“Erasmus+” ir ES programma, kas atbalsta darbības izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā. Programmas budžets laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir 16,45 miljardi euro , un tās mērķis ir pavērt iespēju vairāk nekā 4 miljoniem cilvēku iegūt kompetences un pilnveidoties personiskajā, sociāli izglītojošajā un profesionālajā plānā, studējot, piedaloties apmācībā, gūstot darba pieredzi vai veicot brīvprātīgo darbu ārzemēs visā pasaulē. Tās mērķis ir sekmēt kvalitātes uzlabojumus, inovāciju un tādu organizāciju izcilību un internacionalizāciju, kas darbojas izglītības un apmācības, jaunatnes un sporta jomā. “Erasmus+” arī palīdz Eiropas valstīm modernizēt un pilnveidot to izglītības un apmācības sistēmas, kā arī jaunatnes un sporta politikas jomas, nostiprinot to kā izaugsmes, nodarbinātības, konkurētspējas, inovācijas un sociālās kohēzijas veicinātāju lomu.

Šis starpposma novērtēšanas ziņojums par programmu “Erasmus+”, tostarp iepriekšējo programmu ilgtermiņa ietekmes novērtējums, ir iesniegts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1288/2013 21. pantu, un tam pievienots Komisijas dienestu darba dokuments (SWD), kurā sniegti visi pierādījumi. Tā pamatā ir programmas valstu ziņojumi, neatkarīga ārējā darbuzņēmēja sagatavots novērtējuma ziņojums, citi pārbaudīti pētījumi, pieredze programmas pārvaldībā un vairāk nekā miljons atbilžu, ko sniegušas visas ieinteresētās personas. Tajā novērtēts progress “Erasmus+” īstenošanā laikposmā no 2014. līdz 2016. gadam visās iesaistītajās valstīs pirms budžeta palielināšanas pilnā apmērā. Tajā arī pētīta ilgtermiņa ietekme, ko radījušas septiņas iepriekšējās programmas, kuras īstenotas laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam (ex post novērtējums), tostarp partnervalstīs.

“Erasmus+” sekmīgi virzās uz programmas juridiskajā pamatā noteikto darbības rādītāju sasniegšanu — konkrētāk, mazāk nekā trīs gados 1,8 miljoni cilvēku ir piedalījušies mobilitātes pasākumos un vairāk nekā 240 000 organizāciju bijušas iesaistītas sadarbības projektos. Ņemot vērā novērtējuma atsauces rādītājus, jāsecina, ka laikposmā no 2007. līdz 2016. gadam no aplūkoto programmu līdzekļiem tika finansēta mācību mobilitāte vairāk nekā 4,3 miljoniem jauniešu un vairāk nekā 880 000 speciālistu. Turklāt vēl daudz citu cilvēku izmantoja iespējas, ko sniedza sadarbības projekti, kuros iesaistījās 940 000 dalīborganizācijas.

Kopumā novērtējums liecina, ka ieinteresētās personas un sabiedrība augstu vērtē programmu “Erasmus+”. Kā sīki aprakstīts SWD, šā novērtējuma konstatējumi liecina, ka visas vērtētās programmas ir izrādījušās ļoti iedarbīgas. To Eiropas pievienotā vērtība ir neapstrīdama. Turklāt “Erasmus+” tiek uzskatīta par saskaņotāku, atbilstošāku un tikai daļēji efektīvāku nekā iepriekšējās programmas. Pamatojoties uz valstu ziņojumos ietvertajiem ierosinājumiem un ņemot vērā ārējā vērtētāja ieteikumus, novērtējumā ir izteikti priekšlikumi pielāgot pašreizējās programmas īstenošanu tā, lai līdz 2020. gadam varētu pilnībā izmantot tās potenciālu, un apsvērti ierosinājumi uzlabojumiem, ko ieviest nākamajā programmā.

Iedarbīgums

Novērtējumā konstatēts, ka programmu “Erasmus+” augstu vērtē gan ieinteresētās personas, gan arī plaša sabiedrība, kas to raksturo kā ES trešo pozitīvāko rezultātu. Programmas līdzekļu saņēmēju apmierinātības rādītājs ir augstāks par 90 %.

Attiecībā uz izglītojamajiem (studentiem, mācekļiem, brīvprātīgā darba veicējiem, jauniešiem u. c.) vērtētajām programmām bija un joprojām ir pozitīva ietekme uz prasmju un kompetenču apguvi, kā rezultātā palielinās nodarbināmība un uzņēmējdarbības iespējas un saīsinās pārejas laiks no izglītības uz nodarbinātību (par 13 % augstāks rādītājs salīdzinājumā ar personām, kas nepiedalījās “Erasmus+” vai iepriekšējās programmās). Novērtējums liecina, ka programma “Erasmus+” stimulē vēlmi strādāt vai mācīties ārzemēs (+31 %) un pilnveidot svešvalodu prasmes (testos apliecinātas par 7 % augstākas prasmes), kā arī vairo indivīdu pozitīvo iespaidu par to, kāda vērtība ir mācībām viņu profesionālajā un personiskajā attīstībā (+8 %), un ka tā pat uzlabo absolvēšanas rādītājus (+2 %).

