Saskaņā ar iepriekš minētajiem tiesību aktiem visām dalībvalstīm, sākot no 2010. gada pirmā ceturkšņa, ir jāsniedz laikrindas par brīvo darbvietu kopējo skaitu un aizņemto posteņu skaitu savā valstī. Tām būtu jāsniedz dati ne vēlāk kā 70 dienu laikā pēc ceturkšņa beigām (T+70). Turklāt dalībvalstīm, kurās kopējais darbinieku skaits pārsniedz 3 % no ES kopējā darbinieku skaita, ātrās aplēses ir jānosūta ne vēlāk kā 45 dienās pēc ceturkšņa beigām (T+45).

SDMX standartu izmantošana datu nosūtīšanā ļauj izvairīties no neskaidrībām un pārpratumiem saziņā ar dalībvalstīm, kā arī vienkāršo datu validācijas procesu, padarot to piemērotu automatizācijai.

Neraugoties uz šiem šķēršļiem, SBD datus par 2020Q1 un Q2 pārskata ceturksni gandrīz visas dalībvalstis nosūtīja un publicēja savlaicīgi.

Tikai Francija nevarēja nosūtīt 2020Q1 datus un atsāka nosūtīšanu par 2020Q2 pārskata periodu. Itālijai izdevās laicīgi nosūtīt galīgos datus gan par 2020Q1, gan 2020Q2 ziņu izlaidumiem, bet ne atbilstošās agrākās ātrās aplēses.

3.3. Statistikas par brīvajām darbvietām attīstība

Kā parādīts diagrammā, brīvo darbvietu rādītājs gan eurozonā, gan ES 2020Q1–Q2 laikposmā vispirms strauji samazinājās. Sākot no 2020Q3, tas pakāpeniski atjaunojās līdz 2021Q4, kad tas ES sasniedza 2,6 %, kas ir par 0,3 procentpunktiem vairāk par 2019Q1 reģistrēto maksimālo rādītāju.

Pievēršoties atsevišķām saimnieciskajām darbībām, lielākais pieaugums SBD, salīdzinot ar pirmspandēmijas līmeni, tika novērots šajās NACE iedaļās: J (“Informācija un komunikācija”); N (“Administratīvās un atbalsta pakalpojumu darbības”, ietverot arī pagaidu nodarbinātības aģentūras); I (“Izmitināšana un pārtikas pakalpojumu darbības”) un C (“Ražošana”).

4.Datu kvalitāte

Šajā ziņojuma daļā ir aplūkotas visas kvalitātes dimensijas Eiropas statistikā par brīvajām darbvietām: atbilstība, precizitāte, savlaicīgums, punktualitāte, saskaņotība un salīdzināmība.

4.1.Atbilstība

SBD datu vākšana ir svarīga ekonomikas analīzei, jo tas ir vienīgais datu avots, ar ko tiek mērīts pastāvošais darbaspēka pieprasījums. Ceturkšņa datus par brīvajām darbvietām izmanto Komisija (Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts, kā arī Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts) un Eiropas Centrālā banka, lai uzraudzītu īstermiņa norises darījumdarbības ciklā un darba tirgū. Brīvo darbvietu rādītājs ir viens no galvenajiem Eiropas ekonomikas rādītājiem, primārais informācijas avots, ko izmanto, lai analizētu un uzraudzītu īstermiņa cikliskās ekonomikas norises ES, eurozonā un atsevišķās ES valstīs. Tas tiek uzskatīts par labāku rādītāju nekā novērtējumi, piemēram, darbaspēka trūkuma rādītāji.

SBD tiek izmantota arī tam, lai analizētu bezdarba līmeņa izmaiņas, izmantojot Beveridža līkni, kā tika darīts, piemēram, Komisijas vienotajā nodarbinātības ziņojumā, Komisijas 2021. gada ekonomikas prognozēs un vairākos ESAO analītiskajos ziņojumos.

Tomēr SBD būtu vēl nozīmīgāka, ja tiktu novērstas pastāvošās nepilnības mazo uzņēmumu un NACE 2. red. O līdz S iedaļu, tostarp valsts iestāžu, aptvērumā. Tas arī ļautu papildus šim rādītājam publicēt brīvo darbvietu un aizņemto posteņu skaitu. Pašlaik tas nav iespējams ES ekonomiku nepilnīgā aptvēruma dēļ.

Dažas no valstīm, kurām ir pilns ekonomikas aptvērums, aizņemto posteņu un brīvo darbvietu skaitu atzīmē kā konfidenciālu. 2022. gada trešajā ceturksnī Eurostat ar tām sazināsies, lai diskutētu par iespēju publicēt aizņemto posteņu un brīvo darbvietu skaitu attiecībā uz visu ekonomiku.

4.2.Precizitāte

Dalībvalstis aprēķina brīvo darbvietu skaita variācijas koeficientus (bez sezonālās koriģēšanas) kā precizitātes rādītāju, ņemot vērā to valsts izlases plāna īpašības. Variācijas koeficients izsaka standarta kļūdu procentos no vidējās aplēstās vērtības. Tas sniedz aplēstā brīvo darbvietu skaita mainīguma novērtējumu. Saskaņā ar kvalitātes ziņojumiem par 2020. pārskata gadu kopējo brīvo darbvietu variācijas koeficienti bija mazāki par 15 % visās dalībvalstīs, izņemot Īriju, Grieķiju un Kipru..

Izlases lielums un atbilžu rādītājs ievērojami ietekmē aplēšu precizitāti. Saskaņā ar dalībvalstu kvalitātes ziņojumiem izlases lielums svārstījās no aptuveni 2500 uzņēmumiem Somijā, 2683 Maltā, 3300 Kiprā līdz aptuveni 100 000 Polijā un 155 000 Vācijā.

Atbilžu rādītājs svārstījās no 13 % Vācijā (pasta apsekojumā, kas tika veikts ceturtajā ceturksnī) un no 43 % līdz 48 % Grieķijā (atkarībā no ceturkšņiem) līdz 97 % vai vairāk Lietuvā un 99 % Igaunijā. 2020. gadā vidējais atbilžu rādītājs dalībvalstīs saglabājās augsts — atkarībā no ceturkšņa tas svārstījās no 79 % līdz 86 %.

CZ, HR un LU: netiek piemērots; nav veikts apsekojums, un nav izmantoti administratīvie dati.