LV    LV 
 
 
 EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 17.6.2015.  
COM(2015) 299 final  
  
KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI  
Ziņojums par ES programmas attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām 
īstenošanu (2015. gads)   
 
 KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI  
Ziņojums par ES programmas attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām īstenošanu 
(2015. gads)  
 
 
PROGRESS UN ŠĶĒRŠĻI  
1. Ievads. Kopīgs darbs  — Komisijas atbalsts dalībvalstīm  
 
Atstumtība, ar ko joprojām saskaras daudzi romi, ir k rasā pretrunā ar Eiropas Savienības (ES) 
pamatvērtībām. Naidīgai attieksmei pret romiem (t.  s. “antičigānismam”) un uzticības trūkumam 
starp romu kopienām un pārējo sabiedrību ir dziļas saknes vēsturē, savukārt centieni uzlabot 
situāciju ES līmenī sākās ti kai pagājušajā gadu desmitā. ES programmā attiecībā uz romu 
integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020.  gadam1 tika noteikta daudzpusīga pieeja, kas paredz 
ciešu saikni starp romu diskriminācijas apkarošanu un viņu sociālās un ekonomiskās iekļaušanas 
veicin āšanu. Saskaņā ar ES programmu dalībvalstis ir pieņēmušas romu integrācijas valsts 
stratēģijas (RIVS)2, kas ir pielāgotas konkrētajā valstī dzīvojošās romu kopienas lielumam un 
situācijai. Padomes 2013.  gadā pieņemtais Ieteikums par efektīviem romu integrā cijas 
pasākumiem sniedz konkrētus norādījumus integrācijas pasākumu pastiprināšanai un 
īstenošanai.3 
 
Lai gan par romu integrāciju galvenokārt atbild dalībvalstis, Eiropas Komisija ir pastiprinājusi 
savu politisko atbalstu gan ES programmas, gan stratēģijas “Eiropa  2020” Eiropas pusgada 
ietvaros un ir sasaistījusi ES finansējumu ar politikas prioritātēm. Lai veicinātu savstarpēju 
zināšanu apguvi un sadarbību, Komisija atbalsta Romu nacionālo kontaktpunktu tīklu. Komisijas 
un dalībvalstu divpusējas  tikšanās sniedz iespēju organizēt detalizētas diskusijas, kurās piedalās 
konkrēto valstu visu atbilstošo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji.4 Eiropas Romu 
samits, kas notika 2014.  gadā, pulcēja visas ieinteresētās puses, lai izvērtētu norises ko pš ES 
programmas pieņemšanas, pievēršot uzmanību tās īstenošanai vietējā līmenī.  
 
Komisija ir izvērtējusi progresu, ko dalībvalstis ir panākušas, stiprinot efektīvai to stratēģiju 
īstenošanai vajadzīgos nosacījumus5, proti, sadarbības un uzraudzības mehāni smus un 
                                                 
1 COM(2011) 173 galīgā redakcija, OV  L 76/68, 22.3.2011.  
2 Saskaņā ar Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes ( EPSCO ) 
2011.  gada 29.  maija secinājumiem dalībvalstis tika aicinātas “sagatavot, atjaunot vai pilnveidot savas romu 
iekļaušanas valsts stratēģijas vai integrētas politikas pasākumu kopas plašākā sociālās iekļaušanas politikā”, 
10658/11.  
3 Padomes Ieteikums par ef ektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs, OV  C 378, 14.12.2013.  
4 Divpusējas tikšanās notika BG, CZ, EL un FR. Citas divpusējas tikšanās saistībā ar RIVS īstenošanu notika arī 
HU, SK un RO. Tās tika organizētas ar stratēģiju “Eiropa  2020” saistīt ās faktu noskaidrošanas ietvaros, kā arī to 
misiju laikā, kas tika īstenotas, lai izvērtētu ES līdzekļu izmantojumu romu vajadzībām.  
5 Pēdējo reizi šie nosacījumi tika rūpīgi izskatīti 2013.  gada paziņojumā, savukārt 2014.  gada paziņojumā galvenā 
uzmanība tika veltīta ES programmas četrām politikas jomām, kā arī diskriminācijas apkarošanai.  
  
3 
 diskriminācijas apkarošanas gaitu. Tā pirmo reizi ir novērtējusi arī to, kā dalībvalstis plāno 
izmantot jaunās iespējas, ko sniedz ES fondi 2014. –2020.  gada periodā. Šā ziņojuma pamatā ir 
ziņas, ko ir sniegušas dalībvalstis6 (izņemot Beļģiju, kas z iņas nesniedza) un pilsoniskā 
sabiedrība7, kā arī Pamattiesību aģentūras (PA) ekspertu tīkla sagatavotie ziņojumi. Papildus 
pašreizējās situācijas vispārējam novērtējumam saistībā ar strukturālajiem nosacījumiem 
ziņojumā ir iekļauti arī dalībvalstīs šajās jomās īstenoto prakšu paraugi.  
2. Progress dalībvalstīs  — Komisijas novērtējums  
 
ES programmā tika noteiktas jaunas prasības gan attiecībā uz dalībvalstīm, kas ir atbildīgas par 
īstenošanu, gan Eiropas Komisiju saistībā ar tās pārraudzības un koordinēšanas  pienākumu. 
Neraugoties uz programmas 10  gadu perspektīvu, daudzām ieinteresētajām pusēm radās cerības 
par romu dzīves apstākļu vērienīgu īstermiņa uzlabojumu nodrošināšanu, jo ekonomiskā krīze 
vēl vairāk pasliktināja situāciju, it īpaši valstīs, kur dzīvo  vislielākās romu kopienas. Lai gan 
sociālās un ekonomiskās integrācijas īstenošanai ir vajadzīgs laiks, ir panākts zināms progress 
virzībā uz iepriekšminētās tendences mainīšanu, jo ir izveidotas vajadzīgās struktūras ilgtspējīgu 
un taustāmu izmaiņu panāk šanai.  
 
2.1. Eiropas pusgada orientējošās pieejas romu integrācijas finansēšanai  
 
Eiropas pusgada ietvaros Komisija virza un pārrauga ar romu iekļaušanu saistītās dalībvalstu 
darbības, lai nodrošinātu romu integrācijas stratēģiju saskaņotību ar vispārējo p olitiku. 
Konkrētām valstīm adresētie ieteikumi , kurus saistībā ar romu iekļaušanu Padome pieņēma 
2012., 2013. un 2014.  gadā (attiecībā uz iekļaujošu izglītību, nabadzības mazināšanu un darba 
tirgus aktivizēšanas pasākumiem, kā arī romu integrācijas valsts stratēģiju īstenošanu), ir 
nodrošinājuši pamatu finansēšanas prioritāšu noteikšanai  Komisijas sarunās ar dalībvalstīm 
par ES fondu līdzekļu izmantošanu.8 Komisija 2015.  gadā ierosināja konkrētām valstīm 
adresētus ieteikumus par romu bērnu līdzdalības veicināšanu kvalitatīvā, iekļaujošā pirmsskolas 
un skolas izglītībā. Šie ieteikumi bija paredzēti piecām valstīm, kurās dzīvo lielākās romu 
kopienas un kuras saskaras ar vislielākajām problēmām (BG, CZ, HU, RO, SK).9  
                                                 
6 Dalībvalstis tiks apzīmētas ar šādiem saīsinājumiem: AT  — Austrija, BE  — Beļģija, BG  — Bulgārija, CY  — 
Kipra, CZ  — Čehijas Republika, DE  — Vācija, DK  — Dānija, EE  — Igaunija, EL  — Grieķija, ES  — Spānija, FI  — 
Somija, FR  — Francija, HU  — Ungārija, HR  — Horvātija, IE  — Īrija, IT  — Itālija, LT  — Lietuva, LU  — 
Luksemburga, LV  — Latvija, MT  — Malta, NL  — Nīderlande, PL  — Polija, PT  — Portugāle, RO  — Rumānija, 
SE — Zviedrija , SI — Slovēnija, SK  — Slovākija, UK  — Apvienotā Karaliste. Maltas (MT) teritorijā romi nedzīvo.  
7 Šā gada novērtējuma izstrādei ar četru dalībvalstu pilsonisko koalīciju starpniecību tika saņemtas pilsoniskās 
sabiedrības sniegtas ziņas no Romu integrācija s desmitgades sekretariāta fonda (CZ  — Open Society Fund ; HU  — 
Chance for Children Foundation, Habitat for Humanity Hungary, Hungarian Women’s Lobby, Metropolitan 
Research Institute, Partners Hungary Foundation, Romaversitas Foundation ; RO  — Resource Centr e for Roma 
Communities, Sorosa fonds, Civil Society Development Foundation, Iulius Albert Rostas ; SK — Centre for the 
Research of Ethnicity and Culture) , kā arī no starpetniskā dialoga un tolerances centra " Amalipe", Eiropas Romu 
informācijas centra (ERIO) , Eiropas Romu tiesību centra (ERRC), Eiropas Romu un klejotāju foruma (ERTF),  
Eiropas lielo pilsētu sadarbības tīkla  "Eurocities ", Eiropas Diakonijas federācijas " Eurodiaconia ", Pavee Point 
Ireland, Romano Centro Austria, Asociación de Enseñantes con Gita nos, Fundación Secretariado Gitano, RSG UK  
un Consejo Estatal del Pueblo Gitano . Ir ņemts vērā arī Eiropas Padomes Eiropas Komisijas pret rasismu un 
neiecietību ( ECRI ) veiktais darbs.  
8 Regula (ES) Nr.  1303/2013 (Kopīgo noteikumu regula, KNR) , 4. panta 1.  punkts.  
9 http://ec.europa.eu/europe2020/making -it-happen/country -specific -recommendations/index_en.htm .  
 
