Īpašais ziņojums Vienotais uzraudzības 
mehānisms  — labs sākums, 
bet vajadzīgi turpmāki 
uzlabojumi LV 2016  Nr. 29
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352 4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-6219-6 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/106658 QJ-AB-16-029-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-6198-4 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/603795 QJ-AB-16-029-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6226-4 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/6437 QJ-AB-16-029-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
4. attēla izmantošanai vai reproducēšanai atļauja jālūdz tieši autortiesību īpašniekam.
Šajā ziņojumā izmantotie citu struktūru (piem., BIS, SVF) sagatavoto dokumentu tekstu tulkojumi ne vienmēr ir šo 
struktūru oficiālie tulkojumi.
Vienotais uzraudzības 
mehānisms  — labs sākums, 
bet vajadzīgi turpmāki 
uzlabojumi
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 29
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības 
un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, 
konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, 
paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo ziņojumu sagatavoja ERP locekļa Baudilio Tomé Muguruza  vadītā IV revīzijas apakšpalāta, kura revidē tirgu regulē ­
juma un konkurētspējīgas ekonomikas jomas. Revīziju vadīja ERP loceklis Neven Mates , un revīzijas darbā piedalījās 
locekļa biroja vadītājs Georgios Karakatsanis , biroja atašejs Marko Mrkalj , direktors Zacharias Kolias  un darbuzdevuma 
vadītājs Mirko Gottmann . Revīzijas darba grupā strādāja Boyd Anderson  (norīkotais eksperts) un revidenti Paraskevi 
Demourtzidou , Helmut Kern  un Giorgos Tsikkos . Valodu pakalpojumus sniedza Thomas Everett .
No kreisās uz labo:  G. Karakatsanis, G. Tsikkos, M. Mrkalj, P . Demourtzidou, Z. Kolias, N. Mates,  
T. Everett, M. Gottmann, H. Kern.
03
 Saturs
Punkts 
 Saīsinājumi
I–XV  Kopsavilkums
1–12  Ievads
6 –12  Eiropas banku savienības izveide
13–19  Revīzijas pieeja un metodoloģija
19 Grūtības iegūt revīzijas pierādījumus
20–77  Pārvaldība
21–27  Ir izveidota sarežģīta organizatoriskā struktūra
25 ECB darbinieku pieņemšana darbā VUM vajadzībām ir bijusi efektīva, ņemot vērā laika ierobežojumus…
26–27  …bet tā lielā mērā paļaujas uz valstu kompetento iestāžu resursiem
28–39  Saskaņā ar prasībām ir izveidotas iestāžu struktūras, ko atbalsta sarežģīts lēmumu pieņemšanas 
process
32–35  Lēmumu pieņemšana ir sarežģīts process, kurā ietilpst daudzi informācijas apmaiņas slāņi un lielā mērā ir 
iesaistīts Uzraudzības valdes sekretariāts
36–37  Uzraudzības valdei ir jāpieņem ļoti liels skaits lēmumu…
38–39  …kam ir rezonējoša ietekme uz Koordinācijas komitejas darbu
40–52  Tiek piemērots princips, kas paredz monetārās politikas nošķirtību no uzraudzības funkcijām, bet 
ir apdraudēts priekšstats par neatkarību
42–46  Būtu iespējams labāk novērtēt riskus, ko izraisa pakalpojumu koplietošana
47–52  VUM organizatoriskā un finanšu struktūra rada papildu riskus monetārās politikas un uzraudzības funkciju 
neatkarībai
04 Saturs 
 
53–57  VUM vadībai un darbiniekiem piemēro ētikas procedūras un rīcības kodeksus
53–57  Ir ieviests “VUM ētikas regulējums”, bet valstu kompetentajām iestādēm joprojām piemēro valsts tiesību 
aktus, un tām ir ievērojama rīcības brīvība, paredzot pašām savus noteikumus
58–77  Iekšējais audits — inovatīva pieeja, izmantojot visaptverošu revīzijas plānu, taču īstenošanu kavē 
problēmas resursu sadalē un plānošanā
62–65  Iekšējā audita direktorāta resursu sadale — lai gan vajadzīgais darbinieku skaits bija skaidri noteikts, 
galīgais darbinieku nodrošinājums bija nepietiekams
66–69  Plānošanas pamatā ir vispusīgs revīzijas aptvērums, taču ne vienmēr tiek ņemta vērā labākā prakse
70–77  Lai gan riska novērtēšanas metodoloģija kopumā ir atbilstīga, tai trūkst aizsardzības pasākumu, lai 
nodrošinātu, ka tiek savlaicīgi un pilnā mērā risināti problēmjautājumi augsta un vidēja riska jomās
78–103  Pārskatatbildības noteikumi
82–84  i) Kopumā VUM uzdevumi un pienākumi ir skaidri noteikti un publiskoti attiecīgajos tiesību aktos
85–87  ii) Palātas revīzijas pilnvaras ir noteiktas Līgumā par Eiropas Savienības darbību
88–97  iii) Vēl nav izstrādāta oficiāla darbības rezultātu novērtēšanas sistēma, kas varētu sniegt pārliecību 
par VUM mērķu sasniegšanu
98–99 iv) Parlamenta demokrātiskās pārraudzības īstenošanu attiecībā uz uzraudzību kavē būtiski 
ierobežojumi, kas saistīti ar konfidencialitāti
100–103  v) Ir paredzēta atgriezeniskās saites kārtība, bet līdz šim tā nav ietvērusi vispārējus finanšu iestāžu 
apsekojumus
104–149  Kopējās uzraudzības komandas — organizācija un resursu sadale
106 –125  Kopējo uzraudzības resursu vajadzību plānošana un aplēses, resursu sadale un darbinieku 
nodrošināšana
107–110  Sākotnējās aplēses par VUM īstenošanai vajadzīgo darbinieku kopējo skaitu balstījās uz vienkāršotu 
pieeju…
111–112  …kurā nebija pilnībā ņemta vērā pieaugošā darba slodze, kas saistīta ar uzraudzības pienākumiem
113 –119  Kopu veidošanas metodoloģiju izstrādāja, lai sākumposmā atvieglotu darbinieku norīkošanu KUK sastāvā, 
taču šī metodoloģija ir jāatjaunina
120–121  ECB resursi tiek sadalīti saskaņā ar kopu veidošanas metodoloģiju
122–125  Koordinatoru iecelšanas politika tika izstrādāta, lai veicinātu saskaņotību, taču šo politiku ne vienmēr 
piemēro
05 Saturs 
 
126 –137  ECB sadarbība ar valstu kompetentajām iestādēm un paļaušanās uz tām
126 –128  KUK lielā mērā paļaujas uz valstu kompetento iestāžu darbiniekiem, tomēr ECB ir maz iespēju kontrolēt 
valstu kompetento iestāžu resursus
129 Lielākā daļa KUK darbinieku joprojām ir izcelsmes valsts kompetentās iestādes valstspiederīgie…
130–137  …savukārt vairāki valstu kompetento iestāžu darbinieki neatbilst prasībām, ko ECB izvirza KUK 
personālam
138–149  KUK struktūra, pakļautības kārtība un apmācība
138–139  Starptautiskas komandas sekmē zināšanu un labākās prakses apmaiņu…
140 …bet pretrunīga pakļautības kārtība…
141 …skaidrības trūkums saziņas plūsmās un uzdevumu sadalē…
142 …un atšķirības valstu kompetento iestāžu horizontālo funkciju izmantošanā un klasificēšanā var veicināt 
resursu neefektīvu izmantošanu
143–147  Netiek veikts saistošs KUK darbinieku  — valstu kompetento iestāžu pārstāvju  — darbības novērtējums, un 
tas var apgrūtināt stimulu un darbības rezultātu noteikšanu
148–149  VUM nav integrētas apmācības programmas vai uzraudzītāju sertifikācijas programmas
150–183  Klātienes uzraudzība
150–152  Klātienes uzraudzības kārtība ir saskaņota un visaptveroša
153–170  Ir atklājušies praktiski trūkumi, kas saistīti ar klātienes pārbaudēm nepieciešamo darbinieku 
nodrošinājumu, plānošanu un izpildi
153–158  ECB  iesaistīšanās klātienes pārbaudēs ir ierobežota
159–164  Plānošana ir detalizēta un sarežģīta
165–170  Ir vajadzīgi IT uzlabojumi
171–175  ECB plāno konkrētus pasākumus, lai uzlabotu inspektoru un misijas vadītāju kvalifikāciju un 
prasmes
06 Saturs 
 
176 –183  Skaidra ziņošanas struktūra, kurā nepietiekama uzmanība ir veltīta sīkākiem elementiem un kuras 
vērtību var samazināt ilgstošā procedūra
176 –177  ECB ziņošanas procedūras struktūra ir pārdomāta
178 - 182 Tomēr konstatējumu paziņošanas noteikumi ir nepilnīgi
183 Ziņojumu izdošanas termiņš ir garš
184–197  Secinājumi un ieteikumi
185–187  Pārvaldība
188–189  Pārskatatbildība
190–194  Kopējās uzraudzības komandas
195–197  Klātienes pārbaudes
 I pielikums.  Revīzijas pieejas kopsavilkums
 II pielikums.  Informācijas pieejamības ierobežojumi
 III pielikums. Lēmumu pieņemšanas process
 IV pielikums.  ECB budžeta process
 V pielikums.  Banku uzraudzības revīzija konkrētās valstu jurisdikcijās
 VI pielikums.   SVF ieteikumi par pārredzamību un pārskatatbildību ECB uzraudzības 
pienākumu kontekstā
 VII pielikums.  Eiropas Komisijas pārbaudes darbības joma saskaņā ar VUM  regulas 32.  pantu
 VIII pielikums.  Valstu kompetento iestāžu un uzraudzīto iestāžu apsekojums
 IX pielikums.  ECB pārskatatbildības Eiropas Parlamentam galvenie elementi
 X pielikums.  Klātienes pārbaužu ziņošanas procesa struktūra
 ECB atbilde
07
 Saīsinājumi
BCBS : Bāzeles Banku uzraudzības komiteja
BIS: Starptautisko norēķinu banka
BUCOM : Eiropas Centrālās bankas Budžeta komiteja
BUJ : bieži uzdotie jautājumi
COI : ECB Centralizētā klātienes pārbaužu nodaļa
DGMS : Mikroprudenciālās uzraudzības ģenerāldirektorāts
EBI: Eiropas Banku iestāde
ECB : Eiropas Centrālā banka
ECBS : Eiropas Centrālo banku sistēma
EMS : ekonomiskā un monetārā savienība
FDIC : Federālā noguldījumu apdrošināšanas korporācija
HoM : misijas vadītājs
IAC: Iekšējo auditoru komiteja
IMAS : informācijas pārvaldības sistēma
KUK : kopēja uzraudzības komanda
LESD : Līgums par Eiropas Savienības darbību
MEL : minimālais iesaistes līmenis
RAS : riska novērtēšanas sistēma
SAI: augstākā revīzijas iestāde
SEP : uzraudzības pārbaudes programma
08 Saīsinājumi 
 
