KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz ziņošanu par atgadījumiem civilajā aviācijā /* SWD/2012/0442 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai attiecībā uz ziņošanu par atgadījumiem civilajā aviācijā 1. Problēmas izklāsts 1.1. Konteksts un konstatētās problēmas Pašreizējā lidojumu drošuma sistēma galvenokārt ir reaktīva sistēma, kura darbojas, balstoties uz tehnoloģijas sasniegumiem, visaptverošiem tiesību aktiem, kuru darbību nostiprina iedarbīga regulatīva uzraudzība un nelaimes gadījumu skrupuloza izmeklēšana, kā rezultātā tiek izstrādāti ieteikumi attiecībā uz uzlabojumiem lidojumu drošuma jomā. Tomēr, lai arī ir svarīgi gūt mācību no notikuša nelaimes gadījuma, tagad ir skaidrs, ka tīri reaktīvu sistēmu spējas sniegt uzlabojumus ir ierobežotas it sevišķi šajos apstākļos, kad gaisa satiksmes apjoms pastāvīgi pieaug un kad ir paredzams, ka līdz 2030. gadam tas pieaugs gandrīz divkārtīgi. Tālab lidojumu drošuma sistēmai būtu jāīsteno pāreja uz lielākā mērā proaktīviem, uz faktiem balstītiem lidojumu drošuma garantēšanas procesiem, kas būtu vērsti uz nelaimes gadījumu iespējamības izslēgšanu, analizējot visu pieejamo informāciju par lidojumu drošumu, tostarp informāciju par atgadījumiem civilajā aviācijā. Lai arī Eiropas Savienība (ES) ir aizsākusi šo pāreju, pieņemot Direktīvu 2003/42/EK[1] un tās īstenošanas noteikumus[2], ar pašreizējiem centieniem nepietiek, lai novērstu nelaimes gadījumu un bojāgājušo skaita pieaugumu paredzamā satiksmes pieauguma rezultātā. Eiropas Savienība un tās dalībvalstis pašreizējos apstākļos pietiekamā mērā nespēj izmantot gūto pieredzi nelaimes gadījumu novēršanai. Iemesls tam ir virkne trūkumu. Pirmkārt, šķiet, ka, neraugoties uz to, ka datiem ir izšķiroša nozīme lidojumu drošuma apdraudējumu identifikācijā, visi ar lidojumu drošumu saistītie atgadījumi nav pietiekami apzināti. Šāda situācija galvenokārt ir izveidojusies tāpēc, ka dalībvalstu starpā pastāv atšķirības attiecībā uz to, par kādiem atgadījumiem ir jāziņo, bet par kādiem ne. Tas ir arī saistīts ar apsvērumu, ka cilvēki baidās ziņot (tā sauktais „taisnīguma kultūras” jautājums). Proti, lai būtu iespējams sasniegt izvirzīto mērķi — pilnīgu ziņošanu —, tā kā cilvēkiem tiek lūgts ziņot par pašu pieļautām kļūdām vai tādām, kurās tie piedalījušies, tiem jāspēj uz šo sistēmu paļauties. Tomēr cilvēkiem visās dalībvalstīs nav noteikta vienāda aizsardzība, un tāpēc viņiem ir pamats baidīties, ka to hierarhija tos varētu sodīt var pret tiem vērsties kādā citā veidā. Turklāt, tā kā nav noteikts pienākums izveidot brīvprātīgas ziņošanas sistēmu, lai papildinātu obligātās ziņošanas sistēmas, un tā kā nav pietiekamas skaidrības ar ziņošanu par atgadījumiem saistītajos pienākumos un informācijas apritē, dati par atgadījumiem nav pietiekamā mērā apkopoti. Otrkārt, prasības par paziņoto datu integrēšanu nav saskaņotas un strukturētas, tāpēc informācija nav kvalitatīva, bet dati nav izsmeļoši. Šādi apstākļi ietekmē informācijas