Tāpat arī ir pierādījumi, kas liecina par ieguldījumu saliedētākā Eiropas Savienībā. Programma “Erasmus+” sekmē pozitīvu sociālo/pilsonisko rīcību un sevis kā eiropieša apzināšanos (+19 % salīdzinājumā ar tiem, kas nepiedalījās programmā). Tā ir labāk pieejama nelabvēlīgā situācijā esošiem jauniešiem (11,5 % no kopējā “Erasmus+” dalībnieku skaita) nekā iepriekšējās programmas vai salīdzināmas valstu shēmas. Tomēr novērtējumā uzsvērts, ka ir jādara vairāk, lai sasniegtu visneaizsargātākos sabiedrības locekļus un atvieglotu mazāku organizāciju piedalīšanos.

·Pašreizējā programmas struktūrā, kas paredzēta laikposmam līdz 2020. gadam, Komisija pastiprinās centienus, lai padarītu “Erasmus+” pieejamāku cilvēkiem no nelabvēlīgas vides un cilvēkiem ar īpašām vajadzībām. Tā veiks pasākumus, lai sekmētu skolu un citu neliela mēroga dalībnieku līdzdalību programmā. ·Pēc 2020. gada Komisija apsvērs, kā turpmākajās programmās pastiprināt iekļaušanas dimensiju, arvien vairāk iesaistot izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta pasākumos nelabvēlīgā situācijā esošas un neaizsargātas iedzīvotāju grupas.

Speciālistiem (skolotājiem, pasniedzējiem, jaunatnes darbiniekiem, personālam utt.) dalība nozīmē profesionālu attīstību — īpaši plašākas kontaktu dibināšanas iespējas (+22 procentpunkti) un digitālo resursu pastiprinātu izmantošanu (+5 punkti) — apvienojumā ar ciešāku piesaisti Eiropai (+6 punkti).

Attiecībā uz dalīborganizācijām (skolām, universitātēm, profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības pakalpojumu sniedzējiem, jaunatnes un sporta organizācijām utt.) iecerētās pārmaiņas ir pakāpeniskas, un to intensitāte programmas nozarēs atšķiras. Lai panāktu dziļākas pārvērtības, ir nepieciešama pastāvīga līdzdalība. Tomēr novērtējums liecina, ka programma ir acīmredzami “eiropeizējoša”.

Novērtējumā arī apstiprināts, ka, lai gan mazāk pamanāma, aplūkotajām programmām bija ietekme uz izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta politikas formulēšanu un īstenošanu, īpaši augstākajā izglītībā, kur attiecīgais budžets bija pietiekami liels, vai arī tām bija netieša ietekme, ko radīja sadarbība starp iestādēm finansēšanas politikas jomā. Ilgtermiņā šīs programmas radīja Eiropā apziņu, ka mācību mobilitāte sniedz priekšrocības cilvēkiem un ka ir vispārēji jāapstiprina un jāatzīst tajā gūtie mācīšanās rezultāti. Novērtētās programmas arī bija svarīgas ES ietekmei pasaules mērogā, īpaši kvalifikāciju atzīšanas atvieglošanā starp Eiropu un partnervalstīm.

Sistēmisko ietekmi papildina progress finansēto projektu rezultātu izplatīšanā, kas gūts, pateicoties vienotai tam veltītai platformai. Tomēr ne vienmēr ir skaidri pierādījumi tam, ka politikas veidotāji izmanto projektu rezultātus, īpaši tad, ja viņi projektā nav iesaistījušies no paša sākuma.

·Lai palielinātu ietekmi uz politiku, Komisija apsvērs papildu veidus, kā veicināt ietekmi sistēmas līmenī un sekmīgo projektu rezultātus lietderīgāk integrēt valstu līmenī. ·Gatavojot turpmākās programmas, tā pētīs iespējas plašākā mērogā attīstīt un finansēt (īpaši ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu atbalstu) tos sekmīgos “Erasmus+” projektus, kas var rosināt strukturālas reformas valstu līmenī.

Kopumā novērtējums liecina, ka starpposmā ir sasniegta vai pārsniegta lielākā daļa programmas “Erasmus+” rādītāju, kas noteikti tās juridiskajā pamatā. Pieprasījums ievērojami pārsniedz pieejamo finansējumu. Attiecībā uz nākotni, neskarot nākamo daudzgadu finanšu shēmu, novērtējumā apstiprināta programmas spēja apgūt vispārēju budžeta palielinājumu. Šāda palielinājuma gadījumā tiek ierosināts, ka varētu mainīt pašreizējo sadalījumu pa programmas nozarēm, lai nostiprinātu tās nozares, kurām ietekmes ziņā budžeta palielinājums nodrošinātu vislielāko efektivitāti. Liels potenciāls plašākai līdzdalībai “Erasmus+” pasākumos turpmākajos gados tika konstatēts skolu izglītības, profesionālās izglītības un apmācības (PIA) un jaunatnei paredzētu pasākumu jomā, kur programmu ietekme bija pierādīta, bet mazāku budžeta piešķīrumu dēļ vēl ne tik plaši izplatīta kā augstākajā izglītībā.