LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 3.12.2008 
SEC(2008) 2948 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES L ĒMUMS PAR KOPIENAS 
LĪDZDALĪBU EIROPAS METROLO ĢIJAS PĒTNIECĪBAS PROGRAMM Ā, KO 
UZSĀKUŠAS VAIR ĀKAS DAL ĪBVALSTIS 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
{COM(2008) 814, gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2949} 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
Ievads un proced ūras jautājumi 
Agrākais piem ērs mērījumu kvalit ātes nozīmīgumam sabiedr ības veidošan ā ir atrodams jau 3000 gadu 
pirms mūsu ēras. Toreiz tika ieviesta “ olekts ” — pirm ā zināmā garuma m ērvienība, ko izmantoja 
piramīdu būvniecībā un defin ēja kā faraona apakšdelma garumu, kam pieskait īts viņa plaukstas 
platums. Valdnieka Heopsa laik ā, izmantojot šo sist ēmu, uzbūvēja lielo G īzas piram īdu, un pan āktā 
garuma m ērījumu relat īvā precizitāte bija 0,05  % 230 metru posm ā. Modern ās Eiropas metrolo ģijas 
pirmsākumi mekl ējami Fran ču revolūcijā, kuras laik ā politisku iemeslu d ēļ centās harmoniz ēt 
mērvienības visā Francijā un ieviest t ādas mērvienības, kas der ētu “visiem cilv ēkiem visos laikos”.  
Mūsdienu glob ālajā ekonomik ā metrolo ģija dod lielu ieguld ījumu daudzu pasaules valstu 
tehnoloģiskajā un ekonomiskaj ā attīstībā. Metrolo ģijas pētniecība ir vajadz īga, lai risin ātu sabiedr ības 
problēmas, un k ā piemēru var min ēt tādas jomas k ā satelītnavigācija, vesel ības aprūpe, pusvad ītāju 
nozare un klimata p ārmaiņas. Deviņdesmitajos gados Eiropas Savien ība saskārās ar tā sauktās govju 
trakumsērgas jeb govju s ūkļveida encefalop ātijas krīzi. Mēs visi atceramies, ka bija steidzami 
vajadzīga metrolo ģijas pētniecība un jauni references materi āli, lai atbalst ītu reglament āciju un 
atjaunotu pat ērētāju uzticību, tādējādi palīdzētu glābt Eiropas liellopu ga ļas tirgu. Metrolo ģijas 
pētniecība ir bijusi liels reglament ācijas un standartiz ācijas atbalsts, t āpēc tā tradicion āli bijusi 
valstiska priorit āte daudzās zemēs. Tomēr, atskatoties uz Fran ču revolūciju, kopš t ā laika Eiropas 
valstīs metrolo ģijas pētniecība notiek piln īgā izolācijā. Vēl šodien ES dal ībvalstis nav sp ējušas 
apkopot savus ties ību aktus un rad īt vienotu, modernu un patiesi integr ētu Eiropas metrolo ģijas 
pētniecības programmu (EMPP).  
Daudzus gadus Kopiena ir izmantojusi daž ādus Līguma noteikumus, lai veicin ātu labāku koordin āciju 
un sadarb ību starp nacion ālajām pētniecības programm ām. Lisabonas Eiropadome 2000. gad ā 
secināja, ka pētniecības pasākumiem valstu un Eiropas Savien ības līmenī jābūt labāk integrētiem un 
koordinētiem, lai tie b ūtu pēc iespējas efektīvāki un novatorisk āki. Eiropas Parlaments 2006. gad ā 
uzsvēra, ka vajadz īga labāka nacion ālo un Eiropas p ētniecības programmu koordin ācija. Sept ītās 
pamatprogrammas Īpašajā programm ā “Sadarb ība” tika min ēta 169. panta ierosme Eiropas 
metroloģijas pētniecības programmas īstenošanai, izmantojot esošos nacion ālo metrolo ģijas 
laboratoriju t īklus.  
Papildus labi dokument ētajam Eiropas Parlamenta un Padomes atbalstam š ādai ierosmei plaša 
apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām apstiprin āja, ka ir vajadz īga Kopienas r īcība plānotajā 
Eiropas metrolo ģijas sistēmas integr ācijas un moderniz ācijas virzien ā. Arī attiecīgie Komisijas 
dienesti, kas sav ās darbības jomās izmanto metrolo ģijas pētniecības rezult ātus, lai sagatavotu modernu 
regulējumu/tiesību aktus (piem ēram, SANCO, ENV, ENTR ), starpdienestu san āksmēs apstiprin āja 
tādas integr ētas programmas lietder ību, kas pamat ā aptvertu jau uzs āktās nacionālās pētniecības 
programmas.  