konsekvenci un tās derīgumu un ierobežo tās izmantošanu lidojumu drošuma uzlabošanas nolūkos. Šāda informācija var būt arī maldinoša un attiecīgi likt koncentrēt pūliņus tādos aspektos, kur tas nav vajadzīgs, vai arī — kas būtu vēl sliktāk — laikus nepamanīt lidojumu drošuma problēmu. Treškārt, informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm ir ierobežota, jo tam ir juridiski un organizatoriski šķēršļi, kas neļauj nodrošināt pienācīgu piekļuvi informācijai, kura ietverta Eiropas Centrālajā repozitorijā (ECR), kurā sagrupēti visu valstu dati. Proti, Eiropas tiesību aktos ir noteikts pienākums konkrētu informāciju deidentificēt. Lai gan šādu noteikumu mērķis ir aizsargāt sensitīvus datus par lidojumu drošumu, to praktiskas piemērošanas rezultātā svarīgi ar lidojumu drošumu saistīti fakti, tādi kā faktisks atgadījuma apraksts, atbildīgajām iestādēm nav pieejami. Iemesls tam jo īpaši ir dalībvalstu neuzticēšanās tam, kā šie dati tiks izmantoti. Visbeidzot, nav noteiktu prasību par to, kā šos apkopotos datus par atgadījumiem var izmantot. Tāpēc atgadījumi netiek pietiekami analizēti un attiecīgi netiek pieņemti piemēroti korektīvie un preventīvie pasākumi svarīgāko ar lidojumu drošumu saistīto trūkumu novēršanai. Galvenās aprindas, ko skar šī iniciatīva, ir visas tās personas un organizācijas, kas iesaistītas civilās aviācijas sistēmā vai kas gūst labumu no lidojumu drošuma gan valsts, gan Eiropas mērogā. 1.2. Subsidiaritātes analīze Ziņošana par atgadījumiem ir priekšnosacījums gaisa transporta sekmīgai darbībai atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantā izklāstītajiem mērķiem. Tā kā tiek piemērots subsidiaritātes princips, ir jāpamato ES rīcība ziņošanas par atgadījumiem jomā. Pirmkārt, ierosinātā pasākuma mērķus dalībvalstu līmenī pietiekamā mērā īstenot nebūtu iespējams tāpēc, ka ir jāsaskaņo noteikumi attiecībā uz ziņošanu par atgadījumiem un tādējādi visā Eiropā jānodrošina vienāda un iedarbīga noteikumu piemērošana. Turklāt noteikumus, kas attiecas uz Eiropas mēroga datubāzi un ES aģentūru, var pieņemt vienīgi ar Eiropas tiesību aktu. Otrkārt, ES rīcības pievienoto vērtību veido ieguvumi lidojumu drošuma jomā, kas rodas, nostiprinot un pilnveidojot tādus proaktīvus pasākumus, kuru pamatā ir valstu un ES līmenī veikta atgadījumu analīze. Turklāt, ja uz kādu atgadījumu, kas šķiet atsevišķs atgadījums kādā atsevišķā dalībvalstī, palūkojas Savienības kontekstā kopumā, var izrādīties, ka šajā jautājumā ir nepieciešama rīcība. 2. ES iniciatīvas mērķi Šīs iniciatīvas galvenais mērķis ir sniegt ieguldījumu, lai samazinātu gaisa kuģu nelaimes gadījumu un bojāgājušo skaitu, gan valsts, gan Eiropas līmenī uzlabojot pastāvošās sistēmas un civilās aviācijas atgadījumus izmantojot nolūkā novērst lidojumu drošuma trūkumus un izvairīties no šādu gadījumu atkārtošanās. Priekšlikuma konkrētie mērķi (KM) ir šādi: · nodrošināt, lai tiktu apkopota informācija par visiem atgadījumiem, kas apdraud vai varētu apdraudēt aviācijas