PIELIKUMS dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI par ES muitas riska pārvaldības stratēģiju un rīcības plānu: risku novēršana, piegādes ķēdes drošības uzlabošana un tirdzniecības vienkāršošana /* COM/2014/0527 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI par ES muitas riska pārvaldības stratēģiju un rīcības plānu: risku novēršana, piegādes ķēdes drošības uzlabošana un tirdzniecības vienkāršošana 1. Ievads Eiropas Savienības (ES), kas ir arī pasaules lielākais tirdzniecības bloks, ekonomiskās izaugsmes un konkurētspējas būtisks priekšnoteikums ir raitas un drošas tirdzniecības plūsmas. Starptautiskajai piegādes ķēdei raksturīgu risku veiksmīga pārvaldība ir būtisks priekšnoteikums, lai garantētu drošību un drošumu ES iedzīvotājiem, ES finanšu un ekonomikas interešu aizsardzību, un vienlaikus vienkāršotu likumīgo tirdzniecību. Lai nodrošinātu ES vienotā tirgus un muitas savienības pareizu darbību, muitai nepārtraukti jāpiedalās risku novēršanā. Lai uzlabotu starptautisko piegādes ķēžu integritāti, jāuzlabo ES muitas veiktā riska pārvaldība. Pēc tam, kad 2011. gadā tika pilnībā īstenoti Kopienas Muitas kodeksa[1] grozījumi attiecībā uz drošību[2], Komisija 2013. gada janvārī publicēja muitas riska pārvaldības politikas īstenošanas izvērtējumu. Komisija[3] konstatēja trūkumus izmantotajā pieejā un ierosināja izmaiņas. Padome[4] 2013. gada jūnijā aicināja Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt “saskaņotu stratēģiju par riska pārvaldību un piegādes ķēdes drošību, pamatojoties uz pakāpenisku rīcības plānu un rūpīgām izmaksu un ieguvumu analīzēm, kurās būtu ietverti inter alia juridiskie, procesuālie un IT aspekti”. Šajā ziņojumā izklāstīta muitas riska pārvaldības un piegādes ķēdes drošības uzlabošanas stratēģija (turpmāk “stratēģija”) un prioritāro pasākumu saraksts (turpmāk “rīcības plāns”)[5], kas pievienots pielikumā. 2. Stratēģijas darbības joma Stratēģijā ietverti vairāki pamatmērķi, kuru pamatā ir vispārējs mērķis nodrošināt tādu augstas kvalitātes vairāku līmeņu pieeju riska pārvaldībai, kura būtu efektīva un racionāla. Tajā izklāstīti atbilstoši riska mazināšanas un kontroles pasākumi, kas jāpielieto visizdevīgākajā brīdī un vietā piegādes ķēdē. Tajā ņemts vērā novēršamo risku dažādais raksturs un plašais klāsts un tas, ka muitas dienestiem ir galvenā atbildība par ES starptautiskās preču tirdzniecības uzraudzību. Stratēģijā ņemta vērā citu atbildīgo iestāžu, kas iesaistītas piegādes ķēdē notiekošā preču pārvietošanā, pienākumi un norādīta papildināmības nepieciešamība. Tajā turklāt ir atsauces uz risku starptautisko kontekstu un starptautiskās sadarbības nozīmi riska pārvaldībā. Stratēģijā turklāt ņemts vērā tas, ka tirdzniecības vienkāršošana un paātrināšana ir svarīga ES, ka uzņēmējiem ir centrāla nozīme un nepieciešams izvairīties no nevajadzīgas loģistikas un piegādes ķēdes procesu traucēšanas. 3. Rīcības plāns riska pārvaldības uzlabošanai Rīcības plānā katram mērķim paredzēta virkne pasākumu. Ar pasākumiem paredzēts novērst konstatētos trūkumus, lai tādējādi pakāpeniski uzlabotu ES muitas dienestu resursus un panāktu sistemātisku sadarbību ar citām iestādēm, uzņēmējiem un starptautiskajiem tirdzniecības partneriem. Rīcības plānā ietverti pasākumi, lai attiecīgos gadījumos izmantotu vai izstrādātu starptautiskas normas un standartus. Galvenais risināmais uzdevums saistīts ar to, ka ir nepieciešami augstas kvalitātes dati par preču pārvietošanu piegādes ķēdē un ka jānodrošina šādu datu pienācīga pieejamība un izmantojamība riska pārvaldības nolūkos muitas dienestiem un citām kompetentām iestādēm. Panākumi šajā darbā turpmāk atkarīgi no tā, vai tiks nodrošināts, ka tiek izstrādāti un pielietoti attiecīgi resursi un metodikas, kas nodrošinās un vienkāršos sadarbību starp dienestiem. 4. Saskaņotība un papildināmība ar citām ES iniciatīvām Īstenojot stratēģiju un rīcības plānu, Komisija rūpēsies par to, lai tie būtu papildināmi un saskaņoti ar citām spēkā esošām saistītām iniciatīvām muitas jomā (piemēram, Savienības Muitas kodekss[6], savstarpējā administratīvā palīdzība[7]) un citās politikas jomās. Tiks ņemtas vērā iniciatīvas drošības jomā, proti, iekšējās drošības[8] jomā, aviokravu pārvadājumu drošības[9] jomā, jūras satiksmes drošības jomā (tostarp e-Maritime un CISE)[10], kā arī eksporta kontroles politikas pārskatīšana[11]. Tiks ņemtas vērā arī citas nozīmīgas transporta politikas iniciatīvas, tostarp direktīva par ziņošanas formalitātēm[12], ar kuru izveido vienotus valsts kontaktpunktus ziņošanai un ar kuģiem saistītās informācijas apmaiņai un saikni ar citām valsts mēroga elektroniskajām