Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (Pārstrādāta versija) /* COM/2007/0762 galīgā redakcija - COD 2007/0264 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 29.11.2007 COM(2007) 762 galīgā redakcija 2007/0264 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (Pārstrādāta versija) (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Komisija 1987. gada 1. aprīlī nolēma[1] sniegt rīkojumus saviem darbiniekiem, ka visiem tiesību aktiem jābūt kodificētiem ne vēlāk kā pēc desmit grozījumiem, uzsverot, ka šī ir minimālā prasība un ka struktūrām jācenšas kodificēt pat īsākos laika posmos tekstus par kuriem tās ir atbildīgas, lai nodrošinātu, ka Kopienas noteikumi ir skaidri un viegli saprotami. 2. Komisija uzņēmās Padomes 1993. gada 30. jūnija Regulas (EEK) Nr. 2018/93 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti[2] kodifikāciju. Jaunā direktīva pārņemtu dažādos tajā ietvertos aktus[3]. 3. Tikmēr Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[4] grozīja ar Lēmumu 2006/512/EK, ar kuru ieviesa regulatīvo kontroles procedūru, kas izmantojama vispārējiem ieviešanas pasākumiem, kuras mērķis ir grozīt nebūtiskus elementus pamataktā, kas pieņemts saskaņā ar Līguma 251. pantā minēto procedūru, tostarp svītrot dažus tādus elementus vai to papildināt, iekļaujot jaunus nebūtiskus elementus. 4. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju[5] par Lēmumu 2006/512/EK, lai šī jaunā procedūra būtu piemērojama jau spēkā esošajiem tiesību aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 251. pantā minēto procedūru, tie ir jāpielāgo saskaņā ar piemērojamām procedūrām. 5. Tādēļ attiecīgi Regulas (EEK) Nr. 2018/93 kodificēto versiju būtu jāpārveido pārstrādādā versijā, lai iekļautu grozījumus, kas nepieciešami tās pielāgošanai regulatīvai kontroles procedūrai. ê 2018/93 (pielāgots) 2007/0264 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN Ö EIROPAS SAVIENĪBAS Õ PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā Ö 285. panta 1. punktu Õ, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[6], ņemot vērā ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[7], Ö rīkojoties Õ saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[8], tā kā ò jauns 1. Padomes 1993. gada 30. jūnija Regula (EEK) Nr. 2018/93 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti[9] ir vairākas reizes būtiski grozīta[10]. Tā kā nepieciešams veikt jaunus grozījumus, skaidrības dēļ minētā regula būtu jāpārstrādā. ê 2018/93 1. apsvērums 2. Saskaņā ar Konvencijas par turpmāku daudzpusēju sadarbību Ziemeļrietumu Atlantijas zvejā, kas apstiprināta ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 3179/78[11] un kas izveido Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizāciju (NAFO), prasībām Kopienai jāsniedz NAFO Zinātniskajai Padomei visi pieejamie statistikas un zinātnes dati, ko Zinātniskā Padome pieprasījusi sava darba gaitā. ê 2018/93 2. apsvērums 3. NAFO Zinātniskā Padome savlaicīgi sniegtu statistiku attiecībā uz nozveju un zvejas darbībām ir atzinusi par būtisku savā darbā, izvērtējot zivju krājumu stāvokli Ziemeļrietumu Atlantijā. ò jauns 4. Šā lēmuma izpildei vajadzīgie pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, kas nosaka Komisijai piešķirto izpildes pilnvaru īstenošanas kārtību[12]. 5. Jo īpaši Komisija būtu jāpilnvaro pielāgot sugu un statistikas zvejas rajonu sarakstu, šo zvejas rajonu aprakstus, kā arī attiecībā uz zvejas darbību, zvejas rīkiem, kuģu izmēriem un zvejas metodēm piemērotus mērus, kodus un definīcijas. Šie pasākumi, kuri ir vispārīgi un kuru mērķis ir grozīt nebūtiskus šīs regulas elementus, jāpieņem saskaņā ar Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru, ê 2018/93 IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Katra dalībvalsts, pienācīgi ņemot vērā Padomes Regulu (Euratom, EEK) Nr. 1588/90[13], iesniedz Komisijai datus par tādu kuģu nozveju, kuri ir reģistrēti šajā dalībvalstī, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, vai kuri peld ar šīs dalībvalsts karogu. Tā kā nominālās nozvejas dati aptver visus zvejniecības produktus, kas tiek izkrauti vai pārkrauti jūrā, neatkarīgi no to veida, bet tajos neietilpst tie daudzumi, ko pēc to nozvejošanas jūrā izbrāķē, uz klāja patērē vai uz klāja izlieto par ēsmu. Tajos neietilpst dati par akvakultūras produkciju. Datus iegrāmato kā dzīvsvaru, kas vienāds ar izkrautajiem vai pārkrautajiem daudzumiem, noapaļojot līdz tonnai. 2. pants 1. Iesniedzami divu veidu dati: a) katras no I pielikumā uzskaitītajām sugām gada nominālās nozvejas, izteiktas dzīvsvara tonnās, kas vienādas ar izkrautajiem daudzumiem, katrā no II pielikumā uzskaitītajiem un III pielikumā definētajiem Ziemeļrietumu Atlantijas statistikas zvejas rajoniem; b) a) apakšpunktā noteiktās nozvejas un atbilstošā zvejas darbība, iedalot pa kalendārajiem nozvejošanas mēnešiem, pēc zvejas rīkiem, kuģa izmēra un galvenajām sugām, kas tiek zvejotas. 2. 1. punkta a) apakšpunktā minētos datus iesniedz līdz tā gada 31. maijam, kurš seko atskaites gadam, un tie var būt provizoriski. 1. punkta b) apakšpunktā minētos datus iesniedz līdz tā gada 31. augustam, kurš seko atskaites gadam, un tie ir galīgie dati. Datiem, kas minēti 1. punkta a) apakšpunktā un iesniegti provizorisku datu veidā, jābūt skaidri identificētiem kā tādiem. Attiecībā uz sugu/zvejas rajonu kombinācijām, kur atskaites iesniegšanas periodā netika iegrāmatota nekāda nozveja, netiek pieprasīts iesniegt datus. Ja dalībvalsts iepriekšējā kalendāra gadā nav zvejojusi Ziemeļrietumu Atlantijā, tā līdz nākamā gada 31. maijam informē par to Komisiju. 