drošību, un lai tā sniegtu visaptverošu un skaidru priekšstatu par lidojumu drošuma risku ES un tās dalībvalstīs (KM1); · gādāt par to, lai ziņojumi par atgadījumiem, kas tiek uzkrāti nacionālajās datubāzēs un ECR, būtu pilnīgi, un lai tajos ietvertie dati būtu kvalitatīvi (KM2); · gādāt par to, lai visa ECR uzkrātā informācija, no kuras atkarīgs lidojumu drošums, būtu pienācīgi pieejama kompetentajām iestādēm un tiktu izmantota vienīgi lidojumu drošuma uzlabošanas nolūkos (KM3); · nodrošināt, lai atgadījumi, par kuriem ziņots, tiktu konstruktīvi analizēti, attiecīgā gadījumā — lidojumu drošuma apdraudējums identificēts un novērsts un lai tiktu pārraudzīta īstenoto pasākumu iedarbība drošības uzlabojumu izteiksmē (KM4). 3. Politisko risinājumu varianti Pirmais risinājums, kas identificēts, ir atcelt spēkā esošos ES tiesību aktus. Tā kā šāds risinājums radītu nopietnu apdraudējumu iedzīvotāju drošībai, šo risinājumu neizvērsa un to izslēdza. Pievēršoties problēmu cēloņiem, tika identificēti vairāki politikas pasākumi un sagrupēti trīs turpmāk aprakstītajos politikas pasākumu blokos. Pirmā politikas pasākumu bloka (PPB1) nolūks ir uzlabot gan pašreizējo sistēmu, izveidojot pamatelementus visaptverošai atgadījumu ziņošanas sistēmai, gan šādas sistēmas ieguldījumu aviācijas drošības uzlabošanā, attiecīgos spēkā esošos tiesību aktus grozot tikai tik lielā mērā, cik nepieciešams, un, kad vien iespējams, pieņemot ieteikumus un vadlīnijas. Šajā pasākumu blokā ietilpst iepriekš aprakstītie mazāk intensīvie politikas pasākumi. Otro politikas pasākumu bloku (PPB2) veido vērienīgāks politikas pasākumu kopums, kura ietvaros ir paredzēta radikāla ES tiesiskā regulējuma pārskatīšana ziņošanas par atgadījumiem jomā. PPB2 mērķis ir uzlabot pašreizējo sistēmu, izveidojot nepieciešamos leģislatīvos nosacījumus, kas nodrošinātu iedarbīgu atgadījumu ziņošanas sistēmu visos līmeņos, un sniegt ieguldījumu gaisa kuģu nelaimes gadījumu skaita samazināšanā, ieviešot procedūras apkopoto datu analīzei, attiecīgu pasākumu pieņemšanai, kā arī sistēmas iedarbīguma uzraudzībai, vadoties pēc sistēmas sniegtajiem uzlabojumiem lidojumu drošuma izteiksmē. Trešā politikas pasākumu bloka (PPB3) mērķis ir uzlabot pašreizējo sistēmu, kompetenci par ziņošanu par atgadījumiem no dalībvalstu līmeņa pārnesot ES līmenī un — līdzīgi kā PPB2 — iedibinot prasības atgadījumu analīzei, kā arī pieņemot nepieciešamos pasākumus lidojumu drošuma jomā un uzlabojot uzraudzību. Saskaņā ar PPB3 Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) atbildība būtu izveidot un pārvaldīt šādu ziņošanas par atgadījumiem sistēmu. Turpmāk iekļautajās tabulās ir sīkāk aprakstīti minētajos politikas pasākumu blokos ietvertie politikas pasākumi. 2.2. sadaļā konstatētie trūkumi || Politikas pasākumi || Politikas pasākuma sīkāks izklāsts 1. problēmas cēlonis. Datu par atgadījumiem apkopošana nav optimāla (PC1) A. Dalībvalstu starpā pastāv atšķirības attiecībā uz to, par kādiem atgadījumiem ir jāziņo, bet par kādiem ne, kas, savukārt, rada neatbilstības ziņošanas līmenī. || 1. Ieviest skaidrību tajā, kādi atgadījumi ir jāapkopo, šajā sakarā izstrādājot vadlīnijas — PPB1. 