sistēmām, SafeSEaNet datu apmaiņas sistēma[13], kas nodrošina informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, un e-Freigt, kas ietilpst 2011. gada Baltajā grāmatā par transporta politiku[14] un kuras mērķis ir uzlabot loģistikas efektivitāti un samazināt tās izmaksas, vienkāršojot loģistikas informācijas pieejamību un izmantošanu. Tiks ņemtas vērā arī attiecīgās politikas iniciatīvas ražojumu[15], dzīvnieku, barības un pārtikas drošības, vides aizsardzības jomā, it īpaši FLEGT[16] un CITES[17], kā arī tādas saistītas iniciatīvas intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) jomā kā ES Muitas rīcības plāns, lai apkarotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumus[18], IĪT Īstenošanas rīcības plāns, ar kuru paredzēts izstrādāt ES likumības pārbaužu sistēmu kā līdzekli komerciāla rakstura ĪĪT pārkāpumu novēršanai[19], un stratēģija IĪT aizsardzībai un īstenošanai trešās valstīs, kuras mērķis ir uzlabot starptautisko sadarbību[20].5. Izmaksu un ieguvumu analīze, kas pamato pieeju Komisija ir pasūtījusi pētījumu, lai apzinātu un pārbaudītu izmaksas un ieguvumus, ko sniedz alternatīvās pieejas, kas izmantojamas stratēģijas īstenošanā. Pētījumā galvenā uzmanība pievērsta iespējamiem risinājumiem, lai uzlabotu datu par ES ievestām precēm kvalitāti, pieejamību un izmantošanu riska pārvaldības nolūkiem. Izvērtētās iespējas ir šādas: 1) pilnībā decentralizēta pieeja, kad visu izstrādi veic dalībvalstu līmenī un notiek speciālistu savstarpēja saziņa; 2) pakalpojumu koplietošanas pieeja, kad tiek izveidots kopīgs repozitorijs, kas nodrošina datu pieejamību dalībvalstīs un ar to saistīta platforma, lai integrētu un racionalizētu sakaru darbplūsmu starp dalībvalstīm; un 3) pakalpojumu koplietošanas pieeja un papildus kopīga ārēja saskarne, kurā saņem datus no uzņēmumiem, neatkarīgi no tā, kura dalībvalsts ir tiesīga saņemt datus. Pētījumā secināts, ka tāda kopīga repozitorija izveide, kas nodrošinātu informācijas pienācīgu un savlaicīgu apmaiņu, būtu nozīmīgs ieguldījums efektīvas muitas riska pārvaldības nodrošināšanā ES. Kopēja ārēja saskarne, kas paredzēta uzņēmumiem, sniegtu papildu priekšrocības un samazinātu to izmaksas. Komisija rūpīgi apsvērs pieejamās iespējas un jautājumus saistībā ar praktisko īstenošanu, tostarp ietekmi organizācijas un finansējuma jomā. Šo darbu veiks prioritārā kārtā. 6. Secinājumi Komisija sagatavos nepieciešamās iniciatīvas, lai īstenotu šo stratēģiju un rīcības plānu, it īpaši Savienības Muitas kodeksa un ar to saistītās IT izstrādes kontekstā, un izmantos pieeju, kas saskaņota ar citām ES iniciatīvām datu vākšanas jomā. Komisija vērš Padomes un Parlamenta uzmanību uz to, cik nozīmīga ir šīs stratēģijas un rīcības plāna īstenošana. Tā aicina dalībvalstis un citas ieinteresētās personas piedalīties efektīvā un racionālā īstenošanā. [1] Padomes Regula (EEK) Nr. 2913/92. [2] Padomes Regula (EK) Nr. 648/05. [3] COM (2012) 793 final, 8.1.2013. [4] Padomes secinājumi 8761/3/13, 2013. gada 18. jūnijs. [5] Šie dokumenti izstrādāti sadarbībā ar dalībvalstu ekspertiem. [6] Padomes Regula (ES) 952/13, 9.10.2013. [7] Padomes Regulas (EK) 515/97 grozījumu projekts. [8] COM(2010) 673 final, 22.11.2010. un tā īstenošanas dokumenti. [9] Padomes secinājumi 17563/10, 7.12.2010. [10] JOIN(2014) 9 final, 6.3.2014. un ES jūras drošības stratēģija 10915/14, ko pieņēmusi Padome, 24.6.2014. [11] COM (2014) 244 final, 24.4.2014. [12] Direktīva 2010/65/ES. [13] Direktīva 2002/59/EK. [14] COM (2011) 144 final, 28.3.2011. [15] COM (2013) 76 final, 13.2.2013. [16] Padomes Regula (EK) Nr. 2173/2005, 20.12.2005. [17] Padomes Regula (EK) Nr. 338/97, 9.12.1996. [18] Padomes Rezolūcija 2013/C/80/01, 19.3.2013. [19] COM (2014) 392 final, 1.7.2014. [20] COM (2014) 389 final, 1.7.2014. ES muitas riska pārvaldības stratēģija: risku novēršana, piegādes ķēdes drošības uzlabošana un tirdzniecības vienkāršošana Veicot piegādes ķēdes un pārvietoto preču, kas šķērso ES robežas, uzraudzību, Eiropas muitas dienestiem jāīsteno tādi pasākumi, ar kuriem: nodrošina piegādes ķēdes integritāti preču starptautiskai pārvietošanai un aizsargā Savienības un tās iedzīvotāju drošību un drošumu; aizsargā ES un tās dalībvalstu finansiālās un ekonomiskās intereses; vienkāršo un paātrina likumīgās tirdzniecības gaitu un sekmē ES konkurētspēju. Būtiska ir sadarbība ar citām kompetentajām iestādēm, uzņēmējiem un starptautiskajiem partneriem. Ņemot vērā tirdzniecības plūsmu pieaugošo apjomu un piegādes ķēdes uzraudzības nepieciešamību, muita izmanto riska pārvaldību, lai kontroli veiktu efektīvi un racionāli, izvairītos no nepamatotiem likumīgās tirdzniecības