EIROPAS PARLAMENTA REZOL ŪCIJA  
(2013. gada 17. apr īlis) 
ar konstat ējumiem, kas ir neat ņemama da ļa no l ēmuma par Eiropas Savien ības 2011. finanšu gada 
visp ārējā budžeta izpildes apstiprin āšanu, I ieda ļa – Eiropas Parlaments  
EIROPAS PARLAMENTS,  
— ņemot v ērā Eiropas Savien ības 2011. finanšu gada visp ārējo budžetu (  1 ), 
— ņemot v ērā Eiropas Savien ības konsolid ētos gada p ārskatus par 2011. finanšu gadu (COM(2012) 436 – 
C7-0225/2012) (  2 ), 
— ņemot v ērā p ārskatu par budžeta un finanšu p ārvald ību, I ieda ļa – Eiropas Parlaments, 2011. finanšu 
gads (  3 ), 
— ņemot v ērā iekš ējā revidenta 2011. finanšu gada p ārskatu,  
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas gada p ārskatu par 2011. finanšu gada budžeta izpildi, kuram pievienotas 
pārbaud īto iest āžu atbildes (  4 ), 
— ņemot v ērā deklar āciju par p ārskatu ticam ību, k ā ar ī par pak ārtoto dar ījumu likum ību un pareiz ību (  5 ), 
ko Rev īzijas pal āta iesniegusi par 2011. finanšu gadu saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 
287. pantu,  
— ņemot v ērā L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 314. panta 10. punktu un 318. pantu, k ā ar ī Euratom  
līguma 106.a pantu,  
— ņemot v ērā Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko 
piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam (  6 ), un jo īpaši t ās 145., 146. un 147. pantu,  
— ņemot v ērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) 
Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piem ēro Savien ības visp ārējam budžetam, un par Padomes 
Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (  7 ) un jo īpaši t ās 164., 165. un 166. pantu,  
— ņemot v ērā 13. pantu Iekš ējos noteikumos par Eiropas Parlamenta budžeta izpildi (  8 ), 
— ņemot v ērā Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 166. panta 1. punktu, saska ņā ar kuru visas Savien ības 
iest ādes atbilstoši r īkojas, lai veiktu pas ākumus attiec ībā uz konstat ējumiem, kas ir pievienoti Eiropas 
Parlamenta l ēmumam par budžeta izpildes apstiprin āšanu,  
— ņemot v ērā 2010. gada 25. marta rezol ūciju par 2011. gada budžeta proced ūras pamatnost ādn ēm – I, II, 
IV, V, VI, VII, VIII un IX ieda ļa ( 9 ), 
— ņemot v ērā 2010. gada 18. maija rezol ūciju par Eiropas Parlamenta 2011. finanšu gada ie ņēmumu un 
izdevumu t āmi (  10 ), 
— ņemot v ērā Reglamenta 77. pantu, 80. panta 3. punktu un VI pielikumu,  
— ņemot v ērā Budžeta kontroles komitejas zi ņojumu (A7-0063/2013),  
A. t ā k ā priekšs ēdētājs 2012. gada 11. j ūlijā pie ņēma Parlamenta 2011. finanšu gada p ārskatus,  
B. t ā k ā gal īgajiem p ārskatiem pievienotaj ā apliecin ājum ā Parlamenta gr āmatvedis pauž pamatotu p ārliec ību 
par to, ka p ārskati skaidri un patiesi atspogu ļo Parlamenta finanšu st āvokli visos b ūtiskajos aspektos un 
ka vi ņa uzman ības lok ā nav non ākuši jaut ājumi, par kuriem b ūtu j āiek ļauj atrunas;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/3  
( 1 ) OV L 68, 15.3.2011.  
( 2 ) OV C 348, 14.11.2012., 1. lpp.  
( 3 ) OV C 164, 9.6.2012., 1. lpp.  
( 4 ) OV C 344, 12.11.2012., 1. lpp.  
( 5 ) OV C 348, 14.11.2012., 130. lpp.  
( 6 ) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.  
( 7 ) OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.  
( 8 ) PE 349.540/Bur/ann/def.  
( 9 ) OV C 4 E, 7.1.2011., 20. lpp.  
( 10 ) OV C 161 E, 31.5.2011., 258. lpp.
C. t ā k ā ģener ālsekret ārs 2012. gada 24. apr īlī apliecin āja, ka guvis pamatotu p ārliec ību par to, ka 
Parlamenta budžets ir izpild īts saska ņā ar pareizas finanšu p ārvald ības principiem un ka ieviest ā 
kontroles sist ēma nodrošina pak ārtoto dar ījumu likum ību un pareiz ību, 
D. t ā k ā Rev īzijas pal āta p ēc veikt ās rev īzijas ir secin ājusi, ka attiec ībā uz 2011. gada administrat īvajiem 
izdevumiem visas iest ādes ir apmierinoši īstenojušas Finanšu regul ā paredz ētās p ārraudz ības un kontroles 
sist ēmas un 93 % no 56 p ārbaud ītajiem maks ājumiem (tr īs avansa maks ājumi un 53 gal īgie maks ājumi) 
būtisku k ļūdu nav bijis;  
E. t ā k ā saska ņā ar parasto k ārtību Parlamenta administr ācijai tika nos ūtīta anketa, kuras atbildes sa ņēma un 
apsprieda Budžeta kontroles komiteja, kl ātesot par budžeta jaut ājumiem atbild īgajam priekšs ēdētāja 
vietniekam, ģener ālsekret āram un iekš ējam revidentam,  
Parlamenta budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūras pievienot ā v ērtība 
1. uzsver t ās parlament ārās proced ūras pievienoto v ērtību, kuras rezult ātā ik gadu notiek Parlamenta 
budžeta izpildes apstiprin āšana; atg ādina, ka Parlamenta budžeta izpildes apstiprin āšana ir papildu 
iesp ēja publiski veikt iest ādes finanšu p ārvald ības r ūpīgu p ārbaudi, t ādējādi veicinot Savien ības iedz īvo ­
tāju izpratni par Parlamenta īpašo vad ības strukt ūru, darba metod ēm un demokr ātiskas Eiropas izmak ­
sām; 
2. aicina Prezidiju maija vai j ūnija darba k ārtībā k ā īpašu punktu iek ļaut budžeta izpildes apstiprin āšanas 
ziņojuma apspriešanu dr īz p ēc t ā pie ņemšanas plen ārsēdē; 
3. uzsver, ka p ārbaude ir nepieciešama, lai nodrošin ātu Parlamenta administr ācijas p ārskatatbild ību, un, 
ņemot v ērā Savien ības iedz īvot āju un sabiedrisk ās domas milz īgo interesi par Parlamenta budžeta 
izpildes apstiprin āšanas proced ūru, ir b ūtiski, lai Eiropas Parlaments nov ērstu jebk ādu neskaidr ības 
risku budžeta izpild ē un t ādēļ darbotos piln īgi p ārredzam ā veid ā, lai nodrošin ātu, ka Savien ības iedz ī­
vot ājiem tiek sniegts prec īzs un patiess priekšstats par t ā rīcībā esošo resursu izlietojumu;  
4. atg ādina – t ā k ā Eiropas Parlaments ir kompetent ā iest āde, kas pie ņem gal īgo l ēmumu par budžeta 
izpildes apstiprin ājuma sniegšanu, ir ļoti svar īgi, lai Parlamenta gad ījum ā budžeta izpildes apstiprin āšana 
norit ētu k ā paraugproced ūra, un t ādēļ ir j ānov ērš pat vismaz ākie tr ūkumi, kas var ētu aptumšot Eiropas 
demokr ātisk ās instit ūcijas politiskos pan ākumus vai t ās centienus sasniegt liel āku p ārredzam ību un 
lab āku finanšu p ārvald ību; 
5. nor āda, ka šaj ā rezol ūcij ā galven ā uzman ība piev ērsta 2011. finanšu gada budžeta izpildei un budžeta 
izpildes apstiprin āšanai un ka t ās galvenais m ērķis ir nodrošin āt, ka nodok ļu maks ātāju nauda tiek 
izmantota iesp ējami lab ākaj ā veid ā, vienlaikus uzsverot iesp ējamos uzlabojumus; mudina Parlamenta 
atbild īgās strukt ūras turpin āt visos iesp ējamos l īme ņos uzlabot Parlamenta ikdienas darba efektivit āti, 
tiecoties vienm ēr sniegt Savien ības iedz īvot ājiem iesp ējami lab ākos pakalpojumus;  
6. ar gandar ījumu nor āda, ka par budžeta jaut ājumiem atbild īgā priekšs ēdētāja vietnieka, ģener ālsekret āra 
un Budžeta kontroles komitejas 2013. gada 22. janv āra viedok ļu apmai ņa par jaut ājumiem, kas saist īti 
ar Parlamenta 2011. gada budžeta izpildes apstiprin āšanu, bija ļoti augstv ērtīga; atk ārto, ka vis ā šaj ā 
proces ā tiek nodrošin āta Parlamenta administr ācijas p ārskatatbild ība un ka zi ņojumiem par Parlamenta 
budžeta izpildes apstiprin āšanu un Budžeta kontroles komitejas darb ībai p ēdējā desmitgad ē ir bijusi 
svar īga noz īme, sekm ējot ļoti noz īm īgu Parlamenta finanšu p ārvald ības pilnveidošanu, piem ēram, attie ­
cībā uz Deput ātu nolikumu un Deput ātu pal īgu nolikumu; pauž ap ņēm ību turpin āt šo uz izcil ību un 
pārredzam ību v ērsto labv ēlīgo att īstību publisko finanšu p ārvald ībā; 
7. atk ārtoti ierosina Prezidijam izplat īt visiem deput ātiem vair āk inform ācijas saist ībā ar baltaj ām 
gr āmat ām par visp ārējas noz īmes politikas jaut ājumiem, lai tos pirms gal īgā l ēmuma pie ņemšanas 
var ētu detaliz ēti apspriest politiskaj ās grup ās; 
Parlamenta p ārvald ība 2011. gad ā 
8. pauž gandar ījumu par to, ka 2011. gada 22. septembr ī Prezidija un Budžeta komitejas p ārst āvji pan āca 
vienošanos par papildu taup ības pas ākumiem, kas v ēlāk tika iek ļauti Parlamenta 2012. gada budžet ā; 
pauž stingru nost āju, ka šie p ārdom ātie ietaup ījumi gandr īz EUR 40 000 000 apm ērā neietekm ē nedzLV L 308/4 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
Parlamenta darb ības efektivit āti, nedz katram deput ātam pieejamos resursus; aicina ģener ālsekret āru 
