LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 31.1.2013. 
COM(2013) 36 final 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
RĪCĪBAS PLĀNA IZVEIDE EIROPAS MAZUMTIRDZNIEC ĪBAS NOZAR Ē 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
 
 
2 
 SATURS 
1. IEVADS ...................................................................................................................... .3  
2. VIENOT Ā TIRGUS IZVEIDE MAZUMTIRDZNIEC ĪBAS NOZAR Ē.................... 5 
2.1 P ārmaiņas mazumtirdzniec ības nozar ē........................................................................ 5 
2.2 Mazumtirdzniec ības nozare saskaras ar daž ādām problēmām..................................... 5 
2.3 Vienots mazumtirdzniec ības tirgus visu iesaist īto dalībnieku interes ēs ...................... 6 
3. PIECI GALVENIE VIRZ ĪTĀJI KONKUR ĒTSPĒJĪGĀKIEM UN 
ILGTSPĒJĪGĀKIEM MAZUMTIRDZNIEC ĪBAS PAKALPOJUMIEM ................. 6 
3.1 Pat ērētāju iespējas ........................................................................................................ 7 
3.1.1 Inform ācija patērētājiem .............................................................................................. 7 
3.1.2 Ilgtsp ējīgāka patērētāju izvēle...................................................................................... 8 
3.2 Piek ļuve konkur ētspējīgākiem mazumtirdzniec ības pakalpojumiem .......................... 8 
3.2.1 Komercdarb ības veikšana ............................................................................................ 9 
3.2.2 E-komercija.............................................................................................................. .. 10 
3.3 L īdzsvarotākas pārtikas un nep ārtikas B2B apg ādes ķēdes izveide........................... 11 
3.3.1 NTP nov ēršana........................................................................................................... 12 
3.4 Ilgtsp ējīgākas mazumtirdzniec ības apgādes ķēdes izveide........................................ 12 
3.4.1 Ilgtsp ējīgāka ražošana un pat ēriņš ............................................................................. 12 
3.4.2 P ārtikas atkritumu apjoma samazin āšana .................................................................. 13 
3.5 Novatorisk āku risinājumu izstr āde............................................................................. 14 
3.5.1 Produktu mar ķēšana................................................................................................... 15 
3.5.2 Elektroniskie maks ājumi............................................................................................ 15 
3.6 Lab ākas darba vides izveide....................................................................................... 17 
3.6.1 Prasmju un vajadz ību neatbilst ība.............................................................................. 17 
3.6.2 Ēnu ekonomika........................................................................................................... 18 
3.7 Starptautisk ā dimensija .............................................................................................. 19 
4. SECIN ĀJUMS: NEP ĀRTRAUKTS DIALOGS AR MAZUMTIRDZNIEC ĪBAS 
NOZARI..................................................................................................................... 20 
 
3 
  1. IEVADS 
Mazumtirdzniec ības un vairumtirdzniec ības pakalpojumi jeb tirdzniec ība veido 11 % no ES 
IKP un gandr īz 15 % no ES kop ējā nodarbin ātības līmeņa. Šajā nozarē darbojas vair āk nekā 6 
miljoni uz ņēmumu, t.i., 29 % no visiem ES uz ņēmumiem. Mazumtirdzniec ības nozarei 
raksturīgs ļoti liels MVU īpatsvars, īpaši mikrouz ņēmumu (vair āk nekā 95 %)1. 
Mazumtirdzniec ība un vairumtirdzniec ība ir cieši saist ītas savā starpā un ar cit ām 
tautsaimniec ības nozar ēm, piem ēram, lauksaimniec ību, ražošanu, IT pakalpojumiem, 
enerģētiku, loģistiku un transportu2. Šīs nozares k ļūst arvien integr ētākas, un atš ķirības starp 
tām aizvien vair āk izzūd, jo daži mazumtirgot āji patlaban darbojas ar ī kā vairumtirgot āji vai 
pat ražotāji. 
Mazumtirdzniec ības un vairumtirdzniec ības nozar ēm ir svar īga nozīme izaugsmes un 
darbavietu izveides stimul ēšanā saskaņā ar strat ēģiju "Eiropa 2020": t ās ir vienas no 
galvenajām nozarēm, kas var virz īt pāreju uz ilgtsp ējīgākas ekonomikas un pat ēriņa 
modeļiem. Efektivit āte šajā nozarē ietekmē konkurenci, inov ācijas, cenu tendences un 
konkurētspēju. 
Mazumtirgot ājiem ir svar īga nozīme, lai vienoto tirgu tuvin ātu ES pat ērētājiem. Tom ēr ir 
jānovērš šķēršļi, kas kav ē efektīva un konkur ētspējīga vienot ā tirgus izveidi 
mazumtirdzniec ības nozar ē. Saskaņā ar 2012. gada maija rezult ātu apkopojumu par 
nosacījumiem pat ērētājiem ES mazumtirdzniec ības tirgus v ēl nav piln ībā integrēts3. Pastāv arī 
dažādi šķēršļi, kas kav ē tādus procesus k ā pārrobežu iepirkumi vai pašu mazumtirgot āju 
ienākšana tirg ū. Šķēršļi vienotā tirgus att īstībai mazumtirdzniec ības nozar ē ir apzin āti 
Komisijas zi ņojumā "Tirgus uzraudz ība tirdzniec ības un izplat īšanas nozar ē"4, Eiropas 
Parlamenta zi ņojumā "Ceļā uz efekt īvāku un god īgāku mazumtirdzniec ības nozari "5, un, 
gatavojoties šim R īcības plānam, Komisijas organiz ētajos semin āros6. Lai arī Pakalpojumu 
direktīva7 un tās turpmāki pasākumi8 nosaka visp ārīgo stratēģiju pakalpojumu jom ā, šā 
Rīcības plāna uzman ības centrā īpaši ir mazumtirdzniec ības un vairumtirdzniec ības nozare. 
Tas veido pl ānu ceļā uz vienoto tirgu mazumtirdzniec ības nozar ē. 
                                                                 
1 Avots: Uz ņēmējdarbības strukt ūras statistika, Eurostat  (2010. gads). 
2 Šis R īcības plāns attiecas uz visu komerci ālo izplatīšanu (G ieda ļa NACE 2  red. klasifik ācijā: NACE ), 
tostarp uz automobi ļu tirdzniec ību, vairumtirdzniec ību un mazumtirdzniec ību. Līdz ar to nosaukums 
"Mazumtirdzniec ības rīcības plāns" attiecas uz plaš āku jomu nek ā jēdziens "mazumtirdzniec ība" stricto 
sensu . 
3  http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/editions/docs/7th_edition_scoreboard_en.pdf .  
4 2010. gada 5. j ūlija ziņojums par tirgus uzraudz ību tirdzniec ības un izplat īšanas nozar ē „Par efekt īvāku 
un godīgāku tirdzniec ības un izplat īšanas iekš ējo tirgu l īdz 2020. gadam", COM(2010) 355, gal īgā 
redakcija. 
5 Eiropas Parlamenta 2011. gada 5. j ūlija rezol ūcija par efekt īvāku un god īgāku mazumtirdzniec ības 
tirgu, 2010/2109 (INI). 
6 Tie tika organiz ēti 2012. gada pirmaj ā ceturksn ī ar mazumtirdzniec ības apgādes ķēdes galveno 
ieinteresēto personu p ārstāvjiem (san āksmju kopsavilkumi ir pieejami vietn ē 
http://ec.europa.eu/internal_market/retail/index_en.htm ). 
7 Eiropas Parlamenta un Padome s 2006. gada 12. decembra Direkt īva 2006/123/EK par pakalpojumiem 
iekšējā tirgū (OV L 376, 27.12.2006., 36. lpp.). 
8 Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai 
un Reģionu Komitejai par Pakalpojumu direkt īvas īstenošanu: "Partnerība jaunai pakalpojumu nozares 
izaugsmei 2012-2015", COM(2012) 261 final, 2012. gada 8. j ūnijs; un 2012. gada 8. j ūnija dienestu 
darba dokumenti (2012)146 final, 147 final un 148 final. 
 
4 
 Mazumtirdzniec ības nozar ē apzinātie šķēršļi, kas bieži vien rodas daž ādās politikas jom ās, 
jānovērš, izstrādājot visaptverošu pl ānu, lai veicin ātu nozares veiktsp ēju ekonomikas, 
sociālajā un vides jom ā un nodrošin ātu, ka tas piln ībā atbilst strat ēģijā "Eiropa 2020" 
noteiktajiem m ērķiem. Kā jau noteikts Padomes 2012. gada j ūlijā izdotajos konkr ētām valstīm 
adresētajos ieteikumos, ES mazumtirdzniec ības nozar ē ir divas b ūtiskas probl ēmas: 
i) uzņēmējdarbības ierobežojumi, un visp ārīgāk, ii) konkur ētspējas trūkums 
mazumtirdzniec ības nozar ē, īpaši dažās dalībvalstīs, un vajadz ība novērst šķēršļus un darb ības 
ierobežojumus. 
Šā Rīcības plāna mērķis ir nov ērst iepriekš min ētos galvenos š ķēršļus, lai vienoto tirgu 
īstenotu mazumtirdzniec ības nozar ē, izklāstot stratēģiju nolūkā uzlabot mazumtirdzniec ības 
nozares konkur ētspēju un vairotu nozares veiktsp ēju ekonomikas, vides un soci ālajā jomā. Tā 
stratēģiskos mērķus nevar sasniegt tikai ar lejup ējiem pasākumiem, bet b ūs nepieciešama 
aktīva sadarb ība un iniciat īva no pašas mazumtirdzniec ības nozares. Piem ēram, atbild ībai par 
ieguldījumiem prasm ēs būs jābūt kopīgai, un šaj ā gadījumā mazumtirdzniec ības nozarei ir 
jāieņem svarīga loma līdzās valdībām, privātpersonām un izgl ītības nozarei. 
Situācija Eiropas mazumtirdzniec ības pakalpojumu jom ā ir daudzveid īga un sarež ģīta. Tādēļ 
šajā nozarē nav vienota risin ājuma vai pieejas risin āmajām problēmām. Mazumtirdzniec ības 
nozares daž ādība ietver atš ķirības attiec ībā uz pakalpojumu sniedz ēju veidu (MVU vai liel āki 
uzņēmumi), organiz āciju (neatkar īgu mazumtirgot āju grupas, kooperat īvi, korpor ācijas, u.c.), 
tirdzniecības vietu izm ēriem, form ātiem, produktu l īnijām, iesaist ītajām apgādes ķēdēm, 
atrašanās vietām, uzņēmējdarbības mode ļiem, vertik ālās integrācijas līmeņiem, īpašumties ību 
struktūrām un darb ību mērogu. 
Eiropā ir jāuzlabo produktivit ātes līmeņi komerci ālās izplatīšanas nozar ē, vienlaikus 
saglabājot darbavietu kvalit āti un pašreiz ējos nodarbin ātības līmeņus. Mikrouz ņēmumi un 
MVU veido sam ērā lielu īpatsvaru ES pievienotaj ā vērtībā, tādēļ ir vajadz īgas darbības, kas 
stimulēs to produktivit āti arī turpmāk, lai rad ītu lielāku izaugsmi un vair āk darbavietu ES. 
Daži no šaj ā Rīcības plānā ierosinātajiem pas ākumiem (piem., pas ākums par mar ķēšanu) 
palīdzēs uzņēmumiem p ārdalīt resursus š ādām darbībām, kas rada re ālu izaugsmi, t ādējādi 
paaugstinot savu produktivit āti. Tas jo īpaši attiecas uz MVU, kam liela da ļa savu 
cilvēkresursu un finanšu resursu bieži ir j āvelta inform ācijas apkopošanai, īpaši attiec ībā uz 
noteikumiem, kas piem ērojami cit ās dalībvalstīs. Daži no p ārējiem šajā Rīcības plānā 
ierosinātajiem pas ākumiem (piem., pas ākums par elektroniskajiem maks ājumiem) rosin ās 
tālpārdošanu tiešsaist ē un līdz ar to rad īs iespējas, īpaši MVU, paplašin āt savu pat ērētāju bāzi, 
iespējams, ārpus savas valsts robež ām. Tie ar ī palīdzēs sasniegt m ērķus, kas noteikti 
paziņojumā "Digitālā programma Eiropai"9 un "E-komercijas R īcības plāns"10. 
 2. VIENOT Ā TIRGUS  IZVEIDE  MAZUMTIRDZNIEC ĪBAS  NOZARĒ 
Pēdējās desmitgad ēs ES mazumtirdzniec ības nozar ē ir notikušas iev ērojamas p ārmaiņas, un 
patlaban t ā saskaras ar daudziem problem ātiskiem jaut ājumiem, kas kav ē nozares sp ēju 
                                                                 