SREP : uzraudzības pārbaudes un novērtējuma process
SVF : Starptautiskais Valūtas fonds
VCB : valsts centrālā banka
VKI : valsts kompetentā iestāde
VUM : vienotais uzraudzības mehānisms
09
 Kopsavilkums
Kas ir VUM?
I
Globālā finanšu krīze, kas sākās 2008. gadā, graujoši ietekmēja daudzu Eiropas valstu tautsaimniecību. Banku nozari, 
kuru gadiem ilgi neregulēja piemēroti noteikumi un kurā notika arvien lielāka riska uzņemšanās, skāra rezonējoša 
ietekme, proti, tirgus lejupslīdes apstākļos daudzu kredītiestāžu riska darījumu apjoms bija pārāk liels, un tās bija 
spiestas vērsties pie valdības pēc finansiāla atbalsta. Taču valstu īstenotie banku glābšanas pasākumi neizbēgami 
izraisīja valsts parāda pieaugumu, un tas savukārt kavēja ieguldījumu veikšanu, mazināja izaugsmi un negatīvi ietek ­
mēja banku maksātspēju.
II
Lai palīdzētu izvairīties no turpmākām krīzēm un nostiprinātu uzticību banku nozarei, bija jāsarauj pārmērīgas riska 
uzņemšanās un valdību īstenoto banku glābšanas pasākumu apburtais loks. Cenšoties rast pastāvīgu risinājumu 
eurozonas problēmām, ES valstu vadītāji 2012. gadā oficiāli paziņoja par kopīgu regulējumu bankām ar Eiropas 
banku savienības starpniecību.
III
Banku savienības galvenajiem pīlāriem jābūt eurozonas banku centralizētai uzraudzībai, mehānismam, ar kura 
palīdzību nodrošinātu, ka maksātnespējīgas bankas tiek likvidētas ar minimālām izmaksām nodokļu maksātājam 
un ekonomikai, un noguldījumu garantiju saskaņotai sistēmai. Pirmais solis, proti, centralizēta uzraudzība, bija 
saistīts ar vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) izveidi 2014. gadā, lai pārņemtu lielu daļu no uzraudzības darba, 
ko iepriekš bija īstenojušas valstu iestādes. VUM tika uzticēts Eiropas Centrālajai bankai (ECB), taču tajā piedalās arī 
iesaistītās dalībvalstis.
Par ko ir šis ziņojums?
IV
Palāta ir pilnvarota izskatīt ECB vadības darbības efektivitāti. Tādēļ šajā revīzijā Palāta uzmanību koncentrēja uz 
to, kā ECB izveidoja VUM un organizēja tā darbu. It sevišķi Palāta aplūkoja jaunā mehānisma pārvaldības struktūru 
(tostarp iekšējā audita darbu), pārskatatbildības noteikumus (tostarp ārējo revīziju), banku uzraudzības komandu 
organizāciju un resursu nodrošinājumu (gan neklātienē, gan uz vietas banku telpās) un klātienes pārbaužu 
procedūru.
V
Tomēr visās plānotās revīzijas jomās Palāta saskārās ar būtisku šķērsli, proti, radās domstarpības ar ECB attiecībā 
uz konkrētiem Palātas pilnvarojuma noteikumiem un tiesībām piekļūt dokumentiem. Apgalvojot, ka tie neietilpst 
Palātas pilnvarās, ECB atteicās Palātai nodot vairākus dokumentus, kas bija vajadzīgi Palātas darba pilnīgai veikšanai. 
Tāpēc Palāta spēja tikai daļēji novērtēt, vai ECB nodrošina efektīvu VUM vadību pārvaldības, neklātienes uzraudzības 
un klātienes pārbaužu jomā.
10 Kopsavilkums 
 
Kādi ir Palātas konstatējumi?
VI
Palāta ieguva pietiekamu informāciju, lai secinātu, ka VUM tika ieviests paredzētajā termiņā. Tā kā VUM ir iesaistī ­
jušās valstu uzraudzības iestādes, uzraudzības struktūra ir samērā sarežģīta un paļaujas uz plašu koordināciju un 
saziņu starp ECB darbiniekiem un iesaistīto dalībvalstu norīkotajiem valstu kompetento iestāžu pārstāvjiem. Šī sarež ­
ģītība rada grūtības pārvaldības jomā, jo sarežģītas informācijas apmaiņas procedūras var kavēt vadības lēmumu 
pieņemšanas efektivitāti un lietderību.
VII
Saskaņā ar tiesību aktiem ECB ir skaidri jānošķir tās monetārā politika no uzraudzības funkcijām. Uzraudzības funk ­
cijas pārrauga Uzraudzības valde, kas ierosina lēmumus ECB Padomei. Tomēr Eiropas Centrālajā bankā VUM Uzrau ­
dzības valde nekontrolē uzraudzības budžetu vai cilvēkresursus. Minētais, kā arī tas, ka dažas ECB nodaļas sniedz 
pakalpojumus abām funkcijām, lai gan nepastāv skaidri noteikumi un pakļautības kārtība, kas mazinātu iespējamās 
mērķu pretrunas, rada bažas par šo divu ECB darba jomu neatkarību.
VIII
Iekšējais audits ir viens no šādiem kopējiem pakalpojumiem. Palāta konstatēja, ka tam nepietiek resursu VUM izvēr ­
tēšanai, kurai tiek veltīta mazāka uzmanība nekā citiem revīzijas uzdevumiem. Lai gan ir veikts apmierinošs riska 
novērtējums, nosakot vajadzīgos revīzijas tematus, iekšējam auditam pašlaik pieejamie resursi ir nepietiekami, lai 
nodrošinātu VUM darbību riskantāko aspektu risināšanu saprātīgā laikposmā.
IX
ECB centienus nodrošināt VUM pārredzamību un pārskatatbildību Eiropas Parlamentam un plašākai sabiedrībai, 
iespējams, samazina tas, ka nav pienācīga mehānisma uzraudzības efektivitātes novērtēšanai un attiecīgu ziņojumu 
sniegšanai.
X
Uzraudzības darbinieku skaitu sākotnēji noteica, izmantojot ļoti vienkāršu pieeju, kuras pamatā bija aplēses par 
darbinieku skaitu līdzīgu funkciju veikšanai valstu kompetentajās iestādēs pirms VUM ieviešanas. Netika veikta deta ­
lizēta analīze jautājumā par nepieciešamajiem darbiniekiem jaunajai un daudz prasīgākajai VUM sistēmai, tāpēc nav 
izveidota tieša saikne starp uzraudzības pārbaudes programmu un resursu sadali, kā noteikts tiesību aktos. Dažas 
pazīmes liecina, ka pašreizējais darbinieku skaits ir nepietiekams.
11 Kopsavilkums 
 
XI
VUM darbs eurozonas ietekmīgāko banku uzraudzībā gan uz vietas, gan neklātienē ir lielā mērā atkarīgs no valstu 
iestāžu ieceltajiem darbiniekiem. Tādējādi, lai gan ECB ir vispārēja atbildība šajā jomā, tā nepietiekami kontrolē 
uzraudzības un pārbaužu struktūrvienību sastāvu un prasmes, kā arī resursus, ko tā spēj piesaistīt.
XII
Resursu piešķiršana kopējām neklātienes uzraudzības komandām, it sevišķi no valstu iestādēm, neatbilst sākotnējām 
vajadzību aplēsēm, un attiecīgie ierobežojumi darbinieku skaita ziņā daudzos gadījumos varētu ietekmēt komandu 
spēju pienācīgi uzraudzīt bankas, par kurām tās ir atbildīgas.
XIII
Arī par klātienes uzraudzību ir atbildīga ECB, taču šajā ziņā problēmu rada tas, ka pārbaužu komandās parasti ir 
ļoti neliels skaits ECB darbinieku. Turklāt lielākajā daļā gadījumu pārbaudes vada uzraudzītājs no bankas mītnes vai 
uzņēmējas valsts.
XIV
Palāta konstatēja arī citus aspektus, kas ietekmē klātienes uzraudzību, proti, trūkst norādījumu par prioritāšu noteik ­
šanu attiecībā uz pārbaudes pieprasījumiem, ir nepilnības IT jomā, kā arī vajadzīgi labāk kvalificēti inspektori, kas 
veiktu valstu kompetento iestāžu klātienes pārbaudes. Turklāt, tā kā galīgo ieteikumu sagatavošana notiek ilgākā 
laikposmā, tie, iespējams, ir jau novecojuši tad, kad konstatējumus oficiāli nosūta pārbaudītajai bankai.
Kā varētu uzlabot VUM?
XV
Palātas ieteikumi ir uzskaitīti turpmāk.
a) Pārvaldības jomā ECB ir
i) jācenšas uzlabot efektivitāti, turpinot racionalizēt lēmumu pieņemšanas procesu;
ii) jāizskata risks, ko funkciju nošķiršanai rada kopējo pakalpojumu sistēma, jāizveido nošķirta pakļautības kār ­
tība gadījumiem, kas attiecas uz konkrētiem uzraudzības resursiem, un jāizskata iespēja Uzraudzības valdes 
priekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekam piešķirt plašākas pilnvaras attiecībā uz budžeta procesu; kā 
arī
iii) jāsadala iekšējā audita prasmes un resursi tā, lai ar augstāku risku saistīti uzdevumi tiktu risināti atbilstīgā 
veidā un laikā.
12 Kopsavilkums 
 
b) Pārskatatbildības jomā ECB ir
i) jānodrošina Palātai piekļuve visiem pieprasītajiem dokumentiem, lai tā varētu īstenot savas revīzijas pilnva ­
ras, kā arī
ii) jāizstrādā un jāpublisko oficiāla darbības rezultātu novērtēšanas sistēma, lai parādītu savu uzraudzības dar ­
bību efektivitāti.
c) Neklātienes uzraudzības jomā (kopējās uzraudzības komandas) ECB ir
i) jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka valstu iestādes ir pilnībā un proporcionāli iesaistītas KUK darbā;
ii) ar valstu kompetentajām iestādēm jāizstrādā metodes, lai novērtētu potenciālo iecelto KUK pārstāvju pie ­
mērotību un viņu turpmākos darba rezultātus;
iii) jāizveido un jāuztur visaptveroša datubāze, kurā būtu informācija par visu KUK darbinieku prasmēm, piere ­
dzi un kvalifikāciju;
iv) jāievieš oficiāla un atbilstoša mācību programma visiem uzraudzības darbiniekiem un jāapsver iespēja ie ­
viest neklātienes uzraudzības sertifikācijas programmu;
v) jāizstrādā uz riska novērtējumu balstīta metodoloģija, lai noteiktu katras KUK vajadzīgo darbinieku skaitu un 
sastāvu; un
vi) periodiski jāpārskata kopu veidošanas modelis, ko izmanto uzraudzības plānošanā, un tas pēc vajadzības 
jāatjaunina. Pašai kopu veidošanai jābūt balstītai uz jaunāko informāciju par katru banku.
d) Īstenojot klātienes uzraudzību, ECB ir
i) būtiski jāstiprina savu darbinieku klātbūtne klātienes pārbaudēs un jānodrošina, ka lielāku daļu pārbaužu 
vada uzraudzītāji, kas nav no attiecīgās valsts; kā arī
ii) jānovērš nepilnības IT sistēmā un jāuzlabo klātienes pārbaužu inspektoru vispārējās prasmes un kvalifikācija.
13
 Ievads
01 
Finanšu sistēma ir ārkārtīgi svarīga ekonomikas funkcionēšanai. Stabilai finanšu 
sistēmai ir liela nozīme resursu efektīvā sadalē, tādējādi tā veicina ilgtspējīgu eko ­
nomikas izaugsmi. Finanšu stabilitātes traucējumi var radīt lielas izmaksas valstij 
un ekonomikai kopumā.
02 
Pirms pasaules finanšu krīzes Eiropas bankām galvenokārt bija raksturīgs riska 
nepareizs novērtējums (piemēram, attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem, 
nekustamo īpašumu, valsts parāda risku), un to bilances strauji palielinājās, neno ­
drošinot pietiekamas kapitāla un likviditātes rezerves. Šī nepietiekamā riska pār ­
valdība kopā ar zemām procentu likmēm izraisīja pārmērīgu risku uzņemšanos, 
kreditēšanas uzplaukumu un ilgtnespējīgu sviras efektu, vienlaikus sekmējot lielu 
makroekonomikas nelīdzsvarotību vairākās ES dalībvalstīs. Diemžēl šīs nepilnības 
netika konstatētas pietiekami agri, lai tās pienācīgi novērstu. Tā kā mūsdienu 
finanšu sistēmas ir savstarpēji saistītas, problēmas vienā valstī ātri izplatās otrpus 
robežas, radot finansiālas grūtības citās ES valstīs.
03 
Izsīkstot likviditātei un ekonomikas lejupslīdei vēl vairāk ietekmējot kredītu kva ­
litāti, atklājās, ka daudzas bankas ir ārkārtīgi neaizsargātas un ka tām ir vajadzīgs 
valsts sektora atbalsts. It sevišķi eurozonā tika konstatēti dziļi strukturāli trūkumi 
ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) nosacījumos.
04 
Viens no svarīgiem faktoriem bija tas, ka kredītiestāžu regulējums un uzraudzība 
ietilpa valstu atbildības jomā. Tā kā nav vienotas Eiropas uzraudzības iestādes, da ­
žādās dalībvalstīs valstu uzraudzītājiem ir piešķirtas izteikti atšķirīgas pilnvaras1.1 Eiropas Komisija, “Report of the 
High-Level Group on Financial 
Supervision in the EU ” 
[ES Finanšu uzraudzības 
jautājumu augsta līmeņa 
darba grupas ziņojums], 
Brisele, 2009. gads.
14 Ievads 
 
