ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
22.

atzinīgi vērtē EUR 3 miljardus vērtā bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā darbības principu un mērķus un mudina katru dalībvalsti izpildīt savu politisko apņemšanos un sniegt attiecīgu finansiālu atbalstu bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā paketei; ir stingri apņēmies izmantot visus politiskos un institucionālos līdzekļus spiediena izdarīšanai, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pilda savas saistības attiecībā uz iemaksām Reģionālajā trasta fondā Sīrijai, Ārkārtas trasta fondā Āfrikai un bēgļu atbalsta mehānismam Turcijā; gaida, ka Komisija paskaidros, kā Savienības iemaksu darīt pieejamu, nepārsniedzot Savienības 2016. gada un 2017. gada budžeta attiecīgos maksimālos apjomus; kritizē to, ka Padome un Komisija ir izvēlējušās neiesaistīt Parlamentu apspriedēs par šī mehānisma izveidi un Savienības iemaksas mobilizēšanu, kā to parāda Komisijas paziņojums par nodomu finansēt Savienības iemaksu, pārdalot līdzekļus no nesen pieņemtā Savienības 2016. gada budžeta un jau iepriekš iztukšojot 2017. gada budžeta rezerves; turklāt uzsver, ka ir jāpalielina ES ārējo izdevumu ietekme; aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus par ES ārējo finansēšanas instrumentu sinerģijas veicināšanu un to stratēģisko pieeju saskaņošanu; uzskata, ka šie trasta fondi, kā arī bēgļu atbalsta mehānisms nedz ietilpst ES budžetā, nedz ir ārpus tā, līdz ar to attiecībā uz tiem trūkst pārskatatbildības un demokrātiskā procesa, ko paredz Kopienas metode, un tāpēc plāno cieši uzraudzīt fondu un mehānisma izveidi un īstenošanu; uzsver, ka iepriekšminētās darbības ir Parlamenta kā vienas no budžeta lēmējiestādēm tiesību klajš pārkāpums;
10.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu ir guvis pārliecību, ka Birojā ir liela darbinieku mainība – 2014. gadā no darba aizgājuši 14 darbinieki, tostarp 4 darbinieki vadošos amatos; piekrīt Revīzijas palātai, ka šī augstā mainība rada ievērojamu risku, ka var netikt sasniegti Biroja gada un daudzgadu darba programmā izvirzītie mērķi; pēc iepazīšanās ar Biroja sniegto informāciju konstatē, ka tas ir pieņēmis jaunus darbiniekus to darbinieku vietā, kas 2014. gadā aizgāja no darba, kā arī to, ka tagad ir aizpildītas visas štata vietas vai tiek veiktas darbā pieņemšanas procedūras; prasa, lai Birojs izpētītu, kāpēc ir tik liela darbinieku mainība, un ziņotu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par pasākumiem, kas veikti, lai to risinātu;
13.

mudina EĀDD pārskatīt darbā pieņemšanas modeli, nodrošinot līdzsvaru starp darbiniekiem no dalībvalstīm un darbiniekiem no Savienības iestādēm; uzsver, ka šis modelis būtu jāpiemēro visos hierarhijas līmeņos, jo īpaši attiecībā uz delegāciju vadītājiem, kuru vidū pārāk lielā skaitā ir pārstāvēti dalībvalstu diplomāti, jo 59 no 128 delegāciju vadītājiem (proti, 46 %) ir no dalībvalstīm, turklāt tikai 20 no tām dalībvalstīm, kuras pievienojās Savienībai 2004., 2007. un 2013. gadā; uzskata, ka šāda pārmērīgi liela pārstāvība ir nepareizs signāls dalībvalstīm, kuras pievienojušās Savienībai kopš 2004. gada; uzskata, ka ir nepieciešams labāks līdzsvars gan starp dalībvalstīm un Savienības iestādēm, gan starp pašām dalībvalstīm, lai pārstāvētu un atspoguļotu daudzveidību Savienībā;
7.