traucējumiem un racionāli izmantotu resursus. Tādējādi kontroles resursi un darbības jāsadala, ievērojot prioritārās jomas, kurās ir vislielākais un visnopietnākais risks, veicot kontroli vispiemērotākajā laikā un vietā. ES vienotais tirgus un muitas savienība, kā arī apdraudējumu starptautiskā dimensija pastiprina dalībvalstu savstarpējo atkarību un to, ka riskus nepieciešams efektīvā veidā novērst ES mērogā, ievērojot nepieciešamo konsekvenci un vienveidību. ES muitas riska pārvaldības kopējā sistēma ir stabila, bet to nepieciešams pielāgot un pilnveidot, lai sistēmas nodrošinātā piegādes ķēdes riska uzraudzība kļūtu saskanīgāka, efektīvāka un rentablāka. To nodrošināt ir Komisijas un dalībvalstu kompetencē. I. Galvenie principi ES muitas riska pārvaldībai piegādes ķēdē Stratēģija attiecas uz riska pārvaldību un kontroli tādām precēm, kuras ieved Savienībā, izved no Savienības vai šķērso to tranzītā, ievērojot minēto preču īpašās iezīmes, riska mērogu un izmaksas, kas rodas muitai un uzņēmējiem. Lai pārvaldītu riskus attiecībā uz preču pārvietošanu starptautiskajā piegādes ķēdē, nepieciešama spēja identificēt, novērtēt un analizēt visus apdraudējumus un riskus, kas saistīti ar precēm un to pārvietošanu. Lai riska mazināšanas un kontroles pasākumus piegādes ķēdē veiktu vispiemērotākajā laikā un vietā, jāņem vērā risku dažādība ES un nacionālā līmenī un to dažādā ietekme un sekas gadījumā, ja šie riski pārvērstos realitātē. 1. Risku savlaicīga izvērtēšana un vajadzības gadījumā kontrole Lai varētu veikt konstatētajam riskam atbilstošus pretpasākumus, ES muitas riska pārvaldības kopējai sistēmai ir jānodrošina risku izvērtēšana attiecībā uz kravu pirms tās iekraušanas trešajā valstī, nonākšanas ES teritorijā vai (muitas) galamērķī, — būtībā tas nozīmē, ka riski jāizvērtē savlaicīgi un vajadzības gadījumā jāveic kontrole. Mērķis ir riskus pārvaldīt optimālā veidā, piemēram: drošības risks, ko rada sprāgstviela, vai apdraudējums, ko rada ļoti lipīga slimīga, jānovērš pirms iekraušanas; aizliegtu, kontrabandas vai bīstamu preču gadījumā nepieciešama agrīna iejaukšanās, bet kontroli var veikt pēc ES robežas šķērsošanas vai izkraušanas vietā; dažus riskus, piemēram, ražojumu drošības jomā, var novērst muitošanas laikā; finansiālus, tirdzniecības politikas un citus riskus var novērst muitošanas laikā vai pēcmuitošanas pārbaužu laikā. Lai vienkāršotu un paātrinātu tirdzniecības plūsmu un preču muitošanas procesu tādu identificējamu un drošu tirgotāju starpā, kuru riska līmenis ir zems, īpaša nozīme ir atzītā uzņēmēja programmām un uzticama tirgotāja koncepcijai. 2. Visu dalībnieku sadarbība ES muitas dienesti kā iestādes, kurām ir galvenā atbildība par Savienības starptautiskās tirdzniecības uzraudzību, atzīst, ka šāda efektīva risku pārvaldība ir atkarīga no visu dalībnieku ieguldījuma. Tai nepieciešama cieša starptautiska sadarbība starp muitas dienestiem, starp muitas dienestiem un citām valdības iestādēm, tostarp tiesībaizsardzības un drošības iestādēm, ka arī uzņēmējiem. 3. Vairāku līmeņu un koordinēta pieeja Ņemot vērā minētās vajadzības un uzdevumus, ES un tās dalībvalstīm jāizveido konsekventa sistēma un jāvadās pēc tās, veicot agrīnu riska novērtēšanu attiecībā uz pārvietotajām precēm. Lai to panāktu, nepieciešama vairāku līmeņu un koordinēta pieeja, kuras realizēšanā piedalās visas kompetentās iestādes, un jānodrošina, ka piegādes ķēdes dalībnieki muitai savlaicīgi iesniedz nepieciešamos un saskaņotos datus. 4. Resursu racionāla izmantošana ES un tās dalībvalstīm jānodrošina elektroniskas informācijas no dažādiem avotiem vākšana, integrēšana un pārvaldība, izmantojot pastāvošo IT rīku radītās iespējas un jaunas iespējas, kas nodrošina ieguvumus racionalitātes ziņā. Svarīgi ir nodrošināt muitas dienestu savstarpēju apmaiņu ar šiem datiem, ar informāciju par riskiem un kontroles rezultātiem. Izmantojot kopēju sistēmu, ES un tās dalībvalstīm jānodrošina tas, ka šī informācija ir pieejama un pilnībā tiek izmantota riska pārvaldības nolūkos, vienlaikus ievērojot spēkā esošos noteikumus par datu aizsardzību. Lai riskus novērstu konsekventā veidā, ES muitas dienestiem jānodrošina visu pieejamo resursu, tostarp iekārtu, pareiza izmantošana un nepārtraukta izvērtēšana ar mērķi novērst dubultu darbu un nevajadzīgas kontroles un izmaksas. II. Vairāku līmeņu muitas riska pārvaldības uzlabošana ES Lai uzlabotu ES mēroga riska pārvaldības sistēmas efektivitāti un racionalitāti, Komisija un dalībvalstis sadarbosies, lai pakāpeniski veiktu nepieciešamos pasākumus turpmāk minēto MĒRĶU sasniegšanai, izmantojot norādītos LĪDZEKĻUS. 