H4 33074 PE Eiropas drošības pētniecības un jauninājumu jomas darba kārtība

[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 21.12.2009

COM(2009)691 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

“Eiropas drošības pētniecības un jauninājumu jomas darba kārtība. Komisijas sākotnējā nostāja par ESRIF galvenajiem konstatējumiem un ieteikumiem”

EN

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

“Eiropas drošības pētniecības un jauninājumu jomas darba kārtība. Komisijas sākotnējā nostāja par ESRIF galvenajiem konstatējumiem un ieteikumiem”

IEVADS

Viens no ES galvenajiem mērķiem ir saglabāt un pilnveidot tādas Eiropas vērtības kā tiesiskums, brīvība un drošība, vienlaikus risinot arvien sarežģītākos drošības jautājumus.

Cīņa pret terorismu un organizēto noziedzību, Eiropas ārējo robežu aizsardzība un pilsonisko krīžu novēršana ir kļuvusi svarīga mūsu ikdienas dzīvē. Ja netiks veikti pienācīgi pasākumi, klimata pārmaiņām varētu būt globālas, stabilitāti ievērojami mazinošas sekas. Vienlaikus ir skaidrs, ka arvien grūtāk nodalīt iekšējo un ārējo drošību. Lai risinātu šīs problēmas, jāizmanto moderna tehnoloģija.

Kopš mūsdienu sabiedrībā arvien vairāk izmanto drošības tehnoloģijas, kas dažkārt daļā iedzīvotāju rada bažas, noteikti jānodrošina ētiska rakstura kontrole un drošības pētniecības un attīstības projektu pārredzamība. Mūsu drošības pamatā jābūt Eiropas vērtībām. No otras puses, ir vajadzīgi drošības risinājumi, lai aizsargātu mūsu sabiedrības vērtības.

Lai šos jautājumus risinātu turpmākajos gados, būs vajadzīga labāka izpratne par tādu cilvēcisko un dabas faktoru mijiedarbību, kuri var radīt drošības apdraudējumus; labāka izpratne bieži ir izšķirošs aspekts, lai līdzās modernas tehnoloģijas un inovatīvu risinājumu izmantošanai nodrošinātu efektīvu reakciju.

Komisija uzskatīja, ka jāsapulcē nozares, publisko un privāto tiešo lietotāju, pētniecības iestāžu un augstskolu, kā arī nevalstisko organizāciju un ES struktūru pārstāvji, lai rastu efektīvus šo problēmu risinājumus. Tāpēc 2007. gadā ierosināja kopā ar dalībvalstīm izveidot Eiropas drošības pētniecības un jauninājumu forumu ― ESRIF [1].

Forumam uzdeva izstrādāt ES drošības pētniecības un jauninājumu jomas darba kārtību ― drošības pētniecības un jauninājumu jomas virzības plānu, ar ko šajā jomā paredzēts panākt lielāku saskanību un efektivitāti ES, valstu un reģionu mērogā. Tā galvenais uzdevums pārsniedz pētniecības un attīstības aspektus un iekļauj “J” kā jauninājumus Eiropas darba kārtībā. Tā virzība uz jauninājumiem un drošības tehnoloģiju īstenošanu izrādījās vēl svarīgāka pašreizējā pasaules vides un ekonomikas uzdevumu kontekstā.

ESRIF 23. novembrī pieņēma galvenos secinājumus un ieteikumus (sīkāku informāciju par ESRIF un tā pieeju skatīt arī pievienotajā ESRIF nobeiguma ziņojuma kopsavilkumā).

Šajā paziņojumā izklāstīta Komisijas sākotnējā nostāja par ESRIF galvenajiem konstatējumiem un ieteikumiem .

AR SABIEDRīBU SAISTīTā DROšīBAS DIMENSIJA

ESRIF pieejā pamatoti tika izmantota drošības pētniecības koncepcija, saskaņā ar kuru drošība vispirms ir cilvēciska un sabiedriska parādība. Cilvēki ir ne tikai uzbrukumu un drošības apdraudējumu mērķis un upuri, bet arī glābēji, lēmumu pieņēmēji un tie, kas reaģē uz nedrošām situācijām.

Lai veiktu šos uzdevumus, visi drošības risinājumi jābalsta uz Eiropas vērtībām ― tā ir brīvība un tiesiskums, ētiskie pamatprincipi un tiesiskās prasības, kas tiek ievērotas visos drošības pētniecības un attīstības un jauninājumu pasākumos. Tie ir šādi aspekti.

a) Tiesiskās un ētiskās dimensijas stiprināšana

Nav iespējami drošības pasākumi, neievērojot indivīdu tiesības un brīvības, īpaši pilsoņu privātuma aizsardzību. Drošības pasākumiem jābūt likumīgiem un samērīgiem, lai sabiedrība tos atbalstītu, un tie vienmēr jāpiemēro saskaņā ar tiesiskuma principiem. Ētikas pamatprincipiem un drošības pasākumu datu aizsardzības prasībām jābūt pamatam, lai izstrādātu un īstenotu drošības programmas. ESRIF pieprasa, lai jau no paša jaunu drošības risinājumu apsvēršanas sākuma ar privātumu saistītām prasībām tiktu piešķirta tikpat liela nozīme kā drošību pastiprinošām prasībām. To sauc “integrēta privātās dzīves aizsardzība” ( Privacy by design ).