9  Komisijas Pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai 
un Reģionu Komitejai "Digit ālā programma Eiropai", COM(2010) 245, gal īgā redakcija, 2010. gada 
26. augusts. 
10  Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai 
un Reģionu Komitejai "Vienota sist ēma uztic ēšanās pastiprin āšanai vienotajam digit ālajam e-
tirdzniecības un tiešsaistes pakalpojumu tirgum", COM(2011) 942, gal īgā redakcija, 2012. gada 
11. janvāris, arī pazīstams kā E-komercijas r īcības plāns. 
 
5 
 pilnībā veicināt stratēģijā "Eiropa 2020" noteiktos m ērķus attiecībā uz izaugsmi un darbavietu 
izveidi. 
Tādēļ ir svar īgi ierosin āt stratēģiju, lai izveidotu labi funkcion ējošu vienoto tirgu 
mazumtirdzniec ības nozar ē, tādējādi veicinot ES teritori ālo un soci ālo kohēziju, izmantojot 
labāku pieeju ilgtsp ējīgākiem un konkur ētspējīgākiem mazumtirdzniec ības pakalpojumiem. 
Šāda stratēģija radītu būtisku ieguld ījumu ekonomikas izaugsm ē un dotu mazumtirgot ājiem 
iespēju sniegt v ēl lielāku vērtību Eiropas pat ērētājiem. 
 2.1  Pārmaiņas mazumtirdzniec ības nozar ē 
Pēdējās divās desmitgad ēs ES ekonomikas moderniz ācijas rezult ātā mazumtirdzniec ības 
nozarē ir notikušas daudzas p ārmaiņas. Ir izveidojušies tirdzniec ības vietu t īkli, kuros tiek 
pārdotas daž ādas produktu l īnijas. Pateicoties vertik ālajai integr ācijai, mazumtirgot āji gūst 
labumu no efekt īvākas sadales un lo ģistikas. Lieli mazumtirgot āji gūst labumu no apjom īgiem 
ietaupījumiem iepirkumos, paliel inot savu ietekmi sarun ās ar apgādātājiem. Centraliz ēta 
iepirkšana ir rad ījusi pakāpenisku apg ādes internacionaliz āciju ES, k ā arī pērkot no treš ām 
valstīm. Ir izveidotas pirkšanas apvien ības un neatkar īgu MVU mazumtirgot āju grupas, lai 
apvienotu savu pieredzi  un izmantotu apjom īgus ietaup ījumus. Visbeidzot, mazumtirgot āju 
mēģinājums labāk reaģēt uz patērētāju piepras ījumu ir licis tiem palielin āt kontroli p ār 
apgādes ķēdi (piem., izmantojot priv ātus marķējumus)11. 
Kopumā šādu pārmaiņu rezultātā ir pieaudzis tirdzniec ības vietu skaits, form āti un produktu 
līnijas, kā arī ir relatīvi samazin ājušās galapat ēriņa cenas. Tom ēr lielāka konkurence un 
mazāka peļņa ir izstūmusi no uz ņēmējdarbības daudzus mazus neatkar īgus veikalus un MVU 
ražotājus/apgādātājus. Lielākas prasības attiec ībā uz darba apst ākļiem nav tikai rad ījušas 
priekšrocības patērētājiem, bet ar ī ir reizēm palielin ājušas ES ietekmi uz vidi. 
 2.2  Mazumtirdzniec ības nozare saskaras ar daž ādām problēmām 
Patlaban mazumtirgot āji, atkarībā no to lieluma un darb ību nozares, saskaras ar daž ādiem 
problēmjautājumiem. E-komercijas att īstība arī rada spiedienu uz mazumtirdzniec ības nozari, 
liekot tai p ārkārtot savu uz ņēmējdarbības modeli. Turkl āt robežlīnijas izzušana starp nozar ēm 
(mazumtirdzniec ības pakalpojumu joma turpina paplašin āties, to past āvīgi papildina jauni 
produkti un pakalpojumi, tostarp finanšu, telekomunik āciju un ce ļojumu pakalpojumi, 
komunālie pakalpojumi, u.c.) noz īmē to, ka uz ņēmējdarbības mode ļi kļūst aizvien 
daudzšķautņaināki. Globālas parādības, piem ēram, finanšu kr īzes sekas attiec ībā uz patērētāju 
pirktspēju, patēriņa preču cenu pieaugums, demogr āfiskās tendences, īpaši ES iedz īvotāju 
novecošana, un ilgtsp ējības veicin āšana — visas apdr aud mazumtirdzniec ības 
uzņēmējdarbības mode ļus un procesus.  
Kā paskaidrots iepriekš, probl ēmjautājumi mazumtirdzniec ības nozar ē dažādiem 
mazumtirgot ājiem var b ūt dažādi un var atš ķirties visās dalībvalstīs, ņemot vērā atšķirības 
valstu tirgos. Piem ēram, parādās jaunas tehnolo ģijas maks ājumiem, izmantojot viedt ālruņus 
(mobilie maks ājumi). Tom ēr tam nepieciešams izveidot vajadz īgo infrastrukt ūru, lai šādus 
maksājumus pie ņemtu tirdzniec ības vietā. Attiecībā uz lieliem mazumtirgot ājiem vairāk nekā 
vienā dalībvalstī viena no liel ākajām problēmām šajā ziņā ir Eiropas standartu tr ūkums 
mobilo maks ājumu pie ņemšanai. Maz ākiem mazumtirgot ājiem ne vienm ēr ir vajadz īgās 
prasmes, lai r īkotos ar jaun ām tehnolo ģijām. 
                                                                 
11 Dienestu darba dokuments, kas pievienots zi ņojumam par Tirgus uzraudz ību tirdzniec ības un 
izplatīšanas nozar ē, SEC(2010) 807, 11. lpp. 
 
6 
  2.3  Vienots mazumtirdzniec ības tirgus visu iesaist īto dalībnieku interes ēs 
Novēršot galvenos š ķēršļus vienot ā mazumtirdzniec ības tirgus izveidei, ir iesp ēja sniegt 
labumu visiem iesaist ītajiem dal ībniekiem un videi. 
− Patērētājiem:  labāka pieeja kvalitat īviem mazumtirdzniec ības pakalpojumiem un 
produktiem, konkur ētspējīgākas cenas un lab āka inform ācija par kvalit āti un cenām, kā 
arī produktu vides inform ācija, uzlabotu pat ērētāju izvēli gan re ālajā dzīvē, gan e-
komercijas mazumtirdzniec ībā. 
− Uzņēmumiem : mazumtirgot āji un to apg ādātāji, īpaši MVU, g ūtu taustāmu labumu no 
vienotā tirgus, ja tiktu izstr ādāta paredzam āka tiesisk ā vide, kas tiem ļautu sniegt v ēl 
lielāku vērtību, izmantojot apg ādes ķēdi. Līdzīgi, novēršot negod īgumu apg ādes ķēdē, 
iepriekšējā un nākamā posma dal ībniekiem b ūtu ilgtspējīgākas attiec ības un stimuls 
paaugstin āt inovācijas un ieguld ījumus. E-komercijas turpm āka attīstīšana dos labumu 
mazumtirgot ājiem, tiem sniedzot vair āk iespēju atrast jaunus tirgus.  
− Darba ņēmējiem: mazumtirdzniec ības nozarei b ūtu jāgūst labums no kvalific ētāka 
personāla un labākiem darba apst ākļiem, ka rezult ātā rastos liel āks gandar ījums darb ā. 
Darba ņēmējiem paredz ētu mācību uzlabošana pal īdzētu arī nodrošin āt labākas darba 
iespējas, īpaši jauniem un maz āk kvalific ētiem darba ņēmējiem.  
Šos dažādos jautājumus nevar atrisin āt izolēti. Ierosin ātajām politikas alternat īvām jārada 
pareizais l īdzsvars starp ekonomisko br īvību un sabiedriski noz īmīgiem mērķiem. Lai šos 
mērķus sasniegtu, šaj ā paziņojumā ir izklāstīts Eiropas Mazumtirdzniec ības rīcības plāns, 
kura pamat ā ir 11 konkr ētas darbības, kas veido visaptverošu , holistisku Eiropas strat ēģiju12.  
Turklāt Komisija izveidos past āvīgu grupu mazumtirdzniec ības konkur ētspējas jautājumos , 
iesaistot dal ībvalstis un visas attiec īgās ieinteres ētās personas, īpaši MVU, lai pal īdzētu radīt 
"mazumtirdzniec ības atspogu ļojumu" politiskaj ā darba k ārtībā, palielinot izpratni par 
mazumtirdzniec ības jautājumiem un baž ām. Šī grupa turpm āk palīdzēs izstrādāt konkrētus 
mērķus noteiktaj ās jomās, uzraudz īt sasniegto progresu, sniegt  ieteikumus, lai nodrošin ātu 
šajā plānā ietverto darb ību pilnīgu īstenošanu un vajadz ības gadījumā sniegs ieteikumus 
Komisijai par potenci ālām jaunām papildu darb ībām. 
 3. PIECI  GALVENIE  VIRZĪTĀJI KONKUR ĒTSPĒJĪGĀKIEM  UN 
ILGTSPĒJĪGĀKIEM  MAZUMTIRDZNIEC ĪBAS  PAKALPOJUMIEM 
Komisija ir noteikusi š ādas piecas galven ās prioritātes. 
(1) Patērētāju iespējas – inter alia,  izmantojot p ārredzamāku, uzticam āku un 
tiešāk salīdzināmu inform āciju par produktu cenu un kvalit āti. 
(2) Labāka piekļuve ilgtsp ējīgākiem un konkur ētspējīegākiem mazumtirdzniec ības 
pakalpojumiem  – mazumtirdzniec ība reālajā dzīvē un e-komercijas l īmenī 
varētu gūt labumu no lab ākas piekļuves tirgum, īpaši, izmantojot skaidr ākus un 
pārredzamākus uzņēmumu dibin āšanas noteikumus. 
                                                                 
12   Ierosin ātā pieeja atbilst principiem, kas izkl āstīti Komisijas pazi ņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei 
un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai "ES ties ību aktu normat īvā 
atbilstība", COM(2012) 746 final, 2012. gada 12. decembris. Šaj ā sakarā K o m i s i j a  i r  a p ņēmusies 
pārskatīt mazumtirdzniec ības nozar ē spēkā esošos ties ību aktus, lai noteiktu iesp ējas vienk āršot 
noteikumus un samazin āt regulatīvās izmaksas uz ņēmumiem un pilso ņiem, neapdraudot sabiedrisk ās 
politikas m ērķus. 
 
