[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.8.2005 COM(2005) 377 galīgā redakcija 2005/0157 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas standartizācijas finansējumu {SEC(2005) 1050} (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšvēsture Kopš astoņdesmito gadu vidus Eiropas standartizācija ir sekmējusi rūpniecības ražojumu brīvu kustību Eiropas Kopienā, no vienas puses, un patērētāju un strādājošo augsta līmeņa aizsardzību, no otras puses, jo īpaši iekšējā tirgus likumdošanas kontekstā. Šo iemeslu dēļ Eiropas Komisija vienmēr finansiāli ir atbalstījusi Eiropas standartizācijas attīstību, bez šā atbalsta tā nevarētu attīstīties tik ātri un tik lieliem panākumiem, kā tas bija vērojams aptuveni divdesmit rūpniecības nozarēs. Triju Eiropas standartizācijas organizāciju, turpmāk tekstā „ESO” ( CEN, CENELEC, ETSI )[1], katalogs apkopo vairāk nekā 15 000 standartus un citas Eiropas specifikācijas, no kuriem 2 500 ir izstrādāti, lai atbalstītu Eiropas likumdošanu, un kuru atsauces ir publicētas Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī . Pateicoties standartizācijas procesam, Kopienai nav nepieciešams izstrādāt detalizētas normas vai noteikt attiecīgu kārtību. Tādēļ ar standartizāciju tiek uzlabota likumdošana attiecībā uz izaugsmes un nodarbinātības politiku. Pašlaik finansiālais atbalsts Eiropas standartizācijai ir noteikts vairākos tiesību aktos, lielākajā daļā no kuriem nav iekļauti pietiekami skaidri un konkrēti finansējuma nosacījumi. Pamatojoties uz šiem aktiem, Eiropas Komisijai ir iespēja lūgt standartizācijas organizācijām ( ESK, CENELEC, ETSI ) izstrādāt Eiropas standartus, atbalstot tās politikas. Tie galvenokārt ir turpmāk uzskaitīti tiesību akti: - Direktīva 98/34/EK[2], ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, - tehniskās saskaņošanas noteikumu kopums iekšējā tirgus ieviešanai, tostarp „jaunās pieejas” direktīvas, - Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmums 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā[3]. Kopumā finansiālais atbalsts Eiropas standartizācijai atbilst Eiropas Komisijas, EBTA un Eiropas standartizācijas organizāciju partnerattiecībām, kas ir noteiktas Vispārīgās sadarbības pamatnostādnēs, ko šīs organizācijas parakstīja 2003. gada 28. maijā[4]. Savā 1999. gada 28. maija Rezolūcijā[5] Eiropas Parlaments atbalstīja Komisijas ziņojumu par Eiropas standartizācijas tiesiskumu un efektivitāti jaunās pieejas ietvaros. Savā 1999. gada oktobra Rezolūcijā[6] un 2002. gada marta secinājumos[7] par Eiropas standartizācijas lomu, Padome apstiprināja savu nodomu turpināt sniegt Kopienas finansējumu Eiropas standartizācijai budžeta lēmējinstitūcijas noteiktajās robežās, papildinot to ar rūpniecības un EBTA ieguldījumiem. Eiropas standartizācijas finansējums šobrīd galvenokārt attiecināms uz: - ikgadējiem attīstības līgumiem ar ESO tās centrālo sekretariātu darbības pilnveidošanai, īpaši to konsekvences, kvalitātes, efektivitātes un pārredzamības jomā, - Eiropas standartizācijas kvalitātes paaugstināšanu, pieaicinot ekspertus, kas izvērtē saskaņotu standartu projektus, un vajadzības gadījumā, tulkojot to galīgās versijas, - Eiropas standartu izstrādāšanu vai uz citiem izstrādātiem standartizācijas produktiem, atbalstot Kopienas politikas un likumdošanu, - Eiropas standartu un standartizācijas sistēmas veicināšanu un pārredzamību. Var finansēt arī citas darbības tādā jomā, kā, piemēram, palīdzība vai tehniska sadarbība ar trešajām valstīm. Ar jaunu Finanšu regulu[8] nosaka, ka pirms budžetā paredzēto apropiriāciju izmantošanas Kopienas pasākumiem, ir jābūt pieņemtam pamata aktam, kas, ievērojot Kopienas Līgumu, ir atvasinātās likumdošanas akts un kas kalpo par juridisko pamatu Kopienas pasākumiem un attiecīgo budžetā paredzēto izmaksu izmantošanai. Patreiz spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz Eiropas standartizāciju, nav pilnībā atbilstoši Finanšu regulas prasībām. Minēto iemeslu dēļ Komisija uzskata, ka ir jāpieņem tāds tiesību akts, kas sniegs skaidrāku, pilnīgāku un detalizētāku tiesisku regulējumu Eiropas standartizācijas finansējumam, nodrošinot šīs jau izvērtētas iniciatīvas pastāvību un pamatojumu (sk. Priekšlikumu pielikumā). Priekšlikums lēmumam Lai atbalstītu Kopienas politikas un likumdošanu, Eiropas Kopiena plaši pielieto Eiropas standartus vai citus standartizācijas produktus, ko izstrādājušas Eiropas standartizācijas organizācijas, kuras noteiktas direktīvas 98/34/EK 1. pielikumā, proti, CEN, CENELEC, ETSI vai citas tehniskās organizācijas, kas piedalās sagatavošanas darbos. Standartizācijas darbi tiek uzticēti Eiropas standartizācijas organizācijām, pamatojoties uz standartizācijas pieprasījumiem, ko sagatavo pēc iepriekšējas konsultēšanās ar Direktīvas 98/34/EK Komiteju saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti šajā direktīvā un Lēmumā 87/95/EKK informācijas tehnoloģiju un komunikāciju jomā (TIC). Šis priekšlikums ir balstīts uz EK Līguma 95. un 157. pantu. Eiropas standartizācija veicina ne tikai likumdošanu tuvināšanu, lai izveidotu, konsolidētu un garantētu iekšēja tirgus darbību (tehniskā saskaņošana), bet arī paaugstinātu uzņēmumu konkurētspēju. Tehniskās saskaņošanas pasākumi var skart virkni tādu jomu kā veselība, drošība, vides un patērētāju aizsardzība, komunikācijas veicināšana. Un, bez tam vēl, Eiropas standartizācija var atbalstīt plaša mēroga Kopienas politikas, lai uzlabotu Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, jo īpaši tādās jomās kā kopējā tirdzniecības politika, transports, vide, informācijas tehnoloģijas un komunikācijas, ceļošanas dokumentu drošība, pakalpojumi, inovācija, tehnoloģiju izpēte un attīstība. Priekšlikums tātad ir konkrēts dokuments, kas piedāvā detalizētu, skaidru un pilnīgu regulējumu, kas Kopienai sniedz iespēju finansiāli atbalstīt visas standartizācijas, kas nepieciešamas darbības Kopienas politiku ieviešanai. Ar Komisijas ikgadējiem lēmumiem par finansējumu nosaka galvenokārt atbilstošās prasības, sasniedzamos mērķus, kā arī apropriāciju apjomu katram darbības veidam un, vajadzības gadījumā, līdzfinansējuma likmi. Šīs darbības tiek regulāri izvērtētas perioda starpposmā vai perioda beigās, kā to nosaka Finanšu regulas noteikumi šajā jomā. Ar lēmuma 1. pantu nosaka mērķi, proti, Eiropas Kopiena dalību Eiropas standartizācijas finansējumā kā atbalstu Kopienas politikām un likumdošanai. Atbalsts Kopienas likumdošanai orientēts uz iekšējo tirgu attiecībā uz tā produktiem un pakalpojumiem, veselību, drošību, patērētāju un strādājošo aizsardzību, komunikācijas veicināšanu un tirdzniecības darījumiem. Eiropas standartizācija var sniegt pievienoto vērtību un veicināt Eiropas rūpniecības konkurētspēju, jo īpaši tādās jomās kā transports, jaunās tehnoloģijas, informācijas tehnoloģijas un komunikācijas, aizsardzība un kosmosa rūpniecība. Ar 2. pantu nosaka, ka Direktīvas 98/34/EK 1. pielikumā atzītās ESO, proti, CEN, CENELEC, ETSI , ir galvenie Eiropas standartizācijas finansējuma saņēmēji. Attiecībā uz standartizācijas sagatavošanas vai papildu darbiem, kā, piemēram, priekšlikumi un paranormatīvie pētījumi, salīdzinājuma eksperimenti, analizēšana, izvērtēšana un apstiprināšana, arī citas iestādes ir tiesīgas saņemt Kopienas finansējumu. Ar 3. pantu precizē dažādu standartizācijas darbības veidu, attiecībā uz kuriem ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu, proti, Eiropas standartu izstrāde un grozīšana, ko veic ESO; finansējumam atbilstošas aktivitātes var arī ietvert jebkura jauna standartizācijas produkta izveidi — standartu priekšlikumi, tehniskās specifikācijas, tehniskie ziņojumi, rokasgrāmatas vai citi noteikumi, kas pieņemti darba grupās, kā arī pakalpojumi standartizācijas