LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 14.7.2004 
COM(2004) 486 gal īgais 
2004/0155 (COD) 
2004/0159 (COD)  Tehniskie pielikumi 
  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
ar ko pārstrādā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 20. marta Direkt īvu 
2000/12/EK par kred ītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu un Padomes 1993. gada 
15. marta Direkt īvu 93/6/EK par ieguld ījumu sabiedr ību un kred ītiestāžu kapitāla 
pietiekam ību 
(iesniegusi Komisija) 
 
{SEC(2004) 921} 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
- 
 
LV 3   LV Priekšlikums 
PADOMES DIREKT ĪVA, 
[…] 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā […] pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu1, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu2, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu3, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu4, 
tā kā 
(1) […]. 
(2) […], 
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKT ĪVU. 
1. pants 
[…] 
[…] pants 
Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administrat īvie akti, kas vajadz īgi, lai izpild ītu šīs 
direktīvas prasības līdz […]. T ās par to tūlīt informē Komisiju. 
Kad dalībvalstis pie ņem minētos aktus, tajos ietver atsauci uz šo direkt īvu vai arī šādu atsauci 
pievieno to ofici ālai publik ācijai. Dalībvalstis nosaka, k ā izdarāma šāda atsauce. 
                                                 
1 OV C […], […], […].lpp. 
2 OV C […], […], […].lpp. 
3 OV C […], […], […].lpp. 
4 OV C […], […], […].lpp. 
 
LV 4   LV […] pants 
Šī direktīva stājas spēkā […] dien ā pēc tās publicēšanas Eiropas  Savienības Oficiālajā 
Vēstnesī. 
[…] pants 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Briselē, […] 
 Padomes v ārdā - 
 priekšs ēdētājs 
 […] 
 
LV 5   LV PIELIKUMS  
 
Ø jauns 
V pielikums – Organiz ācijas un risku apstr ādes tehniskie krit ēriji 
1. PĀRVALDĪBA 
1. Pārvaldes iest āde, kas min ēta 11. pant ā, nosaka k ārtību attiecībā uz pien ākumu 
nodalīšanu organiz ācijā un interešu konfliktu nov ēršanu. 
2. RISKU APSTR ĀDE 
2. Pārvaldes iest āde, kas min ēta 11. pant ā, apstiprina un periodiski p ārskata strat ēģijas 
un politikas attiec ībā uz to risku uz ņemšanos, p ārvaldību, uzraudz ību un mazin āšanu, 
kam pak ļauta vai var b ūt pakļauta kred ītiestāde, ieskaitot riskus, ko izraisa 
makroekonomikas vide, kur ā tā darbojas, saist ībā ar uzņēmējdarbības cikla statusu. 
3. KREDĪTA UN DAR ĪJUMU PARTNERA RISKS  
3. Kredītu piešķiršana balst ās uz drošiem un skaidri noteiktiem krit ērijiem. Skaidri 
nosaka kred ītu apstiprin āšanas, groz īšanas, atjaunošanas un refinans ēšanas kārtību. 
4. Kredītrisku saturošo portfe ļu un riska dar ījumu past āvīgo pārvaldību un uzraudz ību, 
tostarp attiec ībā uz problēmu kredītu identific ēšanu un p ārvaldīšanu un attiec ībā uz 
adekvātu vērtības korekciju izdar īšanu un uzkr ājumu veidošanu, veic ar efekt īvām 
sistēmām. 
5. Kredītiestādes mērķa tirgiem un kop ējai kredītu stratēģijai adekv āti piemēro 
kredītportfeļa diversifik āciju. 
4. ATLIKUŠAIS RISKS  
6. Risku, ka atz ītie kredītriska mazin āšanas paņēmieni, ko izmanto kred ītiestādes, 
izrādītos mazāk efektīvi, nekā iecerēts, izskata un kontrol ē ar rakstisku k ārtību un 
procedūru palīdzību. 
5. KONCENTR ĀCIJAS RISKS  
7. Koncentrācijas risku, kas izriet no riska dar ījumiem attiec ībā uz darījumu partneriem, 
saistīto darījumu partneru grup ām un darījumu partneriem taj ā pašā tautsaimniec ības 
nozarē, ģeogrāfiskajā apgabalā vai no tās pašas darb ības vai izstr ādājuma, kred ītriska 
mazināšanas paņēmienu piem ērošanas, un ieskaitot jo īpaši riskus, kas saist īti ar 
plašiem netiešiem kred ītu riska dar ījumiem (piem., attiec ībā uz vienu nodrošin ājuma 
izdevēju), izskata un kontrol ē ar rakstisku k ārtību un proced ūru palīdzību. 
 
LV 6   LV 6. SEKJURITIZ ĀCIJAS RISKI  
8. Riskus, kas izriet no dar ījumiem, attiec ībā uz kuriem kred ītiestādes ir iniciators vai 
sponsors, izv ērtē un izskata ar pien ācīgu kārtību un proced ūru palīdzību, lai jo īpaši 
nodrošinātu to, ka dar ījuma ekonomisk ā būtība tiek piln ībā atspoguļota lēmumos par 
riska novērtējumu un p ārvaldību.  
9. Tādām kredītiestādēm, kas ir iniciatores vair ākkārtējas sekjuritiz ācijas darījumiem, 
kur iesaist īti priekšlaic īgas amortiz ācijas nosac ījumi, past āv likvidit ātes plāni 
attiecībā uz plānveida un priekšlaic īgu amortiz āciju. 
7. PROCENTU LIKMES RISKS , KAS IZRIET NO DARB ĪBĀM, KURAS NAV SAIST ĪTAS AR 
TIRDZNIEC ĪBU 
10. Ievieš sist ēmas tāda riska nov ērtēšanai un p ārvaldībai, kas izriet no iesp ējamām 
procentu likmes izmai ņām, ciktāl tās ietekmē kredītiestādes darbības, kas nav 
saistītas ar tirdzniec ību. 
8. OPERACION ĀLAIS RISKS  
11. Ievieš kārtību un procesus, lai nov ērtētu un pārvaldītu operacion ālo risku attiec ībā uz 
riska darījumiem, ieskaitot retus notikumus, kam piem īt spēcīga iedarbība. Neskarot 
4. panta 22. punkt ā noteikto defin īciju, kred ītiestādes nosaka, kas veido operacion ālo 
risku šīs kārtības un proced ūru nozīmē. 
12. Piemēro neparedz ētu izdevumu un darb ības nepārtrauktības plānus, lai nodrošin ātu 
kredītiestādes spēju darboties nep ārtraukti un ierobežot zaud ējumus smagu darb ības 
traucējumu gadījumā. 
9. LIKVIDIT ĀTES RISKS  
13. Pastāv kārtība un procesi, ar kuru pal īdzību regulāri un tālredzīgi nosaka un p ārvalda 
neto finans ējuma stāvokli un piepras ījumu. Tiek ņemti vērā alternatīvi scenāriji, un 
regulāri tiek p ārskatīti pieņēmumi, uz ko balst ās lēmumi attiec ībā uz neto 
finansējuma stāvokli. 
14. Izmanto neparedz ētu izdevumu pl ānus, lai pārvarētu likvidit ātes krīzes. 
 
LV 7   LV VI PIELIKUMS  
Standartiz ētā pieeja  
1. daļa – Nosac ītā riska pak āpe 
1. RISKA DAR ĪJUMI AR CENTR ĀLAJĀM VALD ĪBĀM VAI CENTR ĀLAJĀM BANK ĀM 
1.1. Apstrāde 
1. Neskarot 2. l īdz 8. panta noteikumus, riska dar ījumiem ar centr ālajām valdībām un 
centrālajām bankām piemēro nosacīto 100 % nosac īto riska pak āpi. 
2. Riska dar ījumiem ar centr ālajām valdībām un centr ālajām bankām, kam ir pieejams 
kredīta novērtējums, ko veikusi nor īkota ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcija 
(ĀKNI), piem ēro nosacīto riska pak āpi saskaņā ar 1. tabulu atbilstoši tam, k ā 
kompetent ās iestādes piešķīrušas kred īta novērtējumus ties īgām ārējās kredītu 
novērtēšanas instit ūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, 
kas sastāv no sešām pakāpēm. 
1. tabula 
Kredīta 
kvalitātes 
pakāpe 1 2 3 4 5 6
Nosacītā 
riska 
pakāpe 0
%2
0
%5
0
%1
0
0
%1
0
0
%1
5
0
%
3. Riska dar ījumiem ar Eiropas Centr ālo banku piem ēro nosacīto 0 % riska pak āpi. 
1.2. Riska dar ījumi aizdevuma ņēmēja valsts val ūtā 
4. Pēc kompetento iest āžu ieskatiem riska dar ījumiem ar to centr ālo valdību un centr ālo 
banku, kas izteikti un finans ēti vietējā valūtā, var piešķirt tādu nosacīto riska pak āpi, 
kas ir zem āka par 2. punkt ā norādīto. 
5. Ja kādas dalībvalsts kompetent ās iestādes ir izmantojušas 4. punkt ā minētās izvēles 
tiesības, citas dal ībvalsts kompetent ās iestādes arī var atļaut savām kredītiestādēm 
piemērot tādu pašu nosac īto pakāpi riska dar ījumiem ar min ēto centrālo valdību vai 
centrālo banku, kas izteikti un finans ēti minētajā valūtā. 
6. Ja tādas trešās valsts kompetent ās iestādes, kas piem ēro tādus uzraudz ības un 
reglament ējošos noteikumus, kas ir vismaz l īdzvērtīgi Kopien ā piemērotajiem 
noteikumiem, piem ēro zemāku nosacīto riska pak āpi, nekā norādīts 1. līdz 2. punkt ā, 
darījumiem ar to centr ālo valdību un centr ālo banku, kas izteikti un finans ēti vietējā 
valūtā, dalībvalstis var ļaut savām kredītiestādēm šādā pat veidā noteikt riska pak āpi 
šādiem riska dar ījumiem. 
 
LV 8   LV 1.3. Eksporta kred īta aģentūru kredīta novērtējumu izmantošana 
7. Eksporta kred īta aģentūras veiktu kred īta novērtējumu var atz īt vienīgi tad, ja atbilst 
kāds no šiem priekšnoteikumiem: 
a) kred īta novērtējums ir t ādas eksporta kred īta aģentūras vienpr ātīgs riska 
novērtējums, kas ir ESAO „Vienošan ās par vadl īnijām attiecībā uz oficiāli 
atbalstītiem eksporta kred ītiem” dalībniece; 
b) eksporta kred ītu aģentūra public ē savus kred īta novērtējumus, šī eksporta 
kredītu aģentūra ievēro ESAO metodolo ģiju, un kred īta novērtējums ir saist īts 
ar vienu no septi ņām minim ālām eksporta apdrošin āšanas prēmijām (MEIP ), 
ko paredz metodolo ģija, par ko vienojusies ESAO. 
8. Riska dar ījumiem, kam nosac ītās riska pak āpes noteikšanai ir atz īts kredīta 
novērtējums, ko veikusi eksporta kred īta aģentūra, piemēro nosacīto riska pak āpi 
saskaņā ar 2. tabulu. 
2. tabula 
MEIP  1 2 3 4 5 6 7 
Nosacītā 
riska 
pakāpe 0% 20% 50% 100% 100% 100% 150% 
 
2. RISKA  DARĪJUMI  AR REĢIONA  PAŠVALD ĪBĀM VAI  VIETĒJĀM 
IESTĀDĒM 
9. Neskarot 10. l īdz 12. punktu, riska dar ījumiem ar re ģiona pašvald ībām un viet ējām 
iestādēm piemēro nosacīto riska pak āpi kā riska dar ījumiem ar iest ādēm. Šo izv ēles 
tiesību izmantošana, ko veic kompetent ās iestādes, nav atkar īga no 80. pant ā minēto 
izvēles tiesību izmantošanu, ko veic kompetent ās iestādes. Preferenci ālais režīms 
īstermiņa riska dar ījumiem, kas nor ādīts 30., 31. un 36. punkt ā, netiek piem ērots. 
10. Pēc kompetento iest āžu ieskatiem riska dar ījumus ar re ģiona pašvald ībām un 
vietējām iestādēm var piel īdzināt riska dar ījumiem ar to centr ālo valdību, kuras 
jurisdikcij ā tās atrodas, ja riska zi ņā nepastāv atšķirības starp š ādiem riska 
darījumiem, jo re ģiona pašvald ībām un viet ējām iestādēm ir īpašas ties ības gūt 
ienākumus, un t āpēc, ka past āv īpaša institucion āla kārtība, kuras uzdevums ir 
mazināt saistību neizpildes risku.  
11. Ja kādas dalībvalsts kompetent ās iestādes ir izmantojušas 10. punkt ā minētās izvēles 
tiesības, citas dal ībvalsts kompetent ās iestādes arī var atļaut savām kredītiestādēm 
piemērot tādu pašu nosac īto riska pak āpi riska dar ījumiem ar min ētajām reģiona 
pašvaldībām un viet ējām iestādēm. 
12. Ja kompetent ās iestādes kādas trešās valsts jurisdikcij ā, kas piem ēro tādus 
uzraudzības un reglament ējošos noteikumus, kas ir vismaz l īdzvērtīgi Kopien ā 
 
LV 9   LV piemērotajiem noteikumiem, riska dar ījumus ar re ģiona pašvald ībām un viet ējām 
iestādēm pielīdzina riska dar ījumiem ar savu centr ālo valdību, tad dal ībvalstis var 
atļaut savām kredītiestādēm tādā pat veid ā piemērot nosac īto riska pak āpi riska 
darījumiem ar š īm reģiona pašvald ībām un viet ējām iestādēm. 
3. RISKA  DARĪJUMI  AR ADMINISTRAT ĪVĀM IESTĀDĒM UN BEZPEĻŅAS 
UZŅĒMUMIEM 
3.1. Apstrāde 
13. Neskarot 14. l īdz 18. punkta noteikumus, riska dar ījumiem ar administrat īvām 
iestādēm un bezpe ļņas uzņēmumiem piem ēro nosacīto 100 % riska pak āpi. 
3.2. Valsts iest ādes 
14. Neskarot 15. l īdz 17. punkta noteikumus, riska dar ījumiem ar valsts iest ādēm 
piemēro nosacīto 100 % riska pak āpi. 
15. Pēc kompetento iest āžu ieskatiem riska dar ījumus ar valsts iest ādēm var piel īdzināt 
riska darījumiem ar iest ādēm. Šo izv ēles tiesību izmantošana, ko veic kompetent ās 
iestādes, nav atkar īga no 80. pant ā minēto izvēles tiesību izmantošanu, ko veic 
kompetent ās iestādes. Preferenci ālais režīms īstermiņa riska dar ījumiem, kas nor ādīts 
30., 31. un 36. punkt ā, netiek piem ērots. 
16. Ja kādas dalībvalsts kompetent ās iestādes ir izmantojušas izv ēles tiesības riska 
darījumus ar valsts iest ādēm pielīdzināt riska dar ījumiem ar iest ādēm, citas 
dalībvalsts kompetent ās iestādes var ļaut savām kredītiestādēm tādā pat veid ā 
piemērot nosacīto riska pak āpi riska dar ījumiem ar š īm valsts iest ādēm. 
17. Ja kompetent ās iestādes kādas trešās valsts jurisdikcij ā, kas piem ēro tādus 
uzraudzības un reglament ējošos noteikumus, kas ir vismaz l īdzvērtīgi Kopien ā 
piemērotajiem noteikumiem, riska dar ījumus ar valsts iest ādēm pielīdzina riska 
darījumiem ar iest ādēm, tad dal ībvalstis var at ļaut savām kredītiestādēm tādā pat 
veidā piemērot nosacīto riska pak āpi riska dar ījumiem ar š īm valsts iest ādēm. 
3.3. Baznīcas un reli ģiskās kopienas 
18. Riska dar ījumus ar bazn īcām un reli ģiskām kopien ām, kas ir juridiskas personas 
saskaņā ar publiskaj ām tiesībām, ciktāl tās iekasē nodokļus atbilstoši ties ību aktiem, 
kas tām piešķir tiesības šādi rīkoties, piel īdzina riska dar ījumiem ar valsts iest ādēm. 
4. RISKA  DARĪJUMI  AR DAUDZPUS ĒJĀM ATTĪSTĪBAS  BANKĀM 
4.1. Joma 
19. Amerikas starptautisk ā ieguldījumu sabiedr ība 78. līdz 83. panta noz īmē tiek 
uzskatīta par daudzpus ējo attīstības banku ( MDB ). 
 
LV 10   LV 4.2. Apstrāde 
20. Neskarot 21. un 22. punkta noteikumus, riska dar ījumus ar daudzpus ējām attīstības 
bankām pielīdzina riska dar ījumiem ar kred ītiestādēm saskaņā ar 28. līdz 31. pantu. 
Preferenci ālais režīms īstermiņa riska dar ījumiem, kas nor ādīts 30., 31. un 
36. punkt ā, netiek piem ērots. 
21. Riska dar ījumiem ar š ādām daudzpus ējām attīstības bankām piemēro nosacīto 0 % 
riska pakāpi: 
(a) Starptautisk ā rekonstrukcijas un att īstības banka; 
(b) Starptautisk ā finanšu korpor ācija; 
(c) Zieme ļamerikas un Dienvidamerikas Att īstības banka; 
(d) Āzijas Attīstības banka; 
(e) Āfrikas Att īstības banka; 
(f) Eiropas Att īstības bankas padome 
(g) Zieme ļvalstu Invest īciju banka; 
(h) Karību Attīstības banka; 
(i) Eiropas Rekonstrukcijas un att īstības banka; 
(j) Eiropas Invest īciju banka; 
(k) Eiropas Invest īciju fonds; 
(l) Daudzpus ējo ieguldījumu garantiju a ģentūra. 
22. Eiropas Invest īciju fonda dal ības kapit āla nesamaks ātajai daļai piemēro nosacīto 
20 % riska pak āpi. 
5. RISKA  DARĪJUMI  AR STARPTAUTISK ĀM ORGANIZ ĀCIJĀM 
23. Riska dar ījumiem ar š ādām starptautiskaj ām organiz ācijām piemēro nosacīto 0 % 
riska pakāpi: 
(a) Eiropas Kopiena; 
(b) Starptautiskais val ūtas fonds; 
(c) Starptautisko nor ēķinu banka. 
 
LV 11   LV 6. RISKA  DARĪJUMI  AR IESTĀDĒM 
6.1. Apstrāde 
24. Nosakot riska dar ījumu ar iest ādēm nosacīto riska pak āpi, piemēro vienu no div ām 
metodēm, kas aprakst ītas 26. līdz 27. punkt ā un 28. līdz 31. punkt ā. 
6.2. Riska dar ījumu ar iest ādēm, kam nav pieš ķirts kred ītreitings, nosac ītās riska 
pakāpes zemākais slieksnis 
25. Riska dar ījuma ar iest ādi, kam nav pieš ķirts kredītreitings, nosac ītā riska pak āpe 
nedrīkst būt zemāka par nosac īto riska pak āpi, ko piem ēro riska dar ījumiem ar t ās 
centrālo valdību. 
6.3. Metode, kas balst ās uz centr ālajai vald ībai piešķirto nosac īto riska pak āpi 
26. Riska dar ījumiem ar iest ādēm piešķir nosacīto riska pak āpi atbilstoši tai kred īta 
kvalitātes pakāpei, kas pieš ķirta centr ālajai vald ībai, kuras jurisdikcij ā iestāde 
atrodas, saska ņā ar 3. tabulu. 
3. tabula 
Kredīta kvalit ātes 
pakāpe, kas pieš ķirta 
centrālajai valdībai 1 2 3 4 5 6 
Riska dar ījuma 
nosacītā riska 
pakāpe 20% 50% 100% 100% 100% 150% 
 
27. Riska dar ījumiem ar iest ādēm, kas atrodas valst īs, kur centr ālajai vald ībai nav 
piešķirts kredītreitings, nosac ītā riska pak āpe nav liel āka par 100 %. 
6.4. Metode, kas balst ās uz kred īta novērtējumu 
28. Riska dar ījumiem, kuru s ākotnējais termi ņš pārsniedz tr īs mēnešus, ar iest ādēm, kam 
ir pieejams kred īta novērtējums, ko veikusi nor īkota ārējās kredītu novērtēšanas 
institūcija (ĀKNI), piem ēro nosacīto riska pak āpi saskaņā ar 4. tabulu atbilstoši tam, 
kā kompetent ās iestādes piešķīrušas kred īta novērtējumus ties īgām ārējās kredītu 
novērtēšanas instit ūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, 
kas sastāv no sešām pakāpēm. 
4. tabula 
Kredīta kvalit ātes 
pakāpe 1 2 3 4 5 6 
Nosacītā riska 
pakāpe 20% 50% 50% 100% 100% 150% 
 
LV 12   LV  
29. Riska dar ījumiem ar iest ādēm, kam nav pieš ķirts kredītreitings, piem ēro nosacīto 
50 % riska pak āpi. 
30. Riska dar ījumiem, kuru s ākotnējais termi ņš ir trīs mēneši vai maz āks, ar iest ādēm, 
kam ir pieejams kred īta novērtējums, ko veikusi nor īkota ārējās kredītu novērtēšanas 
institūcija (ĀKNI), piem ēro nosacīto riska pak āpi saskaņā ar 5. tabulu atbilstoši tam, 
kā kompetent ās iestādes piešķīrušas kred īta novērtējumus ties īgām ārējās kredītu 
novērtēšanas instit ūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, 
kas sastāv no sešām pakāpēm. 
5. tabula 
Kredīta kvalit ātes 
pakāpe 1 2 3 4 5 6 
Nosacītā riska 
pakāpe 20% 20% 20% 50% 50% 150% 
 
31. Riska dar ījumiem, kuru s ākotnējais termi ņš ir trīs mēneši vai maz āks, ar iest ādēm, 
kam nav pieš ķirts kredītreitings, piem ēro nosacīto 20 % riska pak āpi. 
6.5. Saistība ar īstermiņa kredīta novērtējumiem 
32. Ja riska dar ījumiem ar iest ādēm piemēro metodi, kas noteikta 28. l īdz 31. punkt ā, tad 
ir šāda saistība ar īpašajiem īstermiņa novērtējumiem. 
33. Ja nav īstermiņa riska dar ījuma nov ērtējuma, tad visp ārējo preferenci ālo režīmu 
īstermiņa riska dar ījumiem, k ā norādīts 30. punkt ā, piemēro visiem riska dar ījumiem 
ar iestādēm, kuru sākotnējais termiņš ir līdz trim m ēnešiem. 
34. Ja ir īstermiņa novērtējums un š āds novērtējums paredz piem ērot labvēlīgāku vai 
vienādu nosacīto riska pak āpi ar to, k ādu izmanto visp ārējā preferenci ālā režīmā 
īstermiņa riska dar ījumiem, k ā norādīts 30. punkt ā, tad īstermiņa novērtējumu 
izmanto vien īgi attiecībā uz šo īpašo riska dar ījumu. Citiem īstermiņa riska 
darījumiem piem ēro vispārējo preferenci ālo režīmu īstermiņa darījumiem, k ā 
norādīts 30. punkt ā. 
35. Ja ir īstermiņa novērtējums un š āds novērtējums paredz piem ērot mazāk labvēlīgu 
nosacīto riska pak āpi par to, k ādu izmanto visp ārējā preferenci ālā režīmā īstermiņa 
riska dar ījumiem, k ā norādīts 30. punkt ā, tad visp ārējais preferenci ālais režīms 
īstermiņa riska dar ījumiem netiek izmantots un visiem īstermiņa prasījumiem, kam 
nav piešķirts reitings, piem ēro tādu pašu nosac īto riska pak āpi, kādu paredz 
konkrētais īstermiņa novērtējums. 
6.6. Īstermiņa riska dar ījumi aizdevuma ņēmēja valsts val ūtā 
36. Ja kompetent ās iestādes riska dar ījumiem ar centr ālajām valdībām un centr ālajām 
bankām ir pieņēmušas 4. l īdz 6. punkt ā aprakstīto metodi, p ēc to ieskatiem riska 
 
LV 13   LV darījumiem, kuru s ākotnējais termi ņš ir 3 m ēneši vai maz āk un kas izteikti un 
finansēti valsts val ūtā, drīkst piemērot saska ņā ar abām 26. līdz 27. un 28. l īdz 
31. punkt ā aprakstītajām metod ēm par vienu kategoriju zem āku nosac īto riska 
pakāpi, nekā preferenci ālā nosacītā riska pak āpe, kas aprakst īta 4. līdz 6. punkt ā un 
ko piemēro tās centrālajai valdībai. 
37. Riska dar ījumiem, kuru s ākotnējais termi ņš ir 3 mēneši vai maz āk un kas izteikti un 
finansēti aizdevuma ņēmēja valsts val ūtā, nepiemēro nosacīto riska pak āpi, kas ir 
zemāka nekā 20 %. 
6.7 Ieguld ījumi statūtkapitāla instrumentos 
38. Ieguldījumiem akciju kapit āla vai stat ūtkapitāla instrumentos, ko emit ējušas 
[kredīt]iestādes, piem ēro nosacīto 100 % riska pak āpi, ja tie nav atskait īti no pašu 
kapitāla. 
7. RISKA  DARĪJUMI  AR UZŅĒMUMIEM 
7.1. Apstrāde 
39. Riska dar ījumiem, kam ir pieejams kred īta novērtējums, ko veikusi nor īkota ārējās 
kredītu novērtēšanas instit ūcija (ĀKNI), piem ēro nosacīto riska pak āpi saskaņā ar 
5. tabulu atbilstoši tam, k ā kompetent ās iestādes piešķīrušas kred īta novērtējumus 
tiesīgām ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes 
pakāpes novērtējuma skalas, kas sast āv no sešām pakāpēm. 
5. tabula 
Kredīta kvalit ātes 
pakāpe 1 2 3 4 5 6 
Nosacītā riska 
pakāpe 20% 50% 100% 100% 150% 150% 
 
40. Riska dar ījumiem, kam nav pieejams š āds kredīta novērtējums, piem ēro nosacīto 
100 % riska pak āpi vai tās centrālās valdības nosac īto riska pak āpi, atkarībā no tā, 
kura ir augst āka. 
8. MAZIE  RISKA  DARĪJUMI 
41. Riska dar ījumiem, kas atbilst 79. panta 2. punkt ā uzskaitītajiem krit ērijiem, var p ēc 
kompetento iest āžu ieskatiem piem ērot nosacīto 75 % riska pak āpi. 
9. RISKA  DARĪJUMI,  KAS  NODROŠIN ĀTI AR NEKUSTAMO  ĪPAŠUMU 
42. Neskarot 43. l īdz 57. punktu, riska dar ījumiem, kas piln ībā nodrošin āti ar nekustamo 
īpašumu, piem ēro nosacīto 100 % riska pak āpi. 
 
LV 14   LV 9.1. Riska dar ījumi, kas nodrošin āti ar mājokļa hipotēku 
43. Riska dar ījumiem, kas atbilstoši kompetento iest āžu prasībām ir pilnībā nodrošin āti 
ar tāda mājokļa hipotēku, ko īpašnieks aiz ņem vai izīrē, piemēro nosacīto 35 % riska 
pakāpi. 
44. Riska dar ījumiem, kas atbilstoši kompetento iest āžu prasībām ir pilnībā nodrošin āti 
ar daļām Somijas dz īvojamo m āju būvsabiedrībās, kas darbojas saska ņā ar 
1991. gada Somijas Likumu par m āju būvsabiedrībām vai vēlākiem līdzvērtīgiem 
tiesību aktiem, attiec ībā uz mājokļa īpašumu, ko īpašnieks aiz ņem vai iz īrē, piemēro 
nosacīto 35 % riska pak āpi. 
45. Kompetent ās iestādes uzskata pras ību par izpild ītu tikai tad, ja ir iev ēroti šādi 
nosacījumi: 
a) īpašuma v ērtība nav būtiski atkar īga no debitora kred īta kvalitātes. Šī prasība 
neizslēdz situācijas, kur ās tīri makroekonomikas faktori ietekm ē gan īpašuma 
vērtību, gan aiz ņēmēja saistību izpildi; 
b) aizņēmēja risks nav b ūtiski atkar īgs no pamata īpašuma vai projekta, bet gan 
no aizņēmēja pamata sp ējas atmaks āt parādu no citiem avotiem. Š ādi līdzekļu 
atmaksāšana nav b ūtiski atkar īga no jebk ādas naudas pl ūsmas, ko izrais ījis 
pamata īpašums, kas kalpo par ķīlu. 
c) ir iev ērotas oblig ātās prasības, kas noteiktas VIII pielikuma 2. da ļas 8. punkt ā, 
un novērtēšanas noteikumi, kas notei kti VIII pielikuma 3. da ļas 63. līdz 
66. punkt ā; 
d) īpašuma v ērtība ar ievērojamu starp ību pārsniedz riska dar ījumu. 
46. Kompetent ās iestādes var atbr īvot no nosac ījuma, kas noteikts 45. punkta 
b) apakšpunkt ā, riska dar ījumus, kas piln ībā nodrošin āti ar tāda mājokļa hipotēku, 
kurš atrodas to teritorij ā, ja šādas rīcības pamatošanai t ām ir pier ādījumi, ka to 
teritorijā ir labi att īstīts un sens apdz īvojamā nekustam ā īpašuma tirgus ar pietiekoši 
mazu zaud ējumu daļu. 
47. Ja kādas dalībvalsts kompetent ās iestādes izmanto 46. punkt ā noteiktās izvēles 
tiesības, tad citas dal ībvalsts kompetent ās iestādes var sav ām kredītiestādēm ļaut 
piemērot šādiem riska dar ījumiem, kas piln ībā nodrošin āti ar mājokļu hipotēkām, 
nosacīto 35 % riska pak āpi. 
9.2. Riska dar ījumi, kas nodrošin āti ar komerci ālu nekustamo īpašumu 
48. Pēc kompetento iest āžu ieskatiem riska dar ījumiem, kas atbilstoši kompetento 
iestāžu prasībām ir piln ībā nodrošin āti ar hipot ēku uz birojiem vai cit ām 
komerciālām telpām, kas atrodas to teritorij ā, var piem ērot nosac īto 50 % riska 
pakāpi. 
49. Pēc kompetento iest āžu ieskatiem riska dar ījumiem, kas atbilstoši kompetento 
iestāžu prasībām ir pilnībā nodrošin āti ar daļām Somijas m āju būvsabiedrībās, kas 
darbojas saska ņā ar 1991. gada Somijas Likumu par m āju būvsabiedrībām vai 
 
LV 15   LV vēlākiem līdzvērtīgiem tiesību aktiem, attiec ībā uz birojiem vai cit ām komerci ālām 
telpām var piem ērot nosacīto 50 % riska pak āpi.  
50. Pēc kompetento iest āžu ieskatiem riska dar ījumiem, kas saist īti ar nekustam ā 
īpašuma izpirkumnomas dar ījumiem attiec ībā uz birojiem vai cit ām komerci ālām 
telpām, kas atrodas to teritorij ā, un ko reglament ē tiesību normas, kas paredz, ka 
izpirkumnomas dev ējs patur pilnas īpašuma ties ības uz iznom ātajiem akt īviem, līdz 
līzinga ņēmējs īsteno savas pirkuma ties ības, var piem ērot nosac īto 50 % riska 
pakāpi.  
51. Uz 48. līdz 50. punkta piem ērošanu attiecas š ādi nosacījumi: 
a) īpašuma v ērtība nedrīkst būt būtiski atkar īga no debitora kred īta kvalitātes. Šī 
prasība neizslēdz situācijas, kur ās tīri makroekonomikas faktori ietekm ē gan 
īpašuma v ērtību, gan aiz ņēmēja saistību izpildi; 
b) aizņēmēja risks nedr īkst būt būtiski atkar īgs no pamata īpašuma vai projekta, 
bet gan no aiz ņēmēja pamata sp ējas atmaks āt parādu no citiem avotiem. Š ādi 
līdzekļu atmaksāšana nedr īkst būt būtiski atkar īga no jebk ādas naudas pl ūsmas, 
ko izraisījis pamata īpašums, kas kalpo par ķīlu; 
c) ir iev ērotas oblig ātās prasības, kas noteiktas VIII pielikuma 2. da ļas 8. punkt ā, 
un novērtēšanas noteikumi, kas notei kti VIII pielikuma 3. da ļas 63. līdz 
66. punkt ā. 
52. Nosacīto 50 % riska pak āpi piemēro aizņēmuma daļai, kas nep ārsniedz robežu, kura 
aprēķināta saskaņā ar kādu no šiem nosac ījumiem: 
a) 50 % no attiec īgā nekustam ā īpašuma tirgus v ērtības; 
b) 50 % no īpašuma tirgus v ērtības vai 60 % no hipotek ārās vērtības, atkar ībā no 
tā, kura ir maz āka — dal ībvalstīs, kas likumos vai noteikumos defin ējušas 
stingrus hipotek ārās vērtības novērtēšanas krit ērijus. 
53. Nosacīto 100 % riska pak āpi piemēro aizdevuma da ļai, kas ir liel āka par 52. punkt ā 
noteiktajām robežām. 
54. Ja kādas dalībvalsts kompetent ās iestādes izmanto 48. l īdz 50. punkt ā noteiktās 
izvēles tiesības, tad citas dal ībvalsts kompetent ās iestādes var sav ām kredītiestādēm 
ļaut piem ērot šādiem riska dar ījumiem, kas piln ībā nodrošin āti ar hipot ēku uz 
komerciālo īpašumu, nosac īto 50% riska pak āpi. 
55. Kompetent ās iestādes var atbr īvot no nosac ījuma, kas noteikts 51. punkta 
b) apakšpunkt ā, riska dar ījumus, kas piln ībā nodrošin āti ar hipot ēku uz komerci ālo 
īpašumu, kurš atrodas to teritorij ā, ja tām ir pierādījumi, ka to teritorij ā ir labi att īstīts 
un sens komerci ālā nekustam ā īpašuma tirgus ar mazu zaud ējumu daļu, kas 
nepārsniedz šādas robežas: 
a) līdz 50 % no tirgus v ērtības (vai attiec īgā gadījumā 60 % no hipotek ārās 
vērtības ( MLV ), ja tā ir zemāka) nedrīkst pārsniegt 0,3 % no neatmaks ātajiem 
aizņēmumiem konkr ētajā gadā; 
 
LV 16   LV b) kop ējie zaudējumi no komerci ālā nekustam ā īpašuma kredit ēšanas nedr īkst 
pārsniegt 0,5 % no neatmaks ātajiem aiz ņēmumiem konkr ētajā gadā. 
56. Ja konkr ētajā gadā netiek iev ērotas kādas no 55. punkt ā noteiktajiem 
ierobežojumiem, tad izbeidzas ties ības piem ērot šo rež īmu un, lai to atkal var ētu 
piemērot, vispirms j āizpilda otrais nosac ījums, kas paredz ēts 51. punkta 
b) apakšpunkt ā.  
57. Ja kādas dalībvalsts kompetent ās iestādes izmanto 55. punkt ā noteiktās izvēles 
tiesības, tad citas dal ībvalsts kompetent ās iestādes var sav ām kredītiestādēm ļaut 
piemērot šādiem riska dar ījumiem, kas piln ībā nodrošin āti ar hipot ēku uz komerci ālo 
īpašumu, nosac īto 50% riska pak āpi. 
10. KAVĒTIE  RISKA  DARĪJUMI 
58. Neskarot 59. l īdz 62. punkta noteikumus, riska dar ījumu, kuru atmaksas termi ņš ir 
kavēts vairāk par 90 dien ām, nenodrošin ātajai daļai piemēro šādas nosac ītās riska 
pakāpes: 
a) nosac ītā 150 % riska pak āpe, ja vērtības korekcijas ir maz ākas par 20 % no 
nenodrošin ātās riska dar ījuma daļas vērtības pirms v ērtības korekcijas 
atņemšanas; 
b) nosac ītā 100 % riska pak āpe, ja vērtības korekcijas nav maz ākas par 20 % no 
nenodrošin ātās riska dar ījuma daļas vērtības pirms v ērtības korekcijas 
atņemšanas; 
c) nosac ītā 50% riska pak āpe pēc kompetento iest āžu ieskatiem, ja v ērtības 
korekcijas nav maz ākas par 50% no nenodrošin ātās riska dar ījuma daļas 
vērtības pirms v ērtības korekcijas at ņemšanas. 
59. Nosakot kav ētā darījuma nodrošin āto daļu, par pie ņemamām ķīlām un galvojumiem 
uzskata tos, kas tiek atz īti par pieņemamiem kred ītriska mazin āšanai. 
60. Tomēr ja kavētais riska dar ījums ir nodrošin āts ar cita veida ķīlu, nevis t ādu, kas tiek 
atzīta par pie ņemamu kred ītriska mazin āšanai, tad var piem ērot nosacīto 100 % riska 
pakāpi pēc kompetento iest āžu ieskatiem, kas balst ās uz stingriem darb ības 
kritērijiem, nodrošinot labu ķīlas kvalit āti, ja vērtības korekcijas sasniedz 15 % no 
riska darījuma vērtības pirms v ērtības korekcijas at ņemšanas. 
61. Riska dar ījumiem, kas nor ādīti 43. līdz 47. punkt ā, piešķir nosacīto 100 % riska 
pakāpi, ja to atmaksas termi ņš ir kavēts vairāk par 90 dien ām. Ja vērtības korekcijas 
nav mazākas par 20 % no riska dar ījuma vērtības pirms v ērtības korekcijas 
atņemšanas, tad nosac īto riska pak āpi, ko piem ēro atlikušajam riska dar ījumam, var 
pēc kompetento iest āžu ieskatiem samazin āt līdz 50 %. 
62. Riska dar ījumiem, kas nor ādīti 48. līdz 57. punkt ā, piešķir nosacīto 100 % riska 
pakāpi, ja to atmaksas termi ņš ir kavēts vairāk par 90 dien ām. 
 
LV 17   LV 11. AUGSTĀ RISKA  KATEGORIJ Ā IEKĻAUTIE  RISKA  DARĪJUMI 
63. Pēc kompetento iest āžu ieskatiem riska dar ījumiem, kas saist īti ar īpaši lielu risku, 
piemēram, ieguld ījumiem riska kapit āla uzņēmumos un priv ātiem 
kapitālieguldījumiem, piem ēro nosacīto 150 % riska pak āpi. 
64. Kompetent ās iestādes var t ādiem riska dar ījumiem, kuru maks ājuma termi ņš nav 
kavēts, kam tiek piem ērota nosac ītā 150 % riska pak āpe saskaņā ar iepriekš ējā 
punkta nosac ījumiem un kam ir noteiktas v ērtības korekcijas, at ļaut piemērot šādu 
nosacīto riska pak āpi: 
a) nosac ītā 100 % riska pak āpe, ja vērtības korekcijas nav maz ākas par 20 % no 
riska darījuma vērtības pirms v ērtības korekcijas at ņemšanas; 
b) nosac ītā 50% riska pak āpe, ja vērtības korekcijas nav maz ākas par 50% no 
riska darījuma vērtības pirms v ērtības korekcijas at ņemšanas. 
12. RISKA DAR ĪJUMI SEGTO OBLIG ĀCIJU VEID Ā 
65. „Segtās obligācijas” ir t ādas oblig ācijas, kas defin ētas Direkt īvas 85/611/EEK 
22. panta 4. punkt ā un kas nodrošin ātas ar kādu no šiem atbilst īgajiem akt īviem: 
a) riska dar ījumi ar centr ālajām valdībām, centrālajām bankām, daudzpus ējām 
attīstības bank ām vai starptautiskaj ām organiz ācijām, kas atbilst 1. kred īta 
kvalitātes pakāpei saskaņā ar šo pielikumu, vai riska dar ījumi, ko t ās garantē; 
b) riska dar ījumi ar valsts iest ādēm, reģiona pašvald ībām un viet ējām iestādēm, 
kam piem ēro nosacīto riska pak āpi kā riska dar ījumiem ar iest ādēm vai 
centrālajām valdībām, vai centr ālajām bankām saska ņā ar 15., 9. vai 
10. punktu, kas atbilst 1. kred īta kvalitātes pakāpei saskaņā ar šo pielikumu, vai 
riska darījumi, ko t ās garantē; 
c) riska dar ījumi ar iest ādēm, kas atbilst 1. kred īta kvalitātes pakāpei saskaņā ar 
šo pielikumu. Š ā veida riska dar ījumu kop ējais apjoms nep ārsniedz 10 % no 
izdevējas kredītiestādes neatmaks āto segto oblig āciju nomin ālās vērtības. Riska 
darījumi, ko izraisa ar nekustamo īpašumu nodrošin ātu aizņēmumu par ādnieku 
maksājumu nodošana segto oblig āciju turētājiem, netiek ietverti min ētajā 10 % 
limitā; 
d) aizdevumi, kas ir nodrošin āti ar apdz īvojamo nekustamo īpašumu vai da ļām 
Somijas dz īvojamo m āju būvsabiedrībās, kā minēts 44. punkt ā, ciktāl 
aizturējuma ties ības kopā ar jebk ādām aiztur ējuma ties ībām, kam ir 
priekšrocības, nepārsniedz 80 % no ie ķīlātā objekta v ērtības; 
e) aizdevumi, kas ir nodrošin āti ar komerci ālu nekustamo īpašumu vai da ļām 
Somijas m āju būvsabiedrībās, kā minēts 49. punkt ā, ciktāl aizturējuma tiesības 
kopā ar jebkādām aizturējuma tiesībām, kam ir priekšroc ības, nepārsniedz 60% 
no ieķīlātā objekta v ērtības. Kompetent ās iestādes var atz īt par piem ērotiem ar 
komerciālu nekustamo īpašumu nodrošin ātus aizdevumus, ja proporcija starp 
aizdevumu un [ie ķīlāto] vērtību 60 % apm ērā ir pārsniegta l īdz maksim ālajam 
līmenim 70 %, ja kop ējā aktīvu vērtība, kas ie ķīlāti segto oblig āciju 
 
LV 18   LV nodrošināšanai, vismaz par 10 % p ārsniedz segt ās obligācijas neatmaks āto 
nominālo vērtību un ja oblig āciju turētāja prasījums atbilst juridisk ās 
noteiktības prasībām, kas izkl āstītas IX pielikum ā. Obligāciju turētāja prasībai 
jābūt prioritārai attiecībā pret visām pārējām prasībām par ķīlu. 
66. Attiecībā uz segto oblig āciju nodrošin āšanu ar nekustamo īpašumu kred ītiestādēm 
jāatbilst oblig ātajām prasībām, kas noteiktas VIII pielikuma 2. da ļas 8. punkt ā, un 
novērtēšanas noteikumiem, kas noteikti VIII pielikuma 3. da ļas 63. līdz 66. punkt ā. 
67. Neskarot 65. un 66. punktu, segt ās obligācijas, kas atbilst defin īcijai Direkt īvas 
85/611/EEK 22. panta 4. punkt ā un ko izdod l īdz 2007. gada 31. decembrim, ar ī ir 
piemērotas preferenci ālā režīma piemērošanai līdz to termi ņam. 
68. Segtām obligācijām piešķir nosacīto riska pak āpi, balstoties uz nosac īto riska pak āpi, 
kas norādīta augstāka ranga nenodrošin ātiem riska dar ījumiem ar kred ītiestādi, kura 
tās emitē. Pastāv šāda attiecība starp nosac ītajām riska pak āpēm: 
a) ja riska dar ījumiem ar kred ītiestādi piešķir nosacīto 20 % riska pak āpi, tad 
segtajai oblig ācijai piešķir nosacīto 10 % riska pak āpi; 
b) ja riska dar ījumiem ar kred ītiestādi piešķir nosacīto 50% riska pak āpi, tad 
segtajai oblig ācijai piešķir nosacīto 20% riska pak āpi; 
c) ja riska dar ījumiem ar kred ītiestādi piešķir nosacīto 100% riska pak āpi, tad 
segtajai oblig ācijai piešķir nosacīto 50% riska pak āpi; 
d) ja riska dar ījumiem ar kred ītiestādi piešķir nosacīto 150% riska pak āpi, tad 
segtajai oblig ācijai piešķir nosacīto 100% riska pak āpi; 
13. RISKA  DARĪJUMI,  KAS  PĀRSTĀV SEKJURITIZ ĀCIJAS  POZĪCIJAS 
69. Riska svērtās vērtības sekjuritiz ācijas pozīcijām nosaka saska ņā ar 94. līdz 101. panta 
noteikumiem. 
14. ĪSTERMI ŅA RISKA  DARĪJUMI  AR KREDĪTIESTĀDĒM UN 
UZŅĒMUMIEM 
70. Īstermiņa riska dar ījumiem ar kred ītiestādi vai uzņēmumu, kam ir pieejams kred īta 
novērtējums, ko veikusi nor īkota ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcija (ĀKNI), 
piemēro nosacīto riska pak āpi saskaņā ar 6. tabulu atbilstoši tam, k ā kompetent ās 
iestādes noteikušas kred īta novērtējumus ties īgām ārējās kredītu novērtēšanas 
institūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skalas, kas sast āv no 
sešām pakāpēm. 
6. tabula 
Kredīta kvalit ātes 
pakāpe 1 2 3 4 5 6 
 
LV 19   LV Nosacītā riska 
pakāpe 20% 50% 100% 150% 150% 150% 
 
15. RISKA  DARĪJUMI  IEGULD ĪJUMU  FONDU  (CIU) VEIDĀ 
71. Neskarot 72. l īdz 78. punktu, riska dar ījumiem ieguld ījumu fondu ( CIU) veidā 
piemēro nosacīto 100 % riska pak āpi. 
72. Riska dar ījumiem, kam ir pieejams kred īta novērtējums, ko veikusi nor īkota ārējās 
kredītu novērtēšanas instit ūcija (ĀKNI), piem ēro nosacīto riska pak āpi saskaņā ar 
7. tabulu atbilstoši tam, k ā kompetent ās iestādes piešķīrušas kred īta novērtējumus 
tiesīgām ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijām (ĀKNI) pēc kredītu kvalitātes 
pakāpes novērtējuma skalas, kas sast āv no sešām pakāpēm. 
7. tabula 
Kredīta kvalit ātes 
pakāpe 1 2 3 4 5 6 
Nosacītā riska 
pakāpe 20% 50 100% 100% 150% 150% 
 
73. Ja kompetent ās iestādes uzskata, ka k āda pozīcija ieguld ījumu fond ā (CIU) ir saistīta 
ar īpaši lieliem riskiem, t ās pieprasa piem ērot šai poz īcijai nosac īto 150 % riska 
pakāpi. 
74. Kredītiestādes var noteikt ieguld ījumu fondiem ( CIU) nosacīto riska pak āpi, kā 
izklāstīts 76. līdz 78. punkt ā, ja ir ievēroti šādi piemērotības kritēriji: 
a) ieguld ījumu fondu ( CIU) pārvalda tāda sabiedr ība, kas ir pak ļauta uzraudz ībai 
kādā dalībvalstī, vai, ja tam piekr īt kredītiestādes kompetent ā iestāde, ja: 
(i) tos p ārvalda sabiedr ība, kas ir pak ļauta tādai uzraudz ībai, ko uzskata par 
līdzvērtīgu Kopienas ties ībās paredzētajai [uzraudz ībai]; un 
(ii) ir nodrošin āta pietiekoša sadarb ība kompetento iest āžu starpā; 
b) ieguld ījumu fonda (CIU) prospekt ā vai līdzvērtīgā dokument ā ir iekļautas: 
– aktīvu kategorijas, kur ās ieguldījumu fonds ( CIU) drīkst veikt ieguld ījumus, 
– ja pastāv ieguld ījumu ierobežojumi – relat īvie ierobežojumi un to 
aprēķināšanas metodika; 
c) par ieguld ījumu fonda (CIU) darb ību ziņo vismaz katru gadu, lai var ētu veikt 
novērtējumu attiec ībā uz aktīviem un pas īviem, ien ākumiem un dar ījumiem 
pārskata period ā. 
 
LV 20   LV 75. Ja kompetent ā iestāde kādu trešās valsts ieguld ījumu fondu ( CIU) apstiprina par 
atbilstošu, k ā izklāstīts 74. punkta a) apakšpunkt ā, tad citas dal ībvalsts kompetent ā 
iestāde var izmantot šo atz īšanas faktu, pati neveicot nov ērtējumu. 
76. Ja kredītiestādei ir zin āms par ieguld ījumu fonda ( CIU) pamatā esošiem riska 
darījumiem, t ā var skatīt šos pamat ā esošos riska dar ījumus, apr ēķinot ieguld ījumu 
fonda ( CIU) vidējo nosacīto riska pak āpi saskaņā ar 78. līdz 83. punkt ā izklāstītajām 
metodēm. 
77. Ja kredītiestādei nav zin āms par ieguld ījumu fonda ( CIU) pamatā esošiem riska 
darījumiem, t ā var aprēķināt vidējo nosacīto riska pak āpi ieguldījumu fondam ( CIU) 
saskaņā ar 78. līdz 83. punkt ā izklāstītajām metodēm pēc šādiem noteikumiem: tiek 
pieņemts, ka ieguld ījumu fonds ( CIU) vispirms veic ieguld ījumus maksim āli 
pieļautajā apmērā riska dar ījumu kategorij ās, kam noteiktas augst ākās kapitāla 
prasības, un t ālāk veic ieguld ījumus lejupejoš ā secībā, līdz sasniegta maksim ālā 
kopējā ieguldījumu robeža. 
78. Kredītiestādes var uzdot trešai personai saska ņā ar 76. līdz 77. punkt ā izklāstītajām 
metodēm aprēķināt un sniegt p ārskatus par nosac īto riska pak āpi attiecībā uz 
ieguldījumu fondu ( CIU), ja ir adekv āti nodrošin āta aprēķinu un pārskata pareiz ība. 
16. PĀRĒJIE  RISKA  DARĪJUMI 
16.1. Apstrāde 
79. Materiāliem aktīviem Direkt īvas 86/635/EEK 4. panta 10. punkta noz īmē piemēro 
nosacīto 100 % riska pak āpi. 
80. Priekšsamaksai un uzkr ātajiem ien ākumiem, kurus [kred īt]iestāde nevar attiecin āt uz 
konkrētu darījuma partneri saska ņā ar Direkt īvu 86/635/EEK, piem ēro nosacīto 
100 % riska pak āpi. 
81. Skaidras naudas poste ņiem to iekas ēšanas proces ā piemēro nosacīto 20 % riska 
pakāpi. Kasē esošajai skaidrajai naudai un l īdzvērtīgiem naudas poste ņiem piem ēro 
nosacīto 0 % riska pak āpi. 
82. Dalībvalstis var at ļaut piemērot nosac īto 10 % riska pak āpi riska dar ījumiem ar 
iestādēm, kas sav ās dalībvalstīs specializ ējas starpbanku un valsts par āda tirgos un 
kas pakļautas kompetento iest āžu ciešai uzraudz ībai, ja min ētie aktīvu posteņi ir 
atbilstīgi savu dal ībvalstu kompetento iest āžu prasībām pilnīgi nodrošin āti ar [aktīvu] 
posteņiem, kam piem ēro nosacīto 0 % vai 20 % riska pak āpi un kurus kompetent ās 
iestādes atzinušas par atbilstošu nodrošin ājumu.  
83. Kapitāla turējumiem un citai l īdzdalībai, izņemot tos, kas atskait īti no pašu kapit āla, 
piemēro vismaz nosac īto 100 % riska pak āpi. 
84. Zeltam, kas atrodas pašu glab ātuvēs vai ir nodots glab āšanā, ciktāl tas segts ar 
dārgmetālu saistībām, piemēro nosacīto 0 % riska pak āpi. 
 
LV 21   LV 85. Aktīvu pārdošanas un atpirkšanas l īgumu un n ākotnes pirkumu par t ūlītēju samaksu 
gadījumā piemēro konkrētajiem akt īviem atbilst īgās nosacītās riska pak āpes, bet 
nevis darījumu otras puses nosac ītās riska pak āpes. 
86. Ja kredītiestāde nodrošina kred īta aizsardz ību virknei riska dar ījumu ar nosac ījumu, 
ka šajos riska dar ījumos n-tā saistību neizpilde ir slieksnis, kura sasniegšanas 
rezultātā jānotiek apmaksai, un ka šis kred īta notikums p ārtrauc līgumu, tad piem ēro 
78. līdz 83. pant ā paredzētās nosacītās riska pak āpes, ja [kred īta] produktam ir 
tiesīgas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) ārējais kredītu novērtējums. 
Ja [kredīta] produktam nav ties īgas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) 
vērtējuma, tad [kred īta produktu] groz ā iekļautajiem riska dar ījumiem, iz ņemot n-1 
riska darījumu, nosac ītās riska pak āpes tiek summ ētas līdz maksim āli pieļaujamajam 
apjomam 1250 % un reizin ātas ar nomin ālo summu, ko nodrošina kred īta 
atvasinātais instruments, lai ieg ūtu [aktīva] riska sv ērto vērtību. Nosakot kopsumm ā 
neiekļaujamos n-1 riska dar ījumus, balst ās uz pamata, ka katram no šiem riska 
darījumiem riska sv ērtā vērtība ir maz āka, nekā riska svērtā vērtība jebkuram no 
kopsumm ā iekļautajiem riska dar ījumiem. 
 
LV 22   LV 2. daļa – Ārējās kredītu novērtēšanas instit ūciju (ĀKNI) atzīšana un to kred īta 
novērtējumu sam ērošana  
1. METODOLO ĢIJA 
1.1. Objektivit āte 
1. Kompetent ās iestādes pārliecinās par to, lai kred ītu novērtējumu pieš ķiršanas 
metodolo ģija būtu stingra, sist ēmiska, pēctecīga un pak ļauta izvērtēšanai, kas balst ās 
uz senāku pieredzi. 
1.2. Neatkarība 
2. Kompetent ās iestādes pārliecinās par to, lai metodolo ģija nebūtu pakļauta ārējām 
politiskām ietekm ēm vai iegrožojumiem un lai uz to netiktu izdar īts ekonomiskais 
spiediens, kas var ētu ietekmēt kredīta novērtēšanu. 
3. Kompetent ās iestādes izvērtē ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) 
metodolo ģijas neatkar īgumu pēc tādiem faktoriem k ā: 
a) ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) īpašumties ības un organiz ācijas 
struktūra; 
b) ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) finanšu resursi; 
c) ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) person āla politika un 
lietpratīgums; 
d) ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) korporat īvā pārvaldība. 
1.3. Pastāvīga pārskatīšana 
4. Kompetent ās iestādes pārliecinās, lai ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) 
kredītu novērtējumi tiktu past āvīgi pārskatīti un lai tie atbilstu finansi ālo nosacījumu 
izmaiņām. Šādu pārskatīšanu veic p ēc visiem noz īmīgajiem notikumiem un vismaz 
reizi gadā. 
5. Pirms atz īšanas kompetent ās iestādes pārliecinās, ka katra tirgus segmenta 
novērtēšanas metodolo ģija ir izveidota saska ņā ar, piemēram, šādiem standartiem: 
a) jābūt noteiktai atpaka ļejošai pārbaudei vismaz vienam gadam; 
b) kompetentaj ām iestādēm jāuzrauga ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas 
(ĀKNI) pārskatīšanas procesa regularit āte; 
c) kompetentaj ām iestādēm jāspēj iegūt inform āciju no ārējās kredītu 
novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) par to, k ādā apmērā tai ir kontakti ar to 
uzņēmumu augst āko vadību, kuriem t ā piešķir vērtējumus. 
 
LV 23   LV 6. Kompetent ās iestādes veic vajadz īgos pasākumus, lai ārējās kredītu novērtēšanas 
institūcijas (ĀKNI) tās nekavējoties inform ētu par vis ām būtiskajām izmaiņām 
metodolo ģijā, ko tās izmanto kred ītu novērtējumu pieš ķiršanai.  
1.4. Pārredzamība un atkl ātība 
7. Kompetent ās iestādes veic visus vajadz īgos pasākumus, nodrošinot, lai tie 
metodolo ģijas principi, ko ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) izmanto 
savu kred īta novērtējumu veidošanai, b ūtu atklāti pieejami, kas ļauj visiem 
potenciālajiem lietot ājiem spriest par to, vai tie ir pieš ķirti pamatoti. 
2. INDIVIDU ĀLIE  KREDĪTU NOVĒRTĒJUMI 
2.1. Ticamība un atz īšana tirg ū: 
8. Kompetent ās iestādes pārliecinās par to, ka ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas 
(ĀKNI) individu ālos kredītu novērtējumus šādu kredītu novērtējumu lietot āji tirgū 
atzīst par ticamiem un drošiem. 
9. Kompetent ās iestādes vērtē ticamību saskaņā ar, piemēram, šādiem faktoriem: 
a) ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) tirgus da ļa; 
b) ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) gūtie ieņēmumi un š īs ārējās 
kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) finanšu l īdzekļi plašākā ziņā; 
c) tas, vai ir tikuši noteikti k ādi izcenojumi, pamatojoties uz reitingu. 
2.2. Pārredzamība un atkl ātība 
10. Kompetent ās iestādes pārliecinās par to, lai individu ālie kredītu novērtējumi būtu ar 
līdzvērtīgiem nosac ījumiem pieejami vismaz jebkurai personai, kam ir likum īgas 
intereses attiec ībā uz šiem individu ālajiem kred īta novērtējumiem. 
11. Kompetent ās iestādes jo īpaši pārliecinās par to, lai individu ālie kredīta novērtējumi 
būtu ārzemju person ām pieejami ar l īdzvērtīgiem nosac ījumiem k ā vietējām 
personām, kam ir likum īgas intereses attiec ībā uz šiem individu ālajiem kred īta 
novērtējumiem. 
3. „SAMĒROŠANA” 
12. Lai diferenc ētu katrā kredīta novērtējumā izteiktās relatīvās riska pak āpes, 
kompetent ās iestādes nosaka kvantitat īvos kritērijus, piem ēram, ilgstošas saist ību 
neizpildes procents saist ībā ar visiem kred ītiem, kam pieš ķirts viens un tas pats 
kredīta novērtējums. Ja k āda ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcija (ĀKNI) ir 
dibināta nesen vai ir apkopojusi p ārskatu par datiem tikai īsā laika posm ā, 
kompetent ās iestādes pieprasa š ādai ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijai (ĀKNI) 
sniegt vērtējumu par ilgstošas saist ību nepild īšanas procentu saist ībā ar visiem 
kredītiem, kam pieš ķirts viens un tas pats kred ītu novērtējums. 
 