7 
 (3) Godīgākas un ilgtsp ējīgākas tirdzniec ības attiec ības mazumtirdzniec ības 
apgādes ķēdē — ieinteres ētās personas g ūtu labumu no sist ēmas, kas efekt īvi 
apkaro negod īgu tirdzniec ības praksi. 
(4) Inovatīvāki risinājumi— ieinteres ētās personas g ūtu labumu, ja p ētījumu 
rezultāti tiktu ātrāk izmantoti tirg ū. 
(5) Labāka darba vide — darba ņēmēji un darba dev ēji gūs labumu no lab āku 
darba apst ākļu izveides un neatbilst ību novēršanas starp piepras ītajām 
prasmēm un pieejamaj ām prasmēm. 
 3.1  Patērētāju iespējas 
Eiropas Pat ērētāju tiesību aizsardz ības programm ā13 uzsvērts, ka ir nepieciešams stabils 
principu un instrumentu kopums, lai pat ērētājiem sniegtu iesp ējas integr ētā vienotajā tirgū. 
Šāda programma nodrošina pat ērētāju tiesību pareizu īstenošanu, k ā arī piekļuvi efektīvai 
tiesiskajai aizsardz ībai, uzticamai un noz īmīgai inform ācijai un pat ērētāju labākai izglītošanai. 
Patērētāji, kuriem ir liel ākas iespējas, var pie ņemt labākus lēmumus par pirkumiem. Vi ņi 
meklē informāciju un to izmanto. Vi ņi arī zina savas ties ības un tās izmanto. Zinoš āki un 
iesaistīti patērētāji ir ne tikai sp ējīgi atrast "lab āko cenas un v ērtības attiec ību", bet ar ī ir 
vairāk ieinteres ēti ilgtspējīgā un ētiskā patēriņā. Patērētāju izvēle un priekšroc ības ir vieni no 
galvenajiem faktoriem, kas veicina mazumtirdzniec ības nozares att īstību. Mazumtirgot ājiem 
ir visas iesp ējas inform ēt patērētājus, lai tie pie ņemtu pozit īvus lēmumus par pirkumiem: 
sazinoties ikdien ā ar saviem klientiem un izmantojot savu ietekmi uz citiem dal ībniekiem 
apgādes ķēdē, mazumtirgot āji var inform ēt patērētājus par augst ākas kvalit ātes produktiem, 
kas ir ētiski ražoti vai kurus atš ķir to labāki vides un/vai soci ālie rādītāji. 
Uzlabojot p ārredzamību patērētājiem, mazumtirdzniec ības nozarei ir potenci āls radīt patiesu 
vienoto tirgu mazumtirdzniec ībā. Sniedzot pat ērētājiem viegl āku piekļuvi uzticamai, svar īgai 
un nozīmīgai inform ācijai par daž ādiem pied āvājumiem, kas pieejami vis ā ES, tiem tiks dota 
iespēja pilnībā izmantot vienot ā tirgus sniegt ās priekšroc ības. Viegl āka piedāvājumu 
salīdzināšana palīdzētu patērētājiem izvēlēties produktus un pakalpojumus, kas vislab āk 
atbilst to vajadz ībām, tādējādi veicinot vesel īgu konkurenci. Apvienojum ā ar citiem 
pasākumiem, kas var nov ērst ES tirgus past āvīgo sadrumstalot ību, tam b ūtu jāveicina cenu 
konverģence ES m ērogā. Darbības, lai uzlabotu pat ērētājiem sniedzam ās inform ācijas 
pārredzamību un uzticam ību, būtu īpaši noder īgas, ja tās izmantotu ES m ērogā, ņemot vērā to, 
ka stingri, kaut ar ī labi izstr ādāti valsts m ēroga pasākumi, nesp ētu aptvert visas priekšroc ības, 
kuras varētu iegūt no patiesi integr ēta vienotā tirgus. 
 3.1.1 Inform ācija patērētājiem 
Saskaņā ar pašreiz ējo pētījumu liel ākā daļa eiropiešu, kas izmanto internetu, pirms pre ču 
iegādes tirdzniec ības vietā vai tiešsaist ē meklē informāciju, lai sal īdzinātu cenu vai kvalit āti. 
Saskārušies ar inform ācijas pārbagātību, tie bieži vien v ēršas pie starpniekiem, piem ēram, 
tiešsaistes sal īdzināšanas instrumentiem, kas var pal īdzēt noteikt lab ākos pieejamos 
piedāvājumus. Lai ar ī šāda veida t īmekļa vietnes var pal īdzēt patērētājiem salīdzināt 
                                                                 
13 Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai 
un Reģionu Komitejai "Eiropas Pat ērētāju tiesību aizsardz ības programma pa ļāvības un izaugsmes 
veicināšanai", COM(2012) 225 final, 2012. gada 22. maijs. 
 
8 
 piedāvājumus, šādu inform ācijas starpnieku prakse ar ī uzrāda būtiskus trūkumus14. Lai 
patiešām sniegtu priekšroc ības patērētājiem, salīdzināšanas instrumentiem b ūtu jāatbilst to 
vajadzībām un jābūt pārredzamiem, uzticamiem, visaptverošiem un viegli pieejamiem. 
Pārrobežu pied āvājumu ietveršana sal īdzināšanas tīmekļa vietnēs ir svarīga patērētājiem, lai 
tie varētu pilnībā izmantot vienot ā tirgus priekšroc ības. 
Turklāt labāka inform ācija patērētājiem ietver ne tikai pat ērētāju izpratnes vairošanu, lai 
atbalstītu to spēju izmantot savas ties ības, bet ar ī uzņēmumu izpratnes vairošanu par to 
pienākumiem, kas iestr ādāti patērētāju aizsardz ības tiesību aktos, kurus piem ēro visā 
vienotajā tirgū. 
Kā norādīts Eiropas Pat ērētāju tiesību aizsardz ības programm ā un E-komercijas r īcības plānā, 
Komisija str ādās ar starpniekiem un tirgot ājiem, lai izstr ādātu labas r īcības kodeksu, labas 
prakses vadl īnijas un/vai, attiec īgā gadījumā, citus instrumentus cenu sal īdzināšanai. 
Turklāt, kā daļa no Digit ālās programmas, ES tiešsaistes ties ību kodekss p ārredzamā un 
visaptveroš ā veidā apkopo likum īgās patērētāja tiesības, kuras iestr ādātas tiesību aktos, kas 
saistīti ar digit ālo vidi. Min ētais kodekss ir b ūtisks instruments, lai rad ītu uzticību un 
uzticēšanos patērētāju vidū, un veicina tiešsaistes pakalpojumu liel āku izmantošanu15. 
 3.1.2  Ilgtspējīgāka patērētāju izvēle 
Patlaban tiek v ērtēti un dar īti zināmi organiz āciju un produktu vides r ādītāji, izmantojot 
dažādus kanālus un form ātus, īstenojot atš ķirīgas privātās un publisk ās iniciatīvas dažādiem 
mērķiem un ar daž ādām novērtēšanas metod ēm. Tas rada atš ķirīgu marķējumu, pras ību un 
ziņošanas sh ēmu kopumu. Saska ņotu metožu ieviešana Eiropas m ērogā radīs lielāku 
pārredzamību patērētājiem. Izstr ādājot šādas metodes, Komisija nodrošin ās, ka uzņēmumiem 
ir līdzvērtīgi konkurences apst ākļi un ka tiek saglab ātas minim ālas izmaksas, īpaši MVU. 
Pasākumi  
(1) Īstenojot detaliz ētu dialogu ar ieinteres ētajām personām, Komisija izstr ādās labas 
prakses vadl īnijas un/vai r īcības kodeksus, lai atvieglotu pat ērētāju piekļuvi 
pārredzamai un uzticamai inform ācijai, tādējādi atvieglojot pre ču un pakalpojumu 
cenu, kvalit ātes un ilgtsp ējības salīdzināšanu.  
(2) Komisija ierosin ās Eiropas m ēroga metodes, lai izv ērtētu un pazi ņotu par 
produktu un organiz āciju vispārīgo ietekmi uz vidi.  
 3.2  Piekļuve konkur ētspējīgākiem mazumtirdzniec ības pakalpojumiem  
Nesenajos gados ir b ūtiski palielin ājusies piek ļuve mazumtirdzniec ības pakalpojumiem 
attiecībā uz atrašan ās vietu un pieejam ību. E-komercijas att īstība ir k ļuvusi par 
mazumtirgot āju "uzņēmējdarbības mode ļu" svar īgu daļu, palielinot pieejamo 
produktu/pakalpojumu kl āstu un atvieglojot cenu sal īdzināšanu. Tom ēr vēl ir jāatrisina daudzi 
jautājumi, lai sekm ētu konkurenci mazumtirdzniec ības pakalpojumu jom ā. 
Vajadzība novērst esošos š ķēršļus uzņēmumu dibin āšanai un, visp ārīgāk, stiprināt konkurenci 
mazumtirdzniec ības nozar ē, bija viens no galvenajiem konkr ētām valstīm adresētajiem 
                                                                 
14 Pat ērētāju tirgus p ētījums par e-komerciju un interneta tirgus un p ārdošanas metod ēm preču 
mazumtirdzniec ībā, CIVIC  consulting,  2011. gads: 
http://ec.europa.eu/consumers/consumer_resear ch/market_studies/e_commerce_study_en.htm .  
15  https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/code-eu-online-rights. 
 
