To projektu finanšu summa, kurus dalībvalstis atlasījušas atbalsta saņemšanai no ESI fondiem līdz 2019. gada beigām, ir 570,6 miljardi EUR, un tā veido 89 % no kopējā piešķīruma. Tas ir ievērojams 17 procentpunktu pieaugums salīdzinājumā ar situāciju 2018. gada beigās un apstiprina, ka projektu atlases paātrinājums, kas sākās 2016. gadā, turpinājās arī 2019. gadā. Lai gan starp fondiem pastāv atšķirības, vispārējā tendence ir pārliecinoša un liecina, ka dalībvalstis gūst labu progresu projektu atlasē, virzoties uz to, lai pilnībā izmantotu 2014.–2020. gada plānošanas periodā pieejamo piešķīrumu.

ESI fondu līdzekļi 461 miljarda EUR apjomā ir piesaistīti 2014.–2020. gadam, bet par izmaksām, kas rodas projektu atbalsta saņēmējiem, var saņemt līdzfinansējumu no fondiem līdz 2023. gada beigām (ELFLA gadījumā līdz 2025. gada beigām). Tādējādi ESI fondiem ir 10 gadu īstenošanas periods, no kuriem 2019. gads bija 6. gads. Kopā ar valstu līdzfinansējumu fondi 2014.–2020. gada plānošanas periodā nodrošināja kopējās investīcijas 643 miljardu EUR apmērā.

Šajā 2020. gada kopsavilkuma ziņojumā ir izvērtēts paātrinātais finansiālās īstenošanas temps, kas tika uzturēts 2019. gadā visās tematiskajās jomās. Tas parāda, ka finansiālās īstenošanas līmenis atbilst no ESI fondiem finansētās politikas daudzgadu raksturam. Līdz 2019. gada beigām tika iztērēti vairāk nekā 260 miljardi EUR, kas ir 41 % no kopējā piešķīruma. Progress, kas gūts finansiālajā īstenošanā, dažādās tematiskajās jomās atšķiras; vislabākā izpilde panākta, atbalstot MVU konkurētspēju, pielāgošanos klimata pārmaiņām un riska novēršanu, kā arī transporta un enerģētikas tīklu infrastruktūras. Daudzos gadījumos sasniegumi 2019. gadā rādītāju izteiksmē ievērojami pārsniedza 2014.–2018. gada kumulatīvos sasniegumus. Iepriekšējā pieredze liecina, ka ESI fondu atbalstīto līdzfinansēto darbību sasniegumi ir cieši saistīti ar finansiālās īstenošanas līmeni dalībvalstīs.

Šajā ziņojumā ir izvērtēta ESI fondu īstenošana 2014.–2019. gadā. Tajā ir sniegta informācija par finansiālajā īstenošanā gūto progresu un par to, ko fondi ir sasnieguši līdz 2019. gada beigām fizisko iznākumu un rezultātu ziņā. Tā pamatā ir uzraudzības informācija, kura sniegta 2019. gada īstenošanas ziņojumos, ko dalībvalstis iesniegušas Komisijai par savām investīciju programmām. Programmu gada īstenošanas ziņojumu iesniegšanas termiņš tika pagarināts no 2020. gada 30. jūnija līdz 30. septembrim saskaņā ar Investīciju iniciatīvas reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII) grozījumu Kopīgo noteikumu regulā. Tāpēc šā ziņojuma publicēšana tika attiecīgi atlikta, dodot Komisijai iespēju jau tagad sniegt daļēju informāciju par ESI fondu finansiālo īstenošanu 2020. gadā un to piesaisti Covid-19 pandēmijas ietekmes mazināšanai.

Lai gan ESI fondi atbalstu galvenokārt sniedz ilgtermiņa investīciju stratēģijām, tos var izmantot arī, lai reaģētu uz jaunām vajadzībām. Lai mazinātu Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma radītās veselības un ekonomikas krīzes negatīvo ietekmi, no ESI fondiem pieejamie līdzekļi ātri tika novirzīti krīzes radīto seku novēršanai. Ar atpakaļejošu spēku, ko piemēro izdevumiem, kuri radušies, sākot no 2020. gada februāra, ESI fondi nodrošināja būtisku ārkārtas reakciju uz krīzi, atbalstot medicīniskā aprīkojuma iegādi un palīdzot uzņēmumiem, darba ņēmējiem un neaizsargātām iedzīvotāju grupām pārvarēt krīzi, un tādējādi demonstrēja savu elastību un spēju ātri reaģēt neparedzamos apstākļos. Tādējādi līdz 2020. gada beigām tika piesaistīti aptuveni 20 miljardi EUR, un tie tika novirzīti jaunām akūtām vajadzībām.