LV 24   LV 13. Lai diferenc ētu katrā kredīta novērtējumā izteiktās relatīvās riska pak āpes, 
kompetent ās iestādes nosaka kvantitat īvos kritērijus, piem ēram, ārējās kredītu 
novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) aptverto emitentu kopums, ārējās kredītu 
novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) pieš ķirto kredīta novērtējumu spektrs, katra kred īta 
novērtējuma noz īm e  u n  t a s ,  k ā šī ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcija (ĀKNI) 
definē saistību neizpildi. 
14. Kompetent ās iestādes salīdzina saist ību nepild īšanas procentus, kas ieg ūti par katru 
kādas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) kred īta novērtējumu, un 
salīdzina tos ar standartu, kas pie ņemts, pamatojoties uz saist ību nepild īšanas 
procentiem, kas ieg ūti par cit ām ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijām (ĀKNI) 
attiecībā uz emitentu kopu, kas p ēc kompetent ās iestādes uzskatiem p ārstāv 
līdzvērtīgu kredītriska līmeni. 
15. Ja kompetent ās iestādes uzskata, ka saist ību nepild īšanas procenti, kas ieg ūti par 
kādas konkr ētas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) kred ītu novērtējumu, 
būtiski un regul āri pārsniedz standartu, kompetent ās iestādes šīs ārējās kredītu 
novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) kred ītu novērtējumam pieš ķir augstāku riska pak āpi 
kredītu kvalitātes pakāpes novērtējuma skal ā. 
16. Ja pēc tam, kad kompetent ās iestādes palielin āja kādas ārējās kredītu novērtēšanas 
institūcijas (ĀKNI) konkr ētam kred īta novērtējumam piesaist īto riska pak āpi, šī 
ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcija (ĀKNI) parāda, ka saist ību neizpildes procenti, 
kas konstat ēti tās kredītu novērtējumam, vairs b ūtiski un regul āri nepārsniedz 
standartu, kompetent ās iestādes var izlemt atjaunot s ākotnējo pakāpi kredīta 
kvalitātes pakāpes novērtējuma skal ā attiecībā uz ārējās kredītu novērtēšanas 
institūcijas (ĀKNI) kred ītu novērtējumu.  
 
LV 25   LV 3. daļa - Ārējās kredītu novērtēšanas instit ūciju (ĀKNI) kred īta novērtējumu 
izmantošana nosac ītās riska pak āpes noteikšanai  
1. APSTRĀDE 
1. (Kredīt)iestāde var nor īkot vienu vai vair ākas tiesīgas ārējās kredītu novērtēšanas 
institūcijas (ĀKNI), ko izmanto, lai noteiktu nosac ītās riska pak āpes, kas 
piemērojamas akt īva un ārpusbilances poste ņiem. 
2. Kredītiestādei, kas nolemj izmantot kred ītu novērtējumus, ko veikusi ties īga ārējās 
kredītu novērtēšanas instit ūcija (ĀKNI) kādai noteiktai poste ņu grupai, šie kred ītu 
novērtējumi jālieto konsekventi attiec ībā uz visiem š īs grupas riska dar ījumiem. 
3. (Kredīt)iestādei, kas nolemj izmantot kred ītu novērtējumus, ko veikusi ties īga ārējās 
kredītu novērtēšanas instit ūcija (ĀKNI), tie j ālieto nepārtraukti un konsekventi. 
4. Kredītiestāde var izmantot vien īgi tādus ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas 
(ĀKNI) kred ītu novērtējumus, kuros ņemtas vērā gan summas, kas attiecas uz 
kapitālu, gan tās, kas attiecas uz tam piesaist ītajiem procentiem. 
5. Ja ir pieejams tikai viens k ādas norīkotas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas 
novērtējums, (ĀKNI) izmanto, lai noteiktu š ā posteņa nosacīto riska pak āpi. 
6. Ja ir pieejami divi nor īkotu ārējās kredītu novērtēšanas instit ūciju (ĀKNI) kred īta 
novērtējumi un abi atbilst atš ķirīgām nosacītajām riska pak āpēm kādam postenim, 
kam piešķirts kredītreitings, tad piem ēro augstāko nosacīto riska pak āpi. 
7. Ja ir pieejami vair āk nekā divi nor īkotu ārējās kredītu novērtēšanas instit ūciju 
(ĀKNI) kred īta novērtējumi kādam postenim, kam pieš ķirts kredītreitings, tad ņem 
divus tos nov ērtējumus, kas veido divas zem ākās nosacītās riska pak āpes. Ja abas 
zemākās nosacītās riska pak āpes savstarp ēji atšķiras, piem ēro augstāko no šīm 
nosacītajām riska pak āpēm. Ja abas zem ākās nosacītās riska pak āpes ir vien ādas, 
piemēro šo nosac īto riska pak āpi. 
8. Kredītiestādes izmanto pas ūtītus kredīta novērtējumus. Kompetent ās iestādes var 
atļaut kredītiestādēm izmantot t ādus kredīta novērtējumus, kas nav pas ūtīti. 
2. EMITENTU UN KRED ĪTA EMISIJU NOV ĒRTĒJUMS  
9. Ja pastāv kredīta novērtējums kādai konkr ētai emisijas programmai vai kredit ēšanas 
shēmai, kurā ietilpst postenis, kas veido riska dar ījumu, šo kred īta novērtējumu 
izmanto, lai noteiktu šim postenim piem ērojamo nosac īto riska pak āpi. 
10. Ja nepast āv tieši piem ērojams kred īta novērtējums kādam noteiktam postenim, bet 
pastāv kredīta novērtējums konkr ētai emisijas programmai vai kredit ēšanas shēmai, 
kurā neietilpst postenis, kas veido riska dar ījumu, vai past āv vispārējs kredīta 
novērtējums attiec ībā uz emitentu, tad izmanto šo kred īta novērtējumu, ja tas 
rezultātā uzrāda augstāku nosacīto riska pak āpi, nekā tas būtu pretējā gadījumā, vai 
ja tas rezult ātā uzrāda zemāku nosacīto riska pak āpi un attiec īgais riska dar ījums 
visos aspektos ierindojas p ēc ranga vienl īdzīgi vai augst āk attiecībā pret konkr ēto 
 
LV 26   LV emisijas programmu, kredit ēšanas shēmu vai, attiec īgi, šā emitenta augst āka ranga 
nenodrošin ātiem riska dar ījumiem. 
11. Šīs daļas 9. un 10. punkts netrauc ē piemērot šā pielikuma 1. da ļas 65. līdz 
68. punktu. 
12. Kredīta novērtējumus emitentiem k ādas korporat īvās grupas ietvaros nevar izmantot 
par kredīta novērtējumu attiec ībā uz kādu citu emitentu taj ā pašā korporatīvajā grupā. 
3. ILGTERMI ŅA UN ĪSTERMI ŅA KRED ĪTA NOV ĒRTĒJUMI  
13. Īstermiņa kredīta novērtējumus var izmantot vien īgi attiecībā uz īstermiņa aktīvu un 
ārpusbilances poste ņiem, kas veido riska dar ījumus ar iest ādēm un uzņēmumiem. 
14. Jebkādu īstermiņa kredīta novērtējumu var piem ērot vienīgi tam postenim, uz kuru 
šis īstermiņa kredīta novērtējums attiecas, un to neizmanto, lai ieg ūtu nosacītās riska 
pakāpes jebkādam citam postenim. 
15. Neatkarīgi no 14. punkta noteikumiem, ja īstermiņa kreditēšanas shēmai, kam ir 
kredītreitings, piem ēro nosac īto 150 % riska pak āpi, tad visi š ā debitora 
nenodrošin ātie riska dar ījumi, kam nav kred ītreitinga, gan īstermiņa, gan ilgtermi ņa, 
arī saņem nosacīto 150 % riska pak āpi. 
16. Neatkarīgi no 14. punkta noteikumiem, ja īstermiņa kreditēšanas shēmai, kam ir 
kredītreitings, piem ēro nosacīto 50 % riska pak āpi, tad neviens īstermiņa riska 
darījums, kam nav kred ītreitinga, nesa ņem nosac īto riska pak āpi, kas būtu zemāka 
par 100 %. 
4. POSTEŅI VIETĒJĀ UN ĀRVALSTU VAL ŪTĀ 
17. Kredīta novērtējumu, kas attiecas uz k ādu posteni, kas izteikts debitora valsts val ūtā, 
nevar izmantot, lai ieg ūtu nosacīto riska pak āpi citam t ā paša debitora riska 
darījumam, kas izteikts ārvalstu val ūtā. 
18. Neatkarīgi no 17. punkta noteikumiem, ja riska dar ījumu izraisa bankas dal ība 
aizņēmumā, kuru veikusi k āda daudzpus ējā attīstības banka, kuras privili ģēta 
kreditora statuss ir atz īts tirgū, kompetent ās iestādes var at ļaut riska sv ēruma 
noteikšanai izmantot debitora viet ējās valūtas kredīta posteņa novērtējumu. 
 
LV 27   LV VII PIELIKUMS  
Uz iekšējiem reitingiem balst ītā pieeja  
1. daļā – Riska sv ērtā vērtība un paredzamie zaud ējumi  
1. RISKA SV ĒRTĀS VĒRTĪBAS APR ĒĶINĀŠANA KRED ĪTRISKAM  
1. Ja nav noteikts cit ādi, ievadparametrus – saist ību nepild īšanas varb ūtību (PD), 
zaudējumus, kas var rasties saist ību nepild īšanas gad ījumā, (LGD) un atmaks āšanas 
termiņa vērtību (M) nosaka, k ā izklāstīts 2. daļā, un riska dar ījuma vērtību nosaka, k ā 
izklāstīts 3. daļā.  
2. Katra riska dar ījuma riska sv ērto vērtību aprēķina pēc šādām formulām: 
1.1. Riska svērtā vērtība riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem, iest ādēm, centrālajām 
valdībām un centr ālajām bankām. 
3. Saskaņā ar 4. līdz 8. punktu riska sv ērtās vērtības riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem, 
iestādēm, centr ālajām valdībām un centr ālajām bankām aprēķina pēc šādām 
formulām: 
Korelācija (R) = ( ) ( ) () ( )
()() ( ) () [] 50 1/ *50 11*24.0 50 1/ *50 1 12.0
−− −−−+−− −−×
EXP PD EXPEXP PD EXP
 
Atmaksāšanas termi ņa faktors (b) = () ( )2ln* 05478.0 11852.0 PD − 
Nosacītā riska pak āpe (RW) = 
() ( ) ()()() [ ] ( )
() ( ) () 06.1*5.12**5.2 1* *5.11* * 999.0* 1/ * 1 *
15.0 5.0
b M bLGD PD G R R PDG R N LGD
−+ −− −+ −
−−
 
N(x) apzīmē kumulat īvo distrib ūcijas funkciju standarta norm ālam nejaušam 
mainīgajam lielumam (t.i., iesp ējamību, ka norm āls nejaušais main īgais lielums ar 
vērtību “nulle” un dispersijas v ērtību “viens” ir maz āks vai vien āds ar x). )(zG 
apzīmē apgriezto kumulat īvo distrib ūcijas funkciju standarta norm ālam nejaušam 
mainīgajam lielumam (t.i., r ādītāju x, tā ka )(xN= z).  
Riska svērtā vērtība = RW * riska dar ījuma vērtība 
4. Attiecībā uz riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem, kas ir t ādas konsolid ētās grupas da ļa, 
kurā kopējais ikgad ējais apgroz ījums ir maz āks nekā 50 miljonu EUR, kred ītiestādes 
var izmantot š ādu korelācijas formulu nosac ītās riska pak āpes aprēķināšanai riska 
darījumiem ar uz ņēmumiem. Šaj ā formulā ar S ir izteikts kop ējais ikgad ējais 
apgrozījums miljonos euro, kur 5 miljoni  EUR <= S <= 50 miljonu EUR. Ja 
apgrozījums ir maz āks nekā 5 miljoni EUR, to uzskata par vien ādu ar 5 miljoniem 
EUR. Attiec ībā uz nopirktajiem pirc ēju parādiem kop ējais ikgad ējais apgroz ījums ir 
portfeļa atsevišķo riska dar ījumu vidējā svērtā vērtība. 
 
LV 28   LV Korelācija (R) =( ) () () ( )
()() ( ) () []
()() 45/5 1*04.050 1/ *50 11*24.0 50 1/ *50 1 12.0
−− −−− −−−+−− −−×
SEXP PD EXPEXP PD EXP
 
Kredītiestādes aizstāj kopējo ikgadējo apgroz ījumu ar konsolid ētās grupas kop ējiem 
aktīviem, ja kop ējais ikgad ējais apgroz ījums nav noz īmīgs rādītājs attiecībā uz 
uzņēmuma lielumu un kop ējie aktīvi ir nozīmīgāks rādītājs, nekā kopējais ikgad ējais 
apgrozījums.  
5. Specializētiem aizdevuma riska dar ījumiem, attiec ībā uz kuriem kred ītiestāde nevar 
uzrādīt, ka tās saistību nepild īšanas varb ūtības (PD) apr ēķini atbilst 4. da ļā 
noteiktajām minimālajām prasībām, tā šiem riska dar ījumiem pieš ķir nosacītās riska 
pakāpes saskaņā ar 1. tabulu.  
1. tabula: 
Atlikuma 
termiņš 1. katego
rija 2. katego
rija 3. katego
rija 4. katego
rija 5. katego
rija 
mazāk nekā 2,5 
gadi 50% 70% 115% 250% 0% 
vienāds vai 
vairāk nekā 2,5 
gadi 70% 90% 115% 250% 0% 
 
Kompetent ās iestādes var at ļaut kredītiestādēm parasti pieš ķirt labvēlīgas nosac ītās 
50 % riska pak āpes 1. kategorijas riska dar ījumiem un nosac īto 70 % riska pak āpi 
2. kategorijas riska dar ījumiem, ja kred ītiestādes sākotnējās izvietošanas r ādītāji un 
citi riska r ādītāji būtiski atbilst attiec īgajai kategorijai.  
Piešķirot nosac ītās riska pak āpes specializ ētajiem aiz ņēmuma riska dar ījumiem, 
[kredīt]iestādes ņem vērā šādus faktorus: finansi ālie līdzekļi, politisk ā un tiesisk ā 
vide, dar ījuma un/vai akt īva īpašības, sponsora un att īstītāja iespējas, ieskaitot 
jebkādu ieņēmumu plūsmu no valsts un priv ātā sektora partner ības, nodrošin ājuma 
pakete.  
6. Lai pret nopirktajiem korporat īvajiem pirc ēju parādiem varētu būt korporat īva pieeja, 
tiem jāatbilst minim ālajām prasībām, kas noteiktas 4. da ļas 104. līdz 108. punkt ā. 
Attiecībā uz nopirktajiem korporat īvajiem pirc ēju parādiem, kas turkl āt atbilst 
12. punkta nosac ījumiem, ja k ādai kredītiestādei būtu pārmērīgi apgrūtinoši izmantot 
attiecībā uz šiem pirc ēju parādiem 4. da ļā noteiktos riska kvantitat īvās noteikšanas 
standartus riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem, var izmantot 4. da ļā noteiktos riska 
kvantitatīvās noteikšanas standartus mazajiem riska dar ījumiem. 
7. Attiecībā uz nopirktajiem korporat īvajiem pirc ēju parādiem atmaks ājamās pirkšanas 
atlaides, nodrošin ājumus ķīlas veidā vai daļējās garantijas, kas nodrošina pirm ās 
kārtas zaud ējumu aizsardz ību pret pirm ās kārtas zaud ējumiem no saist ību 
 
LV 29   LV nepildīšanas vai abiem zaud ējumu veidiem, var skat īt kā pirmās kārtas zaudējumu 
pozīcijas IRP sekjuritiz ācijas ietvaros. 
8. Ja kredītiestāde nodrošina kred īta aizsardz ību virknei riska dar ījumu ar nosac ījumu, 
ka šajos riska dar ījumos n-tā saistību neizpilde ir slieksnis, kura sasniegšanas 
rezultātā jānotiek apmaksai, un ka šis kred īta notikums p ārtrauc līgumu, tad piem ēro 
94. līdz 101. pant ā paredzētās nosacītās riska pak āpes, ja kred īta produktam ir 
tiesīgas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) ārējais kredītu novērtējums. 
Ja kredīta produktam nav ties īgas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) 
vērtējuma, tad kred īta produktu groz ā iekļautajiem riska dar ījumiem, iz ņemot n-1 
riska darījumu, nosac ītās riska pak āpes tiek summ ētas, tā lai paredzamo zaud ējumu 
summa reizin ājumā ar 12,5 un riska sv ērtā vērtība nepārsniegtu nomin ālo summu, ko 
nodrošina kred īta atvasin ātais instruments, reizin ājumā ar 12,5. Nosakot kopsumm ā 
neiekļaujamos n-1 riska dar ījumus, balst ās uz pamata, ka katram no šiem riska 
darījumiem riska sv ērtā vērtība ir maz āka, nekā riska svērtā vērtība jebkuram no 
kopsumm ā iekļautajiem riska dar ījumiem. 
1.2. Riska svērtā vērtība mazajiem riska dar ījumiem: 
9. Saskaņā ar 10. līdz 11. punktu riska sv ērtās vērtības mazajiem riska dar ījumiem 
aprēķina pēc šādām formulām: 
Korelācija (R) = ( ) () () ( )
()() ( ) () [] 35 1/ *35 11*16.0 35 1/ *35 1 03.0
−− −−−+−− −−×
EXP PD EXPEXP PD EXP
 
Nosacītā riska pak āpe: 
() ( ) ()()() [ ] ( ) 06.1*5.12* * 999.0* 1/ * 1 *5.0 5.0LGD PD G R R PDG R N LGD − −+ −−
 
N(x) apzīmē kumulat īvo distrib ūcijas funkciju standarta norm ālam nejaušam 
mainīgajam lielumam (t.i., iesp ējamību, ka norm āls nejaušais main īgais lielums ar 
vērtību “nulle” un dispersijas v ērtību “viens” ir maz āks vai vien āds ar x). )(zG 
apzīmē apgriezto kumulat īvo distrib ūcijas funkciju standarta norm ālam nejaušam 
mainīgajam lielumam (t.i., r ādītāju x, tā ka )(xN= z).  
Riska svērtā vērtība = RW * riska dar ījuma vērtība 
10. Mazajiem riska dar ījumiem, kas nodrošin āti ar nekustam ā īpašuma ķīlu, korelācija 
(R) 0,15 aizst āj skaitli, ko ieg ūst pēc 9. punkt ā sniegtās korelācijas formulas.  
11. Kvalificētiem svārstīga apmēra mazajiem riska dar ījumiem, kas defin ēti a) līdz 
e) apakšpunkt ā, korelācija (R) 0,04 aizst āj skaitli, ko ieg ūst pēc 9. punkt ā sniegtās 
korelācijas formulas. 
Riska dar ījumus var uzskat īt par kvalific ētiem svārstīga apmēra mazajiem riska 
darījumiem, ja tie atbilst š ādiem nosac ījumiem: 
a) Tie ir riska dar ījumi ar fizisk ām personām. 
b) Riska dar ījumu apm ērs ir svārstīgs, tie ir nenodrošin āti, un kred ītiestāde var tos 
nekavējoties un bez nosac ījumiem anul ēt, ciktāl tie nav tikuši izlietoti (šaj ā 
 
LV 30   LV kontekstā svārstīga apmēra riska dar ījumus defin ē kā tādus, kur atlikumi dr īkst 
svārstīties, klientam p ēc saviem ieskatiem veicot aiz ņēmumus un tos 
atmaksājot kredītiestādes noteikto limitu robež ās). Neizmantotos pieš ķīrumus 
var uzskat īt par beznosac ījumu kārtā anulējamiem, ja noteikumi ļauj 
kredītiestādei tos anul ēt tādā pilnā apmērā, kādu pieļauj tiesību akti pat ērētāju 
aizsardzības un ar to saist ītajās jomās; 
c) Apakšportfel ī maksimāli pieļaujamais riska dar ījums ar vienu personu ir EUR 
100 000 apm ērā vai mazāks. 
d) Kred ītiestāde var pier ādīt, kas šajā punktā sniegto korel ācijas tabulu piem ēro 
tikai attiec ībā uz tādiem portfe ļiem, kuru zaud ējumu procentu sv ārstīgums ir 
mazs salīdzinājumā ar to zaud ējumu procentu vid ējo līmeni, jo īpaši jomās, kur 
saistību nepild īšanas varb ūtība (PD) ir maza. Uzraudz ības institūcijas pārbauda 
zaudējumu procentu relat īvo svārstīgumu kvalific ēto svārstīga apmēra mazo 
riska darījumu apakšportfe ļos un svārstīga apmēra mazo riska dar ījumu kop ējā 
portfelī un paredz dal īties inform ācijā par kvalific ēto svārstīga apmēra mazo 
riska dar ījumu zaud ējumu procentu rakstur īgajām pazīmēm juridisko 
kompeten ču jomās. 
e) Kompetent ā iestāde piekrīt, ka kvalific ēta svārstīga apmēra mazo riska 
darījumu pieeja atbilst apakšportfe ļa pamatā esošajām riska rakstur īgajām 
pazīmēm. 
12. Lai pret nopirktajiem pirc ēju parādiem varētu būt mazo riska dar ījumu pieeja, tiem 
jāatbilst 4. da ļas 104. līdz 108. punkt ā noteiktaj ām minimālajām prasībām un šādiem 
nosacījumiem: 
a) Kred ītiestāde šos pirc ēju parādus ir ieg ādājusies no nesaist ītām trešām 
personām, un tās kredītiestādes riska dar ījums ar pirc ēju parāda debitoru 
nesatur nek ādus riska dar ījumus, kurus tieši vai netieši b ūtu izraisījusi pati 
kredītiestāde. 
b) Nopirktie pirc ēju parādi ir radušies nesaist ītu pušu dar ījumā starp pārdevēju un 
debitoru. Par t ādiem nevar uzskat īt starpuz ņēmumu debitoru saist ības un 
saistības, ko veido t ādu uzņēmumu savstarp ējie norēķini, kas veic savstarp ēju 
tirdzniecību. 
c) Kred ītiestādes, kas veic ieg ādi, prasījums attiecas uz visiem ie ņēmumiem no 
nopirktajiem pirc ēju parādiem, vai ar ī tas uz šiem ie ņēmumiem attiecas 
proporcion āli. 
d) Nopirkto pirc ēju parādu portfelis ir pietiekami diversific ēts.  
13. Attiecībā uz nopirktajiem pirc ēju parādiem atmaks ājamās pirkšanas atlaides, 
nodrošinājumus ķīlas veidā vai daļējās garantijas, kas nodrošina pirm ās kārtas 
zaudējumu aizsardz ību pret zaud ējumiem no saist ību nepild īšanas, zaud ējumiem no 
pasliktināšanās vai abiem zaud ējumu veidiem, var skat īt kā pirmās kārtas zaudējumu 
pozīcijas IRP sekjuritiz ācijas ietvaros. 
 
LV 31   LV 14. Jauktu nopirkto mazo riska dar ījumu pirc ēju parādu portfe ļu gadījumā, kad 
kredītiestādes nevar atdal īt ar nekustamo īpašumu nodrošin ātus riska dar ījumus un 
kvalificētus svārstīga apmēra mazos riska dar ījumus no citiem mazajiem riska 
darījumiem, piem ēro to maz ā riska dar ījuma riska pak āpes funkciju, kas attiec ībā uz 
minētajiem riska dar ījumiem veido visliel ākās kapitāla prasības.  
1.3. Riska svērtā vērtība kapitāla instrumentu riska dar ījumiem: 
15. Ar kompetento iest āžu atļauju kred ītiestāde var daž ādiem portfe ļiem piem ērot 
dažādas pieejas, ja pati kred ītiestāde iekšēji izmanto daž ādas pieejas. Ja 
kredītiestādei atļauj izmantot daž ādas pieejas, tad kred ītiestāde pierāda 
kompetentaj ām iestādēm, ka izv ēle tiek veikta konsekve nti un to nenosaka patva ļīgi 
rīkojumi.  
16. Neatkarīgi no 15. punkta not eikumiem kompetent ās iestādes var at ļaut attiecin āt uz 
papildpakalpojumu uz ņēmumiem kapit āla instrumentu riska dar ījumu riska sv ērto 
vērtību līdzīgi kā citiem akt īviem, kurus neveido kred ītsaistības.  
1.3.1.  Vienkāršā nosacītās riska pak āpes pieeja 
17. Riska svērto vērtību aprēķina pēc šādas formulas: 
Nosacītā riska pak āpe (RW) = 190 % priv ātā kapitāla instrumentu riska dar ījumiem, 
kuru portfelis ir pietiekami diversific ēts. 
Nosacītā riska pak āpe (RW) = 290 % birž ā tirgotā kapitāla instrumentu riska 
darījumiem. 
Nosacītā riska pak āpe (RW) = 370 % visiem p ārējiem kapit āla instrumentu riska 
darījumiem. 
Riska svērtā vērtība = RW * riska dar ījuma vērtība 
18. Īsās naudas poz īcijas un atvasin ātie instrumenti, kas nav ietverti tirdzniec ības 
portfeļos, drīkst kompens ēt garās pozīcijas tajos pašos individu ālajos vērtspapīros, ja 
šie instrumenti tika īpaši paredz ēti kā riska ierobežošana specifiskiem kapit āla 
instrumentu riska dar ījumiem un tie sniedz riska ierobežošanu vismaz v ēl vienam 
gadam. P ārējās īsās pozīcijas uzskata par garaj ām pozīcijām, un piem ēro attiecīgo 
nosacīto riska pak āpi katras poz īcijas absol ūtajai vērtībai. Poz īciju termi ņa 
nesakritības gadījumā lieto metodi, kas paredz ēta riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem.  
19. Kredītiestādes var atz īt nefondēta kredīta aizsardz ību kapitāla instrumentu riska 
darījumam saska ņā ar 90. līdz 93. pant ā noteiktajām metodēm.  
1.3.2.  Saistību nepild īšanas varb ūtības un saist ību nepild īšanas gad ījumā radušos 
zaudējumu (PD/LGD) pieeja 
20. Riska svērto vērtību aprēķina pēc 3. punkt ā norādītajām formul ām. Ja iest ādēm nav 
pietiekošas inform ācijas, lai lietotu saist ību nepild īšanas defin īciju, kas sniegta 
4. daļas 44. līdz 48. punkt ā, nosacītajām riska pak āpēm piemēro koeficientu 1,5.  
 
LV 32   LV 21. Atsevišķo riska dar ījumu līmenī paredzamo zaud ējumu summa reizin ājumā ar 12,5 
un riska sv ērtā vērtība kopā nedrīkst pārsniegt riska dar ījuma vērtību reizinājumā ar 
12,5. 
22. Kredītiestādes var atz īt nefondēta kredīta aizsardz ību kapitāla instrumentu riska 
darījumam saska ņā ar 90. l īdz 93. pant ā noteiktaj ām metod ēm. Tam 
priekšnosac ījums ir LDG 90 % riska dar ījumam ar riska ierobežošanas sniedz ēju. 
Privātā kapitāla instrumentu riska dar ījumiem, kuru portfelis ir pietiekami 
diversific ēts, var lietot LGD 65 %. Šim nol ūkam termi ņš (M) ir 5 gadi. 
1.3.3.  Uz iekšējiem mode ļiem balst īta pieeja 
23. Riska svērtā vērtība ir potenci ālie zaudējumi iestādes kapit āla instrumentu riska 
darījumiem, ko ieg ūst, izmantojot iekš ējos riska v ērtības mode ļus pie 99 % 
uzticamības ar precizit āti līdz vienam ciparam (aiz komata) attiec ībā uz starpību starp 
ceturkšņa ienākumiem un attiec īgu bezriska likmi, kas apr ēķināta ilgstošā paraugu 
periodā, reizinājumā ar 12,5. Riska sv ērtā vērtība atseviš ķu riska dar ījumu līmenī nav 
mazāka, nekā uz PD/LGD balst ītajā pieejā prasīto minim ālo riska sv ērto vērtību 
summa un atbilstošo paredzamo zaud ējumu summa reizin ājumā ar 12,5. 
24. Kredītiestādes var atz īt nefondētu kredītu aizsardz ību kapitāla instrumentu poz īcijai. 
1.4. Riska svērtā vērtība citiem akt īviem, kurus neveido kred ītsaistības 
25. Riska svērto vērtību aprēķina pēc šādas formulas: 
Riska svērtā vērtība = 100 % * riska dar ījuma vērtība 
2. RISKA SV ĒRTĀS VĒRTĪBAS APR ĒĶINĀŠANA NOPIRKTO PIRC ĒJU PAR ĀDU 
PASLIKTIN ĀŠANĀS RISKAM  
26. Nosacītā riska pak āpe nopirkto korporat īvo un mazo riska dar ījumu pirc ēju parādu 
pasliktināšanās riskam 
Nosacītās riska pak āpes aprēķina pēc 3. punkt ā norādītās formulas. Ievadparametrus 
PD (saist ību nepild īšanas varb ūtība) un LGD (zaud ējumi, kas var rasties saist ību 
nepildīšanas gad ījumā) nosaka, k ā izklāstīts 2. daļā, riska dar ījuma vērtību nosaka, k ā 
izklāstīts 3. daļā, un M (atmaks āšanas termi ņš) ir 1 gads. Ja kred ītiestādes var 
pierādīt kompetentaj ām iestādēm, ka pasliktin āšanās risks nav b ūtisks, to var ne ņemt 
vērā.  
3. PAREDZAMO ZAUD ĒJUMU SUMMU APR ĒĶINĀŠANA  
27. Ja nav noteikts cit ādi, ievadparametrus PD un LGD nosaka, k ā izklāstīts 2. daļā, un 
riska darījuma vērtību nosaka, k ā izklāstīts 3. daļā.  
28. Paredzamo zaud ējumu summas riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem, iest ādēm, 
centrālajām valdībām un centr ālajām bankām un mazajiem riska dar ījumiem 
aprēķina pēc šādām formulām: 
 
LV 33   LV Paredzamie zaud ējumi (EL) = PD × LGD 
Paredzamo zaud ējumu summa = EL × riska dar ījuma vērtība 
Nopirkto riska dar ījumu prēmijas uzskata par EL. 
29. Specializētiem riska dar ījumiem, kur kred ītiestādes izmanto 5. punkt ā izklāstītās 
metodes nosac īto riska pak āpju noteikšanai, EL v ērtības piešķir saskaņā ar 2. tabulu.  
2. tabula 
Atlikuma termi ņš 1. katego
rija 2. katego
rija 3. katego
rija 4. katego
rija 5. katego
rija 
mazāk nekā 2,5 
gadi 0% 5% 35% 100% 625% 
vienāds vai vair āk 
nekā 2,5 gadi EL 5% 10% 35% 100% 625% 
 
Ja kompetent ās iestādes ir at ļāvušas kred ītiestādei parasti pieš ķirt labvēlīgas 
nosacītās 50 % riska pak āpes 1. kategorijas riska dar ījumiem un nosac īto 70% riska 
pakāpi 2. kategorijas riska dar ījumiem, EL v ērtība 1. kategorijas riska dar ījumiem ir 
0 % un 2. kategorijas riska dar ījumiem tā ir 5 %.  
30. Kapitāla instrumentu riska dar ījumiem, kam riska sv ērtā vērtība aprēķināta saskaņā 
ar 17. līdz 19. punkt ā izklāstītajām metod ēm, paredzamo zaud ējumu summas 
aprēķina pēc šādas formulas: 
Paredzamo zaud ējumu summa = EL × riska dar ījuma vērtība 
EL vērtības ir šādas: 
Paredzamie zaud ējumi (EL) = 10 % priv ātā kapitāla instrumentu riska 
darījumiem, kuru portfelis ir  pietiekami diversific ēts 
Paredzamie zaud ējumi (EL) = 10 % birž ā tirgotā kapitāla instrumentu riska 
darījumiem. 
Paredzamie zaud ējumi (EL) = 30 % visiem p ārējiem kapit āla instrumentu riska 
darījumiem. 
31. Kapitāla instrumentu riska dar ījumiem, kam riska sv ērtā vērtība aprēķināta saskaņā 
ar 20. līdz 22. punkt ā izklāstītajām metod ēm, paredzamo zaud ējumu summas 
aprēķina pēc šādas formulas: 
Paredzamie zaud ējumi (EL) = PD × LGD 
Paredzamo zaud ējumu summa = EL × riska dar ījuma vērtība 
 
LV 34   LV 32. Kapitāla instrumentu riska dar ījumiem, kam riska sv ērtā vērtība aprēķināta saskaņā 
ar 23. līdz 24. punkt ā izklāstītajām metodēm, paredzamo zaud ējumu summa ir 0 %.  
33. Riska svērto vērtību nopirkto pirc ēju parādu pasliktin āšanās riskam apr ēķina pēc 
šādas formulas: 
Paredzamie zaud ējumi (EL) = PD × LGD 
Paredzamo zaud ējumu summa = EL × riska dar ījuma vērtība 
4. PAREDZAMO ZAUD ĒJUMU SUMMU APSTR ĀDE 
34. Paredzamo zaud ējumu summas, kas apr ēķinātas saskaņā ar 28., 29. un 33. punktu, 
atņem no vērtības korekciju un ar šiem riska dar ījumiem saist īto rezervju summas. 
Atlaides nopirktajiem riska dar ījumiem saska ņā ar 3. daļas 1. punktu uzskata par 
vērtības korekcij ām, un nopirkto riska dar ījumu prēmijas saska ņā ar 3. da ļas 
1. punktu pieskaita paredzamo zaud ējumu summ ām. Sekjuritiz ēto riska dar ījumu 
paredzamo zaud ējumu summas, v ērtības korekcijas un ar šiem riska dar ījumiem 
saistītas rezerves šaj ā aprēķinā neietver.  
 
LV 35   LV 2. daļa – PD (saist ību nepild īšanas varb ūtība), LGD (zaud ējumi, kas var rasties saist ību 
nepildīšanas gad ījumā) un termi ņš 
1. Lai aprēķinātu riska sv ērtās vērtības un paredzamo zaud ējumu summas, k ā noteikts 
1. daļā, ievadparametrus – saist ību nepild īšanas varb ūtību (PD), zaud ējumus, kas var 
rasties saist ību nepild īšanas gad ījumā, (LGD) un atmaks āšanas termi ņa vērtību (M) – 
kredītiestāde nosaka saska ņā ar 4. punktu, iev ērojot šādus noteikumus.  
1. RISKA DAR ĪJUMI AR UZ ŅĒMUMIEM , IESTĀDĒM, CENTR ĀLAJĀM VALD ĪBĀM UN 
CENTRĀLAJĀM BANK ĀM 
1.1. PD (saist ību nepild īšanas varb ūtība) 
2. Riska dar ījumam ar uz ņēmumu vai iest ādi PD ir vismaz 0,03 %. 
3. Ja attiecībā uz nopirktajiem korporat īvajiem pirc ēju parādiem kred ītiestāde nevar 
pierādīt, ka tās aprēķinātā PD atbilst minim ālajām prasībām, kas izkl āstītas 4. daļā, 
šiem riska dar ījumiem PD nosaka p ēc šādām metodēm: augstāka ranga pras ījumiem 
attiecībā uz nopirktiem korporat īviem pirc ēju parādiem PD ir kred ītiestādes 
aprēķinātie EL, dal īti ar šo pirc ēju parādu LGD. Pak ārtotiem pras ījumiem attiec ībā 
uz nopirktajiem korporat īvajiem pirc ēju parād i e m  P D  i r  k r e d ītiestādes aprēķinātie 
EL. Ja kred ītiestāde drīkst izmantot pašas apr ēķinātos LGD attiec ībā uz riska 
darījumiem ar uz ņēmumiem un t ā pašas apr ēķinātos EL attiec ībā uz nopirktajiem 
korporatīvajiem pirc ēju parādiem var droši sadal īt PD un LGD, tad š ī kredītiestāde 
var izmantot apr ēķināto PD.  
4. Parādnieku, kas nepilda saist ības, PD ir 100 %. 
5. Kredītiestādes var PD ņemt vērā nefondēta kredīta aizsardz ību saskaņā ar 90. līdz 
93. panta noteikumiem. 
6. Kredītiestādes, kas izmanto pašu apr ēķinātos LGD, var ņemt vērā nefondētu kredīta 
aizsardzību, koriģējot PD atbilstoši 11. punkta noteikumiem. 
7. Pasliktināšanās riskam attiec ībā uz nopirktajiem korporat īvajiem pirc ēju parādiem 
PD ir kred ītiestādes aprēķinātie EL. Ja kred ītiestāde drīkst izmantot pašas 
aprēķinātos LGD attiec ībā uz riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem un t ā pašas 
aprēķinātos EL attiec ībā uz nopirkto korporat īvo pircēju parādu pasliktin āšanās risku 
var droši sadal īt PD un LGD, tad var izmantot apr ēķināto PD. 
1.2. LGD (zaud ējumi, kas var rasties saist ību nepild īšanas gad ījumā) 
8. Kredītiestādes lieto š ādas LGD v ērtības: 
a) Augst āka ranga riska dar ījumi bez pie ņemamas ķīlas: 45 %. 
b) Pak ārtoti riska dar ījumi bez pie ņemamas ķīlas: 75 %. 
c) Kred ītiestādes var LGD ņemt vērā fondēta un nefond ēta kredīta aizsardz ību 
saskaņā ar 90. līdz 93. panta noteikumiem. 
 
LV 36   LV d) Segtaj ām obligācijām, kas defin ētas VI pielikuma 1. da ļas 65. līdz 67. punkt ā, 
var piemērot LGD v ērtību 12,5 %. 
e) Augst āka ranga nopirkto korporat īvo pircēju parādu riska dar ījumiem, attiec ībā 
uz kuriem kred ītiestāde nevar uzr ādīt, ka tās aprēķinātā PD atbilst 4. da ļā 
noteiktajām minimālajām prasībām, LGD v ērtība ir 45 %. 
f) Pak ārtotiem nopirkto korporat īvo pircēju parādu riska dar ījumiem, attiec ībā uz 
kuriem kred ītiestāde nevar uzr ādīt, ka tās aprēķinātā PD atbilst 4. da ļā 
noteiktajām minimālajām prasībām, LGD v ērtība ir 100 %. 
g) Nopirkto korporat īvo pircēju parādu pasliktin āšanās riska LGD v ērtība: 75 % 
9. Neatkarīgi no 8. punkta noteikumiem, ja kred ītiestāde drīkst izmantot pašas 
aprēķinātos LGD attiec ībā uz riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem un t ā pašas 
aprēķinātos EL attiec ībā uz nopirktajiem korporat īvajiem pirc ēju parādiem var droši 
sadalīt PD un LGD, tad pasliktin āšanās riskam un saist ību nepild īšanas riskam š ī 
kredītiestāde var izmantot nopirktajiem korporat īvajiem pirc ēju parādiem aprēķinātos 
LGD.  
10. Neatkarīgi no 8. punkta noteikumiem, ja kred ītiestāde drīkst izmantot pašas 
aprēķinātos LGD attiec ībā uz riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem, iest ādēm, 
centrālajām valdībām un centr ālajām bankām, tad var ņemt vērā nefondētu kredīta 
aizsardzību, koriģējot aprēķinātos PD vai LGD saska ņā ar 4. da ļā noteiktaj ām 
minimālajām prasībām un ar kompetento iest āžu atļauju. Kred ītiestāde nepieš ķir 
garantētiem riska dar ījumiem kori ģētus PD vai LGD, t ā ka koriģētā nosacītā riska 
pakāpe izrādītos zemāka, nekā nosacītā riska pak āpe salīdzināmam tiešam riska 
darījumam ar garant ētāju.  
1.3. Termiņš 
11. Saskaņā ar 12. punktu kred ītiestādes tādiem riska dar ījumiem, kas izriet no repo 
darījumiem vai v ērtspapīru vai pre ču aizdevumiem vai aiz ņēmumiem, piem ēro 
termiņa (M) vērtību 0,5 gadi un visiem p ārējiem riska dar ījumiem M 2,5 gadi. 
Kompetent ās iestādes var piepras īt visām to jurisdikcij ā esošajām kredītiestādēm 
katram riska dar ījumam piem ērot tādu M, kā noteikts 12. punkt ā.  
12. Tādas kredītiestādes, kas dr īkst izmantot savus LGD vai p ārrēķinu koeficientus 
attiecībā uz riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem, iest ādēm, centrālajām valdībām vai 
centrālajām bankām, katram no šiem riska dar ījumiem apr ēķina M, k ā noteikts 
a) līdz e) apakšpunkt ā un kā noteikts 13. l īdz 15. punkt ā. Visos gad ījumos M 
nepārsniedz 5 gadus. 
a) Instrumentam, uz kuru tiek attiecin āts naudas pl ūsmas grafiks, M apr ēķina pēc 
šādas formulas: 
M = MAX{1; MIN{ ∑∑
tt t
tCF CFt / *  ; 5}} 
kur CF t apzīmē naudas pl ūsmas (pamatsumma, procentu maks ājumi un 
apkalpošanas maksa), kas saska ņā ar līgumu debitoram j āsamaksā t periodā. 
 
LV 37   LV b) Atvasin ātajiem instrumentiem, uz kuriem tiek attiecin āts savstarp ējo prasījumu 
dzēšanas jumta l īgums, M ir riska dar ījuma vidējais svērtais atlikuma termi ņš 
un M ir vismaz 1 gads. Termi ņa svērumam izmanto katra riska dar ījuma 
nosacīto vērtību.  
c) Riska dar ījumiem, kas izriet no repo dar ījumiem vai v ērtspapīru vai pre ču 
aizdevumiem vai aiz ņēmumiem un uz kuriem tiek attiecin āts savstarp ējo 
prasījumu dzēšanas jumta l īgums, M ir riska dar ījuma vid ējais svērtais 
atlikuma termi ņš un M ir vismaz 5 gadi. Termi ņa svērumam izmanto katra 
darījuma nosac īto vērtību.  
d) Ja kred ītiestāde drīkst izmantot pašas apr ēķināto PD attiec ībā uz nopirktajiem 
korporatīvajiem pirc ēju parādiem, izmantoto summu M ir vien āds ar nopirkto 
pircēju parādu riska dar ījuma vidēji svērto termiņu un M ir vismaz 1 gads. Šo 
pašu M v ērtību piemēro arī neizmantotaj ām summ ām piešķirtās pirkuma 
kreditēšanas shēmas ietvaros, ja kredit ēšanas shēma satur efekt īvus līguma 
noteikumus, priekšlaic īgas amortiz ācijas meh ānismus vai citus elementus, kas 
visu kredit ēšanas shēmas laiku aizsarg ā pircēju kredītiestādi pret turpm āk 
iegādājamo pirc ēju parādu būtisku kvalit ātes samazin āšanos. Ja nav š ādas 
efektīvas aizsardz ības, tad neizmantotaj ām summām M apr ēķina kā summu, 
kas veidojas no ilgstoš ākā potenciālā pircēju parāda saskaņā ar pirkšanas 
līgumu un pirkšanas kredit ēšanas shēmas atlikuma termi ņa, un M ir vismaz 1 
gads.  
e) Jebkuram citam instrumentam, iz ņemot tos, kas min ēti šajā punktā, vai arī 
gadījumā, ja kredītiestāde nespēj aprēķināt M, kā izklāstīts a) apakšpunkt ā, M 
ir maksim ālais atlikušais laiks (izteikt s gados), kas dots debitoram vi ņa līguma 
saistību nokārtošanai piln ā apmērā, un M ir vismaz 1 gads.  
13. Neatkarīgi no 12. punkta a), b), d) un e) apakšpunkta noteikumiem t ādiem 
kompetento iest āžu noteiktiem īstermiņa riska dar ījumiem, kuru atlikuma termi ņš ir 
mazāks par vienu gadu un kas nav da ļa no tās debitora past āvīgās finansēšanas, kuru 
veic kredītiestāde, M ir vismaz viena diena.  
14. Riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem, kas atrodas Kopien ā, ar konsolid ēto apgroz ījumu 
un konsolid ētajiem akt īviem maz ākiem par 500 miljonu EUR kred ītiestādes var 
atļaut piemērot M, kā noteikts 11. punkt ā.  
15. Termiņu nesakrit ību skata, k ā noteikts 90. – 93. pant ā.  
2. MAZIE RISKA DAR ĪJUMI  
2.1. PD (saist ību nepild īšanas varb ūtība) 
16. Riska dar ījuma PD ir vismaz 0,03 %.  
17. Debitoru PD vai oblig āciju pieejas piem ērošanas gad ījumā tādu riska dar ījumu, 
attiecībā uz kuriem netiek pild ītas saistības, PD ir 100 %.  
18. Pasliktināšanās riskam attiec ībā uz nopirktajiem pirc ēju parādiem PD nosaka vien ādu 
ar aprēķinātajiem EL attiec ībā uz pasliktin āšanās risku. Ja kred ītiestāde EL, ko t ā 
 
LV 38   LV aprēķinājusi attiec ībā uz nopirkto pirc ēju parādu pasliktin āšanās risku, var droši 
sadalīt PD un LGD, tad var izmantot apr ēķināto PD.  
19. Nefondētu kredītu aizsardz ību var ņemt vērā, koriģējot PD, saska ņā ar 21. punktu.  
2.2. LGD (zaud ējumi, kas var rasties saist ību nepild īšanas gad ījumā) 
20. Kredītiestādes piem ēro pašu apr ēķinātus LGD saska ņā ar 4. da ļā noteiktaj ām 
minimālajām prasībām un ar kompetento iest āžu atļauju. Nopirkto pirc ēju parādu 
pasliktināšanās riskam izmanto LGD v ērtību 75 %. Ja kred ītiestāde EL, ko t ā 
aprēķinājusi attiec ībā uz nopirkto pirc ēju parādu pasliktin āšanās risku, var droši 
sadalīt PD un LGD, tad [š ī kredītiestāde] var izmantot apr ēķināto PD. 
21. Atsevišķam riska dar ījumam vai riska dar ījumu portfelim var ņemt vērā nefondētu 
kredītu aizsardz ību, koriģējot aprēķinātos PD vai LGD saska ņā ar 4. daļas 95. līdz 
103. punkt ā noteiktaj ām minim ālajām prasībām un ar kompetento iest āžu atļauju. 
Kredītiestāde nepieš ķir garantētiem riska dar ījumiem kori ģētus PD vai LGD, t ā ka 
koriģētā nosacītā riska pak āpe izrādītos zemāka, nekā nosacītā riska pak āpe 
salīdzināmam tiešam riska dar ījumam ar garant ētāju. 
3. KAPITĀLA INSTRUMENTU RISKA DAR ĪJUMI , UZ KURIEM ATTIECINA PD/LGD  
METODI  
3.1. PD (saist ību nepild īšanas varb ūtība) 
22. PD nosaka saska ņā ar riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem paredz ētajām metodēm. 
Piemēro šādas minim ālās PD: 
a) 0,09 % birž ā tirgotu kapit āla instrumentu riska dar ījumiem, ja ieguld ījums 
notiek klientu ilgtermi ņa attiecību kontekst ā; 
b) 0,09 % birž ā netirgotu kapit āla instrumentu riska dar ījumiem, ja pe ļņa no 
ieguldījuma balst ās uz regul ārām un periodisk ām naudas pl ūsmām, kuru avots 
nav kapitāla pieaugums; 
c) 0,40 % birž ā tirgotu kapit āla instrumentu riska dar ījumiem, ieskaitot p ārējās 
īsās pozīcijas, kā noteikts 1. da ļas 17. punkt ā; 
d) 1,25 % visiem p ārējiem kapit āla instrumentu riska dar ījumiem, ieskaitot 
pārējās īsās pozīcijas, kā noteikts 1. da ļas 17. punkt ā. 
3.2. LGD (zaud ējumi, kas var rasties saist ību nepild īšanas gad ījumā) 
23. Privātā kapitāla instrumentu riska dar ījumiem, kuru portfelis ir pietiekami 
diversific ēts, var piem ērot LGD 65 %. 
24. Visiem pārējiem riska dar ījumiem piem ēro LGD 90 %. 
 
LV 39   LV 3.3. Termiņš 
25. Visiem riska dar ījumiem piem ēro termiņu (M) 5 gadi. 
 
LV 40   LV 3. daļa – Riska dar ījuma vērtība 
1. RISKA DAR ĪJUMI AR UZ ŅĒMUMIEM , IESTĀDĒM, CENTR ĀLAJĀM VALD ĪBĀM UN 
CENTRĀLAJĀM BANK ĀM UN MAZIE RISKA DAR ĪJUMI  
1. Ja nav nor ādīts citādi, riska dar ījuma vērtību bilances poste ņu riska dar ījumiem 
nosaka pirms v ērtības korekciju atskait īšanas. Šis noteikums attiecas ar ī uz aktīviem, 
kas iegādāti par tādu cenu, kas atš ķiras no par āda summas. Nopirktajiem akt īviem 
starpību starp par āda summu un kred ītiestādes bilanc ē iegrāmatoto neto v ērtību 
apzīmē kā diskontu, ja par āda summa ir liel āka, un kā prēmiju, ja par āda summa ir 
mazāka.  
2. Ja kredītiestādes attiec ībā uz repo dar ījumiem/v ērtspapīru aizdevumiem vai 
aizņēmumiem izmanto savstarp ējo prasījumu dzēšanas jumta l īgumus, tad riska 
darījuma vērtību aprēķina saskaņā ar 90. līdz 93. pantu. 
3. Aizdevumu un noguld ījumu bilances poste ņu savstarp ējai dzēšanai kred ītiestādes 
aprēķina riska dar ījumu vērtību, izmantojot 90. l īdz 93. pant ā noteiktās metodes. 
4. Riska dar ījuma vērtība nomai ir diskont ētā nomas maks ājuma plūsma.  
5. Jebkuras IV pielikuma uzskait ītas pozīcijas gadījumā riska dar ījuma vērtību nosaka, 
izmantojot vienu no div ām metodēm, kas izkl āstītas III pielikum ā. 
6. Lai aprēķinātu nopirkto pirc ēju parādu riska sv ērto vērtību, riska dar ījumu vērtība ir 
nenokārtotā summa, no kuras atskait ītas kapitāla prasības attiec ībā uz pasliktin āšanās 
risku pirms kred ītriska mazin āšanas. 
7. Neatkarīgi no 5. punkta noteikumiem l īgumiem, kurus tirgo atz ītās biržās, un 
ārvalstu val ūtas maiņas līgumiem (iz ņemot līgumus attiec ībā uz zeltu) ar s ākotnējo 
termiņu 14 kalend āra dienas vai maz āk nav jāpiemēro III pielikum ā izklāstītās 
metodes, un tiem piem ēro riska dar ījuma vērtību „nulle”.  
8. Neatkarīgi no 5. punkta noteikumiem kompetent ās iestādes var atbr īvot no III 
pielikumā izklāstīto metožu piem ērošanas un piem ērot riska dar ījuma vērtību „nulle” 
ārpusbiržas dar ījumiem, par kuriem nor ēķinu kā darījuma juridiska puse veikusi 
mijieskaita iest āde un kuros visi dal ībnieki ik dienas piln ībā sedz risku, ko tie rada 
šai mijieskaita iest ādei, tādējādi nodrošinot aizsardz ību, kas aptver gan t ā brīža, gan 
nākotnē iespējamo risku.  
Iegrāmatotais nodrošin ājums: 
a) vai nu kvalific ējas nosacītajai 0 % riska pak āpei, 
b) vai tie ir skaidr ās naudas noguld ījumi aizdev ējā kredītiestādē, 
c) vai ar ī tie ir noguld ījumu sertifik āti vai taml īdzīgi instrumenti, ko emit ējusi 
iepriekšmin ētā kredītiestāde un kas taj ā noguldīti. 
Kompetentajai iest ādei jābūt pārliecinātai, ka ir nov ērsts risks, ko rada mijieskaita 
iestādes riska uzkr ājums, kas p ārsniedz iegr āmatotā nodrošinājuma tirgus v ērtību. 
 
LV 41   LV 9. Riska dar ījuma vērtību svārstīga apmēra nopirkto korporat īvo pircēju parādu riska 
darījumu neizmantotajiem nopirktajiem pieš ķīrumiem apr ēķina kā piešķirtu, bet 
neizmantotu summu reizin ājumā ar 75 %.  
10. Ja riska dar ījuma forma ir t ādi vērtspapīri, kas pārdoti, iegr āmatoti vai aizdoti repo 
darījumā vai vērtspapīru vai pre ču aizdevum ā vai aizņēmumā, riska dar ījuma vērtība 
ir vērtspapīru vai pre ču vērtība, kas noteikta saska ņā ar 74. pantu. Ja lieto 
VIII pielikuma 3. da ļā noteikto finanšu ķīlu vispārējo metodi, riska dar ījuma vērtību 
palielina par š ādiem vērtspapīriem vai prec ēm atbilstošu sv ārstību korekciju. 
11. Turpmāk uzskait īto pozīciju riska dar ījuma vērtību aprēķina kā piešķirtu, bet 
neizmantotu summu reizin ājumā ar pārrēķinu koeficientu.  
Kredītiestādes lieto š ādus pārrēķinu koeficientus: 
a) Kred ītlīnijām, par kur ām vēl nav ņemtas saist ības, kuras var nekav ējoties un 
bez nosac ījumiem anul ēt, vai kuras efekt īvi nodrošina autom ātisku anul ēšanu, 
ko iestāde var veikt jebkur ā laikā bez iepriekš ēja brīdinājuma, piem ēro 
pārrēķinu koeficientu 0 %. Lai var ētu piemērot 0 % p ārrēķinu koeficientu, 
kredītiestādes aktīvi uzrauga debitora finansu st āvokli, un to iekš ējās kontroles 
sistēmas ļauj tām nekavējoties atkl āt debitora kred īta kvalitātes samazin āšanos. 
Neizmantot ās kredītlīnijas var uzskat īt par beznosac ījumu kārtā anulējamām, ja 
noteikumi ļauj kredītiestādei tās anulēt tādā pilnā apmērā, kādu pieļauj tiesību 
akti patērētāju aizsardz ības un ar to saist ītajās jomās.  
b) Īstermiņa akredit īviem, kas izriet no pre ču kustības, gan izdev ējai, gan 
apliecinošajai iest ādei piemēro pārrēķinu koeficientu 20 %.  
c) Pārējām kredītlīnijām, parādzīmju emitēšanas iesp ējām (NIF) un vair ākkārtējas 
parakstīšanās iespējām uz par ādzīmēm (RUF) piem ēro pārrēķinu koeficientu 
75 %.  
d) Kred ītiestādes, kas atbilst minim ālajām prasībām, lai var ētu izmantot savus 
aprēķinātos pārrēķinu koeficientus, k ā norādīts 4. daļā, var ar kompetento 
iestāžu atļauju izmantot savus apr ēķinātos pārrēķinu koeficientus daž ādiem 
[kredīta] produktu veidiem. 
12. Ja piešķīrums attiecas uz k āda cita pieš ķīruma pagarin ājumu, tad izmanto maz āko no 
abiem pārrēķinu koeficientiem, kas saist īti ar atseviš ķo piešķīrumu. 
13. Visām pārējām ārpusbilances poz īcijām, izņemot tās, kas min ētas 1. līdz 11. punkt ā, 
riska darījuma vērtību nosaka saska ņā ar II pielikumu. 
2. KAPITĀLA INSTRUMENTU RISKA DAR ĪJUMI  
14. Riska dar ījumu vērtība ir finanšu p ārskatos uzr ādītā vērtība. Ir pie ļaujams š ādi 
novērtēt kapitāla instrumentu riska dar ījumu: 
a) Ieguld ījumiem, kas iegr āmatoti to patiesaj ā vērtībā, kur vērtības izmai ņas ienāk 
tieši caur ie ņēmumiem un izpaužas pašu kapit ālā, riska dar ījuma vērtība ir 
bilancē atspoguļotā patiesā vērtība.  
 
LV 42   LV b) Ieguld ījumiem, kas iegr āmatoti to patiesaj ā vērtībā, kur vērtības izmai ņas ienāk 
nevis tieši caur ie ņēmumiem, bet gan pašu kapit āla atseviš ķā sastāvdaļā pēc 
korekcijām saistībā ar nodok ļiem, riska dar ījuma vērtība ir bilanc ē atspoguļotā 
patiesā vērtība.  
c) Ieguld ījumiem, kas iegr āmatoti pēc izmaksām vai pēc zemākajām izmaks ām 
vai tirgus v ērtības, riska dar ījuma vērtība ir bilanc ē atspoguļotā izmaksu vai 
tirgus vērtība. 
3. PĀRĒJIE AKT ĪVI, KAS NEIZRIET NO KRED ĪTSAISTĪBĀM 
15. Riska dar ījumu vērtība pārējiem aktīviem, kas neizriet no kred ītsaistībām, ir finanšu 
pārskatos uzr ādītā vērtība.  
 