9 
 ieteikumiem 2012. gada Eiropas pusgad ā, kura mērķis bija pan ākt lielāku izaugsmi un vair āk 
darbavietu Eirop ā. Konkurenci veicinošu pas ākumu ieviešana, īpaši tādu, kas ir saist īti ar e-
komerciju, pal īdzētu nostiprin āt vienoto tirgu, īpaši MVU. Turkl āt saskaņā ar nesenaj ām 
aplēsēm16 , ja tiktu piln ībā īstenota Pakalpojumu direkt īva, tās ekonomisk ā ietekme var ētu 
radīt ES IKP pieaugumu l īdz pat 2,6 %. Ņemot vērā to, ka mazumtirdzniec ības un 
vairumtirdzniec ības nozares veido pievienoto v ērtību visās Pakalpojumu direkt īvā ietvertajās 
nozarēs, atlikušo š ķēršļu novēršana šajās nozarēs radītu vērā ņemamu ietekmi. 
 3.2.1 Komercdarb ības veikšana  
Konkurenci starp mazumtirgot ājiem var palielin āt, atvieglojot piek ļuvi tirgum. Pareiz ās 
atrašanās vietas izv ēle mazumtirdzniec ības attīstībai un savlaic īga darbību sākšana ir izš ķirīga 
sekmīgai uzņēmējdarbībai. Izpilde ir atkar īga ne tikai no piem ērota nekustam ā īpašuma 
pieejamības, bet ar ī no tirdzniec ības un telpu pl ānošanas noteikumiem un proced ūrām, kas 
lieki nekav ē konkurenci. 
Atbildību nodrošin āt līdzsvarotu un ilgtsp ējīgu teritori ālo attīstību sākotnēji uzņemas 
dalībvalstis. To r īcība var rad īt ierobežojumus attiec ībā uz atrašan ās vietu vai 
produktu/pakalpojumu kl āstu, ko var pied āvāt mazumtirgot āji. Šādi ierobežojumi liel ā mērā 
ietekmē: i) teritori ālo organiz āciju (piem., satiksmes un transporta infrastrukt ūru); 
ii) uzņēmumu iesp ējas atvērt veikalu un tirgoties; iii) mazumtirgot āju formātus; un 
iv) patērētāju izvēli. Kā atzinusi Eiropas Savien ības Tiesa, tirdzniec ības uzņēmuma brīvības 
ierobežojumus var attaisnot tikai ar pamatotiem iemesliem sabiedr ības interes ēs, piemēram, 
vides aizsardz ība, pilsētu un lauku pl ānošana un pat ērētāju aizsardz ība, ja tie ir piem ēroti un 
samērīgi17. 
Tādēļ, no vienas puses, ir svar īgi nodrošin āt, lai tiktu iev ērota brīvība veikt uz ņēmējdarbību, 
un novērst konkurences krop ļošanu, un, no otras puses, lai tiktu iev ēroti visi svar īgie mērķi un 
intereses, kas ietvertas ES visp ārējā politikā. Ir vajadz īga līdzsvarota pieeja, kura var, inter 
alia, ņemt vērā plānošanu, kas ietver ilgtsp ējīgu attīstību, teritori ālo kohēziju un augstas 
kvalitātes pilsētas un lauku dz īvi, ka arī samazina ietekmi uz vidi18. 
Pakalpojumu direkt īva, ko piem ēro šajā jomā, arī ietver vair ākas viennoz īmīgas saistības 
dalībvalstīm. Vienas no t ām ir saist ības atcelt pras ības, ko aizliegusi Pakalpojumu direkt īva, 
piemēram, ekonomiskas p ārbaudes, kas nosaka, ka, lai pieš ķirtu atļauju sniegt pakalpojumus, 
ir jāpierāda ekonomiskas vajadz ības vai tirgus piepras ījuma esība, jāveic konkr ētās darbības 
potenciālās vai esoš ās ietekmes nov ērtējums vai konkr ētās darbības piemērotības novērtējums 
attiecībā uz ekonomisk ās plānošanas m ērķiem, kurus noteikusi kompetent ā iestāde. 
Paziņojumā par Pakalpojumu direkt īvas19 īstenošanu Komisija ir pazi ņojusi par 
nepielaidīguma politiku nep ārprotamas saist ību neievērošanas gad ījumā, piemēram, saist ību 
likvidēt ekonomiskos testus, kas v ēl ir piemērojami daž ās dalībvalstīs, neraugoties uz to, ka to 
                                                                 
16 http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/economic_paper/2012/ecp456_en.htm .  
17 EST 2011. gada 24. marta spriedums liet ā C-400/08, Komisija pret Sp ānijas Karalisti. 
18 Lai novērtētu vides pas ākumu piem ērotību, tiks izmantoti daž ādi instrumenti, tostarp Strat ēģiskā vides 
novērtējuma (SVN) direkt īva (Direkt īva 2001/42/EK). Turkl āt attiecībā uz konkr ētiem projektiem, 
piemēram, tirdzniec ības centru un autost āvvietu būvniecību, ir jāveic skrīnings saska ņā ar Vides 
ietekmes nov ērtējuma (VIN) direkt īvas (Direkt īva 2011/92/ES) 4. panta 2. punktu, pamatojoties uz kuru 
tiks izlemts, vai ir vajadz īga pilnīga VIN proced ūra.  
19 COM(2012) 261 final. 
 
10 
 aizliedz Pakalpojumu direkt īva. Nepielaid īguma politika tom ēr neattiecas uz t ām plānošanas 
prasībām, kuras pamato uz sabiedr ības interes ēm balstīti iemesli20. 
Līdz ar to, ņemot vērā konkrētus svarīgus ES m ērķus, piemēram, teritori ālo kohēziju un vides 
aizsardzību, jāvelta pūles, lai noteiktu un izplat ītu komerci ālās plānošanas labas prakses, kas 
var nodrošin āt konkurētspējīgas mazumtirdzniec ības nozares veiksm īgu apvienošanu ar 
lielpilsētu, pilsētu un lauku rajonu god īgu un ilgtsp ējīgu attīstību visā Eiropas Savien ībā. 
 3.2.2  E-komercija  
E-komercijas iev ērojamā izplatīšanās ir uzlabojusi konkurenci starp tradicion ālajiem 
mazumtirgot ājiem un tiešsaistes izplat īšanas kan āliem un rada jaunas iesp ējas, kas var att īstīt 
būtisku izaugsmes potenci ālu. Tomēr e–komercija patlaban veido tikai 5 % no ES kop ējā 
mazumtirdzniec ības apjoma21 un tikai 10 % no ES iedz īvotājiem ir iepirkušies tiešsaist ē citā 
dalībvalstī, turpretim 39 % iep ērkas tiešsaist ē savā dalībvalstī22. Šie rādītāji atveido digit ālās 
ekonomikas milz īgo neapg ūto potenci ālu. Pielāgojoties šai jaunajai realit ātei, attīstot 
daudzkan ālu stratēģijas, MVU tiktu pav ērts ceļš, lai izmantotu izaugsmes potenci ālu, kas 
saistīts ar tiešsaistes kan ālu. Patieš ām, MVU, kas liel ā mērā izmanto interneta tehnolo ģijas, 
attīstās un eksport ē divreiz vair āk, nekā citi uzņēmumi. Tie ar ī rada divreiz vair āk darbavietu 
23. Piemēram, 97 % no eBay  "komerci ālajiem tirgot ājiem", tostarp 94 % no vismaz ākajiem 
10 % "komerci ālo tirgotāju", pārdod preces ārpus savas valsts24. Tas liecina par to, ka, veicot 
nelielu ieguld ījumu, MVU var izmantot tiešsaistes platformu, lai sasniegtu ārvalstu tirgus un 
attīstītu iespējami būtisku pārrobežu darb ību. Šajā mainīgajā vidē Komisija cieši sekos 
tendencēm tiešsaistes un re ālajos mazumtirdzniec ības tirgos, izp ētīs to nozīmi mūsdienu 
mazumtirdzniec ībā un veidos to iesp ējamās darbības, lai pozit īvi reaģētu uz šo dinamiku. 
Šajā kontekst ā ir svarīgi pārliecināties, vai jaunajiem ties ību aktu priekšlikumiem neb ūs 
kaitējoša ietekme uz tradicion ālo mazumtirdzniec ību un e-komerciju, īpaši saist ībā ar 
pārrobežu tirdzniec ību. Tādēļ, izstrādājot jaunu ties ību aktu priekš likumu, ir vajadz īgs to 
rūpīgi pārdomāt. Komisija akt īvi izskatīs šos jaut ājumos, veicot sagatavošan ās darbus par 
visiem šādiem jauniem priekšlikumiem. 
Pasākumi  
(3) Dalībvalstīm ir j ānovērš visas atlikuš ās neatbilst ības nep ārprotamiem 
pienākumiem, ko paredz Pakalpojumu direkt īva attiec ībā uz piek ļuvi 
mazumtirdzniec ības darb ībām un to veikšanu, tost arp ekonomisko vajadz ību 
pārbaudes atcelšanu, Pakalpojumu direkt īvas 14. panta 5. punkta noz īmē. 
Komisija piem ēros nepielaid īguma politiku un vajadz ības gadījumā izmantos 
pārkāpumu izmekl ēšanas proced ūras. 
(4) Komisija: 
a) sāks darbības pārbaudi mazumtirdzniec ības nozar ē, lai izp ētītu, kā 
kompetent ās iestādes praks ē piemēro tirdzniec ības un telpu pl ānošanas 
                                                                 
20 Darba dienestu dokuments, kas pievienots pazi ņojumam par Pakalpojumu direkt īvas īstenošanu, 
DDD(2012)148 final, 2012. gada 8. j ūnijs. 
21 Avots: Eurostat, IKT izmantošana un e-komercija uz ņēmumos, 2011. gads. 
22 Avots: Eurostat, IKT izmantošana personisk ām un mājsaimniec ības vajadz ībām, 2011. gads. 
23 Ar internetu saist ītie jautājumi: interneta radik ālā ietekme uz nodarbin ātību, darba viet ām un pārticību,” 
McKinsey Global institute , 2011. gada maijs. 
24 Avots: EBay pētījums "Iesp ējas tirgotājiem iekļūt pasaules tirg ū un attīstīties", 2012. gada j ūnijs. 
 
