Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2020/C 72/13)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANU

“Rosé d’Anjou”

Atsauces numurs: PDO-FR-A1007-AM01

Paziņojuma datums: 2019. gada 14. novembris.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskais apgabals

Punkts par ģeogrāfisko apgabalu tiek izteikts šādā redakcijā: “Visi ražošanas posmi vīnam, uz kuru var attiekties kontrolētais cilmes vietas nosaukums (…) “Rosé d’Anjou”, notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru, aptver šādu pašvaldību teritoriju:

— Deux-Sèvres departamentā: Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay un Val en Vignes (agrākā deleģēto pašvaldību Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija);

— Maine-et-Loire departamentā: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģētās pašvaldības Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģētās pašvaldības Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay un Villevêque;

— Vienne departamentā: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay un Les Trois-Moutiers.

Kartogrāfijas dokumenti, kuros attēlots ģeogrāfiskais apgabals, ir pieejami Valsts izcelsmes un kvalitātes institūta [Institut national de l’origine et de la qualité – INAO] tīmekļvietnē.”

Redakcionāls grozījums – jaunajā administratīvo vienību sarakstā ir ņemta vērā teritoriju apvienošana un citas administratīvā zonējuma izmaiņas, kuras notikušas pēc specifikācijas apstiprināšanas. Lai palielinātu juridisko noteiktību, šim sarakstam ir atsauce uz oficiālā administratīvi teritoriālā klasifikatora spēkā esošo redakciju, ko katru gadu publicē INSEE. Ģeogrāfiskā apgabala ārējās robežas nekādi nav mainītas.

Visbeidzot, lai uzlabotu sabiedrības informētību, ir pievienota norāde par ģeogrāfisko apgabalu raksturojošo kartogrāfisko dokumentu pieejamību INAO tīmekļa vietnē.

Šo iemeslu dēļ attiecībā uz ģeogrāfisko apgabalu ir grozīts vienotā dokumenta 6. punkts.

2. Noteiktais zemesgabalu apgabals

Specifikācijas 1. nodaļas IV iedaļas 2. punktā aiz vārdiem “2007. gada 5. septembrī” ir pievienoti vārdi “un 2017. gada 19. janvārī”.

Šis grozījums izdarīts, lai pievienotu datumu, kurā kompetentā valsts iestāde apstiprināja ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpstošā noteiktā zemesgabalu apgabala demarkācijas izmaiņas. Zemesgabalu noteikšana nozīmē ražošanas ģeogrāfiskajā apgabalā norādīt zemesgabalus, kas ir piemēroti attiecīgā produkta ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu ražošanai.

Specifikācijas 1. nodaļas IV iedaļas 2. punktā vārdi “1996. gada 4. septembrī” ir aizstāti ar vārdiem “1996. gada 4. un 5. septembrī”.

Ar šo grozījumu izlabo datumu, kurā valsts iestāde apstiprināja noteikto zemesgabalu apgabalu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

3. Tiešās apkaimes apgabals

Pašvaldību sarakstu 1. nodaļas IV iedaļas 3. punktā aizstāj ar šādu:

— Indre-et-Loire departamentā: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique departamentā: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Anetz teritorija) un Vallet;

— Maine-et-Loire departamentā: Orée d’Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Saint-Laurent-des-Autels teritorija) un Saint-Martin-du-Fouilloux.

Tas ļauj ņemt vērā dažādās pašvaldību apvienošanas, kas notikušas laikā pēc iepriekšējās specifikācijas redakcijas pieņemšanas. Tiešās apkaimes apgabala ārējās robežas nekādi nav mainītas.

Šo iemeslu dēļ attiecībā uz papildu nosacījumiem ir grozīts vienotā dokumenta 9. punkts.

