Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par finanšu instrumentu tirgiem, ar kuru atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK(Pārstrādātā redakcija) /* COM/2011/0656 galīgā redakcija - 2011/0298 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts Finanšu instrumentu tirgus direktīva (FITD) ir spēkā kopš 2007. gada novembra, un tā ir ES finanšu tirgus integrācijas pamatpīlārs. Direktīva pieņemta saskaņā ar t. s. Lamfalisī procedūru[1], un to veido pamatdirektīva (Direktīva 2004/39/EK)[2], īstenošanas direktīva (Direktīva 2006/73/EK)[3] un īstenošanas regula (Regula Nr. 1287/2006)[4]. FITD izveido tiesisko regulējumu banku un ieguldījumu sabiedrību sniegtiem ieguldījumu pakalpojumiem finanšu instrumentos (piem., brokeru pakalpojumiem, konsultācijām, darījumu veikšanai, portfeļu pārvaldībai, parakstīšanai u. c.) un tirgus organizētāju veiktai regulētu tirgu darbībai. Tā arī nosaka valstu kompetento iestāžu pilnvaras un pienākumus saistībā ar šīm darbībām. Vispārīgs direktīvas mērķis ir veicināt ES finanšu tirgu integrāciju, konkurētspēju un efektivitāti. Konkrēti direktīva atcēla iespēju dalībvalstīm pieprasīt, ka visu veidu finanšu instrumentu tirdzniecībai jānotiek tikai tradicionālajās biržās, un nodrošināja Eiropas mēroga konkurenci starp šīm biržām un alternatīvām tirdzniecības vietām. Tā arī pastiprināja prasības bankām un ieguldījumu sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus visā ES, nosakot nepieciešamību nodrošināt atbilstību gan organizatoriskajām, gan pārskatu sniegšanas prasībām, kā arī vispārējiem noteikumiem, kas izveidoti ieguldītāju aizsardzības nodrošināšanai. Direktīva ir spēkā trīsarpus gadus, un tās ietekmē ir pieaugusi konkurence starp finanšu instrumentu tirdzniecības vietām, palielinājusies iespēja ieguldītājiem izvēlēties pakalpojumu sniedzējus un pieejamos finanšu instrumentus, turklāt direktīvas panākumus papildina tehnoloģiju attīstība. Kopumā darījumu izmaksas ir samazinājušās un integrācija ir palielinājusies[5]. Tomēr ir parādījušās arī dažas problēmas. Pirmkārt, aktivizējoties konkurences videi, radušās jaunas iespējas. Lielākas konkurences radītie ieguvumi nav sasnieguši visus tirgus dalībniekus vienādā mērā, un tos ne vienmēr ir izjutuši galīgie ieguldītāji, neatkarīgi no tā, vai tie ir privāti ieguldītāji vai liela apjoma ieguldītāji. Konkurences radītās tirgus sadrumstalotības dēļ tirdzniecības vide kļuvusi sarežģītāka, īpaši no tirdzniecības datu apkopošanas viedokļa. Otrkārt, tirgus un tehnoloģiju attīstība apsteigusi vairākus FITD noteikumus. Pastāv risks, ka var tikt apdraudētas kopējās intereses par pārredzamiem un vienlīdzīgiem darbības nosacījumiem starp tirdzniecības vietām un ieguldījumu sabiedrībām. Treškārt, finanšu krīze norādījusi vājās vietas tādu instrumentu regulējumā, kuri nav akcijas un kurus tirgo galvenokārt profesionāli ieguldītāji. Vairs nedarbojas kādreizējie pieņēmumi par to, ka tirgus efektivitāti drīzāk veicina ar šādu tirdzniecību saistīts obligāti nepieciešamais pārredzamības, uzraudzības un ieguldītāju aizsardzības līmenis. Visbeidzot, straujais finanšu instrumentu jauninājumu temps un arvien pieaugošā instrumentu sarežģītība apliecina, ka ir svarīgi nodrošināt ieguldītāju aizsardzību, lai tā būtu atbilstīga pašreizējiem apstākļiem un augstā līmenī. Kaut gan finanšu krīzes pieredze parādīja, ka FITD noteikumi kopumā bija pareizi, tomēr ir radusies nepieciešamība mērķtiecīgi un tajā pašā laikā ambiciozi uzlabot direktīvu. Tādējādi FITD pārskatīšana ir neatņemama to reformu daļa, kuru mērķis ir izveidot drošāku, stabilāku, pārredzamāku un atbildīgāku finanšu sistēmu, kas pēc finanšu krīzes darbotos ekonomikas un sabiedrības labā, kā arī nodrošināt integrētāku, efektīvāku un konkurētspējīgāku ES finanšu tirgu.[6] Direktīva ir arī būtisks instruments, īstenojot G–20[7] apņemšanos pievērst uzmanību finanšu sistēmas mazāk regulētām un neskaidrām daļām un uzlabot dažādu tirgus segmentu organizāciju, pārredzamību un uzraudzību, īpaši saistībā ar instrumentiem, kurus lielākoties tirgo ārpus biržas[8], un papildināt tiesību akta priekšlikumu par ārpusbiržas atvasinātajiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem[9]. Mērķtiecīgi uzlabojumi nepieciešami, arī lai uzlabotu atvasināto preču instrumentu tirgu pārraudzību un pārredzamību, nodrošinātu to cenu fiksēšanas un cenu atklāšanas funkciju, kā arī godīgu konkurenci un efektīvus tirgus, ņemot vērā tirgus struktūru un tehnoloģiju attīstību. Konkrētas izmaiņas jāizdara arī ieguldītāju aizsardzības sistēmā, ņemot vērā jaunizveidotās prakses un lai veicinātu ieguldītāju uzticēšanos. Visbeidzot, atbilstīgi Delarosjē grupas ieteikumiem un ECOFIN padomes secinājumiem[10] ES apņēmusies pēc iespējas samazināt iespēju dalībvalstīm rīkoties pēc saviem ieskatiem attiecībā uz visām ES finanšu pakalpojumu direktīvām. Šī nostāja tiek ievērota visās jomās, kuras aptver FITD pārskatīšana, un tādējādi tiks dots ieguldījums vienoto noteikumu kopuma izveidē par ES finanšu tirgiem, palīdzot tālāk attīstīt vienlīdzīgus darbības nosacījumus dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem, uzlabojot uzraudzību un noteikumu piemērošanu, samazinot tirgus dalībnieku izmaksas, uzlabojot piekļuves nosacījumus un veicinot ES finanšu nozares globālo konkurētspēju. Tādēļ priekšlikumam par FITD grozījumiem ir divas daļas. Regulā noteiktas prasības attiecībā uz tirdzniecības pārredzamības datu publisku atklāšanu un darījumu datu pārskatu nosūtīšanu kompetentajām iestādēm, likvidējot šķēršļus nediskriminējošai piekļuvei klīringam, atvasinātu finanšu instrumentu obligātu tirdzniecību regulētās tirdzniecības vietās, īpašām uzraudzības darbībām saistībā ar finanšu instrumentiem un pozīcijām atvasinātos finanšu instrumentos un to trešo valstu uzņēmumu sniegtajiem pakalpojumiem, kas nav izveidojuši filiāli. Direktīva groza īpašas prasības saistībā ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu, pašreizējās direktīvas izņēmumu darbības jomu, organizatoriskās un uzņēmējdarbības veikšanas prasības ieguldījumu sabiedrībām, organizatoriskās prasības tirdzniecības vietām, atļauju izsniegšanu un pastāvīgās saistības datu pakalpojumu sniedzējiem, kompetento iestāžu pilnvaras, sankcijas un noteikumus, ko piemēro trešo valstu uzņēmumiem, kuri izveidojuši filiāli. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējuma rezultāti Šīs iniciatīvas pamatā ir plašs un nepārtraukts dialogs un apspriešanās ar visām galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp vērtspapīru regulatoriem, visu veidu tirgus dalībniekiem, tostarp emitentiem un privātiem ieguldītājiem. Iniciatīvā tika ņemti vērā viedokļi, kas tika pausti sabiedriskās apspriešanas laikā no 2010. gada 8. decembra līdz 2011. gada 2. februārim[11], plašā un labi apmeklētā divu dienu ilgā atklātā izskatīšanā, kas notika 2010. gada 20.–21. septembrī[12], un ieguldījums, ko deva sanāksmes ar visdažādākajām ieinteresēto personu grupām, kuras tika rīkotas kopš 2009. gada decembra. Visbeidzot, priekšlikumā tiek ņemti vērā apsvērumi un analīze, kas ietverti Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas (CESR), tagad Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI)[13], publicētos dokumentos un tehniskās konsultācijās. Turklāt, lai sagatavotos FITD pārskatīšanai, ārējiem konsultantiem tika uzdots veikt divus pētījumus[14]. Pirmajā pētījumā, kuru 2010. gada 10. februārī lūdza veikt uzņēmumam PriceWaterhouseCoopers un kurš tika saņemts 2010. gada 13. jūlijā, uzmanība tika pievērsta datu apkopošanai par tirgus darbībām un citiem ar FITD saistītiem jautājumiem. Otrais pētījums, kuru 2010. gada 21. jūlijā uzdeva veikt uzņēmumam Europe Economics un kurš tika saņemts 2011. gada 23. maijā, bija veltīts dažādu politisko risinājumu izmaksu un ieguvumu analīzei pārskatāmās FITD kontekstā. Komisija veica politisko risinājumu ietekmes novērtējumu saskaņā ar tās labāka regulējuma politiku. Politiskie risinājumi tika izvērtēti pēc dažādiem kritērijiem: tirgus darbību pārredzamība regulatoriem un tirgus dalībniekiem, ieguldītāju aizsardzība un uzticēšanās, vienlīdzīgi darbības nosacījumi tirdzniecības vietām un tirdzniecības sistēmām ES, izmaksu efektivitāte, t. i., kādā mērā konkrēts risinājums sasniedz nepieciešamos mērķus un veicina vērtspapīru tirgu darbību, lai tā būtu efektīva izmaksu ziņā un lietderīga. Kopumā aplēses rāda, ka FITD pārskatīšanas radītās vienreizējās izmaksas atbilstības nodrošināšanai būs no EUR 512 līdz EUR 732 miljoniem un pastāvīgās izmaksas — no EUR 312 līdz EUR 586 miljoniem. Tādējādi vienreizējo un pastāvīgo izmaksu ietekme būs attiecīgi 0,10–0,15 % un 0,06–0,12 % no ES banku nozares kopējiem pamatdarbības izdevumiem. Šīs izmaksas ir daudz mazākas nekā izmaksas, kas radās FITD ieviešanas laikā. Saskaņā ar aplēsēm vienreizējo izmaksu ietekme FITD ieviešanas laikā bija 0,56 % (maza apjoma darījumu bankām un krājbankām) un 0,68 % (ieguldījumu bankām) no kopējiem pamatdarbības izdevumiem, savukārt pastāvīgās izmaksas atbilstības nodrošināšanai bija 0,11 % (maza apjoma darījumu bankām un krājbankām) un 0,17 % (ieguldījumu bankām) no kopējiem pamatdarbības izdevumiem. 3. Priekšlikuma juridiskie aspekti 3.1. Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir LESD 53. panta 1. punkts. Šī direktīva aizstāj Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz valstu noteikumu saskaņošanu par atļauju piešķiršanu ieguldījumu sabiedrībām ieguldījumu pakalpojumu sniegšanai un ieguldījumu darbību veikšanai, būtiskas līdzdalības iegūšanu, brīvības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvības īstenošanu, piederības un uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības iestāžu pilnvarām šajā jomā, kā arī atļauju piešķiršanu un darbības nosacījumus regulētiem tirgiem un tirgus datu sniedzējiem. Šā priekšlikuma galvenais mērķis un priekšmets ir saskaņot valstu noteikumus attiecībā uz piekļuvi ieguldījumu sabiedrību, regulētu tirgu un datu pakalpojumu sniedzēju darbībai, to pārvaldības kārtību un uzraudzības sistēmu. Tāpēc priekšlikuma pamatā ir LESD 53. panta 1. punkts. Šis priekšlikums papildina regulas [FITR] priekšlikumu, izveidojot vienotas un tieši piemērojamas prasības, kas nepieciešamas vienotai finanšu instrumentu tirgus darbībai tādās jomās kā tirdzniecības datu publicēšana, darījumu pārskatu nosūtīšana kompetentām iestādēm un konkrētas kompetento iestāžu un EVTI pilnvaras. 3.2. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Saskaņā ar subsidiaritātes principu (LESD 5. panta 3. punkts) rīkoties ES līmenī var tikai tad, kad dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami sasniegt plānotos mērķus, un tādēļ, ņemot vērā ieteiktās rīcības apmēru vai ietekmi, tos var labāk sasniegt ES. Vairums pārskatā ietverto jautājumu jau ir aptverti pašreizējās FITD tiesiskajā regulējumā. Turklāt finanšu tirgiem jau piemīt pārrobežu iezīmes, un tie arvien vairāk kļūst par pārrobežu tirgiem. Nosacījumiem, saskaņā ar kuriem uzņēmumi un organizētāji var konkurēt šajā kontekstā, neatkarīgi no tā, vai tie attiecas uz pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības noteikumiem, ieguldītāju aizsardzību vai tirgus dalībnieku veiktu risku novērtējumu vai kontroli, jābūt kopīgiem visās valstīs, un pašreizējās FITD pamatā jau ir šāda nostāja. Tagad nepieciešams rīkoties Eiropas mērogā, atjauninot un grozot FITD noteikto tiesisko regulējumu, lai ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību pēc direktīvas ieviešanas. Tādējādi jau veiktajiem direktīvas uzlabojumiem finanšu tirgu un pakalpojumu integrācijai un efektivitātei Eiropā tiks pievienotas atbilstīgas korekcijas, lai nodrošinātu spēcīga vienotā tirgus tiesiskā regulējuma mērķu sasniegšanu. Ja nebūtu integrācijas, atsevišķu valstu veiktās intervences nebūtu tik efektīvas un sadrumstalotu tirgu, kā rezultātā veidotos regulējuma arbitrāža un konkurences kropļojumi. Piemēram, dažādi tirgus pārredzamības vai ieguldītāju aizsardzības līmeņi dalībvalstīs sadrumstalotu tirgu, radītu likviditātes un efektivitātes problēmas un kaitējošu regulējuma arbitrāžu. Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) arī ir svarīga loma jauno ES tiesību aktu priekšlikumu īstenošanā. Jānosaka konkrētas EVTI kompetences, lai uzlabotu vienotā vērtspapīru tirgus darbību. Priekšlikumā pilnībā ņemts vērā proporcionalitātes princips, proti, ES rīcībai jābūt atbilstošai un vienīgi tādai, lai sasniegtu mērķus. Priekšlikums ir saderīgs ar šo principu, ņemot vērā pareizo līdzsvaru starp iesaistītajām sabiedrības interesēm un pasākuma izmaksu efektivitāti. Dažādām pusēm noteiktās prasības ir rūpīgi pielāgotas. Šo prasību formulēšanā īpaši svarīgi bija atrast pareizo līdzsvaru starp ieguldītāju aizsardzību, tirgus efektivitāti un nozares izmaksām. 