11 
 noteikumus un pl ānus, ja potenci ālais pakalpojumu sniedz ējs vēlas izveidot 
mazu, vid ēju vai lielu mazumtirdzniec ības vietu; 
b) apmainoties ar paraugpraksi, nodrošin ās lielāku skaidr ību attiec ībā uz 
pareizu l īdzsvaru starp br īvību veikt uz ņēmējdarbību, telpu/tirdzniecisko 
plānošanu un vides un soci ālo aizsardz ību. 
 3.3  Līdzsvarotākas pārtikas un nep ārtikas B2B apg ādes ķēdes izveide  
Negodīga tirdzniec ības prakse (NTP) ir prakse un noteikumi, kas iev ērojami atš ķiras no labas 
komercdarb ības un kas ir pretrun ā godprātībai un god īgai rīcībai uzņēmumu savstarp ējās 
attiecībās (B2B). B2B mazumtirdzniec ības pārtikas un nep ārtikas apg ādes ķēde ir darījumu 
ķēde starp uz ņēmumiem vai starp uz ņēmumiem un valsts iest ādēm, kuras rezult ātā notiek 
preču piegāde, kuras adres ētas galvenok ārt plašai sabiedr ībai izmantošanai personisk ām vai 
mājsaimniec ības vajadz ībām. To veido daudzi dal ībnieki (ražot āji/pārstrādātāji/izplatītāji). 
Labi funkcion ējoša B2B p ārtikas un nep ārtikas apg ādes ķēde ir svar īga, lai sasniegtu šo 
apakšnozaru maksim ālu ekonomisko potenci ālu. Negod īga tirdzniec ības prakse parasti rodas 
situācijā, kad spēcīgākai pusei ir iev ērojama ietekme p ār vājāku pusi. 
Godīgums uzņēmumu savstarp ējos darījumos nodrošina B2B p ārtikas un nep ārtikas apg ādes 
ķēdes pareizu darb ību. Ir pieņemts, ka NTP ir negat īva ietekme uz uz ņēmumu kapacit āti, īpaši 
MVU, ieguld īt un radīt inovācijas. Kā NTP piem ēru varētu minēt prakses gad ījumus, kuros 
mazumtirgot āji nodod atpaka ļ apgādātājiem daļu no mazumtirdzniec ībā iesaistītā riska. Tas 
var attiekties uz nelieliem p ārdošanas apjomiem, p ārdošanas atlaid ēm, sezonas beigu 
inventāru, u.c. K ā vēl vienu negod īgas tirdzniec ības prakses piem ēru var min ēt gadījumu, 
kurā konkrētu daudznacion ālu apgādātāju uzlikti teritori āli piegādes ierobežojumi ne ļauj 
mazumtirgot ājiem iepirkt identiskas preces ārpus savas valsts no centr ālas tirdzniec ības 
vietas, kur t ās varētu izplatīt citām dalībvalstīm. Šādi ierobežojumi sadala tirgu un var rad īt 
ievērojamas vairumtirdzniec ības cenu atš ķirības valstu starp ā. Šo jaut ājumu risin āšana 
mazinātu šādas atšķirības un pal īdzētu mazumtirgot ājiem sniegt pat ērētājiem vienot ā tirgus 
priekšrocības. 
Lai novērstu NTP, valsts m ērogā pastāv atšķirīgas pieejas. Risinot NTP jaut ājumus, valsts 
(reglament ējoši vai pašreglament ējoši) noteikumi parasti katr ā dalībvalstī ir atšķirīgi. 
Dalībvalstīs, kurās nav konkr ētu pamatonsac ījumu par NTP, parasti pielietot ā argument ācija 
ir tāda, ka visp ārējās konkurences ties ības ir pietiekami efekt īvas, lai risin ātu šo jaut ājumu, 
vai ka ir zin āma nevēlēšanās iejaukties pušu l īgumu slēgšanas br īvībā, īpaši, ja nav p ārkāpti 
konkurences noteikumi. 
Pārtikas nozar ē Augsta l īmeņa forums p ārtikas apg ādes ķēdes darbības uzlabošanai bija 
ieinteresēto personu koncentr ēti centieni šai probl ēmai rast pašregulat īvu risinājumu. Ekspertu 
platforma par B2B l īgumu slēgšanas praksi ir izstr ādājusi pārtikas apg ādes ķēdē vertikālās 
attiecībās godīgas prakses principu kopumu, kuru parakst ījušas vienpadsmit organiz ācijas, kas 
pārstāv dažādas intereses vis ā Eiropas p ārtikas apg ādes ķēdē25, un strādā pie izpildes 
mehānisma. Neraugoties uz kop īgiem centieniem, ierosin ātie pamatnosac ījumi neguva 
pārstāvju atbalstu no visas apg ādes ķēdes un neizdev ās noteikt efekt īvus risin ājumus 
noteikumu neizpildei. Tiek turpin āts darbs, lai rastu kompro misu, izmantojot šo nozaru 
pieeju, un Komisija turpin ās uzraudz īt īpašas tendences p ārtikas apg ādes ķēdē. 
                                                                 
25 AIM, CEJA , CELCAA , CLITRAVI , Copa-Cogeca , ERRT , EuroCommerce , EuroCoop , 
FoodDrinkEurope , UEAPME un UGAL . 
 
12 
 Lai nodrošin ātu, ka var rast efekt īvus risinājumus, NTP probl ēma visā B2B apg ādes ķēdē 
būtu jārisina, ņemot vērā plašāku perspekt īvu. Tendences mazumtirdzniec ības nozar ē, īpaši 
"jauktie" form āti, nozīmē, ka NTP var rasties cit ās B2B pārtikas un nep ārtikas apg ādes ķēdes 
nozarēs. 
 3.3.1  NTP novēršana  
Kā daļu no šī rīcības plāna Komisija paral ēli pieņem zaļo grāmatu par negod īgu tirdzniec ības 
praksi B2B p ārtikas un nep ārtikas apg ādes ķēdē. zaļā grāmata paver ce ļu diskusijai par šo 
tematu, kuras rezult āti, kā plānots, būs pieejami 2013. gada v ēlā pavasarī. Pamatojoties uz 
apspriešan ās rezultātiem, Komisija 2013. gad ā apsvērs, kādai vajadz ētu būt turpmākajai 
rīcībai. 
Pasākumi  
(5) Komisija pie ņems zaļo grāmatu, izkl āstot NTP kop īgas iezīmes B2B p ārtikas un 
nepārtikas apg ādes ķēdē un sāks apspriešanos, kuras rezult āti būs pieejami 
2013. gada pavasara beig ās. Apspriešan ās rezultāti tiks ņemti vērā ietekmes 
novērtējumā, kurā izskatīs dažādas alternat īvas, kas apzin ātas, lai šo jaut ājumu 
risinātu ES mērogā. 
 3.4  Ilgtspējīgākas mazumtirdzniec ības apgādes ķēdes izveide   
ES mazumtirdzniec ības un vairumtirdzniec ības nozares vides veiktsp ējas optimiz ēšana 
(piem., samazinot ar p ārtiku saist ītos atkritumus un p ārmērīgu iesaiņojuma daudzumu un 
veicinot ilgtsp ējīgu izcelsmi) var ētu uzlabot dz īves standartus un dz īves kvalit āti ES, 
vienlaikus ietaupot resu rsus un atbalstot inovat īvus MVU, kuri veicina videi nekait īgas 
darbības. 
 3.4.1 Ilgtsp ējīgāka ražošana un pat ēriņš 
Mazumtirgot āji ir svarīgā pozīcijā, lai veicin ātu ilgtspējīga patēriņa modeļus, ne tikai ikdien ā 
sazinoties ar miljoniem Eiropas pat ērētāju, bet arī, īstenojot savas darb ības un partner ības ar 
apgādātājiem. Pētījumu rezult āti26 liecina par to, ka ir svar īgi, lai mazumtirgot āji censtos 
piedāvāt tādu produktu kl āstu, kas ir ilgtsp ējīgāki un videi nekait īgāki, tādējādi virzoties uz 
videi draudz īgākām apgādes ķēdēm27. Daži mazumtirgot āji jau ir izstr ādājuši šādas stratēģijas 
un ir sekm īgi tās īstenojuši k ā daļu no savas ikdienas uz ņēmējdarbības prakses. 
Mazumtirgot ājiem ir svar īga nozīme patērētāju inform ēšanā, lai tie var ētu veikt ilgtsp ējīgāku 
izvēli un lai nov ērstu apjukumu, ko rad ījis dažādais "zaļais" marķējums un apgalvojumi, 
veicinot skaidru un sal īdzināmu produktu vides inform āciju28 un izpratni par ES 
ekomarķējumu. 
                                                                 
26 Piem ēram, ES EMAS nozares atsauces dokuments par vides p ārvaldības paraugpraksi ( BEMP ) 
mazumtirdzniec ības nozar ē. 
27 JRC/IPTS  Izmēģinājuma atsauces dokuments par vides p ārvaldības paraugpraksi mazumtirdzniec ības 
nozarē (2011. gads), http://susproc.jrc.ec.europa.eu/activities/ emas/documents/RetailTradeSector.pdf  un 
JRC/IPTS  (Styles et al ), Produktu apg ādes ķēžu ietekmes uz vidi uzlabošana. P ārskats par Eiropas 
mazumtirgot āju veiktsp ēju, resursiem, uzglab āšanu un otrreiz ēju pārstrādi 65 (2012) 57.-78. lpp., un 
Produktu apg ādes ķēžu ietekmes uz vidi uzlabošana. Ierosin ātie paraugprakses pa ņēmieni, kvantitat īvie 
rādītāji un izcil ības kritēriji mazumtirgot ājiem, Vides p ārvaldības žurnāls 110 (2012) 135-150. 
28  Kā paziņots Vienot ā tirgus akt ā, Komisija 2013. gad ā pieņems paziņojumu par nekait īgu produktu 
vienoto tirgu, tostarp saska ņotus kritērijus un metodes vides inform ācijai noteikt ām produktu 
kategorijām. 
 
13 
 Vēl viens svar īgs jautājums ir ener ģijas ietaup ījumi. Pārtikas mazumtirgot ājiem ir jo īpaši 
lielas izredzes uzlabot savu energoefektivit āti. Vissvar īgākie pasākumi attiektos uz pre ču 
vitrīnām un sald ēšanas karstuma atkritumu atg ūšanu, lai tos izmantot u telpu apkurei, k ā arī 
dabisko sald ētāju izmantošanu29. 
 3.4.2  Pārtikas atkritumu apjoma samazin āšana  
Ir svarīgi veidot izpratni un pal īdzēt patērētājiem mazin āt pārtikas atkritumus, lai pan āktu to, 
ka patērētāji izdara ilgtsp ējīgas izvēles. Šādi atkritumi rodas galvenok ārt no: i) apg ādes ķēdes 
neefektivit ātes, ii) kr ājumu pārvaldības neefektivit ātes, iii) tirdzniec ības strat ēģijām un 
iv) tirdzniec ības standartiem (produkta noraid īšana iepakojuma d ēļ, kur netiek ietekm ēta ne 
pārtikas kvalit āte, ne drošums). Lai atrisin ātu šo steidzamo jaut ājumu, Komisija nov ērtē, kā 
vislabāk ierobežot p ārtikas atkritumus p ārtikas apg ādes ķēdē, lai sasniegtu Ce ļvedī par resursu 
efektīvu izmantošanu noteikto m ērķi līdz 2020. gadam par 50 % samazin āt atkritumos 
izmestās pārtikas daudzumu. 
Mazumtirgot āju starpnieku loma ir b ūtiska pārtikas atkritumu samazin āšanā. 
Mazumtirdzniec ības nozares forums30 ir daudzu ieinteres ēto personu platforma, kas izveidota, 
lai apmain ītos ar paraugpraksi par ilgtsp ējību ES mazumtirdzniec ības nozar ē un noteiktu 
iespējas un šķēršļus, kas var veicin āt vai kavēt ilgtspējīga patēriņa un ražošanas sasniegšanu. 
To izveidoja saska ņā ar Ilgtspējīga patēriņa un ražošanas un ilgtsp ējīgas rūpniecības politikas 
rīcības plānu31, un tas jau risina galvenos vides jaut ājumus, tostarp p ārtikas atkritumu 
problēmu, izmantojot br īvprātīgo iesaisti32. 
 
