Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei un Eiropas Centrālajai bankai “Turpmāki pasākumi ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanai: ceļvedis””

(COM(2017) 821 final)

par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei un Eiropas Centrālajai bankai “Jauni budžeta instrumenti stabilai eurozonai Savienības sistēmas ietvaros””

(COM(2017) 822 final)

par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei un Eiropas Centrālajai bankai “Par Eiropas ekonomikas un finanšu ministra amatu””

(COM(2017) 823 final)

par tematu

“Priekšlikums Padomes direktīvai, ar ko nosaka noteikumus par fiskālās atbildības un vidējā termiņa budžeta ievirzes stiprināšanu dalībvalstīs”

(COM(2017) 824 final – 2017/0335 (CNS))

un par tematu

“Priekšlikums Padomes regulai par Eiropas Monetārā fonda izveidi”

(COM(2017) 827 final – 2017/0333 (APP))

(2018/C 262/05)

Ziņotājs: Mihai IVAŞCU Līdzziņotājs: Stefano PALMIERI

Apspriešanās Eiropas Komisija, 12.2.2018. un 28.2.2018. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 26.3.2018. Pieņemts plenārsesijā 19.4.2018. Plenārsesija Nr. 534 Balsojuma rezultāts (par / pret / atturas) 152/3/2

1. Secinājumi un priekšlikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē ierosināto ceļvedi par Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) izveides pabeigšanu, bet Komitejas atbalsts nav neierobežots un entuziasma pilns, jo nav ņemti vērā vairāki sociālie, politiskie un ar ekonomiku saistītie jautājumi, kas uzsvērti jau pieņemtos EESK atzinumos. Centienos pabeigt EMS izveidi galvenokārt ir vajadzīga spēcīga politiskā apņēmība, efektīva pārvaldība un pieejamā finansējuma labāka izmantošana, lai patiešām panāktu gan riska samazināšanu, gan riska dalīšanu starp dalībvalstīm. Šo iemeslu dēļ EESK uzsver, ka atbildības principam un solidaritātes principam ES līmenī ir jāiet roku rokā.

1.2. EESK pauž ļoti dziļu vilšanos par to, ka paziņojumā nav minētas abas ES iestāžu padomdevējas komitejas, proti, EESK un Reģionu komiteja, un ka Eiropas Parlamenta loma joprojām ir samērā ierobežota. Nav minēta arī sociālo partneru un organizētas pilsoniskās sabiedrības plašāka iesaistīšana Eiropas pusgadā notiekošajā novērtēšanā.

1.3. EESK vairakkārt norādījusi, ka noteikti trūkst stratēģiska nākotnes redzējuma un spējas atbilstīgi reaģēt uz citām ekonomikas un finanšu krīzēm. EMS tiesību aktu kopums būtu jāvērtē un jāīsteno, paturot prātā, ka Eiropas iedzīvotājiem vajag vairāk Eiropas un labāku Eiropu.

1.4. To savienību sarakstā, kas veido EMS, nav EESK atbalstītās sociālās savienības, un nav pausta apņemšanās integrēt Eiropas sociālo tiesību pīlāru.

1.5. EESK jau atkal nākas brīdināt: jo ilgāk turpināsies pašreizējā taupības politika bez efektīva ieguldījumu plāna, jo vairāk tiks apdraudēta Eiropas labklājība.

1.6. Ļoti svarīgi ir “salabot jumtu, kamēr saulains laiks”, un tas jādara ātri un pēc nesen veikta izvērtējuma par iemesliem, kāpēc “jumts ir bojāts”, un par to, kas par šiem bojājumiem ir atbildīgs. EESK uzsver nepieciešamību izstrādāt jaunus finanšu instrumentus, kas paver iespēju novērst krīzes un mazināt prociklisku pasākumu ietekmi.

1.7. Darba kārtības prioritātei arī turpmāk vajadzētu būt banku savienības un kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšanai. Pašreizējā priekšlikumā nekas nav teikts par Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu, kaut arī EESK jau ir pieņēmusi atzinumu par šo tematu ( 1 ) . Turklāt ir jāīsteno pasākumi, lai nekavējoties un efektīvi risinātu ieņēmumus nenesošu kredītu problēmu.

