EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 8.6.2011 
SEC(2011) 687 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments 
priekšlikumam 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par tiesībām piekļūt advokātam krimin ālprocesa ietvaros un ties ībām sazināties pēc 
aizturēšanas 
{COM(2011) 326 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 686 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
Ietekmes nov ērtējums attiecas uz pas ākumu par krimin ālprocesos aizdom ās turētu un 
apsūdzētu personu ties ībām piekļūt advokātam un pazi ņot trešām person ām par vi ņu 
aizturēšanu. Šā pasākuma mērķis ir noteikt Eiropas Savien ībā minimālos noteikumus par 
tiesībām piekļūt advokātam un pazi ņot par aiztur ēšanu.  
Problēmas 
Vispārējās problēmas, kas apzin ātas ietekmes nov ērtējumā (IN), ir 1) savstarp ējas uzticības 
trūkums starp dal ībvalstu tiesu iest ādēm; 2) nepietiekama pamatties ību aizsardz ība 
kriminālprocesos Eiropas Savien ībā. Konkrēta problēma ir tas, ka daudz ās dalībvalstīs ir 
nepietiekama piek ļuve advok ātam un nepietiekoša pazi ņošana par aiztur ēšanu. Tas izpaužas 
dažādos veidos. Vair ākās dalībvalstīs aizdom ās turētajam šobr īd nav ties ību tikties ar 
advokātu pirms  nopratināšanas policij ā un/vai nav ties ību saņemt advok āta palīdzību policij ā 
notiekošās nopratin āšanas laik ā. Eiropas Cilv ēktiesību tiesa (ECT) ir atzinusi, ka aizdom ās 
turētajiem ir ties ības tikties ar advok ātu, sākot ar pirmo nopratin āšanu policij ā, un ka 
advokātam ir ties ības aktīvi darboties aizdom ās turētā aizstāvībā policijā notiekoš ās 
nopratināšanas laik ā (Salduz  pret Turciju, Brusco  pret Franciju). Starp dal ībvalstīm pastāv 
atšķirības attiec ībā uz iesp ēju atteikties no personas ties ībām uz advok ātu. Dažādās 
dalībvalstīs atšķiras bez advok āta klātbūtnes iegūto pierādījumu statuss. Visbeidzot, 
tiesvedībās, kas notiek saska ņā ar Eiropas apcietin āšanas orderi, nav paredz ēti ES noteikumi 
par juridisko konsult āciju nodrošin āšanu personai, kura tiek mekl ēta gan izsniedz ējā valstī, 
gan izpildes valst ī. Rezultātā uzticēšanās tiek mazin āta vēl vairāk. Visi min ētie aspekti ir 
uzskatāmi atspogu ļoti ietekmes nov ērtējumā, izmantojot vair ākus konkr ētu gadījumu 
pētījumus. Saist ībā ar paziņošanu par aiztur ēšanu Spīdzināšanas nov ēršanas komiteja ( CPT), 
sazinoties ar aiztur ētajiem savu apmekl ējumu gait ā atsevišķās valstīs, ir atkārtoti konstat ējusi, 
ka, kaut ar ī tiesību aktos ir paredz ētas tiesības paziņot par aiztur ēšanu, praks ē šīs tiesības 
netiek pieš ķirtas visiem aiztur ētajiem vai tiek pieš ķirtas ar iev ērojamu nov ēlošanos (bieži vien 
tikai pēc tam, kad ir sasniegts k āds noteikts posms, t. i., kad lieta tiek nodota izskat īšanai 
tiesnesim), un komiteja konstat ēja daudzus piem ērus, kad aiztur ētie netiek inform ēti par 
veikto sazin āšanos ar vi ņu izvēlēto personu. 
Subsidiarit āte. Tiek uzskat īts, ka ir vajadz īgs ES mēroga pasākums, jo probl ēmai cita starp ā ir 
pārrobežu dimensija, ņemot vērā pilsoņu, tostarp noziedznieku, mobilit āti, trūkumus ECK un 
CPT izpildes meh ānismos un piek ļuvi visam ES izpildes meh ānismu kopumam, kura tiktu 
nodrošināta ES mēroga pasākuma rezult ātā.  
Mērķi 
Ar ES līmenī veiktiem pas ākumiem attiec ībā uz piekļuvi advok ātam būtu jāsasniedz š ādi 
vispārēji un konkr ēti mērķi.  
Vispārīgi 
mērķi • Uzlabot tiesu iest āžu sadarb ību Eiropas Savien ībā  
• Nodrošināt pamatties ību pietiekamu aizsardz ības līmeni krimin ālprocesos 
attiecībā uz visām personām  
Konkrēti 
mērķi • Samazināt izmaksas, kas, izpildot piepras ījumus par tiesu iest āžu 
sadarbību starp dal ībvalstīm, rodas vilcin āšanās, atteikumu un p ārsūdzību 
rezultātā 
 