05 
Vēl kāds trūkums bija tas, ka 2012. gadā EMS institucionālā struktūra netika 
uzskatīta par pietiekamu, lai novērstu “nelabvēlīgo mijiedarbību starp valstu un 
banku sektora vājajām pusēm”2. Valsts banku sistēmas krīze ietekmētu valdību un 
otrādi. Banku un valdību savstarpējā atkarība padarīja eurozonu neaizsargātu un 
vēl vairāk sarežģīja krīzes risināšanu (sk.  1. attēlu ).1. attēls2 Eiropadomes priekšsēdētājs 
Herman Van Rompuy  
sadarbībā ar Eiropas Komisijas 
priekšsēdētāju 
Jose Manuel Barroso , 
Eurogrupas priekšsēdētāju 
Jean-Claude Juncker  un Eiropas 
Centrālās bankas 
priekšsēdētāju Mario Draghi , 
“Ceļā uz patiesu ekonomisko 
un monetāro savienību”, 
2012. gada decembris.
Banku un valstu savstarpējā atkarība  — lejupēja spirāle?
pārmērīga riska uzņemšanās ar 
nepietiekamām kapitāla un likviditātes rezervēm pārmērīgs kreditēšanas kāpumsaugsts sviras efektspārmērīgas prēmijas
likviditātes spiedienibažas saistībā ar maksātspējuzems kreditēšanas kāpums (piedāvājums)zems uzticības līmenis banku sistēmaimakroekonomiskā nelīdzsvarotībaplašs valsts ﬁnansiālais atbalsts grūtībās nonākušu banku nacionalizēšanai 
mazāki valdības izdevumizema izaugsmezems kreditēšanas kāpums (pieprasījums)vairāk ieņēmumus nenesošu kredītuaugstas aizņēmumu izmaksas bankām (valsts risku dēļ)lielāki valsts budžeta deﬁcīti un valsts parādiaugstākas aizņēmumu izmaksas valstij
Valsts parāda 
krīze Ierobežojoša 
ﬁskālā politikaGlābšanaBanku krīze
Vāja banku 
uzraudzība
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
15 Ievads 
 
Eiropas banku savienības izveide
06 
Eiropas valstu vadītāji 2012. gadā pieņēma lēmumu padziļināt EMS, izveidojot 
Eiropas banku savienību, lai “sarautu apburto loku, kas izveidojies starp bankām 
un valstīm”3 un risinātu nepilnības, kas skar eurozonas valstu banku nozari. Banku 
savienības galvenais mērķis ir padarīt Eiropas bankas pārredzamākas, vienotākas 
un drošākas stabilā un labi funkcionējošā finanšu sistēmā (sk.  1. tabulu ).1. tabulaBanku savienības mērķis
Padarīt Eiropas bankas:
…pārredzamākaskonsekventi piemērojot kopīgus noteikumus un administratīvos standartus 
attiecībā uz uzraudzību, atveseļošanos un banku noregulējumu
…vienotasar vienlīdzīgu attieksmi pret valsts un pārrobežu banku darbībām, kā arī 
likvidējot saikni starp banku un to atrašanās vietas valstu finansiālo stiprību
…drošākasagrīni iejaucoties gadījumos, kad bankas saskaras ar problēmām, lai 
palīdzētu novērst to maksātnespēju un, ja vajadzīgs, lai nodrošinātu mak -
sātnespējīgu banku efektīvu noregulējumu (likvidēšanu).
Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz ECB sniegto informāciju (ECB tīmekļa vietne par banku 
uzraudzību).3 Paziņojumu par Eiropas banku 
savienības izveidi sniedza 
īpašā Eiropas samitā 
2012. gada 29. jūnijā. Pēc tam 
2012. gada 5. decembrī 
Eiropadomes priekšsēdētājs 
ciešā sadarbībā ar Eiropas 
Komisijas priekšsēdētāju, 
Eurogrupas priekšsēdētāju un 
Eiropas Centrālās bankas 
priekšsēdētāju publicēja 
ziņojumu “Ceļā uz patiesu 
ekonomisko un monetāro 
savienību”. Pēc trim gadiem, 
2015. gada 22. jūnijā, pieci 
priekšsēdētāji (tagad arī 
Eiropas Parlamenta 
priekšsēdētājs) iepazīstināja ar 
turpmāko ziņojumu “Eiropas 
ekonomiskās un monetārās 
savienības izveides 
pabeigšana”.
4 Prudenciālie noteikumi ir 
tiesību akti, kas ieviesti, lai 
uzlabotu kredītiestāžu finanšu 
stabilitāti.
07 
Saistībā ar banku savienības izveidi bija jāizstrādā:
a) vienotais uzraudzības mehānisms (VUM), lai nodrošinātu prudenciālo notei ­
kumu4 konsekventu piemērošanu eurozonas valstīs;
b) vienotais noregulējuma mehānisms (VNM), lai nodrošinātu maksātnespējīgu 
banku efektīvu likvidāciju ar minimālām izmaksām nodokļu maksātājiem un 
reālajai ekonomikai, iesaistot privātus kreditorus banku pārstrukturēšanā un 
noregulējumā; kā arī
c) daļēji saskaņota noguldījumu garantiju shēmu sistēma.
16 Ievads 
 
08 
VUM ieviešana 2014. gada novembrī ir aprakstīta kā “nozīmīgākais solis ceļā 
uz ciešāku ekonomisko integrāciju kopš Ekonomikas un monetārās savienības 
radīšanas”5. Tas ir pamats, kas vajadzīgs banku savienības pārējiem pīlāriem, proti, 
vienotajam noregulējuma mehānismam un, iespējams, ES mēroga noguldījumu 
apdrošināšanas sistēmai.  Likumdevēji arī uzskatīja, ka tam ir izšķiroša nozīme 
saiknes pārraušanā starp valstu valdībām un bankām, kā arī turpmāku sistēmisku 
banku krīžu riska mazināšanā. Turklāt VUM tiesiskā un uzraudzības regulējuma 
mērķis ir ņemt vērā nemitīgo attīstību pasaules finanšu vidē, kam raksturīgi sarež ­
ģīti starptautiskie nolīgumi un saistības (piemēram, Bāzeles vienošanās)6, tādējādi 
nedodot bankām iespēju riskantākas darbības pārvietot uz jurisdikcijām, kurās 
regulējums ir pielaidīgāks.
09 
VUM ietver Eiropas Centrālo banku (ECB) un valstu iestādes, kas iesaistītajās 
dalībvalstīs atbildīgas par banku uzraudzību (turpmāk — valstu kompetentās 
iestādes). Saskaņā ar VUM regulu7 šīs struktūras ir atbildīgas par visu kredītiestāžu 
mikroprudenciālo uzraudzību iesaistītajās dalībvalstīs8. Regulas 6. panta 1. punktā 
noteikta ECB atbildība par VUM efektīvu un saskaņotu darbību. Saskaņā ar 5. pan ­
tu VUM īsteno arī makroprudenciālus uzdevumus (sk.  1. izcēlumu ).
Mikroprudenciālā un makroprudenciālā uzraudzība
Mikroprudenciālās uzraudzības mērķis ir nodrošināt labu finansiālo stāvokli katrā bankā. Makroprudenciālā 
uzraudzība ir paredzēta tādu risku atklāšanai, kas apdraud finanšu sistēmas stabilitāti kopumā un kas gal ­
venokārt izriet no makroekonomikas attīstības. Lai gan šiem diviem uzraudzības līmeņiem ir atšķirīgi mērķi, 
izmantotie instrumenti parasti sakrīt, proti, makroprudenciālo instrumentu var izmantot mikroprudenciālās 
uzraudzības izvērtēšanai un intervencei un otrādi. Atšķiras to izmantošanas pamatojums un darbības joma. It 
sevišķi vienu un to pašu instrumentu nereti uzskatīs par mikroinstrumentu, ja to selektīvi piemēro atsevišķām 
iestādēm, un par makroinstrumentu — ja to piemēro banku grupām vai visām kādas valsts bankām.1. izcēlums5 Mario Dragi [ Mario Draghi ] 
priekšvārds ECB 2014. gada 
pārskatā par uzraudzības 
darbību.
6 Eiropadomes priekšsēdētājs 
Herman Van Rompuy , Eiropas 
Komisijas priekšsēdētājs 
José Manuel Barroso , 
Eurogrupas priekšsēdētājs 
Jean-Claude Juncker  un Eiropas 
Centrālās bankas 
priekšsēdētājs Mario Draghi , 
“Ceļā uz patiesu ekonomisko 
un monetāro savienību”, 
2012. gada decembris.
7 Padomes 2013. gada 
15. oktobra Regula (ES) 
Nr. 1024/2013, ar ko Eiropas 
Centrālajai bankai uztic īpašus 
uzdevumus saistībā ar 
politikas nostādnēm, kas 
attiecas uz kredītiestāžu 
prudenciālo uzraudzību 
(OV L 287, 29.10.2013., 63. lpp.).
8 Visas eurozonas valstis (Beļģija, 
Vācija, Igaunija, Īrija, Grieķija, 
Spānija, Francija, Itālija, Kipra, 
Latvija, Lietuva, Luksemburga, 
Malta, Nīderlande, Austrija, 
Portugāle, Slovēnija, Slovākija 
un Somija) automātiski 
piedalās VUM. Dalībvalstis, 
kuras nav eurozonā, var 
izvēlēties piedalīties, 
izmantojot “ciešas sadarbības” 
sistēmu ar ECB.
17 Ievads 
 
10 
Trīs galvenie VUM mērķi9 ir:
a) nodrošināt Eiropas banku sistēmas drošību un stabilitāti;
b) paaugstināt finanšu integrāciju un stabilitāti;
c) nodrošināt saskaņotu uzraudzību.
11 
ECB un valstu kompetento iestāžu attiecīgos uzraudzības uzdevumus un atbil ­
dības jomas sadala, pamatojoties uz uzraudzīto struktūru nozīmīgumu. VUM 
ietvaros ECB ir atbildīga par “nozīmīgu” iestāžu tiešu uzraudzību10. Šim nolūkam 
ECB izveido kopējās uzraudzības komandas (KUK), kurās ir ECB un valstu kompe ­
tento iestāžu darbinieki. Katra KUK atbild par nozīmīgas bankas mikroprudenciālo 
uzraudzību, taču attiecīgos lēmumus pieņem ECB Padome pēc VUM Uzraudzības 
valdes priekšlikuma.
12 
ECB arī pārrauga “mazāk nozīmīgu” banku prudenciālo uzraudzību. Šajā gadījumā 
tiešā uzraudzības iestāde ir attiecīgās valsts kompetentā iestāde, kas ir pilnvaro ­
ta pieņemt visus vajadzīgos uzraudzības lēmumus. Tomēr ECB var jebkurā laikā 
uzņemties mazāk nozīmīgas iestādes tiešo uzraudzību, ja to uzskata par nepiecie ­
šamu. 2. attēlā  ir atspoguļots uzdevumu sadalījums VUM.9 ECB Banku uzraudzības 
vadlīnijas.
10 Pašlaik 129 banku grupām 
(aptuveni 1200 uzraudzītajām 
struktūrām) ir aktīvi vairāk 
nekā EUR 21 triljona vērtībā, 
un to tiešo uzraudzību veic 
ECB, savukārt aptuveni 
3200 bankas tiek uzskatītas 
par mazāk nozīmīgām. Kritēriji, 
lai noteiktu, vai banka 
uzskatāma par nozīmīgu un 
tādējādi pakļaujama ECB tiešai 
uzraudzībai, ir noteikti VUM 
regulas 6. panta 4. punktā. Šie 
kritēriji ir šādi: bankas kopējā 
aktīvu vērtība, tās ekonomiskā 
nozīme dalībvalstī vai 
ES kopumā, tās pārrobežu 
darbības nozīmīgums un, 
visbeidzot, vai tā ir pieprasījusi 
vai saņēmusi finansējumu no 
Eiropas Stabilizācijas 
mehānisma vai Eiropas 
Finanšu stabilitātes 
instrumenta. Var piemērot 
katru un jebkuru no šiem 
kritērijiem. Banku var uzskatīt 
par nozīmīgu arī tādā 
gadījumā, ja tā ir viena no trim 
nozīmīgākajām bankām, kas 
reģistrētas konkrētā valstī.
18 Ievads 
 2. attēlsUzdevumu sadalījums VUM
 atbalsts   ECB
 Netieša 
uzraudzība  pārrauga sistēmu  Tieša 
uzraudzība
   Mazāk nozīmīgas 
iestādes Valstu kompetentās 
iestādes
 Nozīmīgas 
iestādes  KUK
 Horizontālas nodaļas
Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ECB sniegto informāciju.
19
 Revīzijas pieeja un 
metodoloģija
13 
Palāta izskatīja, vai VUM kopējās uzraudzības komandas un klātienes pārbaužu 
komandas ir izveidotas tā, lai tās varētu efektīvi strādāt atbilstīgā pārvaldības, 
revīzijas un pārskatatbildības vidē11. It sevišķi Palāta analizēja:
a) pārvaldības struktūras izveidoto darbības vidi KUK un klātienes pārbaužu 
komandu darbam, tostarp ECB iekšējā audita funkcijas nozīmi un tās darba 
plānošanu saistībā ar VUM;
b) procedūras un noteikumus, kas reglamentē pārskatatbildību, tostarp ārējo 
revīziju, un to piemērošanu praksē;
c) KUK plānošanu un izveidi, koncentrējot uzmanību uz struktūru un resursiem; 
kā arī
d) klātienes pārbaužu ieviešanu, plānošanu, veikšanu un ziņojumu 
sagatavošanu.
14 
Revīzijas kritērijus noteica, pamatojoties uz šādiem avotiem:
a) juridiskajām prasībām un mērķiem VUM regulā un VUM pamatregulā12;
b) Bāzeles Banku uzraudzības komitejas ( BCBS ) izdoto Efektīvas banku uzraudzī ­
bas pamatprincipu 2012. gada pārskatīto redakciju;
c) Iekšējo revidentu institūta ( IIA) standartiem un Vācijas Federālās finanšu uz ­
raudzības iestādes ( BaFin ) obligātajām prasībām attiecībā uz risku pārvaldību; 
kā arī
d) ECB iekšējiem noteikumiem un procedūrām.
15 
Palāta apkopoja revīzijas pierādījumus, tiekoties ar ECB galvenajiem uzraudzības 
darbiniekiem un iztaujājot tos, kā arī izskatot iekšējos dokumentus un publiski 
pieejamos datus. Palāta izmantoja pierādījumus, lai pārbaudītu ECB pārvaldības 
kārtības un organizatoriskās struktūras piemērotību pēc uzraudzības pienākumu 
uzņemšanās un novērtētu atbilstību tiesiskajam regulējumam, it sevišķi notei ­
kumiem attiecībā uz neatkarību. Palāta aplūkoja lēmumu pieņemšanas procesa 
efektivitāti un novērtēja ieviesto ētikas regulējumu, kas piemērojams uzraudzības 
darbiniekiem. Tāpat Palāta salīdzināja VUM iekšējā audita funkcijas struktūru un 
plānošanu ar pieņemto labāko praksi.11 Palātas pilnvaras izriet no 
ECBS Statūtu 27. panta 
2. punkta un VUM regulas 
20. panta 7. punkta.
12 Eiropas Centrālās bankas 
2014. gada 16. aprīļa Regula 
(ES) Nr. 468/2014, ar ko izveido 
vienotā uzraudzības 
mehānisma pamatstruktūru 
Eiropas Centrālās bankas 
sadarbībai ar nacionālajām 
kompetentajām un 
norīkotajām iestādēm 
(OV L 141, 14.5.2014., 1. lpp.).
20 Revīzijas pieeja un metodoloģija 
 
