[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 11.8.2006 COM(2006) 454 galīgā redakcija 2006/0156 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Gabonas Republiku (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas Kopiena un Gabonas Republika ir apspriedušas un 2005. gada 28. oktobrī parafējušas zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, ar kuru Kopienas zvejniekiem piešķir zvejas iespējas Gabonas zvejas zonā. Šis parterattiecību nolīgums, kam pievienots protokols un tā pielikums, ir noslēgts uz 6 gadiem, sākot no spēkā stāšanās dienas, un tas ir pagarināms. Minētā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Kopienas un Gabonas Republikas Zvejniecības nolīgumu par zveju pie Gabonas krastiem, kurš stājās spēkā 1998. gada 3. decembrī. Protokols un tā pielikums, ar ko paredz tehniskos un finansiālos nosacījumus zvejai, kuru veic EK kuģi, ir noslēgts uz sešiem gadiem, sākot no 2005. gada 3. decembra. Kamēr nav stājies spēkā jaunais nolīgums, tā protokols un pielikums stājas spēkā dienā, kad puses viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu. Tos piemēro no 2005. gada 3. decembra. Jaunā partnerattiecību nolīguma galvenais mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Kopienu un Gabonas Republiku, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kurā abu pušu interesēs ir īstenot ilgtspējīgu zvejniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Gabonas zvejas zonā. Komisija savu nostāju sarunās formulēja, pamatojoties arī uz retrospektīvu un provizorisku novērtējumu, kuru veica neatkarīgi eksperti. Puses ir iesaistījušās politiskā dialogā par tās interesējošiem zvejniecības nozares jautājumiem. Gabonas zvejniecības politikas pašreizējās prioritātes ļauj, pusēm vienojoties, partnerattiecību nolīgumā izvirzīt mērķus un formulēt ar tiem saistītās gada un daudzgadu programmas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību. Partnerattiecību nolīgumā turklāt paredzēts veicināt ekonomisko, zinātnisko un tehnisko sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās nozarēs. Finansiālā ieguldījuma apjoms gadā ir EUR 860 000. No šā finansiālā ieguldījuma 60 % ir ikgadējs finansiāls atbalsts Gabonas zvejniecības politikas izstrādei un īstenošanai, lai nodrošinātu ilgtspējīgu zvejniecību un atbildīgu zveju. Šo finansiālo atbalstu apgūst saskaņā ar gada un daudzgadu programmām (sk. iepriekš). Nolīgumā paredzētas zvejas iespējas divās kategorijās: 1) zvejas kategorijā „tunzivju saldētājseineri” — 24 kuģi; 2) zvejas kategorijā „āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai” — 16 kuģi. Katrā kategorijā kuģu īpašniekiem tika noteiktas maksas, un tās kopumā varētu palielināt Gabonas ikgadējo ieņēmumu aptuveni par EUR 142 000. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei ar regulu pieņemt šā zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Gabonas Republiku. 2006/0156 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Gabonas Republiku EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, tā kā: (1) Kopiena un Gabonas Republika ir apspriedušas un parafējušas zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, ar kuru Kopienas zvejniekiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas ir Gabonas Republikas suverenitātē. (2) Kopienas interesēs ir apstiprināt šo nolīgumu. (3) Ir jānosaka zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Kopienas vārdā apstiprina Eiropas Kopienas un Gabonas Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīgumu. Nolīguma teksts ir pievienots šai regulai. 2. pants Nolīguma protokolā noteikto zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm ir šāds. Zvejas kategorija | Kuģa tips | Dalībvalsts | Zvejas licences vai kvota | Tunzivju zveja | Āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai | Spānija | 13 | Portugāle | 3 | Tunzivju zveja | Tunzivju saldētājseineri | Spānija | 12 | Francija | 12 | Ja šo dalībvalstu iesniegtie licences pieprasījumi neizsmeļ protokolā noteiktās zvejas iespējas, Komisija var izskatīt jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus licences pieprasījumus. 3. pants Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar minēto nolīgumu, paziņo Komisijai daudzumus, kas no katra krājuma nozvejoti Gabonas zvejas zonā saskaņā ar kārtību, kura paredzēta Komisijas 2001. gada 14. marta Regulā (EK) Nr. 500/2001, kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuģi trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā[1]. 4. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs Gabonas Republikas un Eiropas Kopienas Zvejniecības partnerattiecību NOLĪGUMS GABONAS REPUBLIKA, še turpmāk — „Gabona”, un EIROPAS KOPIENA, še turpmāk — „Kopiena”, abas kopā turpmāk sauktas par „Pusēm”, IEVĒROJOT ciešo sadarbību starp Kopienu un Gabonu, jo īpaši Kotonū konvencijas satvarā, kā arī Pušu kopējo vēlmi šo sadarbību pastiprināt; IEVĒROJOT Pušu vēlēšanos sadarbojoties veicināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu; ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju; APŅEMOTIES ievērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (še turpmāk — ICCAT ) lēmumus un ieteikumus; APZINOTIES to, cik svarīgi ir principi, kas noteikti ar Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas 1995. gada konferencē pieņemto Rīcības kodeksu atbildīgai zvejai; APŅEMOTIES ar savstarpēji izdevīgu sadarbību veicināt atbildīgu zveju, lai nodrošinātu jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu ilgtermiņā un ilgtspējīgu izmantošanu; PĀRLIECĪBĀ par to, ka šai sadarbībai jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, nodrošinot politikas saskanību un pasākumu sinerģismu; APŅEMOTIES tādēļ sākt dialogu par Gabonas īstenoto zvejniecības politiku un noteikt piemērotākos līdzekļus šīs politikas efektīvai īstenošanai, kā arī uzņēmēju un sabiedrības iesaistei; VĒLOTIES pieņemt sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Kopienas kuģi var zvejot Gabonas ūdeņos un ar kādiem var saņemt Kopienas atbalstu atbildīgas zvejas nodrošināšanai minētajos ūdeņos; APŅEMOTIES panākt ciešāku ekonomisko sadarbību zvejniecības nozarē un ar to saistītajās darbībās un tādēļ dibināt un nostiprināt kopuzņēmumus, kuros iesaistās abu Pušu uzņēmumi, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants — Priekšmets Ar šo nolīgumu paredz principus, noteikumus un procedūras šādās jomās: - ekonomiskā, finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība zvejniecībā, lai Gabonas ūdeņos veicinātu atbildīgu zveju, kas nodrošina zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un lai attīstītu Gabonas zvejniecības nozari, - Kopienas zvejas kuģu piekļuve Gabonas ūdeņiem, - sadarbība zvejas uzraudzībā Gabonas ūdeņos, lai nodrošinātu iepriekšminēto nosacījumu ievērošanu, zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti un lai novērstu nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju, - uzņēmumu partnerība, kopējās interesēs izvēršot saimniecisku darbību zvejniecībā un ar to saistītajās jomās. 2. pants — Definīcijas Šajā nolīgumā 1. „Gabonas iestādes” ir Gabonas valdība; 2. „Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija; 3. „Gabonas ūdeņi” ir ūdeņi, kas zvejniecības jomā ir Gabonas suverenitātē vai jurisdikcijā; 4. „zvejas kuģis” ir kuģis, kas aprīkots ūdeņu dzīvo resursu komerciālai izmantošanai; 5. „Kopienas kuģis” ir Kopienā reģistrēts zvejas kuģis, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu; 6. „Apvienotā komiteja” ir šā nolīguma 9. pantā paredzētā komiteja, kuras sastāvā ir Kopienas un Gabonas pārstāvji; 7. „pārkraušana” ir ostā vai jūrā notiekoša visas nozvejas vai nozvejas daļas pārvietošana no viena zvejas kuģa otrā kuģī; 8. „netipiski apstākļi” ir apstākļi, kuri nav dabas parādības, kurus Puses nespēj pienācīgi kontrolēt un kuri traucē zvejot Gabonas ūdeņos. 3. pants — Īstenošanas principi un mērķi 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Gabonas ūdeņos, ievērojot nediskriminēšanas principu attiecībā pret dažādām minētajos ūdeņos zvejojošajām flotēm un neierobežojot nolīgumus, ko ģeogrāfiska reģiona robežās noslēgušas jaunattīstības valstis, ieskaitot savstarpējus zvejniecības nolīgumus. 2. Puses sadarbojas Gabonas zvejniecības politikas īstenošanā un iesaistās politiskā dialogā par vajadzīgajiem pārkārtojumiem. Puses iepriekš apspriežas, lai šajā jomā pieņemtu attiecīgus pasākumus. 3. Puses turklāt sadarbojas, gan kopā, gan atsevišķi vērtējot saskaņā ar šo nolīgumu veikto pasākumu, programmu un darbību izpildi pirms to īstenošanas sākuma, tās laikā un pēc tās beigām. 4. Puses apņemas nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem un ievērojot zvejas resursu stāvokli. 5. Gabonas un/vai ĀKK jūrnieku nodarbināšanu uz Kopienas kuģiem jo īpaši reglamentē ar Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kuru piemēro atbilstīgajiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Konkrēti tas attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. pants — Zinātniskā sadarbība 1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Gabona veic resursu stāvokļa monitoringu Gabonas zvejas zonā. 2. Pamatojoties uz Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā ( ICCAT ) pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un ņemot vērā precīzāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses apspriežas šā nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai — attiecīgā gadījumā, pēc zinātniskas apspriedes un savstarpējas vienošanās — pieņemtu tādus pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, kas ietekmē Kopienas kuģu darbību. 