2. Saskaņot paziņojumu piemērošanas jomu, pielikumā precizējot, kas ir ziņojams, — PPB2 un PPB3. B. Cilvēki baidās ziņot („taisnīguma kultūras” aspekts) || 1. Vadlīnijas attiecībā uz 8. panta interpretāciju un piemērošanu — PPB1. 2. Ieviest skaidrību pastāvošajos noteikumos un tos papildināt (definēt „taisnīguma kultūras” jēdzienu, izveidot nacionālos kontaktpunktus; iedibināt principu, ar kuru saskaņā pret ziņotāju nedrīkst izturēties ar aizspriedumiem; ziņojumus deidentificēt) — PP2 un PP3. C. Nav noteikts pienākums izveidot brīvprātīgās atgadījumu ziņošanas sistēmas (BAZS); nav arī skaidrības par to, kas būtu ziņojams atbilstīgi BAZS. || 1. Komisijas ieteikums piemērot Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) noteikto standartu, ar kuru tiek uzlikta par pienākumu BAZS izveide; vadlīnijas attiecībā uz obligāto atgadījumu paziņošanas shēmu (OAZS) / BAZS — PPB1. 2. ES tiesībās īstenot ICAO standartu, ar kuru tiek uzlikta par pienākumu BAZS izveide; ieviest skaidrību tajā, kas ir ziņojams atbilstīgi OAZS/BAZS — PPB2. 3. Aizstāt nacionālās BAZS ar vienotu Eiropas BAZS; ieviest skaidrību tajā, kas ir ziņojams atbilstīgi OAZS/BAZS — PPB3. D. ES tiesību aktos ir pārāk daudz norāžu attiecībā uz pienākumu ziņot par atgadījumiem, kas rada dublēšanos un sajukumu. || 1. Vadlīnijas precizētu visus ziņošanas pienākumus un prasības, kas tiek piemērotas katra ziņošanas pienākuma gadījumā; mācību organizēšana — PPB1. || 2. Vienkāršot un saskaņot visas attiecībā uz ziņošanu noteiktās prasības; grozīt attiecībā uz ziņošanu noteiktās prasības citos saistītos ES tiesību aktos — PPB2 un PPB3. E. Informācijas plūsma nav skaidra, un direktīvā organizācijām nav noteikts pienākums apkopot ziņas par atgadījumiem. || 1. Komisijas ieteikums piemērot Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) noteikto standartu, ar kuru dalībvalstīm tiek prasīts gādāt par to, lai nozarē tiktu izveidota lidojumu drošuma pārvaldības sistēma — PPB1. 2. Īstenot ES tiesību aktos to ICAO standartu daļu, kas saistīta ar ziņošanu par atgadījumiem un ar ko dalībvalstīm tiek prasīts gādāt par to, lai nozarē tiktu izveidota lidojumu drošuma pārvaldības sistēma — PPB2. 3. Īstenot ES tiesību aktos to ICAO standartu daļu, kas saistīta ar ziņošanu par atgadījumiem un ar ko dalībvalstīm tiek prasīts gādāt par to, lai nozarē tiktu izveidota lidojumu drošuma pārvaldības sistēma; dalībvalstīm noteikto pienākumu — apkopot ziņas par atgadījumiem — uzdot vienotai struktūrai, kas visus atgadījumus, kas reģistrēti OAZS satvarā, apkopotu tieši, galvenokārt no nozares pārstāvjiem — PPB3. || || 2.2. sadaļā konstatētie trūkumi || Politikas pasākumi || Politikas pasākuma sīkāks izklāsts 2. problēmas cēlonis. Datu integrācija. Neapmierinošā informācijas kvalitāte un datu nepilnīgums (PC2) A. Atgadījumi ir ļoti dažādi, un nav kopēju nostādņu to marķēšanai un klasificēšanai datubāzēs. || 1. Vadlīnijas attiecībā uz atgadījumu marķēšanu; mācību organizēšana, kā arī saskaņotākas klasifikācijas nodrošināšana nacionālajās datubāzēs un starp tām — PPB1. 