EIROPAS KOMISIJA Briselē, 13.12.2017 COM(2017) 755 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2017. gada stratēģiskais ziņojums par Eiropas strukturālo un investīciju fondu īstenošanu {SWD(2017) 452 final}



IEVADS 1. SAREŽĢĪTIE, DAUDZVEIDĪGIE UN STRAUJI MAINĪGIE APSTĀKĻI 1.1. Pakāpeniska atgūšanās no krīzes — progress kohēzijas mērķu dinamikas atguves jomā 1.2. Dalībvalstu atšķirīgās problēmas 2. IEGULDĪJUMU VEIKŠANA GUDRĀ, ILGTSPĒJĪGĀ UN IEKĻAUJOŠĀ IZAUGSMĒ 2.1. Kopējais progress 2.2. Pētniecība, tehnoloģiju izstrāde, inovācija, IKT un MVU konkurētspēja 2.3. Nodarbinātība, sociālā iekļaušana un izglītība 2.4. Mazoglekļa ekonomika, klimata pārmaiņas, vide un transports 2.5. Institucionālās spējas uzlabošana 3. GALVENO 2014.–2020. GADA REFORMU IETEKME 3.1. ESI fondu ieguldījums Eiropas pusgadā 3.2. Ex ante nosacījumi — kvalitatīvu projektu mehānisms 3.3. Labāka sinerģija plašākai ietekmei 3.4. Integrētas teritoriālās attīstības atbalsts 3.4.1. Integrēti ieguldījumi pilsētās 3.4.2. Teritoriālo instrumentu īstenošana 3.4.3. Sadarbības atvieglošana, makroreģionālo un jūras baseinu stratēģiju izstrāde 4. PROGRAMMU LABĀKA PĀRVALDĪBA

4.1. Iestāžu un atbalsta saņēmēju spējas 4.2. Procedūru vienkāršošana atbalsta saņēmējiem 4.3. Partneru būtiskā nozīme programmu īstenošanā 4.4. Horizontālo principu un politikas mērķu īstenošana 4.5. ESI fondu izvērtējuma kopsavilkums 4.6. Informēšana par ESI fondiem NOBEIGUMS

IEVADS Eiropas strukturālo un investīciju fondu (“ESI fondi”) galvenais mērķis ir veicināt ilgstošu sociālekonomisku konverģenci, izturētspēju un teritoriālu kohēziju. Šie fondi, kas tiek īstenoti Komisijas un dalībvalstu dalītā pārvaldībā, nodrošina būtiskus ieguldījumus Eiropas Savienības (ES) prioritārajās jomās. Atbalstot darbvietu radīšanu, izaugsmi un ieguldījumus, kā arī stiprinot vienoto tirgu, Enerģētikas savienību un ekonomikas pārvaldību, šie ieguldījumi atbilst reālās ekonomikas vajadzībām. Šie fondi lielā mērā arī palīdz ES sasniegt politikas mērķus, faktiski īstenojot tos praksē. Šajā ziņojumā ir sniegts pirmais stratēģiskais pārskats par to 2014.–2020. gada ESI fondu programmu īstenošanu, kuras darbojas līdz 2023. gada beigām. Tajā apkopoti dalībvalstu īstenošanas un progresa ziņojumi, kuri attiecas uz 2014.–2016. gadu. Tādēļ tajā īpaša vērība ir pievērsta īstenošanas progresam, kas apliecināts ar atlasīto projektu datiem. Sīkāks izklāsts atrodams pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. ESI fondi nodrošina dalībvalstīm un to reģioniem stabilu ilgtermiņa ieguldījumu sistēmu. ESI fondi, kuru budžets 2014.–2020. gadam ir EUR 454 miljardi, ir galvenais ES ieguldījumu instruments. Sagaidāms, ka valsts publiskais un privātais līdzfinansējums būs vismaz EUR 184 miljardu apmērā, bet kopējais ieguldījums sasniegs EUR 638 miljardus. ESI fondi palīdz dalībvalstīm uzlabot arī ieguldījumu vidi. Tostarp tas attiecas uz strukturālo reformu atbalstīšanu, lai mobilizētu privāto kapitālu, un ex ante nosacījumu ieviešanu. Pašreizējā posma programmās ir iekļautas būtiskas reformas, un patlaban lielāks nekā jebkad iepriekš finansējums ir koncentrēts jomās ar vislielāko ES pievienoto vērtību, piemēram, nodarbinātības, sociālās iekļaušanas, prasmju, pētniecības un inovācijas, vides vai mazoglekļa ekonomikas jomā. Turklāt šie fondi palīdz iestādēm un ieinteresētajām personām, darbojoties vietējā mērogā, domāt ES līmenī vai pat globāli. Tas savukārt uzlabo stratēģisko plānošanu un palielina spējas sasniegt mērķus. Analizējot 2014.–2020. gada programmu pirmos trīs gadus, ir vērojami sākotnējie sasniegumi. Visā Eiropā ir atlasīti apmēram 2 miljoni projektu, sasniedzot EUR 182 miljardus jeb 28,4 % no kopējā šim laikposmam pieejamā finansējuma. Līdz šim atbalsts ir sniegts 793 490 uzņēmumiem, un palīdzību darba meklējumos, arodmācībām vai izglītībai saņēmuši 7,8 miljoni cilvēku. Pēc ieguldījumu veikšanas bioloģiskās daudzveidības un augsnes un ūdens resursu apsaimniekošanas uzlabošanā ar vidi un klimatu saistītie pasākumi attiecas uz apmēram 20 % no kopējās lauksaimniecības platības. Dalībvalstu ziņojumos uzsvērts, ka 2016. gadā atlasīto projektu skaits strauji palielinājās, norādot, ka dalībvalstis darbojas ar pilnu atdevi, lai pārvērstu ESI fondus konkrētos rezultātos un uzlabotu cilvēku dzīvi Eiropā. Līdz šim ieguldījumi ir aktīvi veikti daudzās jomās, kas ES noteiktas kā prioritātes, piemēram, projektiem mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) konkurētspējas jomā piešķirts 31 % no kopējiem plānotajiem ieguldījumiem. Tā kā dalībvalstis ziņo arī par vairākām jomām, kurās progress ir lēnāks, ir jāveic turpmāki pasākumi, piemēram, attiecībā uz ieguldījumiem informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Līdz 2016. gada beigām no ES budžeta dalībvalstīm tika izmaksāti 9 % no kopējā attiecīgajam laikposmam pieejamā finansējuma. Jaunākajos ziņojumos norādīts, ka 2017. gadā ir panākts vēl būtiskāks progress, līdz 2017. gada oktobra beigām projektiem piešķirot 44 % no līdzekļiem un veicot 13 % no maksājumiem. Sagaidāms, ka turpmākajos mēnešos maksājumu veikšana turpinās paātrināties. 1. SAREŽĢĪTIE, DAUDZVEIDĪGIE UN STRAUJI MAINĪGIE APSTĀKĻI 1.1. Pakāpeniska atgūšanās no krīzes — progress kohēzijas mērķu dinamikas atguves jomā Kopš 2014. gada sociālekonomiskie apstākļi, kuros darbojas ESI fondi, ir pakāpeniski uzlabojušies. Pirmajā plānošanas perioda gadā ES ekonomikas perspektīvas, saglabājoties nemainīgam IKP pieauguma tempam, kā arī augstam un pastāvīgam bezdarbam, bija nelielas. Pēdējos divos gados ES ir pastiprinājusies ekonomikas atlabšana, kā arī izaugsmes iespējas visām ES dalībvalstīm atkal ir pozitīvas. Tomēr joprojām pastāv arī problēmas, jo visās dalībvalstīs IKP pieaugums nav vienmērīgs, kā arī to ekonomiku turpina ietekmēt lēnais ražīguma pieaugums un krīzes sekas. Līdz ar ekonomikas atlabšanu ES uzlabojas arī nodarbinātības situācija. 