1.8. Eiropas Monetārais fonds (EMF)

1.8.1. Ierosinātais jaunā EMF uzdevums, proti, nodrošināt kopīgu finansiālā atbalsta mehānismu vienotajam noregulējuma fondam, ir ārkārtīgi svarīgs un tiek pilnībā atbalstīts. Tomēr EESK uzsver: jānodrošina, ka šis pasākums nekļūst par “zelta izpletni”, kas mudinātu bankas uzņemties nevajadzīgu un bīstamu risku.

1.8.2. Ir ļoti svarīgi, ka EMF tiek uzticēta aktīvāka loma Eiropas Savienībā, tāpat kā Starptautiskajam Valūtas fondam starptautiskajā līmenī, proti, tam būtu ne tikai jānovērš banku krīzes, bet arī jāatbalsta ekonomikas attīstība un jāabsorbē satricinājumi.

1.9. Līgums par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību (LSKP)

1.9.1. LSKP būtu jāintegrē ES tiesību aktos, un vienlaikus Eiropas Stabilizācijas mehānisms ir jāpārveido par EMF, liedzot dalībvalstīm “krējuma nosmelšanas” iespējas.

1.9.2. EESK atzīmē, ka paredzēta iespēja Stabilitātes un izaugsmes paktu (SIP) interpretēt elastīgi, taču tā uzskata, ka ar to nepietiek, un iesaka ES līmenī sākt debates par stratēģisku publisko ieguldījumu, kas nodrošina pievienoto vērtību, izslēgšanu no SIP piemērošanas jomas. Kā norādīts iepriekšējos EESK atzinumos ( 2 ) un Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM) ( 3 ) , šādi ieguldījumi nebūtu jāuzskata par izmaksām, bet drīzāk par nākotnes ieņēmumu avotu, kas nodrošina vienmērīgu uzņēmējdarbības ciklu, kvalitatīvu darbvietu radīšanu un nevienlīdzības mazināšanu.

1.9.3. Publiskie ieguldījumi, tostarp sociālajā jomā, īstermiņā patiešām nodrošinātu pieprasījuma pieaugumu un ilgtermiņā palielinātu izaugsmes potenciālu, tādējādi risinot tādu jautājumu kā publisko parādu atmaksājamība.

1.10. Jauni budžeta instrumenti

1.10.1. EESK pilnībā atbalsta priekšlikumu ieviest īpašu konverģences mehānismu dalībvalstīm, kas vēlas pievienoties eurozonai. Tehniskajam atbalstam ir jābūt vērstam uz reālas konverģences panākšanu.

1.10.2. Lai varētu mazināt pašlaik vērojamās ES tautsaimniecību atšķirības, makroekonomikas stabilizācijas funkcija ir īpaši svarīga, jo ekonomiskajā un monetārajā savienībā noteikto ierobežojumu dēļ dalībvalstu iespējas rīkoties neatkarīgi arvien samazinās.

1.11. Ekonomikas un finanšu ministrs

1.11.1. EESK atbalsta ierosmi izveidot EMS ekonomikas un finanšu ministra amatu, jo tas ir pirmais solis centienos nodrošināt pašlaik sadrumstaloto politikas pasākumu saskaņotību. Šai personai eurozona jāpārstāv starptautiskās struktūrās, pilnīgi pārredzami jāpārvalda ierosinātais īpašais eurozonas budžets un jānosaka vēlamā kopējā fiskālā nostāja eurozonā un tas, kā tā tiks panākta.

1.11.2. Tomēr Komisijas priekšlikums rada draudus, kas saistīti ar izpildvaras pārmērīgu konsolidāciju vienas personas rokās. Tādēļ EESK aicina turpināt pārdomas un palielināt ierosinātā ministra demokrātisko pārskatatbildību.

2. Ievads un vispārīgas piezīmes

2.1. Tā kā vairākus gadus krīzes pārvaldībā priekšroka tika dota starpvaldību metodei, lai novērstu nepabeigtās ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) institucionālos trūkumus, EESK atzinīgi vērtē šo atjaunoto pieeju, kas paredz izmantot kopienas metodi, jo tikai šī metode spēj nodrošināt ES līmeņa lēmumu pieņemšanas procesa un ES integrācijas padziļināšanas demokrātisko leģitimitāti. Šajā satvarā EMS izveides pabeigšanai ir vajadzīga spēcīga politiskā apņēmība, efektīva pārvaldība un pieejamo finanšu resursu labāka izmantošana.