LV 43   LV 4. daļa – Minim ālās prasības uz iekš ējiem reitingiem balst ītai pieejai (IRB)  
1. REITINGU SIST ĒMAS 
1. „Reitingu sist ēma” aptver visas t ās metodes, procesus, p ārbaudes, datu v ākšanu un 
informācijas tehnolo ģiju sistēmas, kas pal īdz novērtēt kredītrisku, grup ēt riska 
darījumus kategorij ās vai portfe ļos (reitings) un kvantitat īvi noteikt saist ību 
nepildīšanas un zaud ējumu aplēses noteiktam riska dar ījuma veidam.  
2. Ja kredītiestāde izmanto vair ākas reitingu sist ēmas, pamatojumu k ādas reitinga 
sistēmas piem ērošanai attiec ībā uz debitoru vai dar ījumu fiks ē dokument āli un 
piemēro tādā veidā, kas pien ācīgi atspogu ļo riska līmeni.  
3. Grupēšanas krit ērijus un procesus regul āri pārskata, lai noteiktu, vai tie joproj ām 
atbilst attiec īgajam portfelim un ārējiem nosac ījumiem.  
1.1. Reitingu sist ēmu strukt ūra 
4. Ja kredītiestāde izmanto riska r ādītāju tiešas apl ēses, tās var skat īt kā kategoriju 
rezultātus secīgā reitingu skal ā.  
1.1.1.  Riska dar ījumi ar uz ņēmumiem, iest ādēm, centrālajām valdībām un centr ālajām 
bankām 
5. Reitinga sist ēma ņem vērā debitora un dar ījuma riska r ādītājus.  
6. Reitingu sist ēmai ir debitoru reitingu skala, kas atspogu ļo vienīgi debitora saist ību 
neizpildes riska skaitlisko izte iksmi. Debitoru reitingu skal ā paredz vismaz 7 
kategorijas debitoriem, kam nav saist ību neizpildes, un vienu – debitoriem, kas 
nepilda saist ības.  
7. „Parādnieka kategorija” ir riska kategorija reitingu sist ēmas debitoru reitinga skal ā, 
kurā grupē debitorus, balstoties uz not eiktu un skaidru reitinga krit ēriju kopumu, no 
kā iegūst PD apl ēses. Kred ītiestāde dokument āli fiksē saistību starp debitoru 
kategorijām tā neizpildes riska l īmeņa nozīmē, ko paredz katra kategorija, un 
kritērijiem, ko izmanto, lai atš ķirtu minēto neizpildes riska l īmeni.  
8. Kredītiestādēm, kuru portfe ļi koncentr ēti kādā noteiktā tirgus segment ā un neizpildes 
riska diapazon ā, ir šajā diapazon ā pietiekami daudz par ādnieku kategoriju, lai 
novērstu parādnieku nevajadz īgu koncentr ēšanu kādā noteiktā kategorij ā. Ja pastāv 
būtiska koncentr ēšanās kādā vienā kategorij ā, tad jābūt pārliecinošiem emp īriskiem 
pierādījumiem, ka par ādnieku kategorija aptver pietieka mi šauru PD joslu un ka visu 
šajā kategorij ā sagrupēto debitoru neizpildes risks ietilpst min ētajā joslā.  
9. Lai varētu kvalific ēties tam, ka kapit āla prasības aprēķināšanai kompetent ās iestādes 
atzīst pašu kred ītiestāžu aprēķinātus LGD, reitingu sist ēmā ir skaidra kredit ēšanas 
reitingu skala, kas atspogu ļo vienīgi ar LGD saist ītus darījumu rādītājus.  
10. Lai varētu kvalific ēties tam, ka kapit āla prasības aprēķināšanai kompetent ās iestādes 
atzīst pašu kred ītiestāžu aprēķinātus pārrēķinu koeficientus, reitingu sist ēmā ir 
 
LV 44   LV skaidra kredit ēšanas reitingu skala, kas atspogu ļo vienīgi ar pārrēķinu koeficientu 
saistītus darījumu rādītājus.  
11. „Kreditēšanas kategorija” ir risk a kategorija reitingu sist ēmas kredit ēšanas skal ā, 
kurā grupē riska dar ījumus, balstoties uz noteik tu un skaidru reitinga krit ēriju 
kopumu, no k ā iegūst vai nu LGD apl ēses, vai ar ī pārrēķinu koeficienta apl ēses. 
Kategorijas defin īcija ietver sev ī gan to, k ā riska dar ījumus grup ē kategorij ās, gan to, 
kādus kritērijus lieto, lai kategorij ās noteiktu riska pak āpi.  
12. Ja pastāv būtiska koncentr ēšanās kādā vienā kreditēšanas kategorij ā, tad jābūt 
pārliecinošiem emp īriskiem pier ādījumiem, ka kredit ēšanas kategorija aptver 
pietiekami šauru LGD vai, attiec īgi, pārrēķinu koeficientu joslu un ka visu šaj ā 
kategorijā sagrupēto riska dar ījumu risks ietilpst min ētajā joslā.  
13. Kredītiestādes, kas izmanto 1. da ļas 5. punkt ā noteiktās metodes nosac ītās riska 
pakāpes noteikšanai specializ ētiem aizdevuma riska dar ījumiem, ir atbr īvotas no 
prasības par debitoru rei tingu skalu, kas atspogu ļotu vienīgi debitora saist ību 
neizpildes riska skaitlisko  izteiksmi šiem riska dar ījumiem. Neatkar īgi no 6. punkta 
noteikumiem š īs iestādes šiem riska dar ījumiem paredz vismaz 4 kategorijas 
debitoriem, kam nav saist ību neizpildes, un vismaz vienu kategoriju – debitoriem, 
kas nepilda saist ības.  
1.1.2.  Mazie riska dar ījumi 
14. Reitinga sist ēmas atspogu ļo gan debitora risku, gan dar ījuma risku un aptver visus 
attiecīgos debitora un dar ījuma rādītājus. 
15. Riska diferenc ēšanas pak āpe nodrošina to, lai riska dar ījumu skaits k ādā noteiktā 
kategorijā vai portfel ī būtu pietiekams, kas ļauj skaidri kvantitat īvi noteikt un 
apstiprināt zaudējumu rādītājus kategorijas  vai portfe ļa līmenī. Riska dar ījumus un 
debitorus kategorij ās vai portfe ļos izklied ē tā, lai novērstu pārmērīgu koncentr ēšanos.  
16. Kredītiestādes pierāda, ka process, kur ā riska dar ījumus grup ē kategorij ās vai 
portfeļos, nodrošina skaidru riska diferenc ēšanu un pietiekoši viendab īgu riska 
darījumu grup ēšanu un ļauj rūpīgi un konsekventi apl ēst zaudējumu rādītājus 
kategorijas vai portfe ļa līmenī. Attiecībā uz nopirktajiem pirc ēju parādiem grup ēšana 
atspoguļo pārdevēja sākotnējās izvietošanas praksi un t ā klientu daudzveid ību.  
17. Kredītiestādes, grup ējot riska dar ījumus kategorij ās vai portfe ļos, lemj par š ādiem 
riska noteikšanas faktoriem: 
Debitora riska r ādītāji: 
a) Dar ījuma riska r ādītāji, ieskaitot produkta vai ķīlas veidus, vai abus. 
Kredītiestādes skaidri atrun ā gadījumus, kad viena un t ā pati ķīla attiecas uz 
vairākiem riska dar ījumiem; 
b) Kav ējums, ja vien kred ītiestāde nepierāda savai kompetentajai iest ādei, ka šim 
riska darījumam kav ējums nav b ūtisks riska noteikšanas faktors; 
c) Grup ēšana kategorij ās vai portfe ļos. 
 
LV 45   LV 18. Kredītiestādei ir īpašas defin īcijas, procesi un krit ēriji, lai riska dar ījumus grup ētu 
kategorijās vai portfe ļos reitingu sist ēmas ietvaros.  
a) Kategoriju un portfe ļu definīcijas un krit ēriji ir noteikti pietiekoši detaliz ēti, lai 
tie, kam uzdots veikt grup ēšanu pēc reitingiem, var ētu debitorus vai kred īta 
produktus ar l īdzīgu risku, konsekventi grup ēt vienā un tajā pašā kategorij ā vai 
portfelī. Šo konsekvenci iev ēro darbības veidos, noda ļās un ģeogrāfiskā ziņā.  
b) Reitinga noteikšanas procesa dokument āla fiksēšana ļauj trešām person ām 
izprast riska dar ījumu iedal īšanu kategorij ās vai portfe ļos, atkārtot grupēšanu 
kategorijās un portfe ļos un nov ērtēt, vai grup ēšana kategorij ā vai portfel ī ir 
atbilstīga. 
c) Šie krit ēriji arī atbilst kred ītiestādes iekšējiem aizdevumu standartiem un t ās 
politikai attiec ībā uz grūtībās nonākušiem par ādniekiem un problem ātiskiem 
kredīta produktiem. 
19. Kredītiestāde, grupējot debitorus un kred īta produktus kategorij ās vai portfe ļos, ņem 
vērā visu attiec īgo inform āciju. Šāda inform ācija ir aktu āla un ļauj kredītiestādei 
prognozēt turpmāko riska dar ījuma gaitu. Jo maz āk inform ācijas ir k ādai 
kredītiestādei, jo konservat īvāk tai jāveic riska dar ījumu grup ēšana parādnieku un 
kreditēšanas kategorij ās vai portfe ļos. Ja kāda kredītiestāde, nosakot grup ēšanu pēc 
iekšējā reitinga, k ā pirmo faktoru izmanto ārējo novērtējumu, tad kred ītiestāde 
nodrošina, ka tiek ņemta vērā pārējā attiecīgā informācija.  
1.2. Riska dar ījumu grup ēšana 
1.2.1.  Riska dar ījumi ar uz ņēmumiem, iest ādēm, centrālajām valdībām un centr ālajām 
bankām 
20. Kredīta apstiprin āšanas proces ā katru debitoru grup ē kādā no par ādnieku 
kategorijām.  
21. Tām kredītiestādēm, kam at ļauts izmantot savus apr ēķinātos LGD vai p ārrēķinu 
koeficientus, kred īta apstiprin āšanas proces ā katru riska dar ījumu grup ē arī 
kreditēšanas kategorij ā. 
22. Kredītiestādes, kas izmanto 1. panta 5. punkt ā noteiktās metodes, lai grup ētu 
specializēto aizdevuma riska dar ījumu nosac ītās riska pak āpes, katru no šiem riska 
darījumiem grup ē kategorij ā saskaņā 13. punkta noteikumiem.  
23. Katru atseviš ķu juridisku personu, ar kuru kred ītiestādei ir riska dar ījumi, nov ērtē 
atsevišķi. Kredītiestāde pierāda kompetentajai iest ādei, ka tai ir piem ērotas politikas 
attiecībā uz atseviš ķiem klientiem - debitoriem un saist ītu klientu grup ām.  
24. Riska dar ījumus ar vienu un to pašu debitoru grup ē vienā un tajā pašā parādnieku 
kategorijā, neraugoties uz atš ķirībām starp katra atseviš ķā darījuma īpašībām. 
Izņēmumi, kad viena un t ā paša debitora atseviš ķus riska dar ījumus atļauj grupēt 
vairākās kategorij ās, ir šādi: 
a) valsts mai ņas risks, kurš ir atkar īgs no tā, vai riska dar ījumus izsaka viet ējā vai 
ārzemju val ūtā 
 
LV 46   LV b) ja ar k ādu riska dar ījumu saist ītas garantijas var izpausties k ā parādnieka 
kategorijas grup ēšanas korekcija 
1.2.2.  Mazie riska dar ījumi 
25. Kredīta apstiprin āšanas proces ā katru riska dar ījumu grup ē kādā no kategorij ām vai 
portfeļiem.  
1.2.3.  Atbrīvojumi no pien ākuma ievērot ievadparametrus vai rezult ātus 
26. Attiecībā uz grupēšanu kategorij ās un portfe ļos kredītiestādes dokument āli nosaka 
situācijas, kur ās subjekt īvs vērtējums dr īkst ignor ēt grupēšanas procesa 
ievadparametrus vai rezult ātus, un person ālu, kas atbild par šo ignor ēšanas gad ījumu 
apstiprināšanu. Kred ītiestādes dokument āli fiksē šos ignor ēšanas gad ījumus un 
personālu, kas par to atbild. Kred ītiestādes analiz ē to riska dar ījumu gaitu, kuru 
grupēšana tikusi veikta, š ādi ignorējot minētos ievadparametrus vai rezult ātus. Šī 
analīze aptver to riska dar ījumu gaitu, kuru reitingu k āds darbinieks pie ņēmis 
lēmumu ignor ēt, un visu atbild īgo darbinieku uzskaiti.  
1.3. Grupēšanas procesa integrit āte 
1.3.1.  Riska dar ījumi ar uz ņēmumiem, iest ādēm, centrālajām valdībām un centr ālajām 
bankām 
27. Grupēšanu un periodisku grup ēšanas pārskatīšanu veic vai apstiprina t āda neatkar īga 
persona, kas neg ūst tiešu labumu no l ēmumiem par kred īta piešķiršanu. 
28. Kredītiestādes vismaz reizi gad ā precizē iedalījumus grup ās. Attiecībā uz tādiem 
debitoriem, kuru riska l īmenis vērtējams kā augsts, un problem ātiskiem riska 
darījumiem p ārskatīšanu veic biež āk. Ja kred ītiestāde saņem par debitoru vai riska 
darījumu būtisku inform āciju, tā veic jaunu grup ēšanu. 
29. Kredītiestādei ir efekt īvs process attiec īgās informācijas iegūšanai un atjaunin āšanai 
par tiem debitora r ādītājiem, kas ietekm ē PD, un par tiem dar ījumu rādītājiem, kas 
ietekmē LGD un p ārrēķinu koeficientus.  
1.3.2.  Mazie riska dar ījumi 
30. Kredītiestāde vismaz reizi gad ā precizē parādnieku un kredit ēšanas grup ēšanu vai, 
attiecīgi, pārskata zaud ējumu rādītājus un kav ējumu statusu katram konstat ētā riska 
portfelim. Kred ītiestāde arī vismaz reizi gad ā reprezentat īvā paraugā pārskata 
atsevišķo riska dar ījumu statusu katr ā portfelī, lai pārliecinātos, ka riska dar ījumus 
joprojām grupē pareizajā portfelī.  
1.4. Modeļu izmantošana 
31. Ja kredītiestāde riska dar ījumu grup ēšanai parādnieku vai riska dar ījumu kategorij ās 
vai portfe ļos izmanto statistiskos mode ļus un citus meh āniskos mode ļus, tad: 
a) kred ītiestāde pierāda kompetentajai iest ādei, ka modelim ir laba prognoz ēšanas 
spēja un ka t ā lietošanas rezult ātā netiek sagroz ītas kapit āla prasības. 
 
LV 47   LV Ievadparametru main īgie lielumi ir sapr ātīgs un efekt īvs pamats rezult ātā 
iegūtām prognoz ēm. Modelim nepiem īt būtiska neobjektivit āte. 
b) Kred ītiestādei ir mode ļu ievaddatu droš ības pārbaudes process, kas ietver sev ī 
novērtējumu par to, cik šie dati ir prec īzi, pilnīgi un atbilstoši. 
c) Kred ītiestāde pierāda, ka dati, ko izmanto mode ļa veidošan ā, ir reprezentat īvi 
attiecībā uz kredītiestādes faktiskajiem debito riem vai riska dar ījumiem. 
d) Kred ītiestādei pastāv regulārs modeļu apstiprin āšanas cikls, kas ietver sev ī 
modeļu veiktsp ējas un stabilit ātes uzraudz ību, mode ļu specifik ācijas 
pārskatīšanu un mode ļa iznākuma salīdzināšanu ar rezult ātiem. 
e) Kred ītiestādes papildina statistisko modeli ar subjekt īvu spriedumu un cilv ēka 
veiktu pārraudzību, lai p ārskatītu uz mode ļiem balst ītas grupēšanas un 
nodrošinātu modeļu pienācīgu piemērošanu. P ārskata proced ūru mērķis ir 
atklāt un ierobežot k ļūdas, kas saist ītas ar mode ļa nepilnībām. Subjekt īvais 
spriedums ņem vērā visu attiec īgo inform āciju, kas nav tikusi iev ērota model ī. 
Kredītiestāde dokument āli nosaka to, k ā jāapvieno subjekt īvais spriedums un 
modeļa rezultāti. 
1.5. Reitingu sist ēmu dokument āla noteikšana 
32. Kredītiestāde dokument āli nosaka savas reitingu sist ēmas uzbūvi un darb ību. 
Dokument ālā noteikšana apliecina atbilst ību šajā daļā noteiktaj ām minim ālajām 
prasībām un piev ēršas jautājumiem, kas ietver sev ī portfeļu diferenc ēšanu, reitinga 
kritērijus, to personu atbild ību, kas nov ērtē debitorus un riska dar ījumus, grup ēšanas 
pārskatīšanas biežumu un reitinga procesa administrat īvo pārraudzību.  
33. Kredītiestāde dokument āli nosaka pamatojumu un anal īzi, kas tām ļauj izvēlēties 
reitinga krit ērijus. Kred ītiestāde dokument āli nosaka visas liel ākās izmaiņas reitinga 
procesā, un šāda dokument āla noteikšana pal īdz identific ēt izmaiņas, kas veiktas 
riska reitinga proces ā pēc pēdējās pārskatīšanas, ko veikušas kompetent ās iestādes. 
Dokument āli nosaka ar ī reitingu grup ēšanas organiz āciju, kurā ietilpst reitingu 
grupēšanas process un iekš ējās kontroles strukt ūra.  
34. Kredītiestādes dokument āli fiksē specifisk ās iekšēji lietotās saistību nepild īšanas un 
zaudējumu defin īcijas un apliecina saska ņu ar šajā direktīvā noteiktajām definīcijām.  
35. Ja kredītiestāde reitinga proces ā izmanto statistiskus mode ļus, tad kred ītiestāde 
dokument āli nosaka savas metodolo ģijas. Šie materi āli: 
a) detaliz ēti izklāsta teoriju, pie ņēmumus un/vai matem ātisko un emp īrisko 
pamatu apl ēsēm attiecībā uz grupēšanu kategorij ās, atsevišķajiem debitoriem, 
riska darījumiem, vai portfe ļiem, un datu avotu (avotiem), ko izmanto mode ļa 
aplēsēm; 
b) nosaka stingru statisti sko procesu (ieskaitot ārpuskārtas un ārpusparaugu 
veiktspējas pārbaudes) mode ļa apstiprin āšanai; un 
c) norāda apstākļus, kuros modelis nedarbojas efekt īvi. 
 
LV 48   LV 36. Ja izmanto modeli, kas ieg ūts no tāda trešās puses p ārdevēja, kurš pretend ē uz 
patentētu tehnolo ģiju, tas nav pamatojums, lai atbr īvotu no dokument ālas noteikšanas 
vai jebkuras citas pras ības attiec ībā uz reitingu sist ēmām. Kredītiestādes uzdevums ir 
pārliecināt kompetent ās iestādes.  
1.6. Datu uztur ēšana 
37. Kredītiestādes vāc un uzglab ā datus par savu iekš ējo reitingu aspektiem, k ā pieprasīts 
saskaņā ar 145. līdz 149. pantu. 
1.6.1.  Riska dar ījumi ar uz ņēmumiem, iest ādēm, centrālajām valdībām un centr ālajām 
bankām 
38. Kredītiestādes vāc un uzglab ā šādus datus: 
a) piln īgi vēsturiskie dati par reitingu attiec ībā uz debitoriem un atz ītiem 
galvotājiem, 
b) datumus, kuros veikta grup ēšana pēc reitingiem, 
c) pamatdatus un metodolo ģiju, ko izmanto, lai ieg ūtu reitingu, 
d) persona, kas atbild par reitingu grup ēšanu, 
e) parādnieki un riska dar ījumi, kur notika saist ību nepildīšana, 
f) šādu saistību nepildīšanu datums un apst ākļi, 
g) dati par PD un realiz ētie saistību nepild īšanas procenti saist ībā ar reitinga 
kategorijām un reitingu p ārvietošanos. 
h) kred ītiestādes, kas neizmanto pašu apr ēķinātus LGD un/vai p ārrēķinu 
koeficientus, v āc un uzglab ā datus par sal īdzinājumiem starp realiz ētiem LGD 
un vērtībām, kā noteikts 2. da ļas 8. punkt ā, un starp realiz ētiem pārrēķinu 
koeficientiem un v ērtībām, kā noteikts 3. da ļas 11. punkt ā.  
39. Kredītiestādes, kas izmanto savus apr ēķinātos LGD un/vai p ārrēķinu koeficientus, 
vāc un uzglab ā šādus datus: 
a) piln īgi vēsturiskie dati par kredit ēšanas reitingiem un apr ēķinātajiem LGD un 
pārrēķinu koeficientiem saist ībā ar katru reitinga skalu, 
b) datumus, kuros veikta grup ēšana pēc reitingiem un veiktas apl ēses, 
c) pamatdatus un metodolo ģiju, ko izmanto, lai ieg ūtu kreditēšanas reitingus un 
LGD un p ārrēķinu koeficienta apl ēses, 
d) persona, kas grup ēja kreditēšanas reitingu, un pers ona, kas veica LGD un 
pārrēķinu koeficienta apl ēses. 
e) Dati par apr ēķinātajiem un realiz ētajiem LGD un p ārrēķinu koeficientiem 
saistībā ar katru riska dar ījumu, kur notika saist ību nepildīšana.  
 
LV 49   LV f) Dati par riska dar ījuma LGD pirms un p ēc garantijas/ vai kred īta atvasin āto 
instrumentu ietekmes nov ērtēšanas attiec ībā uz tām kredītiestādēm, kas 
atspoguļo garantiju vai kred īta atvasin āto instrumentu kred ītriska mazin āšanas 
ietekmes ar LGD pal īdzību. 
g) Dati par katra t āda riska dar ījuma zaud ējumu komponentiem, kur notikusi 
saistību nepildīšana.  
1.6.2.  Mazie riska dar ījumi 
40. Kredītiestādes vāc un uzglab ā šādus datus: 
a) dati, ko izmanto proces ā, kurā riska darījumus iedala kategorij ās vai portfe ļos, 
b) dati par apr ēķinātajām PD, LGD un p ārrēķinu koeficientiem saist ībā ar riska 
darījumu kategorij ām vai portfe ļiem, 
c) parādnieki un riska dar ījumi, kur notikusi saist ību nepildīšana, 
d) attiec ībā uz riska dar ījumiem, kuros ir saist ību neizpilde, – dati par kategorij ām 
vai portfe ļiem, kur tika grup ēti riska dar ījumi gada laik ā pirms saist ību 
neizpildes, un par faktiskajiem rezult ātiem attiec ībā uz LGD un p ārrēķinu 
koeficientu. 
e) Datus par kvalific ētu svārstīga apmēra mazo riska dar ījumu zaud ējumu 
procentiem un ie ņēmumiem no starp ības.  
1.7. Stresa testi, ko izmanto, lai noteiktu kapit āla pietiekam ību 
41. Kredītiestādei ir pien ācīgi stresa p ārbaudes procesi, ko izmanto, lai nov ērtētu tās 
kapitāla pietiekam ību. Stresa p ārbaude ietver sev ī tādu ekonomisko nosac ījumu 
iespējamo turpm āko izmai ņu notikumu identific ēšanu, kas var ētu nelabv ēlīgi 
ietekmēt kredītiestādes kred īta riska dar ījumus, un nov ērtēšanu attiec ībā uz 
kredītiestādes spēju izturēt šādas izmai ņas.  
42. Kredītiestāde regul āri veic kred ītriska stresa testu, lai izv ērtētu dažu īpašu 
nosacījumu ietekmi uz t ās kopējām kapitāla prasībām attiecībā uz kredītrisku. Testu 
izvēlas kredītiestāde, un šo izv ēli var pārskatīt uzraudzības instances. Izv ēlētais tests 
ir konstrukt īvs un sapr ātīgi konservat īvs, un tajā ņem vērā vismaz nelielas lejupsl īdes 
scenāriju ietekmi. Kred ītiestādes stresa testa scen ārija ietvaros izv ērtē savu reitingu 
migrāciju. Portfe ļi, kam veikti stresa testi, satur vairumu kred ītiestādes visu riska 
darījumu.  
2. RISKA KVANTITAT ĪVĀ NOTEIKŠANA  
43. Nosakot riska parametrus, kas j āsaista ar reitinga kategorij ām vai portfe ļiem, 
kredītiestādes piemēro šādas prasības. 
 
LV 50   LV 2.1. Saistību neizpildes defin īcija 
44. Uzskata, ka attiec ībā uz konkr ētu parādnieku „saist ību neizpilde” ir notikusi, ja ir 
noticis kāds no šādiem diviem notikumiem vai tie abi: 
a) Kred ītiestāde uzskata, ka par ādnieks var ētu nespēt pilnā apmērā samaksāt 
savas kred ītsaistības ar kred ītiestādi, mātesuzņēmumu vai k ādu no t ā 
meitasuzņēmumiem, ja kred ītiestāde neveic t ādus pas ākumus, k ā 
nodrošinājumu (ja t ādi pastāv) realizēšana. 
b) Parādniekam ir vair āk nekā 90 dienu kav ējums attiec ībā uz jebkādām būtiskām 
kredītsaistībām ar kred ītiestādi, mātesuzņēmumu vai k ādu no t ā 
meitasuzņēmumiem. 
Kavējums sākas, tiklīdz parādnieks pārkāpj ieteicamo limitu, vi ņam iesaka limitu, 
kas ir maz āks, nekā neatmaks ātās summas, vai vi ņš ir bez at ļaujas izņēmis kredītu. 
Ieteicamais limits noz īmē tādu limitu, kas dar īts zināms parādniekam. 
Mazo riska dar ījumu gad ījumā un gadījumā, kad riska dar ījumi ir ar valsts iest ādēm, 
kompetent ās iestādes nosaka kav ējuma dienas saska ņā ar 48. punkta noteikumiem. 
Gadījumā, kad riska dar ījumi ir ar uz ņēmumiem, kompetent ās iestādes var noteikt 
kavējuma dienas saska ņā ar 154. panta 4. punkta noteikumiem. 
Mazo riska dar ījumu gad ījumā kredītiestādes var piem ērot šo defin īciju kredit ēšanas 
līmenī.  
45. Par varbūtēju nespēju samaks āt uzskatāmi šādi elementi: 
a) Kred ītiestāde piešķir kredītsaistībām neuzkrāšanas statusu. 
b) Kred ītiestāde veic v ērtības korekciju, jo ir saskat āma nozīmīga kredīta 
kvalitātes pasliktin āšanās pēc tam, kad kred ītiestāde uzņēmusies riska 
darījumu. 
c) Kred ītiestāde pārdod kred ītsaistības ar iev ērojamiem ar kred ītu saistītiem 
ekonomiskiem zaud ējumiem. 
d) Kred ītiestāde piekrīt kredītsaistību pārstrukturēšanai krīzes apstākļos, ja tā 
rezultātā varētu panākt finansi ālo saistību samazin āšanos, ko izraisa b ūtiska 
pamatsummas, procentu maks ājumu vai (attiec īgā gadījumā) apkalpošanas 
maksas atlaišana vai atlikšana. T ādu kapitāla instrumentu riska dar ījumu 
gadījumā, kas vērtēti PD/LGD pieejas ietvaros, šeit ietilpst paša kapit āla 
pārstrukturēšana krīzes apstākļos. 
e) Kred ītiestāde ir piepras ījusi atzīt parādnieku par bankrot ējušu vai veikusi 
tamlīdzīgu piepras ījumu attiec ībā uz par ādnieka kred ītsaistībām ar 
kredītiestādi, tās mātesuzņēmumu vai k ādu no meitasuz ņēmumiem. 
f) Parādnieks ir piepras ījis atzīt viņa bankrotu, vai vi ņam ir noteikta bankrota 
procedūra vai līdzīgs aizsardz ības pasākums, ja t ādējādi var netikt atmaks ātas 
 
LV 51   LV kredītsaistības ar kred ītiestādi, tās mātesuzņēmumu vai k ādu no 
meitasuzņēmumiem vai š ī atmaksāšana var aizkav ēties. 
46. Kredītiestādes, kas izmanto ārējus datus, kuri nesaskan ar saist ību neizpildes 
definīciju, pierāda kompetentaj ām iestādēm, ka ir veiktas pien ācīgas korekcijas, lai 
panāktu to, ka tie ir plaš ā mērā līdzvērtīgi saistību neizpildes defin īcijai. 
47. Ja kredītiestāde uzskata, ka uz riska dar ījumu, kam agr āk bijusi saist ību neizpilde, 
vairs nav attiecin āmi neizpildes gad ījumam paredz ētie mehānismi, kred ītiestāde 
parādnieku vai kredit ēšanu grup ē tā, it kā uz tiem attiektos t āds riska dar ījums, kam 
nav bijusi neizpilde. Ja v ēlāk tiek iedarbin āts saistību neizpildes defin īcijas 
piemērošanas meh ānisms, tad uzskata, ka ir iest ājusies cita saist ību neizpilde. 
48. Mazo riska dar ījumu gad ījumā un riska dar ījumu gad ījumā ar valsts iest ādēm katras 
dalībvalsts kompetent ās iestādes nosaka prec īzu kavējuma dienu skaitu, ko saska ņā 
ar 44. punkt ā noteikto saist ību neizpildes defin īciju ievēro visas to jurisdikcij ā esošās 
kredītiestādes attiec ībā uz riska dar ījumiem ar t ādiem dar ījuma partneriem, kas 
atrodas šaj ā dalībvalstī. Konkrētais dienu ska its ir no 90 l īdz 180 dien ām, un tas var 
atšķirties pa produktu veidiem. Riska dar ījumiem ar t ādiem darījuma partneriem, kas 
atrodas citu dal ībvalstu teritorij ā, kompetent ās iestādes nosaka kav ējuma dienu 
skaitu, kas nep ārsniedz attiec īgās dalībvalsts kompetent ās iestādes noteikto skaitu. 
2.2. Vispārējās prasības attiec ībā uz aplēsēm 
49. Kredītiestādes aplēses attiec ībā uz riska parametriem PD (saist ību nepild īšanas 
varbūtība), LGD (zaud ējumi, kas var rasties saist ību nepild īšanas gad ījumā), 
pārrēķinu koeficientu un EL (paredzamie zaud ējumi) satur visus attiec īgos datus, 
informāciju un metodes. Veicot apl ēses, izmanto gan sen āku pieredzi, gan 
empīriskus pier ādījumus, un t ās netiek balst ītas vien īgi uz v ērtējošiem 
pieņēmumiem. Apl ēses ir ticamas un sapr ātīgas, un t ās balstās uz attiec īgo riska 
parametru b ūtiskiem noteikšanas faktoriem. Jo maz āk datu ir k ādai kredītiestādei, jo 
konservat īvāk tai jāveic aplēses. 
50. Kredītiestādei jāspēj iedalīt savu zaud ējumu pieredzi no saist ību neizpildes biežuma, 
LGD, pārrēķinu koeficienta vai zaud ējumu aspekta, ja izmanto EL apl ēses, pēc tiem 
faktoriem, ko t ā uzskata par attiec īgo riska parametru notei kšanas faktoriem. 
Kredītiestāde pierāda, ka tās aplēses ir reprezentat īvas attiecībā uz ilgstošu pieredzi. 
51. Ņem vērā visas aizdevumu prakses vai piedzi ņas procesa izmai ņas 66., 71., 81., 85., 
92. un 94. punkt ā minētajos nov ērošanas laika posmos. Kred ītiestādes aplēses 
atspoguļo tehnikas sasniegumu ietekmi, jaunus datus un citu inform āciju, kad t ā kļūst 
pieejama. Savas apl ēses kredītiestāde pārskata tad, kad atkl ājas jauna inform ācija, un 
to veic vismaz reizi gad ā. 
52. Riska dar ījumu kopa, kas p ārstāvēta aplēsēs izmantotajos datos, aizdevuma standarti, 
ko izmanto datu ieguv ē, un citi attiec īgie rādītāji ir salīdzināmi ar tiem, kas piem īt 
kredītiestādes riska dar ījumiem un standartiem. Kred ītiestāde arī pierāda, ka dati 
balstās uz tādiem saimnieciskajiem vai tirgus apst ākļiem, kas atbilst esošajiem vai 
paredzamajiem apst ākļiem. Kopparaug ā ir pietiekošs skaits riska dar ījumu, un laika 
posms, ko izmanto kvantitat īvajai noteikšanai, ir pietiekošs, lai kred ītiestādes varētu 
būt pārliecinātas par savu apl ēšu precizit āti un ticam ību. 
 
LV 52   LV 53. Attiecībā uz nopirktiem pirc ēju parādiem apl ēses atspogu ļo visu attiec īgo 
informāciju, kas kred ītiestādei pieejama par pamat ā esošo pirc ēju parādu kvalitāti, 
ieskaitot datus par l īdzīgām paraugu grup ām, ko sniedz p ārdevējs, kredītiestāde, kura 
veic pirkumu, vai ārēji avoti. Kred ītiestāde, kas veic ieg ādi, izvērtē attiecīgos datus, 
kas iegūti no pārdevēja. 
54. Kredītiestāde aplēses veic ar droš ības rezervi, kas saist īta ar sagaid āmo vērtējuma 
kļūdu interv ālu. Ja metodes un dati nav tik apmierinoši un sagaid āmais kļūdu 
intervāls ir lielāks, arī drošības rezerve ir liel āka. 
55. Ja kredītiestāde nosac ītās riska pak āpes aprēķināšanai un iekš ējām vajadz ībām 
izmanto atš ķirīgas aplēses, to nosaka dokument āli un tā pamatot ību pierāda 
kompetentajai iest ādei. 
56. Ja kredītiestādes var pier ādīt kompetentaj ām iestādēm, ka datiem, kas sav ākti pirms 
šīs direktīvas īstenošanas, ir veiktas vajadz īgās korekcijas, lai pan āktu, ka tie plaš ā 
mērā atbilst saist ību nepild īšanas vai zaud ējumu defin īcijai, tad kompetent ās iestādes 
var atļaut kredītiestādēm zināmu elastīgumu, piem ērojot datiem pras ītos standartus. 
57. Ja kredītiestāde izmanto datus, kas ir apkopoti par kred ītiestādēm, tā pierāda, ka: 
a) tās reitinga sist ēmas un krit ēriji ir līdzīgi tiem, kas ir cit ām kredītiestādēm šajā 
kopā; 
b) kopa ir reprezentat īva attiecībā uz portfeli, kuram izmanto apkopotos datus; 
c) kred ītiestāde visu laiku konsekventi izma nto apkopotos datus, veicot 
pastāvīgās aplēses. 
58. Ja kredītiestāde izmanto datus, kas ir apkopoti par kred ītiestādēm, tā joprojām ir 
atbildīga par savas reitinga sist ēmas integrit āti. Kredītiestāde pierāda kompetentajai 
iestādei, ka tā pati pietiekoši labi izprot savu reitinga sist ēmu, ieskaitot sp ēju efektīvi 
uzraudzīt un pārbaudīt reitinga procesu.  
2.2.1.  Īpašās prasības attiec ībā uz PD apl ēsēm 
Riska dar ījumi ar uz ņēmumiem, iest ādēm, centrālajām valdībām un centr ālajām 
bankām 
59. Kredītiestādes aplēš PD pēc parādnieku kategorij ām, ņemot ilga laika posma vid ējos 
rādītājus par saist ību neizpildes procentiem viena gada laik ā.  
60. Attiecībā uz nopirktajiem korporat īvajiem pirc ēju parādiem kred ītiestādes var apl ēst 
EL pēc parādnieku kategorij ām, ņemot ilga laika posma vid ējos rādītājus par 
realizētās saistību neizpildes procentiem viena gada laik ā.  
61. Ja kredītiestāde ilga laika posma vid ējās PD un LGD apl ēses nopirktajiem 
korporatīvajiem pirc ēju parādiem iegūst no EL apl ēsēm un pien ācīgām PD vai LGD 
aplēsēm, kopējo zaudējumu noteikšanas process atbilst šaj ā daļā noteiktajiem 
vispārējiem PD un LGD apl ēšu standartiem un rezult āts ir saska ņā ar 73. punkt ā 
noteikto LGD j ēdzienu.  
 
LV 53   LV 62. Kredītiestādes izmanto PD apl ēšu metodes tikai kop ā ar anal īzi, kas sniedz 
apstiprinājumu. Kombin ējot metožu rezult ātus un izdarot korekcijas sakar ā ar 
metožu un inform ācijas ierobežojumiem, kred ītiestādes atzīst subjekt īvā vērtējuma 
nozīmi. 
63. Ciktāl kredītiestāde izmanto iekš ējās pieredzes datus par saist ību neizpildi, lai apl ēstu 
PD, tā savā analīze pierāda, ka apl ēses atspogu ļo sākotnējās izvietošanas standartus 
un jebkādas atšķirības tajā reitinga sist ēmā, no kuras ieg ūti dati un esoš ā reitinga 
sistēma. Ja ir main ījušies sākotnējās izvietošanas standarti vai reitinga sist ēmas, 
kredītiestāde veic PD apl ēses ar liel āku drošības rezervi. 
64. Ciktāl kredītiestāde saista vai sam ēro savas iekš ējās kategorijas ar skalu, ko izmanto 
ĀKNI vai l īdzīgas organiz ācijas, un tad saist ību neizpildes procentu, kas konstat ēts 
ārējās organizācijas kategorij ām, attiecina uz kred ītiestādes kategorij ām, samērošanai 
ir jābalstās uz iekšējo reitinga krit ēriju salīdzināšanu ar tiem krit ērijiem, ko izmanto 
ārējā organizācija, un uz iekš ējo un ārējo reitingu sal īdzināšanu visiem kop ējiem 
debitoriem. Attiec ībā uz sam ērošanas pieeju un pamatdatiem nepie ļauj 
neobjektivit āti un nekonsekvenci. Ārējās organizācijas kritēriji, kas ir pamat ā datiem, 
ko izmanto kvantitat īvajā noteikšan ā, ir vērsti vienīgi uz saist ību neizpildes risku un 
neatspogu ļo darījuma rādītājus. Kredītiestādes analīze ietver sev ī izmantoto saist ību 
neizpildes defin īciju salīdzināšanu saska ņā ar 44. l īdz 48. punkta pras ībām. 
Kredītiestāde dokument āli nosaka sam ērošanas pamatu. 
65. Ciktāl kredītiestāde izmanto statistiskos saist ību neizpildes prognozes mode ļus, tā 
drīkst aplēst PD kā atsevišķo debitoru saist ību nepild īšanas varb ūtības vidējo 
aritmētisko kādā noteiktā kategorij ā. Šim nol ūkam kred ītiestāde izmanto saist ību 
nepildīšanas varb ūtības mode ļus atbilstoši 31. punkt ā noteiktajiem standartiem. 
66. Neatkarīgi no tā, vai kred ītiestāde izmanto ārējos, iekšējos vai apkopoto datu avotus, 
vai visu tr īs veidu apvienojumu, t ās PD aplēsēm par pamatu izmantot ā vēsturiskā 
apsekojuma perioda ilgums vismaz vienam  avotam ir vismaz pieci gadi. Ja 
pieejamais apsekojuma periods jebkuram avotam ietver gar āku periodu un šie dati 
attiecas uz apskat āmo jautājumu, izmanto ilg āko periodu. Šis punkts attiecas ar ī uz 
PD/LGD pieeju kapit ālam. 
Mazie riska dar ījumi 
67. Kredītiestādes aplēš PD pēc parādnieku kategorij ām vai portfe ļiem, ņemot ilga laika 
posma vid ējos rādītājus par saist ību neizpildes procentiem viena gada laik ā. 
68. Neatkarīgi no 67. punkta PD apl ēses var izr ēķināt arī no realiz ētajiem zaud ējumiem 
un pienācīgām LGD apl ēsēm. 
69. Kredītiestādes iekšējos datus riska dar ījumu grup ēšanai kategorij ās vai portfe ļos 
uzskata par prim āro inform ācijas avotu, lai apl ēstu zaud ējumu rādītājus. 
Kvantitatīvajai noteikšanai kred ītiestādes drīkst izmantot ārējos datus (ieskaitot 
apkopotos datus) vai statistiskos mode ļus, ja var pier ādīt ciešu saikni starp: 
a) kred ītiestādes procesu, kur ā tā grupē riska dar ījumus pēc kategorij ām vai 
portfeļiem, un procesu, ko izmanto ārējais datu avots; 
 
LV 54   LV b) kred ītiestādes iekšējo riska profilu un ārējo datu sast āvu. 
Nopirktajiem mazo riska dar ījumu pirc ēju parādiem kred ītiestādes var izmantot 
ārējos un iekš ējos atsauces datus. Par sal īdzinājuma punktiem kred ītiestādes izmanto 
visus attiec īgos datu avotus. 
70. Ja kredītiestāde ilga laika posma vid ējās PD un LGD apl ēses mazajiem riska 
darījumiem ieg ūst no kop īgo zaudējumu apl ēsēm un pien ācīgām PD vai LGD 
aplēsēm, kopējo zaudējumu noteikšanas process atbilst šaj ā daļā noteiktajiem 
vispārējiem PD un LGD apl ēšu standartiem un rezult āts ir saska ņā ar 73. punkt ā 
noteikto LGD j ēdzienu. 
71. Neatkarīgi no tā, vai kred ītiestāde izmanto ārējos, iekšējos vai apkopoto datu avotus, 
vai visu tr īs veidu apvienojumu, t ās zaudējumu rādītāju aplēsēm par pamatu 
izmantotā vēsturiskā apsekojuma perioda ilgums vismaz vienam avotam ir vismaz 
pieci gadi. Ja pieejamais apsekojuma periods jebkuram avotam ietver gar āku periodu 
un šie dati attiecas uz apskat āmo jautājumu, izmanto ilg āko periodu. Kred ītiestādei 
nav jāpiešķir vienlīdzīga nozīme senākiem datiem, ja t ā var pārliecināt kompetento 
iestādi, ka ar jaun ākiem datiem iesp ējams labāk prognoz ēt zaudējumu procentus. 
72. Kredītiestādes identific ē un analiz ē visā riska dar ījuma laik ā sagaidāmās riska 
parametru izmai ņas (sezonālas izmaiņas). 
2.2.2.  Īpašās prasības attiec ībā uz pašu veikt ām LGD apl ēsēm 
73. Kredītiestādes aplēš LGD p ēc kreditēšanas kategorijas vai portfe ļa, balstoties uz 
vidējiem realiz ētajiem LGD p ēc kreditēšanas kategorijas vai portfe ļa, un izmanto 
visas saist ību neizpildes, kas nov ērotas datu avotos (saist ību neizpildes vid ējais 
svērtais lielums). 
74. Kredītiestādes izmanto LGD apl ēses, kas ir piem ērotas attiec ībā uz ekonomikas 
lejupslīdi, ja tās ir konservat īvākas, nekā ilgtermiņa vidējais rādītājs. Ciktāl ir 
sagaidāms, ka reitinga sist ēma visu laiku sniegs past āvīgus realiz ētos LGD p ēc 
kategorijas vai portfe ļa, kredītiestādes veic korekcijas sav ās riska parametru apl ēsēs 
pēc kategorijas vai portfe ļa, lai ierobežotu ekonomikas lejupsl īdes ietekmi uz 
kapitālu. 
75. Kredītiestādes ņem vērā to, cikt āl pastāv atkarība starp par ādnieka risku un 
nodrošinājuma vai nodrošin ājuma dev ēja risku. Gad ījumos, kad atkar ības pakāpe ir 
augsta, jārīkojas konservat īvi. 
76. Izvērtējot LGD, kred ītiestāde rīkojas konservat īvi attiecībā uz valūtu nesakrit ību 
starp bāzes saistībām un nodrošin ājumu. 
77. Ja LGD apl ēsēs ņem vērā nodrošin ājuma past āvēšanu, šīs aplēses nebalst ās uz 
nodrošinājuma paredzamo tirgus cenu vien. LGD apl ēsēs ņem vērā ietekmi, k āda var 
būt, ja kred ītiestādes nespēj steidzam ā kārtā iegūt kontroli p ār savu nodrošin ājumu 
un to realiz ēt. 
78. Ciktāl kredītiestāde neatbilst VIII pielikum ā noteiktaj ām minim ālajām prasībām 
attiecībā uz nodrošin ājumu, tad t ās LGD apl ēsēs neņem vērā jebkuru summu, ko 
paredz atg ūt no šāda nodrošin ājuma. 
 
LV 55   LV 79. Attiecībā uz īpašajiem gad ījumiem, kad riska dar ījumiem jau ir saist ību neizpilde, 
kredītiestāde izmanto savas lab ākās sagaidāmo zaudējumu apl ēses katram riska 
darījumam noteiktajos ekonomiskajos apst ākļos un riska dar ījuma status ā. 
80. Ciktāl nesamaks ātās kavējuma maksas ir tikušas kapitaliz ētas kredītiestādes peļņas 
vai zaudējumu aprēķinā, tās summē pie kredītiestādes riska dar ījuma un zaud ējuma 
aprēķiniem. 
Riska dar ījumi ar uz ņēmumiem, iest ādēm, centrālajām valdībām un centr ālajām 
bankām 
81. LGD aplēses balstās uz vismaz septi ņu gadu datiem vismaz vienam datu avotam. Ja 
pieejamais apsekojuma periods jebkuram avotam ietver gar āku periodu un šie dati 
attiecas uz apskat āmo jautājumu, izmanto ilg āko periodu. 
Mazie riska dar ījumi 
82. Neatkarīgi no 73. punkta LGD apl ēses var izr ēķināt no realiz ētajiem zaud ējumiem un 
pienācīgām PD apl ēsēm. 
83. Neatkarīgi no 88. punkta kred ītiestādes var atspogu ļot apjomus, ko turpm āk izņems, 
vai nu sav ā pārrēķinu koeficient ā, vai arī savās LGD apl ēsēs. 
84. Nopirktajiem mazo riska dar ījumu pirc ēju parādiem kred ītiestādes var izmantot 
ārējos un iekš ējos atsauces datus, lai apl ēstu LGD. 
85. LGD apl ēses balstās uz vismaz piecu gadu datiem. Neatkar īgi no 73. punkta 
kredītiestādei nav jāpiešķir vienlīdzīga nozīme senākiem datiem, ja t ā var pārliecināt 
kompetento iest ādi, ka ar jaun ākiem datiem iesp ējams labāk prognoz ēt zaudējumu 
procentus. 
2.2.3.  Īpašās prasības attiec ībā uz pašu veikt ām pārrēķinu koeficienta apl ēsēm 
86. Kredītiestādes aplēš pārrēķinu koeficientus p ēc kreditēšanas kategorija s vai portfe ļa, 
balstoties uz vid ējiem realiz ētajiem pārrēķinu koeficientiem p ēc kreditēšanas 
kategorijas vai portfe ļa, un izmanto visas saist ību neizpildes, kas nov ērotas datu 
avotos (saist ību neizpildes vid ējais svērtais lielums). 
87. Kredītiestādes izmanto p ārrēķinu koeficienta apl ēses, kas ir piem ērotas attiec ībā uz 
ekonomikas lejupsl īdi, ja tās ir konservat īvākas, nekā ilgtermiņa vidējais rādītājs. 
Ciktāl ir sagaid āms, ka reitinga sist ēma visu laiku sniegs past āvīgus realiz ētos 
pārrēķinu koeficientus p ēc kategorijas vai portfe ļa, kredītiestādes veic korekcijas 
savās riska parametru apl ēsēs pēc kategorijas vai portfe ļa, lai ierobežotu ekonomikas 
lejupslīdes ietekmi uz kapit ālu. 
88. Kredītiestāžu pārrēķinu koeficienta apl ēses atspogu ļo iespēju parādniekam iz ņemt 
papildu apjomus l īdz brīdim, kad iedarbojas saist ību neizpildes notikuma meh ānisms, 
un vēlāk. 
Ja var pamatoti prognoz ēt, ka starp saist ību neizpildes biežumu un p ārrēķinu 
koeficienta lielumu b ūs izteikti pozit īva korelācija, tad p ārrēķinu koeficienta apl ēses 
satur lielāku drošības rezervi. 
 
LV 56   LV 89. Uzsākot pārrēķinu koeficientu apl ēses, kredītiestādes ņem vērā savu īpašo kārtību un 
stratēģijas, kas pie ņemtas attiec ībā uz kontu p ārraudzību un maks ājumu apstr ādi. 
Kredītiestādes arī ņem vērā savu sp ēju un gatav ību novērst turpm āku apjomu 
izņemšanu apst ākļos, kas ir tuvi saist ību neizpildei, k ā, piemēram, līguma 
nosacījumu pārkāpšana vai citi tehniski saist ību neizpildes notikumi. 
90. Kredītiestādēm ir adekv ātas sistēmas un proced ūras, lai p ārraudzītu kreditēšanas 
summas, neatmaks ātās summas no pieš ķirtajām [kredit ēšanas] līnijām un 
nenomaks āto summu izmai ņas pēc parādniekiem un kategorij ām. Kredītiestādei 
jāspēj katru dienu p ārraudzīt atlikuma p ārskatus. 
91. Ja kredītiestāde nosac ītās riska pak āpes aprēķināšanai un iekš ējām vajadz ībām 
izmanto atš ķirīgas pārrēķinu koeficientu apl ēses, to nosaka dokument āli un tā 
pamatotību pierāda kompetentajai iest ādei. 
Riska dar ījumi ar uz ņēmumiem, iest ādēm, centrālajām valdībām un centr ālajām 
bankām 
92. Pārrēķinu koeficienta apl ēses balstās uz vismaz septi ņu gadu datiem vismaz vienam 
datu avotam. Ja pieejamais apsekojum a periods jebkuram avotam ietver gar āku 
periodu un šie dati attiecas uz apskat āmo jautājumu, izmanto ilg āko periodu. 
Mazie riska dar ījumi 
93. Neatkarīgi no 88. punkta kred ītiestādes var atspogu ļot apjomus, ko turpm āk izņems, 
vai nu savos p ārrēķinu koeficientos, vai ar ī LGD apl ēsēs. 
94. Pārrēķinu koeficientu apl ēses balstās uz vismaz piecu gadu datiem. Neatkar īgi no 
86. punkta kred ītiestādei nav jāpiešķir vienlīdzīga nozīme senākiem datiem, ja t ā var 
pārliecināt kompetento iest ādi, ka ar jaun ākiem datiem iesp ējams labāk prognoz ēt 
kredītu izmantošanu.  
2.2.4.  Minimālās prasības galvojumu un kred īta atvasin āto instrumentu ietekmes 
novērtēšanai 
Riska dar ījumi ar uz ņēmumiem, iest ādēm, centrālajām valdībām un centr ālajām 
bankām, ja izmanto savas LGD apl ēses, un mazie riska dar ījumi. 
95. Prasības, kas noteiktas 96. l īdz 103. punkt ā, nepiemēro tādiem galvojumiem, ko 
nodrošina iest ādes, centr ālās valdības un centr ālās bankas, ja kred ītiestāde ir 
saņēmusi apstiprin ājumu, kas ļauj piem ērot 78. līdz 83. panta noteikumus riska 
darījumiem ar š ādām organiz ācijām. Šādā gadījumā piemēro prasības, kas izvirz ītas 
90. līdz 93. pant ā. 
96. Mazo riska dar ījumu gad ījumā šīs prasības arī attiecas uz riska dar ījumu grup ēšanu 
kategorijās vai portfe ļos un uz PD apl ēsēm. 
Piemēroti galvot āji un galvojumi 
97. Kredītiestādēm ir skaidri noteikti krit ēriji tiem galvot āju veidiem, ko t ās atzīst riska 
svērtās vērtības aprēķināšanai. 
 