4. Agrovides noteikums

1. nodaļas VI iedaļas 2. punktā pievienots šāds teksts: “Rindstarpās obligāti jānodrošina kontrolējama savvaļā saaugušu vai sētu augu sega; ja šādas augu segas nav, operators veic augsnes apstrādi, lai nodrošinātu savvaļas augu augšanas ierobežošanu, vai pamatoti izmanto tādus biokontroles līdzekļus, kurus apstiprinājušas par vīnkopību atbildīgās valsts iestādes. Ja zemesgabalā izmanto biokontroles herbicīdus, citu herbicīdu lietošana ir aizliegta.”

Šis grozījums raksturo izmaiņas pašreizējā operatoru praksē, atbalstot agroekoloģiju visā Anžū [Anjou] vīnkopības apgabalā. Tas apliecina, ka tehniskajos jautājumos arvien vairāk tiek ņemti vērā vidiskie apsvērumi. Dodot priekšroku augu segai vai mehāniskai ravēšanai, vai pat biokontroles līdzekļu izmantošanai, ķīmisko herbicīdu lietošana tiek samazināta. Šādai herbicīdu lietošanas samazināšanai vajadzētu pastiprināt vīnkopības augšņu aizsardzību un saglabāt to dabiskās funkcijas (auglību, bioloģisko daudzveidību un bioloģisko attīrīšanos), lai uzlabotu vīna kvalitāti un autentiskumu un nostiprinātu teritorijas nozīmību.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

5. Atļauja sākt ražas novākšanu

1. nodaļas VII iedaļas 1. punkta a) apakšpunktā teikums “Ražas novākšanas sākuma datumu nosaka saskaņā ar Lauku un jūras zvejas kodeksa D.645-6. panta noteikumiem.” ir svītrots.

Ražas novākšanas sākuma datuma noteikšana mūsdienās vairs nav nepieciešama, jo operatoriem tagad ir plašs instrumentu klāsts, kas ļauj iespējami precīzi novērtēt vīnogu gatavības pakāpi. Katram operatoram ir vairākas ierīces un iekārtas — gan individuāli, gan kopīgi izmantojamas —, kas katrā zemesgabalā ļauj precīzi noteikt optimālo datumu ražas novākšanas sākšanai atbilstoši ražošanas mērķiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

6. Cukuru saturs

1. nodaļas IX iedaļas 1. punkta c) apakšpunktā aiz vārdiem “Vīnu īpašības” pievieno vārdus “pēc fermentācijas”.

Šis grozījums tiek veikts, lai novērstu sajaukšanu ar cukura saturu pirms fermentācijas, jo būtībā ir svarīgi norādīt, ka šis saturs jāpārbauda pēc fermentācijas.

Līdz ar to vienotais dokuments tiek grozīts 4. punktā.

7. Bagātināšana ar iztvaicēšanas metodi

IX iedaļas 1. punkta d) apakšpunktam pievieno šādu daļu: “Ražojot (…) sārtvīnus no vīnogu šķirnēm “Grolleau noir N” un “Grolleau gris G”, kurus var apzīmēt ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Rosé d’Anjou”, ir atļauts bagātināšanai izmantot iztvaicēšanas paņēmienus, un maksimālais daļējās koncentrācijas līmenis attiecībā pret izmantoto tilpumu ir 10 %.”

Šis grozījums izriet no eksperimentiem, kas veikti ar vairāku gadu vīnogām, pierādot, ka ar piemērotu izejvielu, kurai ir labs kvalitātes potenciāls, ar maksimālo koncentrācijas līmeni 10 % un attiecībā uz bagātinājumiem, kuru kopējā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 15 %, reversās osmozes metodei nav nelabvēlīgas iedarbības uz vīniem. Nelabvēlīgu klimatisko apstākļu gadījumā bagātināšana ar iztvaicēšanas metodi atsevišķos gados var līdzsvarot misas sastāvu.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

8. Vīna raudzētavas ietilpība

1. nodaļas IX iedaļas 1. punkta e) apakšpunktā teikums “Katra operatora vīna raudzētavas ietilpība vismaz 1,4 reizes pārsniedz vidējo saimniecības ražas apjomu pēdējos piecos gados.” ir aizstāts ar šādu teikumu: “Katra operatora vīna raudzētavas ietilpība vismaz 1,4 reizes pārsniedz vīnā pārstrādāto vīnogu vidējo apjomu pēdējos piecos gados.”

