LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 182/30

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vispirms domāt par mazākajiem”: Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts “Small Business Act”

COM(2008) 394 galīgā redakcija

(2009/C 182/06)

Ziņotājs: MALOSSE kgs

Līdzziņotājs: CAPPELLINI kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 262. pantu 2008. gada 25. jūnijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Vispirms domāt par mazākajiem”: Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts“Small Business Act””

COM(2008) 394 galīgā redakcija.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2009. gada 6. janvārī. Ziņotājs – MALOSSE kgs un līdzziņotājs – CAPPELLINI kgs.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 450. plenārajā sesijā, kas notika 2009. gada 14. un15. janvarī (14. janvāra sēdē), ar 112 balsīm par, 10 balsīm pret un 9 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Kopsavilkums un secinājumi.

1.1 Savos iepriekšējos atzinumos INT/390 un INT/394 (1) EESK jau pauda atbalstu vērienīgam Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktam atbilstoši izaugsmes un nodarbinātības potenciālam, ko veido 23 miljoni ES mazo un vidējo uzņēmumu un tie, kas vēl tiks nodibināti.

1.2 Neraugoties uz labo gribu un veiksmīgiem projektiem (piemēram, Eiropas privātais uzņēmums, maksājuma termiņi), EESK uzskata, ka Eiropas Komisijas projekts nav pietiekami vērienīgs, lai risinātu šo problēmjautājumu, īpaši ņemot vērā pašreizējo ekonomikas un finanšu situāciju.

1.3 EESK ierosina vērienīgu Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu, kurā iekļauts:

— juridiski saistošs instruments principa “Vispirms domāt par mazākajiem” piemērošanai, lai maksimāli nodrošinātu minēto pārvaldības principu efektīvu un konkrētu īstenošanu Kopienas, dalībvalstu un reģionālajā līmenī;

— ceļvedis, kurā paredzēti precīzi termiņi un atbilstīgi līdzekļi, lai īstenotu Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta konkrētos un vērienīgos nosacījumus;

— konkrētas saistības birokrātijas mazināšanai un īpaši “vienas reizes” principa piemērošanai administratīvo formalitāšu kārtošanā;

— Eiropas Komisiju dienestu pārstrukturēšana, lai nodrošinātu MVU sarunu partneri un līdzekļus uzņēmumu attīstībai Eiropas mērogā;

— Eiropas instrumenti, kas varētu sekmēt kapitalizāciju, tīklu izveidošanu, ieguldījumus un mūžizglītību mazajos un vidējos uzņēmumos;

— visu Eiropas politiku saskaņota politiska struktūra, kurā mazais un vidējais uzņēmums tiek uzskatīts par normu, nevis izņēmumu;

— Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta mērķu izstrāde dalībvalstu līmenī, tai skaitā likumdošanas līmenī;

— pastāvīga konsultēšanās ar starpniekorganizācijām un sociālajiem partneriem.

2. Ievads.

2.1 Eiropas Savienības prezidējošā valsts Francija aicināja Eiropas Savienību apsvērt iespēju izstrādāt Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu, par piemēru ņemot ASV spēkā esošo likumu MVU atbalstam. Ideju par Mazās uzņēmējdarbības akta izstrādi 2005. gadā minēja gan EESK (2), gan arī Eiropas Parlaments.

2.2 Jāatgādina, ka ar minēto ASV likumu izveidoja pārvaldi (Small Business Administration), kuras uzdevums ir sniegt atbalstu Amerikas Savienoto Valstu MVU, un ieviesa pasākumus, lai veicinātu mazo uzņēmumu dibināšanu un attīstību, īpaši mazākumtautību, sieviešu un jauniešu vidū. ASV Mazās uzņēmējdarbības aktā paredzēti arī pasākumi, lai veicinātu MVU dalību ASV federālās valdības un tās dažādo aģentūru publiskā iepirkuma procedūrā.