LV 57   LV 98. Atzītiem galvot ājiem piem ēro tos pašus noteikumus, kas 18. l īdz 30. punkt ā izklāstīti 
attiecībā uz debitoriem. 
99. Galvojumu noform ē rakstveid ā, tas ir neatsaucams no galvot āja puses, tas ir sp ēkā 
līdz saistību pilnīgai apmierin āšanai (galvojuma apm ēra un satura zi ņā), un to var 
likumīgi vērst pret galvot āju tajā jurisdikcij ā, kur galvot ājam atrodas akt īvi, pret 
kuriem var v ērst piedzi ņu. Galvojumus, kas paredz nosac ījumus, kuros galvot ājam 
var nebūt izpildes pien ākums (nosac īti galvojumi), var atz īt ar kompetent ās iestādes 
piekrišanu. Kred ītiestāde pierāda, ka pieš ķiršanas krit ēriji adekv āti ņem vērā riska 
mazināšanas efekta jebk ādu iespējamo pavājināšanos.  
Pielāgošanas krit ēriji 
100. Kredītiestādei ir skaidri noteikti krit ēriji, lai piel āgotu kategorijas, portfe ļus vai LGD 
aplēses un mazo riska dar ījumu un piem ērotu nopirkto pirc ēju parādu gadījumā 
pielāgotu procesu, kur ā riska dar ījumus grup ē kategorij ās vai portfe ļos, lai tādējādi 
atspoguļotu galvojumu ietekmi, apr ēķinot aktīvus, kam nosaka riska sv ērto vērtību. 
Šie kritēriji atbilst 18. l īdz 30. punkt ā noteiktajām minimālajām prasībām.  
101. Kritēriji ir ticami un sapr ātīgi. Tie paredz galvot āja spēju un gatav ību pildīt savas 
galvojum ā noteiktās saistības, iespējamo grafiku, p ēc kāda galvotājs veiktu apmaksu, 
korelācijas pak āpi starp galvot āja spēju veikt galvojum ā noteiktās saistības un 
parādnieka sp ēju atmaks āt aizdevumu un to, cikt āl parādniekam saglab ājas atlikuma 
risks.  
Kredītu atvasin ātie instrumenti 
102. Šajā daļā noteiktās minimālās prasības attiec ībā uz galvojumiem attiecas ar ī uz 
kredīta atvasin ātajiem instrumentiem uz viena v ārda. Attiecībā uz nesakrit ību starp 
bāzes saistībām un kred ītu atvasin ātā instrumenta atsauces saist ībām vai saist ībām, 
ko izmanto, lai noteiktu, vai ir noticis kred īta notikums, ir sp ēkā VIII pielikuma 
2. daļas 20. punkt ā noteiktās prasības. Mazo riska dar ījumu un piem ērotu nopirkto 
pircēju parādu gadījumā šī daļa attiecas uz procesu, kur ā riska dar ījumus grup ē 
kategorijās vai portfe ļos.  
103. Kritēriji paredz kred ītu atvasin ātā instrumenta izmaks āšanas strukt ūru un piesardz īgi 
izvērtē ietekmi, k āda tam ir uz par ādu atgūšanas līmeni un grafiku. Kred ītiestāde 
lemj par to, cikt āl saglabājas citi atlikuma riska veidi.  
2.2.5.  Minimālās prasības nopirktajiem pirc ēju parādiem 
Juridiskā noteiktība 
104. Kreditēšanas strukt ūra nodrošina visos paredz ētajos apstākļos kredītiestādes faktiskas 
īpašumties ības un kontroli p ār visiem naudas ien ākumiem no pirc ēju parādiem. Ja 
parādnieks veic maks ājumus tieši p ārdevējam vai apkalpot ājfirmai, kred ītiestāde 
regulāri pārliecinās, vai maks ājumi tiek nos ūtīti pilnībā un līgumā noteiktajos 
termiņos. Apkalpot ājfirma noz īmē organizāciju, kas katru dienu p ārvalda nopirkto 
pircēju parādu portfeli vai pamat ā esošos kred īta riska dar ījumus. Kred ītiestādēm ir 
procedūras, lai p ārliecinātos, ka īpašumties ības uz pirc ēju parādiem un naudas 
ieņēmumiem ir aizsarg ātas pret kav ējumiem sakar ā ar bankrotu vai tiesisku 
 
LV 58   LV apstrīdēšanu, kas var ētu būtiski aizkav ēt aizdevēja iespējas realizēt vai citiem nodot 
pircēju parādus vai saglab āt kontroli p ār naudas ie ņēmumiem.  
Uzraudzības sistēmu efektivit āte 
105. Kredītiestāde uzrauga gan nopirkto pirc ēju parādu kvalit āti, gan p ārdevēja un 
apkalpotājfirmas finanšu st āvokli. Jo īpaši: 
a) kred ītiestāde izvērtē korelāciju starp nopirkto pirc ēju parādu kvalitāti un gan 
pārdevēja, gan apkalpot ājfirmas finanšu st āvokli, un tai ir iekš ējas kārtība un 
procedūras, kas paredz pietiekamas garantijas, lai aizsarg ātu pret iesp ējamām 
situācijām, ieskaitot iekš ēja riska reitinga noteikšanu katram p ārdevējam un 
katrai apkalpot ājfirmai.  
b) Kred ītiestādei ir skaidra un efekt īva kārtība un proced ūras, lai noteiktu 
pārdevēja un apkalpot ājfirmas piem ērotību. Kred ītiestāde vai tās pārstāvis 
regulāri pārbauda p ārdevējus un apkalpot ājfirmas, lai p ārliecinātos par 
pārdevēja vai apkalpot ājfirmas p ārskatu precizit āti, atklātu krāpšanu vai 
darbības nepiln ības un p ārliecinātos par p ārdevēja kredīta politiku un 
apkalpotājfirmas iekas ēšanas kārtību un proced ūrām. Šajos p ārskatos atkl ātos 
faktus fiks ē dokument āli. 
c) Kred ītiestāde izvērtē īpašības, kas piem īt nopirkto pirc ēju parādu portfe ļiem, 
ieskaitot p ārsniegtus avansus; pieredzi attiec ībā uz pārdevēja nokavētajiem 
maksājumiem, bezcer īgajiem par ādiem un bezcer īgo parādu piemaks ām; 
maksājumu termi ņiem un iesp ējamiem korespond ējošiem kontiem.  
d) Kred ītiestādei ir efekt īva kārtība un proced ūras, lai apkopot ā veidā uzraudzītu 
atsevišķo debitoru koncentr ēšanos gan nopirkto pirc ēju parādu portfe ļu 
ietvaros, vai to starp ā. 
e) Kred ītiestāde pārliecinās, ka tā no apkalpot ājfirmas sa ņem savlaic īgus un 
pietiekoši s īki izklāstītus ziņojumus par pirc ēju parādu vecuma strukt ūru un 
pasliktināšanos, lai nodrošin ātu atbilstību kredītiestādes atbilst ības kritērijiem 
un avans ēšanas kārtību, kas reglament ē nopirktos pirc ēju parādus, un 
nodrošinātu efektīvus līdzekļus, ar ko p ārraudzīt un apstiprin āt pārdevēja 
pārdošanas nosac ījumus un pasliktin āšanos. 
Darbības sistēmu efektivit āte 
106. Kredītiestādei ir sistēmas un proced ūras, lai jau agr ā posmā atklātu pārdevēja finanšu 
situācijas un nopirkto pirc ēju parādu kvalitātes pasliktin āšanos un akt īvi reaģētu uz 
problēmām, kas raduš ās. Kredītiestādei jo īpaši ir skaidras un efekt īvas politikas, 
procedūras un inform ācijas sistēmas, lai uzraudz ītu līguma nosac ījuma pārkāpumus, 
un skaidras un efekt īvas politikas, lai ierosin ātu uzsākt tiesved ību un rīkotos ar 
problemātiskajiem nopirktajiem pirc ēju parādiem. 
To sistēmu efektivit āte, ar kur ām kontrol ē nodrošin ājumu, kred īta pieejam ību un 
naudas līdzekļus 
107. Kredītiestādei ir skaidras un efekt īva kārtība un proced ūras, kas nosaka nopirkto 
pircēju parādu, kredītu un naudas l īdzekļu kontroli. Rakstiskas iekš ējās politikas 
 
LV 59   LV nosaka visus nopirkto pirc ēju parādu programmas b ūtiskos elementus, ieskaitot 
avansa da ļas, piemērotu nodrošin ājumu, vajadz īgo dokument āciju, koncentr ācijas 
limitus un veidu, ka j ārīkojas ar ien ākošiem naudas l īdzekļiem. Šajos elementos ir 
pienācīgi ņemti vērā visi attiec īgie un b ūtiskie faktori, ieskaitot p ārdevēja un 
apkalpotājfirmas finanšu st āvokli, riska koncentr āciju, nopirkto pirc ēju parādu 
kvalitātes tendences un p ārdevēja klientūru, un iekš ējas sistēmas nodrošina, lai 
maksājumi avans ā notiktu tikai pret noteikto nodrošin ājumu un dokument āciju. 
Atbilstība kredītiestādes iekšējai kārtībai un proced ūrām 
108. Kredītiestādei ir efekt īvs iekšējais process, lai izv ērtētu atbilstību visām iekšējām 
procedūrām un kārtībai. Proces ā ietilpst kred ītiestādes nopirkto pirc ēju parādu 
programmas visu kritisko f āžu regulāras pārbaudes, p ārliecināšanās par pien ākumu 
nodalīšanu, pirmk ārt, starp p ārdevēja un apkalpot ājfirmas nov ērtēšanu un par ādnieka 
novērtēšanu un, otrk ārt, starp p ārdevēja un apkalpot ājfirmas nov ērtēšanu un 
pārdevēja un apkalpot ājfirmas faktisko rev īziju, un oper āciju zāles darbības 
izvērtēšanu, īpašu vērību piegriežot person āla kvalifik ācijai, pieredzei, darbinieku 
skaitam un automatiz ētajām sistēmām. 
3. IEKŠĒJO APLĒŠU APSTIPRIN ĀŠANA  
109. Kredītiestādēm ir stabilas sist ēmas, lai apstiprin ātu reitinga sist ēmu, procesu un visu 
attiecīgo riska parametru apl ēšu precizit āti un konsekvenci. Kred ītiestāde pierāda 
kompetentajai iest ādei, ka iekš ējais apstiprin āšanas process tai ļauj konsekventi un 
saprātīgi izvērtēt iekšējā reitinga un riska izv ērtēšanas sistēmu darbību. 
110. Kredītiestādes regul āri salīdzina realiz ētos saistību nepild īšanas procentus ar 
aplēstajiem PD katrai kategorijai, un, ja realiz ētie saistību neizpildes procenti 
neiekļaujas šai kategorijai sagaid āmajā intervālā, kredītiestāde īpaši analiz ē novirzes 
iemeslus. Kred ītiestādes, kas izmanto savus apl ēstos LGD vai p ārrēķinu koeficientus, 
veic analo ģisku anal īzi arī šīm aplēsēm. Šādos salīdzinājumos izmanto sen ākus 
datus, kas aptver p ēc iespējas ilgāku laika posmu. Kred ītiestāde dokument āli fiksē 
metodes un datus, kas izmantoti š ādai salīdzināšanai. Šo anal īzi un dokument āciju 
atjaunina vismaz reizi gad ā. 
111. Kredītiestādes arī izmanto kvantitat īvās apstiprin āšanas instrumentus un 
salīdzināšanu ar attiec īgiem ārējo datu avotiem. Anal īze balstās uz datiem, kas 
attiecas uz konkr ēto portfeli, tiek regul āri atjaunin āti un aptver attiec īgo novērošanas 
laika posmu. Kred ītiestādes iekšējie novērtējumi attiec ībā uz tās reitinga sist ēmu 
darbību balstās uz pēc iespējas ilgāku laika posmu. 
112. Kvantitatīvajai apstiprin āšanai metodes un datus izmanto visu laiku konsekventi. 
Aplēšu un apstiprin āšanas metožu un datu izmai ņas (gan attiec ībā uz datu avotiem, 
gan aptvertajiem laika posmiem) fiks ē dokument āli. 
113. Kredītiestādēm ir stabili iekš ējie standarti t ādam situācijām, kad realiz ētajiem PD, 
LGD, pārrēķinu koeficientiem un kop ējiem zaud ējumiem, ja izmanto EL, novirzes 
no sagaid āmā rādītāja kļūst pietiekoši noz īmīgas, lai apšaub ītu aplēšu derīgumu. 
Šajos standartos ir ņemti vērā biznesa cikli un l īdzīgs sistem ātisks main īgums 
saistību neizpildes pieredz ē. Ja realiz ētās vērtības joproj ām ir liel ākas, nekā 
 
LV 60   LV sagaidāmās vērtības, kredītiestādes pārskata apl ēses, paaugstinot t ās, lai atspogu ļotu 
saistību neizpildes un zaud ējumu pieredzi. 
4. RISKA SV ĒRTĀS VĒRTĪBAS APR ĒĶINĀŠANA KAPIT ĀLA INSTRUMENTU RISKA 
DARĪJUMIEM UZ IEKŠ ĒJIEM MODE ĻIEM BALST ĪTAS PIEEJAS IETVAROS  
4.1. Kapitāla prasība un riska kvantitat īvā noteikšana 
114. Aprēķinot kapit āla prasības, kredītiestādes ievēro šādus standartus: 
a) Iesp ējamo zaud ējumu aplēses ir notur īgas pret negat īvām tirgus tendenc ēm, kas 
attiecas uz kred ītiestādes īpašo portfe ļu ilgtermi ņa riska profilu. Dati, ko 
izmanto, lai ieg ūtu peļņas sadalījumus, atspogu ļo ilgāko parauga periodu, par 
ko ir pieejami dati, un tie sapr ātīgi atveido kred ītiestādes īpašo kapit āla 
instrumentu riska dar ījumu riska profilu. Izmantot ie dati ir pietiekoši, lai 
nodrošinātu konservat īvas, statistiski ticamas un stabilas zaud ējumu aplēses, 
kas nebalst ās uz subjekt īviem spriedumiem vien. Kred ītiestādes pierāda 
kompetentaj ām iestādēm, ka piem ērotais impulss nodrošina iesp ējamo 
zaudējumu piesardz īgas aplēses attiec īgā ilgtermiņa tirgū vai biznesa cikl ā. 
Kredītiestāde kombin ē pieejamo datu emp īrisku anal īzi ar pielāgojumiem, kas 
balstās uz dažādiem faktoriem, lai pan āktu tādus mode ļa rezultātus, kas ir 
pietiekoši re āli un konservat īvi. Veidojot riskam pak ļautas vērtības (RPV) 
modeļus, ar ko nosaka iesp ējamos ceturkš ņa zaudējumus, kred ītiestādes var 
izmantot ceturkš ņa datus vai p ārvērts īsāka laika posma datus ceturkš ņa 
ekvivalent ā, izmantojot anal ītiska ziņa pienācīgu metodi, ko atbalsta emp īriska 
pieredze, ar labi p ārdomāta un izstr ādāta procesa un anal īzes palīdzību. Šādu 
pieeju piem ēro visu laiku konservat īvi un konsekventi. Ja ir pieejami vien īgi 
ierobežoti attiec īgie dati, kred ītiestāde piemēro attiecīgu drošības rezervi. 
b) Izmantotie mode ļi spēj adekvāti aptvert visus noz īmīgos riskus, ko satur 
ieņēmumi no kapit āla instrumentiem, ieskaitot gan visp ārējo tirgus risku, gan 
kredītiestādes kapitāla instrumentu portfe ļa īpašo riska dar ījumu risku. Iekš ējie 
modeļi adekvāti izskaidro cenu izmai ņas laika gait ā, aptver gan iesp ējamo 
koncentrāciju lielumu, gan t ās sastāva izmaiņas, un ir stabili attiec ībā pret 
negatīvam tirgus tendenc ēm. Riska dar ījumu sast āvs, kas ir p ārstāvēts datos, ko 
izmanto apl ēsēm, ir tuvu saskan īgs vai vismaz sal īdzināms ar datiem par 
kredītiestādes kapitāla instrumentu riska dar ījumiem. 
c) Iekš ējais modelis ir atbilstošs riska profilam un kred ītiestādes kapit āla 
instrumentu portfelim. Ja kred ītiestādei ir būtiski portfe ļi, kuru vērtības pēc 
savām īpašībām ir augst ā mērā nelineāras, tad iekš ējos modeļus izveido t ā, lai 
pienācīgi ietvertu ar š ādiem instrumentiem saist ītos riskus. 
d) Atseviš ķo pozīciju samērošana ar tuvin ātajām vērtībām, tirgus indeksiem un 
riska faktoriem ir ticama, sapr ātīga un konceptu āli nevainojama. 
e) Kred ītiestādes ar emp īrisku anal īžu palīdzību pierāda riska faktoru 
piemērotību, ieskaitot to sp ēju aptvert gan visp ārējo, gan īpašo risku. 
 
LV 61   LV f) Kapit āla instrumentu riska dar ījumu pe ļņas svārstīguma apl ēses ietver 
attiecīgos un pieejamos datus, inform āciju un metodes. Izmanto iekš ēji 
pārskatītus datus vai ārējo avotu datus (ieskaitot apkopotus datus). 
g) Past āv stingra un visaptveroša stresa p ārbaudes programma. 
4.2. Riska pārvaldīšanas process un kontrole 
115. Attiecība uz kapit āla prasībām paredz ētu iekšējo mode ļu izstrādāšanu un 
izmantošanu kred ītiestādes nosaka politikas, proced ūras un kontroli, lai nodrošin ātu 
modeļa un model ēšanas procesa integrit āti. Šajās kārtībā, procedūrās un kontrol ē 
ietilpst: 
a) iekš ējā modeļa pilnīga integr ācija kred ītiestādes visp ārējās pārvaldības 
informācijas sist ēmās un bankas iegr āmatotā kapitāla portfeļa pārvaldībā. 
Iekšējie mode ļi ir piln ībā integrēti kredītiestādes riska p ārvaldības 
infrastrukt ūrā, ja tos konkr ēti lieto š ādiem mērķiem: kapit āla portfe ļa 
veiktspējas noteikšana un izv ērtēšana (ieskaitot veiktsp ēju, kam piem ērots 
riska svērums); ekonomisk ā kapitāla attiecin āšana uz kapit āla instrumentu riska 
darījumiem un kop ējās kapitāla atbilstības un ieguld ījumu pārvaldības procesa 
novērtēšana. 
b) Noteiktas p ārvaldes sist ēmas, proced ūras un kontroles funkcijas, lai 
nodrošinātu iekšējā modelēšanas procesa visu elementu periodisku un 
neatkarīgu pārskatīšanu, ieskaitot mode ļu pārskatīšanas apstiprin āšanu, mode ļu 
ievaddatu p ārbaudīšanu un mode ļu rezultātu pārskatīšanu, kā, piemēram, riska 
aprēķinu tieša p ārbaude. Šajos p ārskatos nov ērtē modeļu ievaddatu un rezult ātu 
precizitāti, pilnīgumu un piem ērotību, un tie ir v ērsti gan uz t ādu iespējamo 
kļūdu atklāšanu un ierobežošanu, kas saist ītas ar zin āmām nepilnībām, gan uz 
nepazīstamu mode ļa nepilnību identific ēšanu. Šādas pārskatīšanas var veikt 
iekšēja neatkar īga vienība vai neatkar īga ārēja trešā puse. 
c) Adekv ātas sistēmas un proced ūras, lai uzraudz ītu ieguldījumu limitus un riska 
darījumu apjomu kapit āla instrumentu riska dar ījumiem. 
d) Vien ības, kas atbild par mode ļa izstrādāšanu un piem ērošanu, nav funkcion āli 
atkarīgas no vien ībām, kas atbild par atseviš ķo ieguldījumu pārvaldību. 
e) Atbild īgajiem par jebkuru model ēšanas procesu ir atbilstoš ā kvalifikācija. 
Administr ācija iedala model ēšanas vajadz ībām pietiekoši prasm īgu un 
kompetentu person ālu. 
4.3. Apstiprin āšana un dokument ēšana 
116. Kredītiestādēm ir stabila sist ēma, lai apstiprin ātu savu iekš ējo mode ļu un 
modelēšanas procesu precizit āti un konsekvenci. Dokument āli nosaka visus iekš ējo 
modeļu un model ēšanas procesa b ūtiskos elementus un apstiprin āšanu. 
117. Kredītiestādes izmanto iekš ējās apstiprin āšanas procesus, lai konsekventi un sapr ātīgi 
izvērtētu savu iekš ējo modeļu un procesu veiktsp ēju. 
 
LV 62   LV 118. Kvantitatīvajai apstiprin āšanai metodes un datus izmanto visu laiku konsekventi. 
Aplēšu un apstiprin āšanas metožu un datu izmai ņas (gan attiec ībā uz datu avotiem, 
gan aptvertajiem laika posmiem) fiks ē dokument āli. 
119. Kredītiestādes regul āri salīdzina faktisko pašu kapit āla peļņu (kas apr ēķināta, 
izmantojot realiz ētos un nerealiz ētos ieņēmumus un zaud ējumus) ar model ētajām 
prognozēm. Šādos salīdzinājumos izmanto sen ākus datus, kas aptver p ēc iespējas 
ilgāku laika posmu. Kred ītiestāde dokument āli fiksē metodes un datus, kas izmantoti 
šādai salīdzināšanai. Šo anal īzi un dokument āciju atjaunina vismaz reizi gad ā. 
120. Kredītiestādes izmanto ar ī citus kvantitat īvās apstiprin āšanas instrumentus un 
salīdzināšanu ar attiec īgiem ārējo datu avotiem. Anal īze balstās uz datiem, kas 
attiecas uz konkr ēto portfeli, tiek regul āri atjaunin āti un aptver attiec īgo novērošanas 
laika posmu. Kred ītiestādes iekšējie novērtējumi attiec ībā uz tās modeļu veiktsp ēju 
balstās uz pēc iespējas ilgāku laika posmu. 
121. Kredītiestādēm ir stabili iekš ējie standarti t ādām situācijām, kur faktisko pašu 
kapitāla ieņēmumu sal īdzinājums ar model ētajām prognoz ēm liek apšaub īt aplēšu vai 
pašu mode ļu derīgumu. Šajos standartos ir ņemti vērā biznesa cikli un l īdzīgs 
sistemātisks main īgums pašu kapit āla ieņēmumiem. Visus iekš ējo mode ļu 
pielāgojumus, kas veikti mode ļu pārskatīšanas rezult ātā, nosaka dokument āli, un tie 
ir saskaņā ar kredītiestādes mode ļu pārskatīšanas standartiem. 
122. Iekšējo modeli un model ēšanas procesu nosaka dokument āli, ieskaitot model ēšanā 
iesaistīto personu atbild ību, modeļu apstiprin āšanu un mode ļu pārskatīšanas procesu. 
5. UZŅĒMUMA VAD ĪBA UN UZRAUDZ ĪBA 
5.1. Uzņēmuma vad ība 
123. Visus reitinga un prognožu procesa noz īmīgos aspektus apstiprina kred ītiestādes 
direktoru padome vai t ās iecelta komiteja un augst ākie vadītāji. Šīm person ām ir 
vispārēja izpratne par kred ītiestādes reitinga sist ēmām, un tās detalizēti izprot ar tiem 
saistītos vadības ziņojumus. 
124. Augstākie vadītāji ziņo direktoru padomei vai ieceltajai komitejai par b ūtiskām 
izmaiņām vai atk āpēm no noteikt ās kārtības, kas b ūtiski ietekm ēs kredītiestādes 
reitinga sist ēmu darbību. 
125. Augstākajai vadībai ir laba izpratne  par reitinga sist ēmu uzbūvi un darb ību. Augst ākā 
vadība pastāvīgi pārliecinās par reitingu sist ēmu pienācīgu darbību. Kred ītriska 
kontroles vien ības regulāri informē augstāko vadību par reitingu procesa veiktsp ēju, 
jomām, kur nepieciešami uzlabojumi, un agr āk atklāto trūkumu nov ēršanas gaitu. 
126. Uz iekšējiem reitingiem balst īta kredītiestādes kredītriska profila anal īze ir būtiska 
daļa vadības ziņojumos šīm personām. Ziņošana ietver sev ī vismaz riska profilu p ēc 
kategorijas, p ārvietošanos pa kategorij ām, attiec īgo parametru apl ēses pēc 
kategorijām un realiz ēto saistību neizpildes procentu un pašu noteikto LGD un 
pārrēķinu koeficientu sal īdzinājumu ar prognoz ēm un stresa testu rezult ātiem. 
Ziņošanas biežums ir atkar īgs no inform ācijas nozīmīguma un veida un sa ņēmēja 
hierarhijas pak āpes. 
 
LV 63   LV 5.2. Kredītriska kontrole 
127. Kredītriska kontroles vien ība nav atkar īga no person āla un vad ītājiem, kas atbild par 
riska darījumu uzs ākšanu vai atjaunošanu un ir tieši pak ļauta augst ākajai vad ībai. 
Vienība ir atbild īga par reitinga sist ēmu izveidošanu vai atlasi, to īstenošanu, 
uzraudzību un veiktsp ēju. Tā regulāri sagatavo un analiz ē ziņojumus par reitinga 
sistēmu rezult ātiem.  
128. Kredītriska kontroles vien ības (-u) atbild ības jomas ietver sev ī: 
a) kategoriju un portfe ļu testēšanu un uzraudz īšanu; 
b) kred ītiestādes reitinga sist ēmu kopsavilkuma zi ņojumu sagatavošanu un 
analīzi;  
c) tādu proced ūru ieviešanu, ar ko p ārbauda, vai kategorijas un portfe ļa definīcijas 
tiek konsekventi piem ērotas noda ļās un ģeogrāfiskā ziņā; 
d) jebk ādu reitinga procesa p ārskatīšanu un groz īšanu, ieskaitot izmai ņu iemeslus; 
e) reitinga krit ēriju pārskatīšanu, lai izv ērtētu, vai tie joproj ām ļauj prognoz ēt 
risku. Izmai ņas reitinga proces ā, kritērijos vai individu ālā reitinga parametros 
nosaka dokument āli, un šo dokument āciju saglab ā; 
f) aktīvu piedal īšanos reitinga proces ā izmantoto mode ļu izveidē vai atlas ē, to 
ieviešanā un apstiprin āšanā;  
g) reitinga proces ā izmantoto mode ļu uzraudz ību un pārraudzību; 
h) reitinga proces ā izmantoto mode ļu pastāvīgu pārskatīšanu un groz ījumus. 
129. Neatkarīgi no 128. punkta noteikumiem kred ītiestādes, kas izmanto apkopotus datus 
saskaņā ar 57. un 58. punktu, var izmantot ārpakalpojumus š ādiem uzdevumiem: 
a) inform ācijas sagatavošana attiec ībā uz kategoriju un portfe ļu testēšanu un 
uzraudzību; 
b) kred ītiestādes reitinga sist ēmu kopsavilkuma zi ņojumu sagatavošana; 
c) inform ācijas sagatavošana, kas attiecas uz reitinga krit ēriju pārskatīšanu, lai 
izvērtētu, vai tie joproj ām ļauj prognoz ēt risku; 
d) reitinga procesa, krit ēriju vai individu ālā reitinga parametru izmai ņu 
dokument āla noteikšana; 
e) inform ācijas sagatavošana, kas atti ecas uz reitinga proces ā izmantoto mode ļu 
pastāvīgu pārskatīšanu un to groz ījumus. 
Kredītiestādes, kas izmanto š ā punkta iesp ējas, pārliecinās, ka kompetentaj ām 
iestādēm ir piek ļuve visai attiec īgajai inform ācijai no treš ās personas, kas 
nepieciešama, lai p ārbaudītu atbilstību minim ālajām prasībām, un ka kompetent ās 
iestādes var veikt p ārbaudes uz vietas t ādā pašā mērā, kā kredītiestādē. 
 
LV 64   LV 5.3. Iekšējā revīzija 
130. Iekšējā revīzija vismaz reizi gad ā pārskata kred ītiestādes reitinga sist ēmas un to 
darbību, ieskaitot kred īta dienesta darb ību un PD, LGD, EL un p ārrēķinu koeficientu 
aplēses. Pārskata jom ā ietilpst visu sp ēkā esošo minim ālo prasību ievērošana. 
 
LV 65   LV VIII PIELIKUMS – Kred ītriska mazin āšana  
1. daļa - Piemērotība 
1. Šajā daļā tiek noteikti pie ņemamie kred ītriska mazin āšanas veidi 92. panta 
vajadzībām. 
2. Šajā pielikum ā: 
„nodrošin āts aizdevuma dar ījums” noz īmē jebkādu darījumu, no kura izriet riska 
darījums, kas nodrošin āts ar ķīlu, kas nesatur punktu, ar kuru paredz ētu kredītiestādei 
tiesības bieži sa ņemt starpību. 
„Kapitāla tirgus dar ījums” noz īmē jebkādu darījumu, no kura izriet riska dar ījums, 
kas nodrošin āts ar ķīlu, kas satur punktu, ar kuru paredz kred ītiestādei tiesības bieži 
saņemt starpību.  
1. FONDĒTĀ KREDĪTA AIZSARDZ ĪBA 
1.1. Bilances poste ņu savstarp ēja dzēšana 
3. Var atz īt bilances poste ņu savstarp ēju dzēšanu kred ītiestādes un t ās darījumu 
partnera savstarp ējiem prasījumiem.  
4. Neskarot 5. punktu, piem ērotība aprobežojas ar kred ītiestādes un t ās darījumu 
partnera savstarp ējiem naudas l īdzekļu atlikumiem. Vien īgi aizdevējas kredītiestādes 
aizdevumiem un noguld ījumiem var veikt riska sv ērtās vērtības un, attiec īgā 
gadījumā, paredzamo zaud ējumu summas modifik āciju bilances poste ņu savstarp ējas 
dzēšanas rezult ātā.  
1.2. Bilances poste ņu savstarp ējās dzēšanas līgumi, kas aptver repo dar ījumus, 
vērtspapīru vai pre ču aizdevuma vai aiz ņēmuma dar ījumus un/vai citus 
kapitāla tirgus dar ījumus 
5. red ītiestādēm, kas pie ņem šā pielikuma 3. da ļā noteikto finanšu ķīlu vispārējo 
metodi, var atz īt efektu, kas izriet no bilances poste ņu savstarp ējās dzēšanas 
divpusējiem līgumiem, kas aptver repo dar ījumus, vērtspapīru vai pre ču aizdevuma 
vai aizņēmuma dar ījumus un/vai citus kapit āla tirgus dar ījumus ar dar ījumu partneri. 
Neskarot Direkt īvas [93/6/EEK] II pielikumu, lai var ētu atzīt šādu līgumu ietvaros 
pieņemto ķīlu un aizdotos v ērtspapīrus vai preces, tiem j āatbilst 7. l īdz 11. punkt ā 
noteiktajām piemērotības prasībām attiecībā uz nodrošin ājumu. 
1.3. Nodrošin ājums 
6. Ja kred ītriska mazin āšanas metode balst ās uz kred ītiestādes tiesībām likvidēt vai 
paturēt aktīvus, tad piem ērotība ir atkar īga no tā, vai riska sv ērtās vērtības un, 
attiecīgā gadījumā, paredzamo zaud ējumu summas apr ēķina saska ņā ar 78. līdz 
83. pantu, vai saska ņā ar 84. līdz 89. pantu. Bez tam piem ērotība ir atkar īga no tā, vai 
lieto finanšu ķīlu vienkāršo metodi, vai finanšu ķīlu vispārējo metodi, kas noteikta 
3. daļā. Attiecībā uz repo dar ījumiem un v ērtspapīru vai pre ču aizdevuma vai 
 
LV 66   LV aizņēmuma dar ījumiem piem ērotība ir atkar īga arī no tā, vai darījums ir iegr āmatots 
ārpus tirdzniec ības portfe ļa vai tirdzniec ības portfel ī. 
1.3.1.  Piemērotība jebkuras pieejas un metodes gad ījumā 
7. Š ādus finanšu poste ņus var atz īt par piem ērotu nodrošin ājumu jebkuras pieejas un 
metodes gad ījumā. 
a) Naudas noguld ījums aizdev ējā kredītiestādē vai tās turēti naudai piel īdzināmie 
instrumenti. 
b) Parāda vērtspapīri, ko emit ējušas centr ālās valdības vai centr ālās bankas, kuru 
vērtspapīriem ir t ādas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) vai 
eksporta kred īta aģentūras kredītu novērtējums, kas atz īta par ties īgu 78. līdz 
83. panta noz īmē, ko kompetent ā iestāde ir noteikusi saist īt ar 4. vai augst āku 
kredītu kvalitātes pakāpi saskaņā ar 78. l īdz 83. panta noteikumiem par 
nosacīto riska pak āpi riska dar ījumiem ar centr ālajām valdībām un centr ālajām 
bankām. 
c) Parāda vērtspapīri, ko emit ējušas iest ādes, kuru v ērtspapīriem ir tāds tiesīgas 
ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) kred ītu novērtējums, ko 
kompetent ā iestāde ir noteikusi saist īt ar 3. vai augst āku kredītu kvalitātes 
pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par nosac īto riska pak āpi 
riska darījumiem ar kred ītiestādēm. 
d) Parāda vērtspapīri, ko emit ējušas citas organiz ācijas, kuru v ērtspapīriem ir tāds 
tiesīgas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) kred ītu novērtējums, ko 
kompetent ā iestāde ir noteikusi saist īt ar 3. vai augst āku kredītu kvalitātes 
pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par nosac īto riska pak āpi 
riska darījumiem ar uz ņēmumiem; 
e) parāda vērtspapīri, kam ir t āds tiesīgas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas 
(ĀKNI) īstermiņa kredītu novērtējums, ko kompetent ā iestāde ir noteikusi 
saistīt ar 3. vai augst āku kredītu kvalitātes pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta 
noteikumiem par nosac īto riska pak āpi īstermiņa riska dar ījumiem; 
f) akcijas vai konvert ējamas oblig ācijas, kas iek ļautas galvenaj ā indeksā;  
g) zelts. 
Šā punkta b) apakšpunkt ā „parāda vērtspapīri, ko emit ējušas centr ālās valdības vai 
centrālās bankas”, ietver sev ī – 
i) parāda vērtspapīrus, ko emit ējušas reģiona pašvald ības vai viet ējās iestādes, 
kuru riska dar ījumus saska ņā ar VI pielikumu piel īdzina riska dar ījumiem ar to 
centrālo valdību, kuras jurisdikcij ā tās ir izveidotas; 
ii) parāda vērtspapīrus, ko emit ējušas starptautisk ās attīstības bankas, kam saska ņā 
ar 78. līdz 83. pantu piem ēro nosacīto 0 % riska pak āpi; 
iii) parāda vērtspapīrus, ko emit ējušas starptautiskas organiz ācijas, kam saska ņā ar 
78. līdz 83. pantu piem ēro nosacīto 0 % riska pak āpi. 
 
LV 67   LV Šā punkta c) apakšpunkt ā „parāda vērtspapīri, ko emit ējušas iestādes”, ietver sev ī 
i) parāda vērtspapīrus, ko emit ējušas reģiona pašvald ības vai viet ējās iestādes, 
kas nav t ādas reģiona pašvald ības un viet ējās iestādes, kuru riska dar ījumus 
saskaņā ar 78. līdz 83. pantu piel īdzina riska dar ījumiem ar to centr ālo valdību, 
kuras jurisdikcij ā tās ir izveidotas; 
ii) parāda vērtspapīrus, ko emit ējušas valsts iest ādes, kuru riska dar ījumus saska ņā 
ar 78. līdz 83. pantu piel īdzina riska dar ījumiem ar kred ītiestādēm; 
iii) parāda vērtspapīrus, ko emit ējušas starptautisk ās attīstības bankas, kas nav 
tādas starptautisk ās attīstības bankas, kam piem ēro nosacīto 0 % riska pak āpi. 
8. Par āda vērtspapīrus, ko emit ējušas iest ādes, kuru v ērtspapīriem nav ties īgas ārējās 
kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) kred ītu novērtējuma, var atz īt par piem ērotu 
nodrošinājumu, ja tie atbilst š ādiem kritērijiem: 
a) tie ir re ģistrēti atzītā biržā; 
b) tos kvalific ē kā pirmās kārtas parādu; 
c) emit ējošās iestādes visiem p ārējiem tādas pašas k ārtas parāda vērtspapīriem ar 
atzītas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) kred ītu novērtējumu ir 
tāds tiesīgas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) kred ītu 
novērtējums, ko kompetent ā iestāde ir noteikusi saist īt ar 3. vai augst āku 
kredītu kvalitātes pakāpi saskaņā ar 78. l īdz 83. panta noteikumiem par 
nosacīto riska pak āpi riska dar ījumiem ar iest ādēm vai īstermiņa riska 
darījumiem; 
d) aizdev ējas kredītiestādes rīcībā nav inform ācijas, kura var ētu liecināt, ka 
kredīta novērtējumam vajadz ētu būt zemākam, nekā norādīts c) apakšpunkt ā; 
e) kred ītiestādes var pier ādīt kompetentaj ām iestādēm, ka šim nol ūkam 
instrumenta tirgus likvidit āte ir pietiekoša. 
9. Ieguld ījumu fondu da ļas var atz īt par piem ērotu nodrošin ājumu, ja ir izpild īti šādi 
nosacījumi: 
a) tās katru dienu kot ē, un vērtību dara pieejamu; 
b) ieguld ījumu fonds aprobežojas ar ieguld ījumiem t ādos instrumentos, kas 
kvalificējas, lai tos atz ītu saskaņā ar 7. un 8. punkta noteikumiem. 
Tas, ka kāds ieguldījumu fonds izmanto (vai var izmantot) atvasin ātos instrumentus, 
lai ierobežotu risku at ļautiem ieguld ījumiem, neliek š ķēršļus tam, lai da ļas šajā 
ieguldījumu fond ā atzītu par piem ērotām. 
10. Attiec ībā uz 7. punkta b) l īdz e) apakšpunktu, ja v ērtspapīram ir divi ties īgu ārējās 
kredītu novērtēšanas instit ūciju (ĀKNI) kred ītu novērtējumi, lieto maz āk labvēlīgo 
novērtējumu. Gad ījumos, ja v ērtspapīram ir divi ties īgas ārējās kredītu novērtēšanas 
institūcijas (ĀKNI) kred ītu novērtējumi, lieto divus labv ēlīgākos novērtējumus. Ja 
 
LV 68   LV divi labvēlīgākie kredītu novērtējumi atšķiras, no šiem diviem lieto maz āk labvēlīgu 
novērtējumu.  
1.3.2.  Papildu piem ērotība finanšu ķīlu vispārējās metodes gad ījumā 
11. Papildus 7. l īdz 10. punkt ā noteiktajam nodrošin ājumam, ja kred ītiestāde lieto 3. da ļā 
noteikto finanšu ķīlu vispārējo metodi, š ādus finanšu poste ņus var atz īt par piem ērotu 
nodrošinājumu: 
a) akcijas vai konvert ējamas oblig ācijas, kas nav iek ļautas galvenaj ā indeksā, bet 
ko tirgo atz ītā biržā; 
b) ieguld ījumu fondu da ļas, ja ir izpild īti šādi nosacījumi: 
i) tās katru dienu kot ē, un vērtību dara pieejamu; un 
ii) ieguld ījumu fonds aprobežojas ar ieguld ījumiem t ādos instrumentos, kas 
kvalificējas, lai tos atz ītu saskaņā ar 7. un 8. punkta noteikumiem, un poste ņos, 
kas minēti šā punkta a) apakšpunkt ā. 
Tas, ka kāds ieguldījumu fonds izmanto (vai var izmantot) atvasin ātos instrumentus, 
lai ierobežotu risku at ļautiem ieguld ījumiem, neliek š ķēršļus tam, lai da ļas šajā 
ieguldījumu fond ā atzītu par piem ērotām. 
1.3.3.  Papildu piem ērotība aprēķinu gadījumā saskaņā ar 84. līdz 89. pantu 
12. Papildus augst āk minētajam nodrošin ājumam piem ēro 13. līdz 22. punkta 
noteikumus, ja kred ītiestāde aprēķina riska sv ērtās vērtības un paredzamos 
zaudējumus saska ņā ar 84. līdz 89. pant ā noteikto pieeju. 
a) Nekustam ā īpašuma ķīla 
13. Apdz īvojamo nekustamo īpašumu, ko aiz ņem vai iz īrē īpašnieks, un komerci ālo 
nekustamo īpašumu, t.i., biroju s un citas komerci ālas telpas var atz īt par piem ērotu 
nodrošinājumu, ja ir izpild īti šādi nosacījumi: 
a) īpašuma v ērtība nav b ūtiski atkar īga no debitora kred īta kvalitātes. Ar šo 
prasību nav paredz ēts izslēgt situācijas, kur ās tīri makroekonomikas faktori 
ietekmē gan īpašuma v ērtību, gan aiz ņēmēja saistību izpildi; 
b) aizņēmēja risks nav b ūtiski atkar īgs no pamata īpašuma vai projekta, bet gan 
no aizņēmēja pamata kompetences atmaks āt parādu no citiem avotiem. Š ādi 
līdzekļu atmaks āšana nav b ūtiski atkar īga no jebk ādas naudas pl ūsmas, ko 
izraisījis pamata īpašums, kas kalpo par ķīlu. 
14. Kred ītiestādes var ar ī atzīt par piem ērotu nodrošin ājumu daļas Somijas dz īvojamo 
māju būvsabiedrībās, kas darbojas saska ņā ar 1991. gada Somijas Likumu par m āju 
būvsabiedrībām vai vēlākiem līdzvērtīgiem ties ību aktiem attiec ībā uz mājokļa 
īpašumu, ko īpašnieks aiz ņem vai aiz ņems vai iz īrē, vai izīrēs, kā apdzīvojamā 
nekustam ā īpašuma ķīlu, ja ir izpild īti šie nosac ījumi. 
 
LV 69   LV 15. Kompetent ās iestādes var ar ī atļaut savām kredītiestādēm atzīt par piem ērotu 
nodrošinājumu daļas Somijas dz īvojamo m āju būvsabiedrībās, kas darbojas saska ņā 
ar 1991. gada Somijas Likumu par m āju būvsabiedrībām vai vēlākiem līdzvērtīgiem 
tiesību aktiem, k ā komerciālā nekustam ā īpašuma ķīlu, ja ir izpild īti šie nosac ījumi. 
16. Kompetent ās iestādes var atbr īvot to kred ītiestādes no pras ības izpild īt 13. punkta 
b) apakšpunkta nosac ījumus attiec ībā uz riska dar ījumiem, kas nodrošin āti ar tādu 
apdzīvojamo nekustamo īpašumu, kurš atrodas š īs dalībvalsts teritorij ā, ja 
kompetentaj ām iestādēm ir pier ādījumi, ka attiec īgais tirgus ir labi att īstīts un sen 
izveidojies ar pietiekoši mazu zaud ējumu daļu šādas rīcības pamatošanai. Tas neliedz 
tādas dalībvalsts kompetentaj ām iestādēm, kur nepiem ēro šo atbr īvojumu, atz īt par 
piemērotu tādu apdzīvojamo nekustamo īpašumu, kas cit ā dalībvalstī atzīts par 
piemērotu šāda atbrīvojuma k ārtā. Dalībvalstis publiski dara zin āmu šādu 
atbrīvojuma piem ērošanu. 
17 Kompetent ās iestādes var atbr īvot to kred ītiestādes no pras ības izpild īt 13. punkta 
b) apakšpunkta nosac ījumus attiec ībā uz tādu komerci ālo nekustamo īpašumu, kurš 
atrodas š īs dalībvalsts teritorij ā, ja kompetentaj ām iestādēm ir pier ādījumi, ka 
attiecīgais tirgus ir labi att īstīts un sen izveidojies un ka zaud ējumu procenti, kas 
izriet no aizdevumiem, kas nodrošin āti ar komerci ālo nekustamo īpašumu, atbilst 
šādiem nosac ījumiem: 
a) līdz 50 % no tirgus v ērtības (vai attiec īgā gadījumā 60 % no hipotek ārās 
vērtības, ja t ā ir zemāka) nedrīkst pārsniegt 0,3 % no neatmaks ātajiem 
aizņēmumiem konkr ētajā gadā, kas nodrošin āti ar komerci ālo nekustamo 
īpašumu; 
b) kop ējie zaudējumi, kas izriet no aizdevumiem, kas nodrošin āti ar komerci ālo 
nekustamo īpašumu, nedr īkst pārsniegt 0,5 % no neatmaks ātajiem 
aizņēmumiem konkr ētajā gadā.  
18. Ja konkr ētajā gadā netiek iev ērots kāds no šiem nosac ījumiem, tad ties ības piemērot 
šo režīmu izbeidzas l īdz nosacījumu izpildei n ākošajā gadā.  
19. T ādas dalībvalsts kompetent ās iestādes, kur nepiem ēro 17. punkt ā noteikto 
atbrīvojumu, var atz īt par piem ērotu tādu komerci ālo nekustamo īpašumu, kas cit ā 
dalībvalstī atzīts par piem ērotu šāda atbrīvojuma kārtā.  
b) Pirc ēju parādi 
20. Kompetent ās iestādes var atz īt par piem ērotu nodrošin ājumu pirc ēju parādu summas, 
kas izriet no tirdzniec ības darījuma vai t ādiem darījumiem, kuru s ākotnējais termi ņš 
nepārsniedz vienu gadu. Pie piem ērotiem pirc ēju parādiem nepieder t ādi, kas saist īti 
ar sekjuritiz āciju, pak ārtotu dal ību, kred īta atvasin ātajiem instrumentiem vai 
summām, ko ir par ādā saistīti uzņēmumi. 
c) Citi lietiski nodrošin ājumi 
21. Kompetent ās iestādes var atz īt par piem ērotu nodrošin ājumu reālus objektus, kas nav 
13. līdz 19. punkt ā norādītie objektu veidi, ja t ās ir pārliecinājušās par to, ka: 
 
LV 70   LV a) past āv likvīds tirgus, kur ā nodrošin ājumu var realiz ēt ātri un ekonomiski 
efektīvi; un 
b) šim nodrošin ājumam ir visp āratzītas un publiski pieejamas tirgus cenas. 
Iestādei jāspēj pierādīt, ka nekas nelieci na par to, ka t īrā cena, ko t ā saņems pēc 
nodrošinājuma realiz ēšanas, iev ērojami atš ķirsies no š īm tirgus cen ām. 
d) Izpirkumnoma 
22. Iev ērojot 3. da ļas 73. punkta noteikumus, ja ir iev ērotas 2. da ļas 11. punkt ā noteiktās 
prasības, ar riska dar ījumu apjomiem, kas izriet no t ādiem dar ījumiem, kuros 
kredītiestāde nodod īpašumu izpirkumnom ā trešajai personai, r īkojas tāpat kā ar 
aizdevumiem, kurus nodrošina ar t āda veida īpašumu, k ā izpirkumnom ā saņemtais 
īpašums.  
1.4. Cita fond ētā kredīta aizsardz ība 
1.4.1.  Trešās puses kred ītiestādes kontos esoši naudas l īdzekļi vai tās turēti naudai 
pielīdzināmie instrumenti. 
23. Treš ās puses kred ītiestādes kontos esoši naudas l īdzekļi vai tās turēti naudai 
pielīdzināmie instrumenti uz t āda līguma pamata, kas nav depoz īta līgums, kurus 
ieķīlā aizdevējai kredītiestādei, var atz īt par piem ērotu kredīta aizsardz ību.  
1.4.2.  Dzīvības apdrošin āšanas polises, kas ie ķīlātas par labu aizdev ējai kredītiestādei 
24. Dz īvības apdrošin āšanas polises, kas ie ķīlātas par labu aizdev ējai kredītiestādei, var 
atzīt par piem ērotu kredīta aizsardz ību.  
1.4.3.  [Kredīt]iestāžu instrumenti, ko atp ērk pēc pieprasījuma 
25. Treš ās puses [kred īt]iestāžu emitētus instrumentus, ko š ī kredītiestāde atpirks p ēc 
pieprasījuma, var atz īt par piem ērotu kredīta aizsardz ību. 
2. NEFONDĒTĀ KREDĪTA AIZSARDZ ĪBA 
2.1. Aizsardz ības devēja piemērotība jebkuras pieejas gad ījumā 
26. Par piem ērotiem nefond ētas aizsardz ības devējiem var atz īt: 
a) centr ālas valdības un centr ālas bankas; 
b) reģiona pašvald ības vai viet ējās iestādes; 
c) starptautisk ās attīstības bankas; 
d) starptautiskas organiz ācijas, kuru riska dar ījumiem saska ņā ar 78. l īdz 
83. pantu piem ēro nosacīto 0 % riska pak āpi; 
e) valsts iest ādes, kuru riska dar ījumus saska ņā ar 78. līdz 83. pantu piel īdzina 
riska darījumiem ar [kred īt]iestādēm; 
 
LV 71   LV f) iest ādes; 
g) citus uz ņēmumus, ieskaitot kred ītiestādes m ātesuzņēmumus, 
meitasuzņēmumus un saist ītos uzņēmumus, kam 
i) ir t āds atzītas ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) kred ītu 
novērtējums, ko kompetent ā iestāde ir noteikusi saist īt ar 2. vai augst āku 
kredītu kvalitātes pakāpi saskaņā ar 78. l īdz 83. panta noteikumiem par 
nosacīto riska pak āpi riska dar ījumiem ar uz ņēmumiem; 
ii) tādu kredītiestāžu gadījumā, kas aprēķina riska sv ērto vērtību un paredzamos 
zaudējumus saska ņā ar 84. līdz 89. pantu, - uz ņēmumus, kuriem nav atz ītas 
ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcijas (ĀKNI) kred ītu novērtējuma un kuriem 
uz iekšējiem reitingiem balst ītā novērtējumā saistību neizpildes iesp ēja ir 
novērtēta kā vienāda ar tādu saistību neizpildes iesp ēju, kas saist āma ar ārējās 
kredītu novērtēšanas instit ūciju (ĀKNI) kred īta novērtējumiem, ko 
kompetent ās iestādes ir noteikušas saist īt ar 2. vai augst āku kredītu kvalitātes 
pakāpi saskaņā ar 78. līdz 83. panta noteikumiem par nosac īto riska pak āpi 
riska darījumiem ar uz ņēmumiem; 
27. Ja riska sv ērtās vērtības un paredzamos zaud ējumus apr ēķina saska ņā ar 84. līdz 
89. pantā noteikto pieeju, galvot ājs var b ūt piemērots tikai tad, ja vi ņam ir 
kredītiestādes saska ņā ar VII pielikuma 4. da ļas noteikumiem veikts iekš ējs reitinga 
novērtējums. 
28. Atk āpjoties no 26. punkta noteikumiem, dal ībvalstis var atz īt par piem ērotiem 
nefondētas aizsardz ības devējām arī citas finanšu iest ādes, ko apstiprina un uzrauga 
par kredītiestāžu apstiprin āšanu un uzraudz ību atbild īgās kompetent ās iestādes, 
ievērojot piesardz ības prasības, kas ir l īdzvērtīgas tām, ko piem ēro attiecībā uz 
kredītiestādēm. 
3. KREDĪTU ATVASIN ĀTO INSTRUMENTU VEIDI  
29. Par piem ērotiem var uzskat īt šādus kred ītu atvasin āto instrumentu veidus un 
instrumentus, kas var sast āvēt no šādiem kred ītu atvasin ātajiem instrumentiem vai 
kas ir līdzīgi ekonomisk ās izpausmes zi ņā. 
a) Kred ītsaistību neizpildes mijmai ņas līgumi 
b) Kop ējo ieņēmumu mijmai ņas līgumi 
c) Kred ītriskam piesaist ītās parādzīmes, cikt āl tās ir segtas ar skaidr ās naudas 
līdzekļiem 
30. Ja kred ītiestāde pērk kredīta aizsardz ību kopējo ieņēmumu mijmai ņas darījumā un 
par mijmai ņu saņemtos tīros maks ājumus iegr āmato kā tīro ienākumu, bet 
kompensācijai neiegr āmato aizsarg ātā aktīva vērtības pazemin āšanos (vai nu 
samazinot patieso v ērtību, vai papildinot rezerves), kred īta aizsardz ība netiek atz īta.  
 
LV 72   LV 3.1. Iekšējā riska ierobežošana 
31. Ja kred ītiestāde veic iekš ējo riska ierobežošanu, izmantojot kred īta atvasin āto 
instrumentu, t.i., ierobežo kred ītrisku kādam riska dar ījumam ārpus tirdzniec ības 
portfeļa ar tādu kredīta atvasin āto instrumentu, kas ietverts tirdzniec ības portfel ī, tad 
šā pielikuma noz īmē aizsardz ību var atz īt tikai tad, ja uz tirdzniec ības portfeli 
pārnesto kred ītrisku pārnes uz k ādu trešo personu vai person ām. Šādos apstākļos, 
ciktāl šāda pārnešana atbilst šaj ā pielikuma noteiktaj ām prasībām attiecībā uz 
kredītriska mazin āšanu, piem ēro 3. līdz 6. daļā paredzētos noteikumus par riska 
svērtās vērtības un paredzamo zaud ējumu apr ēķināšanu, ja ieg ādājas nefond ētu 
kredīta aizsardz ību. 
 
LV 73   LV 2. daļa – Minim ālās prasības 
1. Kredītiestādei pārliecinoši j āpierāda kompetentaj ām iestādēm, ka tai ir pien ācīgs 
riska pārvaldības process, lai kontrol ētu tādus riskus, k ādi kredītiestādei var rasties 
sakarā ar kredītriska mazin āšanas paņēmienu pielietošanu.  
2. Neatkarīgi no kred ītriska mazin āšanas, kas ņemta vērā, aprēķinot riska sv ērtās 
vērtības un, attiec īgā gadījumā, paredzamos zaud ējumus, kred ītiestādes turpina veikt 
pamatā esošā riska dar ījuma piln īgu novērtēšanu un sp ēj pierādīt kompetentaj ām 
iestādēm šīs prasības izpildi. Repo dar ījumu un/vai v ērtspapīru vai pre ču aizdevuma 
vai aizņēmuma dar ījumu gad ījumā par pamat ā esošo riska dar ījumu vien īgi šā punkta 
nozīmē uzskata riska dar ījuma tīro summu.  
1. FONDĒTA KRED ĪTA AIZSARDZ ĪBA 
1.1. Bilances poste ņu savstarp ējā dzēšana (izņemot savstarp ējo prasījumu dzēšanas 
jumta līgumus, kas aptver repo dar ījumus, vērtspapīru vai pre ču aizdevuma vai 
aizņēmuma dar ījumus un/vai citus kapit āla tirgus dar ījumus) 
3. Bilances poste ņu savstarp ējās dzēšanas līgumus – iz ņemot savstarp ējo prasījumu 
dzēšanas jumta l īgumus, kas aptver repo dar ījumus, vērtspapīru vai pre ču aizdevuma 
vai aizņēmuma dar ījumus un/vai citus kapit āla tirgus dar ījumus – var atz īt 90. līdz 
93. panta noz īmē tikai tad, ja ir izpild īti šādi nosacījumi: 
a) tiem j ābūt vispāratzītam juridiskajam pamatam, un tiem j ābūt ar tiesisku sp ēku 
pastāvošajā likumdošan ā, ieskaitot dar ījuma partnera maks ātnespējas vai 
bankrota gad ījumu; 
b) kred ītiestādei jāspēj jebkurā laikā noteikt tos akt īvus un pas īvus, uz kuriem 
attiecas līgums par savstarp ējo prasījumu dzēšanu; 
c) kred ītiestādei jāuzrauga un j ākontrolē riski, kas saist īti ar kred īta aizsardz ības 
izbeigšanos; 
d) kred ītiestādei jāuzrauga un j ākontrolē attiecīgie riska dar ījumi pēc neto 
principa. 
1.2. Savstarp ējo prasījumu dz ēšanas jumta l īgumi, kas aptver repo dar ījumus 
un/vai vērtspapīru vai pre ču aizdevuma vai aiz ņēmuma dar ījumus un/vai citus 
kapitāla tirgus dar ījumus 
4. Savstarp ējo prasījumu dzēšanas jumta l īgumus, kas aptver repo dar ījumus un/vai 
vērtspapīru vai pre ču aizdevuma vai aiz ņēmuma dar ījumus un/vai citus kapit āla 
tirgus dar ījumus, var atz īt 90. līdz 93. panta noz īmē tikai tad, ja tiem: 
a) ir visp āratzīts juridiskais pamats un tiesisks sp ēks pastāvošajā likumdošan ā, 
ieskaitot dar ījuma partnera maks ātnespējas vai bankrota gad ījumu; 
b) tie saist ību neizpildes gad ījumā, ieskaitot dar ījumu partnera maks ātnespējas vai 
bankrota gad ījumu, dod ties ības tai pusei, kam nav saist ību neizpildes, 
savlaicīgi pabeigt un preciz ēt visus dar ījumus līguma ietvaros; 
 
LV 74   LV c) tie paredz jumta l īguma ietvaros preciz ēto darbību peļņas un zaud ējumu 
ieskaitu, t ā, ka viena puse ir par ādā otrai vienu pašu t īro summu. 
5. Bez tam j ābūt izpildītām minim ālajām prasībām finanšu ķīlas atzīšanai atbilstoši 
6. punktā noteiktajai finanšu ķīlu vispārējai metodei. 
1.3. Finanšu ķīla 
1.3.1.  Minimālās prasības finanšu ķīlas atzīšanai jebkuras pieejas un metodes gad ījumā 
6. Finanšu ķīlu un zeltu var atz īt tikai tad, ja ir izpild īti šādi nosacījumi. 
a) Zema korel ācijas pakāpe 
Starp parādnieka kred īta kvalitāti un ķīlas vērtību nedrīkst pastāvēt būtiska pozit īva 
korelācija.  
Vērtspapīrus, ko emit ējis parādnieks vai k āds saistītas grupas uz ņēmums, neuzskata 
par pieņemamiem. 
b) Juridisk ā noteiktība 
Kredītiestādes izpilda visas l īgumā un likum ā paredzētās prasības un veic visus 
vajadzīgos pasākumus, lai nodrošin ātu to, ka ir iesp ējams piem ērot ķīlas līgumus 
saskaņā ar likumiem, kas ir sp ēkā, attiecībā uz to interes ēm saistībā ar šo ķīlu. 
Kredītiestādes ir veikušas piet iekošas juridiskas p ārbaudes, kas apstiprina iesp ēju 
piemērot ķīlas līgumus vis ās attiecīgajās jurisdikcij ās. Vajadz ības gadījumos tās 
atkārtoti veic š ādas pārbaudes, lai p ārliecinātos, ka piem ērojamība saglab ājas. 
c) Pras ības attiecībā uz darbību 
Ķīlas līgumus pien ācīgi dokument ē, un tajos paredz skaidru un stabilu proced ūru, 
kādā ķīlu var savlaic īgi realizēt. 
Kredītiestādes lieto stabilas proced ūras un procesus, lai kontrol ētu riskus, kas izriet 
no ķīlas izmantošanas – ieskaitot ris kus, ko rada neveikta vai samazin āta kredīta 
aizsardzība, vērtēšanas riski, riski, kas saist īti ar kred īta aizsardz ības izbeigšanu, 
koncentrēšanās risks, kas izriet no ķīlas izmantošanas, un mijiedarb ība ar 
kredītiestādes kopējo riska profilu. 
Kredītiestādei ir dokument āli noteikta k ārtība un pa ņēmieni attiec ībā uz 
pieņemtajiem ķīlas veidiem un summ ām. 
Kredītiestādes aprēķina ķīlas tirgus v ērtību un to attiec īgi vēlreiz novērtē vismaz reizi 
sešos mēnešos, kā arī katru reizi, kad kred ītiestādei ir pamats uzskat īt, ka tās tirgus 
vērtība ir ievērojami samazin ājusies. 
Ja ķīla atrodas treš ās puses tur ējumā, kredītiestādēm jāveic pien ācīgi pasākumi, lai 
pārliecinātos, ka treš ā puse tur ķīlu šķirti no saviem akt īviem. 
 
LV 75   LV 1.3.2.  Papildu minim ālās prasības finanšu ķīlas atzīšanai finanšu ķīlu vienkāršās metodes 
gadījumā 
7. Papildus 6. punkt ā noteiktaj ām prasībām, lai var ētu atzīt finanšu ķīlu atbilstoši 
finanšu ķīlu vienkāršajai metodei, aizsardz ības atlikuma termi ņam jābūt vismaz tik 
pat ilgam, k ā riska darījuma atlikuma termi ņš. 
1.4. Minimālās prasības nekustam ā īpašuma ķīlas atzīšanai 
8. Nekustam ā īpašuma ķīlu var atzīt tikai tad, ja ir izpild īti šādi nosacījumi. 
a) Juridisk ā noteiktība 
Hipotēkai vai maks ājumam ir tiesisks sp ēks visās attiecīgajās jurisdikcij ās, un 
hipotēku vai reālnastu pien ācīgi un savlaic īgi reģistrē. Dokumenti atspogu ļo pareizi 
noformētu aizdevumu (t.i., ir izpild ītas visas juridisk ās prasības, lai nodibin ātu ķīlas 
tiesības). Līgums par aizsardz ību un tiesiskais process, uz ko tas balst īts, ļauj 
kredītiestādei piemērotā termiņā realizēt vērtību, ko satur aizsardz ība. 
b) Īpašuma v ērtības pārbaude 
Īpašuma v ērtības pārbaudi veic bieži un vismaz reizi gad ā. Ja notikušas iev ērojamas 
tirgus nosac ījumu izmai ņas, šādu pārbaudi veic biež āk. Lai pārbaudītu īpašuma 
vērtību un identific ētu nepieciešam ību atkārtoti novērtēt īpašumu, var izmantot 
statistiskas metodes. Īpašumu nov ērtē neatkarīgi vērtētāji, ja past āv informācija, kas 
liecina par to, ka īpašuma v ērtība var būt ievērojami samazin ājusies attiec ībā pret 
vispārējām tirgus cen ām. Aizdevumiem, kas p ārsniedz 3 miljonus EUR vai un 5 % 
no kredītiestādes pašu l īdzekļiem, nekustamo īpašumu v ērtē neatkarīgs vērtētājs 
vismaz vienu reizi trijos gados.  
„Neatkarīgs vērtētājs” ir persona, kam ir vajadz īgā kvalifikācija, spējas un pieredze, 
lai veiktu v ērtēšanu, un kas ir neatkar īga no procesa, kur ā lemj par kred ītu. 
c) Dokument ācija 
Dokument āli skaidri nosaka apdz īvojamā un komerci ālā nekustam ā īpašuma veidus, 
ko kredītiestāde akcept ē, un tās aizdevumu politiku šaj ā ziņā. 
d) Apdrošin āšana 
Kredītiestādei ir proced ūras, lai pārbaudītu, vai aizsardz ībai pieņemtais īpašums ir 
pienācīgi apdrošin āts pret boj ājumu. 
1.5. Minimālās prasības pircēju parādu atzīšanai par nodrošin ājumu 
9. Pirc ēju parādus var atz īt tikai tad, ja ir izpild īti šādi nosacījumi. 
a) Juridisk ā noteiktība 
i) Tiesiskais meh ānisms, ar kuru dod nodrošin ājumu, ir stabils un efekt īvs, un tas 
nodrošina aizdev ējam viennoz īmīgas tiesības uz ieņēmumiem.  
 
LV 76   LV ii) Kred ītiestādēm jāveic visi vajadz īgie pasākumi, lai izpild ītu vietējās prasības 
attiecībā uz nodrošin ājuma īstenošanas iesp ējām. Jābūt sistēmai, ar kuru 
aizdevējam var b ūt pirmās kārtas prasījums attiec ībā uz nodrošin ājumu, un 
valsts lemj par to, vai š ādi prasījumi ir pak ārtotiem attiec ībā pret 
priviliģētajiem kreditoriem, ko paredz ties ību aktu vai ieviešanas noteikumos. 
iii) Kred ītiestādes ir veikušas pietiekošas juridiskas p ārbaudes, kas apstiprina 
iespēju piemērot nodrošin ājuma līgumus vis ās attiecīgajās jurisdikcij ās. 
iv) Nodrošin ājuma līgumus pien ācīgi dokument ē, un tajos paredz skaidru un 
stabilu proced ūru, kādā nodrošin ājumu var savlaic īgi saņemt. Kred ītiestādes 
procedūras nodrošina, lai tiktu iev ēroti visi juridiskie nosac ījumi, kas tiek 
prasīti, lai deklar ētu klienta saist ību neizpildi un savlaic īgi saņemtu 
nodrošinājumu. Aiz ņēmēja finansi ālu grūtību vai saist ību neizpildes gad ījumā 
kredītiestādei ir juridiskas ties ības pārdot vai nodot pirc ēju parādus citam 
personām bez pirc ēju parādu debitoru piekrišanas.  
b) Riska p ārvaldība 
i) Kred ītiestādei jābūt pareizam procesam, lai noteiktu ar pirc ēju parādiem 
saistīto kredītrisku. Šāds process cita starp ā ietver sev ī analīzi attiecībā uz 
aizņēmēja darījumiem un ražošanu un to, ar k āda veida klientiem šim 
aizņēmējam ir dar ījumi. Ja kred ītiestāde paļaujas uz to, ka aiz ņēmējs apliecina 
klientu kred ītrisku, kred ītiestādei ir jāpārbauda aiz ņēmēja kredīta prakse, lai 
pārliecinātos par tās pareizību un ticam ību.  
ii) Starp ībai starp riska dar ījumu un pirc ēju parādu vērtību jāatspoguļo visi 
attiecīgie faktori, ieskaitot iekas ēšanas izmaksas, koncentr ēšanos pirc ēju 
parādu portfe ļa ietvaros, ko ie ķīlājis atseviš ķs aizņēmējs, un potenci ālo tādas 
koncentrēšanās risku kred ītiestādes kopējo riska dar ījumu ietvaros, kas 
pārsniedz to, ko kontrol ē kredītiestādes vispārējā metodolo ģija. Kredītiestādei 
ir jāuztur konsekvents uzraudz ības process, kas ir pien ācīgs attiecībā uz pircēju 
parādiem. Tiek uzraudz īti kredītiestādes novērotie kop ējās koncentr ēšanās 
limiti. Bez tam regul āri tiek pārskatīta atbilstība aizņēmumu līgumiem, vides 
ierobežojumiem un cit ām juridiskaj ām prasībām. 
iii) Aiz ņēmēja ieķīlātie pircēju parādi ir diversific ēti, un tiem nav nevajadz īgas 
korelācijas ar aiz ņēmēju. Ja past āv būtiska pozit īva korelācija, tad, nosakot 
kopumā nodrošin ājuma portfe ļa robežas, ņem vērā saistītos riskus.  
iv) Pirc ēju parādus, kas izriet no person ām, kas saist ītas ar aiz ņēmēju (ieskaitot 
meitasuzņēmumus un darbiniekus), neatz īst par riska mazin āšanu.  
v) Kred ītiestādei jābūt dokument ētam procesam, lai iekas ētu pircēju parādus 
krīzes situācijās. Attiecīgajiem iekas ēšanas meh ānismiem j ābūt arī tad, ja 
aizņēmējs parasti ir pieejams kred ītiestādei attiecībā uz iekasēšanu. 
1.6. Minimālās prasības cita lietisk ā nodrošin ājuma atzīšanai 
10. Citu lietisko nodrošin ājumu var atz īt tikai tad, ja ir izpild īti šādi nosacījumi. 
 
