Eiropas Parlamenta rezolūcija par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu: "Naiades", integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportam (2006/2085(INI))



Oficiālais Vēstnesis 313 E , 20/12/2006 Lpp. 0443 - 0446



P6_TA(2006)0461 Iekšējo ūdensceļu transports Eiropas Parlamenta rezolūcija par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu: "Naiades", integrēta Eiropas rīcības programma iekšējo ūdensceļu transportam (2006/2085(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas ziņojumu par iekšējo ūdensceļu transporta veicināšanu: "Naiades" (COM(2006)0006), - ņemot vērā Padomes 1999. gada 29. marta Regulu (EK) Nr. 718/1999 par Kopienas flotes jaudas politiku iekšējo ūdensceļu pārvadājumu veicināšanai [1], - ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu "Eiropas Transporta politika 2010. gadam: laiks izlemt" (COM(2001)0370), - ņemot vērā secinājumus, kas izdarīti augsta līmeņa sanāksmē par iekšzemes navigāciju, kas notika Vīnē 2006. gada 13.— 15. februārī, - ņemot vērā Lisabonas programmu par nodarbinātību un attīstību, - ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, - ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A6-0299/2006), A. tā kā ir paredzams transporta plūsmas pieaugums, un iekšējo ūdensceļu noslogojumā joprojām ir neizmantotas iespējas un šajā jomā var panākt konkurētspējīgus transporta risinājumus, izmantojot dažādu veidu transporta savienojumus; B. tā kā Eiropā jāizvirza vērienīgāki mērķi, lai pilnībā apgūtu neizmantotās iekšzemes ūdensceļu iespējas un iekšzemes navigācijas tirgus potenciālu, gan kā patstāvīgas nozares, gan arī kā daļas no dažāda veida transporta ķēdēm Eiropas transporta tīklā, ar valstu un privāto pušu piedalīšanos un Kopienas līmenī, un lai uzlabotu iespējas palielināt iekšzemes ūdensceļu transporta apjomu ar salīdzinoši zemām infrastruktūras izmaksām; C. tā kā būtiski svarīga ir cieša sadarbība starp Komisiju, upju komisijām, dalībvalstīm un visām ieinteresētajām privātā sektora pusēm, lai paaugstinātu konkurētspēju un attīstītu ūdensceļu transporta nozari, "Naiades" rīcības programma 1. atzīst, ka Eiropas transporta sistēmā aizvien biežāk novērojamas jaudas problēmas, kā rezultātā rodas sastrēgumi un kavējumi, un ka, izmantojot iekšējo ūdensceļu transportu, var samazināt sastrēgumu skaitu, uzlabot kravu pārvadājumu drošību, energoefektivitāti un aizsargāt vidi; 2. tādēļ atbalsta Komisijas iniciatīvu izveidot integrētu Eiropas rīcības programmu iekšējo ūdensceļu transportam "Naiades" (Navigācijas un iekšējo ūdensceļu darbība un attīstība Eiropā); 3. aicina dalībvalstis turpināt valstu politiku attīstīšanu iekšējo ūdensceļu transporta attīstības veicināšanai, ņemot vērā Eiropas rīcības programmu, un mudināt reģionālās, vietējās, kā arī ostu iestādes uz tādu pašu rīcību; Tirgi 4. uzsver, ka jāapvieno pašreizējie tirgi, jo īpaši, uzlabojot un labāk integrējot infrastruktūru visos piegādes ķēdes posmos; 5. uzsver, ka saikne ar jaunajām dalībvalstīm Austrumeiropā un Centrāleiropā, kā arī ar Rumāniju un Bulgāriju ir jāattīsta un jāpadara atbilstīga esošajām tehnoloģijām, kas nozīmē to, ka jāapsver papildu pasākumi infrastruktūras, kā arī dažādu transporta veidu pārvadātāju sadarbības un savietojamības uzlabošanai; 6. uzsver vajadzību radīt iespējas