2016. gadā tika radīts vairāk darbvietu, un samazinājās bezdarba līmenis (2017. gada maijā līdz 7,8 %). Sagaidāms, ka turpmākajos gados bezdarbs samazināsies vēl vairāk. Tomēr ar bezdarba līmeni saistītās reģionālās atšķirības joprojām ir būtiskas. Arī to cilvēku skaits, kuriem draud nabadzība, vēl joprojām ir ļoti augsts. Laikposmā no 2008. gada līdz 2015. gadam ilgtermiņa tendences ietvaros ES-28 palielinājās neto ienākumu nevienlīdzība. Krīze dziļi skāra valstu un reģionu budžetu, ierobežojot finansējumu visiem ieguldījumu veidiem. Laikposmā no 2008. gada līdz 2014. gadam ES publiskie ieguldījumi reālā izteiksmē samazinājās apmēram par 15 %. Turklāt ir samazinājies un kopš tā laika gandrīz nav pieaudzis arī kopējo ieguldījumu īpatsvars, kas izteikts procentos no IKP.

Tādēļ publisko ieguldījumu programmu līdzfinansējumā ir vēl vairāk pieaugusi ESI fondu nozīme. Laikposmā no 2014. gada līdz 2016. gadam daudzās dalībvalstīs būtiska nozīme ir bijusi ESI fondu saistībām, kas dažkārt veidoja pat vairāk nekā 50 % no kopējiem publiskajiem ieguldījumiem (1. diagramma). Šis ieguldījumu pieaugums palīdzēja arī mobilizēt finanšu resursus Eiropas investīciju plānam. Šajā saistībā ESI fondi turpina nodrošināt būtisku atbalstu gan Līgumā noteikto mērķu, gan to 10 prioritāšu sasniegšanai, kuras Komisija noteikusi 2015.–2019. gadam. 1. diagramma. ESI fondu īpatsvars publiskajos ieguldījumos 2014.–2016. gadā Septītajā ziņojumā par kohēziju ir sniegts daudz pilnīgāks pārskats par sociālekonomisko attīstību. 1.2. Dalībvalstu atšķirīgās problēmas Vairums dalībvalstu uzsver, ka kopš šā laikposma sākuma to vajadzības un problēmas nav mainījušās un programmu attīstības mērķi joprojām ir spēkā. Tomēr, ņemot vērā to, ka sociālekonomiskā atgūšanās no krīzes ir bijusi nevienmērīga, atkarībā no dalībvalstu situācijas to attīstības vajadzību pārmaiņas ļoti atšķiras. Lielais to bēgļu un migrantu skaits, kas ierodas ES kopš 2015. gada, spēcīgi ietekmē vairākas dalībvalstis, reģionus un pilsētas. Iestādēm bija jāreaģē uz jaunām īstermiņa un ilgtermiņa problēmām. Retākos gadījumos arī lielas dabas katastrofas ir likušas dalībvalstīm pārskatīt attīstības vajadzības un saistībā ar ESI fondiem plānotos ieguldījumus. Dažas dalībvalstis uzsver Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām un pastiprināto uzmanību, kas pievērsta attiecīgajām problēmām un iespējām. ESI fondu nodrošināto ieguldījumu bija iespējams pielāgot arī šiem jaunajiem apstākļiem. Šajā saistībā, veicot ES 2014.–2020. gada budžeta tehnisko korekciju, vairākām dalībvalstīm tiks nodrošināti papildu finanšu līdzekļi. 2. IEGULDĪJUMU VEIKŠANA GUDRĀ, ILGTSPĒJĪGĀ UN IEKĻAUJOŠĀ IZAUGSMĒ 2.1. Kopējais progress Visās dalībvalstīs un reģionos ESI fondi, īstenojot pasākumus konkrētu vajadzību un īpašu situāciju risināšanai, būtiski veicina gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, kas paredzēta stratēģijas “Eiropa 2020” mērķos. Kopš 2010. gada vairumā dalībvalstu šo mērķu sasniegšanā ir gūti panākumi. Septītajā kohēzijas ziņojumā, izmantojot reģionālu indeksu, norādīts dažādais temps, kurā reģioni virzās uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu. Lielākais progress ir gūts reģionos, kas mērķu sasniegšanā ir visvairāk atpalikuši. Savos ziņojumos dalībvalstis uzsver arī to, ka ESIF ieguldījums darbojas kā katalizators, kas sekmē virzību uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu. Ziņojumi liecina, ka līdz 2016. gada beigām atlasīto projektu kopējais finanšu apmērs sasniedza EUR 182 miljardus, kas ir 28,4 % no kopējiem 2014.–2020. gadā plānotajiem ieguldījumiem (pieaugums no EUR 58,8 miljardiem un 9 % 2015. gada beigās). ES ieguldījums šajos projektos ir aplēsts EUR 128 miljardu apmērā. Jaunākie 2017. gada oktobra ziņojumi liecina par nepārtrauktu pieaugumu — atlasītie projekti kopumā ir sasnieguši EUR 278 miljardus jeb 44 % no kopējiem 2014.–2020. gadam plānotajiem ieguldījumiem. Šāds 2014. –2016. gada projektu atlases līmenis ir salīdzināms ar 2007.–2013. gada laikposma pirmajiem gadiem. Sagaidāms, ka šī tendence saglabāsies. Paredzētie izpildes līmeņi varētu būt samērā līdzīgi iepriekšējā laikposma līmeņiem. Tā kā budžeta periodi pārklājas, viena perioda nobeigumam iesniedzoties nākamajā periodā un ietekmējot izdevumu plūsmu izlīdzināšanos, plānošanas periodi nebūtu aplūkojami izolēti. Kā norādīts 1. attēlā par kohēzijas politiku, kopš 20. gadsimta deviņdesmitajiem gadiem reāli ieguldījumi faktiski ir veikti samērā vienmērīgi. 1. attēls. Kohēzijas politikas finansējums, 1986.–2023. gads 2014.–2023. gada izdevumu laika profils ir izveidots, pamatojoties uz 2007.–2013. gada rezultātiem un pieņēmumu par 100 % līdzekļu apguvi konkrētajā laikposmā. Avots: REGIO ĢD, vēsturiskie dati. Valstu līmenī visas dalībvalstis ziņo par strauju un ļoti strauju ESI fondu programmu īstenošanu 2016. gadā. Tomēr, kā norādīts 2. pielikuma tabulā, pastāv arī lielas atšķirības. Tiek ziņots, ka kavējumi programmu īstenošanā rodas dažādu iemeslu dēļ. Vairākas dalībvalstis norāda uz tiesiskā regulējuma novēlotu pieņemšanu un grūtībām saistībā ar iestāžu izraudzīšanos. Programmu sākumā tika minēti arī citi šķēršļi, proti, vāja administratīvā spēja, sarežģīti noteikumi un ilga sagatavošanās plašas infrastruktūras izveidei.

