PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Ieteikuma konteksts

Ar šo Komisija iesaka Padomei dot pilnvarojumu sākt sarunas par nolīgumu starp Savienību un Moldovu par kravu autopārvadājumiem (turpmāk “nolīgums”), kas tiktu noslēgts uz laiku, lai novērstu sekas, kuras rada neprovocētā un nepamatotā Krievijas militārā agresija pret Ukrainu, un izvirzīt Komisiju par Savienības sarunu vedēju. Šim ieteikumam arī pievienotas sarunu norādes.

2.Vispārīga informācija

Kravu autopārvadājumus starp Savienību un Moldovu pašlaik lielā mērā reglamentē vairāki divpusēji transporta nolīgumi starp ES dalībvalstīm un Moldovu. Šie nolīgumi paredz kvotu režīmu abu pušu pārvadātājiem attiecībā uz tranzītu un divpusējo tirdzniecību. Saskaņā ar Moldovas Valsts autotransporta aģentūras sniegto informāciju Igaunija, Lietuva, Latvija, Polija, Slovākija, Ungārija un Slovēnija Moldovai piešķīrušas kopā 15 000 kvotas. No šā kopējā apjoma 14 320 ir tranzīta vai divpusējās kvotas un 680 vispārējās kvotas. No visām kvotām, ko šīs valstis piešķīrušas Moldovai 2022. gadam, līdz 2022. gada 17. martam bija atlikušas tikai 8647 kvotas (tikai aptuveni 60 % no visām kvotām).

Papildus atļaujām, kuru pamatā ir iepriekš minētie divpusējie nolīgumi, Starptautiskais transporta forums (ITF) izmanto daudzpusēju kvotu sistēmu, kas paredz daudzpusējas licences starptautiskiem kravu autopārvadājumiem, kurus veic transporta uzņēmumi, kas iedibināti Eiropas Transporta ministru konferences (ECMT) dalībvalstī. Licences attiecas uz kravu pārvadājumiem starp ECMT dalībvalstīm vai tranzītā caur vienas vai vairāku šo valstu teritoriju. Tomēr kvotu skaits ECMT sistēmā ir diezgan mazs salīdzinājumā ar kvotām, kas piešķirtas saskaņā ar divpusējiem nolīgumiem (lai gan salīdzinājums nav visai precīzs, jo ECMT kvotas attiecas uz gada licencēm, savukārt attiecīgie divpusējie nolīgumi attiecas uz atļaujām vienam braucienam). 2022. gadā Moldovas pārvadātājiem piešķirtas 1430 gada licences un 1752 īstermiņa licences.

Moldova ir puse Nolīgumā par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR), kura līgumslēdzējas puses ir arī visas ES dalībvalstis. Tādējādi Moldovas pārvadātājiem, kas veic kravu pārvadājumus Savienības teritorijā, ir jāievēro tie paši transportlīdzekļa vadīšanas laiki, pārtraukumi un atpūtas laikposmi, kurus piemēro Savienībā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 561/2006.

Tā kā Krievija veic militāru agresiju pret Ukrainu, Moldovas situācija transporta jomā ir ļoti sarežģījusies. Karš Ukrainā liek Moldovas autopārvadātājiem meklēt alternatīvus maršrutus, lai izvairītos no Ukrainas teritorijas šķērsošanas tranzītā, kas līdz šim ir bijis vienīgais veids, kā sasniegt trešo valstu tirgus uz austrumiem no Ukrainas. Tomēr Moldovas pārvadātājiem nav pietiekami daudz vajadzīgo atļauju tranzītam caur dalībvalstīm, caur kurām šāds tranzīts būtu nepieciešams. Tas apdraud ilgtermiņa līgumu izpildi par preču (jo īpaši lauksaimniecības produktu) piegādi tirdzniecības partneriem iepriekš minētajās valstīs. Palielinās arī vajadzība pēc divpusējiem pārvadājumiem starp Moldovu un ES, bet pašreizējais atļauju kopums to nespēj apmierināt. Moldovas pārvadātājiem piešķirto pārvadājumu tiesību paplašināšana un savstarpēju tiesību piešķiršana ES pārvadātājiem varētu arī ļaut ES eksportēt vairāk preču uz Moldovu, un tas savukārt ir arī ES interesēs. Vienlaikus Moldovai varētu nākties vēl vairāk pielāgot savus ekonomikas un transporta modeļus, lai reaģētu uz kara ietekmi uz starptautiskajiem tirgiem.

Tāpēc, lai palīdzētu Moldovas ekonomikai, kas saskaras ar lielām grūtībām situācijā, kad šī valsts jau provizoriski ir uzņēmusi vairāk nekā 350 000 bēgļu, kuri ieradušies no Ukrainas un ir tranzītā uz citām valstīm, ir lietderīgi steidzami noslēgt nolīgumu starp Savienību un Moldovu, ar ko bloķētos tranzīta maršrutus caur Ukrainu pēc iespējas labāk varētu aizstāt ar plašākām alternatīvām autopārvadājumiem caur ES un uzlabot divpusējos autopārvadājumus starp Moldovu un ES. Šādam nolīgumam vajadzētu būt spēkā tik ilgi, kamēr turpinās kara smagā ietekme uz transporta operācijām un Ukrainas transporta infrastruktūru.

Šāds nolīgums ir arī ES interesēs, jo ES ir ieinteresēta stabilizēt Moldovas ekonomiku, ņemot vērā arī to, ka valstij nākas saskarties ar no kara bēgošo cilvēku pieplūdumu, un ES ir arī ieinteresēta mazināt Krievijas agresijas ietekmi uz drošības situāciju Eiropas Savienībā un pie tās robežām. Turklāt ES pārvadātāji iegūs savstarpējas pārvadājumu tiesības atbilstīgi Moldovas pārvadātājiem piešķirtajām tiesībām, un tas pozitīvi ietekmēs ES ekonomiku.

Asociācijas nolīguma 80. panta c) punktā pausts aicinājums uzlabot galvenos transporta savienojumus starp ES un Moldovas teritoriju, un tā 82. pantā pausts aicinājums sadarboties, lai uzlabotu preču apriti un palielinātu raitas transporta plūsmas starp Moldovas Republiku, ES un trešām valstīm reģionā, šādā nolūkā likvidējot administratīvos, tehniskos un citus šķēršļus.

3.Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Šis nolīgums atbilst pašreizējai ES politikai ārējās attiecībās ar Moldovu. Moldovas valdība ir lūgusi noslēgt nolīgumu kā steidzamu pasākumu. Šāds nolīgums arī papildinās ES atbalstu, kas 2022. gada martā piešķirts Moldovai, lai palīdzētu Moldovas iestādēm sniegt palīdzību cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas iebrukuma Ukrainā. Uz laiku noslēgts nolīgums ar Moldovu par kravu autopārvadājumiem, kurš būtu spēkā tik ilgi, kamēr pastāv transporta traucējumi, ko izraisījis karš Ukrainā, būtu arī saskanīgs ar 2014. gada 27. jūnijā parakstīto asociācijas nolīgumu starp Savienību un Moldovu.

4.Juridiskais pamats, subsidiaritāte un proporcionalitāte

•Juridiskais pamats