kontekstā. Kopienas finansējums var tikt piešķirts arī ESO centrālo sekretariātu darbībai, Eiropas standartu kvalitātes pārbaudei, standartu tulkojumiem, kā arī Eiropas standartizācijas sistēmas veicināšanai. Sadarbības un tehniskās palīdzības projektiem standartizācijas jomā ar trešajām valstīm, kuru mērķis ir sekmēt piekļuvi tirgum, arī ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu. Ar 4. pantu precizē, ka katru gadu budžeta lēmējinstitūcija dod savu atļauju apropriacijām, ko piešķir saskaņā ar šo lēmumu finansētajām darbībām. Ar 5. pantu nosaka finansējuma kārtību. ESO darbības galvenokārt finansē ar dotācijām, nepiemērojot konkursa procedūru, atbilstoši Finanšu regulas 110. panta 1. punkta otrajai daļai saistībā ar 168. panta 1. punkta d) apakšpunktu Komisijas Regulā (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Finansu regulai[9] īstenošanas kārtību. Tas tiek pamatots ar to, ka runa ir par Direktīvas 98/34/EK atzītām organizācijām, kuru darbības ir saistītas ar Eiropas vispārējām interesēm un, kuras Eiropas ietvaros nenonāk konkurencē ar citām organizācijām. Taču, kas attiecas uz citām standartizācijas sagatavošanas un papildus darbībām, ko veic citas iestādes, dotācijas tiek piešķirtas konkursa kārtībā vai pēc valsts pasūtījuma. Attiecībā uz centrālo sekretariātu darbību finansējumu, ir pieļaujamas dotācijas konkrētai darbībai vai arī sekretariātu ekspluatācijas izdevumiem. Attiecībā uz dotācijām ekspluatācijas izdevumiem, kas minētas Finanšu regulas 113. panta 2. punktā, nav jāpiemēro pakāpeniskais samazinājums. Ņemot vērā ieguldījumu standartizācijā, ko sniedz ieinteresētās puses, piedāvājot savu ekspertu pakalpojumus, sistemātiski jāļauj sniegt ieguldījumi natūrā. Lai atvieglotu finanšu pārvaldību, iespējams būs jāizveido izmaksu tāmes (par vienību) vai noteiktas likmes standartu vai citu standartizācijas produktu finansējumam. Finansēto darbību pareizas un ilgstošas pārvalde labā kopējiem sadarbības mērķiem, administratīviem un finanšu nosacījumiem, kas attiecas uz dotāciju piešķiršanu, ir jābūt noteiktiem partnerības pamatnolīgumos starp ESO un Komisiju. Ar 6. pantu nosaka pārvaldes, piemērošanas un Komisijas uzraudzības kārtību. Lai nodrošinātu pareizu un efektīvu pārvaldi, Komisija varēs piemērot tādas palīgdarbības formas, kā audits, izvērtēšanas, pētījumi, sanāksmes, kā arī informēšanas un publicitātes pasākumi. Regulāri ir jāveic efektivitātes izvērtēšana, kā arī finansēto pasākumu ietekme. Ar 7. pantu paredz līdzekļus, lai šā lēmuma ieviešanas laikā nodrošinātu Kopienas finanšu interešu atbilstošu aizsardzību. 2005/0157 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUM S par Eiropas standartizācijas finansējumu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 95. pantu un 157. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[10], ņemot vērā Eiropas sociālās un ekonomiskās komitejas atzinumu[11], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[12], tā kā: (1) Eiropas standartizācija ir brīvprātīga darbība, kuras īstenošanā ieinteresētās personas vēlas ieviest standartus vai cita veida standartizācijas produktus atbilstoši savām vajadzībām. Minētos standartizācijas produktus nosaka Eiropas Standartizācijas komiteja ( CEN ), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komiteja ( CENELEC) un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts ( ETSI ), - organizācijas, kas minētas I pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvai 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā[13], un turpmāk tekstā sauktas par „Eiropas standartizācijas organizācijām”. (2) Direktīva 98/34/EK paredz, ka Komisija pēc konsultēšanās ar minētajā direktīvā noteikto komiteju var iesniegt standartizācijas pieprasījumus Eiropas standartizācijas organizācijām. Vispārīgās sadarbības pamatnostādnes nosaka partnerattiecības starp šīm organizācijām, no vienas