  
4 
  
Komisija mudināja dalībvalstis izmantot ES fondu līdzekļus romu vajadzībām, īstenojot skaidri 
noteiktus pasākumus, kā arī integrējot romu iekļaušanu citās būtiskās jomās, piemēram, izglītībā, 
nodarbinātībā vai sociālās integrācijas jomā. Iekļaujoša vispārējās politikas reforma  ir 
izšķiroši svarīga, jo konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos izceltās prioritātes, piemēram, 
iekļaujošu izglītību, nav iespējams īstenot tikai ar mērķtiecīgu darbību pa līdzību.  
 
Vairāk nekā EUR  80 miljardi (pašreizējās cenās) ir piešķirti ieguldījumiem cilvēkkapitālā 
nodarbinātības, izglītības un sociālās iekļaušanas jomā, tostarp piekļuvei veselības aprūpei 
un veselības veicināšanai ar Eiropas Sociālā fonda (ESF) starpn iecību . Tādējādi tiek izbeigta 
aizvadītajos 25  gados vērojamā tendence pakāpeniski samazināt ESF daļu kohēzijas politikas 
finansējumā.10 Dalībvalstis vidēji 25  % no ESF kopējā budžeta (EUR  20 miljardi) ir piešķīrušas 
pasākumiem, kas ir vērsti uz sociālo iek ļaušanu . Tas ievērojami pārsniedz 20  %, kas ir 
jānodrošina katrai dalībvalstij. Šajā jomā ir paredzēta īpaša ieguldījumu prioritāte tādu sociāli 
atstumtu kopienu integrācijai  kā romi, lai nodrošinātu skaidri formulētas, bet ne ierobežotas 
mērķgrupas noteik šanu11 un labāku rezultātu pārraudzību.  
 
Turklāt, pamatojoties uz partnerības nolīgumiem, dalībvalstis ir pieņēmušas lēmumu aptuveni 
EUR  20 miljardus no saviem Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF)  piešķīrumiem 
piešķirt iekļaujošai izaugsmei , tostarp E UR  10,8 miljardus  — sociālās iekļaušanas 
veicināšanai un nabadzības apkarošanai . Šajā satvarā romu iekļaušanas finansēšanai var 
izmantot vairākas ieguldījumu prioritātes, piemēram, ieguldījumus sociālajā, veselības aprūpes 
un izglītības infrastruktūrā  un atbalsta sniegšanu trūcīgu kopienu fiziskai, ekonomiskai un 
sociālai atjaunošanai . 
 
Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)  kontekstā viena no sešām lauku 
attīstības prioritātēm ir vērsta uz lauku ekonomikas un iedzīvotāju sociālekonomisko 
attīstību , un tas veicina sociālo iekļaušanu lauku apvidos, kuros dzīvo daudz romu . Lauku 
attīstības stratēģijas LEADER  metodes ietvaros ir kalpojušas kā efektīvi instrumenti romu 
integrācijai (BG, CZ, HU, RO, SK).12 Lai gan joprojām notiek sarunas, jau ir a pstiprināts, ka 
vistiešāk skarto dalībvalstu (BG, CZ, HU, RO, SK) programmas ietver pasākumus, kas ir vērsti 
uz sociāli atstumto grupu, tostarp romu, integrāciju. ELFLA resursu piešķiršana nav veikta, 
pamatojoties uz etnisko piederību, tādējādi nav iespēja ms sniegt skaitliskus datus.  
 
Saskaņā ar Eiropas pusgada ietvaros pieņemtajiem ieteikumiem visas piecas dalībvalstis, kurām 
tika izstrādāti konkrētām valstīm adresēti ieteikumi par romiem (BG, CZ, HU, RO, SK), savos 
partnerības nolīgumos noteica to, kā tās  izmantos katra fonda sniegtās iespējas, lai veicinātu 
romu integrāciju. Šīs un vairākas citas valstis (BE, EL, ES, FR, IT) ir izvēlējušās jauno ESF 
                                                 
10 Kohēzijas politikas fondi ietver ESF, Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Kohēzijas fondu. Lēmumu 
piešķirt ESF papildu līdzekļus, pārsniedzot 23,1  % minimālo slieksni, ir pieņēmušas 18  dalībvalstis, proti, AT, BG, 
CZ, DE, EE, EL, IE, IT, HR, HU,  IT, LV, LT, PL, PT, SE, SI, SK.  
11 Saskaņā ar Padomes 2009.  gadā pieņemtajiem Kopējiem romu iekļaušanas pamatprincipiem, romu mērķgrupas 
noteikšanai ir jābūt skaidri formulētai, bet ne ierobežotai. Tas nozīmē, ka ir jāvelta uzmanība romiem kā 
mērķgrupai, n eizslēdzot citas sociāli atstumtas grupas, kas dzīvo līdzīgos sociālekonomiskajos apstākļos.  
12 LEADER  ir sabiedrības virzītas vietējās attīstības metode lauku kopienu mobilizēšanai un attīstībai, izmantojot 
vietējās publiskā un privātā sektora partnerības (vietējās darba grupas). Tā palīdz lauku apvidu iedzīvotājiem, 
grupām un uzņēmumiem izvērtēt viņu apvidus potenciālu un veicināt integrētu un inovatīvu vietējās attīstības 
stratēģiju īstenošanu.  
  
5 
 ieguldījumu prioritāti attiecībā uz sociāli atstumtu kopienu sociāli ekonomisko integrāciju . 
Tas palīdzēs v eikt pārraudzību un nodrošināt, lai līdzekļi sasniegtu romus.  
 
Ir paredzēti jauni nosacījumi13, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis, kas tērē ES līdzekļus šajā jomā14, 
atbilstu priekšnosacījumiem, kuriem jābūt izpildītiem, lai garantētu, ka šādi ieguldījumi rad īs 
reālus rezultātus . Prasības ietver:  
 efektīvu politikas satvaru ar īstenojamiem mērķiem saistībā ar uzlabotu iespēju romiem 
piekļūt izglītībai, nodarbinātībai, veselības aprūpei un mājokļiem;  
 pienācīgu mērķgrupu noteikšanu, iekļaujot neizdevīgā stāvoklī esošus mikroreģionus, 
nošķirtus rajonus vai vistrūcīgākās kopienas;  
 stingru pārraudzību, lai novērtētu mērķtiecīgo un vispārējo pasākumu ietekmi uz romiem;  
 pilsoniskās sabiedrības, reģionālo un vietējo iestāžu līdzdalību;  
 spēju veidošanas atbalstu ieintere sētajām pusēm.  
Dalībvalstīm, kurās šie kritēriji nav izpildīti, ir jāiesniedz rīcības plāns, kurā paredzēts, kā tiks 
nodrošināta visu nosacījumu izpilde līdz 2016.  gadam.  
 