3. IV pielikumā sniegtas definīcijas un kodi, kas lietojami, iesniedzot informāciju par zvejas darbībām, zvejas rīkiem, zvejas metodi un kuģa izmēru. ê 2018/93 (pielāgots) ð jauns 4. ð Komisija var grozīt ï sugu un statistikas zvejas rajonu sarakstu, šo zvejas rajonu aprakstus, kā arī attiecībā uz zvejas darbību, zvejas rīkiem, kuģu izmēriem un zvejas metodēm piemērotus mērus, kodus un definīcijas. ð Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus, pieņem ï saskaņā ar 6. panta 2. punktā minēto ð regulatīvo kontroles ï Ö procedūru Õ. ê 2018/93 3. pants Ja saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku pieņemtie noteikumi nenosaka citādi, dalībvalstīm ir atļauts lietot paraugu ņemšanas metodes, lai iegūtu nozvejas datus par tām zvejas flotes daļām, kur datu pilnīga aptveršana būtu saistīta ar pārmērīgu administratīvo procedūru piemērošanu. Dalībvalstij savā ziņojumā, kas iesniegts atbilstoši 7. panta 1. punktam, jāiekļauj sīkas ziņas attiecībā uz paraugu ņemšanas procedūrām kopā ar sīkām ziņām par kopējo ar šādām metodēm iegūto datu daļu. 4. pants ê 2018/93 (pielāgots) Dalībvalstis izpilda savas saistības attiecībā pret Komisiju atbilstoši 1. un 2. panta prasībām, iesniedzot datus V pielikumā Ö norādītajā veidā Õ. Dalībvalstis ar iepriekšēju Komisijas atļauju var iesniegt datus atšķirīgā veidā. ê 2018/93 5. pants 24 stundu laikā kopš ziņojumu saņemšanas, ja iespējams, Komisija nosūta tajos ietverto informāciju administratīvajam sekretāram. ê 1882/2003 3. pants un III pielikuma 44. punkts (pielāgots) ð jauns 6. pants 1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības statistikas pastāvīgā komiteja Ö , kas izveidota ar Padomes Lēmumu 72/279/EEK[14] Õ (turpmāk tekstā – «Komiteja»). 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK ð 5.a panta 1. līdz 4. punktu ï un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais termiņš ir trīs mēneši. 3. Komiteja pieņem savu reglamentu. ê 2018/93 (pielāgots) 7. pants 1. Dalībvalstis Ö līdz 1994. gada 28. jūlijam Õ iesniedz Komisijai sīki izstrādātu ziņojumu, kurā aprakstīts tas, kā iegūti dati attiecībā uz nozveju un zvejas darbībām, un kas atspoguļo šo datu reprezentativitātes un ticamības pakāpi. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā šo ziņojumu kopsavilkumu. 2. Dalībvalstis informē Komisiju par visām izmaiņām 1. punktā noteiktajā informācijā trīs mēnešu laikā kopš to ieviešanas. 3. Reizi gadā Komitejas Ö atbildīgā Õ Darba grupa izskata ziņojumus attiecībā uz metodi, datu pieejamību Ö un 1. punktā minēto Õ datu ticamību, un citiem jautājumiem, kas saistīti ar šīs regulas piemērošanu. ê 8. pants Regulu (EEK) Nr. 2018/93 atceļ. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu un lasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas atrodas VII pielikumā. ê 2018/93 (pielāgots) 9. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula ir saistoša kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdā priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […] ê 1636/2001 1. pants un I pielikums I PIELIKUMS TO SUGU SARAKSTS, PAR KURĀM ZIŅOTS KOMERCIĀLAJĀ NOZVEJAS STATISTIKĀ PAR ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻAUSTRUMU DAĻU Dalībvalstīm ir jāpaziņo par to sugu nominālo nozveju, kas ir apzīmētas ar zvaigznīti(*). Ziņojot par atlikušo sugu nominālo nozveju, nav obligāti jānorāda atsevišķas sugas. Tomēr, ja dati par atsevišķām sugām nav iesniegti, tie ir jāiekļauj kopējās kategorijās. Dalībvalstis var iesniegt datus par sugām, kas nav sarakstā, ar noteikumu, ka sugas ir skaidri norādītas. Piezīme: n.t.p. saīsinājums nozīmē «netiek tuvāk precizēts». Nosaukums | Trīsburtu apzīmējums | Zinātniskais nosaukums | Angliskais nosaukums | BENTISKĀS ZIVIS Menca | COD (*) | Gadus morhua | Atlantic cod | Pikša | HAD (*) | Melanogrammus aeglefinus | Haddock | Sarkanasari n.t.p. | RED (*) | Sebastes spp. | Atlantic redfishes n.e.i. | Sudrabotā merlūza | HKS (*) | Merluccius bilinearis | Silver hake | Merlūza Urophycis chuss | HKR (*) | Urophycis chuss | Red hake | Saida | POK (*) | Pollachius virens | Saithe (= pollock) | Sarkanasaris Sebastes marinus | REG (*) | Sebastes marinus | Golden redfish | Sarkanasaris Sebastes mentella | REB (*) | Sebastes mentella | Beaked redfish | Hippoglossoides platessoides paltuss | PLA (*) | Hippoglossoides platessoides | American plaice (L. R. dab) | Sarkanā plekste | WIT | Glyptocephalus cynoglossus | Witch flounder | Dzeltenspuru plekste | YEL (*) | Pleuronectes ferruginea | Yellowtail flounder | Melnais paltuss | GHL (*) | Reinhardtius hippoglossoides | Greenland halibut | Parastais paltuss | HAL (*) | Hippoglossus hippoglossus | Atlantic halibut | Ziemas plekste | FLW (*) | Pseudopleuronectes americanus | Winter flounder | Vasaras plekste | FLS (*) | Paralichythys dentatus | Summer flounder | Rūts plekste | FLD (*) | Scophthalmus aquosus | Windowpane flounder | Plekstveidīgās zivis n.t.p. | FLX | Pleuronectiformes | Flatfishes n.e.i. | Amerikāņu jūrasvelns | ANG (*) | Lophius americanus | American angler | Atlantijas jūrasgaiļi | SRA | Prionotus spp. | Atlantic searobins | Atlantijas tomkods | TOM | Microgadus tomcod | Atlantic tomcod | Zilā antimora | ANT | Antimora rostrata | Blue antimora | Putasū | WHB | Micromesistius puotassou | Blue whiting (= poutassou) | Amerikas tautoga | CUN | Tautogolabrus adspersus | Cunner | Vēdzele | USK | Brosme brosme | Cusk (= tusk) | Grenlandes menca | GRC | Gadus ogac | Greenland cod | Zilā jūras līdaka | BLI | Molva dypterygia | Blue ling | Jūras līdaka | LIN (*) | Molva molva | Ling | Jūras zaķis | LUM (*) | Cyclopterus lumpus | Lumpfish (= lumpsucker) | Karaļzivs | KFG | Menticirrhus saxatilis | Northern kingfish | Raibā lodeszivs | PUF | Sphoeroides maculatus | Northern puffer | Lucīši n.t.p. | ELZ | Lycodes spp. | Eelpouts n.e.i. | Amerikas lucītis | OPT | Macrozoarces americanus | Ocean pout | Polārmenca | POC | Boreogadus saida | Polar cod | Strupdeguna garaste | RNG | Coryphaenoides rupestris | Roundnose grenadier | Makrūrzivs | RHG | Macrourus berglax | Roughhead grenadier | Tūbītes | SAN | Ammodytes spp. | Sandeels (= sand lances) | Jūrasbuļļi n.t.p. | SC | Myoxocephalus spp. | Sculpins n.e.i. | Skapa | SCP | Stenotomus chrysops | Scup | Tautoga | TAU | Tautoga onitis | Tautog | Tailzivs | TIL | Lopholatilus chamaeleonticeps | Tilefish | Baltā merlūza | HKW (*) | Urophycis tenuis | White hake | Vilkzivis n.t.p. | CAT (*) | Anarhichas spp. | Wolf-fishes n.e.i. | Vilkzivs | CAA (*) | Anarhichas lupus | Atlantic wolf-fish | Raibā vilkzivs | CAS (*) | Anarhichas minor | Spotted wolf-fish | Bentiskās zivis n.t.p. | GRO | Osteichthyes | Groundfishes n.e.i. | PELĀĢISKĀS ZIVIS Siļķe | HER (*) | Clupea harengus | Atlantic herring | Makrele | MAC (*) | Scomber scombrus | Atlantic mackerel | Sviestzivs | BUT | Peprilus triachanthus | Atlantic butterfish | Brevortija | MHA (*) | Brevoortia tyrannus | Atlantic menhaden | Atlantijas skumbrijlīdaka | SAU | Scomberesox saurus | Atlantic saury | Rietumatlantijas anšovs | ANB | Anchoa mitchilli | Bay anchovy | Lufārs | BLU | Pomatomus saltatrix | Bluefish | Zirgkaranga | CVJ | Caranx hippos | Crevalle Jack | Fregates tunzivs | FRI | Auxis thazard | Frigate tuna | Ķēniņmakrele | KGM | Scomberomorus cavalla | King mackerel | Lāsumainā makrele | SSM (*) | Scomberomorus maculatus | Atlantic Spanish mackerel | Buriniekzivs | SAI | Istiophorus platypterus | Sailfish | Svītrainā marlīne | WHM | Tetrapturus albidus | White marlin | Zilā marlīne | BUM | Makaira nigricans | Blue marlin | Zobenzivs | SWO | Xipias gladius | Swordfish | Garspuru tunzivs | ALB | Thunnus alalunga | Albacore tuna | Pelamīda | BON | Sarda sarda | Atlantic bonito | Mazā tunzivs | LTA | Euthynnus alletteratus | Little tunny | Lielacu tunzivs | BET | Thunnus obesus | Bigeye tuna | Ziemeļu tunzivs | BFT | Thunnus thynnus | Northern bluefish tuna | Svītrainā tunzivs | SKJ | Katsuwonus pelamis | Skipjack tuna | Dzeltenspuru tunzivs | YFT | Thunnus albacares | Yellowfin tuna | Tunzivis n.t.p. | TUN | Scombridae | Tunas n.e.i. | Pelāģiskās zivis n.t.p. | PEL | Osteichthyes | Pelagic fishes n.e.i. | PĀRĒJĀS ZIVIS Vēderainā siļķe | ALE | Alosa pseudoharengus | Alewife | Seriolas n.t.p. | AMX | Seriola spp. | Amberjacks n.e.i. | Amerikas jūraszutis | COA | Conger oceanicus | American conger | Amerikas zutis | ELA | Anguilla rostrata | American eel | Amerikas palede | SHA | Alosa sapidissima | American shad | Argentīnas n.t.p. | ARG | Argentina spp. | Argentines n.e.i. | Atlantijas bungzivs | CKA | Micropogonias undulatus | Atlantic croaker | Atlantijas adatzivs | NFA | Strongylura marina | Atlantic needlefish | Atlantijas diegsiļķe | THA | Opisthonema oglinum | Atlantic thread herring | Gludgalve | ALC | Alepocephalus bairdii | Baird's slickhead | Lielā bungzivs | BDM | Pogonias cromis | Black drum | Melnais jūras asaris | BSB | Centropristis striata | Black sea bass | Vasaras palede | BBH | Alosa aestivalis | Blueback herring | Moiva | CAP (*) | Mallotus villosus | Capelin | Palijas n.t.p. | CHR | Salvelinus spp. | Char n.e.i. | Kobija | CBA | Rachycentron canadum | Cobia | Pampano | POM | Trachinotus carolinus | Common (= Florida) pompano | Diegspuru palede | SHG | Dorosoma cepedianum | Gizzard shad | Pomadasīdas n.t.p. | GRX | Pomadasyidae | Grunts n.e.i. | Cigoriņu palede | SHH | Alosa mediocris | Hickory shad | Lākturzivs | LAX | Notoscopelus spp. | Lanternfish | Kefales n.t.p. | MUL | Mugilidae | Mullets n.e.i. | Ziemeļatlantijas sviestzivs | HVF | Peprilus alepidotus (= Paru) | North Atlantic harvestfish | Cūkzivs | PIG | Orthopristis chrysoptera | Pigfish | Varavīksnes stinte | SMR | Osmerus mordax | Rainbow smelt | Sarkanā bungzivs | RDM | Sciaenops ocellatus | Red drum | Parastā jūraskarūsa | RPG | Pagrus pagrus | Red porgy | Raupjā stavrida | RSC | Trachurus lathami | Rough shad | Smilšu asaris | PES | Diplectrum formosum | Sand perch | Aitgalve | SPH | Archosargus probatocephalus | Sheepshead | Punktotā bungzivs | SPT | Leiostomus xanthurus | Spot croaker | Lāsainā bungzivs | SWF | Cynoscion nebulosus | Spotted weakfish | Cynoscion regalis sugas zivs | STG | Cynoscion regalis | Squeteague | Svītrainais asaris | STB | Morone saxatilis | Striped bass | Stores n.t.p. | STU | Acipenseridae | Sturgeons n.e.i. | Atlantijas tarpūna | TAR | Tarpon (= Megalops) atlanticus | Tarpon | Forele n.t.p. | TRO | Salmo spp. | Trout n.e.i. | Amerikas svītrainais asaris | PEW | Morone americana | White perch | Beriksas n.t.p. | ALF | Beryx spp. | Alfonsinos | Katrāns | DGS (*) | Squalus acanthias | Spiny (= picked) dogfish | Dzeloņzivis n.t.p. | DGX (*) | Squalidae | Dogfishes n.e.i. | Siļķu haizivs | POR (*) | Lamna nasus | Porbeagle | Lielās haizivis n.t.p. | SHX | Squaliformes | Large sharks n.e.i. | Haizivs Isurus oxyrinchus | SMA | Isurus oxyrinchus | Shortfin mako shark | Atlantijas aspurna haizivs | RHT | Rhizoprionodon terraenovae | Atlantic sharpnose shark | Melnā haizivs | CFB | Centroscyllium fabricii | Black dogfish | Grenlandes haizivs | GSK | Somniosus microcephalus | Boreal (Greenland) shark | Milzu haizivs | BSK | Cetorhinus maximus | Basking shark | Ežu raja | RJD | Leucoraja erinacea | Little skate | Haizivs Dipturus laevis | RJL | Dipturus laevis | Barndoor skate | Acainā raja | RJT | Leucoraja ocellata | Winter skate | Ērkšķu raja | RJR | Amblyraja radiata | Thorny skate | Gludā raja | RJS | Malacoraja senta | Smooth skate | Raja Bathyraja spinicauda | RJQ | Bathyraja spinicauda | Spinytail (spinetail) skate | Ziemeļu raja | RJG | Amblyraja hyperborea | Arctic skate | Rajas n.t.p. | SKA (*) | Raja spp. | Skates n.e.i. | Zivis n.t.p. | FIN | Osteichthyes | Finfishes n.e.i. | BEZMUGURKAULNIEKI Kalmārs Loligo pealei | SQL (*) | Loligo pealei | Long-finned squid | Kalmārs Illex illecebrosus | SQI (*) | Illex illecebrosus | Short-finned squid | Kalmāri n.t.p. | SQU (*) | Loliginidae, Ommastrephidae | Squids n.e.i. | Taisnā makstgliemene | CLR | Ensis directus | Atlantic razor clam | Cietgliemene | CLH | Mercenaria mercenaria | Hard clam | Gliemene Arctica islandica | CLQ | Arctica islandica | Occan quahog | Lielā smilšgliemene | CLS | Mya arenaria | Soft clam | Atlantijas maktra | CLB | Spisula solidissima | Surf clam | Gliemenes n.t.p. | CLX | Prionodesmacea, Teleodesmacea | Clams n.e.i. | Karību ķemmīšgliemene | SCB | Argopecten irradians | Bay scallop | Raibā ķemmīšgliemene | SCC | Argopecten gibbus | Calico scallop | Islandes ķemmīšgliemene | ISC | Chlamys islandica | Icelandic scallop | Amerikas ķemmīšgliemene | SCA | Placopecten magellanicus | Sea scallop | Ķemmīšgliemenes n.t.p. | SCX | Pectinidae | Scallops n.e.i. | Klusā okeāna austere | OYA | Crassostrea virginica | American cupped oyster | Vidusjūras ēdamgliemene | MUS | Mytilus edulis | Blue mussel | Kroņgliemeži n.t.p. | WHX | Busycon spp. | Whelks n.e.i. | Litorīnas n.t.p. | PER | Littorina spp. | Periwinkles n.e.i. | Jūras mīkstmieši n.t.p. | MOL | Mollusca | Marine molluscs n.e.i. | Parastais krabis | CRK | Cancer irroratus | Atlantic rock crab | Zilais krabis | CRB | Callinectes sapidus | Blue crab | Zaļais krabis | CRG | Carcinus maenas | Green crab | Ziemeļu krabis | CRJ | Cancer borealis | Jonah crab | Baltais krabis | CRQ | Chinoectes opilio | Queen crab | Sarkanais krabis | CRR | Geryon quinquedens | Red crab | Karaliskais krabis | KCT | Lithodes maia | Stone king crab | Jūras krabji n.t.p. | CRA | Reptantia | Marine crabs n.e.i. | Amerikas omārs | LBA | Homarus americanus | American lobster | Parastā ziemeļgarnele | PRA (*) | Pandalus borealis | Northern prawn | Aukstūdens ziemeļgarnele | AES | Pandalus montagui | Aesop shrimp | Tīģergarneles n.t.p. | PEN (*) | Penaeus spp. | Penaeus shrimps n.e.i. | Ziemeļgarneles | PAN (*) | Pandalus spp. | Pink (= pandalid) shrimps | Jūras vēžveidīgie n.t.p. | CRU | Crustacea | Marine crustaceans n.e.i. | Jūrasezis | URC | Strongylocentrotus spp. | Sea urchin | Daudzsaru tārpi n.t.p. | WOR | Polychaeta | Marine worms n.e.i. | Atlantijas zobenastis | HSC | Limulus polyphemus | Horeshoe crab | Jūras bezmugurkaulnieki n.t.p. | INV | Invertebrata | Marine invertebrates n.e.i. | JŪRAS AĻĢES Brūnaļģes | SWB | Phaenophyceae | Brown seaweeds | Sārtaļģes | SWR | Rhodophyceae | Red seaweeds | Jūras aļģes n.t.p. | SWX | Algae | Seaweeds n.e.i. | ROŅI Grenlandes ronis | SHE | Pagophilus groenlandicus | Harp seal | Pūšļdeguna ronis | SEZ | Cystophora cristata | Hooded seal | _______________ ê 2018/93 II PIELIKUMS ZIEMEĻRIETUMU ATLANTIJAS STATISTIKAS ZVEJAS RAJONI, PAR KURIEM JĀIESNIEDZ DATI 0. apakšzona: Rajons 0 A Rajons 0 B 1. apakšzona: Rajons 1 A Rajons 1 B Rajons 1 C Rajons 1 D Rajons 1 E Rajons 1 F Rajons 1 NK (nav zināms) 2. apakšzona: Rajons 2 G Rajons 2 H Rajons 2 J Rajons 2 NK (nav zināms) 3. apakšzona: Rajons 3 K Rajons 3 L Rajons 3 M Rajons 3 N Rajons 3 O Rajons 3 P Apakšrajons 3 P n Apakšrajons 3 P s Rajons 3 NK (nav zināms) 4. apakšzona: Rajons 4 R Rajons 4 S Rajons 4 T Rajons 4 V Apakšrajons 4 V n Apakšrajons 4 V s Rajons 4 W Rajons 4 X Rajons 4 NK (nav zināms) 5. apakšzona: Rajons 5 Y Rajons 5 Z Apakšrajons 5 Z e Apakšrajons 5 Z c Apakšvienība 5 Z u Apakšrajons 5 Z w Rajons 5 NK (nav zināms) 6. apakšzona: Rajons 6 A Rajons 6 B Rajons 6 C Rajons 6 D Rajons 6 E Rajons 6 F Rajons 6 G Rajons 6 H Rajons 6 NK (nav zināms) Ziemeļrietumu Atlantijas statistikas zvejas rajoni [pic] _______________ III PIELIKUMS ê 1636/2001 1. pants un II pielikums NAFO APAKŠZONU UN RAJONU APRAKSTS, KO IZMANTO ZIVSAIMNIECĪBAS STATISTIKĀ UN NOTEIKUMOS ATLANTIJAS OKEĀNA ZIEMEĻRIETUMU DAĻĀ Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas konvencijas XX pantā noteiktās zinātnes un statistikas apakšzonas, rajoni un apakšrajoni ir šādi: Apakšzona 0 Tāda konvencijas apgabala daļa, ko dienvidos ierobežo līnija, kas stiepjas austrumu virzienā no punkta 61°00′ ziemeļu platuma un 65°00′ rietumu garuma uz punktu 61°00′ ziemeļu platuma un 59°00′ rietumu garuma, no turienes dienvidaustrumu virzienā pa loksodromu uz punktu 60°12′ ziemeļu platuma un 57°13′ rietumu garuma; tad to austrumos ierobežo virkne ģeodēzisko līniju, kas savieno šādus punktus: Punkta Nr. | Platums | Garums | 1 | 60° 12'0 | 57° 13'0 | 2 | 61° 00'0 | 57° 13'1 | 3 | 62° 00'5 | 57° 21'1 | 4 | 62° 02'3 | 57° 21'8 | 5 | 62° 03'5 | 57° 22'2 | 6 | 62° 11'5 | 57° 25'4 | 7 | 62° 47'2 | 57° 41'0 | 8 | 63° 22'8 | 57° 57'4 | 9 | 63° 28'6 | 57° 59'7 | 10 | 63° 35'0 | 58° 02'0 | 11 | 63° 37'2 | 58° 01'2 | 12 | 63° 44'1 | 57° 58'8 | 13 | 63° 50'1 | 57° 57'2 | 14 | 63° 52'6 | 57° 56'6 | 15 | 63° 57'4 | 57° 53'5 | 16 | 64° 04'3 | 57° 49'1 | 17 | 64° 12'2 | 57° 48'2 | 18 | 65° 06'0 | 57° 44'1 | 19 | 65° 08'9 | 57° 43'9 | 20 | 65° 11'6 | 57° 44'4 | 21 | 65° 14'5 | 57° 45'1 | 22 | 65° 18'1 | 57° 45'8 | 23 | 65° 23'3 | 57° 44'9 | 24 | 65° 34'8 | 57° 42'3 | 25 | 65° 37'7 | 57° 41'9 | 26 | 65° 50'9 | 57° 40'7 | 27 | 65° 51'7 | 57° 40'6 | 28 | 65° 57'6 | 57° 40'1 | 29 | 66° 03'5 | 57° 39'6 | 30 | 66° 12'9 | 57° 38'2 | 31 | 66° 18'8 | 57° 37'8 | 32 | 66° 24'6 | 57° 37'8 | 33 | 66° 30'3 | 57° 38'3 | 34 | 66° 36'1 | 57° 39'2 | 35 | 66° 37'9 | 57° 39'6 | 36 | 66° 41'8 | 57° 40'6 | 37 | 66° 49'5 | 57° 43'0 | 38 | 67° 21'6 | 57° 52'7 | 39 | 67° 27'3 | 57° 54'9 | 40 | 67° 28'3 | 57° 55'3 | 41 | 67° 29'1 | 57° 56'1 | 42 | 67° 30'7 | 57° 57'8 | 43 | 67° 35'3 | 58° 02'2 | 44 | 67° 39'7 | 58° 06'2 | 45 | 67° 44'2 | 58° 09'9 | 46 | 67° 56'9 | 58° 19'8 | 47 | 68° 01'8 | 58° 23'3 | 48 | 68° 04'3 | 58° 25'0 | 49 | 68° 06'8 | 58° 26'7 | 50 | 68° 07'5 | 58° 27'2 | 51 | 68° 16'1 | 58° 34'1 | 52 | 68° 21'7 | 58° 39'0 | 53 | 68° 25'3 | 58° 42'4 | 54 | 68° 32'9 | 59° 01'8 | 55 | 68° 34'0 | 59° 04'6 | 56 | 68° 37'9 | 59° 14'3 | 57 | 68° 38'0 | 59° 14'6 | 58 | 68° 56'8 | 60° 02'4 | 59 | 69° 00'8 | 60° 09'0 | 60 | 69° 06'8 | 60° 18'5 | 61 | 69° 10'3 | 60° 23'8 | 62 | 69° 12'8 | 60° 27'5 | 63 | 69° 29'4 | 60° 51'6 | 64 | 69° 49'8 | 60° 58'2 | 65 | 69° 55'3 | 60° 59'6 | 66 | 69° 55'8 | 61° 00'0 | 67 | 70° 01'6 | 61° 04'2 | 68 | 70° 07'5 | 61° 08'1 | 69 | 70° 08'8 | 61° 08'8 | 70 | 70° 13'4 | 61° 10'6 | 71 | 70° 33'1 | 61° 17'4 | 72 | 70° 35'6 | 61° 20'6 | 73 | 70° 48'2 | 61° 37'9 | 74 | 70° 51'8 | 61° 42'7 | 75 | 71° 12'1 | 62° 09'1 | 76 | 71° 18'9 | 62° 17'5 | 77 | 71° 25'9 | 62° 25'5 | 78 | 71° 29'4 | 62° 29'3 | 79 | 71° 31'8 | 62° 32'0 | 80 | 71° 32'9 | 62° 33'5 | 81 | 71° 44'7 | 62° 49'6 | 82 | 71° 47'3 | 62° 53'1 | 83 | 71° 52'9 | 63° 03'9 | 84 | 72° 01'7 | 63° 21'1 | 85 | 72° 06'4 | 63° 30'9 | 86 | 72° 11'0 | 63° 41'0 | 87 | 72° 24'8 | 64° 13'2 | 88 | 72° 30'5 | 64° 26'1 | 89 | 72° 36'3 | 64° 38'8 | 90 | 72° 43'7 | 64° 54'3 | 91 | 72° 45'7 | 64° 58'4 | 92 | 72° 47'7 | 65° 00'9 | 93 | 72° 50'8 | 65° 07'6 | 94 | 73° 18'5 | 66° 08'3 | 95 | 73° 25'9 | 66° 25'3 | 96 | 73° 31'1 | 67° 15'1 | 97 | 73° 36'5 | 68° 05'5 | 98 | 73° 37'9 | 68° 12'3 | 99 | 73° 41'7 | 68° 29'4 | 100 | 73° 46'1 | 68° 48'5 | 101 | 73° 46'7 | 68° 51'1 | 102 | 73° 52'3 | 69° 11'3 | 103 | 73° 57'6 | 69° 31'5 | 104 | 74° 02'2 | 69° 50'3 | 105 | 74° 02'6 | 69° 52'0 | 106 | 74° 06'1 | 70° 06'6 | 107 | 74° 07'5 | 70° 12'5 | 108 | 74° 10'0 | 70° 23'1 | 109 | 74° 12'5 | 70° 33'7 | 110 | 74° 24'0 | 71° 25'7 | 111 | 74° 28'6 | 71° 45'8 | 112 | 74° 44'2 | 72° 53'0 | 113 | 74° 50'6 | 73° 02'8 | 