LV 2   LV • Nodrošināt, ka aizdom ās turētām vai aps ūdzētām person ām ir pietiekama 
piekļuve advok ātam visā kriminālprocesa gait ā 
• Nodrošināt, ka aizdom ās turētām vai aps ūdzētām person ām, kurām 
atņemta brīvība, ir tiesības paziņot par šo br īvības atņemšanu vi ņu izvēlētai 
trešai personai  
 
Iespējamie risin ājumi  
Ietekmes nov ērtējumā izklāstītie iespējamie politikas risin ājumi ir šādi. 
• Politikas risin ājums Nr. 1 –  saglabāt pašreizējo stāvokli.  Šis risinājums neietvertu r īcību 
ES līmenī.  
• Politikas risin ājums Nr. 2 –  ieteikums  par labo praksi attiec ībā uz aizdom ās turētu un 
apsūdzētu personu ties ībām piekļūt advokātam un pazi ņot par viņu aizturēšanu.  
• Politikas risin ājums Nr. 3 –  direktīva, ar ko nosaka minimu ma noteikumus, lai piem ērotu 
ECT acquis  par piek ļuvi advok ātam (t. i., Eiropas Cilv ēktiesību un pamatbr īvību 
aizsardzības konvenciju (ECK) un Eiropas Cilv ēktiesību tiesas judikat ūru) un CPT 
ieteikumus par pazi ņošanu par aiztur ēšanu un lai pastiprin ātu savstarp ējās atzīšanas 
instrumentu piem ērošanu. 
• Šis risinājums aptvertu piecus konkr ētus aspektus attiec ībā uz tiesībām piekļūt 
advokātam un pazi ņot par aiztur ēšanu; jo īpaši tas nodrošin ātu tūlītēju piekļuvi 
advokātam, preciz ētu piekļuves veidu un ties ības tikt inform ētam par pazi ņošanu 
par aiztur ēšanu, paredz ētu iespēju atteikties no š īm tiesībām un nodrošin ātu 
tiesību aizsardz ības līdzekļus, un to piem ērotu tiesved ībās, kas izpildes un 
izsniedzējās valstīs notiek saska ņā ar Eiropas apcietin āšanas orderi. 
• Politikas risin ājums Nr. 4 –  direktīva, ar ko piem ēro CPT ieteikumus par pazi ņošanu par 
aizturēšanu, ievieš papildu noteikumus, kas p ārsniedz ECT acquis  attiecībā uz piekļuvi 
advokātam, un pastiprina savstarp ējās atzīšanas instrumentu piem ērošanu. 
• Papildus 3. risin ājumā aprakst ītajam šis risin ājums nodrošin ātu piekļuvi 
advokātam jau pirms nopratin āšanas policij ā, nevis pēc nopratin āšanas uzs ākšanas 
(vienlaikus nodrošinot t ādas pašas ties ības paziņot par aiztur ēšanu); ar šo 
risinājumu paredz ētu vispārēju obligātu aizstāvību un aizliegtu izmantot 
pierādījumus, kas ieg ūti, pārkāpjot tiesības uz advok ātu.  
IETEKME  
Mērķu sasniegšanas efektivit āte 
• Politikas risin ājums Nr. 1 – tā kā dalībvalstis nevien ādi īsteno ECK un ECT judikat ūru 
un CPT ieteikumus, aizdom ās turētu personu aizsardz ības līmenis šobr īd joprojām ir 
nepietiekams. Turkl āt ECT un t ās judikatūra neaptver dažus jaut ājuma aspektus, kuriem ir 
izšķiroša nozīme, lai nodrošin ātu taisnīgu tiesu (piem ēram, tiesved ības saska ņā ar Eiropas 
apcietināšanas orderi). 
• Politikas risin ājums Nr. 2 –  nav zināms, vai nesaistošu ieteikumu piln ībā īstenotu visas 
dalībvalstis, jo īpaši tās, kuras šobr īd nepilda ECT minimuma standartus un CPT 
ieteikumus. 
• Politikas risin ājums Nr. 3 –  šim risinājumam būtu visas likumdošanas instrumenta stipr ās 
puses (saistošais raksturs, augsta izpild āmības pakāpe). Jo īpaši tiks pastiprin āta atbilstība 
 
