Komisijas ierosinātais teksts ECB ierosinātie grozījumi (1)

1. grozījums

Ierosinātas regulas 2. apsvēruma pirmais teikums

“SEPA izdošanās ir ļoti svarīga tautsaimnieciskā, monetārā un arī politiskā aspektā.” “SEPA izdošanās ir ļoti svarīga tautsaimnieciskā un arī politiskā aspektā.”

Paskaidrojums SEPA ir ekonomiski un politiski nozīmīga, bet tā nespēlē svarīgu lomu monetārajā politikā, un tādēļ vārdu “monetārā” jāsvītro.

2. grozījums

Ierosinātas regulas 6. apsvēruma trešais teikums un jauns ceturtais teikums

“Šo noteikumu darbības jomā nebūtu jāiekļauj naudas pārvedumi, iekšēji apstrādāti maksājumi, lielas vērtības maksājumu darījumi starp maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un maksājumi pa mobilo telefonu, jo šie maksājumu pakalpojumi nav salīdzināmi ar kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem.” “Šo noteikumu darbības jomā nebūtu jāiekļauj naudas pārvedumi, iekšēji apstrādāti maksājumi, lielas vērtības maksājumu darījumi starp maksājumu pakalpojumu sniedzējiem un maksājumi pa mobilo telefonu, jo šie maksājumu pakalpojumi nav salīdzināmi ar kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem, kā tie definēti šajā regulā.”Maksājumu darījumiem, kas tiek apstrādāti liela apjoma maksājumu sistēmās un par kuriem tur tiek veikti norēķini, arī nav jāietilpst šīs regulas piemērošanas jomā.

Paskaidrojums ECB iesaka pievienot “kā tie definēti šajā regulā”, lai precizētu, ka naudas pārvedumi, iekšēji apstrādāti maksājumi utt. nav kredīta pārvedumi un tiešie debeti ierosinātās regulas izpratnē. ECB ieteiktā jaunā ceturtā teikuma paskaidrojumu sk. 5. grozījumā.

3. grozījums

Ierosinātas regulas 9. apsvēruma otrais teikums

“Lai radītu integrētu tirgu euro elektronisko maksājumu sistēmām, ir būtiski, lai kredīta pārvedumu un tiešo debetu apstrādi netraucētu tehniski šķēršļi un lai tā norisinātos atbilstīgi shēmai, kuras pamatnoteikumus ievēro lielākā daļa maksājumu pakalpojumu sniedzēju no lielākās daļas dalībvalstu, un tie ir vienādi gan attiecībā uz pārrobežu, gan pilnīgi iekšzemes kredīta pārveduma un tiešā debeta darījumiem.” “Lai radītu integrētu tirgu euro elektronisko maksājumu sistēmām, ir būtiski, lai kredīta pārvedumu un tiešo debetu apstrādi netraucētu tehniski šķēršļi, lai tā norisinātos atbilstīgi shēmai, kuras pamatnoteikumus ievēro lielākā daļa maksājumu pakalpojumu sniedzēju no lielākās daļas dalībvalstu, kuru valūta ir euro, un lai tie ir vienādi gan attiecībā uz pārrobežu, gan pilnīgi iekšzemes kredīta pārveduma un tiešā debeta darījumiem.”

Paskaidrojums Sadarbspēja ir būtiska, lai nodrošinātu, ka maksājumi var tikt efektīvi apstrādāti visā Savienībā. Divu veidu prasības, t. i., ka tiek piemēroti nacionālie un pārrobežu noteikumi un tiek prasīta vairākuma piedalīšanās ierosinātās regulas 9. apsvērumā un 4. panta 1. punktā, ir svarīgi, lai nodrošinātu, ka maksājumu shēmas, kļūst par visas Eiropas shēmām. Tomēr ņemot vērā jaunu maksājumu pakalpojumu attīstību, tas, ka noteikumus ievēro maksājumu pakalpojumu sniedzēji dalībvalstīs, kuru valūta nav euro, var netikt uzskatīts par prioritāti, jo euro darījumu skaits dažās no šīm dalībvalstīm ir zems. Tādēļ tiek ieteikts nosacījumu 4. panta 1. punkta b) apakšpunktā (sk. 14. grozījumu) un, attiecīgi, 9. apsvērumā attiecināt tikai uz lielāko daļu maksājumu pakalpojumu sniedzēju lielākajā daļā dalībvalstu, kuru valūta ir euro. Tam jānovērš nenovēršami šķēršļi, uzsākot inovatīvus kredīta pārveduma un tiešā debeta pakalpojumus, un jānodrošina šo pakalpojumu ieviešana visā Eiropā.

