Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu (114. pants) Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc apspriešanās ar Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, paredz pasākumus, lai tuvinātu dalībvalstu normatīvos vai administratīvos aktus, kuri attiecas uz iekšējā tirgus izveidi un darbību. Atbildība par iekšējo tirgu ir Savienības un dalībvalstu dalīta kompetence (LESD 4. panta 2. punkta a) apakšpunkts).

Aģentūras kompetence (Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 460/2004) Mērķi 1. Aģentūra uzlabo Savienības, dalībvalstu un uzņēmēju spēju novērst un risināt tīklu un informācijas drošības problēmas un reaģēt uz tām. 2. Aģentūra savas kompetences robežās sniedz palīdzību Komisijai un dalībvalstīm un konsultē tās jautājumos, kas attiecas uz tīklu un informācijas drošību. 3. Aģentūra attīsta augsta līmeņa kompetenci un izmanto to, lai veicinātu plašu sadarbību starp valsts un privāto sektoru. 4. Aģentūra pēc pieprasījuma palīdz Komisijai tehniskajā sagatavošanās darbā, lai atjauninātu un izstrādātu Kopienas tiesību aktus tīklu un informācijas drošības jomā. Uzdevumi Aģentūra a) vāc informāciju par esošiem un iespējamiem riskiem, kas varētu ietekmēt elektroniskos komunikāciju tīklus; b) konsultē Eiropas Parlamentu, Komisiju, Eiropas organizācijas vai valstu kompetentās iestādes un sniedz tām palīdzību; c) uzlabo sadarbību starp dažādiem dalībniekiem šajā jomā; d) veicina sadarbību kopīgu metodoloģiju izstrādē tīklu un informācijas drošības problēmu risināšanai; e) dod ieguldījumu informētības uzlabošanā un informācijas drošību visiem lietotājiem, cita starpā veicinot attiecīgā laika labāko prakšu apmaiņu, ieskaitot lietotāju brīdināšanas metodes, kā arī meklē valsts un privātā sektora iniciatīvu sinerģiju; f) palīdz Komisijai un dalībvalstīm to dialogā ar ražotājiem; g) seko tīklu un informācijas drošības ražojumu un pakalpojumu standartu attīstībai; h) konsultē Komisiju par pētniecību tīklu un informācijas drošības un efektīvas riska novēršanas tehnoloģiju lietošanas jomā; i) veicina riska novērtēšanas darbības un riska novēršanas risinājumus; j) iesaistās sadarbībā ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām; k) neatkarīgi izsaka savus secinājumus un dod orientējošus norādījumus par jautājumiem, kas ir tās darbības un mērķu jomā.

Pārvaldība Valde Viens pārstāvis no katras dalībvalsts, trīs Komisijas iecelti pārstāvji un trīs pārstāvji, kuru kandidatūras izvirzījusi Komisija un kurus apstiprinājusi Padome, bez balsstiesībām — pa vienam no šādām grupām: a) informācijas un komunikāciju tehnoloģiju nozare, b) patērētāju grupas, c) zinātniskie eksperti tīklu un informācijas drošības jomā. Pastāvīgā interešu pārstāvju grupa — 30 augsta līmeņa ekspertu, kuri pārstāv tādas attiecīgās ieinteresētās personas kā informācijas un komunikāciju tehnoloģiju nozari, šo tehnoloģiju lietotāju organizācijas un akadēmiskos ekspertus tīklu un informācijas drošības jomā. — Pēc atklāta konkursa locekļus izraugās izpilddirektors, kurš vispirms paziņo Valdei savu lēmumu, bet tad atlasītos kandidātus personīgi ieceļ amatā uz 2,5 gadiem. Izpilddirektors Izpilddirektoru uz pieciem gadiem ieceļ Valde no Eiropas Komisijas ierosināto kandidātu saraksta pēc uzklausīšanas Eiropas Parlamentā. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta Iekšējā revīzija Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma

Aģentūrai pieejamie resursi 2011. gadā (2010. g.) Galīgais budžets 8,1 (8,1) miljons EUR, no kuriem Savienības subsīdija ir 100 % (100 %) Darbinieku skaits 2011. gada 31. decembrī Plānotais amata vietu skaits štatu sarakstā: 44 (44), aizpildītās amata vietas: 41 (40) Citas aizpildītās amata vietas: 13 (11) līgumdarbinieki, 4 (2) norīkoti valstu eksperti Kopējais darbinieku skaits: 58 (53), norīkoti šādu pienākumu izpildei: 40 (34) pamatdarbībām 18 (19) administrācijā