Dalībvalstis ir izvēlējušās vairākus svarīgus instrumentus , kas ir pieejami jaunajā ESIF 
satvarā, lai uzlabotu romu iekļaušanai paredzēto ES fondu līdzekļu izmantošanas 
efektivitāti , proti:  
 teritoriālas un integrētas pieejas , kas ir vērstas uz  nabadzības visvairāk skarto ģeogrāfisko 
apvidu un sociālās atstumtības visvairāk apdraudēto mērķ grupu īpašajām vajadzībām (to 
īstenošanu atvieglo vairāku fondu pieejas izmantošana) ;15 
 atbalsts trūcīgu kopienu fiziskai, ekonomiskai un sociālai atjaunošanai  pilsētu un lauku 
apvidos, kas var stiprināt integrētus mājokļu nodrošināšanas pasākumus;  
 koncentr ēšanās uz rezultātiem , izmantojot rādītājus, kas ir vērsti uz rezultātiem ; 
 partnerības princips , lai vadītu sadarbību ar pilsonisko sabiedrību, vietējām iestādēm un 
sociālajiem partneriem no ES fondiem finansētu pasākumu plānošanā, īstenošanā un 
pārraudzīb ā; 
 tematiskā koncentrācija , lai nodrošinātu, ka ieguldījumi ir vērsti uz ierobežota skaita 
prioritātēm ; 
 pastiprināta spēju veidošana  pilsoniskās sabiedrības organizācijām ; 
 vispārēju dotāciju izmantošana, lai efektīvāk nodrošinātu līdzekļu piešķiršanu ;16 
 vienkāršoti izmaksu risinājumi,  lai mazinātu administratīvo slogu un uzlabotu  līdzekļu 
pieejamību mazu (vietēju) projektu īstenošanai.  
Dalībvalstis ir apzinājušas šķēršļus saskaņā ar teritoriālo pieeju, nosakot romus par skaidri 
formulētu, bet ne ierobežot u mērķgrupu (piem., CZ, EL, FR, HU, HR, IT, RO, SK, SE).17 Ar 
plānotām integrētām pieejām būtu sistemātiski jāaizstāj sadrumstaloti projekta līmeņa pasākumi.  
                                                 
13 Tā dēvētie “tematiskie ex ante nosacījumi” ir priekšnosacīj umi efektīvai un lietderīgai Eiropas strukturālo un 
investīciju fondu (ESIF) izmantošanai.  
14 Ar romiem īpaši paredzētas ESF ieguldījumu prioritātes vai ERAF ieguldījumu prioritāšu, kas tiek izmantotas 
romu integrācijai, starpniecību.  
15 Piemēram, integrēta pilsētu attīstība, sabiedrības virzīta vietējā attīstība un integrēti teritoriālie ieguldījumi.  
16 Vispārējas dotācijas sniedz dalībvalstīm iespēju uzticēt atsevišķu to programmu daļu pārvaldību un īstenošanu 
starpniekiestādēm, tostarp nevalstiskām organizācijām (NVO), kuras var pierādīt, ka tām ir uz vietas gūta pieredze. 
Atsevišķas dalībvalstis, kurās dzīvo lielas romu kopienas (piem., SK un RO), plāno izmantot vispārējās dotācijas.  
  
6 
  
Plānoto 2014. –2020.  gada ES finansēšanas pieeju piemēri  
Bulgārija. Partnerības princips izrādījās efektīvs, iesaistot romu pilsonisko sabiedrību tādu darbības 
programmu (DP) plānošanā, kas attiecībā uz romu iekļaušanu ir vissvarīgākās.  Valsts iestādes 
pārņēma daudzus no romu pārstāvju ierosinājumiem. Īstenošanas gaitā romu pilsoniskās sabiedrības 
pārst āvji turpinās piedalīties pārraudzības komiteju darbā. Pozitīvi elementi ir šādi: vispārēju un 
mērķtiecīgu pieeju apvienošana, skaidri mērķi, atbalsts visaptverošiem vietējiem pasākumiem, 
tostarp negatīvu stereotipu problēmas risināšana u.  c. Problēmas ir šādas: vajadzība stiprināt 
koordinēšanu valsts līmenī un pašvaldību spēju veidošana, šo mērķu ierobežotais mērogs un budžeta 
piešķiršana mērķtiecīgai ieguldījumu prioritātei u.  c.  
Slovākija. Romi būs vairāku fondu cilvēkresursu attīstības DP mērķgrupa. Šī  DP ietver ieguldījumus 
cilvēkos (ESF) un infrastruktūrā (ERAF), piešķirot EUR  450 miljonus un nosakot par prioritārām 
150 pašvaldības, kurās ir vistrūcīgākās marginalizētās romu kopienas. Visaptveroša pieeja ietvers 
informatīvos pasākumus, pirmsskolas izg lītību un aprūpi, iniciatīvas romu izglītošanai par finanšu un 
veselības jautājumiem, sociālos mājokļus, pirmsskolas iestādes, kopienas centrus un sociālos 
uzņēmumus. Īstenošanu garantēs valsts iestādes, īstenojot plašākus un ilgāka termiņa pasākumus un 
papildinot tos ar pašvaldību vai NVO īstenotiem mazāka mēroga projektiem. Romu integrācija ir 
iekļauta arī citās ieguldījumu prioritātēs (piem., izglītības iekļautība, jauniešu nodarbinātība un 
diskriminācijas novēršana). ERAF un ESF kopīgai izmantošanai vie nas DP ietvaros un DP 
pārvaldībai, ko īsteno viena starpniekstruktūra (Iekšlietu ministrija), būtu jānodrošina spēcīgākas 
sinerģijas un efektīva koordinēšana, kā arī jānovērš vairāki trūkumi, kas tika pieļauti 2007. –
2013.  gada periodā.  
Spānija. Romi būs īp ašu un vispārēju pasākumu mērķgrupa gan reģionālu, gan valsts DP 
ietvaros. Valsts sociālās iekļaušanas un sociālās ekonomikas DP ietver īpašu romiem veltītu 
ieguldījumu prioritāti un paredz pasākumus nodarbinātības, izglītības, mājokļu, veselības 
aprūpes u n sociālās iekļaušanas jomā. Plānotie pasākumi ir dažādi  — no personalizētām shēmām 
integrācijai darba tirgū līdz pasākumiem, kas paredzēti cīņai pret priekšlaicīgu mācību 
pārtraukšanu, profesionālajai apmācībai un integrētu darbību izstrādei. Daži reģioni  ESF ietvaros 
ir paredzējuši īpašu romiem veltītu ieguldījumu prioritāti kopā ar ieguldījumu prioritāti atbalsta 
sniegšanai trūcīgu kopienu fiziskai, ekonomiskai un sociālai atjaunošanai pilsētu un lauku 
apvidos ERAF ietvaros, sniedzot iespēju īstenot inte grētas pieejas mājokļu, nodarbinātības, 
izglītības un veselības aprūpes jomā.  
 
Nākamais solis ir plānoto pasākumu efektīvas īstenošanas nodrošināšana . Lai apgūtu 
pieejamos līdzekļus, ir būtiski nodrošināt pietiekamas administratīvās spējas, tostarp vietējā 
līmenī. Komisijas un Eiropas Padomes kopīgo iniciatīvu  — programmas ROMACT  un 
programmas ROMED  — ietvaros tiek izstrādāti modeļi vietējo iestāžu un r omu kopienu 
administratīvo spēju veidošanai . 
 
                                                                                                                                                             
17  CZ identificēja sociāli atstumtas pašvaldības, lai  īstenotu integrētu pieeju. HR strādā pie romu kopienu atlanta 
sagatavošanas. FR vēršas pret nelikumīgām apmetnēm. HU ir noteikusi visnelabvēlīgākajā situācijā esošos 
mikroreģionus, kas saņem īpašu atbalstu, saskaņā ar integrētu pieeju, kas vienlaikus ir v ērsta uz visām svarīgākajām 
politikas jomām. SK ir noteikusi pašvaldības ar vistrūcīgākajām apmetnēm un nodrošinās atbalsta “pašapkalpošanās 
paketes”, īstenojot integrētu pieeju, kas vienlaikus aptver galvenās politikas jomas. IT pilsētu apvienība ir apzin ājusi 
romu integrācijas problēmu mērogu.  
  
7 
 Jau šajā sarunu posmā ir iespējams noteikt vairākus uzlabojumus  salīdzinājumā ar 2007. –
2013.  gada periodu:  
 integrētas un vairāku fondu pieejas, kuru pamatā ir skaidri formulētas, bet ne 
ierobežotas mērķgrupas n oteikšana18, ir plašāk izplatītas;  
 ir pastiprināti centieni risināt nepietiekamu administratīvo spēju problēmu , lai gan tādu 
instrumentu kā vispārējās dotācijas un tehniskais atbalsts izmantošana joprojām nav 
optimāla;  
 ir notikusi pāreja no resursu sadrumst alotības (īstermiņa pasākumi ar ierobežotu ietekmi) uz 
ilgāka termiņa pasākumu  īstenošanu ar lielākām iespējām radīt īstu sociālo ietekmi;  
 ir nodrošināta ES fondu  labāka saskaņošana  ar politiskajām prioritātēm  (piem., ar 
stratēģijā “Eiropa  2020” izceltajām prioritātēm), lai gan romi ir galvenokārt sociālu 
pasākumu mērķgrupa, bet nodarbinātības un izglītības pasākumu ietvaros nesaņem 
pietiekamu uzmanību.19 
Secinājums  
Romu iekļaušanai pieejamā ES finansējuma apmēr s neradīs ierobežojumus. Joprojām problēmas 
rada līdzekļu efektīvs izmantojums uzlabojumu īstenošanai izglītības, nodarbinātības, veselības 
aprūpes un mājokļu jomā. Gadījumos, kad romu integrācijai ir piešķirti līdzekļi, tie ir jāizmanto 
integrētā veidā. I r jānodrošina arī konsekvents pārvaldības pasākumu (“soft measures”) un 
infrastruktūras plānošanas pasākumu (“hard measures”) 20 izmantojums. ES finansētajām 
darbībām romu bērnu izglītības iespēju uzlabošanai ir jābūt cieši saistītām ar iekļaujošām 
izglītīb as sistēmu reformām. Tā kā segregācija saistībā ar izglītību un mājokļiem ir viena no 
būtiskākajām problēmām šajā jomā, Komisija publicēs jaunas metodoloģiskās norādes par to, kā 
ES līdzekļi var veicināt segregācijas novēršanu. Komisija arī cieši uzraudzīs  nosacījumu 
īstenošanu un izpildi  un atbalstīs visvairāk skartās dalībvalstis, iesaistot valstu kontaktpunktus 
romu integrācijai, lai uzlabotu romu iekļaušanai paredzēto ES līdzekļu izmantojumu un 
pārraudzību, īstenojot dalībvalstu 2014. –2020.  gada darbība s programmas.  
2.2. Sadarbība un koordinēšana  — valstu kontaktpunktu romu integrācijai nozīme, 
vietējās iestādes un pilsoniskā sabiedrība  
 