inform ēt Padomi un Komisiju par Parlamenta paveikto un šaj ā nol ūkā ieg ūt inform āciju par to 
darb ībām un prasa, lai Parlaments tiktu inform ēts par sa ņemtaj ām atbild ēm; tom ēr nor āda, ka ietau ­
pījumi b ūtu j āpan āk, maz āk t ērējot un nevis pa ātrinot vai novilcinot maks ājumus vai veicot budžeta 
līdzek ļu p ārvietošanu no vienas poz īcijas cit ā; 
9. atg ādina priekšs ēdētājam un ģener ālsekret āram par 2013. gada 6. febru āra rezol ūciju (  1 ), kur ā tas 
“atg ādina par plen ārsēdē pie ņemto l ēmumu, ar ko aicin āja Padomi l īdz 2013. gada j ūnijam sagatavot 
rīcības pl ānu attiec ībā uz EP vair ākām darba viet ām, un sagaida, ka abas iesaist ītās komitejas, ģener āl­
sekret ārs un Prezidijs sniegs deput ātiem atjaunin ātus datus un inform āciju par EP vair āku darba vietu 
rež īma finansi ālo ietekmi un ietekmi uz vidi; ierosina, ka paša Eiropas Parlamenta ietekmes nov ērtējuma 
dienestiem ir j āizv ērtē šis jaut ājums, tostarp attiec ībā uz EP kl ātb ūtnes vai da ļējas kl ātb ūtnes ietekmi uz 
attiec īgaj ām kopien ām un re ģioniem, un l īdz 2013. gada j ūnijam j āsagatavo nov ērtējuma dokuments, 
lai min ēto dienestu secin ājumus var ētu ņemt v ērā, lemjot par n ākamo DFS”; nor āda, ka 2013. gada 
jūnijs strauji tuvojas;  
10. nor āda, ka saska ņā ar L īgumu Parlamentam ir j āstr ādā trij ās darba viet ās un ka tas noz īm ē papildu 
izmaksas; nor āda ar ī, ka š īs situ ācijas main īšana nav Parlamenta, bet gan dal ībvalstu zi ņā; š ā iemesla d ēļ 
prasa, lai dal ībvalstis, n ākamo reizi p ārskatot L īgumu, p ārskat ītu jaut ājumu par Parlamenta atrašan ās 
vietu un darba viet ām un veiktu groz ījumus 6. protokol ā; 
11. atz īm ē, ka jaun ā Finanšu regula (Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012) un t ās piem ērošanas noteikumi 
stājās sp ēkā 2013. gada 1. janv ārī un paredz ēja b ūtiskas izmai ņas finanšu p ārvald ībā, jo īpaši nodro ­ 
šinot pareizas finanšu p ārvald ības uzlabojumus un Savien ības finansi ālo interešu aizsardz ību, ieviešot 
finanšu meh ānismus, ar kuriem var piesaist īt trešo personu finans ējumu k ā papildin ājumu Savien ības 
līdzek ļiem un samazin āt birokr ātiju, vienlaikus novirzot uzman ību no dokumentu apstr ādes uz snie ­
gumu; mudina Parlamenta dienestus, k ā iepriekš ējās Finanšu regulas p ārskat īšanas reiz ēs, īstenot šos 
noteikumus bez kav ēšan ās un ar iesp ējami minim ālu negat īvo ietekmi uz Parlamenta administr āciju; 
vēlētos pirms 2012. gada budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūras s ākuma sa ņemt inform āciju par 
to, vai jaun ās Finanšu regulas piem ērošana ir izrais ījusi finanšu p ārvald ībai nepieciešam ā person āla 
samazin āšanu;  
12. atzin īgi v ērtē jauno Eiropas Parlamenta deput ātu R īcības kodeksu finansi ālo interešu un interešu 
konfliktu jom ā, ko pie ņēma 2011. gada 1. decembra plen ārsēdē; nor āda, ka deput ātiem ir piln ībā 
jāpublisko jebk āda atalgota darb ība ārpus Parlamenta, sa ņemtais atalgojums un visas citas vi ņu veikt ās 
funkcijas, kas var rad īt interešu konfliktu; turkl āt nor āda, ka R īcības kodeks ā ir skaidri noteikts, ka 
deput ātiem ir aizliegts sa ņemt jebk ādu naudas summu vai pie ņemt d āvanas vai l īdz īgus labumus 
apmai ņā pret Parlamenta l ēmumu ietekm ēšanu; ar gandar ījumu atz īm ē, ka taj ā paredz ēti skaidri notei ­
kumi par d āvanu pie ņemšanu un bijušo deput ātu iesaist īšanos lob ēšan ā; sagaida, ka īstenošanas notei ­
kumi tiks atbilstoš ā veid ā pazi ņoti deput ātiem un ka deklar ācijas tiks izlases veid ā p ārbaud ītas; 
13. pauž bažas, ka gadu p ēc R īcības kodeksa st āšan ās sp ēkā v ēl arvien nav pie ņemts l ēmums par R īcības 
kodeksa 5. panta 3. punkta īstenošanas pas ākumiem nol ūkā nodrošin āt p ārredzam ību attiec ībā uz 
deput ātu ce ļa, izmitin āšanas un uztur ēšan ās izdevumiem, ko apmaks ājušas treš ās personas; v ērš uzma ­
nību uz steidzamo nepieciešam ību dr īzum ā pie ņemt šos īstenošanas pas ākumus; pauž stingru p ārlie ­
cību, ka ir j āatkl āj visi trešo personu apmaks ātie ce ļa, izmitin āšanas un uztur ēšan ās izdevumi, kas 
pārsniedz EUR 150;  
14. prasa Parlamenta administr ācijai publiskot visas deput ātu finansi ālo interešu deklar ācijas pa gadiem, 
ievietojot t ās Parlamenta t īmek ļa vietn ē attiec īgā deput āta profil ā maš īnlas ām ā form ātā; 
15. ņem v ērā soci ālā zi ņojuma public ēšanu, kas sniedz labu priekšstatu par Parlamenta cilv ēkresursiem; 
aicina 2012. gada zi ņojumu public ēt l īdz 2013. gada septembra beig ām; turkl āt atz īm ē, ka Parlamenta 
štatu saraksts laikposm ā no 2010. gada l īdz 2011. gadam palielin ājās par 4 %, un to izrais īja galve ­
nok ārt jaunie pien ākumi un papildu darba slodze saska ņā ar Lisabonas l īgumu un gaid ām ās Horv ātijas 
pievienošan ās Savien ībai; 
16. prasa, lai person āla apm ācības pied āvājumi, it īpaši intens īvie valodu kursi, tiktu lab āk piel āgoti iest ādē 
str ādājošo daž ādo darbinieku, tai skait ā re ģistr ēto deput ātu pal īgu, darba grafikam;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/5  
( 1 ) Pie ņemtie teksti, P7_TA(2013)0048.
17. iesaka r īkoties atbilstoši Rev īzijas pal ātas ieteikumam, lai nodrošin ātu, ka savlaic īgi tiek re ģistr ētas 
izmai ņas darbinieku person īgaj ā situ ācij ā, un īstenot sist ēmu š ādas inform ācijas savlaic īgai uzraudz ībai; 
18. nor āda, ka 2011. gads bija otrais gads, kur ā piln ībā tika īstenots jaunais Deput ātu nolikums un 
Deput ātu pal īgu nolikums (abi st ājās sp ēkā 2009. gada 14. j ūlijā); atz īm ē, ka Deput ātu pal īgu nolikuma 
īstenošanas noteikumi min ētajos divos gados ir groz īti četras reizes attiec ībā uz Eiropas Savien ības 
Pārējo darbinieku nodarbin āšanas k ārtības VII sada ļas un Deput ātu nolikuma īstenošanas noteikumu 
piem ērošanu, pamatojoties uz nov ērtēšanas pagaidu darba grupas un ģener ālsekret āra priekšlikumiem; 
atg ādina – īstenojot P ārējo darbinieku nodarbin āšanas k ārtības VII sada ļu, ir izveidota vienota sist ēma, 
ar ko reglament ē Parlamenta trij ās darba viet ās str ādājošo re ģistr ēto deput ātu pal īgu statusu un aizst āj 
27 daž ādas dal ībvalstu sist ēmas l īgumattiec ību, nodok ļu un soci ālā nodrošin ājuma reglament ēšanai, un 
ka patlaban nav datu, kas liecin ātu par to, ka min ētie noteikumi, kurus piem ēro deput ātu pal īgiem un 
kuri ietverti P ārējo darbinieku nodarbin āšanas k ārtības VII sada ļā, b ūtu j ākori ģē; ierosina veikt Deput ātu 
pal īgu nolikuma piln īgu izv ērtējumu, tostarp iesp ējamus noteikumu piel āgojumus pirms n ākamaj ām 
Eiropas Parlamenta v ēlēšan ām; 
Pārskats par budžeta un finanšu p ārvald ību ( 1 ) 
19. konstat ē, ka 2011. gad ā Parlamenta ie ņēmumi bija EUR 173 293 432 (2010. gad ā – EUR 
243 094 204), kas ietv ēra ar ī pieš ķirtos ie ņēmumus EUR 23 815 077 apm ērā; 
Parlamenta p ārskatu izkl āsts 
20. konstat ē, ka Parlamenta 2011. finanšu gada kontu sl ēgšanas br īdī gal īgie skait ļi bija š ādi: 
(EUR)  
a) Pieejam ās apropri ācijas  
2011. gada apropri ācijas  1 685 829 393  
Neautom ātiskie p ārnesumi no 2010. finanšu gada  9 240 000  
Autom ātiskie p ārnesumi no 2010. finanšu gada  231 028 630  
2011. gada pieš ķirto ie ņēmumu apropri ācijas  23 815 077  
Pieš ķirto ie ņēmumu apropri ācijas, kas p ārnestas no 2010. gada  110 017 852  
Kop ā: 2 059 930 952  
b) Apropri āciju izlietojums 2011. finanšu gad ā 
Saist ības 1 843 611 385  
Veiktie maks ājumi  1 580 302 842  
Uz n ākamo gadu autom ātiski p ārnest ās apropri ācijas, tostarp pieš ķirto ie ņēmumu 
apropri ācijas  330 492 631  
Uz n ākamo gadu neautom ātiski p ārnest ās apropri ācijas  21 700 000  
Atcelt ās apropri ācijas  126 481 634  
c) Budžeta ie ņēmumi  
2011. gad ā sa ņemts  173 293 432  
d) Kop ējā bilance 2011. gada 31. decembr ī 1 565 534 440  
21. nor āda, ka Parlamenta 2011. gada s ākotn ējā budžet ā apstiprin āto apropri āciju kopsumma bija EUR 
1 685 829 393, kas ir par 5 % vair āk sal īdzin ājum ā ar 2010. gada budžetu (EUR 1 607 363 235), un 
ka 2011. gad ā netika veikti budžeta groz ījumi, k ā tas notika 2010. gad ā;LV L 308/6 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) P ārskats par budžeta un finanšu p ārvald ību, I ieda ļa – Eiropas Parlaments, 2011. finanšu gads (OV C 164, 9.6.2012., 
1. lpp.).