114 | 75° 00'0 | 73° 16'3 | 115 | 75° 05 | 73° 30 | un no turienes ziemeļu virzienā līdz paralēlei 78° 10′ ziemeļu platuma; un rietumos to ierobežo līnija, kas sākas 61°00′ ziemeļu platuma un 65°00′ rietumu garuma un stiepjas ziemeļrietumu virzienā pa loksodromu uz Bafina zemi pie Austrumblafas (61°55′ ziemeļu platuma un 66°20′ rietumu garuma), un no turienes ziemeļu virzienā gar Bafina zemi, Bailota salu, Devonas salu un Elsmīra salu, un tālāk pa 80° rietumu garuma meridiānu ūdeņos starp šīm salām līdz 78°10′ ziemeļu platuma; un ziemeļos to ierobežo 78°10′ ziemeļu platuma paralēle. Apakšzona «0» sastāv no diviem rajoniem Rajons «0 A» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 66°15′ ziemeļu platuma paralēles. Rajons «0 B» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 66°15′ ziemeļu platuma paralēles. Apakšzona «1» Konvencijas apgabala daļa uz austrumiem no apakšzonas «0» un uz ziemeļiem un austrumiem no loksodromas, kas savieno punktu 60°12′ ziemeļu platuma un 57°13′ rietumu garuma ar punktu 52°15′ ziemeļu platuma un 42°00′ rietumu garuma. Apakšzona «1» sastāv no sešiem rajoniem Rajons «1 A» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 68°50′ ziemeļu platuma paralēles ( Christianshaab ). Rajons «1 B» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 66°15' ziemeļu platuma paralēli (5 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Umanarsugssuak ) un 68° 50' ziemelu platuma paralēli ( Christianshaab ). Rajons «1 C» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 64°15' ziemeļu platuma paralēli (4 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Godthaab ) un 66° 15' ziemeļu platuma paralēli (5 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Umanarsugssuak ). Rajons « 1 D» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 62°30' ziemeļu platuma paralēli ( Frederikshaab šļūdonis) un 64°15' ziemeļu platuma paralēli (4 jūras jūdzes uz ziemeļiem no Godthaab ). Rajons « 1 E» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 60°45' ziemeļu platuma paralēli ( Desolation zemesrags) un 62° 30' ziemeļu platuma paralēli ( Frederikshaab šļūdonis). Rajons «1 F» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 60°45′ ziemeļu platuma paralēles ( Desolation zemesrags). Apakšzona «2» Konvencijas apgabala daļa uz austrumiem no 64°30′ rietumu garuma meridiāna Hudzona šauruma rajonā, uz dienvidiem no apakšzonas 0′, uz dienvidiem un rietumiem no apakšzonas 1un uz ziemeļiem no 52°15′ ziemeļu platuma paralēles. Apakšzona «2» sastāv no trim rajoniem Rajons «2 G» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 57°40′ ziemeļu platuma paralēles ( Mugford zemesrags). Rajons «2 H» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp 55°20′ ziemeļu platuma paralēli ( Hopedale ) un 57° 40′ ziemeļu platuma paralēli ( Mugford zemesrags). Rajons «2 J» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 55°20′ ziemeļu platuma paralēles ( Hopedale ). Apakšzona «3» Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 52°15′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no līnijas, kas stiepjas ziemeļu virzienā no Bauld zemesraga Ņūfaundlendas ziemeļu krastā līdz 52°15′ ziemeļu platuma; uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles; un uz austrumiem un ziemeļiem no loksodromas, kas sākas uz 39°00′ ziemeļu platuma, 50°00′ rietumu garuma un stiepjas ziemeļrietumu virzienā, šķērsojot punktu uz 43°30′ ziemeļu platuma, 55°00′ rietumu garuma, virzoties uz punktu uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, līdz tā šķērso taisnu līniju, kas savieno Ray zemesragu 47° 37,0' ziemeļu platuma; 59° 18,0′ rietumu garuma pie Nūfaundlendas krasta ar Ziemeļu zemesragu 47°02,0′ ziemeļu platuma; 60° 25,0′ rietumu platuma Cape Breton salā; tad ziemeļaustrumu virzienā pa minēto līniju līdz Ray zemesragam, 47° 37,0′ ziemeļu platuma, 59° 18,0′ rietumu garuma. Apakšzona «3» sastāv no sešiem rajoniem Rajons «3 K» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 49°15′ ziemeļu platuma paralēles ( Freels zemesrags, Ņūfaundlenda). Rajons «3 L» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas starp Ņūfaundlendas krastu no Freels zemesraga līdz St Mary zemesragam un šādi aprakstītu līniju: sākoties pie Freels zemesraga, no turienes uz austrumiem virzienā uz 46°30′ rietumu garuma meridiānu, tad uz dienvidiem virzienā uz 46°00′ ziemeļu platuma paralēli, tad uz rietumiem virzienā uz 54° 30′ rietumu garuma meridianu, tad pa loksodromu līdz St Mary zemesragam Ņūfaundlendā. Rajons «3 M» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 49°15′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no 46°30′ rietumu garuma meridiāna. Rajons «3 N» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 46°00′ ziemeļu platuma paralēles un starp 46°30′ rietumu garuma meridiānu un 51°00′ rietumu garuma meridiānu. Rajons «3 O» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 46°00′ ziemeļu platuma paralēles un starp 51°00′ rietumu garuma meridiānu un 54°30′ rietumu garuma meridiānu. Rajons «3 P» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem no Ņūfaundlendas krasta un uz rietumiem no līnijas no St Mary zemesraga, Ņūfaundlendā, līdz punktam uz 46°00' ziemeļu platuma, 54°30' rietumu garuma, no šejienes uz dienvidiem līdz apakšzonas robežai. Rajons «3 P» sadalās divos apakšrajonos: «3Pn» — ziemeļrietumu apakšrajons — tāda rajona «3P» daļa, kas atrodas uz ziemeļrietumiem no līnijas, kas stiepjas no 47° 30,7′ ziemeļu platuma; 57° 43,2′ rietumu garuma, apmēram uz dienvidrietumiem līdz punktam uz 46°50,7′ ziemeļu platuma un 58°49,0′ rietumu garuma; «3Ps» — dienvidaustrumu apakšrajons — tāda rajona «3P» daļa, kas atrodas uz dienvidaustrumiem no līnijas, kas noteikta apakšrajonam «3Pn». Apakšzona «4» Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles, rietumos no apakšzonas 3′ un austrumos no šādi aprakstītas līnijas: tā sākas starptautiskās robežas starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Kanādu beigās Grand Manan šaurumā, punktā uz 44°46'35,346′′ ziemeļu platuma; 66° 54'11,253′′ rietumu garuma; no šejienes uz dienvidiem līdz 43°50′ ziemeļu platuma paralēlei; tad uz rietumiem līdz 67°24'27,24′′ rietumu garuma meridiānam; tad pa ģeodēzisku