puses, un Kopienu, kā arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociāciju (EBTA)[14], kas arī piedalās Eiropas standartizācijas procesā, no otras puses. (3) Kopienai jāpiedalās Eiropas standartizācijas finansējumā, ņemot vērā tās ievērojamo lomu likumdošanas un politiku īstenošanas jomā. No vienas puses, Eiropas standartizācija sekmē iekšējā tirgus funkcionēšanu un saliedētību, it īpaši pateicoties tā sauktajām „jaunās pieejas” direktīvām veselības, drošības, vides un patērētāju aizsardzības nozarēs, vai, lai nodrošinātu savietojamību tādās jomās kā transports. No otras puses, Eiropas standartizācija sekmē uzņēmumu konkurētspējas uzlabošanu, veicinot produktu un pakalpojumu brīvu kustību, tīklu savietojamību, komunikācijas līdzekļus, tehnoloģiju attīstību un inovācijas tādās jomās kā informācijas tehnoloģijas. Tādēļ šajā lēmumā ir jāiekļauj Eiropas standartizācijas darbību finansējums informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomās, ko jo īpaši regulē ar Padomes 1986. gada 22. decembra Lēmumu 87/95/EEK par standartizāciju informācijas tehnoloģiju un telekomunikāciju jomā[15]. (4) Jāsniedz skaidrs, pilnīgs un detalizēts juridiskais pamats Kopienas finansiālajam atbalstam visām standartizācijas darbībām, kas nepieciešamas politiku un likumdošanas īstenošanai. (5) Kopienas atbalsta mērķis ir izstrādāt standartus vai cita veida standartizācijas produktus, kas sekmētu to pielietošanu uzņēmumos, jo īpaši tulkojot tos dažādās Kopienas valodās, kā arī nostiprināt Eiropas standartizācijas sistēmas kohēziju un nodrošināt visas sistēmas veicināšanu. (6) Eiropas standartizācijas darbībām piešķirtās apropriācijas katru gadu nosaka budžeta lēmējinstitūcija finanšu plāna robežās, tām jāizriet no Komisijas gada lēmuma, kas nosaka summas un, vajadzības gadījumā, līdzfinansējuma maksimālo likmi pēc darbības veida. (7) Ievērojot Eiropas standartizācijas lielo ietekmi, atbalstot Kopienas politikas un likumdošanu, un standartizācijas darbību daudzveidību, ir jāparedz dažādi finansējuma veidi. Tas galvenokārt attiecas uz dotācijām Eiropas standartizācijas organizācijām, nepublicējot uzaicinājumu uz konkursu, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[16], turpmāk tekstā „Finanšu regulas”, 110. panta 1. punkta otro daļu un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[17], 168. panta 1. punkta d) apakšpunktu. (8) Ciktāl Eiropas standartizācijas organizācijas sniedz nepārtrauktu atbalstu Kopienas darbībām, ir jānodrošina to centrālo sekretariātu efektivitāte un lietderība. Tādēļ jāpilnvaro Komisija piešķirt dotācijas šīm organizācijām, kas īsteno mērķi, kuram ir vispārēja Eiropas nozīme, ekspluatācijas dotāciju gadījumā, nepiemērojot ikgadējo samazinājumu, kas paredzēts Finanšu regulas 113. panta 2. punktā. Lai Eiropas standartizācijas organizācijas darbotos efektīvi, arī šo organizāciju valsts pārstāvjiem ir finansiāli jāatbalsta Eiropas standartizācijas sistēma. (9) Atbalstam Eiropas standartizācijas darbībām ir arī jāsedz Eiropas standartu vai citu standartizācijas procedūru izstrādei nepieciešamie sagatavošanas darbi. Tas galvenokārt attiecas uz pētniecības darbiem, likumdošanas sagatavošanas dokumentu izstrādi, starplaboratoriju testiem un standartu validāciju vai novērtēšanu. Turklāt standartizācijas veicināšana Eiropas un starptautiskajā līmenī iekļauj arī sadarbības un tehniskā atbalsta programmas trešajām valstīm. Lai nodrošinātu pieeju tirgum, kā arī uzņēmumu konkurētspēju, ir jāparedz iespēja sniegt dotācijas arī citām organizācijām, izmantojot uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus vai, vajadzības gadījumā, piešķirot līgumus. (10) Regulāri tiek parakstīti Partnerattiecību nolīgumi starp Komisiju un Eiropas standartizācijas organizācijām, lai paredzētu administratīvos un finansiālos noteikumus standartizācijas darbību finansēšanai saskaņā ar