22. nor āda, ka 2011. gad ā gal īgās apropri ācijas tika izlietotas 93 % apm ērā (2010. gad ā – 96 %), atcelto 
apropri āciju īpatsvaram sasniedzot 6 % (2010. gad ā – 3 %), un ka l īdz īgi k ā iepriekš ējos gados ir 
sasniegts ļoti augsts budžeta izpildes l īmenis; turkl āt nor āda uz atcelto apropri āciju straujo pieaugumu, 
ko liel ā m ērā izrais īja tas, ka 2011. gad ā p ēc attiec īga Padomes l ēmuma pie ņemšanas darbiniekiem 
neizmaks āja algas ikgad ējo korekciju 1,7 % apm ērā; 
23. pauž bažas par iev ērojamu to l īdzek ļu apjoma pieaugumu, kas p ārnesti uz 2011. gadu (EUR 
240 268 630 (  1 )), un aicina uzlabot izdevumu pl ānošanu; aicina administr āciju main īt šo tendenci, 
gatavojoties n ākamaj ām Eiropas Parlamenta v ēlēšan ām; 
24. nor āda, ka Savien ības 2011. gada budžeta kop ējais apjoms saist ību apropri ācij ās bija EUR 141,9 
miljardi, no kuriem Parlamenta budžets – EUR 1 686 miljoni; nor āda ar ī to, ka š ī summa ir tikai 
nedaudz liel āka par 1 % no Savien ības budžeta un veido 20 % no EUR 8 454 miljoniem, kas paredz ēti 
Savien ības iest āžu kop ējiem administrat īvajiem izdevumiem 2011. gad ā saska ņā ar Eiropas Parlamenta, 
Padomes un Komisijas Iest āžu nol īgumu par budžeta discipl īnu un pareizu finanšu p ārvald ību; 
25. atzin īgi v ērtē to, ka netika veikts visp ārējs p ārvietojums, p ārejot no 2011. gada uz 2012. gadu; atk ārtoti 
aicina administr āciju turpin āt darbu, lai uzlabotu budžeta pl ānošanu un padar ītu to skaidr āku, k ā ar ī 
uzlabot budžeta discipl īnu un budžeta skaidr ības labad ar ēkām saist ītos izdevumus vai jebkurus citus 
līdz īga apjoma izdevumus iek ļaut budžet ā k ā atseviš ķas poz īcijas, nevis finans ēt no neizlietotajiem 
budžeta l īdzek ļiem;  
26. nor āda, ka Parlamenta 2011. gada budžet ā četras svar īgākās poz īcijas bija “Iest ādes locek ļi”, “Ier ēdņi un 
pagaidu darbinieki”, “ Ēkas un saist ītie izdevumi” un “Izdevumi saist ībā ar parlament āro pal īdz ību”, kas 
veidoja 70 % no kop ējām saist ībām; 
27. atg ādina, ka summa EUR 85,9 miljonu apm ērā, ko Be ļģija atmaks āja Parlamentam 2010. gada s ākum ā 
un kas iez īm ēta b ūvniec ības projektiem, saska ņā ar Finanšu regulas 21. pantu ir uzskat āma par ārējiem 
pieš ķirtajiem ie ņēmumiem;  
Parlamenta p ārskati  
28. nor āda, ka gal īgajiem p ārskatiem pievienotaj ā apliecin ājum ā Parlamenta gr āmatvedis pauž pamatotu 
pārliec ību par to, ka p ārskati skaidri un patiesi atspogu ļo Parlamenta finanšu st āvokli visos b ūtiskajos 
aspektos; nor āda ar ī uz gr āmatveža pazi ņojumu, ka vi ņa uzman ības lok ā nav non ākuši jaut ājumi, par 
kuriem b ūtu j āiek ļauj atrunas;  
29. atg ādina par Parlamenta priekšs ēdētāja 2012. gada 11. j ūlija l ēmumu par 2011. finanšu gada p ārskatu 
pie ņemšanu;  
Ģener ālsekret āra ticam ības deklar ācija 
30. atzin īgi v ērtē ģener ālsekret āra 2012. gada 24. apr īļa pazi ņojumu, kur ā vi ņš k ā galvenais dele ģētais 
kred ītrīkot ājs attiec ībā uz kred ītrīkot āju gada darb ības p ārskatiem par 2011. gadu apliecin āja, ka ir 
guvis pamatotu p ārliec ību par to, ka Parlamenta budžets ir izpild īts saska ņā ar pareizas finanšu p ārval ­
dības principiem un ka ieviest ā kontroles sist ēma nodrošina pak ārtoto dar ījumu likum ību un pareiz ību; 
Rev īzijas pal ātas gada p ārskats par 2011. finanšu gadu  
Rev īzijas pal ātas atzinumi  
31. atzin īgi v ērtē to, ka Rev īzijas pal āta p ēc veikt ās rev īzijas ir konstat ējusi, ka kop ējo administrat īvo 
izdevumu p ārraudz ības un kontroles sist ēmas, kas paredz ētas Finanšu regul ā, ir efekt īvas un ka adminis ­
trat īvo izdevumu maks ājumos 2011. gad ā netika konstat ētas b ūtiskas k ļūdas; 
Soci ālo pabalstu un citu pabalstu izmaksa darbiniekiem  
32. ņem v ērā Rev īzijas pal ātas 2011. gada p ārskat ā ietverto konkr ēto konstat ējumu par Parlamentu, k ā ar ī 
Parlamenta atbildes attiec ībā uz to, ka Parlamenta dienestu r īcībā esoš ā inform ācija par darbinieku 
person īgo un ģimenes st āvokli nebija atjaunin āta vai pien ācīgi apstr ādāta un ka š ā iemesla d ēļ vien ā 
gad ījum ā bija veiktas p ārmaksas; ņem v ērā, ka p ārmaks āto l īdzek ļu atg ūšana min ētaj ā gad ījum ā s ākās 
2011. gada novembr ī, atvelkot tos no attiec īgā darbinieka algas; mudina veikt stingr āku kontroli, lai 
turpm āk izvair ītos no p ārmaksas;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/7  
( 1 ) Autom ātiskie p ārnesumi – EUR 231 028 630, neautom ātiskie p ārnesumi – EUR 9 240 000.
