LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 2.7.2008 
SEC(2008) 2167 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvai par to, k ā izveidot 
Eiropas Uz ņēmumu padomi vai proced ūru darbinieku inform ēšanai un uzklaus īšanai 
Kopienas m ēroga uzņēmumos un Kopienas m ēroga uzņēmumu grup ās (pārstrādāta 
redakcija) 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
  
{COM(2008) 419 gal īgā redakcija } 
{SEC(2008) 2166}  
 
LV 2   LV IEVADS  
Ietekmes nov ērtējums attiecas uz paredz ēto Eiropas uz ņēmumu padomes Direkt īvas 94/45/EK 
pārskatīšanu, un to veica laikposm ā no 2007. gada oktobra l īdz 2008. gada j ūnijam. Šim 
nolūkam tika izveidota dienestu vad ības grupa, kur ā piedalījās vienpadsmit dienesti. Tika 
pasūtīts neatkar īgs pētījums, kur ā aptaujāti 10 % akt īvo Eiropas Uz ņēmumu padomju (EUP). 
Apspriešan ās ar Eiropas soci ālajiem partneriem otro posmu uzs āka 2008. gada febru ārī. Lai 
gan Komisija sarunas ar soci ālajiem partneriem atbalst īja kā risinājumu ar potenci āli 
vispozitīvāko ietekmi, Eiropas Arodbiedr ību konfeder ācija sociālā dialoga sarunas galu gal ā 
uzskatīja par nepraktisku risin ājumu. Ietekmes nov ērtējumā izmantoti ārējie dati un ņemti 
vērā akadēmisko pētījumu rezult āti, kā arī sociālo partneru un citu ieinteres ēto personu 
apspriešan ā izteiktie viedok ļi. Ietekmes nov ērtējumu divreiz p ārskatīja, lai ņemtu vērā 
Ietekmes nov ērtējuma padomes atzinumus. 
PROBLĒMAS APRAKSTS  
Direktīva paredz darbinieku ties ības uz starpvalstisku inform ēšanu un uzklaus īšanu par 
uzņēmējdarbības attīstību un vis ām būtiskām izmaiņām, kas paredz ētas lielos (1000+ 
darbinieki) starptautiskos uz ņēmumos. 2007. gad ā direktīvas darb ības joma attiec ās uz 
2257 uzņēmumiem, kas nodarbina 24 miljonus darbinieku. EUP, kas izveidotas vai nu pirms 
direktīvas stāšanās spēkā (un kurām līdz ar to nav j āatbilst šīs direktīvas noteikumiem) vai kas 
izveidotas ar darbinieku p ārstāvības un centr ālās vadības nolīgumu, darboj ās 816 uzņēmumos, 
kuros nodarbin āti 14,5 miljoni darbinieku.  
Četrpadsmit gadus p ēc direktīvas pieņemšanas ir tr īs problēmas, kuras ir j ārisina. 
• Nav nodrošin āta starpvalstu inform ēšanas un uzklaus īšanas ties ību efektivit āte - pastāvošās 
EUP nav atbilst īgi inform ētas un uzklaus ītas vairāk nekā pusē pārstrukturēšanas gad ījumu, 
turklāt EUP izveides r ādītāji vēl aizvien ir sal īdzinoši zemi un p ēdējo gadu laik ā nav 
uzlabojušies.  
• Pastāv juridiska nenoteikt ība, kas direkt īvas piemērošanā rada nepiln ības, kā arī izmaksas 
un kavējumus, jo īpaši apvienošan ās un pārņemšanas gad ījumos un attiec ībā uz 
informēšanas un uzklaus īšanas valsts un Eiropas l īmeņa mijiedarb ību.  
• Informēšanas un uzklaus īšanas jēdzieni 1994. gada EUP direkt īvā atšķiras no jēdzieniem 
jaunākajās direktīvās darbinieku inform ēšanas un uzklaus īšanas jom ā, un nav skaidru 
noteikumu par šo direkt īvu mijiedarb ību. 
Šīs problēmas būtiski ietekm ē darbiniekus, uz ņēmumus un teritorijas, un EUP potenci āls 
ilgtspējīgā pārmaiņu paredzēšanā un vadībā joprojām lielā mērā nav izmantots. Aizvien 
pieaugošas internacionaliz ācijas apst ākļos, ja netiks īstenota jauna ES r īcība, problēmas tikai 
padziļināsies. Rīcība ir arī nepieciešama, lai atbalst ītu iekšējā tirgus izveidi, ilgtsp ējīgu 
konkurētspēju un soci ālo kohēziju. Ņemot vērā, ka EUP ir starpvalstu m ēroga, dalībvalstis šo 
jautājumu nevar risin āt efektīvi. ES rīcības juridiskais pamats ir EK l īguma 137. panta 
1. punkta e) apakšpunkts.  
 