2. Dalībvalstu starpā saskaņot ziņošanas procesu un standartizēt datu ievades procesu; izstrādāt vadlīniju materiālu un organizēt mācības — PPB2. 3. Noteikt par obligātu vienota datu formāta izmantošanu ziņojumu par atgadījumiem reģistrēšanai; atgadījumu apkopošanu, ko īsteno dalībvalstis, aizstāt ar atgadījumu apkopošanu ES līmenī ar viena subjekta starpniecību — PPB3. B. Nereti vien nav ieviestas procedūras datu kvalitātes pārbaudei, lai nodrošinātu datu konsekvenci. || 1. Datu kvalitātes vadlīnijas; izstrādāt automatizētus datu kvalitāte pārbaudes rīkus un darīt tos pieejamus dalībvalstīm; organizēt mācības un seminārus — PPB1. 2. Gan organizācijām, gan dalībvalstīm noteikt par obligātu datu kvalitātes pārbaudes principu; sagatavot un papildināt pastāvošos vadlīniju materiālus, kas veltīti datu kvalitātei; izstrādāt automatizētus datu kvalitāte pārbaudes rīkus; organizēt mācības un seminārus — PPB2 un PPB3. C. Ne visa informācija tiek nosūtīta ECR, un apkopotie dati ne vienmēr atspoguļo faktisko lidojumu drošumu. || Nepārtraukti nodrošināt ECR iekļauto datu pārraudzību un vajadzības gadījumā uzsākt procedūras; tiesību akti varētu iekļauties EASA standartizācijas pārbaužu piemērošanas jomā — PPB1, PPB2 un PPB3. D. Par daudziem atgadījumiem ECR nav aizpildīti visi pamata datu lauki. || 1. Vadlīniju materiāli, kuros skaidrots, kādi informācijas lauki jāaizpilda; saraksta ar šādiem pamata laukiem izveide attiecībā uz katru konkrēto atgadījumu kategoriju — PPB1. 2. Grozīt tiesību aktus, lai izveidotu principu, kas nosaka obligātos datu laukus; pārskatītajiem tiesību aktiem pievienot pielikumu, kurā būtu iekļauts obligāto datu lauku saraksts attiecībā uz katru konkrēto atgadījumu kategoriju — PPB2 un PPB3. || || 2.2. sadaļā konstatētie trūkumi || Politikas pasākumi || Politikas pasākuma sīkāks izklāsts 3. problēmas cēlonis. Tiesiska un organizatoriska rakstura šķēršļi, kas neļauj nodrošināt pienācīgu piekļuvi ECR iekļautajai informācijai (PC3) A. Nav pieejama svarīga informācija par atgadījumiem (to izklāsts) || Nodrošināt plašāku piekļuvi ECR iekļautajiem datiem, jo īpaši tādēļ, lai konkrētām kompetentajām iestādēm nodrošinātu piekļuvi būtiskai ar lidojumu drošumu saistītai informācijai — PPB1, PPB2 un PPB3. B. Dalībvalstīm nav uzticēšanās tam, kā ECR iekļauti dati tiks izmantoti. || Ierobežot ECR iekļauto datu izmantošanu, nosakot, ka tos drīkst izmantot vienīgi lidojumu drošuma uzlabošanas nolūkos — PPB1, PPB2 un PPB3. 2.2. sadaļā identificētie jautājumi || Politikas pasākumi || Politikas pasākuma sīkāks izklāsts 4. problēmas cēlonis. Ne valstu, ne Eiropas līmenī atgadījumi netiek pietiekamā mērā analizēti un netiek pieņemti piemēroti pasākumi drošuma uzlabošanai (PC4) A. Ne dalībvalstu, ne ES līmenī nav sistemātiskas atgadījumu analīzes. || 1. Ieteikums īstenot ICAO standartu, ar kuru saskaņā dalībvalstīm tiek noteikts pienākums analizēt OAZS un BAZS satvarā iegūtos datus un noteikt attiecīgus pasākumus, kas nepieciešami — PPB1. 