Re ģistr ētu deput ātu pal īgu nodarbin āšanas noteikumi  
33. turkl āt ņem v ērā, ka saska ņā ar iekš ējiem noteikumiem par re ģistr ētu deput ātu pal īgu nodarbin āšanu 
tiem ir at ļauts iesniegt ārsta izzi ņu un citus l īguma sl ēgšanai vajadz īgos dokumentus tr īs m ēnešu laik ā 
pēc datuma, kur ā st ājas sp ēkā vi ņu s ākotn ējais darb ā pie ņemšanas l īgums, un, t ā k ā šī atk āpe ir pretrun ā 
Eiropas Savien ības P ārējo darbinieku nodarbin āšanas k ārtības 128. un 129. pant ā paredz ētajiem notei ­
kumiem, min ētie panti b ūtu j āsaska ņo ar noteikumiem, kas piem ērojami re ģistr ētajiem deput ātu pal ī­
giem; nor āda ar ī, ka saist ībā ar atbilst ību pras ībai par valodu zin āšan ām nevien ā no desmit revid ētajiem 
gad ījumiem personu liet ās nebija dokumentu, kas pier ādītu, ka ir veiktas valodu zin āšanu p ārbaudes;  
34. atbalsta Parlamenta sniegt ās atbildes pretrun īgaj ā proced ūrā ar Rev īzijas pal ātu; 
Darb ā pie ņemšanas proced ūru ex ante  p ārbaudes  
35. nor āda uz Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka revid ētaj ās re ģistr ēto deput ātu pal īgu darb ā pie ņemšanas 
proced ūrās personu liet ās nebija dokumentu, kas pier ādītu, ka ir veiktas darb ā pie ņemšanas dokumentu  
ex ante  p ārbaudes; nor āda uz Parlamenta attiec īgo dienestu sniegto atbildi, ka p ēc kontrolsarakstu 
pārskat īšanas un kontrolp ārbaužu ieviešanas šo p ārbaužu pamat ā esoš ā dokument ācija patlaban tiek 
glab āta; 
Iepirkums  
36. pauž nož ēlu par to, ka Rev īzijas pal āta ir konstat ējusi nepiln ības atlases un pieš ķiršanas krit ēriju 
piem ērošan ā div ās no desmit revid ētaj ām Parlamenta iepirkuma proced ūrām, kas bija saist ītas ar ēku 
uztur ēšanu un druk āšanas pakalpojumiem; aicina Prezidiju atk ārtoti izskat īt visus publisk ā iepirkuma 
kontroles meh ānismus, lai nodrošin ātu pied āvāto pakalpojumu un pre ču viskonkur ētsp ējīgākās cenas;  
37. pauž nož ēlu, ka l īdz ar administrat īvā sloga mazin āšanu saist ībā ar zemas v ērtības l īgumiem, kuras 
m ērķis bija veicin āt MVU piedal īšanos konkursos par š ādu l īgumu sl ēgšanas ties ībām, administr ācijas 
rīcībā nav inform ācijas par to MVU skaitu, kuri ieguva zemas v ērtības l īgumu sl ēgšanas ties ības; t ādēļ 
ģener ālsekretari āts nesp ēj par ādīt, vai tieš ām administrat īvā sloga mazin āšana ir veicin ājusi plaš āku MVU 
līdzdal ību, un l īdz ar to nesp ēj apliecin āt min ēto pas ākumu efektivit āti; prasa uzraudz īt to MVU skaitu, 
kuri ir ieguvuši zemas v ērtības l īgumu sl ēgšanas ties ības;  
Iekš ējā revidenta uzklaus īšana un iesniegtais gada p ārskats  
38. pie ņem zin āšanai, ka atbild īgās komitejas 2013. gada 22. janv āra san āksm ē iekš ējais revidents iepaz īs­
tin āja ar 2012. gada 26. j ūlijā parakst īto gada p ārskatu, nor ādot, ka 2011. gad ā vi ņš ir veicis š ādas 
rev īzijas Parlamenta administr ācij ā: 
— iekš ējās kontroles sist ēmas īpaša p ārbaude,  
— p ēcp ārbaude saist ībā ar publisk ā iepirkuma proced ūras rev īziju Prezident ūras ģener āldirektor ātā, 
— p ēcp ārbaude saist ībā ar parlament ārās pal īdz ības piemaksas rev īziju,  
— p ēcp ārbaude saist ībā ar maks ājumu piepras ījumu apstr ādes rev īziju,  
— publisk ā iepirkuma proced ūras un l īgumu izpildes rev īzija Jaunin ājumu un tehnolo ģisk ā atbalsta 
ģener āldirektor ātā, 
— algu apr ēķina sist ēmas ieviešanas rev īzija,  
— p ēcp ārbaude saist ībā ar ēku politikas rev īziju: telpu vajadz ību pl ānošana, nov ērtēšana un p ārvald ība, 
— publisk ā iepirkuma proced ūras rev īzija Komunik ācijas ģener āldirektor ātā; 
39. nor āda, ka svar īgākie iekš ējā revidenta gada p ārskat ā iek ļautie secin ājumi cita starp ā bija š ādi: 
— parlament ārās pal īdz ības piemaksu rev īzij ā tika konstat ēta nepieciešam ība pilnveidot atalgojuma 
sist ēmu priv āti nodarbin ātajiem viet ējiem pal īgiem, kuru skaits daž ādiem deput ātiem ļoti atš ķiras, 
un g ūt vair āk p ārliec ības par pakalpojumu sniedz ēju sniegtajiem pakalpojumiem,LV L 308/8 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
— dažu ģener āldirektor ātu iepirkuma proced ūrās ir lab āk j āpamato ārk ārtas sarunu proced ūru izman ­
tošana un j ānodrošina, ka sarunu izn ākuma pamat ā ir dokument ēta anal īze, kuras dati ir izm ērāmi 
un sal īdzin āmi ar atbilst īgiem izdev īguma krit ērijiem,  
— vair ākos gad ījumos publisk ā iepirkuma proced ūrā izmantot ā v ērtēšanas metodika nebija pietiekami 
dokument ēta nov ērtēšanas zi ņojumos un protokolos vai atš ķīrās no metodikas, kas noteikta 
konkursa specifik ācij ās, un šaj ās specifik ācij ās noteiktaj ā v ērtēšanas metodik ā jāparedz pietiekama 
cenas krit ērija noz īm ība sal īdzin ājum ā ar citiem krit ērijiem un j ānodrošina vislab ākās cenas un 
kvalit ātes attiec ības izmantošana;  
40. pie ņem zin āšanai un atbalsta iekš ējā revidenta viedokli š ādos jaut ājumos:  
— svar īgi ir noteikt ās strukt ūrvien ībās īstenot jaun ās centr ālās pamatnost ādnes par sensit īviem amatiem 
un riska p ārvald ību, izstr ādāt darb ības r ādītājus, pilnveidot iekš ējās kontroles un p ārvald ības proce ­
dūru dokument āciju un samazin āt kav ēšanos budžeta izdevumu atbilst ības nodrošin āšan ā, 
— svar īgi ir nodrošin āt, ka publisk ā iepirkuma proced ūrā v ērtēšanas komiteja sav ā zi ņojum ā piln ībā, 
skaidri un vispus īgi pamato savus secin ājumus un ka v ērtēšanas proces ā nav v ērojamas nek ādas 
nevienl īdz īgas attieksmes pret pretendentiem paz īmes;  
Iekš ējās kontroles sist ēmas rev īzija 
41. atg ādina, ka 2003. un 2004. gad ā veikt ās iekš ējās kontroles sist ēmas s ākotn ējās p ārskat īšanas rezult ātā 
tika sagatavoti 14 rev īzijas zi ņojumi, kas attiec ās uz vis ām noda ļām un centr ālajiem dienestiem un 
ietv ēra 452 saska ņotus pas ākumus, kuru m ērķis bija kopum ā uzlabot:  
— atbilst ību iest ādes oblig ātajiem iekš ējās kontroles standartiem,  
— iest ādes svar īgāko kontroles m ērķu sasniegšanu (atbilst ību piem ērojamiem ties ību aktiem, noteiku ­
miem un politikas nost ādn ēm; p ārvald ības inform ācijas un uzskaites uzticam ību, k ā ar ī darb ību 
saimnieciskumu, efektivit āti un rezultativit āti); 
Pārējie nepabeigtie pas ākumi  
42. atg ādina, ka 2005.–2006. gad ā un 2007.–2008. gad ā tika veiktas vair ākk ārtējas p ēcp ārbaudes rev īzijas 
par 452 pas ākumu īstenošanu un vien ā noda ļā ar augstu nepabeigto pas ākumu īpatsvaru š āda p ēcp ār­
baudes rev īzija tika veikta ar ī 2009. gad ā; uzsver, ka min ēto rev īziju rezult ātā 68 pas ākumi no s ākotn ēji 
pārbaud ītajiem iekš ējās kontroles sist ēmas pas ākumiem 2010. gada beig ās nebija pabeigti;  
43. ar gandar ījumu nor āda, ka Iekš ējās rev īzijas dienests par priorit āti joproj ām uzskata 2003. gad ā ieviest ās 
iekš ējās kontroles sist ēmas p ārbaudi; ņem v ērā to, ka 2011. gada 30. septembr ī p ēc vair āku p ēcp ār­
