Priekšlikums Padomes regula par ko 2006. gadam nosaka zināmu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi /* COM/2005/0617 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 30.11.2005 COM(2005) 617 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA par ko 2006. gadam nosaka zināmu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ikgadējā zvejas iespēju regula ir mūsu saglabāšanas politikas galvenais instruments saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku. Dažos pēdējos gados tā ir kļuvusi aizvien sarežģītāka. Tas ir sakarā ar zvejas intensitātes ierobežojumu ieviešanu, ievērojot atjaunošanas plānus, un pagaidu pasākumu un citu tiesību aktu izņēmumu iekļaušanu (piemēram, tehnisko pasākumu regula, regula par zvejas intensitātes ierobežošanu dziļūdens jūras sugām utt.). Jauktu sugu zonu apsvērumi visu vēl vairāk sarežģī, jo dažu KPN noteikšana ir saistīta tām sugām, kas tiek zvejotas vienās un tajās pašās zvejas zonās. Zinātniskos ieteikumus vairumam krājumu, kurus aptver zvejas iespēju regula, ICES sniedza 14. oktobrī, un Komisijas Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) tikšanās notika no 7. līdz 11. novembrim. To ziņojumi arī ir šā priekšlikuma pamatā. ICES ieteikums atkārtoti uzsver daudzu zivju resursu slikto stāvokli Kopienas ūdeņos. Vairums krājumu tiek izmantoti pārmērīgi, kas neatbilst maksimālajai iespējamai produktivitātei. Daudzi krājumi ir izmantoti pārmērīgos apmēros, apdraudot sugas, un vairums svarīgu krājumu, tostarp lielākā daļa mencu krājumu, ir izmantoti tādā līmenī, kas rada ļoti lielu reproduktīvās krīzes risku. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 Komisijai katru gadu jāierosina nozvejas un zvejas intensitātes ierobežojumi, lai nodrošinātu, ka Kopienas zivsaimniecība ir ekoloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīga. | 120 | Vispārējs konteksts Daudzos gadījumos zivju resursi ir pārmērīgi izmantoti dažādu faktoru dēļ, no kuriem nozīmīgākais ir pārmērīga zvejošana. Katru gadu Padome nosaka nozvejas ierobežojumus, bet reāli daudzos gadījumos nozvejas apmēri joprojām ir augstāki par tiem, kas nodrošinātu ilgtspējīgu produktivitāti. Nozvejas ierobežojumu rezultāti reizēm ir līmenī, kas nevar nodrošināt ilgtspējīgumu, un daudzos gadījumos šie nozvejas ierobežojumi tiek vāji izpildīti. Pēdējos gados dažās zvejas zonās ir ieviesti intensitātes ierobežojumi, lai pastiprinātu nozvejas ierobežojumus, kā arī daudzgadēji atjaunošanas plāni dažiem krājumiem, lai ieviestu ikgadējus nozvejas ierobežojumus ilgtspējīguma sasniegšanai, pakāpeniski samazinot zivju mirstību. Nenodrošinot efektīvu nozvejas un zvejas intensitātes kontroli, samazināsies zivju resursi. Šāda resursu samazināšanās neatbilst kopējās zivsaimniecības politikas mērķim panākt ilgtspējīgu zivsaimniecību Kopienā. | 139 | Pašreizējie noteikumi priekšlikuma jomā Pašreizējo noteikumu šajā priekšlikuma jomā darbības laiks beidzas 2005. gada 31. decembrī. | 140 | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un atbilst Kopienas ilgtspējīgas attīstības politikai. | KONSULTāCIJAS AR IEINTERESēTAJāM PUSēM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm | 211 | Konsultāciju metodes, galvenās mērķa nozares un respondentu vispārējs raksturojums Priekšlikumā ir ņemtas vērā konsultācijas ar jau izveidotajām reģionālajām konsultatīvajām padomēm un Zivsaimniecības un akvakultūras padomdevēju komiteju, balstoties uz turpmāk noteiktiem pamatprincipiem. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un veids, kā šīs atbildes tika ņemtas vērā Reģionālās konsultatīvās padomes uzstāj, ka ir jānodrošina visu ikgadējo KPN un kvotu izmaiņu ieviešana pakāpeniski, lai maksimāli samazinātu īstermiņa ekonomiskās darbības pārrāvumu. Tālāk izklāstītajā priekšlikumā ir skaidri norādīts, ka priekšlikumā ir iekļauts zvejas iespēju ikgadējo izmaiņu pakāpeniskas korekcijas un ierobežošanas princips. | Ekspertu slēdzienu apkopošana un izmantošana | 221 | Attiecīgās zinātniskās/ekspertīzes jomas Zivsaimniecības bioloģija un zivsaimniecības ekonomika. | 222 | Izmantotā metodoloģija Neatkarīgas, starptautiskas zinātniskās iestādes (ICES) konsultācijas un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) plenārsēde 2005. gada novembrī. | 223 | Galvenās organizācijas/eksperti, kam lūgtas konsultācijas – Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES), 2005. gada oktobris – Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) | 2244 | Saņemto un izmantoto konsultāciju kopsavilkums Tika minēti potenciāli bīstami riski ar neatgriezeniskām sekām. Šie riski tiek atzīti vienprātīgi. | 225 | ZZTEK apstiprina un dažos gadījumos ir papildinājusi ICES sniegtās konsultācijas. | 226 | Ar kādiem līdzekļiem ekspertu konsultācijas tika publiskotas Pēc Komisijas oficiālas visu ZZTEK ziņojumu pieņemšanas tie ir pieejami Zivsaimniecības ĢD tīmekļa vietnē. | 230 | Ietekmes novērtējums Padomei saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu ir jāpieņem nozvejas un zvejas intensitātes ierobežojumu pasākumi. Ja ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, to rezultātā Kopienas kuģiem kopumā samazināsies zvejas iespējas. Priekšlikums ietver ne tikai īstermiņa lēmumus, bet arī ilgāka termiņa pieeju, ar ko zvejošanas līmenis tiks pakāpeniski samazināts līdz ilgstoši noturīgam līmenim. Priekšlikumā iekļautās pieejas rezultātā īstermiņā tiks samazināta KPN, bet, tā kā pārmērīgi izmantotie krājumi atjaunosies, zvejas iespējas palielināsies. Tiek paredzēts, ka vidējā termiņā līdz ilgtermiņā pieejas rezultātā samazināsies ietekme uz vidi, tāpēc ka kritīsies zvejas intensitāte un zvejas nozarē samazināsies kuģu skaits un/vai vidējā zvejas intensitāte vienam kuģim, un nemainīsies vai palielināsies izkrāvumi. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ELEMENTI | 305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums Priekšlikumā noteikti nozvejas un zvejas intensitātes ierobežojumi, kas ir piemērojami Kopienas zvejas zonās un starptautiskās zvejas zonās, kurā zvejo Kopienas kuģi, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi bioloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgā līmenī. | 310 | Juridiskais pamats Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pants. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ietilpst Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes princips netiek piemērots. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda iemesla dēļ. | 331 | Kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika un tādēļ ir īstenojama ar Padomes regulām. Attiecīgā Padomes regula piešķir zvejas iespējas dalībvalstīm, bet tās var pēc saviem ieskatiem piešķirt šāda veida iespējas reģioniem vai operatoriem, tādējādi dalībvalstis, lai izmantotu tām piešķirtās zvejas iespējas, var brīvi operēt ar lēmumiem, kas ir saistīti ar to izvēles sociālekonomisko modeli. | 332 | Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šo regulu, un jau pastāv valsts un privāti līdzekļi tās īstenošanai. | Instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātie instrumenti: regula. | 342 | Citi līdzekļi nebūtu atbilstoši šāda iemesla dēļ. Tas ir priekšlikums zivsaimniecības pārvaldībai, kas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 ir jāīsteno ar ikgadēju Padomes regulu, kuru pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | 510 | Vienkāršošana | 511 | Priekšlikums paredz administratīvo procedūru vienkāršošanu ES vai valstu iestādēm. | 513 | Ir vienkāršotas prasības datu pārsūtīšanai par zvejas intensitātes pārvaldību. Dažas šāda veida prasības jau pastāv saskaņā ar citām regulām (t. i., datu apkopošana), un dalībvalstīm vairs nav regulāri jāiesniedz dati, bet jāapkopo šie dati un jāiesniedz Komisijai pēc tās pieprasījuma. | Pārbaudes/pārskatīšana/darbības beigu klauzula | 532 | Priekšlikumā iekļauta pārskatīšanas klauzula. | 570 | Sīks priekšlikuma skaidrojums Tāpat kā iepriekšējos gados zivju krājumi tiek iedalīti kategorijās, ņemot vērā to saglabāšanas statusu. Tas palīdz saglabāt pārredzamību un taisnīgu attieksmi pret līdzīgiem krājumiem visā Kopienā, un lielāku objektivitāti attiecībā uz dalībvalstīm. i) Atjaunošanas plāna krājumi Pirmajā kategorijā ir iekļauti krājumi, kuriem Padome ir pieņēmusi atjaunošanas plānus (t. i., mencas un ziemeļu heks). Attiecībā uz šiem krājumiem KPN ir jābūt saskaņā ar atjaunošanas plānos izklāstītajiem nozvejas kontroles noteikumiem. Atjaunošanas plānos ietilpst arī intensitātes korekcijas. Tam ir ārkārtīgi liela nozīme. Atjaunošanas plānos fiksētā KPN ir lielāka par zinātnieku ieteikto, un Komisijas to pieņēma tikai apmaiņā pret Padomes apstiprinājumu ilgtermiņa pieejai. Ja Padomes apstiprinātie atjaunošanas plāni netiks ievēroti, ilgtermiņa pieeja zivsaimniecības pārvaldībai tiks vājināta. Tomēr daži mencu krājumi var būt tik zemā līmenī (un praktiski nav informācijas par reālo nozveju), ka strikti piemērot atjaunošanas plānus nav tik vienkārši. Attiecībā uz to krājumu atjaunošanu, par kuriem izteikts Komisijas priekšlikums par atjaunošanas plānu, bet Padome to vēl nav pieņēmusi (paltuss Biskajas līcī un Lamanša rietumu daļā, Ziemeļjūras plekste un Baltijas menca), priekšlikumā iekļauta KPN, kas atbilst nozvejas noteikumiem saskaņā ar ierosināto atjaunošanas plānu. ii) Citi krājumi, kas ir ārpus drošām bioloģiskām robežām Iepriekšminētais kompromiss — starp KPN pieņemšanu, kas ir augstāka par zinātnieku ieteikto, pretī saņemot ilgtermiņa pieejas apstiprinājumu (piemēram, ar Padomes paziņojumu), — ir jāattiecina arī uz tiem krājumiem, kas ir ārpus drošām bioloģiskām robežām, ja strauja KPN samazināšanās izraisītu rūpniecības pārrāvumu un Padomei būtu grūti to pieņemt. Šai pieejai tāpat kā saistībā ar atjaunošanas plāniem nozīme ir tikai tad, ja Padome savas saistības ievēro arī nākamajos gados. Atbilstīgi Padomes saistībām, ko Padome uzņēmusies iepriekšējā gada decembrī, zivju mirstība krājumos, kas ir ārpus bioloģiskajām robežām, ir jāsamazina, lai mazinātu šo krājumu bioloģiskā sabrukuma risku. Tomēr šāda veida samazināšana ir jāapvieno ar nepieciešamību samazināt ekonomiskās darbības pārrāvumu. Priekšlikums ierobežo KPN samazinājumu līdz 15 %; nozare šo skaitli vairākkārt ir iesniegusi kā pamatotu ierobežojumu ikgadējām nozvejas