3. Puses apņemas — tieši, tostarp apakšreģiona mērogā Gvinejas līča reģionālajā zvejniecības komitejā ( COREP ), vai kompetentās starptautiskajās organizācijās — apspriesties par to, kā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu Atlantijas okeānā, un par sadarbību attiecīgajā zinātniskajā izpētē. 5. pants — Gabonas ūdeņos atrodošos zvejas zonu pieejamība Kopienas kuģiem 1. Gabona apņemas ļaut Kopienas kuģiem zvejot Gabonas zvejas zonā saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu un pielikumu. 2. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic atbilstīgi Gabonas tiesību aktiem. Gabonas iestādes paziņo Kopienai par visiem minēto tiesību aktu grozījumiem. 3. Gabona apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai faktiski piemērotu šā nolīguma protokolā paredzētos zvejas uzraudzības noteikumus. Kopienas kuģi sadarbojas ar Gabonas iestādēm, kas atbild par minētās uzraudzības veikšanu. 4. Kopiena apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tās kuģi ievēro šā nolīguma noteikumus, kā arī tiesību aktus, ar kuriem reglamentē zveju ūdeņos, kas ir Gabonas jurisdikcijā. 6. pants — Zvejas licences 1. Kopienas kuģi var zvejot Gabonas zvejas zonā tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu izdota zvejas licence. 2. Kuģa zvejas licences saņemšanas procedūra, no kuģa īpašnieka iekasējamās maksas un to samaksas veids ir noteikts šā nolīguma protokola pielikumā. 7. pants — Finansiālais ieguldījums 1. Kopiena piešķir Gabonai finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šā nolīguma protokolā un pielikumā paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šis ieguldījums ir vienreizējs, un to veido divas saistītas daļas, proti: a) Kopienas kuģu piekļuve Gabonas ūdeņiem un zvejas resursiem un b) Kopienas sniegts finansiāls atbalsts atbildīgas zvejas un zvejas resursu ilgtspējīga izmantojuma veicināšanai Gabonas ūdeņos. 2. Finansiālā ieguldījuma daļu, kas minēta 1. punkta a) apakšpunktā, nosaka, ņemot vērā mērķus, par kuriem Puses vienojas saskaņā ar šā nolīguma protokolā paredzētajiem noteikumiem un kurus ir paredzēts sasniegt ar Gabonas zvejniecības politikas un tās īstenošanas gada un daudzgadu programmu palīdzību. 3. Kopienas piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā ik gadu, ievērojot šā nolīguma protokolā paredzēto maksāšanas kārtību un piemērojot šā nolīguma un minētā protokola noteikumus, ja maksājamās summas apjomu maina šādu iemeslu dēļ: a) netipiski apstākļi; b) Kopienas zvejas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazināšana, ko pēc abpusējas vienošanās veic, piemērojot attiecīgo krājumu pārvaldības pasākumus, kurus, pamatojoties uz precīzāko pieejamo zinātnisko informāciju, uzskata par vajadzīgiem resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai; c) Kopienas zvejas kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielināšana, ko pēc abpusējas vienošanās veic tad, ja precīzākā pieejamā zinātniskā informācija ļauj secināt, ka krājumu stāvoklis to ļauj; d) Gabonas zvejniecības politikas īstenošanai piešķirtā finansiālā atbalsta nosacījumu pārvērtēšana, ja tās pamatā ir Pušu konstatētie gada un daudzgadu programmu rezultāti; e) šā nolīguma darbības izbeigšana saskaņā ar 13. pantu; f) šā nolīguma darbības apturēšana saskaņā ar 12. pantu. 8. pants — Sadarbības veicināšana uzņēmēju vidū un sabiedrībā 1. Puses atbalsta ekonomisku, zinātnisku un tehnisku sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās nozarēs. Tās apspriežas, lai saskaņotu dažādos iespējamos pasākumus. 2. Puses apņemas veicināt informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejniecības produktu uzglabāšanas veidiem un rūpniecisko pārstrādi. 3. Puses tiecas radīt labvēlīgus apstākļus Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbībai un ieguldījumiem labvēlīgas vides radīšanu. 4. Puses jo īpaši atbalsta kopuzņēmumu veidošanu, kas ir abpusējās interesēs, un šādiem uzņēmumiem jāatbilst gan Gabonas, gan Kopienas tiesību aktu prasībām. 9. pants — Apvienotā komiteja 1. Šā nolīguma piemērošanas uzraudzībai izveido Apvienoto komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas: a) uzrauga nolīguma izpildi, interpretāciju un piemērošanu, jo īpaši 7. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un to izpildes novērtēšanu; b) nodrošina nepieciešamo saziņu Puses interesējošajos jautājumos, kas saistīti ar zvejniecību; c) darbojas kā forums izlīguma panākšanai strīdos par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu; d) vajadzības gadījumā no jauna novērtē zvejas iespēju izmantojumu un līdz ar to — finansiālā ieguldījuma apmēru; e) veic citas funkcijas, par kurām Puses savstarpēji vienojas. 2. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus Gabonā un Kopienā, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja pulcējas ārkārtējā sanāksmē. 10. pants — Piemērošanas ģeogrāfiskais apgabals Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Gabonas teritorijā. 11. pants — Nolīguma termiņš Šo nolīgumu piemēro 6 gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas; to automātiski pagarina uz turpmākiem 6 gadu periodiem, ja vien nolīguma darbība nav izbeigta saskaņā ar 13. pantu. 12. pants — Nolīguma darbības apturēšana 1. Pēc vienas Puses pieprasījuma šā nolīguma darbību var apturēt, ja radušās nopietnas nesaskaņas par nolīgumā paredzēto noteikumu piemērošanu. Lai nolīguma darbību apturētu, attiecīgajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas Puses apspriežas, lai nesaskaņas atrisinātu, brīvprātīgi vienojoties. 2. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 7. pantā, samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no nolīguma darbības apturēšanas ilguma. 13. pants — Nolīguma darbības izbeigšana 1. Jebkura no Pusēm var izbeigt šā nolīguma darbību, ja rodas netipiski apstākļi, piemēram, ja ir samazinājušies attiecīgie krājumi vai ja konstatēts, ka samazinājies Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantojums, vai ja Puses nepilda apņemšanos apkarot nelegālu, nedeklarētu un nereglamentētu zveju. 2. Ja kāda no Pusēm vēlas izbeigt nolīguma darbību, tā vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā vai katra nākamā termiņa beigām rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu. 3. Ar iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriedes. 4. Šā nolīguma 7. pantā minēto finansiālo ieguldījumu gadam, kurā tiek izbeigta nolīguma darbība, samazina samērīgi un proporcionāli laikam. 14. pants — Protokols un pielikums Protokols un pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa. 15. pants — Piemērojamie valsts tiesību akti Kopienas zvejas kuģu darbību Gabonas ūdeņos reglamentē Gabonas tiesību akti, izņemot tad, ja šajā nolīgumā, protokolā, pielikumā un tā papildinājumos paredzēts citādi. 16. pants — Atcelšana Šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Kopienas un Gabonas Republikas Zvejniecības nolīgumu par zveju pie Gabonas krastiem, kurš stājās spēkā 1998. gada 3. decembrī. Tomēr protokolu, ar kuru laika posmam no 2005. gada 3. decembra līdz 2011. gada 2. decembrim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Gabonas Republikas zvejniecības nolīgumā par zveju pie Gabonas krastiem, piemēro minētā protokola 1. panta 1. punktā paredzētajā laikposmā, un minētais protokols ir šā nolīguma neatņemama daļa. 17. pants — Stāšanās spēkā Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai rakstveidā ir paziņojušas par attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanu, tas ir sastādīts divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un katrs tā teksts ir vienlīdz autentisks. Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Gabonas Republikas nolīgumā par zveju pie Gabonas krastiem laika posmā no 2005. gada 3. decembra līdz 2011. gada 2. decembrim 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Zvejas iespējas, kas no 2005. gada 3. decembra uz 6 gadiem piešķirtas saskaņā ar nolīguma 5. pantu, ir šādas.Tālu migrējošajām sugām (sugām, kas minētas ANO 1982. gada konvencijas 1. pielikumā) - tunzivju saldētājseineri: 24 kuģi, - āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: 16 kuģi. 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4. un 5. pantam. 3. Kuģi ar Kopienas dalībvalsts karogu Gabonas zvejas zonā var zvejot tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kas izdota saskaņā ar šo protokolu un tam pievienoto pielikumu. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Nolīguma 7. pantā minēto finansiālo ieguldījumu veido — no vienas puses — 1. pantā noteiktajam laikposmam paredzēta ikgadēja summa EUR 715 000 apmērā, kas gadā atbilst 11 000 t lielam atskaites daudzumam, un — no otras puses — īpaša ikgadēja atbalsta summa EUR 145 000 apmērā, kas paredzēta Gabonas zvejniecības politikas iniciatīvu izstrādei un īstenošanai. Šī īpašā atbalsta summa ir nolīguma 7. pantā definētā vienreizējā finansiālā ieguldījuma neatņemama daļa. 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5. un 7. pantam. 3. Šā panta 1. punktā minētās summas — kopā EUR 860 000 — Kopiena maksā ik gadu šā protokola piemērošanas laikposmā. 