Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Lauksaimniecības stāvoklis Eiropas Savienībā – 2006. gada ziņojums {SEC(2008) 2382} /* COM/2008/0525 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.8.2008 COM(2008) 525 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Lauksaimniecības stāvoklis Eiropas Savienībā – 2006. gada ziņojums {SEC(2008) 2382} KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Lauksaimniecības stāvoklis Eiropas Savienībā – 2006. gada ziņojums IEVADS 1. „Lauksaimniecības stāvoklis Eiropas Savienībā. 2006. gada ziņojums” tika pabeigts 2007. gadā, un to publicēja kopā ar Vispārējo ziņojumu par Eiropas Savienības darbībām. 1. EKONOMIKAS STāVOKLIS UN SAIMNIECīBU IENāKUMI 2. Saimniecības 2006. gadā saražoja mazāk produkcijas nekā 2005. gadā. Laukaugu nozarē saražotais apjoms samazinājās par 4 %, bet lopkopības nozarē par 1 %. 3. Gan laukaugu, gan lopkopības nozares lauksaimnieku ražojumiem bija zemākas cenas. Reāli cenas samazinājās vidēji par 2 %. 4. Turpinājās lauksaimnieku skaita samazināšanās (par 2 % mazāk, salīdzinot ar 2005. gadu). 5. Lauksaimnieku ienākumi vidēji palielinājās par 3 %, lai gan dalībvalstu starpā bija vērojamas lielas atšķirības, jo dažās dalībvalstīs ienākumi būtiski palielinājās, bet citās būtiski samazinājās. 6. Eiropas Savienība 2006. gadā neto izteiksmē kopumā joprojām bija lauksaimniecības produktu eksportētāja. 2. POLITIKAS IZMAIņAS UN LIKUMDOšANAS INICIATīVAS 2006. GADā KLP reforma 7. Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reforma 2006. gadā turpinājās. Maijā Komisija publicēja apspriežu dokumentu par reformu augļu un dārzeņu nozarē. Jūnijā tā aicināja veikt visaptverošu reformu vīna nozarē. Septembrī Komisija iesniedza priekšlikumu reformai banānu nozarē (ko Padome pieņēma decembrī). 8. Tika uzsākts sagatavošanās darbs saistībā ar vairākām pārskatīšanas klauzulām 2003. gada un 2004. gada reformās, kas apvienotas zem nosaukuma „veselības pārbaude”. 9. Komisija 2006. gadā nāca klajā ar savu KLP vienkāršošanas programmu, iesniedzot rīcības plānu (kas ietvēra 24 priekšlikumus par izmaiņām tiesību aktos) un pieņemot priekšlikumu par vienotu kopīga tirgus organizāciju. Kvalitātes politika 10. Martā Padome pieņēma regulu par lauksaimniecības un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietas nosaukumu aizsardzību. Tā arī pieņēma regulu par lauksaimniecības un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām. Bioloģiskā lauksaimniecība 11. Decembrī Padome panāca vienošanos par „vispārēju pieeju” attiecībā uz priekšlikumu Padomes Regulai par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu. Jaunā regula veido stūrakmeni Kopienas rīcības plānam par bioloģisko pārtiku un lauksaimniecību, kā arī tas ir liels solis uz priekšu bioloģiskās lauksaimniecības turpmākai attīstībai Eiropas Savienībā. Valsts atbalsts 12. Komisija ir saņēmusi 319 paziņojumus par valsts atbalsta pasākumu projektiem, ko paredzēts piešķirt lauksaimniecības un agrorūpniecības nozarē. Komisija ir sākusi izskatīt 27 valsts atbalsta pasākumus, kuri iepriekš nebija izziņoti saskaņā ar EK līguma 88. panta 3. punktu. Palīdzība trūkumcietējiem 13. Eiropas Savienība 2006. gadā turpināja no intervences krājumiem atvēlēt pārtikas produktus trūkumcietējiem. Attālākie reģioni – POSEI pasākumu reforma 14. Gada sākumā tika pabeigta programmas POSEI pasākumu reforma, pieņemot Padomes regulu, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem. 3. LAUKSAIMNIECīBAS TIRGI Laukaugu produkti 15. Pasaulē saražoto graudaugu apjoms 2006./07. tirdzniecības gadā bija mazāks nekā iepriekšējā gadā–1 567 miljoni tonnu, salīdzinot ar iepriekšējā gadā ievāktajām 1 602 miljonu tonnām. 16. Arī ES graudu raža samazinājās par 6 %. Tāpēc, ka lauksaimnieki ar graudaugiem apsēja mazākas platības un ražīgums bija mazāks. Lopkopības produkti 17. ES lauksaimnieki 2006. gadā saražoja mazāk piena, salīdzinot ar iepriekšējo gadu (1 % samazinājums). Iemesls ir piensaimnieku skaita samazināšanās. Nozarē palikušie piensaimnieki palielināja dzīvnieku vidējo skaitu savos ganāmpulkos un izslaukumu no govs, taču ar šiem pasākumiem nepietika, lai kompensētu piensaimnieku skaita samazināšanos. Dažas dalībvalstis pirmoreiz saražoja mazāk piena nekā to atļauj ražošanas kvotu režīms. 18. Liellopu gaļas un teļa gaļas ražošana mazliet pieauga, t.i., par 0,4 %. Tas galvenokārt izskaidrojams ar to, ka Apvienotajā Karalistē nokāva vairāk govju, jo komerciālajā tirgū atkal atgriezās par 30 mēnešiem vecāki liellopi. 