variācijām. Ar šo pieeju tiek panākts kompromiss starp bioloģisko risku samazināšanu, ņemot vērā zinātniskos ieteikumus, un stabila KPN līmeņa saglabāšanu, ko pieprasa zvejniecības nozares pārstāvji. iii) Pārmērīgi zvejoti krājumi Tiem krājumiem, kas ir zvejoti pārmērīgi attiecībā uz ilgtspējīgu produktivitāti (pretēji sabrukuma riskam), ierosinātā KPN atbilst zivju mirstības nepalielināšanai līdz 2006. gadā paredzētajām apspriedēm par to, kā samazināt zivju mirstību saskaņā ar Johannesburgas Īstenošanas plānu (kura mērķis ir panākt resursu izmantošanu tā, lai līdz 2015. gadam sasniegtu maksimālās ilgtspējīgās produktivitātes līmeni). Lai gan šis priekšlikums neprognozē turpmākās apspriedes par maksimālās ilgtspējīgās produktivitātes paziņošanu, KPN 2006. gadā vismaz nav jābūt pretrunā ar šo mērķi. iv) Krājumi, kas ir zvejoti jauktu sugu zvejas zonā Ierosinātajā KPN ir ņemtas vērā daudzu zvejas zonu jauktās iezīmes. Neaizsargātās sugas bieži vien tiek zvejotas kopā ar citām komerciāli nozīmīgām sugām, tādējādi KPN saistītām sugām to ņem vērā, izvairoties no neaizsargātu sugu zivju zvejošanas un ielaišanas atpakaļ jūrā (vai nelegālās izkraušanas krastā) pēc kvotu izmantošanas. v) Zivju krājumi „uz papīra” Tāpat kā iepriekšējos gados priekšlikums ir par 20 % samazināt KPN, ko visas dalībvalstis nav izmantojušas pilnībā. vi) Citi krājumi Priekšlikumā iekļauti nozvejas ierobežojumi, ko ir saskaņojušas noteiktas reģionālās zivsaimniecības organizācijas. Krājumiem Grenlandes ūdeņos, kā arī ar Norvēģiju kopējiem krājumiem KPN vēl nav pieejama līdz konsultāciju beigām novembrī un decembrī. Šīs KPN ir iesniegtas kā pro memoria (pm). - Zvejas intensitātes pārvaldība (III pielikums) Zvejas intensitātes ierobežojumi paliek nozīmīgākā atjaunošanas plānu sastāvdaļa. Šī priekšlikuma III pielikumā ir noteikts dienu skaits, ko zvejas kuģi var pavadīt jūrā atkarībā no izmantotajiem zvejas rīkiem un apgabaliem, kuros tie zvejo. Visstingrākie ierobežojumi tiek piemēroti tiem traleriem, kas izmanto lielus tīkla acu izmērus, lai samazinātu to kuģu darbības intensitāti, kas parasti zvejo mencas. Tajā laikā, kad šo kuģu zvejas izraisītā mencu mirstība ir samazinājusies, vispārēja Ziemeļjūras mencas mirstība ir samazinājusies tikai par apmēram 12 %, jo menca ir plaši izplatīta un tā kaut kādā apmērā iekļūst gandrīz visos zvejas rīkos. Dažos apgabalos dažu zvejas rīku izraisītā zivju mirstība pat ir palielinājusies. Paskaidrojums ir tāds, ka ar III pielikumu un ar citiem saglabāšanas pasākumiem ir jāmudina kuģi lietot tīklus ar mazākām acīm, lai tie varētu atrasties vairāk dienu jūrā. Pastiprinātā intensitāte šajos flotes segmentos ir kompensējusi intensitātes samazinājumu segmentos, kur zvejošanai izmanto lielizmēra tīklus, un izskatās, ka rezultātā vairāk tiek izmestas mazas mencas. Saskaņā ar jaunāko Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ziņojumu dažās no zvejas zonām, kurās zvejo ar mazizmēra acu tīkliem, ir nozīmīga mencu nozveja. Lai gan zinātniskie ieteikumi nesniedz pietiekamu informāciju, lai piemērotu ikgadējus mencu atjaunošanas plāna mērķus (kāpinājumu par 30 % biomasā), nenoliedzami, mencu biomasa joprojām ir ļoti zemā līmenī; tādēļ zvejas intensitāte turpmāk ir jāsamazina visos attiecīgajos flotes segmentos, lai spētu sasniegt plāna mērķi. Dienu skaits dienvidu heka un Norvēģijas omāra, kā arī Lamanša rietumu daļas paltusa zvejai atbilst šo krājumu atjaunošanas plāniem. ZZTEK 2005. gada septembra sanāksmē Isprā tika secināts, ka slēgtie apgabali nav laba alternatīva zvejas intensitātes samazināšanai, un Padomes apspriedēs par šo jautājumu 2005. gada septembrī šai alternatīvai netika pausts liels atbalsts. Pašreizējā zvejas intensitātes ierobežošanas sistēma (pamatojoties uz dienām prom no ostas katram kuģim) nav īpaši elastīga, un kļūst arvien politiski sarežģītāk vienoties par atļauto zvejas dienu skaita samazināšanu vienam kuģim. Komisija ierosina, lai 2006. gada laikā Padome apsver citas zvejas intensitātes ierobežošanas sistēmas pieņemšanu, balstoties uz maksimālo kilovatdienu skaitu vienai valsts flotei. - Citi zivsaimniecības pārvaldības jautājumi i) Zvejas intensitātes pārvaldība dziļūdens krājumiem 2004. gada decembrī Padome pieņēma par 10 % mazāku dziļūdens sugu zvejas intensitāti salīdzinājumā ar 2003. gada līmeni. Tomēr šis samazinājums ir mazāks par Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas pieprasītajiem 30 %. Nākotnē ir nepieciešams samazinājums par 20 %, lai izpildītu Kopienas starptautiskās saistības un aizsargātu krājumus, kas saskaņā ar ICES jau vairākus gadus ir uz izsīkšanas robežas un kas nekavējoties jāaizsargā to ārkārtīgi zemā reproduktīvā līmeņa dēļ. ii) Neilgi dzīvojošu sugu ikgadējā apsaimniekošana Apdraudētajiem krājumiem, piemēram, anšoviem Biskajas līcī un tūbītēm Ziemeļjūrā, ir izveidota gada apsaimniekošanas sistēma. Šos krājumus neiesaka zvejot 2006. gada sākumā. Ja zinātniski dati rāda, ka minētie krājumi ir tiktāl papildinājušies, ka varētu pieļaut to komerciālu zvejniecību, zveja tiks atļauta, izmantojot operatīvu Komisijas regulu. iii) Izņēmumi attiecībā uz Vidusjūras zvejas zonu Līdz ierosinātās Padomes regulas pieņemšanai par apsaimniekošanas pasākumiem ilgspējīgai zivsaimniecības resursu izmantošanai Vidusjūrā, kas ir paredzams 2006. gadā, Komisija ierosina apstiprināt pašreizējos izņēmumus noteiktai zveja apgabalā, kas tiks paplašināts tikai 2006. gadā. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA par ko 2006. gadam nosaka zināmu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[2], ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004 par pasākumu izveidi mencas krājumu atjaunošanai[3] un jo īpaši tās 6. un 8. pantu, ņemot vērā Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai[4], un jo īpaši tās 5. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantā paredzēts, ka Padomei jāpieņem pasākumi, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem un ilgspējīgas zvejas darbības veikšanu, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir saistoši izveidot kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) zvejas zonā vai zvejas zonu grupā. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešajām valstīm jāpiešķir saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti šās regulas 20. pantā. (3) Lai nodrošinātu efektīvu KPN un kvotu pārvaldību, jāizveido īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem notiek zvejas darbība. (4) Ir nepieciešams izveidot principus un noteiktas procedūras zivsaimniecības pārvaldībai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis var nodrošināt ar to karogiem kuģojošo kuģu pārvaldību. (5) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pants nosaka atbilsmes definīcijas zvejas iespēju piešķiršanai. (6) Saskaņā ar Padomes 1996. gada 6. maija Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir jānosaka krājumi, uz kuriem attiecas dažādi regulā minētie pasākumi. (7) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta līgumiem vai protokoliem par attiecībām zivsaimniecībā, Kopiena ir konsultējusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju[5], Farēru salām[6], Grenlandi[7] un Islandi[8]. (8) Kopiena ir līgumslēdzēja puse vairākām reģionālajām zivsaimniecības organizācijām. Šīs zivsaimniecības organizācijas ir ieteikušas noteikt nozvejas ierobežojumus un citus saglabāšanas noteikumus zināmām sugām. Tādēļ šie ieteikumi Kopienai ir jāīsteno. (9) Gadskārtējā sanāksmē 2005. gada jūnijā Amerikas Tropisko tunzivju komisija ( IATTC ) pieņēma nozvejas ierobežojumus dzeltenspuru tunzivij, lielacu tunzivij un svītrainajai tunzivij un tehniskos pasākumus attiecībā uz piezvejas traktēšanu. Lai gan Kopiena nav IATTC dalībniece, ir svarīgi īstenot šos pasākumus, lai nodrošinātu minētās organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgspējīgu apsaimniekošanu. (10) Gadskārtējā sanāksmē 2005. gadā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ) pieņēma tabulas, kas norāda ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantošanu. Šajā kontekstā ICCAT pieņēma lēmumu, novērojot, ka 2004. gadā Eiropas Kopiena ir nepietiekami izmantojusi savu kvotu vairākiem krājumiem. (11) Lai ņemtu vērā korekcijas Kopienas kvotās, kuras noteikusi ICCAT , ir svarīgi veikt zvejas iespēju sadali, kas izriet no nepietiekamas izmantošanas, pamatojoties uz katras dalībvalsts attiecīgo ieguldījumu to nepietiekamajā izmantošanā, nepārveidojot sadales kodu, kas noteikts šajā regulā attiecībā uz ikgadējo KPN piešķiršanu. (12) Zvejas iespēju īstenošanai jānotiek saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jautājumā un it īpaši saskaņā ar Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu (EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju[9], Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[10], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[11], Padomes 2003. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 1954/2003, kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem[12], Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1626/94, ar kuru nosaka konkrētus tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Vidusjūrā[13], Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[14], Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā[15], Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[16], Padomes 1991. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[17], Padomes 1998. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā[18], Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[19], Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām[20], Padomes Regulu (EK) Nr. 2930/86, kas nosaka zvejas kuģu īpašības[21], Padomes 2001. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 973/2001, ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai[22], Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[23], un ar Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 2270/2004, ar ko 2005. un 2006. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem[24]. (13) Ievērojot Starptautiskās jūras pētniecības padomes ( ICES ) ieteikumu, jāpiemēro pagaidu sistēma, lai pārzinātu anšovu nozvejas ierobežojumus apakšapgabalā VIII. (14) Ievērojot ICES ieteikumu, nepieciešams piemērot pagaidu sistēmu, lai pārzinātu tūbīšu zvejas intensitāti ICES apakšapgabalā IV un rajonā IIIa ziemeļos. (15) Kā pārejas pasākums vēl vairāk jāsamazina zvejas intensitāte zināmām dziļūdens sugām saskaņā ar Starptautiskās jūras pētniecības padomes zinātnisko ieteikumu. (16) Lai koriģētu mencu zvejas intensitātes ierobežojumus, kā noteikts Regulā (EK) Nr. 423/2004, tiek ierosināti alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas intensitāti, ievērojot KPN, kā noteikts minētās regulas 8. panta 3. punktā. (17) Zinātniskajos atzinumos norādīts, ka Ziemeļjūras zeltplekstes netiek zvejotas ilgtspējīgi un ka brāķēto lomu skaits ir ļoti liels. Zinātniskie atzinumi un Ziemeļjūras reģionālās konsultatīvās padomes atzinumi liecina, ka ir lietderīgi zvejas iespējas pielāgot zvejas intensitātei kuģiem, kas zvejo zeltplekstes. (18) Paltusa krājumiem Lamanša rietumu daļā jāpiemēro pagaidu zvejas intensitātes pārvaldības shēma. Mencu krājumiem Kategatā, Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un Skotijas rietumdaļā, heka un Norvēģijas omāru krājumiem ICES rajonos VIIIc un IXa ir jāpielāgo zvejas intensitātes pārvaldības shēma. (19) Ar 2. pantu Padomes 1998. gada 29. jūnija Regulā (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā[25], netiek nodrošināts, ka siļķu nozveja nepārsniedz šai sugai noteiktos nozvejas ierobežojumus. Tādēļ jāievieš pārejas pasākumi, kas nodrošina atbilstošu siļķu nešķiroto lomu uzraudzību un skaitīšanu. (20) Pašreizējā zvejas praksē, zvejojot ar žaunu tīkliem Skotijas un Īrijas rietumu dziļūdeņos, tiek izmantoti pārmērīgi gari žaunu tīkli, rezultātā radot pārāk lielu mērcēšanas laiku un augstu brāķēto lomu līmeni. Nozaudētos vai tīši pamestos tīklos zivis var iekļūt vēl vairākus gadus, un tie netiks izvilkti. Zinātniskos pētījumos ir atklāts, ka šāda zvejas prakse rada būtiskus draudus dziļūdens sugām, un tāpēc līdz pastāvīgāku pasākumu pieņemšanai ir jāīsteno pārejas pasākumi, kas aizliedz zveju. (21) Lai nodrošinātu ilgtspējīgu heka krājumu izmantošanu un samazinātu brāķēto lomu apmēru, kā pārejas pasākumi apakšrajonos VIII a, b, d jāievieš jaunākie sasniegumi selektīvu zvejas rīku jomā. (22) Gadskārtējā sanāksmē 2005. gadā Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija ( NEAFC ) pieņēma ieteikumu ierobežot zveju konkrētos apgabalos, lai aizsargātu neaizsargātus dziļūdens biotopus. Šis ieteikums ir jāīsteno Kopienai. (23) Lai sekmētu astoņkāju saglabāšanu un jo īpaši lai aizsargātu mazuļus, 2006. gadā jānosaka minimālais izmērs astoņkājiem, ko zvejo jūras ūdeņos, kas ietilpst CECAF reģionā esošo trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā, līdz tam, kad būs pieņemta regula, ar ko groza Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[26]. (24) Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija ( NEAFC ) 2005. gada novembrī pieņēma ieteikumu iekļaut vairākus kuģus to kuģu sarakstā, par kuriem ir zināms, ka tie ir piedalījušies nelegālā, nepaziņotā un nereglamentētā zvejā. Jānodrošina šo ieteikumu ieviešana Kopienas tiesību sistēmā. (25) Gadskārtēja sanāksmē Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisija ( GFCM ) 2005. gadā pieņēma ieteikumu par dažu zvejas zonu pārziņu, kur izmanto dziļūdens sugas, un ieteikumu par GFCM tādu kuģu reģistra izveidi, kas pārsniedz 15 metrus un kas var zvejot GFCM zonā. Tā kā Kopiena ir GFCM līgumslēdzēja puse, šie ieteikumi Kopienai ir saistoši un ir izpildāmi. (26) Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2006. gadā jāievieš noteikti papildu pasākumi zvejas kontrolei un tehniskiem nosacījumiem. (27) Lai nodrošinātu lielāku efektivitāti zvejas intensitātes pārvaldes uzraudzībā, kontrolē un novērošanā, ir jāievieš noteikti noteikumi attiecībā uz VMS datu izmantošanu. (28) Lai nodrošinātu, ka trešo valstu kuģu sudrabotā heka lomi Kopienas ūdeņos ir atbilstoši uzskaitīti, šādiem kuģiem ir jāpastiprina kontroles noteikumi. (29) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jālemj par noteikumiem saistībā ar nozvejas ierobežojumiem un/vai zvejas intensitātes ierobežojumiem. Zinātniskajos atzinumos norādīts, ka būtiska apjoma nozveja, kas pārsniedz KPN, par kuru ir panākta vienošanās, ietekmē zvejas darbību ilgtspēju. Tādēļ ir lietderīgi ieviest saistītus nosacījumus, kas uzlabos to zvejas iespēju ieviešanu, par kurām ir panākta vienošanās. (30) Gadskārtējā sanāksmē 2004. gadā ICCAT pieņēma vairākus tehniskus pasākumus tālu migrējošu sugu noteiktiem krājumiem Atlantijas okeānā un Vidusjūrā, cita starpā nosakot ziemeļu tunzivs jaunu minimālo izmēru, zvejas ierobežojumus konkrētās teritorijās un laikposmus lielacu tunzivs aizsardzībai, pasākumus attiecībā uz sporta un atpūtas zvejas pasākumiem Vidusjūrā un paraugu ņemšanas programmas izveidi, lai noteiktu iesprostoto ziemeļu tunzivju izmēru. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, ir nepieciešams šos pasākumus īstenot 2006. gadā līdz tam, kad būs pieņemta regula, ar ko groza 2001. gada 14. maija Regulu (EK) Nr. 973/2001, ar ko nosaka konkrētus tehniskus pasākumus tālmigrējošu sugu noteiktu krājumu saglabāšanai[27]. (31) Gadskārtējā sanāksmē 2005. gadā Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija ( SEAFO ) pieņēma pasākumu, kas nosaka, ka no 2006. gada 1. janvāra uz visiem kuģu klājiem, kas darbojas konvencijas darbības zonā un zvejo sugas, uz kurām neattiecas citu kompetentu zvejniecības organizāciju saglabāšanas un apsaimniekošanas režīms, ir jābūt zinātniskajiem novērotājiem. Šis pasākums ir Kopienai saistošs, un tādēļ tas jāīsteno. (32) Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija ( NAFO ) 25. gadskārtējā sanāksmē, kas notika 2003. gadā no 15. līdz 19. septembrim, pieņēma atjaunošanas plānu melnajam paltusam NAFO apakšapgabalā 2 un rajonos 3KLMNO. Plāns paredz KPN līmeņa samazināšanu līdz 2007. gadam, kā arī papildu pasākumus tā efektivitātes nodrošināšanai. Šo plānu nepieciešams īstenot 2006. gadā, kamēr vēl nav pieņemta Padomes regula par daudzgadu pasākumu īstenošanu, lai atjaunotu melnā paltusa krājumus. (33) NAFO 27. gadskārtējā sanāksmē, kas notika 2005. gadā no 19. līdz 23. septembrim, pieņēma apsaimniekošanas pasākumus vairākiem iepriekš nereglamentētiem krājumiem, proti, rajām rajonā 3LNO, sarkanasarim rajonā 3O un baltajam hekam rajonā 3NO. Tādēļ šos pasākumus ir nepieciešams īstenot un noteikt sadali starp dalībvalstīm. (34) Lai izpildītu starptautiskās saistības, ko Kopiena uzņēmusies, būdama Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas ( CCAMLR ) līgumslēdzēja puse, tostarp saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēma CCAMLR komisija, jāpiemēro KPN, kurus Komisija pieņēma 2005. — 2006. gada sezonai, kā arī attiecīgie zvejas sezonas datumi. (35) CCAMLR XXIV gadskārtējā sanāksmē 2005. gadā pieņēma būtiskus nozvejas ierobežojumus izveidoto zvejas zonu krājumiem, kas pieejami ikvienam CCAMLR dalībniekam. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas kuģu dalību Dissostichus spp . pētnieciskajā zvejā FAO apakšapgabalā 88.1. un 88.2., kā arī rajonos 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) un 58.4.3.b) un attiecīgai zvejas darbībai piemēroja nozvejas un piezvejas ierobežojumus un dažus īpašus tehniskus pasākumus. Arī šie ierobežojumi un tehniskie pasākumi ir jāīsteno. (36) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi atvērt minētās zvejas zonas 2006. gada 1. janvārī. Tā kā šis jautājums ir neatliekams, noteikti jāpiešķir izņēmums sešu nedēļu periodam, kas minēts Protokola par valsts parlamenta lomu Eiropas Savienībā I panta 3. punktā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas, Eiropas Ogļu un tērauda kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumiem. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA Darbības joma un definīcijas 1. pantsTemats Šī regula nosaka zvejas iespējas 2006. gadam noteiktiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām un īpašus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas var izmantot. Tomēr noteiktiem Antarktikas krājumiem tā nosaka zvejas iespējas un īpašus nosacījumus periodiem, kas izklāstīti IE Pielikumā. 2. pants Darbības joma 1. Ja vien nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro: a) Kopienas zvejas kuģiem „Kopienas kuģiem” un b) zvejas kuģiem, kas Kopienas ūdeņos („EK ūdeņi”) kuģo ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī („trešo valstu kuģi”). 2. Atkāpjoties no 1. punkta prasībām, šī regula neattiecas uz zvejas darbību, ko īsteno tikai zinātnisko pētījumu vajadzībām, kurus veic ar attiecīgās dalībvalsts atļauju un tās vadībā un par kuriem Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos šo pētījumu veic, ir iepriekš informētas. 3. pantsDefinīcijas Šajā regulā papildus definīcijām, kas ir noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, izmantotas šādas definīcijas: a) „kopējā pieļaujamā nozveja” („KPN”) ir daudzums, ko katru gadu var zvejot no katra krājuma; b) „kvota” ir noteikta KPN daļa, kas ir atvēlēta Kopienai, dalībvalstīm vai trešām valstīm; c) „starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, uz kuriem neattiecas nevienas valsts suverenitāte vai jurisdikcija; d) „ NAFO pārvaldes apgabals” ir daļa no Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas ( NAFO ) konvencijas darbības apgabala, uz kuru neattiecas piekrastes valstu suverenitāte vai jurisdikcija; e) „Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šī punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; f) „Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas uz Tistlarnas bāku un no šī punkta uz tuvāko punktu Zviedrijas krastā, un dienvidos - līnija, kas novilkta no Hasenøre līdz Gnibens Spids , no Korshage līdz Spodsbjerg un no Gilbjerg Hoved līdz Kullen ; g) „Kadisas jūras līcis” ir ICES apakšrajons IXa uz austrumiem no meridiāna 7˚23′48″R. 4. pantsZvejas zonas Šajā regulā izmantotas šādas zonu definīcijas: a) ICES (Starptautiskā jūras pētniecības padome) zonas ir noteiktas Padomes Regulā (EEK) Nr. 3880/91. Ja „EK ūdeņi” ir iekļauti zonā, tas nozīmē, ka zona attiecas tikai uz šīs zonas EK ūdeņiem. b) CECAF (Austrumu Vidusatlantijas vai FAO galvenā zvejas zona 34) zonas ir noteiktas Padomes 1995. gada 23. oktobra Regulā (EK) Nr. 2597/95 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku[28]; c) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) zonas ir noteiktas Padomes 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 2018/93 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti[29]; d) CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencija) zonas ir noteiktas 2004. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 3943/90, (EK) Nr. 66/98 un (EK) Nr. 1721/19[30]. II NODAĻAZvejas iespējas un ar tām saistītie nosacījumi Kopienas kuģiem 5. pantsNozvejas ierobežojumi un sadale 1. Nozvejas ierobežojumi Kopienas kuģiem Kopienas ūdeņos vai zināmos ārpuskopienas ūdeņos un šādu nozvejas ierobežojumu sadale starp dalībvalstīm, un papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti I pielikumā. 2. Ar šo Kopienas kuģiem atļauts veikt nozveju, nepārsniedzot kvotu I pielikumā izklāstītās kvotas, ūdeņos, kas ietilpst Farēru salu, Grenlandes, Islandes un Norvēģijas zvejas zonu jurisdikcijā un kas atrodas zvejas zonā ap Jana Majena salu, saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti 10., 17. un 18. pantā. 3. Komisija nosaka KPN anšoviem zonā VIII saskaņā ar II pielikumā paredzētajiem noteikumiem. 4. Komisija nosaka nozvejas ierobežojumus moivai zonās V, XIV (Grenlandes ūdeņi), kas pieejami Kopienai, atbilstīgi 7,7 % no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta. 5. Nozvejas ierobežojumus sudrabotā heka krājumiem zonās I – XIV (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) un siļķei zonās I un II (EK ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Komisija var palielināt saskaņā ar procedūru, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā, ja trešās valstis neievēro šo krājumu atbildīgu apsaimniekošanu. 6. pantsĪpašie noteikumi un piešķīrumi 1. Zvejas iespējas sadala starp dalībvalstīm, kā izklāstīts I pielikumā, neierobežojot šo: a) izmaiņas, kas izdarītas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktam; b) pārdali, kas veikta atbilstoši Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktam, 23. panta 1. punktam un 32. panta 2. punktam; c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; d) daudzumus, kas aizturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; e) ieturējumus, kas izdarīti atbilstoši Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantam. 2. Lai aizturētās kvotas pārceltu uz 2007. gadu, Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu, atkāpjoties no tās prasībām, piemēro visiem krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN. 7. pantsZvejas intensitātes ierobežojumi un ar tiem saistīti nosacījumi krājumu apsaimniekošanai 1. Zvejas intensitātes ierobežojumus un ar tiem saistītus nosacījumus, kas paredzēti IIIa pielikumā, piemēro zināmu krājumu apsaimniekošanai Kategatā, Skagerakā, apakšapgabalā IV un ICES rajonos IIa (EK ūdeņi), IIIa, VIa, VIIa un VIId. 2. Zvejas intensitātes ierobežojumus un ar tiem saistītus nosacījumus, kas paredzēti IIIb pielikumā, piemēro heka krājumu apsaimniekošanai ICES rajonos VIII un IXa, izņemot Kadisas jūras līci. 3. Zvejas intensitātes ierobežojumus un ar tiem saistītus nosacījumus, kas paredzēti IIIc pielikumā, piemēro paltusa krājumu apsaimniekošanai rajonā VIIe. 4. Visiem kuģiem, kas izmanto zvejas rīku veidus, kuri norādīti attiecīgi IIIa, IIIb, IIIc pielikuma 4. punktā, un kas zvejo apgabalos, kuri noteikti attiecīgi IIIa, IIIb, IIIc pielikuma 2. punktā, jābūt ar īpašu zvejas atļauju, kas izsniegta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1627/94 7. pantu. 5. Zvejas intensitātes ierobežojumus un ar tiem saistītos nosacījumus, kas paredzēti IIId pielikumā, piemēro tūbīšu krājumu apsaimniekošanai Skagerakā, ICES apakšapgabalā IV un rajonā IIa (EK ūdeņi). 6. Komisija nosaka galīgo zvejas intensitāti 2006. gadam tūbīšu zvejai ICES rajonos IIa (EK ūdeņi), IIIa un apakšapgabalā IV, pamatojoties uz noteikumiem, kas paredzēti IIId pielikuma 6. punktā. 7. Dalībvalstis nodrošina, ka 2006. gadā zvejas intensitātes līmenis, kuru mēra kilovatdienās, ko pavada prom no ostas, kuģiem, kuriem ir dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniedz 70 % no vidējās gada zvejas intensitātes, kuru šīs dalībvalsts kuģi izmantoja 2003. gadā reisos, kuriem bija dziļūdens zvejas atļaujas, un zvejojot dziļūdens sugas, kas noteiktas Padomes Regulas (EK) Nr. 2347/2002 I pielikumā un III pielikuma 15. punktā, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas. 8. pants Nosacījumi par nozvejoto un piezvejā iegūto zivju izkraušanu 1. Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas ierobežojumi, patur uz klāja vai izkrauj krastā tikai tad, ja a) nozveju ir izdarījuši dalībvalstu kuģi, kuriem ir kvota, kas nav izmantota, vai b) nozveja sastāv no Kopienas daļas, kas nav sadalīta kvotas veidā starp dalībvalstīm, un šī daļa nav izmantota. 2. Atkāpjoties no 1. punkta prasībām, ja dalībvalstij nav kvotu vai ja kvotas vai daļas ir izmantotas, tad var atstāt uz klāja vai izkraut šādas zivis: a) sugas, izņemot siļķes un makreles, ja i) tās nozvejotas kopā ar citām sugām ar tīkliem, kuru acs lielums ir mazāks par 32 mm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu, un ja ii) lomi nav šķiroti ne uz klāja, ne izkraujot; vai b) makreles, ja i) tās ir nozvejotas kopā ar stavridu vai sardīni, ii) tās nepārsniedz 10 % no makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara uz klāja, un iii) lomi nav šķiroti ne uz klāja, ne izkraujot. 3. Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. panta 1. punktu nepiemēro siļķei, kas nozvejota ICES apakšapgabalā IV un ICES rajonos IIa (EK ūdeņi), IIIa un VIId. 4. Visi krastā izkrautie lomi jāuzskaita attiecībā pret kvotu vai, ja Kopienas daļa nav sadalīta starp dalībvalstīm kvotu veidā, pret Kopienas daļu, izņemot nozveju, kas veikta saskaņā ar 2. punkta noteikumiem. 5. Kad dalībvalsts nozvejas ierobežojumi siļķei ICES apakšapgabalā II (EK ūdeņi), IV un apakšrajonos III un VIId ir izmantoti, tiem kuģiem, kas kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu un ir reģistrēti Kopienā, un zvejo zvejas zonās, kurām piemērojami attiecīgie nozvejas ierobežojumi, aizliedz izkraut lomus, kas nav šķiroti un kuros ir siļķes. 6. Piezvejas procentuālo daļu nosaka un piezvejā iegūtās zivis izvieto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu. 9. pantsNešķiroti izkrāvumi ICES apakšapgabalā IV un ICES rajonos IIA (EK ūdeņi), IIIa un VIId 1. Dalībvalstis nodrošina, ka tiek piemērota atbilstoša paraugu ņemšanas programma, kas ļauj efektīvi uzraudzīt nešķirotus izkrāvumus pa sugām, kas nozvejotas ICES apakšapgabalā IV un ICES rajonos IIa (EK ūdeņi), IIIa un VIId. 2. Nešķirotus lomus no ICES apakšapgabala IV un ICES rajoniem IIa (EK ūdeņi), IIIa un VIId, izkrauj tikai tajās ostās un izkraušanas vietās, kur darbojas 1. punktā minētā paraugu ņemšanas programma. 10. pantsPiekļuves ierobežojumi 1. Kopienas kuģi nedrīkst zvejot Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas kuģo ar Dānijas vai Zviedrijas karogu, atļauj zvejot līdz pat 4 jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas. 2. Zveju ar Kopienas kuģiem ūdeņos, kas atrodas Islandes jurisdikcijā, veic tikai apgabalā, kas noteikts ar taisnu līniju palīdzību, kuras secīgi savieno šādas koordinātes: Dienvidrietumu apgabals 1. 63° 12′ Z un 23° 05′ R caur 62° 00′ Z un 26° 00′ R, 2. 62° 58′ Z un 22° 25′ R, 3. 63° 06′ Z un 21° 30′ R, 4. 63° 03′ Z un 21° 00′ R, no turienes 180° 00′ D; Dienvidaustrumu apgabals 1. 63° 14′ Z un 10° 40′ R, 2. 63° 14′ Z un 11° 23′ R, 3. 63° 35′ Z un 12° 21′ R, 4. 64° 00′ Z un 12° 30′ R, 5. 63° 53′ Z un 13° 30′ R, 6. 63° 36′ Z un 14° 30′ R, 7. 63° 10′ Z un 17° 00′ R, no turienes 180° 00′ D. 11. pantsTehniskie un kontroles pārejas pasākumi Tehniskie un kontroles pārejas pasākumi Kopienas kuģiem ir noteikti IV pielikumā. III NODAĻA Nozvejas ierobežojumi un ar tiem saistīti nosacījumi trešo valstu zvejas kuģiem 12. pantsTehniskie un kontroles pārejas pasākumi Tehniskie un kontroles pārejas pasākumi trešo valstu zvejas kuģiem ir noteikti IV pielikumā. 13. pants Atļauja Zvejas kuģiem, kas kuģo ar Barbadosas, Gviānas, Japānas, Dienvidkorejas, Norvēģijas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo un Venecuēlas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Farēru salās, atļauj zvejot Kopienas ūdeņos, ievērojot nozvejas ierobežojumus, kas izklāstīti I pielikumā, un no 14. līdz 16. pantā un no 19. līdz 25. pantā paredzētos nosacījumus. 14. pants Ģeogrāfiski ierobežojumi 1. Zveju ar zvejas kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Farēru salās, veic tikai tajās 200 jūras jūdžu daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no dalībvalstu bāzes līnijas ICES apakšapgabalā IV, Kategatā un Atlantijas okeāna ziemeļos 43°00'Z, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā. 2. Zveju Skagerakā ar zvejas kuģiem, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, atļauj četras jūras jūdzes virzienā uz jūru no Dānijas un Zviedrijas bāzlīnijas. 3. Zveju ar zvejas kuģiem, kas kuģo ar Barbadosas, Gviānas, Japānas, Dienvidkorejas, Surinamas, Trinidādas un Tobāgo un Venecuēlas karogu, veic tikai tajās 200 jūras jūdžu daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes virzienā uz jūru no Franču Gviānas departamenta. 15. pantsTranzīts, šķērsojot Kopienas ūdeņus Trešo valstu zvejas kuģiem, kas dodas tranzītā, šķērsojot Kopienas ūdeņus, ir jānovieto tīkli tā, lai tos nevarētu uzreiz izmantot saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem: a) tīklus, atsvarus un līdzīgus rīkus atvieno no traļu dēļiem un vilkšanas un tralēšanas vadiem un virvēm, b) tīklus, kas ir uz vai virs klāja, droši nostiprina pie virsbūves daļas. 16. pants Nosacījumi par nozvejoto un piezvejā iegūto zivju izkraušanu Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas ierobežojumi, nepatur uz klāja un neizkrauj, ja vien nozveja nav izdarīta ar trešās valsts zvejas kuģiem, kam ir kvota, kura nav izmantota. IV NODAĻA Licencēšanas kārtība Kopienas kuģiem 17. pantsLicences un ar tām saistītie nosacījumi 1. Neatkarīgi no vispārējiem noteikumiem par zvejas licencēm un īpašām zvejas atļaujām, kas paredzētas Regulā (EK) Nr. 1627/94, zvejai ar Kopienas kuģiem trešās valsts ūdeņos nepieciešama licence, ko izsniedz šīs trešās valsts iestādes. 