Problēmas izklāsts 
Lai gan metrolo ģija parasti nav sabiedr ības uzman ības centrā, tomēr tai ir būtiska nozīme mūsdienu 
tirdzniecības un moderno komunik āciju veicin āšanā. Piekļuvi tirgiem var kav ēt nesavietojami standarti 
un vienotu un prec īzu svaru un m ēru trūkums. Metrolo ģijas pētniecību nepārprotami var uzskat īt 
sabiedrisko labumu , un tā ir valsts reglament ācijas un standartiz ācijas pamatu pamats. Pasaules 
ekonomikas lielvaras ir atzinušas, ka metrolo ģijas tehnolo ģiju pētniecība un attīstība ir svar īgs attīstīto 
valstu ilgtermi ņa ekonomisk ās izaugsmes faktors. Šaj ā sakarībā Eiropa saskaras ar t ā saukto Eiropas 
metroloģijas dilemmu. “Eiropas metrolo ģijas dilemma” ir nepieciešam ība nemit īgi pielāgot 
metroloģijas pētniecības centienus sabiedr ības vajadz ībām, kuras k ļūst arvien liel ākas un 
sarežģītākas, un t ālab arī arvien resursietilp īgākas, vienlaikus turpinot apmierin āt “tradicion ālo” 
pieprasījumu, neizmantojot jaunus vai papildu resursus. Taj ā pašā laikā pasaulē pieaug vajadz ība pēc 
precīzas un ātras mērīšanas tradicion ālajās nozarēs, jaunas tehnolo ģijas rada papildu slodzi 
mērīšanas sist ēmai un vajadz ību pēc “pilnīgi jauniem m ērīšanas veidiem”, daudz ās tādās sabiedrības 
LV 3   LV jomās kā veselības aprūpe, vides aizsardz ība, pārtikas nekait īgums vai transports arvien vair āk tiek 
atzīta standartu un m ērīšanas noz īme, un tā ir tieši saist īta ar ties ību aktiem, savuk ārt pieejamie 
Eiropas resursi nepieaug un netiek izmantoti optim ālā veidā. 
Eiropas metrolo ģijas pētniecībā iesaistītie dalībnieki veido īpašu kopienu, kas nav cieši saist īta ar 
pētniecības organiz ācijām vai augstskol ām. Šī kopiena ir ļoti sadrumstalota, un taj ā ir vien nedaudzi 
pasaules m ēroga izcil ības centri, kuri var ētu gūt labumu no plašas konkurences starptautisk ā mērogā. 
Pētniecības dublēšanās ir acīmredzama, piem ēram, tā sauktajos “Kalibr ēšanas un m ērīšanas spēju 
pārskatos” ( Calibration and Measurement Capability Statements  — CMC ), “4 lielās” Eiropas 
metroloģijas pētniecības un att īstības valstis (V ācija, Apvienot ā Karaliste, Francija un It ālija) 
reģistrējušas 4050 CMC  salīdzinājumā ar 2250 CMC  no visām ASV. Maz ākām dalībvalstīm ir izcila 
zinātniskā kompetence daž ādās metrolo ģijai nozīmīgās jomās (piemēram, nanotehnolo ģijā), bet tās 
nespēj attīstīt savas metrolo ģijas pētniecības spējas, jo trūkst kritisk ās masas un milz īgo sākuma 
ieguldījumu. Sist ēmas neveiksme ir atz īta arī valstu l īmenī, un plānošanas eiropeiz ācija un 
moderniz ācija var main īt šo situāciju un atrisin āt galveno problēmu: 
Eiropas metrolo ģijas pētniecības sistēmai, kas balst ās tikai uz valsts m ēroga intervences lo ģiku 
attiecībā uz pētniecības plānošanu, j āpārvar “metrolo ģijas dilemma”. Eiropas potenci āls 
metroloģijas pētniecībā netiek piln ībā izmantots, lai nodrošin ātu optimālus risinājumus sabiedr ības 
problēmām. Trūkst kopīgas dalībvalstu un Kopienas darb ības, lai nodrošin ātu modernus un uz 
konkrētiem jautājumiem orient ētus pētniecības centienus metrolo ģijā, neizmantojot jaunus vai papildu 
resursus. Ikvienai jaunai pieejai j āpalielina pieejamie resursi, un t ā var būt sekmīga tikai tad, ja 
pastāvošās nacionālās sistēmas tiek piln ībā ņemtas vērā un integr ētas paties ā Eiropas m ēroga 
programm ā, tādējādi panākot radikālas pašreiz ējo nacion ālo sistēmu pārmaiņas un moderniz āciju.  
