Komisijas ziņojums par komiteju darbu 2006. gadā {SEC(2007) 1713} /* COM/2007/0842 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 20.12.2007 COM(2007) 842 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PAR KOMITEJU DARBU 2006. GADĀ {SEC(2007) 1713} Saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 4. punktu Komisija ar šo iesniedz gada ziņojumu par komiteju darbu 2006. gadā. Tas ietver vispārīgas piezīmes par komitoloģijas sistēmas attīstību, horizontālu pārskatu par komiteju darbību un pielikumu, kurā sniegta detalizēta statistika par atsevišķām komitoloģijas komitejām, kas sakārtotas atbilstīgi dažādiem Komisijas dienestiem[1]. Pielikumā sniegti arī paskaidrojumi par komiteju skaita izmaiņām un izņēmuma gadījumiem saistībā ar tādiem īpašiem pasākumu projektiem, kā, piemēram, nelabvēlīgi atzinumi un lietu nodošana Padomei. 1. VISPĀRĪGAS PIEZĪMES PAR KOMITOLOĢIJAS SISTĒMAS ATTĪSTĪBU 1.1. Komitoloģijas procedūras reforma Padomes Lēmumu 2006/512/EK, ar kuru groza Padomes Lēmumu 1999/468/EK, pieņēma 2006. gada 17. jūlijā[2]. Tas stājās spēkā 2006. gada 23. jūlijā. Padomes Lēmuma 1999/468/EK grozījums ir iecerēts, lai izpildītu senu Eiropas Parlamenta prasību paplašināt tā tiesības uzraudzīt tiesību aktu īstenošanu, kas ir pieņemti saskaņā ar koplēmuma procedūru. Ar grozījumu ievieš „regulatīvo kontroles procedūru” (turpmāk „RKP”). Šī jaunā procedūra ir noteikta jaunajā 5.a pantā. Ar to papildina jau esošās procedūras (konsultēšanas procedūra, vadības procedūra, regulatīvā procedūra, drošības procedūra). 1.1.1. RKP piemērošanas nosacījumi RKP piemērošanas nosacījumi ir noteikti 2. panta jaunajā 2. punktā. Ir jāizpildās diviem nosacījumiem: galvenais tiesību akts jāpieņem saskaņā ar koplēmuma procedūru un jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt „vispārējus pasākumus, kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus galvenā tiesību akta elementus, tostarp (…) papildināt aktu, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus” (turpmāk tekstā minētie īstenošanas pasākumi saukti par „kvazi-likumdošanas pasākumiem”). Kvazi-likumdošanas pasākumi, uz kuriem attiecas iepriekš minētā definīcija, ir vispārēji pasākumi (pretēji individuāliem pasākumiem, kas ir paredzēti īpaši noteiktiem operatoriem/dalībvalstīm), ar kuriem: - oficiāli groza koplēmuma procedūrā pieņemto galveno tiesību aktu (tā pantu vai pielikumu); piemēram, vispārēji pasākumi, kas vajadzīgi, lai ņemtu vērā zinātnes progresu, pielāgojot koplēmuma procedūrā pieņemtā galvenā tiesību akta tehniskos pielikumus, būtu nosakāmi kā „kvazi-likumdošanas” pasākumi; vai - papildina koplēmuma procedūrā pieņemto galveno tiesību aktu, izveidojot jaunu tiesību normu kopumu (pretēji vienkāršai kritēriju piemērošanai, kā noteikts galvenajā tiesību aktā); piemēram, finanšu pakalpojumu jomā tie varētu būt pasākumi, ar kuriem precizē informāciju, ko ietver prospektos. 