Finanšu instrumentu īstenošana Pamatojoties uz 2007.–2013. gada programmu labajiem rezultātiem, tika pārskatīts regulējums, lai 2014.–2020. gadā atbalstītu finanšu instrumentu plašāku izmantošanu visos ESI fondos Fondu plānošana būtiski palielināja piešķīrumus finanšu instrumentiem salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu. Attiecībā uz 2014.–2020. gadu ir gūti vērā ņemami panākumi, proti, finanšu instrumentus izmanto 24 dalībvalstis un sistēmas darbībā nav konstatētas būtiskas problēmas, lai gan situācija dažādās dalībvalstīs un saistībā ar dažādām programmām ievērojami atšķiras. Līdz 2016. gada beigām kopējais ieguldījums finanšu instrumentos bija EUR 13,3 miljardi (2015. gada beigās — EUR 5,7 miljardi), no kuriem EUR 10,3 miljardi bija ESI fondu līdzekļi. Kopumā EUR 3,6 miljardi (apmēram 30 %) no šīm summām tika izmaksāti finanšu instrumentiem (2015. gada beigās — EUR 1,2 miljardi), tostarp EUR 3,1 miljards no ESI fondiem, un EUR 1,1 miljards tika izmaksāts galasaņēmējiem (2015. gada beigās — EUR 99 miljoni), no kuriem EUR 1 miljards bija ESI fondu līdzekļi. Tematisko mērķu ziņā finansējuma lielākā daļa — proti, EUR 3,8 miljardi no ESI fondiem — ir piešķirta MVU atbalstam, kā arī ieguldījumiem pētniecībā, izstrādē un inovācijā atvēlēti EUR 1,5 miljardi no ESI fondiem un ieguldījumiem mazoglekļa ekonomikā, t. i., galvenokārt energoefektivitātē un atjaunojamo energoresursu enerģijā, — EUR 1,2 miljardi no ESI fondiem. 2.2. Pētniecība, tehnoloģiju izstrāde, inovācija, IKT un MVU konkurētspēja Laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ir plānots veikt ieguldījumus pētniecībā, izstrādē un inovācijā, informācijas un komunikācijas tehnoloģijās (IKT) un MVU konkurētspējā aptuveni EUR 181,4 miljardu apmērā. 2016. gada beigās tika atlasīti projekti par kopējo summu EUR 50,3 miljardi, kas veido 28 % no plānotā kopējā piešķīruma. Saskaņā ar kohēzijas politiku galvenokārt šajās jomās ir plānots vai paredzēts privātais finansējums. Programmu finanšu plānos kā atbilstīgs līdzfinansējums ir vajadzīgi aptuveni EUR 31,3 miljardi privātā finansējuma, no kuriem apmēram EUR 8,8 miljardus sedz atlasītie projekti. Turklāt papildus šim oficiālajam līdzfinansējumam programmas piesaista arī citus privātos ieguldījumus. Attiecībā uz ERAF ziņojumos norādīts, ka saistībā ar mērķi — piesaistīt EUR 42 miljardus atbilstīga privātā finansējuma — atlasītie projekti ieguldīs apmēram EUR 11,5 miljardus (27 %). ESI fondi ar finanšu instrumentu starpniecību atbalsta vairāk nekā 76 000 uzņēmumu. Pārdomātas specializācijas stratēģiju izstrāde un īstenošana ir jauna iniciatīva, kas sākta ESI fondu ietvaros un kas ir reāli mainījusi veidu, kā dalībvalstis un reģioni izstrādā savas inovācijas stratēģijas. Tas nozīmē ciešāku sadarbību visos līmeņos, jo īpaši ar vietējiem uzņēmumiem. Globalizācijas laikmetā ESI fondi palīdz dalībvalstīm un reģioniem veidot izturētspējīgu ekonomiku, plānojot mērķorientētu papildu atbalstu, jo īpaši nolūkā sekmēt atjauninātās ES rūpniecības politikas stratēģijas īstenošanu. Fondi sniedz dalībvalstīm svarīgu palīdzību, lai tās uzlabotu digitālo savienojamību un sasniegtu 2020. un 2025. gada ES savienojamības mērķus. ·Pētniecības, izstrādes un inovācijas joma liecina par strauju projektu atlases paātrināšanos, saņemot 25 % no pieejamajiem piešķīrumiem, kas veido aptuveni EUR 15 miljardus, kuri piešķirti projektiem visā ES. Tā rezultātā aptuveni 29 000 pētnieku strādā uzlabotā pētniecības infrastruktūrā. ·Ieguldījumi digitālajā ekonomikā ir sasnieguši 19 % no atlasītajiem projektiem. Sagaidāms, ka tas vēl 915 000 mājsaimniecību nodrošinās ar uzlabotu platjoslas pieslēgumu. Projektiem ir piešķirti 36 % no līdzekļiem, kas paredzēti IKT pakalpojumu uzlabošanai lauku apvidos, un šie uzlabotie pakalpojumi pozitīvi ietekmēs 1 268 000 lauku iedzīvotāju. ·Atbalsts MVU konkurētspējai — ar 31 % atlasītu projektu — sekmīgi virzās uz priekšu mērķu sasniegšanā. Vairāk nekā 196 000 uzņēmumu saņem nefinansiālu atbalstu, savukārt 10 900 uzņēmumi saņem atbalstu jaunu produktu laišanai tirgū. Sagaidāms, ka līdz šim līdzfinansētie projekti uzņēmumos tieši radīs vismaz 154 000 jaunu darbvietu. ·Vairāk nekā 36 000 lauku saimniecību ir saņēmušas ieguldījumus to pārstrukturēšanai un modernizēšanai, kā arī lielākas produktivitātes panākšanai. Aptuveni 11 000 saņēmēju piešķirts atbalsts paaudžu atjaunošanās veicināšanai, un apmēram 50 000 lauku saimniecību var piedalīties kvalitātes shēmās. Saistībā ar Eiropas inovācijas partnerību lauksaimniecības jomā ir sākti 350 interaktīvi inovācijas projekti. ·Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) piešķīra atbalstu vairāk nekā 3600 zvejas kuģiem, no kuriem 57 % piederēja piekrastes mazapjoma zvejas flotei. Nodrošinātais atbalsts veicina ilgtspējīgu līdzsvaru starp zvejas flotēm un resursiem un jūras ekosistēmu aizsardzību. 