3.3. Atbilstība LESD 290. un 291. pantam Komisija 2009. gada 23. septembrī pieņēma priekšlikumus regulām, ar ko izveido EBI, EAAPI un EVTI. Saistībā ar šo Komisija vēlas atkārtot savus izteikumus par LESD 290. un 291. pantu saistībā ar regulu par Eiropas uzraudzības iestādēm pieņemšanu: „Attiecībā uz regulatīvo standartu pieņemšanas procesu Komisija akcentē finanšu pakalpojumu nozares unikālo raksturu, kas izriet no Lamfalisī struktūras un ir nepārprotami atzīts LESD pievienotajā 39. deklarācijā. Tomēr Komisija nopietni šaubās, vai tās lomas ierobežojumi deleģēto aktu un īstenošanas pasākumu pieņemšanā atbilst LESD 290. un 291. pantam.” 3.4. Sīkāks priekšlikuma skaidrojums 3.4.1. Vispārīgi — vienlīdzīgi darbības nosacījumi Priekšlikuma galvenais mērķis ir nodrošināt, ka visa regulētā tirdzniecība tiek veikta regulētās tirdzniecības vietās: regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un regulētās tirdzniecības sistēmās. Visām minētajām tirdzniecības vietām tiek piemērotas identiskas pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības. Arī prasības, kuras tiek piemērotas attiecībā uz triju minēto tirdzniecības vietu organizatorisko struktūru un tirgus uzraudzību, ir gandrīz identiskas. Tādējādi tiks nodrošināti vienlīdzīgi darbības nosacījumi funkcionāli līdzīgām darbībām, savedot kopā trešo personu tirdzniecības intereses. Tomēr ir svarīgi, ka pārredzamības prasības tiek pielāgotas dažādiem instrumentu veidiem, īpaši kapitāla vērtspapīriem, obligācijām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, un dažādiem tirdzniecības veidiem, jo īpaši rīkojumu reģistra un kotētu cenu virzītām sistēmām. Visās trijās tirdzniecības vietās platformas organizētājs ir neitrāls. Regulētos tirgos un daudzpusējās tirdzniecības sistēmās darījumi tiek veikti atbilstīgi nediskrecionāriem principiem. Tas nozīmē, ka darījumi tiek veikti saskaņā ar iepriekš definētiem noteikumiem. Visas minētās tirdzniecības vietas arī konkurē, piedāvājot plašus dalības noteikumus, ja vien šādi noteikumi atbilst pārredzamam kritēriju kopumam. Pretstatā tam regulētas tirdzniecības sistēmas organizētājs var diskrecionāri pieiet darījuma veikšanai. Tomēr šim organizētājam jānodrošina, ka uz klientiem, kuri izmanto platformu, tiek attiecinātas ieguldītāju aizsardzības, uzņēmējdarbības veikšanas un labākās izpildes prasības. Kaut gan regulētā tirdzniecības sistēmā gan noteikumiem par piekļuvi, gan darījumu izpildes metodoloģijai jābūt pārredzamiem un skaidriem, šīs sistēmas organizētājs var nodrošināt tādu pakalpojumu klientiem, kurš kvalitatīvi, ja ne funkcionāli, atšķiras no pakalpojumiem, kādus saviem locekļiem un dalībniekiem sniedz regulētie tirgi un daudzpusējās tirdzniecības sistēmas. Tādēļ, lai nodrošinātu gan regulētās tirdzniecības sistēmas organizatora neitralitāti attiecībā uz jebkuru veikto darījumu, gan to, ka ar klientiem saistīto pienākumu veikšana netiek pakļauta iespējai nopelnīt uz klientu rēķina, regulētās tirdzniecības sistēmas organizatoram jāaizliedz veikt tirdzniecību, izmantojot sev piederošu kapitālu. Visbeidzot, regulētu tirdzniecību var arī veikt, izmantojot sistemātisku internalizāciju. Sistemātisks internalizētājs var veikt klienta darījumus, izmantojot sev piederošu kapitālu. Tomēr sistemātisks internalizētājs nedrīkst savest kopā trešo personu intereses pirkt un pārdot, kā to dara regulēts tirgus, daudzpusēja tirdzniecības sistēma vai regulēta tirdzniecības sistēma, tādēļ tas nav tirdzniecības vieta. Piemēro noteikumus par labāko izpildi un citus uzņēmējdarbības veikšanas noteikumus, un klients skaidri zina, kad tas veic tirdzniecību ar ieguldījumu sabiedrību un kad — ar trešām personām. Uz sistemātiskiem internalizētājiem attiecas īpašas pirmstirdzniecības pārredzamības prasības un prasības par piekļuvi. Pārredzamības prasības tiek pielāgotas dažādiem instrumentu veidiem, konkrēti kapitāla vērtspapīriem, obligācijām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, un tās tiek piemērotas apjomiem, kuri nesasniedz konkrētas robežvērtības. Tādējādi tirdzniecību, ko ieguldījumu sabiedrības savā vārdā veic ar klientiem, tostarp citām ieguldījumu sabiedrībām, uzskata par ārpusbiržas tirdzniecību. Tādas ārpusbiržas tirdzniecības darbības, kas neatbildīs sistemātiska internalizētāja definīcijai un tiks paplašinātas, grozot īstenošanas tiesību aktus, uzskatīs par nesistemātiski un neregulāri veiktām darbībām. 3.4.2. FITD noteikumu paplašināšana, tos attiecinot uz produktiem un pakalpojumiem (1., 3., 4. pants) Saistībā ar standartizētiem privāto ieguldījumu produktiem[15] Komisija ir palīdzējusi, balstoties uz FITD noteikumiem, nodrošināt saskaņotu regulatīvo pieeju dažādu finanšu produktu izplatīšanai privātiem ieguldītājiem, apmierinot līdzīgas ieguldītāju vajadzības un palielinot salīdzināmas ieguldītāju aizsardzības iespējas. Otrkārt, ir radušās bažas par FITD piemērojamību gadījumos, kad ieguldījumu sabiedrības vai kredītiestādes izlaiž un pārdod pašas savus vērtspapīrus. FITD piemērošana ir skaidra gadījumos, kad ieguldījumu konsultācija tiek sniegta saistībā ar pārdošanu, bet jāievieš lielāka skaidrība attiecībā uz pakalpojumiem bez konsultācijām, kad varētu uzskatīt, ka ieguldījumu sabiedrība vai banka nesniedz FITD pakalpojumu. Visbeidzot, atšķirības dalībvalstu noteikumos, ko piemēro vietējās darbības uzņēmumiem, kuri neietilpst FITD darbības jomā un piedāvā ierobežotu ieguldījumu pakalpojumu klāstu, vairs nav pieļaujamas, ņemot vērā finanšu krīzes mācību, finanšu tirgu un produktu sarežģītību un ieguldītāju vajadzību pēc līdzīga aizsardzības līmeņa neatkarīgi no pakalpojumu sniedzēju atrašanās vietas vai rakstura. Tāpēc priekšlikumā paplašinātas FITD prasības, īpaši noteikumi par uzņēmējdarbības veikšanu un interešu konfliktiem attiecībā uz kredītiestāžu strukturētu depozītu tirdzniecību ar konsultācijas sniegšanu vai bez tās, norādot, ka FITD attiecas arī uz tām ieguldījumu sabiedrībām un kredītiestādēm, kas pārdod pašas savus vērtspapīrus, nesniedzot nekādas konsultācijas, un nosaka prasību dalībvalstīm valstu tiesību aktos, kuri attiecas uz vietējiem uzņēmumiem, piemērot atļauju piešķiršanas un uzņēmējdarbības prasības, kas ir līdzvērtīgas FITD prasībām. 3.4.3. FITD izņēmumu pārskatīšana (2. pants) FITD ietver tirdzniecību ar finanšu instrumentiem savā vārdā starp ieguldījumu pakalpojumiem un darbībām, kurām nepieciešama atļauja. Tomēr tika ieviesti trīs galvenie izņēmumi, lai izslēgtu personas, kas darbojas savā vārdā, un tā ir viņu vienīgā veiktā darbība vai papildu darbība citai ar finansēm nesaistītai korporatīvai darbībai, vai daļa no nefinanšu preču tirdzniecības darbības. Atbilstoši G–20 saistībām jānodrošina atbilstoša FITD noteikumu piemērošana uzņēmumiem, kas profesionāli sniedz klientiem ieguldījumu pakalpojumus un veic ieguldījumu darbības. Tāpēc priekšlikumos skaidrāk definēti izņēmumi attiecībā uz darbībām, kuras nav galvenās FITD darbības jomā un galvenokārt ir īpašumtiesību vai komerciāla rakstura vai kurām neveic ļoti biežus tirdzniecības darījumus. 3.4.4. Tirgus struktūras sistēmas uzlabojumi (18., 19., 20., 32., 33., 34., 53., 54. pants) Tirgus attīstība pēc FITD izveidošanas ir daļēji radījusi izaicinājumus pašreizējam tiesiskajam regulējumam, ko piemēro dažādu veidu tirdzniecības vietām, liekot pamatu godīgai konkurencei, vienlīdzīgiem darbības nosacījumiem un pārredzamiem un efektīviem tirgiem. Tā funkcija un uzbūve, kas balstīta galvenokārt uz kapitāla vērtspapīru tirdzniecību, nepieciešamība uzlabot pārredzamību un elastīgumu tirgos, kuri nav saistīti ar kapitāla vērtspapīriem, un tas, ka ne visi regulētās tirdzniecības veidi, kas radušies pēdējos gados, pilnībā atbilst FITD trīs daļās paredzētajām definīcijām un prasībām — regulēti tirgi, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas un sistemātiski internalizētāji — nozīmē, ka ir jāpārskata pašreizējais regulējums. Priekšlikumos izveidota jauna to regulēto tirdzniecības sistēmu kategorija, kas neatbilst nevienai no esošajām kategorijām, ko rada stingras organizatoriskās prasības un pārredzamības noteikumi, uzlabotas galvenās prasības visām tirdzniecības vietām, ņemot vērā lielāku konkurenci, un pārrobežu tirdzniecība, ko radījusi tehnoloģiju attīstība un FITD. 3.4.5. Korporatīvās pārvaldības uzlabojumi (9., 48. pants) FITD noteikta prasība, ka personām, kas efektīvi pārvalda ieguldījumu sabiedrības uzņēmējdarbību, jābūt pietiekami labai reputācijai un pieredzei, lai nodrošinātu pienācīgu un apdomīgu ieguldījumu sabiedrības pārvaldību. Saskaņā ar Komisijas darbu pie korporatīvās pārvaldības finanšu nozarē[16] tiek ieteikts stiprināt šos noteikumus attiecībā uz izpilddirektoru un direktoru profilu, lomu un atbildību un līdzsvaru vadības struktūru sastāvā. Īpaši priekšlikumos mēģināts nodrošināt, lai vadības struktūras locekļiem būtu pietiekama kompetence un prasmes, un sapratne par risku, kas saistīts ar uzņēmuma darbību, lai garantētu, ka uzņēmums tiek pārvaldīts pienācīgi un apdomīgi ieguldītāju interesēs un ņemot vērā tirgus integritāti. 3.4.6. Augstākas organizatoriskās prasības, lai aizsargātu tirgu efektīvu darbību un integritāti (16., 51. pants) Finanšu instrumentu tirdzniecības tehnoloģiju attīstība rada gan iespējas, gan grūtības. Lai gan parasti tiek uzskatīts, ka šī ietekme ir labvēlīga tirgus likviditātei un ir uzlabojusi tirgu efektivitāti, nepieciešami konkrēti regulatīvie un uzraudzības pasākumi, lai atbilstoši reaģētu uz iespējamiem draudiem pienācīgai tirgu darbībai, ko rada algoritmiski un ļoti bieži tirdzniecības darījumi. Priekšlikumu mērķis ir jo īpaši ietvert FITD visus uzņēmumus, kas veic ļoti biežus tirdzniecības darījumus, pieprasīt atbilstošu organizatorisko uzraudzību no šiem uzņēmumiem un tiem, kuri piedāvā piekļuvi tirgum citiem tirgotājiem, kas veic ļoti biežus tirdzniecības darījumus, un izveidot prasību tirdzniecības vietām ieviest atbilstošas riska kontroles, lai mazinātu nepienācīgu tirdzniecību un nodrošinātu to platformu elastību. To mērķis ir arī palīdzēt kompetentajām iestādēm pārraudzīt un uzraudzīt šīs darbības. 3.4.7. Ieguldītāju aizsardzības sistēmas stiprināšana (13., 24., 25., 27., 29. pants, I pielikuma A iedaļa) Ir vispārīgi atzīts, ka FITD ir uzlabojusi gan privāto, gan profesionālo ieguldītāju aizsardzību. Tomēr pieredze rāda, ka grozījumi vairākās jomās palīdzētu mazināt akūtākos gadījumus, kuros iespējami zaudējumi ieguldītājiem. Īpaši priekšlikumā nostiprināts tiesiskais regulējums ieguldījumu konsultāciju sniegšanai un portfeļu pārvaldībai, un ieguldījumu sabiedrību iespējai apstiprināt trešo personu pamudinājumus (spiedienu), kā arī skaidrāk noteikti nosacījumi un gadījumi, kad ieguldītāji var brīvi veikt darījumus tirgū ar konkrētiem instrumentiem, kuri nav sarežģīti, ar minimāliem pienākumiem vai aizsardzību no savas ieguldījumu sabiedrības puses. Turklāt tajā izveidota kombinētās pārdošanas prakses sistēma, lai nodrošinātu ieguldītāju pienācīgu informētību un šīs prakses neradītu tiem zaudējumus. Priekšlikumā noteiktas stingrākas prasības attiecībā uz darbībām ar ieguldījumu sabiedrību un to aģentu klientu līdzekļiem vai instrumentiem un finanšu instrumentu glabāšana klientu vārdā definēta kā ieguldījumu pakalpojums. Priekšlikums palīdz uzlabot klientiem sniegto informāciju saistībā ar tiem sniegtajiem pakalpojumiem un to rīkojumu izpildi. 3.4.8. Paaugstināta ieguldījumu pakalpojumu sniegšanas aizsardzība liela apjoma ieguldītājiem (30. pants, II pielikums) FITD klientu klasifikācija privātos, profesionālos ieguldītājos un tiesīgos darījumu partneros nodrošina atbilstošu un apmierinošu elastīgumu, tāpēc tai kopumā būtu jāpaliek nemainīgai. Tomēr daudzi darījumu piemēri ar sarežģītiem instrumentiem, ko veic vietējās iestādes un pašvaldības, ir pierādījuši, ka to klasifikācija FITD nav atbilstoši atspoguļota. Otrkārt, tā kā daudzas sīki izstrādātas uzņēmējdarbības veikšanas prasības nav saprātīgas attiecībās starp tiesīgiem darījumu partneriem to daudzveidīgajos ikdienas darījumos, vispārējais augsta līmeņa princips rīkoties godīgi, taisnīgi un profesionāli un pienākums rīkoties patiesi, nepārprotami un nemaldinoši jāpiemēro neatkarīgi no klientu kategorijas. Visbeidzot tiek ierosināts, ka tiesīgi darījumu partneri gūst labumu no labākas informācijas un dokumentācijas par veiktajiem pakalpojumiem. 