Finanšu regulas noteikumiem. (11) Ievērojot standartizācijas darbu specifiku un jo īpaši ieinteresēto pušu nozīmīgo dalību, it īpaši no uzņēmumu puses, kas standartizācijas procesa laikā piedāvā ekspertu padomus, jāatzīst, ka līdzfinansējumu Eiropas standartu un citu standartizācijas produktu izstrādei no Kopienas dotācijām var sniegt vairāk vai mazāk sistemātiski, izmantojot ieguldījumu natūrā. (12) Lai nodrošinātu šī lēmuma efektīvu ieviešanu, ir jāsniedz iespēja izmantot speciālās zināšanas, it īpaši audita un finanšu pārvaldes jomā, kā arī jāizmanto administratīvā palīdzība, kas varētu veicināt Kopienas finansēto darbību īstenošanu un to regulāru izvērtēšanu, lai nodrošinātu to lietderību un ietekmi. (13) Turklāt jāveic atbilstoši un nepieciešami aizsardzības pasākumi, lai novērstu krāpšanu un nelikumības un atgūtu zaudētos, kļūdaini izmaksātos vai nepareizi izlietotus līdzekļus, ievērojot 1995. gada 18. decembra Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[18], 1996. gada 11. novembra Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[19] un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[20], IR NOLĒMUŠI ŠĀDI. 1. pants Mērķis Ar šo lēmumu nosaka noteikumus attiecībā uz Kopienas ieguldījumu Eiropas standartizācijas finansējumā, lai varētu atbalstīt Kopienas politiku un likumdošanas ieviešanu. 2. pants Organizācijas, kuras ir tiesīgas saņemt Kopienas finansējumu Kopienas finansējums var tikt piešķirts atzītajam Eiropas standartizācijas organizācijām, kas ir uzskaitītas Direktīvas 98/34/EK 1. pielikumā, turpmāk tekstā - „Eiropas standartizācijas organizācijas”, lai īstenotu šā lēmuma 3. pantā noteiktās darbības. Tomēr Kopienas finansējums var tikt piešķirts arī citām iestādēm, lai īstenotu 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētos Eiropas standartizācijas sagatavošanas vai citus darbus, kā arī 3. panta 2. punktā minētās programmas. 3. pants Standartizācijas darbības, par kurām ir tiesības saņemt Kopienas finansējumu 1. Kopiena var finansēt šādas Eiropas standartizācijas darbības: a) Eiropas standartu vai jebkura cita tāda standartizācijas produkta izstrādi un pārskatīšanu, kas ir nepieciešams un atbilstošs Kopienas politiku un likumdošanas īstenošanai; b) tādu Eiropas standartizācijas sagatavošanas vai papildus darbu īstenošanu, kā pētījumi, programmas, izvērtēšanu, salīdzinošas analizēšana, pētniecības darbi, laboratorijas darbi, starplaboratoriju pētījumi, atbilstības novērtēšanas darbi; c) Eiropas standartizācijas organizāciju centrālo sekretariātu darbības; d) Eiropas standartu vai jebkura cita standartizācijas produkta atbilstības un kvalitātes pārbaudi; e) vajadzības gadījumā, Eiropas standartu vai jebkura cita standartizācijas produkta, ko izmanto Kopienas politiku un likumdošanas atbalstam, tulkojumu citās Kopienas valodās, izņemot Eiropas standartizācijas organizāciju darba valodās; f) Eiropas standartu un Eiropas standartizācijas sistēmas veicināšanas un vērtības celšana Kopienas ieinteresēto pušu vidū un starptautiskajā mērogā. 2. Šā panta 1. punkta f) apakšpunktā paredzētās darbībās var iekļaut trešām valstīm paredzēto tehnisko palīdzību un sadarbības programmu īstenošanu. 3. Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktās darbības ir atbilstīgas tikai tad, ja par pieprasījumiem, kas ir nosūtāmi Eiropas standartizācijas organizācijām, ir notikusi apspriešanās ar komiteju, kas izveidota ar Direktīvas 98/34/EK 5. pantu. 4. pants Finansējums Katru gadu budžeta lēmējinstitūcija finanšu plāna robežās dod savu atļauju apropriācijām, kas piešķirtas 3. pantā minētajām darbībām. 