4. grozījums

Ierosinātas regulas 16. apsvēruma pirmais teikums

“Dažās dalībvalstīs ir atsevišķi maksāšanas līdzekļi, kas ir kredīta pārvedumi vai tiešie debeti, bet kuriem ir ļoti specifiskas funkcijas – parasti vēsturisku vai juridisku iemeslu dēļ.” “Dažās dalībvalstīs ir atsevišķi maksāšanas līdzekļi, kas ir klasificēti kā kredīta pārvedumi vai tiešie debeti, bet kuriem ir ļoti specifiskas funkcijas – parasti vēsturisku vai juridisku iemeslu dēļ.”

Paskaidrojums Šī ieteikuma mērķis ir precizēt, ka daži maksāšanas līdzekļi tiek klasificēti kā kredīta pārvedumi vai tiešie debeti neatkarīgi no tā, kādas ir to specifiskās funkcijas.

5. grozījums

Ierosinātās regulas 1. panta 2. punkta b) apakšpunkts

“2. Šī regula neattiecas uz: […] b) maksājumu darījumiem, kurus apstrādā un nokārto lielas vērtības maksājumu sistēmās un kuros gan maksājuma sācējs, gan galīgais saņēmējs ir maksājumu pakalpojumu sniedzēji;” “2. Šī regula neattiecas uz: […] b) maksājumu darījumiem, kurus apstrādā un nokārto lielas vērtības maksājumu sistēmās;”

Paskaidrojums SEPA nekad nav attiekusies uz maksājumiem, kas tiek veikti, izmantojot liela apjoma maksājumu sistēmas, un tāpēc tie jāizslēdz no ierosinātās regulas piemērošanas jomas. Šajā sakarā ierosinātajai regulai nepārprotami jākoncentrējas uz liela skaita, bet neliela apjoma maksājumiem, jo liela apjoma maksājumu sistēmu iekļaušanai atšķirīgo pakalpojumu līmeņu dēļ būtu vajadzīgs atsevišķs sarežģītāks Savienības akts. Ņemot vērā liela apjoma maksājumu sistēmu sarežģītību, tehniskās grūtības, ar kurām banku nozarei būtu jāsakaras šādas pārejas dēļ, un to, ka neliela apjoma maksājumi, par kuriem norēķini notiek liela apjoma maksājumu sistēmās, ir mazāk nekā 1 % no kopējā neliela apjoma maksājumu skaita euro zonā, ECB neredz vajadzību pieņemt šādu Savienības aktu. Tomēr pildot savas funkcijas saskaņā ar ECBS Statūtu 3.1. panta ceturto ievilkumu un 22. pantu, ECB un nacionālās centrālās bankas (NCB), kā Eiropas Automatizētās reālā laika bruto norēķinu sistēmas (TARGET2) komponentsistēmu operatori, pašlaik kā stratēģiski svarīgu apsver ISO20022 XML standartu ieviešanu TARGET2.

6. grozījums

Ierosinātās regulas 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts

“2. Šī regula neattiecas uz: […] c) maksājumu darījumiem ar maksājumu karti, ieskaitot skaidras naudas izņemšanu no maksājumu konta, ja vien to rezultāts nav kredīta pārvedums vai tiešais debets ar pamata bankas konta numuru (BBAN) vai starptautisko bankas konta numuru (IBAN) identificētā maksājumu kontā vai no tā;” “2. Šī regula neattiecas uz: […] c) Maksājumu karšu, ieskaitot skaidras naudas izņemšanu no maksājumu konta;”