Pasākumi  
(6) Izmantojot esoš ās ES platformas, Komisija atbalst īs mazumtirgot ājus, lai īstenotu 
darbības nolūkā samazināt pārtikas atkritumus, neapdraudot p ārtikas nekait īgumu 
(izpratnes veicin āšana, komunik ācija, atkārtotas sadales atvieglošana uz p ārtikas 
bankām, u.c.), piem ēram, izmantojot Mazumtirgot āju vienošanos par atkritumiem, 
un strādās, lai sagatavotu ilgtermi ņa politiku p ārtikas atkritumu jom ā, tostarp 
paziņojumu par ilgtsp ējīgu pārtiku, kas j āpieņem 2013. gad ā. 
(7) Dialogā ar ieinteres ētajām person ām Komisija noteiks paraugpraksi, lai apg ādes 
ķēdes padar ītu videi nekait īgākas un ilgtsp ējīgākas un samazin ātu energopat ēriņu 
mazumtirdzniec ības viet ās. Komisija esošo forumu ietvaros rosin ās 
mazumtirgot ājus  piemērot šo paraugpraksi.  
                                                                 
29 Skat īt JRC/IPTS  Izmēģinājuma atsauces dokumentu par vides p ārvaldības paraugpraksi 
mazumtirdzniec ības nozar ē, paņēmienu aprakstu, lai izp ētītu mazumtirdzniec ības nozares 
energotaup ības būtisko potenci ālu. 
30 http://ec.europa.eu/environment/industry/retail/index_en.htm .  
31 Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai 
un Reģionu Komitejai par ilgtsp ējīga patēriņa un ražošanas un ilgtsp ējīgas rūpniecības politikas r īcības 
plānu, COM(2008) 397 final, 2008. gada 16. j ūlijs. 
32  Mazumtirgot āju vienošanos par atkritumiem 
(http://ec.europa.eu/environment/industry/reta il/event_2012/pdf/retail-agreement-on-waste.pdf ) 
parakstīja 19 mazumtirdzniec ības uzņēmumi un asoci ācijas 2012. gada oktobr ī ikgadējā 
Mazumtirdzniec ības forum ā, kuras ap ņēmās līdz 2014. gada vidum īstenot vismaz divas inform ēšanas 
iniciatīvas par atkritumu samazin āšanu. 
 
14 
  3.5  Novatorisk āku risinājumu izstr āde 
Inovācija ir viens no svar īgākajiem faktoriem ekonomikas izaugsmes nodrošin āšanā. 
Mazumtirgot āji ir inovācijas galvenie virz ītāji. Tie cieši seko pat ērētāju vajadzībām, kuras tie 
arī palīdz veidot, un nodod šo inform āciju apgādātājiem. Viņi rīkojas kā "inovāciju vairot āji", 
kas ātri pieņem un izmanto jaunas tehnolo ģijas visā apgādes ķēdē. Mazumtirgot āji ir agrīni 
jaunu tehnolo ģiju pieņēmēji, iedzīvinot inov ācijas un pievienoto v ērtību visā 
mazumtirdzniec ības ķēdē. Piemēram, loģistikas nozar ē inteliģentu mazumtirgot āju noliktavas 
ļauj smagās kravas p ārvietot bez piep ūles un ātrāk, nekā to var paveikt manu āli, un līdz ar to 
efektīvāk, samazinot darba negad ījumu risku, vienlaikus palielinot produktivit āti. Daži 
mazumtirgot āji ir arī izstrādājuši īpašas iek ārtas, kas ļauj paņemt un pieg ādāt tiešsaist ē 
pasūtītās preces, veicinot ilgtsp ējīgāku apgādes ķēdi. 
Tomēr daudzi ES mazumtirgot āji nav sevi pietiekami ātri atjaunin ājuši, lai piln ībā izmantotu 
jaunu tehnolo ģiju potenci ālu. Tas ir noticis da ļēji saistībā ar mazumtirdzniec ības pakalpojumu 
īpašajām iezīmēm (piemēram, viegli p ārņemami, vienm ēr vērsti uz pat ērētāju, bieži nav 
saistīti ar tehnolo ģijām un ir orient ēti uz klientu). Tom ēr starptautisk ā kontekstā redzams, ka 
lielākā daļa ASV uz ņēmumu ir veikuši lielus ieguld ījumus mazumtirdzniec ības inovācijās. 
Līd z  a r  t o  b ūtu jāievieš piem ēroti meh ānismi, lai uzlabotu mazumtirgot āju iesaisti 
pamatiniciat īvā "Inovācijas savien ība", kas nodrošina visaptverošu inov āciju stratēģiju, sākot 
no pētniecības, beidzot ar mazumtirdzniec ību33. Būtu jāizpēta inovat īvi tehnolo ģiju 
risinājumi, lai nov ērstu tirgu sadrumstalot ību, kā pamatā ir atšķirīgās regulējošās sistēmas 
dalībvalstīs, un lai main ītu apgrūtinošus un d ārgus oblig ātos noteikumus. Ātrāk integrējot 
pētījumu rezult ātus un idejas tirg ū un labāk iesaistot mazumtirgot ājus šajā procesā, varētu arī 
paaugstin āt produktivit ātes līmeņus mazumtirdzniec ības nozar ē. 
Līdzvērtīgu konkurences apst ākļu panākšana dal ībniekiem inov ācijas jom ā varētu palīdzēt 
veicināt ciešāku vienot ā tirgus integr āciju, vienlaikus veicinot paraugpraksi, ko pied āvā 
novatoriskie MVU. Vairumam MVU ir liels potenci āls attiecībā uz inovācijām, neatkar īgi no 
tā, vai tie ir jauni augsto tehnolo ģiju uzņēmumi vai tradicion āli amatniec ības uzņēmumi, vai 
tie darbojas viet ējos tirgos, vai tiem ir klienti vis ā pasaulē. Vairāk nekā ceturtā daļa (27 %) no 
MVU, kas īsteno inov ācijas darb ības ES, ieviesa jaunus vai uzlabotus produktus tirg ū 
2008. gad ā34. 
Mazumtirdzniec ības nozar ē MVU ir ļoti svarīga loma, lai nodrošin ātu produktu un 
pakalpojumu pieejam ību (telpa, laiks un produktu kl āsts) patērētājiem. Tā kā 
mazumtirdzniec ība ir uz pat ērētājiem orient ēta nozare, MVU padzi ļinātas tirgus zin āšanas ļauj 
tiem ātri noteikt, kur jaun ās tehnolo ģijas var pal īdzēt apmierin āt patērētāju piepras ījumu. 
Turklāt organizatorisk ā elastīguma dēļ MVU ir sp ējīgi viegli izstr ādāt jaunus produktus un 
pakalpojumus vai main īt esošos, lai tie lab āk atbilstu pat ērētāju vajadzībām. 
 3.5.1  Produktu mar ķēšana   
Atšķirīgas oblig ātās marķēšanas pras ības var kav ēt uzņēmumus br īvi veikt iepirkumus vis ā 
ES, mekl ējot labāku cenu. Sp ēkā esošais ES regulat īvais režīms par p ārtikas produktu 
                                                                 
33 Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai 
un Reģionu Komitejai "Strat ēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciat īva — „Inov ācijas Savien ība””, 
COM(2010) 546, gal īgā redakcija, 2010. gada 6. oktobris. 
34 Inov ācijas savien ības konkur ētspējas ziņojums (2011. gads); http://ec.europa.eu/research/innovation-
union/index_en.cfm?section=competitiveness-report&year=2011 .  
 
15 
 marķēšanu35 saskaņo obligāto inform āciju par p ārtiku. Tom ēr tas arī ļauj ieviest papildu 
obligātās marķēšanas pras ības valsts m ērogā, pamatojoties uz konkr ētiem īpašiem iemesliem. 
Līdz ar to, lai ar ī dalībvalstīs piemērotie noteikumi ir l īdzīgi, dažos gad ījumos produkta 
tirdzniecībai ir vajadz īgs atbilst ības novērtējums katr ā valstī. No tā izrietošā juridiskā 
sarežģītība var kav ēt pārrobežu tirdzniec ību un apgr ūtināt apjomīgu ietaup ījumu rad īto 
priekšrocību izmantošanu. 
Lielāka pārredzamība šajā jomā nāktu par labu vis ām ieinteres ētajām person ām. Tiks s ākta 
izmēģinājuma datu b āzes priekšizp ēte, kurā apvienotas ES un valstu mar ķēšanas pras ības 
pārtikas nozar ē, lai inform āciju par mar ķēšanas noteikumiem padar ītu pieejamu visiem. Var 
izpētīt inovatīvus tehnolo ģiskus risin ājumus (piem ēram, izmantojot sv ītru kodu las ītājus 
veikalos, lai sniegtu nepieciešamo inform āciju tradicion ālo marķējumu viet ā), kas varētu radīt 
rentablus un uz pat ērētājiem vērstus risin ājumus. 
 3.5.2  Elektroniskie maks ājumi 
Saskaņā ar neseno p ētījumu, ko public ējusi Eiropas Centr ālā banka36, izmaksas, ko 
sabiedrībai rada mazumtirdzniec ības maks ājumu pakalpojumu nodrošin āšana, ir apjom īgas. 
Vidēji tās sasniedz 1 % no IKP jeb aptuveni 130 miljardus euro 2009. gad ā. Aptuveni pusi no 
šīm sociālajām izmaks ām sedz bankas un maks ājumu infrastrukt ūras, turpretim 46 % sedz 
mazumtirgot āji. Sociālajās izmaks ās neietilpst maksas, kas samaks ātas visiem tirgus 
dalībniekiem maks ājumu pakalpojumu dar ījumu ķēdē. Ja šādas maksas ir ietvertas, 
maksājumu kop īgās izmaksas mazumtirgot ājiem ir v ēl augstākas, nek ā bankām un 
infrastrukt ūrām. Līdz ar to maks ājumi veido svar īgu daļu ES tirgot āju uzņēmējdarbības 
izmaksās. 
Elektroniskie maks ājumi šaj ā jomā piedāvā nozīmīgas iesp ējas. Mazumtirdzniec ības 
maksājumu tirgus ir dinamisks, un taj ā ir notikusi att īstība, parādoties e-komercijai. Lai ar ī 
mazumtirdzniec ības maks ājumos joproj ām domin ē bankas un karšu sh ēmas, ir par ādījušās 
citas maks ājumu metodes, piem ēram, uz karti nebalst īti interneta un mobilie maks ājumi, ko 
veicina aizvien liel āka viedtālruņu izmantošana, un tas liecina par sp ēcīgu turpm āku 
izaugsmes potenci ālu37. 
Komisijas Za ļā grāmata par karšu, interneta un mobilajiem maks ājumiem38 cenšas veicin āt 
integrētu Eiropas tirgu šaj ās jomās par labu pat ērētājiem un tirgot ājiem. No cieš ākas 
integrācijas gūtās priekšroc ības ietver: 
− lielāku konkurenci starp maks ājumu pakalpojumu sniedz ējiem un l īdzvērtīgus 
konkurences apst ākļus starp v ēsturiskajiem operatoriem un jaunajiem tirgus 
dalībniekiem; 
− lielāku izvēli un pārredzamību attiecībā uz maksājumu pakalpojumiem pat ērētājiem un 
tirgotājiem; 
                                                                 