baudes rev īziju veikšanas no 452 pas ākumiem, par ko bija s ākotn ējā vienošan ās, nebija pabeigti 38 
pas ākumi; pauž gandar ījumu par to, ka nevienu no šiem pas ākumiem Iekš ējās rev īzijas dienests nekla ­
sific ēja k ā kritisku; aicina noda ļu vad ību un centr ālo vad ību īstenot atlikušos 38 nepabeigtos pas ākumus 
pirms pašreiz ējā sasaukuma pilnvaru termi ņa beig ām; 
44. atzin īgi v ērtē to, ka ārējās rev īzijas uz ņēmums 2011. gada j ūnij ā ir apstiprin ājis, ka Parlamenta Iekš ējās 
rev īzijas dienesta darbs visaugst ākaj ā m ērā atbilst iekš ējo rev īziju defin īcijai, ētikas kodeksam un stan ­
dartiem; mudina Iekš ējās rev īzijas dienestu izmantot šo labo pamatu, lai turpin ātu saska ņot dienesta 
darbu ar lab āko praksi; pie ņem zin āšanai, ka 2011. gada otraj ā pus ē Iekš ējās rev īzijas dienests jau 
īstenoja vair ākus svar īgus elementus no sa ņemtajiem uzlabojumu ierosin ājumiem un ka p ārējais r īcības 
pl āns bija j āizpilda laika posm ā līdz 2012. gada beig ām;LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/9
45. uzsver, ka nol ūkā nodrošin āt p ārredzam ību Savien ības iedz īvot ājiem Parlamenta t īmek ļa vietn ē p ēc 
zin āma laika b ūtu j ādara pieejams apkopojums par veikto iekš ējo rev īziju skaitu un veidu, ieteikumiem 
un to sakar ā paveikto; v ēlētos sa ņemt inform āciju par to, kuri no min ētajiem dokumentiem v ēl nav 
publiskoti un k ādu iemeslu d ēļ tas nav izdar īts; 
Ģener ālsekret āra veiktie pas ākumi saist ībā ar rezol ūciju par 2010. finanšu gada budžeta izpildes 
apstiprin āšanu  
46. atzin īgi v ērtē rakstisk ās atbildes saist ībā ar rezol ūciju par 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstip ­
rin āšanu, kas 2012. gada 16. novembr ī sniegtas Budžeta kontroles komitejai; tom ēr pauž nož ēlu par to, 
ka š īs atbildes nebija iesp ējams sa ņemt pirms 2011. gada budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūras 
sākuma; sagaida, ka 2012. gada budžeta izpildes apstiprin āšanas proced ūrā ģener ālsekret āra un Budžeta 
kontroles komitejas viedok ļu apmai ņa var ēs notikt l īdz 2013. gada oktobra beig ām; 
47. atzin īgi v ērtē ofici ālo l ēmumu p ārtraukt balvas žurn ālistik ā pieš ķiršanu, kas 2011. gad ā izmaks āja EUR 
154 205, – šo l ēmumu ierosin āja Budžeta kontroles komiteja, un par to plen ārsēdē balsoja saist ībā ar 
ziņojumu par 2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprin āšanu; nor āda, ka dal ībvalst īs ir pastiprin āti 
kontakti ar žurn ālistiem, organiz ējot tematiskus semin ārus galvaspils ētās un t ādējādi izmantojot 
Parlamenta esošo administrat īvo veiktsp ēju, vienlaikus nodrošinot žurn ālistiem iesp ēju apmain īties 
viedok ļiem ar deput ātiem un g ūt piln īgu izpratni par Parlamenta strukt ūru un lomu likumdošanas 
proces ā; 
48. jau otro reizi p ēc tam, kad 2010. gad ā pirmo reizi tika pausta pras ība attiec ībā uz budžeta izpildes 
apstiprin āšanas proced ūru, prasa iesniegt piln īgu zi ņojumu par to, k ā ir att īstījušies Parlamenta br īvās 
programmat ūras projekti attiec ībā uz to lietojumu un lietot ājiem Parlament ā, sazi ņu ar pilso ņiem un 
publisk ā iepirkuma darb ībām; jau otro reizi aicina izv ērtēt un veikt piln īgu p ētījumu par Parlamenta 
pien ākumiem saska ņā ar Reglamenta 103. pantu attiec ībā uz br īvo programmat ūru un atv ērtiem 
standartiem; pauž nož ēlu, ka br īvā programmat ūra un atv ērtā pirmkoda risin ājumi vairs netiek plaši 
izmantoti Parlamenta IT infrastrukt ūrā; 
49. pie ņem zin āšanai ģener ālsekret āra atbildi, kur ā nor ādīts, ka Parlamenta piemaksas 2011. gad ā tika 
maks ātas attiec ībā uz 1 599 re ģistr ētu pal īgu l īgumiem un 2 868 viet ējo pal īgu l īgumiem;  
Pārvald ība Parlamenta administr ācij ā 
50. nor āda uz Parlamenta mutisk ās un rakstisk ās tulkošanas pakalpojumu izcilo kvalit āti; nor āda, ka šo 
pakalpojumu izmaksas veido iev ērojamu Parlamenta budžeta da ļu; nor āda, ka Prezidija 2011. gad ā 
pie ņemtais l ēmums par resursu izmantošanas zi ņā efekt īvu piln īgu daudzvalod ību mutiskaj ā tulkošan ā 
palielina mutisk ās tulkošanas pakalpojumu efektivit āti un samazina to struktur ālās izmaksas; aicina 
Parlamentu n ākt klaj ā ar detaliz ētu dokumentu par rakstisk ās un mutisk ās tulkošanas pakalpojumu 
izmaksu strukt ūru un pas ākumiem šo izmaksu turpm ākai samazin āšanai un attiec īgo pakalpojumu 
efektivit ātes palielin āšanai, neapdraudot kop ējo kvalit āti; 
51. nor āda, ka 192 darbinieki atskait ās par savu darbu ģener āldirektoriem bez direktora starpniec ības; 
prasa, lai ģener ālsekret ārs p ārskat ītu šo situ āciju nol ūkā nodrošin āt, ka ģener āldirektoru “biroji” netiek 
veidoti neofici āli; prasa, lai ģener ālsekret ārs min ētaj ā p ārskat īšan ā iek ļautu attiec īgo darbinieku amata 
pak āpju, pilnvaru un pien ākumu izv ērtējumu;  
Ģener āldirektoru darb ības p ārskati  
52. nor āda, ka ģener āldirektori ik gadu atskait ās par savu pien ākumu izpildi darb ības p ārskatos, kas ir 
iekš ējs p ārvald ības instruments, kura galvenais m ērķis ir sniegt ģener ālsekret āram skaidru p ārskatu par 
administr ācijas darbu un jo īpaši par iesp ējamiem tr ūkumiem; konstat ē, ka attiec ībā uz 2011. finanšu 
gada darb ības p ārskatiem neviens kred ītrīkot ājs nav sav ā deklar ācij ā iek ļāvis atrunas par to, ka ģene ­
rāldirektori b ūtu konstat ējuši b ūtiskas probl ēmas l īdzek ļu izlietošan ā vai nepiln ības kontroles proced ū­
rās, ar kur ām nodrošina dar ījumu likum ību un pareiz ību;LV L 308/10 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
53. nor āda, ka katra ģener āldirektor āta darb ības p ārskata pielikum ā ir iek ļauts iz ņēmumu saraksts, kur ā 
nor ādītas atk āpes no piem ērojamajiem noteikumiem un standarta proced ūrām; pauž bažas par to, ka 
dažiem direktor ātiem š ādu iz ņēmumu skaits joproj ām ir sam ērā liels, un ierosina veikt papildu pas ā­
kumus, lai izvair ītos no š ā līdzek ļa izmantošanas noviržu labošanai;  
Prezident ūras ģener āldirektor āts 
54. atzin īgi v ērtē Prezident ūras ģener āldirektor āta ap ņemšanos turpin āt uzlabot finanšu p ārvald ību, padzi ­ 
ļin āti p ārbaudot daž ādus budžeta izpildes un saist īto proced ūru aspektus; īpašu uzman ību v ērš uz 
veiktajiem centieniem veicin āt person āla izpratni par iepirkuma proced ūrām un budžeta oper ācij ām; 
55. atk ārtoti nor āda, ka droš ības joma ir ļoti sensit īva joma jebkur ā parlament ā, v ēl jo vair āk daudznacio ­
nālā parlament ā, kura darb ība ir ļoti redzama un kuru past āvīgi apmekl ē valstu un vald ību vad ītāji; 
nor āda, ka Parlamenta telp ās Brisel ē vid ēji dien ā uzturas 12 000 cilv ēku; 
56. pie ņem zin āšanai Prezidija 2011. gada 6. j ūlijā vienpr ātīgi pie ņemto jauno visp ārējo droš ības koncep ­
ciju, kur ā ierosin āts daž ādas Parlamenta ieejas paredz ēt daž ādu kategoriju lietot ājiem; v ēlas l īdz 2013. 