1) Uzlabot datu kvalitāti un reģistrēšanas kārtību MĒRĶIS ir nodrošināt to, ka muitas dienestiem tiek savlaicīgi iesniegti augstas kvalitātes un visaptveroši dati par preču, kuras šķērso ES robežas, pārvietošanu starptautiskajā piegādes ķēdē. LAI TO PANĀKTU, ES juridiskās, procesuālās un IT sistēmas jāpielāgo tā, lai uzņēmēji, kas piedalās komerciālajā piegādes ķēdē, varētu iesniegt nepieciešamo informāciju, tostarp iepriekšēju informāciju par kravām, ievērojot starptautiskos standartus un neradot nepamatotas izmaksas darījumdarbības modelim vai muitas dienestiem. 2) Nodrošināt piegādes ķēdes datu pieejamību un riska pārvaldībai nozīmīgas informācijas apmaiņu muitas dienestu starpā MĒRĶIS ir ļaut dalībvalstīm vajadzības gadījumā analizēt un mazināt riskus un nodrošināt uzņēmējiem līdzvērtīgu attieksmi. LAI TO PANĀKTU, ir jāizveido pienācīgi juridiski, procesuāli un IT mehānismi, lai nodrošinātu nepieciešamo datu, tostarp datu par kontroles rezultātiem, pieejamību, saziņu un ar risku saistītās informācijas apmaiņu ES muitas dienestu starpā visā muitas kontroles procesa laikā. 3) Attiecīgā gadījumā īstenot kontroles un riska mazināšanas pasākumus MĒRĶIS ir nodrošināt, ka riska mazināšanas un kontroles pasākumi tiek īstenoti konsekventi, lai pienācīgi reaģētu uz konstatētajiem ES un dalībvalstu līmeņa riskiem, vienlaikus pēc iespējas racionālāk izmantojot resursus un saglabājot cik vien iespējams raitu piegādes ķēdes procesu norisi. LAI TO PANĀKTU, jāievieš metodika un procedūras, kas ļautu ar risku saistītās kontroles piegādes ķēdē veikt vispiemērotākajā laikā un vietā, muitas dienestiem apmainīties ar informāciju par rezultātiem un izvairīties no nevajadzīgas vai dubultas kontroles gadījumiem. TURKLĀT jāapzina, kurā laikā ir nepieciešams veikt kontroles un riska mazināšanas pasākumus, lai optimāli reaģētu uz risku un ņemtu vērā loģistikas ķēdei raksturīgos ierobežojumus. 4) Uzlabot resursus MĒRĶIS ir ES kopējās riska pārvaldības sistēmas efektīva īstenošana visās dalībvalstīs, tādējādi nodrošinot ekvivalenci, un reaģētspējas uzlabošana jauna veida risku gadījumā. LAI TO PANĀKTU, jākonstatē un jānovērš nepamatotas atšķirības īstenošanā dalībvalstu līmenī, tostarp vajadzības gadījumā konstatētos trūkumus risinot ES līmenī. TURKLĀT jāturpina tādu papildus resursu analizēšana un apzināšana ES un dalībvalstu līmenī, kuri varētu būt nepieciešami efektīvākai un racionālākai riska pārvaldībai. TURKLĀT jāturpina uzlabot sadarbība starp ES muitas dienestiem un to darba savstarpēja koordinācija. TURKLĀT jāturpina ES kopējo riska kritēriju un standartu turpmāka izstrāde un nepārtraukta izvērtēšana attiecībā uz visiem riskiem un jānodrošina to saskaņota īstenošana. TURKLĀT jāveic ES riska pārvaldības īstenošanas sistemātiska uzraudzība un izvērtēšana visās dalībvalstīs, kā arī jāsalīdzina faktiskie un plānotie rezultāti. 5) Sekmēt savstarpēju sadarbību un informācijas apmaiņu starp muitas dienestiem un citām iestādēm dalībvalstu un ES līmenī MĒRĶIS ir nodrošināt to, ka kompetentās iestādes efektīvi apzina un risina riskus vispiemērotākajā vietā un laikā piegādes ķēdē un ar minimāliem preču pārvietošanas traucējumiem. LAI TO PANĀKTU, vēl vairāk jāpilnveido sadarbība starp muitas dienestiem un citām kompetentajām iestādēm, tostarp tiesībaizsardzības un drošības iestādēm, lai nodrošinātu piegādes ķēdes riska pārvaldībā iesaistīto dalībnieku lomu papildināmību, attiecīgā gadījumā sekmētu kopēju riska kritēriju izstrādi un uzlabotu informācijas par riskiem pieejamību un apmaiņu. TURKLĀT jāuzlabo informētība par ES atzītā uzņēmēja programmu citās iestādēs, kas nav muitas dienesti, un reglamentējošās iestādēs. 6) Uzlabot sadarbību ar uzņēmējiem MĒRĶIS ir risku mērķtiecīgāka izvēle, vienlaikus vienkāršojot piegādes ķēdes darbību un paātrinot tirdzniecības gaitu. LAI TO PANĀKTU, jāpaplašina sadarbība ar likumīgiem uzņēmējiem, piegādes ķēdes dalībniekiem un loģistikas pakalpojumu sniedzējiem, lai jo īpaši: - uzlabotu zināšanas par starptautiskajām piegādes ķēdēm un to atpazīstamību, it īpaši saistībā ar iniciatīvu E-Freigt; -atklātu jaunas tendences saistībā ar nelikumīgo tirdzniecību pāri ES robežām un piegādes ķēdes apdraudējumus; -popularizētu ar muitu saistīto datu, ko elektroniski iesniedz uzņēmēji, atkārtotu izmantošanu, lai racionalizētu muitas procedūras un tādējādi samazinātu izmaksas un uzlabotu efektivitāti; -popularizētu un uzlabotu ES atzītā uzņēmēja programmu, kā arī turpinātu vienkāršot likumīgo tirdzniecību. 