4. Ja kopējais daudzums, kuru Kopienas kuģi nozvejojuši Gabonas ūdeņos, pārsniedz 11 000 tonnas gadā, katra nozvejotā papildu tonna EUR 715 000 lielā ikgadējā finansiālā ieguldījuma apmēru palielina par EUR 65. Tomēr Kopienas šādi samaksātā kopējā ikgadējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 1. punktā minēto summu jeb par EUR 1 430 000. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā. 5. Šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu izmaksā vēlākais 2006. gada 30. septembrī par pirmo gadu un vēlākais 2007., 2008., 2009., 2010. un 2011. gada 30. jūnijā par nākamajiem gadiem. 6. Ievērojot 6. panta noteikumus, Gabonas iestādēm ir tiesības brīvi lemt par šā finansiālā ieguldījuma izlietošanu. 7. Finansiālo ieguldījumu pārskaita Gabonas Valsts kases kontā „Jūras zveja”, konta numurs 47069 X. 3. pants Sadarbība atbildīgas zvejas nodrošināšanai un zinātniskās sanāksmes 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Gabonas ūdeņos, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos. 2. Šā protokola darbības laikā Kopiena un Gabonas iestādes veic resursu stāvokļa monitoringu Gabonas zvejas zonā. 3. Puses apņemas atbildīgas zvejas jomā veicināt sadarbību apakšreģiona mērogā un jo īpaši COREP satvarā. 4. Saskaņā ar nolīguma 4. pantu un pamatojoties uz Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā ( ICCAT ) pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām, un ņemot vērā precīzāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses apspriežas nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai — attiecīgā gadījumā, pēc zinātniskas apspriedes (iespējams, apakšreģiona mērogā) un pēc savstarpējas vienošanās — pieņemtu tādus pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, kas ietekmē Kopienas kuģu darbību. 4. pants Savstarpēji saskaņoto zvejas iespēju pārskatīšana 1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ciktāl 3. panta 4. punktā minētās zinātniskās apspriedes secinājumi apstiprina to, ka šāds palielinājums neapdraudēs Gabonas resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto EUR 715 000 lielo finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina. Tomēr Eiropas Kopienas samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa, ņemot vērā atskaites daudzumu, nedrīkst pārsniegt EUR 715 000 lielo summu vairāk nekā divas reizes. Ja Kopienas kuģu gadā nozvejotais daudzums divkārt vai vairāk pārsniedz 11 000 tonnas (t.i., ja tas pārsniedz 22 000 tonnas), tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā. 2. Ja Puses vienojas samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina. 3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādu tipu kuģiem, ja Puses par to ir apspriedušās un vienojušās, ievērojot 3. pantā minētās zinātniskās apspriedes ieteikumus par to krājumu pārvaldību, kurus pārskatītais sadalījums var ietekmēt. Puses vienojas par attiecīgām finansiālā ieguldījuma korekcijām, ja tās vajadzīgas pārskatītā zvejas iespēju sadalījuma dēļ. 5. pants Jaunas zvejas iespējas 1. Ja Kopienas kuģi vēlas saņemt 1. pantā neminētas zvejas iespējas, Kopiena un Gabona apspriežas par šādas atļaujas saņemšanas iespējām. Attiecīgā gadījumā Puses vienojas par jauno zvejas iespēju piešķiršanas nosacījumiem un — ja vajadzīgs — izdara grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā. 2. Puses veicina pētniecisko zveju, jo īpaši attiecībā uz Gabonas ūdeņos sastopamajām dziļjūras sugu zivīm. Tālab, ja kāda no Pusēm to pieprasa, Puses apspriežas, lai katrā atsevišķā gadījumā noteiktu attiecīgās sugas, apstākļus un citus parametrus. Pētniecisko zveju Puses veic atbilstīgi parametriem, kurus tās vajadzības gadījumā nosaka ar administratīviem noteikumiem. Pētnieciskās zvejas atļauju dod uz laiku, kas nepārsniedz 6 mēnešus. Ja pētnieciskās zvejas rezultātus Puses atzīst par labvēlīgiem, Gabona var piešķirt Kopienas flotei jaunu sugu zvejas iespējas, kuras paliek spēkā līdz šā protokola darbības beigām. Attiecīgi palielina šā protokola 2. panta 1. punktā minēto finansiālo kompensāciju. 6. pants Finansiālā ieguldījuma maksājumu pārtraukšana un pārskatīšana netipisku apstākļu gadījumā 1. Ja rodas netipiski apstākļi, kuri nav dabas parādības un traucē zvejot Gabonas ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ), Kopiena var pārtraukt 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumus. Lēmumu par maksājumu pārtraukšanu pieņem pēc Pušu apspriešanās, kas notikusi vēlākais divus mēnešus pēc jebkuras Puses pieprasījuma, un ar nosacījumu, ka Kopiena ir izmaksājusi visas summas, kuras pienācās izmaksāt līdz maksājumu pārtraukšanas dienai. 2. Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz Puses pēc apspriešanās ir vienojušās par to, ka zveju traucējošie apstākļi vairs nepastāv un/vai ka ir iespējams zveju atsākt. 3. Derīguma termiņu licencēm, kuras izdotas Kopienas kuģiem un kuru darbība tiek apturēta, tiklīdz tiek pārtraukti finansiālā ieguldījuma maksājumi, pagarina uz laiku, kas atbilst zvejas pārtraukuma ilgumam. 7. pants Atbildīgas zvejas veicināšana Gabonas ūdeņos 1. No 2. pantā noteiktās finansiālā ieguldījuma kopējās summas sešdesmit procentus (60 %) ik gadu novirza Gabonas zvejniecības politikas iniciatīvu atbalstam un īstenošanai. Attiecīgo summu Gabona pārvalda saskaņā ar mērķiem, kurus pēc savstarpējas vienošanās un atbilstīgi Gabonas zvejniecības politikas tābrīža prioritātēm Puses izvirza, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību, kā arī saskaņā ar attiecīgajām gada un daudzgadu programmām, kas paredzētas šā panta 2. punktā. 2. Pēc Gabonas priekšlikuma un lai īstenotu iepriekšējā punkta noteikumus, iespējami drīz, bet vēlākais trīs mēnešus pēc šā protokola stāšanās spēkā Kopiena un Gabona nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās izpildes noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem: a) gada un daudzgadu vadlīnijas par to, kā izmantot 1. punktā minēto finansiālā ieguldījuma procentuālo daudzumu un konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlētās summas; b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai ar laiku nodrošinātu ilgtspējīgu zvejniecību un atbildīgu zveju, ņemot vērā Gabonas zvejniecības politikas prioritātes vai prioritātes citās politikas jomās, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšanu vai ietekmē to; c) ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritēriji un procedūras. 3. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā vai konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlēto summu izmantojumā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā. 4. Ik gadu Gabona lemj par to, kādu daļu no 1. punktā minētajam procentuālajam daudzumam atbilstošās summas piešķirt daudzgadu programmas īstenošanai. Protokola piemērošanas pirmajā gadā par minēto piešķīrumu Kopiena jāinformē laikā, kad Apvienotajā komitejā notiek nozares daudzgadu programmas apstiprināšana. Attiecībā uz katru turpmāko protokola piemērošanas gadu Gabona Kopienai par minēto piešķīrumu paziņo vēlākais iepriekšējā gada 1. maijā. 5. Ja nozares daudzgadu programmas īstenošanas ikgadējais novērtējums dod attiecīgu pamatojumu, Eiropas Kopiena var pieprasīt šā protokola 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma atkārtotu pārskatīšanu, lai programmas īstenošanai piešķirtā finansējuma faktiskā summa atbilstu novērtējuma rezultātiem. 8. pants Strīdi un protokola piemērošanas apturēšana 1. Visus Pušu strīdus par šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, kuru vajadzības gadījumā sapulcina ārkārtas sanāksmē. 2. Neierobežojot 9. panta noteikumus, protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja Pušu strīdu uzskata par nopietnu un ja apspriedēs Apvienotajā komitejā, kā paredzēts 1. punktā, nav panākts izlīgums. 3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. 4. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja izdodas panākt izlīgumu, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no laikposma, kurā protokola piemērošana bija apturēta. 9. pants Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā Ievērojot 6. panta noteikumus, ja Kopiena neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola darbību var apturēt ar šādiem nosacījumiem. a) Gabonas kompetentās iestādes paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Pēdējā izdara vajadzīgās pārbaudes un attiecīgā gadījumā ne vēlāk kā 60 darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas veic maksājumu. b) Ja maksājums nav veikts un tas nav ticis pienācīgi pamatots šā protokola 2. panta 5. punktā paredzētajā termiņā, kompetentajām Gabonas iestādēm ir tiesības apturēt protokola piemērošanu. Par to tās tūlīt informē Eiropas Komisiju. c) Protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums. 10. pants Piemērojamie valsts tiesību akti Kopienas zvejas kuģu darbību Gabonas ūdeņos reglamentē Gabonas tiesību akti, izņemot tad, ja nolīgumā, šajā protokolā, pielikumā un tā papildinājumos paredzēts citādi. 11. pants Pārskatīšanas klauzula Šā protokola, tā pielikuma un pielikuma papildinājumu piemērošanas ceturtajā gadā Puses var pārskatīt šā protokola, tā pielikuma un pielikuma papildinājumu noteikumus un vajadzības gadījumā grozīt tos. Šie grozījumi var attiekties uz atskaites daudzumu un vienotas likmes avansa maksājumiem, kuri jāveic kuģu īpašniekiem. 