LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 7.7.2008 
SEC(2008) 2191 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
 
kas pievienots 
priekšlikumam 
 
PADOMES DIREKT ĪVA, 
 
ar ko groza Direkt īvu 2006/112/EK saist ībā ar samazin ātām pievienot ās vērtības 
nodokļa likmēm 
Ietekmes nov ērtējums 
Kopsavilkums 
{COM (2008) 428, gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2190} 
LV 2   LV Šajā konspekt īvajā tekstā ir apkopota anal īze, kas izkl āstīta pilnā tekstā, kurš ir pieejams tikai 
oriģinālajā valodas versij ā un tika atbilst īgi iesniegts  tikai kopā ar priekšlikuma versiju ang ļu 
valodā. 
Šis ziņojums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā sagatavošan ā, tas ir 
sagatavots k ā materiāls apspriešanai un neskar Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju. 
Kopsavilkums 
Komisija 2007. gada 5. j ūlijā Padomei un Eiropas Parlamentam iesniedza Pazi ņojumu par 
PVN likm ēm, kas nav standarta PVN likmes1. Pamatojoties uz p ētījumu, ko veica 
Copenhagen Economics2, Komisija sav ā paziņojumā pauda viedokli, ka jauns tiesiskais 
regulējums attiec ībā uz samazin ātām PVN likm ēm racionaliz ētu un vienk āršotu pašreiz ējo 
sistēmu, neizsl ēdzot iesp ējas dalībvalstīm noteikt samazin ātas likmes, jo īpaši attiec ībā uz 
vietēji sniegtiem pakalpojumiem. Pazi ņojuma mērķis bija sākt plašas deba tes par samazin ātu 
likmju nākotni, ņemot vērā pētījuma secin ājumus. Padomes debat ēs vēl nav noskaidroti 
pamatjaut ājumi par visaptveroša ietvara vienk āršošanu un racionaliz ēšanu vai samazin ātu 
likmju ietekmi un lietder ību, lai sasniegtu atseviš ķus politiskos m ērķus. Tomēr Komisijai ir 
daži neatliekami jaut ājumi attiec ībā uz jaunas darb ības jomas ieviešanu samazin ātu PVN 
likmju piem ērošanai, kuri ir j ārisina nekav ējoties un/vai jau tagad j āiekļauj tiesību akta 
priekšlikum ā, jo tam ir pien ācīgs pamatojums. Ir vajadz īgi arī daži tehniski piel āgojumi. 
Šādā kontekst ā Komisija nol ēma iesniegt s ākotnēju priekšlikumu 2008. gada vasar ā (darba 
kārtības plānošanas jaut ājums 2008/TAXUD/002; CLWP 2008 svar īgākā iniciatīva). Tā 
rezultātā šā priekšlikuma darb ības joma b ūs ierobežota, un taj ā nebūs ietverta pašreiz ējās 
PVN likmju pamatstrukt ūras padziļināta analīze (viena standartlikme vismaz 15 % un divas 
samazinātas likmes p ēc izvēles vismaz 5 %, kuras var piem ērot ierobežotam pre ču un 
pakalpojumu kl āstam). Tāpat tajā netiks risin āta problēma saistībā ar vairākām piešķirtajām 
atkāpēm no visp ārējo likmju sist ēmas, kā arī jautājums par samazin ātu likmju darb ības jomas 
paplašināšanu vides apsv ērumu dēļ. Šī iespējamā darbība ir atlikta v ēlākam laikam, kad tiks 
pabeigtas patlaban notiekoš ās plašās debates un turpm ākais pētnieciskais darbs. 
Situācijai vajadz īgs samērīgs ietekmes nov ērtējums, stingri koncentr ējot uzman ību uz šādām 
problēmām, kas jāatrisina īstermiņā. 
(1) Dažiem PVN direkt īvas (2006/112/EK) IV pielikum ā norādītajiem darbietilp īgajiem 
pakalpojumiem dal ībvalstis var pagaidu k ārtā piemērot samazin ātas likmes, ja t ās ir 
saņēmušas šādu atļauju. Šis noteikums zaud ē spēku 2010. gada beig ās. Pirmais 
jautājums ir, vai samazin ātu likmju piem ērošanas iesp ēja pilnībā vai daļēji jāsaglabā 
pastāvīgi vai jāatceļ. 
                                                 
1 COM (2007)380, gal īgā redakcija: 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/doc uments/taxation/vat/how_vat_works/rates/COM(200
7)380_en.pdf . 