16 
Attiecībā uz procedūrām un noteikumiem, kas reglamentē pārskatatbildību, 
tostarp ārējo revīziju, Palāta izskatīja, kā tika veikta datu un informācijas atlase 
svarīgākajām ieinteresētajām personām, un pārbaudīja atbilstību piemērojamiem 
noteikumiem. Tāpat Palāta novērtēja VUM pārskatatbildības un ārējās revīzijas 
kārtību un to salīdzināja ar kārtību, ko piemēro atsevišķās citās jurisdikcijās. Šajā 
nolūkā Palāta izmantoja informāciju, kas iegūta no augstākajām revīzijas iestā ­
dēm Austrālijā, Kanādā un ASV.
17 
Attiecībā uz KUK darbu Palāta izskatīja izveides sākumposmā vajadzīgo uzraudzī ­
bas resursu sākotnējo plānošanu un sadali, ko veikusi ECB, kā arī ECB sadarbību 
ar valstu kompetentajām iestādēm un paļaušanos uz tām, nodrošinot resursus 
neklātienes uzraudzībai un veicot to. Tāpat Palāta novērtēja KUK struktūru, šo 
komandu pakļautības kārtību un veiktos pasākumus piemērotas apmācības 
nodrošināšanai.
18 
Papildus Palātas revīzijas darbam Eiropas Centrālajā bankā visām attiecīgajām 
valstu kompetentajām iestādēm un nozīmīgajām bankām tika nosūtīta anketa, lai 
saņemtu atgriezenisko saiti par jaunā uzraudzības režīma efektivitāti. I pielikumā  
ir detalizēti aprakstīts faktiski paveiktais darbs saistībā ar katru revīzijas tematu.
Grūtības iegūt revīzijas pierādījumus
19 
ECB nodrošināja ļoti mazu daļu no informācijas, ko Palāta lūdza, lai novērtētu 
ECB veikto visaptverošo novērtējumu vadības darbības efektivitāti [ the operatio -
nal efficiency of the management ], KUK darbības efektivitāti, uzraudzības darbību 
plānošanas un īstenošanas pasākumu efektivitāti, lēmumu pieņemšanas procesu 
un faktisko darbu, kas paveikts klātienes pārbaudēs. Pilnīga informācija ir sniegta 
II pielikumā . Turpmāk īsumā uzskaitīti revīzijas pierādījumi, kurus Palātai nebija 
iespējas izskatīt.
i) Pārvaldība
 ο Uzraudzības valdes lēmumi un protokoli (sk. 36.–39. punktu).
ii) Pārskatatbildība
 ο Dokumentācija par ad-hoc  viedokļu apmaiņu starp Eiropas Parlamentu 
un Uzraudzības valdes priekšsēdētāju un dokumentācija, ko pieprasījusi 
Komisija saistībā ar tiesību aktos noteikto prasību ziņot par VUM (sk. 92., 
98. un 99. punktu).
21 Revīzijas pieeja un metodoloģija 
 
iii) KUK
 ο Uzraudzības rokasgrāmatas daļas, kas attiecas uz uzraudzības pārbaudes 
programmas ( SEP) darbībām, un SEP dokumenti par banku izlasi Palātas 
revīzijas ietvaros.
 ο Uzraudzības rokasgrāmatas attiecīgās nodaļas, modeļi un metodoloģijas, 
kā arī uzraudzības pārbaudes un novērtējuma procesa ( SREP ) ziņojumu un 
lēmumu paraugi.
 ο Konkrēti dati par katru nozīmīgo struktūru un aprēķini, kas izmantoti 
kopu veidošanas metodoloģijai un ECB īstenotai banku iedalīšanai kon ­
krētās kopās (sk. 104.–149. punktu).
iv) Klātienes uzraudzība
 ο Informācija par konkrētiem pārbaudes pieprasījumiem, tostarp informā ­
cija par pieprasījumu iemesliem, to sakārtošanu prioritārā secībā un, ja tie 
tika noraidīti, noraidījuma iemesli.
 ο Informācija par valstu kompetento iestāžu resursiem un pārbaužu plāno ­
šanu 2015. un 2016. gadam.
 ο Pārbaužu ziņojumi un Uzraudzības rokasgrāmatas 6. nodaļas pielikumi, 
kur aprakstīta klātienes pārbaužu metodoloģija (sk. 150.–183. punktu).
22
 Pārvaldība
20 
Šajā ziņojumā pārvaldība nozīmē iekšējos procesus un procedūras, kas nosaka 
uzraudzības funkcijas un nodrošina, ka uzraudzības darbības un lēmumi ir saska ­
ņoti, lietderīgi, efektīvi un pārredzami. Laba pārvaldība ir saistīta ar uzdevumu un 
pienākumu skaidru sadali, pilnvaru pienācīgu deleģējumu un atbilstīgu darbības 
neatkarību, lai uzraudzītāji spētu veikt uzdevumus saskaņā ar savu pilnvarojumu 
un tehniskajām zināšanām. Cits labas pārvaldības aspekts ir iekšējais audits, kas 
palīdz noteikt un novērst krāpšanu, uzraudzīt atbilstību un mazināt riskus. Kā 
norādījusi BCBS , uzraudzītāja darbības neatkarība, pārskatatbildība un pārvaldība 
ir jāparedz tiesību aktos un jāpublisko (2. principa 1. būtiskais kritērijs).
Ir izveidota sarežģīta organizatoriskā struktūra
21 
Svarīgākais noteikums, kas piemērojams VUM organizatoriskajai struktūrai, ir 
tāds, ka “personāls, kas iesaistīts to uzdevumu veikšanā, kas ECB uzticēti ar šo 
regulu, ir organizatoriski nodalīts no personāla, kas ir iesaistīts citu ECB uzticēto 
uzdevumu veikšanā, un uz to attiecas atsevišķa pakļautības kārtība”13.
22 
ECB izdevās ātri izveidot jaunu organizatorisko struktūru, lai tajā izvietotu 
uzraudzības funkciju14. Jaunā struktūra ietver Uzraudzības valdi, kas ar sekreta ­
riāta palīdzību atbild par ECB uzraudzības uzdevumu plānošanu un veikšanu, un 
četrus ģenerāldirektorātus mikroprudenciālajai uzraudzībai ( DGMS  I – IV), kuri par 
funkcionāliem jautājumiem ziņo Valdes priekšsēdētājam un priekšsēdētāja viet ­
niekam15 (sk.  3. attēlu ). ECB pārvaldības struktūrā DGMS  IV ietvaros tika izveidota 
īpaša vienība, kuras uzdevums ir uzraudzības kvalitātes nodrošināšana attiecībā 
uz ECB uzraudzības funkciju. Uzraudzības kvalitātes nodrošināšana kalpo kā “otrā 
aizsardzības līnija” starp pamatdarbības nodaļām un iekšējā audita funkciju. Tā 
veic ECB nodevumu, procesu un rīku ex post  kvalitātes nodrošināšanas pārbau ­
des. Ar vadībai sniegto ieteikumu starpniecību tā cenšas veicināt ECB banku 
uzraudzības kvalitāti un sekmēt paraugpraksi.
23 
Pieņemtais modelis resursu nodrošināšanai nozīmīgu iestāžu uzraudzībai paredz, 
ka šo darbu veic gan ECB, gan attiecīgo valstu kompetento iestāžu darbinieki16. 
DGMS  I un DGMS  II, kas pilda ECB tiešās uzraudzības pienākumus, uzņem ECB dar ­
biniekus, kuri iecelti par kopējo uzraudzības komandu (KUK) locekļiem un koordi ­
natoriem. Attiecīgo valstu kompetento iestāžu darbinieki, kas ir KUK locekļi, pilda 
savus pienākumus no savām attiecīgajām mītnes iestādēm. Sākot no 2016. gada 
marta, valstu kompetentās iestādes bija norīkojušas 846 pilnslodzes ekvivalen ­
tus darbam KUK salīdzinājumā ar 455 pilnslodzes ekvivalentiem no ECB (215 no 
DGMS  I un 240 no DGMS  II).13 VUM regulas 25. panta 
2. punkta 2. daļa.
14 ECB pārvaldības struktūra ir 
noteikta LESD. VUM regula 
neskar Uzraudzības valdes 
atbildību par ECB iekšējās 
organizācijas vadību, tostarp 
par cilvēkresursu un budžeta 
jautājumiem.
15 VUM regulas 66. apsvērums.
16 Saskaņā ar VUM regulas 
6. panta 2. punktu ECB un 
valstu kompetentajām 
iestādēm ir juridiski saistoši 
godprātīgi sadarboties un 
apmainīties ar informāciju. 
6. panta 3. punktā noteikts, ka 
“valsts kompetentās iestādes ir 
atbildīgas par to, lai palīdzētu 
ECB sagatavot un īstenot visus 
aktus, kas saistīti ar 4. pantā 
minētajiem uzdevumiem, 
attiecībā uz visām 
kredītiestādēm (..)”.
23 Pārvaldība 
 3. attēlsVUM organizatoriskā struktūra
Mikroprudenciālā uzraudzība
Tieša uzraudzība Netieša uzraudzība Horizontāla uzraudzība 
Mikroprudenciālās uzrau -
dzības ģenerāldirektorāts IMikroprudenci -
ālās uzraudzības 
ģenerāldirektorāts IIMikroprudenci -
ālās uzraudzības 
ģenerāldirektorāts IIIMikroprudenciālās 
uzraudzības 
ģenerāldirektorāts IV
± 30 banku grupas ± 90 banku grupasUzraudzības pārraudzība un 
attiecības ar valstu kompetentajām 
iestādēm Atļaujas
Krīzes pārvaldība
Iestāžu un nozaru pārraudzībaUzraudzības pārbaudes programmu 
plānošana un koordinēšana
Analīze un metodoloģiskais atbalsts Iekšējie modeļi
Metodoloģijas un standartu izstrāde 
Piemērošana un sankcijas 
Riska analīze
Uzraudzības kvalitātes 
nodrošināšana 
Uzraudzības politikas virzieni
Centralizētas pārbaudes uz vietas
Uzraudzības valde Uzraudzības valdes sekretariāts
Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ECB sniegto informāciju.Kopējās 
uzraudzības 
komandas
Kopējās uzraudzības komandas (KUK) ir 
nozīmīgu iestāžu ikdienas uzraudzības 
galvenais instruments
24 Pārvaldība 
 