3.4.9. Jaunas prasības attiecībā uz tirdzniecības vietām (27., 59., 60. pants) Novērtējot labāko izpildi, FITD šobrīd balstās uz pārredzamu pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības datu pieejamību. Tomēr arī cita informācija var būt svarīga, piemēram, atcelto rīkojumu skaits pirms to izpildes vai izpildes ātrums. Tāpēc priekšlikumā ieviesta prasība tirdzniecības vietām katru gadu publicēt datus par izpildes kvalitāti. Otrkārt, tirdzniecības vietās tirgotie atvasināto preču instrumentu līgumi bieži piesaista plašāku lietotāju un ieguldītāju skaitu un bieži var noderēt tirdzniecības vietām, lai noteiktu atskaites cenu, ko izmantot, piemēram, mazumtirdzniecības enerģijas un pārtikas cenu noteikšanai. Tāpēc tiek ieteikts, ka visām tirdzniecības vietām, kuras tirgo atvasinātos preču instrumentu līgumus, jāpieņem atbilstoši ierobežojumi vai alternatīvi pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu tirgus darbību un maksājumu nosacījumus fiziski piegādātām precēm, un jāsniedz sistemātiska, sīki izstrādāta un standartizēta informācija par dažādu veidu finanšu un komerctirgotāju un regulatoru (iekļaujot gala klienta kategoriju un identitāti) un tirgus dalībnieku (iekļaujot tikai gala klientu kategoriju kopējās pozīcijas) pozīcijām. Komisija šo tirdzniecības vietu izveidotos ierobežojumus var saskaņot deleģētos aktos, un ne tie, ne alternatīvie pasākumi neskar kompetento iestāžu un EVTI spēju vajadzības gadījumā izveidot papildu pasākumus saskaņā ar šo direktīvu un FITR. 3.4.10. Uzlabots režīms MVU tirgiem (35. pants) Papildinot dažādas ES pēdējā laika iniciatīvas palīdzēt MVU iegūt finansējumu, tiek ieteikts izveidot jaunu tirgu apakškategoriju — MVU izaugsmes tirgi. Šāda tirgus (kas parasti darbojas kā daudzpusēja tirdzniecības sistēma) organizētājs var pieprasīt, lai daudzpusējā tirdzniecības sistēma tiktu reģistrēta kā MVU izaugsmes tirgus, ja tā atbilst konkrētiem nosacījumiem. Šo tirgu reģistrācijai būtu jāpaaugstina to redzamība un profils un jāpalīdz izveidot kopējus Eiropas regulatīvos standartus šiem tirgiem, kas izveidoti, ņemot vērā emitentu un ieguldītāju vajadzības šajos tirgos, saglabājot pašreizējo augsto ieguldītāju aizsardzības līmeni. 3.4.11. Trešo valstu režīms (41.–50. pants) Priekšlikumā izveidota saskaņota sistēma, kā trešo valstu uzņēmumiem un tirgus organizētājiem sniegt piekļuvi ES tirgiem, lai novērstu pašreizējo trešo valstu režīmu sadrumstalotību un visiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem ES teritorijā nodrošinātu vienlīdzīgus darbības nosacījumus. Priekšlikumā izveidots režīms, kas balstīts uz Komisijas iepriekšēju trešo valstu jurisdikciju līdzvērtības novērtējumu. Trešo valstu uzņēmumi no tām trešām valstīm, attiecībā uz kurām ir pieņemts lēmums par līdzvērtību, var iesniegt pieprasījumu pakalpojumu sniegšanai Savienībā. Lai sniegtu pakalpojumus privātiem klientiem, ir jāizveido filiāle. Trešās valsts uzņēmumam vajadzētu būt atļaujai tajā dalībvalstī, kurā ir izveidota filiāle, un filiālei jāievēro ES prasības konkrētās jomās (organizatoriskās prasības, uzņēmējdarbības veikšanas noteikumi, interešu konflikti, pārredzamība un citas prasības). Lai sniegtu pakalpojumus tiesīgiem darījumu partneriem, filiāle nav jāizveido. Trešo valstu uzņēmumi var sniegt šos pakalpojumus, reģistrējoties EVTI. Šos uzņēmumus uzrauga to piederības valsts. Jābūt noslēgtam atbilstošam sadarbības nolīgumam starp trešās valsts uzraudzītājiem un valsts kompetentajām iestādēm un EVTI. 3.4.12. Labāka un efektīvāka datu konsolidēšana (61.–68. pants) Tirgus dati to kvalitātes, formāta, izmaksu un konsolidēšanas spējas ziņā ir svarīga joma, lai atbalstītu FITD vispārējo principu attiecībā uz pārredzamību, konkurētspēju un ieguldītāju aizsardzību. Šajā jomā priekšlikuma noteikumi regulā un direktīvā ievieš vairākas būtiskas izmaiņas. Noteikumi uzlabos datu kvalitāti un konsekvenci, pieprasot, lai visi uzņēmumi publicē savus tirdzniecības pārskatus, izmantojot apstiprinātu publicēšanas struktūru. Noteikumos izveidotas procedūras kompetentajai iestādei, lai izsniegtu atļauju apstiprinātai publicēšanas struktūrai, un apstiprināto publicēšanas struktūru organizatoriskās prasības. Ierosinātie noteikumi risinās vienu no lielākajiem iebildumiem par FITD ieviešanas ietekmi — datu sadrumstalotību. Bez prasības, ka tirgus datiem jābūt uzticamiem, savlaicīgiem un pieejamiem par saprātīgu samaksu, ieguldītājiem ir svarīgi, lai tirgus datus varētu apkopot tā, lai varētu efektīvi salīdzināt tirdzniecības vietu cenas un darījumus. Tirdzniecības vietu skaita palielināšanās pēc FITD ieviešanas šo uzdevumu sarežģī. Ierosinātajos noteikumos izveidoti nosacījumi konsolidētu datu lentes nodrošinātāju izveidošanai. Tajos izveidotas organizatoriskās prasības, kas būs jāievēro šiem pakalpojumu sniedzējiem, lai varētu darboties šādā statusā. 3.4.13. Plašākas kompetento iestāžu pilnvaras attiecībā uz atvasināto finanšu instrumentu pozīcijām (61., 72., 83. pants) Atvasināto finanšu instrumentu tirgu būtiskas izaugsmes dēļ pēdējos gados priekšlikumos jārisina pašreizējā regulatoru pilnvaru sadrumstalotība, lai uzraudzītu un pārraudzītu pozīcijas. Pienācīgas tirgus darbības un tirgus integritātes labā tās būtu jāaizstāj ar skaidri noteiktām pilnvarām pieprasīt informāciju no jebkuras personas par pozīcijām attiecīgajos atvasinātajos finanšu instrumentos, kā arī emisijas kvotās. Uzraudzības iestādēm jāvar iejaukties jebkurā atvasinātā finanšu instrumenta līguma darbības posmā un rīkoties, lai samazinātu pozīciju. Šādu labāku pozīciju pārvaldību papildina iespēja iepriekš un nediskriminējošā veidā ierobežojot pozīcijas. Par visām darbībām jāziņo EVTI. 3.4.14. Efektīvas sankcijas (73.–78. pants) Dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt, ka ir iespējams piemērot atbilstošas administratīvās sankcijas un pasākumus, kad ir pārkāpta FITD. Šajā nolūkā direktīvā nosaka prasību, ka tām jāizpilda šādi obligātie noteikumi. Pirmkārt, administratīvās sankcijas un pasākumi jāpiemēro fiziskām vai juridiskām personām un ieguldījumu sabiedrībām, kas veikušas pārkāpumus. Otrkārt, šīs direktīvas un regulas noteikumu pārkāpumu gadījumā kompetento iestāžu rīcībā jābūt administratīvo sankciju un pasākumu minimālajam kopumam. Tas ietver atļaujas anulēšanu, publisku paziņojumu, vadības atlaišanu, administratīvās finansiālās sankcijas. Treškārt, valsts tiesību aktos noteikto administratīvo finansiālo sankciju maksimālajam līmenim jāpārsniedz ekonomiskie ieguvumi, kas izriet no pārkāpuma, ja tos var noteikt, un jebkurā gadījumā tas nedrīkst būt zemāks par direktīvā noteikto līmeni. Ceturtkārt, kritērijiem, kurus kompetentās iestādes ņem vērā, nosakot piemērojamo sankciju veidu un līmeni konkrētā gadījumā, jāietver vismaz tie kritēriji, kas noteikti šajā direktīvā (piemēram, ieguvumi, kas izriet no pārkāpuma, vai zaudējumi, kuri radīti trešām personām, atbildīgo personu uz sadarbību vērsta attieksme u. c.). Piektkārt, piemērotās sankcijas un pasākumi jādara publiski pieejami, kā noteikts šajā direktīvā. Visbeidzot, jāizveido attiecīgs mehānisms, lai veicinātu ziņošanu par pārkāpumiem ieguldījumu sabiedrībās. Šis priekšlikums neattiecas uz kriminālsankcijām. 3.4.15. Emisiju kvotas (1. pants) Pretēji atvasinātajiem finanšu instrumentiem ES emisiju kvotu sekundārie aktuāltirgi lielākajā daļā nav regulēti. Aktuāltirgos ir novēroti daudzi krāpnieciski darījumi, kas apdraud uzticēšanos emisiju kvotu tirdzniecības sistēmai (ETS), kura izveidota ar ES ETS direktīvu[17]. Vienlaicīgi ar ES ETS direktīvas pasākumiem stiprināt ES emisijas kvotu reģistru sistēmu un nosacījumus konta atvēršanai, lai tirgotu ES emisijas kvotas, priekšlikumā noteikts, ka viss ES emisijas kvotu tirgus ir pakārtots finanšu tirgus regulējumam. Aktuāltirgiem un atvasināto finanšu instrumentu tirgiem ir viens uzraudzītājs. FITD un Direktīvas 2003/6/EK par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu piemērošana pilnībā uzlabos tirgus drošību, nemainot tā mērķi, kas paliek emisijas samazināšana. Turklāt tas nodrošinās saskaņotību ar noteikumiem, ko jau piemēro ES emisijas kvotu atvasinātajiem finanšu instrumentiem, un izveidos lielāku drošību, jo bankām, ieguldījumu sabiedrībām un uzņēmumiem, kas ir atbildīgi par tirdzniecības uzraudzīšanu pret krāpšanu, ļaunprātīgu izmantošanu vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, būs lielāka iespēja sīki pārbaudīt iespējamos aktuāltirgotājus. 4. Ietekme uz budžetu Priekšlikuma konkrētā ietekme uz budžetu attiecas uz EVTI uzlikto pienākumu, kā norādīts šim priekšlikumam pievienotajos leģislatīvajos finanšu pārskatos. Šim priekšlikumam pievienotajā finanšu pārskatā ir novērtētas arī izmaiņas Komisijas budžetā. Priekšlikums ietekmē Kopienas budžetu. ê2004/39/EK ðjauns 2011/0298 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par finanšu instrumentu tirgiem, ar kuru atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (Pārstrādātā redakcija) (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā ð Līgumu par Eiropas Savienības darbību ï Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 5347. panta 12. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[18], ð pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ï ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[19], ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu[20], ð apspriedusies ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, ï saskaņā ar ð parasto likumdošanas ï Līguma 251. pantā[21] izklāstīto procedūru, tā kā: òjauns (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK[22], vairākas reizes ir izdarīti būtiski grozījumi. Tā kā ir jāizdara arī citi turpmāki grozījumi, skaidrības ieviešanas nolūkā tā ir jāpārskata. ê 2004/39/EK 1. apsvērums (2) Ar Padomes Direktīvu 93/22/EEK (1993. gada 10. maijs) par ieguldījumu pakalpojumiem vērtspapīru jomā[23] bija paredzēts izveidot nosacījumus, saskaņā ar kuriem pilnvarotas ieguldījumu sabiedrības un bankas ar piederības valsts atļauju tās uzraudzībā varētu sniegt konkrētus pakalpojumus vai veidot filiāles citās dalībvalstīs. Tālab minētās direktīvas mērķis bija saskaņot atļaujas piešķiršanas un darbības sākotnējās prasības attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, tostarp profesionālās ētikas normas. Tā arī paredzēja saskaņot dažus nosacījumus, kas reglamentē regulētu tirgu darbību. ê 2004/39/EK 2. apsvērums (pielāgots) (3) Pēdējo gadu laikā vairāk ieguldītāju ir kļuvuši aktīvi finanšu tirgos, un tiem tiek piedāvāta arvien kompleksāks un plašāks pakalpojumu un instrumentu klāsts. Ņemot vērā šo attīstību, Kopienas Ö Savienības Õ tiesiskajam regulējumam jāaptver visa uz ieguldītājiem vērsto darbību joma. Tālab jāparedz saskaņošanas pakāpe, kas vajadzīga, lai ieguldītājiem nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni un ļautu ieguldījumu sabiedrībām sniegt pakalpojumus visā Kopienā Ö Savienībā Õ, kura ir vienotais tirgus, piederības valsts uzraudzībā. Paturot prātā iepriekš minēto, Direktīva 93/22/EEK tika aizstātajāaizvieto ar jaunu Ddirektīvu 2004/39/EK. òjauns (4) Finanšu krīze norādījusi vājās vietas finanšu tirgu darbībā un pārredzamībā. Finanšu tirgu izaugsme ir radījusi vajadzību nostiprināt finanšu instrumentu tirgu regulēšanas sistēmu, lai palielinātu pārredzamību, labāk aizsargātu ieguldītājus, stiprinātu uzticēšanos, samazinātu neregulēto jomu skaitu un nodrošinātu, ka uzraudzītāji ir atbilstoši pilnvaroti, lai veiktu savus pienākumus. òjauns (5) Regulatīvās iestādes starptautiskā līmenī ir atzinušas, ka trūkumi vairāku finanšu iestāžu korporatīvajā pārvaldībā, tostarp efektīvu pārbaužu un saskaņotības trūkums, ir palīdzējis radīt finanšu krīzi. Pārmērīga un neapdomīga riska uzņemšanās var izraisīt konkrētās finanšu iestādes bankrotu un radīt sistēmiskas problēmas dalībvalstīs un globālā mērogā. Nepareiza uzņēmumu rīcība, sniedzot pakalpojumus klientiem, var radīt zaudējumus ieguldītājiem un mazināt ieguldītāju uzticēšanos. Lai cīnītos ar negatīvo ietekmi, kas var rasties šo korporatīvās pārvaldības pasākumu trūkumu dēļ, šīs direktīvas noteikumi jāpapildina ar sīkāk izstrādātiem principiem un obligātajiem standartiem. Šie principi un standarti jāpiemēro, ņemot vērā ieguldījumu sabiedrību raksturu, apjomu un sarežģītību. òjauns (6) Augsta līmeņa grupa ES finanšu uzraudzības jautājumos aicināja Eiropas Savienību izstrādāt saskaņotāku finanšu regulējuma kopumu. Turpmākās Eiropas uzraudzības