2. Tomēr 1. punktu nepiemēro šādiem Kopienas kuģiem, ja tie zvejo Ziemeļjūras Norvēģijas ūdeņos: a) ar tonnāžu, kas ir vienāda vai mazāka par 200 GT, vai b) kas zvejo sugas, izņemot makreles, kuras paredzētas lietošanai pārtikā, vai c) kas kuģo ar Zviedrijas karogu saskaņā ar iedibināto praksi. 3. Maksimālais licenču skaits un citi ar tām saistītie nosacījumi ir paredzēti V pielikuma I daļā. Licenču pieprasījumos, kurus dalībvalstu iestādes adresē Komisijai, norāda zvejas veidu un to Kopienas kuģu nosaukumu un raksturojumu, kuriem licences izsniedzamas. Komisija šos pieprasījumus iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm. 4. Ja viena dalībvalsts citai dalībvalstij nodod kvotu (mijmaiņas darījums) zvejas apgabalos, kas izklāstīti V pielikuma I daļā, tā attiecīgi nodod arī licences un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt kopējo licenču skaitu katram zvejas apgabalam, kā izklāstīts V pielikuma I daļā. 5. Kopienas kuģi pilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus citus noteikumus, kas attiecas uz zonu, kurā tie darbojas. 18. pantsFarēru salas Kopienas kuģi, kam izsniegta licence vienas sugas specializētai zvejošanai Farēru salu ūdeņos, var veikt arī citu sugu specializētu zveju ar nosacījumu, ka tie iepriekš informē attiecīgās Farēru salu iestādes. V NODAĻA Licencēšanas kārtība trešo valstu zvejas kuģiem 19. pantsPienākums, lai būtu licence un īpaša zvejas atļauja 1. Neierobežojot Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.b pantu, kuģus, kas kuģo ar Norvēģijas karogu un kam ir mazāk kā 200 bruto tonnāža, nav nepieciešama licence un īpaša zvejas atļauja. 2. Licenci un īpašu zvejas atļauju glabā uz kuģa. Tomēr zvejas kuģus, kas reģistrēti Farēru salās vai Norvēģijā, atbrīvo no šā pienākuma. 3. Zvejas kuģi no trešām valstīm, kuriem atļauts zvejot 2005. gada 31. decembrī, var turpināt zvejot no 2006. gada 1. janvāra, kamēr Komisijai nav iesniegts to zvejas kuģu saraksts, kam atļauts zvejot, un kamēr Komisija šo sarakstu nav apstiprinājusi. 20. pantsLicences un īpašas zvejas atļaujas pieteikums Komisijai adresētam trešās valsts iestādes pieteikumam licences un īpašas zvejas atļaujas iegūšanai pievieno šādu informāciju: a) kuģa nosaukums; b) reģistrācijas numurs; c) ārējie identifikācijas burti un cipari; d) reģistrācijas osta; e) īpašnieka vai kravas nosūtītāja vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese; f) bruto tonnāža un kopējais garums; g) dzinēja jauda; h) radiosignāls un radiofrekvence; i) iecerētā zvejas metode; j) iecerētais zvejas apgabals; k) sugas, kuras iecerēts zvejot; l) laika periods, kuram licence tiek prasīta. 21. pantsLicenču skaits Licenču skaits un īpaši ar tām saistīti nosacījumi ir izklāstīti V pielikuma II daļā. 22. pants Anulēšana un atsaukšana 1. Licences un īpašās zvejas atļaujas var anulēt, lai izsniegtu jaunas licences un īpašas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana var notikt iepriekšējā dienā pirms Komisija izsniedz jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas. Jaunās licences un īpašās zvejas atļaujas stājas spēkā to izsniegšanas dienā. 2. Licences un īpašās zvejas atļaujas pilnībā vai daļēji atsauc pirms termiņa beigu datuma, ja kvota attiecīgajam krājumam, kā izklāstīts I pielikumā, ir izmantota. 3. Licences un īpašās zvejas atļaujas atsauc, ja netiek pildītas šajā regulā noteiktās saistības. 23. pantsPiemērojamo noteikumu neievērošana 1. Nevienam trešo valstu zvejas kuģim neizsniedz licenci vai īpašu zvejas atļauju laika posmu, kas nepārsniedz 12 mēnešus, ja nav izpildītas šajā regulā noteiktās saistības. 2. Komisija iesniedz attiecīgās trešās valsts iestādēm šīs valsts zvejas kuģu nosaukumus un raksturlielumus, kuriem neļaus zvejot Kopienas zvejas zonā nākamajā mēnesī vai mēnešos piemērojamo noteikumu pārkāpumu dēļ. 24. pantsLicences īpašnieka pienākumi 1. Trešo valstu zvejas kuģi ievēro saglabāšanas un kontroles pasākumus un citus noteikumus, kas regulē Kopienas kuģu zvejošanu zonā, kurā tie darbojas, jo īpaši Regulas (EEK) Nr. 1381/87, (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94, (EK) Nr. 88/98, (EK) Nr. 850/98, (EK) Nr. 1434/98. 2. Uz trešās valsts zvejas kuģiem, kas minēti 1. punktā, jābūt kuģa žurnālam, kurā ieraksta VI pielikuma I daļā izklāstīto informāciju. 3. Trešās valsts zvejas kuģi, izņemot tos, kas kuģo ar Norvēģijas karogu, zvejo ICES rajonā IIIa, iesniedz Komisijai informāciju, kas izklāstīta VII pielikumā, saskaņā ar šajā pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. 25. pantsĪpašie noteikumi attiecībā uz Franču Gviānas departamentu 1. Licences zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos piešķir, ja ir panākta vienošanās ar trešās valsts zvejas kuģa īpašnieku, ka tas pēc Komisijas pieprasījuma atļaus uz kuģa uzkāpt novērotājam. 2. Katra trešās valsts zvejas kuģa kapteinis, kam ir licence spuru zivju vai tunzivju zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, izkraujot lomu krastā pēc katra brauciena, iesniedz deklarāciju Francijas iestādēm, kurā norāda kopš pēdējās deklarācijas nozvejoto un uz kuģa turēto garneļu daudzumu. Šai deklarācijai jābūt saskaņā ar paraugu, kas izklāstīts V pielikuma III daļā. Kuģa kapteinis ir atbildīgs par šās deklarācijas pareizību. Francijas iestādes veic visus attiecīgos pasākumus, lai šo deklarāciju pareizību pārbaudītu, tās salīdzinot ar ierakstiem kuģa žurnālā, kas minēts 24. panta 2. punktā. Deklarāciju pēc tās pārbaudes paraksta atbildīgā amatpersona. Līdz katra mēneša beigām Francijas iestādes Komisijai nosūta visas deklarācijas par iepriekšējo mēnesi. 3. Trešās valsts zvejas kuģi, kas zvejo Franču Gviānas departamenta ūdeņos, glabā kuģa žurnālu, kas atbilst paraugam VI pielikuma II daļā. Kuģa žurnāla kopiju ar Francijas iestāžu starpniecību nosūta Komisijai 30 dienu laikā pēc katra zvejas brauciena pēdējās dienas. 4. Ja mēneša laikā Komisija nesaņem nekādu paziņojumu attiecībā uz trešās valsts zvejas kuģi, kam ir licence zvejai Franču Gviānas departamenta ūdeņos, šā kuģa licenci anulē. VI NODAĻAĪpašie noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo NAFO pārvaldes apgabalā 1. iedaļaKopienas dalība 26. PANTS KUģU SARAKSTS 1. Tikai tiem Kopienas kuģiem ar vairāk nekā 50 bruto tonnāžu, kam izsniegtas īpašas karoga dalībvalsts zvejas atļaujas un kuri ir ietverti NAFO kuģu reģistrā, atļauj, ņemot vērā atļaujās izklāstītos nosacījumus, zvejot, turēt uz kuģa un izkraut krastā zivju resursus no NAFO pārvaldes apgabala. 2. Katra dalībvalsts vismaz 15 dienas pirms jauna kuģa iebraukšanas NAFO pārvaldes apgabalā datorlasāmā formā informē Komisiju par grozījumiem to kuģu sarakstā, kas kuģo ar tās karogu un ir reģistrēti Kopienā un kam atļauts zvejot NAFO pārvaldes apgabalā. Komisija šo informāciju nekavējoties nosūta NAFO sekretariātam. 3. Informācijā, kas minēta 2. punktā, ietver šādas ziņas: a) kuģa iekšējais numurs, kā noteikts I pielikumā Komisijas 2003. gada 30. decembra Regulā (EK) Nr. 26/2004 par Kopienas zvejas flotes reģistru[31]; b) starptautiskais radiosignāls; c) attiecīgā gadījumā kuģa fraktētājs; d) kuģa veids. 4. Kuģi, kas pagaidām kuģo ar dalībvalsts karogu (berbouta fraktēšana), nosūtāmajā informācijā ietver arī šo: a) diena, no kuras kuģim atļauts kuģot ar dalībvalsts karogu; b) diena, no kuras kuģim dalībvalsts atļāvusi sākt zvejot NAFO pārvaldes apgabalā; c) tās valsts nosaukums, kur kuģis ir reģistrēts vai iepriekš bijis reģistrēts, un diena, kurā tas beidzis kuģot ar šās valsts karogu; d) kuģa nosaukums; e) kuģa oficiālais reģistrācijas numurs, ko piešķīrušas atbildīgās valsts iestādes; f) kuģa mājas osta pēc pārvietošanas; g) kuģa īpašnieka vai fraktētāja vārds, uzvārds vai nosaukums; h) paziņojums, ka kuģa kapteinim ir izsniegta NAFO pārvaldes apgabalā spēkā esošo regulu kopija; i) galvenās sugas, kuras kuģis var zvejot NAFO pārvaldes apgabalā; j) apakšapgabali, kur kuģis varētu zvejot. 2. iedaļaTehniskie pasākumi 27. PANTS TīKLA ACU IZMēRI 1. Aizliedz izmantot traļa tīklus, kam jebkurā posmā tīkla acu izmēri ir mazāki par 130 mm, veicot specializēto zveju dziļūdens sugām, kas minētas VIII pielikumā. Acs izmēru var samazināt augstākais līdz 60 mm specializētā īsspuru kalmāra (Illex illecebrosus) zvejā. Specializētā raju (Rajidae) zvejā šis acs izmērs jāpalielina vismaz līdz 280 mm āmī un 220 mm visās citās traļa daļās. 2. Kuģiem, kas zvejo garneles (Pandalus borealis) , jāizmanto tīkli ar minimālo acs izmēru 40 mm. 28. pantsPiestiprinājumi pie tīkliem 1. Aizliegts izmantot jebkurus līdzekļus vai iekārtas, izņemot tos, kas minēti šajā pantā, kuri aizsprosto tīklu acis vai samazina to izmēru. 2. Buraudekls, linums vai jebkurš cits materiāls var būt piestiprināts rāmja ārpusē, lai samazinātu vai novērstu bojājumu. 3. Iekārtas var būt piestiprinātas augšējai āmja daļai, ja tās neaizsprosto āmja acis. Izmanto tikai tos augšpuses aizsargapvalkus, kas minēti IX pielikumā. 4. Kuģiem, kas zvejo garneles (Pandalus borealis) , jāizmanto šķirojamie režģi ar augstākais 22 mm lielu atstarpi starp stieņiem. Kuģiem, kas zvejo garneles rajonā 3L jābūt aprīkotiem arī ar vismaz 72 cm gariem ķēdes gabaliem, kā raksturots X pielikumā. 29. pantsPiezveja 1. Zvejas kuģi nedrīkst veikt tādas sugas specializēto zveju, uz ko attiecas piezvejas ierobežojumi. Vienas sugas specializētā zveja notiek tad, ja šī suga veido vislielāko nozvejas svara procentuālo daļu jebkurā lomā. 2. Ja tādas sugas zivis, kam Kopiena nav noteikusi kvotas NAFO pārvaldes apgabala daļai, tiek zvejotas specializētajā zvejā šajā daļā, tad piezvejā iegūtās zivis nedrīkst pārsniegt 2 500 kg katrai sugai vai 10 % no kopējā nozvejas svara, kas paturēts uz kuģa, ja tas ir lielāks. Tomēr NAFO pārvaldes apgabala daļā, kur specializētā zveja konkrētām sugām ir aizliegta vai „citu” kvota ir pilnībā izlietota, katras tādas sugas piezveja, kas minēta ID pielikumā, nedrīkst pārsniegt attiecīgi 1 250 kg vai 5 %. 3. Ikreiz, kad kopējais sugu skaits, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi, kādā lomā pārsniedz vienu no 2. punktā noteiktajiem ierobežojumiem, kurš no tiem piemērojams, kuģi nekavējoties pārvietojas vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīka iemetiena vietas. Ikreiz, kad kopējais daudzums tādas sugas zivju, uz ko attiecas piezvejas ierobežojumi, jebkurā nākamajā lomā pārsniedz minētos ierobežojumu, kuģi atkal nekavējoties pārvietojas vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīka iemešanas vietas, un tie neatgriežas apgabalā vismaz 48 stundas. 