Paskaidrojums ECB piekrīt, ka karšu maksājumi un skaidras naudas izņemšana jāatbrīvo no ierosinātas regulas piemērošanas, tomēr karšu maksājumu, izņemot naudas izņemšanu no norēķinu konta, rezultātā vienmēr notiek kredīta pārvedums vai tiešais debets uz vai no norēķinu konta, ko apzīmē ar BBAN vai IBAN. Turklāt uz karšu maksājumiem neattiecas Komisijas ietekmes novērtējums, kas pievienots ierosinātajai regulai, no kā var secināt, ka karšu maksājumi nav iekļauti ierosinātas regulas piemērošanas jomā. Attiecīgi, ECB iesaka svītrot atsauci uz BBAN un IBAN izmantošanu, lai novērstu interpretāciju, ka karšu maksājumi faktiski iekļauti ierosinātajā regulā, kas ir pretrunā šīs normas pamatā esošajam nolūkam.

7. grozījums

Ierosinātās regulas 1. panta 4. punkts (jauns)

Pašlaik teksta nav. “4. Šo regulu nepiemēro Eiropas Centrālajai bankai un nacionālajām centrālajām bankām, ja tās rīkojas monetārās iestādes vai citā publiskas iestādes statusā.”

Paskaidrojums Darbības, ko ECB vai nacionālā centrālā banka veic saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punkta ceturto ievilkumu un ECBS Statūtu 3. pantu, jāatbrīvo no ierosinātās regulas piemērošanas, ņemot vērā centrālo banku neatkarību (sk. Līguma 130. pantu). Šajā sakarā ECB iesaka ierosinātajā regulā iekļaut tādu pašu atbrīvojumu, kāds iekļauts 1. panta 1. punkta e) apakšpunktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvā 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū, ar ko groza Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2005/60/EK un 2006/48/EK un atceļ Direktīvu 97/5/EK (2) .

8. grozījums

Ierosinātās regulas 2. pants (jauna definīcija)

Pašlaik teksta nav. “ “norēķinu karte” ir ierīce, kas ļauj maksātājam i) veikt maksājuma darījumus ar karti pieņemošas ierīces palīdzību vai attālināti, t. sk. izmantojot pastu, telefonu vai internetu, vai ii) izņemt skaidru naudu bankomātā”

Paskaidrojums ECB saprot, ka ierosinātās regulas 1. panta 2. punkta c) apakšpunkta mērķis ir no ierosinātās regulas piemērošanas jomas izslēgt tradicionālos karšu darījumus, tajā pašā laikā iekļaujot darījumus, kuros norēķinu karte galvenokārt tiek izmantota maksātāja identifikācijai, tiem iniciējot tiešā debeta vai kredīta pārveduma darījumu. Tā kā galīgie norēķini par lielāko daļu maksājumu ar karti tiek veikti, izmantojot kredīta pārvedumu vai tiešo debetu, pašreizējais formulējums var tikt interpretēts kā tāds, kas aptver darījumus ar kartēm vispār. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību ECB iesaka iekļaut norēķinu kartes definīciju un pārstrādāt ierosinātās regulas 7. panta 2. punktu, paredzot atbrīvojumu tiešā debeta darījumiem, kas iniciēti ar karti pārdošanas punktā (sk. 17. grozījumu). Turklāt ierosinātās regulas 1. panta 2. punkta c) apakšpunkts no tās piemērošanas atbrīvo maksājuma darījumus, ko veic, izmantojot norēķinu karti, bet tas šo karti nedefinē.

9. grozījums

Ierosinātās regulas 2. pants (jauna definīcija)

Pašlaik teksta nav. “ “liela apjoma maksājumu sistēmas” ir maksājumu sistēmas, kuru galvenais mērķis ir apstrādāt un veikt klīringu un/vai norēķinus par atsevišķiem augstas prioritātes un galvenokārt liela apjoma maksājumu darījumiem”

Paskaidrojums Ierosinātās regulas jaunajā ieteiktajā 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā (sk. 5. grozījumu) iekļauts termins “liela apjoma maksājumu sistēmas”, kas jādefinē.

10. grozījums

Ierosinātās regulas 2. pants (jauna definīcija)

Pašlaik teksta nav. “ “neliela apjoma maksājumu sistēmas” ir maksājumu sistēmas, kuru galvenais mērķis ir apstrādāt un veikt klīringu un/vai norēķinus par maksājumu darījumiem, kas apkopoti nosūtīšanai un galvenokārt ir maza apjoma zemas prioritātes maksājumi.”