Kopienas ties ības rīkoties min ētajā jomā ir iestrādātas vairākos Līguma pantos, kuros paredz ēta 
pētniecības koordin ēšana un sadarb ība starp dal ībvalstīm un Kopienu. 165. pant ā ir noteikts, ka 
“Kopiena un dal ībvalstis koordin ē savas darb ības pētniecības un tehnolo ģijas attīstības jomā, lai 
nodrošinātu to, ka valstu politika un Kopienas politika ir savstarp ēji atbilstīgas”. 169. pant ā Kopienu 
nepārprotami aicina paredz ēt līdzdalību pētniecības un att īstības programm ās, ko uzsākušas vair ākas 
dalībvalstis. Kopienas r īcība šķiet ļoti pamatota, jo maz ticams, ka dal ībvalstis sp ēs atrisināt minētās 
problēmas, rīkojoties atseviš ķi. Otrkārt, vajadzību pēc ES mēroga darb ības daļēji nosaka dažu galveno 
jautājumu (piem ēram, vesel ības aprūpes, vides aizsardz ības vai p ārtikas nekait īguma) starptautiskais 
raksturs, kura d ēļ dalībvalstīm jādarbojas kop īgi, lai pien ācīgi risinātu problēmas starptautisk ā līmenī. 
Mērķi 
Šīs ierosmes vispārējie politikas  mērķi ir stiprin āt ES spēju sasniegt augsta l īmeņa politikas m ērķus 
un pārvarēt lielākās grūtības, ar ko tai n āksies saskarties n ākamajos gados: 
• veicināt pārskatītās Lisabonas strat ēģijas mērķu sasniegšanu, 
• nodrošināt lielākus un lab ākus ieguld ījumus zin āšanās izaugsmes un nodarbin ātības sekmēšanai, 
• veicināt Eiropas p ētniecības telpas (EPT) izveidi, 
• palīdzēt Eiropai efekt īvāk risināt galvenās sociālās problēmas, kas saist ītas, piem ēram, ar vides 
aizsardzību, veselības aprūpi, pārtikas nekait īgumu vai sabiedrisko droš ību. 
Lai dotu ieguld ījumu min ēto vispārējo politikas m ērķu sasniegšan ā, būs jāuzlabo publiski finans ētas 
metroloģijas pētniecības efektivit āte. Īpašie mērķi ir šādi: 
• EPT struktur ēšana, koordin ējot un da ļēji integrējot publiski finans ētas nacion ālās metrolo ģijas 
pētniecības programmas, 
• uzlabot Eiropas sadrumstalot ās publiski finans ētās metrolo ģijas pētniecības pieejas efektivit āti, 
• pastiprināt minēto programmu ietekmi, 
• likvidēt šķēršļus nacion ālo metrolo ģijas pētniecības programmu starp ā. 
Lai veicin ātu iepriekš min ētos ietekmes un efektivit ātes uzlabojumus, ir izvirz īti šādi darbības mērķi: 
• koordinēt un integr ēt publiski finans ētas pārrobežu p ētniecības programmas, 
• pievērsties lielaj ām problēmām (piem ēram, klimata p ārmaiņas) un jom ām, kurās ir akūtas 
metroloģijas vajadz ības (t. i., jaunaj ām tehnolo ģijām, piemēram, metrolo ģija nanotehnolo ģijas, 
biotehnolo ģijas, vesel ības aprūpes jomā), 
LV 4   LV • dot iespēju dažām “jaunaj ām” dalībvalstīm un kandid ātvalstīm pilnveidot metrolo ģijas pētniecības 
spējas, 
• nodrošināt piekļuvi unikālām pētniecības infrastrukt ūrām un iekārtām, 
• palielināt vispārīgo sadarb ību starp nacion ālajām metrolo ģijas pētniecības programm ām ar 
attiecīgajām zinātnieku aprind ām Eiropas l īmenī, 
• moderniz ēt valstu un Eiropas p ētniecības priorit āšu plānošanu, 
• veicināt Nacionālo metrolo ģijas instit ūtu (NMI) un nor īkoto instit ūtu “agrīnā darbības posma” 
pētnieku mobilit āti, 
• pārstāvēt vienotu Eiropas viedokli, lai t ā pastiprin ātu savu ietekmi pasaules m ērogā, 
• panākt, lai metrolo ģijas pētniecība kļūtu par atbalstu vald ības regulējumam, 
• atbalstīt nozares un ekonomikas izaugsmi ar atv ērtas publiski finans ētas metrolo ģijas pētniecības 
starpniecību. 