arhitektūras kontekstā Eiropadome 2009. gada 18. un 19. jūnijā arī uzsvēra nepieciešamību izveidot Eiropas vienoto noteikumu kopumu, kas ir piemērojams visām vienotā tirgus finanšu iestādēm. òjauns (7) Ņemot vērā iepriekš minēto, Direktīva 2004/39/EK tagad ir daļēji pārskatīta, izveidojot šo jauno direktīvu, un daļēji aizstāta ar Regulu (ES) Nr. …/… (FITR). Šiem abiem juridiskajiem instrumentiem kopā būtu jāveido tiesiskais regulējums, kurā noteiktas prasības, kas piemērojamas ieguldījumu sabiedrībām, regulētiem tirgiem, datu pārskatu sniegšanas pakalpojumu uzņēmumiem un trešo valstu uzņēmumiem, kas veic ieguldījumu pakalpojumus vai darbības Savienībā. Tādējādi šī direktīva būtu jālasa kopā ar regulu. Direktīvā būtu jāietver noteikumi par uzņēmējdarbības atļaujām, būtiskas līdzdalības iegūšanu, brīvības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvības īstenošanu, ieguldījumu sabiedrību darbības nosacījumiem, lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību, piederības dalībvalsts un uzņēmējas dalībvalsts uzraudzības iestāžu pilnvarām un sankciju režīmu. Tā kā šā priekšlikuma galvenais mērķis un priekšmets ir saskaņot valstu noteikumus minētajās jomās, priekšlikums būtu jābalsta uz LESD 53. panta 1. punktu. Direktīvas forma ir piemērota, lai īstenošanas noteikumus šīs direktīvas darbības jomās vajadzības gadījumā varētu mainīt, piemērojot tos jebkādām konkrētā tirgus vajadzībām un katras dalībvalsts tiesību sistēmai. ê2004/39/EK 3. apsvērums (3) Tādēļ, ka ieguldītāji arvien vairāk kļūst atkarīgi no personiskiem ieteikumiem, ir lietderīgi ieguldījumu konsultācijas noteikt par ieguldījumu pakalpojumu, kura sniegšanai vajadzīga atļauja. ê2004/39/EK 4. apsvērums (8)(4) Finanšu instrumentu sarakstā ir lietderīgi ietvert dažus atvasinātus preču instrumentus un citus instrumentus, ko izveido un tirgo tā, lai tie atbilstoši reglamentācijas aspektiem būtu salīdzināmi ar tradicionāliem finanšu instrumentiem. òjauns (9) Sekundārajos aktuāltirgos ir novēroti daudzi krāpnieciski darījumi ar ES emisiju kvotām, kas var mazināt uzticēšanos emisiju tirdzniecības sistēmām, kuras izveidotas ar Direktīvu 2003/87/EK, un ir veikti pasākumi, lai stiprinātu ES emisiju kvotu reģistru sistēmu un nosacījumus konta atvēršanai, lai tirgotu ES emisiju kvotas. Lai stiprinātu tirgu integritāti un uzraudzītu to efektīvu darbību, veicot arī vispusīgu tirdzniecības darbības uzraudzību, Direktīvā 2003/87/EK izveidotie pasākumi jāpapildina, pilnībā ietverot emisiju kvotas šīs direktīvas un Regulas ----/-- [Regula par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu] darbības jomā ê2004/39/EK 7. apsvērums (pielāgots) (10)(7) Šīs direktīvas mērķis ir aptvert uzņēmumus, kuru pastāvīgā darbība vai darbs ir profesionālu ieguldījumu pakalpojumu sniegšana un/vai profesionālu ieguldījumu darbību veikšana. Tālab tās darbības jomai nav jāattiecas uz personām, kas veic citādu profesionālu darbību. ê2004/39/EK 5. apsvērums (11) Jāizveido visaptverošs regulatīvs režīms, kas reglamentē darījumu izpildi attiecībā uz finanšu instrumentiem neatkarīgi no šo darījumu noslēgšanā izmantotajām tirdzniecības metodēm, lai nodrošinātu ieguldītāju darījumu augstu izpildes kvalitāti un atbalstītu finanšu sistēmas integritāti un vispārējo efektivitāti. Jāparedz saskaņota un pret risku jutīga sistēma to pasūtījumu izpildes procedūru galveno veidu reglamentēšanai, kuras pašreiz izmanto Eiropas finanšu tirgū. Jāatzīst tas, ka radusies jaunas paaudzes organizēta tirdzniecības sistēma līdztekus regulētiem tirgiem, uz kuriem jāattiecina saistības, kas paredzētas, lai saglabātu finanšu tirgu efektīvu un sakārtotu darbību. Lai izveidotu samērīgus reglamentējošus noteikumus, jāparedz tāda jauna ieguldījumu pakalpojuma iekļaušana, kas saistīts ar daudzpusēju tirdzniecības sistēmu. ê2004/39/EK 6. apsvērums (12)(6) Jāievieš regulēta tirgus un daudzpusējas tirdzniecības sistēmas definīcijas, un tās savstarpēji cieši jāsaskaņo, lai atspoguļotu faktu, ka tām ir vienāda organizētās tirdzniecības funkcionalitāte. Definīcijās nav jāiekļauj divpusējās sistēmas, kurās ieguldījumu sabiedrības iesaistās katrā darījumā savā vārdā ne kā bezriska darījuma partneris, kas ir starpnieks starp pircēju un pārdevēju. Termins “sistēma” ietver visus tos tirgus, ko veido noteikumu kopums un tirdzniecības platforma, kā arī tos, kas darbojas, tikai pamatojoties uz noteikumu kopumu. Regulētos tirgos un daudzpusējās tirdzniecības sistēmās nav obligāti jādarbojas “tehniskai” pasūtījumu saskaņošanas sistēmai. Šajā direktīvā tirgus, ko veido to noteikumu kopums, kuri reglamentē aspektus saistībā ar dalību, instrumentu tirgošanas atļaušanu, tirdzniecību starp dalībniekiem, ziņošanas un attiecīgā gadījumā pārskatāmības nodrošināšanu, ir regulēts tirgus vai daudzpusēja tirdzniecības sistēma, un darījumus, kas noslēgti saskaņā ar minētajiem noteikumiem, uzskata par noslēgtiem saskaņā ar regulēta tirgus sistēmu vai daudzpusēju tirdzniecības sistēmu. Termins “pirkšanas un pārdošanas intereses” jāsaprot plašā nozīmē, ietverot pasūtījumus, kotēšanu un interešu izpausmes. Prasība apvienot intereses sistēmā, izmantojot nediskrecionārus noteikumus, ko noteicis sistēmas dalībnieks, nozīmē to, ka tās ir jāapvieno saskaņā ar sistēmas noteikumiem vai izmantojot sistēmas protokolus vai iekšējās darbības procedūras (tostarp procedūras, kas ietvertas datoru programmatūrā). Ar terminu “nediskrecionāri noteikumi” saprot, ka šie noteikumi ieguldījumu sabiedrībai, kas izmanto daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, neparedz rīcības brīvību attiecībā uz to, kā intereses var savstarpēji iedarboties. Definīcijas paredz, ka interešu apvienošana jāveic tā, lai rezultātā būtu noslēgts līgums, kas nozīmē to, ka izpilde notiek, ievērojot sistēmas noteikumus vai izmantojot sistēmas protokolus vai iekšējās darbības procedūras. òjauns (12) Visām tirdzniecības vietām, tas ir, regulētiem tirgiem, daudzpusējām tirdzniecības sistēmām un regulētām tirdzniecības sistēmām, būtu jāizveido pārredzami noteikumi, ar kuriem nosaka piekļuvi sistēmai. Tomēr regulētiem tirgiem un daudzpusējām tirdzniecības sistēmām būtu jāsaglabā ļoti līdzīgas prasības attiecībā uz locekļu vai dalībnieku piekļuvi, bet regulētām tirdzniecības sistēmām būtu jāvar noteikt un ierobežot piekļuvi, cita starpā balstoties uz to organizētāju lomu un saistībām pret saviem klientiem. òjauns (13) Ieguldījumu sabiedrība, kas izpilda klientu rīkojumus, izmantojot sev piederošu kapitālu, būtu jāuzskata par sistemātisku internalizētāju, ja vien darījumi netiek veikti ārpus regulēta tirgus, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas un regulētas tirdzniecības sistēmas un šādi darījumi netiek veikti reti, pēc ad hoc principa un neregulāri. Sistemātiski internalizētāji būtu jādefinē kā ieguldījumu sabiedrības, kas regulēti, bieži un sistemātiski veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus ārpus regulēta tirgus, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas vai regulētas tirdzniecības sistēmas. Lai nodrošinātu šīs definīcijas objektīvu un efektīvu piemērošanu ieguldījumu sabiedrībām, jebkādai divpusējai tirdzniecībai ar klientiem vajadzētu būt atbilstošiem un kvantitatīviem kritērijiem, kas papildina kvalitatīvos kritērijus to ieguldījumu sabiedrību identificēšanai, kuras jāreģistrē kā sistemātiski internalizētāji, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK, 21. pantā. Lai arī regulētā tirdzniecības sistēma ir jebkura sistēma, kurā daudzu trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses mijiedarbojas sistēmā, sistemātisks internalizētājs nedrīkstētu sasaistīt trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses. ê2004/39/EK 8. apsvērums (pielāgots) ðjauns (14)(8) Šīs direktīvas darbības joma nav jāattiecina ð direktīvas darbības jomai nevajadzētu attiekties ïuz personām, kas pārvalda savus aktīvus, un uzņēmumiem, kas nesniedz ieguldījumu pakalpojumus un/vai neveic ieguldījumu darbības, kuras nav darījumu veikšana savā vārdā, ja vien tās nav tirgus līderes ð , regulēta tirgus vai daudzpusējas tirdzniecības sistēmas dalībnieces vai ja tās izpilda klientu pasūtījumus, rīkojoties ï vai ja tās organizēti, bieži un sistemātiski veic darījumus savā vārdā ārpus regulēta tirgus vai daudzpusējas tirdzniecības sistēmas, nodrošinot sistēmu, kas ir pieejama trešām personām, lai iesaistītos darījumos ar tām. ð Izņēmuma kārtā personas, kas veic tirdzniecību ar finanšu instrumentiem savā vārdā kā regulēta tirgus vai daudzpusējas tirdzniecības sistēmas locekļi vai dalībnieki, tostarp kā tirgus veidotāji saistībā ar atvasinātiem preču instrumentiem, emisiju kvotām vai no tiem atvasinātiem finanšu instrumentiem, kā papildu darbību savai pamata uzņēmējdarbībai, kuri grupu līmenī nav ne ieguldījumu pakalpojumu sniegšana šīs direktīvas nozīmē, ne banku pakalpojumi Direktīvas 2006/48/EK nozīmē, nebūtu jāiekļauj šīs direktīvas darbības jomā. Deleģētajos tiesību aktos būtu jānosaka tehniskie kritēriji, lai noteiktu, vai darbība ir papildu darbība pamata uzņēmējdarbībai. Klientu rīkojumu izpildē savā vārdā būtu jāietver uzņēmumi, kuri izpilda dažādu klientu rīkojumus, pamatojoties uz saskaņotu pamatsummu (dienas kārtības tirdzniecība), kas būtu jāuzskata par uzņēmumiem, kas rīkojas kā principāli, un tiem būtu jāpiemēro šīs direktīvas noteikumi gan attiecībā uz klientu rīkojumu izpildi, gan darbības veikšanu savā vārdā. Finanšu instrumentu rīkojumu izpilde, ko veic kā papildu darbību starp divām personām, kuru pamata uzņēmējdarbība grupu līmenī nav ne ieguldījumu pakalpojumu sniegšana šīs direktīvas nozīmē, ne banku pakalpojumi Direktīvas 2006/48/EK nozīmē, nebūtu jāuzskata par tirdzniecības veikšanu savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus. ï ê2004/39/EK 9. apsvērums (15)(9) Atsauces tekstā uz personām jāsaprot kā atsauces gan uz fiziskām, gan juridiskām personām. ê2004/39/EK 10. apsvērums (pielāgots) (16)(10) Nav jāietver apdrošināšanas vai dzīvības apdrošināšanas uzņēmumi, uz kuru darbībām attiecas attiecīga kompetento uzraudzības iestāžu uzraudzība un uz kuriem attiecas Padomes Direktīva 64/225/EEK (1964. gada 25. februāris) par ierobežojumu atcelšanu attiecībā uz brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību pārapdrošināšanas un retrocesijas jomā[24], Padomes Pirmā direktīva 73/239/EEK (1973. gada 24. jūlijs) par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz uzņēmējdarbības sākšanu un veikšanu tiešās apdrošināšanas nozarē, kas nav dzīvības apdrošināšana[25], un Padomes Direktīva 2002/83/EK (2002. gada 5. novembris) par dzīvības apdrošināšanu[26] Ö Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/138/EK (2009. gada 25. novembris) par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II)[27] Õ. ê2004/39/EK 11. apsvērums (17)(11) Šī direktīva nav attiecināma uz personām, kas nesniedz pakalpojumus trešām personām, bet kuru darbība ir saistīta ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu tikai saviem mātesuzņēmumiem, saviem meitasuzņēmumiem vai citiem savu mātesuzņēmumu meitasuzņēmumiem. ê2004/39/EK 12. apsvērums (18)(12) Šīs direktīvas darbības jomai nav jāattiecas arī uz personām, kas profesionālās darbības gaitā sniedz ieguldījumu pakalpojumus tikai kā papildpakalpojumus, ja šī darbība ir regulēta un attiecīgie noteikumi neliedz sniegt ieguldījumu pakalpojumus kā papildpakalpojumus. ê2004/39/EK 13. apsvērums (19)(13) Šī direktīva nav attiecināma uz personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus vienīgi saistībā ar darbinieku līdzdalības sistēmām un tādējādi nesniedz ieguldījumu pakalpojumus trešām personām. ê2004/39/EK 14. apsvērums (20)(14) Šī direktīva nav jāattiecina uz centrālajām bankām un citām iestādēm, kas veic līdzīgas funkcijas, kā arī valstu struktūrām, kuru pienākums ir pārvaldīt valsts parādu vai iesaistīties tā pārvaldībā atkarībā no tā, kurš no jēdzieniem attiecas uz ieguldījumu, izņemot daļēji vai pilnīgi valsts īpašumā esošas struktūras, kuru darbība ir saistīta ar tirdzniecību vai kapitāldaļu iegūšanu. òjauns (21) Lai skaidrāk definētu izņēmumu režīmu Eiropas Centrālo banku sistēmai, citām valstu iestādēm, kas veic līdzīgas darbības, un iestādēm, kas daļēji veic valsts parāda pārvaldību, ir lietderīgi noteikt ierobežojumus tikai tām iestādēm un institūcijām, kas darbojas saskaņā ar kādas dalībvalsts tiesību aktiem vai Savienības tiesību aktiem, kā arī starptautiskām iestādēm, kuru locekļi ir viena vai vairākas dalībvalstis. ê2004/39/EK 15. apsvērums (pielāgots) (22)(15) Šī