2.3 Dziļā ekonomikas un finanšu krīze, kas pašlaik skar Eiropas Savienību un visu pasauli, visvairāk ietekmē tieši uzņēmumus, īpaši MVU, kam ir izšķiroša nozīme darba vietu radīšanā un ekonomikas atveseļošanā. Ja Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts būtu vērienīgāks, tas varētu būt par pamatu jaunai ES ilgtermiņa stratēģijai ieguldījumu, izaugsmes un nodarbinātības jomā.

2.4 EESK nostāja šajā jautājumā nesen atspoguļota divos atzinumos:

— izpētes atzinumā par tematu “Dažādi politiski pasākumi, kuru mērķis ir veicināt MVU izaugsmi un attīstību” (3), kas sagatavots pēc prezidentvalsts Slovēnijas pieprasījuma un kurā ierosināta Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta konkrēta izstrāde, ne tikai kā vienkāršs politisks paziņojums;

— izpētes atzinumā par tematu “Starptautiskais publiskais iepirkums” (4), kas sagatavots pēc prezidentvalsts Francijas pieprasījuma. Šis atzinums nepārprotami atsaucas uz notiekošajām sarunām, kuru mērķis ir pārskatīt Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) nolīgumu par publisko iepirkumu (NPI), un tajā galvenokārt tika ierosināts izveidot vērienīgu ceļvedi Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanai.

2.5 EESK atzinīgi vērtē Mazās uzņēmējdarbības aktā iekļautās mērķtiecīgās iniciatīvas, tomēr pauž nožēlu par Komisijas dokumenta formu (vienkāršs paziņojums), jo tajā nav paredzētas nedz saistības attiecībā uz īstenošanas termiņiem un līdzekļiem, nedz priekšlikumi, kas nodrošinātu principa “Vispirms domāt par mazākajiem” efektīvu īstenošanu.

2.6 Komiteja pauž nožēlu, ka attiecībā uz principu “Vispirms domāt par mazākajiem” nav paredzēts īpašs normatīvais akts, kas nodrošinātu minētā principa sistemātisku piemērošanu likumdošanas procesā un tā īstenošanu. EESK uzskata, ka saistošā dimensija ir ļoti svarīga mazajiem uzņēmumiem labvēlīgu pārvaldības principu īstenošanā. Šā principa piemērošana praksē un tā izpausmes visos Kopienas, dalībvalstu un vietējā līmeņa tiesību aktu un politiku izstrādes posmos būtu jānodrošina ar tiesību aktu vai šim mērķim paredzētu instrumentu.

2.7 Komiteja pauž dziļu nožēlu, ka tās ierosinātais saistošais ceļvedis neguva atbalstu, neraugoties uz to, ka attiecībā uz darba programmu un prioritātēm nebija jāpiemēro likumdošanas procedūras, jo šīs prioritātes jau ir iekļautas pieņemtajās programmās vai arī var tikt tajās iekļautas, piemēram, pārskatot programmas termiņa vidū. Daudzi no ierosinātajiem konkrētajiem pasākumiem jau tiek izstrādāti vai arī par tiem paziņots jau pirms ilga laika. Par to liecina nozīmīgākie un noderīgākie priekšlikumi, piemēram, Eiropas privātā uzņēmuma statuss, direktīva par maksājumu termiņiem, pazemināta PVN likme vai grupālais atbrīvojums attiecībā uz valsts atbalstu.

2.8 Mazās uzņēmējdarbības aktā ir skaidri jānošķir, no vienas puses, mazie ģimenes vai amatniecības un vietēja mēroga uzņēmumi, kuri veido MVU vairākumu un kuru lielākā daļa nevēlas palielināt uzņēmumu, lai saglabātu kontroli pār to, un, no otras puses, vidējie un mazie uzņēmumi ar lielu izaugsmes potenciālu, kurus var dēvēt par “priekšgājējiem”. Šajā sakarā īpaša uzmanība jāvelta mazajiem un vidējiem uzņēmumiem reģionos, kuros novērojami strukturāli trūkumi, īpaši salu un kalnu reģionos, kā arī reģionos ar mazu iedzīvotāju blīvumu.

