Priekšlikums Padomes lēmums, ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina pirmo un otro grozījumu ANO/EEK Espo Konvencijā par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā /* COM/2007/0470 galīgā redakcija - CNS 2007/0169 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.8.2007 COM(2007) 470 galīgā redakcija 2007/0169 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina pirmo un otro grozījumu ANO/EEK Espo Konvencijā par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Kopiena un tās dalībvalstis ANO/EEK 1991. gada 26. februārī parakstīja Espo Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (še turpmāk — „konvencija”). Kopiena 1997. gada 27. jūnijā apstiprināja konvenciju[1]. 2. Pušu otrajā sanāksmē 2001. gadā tika pieņemts Lēmums II/14 par Espo konvencijas grozīšanu. Ar grozījumu tiek paplašināta „sabiedrības” definīcija konvencijas 1. panta x) punktā, lai precizētu, ka sabiedrība, kas var piedalīties ar konvenciju noteiktajās procedūrās, ietver pilsonisko sabiedrību un jo īpaši nevalstiskās organizācijas, un tiek noteikts, ka ar pušu sanāksmes apstiprinājumu konvencijai var pievienoties valstis, kuras nav EEK dalībvalstis. Gan termina „sabiedrība” jomas paplašināšana, gan iespējas valstīm, kas ir ārpus ANO/EEK reģiona, pievienoties konvencijai ir būtisks līdzeklis, lai nodrošinātu sabiedrības informētību vides jautājumos un veicinātu vides tiesību aktu labāku īstenošanu un izpildi. Tādējādi ar pirmo konvencijas grozījumu tiek sekmēta aktīvāka un efektīvāka vides aizsardzības politika. 3. „Sabiedrības” definīciju Kopienas tiesību aktos iekļāva ar attiecīgajiem noteikumiem Direktīvā 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu (IVN direktīva)[2], kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvām 97/11/EK[3] un 2003/35/EK[4], un tā atbilst grozītajai konvencijai. 4. Pušu trešajā sanāksmē 2004. gadā ar Lēmumu III/7 tika pieņemts otrais Espo konvencijas grozījums. Ar šo grozījumu ietekmētajām pusēm tiek ļauts piedalīties piemērošanas jomas noteikšanā, tiek pārskatīts konvencijas I pielikumā iekļauto darbību saraksts un noteikti tādi ar iestādēm saistītie jautājumi, uz ko attiecas konvencija, kā atbilstības pārskatīšana, pušu sanāksmes pilnvaras un grozījumu stāšanās spēkā. Attiecīgie Kopienas noteikumi (IVN direktīva) atbilst šim Espo konvencijas grozījumam, tādēļ nav vajadzības pārskatīt šo tiesību aktu. 5. Sakarā ar 2007. gada oktobra ministru konferenci „Vide Eiropai” ir svarīgi apliecināt, ka Eiropas Kopiena un dalībvalstis atbalsta starptautisko vides politiku un kopīgi rīkojas, lai tuvinātu mērķus, kas noteikti vides konvencijās, kuras pieņemtas ANO/EEK forumā. Veiksmīgā koordinācija Kopienā sarunu procesa laikā līdzvērtīgi jānodrošina attiecībā uz Espo konvencijas grozījumu pieņemšanu, lai iespējami vienlaicīgi varētu deponēt Kopienas un dalībvalstu ratifikācijas, apstiprināšanas vai atzīšanas instrumentus. 6. Kopienai tagad ir jāapstiprina minētie Espo konvencijas grozījumi. 2007/0169 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina pirmo un otro grozījumu ANO/EEK Espo Konvencijā par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[6], tā kā: 1. ANO/EEK Espo Konvencijas par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (še turpmāk — „Espo konvencija”) mērķis ir plānošanas sākumposmā noteikt pusēm pienākumu novērtēt atsevišķu darbību ietekmi uz vidi, un ar to valstīm tiek uzlikts vispārējs pienākums darīt zināmus un apspriest visus nozīmīgus projektus, kas var ļoti nelabvēlīgi ietekmēt vidi pāri robežām. 2. Kopiena 1997. gada 27. jūnijā apstiprināja Espo konvenciju. 