Šādai Komisijas atbalstītai pieejai būs nopietnas sekas attiecībā uz visu pētniecības un jauninājumu ciklu.

b) Ar sabiedrību saistītās dimensijas pastiprināšana

No tehnoloģiju efektivitātes viedokļa jāņem vērā vēl viena ar sabiedrības dimensiju saistīta nepieciešamība. Faktiski neviena drošības tehnoloģija nevar būt ilgtermiņa drošības risinājums, ja aktīvi nepiedalās (nepiekrīt) visa sabiedrība. ESRIF argumentē, ka sabiedriska drošības pieeja nozīmē drošības redzējumu, kas nav vērsts uz profilaksi un aizsardzību par katru cenu, bet gan atspoguļo mūsu sabiedrības spēju saskarties ar apdraudējumiem un dažkārt arī zaudējumiem un atgūties no tiem. Šāda “sabiedriska pretestība” ir tikpat lielā mērā atkarīga no informētu iedzīvotāju brīvas gribas kā no tehnisku sistēmu kvalitātes un uzņēmumu un administrāciju spējas nodrošināt darbības nepārtrauktību.

Lai nodrošinātu pretestību, ir vajadzīgas īpašas programmas, kas paredzētas sabiedrībai, lai palielinātu informētību par apdraudējumiem, uzlabotu uzdevumu risināšanai izveidoto procesu izpratni un arī lai diskutētu par drošības risinājumu pieņemamību. Prioritāras ir īpašas iniciatīvas, iesaistot plašsaziņas līdzekļus. Atbilstoši ESRIF ziņojumam ir vajadzīga turpmāka pētniecība par saikni starp jaunām tehnoloģijām un pilsoņu tiesībām un cilvēktiesībām.

EIROPAS DROšīBAS NOZARES KONKURēTSPēJAS UZLABOšANA

Eiropas drošības nozarē, kuras tirgus vērtība 2008. gadā svārstījās no 26 līdz 36 miljardiem euro[2], ir raksturīga strauja izaugsme, un tajā ir nodarbināts ļoti kvalificēts darbaspēks un ietverta liela pētniecības un attīstības daļa. ESRIF iesaka izveidot “stipru un neatkarīgu tehnoloģisku un zinātnisku pamatu ES, lai aizsargātu pilsoņu intereses un nodrošinātu, ka nozare ir spējīga ražot konkurētspējīgus produktus un sniegt konkurētspējīgus pakalpojumus”. Tas iesaka ES tiekties pēc vadošas pozīcijas drošības jomas tirgū, atbalstot ideju par vadošā tirgus iniciatīvu drošības nozarē.

Tomēr tas saistīts ar to, ka tagad jāiegulda vērienīgas rūpniecības politikas izveidē drošības nozarē, lai nākotnē būtu vairāk jauninājumu un lielāka izaugsme.

a) Tirgus sadrumstalotības novēršana

Eiropas drošības nozarei jākļūst konkurētspējīgākai un efektīvākai. Līdz šim to negatīvi ietekmēja tirgu sadrumstalotība, kā rezultātā tiem bija valsts vai reģionāls mērogs. Tas, ka tie bija mazi, noteica to neefektivitāti un slikto rentabilitāti gan nozarei, gan tiešajiem lietotājiem. Tas ir svarīgs drošības risinājumu savstarpējas izmantojamības un integrācijas šķērslis valstu un Eiropas mērogā. Ja šī problēma tiks atrisināta un radīti Eiropas mēroga tirgi, nozare kļūs konkurētspējīgāka un pievilcīgāka globālā mērogā un publiskie izdevumi kļūs efektīvāki.

i) Sertificēšana, validēšana un standartizēšana

Pamatojoties uz tiešo lietotāju prasībām un pētniecības rezultātiem, ne tikai jāvalidē jaunas tehnoloģijas un risinājumi, bet tie arī jāsertificē un vajadzības gadījumā jāstandartizē tā, lai tie kļūtu par efektīvas reakcijas daļu uz drošības apdraudējumiem. Pētniecības un attīstības pasākumi jāsaista ar skaidru validēšanas un iepirkumu stratēģiju, kurā ņemti vērā attiecīgie politikas jautājumi, kā arī ekonomiskās intereses. Tam jāveicina Eiropas drošības tirgus izveide un labāka ieinteresēto personu sadarbība valsts un Eiropas mērogā. ESRIF iesaka Komisijai novērtēt “Eiropas drošības zīmes” piemērojamību un efektivitāti.