LV 3   LV ECT acquis  un CPT ieteikumiem, k ā arī tiesu iest āžu sadarb ība, īstenojot š ādus konkr ētus 
pasākumus.  
1. Piem ērošanas laikposms  – sniedzot piek ļuvi advok ātam, sākot ar pirmo 
nopratināšanu policij ā, un pazi ņojot par aiztur ēšanu no br īvības atņemšanas 
brīža.  
2. Materiāltiesiskā piemērošanas joma –  īpašs noteikums par darb ībām, ko var 
veikt advok āts, un ties ības uz pazi ņošanu, kuras tiek pastiprin ātas tādā veidā, 
ka aizturētā persona ir j āinformē par paziņošanu par t ās aizturēšanu.  
3. Atteikšan ās no tiesībām uz advok ātu.  
4. Pārkāpumu sekas  – nosakot, ka dal ībvalstīm ir jāievieš ties ību aizsardz ības 
līdzekļi gadījumos, kad ir p ārkāptas tiesības uz advok ātu.  
5. Lietas saska ņā ar Eiropas apcietin āšanas orderi – nodrošinot, ka gan 
izsniedzējā valstī, gan izpildes valst ī personai, uz kuru at tiecas orderis, pal īdz 
advokāts.  
• Politikas risin ājums Nr. 4  – papildus 3. risin ājumā aprakstītajam ar direkt īvu uz 
4. risinājuma pamata tiktu nodrošin āta piekļuve advok ātam pirms  nopratināšanas policij ā, 
nevis pēc nopratināšanas uzsākšanas  (vienlaikus nodrošinot t ādas pašas ties ības paziņot par 
aizturēšanu); ar šo risin ājumu tiktu paredz ēta vispārēja obligāta aizstāvība un aizliegts 
izmantot pier ādījumus, kas ieg ūti, pārkāpjot tiesības uz advok ātu. Tāpēc šie trīs papildu 
elementi (attiec īgi 1., 3. un 4. aspekts) pastiprin ātu tiesu iest āžu sadarb ību šādā veidā: 
1. Piem ērošanas laikposms  – sniedzot piek ļuvi advok ātam jau pirms pirm ās 
nopratināšanas policij ā, tiktu nodrošin āts, ka aizdom ās turētais var sagatavot 
savu aizst āvību pirms nopratin āšanas.  
2. Oblig ātā aizstāvība – prasība, ka aizdom ās turētajam vienm ēr jāsaņem 
advokāta palīdzība, būtu svarīgākais atseviš ķais pasākums, lai veicin ātu 
uzticību tiesu iest ādēm. 
3. Pārkāpumu sekas  – nosakot ES l īmenī, ka pierādījumus, kas ieg ūti, pārkāpjot 
tiesības uz advok ātu, nedrīkst izmantot ties ā.  
Ietekme uz pamatties ībām 
• Politikas risin ājums Nr. 1 – pamatties ības arī turpmāk tiks aizsarg ātas dažādā veidā 
atbilstoši katras valsts sist ēmai. Pamatties ību harta tiks piem ērota tikai tad, kad ir skarti ES 
tiesību akti, piem ēram, saska ņā ar Eiropas apcietin āšanas ordera k ārtību. 
• Politikas risin ājums Nr. 2  – šā risinājuma ietekme, k ā arī tiesību uz taisn īgu tiesu, 
aizdomās turētu un aps ūdzētu personu ties ību uz aizst āvību un aizsardz ības pret 
ļaunprātīgu izturēšanos pastiprin āšana būtu atkarīga no tā, kā dalībvalstis īsteno ES 
ieteikumu.  
• Politikas risin ājums Nr. 3  – tiktu pastiprin ātas tiesības uz br īvību un droš ību (ES hartas 
6. pants, ECK 5. pants), tiesības uz efekt īvu tiesību aizsardz ību un taisn īgu tiesu  (ES 
hartas 47. pants, ECK 6. un 13. pants), k ā arī nevainīguma prezumpcija un ties ības uz 
aizstāvību (ES hartas 48. pants, ECK 6. pants). Gan ties ības uz advok ātu, gan ties ības 
paziņot par aiztur ēšanu sniedz form ālas garantijas pret ļaunprātīgu izturēšanos, tādējādi 
aizsargājot pret iesp ējamu ļaunprātīgas iztur ēšanās aizlieguma  pārkāpumu (ES hartas 
 