2.2. EESK atzinīgi vērtē gan ierosinātā ceļveža vērienīgumu tvēruma un laika ziņā, gan arī tā pareizo virzību, kā jau norādīts tās iepriekšējos atzinumos ( 4 ) . Tomēr EESK atbalsts nav neierobežots un entuziasma pilns, jo šajā tiesību aktu kopumā nav ņemti vērā vairāki sociālie, politiskie un ar ekonomiku saistītie jautājumi, kas arī tika uzsvērti iepriekšējos atzinumos.

2.3. Pirmkārt, Eiropas Parlamenta (EP) loma joprojām ir pārāk ierobežota, un abas ES iestāžu padomdevējas komitejas – EESK un RK – netiek minētas. Nav minēts uzlabots sociālais un pilsoniskais dialogs par Eiropas pusgadu, aktīvāk iesaistot sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību. Iepriekšējā atzinumā EESK ierosināja, ka “ar demokrātisko pārskatatbildību un līdzatbildību saistītu apsvērumu dēļ Eiropas pusgada procesā būtu jāiesaista Eiropas Parlaments, valstu parlamenti, sociālie partneri un pilsoniskā sabiedrība. Sociālajiem aspektiem jāveltī tikpat liela vērība kā ekonomiskajai dimensijai.” ( 5 )

2.4. Lai Eiropā nodrošinātu konkurētspējīgu uzņēmējdarbības vidi un patiešām izveidotu vienotu Eiropas valūtu, ļoti svarīgi ir ātri un efektīvi pabeigt banku savienības izveidi.

2.5. Turklāt to savienību sarakstā, kas veido EMS, nav EESK atbalstītās sociālās savienības. Nav pausta apņemšanās eurozonas pārvaldībā integrēt Eiropas sociālo tiesību pīlāru, par ko 2017. gada novembrī tika paziņots Gēteborgā ( 6 ) . Lai panāktu, ka tiek īstenota Līgumā nostiprinātā “sociālās tirgus ekonomikas” koncepcija, sociālajām tiesībām jābūt tikpat nozīmīgām kā ekonomiskajām brīvībām.

2.6. Rodas arī iespaids, ka Komisija nevēlas vai baidās izmantot jēdzienu “politiskā savienība”, tā vietā to aizstājot ar vājākiem un nenoteiktākiem jēdzieniem, piemēram, “demokrātiskā pārskatatbildība” un “nostiprināta pārvaldība”. Tas nav pamatoti, ja tiek nepārprotami paskaidrots, ka “politiskā savienība” nebūt nenozīmē vienotu politisko struktūru, bet drīzāk virkni mazu soļu, ar kuriem tiek atzīta kopīgas ES līmeņa politiskās pārvaldības nepieciešamība noteiktās jomās. EESK atzinumos šis jēdziens ir nepārprotami izskaidrots ( 7 )

2.7. Ekonomiskās un monetārās savienības tiesību aktu kopums būtu jāvērtē un jāīsteno, paturot prātā, ka eiropiešiem vajag vairāk Eiropas un labāku Eiropu. EESK vairākkārt norādījusi, ka trūkst stratēģiska nākotnes redzējuma un spējas atbilstīgi reaģēt uz ekonomikas un finanšu krīzēm. ES ekonomikas pārvaldības pamatprincipam vajadzētu būt šādam: lielāka pievienotā vērtība jāpanāk ES līmenī, nevis ar dalībvalstu individuālu rīcību ( 8 )

2.8. Neraugoties uz to, ka turpinās atveseļošanās, iedzīvotāju ikdienā un dalībvalstu pašreizējā politikā joprojām ir jūtamas ekonomikas krīzes sekas. EESK ir brīdinājusi: “jo ilgāk turpinās pašreizējā taupības politika, kas pirmām kārtām ir vērsta uz izdevumu samazināšanu un kurā trūkst efektīvas investīciju programmas ienākumu radīšanai ar izaugsmi, kā arī sociālās kohēzijas un solidaritātes nodrošināšanai, jo skaidrāk kļūst redzams, ka augošā sociālā nevienlīdzība apdraud Eiropas ekonomisko integrāciju un labklājību” ( 9 )

2.9. Turklāt kapitāla tirgi ne tuvu nav integrēti un vēl nespēj absorbēt simetriskus un asimetriskus satricinājumus, kā tas bija ASV gadījumā. Tā kā norit sarunas par Brexit un viens no lielākajiem pasaules kapitāla tirgiem pametīs Eiropas vienoto tirgu, paredzams, ka sadrumstalotība palielināsies. Jāīsteno pasākumi, lai to nepieļautu.