Paskaidrojums Ierosinātās regulas 4. panta 2. punkts atsaucas uz maksājumu sistēmu sadarbspēju, kam būtu jāattiecas tikai uz neliela apjoma maksājumu sistēmām (sk. 15. grozījumu). Tādēļ jādefinē termins “neliela apjoma maksājumu sistēmas”.

11. grozījums

Ierosinātās regulas 2. panta 1. punkts

“(1) “kredīta pārvedums” ir maksājumu pakalpojums iemaksai maksājuma saņēmēja maksājumu kontā, kur maksājuma darījumu vai maksājuma darījumu virkni ierosina maksātājs uz savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam dotas piekrišanas pamata;” “(1) “kredīta pārvedums” ir maksājumu pakalpojums iemaksai maksājuma saņēmēja maksājumu kontā, kur maksājuma darījumu vai maksājuma darījumu virkni ierosina maksātājs uz savam maksājumu pakalpojumu sniedzējam dotarīkojuma pamata;”

Paskaidrojums Tā kā kredīta pārvedumam nepieciešams veikt noteiktas darbības, kas ir vairāk nekā maksātāja vienkārša piekrišana, kredīta pārveduma definīcijai jābūt konkrētākai.

12. grozījums

Ierosinātās regulas 2. panta 2. punkts

“(2) “tiešais debets” ir maksājumu pakalpojums naudas izmaksai no maksātāja maksājumu konta, kurā maksājuma darījumu ierosina maksājuma saņēmējs uz maksātāja piekrišanas pamata;” “(2) “tiešais debets” ir maksājumu pakalpojums naudas izmaksai no maksātāja maksājumu konta, kurā maksājuma darījumu ierosina maksājuma saņēmējs uz maksātāja piekrišanas pamata, kas tiek sniegta maksājuma saņēmējam, maksājuma saņēmēja maksājumu pakalpojumu sniedzējam vai paša maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam;”

Paskaidrojums Lai nodrošinātu saskaņotību ar citiem sekundārajiem Savienības aktiem un juridiskās noteiktības dēļ, tiek ieteikts saskaņot “tiešā debeta” definīciju ierosinātajā regulā ar definīciju, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 924/2009 2. panta 14. punktā un Direktīvas 2007/64/EK 4. panta 28. punktā.

13. grozījums

Ierosinātās regulas 2. panta 7. punkts

“(7) “maksājumu shēma” ir shēmas dalībnieku savstarpējo maksājumu izdarīšanas noteikumu, prakses un standartu kopums, kas ir nošķirts no jebkādas infrastruktūras vai maksājumu sistēmas, kura atbalsta tās darbību dalībvalstu starpā un dalībvalstu iekšienē;” “(7) “maksājumu shēma” ir noteikumu, prakses un standartu kopums maksājumu darījumu izpildei, par kuru vienojušies pakalpojumu sniedzēji;”

Paskaidrojums Lai nodrošinātu saskaņotību ar citiem sekundārajiem Savienības tiesību aktiem un juridiskās noteiktības dēļ, “maksājumu shēmas” definīciju ierosinātajā regulā jāsaskaņo ar “tiešā debeta shēmas” definīciju, kas iekļauta Regulas (EK) Nr. 924/2009 2. panta 15. punktā, ņemot vērā abās definīcijās iekļauto kopējo shēmas jēdzienu.

14. grozījums

Ierosinātās regulas 4. panta 1. punkts

“1. Maksājumu pakalpojumu sniedzēji kredīta pārvedumus un tiešos debetus veic maksājumu shēmā, kas atbilst šādiem nosacījumiem: a) tās noteikumi ir vienādi gan iekšzemes, gan pārrobežu kredīta pārvedumiem un tiešā debeta darījumiem starp dalībvalstīm un dalībvalstu iekšienē; b) shēmas dalībnieki pārstāv maksājumu pakalpojumu sniedzēju vairākumu vairākumā dalībvalstu.” “1. Maksājumu pakalpojumu sniedzēji kredīta pārvedumus un tiešos debetus veic maksājumu shēmā, kas atbilst šādiem nosacījumiem: a) tās noteikumi ir vienādi gan iekšzemes, gan pārrobežu kredīta pārvedumiem un tiešā debeta darījumiem starp dalībvalstīm un dalībvalstu iekšienē; b) shēmas dalībnieki pārstāv maksājumu pakalpojumu sniedzēju vairākumu vairākumā dalībvalstu, kuru valūta ir euro.”