ES programmā dalībvalstis tika aicinātas izstrādāt, īstenot un pārraudzīt RIVS, cieši 
sadarbojoties ar pilsonisko sabi edrību un vietējām iestādēm, kā arī iecelt valsts kontaktpunktu 
romu integrācijai, lai saskaņotu un pārraudzītu minēto īstenošanu. Padomes ieteikumā tika 
atgādināts, ka valsts kontaktpunktiem romu integrācijai ir jāpiešķir attiecīgās pilnvaras un 
pietiekam i resursi to koordinēšanas pienākumu veikšanai.  
 
Vairākas dalībvalstis (CZ, EE, ES, HU, LT, PL, RO, SK) ir pārskatījušas vai pārskata savas 
valsts stratēģijas vai rīcības plānus, vai ir izstrādājušas jaunas, plašākas iekļaušanas stratēģijas, 
lai novērstu k onstatētos trūkumus un nodrošinātu prasības saistībā ar 2014. –2020.  gada finanšu 
plānošanas periodu. Dažās valstīs tika iesaistīta pilsoniskā sabiedrība un vietējās iestādes, kā arī 
                                                 
18  Valstīs, kurās dzīvo lielākās romu kopienas, turpmāk norādīto DP ietvaros tiek īstenota vairāku fondu pieeja: SK 
un HU  — cilvēkresursu attīstības DP, HU  — teritoriālās DP, CZ un BG  — izglītības DP.  
19 Šos konstatē jumus apstiprināja arī analīze, kas tika veikta EURoma  ESF mācību tīkla ietvaros: “Politikas apguves 
pastiprināšana romu iekļaušanai” ( Reinforcing Policy Learning for Roma Inclusion ) 
http://www.eurom anet.eu/about/index.html . 
20  Pasākumiem, kas paredz ieguldījumu veikšanu cilvēkos, ir jābūt cieši saistītiem ar ieguldījumiem infrastruktūrā.  
  
8 
 tika organizēta apspriešanās ar to pārstāvjiem par šīm jaunajām stratēģijā m un rīcības plāniem, 
tomēr šai iesaistei bija jābūt plašākai.  
 
Komisija konstatē, ka vietējo iestāžu līdzdalība īstenošanā ir ļoti atšķirīga.21 Arvien plašāk tiek 
atzītas vietējā līmeņa dalībnieku galvenās pamatprasmes tādu problēmu risināšanā kā mājokļu 
nodrošinājums un izglītības pieejamība, un šo dalībnieku labāka līdzdalība atspoguļojas valstu 
stratēģiju pārveidē vietējos rīcības plānos . Lai gan šādi rīcības plāni ir sagatavoti vai tiek 
pārskatīti/plānoti vairākās dalībvalstīs (BG, CZ, EL, ES, HU, IE, I T, PL, RO, SE, SI, SK), vēl 
arvien ir jānodrošina to īstenošanas atbalstam un pārraudzībai vajadzīgās finanses un spēju 
veidošana, kā tas bija Spānijas romu attīstības plāna gadījumā (to līdzfinansēja valdība, 
autonomās kopienas un vietējās iestādes visapt verošu, uz romiem vērstu sociālās iekļaušanas 
projektu īstenošanai). Šāda pieeja palīdz pakāpeniski saskaņot valstu, reģionālos un vietējos 
politikas virzienus. Citas dalībvalstis bez šādiem vietēja mēroga rīcības plāniem arī izveidoja 
koordinēšanas strukt ūras, lai tās kalpotu kā īstenošanas un pārraudzības pasākumu 
apspriešanas forumi  (AT, EE, FI, FR, DE, HR, LV, LT, NL, PT, SE, UK). Citās dalībvalstīs 
(LU) nepastāv īpašas romiem paredzētas koordinēšanas struktūras, bet ir izveidotas struktūras, 
kuru mērķis ir plašāku grupu vai tādu grupu integrēšana, kas daļēji pārklājas. Visvājākās 
horizontālās (nozaru ministrijās) un vertikālās (ar reģionālajiem un vietējiem līmeņiem) 
koordinēšanas struktūras ir Rumānijā, turklāt šajā valstī romi tiek arī vissliktāk  iesaistīti, lai gan 
ir sākts dialogs par stratēģijas pārskatīšanu.  
 
Attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības līdzdalību Komisija konstatē progresu vismaz vienā aspektā, 
proti, ir neapšaubāmi palielinājies to romu pilsoniskās sabiedrības organizāciju skaits, k as ir 
informētas par valstu stratēģijām un vietējiem rīcības plāniem. Tās ir ieguldījušas lielas pūles, lai 
stiprinātu savu dalību plānu īstenošanā un pārraudzībā. Joprojām pastāv būtiski šķēršļi romu 
pilsoniskās sabiedrības līdzdalībai, neraugoties uz eso šajiem neliela mēroga piemēriem par 
pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanu (piem., ES, HR, PT). Lielākajā daļā dalībvalstu joprojām 
nav nodrošināta romu likumīga pārstāvība un pilsoniskās sabiedrības plaša un pārredzama 
līdzdalība . Dažas romu organizācija s tikai nesen ir iesaistījušās pilsoniskās sabiedrības norisēs 
un tiek uzskatītas par nepieredzējušām un sadrumstalotām. Steidzami ir jāveic to spēju 
stiprināšana un jānodrošina to pārredzama līdzdalība vietējā līmenī veiktajos īstenošanas un 
pārraudzības pasākumos.  
 
                                                 
21 To apstiprina arī Eiropas lielo pilsētu sadarbības tīkla “Eurocities” romu darba grupas sagatavotais ziņojums.  
  
9 
 Ar vietējām iestādēm un pilsonisko sabiedrību veiktas sadarbības un koordinēšanas piemēri  
Austrija.  Vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību nodrošina strukturēts daudzpakāpju 
dialogs. Romu dialoga platformā, ko organizē valsts kontaktpunkts romu integrācijai, piedalās valsts, 
reģionālā un vietējā līmeņa, kā arī pilsoniskās sabiedrības un a kadēmisko aprindu pārstāvji. Saskaņā 
ar noteiktu darba kārtības punktu provinču valdības biroju un ministriju cilvēktiesību grupas 
koordinatori apmainās ar pieredzi saistībā ar romu integrācijai paredzētajiem pasākumiem. Arī 
Austrijas lielpilsētu un mazpil sētu integrācijas tehniskā komiteja risina romu integrācijas jautājumu, 
pateicoties sadarbībai starp valsts kontaktpunktu romu integrācijai un Austrijas pilsētu un pašvaldību 
asociācijām.  
Vācija. Vairākas federālās zemes nodrošina atbalstu vietējām iestādē m, kā arī romu un sinti 
kopienām. Bādene -Virtemberga 2013.  gada novembrī parakstīja federālās zemes līgumu ar Vācijas 
sinti un romu valsts apvienību, izveidojot Vācijas sinti un romu jautājumu padomi, iesaistot attiecīgās 
ieinteresētās puses un piešķirot f ederālās zemes finansiālo atbalstu EUR  500  000 apmērā gadā. Citu 
federālo zemju piemēri ir, piemēram, Berlīnes stratēģija ārvalstu romu integrācijai, Ziemeļreinas -
Vestfālenes zemes pasākumu pakete imigrācijas skarto pašvaldību atbalstam un Minhenes 
integrā cijas pasākumi. Nesen tika izveidota Padomdevēju komiteja ar Vācijas sinti un romiem 
saistītos jautājumos, lai nodrošinātu dialogu ar federālo zemju, federālo ministriju, kā arī sinti un 
romu apvienību pārstāvjiem Vācijas centrālās valdības līmenī.  
 