4. Ja visu sugu kopējā piezveja jebkurā lomā pārsniedz 5 % no svara rajonā 3M un 2,5 % rajonā 3L, kuģi, kas zvejo garneles (Pandalus borealis) , nekavējoties pārvietojas vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīka iemetiena vietas. 5. Garneļu nozveju neizmanto bentālo sugu piezvejas līmeņa aprēķinam. 30. pantsMinimālais zivs lielums 1. Zivis no NAFO pārvaldes apgabala, kurām nav tāds izmērs, kāds noteikts XI pielikumā, nedrīkst pārstrādāt, atstāt uz kuģa, pārkraut, izkraut pārvadāt, uzglabāt, pārdot, izlikt apskatei vai piedāvāt pārdošanai, bet tās nekavējoties ielaiž atpakaļ jūrā. 2. Kad noķerto zivju daudzums, kuras nav vajadzīgajā lielumā, pārsniedz 10 % no kopējā daudzuma, kuģis pirms zvejas turpināšanas pārvietojas projām vismaz piecu jūras jūdžu attālumā no jebkuras iepriekšējās zvejas rīka iemetiena vietas. Ikvienu pārstrādāto zivi, uz kuru attiecas minimālā zivs lieluma prasības, kas ir īsāka par garuma ekvivalentu XI pielikumā, uzskata par iegūtu no zivs, kas ir mazāka par minimālo zivs lielumu. 3. iedaļaKontroles pasākumi 31. PANTS PRODUKTA MARķēJUMS UN ATDALīTS KRAVAS IZVIETOJUMS 1. Visas pārstrādātās zivis, kas iegūtas NAFO pārvaldes apgabalā, marķē tā, lai varētu identificēt katru sugu un produktu kategoriju, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 1. pantā. Tās marķē arī kā iegūtas NAFO pārvaldes apgabalā. 2. Visas garneles, kas iegūtas rajonā 3L, un visus melnos paltusus, kas iegūti apakšapgabalā 2 un rajonos 3KLMNO, marķē kā noķertus šajās attiecīgajās zonās. 3. Tādu pašu sugu lomus izvieto nepārprotami atsevišķi no citu sugu lomiem. Visus lomus, kas iegūti NAFO pārvaldes apgabalā, novieto atsevišķi no lomiem, kas nozvejoti ārpus šā apgabala.Lomus var novietot vairāk nekā vienā kravas telpas daļā, bet katrā kravas telpas daļā, kur loms ir izvietots, to tur nepārprotami atsevišķi no citu sugu lomiem, izmantojot plastmasu, saplāksni, linumu utt. 32. pants Zvejas un produkcijas reģistrācijas žurnāls un kravas izvietojuma plāns 1. Papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11. un 12. pantā noteiktajai informācijai kuģu kapteiņi kuģa žurnālā reģistrē arī XII pielikumā minēto informāciju. 2. Katra dalībvalstis līdz katra mēneša 15. datumam Komisijai datorlasāmā formā paziņo par XIII pielikumā norādīto krājumu daudzumiem, kas izkrauti krastā iepriekšējā mēnesī, un paziņo visu saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantu saņemto informāciju. 3. Kopienas kuģa kapteiņi par IC pielikumā minēto sugu lomiem glabā šo: a) produkcijas reģistrācijas žurnālu, kurā pa sugām norādīts kopējās uz kuģa esošās produkcijas svars kilogramos; b) kravas izvietojuma plānu, kas parāda dažādu sugu izvietojumu kravas telpās. 4. Produkcijas reģistrācijas žurnālu un kravas izvietojuma plānu, kas minēts 3. daļā, katru dienu atjaunina par iepriekšējo dienu, rēķinot no pulksten 00:00 ( UTC ) līdz pulksten 24:00 ( UTC ), un glabā uz kuģa, kamēr kuģis nav pilnībā izkrauts. 5. Kuģa kapteinis sniedz nepieciešamo atbalstu, lai varētu pārbaudīt produkcijas reģistrācijas žurnālā uzrādītos daudzumus un uz kuģa glabātos pārstrādātos produktus. 6. Reizi divos gados dalībvalstis apliecina jaudas plānu pareizību visiem Kopienas kuģiem, kam atļauts zvejot saskaņā ar 26. panta 1. punktu. Kapteinis nodrošina, ka šāda apstiprinājuma kopija ir uz klāja un tā tiek uzrādīta inspektoram pēc pieprasījuma. 33. pantsTīklu pārvadāšana 1. Kad zvejo tieši vienu vai vairākas sugas, kas minētas VIII pielikumā, uz Kopienas kuģiem nepārvadā tīklus, kuru acu izmērs ir mazāks par to, kas noteikts 27. pantā. 2. Tomēr uz Kopienas kuģiem, kas zvejo tā paša brauciena tajos pašos apgabalos, izņemot NAFO pārvaldes apgabalu, var turēt šādus tīklus ar mazāku acs lielumu nekā noteikts 27. pantā, nodrošinot, ka tīkli ir droši piestiprināti un izvietoti un nav pieejami tūlītējai izmantošanai. Šādiem tīkliem jābūt: a) atraisītiem no dēļiem un vilkšanas vai tralēšanas kabeļiem un virvēm, b) ja tie atrodas uz vai virs klāja, jābūt droši piestiprinātiem kādai virsbūves daļai. 34. pantsPārkraušana 1. Kopienas kuģi neveic pārkraušanas darbības NAFO pārvaldes apgabalā, ja vien tie no kompetentajām iestādēm nav saņēmuši iepriekšēju atļauju šādai darbībai. 2. Kopienas kuģi nepārkrauj zivis no kuģa vai uz kuģi, kas nepieder līgumslēdzējai pusei un kas ir redzēts vai citādi noteikts kā tāds, kurš veicis zvejas darbību NAFO pārvaldes apgabalā. 3. Kopienas kuģi ziņo par katru pārkraušanu NAFO pārvaldes apgabalā savām kompetentajām iestādēm. Devēji kuģi ziņojumu sniedz vismaz divdesmit četras stundas iepriekš, bet saņēmēji kuģi — ne vēlāk kā vienu stundu pēc pārkraušanas darbiem. 4. Trešajā punktā minētajā ziņojumā ietver laiku, ģeogrāfisko stāvokli, kopējo svaru pa izkraujamajām un iekraujamajām sugām kilogramos, kā arī kuģu, kas ir iesaistīti pārkraušanas darbos, radiosignālu. 5. Saņēmējs kuģis papildus kopējai nozvejai uz klāja un krastā izkraujamo zivju kopsvaram paziņo ostas nosaukumu un paredzamo izkraušanas laiku vismaz 24 stundas pirms visiem izkraušanas darbiem. 6. Dalībvalstis nekavējoties nosūta 3. un 5. punktā minētos ziņojumus Komisijai, kas tos tūlīt pārsūta NAFO sekretariātam. 35. pantsKopienas kuģu fraktēšana 1. Dalībvalstis var piekrist, ka tiek fraktēts zvejas kuģis, kas kuģo ar to karogu un kam atļauts zvejot NAFO pārvaldes apgabalā, lai daļēji vai pilnībā izmantotu kvotas un/vai zvejas dienas, kas piešķirtas citai NAFO līgumslēdzējai pusei. Tomēr neatļauj fraktēt kuģus, kurus NAFO vai cita reģionālā zivsaimniecības organizācija identificējusi kā tādus, kas ir piedalījušies nelegālā, nepaziņotā un nereglamentētā zvejā. 2. Dienā, kad noslēdz fraktēšanas līgumu, karoga dalībvalsts nosūta šādu informāciju Komisijai, kas to pārsūta NAFO izpildsekretāram: a) piekrišana fraktēšanai; b) fraktēšanā iekļautās sugas un ar fraktēšanas līgumu piešķirtās zvejas iespējas; c) fraktēšanas ilgums; d) fraktētāja nosaukums; e) līgumslēdzēja puse, kas fraktēja kuģi; f) dalībvalsts rīcība, lai nodrošinātu, ka fraktētie kuģi, kas kuģo ar tās karogu, atbilst NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumiem fraktēšanas periodā. 3. Beidzoties fraktēšanai, karoga dalībvalsts informē Komisiju, kas šo informāciju nekavējoties nosūta NAFO izpildsekretāram. 4. Karoga dalībvalsts rīkojas, lai nodrošinātu, ka a) fraktēšanas periodā kuģim nav atļauts zvejot no zvejas iespējām, kas piešķirtas karoga dalībvalstij; b) tajā pašā periodā kuģim nav atļauts zvejot saskaņā ar vairāk nekā vienu fraktēšanas līgumu; c) kuģis atbilst NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumiem fraktēšanas periodā; d) visas nozvejā un piezvejā iegūtās zivis saskaņā ar paziņoto fraktēšanu tiek reģistrētas fraktētā zvejas kuģa žurnālā atsevišķi no citiem zvejas datiem; 5. Dalībvalstis Komisijai ziņo par visu nozveju un piezveju, kā minēts 4. punkta d) apakšpunktā, atsevišķi no citiem valsts nozvejas datiem. Komisija šos datus nekavējoties nosūta NAFO izpildsekretāram. 36. pantsZvejas intensitātes kontrole 1. Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka to kuģu zvejas intensitāte ir samērīga ar zvejas iespējām, kas šai dalībvalstij pieejamas NAFO pārvaldes apgabalā. 2. Dalībvalstis nosūta Komisijai zvejas plānus saviem kuģiem, kas zvejo sugas NAFO pārvaldes apgabalā, ne vēlāk kā 2006. gada 31. janvārī vai pēc tam vismaz 30 dienas līdz šādas darbības uzsākšanai. Zvejas plānā cita starpā norāda kuģi vai kuģus, kuri nodarbosies ar zveju, un zvejas dienu skaitu, ko kuģi pavadīs NAFO pārvaldes apgabalā. 3. Dalībvalstis orientējoši informē Komisiju par kuģu paredzētajām darbībām citos apgabalos. 4. Zvejas plānā atspoguļo kopējo zvejas intensitāti, kas tiks izvērsta NAFO pārvaldes apgabalā saistībā ar zvejas iespējām, kas pieejamas dalībvalstij, kura izdara paziņojumu. 5. Dalībvalstis ne vēlāk kā 2006. gada 31. decembrī Komisijai iesniedz ziņojumu par savu zvejas plānu īstenošanu. Šajos ziņojumos iekļauj kuģu skaitu, kas faktiski ir zvejojuši NAFO pārvaldes apgabalā, katra kuģa nozveju un kopējo dienu skaitu, ko katrs kuģis zvejoja apgabalā. Par to kuģu darbību, kas zvejo garneles rajonos 3M un 3L, ziņo atsevišķi par katru rajonu. 4. iedaļaĪpašas prasības datu apkopošanai 1. JA IR IESPēJAMS, DALīBVALSTIS IEVēRO īPAšAS PRASīBAS PAR DATU APKOPOšANU SAVIEM KUģIEM, KAS ZVEJO šāDOS APGABALOS: Apgabals 1. koordināte 2. koordināte 3. koordināte 4. koordināte | Orphan Knoll | 50.00.30 47.00.30 | 51.00.30 45.00.30 | 51.00.30 47.00.30 | 50.00.30 45.00.30 | Corner Seamounts | 35.00.00 48.00.00 | 36.00.00 48.00.00 | 36.00.00 52.00.00 | 35.00.00 52.00.00 | Newfoundland Seamounts | 43.29.00 43.20.00 | 44.00.00 43.20.00 | 44.00.00 46.40.00 | 43.29.00 46.40.00 | New England Seamounts | 35.00.00 57.00.00 | 39.00.00 57.00.00 | 39.00.00 64.00.00 | 35.00.00 64.00.00 | 2. Saskaņā ar 1. punktu apkopojamos datus apkopo par katru zvejas rīka iemetienu, un tajos, cik vien iespējams, jāiekļauj: a) sugu sastāvs pēc skaita un svara; b) garuma biežumi; c) otolīti; d) zvejas rīka iemetiena vieta, platuma un garuma grādi; e) zvejas rīki; f) dziļums, kādā zvejo; g) dienas laiks; h) zvejas rīka iemetiena ilgums; i) atvērtās tauvas (pārvietojamiem rīkiem); j) citi dati par bioloģisko paraugu ņemšanu, piemēram, briedums, ja ir iespējams. 3. Saskaņā ar 1. punktu apkopotos datus pēc iespējas ātrāk pēc katra zvejas brauciena beigām iesniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm turpmākai pārsūtīšanai NAFO sekretariātam. 5. IEDAļA ĪPAšI NOTEIKUMI PAR ZIEMEļU GARNELēM 37. PANTS ZIEMEļU GARNEļU ZVEJA Katra dalībvalsts ik dienas ziņo Komisijai par ziemeļu garneļu (Pandalus borealis) daudzumu, kas nozvejotas NAFO pārvaldes apgabala rajonā 3L ar kuģiem, kas kuģo ar Kopienas karogu un ir reģistrēti Kopienā. Visas zvejas darbības veic dziļumā, kas pārsniedz 200 metrus, un tikai ar vienu kuģi katras dalībvalsts piešķīrumā vienā reizē. 6. IEDAļA ĪPAšI NOTEIKUMI MELNā PALTUSA ATJAUNOšANAS PLāNAM 38. PANTS AIZLIEGUMS ATTIECīBā UZ MELNO PALTUSU Kopienas kuģiem ir aizliegts zvejot melno paltusu NAFO apakšapgabalā 2 un rajonos 3KLMNO un atstāt uz klāja, pārkraut vai izkraut minētajā zonā nozvejotos melnos paltusus, ja šiem kuģiem nav īpašas zvejas atļaujas, kuru izsniegusi to karoga dalībvalsts. 