5. pants Finansējuma kārtība 1. Kopienas finansējumu veic, piešķirot dotācijas, nepublicējot uzaicinājumu uz konkursu, šādām organizācijām un iestādēm: a) Eiropas standartizācijas organizācijām 3. pantā minēto darbību veikšanai; b) iestādēm, kas minētas pamata aktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē, lai sadarbībā ar Eiropas standartizācijas organizācijām īstenotu šī lēmums 3. anta 1. punkta b) apakšpunktā minētās darbības, Finansējumu, dotāciju veidā, pēc uzaicinājuma uz konkursu vai publisko iepirkumu procedūrām, piešķir 3. panta. 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem darbiem, kas saistīti ar standartizāciju, vai 3. panta 2. punktā minētajām programmām. 2. Lēmuma 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto Eiropas standartizācijas organizāciju centrālo sekretariātu darbību finansējumus var veikt ar dotācijām konkrētai darbībai vai ekspluatācijas izdevumiem. Dotācijas ekspluatācijas izdevumiem atjaunošanas gadījumā nesamazina. 3. Komisija pieņem 1. un 2. punktā minētos finansējuma noteikumus, ka arī apjomu un, vajadzības gadījumā, maksimālos finansējuma procentus katram darbības veidam. 4. Līdzfinansējums natūrā ir atļauts. Ieguldījumus natūrā izvērtē saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002. 5. Sadarbības kopīgie mērķi un finansiālie un administratīvie nosacījumi attiecībā uz dotācijām, kas piešķirtas Eiropas standartizācijas organizācijām, ir noteikti partnerības pamatnolīgumos, ko parakstīja Komisija, no vienas puses, un ESO, no otras puses, atbilstoši Finanšu regulai un Regulai (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002. 6. pants Pārvalde, īstenošana un pārraudzība 1. Apropriācijas, ko budžeta lēmējinstitūcija piešķir standartizācijas darbību finansējumam, var segt atbilstošus administratīvos sagatavošanas darbus, uzraudzības, kontroles, audita un izvērtēšanas izdevumus, kas tieši nepieciešami šī lēmuma mērķu īstenošanai, un proti, pētījumi, sanāksmes, informēšanas pasākumi, izdevumi, kas saistīti ar informātikas tīkliem informācijas apmaiņas nolūkā, kā arī jebkuri citi administratīva vai tehniska rakstura izdevumi, kas var būt nepieciešami Komisijai standartizācijas darbībām. 2. Komisija regulāri izvērtē to standartizācijas darbību atbilstību Kopienas politiku un likumdošanas vajadzībām, uz kurām attiecas Kopienas finansējums. 7. pants Kopienas finansiālo interešu aizsardzība 1. Komisija nodrošina, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, tiek aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot aizsardzības pasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot nepareizi izmaksātās summas, kā arī, ja ir atklāti pārkāpumi, piemērojot iedarbīgus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Regulām (EK, Euratom) Nr. 2988/95, (Euratom, EK) Nr. 2185/96 un (EK) Nr. 1073/1999. 2. Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo lēmumu, pārkāpuma jēdziens, kas minēts Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā, nozīmē Kopienas tiesību normas vai līgumsaistību pārkāpumu, ko rada kāda saimnieciskās darbības subjekta rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Kopienu budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, izdarot nepamatotus izdevumus. 3. Ar nolīgumiem un līgumiem, kas izriet no šī lēmuma, paredz Komisijas vai jebkuras tās pilnvarotas personas pārraudzību un finansiālo pārbaudi, kā arī Revīzijas palātas auditu, ko, vajadzības gadījumā, veic uz vietas. 8. pants Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlaments Padome Priekšsēdētājs, Priekšsēdētājs, FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE Domaine(s) politique(s): Marché intérieur et compétitivité des entreprises Activité(s): Normalisation européenne | DÉNOMINATION DE L’ACTION: FINANCEMENT DE LA NORMALISATION EUROPÉENNE | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 020304 – Normalisation et rapprochement des législations – ainsi que le cas échéant d’autres lignes budgétaires pertinentes pour d’autres politiques. 