1.1.2. Procedūra RKP posmi ir noteikti jaunajā 5.a pantā. Tas abām likumdevējām iestādēm – Eiropas Parlamentam un Padomei – dod tiesības kontrolēt īstenošanas pasākumu projektus. Minētās tiesības ievērojami paplašina jau esošās Eiropas Parlamenta „tiesības uzraudzīt” („ droit de regard” ) saskaņā ar 8. pantu, kas dod tiesības pārbaudīt, vai Komisija nepārsniedz īstenošanas pilnvaras, ko tai piešķir ar galveno tiesību aktu (un kas paredz, ka Eiropas Parlaments pieņem nesaistošu rezolūciju). Līdzīgi esošajai regulatīvajai procedūrai jaunajā RKP ir nošķirtas divas situācijas. Ja komiteja sniedz labvēlīgu atzinumu, Komisija pasākumu projektu nekavējoties iesniedz Padomes un Eiropas Parlamenta uzraudzībai (kontrolei). Ja Eiropas Parlaments un Padome neiebilst pret pasākuma projektu, Komisija to pieņem pēc tam, kad beidzas trīs mēnešu termiņš (5.a panta 3. punkta d) apakšpunkts). Šajā termiņā Eiropas Parlaments (ar tā locekļu balsu vairākumu) un/vai Padome (ar kvalificētu balsu vairākumu) var iebilst pret pasākuma projekta pieņemšanu, pamatojot to ar dažādiem iemesliem. Tad Komisija var iesniegt komitejai grozītu pasākumu projektu vai tiesību akta priekšlikumu, pamatojoties uz Līgumu (5.a panta 3. punkta c) apakšpunkts). - Ja komiteja sniedz nelabvēlīgu atzinumu vai nesniedz atzinumu, Komisija priekšlikumu tūlīt iesniedz Padomei, vienlaikus to nosūtot Eiropas Parlamentam (5.a panta 4. punkta a) apakšpunkts). Tad Padomei divu mēnešu laikā ir „pirmais vārds” attiecībā uz paredzētajiem pasākumiem. Padome var iebilst pret ierosināto pasākumu vai paredzēt pieņemt pasākumus ar kvalificētu balsu vairākumu, un tajā gadījumā pasākumus tūlīt iesniedz Eiropas Parlamentam. Ja Padome nepieņem lēmumu minētajā divu mēnešu termiņā, Komisija tūlīt iesniedz pasākumus Eiropas Parlamentam uzraudzībai (kontrolei). - Otrajā posmā Eiropas Parlamentam ir tiesības iebilst pret ierosināto pasākumu. Ja tas neiebilst, pasākumus pieņem Padome (ja Padome paredzēja pieņemt pasākumus) vai Komisija (ja Padome nav reaģējusi noteiktajā divu mēnešu termiņā). 1.2. Reformas īstenošana 1.2.1. Saskaņošana Esošo galveno tiesību aktu saskaņošana ar jaunajām komitoloģijas procedūrām nav jaunums, jo saskaņošana jau iepriekš tika veikta Padomes Lēmumam 1999/468/EK. Ar četrām saskaņošanas regulām, kuras pieņēma 2003. gadā[3], grozīja visus esošos galvenos tiesību aktus vienu pēc otra, bet tikai to komitoloģijas procedūras, jo pēc būtības citu izmaiņu nebija. Saskaņošana ietvēra katras procedūras atšķirību novēršanu (vadības procedūra, regulatīvā procedūra un drošības procedūra). Rezultātā tās bija pilnīgi automātiskas, kas likumdevējam atviegloja pieņemšanu. Turpretim iepriekšminētie kritēriji (skatīt 1.1.1. punktu) ir obligāti. Tas nozīmē, ja nosacījumi izpildās, ir jāparedz RKP. Pretējā gadījumā pieņemtais galvenais tiesību akts nav likumīgs. Tāpēc katrs gadījums ir jāizvērtē atsevišķi, lai izlemtu, vai