CEN un ETSI [3] ir sākts darbs pie standartizēšanas drošības jomā. Sākumā CEN pievērsās virknei jautājumu, kuriem bija saņemtas standartizēšanas pilnvaras (galvenokārt piegādes ķēdes drošība, kritiskās infrastruktūras aizsardzība un drošāku produktu izveide, lai aizsargātu pret noziedzību). Standarti var būt efektīvs līdzeklis, lai izmantotu pētniecībā gūtās atziņas inovatīvos produktos, tāpēc gaida, ka 7. pamatprogrammā veiktais darbs nodrošinās turpmāku standartizēšanu. Šis darbs jāpaātrina.

Starplaikā Komisija pēta iespējas, kā testēt attiecīgo pētniecības pasākumu rezultātus, lai izstrādātu turpmākus sertificēšanas mehānismus. Ar šādiem mehānismiem janodrošina sertificēšana, kas apliecina, ka drošības produkti un procesi atbilst attiecīgajiem standartiem.

ii) Tiesiskais regulējums

ESRIF ir uzsvēris, ka, ņemot vērā drošības tirgus sadrumstalotību, kas bieži izskaidrojama ar atšķirīgajiem valsts tiesību aktiem, ir ieteicams saskaņots tiesiskais regulējums konkrētās jomās savienojumā ar iepriekšēju koordināciju. Komisija to uzskata par pirmo soli; ir nepieciešama spēkā esošā tiesiskā regulējuma visaptveroša analīze.

iii) Savstarpēja izmantojamība

Kopīga iekārtu un informācijas izmantošana nostiprina mūsu spēju risināt sarežģītas pārrobežu drošības problēmas. Informācijas apmaiņa starp valstu iestādēm un citiem dalībniekiem Eiropā ir būtiska cīņā pret pārrobežu noziedzību. Tomēr šādu informācijas apmaiņu kavē tas, ka tehniskā un organizatorikā ziņā nav nodrošināta savstarpēja izmantojamība. Tāpēc ir steidzami jāizstrādā savstarpējās izmantojamības standarti.

b) Rūpnieciskā pamata nostiprināšana

Eiropas Savienībai nepieciešams stiprs rūpnieciskais un tehnoloģiskais pamats, lai nodrošinātu pilsoņus ES unn ārvalstīs ar mūsdienīgiem drošības risinājumiem. Lai nostiprinātu Eiropas drošības jomas rūpniecisko un tehnoloģisko pamatu, jāstrādā pie šādiem jautājumiem.

i) Drošības jomas rūpnieciskā pamata kartēšana

Lai iegūtu precīzu pārskatu par Eiropas drošības jomas tehnoloģisko un rūpniecisko pamatu ( ESTIB ), svarīgi kartēt šīs kompetences. Šāda kartēšana ļaus noteikt ESTIB stiprās un vājās puses un līdz ar to piemērotus pasākumus, lai nostiprinātu ESTIB . Īpaša uzmanība jāpievērš MVU. Jāizceļ arī “kritiskas apstrādes rūpniecības” nozares (piemēram, elektroierīču ražošana utt.), kam ir tāda pati nozīme apstrādes rūpniecībā kā kritiskām infrastruktūrām infrastruktūras pasaulē.

ii) Jauninājumu politika

Jauninājumu politika ir vērsta uz zināšanu pārveidi jaunos produktos un metodēs un vienlaikus ekonomiskā vērtībā un komerciālos panākumos[4]. Tas ir īpaši svarīgi drošības jomas pētniecībai un attīstībai. Tāpēc Komisija analizēs, ciktāl inovatīvākās drošības nozares jāiekļauj vadošā tirgus iniciatīvā.

Turklāt pirmskomerciāli iepirkumi ir noderīgs instruments, lai veicinātu inovatīvu produktu un tehnoloģiju iepirkumu[5]. Komisija turpinās analizēt, kā paātrināt pirmskomerciālus iepirkumus drošības jomā. Attiecībā uz publisko iepirkumu Direktīva 2009/81/EK[6] vienādi attiecas uz aizsardzības aprīkojuma un sensitīva aprīkojuma piegādi. Komisija izteiks priekšlikumus, lai nodrošinātu, ka šo direktīvu pārredzami un saskaņoti piemēro drošības jomā.

iii) Integrēta drošība ( Security by design )

ESRIF iesaka “veicināt integrētas drošības pieeju ikvienā jaunizstrādātā sarežģītā sistēmā vai produktā, nodrošinot, ka drošība ir ņemta vērā jau koncepcijas stadijā, kā tas bija integrēta drošuma gadījumā”.

Komisija atzinīgi vērtē šo ieteikumu un pārbaudīs veidus, lai vajadzības gadījumā nodrošinātu, ka pētniecības pasākumos ar potenciālu drošības ietekmi šī ietekme tiek ņemta vērā iespējami agri.

iv) Sinerģija starp civilajām un aizsardzības tehnoloģijām

Saikne, kas veidojas starp aizsardzības tehnoloģijām, no vienas puses, un drošības tehnoloģijām, no otras puses, jo īpaši pamanāma pētniecības un attīstības jomā; abās jomās tehnoloģijām ir raksturīga potenciāla attīstība.