novatorisku vairāku veidu pakalpojumu attīstībai, lai veidotu jaunus tirgus, kuru pamatā būtu sadarbība starp iekšējo ūdensceļu transporta pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumu saņēmējiem, valsts un reģionālajām iestādēm; 7. aicina Komisiju un dalībvalstis, ņemot vērā to, ka nozarē galvenokārt darbojas mazie uzņēmumi, piekļuvi finansējumam, jo īpaši uzņēmējdarbības uzsākšanai, riska kapitālam, plānošanā un attiecīgo pasākumu veikšanā pilnībā ņemot vērā nozares īpašo struktūru; 8. šajā ziņā pilnībā atbalsta Komisijas iniciatīvu paredzēt finansējumu informācijas avotiem, piemēram, lai izstrādātu finansēšanas rokasgrāmatu ar Eiropas, valstu un reģionālo palīdzības instrumentu sarakstu iekšzemes ūdensceļu transporta nozarei, kurā, ja tas ir atbilstoši, būtu arī informācija par finansējuma saņemšanu no Eiropas Investīciju fonda; 9. prasa Komisijai pēc iespējas drīz publicēt valsts atbalsta pamatnostādnes par iekšējo ūdensceļu transporta atbalsta shēmām un pieņemt de minimis noteikumus, pienācīgi ņemot vērā iekšzemes navigācijas nozares vajadzības; 10. atzinīgi vērtē Komisijas plānu izvērtēt tos pašreizējos trūkumus valstu un Eiropas mērogā, kas kavē iekšējo ūdensceļu transporta attīstību; aicina visas valsts un privātā sektora puses iesaistīties šajā izvērtēšanā, izskatīt iespējamos risinājumus un censties ieviest paraugpraksi, šīs izvērtēšanas rezultātus ņemot vērā turpmāko tiesību aktu izstrādē vai jaunu pasākumu ieviešanā; 11. uzsver, ka jālikvidē administratīvie šķēršļi un jāvienkāršo procedūras, jo īpaši, maksimāli izmantojot elektroniskos sakarus un izveidojot vienas institūcijas apstiprinājuma sistēmu; uzskata, ka īpaša uzmanība jāpievērš procedūrām uz jūras un iekšējās ostās, kā arī tiesību aktiem vides, atkritumsaimniecības un pārtikas nekaitīguma jomā, kuru dēļ rodas loģistikas procesu traucējumi; Infrastruktūra 12. norāda, ka ūdensceļu tīkla stabila darbība un daudzfunkcionālu (iekšzemes) ostu pieejamība ir vissvarīgākais nosacījums iekšējo ūdensceļu transporta tehniskai un ekonomiskai attīstībai nākotnē, visupirms kā daļas no daudzveidīga kravu transporta ķēdes, kā arī uzsver īpašo dalībvalstu atbildību par centienu daudzkāršošanu, lai nodrošinātu stabilu infrastruktūru, vienlaicīgi ņemot vērā vides riskus un apsvērumus; 13. uzsver, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš ūdensceļu attīstībai jaunajās dalībvalstīs un valstīs, kuras pievienojas, jo ūdensceļiem šajās valstīs ir nepieciešams pievērst lielāku uzmanību nekā pārējās dalībvalstīs; 14. norāda uz Upju informācijas dienestu nozīmi iekšējo ūdensceļu tīkla efektīvākā un drošākā izmantošanā un uz šī tīkla sasaisti ar citiem transporta veidiem; aicina Komisiju un dalībvalstis iekļaut upju informācijas sistēmu Eiropas transporta tīklu (TEN-T) daudzgadu indikatīvajā programmā un pilnībā izmantot upju informācijas sistēmas iespējas ilgtspējīgas loģistikas mērķu sasniegšanai; 15. norāda uz nepieciešamību integrēt ūdensceļu sistēmu jūras navigācijā, attīstot piekļuvi jūrai, veicinot informācijas apmaiņu starp iekšējo ūdensceļu un jūras sistēmām, kā arī ieguldot jaunos apvienotos iekšzemes ūdensceļu un jūras novatoriskas konstrukcijas kuģos; 16. aicina Komisiju, sadarbībā ar dalībvalstīm un jebkurām iesaistītām trešām valstīm izstrādāt Eiropas