direktīva nav jāattiecina uz kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un pensiju fondiem neatkarīgi no tā, vai tie ir koordinēti Kopienas Ö Savienības Õ līmenī, un šādu uzņēmumu depozitārijiem vai pārvaldītājiem, jo uz tiem attiecas īpaši noteikumi, kas ir tieši pielāgoti to darbībai. ê2004/39/EK 16. apsvērums (23)(16) Lai varētu izmantot priekšrocības, ko sniedz atbrīvojums no šīs direktīvas noteikumu ievērošanas, attiecīgajai personai pastāvīgi jāatbilst nosacījumiem, kas paredzēti attiecībā uz šādiem atbrīvojumiem. Jo īpaši, ja persona sniedz ieguldījumu pakalpojumus vai veic ieguldījumu darbības un ja uz viņu neattiecas šī direktīva, jo šie pakalpojumi vai darbības ir papilddarbības šīs personas pamatdarbībai uzņēmumu grupu līmenī, uz šādu personu vairs nav jāattiecina atbrīvojums saistībā ar papildpakalpojumiem, ja šo pakalpojumu sniegšana vai darbību veikšana vairs nav papilddarbības šīs personas pamatdarbībai. ê2004/39/EK 17. apsvērums (24)(17) Uz personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus un/vai veic ieguldījumu darbības, uz kurām attiecas šī direktīva, jāattiecina piederības dalībvalsts pilnvarojums, lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību un finanšu sistēmas stabilitāti. ê2004/39/EK 18. apsvērums (pielāgots) (25)(18) Kredītiestādēm, kam atļauja izsniegta saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK Ö 2006/48/EK Õ (2000. gada 20. marts Ö 2006. gada 14. jūnijs Õ) par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu Ö (pārstrādāta redakcija) Õ Ö [28] Õ, nav vajadzīga cita atļauja saskaņā ar šo direktīvu, lai sniegtu ieguldījumu pakalpojumus vai veiktu ieguldījumu darbības. Ja kredītiestāde nolemj sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības, kompetentajām iestādēm pirms atļaujas piešķiršanas jāpārbauda, vai konkrētā iestāde atbilst attiecīgajiem šīs direktīvas noteikumiem. òjauns (26) Strukturētie noguldījumi ir radušies kā ieguldījumu produkta veids, bet tie nav iekļauti nevienā tiesību aktā, kas attiecas uz ieguldītāju aizsardzību Savienības līmenī, lai arī citi strukturētie ieguldījumi šādos tiesību aktos ir iekļauti. Tāpēc ir lietderīgi stiprināt ieguldītāju uzticēšanos un veidot vienotāku regulējumu attiecībā uz dažādu standartizētu privāto ieguldījumu produktu izplatīšanu, lai ieguldītājiem nodrošinātu atbilstošu aizsardzības līmenī visā Savienībā. Tāpēc ir lietderīgi strukturētos noguldījumus iekļaut šīs direktīvas darbības jomā. Šajā saistībā ir jāprecizē, ka, tā kā strukturētie noguldījumi ir ieguldījumu produktu veids, tie neietver tādus noguldījumus, kas ir saistīti tikai ar procentu likmēm, piemēram Euribor vai Libor, neatkarīgi no tā, vai procentu likmes ir iepriekš noteiktas, fiksētas vai mainīgas. òjauns (27) Lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību Savienībā, ir lietderīgi ierobežot apstākļus, kādos dalībvalstis var nepiemērot šo direktīvu personām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus klientiem, kuri rezultātā nav aizsargāti ar šīs direktīvas noteikumiem. Jo īpaši ir lietderīgi noteikt prasību dalībvalstīm piemērot šīm personām vismaz līdzvērtīgas prasības tām, kas noteiktas šajā direktīvā, konkrēti atļaujas pieprasījuma izskatīšanas laikā, novērtējot to reputāciju un pieredzi, un jebkuru akcionāru atbilstību, pārskatot nosacījumus sākotnējās atļaujas piešķiršanai un pastāvīgās uzraudzības veikšanai, kā arī attiecībā uz uzņēmējdarbības veikšanas saistībām. ê2004/39/EK 19. apsvērums (28)(19) Ja ieguldījumu sabiedrība neregulāri sniedz vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus, uz kuriem neattiecas atļauja, vai neregulāri veic vienu vai vairākas ieguldījumu darbības, uz kurām neattiecas atļauja, tai nav vajadzīga papildu atļauja saskaņā ar šo direktīvu. ê 2004/39/EK 20. apsvērums (29)(20) Šajā direktīvā pasūtījumu pieņemšanas un nodošanas darbībai jāietver arī divu vai vairāku ieguldītāju apvienošana, kas tādējādi ļautu veikt darījumu starp šiem ieguldītājiem. ò jauns (30) Uz ieguldījumu sabiedrībām un kredītiestādēm, kas izplata finanšu instrumentus, kurus tās pašas emitē, attiecas šīs direktīvas noteikumi, ja tās saviem klientiem sniedz ieguldījumu konsultācijas. Lai novērstu nenoteiktību un stiprinātu ieguldītāju aizsardzību, ir lietderīgi paredzēt šīs direktīvas piemērošanu, ja ieguldījumu sabiedrības un kredītiestādes izplata pašu emitētos finanšu instrumentus pamattirgū, nesniedzot nekādas konsultācijas. Tāpēc būtu jāpaplašina rīkojumu izpildes klientu vārdā pakalpojuma definējums. ê 2004/39/EK 21. apsvērums (pielāgots) (21) Saistībā ar gaidāmo kapitāla pietiekamības noteikumu pārskatīšanu, ko veica Bāzelē II, dalībvalstis atzīst vajadzību no jauna izvērtēt to, vai ieguldījumu sabiedrības, kas izpilda klientu pasūtījumus, pamatojoties uz saskaņotu pamatsummu, jāuzskata par sabiedrībām, kas rīkojas kā principāli, un vai tādējādi tām jāpiemēro papildu statūtkapitāla prasības. ê2004/39/EK 22. apsvērums (31)(22) Savstarpējās atzīšanas princips un piederības dalībvalsts uzraudzības princips paredz, ka dalībvalstu kompetentās iestādes nevar izsniegt atļauju vai tā jāatsauc, ja tādi faktori kā darbības programmu saturs, ģeogrāfiskā izplatība vai faktiski veiktās darbības skaidri liecina, ka ieguldījumu sabiedrība ir izvēlējusies vienas dalībvalsts tiesību sistēmu, lai izvairītos no stingrākiem standartiem, kas ir spēkā citā dalībvalstī, kuras teritorijā tā plāno veikt vai veic lielāko daļu savu darbību. Ieguldījumu sabiedrībai, kas ir juridiska persona, atļaujai jābūt izsniegtai dalībvalstī, kurā ir tās juridiskā adrese. Ieguldījumu sabiedrībai, kas nav juridiska persona, atļaujai jābūt izsniegtai dalībvalstī, kurā ir tās galvenais birojs. Turklāt dalībvalstīm ir jāpieprasa, lai ieguldījumu sabiedrības galvenais birojs vienmēr atrastos un darbību faktiski veiktu savā piederības dalībvalstī. òjauns (32) Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvā 2007/44/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/49/EEK un Direktīvas 2002/83/EK, 2004/39/EK, 2005/68/EK un 2006/48/EK attiecībā uz procedūras noteikumiem un vērtēšanas kritērijiem, kas piemērojami, veicot piesardzīgu novērtējumu par līdzdalības iegūšanu un palielināšanu finanšu nozarē[29], noteikti sīki izstrādāti kritēriji, lai piesardzīgi novērtētu plānotās līdzdalības iegūšanu ieguldījumu sabiedrībā, un procedūra to piemērošanai. Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, skaidrību un paredzamību attiecībā uz novērtēšanas procesu, kā arī uz tā rezultātu, ir lietderīgi apstiprināt Direktīvā 2007/44/EK noteiktos kritērijus un piesardzīgas novērtēšanas procesu. Jo īpaši, kompetentajām iestādēm būtu jānovērtē potenciālā līdzdalības ieguvēja atbilstība un plānotās līdzdalības iegūšanas finanšu stabilitāte, izmantojot šādus kritērijus: potenciālā līdzdalības ieguvēja reputācija; jebkuras personas, kas vadīs ieguldījumu sabiedrības uzņēmējdarbību, reputācija un pieredze; potenciālā līdzdalības ieguvēja finanšu stabilitāte; ieguldījumu sabiedrības spēja ievērot piesardzības prasības, kas pamatojas uz šo un citām direktīvām, īpaši Direktīvu 2002/87/EK[30] un Direktīvā 2006/49/EK[31]; pamatotas aizdomas, ka notiek vai ir notikusi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana vai teroristu finansēšana vai tiek izdarīti šādu darbību mēģinājumi, vai arī plānotā līdzdalības iegūšana varētu palielināt šādu risku Direktīvas 2005/60/EK 1. panta izpratnē[32]. ê2004/39/EK 23. apsvērums (pielāgots) (33)(23) Ieguldījumu sabiedrībai, kas pilnvarota savā piederības dalībvalstī, jābūt tiesīgai sniegt ieguldījumu pakalpojumus vai veikt ieguldījumu darbības visā Kopienā Ö Savienībā Õ, lai nevajadzētu lūgt atsevišķu atļauju no tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kurā tā vēlas sniegt šādus pakalpojumus vai veikt šādas darbības. ê2004/39/EK 24. apsvērums (pielāgots) (34)(24) Ņemot vērā to, ka uz dažām ieguldījumu sabiedrībām neattiecas daži pienākumi, kas noteikti ar Ö Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Õ Padomes Direktīvu 93/6/EEK (1993. gada 15. marts) Ö 2006/49/EK Õ par ieguldījumu sabiedrību un kredītiestāžu kapitāla pietiekamību Ö (pārstrādātā redakcija) Õ Ö [33] Õ, šīm ieguldījumu sabiedrībām obligāti jābūt noteiktam kapitāla minimālajam apjomam vai profesionālās darbības civiltiesiskās atbildības apdrošināšanai, vai abiem. Koriģējot minētās apdrošināšanas summas, jāņem vērā korekcijas, kas veiktas saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/92/EK (2002. gada 9. decembris) par apdrošināšanas starpniecību[34]. Šī īpašā pieeja kapitāla pietiekamības vajadzībām nevar ierobežot lēmumus attiecībā uz atbilstošo pieeju šādām sabiedrībām saskaņā ar turpmākajām izmaiņām Kopienas Ö Savienības Õ tiesību aktos par kapitāla pietiekamību. ê2004/39/EK 25. apsvērums (35)(25) Ņemot vērā to, ka uzraudzības noteikumu darbības joma jāierobežo tā, lai tie attiektos tikai uz tām vienībām, kas atbilstīgi profesionālās darbības gaitā veiktiem ierakstiem tirdzniecības grāmatā ir iemesls darījuma partneru riskam attiecībā uz citiem tirgus dalībniekiem, šīs direktīvas darbības joma nav jāattiecina uz vienībām, kas savā vārdā veic darījumus ar finanšu instrumentiem, tostarp atvasinātiem preču instrumentiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, kā arī vienībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus saistībā ar atvasinātiem preču instrumentiem kā papildpakalpojumus to pamatdarbības klientiem uzņēmumu grupu līmenī, ja šī pamatdarbība nav ieguldījumu pakalpojumu sniegšana šīs direktīvas nozīmē. ê2004/39/EK 26. apsvērums (36)(26) Lai aizsargātu ieguldītāja īpašumtiesības un citas līdzīgas tiesības attiecībā uz vērtspapīriem un tā tiesības attiecībā uz līdzekļiem, kas uzticēti uzņēmumam, minētajām tiesībām jābūt nošķirtām no uzņēmuma tiesībām. Tomēr šim principam nevajadzētu atturēt uzņēmumus no darbību veikšanas savā vārdā, izņemot, ja tie šo darbību veic ieguldītāju interesēs, ja tas vajadzīgs darījuma specifikas dēļ un ja ieguldītājs tam piekrīt, piemēram, naudas līdzekļu aizdošana. ê2004/39/EK 27. apsvērums (pielāgots) ðjauns (37)(27) Ja klients saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/47/EK (2002. gada 6. jūnijs) par finanšu nodrošinājuma līgumiem[35], nodod visas finanšu instrumentu vai līdzekļu īpašuma tiesības ieguldījumu sabiedrībai, lai nodrošinātu vai citādi ietvertu pašreizējās vai turpmākās, faktiskās vai neparedzētās, vai potenciālās saistības, šādi finanšu instrumenti vai līdzekļi turpmāk nav jāuzskata par klientam piederošiem.ð Prasības attiecībā uz klientu aktīvu aizsardzību ir būtisks instruments klientu aizsardzībai, sniedzot pakalpojumus un veicot darbības. Šīs prasības var neievērot, ja pilnīgi visas līdzekļu un finanšu instrumenta īpašumtiesības tiek nodotas ieguldījumu sabiedrībai, lai segtu jebkādas pašreizējās un turpmākās, esošās, nosacītās vai iespējamās saistības. Šī plašā iespēja var radīt nenoteiktību un apdraudēt prasību efektivitāti attiecībā uz klientu aktīvu uzraudzību. Tāpēc vismaz attiecībā uz privāto klientu aktīviem jāierobežo ieguldījumu sabiedrību spēja noslēgt finanšu nodrošinājumu līgumus, kas paredz īpašumtiesību nodošanu, kuri definēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 6. jūnija Direktīvā 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem[36], lai garantētu vai citādi aizsargātu viņu saistības. ï ê2004/39/EK 28. apsvērums (28) To ieguldījumu sabiedrību filiāļu pilnvarošanas procedūras Kopienā, kam atļaujas izsniegtas trešās valstīs, arī turpmāk jāpiemēro šādām sabiedrībām. Šīm filiālēm jāliedz brīvi sniegt pakalpojumus, kā paredzēts Līguma 49. panta otrajā daļā, vai izmantot tiesības veikt uzņēmējdarbību dalībvalstīs, kurās šīs filiāles nav reģistrētas. Ņemot vērā gadījumus, kad Kopienai nav jāievēro divpusējas vai daudzpusējas saistības, ir lietderīgi paredzēt procedūru, kas iecerēta, lai nodrošinātu, ka Kopienas ieguldījumu sabiedrībām piemēro līdzvērtīgu režīmu attiecīgajās trešās valstīs. òjauns (38) Jānostiprina ieguldījumu sabiedrību vadības struktūru loma, lai nodrošinātu pienācīgu un apdomīgu sabiedrību pārvaldību un veicinātu tirgus integritāti un ieguldītāju interešu ievērošanu. Ieguldījumu sabiedrības vadības struktūrai kopumā vienmēr jāvelta pietiekami daudz laika un jābūt atbilstošai kompetencei, prasmēm un pieredzei, lai spētu izprast ieguldījumu sabiedrības uzņēmējdarbību un tās galvenos riskus. Lai izvairītos no domāšanas grupā un veicinātu lēmumu kritisku apstrīdēšanu, pārstāvjiem