39. pants Kuģu saraksts 1. Dalībvalstis nodrošina, ka Kopienas kuģi, kuriem ir jāizsniedz 38. pantā minētās īpašās zvejas atļaujas, ir ietverti sarakstā, kur minēts kuģu nosaukums un iekšējais numurs, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā. Dalībvalstis izsniedz īpašu zvejas atļauju tikai tad, ja kuģis reģistrēts NAFO kuģu reģistrā. 2. Katra dalībvalsts 1. punktā paredzēto sarakstu un visus turpmākos labojumus datorlasāmā formā nosūta Komisijai. 3. Labojumus 1. punktā noteiktā sarakstā iesniedz Komisijai vismaz piecas dienas pirms dienas, kad kuģis, kas tikko iekļauts sarakstā, iebrauc apakšapgabalā 2 un rajonos 3KLMNO. Komisija sarakstu nekavējoties nosūta NAFO sekretariātam. 4. Katra dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus, lai sadalītu tās kvotu melnajam paltusam starp saviem kuģiem, kas ietverti 1. punktā minētajā sarakstā. Dalībvalstis informē Komisiju par kvotu sadalījumu ne vēlāk kā 15. dienā pēc dienas, kurā stājas spēkā šī regula. 40. pantsZiņojumi 1. To Kopienas kuģu kapteiņi, kas minēti 39. panta 1. punktā, iesniedz karoga dalībvalstij šādus ziņojumus: a) melnā paltusa daudzums, kas paturēts uz kuģa, kad Kopienas kuģis iebrauc apakšapgabalā 2 un rajonos 3KLMNO. Šo ziņojumu iesniedz ne ātrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras kuģa iebraukšanas šajā zonā; b) melnā paltusa iknedēļas nozveja. Šo ziņojumu pirmoreiz iesniedz ne vēlāk kā septītās dienas beigās pēc kuģa iebraukšanas apakšapgabalā 2 un rajonos 3KLMNO vai, ja zvejas braucieni ilgst ilgāk nekā septiņas dienas, vēlākais pirmdienā par tiem lomiem, kas izvilkti apakšapgabalā 2 un rajonos 3KLMNO iepriekšējā nedēļā, kas beidzas svētdienas pusnaktī; c) melnā paltusa daudzums, kas paturēts uz kuģa, kad Kopienas kuģis iebrauc apakšapgabalā 2 un rajonos 3KLMNO. Šo ziņojumu iesniedz ne ātrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras kuģa izbraukšanas no šīs zonas, un tajā ietver zvejas dienu skaitu un kopējo nozveju šajā zonā; d) daudzums, kas iekrauts un izkrauts katras melnā paltusa pārkraušanas reizē, kad kuģis uzturas apakšapgabalā 2 un rajonos 3KLMNO. Šos ziņojumus iesniedz ne vēlāk kā 24 stundas pēc pārkraušanas beigām. 2. Dalībvalstis pēc 1. punkta a), c) un d) apakšpunktā noteikto ziņojumu saņemšanas tos iesniedz Komisijai. 3. Kad uzskata, ka melnā paltusa nozveja, kas paziņota saskaņā ar 2. punktu, ir sasniegusi 70 % no dalībvalstīm piešķirtās kvotas, kuģu kapteiņi ik pēc trim dienām iesniedz 1. punkta b) apakšpunktā minētos ziņojumus. 41. pantsIzraudzītās ostas 1. Melno paltusu aizliegts jebkādā daudzumā izkraut kur citur, kā vien NAFO līgumslēdzēju pušu izraudzītās ostās. Melnā paltusa izkraušana krastā tajās ostās, kas nepieder līgumslēdzējām pusēm, ir aizliegta. 2. Dalībvalstis izraugās ostas, kurās var izkraut melno paltusu, un nosaka saistītās pārbaudes un uzraudzības procedūras, tostarp noteikumus par katrā reizē izkrautā melnā paltusa daudzumu reģistrēšanu un paziņošanu. 3. Dalībvalstis 15 dienu laikā pēc šās regulas stāšanās spēkā iesniedz Komisijai izraudzīto ostu sarakstu un 15 dienu laikā pēc tam — saistītās pārbaudes un uzraudzības procedūras, kas minētas 2. punktā. Komisija šo informāciju nekavējoties nosūta NAFO sekretariātam. 4. Komisija nekavējoties nosūta visām dalībvalstīm sarakstu ar izraudzītajām ostām, kas minētas 2. punktā, kā arī ar citām NAFO līgumslēdzēju pušu izraudzītajām ostām. 42. pantsPārbaude ostā 1. Dalībvalstis nodrošina, ka visi kuģi, kas iebrauc izraudzītā ostā izkraut un/vai pārkraut melno paltusu, kas iegūts NAFO apakšapgabalā 2 un rajonos 3 KLMNO, tiek pārbaudīti ostā saskaņā ar NAFO pārbaudes kārtību ostā. 2. Ir aizliegts izkraut un/vai pārkraut lomus no kuģiem, kas minēti 1. punktā, kamēr nav ieradušies inspektori. 3. Visu izkrauto daudzumu pirms pārvešanas uz saldētavu vai uz citu galamērķi nosver pa sugām. 4. Dalībvalstis septiņu darba dienu laikā no dienas, kad pārbaude tika pabeigta, attiecīgo ostā veiktās pārbaudes ziņojumu iesniedz NAFO sekretariātam ar kopiju Komisijai. 43. pantsIzkraušanas un pārkraušanas aizliegums kuģiem, kas nav līgumslēdzēju pušu kuģi Dalībvalstis nodrošina, ka tiek aizliegta melnā paltusa izkraušana un pārkraušana no kuģiem, kas nav NAFO līgumslēdzēju pušu zvejas kuģi un kas piedalās zvejas darbībās NAFO pārvaldes apgabalā. 44. pants Zvejas darbības uzraudzība Dalībvalstis vēlākais līdz 2006. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai ziņojumu par 38. - 43. pantā noteikto pasākumu īstenošanu, iekļaujot kopējo zvejas dienu skaitu. 7. IEDAļA ĪPAšIE NOTEIKUMI ATLANTIJAS JūRAS ASARIM 45. PANTS ATLANTIJAS JūRAS ASARU zveja 1. Katru otro pirmdienu Kopienas kuģa kapteinis, kas zvejo Atlantijas jūras asari NAFO pārvaldes apgabala apakšapgabalā 2 un rajonos IF, 3K un 3M, paziņo kompetentajām tās dalībvalsts iestādēm, ar kuras karogu kuģis kuģo vai kurā kuģis ir reģistrēts, par šajās zonās nozvejoto Atlantijas jūras asaru daudzumiem divu nedēļu laikā, kas beidzas iepriekšējā svētdienā pulksten 24:00. Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, paziņojumu sniedz katru nedēļu pirmdienā. 2. Dalībvalstis ziņo Komisijai katru otro otrdienu līdz pulksten 12:00 par divu nedēļu laikposmu, kas beidzas iepriekšējā svētdienā pulksten 24:00, par to kuģu nozvejotajiem Atlantijas jūras asara daudzumiem NAFO pārvaldes apgabala apakšapgabalā 2 un rajonos IF, 3K un 3M, kas kuģo ar to karogiem un ir reģistrēti to teritorijā. Kad kopējā nozveja sasniedz 50 % no KPN, ziņojumus nosūta katru nedēļu. VII NODAĻAĪpašie noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo CCAMLR apgabalā 1. IEDAļA IEROBEžOJUMI UN KUģA INFORMāCIJAS PRASīBAS 46. PANTS AIZLIEGUMI UN NOZVEJAS IEROBEžOJUMI 1. Specializētā zveja, kurā zvejo XIV pielikumā norādīto sugu zivis, aizliegta šajā pielikumā norādītajās zonās un periodos. 2. Jaunās un pētnieciskās zvejās nozvejas un piezvejas ierobežojumi, kas izklāstīti XV pielikumā, attiecas uz tajā pielikumā norādītajiem apakšapgabaliem. 47. pantsInformācijas prasības kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā 1. Papildus informācijas prasībām attiecībā uz apstiprinātajiem kuģiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. panta 2. punktā, dalībvalstis par šiem kuģiem no 2006. gada 1. augusta Komisijai dara zināmu šādu informāciju: a) kuģa SJO numurs (ja tāds izdots); b) iepriekšējais karogs, ja tāds ir; c) starptautiskais radiosignāls; d) kuģa īpašnieku un īpašuma beneficiāru, ja tie zināmi, vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese; e) kuģa veids; f) kur un kad tas tika uzbūvēts; g) garums; h) krāsaina kuģa fotogrāfija, kas sastāv no: i) vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 x 7 cm un kurā redzams kuģa labais borts visā garumā un visas konstrukcijas iezīmes; ii) vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 x 7 cm un kurā redzams kuģa kreisais borts visā garumā un visas konstrukcijas iezīmes; iii) vienas fotogrāfijas, kas nav mazāka par 12 x 7 cm un kurā redzams kuģa pakaļgals, kas nofotografēts tieši no kuģa aizmugurējās daļas; i) pasākumi, kas veikti, lai nodrošinātu pret viltojumiem drošu uz kuģa ierīkoto satelītnovērošanas sistēmas darbību. 2. No 2006. gada 1. augusta dalībvalstis, ciktāl tas iespējams, Komisijai dara zināmu arī šādu informāciju par kuģiem, kam atļauts zvejot CCAMLR apgabalā: a) uzņēmēja (ja tas nav kuģa īpašnieks) vārds, uzvārds vai nosaukums un adrese; b) kuģa kapteiņa un attiecīgā gadījumā zvejas kuģa kapteiņa vārds, uzvārds un valstspiederība; c) zvejas metodes vai metožu veids; d) platums (m); e) reģistrētā bruto tonnāža; f) kuģa sakaru veidi un numuri ( INMARSAT A, B un C numuri); g) parastais kuģa komandas personālsastāvs; h) galvenā dzinēja vai dzinēju jauda (kW); i) kravnesība (tonnas), zivju tilpņu skaits un to ietilpība (m³); j) visa cita informācija (piemēram, ledus klasifikācija), ko uzskata par nepieciešamu. 2. iedaļaPētnieciskā zveja 48. PANTS DALīBA PēTNIECISKAJā ZVEJā 1. Zvejas kuģi, kas kuģo ar Spānijas karogu, ir reģistrēti Spānijā un ir paziņoti CCAMLR , saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. panta noteikumiem var piedalīties pētnieciskajā Dissostichus spp. zvejā ar āķu jedām apakšapgabalos FAO 88.1. un 88.2., kā arī rajonos 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem un rajonā 58.4.3.b) ārpus valsts jurisdikcijas apgabaliem. 2. Rajonos 58.4.3.a) un 58.4.3.b) vienlaicīgi drīkst zvejot ne vairāk kā viens zvejas kuģis. 3. Apakšapgabalos 88.1. un 88.2. un rajonos 58.4.1. un 58.4.2. kopējais nozvejas un piezvejas ierobežojums vienā apakšapgabalā un vienā rajonā un tā sadalījums starp maza mēroga pētniecības vienībām katrā no apgabaliem un rajoniem norādīts XV pielikumā. Zveju katrā maza mēroga pētniecības vienībā beidz, kad paziņotā nozveja sasniedz norādīto nozvejas ierobežojumu un attiecīgo maza mēroga pētniecības slēdz zvejai līdz sezonas beigām. 4. Zveju veic tik lielā ģeogrāfiskā un batimetriskā diapazonā, lai varētu iegūt informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un lai izvairītos no nozvejas un zvejas intensitātes pārlieku lielas koncentrācijas. Tomēr zveja rajonos 58.4.1. un 58.4.2. ir aizliegta dziļumos līdz 550 m. 49. pantsZiņošanas sistēmas Uz zvejas kuģiem, kas piedalās 48. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, attiecas šādas nozvejas un intensitātes ziņošanas sistēmas: a) piecu dienu nozvejas un intensitātes ziņošanas sistēma, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis nozvejas un intensitātes ziņojumus Komisijai iesniedz tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR ne vēlāk kā divas darba dienas pēc katra ziņojuma perioda beigām. Apakšapgabalos 88.1. un 88.2. un rajonos 58.4.1. un 58.42. ziņošanu veic maza mēroga pētniecības vienības; b) ikmēneša sīka mēroga nozvejas un intensitātes ziņošanas sistēma, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā; c) ziņo atpakaļ jūrā izmesto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni zivju kopējo skaitu un kopējo svaru, ieskaitot tās zivis, kurām ir recekļaina miesa. 50. pantsĪpašas prasības 1. Pētniecisko zveju, kas minēta 48. pantā, veic saskaņā ar 8. pantu Padomes 2004. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 600/2004, ar ko nosaka dažus tehniskus pasākumus attiecībā uz zvejas darbībām apgabalā, uz kuru attiecas Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija[32], ņemot vērā pasākumus jūras putnu nejaušās mirstības samazināšanai, zvejojot ar āķu jedām. Papildus šiem pasākumiem: a) atkritumu izmešana šādā zvejā ir aizliegta; b) kuģus, kas piedalās pētnieciskajās zvejās rajonos 58.4.1. un 58.4.2., kas atbilst CCAMLR protokoliem (A, B vai C) par āķu jedu atsvariem, atbrīvo no nakts izlikšanas prasības; tomēr kuģi, kas kopā noķer trīs (3) jūras putnus, nekavējoties atgriežas pie nakts izlikšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu; c) kuģi, kas piedalās pētnieciskajā zvejā apakšapgabalos 88.1. un 88.2. un rajonos 58.4.3.a) un 58.4.3.b), kas pavisam noķer trīs (3) jūras putnus, nekavējoties zveju pārtrauc, un tiem nav atļauts zvejot ārpus parastās zvejas sezonas līdz 2005./2006. gada sezonas beigām. 2. Uz zvejas kuģiem, kas piedalās pētnieciskajā zvejā FAO apakšapgabalos 88.1. un 88.2., attiecas šādas papildu prasības: a) kuģiem ir aizliegts izlaist: i) naftas vai degvielas produktus vai eļļainus atlikumus jūrā, izņemot tos, kas atļauti MARPOL 73/78 (Starptautiskā konvencija par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu) I pielikumā; ii) atkritumus; iii) pārtikas atkritumus, kas nevar izkļūt caur filtru, kura atveres nav lielākas par 25 mm; iv) mājputnu gaļu vai tās sastāvdaļas (ieskaitot olu čaumalas); v) notekūdeņus 12 jūras jūdžu attālumā no zemes vai paklediem vai tad, ja kuģis brauc ar ātrumu, kas mazāks par 4 mezgliem; vi) dedzināšanas pelnus; b) apakšapgabalos 88.1. un 88.2. neieved dzīvus mājputnus un citus dzīvus putnus, un no apakšapgabaliem 88.1. un 88.2. izved neapēstos sadalītos mājputnus; c) Dissostichus spp. zveja apakšapgabalos 88.1. un 88.2. ir aizliegta 10 jūras jūdzes no Belenija salu krasta. 51. pants[Zvejas rīku] iemetienu definīcija 1. Šajā iedaļā iemetiens nozīmē vienu vai vairāku jedu izlikšanu vienā vietā. Precīzu iemetiena ģeogrāfisko stāvokli nozvejas un intensitātes ziņošanas vajadzībām nosaka pēc izliktās jedas vai jedu viduspunkta. 2. Lai iemetienu definētu kā pētniecisku iemetienu: a) katru pētniecisko iemetienu veic ne mazāk kā piecu jūras jūdžu atstatumā vienu no otra; šis atstatums mērāms no katra pētnieciskā iemetiena ģeogrāfiskā viduspunkta; b) katrā jedu iemetienā ir vismaz 3 500 āķi un ne vairāk kā 10 000 āķi; iemetienā var būt vairākas atsevišķas jedas, kas izliktas vienā un tajā pašā vietā; c) katram āķu jedas iemetienam ir mirkšanas laiks, kas nav īsāks par sešām stundām un ko mēra no izlikšanas procesa pabeigšanas laika līdz vilkšanas procesa sākumam. 52. pantsPētniecības plāni Zvejas kuģi, kas piedalās 48. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, īsteno pētniecības plānus katrā un visās maza mēroga pētniecības vienībās, kurās ir sadalīti FAO apakšapgabali 88.1. un 88.2. un rajoni 58.4.1. un 58.4.2. Pētniecības plānu īsteno šādi: a) pirmoreiz iepeldot maza mēroga pētniecības vienībā, pirmos 10 iemetienus, ko sauc par „pirmo sēriju”, dēvē par „pētnieciskiem iemetieniem”, un tiem jāatbilst kritērijiem, kas izklāstīti 51. panta 2. punktā; b) nākamos 10 iemetienus vai 10 nozvejas tonnas, ja tās iegūtas pirmās, sauc par „otro sēriju”. Otrās sērijas iemetieni pēc kuģa kapteiņa ieskatiem var būt par daļu no parastas pētnieciskās zvejas. Tomēr ar nosacījumu, ka tie atbilst 51. panta 2. punkta prasībām, šos iemetienus var nosaukt arī par pētnieciskiem iemetieniem; c) ja pēc pirmās un otrās sērijas iemetienu beigām kapteinis vēlas turpināt zvejot attiecīgajā maza mēroga pētniecības vienībā, kuģim jāuzsāk „trešā sērija”, kā rezultātā visās trīs sērijās veic pavisam 20 pētnieciskos iemetienus. Trešās sērijas iemetienus beidz tā paša maza mēroga pētniecības vienības apmeklējuma laikā, kad otro un trešo sēriju; d) pabeidzot trešās sērijas 20 pētnieciskos iemetienus, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā maza mēroga pētniecības vienībā; e) maza mēroga pētniecības vienībās A, B, C, E un G apakšapgabalos 88.1. un 88.2., kur zvejai piemērotā jūras gultne aptver mazāks nekā 15 000 km², b), c) un d) apakšpunktu nepiemēro, un, pabeidzot 10 pētnieciskos iemetienus, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā maza mēroga pētniecības vienībā. 53. pantsDatu vākšanas plāni 1. Zvejas kuģi, kas piedalās 48. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, īsteno datu vākšanas plānus katrā un visās maza mēroga pētniecības vienībās, kurās sadalīti FAO apakšapgabali 88.1. un 88.2. un rajoni 58.4.1. un 58.4.2. Datu vākšanas plānā ietver šādus datus: a) atrašanās vieta un jūras dziļums katras jedas galā vienā iemetienā; b) izlikšanas, mērcēšanas un vilkšanas laiks; c) virs ūdens pazaudēto zivju skaits un sugas; d) izlikto āķu skaits; e) ēsmas veids; f) piekošanās rezultativitāte (%); g) āķa veids un h) jūras stāvoklis, laika apstākļi un mēness fāze jedu izlikšanas laikā. 2. Visus datus, kas minēti 1. punktā, apkopo par katru pētniecisko iemetienu; it īpaši nomēra visas vienā pētnieciskajā iemetienā iegūtās zivis līdz pat 100 zivīm un no vismaz 30 zivīm paņem paraugus bioloģiskiem pētījumiem. Ja noķertas vairāk nekā 100 zivis, izveido zivju izlases apakšparaugu. 54. pantsIezīmēšanas programma Katrs zvejas kuģis, kas piedalās 48. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, šādi īsteno iezīmēšanas programmu: a) iezīmē un atlaiž atpakaļ Dissostichus spp. īpatņus, ar koeficientu viens īpatnis uz vienu nozvejas dzīvsvara tonnu visas sezonas laikā saskaņā ar CCAMLR iezīmēšanas protokolu. Kuģi pārtrauc iezīmēšanu tikai tad, kad tie iezīmējuši 500 īpatņus, vai atstāj zonu, kad iezīmēts viens īpatnis uz vienu nozvejas dzīvsvara tonnu; b) programmas mērķis ir iezīmēt visu lielumu īpatņus, lai izpildītu prasību iezīmēt vienu īpatni uz vienu nozvejas dzīvsvara tonnu. Visus atpakaļ ielaistos īpatņus iezīmē divkārši, un atpakaļ ielaiž pēc iespējas plašākā ģeogrāfiskajā apgabalā; c) uz visām identifikācijas zīmēm jābūt skaidri uzspiestam unikālam sērijas numuram un adresei, lai varētu izsekot zīmju izcelsmei, ja iezīmēto īpatni nozvejo atkārtoti; d) visus atkārtoti nozvejotos īpatņus (t. i., noķertās iezīmētās zivis) nepalaiž vaļā atkārtoti, pat ja tie ir bijuši brīvībā tikai īsu laiku; e) visiem atkārtoti nozvejotajiem īpatņiem veic bioloģiskās pārbaudes (garums, svars, dzimums, gonādas stadija) un, ja iespējams, tos digitāli nofotografē, atjauno otolītus un noņem zīmi; f) visus būtiskos datus par identifikācijas zīmi, visus datus par iezīmēto īpatņu atkārotu nozvejošanu, CCAMLR formātā elektroniski nosūta CCAMLR trīs mēnešu laikā pēc kuģa izbraukšanas no attiecīgajām zvejas zonām; g) visus būtiskos identifikācijas zīmes datus, visus datus par iezīmēto īpatņu atkārotu nozvejošanu un par atkārtoti nozvejoto īpatņu paraugiem CCAMLR formātā elektroniski nosūta attiecīgam reģionālajam identifikācijas zīmju datu repozitorijam, kā sīkāk izklāstīts CCAMLR iezīmēšanas protokolā. 55. pantsZinātniskie novērotāji Uz katru zvejas kuģi, kas piedalās 48. pantā minētajā pētnieciskajā zvejā, visas zvejas darbības laikā zvejas periodā atrodas vismaz divi zinātniskie novērotāji, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR starptautiskās zinātniskās novērošanas sistēmu. VIII NODAĻA Nobeiguma noteikumi 56. pantsZinātniskiem mērķiem nozvejoto jūras organismu tirdzniecība Jūras organismus, kas nozvejoti zinātniskiem pētījumiem saskaņā ar 2. panta 2. punktu, var pārdot, uzglabāt, izlikt apskatei vai piedāvāt pārdošanai ar nosacījumu, ka a) nav izmantotas I - III pielikumā noteiktās zvejas iespējas vai ka b) tie tiek tieši pārdoti citiem mērķiem, nevis lietošanai pārtikā. 57. pantsDatu nosūtīšana Kad saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktu un 18. panta 1. punktu dalībvalstis nosūta Komisijai datus par nozvejoto krājumu izkrāvumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. 58. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2006. gada 1. janvāra. Ja CCAMLR apgabala kopējā pieļaujamā nozveja ir noteikta periodiem, kas sākas pirms 2006. gada 1. janvāra, 46. pants piemēro no KPN piemērošanas attiecīgo periodu sākuma. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [2] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. [3] OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp. [4] OV L 150, 30.4.2004., 1. lpp. [5] OV L 226, 29.8.1980., 48. lpp. [6] OV L 226, 29.8.1980., 12. lpp. [7] OV L 29, 1.2.1985., 9. lpp. [8] OV L 161, 2.7.1993., 1. lpp. [9] OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp. [10] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1965/2001 (OV L 268, 9.10.2001, 23. lpp.). [11] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1954/2003 (OV L 289, 7.11.2003, 1. lpp.). [12] OV L 289, 7.11.2001., 1. lpp. [13] OV L 171, 6.7.1994., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 813/2004 (OV L 150, 30.4.2004., 32. lpp.). [14] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp. [15] OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp. [16] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 602/2004 (OV L 97, 1.4.2004, 30. lpp. [17] OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 448/2005 (OV L 74, 19.3.2005, 5. lpp.). [18] OV L 191, 7.7.1998., 10. lpp. [19] OV L 70, 9.3.2004, 8. lpp. [20] OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp. [21] OV L 274, 25.9.1986., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3259/94 (OV L 339, 29.12.1994, 11. lpp.). [22] OV L 137, 19.5.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 831/2004 (OV L 127, 29.4.2004, 33. lpp.). [23] OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. [24] OV L 396, 31.12.2004., 4. lpp. [25] OV L 191, 7.7.1998., 10. lpp. [26] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. [27] OV L 137 19.5.2001., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 831/2004 (OV L 127, 29.4.2004., 33. lpp.). [28] OV L 270, 13.11.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003. [29] OV L 186, 28.7.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003. [30] OV L 97, 1.4.2004., 16. lpp. [31] OV L 5, 9.1.2004., 25. lpp. [32] OV L 97, 1.4.2004., 1. lpp.