LV 4   LV 4. pants un ECK 3. pants). Ar ties ībām paziņot par aiztur ēšanu tiek veicin ātas tiesības uz 
privātās un ģimenes dz īves neaizskaram ību (ES hartas 7. pants un ECK 8. pants). 
• Politikas risin ājums Nr. 4  – tiktu pastiprin ātas tiesības uz br īvību un droš ību (ES hartas 
6. pants, ECK 5. pants),  tiesības uz efekt īvu tiesību aizsardz ību un taisn īgu tiesu  (ES 
hartas 47. pants, ECK 6. un 13. pants), k ā arī nevainīguma prezumpcija un ties ības uz 
aizstāvību (ES hartas 48. pants, ECK 6. pants). Ties ības uz efekt īvu tiesību aizsardz ību 
tiktu vēl vairāk pastiprin ātas, ieviešot aizliegumu izmantot ties ā pierādījumus, kas ieg ūti, 
pārkāpjot tiesības uz juridisku pal īdzību.  
• Finansiālā un ekonomisk ā ietekme  
• Politikas risin ājums Nr. 1 – kaut arī nav tieša, jauna finansi ālā sloga, kas saist īts ar šo 
risinājumu, tas ne ļaus samazin āt izmaksas dal ībvalstu ties ībaizsardz ības budžetos un 
izmaksas, kas aizdom ās turētām vai aps ūdzētām person ām rodas t ādu pārsūdzību un 
pārtrauktu/aizkav ētu tiesved ību dēļ, kuru iemesls ir nepietiekama piek ļuve advok ātam.  
• Politikas risin ājums Nr. 2  – atkarībā no līmeņa, kādā dalībvalstis īsteno visus vai da ļu no 
ieteikumā iekļautajiem noteikumiem. 
• Politikas risin ājums Nr. 3  – finansi ālais slogs dal ībvalstij vid ēji būs apmēram 
EUR 300 000 liel ā dalībvalstī un no EUR 4100 l īdz EUR 70 950 maz ā dalībvalstī. 
Ekonomiska un finansi āla ietekme b ūs arī uz privātpersonām. Ietekmes nov ērtējumā tā ir 
(aptuveni) min ēta kā EUR 1500  uz personu, uz kuru a ttiecas Eiropas apcietin āšanas 
orderis. 
• Politikas risin ājums Nr. 4  – var apl ēst, ka šā risinājuma finansi ālā ietekme uz dal ībvalsti 
būs 179 miljoni euro lielā dalībvalstī un apmēram 110 miljoni euro  vidēja lieluma 
dalībvalstī. Attiecībā uz finansi ālajām izmaks ām, kas rodas priv ātpersonām, tiek lēsts, ka 
tās ir no EUR 4170  līdz EUR 5200  katrā lietā uz aizdom ās turēto/apsūdzēto 
(privātpersonu, pret kuru ierosin āta krimin āllieta) un apm ēram EUR 1500  katrā lietā uz 
personu (priv ātpersonu, uz kuru attiecas Eiropas apcietin āšanas orderis). 
Ietekme uz dal ībvalstu tiesu sist ēmām 
• Politikas risin ājums Nr. 1  – nepieciešam ība īstenot konkr ētus ECT spriedumus un CPT 
ieteikumus var ētu pat palielin āt esošās atšķirības, jo īpaši tādēļ, ka ir paz īmes, ka 
dalībvalstis daž ādi interpret ē ECT spriedumus. 
• Politikas risin ājums Nr. 2  – maz ticams, ka š ā risinājuma izrais ītā ietekme b ūtu būtiskāka 
nekā ECT spriedumu un CPT ieteikumu ietekme.  
• Politikas risin ājums Nr. 3  – šis risin ājums nodrošin ātu, ka dal ībvalstu tiesu sist ēmas tiek 
kopumā saskaņotas ar ECK priekšrakstiem, ECT judikat ūru un CPT ieteikumiem, kam b ūs 
vajadzīgas konkr ētas leģislatīvas reformas. 
• Politikas risin ājums Nr. 4  – būs vajadzīgas būtiskas leģislatīvas reformas, lai izpild ītu 
direktīvas prasības. Dažām dalībvalstīm varētu būt grūtības piekrist da ļai šo pras ību, kuras 
paredz šis risin ājums. 
• Risinājumu salīdzinājums 
Politikas risin ājums Nr. 3 nodrošina lab āko attiecību starp izmaks ām un efektivit āti mērķu 
sasniegšanas nol ūkā. Tāpēc šim risin ājumam dodama priekšroka.   
 