35 Direkt īva 2000/13/EK saska ņo vispārējos noteikumus par p ārtikas produktu mar ķēšanu, direkt īvu ir 
paredzēts aizstāt ar Regulu 1169/2011 no 2014. gada 13. decembra. 
36 "Soci ālās un priv ātās mazumtirdzniec ības maks ājumu instrumentu izmaksas: Eiropas perspekt īva", 
Occasional Paper Series , ECB, Nr. 137, Frankfurte, 2012. gada septembris. 
37 Darba grupas zi ņojums par inov ācijām mazumtirdzniec ības maksājumos, Starptautisko nor ēķinu banka, 
2012. gada maijs. 
38 Za ļā grāmata "Ceļā uz karšu, interneta un mobilo maks ājumu integr ētu Eiropas tirgu", COM(2011) 941, 
2011. gada 11. janv āris. 
 
16 
 − vairāk inovāciju maks ājumu pakalpojumos un liel āku drošību, atbalstot e-komercijas 
attīstību. 
Zaļā grāmata un no t ās izrietoš ās apspriedes ar ieinteres ētajām person ām noteica vair ākus 
iespējamos šķēršļus tirgus integr ācijai karšu, internet a un mobilajiem maks ājumiem. Min ētie 
šķēršļi ir šādi. 
− Ierobežota tirgus piek ļuve jauniem maks ājumu pakalpojumu sniedz ējiem, kas str ādā ar 
kartēm vai bez t ām; (piem ēram, treš ās puses pakalpojumu sniedz ējiem piek ļuve 
informācijai par maks ājumu kontiem vai piek ļuve tīrvērtes un nor ēķinu sistēmām 
jaunajiem maks ājumu pakalpojumu sniedz ējiem). 
− Ļoti atšķirīgas un, iesp ējams, pārmērīgas daudzpus ējas starpbanku komisijas maksas 
(dalībvalstu starp ā) karšu maks ājumiem; š ādas maksas veido lielu da ļu no maks ām, ko 
pakalpojumu pirc ēji iekasē no tirgotājiem par karšu maks ājumu pieņemšanu. 
− Šķēršļi, kas attur tirgot ājus no pārrobežu vai centraliz ētu karšu maks ājumu iegādes. 
− Standartiz ācijas un sadarbsp ējas trūkumi karšu, interneta un mobilo maks ājumu jom ā un 
no tā izrietošie š ķēršļi tirgotājiem ieguld īt vajadzīgajā infrastrukt ūrā, piemēram, 
maksājumu termin āļos. 
Dažus no pas ākumiem, ar ko risina š īs problēmas, varētu ieviest, p ārskatot Maks ājumu 
pakalpojumu direkt īvu39 un ieviešot uzlabotu p ārvaldības modeli mazumtirdzniec ības 
maksājumiem ES. Komisija ir ar ī paziņojusi par ties ību akta priekšlikumu par daudzpus ējām 
starpbanku komisijas maks ām paziņojumā par II vienot ā tirgus aktu 40. 
 
Pasākumi  
(8) Komisija s āks mazumtirdzniec ības inov ācijas iniciat īvu 2013. gad ā, ar ko 
Komisija, izmantojot augsta l īmeņa ekspertu pal īdzību, izpētīs, kā nodrošin āt to, 
lai mazumtirdzniec ības nozare var ētu veicināt un gūt priekšroc ības no inovat īviem 
produktiem, pakalpo jumiem un tehnolo ģijām. Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, 
Komisija izstr ādās konkrētas darb ības, tās vēršot uz mazumtirdzniec ības 
konkurētspējas paaugstin āšanu, piem ēram, pētījumu rezult ātus ātrāk pielietojot 
tirgū, integrējot e-komerciju un re ālo dzīvi, jaunus pat ērētāju informēšanas veidus 
par produktiem un inov ācijai labv ēlīgu noteikumu un standartu izstr ādi, u.c.  
(9) Komisija izp ētīs iespēju izveidot īpašu datub āzi, lai tajā ietvertu visus ES un valsts 
noteikumus par p ārtikas mar ķēšanu un nodrošin ātu vienkāršu veidu, k ā katram 
produktam noteikt mar ķēšanas pras ības. 
(10) Komisija veiks pas ākumus, lai nodrošin ātu karšu, interneta un mobilo maks ājumu 
labāku integrāciju tirgū: 
a) pārskatot Maks ājumu pakalpojumu direkt īvu; 
                                                                 
39 Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direkt īva 2007/64/EK par maks ājumu 
pakalpojumiem iekš ējā tirgū, ar ko groza Direkt īvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK 
un atceļ Direktīvu 97/5/EK (OV, Nr. L 319, 2007. gada 5. decembris, 1. lpp.). 
40 Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai 
un Reģionu Komitejai "II vienot ā tirgus akts –  Kop ā jaunai izaugsmei", COM(2012) 573 final, 
2012. gada 3. oktobris. 
 
17 
 b)  uzlabojot mazumtirdzniec ības maks ājumu pakalpojumu p ārvaldības 
modeli; k ā arī  
c) izstrādājot tiesību aktu priekšlikumu par daudzpus ējām starpbanku 
komisijas maks ām attiecībā uz maksājumu kart ēm. 
 3.6  Labākas darba vides izveide  
Darba tirgus vienm ērība ir īpaši svarīga, lai mazumtirdzniec ības nozare var ētu nodrošin āt 
piekļuvi darbam jauniem, nekvalific ētiem un/vai sezon āliem darbiniekiem (32 % no visiem 
mazumtirdzniec ībā nodarbin ātajiem ir nekvalific ēti vai da ļēji kvalific ēti salīdzinājumā ar 
vidēji 27 % no darbasp ēka kopum ā). Mazumtirdzniec ības nozare bieži ir s ākumpunkts tiem, 
kas ienāk vai atkārtoti ienāk darba tirg ū (15 % no visiem str ādājošajiem mazumtirdzniec ības 
nozarē ir jaunāki par 24 gadiem sal īdzinājumā ar vidējo rādītāju, kas ir 9 %; 30 % no 
mazumtirdzniec ības jomas darba ņēmējiem strādā nepilnu laiku sal īdzinājumā ar vidējo 
rādītāju, kas ir 20 %)41. 
Ņemot vērā ievērojamo darbasp ēku, kas nodarbin āts mazumtirdzniec ības nozar ē, nozarei 
vajadzētu pilnībā gūt labumu no lab ākas strādnieku mobilit ātes, lai prasmes var ētu ieguldīt 
tur, kur t ās ir visvair āk vajadzīgas. Tas ir svar īgi, lai palielin ātu nozares ieguld ījumu ES 
izaugsmē. Ierosinātie pasākumi pal īdzēs labāk izmantot pieejam ās prasmes, īpaši MVU, 
ņemot vērā šajā nozarē strādājošo lielo īpatsvaru. 
 3.6.1 Prasmju un vajadz ību neatbilst ība 
Esošās neatbilst ības starp darbasp ēka prasm ēm un mazumtirdzniec ības nozares vajadz ībām 
rada būtiskas probl ēmas optim ālai nozares darb ībai. Lai risin ātu šo probl ēmu, esošajam un 
nākotnes darbasp ēkam ir jāpiemīt pareizajam prasmju kopumam, kam b ūs nepieciešama 
precīza ex-ante  prasmju vajadz ību analīze. Prasmju vajadz ību un neatbilst ību noteikšana ir 
īpaši svar īga, lai uzlabotu nodarbin ātību attiecībā uz jauniešiem, kas ien āk darba tirg ū, 
ilgtermiņa bezdarbniekiem, vec āka gadag ājuma strādniekiem, imigrantiem un inval īdiem. 
Turklāt notiekoš ā inovācija un l īdz ar to pieaugošais automatiz ācijas līmenis 
mazumtirdzniec ības nozar ē pieprasītu strādniekiem bieži atjaunin āt savu prasmju kopumu, lai 
pielāgotos daž ādiem darbiem un uzdevumiem.  
Lai sasniegtu abus iepriekšmin ētos mērķus, nepietiks tikai ar publisko ieguld ījumu. Atbild ībai 
par ieguld ījumiem prasm ēs būs jābūt kopīgai, un mazumtirdzniec ības nozarei ir j āieņem 
svarīga loma l īdzās valdībām, privātpersonām un izgl ītības nozarei. Pat pašreiz ējā situācijā, 
kad uzman ība tiek velt īta budžeta izdevumu kontrolei, neb ūtu jāizvēlas ieguld ījumu 
samazināšana izglītībā un mācībās. Tieši otr ādi, būtisks un strat ēģisks ieguld ījums prasm ēs un 
attīstībā ne tikai nodrošin ās labāko cenas un v ērtības attiec ību, bet ar ī palīdzēs izmantot 
iedzīvotāju potenci āla priekšroc ības. Kā uzsvērts paziņojumā "Izglītības pārvērtēšana"42, 
nolūkā nodrošin āt pienācīgu un piem ērotu prasm īgu darbasp ēku būs jādaudzkāršo centieni 
moderniz ēt izglītību un mācību sistēmas. Mazumtirdzniec ības nozares uz ņēmumiem b ūtu 
jābūt nozīmīgai lomai jaunu prasmju veidošan ā, mācību un arodprakses att īstībā, kā arī ciešā 
sadarbībā ar izglītības sistēmām, lai noteiktu jomas, kur ām veltīt uzmanību, piem ēram, 
                                                                 
41 Tirdzniec ības struktur ālās iezīmes un to ietekme uz cen ām eurozon ā, ECB, Occasional Paper  Nr. 128, 
2011. gada septembris. 
42  Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai 
un Reģionu Komitejai "Izgl ītības pārvērtēšana –  ieguldījums prasm ēs labāku sociālekonomisko 
rezultātu sasniegšanai", COM (2012) 669 final, 2012. gada 20. novembris. 
 