Specifikācijā bija sniegta atsauce nevis uz tilpumietilpību (izsakot hl vai m3), bet uz iznākumu, proti, uz saraudzētā vīna tilpuma attiecību pret ražojošo vīnogulāju platību (izsakot, piemēram, hektolitros uz hektāru, hl/ha). Ierosinātais grozījums ļauj novērst šo neatbilstību apjoma aspektā, neko neizmainot pēc būtības (minimālais rādītājs vienmēr 1,4 reizes pārsniedz to vīnogu vidējo apjomu, kāds saimniecībā pārraudzēts vīnā iepriekšējās sezonās).

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

9. Vīna aprite

Ir svītrots 1. nodaļas IX iedaļas 5. punkta b) apakšpunkts attiecībā uz datumu, kad atļauta vīnu laišana apritē starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

10. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ir pārskatīta, lai atjauninātu attiecīgo pašvaldību skaitu (70, nevis vairs 126 pašvaldības).

Tāpēc vienotais dokuments attiecībā uz saikni ir grozīts 8. punktā.

11. Pārejas pasākums

Pārejas pasākumi, kuru termiņš ir beidzies, ir svītroti.

1. nodaļas XI iedaļā ir pievienots šāds teksts: “Noteikumi par pienākumu starp rindām nodrošināt kontrolētu, savvaļā veidojušos vai apsētu augu segu vai – ja šādas augu segas nav – par pienākumu operatoram veikt augsnes apstrādi vai izmantot biokontroles līdzekļus, lai nodrošinātu savvaļas augu augšanas kontroli, neattiecas uz vīnogulāju zemesgabaliem, kurus apsaimnieko šīs specifikācijas apstiprināšanas dienā un kuros attālums starp rindām ir mazāks par vai vienāds ar 1,70 metriem.”

Pārejas pasākums ļauj nesodīt to vīndārzu apsaimniekotājus, kuros pašreizējais audzēšanas veids nav pielāgots agrovides noteikumiem. Ļoti blīvos vīnogulājos, kur attālums starp rindām ir mazāks par vai vienāds ar 1,70 metriem, pastāvīga zāles segas uzturēšana vai augsnes apstrādes pasākumu veikšana var radīt tehniskas problēmas (saistībā ar mehanizāciju, aprīkojumu un instrumentiem). Zemos vīnogulājos zālāji palielina arī salnu risku pavasaros. Turklāt augu segas klātbūtne rada lielāku konkurenci starp vīnkokiem ūdens piegādes ziņā, jo stādījumu biezība ir lielāka. Savukārt attiecībā uz vīnogulājiem, kas tiks stādīti pēc specifikācijas apstiprināšanas, ir zināms, ka tiem jāatbilst jaunieviestajiem agrovides noteikumiem, neatkarīgi no biezības un attāluma starp rindām.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

12. Reģistra kārtošana

2. nodaļas II iedaļas 3. punktā vārds “potenciālais” ir aizstāts ar vārdu “dabiskā”.

Atbilstoši redakcijai, kas tiek izmantota visās Anjou Saumur apgabala specifikācijās, ar vārdiem “spirta dabiskā tilpumkoncentrācija” ir aizstāti vārdi “potenciālais spirta saturs” vai “grādi”. Šie grozījumi padara specifikāciju vieglāk lasāmu. Noteikumi par reģistru kārtošanu ir saskaņoti, lai atvieglotu pārbaužu plāna izstrādi un šo reģistru kontroli.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

13. Galvenie pārbaudāmie parametri

3. nodaļa ir pārskatīta, lai nodrošinātu galveno Anjou Saumur apgabala specifikācijās pārbaudāmo parametru formulējumu saskaņotību.