LV 5   LV  
Mērķi/izmaksas  Politikas 
risinājums Nr. 1  Politikas risin ājums 
Nr. 2  Politikas 
risinājums Nr. 3 
 Politikas risin ājums 
Nr. 4 
 
Ietaupījumi 
labākas tiesu 
iestāžu sadarb ības 
rezultātā  0 √ √√ √√[√] 
Ietekme uz 
pamatties ībām Neliela  Neliela  Vidēja līdz liela  Liela 
Finansiālā un 
ekonomisk ā 
ietekme 
(izsmeļošam 
paskaidrojumam 
skatīt V un 
VI pielikum ā 
iekļautās tabulas)   
 
01 
  
 
Ietekme ir main īga 
atkarībā no apmēra, 
kādā dalībvalstis 
īstenotu ieteikuma 
noteikumus  
  
Ietekme uz 
dalībvalstīm: 
 
 
Tiek lēsts, ka 
izmaksas saist ībā 
ar piekļuvi 
advokātam 
tiesvedībās, ko veic 
saskaņā ar Eiropas 
apcietināšanas 
orderi, izpildes 
valstī ir apmēram 
EUR 300 000  (lielā 
dalībvalstī) un no 
EUR 4100 l īdz 
EUR 70 950 maz ā 
dalībvalstī [ar 
5.3.3. panta tabul ā 
minētajām 
atrunām]. 
 
NB! Ir secināts, ka 
visas pārējās 
direktīvā noteiktās 
papildu pras ības, 
kas pārsniedz 
risinājuma Nr. 1 
jomu, nerada 
nekādas izmaksas 
(visu šo datu 
sīkākam 
izvērtējumam skat īt 
tabulu 
V pielikum ā). 
  
 
Ietekme uz 
dalībvalstīm: 
Šā risinājuma izmaksas 
sākumā būtu 
apmēram 179 miljoni 
euro  lielā dalībvalstī un 
apmēram 
110 miljoni euro  vidēja 
lieluma dal ībvalstī [ar 
5.3.4. panta tabul ā 
minētajām atrunām]. 
 