18 
 paaugstinot prasmes vides jom ā darba ņēmēju starpā vai veidojot lab ākas attiec ības ar 
piegādātājiem. Ab ām pusēm var b ūt lietderīga skolu un uz ņēmējdarbības partner ību 
veicināšana, tostarp divk āršu mācību sistēmu ieviešana m ācekļiem, ko atbalsta Eiropas 
Mācekļu apvienība43, kā arī dažādas prakses un stipendiju ieviešana: l īd z  a r  t o  u z ņēmumi 
mazumtirdzniec ības nozar ē var nodrošin āt, ka tiem ir piek ļuve labi apm ācītam darbasp ēkam 
ar piepras ītajām prasm ēm, turpretim skolas var piesaist īt vairāk studentu, ja to m ācību 
programma pied āvā diplomu, kam ir liel āka vērtība darba tirg ū. Turklāt ES mērogā nesen ir 
izstrādāti un pārbaudīti nozarei paredz ēti instrumenti, lai atbalst ītu spēcīgāku un struktur ētāku 
partnerību starp prasmju nodrošin ātājiem un uz ņēmējiem. Viena no t ām, Nozaru prasmju 
apvienība44, kas ierosin āta saskaņā ar programmu "Erasmus visiem"45, varētu būt īpaši 
piemērota, lai risin ātu mazumtirdzniec ības nozares konkr ētās vajadzības. Atjaunošanas 
projekti ir labi piem ēri tam, k ā mazumtirgot āji var strādāt kopā ar vietējām iestādēm, lai 
risinātu ilgtermi ņa bezdarba probl ēmu. 
Prasmju neatbilst ība ievērojami atš ķiras pa nozar ēm un visā ES, kā arī atšķiras pēc ilguma. 
Lai samazin ātu prasmju tr ūkumu, ar ko saskaras uz ņēmumi un darba mekl ētāji, visām 
ieinteresētajām person ām, tostarp uz ņēmumiem un soci ālajiem partneriem 
mazumtirdzniec ības nozar ē, būtu jāiesaistās kvalitat īvu un kvantitat īvu prasmju vajadz ību 
noteikšan ā īstermiņā, vidējā termiņā un ilgtermi ņā.  
Plānots, ka Eiropas Nozaru kvalifik ācijas padomes izveide 2012. gad ā tirdzniec ības nozarei, 
ietverot mazumtirdzniec ību un vairumtirdzniec ību, būs svarīga, lai veidotu nozares prasmes 
kopā ar valsts prasmju padom ēm šajā nozarē. Iestrādājot šo prasmju padomju darbu nesen 
izveidotaj ā ES prasmju panor āmā46, tas palīdzēs iepriekš noteikt un nov ērst neatbilst ības un 
trūkumus, sniedzot ieinteres ētajām person ām inform āciju par prasmju vajadz ību un 
nodarbinātības attīstību. Lab āka plānošana ļaus dalībvalstu uz ņēmumiem, k ā arī 
privātpersonām, izdarīt pārdomātas izvēles un ieguld ījumus. 
 3.6.2  Ēnu ekonomika  
Nedeklarēts darbs ir svar īgs jautājums mazumtirdzniec ības nozar ē. Uz darbiniekiem ēnu 
ekonomik ā47 neattiecas esoš ā veselības apdrošin āšana un soci ālie pabalsti. Š ādiem 
darbiniekiem tas noz īmē augstus soci ālos riskus, zemus ien ākumus un zemu soci ālo 
aizsardzību. Turkl āt ēnu ekonomika rada zaud ējumus budžeta ie ņēmumos, samazinot 
samaksātos nodok ļus un soci ālās apdrošin āšanas iemaksas. T ādējādi tas rada liel āku nodok ļu 
slogu legālajam darbasp ēkam un ietekm ē dalībvalstu konkur ētspēju. 
Komisija iesaist īs visas ieinteres ētās puses dialog ā, lai novērtētu ēnu ekonomikas ietekmi uz 
darba apst ākļiem un noteiktu, k ā izstrādāt ES pieeju, lai to apkarotu48. 
                                                                 
43  Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai 
un Reģionu Komitejai "Jauniešu p āreja uz nodarbin ātību", COM(2012) 727 final, 2012. gada 
5. decembris. 
44  http://ec.europa.eu/education/news/20120425_en.htm. 
45  Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai 
un Reģionu Komitejai "ERASMUS VISIEM",  ES programma izgl ītības, apmācības, jaunatnes un sporta 
jomā", COM (2011) 787 gal īgā redakcija, 2011. gada 23. novembris. 
46  http://euskillspanorama.ec.europa.eu/ 
47 Darb ības un ien ākumi, kas piln ībā vai daļēji neietilpst vald ības reglament ācijā un nodok ļu sistēmā. 
48 Īpaši Komisijas 2013. gada darba programm ā minēta "Eiropas platformas nedeklar ēta darba 
apkarošanai" izveide. Š īs platformas m ērķis ir īstenot konsekvent āku pieeju attiec ībā uz visām 
būtiskākajām jomām, kuras ietekm ē nedeklar ēta nodarbin ātība, un atbalst īt efektīvāku cīņu pret 
nedeklarētu nodarbin ātību, sadarbojoties, apmainoties ar paraugpraksi un nosakot kop īgus principus. Š ī 
 
 
19 
 Komisijas dienesti kop īgi strādās, lai nodrošin ātu, ka mazumtirdzniec ības nozares īpatnības 
tiek ņemtas vērā, īstenojot visus pas ākumus, kas izstr ādāti ēnu ekonomikas apkarošanai.  
Pasākumi  
(11) Komisija stiprin ās sadarbību ar soci ālajiem partneriem, lai rad ītu apstākļus, kas 
sniedz iesp ēju saskaņot prasmes ar tirgus vajadz ībām mazumtirdzniec ības nozar ē, 
īpaši, nosakot un paredzot piepras ījumu pēc prasmēm, izmantojot ES Nozaru 
kvalifikācijas padomi un uzlabojot mazumtirgot āju mācību un pārkvalificēšanās 
politiku.  
 3.7  Starptautisk ā dimensija  
Starptautiskie tirdzniec ības šķēršļi mazumtirdzniec ībā (uzņēmuma izveidei un citiem apg āžu 
veidiem, piem ēram, ierobežojumiem attiec ībā uz franš īzēm un e-komerciju) veido b ūtisku 
šķērsli izaugsmei un darbavietu izveidei. Patlaban ES 36 miljoni darbavietu tieš ā vai netieš ā 
veidā ir atkarīgas no tirdzniec ības. Trešo valstu tirgu nov ērtēšana paver svar īgus kanālus 
Eiropas tirgus dal ībniekiem, īpaši MVU, ļaujot tiem izmantot min ēto tirgu izaugsmi. 
Mazumtirgot āju piekļuvei trešo valstu tirgiem ir b ūtisks izaugsmi veicinošs potenci āls ES 
ekonomikai. Eiropas mazumtirgot ājiem var b ūt svarīga nozīme kā eksporta virz ītājspēkam, 
piegādājot ES ražotos produktus treš ām valstīm, paverot ce ļu MVU piek ļuvei tirgiem ārpus 
ES. Līdz ar to ir ierosin āts ciešā dialogā ar mazumtirdzniec ības nozari izstr ādāt ES stratēģiju, 
lai paplašin ātu starptautisko tirdzniec ību un risin ātu esošos š ķēršļus, īpaši šādos veidos. 
− Labāk apkopojot inform āciju par trešo valstu tirdzniec ības šķēršļiem 
mazumtirdzniec ībā, lai palīdzētu attiecīgajiem Komisijas dienestiem uzraudz īt esošo 
brīvās tirdzniec ības nolīgumu īstenošanu un sagatavoties turpm ākām sarunām, kā arī 
− uzlabot MVU pal īdzības dienestu49, kā arī eksporta pal īdzības dienestu un tirgu 
piekļuves datub āzes, lai paplašin ātu to attiec īgās darbības jomas, ietverot pakalpojumus.  
 4. SECIN ĀJUMS:  NEPĀRTRAUKTS  DIALOGS  AR 
MAZUMTIRDZNIEC ĪBAS  NOZARI 
Ņemot vērā izaugsmes un nodarbin ātības potenci ālu, ko mazumtirdzniec ības pakalpojumi var 
sniegt ES ekonomikai kopum ā, ir jāizstrādā visaptveroša un holistiska strat ēģija, vēršot 
uzmanību uz šķēršļiem, kas patlaban kav ē to pilnīgu īstenošanu. 
Radot piek ļuvi konkur ētspējīgākiem un ilgtsp ējīgākiem mazumtirdzniec ības pakalpojumiem, 
sniedzot iesp ējas patērētājiem tikt lab āk informētiem, izdarot izv ēli, par produktiem, ko vi ņi 
vēlas iegādāties, attīstot līdzsvarotāku mazumtirdzniec ības ķēdi, atbalstot inovat īvus 
risinājumus, ātrāk nododot p ētījumu rezult ātus tirgum un radot lab ākus darba apst ākļus 
mazumtirdzniec ībā – tas viss veicin ās šā mērķa sasniegšanu. 
                                                                                                                                                                                                        
iniciatīva tika pausta Komisijas pazi ņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un 
sociālo lietu komitejai un Re ģionu Komitejai "Virzoties uz ekonomikas atlabšanu ar daudz ām jaunām 
darba viet ām" (pazīstams arī kā "Pasākumu kopums nodarbin ātības jomā"), COM (2012) 173 final, 
2012. gada 18. apr īlis. 
 
49 Īpašs meh ānisms, ar ko str ādā Komisija, lai risin ātu tirgotāju bažas un jaut ājumus, uzlabojot t ās 
mērķtiecīgo pieeju MVU. 
 
20 
 Šajā rīcības plānā izklāstītie 11 pas ākumi50 būtu jāīsteno līdz 2014. gadam, lai izveidotu 
vienoto tirgu mazumtirdzniec ības nozar ē. Ir svar īgi, lai šis r īcības plāns tiktu īstenots 
vienlaikus ar cit ām iniciat īvām, īpaši tām, kas attiecas uz Pakalpojumu direkt īvas, E-
komercijas r īcības plāna un sākto iniciat īvu maksājumu jom ā pilnīgu īstenošanu. 
Komisija uzraudz īs šā rīcības plāna īstenošanu un zi ņos par progresu, sagatavojot zi ņojumu 
2015. gad ā. Šo uzraudz ību veiks, pamatojoties uz esošaj ām apspried ēm ES iest ādēs, ar 
dalībvalstīm un ar mazumtirdzniec ības nozares p ārstāvjiem, kā arī citām attiecīgajām 
ieinteresētajām person ām, izmantojot Grupu par mazumtirdzniec ības konkur ētspējas 
jautājumiem. 
                                                                 
50 Visi Komisijas ierosin ātie pasākumi, kas j āuzsāk, šajā dokument ā ir konsekventi un sader īgi ar 
pašreizējo daudzgadu finanšu sh ēmu (2007.–2013.) un ar priekšlikumu par jauno daudzgadu finanšu 
shēmu (2014.–2020.).