2 „P ētījums par samazin ātu PVN, kas piem ērojams prec ēm un pakalpojumiem Eiropas Savien ības 
dalībvalstīs”, Copenhagen Economics , 2007. gada 21. j ūnijs. Skatīt EUROPA — Taxation and Customs 
Union / Rates  un SEC(2007) 910, kas pieejams: 
http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/docum ents/taxation/vat/how_vat_works/rates/SEC(2007
)910_en.pdf . 
LV 3   LV (2) Loģiski izrietošs ir otrs jaut ājums, vai dal ībvalstīm piešķirtā atļauja piem ērot 
samazinātas likmes j āattiecina uz pakalpojumiem, kas l īdzīgi darbietilp īgajiem 
pakalpojumiem un nav uzskait īti IV pielikum ā, ja tas nerada ietekmi uz iekš ējo tirgu. 
Šādu vietēji sniegtu pakalpojumu galven ā iezīme ir tā, ka tos nevar sniegt no t ālienes, 
tie galvenok ārt ir orient ēti uz vietējo galapat ērētāju, kā arī tas, ka sniedz ējs un klients 
atrodas taj ā pašā ierobežot ā teritorijā. 
(3) Restorānu pakalpojumus parasti uzskata par viet ēji sniegtu pakalpoj umu veidu, jo tie 
lielā mērā ir orient ēti uz viet ējo tirgu. Tom ēr dalībvalstīs piemēroto PVN likmju 
atšķirību dēļ pastāv iekšējā tirgus krop ļošanas iesp ēja pierobežu re ģionos vai t ūrisma 
sadalē starp atseviš ķām dalībvalstīm. Tomēr atkāpju dēļ daudzām dalībvalstīm ir 
tiesības piemērot samazin ātas likmes restor ānu pakalpojumiem, bet cit ām nav. Dažas 
no šīm atkāpēm zaudēs spēku 2010. gada 31. decembr ī. Tādējādi rodas trešais 
jautājums: vai vis ām dalībvalstīm jāpiešķir tiesības piem ērot samazin ātas likmes 
restorānu pakalpojumiem? 
(4) Pašlaik dal ībvalstis dr īkst piemērot samazin ātas likmes „m ājokļu nodrošin āšanai, 
celtniecībai, atjaunošanai un p ārbūvei sociālās politikas ietvaros”. Tom ēr pieredze 
rāda, ka dal ībvalstis to interpret ē dažādi. Turkl āt dažas dal ībvalstis piem ēro 
samazinātas likmes „priv ātu mājokļu atjaunošanai un remontam, iz ņemot materi ālus, 
kas sastāda nozīmīgu daļu no sniegt ā pakalpojuma v ērtības” (darbietilp īgu 
pakalpojumu sarakst ā IV pielikum ā), un daudz ām dalībvalstīm ir pieš ķirtas atkāpes, 
atļaujot piem ērot samazin ātas likmes (vai nulles likmi) pieg ādēm attiecībā uz ēkām 
neatkarīgi no soci ālās politikas. Dažas no š īm atkāpēm zaudēs spēku 2010. gada 
beigās. Tādējādi ceturtais jaut ājums ir š āds: vai ir pamatoti at ļaut plašāk izmantot 
samazinātas likmes šaj ā nozarē un pievienot visu m ājokļu nozari to pre ču un 
pakalpojumu sarakstam, kam var piem ērot samazin ātas likmes. Š ādā veidā dalībvalstis 
varētu pēc izvēles ierobežot vai neierobežot samazin ātu PVN likmju darb ības jomu 
atbilstoši valsts budžeta un fisk ālām iespējām. 
Apzinātās problēmas galvenok ārt attiecas uz politiskiem š ķēršļiem. Pirmkārt, daudzas 
dalībvalstis pieprasa br īvākas izvēles iespējas noteikt samazin ātas likmes, nosakot p ēc saviem 
ieskatiem jomas, kur iekš ējo tirgu neiespaido dal ībvalstīs pastāvošās atšķirīgās likmes. 
Otrkārt, dalībvalstīm piedāvātās nevienlīdzīgās iespējas dažās no šīm jomām ir probl ēmas otra 
puse. Šaj ā dokument ā tiek apskat ītas tikai samazin ātas PVN likmes. Ietekmes nov ērtējumā 
netiek apspriests tas, vai tiešo nodok ļu un soci ālās nodrošin āšanas iemaksu samazin āšana 
varētu būt piemērotāka, lai sasniegtu noteiktus m ērķus nodarbin ātības jomā. Tāpat tajā netiek 
apskatīti tādi plašāki jautājumi kā līdzsvars starp netiešajiem un tiešajiem nodok ļiem. 