 
Šā risinājuma izmaksas 
pasākuma beig ās būtu 
no 309 miljoniem euro 
lielā dalībvalstī ar dāsnu 
juridiskās palīdzības 
režīmu līdz 
EUR 137 046  vidēja 
lieluma dal ībvalstī ar 
ierobežotāku piekļuvi 
juridiskajai pal īdzībai. 
 
Tiek lēsts, ka izmaksas 
par piekļuvi advok ātam 
tiesvedībās, ko veic 
saskaņā ar Eiropas 
apcietināšanas orderi,  
izpildes valst ī ir 
apmēram EUR 300 000  
(lielā dalībvalstī) un no 
EUR 4100 l īdz 
EUR 70 950  mazā 
dalībvalstī. 
 
NB! Ir secināts, ka visas 
pārējās direktīvā 
noteiktās papildu 
prasības, kas p ārsniedz 
risinājuma Nr. 1 jomu, 
nerada nek ādas 
izmaksas 
                                                 
1 Tom ēr, kā iepriekš paskaidrots 5.3.1. punkt ā, šis risin ājums rad īs ievērojamas izmaksas t ām 
dalībvalstīm, kuras neatbilst ECK pras ībām. 
 
LV 6   LV (visu šo datu s īkākam 
izvērtējumam skat īt 
tabulu VI pielikum ā). 
 
 Ietekme uz 
privātpersonām: 
nav Ietekme uz 
privātpersonām: 
nav  
Ietekme uz 
privātpersonām: 
apmēram 
EUR 1500  uz 
personu, uz kuru 
attiecas Eiropas 
apcietināšanas 
orderis.   
Ietekme uz 
privātpersonām: 
1. To priv ātpersonu 
gadījumā, pret kurām 
ierosināta krimināllieta, 
no apmēram EUR 4170  
līdz EUR 5200  katrā 
lietā uz aizdom ās 
turēto/apsūdzēto 
personu.  
2. To priv ātpersonu 
gadījumā, uz kurām 
attiecas Eiropas 
apcietināšanas orderis, 
apmēram EUR 1500  uz 
katru personu, uz kuru 
attiecas Eiropas 
apcietināšanas orderis. 
 
Ietekme uz 
dalībvalstu tiesu 
sistēmu 0 Neliela līdz vidēja Vidēja līdz liela  Liela 
Ir acīmredzams, ka risin ājums Nr. 4 ir visefekt īvākais, lai sasniegtu visus visp ārējos un 
konkrētos mērķus. Taču risinājums Nr. 3 ir tikai nedaudz neefekt īvāks. Tomēr attiecībā uz 
izmaksu lietder ību ir minams, ka ar 4. risin ājumu saist ītās izmaksas dal ībvalstīm (vairāku 
simtu miljonu euro apm ērā) ir nesalīdzināmi lielākas nekā izmaksas, kas, iesp ējams, radīsies 
3. risinājuma rezult ātā (EUR 300 000 uz dal ībvalsti). T āpēc nedaudz liel ākā efektivit āte 
mērķu sasniegšan ā, šķiet, neatsver b ūtiski atšķirīgās izmaksas. Ar ī attiecībā uz finansi ālo 
ietekmi uz priv ātpersonām pastāv ievērojama atš ķirība starp 3. un 4. risin ājumu, jo 
4. risinājuma izrais ītās izmaksas katr ā krimināllietā sasniedz pat vair ākus tūkstošus euro uz 
privātpersonu. 
ES PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA UN PIEM ĒROTĀKĀ RISINĀJUMA SAM ĒRĪGUMS  
Piemērotākais risinājums nodrošin ās to, ka vis ām aizdom ās turētām un apsūdzētām personām 
Eiropas Savien ībā ir tiesības uz atbilst īgu un efekt īvu piekļuvi advok ātam. Turkl āt visām 
aizdomās turētām un aps ūdzētām person ām, kurām atņemta brīvība, būs tiesības tikt 
informētām par to, ka par aiztur ēšanu ir pazi ņots trešai personai. Direkt īva dalībvalstīm uzliks 
pienākumus, kas p ēc direktīvas īstenošanas b ūs izpildāmi dalībvalstu ties ās. Eiropas 
Savienības Tiesa b ūs atbildīga par neatbilst ību novēršanu, un šis apst āklis (kopā ar Komisijas 
pilnvarām uzsākt pārkāpumu izskat īšanas proced ūras pret dal ībvalstīm) būs spēcīgs stimuls 
dalībvalstīm izpildīt saistības, kas izriet no direkt īvas.  
 