2.9 Šajā sakarā EESK saņēma pieprasījumu sniegt atzinumu par Komisijas paziņojumu. Lai to labāk sagatavotu, EESK sadarbībā ar Amatnieku apvienību pastāvīgo asambleju 2008. gada 7. oktobrī Parīzē rīkoja uzklausīšanas sanāksmi.

3. EESK 1. ieteikums: principa “Vispirms domāt par mazākajiem” piemērošanai ir nepieciešams juridiski saistošs instruments.

3.1 Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts nedrīkst aprobežoties ar kārtējo atzīšanu politikas līmenī; tā īstenošana jānodrošina ar saistošu tiesību aktu.

EESK vēlreiz apliecina agrāk pausto nostāju (atzinumā INT/390) attiecībā uz principu “Vispirms domāt par mazākajiem” un prasa, lai tas tiktu izstrādāts saistoša dokumenta formā (rīcības kodekss, iestāžu nolīgums, Padomes lēmums) un lai tā izstrādē iesaistītos Eiropas Parlaments, Komisija un Padome. Viena no iespējām, proti, iestāžu nolīgums, kas balstās uz tādu pašu juridisko pamatu kā 2003. gadā parakstītais iestāžu nolīgums par Tiesību aktu labāku izstrādi, šķiet, varētu būt risinājums, ko līdzās citiem risinājumiem EESK varētu apskatīt sīkāk. šim saistošajam tiesību aktam būtu jānodrošina, lai

3.2.1 tiesību akti visos līmeņos tiktu izstrādāti, ņemot vērā dažādu MVU kategoriju atšķirīgās situācijas un īpašās vajadzības; pirms jebkura jauna Eiropas tiesību akta pieņemšanas attiecībā uz uzņēmumiem, ir jākonsultējas ar attiecīgajām starpniekorganizācijām, tai skaitā ar sociālajiem partneriem un sociālās ekonomikas organizācijām, kam 12 nedēļu laikā (nevis 8 nedēļu laikā, kā ierosināja Eiropas Komisija) jāsniedz atbilde;

3.2.2 izmaiņas tiesību aktos attiecībā uz uzņēmumiem netiktu veiktas pārāk bieži (jābūt vismaz 6 gadu intervālam). Vajadzētu arī ierosināt, lai visi jaunie tiesību akti, kuros ir saistoši noteikumi, stātos spēkā katra gada 1. janvārī, bet tiesību akti, kuros paredzēta sloga samazināšana vai vienkāršošana, stātos spēkā uzreiz un jebkurā brīdī;

3.2.3 visos likumdošanas līmeņos tiktu ievēroti šādi četri pamatprincipi:

— obligāta prasība sistemātiski veikt novērtējumu par jebkura jauna tiesību akta ietekmi uz MVU; nevienu tiesību aktu nedrīkstētu pieņemt, pirms nav veikts novērtējums par tā ietekmi uz dažādām MVU kategorijām,

— proporcionalitātes princips sistemātiski jāpiemēro dažādu veidu uzņēmumiem,

— “vienas reizes” princips attiecībā uz uzņēmumiem pieprasītajām formalitātēm,

— aizsardzības un piesardzības princips, lai novērstu jebkuru papildu ierobežojošu tiesību aktu.

3.2.4 tiktu noteikta kvantitatīva prasība samazināt uzņēmumu administratīvās izmaksas iekšējā tirgū, ņemot vērā līdz 2012. gadam noteikto mērķi samazināt Eiropas likumdošanas administratīvas izmaksas par 25 %.