līniju dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°53'14′′ ziemeļu platuma un 67°44'35′′ rietumu garuma; tad pa ģeodēzisku līniju dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°31'08′′ ziemeļu platuma un 67°28'05′ rietumu garuma; tad pa ģeodēzisku līniju līdz punktam uz 42°20′ ziemeļu platuma un 67°18'13,15′′ rietumu garuma; tad uz austrumiem līdz punktam 66°00′ rietumu garuma; tad pa loksodromu dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 42°00′ ziemeļu platuma un 65°40′ rietumu garuma un no turienes uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei. Apakšzona «4» sastāv no sešiem rajoniem Rajons «4 R» Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Ņūfaundlendas krastu no Bauld zemesraga līdz Ray zemesragam un šādi aprakstītu līniju: sākoties pie Bauld zemesraga, tā iet uz ziemeļiem līdz 52°15′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz rietumiem līdz Labradora krastam, tad gar Labradoras krastu līdz Labradoras un Kvebekas robežas beigām, tad pa loksodromu dienvidrietumu virzienā līdz punktam uz 49° 25′ ziemeļu platuma, 60° 00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem līdz punktam uz 47° 50′ ziemeļu platuma, 60° 00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidaustrumu virziena līdz punktam, kur apakšzonas 3′ robeža šķērso taisnu līniju, kura savieno Jaunskotijas Ziemeļu zemesragu ar Ņūfaundlendas Ray zemesragu, tad līdz Ņūfaundlendas Ray zemesragam. Rajons «4 S» Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Kvebekas dienvidu krastu no Labradoras un Kvebekas robežas beigām līdz Pointe des Monts un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Pointe des Monts , tad ved uz austrumiem līdz punktam uz 49°25′ ziemeļu platuma, 64°40′ rietumu garuma, tad pa loksodromu austrumdienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz ziemeļiem līdz punktam uz 49° 25′ ziemeļu platuma, 60° 00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu ziemeļaustrumu virzienā līdz Labradoras un Kvebekas robežas beigām. Rajons «4 T» Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastiem, Ņūbrunsviku un Kvebeku no Ziemeļu zemesraga līdz Pointe des Monts un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Pointe des Monts , tad ved uz austrumiem līdz punktam uz 49°25′ ziemeļu platuma, 64°40′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad pa loksodromu dienvidu virzienā līdz Jaunskotijas Ziemeļu zemesragam. Rajons «4 V» Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastu starp Ziemeļu zemesragu un Fourchu un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Fourchu , tad ved pa loksodromu austrumu virzienā līdz punktam uz 45°40′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem pa 60°00′ rietumu garuma meridiānu līdz 44°10′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz 59°00′ rietumu garuma meridiānam, tad uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz punktam, kur 3. un 4. apakšzonas robeža sastop 39°00′ ziemeļu platuma paralēli, tad pa robežu starp 3. un 4. apakšzonu un pa līniju, kas turpinās ziemeļrietumu virzienā līdz punktam uz 47°50′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, un tad pa loksodromu dienvidu virziena līdz Ziemeļu zemesragam Jaunskotija. Rajons «4 V» sadalās divos apakšrajonos: «4Vn» — ziemeļu apakšrajons — rajona «4 V» daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 45°40 ziemeļu platuma paralēles; «4Vs» — dienvidu apakšrajons — rajona «4 V» daļa, kas atrodas uz dienvidiem no 45°40 ziemeļu platuma paralēles. Rajons «4 W» Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Jaunskotijas krastu no Halifaksas līdz Fourchu un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Fourchu , tad ved pa loksodromu austrumu virzienā līdz punktam uz 45°40′ ziemeļu platuma, 60°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem pa 60° 00′ rietumu garuma meridiānu līdz 44°10′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz austrumiem līdz 59°00′ rietumu garuma meridiānam, tad uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, tad uz rietumiem līdz 63°20′ rietumu garuma meridiānam, tad uz ziemeļiem līdz punktam uz šī meridiāna pie 44°20′ ziemeļu platuma, tad pa loksodromu ziemeļrietumu virzienā līdz Halifaksai Jaunskotijā. Ra jons «4 X» Apakšzonas daļa, kas atrodas starp 4. apakšzonas rietumu robežu un Ņūbrunsvikas un Jaunskotijas krastiem no robežas starp Ņūbrunsviku un Menu beigām līdz Halifaksai, un šādi aprakstītu līniju: tā sākas pie Halifaksas, ved pa loksodromu dienvidaustrumu virzienā līdz punktam uz 44°20′ ziemeļu platuma, 63°20′ rietumu garuma, no turienes uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma paralēlei, un no turienes uz rietumiem līdz 65°40′ rietumu garuma meridiānam. Apakšzona «5» Tāda Konvencijas apgabala daļa, kas atrodas uz rietumiem no 4. apakšzonas rietumu robežas, uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles un uz austrumiem no 71°40′ rietumu garuma meridiāna. Apakšzona «5» sastāv no diviem rajoniem Rajons «5 Y» Apakšzonas daļa, kas atrodas starp Menas, Ņūhempšīras un Masačūsetsas krastiem no robežas starp Menu un Ņūbrunsviku līdz 70°00′ rietumu platumam Keipkodā (apmēram pie 42° ziemeļu platuma) un šādi aprakstītu līniju: tā sākas Keipkodā punktā uz 70° rietumu garuma (apmēram 42° ziemeļu platuma), tad ved uz ziemeļiem līdz 42°20′ ziemeļu platuma, tad uz austrumiem līdz 67°18’13,15’’ rietumu garuma pie robežas starp 4. un 5. apakšzonu, un tad pa šo robežu līdz robežai starp Kanādu un Savienotajām Valstīm. Rajons «5 Z» Apakšzonas daļa, kas atrodas uz dienvidiem un austrumiem no rajona «5 Y». Rajons «5 Z» sadalās divos apakšrajonos: austrumu apakšrajonā un rietumu apakšrajonā, ko definē šādi: «5 Ze» — austrumu apakšrajons - rajona «5 Z» daļa, kas atrodas uz austrumiem no 70°00 rietumu garuma meridiāna; Apakšrajons «5 Z e» sīkāk sadalās divās apakšvienībās[15]: «5 Z u» (Savienoto Valstu ūdeņi) ir «5 Z e» apakšrajona daļa uz rietumiem no ģeodēziskajām līnijām, kas savieno šādu koordināšu punkti: Ziemeļu platums | Rietumu garums | A | 44°11'12” | 67°16'46” | B | 42°53'14” | 67°44'35” | C | 42°31'08” | 67°28'05” | D | 40°27'05” | 65°41'59” | «5 Z c» (Kanādas ūdeņi) ir apakšrajona «5 Z e» daļa uz