attīstības plānu, kurā būtu veikta visjaunākā Eiropas iekšējo ūdensceļu infrastruktūras izvērtēšana un sniegta plašāka informācija par ūdensceļiem nepieciešamo tehnisko apkopi un citiem strukturāliem uzlabojumiem, kas nepieciešami infrastruktūrai; tāpat aicina Komisiju, to darot izmantot dalībvalstīs pieejamos zinātnisko pētījumu atklājumus un ekspertu ziņojumus; 17. aicina Komisiju cik vien ātri iespējams, bet ne vēlāk kā līdz 2006. gada beigām izraudzīties Eiropas transporta tīkla koordinatoru iekšējo ūdensceļu transporta nozarē, lai atbalstītu iekšējo ūdensceļu transporta un Eiropas transporta tīkla prioritāro projektu īstenošanu, izmantojot pašreizējo koordinatoru pieredzi; 18. aicina dalībvalstis un Komisiju visiem iekšzemes ūdensceļu kopējo interešu projektiem piešķirt atvieglojumu likmi vismaz 20 % apmērā un piešķirt Eiropas transporta tīkla daudzgadu programmā lielāku prioritāti vispārējas nozīmes iekšējo ūdensceļu projektiem; 19. aicina dalībvalstis apsvērt iekšējo ūdensceļu transporta potenciālu saistībā ar zemierīcību un ekonomikas politiku federālā, reģionālā un vietējā līmenī, lai aktīvi veicinātu komerciālā un loģistikas tīkla attīstību krastmalā, ņemot vērā ilgtspējīgu transportu un darba vietu radīšanu nozarē un piegādes jomā, īpašu vērību pievēršot maziem ūdensceļiem, kuriem ir vēl neizmantots potenciāls veicināt kravu mobilitāti; Flote 20. atgādina par nepieciešamību 2007. gadā noteikt stingrākus Kopienas ierobežojumus attiecībā uz SOX, PM, NOX un CO2 emisijām, jo īpaši, veicinot tādas degvielas izmantošanu, kurā ir neliels sēra saturs; aicina Komisiju un dalībvalstis radīt stimulus, lai paātrinātu motoru ar augstāku lietderības koeficientu un kas būtu videi draudzīgāki ieviešanu un izmantošanu iekšzemes ūdensceļu transportā, lai uzlabotu to energoefektivitāti; 21. atzīstot, ka emisijas ir cieši saistītas ar tirgū pieejamās degvielas kvalitāti, aicina Komisiju, cik drīz vien iespējams, iesniegt priekšlikumu, ar ko nosaka stingrākus standartus attiecībā uz iekšzemes kuģniecībā izmantoto degvielu; 22. aicina Komisiju 2007. gadā iesniegt priekšlikumu par Eiropas Ūdensceļu transporta inovāciju fondu, lai finansētu jaunajām prasībām atbilstīgus ieguldījumus un novatoriskas loģistikas, tehnoloģiju un vides koncepcijas Eiropas mērogā, kam nepieciešama pārrobežu sadarbība un savietojamība; uzskata, ka viena trešdaļa no fondam kā galvenajam "Naiades" rīcības programmas instrumentam nepieciešamā finansējuma jānodrošina nozarei (pašreizējam Iekšējo ūdensceļu [rezervju] fondam, kas izveidots ar Regulu (EK) Nr. 718/1999), otra trešdaļa — ES un atlikusī trešdaļa — dalībvalstīm; aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar nozari izstrādāt noteikumus šī fonda izveidošanai; uzsver, ka jāapsver arī iespēja atbalstīt informācijas birojus; 23. uzsver, ka ir jāmudina palielināt tīro tehnoloģiju un augstas efektivitātes kuģu izmantošanu saskaņā ar Septīto pamatprogrammu par pētniecību un attīstību; šajā ziņā norāda uz attīstību, kas notikusi dažādiem ūdensceļiem paredzētu kuģu būvē, tostarp attiecībā uz kuģiem ar samazinātu iegrimi, kas var veicināt iekšējo ūdensceļu transporta izmantošanu pat ūdensceļos ar zemu vai mainīgu ūdens līmeni, nenodarot kaitējumu videi; šajā saistībā uzskata, ka īpaša uzmanība ir jāpievērš informācijas