24 
Uzsākot VUM īstenošanu 2014. gada novembrī, jaunā organizatoriskā sistēma 
bija gatava pilnvērtīgai darbībai. Tomēr sarežģītā struktūra, par kuru bija panākta 
vienošanās, radīja ievērojamas problēmas. Lai panāktu kopīgu un efektīvu uzrau ­
dzības pieeju, izšķiroši svarīga ir augsta līmeņa koordinācija un netraucēta saziņa 
starp ECB un valstu kompetento iestāžu darbiniekiem.
ECB darbinieku pieņemšana darbā VUM vajadzībām ir bijusi 
efektīva, ņemot vērā laika ierobežojumus…
25 
Gatavojoties uzņemties uzraudzības pienākumus, ECB rīkojās, lai jaunajai funkcijai 
nodrošinātu resursus, un to paveica ļoti sekmīgi, ņemot vērā īso termiņu. Darbā 
pieņemšana sākās 2013. gadā, un uz 113 atsevišķiem vakanču sludinājumiem 
atsaucās 25 000 pieteikumu iesniedzēju. Līdz 2014. gada beigām bija aizņemti ap ­
tuveni 85 % no 1 073 apstiprinātajiem pilnslodzes ekvivalentu amatiem 2015. ga ­
dam. Darbā pieņemšana turpinājās 2015. gadā, un aptuveni 96 % no visiem 
apstiprinātajiem amatiem tika aizņemti līdz gada beigām. Palāta izlases veidā 
salīdzināja faktiski darbā pieņemto darbinieku CV ar prasmēm, kuras vajadzīgas 
attiecīgajiem amatiem. Šiem darbiniekiem bija vajadzīgās prasmes un kvalifikāci ­
ja, lai veiktu ECB norādītos uzdevumus, kaut arī sistemātiskas atsauču pārbaudes 
(t. i., sazināšanās ar CV nosauktajām kontaktpersonām) tika īstenotas, tikai sākot 
no 2015. gada decembra. Sk.  4. attēlu , kur atspoguļots darbam VUM norīkoto ECB 
darbinieku procentuālais sadalījums. 4. attēlsApstiprinātie amati ECB banku uzraudzībai 2015. gada 31. decembrī — sadalījums 
pēc pilnslodzes ekvivalentiem
© Eiropas Centrālā banka, Frankfurte pie Mainas, Vācija (gada pārskats par uzraudzības darbību 2015. gadā).DGMS/uni00A0IV
33 %
DGMS/uni00A0III
11 %
DGMS II
25 %DGMS I
27 %Sekretariāts
4 %
25 Pārvaldība 
 
…bet tā lielā mērā paļaujas uz valstu kompetento iestāžu 
resursiem
26 
Standarti, kas reglamentē resursu nodrošinājumu VUM, paredz, ka “ECB ir atbil ­
dīga par to finanšu resursu un cilvēku resursu iedalīšanu, kas vajadzīgi, lai izpil ­
dītu tai (..) uzticētos uzdevumus,”17 un ka “resursi jāiegūst veidā, kas nodrošina 
ECB neatkarību no valstu kompetento iestāžu un tirgus dalībnieku nepamatotas 
ietekmes (..)”18.
27 
Pašreizējās sistēmas radītais būtiskākais risks ir tāds, ka saskaņā ar šo sistēmu, 
kas paredz kopēju darbinieku nodrošinājumu uzraudzības komandām, lielu daļu 
izmaksu, kuras saistītas ar nozīmīgu banku uzraudzību eurozonā, uzņemas valstu 
kompetentās iestādes19. Tādējādi kopējais uzraudzības budžets faktiski apvieno 
27 atsevišķus budžetus20, tostarp ECB budžetu. Ievērojamu daļu apvienoto resur ­
su izmanto valstu kompetento iestāžu un centrālo banku darbinieku izmaksām. 
Valstu struktūrām ir noteicošā loma lēmumu pieņemšanā par finanšu un citiem 
resursiem, ko tās piešķir klātienes pārbaudēm un saviem norīkotajiem darbinie ­
kiem KUK21, lai gan šīs uzraudzības jomas kopumā ir ECB atbildībā. Turklāt, lai gan 
ECB atklāj uzraudzības maksas summu, ko tā piemēro bankām, un šo maksu pa ­
ziņo valstu kompetentajām iestādēm pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par tās 
piemērošanu, pašreizējais tiesiskais regulējums neparedz noteikumus par VUM 
kopējo izmaksu konsolidētu atklāšanu.
Saskaņā ar prasībām ir izveidotas iestāžu struktūras, 
ko atbalsta sarežģīts lēmumu pieņemšanas process
28 
Ir ieviests VUM tiesiskais regulējums. Kā paredzēts regulās, kā arī saskaņā ar BCBS  
1. pamatprincipu22, tika izstrādāta un publiskota kārtība tādu VUM struktūru izvei ­
dei un reglamentiem, kas ir iesaistītas lēmumu pieņemšanas procesā.17 VUM regulas 28. pants.
18 VUM regulas 77. apsvērums.
19 Palātas revīzijas tvērumā 
netika iekļauta valstu 
kompetento iestāžu budžetu 
izskatīšana.
20 Šis skaits ietver valstu 
kompetento iestāžu budžetus 
un — attiecīgos 
gadījumos — citu iestāžu, ko 
norīkojušas iesaistītās 
dalībvalstis, budžetus.
21 VUM regulas 6. pantā ir 
paredzēti ECB un valstu 
kompetento iestāžu 
sadarbības noteikumi VUM 
ietvaros. Tomēr Palāta saņēma 
dokumentus un informāciju 
par valstu kompetentajām 
iestādēm tikai ar ECB un 
Palātas anketas starpniecību. 
Palāta neīstenoja revīzijas 
procedūras attiecībā uz 
konkrētajām valstu 
kompetentajām iestādēm.
22 http://www.bis.org/publ/
bcbs230.htm
26 Pārvaldība 
 
29 
Uzraudzības valdes pienākums ir plānot un īstenot ECB uzticētos uzraudzības 
uzdevumus. Šajā saistībā Valde pabeidz pilnīgus lēmumu projektus, ko lielākoties 
sagatavojušas KUK, un tos nosūta ECB Padomei. Lēmumus uzskata par pieņem ­
tiem, ja vien Padome konkrētā termiņā neizsaka iebildumus (to sauc par iebildu ­
mu neizteikšanas procedūru). Valdes sastāvs un attiecīgā iecelšanas procedūra ir 
noteikti VUM regulā23. Palāta revīzijā nevarēja pārbaudīt, kā notiek valstu kom ­
petento iestāžu pārstāvju Uzraudzības valdē iecelšanas un atsaukšanas procedū ­
ras24. ES iestādes netiek iesaistītas šā jautājuma apspriešanā un arī citādi nepieda ­
lās valstu kompetento iestāžu pārstāvju iecelšanas procesā.
30 
Tāpat saskaņā ar VUM regulu25 ECB ir izveidojusi Administratīvo pārskatīšanas 
padomi savu lēmumu iekšējai administratīvai pārskatīšanai. Līdz 2015. gada 
jūlijam to lūdza pārskatīt sešus lēmumus, un visos gadījumos tā sniedza atzinumu 
noteiktajā divu mēnešu termiņā. Vienā gadījumā Uzraudzības valde pēc Adminis ­
tratīvās pārskatīšanas padomes izskatīšanas jaunu lēmumu ECB Padomei iesnie ­
dza pēc trīsarpus mēnešiem, nevis 20 darba dienām.
31 
Vēl nav izmantota Mediācijas grupa, kas izveidota26, lai risinātu valstu kompe ­
tento iestāžu izteikto viedokļu atšķirības saistībā ar ECB Padomes iebildumu par 
Uzraudzības valdes lēmumu.
Lēmumu pieņemšana ir sarežģīts process, kurā ietilpst 
daudzi informācijas apmaiņas slāņi un lielā mērā ir iesaistīts 
Uzraudzības valdes sekretariāts
32 
Efektīviem iekšējās pārvaldības un saziņas procesiem ir jāsekmē lēmumu pieņem ­
šana līmenī, kas atbilst jautājuma nozīmīgumam, un atbilstīgā termiņā atkarībā 
no steidzamības pakāpes27.
33 
VUM lēmumu pieņemšanas process, tostarp iebildumu neizteikšanas procedūra, 
ir atspoguļoti 5. attēlā .23 VUM regulas 26. pants.
24 Sk.  BCBS  2. pamatprincipa 
2. būtisko kritēriju.
25 VUM regulas 24. pants.
26 Sk. Eiropas Centrālās bankas 
2014. gada 2. jūnija Regulu (ES) 
Nr. 673/2014 par Mediācijas 
grupas izveidi un tās 
reglamentu (OV L 179, 
19.6.2014., 72. lpp.).
27 BCBS  2. pamatprincipa 
4. būtiskais kritērijs.
27 Pārvaldība 
 
34 
III pielikumā  aprakstīta sarežģītā un komplicētā informācijas apmaiņa lēmuma 
pieņemšanas procesa ietvaros, kurā lielā mērā ir iesaistīts Uzraudzības valdes 
sekretariāts. Saskaņā ar standarta procedūru (neņemot vērā KUK veikto sagatavo ­
šanās darbu) procesam jāaizņem aptuveni piecas nedēļas28.
35 
Uzraudzības valdes sekretariāts atbild par lēmumu pieņemšanas procesa koor ­
dinēšanu. Šajā nolūkā tas ir izstrādājis iekšējo praksi un procesus. Tomēr sekre ­
tariāts ir izdevis maz norādījumu (kontrolsarakstu, veidņu un diagrammu veidā) 
KUK un citām darbības jomām.28 Tas ietver piecas darbadienas 
Uzraudzības valdes locekļiem, 
lai izskatītu dokumentāciju 
pirms lēmuma projekta 
apstiprināšanas, divas nedēļas 
kredītiestādes tiesībām tikt 
uzklausītai un ne vairāk kā 
desmit darbadienas ECB 
Padomei, lai pieņemtu 
lēmumu bez iebildumiem, kā 
noteikts VUM regulā. KUK 
sagatavošanās darba posmi ir 
aprakstīti III pielikumā . 
Gadījumos, kad ir jāveic 
uzklausīšana, piemēro 
standarta piecu nedēļu 
termiņu. Ja lēmumam nebūs 
negatīvas ietekmes, tiesības 
tikt uzklausītam nav 
vajadzīgas, un standarta 
procedūra aizņem trīs nedēļas.5. attēlsLēmumu pieņemšanas procesa pārskats
 Pieņemšana
   Juridiskas vai ﬁziskas personas, 
kuras jautājums skar, var pieprasīt, 
lai Administratīvā pārskatīšanas 
padome veic pārskatīšanu 
Pārskatīšana
Iesniedz nesaistošu atzinumu Uzraudzības valdei jauna lēmuma projekta iesniegšanai        MediācijaRisina viedokļu atšķirības, kas valstu kompetentajām iestādēm ir par iebildumu
  Mediācijas grupa  b) Iebilst   
a) Neiebilst  ECB Padome     Iesniedz lēmumu 
projektus  Uzraudzības valde
       
  Administratīvā 
pārskatīšanas 
padomeIebildumsNosūta atpakaļ Uzraudzības valdei jauna lēmuma projekta iesniegšanai
Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ECB sniegto informāciju.
28 Pārvaldība 
 