Saskaņā ar to, ka 2014.–2020. gada plānošanas periodā ESI fondi bija pastiprināti orientēti uz izpildes rezultātiem, tika atlicināta izpildes rezerve 6 % apmērā no šiem fondiem, un tās galīgais piešķīrums bija atkarīgs no tā, vai ir sasniegti 2018. gadam noteiktie izpildes starpposma mērķi, par kuriem bija panākta vienošanās plānošanas perioda sākumā. Komisija 2019. gadā izvērtēja ESI fondu līdzfinansēto programmu izpildes rezultātus. Izvērtējumā rezultāti, ko programmas nodrošinājušas līdz 2018. gada beigām, tika salīdzināti ar izpildes starpposma mērķiem. Pēc tam izpildes rezerve tika piešķirta prioritātēm, kas atbilda to izpildes starpposma mērķiem. Kopumā lielākā daļa prioritāšu, kas veidoja 84 % no izpildes rezerves piešķīruma, tika novērtētas kā izpildes rādītājus sasniegušas. Tas ir 22 miljardi EUR no kopējās 26,1 miljarda EUR izpildes rezerves summas. Attiecībā uz pārējām prioritātēm, kas nesasniedza starpposma mērķus, dalībvalstīm bija jāierosina attiecīgās izpildes rezerves (4,1 miljards EUR) pārdale prioritātēm, kuras sasniedza izpildes rādītājus. Iemesli prioritāšu nespējai sasniegt starpposma mērķus galvenokārt bija saistīti ar īstenošanas grūtībām un trūkumiem, piemēram, pieprasījums pēc finansējuma bija mazāks, nekā paredzēts, administratīvās procedūras bija lēnas, kas izraisīja kavējumus projektu īstenošanā, tika ieviesti izdevīgāki valsts instrumenti, kuri izstūma ESI fondus, un ārējiem faktoriem, kas bija ārpus programmas vadības iestāžu kontroles.

Kopumā 189 miljardi EUR, kas veido 30 % no kopējā finansējuma, ir paredzēti gudriem mērķiem, kas aptver pētniecību, tehnoloģisko attīstību un inovācijas, IKT un MVU konkurētspēju. Līdz 2019. gada beigām šiem mērķiem atlasītie projekti veidoja 144 miljardus EUR, kas ir 88 % no kopējā piešķīruma (tālāk tabulā “piešķirts projektiem”), bet 64,5 miljardi EUR, kas atbilst 40 % no piešķīruma, jau bija izmaksāti projektu atbalsta saņēmējiem (“iztērēts projektos”).

Ir svarīgi izmantot ESI fondus pētniecības un inovācijas veicināšanai, lai palīdzētu dalībvalstīm un reģioniem radīt apstākļus, kas nepieciešami inovācijai, pētniecībai un attīstībai praksē. Inovācijas atbalstīšanai ar pārdomātas specializācijas stratēģiju palīdzību ir būtiska loma daudzās Komisijas prioritātēs, jo īpaši Eiropas zaļajā kursā, tādas ekonomikā radīšanā, kas darbojas cilvēku labā, un digitālajam laikmetam gatavas Eiropas veidošanā.

Līdz 2019. gada beigām tika reģistrēti būtiski sasniegumi pētniecības un inovācijas jomā. Piemēram, ERAF atbalsta rezultātā vairāk nekā 34 000 uzņēmumu sadarbojās ar pētniecības iestādēm (53 % no mērķa) un vairāk nekā 17 000 uzņēmumu ieviesa tirgū jaunus produktus (59 % no mērķa un pieaugums par 20 procentpunktiem kopš 2018. gada).

ESI fondi sniedz ievērojamu ieguldījumu Eiropas ekonomikas digitālajā pārveidē, uzlabojot IKT infrastruktūru un uzlabojot iedzīvotāju, uzņēmumu un publiskā sektora iestāžu iespējas, nodrošinot tiem jaunās paaudzes tehnoloģijas un prasmes. 2019. gadā projektu atlase būtiski palielinājās, t. i., par 3 miljardiem EUR, sasniedzot 83 % no kopējā piešķīruma. Maksājumi, kas atpaliek no maksājumiem citās politikas jomās (27 % no kopējā piešķīruma), strauji aug, veidojot 12 procentpunktu pieaugumu 2019. gadā. Tā kā paredzams, ka lielākā daļa investīciju tiks īstenotas 2020. gadā un vēlāk, ESI fondi palīdzēs veidot digitālajam laikmetam gatavu Eiropu.

Pateicoties ERAF atbalstītajiem projektiem, vairāk nekā 4,5 miljoni mājsaimniecību jau gūst labumu no uzlabotas piekļuves platjoslai. Paredzams, ka līdz plānošanas perioda beigām labumu gūs gandrīz 12 miljoni mājsaimniecību. Lauku apvidos vairāk nekā 1400 investīciju darbību saņēma ELFLA atbalstu kopumā vairāk nekā 830 miljonu EUR apmērā, kas tika piešķirts, lai uzlabotu IKT pieejamību, izmantošanu un kvalitāti. Vairāk nekā 5 miljoni iedzīvotāju lauku apvidos ir guvuši labumu no uzlabotas IT infrastruktūras vai pakalpojumiem.