Politikas iesp ējas 
Kopienas r īcības iespējas izriet no Sept ītās pamatprogrammas lo ģikas un intervences meh ānismiem. 
Izņemot scen āriju “nav turpm ākas darbības”, šīs iespējas paredz netiešu vai tiešu Kopienas darb ību 
(pētniecības finans ēšana), ko veic atbilst īgi Septītajai pamatprogrammai un kas b ūtu saderīga ar valstu 
intervences lo ģiku attiecībā uz pētniecības plānošanu daž ādās dalībvalstīs. 
Pamatojoties uz galvenaj ām iezīmēm, politikas iesp ējas ir nosauktas š ādi. 
(1) 1. politikas iesp ēja: “Nav turpm ākas Kopienas darb ības”; tiek saglab āts pašreiz ējais stāvoklis, 
turpmāki pasākumi attiec ībā uz EMPP netiek veikti, iesp ējamās sekas — starpvald ību pieejas 
izmantošana. 
(2) 2. politikas iesp ēja: “Augšup ēja netieša Kopienas darb ība — neliela koordin ācijas pakāpe”; 
atbilstīgi Septītās pamatprogrammas īpašajām programm ām un t ēmām (programmas 
“Sadarbība” un “Sp ējas”). Mērķis ir izmantot ERA-NET  shēmu un/vai ERA-NET Plus  shēmu, 
taču aplūkot atseviš ķus jautājumus, piev ēršoties tēmai pēc tēmas, un pamatprogramm ā — 
programmas da ļai pēc programmas da ļas (iespēja “rīkoties kā parasti”).  
(3) 3. politikas iesp ēja: “Lejup ēja netieša Kopienas darb ība”; atkārtoti ieviest metrolo ģijas tēmu 
pamatprogramm ā — kādā Septītās pamatprogrammas da ļā vai Astotaj ā pamatprogramm ā, un 
atkārtoti ieviest Kopienas programmu par metrolo ģiju. 
(4) 4. politikas iesp ēja: “169. pants — programmu integr ācija ar Kopienas netiešas darb ības 
starpniecību”; Kopienas darb ība, lai pan āktu dalībvalstu programmu integr āciju, izmantojot 
169. pantu, k ā norādīts Septītās pamatprogrammas Īpašajā programm ā “Sadarbība”. 
(5) 5. politikas iesp ēja: “KPC — tieša darb ība”; vienota Eiropas metrolo ģijas pētniecības 
programma, kas īstenojama ar KPC starpniec ību, lai apmierin ātu metrolo ģijas vajadz ības 
Eiropas līmenī. 
Piecas min ētās iespējas atšķiras ar veidu, k ādā notiek Kopienas intervence — k ā netieša darb ība vai 
tieša darb ība. Turpm āk tekstā ir sīki iztirzātas katras politikas iesp ējas galven ās iezīmes.  
Iespēju analīze un salīdzinājums  
Izvēloties 1. politikas iesp ēju, netiks saglab āts stabils pašreiz ējais stāvoklis, jo netiks veikta politiska 
un/vai finansi āla Kopienas intervence ( ERA-NET  vai citi koordin ēšanas instrumenti). Tas, visticam āk, 
stāvokli pasliktin ās, jo dalībvalstu ieguld ījumi būs mazāki, ja metrolo ģijas pētniecība Eiropā netiks 
uzskatīta par priorit āru joma. Saglab āsies pašreiz ējais stāvoklis un dal ībvalstu programmu noš ķirtība; 
iespējamība, ka pētnieku grupas no jaunpien ācējām valstīm sadarbosies ar pieredz ējušām augsta 
līmeņa pētnieku grup ām attīstītākajās valstīs, ir pavisam neliela. Izv ēloties 2. politikas iesp ēju, tiktu 
turpināta pieeja, kas pie ņemta attiec ībā uz ERA-NET  Sestajā pamatprogramm ā un ERA-NET-Plus  
Septītās pamatprogrammas s ākumā. ES politikas virzienus un p ētniecības jomas (piem ēram, 
enerģētika, vide) var viegli iesaist īt koordinēšanā ar dalībvalstu programm ām, un galven ā panākumu 
atslēga būs labi izstr ādāti mijiedarb ības mehānismi ar daž ādām uz metrolo ģiju orientētām ERA-NET . 