Uzraudzības valdei ir jāpieņem ļoti liels skaits lēmumu…
36 
Līdz 2015. gada novembrim Uzraudzības valde bija pieņēmusi kopumā 1 450 uz ­
raudzības lēmumu (sk.  2. tabulu ). Valdes priekšsēdētāja ir publiski izteikusies, ka, 
ņemot vērā ECB Padomei nosūtīto uzraudzības lēmumu apjomu, Padomei ir jā ­
uzticas Valdes secinājumiem29. 2016. gada janvārī tika uzsāktas debates par dažu 
lēmumu pieņemšanas procesu racionalizēšanu30.29 “Šeit ir runa par tūkstošiem 
lēmumu, kas tiek nosūtīti 
Padomei. Starp tiem ir lēmumi, 
kas nekad nav pat bijuši ne uz 
mana rakstāmgalda, ne uz 
nākamā lejupējā hierarhijas 
līmeņa rakstāmgalda, jo VUM 
regula neparedz deleģēšanu. 
Es neuzskatu, ka Padome spēj 
iedziļināties visos sīkumos. Tai 
ir jāuzticas Uzraudzības 
valdei.”  
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/interviews/
date/2016/html/sn160125.
en.html
30 Runā priekšsēdētāja vietniece 
paskaidroja, ka Uzraudzības 
valde apsver iespēju ieviest 
sistēmu “rutīnveida” lēmumu 
deleģēšanai zemākiem 
līmeņiem, ļaujot Valdei 
pievērsties sensitīvākiem, 
būtiskākiem un 
diskrecionāriem jautājumiem.  
https://bankingsupervision.
europa.eu/press/speeches/
date/2016/html/se160113.
en.html2. tabulaUzraudzības lēmumi no 2014. gada novembra līdz 
2015. gada novembrim
Uzraudzības lēmuma kategorija Lēmumu skaits
Lēmumi par atbilstību un piemērotību jeb fit and proper  lēmumi 661
Nozīmīgums un nozīmīguma mainīšana 216
Saistīti ar visaptverošu novērtējumu 145
Uzraudzības pārbaudes un novērtējuma process 119
Pašu kapitāls (CET1 emisija, samazinājums) 103
Būtiskas līdzdalības iegūšana 80
Licencēšana 27
Atbrīvojumi no prudenciālajām prasībām 18
Dažādi lēmumi 17
Uzraudzības procedūras nav pabeigtas 13
Norādījumi valstu kompetentajām iestādēm par nozīmīgām iestādēm 13
Citas atļaujas (pārdošana) 9
Apvienošanas 8
Lēmumi par izmaksu orderiem un maksas 7
Lēmumi par finanšu konglomerātiem 6
Iekšējie modeļi 5
Lēmumi par grupu struktūrām 2
Vispārēji norādījumi valstu kompetentajām iestādēm 1
KOPĀ 1 450
Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ECB sniegto informāciju.
29 Pārvaldība 
 
31 VUM regula, 25. pants.
32 Sk. it sevišķi VUM regulas 
25. pantu.37 
Palātas izlasē bija 16 gadījumi, kuru vajadzībām tika nodrošinātas tabulas ar 
dažādu veidu lēmumu procedūras posmiem un datumiem. Tomēr Palāta nevarēja 
piekļūt pamatā esošajai dokumentācijai, tāpēc nevar izteikt atzinumu par procesa 
efektivitāti.
…kam ir rezonējoša ietekme uz Koordinācijas komitejas 
darbu
38 
ECB 2015. gada pārskatā tika atklātas nepilnības Koordinācijas komitejas procedū ­
ru un sanāksmju organizācijā, kā arī citos saistītajos aspektos. Svarīgākais ir tas, ka 
sekretariātam ir grūti vienā un tajā pašā dienā sagatavoties gan Valdes, gan Koor ­
dinācijas komitejas sanāksmēm, tāpēc dokumenti nereti tiek nosūtīti novēloti un 
komitejas locekļi nav pietiekami sagatavojušies darba kārtības apspriešanai.
39 
Pārskata nobeigumā bija ietverta piezīme ar dažādu variantu ieguvumu un 
trūkumu izklāstu. Pēc izskatīšanas Koordinācijas komiteja nolēma nemainīt darba 
organizācijas veidu, izņemot dažu elementu standartizāciju turpmāku pasākumu 
procedūrā.
Tiek piemērots princips, kas paredz monetārās 
politikas nošķirtību no uzraudzības funkcijām, bet ir 
apdraudēts priekšstats par neatkarību
40 
ECB veic ar VUM regulu uzticētos uzdevumus, neskarot monetārās politikas un vi ­
sus citus uzdevumus un atsevišķi no tiem31. Šīs regulas 65. apsvērumā ir noteikts, 
ka ECB monetārie un uzraudzības uzdevumi būtu jāveic pilnīgi atsevišķi, lai izvai ­
rītos no interešu konfliktiem un nodrošinātu, ka katra funkcija tiek izpildīta saska ­
ņā ar piemērojamiem mērķiem. Personālam, kas iesaistīts to uzdevumu veikšanā, 
kas ECB uzticēti ar šo regulu, ir jābūt organizatoriski nodalītam no personāla, kas 
ir iesaistīts citu ECB uzticēto uzdevumu veikšanā, un uz to attiecas atsevišķa pa­
kļautības kārtība. ECB bija jāpieņem un jāpublisko visi nepieciešamie iekšējie no ­
teikumi, tostarp noteikumi par dienesta noslēpumu un par informācijas apmaiņu 
starp divām funkcionālām jomām, un jānodrošina, lai ECB Padomes darbība būtu 
pilnībā diferencēta attiecībā uz monetārajām un uzraudzības funkcijām32.
30 Pārvaldība 
 
41 
ECB šajā saistībā ir pieņēmusi lēmumu un noteikumus par dienesta noslēpumu 
un informācijas apmaiņu starp šīm divām funkcijām. ECB ir ieviesusi grozījumus 
tās reglamentā, lai organizatoriskajā struktūrā paredzētu jaunās lēmumu pieņem ­
šanas struktūras un lai precizētu to mijiedarbību lēmumu pieņemšanas proce ­
sā. Palātu informēja, ka atbilstīgi regulai ECB Padome strādā saskaņā ar divām 
atsevišķām darba kārtībām un abās jomās rīko atsevišķas sanāksmes. Šī prasība ir 
noteikta ECB Reglamenta 13l. panta 1. punktā.
Būtu iespējams labāk novērtēt riskus, ko izraisa pakalpojumu 
koplietošana
42 
ECB lēmumā par nošķirtības īstenošanu33 ir noteikts, ka konkrētas ECB struktūr ­
vienības var norīkot “kopēju pakalpojumu” sniegšanai, lai nodrošinātu atbalstu 
gan monetārajai, gan uzraudzības funkcijai. Kopēji pakalpojumi ir ieviesti, lai 
nodrošinātu lietderīgu un efektīvu pakalpojumu sniegšanu nolūkā pēc iespējas 
mazināt darba dublēšanos. Neraugoties uz iepriekš izklāstītajiem pozitīvajiem 
aspektiem, šī kārtība ir arī saistīta ar riskiem (sk.  3. tabulu ).
43 
Riski, ko rada pilnīgas nošķirtības principa neīstenošana, var skart arī citas ECB 
funkcionālās jomas. Šādi riski ietver (bet ne tikai) konfidenciālās informācijas 
kopīgošanu. Kopējie pakalpojumi ir atbrīvoti no noteikumiem par informācijas 
apmaiņu starp politikas funkcijām, kā noteikts ECB lēmuma par funkciju nošķirtī ­
bas īstenošanu 6. pantā (t. i., konfidenciālas informācijas apmaiņai nav vajadzīgs 
Valdes iepriekšējs apstiprinājums)34, lai gan ir piemērojami vispārējie principi par 
piekļuvi informācijai.
44 
Ir pieņemti vispārēji noteikumi par konfidenciālas informācijas apstrādi (piemē ­
ram, juridiskās saistības, kas noteiktas ECBS un ECB Statūtu 37. panta 2. punktā, 
LESD 339. pantā, ECB ētikas regulējumā un Lēmuma ECB/2014/39 4. un 5. pantā). 
Bāzeles Banku uzraudzības komitejas 2. pamatprincipa 5. kritērijā uzsvērta vaja ­
dzība pēc noteikumiem par to, kā rīkoties interešu konfliktu gadījumā un pienā ­
cīgi izmantot informāciju. Tomēr ECB neveica konkrētu to risku analīzi, kas saistīti 
ar katru kopējo pakalpojumu, kā arī nenodrošināja vairākuma darbības jomu 
nošķirtību daļu vai nodaļu līmenī.33 Eiropas Centrālās bankas 
2014. gada 17. septembra 
Lēmums ECB/2014/39 par 
Eiropas Centrālās bankas 
monetārās politikas un 
uzraudzības funkciju 
nošķirtības īstenošanu 
(OV L 300, 18.10.2014., 57. lpp.).
34 Lēmums ECB/2014/39, 3. panta 
4. punkts.
31 Pārvaldība 
 3. tabulaECB kopējie pakalpojumi un riski, kas apdraud funkciju nodalīšanu
Kopējie pakalpojumi  / 
darbības jomaAtsevišķas nodaļas pakalpojuma 
ietvaros?Iespējamie konfliktiKonkrēti aizsardzības 
pasākumi, izņemot 
ECB lēmumu un ētikas 
noteikumus
Administrācija NavResursu sadale, prioritāšu noteikšana 
uzdevumiem.Nav
Informācijas tehnoloģija NavResursu sadale, prioritāšu noteikšana uzdevu -
miem, atsevišķas IT prasības.Nav
Saziņa NavPretrunīgu viedokļu gadījumā par kādu jautājumu 
saziņas atbalstu sniegtu nodaļa. Tas varētu novest 
pie abām pusēm nevēlamas vienošanās.Nav
Cilvēkresursi, budžets un 
organizācijaNavFunkcionālie ziņojumi tiek sniegti tikai Valdei, 
nenodalot pienākumus attiecībā uz pieņem -
šanu darbā, budžetu, paaugstināšanu amatā, 
atbrīvošanu no darba un disciplinārām pilnvarām, 
un šajās jomās uzraudzības darbinieki faktiski 
atskaitās Uzraudzības valdes priekšsēdētājam.Nav
Iekšējais auditsĻoti nelielā mērā. Iekšējā audita 
komandas vadītājs kā Iekšējā audita 
direktorāta vadības komandas loceklis 
atbild par revīzijas darbu abās jomās, un 
šī komanda arī revidē statistikas datus 
(gan uzraudzības, gan monetāros).Tā kā riska novērtējums attiecas uz organizāciju 
kopumā, svarīgākie riski vienā jomā, iespējams, 
netiek risināti vai netiek pietiekami agrīni risināti 
citā jomā. Resursu sadale, iespējams, ir neatbilstī -
ga. Šī joma ir aplūkota iedaļā par iekšējo auditu.Nav
Juridiskie pakalpojumiIr izveidota atsevišķa uzraudzības nodaļa 
ar nodalījumu līdz pat ģenerāldirektora 
vietnieka līmenim. Ģenerāldirektors 
atbild par abām jomām. Uzraudzības 
pakļautības kārtība neparedz pakļautību 
Uzraudzības valdes priekšsēdētājam, bet 
gan priekšsēdētāja vietniekam, kas ir arī 
ECB Padomes un Valdes loceklis.Juridiski novērtējumi var attiekties uz jebkuru 
no funkcijām1. Tā kā ģenerāldirektora līmenī nav 
pilnīgas nodalīšanas, viena puse var dominēt pār 
otru pusi, it sevišķi ņemot vērā to, ka uzraudzība 
ir funkcionāli pakļauta Uzraudzības valdes priekš -
sēdētāja vietniekam, nevis priekšsēdētājam. Tas 
varētu kavēt atšķirīgu viedokļu paušanu par jautā -
jumiem, kuros puses ir savstarpēji ieinteresētas.Nav
1  Attiecībā uz juridiskajiem pakalpojamiem un konsultācijām par uzraudzības tiesību aktiem pakļautības kārtība paredz ne tikai pakļautību 
Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vietniekam, bet arī ECB Valdes loceklim, kas atbild par juridiskajiem pakalpojumiem.
Avots: Eiropas Revīzijas palāta.
32 Pārvaldība 
 