3. Eiropas Monetārā fonda (EMF) izveide

3.1. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Stabilizācijas mehānisma (ESM) pārveidi par Eiropas Monetāro fondu (EMF) un uzskata, ka ierosinātā institucionālā piesaiste vēl vairāk palielinās ticību ES spējai nākotnē reaģēt uz finanšu un ekonomikas krīzēm.

3.2. EESK uzsver, ka jāizstrādā jauni finanšu instrumentus, kas paver iespēju novērst krīzes un pilnveidot procikliskus pasākumus. Metafora par “jumta salabošanu, kamēr saulains laiks” attiecas uz šo jautājumu tāpat kā uz visu tiesību aktu kopumu. Tā kā EMF aizstās Eiropas Stabilizācijas mehānismu un ar to saistītās finanšu struktūras un institucionālās struktūras, ir ļoti svarīgi EMF spējas attīstīt Komisijas, Padomes un Eiropas Parlamenta tiešā uzraudzībā un ciešā sadarbībā ar Eiropas Centrālo banku.

3.3. Ļoti svarīgs Komisijas priekšlikumā minēts jaunums ir Eiropas Monetārā fonda spēja nodrošināt kopīgu finansiālā atbalsta mehānismu vienotajam noregulējuma fondam, par ko dalībvalstis vienojās 2013. gadā. Atzīstot, ka finansiālā atbalsta mehānisms nodrošinās lielāku ticamību banku nozarei, EESK uzsver vajadzību nodrošināt, ka ierosinātais pasākums nekļūst par “zelta izpletni”, kas mudinātu bankas uzņemties nevajadzīgus un bīstamus riskus.

3.4. ES nav jācenšas pastiprināt dalībvalstu kontroli finanšu jomā, bet gan jāpanāk, ka esošie finanšu instrumenti kļūst efektīvāki un ilgtspējīgāki. Būtu jaunajam Eiropas Monetārajam fondam jāuztic aktīvāka loma Eiropas Savienībā, tāpat kā Starptautiskajam Valūtas fondam starptautiskajā līmenī, proti, tam būtu ne tikai jānovērš banku krīzes, bet arī jāatbalsta ekonomikas attīstība Eiropas Savienībā un jāabsorbē simetriski un asimetriski satricinājumi.

3.5. EMF it īpaši būtu jāspēj ātri iejaukties un pārvarēt asimetriskus satricinājumus, ar kuriem nevar tikt galā dalībvalstu līmenī un kuri varētu izplatīties citās ES valstīs, tādējādi apdraudot eurozonas un vienotā tirgus integritāti. Arī dalībvalstīm, kuru valūta nav euro, bet kuras ir banku savienības dalībnieces, vajadzētu būt iespējai gūt labumu no Eiropas Monetārā fonda atbilstīgi to parakstītajam kapitālam un iemaksām reģistrētajā kapitālā.

3.6. Ieņēmumus nenesošu kredītu pieaugošais apjoms turpina apgrūtināt banku bilances un ir milzīgs slogs turpmākajai ES ekonomikas finansēšanai. Šādi kredīti samazina kredītu piedāvājumu, izkropļo kredītu piešķiršanu, pasliktina uzticēšanos tirgum un palēnina ekonomikas izaugsmi. Ir vajadzīgi tūlītēji pasākumi, kas samazina ieņēmumus nenesošu kredītu apjomu, un šādiem pasākumiem arī turpmāk vajadzētu būt Eiropas iestāžu darba kārtības galvenajai prioritātei.

3.7. Vajadzība vairot jaunā EMF ticamību būtu jāapvieno ar pasākumiem, kuru mērķis ir krīžu novēršana un nodokļu maksātāju aizsardzība, lai viņiem nebūtu jāuzņemas atbildība par maksātnespējīgu banku parādsaistībām.

3.8. Eiropas Monetārajam fondam būtu jāsadarbojas ar Eiropas Centrālo banku (ECB), jo EMF varētu palīdzēt novērst spekulatīvus uzbrukumus dalībvalstīm, savukārt ECB spēj vienīgi aktivizēt finanšu resursus, lai novērstu uzbrukumus lielām ekonomikas sistēmām. Šajā saistībā EESK pauž nožēlu par to, ka tiesību aktu kopumā Komisija nav ierosinājusi sākt debates par ECB Statūtu pilnveidošanu, lai noteiktu, ka līdztekus cenu stabilitātei otrs monetārās politikas mērķis ir izaugsme un pilnīga nodarbinātība.