ir izpildījušies nosacījumi, lai piemērotu jauno procedūru. Kopīgā paziņojumā[4] Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojās par galveno tiesību aktu sarakstu, kuri ir steidzami jāsaskaņo ar RKP. Komisija 2006. gada 22. decembrī pieņēma 26 attiecīgus priekšlikumus par saskaņošanas prioritātēm. Visi citi galvenie tiesību akti, kas pieņemti saskaņā ar koplēmuma procedūru un kas nav uzskaitīti 2006. gada jūlija kopīgajā paziņojumā, arī ir jāsaskaņo. Komisija ir apņēmusies pārskatīt visus esošos tiesību aktus un vajadzības gadījumā līdz 2007. gada beigām sagatavot priekšlikumus to saskaņošanai. 1.2.2. Divpusējā nolīguma pārskatīšana Ir jāpārskata 2000. gada oktobra divpusējais (Komisijas un Eiropas Parlamenta) nolīgums par komitoloģijas lēmuma īstenošanas procedūrām, lai to saskaņotu ar deklarāciju par pārredzamību/atjaunināto reģistru, jauno regulatīvo kontroles procedūru un, ja iespējams, lai racionalizētu esošo kārtību. Minētā nolīguma pārskatīšana ir paredzēta līdz 2007. gada beigām. 1.2.3. Komitoloģija un pārredzamība: komitoloģijas dokumentu reģistrs un glabātuve Deklarācijā par Padomes Lēmuma 1999/468/EK 7. panta 3. punktu (pārredzamības deklarācija)[5] Komisija apņemas uzlabot Komitoloģijas reģistra darbību, lai palīdzētu Eiropas Parlamentam labāk sekot līdzi katras komitoloģijas procedūras dažādām stadijām un laika grafikam un vieglāk orientēties saņemto dokumentu dažādajos veidos. Tāpēc kā papildu pasākumu Padomes Lēmuma 1999/468/EK pārskatīšanai Komisija pašreiz gatavo turpmākus reģistra uzlabojumus, lai sniegtu Eiropas Parlamentam un sabiedrībai pārredzamāku un saskaņotāku pieeju glabātuvē ietvertajiem dokumentiem. Uzlabojumu īstenošana ir paredzēta 2008. gada sākumā. 1.3. Tiesu prakses izmaiņas Komisija ar 2004. gada 5. marta pieteikumu lūdza Tiesu anulēt 17. panta 2. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regulā (EK) Nr. 2152/2003 par mežu un vides mijiedarbības monitoringu Kopienā ( Forest Focus regula), ciktāl tas ir saistīts ar īstenošanas pasākumu pieņemšanu Forest Focus programmai, kurai piemēro regulatīvo procedūru, kas ir noteikta Padomes Lēmuma 1999/468/EK (komitoloģijas lēmums) 5. pantā. Saskaņā ar Komisijas informāciju veicamie īstenošanas pasākumi saskaņā ar Forest Focus regulu bija vadības pasākumi rīcības programmai. Kopienas programmu īstenošanai principā piemēro tikai vadības procedūru vai pēc vajadzības konsultatīvo procedūru. Tiesa 2006. gada 23. februāra spriedumā (Lieta C-122/04 – Komisija pret Padomi un Parlamentu) principā uzsvēra, ka, lai gan komitoloģijas lēmuma 2. pantā noteiktie kritēriji nav saistoši, ja Kopienas likumdevējs atsakās no šiem kritērijiem, izvēloties komitejas procedūru, tam sava izvēle ir jāpamato. Taču minētajā lietā Tiesa uzskatīja, ka Kopienas likumdevēja izvēle sakrīt ar komitoloģijas lēmuma 2. panta b) apakšpunktā noteiktajiem kritērijiem. Tiesa jo īpaši atzina, ka Padomei bija pamatots iemesls noteiktus Forest Focus shēmas elementus uzskatīt par būtiskiem un ka tie nav pietiekami izstrādāti Forest Focus regulā, lai tos uzskatītu par vadības pasākumiem attiecībā uz programmu īstenošanu. Tāpēc tika secināts, ka vadības procedūra nav piemērojama. Līdz ar to regulatīvās procedūras izvēle bija saskaņā ar komitoloģijas lēmumu. Rezultātā Komisijas pieteikums tika noraidīts. 