atzīst, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu Aģentūra 2014. gada beigās veica divus priekšfinansējuma maksājumus EUR 1 560 000 apmērā no apropriācijām, kas bija saņemtas ar budžeta grozījumu 2013. gada nogalē; atzīmē, ka šie maksājumi bija saistīti ar līgumiem par pakalpojumu, kas saistīti ar REMIT, sniegšanu 2015.–2017. gadā; ņem vērā to, ka Aģentūrai nācās apturēt daļu no REMIT īstenošanas, jo REMIT regula tika pieņemta vēlāk, nekā sākotnēji bija gaidīts; apzinās, ka šie maksājumi ļaus Aģentūrai finansēt turpmākas ar REMIT saistītas darbības un piešķirtos līgumus, kā sākotnēji iecerēts; taču uzsver, ka augsts pārnesumu un priekšfinansējuma maksājumu līmenis ir pretrunā budžeta gada pārskata principam, kaut arī REMIT īstenošana ir sarežģīta un daudzgadīga; norāda, ka Aģentūrai būtu jāturpina uzlabot sava gada budžeta plānošanu un izpildi;
12.

ņem vērā to, ka Centrs ir turpinājis strādāt pie tā, lai rastu pieņemamu risinājumu attiecībā uz dažām zonām savā Cais do Sodré Relógio ēkā, kas joprojām tiek izmantota tikai daļēji; pieņem zināšanai to, ka abas puses nesen ir paudušas interesi šīs zonas izīrēt apakšīrniekam; turklāt pieņem zināšanai to, ka notiek sarunas ar telpu īpašnieku – Lisabonas ostas pārvaldi – par īres maksas samazināšanu; aicina Centru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šajā jautājumā notiekošo virzību;
5.

kopumā pauž nožēlu par Padomes tendenci nepildīt savus solījumus valstīm, kas ir piedzīvojušas lielu katastrofu un kas līdz ar to atbilst nosacījumiem par ESSF izmantošanu, papildu līdzekļus neņemot no īpašajiem instrumentiem, kā paredzēts, bet gan atņemot tos citām programmām; tomēr atzinīgi vērtē to, ka Padome neizmantoja šādu pieeju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2015 projektu;
4.

iepazīstoties ar Kopuzņēmuma sniegto informāciju, secina, ka 23 dalībvalstu finansēšanas iestādes, kuras sniedza informāciju par savām revīzijas stratēģijām, pārvaldīja 95 % no kopējā piešķirto dotāciju apjoma; atzinīgi vērtē to, ka nolūkā papildināt Kopuzņēmuma iegūto informāciju Revīzijas palāta papildu informāciju saņem tieši no dalībvalstu finansēšanas iestādēm, lai sniegtu atzinumu par pakārtoto darījumu likumību un pareizību;
4.

uzskata, ka atlaišana izdevējdarbības nozarē Atikas reģionā ir saistīta ar globālo finanšu un ekonomikas krīzi, kuras dēļ, no vienas puses, samazinājās mājsaimniecībām pieejamie ieņēmumi, kā rezultātā ievērojami kritās pirktspēja un nācās noteikt prioritātes tēriņiem, atsakoties no tā, bez kā ikdienā var iztikt, piemēram, no žurnāliem un laikrakstiem, un, no otras puses, krasi samazinājās uzņēmumu un privātpersonu kreditēšana, jo Grieķijas bankās trūka līdzekļu;
10.

prasa, lai Aģentūra pieņemtu visaptverošas politikas pamatnostādnes interešu konflikta situāciju pārvaldībai, piemēram, attiecībā uz civildienesta ierēdņa atbrīvošanos no attiecīgajām interesēm, civildienesta ierēdņa atteikšanos no iesaistīšanās tādu lēmumu pieņemšanā, kuri var būt saistīti ar viņa interesēm, konkrētas informācijas pieejamības ierobežošanu attiecīgajam civildienesta ierēdnim, civildienesta ierēdņa pienākumu pārveidošanu vai viņa atteikšanos no ieņemamā amata;
23.

norāda, ka ēdināšanas dienests 2013. gada beigās reģistrēja deficītu EUR 3 500 000 apmērā; pauž pārsteigumu par to, ka apmeklētāju skaita pieaugums aptuveni par 150 % laikposmā no 2002. līdz 2011. gadam nav ļāvis nodrošināt sabalansēto finansiālo stāvokli; atkārtoti prasa – ņemot vērā cenu otrreizējo pārskatīšanu, ko Prezidijs apstiprināja 2013. gada 10. jūnijā, – Parlamentā ievērot tādu pašu cenu politiku kā citās iestādēs; norāda, piemēram, uz atšķirīgo cenu struktūru Komisijas ēdināšanas vietās un kafejnīcās; norāda arī uz to, ka piedāvāto ēdienu cenas ievērojamais pieaugums nekādi nav uzlabojis to kvalitāti vai dažādību, bet, gluži pretēji, tā ir ievērojami pasliktinājusies;
6.