LV 3   LV MĒRĶI 
Šīs iniciatīvas galvenais m ērķis ir nodrošin āt, ka EUP sp ēj pilnībā īstenot savu galveno 
uzdevumu uz ņēmumu att īstībā, pārmaiņu paredzēšanā un sociāli atbildīgā vadībā, kā arī 
patiesa starpvalstu soci ālā dialoga veicin āšanā. Īpašie mērķi ir šādi: 
• nodrošināt pastāvošajās EUP darbinieku starpvalstisko inform ēšanas un uzklaus īšanas 
tiesību efektivit āti; 
• palielināt izveides r ādītājus (izveidoto EUP proporcija attiec ībā pret to uz ņēmumu skaitu, 
uz kuriem attiecas direkt īvas darbības joma); 
• nodrošināt juridisko noteikt ību EUP izveid ē un darbībā; 
• nodrošināt Kopienas ties ību aktu lab āku saskaņu un mijiedarb ību darbinieku inform ēšanas 
un uzklaus īšanas jom ā. 
POLITISKIE RISIN ĀJUMI UN NOV ĒRTĒJUMS  
Šo mērķu īstenošanai ir noteikti tr īs galvenie iesp ējamie risin ājumi, un par katru no tiem 
veikts galven ās iespējamās ietekmes nov ērtējums: 
• Ar pirmo risin ājumu – jaunu ES r īcību neveikt – īpašos mērķus īstenot nav iesp ējams. 
• Otrais risin ājums – neregulat īva pieeja – lab ākās prakses papildu veicin āšana  – ietver 
saziņas darbības pastiprin āšanu, kam, iesp ējams, sekos priekšlikums palielin āt pašreizējo 
veicināšanas darb ību finansi ālo atbalstu un ieteikums par EUP izveidi un darb ību. Šis 
risinājums var uzlabot lab ākās prakses izplat īšanu un veicin āt EUP efekt īvāku darbību, 
neradot tiešus papildu izdevumus uz ņēmumiem. Ta ču pēc savas būtības tas tikai da ļēji var 
īstenot juridisk ās noteiktības un Kopienas ties ību aktu saska ņošanas m ērķi un tādēļ tas 
jāapvieno ar likumdošanas pas ākumiem (trešais risin ājums). Jāņem vērā, ka neregulat īvi 
pasākumi jau past āv, tādēļ jebkuram jaunam pas ākumam būtu tikai papildu ietekme.  
• Trešais risin ājums – pastāvošo tiesību aktu p ārskatīšana  – ietver Direkt īvas 94/45/EK 
grozījumus, kuru galvenais m ērķis ir preciz ēt informēšanas un uzklaus īšanas jēdzienu, 
definēt starpvalstu kompetences, sasaist īt informēšanas un uzklaus īšanas valsts un Eiropas 
līmeni, pie ņemt papildu pras ības (kas ir sarunu r īkošanas vadl īnijas), noteikt ties ības uz 
mācībām, ieviest piem ērošanas noteikumus gad ījumos, ja uz ņēmumu strukt ūrā notiek 
būtiskas izmai ņas, un atz īt arodbiedr ību nozīmi. Tika izskat īta katra apakšrisin ājuma 
izmaksas un priekšroc ības un noteikts daž ādu ieinteres ēto personu izteikto interešu sam ērs. 
Divi apakšrisin ājumi – darbasp ēka skaita ierobežojuma samazin āšana EUP izveidei un 
nolīgumu reģistrēšana – ir noraid īti, jo to rentabilit āte nav liela. P ārējie apakšrisin ājumi 
īpašos mērķus var īstenot lab āk, un tie ir rentabl āki. Šie apakšrisin ājumi jāīsteno kop ā, jo 
neviens no tiem nav pietiekams, lai atseviš ķi panāktu gaidīto rezultātu. Trešā risinājuma 
saturs daž ās jomās ir pielāgots, ņemot vērā apspriešan ās un novērtējuma rezult ātus, kā arī 
dažādu ieinteres ēto personu intereses, jo īpaši attiec ībā uz papildu pras ībām. Taču ar šo 
risinājumu izpratnes veicin āšana un lab ākās prakses izplat īšana iesp ējama tikai da ļēji, 
tāpēc tam jāpievieno otr ā risinājuma izpratnes veicin āšanas darb ības. 
 
LV 4   LV SECINĀJUMS  
Ņemot vērā noteikto m ērķu īstenošanas iesp ējas un rentabilit āti, par lab āko atzīts trešais 
risinājums – pastāvošo ties ību aktu p ārskatīšana – , kas apvienots ar otr ā risinājuma – 
neregulat īva pieeja – lab ākās prakses papildu veicin āšana  –, izpratnes veicin āšanas darb ībām 
(pirmkārt, saziņas darbībām). Šā risinājuma paredzamais rezult āts ir dialoga kvalit ātes 
uzlabošana uz ņēmumos, k ā arī visu pušu iesaist īšana pārmaiņu labākā sagatavošan ā un 
vadībā, tajā pašā laikā radot nelielas tiešas papildu izmaksas. Tom ēr nav paredzams, ka tas 
radīs būtiskas papildu izmaksas uz ņēmumiem, kuri jau atbilst past āvošās direktīvas prasībām 
un mērķiem. Tas ar ī palīdzēs saskaņot pastāvošos Kopienas instrumentus inform ēšanas un 
uzklausīšanas jom ā (vienādas definīcijas, valsts un starpvalstu noteikumu mijiedarb ība).