3.9. EESK atbalsta to, ka Eiropas Parlamentam uzticēta padomdevēja loma EMF rīkotājdirektora iecelšanas procesā un ka Eiropas Monetārajam fondam uzlikts pienākums katru gadu sniegt ziņojumu Parlamentam, Padomei un Komisijai.

3.10. Pašreizējā priekšlikumā nekas nav teikts par Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēmu; Komisija 2015. gada novembrī gan iesniedza priekšlikumu par šo tematu, bet likumdevēji līdz šim nav spējuši par to vienoties, kaut arī EESK jau ir sniegusi atzinumu ( 10 )

4. Līguma par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību (LSKP) integrēšana ES tiesiskajā regulējumā

4.1. EESK ir visnotaļ pārliecināta, ka gan LSKP, gan ESM tika izveidoti krīzes kulminācijas laikā kā starpvaldību risinājumi, kuros patiešām izpaužas atbildības princips un solidaritātes princips ES līmenī. Komiteja uzskata, ka šie principi nav nodalāmi un ka nav iespējams gūt panākumus, ievērojot tikai vienu no tiem. Tādēļ tie abi ir jāintegrē kopā, un abiem jābūt vienlīdz nozīmīgiem ES tiesību aktos, liedzot dalībvalstīm “krējuma nosmelšanas” iespējas. Atbildībai un solidaritātei ir jābūt vienotam veselumam.

4.2. Kaut arī ierosinātajā direktīvā par LSKP integrēšanu ES tiesību aktos ir ņemta vērā Komisijas nodrošinātā iespēja elastīgi interpretēt Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) noteikumus, EESK jau norādījusi, ka ar šo elastību nepietiek un ka ES līmenī būtu jāuzsāk debates par visaptverošu noteikumu, kuru parasti dēvē par “līdzsvarota budžeta normu” un ar kuru no SIP piemērošanas jomas izslēdz publiskos ieguldījumus, kas nodrošina pievienoto vērtību.

4.3. Tāpēc EESK uzskata, ka priekšlikums integrēt LSKP un it sevišķi fiskālo paktu ES tiesiskajā regulējumā, neparedzot nekādu papildu elastību, it īpaši saistībā ar publiskajiem ieguldījumiem vai sociālajiem apsvērumiem, ir problemātisks. Vajadzības gadījumā šādi ieguldījumi būtu jāorientē uz produktivitātes un konkurētspējas uzlabošanu, finansējot ar pētniecību un izstrādi, fizisko un sociālo infrastruktūru, ekonomikas digitalizāciju un prasmju nepārtrauktu attīstību saistītus projektus, lai varētu tikt galā ar tehnoloģiskajām pārmaiņām un globālo atvērtību.

4.4. Līdzsvaroti budžeti, kas nepieļauj ar aizņēmumiem finansētus publiskos ieguldījumus, negatīvi ietekmēs ekonomikas attīstību (jo tiek paaugstināti nodokļi un samazināti publiskie izdevumi). Publiskos ieguldījumus, kuru apjoms pašlaik ir to zemākajā līmenī pēdējos 20 gados, nevajadzētu uzskatīt par izmaksām un tādējādi par publiskā budžeta deficīta daļu, bet gan drīzāk par nākotnes ieņēmumu avotu, kas nodrošina vienmērīgu uzņēmējdarbības ciklu, izaugsmi un darbvietu radīšanu.

4.5. Romano Prodi un Christian Sautter vadītās Augsta līmeņa darba grupas ziņojumu par nepieciešamību palielināt ieguldījumus Eiropas sociālajā infrastruktūrā, lai paātrinātu darbvietu radīšanu un uzlabotu cilvēku labklājību, veselību, mājokļus un prasmes EESK atbalstaunvadītās Augsta līmeņa darba grupas ziņojumu par nepieciešamību palielināt ieguldījumus Eiropas sociālajā infrastruktūrā, lai paātrinātu darbvietu radīšanu un uzlabotu cilvēku labklājību, veselību, mājokļus un prasmes ( 11 )

4.6. Ja tiks panākta vienošanās par to, ka uz nākotni vērstiem produktīviem publiskajiem ieguldījumiem piemēros labvēlīgāku režīmu, LSKP un Eiropas Monetārā fonda integrēšana ES tiesiskajā regulējumā varētu nostiprināt mūsu fiskālo instrumentu kopumu un veicināt EMS efektīvāku, leģitīmāku un demokrātiskāku pārvaldību.