Viena no panākumu atslēgām ir efektīvu koordinēšanas mehānismu  nodrošināšana, lai 
atbalstītu pasākumu īstenošanu un pārraudzību. Visas dalībvalstis iecēla valsts kontaktpunktus 
romu integrācijai, lai tie veiktu šo koordinēšanas uzdevumu, un ir pilnveidotas to pi lnvaras, 
spējas, cilvēkresursi un finanšu resursi. Vairāki valsts kontaktpunkti romu integrācijai ir bijuši 
iesaistīti ES līdzekļu romu iekļaušanai 2014. –2020.  gadā izmantošanas plānošanā (piem., BG, 
HU, SK, ES, RO)22, lai gan vēl ir jānodrošina darbības ko ordinēšana saistībā ar uzaicinājumu 
izstrādi un īstenošanu. Valsts kontaktpunkti romu integrācijai veica pasākumus, lai izveidotu 
oficiālas koordinēšanas struktūras, kurās darbojas vismaz dažas no attiecīgajām ieinteresētajām 
personām (piem., darba grupa, sadarbojoties ar reģionālajām un vietējām iestādēm Spānijā, 
apspriežu grupa saistībā ar romu kopienu integrāciju Portugālē, nacionālās ceļotāju partnerības 
Īrijā vai dienesta DIHAL  (Délégation à l'hébergement et à l'accès au logement ) izveidotās darba 
grupas, kurās piedalās pašvaldību pārstāvji, Francijā). Līdzīgas struktūras formāli pastāv 
lielākajā daļā pārējo dalībvalstu, bet nav nodrošināta plaša vietējo un pilsoniskās sabiedrības 
pārstāvju līdzdalība, turklāt šo struktūru darbības bieži nav pārredzamas  vai ir neregulāras.  
 
Secinājums  
Valsts kontaktpunkti romu integrācijai ir labāk integrēti valdības struktūrās un arvien aktīvāk 
tiek iesaistīti ES līdzekļu izmantošanas plānošanā. Tomēr to efektivitātes uzlabošanai ir vajadzīgi 
lielāki finanšu resursi un cilvēkresursi, kā arī pastiprinātas koordinēšanas pilnvaras. Pastāvošās 
koordinācijas struktūras ir jāpārveido par efektīviem valsts sadarbības mehānismiem. Šādi 
sadarbības mehānismi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu visu attiecīgo ieinteresēto pušu plašu un 
pārredzamu līdzdalību, sistemātisku paraugprakses apmaiņu, kā arī lai atbalstītu vietējā līmenī 
veiktus īstenošanas un pārraudzības pasākumus. Komisija nodrošinās finanšu atbalstu romu 
iekļaušanas valstu platformu izstrādei un turpinās atbalstīt sadarbību s tarp valstu 
                                                 
22  Dažos gadījumos (piem., Polijā) valsts kontaktpunktu romu integrācijai iesaiste ES finansējuma plānošanā 2014. –
2020.  gada periodam mazinājās pieaugošas decentralizācijas dēļ.  
  
10 
 kontaktpunktiem romu integrācijai ar valstu kontaktpunktu romu integrācijai tīkla starpniecību. 
Minētais tīkls sadarbosies ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām būtiskās ES satvara 
tematiskajās jomās  un savu darbu veidos, izmantojot Eiropas platformu romu iekļaušanai kā 
galveno instrumentu Eiropas politikas cikla ietvaros. Tā darbība tiks īstenota, cieši sasaistot 
platformu ar nacionālajām romu platformām un paredzot, ka tas darbosies kā forums 
tematiskām debatēm par dalībvalstu un pilsoniskā s sabiedrības ziņojumiem, kā arī papildinās 
romu integrācijas valsts stratēģijas īstenošanas ikgadējo novērtējumu.  
2.3. Diskriminācijas apkarošanas centienu stiprināšana  
 
Neraugoties uz Komisijas centieniem apkarot diskrimināciju, rasismu un ksenofobiju, d audzās 
dalībvalstīs, jo īpaši tajās, kurās dzīvo lielākās romu kopienas un kuras ir smagi skārusi 
ekonomikas krīze, ir pastiprinājies tā sauktais “antičigānisms”, galēji labējo politisko spēku 
demonstrācijas, naidīgi izteikumi un naida motivēti noziedzīgi nodarījumi. Politiķi un valsts 
iestādes bieži vien publiski nenosodīja šādas negatīvas tendences.23 Citās dalībvalstīs dedzīgas 
debates par brīvu pārvietošanos un sociālajām tiesībām veicināja negatīvu stereotipu rašanos par 
romiem. Tā rezultātā vairākās dalībvalstīs lielākajai daļai iedzīvotāju ir nelabvēlīgs viedoklis par 
romiem (IT  — 85 %, FR  — 66 %, EL — 53 %, UK  — 50 %).24 Dažos gadījumos mērķtiecīgi 
pasākumi romu atbalstam ir vēl vairāk palielinājuši neuzticību starp romiem un pārējo 
sabiedrību, un tas apliecina, ka trūkst efektīvu informētības uzlabošanas pasākumu par 
abpusējiem ieguvumiem, ko nodr ošinātu romu integrācija.25 
 
Mērķtiecīgi pasākumi kopā ar politiskās gribas izpausmēm ir jāīsteno ciešā saistībā ar 
tiesiskiem līdzekļiem, lai efektīvi apkarotu aizspriedumus, diskrimināciju, naidīgus 
izteikumus un naida motivētus noziedzīgus nodarījumus . Komisija ir apņēmusies īstenot 
savus līgumu uzraudzītājas pienākumus. Tādējādi tā garantē, ka ES diskriminācijas novēršanas 
tiesību akti tiek pienācīgi transponēti un izpildīti. Tas ir nepieciešamais izejas punkts cīņā pret 
diskrimināciju. Komisija 2014.  gada janvārī pieņēma tās veikto novērtējumu par ES 
diskriminācijas novēršanas direktīvu piemērošanu26 un secināja, ka ar romiem saistītas 
problēmas bieži vien izriet no tā, kā tiesību akti tiek piemēroti reģionālā vai vietējā līmenī. 
Turklāt šīs piemērošanas grūtības dažkārt papildina problemātiski tiesību aktu noteikumi.  
 
Tāpēc Komisija ir pastiprinājusi savus centienus, lai nodrošinātu pareizu diskriminācijas 
novēršanas tiesību aktu īstenošanu un piemērošanu  attiecībā pret romiem dalībvalstīs, tostarp 
vietē jā līmenī. Komisija proaktīvi novērtē visas tās redzeslokā nonākušās problēmas, kas var 
                                                 
23 Eiropas cilvēktiesību komisāra ziņojums pēc viņa veiktā Ungārijas apmeklējuma , Strasbūra, 2014.  gada 
16. decembris,  
https://wcd.coe.int/ViewDoc.jsp?Ref=CommDH(2 014)21&Language=lanEnglish&Ver=original&BackColorInternet=C3C3C3&
BackColorIntranet=EDB021&BackColorLogged=F5D383 . 
24 2014  Global Attitude Survey , Pew Research Center , http://www.pewglobal.org/2014/05/12/chapter -4-views -of-roma -
muslims -jews/ . 
25  Lielākā daļa Bulgārijas iedzīvotāju iebilda pret sociālo mājokļu projektiem, kuru mērķgrupa bija romi.  
26 Kopīgs ziņojums par Padomes 2000.  gada 29.  jūnija Direktīvas 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes 
principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (“Rasu vienlīdzības direktīvas”), un Padomes 
2000.  gada 27.  novembra Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret 
nodarbin ātību un profesiju (“Nodarbinātības vienlīdzības direktīvas”), piemērošanu.  
  
11 
 atklāt, ka minētā direktīva tiek pārkāpta. Šajā kontekstā tiek veiktas vairākas izmeklēšanas par 
romu diskrimināciju saistībā ar piekļuvi izglītībai27 vai mājokļiem.  
 
Diskriminācija sākas ļoti agrīnā vecumā. Romu bērnu segregācija izglītības jomā  turpinās  — 
daudzi marginalizēti romu bērni apmeklē nošķirtas skolas vai klases (SK  — 58 %, HU  — 45 %, 
EL — 35 %, CZ  — 33 %, BG  — 29 %, RO  — 26 %).28 Čehijas Republikā un Slovākij ā vairāk 
nekā 20  % romu bērnu vecumā līdz 15  gadiem apmeklē īpašas skolas un klases, kas ir paredzētas 
bērniem ar garīgiem traucējumiem. Tas apliecina, ka, neveicot valsts izglītības politikas 
iekļaujošu reformu, mērķtiecīgi pasākumi nevar nodrošināt vajad zīgās izmaiņas sabiedrības 
attieksmē pret romiem. Romu nevienlīdzīgo iespēju apkarošana ir jāsāk, nodrošinot romu 
bērniem vienlīdzīgu piekļuvi kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai un efektīvi novēršot šķēršļus 
gan pieprasījuma, gan piedāvājuma jomā, piem ēram, vecāku nepietiekamo informētību par 
izglītības nozīmi un skolotāju apmācības trūkumu saistībā ar dažādības pārvaldību klasē. Arī 
Parīzes deklarācijā29 tika pausts aicinājums mobilizēt izglītības nozari, lai novērstu un risinātu 
marginilizāciju, neieci etību, rasismu un radikalizāciju, kā arī saglabāt visiem nodrošinātu 
vienlīdzīgu iespēju satvaru, tostarp nodrošinot visiem bērniem iekļaujošu izglītību.  
 