12. pants Atcelšana Ar šo atceļ pielikumu Eiropas Ekonomikas kopienas un Gabonas Republikas nolīgumam par zveju pie Gabonas krastiem, un to aizstāj ar šā protokola pielikumu. 13. pants Stāšanās spēkā 1. Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu. 2. Tos piemēro no 2005. gada 3. decembra. PIELIKUMS KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI GABONAS ZVEJAS ZONĀ I NODAļA — ZVEJAS LICENčU PIEPRASīšANA UN IZDOšANA 1. iedaļa Licenču izdošana 1. Tikai uz licenci tiesīgi kuģi var saņemt šādu licenci, lai zvejotu Gabonas zvejas zonā. 2. Kuģis ir tiesīgs saņemt licenci, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts zvejot Gabonā. To saistībām pret Gabonas iestādēm jābūt nokārtotām tādā nozīmē, ka tiem jābūt izpildījušiem visas saistības, kuras izriet no zvejas darbības, ko tie Gabonā veic saskaņā ar šīs valsts un Kopienas noslēgtajiem zvejniecības nolīgumiem. 3. Zvejas licenci pieprasījušos Kopienas kuģus var pārstāvēt aģents, kura pastāvīgā dzīvesvieta ir Gabonā. Šāda pārstāvja vārdu un adresi norāda licences pieprasījumā. 4. Kopienas kompetentās iestādes vismaz 15 darbdienas pirms vēlamā licences derīguma termiņa sākuma iesniedz par zvejniecību atbildīgajai Gabonas ministrijai pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu. 5. Pieprasījumus iesniedz par zvejniecību atbildīgajai ministrijai tādā formā, kuras paraugs pievienots šā pielikuma 1. papildinājumā. 6. Licences pieprasījumam pievieno šādus dokumentus: - pierādījums par vienotas likmes avansa maksājuma nokārtošanu uz licences derīguma termiņa laiku, - citi dokumenti vai apliecinājumi, kas vajadzīgi saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kurus atbilstīgi protokolam piemēro attiecīgā tipa kuģiem. 7. Licences maksu iemaksā kontā, kuru Gabonas iestādes norāda saskaņā ar protokola 2. panta 7. punktu. 8. Licences maksā ietilpst valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem. 9. Visiem kuģiem licences izdod 15 darbdienās pēc tam, kad par zvejniecību atbildīgā Gabonas ministrija ir saņēmusi visus 6. punktā minētos dokumentus, un kuģu īpašnieki vai viņu aģenti licences saņem ar Eiropas Komisijas delegācijas Gabonā starpniecību. 10. Ja licences parakstīšanas dienā Eiropas Komisijas delegācijas biroji ir slēgti, licenci var nosūtīt tieši kuģa aģentam, un tās kopiju nosūta minētajai delegācijai. 11. Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis. 12. Tomēr pēc Eiropas Kopienas pieprasījuma, ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, kuģa licenci bez papildu maksas aizstāj ar jaunu licenci, ko izdod citam tādas pašas, protokola 1. pantā minētas kategorijas kuģim. Šādā gadījumā, aprēķinot nozvejotos daudzumus, lai noteiktu, vai ir jāveic papildu maksājums, ņem vērā kopējo abu kuģu nozvejoto daudzumu. 13. Pirmā kuģa īpašnieks vai aģents ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību nodod anulēto licenci atpakaļ kompetentajām Gabonas iestādēm. 14. Jaunā licence stājas spēkā dienā, kad kuģa īpašnieks atdod anulēto licenci par zvejniecību atbildīgajai Gabonas ministrijai. Eiropas Komisijas delegāciju Gabonā informē par licences tiesību tālāknodošanu. 15. Neierobežojot šā pielikuma VIII nodaļas 2. punkta noteikumus, licencei vienmēr jāatrodas uz kuģa. 2. iedaļa Licences maksas un avansa maksājumi 1. Licences ir derīgas vienu gadu. Tās ir pagarināmas. 2. Licences maksa tunzivju seineriem un āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai ir EUR 35 par Gabonas zvejas zonā nozvejotu tonnu zivju. 3. Licences izdod pēc tam, kad veikti šādi vienotas likmes maksājumi kompetentajām valsts iestādēm: - EUR 4550 par vienu tunzivju seineri; šī summa atbilst maksai par gadā nozvejotām 130 tonnām tālu migrējošo sugu un ar tām saistīto sugu zivju, - EUR 2030 par vienu āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai; šī summa atbilst maksai par gadā nozvejotām 58 tonnām tālu migrējošo sugu un ar tām saistīto sugu zivju. 4. Dalībvalstis ik gadu vēlākais 15. maijā paziņo Eiropas Komisijai (paziņojuma kopiju nosūta Eiropas Komisijas delegācijai Gabonā un Gabonas iestādēm) iepriekšējā gadā nozvejotos daudzumus, kurus apstiprinājuši šīs iedaļas 5. punktā minētie zinātniskie institūti. 5. Galīgo paziņojumu par maksām, kuras jāveic par gadu n, Eiropas Komisija sagatavo vēlākais 30. jūnijā gadā n+1, pamatojoties uz kuģu īpašnieku veiktajām nozvejas deklarācijām, kuras ar Eiropas Komisijas delegācijas starpniecību apstiprinājuši par nozvejas datu pārbaudi atbildīgie dalībvalstu zinātniskie institūti, piemēram, IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), IEO ( Instituto Español de Oceanografia ) un IPIMAR ( Instituto Português de Investigaçao Maritima ). 6. Minēto paziņojumu vienlaikus nosūta par zvejniecību atbildīgajai Gabonas ministrijai un kuģu īpašniekiem. 7. Visus papildu maksājumus kuģu īpašnieki vēlākais 31. jūlijā gadā n+1 samaksā kompetentajām Gabonas iestādēm, attiecīgās summas ieskaitot šīs nodaļas 1. iedaļas 7. punktā minētajā kontā. 8. Tomēr, ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka nekā šīs iedaļas 3. punktā paredzētais avansa maksājums, starpību kuģu īpašniekiem neatlīdzina. II NODAļA — ZVEJAS ZONAS 1. Kopienas kuģi (tunzivju seineri un āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai) drīkst zvejot ūdeņos, kas atrodas tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām. 2. Zonas, kurās kuģot aizliegts Zonās, kuru tuvumā notiek naftas ieguve, ir aizliegta jebkāda veida kuģošana. Izdodot zvejas licenci, par zvejniecību atbildīgā Gabonas Republikas ministrija kuģu īpašniekiem paziņo arī šo zonu koordinātas. Zināšanai šo informāciju par zonām, kurās kuģot ir aizliegts, un visus attiecīgos grozījumus, kuri jāpaziņo vismaz divus mēnešus pirms to piemērošanas, nosūta arī Eiropas Komisijas delegācijai Gabonas Republikā. III NODAļA — NOZVEJAS DEKLARēšANA 1. Šajā pielikumā Kopienas kuģa reisa ilgums ir - laikposms, kas aizritējis no iebraukšanas Gabonas zvejas zonā līdz izbraukšanai no tās, vai - laikposms, kas aizritējis no iebraukšanas Gabonas zvejas zonā līdz nozvejoto daudzumu pārkraušanai, vai - laikposms, kas aizritējis no iebraukšanas Gabonas zvejas zonā līdz nozvejoto daudzumu izkraušanai Gabonā. 2. Visiem kuģiem, kam atļauts zvejot Gabonas ūdeņos saskaņā ar nolīgumu, nozvejotie daudzumi jādeklarē par zvejniecību atbildīgajai Gabonas ministrijai, lai tā varētu kontrolēt nozveju, kuru apstiprina kompetentie zinātniskie institūti saskaņā ar procedūru, kas minēta I nodaļas 2. iedaļas 4. punktā. Nozveju deklarē šādi. 2.1. Gadu ilgajā licences derīguma termiņā I nodaļas 1. iedaļas 2. punkta nozīmē deklarācijās norāda katrā kuģa reisā nozvejotos daudzumus. Deklarāciju oriģināleksemplāru 45 dienās pēc pēdējā reisa, kas veikts minētajā termiņā, nosūta par zvejniecību atbildīgajai Gabonas ministrijai, izmantojot fizisku datu nesēju. Vienlaikus elektroniski vai pa faksu karoga dalībvalstij un par zvejniecību atbildīgajai Gabonas ministrijai nosūta minētā dokumenta kopiju. 2.2. Nozvejotos daudzumus kuģi deklarē attiecīgajā zvejas žurnāla veidlapā, kuras paraugs sniegts 2. papildinājumā. Par laiku, kurā kuģis nav atradies Gabonas zvejas zonā, zvejas žurnālā veic ierakstu „Ārpus Gabonas zvejas zonas”. 2.3. Veidlapu aizpilda salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis vai viņa pilnvarotais pārstāvis. 3. Ja netiek ievēroti šīs nodaļas noteikumi, Gabonas valdībai ir tiesības apturēt pārkāpumu izdarījušā kuģa licences darbību līdz attiecīgo formalitāšu pabeigšanai un uzlikt kuģa īpašniekam sodu, ko paredz Gabonas tiesību akti. Par to informē Eiropas Komisiju un karoga dalībvalsti. IV NODAļA — PāRKRAUšANA UN IZKRAUšANA Puses sadarbojas, lai uzlabotu pārkraušanas un izkraušanas iespējas Gabonas ostās. 1. Izkraušana Kopienas kuģiem, kuri zvejo tunzivis un nozvejotos daudzumus izvēlas izkraut Gabonas ostā, piešķir I nodaļas 2. iedaļas 2. punktā paredzētās maksas atlaidi EUR 5 apmērā par katru Gabonas ūdeņos nozvejoto tonnu. Ja zvejniecības produktus pārdod pārstrādes uzņēmumam Gabonā, piešķir papildu atlaidi EUR 5 apmērā. Šo mehānismu attiecībā uz visiem Kopienas kuģiem piemēro ne vairāk kā 50 % nozvejoto daudzumu, kas norādīti galīgajā nozvejas deklarācijā (kā noteikts III nodaļā), sākot no protokola pirmā piemērošanas gada. 2. Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē pieņem sīki izstrādātus noteikumus par izkrauto vai pārkrauto daudzumu kontroli. 3. Novērtēšana Apvienotā komiteja, ievērojot konkrētajā gadā veikto izkrāvumu sociālo un ekonomisko ietekmi, pielāgo finansiālos stimulus un koriģē maksimālo procentuālo daudzumu attiecībā pret galīgajā nozvejas deklarācijā minētajiem daudzumiem. V NODAļA — APKALPES KOMPLEKTēšANA 1. Tunzivju zvejas kuģu un pelaģiskai zvejai paredzēto āķu zvejas kuģu īpašnieki apņemas nodarbināt ĀKK valstu pilsoņus, ievērojot šādus nosacījumus un ierobežojumus: - no jūrniekiem, kurus nodarbina uz tunzivju seineriem trešas valsts zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki, - no jūrniekiem, kurus nodarbina uz āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai trešas valsts zvejas zonā zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki. 2. Kuģu īpašnieki tiecas nodarbināt vairāk jūrnieku no ĀKK valstīm. 