LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 293/16

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2013/C 293/08

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (2)

“HÖRI BÜLLE”

EK Nr.: DE-PGI-0005-01040-28.09.2012

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

“Höri Bülle”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Vācija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība.

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1)

Ar nosaukumu “Höri Bülle” (sīpoli, lat. cibolla) tirdzniecībā un vācu valodā kopumā apzīmē sarkanus ēdamos sīpolus, kam piemīt raksturīga forma un krāsa un kas jau gadsimtiem ilgi tiek audzēti Heri pussalā.

“Höri Bülle”, kuru botāniskais nosaukums ir Allium cepa, ir sīpolu ģints (Allium) augs.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas posmi no izsēšanas līdz pat novākto sīpolu tīrīšanai un apžāvēšanai notiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tiek izmantotas tikai sēklas, kas, pašiem pavairojot, iegūtas šajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

Visos tirdzniecības posmos uz etiķetēm jābūt nosaukumam “Höri Bülle”. Uz etiķetes jābūt arī ražotāja vārdam, uzvārdam (vai nosaukumam) un adresei un/vai tā reģistrācijas numuram audzētāju aizsardzības organizācijā, lai nodrošinātu izsekojamību.

Tad seko audzētāju aizsardzības organizācijas nosaukums vai logotips ar uzrakstu “Höri Bülle” un stilizētu sīpola attēlu. Tas attiecas arī uz ražotājiem, kas nav audzētāju aizsardzības organizācijas biedri.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Bodenezera rietumos starp Šteinu pie Reinas un Radolfcelli atrodas Heri pussala, ko sarunvalodā mēdz dēvēt arī par Zwiebelhöri – “sīpolu Heri”. Gan vēsturiskā, gan ekonomiskā ziņā tā ir uzskatāma par vienotu teritoriju; ziemeļaustrumos to apskalo Celles ezers, bet dienvidaustrumos – Unterezers. Ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst Bādenes-Virtembergas pavalsts Konstances rajona Gaienhofenes, Mosas un Ēningenes pagasts, kā arī Zingenes (pie Hoentvīlas) pilsētas Bolingenes rajons, kas robežojas ar tiem.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Veģetācijas pamatperiodā ir vērojama samērā silta gaisa un augsnes temperatūra, kas labvēlīgi ietekmē dārzeņu audzēšanu un ir izskaidrojama ar to, ka tiešā tuvumā esošais Bodenezers uzkrāj siltumu. Melnzemei līdzīgās lesa augsnes un tumšās purva augsnes labvēlīgi ietekmē dārzeņu audzēšanu, kas joprojām tiek plaši praktizēta šajā reģionā. Tieši sīpolu audzēšanai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir vairāk nekā tūkstoš gadus senas tradīcijas; pirmās liecības rakstos ir no 8. gadsimta (Zimmermann, J. (1967): Vom Zwiebelbau am Bodensee seit 1 200 Jahren — Das Zwiebel — oder Bölleland„Höri“, Zwiebelmärkte in Konstanz, Rorschach und Schaffhausen. (Sīpolu audzēšana pie Bodenezera kopš 1 200 gadiem – sīpolu zeme Heri, sīpolu tirgus Konstancē, Roršahā un Šafhauzenē.) Publicēts: Hegau. Zeitschrift für Geschichte, Volksmund und Naturgeschichte des Gebietes zwischen Rhein, Donau und Bodensee (Žurnāls par vēsturi, vietējo dialektu un dabas vēsturi novadā starp Reinu, Donavu un Bodenezeru) Heft (numurs) 1/2 (23/24): 283). Turienes iedzīvotāju zināšanas par “Höri Bülle” sēklaudzēšanu un šķirnes saglabāšanu, kā arī sīpolu audzēšanu tika nodotas no paaudzes paaudzē, un tām bija liela nozīme produkta īpatnību veidošanās gaitā.

“Höri Bülle” ir šim novadam raksturīgs lauksaimniecības produkts, tas minēts arī tūrisma materiālos. Jau no senseniem laikiem pussalu tautas valodā dēvē par Zwiebelhöri – “sīpolu Heri”. “Maza zemes strēlīte, kas plešas tikai pusotras stundas garumā un ne vairāk kā trīs stundas ceturkšņu platumā starp Šīnera kalnu un Unterezeru, jau kopš senseniem laikiem ieguvusi īpatnējo nosaukumu Heri, “bīskapa Heri”, “sīpolu Heri” (…)” (sal. Bader, J. (izdevējs) (1840): Badenia oder das badische Land und Volk (Badēnija jeb Bādenes zeme un tauta). Kunst-Verlag, Karlsruhe. S. 248).

Dažādi fakti, piemēram, par tradicionālajiem sīpolu tirgiem, kas 20. gadsimta sākumā pastāvēja kaimiņpilsētās Konstancē, Zingenē, Radolfcellē, kā arī Šveices pilsētās Roršahā un Šafhauzenē, apliecina, ka šeit tradicionāli notikusi aktīva sīpolu tirdzniecība. Auglīgā Heri pussala, kura Bodenezera rietumos stiepjas starp Šteinu pie Reinas un Radolfcelli un kurā atrodas 708 m augstais mežiem apaugušais Šīnera kalns, turklāt ir saistīta ar vairāku slavenu vācu mākslinieku un dzejnieku vārdiem.