35 Dalījums (“Ķīnas mūris”) ir 
iekšēji informācijas šķēršļi, ko 
ievieš, lai novērstu interešu 
konfliktus.
36 BCBS  2. pamatprincips.
37 VUM regula neieviesa 
izmaiņas ECB pārvaldības 
struktūrā (ECB Reglamenta 
10. panta 1. punkts). Saskaņā ar 
ECBS un ECB Statūtu 11. panta 
6. punktu Valde atbild par ECB 
pašreizējo darbību. Tomēr tas 
neizslēdz iebildumu 
neizteikšanas vai līdzīgu 
procedūru izmantošanu, lai 
Uzraudzības valdei būtu 
augsta līmeņa autonomija.
38 ECB Reglamenta 15. panta 
1. punkts.45 
Izņemot Lēmumu ECB/2014/39, Palātai netika nodrošināta nekāda dokumentācija 
par nošķirtības principa īstenošanu, tostarp par dalījumu (“Ķīnas mūri”)35 kopējo 
pakalpojumu ietvaros vai par uzraudzības pierādījumiem, ka nošķirtības princips 
tiek ievērots.
46 
Izņemot juridisko dienestu un statistikas datu direktorātu, uzraudzības un citi ECB 
uzdevumi kopējo pakalpojumu ietvaros nodaļu līmenī nav nošķirti, un nav funk ­
cionālas pakļautības kārtības Uzraudzības valdes priekšsēdētājam. No 2016. gada 
1. janvāra daži kopējie pakalpojumi (Informācijas sistēmu ģenerāldirektorāts, 
Administrācijas ģenerāldirektorāts, Cilvēkresursu ģenerāldirektorāts un Finanšu 
ģenerāldirektorāts) ir pakļauti Atbalsta funkciju vadītājam, kurš ar ECB priekš ­
sēdētāja starpniecību atskaitās Valdei. ECB nav īstenojusi riska analīzi par iespē ­
jamiem interešu konfliktiem, informācijas kopīgošanu šo pakalpojumu ietvaros 
un nepieciešamību ieviest aizsardzības pasākumus. Tāpat ECB nav uzraudzījusi 
šā jautājuma atbilstību katrā no darbības jomām, lai mazinātu riskus, kas varētu 
rasties, piemērojot kopējo pakalpojumu jēdzienu.
VUM organizatoriskā un finanšu struktūra rada papildu 
riskus monetārās politikas un uzraudzības funkciju 
neatkarībai
47 
BCBS  pamatprincipos ir noteikts, ka “uzraudzītāja darbībai jābūt neatkarīgai, (..) tā 
budžeta procesi neiedragā autonomiju un tā rīcībā jābūt pietiekamiem resursiem, 
kā arī uzraudzītājs ir pārskatatbildīgs par savu pienākumu izpildi un savu resursu 
izmantošanu”36.
48 
Valde ir atbildīga par ECB iekšējo organizāciju, tostarp par uzraudzības funkcijas 
budžeta resursu un cilvēkresursu aspektiem37. IV pielikumā  ir izklāstīts ECB bu ­
džeta process. Pirms katra finanšu gada beigām ECB Padome, rīkojoties saskaņā 
ar Valdes priekšlikumu, pieņem iestādes budžetu nākamajam finanšu gadam. Ar 
uzraudzības uzdevumiem saistītie izdevumi ir budžetā jānosaka atsevišķi, un par 
tiem vienojas pēc apspriešanās ar Uzraudzības valdes priekšsēdētāju un priekšsē ­
dētāja vietnieku38.
33 Pārvaldība 
 
49 
ECB Budžeta komiteja ( BUCOM ), kuras sastāvā ir valstu centrālo banku eksperti, 
palīdz lēmumu pieņemšanas struktūrām to darbā39. Šajā kontekstā komiteja arī 
konsultē Padomi par resursu nodrošināšanu gan monetārajai, gan uzraudzības 
funkcijai, organizatoriski tās nenodalot.
50 
Īstenojot ECB budžeta procesu, notiek apspriešanās ar Uzraudzības valdes priekš ­
sēdētāju un priekšsēdētāja vietnieci par iestādes banku uzraudzības izdevumiem, 
taču ne BUCOM , ne Finanšu ģenerāldirektorāts, kura nodaļa ( BCO , sk.  IV pieli -
kumu ) ir kopīgi atbildīga par budžeta konsultācijām, novērtēšanu un kontroli, 
neatskaitās ne priekšsēdētājai, ne Uzraudzības valdei kopumā. Katru gadu pirms 
lēmumu pieņemšanas procesa pabeigšanas ECB paziņo Uzraudzības valdes locek ­
ļiem ECB lēmuma projektu par uzraudzības maksas kopējo summu, kas iekasēja ­
ma no bankām.
51 
Faktiski tas nozīmē, ka Uzraudzības valde, lai gan tā ir atbildīga par uzraudzības 
uzdevumu plānošanu un izpildi, nekontrolē vajadzīgos cilvēkresursus un finanšu 
resursus. Tas galu galā varētu ietekmēt Uzraudzības valdes un tās priekšsēdētājas 
spēju nodrošināt atbilstīgu pārskatatbildību, ņemot vērā uzraudzības resursu 
sadrumstalotību (sk. 26. un 27. punktu).
52 
VUM regulas 66. apsvērumā40 ir noteikts, ka ECB uzticēto uzdevumu veikšanā ie ­
saistītajam personālam ir jāsniedz pārskats Uzraudzības valdes priekšsēdētājam. 
Praksē pakļautības kārtība ietver priekšsēdētāja vietnieci, kas ir arī ECB Padomes 
un Valdes locekle un uzsāk lēmumu pieņemšanas galīgo posmu Padomē. Tas 
pats attiecas uz uzraudzības nodaļām juridisko un statistikas datu kopējo pakal ­
pojumu ietvaros, jo šīs nodaļas atskaitās tikai Uzraudzības valdes priekšsēdētāja 
vietniecei (sk. 46. punktu).39 ECB Reglamenta 9. pants.
40 Lai gan regulas apsvērumiem 
pašiem par sevi nav juridiskas 
ietekmes, tajos ir sniegti 
svarīgi norādījumi par regulas 
pantu interpretēšanu un par 
nepieciešamajiem 
organizatoriskajiem 
nosacījumiem, piemēram, 
attiecīgā tiesiskā regulējuma 
vai reglamentu izstrādi.
34 Pārvaldība 
 
VUM vadībai un darbiniekiem piemēro ētikas 
procedūras un rīcības kodeksus
Ir ieviests “VUM ētikas regulējums”, bet valstu 
kompetentajām iestādēm joprojām piemēro valsts tiesību 
aktus, un tām ir ievērojama rīcības brīvība, paredzot pašām 
savus noteikumus
53 
Visiem ECB darbiniekiem piemērojamie ētikas standarti ir paredzēti iestādes 
“ētikas regulējumā”41, kas ir ECB Civildienesta noteikumu neatņemama sastāvdaļa. 
Sistēma ir piemērojama visiem ECB darbiniekiem, bet, tā kā ECB kompetences 
jomā nav valstu kompetento iestāžu darbinieku nodarbinātības nosacījumi, šī 
sistēma neattiecas uz uzraudzības darbiniekiem, ko valstu kompetentās iestādes 
ir norīkojušas darbam KUK.
54 
ECB 2015. gada martā pieņēma pamatnostādni42, kas noteica principus atseviš ­
ķam VUM ētikas regulējumam. Jaunajam regulējumam bija jāietver šī pamatno­
stādne, labākās īstenošanas prakses pieeju kopums (īstenošanas prakses) un ECB 
un katras valsts kompetentās iestādes atsevišķi pieņemtie iekšējie noteikumi un 
prakse. Valstu kompetentajām iestādēm deva laiku līdz 2016. gada martam, lai īs ­
tenotu šo pamatnostādni. Kopēja Ētikas regulējuma darba grupa regulāri uzrauga 
saskaņošanas centienus šajā kontekstā.
55 
Pamatnostādne nav tik detalizēta kā ECB darbiniekiem piemērojamais ētikas re ­
gulējums, jo tajā ir tikai noteikti pamatprincipi kopējam regulējumam, kas valstu 
kompetentajām iestādēm ir jāpieņem, ieviešot savus iekšējos noteikumus, pro ­
cedūras un mehānismus. Līdz ar to pastāv iespējas ievērojamām atšķirībām starp 
valstu kompetento iestāžu iekšējo noteikumu konkrētajām normām. Atšķirības 
starp valstu ētikas regulējumiem VUM ietvaros var iedragāt uzraudzības konver ­
ģences un saskaņošanas tiesisko mērķi un apdraudēt ECB reputāciju. Piemēram, 
lai gan pamatnostādnē bija aplūkots jautājums par “nogaidīšanas periodiem”43 
ECB un valstu kompetento iestāžu uzraudzības uzdevumu veikšanā iesaistītajiem 
darbiniekiem un struktūru locekļiem, tajā ir vien noteikts, ka šādiem periodiem 
ir jābūt, nevis precizēts minimālais laikaposms; tāpat nav aplūkoti uzraudzības 
vadošo darbinieku amata pilnvaru periodi44, nav paredzēts norīkot iestādi, lai 
uzraudzītu atbilstību VUM ētikas regulējumam, un nav noteikta šādas kontroles 
regularitāte.41 http://eur ­lex.europa.eu/legal ­ 
content/EN/TXT/?uri=uriserv:  
OJ.C_.2015.24.1.0003.01.
ENG&toc=OJ:C:2015:204:FULL
42 Eiropas Centrālās bankas 
2015. gada 12. marta 
Pamatnostādne (ES) 2015/856, 
ar ko nosaka Vienotā 
uzraudzības mehānisma ētikas 
regulējuma principus 
(ECB/2015/12) (OV L 135, 
2.6.2015., 29. lpp.).
43 Periods, kura laikā personām, 
kas atstāj amatu ECB, ir 
jāatturas no tādas darbības 
uzsākšanas, kas var izraisīt 
interešu konfliktus.
44 Apvienotā Karaliste, 
piemēram, vadošajiem 
darbiniekiem uzraudzības 
jomā piemēro minimālos un 
maksimālos amata pilnvaru 
periodus.
35 Pārvaldība 
 
45 Piemēram, īstenošanas prakse 
nr. 11 par ierobežojumiem pēc 
atbrīvošanas no amata: ECB 
un, ciktāl iespējams saskaņā ar 
valsts tiesību aktiem, valstu 
kompetentajām iestādēm ir 
ieteicams pieņemt 
proporcionālus nogaidīšanas 
periodus attiecībā uz struktūru 
locekļiem, kā arī vadošajiem 
darbiniekiem un ekspertiem, 
kas plāno strādāt 
kredītiestādē, kuras 
uzraudzībā tie bija iesaistīti, vai 
strādāt šādas kredītiestādes 
tiešiem konkurentiem. 
Struktūru locekļiem un 
augstākā līmeņa darbiniekiem 
nogaidīšanas periodam jābūt 
vismaz sešiem mēnešiem, ja 
šīs personas plāno strādāt 
kredītiestādē, par kuras 
uzraudzību tās bija atbildīgas.
46 ECBS ietver ECB un visu 
28 ES dalībvalstu centrālās 
bankas, savukārt Eurosistēmā 
ir iesaistītas tikai ECB un 
eurozonas dalībvalstu 
centrālās bankas (kuru funkcija 
ir piemērot monetāro politiku, 
par ko ECB ir pieņēmusi 
lēmumu).56 
Īstenošanas prakses kopums, ko ECB ir izdevusi papildus pamatnostādnei, ietver 
dažādus ECB ieteikumus45 valstu ētikas regulējumiem. Tomēr atšķirībā no pa ­
matnostādnes īstenošanas prakse nav valstu kompetentajām iestādēm juridiski 
saistoša.
57 
Mērķis ir panākt, ka iesaistītās valstu kompetentās iestādes saviem darbinie ­
kiem piemēro VUM ētikas regulējuma noteikumus (tostarp pamatnostādnes 
un īstenošanas prakses noteikumus). Tomēr pamatnostādnes vispārīgums, kā 
arī tas, ka īstenošanas prakse nav juridiski saistoša, katrai valsts kompetentajai 
iestādei netieši piešķir ievērojamu rīcības brīvību noteikt un piemērot savu ētikas 
regulējumu.
Iekšējais audits  — inovatīva pieeja, izmantojot 
visaptverošu revīzijas plānu, taču īstenošanu kavē 
problēmas resursu sadalē un plānošanā
58 
ECB iekšējo auditu veic Iekšējā audita direktorāts (IAD), kas pēc VUM ieviešanas 
uzņēmās kopēja pakalpojuma funkcijas. IAD atbild par visu ECB darbību un pasā ­
kumu auditu, kā arī sadala resursus Iekšējo auditoru komitejai ( IAC) — struktūrai, 
kuras sastāvā ir IAD augstākā līmeņa vadītāji un to kolēģi no valstu kompetenta ­
jām iestādēm un valstu centrālajām bankām.
59 
IAC sanāk kopā trijos atsevišķos “sastāvos”, risinot ar Eurosistēmas, Eiropas Cen ­
trālo banku sistēmas (ECBS)46 un VUM revīziju saistītus jautājumus, piemēram, par 
plānošanu, kopēju revīzijas standartu noteikšanu, attiecīgo zināšanu kopīgošanu 
un revīziju un saistītu darbību veikšanu. IAC revīzijas pilnvaras tai piešķir “galve ­
nās revīzijas izpildstruktūras” funkciju attiecībā uz Eurosistēmu/ECBS/VUM, par ko 
tās locekļi ir kopīgi atbildīgi. Tajā pašā laikā katrs IAC loceklis rīkojas kā atsevišķas 
juridiskās personas pārstāvis un uzņemas individuālu atbildību par vadību, izpildi 
un neatkarīgu ziņojumu sniegšanu par tam uzticētajām revīzijas projekta daļām .
36 Pārvaldība 
 