3. Uz Kopienas kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kā noteikts Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. ĀKK valstu jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. 5. ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru pirms licences izdošanas vienojas ar kuģu īpašniekiem vai viņu aģentiem. Tomēr vietējo jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par Gabonas kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un — nekādā ziņā — par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem. 6. Uz Kopienas kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku. VI NODAļA — TEHNISKIE PASāKUMI Kuģiem jāievēro attiecībā uz konkrēto reģionu pieņemtie ICCAT pasākumi un ieteikumi par zvejas rīkiem un to tehniskajām specifikācijām, kā arī visi pārējie tehniskie pasākumi, kas piemērojami šo kuģu veiktajai zvejai. VII NODAļA — NOVēROTāJI 1. Kuģi, kuriem atļauts zvejot Gabonas ūdeņos saskaņā ar nolīgumu, uzņem kompetentās reģionālās organizācijas izraudzītus novērotājus, ievērojot šādus noteikumus. 1.1. Kopienas kuģi uzņem kompetentās reģionālās organizācijas izraudzītu novērotāju, kura uzdevums ir pārbaudīt Gabonas ūdeņos nozvejotos daudzumus. 1.2. Kompetentā reģionālā iestāde izveido to kuģu sarakstu, uz kuriem jāuzņem novērotāji, un izraudzīto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tiklīdz saraksti ir gatavi, tos nosūta Eiropas Komisijai, un turpmāk šādus sūtījumus veic ik pēc trim mēnešiem, ja saraksti šajā laikā ir tikuši atjaunināti. 1.3. Kompetentā reģionālā iestāde paziņo attiecīgajam kuģa īpašniekam vai viņa aģentam tā novērotāja vārdu, kas izraudzīts uzņemšanai uz kuģa, šo paziņojumu veicot licences izdošanas laikā vai ne vēlāk kā 15 dienas pirms plānotās novērotāja uzņemšanas. 2. Novērotājs pavada kuģi vienā zvejas reisā. Tomēr pēc skaidra Gabonas kompetento iestāžu pieprasījuma uz kuģa pavadāmo laiku var sadalīt vairākiem zvejas reisiem atkarībā no reisa vidējā ilguma konkrētam kuģim. Šādu pieprasījumu kompetentā reģionālā iestāde veic tad, kad paziņo, kurš novērotājs izraudzīts darbam uz konkrētā kuģa. 3. Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un kompetentās reģionālās iestādes vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa. 4. Novērotājus uz kuģa uzņem kuģa īpašnieka izvēlētā ostā, pirms sācies pirmais reiss, ko Gabonas ūdeņos veic pēc izraudzīto kuģu paziņošanas. 5. Attiecīgie kuģu īpašnieki divās nedēļās un desmit dienas iepriekš paziņo, kurā datumā un kurās Gabonas ostās plānots uzņemt novērotājus. 6. Ja novērotājus uz kuģa uzņem ārvalstīs, kuģa īpašnieks viņiem sedz ceļa izdevumus. Ja kuģis, uz kura atrodas reģionālais novērotājs, atstāj reģiona ūdeņus, jāveic visi attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu iespējami drīzu novērotāja atgriešanos, kuras izmaksas sedz kuģa īpašnieks. 7. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turpmākajās 12 stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju uz kuģa. 8. Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Kamēr kuģis atrodas Gabonas ūdeņos, viņa uzdevumi ir šādi. 8.1. Kuģa zvejas darbību novērošana. 8.2. Zvejojošu kuģu atrašanās vietas koordinātu pārbaude. 8.3. Bioloģisko paraugu ņemšana zinātniskajām programmām. 8.4. Izmantoto zvejas rīku saraksta sagatavošana. 8.5. Zvejas žurnālā reģistrēto datu pārbaude attiecībā uz nozveju Gabonas ūdeņos. 8.6. Piezvejas procentuālā apmēra pārbaude un jūrā izmesto tirdzniecībai piemēroto sugu zivju daudzuma novērtēšana. 8.7. Nozvejas datu (arī nozvejas un piezvejas daudzumu, kuri atrodas uz kuģa) paziņošana pa radio. 9. Kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā. 10. Novērotāju apgādā ar visu, kas nepieciešams viņa pienākumu veikšanai. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei; dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veikto zvejas darbību, tostarp zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam; kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi. 11. Atrazdamies uz kuģa, novērotājs 11.1. veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zveju, 11.2. saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti. 12. Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko nosūta kompetentajām reģionālajām iestādēm, un šā ziņojuma eksemplāru nosūta Eiropas Komisijai. Viņš to paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis pēc saviem ieskatiem var ziņojumam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras kapteinis paraksta. Kad novērotājs atstāj kuģi, viņš nodod kapteinim vienu ziņojuma eksemplāru. 13. Kuģa īpašnieks sedz izmaksas par novērotāja uzturēšanos uz kuģa tādos pašos sadzīves apstākļos, kādos uzturas kuģa virsnieki, un ievērojot praktiskās iespējas, kas ir pieejamas uz kuģa. 14. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic kompetentās reģionālās iestādes. VIII NODAļA — UZRAUDZīBA 1. Eiropas Kopienai ir pastāvīgi atjaunināts to kuģu saraksts, kuriem izdota zvejas licence saskaņā ar šo protokolu. Tūlīt pēc šā saraksta izveidošanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu paziņo par zvejas kontroli atbildīgajām Gabonas iestādēm. 2. Attiecīgos Kopienas kuģus iepriekšējā punktā minētajā sarakstā iekļauj pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 3. punktā minētā avansa iemaksu. Šādā gadījumā kuģu īpašnieki var saņemt minētā saraksta norakstu, kuru glabā uz kuģa un kurš aizstāj zvejas licenci līdz tās izdošanai. 3. Iebraukšana zonā un izbraukšana no tās 3.1. Kopienas kuģi vismaz trīs stundas iepriekš paziņo par zvejas kontroli atbildīgajām Gabonas iestādēm savu nodomu iebraukt Gabonas zvejas zonā vai izbraukt no tās; tie turklāt deklarē uz kuģa esošo nozvejoto zivju daudzumus un sugas. 3.2. Paziņojot par izbraukšanu, kuģi norāda arī to atrašanās vietu. Šo informāciju vēlams paziņot pa faksu (+241-76 46 02) vai, ja faksa nav, pa radio (izsaukuma signāls DGPA-6241 MH2) vai e-pastu (dgpa@internetgabon.com). 3.3. Kuģus, kurus pārsteidz zvejojam bez paziņošanas kompetentajai Gabonas iestādei, uzskata par noteikumu pārkāpējiem. 3.4. Izdodot zvejas licenci, kuģiem turklāt paziņo attiecīgos faksa un tālruņa numurus un e-pasta adreses. 4. Kontroles procedūras 4.1. Gabonas ūdeņos zvejojošo Kopienas kuģu kapteiņi ļauj uzņemt uz kuģa Gabonas amatpersonas, kas atbild par zvejas inspekciju un kontroli, un sadarbojas ar viņiem, atvieglojot minēto pienākumu izpildi. 4.2. Minētās amatpersonas paliek uz kuģa tikai tik ilgi, cik vajadzīgs viņu pienākumu izpildei. 4.3. Pēc katras veiktās inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecību. 5. Satelītnovērošana 5.1. Visus Kopienas kuģus, kuri zvejo saskaņā ar nolīgumu, novēro ar satelītsistēmas palīdzību, ievērojot 3. papildinājuma noteikumus. Šie noteikumi stājas spēkā desmitajā dienā pēc tam, kad Gabonas valdība ir paziņojusi Eiropas Kopienas delegācijai Gabonā par Gabonas Zvejas uzraudzības centra darbības uzsākšanu. 6. Kuģa pārbaude 6.1. Gabonas kompetentās iestādes ne ilgāk kā 24 stundās informē karoga valsti un Eiropas Komisiju par visām to veiktajām Gabonas ūdeņos esošo Kopienas kuģu pārbaudēm un uzliktajiem sodiem. 6.2. Tajā pašā laikā karoga valstij un Eiropas Komisijai iesniedz īsu ziņojumu par pārbaudes veikšanas iemesliem un apstākļiem. 7. Pārbaudes protokols 7.1. Kuģa kapteinis paraksta kompetento Gabonas iestāžu sastādīto pārbaudes protokolu. 7.2. Šī parakstīšana neierobežo kapteiņa tiesības un iespējas tikt aizstāvētam pret apsūdzību viņam inkriminētos pārkāpumos. 7.3. Kapteinis ieved kuģi Gabonas iestāžu norādītā ostā. Sīku pārkāpumu gadījumā Gabonas kompetentās iestādes pārbaudītajam kuģim var atļaut turpināt zveju. 8. Konsultatīva sanāksme pēc pārbaudes 8.1. Pirms lemt par jebkādiem pasākumiem attiecībā uz kuģa kapteini vai apkalpi vai attiecībā uz kuģa kravu un aprīkojumu, izņemot pasākumus potenciālā pārkāpuma pierādījumu saglabāšanai, vienas darbdienas laikā pēc minētās informācijas saņemšanas Eiropas Komisija un Gabonas kompetentās iestādes tiekas konsultatīvā sanāksmē, kurā var piedalīties arī attiecīgās dalībvalsts pārstāvis. 8.2. Šajā sanāksmē Puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot apstākļus saistībā ar konstatētajiem faktiem. Kuģa īpašnieku vai viņa aģentu informē par šīs sanāksmes rezultātiem un par pasākumiem, kas izriet no veiktās kuģa pārbaudes. 9. Izlīgums pēc pārbaudes 9.1. Pirms uzsākt tiesas procesu, potenciālā pārkāpuma situāciju mēģina atrisināt izlīgstot. Izlīgums jāpanāk ne vēlāk kā trīs darbdienas pēc veiktās kuģa pārbaudes. 9.2. Izlīguma gadījumā soda naudas lielumu nosaka atbilstīgi Gabonas tiesību aktiem. 9.3. Ja izlīgumu panākt nav iespējams un lieta jāiesniedz kompetentā tiesu iestādē, kuģa īpašnieks Gabonas kompetento iestāžu norādītā bankas kontā iemaksā drošības naudu, kuras apmēru nosaka atkarībā no kuģa pārbaudes izmaksām un soda naudas un kompensācijas, kas jāmaksā pārkāpuma izdarītājam. 9.4. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām. To atbrīvo, ja tiesvedība beidzas bez notiesāšanas. Līdzīgi, ja piespriestā soda nauda ir mazāka par iemaksāto drošības naudu, Gabonas kompetentās iestādes atbrīvo šo summu starpību. 9.5. Kuģim un tā apkalpei atļauj izbraukt no ostas, ja - ir izpildītas izlīgumā paredzētās saistības vai ja - ir iemaksāta 9.3. punktā minētā drošības nauda, kuru Gabonas kompetentās iestādes ir pieņēmušas, līdz noslēdzas tiesvedība. 