Produkti un pakalpojumi 2011. gadā (2010. g.) Pirmā darba plūsma: (1) Aģentūra kā labākas sadarbības veicinātāja Pirmās darba plūsmas galvenais mērķis bija atbalstīt Eiropas Komisiju un dalībvalstis pašreizējo sadarbības shēmu izveidē, lai pastiprinātu informācijas apmaiņu un sadarbību starp dalībvalstīm. Tas paredz sniegt datus un atzinumus Komisijai, lai tai palīdzētu jaunu regulu izstrādē, kā arī apzināt un veicināt labu praksi šādu tiesību aktu atbalstam. Šis darbs ietver un tajā ņem vērā diskusijas DalībvalstuEiropas forumā (EFMS) un Eiropas publiskā un privātā sektora partnerībā elastīguma uzlabošanai (EP3R). Risināmās problēmas ir aprakstītas citos dokumentos, īpaši Eiropas Komisijas paziņojumos par drošību (COM 2006 251), CIIP (Informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzība) (COM 2009 149), kur uzsvērts tīklu un informācijas drošības svarīgums un vienotas Eiropas informācijas telpas izveidei vajadzīgā elastība, un Digitālajā programmā. Tā kā savstarpējā atkarība kļūst sarežģīta, vienas infrastruktūras pārrāvums var viegli izplatīties pāri robežām (ģeogrāfiskā un jurisdikcijas aspektā), kā arī citās infrastruktūrās, un tam var būt Eiropas mēroga ietekme. Telekomunikāciju uzņēmējdarbības globālais raksturs prasa kopīgu pieeju, lai risinātu tādus jautājumus kā publisko komunikāciju tīklu drošība un elastīgums. Darba rezultātu skaits: 13 Otrā darba plūsma: visā Eiropā uzlabot informācijas kritiskās infrastruktūras aizsardzību (CIIP) (2) un elastīgumu Otrās darba plūsmas mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm ieviest drošas un elastīgas informācijas un komunikāciju tehnoloģiju sistēmas un palielināt informācijas kritisko infrastruktūru un pakalpojumu aizsardzības līmeni Eiropā. Šī darba plūsma ir cieši saistīta ar CIIP rīcības plānu, kas aprakstīts Komisijas 2009. gada marta un 2010. gada marta paziņojumā. Liela daļa šā darba arī tieši atbalsta mērķus, kas izklāstīti Iekšējās drošības stratēģijas dokumentā, kā arī Digitālajā programmā. Darba uzdevumu kopas CIIP jomā lielākoties ir dabisks tā darba turpinājums, ko veica kā daļu no 2010. gada darba programmas. Konkrētāki šīs darba plūsmas mērķi ir — stiprināt dalībvalstu darbības spēju, palīdzot attiecīgajām ieinteresētajām personām palielināt to efektivitātes un produktivitātes līmeni; — atbalstīt un veicināt darbības visas Eiropas līmenī; — apzināt un risināt informācijas drošības jautājumus CIIP; — apzināt un risināt informācijas drošības jautājumus informācijas un komunikāciju tehnoloģijās un savstarpēji saistītajos tīklos; — sniegt atbalstu ES un ASV darba grupai kiberdrošības un kibernoziegumu jautājumos. Šo grupu izveidoja 2010. gada 20. novembrī saistībā ar ES un ASV samitu. Darba rezultātu skaits: 16 Trešā darba plūsma: Aģentūra kā privātuma un uzticēšanās veicinātāja Trešo darba plūsmu veido četras darba uzdevumu kopas: — izpratne par ekonomiskajiem stimuliem un šķēršļiem informācijas drošībai, šo stimulu un šķēršļu analīze; — nodrošināt, lai privātumu, identitāti un uzticēšanos pareizi integrētu jaunajos pakalpojumos; — atbalsts e-privātuma direktīvas (2002/58/EK) 4. panta īstenošanai; — Eiropas Kiberdrošības mēneša ieviešanas veicināšana. Pirmā darba uzdevumu kopa analizēja ekonomiskos šķēršļus un stimulus labākai informācijas drošībai visas Eiropas mērogā. Aģentūra analizēja ekonomiskos dzinuļus un šķēršļus tiesību, politikas, tehniskajā un izglītības jomā un apzināja potenciālos uzlabojumus. Otrā darba uzdevumu kopa pārbaudīja, kā privātums, identitāte un uzticēšanās ir integrēti jaunos pakalpojumos, sniedzot ieteikumus par veicamajiem uzlabojumiem. Mērķis bija izsvērt un novērtēt pašreizējos sasniegumus personu privātuma aizsardzības jomā un tajā, kā palielinājies uzticēšanās līmenis tīklu pakalpojumiem. Trešā darba uzdevumu grupa aptvēra atbalstu, ko Aģentūra sniedza e-privātuma direktīvas 4. panta īstenošanai. Tas bija turpinājums sadarbībai saistībā ar 29. pantu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un Eiropas Komisiju (JUST un INFSO ģenerāldirektorātiem), un mērķis bija izpētīt, kā Eiropas līmenī praktiski īstenojami 4. panta noteikumi. Visbeidzot Aģentūra sadarbojās ar dalībvalstīm saistībā ar Eiropas Kiberdrošības mēneša organizēšanu. Darba rezultātu skaits: 5