Šis grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Rosé d’Anjou”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīna produktu kategorijas

1. Vīni

4. Vīna vai vīnu apraksts

Šie vīni ir nedzirkstoši sārtvīni ar šādām analītiskajām īpašībām.

Spirta minimālā dabiskā tilpumkoncentrācija vīnos ir 9,50 %.

Fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs vīnos pēc fermentācijas ir augstāks vai vienāds ar 7 gramiem uz litru.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 12 %.

Gaistošā skābuma, kopējā skābuma un kopējā sēra dioksīda saturs ir noteikts Kopienas tiesību aktos, bet jebkurai neiepakotai vīna partijai, kuru var apzīmēt ar norādi “primeur” [agrīnais] vai “nouveau” [jaunais], gaistošais skābums ir mazāks vai vienāds ar 10,2 miliekvivalentiem uz litru.

Vīni satur fermentējamus cukurus, un tie ir vairāk vai mazāk saldeni. Vīniem piemīt intensīvs aromāts, kas atklāj katras vīnogu šķirnes īpatnības. Tomēr dominējošais ir augļu – persiku, zemeņu, citrusaugļu u. c. – aromāts. Mutē šie vīni rada pārdomātu līdzsvaru starp svaigumu un pilnīgumu. Vīniem ir noturīgs aromāts.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālā kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9. Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a. Galvenās vīndarības metodes

Stādījumu biezība un atstatums

Audzēšanas prakse

Vīnkoku stādījumu minimālā biezība ir 4000 vīnkoku uz hektāru platības. Rindstarpu platums vīnogulājos nedrīkst būt lielāks par 2,50 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 1 metru. Vīnogulāju zemesgabalos, kuros stādījumu biezība ir mazāka par 4000 vīnkokiem uz hektāru, bet lielāka vai vienāda ar 3300 vīnkokiem uz hektāru, novākto ražu ir tiesības izmantot ar šo ACVN apzīmētas produkcijas iegūšanai tad, ja tiek ievēroti režģu uzstādīšanas noteikumi un specifikācijā paredzētais lapotnes augstums. Rindstarpu platums šajos vīnogulāju zemesgabalos nedrīkst būt lielāks par 3 metriem, bet atstatums starp vienas rindas vīnkokiem nedrīkst būt mazāks par 1 metru.

Noteikumi par vīnogulāju apgriešanu un iežogošanu ar režģi

Audzēšanas prakse

Vīnogulājus apgriež ne vēlāk kā 30. aprīlī, veicot jaukta tipa apgriešanu, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti specifikācijā, kur katrai vīnogu šķirnei ir noteikts maksimālais vīnstīgu pumpuru skaits uz vienu stādu un maksimālais vīnstīgu pumpuru skaits uz katru gari apgriezto vīnkoku.

Iežogotās lapotnes augstums ir vismaz 0,6 no attāluma starp rindām, un iežogotās lapotnes augstumu mēra no lapotnes apakšējās robežas, kas atrodas vismaz 0,40 metrus virs zemes, līdz augšējai apgriešanas robežai, kura tiek noteikta vismaz 0,20 metrus virs režģa augšējās stieples.

Vīnogulāju zemesgabali, kuros stādījumu blīvums ir mazāks par 4000 vīnkokiem uz hektāru, bet ir lielāks par vai vienāds ar 3300 vīnkokiem uz hektāru, atbilst arī šādiem iežogošanas noteikumiem: minimālais režģa stabiņu augstums virs zemes ir 1,90 metri; iežogojuma režģim ir četri stiepļu līmeņi; augšējās stieples minimālais augstums virs zemes ir 1,85 metri.

Apūdeņošana

Audzēšanas prakse

Apūdeņošana ir aizliegta.