LV 7   LV Tiesības piekļūt advokātam un pazi ņot par aiztur ēšanu būtu skaidri j āiekļauj ES tiesiskaj ā 
sistēmā, ņemot vērā to, ka ES hartas  4., 7., 47. un 48. pant ā ir paredz ēta aizsardz ība pret 
ļaunprātīgu izturēšanos, priv ātās un ģimenes dz īves neaizskaram ība, tiesības uz efekt īvu 
tiesību aizsardz ību un taisn īgu tiesu, k ā arī tiesības uz aizst āvību un nevain īguma 
prezumpcija. LESD 82. panta 2. punkt ā ir paredz ēts skaidrs juridiskais pamats, lai ieviestu ES 
mēroga minimuma noteikumus par personu ties ībām kriminālprocesos. 
Turklāt paredzams, ka piem ērotākais risin ājums rad īs ietaupījumus, ņemot vērā to, ka 
samazināsies pārsūdzību, ECT izteikto nosod ījumu vai aizkav ēto un ar tiesu iest āžu sadarb ību 
saistīto tiesved ību skaits. Attiec ībā uz visām dalībvalstīm var apl ēst, ka šādi ietaupījumi būs 
no 3,73 miljoniem euro  līdz 11,19 miljoniem euro  nākamajos desmit gados.  
UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Tā kā direktīvā – vismaz zin āmā mērā – atspogu ļojas šobrīd spēkā esošie pien ākumi saska ņā 
ar ECK vai pien ākumi, kas kaut k ādā veidā jau tiek izpild īti vairākās dalībvalstīs, ir 
paredzams, ka divu gadu termi ņš dalībvalstīm sniegtu pietiekami daudz laika, lai savos 
attiecīgajos ties ību aktos un praks ē ieviestu vajadz īgās izmaiņas. Apvienojot vien ā pasākumā 
ar vienu un to pašu īstenošanas termi ņu tiesības piekļūt advokātam un ties ības paziņot par 
aizturēšanu, tiks atvieglin āta īstenošana dal ībvalstīs, jo šobr īd 21 dalībvalstī normatīvie 
noteikumi par piek ļuvi advok ātam un pazi ņošanu par aiztur ēšanu ir iek ļauti vienā un tajā pašā 
tiesību aktā. Turklāt daudzās dalībvalstīs šis jautājums netiks apspriests pirmo reizi, jo t ās var 
balstīties uz atbild ēm, kuras t ās ir sniegušas uz CPT ieteikumiem par pazi ņošanu par 
aizturēšanu. Daž ās dalībvalstīs nesen īstenotās tiesu reformas, kuru m ērķis ir pielāgot savus 
tiesību aktus ECT judikat ūrai, liecina, ka pat īsākā termiņā ir panākamas ļoti būtiskas 
izmaiņas.  
Papildus īstenošanas pl ānam, kas pievienots direkt īvas priekšlikumam, direkt īvā būs noteikts, 
ka dalībvalstīm ir jāziņo par to normat īvo un nenormat īvo pasākumu efekt īvu īstenošanu, kuri 
balstās uz ierosin āto izmaiņu būtību. Trīs līdz piecus gadus p ēc priekšlikuma īstenošanas 
Komisija pl āno veikt īpašu emp īrisku pētījumu, galveno uzman ību veltot datu v ākšanai.