ar bažām atzīmē, ka II sadaļā (administratīvie izdevumi) un III sadaļā (darbības izdevumi) bija augsts to uz 2014. gadu pārnesto apropriāciju īpatsvars, par kurām ir uzņemtas saistības, – attiecīgi 38 % un 43 %; pieņem zināšanai Aģentūras atbildi, ka II sadaļā apropriāciju pārnešana daļēji bija saistīta ar to iespējamo maksājumu apmēru un laika grafiku, kuru mērķis bija atpakaļejoša algu korekcija par 2011. un 2013. gadu, un ka situācija attiecībā uz minēto algu korekciju noskaidrojās 2013. gada novembrī; iepazīstoties ar Revīzijas palātas ziņojumu, konstatē, ka III sadaļā apropriāciju pārnešana bija galvenokārt saistīta ar lielo IT projektu skaitu, kuri vai nu tika sākti, vai turpinājās 2013. gadā;
4.

atzīmē, ka nolūkā gūt otrā līmeņa pārliecību par dotāciju darījumu likumību un pareizību Institūts ieviesa dotāciju darījumu papildu ex post pārbaudes, kuras veica neatkarīga revidentu komercsabiedrība; turklāt norāda, ka pārbaudītās izdevumu deklarācijas atbilst 29 % no kopējiem 2013. gadā veiktajiem dotāciju darījumiem; pauž nožēlu par to, ka ex post pārbaužu rezultāti ir apliecinājuši, ka ex ante pārbaudes joprojām nav pietiekami efektīvas; pauž bažas, ka, pamatojoties uz ex post pārbaudēs konstatētajām kļūdām, Institūts 2014. gadā nolēma atgūt 3 % no pārbaudītajām 2012. gada dotācijām; aicina Institūtu uzlabot ex ante pārbaužu efektivitāti un līdz 2015. gada 1. septembrim informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par šajā sakarībā veicamajiem pasākumiem;
10.

atzinīgi vērtē to, ka piedāvātā apmācība ir pietiekami ilgstoša un ka to papildinās praktiski ar profesiju saistīti pasākumi; atzinīgi vērtē to, ka apmācība atbildīs prasmēm un kvalifikācijām, kas vajadzīgas konkrētajā uzņēmējdarbības teritorijā aktīvajiem uzņēmumiem, un ka šī apmācība ir daļa no pasākumiem, kas sniegti papildus EGF finansētajam darbību kopumam;
C.

tā kā Beļģija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2013/012 BE/Ford Genk, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF sakarā ar to, ka pārskata periodā no 2013. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 1. novembrimFord-Werke GmbH (4) montāžas rūpnīcā, kas atrodas Genkā, (Ford Genk) un 10 Ford Genk piegādātājuzņēmumos Beļģijā ir atlaisti 512 darbinieki, no kuriem 479 darbiniekiem paredzēts piemērot no EGF līdzfinansētos pasākumus;
4.

ar bažām atzīmē, ka Aģentūra piemēro atšķirīgus atzīšanas kritērijus ieņēmumiem no maksām un ar tām saistītajiem izdevumiem, un to, ka ieņēmumi no pieteikšanās maksas tiek atzīti pēc lineārās metodes noteiktā laika periodā; tomēr norāda, ka ar šādu pieteikumu izvērtēšanu kompetentajās valsts iestādēs saistītie izdevumi tiek uzkrāti, līdz tiek sasniegts konkrēts pakalpojumu sniegšanas starpposma mērķis; uzskata, ka tas ir pretrunā saskaņošanas principam;
2.

pauž nožēlu, ka nav pamatotas pārliecības par darījumu likumību un pareizību, jo nav veiktas efektīvas ex ante un ex post pārbaudes; ir sarūgtināts, jo, pārbaudot ar Aģentūras darbību saistītos dotāciju darījumus, kas 2012. gadā ir veikti kopsummā par EUR 56 000 000 (tie ir 63 % no visiem darbības izdevumiem), Revīzijas palātai neizdevās iegūt pietiekami pārliecinošus revīzijas pierādījumus par attiecīgo darījumu likumību un pareizību;
238.