4. EESK 2. ieteikums: precīzs ceļvedis, kurā norādīti termiņi, pasākumi un, ja nepieciešams, arī finansējums.

4.1 EESK ierosina sagatavot precīzu ceļvedi, kurā norādītas prioritārās darbības, konkrētie pasākumi, īstenošanas termiņi un, ja nepieciešams, arī to īstenošanas un finansēšanas līdzekļi. Ir jāpārliecinās, lai visi ierosinātie pasākumi tiktu īstenoti līdz 2013. gadam, piemērojot uzraudzības un novērtēšanas pasākumus.

4.2 Komiteja atzinīgi vērtē 92 pasākumus, kas sakārtoti kataloga formā, un uzskata, ka tie pēc iespējas ātrāk jāīsteno gan Kopienas, gan arī dalībvalstu līmenī; taču Komiteja uzskata, ka minētie pasākumi ir jau uzsākto vai pieņemto pasākumu un četru tiesību aktu īstenošana vai turpināšana. Šajos pasākumos nav pietiekami ņemtas vērā dažādu kategoriju MVU vēlmes un vajadzības, un EESK pieprasa izstrādāt vērienīgāku plānu, kas atbilstu mazo uzņēmumu nozīmei un pasaules ekonomikas stāvoklim. Tādēļ Komiteja ierosina Komisijai, Padomei un Parlamentam izstrādāt vispusīgu Eiropas projektu MVU un mikrouzņēmumu atbalstam, kura pamatā būtu atbalsts ne tikai uzņēmumiem ar augstiem izaugsmes rādītājiem, bet arī vietēja mēroga, sociālās ekonomikas un tradicionālajiem uzņēmumiem, kā arī efektīva pārvaldība, lai sekmētu valsts iestāžu, ekonomikas un sociālo partneru un MVU pārstāvības organizāciju dialogu, un dažādu MVU kategoriju reālā situācija.

4.3 Attiecībā uz pasākumiem Kopienas līmenī, EESK īpaši atbalsta:

— regulas projektu par Eiropas privātā uzņēmuma izveidošanu (5); 2001. gada pašiniciatīvas atzinumā EESK ierosināja izveidot “eirouzņēmumus”, kas varētu izmantot vienotā tirgus attīstības radītās iespējas, tādējādi samazinot formalitātes un izmaksas, kas saistītas ar meitasuzņēmumu veidošanu dažādās dalībvalstīs. EESK vēlas, lai šis projekts tiktu pieņemts iespējami drīz un tādā redakcijā, kas nepieļauj konkurences izkropļojumus, ne arī jebkāda veida sociālo tiesību ierobežojumus;

— pārskatītās direktīvas par maksājumu termiņiem projektu (6), kurā paredzētas stingrākas prasības un lielākas soda naudas valsts pārvaldes iestādēm, ja maksājums veikts vēlāk nekā 30 dienu laikā.

4.4 EESK ierosina iekļaut vērienīgus un konkrētus pasākumus, proti:

— izmēģinājuma projektus energoefektivitātes jomā celtniecības sektora mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, ņemot vērā MVU pārsvaru šajā sektorā (80 % no visiem uzņēmumiem) un to potenciālu sniegt ievērojamu ieguldījumu CO2 emisiju samazināšanā (40 % emisijas rada mājokļi);

— mazo uzņēmumu dažādām darbības jomām un sektoriem atbilstošus pasākumus un progresīvus vides pārvaldības procesus, lai iesaistītu mazos uzņēmumus vides un enerģētikas mērķu īstenošanā;

— konkrētas ES darbības, lai veicinātu uzņēmumu attīstību Eiropas mērogā, izmantojot tuvināšanas un sadarbības veicināšanas programmas (skat. iepriekšējās programmas EUROPARTENARIAT un INTERPRISE, kuras Eiropas Komisija nepamatoti atcēla pēc 2000. gada);

— aktīvāk iesaistīt uzņēmumus Eiropas apmācības un izglītības programmās, izmantojot, piemēram, jauno programmu, kuras mērķis ir tuvināt uzņēmumus un izglītības iestādes. EESK atkārtoti prasa pilnveidot programmas, lai sekmētu mācekļu un jauniešu mobilitāti profesionālās pamatizglītības ietvaros;