2.3. Nodarbinātība, sociālā iekļaušana un izglītība Šajās jomās tiks ieguldīti apmēram EUR 168,3 miljardi, jo īpaši no Eiropas Sociālā fonda (ESF). 2016. gada beigās bija atlasīti projekti par kopējo summu EUR 48,7 miljardi, kas veido 29 % no plānotā kopējā piešķīruma. ·Projektiem, kas saistīti ar ilgtspējīgu un kvalitatīvu nodarbinātību un darbaspēka mobilitātes atbalstu, ir piešķirti EUR 17,4 miljardi, kas veido 31 % no pieejamā atbalsta. Intervences pasākumi, kuru mērķis ir palielināt piekļuvi darba tirgum, attiecas gan uz 4,2 miljoniem bezdarbnieku, gan uz 2,1 miljonu ekonomiski neaktīvu personu. Gūti būtiski panākumi, atlasot projektus, kuru mērķis ir uzlabot darba meklētājiem un ekonomiski neaktīvām personām piekļuvi nodarbinātībai (34 % no atlasītajiem projektiem) un atbalstīt pašnodarbinātību un uzņēmējdarbību (31 % no atlasītajiem projektiem). Tomēr šķiet, ka atlases rādītājs projektiem par darba tirgus iestāžu modernizēšanu (15 %) nedaudz atpaliek. ·Straujš projektu atlases pieaugums, kas sasniedzis EUR 16,5 miljardus (26 %), ir vērojams sociālās iekļaušanas jomā. ESF ietvaros jau tiek veikti pasākumi aktīvas iekļaušanas atbalstam (38 %), tāpēc to nozīmei neaizsargātu iedzīvotāju grupu atbalstīšanā un tuvināšanā darba tirgum vajadzētu būt būtiskai. Tomēr pastāv bažas par kavējumiem pasākumu īstenošanā attiecībā uz marginalizētu kopienu, piemēram, romu, sociālekonomisko integrāciju. Lai gan ERAF ietvaros veiktā projektu atlase attiecībā uz pasākumiem, kas saistīti ar veselības aizsardzību, ir uzlabojusies, nodrošinot vēl aptuveni 11,5 miljoniem cilvēku uzlabotus veselības aprūpes pakalpojumus, attiecīgo mērķu sasniegšanā ir jāiegulda lielāks darbs. Lielāka uzmanība ir jāpievērš arī sociālajai iekļaušanai trūcīgajos pilsētu rajonos, jo skaitļi, kas liecina par atjaunotām ēkām, joprojām ir ļoti zemi. Līdz 2016. gada beigām ESF un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva (JNI) bija atbalstījuši 634 000 cilvēku ar invaliditāti. ·Ieguldījumi izglītībā un arodmācībās sasniedz EUR 14,6 miljardus, projektu atlases rādītājam tuvojoties 30 %. ESF ietvaros sekmīgi tiek īstenotas darbības, kas paredzētas, lai apkarotu mācību priekšlaicīgu pamešanu un veicinātu arodizglītību un arodmācības. Lai gan attiecībā uz mūžizglītības pasākumiem projektu atlases rādītājs ir salīdzinoši zems, aptuveni 700 000 cilvēku ir dota iespēja uzlabot savas prasmes un nodrošināt karjeras izaugsmi. ERAF ieguldījumi ir ļāvuši papildināt bērnu aprūpes vai izglītības infrastruktūras kapacitāti, kas atbilst 4,4 miljoniem cilvēku. Kopumā ESI fondi, tostarp JNI darbības, ir nodrošinājuši to, ka: ·787 000 cilvēku tūlīt pēc projekta atrada darbu; ·820 000 cilvēku ieguva kvalifikāciju. Attiecībā uz sociālo inovāciju daudzas dalībvalstis ir atlasījušas projektus par kopējo summu EUR 1,7 miljardi. Šo projektu veidi ir ļoti dažādi un ietver inovatīvu risinājumu īstenošanu izglītības un uzņēmējdarbības jomā, tostarp attiecībā uz sievietēm ar atšķirīgu etnisko izcelsmi. ESI fondi turpina atbalstīt dalībvalstu, reģionu un pilsētu pasākumus, kas paredzēti bēgļu un migrācijas krīzes jautājumu risināšanai. Vairākas programmas ir pārveidotas, lai iekļautu jaunus vai uzlabotus pasākumus gan tūlītēju vajadzību, gan ilglaicīgāku integrācijas problēmu risināšanai. Piemēram, konkrētos projektos bēgļiem un migrantiem tiek nodrošināti veselības aprūpes un sociālie pakalpojumi. Turklāt tika sākta mērķorientēta sadarbība ar pilsētu mēriem. Lai integrētu migrantus un bēgļus, vairākas pilsētas, ieinteresētās personas un valsts iestādes izmanto ES pilsētprogrammu un tās partnerību. Komisija arī ierosināja daudzgadu finanšu shēmas pārskatīšanā ietvert regulējuma grozījumus, ar ko ievieš īpašu ieguldījumu prioritāti, lai atvieglotu šādai integrācijai paredzētu pasākumu veikšanu. ERAF risina jautājumus saistībā ar bēgļu un migrantu ilgtermiņa sociālo un ekonomisko integrāciju Eiropā, aptverot, piemēram, ieguldījumus mājokļos un bērnu aprūpes infrastruktūrā vai jaunizveidotos uzņēmumos. Līdz 2016. gada beigām ESF un JNI atbalstu bija saņēmuši vismaz 1,2 miljoni cilvēku, kas bija vai nu migranti, vai personas ar ārvalstu izcelsmi, vai arī minoritāšu grupas pārstāvji.