LV 77   LV a) Ķīlas līgumam ir tiesisks sp ēks saskaņā ar visiem past āvošajiem ties ību aktiem, 
un tas ļauj kredītiestādei piemērotā termiņā realizēt īpašuma v ērtību. 
b) Kā vienīgo izņēmumu pie ļaujot 9. punkta a) apakšpunkta ii) da ļā minētos 
pirmās kārtas prasījumus, ķīlai ir pieļaujamas tikai pirm ās kārtas aiztur ējuma 
tiesības vai maks ājumi. Kred ītiestādei ir priorit āte pret visiem p ārējiem 
aizdevējiem attiec ībā uz ieņēmumiem no ķīlas.  
c) Īpašuma v ērtības pārbaudi veic bieži un vismaz reizi gad ā. Ja notikušas 
ievērojamas tirgus nosac ījumu izmai ņas, šāda pārbaude jāveic biežāk.  
d) Aizdevuma l īgumos iek ļauj sīkus ķīlas aprakstus un s īki nosaka veidu, k ādā 
veic atkārtotu novērtēšanu, un t ās biežumu.  
e) Lietisk ā nodrošin ājuma veidus, ko pie ņem kredītiestāde, un kārtību un praksi 
attiecībā uz katra ķīlas veida piem ēroto summu saist ībā ar riska dar ījuma 
summu skaidri dokument ē iekšējā kredīta kārtībā un proced ūrās, kas ir 
pieejamas izskat īšanai. 
f) Kred ītiestādes kred ītpolitikas attiec ībā uz dar ījumu strukt ūru pievēršas 
attiecīgām ķīlas prasībām, kas attiecas uz riska dar ījuma summu, sp ēju ātri 
realizēt ķīlu, spēju objekt īvi noteikt cenu vai tirgus v ērtību, to, cik bieži 
iespējams ātri iegūt vērtību (ieskaitot profesion ālu novērtējuma 
apstiprināšanu), un nodrošin ājuma vērtības svārstīgumu. 
g) Gan s ākotnējā vērtēšanā, gan atkārtotajā vērtēšanā pilnībā ņem vērā jebkādu 
ķīlas bojāšanos vai novecošanos. Veicot v ērtēšanu un atk ārtoto vērtēšanu, īpaša 
uzmanība jāpievērš iespaidam, k ādu laiks atst āj uz tādu ķīlu, kam svar īgs 
modes vai laika aspekts. 
h) Kred ītiestādei jābūt tiesībām fiziski p ārbaudīt īpašumu. Tai ir k ārtība un 
procedūras, kurās noteikts, ka t ā īsteno savas ties ības veikt fizisku p ārbaudi. 
i) Kred ītiestādei jābūt procedūrām, lai pārbaudītu, vai aizsardz ībai pieņemtais 
īpašums ir pien ācīgi apdrošin āts pret boj ājumu. 
1.7. Minimālās prasības, lai izpirkumnomas riska dar ījumus uzskat ītu par 
nodrošin ātiem 
11. Lai riska dar ījumus, kas izriet no izpirkumnomas dar ījumiem, var ētu uzskat īt par 
nodrošinātiem pēc izpirkumnom ā nodotā īpašuma veida, j ābūt ievērotiem šādiem 
nosacījumiem. 
a) Ir iev ēroti nosac ījumi, kas noteikti, attiec īgi, 8. vai 10. punkt ā attiecībā uz 
izpirkumnom ā nodotā īpašuma veida atz īšanai par nodrošin ājumu; 
b) Aizdev ējam ir stabila riska p ārvaldība, kurā ņem vērā objekta atrašan ās vietu, 
izmantošanas m ērķus, vecumu un pl ānoto nolietošanos. 
c) Past āv stabila tiesisk ā sistēma, kas nosaka aizdev ēja īpašumties ības pār objektu 
un viņa spēju savlaic īgi īstenot savas īpašumties ības; un 
 
LV 78   LV d) starp ības apmērs starp fizisk ā objekta nolietošan ās pakāpi un izpirkumnomas 
maksājumu amortiz āciju nedrīkst pārsniegt kred ītriska mazin āšanu attiec ībā uz 
izpirkumnom ā nodoto objektu. 
1.8. Minimālās prasības citas fond ētās kredīta aizsardz ības atzīšanai 
1.8.1.  Trešās puses kred ītiestādes kontos esoši naudas l īdzekļi vai tās turēti naudai 
pielīdzināmie instrumenti 
12. Lai pret 1. da ļas 23. punkt ā minēto aizsardz ību varētu piemērot 3. daļas 80. punkt ā 
paredzētā pieeja, tai j āatbilst šādiem nosac ījumiem. 
a) Aiz ņēmēja prasība pret treš ās puses iest ādi ir atkl āti ieķīlāta vai nodota 
aizdevējai kredītiestādei. 
b) Treš ās puses iest ādei ir pazi ņots par ieķīlāšanu vai nodošanu. 
c) Pazi ņojuma rezult ātā trešās puses iest āde var veikt maks ājumus vien īgi 
aizdevējai kredītiestādei vai cit ām pusēm ar aizdev ējas kredītiestādes atļauju. 
d) Ieķīlāšana vai objekta nodošana ir beznosac ījumu un neatce ļama. 
1.8.2.  Dzīvības apdrošin āšanas polises, kas ie ķīlātas par labu aizdev ējai kredītiestādei. 
13. Dz īvības apdrošin āšanas polises, kas ie ķīlātas par labu aizdev ējai kredītiestādei, var 
atzīt tikai tad, ja ir iev ēroti šādi nosacījumi: 
a) apdrošin āšanas sabiedr ību, kas veic dz īvības apdrošin āšanu, var atz īt par 
piemērotu nefond ētas aizsardz ības devēju saskaņā ar 1. daļas 26. punktu; 
b) dzīvības apdrošin āšanas polise ir atkl āti ieķīlāta par labu aizdev ējai 
kredītiestādei vai tai nodota; 
c) apdrošin āšanas sabiedr ībai, kas veic dz īvības apdrošin āšanu, ir pazi ņots par 
ieķīlāšanu vai nodošanu, un t ādēļ tā nevar atcelt l īgumu vai summas, kas 
izmaksājamas saska ņā ar līgumu, izmaks āt bez aizdev ējas kredītiestādes 
atļaujas; 
d) polisei j ābūt deklarētai atpirkuma summai, kas ir nesamazin āma summa; 
e) aizdev ējai kredītiestādei jābūt tiesībām aizņēmēja saistību neizpildes gad ījumā 
savlaicīgi anulēt polisi un sa ņemt atpirkuma summu; 
f) aizdev ēja kredītiestāde ir inform ēta par jebk ādiem maks ājumiem, ko polises 
turētājs nav samaks ājis par polisi; 
g) kred īta aizsardz ībai jābūt nodrošin ātai visu aizdevuma termi ņa laiku; un 
h) ķīlas prasībai jābūt juridiski realiz ējamai visās attiecīgajās jurisdikcij ās. 
 
LV 79   LV 2. NEFONDĒTA KRED ĪTA AIZSARDZ ĪBA UN KRED ĪTRISKAM PIESAIST ĪTĀS PARĀDZĪMES 
2.1. Prasības, kas ir kop īgas garantij ām un kred īta atvasin ātajiem instrumentiem 
14. Iev ērojot 16. punkta noteikumus, kred īta aizsardz ību, kas atvasin āta no garantijas vai 
kredīta atvasin ātā instrumenta, var atz īt tikai tad, ja ir iev ēroti šādi nosacījumi. 
a) Kred īta aizsardz ība ir tieša.  
b) Kred īta aizsardz ības apmērs ir skaidri defin ēts un neapstr īdams. 
c) Kred īta aizsardz ības līgums nesatur t ādus punktus, kuru izpildi aizdev ējs nevar 
tieši kontrol ēt un kas: 
i) ļautu aizsardz ības devējam vienpus ēji atcelt aizsardz ību;  
ii) aizsarg ātā riska dar ījuma kred īta kvalitātes pasliktin āšanās rezultātā palielinātu 
aizsardzības faktisk ās izmaksas; 
iii) gad ījumā, ja sākotnējais parādnieks neizpilda k ādus maks ājumus, kas tam 
jāveic, varētu panākt, ka aizsardz ības devējam nav pien ākuma savlaic īgi veikt 
maksājumus; vai 
iv) varētu ļaut aizsardz ības devējam samazin āt kredīta aizsardz ības termiņu. 
d) Tai j ābūt juridiski realiz ējamai visās attiecīgajās jurisdikcij ās. 
2.1.1.  Prasības attiec ībā uz darbību 
15. Kred ītiestāde pārliecinoši pier āda savai uzraudz ības iestādei, ka tai ir sist ēmas, ar ko 
pārvaldīt iespējamo riska koncentr ēšanos, kas izriet no t ā, ka kredītiestāde izmanto 
garantijas vai kred īta atvasin ātos instrumentus. Kred ītiestādei jāspēj demonstr ēt, kā 
tās stratēģija attiecībā uz kredīta atvasin āto instrumentu un garantiju izmantošanu 
mijiedarbojas ar t ās kopējā riska profila p ārvaldību.  
2.2. Atbalsta garantijas no suver ēnām vienībām un citām valsts iest ādēm 
16. Ja riska dar ījums ir aizsarg āts ar garantiju, kas ir atbalsta garantija no centr ālās 
valdības, centr ālās bankas, re ģiona pašvald ības vai tādas vietējās iestādes, attiec ībā 
uz kuru pras ījumus saska ņā ar 78. līdz 83. pantu piel īdzina pras ījumiem pret to 
suverēno vienību, kuras jurisdikcij ā tās izveidotas, no t ādas starptautisk ās attīstības 
bankas, kam saska ņā ar 78. līdz 83. pantu piem ēro nosacīto 0 % riska pak āpi, vai no 
tādas valsts iest ādes, attiec ība uz kuru pras ījumus saska ņā ar 78. līdz 83. pantu 
pielīdzina pras ījumiem pret kred ītiestādēm, tad riska dar ījumu var piel īdzināt tādam, 
ko aizsarg ā ar garantiju, ko sniedz min ētā vienība, ja ir izpild īti šādi nosacījumi: 
a) atbalsta garantija aptver visus pras ījuma riska elementus; 
b) gan s ākotnējā garantija, gan atbalsta gara ntija atbilst 14., 15. un 17. punkt ā 
noteiktajām prasībām attiecībā uz garantij ām, izņemot to, ka atbalsta garantijai 
nav jābūt tiešai; 
 
LV 80   LV c) kompetent ā iestāde ir pārliecinājusies, ka segums ir stabils un ka v ēsturiski 
nekas neliecina par to, ka at balsta garantijas segums neb ūtu vienlīdz efektīvs kā 
minētās vienības tieša garantija. 
2.3. Papildu pras ības attiec ībā uz garantij ām 
17. Garantijas var atz īt tikai tad, ja ir izpild īti šādi nosacījumi. 
a) Tikl īdz iestājusies dar ījumu partnera saist ību neizpilde/maks ājumu neizpilde, 
aizdevējai kredītiestādei ir ties ības savlaic īgi vērsties pret garantijas dev ēju 
attiecībā uz jebkur ām summām, kas maks ājamas pēc tā prasījuma, attiec ība uz 
kuru ir nodrošin āta aizsardz ība. Garantijas dev ējam ir jāveic maks ājums, 
nesaistot to ar nosac ījumiem, lai kred ītiestāde vispirms v ērstos pie paša 
parādnieka. 
b) Garantija ir skaidri dokument āli noteiktas saist ības, ko uz ņēmies garantijas 
devējs.  
c) Ievērojot nākošajā teikumā izklāstīto, garantija sedz visa veida maks ājumus, 
kas parādniekam j āveic attiec ībā uz prasījumu. Ja no garantijas tiek izsl ēgti 
noteikti maks ājumu veidi, garantijas atz īto vērtību koriģē, lai atspogu ļotu 
ierobežoto segumu.  
18. T ādu garantiju gad ījumā, kas dotas savstarp ējo garantiju sh ēmu kontekst ā, ko šim 
nolūkam atzīst kompetent ās iestādes, vai ko nodrošina vai ka atbalsta garantiju 
sniedz vien ības, kas min ētas 16. punkt ā, tad pras ības, kas noteiktas a) apakšpunkt ā, 
var uzskat īt par izpild ītām, ja ir izpild īts kāds no šiem nosac ījumiem: 
a) kompetent ās iestādes ir pārliecinājušās, ka aizdev ējai kredītiestādei ir ties ības 
savlaicīgi saņemt no garantijas dev ēja provizorisku maks ājumu, kas apr ēķināts 
tā, lai atspogu ļotu tās summas aptuvenas apl ēses, kāda ir ekonomiskajiem 
zaudējumiem, kas var ētu rasties aizdev ējai kredītiestādei, ieskaitot zaud ējumus, 
kas izriet no procentu nemaks āšanas un citiem maks ājumu veidiem, ko 
aizņēmējs ir parādā, proporcion āli garantijas segumam;  
b) kompetent ās iestādes ir pārliecinātas par garantijas zaud ējumu aizsardz ības 
efektu, ieskaitot t ādus zaudējumus, kas izriet no procentu nemaks āšanas un 
citiem maks ājumu veidiem, ko aiz ņēmējs ir parādā.  
2.4. Papildu pras ības kredītu atvasin ātajiem instrumentiem 
19. Kred īta atvasin ātos instrumentus var atz īt tikai tad, ja ir izpild īti šādi nosacījumi. 
a) Ievērojot b) apakšpunktu, kred īta notikumi, kas uzskait īti pie kred īta atvasinat ā 
instrumenta, ietver sev ī vismaz šādus notikumus: 
i) tādu summu nemaks āšana, kas j āmaksā saskaņā ar bāzes saist ību 
nosacījumiem, kas ir sp ēkā šādas nemaks āšanas brīdī (ar labvēlības periodu, 
kas cieši saskan vai ir maz āks, neka labv ēlības periods b āzes saistībām); un 
 
LV 81   LV ii) parādnieka bankrots, maks ātnespēja vai nesp ēja nomaks āt parādus, vai par ādu 
nemaksāšana vai rakstiska atz īšanās par nesp ēju kopum ā samaksāt parādus, 
kuriem pien āk kārtējais maksājuma termi ņš, un analo ģiski notikumi; 
iii) bāzes saist ību pārstrukturēšana, kur ā ietilpst pamatsummas, procentu 
maksājumu vai apkalpošanas maksas norakst īšana vai atlikšana, ka rezult ātā 
veidojas kred īta zaudējumu notikums (t.i., v ērtības korekcija vai cits l īdzīgs 
debeta postenis pe ļņas un zaud ējumu kont ā).  
b) Ja kred īta notikumi, kas uzskait īti pie kred īta atvasin ātā instrumenta, neietver 
sevī bāzes saistību pārstrukturēšanu, ka aprakst īts a) apakšpunkta trešaj ā 
ievilkumā, kredīta aizsardz ību tomēr var atzīt ka tādu, kam samazin āma atzīta 
vērtība, ka noteikts 3. da ļas 84. punkt ā.  
c) Tādu kredīta atvasin āto instrumentu gad ījumā, kas ļauj veikt skaidr ās naudas 
norēķinus, ir stabils nov ērtēšanas process, lai ticami noteiktu zaud ējumus. 
Paredz skaidri noteiktu periodu, kur ā iegūst bāzes saistību novērtējumus pēc 
kredīta notikuma.  
d) Ja nor ēķiniem ir nepieciešams, lai aizsardz ības pārdevējam būtu tiesības un 
iespējas pārnests bāzes saistības uz aizsardz ības devēju, tad b āzes saistību 
noteikumi paredz, ka nedr īkst bez pamata atteikt jebk ādu nepieciešamo at ļauju 
šādai pārnešanai.  
e) Skaidri nosaka to pušu identit āti, kas atbild par noteikšanu, vai ir iest ājies 
kredīta noteikums. Par noteikšanu nav vien īga atbild ība aizsardz ības 
pārdevējam. Aizsardz ības pircējam ir ties ības/iespējas inform ēt aizsardz ības 
devēju par kred īta notikuma iest āšanos. 
20. Nesakrit ība starp b āzes saistībām un atsauces saist ībām pēc kredīta atvasin ātā 
instrumenta (t.i., saist ības, ko izmanto, lai noteiktu naudas nor ēķinu vērtību vai 
izpildāmās saistības) vai starp b āzes saistībām un saist ībām, ko izmanto, lai noteiktu, 
vai ir iest ājies kred īta notikums, ir at ļaujama vien īgi tad, ja ir iev ēroti šādi 
nosacījumi: 
a) atsauces saist ības vai, attiec īgā gadījumā, saistības, ko izmanto, lai noteiktu, 
vai ir iest ājies kredīta notikums, ir t ādas pašas k ārtas vai zem ākas kārtas, nekā 
bāzes saistības; 
b) atsauces saist ībām vai, attiec īgā gadījumā, saistībām, ko izmanto, lai noteiktu, 
vai ir iestājies kredīta notikums, ir viens un tas pats par ādnieks (t.i., tie izriet no 
vienas un t ās pašas juridisk ās personas), un past āv tiesiski piem ērojamas 
klauzulas, saska ņā ar kuru tiek atz īta kāda parāda saistību nepild īšana, ja netiek 
pildītas saistības, kas izriet no k āda cita šā parādnieka par āda.  
 
LV 82   LV 3. daļa – Kredītriska mazin āšanas efekta apr ēķināšana  
1. Ievērojot 4. līdz 6. daļas noteikumus, ja ir izpild īti 1. un 2. da ļas noteikumi, var 
saskaņā ar šīs daļas noteikumiem main īt kārtību, kādā aprēķina riska sv ērto vērtību 
1. apakšieda ļas 78. līdz 83. panta ietvaros un riska sv ērto vērtību un paredzamos 
zaudējumus 84. l īdz 89. panta ietvaros. 
2. Ar skaidr ās naudas l īdzekļiem, vērtspapīriem vai prec ēm, ko ieg ādājas, aizņemas vai 
saņem repo dar ījumā vai vērtspapīru vai pre ču aizdevuma vai aiz ņēmuma dar ījumā, 
rīkojas kā ar nodrošin ājumu.  
1. F ONDĒTĀ KREDĪTA AIZSARDZ ĪBA 
1.1. Ar kred ītu saistītās parādzīmes. 
3. Ieguld ījumus kred ītiestāžu izdotaj ās ar kredītu saistītajās parādzīmēs var uzskat īt par 
naudas ķīlu. 
1.2. Bilances poste ņu savstarp ēja dzēšana 
4. Aizdevumi un noguld ījumi aizdev ējā kredītiestādē, kam piem ēro bilances poste ņu 
savstarpējo dzēšanu, ir uzskat āmi par naudas ķīlu. 
1.3. Savstarp ējo prasījumu dz ēšanas jumta l īgumi, kas attiecas uz repo 
darījumiem/v ērtspapīru aizdevumiem vai aiz ņēmumiem un/vai citiem ar 
kapitāla tirgu saist ītiem darījumiem 
1.3.1. Piln ībā pielāgotās riska dar ījuma vērtības aprēķināšana 
(a) Uzraugu noteikto sv ārstību korekciju pieejas vai pašu v ērtējuma svārstību korekciju 
pieejas izmantošana 
5. Atbilstoši 12. l īdz 22. punktam, apr ēķinot “piln ībā pielāgoto riska dar ījuma vērtību” 
(E*) riska dar ījumu apm ēriem, kam piem ēro atbilstošu savstarp ējo prasījumu 
dzēšanas jumta l īgumu, kas attiecas uz repo dar ījumiem/v ērtspapīru aizdevumiem vai 
aizņēmumiem un/vai citiem ar kapit āla tirgu saist ītiem darījumiem, piem ērojamās 
svārstību korekcijas apr ēķina saska ņā ar tālāk norādīto, izmantojot vai nu uzraugu 
noteikto sv ārstību korekciju piee ju vai pašu v ērtējuma svārstību korekciju pieeju, k ā 
izklāstīts 35. līdz 60. punkt ā par finanšu ķīlu vispārējo metodi. Uz pašu v ērtējuma 
pieejas izmantošanu attiecina tos pašus nosac ījumus un pras ības, kādus piem ēro 
saskaņā ar finanšu ķīlu vispārējo metodi. 
6. T īro pozīciju katram v ērtspapīru veidam apr ēķina, atņemot no saska ņā ar savstarp ējo 
prasījumu dzēšanas jumta l īgumu aizdoto, p ārdoto vai pieg ādāto attiecīgā veida 
vērtspapīru kopējās vērtības saska ņā ar minēto līgumu aiz ņemto, nopirkto vai 
saņemto attiec īgā veida vērtspapīru kopējo vērtību. 
7. V ērtspapīru veids 6. punkt ā nozīmē vērtspapīrus, kurus izdod viena un t ā pati 
juridiskā persona, kuriem ir t ā pati emisijas diena, tas pats termi ņš un uz kuriem 
attiecas tie paši noteikumi un tie paši likvid ācijas periodi, k ā norādīts no 35. punkta 
līdz 60. punkt ā. 
 
LV 83   LV 8. T īro pozīciju katrā valūtā, kas nav savstarp ējo prasījumu dzēšanas jumta l īguma 
norēķinu valūta, aprēķina, no attiec īgajā valūtā izteikto v ērtspapīru, kas aizdoti, 
pārdoti vai pieg ādāti saskaņā ar savstarp ējo prasījumu dzēšanas jumta l īgumu, 
kopējās vērtības, kas pievienota saska ņā ar minēto līgumu aizdotajai vai p ārņemtajai 
naudas summai attiec īgajā valūtā, atņemot attiec īgajā valūtā izteikto v ērtspapīru, kas 
aizņemti, nopirkti vai sa ņemti saska ņā ar šo līgumu, kop ējo summu, kas pievienota 
saskaņā ar minēto līgumu aiz ņemtajai vai sa ņemtajai naudas summai attiec īgajā 
valūtā. 
9. Attiec īgajam vērtspapīru veidam vai naudas poz īcijai atbilstošo no sv ārstīguma 
izrietošo korekciju piem ēro šā veida vērtspapīru pozitīvajai vai negat īvajai tīrajai 
pozīcijai. 
10. No sv ārstīguma izrietošo korekciju ārvalstu val ūtu riskam (fx) piem ēro tīrajai 
pozitīvajai vai negat īvajai poz īcijai katr ā valūtā, kas nav savstarp ējo prasījumu 
dzēšanas jumta l īguma nor ēķinu valūta. 
11. E* apr ēķina ar šādu formulu: 
E* = max {0, [( ∑(E) - ∑(C)) + ∑(|tīrā pozīcija katram v ērtspapīru veidam| x H sec) + + 
(∑|Efx| x Hfx)]} 
Ja riska sv ērtās vērtības aprēķina saska ņā ar 78. – 83. pantu, E ir riska dar ījuma 
vērtība katram atseviš ķam līgumā noteiktam riska dar ījumu apm ēram, ko piem ērotu, 
ja nebūtu kredīta aizsardz ības.  
Ja riska sv ērtās vērtības un sagaid āmās zaudējumu vērtības aprēķina saskaņā ar 84. – 
89. pantu, E ir riska dar ījuma vērtība katram atseviš ķam līgumā noteiktam riska 
darījumu apm ēram, ko piem ērotu, ja neb ūtu kredīta aizsardz ības. 
C ir vērtspapīru vai pre ču aizņēmuma, pirkuma vai sa ņemtā apjoma v ērtība, vai 
naudas aiz ņēmuma vai sa ņemtā apjoma v ērtība attiecībā uz katru š ādu riska dar ījuma 
apmēru. 
∑(E) ir visu l īgumā paredzēto E summa. 
∑(C) ir visu l īgumā paredzēto C summa. 
Efx ir tīrā pozīcija (pozit īva vai negat īva) attiec īgā valūtā, kura nav l īguma nor ēķinu 
valūta, ko aprēķina saskaņā ar 8. punktu. 
Hsec ir attiecīgam vērtspapīru veidam atbilstoša no sv ārstīguma izrietoš ā korekcija. 
Hfx ir no svārstīguma izrietoša korekcija ārvalstu val ūtu riskam. 
E* ir piln ībā pielāgotā riska darījuma vērtība. 
(b) Uz iekš ējiem mode ļiem balstītas pieejas izmantošana 
12. K ā alternatīvu uzraugu noteikto sv ārstību korekciju pieejas vai pašu v ērtējuma 
svārstību korekciju pieejas izmantošanai, apr ēķinot pilnībā pielāgoto riska dar ījuma 
vērtību (E*), kas radusies, piem ērojot atbilstošu savstarp ējo prasījumu dzēšanas 
 
LV 84   LV jumta līgumu, kas attiecas uz repo dar ījumiem, v ērtspapīru vai pre ču aizdevumiem 
vai aizņēmumiem un/vai citiem ar kapit āla tirgu saist ītiem darījumiem, kas nav 
darījumi ar atvasin ātiem instrumentiem, kred ītiestādēm var at ļaut izmantot uz 
iekšējiem mode ļiem balst ītu pieeju, kur ā ņemta vērā korelācijas ietekme starp 
vērtspapīru pozīcijām, uz kur ām neattiecas savstarp ējo prasījumu dzēšanas jumta 
līgums, ka ar ī attiecīgo instrumentu likvidit āte. Šajā pieejā izmantotie iekš ējie modeļi 
nodrošina apl ēses par iesp ējamām izmaiņām nenodrošin ātajā riska dar ījuma vērtībā 
(∑E - ∑C). 
13. Kred ītiestāde var izv ēlēties uz iekš ējiem mode ļiem balst ītas pieejas izmantošanu 
neatkarīgi no izv ēles, kuru t ā izdarījusi starp standartiz ēto pieeju un IRP fond ēto 
pieeju kred ītriskam. Tom ēr, ja kred ītiestāde vēlas izmantot uz iekš ējiem mode ļiem 
balstītu pieeju, tai š ī pieeja j āattiecina uz visiem dar ījuma partneriem un 
vērtspapīriem, izņemot neb ūtiskus portfe ļus, kam var izmantot uzraugu noteikto 
svārstību korekciju pieeju vai pašu v ērtējuma svārstību korekciju pieeju, ka izkl āstīts 
5. – 11. punkt ā. 
14. Uz iekš ējiem mode ļiem balstīta pieeja ir pieejama kred ītiestādēm, kuras ir sa ņēmušas 
atzīšanu iekš ējam riska p ārvaldīšanas modelim saska ņā ar Direkt īvas [93/6/EEK] 
V pielikumu. 
15. Kred ītiestādes, kuru uzraudz ības iestādes nav atzinušas š āda modeļa izmantošanu 
saskaņā ar Direkt īvu 93/6/EEK, var iesniegt attiec īgām iestādēm piepras ījumu atzīt 
iekšēju riska pārvaldīšanas modeli šo punktu nol ūkā. 
16. Kompetent ās iestādes piešķir atzīšanu tikai tad, ja kred ītiestādes riska vad ības 
sistēma attiec ība uz to risku p ārvaldību, kas rodas dar ījumiem, uz kuriem attiecas 
savstarpējo prasījumu dzēšanas jumta l īgums, ir konceptu āli nevainojama un to 
īsteno godpr ātīgi, un, jo īpaši, ja izpild īti šādi kvalitat īvie standarti: 
(a) iekš ējais riska apr ēķina modelis, ko izmanto iesp ējamā cenu sv ārstīguma 
aprēķināšanai dar ījumiem, ir tieši iek ļauts iestādes ikdienas riska vad ības 
procesā un ir pamats p ārskatam par riska dar ījumiem, ko gatavo iest ādes 
augstākai vadībai; 
(b) kred ītiestādei ir riska kontroles strukt ūrvienība, kas ir neatkar īga no dar ījumu 
tirdzniecības strukt ūrvienībām un tieši pak ļauta augst ākai vadībai. Šai 
struktūrvienībai jāatbild par kred ītiestādes riska vad ības sistēmas plānošanu un 
īstenošanu. T ā sastāda un analiz ē dienas p ārskatus par riska vad ības mode ļa 
rezultātiem un attiec īgiem pozīciju ierobežojumu pas ākumiem, kas j āveic; 
(c) riska kontroles strukt ūrvienības sastādītos dienas p ārskatus p ārskata tāda 
līmeņa vadība, kuras pilnvaras ir pietiekamas, lai mazin ātu gan ie ņemtās 
pozīcijas, gan ar ī iestādes kopējo risku; 
(d) kred ītiestādei ir pietiekams skaits darbinieku, kas ir kvalific ēti izmantot 
sarežģītus modeļus riska kontroles strukt ūrvienībā; 
(e) kred ītiestāde ir izveidojusi proced ūras, lai uzraudz ītu un nodrošin ātu atbilstību 
iekšējai politikai, kas dokument āri apstiprin āta, un kontroli attiec ībā uz riska 
aprēķina sistēmas kopējo darbību; 
 
LV 85   LV (f) kred ītiestādes mode ļiem ir p ārbaudīta virzības uzskaite ar atbilstošu riska 
aprēķina precizit āti, ko apliecina t ās rezultātu atpaka ļejoša pārbaude, 
izmantojot vismaz viena gada datus; 
(g) kred ītiestāde bieži veic stingru stresa p ārbaudes programmu, un augst ākā 
vadība pārskata šo p ārbaužu rezult ātus un atspogu ļo tos politik ā un 
ierobežojumos, ko t ā nosaka; 
(h) kred ītiestādei kā daļa no tās pastāvīga iekšējās revīzijas procesa neatkar īgi 
jāpārskata tās riska apr ēķina sistēma. Šajā pārskatā jāaptver gan dar ījumu 
tirdzniecības strukt ūrvienību, gan neatkar īgās riska kontroles strukt ūrvienības 
darbības; 
(i) vismaz reizi gad ā kredītiestādei jāveic tās riska vad ības sistēmas pārskats.  
17. Apr ēķinot iespējamās izmaiņas vērtībā, ievēro šādu standartu minimumu: 
(a) iesp ējamo izmai ņu vērtībā aprēķināšana vismaz ik dienas; 
(b) pārskata datu 99% uzticam ība ar precizit āti līdz vienam ciparam (aiz komata); 
(c) 5 dienu likvid ācijas periods, iz ņemot darījumiem, kas nav repo dar ījumi vai 
vērtspapīru vai pre ču aizdevumi vai aiz ņēmumu, kad izmanto 10 dienu 
likvidācijas periodu; 
(d) vēsturiska apsekojuma periods vismaz vienu gadu, iz ņemot gad ījumu, kad 
īsāku apsekojuma periodu attaisno noz īmīgs pacēlums cenas nestabilit ātē; 
(e) atjaunin ājumi, ko nosaka tr īs mēnešu dati. 
18. Kompetent ās iestādes pieprasa, lai iekš ējais riska apr ēķina modelis aptvertu 
pietiekamu skaitu riska faktoru, lai savuk ārt aptvertu visu re ālās cenas risku. 
19. Kompetent ās iestādes var ļaut kredītiestādēm riska kategorij ās un starp t ām izmantot 
empīriskas korel ācijas, ja t ās atzīst, ka iest ādes korel āciju aprēķina sistēma ir 
nevainojama un to īsteno godpr ātīgi. 
20. Kred ītiestādei, kura izmanto iekš ējo modeļu pieeju, pieprasa atpaka ļejoši pārbaudīt 
modeļa rezultātus, izmantojot 20 dar ījumu partnerus lielu izlasi, ko nosaka reizi 
gadā. Šie darījumu partneri ietver 10 visliel ākos, ko kred ītiestāde nosaka pati saska ņā 
ar savu riska dar ījumu apm ēra aprēķina pieeju, un 10 citus, ko izv ēlas nejauši. 
Kredītiestādei par katru di enu un katru dar ījuma partneri ir j āsalīdzina faktisk ās 
izmaiņas riska dar ījumu vērtībā attiecībā uz darījuma partneri 1 dienas m ērogā ar 
aplēstajām izmaiņām riska dar ījumu vērtībā, izmantojot iekš ējo modeļu pieeju, ko 
aprēķina kā iepriekš ējās darba dienas beig ās. Izņēmums attiecas uz katru 
novērojumu, kuram faktisk ās izmaiņas riska dar ījumu apm ērā pārsniedz iekš ējā 
modeļa aplēsi. Atkarībā no izņēmumiem nov ērojumos attiec ībā uz 20 dar ījuma 
partneriem p ēdējās 250 darba dien ās (kas ietver 5000 nov ērojumus), iekš ējā modeļa 
aplēšu rezultātus palielina, izmantojot 1. tabul ā norādīto reizinātāju.  
1. tabula 
 
LV 86   LV Zona Izņēmumu skaits Reizinātājs 
Zaļā zona  0-99  1 
  100-119  1.13 
  120-139  1.17 
Dzeltenā zona  140-159  1.22 
  160-179  1.25 
  180-199  1.28 
Sarkanā zona  200 vai 
vairāk  1.33 
 
Veicot atpaka ļejošo pārbaudi, kred ītiestāde apstiprina, ka iz ņēmumi nekoncentr ējas 
tās riska dar ījumu apm ēros attiecībā uz vienu vai vair ākiem darījuma partneriem.  
21. Piln ībā pielāgoto riska dar ījuma vērtību (E*) kred ītiestādēm, kuras izmanto iekš ējo 
modeļu pieeju, apr ēķina ar šādu formulu: 
E* = max {0, [( ∑(E) - ∑(C)) + (iekš ējo modeļu aplēšu rezultāts x atbilstošs 
reizinātājs)]} 
Ja riska sv ērtās vērtības aprēķina saskaņā ar 78. – 83. panta 1. apakšieda ļu, E ir riska 
darījuma vērtība katram atseviš ķam līgumā noteiktam riska dar ījumu apm ēram, ko 
piemērotu, ja neb ūtu kredīta aizsardz ības. 
Ja riska sv ērtās vērtības un sagaid āmās zaudējumu vērtības aprēķina saskaņā ar 84. – 
89. pantu, E ir riska dar ījuma vērtība katram atseviš ķam līgumā noteiktam riska 
darījumu apm ēram, ko piem ērotu, ja neb ūtu kredīta aizsardz ības. 
C ir vērtspapīru vai pre ču aizņēmuma, pirkuma vai sa ņemtā apjoma pašreiz ējā tirgus 
vērtība, vai naudas aiz ņēmuma vai sa ņemtā apjoma v ērtība attiecībā uz katru š ādu 
riska darījumu apm ēru. 
∑(E) ir visu l īgumā paredzēto E summa 
∑(C) ir visu l īgumā paredzēto C summa. 
22. Apr ēķinot kapit āla prasības, izmantojot iekš ējos mode ļus, kredītiestādes izmanto 
iepriekšējās darba dienas mode ļa rezultātu. 
 
LV 87   LV 1.3.2. Riska sv ērtās vērtības un paredzamo zaud ējumu summu apr ēķināšana repo 
darījumiem un/vai v ērtspapīru vai pre ču aizdevumiem vai aiz ņēmumiem un/vai 
citiem ar kapit āla tirgu saist ītiem darījumiem, uz ko attiecas savstarp ējo prasījumu 
dzēšanas jumta l īgumi 
Standartiz ētā pieeja 
23. E*, kuru apr ēķina saskaņā ar 5. – 22. punktu, ņem par riska dar ījuma vērtību riska 
darījumu apm ēram ar dar ījuma partneri, k ā pamatā ir darījumi, uz kuriem attiecas 
savstarpējo prasījumu dzēšanas jumta l īgums 80. panta nol ūkā. 
IRP fondētā pieeja 
24. E*, kuru apr ēķina saskaņā ar 5. – 22. punktu, ņem par riska dar ījuma vērtību riska 
darījumu apm ēram ar dar ījuma partneri, k ā pamatā ir darījumi, uz kuriem attiecas 
savstarpējo prasījumu dzēšanas jumta l īgums VII pielikuma nol ūkā.  
1.4. Finanšu ķīla 
1.4.1. Finanšu ķīlu vienkāršā metode 
25. Finanšu ķīlu vienkārša metode ir pieejama tikai tad, ja riska sv ērto vērtību aprēķina 
saskaņā ar 78. – 83. pantu. Kred ītiestāde vienlaic īgi neizmanto gan finanšu ķīlu 
vienkāršo metodi, gan finanšu ķīlu vispārējo metodi. 
Novērtēšana 
26. Atbilstoši šai metodei atz ītai finanšu ķīlai piešķir vērtību, kas ir vien āda ar tās tirgus 
vērtību, kura noteikta saska ņā ar 2. daļas 6. punktu. 
Riska svērtās vērtības aprēķināšana 
27. Nosac īto riska pak āpi, kuru saska ņā ar 78. – 83. pantu piem ērotu, ja aizdev ējam būtu 
tiešs riska dar ījums ar ķīlas instrumentu, piem ēro tām prasību daļām, kuras ir 
nodrošinātas ar atzītās ķīlas tirgus v ērtību. Nodrošin ātās daļas nosacītā riska pak āpe 
ir vismaz 20 %, iz ņemot gad ījumus, kas noteikti 28. – 30. punkt ā. Riska dar ījumu 
apmēra atlikusī daļa saņem nosac īto riska pak āpi, ko piem ērotu nenodrošin ātam riska 
darījumu apm ēram ar dar ījuma partneri saska ņā ar 78. - 83. pantu.  
Repo darījumi un v ērtspapīru aizdevumi vai aiz ņēmumi 
28. Nosac īto riska pak āpi 0 % v ērtībā piemēro riska dar ījumu apm ēra nodrošin ātajai 
daļai, kā pamatā ir darījumi, kuri atbilst 59. un 60. punkt ā uzskaitītajiem krit ērijiem. 
Ja darījuma partneris nav galvenais tirgus dal ībnieks, piem ēro 10 % nosac īto riska 
pakāpi. 
Darījumi ar ārpusbiržas (OTC) atvasin ājumiem, uz ko attiecas ik dienas nov ērtējums 
pēc tirgus cenas 
29. Nosac īto riska pak āpi 0 % vērtībā atbilstoši nodrošin ājuma pak āpei piemēro riska 
darījumu vērtībām, kuras saska ņā ar III pielikumu nosaka atvasin ātajiem 
instrumentiem, kas uzskait īti IV pielikuma un kam piem ēr o  i k  d i e n a s  n o v ērtējumu 
 
LV 88   LV pēc tirgus cenas, kuri nodrošin āti ar naudu vai naudai piel īdzināmiem instrumentiem, 
ja nav val ūtu nesakrit ības. Nosac īto riska pak āpi 10 % v ērtībā līdz nodrošin ājuma 
pakāpei piemēro tādu darījumu riska dar ījumu vērtībām, kuri nodrošin āti ar centr ālo 
valdību vai centr ālo banku emit ētiem parāda vērtspapīriem, kuriem saska ņā ar 78. - 
83. pantu pieš ķirta 0 % nosac ītā riska pak āpe. 
Šā punkta vajadz ībām uzskata, ka „centr ālo valdību vai centr ālo banku emit ēti 
parāda vērtspapīri” ietver 
(a) parāda vērtspapīrus, ko emit ējušas reģionālās vai viet ējās varas iest ādes, ar 
kurām riska dar ījumus piel īdzina riska dar ījumiem ar centr ālo valdību, kuras 
jurisdikcij ā tās atrodas saska ņā ar 78. – 83. pantu; 
(b) parāda vērtspapīrus, ko emit ējušas starptautisk ās attīstības bankas, kur ām 
piemēro 0 % nosac īto riska pak āpi saskaņā ar 78. – 83. pantu vai t ā nolūkā; 
(c) parāda vērtspapīrus, ko emit ējušas starptautiskas organiz ācijas, kur ām piešķir 
0 % nosac īto riska pak āpi saskaņā ar 78. - 83. pantu. 
Citi darījumi 
30. Nosac īto riska pak āpi 0 % vērtībā var piem ērot tad, ja riska dar ījumu apm ērs un ķīla 
ir izteikti taj ā pašā valūtā un 
(a) ķīla ir nauda noguld ījumā vai naudai piel īdzināms instruments, vai ar ī 
(b) ķīla ir tādu parāda vērtspapīru veidā, ko emit ējušas centr ālās valdības vai 
centrālās bankas, kas var pretend ēt uz 0 % nosac īto riska pak āpi saskaņā ar 78. 
– 83. pantu, un t ās tirgus vērtība ir diskont ēta par 20 %. 
Šā punkta vajadz ībām uzskata, ka „centr ālo valdību vai centr ālo banku emit ēti 
parāda vērtspapīri” ietver par āda vērtspapīrus, kas nor ādīti iepriekš ējā pozīcijā. 
1.4.2. Finanšu ķīlu vispārējā metode 
31. Nov ērtējot finanšu ķīlu, lai piem ērotu finanšu ķīlu vispārējo metodi, ķīlas tirgus 
vērtībai piemēro „no sv ārstīguma izrietošas korekcijas”, k ā izklāstīts tālāk 35. – 
60. punkt ā, ņemot vērā cenas nestabilit āti. 
32. Iev ērojot val ūtu nesakrit ības nov ēršanu dar ījumos ar ārpusbiržas (OTC) 
atvasinājumiem, k ā izklāstīts 33. punkt ā, ja ķīla ir izteikta val ūtā, kura atš ķiras no 
valūtas, kurā ir izteikts atbilstošais riska dar ījumu apm ērs, ķīlai atbilstošajai no 
svārstīguma izrietošajai korekcijai pi evieno korekciju, kura atspogu ļo valūtas 
svārstīgumu, kā izklāstīts 35. – 60. punkt ā.  
33. Ja ir nesakrit ība starp ķīlas valūtu un nor ēķinu valūtu, attiecībā uz darījumiem ar 
ārpusbiržas (OTC) atvasin ājumiem, uz ko attiecas saska ņā ar III pielikumu 
kompetentu iest āžu atzīti savstarp ējo prasījumu dzēšanas jumta l īgumi, piem ēro no 
svārstīguma izrietošu korekciju, kura atspogu ļo valūtas svārstīgumu. Pat tad, ja 
darījumos, uz kuriem attiecas savstarp ējo prasījumu dzēšanas jumta l īgums, ir 
iesaistītas vairākas valūtas, piemēro tikai vienu no sv ārstīguma izrietošu korekciju. 
 
LV 89   LV (a) Kori ģēto vērtību aprēķināšana 
34. Ķīlas no sv ārstīguma izrietoši kori ģēto vērtību, kas ir j āņem vērā, aprēķina šādi 
visiem dar ījumiem, iz ņemot tos dar ījumus, uz kuriem attiecas atz īti savstarp ējo 
prasījumu dzēšanas jumta l īgumi, kuriem ir j āpiemēro 5. – 24. punkt ā izklāstītie 
noteikumi: 
CVA = C x (1-H C-HFX) 
Riska dar ījuma no sv ārstīguma izrietoši kori ģēto vērtību, kas ir j āņem vērā, aprēķina 
šādi: 
EVA = E x (1+H E), un darījumiem ar ārpusbiržas (OTC) atvasin ājumiem E VA = E. 
Riska dar ījuma piln ībā pielāgoto vērtību, kurā ņemts vērā gan svārstīgums, gan risku 
mazinoša ietekme, apr ēķina šādi: 
E* = max {0, [E VA - CVAM]}, 
kur 
E ir riska dar ījuma vērtība, kāda būtu noteikta attiec īgi saskaņā ar 78. – 83. pantu vai 
84. – 89. pantu, ja riska dar ījuma apm ērs netiktu nodrošin āts. 
EVA ir no svārstīguma izrietoši piel āgotā riska darījuma vērtība. 
CVA ir no svārstīguma izrietoši piel āgotā ķīlas vērtība. 
CVAM ir C VA , kas ir turpm āk pielāgota, novēršot jebkādu termiņu nesakrit ību saskaņā 
ar 4. daļas noteikumiem. 
HE ir no svārstīguma izrietoša korekcija, kas attiecin āma uz riska dar ījumu apm ēru 
(E), kuru apr ēķina saskaņā ar 35. – 60. punktu. 
HC ir no sv ārstīguma izrietoša korekcija, kas attiecin āma uz ķīlu, kuru apr ēķina 
saskaņā ar 35. – 60. punktu. 
HFX ir no svārstīguma izrietoša korekcija, kas attiecin āma uz val ūtu nesakrit ību, kuru 
aprēķina saskaņā ar 35. – 60. punktu. 
E* ir riska dar ījuma piln ībā pielāgotā vērtība, kurā ņemts vērā gan svārstīgums, gan 
risku mazinoša ietekme. 
(b) Piem ērojamo no sv ārstīguma izrietošo korekciju apr ēķināšana 
35. No sv ārstīguma izrietoš ās korekcijas var apr ēķināt divējādi: pēc uzraugu noteikto 
svārstību korekciju pieejas un p ēc pašu vērtējuma svārstību korekciju pieejas („pašu 
vērtējuma” pieejas). 
36. Kred ītiestāde var izv ēlēties izmantot uzraugu noteikto sv ārstību korekciju pieeju vai 
pašu vērtējuma pieeju neatkar īgi no izvēles, ko tā izdarījusi starp 78. – 83. pantu un 
84. – 89. pantu riska sv ērtās vērtības aprēķināšanai. Tom ēr, ja kred ītiestādes vēlas 
 
LV 90   LV izmantot pašu v ērtējuma pieeju, t ām šī pieeja ir j āattiecina uz visu instrumentu veidu 
diapazonu, iz ņemot neb ūtiskus portfe ļus, kam var izmantot uzraugu noteikto 
svārstību korekciju pieeju. 
Ja ķīlu veido vair āki atzīti posteņi, no sv ārstīguma izrietoš ā korekcija ir 
∑=
ii iHa H
, kur a i ir posteņa attiecība pret ķīlu kopum ā un H i ir no svārstīguma 
izrietošā korekcija, kas ir piem ērojama šim postenim. 
(i) Uzraugu noteikt ās svārstību korekcijas 
37. No sv ārstīguma izrietoš ās korekcijas, kas ir j āpiemēro saskaņā ar uzraugu noteikto 
svārstību korekciju pieeju (iev ērojot pārvērtēšanu ik dienas), ir t ādas, kā parādīts 2. - 
5. tabulā.  
NO SVĀRSTĪBĀM IZRIETOŠ ĀS KOREKCIJAS 
2. tabula 
Kredīta 
kvalitātes 
pakāpe, ar 
kuru saist īts 
parāda 
vērtspapīra 
kredīta 
novērtējums Atlikuša
is 
termiņš No svārstībām izrietoš ās 
korekcijas par āda 
vērtspapīriem, ko emit ējušas 
1. daļas 7. punkta b) 
apakšpunkt ā aprakst ītās 
juridiskās personas No svārstībām izrietoš ās korekcijas 
parāda vērtspapīriem, ko emit ējušas 
1. daļas 7. punkta c) un d) 
apakšpunkt ā aprakst ītās juridisk ās 
personas 
  20 
dienu 
likvidā
cijas 
periods 
(%) 10 dienu 
likvidāci
jas 
periods 
(%) 5 dienu 
likvidāci
jas 
periods 
(%) 20 dienu 
likvidācija
s periods 
(%) 10 dienu 
likvidācij
as periods 
(%) 5 dienu 
likvidācija
s periods 
(%) 
1 > 1 gads 0.707 0.5 0.354 1.414 1 0.707 
 > 1 ≤ 5 
gadi 2.828 2 1.414 5.657 4 2.828 
 > 5 gadi 5.657 4 2.828 11.314 8 5.657 
2-3 ≤ 1 gads 1.414 1 0.707 2.828 2 1.414 
 > 1 ≤ 5 
gadi 4.243 3 2.121 8.485 6 4.243 
 > 5 gadi 8.485 6 4.243 16.971 12 8.485 
4 ≤ 1 gads 21.213 15 10.607 N/A N/A N/A 
 
LV 91   LV  > 1 ≤ 5 
gadi 21.213 15 10.607 N/A N/A N/A 
 > 5 gadi 21.213 15 10.607 N/A N/A N/A 
3. tabula 
Kredīta 
kvalitātes 
pakāpe, ar 
kuru saist īts 
īstermiņa 
parāda 
vērtspapīra 
kredīta 
novērtējums No svārstībām izrietoš ās korekcijas 
parāda vērtspapīriem, ko emit ējušas 
1. daļas 7. punkta b) apakšpunkt ā 
aprakstītās juridisk ās personas ar 
īstermiņa kredīta novērtējumiem No svārstībām izrietoš ās korekcijas 
parāda vērtspapīriem, ko emit ējušas 
1. daļas 7. punkta c) un d) apakšpunkt ā 
aprakstītās juridisk ās personas ar 
īstermiņa kredīta novērtējumiem 
 
 20 dienu 
likvidācijas 
periods 
(%) 10 dienu 
likvidācijas 
periods 
(%) 5 dienu 
likvidācijas 
periods (%) 20 dienu 
likvidācijas 
periods (%) 10 dienu 
likvidācijas 
periods (%) 5 dienu 
likvidācijas 
periods (%) 
1 0.707 0.5 0.354 1.414 1 0.707 
2-3 1.414 1 0.707 2.828 2 1.414 
4. tabula 
Citi ķīlu vai riska dar ījumu veidi 
 20 dienu 
likvidācijas 
periods (%) 10 dienu 
likvidācijas 
periods (%) 5 dienu 
likvidācijas 
periods (%) 
Galvenā indeksa pašu kapit āls, 
galvenā indeksa konvert ējamās 
obligācijas 21.213 15 10.607 
Cits pašu kapit āls vai 
konvertējamās obligācijas atzītas 
biržas sarakst ā 35.355 25 17.678 
Nauda 0 0 0 
Zelts 21.213 15 10.607 
5. tabula 
No svārstīguma izrietoša korekcija val ūtu nesakrit ībai 
20 dienu likvid ācijas periods 20 dienu likvid ācijas periods 5 dienu likvid ācijas periods 
 
LV 92   LV (%) (%) (%) 
11.314 8 5.657 
38. Likvid ācijas periods nodrošin ātiem aizdevumiem ir 20 darba dienas. Likvid ācijas 
periods repo dar ījumiem (iz ņemot to, cikt āl šādi darījumi ietver pre ču vai garant ēto 
tiesību attiecībā uz precēm nodošanu) un v ērtspapīru aizdevumiem vai aiz ņēmumiem 
ir 5 darba dienas. Likvid ācijas periods citiem ar kapit āla tirgu saist ītiem darījumiem 
ir 10 darba dienas. 
39. Kred īta kvalitātes pakāpe, ar kuru ir saist īts parāda vērtspapīra kredīta novērtējums, 
2. - 5. tabul ā un 40. - 42. punkt ā ir kredīta kvalitātes pakāpe, kuru kompetent ās 
iestādes nosaka k ā saistāmu ar ārējo kredīta novērtējumu saska ņā ar 78. – 83. pantu. 
Šajā nolūkā piemēro arī 1. daļas 10. punktu. 
40. Neatbilstošiem v ērtspapīriem, kurus aizdod vai p ārdod repo dar ījumos vai 
vērtspapīru aizdevumos vai aiz ņēmumos, no sv ārstīguma izrietoš ā korekcija ir t āda 
pati, kā ārpus ofici ālā saraksta esošiem kapit āla vērtspapīriem atzītā biržā. 
41. Atbilstoš ām vienībām ieguld ījumu fondos no sv ārstīguma izrietoš ā korekcija ir 
visaugstākā no svārstīguma izrietoš ā korekcija, k ādu, ņemot vērā darījuma 
likvidācijas periodu, k ā precizēts 38. punkt ā, piemērotu jebk āda veida akt īviem, 
kuros fondam ir ties ības veikt ieguld ījumus. 
42 Iest āžu emitētiem parāda vērtspapīriem, kam nav pieš ķirts kredītreitings un kuri 
atbilst 1. da ļas 8. punkt ā minētajiem piem ērotības kritērijiem, no sv ārstīguma 
izrietošā korekcija ir t āda pati, k ā vērtspapīriem, kurus emit ē iestādes vai uz ņēmumi 
ar ārējo kredīta novērtējumu, kas saist āms ar 2. vai 3. kvalit ātes pakāpi. 
(ii) No sv ārstīguma izrietošo korekciju pašu nov ērtējums 
43. Kompetent ās iestādes var at ļaut iestādēm, kuras atbilst 48. – 57. punkt ā izklāstītajām 
prasībām, izmantot pašu nov ērtējumu, apr ēķinot no sv ārstīguma izrietoš ās 
korekcijas, kas piem ērojamas ķīlai un riska dar ījumiem.  
44. Ja par āda vērtspapīriem ir atz ītas ārējās kredītu novērtēšanas iest ādes piešķirts 
kredīta novērtējums, kas ir l īdzvērtīgs ieguldījumu pak āpei vai lab āks, kompetent ās 
iestādes var at ļaut kredītiestādēm aprēķināt no svārstīguma izrietoš ās korekcijas 
katrai vērtspapīru kategorijai.  
45. Nosakot attiec īgās kategorijas, kred ītiestādes ņem vērā vērtspapīra emitenta veidu, 
vērtspapīru ārējo kredīta novērtējumu, to atlikušo termi ņu un to main īto termiņu. 
Svārstīguma apl ēsēm ir jāraksturo v ērtspapīri, kurus kred ītiestāde iekļāvusi 
attiecīgajā kategorij ā. 
46. Par āda vērtspapīriem, kam ir atz ītas ārējās kredītu novērtēšanas iest ādes piešķirts 
kredīta novērtējums, kas ir l īdzvērtīgs zemākam līmenim par ieguld ījumu pak āpi, un 
citām piemērotām ķīlām no svārstīguma izrietoš ās korekcijas ir j āaprēķina katram 
postenim atseviš ķi. 
 