2. Īstenot ICAO standartu, ar kuru saskaņā dalībvalstīm tiek noteikts pienākums analizēt OAZS un BAZS satvarā iegūtos datus un noteikt attiecīgus pasākumus, kas nepieciešami; noteikt šo pienākumu organizācijām, kā arī gan dalībvalstu, gan ES līmenī — PPB2. 3. Īstenot ICAO standartu, ar kuru saskaņā dalībvalstīm tiek noteikts pienākums analizēt OAZS un BAZS satvarā iegūtos datus un noteikt attiecīgus pasākumus, kas nepieciešami; noteikt šo pienākumu organizācijām, kā arī ES līmenī — PPB3. B. Nav politiskā satvara, kas, pamatojoties uz atgadījumu analīzi, sekmētu lidojumu drošuma uzlabojumus. || 1. Ieteikums īstenot ICAO rekomendāciju, ar kuru saskaņā tiek prasīts īstenot atbilstošus korektīvos un preventīvos pasākumus, kas identificēti atgadījumu analīzes rezultātā, un pārraudzīt šādu pasākumu iedarbīgumu — PPB1. 2. Īstenot ICAO standartu, ar kuru saskaņā tiek prasīts īstenot atbilstošus korektīvos un preventīvos pasākumus, kas identificēti atgadījumu analīzes rezultātā, gan organizāciju, gan dalībvalstu un ES līmenī, kā arī pārraudzīt šo dalībvalstu un ES līmenī pieņemto pasākumu iedarbīgumu — PPB2. 3. Īstenot ICAO standartu, ar kuru saskaņā tiek prasīts īstenot atbilstošus korektīvos un preventīvos pasākumus, kas identificēti atgadījumu analīzes rezultātā, gan valsts, gan ES līmenī, kā arī pārraudzīt šo ES līmenī pieņemto pasākumu iedarbīgumu — PPB3. C. Nav izveidots instruments atgadījumu analīzes klasifikācijai. || 1. ES līmenī izveidot vienotu ES riska klasifikācijas shēmu, lai būtu iespējams saskaņoti klasificēt atgadījumus; darīt šo instrumentu pieejamu; ieteikums dalībvalstīm tajās reģistrētos atgadījumus klasificēt atbilstīgi šim instrumentam — PPB1. 2. Dalībvalstīm vai ES struktūrai noteikts pienākums veikt atgadījumu klasifikāciju atbilstīgi ES vienotajam riska klasifikācijas instrumentam; izstrādāt šo instrumentu ES līmenī un darīt to pieejamu dalībvalstīm un nozarei — PPB2 un PPB3. 4. Ietekmes novērtējums Politikas pasākumu bloku ietekme ir rezumēta šajā tabulā. || 1. politikas pasākumu bloks || 2. politikas pasākumu bloks || 3. politikas pasākumu bloks Ietekme uz drošību || Neliela, bet pozitīva || Ļoti pozitīva || Pozitīva, bet neliela Ekonomiskā ietekme || || Ietekme uz nozari || Nekāda || Vidēji pozitīva || Nedaudz negatīva || Ietekme uz dalībvalstīm || Nekāda || Nedaudz negatīva || Ļoti pozitīva || Ietekme uz iekšējo tirgu un konkurētspēju || Nedaudz pozitīva || Ļoti pozitīva || Nedaudz pozitīva || Administratīvais slogs / gadā || Nekāda || Nedaudz negatīva — EUR 831 133 || Vidēji negatīva — EUR 2,235 miljoni || Ietekme uz ES budžetu / gadā || Gandrīz nekāda — EUR 165 000 || Nedaudz negatīva — EUR 530 000 || Ļoti negatīva — EUR 12,1 miljons Sociālā ietekme || || Ar nodarbinātības kvalitāti