— atvieglot un veicināt uzņēmumu pārņemšanu; EESK vēlreiz uzsver, cik svarīga nozīme ir uzņēmumu pārņemšanai un pārpirkšanai, īpaši attiecībā uz mazajiem ražošanas un pakalpojumu uzņēmumiem pilsētu un lauku vidē, kuru iespējamai darbības pārtraukšanai būs nopietnas negatīvas sekas. Komiteja iesaka veicināt tuvināšanās mehānismus, nodokļu atlaides, kapitalizāciju, kā arī publiskā un privātā sektora partnerību;

— aktīvāk veidot Eiropas Uzņēmumu tīklu, lai tas kļūtu par efektīvu Eiropas informācijas un sadarbības tīklu.

4.5 Pasaules ekonomikas lejupslīdes apstākļos EESK īpaši atbalsta finanšu mehānismu nostiprināšanu ar Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda starpniecību, lai sekmētu piekļuvi īstermiņa finansējumam un, vajadzības gadījumā, sniegtu atbalstu grūtībās nonākušiem uzņēmumiem; Ņemot vērā pašreizējo ekonomikas stāvokli, ir plašāk jāizvērš jau uzsāktās un Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktā ierosinātās iniciatīvas. Galvenokārt vajadzētu pārtraukt mazsvarīgus izmēģinājuma projektus un darboties aktīvāk, lai paplašinātu un nostiprinātu tuvfinansējuma (riska kapitāls, “uzņēmējdarbības eņģeļi”, savstarpēja atbalsta mehānismi) tīklus un atbalstītu fondu dibināšanu Eiropas un pārrobežu projektu atbalstam.

4.6 Kā norādīts EESK atzinumā 390/2008, Komiteja prasa, lai Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta ietvaros tiktu izstrādātas jaunas iniciatīvas atbilstoši šādām prasībām, ko vairākās Kopienas līmenī rīkotajās konferencēs izteikušas organizācijas, kā arī EESK un Eiropas Parlaments:

— iekļaut MVU dimensiju visās Kopienas politikās. EESK uzsvēra, ka, izņemot politiskas deklarācijas, tiesību aktu izstrādē vēl joprojām noteicošais ir lielo uzņēmumu modelis;

— turpināt administratīvās vienkāršošanas politiku, galvenokārt nodrošinot tās pilnīgu saskaņošanu ar attiecīgo nozaru starpniekorganizācijām; Komisijas uzdevums ir sekmēt ciešāku sadarbību ar minētajām organizācijām un ar EESK, lai nepieļautu, ka šī vienkāršošana nonāk pretrunā ar izvirzīto mērķi. Komiteja nav pārliecināta, ka mazo uzņēmumu sistemātiska atbrīvošana no atsevišķu tiesību aktu piemērošanas ir pamatota un efektīva; Komiteja dod priekšroku proporcionalitātei šo tiesību aktu piemērošanā;

— veicināt atbalsta pasākumus un sniegt padomus starpniekorganizācijām; EESK uzskata, ka būtiska nozīme ir pārvaldības jautājumiem, īpaši konsultāciju un uzraudzības jomā. Komiteja pauž nožēlu, ka Eiropas Komisija nepiešķir lielāku nozīmi starpniekorganizācijām, kas ir pamatnosacījums, lai varētu uzsākt dialogu ar vairākiem miljoniem uzņēmumu, to vadītājiem un darbiniekiem. EESK vēlreiz apstiprina, ka šīm organizācijām ir būtiska nozīme Kopienas politiku sekmīgā īstenošanā un neaizvietojama loma informācijas un palīdzības sniegšanā uzņēmumiem, īpaši mikrouzņēmumiem;

— īstenot plašu un saskaņotu jauninājumu politiku, lai sniegtu atbalstu ne tikai novatoriskai uzņēmējdarbībai, bet arī vispārējas nozīmes jauninājumiem, to laišanai tirgū, jauninājumiem zemās un vidējās tehnoloģijas jomā, kā arī ar tehnoloģijām nesaistītai inovācijai, īpaši mazajos uzņēmumos;