Īpašā vīndarības metode

Enoloģiskās ogles izmantošana atsevišķi vai kombinācijā ar sagatavotiem preparātiem ir aizliegta.

Koksnes šķeldas izmantošana ir aizliegta.

Pēc bagātināšanas spirta kopējā tilpumkoncentrācija vīnos nepārsniedz 12 %.

Papildus iepriekš izklāstītajiem noteikumiem vīndarības metožu jomā jāievēro arī attiecīgās saistības, kas paredzētas Kopienas līmeņa tiesību aktos un Lauku un jūras zvejas kodeksā.

b. Maksimālā ražība

75 hektolitri no hektāra.

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Visi ražošanas posmi vīnam, uz kuru var attiekties kontrolētais cilmes vietas nosaukums “Rosé d’Anjou”, notiek ģeogrāfiskajā apgabalā, kas, pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru, aptver šādu pašvaldību teritoriju:

— Deux-Sèvres departamentā: agrākā deleģēto pašvaldību Argenton-l’Église, Bouillé-Loretz, Brion-près-Thouet, Louzy, Mauzé-Thouarsais, Oiron, Saint-Cyr-la-Lande, Sainte-Radegonde, Sainte-Verge, Saint-Martin-de-Mâcon, Saint-Martin-de-Sanzay, Thouars, Tourtenay un Val en Vignes (Bouillé-Saint-Paul un Cersay teritorija);

— Maine-et-Loire departamentā: Allonnes, Angers, Antoigné, Artannes-sur-Thouet, Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Champ-sur-Layon, Faveraye-Mâchelles, Faye-d’Anjou, Rablay-sur-Layon un Thouarcé teritorija), Blaison-Saint-Sulpice (agrākā deleģēto pašvaldību Blaison-Gohier un Saint-Sulpice teritorija), Bouchemaine, Brain-sur-Allonnes, Brézé, Brissac Loire Aubance (agrākā deleģēto pašvaldību Alleuds, Brissac-Quincé, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne, Saint-Saturnin-sur-Loire un Vauchrétien teritorija), Brossay, Cernusson, Chacé, Chalonnes-sur-Loire, Champtocé-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chanzeaux, La Jumellière un Valanjou teritorija), Cizay-la-Madeleine, Cléré-sur-Layon, Le Coudray-Macouard, Courchamps, Denée, Dénezé-sous-Doué, Distré, Doué-en-Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Brigné, Concourson-sur-Layon, Doué-la-Fontaine, Forges, Meigné, Montfort, Saint-Georges-sur-Layon un Les Verchers-sur-Layon teritorija), Épieds, Fontevraud-l’Abbaye, Les Garennes sur Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Juigné-sur-Loire un Saint-Jean-des-Mauvrets teritorija), Gennes-Val-de-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies un Le Thoureil teritorija), Huillé, Ingrandes-Le Fresne sur Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Ingrandes teritorija), Jarzé Villages (agrākā deleģētās pašvaldības Lué-en-Baugeois teritorija), Louresse-Rochemenier, Lys-Haut-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Cerqueux-sous-Passavant, La Fosse-de-Tigné, Nueil-sur-Layon, Tancoigné, Tigné, Trémont un Vihiers teritorija), Mauges-sur-Loire (agrākā deleģēto pašvaldību La Chapelle-Saint-Florent, Le Mesnil-en-Vallée, Montjean-sur-Loire, La Pommeraye, Saint-Florent-le-Vieil, Saint-Laurent-de-la-Plaine un Saint-Laurent-du-Mottay teritorija), Mazé-Milon (agrākā deleģētās pašvaldības Fontaine-Milon teritorija), Montilliers, Montreuil-Bellay, Montsoreau, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Orée d’Anjou (agrākā deleģēto pašvaldību Bouzillé, Champtoceaux, Drain, Landemont, Liré un La Varenne teritorija), Parnay, Passavant-sur-Layon, La Possonnière, Le Puy-Notre-Dame, Rochefort-sur-Loire, Rou-Marson, Saint-Cyr-en-Bourg, Sainte-Gemmes-sur-Loire, Saint-Georges-sur-Loire, Saint-Germain-des-Prés, Saint-Just-sur-Dive, Saint-Macaire-du-Bois, Saint-Melaine-sur-Aubance, Saumur, Savennières, Soulaines-sur-Aubance, Souzay-Champigny, Terranjou (agrākā deleģēto pašvaldību Chavagnes, Martigné-Briand un Notre-Dame-d’Allençon teritorija), Tuffalun (agrākā deleģēto pašvaldību Ambillou-Château, Louerre un Noyant-la-Plaine teritorija), Turquant, Les Ulmes, Val-du-Layon (agrākā deleģēto pašvaldību Saint-Aubin-de-Luigné un Saint-Lambert-du-Lattay teritorija), Varennes-sur-Loire, Varrains, Vaudelnay un Villevêque;