7) Izmantot muitas starptautiskās sadarbības potenciālu MĒRĶIS ir risku labāka apzināšana, risku efektīvāka mazināšana un izmaksu samazināšana uzņēmējiem un iestādēm. LAI TO PANĀKTU, nepieciešama aktīva līdzdalība daudzpusējos forumos, kas izstrādā globālus standartus. TURKLĀT jāievieš starptautiskas normas vai standarti vai jāsekmē to izstrāde, izmantojot divpusējas vai daudzpusējas iniciatīvas ar tirdzniecības partneriem, tostarp apmaiņu ar muitas informāciju un raitu tirdzniecības plūsmu reglamentēšanu. TURKLĀT jāturpina darbs, lai ārvalstu tirdzniecības partneri atzītu ES atzītā uzņēmēja programmas un attiecīgā gadījumā lai panāktu uzticama tirgotāja programmu un kontroles savstarpēju atzīšanu. RĪCĪBAS PLĀNS 1. mērķis Uzlabot datu kvalitāti un reģistrēšanas kārtību, lai nodrošinātu efektīvu riska pārvaldību Rīcība || Rīcības apraksts || Orientējošs laika grafiks || Atbildīgās personas || Plānotie rezultāti 1.1. Īstenot pilnvaras, ko sniedz Savienības Muitas kodekss (SMK), lai pieņemtu Komisijas aktus. || Savienības teritorijā ievestām precēm: — analizēt ievešanas kopsavilkuma deklarācijas (IKD) ietvaros iesniedzamo datu nepieciešamos uzlabojumus, ņemot vērā dažādus darījumdarbības modeļus un izmēģinājuma pasākumu rezultātus gaisa kravu pārvadājumu drošības jomā, un izvērtēt importa kontroles sistēmu (IKS)[1]. — ierosināt saskaņotu risinājumu uzņēmēju iesniegto IKD datu vākšanai un integrēšanai, pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu un saistīto īstenošanas jautājumu (tostarp tehnisku, finansiālu un organizatorisku aspektu) analīzi. || 2014–2015 || Komisija || — Īstenojamības pētījums — Komisijas aktu pieņemšana 1.2. Izstrādāt un īstenot attiecīgus IT risinājumus. || — Pielāgot un izstrādāt nepieciešamās IT sistēmas, kas ļautu uzņēmējiem iesniegt un muitas dienestiem vākt un integrēt IKD datus. — Nodrošināt muitai piekļuvi uzņēmēju IT sistēmām aviācijas drošības jomā || 2016–2020[2] || Komisija, dalībvalstis, uzņēmēji || Pielāgotas un tālākizstrādātas IT sistēmas dalībvalstu un ES līmenī 2. mērķis Nodrošināt piegādes ķēdes datu pieejamību un riska pārvaldībai nozīmīgas informācijas apmaiņu muitas dienestu starpā, lai analizētu un mazinātu riskus un nodrošinātu uzņēmējiem līdzvērtīgu attieksmi Rīcība || Rīcības apraksts || Orientējošs laika grafiks || Atbildīgās personas || Plānotie rezultāti 2.1. Izstrādāt risinājumus un īstenot SMK piešķirtās pilnvaras, lai pieņemtu Komisijas aktus || — Pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu un saistīto īstenošanas jautājumu (tostarp tehnisku, finansiālu un organizatorisku aspektu) analīzi, ierosināt saskaņotus risinājumus attiecībā uz precēm: a) kas ievestas Savienības muitas teritorijā, b) kam pēc ievešanas Savienības muitas teritorijā piemērota muitas procedūra, c) kas eksportētas un izvestas no Savienības muitas teritorijas. || 2014–2015 2015–2016 2016–2017 || Komisija || — Īstenojamības pētījumi — Attiecīgā gadījumā pieņemt Komisijas aktus — Kopējas vadlīnijas muitas dienestiem 2.2. Izstrādāt un īstenot attiecīgus IT risinājumus || Pielāgot un turpināt izstrādāt nepieciešamās IT sistēmas, kas nodrošina piegādes ķēdes datu pieejamību un apmaiņu muitas dienestu starpā un ar riskiem saistītās informācijas, tostarp kontroles rezultātu, pieejamību un apmaiņu ES muitas dienestu starpā. || 2016–2020[3] || Komisija, dalībvalstis || Šādu IT sistēmu izstrādes turpināšana: — dalībvalstu muitas riska pārvaldības sistēmas — IKS, Jaunā datorizētā tranzīta kontroles sistēma (NCTS) un Muitas riska pārvaldības sistēma (CRMS) 2.3. Ierosināt risinājumus preču pārvietošanas izsekojamības nodrošināšanai dažādos muitas kontroles posmos || — Analizēt risinājumus attiecībā uz preču izsekojamību dažādos muitas uzraudzības posmos, sākot no ievešanas Savienības muitas teritorijā līdz beidzamajai muitošanai, ņemot vērā tādas aizsāktās iniciatīvas kā e-Manifest, e-Freight un/vai pielāgojot pastāvošās muitas transakciju sistēmas — Ierosināt piemērotu pieeju, ņemot vērā būtiskos aspektus (IT, juridiskos vai procesuālos) || 2015–2020 || Komisija || — Ziņojums par analīzes rezultātiem ar konkrētu(-iem) risinājumu(-iem) — Risinājumu attiecībā uz izsekojamību īstenošana 3. mērķis Īstenot koncepciju par risku savlaicīgu izvērtēšanu un vajadzības gadījumā kontroli, lai pienācīgi reaģētu uz konstatētajiem ES un dalībvalstu līmeņa riskiem, vienlaikus pēc iespējas racionālāk izmantojot piegādes ķēdes resursus un saglabājot cik vien iespējams raitu piegādes ķēdes procesu norisi Rīcība || Rīcības apraksts || Orientējošs laika grafiks || Atbildīgās personas || Plānotie rezultāti 3.1. Izstrādāt metodiku, lai īstenotu koncepciju par risku savlaicīgu izvērtēšanu un vajadzības gadījumā kontroli || Ierosināt metodiku, lai konstatētu vispiemērotāko vietu un laiku muitas kontroles un riska mazināšanas