Turpmākā Komisijas ties ību akta par samazin ātām PVN likm ēm mērķi ir šādi. 
(1) Pirmkārt, Eiropas Savien ībā ir jārada vienādas iespējas visām dalībvalstīm attiecībā uz 
samazinātu likmju piem ērošanu restor ānu pakalpojumiem, viet ēji sniegtiem 
pakalpojumiem un pakalpojumiem, kas saist īti ar m ājokļiem (un l īdzīgām 
nekomerci ālām celtnēm), kā arī radīt saskaņotāku PVN likmju strukt ūru šajā jomā. 
Mērķis ir visām dalībvalstīm radīt politikas manevr ēšanas iesp ēju un nodrošin āt 
elastību jomās, kurās nerodas ietekme uz iekš ējā tirgus pien ācīgu darbību. 
(2) Otrkārt, politikai ir j āmazina juridisk ā un ekonomisk ā nenoteikt ība. Pašlaik tirgus 
dalībnieki nav p ārliecināti par darbietilp īgiem pakalpojumiem piem ērojamo 
samazināto likmju n ākotni. Turkl āt gadiem norisin ās diskusijas par samazin ātu likmju 
LV 4   LV iespējamu attiecin āšanu uz restor āniem un viet ējiem pakalpojumiem, t ādējādi radot 
nenoteiktību un, iesp ējams, atturot uz ņēmumus veikt ieguld ījumus un nodarbin āt 
darbiniekus. 
(3) Treškārt, ir sociāli ekonomiskie m ērķi: 
(a) samazināt atbilstības izmaksas uz ņēmējdarbībai, galvenok ārt mājokļu nozarē; 
tas sasaist ās ar otro m ērķi nodrošin āt tiesisko noteikt ību; 
(b) radīt pāreju no  ēnu un neform ālās ekonomikas uz form ālo ekonomiku, lai 
veicinātu ekonomisko izaugsmi un ofici ālo nodarbin ātību, kā arī ierobežot ā 
mērā vispārējo nodarbin ātību, samazinot „pašdarb ības” iesp ējas 
mājsaimniec ībām un pal īdzot izskaust ēnu ekonomikas darb ību dažu 
pakalpojumu jom ās. 
Ņemot vērā iepriekš min ētās problēmas un m ērķus, politikas izv ēles varianti  ir ļoti ierobežoti . 
(1) Pirmais ir „politikas nemain īšanas” variants. Saska ņā ar šo variantu PVN direkt īvas 
pagaidu noteikumi attiec ībā uz samazin ātām likmēm atseviš ķiem darbietilp īgiem 
pakalpojumiem autom ātiski zaud ēs spēku 2010. gada beig ās, tāpat kā pagaidu atk āpes, 
kas piešķirtas jaunaj ām dalībvalstīm samazin ātu likmju izmantošan ā restorāniem un 
mājokļu nozarē. Tās pašas atk āpes paliks sp ēkā attiecībā uz vecajām dalībvalstīm, jo 
tām nav noteikta termi ņa. Dalībvalstīm, kuras pašlaik piem ēro samazin ātas likmes 
dažiem darbietilp īgiem pakalpojumiem, vai jaunaj ām dalībvalstīm, kas atk āpes 
piemēro restorāniem un m ājokļu nozarē, (principā) būtu jāpaaugstina PVN likme l īdz 
standartlikmei. 