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošana JNI ir svarīgs ES finansēšanas instruments, ar ko Garantijas jauniešiem kontekstā tieši atbalstīt nodarbinātības, izglītības un arodmācību piedāvājumus jauniešiem. Vairākās dalībvalstīs JNI finansē lielāko daļu Garantijas jauniešiem pasākumu. Tie jau tiek īstenoti praksē. Dalībvalstis ziņoja, ka kopš 2015. gada beigām līdz 2016. gada beigām to jauniešu skaits, kuri iesaistījušies JNI atbalstītos pasākumos, ir trīskāršojies un ka projektu atlases rādītājs pārsniedz 60 %. Vairums atbalsta saņēmēju īstenoja pasākumus, kas vērsti uz finansējuma piešķiršanu profesionālās orientācijas un izaugsmes konsultācijām, pirmās darba pieredzes ieguvei, kā arī stažēšanās un māceklības iespēju nodrošināšanai. Vairāk nekā puse dalībvalstu atbalstīja arī jaunos uzņēmējus vai nodrošināja darba un mācību mobilitātes pasākumus. Lai paātrinātu īstenošanu, 2015. gadā JNI priekšfinansēšanai papildus tika piešķirts EUR 1 miljards, tādējādi nodrošinot nepieciešamo finanšu likviditāti projektu sākšanai. Kā sākotnējo kavējumu cēloņus dalībvalstis norādīja attiecīgo ESF programmu novēlotu pieņemšanu, grūtības perioda sākumā saistībā ar jaunajām uzraudzības prasībām un valsts nodarbinātības dienestu zemo veiktspēju. Dalībvalstis ziņo par vairākām grūtībām saistībā ar palīdzības sniegšanu neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, jo īpaši jauniešiem, kuri ir ekonomiski neaktīvi un nav reģistrēti valsts nodarbinātības dienestā, un mazprasmīgiem jauniešiem. Līdz 2017. gada septembrim JNI ir atbalstījusi 1,7 miljonus dalībnieku. 2.4. Mazoglekļa ekonomika, klimata pārmaiņas, vide un transports Ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanai šīm svarīgajām jomām ESI fondi ir novirzījuši EUR 262,2 miljardus. Līdz 2016. gada beigām konkrētiem projektiem tika piešķirti aptuveni 28 % jeb EUR 73,2 miljardi. ·Atlasītie mazoglekļa ekonomikas projekti, piemēram, projekti par energoefektivitāti un atjaunojamajiem energoresursiem, sasniedza 21 % no kopējās 2014.–2020. gadā pieejamās summas. Tādējādi viens no rezultātiem varētu būt tāds, ka ERAF un Kohēzijas fonda atbalsts palīdzēs apmēram 148 000 mājsaimniecību uzlabot enerģijas patēriņa klasifikāciju. ·Tiek gūti vērā ņemami panākumi saistībā ar to projektu atlasi, kas paredzēti, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un novērstu risku (atlases rādītājs ir 40 % jeb piešķirti aptuveni EUR 16,5 miljardi). Tas ir pozitīvs signāls pēc Parīzes nolīguma par klimata pārmaiņām. Vairāk nekā 4,6 miljoni cilvēku var izmantot jauno vai uzlaboto pretplūdu aizsardzības pasākumu sniegtās priekšrocības. ·Apmēram EUR 26,6 miljardi (31 % no pieejamā finansējuma) ir piešķirti vides un resursu efektivitātes projektiem. Ir gūti vērā ņemami panākumi saistībā ar ūdens apsaimniekošanas projektiem. Apstiprināto projektu rezultātā varētu uzlaboties ūdensapgāde aptuveni 3,5 miljoniem cilvēku. Projektiem ir piešķirti 25 % no līdzekļiem, kas paredzēti ūdens izmantojuma efektivitātes uzlabošanai apūdeņošanas jomā, un tie ir pabeigti attiecībā uz 14 % attiecīgo zemes platību, savukārt 23,5 miljoni hektāru lauksaimniecības zemes saņem atbalstu bioloģiskās daudzveidības uzlabošanai. Būtiska kavēšanās ir vērojama saistībā ar ieguldījumu veikšanu atkritumu pārstrādes projektos. ·Attiecībā uz transportu būtiskākie panākumi ir gūti saistībā ar ieguldījumiem autoceļos, jo īpaši Eiropas transporta tīklā (TEN-T), savukārt atbalsts dzelzceļa transportam progresē lēni. Sagaidāms, ka atlasītie projekti veicinās jaunu TEN-T autoceļu izbūvi 844 km garumā un TEN-T dzelzceļa līniju rekonstrukciju vai modernizāciju 687 km garumā. ·Ievērojams progress ir panākts oglekļa dioksīda piesaistes un uzglabāšanas jomā, kā arī siltumnīcefekta gāzu un amonjaka emisiju samazināšanas jomā. Tas ir paveikts, uzlabojot lauksaimniecības un meža zemes pārvaldību, un abos gadījumos ir izpildīti vairāk nekā 40 % no paredzētā mērķa. ·EJZF atbalstīja labāku pārvaldību Natura 2000 teritorijās vairāk nekā 60 000 km² platībā un citās aizsargājamās jūras teritorijas gandrīz 1,5 miljonu km² platībā. Klimata pasākumu īstenošana Vairāk nekā 25 % no 2014.–2020. gada ESI fondu līdzekļiem ir plānots ieguldīt ar klimata pārmaiņām saistītos projektos, būtiski veicinot ES mērķa — vismaz 20 % budžeta piešķirt klimata pasākumu īstenošanai — sasniegšanu. Tas ievērojami palīdzēs ES un tās dalībvalstīm sasniegt Parīzes nolīguma mērķus. Šā ziņojuma 3. pielikuma tabulā norādītās summas, kas plānotas pasākumiem klimata jomā, ir iedalītas atbilstīgi fondam. Jo īpaši var izcelt šādus datus: ·visās ES dalībvalstīs ar klimata pārmaiņām saistīto pasākumu vispārējais projektu atlases rādītājs ir 23 %, kas veido EUR 29,6 miljardus; ·dalībvalstīs krasi atšķiras ar klimata pārmaiņām saistīto pasākumu īstenošana. Dažas dalībvalstis ziņo par būtisku progresu, lielā valstu grupā darbs norit atbilstīgi plānam, bet trešā valstu grupa saskaras ar kavējumiem; ·šķiet, ka ESF ietvaros veiktajiem ar klimata pārmaiņām saistītajiem pasākumiem ir sniegts lielāks atbalsts, nekā tas programmās sākotnēji plānots; ·dalībvalstis vides pasākumu un klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumu īstenošanai vidēji ir piešķīrušas līdzekļus 57,6 % apmērā no to lauku attīstības programmām, un tas ievērojami pārsniedz obligātos 30 %. Lieli projekti ir ESI fondu ieguldījumu stūrakmeņi, kas palīdz īstenot Eiropas politiku galvenokārt transporta, vides un enerģētikas jomā. 2014.