— paplašināt piekļuvi Kopienas programmām, vienkāršojot juridiskās, finanšu un administratīvās procedūras, kas kavē šo piekļuvi, un sekmējot starpniekorganizāciju ierosinātos apvienotos projektus. EESK atkārtoti prasa Komisijai uzsākt sarunas ar uzņēmumu pārstāvības Eiropas organizācijām, lai vienkāršotu piekļuvi programmām un precizētu jaunos noteikumus par programmu izstrādi un līdzdalību tajos dažādos teritoriālajos līmeņos. Ir maksimāli jāvienkāršo MVU piekļuves Eiropas finansējumam procedūras. Šajā sakarā pirmais solis varētu būt dažādo Kopienas programmu (struktūrfondu, konkurētspējas un jauninājumu pamatprogrammas, 7. pamatprogrammas pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrējumu jomā u.c.) koordinēšana, jo to procedūras ir atšķirīgas. Tāpat pamatdokumentu redakcija visiem saprotamā veidā ļautu lielākajai daļai MVU vieglāk izmantot minētajās programmās paredzētos attīstības līdzekļus. Visbeidzot, Eiropas un valstu iestādēm ir jārīkojas saskaņoti, lai vienkāršotu procedūras: administratīvās procedūras uzliek pārāk lielu slogu uzņēmumiem, kas parasti nav specializējušies “administratīvās ekspertīzes” jomā.

4.7 Publiskā iepirkuma jomā katrā dalībvalstī būtu jāizveido individuālā atbalsta struktūra tiem MVU, kas vēlas piedalīties valsts vai Kopienas līmeņa publiskā iepirkuma tirgū. Pateicoties šādam atbalstam, MVU varētu uzzināt, kāda ir pieteikšanās procedūra, un apgūt publiskā iepirkuma jomā lietotos terminus. (MVU piekļuvi publiskajam iepirkumam apgrūtina izpratnes trūkums par šajā jomā lietoto terminoloģiju).

5. EESK 3. ieteikums: Kopienas līmenī veicamie pasākumi.

5.1 Lai efektīvi īstenotu Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu, EESK iesaka Kopienas līmenī īstenot pārredzamu un mērķtiecīgu politiku. Komiteja ierosina:

— uzticēt vienam no Eiropas komisāriem pilnu atbildību par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu;

— pārstrukturēt dienestus, lai, līdzīgi kā MVU Task Force gadījumā, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem būtu pārredzams un pieejams sarunu partneris politikas līmenī, kura uzdevums būtu aizstāvēt MVU intereses Eiropas iestādēs, tostarp lēmumu pieņemšanas procesā;

— izveidot “Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta komiteju”, kuras sastāvā būtu dalībvalstu pārstāvji, attiecīgo Eiropas pārstāvības organizāciju delegāti, tai skaitā sociālie partneri. EESK vēlas, lai minētajai komitejai būtu plašas pilnvaras attiecībā uz Mazās uzņēmējdarbības akta piemērošanas kontroli, rīcības plāna pārraudzību un tā saskaņošanu ar dalībvalstu īstenotajiem plāniem. Ieviešot Mazās uzņēmējdarbības aktu, EESK aicina:

— katrā Komisijas ģenerāldirektorātā iecelt MVU koordinatoru, kura uzdevums būtu uzraudzīt, lai attiecīgā ĢD kompetences jomā esošajos tiesību aktos un programmās tiktu ņemtas vērā MVU un mikrouzņēmumu prioritātes un vajadzības;

— lai īstenotu praksē principu “Vispirms domāt par mazākajiem”, ir jāizveido uzņēmējdarbības vide kā sabiedrības, tā arī iestāžu līmenī. Lai “pieņemtie noteikumi atbilstu vairākuma, uz kuru tie attiecas, interesēm”, šajā gadījumā MVU, ir nepieciešamas zināšanas par MVU darbību. Tādēļ Eiropas Komisijai būtu jārosina dalībvalstis sekot Komisijas piemēram šajā jomā, izmantojot programmu “Enterprise Experience Program”, kas dod iespēju Eiropas ierēdņiem iepazīties ar MVU darbību. Šī programma varētu būt par iedvesmas avotu dalībvalstīm, īpaši tām, kuras neīsteno līdzīgu programmu.