19. Lauksaimnieki 2006. gadā saražoja 7,9 miljonus tonnu liellopu gaļas un teļa gaļas, bet ES iedzīvotāji patērēja 8,2 miljonus tonnu. 20. Attiecībā uz ārējo tirdzniecību ES eksportēja aptuveni 239 000 tonnu liellopu gaļas galvenokārt uz Krieviju, Šveici, Horvātiju un Angolu. Savukārt ES importēja aptuveni 510 000 tonnu liellopu gaļas. Vairāk nekā 90 % minētā importa bija gaļa no Brazīlijas, Argentīnas un Urugvajas. 21. Vispārējo situāciju ES aitu un kazu tirgū 2006. gadā noteica dzīvnieku skaita samazināšanās ganāmpulkos. Teritorijā tālāk uz ziemeļiem nekā jebkad iepriekš uzliesmoja infekciozais katarālais drudzis, kas skāra Franciju, Vāciju un Beniluksa valstis. 22. Cūkgaļas cenas 2006. gadā bija relatīvi pozitīvas, taču, beidzoties vasarai, ievērojami palielinājās barības izmaksas. 23. Putnu gaļas ražošana un patēriņš 2006. gada pirmajā pusē samazinājās, jo plašsaziņas līdzekļi ziņoja par putnu gripas uzliesmojumu. Tomēr gada otrajā pusē ražošana un patēriņš atguva iepriekšējos apjomus. 4. 2003. GADA REFORMAS īSTENOšANA 24. Desmit dalībvalstis 2005. gadā bija sākušas ieviest vienotā maksājuma shēmu attiecībā uz tiešajiem maksājumiem. Tām 2006. gadā pievienojās vēl piecas dalībvalstis. 25. Francija, Spānija, Nīderlande un Grieķija izvēlējās vēsturisko modeli, bet Somija par labāku uzskatīja reģionālo modeli. 5. LAUKU ATTīSTīBA 26. Laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam tika veiktas 68 lauku attīstības programmas, 69 pirmā mērķa reģionālās programmas un 20 otrā mērķa reģionālās programmas. Pirmā un otrā mērķa programmas ietvēra vairākus lauku attīstības pasākumus. 27. Tajā pašā laikposmā tika veikti ļoti daudzi Leader + projekti (aptuveni 28 000). Daudzas vietējās rīcības grupas iesaistījās starpvalstu sadarbībā. 28. Izdevumi lauku attīstībai 2006. gadā sasniedza EUR 9 199,2 miljonus. No šīs summas Eiropas Lauksaimniecības virzības un garantiju fonda ( EAGGF ) Garantiju daļa nodrošināja EUR 5 610,2 miljonus (lauku attīstības programmām un otrā mērķa programmām). EAGGF Virzības daļa nodrošināja EUR 3 589 miljonus (pirmā mērķa programmām). 29. Laikposmā no 1994. līdz 1999. gadam 45 programmas tika slēgtas. 2006. gada beigās bija spēkā tikai 39 programmas (no 402 programmām, kas tika uzsāktas 2003. gada martā). 6. VIDE UN MEžI 30. Septembrī Komisija izplatīja paziņojumu ar nosaukumu „Lauksaimniecības vides rādītāju izveide, lai kontrolētu vides problēmu iekļaušanu KLP”. Šajā paziņojumā ir aplūkoti sasniegumi lauksaimniecības vides rādītāju izveidē un nākotnē veicamie pasākumi. 31. Joprojām tika īstenots „Bioloģiskās daudzveidības rīcības plāns lauksaimniecībā”. Komisija iesniedza paziņojumu „Kā apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos līdz 2010. gadam un turpmāk – Ilgtspējīgi ekosistēmu pakalpojumi cilvēka labklājībai”. 32. Ģenētiski modificētu kultūraugu jautājumā Komisija martā pieņēma Padomei un Eiropas Parlamentam adresētu ziņojumu par dalībvalstīs gūto pieredzi attiecībā uz pasākumu īstenošanu augu līdzāspastāvēšanas jautājuma risināšanai. Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Mežu rīcības plānu tika pieņemts jūnijā. Lauksaimniecības un zivsaimniecības padome oktobrī pieņēma Padomes secinājumus par šo plānu. 7. KLP FINANSēšANA 2006. GADā 33. KLP izdevumus finansē saskaņā ar finanšu perspektīvām, par ko lēmumu pieņēma Berlīnes sammitā 1999. gadā un ko koriģēja Kopenhāgenas sammitā 2002. gada beigās, lai ņemtu vērā ES paplašināšanās ietekmi uz finansēm. Tāpēc 2006. budžeta gadā noteica jaunus finansējuma limitus attiecībā uz ES-25. 8. PAPLAšINāšANāS 34. Attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju uzsāka pastiprinātu uzraudzības procesu. Divpusēja lauksaimniecības tiesību aktu izskatīšana tika veikta kopā ar Turciju un Horvātiju. 9. STARPTAUTISKāS ATTIECīBAS 35. Starptautiskajās attiecībās lauksaimniecības jomā gada pirmajā pusē notika intensīva darbība. Komisija ļoti aktīvi piedalījās sarunās, kas risinājās ar Pasaules tirdzniecības organizācijas aizgādību, lai turpmāk liberalizētu globālo tirdzniecību, tostarp lauksaimniecības nozarē. Tomēr šīs sarunas (ko dēvē arī par Dohas Attīstības programmu) nebija īpaši veiksmīgas. 36. Gada otrajā pusē ES sāka veidot kontaktus ar saviem galvenajiem tirdzniecības partneriem, lai 2007. gada sākumā atsāktu sarunas.