Jānostiprina papildināmība un sadarbība īpašās jomās, kurās tehnoloģijām var būt civila rakstura un militārs lietojums, tostarp robežkontrolē un kiberdrošības jomā. Pamatojoties uz 2008. gada decembra Eiropadomē izteikto aicinājumu turpināt nostiprināt sinerģiju starp pasākumiem, kuri veikti pētniecības un attīstības pamatprogrammā un aizsardzības jomā, jānodrošina cieša sadarbība ar Eiropas Aizsardzības aģentūru ( EDA ).

IEGULDOT NāKOTNē

ESRIF sagatavotajā Eiropas drošības pētniecības un jauninājumu jomas darba kārtībā ( ESRIA ) iekļauts nākamo 15 gadu drošības pētniecības un attīstības plāns, tostarp arī sistēmiskas prasības. Jānošķir pētniecības un attīstības pasākumi un pasākumi, kuri paredzēti, lai nodrošinātu, ka tehnoloģiskas priekšrocības, kas iegūtas, pateicoties pētniecībai un attīstībai, nozīmētu faktisku šīs jaunās tehnoloģijas izmantošanu.

a) Pētniecības un attīstības jomas drošības uzdevumi un prioritātes

Attiecībā uz pētniecību un attīstību ESRIF uzsvēra, ka galvenie pētniecības pasākumi, kas paredzēti, lai veicinātu 7. pamatprogrammā noteiktos uzdevumus drošības jomā, tuvākajā nākotnē saglabājas spēkā. Ilgtermiņa perspektīvā tie atkārtoti jānovērtē, iespējams, jānostiprina un jāpaplašina.

ESRIF uzsvēra, ka nevar pilnībā paredzēt Eiropas drošības apdraudējumus, kas var būt cilvēka izraisīti vai radušies dabiski. Tāpēc drošības pētniecība un attīstība jāvērš uz Eiropas pretestības nostiprināšanu pret apdraudējumiem, kā arī jāstiprina tās spēja efektīvi atgūties no krīzes. Tas nozīmē arī veicināt sabiedrības sistēmu saskanīgumu un noturīgumu, kā arī to saskarni ar tehnoloģijām. Šajā saistībā ESRIF ieteica pastiprināt un paplašināt pētniecību par kritiskas infrasturktūras aizsardzību, piemēram, pētniecību saistībā ar enerģijas drošību un transporta tīklu drošību[7].

i) Jaunās prioritātes

Eiropas drošības pētniecības un jauninājumu jomas darba kārtība ietver visu pašreizējo drošības uzdevumu pētniecības un atbalsta spektru. Tā sadalīta piecās grupās (skatīt ESRIF kopsavilkumu pielikumā).

Komisija atzīst, ka ESRIF uzsver integrētu pieeju visā ESRIA . Gan attiecībā uz sprāgstvielām, gan CBRN vielām, kritiskām infrastruktūrām vai krīzes vadību ESRIA vairāk pievēršas visam kopumam nevis sastāvdaļām, uzsverot sadarbības tīklu, atskaites centru, savstarpējās izmantojamības un risinājumu “sistēmas no sistēmām” nozīmi. ESRIF , piemēram, iesaka sagatavoties, lai “apmierinātu tādas paredzamas vajadzības pēc Eiropas mēroga tīkla jaudas un kompleksām sistēmām, kas izveidosies agrīnā brīdinājuma un reakcijas sistēmu jomā, kuras darbojas saistībā ar dabas un cilvēku izraisītiem starpgadījumiem”.

ESRIF iestājas par jauninājumiem un atbalsta “vienotu pieeju” robežkontrolei, ko ES un tās dalībvalstis faktiski izstrādājušas Šengenas četru posmu piekļuves kontroles modelī[8], kas ir integrētās robežkontroles pamatā. ESRIF uzsver savstarpējās izmantojamības nozīmi, uzskatot, ka “pētniecībā jāiekļauj savstarpējās tehniskās izmantojamības aspekti starp izveidotajām sistēmām, kā arī savstarpējā izmantojamība organizatoriskajā līmenī, ņemot vērā pārrobežu kultūru daudzveidību”. Savstarpējo izmantojamību var uzlabot, izmantojot arī saskaņotas vai kopīgas izstrādes, iegādes un apmācību procedūras”.

ESRIF uzskata, ka informācijas un komunikācijas tehnoloģijām ir “izšķiroša nozīme Eiropas drošībā, jo tās ir kritiskā infrastruktūra un rada priekšnoteikumus citu pakalpojumu un nozaru darbībai”, īpaši attiecībā uz pētniecības vajadzībām, lai palielinātu sistēmisko pretestību. ESRIF iestājas par tiesiskā regulējuma pētniecības nepieciešamību, lai atbalstītu kriminālistiku un pierādījumu iegūšanu IKT vidē.