— Vienne departamentā: Berrie, Curçay-sur-Dive, Glénouze, Pouançay, Ranton, Saint-Léger-de-Montbrillais, Saix, Ternay un Les Trois-Moutiers.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

“Gamay N”

“Cot N - Malbec”

“Grolleau gris G”

“Grolleau N”

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Pineau d’Aunis N”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

1. Informācija par ģeogrāfisko apgabalu

a) Apraksts par dabas faktoriem, kas nodrošina saikni

Ģeogrāfiskais apgabals aptver divus lielus ģeoloģiskos kompleksus, kuros vīnadārzi lielākoties aug upju krasta nogāzēs un vairākās plakankalnēs – rietumos pirmskembrija un paleozoja laikmeta pamatne savienojas ar Armorikas masīvu; austrumos Parīzes baseina mezozoja un kainozoja ēras ieži pārklāj seno pamatni. Šī ģeoloģiskā īpatnība atšķir ģeogrāfiskā apgabala rietumu daļu, ko raksturo slānekļa, jo īpaši šīfera, klātbūtne un ko vietējie dēvē par “melno Anžū” [Anjou noir], no ģeogrāfiskā apgabala austrumu daļas, kam raksturīgs krīta tufs (Somīra [Saumur]) ar vietējo nosaukumu “baltais Anžū” [Anjou blanc].

Ģeogrāfiskais apgabals, kas vēsturiski bija saistīts ar bijušo Anžū provinci, 2018. gadā lielākoties aptvēra Mēnas un Luāras [Maine-et-Loire] departamenta dienvidu daļu (70 pašvaldības), kā arī Desevras [Deux-Sèvres] (14 pašvaldības) un Vjennas [Vienne] (9 pašvaldības) departamentu ziemeļu daļu.

Vīnogu audzēšanai paredzētos zemesgabalus veido dažādu ģeoloģisko formāciju augsnes. Kaut arī šīs augsnes ir ļoti atšķirīgas, pārsvarā tās ir nabadzīgas, un tām ir mērenas ūdens rezerves. Tām ir arī laba termiskā izturība.

Ģeogrāfiskajā apgabalā ir mērens okeāna klimats ar diezgan nelielām temperatūras svārstībām, ņemot vērā, no vienas puses, Atlantijas okeāna salīdzinošo tuvumu un, no otras puses, Luāras un tās pieteku termoregulējošo iedarbību, kā arī to, ka vīnadārzi ir ierīkoti nogāzēs. Jāpiemin, ka attiecībā uz Anžū mēreno klimatu ir iegājies izteiciens “douceur angevine” – realitātē tas jo īpaši izpaužas ziemās, garajos pavasaros un rudeņos, bet vasarās bieži valda liels karstums. Reljefa orientācija no ziemeļrietumiem uz dienvidaustrumiem aizsargā pret rietumu vējiem, kas bieži vien ir mitruma pārpilni. Tādējādi ģeogrāfiskajā apgabalā ir neliels nokrišņu daudzums, apgabals gūst labumu no dienvidvēja – fēna – ietekmes un ir aizsargāts pret okeāna mitrumu, pateicoties Šoletē [Choletais] un Možas [Mauges] augstajam reljefam. Nokrišņu daudzums gadā ir aptuveni 585 milimetri, bet Šoletē tas sasniedz gandrīz 800 milimetrus.