ieguldījumu sabiedrību valdēs vajadzētu būt pietiekami dažāda vecuma, dzimuma, ģeogrāfiskās izcelsmes, ar pietiekami dažādu izglītību un profesionālo kvalifikāciju, lai būtu pārstāvēti dažādi uzskati un pieredze. Lai nodrošinātu demogrāfiskās realitātes atbilstošu atspoguļojumu, īpaši liela nozīme ir arī dzimumu līdzsvaram. òjauns (39) Lai nodrošinātu ieguldījumu sabiedrības darbību efektīvu pārraudzību un kontroli, vadības struktūrai būtu jāpārzina ieguldījumu sabiedrības kopējā stratēģija un vajadzētu būt atbildīgai par to, ņemot vērā ieguldījumu sabiedrības uzņēmējdarbību un riska profilu. Vadības struktūrai būtu jāuzņemas skaidri definēta atbildība par ieguldījumu sabiedrības uzņēmējdarbības ciklu šādās jomās: uzņēmuma stratēģisko mērķu identificēšana un definēšana, savas iekšējās organizācijas apstiprināšana, tostarp darbinieku atlases un apmācību kritēriji, vispārējo pakalpojumu sniegšanas un darbību veikšanas politiku izveidošana, kā arī tirdzniecības personāla atalgojums un jaunu produktu apstiprināšana izplatīšanai klientiem. Ieguldījumu sabiedrību, to iekšējās organizācijas un pakalpojumu sniegšanas un darbību veikšanas politiku stratēģisko mērķu periodiskai uzraudzīšanai un novērtēšanai jānodrošina pastāvīga spēja veikt pienācīgu un apdomīgu pārvaldību, veicinot tirgu integritāti un ieguldītāju aizsardzību. ê2004/39/EK 29. apsvērums (40)(29) To darbību apjoma palielināšanās, kuras vienlaikus veic daudzas ieguldījumu sabiedrības, ir palielinājusi interešu konfliktu iespējamību starp šīm dažādajām darbībām un sabiedrību klientu interesēm. Tādēļ jāparedz noteikumi, lai nodrošinātu, ka šādi konflikti negatīvi neietekmē sabiedrību klientu intereses. òjauns (41) Dalībvalstīm būtu jānodrošina personas datu aizsardzības tiesību ievērošana saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (direktīva par privāto dzīvi un elektronisko komunikāciju)[37], ar kurām nosaka šīs direktīvas piemērošanas nolūkā izmantoto personas datu apstrādi. EVTI veikto personas datu apstrādi, piemērojot šo direktīvu, nosaka ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (ES) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[38]. òjauns (42) Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīva 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un terminu definīcijām minētās direktīvas mērķiem[39], dalībvalstīm ļauj ieguldījumu sabiedrību organizatorisko prasību kontekstā pieprasīt ierakstīt telefonsarunas vai elektronisko saziņu, kas ir saistīta ar klientu rīkojumiem. To telefonsarunu vai elektroniskās saziņas reģistrēšana, kas ir saistīta ar klientu rīkojumiem, ir atbilstīga Eiropas Savienības Pamattiesību hartai un pamatota, lai stiprinātu ieguldītāju aizsardzību, uzlabotu tirgus uzraudzību un palielinātu tiesisko noteiktību ieguldījumu sabiedrību un to klientu interesēs. Šādas reģistrēšanas nozīme ir minēta arī Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas 2010. gada 29. jūlijā izdotajās tehniskajās konsultācijās Eiropas Komisijai. Šo iemeslu dēļ ir lietderīgi šajā direktīvā paredzēt principus vispārējam režīmam attiecībā uz to telefonsarunu vai elektroniskās saziņas ierakstīšanu, kas ir saistīti ar klientu rīkojumiem. òjauns (43) Dalībvalstīm būtu jānodrošina tiesības uz personas datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un Direktīvu 2002/58/EK. Šī aizsardzība būtu jo īpaši jāievēro, reģistrējot telefonsarunas un elektronisko saziņu, kā paredzēts 13. pantā nolūkos. òjauns (44) Pēdējos desmit gados ievērojami attīstījušās tirdzniecības tehnoloģijas, un tagad tirgus dalībnieki tās plaši izmanto. Daudzi tirgus dalībnieki tagad izmanto algoritmisko tirdzniecību, kurā datora algoritms automātiski nosaka rīkojuma aspektus ar minimālu cilvēka līdzdalību vai bez tās. Īpašs algoritmiskās tirdzniecības paveids ir ļoti bieži tirdzniecības darījumi, kad tirdzniecības sistēma ļoti ātri analizē tirgus datus vai signālus un pēc tam, balstoties uz šo analīzi, ļoti īsā laikā nosūta vai atjaunina lielu rīkojumu skaitu. Ļoti biežus tirdzniecības darījumus parasti izmanto tirgotāji, kas veic tirdzniecību ar savu kapitālu, un būtībā tie ir nevis atsevišķa stratēģija, bet sarežģītas tehnoloģijas izmantošana, īstenojot tradicionālākas tirdzniecības stratēģijas, piemēram, tirgus veidošanu vai arbitrāžu. òjauns (45) Saskaņā ar Padomes 2009. gada jūnija secinājumiem par Savienības finanšu pārvaldības stiprināšanu un lai palīdzētu izveidot vienoto noteikumu kopumu par ES finanšu tirgiem, tālāk attīstītu vienlīdzīgus darbības nosacījumus dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem, palielinātu ieguldītāju aizsardzību un uzlabotu pārvaldību un noteikumu piemērošanu, Savienība ir apņēmusies vajadzības gadījumā līdz minimumam samazināt dalībvalstu rīcības brīvību Savienības finanšu pakalpojumu tiesību aktu īstenošanā. Šajā direktīvā papildus kopēja režīma ieviešanai to telefonsarunu vai elektroniskās saziņas reģistrēšanai, kas ir saistīti ar klientu rīkojumiem, ir lietderīgi samazināt kompetento iestāžu spēja konkrētos gadījumos deleģēt pārvaldības uzdevumus, lai ierobežotu rīcības brīvību prasībās, kuras piemēro saistītiem aģentiem un filiāļu pārskatu sniegšanai. òjauns (46) Tirdzniecības tehnoloģijas izmantošana ir palielinājusi ieguldītāju tirdzniecības ātrumu, spējas un sarežģītību. Tāpat tā ļauj tirgus dalībniekiem atvieglot saviem klientiem tiešu piekļuvi tirgiem, izmantojot to tirdzniecības sistēmas, tiešu elektronisku piekļuvi vai garantētu un tiešu piekļuvi tirgum. Tirdzniecības tehnoloģija ir devusi ieguvumus tirgum un tirgus dalībniekiem kopumā, piemēram, plašāku dalību tirgos, lielāku likviditāti, cenu mazāku starpību, samazinātu īstermiņa svārstīgumu un līdzekļus, lai labāk izpildītu klientu rīkojumus. Tomēr šī tirdzniecības tehnoloģija rada arī vairākus potenciālus riskus, piemēram, lielāku tirdzniecības vietu sistēmu pārslodzes risku lielāka rīkojumu apjoma dēļ, algoritmiskās tirdzniecības riskus izveidot dubultus vai kļūdainus rīkojumus vai citus tās darbības traucējumus, kas var apdraudēt pienācīgu tirgus darbību. Turklāt pastāv risks, ka algoritmiskās tirdzniecības sistēmas pārmērīgi reaģē uz citiem notikumiem tirgū, kas var palielināt svārstīgumu, ja tirgū jau pastāv kāda problēma. Visbeidzot, algoritmiskā tirdzniecība vai ļoti bieža tirdzniecība nepareizas tās izmantošanas gadījumā var pati radīt zināmas ļaunprātīgas darbības formas. òjauns (47) Šos potenciālos riskus, ko rada biežāka tehnoloģijas izmantošana, vislabāk var mazināt, apvienojot konkrētas risku kontroles, lai kontrolētu sabiedrības, kuras veic algoritmisko tirdzniecību vai ļoti biežus tirdzniecības darījumus, ar citiem pasākumiem, kas vērsti uz tirdzniecības vietu organizētājiem, kuriem piekļūs šādas sabiedrības. Būtu vēlams nodrošināt, lai uzņēmumiem, kas veic ļoti biežus tirdzniecības darījumus, būtu atbilstoša atļauja, ja tie ir tirdzniecības vietas tieši locekļi. Tas nodrošinātu, ka uz tiem attiecas šīs direktīvas organizatoriskās prasības un tie tiek pienācīgi uzraudzīti. òjauns (48) Uzņēmumiem un tirdzniecības vietām būtu jāizveido spēcīgi pasākumi, lai nodrošinātu, ka automātiskā tirdzniecība neapdraud pienācīgu tirgus darbību un to nevar izmantot ļaunprātīgos nolūkos. Tirdzniecības vietām būtu jānodrošina arī, lai to tirdzniecības sistēmas būtu elastīgas un atbilstoši pārbaudītas darbam ar lielāku rīkojumu plūsmu vai spriedzi tirgū un aprīkotas ar bloķēšanas sistēmām, lai uz laiku pārtrauktu tirdzniecību pēkšņu un negaidītu cenu svārstību gadījumā. òjauns (49) Papildus pasākumiem attiecībā uz algoritmisko tirdzniecību un ļoti biežiem tirdzniecības darījumiem ir lietderīgi izveidot kontroli tām ieguldījumu sabiedrībām, kas klientiem nodrošina tiešu elektronisku piekļuvi tirgiem, jo šie uzņēmumi var veikt elektronisko tirdzniecību, dodot tālāku elektronisku piekļuvi tirgum un radot daudzus līdzīgus riskus. Tāpat ir lietderīgi, ka uzņēmumi, kas sniedz tiešu elektronisku piekļuvi, nodrošina, lai personas, kas izmanto šo pakalpojumu, būtu atbilstoši kvalificētas un pakalpojuma izmantošanai tiktu veikta riska kontrole. Deleģētajos aktos būtu sīkāk jāizstrādā organizatoriskās prasības attiecībā uz šīm jaunajām tirdzniecības formām. Būtu jānodrošina, lai šīs prasības vajadzības gadījumā var grozīt atbilstoši turpmākām inovācijām un attīstībai šajā jomā. òjauns (50) Pašlaik ES darbojas liels skaits tirdzniecības vietu, no kurām daudzas tirgo identiskus instrumentus. Lai novērstu potenciālus riskus ieguldītājiem, jāformalizē un tālāk jāsaskaņo procesi attiecībā uz ietekmi uz citu tirdzniecības vietu tirdzniecību, ja viena tirdzniecības vieta nolemj pārtraukt vai atcelt kāda finanšu instrumenta tirdzniecību. Tiesiskās noteiktības nolūkā un lai atbilstoši novērstu interešu konfliktus, ja tiek izdarīts lēmums pārtraukt vai atcelt instrumentu tirdzniecību, būtu jānodrošina, ka gadījumā, ja viens regulēts tirgus vai daudzpusējā tirdzniecības sistēma pārtrauc tirdzniecību, lai neatklātu informāciju par emitentu vai finanšu instrumentu, citi seko šim lēmumam, ja vien tirdzniecības turpināšanu nevar attaisnot ar ārkārtējiem apstākļiem. Turklāt jāformalizē un jāuzlabo informācijas apmaiņa un sadarbība starp tirdzniecības vietām attiecībā uz konkrētu instrumentu, ko tirgo vairākās tirdzniecības vietās, ārkārtēju apstākļu gadījumos. òjauns (51) Finanšu tirgos aktīvi darbojas vairāk ieguldītāju, un tiem tiek piedāvāts sarežģītāks plaša spektra pakalpojumu un instrumentu kopums, tāpēc, ņemot vērā šo attīstību, jāpaaugstina saskaņošanas līmenis, lai nodrošinātu ieguldītājiem augsta līmeņa aizsardzību visā Savienībā. Kad tika pieņemta Direktīva 2004/39/EK, pieaugošas ieguldītāju atkarības no personiskiem ieteikumiem dēļ tajā bija jāiekļauj noteikums par ieguldījumu konsultācijām kā ieguldījumu pakalpojumu, kam nepieciešama atļauja un konkrētas uzņēmējdarbības veikšanas saistības. Personisko klientiem paredzēto ieteikumu paliekošās nozīmes un pieaugošās pakalpojumu un instrumentu sarežģītības dēļ jāstiprina uzņēmējdarbības veikšanas saistības, lai uzlabotu ieguldītāju aizsardzību. òjauns (52) Lai sniegtu ieguldītājiem visu nepieciešamo informāciju, ir lietderīgi noteikt prasību ieguldījumu sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu konsultācijas, precizēt to sniegto konsultāciju pamatojumu, jo īpaši produktu klāstu, kuru tās ņem vērā, sniedzot klientiem personiskus ieteikumus, neatkarīgi no tā, vai tās sniedz klientiem atsevišķas ieguldījumu konsultācijas vai pastāvīgu tiem ieteikto finanšu instrumentu atbilstības novērtējumu. Ir lietderīgi arī pieprasīt ieguldījumu sabiedrībām paskaidrot klientiem tiem sniegto konsultāciju iemeslus. Lai sīkāk izstrādātu tiesisko regulējumu ieguldījumu konsultāciju sniegšanai, vienlaicīgi ļaujot ieguldījumu sabiedrībām un klientiem izdarīt izvēli, ir lietderīgi noteikt nosacījumus šā pakalpojuma sniegšanai gadījumā, ja uzņēmumi informē klientus, ka pakalpojums tiek sniegts kā atsevišķa konsultācija. Lai uzlabotu ieguldītāju aizsardzību un klientu sapratni par saņemto pakalpojumu, ir lietderīgi tālāk ierobežot uzņēmumu iespēja pieņemt vai saņemt pamudinājumus no trešām personām, īpaši no emitentiem vai produktu piegādātājiem, sniedzot atsevišķas ieguldījumu konsultācijas pakalpojumu un veicot portfeļu pārvaldību. Šādos gadījumos vajadzētu atļaut tikai ierobežotus nemonetārus labumus, piemēram, apmācības par produktu īpašībām, ja tas neietekmē ieguldījumu sabiedrību spēju rīkoties klientu interesēs, kā tas sīkāk paskaidrots Direktīvā 2006/73/EK. òjauns (53) Ieguldījumu sabiedrības var sniegt ieguldījumu pakalpojumus, kas sastāv tikai no klientu rīkojumu izpildes un/vai saņemšanas un pārsūtīšanas, nesaņemot informāciju par klienta kompetenci un pieredzi, lai novērtētu pakalpojuma vai instrumenta atbilstību klientam. Tā kā šie pakalpojumi ir saistīti ar zināmu klientu aizsardzības samazināšanos, ir lietderīgi uzlabot šo pakalpojumu sniegšanas nosacījumus. Jo īpaši ir lietderīgi izslēgt iespēju sniegt šos pakalpojumus kopā ar papildpakalpojumiem, kas ietver kredītu vai aizdevumu piešķiršanu ieguldītājiem, lai ļautu tiem veikt darījumu, kurā ir iesaistīta ieguldījumu sabiedrība, jo tas papildus sarežģī darījumu un saistītā riska novērtēšanu. Ir lietderīgi arī skaidrāk definēt kritērijus to finanšu instrumentu izvēlei, ar kuriem šie pakalpojumi ir saistīti, lai izslēgtu tos finanšu instrumentus, tostarp kolektīvo ieguldījumu pārvedamos vērtspapīros, kas ietver atvasinātu finanšu instrumentu vai ir struktūras sastāvā, apgrūtinot