atzinīgi vērtē ziņojuma Overview Report on the Results of the Thematic Audit on Management Verifications Conducted by Member States iesniegšanu; norāda uz ziņojuma secinājumiem, ka kontroles iestādēs vērojami nopietni trūkumi, proti, ir trūkumi pārvaldes iestāžu un starpniekstruktūru pārskatu sniegšanas kārtībā, pārbaudes nereti ir formālas, tiek pārkāpti publisko iepirkumu noteikumi, uzdevumu deleģēšana nav saistīta ar apmācību un uzraudzību un trūkst administratīvās spējas un instrukciju, un atzinīgi vērtē ziņojumā sniegtos ieteikumus, tostarp par vienkāršoto izmaksu iespēju ieviešanu, organizējot seminārus par šo jautājumu visās dalībvalstīs, par uzlabotu pārvaldību, izmantojot tam īpaši paredzētas izmaksu pārbaudes grupas, biežākas finansējuma saņēmēju kontroles uz vietas, pilnvaroto un pārvaldes struktūru labāku uzraudzību, ierobežojot apstiprinājumus tiktāl, cik faktiski ir iespējams pārvaldīt, un izmantojot rīcības plānus gadījumos, kad ir atklāti trūkumi;
15.

ikgadējā budžeta procedūrā plāno uzsākt nopietnas diskusijas par ieņēmumu daļu, jo tā ir Savienības budžeta neatņemama sastāvdaļa un nebūtu jānošķir no izdevumu daļas; šajā sakarībā apšauba to, cik pamatoti ir ļaut dalībvalstīm kā administratīvās izmaksas paturēt 25 % no tradicionālajiem pašu resursiem, un prasa rūpīgāk izvērtēt šo līdzekļu izlietojumu; prasa noteikt reālistiskāku prognozi attiecībā uz gaidāmajiem ieņēmumiem no soda maksām, ko Komisija iekasē no uzņēmumiem par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem konkurences jomā, un prasa turpināt apspriešanos par budžeta pārpalikuma prognozēšanu, lai izvairītos no sarežģītas procedūras, kura citiem nav saprotama un kuras piemērošana pašlaik izpaužas kā šīs summas atdošana dalībvalstīm, attiecīgi samazinot to NKI iemaksas;
5.

pauž nožēlu par to, ka darbinieku atlaišana uzņēmumā Nokia notika tādēļ, ka uzņēmums pieņēma lēmumu pārcelt savas ražotnes, kā arī projektēšanu un produktu izstrādi uz Āziju, un ka šī darbinieku atlaišana ir daļa no uzņēmuma Nokia Corporation plāna līdz 2013. gada beigām atlaist kopumā 17 000 darbiniekus; norāda, ka saistībā ar šo lēmumu ir iesniegti trīs pieteikumi EGF izmantošanai, lai sniegtu atbalstu 6 138 no darba uzņēmumā Nokia atlaistajiem darbiniekiem;
2.

uzsver, ka šī pārskatīšana ir tikai tehniska un izriet no vienprātīgas vienošanās par Līgumu par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (Pievienošanās līgums), tai kļūstot par Savienības 28. dalībvalsti; uzsver, ka minētā iemesla dēļ 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma pārskatīšana vienlaikus ar budžeta grozījuma Nr. 1/2013 izskatīšanu netika saistīta ar notiekošajām politiskajām iestāžu debatēm par to, kā atrisināt jautājumu par maksājumiem, kas no 2012. gada palikuši nenomaksāti, un ar sarunām par budžeta grozījumu Nr. 2/2013;
5.

norāda uz Spānijas iestāžu sniegto informāciju, ka saskaņā ar to veikto novērtējumu, kas pamatojas uz iepriekšējiem pieteikumiem EGF atbalsta saņemšanai, no visiem darbiniekiem, kuriem paredzēts EGF atbalsts, attiecīgajos pasākumos izvēlējušies piedalīties tikai 320; aicina Spānijas iestādes pilnībā izmantot no EGF pieejamo atbalstu;
17.