–2020. gadā ir norādīti vairāk nekā 600 lieli projekti, un saistībā ar to sagatavošanu un īstenošanu turpinās intensīvs darbs, tostarp saņemot būtisku atbalstu no tādām tehniskās palīdzības iniciatīvām kā JASPERS. Līdz 2017. gada oktobrim Komisija bija saņēmusi 168 lielus projektus, kuru kopējās izmaksas ir EUR 37,6 miljardi, kas pielīdzināmas Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta 2014.–2020. gada kopējam piešķīrumam (EUR 30 miljardi). Starp tiem ir 91 projekts, kuru īstenošana sākta laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam, piemēram, trīs Extreme Light Infrastructure projekti. Tomēr, lai paātrinātu faktiski veiktos ieguldījumus, ir jāmobilizējas vēl vairāk. 2.5. Institucionālās spējas uzlabošana Valsts pārvaldes kvalitātei ir būtiska nozīme sociālekonomiskajā attīstībā un publisko ieguldījumu ietekmes nodrošināšanā. Atbalsts efektīvai valsts pārvaldei 2014.–2020. gadā kopumā sasniedza EUR 6,5 miljardus. Līdz šim šādiem projektiem no minētās summas ir piešķirti EUR 1,8 miljardi finansējuma jeb 29 % no kopējiem plānotajiem ieguldījumiem. Dalībvalstīm būtu jāturpina strādāt, lai novērstu visus ar ieguldījumiem saistītos trūkumus un palielinātu savu administratīvo spēju pārvaldīt projektus, tostarp veicot atbilstošu plānošanu. 3. GALVENO 2014.–2020. GADA REFORMU IETEKME 3.1. ESI fondu ieguldījums Eiropas pusgadā Politikas jomas, uz kurām attiecas Eiropas pusgads, būtībā atbilst tām jomām, kuras aptver ESI fondi, jo 60 % strukturālo problēmu, kas attiecas uz ESI fondiem, risina ar šo programmu palīdzību. Vairākas dalībvalstis ziņo, ka ESI fondi būtiski palīdz izpildīt konkrētai valstij adresētus ieteikumus attiecībā uz pētniecības, izstrādes un inovācijas, darba tirgus, valsts pārvaldes, veselības aizsardzības un enerģētikas nozari. Ir gūti panākumi saistībā ar vairumu Eiropas pusgada ieteikumu, taču dalībvalstīs atšķiras to īstenošanas temps un intensitāte. Pēdējo gadu laikā ir veiktas svarīgas darba tirgus reformas, jo īpaši dažās dalībvalstīs, kuras krīze skāra vissmagāk. Šīs reformas ir palīdzējušas uzlabot minēto dalībvalstu ekonomikas pielāgošanās spēju, atjaunot konkurētspēju un palielināt nodarbinātību. Citu reformu mērķis ir bijis uzlabot uzņēmējdarbības vidi, lai gan šajā jomā ir vērojams vismazākais progress. Labs piemērs tam, kā ESI fondi palīdz īstenot Eiropas pusgadu, bija Spānijai dotais ieteikums — proti, pārskatīt izdevumu prioritātes un pārdalīt līdzekļus, tostarp uzlabojot finansējuma pieejamību MVU —, atbilstīgi kuram Spānija novirzīja savas programmas uz minētās prioritātes sasniegšanu.

Vairākām dalībvalstīm ir jānovērš šķēršļi — jo īpaši normatīvie un administratīvie šķēršļi — attiecībā uz ieguldījumiem tādās jomās kā transports un enerģētika. Piemēram, Lietuvai, lai dažādotu energoresursus, tika ieteikts attīstīt pārrobežu energosavienojumus ar kaimiņu dalībvalstīm. ERAF Lietuvā ir veicis ieguldījumus gan elektroenerģijas starpsavienotājos, gan gāzes infrastruktūrā. Sociālā iekļaušana un izglītība ir ietvertas vairākām dalībvalstīm konkrēti adresētajos ieteikumos. Piemēram, Čehijas gadījumā ieteikums attiecas uz izmaksu ziņā pieņemamu un kvalitatīvu pirmsskolas vecuma bērnu aprūpes iestāžu pieejamību. Tas ir tieši saistīts ar pasākumiem, kas iekļauti Čehijas ESI fondu programmās. 3.2. Ex ante nosacījumi — kvalitatīvu projektu mehānisms Lai nodrošinātu lietderīgus un efektīvus ESI fondu ieguldījumus, plašas 2014.–2020. gadā veiktas reformas ietvaros dalībvalstīm un reģioniem bija jāpanāk atbilstība konkrētiem priekšnosacījumiem jeb “ex ante nosacījumiem”. Programmu pieņemšanas laikā tika izpildīti apmēram 75 % no visiem piemērojamajiem nosacījumiem. Attiecībā uz neizpildītajiem nosacījumiem tika sagatavoti vairāk nekā 800 rīcības plānu. Pašlaik 97 % no šiem rīcības plāniem ir sekmīgi pabeigti. Vēl nepabeigtie plāni galvenokārt attiecas uz ūdens apsaimniekošanu, atkritumu apsaimniekošanu, transportu un publisko iepirkumu. Lai nodrošinātu to izpildi, dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju. Ex ante nosacījumu mehānisma sākotnējais izvērtējums liecina par to, ka šis instruments nodrošinājis ES, dalībvalstīm un reģioniem, tostarp iedzīvotājiem un uzņēmumiem, pievienoto vērtību. Šiem nosacījumiem — lai gan tie ir saistīti ar atbalsta saņemšanu no ESI fondiem — ir bijusi daudz plašāka darbības joma. Tie ir palīdzējuši transponēt un īstenot attiecīgos Savienības tiesību aktus un novērst šķēršļus ieguldījumiem ES, kā arī atbalstījuši ES politikas mērķus, piemēram, klimata pārmaiņu jomā. Tie veicinājuši arī politikas reformas un attiecīgu konkrētai valstij adresētu ieteikumu sniegšanu. Šo priekšnoteikumu izpildē gūtajiem rezultātiem ir jābūt ilgtspējīgiem visā īstenošanas periodā. Tas nodrošinātu stabilāku saikni starp ieguldījumiem un politikas mērķiem, kas izteikti ex ante nosacījumos. 