Tā kā 16 % no ESI fondu kopējā piešķīruma ir paredzēti MVU, ERAF, ELFLA un EJZF ir lielākais MVU paredzētā ES finansējuma avots un sniedz ieguldījumu Komisijas prioritātē veicināt “ekonomiku, kas darbojas cilvēku labā”. Fondi sniedz uzņēmumiem būtisku atbalstu izaugsmei un produktivitātes un konkurētspējas uzlabošanai, kā arī inovatīvu risinājumu ieviešanai.

Tā kā 90 % no plānotā apjoma jau ir piešķirti projektiem un gandrīz 50 % ir iztērēti, šī joma ir viena no jomām, kurās līdz 2019. gada beigām ir panākti visaugstākie atbalsta izpildes rādītāji. Tajā pašā laikposmā ERAF atbalstam, kas sniegts dotāciju, finanšu instrumentu vai nefinansiāla atbalsta veidā, tika atlasīts 1,1 miljons uzņēmumu. Vairāk nekā 600 000 no tiem jau bija saņēmuši atbalstu un īstenojuši projektus; tas ir ievērojams pieaugums (42 procentpunkti) salīdzinājumā ar sasniegto 2018. gada beigās. Pateicoties ERAF atbalstam, atbalsta saņēmējos uzņēmumos jau ir izveidotas 184 000 darbvietu (46 % no mērķa), un paredzams, ka jau atlasīto projektu ietvaros tiks izveidotas vēl 190 000 darbvietu. Gandrīz 45 % no EJZF piešķirtā atbalsta ir veltīti mazo un vidējo uzņēmumu, no kuriem lielākā daļa darbojas attālās kopienās, konkurētspējas uzlabošanai.

2. izcēlums. Piemēri ESI fondu ieguldījumiem gudrā izaugsmē •Slovēnija atbalsta vairākus inovācijas, pētniecības un attīstības projektus, lai palīdzētu uzņēmumiem izstrādāt jaunus vai uzlabotus produktus, procesus vai pakalpojumus ar augstu pievienoto vērtību un tirgus potenciālu. Viens no šādiem piemēriem ir HIQ Home sistēma, kas ir ierīču un programmatūras sistēma mājas automatizācijai. Tās galvenā funkcija ir kontrolēt mājas aprīkojumu (apgaismojumu, žalūzijas, apkuri un dzesēšanu). Tomēr tā var ietvert arī sarežģītākas funkcijas, piemēram, energovadību. HIQ Home sistēmas projekts no ERAF saņēma finansējumu 400 000 EUR apmērā. •Valensijas autonomajā apgabalā (Spānijā), pateicoties darbībai “GVA-Salut — digitālu sabiedrisko pakalpojumu veicināšana e-veselības jomā”, lietotājiem tika darīta pieejama mobilā lietotne, kas paredzēta, lai sazinātos ar veselības aprūpes pakalpojumu speciālistiem, pārvaldītu ārstu vizītes un izvairītos no stāvēšanas rindās. Lietotne ir uzlabojusi veselības aprūpes pakalpojumu efektivitāti, pieejamību un kvalitāti visā reģionā. Saistībā ar Covid-19 uzliesmojumu tika ieviesta jauna funkcija, ko izmanto, lai visiem lietotājiem izplatītu informāciju par pasākumiem un ieteikumiem. Līdz 2019. gada aprīlim lietotāju skaits bija pārsniedzis 400 000, bet vizīšu skaits bija pieaudzis līdz aptuveni 200 000. Šim projektam paredzētās kopējās investīcijas ir 34 miljoni EUR apmērā, bet ERAF ieguldījums — 17 miljoni EUR. •Regadio de Precisão — precīzijas apūdeņošana (Portugāle). Eiropas inovāciju partnerības lauksaimniecības ražīgumam un ilgtspējai (EIP-AGRI) darba grupa, ko atbalsta ELFLA, tika izveidota, lai izstrādātu jaunus agronomiskus instrumentus, kuri ļaus lauksaimniekiem efektīvāk izmantot rotācijas apūdeņošanu. Projekts sniedz lauksaimniekiem iespēju efektīvāk veikt apūdeņošanu un mēslošanu, pamatojoties uz informāciju un pielāgotiem ieteikumiem, ņemot vērā augsnes raksturlielumus, ūdens rezerves augsnē un attiecīgos kultūraugus. •Mazapjoma zvejniecības un akvakultūras uzņēmumu attīstība Rietumlietuvas ZVRG teritorijā ir būtiska ekonomikas attīstības sastāvdaļa tādos reģionos kā Klaipēda un Priekule. Šo projektu īsteno mazs vietējais uzņēmums, un tā mērķis ir uzlabot vietējo zvejniecības un akvakultūras produktu apstrādi, izmantojot virkni EJZF finansētu stratēģisko investīciju.