LV 93   LV 47. Kred ītiestādēm, kuras izmanto pašu nov ērtējuma pieeju, ķīlas svārstīgums vai 
ārvalstu val ūtu nesakrit ība ir jāaplēš, neņemot vērā nekādu korel āciju starp 
nenodrošin āto riska dar ījumu, ķīlu un/vai mai ņas kursiem.  
Kvantitatīvie kritēriji 
48. Apr ēķinot no sv ārstīguma izrietoš ās korekcijas, izmanto p ārskata datu 99 % 
uzticamību ar precizit āti līdz vienam ciparam (aiz komata). 
49. Likvid ācijas periods nodrošin ātiem aizdevumiem ir 20 darba dienas; repo 
darījumiem, iz ņemot to, cikt āl šādi darījumi ietver pre ču vai garant ēto tiesību 
attiecībā uz precēm nodošanu, un v ērtspapīru aizdevumiem vai aiz ņēmumiem tas ir 
5 darba dienas; un 10 darba dienas citiem ar kapit āla tirgu saist ītiem darījumiem.  
50. Kred ītiestādes var izmantot no sv ārstīguma izrietošo korekciju skait ļus, kas 
aprēķināti īsākiem vai gar ākiem likvid ācijas periodiem, kas ir apr ēķināti, 
pamatojoties uz 49. punkt ā minēto likvid ācijas periodu attiec īgajam dar ījuma 
veidam, izmantojot laika kvadr ātsaknes formulu: 
N M N M TTH H /= 
kur T M ir attiecīgais likvid ācijas periods; 
HM ir no svārstīguma izrietoš ā korekcija attiec īgajā likvidācijas period ā; 
HN ir no svārstīguma izrietoš ā korekcija, kuras pamat ā ir likvidācijas periods T N. 
51. Kred ītiestādes ņem vērā zemākas kvalit ātes aktīvu nelikvidit āti. Likvid ācijas periodu 
pielāgo augšup gad ījumos, kad ir šaubas par ķīlas likvidit āti. Tās arī konstatē, ja 
vēsturiskie dati nor āda pārāk zemu iesp ējamo svārstīgumu, piem ēram, piesaist ītās 
valūtas gadījumā. Šādiem gadījumiem piem ēro stresa scen āriju. 
52. V ēsturiskā apsekojuma periods (izlases periods) no sv ārstīguma izrietošo korekciju 
aprēķināšanai ir vismaz viens gads. Kred ītiestādēm, kuras v ēsturiskā apsekojuma 
periodam izmanto sv ērumu shēmu vai citas metodes, efekt īvais apsekojuma periods 
ir vismaz viens gads (proti, atseviš ķu apsekojumu vid ējā svērtā laika aizture ir ne 
mazāk kā 6 mēneši). Kompetent ās iestādes var ar ī pieprasīt kredītiestādei aprēķināt 
tās no svārstīguma izrietoš ās korekcijas, izmantojot īsāku apsekojuma periodu ja, p ēc 
kompetento iest āžu ieskatiem, to attaisno noz īmīgs pacēlums cenas nestabilit ātē. 
53. Kred ītiestādes atjaunina savus datus ne ret āk kā reizi trijos m ēnešos, kā arī pārvērtē 
tos ikreiz, kad tirgus cenas ir pak ļautas būtiskām izmaiņām. Tas noz īmē, ka no 
svārstīguma izrietoš ās korekcijas apr ēķina vismaz reizi trijos m ēnešos.  
Kvalitatīvie kritēriji 
54. Sv ārstīguma apl ēses izmanto kred ītiestādes ikdienas riska vad ības proces ā, tostarp 
saistībā ar tās iekšējiem riska dar ījumu apm ēra ierobežojumiem. 
55. Ja likvid ācijas periods, ko kred ītiestāde izmanto sav ā ikdienas riska vad ības proces ā, 
ir garāks nekā šajā daļā noteikts attiec īgajam dar ījuma veidam, kred ītiestādes no 
 
LV 94   LV svārstīguma izrietoš ās korekcijas apr ēķina augšupv ērsti saska ņā ar 50. punkt ā 
norādīto laika kvadr ātsaknes formulu. 
56. Kred ītiestāde ir izveidojusi proced ūras, lai uzraudz ītu un nodrošin ātu atbilst ību 
iekšējai politikai, kas dokument āri apstiprin āta, un kontroli no sv ārstīguma izrietošo 
korekciju apl ēšu sistēmas darb ībai un šādu aplēšu iestrādāšanai tās riska vad ības 
procesā.  
57. Kred ītiestādes no sv ārstīguma izrietošo korekciju apl ēšu sistēmas neatkar īgu 
pārskatu regul āri veic pašas kred ītiestādes iekšējās revīzijas proces ā. Vismaz reizi 
gadā tiek pārskatīta visa sist ēma no svārstīguma izrietošo korekciju apr ēķināšanai un 
šo aplēšu iestrādāšanai tās riska vad ības proces ā, un tajā aplūko vismaz š ādus 
aspektus: 
(a) no sv ārstīguma izrietošo korekciju apl ēšu iestrādāšana ikdienas riska vad ības 
procesā; 
(b) visu noz īmīgo izmaiņu no svārstīguma izrietošo korekciju apr ēķina proces ā 
apstiprināšana; 
(c) no sv ārstīguma izrietošo korekciju apr ēķina sistēmas vadībā izmantoto datu 
avotu konsekvences, savlaic īguma un ticam ības, ieskaitot š ādu datu avotu 
neatkarību, pārbaude; 
(d) svārstīguma pieņēmumu precizit āte un atbilst ība. 
(iii) No sv ārstīguma izrietošo korekciju augšupv ērsts aprēķins 
58. No sv ārstīguma izrietoš ās korekcijas, kas min ētas 37. – 42. punkt ā, ir no svārstīguma 
izrietošās korekcijas, kuras ir j āpiemēro ikdienas p ārvērtējumam. L īdzīgi, ja 
kredītiestāde izmanto no sv ārstīguma izrietošo korekciju pašu nov ērtējumu saska ņā 
ar 43. – 57. punktu, t ās vispirms ir j āaprēķina, pamatojoties uz ikdienas 
pārvērtējumu. Ja p ārvērtēšana notiek ret āk nekā reizi dien ā, piemēro lielākas no 
svārstīguma izrietoš ās korekcijas. T ās aprēķina, augšupv ērsti aprēķinot no 
svārstīguma izrietošo korekciju ikdienas p ārvērtējumu, izmantojot š ādu laika 
kvadrātsaknes formulu: 
MM R
MTT N HH)1 (−+=
 
kur 
H ir piem ērojamā no svārstīguma izrietoš ā korekcija 
HM ir no sv ārstīguma izrietoš ā korekcija, ja notiek ikdienas p ārvērtēšana 
NR ir faktiskais darba dienu skaits starp p ārvērtēšanām 
TM ir likvidācijas periods attiec īgajam dar ījuma veidam. 
(iv) Nosac ījumi 0 % no sv ārstīguma izrietoš ās korekcijas piem ērošanai  
 
LV 95   LV 59. Saist ībā ar repo dar ījumiem un v ērtspapīru aizdevumiem vai aiz ņēmumiem, ja 
kredītiestāde izmanto uzraugu noteikto sv ārstību korekciju pieeju vai pašu v ērtējuma 
svārstību korekciju pieeju un ja ir iev ēroti a) līdz h) apakšpunkt ā izklāstītie 
nosacījumi, kompetent ās iestādes var at ļaut kred ītiestādēm nepiem ērot no 
svārstīguma izrietoš ās korekcijas, ko apr ēķina saska ņā ar 35. – 58. punktu, un to 
vietā piemērojot 0 % no sv ārstīguma izrietošo korekciju. Š ī iespēja nav pieejama 
attiecībā uz kredītiestādēm, kuras izmanto iekš ējo modeļu pieeju, kas min ēta 12. – 
22. punkt ā. 
(a) Gan riska dar ījums, gan ķīla ir nauda vai v ērtspapīri, uz kuriem attiecas 1. da ļas 
7. punkta b) apakšpunkts.  
(b) Gan riska dar ījums, gan ķīla ir izteikti taj ā pašā valūtā.  
(c) Vai nu dar ījuma termi ņš nav ilgāks par vienu dienu, vai ar ī riska dar ījumam un 
ķīlai katru dienu piem ēro novērtējumu pēc tirgus cenas vai maržas 
pārskatīšanu. 
(d) Uzskata, ka laiks starp p ēdējo ķīlas novērtējumu pēc tirgus cenas pirms tam, 
kad darījuma partneris nav p ārskatījis maržu, un ķīlas likvid āciju ir ne vair āk 
kā četras darba dienas. 
(e) Dar ījumu īsteno norēķinu sistēmā, kas ir droša sist ēma šāda veida dar ījumam. 
(f) Dokumenti, kas attiecas uz l īgumu, ir standarta tirgus dokumenti repo 
darījumiem vai v ērtspapīru aizdevumiem, vai aiz ņēmumiem saist ībā ar 
attiecīgajiem vērtspapīriem. 
(g) Ja dar ījumu regul ē dokumenti, kuros preciz ēts, ka tad, ja dar ījuma partneris 
neizpilda saist ības nodrošin āt naudu vai v ērtspapīrus, vai nodrošin āt maržu, vai 
citādi nepilda saist ības, darījums ir tūlīt pārtraucams.  
(h) Kompetent ās iestādes uzskata dar ījuma partneri par „galveno tirgus 
dalībnieku”. Galvenie tirgus dal ībnieki var ietvert š ādas juridiskas personas: 
– juridiskās personas, kas min ētas 1. daļas 7. panta b) apakšpunkt ā, ar kurām 
veiktajiem riska dar ījumiem saska ņā ar 78. – 83. pantu pieš ķir 0 % nosac īto 
riska pakāpi,  
– iestādes,  
– citas finanšu sabiedr ības (tostarp apdrošin āšanas sabiedr ības), ar kur ām 
veiktajiem riska dar ījumiem saska ņā ar 78. – 83. pantu pieš ķir 20 % nosac īto 
riska pak āpi, ja kred ītiestādēm, kuras apr ēķina riska sv ērto vērtību un 
paredzam ās zaudējumu summas, nav atz ītas ārējās kredītu novērtēšanas 
iestādes piešķirta kredīta novērtējuma un ja t ās iekšēji ir novērtētas kā tādas, 
kurām ir saist ību nepild īšanas varb ūtība, kas ir l īdzvērtīga tai, kura ir saist āma 
ar kompetento iest āžu noteiktu ārējo kredītu novērtēšanas iest āžu piešķirtiem 
kredīta novērtējumiem, kas ir saist āmi ar kred īta kvalit ātes 2. vai 
augstāku pakāpi saskaņā ar noteikumiem par nosac īto riska pak āpi riska 
darījumiem ar uz ņēmumiem saska ņā ar 78. – 83. pantu, 
 
LV 96   LV – regulēti ieguldījumu fondi, uz kuriem attiecas kapit āla vai par ādsaistību 
koeficienta pras ības, 
– regulēti pensiju fondi un 
– atzītas klīringa organiz ācijas. 
60. Ja kompetenta iest āde atļauj piemērot 59. punkt ā izklāstīto režīmu repo dar ījumiem 
vai vērtspapīru aizdevumiem vai aiz ņēmumiem ar v ērtspapīriem, kurus emit ējusi tās 
valsts vald ība, tad citas kompetent ās iestādes var izv ēlēties atļaut to jurisdikcij ā 
esošajām kredītiestādēm pieņemt tādu pašu pieeju tiem pašiem dar ījumiem. 
(c) Riska sv ērtās vērtības un paredzamo zaud ējumu summas apr ēķināšana 
Standartiz ētā pieeja 
61. E*, ko apr ēķina saskaņā ar 34. punktu, uzskata par riska dar ījuma vērtību 80. panta 
nolūkā. 
IRP fondētā pieeja 
62. LGD* (zaud ējumi, kas var rasties saist ību nepild īšanas gad ījumā), ko apr ēķina 
saskaņā ar šo punktu, uzskata par LGD VII pielikuma nol ūkā. 
LGD* = Max {0, LGD x [(E*/E]}  
kur 
LGD ir zaud ējumi, kas var rasties saist ību nepild īšanas gad ījumā, kurus saska ņā ar 
84. – 89. pantu piem ērotu riska dar ījumam, ja riska dar ījums nebūtu nodrošin āts, 
E ir riska dar ījuma vērtība saskaņā ar 84. – 89. pantu, 
E*, kas apr ēķināts saskaņā ar 34. punktu. 
1.5. Cita piem ērota ķīla 84. - 89. pantam 
1.5.3. Nov ērtēšana 
(a) Nekustam ā īpašuma ķīla 
63. Īpašumu tirgus v ērtības apmērā vai zem āk novērtē neatkarīgs vērtētājs. Savuk ārt 
tajās dalībvalstīs, kuras likumos vai noteikumos ir defin ējušas stingrus hipotek ārās 
vērtības novērtēšanas krit ērijus, neatkar īgs vērtētājs īpašumu var nov ērtēt hipotekārās 
vērtības apmērā vai zemāk. 
64. Tirgus v ērtība ir novērtētā summa, par k ādu īpašumu var ētu apmain īt starp labpr ātīgu 
pārdevēju un labpr ātīgu pircēju novērtēšanas dien ā nesaistītu pušu dar ījumu 
nosacījumiem atbilstoš ā darījumā pēc pienācīga piedāvājuma, kur abas puses ir 
rīkojušās zinoši, piesardz īgi un bez piespiešanas. Tirgus v ērtību dokument ē 
pārredzamā un skaidr ā veidā. 
 
LV 97   LV 65. Hipotek ārā vērtība ir īpašuma v ērtība, kas noteikta, pietiekami nov ērtējot īpašuma 
pārdošanas iesp ējas nākotnē, ņemot vērā noturīgus ilgtermi ņa aspektus, parastos un 
vietējos tirgus nosac ījumus, īpašuma pašreiz ējo izmantojumu un citu t ā iespējamu 
izmantojumu. Hipotek ārās vērtības noteikšan ā spekulatīvos elementus ne ņem vērā. 
Hipotekāro vērtību dokument ē pārredzamā un skaidr ā veidā.  
66. Ķīlas vērtība ir tirgus v ērtība vai hipotek ārā vērtība, kas ir pien ācīgi samazin āta, 
atspoguļojot 2. da ļas 8. punkt ā pieprasītās uzraudz ības rezult ātus un ņemot vērā 
jebkādas prasības par īpašumu. 
(b) Pirc ēju parādi 
67. Pirc ēju parādu vērtība ir pircēju parādu summa. 
(c) Citas fizisk ās ķīlas 
68. Īpašumu nov ērtē pēc tā tirgus v ērtības, proti, p ēc novērtētās summas, par k ādu 
īpašumu var ētu apmain īt starp labpr ātīgu pārdevēju un labpr ātīgu pircēju 
novērtēšanas dien ā nesaistītu pušu dar ījumu nosac ījumiem atbilstoš ā darījumā. 
1.5.2. Riska sv ērtās vērtības un paredzamo zaud ējumu summas apr ēķināšana 
(a) Visp ārējs režīms 
69. LGD* (zaud ējumi, kas var rasties saist ību nepild īšanas gad ījumā), ko apr ēķina 
saskaņā ar 70. – 73. punktu, uzskata par LGD VII pielikuma nol ūkā. 
70. Ja ķīlas vērtības (C) attiec ība pret riska dar ījuma vērtību (E) ir zem āka par C* 
sliekšņa līmeni (piepras ītais minim ālā riska dar ījuma nodrošin ājuma līmenis), k ā 
noteikts 6. tabul ā, LGD* ir LGD, kas VII pielikum ā noteikts nenodrošin ātiem riska 
darījumiem ar dar ījuma partneri. 
71. Ja ķīlas vērtības attiec ība pret riska dar ījuma vērtību pārsniedz otro, augst āko C* 
sliekšņa līmeni (proti, piepras īto nodrošin ājuma līmeni, lai piln ībā saņemtu LGD 
atzīšanu), kā noteikts 6. tabul ā, LGD* ir t āds, kā noteikts turpm āk dotajā tabulā. 
72. Šaj ā nolūkā, ja piepras ītais nodrošin ājuma līmenis C** attiec ībā uz ķīlu kopum ā nav 
sasniegts, riska dar ījumu uzskata par diviem riska dar ījumiem – to da ļu, kurai ir 
sasniegts piepras ītais nodrošin ājuma līmenis C**, un atlikušo da ļu. 
73. T ālāk 6. tabul ā ir norādīts piemērojamais LGD* un piepras ītie nodrošin ājuma līmeņi 
riska darījumu nodrošin ātajām daļām. 
6. tabula 
LGD minimums riska dar ījumu nodrošin ātajai daļai 
 LGD* augst āka 
ranga pras ībām 
vai iespējamām 
prasībām LGD* 
pakārtotām 
prasībām vai 
iespējamām 
prasībām Pieprasītais riska 
darījuma 
minimālais 
nodrošinājuma 
līmenis (C*) Pieprasītais riska 
darījuma 
minimālais 
nodrošinājuma 
līmenis (C**) 
 
LV 98   LV Pircēju parādi 35 % 65 % 0 % 125 % 
Apdzīvojamais 
nekustamais 
īpašums/ 
komerciālais 
nekustamais 
īpašums 35 % 65 % 30 % 140 % 
Pārējās ķīlas 40 %  70 % 30 % 140 % 
 
Izņēmuma kārtā kompetent ās iestādes līdz 2012. gada 31. decembrim var, iev ērojot 
norādītos nodrošin ājuma līmeņus, 
(a) atļaut kredītiestādēm piemērot 30 % LGD augst āka ranga riska dar ījumiem 
komerciāla nekustam ā īpašuma izpirkumnomas veid ā un 
(b) atļaut kredītiestādēm piemērot 35 % LGD augst āka ranga riska dar ījumiem 
iekārtu izpirkumnomas veid ā. 
Minētā perioda beig ās šo izņēmumu pārskata.  
(b) Alternat īvs režīms nekustam ā īpašuma ķīlai 
74. Iev ērojot šā punkta un 75. punkta pras ības un k ā alternatīvu 69. – 73. punkt ā 
minētajam rež īmam dal ībvalsts kompetent ās iestādes var at ļaut kredītiestādēm 
piemērot 50 % nosac īto riska pak āpi tai riska dar ījuma daļai, kura ir piln ībā 
nodrošināta ar apdz īvojamo nekustamo īpašumu vai komerci ālo nekustamo īpašumu, 
kas atrodas dal ībvalsts teritorij ā, ja tām ir pier ādījumi, ka attiec īgie tirgi ir labi 
attīstīti un seni un ka zaud ējumu daļas aizdevumiem, kuri nodrošin āti attiecīgi ar 
apdzīvojamo nekustamo īpašumu vai komerci ālo nekustamo īpašumu, nep ārsniedz 
šādas robežas: 
(a) līdz 50 % no tirgus v ērtības (vai attiec īgā gadījumā 60 % no hipotek ārās 
vērtības, ja t ā ir zemāka) nedrīkst pārsniegt 0,3 % no neatmaks ātajiem 
apdzīvojamā nekustam ā īpašuma vai komerci ālā nekustam ā īpašuma 
aizdevumiem konkr ētajā gadā; 
(b) kop ējie zaudējumi no aizdevumiem, kas nodrošin āti attiecīgi ar apdz īvojamo 
nekustamo īpašumu vai komerci ālo nekustamo īpašumu, nedr īkst pārsniegt 
neatmaks ātos aizdevumus, kuri nodrošin āti ar attiec īgā veida nekustamo 
īpašumu, konkr ētajā gadā.  
75. Ja konkr ētā gadā nav izpild īts kāds no 74. punkta nosac ījumiem, ties ības izmantot šo 
režīmu izbeidzas l īdz brīdim, kad n ākamajā gadā šie nosac ījumi ir izpild īti.  
76. Kompetent ās iestādes, kuras neat ļauj izmantot 73. punkt ā minēto režīmu, var at ļaut 
kredītiestādēm piemērot šajā režīmā pieļaujamās nosacītās riska pak āpes riska 
darījumiem, kuri nodrošin āti attiecīgi ar apdz īvojamo nekustamo īpašumu vai 
 
LV 99   LV komerciālo nekustamo īpašumu, kas atrodas to dal ībvalstu teritorij ā, kuru 
kompetent ās iestādes atļauj izmantot šo rež īmu, ar tiem pašiem nosac ījumiem, kas ir 
spēkā noteiktajā dalībvalstī. 
1.6. Riska sv ērtās vērtības un paredzamo zaud ējumu summas apr ēķināšana 
jauktiem ķīlu portfeļiem 
77. Ja riska sv ērto vērtību un paredzamo zaud ējumu vērtību aprēķina saska ņā ar 84. – 
89. pantu un riska dar ījums ir nodrošin āts gan ar naudas ķīlu, gan ar citu piem ērotu 
ķīlu, LGD* (zaud ējumi, kas var rasties saist ību nepild īšanas gad ījumā), ko uzskata 
par LGD VII pielikuma nol ūkā, aprēķina šādi. 
78. Kred ītiestādei pieprasa sadal īt riska dar ījuma apm ēra no sv ārstīguma izrietoši 
koriģēto vērtību (proti, v ērtību, kuru ieg ūst, piemērojot no sv ārstīguma izrietošo 
korekciju, k ā noteikts 34. punkt ā) daļās, ko katru sedz tikai viena veida ķīla. Proti, 
kredītiestādei ir jāsadala riska dar ījuma apm ērs, attiecīgi iegūstot daļu, kuru sedz 
piemērota finanšu ķīla, daļu, kuru sedz pirc ēju parādi, daļas, kuras sedz apdz īvojamā 
nekustam ā īpašuma ķīla un/vai komerci ālā nekustam ā īpašuma ķīla, daļu, kuru sedz 
citas piem ērotas ķīlas, un nenodrošin āto daļu.  
79. LGD* katrai riska dar ījuma apm ēra daļai aprēķina atseviš ķi saskaņā ar attiecīgiem šā 
pielikuma noteikumiem.  
1.7. Cita fond ētā kredīta aizsardz ība 
1.7.1.Noguld ījumi trešo personu iest ādēs 
80. Ja ir izpild īti 2. daļas 12. punkta nosac ījumi, kred īta aizsardz ību, uz kuru attiecas 
1. daļas 23. punkta noteikumi, treš ās personas iest āde var uzskat īt par galvojumu. 
1.7.2. Aizdev ējā kredītiestādē ieķīlātās dzīvības apdrošin āšanas polises 
81. Ja ir izpild īti 2. daļas 13. punkta nosac ījumi, kred īta aizsardz ību, uz kuru attiecas 
1. daļas 24. punkta noteikumi, var uzskat īt par galvojumu, ko sniedz dz īvības 
apdrošināšanas sabiedr ība. Atzītā kredīta aizsardz ības vērtība ir dz īvības 
apdrošināšanas polises l īguma laušanas gad ījumā izmaksājamā summa. 
1.7.3. P ēc pieprasījuma atpirktie iest ādes instrumenti 
82. Instrumentus, kuri ir piem ēroti saska ņā ar 1. daļas 25. punktu, emitentiest āde uzskata 
par galvojumu.  
83. Šaj ā nolūkā atzītā kredīta aizsardz ības vērtība ir šāda: 
(a) ja instrumentu atpirks par t ā nominālvērtību, aizsardz ības vērtība ir attiec īgā 
summa; 
(b) ja instrumentu atpirks par tirgus v ērtību, aizsardz ības vērtība ir tāda 
instrumenta v ērtība, kas nov ērtēts tādā pat veid ā kā parāda vērtspapīri, kas 
noteikti 1. da ļas 8. punkt ā. 
 
LV 100   LV 2. N EFONDĒTĀ KREDĪTA AIZSARDZ ĪBA 
2.1. Nov ērtēšana 
84. Nefond ētās kredīta aizsardz ības vērtība (G) ir summa, ko aizsardz ības nodrošin ātājs 
ir apņēmies samaks āt, ja aizņēmējs nepilda saist ības vai nemaks ā, vai citu noteiktu 
kredīta notikumu gad ījumā. Kredītu atvasin āto instrumentu gad ījumā, kuri kā kredīta 
notikums neietver t āda pamata noteikuma p ārstrukturēšanu, kur ā iekļauta 
pamatsummas, procentu vai maksu atlaišana vai termi ņa pagarin āšana, kā rezultātā 
rodas kred īta zaudējumu gad ījums (piem ēram, vērtības korekcija, v ērtības korekcijas 
vai līdzīga debeta piem ērošana pe ļņas un zaud ējumu pārskatam), kred īta aizsardz ības 
vērtību, ko apr ēķina saskaņā ar šā punkta pirmo teikumu, samazina par 40 %. 
85. Ja nefond ēto kredīta aizsardz ību izsaka val ūtā, kas atšķiras no val ūtas, kurā ir izteikts 
riska dar ījums (val ūtu nesakrit ība), kred īta aizsardz ības vērtību samazina, š ādi 
piemērojot no sv ārstīguma izrietošo korekciju H FX: 
G* = G x (1-H FX) 
kur 
G ir kredīta aizsardz ības nomin ālā vērtība,  
G* ir G, kas ir piel āgots, novēršot jebkādu ārvalstu val ūtas risku, un 
Hfx ir no sv ārstīguma izrietoš ā korekcija, lai nov ērstu jebkādu valūtas nesakrit ību 
starp kred īta aizsardz ību un atbilstošaj ām saistībām. 
Ja valūtu nesakrit ības nav, 
G* = G 
86. No sv ārstīguma izrietoš ās korekcijas, kas ir piem ērojamas jebk ādas valūtu 
nesakritības novēršanai, var apr ēķinot, pamatojoties uz uzraugu noteikto sv ārstību 
korekciju pieeju vai pašu nov ērtējuma pieeju, k ā minēts 35. - 58. punkt ā. 
2.2. Riska sv ērtās vērtības un paredzamo zaud ējumu summas apr ēķināšana 
2.2.1. Da ļēja aizsardz ība – sadal īšana laidienos 
87. Ja kred ītiestāde pārvieto aizdevuma riska da ļu vienā vai vairākos laidienos, piem ēro 
94. – 101. pantu. B ūtiskuma krit ērijus maks ājumiem, zem kuriem zaud ējumu 
gadījumā maksājumus neveic, uzskata par l īdzvērtīgiem saglab ātajām pirmās kārtas 
zaudējumu pozīcijām, ka arī uzskata, ka tie rada laidienos p ārvietotu risku. 
2.2.2. Standartiz ētā pieeja 
(a) Pilna aizsardz ība 
88. 80. panta nol ūkā g ir nosac ītā riska pak āpe, kuru pieš ķir riska dar ījumam, kurš ir 
pilnībā aizsargāts ar nefond ēto aizsardz ību (G A), 
 
LV 101   LV kur 
g ir nosac ītā riska pak āpe riska dar ījumiem ar aizsardz ības nodrošin ātāju, kā noteikts 
78. – 83. pant ā; un 
GA i r  G *  v ērtība, ko apr ēķina saska ņā ar 85. punktu, kuru turpm āk pielāgo, lai 
novērstu jebkādu termiņu nesakrit ību, kā noteikts 4. da ļā.  
(b) Da ļēja aizsardz ība – vienāds rangs 
89. Ja aizsarg ātā summa ir maz āka nekā riska dar ījuma vērtība un aizsarg ātajai un 
neaizsarg ātajai daļai ir vien āds rangs, proti, kred ītiestāde un aizsardz ības 
nodrošinātājs zaudējumus dala proporcion āli, ir pie ļaujams proporcion āls 
statūtkapitāla atvieglojums. Riska sv ērto vērtību 80. panta nol ūkā aprēķina pēc šādas 
formulas: 
(E-G A) x r + G A x g 
kur 
E* ir riska dar ījuma vērtība; 
GA i r  G *  v ērtība, ko apr ēķina saska ņā ar 85. punktu, kuru turpm āk pielāgo, lai 
novērstu jebkādu termiņu nesakrit ību, kā noteikts 4. da ļā; 
r ir nosacītā riska pak āpe riska dar ījumiem ar par ādnieku, kā noteikts 78. – 83. pant ā; 
g ir nosac ītā riska pak āpe riska dar ījumiem ar aizsardz ības nodrošin ātāju, kā noteikts 
78. – 83. pant ā;  
(c) Suver ēni galvojumi 
90. Kompetent ās iestādes var attiecin āt VI pielikuma 4. – 6. punkt ā paredzēto režīmu uz 
riska darījumiem vai riska dar ījumu daļām, kurām galvojumu sniedz centr ālā valdība 
vai centrālā banka, ja garantija ir izteikta aiz ņēmēja vietējā valūtā un riska dar ījumu 
fondē šajā valūtā. 
2.2.3. IRP fond ētā pieeja 
Pilna aizsardz ība / Daļēja aizsardz ība – vienāds rangs 
91. Riska dar ījuma nodrošin ātajai daļai (pamatojoties uz kred īta aizsardz ības pielāgoto 
vērtību G A), PD VII pielikuma 2. da ļas nolūkā var būt aizsardz ības nodrošin ātāja PD 
vai PD starp aiz ņēmēja PD un galvot āj a  P D ,  j a  u z s k a t a ,  k a  p i l n īga aizstāšana nav 
garantēta. Pakārtotu riska dar ījumu un nepak ārtotas nefond ētās aizsardz ības 
gadījumā LGD, kas piem ērojams VII pielikuma 2. da ļas nolūkā, var būt LGD, kas 
saistāms ar augst āka ranga pras ībām.  
92. Jebkurai riska dar ījuma nenodrošin ātai daļai PD ir aiz ņēmēja PD un LGD ir 
atbilstošā riska darījuma LGD. 
 
LV 102   LV 93. G A ir G* vērtība, ko apr ēķina saskaņā ar iepriekš min ēto 85. punktu, kuru turpm āk 
pielāgo, lai nov ērstu jebkādu termiņu nesakrit ību, kā noteikts 4. da ļā. 
 
LV 103   LV 4. daļa – Termi ņu nesakrit ība 
1. Riska svērtās vērtības aprēķināšanas nolūkā, ja kredīta aizsardz ības atlikušais termi ņš 
ir mazāks nekā aizsargātā riska dar ījuma termi ņš, rodas termi ņu nesakrit ība. 
Aizsardzību atlikušajam termi ņam, kas ir maz āks nekā trīs mēneši, kuras termi ņš ir 
mazāks nekā atbilstošā riska darījuma termi ņš, neatzīst.  
2. Ja pastāv termiņu nesakrit ība, kredīta aizsardz ību neatzīst, ja 
(a) aizsardz ības sākotnējais termiņš ir mazāks nekā 1 gads, vai ar ī 
(b) riska dar ījums ir īstermiņa riska dar ījums, kuru kompetent ā iestāde ir norādījusi 
kā tādu, uz kuru attiecas vienas dienas zem ākais slieksnis, nevis viena gada 
zemākais slieksnis attiec ībā uz termi ņa vērtību (M) saska ņā ar VII pielikuma 
2. daļas 13. punktu. 
1. TERMIŅA NOTEIKŠANA  
3. Ievērojot 5 gadu maksimumu, atbilstošais termi ņš ir iespējami visilg ākais atlikušais 
laiks līdz dienai, kad par ādniekam saska ņā ar grafiku ir j āizpilda saist ības. Ievērojot 
4. punktu, kred īta aizsardz ības termi ņš ir laiks l īdz iespējami agrākajai dienai, kur ā 
aizsardzība var izbeigties vai to var p ārtraukt.  
4. Ja ir iespēja pārtraukt aizsardz ību, kas ir aizsardz ības pret kred ītrisku pārdevēja ziņā, 
par aizsardz ības termi ņu uzskata laiku l īdz agrākajai dienai, kad šo iesp ēju var 
īstenot. Ja ir iesp ēja pārtraukt aizsardz ību, kas ir aizsardz ības pret kred ītrisku pirc ēja 
ziņā, un vienošan ās noteikumi, uzs ākot aizsardz ību, ietver pozit īvu stimulu 
kredītiestādei atsaukt dar ījumu pirms l īgumā noteiktā termiņa, par aizsardz ības 
termiņu uzskata laiku l īdz agrākajai dienai, kad šo iesp ēju var īstenot; cit ādi uzskata, 
ka šāda iespēja neietekm ē aizsardzības termiņu. 
5. Ja nenovērš kredīta atvasin ātā instrumenta izbeigšanos l īdz jebkāda atvieglin ājuma 
perioda beig ām, kas ir pras īts atbilstošo saist ību nepild īšanas gad ījumam, ja netiek 
veikti maks ājumi, aizsardz ības termiņu samazina par atvieglin ājuma perioda ilgumu. 
2. AIZSARDZ ĪBAS NOV ĒRTĒŠANA  
2.1. Darījumi, kam piem ēro fondēto kredīta aizsardz ību – finanšu ķīlu vienkāršā 
metode 
6. Ja pastāv nesakrit ība starp riska dar ījuma termi ņu un kred īta aizsardz ības termi ņu, 
ķīla nav atz īstama. 
2.2. Darījumi, kam piem ēro fondēto kredīta aizsardz ību – finanšu ķīlu vispārējā 
metode 
7. Kredīta aizsardz ības termi ņš un riska dar ījuma termi ņš ir jāatspoguļo pielāgotajā 
ķīlas vērtībā pēc šādas formulas: 
CVAM = C VA x (t-t*)/(T-t*) 
 
LV 104   LV kur 
CVA ir ķīlas no sv ārstīguma izrietoši piel āgotā vērtība, kas preciz ēta 3. daļas 
34. punkt ā, vai riska dar ījuma apm ērs, ja tas ir zem āks; 
t ir kredīta aizsardz ības līdz termiņam atlikušo gadu skaits, ko apr ēķina saskaņā ar 3. 
- 5. punktu, vai T v ērtība, ja tā ir zemāka; 
T ir riska dar ījuma līdz termiņam atlikušo gadu skaits, ko apr ēķina saskaņā ar 3. - 5. 
punktu, vai 5 gadi, ja tas ir maz āks rādītājs; un 
t* ir 0,25. 
Par C VAM uzskata C VA, kura ir turpm āk pielāgota, lai nov ērstu termi ņu nesakrit ību un 
kura ir iek ļaujama riska dar ījuma piln ībā pielāgotās vērtības (E*) apr ēķina formula, 
kas minēta 3. daļas 34. punkt ā. 
2.3. Darījumi, kam piem ēro nefond ēto kredīta aizsardz ību 
8. Kredīta aizsardz ības termi ņš un riska dar ījuma termi ņš ir jāatspoguļo pielāgotajā 
kredīta aizsardz ības vērtībā pēc šādas formulas: 
GA = G* x (t-t*)/(T-t*) 
kur 
G* ir aizsardz ības apmērs, kas piel āgots, lai nov ērstu jebkādu valūtu nesakrit ību 
GA ir G*, kas piel āgots, lai nov ērstu jebkādu valūtu nesakrit ību 
t ir kredīta aizsardz ības līdz termiņam atlikušo gadu skaits, ko apr ēķina saskaņā ar 3. 
- 5. punktu, vai T v ērtība, ja tā ir zemāka; 
T ir riska dar ījuma līdz termiņam atlikušo gadu skaits, ko apr ēķina saskaņā ar 3. - 5. 
punktu, vai 5 gadi, ja tas ir maz āks rādītājs; un 
t* ir 0,25. 
GA tad uzskata par aizsardz ības vērtību 3. daļas 84. – 93. punkta nol ūkā.  
 
LV 105   LV 5. daļa – Kredītriska mazin āšanas kombin ācijas standartiz ētajā pieejā 
1. Ja kred ītiestādei, kura apr ēķina riska sv ērtās vērtības saska ņā ar 78. – 83. pantu, ir 
vairāk nekā viens kred ītriska mazin āšanas veids vienam riska dar ījumam (piem ēram, 
kredītiestādei ir gan ķīla, gan galvojums, kas sedz riska dar ījumu), kred ītiestādei 
pieprasa sadal īt riska dar ījumu daļās, kuras sedz katra veida kred ītriska mazin āšanas 
instruments (piem ēram, ķīlas segtā daļa un galvojuma segt ā daļa), un riska sv ērtā 
vērtība katrai da ļai ir jāaprēķina atseviš ķi saskaņā ar 78. – 83. panta un š ā pielikuma 
noteikumiem.  
2. Ja kred īta aizsardz ībai, ko nodrošina viens aizsardz ības nodrošin ātājs, ir daž ādi 
termiņi, piemēro 1. punkt ā aprakstītajai līdzīgu pieeju. 
 
LV 106   LV 6. daļa – Kredītriska mazin āšanas groza metodes  
1. PIRMĀ SAISTĪBU NEPILD ĪŠANAS GAD ĪJUMA KRED ĪTA ATVASIN ĀJUMA INSTRUMENTI  
1. Ja kredītiestāde saņem kred īta aizsardz ību vairākiem riska dar ījumiem ar 
noteikumiem, ka pirmais saist ību nepild īšanas gad ījums riska dar ījumu starp ā izraisa 
maksājumu un ka šis kred īta notikums p ārtrauc līgumu, kred ītiestāde var izmain īt 
riska svērtās vērtības aprēķināšanu un, attiec īgi, paredzamo zaud ējumu summu riska 
darījumam, kas, ja nav kred īta aizsardz ības, veidotu viszem āko riska sv ērto vērtību 
attiecīgi saskaņā ar 78. – 83. pantu vai 84. – 89. pa ntu atbilstoši šim pielikumam, bet 
tikai tad, ja riska dar ījuma vērtība ir zem āka nekā kredīta aizsardz ības vērtība, vai 
vienāda ar to. 
2. N SAIST ĪBU NEPILD ĪŠANAS GAD ĪJUMA KRED ĪTA ATVASIN ĀJUMA INSTRUMENTI  
2. Ja n saist ību nepild īšanas gad ījums riska dar ījumu starp ā izraisa maks ājumu 
atbilstoši kred īta aizsardz ībai, kredītiestāde, kura p ērk šo aizsardz ību, var atz īt šo 
aizsardzību tikai riska sv ērtās vērtības un, attiec īgi, paredzam ās zaudējumu summas 
aprēķināšanai, ja aizsardz ība ir tikusi ieg ūta arī saistību nepild īšanas gad ījumiem no 
1 līdz n-1, vai tad, ja n-1 saistību nepild īšanas gad ījumi jau ir notikuši. Š ādos 
gadījumos izmanto 1. punkt ā izklāstīto metodolo ģiju pirmās saistību nepild īšanas 
gadījuma kred īta atvasin ājuma instrumentiem, attiec īgi pielāgojot to n saistību 
nepildīšanas gad ījuma produktiem. 
 
LV 107   LV IX PIELIKUMS - Sekjuritiz ācija 
 
1. daļa – Defin īcijas X pielikumam  
1. Šajā pielikum ā izmantotas š ādas definīcijas: 
– „Starpības pārsniegums” ir finanšu maks ājumi un ien ākumi no cit ām maksām, 
ko saņem par sekjuritiz ētajiem riska dar ījumiem, no kuriem atskait ītas 
izmaksas un izdevumi. 
– „Dzēšanas iesp ēja” ir līgumā paredzēta iespēja iniciatoram p ārpirkt vai dz ēst 
sekjuritizācijas poz īcijas līdz visu atbilstošo riska dar ījumu atmaksai, ja 
nenokārtoto riska dar ījumu apm ērs ir zemāks par noteikto l īmeni. 
– „Vienošan ās par likvidit ātes nodrošin āšanu” noz īmē sekjuritiz ācijas pozīciju, 
kura izriet no l īguma par finans ējuma nodrošin āšanu, lai nodrošin ātu naudas 
plūsmu savlaic īgumu ieguld ītājiem. 
– „Kirb” nozīmē 8 % no riska sv ērtajām vērtībām, ko atbilstoši 84. – 89. pantam 
aprēķinātu sekjuritiz ētajiem riska dar ījumiem, ja tie neb ūtu sekjuritiz ēti, plus 
paredzam ā zaudējumu summa saist ība ar šiem riska dar ījumiem, ko apr ēķina 
atbilstoši min ētajiem pantiem. 
– „Uz reitingiem balst ītā metode” ir apr ēķina metode riska sv ērtajām vērtībām 
sekjuritizācijas pozīcijām saskaņā ar 4. daļas 45. - 49. punktu. 
– „Uzraudz ības formulas metode” ir apr ēķina metode riska sv ērtajām vērtībām 
sekjuritizācijas pozīcijām saskaņā ar 4. daļas 50. - 52. punktu. 
– „Pozīcija, kam nav pieš ķirts reitings”, ir sekjuritiz ācijas pozīcija, kurai nav 
piemērotas ĀKNI pieš ķirta piem ērota kred ītu novērtējuma, kā noteikts 
97. pantā. 
– „Pozīcija, kam ir pieš ķirts reitings”, ir sekjuritiz ācijas poz īcija, kurai ir 
piemērots ĀKNI piešķirta piemērots kredītu novērtējums, kā noteikts 97. pant ā.  
– „Ar aktīviem nodrošin āto komerci ālo vērtspapīru programma” („ABCP” 
programma) ir sekjuritiz ācijas programma, kuras rezult ātā emitētie vērtspapīri 
galvenokārt ir komerci āli vērtspapīri, kuru sākotnējais termi ņš ir viens gads vai 
mazāk. 
 
LV 108   LV 2. daļa - Minim ālās prasības būtiska kred ītriska nodošanas atz īšanai un riska sv ērtās 
vērtības un paredzamo zaud ējumu summas apr ēķināšanai sekjuritiz ācijas riska 
darījumos  
1. MINIMĀLĀS PRAS ĪBAS B ŪTISKA KRED ĪTRISKA NODOŠANAS ATZ ĪŠANAI 
TRADICION ĀLAJĀ SEKJURITIZ ĀCIJĀ 
1. Tradicion ālās sekjuritiz ācijas iniciatore kred ītiestāde var izsl ēgt sekjuritiz ētos riska 
darījumus no riska sv ērto vērtību un paredzamo zaud ējumu summu apr ēķiniem, ja 
trešām pusēm ir nodots b ūtisks kred ītrisks saist ībā ar sekjuritiz ētajiem riska 
darījumiem un š ī nodošana atbilst š ādiem nosac ījumiem: 
(a) sekjuritiz ācijas dokumenti atspogu ļo darījuma ekonomisko b ūtību, 
(b) sekjuritiz ētie riska dar ījumi ir padar īti nepieejami iniciatora kred ītiestādei un 
tās kreditoriem, tostarp bankrota un tiesved ības gadījumā. To papildina ar 
kvalificēta juridisk ā padomdev ēja atzinumu, 
(c) emit ētie vērtspapīri neuzliek saist ības iniciatora kred ītiestādei,  
(d) pārņēmējs ir juridiska persona, kas specializ ējusies sekjuritiz ācijā, 
(e) iniciatora kred ītiestāde nesaglab ā faktisku vai netiešu kontroli p ār nodotajiem 
riska darījumiem. Uzskata, ka iniciators ir saglab ājis faktisku kontroli p ār 
nodotajiem riska dar ījumiem, ja tam ir ties ības no pārņēmēja pārpirkt iepriekš 
nodotos riska dar ījumus, lai g ūtu labumu no tiem, vai ja t ā pienākums ir no 
jauna uzņemties nodoto risku. Ja iniciatora kred ītiestāde saglab ā pārvaldīšanas 
tiesības vai pien ākumus attiec ībā uz riska dar ījumiem, tas pats par sevi 
nenozīmē riska darījumu netiešu kontroli.  
(f) dzēšanas iesp ējas gadījumā izpilda šādus nosac ījumus: 
(i) dzēšanas iesp ēja ir īstenojama p ēc iniciatora kred ītiestādes ieskata, 
(ii) dzēšanas iesp ēju var īstenot tikai tad, ja 10 % vai maz āk no sekjuritiz ēto riska 
darījumu vērtības nav amortiz ēti, un 
(iii) dzēšanas iesp ēja nav struktur ēta tā, lai izvair ītos no zaud ējumu iedal īšanas 
kredīta kvalitātes uzlabošanas poz īcijās vai citās ieguldītāju pozīcijās, un nav 
citādi struktur ēta, lai nodrošin ātu kredīta kvalitātes uzlabošanu, 
(g) sekjuritiz ācijas dokumentos nav iek ļautas klauzulas, kuras 
(i) atšķirībā no priekšlaic īgas amortiz ācijas noteikumiem, pieprasa iniciatora 
kredītiestādei uzlabot poz īcijas sekjuritiz ācijā, tostarp, bet ne tikai izmainot 
atbilstošos kred ītriska dar ījumus vai palielinot ienes īgumu, kas izmaks ājams 
ieguldītājiem, rea ģējot uz sekjuritiz ēto riska dar ījumu kred ītu kvalit ātes 
pasliktināšanos, vai 
(ii) palielina ienes īgumu, kas izmaks ājams poz īciju turētājiem sekjuritiz ācijā, 
reaģējot uz atbilstoš ā portfeļa kredītu kvalitātes pasliktin āšanos. 
 
LV 109   LV 2. MINIMĀLĀS PRAS ĪBAS B ŪTISKA KRED ĪTRISKA NODOŠANAS ATZ ĪŠANAI 
SINTĒTISKAJĀ SEKJURITIZ ĀCIJĀ 
2. Sintētiskās sekjuritiz ācijas iniciatora kred ītiestāde var apr ēķināt riska svērtās vērtības 
un, attiec īgi, paredzam ās zaudējumu summas sekjuritiz ētajiem riska dar ījumiem 
saskaņā ar tālāk doto 3. un 4. punktu, ja treš ām pusēm ir nodots b ūtisks kred ītrisks, 
izmantojot fond ēto vai nefond ēto kredīta aizsardz ību, un šī nodošana atbilst š ādiem 
nosacījumiem:  
(a) sekjuritiz ācijas dokumenti atspogu ļo darījuma ekonomisko b ūtību, 
(b) kred īta aizsardz ība, ar kuras starpniec ību tiek nodots kred ītrisks, atbilst 
piemērotības un cit ām prasībām, kas izkl āstītas 90. – 93. pant ā par šādas 
kredīta aizsardz ības atzīšanu. Šajā nolūkā speciālā mērķa uzņēmumus atz īst par 
piemērotiem nefond ētās aizsardz ības nodrošin ātājiem,  
(c) kred ītriska nodošanai izmantotie inst rumenti neietver noteikumus, kuri 
(i) piem ēro nozīmīgus būtiskuma krit ērijus, zem kuriem uzskata, ka kred īta 
aizsardzību nedarbojas kred īta notikuma gad ījumā, 
(ii) dod iesp ēju pārtraukt aizsardz ību sakarā ar atbilstošo riska dar ījumu kred īta 
kvalitātes pasliktin āšanos, 
(iii) izņemot priekšlaic īgas amortiz ācijas noteikumus, pieprasa iniciatora 
kredītiestādei uzlabot poz īcijas sekjuritiz ācijā,  
(iv) palielina kred ītiestādes kredīta aizsardz ības izmaksas vai ienes īgumu, kas 
izmaksājams pozīciju turētājiem sekjuritiz ācijā, reaģējot uz atbilstoš ā portfeļa 
kredītu kvalitātes pasliktin āšanos, 
(d) ir ieg ūts kvalific ēta juridisk ā padomdev ēja atzinums, kas apstiprina kred īta 
aizsardzības piemērojamību visās atbilstošaj ās jurisdikcij ās. 
3. INICIATORA KRED ĪTIESTĀŽU VEIKTAIS RISKA SV ĒRTO V ĒRTĪBU APR ĒĶINS 
SINTĒTISKAS SEKJURITIZ ĀCIJAS PROCES Ā SEKJURITIZ ĒTIEM RISKA DAR ĪJUMIEM  
3. Aprēķinot riska sv ērto vērtību sekjuritiz ētajiem riska dar ījumiem, ja ir izpild īti 
2. punkta nosac ījumi, sint ētiskās sekjuritiz ācijas iniciatora kred ītiestāde, ievērojot 5. 
– 8. punktu, izmanto atbilstoš ās aprēķina metodes, kas nor ādītas 4. daļā, nevis tās, 
kas norādītas 78. – 89. pant ā. Kredītiestādēm, kuras riska sv ērtās vērtības un 
paredzamo zaud ējumu summas apr ēķina saska ņā ar 84. – 89. pantu, paredzamo 
zaudējumu summa š ādiem riska dar ījumiem ir nulle. 
4. Skaidrības labad 3. punkts attiecas uz visu to riska dar ījumu portfeli, kas iek ļauti 
sekjuritizācijā. Ievērojot 5. – 8. punkt u, iniciatora kred ītiestādei pieprasa apr ēķināt 
riska svērtās vērtības visiem laidieniem sekjuritiz ācijas proces ā atbilstoši IV da ļas 
noteikumiem, tostarp tiem, kuri ir saist īti ar kred ītriska mazin āšanu. Piem ēram, ja 
laidienu nodod trešai  pusei ar nefond ētās kredīta aizsardz ības palīdzību, minētās 
trešās puses nosac īto riska pak āpi piemēro laidienam, apr ēķinot kred ītiestādes-
iniciatores riska sv ērtās vērtības. 
 
LV 110   LV 3.1. Pieeja termi ņu nesakrit ībai sintētiskajās sekjuritiz ācijās 
5. Lai aprēķinātu riska sv ērtās vērtības saska ņā ar 3. punktu, jebk ādu termi ņu 
nesakritību starp kred īta aizsardz ību, ar kuras pal īdzību panāk sadalīšanu laidienos, 
un sekjuritiz ētos riska dar ījumus ņem vērā saskaņā ar 6. – 8. punktu. Par sekjuritiz ēto 
riska darījumu termi ņu uzskata ilg āko termiņu jebkuram no šiem riska dar ījumiem, 
ievērojot piecu gadu maksimumu.  
6. Par sekjuritiz ēto riska dar ījumu termi ņu uzskata ilg āko termiņu jebkuram no šiem 
riska darījumiem, iev ērojot piecu gadu maksimumu. Kred īta aizsardz ības termi ņu 
nosaka saska ņā ar VIII pielikumu.  
7. Ja kredītiestāde-iniciatore riska sv ērto vērtību aprēķināšanai izmanto 4. da ļas 6. – 
35. punktu, t ā ignorē jebkādu termiņu nesakrit ību, aprēķinot riska sv ērtās vērtības 
laidieniem, kam nav pieš ķirts kred ītreitings vai kuru kred ītreitings ir zem 
ieguldījumu pak āpes. Visiem citiem laidieniem piem ēro VIII pielikum ā izklāstīto 
termiņu nesakrit ības pieeju p ēc šādas formulas: 
RW* ir [RW(SP) x (t-t*)/(T-t*)]  + [RW(Ass) x (T-t)/(T-t*)]  
kur 
RW* ir riska sv ērtās vērtības 75. panta a) apakšpunkta nol ūkā; 
RW(Ass) ir riska sv ērtās vērtības riska dar ījumiem, ja tie nav sekjuritiz ēti ar 
proporcion ālu aprēķinu; 
RW(SP) ir riska sv ērtās vērtības, kas apr ēķinātas saskaņā ar 3. punktu, ja termi ņu 
nesakritība nav bijusi; 
T ir atbilstošo riska dar ījumu termi ņš, kas izteikts gados; 
t ir kredīta aizsardz ības termiņš, kas izteikts gados; 
t* ir 0,25. 
8. Ja kredītiestāde-iniciatore riska sv ērto vērtību aprēķināšanai izmanto 4. da ļas 36. – 
74. punktu, t ā ignorē jebkādu termiņu nesakrit ību, aprēķinot riska sv ērtās vērtības 
laidieniem vai laidienu da ļām, kuras saska ņā ar minētajiem punktiem saista ar 
1250 % nosac īto riska pak āpi. Visiem citiem laidieniem vai laidienu da ļām piemēro 
VIII pielikum ā izklāstīto termiņu nesakrit ības pieeju saska ņā ar 7. punkt ā norādīto 
formulu. 
 
LV 111   LV 3. daļa – Ārējie kredītu novērtējumi  
1. IZVIRZĀMĀS PRASĪBAS ĀKNI  KREDĪTU NOV ĒRTĒJUMIEM  
1. Lai piem ērotas ĀKNI sniegtu kred īta novērtējumu var ētu izmantot riska sv ērto 
vērtību aprēķināšanai saska ņā ar šā pielikuma 4. da ļu, tie atbilst š ādiem 
nosacījumiem. 
(a) Starp kred īta novērtējumā atspoguļotajiem maks ājumu veidiem un maks ājumu 
veidiem, uz ko kred ītiestādei ir ties ības saska ņā ar līgumu, kas ir pamat ā 
attiecīgajai sekjuritiz ācijas pozīcijai, nav nesakrit ības. 
(b) Tas ir atkl āti pieejams tirg ū. Kredītu novērtējumus uzskata par atkl āti 
pieejamiem tikai tad, ja tie ir public ēti atklāti pieejam ā forumā un iekļauti 
ĀKNI pārejas matric ā. Kredītu novērtējumus, kuri ir padar īti pieejami tikai 
ierobežotam juridisku personu skaitam, neuzskata par atkl āti pieejamiem. 
2. KREDĪTU NOV ĒRTĒJUMU IZMANTOŠANA  
2. Kredītiestāde var nor īkot vienu vai vair ākas piem ērotas ĀKNI, kuru kred ītu 
novērtējumus izmanto t ās riska sv ērto vērtību aprēķināšanā saskaņā ar 94. – 
101. pantu (“nor īkotā ĀKNI”). 
3. Saskaņā ar tālāk doto 5. – 7. punktu kred ītiestādei ir jāizmanto nor īkotas ĀKNI 
sniegti kred ītu novērtējumi atbilstoši t ās sekjuritiz ācijas pozīcijām.  
4. Saskaņā ar 5. un 6. punktu kred ītiestāde nedrīkst izmantot vienas ĀKNI kred ītu 
novērtējumus poz īcijām dažos laidienos un citas ĀKNI kred ītu novērtējumus – 
pozīcijām citos laidienos taj ā pašā struktūrā, kam, iesp ējams, bet ne oblig āti, kredīta 
reitingu pieš ķīrusi pirmā ĀKNI.  
5. Ja pozīcijai ir divu nor īkotu ĀKNI kred ītu novērtējumi, kred ītiestāde izmanto maz āk 
labvēlīgo kredītu novērtējumu. 
6. Ja pozīcijai ir vair āk nekā divu nor īkotu ĀKNI kred ītu novērtējumi, izmanto divus 
labvēlīgākos kredītu novērtējumus. Ja divi labv ēlīgākie novērtējumi ir atš ķirīgi, 
izmanto maz āk labvēlīgo no abiem. 
7. Ja kredīta aizsardz ību, kas ir piem ērota saska ņā ar 90. – 93. pantu, nodrošina tieši 
SSPE un š ī aizsardz ība ir atspogu ļota norīkotas ĀKNI veikt ā pozīcijas kred ītu 
novērtējumā, var izmantot ar šo kred ītu novērtējumu saist īto riska sv ērto vērtību. Ja 
aizsardzība nav piem ērota saska ņā ar 90. – 93. pantu, kred ītu novērtējums nav atz īts. 
Situācijā, kad kred īta aizsardz ību nenodrošina SSPE, bet tieši uz sekjuritiz ācijas 
pozīciju, kred ītu novērtējums nav atz īts. 
3. SAMĒROŠANA  
8. Kompetent ās iestādes nosaka, ar kuru 4. da ļā minēto kredīta kvalitātes pakāpi ir 
saistāms katrs piem ērotas ĀKNI kred ītu novērtējums. Šādi kompetent ās iestādes 
 
LV 112   LV nošķir relatīvās nosacītās riska pak āpes, kas izteiktas katr ā novērtējumā. Tās aplūko 
kvantitatīvos faktorus, piem ēram, saist ību nepild īšanas un/vai zaud ējumu procentus, 
un kvalitat īvos faktorus, piem ēram, ĀKNI novērtēto darījumu diapazonu un kred ītu 
novērtējuma nozīmi. 
9. Kompetent ās iestādes cenšas nodrošin āt to, ka sekjuritiz ācijas poz īcijām, kurām 
piemēro to pašu nosac īto riska pak āpi, pamatojoties uz piem ērotu ĀKNI kred ītu 
novērtējumu, piem ēro līdzvērtīgas kredītriska pak āpes. Tas ietver izmai ņas kredīta 
kvalitātes pakāpes noteikšan ā, ar ko attiec īgi saistāms īpašs kred īta novērtējums. 
 
LV 113   LV 4. daļa - Aprēķināšana  
1. RISKA SV ĒRTĀS VĒRTĪBAS APR ĒĶINĀŠANA  
1. Sekjuritiz ācijas pozīcijas riska sv ērtās vērtības aprēķināšanu 96. panta nol ūkiem veic, 
piemērojot pozīcijas riska dar ījuma vērtībai attiec īgo nosacīto riska pak āpi, kā tas 
noteikts šaj ā daļā.  
2. Saskaņā ar 3. punktu, 
a) ja kred ītiestāde aprēķina riska sv ērto vērtību saskaņā a r  6 .  līdz 35. punktu, 
bilancē iekļautas sekjuritiz ācijas pozīcijas riska dar ījuma vērtība ir tās bilances 
vērtība;  
b) ja kred ītiestāde aprēķina riska sv ērto vērtību saskaņā ar 36. līdz 74. punktu, 
bilancē iekļautas sekjuritiz ācijas poz īcijas riska dar ījuma vērtību nosaka k ā 
bruto summu pirms v ērtības korekciju atskait īšanas; un 
c) ārpusbilances sekjuritiz ācijas poz īcijas riska dar ījuma vērtību nosaka, t ās 
nominālo vērtību reizinot ar p ārrēķinu koeficientu, k ā tas noteikts šaj ā 
pielikumā. Pārrēķinu koeficients ir 100 %, ja  vien tas nav noteikts cit ādi. 
3. Sekjuritiz ācijas poz īcijas riska dar ījuma vērtību, ko rada IV pielikum ā uzskaitītie 
atvasinātie instrumenti, nosaka atbilstoši III pielikumam. 
4. Ja sekjuritiz ācijas pozīcijai piem ēro fondēto kredīta aizsardz ību, šīs pozīcijas riska 
darījuma vērtību iespējams main īt atbilstoši VIII pielikumam un taj ā noteiktaj ām 
prasībām, kā tālāk noteikts šaj ā pielikum ā. 
5. Ja kredītiestādei ir divas vai vair ākas sekjuritiz ācijas pozīcijas, kas p ārklājas, tiek 
prasīts, lai tādā mērā, kā tās pārklājas, iekļautu riska sv ērtās vērtības aprēķinā tikai to 
pozīciju vai poz īcijas daļu, kas rada augst āko riska sv ērto vērtību. Šajā punktā 
„pārklāšanās” nozīmē to, ka poz īcijas pilnīgi vai daļēji atspogu ļo riska dar ījumus ar 
vienu un to pašu risku t ā, ka pārklāšanās apmērā tās var uzskat īt par vienu riska 
darījumu. 
2. RISKA SV ĒRTĀS VĒRTĪBAS APR ĒĶINĀŠANA SASKA ŅĀ AR STANDARTIZ ĒTO PIEEJU  
6. Saskaņā ar 8. un 9. punktu sekjuritiz ācijas pozīcijas, kurai pieš ķirts reitings, riska 
svērto vērtību aprēķina, piemērojot riska dar ījumu vērtībai attiecīgā kredīta kvalitātes 
soļa nosacīto riska pak āpi, kas atbilst kompetento iest āžu kredīta novērtējumam 
saskaņā ar 98. pantu, k ā tas izklāstīts turpmāk 1. un 2. tabul ā.  
1. tabula 
Pozīcijas, kurām nav īstermiņa kredīta novērtējumu 
Kredīta 
kvalitātes 1 2 3 4 5 un zemāks 
 
LV 114   LV solis 
Nosacītā 
riska 
pakāpe 20 % 50 % 100 % 350 % 1250 % 
2. tabula 
Pozīcijas ar īstermiņa kredīta novērtējumiem 
Kredīta kvalitātes solis 1 2 3 Visi citi kred īta 
novērtējumi 
Nosacītā riska pak āpe 20 % 50 % 100 % 1250 % 
 
7. Saskaņā ar 10. līdz 16. punktu sekjuritiz ācijas pozīcijai, kurai nav reitinga, riska 
svērto vērtību aprēķina, piemērojot nosac īto riska pak āpi 1250 %. 
2.1. Kredītiestādes - iniciatores un kred ītiestādes - sponsores 
8. Kredītiestādes – iniciatores un kred ītiestādes – sponsores piem ēro nosacīto riska 
pakāpi 1250 % vis ām saglabātajām un atpirktaj ām sekjuritiz ācijas pozīcijām, kurām 
kompetentu iest āžu norīkota ārējās kredītu novērtēšanas instit ūcija (ĀKNI) ir 
noteikusi kred īta novērtējumu, kas ir saist īts ar kred īta kvalitātes soli, maz āku par 3. 
Lai noteiktu, vai k ādai pozīcijai ir šāds kredīta novērtējums, piem ēro 3. daļas 2. līdz 
7. punkta noteikumus. 
9. Kredītiestādei – iniciatorei vai kred ītiestādei – sponsorei riska sv ērtās vērtības, kas 
aprēķinātas, ņemot vērā to sekjuritiz ācijas pozīcijas, var ierobežot l īdz riska sv ērtās 
vērtības summ ām, ko apr ēķina sekjuritiz ācijai pakļautajiem riska dar ījumiem tā, it kā 
tie nebūtu sekjuritiz ēti, pieņemot, ka tiek piem ērota 150 % nosac ītā riska pak āpe 
visiem kav ētajiem riska dar ījumiem un poste ņiem, kas ietilpst sekjuritiz ācijai 
pakļauto riska dar ījumu “augst ā riska kategorij ā”.  
2.2. Pozīcijas, kur ām nav reitinga 
10. Kompetent ās iestādes var at ļaut kredītiestādei, kurai ir sekjuritiz ācijas pozīcija bez 
reitinga, piem ērot 11. punkt ā noteikto metodi š īs pozīcijas riska sv ērtās vērtības 
aprēķināšanai, pie ņemot, ka riska dar ījumu portfe ļa sastāvs vienmēr ir zināms. 
11. Kredītiestāde var piem ērot vidējo svērto riska pak āpi, kas saska ņā ar 78. l īdz 
83. pantu tiktu piem ērota sekjuritiz ācijas riska dar ījumiem kred ītiestādēs, kas tur 
riska darījumus, reizinot šo pak āpi ar koncentr ācijas koeficientu. Šis koncentr ācijas 
koeficients ir vien āds ar visu laidienu nomin ālo vērtību summu, ko dala ar nomin ālo 
vērtību summu visiem laidieniem, kas ir zem ākas kārtas vai t ās pašas k ārtas ar 
laidienu, kur ā ir šī pozīcija, ieskaitot ar ī šo laidienu. Apr ēķinātā nosacītā riska pak āpe 
nedrīkst būt augstāka par 1250 % vai zem āka par jebkuru nosac īto riska pak āpi, ko 
piemēro augstākas laidienam, kuram ir pieš ķirts reitings. Ja kred ītiestāde nevar 
 
LV 115   LV noteikt riska pak āpes, kas b ūtu piemērojamas sekjuritiz ācijas riska dar ījumiem 
saskaņā ar 78. līdz 83. pantu, t ā piemēro šai poz īcijai 1250 % nosac īto riska pak āpi. 
2.3. Sekjuritiz ācijas poz īcijas otrās kārtas zaud ējumu laidien ā vai labākā laidienā 
ABCP ( Asset backed commercial paper  – „ar akt īviem segti īstermiņa 
tirdzniec ības vekse ļi”) programm ā 
12. Ja ir iesp ējama izdev īgāka attieksme, izmantojot 14. l īdz 16. panta noteikumus 
attiecībā uz vienošanos par likvidit ātes nodrošin āšanu, kred ītiestāde var piem ērot 
sekjuritizācijas pozīcijām, kas atbilst 13. punkta nosac ījumiem, nosac īto riska pak āpi, 
kura ir liel āka par (i) 100 % vai (ii) augst āko no riska pak āpēm, ko kred ītiestāde, 
kurai ir riska dar ījumi, varētu piemērot jebkuram no sekjuritiz ācijas riska dar ījumiem 
atbilstoši 78. l īdz 83. pantam. 
13. Lai varētu izmantot 12. punkta noteikumus, sekjuritiz ācijas pozīcijai ir jābūt 
a) laidien ā, kas sekjuritiz ācijā ekonomiski ir otr ās kārtas zaudējumu poz īcijā vai 
labākā pozīcijā, un pirmās kārtas zaudējumu laidienam j ānodrošina iev ērojama 
kredīta uzlabošan ās otrās kārtas zaudējumu laidienam; 
b) ar tādu kvalitāti kā investīciju kategorijai vai augst ākai; un 
c) kred ītiestādē, kurai nav pirm ās kārtas zaudējumu laidiena.  
2.4. Vienošan ās par likvidit ātes nodrošin ājumiem, kur ām nav reitinga 
2.4.1.  Piemērotās likviditātes nodrošin āšana 
14. Ja ir izpild īti šādi nosacījumi, vienošan ās par likvidit ātes nodrošin āšanu riska 
darījuma vērtības noteikšanai iesp ējams piem ērot pārrēķinu koeficientu 20 % no 
nominālās summas likvidit ātes nodrošin ājumam, kura s ākotnējais termi ņš ir viens 
gads vai maz āk, savukārt pārrēķinu koeficientu, kas ir 50 % no nomin ālās summas, 
iespējams piem ērot likvidit ātes nodrošin ājumam, kura s ākotnējais termi ņš ir ilgāks 
par vienu gadu. 
(a) Likvidit ātes nodrošin ājuma dokument ācijā skaidri j ānorāda un jāierobežo 
apstākļi, kādos var izmantot likvidit ātes nodrošin ājumu. 
(b) Likvidit ātes nodrošin ājumu nedr īkst izmantot, lai nodrošin ātu kredīta atbalstu 
zaudējumu segšanai, kas izmantošanas br īdī jau ir radušies, piem ēram, 
nodrošināt likvidit āti riska dar ījumiem, kuros netiek pild ītas saistības 
izmantošanas br īdī, vai iegādājoties aktīvus par augst āku cenu, nek ā to patiesā 
vērtība. 
(c) Likvidit ātes nodrošin ājumu nedr īkst izmantot, lai nodrošin ātu pastāvīgu vai 
regulāru sekjuritiz ācijas finans ējumu. 
(d) Izmantoto likvidit ātes nodrošin ājumu atmaks āšanu nedr īkst saist īt ar 
ieguldītāju prasībām, ja tās nav pras ības attiec ībā uz procentu likmi vai val ūtas 
atvasināto instrumentu l īgumiem, apkalpošanas maks ām vai l īdzīgiem 
maksājumiem; atmaks āšanu nedr īkst arī atlikt vai atteikties no t ās.  
 