3.3. Labāka sinerģija plašākai ietekmei 2014.–2020. gada reformas ir uzlabojušas koordināciju starp pieciem ESI fondiem un palielinājušas iespējamo sinerģiju ar citiem ES instrumentiem. Dalībvalstis tostarp īstenoja šādus pasākumus: ·saskaņoja valstu atbilstības noteikumus, ·izmantoja starpnozaru forumus, ·vadīja kopējas uzraudzības komitejas vai īpašas koordinēšanas struktūras, ·izveidoja tīklus attiecīgajās pārvaldes iestādēs un ·ieviesa jaunus IT risinājumus. Tomēr ziņojumi liecina, ka vēl daudz kas ir uzlabojams. Piemēram, būtu vēlami papildu pasākumi noteikumu saskaņošanas jomā. Lai vēl vairāk uzlabotu koordināciju starp ESI fondiem un programmu “Apvārsnis 2020”, Komisija 2015. gadā sāka iniciatīvu “Izcilības zīmogs”. Tā ir augstas kvalitātes zīme, ko piešķir saistībā ar programmu “Apvārsnis 2020” iesniegtiem projektiem, kuri tika atzīti par piemērotiem finansējuma saņemšanai, taču budžeta ierobežojumu dēļ to nesaņēma. Tas palīdzēja novirzīt ERAF vai ESF līdzekļus vairākiem projektiem, jo īpaši tādās dalībvalstīs kā Spānija, Itālija, Kipra, Čehija vai Polija. Vairākās dalībvalstīs ir arī konkrētas lietas par ESI fondu un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda savstarpējo papildināmību, tostarp par ieguldījumu platformu kombinācijām un projektiem tādās nozarēs kā MVU, transports, mazoglekļa ekonomika vai platjoslas tīkli. Lai palīdzētu dalībvalstīm apgūt ESI fondus, Komisija arī ciešāk sadarbojas ar Eiropas Investīciju banku, jo īpaši izmantojot horizontālo fi-compass platformu konsultācijām par finanšu instrumentiem un JASPERS, kas palīdz sagatavot kvalitatīvus lielos projektus. 3.4. Integrētas teritoriālās attīstības atbalsts ESI fondi ir galvenais ES instruments, ar ko dalībvalstīs un reģionos veicināt integrētu teritoriālo attīstību. Lai ar integrētas pieejas palīdzību veicinātu teritoriālo kohēziju, 2014.–2020. gada reformu gaitā tika izstrādāts saskaņotāks un tālejošāks regulējums. Tā rezultātā vairāk nekā 3800 pilsētu un teritoriālās attīstības stratēģiju saņem īpašu ES atbalstu. Turklāt ESI fondi palīdz dalībvalstīm īstenot arī pasākumus, kas vērsti uz īpašu teritoriju — piemēram, mazapdzīvotu apgabalu, kalnu reģionu, salu un tālāko reģionu — vajadzībām.

3.4.1. Integrēti ieguldījumi pilsētās Tiek lēsts, ka 2014.–2020. gadā aptuveni EUR 115 miljardi no kohēzijas politikas finansējuma tiks tērēti saistībā ar pilsētu teritorijām. Pirmo reizi tiesību norma pilnvaro pilsētas pašas atlasīt projektus, lai integrēti risinātu pilsētu problēmas; šim nolūkam aptuveni 900 pilsētu stratēģijām ir tieši piešķirti apmēram EUR 15 miljardi. Lai gan daudzas dalībvalstis norāda uz lielu noslogojumu un sarežģītām procedūrām, kas saistītas ar integrētu pilsētu stratēģiju izstrādi un saskaņošanu pirms faktiskās projektu atlases, bieži vien šī pieeja tiek uztverta kā veids, kādā nodrošināt ilgtermiņa stratēģisko redzējumu un pozitīvas pārmaiņas pilsētu attīstībā. ES pilsētprogrammas pieņemšana 2016. gadā vēl vairāk akcentēja Komisijas prioritāti attiecībā uz problēmu risināšanu un iespēju nodrošināšanu Eiropas pilsētās. Šajā sakarā pēdējā gada laikā izveidotās 12 partnerības kopīgi mobilizēs visus attiecīgos dalībniekus iesaistīties konkrētos pasākumos, tostarp saistībā ar ESI fondu labāku izmantošanu pilsētu teritorijās. Turklāt arī Inovatīvas pilsētvides darbības palīdz pilsētu teritorijās testēt inovatīvus risinājumus ilgtspējīgai pilsētu attīstībai. 3.4.2. Teritoriālo instrumentu īstenošana Integrēti teritoriālie ieguldījumi (ITI) tiek izmantoti apmēram 240 pilsētu stratēģiju un 150 teritoriālo stratēģiju īstenošanā. Sabiedrības virzītas vietējās attīstības (CLLD) instruments kopumā piesaistīs EUR 9,1 miljardu ESI finansējuma. Līdz šim visā ES izveidots vairāk nekā 3000 vietējo rīcības grupu, kas ir atbildīgas par CLLD stratēģiju īstenošanu, aptverot 46 % lauku iedzīvotāju (vairāk nekā 90 % no mērķa), un sagaidāms, ka līdz 2017. gada beigām izveidosies vēl vairāki simti grupu. Daudzos gadījumos ITI un CLLD saskārās ar gausu sākumu, jo vispirms bija jāsagatavo attiecīgās visaptverošās stratēģijas un pārvaldības struktūras. Tomēr pašlaik abi instrumenti darbojas samērā labi, un tiek atgūts projektu atlasē iekavētais. Īstenošana ir vieglāka, ja spēkā esošajā regulējumā ir ietverta integrētā pieeja, kas pielāgota institucionālajai kārtībai. Kopumā ilgtspējīga pilsētattīstība, ITI un CLLD ir izraisījuši pārmaiņas vietējā un reģionālajā plānošanas kultūrā, veicinot sadarbību un koordināciju starp sektoriem un pārvaldes līmeņiem un pār administratīvajām robežām. 