pasākumu veikšanai, ņemot vērā riska veidam/līmenim, kontrolei un piegādes ķēdei raksturīgos ierobežojumus (informācijas, dokumentācijas un kontroles iespēju pieejamība). || 2014-2016 || Komisija || Konceptuāls dokuments 3.2. Pārbaudīt koncepcijas realizēšanas iespējas galvenajās politikas jomās un ierosināt atbilstošus risinājumus || — Apzināt galvenās politikas jomas un pārbaudīt risinājumus operatīvā darbā, piemēram, prioritārās kontroles jomās sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām — Komisija attiecīgā gadījumā ierosinās tādas klauzulas saistībā ar muitas kontroli, kas iekļaujamas tiesību aktos, kuri nav muitas jomā, pārbaudītajās politikas jomās, ņemot vērā koncepcijas realizēšanas iespēju pārbaudes rezultātus. || 2015–2016 || Komisija || — Noskaidrot, vai koncepciju ir iespējams realizēt — Attiecīgā gadījumā Komisijas priekšlikums par klauzulu saistībā ar muitas kontroli atjaunināšanu tādos tiesību aktos, kuri nav muitas jomā 4. mērķis Uzlabot resursus, lai nodrošinātu ES vienotās riska pārvaldības sistēmas (CRMF) efektīvu īstenošanu un reaģētspējas uzlabošanu jauna veida risku gadījumā Rīcība || Rīcības apraksts || Orientējošs laika grafiks || Atbildīgās personas || Plānotie rezultāti 4.1. Apzināt un novērst trūkumus un nepamatotas atšķirības CRMF īstenošanā, vajadzības gadījumā rīkojoties ES līmenī || — Analizēt, konstatēt un ierosināt atbilstošus risinājumus (tostarp IT), attiecīgā gadījumā rīkojoties ES līmenī: a) lai novērstu nepamatotas atšķirības kopējo riska kritēriju un standartu īstenošanā, b) attiecībā uz dalībvalstu riska pārvaldības sistēmu nepieciešamajām tehniskajām un funkcionālajām prasībām, c) attiecībā uz prasībām par profesionālajām prasmēm riska analīzes un atlases jomā. || 2014–2020 || Komisija, dalībvalstis || Ziņojums par analīzes rezultātiem — Dalībvalstu un/vai ES līmenī izstrādāt trūkstošos IT un citus būtiskus riska pārvaldības līdzekļus (piemēram, apmācību programmas) 4.2. Izstrādāt citus iespējamus papildu resursus un uzlabot sadarbību un koordināciju starp muitas dienestiem || — Pamatojoties uz stratēģiskajām prasībām, apzināt to, kuru riska pārvaldības resursu izstrāde būtu jāturpina dalībvalstu līmenī un kuru — ES līmenī (ņemot vērā ES datu repozitorija sniegtās priekšrocības vai alternatīvas, kā arī attiecīgo ES finansēto pētniecības projektu rezultātus). — Saistībā ar rīcību 2.1. punktā un veicot papildinošu analīzi, apzināt iespējas, kā uzlabot aktīvu sadarbību starp dalībvalstīm, lai: a) nodrošinātu efektīvu un racionālu piegādes ķēdes riska pārvaldību, b) nodrošinātu to, ka kontrole tiek plānota un veikta vispiemērotākajā vietā piegādes ķēdē, notiek informācijas par rezultātiem apmaiņa muitas dienestu starpā un tiek novērsti trūkumi vai nevajadzīgas kontroles, c) uzlabotu ar riskiem saistītās muitas kontroles un muitas veiktās izmeklēšanas papildināmību, tostarp definējot atbilstošu pārvaldību, kas nepieciešama, lai nodrošinātu to, ka esošo un turpmāko IT sistēmu izstrādes un administrēšanas pienākumi ir formāli sadalīti starp attiecīgajiem Komisijas dienestiem, ievērojot datu aizsardzības noteikumus. — Vienkāršot iespējamo pieeju analīzi un novērtēšanu, tostarp iespējamas elastīgas struktūras izveidi un risinājumus labākai risku izvērtēšanai reāllaikā, veicot kopīgo iniciatīvu izmēģinājumus to dalībvalstu starpā, kas vēlas piedalīties — Ierosināt un īstenot piemērotus risinājumus (tostarp IT risinājumus), lai izstrādātu citus nepieciešamos riska pārvaldības resursus dalībvalstu un ES līmenī (apsverot arī risinājumus, kas ierosināti ES finansētos pētniecības projektos), tostarp sadarbības un koordinācijas uzlabošanai muitas dienestu starpā. || 2014–2020 || Komisija, dalībvalstis || — Ziņojums par izmēģinājuma projekta(-u) rezultātu analīzi un/vai novērtēšanu — Dalībvalstu līmenī izstrādāti trūkstošie IT un citi būtiski riska pārvaldības līdzekļi — ES līmenī izstrādāti citi nepieciešamie riska pārvaldības IT rīki (piemēram, uzlabota CRMS) vai citi saistīti resursi 4.3. Turpināt jaunu apdraudējumu un risku novērtējumu izstrādi dalībvalstu un ES līmenī, lai aptvertu visus apdraudējumus un riskus || — Ievērojot spēkā esošos instrumentus, procedūras un metodiku, dalībvalstu un ES līmenī nodrošināt, lai: a) muitas jomas apdraudējumu un risku novērtējumi aptvertu visus riskus un par tiem notiktu informācijas apmaiņa dalībvalstu starpā un dalībvalstu un Komisijas starpā b) minētie novērtējumi attiecīgā gadījumā tiktu integrēti riska pārvaldībā, tostarp kopējos riska kritērijos un standartos || Sākot no 2015. gada || Komisija, dalībvalstis || — Apdraudējumu un risku novērtējumu izstrāde muitas