gada beig ām sa ņemt inform āciju par jaun ās visp ārējās droš ības koncepcijas īstenošanu;  
57. nor āda, ka Parlaments sagaida, ka droš ības pakalpojumu nodošana iekš ējiem darbiniekiem laika posm ā 
no 2013. l īdz 2016. gadam samazin ās izmaksas Brisel ē un Strasb ūrā par EUR 11 250 000 un par EUR 
5 640 000 – katru turpm āko gadu; prasa nodrošin āt, lai m ērķtiec īgas droš ības īstenošanai tiktu noteikti 
un saglab āti visaugst ākie standarti, īstenojot past āvīgu person āla apm ācības programmu; prasa iesniegt 
ikgad ēju zi ņojumu ar detaliz ētu inform āciju par droš ības pakalpojumu izmaksu att īstības tendenc ēm, 
tostarp uzkr ātaj ām izmaks ām saist ībā ar attiec īgā person āla pensij ām, un par pas ākumiem, kas veikti, lai 
nodrošin ātu droš ības pakalpojumu apm ēru un kvalit āti; 
58. atk ārtoti pauž v ēlmi droš ības pastiprin āšanas nol ūkā attiecin āt uz deput ātiem elektronisk ās kontroles 
pras ības, vi ņiem ien ākot Parlamenta telp ās un izejot no t ām; 
59. v ēlas sa ņemt inform āciju no ģener ālsekret āra par proced ūru, kura j āiev ēro, nov ērtējot kop īgā p ārredza ­
m ības re ģistra darb ību, kas saska ņā ar 2011. gad ā pan ākto iest āžu vienošanos j āveic 2013. gad ā; 
60. nor āda, ka vair āk nek ā 1 500 darbinieku b ērnu iet Eiropas skol ās, un t ādēļ pauž izbr īnu par to, ka 
Parlamentam nav nek ādas ietekmes uz Eiropas skolu sist ēmas p ārvald ību; 
61. aicina ģener ālsekret āru izp ētīt, k ādā veid ā Parlaments var ētu iesaist īties Eiropas skolu sist ēmas p ārval ­
dībā, ņemot v ērā to darbinieku lielo skaitu, kuru b ērni ieg ūst izgl ītību šaj ās skol ās, un l īdz gada beig ām 
ziņot par to kompetentajai komitejai;  
Finanšu ģener āldirektor āts 
Ce ļojumu a ģent ūra 
62. ņem v ērā to, ka l īgums ar pašreiz ējo ce ļojumu a ģent ūru beidzas 2013. gada 31. decembr ī un ka ir s ākti 
sagatavošanas darbi jauna konkursa izsludin āšanai; pauž nož ēlu, ka, lai gan l īgum ā bija paredz ēta 
iesp ēja veikt finanšu rev īziju, taj ā nebija paredz ēta ce ļojumu a ģent ūras strukt ūras un darb ības rev īzija; 
uzst āj, ka n ākamaj ā l īgum ā b ūtu j āiek ļauj iesp ēja veikt starpposma un gal īgo finanšu un darb ības 
rev īziju; atzin īgi v ērtē to, ka saska ņā ar Budžeta kontroles komitejas pras ību administr ācijai ar ī b ūsLV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/11
iesp ēja v ērsties pie ārējiem ekspertiem, izstr ādājot iepirkuma dokument āciju un vis ā atlases proced ūras 
gait ā, t ādējādi nodrošinot, ka Parlaments izv ēlas vislab āko risin ājumu, kura rezult ātā veic b ūtisku 
vienk āršošanu un izmaksu ietaup ījumus; uzsver, ka jaunaj ā līgum ā b ūtu j āņem v ērā vislab ākā kvalit ātes 
un cenas attiec ība un vislab ākā v ērtības un cenas attiec ība, ņemot v ērā konkur ētsp ējīgas cenas;  
Komunik ācijas ģener āldirektor āts 
Parlamenta komunik ācijas politika  
63. atzin īgi v ērtē to, ka Prezidijs 2011. gada 23. mart ā apstiprin āja r īcības pl ānu 2011.–2014. gadam, kura 
m ērķis ir īstenot Parlamenta atjaunin āto komunik ācijas strat ēģiju; nor āda, ka r īcības pl āns ir orient ēts uz 
2014. gada Eiropas Parlamenta v ēlēšan ām un ka taj ā ir paredz ēts 21 īpaša pas ākuma kopums, ar kura 
pal īdz ību vairot iedz īvot āju inform ētību par Parlamenta likumdošanas darbu un sekm ēt vi ņu l īdzdal ību 
taj ā; 
64. atzin īgi v ērtē to, ka jaun ā apmekl ētāju centra darb ība ir bijusi veiksm īga, ņemot v ērā apmekl ētāju skaitu 
(253 000) t ā pirmaj ā darb ības gad ā; 
65. pieprasa komunik ācijas budžetu izmantot tikai tam, lai sniegtu iedz īvot ājiem faktus un inform āciju par 
Savien ības politikas jom ām; uzsver, ka tas attiecas ar ī uz soci ālo plašsazi ņas l īdzek ļu darb ībām; 
66. pauž nož ēlu par to, ka  Europarl TV  auditorija, kas 2011. gad ā gan bija liel āka nek ā 2010. gad ā ( 1 ), 
tom ēr joproj ām ir ļoti neliela, ja ņem v ērā tiešo individu ālo lietot āju skaitu (neietverot skat ītājus, kas 
piesaist īti, izmantojot partner ības nol īgumus ar re ģion ālaj ām telev īzij ām), lai gan 2011. gad ā šis projekts 
sa ņēma iev ērojamus l īdzek ļus – aptuveni EUR 8 000 000 (3 2 4 6. postenis); pauž nož ēlu ar ī par to, ka 
nav veikts nek āds Europarl TV  izmaksu un ieguvumu nov ērtējums, lai gan plen ārsēdes dal ībnieki to 
piepras īja rezol ūcij ā par 2010. gada budžeta izpildes apstiprin āšanu; pie ņem zin āšanai Prezidija 2012. 
gada 12. decembra l ēmumu īstenot virkni reformu, lai pan āktu b ūtiskus ietaup ījumus; sagaida, ka š āds 
izmaksu un ieguvumu nov ērtējums tiks iesniegts l īdz 2012. gada budžeta izpildes apstiprin āšanas 
proced ūrai; 
67. pauž bažas par  Lux  balvas pieš ķiršanas izmaksu pieaugumu 2011. gad ā ( 2 ); aicina nodrošin āt izmaksu 
ziņā efekt īvāku š īs balvas pieš ķiršanas p ārvald ību un t ādēļ ierosina iekš ējam revidentam apsv ērt iesp ēju 
pārskat īt min ēto p ārvald ību nol ūkā sasniegt šo m ērķi; stingri iesaka š ā notikuma izmaks ām piem ērot 
konkr ētu maksim āli pie ļaujamo summu;  
68. nor āda, ka Prezidijs 2011. gada 26. septembr ī apstiprin āja Eiropas v ēstures nama Brisel ē uz ņēm ējdar ­
bības pl ānu un ka Komisija ir pazi ņojusi par savu v ēlmi sniegt nekonkretiz ētu ieguld ījumu projekta 
darb ības izmaksu segšan ā un l īdz 2013. gada vasaras beig ām pazi ņos Parlamentam š āda ieguld ījuma 
nosac ījumus; pauž nož ēlu par to, ka nav sagaid āma nek āda Komisijas dal ība š ā projekta izveides 
izmaksu segšan ā; 
69. atzin īgi v ērtē jauno proced ūru, ar kuru saska ņā var atg ūt p ārmaks ātos l īdzek ļus p ēc maks ājumu veik ­ 
šanas saist ībā ar apmekl ētāju grupu uz ņemšanu; pauž nož ēlu par to, ka iesp ēja veikt maks ājumu ar 
bankas p ārskait ījumu ir pieejama tikai p ārskait ījumiem uz priv ātiem kontiem, neparedzot iesp ēju veikt 
pārskait ījumu uz organiz āciju kontiem; pauž bažas par b ūtisko droš ības risku, ko rada skaidras naudas 
maks ājumi apmekl ētāju grup ām, jo izmaks ājam ās summas var p ārsniegt pat EUR 30 000 un Parlaments 
izmaks ā l īdz pat EUR 388 000 dien ā; nor āda, ka Eiropas Parlamenta un Padones 2005. gada 
26. oktobra Direkt īva 2005/60/EK par to, lai nepie ļautu finanšu sist ēmas izmantošanu nelikum īgi 
ieg ūtu l īdzek ļu legaliz ēšanai un teroristu finans ēšanai (  3 ), prasa īpašu uzman ību piev ērst dar ījumiem, 
kas ietver vair āk nek ā EUR 15 000 lielas summas, – š āda summa tiek regul āri p ārsniegta Parlamenta 
maks ājumos apmekl ētājiem;LV L 308/12 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Tiešo t īmek ļa vietnes apmekl ējumu skaits m ēnes ī 2010: 30 000; 2011: 39 559.  
( 2 ) Skait ļi 2011. gad ā: EUR 573 722; skait ļi 2010. gad ā: EUR 380 666.  
( 3 ) OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.
Iekšpolitikas ģener āldirektor āts (DG IPOL ) 
70. nor āda, ka ar Prezidija l ēmumu Iekšpolitikas ģener āldirektor ātā 2011. gada j ūlijā ir izveidots jauns 
Ietekmes nov ērtēšanas direktor āts; nor āda, ka š ā direktor āta darb ības galvenais m ērķis ir sniegt 
Parlamentam neatkar īgus ietekmes nov ērtējumus nol ūkā sekm ēt t ā likumdošanas darbu; atzin īgi v ērtē 
to, ka min ētā direktor āta izveide nerada papildu izdevumus budžet ā; 
Jaunin ājumu un tehnolo ģisk ā atbalsta ģener āldirektor āts (DG ITEC ) 
Parlamenta inform ācijas tehnolo ģiju politika  
71. prasa uztic ēt neatkar īgai strukt ūrai veikt visp ārēju anal īzi par pareizu finanšu p ārvald ību, efektivit āti un 
lietder ību l īgumos ar ārējiem pakalpojumu sniedz ējiem IT jom ā, īpašu uzman ību piev ēršot:  
— vajadz ību izv ērtējumam,  
— atlases metodei,  
— piem ērot ākajam l īguma veidam,  
— iesp ējamam p ārvald ības kontroles zudumam, p ārm ērīgi izmantojot ārpakalpojumus, un  
— maks ājumu/r ēķinu meh ānismu p ārredzam ībai; 
72. pauž nož ēlu par p ārm ērīgo atkar ību no ārējas (tehniskas) zin ātības, jo īpaši IT jom ā, ko izraisa iekš ējo 
un ārējo resursu struktur āla nel īdzsvarot ība; nor āda, ka ārpakalpojumu piesaist ē IT pas ākumu veikšanai 
vienm ēr b ūtu j ānodrošina, ka š īs funkcijas vad ība un kontrole paliek Parlament ā un ka draudi droš ībai 
un datu konfidencialit ātei tiek pien ācīgi nov ērtēti un mazin āta to ietekme;  
Infrastrukt ūras un lo ģistikas ģener āldirektor āts (DG INLO ) 
73. aicina ģener ālsekret āru iesniegt Prezidijam pl ānu ēdin āšanas pakalpojumu uzlabošanai sakar ā ar aizvien 
liel āku apmekl ētāju skaitu Parlamenta ēdn īcās, restor ānos un b āros (kop ējo darb ību apjoms no 2002. 