10. Pārkraušana 10.1. Visi Kopienas kuģi, kuri nozvejotos daudzumus vēlas pārkraut Gabonas ūdeņos, to veic Gabonas ostās. 10.2. Šo kuģu īpašniekiem vismaz 24 stundas iepriekš jāpaziņo kompetentajām Gabonas iestādēm šāda informācija: - pārkraušanā iesaistīto zvejas kuģu nosaukums, - kravas kuģu nosaukums, - pārkraujamie daudzumi, norādot svaru tonnās un sugu, - pārkraušanas diena. 10.3. Pārkraušanu uzskata par izbraukšanu no Gabonas zvejas zonas. Tāpēc kuģiem jāiesniedz kompetentajām Gabonas iestādēm nozvejas deklarācija un jāpaziņo, vai tie grasās turpināt zveju Gabonas zvejas zonā vai atstāt to. 10.4. Nozveju pārkraut jebkādā iepriekš neminētā veidā Gabonas zvejas zonā ir aizliegts. Personas, kas pārkāpj šo noteikumu, soda saskaņā ar Gabonas tiesību aktiem. 11. Gabonas ostās izkraujošo vai pārkraujošo Kopienas zvejas kuģu kapteiņi ļauj Gabonas inspektoriem pārbaudīt minētās darbības un sadarbojas ar viņiem šā uzdevuma izpildē. Pēc katras ostā veiktās inspekcijas kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecību. PAPILDINāJUMI 1. Licences pieprasījuma veidlapa 2. ICCAT zvejas žurnāls 3. Noteikumi par kuģu satelītnovērošanas sistēmu ( VMS ) un Gabonas zvejas zonas koordinātas 1. papildinājums ZVEJNIECĪBAS MINISTRIJA LICENCES PIEPRASīJUMS āRVALSTU RūPNIECISKāS ZVEJAS KUģIEM 1. Kuģa īpašnieks: 2. Kuģa īpašnieka adrese: 3. Kuģa īpašnieka pārstāvis vai aģents: 4. Kuģa īpašnieka pārstāvja vai vietējā aģenta adrese: ……………………………………………………………………………………….. 5. Kapteinis: 6. Kuģa nosaukums: 7. Reģistrācijas numurs: 8. Faksa numurs: 9. Elektroniskā adrese: 10. Radio izsaukuma signāls: 11. Kuģa būves laiks un vieta: 12. Karoga valsts: 13. Reģistrācijas osta: 14. Aprīkošanas osta: 15. Kopgarums: 16. Platums: 17. Bruto tilpība: 18. Neto tilpība: 19. Kravas telpu tilpība: 20. Dzesēšanas un saldēšanas jauda: 21. Dzinēja tips un jauda: 22. Zvejas rīki: 23. Apkalpes locekļu skaits: 24. Sakaru iekārtas: 25. Izsaukuma signāls: 26. Pazīšanas zīmes: 27. Veicamās zvejas darbības: 28. Nozvejas izkraušanas vieta: 29. Zvejas zonas: 30. Zvejojamās sugas: 31. Derīguma termiņš: 32. Īpaši nosacījumi: Zivsaimniecības ģenerāldirektorāta atzinums: Par zvejniecību atbildīgās ministrijas piezīmes: 2. papildinājums ICCAT TUNZIVJU ZVEJAS ŽURNĀLS | Āķu jeda Dzīva ēsma Riņķvads Tralējums Outros (Cits) | Karoga valsts: ……………………………………………………………………........................... | Tilpība tonnās: ……………………………………………........ | Reģistrācijas numurs: ………………………………………………………………................................... | Kapteinis: ……………………………………………………….... | Īpašnieks: ………………………………………………………….......................... | Apkalpes locekļu skaits: ….…………………………………………………........................ | Adrese: ………………………………………………………………………….... | Ziņojuma datums: ……………………………………………….………………...... | (Ziņojuma sniedzējs): ……………………………………………. ………………………………………………................................. | Dienu skaits jūrā: | Zvejas dienu skaits: Zvejas rīku iemetienu skaits: | Reisa Nr.: | Datums | Rajons | Ūdens virsmas temperatūra (ºC) | Zvejas piepūle Izmantoto āķu skaits | Capturas (Nozveja) | Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) | 1 – Aizpilda vienu žurnāla lapu mēnesī, vienu rindu dienā. | 3 – „Diena” ir tā diena, kad tiek iemestas āķu jedas. | 5 – Apakšējo rindu (krastā izkrautie daudzumi) aizpilda tikai reisa beigās. Norāda faktisko svaru izkraušanas laikā. | 2 – Pēc katra reisa šā žurnāla kopiju nosūta savam korespondentam vai ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Espagne. | 4 – Ar zvejas rajonu apzīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļo minūtes un ieraksta platuma un garuma grādus. Norāda Z vai D un A vai R. | 6 – Visa šeit norādītā informācija ir konfidenciāla. | 3. papildinājums Noteikumi par to Kopienas zvejas kuģu satelītnovērošanu, kuri zvejo Gabonas EEZ saskaņā ar EK un Gabonas zvejniecības nolīgumu 1. Kamēr zvejas kuģi, kuru kopgarums pārsniedz 15 m un kuri zvejo saskaņā ar EK un Gabonas zvejniecības nolīguma noteikumiem, atrodas Gabonas EEZ, tos novēro ar satelītsistēmas palīdzību. 2. Lai varētu veikt satelītnovērošanu, Gabonas iestādes paziņo Kopienai Gabonas EEZ koordinātas (ģeogrāfiskais platums un garums). Šo informāciju, kas izteikta decimālgrādos ( WGS -84), Gabonas iestādes nosūta elektroniski. 3. Puses apmainās ar informāciju par X.25 adresēm un precizējumiem elektroniskai saziņai starp to uzraudzības centriem saskaņā ar 5. līdz 7. punktu. Šajā informācijā pēc iespējas norāda atbildīgās personas, viņu tālruņa, teleksa un faksa numurus un elektroniskās adreses (interneta vai X.400 adreses), ko var izmantot vispārējai informācijas apmaiņai starp uzraudzības centriem. 4. Nosakot kuģa atrašanās vietu, kļūda nedrīkst pārsniegt 500 m, un ticamības intervālam jābūt 99 %. 5. Līdzko zvejas kuģis, uz kuru attiecas nolīguma noteikumi un kuru novēro ar satelītsistēmas palīdzību atbilstīgi Kopienas tiesību aktu noteikumiem, iebrauc Gabonas EEZ, karoga valsts uzraudzības centrs tūlīt sāk sūtīt Gabonas Zvejas uzraudzības centram ( FMC ) ziņojumus par attiecīgā kuģa atrašanās vietu (kuģa identifikācija, ģeogrāfiskais garums un platums, uzņemtais kurss un ātrums), un tos sūta ne retāk kā reizi 2 stundās. Šo ziņojumu nosaukums ir „Ziņojums par atrašanās vietu”. 6. Ziņojumus, kas minēti 5. punktā, sūta elektroniski X.25 formātā vai izmantojot kādu citu drošu datu apmaiņas protokolu. Šos ziņojumus sūta reālajā laikā un tālāk tabulā norādītajā formātā. 7. Ja uz zvejas kuģa uzstādītā pastāvīgās satelītnovērošanas aparatūra darbojas ar kļūdām vai nedarbojas nemaz, kuģa kapteinis 5. punktā paredzēto informāciju karoga valsts uzraudzības centram un Gabonas FMC laikus nosūta pa faksu. Šādos apstākļos kopējais ziņojums par atrašanās vietu jāsūta reizi 8 stundās. Šajā kopējā ziņojumā par atrašanās vietu iekļauj visus ziņojumus par atrašanās vietu, kurus kuģa kapteinis ierakstījis reizi 2 stundās saskaņā ar 5. punkta noteikumiem. Minētos ziņojumus karoga valsts uzraudzības centrs nosūta Gabonas FMC . Bojāto aparatūru salabo vai nomaina ne ilgāk kā 1 mēneša laikā. Šā termiņa beigās attiecīgajam kuģim jāatstāj Gabonas EEZ. 8. Karoga valsts uzraudzības centrs uzrauga savas valsts kuģu pārvietošanos Gabonas ūdeņos. Ja kuģu novērošana nenotiek paredzētajos apstākļos, karoga valsts FMC tūlīt pēc šāda stāvokļa konstatēšanas par to informē Gabonas FMC , un piemēro 7. punktā noteikto procedūru. 9. Ja Gabonas FMC konstatē, ka karoga valsts FMC nesniedz 5. punktā paredzēto informāciju, par to tūlīt paziņo kompetentajiem karoga valsts FMC dienestiem, kā arī Eiropas Komisijas dienestiem. 10. Uzraudzības dati, kurus atbilstīgi šiem noteikumiem paziņo otrai Pusei, ir paredzēti vienīgi Gabonas iestādēm, kas kontrolē un uzrauga EK un Gabonas zvejniecības nolīgumā paredzētās Kopienas zvejas flotes darbības. Šos datus nekādā gadījumā nedrīkst paziņot kādam citam. 11. Satelītnovērošanas sistēmas programmatūras un aparatūras elementiem jābūt drošiem, to darbībai jāizslēdz jebkāda atrašanās vietas datu sagrozīšanas un tehnisku manipulāciju iespēja. Sistēmai jābūt pilnībā automatizētai, tai jādarbojas bez pārtraukuma un neatkarīgi no vides un klimatiskajiem apstākļiem. Satelītnovērošanas sistēmu ir aizliegts iznīcināt, bojāt, padarīt neekspluatējamu vai iejaukties tās darbībā. Kuģa kapteinis nodrošina to, ka - dati netiek sagrozīti, - satelītnovērošanas aparatūras antenas vai antenu uztveršanas laukā nav fizisku šķēršļu, - elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas aparatūrai ir nepārtraukta, - satelītnovērošanas aparatūra nav aizvākta no kuģa. 12. Puses vienojas pēc pieprasījuma apmainīties ar informāciju par izmantoto satelītnovērošanas aparatūru, lai nodrošinātu to, ka ikviens aparatūras elements pilnībā atbilst otras Puses prasībām saistībā ar šiem noteikumiem. 13. Visus strīdus par šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu izskata, Pusēm apspriežoties nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā. 14. Puses vienojas vajadzības gadījumā pārskatīt šos noteikumus. VMS ZIŅOJUMI GABONAI ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU Dati | Kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta sākumu | Adresāts | AD | O | Ziņojuma dati — adresāts. ISO trīsburtu valsts kods | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma dati — sūtītājs. ISO trīsburtu valsts kods | Karoga valsts | FS | F | Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati — ziņojuma veids: POS | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa dati — starptautiskais radio izsaukuma signāls | Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs | IR | F | Kuģa dati — Līgumslēdzējas puses piešķirts vienotais numurs (karoga valsts trīsburtu ISO kods, numurs) | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | O | Kuģa dati — borta numurs | Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vieta grādos un minūtēs Z/D GGMM (WGS-84) | Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Kuģa atrašanās vietas dati — atrašanās vieta grādos un minūtēs A/R GGMM (WGS-84) | Kurss | CO | O | Kuģa kurss 360° skalā | Ātrums | SP | O | Kuģa ātrums decimālmezglos | Datums | DA | O | Kuģa atrašanās vietas dati — kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) | Laiks | TI | O | Kuģa atrašanās vietas dati — kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (SSMM) | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati — apzīmē ieraksta beigas | Rakstzīmju kopa: ISO 8859.1 Datus pārraida pēc šāda parauga: - pārraides sākumu apzīmē ar divkāršu slīpsvītru (//) un kodu, - kodu no konkrētā datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/). Fakultatīvie dati jānorāda intervālā starp ieraksta sākumu un beigām. GABONAS EEZ ROBEŽAS EEZ KOORDINĀTAS Gabonas kompetentās iestādes paziņo kompetentajiem dienestiem to zonu koordinātas, kurās kuģot ir aizliegts. Minētās iestādes apņemas visas izmaiņas saistībā ar šīm zonām paziņot vismaz mēnesi iepriekš. GABONAS ZVEJAS UZRAUDZĪBAS CENTRA ( FMC ) KOORDINĀTAS FMC nosaukums: Tālrunis, SSN : Fakss, SSN : E-pasts, SSN : Tālrunis, DSPG : Fakss, DSPG : Adrese, X.25 = Iebraukšanas/ izbraukšanas deklarācija: TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes Regulai par Eiropas Kopienas un Gabonas Republikas Zvejniecības partnerattiecību nolīguma noslēgšanu uz 6 gadiem no nolīguma spēkā stāšanās dienas 2. BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM ( ABM / ABB ) 11. Zivsaimniecība 1103. Starptautiski nolīgumi zivsaimniecībā 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas 110301 : Starptautiski zvejniecības nolīgumi 11010404 : Starptautiski nolīgumi zivsaimniecības jomā: administratīvās pārvaldības izdevumi 3.2. Rīcības un finansiālās ietekmes ilgums EK un Gabonas Republikas Zvejniecības nolīguma protokola darbības termiņš izbeidzās 2005. gada 2. decembrī. Jaunais protokols ir noslēgts uz 6 gadiem, sākot no 2005. gada 3. decembra. Protokolā noteikts finansiālais ieguldījums, zvejas kategorijas un nosacījumi Kopienas kuģu darbībai Gabonas zvejas zonās. 3.3. Budžeta informācija ( vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas ) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksas | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 11.0301 | Obligātie | DA[2] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 4 | 11.010404 | Obligātie | NDA[3] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 4 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Kopsavilkums par saistību apropriējumiem (SA) un maksājumu apropriējumiem (MA) miljoni EUR (noapaļot līdz 4 zīmēm aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļas Nr. | Gads n | n +1 | n + 2 | n +3 | n +4 | n +5 | Kopā | Darbības izdevumi[4] | Saistību apropriējumi (SA) | 8.1 | a min a max | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 5,16 8,58 | Maksājumu apropriējumi (MA) | b min b max | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 5,16 8,58 | Administratīvie izdevumi, kas ir ietverti pamatsummā[5] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (NDA) | 8.2.4 | c | 0,04 | 0,04 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriējumi | a+c min a+c max | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,9 1,47 | 5,2 8,62 | Maksājumu apropriējumi | b+c min b+c max | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,86 1,43 | 0,9 1,47 | 5,2 8,62 | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NDA) | 8.2.5 | d | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,3564 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas (NDA), izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus | 8.2.6 | e | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,129 | Orientējošā rīcības izmaksu kopsumma KOPĀ — SA (ar cilvēkresursu izmaksām) | Min Max | 0,9409 1,5109 | 0,9409 1,5109 | 0,9409 1,5109 | 0,9409 1,5109 | 0,9409 1,5109 | 0,9809 1,5509 | 5,6854 9,1054 | KOPĀ — MA (ar cilvēkresursu izmaksām) | Min Max | 0,9409 1,5109 | 0,9409 1,5109 | 0,9409 1,5109 | 0,9409 1,5109 | 0,9409 1,5109 | 0,9809 1,5509 | 5,6854 9,1054 | Ziņas par līdzfinansējumu: nav paredzēts miljoni EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata) Līdzfinansējošā struktūra | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 | Kopā | f | KOPĀ — SA (ar līdzfinansējumu) | a+c+d+e+f | 4.1.2. Atbilstība finanšu plānojumam X Priekšlikums atbilst pašreizējam finanšu plānojumam ( Priekšlikums ir saistīts ar attiecīgās finanšu plāna pozīcijas pārplānošanu ( Saistībā ar priekšlikumu var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[7] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikumam nav finansiālas ietekmes uz ieņēmumiem ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda. Piezīme: visa informācija un piezīmes par metodi, pēc kuras veikti finansiālās ietekmes aprēķini, jāsniedz atsevišķā pielikumā miljoni EUR (noapaļot līdz 1 zīmei aiz komata) Stāvoklis pirms rīcības [gads n-1] | Stāvoklis pēc rīcības | Budžeta pozīcija | Ieņēmumi | [gads n] | [n+1] | [n+2] | [n+3] | a) absolūtie ieņēmumi | b) ieņēmumu izmaiņas | ( | (Precizēt katru attiecīgo budžeta ieņēmumu pozīciju; ja rīcība ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, tabulai pievieno vajadzīgo rindu skaitu.) 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilnslodzes ekvivalentu (tostarp ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki), sīkāk sk. 8.2.1. punktā Ikgadējās vajadzības | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | Kopā — cilvēkresursi | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Jāsasniedz īstermiņā vai ilgtermiņā EK un Gabonas Republikas Zvejniecības nolīguma iepriekšējā protokola darbības termiņš izbeidzās 2005. gada 2. decembrī. Jaunais protokols ir spēkā no 2005. gada 3. decembra līdz 2011. gada 2. decembrim. Jaunā Zvejniecības partnerattiecību nolīguma (ZPN) galvenais mērķis ir nostiprināt Eiropas Kopienas un Gabonas Republikas sadarbību, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, ar ko īsteno ilgtspējīgas zvejniecības politiku un nodrošina zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Gabonas zvejas zonā. Galvenie jaunā protokola elementi ir šādi. - Zvejas iespējas : 24 tunzivju saldētājseineri un 16 āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai (par 37,5 % mazāk nekā iepriekšējā protokolā), kas — pamatojoties uz dalībvalstu pieprasījumiem un iepriekšējo piešķīrumu izmantojuma apmēru atkarībā no dalībvalsts un no zvejas kategorijas — sadalīti šādi: - tunzivju seineri: Francijai 12, Spānijai 12; - āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: Spānijai 13, Portugālei 3. - Ikgadējais atskaites daudzums : 11 000 tonnas tunzivju. - Ikgadējais finansiālais ieguldījums : EUR 860 000. - Kuģu īpašnieku avansa maksājumi un maksas : EUR 35 (iepriekš EUR 25) par tonnu Gabonas zvejas zonā nozvejotu tunzivju. Ikgadējie avansa maksājumi ir EUR 4550 par vienu tunzivju seineri un EUR 2030 par vienu āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai (attiecīgi +75 % un +84 %). 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem, iespējamā sinerģija Ja Kopiena nenoslēgtu jauno ZPN, tiktu noslēgti privāti līgumi, kas negarantētu ilgtspējīgu zvejniecību. Kopiena turklāt cer, ka šis ZPN ļaus Gabonas Republikai un Kopienai efektīvi sadarboties tādos reģionālos forumos kā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ), cīnoties pret maluzvejniecību un tiecoties labi pārvaldīt tālu migrējošo zivju krājumus. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie rādītāji saistībā ar ABM Kopienas un trešu valstu zvejniecības nolīgumu apspriešanas un slēgšanas galvenais mērķis ir uzturēt un saglabāt Kopienas flotes, tai skaitā tālbraucēju kuģu, tradicionālās zvejas darbības un veidot partnerību, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus Kopienas ūdeņiem, ievērojot vides, sociālos un ekonomiskos apsvērumus. Nolīguma īstenošanas uzraudzībā ABM vajadzībām izmantos šādus rādītājus: ( zvejas iespēju izmantojuma apmēra uzraudzība, ( nozvejas datu un nolīguma tirgus vērtības datu vākšana un analīze, ( ietekme uz nodarbinātību un pievienotā vērtība Kopienā, ( ieguldījums Kopienas tirgus stabilizēšanā, ( devums, kas palīdz tuvināties vispārējam mērķim — nabadzības samazināšanai Gabonā, tostarp ietekme uz nodarbinātību un infrastruktūras attīstību un valsts budžetam sniegtais atbalsts, ( darba apspriežu un Apvienotās komitejas sanāksmju skaits. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt rīcības īstenošanai izraudzīto metodi vai metodes[8]. X Centralizēta pārvaldība X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģē ( Atbildības sadalīšana vai decentralizēta pārvaldība ( Pārvaldība kopīgi ar starptautiskām organizācijām (precizēt) 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Komisija (Zivsaimniecības ģenerāldirektorāts sadarbībā ar EK Delegāciju Librevilā, Gabonā) nodrošinās regulāru šā pagarinātā nolīguma izpildes uzraudzību, jo īpaši uzņēmēju iesaistīšanās un nozvejas datu ziņā. 6.2. Novērtēšana Lai varētu sākt sarunas par jaunu protokolu, neatkarīgu konsultantu konsorcijs veica un 2005. gada jūnijā pabeidza padziļinātu patlaban spēkā esošā protokola izvērtējumu. 6.2.1. Provizorisks novērtējums Turpmāk minēti daži iepriekšējā protokola (2002–2005) novērtējuma elementi no 2005. gada jūnija pētījuma (sk. 6.2. punktu). EK un Gabonas zvejniecības nolīguma izmantojums (kuģu skaits) Kuģa tips | Piedāvātās zvejas iespējas | Izmantojums 2002./2003.g. | Izmantojums 2003./2004.g. | Izmantojums 2004./2005.g.[9] | Vidēji izmantoti | Tunzivju seineri | 38 kuģi | 79 % | 71 % | 56 % | 69 % | Āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai | 26 kuģi | 50 % | 35 % | 43 % | 43 % | Kuģi dziļūdens zvejai | Reģistrētā bruto tilpība vienā mēnesī: 1200 | 0 | 0 | 0 | 0 | Attiecībā pret atskaites daudzumu (10 500 tonnas) nozvejas apjoms 2001.