jomā dalībvalstu un ES līmenī 4.4. Turpināt ES kopējo riska kritēriju un standartu (KRK) izstrādi attiecībā uz visiem riskiem, sadarbojoties ar kompetentajām iestādēm || — Turpināt izstrādi un īstenot KRK attiecībā uz visiem riskiem, ja nepieciešams, sadarbojoties ar kompetentajiem dienestiem un ņemot vērā noteiktās prioritātes un iniciatīvas. || Sākot no 2014. gada || Komisija || — Komisijas akti, pamatojoties uz KMK un SMK, ar kuru paredz KRK izstrādāšanu, — KRK īstenošana, izmantojot pasākumus prioritārās kontroles jomā. 4.5. Sistemātiski uzraudzīt, novērtēt dalībvalstu veikto ES riska pārvaldību un uzlabot tās īstenošanu, kā arī izvērtēt CRMF darbības rezultātus || — Sistemātiski uzraudzīt un izvērtēt ES riska pārvaldības pasākumus, lai nodrošinātu saskaņotu, efektīvu un racionālu īstenošanu — Turpināt pastāvošo KRK izvērtēšanas darbu un to efektivitātes un racionalitātes uzlabošanu, sagatavojot Komisijas gada novērtējuma ziņojumus un veicot turpmākus pasākumus — Turpināt darbu pie KRK efektivitātes uzraudzības, izvērtēšanas un pārbaudes ES līmenī, ja nepieciešams, sadarbībā ar kompetentajām iestādēm, un apzināt informāciju, kas dalībvalstīm jāapkopo un jādara pieejama Komisijai || Sākot no 2014. gada || Komisija, dalībvalstis || Notiek CRMF darbības rezultātu izvērtēšana: — Komisijas gada novērtējuma ziņojumi — Ziņojums prioritārās kontroles jomā ar ieteikumiem 5. mērķis Sekmēt savstarpēju sadarbību un informācijas apmaiņu starp muitas dienestiem un citām iestādēm dalībvalstu un ES līmenī, lai nodrošinātu efektīvu riska pārvaldību Rīcība || Rīcības apraksts || Orientējošs laika grafiks || Atbildīgās personas || Plānotie rezultāti 5.1. Turpināt starpnozaru sadarbības kārtības izstrādi, uzlabot informācijas (par riskiem) apmaiņu un pieejamību, kā arī muitas līdzdalību riska un apdraudējumu novērtēšanā || — Attiecīgajās politikas jomās apzināt iespējas pilnveidot: a) informācijas (par riskiem) pieejamību, apmaiņu un savlaicīgu integrēšanu piegādes ķēdēm raksturīgo risku pārvaldības nolūkā, tostarp krīzes situācijās, b) sadarbības pasākumus ar mērķi nodrošināt ar muitas riskiem saistītās kontroles un citu kompetento iestāžu veiktās kontroles papildināmību, c) muitas piekļuvi apdraudējumu un risku novērtējumiem dalībvalstu un ES līmenī muitas riska pārvaldības nolūkā. — Ierosināt iespējamus risinājumus dalībvalstu un ES līmenī, ņemot vērā atšķirīgo pienākumu sadalījumu starp iestādēm dažādās dalībvalstīs, it īpaši tiesībaizsardzības jomā un attiecībā uz tādām saistītām iniciatīvām kā e-Freight un CISE || 2015–2020 || Komisija, dalībvalstis || — Uzlabojumi informācijas (par riskiem) sistemātiskā apmaiņā un pieejamībā — Komisijas īstenošanas akts saistībā ar priekšlikumu par Padomes Regulu attiecībā uz oficiālajām kontrolēm (COM(2013) 265) — Nodrošināt muitai pienācīgu piekļuvi apdraudējumu un riska izvērtējumiem 5.2. Uzlabot ES atzītā uzņēmēja (AEO) programmu, panākot tās plašāku atpazīstamību un atzīšanu citos dienestos || — Sadarbībā ar citiem kompetentajiem dienestiem apzināt prioritārās jomas, ņemot vērā aizsāktās iniciatīvas — Veikt analīzi par prasībām saistībā ar citām partnerības programmām vai kontroles režīmiem, ko piemēro citi dienesti, lai apzinātu: a) papildināmību un sinerģijas starp AEO un citām programmām b) pasākumus, kuri nepieciešami, lai AEO statusu integrētu citu kompetento dienestu kontroles režīmos c) citu dienestu izstrādātos atbilstības kritērijus, kam jāpielāgo AEO programma — Vajadzības gadījumā un ja iespējams, Komisija ierosinās piemērotus risinājumus || 2014–2020 || Komisija || — Īstenojamības pētījumi, kam attiecīgā gadījumā pievienoti priekšlikumi 5.3. Sekmēt paraugpraksi un sadarbības metožu izmantošanu starp muitas dienestiem un citām dalībvalstu iestādēm || — Dalībvalstīs ar Komisijas atbalstu uzsāk paraugprakses un sadarbības metožu apmaiņu || 2014–2020 || Dalībvalstis, Komisija || Pētījums/ziņojums ar ieteikumiem 6. mērķis Paplašināt sadarbību ar tirdzniecības pārstāvjiem, veidojot partnerības ar uzņēmējiem un loģistikas pakalpojumu sniedzējiem, lai mērķtiecīgāk izvēlētos novēršamos riskus un paātrinātu likumīgi tirgotu preču muitošanas gaitu Rīcības || Rīcības apraksts || Orientējošs laika grafiks || Atbildīgās personas || Plānotie rezultāti 6.1. Turpināt atzītā uzņēmēja (AEO) programmas pilnveidošanu un popularizēšanu, novēršot konstatētos trūkumus un ieviešot uzlabojumus || — Sadarbībā ar ieinteresētajām personām turpināt sistemātisku analīzi izstrādi un novērst AEO īstenošanas gaitā konstatētos trūkumus, lai nodrošinātu programmas ilgtermiņa stabilitāti — Apzināt citas AEO programmas priekšrocības muitas procedūru