5. Jauni budžeta instrumenti stabilai eurozonai

5.1. Īpaša nozīme ir makroekonomikas stabilizācijas funkcijai, jo tās trūkums bija viens no stratēģiskās krīzes cēloņiem Eiropas Savienībā. Dalībvalstīm ir mazāk iespēju rīkoties neatkarīgi un ietekmēt darba tirgu un labklājības sistēmu, taču Eiropas līmenī nav izveidots sociālās drošības tīkls, kas ļautu visiem iedzīvotājiem gūt labumu no izaugsmes un globālās konkurences ( 12 )

5.2. EESK pilnībā atbalsta priekšlikumu ieviest īpašu konverģences mehānismu dalībvalstīm, kas vēlas pievienoties eurozonai. Tas stiprinātu eurozonas nozīmi pasaulē un paplašinātu euro kā valūtas izmantošanu. Tehniskajam atbalstam ir jābūt vērstam uz reālas konverģences panākšanu, lai novērstu un mazinātu riskus, kas apdraud eurozonas kandidātvalstu iedzīvotāju labklājību un tautsaimniecību.

5.3. Stabilai fiskālajai politikai un uz ieguldījumiem vērstiem izdevumiem ir jābūt turpmākajam virzienam, paturot prātā, ka publiskā parāda attiecība pret IKP nereti ir augsta tādēļ, ka valsts saskārusies ar ekonomikas krīzi un lejupslīdi. Tāpēc EESK aicina izveidot raitu mehānismu, ko lejupslīdes gadījumā varētu ātri aktivizēt, un uzskata, ka ierosinātais 1 % no IKP ir atbilstīgs apmērs.

5.4. EESK atbalsta nodomu izveidot eurozonas budžetu, kas būtu daļa no ES budžeta. Tad nebūtu jāveido jaunas iestādes, kas varētu radīt politiskas domstarpības starp eurozonas valstīm un valstīm ārpus eurozonas. ES budžets jebkurā gadījumā ir būtiski jāreformē.

5.5. Kā EESK jau norādījusi ( 13 ) , autonoms un ievērojams eurozonas budžets ar tam paredzētiem nodokļu ieņēmumiem nodrošinātu iespēju īslaicīgi, bet būtiskā apjomā pārskaitīt līdzekļus, ja vērojami reģionāli satricinājumi, jāierobežo nopietna lejupslīde visā eurozonā un jānodrošina nepieciešama finanšu stabilitāte, un šāds budžets pildītu makroekonomikas stabilizēšanas funkciju, lai aizsargātu ieguldījumus un novērstu bezdarbu un nestabilitāti.

6. Eiropas ekonomikas un finanšu ministrs

6.1. EESK vairākkārt norādījusi ( 14 ) , ka vajadzīgs EMS ekonomikas un finanšu ministrs, jo šāds amats būtu pirmais solis centienos nodrošināt pašlaik sadrumstaloto politikas pasākumu saskaņotību. Šai personai būtu ekonomiskā un monetārā savienība jāpārstāv starptautiskajās struktūrās. Viņam vai viņai, ievērojot vienkāršības, pārredzamības, vienlīdzības un demokrātiskās pārskatatbildības principus, būtu jāpārvalda savs īpašais budžets. Ministram būtu arī jānosaka vēlamā kopējā fiskālā nostāja eurozonā un tas, kā tā tiks panākta.

6.2. Komisijas paziņojumā aprakstītās funkcijas un elementi ir piemērotāki eurozonas finanšu ministram nekā visas ES ministram. Taču Komisijas priekšlikumā paredzētais amats nav patiesa un efektīva finanšu ministra amats, un šis nepareizais formulējums varētu viest aplamas cerības un radīt apjukumu.

6.3. EESK uzskata, ka amatu, kam uzticēta eurozonas pārstāvība ES līmenī, apvienojot ar Eurogrupas priekšsēdētāja, jaunā Eiropas Monetārā fonda valdes priekšsēdētāja un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieka pienākumiem, izpildvara tiktu pārmērīgi konsolidēta vienas personas rokās. EESK arī uzskata, ka nav demokrātiski ierosināt, ka Eurogrupas priekšsēdētājam būtu automātiski jāsaņem divi mandāti, lai viņa pilnvaras Eurogrupā saskaņotu ar viņa pilnvarām Eiropas Komisijā.