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 134 millions d'euros en CE 2.2 Période d’application: 2006-2010 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( à la 3 e décimale) Année 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Total | Crédits d'engagement | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | 134 | Crédits de paiement | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | 133,6 | b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA) (cf. point 6.1.2) (inclus dans les budgets annuels en tant que de besoin) CE | - | - | - | - | - | - | - | CP | - | - | - | - | - | - | - | Sous-total a+b | CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 | CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 | c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement : maintien du statu-quo (2A+3B+2C). (cf. points 7.2 et 7.3) CE/CP | - | - | - | - | - | - | - | TOTAL a+b+c | CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 | CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 | 2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières X La proposition est compatible avec la programmation financière existante pour 2006. Pour les années 2007 à 2010, la proposition est compatible au nouveau cadre des perspectives financières 2007-2013, voir la Communication [COM(2004) 101] de la Commission de février 2004. Cette proposition nécessite une re-programmation de la rubrique concernée des perspectives financières, y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel. 2.5 Incidence financière sur les recettes X Aucune implication financière (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en œuvre d'une mesure). 3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF | DO | CND | NON | OUI | NON | N° 3 (en 2006) N° 1a (à partir de 2007) | 4. BASE JURIDIQUE Article 95 et 157 du traité instituant la Communauté européenne 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Objectifs poursuivis La présente proposition a pour objectif de rationaliser, consolider et sécuriser dans la durée et dans le contexte du nouveau règlement financier les dépenses existantes en matière d’activités de normalisation européenne réalisées en soutien des politiques communautaires, notamment pour l’amélioration du marché intérieur et de la compétitivité des entreprises dans le cadre d’un développement durable. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante Une évaluation d’impact préliminaire a été réalisée qui a conclu à un impact neutre de cette mesure qui consiste à renforcer, consolider, sécuriser et éventuellement simplifier une situation existante dans le cadre d’une nouvelle législation financière et de l’élargissement de la Communauté européenne (voir point 2 de la présente annexe). Comme prévu, une consultation a été menée auprès des parties intéressées (normalisateurs, industrie, Etats membres et AELE). L’ensemble des parties consultées a reconnu le bien fondé d’une telle proposition et la continuation des actions existantes telles que décrites au point 5.2. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire Actuellement, le financement des activités de la normalisation européenne vise essentiellement: - des contrats de performance annuels avec CEN, CENELEC et ETSI pour améliorer le fonctionnement de leurs secrétariats centraux en terme de cohérence, d’efficacité, de qualité et de visibilité, - l’amélioration de la qualité de la normalisation européenne, via l’évaluation par des consultants externes des projets de normes harmonisées et la traduction en tant que de besoin de leur version finale, - l’élaboration de normes européennes ou autres produits de normalisation élaborés en soutien des politiques communautaires, - la promotion et la visibilité du système européen de normalisation et des normes européennes. D’autres activités peuvent être financées par exemple dans les domaines de l’assistance ou de la coopération technique vis-à-vis des pays tiers. L’intervention budgétaire se fait essentiellement sur base de subventions sans appel à proposition pour les organismes européens de normalisation reconnus dans la directive 98/34/CE ou encore via l’appel au marché ou par le biais des subventions avec appel à proposition vis-à-vis d’autres entités. 