–2005. gadā svārstījās no 4400 līdz 11 700 tonnām gadā. Skaidrs, ka nolīgums ir izdevīgs, jo nozvejas vērtība pārsniedz protokola izmaksas. Tunzivju vidējā tirgus vērtība ir EUR 800–1000 par tonnu. Papildus attiecīgo kuģu nozvejoto daudzumu tiešajai tirgus vērtībai nolīguma izdevīgums izpaužas šādi: - garantētas darbavietas uz zvejas kuģiem, - darbavietu skaita pieaugums ostās, izsoļu namos, pārstrādes rūpnīcās, kuģu būvētavās, pakalpojumu uzņēmumos, u.c., - minēto darbavietu pieejamība reģionos, kur nav nekādu citu darba iespēju, - ieguldījums Kopienas apgādē ar zivīm. - Kopienas rīcības rezultātā gūtā pievienotā vērtība Kopienas nolīgums, paredzot normatīvu sistēmu, kas ir saistoša abām nolīguma pusēm, garantē krājumu labu pārvaldību, ko ne vienmēr var nodrošināt ar privātu līgumu palīdzību. Ar šo zvejniecības nolīgumu tiek radītas darbavietas EK un trešu valstu izcelsmes jūrniekiem. Bez tam ar nolīguma protokolu paredzēts finansiāli stimulēt nozvejoto daudzumu izkraušanu Gabonas ostās, lai zivju pārstrādes uzņēmumi Gabonā kļūtu dinamiskāki. Zvejniecības nolīgums nodrošina ievērojamu daļu Gabonas zvejniecības politikas finansējuma. - Riski un alternatīvas Zvejniecības protokola ieviešana ir saistīta ar zināmu risku, piemēram, zvejniecības politikas finansēšanai paredzētās summas un kuģu īpašnieku maksājumi var netikt izmantoti noteiktajiem mērķiem (krāpšana), ārvalstu flotes var zvejot bez licences un ignorēt citas uzraudzības prasības. Lai novērstu šādu risku, rūpīgāk jākontrolē ieņēmumi un izdevumi, jāpilnveido zvejas uzraudzība, jāpastiprina satelītnovērošana ( VMS ), jāfinansē pasākumi vietējo zvejnieku atbalstam u.c. 6.2.2. Nolīguma ekonomiskās vērtības provizorisks novērtējums un Kopienas finansiālais ieguldījums Kopienas finansiālais ieguldījums, ko piešķir saskaņā ar šo jauno zvejniecības partnerattiecību nolīgumu, ir vienreizēja dotācija, kuras apmēru nosaka, pamatojoties uz 2005.–2011. gada protokolā paredzēto ikgadējo finanšu dotāciju — EUR 860 000. 6.2.3. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (līdzīga pieredze, kas gūta iepriekš) Tā kā iepriekšējā protokolā piedāvātās dziļjūras zvejas iespējas palika neizmantotas, jo Kopienas kuģi deva priekšroku privātām zvejas licencēm, jaunajā ZPN Kopiena dziļūdens zveju vairs nav iekļāvusi, bet ir atkal pievienojusi ekskluzivitātes klauzulu par licencēm zvejošanai Gabonas EEZ. Jaunajā nolīgumā vairs nav paredzēti mērķpasākumi, bet gan vispārējs finansiāls atbalsts iniciatīvām, kuras ievieš, īstenojot Gabonas zvejniecības politiku. Kopienai un Gabonai jāvienojas par nozares daudzgadu programmu attiecībā uz šo finansiālo atbalstu (60 % no kopējās dotācijas, kas veido finansiālo ieguldījumu). 6.2.4. Turpmāko novērtējumu veikšanas nosacījumi un biežums Turpinot 2005. gada jūnija pētījumu (sk. 6.2. punktu) un lai nodrošinātu zvejniecības ilgtspējību reģionā, turpmāk ikreiz pirms protokolu pagarināšanas veiks ekonomiskās un sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējumu. Retrospektīvam novērtējumam izmantos 5.3. punktā minētos rādītājus. 7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Atbildība par tā finansiālā ieguldījuma izmantošanu, kuru Kopiena maksā saskaņā ar nolīgumu, pilnībā jāuzņemas attiecīgajai trešajai valstij. Tomēr Komisija apņemas tiekties uz pastāvīgu politisku dialogu un sadarbību, lai varētu labāk vadīt pagarinātā protokola izpildi un vairot Kopienas devumu resursu ilgtspējīgā pārvaldībā. Katrā ziņā visi maksājumi, kurus Komisija veic atbilstīgi zvejniecības nolīgumam, notiek saskaņā ar parastajiem Komisijas noteikumiem un budžeta un finanšu procedūrām. Konkrētajā gadījumā tas ļauj pilnībā identificēt trešu valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi finansiālo izmaksu izteiksmē Saistību apropriējumi miljonos EUR (noapaļot līdz 4 zīmēm aiz komata) Rīcība 1 | Rīcība 2 | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[11] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | B*, C*/AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | 0,3 | Personāls, ko finansē[12] atbilstīgi 11 01 02. pantam | Pārējais personāls, ko finansē[13] atbilstīgi 11 01 04 04. pantam | KOPĀ | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 0,55 | 8.2.2. No veicamās rīcības izrietošie uzdevumi - Palīdzība sarunvedējam zvejniecības nolīgumu sagatavošanā un sarunu pabeigšanā - Piedalīties sarunās ar trešām valstīm, lai noslēgtu zvejniecības nolīgumus. - Sagatavot komisāram novērtējuma ziņojumu projektus un sarunu stratēģijas piezīmes. - Iesniegt un aizstāvēt Komisijas nostāju Padomes darba grupā „Ārējā zvejniecība”. - Kopā ar dalībvalstīm meklēt kompromisa risinājumus, kas tiks iekļauti nolīgumu galīgajā redakcijā. - Nolīgumu īstenošanas uzraudzība - Veikt zvejniecības nolīgumu izpildes ikdienas pārraudzību. - Sagatavot un pārbaudīt finansiālās kompensācijas un mērķpasākumu vai arī atbildīgas zvejas atbalstam paredzētā finansējuma maksāšanas saistības un to izpildi. - Regulāri ziņot par nolīgumu īstenošanas gaitu. - Vērtēt nolīgumu zinātniskos un tehniskos aspektus. - Sagatavot Padomes regulas un lēmuma priekšlikuma projektu un izstrādāt nolīgumu tekstu. - Uzsākt un pārraudzīt pieņemšanas procedūru. - Tehniskā palīdzība - Sagatavot Komisijas nostāju Apvienotajā komitejā. - Starpiestāžu sadarbība - Sarunu procesā pārstāvēt Komisiju Padomē, Eiropas Parlamentā un dalībvalstīs. - Sagatavot atbildes uz Eiropas Parlamenta uzdotajiem mutiskajiem un rakstiskajiem jautājumiem. - Dienestu savstarpēja konsultēšanās un darbības koordinēšana - Jautājumos par nolīgumu slēgšanas sarunām un izpildes pārraudzību nodrošināt saikni ar pārējiem ģenerāldirektorātiem. - Konsultēties ar citiem dienestiem un vajadzības gadījumā konsultēt tos. - Novērtēšana - Piedalīties ietekmes novērtējuma atjaunināšanā. - Analizēt sasniegtos mērķus un vērtēšanas rādītājus. 8.2.3. Cilvēkresursu avoti (štatā) (Ja minēts vairāk nekā viens avots, norādīt amata vietu skaitu saistībā ar katru no tiem.) X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar provizoriskā budžeta projekta kopsavilkumu ( APS ) vai provizorisko budžeta projektu ( APB ) 2006. finanšu gadam ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā APS / APB procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar APS / APB attiecīgajam finanšu gadam 8.2.4. Citi administratīvie izdevumi, kas ir ietverti pamatsummā (11 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi) miljoni EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata) Budžeta pozīcija: 11010404 (numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | KOPĀ | 1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (un ar to saistītās personāla izmaksas) | Izpildaģentūras[14] | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - intra muros | - extra muros (1) | 0,04 | 0,04 | Kopā — tehniskais un administratīvais atbalsts | 0,04 | 0,04 | (1) Spēkā esošā protokola retrospektīvs novērtējums un nākamā protokola provizorisks novērtējums. 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljoni EUR (noapaļot līdz 4 zīmēm aiz komata) Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | KOPĀ | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (11 01 01) | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,3564 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, ārštata darbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,0594 | 0,3564 | Aprēķins — Ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu - 1A = EUR 108 000*0,25 = EUR 27 000 1B = EUR 108 000*0,15 = EUR 16 200 1C = EUR 108 000*0,15 = EUR 16 200 Starpsumma: EUR 59 400 (0,0594 miljoni EUR gadā) Kopā: EUR 59 400 gadā (0,0594 miljoni EUR gadā) Aprēķins — Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljoni EUR (noapaļot līdz 3 zīmēm aiz komata) Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | KOPĀ | 11 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,12 | 11 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0,0015 | 0,0015 | 0,0015 | 0,0015 | 0,0015 | 0,0015 | 0,009 | XX 01 02 11 03 – Komitejas[15] | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | 2. Kopā — citi pārvaldības izdevumi (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,0215 | 0,129 | [1] OV L 73, 15.3.2001., 8. lpp. [2] Diferencēti apropriējumi. [3] Nediferencēti apropriējumi. [4] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 11. sadaļas 11 01. nodaļā. [5] Izdevumi, kas ir ietverti 11. sadaļas 11 01 04. pantā. [6] Izdevumi, kas ietverti 11 01 nodaļā, izņemot 11 01 04 pantu. [7] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [8] Ja norādītas vairākas metodes, lūdzu, sniedziet papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”. [9] Licences, kas 2004. gada 3. decembrī jau bija izņemtas par laikposmu no 2004. gada 3. decembra līdz 2005. gada 2. decembrim. [10] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [11] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā. [12] Atbilstīgās izmaksas NAV iekļautas pamatsummā. [13] Atbilstīgās izmaksas ir iekļautas pamatsummā. [14] Par katru izpildaģentūru jānorāda tai atbilstīgais tiesību akta finanšu pārskats. [15] Norādīt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.