3. Pušu sanāksmē 2001. gadā pieņēma Espo konvencijas grozījums, ar ko mainīja „sabiedrības” definīciju, lai ietvertu nevalstiskās organizācijas un citas asociācijas, kā arī noteica, ka konvencijai var pievienoties valstis ārpus ANO/EEK reģiona. Attiecīgie Kopienas tiesību akti, proti, Padomes 1985. gada 27. jūnija Direktīva 85/337/EEK par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu[7], ietver noteikumus, kas atbilst šim Espo konvencijas grozījumam. 4. Ar Espo konvencijas otro grozījumu, ko pieņēma pušu sanāksmē 2004. gadā, ietekmētajām pusēm tiek ļauts piedalīties piemērošanas jomas noteikšanā, tiek pārskatīts minētās konvencijas I pielikumā iekļauto darbību saraksts un noteikti tādi ar iestādēm saistītie jautājumi, uz ko tā attiecas. Šis grozījums nemaina pušu pienākumu būtību, un minēto darbību saraksts jau ir iekļauts attiecīgajos Kopienas tiesību aktos, proti, Direktīvā 85/337/EEK. 5. Puses var ratificēt, apstiprināt vai atzīt Espo konvencijas grozījumus. Eiropas Kopienai un dalībvalstīm jāveic vajadzīgie pasākumi, lai iespējami vienlaicīgi varētu deponēt ratifikācijas, apstiprināšanas vai atzīšanas instrumentus. 6. Kopienai jāapstiprina abi iepriekš minētie Espo konvencijas grozījumi, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Ar šo Eiropas Kopienas vārdā tiek apstiprināts pirmais un otrais grozījums ANO/EEK Espo Konvencijā par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā. Grozījumu teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots izraudzīt personu vai personas, kas pilnvarotas deponēt konvencijas grozījumu apstiprināšanas instrumentu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, kurš veic depozitārija funkcijas, saskaņā ar Espo konvencijas 17. pantu. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] GROZĪJUMI ESPO KONVENCIJĀ PAR IETEKMES UZ VIDI NOVĒRTĒJUMU PĀRROBEŽU KONTEKSTĀ PIRMAIS GROZĪJUMS Konvencijas 1. panta x) punkta beigās pēc vārda „personas’’ iekļauj frāzi: „un atbilstīgi valsts tiesību aktiem vai praksei to asociācijas, organizācijas vai grupas”. Konvencijas 17. pantā pēc 2. punkta iekļauj šādu jaunu punktu: „3. Cita valsts, kas nav norādīta šā panta 2. punktā, t.i., Apvienoto Nāciju Organizācijas locekle, var pievienoties konvencijai ar pušu sanāksmes apstiprinājumu. Pušu sanāksme neizskata vai neapstiprina šādas valsts pievienošanās pieprasījumu, kamēr šis punkts nav stājies spēkā attiecībā uz visām valstīm un organizācijām, kas 2001. gada 27. februārī bija konvencijas puses.” un attiecīgi maina pārējo punktu numerāciju. Konvencijas 17. panta beigās iekļauj šādu jaunu punktu: „7. Tiek uzskatīts, ka valsts vai organizācija, kas ratificē, atzīst vai apstiprina šo konvenciju, vienlaicīgi ratificē, pieņem vai apstiprina konvencijas grozījumu, kas noteikts ar Lēmumu II/14, kurš pieņemts pušu otrajā sanāksmē.” OTRAIS GROZĪJUMS Konvencijas 2. pantā pēc 10. punkta iekļauj šādu jaunu punktu: „11. Ja izcelsmes puse paredzējusi veikt procedūru, lai noteiktu vides ietekmes novērtējuma dokumentu saturu, atbilstīgi jādod iespēja ietekmētajai pusei piedalīties šajā procedūrā.” Konvencijas 8. pantā pēc vārda „konvencijas’’ iekļauj frāzi: „un tās protokoliem, kuriem tās ir puses”. Konvencijas 11. pantā 2. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu jaunu apakšpunktu: „c) attiecīgā gadījumā cenšoties saņemt to kompetento iestāžu pakalpojumus, kam ir attiecīgās īpašās zināšanas šīs konvencijas mērķu sasniegšanai, un sadarboties ar šīm iestādēm;” Konvencijas 11. panta beigās iekļauj divus šādus jaunus apakšpunktus: „g) attiecīgā gadījumā sagatavojot šīs konvencijas protokolus; h) izveidojot tādas palīgstruktūras, ko tās uzskata par nepieciešamām, lai īstenotu šo konvenciju.” Konvencijas 14. panta 4. punktā otro teikumu aizstāj ar šādu jaunu teikumu: „Tie stājas spēkā attiecībā uz pusēm, kas tos ratificējušas, apstiprinājušas vai atzinušas, deviņdesmitajā dienā pēc tam, kad depozitārijs ir saņēmis paziņojumu, ka to pieņemšanas laikā vismaz trīs ceturtdaļas pušu tos ir ratificējušas, apstiprinājušas vai atzinušas.” Pēc 14. panta iekļauj šādu jaunu pantu: „14.a pants Atbilstības pārskatīšana 1. Puses pārskata atbilstību šīs konvencijas noteikumiem, pamatojoties uz atbilstības procedūru kā samierinošu un uz palīdzību orientētu procedūru, ko pieņēmusi pušu sanāksme. Pārskatu sagatavo, pamatojoties arī uz regulāriem pušu ziņojumiem. Pušu sanāksmē lemj par tās regulārās ziņošanas biežumu, ko pieprasa puses, un par informāciju, kura iekļaujama minētajos regulārajos ziņojumos. 2. Atbilstības procedūra ir pieejama, lai to piemērotu protokolam, kas pieņemts saskaņā ar šo konvenciju.” Konvencijas I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu. Konvencijas V I pielikumā pēc 2. punkta iekļauj šādu jaunu punktu: „3. Šā pielikuma 1. un 2. punktu mutatis mutandis piemēro visiem konvencijas protokoliem.” Pielikums DARBĪBU SARAKSTS 1. Jēlnaftas pārstrādes uzņēmumi (izņemot smērvielu ražošanu no jēlnaftas) un iekārtas ogļu vai degslānekļa, vismaz 500 tonnu dienā, pārvēršanai gāzē un šķidrumā. 2. a) Termoelektrostacijas un citas sadedzināšanas iekārtas ar siltuma jaudu 300 megavati vai vairāk, un b) atomelektrostacijas un citi kodolreaktori, arī šādu elektrostaciju un vai reaktoru demontāža vai ekspluatācijas pārtraukšana 1 / (izņemot zinātniski pētnieciskajam darbam domātas iekārtas skaldmateriālu un bagātinātu kodolmateriālu ražošanai un konversijai, kuru maksimālā jauda nepārsniedz 1 kW vidējās siltumspējas). 3. a) Iekārtas kodoldegvielas ar samazinātu radioaktivitāti atkārtotai pārstrādei; b) iekārtas, kas paredzētas - - kodoldegvielas ražošanai vai bagātināšanai, - - kodoldegvielas ar samazinātu radioaktivitāti vai augstas aktivitātes radioaktīvo atkritumu pārstrādei, - - kodoldegvielas ar samazinātu radioaktivitāti galīgai apglabāšanai, - - tikai radioaktīvo atkritumu galīgai apglabāšanai vai - - tikai kodoldegvielas ar samazinātu radioaktivitāti vai radioaktīvo atkritumu glabāšanai (plānota ilgāk par 10 gadiem) vietā, kas nav ražošanas vieta. 4. Liela mēroga iekārtas sākotnējai čuguna un tērauda kausēšanai un krāsaino metālu ražošanai. 5. Iekārtas azbesta ieguvei un azbesta un azbestu saturošu produktu apstrādei un pārstrādei, kas saražo vairāk nekā 20 000 tonnu gatavu azbestcementa produktu gadā, kas saražo vairāk nekā 50 tonnu gatavu berzes materiālu gadā vai kas citādi izmanto vairāk nekā 200 tonnu azbesta gadā. 6. Kompleksas ķīmiskās rūpniecības iekārtas. 7. a) automaģistrāļu, ātrgaitas ceļu 2 /, tālsatiksmes dzelzceļa līniju un lidostu 3 / , kam ir 2100 m gari vai garāki galvenie skrejceļi, būve; b) jauna četru vai vairāk joslu ceļa būve vai esošo divu vai mazāk joslu ceļu joslu pārdalīšana un/vai ceļu paplašināšana tā, lai nodrošinātu četras vai vairāk joslas, ja šāds jauns ceļš vai pārgrupēta un/vai paplašināta ceļa daļa ir 10 km vai vairāk nepārtrauktā garumā. 8. Liela diametra cauruļvadi naftas, gāzes vai ķīmisku vielu transportēšanai. 9. Tirdzniecības ostas un arī iekšējie ūdensceļi un ostas iekšzemes ūdenstransporta satiksmei, kuras var izmantot kuģi, kam kravnesība pārsniedz 1350 tonnas. 