b) Apraksts par cilvēkfaktoriem, kas nodrošina saikni

Ir zināms, ka jau kopš mūsu ēras 1. gadsimta Anžū bez pārtraukuma tiek kopti vīnadārzi. Vīnogulāji tur plaukst un zeļ, kā to apliecina šīs pāris rindiņas no Apolonija dzejoļa (6. gadsimtā): “Netālu no Bretaņas ir pilsēta, kas celta uz klints, bagāta ar Cerēras un Bakha dāvanām, un tās vārds ir cēlies no grieķu nosaukuma Andégave (Anžē, [Angers]). Lai gan Anžū vīnadārzi klosteru aizgādībā attīstījās visu viduslaiku periodu un izpletās Luāras krastos un apkārt Anžē pilsētai, patiesu ievērību tie guva 12.–13. gadsimtā. Anrī II un Akvitānijas Eleonoras valdīšanas laikā “Anžū vīns” nonāca uz vissmalkākajiem galdiem.

Ražošana ievērojami attīstījās 16. gadsimtā, pateicoties holandiešu tirgoņiem, kuri meklēja vīnu Holandei un tās kolonijām. Holandieši iepirka daudz vīna, un tirdzniecība 18. gadsimtā uzplauka tik ļoti, ka transporta vajadzībām Lajonas [Layon] upe, kas šķērso ģeogrāfisko apgabalu, tika pielāgota kuģošanai. “Anžū vīnu” lieliskā reputācija tomēr pastiprināja alkatību, un tika noteikti daudzi nodokļi (nodeva par kravu, kasti, vairumtirdzniecības nodoklis, mazumtirdzniecības nodoklis, tranzīta nodoklis u. c.), un šie nodokļi kaitēja tirdzniecībai. Vandejas [Vendée] karu postījumi izpostīja arī vīnadārzus. Labklājība tika atgūta tikai 19. gadsimtā. 1881. gadā vīnadārzu platība aizņēma 45 000 hektāru, un no tiem 10 000 hektāru saglabājās arī 1893. gadā, pēc laputu invāzijas.

Anžū apgabals ir pazīstams galvenokārt ar baltvīna ražošanu no “Chenin B.” šķirnes vīnogām. Tomēr pēc tam, kad apgabalu piemeklēja laputu invāzija, paātrinājās arī “Cabernet franc N” šķirnes un nedaudz vēlāk arī “Cabernet-Sauvignon N” šķirnes vīnogulāju stādīšana. Vīndarība 20. gadsimta sākumā galvenokārt orientējās uz “iesarkanajiem” [rouget] vīniem – tas bija kafejnīcās patērētā vieglā vīna vietējais apzīmējums, un ar to sākās pirmais posms Anžū vīnadārzu pārveidē. Izmantojot vīnogu šķirnes “Grolleau N” un “Grolleau gris G”, no kurām ražo “gaišos” [clairet] vīnus ar maz izteiktu krāsainību, un pievienojot nedaudz “Gamay N” un “Pineau d’Aunis N” šķirnes vīnogu, tika būtiski paplašināta ar kontrolētajiem cilmes vietas nosaukumiem “Cabernet d’Anjou” un “Rosé d’Anjou” pazīstamā un atzītā simboliskā sārtvīna ražošana. Šīs pārveides otrā posma pamatā bija ražotāju pieredze, kas iegūta, apsaimniekojot šo augu kompleksu. Novērojumi un analīze par labāko atbilstību starp vīnogu šķirni un tās stādījumu vietu, ražas potenciāla novērtēšana un vīndarības metožu pārzināšana 20. gadsimta 60. gados ļāva attīstīt sarkanvīna ražošanu.