ESRIF ir raksturojis kosmosa nozīmi kā “būtisku dažādās ar drošību saistītās tehnoloģiskās jomās” un uzsvēris GMES un Galileo nozīmi, lai sniegtu “plaša spektra pakalpojumus ar pievienoto vērtību, kas paredzēti drošības veicināšanai”, ievērojot vajadzību aizsargāt kosmosa sistēmas.

Komisija atbalsta šo visaptverošo pieeju drošības pētniecības un jauninājumu jomai.

ii) Turpmākie uzdevumi

Tiek aktīvi apsvērti vairāki drošības uzdevumi, kurus ESRIF analizēja, ņemot vērā vajadzīgās spējas un saistīto pētniecības darbu. Tas tostarp attiecas uz robežu pārvaldību un kontroli, kritiskās infrastruktūras aizsardzību, tostarp IKT, CBRN drošības politiku, pasākumiem, lai uzlabotu sprāgstvielu un detonatoru drošību vai preču un pasažieru pārbaudes. Šīs drošības jomas tiks sīkāk definētas turpmākajā Stokholmas rīcības plānā.

IKT drošības uzdevumi ir dažādās politikas jomās, un tie attiecīgi jārisina informācijas sistēmas arhitektūras kontekstā, kas paredzēta turpmākajai ES iekšējai drošības stratēģijai.

ESRIF atzina, ka tā uzdevumu sarakstā nav dažu pētniecības tematu, kuru nozīme turpmākajos gados pieaugs. Tas jo īpaši attiecas uz dažiem ārējās drošības uzdevumiem. ESRIF ieteica “noteikt par prioritāti drošības ārējo dimensiju”, uzskatot, ka “pētniecības un attīstības programmām jāatbalsta miera uzturēšana, humanitāri un krīzes vadības uzdevumi, tostarp kopīgas iniciatīvas ar citiem reģioniem un starptautiskām organizācijām, jo īpaši saistībā ar pasaules standartu izstrādi”.

Komisija uzskata, ka tās tiešām ir jaunas jomas, tomēr ir lietderīgi padziļināt diskusijas par drošības pētniecības un attīstības programmu paplašināšanu, ietverot civilo aizsardzību un konfliktu novēršanu un stabilizāciju pēc krīzes.

- Civilā aizsardzība. Civilā aizsardzība un līdz ar to arī drošības pētniecība, lai atbalstītu civilās aizsardzības pasākumus, kļūst arvien svarīgāka, ne tikai ņemot vērā klimata pārmaiņas, kā teikts Eiropadomei adresētā Augstā pārstāvja un Eiropas Komisijas dokumentā, kurā klimata pārmaiņas raksturotas kā “apdraudējuma pavairotājs”[9]. Dokumentā aicināts palielināt ES pētniecības jaudu attiecībā uz saikni starp drošību un klimata pārmaiņām. Turklāt Komisija paziņojumā par “Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos” uzsvēra vajadzību uzlabot katastrofu novēršanu, seku likvidēšanu, Eiropas civilās aizsardzības reaģēšanas jaudu un vērtīgo atbalstu, ko var sniegt pētniecība.

- Konfliktu novēršana un stabilizācija pēc krīzes. Izmantojot stabilitātes instrumentu, Kopienā jau ir nodrošināts operatīvais finansējums[10]. Instruments paredzēts, lai radītu vai atjaunotu nosacījumus, kas vajadzīgi, lai pienācīgi īstenotu Kopienas attīstības politiku krīzes gadījumā vai īsi pirms krīzes uzliesmojuma, kā arī lai palīdzētu palielināt spējas vērsties pret īpašiem globāliem un pārreģionāliem apdraudējumiem un nodrošināt gatavību pirms krīzes un pēc tās. Tomēr Kopienas mērogā trūkst finansējuma pētniecībai, lai atbalstītu šos pasākumus.

b) Ne tikai pētniecība un izstrādnes

i) Tiešo lietotāju iesaistīšana

ESRIF ieteica izveidot “ ciešu sadarbību Eiropā starp piedāvājuma un pieprasījuma puses pārstāvjiem un tiešo lietotāju pārstāvjiem par drošības pētniecības politikas plānošanas, izpildes un pārskatīšanas cikliem” un konstatēja, ka valdībām un tiešajiem lietotājiem jāveic “organizatoriska pielāgošana, lai rosinātu jauninājumus drošības jomā un reaģētu uz tiem”.