(2) Otrais variants ietver politikas mai ņu un paredz mainīt Kopienas PVN ties ību aktus 
par samazin ātām likmēm. Var būt dažādi apakšvarianti, s ākot no neliel ām izmaiņām 
tiesību aktos l īdz visplaš ākajām izmaiņām, atbilstoši daž ādajiem jaut ājumiem, ko 
atklāja problēmu identifik ācijā. Pieaugoš ā secībā izmaiņas varētu ietvert š ādus 
variantus (atseviš ķi var apsv ērt arī citus aspektus): 
(a) samazinātas likmes atseviš ķiem darbietilp īgiem pakalpojumiem; vien īgais 
grozījums ir pašreiz ējo pagaidu noteikumu par samazin ātām likmēm dažiem 
darbietilp īgiem pakalpojumiem noteikt k ā pastāvīgu noteikumu; 
(b) samazinātas likmes paplašin ātam darbietilp īgu pakalpojumu sarakstam: 
– tikai priv ātām mājsaimniec ībām; visas dal ībvalstis var piem ērot 
samazinātas likmes IV pielikuma kategoriju pakalpojumiem un 
ierobežotam l īdzīgu (sīko) pakalpojumu sarakstam priv ātām 
mājsaimniec ībām: dārzniecības vai ainavu veidošanas pakalpojumu 
sniegšanai un d ārzu uztur ēšanas pakalpojumiem priv ātām 
mājsaimniec ībām, personisk ās apkopes pakalpojumiem, kas nav 
frizētavu pakalpojumi (pakalpojumiem, ko sniedz skaistumkopšanas 
salonos), materi āla kustama īpašuma s īkam remontam (iz ņemot 
mehāniskos transportl īdzekļus), kā arī ar materi ālu kustamu īpašumu 
saistītiem tīrīšanas pakalpojumiem; 
– privātām mājsaimniec ībām un citiem nekomerci āliem klientiem; 
ierobežotā līdzīgu (sīko) pakalpojumu sarakst ā papildus var ētu iekļaut 
LV 5   LV pakalpojumus, kas sniegti t ādiem galapat ērētājiem, kas nav priv ātas 
mājsaimniec ības: dārzniecības un ainavu veidošanas pakalpojumu 
sniegšanai, d ārzu un parku uztur ēšanas pakalpojumiem valsts iest ādēm 
un nekomerci ālai lietošanai, kulta celt ņu, kultūras mantojuma objektu, 
vēstures pieminek ļu un citu nekomerci ālu ēku (nelielai) atjaunošanai, 
remontam, uztur ēšanai un t īrīšanai; 
(c) samazinātas likmes paplašin ātam darbietilp īgu pakalpojumu sarakstam un 
restorānu pakalpojumiem; dal ībvalstis var ētu piemērot samazin ātas likmes ar ī 
restorānu pakalpojumiem; 
(d) samazinātas likmes paplašin ātam darbietilp īgu pakalpojumu sarakstam, 
restorānu pakalpojumiem un visai m ājokļu nozarei; dal ībvalstis var ētu 
piemērot samazin ātas likmes ar ī privāto mājokļu celtniec ībai un (b ūtiskai) 
pārbūvei, kā arī saistītajām piegādēm; 
(e) samazinātas likmes paplašin ātam darbietilp īgu pakalpojumu sarakstam, 
restorānu pakalpojumiem, m ājokļu nozarei un atseviš ķām būvniecības nozares 
jomām; dalībvalstis var ētu piemērot samazin ātas likmes ar ī tādu nekomerci ālu 
ēku celtniec ībai un būtiskai atjaunošanai vai p ārbūvei kā kulta celtnes, kult ūras 
mantojuma objekti, v ēstures pieminek ļi un citas nekomerci ālas ēkas, kā arī 
saistītajām piegādēm. 
Šo variantu ietekmes nov ērtējuma pamat ā galvenok ārt ir Copenhagen Economics  pētījuma 
secinājumi. Tom ēr tika izmantoti ar ī citi datu avoti. Vienlaic īgi ar šā ietekmes nov ērtējuma 
sagatavošanu no 2008. gada 11. marta l īdz 12. maijam notika sabiedrisk ā apspriešana. 
Kopumā apspriešan ā neatklājās nekādi argumenti, kuri jau neb ūtu ietverti šaj ā ietekmes 
novērtējumā. 
Visos politikas mai ņas variantos nozar ēs, kuras ietekm ēs šīs izmaiņas, sagaid āms 
pieprasījuma un nodarbin ātības pieaugums; atš ķirības starp nozar ēm, šķiet, lielā mērā ir 
atkarīgas no cenu jut īguma, kas var b ūt vājāks būvniecības nozar ē (uzturēšana, remonts un 
celtniecība), un m ājsaimniec ībām sniegtu pakalpojumu gad ījumos. Sp ēcīgākā ietekme 
vērojama 2., 3. un 5. variant ā 1. tabulā. Dalībvalstu starp ā var būt atšķirības attiec ībā uz 
ietekmes laiku atkar ībā no attiecīgā darba tirgus elast ības vai ierobežot ības rakstura. Politikas 
nemainīšanas variants galvenok ārt paaugstin ātu PVN likmi atseviš ķās darbietilp īgās nozarēs 
dalībvalstīs, kurās tiek piem ērotas samazin ātas likmes šiem pakalpojumiem. PVN likmju 
paaugstin āšanai, šķiet, būtu lielāka ietekme (pret ējā virzienā) nekā samazināšanai. 