1.4. Paplašināšanās 2005. gada 25. aprīlī tika parakstīts Pievienošanās līgums ar Bulgāriju un Rumāniju. Līdzīgi pieejai, kas tika piemērota attiecībā uz desmit jaunajām dalībvalstīm laikā pirms to pievienošanās 2004. gada maijā, Bulgārijai un Rumānijai no 2005. gada 26. aprīļa tika piešķirts aktīvā novērotāja statuss , un tās varēja piedalīties komitejas sanāksmēs kā aktīvi novērotāji, līdz abas valstis 2007. gada 1. janvārī pievienojās Eiropas Savienībai. Pašreizējo kandidātvalstu (Turcijas un Horvātijas un kopš 2005. gada decembra arī Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas) dalību turpina organizēt saskaņā ar Komisijas paziņojumu Padomei par „Kandidātvalstu līdzdalību Kopienas programmās, aģentūrās un komitejās”[6]. 2. DARBĪBU HORIZONTĀLAIS PĀRSKATS 2.1 Komiteju skaits Ir būtiski nošķirt komitoloģijas komitejas no citām struktūrām, jo īpaši no „ekspertu grupām”, ko izveidojusi pati Komisija. Pēdējās nodarbojas ar politikas sagatavošanu un īstenošanu, savukārt komitoloģijas komitejas piedalās tiesību aktu īstenošanā. Šis ziņojums pievēršas vienīgi komitoloģijas komitejām. Komitoloģijas komiteju skaits ir aprēķināts pa darbības nozarēm uz 2006. gada 31. decembri ( I tabula ). Salīdzinājumam doti iepriekšējā gada skaitļi (uz 2005. gada 31. decembri). I TABULA – kopējais komiteju skaits Politikas nozare | 2005. gads | 2006. gads | Uzņēmējdarbība un rūpniecība (ENTR) | 32 | 33 | Nodarbinātība, sociālās lietas un iespēju vienlīdzība (EMPL) | 6 | 8 | Lauksaimniecība un lauku attīstība (AGRI) | 31 | 30 | Enerģētika un transports (TREN) | 38 | 36 | Vide (ENV) | 32 | 35 | Pētniecība (RTD) | 3 | 3 | Informācijas sabiedrība un saziņas līdzekļi (INFSO) | 10 | 12 | Zivsaimniecība un jūrlietas (FISH) | 3 | 4 | Iekšējais tirgus (MARKT) | 10 | 13 | Reģionālā politika (REGIO) | 2 | 3 | Nodokļu politika un muitas savienība (TAXUD) | 10 | 10 | Izglītība un kultūra (EAC) | 7 | 12 | Veselība un patērētāju aizsardzība (SANCO) | 15 | 16 | Tiesiskums, brīvība un drošība (JLS) | 13 | 15 | Ārējās attiecības (RELEX) | 3 | 4 | Tirdzniecība (TRADE) | 12 | 12 | Paplašināšanās (ELARG) | 3 | 4 | EuropeAid (AIDCO) | 8 | 15 | Humanitārā palīdzība (ECHO) | 1 | 1 | Statistika (ESTAT) | 8 | 8 | Budžets (BUDG) | 2 | 2 | Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) | 1 | 1 | KOPĀ | 250 | 277 | 2.2 Atzinumu un īstenošanas pasākumu skaits Tāpat kā iepriekšējie ziņojumi šis ziņojums sniedz vispārējus skaitļus par komiteju sniegtajiem oficiālajiem atzinumiem [7] un tiem