Komisija piekrīt, ka drošības jomas tiešajiem lietotajiem (gan publiskiem, gan privātiem) bieži ir jāpieliek lielākas pūles, lai nostiprinātu savu drošības tehnoloģiju zināšanu pamatu un perspektīvās analīzes spējas, lai izmantotu iespēju un nodrošinātu, ka nākotnes risinājumi atbilst reālajām vajadzībām, piemēram, izmantojot demonstrēšanas modeļus.

ii) Turpmākās programmas, kas paredzētas, lai izplatītu inovatīvus risinājumus

Komisija jau norādījusi uz ieguldījumu lietderību drošības operatīvajos aspektos, jo īpaši virknē jomu, kurās valsts un starptautiskas iestādes izmanto tehnoloģiskus risinājumus[11]. ESRIF uzskata, ka panākumi pasaules tirgū ir ļoti atkarīgi no ES iepirkumu tirgus noteikumiem, un iesaka izmantot pirmskomerciālus inovatīvu risinājumu iepirkumus.

ESRIF atbalsta tāda modeļa izstrādi, kura pamatā ir stratēģiska un saskaņota pieeja Eiropas sadarbībai. Tas attiecas uz Eiropas komunikāciju tīkliem kā uz piemēru, kas jāuzskata par paraugu ES mēroga sistēmiskai integrācijai drošības jomā. Tāpat kā TEN gadījumā tiks sniegts finansējums, kas papildinās valsts finansējumu, lai nodrošinātu Eiropas kritisko infrastruktūru. Ņemot vērā to, ka jāizmanto pētniecībai un tehnoloģiskajai attīstībai pieejamie līdzekļi, lai pilnībā apmierinātu lietotāju vajadzības, ESRIF konstatēja, ka šādu procesu var atbalstīt, izveidojot iekšējās drošības fondu.

iii) Izglītība un apmācība

ESRIF uzsvēra pētniecības izglītības un apmācības sasaistes nozīmi, uzskatot to par visu ieinteresēto personu pienākumu, proti, tās ir drošības jomas amatpersonas, politikas veidotāji, tiesībaizsardzības iestādes, pilsoniskā sabiedrība, rūpniecība, pētniecības iestādes, augstskolas un plašsaziņas līdzekļi. Tas atbalstīja jaunas informētības palielināšanas programmas, kas paredzētas plašai sabiedrībai, lai sniegtu informāciju par apdraudējumiem, riskiem un vājajām pusēm un lai uzlabotu politikas un tādu tehnoloģisko risinājumu izpratni, kas vajadzīgi drošībai.

EIROPAS DROšīBAS PēTNIECīBAS UN JAUNINāJUMU JOMAS DARBA KāRTīBAS īSTENOšANA

ESRIF ieteikumi par vadību attiecas uz to, kā saglabāt ESRIA aktualitāti un ciešāk iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās personas. ESRIF iesaka izveidot pārredzamu mehānismu, iesaistot visas ieinteresētās personas, lai līdzsvaroti un stingri īstenotu ESRIA .

Drošības pētniecība pakļauta lietotāju interesēm un atkarīga no to spējas, tāpēc ESRIF uzsver, ka ir nepieciešamas pienācīgas saskarnes un apmaiņas mehānismi starp tiešajiem lietotājiem un pētniecības un rūpniecības jomas pārstāvjiem.

SECINāJUMS

Šajā dokumentā atspoguļota Komisijas provizoriskā nostāja par ESRIF nobeiguma ziņojumu. Komisija uzskata ESRIF veiktā darba rezultātus par nozīmīgiem un atbalsta tā stratēģisko virzību. Tā ņem vērā ESRIF ieteikumus un uzver šādus jautājumus, kurus nākamā Komisija varētu apsvērt, lai turpinātu analīzi:

- Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras[12][13] nozīme, lai veiktu pētniecību par drošības, privātās dzīves un datu aizsardzības sasaisti;

- nepieciešamība pastiprināt to projektu “ētisko kontroli”, kas pārskatīti saskaņā ar 7. pamatprogrammas drošības tematu, un padarīt iespējami plaši pieejamus pašreizējo pētniecības un attīstības projektu rezultātus drošības jomā;

- ar sabiedrību saistītā dimensija kā sagaidāma 7. pamatprogrammas ietekme uz visiem aicinājumiem iesniegt priekšlikumus par drošības tematu;

- iespēja iekļaut inovatīvākās drošības nozares vadošā tirgus iniciatīvā;

- kā paātrināt pirmskomerciālus iepirkumus drošības jomā;

- iespējas paātrināt sertificēšanu, validēšanu un attiecīgā gadījumā standartizācijas darbu drošības jomā, īpaši attiecībā uz “Eiropas drošības zīmes” piemērojamību un efektivitāti;

- kā vislabāk reaģēt uz paredzamiem jauniem drošības uzdevumiem un prioritātēm spēkā esošajā 7. pamatprogrammā vai gatavojot nākamo pamatprogrammu;

- iespējas labāk sasaistīt Eiropas drošības pētniecību un attīstību ar operatīvākiem drošības aspektiem ES un dalībvalstu mērogā;

- pastāvīgas darba struktūras izveide, lai īstenotu ESRIF ieteikumus;

- iespēja izveidot forumu, lai palielinātu drošības nozares konkurētspēju pētniecības un jauninājumu jomā, piemēram, augsta līmeņa grupas izveide, iesaistot visas publiskā sektora, privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības ieinteresētās personas.