5.3 Modalités de mise en œuvre La gestion du budget de normalisation est de la responsabilité de la Commission. Ce budget est essentiellement exécuté sur la base des activités telles que décrites dans l’article 3 de la proposition. Une assistance technique et administrative n’est pas exclue ; elle est partie intégrante des budgets annuels. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) La ventilation par type d’actions se fait chaque année sur la base des estimations indiquées au point 2.3 et dans le cadre des Décisions annuelles de financement de la Commission qui fixe les montants, les taux de co-financement par type d’activité. 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES Aucune incidence car maintien de la situation existante en matière de ressources humaines et de dépenses administratives (2A+3B+2C). 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Des évaluations récurrentes sont réalisées régulièrement par la Commission sur les différents types d’activités faisant l’objet d’un soutien financier communautaire (voir point 6.2 relatif à l’évaluation ex-ante). 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Des évaluations ex-post sont prévues pour chaque type de financement chaque année. A titre d’exemple, le programme esap a fait l’objet d’une évaluation en 2003 ; en 2005, les contrats consultants seront évalués par des évaluateurs externes. 9. MESURES ANTIFRAUDE Les dispositions de la réglementation financière relatives à l’exécution du budget, et plus particulièrement celles concernant les mesures de contrôle sont d’ores et déjà mises en œuvre. Des mesures de contrôles systématiques des subventions sont prévues dans les conventions cadre de partenariat signées entre la Commission et les organismes européens de normalisation telles que des obligations de rapports, de décomptes financiers avec la possibilité d’exiger toutes pièces justificatives pour les dépenses pendant 5 ans après paiement de la facture finale relative à toute convention spécifique. Des rapports d’audit sont requis de la part des bénéficiaires conformément aux dispositions du règlement financier. Des contrôles sur pièces et sur place sont réalisés régulièrement par la Commission notamment pour s’assurer que le système d’enregistrement du nombre d’hommes/jours utilisés pour les activités de normalisation est fiable. [1] CEN: Eiropas Standartizācijas komiteja, CENELEC: Eiropas Elektrotehnikas Standartizācijas komiteja, ETSI: Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts [2] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva Nr. 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā, OV L 204, 21.7.1998, 37. lpp, grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Nr. 96/48/EK, OV L 217, 5.8.1998, 18. lpp. [3] OV L 36, 7.2.1987, 31. lpp. [4] OV C 091, 16.4.2003, 7. lpp. [5] OV C 150, 28.5.1999, 624. lpp. [6] OV C 141, 19.5.2000, 1. lpp. [7] OV C 66, 15.3.2002, 1. lpp. [8] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002, (OV L 248, 16.9.2002, 1. lpp) [9] OV L 357, 31.12.2002, 1. lpp. [10] OV C , . lpp [11] OV C , . lpp. [12] OV C , . lpp. [13] OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu. [14] OV C 91, 16.4.2003, 7. lpp. [15] OV L 36, 7.2.1987., 31. lpp. Lēmums kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 36. lpp.). [16] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [17] OV L 357, 31.12.2002., 1.lpp. [18] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [19] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [20] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.