Ir jārisina arī problēma saistībā ar plaši izplatīto pret romiem vērsto diskrimināciju  turpmākos 
dzīves posmos. Lielākā daļa marginalizēto romu (54  %) jūtas diskriminēti, meklējot apmaksātu 
darbu (CZ  — 74 %, EL, IT, FR, PL  — 64–68 %).30 Romu diskriminācija izglītības, mājokļu un 
nodarbinātības jomā veido strukturālus šķēršļus, kas romiem lie dz iespēju pilnvērtīgi piedalīties 
sabiedrības dzīvē. Tādējādi diskriminācijas novēršanas pasākumi, kas ir vērsti uz darba 
devējiem, skolotājiem, plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem, policijas darbiniekiem, sociālo 
pakalpojumu sniedzējiem, citiem ierēdņiem, a rodbiedrībām un sabiedrību kopumā, ir ļoti būtiski. 
Neliels skaits dalībvalstu šajā jomā ir veikušas pasākumus, īstenojot pieejas, ar kurām būtu 
svarīgi iepazīties arī pārējām dalībvalstīm.31  
 
                                                 
27  Komisija 2014.  gada septembrī sāka pirmo pārkāpuma procedūru saistībā ar romu bērnu diskrimināciju izglītības 
jomā (CZ). Otra procedūra tika sākta 2015.  gada aprīlī (SK).  
28  Romu apsekojums  — aplūkotie dati. Izglītība: romu situācija 11  ES dalībvalstīs, PA, 2014. Apsekojuma 
jautājums attiecas uz situāciju, kad daudzi/visi klasesbiedri ir romi. Tā kā izlases veidošanas metodoloģija aptver 
apvidus, kuros ir blīvāka romu apdzīvotīb a nekā valstī vidēji, atbildes varētu atspoguļot lielāku romu bērnu īpatsvaru 
skolā vai bērnudārzā. Tomēr attiecībā uz starpvalstu salīdzinājumu dati ir indikatīvi.  
29 Komisāra T. Navracsics  un izglītības ministru 2015.  gada 17.  martā pieņemtā Deklarācija p ar pilsonības un 
kopīgo vērtību  — brīvības, iecietības un nediskriminācijas  — veicināšanu ar izglītības palīdzību, sk. 
https://ec.europa.eu/commission/sites/cwt/files/dp_mobilisation_europeenne_20150317.pdf.  
30 Romu apsekojums  — aplūkotie dati. Nabadzība un  nodarbinātība: romu situācija 11  ES dalībvalstīs, PA, 2014.  
31 Piem., FI: Dažādības harta, ko parakstījis darba devēju tīkls; diskriminācijas darbavietā uzraudzības modeļa 
pārbaude; informācijas materiāla izplatīšana (rokasgrāmata “Vai es nodarbinātu romu? ”). PT: Migrācijas augsta 
līmeņa komisijas īstenotie diskriminācijas novēršanas pasākumi, tostarp pasniedzēju komanda, kuru veido 30  cilvēki 
un kas īsteno informētības uzlabošanas pasākumus; tīmekļa vietne “Rasisms internetā”, kas sniedz iedzīvotājiem 
iespēju iesniegt sūdzības par rasu diskrimināciju; apmācības un ieteikumu sniegšana plašsaziņas līdzekļu 
pārstāvjiem saistībā ar etniskās piederības, migrācijas un reliģijas jautājumu aplūkošanu.  
  
12 
 Diskriminācijas apkarošanas piemēri  
Horvātija. Horvātijas starpiestāžu sadarbības modeļa ietvaros naida motivētu noziedzīgu nodarījumu 
apkarošanas jomā ir izveidota sistēma datu vākšanai par diskrimināciju un vienlīdzību. Skaitliskie 
rādītāji apliecina labus policijas darba rezultātus, identificējot pret romiem v ērstu naida motivētu 
noziedzīgu nodarījumu veicējus. Lielākā daļa no paziņotajiem gadījumiem tiek atrisināti tajā pašā 
gadā, kurā par tiem tika paziņots. Likums par bezmaksas juridisko palīdzību, kas ir spēkā kopš 
2014.  gada 1.  janvāra, vienkāršo juridiskā s pamatpalīdzības sniegšanas procesu.   
Īrija. Īrijas Imigrantu atbalsta centrs ( NASC ) 2014.  gada septembrī organizēja eksperimentālu 
rasisma novēršanas apmācību 20  policistiem Korkā, Īrijā. Apmācība bija vērsta uz informētības 
uzlabošanu un diskusijas veic ināšanu par to, kā rasisms ietekmē migrantu un etnisko minoritāšu 
kopienas un kā novērst diskriminējošu etnisko profilēšanu. Runātāji, kas pārstāvēja migrantus no 
romu, musulmaņu un afrikāņu kopienām, dalījās ar savu pieredzi un piedalījās diskusijā.  Gūtie  
secinājumi tiks izmantoti mācību materiāla izstrādei, kas tiks izplatīts valsts mērogā.   
Itālija, Portugāle, Spānija, Rumānija. 2013. un 2014.  gadā tika īstenots starptautisks projekts NET-
KARD . Tas tika finansēts ES programmas “Pamattiesības un pilsonība” ietvaros, un to koordinēja 
Foundación Secretariado Gitano . Tā vispārējais mērķis bija novērst pret romiem vērstu 
diskrimināciju un uzlabot atbalstu upuriem, veicinot sadarbību starp galvenajie m dalībniekiem, kā arī 
pilnveidojot un nododot citiem pastāvošo metodoloģisko pieredzi. Projekta svarīgākais rezultāts ir 
virkne praktisku norāžu par diskriminācijas novēršanu pret romiem; tās paredzētas advokātiem un 
juristiem, policijas dienestiem, romu apvienībām un plašsaziņas līdzekļos strādājošiem 
profesionāļiem.  
 
Padomes Pamatlēmums32 par cīņu pret rasismu un ksenofobiju ir likumdošanas instruments 
naida runas un naida motivētu noziedzīgu nodarījumu apkarošanai , arī gadījumos, kad tie ir 
vērsti pret r omiem, jo Pamatlēmumā dalībvalstīm ir uzlikts par pienākumu sodīt personas par 
naida runu un tādu naida motivētu noziedzīgu nodarījumu izdarīšanu, kuru pamatā ir rasistiska 
vai ksenofobiska motivācija. Komisija 2014.  gada janvārī pieņēma ziņojumu par Pamat lēmuma 
īstenošanu un secināja, ka vairākas dalībvalstis vēl nebija pilnībā un/vai pareizi transponējušas 
visus tā noteikumus un ka pastāv vairākas nepilnības saistībā ar formulēšanu, kas ir rasistiska un 
ksenofobiska motivācija, kura būtu attiecināma uz no ziedzīgu nodarījumu izdarīšanu.33 Tāpēc 
Komisija uzskatīja, ka pilnīga un pareiza spēkā esošā Pamatlēmuma transponēšana ir pirmais 
solis virzībā uz rasisma un ksenofobijas efektīvu apkarošanu saskaņotā veidā visā ES.34 
 
Lai gan informētības uzlabošanas un di skriminācijas novēršanas pasākumi  ir sekmīgas 
romu iekļaušanas priekšnoteikums, vairumā romu integrācijas valsts stratēģiju šie pasākumi nav 
pietiekamā mērā atzīti par prioritāti.  Informētības uzlabošanas un diskriminācijas novēršanas 
pasākumi, kas ir vērs ti uz vispārējo sabiedrību (SI, LV, LT), darba devējiem (IT, FI, PL), 
ierēdņiem (HR, IE, IT) vai plašsaziņas līdzekļu pārstāvjiem (PT) un tādu vietēju diskriminācijas 
novēršanas biroju izmantošana, kas uzlabo romu zināšanas par tiesībām un atbalsta 
diskrim inācijas upurus (BG, NL), varētu kļūt plašāk izplatīta. Vērā ņemams ieguldījums šajā 
jomā ir “Baltās grāmatas" izstrāde par pārkāpumiem un nelikumībām, kas tiek vērstas pret 
romiem, un tādas Komisijas pret “antičigānismu” izveide, kas izstrādā izglītības m ateriālus 
                                                 
32  2008/913/TI.  
33 http://ec.europa.eu/justice/fundamental -rights/files/com_2014_27_en.pdf . 
34 Kopš 2014.  gada 1.  decembra Komisijai ir izpildes pilnvaras saistībā ar pamatlēmumiem, tostarp 
Pamatlēmumu  2008/913/TI.  
  