10. a) Iekārtas atkritumu sadedzināšanai, ķīmiskai apstrādei vai toksisko un bīstamo atkritumu glabāšanai; b) iekārtas atkritumu sadedzināšanai vai nebīstamo atkritumu ķīmiskai apstrādei, kuru jauda pārsniedz 100 tonnu dienā. 11. Lieli dambji un mākslīgās ūdenstilpes. 12. Gruntsūdeņu novadīšana vai mākslīgā gruntsūdeņu pievadīšana, ja novadītā vai pievadītā ūdens daudzums gadā ir 10 miljoni kubikmetru vai vairāk. 13. Celulozes, papīra un kartona ražošana, ja ražība ir 200 gaissausu tonnu dienā vai vairāk. 14. Liela mēroga metālu rūdu vai ogļu karjeri, raktuves, ieguves aprīkojums un apstrāde. 15. Ogļūdeņražu ieguve šelfa zonā. Naftas un dabasgāzes ieguve komerciāliem mērķiem, ja iegūtais daudzums pārsniedz 500 tonnas/dienā attiecībā uz naftu un 500 000 kubikmetru/dienā attiecībā uz gāzi. 16. Liela mēroga naftas produktu, naftas ķīmijas produktu un ķīmisku produktu glabātavas. 17. Kailcirtes lielās platībās. 18. a) Iekārtas ūdens resursu pārvietošanai starp upju baseiniem, ja šīs pārvietošanas mērķis ir novērst iespējamo ūdens trūkumu un ja pārvietotā ūdens daudzums pārsniedz 100 miljonus kubikmetru/gadā, un b) visos pārējos gadījumos — iekārtas ūdens resursu pārvietošanai starp upju baseiniem, ja vairākos gados vidējā novadīšanas baseina plūsma pārsniedz 2000 miljonus kubikmetru/gadā un ja pārvietotā ūdens daudzums pārsniedz 5 procentus no šīs plūsmas. Abos gadījumos dzeramā ūdens pievadīšana pa caurulēm ir izslēgta. 19. Notekūdeņu attīrīšanas iekārtas, kuru jauda lielāka par 150 000 iedzīvotājiem vajadzīgās jaudas ekvivalentu. 20. Iekārtas intensīvai putnu vai cūku audzēšanai ar vairāk nekā - 85 000 vietām broileriem, - 60 000 vietām vistām, - 3000 vietām nobarojamām cūkām (virs 30 kg) vai - 900 vietām sivēnmātēm. 21. Virszemes elektropārvades līniju būve, kas paredzētas 220 kV vai lielākai voltāžai un kas ir vairāk nekā 15 km garas. 22. Liela mēroga iekārtas vēja enerģijas izmantošanai enerģijas ražošanā (vēja enerģijas ražotnes). ____________________ 1. Šajā konvencijā atomelektrostacijas un citus kodolreaktorus vairs neuzskata par šādām iekārtām, ja visa kodoldegviela un pārējie radioaktīvie elementi ir pavisam aizvesti no vietas, kur atrodas attiecīgā iekārta. 2. Šajā konvencijā - „automaģistrāle” ir mehānisko transportlīdzekļu satiksmei īpaši paredzēts un būvēts ceļš, kas nekalpo īpašumiem tā malā un kam a) visur, izņemot atsevišķas vietas vai uz laiku, ir atsevišķas brauktuves divvirzienu satiksmei, kuras vienu no otras šķir sadalošā josla, kas nav paredzēta satiksmei, vai kuras izņēmuma kārtā ir atdalītas citādi; b) nav vienlīmeņa krustojumu ar ceļiem, dzelzceļa vai tramvaja sliežu ceļiem vai gājēju ceļiem un c) ir īpaša ceļazīme „automaģistrāle”, - „ātrgaitas ceļš” ir ceļš mehānisko transportlīdzekļu satiksmei, uz kura uzbraukšana iespējama tikai no ceļu pārvadiem vai regulējamiem krustojumiem un uz kura ir aizliegta apstāšanās vai stāvēšana uz braucamās daļas. 3. Šajā konvencijā „lidosta” ir lidosta, kas atbilst definīcijai 1944. gada Čikāgas konvencijā, ar ko izveido Starptautisko civilās aviācijas organizāciju (14. pielikums). [1] Padomes 1997. gada 27. jūnija Lēmums par to, ka Kopienas vārdā noslēdz Konvenciju par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā (ESPO konvencija) (priekšlikums OV C 104, 24.4.1992., 5. lpp; lēmums nav publicēts) . [2] OV [L175], [5.7.1985.], [40]. lpp. [3] OV [L73], [14.3.1997.], [5]. lpp. [4] OV [L156], [25.6.2003.], [17]. lpp. [5] OV C […], […], […]. lpp. [6] OV C […], […], […]. lpp. [7] OV L 175, 5.7.1985., 40. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/35/EK (OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.).