Annex: Executive Summary of the ESRIF Final Report

Europe stands on the threshold of a new global approach to security – and of ways to use scientific research and innovation to reinforce and implement that new thinking

The security of Europe and its citizens is linked to internal and external events and threats, as well as to the increasing convergence of civil and defence capabilities. Above all, it derives from societal imperatives that demand a balancing of the state’s policy and technological exigencies with privacy rights, European cultural values and the tenets of democracy.

ESRIF, the European Security Research and Innovation Forum, has spent the past two years analyzing the medium and long-term challenges that Europe faces. These range from natural disasters to organised crime to man-made incidents, whether small-scale in impact or those with potential “mass disruption” effects.

Assisted by more than 600 experts, ESRIF and its 64 members from 31 countries have examined the full range of such threats and tied them to the EU’s central civil security missions and to the capabilities required to carry them out.

This collective effort has resulted in a set of key messages that encompass the logic and necessity of future European security and its related research. These messages point to the essence, as ESRIF sees it, of what security research and innovation should flow from – and what it should deliver to society.

Security research should be grounded in an industrial policy that frames a systematic approach to capability development which, in turn, promotes interoperability among the 27 EU nations and establishes common standards. Ultimately this effort must increase societal security in a globalised world, while fostering trust between European citizens, governments and national and European institutions. These and other ideas are among ESRIF’s main recommendations included in this executive summary.

To reach an interoperable, trust-embedded and resilient society, however, Europe needs an R&D roadmap, and a mechanism should be set up to implement it in a balanced and rigorous manner. ESRIF thus proposes its European Security Research and Innovation Agenda – “ESRIA” which should go a long way toward achieving that goal.

A research and innovation agenda cannot be created and implemented in a vacuum.

The framework is defined by principles given in the Key Messages :

( Societal Security

Human beings are at the core of security processes.

( Societal Resilience

Certain risks cannot be catered for, nor avoided. Societies must prepare to face shocks and must have the ability to recover.

( Trust

Assuring security implies nurturing trust among people, institutions and technologies.

( Awareness raising through education and training

Security is a common responsibility of all stakeholders, the citizen is at the fore front.

( Innovation

Europe can only rely on its own scientific, technological and industrial competences.

( Industrial policy

A competitive European security industry is a prerequisite for future security. The EU must address the fragmentation of its security markets.

( Interoperability

A seamless approach to security is essential for Europe; Interoperability is essential to allow security forces to work together.

( A systematic approach to capability development

The increasing complexity of security, demands increasing sophistication of our Response.

( Security by design

Security features must become integral part of any given system: Europe’s society needs a systemic approach to security.

ESRIF has defined a European Security Research and Innovation Agenda (ESRIA) that identifies and roadmaps key capabilities and research needs in line with the main work results.

The ESRIA has been organized into five content clusters and differentiates research topics according to short-, medium- or long-term needs:

( The first cluster centres on the classic event cycle of prevention, protection, preparing, responding and recovering. It focuses on the securing of people, civil preparedness and crisis management.

( The second cluster deals with the countering of different means of attack, as a way of dealing with specific, known and projected future risks. It examines ways to detect and identify conventional as well as non-conventional attacks, unintended impacts of other actions, and naturally occurring incidents, to mitigate their effects, and it analyzes potential dangers inherent to coming technologies.

( The third cluster aims at securing critical assets, such as energy, transport and other crucial infrastructures. It examines security economics and outlines the necessity to analyze and cope with limited access to critical natural resources as well as securing the existence of key manufacturing capabilities and capacities in Europe.

( The fourth cluster is about securing identity, access and movement of people and goods. It mainly centres on border security and secure identity management.

( Lastly, the fifth cluster lists additional enabling capabilities of special interest, due to cross-cutting characteristics or prior political strategic decisions. The crucial role of Information and Communication Technologies (ICT) is examined, as are security implications of European space programmes.

ESRIF strongly recommends that the EU and its Member States launch new measures to enhance the security of its citizens. These should also aim to create amenable conditions for European excellence in research and innovation, and thus advance Europe’s security. The below sets out policy and operational recommendations for achieving stronger security research and innovation results:

Common European Capabilities

The EU must draw on its collective strengths and knowledge by developing common capability via enhanced transnational co-operation.

1. This calls for close consultation across Europe among supply, demand and end-user stakeholders across the planning, execution and review cycles of security research policy. The demand side in particular – governments and end-users – needs organisational re-alignment to both shape and respond to security innovation.

2. Resources and incentives are essential to developing common capability. ESRIF recommends, notably with a view to the implementation of ESRIA, that the EU maintains the current rate of growth of its security research programmes – with the aim of reaching an annual budget of one billion euros as proposed in 2004 by the Group of Personalities. National programmes should reflect this degree of ambition. Regarding the necessary research and industrial synergies, technical compatibility and interoperability of new security solutions, a significant effort is required to ensure the coherence of national and EU efforts through enhanced coordination.