Nav saska ņotas kopīgas ilgtermi ņa plānošanas strat ēģijas, kādu panāktu, izstrādājot patiesu Eiropas 
mēroga pētniecības programmu. 3. politikas iesp ējai nav vajadz īga liela institucion āla iesaistīšanās. 
Saskaņā ar šo iesp ēju tiktu izveidota īpaša metrolo ģijas pētniecības programma, kuras ietvaros 
LV 5   LV metrologi un visas zin ātnieku aprindas, k ā arī nozares p ārstāvji var konkur ēt par finans ējumu atbilst īgi 
pamatprogrammas noteikumiem. T ā sniedz iesp ēju īpaši piev ērsties jauniem tehnolo ģiskiem 
jautājumiem jaun ās jomās, tādējādi veicinot nozares moderniz āciju. Šī pieeja ir l īdzīga 2. iesp ējai. Tā 
neietekmēs esošās valstu metrolo ģijas pētniecības sistēmas un integr āciju starp nacion ālajām 
programm ām un infrastrukt ūrām. 4. politikas iesp ēja rada platformu kop īgai ES un dal ībvalstu 
pētniecības plānošanai, t ādējādi izveidojot saska ņotu ilgtermi ņa pētniecības stratēģiju ar kritisko masu. 
Eiropas Komisijas akt īva līdzdalība var garant ēt pienācīgu uzman ību mobilit ātei un atv ērtībai un 
pievēršanos jaun ākajām jomām. ES un valstu finans ējuma apvienošana rada kritisko masu, kas var 
veicināt struktur ālas pārmaiņas nacion ālajās metrolo ģijas pētniecības sistēmās. Saikne ar nozari ES 
līmenī nav pārāk cieša, t ā drīzāk tiek veidota valstu l īmenī. Šai iesp ējai būs vajadzīgas būtiskas 
institucion ālas pārmaiņas, un, visticam āk, būs vajadzīgs laiks, lai risin ātu ar tām saistītās sarežģītās 
sarunas ar dal ībvalstīm. 5. politikas iesp ēja nozīmē, ka metrolo ģijas pētniecība notiks noš ķirti no 
dalībvalstīm, to attiec īgajām pētniecības programm ām un saist ītajām infrastrukt ūrām, un tādējādi tai 
būs neliela ietekme uz nacion ālo metrolo ģijas pētniecības sistēmu pārstrukturēšanu, un taj ā neņems 
vērā dalībvalstu vajadz ības. Papildu gr ūtības sagādās darbā pieņemšanas pras ības KPC, iesp ējamība, 
ka infrastrukt ūras dublēsies, un konkurences tr ūkums metrolo ģijā, kam pēc būtības ir vajadz īga 
konkurence p ētniecībā, lai rastu uzticam ākos risinājumus.  
Ņemot vērā visu piecu politikas iesp ēju salīdzinājumu, var uzskat īt, ka 1. un 5. iesp ēja nav vērā 
ņemama alternat īva, lai risin ātu iepriekš izkl āstīto problēmu, un tāpēc sīkāk analizēta tikai 2., 3. un 
4. iespēja, lai tās tieši sal īdzinātu. Saistībā ar darbības mērķiem ir iztirz āts plašs ietekmes diapazons. 
Turpmākajā tabulā ir apkopota veikt ā analīze un sniegts triju dz īvotspējīgo iespēju salīdzinājums 
atkarībā no to ietekmes uz m ērķiem Kopienas darb ībai metrolo ģijas pētniecībā. 