Politikas mai ņas variantos paredz ētā likmju samazin āšana, šķiet, ir visefekt īvākā ēnu 
ekonomikas apkarošanas zi ņā nozarēs, kurās sniedz pakalpojumus galapat ērētājiem, jo īpaši 
mājsaimniec ībām (t.i., 2., 3., 5. un 6. variant ā 1. tabulā). Politikas nemain īšanas variants, 
šķiet, palielin ātu darbību ēnu ekonomik ā. 
Attiecībā uz tiesisko un ekonomisko noteikt ību politikas mai ņas varianti, kuros dal ībvalstīm 
skaidri un past āvīgi noteikta darb ības joma samazin ātu likmju piem ērošanai darbietilp īgiem 
pakalpojumiem un restor ānu pakalpojumiem ( 2., 3. un 5. variants 1. tabulā), situāciju 
uzlabotu. Politikas nemain īšanas variants ar ī piedāvātu noteikt ību, izslēdzot pagaidu 
pasākumu turpm āku paplašin āšanu (īpaši attiec ībā uz noteiktiem darbietilp īgiem 
pakalpojumiem), bet, t ā kā atkāpes (piem ēram, restor ānu pakalpojumiem) joproj ām tiktu 
LV 6   LV saglabātas, netiktu pabeigta apspriešan ās par samazin ātu likmju piem ērošanu viet ēji sniegtiem 
pakalpojumiem un restor āniem, atst ājot vietu nenoteikt ībai. 
Kopējā ekonomisk ā izaugsme  varētu būt vairāk nozīmīga tajos politikas izv ēles variantos  (2., 
3. un 5 . variants 1. tabulā), kur notiek p āreja no „pašdarb ības” un ēnu ekonomikas darb ībām 
uz formālo ekonomiku (darb ībām ar ierobežotu vajadz ību pēc formālām mācībām un 
specializētām iekārtām), t.i., viet ēji sniegti pakalpojumi m ājsaimniec ībām, jo īpaši mājas 
aprūpe, tīrīšana, sīks remonts un uztur ēšana, kā arī restorāniem. Šķiet, ka nevien ā no politikas 
izvēles variantiem nenotiks visp ārēja (struktur āla) bezdarba samazin āšanās, izņemot situācijā, 
kur samazin ātas likmes ievieš m ājsaimniec ībām sniegtajiem pakalpojumiem, kuros iesaist īts 
samērā liels skaits mazkvalific ētu darbinieku, piem ēram, sīks remonts un uztur ēšana, tīrīšana 
un restor ānu pakalpojumi. Iesp ējams, ka visliel ākā ietekme b ūs 1. tabulas 2., 3. un 
5. variantā. Tomēr saistībā ar vispārēju izaugsmi un nodarbin ātību ir jāņem vērā ietekmes 
atšķirības starp dal ībvalstīm. 
Nav sagaid āms, ka daž ādie politikas varianti rad īs vērā ņemamu ietekmi uz atbilst ības 
izmaksām uzņēmējdarbībai, ja vien samazin ātas likmes netiks ieviestas visai m ājokļu nozarei 
un restorāniem ( 2.+6 un 5 . variants 1. tabulā). 
Turklāt nevienam no politikas variantiem, š ķiet, nebūs vērā ņemama ietekme uz iekš ējā tirgus 
darbību. Samazin ātu likmju piem ērošana restor āniem un skaistumkopšanas saloniem var ētu 
radīt ietekmi pierobežas re ģionos vai t ūrisma nozar ē, bet visp ārīgi, salīdzinot ar pašreiz ējo 
situāciju (un politikas nemain īšanas variantu), iekš ējais tirgus var ētu darboties lab āk, ja visām 
dalībvalstīm būtu vienlīdzīgas iespējas ieviest samazin ātas likmes. 
Tā kā visās nozarēs, kuras ietekm ēs politikas mai ņas varianti, p ārsvarā darbojas MVU , visi 
varianti, kuros paredz ēta darbības aktiviz ēšana šajās nozarēs, dažādā mērā, iespējams, rad īs 
pozitīvu ietekmi uz MVU. 
Attiecībā uz ietekmi uz vidi , šķiet, ka varianti, kuros paredz ēta likmju samazin āšana 
būvniecības nozar ē (2., 4., 6 un 7 . variants ), radīs vislabvēlīgāko ietekmi. 