LV 116   LV (e) Likvidit ātes nodrošin ājumu vairs nedr īkst izmantot, ja visi piem ērojamie 
kredīta kvalitātes uzlabojumi, ko izmanto likvidit ātes nodrošin ājumam, jau ir 
izmantoti. 
(f) Likvidit ātes nodrošin ājumā jāiekļauj noteikums, kas paredz autom ātisku tās 
summas samazin ājumu, ko iesp ējams izmantot riska dar ījumiem, kuros netiek 
pildītas saistības, ja saist ību nepild īšana notiek 84. l īdz 89. panta noz īmē, vai 
sekjuritizācijai pakļauto riska dar ījumu portfelis sast āv no instrumentiem ar 
reitingu, un vienošan ās par likvidit ātes nodrošin ājumu tiek p ārtraukta, ja 
portfeļa vidējā kvalitāte ir kļuvusi zem āka par invest īciju kategoriju. 
Piemērojamā nosacītā riska pak āpe ir augst ākā nosacītā riska pak āpe, ko 
kredītiestāde, kurā ir riska dar ījumi, var piem ērot jebkuram sekjuritiz ācijas riska 
darījumam saska ņā ar 78. līdz 83. pantu. 
2.4.2.  Likviditātes nodrošin ājumi, kurus iesp ējams izmantot tikai t ādā gadījumā, ja iestājas 
vispārēji tirgus darb ības traucējumi 
15. Lai noteiktu likvidit ātes nodrošin ājuma riska dar ījuma vērtību, iespējams piem ērot 
0 % pārrēķinu koeficientu, ja likvidit ātes nodrošin ājumu var izmantot tikai, 
iestājoties visp ārējiem tirgus darb ības trauc ējumiem (t.i., ja vair āk nekā viens 
speciālā mērķa uzņēmums daž ādos darījumos nesp ēj atjaunot komerci ālos 
vērtspapīrus pēc to termi ņa beigām un šī nespēja nav radusies speci ālā mērķa 
uzņēmuma kred ītu kvalitātes pasliktin āšanās dēļ saistībā ar sekjuritiz ācijas riska 
darījumiem), pie ņemot, ka tiek izpild īti 14. panta nosac ījumi. 
2.4.3.  Vienošanās par naudas aizdošanu 
16. Lai noteiktu likvidit ātes nodrošin ājuma riska dar ījuma vērtību, iespējams piem ērot 
0 % pārrēķinu koeficientu, ja likvidit ātes nodrošin ājums ir bez nosac ījumiem 
atsaucams, pie ņemot, ka tiek izpild īti 14. punkta nosac ījumi, un likvidit ātes 
nodrošinājuma atmaks āšanai ir priekšroka attiec ībā pret citām prasībām saistībā ar 
sekjuritizācijas riska dar ījumu naudas pl ūsmām. 
2.5. Papildu kapit āla prasības svārstīga apmēra riska dar ījumu sekjuritiz ācijai ar 
priekšlaic īgas amortiz ācijas nosac ījumiem 
17. Papildus riska sv ērtajai vērtībai, kas apr ēķināta kredītiestādes sekjuritiz ācijas 
pozīcijām, kredītiestāde-iniciatore apr ēķina riska sv ērto vērtību saskaņā ar metodi, 
kas izklāstīta 18. līdz 32. punkt ā, ja tā pārdod svārstīga apmēra riska dar ījumus 
sekjuritizācijai, kas satur priekšlaic īgas amortiz ācijas nosac ījumu. 
18. Kredītiestāde aprēķina riska sv ērto vērtību attiec ībā uz iniciatora interes ēm 
pienākošos procentu summu un attiec ībā uz ieguld ītāja interesēm.  
19. Sekjuritiz ācijas strukt ūrām, kurās ietverti gan sv ārstīga riska dar ījumi, gan 
nesvārstīga riska dar ījumi, kred ītiestāde-iniciatore piem ēro turpm āk aprakst īto 
metodi tai b āzes portfe ļa daļai, kas satur sv ārstīga apmēra riska dar ījumus. 
20. Šiem nolūkiem “iniciatora intereses” ir nomin ālā summa, ko sast āda sekjuritiz ācijai 
pārdoto izmantoto summu portfe ļa nosacītā daļa, kuras proporcija attiec ībā pret 
kopējo portfeļa summu, kas p ārdota strukt ūrai, nosaka proporciju naudas pl ūsmai, ko 
 
LV 117   LV rada pamatsummas un procentu iekas ēšana un citas saist ītās summas, kas 
sekjuritizācijā nav izmantojamas maks ājumiem sekjuritiz ācijas pozīciju turētājiem. 
Lai tās atzītu par iniciatora interes ēm, tām nav j ābūt pakārtotām ieguld ītāja 
interesēm. 
„Ieguldītāja intereses” ir nomin ālā summa, ko sast āda izmantoto summu portfe ļa 
atlikusī nosacītā daļa. 
21. Kredītiestādes-iniciatores riska dar ījums, kas saist īts ar tās tiesībām attiecībā uz 
iniciatora interes ēm, nav uzskat āms par sekjuritiz ācijas poz īciju, bet gan par 
proporcion ālu riska dar ījumu daļu no sekjuritiz ācijas riska dar ījumiem tā, it kā tie 
nebūtu pakļauti sekjuritiz ācijai. 
2.5.1.  Izņēmumi priekšlaic īgas amortiz ācijas nosac ījumam 
22. No 17. punkt ā noteiktaj ā kapitāla prasībām ir atbr īvoti šādu sekjuritiz ācijas veidu 
iniciatori: 
(a) svārstīga apmēra riska dar ījumu sekjuritiz ācijas, kur ieguld ītājiem ir piln ībā 
jārēķinās ar aizņēmēju nākotnē izmantotaj ām summām tā, ka bāzes līdzekļi 
neatgriežas kred ītiestādē-iniciatorē pat pēc tam, kad ir notikusi priekšlaic īga 
amortizācija, ir atbr īvotas no priekšlaic īgas amortiz ācijas metodes 
izmantošanas, un 
(b) sekjuritiz ācijas, kur priekšlaic īgas amortiz ācijas gad ījumu izraisa tikai t ādi 
notikumi, kas nav saist īti ar sekjuritiz ācijai pak ļauto aktīvu attīstību vai 
kredītiestādes-iniciatores darb ības rezult ātiem, tādi kā būtiskas izmai ņas 
likumos un noteikumos par nodok ļiem. 
2.5.2.  Maksimālā kapitāla prasība 
23. Kredītiestādei-iniciatorei, kurai j āpilda 17. punkt ā noteiktās prasības, kopējā summa 
riska svērtajai vērtībai attiec ībā uz tās pozīcijām ieguld ītāju interes ēs un riska 
svērtajai vērtībai, kas apr ēķināta saskaņā ar 17. punktu, nedr īkst būt lielāka kā: 
(a) riska sv ērtā vērtība, kas apr ēķināta kredītiestādes ieguld ītāju interešu 
pozīcijām, 
(b) riska sv ērtā vērtība, ko apr ēķina kredītiestādes turētajiem sekjuritiz ācijas riska 
darījumiem t ā, it kā tie nebūtu pakļauti sekjuritiz ācijai, par summu, kas ir 
vienāda ar ieguld ītāju interesēm. 
24. Tīrās peļņas atskait ījumus, ja t ādi ir, kas rodas no n ākamo ien ākumu kapitaliz ācijas, 
kura tiek piepras īta saskaņā ar 57. pantu, neiek ļauj maksim ālajā summā, kas norādīta 
23. punkt ā. 
2.5.3.  Riska svērtās vērtības aprēķināšana 
25. Riska sv ērto vērtību, kas apr ēķināma saska ņā ar 17. punktu, nosaka, reizinot 
ieguldītāju interešu summu ar piem ērotu pārrēķinu koeficientu, k ā tas norādīts 27. 
 
LV 118   LV līdz 32. punkt ā, un ar vid ējo svērto riska pak āpi, kas b ūtu piemērojama 
sekjuritizācijas riska dar ījumiem, ja tie neb ūtu sekjuritiz ēti. 
26. Priekšlaic īgas amortiz ācijas nosac ījums uzskat āms par „kontrol ētu”, ja ir izpild īti 
šādi nosacījumi. 
(a) Kred ītiestādei-iniciatorei ir izstr ādāts atbilstošs kapit āla/likvidit ātes plāns, lai 
nodrošinātu pietiekamu kapit ālu un likvidit āti priekšlaic īgas amortiz ācijas 
gadījumiem. 
(b) Dar ījuma termi ņa laikā iniciators un ieguld ītājs proporcion āli sadala sav ā 
starpā maksājumus par procentiem un par pamatsummu, izdevumus, 
zaudējumus un atg ūstamās summas, pamatojoties uz nenok ārtoto debitoru 
parādu bilanci uz m ēneša sākumu. 
(c) Amortiz ācijas periodu uzskata par pi etiekamu, ja uz priekšlaic īgas 
amortizācijas perioda s ākumu jāatmaksā vai jāatzīst saistību neizpilde 90 % no 
kopējā nenokārtotā parāda (iniciatora un ieguld ītāja daļas). 
(d) Atmaks āšana nenotiek ātrāk, kā tā būtu notikusi ar line āru amortiz āciju 
periodā, kas noteikts c) nosac ījumā. 
27. Bez saistību uzņemšanās un bez nosac ījumiem un iepriekš ēja brīdinājuma atsaucamo 
mazo riska dar ījumu sekjuritiz ācijām ar priekšlaic īgas amortiz ācijas nosac ījumu, kur 
priekšlaic īgu amortiz āciju izraisa starp ības pārsniegums, kas ir nokrities zem āk par 
noteiktu l īmeni, kred ītiestādēm jāsalīdzina triju m ēnešu vid ējais starp ības 
pārsnieguma l īmenis ar starp ības pārsnieguma l īmeņiem, starp kuriem b ūtu jāatrodas 
starpības pārsniegumam. 
28. Gadījumos, kad sekjuritiz ācija nepieprasa starp ības pārsnieguma atrašanos noteikt ā 
līmenī, par atsauces l īmeni uzskata t ādu, kas ir par 4,5 procentu punktiem augst āks 
nekā starpības pārsnieguma l īmenis, kas izraisa priekšlaic īgu amortiz āciju. 
29. Piemērojamo pārrēķinu koeficientu nosaka, vadoties p ēc aktuālā triju mēnešu vidējā 
starpības pārsnieguma l īmeņa saskaņā ar 3. tabulu. 
3. tabula 
 Sekjuritiz ācijas ar 
kontrolētu priekšlaic īgas 
amortizācijas nosac ījumu Sekjuritiz ācijas ar 
nekontrol ētu priekšlaic īgas 
amortizācijas nosac ījumu 
3 mēnešu vid ējais 
starpības 
pārsniegums Pārrēķinu koeficients Pārrēķinu koeficients 
Virs A līmeņa 0 % 0 % 
A līmenis 1 % 5 % 
B līmenis 2 % 15 % 
 
LV 119   LV C līmenis 20 % 50 % 
D līmenis 20 % 100 % 
E līmenis 40 % 100 % 
 
30. 3. tabulā „A līmenis” noz īmē starpības pārsniegumu, kas ir maz āks par 133,33 % no 
starpības pārsnieguma atsauces l īmeņa, taču ne maz āks par 100 % no š ā atsauces 
līmeņa; „B līmenis” noz īmē starpības pārsniegumu, kas ir maz āks par 100 % no 
starpības pārsnieguma atsauces l īmeņa, taču ne maz āks par 75 % no š ā atsauces 
līmeņa; „C līmenis” noz īmē starpības pārsniegumu, kas ir maz āks par 75 % no 
starpības pārsnieguma atsauces l īmeni, taču ne maz āks par 50 % no š ā atsauces 
līmeņa; „D līmenis” noz īmē starpības pārsniegumu, kas ir maz āks par 50 % no 
starpības pārsnieguma atsauces l īmeņa, taču ne maz āks par 25 % no š ā atsauces 
līmeņa; un „E l īmenis” noz īmē starpības pārsniegumu, kas ir maz āks nekā 25 % no 
starpības pārsnieguma atsauces l īmeņa. 
31. Visām citām svārstīga apmēra riska dar ījumu sekjuritiz ācijām ar kontrol ētu 
priekšlaic īgas amortiz ācijas nosac ījumu piem ēro kredīta pārrēķinu koeficientu 90 %. 
32. Visām citām svārstīga apmēra riska dar ījumu sekjuritiz ācijām ar nekontrol ētu 
priekšlaic īgas amortiz ācijas nosac ījumu piem ēro kredīta pārrēķinu koeficientu 
100 %. 
2.6. Kredītriska mazin āšanas atz īšana sekjuritiz ācijas pozīcijām 
33. Ja sekjuritiz ācijas poz īcijai ir ieg ūta kredīta aizsardz ība, riska sv ērtās vērtības 
aprēķinu iespējams main īt saskaņā ar VIII pielikumu. 
2.7. Riska svērtās vērtības mazin āšana 
34. Kā paredz 66. panta 2. punkts, attiec ībā uz sekjuritiz ācijas pozīcijām, kurām piemēro 
1250 % nosac īto riska pak āpi, kredītiestādes var, k ā alternatīvu pozīcijas iekļaušanai 
savos riska sv ērtās vērtības aprēķinos, atskait īt no pašu kapit āla šīs pozīcijas riska 
darījuma vērtību. Šiem nol ūkiem riska dar ījuma vērtības aprēķinā var ņemt vērā 
pieļaujamo fond ēto aizsardz ību tādā veidā, kā tas atbilst 33. punktam. 
35. Ja kredītiestāde izmanto 34. punkt ā paredzēto alternat īvu, summu, kas ir 12,5 reizes 
lielāka par summu, atskait ītu saskaņā ar šo punktu, 9. punkta nol ūkiem atskaita no 
summas, kas šaj ā punktā minēta kā maksimālā riska svērtā vērtība, ko jāaprēķina šeit 
norādītajām kredītiestādēm. 
 
LV 120   LV 3. RISKA SV ĒRTĀS VĒRTĪBAS APR ĒĶINĀŠANA SASKA ŅĀ AR UZ IEKŠ ĒJIEM REITINGIEM 
BALSTĪTO PIEEJU  
3.1. Metožu hierarhija 
36. Sekjuritiz ācijas pozīciju riska sv ērto vērtību 96. panta nol ūkiem aprēķina saskaņā ar 
36. līdz 74. punktu. 
37. Pozīcijai ar reitingu vai poz īcijai, kurai piem ēro iespējamo reitingu, riska sv ērto 
vērtību aprēķina, izmantojot 45. l īdz 49. punkt ā izklāstīto uz reitingiem balst īto 
metodi.  
38. Pozīcijai bez reitinga izmanto 50. l īdz 52. punkt ā aprakstīto uzraudz ības formulas 
metodi, iz ņemot gad ījumus, kuros at ļauts izmantot iekš ējās novērtēšanas pieeju, k ā 
tas noteikts 42. un 43. punkt ā. 
39. Kredītiestāde, kura nav kred ītiestāde-iniciatore vai kred ītiestāde-sponsore, 
uzraudzības formulas metodi var izmant ot tikai ar kompetento iest āžu atļauju. 
40. Ja kredītiestāde-iniciatore vai kred ītiestāde-sponsore nesp ēj aprēķināt K irb un nav 
saņēmusi atļauju izmantot iekš ējās novērtēšanas pieeju ABCP programmu poz īcijām, 
un attiec ībā uz citām kredītiestādēm, kur t ās nav sa ņēmušas at ļauju izmantot 
uzraudzības formulas metodi, vai attiec ībā uz ABCP programmu poz īcijām - iekšējās 
novērtēšanas pieeju, tad sekjuritiz ācijas pozīcijām, kurām nav reitinga un kur ām nav 
iespējams izmantot iesp ējamo reitingu, piem ēro 1250 % nosac īto riska pak āpi. 
3.1.1.  Iespējamo reitingu lietošana 
41. Ja ir izpild ītas zemāk minētās operacion ālās prasības, iestāde piešķir pozīcijai bez 
reitinga iesp ējamo kred īta novērtējumu, kas ir ekvivalents kred īta novērtējumam tām 
pozīcijām ar reitingu, kuras ir augst ākās pozīcijas, kas ir visos aspektos pak ārtotas 
minētajām sekjuritiz ācijas pozīcijām bez reitinga. 
(a) Atsauces poz īcijām visos aspektos ir j ābūt pakārtotām sekjuritiz ācijas 
laidienam, kuram nav reitinga. 
(b) Šo atsauces poz īciju termi ņam jābūt vienādam vai gar ākam par termi ņu 
minētajai pozīcijai bez reitinga. 
(c) Jebkuru iesp ējamo reitingu past āvīgi atjaunina, lai ņemtu vērā izmaiņas 
sekjuritizācijas atsauces poz īcijās. 
3.1.2.  „Iekšējās novērtēšanas pieeja” ABCP programmu poz īcijām 
42. Ja to at ļauj kompetent ās iestādes un ir izpild īti zemāk minētie nosac ījumi, 
kredītiestāde ar aktīviem nodrošin āto komerci ālo vērtspapīru programmas poz īcijām, 
kurām nav reitinga, var pieš ķirt atvasin ātu reitingu, k ā tas noteikts 43. punkt ā. 
(a) Komerci ālo vērtspapīru pozīcijām, kas emit ētas programm ā, jābūt piešķirtam 
reitingam. 
 
LV 121   LV (b) Kred ītiestāde pierāda kompetentaj ām iestādēm, ka to iekš ējie novērtējumi 
pozīciju kred īta kvalitātei ir saskan īgi ar vienas vai vair āku tiesīgu ĀKNI 
vispārpieejamu nov ērtēšanas metodolo ģiju vērtspapīru reitingu noteikšanai, kas 
ir nodrošin āti ar sekjuritiz ētā veida riska dar ījumiem. 
(c) ĀKNI skait ā, kuru metodolo ģija jāievēro, kā pieprasīts b) punkt ā, iekļaujamas 
tās ĀKNI, kuras ir sniegušas ārējos reitingus programm ā emitētajiem 
komerciālajiem vērtspapīriem. Kvantitat īviem elementiem, piem ēram, stresa 
faktori, kurus izmanto, pieš ķirot pozīcijai noteiktu kred īta kvalitāti, jābūt 
vismaz tikpat konservat īviem kā tie, kurus attiec īgajā novērtēšanas 
metodolo ģijā izmanto min ētās ĀKNI. 
(d) Izstr ādājot savu iekš ējās novērtēšanas metodolo ģiju, kredītiestādei jāņem vērā 
visas piem ēroto ĀKNI public ētās reitingu metodolo ģijas, lai noteiktu 
vērtspapīru reitingus, kas ir nodrošin āti ar sekjuritiz ētā veida riska dar ījumiem. 
Šos apsvērumus kred ītiestāde dokument ē un atjaunina vismaz reizi gad ā. 
(e) Kred ītiestādes iekšējās novērtēšanas metodolo ģijā iekļauj reitingu kategorijas. 
Ir jābūt atbilstībai starp š īm reitingu kategorij ām un ties īgo ĀKNI kred ītu 
novērtējumiem. Š ī atbilstība ir prec īzi dokument ējama. 
(f) Iekš ējās novērtēšanas metodolo ģiju izmanto kred ītiestādes iekšējos riska 
pārvaldīšanas procesos, ieskaitot l ēmumu pie ņemšanu, vad ības inform āciju un 
kapitāla sadales procesus. 
(g) Iekš ējie vai ārējie revidenti, ĀKNI vai kred ītiestādes iekš ējā kredītu 
uzraudzības vai riska p ārvaldīšanas strukt ūra regulāri pārskata iekš ējās 
novērtēšanas procesu un iekš ējo novērtējumu kvalit āti kredītiestādes riska 
darījumu kvalit ātei ABCP programm ā. Ja kred ītiestādes iekšējie revidenti, 
kredītu uzraudz ības vai riska p ārvaldīšanas strukt ūra veic šādu pārskatu, šīm 
funkcijām ir jābūt neatkarīgām no ABCP programmas biznesa l īnijas, kā arī no 
attiecībām ar klientiem. 
h) Kred ītiestāde seko savu iekš ējo reitingu att īstībai laika gait ā, lai nov ērtētu 
savas iekš ējās novērtēšanas metodolo ģijas darb ības rezult ātus, un 
nepieciešam ības gadījumā veic šīs metodolo ģijas korekcijas, ja riska dar ījumu 
rezultāti regulāri atšķiras no iekš ējos reitingos nor ādītajiem. 
(i) ABCP programm ā jāiekļauj sākotnējās izvietošanas standarti kred ītu un 
ieguldījumu vadl īniju veidā. Pieņemot lēmumu par akt īvu iegādi, programmas 
pārzinis ņem vērā iegādājamo aktīvu veidu, to riska dar ījumu veidu un naudas 
vērtību, kas izriet no likvidit ātes nodrošin āšanas un kred ītu uzlabošanas 
noteikumiem, zaud ējumu sadali, un akt īvu juridisko un ekonomisko nodal īšana 
no struktūras, kas šos akt īvus pārdod. Ir j āveic aktīvu pārdevēja riska profila 
kredītanalīze, iekļaujot tajā iepriekšējo un nākotnē paredzamo finanšu rezult ātu 
analīzi, esošo tirgus situ āciju, nākotnē paredzamo konkur ētspēju, parādsaistību 
koeficientu, naudas pl ūsmu, procentu segumu un par ādu reitingu. Turkl āt 
jāveic arī pārdevēja sākotnējās izvietošanas standartu,  klientu apkalpošanas 
spēju un iekas ēšanas procesu anal īze. 
(j) ABCP programmas s ākotnējās izvietošanas standartiem j ānosaka minim ālie 
aktīvu piemērotības kritēriji, kas jo īpaši,  
 
LV 122   LV (i) izsl ēdz iespēju iegādāties aktīvus, kuriem ir b ūtisks kavējums vai par kuriem 
netiek pild ītas saistības; 
(ii) ierobežo p ārmērīgu koncentr āciju attiec ībā uz vienu debitoru vai ģeogrāfisko 
apgabalu; un 
(iii) ierobežo ieg ādājamo aktīvu termiņu. 
(k) ABCP programmai j āapkopo k ārtība un proced ūras, kurās ņemtas vērā 
pakalpojumu sniedz ēja operacion ālās spējas un kred īta kvalitāte. Programma 
mazina pārdevēja/pakalpojumu sniedz ēja risku ar daž ādām metodēm, tādām kā 
mehānismi, kas balst ās uz esošo kred īta kvalitāti, kas var nov ērst līdzekļu 
sajaukšanos. 
(l) Apkopoto zaud ējumu nov ērtējumā par aktīvu portfeli, kura ieg ādi apsver 
ABCP programma, j āņem vērā visi iesp ējamie riska avoti, piem ēram, 
kredītrisks un pasliktin āšanās risks. Ja p ārdevēja sniegtās kredīta kvalitātes 
uzlabošanas apm ērs ietver tikai ar kred ītu saistītos riskus, j āizveido atseviš ķa 
rezerve pasliktin āšanās riskam, ja pasliktin āšanās risks attiec īgajam riska 
darījumu portfelim ir b ūtisks. Turkl āt, aprēķinot piepras īto uzlabošanas l īmeni, 
programm ā jāizskata vēsturiskā informācija par vair ākiem gadiem, ieskaitot 
zaudējumus, kav ējumus, pasliktin āšanos un pirc ēju parādu apgroz ījuma 
ātrumu.  
(m) ABCP programm ā jāiekļauj struktur āli mehānismi riska dar ījumu iegādei, lai 
mazinātu bāzes portfe ļa iespējamo kred īta kvalit ātes pasliktin āšanos, 
piemēram, meh ānismi likvid ācijas uzsākšanai.  
Kompetent ās iestādes var atcelt pras ību padarīt ĀKNI novērtēšanas metodolo ģiju, ja 
tās uzskata, ka konkr ētas sekjuritiz ācijas īpatnības – piem ēram, tās unikālā struktūra - 
ir tādas, ka tām vēl nav publiski pieejamas ĀKNI novērtēšanas metodolo ģijas. 
43. Pozīcijas bez reitinga kred ītiestāde ieskaita vien ā no reitingu kategorij ām, kas 
aprakstītas 42. punkt ā. Pozīcijai tiek pieš ķirts atvasin āts reitings, kas atbilst kred īta 
novērtējumam, kurš atbilst šai reitingu kategorijai, k ā noteikts 42. punkt ā. Ja šis 
atvasinātais reitings, uzs ākot sekjuritiz āciju, ir atbilstošs invest īciju kategorijai vai 
augstāks, tas ir piel īdzināms piemērotam kred īta novērtējumam, ko sniegusi ties īga 
ĀKNI riska sv ērtās vērtības aprēķinu nolūkiem. 
3.2. Maksimālā riska svērtā vērtība 
44. Kredītiestāde-iniciatore, kred ītiestāde-sponsore vai citas kred ītiestādes, kas var 
aprēķināt K IRB, var samazin āt sekjuritiz ācijas pozīciju aprēķināto riska sv ērto vērtību 
līdz tādai, kas saska ņā ar 75. panta a) punktu rad ītu kapitāla prasību, kas vien āda ar 
8 % no riska sv ērtās vērtības, kas rastos, ja sekjuritiz ācijai pakļautie aktīvi netiktu 
sekjuritizēti un būtu iekļauti kred ītiestādes bilanc ē kopā ar paredzamajiem 
zaudējumiem no šiem riska dar ījumiem. 
3.3. Uz reitingiem balst ītā metode 
45. Atbilstoši uz reitingiem balst ītajai metodei sekjuritiz ācijas pozīcijas, kurai pieš ķirts 
reitings, riska sv ērto vērtību aprēķina, piem ērojot riska dar ījumu vērtībai attiec īgā 
 
LV 123   LV kredīta kvalitātes soļa nosacīto riska pak āpi, kas atbilst kompetento iest āžu kredīta 
novērtējumam saska ņā ar 98. pantu, k ā tas noteikts turpm āk 4. un 5. tabul ā. 
4. tabula 
Pozīcijas, kurām nav kred īta īstermiņa novērtējuma 
Kredīta kvalit ātes solis 
(CQS) Nosacītā riska pak āpe 
 A B C 
CQS 1 7 % 12 % 20 % 
CQS 2 8 % 15 % 25 % 
CQS 3 10 % 18 % 35 %3 
CQS 4 12 % 20 % 35 % 
CQS 5 20 % 35 % 35 % 
CQS 6 35 % 50 % 50 % 
CQS 7 60 % 75 % 75 % 
CQS 8 100 % 100 % 100 % 
CQS 9 250 % 250 % 250 % 
CQS 10 425 % 425 % 425 % 
CQS 11 650 % 650 % 650 % 
Zem CQS 11 1250 % 1250 % 1250 % 
5. tabula 
Pozīcijas ar īstermiņa kredīta novērtējumiem 
Kredīta kvalit ātes solis 
(CQS) Nosacītā riska pak āpe 
 A B C 
CQS 1 7 % 12 % 20 % 
CQS 2 12 % 20 % 35 % 
CQS 3 60 % 75 % 75 % 
 
LV 124   LV Visi citi kred īta 
novērtējumi 1250 % 1250 % 1250 % 
 
46. Saskaņā ar 47. punktu nosac ītās riska pak āpes katras tabulas A slej ā piemēro tad, ja 
pozīcija ir vec ākajā sekjuritiz ācijas laidien ā. Lai noteiktu, kurš laidiens šiem 
nolūkiem ir vec ākais, nav nepieciešams ņemt vērā summas, kas pien ākas par 
procentu likm ēm, valūtas atvasin āto instrumentu l īgumiem, maks ājamām nodevām 
vai citiem l īdzīgiem maks ājumiem. 
47. Nosacītās riska pak āpes katras tabulas C slej ā piemēro tad, ja poz īcija ir 
sekjuritizācijā, kurā sekjuritiz ācijai pak ļauto riska dar ījumu faktiskais skaits ir 
mazāks par seši. Apr ēķinot riska dar ījumu faktisko skaitu, vair ākus sekjuritiz ācijas 
riska darījumus ar vienu debitoru uzskata par vienu riska dar ījumu. Riska dar ījumu 
faktisko skaitu apr ēķina kā: 
∑∑
=
iiii
EADEAD
N22) (
 
kur EAD i ir riska dar ījumu vērtību summa visiem riska dar ījumiem ar i debitoru. 
Resekjuritiz ācijas (sekjuritiz ācijai pakļauto riska dar ījumu sekjuritiz ācija) gadījumā 
kredītiestāde izskata sekjuritiz ācijas riska dar ījumu skaitu portfel ī, nevis bāzes riska 
darījumu skaitu s ākotnējos portfe ļos, no kurienes c ēlušies sekjuritiz ācijai pakļautie 
bāzes riska dar ījumi. Ja ir pieejama portfe ļa daļa, kas ir saist īta ar lielāko riska 
darījumu, C 1, kredītiestāde var apr ēķinā N kā 1/C 1. 
48. Nosacītās riska pak āpes B slej ā piemēro visām citām pozīcijām. 
49. Kredītriska mazin āšanu sekjuritiz ācijas pozīcijās iespējams atzīt atbilstoši 58. l īdz 
60. punktam. 
3.4. Uzraudzības formulas metode 
50. Atbilstoši 56. un 57. punktam uzraudz ības formulas metode paredz, ka nosac ītā riska 
pakāpe sekjuritiz ācijas pozīcijai ir liel ākais no diviem lielumiem - 7 % vai t ā nosacītā 
riska pakāpe, kas piem ērojama saska ņā ar 51. punktu. 
51. Saskaņā ar 56. un 57. punktu riska dar ījuma summai piem ērojamā nosacītā riska 
pakāpe ir 
12.5 x (S[L+T] – S[L]) / T 
kur 
() () ⎭⎬⎫
⎩⎨⎧
< − ⋅+ −+≤
=−x Kirbr when e Kirbr/ω d K[Kirbr] K[x] KirbrKirbrx when x
xSx)/Kirbr ω(Kirbr1][
 
kur 
 
LV 125   LV τ = 1000,  
un ω = 20. 
Šajos vien ādojumos Beta [x; a, b] attiecas uz kumulat īvo beta sadal ījumu ar 
parametriem a un b, kurus nov ērtē attiecībā pret x.  
T (laidiena apjoms, kur ā atrodas poz īcija) aprēķina kā a) laidiena nomin ālās summas 
attiecību pret b) riska dar ījumu vērtības summu riska dar ījumiem, kas pak ļauti 
sekjuritizācijai. Šiem nol ūkiem IV pielikum ā uzskaitīto atvasin āto instrumentu riska 
darījumu vērtība gadījumos, kad esoš ās aizstāšanas izmaksas nav pozit īvs lielums, ir 
potenciāls nākotnes kred ītriska darījums, ko apr ēķina saskaņā ar III pielikumu. 
Kirbr ir attiec ība a) Kirb pret b) b) riska dar ījumu vērtību summa sekjuritiz ācijai 
pakļautajiem riska dar ījumiem. Kirbr izsaka decim ālā formā (piemēram, Kirb, kas ir 
vienāds 15 % no portfe ļa izsaka k ā Kirbr 0,15).  
L (kredīta kvalitātes uzlabošanas l īmenis) apr ēķina kā visu to laidienu nomin ālās 
summas attiec ību, kuri ir pak ārtoti laidienam, kur ā atrodas poz īcija, attiec ību pret 
riska dar ījumu vērtību summu riska dar ījumiem, kas ir pak ļauti sekjuritiz ācijai. 
Kapitalizētos nākotnes ieņēmumus neiek ļauj L aprēķinā. Aprēķinot kredīta kvalitātes 
uzlabošanas l īmeni, summas, kas j āsaņem no dar ījumu partneriem saist ībā ar 
IV pielikum ā uzskaitītajiem atvasin ātajiem instrumentiem un kas attiec ībā pret 
minēto laidienu ietilpst attiecin āmas uz jaun āku laidienu, iesp ējams aprēķināt pēc to 
esošajām aizstāšanas izmaks ām (bez potenci ālajiem nākotnes riska dar ījumiem). 
N ir riska dar ījumu faktiskais skaits, kas apr ēķināts saskaņā ar 47. punktu. 
ELGD jeb riska dar ījuma vid ējos svērtos zaud ējumus, kas var rasties saist ību 
nepildīšanas gad ījumā, aprēķina šādi: 
∑∑⋅
=
iiii i
EADEAD LGD
ELGD
 
kur LGD i ir vidējais LGD (ZSN) visiem riska dar ījumiem ar i debitoru, kur LGD 
(ZSN) nosaka saska ņā ar 84. l īdz 89. pantu. Resekjuritiz ācijas gad ījumā 
sekjuritizācijas pozīcijām piemēro 100 % (ZSN). Ja saist ību nepild īšanas risku un 
pasliktināšanās risku ieg ādātajiem pirc ēju parādiem vien ā sekjuritiz ācijā izskata 
apkopotā veidā (t.i., viena rezerve vai nodrošin ājums ir pieejams abu veidu 
zaudējumu segšanai), LGD (ZSN) ievadi sast āda kā vidējo svērto LGD (ZSN) 
kredītriskam un 75 % LGD pasliktin āšanās riskam. Sv ērumi ir atseviš ķs kapitāla 
nodrošinājums attiec īgi kredītriskam un pasliktin āšanās riskam. 
Vienkāršota ievade 
Ja riska dar ījuma vērtība lielākajam sekjuritiz ācijas riska dar ījumam, C 1, nav lielāka 
par 3 % no riska dar ījumu vērtību summas sekjuritiz ācijai pak ļautajiem riska 
darījumiem, uzraudz ības formulas metodes nol ūkiem kred ītiestāde var noteikt 
LGD= 50 % un N k ā vienādu ar 
 
LV 126   LV 1
11
1 }0, 1 max{1−
⎟⎟
⎠⎞
⎜⎜
⎝⎛−⎟
⎠⎞⎜
⎝⎛
−−+= CmmC CCC Nm
m
 . 
vai 
N=1/ C 1. 
Cm ir riska dar ījumu vērtību summas liel ākajiem „m” riska dar ījumiem attiec ība pret 
riska dar ījumu vērtību summu sekjuritiz ācijai pak ļautajiem riska dar ījumiem. 
Lielumam „m” l īmeni var noteikt kred ītiestāde. 
Sekjuritiz ācijām, kurās ietverti mazie riska dar ījumi, kompetent ās iestādes var at ļaut 
uzraudzības formulas metodes izmantošanu, lietojot vienk āršojumus: h = 0 un v = 0.   
52. Kredītriska mazin āšanu sekjuritiz ācijas pozīcijās iespējams atzīt atbilstoši 58., 59. un 
61. līdz 65. punktam. 
3.5. Vienošan ās par likvidit ātes nodrošin āšanu 
53. Lai noteiktu riska dar ījumu vērtību sekjuritiz ācijas poz īcijai bez reitinga, 54. un 
55. punkta noteikumus piem ēro kā noteiktu veidu vienošan ās par likvidit ātes 
nodrošināšanu. 
3.5.1.  Likviditātes nodrošin ājumi, kas ir pieejami tikai visp ārēju tirgus darb ības 
traucējumu gadījumā 
54. Likviditātes nodrošin ājuma, ko iesp ējams izmantot tikai visp ārīgu tirgus darb ības 
traucējumu gad ījumā un kas atbilst 14. punkta nosac ījumiem „piem ērotas likvidit ātes 
nodrošināšanai”, nomin ālajai summai var piem ērot 20 % p ārrēķinu koeficientu.  
3.5.2.  Vienošanās par naudas aizdošanu 
55. Likviditātes nodrošin ājuma, kas atbilst 16. punkta nosac ījumiem, nomin ālajai 
summai iesp ējams piem ērot pārrēķinu koeficientu 0 %. 
Izņēmuma gad ījumi, kad nav iesp ējams aprēķināt K irb. 
56. Ja kredītiestādei no praktisk ā viedokļa nav izdev īgi aprēķināt riska sv ērto vērtību 
riska darījumiem tā, it kā tie nebūtu pakļauti sekjuritiz ācijai, kred ītiestāde izņēmuma 
gadījumos ar kompetento iest āžu atļauju uz noteiktu laiku var piem ērot turpm āk 
aprakstīto metodi riska sv ērtās vērtības aprēķināšanai sekjuritiz ācijas pozīcijām bez 
reitinga likvidit ātes nodrošin ājuma veid ā.  
57. Augstāko nosacīto riska pak āpi, kas tiktu piem ērota saska ņā ar 78. līdz 83. pantu 
jebkuram sekjuritiz ācijas riska dar ījumam tā, it kā tie nebūtu pakļauti sekjuritiz ācijai, 
var piem ērot sekjuritiz ācijas poz īcijai, ko p ārstāv likvidit ātes nodrošin ājums. Lai 
noteiktu poz īcijas riska dar ījuma vērtību, var piem ērot 50 % p ārrēķinu koeficientu 
likviditātes nodrošin ājuma nomin ālajai summai, ja vienošan ās sākotnējais termi ņš ir 
viens gads vai maz āk. Ja likvidit ātes nodrošin ājums atbilst 54. punkta nosac ījumiem, 
iespējams piem ērot 20 % p ārrēķinu koeficientu.  
 
LV 127   LV 3.6. Kredītriska mazin āšanas atz īšana sekjuritiz ācijas pozīcijām 
3.6.1.  Fondētā aizsardzība 
58. Piemērota fond ētā aizsardz ība tiek ierobežota l īdz tādai, kas ir piem ērota riska 
svērtās vērtības aprēķināšanai saska ņā ar 78. līdz 83. pantu, k ā tas noteikts 90. l īdz 
93. pantā, un tās atzīšana ir saist āma ar attiec īgo minim ālo prasību izpildi, kas 
noteiktas min ētajos pantos. 
3.6.2.  Nefondētā aizsardzība 
59. Piemērota nefond ētā aizsardzība un nefond ētās aizsardz ības sniedz ēji ir tikai t ādi, kas 
ir piemēroti saska ņā ar 90. līdz 93. pantu, un to atz īšana ir saist āma ar attiec īgo 
minimālo prasību izpildi, kas noteiktas šajos pantos.  
3.6.3.  Kapitāla prasību aprēķināšana sekjuritiz ācijas pozīcijām ar kred ītriska mazin āšanu. 
Uz reitingiem balst ītā metode 
60. Ja riska sv ērto vērtību aprēķina, izmantojot uz reitingiem balst īto pieeju, riska 
darījumu vērtību un/vai riska sv ērto vērtību sekjuritiz ācijas pozīcijai, kurai ir ieg ūta 
kredīta aizsardz ība, var groz īt saskaņā ar VIII pielikuma noteikumiem, cikt āl tie 
attiecas uz riska sv ērtās vērtības aprēķināšanu saska ņā ar 78. līdz 83. pantu. 
Uzraudzības formulas metode – pilna aizsardz ība 
61. Ja riska sv ērto vērtību aprēķina, izmantojot uzraudz ības formulas metodi, 
kredītiestāde nosaka poz īcijas „faktisko riska pak āpi”. Kred ītiestāde to nosaka, dalot 
pozīcijas riska sv ērto vērtību ar poz īcijas riska dar ījuma vērtību un rezult ātu reizinot 
ar 100.  
62. Fondētās kredīta aizsardz ības gadījumā sekjuritiz ācijas pozīcijas riska sv ērto vērtību 
aprēķina, reizinot poz īcijas riska dar ījuma summu, kas kori ģēta atbilstoši fond ētajai 
kredīta aizsardz ībai (E*, kas apr ēķināts saskaņā ar 90. līdz 93. pantu, riska sv ērtās 
vērtības aprēķināšanai saska ņā ar 78. līdz 83. pantu, pie ņemot, ka sekjuritiz ācijas 
pozīcijas summa ir E) ar faktisko riska pak āpi. 
63. Nefondētas kredīta aizsardz ības gadījumā sekjuritiz ācijas poz īcijas riska sv ērto 
vērtību aprēķina, reizinot G A (aizsardz ības summa, kas kori ģēta atbilstoši val ūtas 
nesakritībai un termi ņu nesakrit ībai saska ņā ar VIII pielikuma noteikumiem) ar 
aizsardzības sniedz ēja nosacīto riska pak āpi; un pieskaitot rezult ātu summai, kas 
iegūta, reizinot sekjuritiz ācijas pozīcijas summu, no kuras at ņemts G A, ar faktisko 
riska pakāpi. 
Uzraudzības formulas metode – da ļēja aizsardz ība 
64. Ja kredītriska mazin āšana sedz „pirm ās kārtas zaud ējumus” vai proporcion ālus 
zaudējumus sekjuritiz ācijas pozīcijā, kredītiestāde var piem ērot 61. līdz 63. punkta 
noteikumus. 
65. Citos gad ījumos kred ītiestāde uzskata sekjuritiz ācijas poz īciju par div ām vai 
vairākām pozīcijām, nesegto da ļu uzskatot par poz īciju ar zem āko kredīta kvalitāti. 
 
LV 128   LV Lai aprēķinātu riska sv ērto vērtību šai poz īcijai, piem ēro 50. līdz 52. punkta 
noteikumus, pie ņemot, ka fond ētās aizsardz ības gadījumā „T” koriģē atbilstoši e*; un 
nefondētās aizsardz ības gadījumā – atbilstoši –g, kur e* apz īmē E* attiec ību pret 
kopējo nosacīto bāzes portfe ļa vērtību, kur E* ir sekjuritiz ācijas pozīcijas kori ģētā 
riska darījuma summa, kas apr ēķināta atbilstoši VIII pielikuma noteikumiem, k ā tos 
piemēro riska sv ērtās vērtības aprēķināšanai saska ņā ar 78. līdz 83. pantu, pie ņemot, 
ka sekjuritiz ācijas poz īcijas summa ir E; un g ir kred īta aizsardz ības nomin ālās 
summas (kas ir kori ģēta atbilstoši val ūtas nesakrit ībai un termi ņu nesakrit ībai 
saskaņā ar VIII pielikuma noteikumiem) attiec ība pret riska dar ījumu summ ām 
sekjuritizācijas riska dar ījumos. Nefond ētās kredīta aizsardz ības gad ījumā 
aizsardzības sniedz ēja nosacīto riska pak āpi piemēro tai poz īcijas daļai, ko neietver 
„T” koriģētā vērtība. 
3.7. Papildu kapit āla prasības svārstīga apmēra riska dar ījumu sekjuritiz ācijai ar 
priekšlaic īgas amortiz ācijas nosac ījumiem 
66. Papildus riska sv ērtajai vērtībai, kas apr ēķināta kredītiestādes sekjuritiz ācijas 
pozīcijām, kredītiestāde-iniciatore tiek piepras īts aprēķināt riska sv ērto vērtību 
saskaņā ar metodolo ģiju, kas izkl āstīta 17. līdz 32. punkt ā, ja tā pārdod svārstīga 
apmēra riska dar ījumus sekjuritiz ācijai, kas satur priekšlaic īgas amortiz ācijas 
nosacījumu. 
67. Attiecīgi 66. punkta nol ūkiem 68. un 69. punkts aizst āj 20. un 21. punktu. 
68. Šo noteikumu nol ūkiem „iniciatora intere ses” ir summa, ko veido 
(a) nomin ālā summa, ko sast āda sekjuritiz ācijai pārdoto izmantoto summu portfe ļa 
nosacītā daļa, kuras proporcija attiec ībā pret kop ējo portfeļa summu, kas 
pārdota strukt ūrai, nosaka proporciju naudas pl ūsmai, ko rada pamatsummas 
un procentu iekas ēšana un citas saist ītās summas, kas nav izmantojamas 
maksājumiem sekjuritiz ācijas pozīciju turētājiem sekjuritiz ācijā; plus 
(b) nomin ālā summa no t ās kredītlīniju neizmantoto summu portfe ļa daļas, kuras 
izmantotās summas ir p ārdotas sekjuritiz ācijas nolūkiem un kuru attiec ība pret 
šādu neizmantoto summu kopsummu ir t āda pati kā a) apakšpunkt ā aprakstītās 
nominālās summas attiec ība pret izmantoto summu, kas p ārdotas 
sekjuritizācijas nolūkiem, portfe ļa nominālo summu. 
Lai tās atzītu par iniciatora interes ēm, tām nav j ābūt pakārtotām ieguld ītāja 
interesēm. 
„Ieguldītāja intereses” ir izmantoto summu, kas nav attiecin āmas uz a) punktu, 
portfeļa nosacītās daļas nomin ālā summa plus nomin ālā summa tai kred ītlīniju 
neizmantoto summu portfe ļa daļai, kuras izmantot ās summas ir p ārdotas 
sekjuritizācijas nolūkiem, un kas nav attiecin āma uz b) punktu. 
69. Kredītiestādes-iniciatores riska dar ījums, kas saist īts ar tās tiesībām attiecībā uz 
iniciatora interešu da ļu, kas aprakst īta 68. punkta a) apakšpunkt ā, nav uzskat āms par 
sekjuritizācijas pozīciju, bet gan par proporcion ālu riska dar ījumu ar sekjuritiz ācijai 
pakļauto izmantoto summu riska dar ījumiem t ā, it kā tie neb ūtu pakļauti 
sekjuritizācijai, par summu, kas ir vien āda ar 68. punkta a) apakšpunkt ā aprakstīto. 
 
LV 129   LV Tiek uzskat īts arī, ka kred ītiestādei-iniciatorei ir proporcion āls riska dar ījumus ar 
kredītlīniju neizmantotaj ām summ ām, kuru izmantot ās summas ir p ārdotas 
sekjuritizācijas nolūkiem, par summu, kas ir vien āda ar 68. punkta b) apakšpunkt ā 
aprakstīto.  
3.8. Riska svērtās vērtības mazin āšana 
70. Sekjuritiz ācijas pozīcijas, kurai piem ēro 1250 % nosac īto riska pak āpi, riska sv ērto 
vērtību var samazin āt par summu, kas ir 12,5 reizes liel āka par jebkuru summu 
vērtības korekcijai, ko kred ītiestāde ir izmantojusi attiec ībā uz sekjuritiz ācijai 
pakļautajiem riska dar ījumiem. T ādā apmērā, kā vērtības korekcijas ir ņemtas vērā 
šim nolūkam, tās neņem vērā to aprēķinu nolūkiem, kas nor ādīti VII pielikuma 
1. daļas 34. punkt ā. 
71. Sekjuritiz ācijas pozīcijas riska sv ērto vērtību var samazin āt par summu, kas ir 12,5 
reizes liel āka par jebkuru summu v ērtības korekcijai, ko kred ītiestāde ir izmantojusi 
attiecībā uz šo poz īciju. 
72. Kā paredz 66. panta 2. punkts, attiec ībā uz sekjuritiz ācijas pozīcijām, kurām piemēro 
1250 % nosac īto riska pak āpi, kredītiestādes var, k ā alternatīvu pozīcijas iekļaušanai 
savos riska sv ērtās vērtības aprēķinos, atskait īt no pašu kapit āla šīs pozīcijas riska 
darījuma vērtību. 
73. Šā panta 73. punkt ā: 
(a) poz īcijas riska dar ījuma vērtību var atvasin āt no riska sv ērtās summas, ņemot 
vērā visus samazin ājumus saska ņā ar 70. un 71. punktu; 
(b) riska dar ījuma vērtības aprēķinā var ņemt vērā piemēroto fond ēto aizsardz ību 
tādā veidā, kas atbilst 58. l īdz 65. punkt ā paredzētajai metodolo ģijai; 
(c) ja ir izmantota uzraudz ības formulas metode riska sv ērtās vērtības 
aprēķināšanai, un L < KIRBR un [L+T] > K IRBR, pozīciju var uzskat īt par divām 
pozīcijām, kur L vien āds ar K IRBR vecākajai no š īm pozīcijām. 
74. Ja kredītiestāde izmanto 72. punkt ā paredzēto alternat īvu, summu, kas ir 12,5 reizes 
lielāka par summu, atskait ītu saskaņā ar šo punktu, 44. punkta nol ūkiem atskaita no 
summas, kas šaj ā punktā minēta kā maksimālā riska svērtā vērtība, ko jāaprēķina šeit 
norādītajām kredītiestādēm. 
 
LV 130   LV X pielikums  
Operacion ālais risks  
1.daļa – Pamatr ādītāja pieeja  
1. KAPITĀLA PRAS ĪBA 
1. Atbilstoši pamatr ādītāja pieejai operacion ālā riska kapit āla prasība ir vien āda ar 15 % 
no turpmāk definētā attiecīgā rādītāja. 
2. INDIKATORS  
2. Attiecīgais indikators ir procentu t īro ieņēmumu un no procentiem neatkar īgo tīro 
ieņēmumu vid ējā summa triju gadu laik ā. 
3. Vidējo summu par trijiem gadiem apr ēķina, pamatojoties uz p ēdējiem sešiem 
divpadsmit m ēnešu nov ērojumiem finanšu gada vid ū un beigās. Ja nav pieejami 
pārbaudīti rādītāji, iespējams izmantot dar ījumu prognozes. 
4. Ja kādā no minētajiem nov ērojumiem t īro procentu ie ņēmumu un no procentiem 
neatkarīgo tīro ieņēmumu summa ir negat īva vai vien āda ar nulli, šo r ādītāju neņem 
vērā, aprēķinot vidējo summu par trijiem gadiem. Attiec īgo indikatoru apr ēķina kā 
pozitīvo rādītāju summu, ko dala ar pozit īvo rādītāju skaitu. 
2.1. Kredītiestādes, kuru darb ību regulē Direktīva 86/635/EEK 
5. Pamatojoties uz kred ītiestāžu peļņas un zaud ējumu pārskata gr āmatvedības 
posteņiem saska ņā ar Direkt īvas 86/635/EEK 27. pantu, attiec īgo indikatoru apr ēķina 
kā 1. tabulā uzskaitīto elementu summu. Katru elementu summ ē kā pozitīvu vai 
negatīvu. 
6. Šiem elementiem var b ūt vajadzīgas korekcijas, lai ņemtu vērā 7. un 8. punkt ā 
noteiktās prasības. 
1. tabula 
1 Procentu ien ākumi un l īdzīgi ienākumi 
2 Maksājamie procenti un l īdzīgi 
maksājumi 
3 Ien ākumi no v ērtspapīriem: 
a) ienākumi no akcij ām un citiem main īgā 
procenta v ērtspapīriem 
b) ienākumi no l īdzdalības 
c) ienākumi no da ļām saistītos uzņēmumos 
4 Sa ņemtās komisijas naudas un maksas 
 
LV 131   LV 5 Maks ājamās komisijas naudas un 
maksas 
6 Finanšu oper āciju tīrā peļņa vai tīrie 
zaudējumi 
7 Pārējie saimniecisk ās darb ības 
ieņēmumi 
 
2.1.1.  Prasības. 
7. Rādītāju aprēķina pirms rezervju un pamatdarb ības izdevumu atskait īšanas. 
8. Indikatora apr ēķināšanā neizmanto š ādus elementus: 
a) Realiz ētā peļņa/zaudējumi no finanšu akt īvu pārdošanas, kas nav iek ļauti 
tirdzniecības portfel ī 
b) Ienākumi no ārkārtas poste ņiem vai neparastiem poste ņiem 
c) Ienākumi, kas saist īti ar apdrošin āšanu 
Ja tirdzniec ības posteņu pārvērtēšana ir da ļa no peļņas un zaud ējumu pārskata, to var 
iekļaut aprēķinā. Ja piem ēro Direkt īvas 86/635/EEK 36. panta 2. punktu, pe ļņas un 
zaudējumu pārskatā iegrāmatotā pārvērtēšana jāiekļauj aprēķinā. 
2.2. Kredītiestādes, kuru darb ību regulē atšķirīgas grāmatvedības sistēmas 
9. Ja kredītiestāžu darbību regulē grāmatvedības sistēmas, kas ir atš ķirīgas no Direkt īvā 
86/635/EK noteiktaj ām, tās aprēķina attiecīgo rādītāju, pamatojoties uz datiem, kas 
vislabāk atbilst iepriekšmin ētajai defin īcijai. 
 