klientam izprast saistīto risku. ò jauns (54) Kombinētās pārdošanas prakse ir izplatīta privāto finanšu pakalpojumu uzņēmumu stratēģija visā Savienībā. Tā var dot ieguvumu privātiem klientiem, bet var būt arī gadījumi, kad nav atbilstoši ņemtas vērā klienta intereses. Piemēram, dažas kombinētās pārdošanas prakses formas, konkrēti saistītās prakses, kad divi vai vairāki finanšu pakalpojumi tiek pārdoti kopā paketē un vismaz viens no šiem pakalpojumiem nav pieejams atsevišķi, var kropļot konkurenci un negatīvi ietekmēt klientu mobilitāti un spēju izdarīt uz informāciju balstītu izvēli. Saistītās prakses piemērs var būt prasība atvērt norēķinu kontus, sniedzot ieguldījumu pakalpojumu privātam klientam. Lai gan arī tāda pakalpojumu apkopošanas prakse, kurā divus vai vairāk finanšu pakalpojumus pārdod kopā paketē, bet katru pakalpojumu var iegādāties arī atsevišķi, var kropļot konkurenci un negatīvi ietekmēt klientu mobilitāti un spēju izdarīt uz informāciju balstītu izvēli, tā vismaz dod klientam izvēli un tādējādi rada mazāku risku, ka ieguldījumu sabiedrības varētu neatbilst šajā direktīvā noteiktajām saistībām. Šādas prakses izmantošana būtu rūpīgi jāizvērtē, lai veicinātu konkurenci un patērētāja izvēles iespējas. ê 2004/39/EK 30. apsvērums (55)(30) Attiecībā uz pakalpojumu jāuzskata, ka to sniedz pēc klienta iniciatīvas, ja vien klients to nepieprasa kā atbildes pasākumu uz tādu personalizētu paziņojumu no uzņēmuma vai uzņēmuma vārdā šim konkrētajam klientam, kurā ietverts aicinājums attiecībā uz konkrētu finanšu instrumentu vai konkrētu darījumu vai kurš ir paredzēts, lai ietekmētu klientu attiecībā uz konkrētu finanšu instrumentu vai konkrētu darījumu. Attiecībā uz pakalpojumu var uzskatīt, ka tas ir sniegts pēc klienta iniciatīvas neatkarīgi no tā, vai klients to pieprasa, pamatojoties uz jebkādu paziņojumu, kurā ietverta finanšu instrumentu reklāma vai piedāvājums un kurš sniegts, izmantojot jebkādus līdzekļus, kas būtībā ir vispārīgi, un kurš ir adresēts sabiedrībai vai plašākai klientu vai potenciālo klientu grupai vai kategorijai. ê 2004/39/EK 31. apsvērums ð jauns (56)(31) Viens no šīs direktīvas mērķiem ir aizsargāt ieguldītājus. Pasākumi, ko veic, lai aizsargātu ieguldītājus, jāpielāgo katras ieguldītāju kategorijas specifikai (mazajiem ieguldītajiem, profesionāļiem un darījumu partneriem). ð Tomēr, lai uzlabotu tiesisko regulējumu, ko piemēro pakalpojumu sniegšanai neatkarīgi no attiecīgo klientu kategorijas, ir lietderīgi skaidri noteikt, ka principiem jādarbojas godīgi, taisnīgi un profesionāli un, ka pienākums rīkoties patiesi, skaidri un nemaldinoši attiecas uz attiecībām ar jebkuru klientu. ï ê2004/39/EK 32. apsvērums (57)(32) Atkāpjoties no piederības valsts atļaujas piešķiršanas principa, saistību uzraudzības un izpildes principa attiecībā uz filiāļu darbību, uzņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei ir lietderīgi uzņemties atbildību par dažu to pienākumu izpildi, kuri noteikti šajā direktīvā attiecībā uz uzņēmējdarbību, ko veic ar filiāles starpniecību teritorijā, kurā atrodas filiāle, jo minētā iestāde atrodas vistuvāk filiālei un tās atrašanās vieta ir vairāk piemērota, lai atklātu filiāles darbību reglamentējošo noteikumu pārkāpumus un iesaistītos to novēršanā. ê2004/39/EK 33. apsvērums (58)(33) Jāievieš efektīvs “labākās izpildes” pienākums, lai nodrošinātu, ka ieguldījumu sabiedrības klientu pasūtījumus izpilda saskaņā ar nosacījumiem, kas ir visizdevīgākie klientam. Šim pienākumam jāattiecas uz sabiedrību, kam ir līgumsaistības vai starpniecības saistības attiecībā pret klientu. òjauns (59) Lai uzlabotu nosacījumus, kas ieguldījumu sabiedrībām jāievēro, veicot saistības izpildīt rīkojumus ar vislabākajiem nosacījumiem klientam saskaņā ar šo direktīvu, ir lietderīgi noteikt prasību tirdzniecības vietām darīt publiski pieejamus datus par katras tirdzniecības vietas darījumu izpildes kvalitāti. òjauns (60) Ieguldījumu sabiedrību sniegtā informācija klientiem saistībā ar to rīkojumu izpildes politiku bieži ir vispārīga un standartizēta un neļauj klientiem saprast, kā rīkojums tiks izpildīts, un pārbaudīt uzņēmumu atbilstību saistībām izpildīt rīkojumus ar vislabākajiem nosacījumiem klientiem. Lai uzlabotu ieguldītāju aizsardzību, ir lietderīgi precizēt principus attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību sniegto informāciju saviem klientiem par rīkojumu izpildes politiku un noteikt prasību sabiedrībām katru gadu darīt publiski pieejamu piecu labāko tirdzniecības vietu sarakstu katrā finanšu instrumentu kategorijā, kurās tās izpildījušas klientu rīkojumus iepriekšējā gadā. ê2004/39/EK 34. apsvērums (34) Lai nodrošinātu godīgu konkurenci, tirgus dalībniekiem un ieguldītājiem jābūt spējīgiem salīdzināt cenas, kas tirdzniecības vietām (t.i., regulētiem tirgiem, daudzpusējām tirdzniecības sistēmām un starpniekiem) ir jāpublicē. Tālab ir ieteicams, lai dalībvalstis atceltu visus šķēršļus, kas liedz attiecīgo informāciju konsolidēt Eiropas līmenī un publicēt. ê2004/39/EK 35. apsvērums (pielāgots) (61)(35) Veidojot darījuma attiecības ar klientu, ieguldījumu sabiedrība var lūgt klienta vai potenciālā klienta piekrišanu vienlaikus gan izpildes politikai, gan arī iespējai, ka tā pasūtījumus var izpildīt ārpus regulēta tirgus vai daudzpusējas tirdzniecības sistēmas Ö , regulētas tirdzniecības sistēmas vai sistemātiska internalizētāja Õ. ê2004/39/EK 36. apsvērums (62)(36) Personas, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus vairāk nekā vienas ieguldījumu sabiedrības vārdā, nav jāuzskata par saistītiem aģentiem, bet gan par ieguldījumu sabiedrībām, ja tās atbilst šajā direktīvā minētajai definīcijai, izņemot dažas personas, uz kurām šis nosacījums neattiecas. ê2004/39/EK 37. apsvērums (63)(37) Šai direktīvai nav jāierobežo saistīto aģentu tiesības veikt darbības, uz kurām attiecas citas direktīvas, un saistītās darbības attiecībā uz finanšu pakalpojumiem vai produktiem, uz kuriem neattiecas šī direktīva, tostarp darbības, ko veic tās pašas finanšu grupas daļu vārdā. ê2004/39/EK 38. apsvērums (64)(38) Šī direktīva nav jāattiecina uz nosacījumiem darbību veikšanai ārpus ieguldījumu sabiedrības telpām (iznēsājumtirdzniecība). ê2004/39/EK 39. apsvērums (65)(39) Dalībvalstu kompetentajām iestādēm nav jāveic reģistrācija vai tā ir jāatceļ, ja faktiski veiktās darbības skaidri liecina par to, ka saistītais aģents ir izvēlējies vienas dalībvalsts tiesību sistēmu, lai izvairītos no stingrākiem standartiem, kas ir spēkā citā dalībvalstī, kuras teritorijā tas plāno veikt vai veic lielāko daļu savu darbību. ê2004/39/EK 40. apsvērums (66)(40) Šajā direktīvā attiecībā uz tiesīgiem darījumu partneriem jāuzskata, ka tie rīkojas kā klienti. ê2004/39/EK 41. apsvērums (41) Lai nodrošinātu, ka profesionālās ētikas normas (tostarp noteikumus par klientu pasūtījumu labāko izpildi un apstrādi) piemēro attiecībā uz tiem ieguldītājiem, kuriem visvairāk vajadzīga šāda aizsardzība, un lai atspoguļotu vispāratzītu tirgus praksi visā Kopienā, ir lietderīgi precizēt, ka var izdarīt atkāpes no profesionālās ētikas normām attiecībā uz darījumiem, kas noslēgti vai uzsākti starp tiesīgiem darījumu partneriem. òjauns (67) Finanšu krīze ir pierādījusi, ka klientiem, kas nav privātie klienti, ir ierobežotas iespējas novērtēt savu ieguldījumu risku. Lai gan būtu jāapstiprina, ka vajadzētu stiprināt uzņēmējdarbības veikšanas noteikumus tiem ieguldītājiem, kam visvairāk nepieciešama aizsardzība, ir lietderīgi pielāgot dažādu kategoriju klientiem piemērojamās prasības. Tāpēc dažās informācijas un pārskatu sniegšanas prasībās ir lietderīgi iekļaut attiecības ar tiesīgiem darījumu partneriem. Jo īpaši vajadzētu būt atbilstošām prasībām par klientu finanšu instrumentu un naudas uzraudzību, kā arī informācijas un pārskatu sniegšanas prasībām attiecībā uz sarežģītākiem finanšu instrumentiem un darījumiem. Lai labāk definētu pašvaldību un vietējo publiskā sektora iestāžu klasifikāciju, tās skaidri jāizslēdz no to tiesīgo darījumu partneru un klientu saraksta, kas uzskatāmi par profesionāļiem, tomēr ļaujot šiem klientiem pēc pieprasījuma saņemt tādu pieeju, ko piemēro profesionāliem klientiem. ê2004/39/EK 42. apsvērums (68)(42) Attiecībā uz darījumiem, kas veikti starp tiesīgiem darījumu partneriem, pienākums izziņot klienta ierobežotos pasūtījumus jāpiemēro tikai tad, ja darījuma partneris skaidri nosūta ierobežotu pasūtījumu ieguldījumu sabiedrībai tā izpildei. ê2004/39/EK 43. apsvērums (69)(43) Dalībvalstis aizsargā fizisko personu tiesības uz privāto dzīvi attiecībā uz personas datu apstrādi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[40]. ê2004/39/EK 44. apsvērums (44) Ņemot vērā divkāršo mērķi – aizsargāt ieguldītājus un nodrošināt vērtspapīru tirgu nevainojamu darbību – jānodrošina darījumu pārskatāmība un tas, ka šim mērķim paredzētos noteikumus piemēro ieguldījumu sabiedrībām, kad tās darbojas tirgos. Lai ieguldītājiem vai tirgus dalībniekiem ļautu jebkurā laikā novērtēt akciju darījuma nosacījumus, ko tie izskata, un lai pēc tam pārbaudītu apstākļus, kādos konkrētais darījums veikts, jāizveido kopīgi noteikumi attiecībā uz informācijas publicēšanu par pabeigtiem darījumiem ar akcijām un informācijas atklāšanu par akciju tirdzniecības pašreizējām iespējām. Šie noteikumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu dalībvalstu akciju tirgus efektīvu integrāciju, lai tādējādi veicinātu vispārējā cenu veidošanās procesa efektivitāti attiecībā uz pašu kapitāla instrumentiem un lai palīdzētu efektīvi īstenot “labākās izpildes” pienākumus. Attiecībā uz šiem apsvērumiem vajadzīgs visaptverošs pārskatāmības režīms, kas piemērojams visiem darījumiem ar akcijām neatkarīgi no tā, vai tos veic ieguldījumu sabiedrība divpusēji vai ar regulētu tirgu vai daudzpusēju tirdzniecības sistēmu starpniecību. Šajā direktīvā paredzētie ieguldījumu sabiedrību pienākumi noteikt pirkšanas un pārdošanas cenu un izpildīt pasūtījumu par noteikto cenu neatbrīvo ieguldījumu sabiedrības no pienākuma nosūtīt pasūtījumu uz citu izpildes vietu, ja šāda internalizācija var traucēt sabiedrībai ievērot “labākās izpildes” pienākumus. ê2004/39/EK 45. apsvērums (45) Dalībvalstīm jāspēj direktīvā minētos pienākumus, kas paredz ziņot par darījumu, piemērot attiecībā uz finanšu instrumentiem, kuru tirdzniecība regulētā tirgū nav atļauta. ê2004/39/EK 46. apsvērums (46) Dalībvalsts var nolemt šajā direktīvā noteiktās pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārskatāmības prasības attiecināt uz finanšu instrumentiem, kas nav akcijas. Tādā gadījumā minētās prasības jāpiemēro visām ieguldījumu sabiedrībām, kurām attiecīgā dalībvalsts ir piederības dalībvalsts, attiecībā uz to darbībām šīs dalībvalsts teritorijā un darbībām, ko veic citās dalībvalstīs, izmantojot brīvību sniegt pakalpojumus. Šīs prasības jāpiemēro arī darbībām, ko minētās dalībvalsts teritorijā veic tās teritorijā izveidotas to ieguldījumu sabiedrību filiāles, kurām atļauja piešķirta citā dalībvalstī. ê2004/39/EK 47. apsvērums (pielāgots) (70)(47) Ieguldījumu sabiedrībām jābūt vienādām iespējām pievienoties vai piekļūt regulētiem tirgiem visā Kopienā Ö Savienībā Õ. Neatkarīgi no tā, kā darījumi pašreiz ir organizēti dalībvalstīs, ir būtiski atcelt tehniskos un tiesiskos ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi regulētiem tirgiem. ê2004/39/EK 48. apsvērums (pielāgots) (71)(48) Lai veicinātu pārrobežu darījumu pabeigšanu, ir lietderīgi paredzēt ieguldījumu sabiedrību piekļuvi mijieskaita un maksājumu sistēmām visā Kopienā Ö Savienībā Õ neatkarīgi no tā, vai darījumi ir noslēgti regulētos tirgos attiecīgajā dalībvalstī. Ieguldījumu sabiedrībām, kas vēlas tieši piedalīties citu dalībvalstu norēķinu sistēmās, jāizpilda attiecīgās darbības un komercdarbības prasības attiecībā uz līdzdalību, kā arī uzraudzības pasākumi, lai atbalstītu finanšu tirgu nevainojamu un sakārtotu darbību. òjauns (72) Trešo valstu uzņēmumu pakalpojumu sniegšanu Savienībā nosaka valstu režīmos un prasībās. Šie režīmi ir ļoti atšķirīgi, un uzņēmumiem, kuriem saskaņā ar tiem ir piešķirtas atļaujas, nav tiesību sniegt pakalpojumus un veikt darbību citās dalībvalstīs, kā tikai tajā, kurā tie ir izveidoti. Šajā jomā ir lietderīgi izveidot kopēju tiesisko regulējumu Savienības līmenī. Režīmam būtu jāsaskaņo esošā sadrumstalotā sistēma, jānodrošina noteiktība un vienots regulējums attiecībā uz trešo valstu uzņēmumiem, kas gatavojas darboties Savienībā, jānodrošina, ka Komisija ir veikusi trešo valstu