Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Zviedrijas 2012. gada valsts reformu programmuun ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2012.–2015. gada konverģences programmu /* COM/2012/0328 final */





Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Zviedrijas 2012. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Zviedrijas 2012.–2015. gada konverģences programmu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (EK) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību[2], un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu[3], ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas[4], ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu, pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, tā kā: (1) Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizsākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju „Eiropa 2020”, kam pamatā būtu ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. (2) Padome 2010. gada 13. jūlijā pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm[5], kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. (3) Padome 2011. gada 12. jūlijā pieņēma ieteikumu par Zviedrijas valsts reformu programmu 2011. gadam un sniedza atzinumu par Zviedrijas atjaunināto konverģences programmu 2011.–2014. gadam. (4) Komisija 2011. gada 23. novembrī pieņēma otro Gada izaugsmes pētījumu, tādējādi uzsākot otro Eiropas ex-ante un integrētas politikas koordinēšanas pusgadu, kas balstās uz stratēģiju "Eiropa 2020". Pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, Komisija 2012. gada 14. februārī pieņēma Brīdinājuma mehānisma ziņojumu[6], kurā Zviedrija tika norādīta kā viena no tām dalībvalstīm, par kurām būtu jāsagatavo padziļināts pārskats. (5) Eiropadome 2012. gada 2. martā apstiprināja finanšu stabilitātes nodrošināšanas, fiskālās konsolidācijas un izaugsmes veicināšanas darbību prioritātes. Tā uzsvēra nepieciešamību īstenot diferencētu, izaugsmei labvēlīgu fiskālo konsolidāciju, ekonomikā atjaunot normālus aizdevumu izsniegšanas nosacījumus, veicināt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba un krīzes sociālo seku problēmas un modernizēt valsts pārvaldi. (6) Zviedrija 2012. gada 20. aprīlī iesniedza savu konverģences programmu 2012.‑2015. gadam un 2012. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. Veicot padziļinātu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, Komisija ir arī novērtējusi, vai Zviedriju ietekmē makroekonomiskā nelīdzsvarotība. Komisija minētajā padziļinātajā pārskatā[7] secināja, ka Zviedrija ir skārusi nelīdzsvarotība, tomēr tā nav pārmērīga. (7) Pamatojoties uz konverģences programmas novērtējumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams 2012. gadam un optimistisks 2013.–2015. gadam, kad sagaidāmais vidējais IKP pieaugums tiek lēsts 3,5 % apmērā. Saskaņā ar Komisijas 2012. gada pavasara prognozi IKP pieaugums 2013. gadā būs 2,1 %. Programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt ilgtspējību ilgtermiņā, šajā nolūkā ievērojot Zviedrijas fiskālās sistēmas noteikumus, tostarp mērķi, ka cikla laikā vispārējās valdības neto aizdevumiem ir jābūt ar 1 % pārpalikumu no IKP. Šī stratēģija vērsta arī uz to, lai izpildītu Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, jo īpaši, lai nepārkāptu 3 % no IKP atsauces vērtību. Programmā vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) ir mainīts no vispārējās valdības pārpalikuma 1,0 % apmērā no IKP uz deficītu 1,0 % apmērā no IKP. Jaunajā VTM atbilstoši ņemtas vērā Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības. Saistībā ir minēto izmaiņu, pamatojoties uz (pārrēķināto) strukturālā budžeta bilanci[8], ir ticams, ka VTM programmas periodā tiks izpildīts, pat ņemot vērā iespējamus apjomīgus diskrecionāros pasākumus 2013. vai 2014. gadā, kuri varētu būt nepieciešami, lai atjaunotu neindeksētu valdības tēriņu faktisko vērtību. Budžeta prognozes, sākot ar 2013. gadu, ir pakļautas zināmiem negatīviem riskiem, kas saistīti ar optimistiskajiem makroekonomikas pieņēmumiem. Pēc izdevumu rādītāja īslaicīgas pārsniegšanas 2012. gadā valdības tēriņu pieauguma temps, ņemot vērā diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, sākot ar 2013. gadu atbilstu izdevumu rādītājam Stabilitātes un izaugsmes paktā. Parāda attiecība ir zemāka par 60 % no IKP, un saskaņā ar programmu ir paredzams, ka programmas periodā tā turpinās samazināties. (8) Veicot padziļinātu pārskatīšanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu, Komisija guva apstiprinājumu tam, ka Zviedrijā ir diezgan augsts mājsaimniecību parāda līmenis. Lai gan 2011. gadā situācija mājokļu un hipotekāro kredītu tirgū stabilizējās, saglabājas vairāki strukturāli traucējumi, kas ilgtermiņā apdraud šo tirgu stabilitāti. Ir veikti attiecīgi pasākumi, lai stiprinātu finanšu sektora izturību. Tomēr patlaban