saistītie standarti un tiesības || Nedaudz pozitīva || Vidēji pozitīva || Ļoti pozitīva || Nodarbinātība || Neitrāla || Nedaudz pozitīva || Nedaudz pozitīva || Personas dati || Nekāda || Vidēji pozitīva || Vidēji pozitīva || Sabiedrības veselības aizsardzība un drošība || Nedaudz pozitīva || Ļoti pozitīva || Nedaudz pozitīva Ietekme uz vidi || Gandrīz nekāda || Gandrīz nekāda || Gandrīz nekāda Ietekme uz pamattiesībām || Nedaudz pozitīva || Ļoti pozitīva || Nedaudz pozitīva Ietekme uz spēkā esošo tiesību aktu vienkāršošanu || Nekāda || Ļoti pozitīva || Ļoti pozitīva Ietekme uz trešām valstīm || Nedaudz pozitīva || Ļoti pozitīva || Nedaudz pozitīva 5. Risinājumu salīdzinājums Šie politikas risinājumi tika novērtēti pēc lietderīguma, iedarbīguma un saskaņotības kritērijiem. Vērtējot iedarbīgumu, PPB2 piedāvā visaugstāko potenciālu sasniegt visus konkrētos mērķus, savukārt PPB3 piedāvā labu vispārējo iedarbīgumu. Ar PPB1 pilnībā varētu sasniegt tikai KM3. PPB1 ir ietverti pasākumi, ar kuriem saistās ļoti nelielas īstenošanas un administratīvās izmaksas un kas sniedz ieguldījumu KM mērķa sasniegšanā, tomēr nepietiekamā mērā; tāpēc šis politiskais risinājums nav uzskatāms par visiedarbīgāko risinājumu minēto mērķu sasniegšanai. Iedarbīguma izteiksmē PPB3 ir nepieciešamas visaugstākās izmaksas, un tas ir mazāk iedarbīgs nekā PPB2. PPB1 ir vislētākais, bet arī vismazāk iedarbīgais. Konsekvences ziņā visi politikas pasākumu bloki ir vairāk vai mazāk līdzvērtīgi, un ar tiem saistītā ietekme zināmā mērā savstarpēji kompensējas; tomēr ar PPB2 saistās vismazākie kompromisi. Ņemot vērā iepriekš izklāstītos kritērijus, vēlamais politiskais risinājums ir PPB2, jo, to īstenojot, gūtās priekšrocības ir lielākas par izmaksām. Ir paredzams, ka tas sniegs ieguldījumu aviācijas drošības uzlabošanā, jo panāks, lai dati par atgadījumiem tiktu apkopoti, lai tiktu uzlabota datu kvalitāte, nodrošināta pienācīga piekļuve informācijai, kā arī ieviestas prasības attiecībā uz ziņu par atgadījumiem izmantošanu nolūkā samazināt gaisa kuģu nelaimes gadījumu skaitu. 6. Uzraudzība un novērtēšana Trīs gadus pēc tam, kas likumdevējs šo regulu būs pieņēmis, Komisija izvērtētu tās piemērošanu un pastāvīgi uzraudzītu to pamata rādītāju kopumu, kas par transportu jau ir pieejami. Šos rādītājus izmantos, lai izsvērtu, cik ielā mērā ar pieņemto politisko risinājumu izdodas sasniegt konkrētos mērķus. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/42/EK attiecībā uz ziņošanu par notikumiem civilajā aviācijā, OV L 167, 4.7.2003., 23. lpp. [2] Komisijas Regula (EK) Nr. 1321/2007, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumus attiecībā uz to, kā centrālajā repozitorijā integrējama informācija par notikumiem civilajā aviācijā, OV L 294, 13.11.2007., 3. lpp., un Komisijas Regula (EK) Nr. 1330/2007, ar kuru nosaka īstenošanas noteikumu attiecībā uz to, kā ieinteresētajām personām izplatāma informācija par notikumiem civilajā aviācijā, OV L 295, 14.11.2007., 7. lpp.