pauž nožēlu par to, ka Padome saistību ziņā ir ievērojami atkāpusies (kopumā par EUR 2,15 miljardiem) no finanšu plānojuma summām, par kurām plānošanas perioda sākumā tika pieņemts ar Parlamentu kopīgs lēmums, kā arī par to, ka Padome ir pilnībā ignorējusi Parlamenta prioritātes, kas izklāstītas Parlamentā pilnvarojumā trialogam; atgādina, ka Parlamenta lasījums turpretim bija pilnībā balstīts uz robežvērtībām, kas izriet no minētā pilnvarojuma;
D.

tā kā Austrija ir lūgusi palīdzību saistībā ar 1 180 darbinieku atlaišanu (no kuriem atbalsts paredzēts 356 darbiniekiem) 54 uzņēmumos, kas darbojas NACE 2. redakcijas 24. nodaļas („Parasto metālu ražošana”) nozarē NUTS II reģionos — Štīrijā (AT 22) un Lejasaustrijā (AT 12);
45.

aicina iestāžu darba grupu, ņemot vērā 2007. gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru, izskatīt: — budžeta izpildes problēmu iemeslus, it īpaši lejupējas pieejas trūkumu attiecībā uz aģentūru budžetu un personālresursiem, — to, kāpēc darbā pieņemšanas un iepirkuma procedūras noteikumu ievērošana atkārtoti rada problēmas daudzās aģentūrās, — secinājumus, ko varētu izdarīt no Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai īpašās pieredzes saistībā ar aģentūrām, — to, kā aģentūru politikas īstenošanu varētu padarīt izmaksu ziņā efektīvāku, piemēram, apvienojot vairāku aģentūru administratīvās funkcijas, — jautājumu par to, kā varētu uzlabot Komisijas dažādās atbalsta darbības un pakalpojumus, lai ātrāk apmierinātu aģentūru vajadzības;
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: VII iedaļa - Reģionu komiteja (C6-0470/2006 - 2006/2076(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0339 - 0340



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: VII iedaļa — Reģionu komiteja (C6-0470/2006 — 2006/2076(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējo budžetu [1], - ņemot vērā Eiropas Kopienu 2005. finanšu gada galīgos pārskatus — I sējums (C6-0470/2006) [2], - ņemot vērā Revīzijas palātas gada ziņojumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi un Revīzijas palātas īpašos ziņojumus kopā ar pārbaudīto iestāžu atbildēm [3], - ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību [4], ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu, - ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 274., 275. un 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0106/2007), 1. sniedz Reģionu komitejas ģenerālsekretāram apstiprinājumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt šo dokumentu publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijas izdevumā). [1] OV L 60, 8.3.2005. [2] OV C 264, 31.10.2006., 1. lpp. [3] OV C 263, 31.10.2006., 1. lpp. [4] OV C 263, 31.10.2006., 10. lpp. [5] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). --------------------------------------------------
b) Savienības finanšu piešķīrumu, kas piešķirts saskaņā ar šīs regulas 13. pantu un izmaksājams periodiski, kad dalībvalsts ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kuri noteikti saistībā ar plāna īstenošanu, kas laikposmā no 2028. līdz 2032. gadam būs atkarīgs no to summu pieejamības, kuras minētas šīs regulas 9. panta 2. punktā saskaņā ar attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālo apjomu, kas norādīts LESD 312. pantā;

b) Savienības finanšu piešķīrumu, kas piešķirts saskaņā ar šīs regulas 13. un 13.a pantu un izmaksājams kā priekšfinansējums un periodiski, kad dalībvalsts ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kuri noteikti saistībā ar plāna īstenošanu, kas laikposmā no 2028. līdz - 2032. gadam būs atkarīgs no to summu pieejamības, kuras minētas šīs regulas 9. panta 2. punktā saskaņā ar attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas gada maksimālo apjomu, kas norādīts LESD 312. pantā;
D.

tā kā, pamatojoties uz vispārpieņemtu praksi un kā tas ir darīts jau vairākkārt iepriekš, Komisija, novērtējot cenu stabilitātes kritēriju, no to dalībvalstu loka, kas uzrādījušas labākos rādītājus, izslēdz valstis, kuru inflācijas rādītāji nevar būt nozīmīgs kritērijs citām dalībvalstīm, un tādēļ tā no šā novērtējuma ir izslēgusi divas dalībvalstis, kurām ir vislabākie rezultāti;
(2) The Commission shall complete a preliminary review no later than 40 days after it received the notification.
C 132/216