tiek īstenoti vairāki politikas virzieni, kas var veicināt svārstīgumu Zviedrijas mājokļu tirgū un hipotekāro kredītu parāda uzkrāšanos, kam bijusi pievērsta mazāka uzmanība: izdevīga procentu maksājumu neaplikšana ar nodokļiem un zemi īpašuma nodokļi, maza amortizācija un stingri īres noteikumi. Piedāvājuma pusē – vietējās plānošanas monopols, ilgstoši zonējuma procesi un konkurences trūkums traucējoši ietekmē mājokļu piedāvājuma elastīgumu. (9) Neraugoties uz vispārēju uzlabojumu darba tirgū 2011. gada laikā, saglabājas augsts, jo īpaši imigrantu izcelsmes, jaunu cilvēku un neaizsargātu iedzīvotāju grupu, bezdarba līmenis. Lai novērstu šādu situāciju, Zviedrija patlaban īsteno vairākus aktīva darba tirgus politikas pasākumus un izglītības reformas. Vairums no šiem pasākumiem šķiet atbilstoši un efektīvi, lai gan vēl ir pārāk agri vērtēt to ietekmi. Tomēr galvenā uz jaunu cilvēku nodarbinātību vērstā pasākuma, proti, PVN likmes samazināšana restorāniem un sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumiem, lietderīgums un efektivitāte ir neskaidra, un tie ir jāizvērtē. Turklāt pasākumu vērienīgumu varētu palielināt, ja problēmas tiktu risinātas visaptverošākā veidā, proti, pievēršoties arī salīdzinoši augstajam atalgojumam algu skalas zemākajā daļā un nodarbinātības aizsardzības atšķirībām starp pastāvīgiem un pagaidu darbiniekiem. (10) Zviedrija ir otrajā vietā ES pēc pētniecības un izstrādes tēriņu īpatsvara IKP, un saskaņā ar Pētniecības un inovācijas savienības rezultātu pārskatu to uzskata par līderi inovācijas jomā. Tomēr attiecībā uz inovatīvu ražojumu komercializāciju Zviedrijas rādītāji ir sliktāki nekā vidēji ES, un ir novērojama negatīva tendence. Turklāt, šķiet, ka Zviedrija atpaliek strauji augošu inovatīvu uzņēmumu veidošanas jomā. Zviedrijas spēcīgās pozīcijas pētniecības un izstrādes jomā apdraud lielā atkarība no dažiem lieliem daudznacionāliem uzņēmumiem, kas aizvien vairāk pārceļ savas pētniecības un izstrādes darbības ārpus Zviedrijas. Minētās problēmas būtu jārisina jaunajā pētniecības un inovācijas tiesību aktā, ko paredzēts pieņemt 2012. gada rudenī. (11) Eiropas pusgada kontekstā Komisija veica visaptverošu analīzi par Zviedrijas ekonomikas politiku. Komisija novērtēja konverģences programmu un valsts reformu programmu un sniedza padziļinātu pārskatu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Zviedrijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1. līdz 4. ieteikumā. (12) Ņemot vērā minēto novērtējumu, Padome ir izskatījusi Zviedrijas konverģences programmu, un Padomes atzinums[9] ir īpaši atspoguļots turpmāk 1. ieteikumā. (13) Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Zviedrijas 2012. gada valsts reformu programmu un konverģences programmu. Padomes ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir jo īpaši atspoguļoti turpmāk 2. ieteikumā, IESAKA Zviedrijai laikposmā no 2012. līdz 2013. gadam rīkoties šādi. 1. 2012. gadā un turpmāk saglabāt stabilu fiskālo stāvokli, šajā nolūkā, kā paredzēts, īstenojot budžeta stratēģiju un nodrošinot vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu arī turpmāk, tostarp izpildot izdevumu rādītāju. 2. Veikt papildu preventīvus pasākumus, lai vidējā termiņā stiprinātu mājokļu un hipotekāro kredītu tirgus stabilitāti, tostarp veicinot saprātīgu kreditēšanu, samazinot parāda kropļojošo ietekmi mājokļu investīciju finansēšanā un novēršot ierobežojumus mājokļu piedāvājuma un īres noteikumu jomā. 3. Veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu jauniešu un neaizsargātu iedzīvotāju grupu dalību darba tirgū, šajā nolūkā galveno uzmanību veltot efektīviem aktīvas darba tirgus politikas pasākumiem, stimulējot atalgojuma lielāku elastību, jo īpaši atalgojuma skalas zemākajā daļā, un pārskatot atsevišķus nodarbinātības aizsardzības tiesību aktu aspektus, piemēram, pārbaudes laikus, lai atvieglotu pāreju uz pastāvīgu nodarbinātību. Pārskatīt pašreizējās samazinātās PVN likmes restorāniem un sabiedriskās ēdināšanas pakalpojumiem efektivitāti saistībā ar darba vietu radīšanu. 4. Gaidāmajā likumdošanas aktā par pētniecību un inovāciju vērst galveno uzmanību uz tādiem pasākumiem, kas uzlabo inovatīvu ražojumu komercializāciju un palīdz izstrādāt jaunas tehnoloģijas, lai atbalstītu strauji augošus inovatīvus uzņēmumus. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. [2] OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp. [3] COM(2012) 328 final. [4] P7_TA(2012)0048 un P7_TA(2012)0047. [5] Padomes 2012. gada 26. aprīļa Lēmums 2012/238/ES. [6] COM(2012) 68 final. [7] SWD(2012) 160 final. [8] Cikliski koriģētā bilance, izņemot vienreizējos un pagaidu pasākumus, atbilstoši Komisijas dienestu pārrēķiniem, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju un izmantojot kopīgi pieņemtu metodiku. [9] Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.