Paskaidrojums Sk. 3. grozījuma paskaidrojumus.

15. grozījums

Ierosinātās regulas 4. panta 2. punkts

“2. Maksājumu sistēmām un attiecīgos gadījumos maksājumu shēmām jābūt tehniski sadarbspējīgām, izmantojot starptautisko un Eiropas standartizācijas organizāciju izstrādātus standartus.” “2. Neliela apjoma maksājumu sistēmām jābūt tehniski sadarbspējīgām, izmantojot starptautisko un Eiropas standartizācijas organizāciju izstrādātus standartus.”

Paskaidrojums Ierosinātās regulas 4. panta 2. punkts prasa maksājumu sistēmu un (attiecīgos gadījumos) maksājumu shēmu tehnisko sadarbspēju, precīzi nedefinējot, ko nozīmē šāda sadarbspēja. Ideālā gadījumā būtu nepieciešams precīzāks šī termina nozīmes formulējums. Tā kā tāda nav, ECB iesaka svītrot atsauci uz maksājumu shēmām, jo šādu shēmu tehniska sadarbspēja netiek uzskatīta par praksē īstenojamu. Vēl svarīgāk ir tas, ka neliela apjoma maksājumu sistēmas un liela apjoma maksājumu sistēmas ir ļoti atšķirīgas no apstrādes, klīringa un norēķinu viedokļa, neskatoties uz to, ka abu veidu sistēmas var tikt izmantotas, lai apstrādātu neliela apjoma maksājumu darījumus. Runājot vispārīgāk, neliela apjoma maksājumu sistēmas izmanto liela apjoma maksājumu sistēmas, lai norēķinātos par to saistību atlikumiem. Ir skaidrs, ka sadarbspēju var sagaidīt tikai no viena veida maksājumu sistēmām. Neliela apjoma maksājumu sistēmu un liela apjoma maksājumu sistēmu sadarbspējas pieprasīšana ne tikai liks uzdot jautājumu par proporcionalitātes principa ievērošanu, jo neliela apjoma maksājumi, kas tiek veikti caur tādām liela apjoma maksājumu sistēmām kā TARGET2 vai EURO1, ir mazāk kā 1 % no kopējā neliela apjoma maksājumu skaita euro zonā, bet var būt par pamatu arī neplānotiem blakus efektiem no riska un stabilitātes viedokļa.

16. grozījums

Ierosinātās regulas 5. panta 1. un 2. punkts.

“1. Ne vēlāk kā [ierakstīt konkrētu datumu 12 mēnešus pēc šās regulas stāšanās spēkā] kredīta pārvedumi veicami saskaņā ar pielikuma 1. un 2. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām. 2. Ne vēlāk kā [ierakstīt konkrētu datumu 24 mēnešus pēc šās regulas stāšanās spēkā] tiešie debeti veicami saskaņā ar 6. pantu un pielikuma 1. un 3. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām.” “1. Ne vēlāk kā 2013. gada 31. janvārī kredīta pārvedumi veicami saskaņā ar pielikuma 1. un 2. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām. 2. Ne vēlāk kā 2014. gada 31. janvārī tiešie debeti veicami saskaņā ar 6. pantu un pielikuma 1. un 3. punktā izklāstītajām tehniskajām prasībām.”

Paskaidrojums ECB piekrīt, ka prasībām attiecībā uz kredīta pārvedumiem un tiešajiem debetiem jāstājas spēkā visai drīz, jo īpaši paturot prātā, ka SEPA kredīta pārvedumi tika uzsākti 2008. gada janvārī, bet SEPA tiešais debets – 2009. gada novembrī. Ņemot vērā maksājumu nozarei vajadzīgo pietiekami ilgo sagatavošanās laiku, ECB iesaka noteikt konkrētus datumus, kas kredīta pārvedumu gadījumā būtu vēlams 2013. gada janvāra beigās, bet tiešo debetu gadījumā 2014. gada janvāra beigās.