gada l īdz 2011. gadam palielin ājās aptuveni par 150 %, proti, no 1,472 miljona klientu 2002. gad ā līdz 
3,711 miljoniem klientu 2011. gad ā); 
Parlamenta ēku politika  
74. nor āda uz to, ka saist ībā ar 2010. gad ā pie ņemto vid ēja termi ņa ēku strat ēģiju Prezidijs 2011. gad ā 
pie ņēma turpm āk min ētos l ēmumus īstenot vair ākus svar īgus projektus ar m ērķi s ākt min ēto ēku 
ekspluat āciju no n ākam ā sasaukuma pilnvaru s ākuma:  
— Brisel ē – Trebel  ēkas ieg āde un  Montoyer 70  ilgtermi ņa nomas l īguma ar izpirkuma ties ībām parak ­
stīšana,  
— Strasb ūrā – V āclava Havela ēkas ieg āde, lai taj ā var ētu str ādāt ombuds un vi ņa person āls, atbr īvojot 
biroja telpas deput ātiem centr ālaj ās ēkās, 
— Luksemburg ā – Konr āda Adenauera ēkas renov ācijas un paplašin āšanas turpin āšana saska ņā ar 
Prezidija 2012. gada 12. janv āra l ēmuma nosac ījumiem atbilst īgi uzlabotai partner ībai ar Luksem ­
burgas vald ību,LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/13
— Sofij ā – provizorisk ā vienošan ās par jaun ā Eiropas nama ieg ādi Sofij ā par EUR 9 miljoniem tika 
parakst īta 2011. gada 7. j ūlijā, 
— uzlabotas ēku uztur ēšanas politikas īstenošana Brisel ē un Strasb ūrā, lai nodrošin ātu maksim ālu 
droš ību un optim ālu telpu izmantošanu,  
— sistem ātiskas renov ācijas politikas s ākšana, pamatojoties uz konkr ētu darbu grafiku un ņemot v ērā 
Parlamenta vec āko ēku vecumu;  
75. pie ņem zin āšanai, ka 2011. gad ā īpašuma apsekošanai un iepirkumam tika izveidota jauna metodika, 
kas ir l īdz īga Komisijas pie ņemtajiem noteikumiem; nor āda, ka saska ņā ar šo jauno metodiku tiks 
pastiprin āta p ārredzam ība un konkur ētsp ēja, Ofici ālaj ā V ēstnes ī public ējot ar iepirkumu saist ītus doku ­
mentus; konstat ē, ka Ēku komiteja jau piem ēro jauno metodiku, izv ērtējot pieteikumus un pied āvāju­
mus, kas sa ņemti īpašuma tirgus apsekošanai Brisel ē, t. i., saist ībā ar Eastman  un  Montoyer 63  ēku 
aizst āšanu un jaunu telpu mekl ēšanu;  
76. nor āda, ka jebkur ā nekustam ā īpašuma un ēku strat ēģijā ir j āņem v ērā ar ī pieaugoš ās izmaksas, kas 
saist ītas ar ieg ādāto ēku uztur ēšanu;  
77. nor āda uz nesp ēju izv ēlēties kandid ātus saist ībā ar izsludin āto konkursu par Konr āda Adenauera ēkas 
projektu, jo pied āvātās cenas, kas tika iesniegtas, atsaucoties uz izsludin āto konkursu, bija iev ērojami 
augst ākas nek ā projekta t ām ē paredz ētās summas; atbalsta dele ģētā kred ītrīkot āja l ēmumu nepieš ķirt 
līguma sl ēgšanas ties ības; sagaida, ka projekta kop ējā summa nep ārsniegs 2011. gada oktobr ī pare ­
dz ētos EUR 482,7 miljonus;  
78. šaj ā sakar ībā nor āda, ka l īgumu sl ēgšanas ties ības attiec ībā uz visiem Parlamenta l īgumiem, kas saist īti ar 
ēku b ūvniec ību un apr īkošanu, b ūtu j āpieš ķir, izsludinot iesp ējami plašu konkursu Eiropas l īmen ī; 
iesaka, ka gad ījum ā, ja iz ņēmuma k ārtā izmanto sarunu proced ūru, cenu noteikšanas pamat ā vajadz ētu 
būt celtniec ības izmaks ām, kur ām pieskaita stingri pamatotu saimniecisk ās darb ības veic ēju pe ļņas da ļu; 
79. pauž nož ēlu, ka jau otro reizi Parlamenta ēkās ir atkl āti celtniec ības defekti – šoreiz Parlamenta Briseles 
plen ārsēžu z āles griestu koka sij ās; aicina Infrastrukt ūras un lo ģistikas ģener āldirektor ātu veikt visu 
Parlamenta ēku tehnisk ā st āvok ļa piln īgu p ārbaudi, s ākot ar ēkām, uz kur ām v ēl attiecas projekta 
att īstītāja garantija attiec ībā uz sl ēptiem defektiem, ja iesp ējams, piesaistot dažus izraudz ītus ekspertus 
no daž ādu dal ībvalstu b ūvniec ības padom ēm un piln ībā izmantojot Parlamenta person āla uzkr ātās 
zin āšanas; aicina ģener ālsekret āru visdr īzākaj ā laik ā iesniegt Prezidijam pl ānu, kur ā b ūtu ietverta visa 
min ēto darbu tehnisk ā inform ācija, k ā ar ī ar tiem saist ītās izmaksas;  
Publiskais iepirkums  
80. uzsver, ka ir svar īgi nodrošin āt to, lai publisk ā iepirkuma proced ūras atbilstu Parlamenta vajadz ībām un 
sekm ētu šo vajadz ību nodrošin āšanu; uzsver, ka min ētaj ām proced ūrām b ūtu j āatbilst normat īvo aktu 
pras ībām un publisk ā iepirkuma pamatprincipiem, l īgumu nosac ījumiem un pied āvājumu v ērtēšanas 
proced ūrās izmantotajiem krit ērijiem, un t ās b ūtu j āpārbauda, izmantojot pien ācīgas kontroles sist ēmas, 
kuru m ērķis ir uzraudz īt to pas ūtījumu izpildi, par kuriem nosl ēgti pamatl īgumi;  
81. v ērš uzman ību uz to, ka publisk ā iepirkuma proced ūrās ir iesaist ītas daž ādas intereses, ta ču ne vienm ēr 
publisk ā un priv ātā sektora intereses ir saska ņotas un ka publisk ā iepirkuma joma ir augsta riska joma, 
kurai nemit īgi j āpiev ērš liela uzman ība un kur ā ārk ārtīgi svar īga ir past āvīga vajadz ību iepriekš ēja 
pl ānošana;LV L 308/14 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
82. atg ādina, ka sarež ģītas tiesisk ās vides un ļoti sarež ģītu faktisko vajadz ību d ēļ visos iepirkuma proced ūras 
posmos (s ākotn ējā vajadz ību nov ērtējum ā, uzaicin ājuma uz konkursu sagatavošan ā, konkursa nolikuma 
un specifik āciju izstr ādē, sazi ņā ar pretendentiem, konkursa pied āvājumu atv ēršan ā, konkursa pied āvā­
jumu v ērtēšan ā, lemšan ā par l īguma sl ēgšanas ties ību pieš ķiršanu un l īgumu sl ēgšan ā) past āv b ūtiski 
apdraud ējumi iepriekš min ēto m ērķu sasniegšanai;  
83. atg ādina, ka publisk ā iepirkuma proced ūras gait ā interešu konfliktu iesp ējam ība neb ūtu j ānoliedz, bet 
pien ācīgi j ārisina un ka Parlamentam b ūtu j āsaglab ā un j āpilnveido t ā p ārbaudes meh ānismi, lai veici ­
nātu iesp ējamo interešu konfliktu pareizu p ārvald ību un nov ēršanu;  
84. nor āda, ka 2011. un 2012. gad ā Iekš ējās rev īzijas dienests veica visaptverošu rev īziju par publisk ā 
iepirkuma procesu un l īgumu īstenošanu Jaunin ājumu un tehnolo ģisk ā atbalsta ģener āldirektor ātā un ka 
2012. gada j ūnij ā pie ņemtaj ā gal īgaj ā zi ņojum ā bija ietverts sešu punktu r īcības pl āns izvirz īto jaut ā­
jumu risin āšanai; turkl āt nor āda, ka ar min ētā ģener āldirektor āta vad ību tika pan ākta vienošan ās, ka 
min ētais r īcības pl āns tiks īstenots l īdz 2012. gada 31. decembrim; atz īm ē, ka konkursa specifik ācijas 
pēc b ūtības ir ļoti sarež ģītas, jo paredz vair ākas da ļas, tehniskos profilus un l īguma izpildes metodes;  
85. atzin īgi v ērtē to, ka iepriekšmin ētaj ā rev īzij ā tika secin āts, ka Jaunin ājumu un tehnolo ģisk ā atbalsta 
ģener āldirektor ātam ir izdevies nov ērst daudzas proced ūras nepiln ības, kas tika konstat ētas pirmaj ā 
transvers ālaj ā iepirkuma rev īzij ā 2005. un 2006. gad ā; tom ēr pauž nož ēlu, ka tika konstat ētas š ādas 
nepiln ības:  
— nepiln ības kompleksaj ā pieej ā ITS 08 iepirkuma proced ūrai, 
— ka ir iesp ējams iev ērojami palielin āt to IT pakalpojumu īpatsvaru, ko sniedz k ā ārpakalpojumus, un  
— ka ārk ārtas sarunu proced ūras izmantošana ir lab āk j āpamato un ka sarunu izn ākuma pamat ā jābūt 
dokument ētai anal īzei, kuras dati ir izm ērāmi un sal īdzin āmi ar atbilst īgiem izdev īguma krit ērijiem;  
Gada p ārskats par pieš ķirtajiem l īgumiem  
86. nor āda, ka centr ālie dienesti, pamatojoties uz apstiprin ājumu sniedzošo noda ļu inform āciju, ir sagata ­
vojuši budžeta l ēm ējinstit ūcijai gada p ārskatu par 2011. gad ā pieš ķirtajiem l īgumiem, un turkl āt pie ņem 
zin āšanai visu 2011. un 2010. gad ā pieš ķirto l īgumu sadal ījumu, kas nor ādīts turpm āk: 
Līguma veids  2011  2010  
Skaits  Īpatsvars  Skaits  Īpatsvars  
Pakalpojumi  162  68 %  145  67 %  
Pieg ādes 42  18 %  40  19 %  
Darbi  29  12 %  27  12 %  
Ēkas 5  2 %  4  2 %  
Kop ā 238  100 %  216  100 %LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/15
Līguma veids  2011  2010  
Vērtība (EUR)  Īpatsvars  V ērtība (EUR)  Īpatsvars  
Pakalpojumi  367 969 100  64 %  171 589 038  67 %  
Pieg ādes 158 467 814  27 %  45 467 211  17 %  
Darbi  33 142 238  6 %  22 128 146  8 %  
Ēkas 15 881 213  3 %  22 269 303  9 %  
Kop ā 575 460 365  100 %  261 453 698  100 %  
(2011. gada p ārskats par Eiropas Parlamenta pieš ķirtajiem l īgumiem, 5. lpp.)  