3.4.3. Sadarbības atvieglošana, makroreģionālo un jūras baseinu stratēģiju izstrāde Pašreizējā Komisija izteikusi stingru apņemšanos tuvināt ES tās iedzīvotājiem. Jau vairākus gadu desmitus Interreg programmām ir bijusi būtiska nozīme, visā ES ciešāk satuvinot cilvēkus, uzņēmumus un iestādes. Tā ir Eiropa labākajā izpausmē un ar skaidru pievienoto vērtību. Komisija nesen pieņēma paziņojumu “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos”, kurā ir izteikti vairāki konkrēti priekšlikumi, kā labāk izmantot šo apgabalu ekonomisko, sociālo un teritoriālo potenciālu. Interreg programmu faktiskā īstenošana turpina progresēt, līdz 2016. gada beigām vidēji sasniedzot pietiekamu projektu atlases rādītāju 35 % apmērā, bet līdz 2017. gada oktobrim — gandrīz 53 % apmērā. Tas nozīmē, piemēram, ka pētniecības, izstrādes un inovācijas pārrobežu sadarbībā papildus ir iesaistījušies 2800 uzņēmumi. Visas ES makroreģionālās stratēģijas un Atlantijas okeāna baseina stratēģija ir daļa no 2014.–2020. gada ESI fondu programmām. Komisijas pirmajā ziņojumā par ES makroreģionālajām stratēģijām norādīts, ka to īstenošana starp attiecīgajām valstīm ir uzlabojusi koordināciju un sadarbību dažādās jomās. Dalībvalstis norāda uz turpmāku progresu un tādiem paraugprakses piemēriem kā mērķorientēti uzaicinājumi, piemaksa makroreģionālas nozīmes projektiem vai tiešs atbalsts makroreģionāliem projektiem. Tomēr joprojām pastāv konkrētas problēmas — jo īpaši vadošajām iestādēm, izmantojot savas programmas, būtu aktīvāk jāīsteno makroreģionālās stratēģijas. Arī ESF starptautiskā sadarbība sāk uzņemt tempu. Pēc sākotnējās zemās ieinteresētības Komisijas spēju veidošanas semināri, kuros tika organizēta mācīšanās no līdzbiedriem un jaunu rokasgrāmatu izstrādāšana, ir vainagojušies ar to, ka 2018. gadā 17 dalībvalstis plāno sākt publicēt starptautiskus uzaicinājumus. 4. PROGRAMMU LABĀKA PĀRVALDĪBA 4.1. Iestāžu un atbalsta saņēmēju spējas Lai atvieglotu ESI fondu efektīvu izmantošanu, dalībvalstīm jānodrošina, ka programmā iesaistītajām iestādēm un atbalsta saņēmējiem ir lielākas spējas tos pārvaldīt. Dalībvalstu ziņojumi liecina, ka šādā nolūkā ir veikti konkrēti pasākumi. Sistemātiskas, bieži vien obligātas mācības, e-mācības, norādījumi, zināšanu tīkli un paraugprakses apmaiņa ir izplatīti instrumenti, ko vairumā dalībvalstu izmanto, lai uzlabotu iestāžu spējas. Turklāt, lai saskaņotu spējas ar vajadzībām, ir piesaistīts papildu personāls un racionalizēta dažādo ESI fondu pārvaldība. Arī atbalsta saņēmēji izmanto mācības, konsultāciju pakalpojumus, īpašus kontaktpunktus, kā arī informatīvus pasākumus. Papildus dalībvalstu pasākumiem Komisija sniedz plašu atbalstu tādos svarīgos aspektos kā publiskais iepirkums, valsts atbalsts, krāpšanas/korupcijas apkarošana, mācīšanās no līdzbiedriem un pieredzes apmaiņa, izmantojot instrumentu TAIEX-REGIO PEER2PEER. Lai visā ES vēl vairāk nodrošinātu zināšanu pārnesi un spēju veidošanu pētniecības, izstrādes un inovācijas jomā, Komisija paplašina arī palīdzību, ko sniedz, izmantojot pārdomātas specializācijas platformu. Vairākiem zemu ienākumu un zemas izaugsmes reģioniem ir piešķirts jauns mērķorientēts atbalsts, kā arī platjoslas ieviešanas atvieglošanai ir izveidots platjoslas kompetences biroju tīkls. 4.2. Procedūru vienkāršošana atbalsta saņēmējiem Neraugoties uz sākotnējo kavēšanos, dalībvalstis ziņo par vērā ņemamiem panākumiem vienkāršošanas pasākumu īstenošanā. Tagad daudz vairāk tiek izmantoti e-kohēzijas pasākumi. Vienotu kontaktpunktu izveide atbalsta saņēmējiem, starpniekstruktūru skaita samazināšana, pārvaldības procedūru saskaņošana, pieteikšanās procesa vienkāršošana un vienotākas revīzijas ieviešana ir tikai daži no pasākumiem, ko ir īstenojušas daudzas dalībvalstis. Tiek ziņots, ka pašlaik arvien vairāk programmās tiek izmantotas vienkāršotas izmaksu iespējas. Dalībvalstis tiek mudinātas uzturēt un vajadzības gadījumā pastiprināt savus vienkāršošanas pasākumus. Nesen veiktā pētījumā norādīts, ka arī centieni samazināt birokrātiju dod rezultātus. Komisija aktīvi palīdz dalībvalstīm, tostarp organizējot tādas augsta līmeņa ekspertu grupas darbu, kas uzrauga ESI fondu vienkāršošanu saņēmējiem. Šīs grupas darba gaitā ir izvirzīti konkrēti priekšlikumi par jauniem vienkāršošanas pasākumiem, kas jāievieš jau 2014.–2020. gadā. 4.3. Partneru būtiskā nozīme programmu īstenošanā Rīcības kodeksā Komisija nosaka vairākus obligātus standartus attiecībā uz labi funkcionējošu partnerību. Vairums dalībvalstu ziņo par panākumiem, kas gūti, iesaistot partnerus, tostarp programmu uzraudzības komitejās. Viens no pasākumiem, kas tiek veikts partneru iesaistes jomā, ir tādu apakškomiteju vai neformālu darba grupu izveide, kurās darbojas pašvaldību, nevalstisko organizāciju vai sociālo partneru pārstāvji. Tomēr iespējas iesaistīties konstruktīvā dialogā var ierobežot laika trūkums, kā arī partneru un vadošo iestāžu zemā administratīvā spēja. Vairums dalībvalstu ziņo, ka progresa ziņojumu sagatavošanas vajadzībām tās vai nu apspriedās ar sociālekonomiskajiem partneriem, vai cieši iesaistīja tos darbā. 4.4. Horizontālo principu un politikas mērķu īstenošana