Tabula. Tr īs iespēju potenci ālās ietekmes p ārskats  
Ietekme uz  2. iespēja: 
neliela 
koordinācija 3. iespēja: 
Pamatprog
ramma  4. iespēja: 
169. pants  
Koordinācijas efektivit āti, NMI un nacion ālo 
programmu integr āciju vidēja ļoti maza  ļoti liela  
Koordinācijas lietder ību, NMI un nacion ālo 
programmu integr āciju vidēja maza  liela 
Lielām problēmām vidēja liela liela 
Jaunām dalībvalstīm: spēju veidošana  maza/vidēja maza  vidēja/liela  
Atvērtu piekļuvi infrastrukt ūrām maza/vidēja maza  vidēja/liela  
Mijiedarb ību ar zinātnes aprind ām maza/vidēja ļoti liela  vidēja/liela  
Metroloģijas sistēmas moderniz āciju vidēja maza  liela 
Mobilitāti un cilvēkresursu att īstību maza  ļoti maza  vidēja 
Globālo sadarbību un Eiropas poz īciju maza/vidēja maza  liela 
Atbalstu ES regul ējumam  maza  maza  liela 
Izaugsmi: pakalpojums nozarei  maza  maza  vidēja 
Izaugsmi: atbalsts jaun ākajām nozarēm vidēja liela liela 
LV 6   LV Šis salīdzinājums parādīja, ka Līguma 169. panta ietekme uz m ērķiem darbībai metrolo ģijas jomā ir 
visspēcīgākā. 
Esam non ākuši pie visp ārēja atzinuma, ka ir pien ācis īstais laiks 169. panta ierosmei 
metroloģijā. Šī ierosme ir svar īga gan Eiropas metrolo ģijas pētniecības sistēmas progresam un 
moderniz ācijai, gan k ā atbalsts t ām nozar ēm un zin ātnes jom ām, kam vajadz īgi aizvien 
sarežģītāki metrolo ģijas pasākumi.  
Šeit apkopoti ietekmes nov ērtējuma procesa galvenie atzinumi. “Metrolo ģijas dilemma” ir realit āte. 
Piemēri ir apstiprin ājuši, ka piepras ījums pēc metrolo ģijas pētniecības un pakalpojumiem pieaug. 
Metroloģijai var tieši pal īdzēt risināt problēmas un sasniegt politikas m ērķus Eiropā. Jo vairāk Eiropa 
apzinās būtiskās problēmas, jo vair āk tās politika tiek orient ēta uz min ēto problēmu risināšanu un jo 
vairāk tā kalpo kā paraugs kr īžu pārvarēšanai, kas ietver prec īzu mērīšanu un test ēšanu. 169. pants 
mobilizētu papildu finans ējumu gan Eiropas, gan valstu l īmenī. Kopienas ieguld ījums nodrošin ātu, ka 
jaunās 169. panta ierosmes, proti, EMPP darba programm ā būtu atspogu ļoti patiesi Eiropas noz īmes 
jautājumi, neierobežojot valstu darb ības un uzliekot t ām saistības tikai attiec ībā uz programmas 
Eiropas dimensiju. No vis ām salīdzinātajām alternat īvām 169. pants dotu vislab āko ieguld ījumu 
nacionālo struktūru moderniz ācijā. Mērķi iederas Eiropas centienos dot tiešu ieguld ījumu Lisabonas 
procesā, un pilnv ērtīgi īstenota metrolo ģijas pētniecība varētu ieņemt vadošo poz īciju uz dal ībvalstu 
un Komisijas kop īgām ierosmēm balstītas EPT izveid ē. 
Uzraudzība un nov ērtēšana 
Uzraudzības un nov ērtēšanas ietvaros īpaši izveidot ā īstenošanas strukt ūra sagatavos gada zi ņojumus, 
par reģistrējamiem integr ācijas rādītājiem un kvalitat īviem progresa r ādītājiem, pamatojoties uz 
paredzētajām darbībām EMPP programm ā. Īpaši izveidotajai īstenošanas strukt ūrai par katru 
uzaicinājumu lūgs sniegt inform āciju, kas vajadz īga attiecībā uz rādītājiem un pašnov ērtējumu, sākot 
ar datiem par gadu pirms EMPP uzs ākšanas. Ekspertu grupai, kas atbild par termi ņa vidusposma un 
retrospekt īvo novērtējumu, lūgs novērtēt plānotās programmas daž ādajās darbībās sasniegto progresu 
un novērtējuma veikšanai izmantot 13 prec īzi definētus rādītājus. Ekspertu grupa nov ērtēs EMPP 
ietekmi uz nacion ālo metrolo ģijas programmu integr āciju, metrolo ģijas tīklu un programmu 
pārstrukturēšanu un ietekmi uz EPT kopum ā.