17. grozījums

Ierosinātās regulas 7. panta 2. punkts

“2. Dalībvalstis var ļaut savām kompetentajām iestādēm līdz [ierakstīt konkrētu datumu 60 mēnešus pēc šās regulas spēkā stāšanās] no visām vai dažām 5. panta 1., 2. un 3. punktā izklāstītajām prasībām atbrīvot maksājumu darījumus, kas sākti ar maksājumu karti pārdošanas punktā, kuru rezultāts ir tiešais debets no maksājumu konta, kas identificēts ar BBAN vai IBAN.” “2. Dalībvalstis var ļaut savām kompetentajām iestādēm līdz [ierakstīt konkrētu datumu 60 mēnešus pēc šās regulas spēkā stāšanās] no visām vai dažām 5. panta 1.–3. punktā izklāstītajām prasībām atbrīvot maksājumu darījumus, kas sākti ar maksājumu karti pārdošanas punktā, kuru rezultāts ir tiešā debeta darījums.”

Paskaidrojums Sk. 8. un 20. grozījuma paskaidrojumus.

18. grozījums

Ierosinātās regulas 12. panta 1. punkts

“1. Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt 5. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus. Ja ir nenovēršami steidzami iemesli, piemēro 15. pantu.” “1. Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt 5. panta 4. punktā minētos deleģētos aktus. Komisija deleģēto aktu projektus izstrādā, cieši sadarbojoties ar Eurosistēmu un, attiecīgos gadījumos, pārējiem ECBS dalībniekiem, kā arī apspriežoties ar pakalpojumu sniedzējiem un lietotāju pārstāvjiem. Ja ir nenovēršami steidzami iemesli, piemēro 15. pantu.”

Paskaidrojums Lai novērstu jaunu un inovatīvu maksājumu līdzekļu izstrādes kavēšanu, ir ļoti svarīgi, ka deleģētajos aktos noteiktās tehniskās prasības var bez kavēšanās un efektīvi grozīt. Tai deleģētās pilnvaras Komisija īsteno cieši sadarbojoties ar Eurosistēmu un, attiecīgos gadījumos, pārējiem ECBS dalībniekiem, kā arī apspriežoties ar maksājumu nozari un citām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu, ka grozījumi tiek plānoti, ņemot vērā maksājumu nozares biznesa ciklus.

19. grozījums

Ierosinātās regulas pielikuma 1. punkta d) apakšpunkts

“d) Pārveduma informācijas datu laukā ir jābūt vietai 140 rakstzīmēm. Maksājumu shēmām var paredzēt lielāku skaitu rakstzīmju, izņemot gadījumu, kad informācijas pārsūtīšanai izmantojamajai ierīcei ir tehniski ierobežojumi rakstzīmju skaita ziņā – tad piemēro ierīces tehnisko limitu.” “d) Pārveduma informācijas datu laukā ir jābūt vietai vismaz 140 rakstzīmēm. Maksājumu shēmām var paredzēt lielāku skaitu rakstzīmju, izņemot gadījumu, kad informācijas pārsūtīšanai izmantojamajai ierīcei ir tehniski ierobežojumi rakstzīmju skaita ziņā – tad piemēro ierīces tehnisko limitu.”

Paskaidrojums Rakstzīmju skaits, ko var paredzēt maksājumu shēmās, nebūtu jāierobežo, tādēļ 140 rakstzīmes tiek ieteikts noteikt kā minimumu.

20. grozījums

Ierosinātās regulas pielikuma 3. punkta f) apakšpunkts

“f) Gan maksājumu saņēmējam, gan maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir jāsaņem piekrišana (tieši vai netieši caur maksātāju), un pilnvarojumi kopā ar to vēlākiem pārlabojumiem un/vai atcēlumiem maksājumu saņēmēja uzdevumā ir jāglabā maksājumu saņēmējam vai trešai personai.” “f) Gan maksājumu saņēmējam, gan tieši vai netieši ar maksājumu saņēmēja palīdzību maksātāja maksājumu pakalpojumu sniedzējam ir jāsaņem piekrišana , un pilnvarojumi kopā ar to vēlākiem pārlabojumiem un/vai atcēlumiem maksājumu saņēmēja uzdevumā ir jāglabā maksājumu saņēmējam vai trešai personai.”