6.4. EESK pauž bažas par to, ka ierosinātā struktūra pašreizējā redakcijā radītu nepareizu izpratni par Komisijas lomu un par Padomes lomu, kaitējot Kopienas interešu un valstu interešu trauslajam līdzsvaram, uz ko balstās Eiropas Savienība. Tādēļ EESK aicina turpināt pārdomas un palielināt ierosinātā ministra demokrātisko pārskatatbildību.

6.5. Paziņojumā arī nav skaidri noteikts, vai tiks izveidoti vairāki ministru amati vai arī šis ir tikai viens individuāls gadījums. Šim amatam būs jēga tikai tādā gadījumā, ja Eiropas Savienībai būs pašai savs budžets un savi ieņēmumi no nodokļiem un šo budžetu papildinās tā pārvaldībai paredzēti instrumenti un politikas pasākumi un ja ES tādējādi spēs veicināt ekonomikas izaugsmi un sociālo vienlīdzību.

Briselē, 2018. gada 19. aprīlī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) Atzinums par tematu “Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēma” (OV C 177, 18.5.2016., 21. lpp.).

(2) “Eurozonas ekonomikas politika (2016)” (OV C 177, 18.5.2016., 41. lpp.), “Eurozonas ekonomikas politika (2017)” (OV C 173, 31.5.2017., 33. lpp.) un “Eurozonas ekonomikas politika (2017)” (atzinuma papildinājums) (OV C 81, 2.3.2018., 216. lpp.).

(3) Ilgtspējīgas attīstības mērķi.

(4) “KKI/Svarīgākās ekonomikas politikas reformas” (OV C 271, 19.9.2013., 45. lpp.), “EMS pabeigšana – priekšlikumi nākamajam Eiropas Savienības likumdošanas periodam” (OV C 451, 16.12.2014., 10. lpp.) un “Ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) izveides pabeigšana: politiskais pīlārs” (OV C 332, 8.10.2015., 8. lpp.).

(5) Atzinums “EMS padziļināšana līdz 2025. gadam”, 1.5. punkts (OV C 81, 2.3.2018., 124. lpp.).

(6) Eiropas sociālo tiesību pīlārs

(7) “Ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) izveides pabeigšana: politiskais pīlārs” (OV C 332, 8.10.2015., 8. lpp.); “EMS padziļināšana līdz 2025. gadam” (OV C 81, 2.3.2018., 124. lpp.).

(8) Atzinums “ES finanses līdz 2025. gadam”, 1.2. un 1.3. punkts (OV C 81, 2.3.2018., 131. lpp.).

(9) “Kopienas metode demokrātiskai un sociālai ekonomiskai un monetārai savienībai”, 1.2. punkts (OV C 13, 15.1.2016., 33. lpp.).

(10) Atzinums par tematu “Eiropas noguldījumu apdrošināšanas sistēma” (OV C 177, 18.5.2016., 21. lpp.).

(11) L. Fransen, G. del Bufalo un E. Reviglio, “Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe. Report of the High-Level Task Force on Investing in Social Infrastructure in Europe”, European Economy Discussion Paper, Nr. 74, 2018. gada janvāris.

(12) Atzinums “ES finanses līdz 2025. gadam”, 3.3.1. punkts (OV C 81, 2.3.2018., 131. lpp.).

(13) Atzinums “ES finanses līdz 2025. gadam”, 3.3. punkts (OV C 81, 2.3.2018., 131. lpp.).

(14) Atzinums par tematu “Atjaunot izaugsmi”, 3.2. punkts (OV C 143, 22.5.2012., 10. lpp.); atzinums par tematu “Ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) izveides pabeigšana: politiskais pīlārs”, 4.3.1. un 4.3.4. punkts (OV C 332, 8.10.2015., 8. lpp.); atzinums par tematu “Eurozonas ekonomikas politika (2016)”, 3.5. punkts (OV C 177, 18.5.2016., 41. lpp.); atzinums par tematu “Eurozonas ekonomikas politika (2017)”, 1.13. punkts (OV C 173, 31.5.2017., 33. lpp.); atzinums par tematu “EMS padziļināšana līdz 2025. gadam”, 1.11. punkts (OV C 81, 2.3.2018., 124. lpp.).