un saziņas tehnoloģijām, kā arī ekoloģiski efektīva kuģu aprīkojuma izstrādei; Darba vietas, profesionālās iemaņas un tēla veidošana 24. atzīst, ka iekšējo ūdensceļu transporta nozarē par problēmu kļūst uzņēmēju un darbinieku trūkums, jo pašreizējais personāls noveco, un nozare netiek pietiekami popularizēta, lai piesaistītu jaunpienācējus; 25. aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt centienus, lai saskaņotu kuģu komandu komplektēšanas prasības un kuģu vadīšanas apliecības un lai veicinātu kvalifikācijas savstarpējo atzīšanu, piemēram, ar Eiropas kvalifikācijas sistēmas starpniecību; 26. aicina Komisiju, upju komisijas un dalībvalstis sadarbībā ar nozari izstrādāt mūsdienīgas, uz tirgu orientētas nozarei piemērotas mācību programmas, ja iespējams, izmantojot kopīgus mācību standartus, kā arī sadarboties saistībā ar tādām jūrniecības mācību programmām kā "Vadība", lai piesaistītu jaunpienācējus darbam starptautiskā vidē un piedāvātu pievilcīgas iespējas karjerai; 27. uzsver to nozīmi, kāda ir spēkā esošo tiesību aktu ievērošanai, lai saglabātu labus darba apstākļus; 28. atzīmē, ka joprojām trūkst informācijas par preču pārvadāšanas iespējām, izmantojot iekšējo ūdensceļu transportu, jo īpaši attiecībā uz šā transporta elastības un ilgtspējības potenciālu; 29. atzīst, ka nozares pilnīgai izmantošanai un veiksmei, iekšējo ūdensceļu transporta ekonomiskā vērtība un iespējas ir jāskaidro un jāpopularizē; tāpēc aicina atbalstīt pašreizējos iekšējo ūdensceļu transporta birojus, kā arī jaunu biroju izveidi dalībvalstīs, kurās ir šīs nozares potenciāls, kas varētu sniegtu padomus un mudinātu transporta lietotājus izmantot iekšzemes kuģniecības pakalpojumus un palīdzētu iestādēm apzināt problēmas un izstrādāt politiku; 30. ierosina šo Eiropas tīklu iekšzemes ūdensceļu transporta veicināšanai integrēt Eiropas tīklā savietojamības veicināšanai, pamatojoties uz esošajām struktūrām un citu transporta veidu attīstīšanā iegūto pieredzi, jo īpaši Eiropas līmenī mazās kabotāžas nozares veicināšanai; 31. aicina dalībvalstis un ieinteresētās personas Kopienas piešķirto līdzekļu neesības gadījumā uzņemties nodrošināt šī tīkla finansiālo ilgtspējību; 32. atzīmē to nozīmi, kāda ir visu nozares dalībnieku iesaistīšanai Eiropas tirgus novērošanas sistēmā, jo īpaši nodrošinot salīdzinošo tirgus informāciju, lai laikus varētu pieņemt atbildīgus lēmumus par ieguldījumiem, lai konstatētu stiprās un vājās vietas un apzinātu iespējamos jaunos tirgus; Iestāžu sistēma 33. norāda, ka iekšējo ūdensceļu transporta attīstībai un uzplaukumam jābūt centrālajam jautājumam turpmākajās debatēs par iestāžu sistēmu; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi ņemt vērā visu iesaistīto pušu esošo kompetenci, izmantot starptautisko organizāciju pieredzi un izvairīties no papildu birokrātijas; 34. aicina pastiprināt un uzlabot sadarbību starp upju komisijām un Kopienu, kas jāparedz saprašanās memorandā, kurā būtu vismaz šādi punkti: - "Naiades" rīcības programmas īstenošana; - labāka apmaiņa ar iegūtajām zināšanām un cilvēkresursiem starp Kopienu, dalībvalstīm un upju komisijām iekšējo ūdensceļu transporta jomā; * * * 35. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. [1] OV L 90, 2.4.1999., 1. lpp. --------------------------------------------------