13 
 skolām (SE). “Antičigānisma” kā īpašas pret romiem vērstas rasisma formas apkarošana ir arī 
cieši saistīta ar samierināšanos un pagātnes problēmu izlīdzināšanu saistībā ar vienu no 
drūmākajām lappusēm Eiropas vēsturē  — romu holokaustu.  
 
Secinājum s 
Lai apkarotu diskrimināciju un segregāciju, ir jānodrošina politiskā griba, ilgtermiņa redzējums, 
noteikta rīcība un pietiekams finansējums. Vispārējos valsts politikas virzienos izglītības, 
nodarbinātības, veselības aprūpes un mājokļu nodrošināšanas jom ā ir jāveic iekļaujošas 
reformas. Diskriminācijas un segregācijas novēršanas pasākumu finansēšanai ir iespējams 
izmantot Eiropas strukturālos un investīciju fondus. Komisija turpina uzsvērt, ka vienlīdzību 
veicinošajām valsts iestādēm kā uzraugošajām iestā dēm ir būtiska nozīme diskriminācijas 
novēršanā valsts līmenī, palīdzot romiem, kas ir diskriminācijas upuri.35 Komisija izmantos visus 
tās kompetencē ietilpstošos līdzekļus, tostarp pārkāpuma procedūras, lai apkarotu 
diskrimināciju. Komisija arī atbalsta i nformētības uzlabošanas pārrobežu pasākumus, kas 
paredzēti, lai apkarotu diskrimināciju un “antičigānismu” vietējā līmenī.  
2.4. Labākas pārraudzības izstrāde un politikas pielāgojumu veikšanas iespēja  
 
ES programmā dalībvalstis tika aicinātas iekļaut stingras uzraudzības metodes, tostarp 
pilsoniskās sabiedrības pārraudzību, lai novērtētu romu integrācijas pasākumu ietekmi. ES fondu 
līdzekļu izmantošanas nosacījums 2014. –2020.  gada periodā ir produktivitātes un rezultātu 
rādītāji attiecībā uz romu iekļa ušanu . Dalībvalstīm, kas ir izvēlējušās ieguldījumu prioritāti 
saistībā ar tādu sociāli atstumtu kopienu kā romu sociālekonomisko integrāciju, ir jāapliecina, ka 
tās ir ieviesušas stingras pārraudzības mehānismu, lai novērtētu no ES fondiem finansēto darbī bu 
ietekmi uz romiem. Šīs norises ir neapšaubāmi palielinājušas spiedienu panākt progresu saistībā 
ar rādītāju noteikšanu un tādu pārraudzības mehānismu izstrādi, kurus var izmantot gan romu 
integrācijas valsts stratēģijas īstenošanas, gan ES fondu konteks tā.  
 
Ir veikti vairāki būtiski soļi ceļā uz valsts un Eiropas pārraudzības un ziņošanas mehānismu 
konsolidāciju. 2012.  gadā tika izveidota Darba grupa romu integrācijas rādītāju jomā. To 
koordinē Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (PA), iesaistoties  dalībvalstīm un Komisijai. 
Pašlaik Darba grupā piedalās 17  dalībvalstis.36  
 
Darba grupa ir izstrādājusi ziņošanas un rādītāju satvaru, lai novērtētu progresu saistībā ar 
pasākumu īstenošanu saskaņā ar Padomes ieteikumu .37 Šā satvara mērķis ir nodrošināt 
dalībvalstīm rīku pašnovērtējuma veikšanai un informācijas sniegšanai par progresu turpmākajos 
ikgadējos ziņojumos atbilstoši Padomes ieteikumam. Veidnes izmantošana palīdzēs nodrošināt 
valsts un Eiropas līmenī veiktās romu integrācijas valsts stratēģijas pā rraudzības saskanību un 
                                                 
35 Piem., BG, CZ, EL, FR, PL, RO, SE, UK.  
36 AT, BE, BG, CZ, EL, ES, FI, FR, HR, HU, IE, IT, NL, PT, RO, SK, UK.  
37  Lai gan ieteikumā paredzētās dalībvalstu saistības noder kā satvara struktūra, arī citi standarti un saistības veido 
kontekstu dalībvalstu ziņošanai, lai nodrošinātu, ka papildus uz romiem vērstu pasākumu rezultātiem tiek 
atspoguļoti vispārēji pasākumi, kas būtiski ietekmē romu iekļaušanu. Šīs saistības un standarti ietver dibināšanas 
līgumos paredzētās saistības, proti, nodrošināt vienlīdzību, apkarot sociālo atstumtību un diskrimināciju, īstenot 
Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas diskrimin ācijas novēršanas tiesību aktus, kā arī stratēģijas 
“Eiropa  2020” Eiropas pusgada ietvaros apliecinātās saistības izglītības, nodarbinātības jomā, kā arī nabadzības un 
sociālās atstumtības apkarošanas jomā.  
  
14 
 lielāku pārredzamību. Papildus satvara izstrādei un pārbaudei Darba grupa arī funkcionē kā 
forums ar datu vākšanu saistīto zināšanu un pieredzes apmaiņai.  
 
Pārraudzības un datu vākšanas piemēri  
Ungārija. Ungārijas Centrālais statistikas birojs jautājumus par etnisko piederību iekļāva plašos 
izlases veida apsekojumos. Metode tika pārbaudīta 2011.  gadā veiktās tautas skaitīšanas laikā. 
Darbaspēka apsekojumā, kas aptvēra 68  000 cilvēku, tika uzdoti divi jautājumi par etnisko pied erību, 
lai novērtētu duālo etnisko identitāti. Šī pati metode tika izmantota arī Eiropas veselības intervijā, kas 
tika veikta 2014.  gadā. 2014.  gadā etniskā piederība tika iekļauta arī EU-SILC  statistikā38, aptverot 
20 000 cilvēku. Informācija sniegs iespēj u aprēķināt rezultātu pamatrādītājus romu integrācijas valsts 
stratēģijas īstenošanas uzraudzībai.  
Rumānija. Rumānijas Nacionālo minoritāšu izpētes institūts 2014.  gada novembrī sāka īstenot divu 
gadu projektu saistībā ar romu kopienu kartēšanu kopienas lī meņa pārraudzībai. Projektu, kura 
budžets sasniedz EUR  1 miljonu, finansēja Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) un Norvēģijas finanšu 
mehānisms 2009. –2014.  gadam, un tā mērķgrupa ir vietējās romu kopienas, vietēja līmeņa pārvalde 
un pilsoniskā sabiedrība. Būtisks elements ir kopienu līdzdalība. Pamatojoties uz apkopoto 
informāciju, tiks izstrādāts rādītāju kopums, lai pārraudzītu ar romu iekļaušanu vietējā līmenī saistīto 
progresu, un tas tiks piemērots uz rezultātiem balstītai pārraudzībai.  
Slovākija. Valsts projekts saistībā ar romu iekļaušanas politikas programmu pārraudzību un 
novērtēšanu tiks finansēts no cilvēkresursu attīstībai veltītas darba programmas līdzekļiem, aptverot 
konsultācijas par pārraudzību un datu vākšanas darbības, analītisko darbu un i nformācijas portālu, 
kas atspoguļo romu integrācijas valsts stratēģiju. Ietekmes novērtējumu, kura pamatā ir savāktie dati, 
papildinās administratīvā ziņošana un ārējā novērtēšana, tostarp tāda, ko veic pilsoniskā sabiedrība.  
 
Vairākas dalībvalstis (BG, SK , RO) savu pārraudzības sistēmu izstrādei plāno izmantot ESF. 
Atzinīgi vērtējama ir arvien plašākā valstu statistikas biroju dalība valstu pārraudzības 
mehānismu ieviešanā. Pilsoniskās sabiedrības koalīciju ziņojumi39 apliecina vērtīgo ieguldījumu, 
ko pilso niskā sabiedrība var sniegt romu integrācijas valsts stratēģijas pārraudzībā. Plānotā 
Eiropas Parlamenta eksperimentālā projekta ietvaros tiks nodrošināta papildu spēju veidošana, 
lai nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības veiktu pastāvīgu romu integrācijas v alsts stratēģijas 
īstenošanas uzraudzību . Vispārējās politikas reformu ietekme uz romiem būtu jāpārrauga arī 
valstīs, kurās dzīvo lielākās romu kopienas un kas saskaras ar vislielākajām problēmām.  
 