austrumiem no iepriekš minētajām ģeodēziskajām līnijām; «5 Z w» — rietumu apakšrajons- rajona «5 Z» daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70°00’ rietumu garuma meridiāna. Apakšzona «6» Tāda Konvencijas apgabala daļa, ko ierobežo līnija, kura sākas no punkta Rodailendas krastā uz 71°40′ rietumu garuma, tad virzās uz dienvidiem līdz 39°00′ ziemeļu platuma, tad uz austrumiem līdz 42°00′ rietumu garuma, tad uz dienvidiem līdz 35°00′ ziemeļu platuma, tad uz rietumiem līdz Ziemeļamerikas krastam, tad ziemeļu virzienā gar Ziemeļamerikas krastu līdz Rodailendas punktam uz 71°40′ rietumu garuma. Apakšzona «6» sastāv no astoņiem rajoniem Rajons «6 A» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz ziemeļiem no 39°00′ ziemeļu platuma paralēles un uz rietumiem no 5. apakšzonas. Rajons «6 B» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70°00′ rietumu garuma, uz dienvidiem no 39° 00 ziemeļu platuma paralēles, un uz ziemeļiem un rietumiem no līnijas, kas ved rietumu virzienā pa 37°00 ziemeļu platuma paralēli līdz 76°00′ rietumu garumam un tad uz dienvidiem līdz Henry zemesragam Virdžīnijā. Rajons «6 C» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz rietumiem no 70° 00′ rietumu garuma un uz dienvidiem no apakšrajona 6 B. Rajons «6 D» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona «6 B» un «6 C» un uz rietumiem no 65°00′ rietumu garuma. Rajons «6 E» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona «6 D» un uz rietumiem no 60°00′ rietumu garuma. Rajons «6 F» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona «6 E» un uz rietumiem no 55° 00′ rietumu garuma. Rajons «6 G» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona «6 F» un uz rietumiem no 50° 00′ rietumu garuma. Rajons «6 H» Tāda apakšzonas daļa, kas atrodas uz austrumiem no rajona «6 G» un uz rietumiem no 42° 00′ rietumu garuma. _______________ ê 2018/93 IV PIELIKUMS ê 1636/2001 1. pants un III pielikums DEFINĪCIJAS UN KODI, KAS LIETOJAMI, IESNIEDZOT DATUS PAR NOZVEJU A) ZVEJAS RĪKU/ZVEJAS KUĢU KATEGORIJU SARAKSTS (no Starptautiskās standarta statistikas zvejas rīku klasifikācijas ( ISSCFG )) Kategorija | Saīsinājums | Traļi | Grunts traļi | rāmja traļi | TBB | otertraļi (neprecizējot, vai sānu vai gala stiprinājuma) | OTB | otertraļi (sānu) | OTB1 | otertraļi (gala) | OTB2 | pāra traļi (divi kuģi) | PTB | garneļu traļi | TBS | omāru traļi | TBN | grunts traļi (netiek precizēts) | TB | Pelāģiskie traļi | otertraļi (neprecizējot, vai sānu vai gala stiprinājuma) | OTM | otertraļi (sānu) | OTM1 | otertraļi (gala) | OTM2 | pāra traļi (divi kuģi) | PTM | garneļu traļi | TMS | pelāģiskie traļi (netiek precizēts) | TM | Dvīņu tralis | OTS | Dvīņu otertraļi | OTT | Pāra traļi (divi kuģi) (netiek precizēts) | PT | Otertraļi (netiek precizēts) | OT | Cita veida traļi (netiek precizēts) | TX | Zvejas vadi | Brideņi | SB | Laivas vai kuģa vadi | SV | bugurvadi | SDN | skotu vadi | SSC | dubultvadi (divi kuģi) | SPR | Zvejas vadi (netiek precizēts) | SX | Apņemošie tīkli | Ar riņķa vadiem (riņķvads) | PS | ko ekspluatē viens kuģis | PS1 | ko ekspluatē divi kuģi | PS2 | Bez riņķa vadiem (ēsmas zivtiņu vads) | LA | Žaunu tīkli un iepinējtīkli | Noenkurotie žaunu tīkli | GNS | Dreifējošie žaunu tīkli | GND | Aptveroši žaunu tīkli | GNC | Nostiprinātie žaunu tīkli (uz balstiem) | GNF | Rāmju tīkli | GTR | Žaunu tīkla un rāmju tīkla apvienojums | GTN | Žaunu tīkli un iepinējtīkli (netiek precizēts) | GEN | Žaunu tīkli (netiek precizēts) | GN | Āķi un jedas | Peilētas āķu jedas | LLS | Dreifējošas āķu jedas | LLD | Āķu jedas (netiek precizētas) | LL | Gruntsmakšķeres un ūdas (manuāli darbināmas) | LHP | Gruntsmakšķeres un ūdas (mehāniskas) | LTM | Velkamas āķu jedas | LTL | Āķi un jedas (netiek precizēts) | LX | Lamatu tipa zvejas rīki | Stāvvadi | FPN | Murdi | FPO | Venteri | FYK | Iežogojumi, zivju tači, aizsprosti | FWR | Stacionārie zvejas krātiņi | FSN | Gaisa tīkli | FAR | Lamatu tipa zvejas rīki (netiek precizēts) | FIX | Apklājoši zvejas rīki | Metamie tīkli | FCN | Apklājoši zvejas rīki (netiek precizēts) | FG | Dragas | Laivu draga | DRB | Ar rokām darbināma draga | DRH | Aizķeršana ar žebērkli | Harpūna | HAR | Ceļamie tīkli | Pārnēsājami ceļamie tīkli | LNP | No laivas darbināmi ceļamie tīkli | LNB | No krasta darbināmi stacionāri ceļamie tīkli | LNS | Ceļamie tīkli (netiek precizēts) | LN | Savākšanas mašīnas | Sūkņi | HMP | Izcelšanas mašīnas | HMD | Savākšanas mašīnas (netiek precizēts) | HMX | Dažādi zvejas rīki | MIS | Nepazīstami zvejas rīki | NK | B) ZVEJAS INTENSITĀTES MĒRU DEFINĪCIJAS ZVEJAS RĪKU KATEGORIJĀM Pēc iespējas būtu jāparedz trīs precizitātes līmeņi zvejas intensitātes noteikšanai. A kategorija Zvejas rīki | Intensitātes mērs | Definīcijas | Apņemošie tīkli (riņķvadi) | Izlikšanas reižu skaits | Tīklu izmešanas vai izšaušanas reižu skaits, neatkarīgi no tā, vai ticis nozvejots loms. Šis mērs ir lietderīgs, ja zivju bara lielums un konsistence ir saistīta ar krājumu pārpilnību vai ja tīklus izmet nenoteiktā kārtībā | Brideņi | Izlikšanas reižu skaits | Zvejas rīku izlikšanas vai izšaušanas reižu skaits, neatkarīgi no tā, vai ticis nozvejots loms | Laivas vadi | Zvejas stundu skaits | Zvejas rīku izlikšanas vai izšaušanas reižu skaits reizināts ar vidējo aprēķināto izlikšanas vai izšaušanas ilgumu | Traļi | Stundu skaits | Stundu skaits, kuru laikā tralis atradies ūdenī (pelāģiskais tralis) vai uz grunts (grunts tralis) un bijis nodarbināts zvejā | Laivu dragas | Zvejas stundu skaits | Stundu skaits, kuru laikā draga atradusies uz grunts un bijusi nodarbināta zvejā | Žaunu tīkli (noenkuroti vai dreifējoši) | Intensitātes vienību skaits | Tīklu garums izteikts 100 metru vienībās reizinātās ar izlikšanas reižu skaitu (= summētais noteiktā laika posmā lietotā tīkla kopējais garums metros dalīts ar 100) | Žaunu tīkli (nostiprināti) | Intensitātes vienību skaits | Tīkla garums izteikts 100 metru vienībās reizinātās ar tīklu atbrīvošanas reižu skaitu | Lamatu tipa zvejas rīki (stāvvadi) | Intensitātes vienību skaits | Zvejas dienu skaits reizināts ar izvilkto vienību skaitu | Murdi un venteru tīkli | Intensitātes vienību skaits | Izcelšanu skaits reizināts ar vienību skaitu (= kopējais noteiktā laika posmā zvejoto vienību skaits) | Āķu jedas (peilētas vai dreifējošas) | Āķi tūkstošos gabalu | Āķu skaits, ar kuriem zvejots noteiktā laika posmā, dalīts ar 1000 | Makšķerrīki (ūdas, ar spoli, žibulējamas utt.) | Makšķerrīku dienu skaits | Kopējais makšķerrīku skaits, kas izmantots noteiktā laika posmā | Harpūnas | (Ziņo vienīgi par B un C līmeņa intensitāti) | B kategorija Zvejas dienu skaits : dienu skaits, kurās veikta zveja. Tādām zivsaimniecībām, kur meklēšana ir būtiska zvejas darbības daļa, tās dienas, kad notika meklēšana, bet ne pati zveja, būtu jāiekļauj datos par zvejas dienām. C kategorija Attiecībā uz dienu skaitu uz grunts papildus zvejas dienām un dienām, kurās noritēja meklēšana, jāiekļauj arī visas pārējās dienas, kuru laikā kuģis atradās uz grunts. Aprēķinātās intensitātes attiecība (proporcionāli noteiktā intensitāte) Tā kā var nebūt pieejami atbilstoši mēri kopējās nozvejas noteikšanai, būtu jānorāda uz aprēķināto intensitātes procentu. To aprēķina šādi: (((Kopējā nozveja)–(Nozveja, kuras intensitāte tikusi iegrāmatota))×100)/(Kopējā nozveja) c) KUĢU IZMĒRA KATEGORIJAS (no Starptautiskās standarta statistikas zvejas kuģu klasifikācijas ( ISSCFV )) Tonnāžas klases Bruto tilpības kategorija | Kods | 0-49,9 | 02 | 50-149,9 | 03 | 150-499,9 | 04 | 500-999,9 | 05 | 1 000-1 999,9 | 06 | 2 000-99 999,9 | 07 | Nav zināms | 00 | d) GALVENĀS ZVEJOTĀS SUGAS Tās ir sugas, uz kurām galvenokārt vērsta zveja. Tomēr tās var neatbilst sugām, kas veido nozvejas lielāko daļu. Sugas būtu jāidentificē, lietojot trīsburtu apzīmējumu (skat. I pielikumu). ______________ ê 2018/93 (pielāgots) V PIELIKUMS DATU IESNIEGŠANAS VEIDS ê 1636/2001 2. pants un IV Pielikums (pielāgots) A. KODĒŠANAS FORMA Datu iesniegšanai, atbilstīgi 2. panta 1. punkta a) apakšpunktam Dati būtu jāiesniedz dažāda garuma ierakstu veidā, ieraksta ailes atdalot ar kolu (:). Katrā ierakstā būtu jāiekļauj šādas ailes: Aile | Piezīmes | Valsts | ISO divburtu kods (piem., FR = Francija) | Gads | piem., 2001 vai 01 | FAO galvenais zvejas apgabals | 21 = Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa | Zona | piem., 3 Pn = NAFO apakšrajons “3 Pn” | Suga | trīsburtu apzīmējums | Nozveja | Tonnas | Datu iesniegšanai, Ö atbilstīgi Õ 2. panta 1. punkta b) apakšpunktam Dati būtu jāiesniedz dažāda garuma ierakstu veidā, ieraksta ailes atdalot ar kolu (:). Katrā ierakstā būtu jāiekļauj šādas ailes: Aile | Piezīmes | Valsts | ISO divburtu kods (piem., FR = Francija) | Gads | piem., 0001 vai 2001 attiecībā uz 2001. gadu | Mēnesis | piem., 01 = janvāris | FAO galvenais zvejas apgabals | 21 = Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļa | Zona | piem., 3 Pn = NAFO apakšrajons “3 Pn” | Galvenā zvejotā suga | trīsburtu apzīmējums | Kuģa / zvejas rīku kategorija | ISSCFG kods (piem., 0TB2 – grunts otertralis) | Kuģa lieluma klase | ISSCFV kods (piem., 04 = 150-499,9 GT): | Vidējā bruto tilpība | Tonnas | Vidējā dzinēja jauda | Kilovati | Aprēķinātās intensitātes procentuāla daļa | Cipariem | Vienība | Sugas trīsburtu apzīmējums vai intensitātes apzīmējums (piem., COD = menca, vai A = intensitātes mērs “A”) | Dati | Nozveja (tonnās) vai intensitātes vienība | a) Nozveja jāreģistrē ar krastā izkrauto lomu dzīvsvara ekvivalentu. b) Valstu kodi: Beļģija Bulgārija Čehijas Republika Dānija Vācija Igaunija Grieķija Spānija Francija Īrija Islande Itālija Kipra Latvija Lietuva Luksemburga Ungārija Malta Nīderlande Norvēģija Austrija Polija Portugāle Rumānija Slovēnija Slovākijas Republika Somija Zviedrija Turcija Apvienotā Karaliste | BE BG CZ DK DE EE EL ES FR IR IS IT CY LV LT LU HU MT NL NO AT PL PT RO SI SK FI SV TR UK | B. METODE DATU PāRSūTīšANAI EIROPAS KOMISIJAI Ciktāl iespējams, datus vajadzētu pārraidīt elektroniskā formā (piemēram, kā elektroniskās vēstules pielikumu). Ja tas nav iespējams, tiek pieļauts iesniegt datni ar 3,5 collu disketes palīdzību. _________________ é VI PIELIKUMS Atceltā regula ar tās sekojošo grozījumu sarakstu Padomes Regula (EEK) Nr. 2018/93 (OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp.) | 1994. gada Pievienošanās akts, I pielikuma X.6 punkts (OV C 241, 29.8.1994., 189. lpp.) | Komisijas Regula (EK) Nr. 1636/2001 (OV L 222, 17.8.2001., 1. lpp.) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.) | tikai 3. pants un III pielikuma 44. punkts | 2003. gada Pievienošanās akts, II pielikuma 10.9 punkts (OV L 236, 23.9.2003., 571. lpp.) | _________________ VII PIELIKUMS Atbilstības tabula Regula (EEK) Nr. 2018/93 | Šī regula | 1. pants | 1. pants | 2. pants | 2. pants | 3. pants | 3. pants | 4. pants | 4. pants | 5. pants | 5. pants | 6. pants, 1. un 2. punkts | 6. pants, 1. un 2. punkts | 6. pants, 3. punkts | - | 7. pants, 1. punkts | 7. pants, 1. punkts | 7. pants, 2. punkts | 7. pants, 2. punkts | 7. pants, 3. punkts | ______ | 7. pants, 4. punkts | 7. pants, 3. punkts | 8. pants | ______ | ______ | 8. pants | 9. pants | 9. pants | I pielikums | I pielikums | II pielikums | II pielikums | III pielikums | III pielikums | IV pielikums | IV pielikums | V pielikums | V pielikums | _______ | VI pielikums | _______ | VII pielikums | _____________ [1] KOM(87) 868 PV. [2] Izstrādāts atbilstīgi Komisijas Paziņojumam Eiropas Parlamentam un Padomei – Acquis communautaire kodifikācija, KOM(2001) 645 galīgā redakcija. [3] Skat. šī priekšlikuma VI pielikumu. [4] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.). [5] OV C 255, 21.10.2006., 1. lpp. [6] OV C […], […]., […]. lpp. [7] OV C […], […]., […]. lpp. [8] OV C […], […]., […]. lpp. [9] OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). [10] Skat. VI pielikumu. [11] OV L 378, 30.12.1978., 1. lpp. Regula, kā grozīta ar Regulu (EEK) Nr. 653/80 (OV L 74, 20.3.1980., 1. lpp.). [12] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2006/512/EK (OV L 200, 22.7.2006., 11. lpp.). [13] OV L 151, 15.6.1990., 1. lpp. [14] OV L 179, 7.8.1972., 1. lpp. [15] Šīs divas apkšvienības nav minētas Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) sestajā publikācijā (2000. gada maijs). Tomēr, ņemot vērā NAFO Zinātniskās padomes priekšlikumu, NAFO Ģenerālā Padome tās apstiprināja atbilstīgi NAFO Konvencijas XX panta 2.punktam.