6. EESK 4. ieteikums: dalībvalstu līmenī veicamie pasākumi.

6.1 Dalībvalstu kompetences jomā EESK iesaka katrā dalībvalstī:

— pieņemt likumu, ar kuru principa “Vispirms domāt par mazākajiem” piemērošana būtu saistoša;

— ciešā sadarbībā ar ekonomikas un sociālās jomas dalībniekiem izstrādāt “Mazās uzņēmējdarbības akta nacionālo plānu”. Katru gadu būtu jāizstrādā ziņojums par nacionālā reformu plāna īstenošanu. Ikgadējā konferencē varētu apkopot veiksmīgas pieredzes un labas prakses piemērus. Attiecīgo Eiropas organizāciju un EESK aktīva līdzdalība varētu nodrošināt salīdzinošo novērtēšanu;

— veicināt kopīgus pasākumus, kas paredzēti, piemēram, uzņēmuma pārņemšanai (juridiskie un nodokļu jautājumi); ievērot tiesības uz maksātnespēju, lai uzņēmumiem un uzņēmējiem nodrošinātu “otru iespēju”, vienas pieturas aģentūru izveidi un “vienas reizes” principa piemērošanu formalitāšu kārtošanā;

— iecelt katrā dalībvalstī MVU pārstāvi (SME Envoy), kura uzdevums būtu koordinēt Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta piemērošanu un uzraudzīt, lai Kopienas tiesību aktu īstenošanā dalībvalstu līmenī tiktu ievērots pamatprincips “Vispirms domāt par mazākajiem”.

6.2 Dalībvalstu kompetences jomā EESK iesaka dalībvalstīm plašāk apspriesties savā starpā un plānot kopīgus pasākumus, tostarp ciešākas sadarbības ietvaros, tādās jomās kā uzņēmumu īpašumtiesību nodošana (juridiskie un nodokļu jautājumi); ievērot tiesības uz maksātnespēju, lai uzņēmumiem un uzņēmējiem vienmēr dotu “otro iespēju”.

6.3 EESK norāda, ka valstu un pārrobežu līmenī svarīga nozīme ir vienas pieturas aģentūru attīstībai un to savietojamībai ES robežās. Dalībvalstīm būtu jāveicina fizisko un virtuālo vienas pieturas aģentūru savstarpēja savietojamība. Iniciatīvas par vienas pieturas aģentūrām ir iekļautas Pakalpojumu direktīvā un regulā, kuras mērķis ir pilnveidot savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu. Vienlaikus vienas pieturas aģentūru izveidei ir jāizstrādā paziņojums MVU, lai tos informētu par šādu pakalpojumu esamību no MVU izveidošanas brīža un visā tā pastāvēšanas laikā.

7. EESK 5. ieteikums: saskaņotība, līdzdalība un novērtējums.

7.1 Ņemot vērā starptautiskās problēmas, pašreizējo ekonomisko situāciju un Lisabonas procesa pārskatīšanu, Komiteja uzskata, ka Mazās uzņēmējdarbības aktā jāparedz:

— strukturējošas iniciatīvas intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzībai, proti, Kopienas patents, ES mēroga patentu jurisdikcija, kā arī viltošanas un pirātisma apkarošanas Novērošanas centra izveide Eiropas līmenī (EESK šādu prasību pirmo reizi iesniedza 2001. gadā);

— integrētas pieejas veicināšana MVU atbalsta politikas jomā, iekļaujot tajā visas Kopienas, valstu un reģionālajā līmenī īstenotās nozaru politikas;