3. Research programmes should be complemented by additional implementation programmes. Success on the global market strongly depends on EU market procurement references. Pre-commercial procurement of innovative solutions should be exploited as a mechanism to bring research results closer to the market.

NEW POLICY INITIATIVES

The above should be supported by stronger articulation of demand, and delivery of the most appropriate solutions by the supply side.

4. New initiatives and programmes should include:

5. creation of knowledge centres such as CBRN expert groups to guide research

6. preparations to meet foreseeable needs for pan-European network-enabled capabilities and complex systems in early warning and response readiness that deal with natural and man made incidents

7. expanded critical infrastructure protection programmes

8. evaluating the applicability and efficacy of the numerous initiatives available to the EU and its Members States such as: a Lead Market initiative, Trans European Networks for Security, the creation of an Internal Security Fund or a "European Security Label".

9. the early engagement of all stakeholders and transparency of the regulatory environment, including standards to stimulate private sector investments in security research. If upcoming regulations are understood early on, a return on security investments can be foreseen and investments can thus be expected to take place.

INTEGRATED APPROACH TO SECURITY

Effective civil security must embrace interoperability, standardisation, certification, validation, communication with the public, education & training, exchange of best practices, consultations on privacy issues and other factors that cut across public and private spheres and provide synergies between civil security and defence research fields.

10. A holistic approach must include:

11. efforts to ensure that the social, cultural, legal and political aspects of security research and development are taken into account. Research programmes should reflect relevant ESRIF key messages, and thus promote overall "societal coherence".

12. the promotion of a security by design approach in any newly developed complex system or product, ensuring that security is addressed at the point of conception, as it has been the case for safety by design .

13. programmes to raise societal awareness of security threats, risks and vulnerabilities – and the security and safety impact of emerging critical technologies.

THE GLOBAL DIMENSION

The EU’s civil security is a collective responsibility touching government, societal organisations, industry and individual citizens. It cannot stand in isolation from the world.

14. The globally inter-related nature of security calls for:

15. a strong and independent technological and scientific base for the EU to safeguard the interests of its citizens and ensure that its industry is able to provide products and services in a competitive manner.

16. giving high priority to security’s external dimension and closer home affairs/defence consultation. Research and innovation programmes should support peacekeeping, humanitarian and crisis management tasks, including joint initiatives with other regions and international organisations, notably as regard the development of global standards.

SECURITY RESEARCH: THE FUTURE

The proposed European Security Research and Innovation Agenda – ESRIA – should be seen as a living document.

17. For ESRIA to evolve with Europe’s internal and external threat environments:

18. A transparent mechanism involving all stakeholders should be set up to implement ESRIA in a balanced and rigorous manner.

19. ESRIA should be revisited and evaluated on a regular basis with special attention to evaluating any measures flowing from ESRIF key messages

[1] COM(2007) 511, galīgā redakcija.

[2] Drošības nozarē ietilpst tradicionālā drošības rūpniecība (pamatojas uz vispārīgu drošības lietojumu piegādi, piemēram, fiziskās piekļuves kontrole), uz drošību orientēta aizsardzības rūpniecība (pamatojas uz aizsardzības tehnoloģiju izmantošanu drošības lietojumos vai izmanto civilu tehnoloģiju iegādi un veic to konversiju par drošības lietojumiem), kā arī jaunpienācēji, proti, galvenokārt uzņēmumi, kuri paplašina esošās (civilās) tehnoloģijas un izmanto tās drošības lietojumos, piemēram, IT uzņēmumi.

[3] http://www.cen.eu/CENORM/sectors/sectors/security+and+defence/security/index.asp

http://www.etsi.org/WebSite/Technologies/Security.aspx

[4] COM (2005) 488, galīgā redakcija.

[5] COM (2007) 799, galīgā redakcija.

[6] OV L 216, 20.8.2009.

[7] Skatīt arī saistīto Padomes Direktīvu 2008/114/EK.

[8] Četri posmi ir šādi: pasākumi trešajās valstīs, sadarbība ar kaimiņvalstīm, robežkontroles pārvaldība un kontroles pasākumi brīvās pārvietošanās zonā, tostarp nosūtīšana atpakaļ.

[9] Skatīt 7249/08, 3.3.2008. Skatīt arī Komisijas paziņojumu par “Eiropas Savienības reaģēšanas spēju stiprināšanu katastrofu gadījumos” (COM(2008) 130, galīgā redakcija).

[10] Regula (EK) Nr. 1717/2006 (OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.).

[11] COM(2008) 68, galīgā redakcija, COM(2008) 130, galīgā redakcija, COM (2009) 262, galīgā redakcija.

[12] Padomes Lēmums Nr. 2008/203/EK (OV L 63, 7.3.2008.).

[13] Regula Nr. 168/2007 (OV L 53, 22.2.2007.).