3.2.Ilgtspējīga izaugsme: mazoglekļa ekonomika, klimata pārmaiņas, vide un transporta un enerģētikas tīkli

Atbalstot investīcijas klimatneitrālā, tīrā aprites ekonomikā, kā arī investīcijas, kas saistītas ar vidi un pielāgošanos klimata pārmaiņām, ESI fondi (jo īpaši ELFLA, ERAF un Kohēzijas fonds) sniedz būtisku ieguldījumu Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanā. Programmu ietvaros 250,6 miljardi EUR tika piešķirti ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanai, kas ir 39 % no kopējā piešķīruma. Līdz 2019. gada beigām projektiem tika piešķirti 208,6 miljardi EUR (92 % no paredzētā finansējuma) un izdevumi sasniedza 101,4 miljardus EUR (45 % no plānotā kopējā finansējuma).

Finansiālā īstenošana (% no kopējās plānotās summas)

Kopējā plānotā summa (ES + valsts, miljardi EUR)

Mazoglekļa ekonomika Pielāgošanās klimata pārmaiņām un riska novēršana Vides aizsardzība un resursu efektīva izmantošana Transporta un enerģētikas tīklu infrastruktūras

Piešķirts projektiem Iztērēts projektos

2014.–2020. gadā 25 % ESI fondu līdzekļu ir iztērēti projektiem, kuru mērķi ir saistīti ar rīcību klimata politikas jomā. Tie ietver ļoti daudz dažādu darbību tādās jomās kā mazoglekļa ekonomika, aprites ekonomika, riska novēršana, vides aizsardzība, tīra mobilitāte pilsētās un saistītos pētniecības un inovācijas pasākumus. ESI fondu ieguldījums klimata mērķos ir atšķirīgs — sākot ar 57 % no kopējā ELFLA budžeta finansējuma un beidzot ar 27 % no kopējā Kohēzijas fonda piešķīruma, 19 % no kopējā EJZF piešķīruma un 17 % no kopējā ERAF piešķīruma. Summas, kas tika piešķirtas projektiem, kuru mērķis ir klimata pārmaiņu mazināšana, un kas tika iztērētas šādos projektos, ievērojami palielinājās 2019. gadā, jo programmas īstenošana paātrinājās, pat ja to daļa no kopējām summām joprojām ir mazāka par Kohēzijas fonda, ERAF un EJZF plānoto apjomu. ELFLA un ESF klimata mērķiem ir piešķīruši vairāk, nekā bija plānots. Ziņojuma 3. pielikumā ir sniegta sīkāka informācija par fondu piešķīrumiem un izdevumiem klimata jomā.

Finanšu progress dažādās tematiskajās jomās būtiski atšķiras. Pielāgošanās klimata pārmaiņām un riska novēršana ir viens no visstraujāk progresējošajiem tematiskajiem mērķiem atbalsta saņēmēju jau iztērēto summu ziņā. Tai pašā laikā investīcijas mazoglekļa ekonomikā atpaliek, jo plānošanas perioda pirmajos gados bija ļoti lēns sākums, ko vēl nav atsvēris pēdējos trīs gados vērojamais paātrinājums. Tas ir skaidrojams ar to, ka liela daļa ESI fondu atbalsta investīcijas infrastruktūrā, piemēram, ēku energoefektivitātē, atjaunojamos energoresursos, viedajos sadales elektrotīklos vai ilgtspējīgā pilsētas transportā, kur projekta īstenošanas cikls parasti ir ilgāks.

Līdz 2019. gada beigām tika reģistrēti šādi taustāmi sasniegumi:

· atjaunojamās enerģijas ražošanas jauda tiks palielināta par 5800 MW (81 % no mērķa), no tiem 2100 MW jau ir uzstādīti; tas ir gandrīz divas reizes vairāk salīdzinājumā ar jaudu, kas tika uzstādīta līdz 2018. gada beigām,

·598 000 mājsaimniecību (96 % no mērķa) energoefektivitāte uzlabosies; līdz 2019. gada beigām uzlabotos apstākļus jau izmantoja 285 000 mājsaimniecību, kas ir par 100 000 vairāk nekā 2018. gada beigās,

·katru gadu sabiedrisko ēku enerģijas patēriņš tiks samazināts par 6,1 teravatstundu (92 % no mērķa), no kurām 1,2 teravatstundas gadā jau tiek ietaupītas, kas ir divreiz lielāks sasniegums salīdzinājumā ar 2018. gada beigām,