LV 132   LV 2. daļa – Standartiz ētā pieeja  
1. KAPITĀLA PRAS ĪBA 
1. Atbilstoši standartiz ētajai pieejai operacion ālā riska kapit āla prasība ir vienk ārša visu 
to kapitāla prasību summa, kas apr ēķinātas katrai 2. tabul ā minētajai biznesa l īnijai. 
2. Kapitāla prasība katrai biznesa l īnijai ir vien āda ar attiec īgā indikatora noteiktu 
procentuālo daļu. 
3. Indikatoru apr ēķina katrai biznesa l īnijai atseviš ķi. 
4. Katrai biznesa l īnijai attiec īgo rādītāju aprēķina kā procentu t īro ienākumu un no 
procentiem neatkar īgo tīro gada ien ākumu vid ējo summu tr īs gadu laik ā, kā tas 
noteikts 1. da ļas 5. līdz 9. punkt ā. 
5. Vidējo summu par tr īs gadiem apr ēķina, pamatojoties uz p ēdējiem sešiem divpadsmit 
mēnešu nov ērojumiem finanšu gada vid ū un beig ās. Ja nav pieejami p ārbaudīti 
rādītāji, iespējams izmantot dar ījumu prognozes. 
6. Ja kādā no minētajiem nov ērojumiem neto procentu ien ākumu un no procentiem 
neatkarīgo neto ien ākumu summa ir negat īva, uz šo r ādītāju attiecina nulles v ērtību. 
2. tabula 
Biznesa līnija Darbību saraksts Procenti 
Uzņēmumu finanses Finanšu instrumentu izpirkšana 
sākotnējai izvietošanai un/vai 
sākotnējās izvietošanas laik ā neizvietoto 
finanšu instrumentu izpirkšanas 
garantēšana 
Ar garant ēšanu saist īti pakalpojumi 
Konsultēšana par ieguld ījumiem 
Ieteikumi uz ņēmumiem attiec ībā uz 
kapitāla struktūru, darbības stratēģiju un 
ar to saist ītiem jaut ājumiem un 
ieteikumi un pakalpojumi attiec ībā uz 
uzņēmējsabiedrību apvienošanu un 
uzņēmumu pirkšanu 
Ieguldījumu izp ēte, finanšu anal īze un 
citi vispārīgi ieteikumi, kas saist īti ar 
finanšu instrumentu dar ījumiem 18 % 
Tirdzniec ība un pārdošana Darījumu veikšana uz sava r ēķina 18 % 
 
LV 133   LV Starpniec ība naudas tirgus dar ījumos 
Rīkojumu pie ņemšana un p ārsūtīšana 
attiecībā uz vienu vai vair ākiem finanšu 
instrumentiem 
Rīkojumu izpilde klientu v ārdā 
Finanšu instrumentu izvietošana, ja 
iestāde negarant ē to izpirkšanu 
Operācijas ar daudzpus ējām 
tirdzniecības sistēmām 
Starpniec ības pakalpojumi mazo 
riska dar ījumu portfel ī 
iekļautajiem klientiem 
(Darbības ar fizisk ām person ām 
vai maziem un vid ējiem 
uzņēmumiem, kas atbilst 
55. pantā noteiktajiem 
kritērijiem mazo riska dar ījumu 
kategorijai) Rīkojumu pie ņemšana un p ārsūtīšana 
attiecībā uz vienu vai vair ākiem finanšu 
instrumentiem 
Rīkojumu izpilde klientu v ārdā 
Finanšu instrumentu izvietošana bez 
ciešām saistībām 12 % 
Korporatīvo klientu apkalpošana Noguldījumu vai citu atmaks ājamu 
līdzekļu pieņemšana 
Kreditēšana 
Finanšu noma 
Garantijas un saist ības 15 % 
Mazo riska dar ījumu portfel ī 
iekļauto klientu apkalpošana 
(Darbības ar fizisk ām person ām 
vai maziem un vid ējiem 
uzņēmumiem, kas atbilst 
55. pantā noteiktajiem 
kritērijiem mazo riska dar ījumu 
kategorijai) Noguldījumu vai citu atmaks ājamu 
līdzekļu pieņemšana 
Kreditēšana 
Finanšu noma 
Garantijas un saist ības 12 % 
Maksājumi un nor ēķini Naudas pārskaitīšanas pakalpojumi 
Maksāšanas l īdzekļu emisija un 
administr ēšana 18 % 
Aģentūru pakalpojumi Finanšu instrumentu glab āšana un 
pārvaldīšana klientu uzdevum ā, 15 % 
 
LV 134   LV ieskaitot v ērtspapīru glabāšanu bank ā 
un saistītus pakalpojumus, t ādus kā 
naudas un ķīlu pārvaldīšana 
Aktīvu pārvaldīšana Portfeļa pārvaldība 
PVKIU p ārvaldīšana 
Citi aktīvu pārvaldīšanas veidi 12 % 
 
7. Kompetent ās iestādes var at ļaut kredītiestādei operacion ālā riska kapit āla prasību 
aprēķināšanai izmantot alternat īvu standartiz ēto pieeju, k ā tas noteikts 9. l īdz 
16. punkt ā. 
2. BIZNESA L ĪNIJU SAM ĒROŠANAS PRINCIPI  
8. Kredītiestādēm jāizstrādā un jādokument ē standartiz ētā sistēmā īpaša kārtība un 
kritēriji esošo biznesa l īniju un darb ību rādītāju samērošanai. Šie krit ēriji vajadz ības 
gadījumā jāpārskata un j āpielāgo jaunām vai main īgām biznesa darb ībām un riskiem. 
Biznesa līniju samērošanas principi ir š ādi. 
a) Visas darb ības jāiedala biznesa l īnijās tā, lai tās būtu savstarp ēji izslēdzošas un 
visaptverošas. 
b) Katru darb ību, kuru nav iesp ējams sam ērot biznesa l īniju sistēmā, bet kura ir 
palīgfunkcija sist ēmā iekļautai darb ībai, iekļauj tajā biznesa l īnijā, kuru tā 
atbalsta. Ja pal īgdarbība atbalsta vair āk nekā vienu biznesa l īniju, jāizmanto 
mērķu samērošanas krit ēriji. 
(c) Ja darb ību nav iesp ējams sam ērot ar noteiktu biznesa l īniju, jāizmanto biznesa 
līnija, kurā tai ir augst ākā procentu ālā daļa. Šī pati biznesa l īnija attiecas ar ī uz 
jebkuru saist īto palīgdarbību. 
(d) Kred ītiestādes var izmantot iekš ējo izcenojumu metodes, lai sadal ītu rādītāju 
biznesa līnijās. Izdevumus, kas radušies vien ā biznesa l īnijā un kas attiecin āmi 
uz citu biznesa l īniju, iespējams pārvietot uz biznesa l īniju, uz kuru tie attiecas, 
piemēram, izmantojot metodi, kas pamatojas uz iekš ējiem nodošanas 
izdevumiem starp div ām biznesa l īnijām. 
(e) Darb ību samērošanai biznesa l īnijās operacion ālā riska kapit āla nolūkiem 
jāatbilst kategorij ām, kredītriskiem un tirgus riskiem. 
(f) Kred ītiestādes augstākā vadība, ko kontrol ē kredītiestādes pārvaldes strukt ūras, 
ir atbildīga par sam ērošanas kārtību. 
(g) Biznesa l īniju samērošanas procesam nepieciešama neatkar īga uzraudz ība. 
 
LV 135   LV 3. ALTERNAT ĪVIE RĀDĪTĀJI ATSEVIŠ ĶĀM BIZNESA L ĪNIJĀM 
3.1. Veidi 
9. Kompetent ās iestādes var at ļaut kredītiestādei izmantot alternat īvu rādītāju biznesa 
līnijām: mazie banku dar ījumi un komercbanku dar ījumi. 
10. Šīm biznesa l īnijām attiecīgais rādītājs ir izlīdzināts ienākumu rādītājs, kas ir vien āds 
ar triju gadu vid ējo no kop ējās aizdevumu un avansu nomin ālās summas, kas 
reizināta ar 0,035. 
11. Mazo banku dar ījumu biznesa l īnijā aizdevumi un avansi ietver kop ējās izmantot ās 
summas no š ādiem kred ītu portfeļiem: darījumi ar person ām, mazie un vid ējie 
uzņēmumi, ko piel īdzina person ām, un iegādātie mazumtirdzniec ības pircēju parādi. 
12. Komercbanku dar ījumu biznesa l īnijā aizdevumi un avansi ietver kop ējās izmantot ās 
summas no š ādiem kred ītu portfeļiem: darījumi ar uz ņēmumiem, dar ījumi ar valst īm, 
darījumi ar iest ādēm, specializ ētie aizdevumi, mazie un vid ējie uzņēmumi, ko 
pielīdzina uzņēmumiem, un ieg ādātie uzņēmumu pirc ēju parādi. Šeit iek ļauj arī 
vērtspapīrus, kas nav iek ļauti tirdzniec ības portfel ī. 
3.2. Nosacījumi 
13. Atļauju izmantot alternat īvos rādītājus piešķir, ja ir izpild īti 14. līdz 16. punkta 
nosacījumi. 
3.2.1.  Vispārīgi nosacījumi 
14. Kredītiestāde izpilda 17. punkt ā noteiktos atbilst ības kritērijus. 
3.2.2.  Īpašie nosac ījumi mazajiem banku dar ījumiem un komercbanku dar ījumiem 
15. Kredītiestāde galvenok ārt darbojas mazo banku dar ījumu jom ā un komercbanku 
darījumu jom ā, kas veido vismaz 90 % no t ās ienākumiem. 
16. Kredītiestāde var pier ādīt kompetentaj ām iestādēm, ka būtiska daļa no tās mazo 
darījumu un/vai komercbanku dar ījumu aktivit ātēm ir aizdevumi ar augstu saist ību 
nepildīšanas varb ūtību un ka alternat īvā standartiz ētā pieeja ir lab āks pamats 
operacion ālā riska nov ērtēšanai. 
4. ATBILSTĪBAS KRIT ĒRIJI 
17. Kredītiestādēm jāizpilda š ādi turpm āk uzskait ītie atbilst ības kritēriji papildus 
vispārējiem riska p ārvaldīšanas standartiem, kas noteikti 22. pant ā un V pielikum ā. 
(a) Kred ītiestādēm ir labi dokument ēta novērtēšanas un p ārvaldīšanas sist ēma 
operacion ālajam riskam, kur ā skaidri nor ādīta atbildības joma šaj ā sistēmā. Tās 
identificē savus operacion ālos riskus un uzskaita attiec īgos operacion ālā riska 
datus, tai skait ā datus par faktiskajiem zaud ējumiem. Šai sist ēmai nepieciešama 
regulāra neatkar īga pārbaude. 
 
LV 136   LV (b) Operacion ālā riska nov ērtēšanas sist ēma cieši j āintegrē kredītiestādes riska 
pārvaldīšanas procesos. T ās rezultāti jāiekļauj kā integrāla daļa kredītiestādes 
operacion ālā riska profila uzraudz ības un kontroles proces ā. 
(c) Kred ītiestādes ievieš vad ības ziņošanas sist ēmu, kas nodrošina operacion ālā 
riska zi ņojumu iesniegšanu attiec īgajām strukt ūrām kred ītiestādē. 
Kredītiestādes izstrādā procedūras piem ērotu darb ību veikšanai atbilstoši 
vadības ziņojumos sniegtajai inform ācijai.  
 
LV 137   LV 3. daļa – Uzlaboto r ādītāju pieejas  
1. ATBILSTĪBAS KRIT ĒRIJI 
1. Lai kredītiestādes būtu tiesīgas izmantot uzlaboto r ādītāju pieeju, t ām jāpierāda, ka 
tās ir izpild ījušas turpm āk uzskaitītos atbilst ības kritērijus papildus visp ārējiem riska 
pārvaldīšanas standartiem, kas noteikti 22. pant ā un V pielikum ā. 
1.1. Kvalitatīvie standarti 
2. Kredītiestādes iekšējai operacion ālā riska apr ēķina sistēmai jābūt cieši integr ētai 
ikdienas riska p ārvaldīšanas procesos. 
3. Kredītiestādē jābūt neatkar īgai riska p ārvaldīšanas strukt ūrai operacion ālajam 
riskam. 
4. Nepieciešami regul āri ziņojumi par operacion ālajiem riskiem un zaud ējumu pieredzi. 
Kredītiestādē jābūt izstrādātām procedūrām piemērotu koriģējošu darbību veikšanai. 
5. Kredītiestādes riska p ārvaldīšanas sist ēmai ir jābūt labi dokument ētai. Kredītiestādei 
jāizstrādā kārtība, lai nodrošin ātu noteikumu izpildi, un j āparedz kārtībā, kā rīkoties, 
ja tie netiek izpild īti.  
6. Operacion ālā riska pārvaldīšanas procesus un apr ēķinu sistēmas regul āri pārskata 
iekšējie un/vai ārējie revidenti. 
7. Kompetento iest āžu apstiprin ājumā operacion ālā riska apr ēķinu sistēmām jāiekļauj 
šādi elementi: 
(a) pārbaude, vai iekš ējie apstiprin āšanas procesi darbojas apmierinoši;  
(b) pārliecināšanās, ka datu pl ūsma un procesi, kas saist īti ar riska apr ēķinu 
sistēmu, ir pārredzami un pieejami. 
1.2. Kvantitat īvie standarti 
1.2.1.  Process 
8. Kredītiestādes aprēķina savas kapit āla prasības, ietverot paredzamos un 
neparedzamos zaud ējumus, ja vien t ās nevar pier ādīt, ka paredzamie zaud ējumi ir 
attiecīgi nodrošin āti ar to iekš ējo darījumu praksi. Operacion ālā riska pas ākumam 
jāietver notikumi ar mazu varb ūtību, kuriem potenci āli var būt nopietnas sekas, 
sasniedzot piesardz ības standartu, kas ir piel īdzināms 99,9 % uzticam ībai viena gada 
laikā.  
9. Kredītiestādes operacion ālā riska apr ēķina sistēmai jāsatur noteikti pamatelementi, 
lai sasniegtu iepriekš min ēto piesardz ības standartu. Šiem elementiem j āiekļauj 
iekšējo datu, ārējo datu, scen ārija analīzes, faktoru, kas atspogu ļo darījumu vidi, un 
iekšējās kontroles sist ēmu lietošana, kas aprakst īta turpmāk 13. līdz 24. punkt ā. 
Kredītiestādei nepieciešama labi dokument ēta pieeja šo četru elementu 
proporcion ālam lietojumam t ās vispārējā operacion ālā riska aprēķina sistēmā. 
 
LV 138   LV 10. Riska apr ēķina sistēmā ietver galvenos riska izrais ītājus, kas ietekm ē paredzamo 
zaudējumu līknes veidu. 
11. Operacion ālā riska zaud ējumu korel ācijas attiec ībā pret atseviš ķiem operacion ālā 
riska nov ērtējumiem var atz īt tikai tad, ja kred ītiestādes var pier ādīt kompetentaj ām 
iestādēm, ka to sist ēmas korel āciju aprēķināšanai ir piesardz īgas, tiek īstenotas 
konsekventi un taj ās ir ņemta vērā nenoteikt ība, kas rakstur īga šādiem korel ācijas 
aprēķiniem, jo īpaši stresa periodos. Kred ītiestādei jāapstiprina korel ācijas 
pieņēmumi, izmantojot piem ērotas kvantitat īvas un kvalitat īvas metodes. 
12. Riska apr ēķina sistēmai jābūt iekšēji konsekventai, un taj ā jāizvairās no 
vairākkārtīgas kvalitat īvo vērtējumu vai riska mazin āšanas tehniku lietošanas, kas jau 
ir atzītas citās kapitāla pietiekam ības sistēmas jomā. 
1.2.2.  Iekšējie dati 
13. Iekšēji veiktiem operacion ālā riska apr ēķiniem jābalstās uz minim ālo vēsturiska 
apsekojuma periodu, kas ir pieci gadi. Ja kred ītiestāde vispirms s āk izmantot 
uzlaboto r ādītāju pieeju, iesp ējams izmantot tr īs gadu vēsturiskā apsekojuma periodu. 
14. Kredītiestādēm jāspēj samērot savus iekš ējos vēsturiskos datus par zaud ējumiem 
biznesa līnijās, kas defin ētas 2. daļā, un notikumu veidos, kas defin ēti 5. daļā, un 
iesniegt šos datus kompetentaj ām iestādēm pēc piepras ījuma. Jādokument ē 
objektīvie kritēriji zaudējumu iedal īšanai noteikt ās biznesa l īnijās un notikumu 
veidos. Operacion ālā riska zaud ējumi, kas ir saist īti ar kredītrisku un kas v ēsturiski ir 
iekļauti iekšējās kredītriska datu b āzēs, jāreģistrē operacion ālā riska datu b āzēs un 
identificē atseviš ķi. Šādiem zaud ējumiem nepiem ēro operacion ālā riska 
nodrošinājumu, ja tos turpina uzskat īt par kred ītriskiem minim ālo kapitāla prasību 
aprēķināšanas nolūkos. Operacion ālā riska zaud ējumi, kas ir saist īti ar tirgus riskiem, 
jāiekļauj operacion ālā riska kapit āla prasību jomā. 
15. Kredītiestādes iekšējiem zaud ējumu datiem j ābūt visaptverošiem, lai tie ietvertu 
visas būtiskās darbības un riska dar ījumus no vis ām attiecīgajām apakšsist ēmām un 
ģeogrāfiskajām vietām. Kredītiestādēm jāspēj pamatot, ka jebkuras neiek ļautās 
darbības vai riska dar ījumi, atseviš ķi un kopā, būtiski neietekm ē vispārējos riska 
aprēķinus. Jādefinē atbilstošs minim ālais zaudējumu slieksnis, lai apkopotu iekš ējos 
datus par zaud ējumiem. 
16. Papildus inform ācijai par bruto zaud ējumu summ ām, kredītiestādes apkopo 
informāciju par notikuma datumu, bruto zaud ējumu summu atg ūšanu un aprakstošu 
informāciju par zaud ējumu gadījuma izrais ītājiem vai c ēloņiem. 
17. Jābūt īpašiem krit ērijiem datu klasifik ācijai zaud ējumiem, kas rodas no gad ījuma ar 
centralizētu funkciju vai darb ību, kas aptver vair āk nekā vienu biznesa l īniju, kā arī 
no vairākiem saist ītiem gadījumiem laika gait ā. 
18. Kredītiestādēm jābūt dokument ētām proced ūrām vēsturisko zaud ējumu datu 
pastāvīgās relevances nov ērtēšanai, ieskaitot t ās situācijas, kurās iespējama lēmumu 
ignorēšana, mērogošana vai citi piel āgojumi, k ādā apmērā tas iespējams un kurš ir 
tiesīgs pieņemt šādus lēmumus. 
 
LV 139   LV 1.2.3.  Ārējie dati 
19. Kredītiestādes operacion ālā riska apr ēķina sistēmā jāizmanto attiec īgie ārējie dati, 
īpaši tad, ja ir pamats uzskat īt, ka kred ītiestādei ir neregul āru, toties potenci āli 
nopietnu, zaud ējumu risks. Kred ītiestādē jāizstrādā sistemātisks process, lai noteiktu 
situācijas, kurās jāizmanto ārējie dati, un metodolo ģijas, ko izmanto datu iek ļaušanai 
aprēķina sistēmā. Ārējo datu lietošanas nosac ījumi un prakse regul āri jāpārskata, 
jādokument ē un periodiski j āiesniedz neatkar īgai pārbaudei. 
1.2.4.  Scenārija analīze 
20. Kredītiestāde izmanto ekspertu viedok ļu scenārija analīzi saistībā ar ārējiem datiem, 
lai novērtētu tās riska dar ījumus, kur iesp ējami reti notikumi ar sp ēcīgu iedarb ību. 
Laika gait ā šādi novērtējumi jāapstiprina un atk ārtoti jāizvērtē, veicot sal īdzinājumu 
ar faktisko zaud ējumu pieredzi, lai p ārbaudītu to pamatot ību. 
1.2.5.  Darījumu vides un iekš ējās kontroles faktori 
21. Kredītiestādes riska nov ērtēšanas metodolo ģijā visam uz ņēmumam j āietver galvenie 
darījumu vides un iekš ējās kontroles faktori, kas var main īt tās operacion ālā riska 
profilu. 
22. Katra faktora izv ēle jāpamato k ā nozīmīgs riska izrais ītājs, pamatojoties uz pieredzi 
un ņemot vērā ekspertu spriedumus attiec īgajās darījumu jom ās.  
23. Riska apr ēķinu sensitivit ātei attiecībā pret faktoru izmai ņām un daž ādu faktoru 
relatīvai nozīmei ir jābūt labi pamatotai. Papildus tam, ka tiek ņemtas vērā riska 
izmaiņas, ko rada riska kontroles uzlabojumi, sist ēmā jāietver potenci ālais riska 
pieaugums, ko rada liel āka darījumu sarež ģītība vai palielin āts darījumu apjoms. 
24. Šī sistēma jādokument ē un regulāri jāpakļauj neatkar īgai pārbaudei kred ītiestādē un 
kompetentaj ās iestādēs. Laika gait ā process un t ā rezultāti ir jāapstiprina un atk ārtoti 
jānovērtē, salīdzinot ar iekš ējiem datiem par faktisko zaud ējumu pieredzi un 
attiecīgiem ārējiem datiem. 
2. APDROŠIN ĀŠANAS IETEKME  
25. Kredītiestādēm jāņem vērā apdrošin āšanas ietekme, ja apdrošin āšana atbilst 26. l īdz 
29. punkt ā izklāstītajiem nosac ījumiem. 
26. Pakalpojuma sniedz ējam ir atļauja veikt apdrošin āšanu vai p ārapdrošin āšanu. 
27. Pakalpojuma sniedz ēja minimālais saistību izpildes sp ējas reitings (kred ītreitings?) ir 
A (vai tam piel īdzināms). 
(a) Apdrošin āšanas polises s ākotnējam termi ņam ir jābūt ne mazākam par vienu 
gadu. Polis ēm, kuru atlikušais termi ņš ir mazāks par vienu gadu, kred ītiestāde 
veic atbilstošas korekcijas pazemin āšanas virzien ā, kas ievēro polises atlikuš ā 
termiņa samazin āšanos, līdz par 100 % korek cijai pazemin āšanās virzien ā 
polisēm, kuru atlikušais termi ņš ir 90 dienas vai īsāks. 
 
LV 140   LV (b) Apdrošin āšanas polises minim ālais periods iepriekš ējam pazi ņojumam par 
līguma anul ēšanu ir 90 dienas. 
(c) Apdrošin āšanas polis ē nav paredz ēti izņēmumi vai ierobežojumi, ko izraisa 
uzraudzības darb ības, vai noteikumi, kas kred ītiestādes maks ātnespējas 
(neveiksmes) gad ījumā neļautu kred ītiestādei, pārņēmējam vai likvidatoram 
saņemt atlīdzību par ciestajiem zaud ējumiem vai izdevumiem, kas radušies 
kredītiestādei, izņemot gadījumus, kas notikuši p ēc kredītiestādes pārņemšanas 
vai likvid ācijas proced ūras uzsākšanas attiec ībā pret kred ītiestādi; pieņemot, ka 
no apdrošin āšanas polises var izsl ēgt soda naudas, soda maks ājumus vai 
zaudējumu kompens ācijas, kas raduš ās kompetento iest āžu darbību rezultātā. 
(d) Riska mazin āšanas apr ēķinos apdrošin āšanas segumu ņem vērā tā, lai būtu 
pārredzama t ā attiecība un saskan ība ar zaud ējumu faktisko varb ūtību un 
ietekmi, kas izmantoti operacion ālā riska kapit āla vispārīgai noteikšanai. 
(e) Apdrošin āšanu veic treš ās puses uz ņēmums. Ja apdrošin āšanu veic kapt īvie 
uzņēmumi un saist ītie uzņēmumi, riska dar ījumu nodod neatkar īgam trešās 
puses uzņēmumam, piem ēram, pārapdrošin āšanas uzņēmumam, kas izpilda 
piemērotības kritērijus. 
(f) Apdrošin āšanas atzīšanas sistēmai ir jābūt labi pamatotai un dokument ētai. 
28. Apdrošināšanas atz īšanas metodolo ģija ietver š ādus elementus apdrošin āšanas 
summas diskontu vai pazemin āšanas korekciju form ā: 
(a) Polises atlikušais termi ņš, ja tas ir maz āks par vienu gadu, k ā minēts iepriekš; 
(b) Polises anul ēšanas noteikumi, ja tie ir maz āki par vienu gadu;  
(c) Maks ājumu nenoteikt ība, kā arī nesakritība apdrošin āšanas polišu segumos.  
29. Kapitāla samazin ājums, ko rada apdrošin āšanas atzīšana, nedr īkst pārsniegt 20 % no 
kapitāla prasības operacion ālajam riskam pirms riska mazin āšanas metožu atz īšanas. 
3. IESNIEGUMS PAR UZLABOTO R ĀDĪTĀJU PIEEJAS IZMANTOŠANU VIS Ā GRUPĀ 
30. Ja uzlaboto r ādītāju pieeju v ēlas izmantot m ātesuzņēmums, kas ir ES kred ītiestāde, 
un tā meitasuz ņēmumi vai ES finanšu l īdzdalības sabiedr ības meitasuz ņēmumi, 
iesniegum ā jāiekļauj metodolo ģijas apraksts, ko izmanto operacion ālā riska 
sadalījumam starp daž ādām grupas vien ībām. 
31. Iesniegum ā jānorāda, vai un k ādi diversifik ācijas efekti tiks ņemti vērā riska aprēķina 
sistēmā. 
 
LV 141   LV 4. daļa – Dažādu metodolo ģiju kombin ētā izmantošana  
1. UZLABOTO R ĀDĪTĀJU PIEEJAS IZMANTOŠANA KOP Ā AR CITĀM PIEEJ ĀM 
1. Kredītiestādes var izmantot uzlaboto r ādītāju pieeju kop ā ar pamatr ādītāja pieeju vai 
standartiz ēto pieeju, ja ir izpild īti šādi nosacījumi: 
(a) Visi kred ītiestādes operacion ālie riski ir ietverti. Kompetent ās iestādes uzskata 
par pareizu metodolo ģiju, ko izmanto, lai izskat ītu dažādas darb ības, 
ģeogrāfiskās vietas, juridisk ās struktūras vai citus attiec īgos iedal ījumus, ko 
noteikusi kred ītiestāde. 
(b) Atbilst ības kritēriji, kas noteikti 2. un 3. da ļā, ir izpildīti attiecībā uz darbībām, 
kurām piemēro standartiz ēto pieeju un uzlaboto r ādītāju pieeju. 
2. Atsevišķos gadījumos kompetent ā iestāde var noteikt š ādus papildus nosac ījumus: 
(a) Uzs ākot uzlaboto r ādītāju pieejas ieviešanu, b ūtiskai kred ītiestādes 
operacion ālā risku daļai piemēro uzlaboto r ādītāju pieeju; 
(b) Kred ītiestāde apņemas paplašin āt uzlaboto r ādītāju pieejas izmantošanu 
būtiskām savu oper āciju daļām atbilstoši grafikam, kas saska ņots ar 
kompetentaj ām iestādēm. 
2. PAMATR ĀDĪTĀJA PIEEJAS UN STANDARTIZ ĒTĀS PIEEJAS KOMBIN ĒTA IZMANTOŠANA  
3. Kredītiestāde var izmantot vienlaic īgi pamatr ādītāja pieeju un standartiz ēto pieeju 
tikai izņēmuma gad ījumos, piem ēram, ja pēdējā laikā ir iegūta jauna dar ījumu joma, 
kurā var būt nepieciešams p ārejas periods standartiz ētās pieejas ieviešanai. 
4. Pamatrādītāja pieejas un standartiz ētās pieejas kombin ētā izmantošana saist āma ar 
nosacījumu, ka kred ītiestāde apņemas ieviest standartiz ēto pieeju saska ņā ar grafiku, 
kas saska ņots ar kompetentaj ām iestādēm. 
 
LV 142   LV 5. daļa – zaudējumu gad ījumu veidu klasifik ācija 
3. tabula 
Gadījuma kategorija Definīcija 
Iekšējā krāpšana Zaudējumi, kas saist īti ar tāda veida darb ībām, kuru m ērķis ir 
krāpšana, īpašuma piesavin āšanās vai noteikumu, likumu vai 
uzņēmuma k ārtības apiešanu, iz ņemot diskrimin ācijas vai 
kultūratšķirību gadījumus, kur ās iesaistīta vismaz viena (iekš ējā) 
puse. 
Ārējā krāpšana Zaudējumi, kas saist īti ar tāda veida darb ībām, kuru m ērķis ir 
krāpšana, īpašuma piesavin āšanās vai likuma apiešana, ko veic treš ā 
puse 
Darba attiec ību prakse 
un darba droš ība Zaudējumi, kas rodas no darb ībām, kas neatbilst ties ību aktiem vai 
nolīgumiem, kas regul ē darba attiec ības, vesel ības aizsardz ību vai 
drošību, no maks ājumiem par pras ībām saistībā ar personu traum ām 
vai diskrimin ācijas un kult ūratšķirību gadījumiem 
Klienti, produkti un 
darījumu prakse Zaudējumi, kas rodas no nejaušas vai nolaid īgas profesion ālo 
pienākumu neizpild īšanas attiec ībā uz īpašiem klientiem (ieskaitot 
uzticamības un piem ērotības prasības) vai no produkta rakstura vai 
uzbūves 
Fizisko akt īvu 
zaudējumi Zaudējumi, kas rodas no fizisko akt īvu zaud ējumiem vai 
bojājumiem dabas katastrof ās vai citos gad ījumos 
Darījumu pārtraukšana 
un sistēmu kļūmes Zaudējumi, kas rodas no dar ījumu pārtraukšanas vai sist ēmu 
kļūmēm 
Izpilde, pieg āde un 
procesu vad ība Zaudējumi no k ļūmēm darījumu apstr ādē vai procesu vad ībā 
attiecībās ar tirdzniec ības darījumu partneriem vai pieg ādātājiem 
 
 
LV 143   LV XI pielikums 
Tehniskie krit ēriji kompetento iest āžu veiktajai p ārskatīšanai un nov ērtēšanai 
1. Papildus kred īta, tirgus un operacion ālajam riskam, kred ītiestāžu veiktā pārskatīšana 
un novērtēšana saska ņā ar 124. pantu iek ļauj: 
(a) stresa testa rezult ātus, ko kred ītiestādes veikušas, piem ērojot IRP; 
(b) kred ītiestāžu riska dar ījumus ar likvidit ātes riskiem un koncentr ācijas riskiem 
un šo risku p ārvaldīšanu, ieskaitot to pras ību izpildi, kas noteiktas saska ņā ar 
108. līdz 118. pantu; 
(c) kred ītiestāžu ieviest ās kārtības un proced ūru noturīgumu, atbilst ību un 
piemērošanas veidu atlikuš ā riska pārvaldīšanai, kas saist īts ar atzītu riska 
mazināšanas metožu izmantošanu; 
(d) apm ēru, kādā kredītiestādes pašas kapit āls ir atbilstošs attiec ībā pret aktīviem, 
kas pakļauti sekjuritiz ācijai, ņemot vērā darījuma ekonomisko b ūtību, tai skait ā 
arī panāktās riska nodošanas pak āpi. 
2. Kompetent ās iestādes uzrauga, vai kred ītiestāde ir sniegusi netiešu atbalstu 
sekjuritizācijai. Ja kred ītiestāde ir sniegusi netiešu atbalstu vair āk nekā vienā 
gadījumā, kompetent ā iestāde veic atbilstošus pas ākumus, kas paredz ēti, lai 
nodrošinātu to, ka kred ītiestāde izpildīs pieaugoš ās prasības par n ākotnē sniedzamo 
atbalstu tās sekjuritiz ācijām, un tādējādi nenotiks iev ērojama riska nodošana. 
 
LV 144   LV XII pielikums  
Informācijas sniegšanas tehniskie krit ēriji 
1. DAĻA – VISPĀRĒJIE KRIT ĒRIJI 
1. Informāciju uzskata par b ūtisku inform ācijas sniegšanai, ja t ās izlaišana vai nepareizs 
izklāsts var main īt vai ietekm ēt lietotāja, kurš izmanto šo inform āciju ekonomiska 
lēmuma pie ņemšanai, v ērtējumu vai l ēmumu. 
2. Informāciju uzskata par kred ītiestādes īpašumu, ja š īs inform ācijas izpaušana 
sabiedrībai var vājināt tās konkurētspēju. Tā var iekļaut inform āciju par produktiem 
vai sistēmām, kas, ja t ā kļūtu zināma konkurentiem, var ētu par padar īt kredītiestādes 
ieguldījumus maz āk vērtīgus. 
3. Informāciju uzskata par konfidenci ālu, ja past āv saistības attiec ībās ar klientiem vai 
citiem dar ījumu partneriem, kas kred ītiestādei uzliek konfidencialit ātes pienākumu. 
4. Kompetent ās iestādes pieprasa kred ītiestādēm novērtēt nepieciešam ību public ēt 
atsevišķu vai visu inform āciju biežāk nekā reizi gad ā, ņemot vērā to darījumu 
būtiskās iezīmes, tādas kā operāciju apjoms, oper āciju dažādība, darbība dažādās 
valstīs, darbība dažādās finanšu nozar ēs un dalība starptautiskajos finanšu tirgos un 
maksājumu, nor ēķinu un ieskaita sist ēmās. Šajā informācijā īpaša uzman ība jāpievērš 
iespējamai vajadz ībai biežāk sniegt inform āciju, kas noteikta 2. da ļas 3. punkta b) un 
e) apakšpunkt ā un 4. punkta b) l īdz f) apakšpunkt ā, un inform āciju par riska 
darījumiem un citiem poste ņiem, kuriem ir rakstur īgas straujas izmai ņas.  
5. Informācijas sniegšanas pras ību, kas noteikta 2. da ļas 4. punkta f) apakšpunkt ā, 
izpilda saska ņā ar 72. panta 1. un 2. punktu. 
2. daļa - Vispārīgas prasības. 
1. Kredītiestādes riska p ārvaldīšanas mērķi un kārtība jādara zināma par katru atseviš ķo 
riska kategoriju, ieskaitot riskus, kas min ēti 1. līdz 13. punkt ā. Publicējamā 
informācijā ietilpst: 
(a) šo risku p ārvaldīšanas strat ēģija un procesi; 
(b) attiec īgo riska p ārvaldīšanas funkciju vai citu atbilstošu pas ākumu strukt ūra un 
organizācija; 
(c) riska zi ņošanas un apr ēķina sistēmu apjoms un raksturs; 
(d) riska ierobežošanas un mazin āšanas kārtība, kā arī stratēģija un procesi riska 
ierobežošanas un mazin āšanas past āvīgas efektivit ātes kontrolei. 
2. Attiecībā uz šīs direktīvas prasību piemērošanas jomu j āsniedz šāda inform ācija: 
(a) kred ītiestādes nosaukums, kurai piem ēro šīs direktīvas prasības; 
(b) ziņas par atš ķirībām konsolid ācijā grāmatvedības un uzraudz ības nolūkiem, 
sniedzot īsu aprakstu par vien ībām, kas ir: 
(i) piln ībā konsolidētas, 
 
LV 145   LV (ii) proporcion āli konsolid ētas, 
(iii) atskait ītas no pašu kapit āla, 
(iv) nav ne konsolid ētas, ne atskait ītas; 
(c) jebkuri past āvoši un paredzami materi āli vai tiesiski š ķēršļi tam, lai var ētu 
veikt nekav ējošu pašu kapit āla pārskaitīšanu vai saist ību atmaks āšanu 
mātesuzņēmuma un t ā meitasuz ņēmumu starp ā; 
(d) kop ējā summa, par kuru faktiskais pašu kapit āls ir maz āks nekā prasītais 
minimālais kapitāls visos meitasuz ņēmumos, kas nav iek ļauti konsolid ācijā, un 
šādu meitasuz ņēmumu nosaukumi; 
(e) ja nepieciešams, apst ākļi, kādos ir izmantoti 69. un 70. pant ā minētie 
noteikumi. 
3. Kredītiestādes attiecībā uz pašu kapit ālu dara publiski zin āmu šādu inform āciju: 
(a) inform ācijas kopsavilkums par pašu kapit āla visu poste ņu un to sast āvdaļu 
galveno iez īmju noteikumiem un nosac ījumiem; 
(b) sākotnējā pašu kapit āla summa, īpaši apraksto t visus pozit īvos poste ņus un 
atskaitījumus; 
(c) kop ējā summa rezerves pašu kapit ālam un pašu kapit ālam, kā definēts 
[Direktīvas 93/6/EEK V pielikum ā];  
(d) atskait ījumi no s ākotnējā pašu kapit āla un rezerves pašu kapit āla saskaņā ar 
66. panta 1. punkta c) apakšpunktu, īpaši aprakstot poste ņus, kas min ēti 
57. panta q) punkt ā; 
(e) kop ējā pašu kapit āla summa, no kuras at ņemti visi atskait ījumi un 
ierobežojumi, kas noteikti 66. pant ā. 
4. Par to, kā kredītiestāde izpilda 75. pant ā un 123. pant ā noteiktās prasības, jāsniedz 
šāda inform ācija: 
(a) kopsavilkums par to, k ā kredītiestāde novērtē iekšējā kapitāla pietiekam ību 
esošo un n ākamo darb ību atbalstam; 
(b) kred ītiestādēm, kuras apr ēķina riska sv ērtās vērtības saska ņā ar 78. l īdz 
83. pantu, 8 procenti no riska sv ērtās vērtības visām riska dar ījumu 
kategorijām, kas nor ādītas 79. pant ā;  
(c) kred ītiestādēm, kuras apr ēķina riska sv ērtās vērtības saska ņā ar 84. l īdz 
89. pantu, 8 procenti no riska sv ērtās vērtības visām riska dar ījumu 
kategorijām, kas nor ādītas 86. pant ā. Mazo riska dar ījumu kategorij ā šo prasību 
piemēro katrai riska dar ījumu kategorijai, uz kuru attiecas k āda no attiec īgajām 
korelācijām, kas uzskait ītas VII pielikuma 1. da ļas 9. līdz 11. punkt ā. Kapitāla 
instrumentu riska dar ījumu kategorij ā šo prasību piemēro: 
 
LV 146   LV (i) katrai pieejai, kas paredz ēta VII pielikuma 1. da ļas 15. līdz 25. punkt ā; 
(ii) birž ā tirgotiem riska dar ījumiem, priv ātā kapitāla instrumentu riska 
darījumiem, kuru portfelis ir pietiekami diversific ēts, un citiem riska 
darījumiem; 
(iii) riska dar ījumiem, kuriem piem ēro uzraudz ības pārejas noteikumus attiec ībā uz 
kapitāla prasībām; 
(iv) riska dar ījumiem, kuriem piem ēro priekšg ājēja tiesības attiec ībā uz kapit āla 
prasībām; 
(d) minim ālajām kapitāla prasībām, kas apr ēķinātas saskaņā ar 75. panta b) un c) 
punktiem; 
(e) minim ālā kapitāla prasībām, kas apr ēķinātas saskaņā ar 103. līdz 105. pantu un 
ko public ē atsevišķi; 
(f) maks ātspējas koeficientiem, ko apr ēķina, pamatojoties uz kop ējo pašu kapit ālu 
un sākotnējo pašu kapit ālu. 
5. Attiecībā uz kredītiestādes riska dar ījumiem ar kred ītrisku un pasliktin āšanās risku 
jāsniedz šāda inform ācija:  
(a) defin īcijas, ko gr āmatvedības nolūkiem piem ēro jēdzieniem „kav ēts” un 
„sliktas kvalit ātes”; 
(b) apraksts pieej ām un metod ēm, kas pie ņemtas korekciju un rezervju v ērtības 
noteikšanai; 
(c) kop ējā riska darījumu summa p ēc kompens āciju (nodrošin ājumu) uzskaites, bet 
neņemot vērā kredītriska mazin āšanas efektu, un riska dar ījumu vidējā summa 
vienā laika period ā ar iedalījumu dažādās riska dar ījumu kategorij ās; 
(d) riska dar ījumu ģeogrāfiskais iedal ījums, kas t ālāk sadalīts pēc nozīmīgākajiem 
reģioniem un b ūtiskām riska dar ījumu kategorij ām, norādot tālāku iedalījumu, 
ja tāds ir nepieciešams; 
(e) riska dar ījumu iedal ījums pēc nozarēm vai dar ījumu partnera veida, kas 
savukārt iedalīts riska dar ījumu kategorij ās, norādot tālāku iedalījumu, ja t āds 
ir nepieciešams; 
(f) iedal ījums pēc atlikušā termiņa visiem riska dar ījumiem, kas savuk ārt iedalīts 
riska darījumu kategorij ās, norādot tālāku iedalījumu, ja t āds ir nepieciešams; 
(g) būtiskas nozares vai dar ījumu partneru veidi, nor ādot summu š ādiem 
rādītājiem: 
(i) sliktas kvalit ātes riska dar ījumi un kav ēti riska dar ījumi, 
(ii) vērtības korekcijas un rezerves, 
 
LV 147   LV (iii) maks ājumi par v ērtības korekcij ām perioda laik ā; 
h) sliktas kvalit ātes riska dar ījumu summa un kav ētu riska dar ījumu summa, 
norādot atseviš ķi, ar tālāku iedalījumu noz īmīgākajos ģeogrāfiskajos re ģionos, 
ieskaitot, ja tas ir lietder īgi, vērtību korekcijas un rezervju summas katram 
ģeogrāfiskajam re ģionam; 
(i) izmai ņu saskaņošana vērtību korekcij ās un rezerv ēs sliktas kvalit ātes riska 
darījumiem, nor ādot atseviš ķi. Šajā informācijā ietilpst: 
(i) vērtību korekciju un rezervju veidu apraksts, 
(ii) sākuma bilances, 
(iii) summas, kas perioda laik ā ir saņemtas no rezerv ēm, 
(iv) summas, kas perioda laik ā ir atliktas vai dz ēstas paredzamiem iesp ējamiem 
zaudējumiem riska dar ījumos, un visas citas kor ekcijas, ieskaitot t ās, kuras 
nepieciešamas saist ībā ar val ūtas maiņas kursa starp ībām, darījumu 
apvienojumiem, meitasuz ņēmumu ieg ādi un p ārdošanu, k ā arī rezervju 
nodošanu, 
(v) beigu bilances. 
Vērtību korekcijas un atg ūtie līdzekļi, kas uzskait īti tieši pe ļņas un zaud ējumu 
aprēķinā, jānorāda atseviš ķi. 
6. Kredītiestādes, kuras apr ēķina riska sv ērtās vērtības saska ņā ar 78. līdz 83. pantu, par 
visām riska dar ījumu kategorij ām, kas nor ādītas 79. pant ā, sniedz šādu inform āciju: 
(a) norīkotu ĀKNI vai reitingu a ģentu nosaukumi, k ā arī visu izmai ņu cēloņi; 
(b) riska dar ījumu kategorijas, kur ās izmanto ĀKNI vai reitingu a ģentus; 
(c) procesa apraksts, ko izmanto, lai nodotu emisijas un emisiju kred īta 
novērtējumus poste ņiem, kas nav iek ļauti tirdzniec ības portfel ī; 
(d) katras nor īkotās ĀKNI vai reitingu a ģenta ārējā reitinga piesaiste kred īta 
kvalitātes soļiem, kas paredz ēti VI pielikum ā, ņemot vērā, ka šī informācija 
nav jāpublicē, ja kredītiestāde veic standarta piesai sti atbilstoši kompetento 
iestāžu publicētajām norādēm; 
(e) riska dar ījumu vērtības un riska dar ījumu vērtības pēc riska mazin āšanas, kas 
piesaistītas katram kred īta kvalitātes solim, kas paredz ēts VI pielikum ā, kā arī 
tās, kas ir atskait ītas no pašu kapit āla. 
7. Kredītiestādes, kas apr ēķina riska sv ērtās vērtības atbilstoši VII pielikuma 1. da ļas 
5. punktam vai atbilstoši 17. l īdz 19. punktam, public ē informāciju par riska 
darījumiem, kas iedal īti katrā kategorij ā, kura min ēta 5. punkta tabul ā, vai katrā riska 
pakāpē, kas minēta 17. līdz 19. punkt ā. 
 
LV 148   LV 8. Kredītiestādes, kas apr ēķina savas kapit āla prasības saska ņā ar 75. panta b) un 
c) punktu, public ē šīs prasības atseviš ķi katram riskam, kas min ēts šajos noteikumos. 
9. Visas kred ītiestādes, kas apr ēķina savas kapit āla prasības saska ņā ar [Direkt īvas 
93/6/EEK VIII pielikumu], public ē šādu inform āciju: 
(a) katram ietvertajam apakšportfelim: 
(i) izmantoto mode ļu raksturojums, 
(ii) katram portfelim piem ēroto stresa testu apraksts, 
(iii) apraksts pieejai, ko izmanto iekš ējo modeļu un model ēšanas procesu pareiz ības 
un konsekvences atpaka ļejošai pārbaudei un apstiprin āšanai; 
(b) kādā apjomā saņemts kompetento iest āžu akcepts; 
(c) katram mode ļa apakšportfelim: 
(i) augst ākie, vidējie un zem ākie riska nov ērtējumi ziņošanas perioda laik ā un 
perioda beig ās, 
(ii) riska nov ērtējumu salīdzinājums ar kred ītiestādes faktiskajiem guvumiem un 
zaudējumiem, pievienojot anal īzi par svar īgām netipisko datu kop ām, kas 
iegūtas atpaka ļejošās pārbaudēs. 
10. Kredītiestādes attiecībā uz operacion ālo risku public ē šādu inform āciju: 
(a) pieejas pašu kapit āla prasību novērtējumam attiec ībā uz operacion ālo risku, 
kuru prasībām kredītiestāde atbilst; 
(b) metodolo ģijas apraksts, kas noteikta 105. pant ā, ja kredītiestāde to izmanto, 
ieskaitot attiec īgu iekšējos un ārējos faktoru izv ērtējumu, ko kred ītiestāde 
ņēmusi vērā aprēķina pieejā. Ja pieeju lieto da ļēji, dažādu lietoto metodolo ģiju 
apjoms un piem ērošanas joma. 
11. Attiecībā uz kapit āla instrumentu riska dar ījumiem, kas nav iek ļauti tirdzniec ības 
portfelī, kredītiestādes public ē šādu inform āciju: 
(a) riska dar ījumu diferenc ēšana, pamatojoties uz to m ērķiem, ieskaitot kapit āla 
pieauguma attiec ību un strat ēģisko pamatojumus, izmantoto gr āmatvedības 
metožu un v ērtēšanas metodolo ģiju pārskatu, ieskaitot galvenos pie ņēmumus 
un praksi, kas ietekm ē vērtēšanu, kā arī būtiskas izmai ņas šajā praksē; 
(b) bilances v ērtība, paties ā vērtība un birž ā tirgoto poste ņu salīdzinājums ar tirgus 
vērtību, ja tā būtiski atšķiras no paties ās vērtības; 
(c) birž ā tirgoto riska dar ījumu, priv ātā kapitāla instrumentu riska dar ījumu, kuru 
portfelis ir pietiekami diversific ēts, un citu riska dar ījumu veidi, raksturs un 
summas; 
 
LV 149   LV (d) kumulat īvi realizētie guvumi vai zaud ējumi, kas rodas no p ārdošanas un 
likvidācijām periodā; 
(e) kop ējie nerealiz ētie guvumi vai zaud ējumi, kop ējie latentie p ārvērtēšanas 
guvumi vai zaud ējumi un jebkuras no š īm summām, kas ir iek ļautas sākotnējā 
vai rezerves pašu kapit ālā. 
12. Attiecībā uz procentu likmju riska dar ījumiem poz īcijās, kas nav iek ļautas 
tirdzniecības portfel ī, kredītiestādes public ē šādu inform āciju: 
(a) procentu likmju riska raksturs un galvenie pie ņēmumi (ieskaitot pie ņēmumus 
attiecībā uz aizdevumu priekšsamaksu un beztermi ņa ieguldījumu norises), k ā 
arī procentu likmju riska apr ēķināšanas biežumu; 
(b) peļņas svārstības, ekonomisk ā vērtība vai citi atbilstoši apr ēķini, ko vad ība 
izmanto likmju paaugstin āšanās vai pazemin āšanās šoka gad ījumiem saska ņā 
ar vadības metodi procentu likmju riska apr ēķiniem, kas sadal īti pa valūtām.  
13. Kredītiestādes, kas apr ēķina riska sv ērto vērtību saskaņā ar 94. l īdz 101. pantu, 
publicē šādu inform āciju: 
(a) kred ītiestādes mērķu izvērtējums attiec ībā uz sekjuritiz ācijas darb ībām; 
(b) kred ītiestādes loma sekjuritz ācijas proces ā; 
(c) norāde par kred ītiestādes iesaistes apjomu katr ā no tiem; 
(d) pieejas riska sv ērtās vērtības aprēķināšanai, kuras kred ītiestāde ievēro 
sekjuritizācijas darb ībās; 
(e) kopsavilkums kred ītiestādes grāmatvedības kārtībai attiecībā uz sekjuritiz ācijas 
darbībām, ieskaitot: 
(i) vai dar ījumi tiek uzskat īti par pārdošanu vai finans ēšanu, 
(ii) pārdošanas ie ņēmumu atz īšana, 
(iii) galvenie pie ņēmumi ietur ēto procentu nov ērtēšanai, 
(iv) attieksme pret sint ētisko sekjuritiz āciju, ja tā nav izklāstīta citās grāmatvedības 
nostādnēs; 
(f) ĀKNI nosaukumi, kuras ir izmantotas sekjuritiz ācijām, un riska dar ījumu 
veidi, kuriem ir izmantota katra a ģentūra; 
(g) kop ējā nesaņemtā summa par riska dar ījumiem, kuriem kred ītiestāde ir 
piemērojusi sekjuritiz āciju un kuri ietilpst sekjuritiz ācijas sistēmā (iedalīti kā 
tradicionālā un sintētiskā sekjuritiz ācija), norādot riska dar ījuma veidu; 
h) riska dar ījumiem, kuriem kred ītiestāde ir piem ērojusi sekjuritiz āciju un 
iekļāvusi sekjuritiz ācijas sistēmā, sekjuritiz ācijai pakļauto sliktas kvalit ātes un 
 
LV 150   LV kavēto riska dar ījumu summas sadal ījums pēc riska dar ījuma veida, un 
kredītiestādes atzītie zaudējumi perioda laik ā. 
(i) saglab āto vai ieg ādāto sekjuritiz ācijas poz īciju kopējā summa, sadal īta pēc 
riska darījuma veida; 
(j) saglab āto vai ieg ādāto sekjuritiz ācijas pozīciju kopējā summa, sadal īta riska 
pakāpju joslās, kuru skaits ir pamatots. Inform ācija par poz īcijām, kuru 
nosacītā riska pak āpe ir 1250 % vai kuras ir atskait ītas, jānorāda atseviš ķi; 
(k) svārstīga apmēra riska dar ījumu, kuri ir pak ļauti sekjuritiz ācijai, kop ējā 
nesaņemtā summa, kas sadal īta kā iniciatora da ļa un ieguld ītāja daļa; 
(l) kopsavilkums par sekjuritiz ācijas darb ībām period ā, ieskaitot sekjuritiz ācijas 
riska dar ījumu summu (p ēc riska dar ījumu veida), un atz ītie guvumi un 
zaudējumi no p ārdošanas katram riska dar ījuma veidam. 
3. 3. DAĻA - ATBILSTOŠ ĀS PRASĪBAS ĪPAŠU INSTRUMENTU UN METOŽU IZMANTOŠANAI  
14. Kredītiestādes, kas apr ēķina riska sv ērto vērtību saskaņā ar 84. l īdz 89. pantu, 
publicē šādu inform āciju: 
(a) kompetent ās iestādes apstiprin ājums pieejai vai apstiprin ātie pārejas noteikumi; 
(b) skaidrojums un p ārskats par: 
(i) iekš ējo reitingu sist ēmas strukt ūru un attiec ību starp iekš ējiem un ārējiem 
reitingiem, 
(ii) iekš ējo vērtējumu lietošanu, kas nav paredz ēti riska sv ērtās vērtības 
aprēķināšanai saska ņā ar 84. līdz 89. pantu, 
(iii) kred ītriska mazin āšanas vad ības un atz īšanas procesu, 
(iv) reitingu sist ēmu kontroles meh ānismiem, ieskaitot neatkar ības un pak ļautības 
aprakstu, un reitingu sist ēmas pārbaudi;  
(c) iekš ējo reitingu procesa apraksts katrai riska dar ījumu kategorijai atseviš ķi: 
(i) centr ālajām valdībām un centr ālajām bankām, 
(ii) iest ādēm, 
(iii) uzņēmumiem, ieskaitot mazos un vid ējos uzņēmumus, specializ ētajiem 
aizņēmumiem un ieg ādātājiem uzņēmumu pirc ēju parādiem, 
(iv) mazo riska dar ījumu kategorij ā katrai riska dar ījumu kategorijai, uz kuru 
attiecas k āda no attiec īgajām korelācijām, kas uzskait ītas VII pielikuma 
1. daļas 9. līdz 11. punkt ā. 
(v) kapit āla instrumentiem; 
 
LV 151   LV (d) riska dar ījumu vērtības katrai riska dar ījumu kategorijai, kas nor ādīta 86. pant ā. 
Informāciju par riska dar ījumiem ar centr ālajām valdībām un centr ālajām 
bankām, kredītiestādēm un uz ņēmumiem, kur kred ītiestādes lieto pašu 
vērtējumus ZSN (LGD) vai p ārrēķinu koeficientus riska sv ērtās vērtības 
aprēķināšanai, nor āda atseviš ķi no riska dar ījumiem, kuriem kred ītiestādes 
nelieto šādus vērtējumus;  
(e) par katru riska dar ījumu kategoriju ar centr ālajām valdībām un centr ālajām 
bankām, iestādēm, uzņēmumiem un kapit āla instrumentiem un par pietiekamu 
skaitu par ādnieku kategoriju (ieskaitot tos, kas nepilda saist ības), kas ļauj 
pareizi iedal īt kredītriskus, kred ītiestādes public ē šādu inform āciju: 
(i) kop ējā riska dar ījumu summa (centr ālo valdību un centr ālo banku, iest āžu un 
uzņēmumu riska dar ījumu kategorijai - nenok ārtoto aizdevumu summa un riska 
darījumu vērtības neizmantotajiem kred ītlimitiem; kapit āla instrumentiem - 
nesaņemtā summa), 
(ii) kred ītiestādēm, kas izmanto savus ZSN (LGD) v ērtējumus riska sv ērtās 
vērtības aprēķināšanai, - riska sv ērtās vērtības, riska dar ījuma vidējie svērtie 
ZSN (LGD), izteikti procentos, 
(iii) riska dar ījuma vidējā svērtā riska pak āpe, 
(iv) kred ītiestādēm, kas izmanto p ārrēķinu faktoru pašu v ērtējumus riska sv ērto 
vērtību aprēķināšanai, neizmantoto saist ību summa un riska dar ījumu vidējās 
svērtās riska dar ījumu vērtības visām riska dar ījumu kategorij ām;  
(f) mazo riska dar ījumu kategorij ā un katrai katego rijai, kas defin ēta saskaņā ar 
iepriekš min ēto c) apakšpunktu, public ē informāciju, kas aprakst īta iepriekš e) 
apakšpunkt ā (ja nepieciešams, iedalot p ēc portfeļa), vai riska dar ījumu anal īzi 
(nenokārtotie aizdevumi vai riska dar ījumu vērtības neizmantotaj ām 
saistībām), iedalot p ēc pietiekama skaita paredzamo zaud ējumu kategorij ām, 
kas ļauj pareizi iedal īt kredītriskus (ja nepieciešams, iedalot p ēc portfeļa); 
(g) faktisk ās vērtību korekcijas iepriekš ējam periodam katr ā riska dar ījumu 
kategorijā (maziem riska dar ījumiem katrai kategorijai, kas defin ēta saskaņā ar 
c) apakšpunktu) un to atš ķirības, salīdzinot ar iepriekš ējo pieredzi;  
h) to faktoru apraksts, kas ir ietekm ējuši zaudējumu pieredzi iepriekš ējā periodā 
(piemēram, vai saist ību nepild īšanas procenti kred ītiestādei ir bijuši augst āki 
nekā parasti, vai ir bijuši augst āki vidējie ZSN un p ārrēķinu faktori): 
(i) kred ītiestādes aprēķini, salīdzinot ar faktiskajiem rezult ātiem ilgākā laika 
posmā. Šeit jāiekļauj vismaz inform ācija par zaud ējumu aprēķiniem, sal īdzinot 
ar faktiskajiem zaud ējumiem katr ā riska darījumu kategorij ā (katrai kategorijai, 
kas defin ēta saskaņā ar iepriekš min ēto c) apakšpunktu) par periodu, kas ir 
pietiekams, lai pareizi nov ērtētu iekšējo reitingu procesu att īstību katrai riska 
darījumu kategorijai (mazajiem dar ījumiem - katrai kategorijai, kas defin ēta 
saskaņā ar iepriekš min ēto c) apakšpunktu). Ja  nepieciešams, kred ītiestāde veic 
papildus apr ēķinus, lai sniegtu SNV (PD) anal īzi, un, ja kred ītiestāde izmanto 
pašu vērtējumus ZSN un/vai p ārrēķinu faktorus, ZSN un p ārrēķinu faktoru 
 
LV 152   LV rezultātu salīdzinājumu ar apr ēķiniem, kas sniegti, public ējot inform āciju par 
kvantitatīvajiem riska nov ērtējumiem, k ā minēts iepriekš. 
Iepriekš min ētā c) apakšpunkta nol ūkiem aprakst ā iekļauj riska dar ījumu veidus, kas 
iekļauti riska dar ījumu kategorij ā, definīcijas, metodes un datus SNV apr ēķināšanai 
un apstiprin āšanai un, ja nepieciešams, ZSN un p ārrēķinu faktorus, ieskaitot 
pieņēmumus, ko izmanto šo main īgo aprēķināšanai, kā arī aprakstu par b ūtiskām 
atkāpēm no saist ību nepild īšanas defin īcijas, kas noteikta VII pielikuma 4. da ļas 44. 
līdz 48. punkt ā, ieskaitot plaš ākus segmentus, ko skar š ādas atkāpes. 
15. Kredītiestādes, kas piem ēro riska mazin āšanas metodes, public ē šādu inform āciju: 
(a) bilances un ārpusbilances poste ņu savstarp ējās dzēšanas kārtība un procesi, k ā 
arī norāde par to, k ādā apjomā iestāde to izmanto; 
(b) ķīlu vērtēšanas un p ārvaldīšanas kārtība un procesi; 
(c) apraksts par galvenajiem ķīlu veidiem, ko sa ņēmusi kred ītiestāde; 
(d) galvenie veidi galvot ājiem un kred īta atvasin āto instrumentu dar ījumu 
partneriem, ka ar ī šo partneru kred ītspēja; 
(e) inform ācija par tirgu vai kred ītriska koncentr ācijām izmantotaj ā kredītriska 
mazināšanā; 
(f) kred ītiestādēm, kas apr ēķina riska sv ērtās vērtības saska ņā ar 78. līdz 83. pantu 
vai 84. līdz 89. pantu, bet nesniedz pašu v ērtējumus ZSN (LGD) vai p ārrēķinu 
faktoriem attiec ībā uz riska dar ījumu kategoriju, katrai riska dar ījuma 
kategorijai j ānorāda kopējā riska dar ījumu vērtība (pēc bilances un 
ārpusbilances poste ņu savstarp ējās dzēšanas, ja t ādu piemēro), kas p ēc no 
svārstībām izrietošo korekciju piem ērošanas ir segta ar piem ērotu finanšu ķīlu 
vai citu piem ērotu ķīlu; 
(g) kred ītiestādēm, kas apr ēķina riska sv ērtās vērtības saska ņā ar 78. līdz 83. pantu 
vai 84. l īdz 89. pantu, atseviš ķi katrai riska dar ījumu kategorijai j ānorāda 
kopējā riska dar ījumu summa (p ēc bilances un ārpusbilances poste ņu 
savstarpējās dzēšanas, ja t ādu piemēro), kas ir segta ar galvojumiem vai kred ītu 
atvasinātajiem instrumentiem. Kapit āla instrumentu riska dar ījumu kategorij ā 
šo prasību piemēro katrai no pieej ām, kas paredz ēta VII pielikuma 1. da ļas 15. 
līdz 24. punkt ā. 
16. Kredītiestādes, kas izmanto operacion ālā riska pašu kapit āla prasību aprēķināšanai 
izmanto 105. pant ā paredzēto pieeju, public ē aprakstu par apdrošin āšanas 
izmantošanu š ī riska mazin āšanas nolūkiem.