P9_TA(2021)0399

Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp ES, no vienas puses, un Grenlandi un Dāniju, no otras puses ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu (06566/2021 – C9-0154/2021 – 2021/0037(NLE))

(Piekrišana)

(2022/C 132/21)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (06566/2021),

— ņemot vērā Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu (IZPN) starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandes valdību un Dānijas valdību, no otras puses, un tā īstenošanas protokolu (06380/2021),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C9-0073/2020),

— ņemot vērā 2021. gada 5. oktobra nenormatīvo rezolūciju (1) par lēmuma projektu,

— ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Budžeta komitejas atzinumu,

— ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A9-0233/2021),

1. sniedz piekrišanu nolīguma un protokola slēgšanai;

2. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Grenlandes un Dānijas valdībām un parlamentiem.

(1) Pieņemtie teksti, P9_TA(2021)0400.
NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums par ESF+ ieguldījumiem bērnu nabadzības apkarošanā

2019. gadā Eiropas Savienībā bija 18 miljoni bērnu, kuriem draud nabadzība un sociālā atstumtība, un dažās dalībvalstīs šis rādītājs bija ļoti augsts. Covid-19 uzliesmojums un tā sociālekonomiskās sekas ir saasinājušas nevienlīdzību un nabadzību, vēl izteiktāk ietekmējot bērnus. Bērnu nabadzība ir pastāvīgi novērojama visās dalībvalstīs, un tā joprojām ir augstāka nekā darbspējas vecuma pieaugušajiem.

Tāpēc Komisija atzinīgi vērtē līdzsvaroto vienošanos, kas ESF+ padara par izšķirošu instrumentu bērnu nabadzības problēmas risināšanai. Vienošanās tekstā ir atzīts, ka visās dalībvalstīs steidzami jāiegulda bērnos.

Lai strukturāli risinātu šo problēmu, Komisija 2021. gada 24. martā pieņēma priekšlikumu Padomes ieteikumam, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem. Plānojot ESF+, Komisija darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis piešķir atbilstošu ESF+ finansējumu Eiropas Garantijas bērniem īstenošanai. Turklāt tā mudinās dalībvalstis izmantot arī citus ES finansēšanas instrumentus un pieejamos valstu līdzekļus, lai atbalstītu pienācīgus ieguldījumus šajā jomā.

Komisijas paziņojums par ESF+ ieguldījumiem jauniešu nodarbinātībā

Komisija pasvītro, ka jaunieši ir nesamērīgi cietuši no sociālekonomiskās krīzes pēc Covid-19 uzliesmojuma. No 2019. gada decembra līdz 2020. gada decembrim jauniešu bezdarbs ES ir palielinājies par 3 procentpunktiem, līdz ar to jauniešu bezdarbnieku skaits pārsniedz 3,1 miljonu. Komisija arī atgādina, ka jauniešu bezdarbs pastāvīgi ir bijis ievērojami augstāks nekā pieaugušo iedzīvotāju vidū, un jaunākie dati liecina, ka atšķirība ir vairāk nekā 10 procentpunkti (17,8 % salīdzinājumā ar 6,6 % 2020.gada decembrī).

Komisija atzinīgi vērtē abu likumdevēju panākto vienošanos, kurā atzīts, ka šis izaicinājums skar visas dalībvalstis. ESF+ ir vissvarīgākais ES finansēšanas instruments, ar ko īstenot nesen pieņemto pastiprināto Garantiju jauniešiem, kā arī citus attiecīgus pasākumus saskaņā ar iniciatīvu par jauniešu nodarbinātības atbalsta pasākumiem.

Plānojot ESF+, Komisija darīs visu iespējamo, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis piešķir pienācīgu ESF+ finansējumu pastiprinātās Garantijas jauniešiem īstenošanai. Turklāt tā mudinās dalībvalstis izmantot arī citus ES finansēšanas instrumentus un pieejamos valstu resursus, lai atbalstītu pienācīgus ieguldījumus šajā jomā.
C 362/176

P9_TA(2020)0151

ES un Izraēlas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīguma noslēgšana ***

Eiropas Parlamenta 2020. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses (14207/2019 – C9-0196/2019 – 2012/0324(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 362/35)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (14207/2019),

— ņemot vērā projektu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Izraēlas Valsts valdību, no otras puses (16828/2012),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu, un 218. panta 7. punktu (C9-0196/2019),

— ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0085/2020),

1. sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;