regulatīvās un uzraudzības sistēmas līdzvērtības novērtējumu, un jānodrošina tiem ieguldītājiem ES, kas saņem pakalpojumus no trešo valstu uzņēmumiem, salīdzināms aizsardzības līmenis. òjauns (73) Sniedzot pakalpojumus privātiem klientiem, vienmēr būtu jāizveido uzņēmuma filiāle Savienībā. Savienībai jāizsniedz attiecīga atļauja un jāuzrauga filiāles izveidošana. Starp attiecīgo kompetento iestādi un trešās valsts kompetento iestādi vajadzētu būt atbilstošiem sadarbības nolīgumiem. Filiālei vajadzētu būt brīvi pieejamam pietiekamam sākuma kapitālam. Pēc atļaujas saņemšanas filiāli vajadzētu uzraudzīt dalībvalstī, kurā tā ir izveidota. Trešās valsts uzņēmumam būtu jāspēj sniegt pakalpojumus citās dalībvalstīs, izmantojot filiāli, kas saņēmusi atļauju un tiek uzraudzīta, ar noteikumu ievērot ziņošanas procedūru. Neizveidojot filiāli, pakalpojumi būtu sniedzami tikai tiesīgiem darījumu partneriem. Uzņēmumam būtu jāreģistrējas EVTI, un tas būtu jāuzrauga trešajā valstī. Starp EVTI un trešās valsts kompetentajām iestādēm vajadzētu būt noslēgtiem atbilstošiem sadarbības nolīgumiem. òjauns (74) Šīs direktīvas noteikumiem, ar kuriem regulē trešo valstu uzņēmumu pakalpojumu sniegšanu Savienībā, nevajadzētu ietekmēt iespēju Savienības personām saņemt trešās valsts uzņēmuma ieguldījumu pakalpojumus tikai pēc savas iniciatīvas. Ja trešās valsts uzņēmums sniedz pakalpojumus Savienības personai, kas tos pieprasa tikai pēc savas iniciatīvas, nebūtu uzskatāms, ka pakalpojumi tiek sniegti Savienības teritorijā. Ja trešās valsts uzņēmums pats piesaista klientus vai potenciālus klientus Savienībā vai reklamē ieguldījumu pakalpojumus vai darbības kopā ar papildpakalpojumiem Savienībā, tas nebūtu uzskatāms par pakalpojumu, kas sniegts pēc klienta paša iniciatīvas. ê2004/39/EK 49. apsvērums (pielāgots) ðjauns (75)(49) Atļaujai darboties regulētā tirgū jāattiecas uz visām darbībām, kas ir tieši saistītas ar pasūtījumu piedāvāšanu, apstrādi, izpildi, apstiprināšanu un ziņošanu no brīža, kad šādus pasūtījumus saņēmis regulētais tirgus, līdz brīdim, kad tie ir nosūtīti turpmākai pabeigšanai, un uz darbībām, kas saistītas ar finanšu instrumentu tirdzniecības atļaušanu. Uz šādām darbībām jāattiecina arī darījumi, kas noslēgti ar to izraudzīto tirgus līderu starpniecību, kurus izraudzījis regulētais tirgus, un ko uzņemas veikt saskaņā ar regulētā tirgus sistēmām un atbilstoši noteikumiem, kas reglamentē šīs sistēmas. Ne visi darījumi, ko noslēguši regulētā tirgus vai daudzpusējās tirdzniecības sistēmas ð vai regulētas tirdzniecības sistēmas ï locekļi vai dalībnieki, ir uzskatāmi par darījumiem, kas noslēgti regulēta tirgus vai daudzpusējās tirdzniecības sistēmās ð vai regulētas tirdzniecības sistēmās ï. Darījumi, kurus divpusēji noslēdz locekļi vai dalībnieki un attiecībā uz kuriem nav izpildīti visi pienākumi, kas saskaņā ar šo direktīvu noteikti attiecībā uz regulētu tirgu vai daudzpusēju tirdzniecības sistēmu ð vai regulētu tirdzniecības sistēmu ï, sistemātiska internalizētāja definīcijā jāuzskata par darījumiem, kas noslēgti ārpus regulēta tirgus vai daudzpusējas tirdzniecības sistēmas ð vai regulētas tirdzniecības sistēmas ï. Šādā gadījumā jāpiemēro ieguldījumu sabiedrību pienākums darīt zināmas atklātībai uzņēmuma noteiktās cenas, ja ir izpildīti ar šo direktīvu noteiktie nosacījumi. òjauns (76) Lai sniegtu pakalpojumus saistībā ar tiem galvenajiem tirgus datiem, kas ir svarīgi lietotājiem, lai iegūtu vēlamo pārskatu par tirdzniecības darbību Savienības tirgos, un kompetentajām iestādēm, lai saņemtu precīzu un vispusīgu informāciju par attiecīgajiem darījumiem, būtu nepieciešamas atļaujas un regulējums, lai nodrošinātu atbilstošu kvalitātes līmeni. òjauns (77) Apstiprinātu publicēšanas struktūru ieviešana uzlabotu tādas pārredzamas tirdzniecības informācijas kvalitāti, kas publiskota ārpusbiržas tirdzniecības darījumiem un būtiski palīdzētu nodrošināt, ka šādi dati ir publiskoti tādā veidā, lai veicinātu to konsolidēšanu ar tirdzniecības vietu publicētajiem datiem. òjauns (78) Konsolidētu datu sistēmas komercrisinājuma ieviešana kapitāla vērtspapīriem palīdzētu izveidot integrētāku Eiropas tirgu un atvieglotu tirgus dalībniekiem iegūt piekļuvi konsolidētam pārskatam par pieejamo tirdzniecības informāciju. Paredzētā risinājuma pamatā ir to piegādātāju apstiprināta atļauja, kas darbojas saskaņā ar iepriekš noteiktiem un pārraudzītiem parametriem, kuri konkurē cits ar citu, lai iegūtu tehniski sarežģītus un inovatīvus risinājumus, kas iespējami lielā mērā sniegtu ieguldījumu tirgū. ê2004/39/EK 50. apsvērums (50) Sistemātiskie internalizētāji var nolemt, ka tie ļauj piekļūt savām noteiktajām cenām tikai privātklientiem, tikai profesionāliem klientiem, vai arī abu veidu klientiem. Tiem nevar ļaut veikt diskrimināciju šajās klientu kategorijās. ê2004/39/EK 51. apsvērums (51) Šīs direktīvas 27. pants sistemātiskiem internalizētājiem neuzliek pienākumu publicēt sabiedrības noteiktās cenas attiecībā uz darījumiem, kuru apjoms ir lielāks par standarta tirgus apjomu. ê2004/39/EK 52. apsvērums (52) Ja ieguldījumu sabiedrība ir sistemātisks internalizētājs gan attiecībā uz akcijām, gan citiem finanšu instrumentiem, pienākums noteikt cenas jāpiemēro tikai attiecībā uz akcijām, neskarot 46. apsvērumu. ê2004/39/EK 53. apsvērums (53) Šīs direktīvas mērķis nav paredzēt pirmstirdzniecības pārskatāmības noteikumu piemērošanu darījumiem, kurus veic, pamatojoties uz ārpusbiržas atvasinājumiem, un uz kuru raksturīgajām pazīmēm ir attiecināms fakts, ka tie ir ad–hoc darījumi un neregulāri darījumi un ka tos veic ar vairumtirdzniecības partneriem, un ka tie ir daļa no darījumu attiecībām, kas pašas par sevi ir raksturojamas kā darījumi, kuru apjoms ir lielāks par standarta tirgus apjomu, kā arī gadījumos, kad darījumi ir veikti ārpus sistēmām, ko attiecīgā sabiedrība parasti izmanto kā sistemātisku internalizētāju attiecībā uz savu darbību. ê2004/39/EK 54. apsvērums (54) Visu akciju kategoriju standarta tirgus apjomam nav jābūt būtiski nesamērīgam ar jebkuru akciju, kas ietverta attiecīgajā kategorijā. ê2004/39/EK 55. apsvērums (pielāgots) (79)(55) Pārskatot Direktīvu 93/6/EEK Ö 2006/49/EK Õ, jānosaka obligātās kapitāla prasības, kas jāievēro regulētajiem tirgiem, lai tiem piešķirtu atļauju, un jāņem vērā to risku specifika, kas saistīti ar šādiem tirgiem. ê2004/39/EK 56. apsvērums (80)(56) Regulētā tirgus dalībniekiem jāspēj arī darboties daudzpusējā tirdzniecības sistēmā atbilstoši šīs direktīvas attiecīgajiem noteikumiem. ê2004/39/EK 57. apsvērums (81)(57) Šīs direktīvas noteikumiem attiecībā uz instrumentu tirdzniecības atļaušanu saskaņā ar noteikumiem, kuru izpildi nodrošina regulētais tirgus, nav jāierobežo veids, kādā piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/34/EK (2001. gada 28. maijs) par vērtspapīru iekļaušanu fondu biržas oficiālajā sarakstā un par informāciju, kas jāpublicē par tādiem vērtspapīriem[41]. Nav jāliedz regulētam tirgum piemērot tādas prasības attiecībā uz to vērtspapīru vai instrumentu emitentiem, kuru tirdzniecības atļaušanu šis tirgus izskata, kas ir stingrākas nekā prasības, kas ieviestas atbilstoši šai direktīvai. ê2004/39/EK 58. apsvērums (82)(58) Dalībvalstīm jāspēj izraudzīties dažādas kompetentās iestādes, kurām jānodrošina šajā direktīvā noteikto daudzveidīgo saistību izpilde. Šādām iestādēm jābūt valsts iestādēm, kas garantē savu neatkarību no tirgus dalībniekiem un novērš interešu konfliktus. Dalībvalstīm saskaņā ar tiesību aktiem jānodrošina kompetentās iestādes atbilstīgs finansējums. Izraugoties valsts iestādes, jānosaka arī funkciju deleģēšana, par kuru ir atbildīga kompetentā iestāde. òjauns (83) G–20 samitā Pitsburgā 2009. gada 25. septembrī tika nolemts uzlabot finanšu un preču tirgu regulējumu, darbību un pārredzamību, lai cīnītos ar pārmērīgām preču cenu svārstībām. Komisijas 2009. gada 28. oktobra Paziņojumā par pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanu Eiropā un 2011. gada 2. februāra Paziņojumā par aktuālo jautājumu risināšanu preču tirgu un izejvielu jomā norādīti pasākumi, kas jāpieņem Direktīvas 2004/39/EK pārskatīšanas kontekstā. òjauns (84) Kompetentajām iestādēm piešķirtās pilnvaras būtu jāpapildina ar skaidri noteiktām pilnvarām pieprasīt informāciju no jebkuras personas par pozīcijas apjomu un mērķi atvasināto preču instrumentu līgumos un izveidot prasību personai veikt pasākumus, lai samazinātu pozīcijas apjomu atvasināto finanšu instrumentu līgumos. òjauns (85) Kompetentajām iestādēm būtu jāpiešķir skaidri noteiktas pilnvaras, lai ierobežotu jebkuras personas vai personu kategorijas spēju slēgt atvasināto preču instrumentu līgumu. Šo ierobežojumu būtu jāspēj piemērot individuāliem darījumiem, kā arī laika gaitā izveidotām pozīcijām. Jo īpaši otrajā gadījumā kompetentajai iestādei būtu jānodrošina, ka šie pozīciju ierobežojumi būtu nediskriminējoši, skaidri definēti, lai tajos būtu pietiekami ņemta vērā attiecīgā tirgus specifika un tie būtu nepieciešami, lai nodrošinātu tirgus integritāti un pienācīgu darbību. òjauns (86) Visām tirdzniecības vietām, kas piedāvā tirdzniecību ar atvasinātiem preču instrumentiem, vajadzētu būt izveidotiem atbilstošiem ierobežojumiem vai alternatīviem pasākumiem, lai atbalstītu likviditāti, novērstu tirgus ļaunprātīgu izmantošanu un nodrošinātu pienācīgus cenu un lēmumu pieņemšanas nosacījumus. EVTI būtu jāglabā un jāpublicē visu šādu spēkā esošo pasākumu apkopojumu saraksts. Šie ierobežojumi un pasākumi būtu jāpiemēro saskaņotā veidā, ņemot vērā attiecīgā tirgus raksturīgās īpašības. Būtu skaidri jādefinē, uz ko tie attiecas, un jebkādi izņēmumi tajos, kā arī attiecīgās kvantitatīvās robežvērtības, kas veido ierobežojumus vai var likt ievērot citas saistības. Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus, tostarp ar mērķi novērst jebkādu atšķirīgu ierobežojumu vai pasākumu ietekmi, ja tos piemēro salīdzināmiem līgumiem dažādās tirdzniecības vietās. òjauns (87) Tirdzniecības vietām, kurās tirgo vislikvīdākos atvasinātos preču instrumentus, katru nedēļu būtu jāpublicē dažādu kategoriju tirgus dalībnieku pozīciju sadalījuma apkopojums, tostarp arī par klientiem, kas paši neveic tirdzniecību. Pēc pieprasījuma kompetentai iestādei būtu jāiesniedz vispusīgs un detalizēts apkopojums par tirgus dalībniekiem sadalījumā pa to veidiem un identitātes. òjauns (88) Ņemot vērā G–20 finanšu ministru un centrālo banku vadītāju 2011. gada 15. aprīļa Paziņojumu par to, ka jānodrošina atbilstošs regulējums un uzraudzība atvasināto preču instrumentu tirgu dalībniekiem, būtu jāgroza izņēmumi Direktīvā 2004/39/EK attiecībā uz dažādiem aktīviem dalībniekiem atvasināto preču instrumentu tirgos, lai nodrošinātu to, ka izņēmumi attiecas uz to uzņēmumu darbību, kas neietilpst finanšu grupā, kura nodrošinās pret riskiem, kas saistīti ar ražošanu, un citiem riskiem, kā arī sniedz ieguldījumu pakalpojumus attiecībā uz atvasinātiem preču instrumentiem vai īpašiem atvasinātiem finanšu instrumentiem saviem klientiem kā papildpakalpojumu pamata uzņēmējdarbībai, kuriem jāsaglabā izņēmums, bet uzņēmumi, kuri specializējas preču un atvasināto preču instrumentu tirdzniecībā, jāietver šīs direktīvas darbības jomā. òjauns (89) Būtu vēlams veicināt mazu un vidēju uzņēmumu piekļuvi kapitālam un turpmāku specializēto tirgu attīstību ar mērķi rūpēties par mazu un vidēju emitentu vajadzībām. Šie tirgi, kas saskaņā ar šo direktīvu parasti darbojas kā daudzpusējās tirdzniecības sistēmas, ir plašāk pazīstami kā MVU tirgi, izaugsmes tirgi vai jaunie tirgi. Jaunas apakškategorijas — MVU izaugsmes tirgi — izveidošana daudzpusējo tirdzniecības sistēmu kategorijā un šo tirgu reģistrēšana palielinātu to redzamību un profilu un palīdzētu ieviest kopējos Eiropas regulatīvos standartus šajos tirgos. òjauns (90) Prasībām, kas attiecas uz šo jauno tirgu kategoriju, vajadzētu būt pietiekami elastīgām, lai ņemtu vērā pašreizējo veiksmīgo tirgus modeļu paraugus visā Eiropā. Tām jābūt arī pareizi līdzsvarotām, lai saglabātu ieguldītājiem augsta līmeņa aizsardzību, kas ir būtiska, lai veicinātu ieguldītāju uzticēšanos emitentiem šajos tirgos, vienlaicīgi samazinot nevajadzīgu administratīvo slogu emitentiem šajos tirgos. Priekšlikumā noteikts, ka deleģētos aktos vai tehniskajos standartos sīkāk jādefinē tādas prasības attiecībā uz MVU tirgiem kā pielaides kritēriji tirdzniecībai šādā tirgū. òjauns (91) Lai nelabvēlīgi neietekmētu esošos veiksmīgos tirgus, tirgus organizētājiem, kas darbojas ar maza un vidēja apjoma emitentiem, bū