2. Informācija par produkta kvalitāti un īpašībām

Sārtvīni satur raudzējamus cukurus, un tie ir vairāk vai mazāk saldeni. Vīniem piemīt intensīvs aromāts, kas atklāj katras vīnogu šķirnes īpatnības. Tomēr dominējošais ir augļu – persiku, zemeņu, citrusaugļu u. c. – aromāts. Mutē šie vīni rada pārdomātu līdzsvaru starp svaigumu un pilnīgumu. Vīniem ir noturīgs aromāts.

3. Cēloņsakarības

Ziemeļos augošie vīnadārzi un tos ieskaujošā īpatnējā ainava, mērenais klimats, ģeoloģiskās īpatnības un augsnes sastāvs – tas viss piešķir vīniem garšas identitāti, kas izceļas ar svaigumu.

Vīnkopības prakses daudzveidība, kas atkarīga no dažādiem ģeoloģiskiem un augsnes apstākļiem, ir ļāvusi ražotājiem optimāli izvērst katras vīnogu šķirnes, kas nostiprinājās, raksturu. Vīndaru novērojumi un analīze par vīnogulāju audzēšanu ļauj viņiem noteikt vislabāko vīndārza atrašanās vietu.

9. Būtiski papildu nosacījumi (pildīšana pudelēs, marķēšana, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

pamatojoties uz 2018. gada oficiālo administratīvi teritoriālo klasifikatoru, tiešās apkaimes apgabals, kas noteikts ar atkāpi tādu vīnu vinifikācijai un gatavošanai, kurus var apzīmēt ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Rosé d’Anjou”, sastāv no šādu pašvaldību teritorijām:

— Indre-et-Loire departamentā: Saint-Nicolas-de-Bourgueil;

— Loire-Atlantique departamentā: Ancenis, Le Loroux-Bottereau, Le Pallet, La Remaudière, Vair-sur-Loire (agrākā deleģētās pašvaldības Anetz teritorija) un Vallet;

— Maine-et-Loire departamentā: Orée d’Anjou (agrākā deleģētās pašvaldības Saint-Laurent-des-Autels teritorija) un Saint-Martin-du-Fouilloux.

Marķēšana

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

saskaņā ar specifikācijā paredzētajiem noteikumiem aizsargāto nosaukumu drīkst papildināt ar norādi “primeur” [agrīnais] vai “nouveau” [jaunais].

Fakultatīvās norādes, kuru izmantošanu saskaņā ar Kopienas noteikumiem var reglamentēt dalībvalstis, marķējumā ir rakstītas ar burtiem, kuru izmēri ne augstumā, ne platumā, ne biezumā nav lielāki par divkāršu to rakstzīmju lielumu, ar ko atveido šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Saskaņā ar specifikācijā paredzētajiem noteikumiem kontrolētajam cilmes vietas nosaukumam var pievienot ģeogrāfisko nosaukumu “Val de Loire”. Ģeogrāfiskā nosaukuma “Val de Loire” rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz divas trešdaļas no to rakstzīmju lieluma, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Vīnu noformējumā un aprakstā ir aizliegts izmantot apzīmējumu “Cabernet” vai norādi uz “Cabernet-Sauvignon N” vai “Cabernet franc N” vīnogu šķirni.

Vīniem, uz kuriem attiecas norāde “primeur” [agrīnais] vai “nouveau” [jaunais], obligāti norāda arī ražas novākšanas gadu.

Vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ar nosacījumu, ka: – tā ir kadastrā reģistrēta vieta; – šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. Kadastrā reģistrētās vietas nosaukuma rakstzīmju lielums ne augstumā, ne platumā nepārsniedz pusi no to rakstzīmju lieluma, ar kurām atveido kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c7cad5d3-da9f-4088-aebd-c22f0626c5c3

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.