— pārvaldības, partnerattiecību un sadarbības veicināšana starp valsts pārvaldes iestādēm, pašvaldībām, ekonomikas un sociālajiem partneriem, dažādu MVU kategoriju pārstāvības organizācijām visos līmeņos un visā ES teritorijā;

— atbalsts visu uzņēmumu, tostarp vietēja mēroga uzņēmumu, attīstībai un konkurētspējas palielināšanai; Mazās uzņēmējdarbības aktā paredzētajos mērķtiecīgajos pasākumos jānošķir, pirmkārt, vietēja mēroga uzņēmumi, kas pārstāv lielāko daļu MVU, un, otrkārt, uzņēmumi ar lielu izaugsmes potenciālu tehnoloģiju vai pārrobežu aspektā. Pirmajiem jānodrošina to darbībai labvēlīga vide, bet otrajiem – līdzekļi ātrākai izaugsmei, attīstībai Eiropas vai starptautiskā mērogā, ņemot vērā, ka arī vietēja mēroga uzņēmumiem var rasties iespēja attīstīt darbību plašākā tirgū vai iekļauties sadarbībā un klasteros, tādējādi gūstot nepieciešamo pieredzi tālākai attīstībai Eiropas vai starptautiskā mērogā.

7.2 EESK uzskata, ka Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta veiksmīga īstenošana ir atkarīga ne tikai no Kopienas, valstu vai vietējo iestāžu politiskās gribas sniegt atbalstu MVU, bet galvenokārt no MVU pārstāvības starpniekorganizāciju darbības. Komiteja prasa attiecīgajām iestādēm izmantot visus līdzekļus un pasākumus minēto organizāciju darbības atbalstam un iesaistīt tās pārdomās par Kopienas procesu pēc Lisabonas Līguma ratifikācijas.

7.3 EESK atkārtoti prasa, lai ik gadus tiktu veikts novērtējums par Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta īstenošanu gan attiecībā uz rīcības plānu īstenošanu, principa “Vispirms domāt par mazākajiem” ievērošanu, kā arī visām MVU atbalsta politikām Kopienas un dalībvalstu līmenī, un lai sadarbībā ar pārstāvības organizācijām tiktu izstrādāts ikgadējs ziņojums par panākto progresu. Šim ziņojumam, kas jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Reģionu komitejai un EESK, jākļūst par konkrētu soli Lisabonas stratēģijas īstenošanā, tajā jāiekļauj Komisijas ieteikumi dalībvalstīm un reģioniem, jānodrošina Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta pielāgošana un pārskatīšana.

Briselē, 2009. gada 14. janvārī. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Mario SEPI

(1) EESK izpētes atzinums par tematu “Dažādi politiski pasākumi, izņemot atbilstoša finansējuma piešķiršanu, kuru mērķis ir veicināt mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmi un attīstību” (OV C 27, 3.2.2009., 7. lpp.) un EESK izpētes atzinums par tematu “Starptautiskais publiskais iepirkums” (OV C 224, 30.8.2008., 32. lpp.).

(2) Sk. EESK atzinumu CESE (ziņotāja: Faes kdze, OV C 256, 27.10.2007., 8. lpp.).

(3) EESK izpētes atzinums par tematu “Dažādi politiski pasākumi, izņemot atbilstoša finansējuma piešķiršanu, kuru mērķis ir veicināt mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmi un attīstību” (OV C 27, 3.2.2009., 7. lpp.).

(4) EESK izpētes atzinums par tematu “Starptautiskais publiskais iepirkums” (OV C 224, 30.8.2008., 32. lpp.).

(5) COM(2008) 394 galīgā redakcija (EESK atzinums vēl tiek izstrādāts).

(6) Direktīva 2000/35/EK (OV L 200, 8.8.2000., 35. lpp.). EESK atzinums: OV C 407, 28.12.1998., 50. lpp.