jomā un ierosināt piemērotus pasākumus, ņemot vērā juridiskus un procesuālus aspektus || 2014–2020 || Komisija || — Attiecīgā gadījumā pieņemt Komisijas aktus, pamatojoties uz SMK — Atjaunināt AEO kopējās vadlīnijas 6.2. Uzlabot zināšanas par piegādes ķēdēm, vairot uzņēmēju izpratni un apzināt izmantojamos datus, kas ir uzņēmēju rīcībā || — Ierosināt un īstenot piemērotus risinājumus uzlabotai muitas jomas riska pārvaldībai, izmantojot piegādes ķēžu labāku atpazīstamību, ko var panākt: a) e-Freight iniciatīvas ietvaros izpētot, kā vislabāk pielietot attiecīgo pētniecības projektu rezultātus (piemēram, FP7Cassandra un CORE), kā arī noslēdzot aizsākto izmēģinājuma projektu attiecībā uz konteineru statusa ziņojumiem (CSM) un IKD, b) izpētot, kā vislabāk pielietot komerciālās datubāzes — ES un dalībvalstu līmenī informēšanas, izpratnes vairošanas pasākumi uzņēmējiem, lai nodrošinātu muitai iesniedzamo datu konsekventu kvalitāti un labāk izprastu piegādes ķēdes problemātiku, apdraudējumus un tendences || 2014–2020 || Komisija, dalībvalstis || — Konteineru statusa ziņojumu (CSM) vākšana un izmantošana riska pārvaldības nolūkos — Ziņojums par analīzes rezultātiem attiecībā uz tirdzniecības datubāzēm un pētniecības projektiem — Dalībvalstu un ES līmenī informēšanas un izpratnes vairošanas pasākumi uzņēmējiem 6.3. Sekmēt atbilstības muitas prasībām pārvaldību, ko veic muitas administrācijas ciešā sadarbībā ar uzņēmējiem || — Apzināt paraugpraksi, salīdzinot nacionālās programmas un izpētot iespējas, lai izstrādātu saskaņotu pieeju klientu segmentācijas jomā kā daļu no kopējās koncepcijas, ar ko papildina AEO programmu || 2014–2020 || Komisija || — Paraugprakses apzināšana un īstenojamības pētījums 6.4. Popularizēt ar muitu saistīto datu, ko elektroniski iesniedz uzņēmēji, atkārtotu izmantošanu, lai racionalizētu muitas procedūras || — Sadarbībā ar uzņēmējiem apzināt muitas formalitātes, procesus un jomas, kur datu atkārtota izmantošana, kas paredzēta ES tiesību aktos muitas jomā, uzlabos uzņēmēju un muitas administrāciju darba racionalitāti. || 2014–2020 || Komisija, dalībvalstis || — Īstenojamības pētījums 7. mērķis Izmantot muitas starptautiskās sadarbības potenciālu, lai uzlabotu piegādes ķēdes riska pārvaldību Rīcības || Rīcības apraksts || Laika grafiks || Atbildīgās personas || Plānotie rezultāti 7.1. Izveidot starptautisku sadarbību, izmantojot daudzpusējas un divpusējas iniciatīvas || — Apzināt operatīvās sadarbības modeļus, kas piemēroti dažādajiem tirdzniecības partneriem, tostarp saistībā ar muitas jomas AEO programmas savstarpēju atzīšanu, raitām un uzticamām tirdzniecības plūsmām un informācijas apmaiņas prasībām — Ņemot vērā globāla mēroga norises, izstrādāt ES standartus, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu ar: a) AEO savstarpējas atzīšanas datiem; b) datiem no muitas transakciju sistēmām; c) datiem par riskiem. — Pilnveidot divpusēju sadarbību ar trešām valstīm, tostarp veicot izmēģinājuma pasākumus un salīdzinot un testējot tehnoloģijas, kas nodrošina piegādes ķēdes drošību — Komisija ierosinās piemērotus risinājumus || 2014–2020 || Komisija, Padome un Eiropas Parlaments || — Starptautiskās sadarbības modeļu izstrāde — ES standarti muitas informācijas apmaiņai ar trešām valstīm — Atbilstoši noteikumi starptautiskajos muitas sadarbības nolīgumos — Ziņojumi piegādes ķēdes drošības pētījumu projekta CORE (FP7) ietvaros 7.2. Īstenot piemērotus izmaksu ziņā racionālus IT risinājumus, kas ļautu īstenot starptautisku sadarbību || Īstenot vajadzīgos izmaksu ziņā racionālos IT risinājumus, kas ļautu īstenot starptautisku sadarbību ar mērķi palīdzēt ES muitas dienestiem risku atklāšanā (piemēram, AEO savstarpējās atzīšanas datu apmaiņa, informācija no muitas transakciju sistēmām un attiecīgā informācija par riskiem) || 2014–2020 || Komisija, dalībvalstis || IT resursu izstrāde dalībvalstu un/vai ES līmenī 7.3. Nodrošināt to, ka ES un tās dalībvalstis aktīvi līdzdarbojas daudzpusējos forumos, kuri izstrādā globālus standartus || Arī turpmāk nodrošināt ES aktīvu līdzdalību starptautisko standartu izstrādē un garantēt starptautisko normu un standartu ievērošanu un īstenošanu, piemēram, tādu standartu, kurus izstrādājusi PMO, SJO, ICAO, UPU, ANO EEK. || 2014–2020 || Komisija, dalībvalstis || Ar ES aktīvu līdzdalību izstrādāti starptautiski standarti [1] COM (2012) 793, 8.1.2013. [2] Laika grafiks vēl tiks precizēts saistībā ar Komisijas īstenošanas lēmumu par SMK darba programmu (2014/255/ES, 29.4.2014.). [3] Laika grafiks vēl tiks precizēts saistībā ar Komisijas īstenošanas lēmumu par SMK darba programmu (2014/255/ES, 29.4.2014.).