87. nor āda, ka 2011. un 2010. gad ā pieš ķirtos l īgumus p ēc izmantot ās proced ūras veida var sadal īt š ādi: 
Proced ūras veids  2011  2010  
Skaits  Īpatsvars  Skaits  Īpatsvars  
Atkl āta 89  37 %  72  33 %  
Slēgta 11  5 %  6  3 %  
Sarunu  133  56 %  138  64 %  
Konkursa  2  1 %  
Izņēmuma  3  1 %  
Kop ā 238  100 %  216  100 %  
Proced ūras veids  2011  2010  
Vērtība (EUR)  Īpatsvars  V ērtība (EUR)  Īpatsvars  
Atkl āta 408 913 061  71 %  143 603 024  55 %  
Slēgta 126 310 563  22 %  10 456 576  4 %  
Sarunu  30 974 647  5 %  107 394 098  41 %  
Konkursa  4 668 600  1 %  
Izņēmuma  4 593 494  1 %  
Kop ā 575 460 365  100 %  261 453 698  100 %  
(2011. gada p ārskats par Eiropas Parlamenta pieš ķirtajiem l īgumiem, 6.–7. lpp.)  
88. nor āda, ka no 2011. gad ā pieš ķirtajiem kopum ā 238 l īgumiem 100 l īgumi EUR 535 miljonu v ērtībā 
tika pieš ķirti, izmantojot atkl ātu vai sl ēgtu proced ūru, un 133 l īgumi EUR 31 miljona v ērtībā tika 
pieš ķirti, izmantojot sarunu proced ūru; 
Politisk ās grupas (budžeta postenis 4 0 0)  
89. nor āda, ka 2011. gad ā budžeta posten ī 4 0 0 iek ļauto apropri āciju izlietojums bija š āds:LV L 308/16 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.
LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/17
 Grupa  2011  2010  
Gada 
apropri ācijas (*)  Pašu resursi un 
pārnest ās 
apropri ācijas  Izdevumi  Gada apropri āciju 
izlietojuma l īmenis  Uz n ākamo periodu 
pārnest ās summas  Gada apropri ācijas  Pašu resursi un 
pārnest ās 
apropri ācijas  Izdevumi  Gada apropri āciju 
izlietojuma l īmenis  Uz n ākamo periodu 
(2011) p ārnest ās 
summas  
EPP (agr āk 
EPP-ED ) 20 336  1 918  20 442  100,42 %  1 832  19 990  2 392  20 662  103,36 %  1 720  
S&D  (agr āk PSE ) 14 302  5 499  13 696  95,76 %  6 105  14 011  4 629  13 359  95,35 %  5 281  
ALDE  6 477  2 416  6 676  103,07 %  2 217  6 262  2 240  6 160  98,37 %  2 342  
Greens/EFA  4 025  1 242  3 820  94,91 %  1 447  3 896  1 188  3 893  99,92 %  1 191  
GUE/NGL  2 535  1 088  2 553  100,71 %  1 070  2 531  1 065  2 525  99,76 %  1 071  
UEN  —  — 
IND/DEM  —  — 
ECR  3 831  720  3 375  88,09 %  1 176  3 648  398  3 362  92,16 %  684  
EFD  2 088  835  2 046  98,03 %  876  2 201  419  1 799  81,74 %  821  
Pie politiskaj ām 
grup ām 
nepiederošie 
deput āti 1 270  409  924  72,72 %  413  1 234  248  828  67,10 %  409  
Kop ā 54 866  14 126  53 514  97,53 %  15 137  53 773  12 579  52 588  97,80 %  13 519  
(*) Visas summas t ūkstošos EUR. 
Pēc Eiropas Parlamenta 2009. gada v ēlēšan ām UEN  grupa un  IND/DEM  grupa beidza past āvēt un tika izveidotas divas jaunas grupas –  ECR  un EFD .
Eiropas politisk ās partijas un Eiropas politiskie fondi  
90. nor āda, ka 2011. gad ā budžeta posten ī 4 0 2 iek ļauto apropri āciju izlietojums bija š āds (  1 ): 
Partija  Sa īsin ājums  Pašu resursi (*)  EP subs īdija Kop ējie 
ieņēmumi  EP subs īdijas, 
% no 
attaisnotiem 
izdevumiem 
(maks. 85 %)  Ieņēmumu 
pārpalikums 
(p ārvietošana 
uz rezervi) vai 
zaud ējumi  
Eiropas Tautas partija  EPP  1 801  6 184  7 985  85 %  269  
Eiropas Soci ālistu partija  PES  939  4 118  5 057  85 %  51  
Eiropas Liber āļu, demokr ātu 
un reformistu partija  ELDR  672  1 816  2 488  85 %  52  
Eiropas Za ļo partija  EGP  686  1 299  1 985  84 %  204  
Eiropas Konservat īvo un 
reformistu alianse  AECR  204  633  837  85 %  0  
Eiropas Kreiso sp ēku partija  EL  241  847  1 088  85 %  64  
Eiropas Demokr ātu partija  EDP/PDE  73  371  444  85 %  0  
Eiropas Br īvā alianse  EFA  128  392  520  85 %  8  
ES demokr āti EUD  20  167  187  85 %  – 19  
Eiropas Kristiešu politisk ā 
kust ība ECPM  72  260  332  84 %  4  
Eiropas Br īvības alianse  EAF  71  368  439  85 %  6  
Kop ā 4 907  16 455  21 362  85 %  639  
(*) Visas summas t ūkstošos EUR.  
91. nor āda, ka 2011. gad ā budžeta posten ī 4 0 3 iek ļauto apropri āciju izlietojums bija š āds (  2 ): 
Fonds  Sa īsin ājums  Partija, ar kuru 
saist īts Pašu resursi (*)  EP subs īdija Kop ējie 
ieņēmumi  EP subs īdijas, 
% no 
attaisnotiem 
izdevumiem 
(maks. 85 %)  
Eiropas studiju centrs  CES  EPP  711  3 865  4 575  85 %  
Eiropas Progres īvo p ētījumu 
fonds  FEPS  PES  514  2 709  3 223  85 %  
Eiropas Liber ālais forums  ELF  ELDR  146  805  951  85 %LV L 308/18 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 16.11.2013.  
( 1 ) Avots : i) Prezidija 2012. gada 26. j ūnija san āksmes protokola 34. punkts ( ģener ālsekret āra dienesta v ēstule 
D(2012)31558, PE469.487/BUR) un ii) Prezidija 2012. gada 30. augusta san āksmes protokola 26. punkts ( ģener āl­
sekret āra dienesta v ēstule D(2012)42643).  
( 2 ) Avots : i) Prezidija 2012. gada 26. j ūnija san āksmes protokola 34. punkts ( ģener ālsekret āra dienesta v ēstule 
D(2012)31558, PE469.487/BUR) un ii) Prezidija 2012. gada 30. augusta san āksmes protokola 26. punkts ( ģener āl­
sekret āra dienesta v ēstule D(2012)42643).
Fonds  Sa īsin ājums  Partija, ar kuru 
saist īts Pašu resursi (*)  EP subs īdija Kop ējie 
ieņēmumi  EP subs īdijas, 
% no 
attaisnotiem 
izdevumiem 
(maks. 85 %)  
Eiropas Za ļais fonds  GEF  EGP  152  851  1 002  85 %  
“P ārveido Eiropu”  TE  EL  134  549  683  85 %  
Eiropas Demokr ātu instit ūts IED  PDE  35  191  226  85 %  
Eiropas Starpvalstu sadar ­
bības organiz ācija OEIC  EUD  7  108  116  85 %  
Maurits Coppieters  centrs  CMC  EFA  44  250  294  85 %  
Jaunais virziens  ND  AECR  114  566  680  85 %  
Eiropas Kristiešu politiskais 
fonds  ECPF  ECPM  25  115  140  82 %  
Eiropas Br īvības fonds  EFF  EAF  51  236  287  82 %  
Kop ā 1 933  10 244  12 177  85 %  
(*) Visas summas t ūkstošos EUR.  
Videi draudz īgs Parlaments  
92. ņem v ērā, ka Parlamentam ir 10 dienesta velosip ēdi, kas pieejami deput ātiem un darbiniekiem Stras ­
būras plen ārsesiju laik ā, papildus 40 velosip ēdiem, ko t ā rīcībā nodevusi Strasb ūras pils ēta; atk ārto savu 
pras ību pien ācīgi palielin āt šo skaitu, ņemot v ērā neliel ās izmaksas un lielo piepras ījumu;  
93. uzskata, ka b ūtu j āapsver iesp ēja veikt gan videi labv ēlīgus darb ības uzlabojumus, gan ietaup ījumus 
Parlamenta budžet ā, izmantojot daž ādas darba metodes un modernas tehnolo ģijas, kas ir videi drau ­
dz īgākas un l ētākas, bet nekav ē Parlamenta darbu, tostarp telekonferences;  
94. v ēlētos sa ņemt inform āciju par kop ējo kWh apjomu, ko saražojuši Parlamenta saules ener ģijas pane ļi; 
95. atk ārtoti pauž atbalstu e-komitejas izm ēģin ājuma projektam; stingri iesaka, ka deput ātiem šaj ā sakar ībā 
būtu j ādod iesp ēja izv ēlēties, vai vi ņi v ēlas sa ņemt komiteju san āksmju dokument āciju pap īra form ātā 
vai ne, nol ūkā iev ērojami samazin āt pap īra izmantošanu Parlament ā.LV 16.11.2013. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 308/19