Secinājums  
Tiek izstrādāti vajadzīgie pārraudzības mehānismi. Padomes ieteikums no 2016.  gada funkcionēs 
kā satvars dalībvalstu, pilsoniskās sabiedrības un Komisijas veiktai pārraudzībai, nodrošinot 
pārredzamu sistēmu romu integrācijas jomā veiktā darba pārraudzībai . Komisija kopā ar 
Pamattiesību aģentūru atbalstīs dalībvalstis saistībā ar kopīgā ziņošanas un rādītāju satvara 
izstrādes pabeigšanu un izmantošanu, ko dalībvalstis varēs izmantot, izstrādājot ikgadējos 
ziņojumus par Padomes ieteikuma īstenošanu. Datu (etn iski nenošķirtu vai sociāli ekonomisku 
aizstājējdatu) vākšana ir prioritāte. To atbalstīs nākamais vairākās valstīs veiktais romu 
apsekojums40, ko īstenos PA.  
                                                 
38  ES statistika attiecībā uz ienākumiem un dzīve s apstākļiem.  
39  Koordināciju nodrošina Romu integrācijas desmitgades Sekretariāts, aptverot 11  dalībvalstis (BG, CZ, ES, HU, 
CR, FR, DE, IT, RO, SK, UK), kurās saskaņā ar Eiropas Padomes aplēsēm dzīvo gandrīz 90  % ES romu.  
40 PA apsekojums ar faktisko darb u, kas noslēgsies 2015.  gadā.  
  
15 
 3. Situācija paplašināšanās valstīs  
 
ES satvarā ir uzsvērts, ka romu integrācijas mērķi ir vienlī dz būtiski paplašināšanās valstīm. 
2013.  gada paplašināšanās paketē41 romu jautājums tika iekļauts to pamatjautājumu vidū, kuriem 
būtu jānosaka turpmākā paplašināšanās politika. Komisija arī norādīja, ka darbs romu 
integrācijas jomā tiks pastiprināts un ka Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta ( IPA II) 
ietvaros tiks nodrošināts mērķtiecīgāks finansējums. Romu integrācijas stratēģiju un rīcības 
plānu pastiprinātā uzraudzība tika vērsta uz ES programmas politikas jomām un pilsoniskās 
sabiedrības dokumentāc iju. Tika turpināta romu integrācijai veltītu semināru organizēšana 
Rietumbalkānu valstīs un Serbijā.42 Melnkalnes gadījumā romu integrācijas jautājums tika 
iekļauts arī ES pievienošanās sarunās.43 
 
Komisija nesen sāka IPA I izvērtēšanu, lai atbalstītu apņem šanos IPA II (2014. –2020.  g.) 
ietvaros efektīvāk izmantot lielākus līdzekļus romu integrācijai. Komisija novērtē plānošanu, 
īstenošanu un pārraudzību, kā arī vispārējo ietekmi uz romu situāciju, un sniedz ieteikumus 
attiecībā uz nākotni. Komisija 2014.  gada decembrī apstiprināja vairāku valstu IPA programmu 
“Romu integrācija  2020”.44 Programma nodrošinās rīkus un ekspertīzi apņemšanās atbalstam 
politiskajā un politikas programmu līmenī, nodrošinot strukturētu pilsoniskās sabiedrības 
līdzdalību. Komisija 2014 . gada oktobrī pasniedza “Apbalvojumu par romu integrāciju 
Rietumbalkānos un Turcijā”, lai uzlabotu informētību par problēmām, ar kurām saskaras romi, 
un NVO sniegto ieguldījumu. Ar apbalvojumu tika novērtēti inovatīvi un sekmīgi projekti romu 
iekļaušanas jomā.45 
 
4. Turpmākā virzība  
 
ES programma tika pieņemta pirms četriem gadiem, un dalībvalstu stratēģijas tika iesniegtas un 
pirmo reizi novērtētas pirms trim gadiem. Komisijas pārskatā ir konstatēts nepārprotams 
uzlabojums saistībā ar (pārskatīto) romu integrācijas valsts stratēģiju s askaņošanu ar ES 
finansēšanas instrumentiem 2014. –2020.  gada periodā. Progress ir konstatējams arī vairākās 
dalībvalstīs, pateicoties pilnvaru nodrošināšanai valsts kontaktpunktu tīklam romu integrācijai. 
Tas ir panākts, arvien vairāk iesaistot šos kontakt punktus finansējuma plānošanā un lēmumu 
pieņemšanā, lai saskaņotu romu iekļaušanu un vispārējo politiku. Joprojām ir jāstiprina to 
finanšu resursi un cilvēkresursi, kā arī saskaņošanas pilnvaras. Valsts stratēģiju praktiska 
īstenošana vietējā līmenī ir agr īnā posmā, un tā ir jāatbalsta ar ilgstpējīgu finansējumu, spēju 
veidošanu, vietējo iestāžu un pilsoniskās sabiedrības pilnvērtīgu iesaisti, kā arī stingru 
uzraudzību, lai panāktu ļoti vajadzīgo taustāmo ietekmi vietējā līmenī , kurā rodas problēmas. 
                                                 
41 Ikgadējās “paplašināšanās paketes” ietvaros tiek izvērtēts progress, ko ir panākusi katra kandidātvalsts un 
potenciālā kandidātvalsts.  
42 Albānijā, Melnkalnē un Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā 2014.  gadā tika o rganizēti semināri, 
kuros piedalījās visas attiecīgās ieinteresētās puses. Stabilizācijas un asociācijas apakškomitejas pārraudzīja 
semināros gūto secinājumu īstenošanu.  
43 Saskaņā ar 23.  nodaļu par tiesu sistēmu un pamattiesībām Komisija pārraudzīja vairāk  nekā 50  romu integrācijas 
pasākumus, kas ir iekļauti rīcības plāna 23.  nodaļā. Romu jautājums ir iekļauts gada progresa ziņojumā, 
pamatojoties uz pārvaldes un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesūtīto informāciju.  
44 Šā apbalvojuma piešķiršanu īstenos Reģ ionālās sadarbības padome.  
45 Apbalvojums tika piešķirts septiņiem projektiem. Lielāko daļu no tiem īstenoja vietējās NVO no paplašināšanās 
valstīm.  http://europa.eu/rapid/press -releas e_IP-14-1064_en.htm . 
  
16 
 Citas steidzami risināmas būtiskas prioritātes ietver pilsoniskās sabiedrības spēju veidošanu, 
vajadzību pārveidot oficiālās saskaņošanas struktūras efektīvos saskaņošanas un sadarbības 
mehānismos, nodrošinot pilnvērtīgu visu ieinteresēto pušu iesaisti, kā arī p astiprinot cīņu pret 
diskrimināciju, segregāciju un “antičigānismu”, lai nodrošinātu romiem faktiski vienlīdzīgu 
piekļuvi izglītībai, nodarbinātībai, veselības aprūpei un mājokļiem. Tas tika apstiprināts arī 
2015.  gada martā notikušajā Eiropas platformas r omu iekļaušanai sanāksmes diskusijās un 
secinājumos.46 
 
Komisija mudina dalībvalstis  veikt turpmāk norādītos pasākumus, lai panāktu vērā ņemamus 
un ilgtspējīgus rezultātus virzībā uz romu integrāciju visā ES:  
 izveidot valstu romu platformas  vai pārveidot pa stāvošās koordinēšanas struktūras, lai 
veicinātu savstarpēju zināšanu apguvi vietējā līmenī un nodrošinātu visu ieinteresēto pušu un 
romu kopienu plašu iesaisti īstenošanā un pārraudzībā;  
 pilnībā izmantot Eiropas strukturālo un investīciju fondu ietvaros pieejamos jaunos 
instrumentus un līdzekļus ; 
 īstenot diskriminācijas novēršanas tiesību aktus;  
 apkarot segregāciju  steidzamā kārtā, tostarp plašāku centienu ietvaros risināt dažādības 
jautājumu un veicināt iecietību saskaņā ar Parīzes deklarāciju;  
 pārraudzī t un apkarot naida runu un “antičigānismu”;  
 pilnībā izmanot ziņošanas un rādītāju satvaru , lai ziņotu par romu integrācijas valsts 
stratēģiju īstenošanu, kā arī ESIF īstenošanu un izmantošanu, kā arī lai ziņotu Komisijai 
saskaņā ar Padomes ieteikumu;  
 izvēr tēt, vai attiecīgajās teritorijās sekmīgas un praksē pārbaudītas prakses  būtu iespējams 
pastiprināt, lai stiprinātu to ietekmi un sasniegtu būtisku romu skaitu;  
 atbalstīt romu integrācijas mērķus, īstenojot iekļaujošu vispārējās politikas reformu un 
nodroš inot ilgtspējīgu valsts finansējumu . 
                                                 
46 http://ec.europa.eu/justice/events/roma -platform -2015/platformconclusions_en.htm .