5.2. Produkta specifika

Šķirne ‘Höri Bülle’ ir viena no senajām vietējām šķirnēm, un to neaizsargā valsts vai Kopienas noteikumi par šķirņu aizsardzību. ‘Höri Bülle’ sīpolus pavairo, izmantojot tikai pašu audzēto sēklas materiālu, kas tirdzniecībā nav pieejams. No citām sarkano sīpolu šķirnēm ‘Höri Bülle’ atšķiras galvenokārt ar raksturīgo formu un krāsu. Plānajai un mīkstajai miziņai ir drīzāk gaiši sarkanbrūna nokrāsa, kas atšķirībā no tumši sarkanajām šķirnēm griežot nekrāso. Šķērsgriezumā starp atsevišķajām sulīgajām zvīņām redzamas gaiši sarkanas sausās zvīņas. ‘Höri Bülle’ ir raksturīga ieapaļi plakana forma, tāpēc šos sīpolus ir sevišķi ērti sapīt tradicionālajās pīnēs. Nedaudz mīkstākās konsistences dēļ tie ir ļoti sulīgi, bet arī neizturīgi pret triecieniem, tāpēc sevišķi jāuzmanās, novācot ražu ar rokām, kā tas tradicionāli tiek darīts. Tāpēc nav iespējama mehanizēta ražas novākšana ar parastu kombainu. Itin bieži toties izmanto mehānisku irdinātāju, lai uzmanīgi atsegtu augsnes virskārtā esošos sīpolus.

‘Höri Bülle’ garšai galvenokārt raksturīgs maigs aromāts un viegls, neuzbāzīgs sīvums. Gatavojot ēdienu, sīvums pieņemas spēkā, tomēr nezūdot raksturīgajai sarkanīgajai nokrāsai. Sīpoli ‘Höri Bülle’ ir ļoti pazīstami konkrētajā ģeogrāfiskajā apgabalā un ārpus tā robežām; šī šķirne ir lielā cieņā savas izcelsmes dēļ. Izcilo garšas īpašību un noturīgo audzēšanas metožu dēļ (piemēram, sēkla tiek iegūta no pašu izaudzētajiem sēkliniekiem, sīpolus atbilstoši tradīcijām novāc ar rokām, tiek saglabāta Heri novada kultūras ainava) organizācija “Slow Food Deutschland e.V.” šo šķirni ir iekļāvusi garšu katalogā “Arche des Geschmacks”.

Reģionālajā literatūrā sīpoli ‘Höri Bülle’ ir apcerēti daudzos dzejoļos, piemēram, Annas Šreiberes-Bēras dialektā rakstītajā “Slavas dziesmā “Höri Bülle”” vai gleznotāja un dzejnieka Bruno Eples dzejolī “Uf em Markt (tirgū)”. Heri novada mākslinieki un viņu darbi ir palīdzējuši sīpolu ‘Höri Bülle’ labajai slavai izskanēt pāri reģiona robežām.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Lietpratība sīpolu audzēšanā un tās gadsimtiem senās tradīcijas ir veidojušas ‘Höri Bülle’ raksturīgās īpašības, kā arī produkta labo slavu. Reģionā jau gadsimtiem ilgi notiek tradicionāla sīpolu audzēšana, kas tiek augstu vērtēta un ir radusi dažādas izpausmes vietējā dzīvē. Piemēram, šķirnei ‘Höri Bülle’ ir liela nozīme reģiona kulinārijā (Gemeinde Moos (1996): Kleines Bülle Brevier (Mazais sīpolu ceļvedis). Teksts: Erwin Keller. 2. Aufl. Gemeinde Moos. S. 26-52).

Sīpoli ‘Höri Bülle’ tiek minēti saistībā ar daudziem svētkiem un ieražām, piemēram, kopš 1976. gada ik gadu pirmajā oktobra svētdienā Mosas pagastā notiek sīpolu svētki “Bülle Fest”, kas veltīti ‘Höri Bülle’ produkcijai. ‘Höri Bülle’ šķirnes sīpolus, kuru plakanā forma ir īpaši piemērota pīšanai, sapin pīnēs, reizēm kopā ar dzeltenajiem sīpoliem (‘Stuttgarter Riesen’). Galdā tiek celti galvenokārt sīpolu ēdieni: sīpolu zupa, sīpolkūka, sīpolu plātsmaize utt.

Mosas pagastā, kas ietilpst konkrētajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kopš 1953. gada karnevālā izskan sauciens “Rätich, Bülla und Salot — gnua, gnua, gnua!”, turklāt pastāv tradicionāla jokdaru cunfte “Büllebläri”.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (3) 5. panta 7. punkts)

http://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/32550

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Skat. 2. atsauci.