Ietekmes uz ien ākumu sadali starp m ājsaimniec ībām var nebūt nemaz vai ar ī tā būs niecīga 
visos variantos. Visos politikas mai ņas variantos sagaid āma labvēlīga ietekme uz labkl ājību 
un, iespējams, arī uz sociālo integrāciju, kur kopum ā sagaidāma mazkvalific ēta darbasp ēka 
nodarbināšana ( 2. līdz 5. variants ). 
LV 7   LV 1. tabula. Politikas izv ēles variantu sal īdzinājums (apsv ērto variantu papildu da ļas) 
Ietekme 
 
Varianti 
Nozares 
izaugsme 
Kopējā 
ekonomisk ā 
izaugsme 
Nodarbin ātība 
nozarē 
Kopējā 
nodarbin ātība 
Ēnu ekonomika 
Atbilstības 
izmaksas 
Iekšējais tirgus 
MVU 
Ienākumu sadale 
Ietekme uz 
sociālo jomu 
Ietekme uz vidi 
1. Politikas 
nemainīšana - - - -/0 - 0 0 - 0 - - 
2. Samazin ātas 
likmes (SL) 
noteiktiem 
darbietilp īgiem 
pakalpojumiem 
(DIP) ++
+ +++ +++ +/0 +++ 0 0 ++ 0 ++ + 
3. SL 
paplašinātam DIP 
sarakstam tikai 
privātām 
mājsaimniec ībām ++
+ +++ +++ + +++ 0 0 ++ 0 ++ 0 
4. SL 
paplašinātam DIP 
sarakstam citiem 
nekomerci āliem 
klientiem + +/0 + 0 +/0 -/0 0 + 0 ++ + 
5. SL restor ānu 
pakalpojumiem ++
+ +++ +++ ++ +++ + + ++ 0 ++ 0 
6. SL plašiem 
darbiem/pieg ādēm 
mājokļu nozarē ++ +/0 ++ 0 +++ + 0 ++ 0 + + 
7. SL plašiem 
darbiem/pieg ādēm 
nekomerci ālām 
celtnēm + +/0 + 0 +/0 -/0 0 + 0 + + 
Attiecībā uz atbilst ību mērķiem (2. tabula) politikas nemain īšanas variants neatbilst 
izraudzītajiem m ērķiem, izņemot attiec ībā uz nelielo ietekmi uz atbilst ības slogu. Tiktu 
saglabātas vairākas atkāpes attiecībā uz samazin ātām likmēm restorānu un mājokļu nozarē. 
Visi politikas mai ņas varianti atbilst pirmajam m ērķim; 2., 3. un 6. variants  atbilst visiem 
mērķiem, izņemot vienu, savuk ārt 5. variants  atbilst visiem m ērķiem. 
LV 8   LV 2. tabula. Politikas izv ēles variantu sal īdzinājums pēc to atbilst ības izvirz ītajiem mērķiem 
Mērķi 
 Varianti Vienādas 
iespējas Eiropas 
Savienībā 
attiecībā uz SL 
restorāniem, 
mājokļiem un 
vietēji sniegtiem 
pakalpojumiem, 
kā arī dalībvalsts 
izvēles iesp ējas, 
ja netiek 
ietekmēts 
iekšējais tirgus Tiesiskās un 
ekonomiskas 
nenoteikt ības 
samazinājums Atbilstības 
izmaksu 
samazinājums Pāreja no ēnu un 
neformālās 
ekonomikas uz 
formālo 
1. Politikas 
nemainīšana nē n ē neaudz n ē 
2. Samazin ātas 
likmes (SL) 
noteiktiem DIP – 
IV pielikums  jā j ā n ē j ā 
3. SL 
paplašinātam DIP 
sarakstam tikai 
privātām 
mājsaimniec ībām jā j ā n ē j ā 
4. SL 
paplašinātam 
DIP sarakstam 
citiem 
nekomerci āliem 
klientiem  jā n ē n ē neliel ā mērā 
5. SL restor ānu 
pakalpojumiem  jā j ā j ā j ā 
6. SL plašiem 
darbiem un 
piegādēm 
mājokļu nozarē jā n ē j ā j ā 
7. SL plašiem 
darbiem un 
piegādēm 
nekomerci ālām 
celtnēm jā n ē n ē neliel ā mērā 
Neņemot vērā ietekmi uz dal ībvalstu budžetu, jo t ā saskaņā ar elastības principu pirmk ārt ir 
jāapsver paš ām dalībvalstīm, vispārēja priekšroka tiek dota 2., 3., 5. un 6 . variantam , kurus 
varētu apvienot.