sekojošiem īstenošanas pasākumiem (t.i., tiesību aktiem, administratīvajiem un finansēšanas lēmumiem), kurus ir pieņēmusi Komisija. Šie skaitļi norāda uz komiteju tiešajiem „rezultātiem” ( IV tabula ). Kopējais komiteju sniegto atzinumu skaits 2006. gadā bija 2933 (salīdzinājumā ar 2582 atzinumiem 2005. gadā); Komisijas pieņemto īstenošanas pasākumu skaits bija 2862 (salīdzinājumā ar 2654 pasākumiem 2005. gadā). IV TABULA – atzinumu un īstenošanas pasākumu skaits (2006. gadā) Atzinumi | Īstenošanas pasākumi | Atzinumi | Īstenošanas pasākumi | ENTR | 74 | 10 | EAC | 61 | 61 | EMPL | 18 | 1 | SANCO | 340 | 328 | AGRI | 1 576 | 1 576 | JLS | 56 | 38 | TREN | 61 | 44 | RELEX | 2 | 4 | ENV | 55 | 42 | TRADE | 6 | 5 | RTD | 212 | 212 | ELARG | 74 | 75 | INFSO | 74 | 74 | AIDCO | 297 | 297 | FISH | 19 | 19 | ECHO | 45 | 45 | MARKT | 10 | 8 | ESTAT | 19 | 13 | REGIO | 9 | 2 | BUDG | 1 | 1 | TAXUD | 50 | 42 | OLAF | 2 | 4 | Lielais skaits īstenošanas pasākumu , kas pieņemti atsevišķās politikas nozarēs ( lauksaimniecībā (1576), veselības un patērētāju aizsardzībā (328), EuropAid (297), pētniecībā (212) un informācijas sabiedrībā (73)), vēlreiz norāda uz Komisijas darba intensitāti šajās jomās, kas tai deleģēta ar komitoloģijas procedūru starpniecību[8]. Salīdzinot ar iepriekšējo gadu, jāatzīmē ievērojams palielinājums EuropeAid jomā (124 īstenošanas pasākumi 2005. gadā), savukārt samazinājums ir vērojams uzņēmējdarbības un rūpniecības jomā (10 īstenošanas pasākumi 2006. gadā, salīdzinot ar 55 pasākumiem 2005. gadā) un nodokļu politika un muitas savienības jomā (7 īstenošanas pasākumi 2006. gadā, salīdzinot ar 47 pasākumiem 2005. gadā). [1] Pielikums ir sniegts kā atsevišķs Komisijas dienestu darba dokuments. [2] OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp. Komitoloģijas lēmuma konsolidēta versija ir publicēta OV C 255, 21.10.2006., 4. lpp. [3] Padomes 2003. gada 14. aprīļa Regula (EK) Nr. 806/2003, Padomes 2003. gada 14. aprīļa Regula (EK) Nr. 807/2003, Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1105/2003 un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1882/2003. [4] OV C 255, 21.10.2006., 1. lpp. [5] OV C 171, 22.7.2006., 21. lpp. [6] COM(1999) 710 galīgā redakcija, pieņemts 20.12.1999. Skatīt arī „Komisijas paziņojumu Padomei un Parlamentam par gatavošanos Rietumbalkānu valstu dalībai Kopienas programmās un aģentūrās” (COM (2003) 748, galīgā redakcija, pieņemts 3.12.2003.). [7] Ieskaitot labvēlīgus un nelabvēlīgus atzinumus, par ko notikusi oficiāla balsošana regulatīvās un vadības procedūras gadījumos. Lietas, kurās „nav atzinuma” (vai „atzinumu neesamība”), t.i., kad oficiāla balsošana ir notikusi, bet nav panākts nepieciešamais (kvalificētais) balsu vairākums, šajos skaitļos nav iekļautas. [8] Jāatzīmē, ka tikai pieņemto pasākumu skaits pats par sevi vēl nenorāda uz pieņemto lēmumu politisko, ekonomisko vai finansiālo nozīmi.