60 
IAC struktūra ir atspoguļota 6. attēlā . Sešas revīzijas darba grupas atbild par revī ­
zijas uzdevumu plānošanu un veikšanu saistībā ar konkrētiem tematiem. Revīzijas 
darba grupās ietilpst ECB un valstu kompetento iestāžu/valstu centrālo banku 
darbinieki. Ikviens kopējās revīzijas komandas konstatējums IAC revīzijas gaitā 
vietējā līmenī ir jānovērtē saistībā ar tā ietekmi uz VUM kopumā. Šo inovatīvo 
pieeju ieviesa, lai nodrošinātu, ka VUM ietvaros tiek konsekventi revidēti transver ­
sāli jautājumi. Palāta revīzijā koncentrēja uzmanību galvenokārt uz tās revīzijas 
darba grupas veikumu, kura atbild par VUM un statistikas datiem, proti, uz VUM 
un statistikas datu revīzijas darba grupas veikumu.
61 
Palāta izskatīja IAC resursu, it sevišķi no IAD, sadali, kā arī revīzijas plānošanu un 
riska novērtējumu (tostarp risku segumu). 6. attēlsIAD nozīme VUM ietvaros un Eurosistēmas iekšējās revīzijas darbā
Lēmumu pieņemšanas
struktūras
Resursi 
Koordinē 
Administratīvāpakļautībaskārtība 
Revidē
Ar VUM saistīti tematiAr Eurosistēmu saistīti 
temati[Veic revīzijas centrālajā bankā (valstu kompetento iestāžu un ECB līmenī)]VUM statistika 
datiMaksājumu un norēķinu sistēmas Monetārā politika IT Banknotes Pārvaldība un ﬁnanšu ziņojumiRevīzijas darbaFunkcionālā 
pakļautības 
kārtība
IAC sekretariātsValstu kompetentās 
iestādes / centrālā banka
Valde  
ECB darbībasPriekšsēdētājs 
IADResursi Resursi Godkender 
revisionsprogram Revīzijas ziņojumi / 
darba programma
ECB Audita komitejaECB Valde
ECB Padome ECB Ģenerālpadome 
KonsultēUzraudzības valde 
Locekļi kopā veido galveno audita izpildstruktūruIACECBS sastāvs
 Eurosistēmas sastāvs 
 VUM sastāvs 
Avots: Eiropas Revīzijas palāta.
37 Pārvaldība 
 
Iekšējā audita direktorāta resursu sadale — lai gan 
vajadzīgais darbinieku skaits bija skaidri noteikts, galīgais 
darbinieku nodrošinājums bija nepietiekams
62 
Pēc ārēja kvalitātes novērtējuma, kurā konstatēja, ka ir jāmudina IAD sagatavoties 
VUM revīzijai, 2013. gada martā IAD noteica, ka neatkarīgas un objektīvas pārlie ­
cības nodrošināšanai šajā jomā būs vajadzīgi vismaz 16 pilnslodzes ekvivalenti. 
Tomēr 2013. gada augustā ECB Padome apstiprināja tikai trīs pilnslodzes IAD 
darbiniekus 2013. gadam un vēl četrus 2014. gadam, lai veiktu gan ar VUM, gan 
statistikas datiem saistītos uzdevumus47. Pieprasītājiem nesniedza nekādu pama ­
tojumu, kāpēc notikusi šāda atkāpe no sākotnējā priekšlikuma (sk.  4. tabulu ).47 Statistikas datu revīzija ir 
uzdevums, kas saistīts gan ar 
banku uzraudzību 
(uzraudzības dati), gan 
monetāro politiku (centrālo 
banku dati).4. tabulaNoteiktais vajadzīgo darbinieku skaits salīdzinājumā ar 
faktiski pieņemtajiem darbiniekiem
IAD noteiktais VUM vajadzīgais skaits (pilnslodzes ekvivalenti) 16
Kopējais apstiprināto amata vietu skaits 7
(viens darbinieks uzdevumiem izmeklēšanas nodaļā, kurš var darboties arī jomās, kas 
nav saistītas ar VUM)(1)
(viens IT darbinieks, ko īpašiem projektiem nodrošina no citu IAD darbinieku vidus) (1)
Amata vietas, kas piešķirtas VUM/statistikas uzdevumiem, kuri nav saistīti 
ar IT un izmeklēšanas darbībām, proti:5
(viens galvenais auditors, kas pieņemts no ECB darbinieku vidus pēc tam, kad bija 
publicēts ārējs darbā pieņemšanas sludinājums)1
(ārēji pieņemti darbinieki ar aktuālām konkrētām komercbanku darbības / banku 
uzraudzības prasmēm)2
(pieņemts darbinieks ar aktuālām banku uzraudzības prasmēm īstermiņa norīkojuma 
ietvaros)1
(viena darbinieka iekšējā pārcelšana IAD ietvaros, uzmanību koncentrējot uz IT/
statistikas datiem)1
Avots: Eiropas Revīzijas palāta.
38 Pārvaldība 
 
63 
VUM un statistikas datu revīzijas darba grupas priekšsēdētājam ir iepriekšēja pie ­
redze banku uzraudzībā (1995.–2000. gads), un viņš ir Iekšējā audita direktorāta 
vadības komandas loceklis, tā ir atbildīga par revīzijas darba grupas revīzijām un 
centrālo banku revīzijām. Divi darbinieki ar attiecīgi trīs un četru gadu banku uz ­
raudzības pieredzi pievienojās komandai 2015. gada martā. Vēl vienam komandas 
loceklim, kas pievienojās 2014. gada septembrī, ir privātā sektora pieredze riska 
pārvaldībā un Bāzeles II īstenošanā.
64 
Lai gan Iekšējā audita direktorātā darbinieku nav daudz, pašreizējā prasmju kom ­
binācija aptver vairākas svarīgas jomas un vispārēju revīziju, bet, kad komanda 
sasniegs atbilstīgu lielumu, lai veiktu padziļinātas revīzijas par metodiskiem un 
konceptuāliem jautājumiem, būs vajadzīgas specializētākas prasmes un praktiskā 
pieredze (piemēram, makroprudenciālajā uzraudzībā, uzņēmumu kreditēšanas 
atbalsta nodaļā).
65 
Tā kā revīzijas darba grupa paļaujas uz tās locekļu kopējo atbildību, grupas dar ­
bības rezultāti ir atkarīgi no sadarbības ar valstu kompetentajām iestādēm un to 
praktiskā ieguldījuma uzdevumā. Dažās jomās (piemēram, klātienes uzraudzībā, 
valstu kompetento iestāžu vietējo darbinieku ieguldījumā), atkarības līmenis var 
būt augstāks nekā citās (piemēram, pārvaldības jautājumos). Ir acīmredzams, ka 
vajadzību koordinācija palielina IAD noslogojumu VUM revidēšanas laikā.
Plānošanas pamatā ir vispusīgs revīzijas aptvērums, taču ne 
vienmēr tiek ņemta vērā labākā prakse
Revīzijas plānošanas pamatā ir vispusīgs plāns…
66 
Sākotnējā resursu sadale iekšējam auditam bija nepietiekama un novēlota. Tāpēc 
sākumā plānošanas darbības bija ierobežotas.
67 
Detalizētu revīzijas tematu aptvērumu48 pabeidza izstrādāt 2015. gada maijā. 
Šajā aptvērumā ietilpst piecas revīzijas kopas, kas iedalās 14 revīzijas priekš ­
metos un 31 jomā un procesā, kā arī, visbeidzot, vairāk nekā 150 turpmākos 
apakšelementos.48 Palātas pozitīvajam 
novērtējumam par revīzijas 
aptvērumu piekrita visas 
valstu kompetentās iestādes, 
kas atbildēja uz Palātas 
anketas jautājumiem. Tomēr 
trīs no 11 valstu 
kompetentajām iestādēm 
pauda bažas par pamatā 
esošo revīzijas priekšmetu 
precīzu tvērumu, kas turklāt 
tiktu veikts saprātīgā termiņā.
39 Pārvaldība 
 
…taču plānošana neietver rezervi ad-hoc  pieprasījumiem 
un neņem vērā ārpakalpojumu sniedzēju piesaisti  / kopīgu 
pakalpojumu sniegšanu
68 
Kopumā revīzijas plānošanu kavē tas, ka pretēji labākajai praksei49 nav iespēju 
veikt ad-hoc  revīzijas vai paplašināt esošās revīzijas (jo tiek īstenota politika, kas 
paredz 100 % resursu izlietojumu).
69 
Arī tas, ka IAD nav sistemātiskas procedūras attiecībā uz darbībām, kurām iz ­
manto ārpakalpojumus /kopīgus pakalpojumus, ir pretrunā labākajai praksei50. 
Piemēram, nav līgumiskas prasības pakalpojumu sniedzēju iekšējā audita funkci ­
jai ziņot ECB par darbībām, kuras tie veic kā ārpakalpojumus / sniedz kā kopīgus 
pakalpojumus. Ne visos attiecīgajos līgumos ir atrunāti nosacījumi, kuri dotu ECB 
iekšējā audita funkcijai tiesības pašai revidēt ārpakalpojumu sniedzēju / kopīgi 
sniegto pakalpojumu darbības.
Lai gan riska novērtēšanas metodoloģija kopumā ir 
atbilstīga, tai trūkst aizsardzības pasākumu, lai nodrošinātu, 
ka tiek savlaicīgi un pilnā mērā risināti problēmjautājumi 
augsta un vidēja riska jomās
Ir izstrādātas vispusīgas revīzijas priekšmetu veidnes, ko izmanto 
riska modelī, kurš, neraugoties uz dažām nepilnībām, konceptuāli 
ir atbilstīgs
70 
Riska novērtējumu izmanto, lai atbalstītu lēmumu pieņemšanu par revīzijas tema ­
tu prioritāšu noteikšanu nākamajam periodam. Novērtējuma pamatā ir svarīgākā 
informācija, kas ietverta revīzijas priekšmetu veidnēs un kas sniedz detalizētu 
pārskatu par revīzijas aptvēruma galvenajiem tematiem, kā arī pilnīgu aprakstu 
par katru darbību, saistītajiem procesiem un nozīmīgākajiem galvenajiem kon ­
troles mehānismiem. Šīs veidnes, ja tās izmanto riska novērtēšanā, ir ļoti labs 
sākumpunkts plānošanai.49 Sk., piemēram, “ Minimum 
requirements for risk 
management ” [Riska 
pārvaldības obligātās 
prasības] BT 2.3. iedaļas 
3. punktu (šīs prasības ir 
izstrādājusi Vācijas valsts 
kompetentā iestāde ( BaFin )) 
un Vācijas Valsts revidentu 
institūta ( IDW ) izdotā revīzijas 
standarta PS 240 20. punktu.
50 BaFin , “Riska pārvaldības 
obligātās prasības”, 
AT 9. sadaļas 6. punkts; 
BT 2.1. sadaļas 3. punkts.
40 Pārvaldība 
 
71 
Palāta izskatīja trīs revīzijas jomu veidnes un konstatēja, ka tās ir atbilstīgas un 
tiek izmantotas pārdomāti. Tomēr papildus tam, ka ir skaidrāk jānosaka trešās 
puses risks, pastāv arī vispārēja nepieciešamība konsekventi piemērot kritērijus 
“finansiālā ietekme” un “tiesvedības risks”, kā arī — vienā gadījumā — koncentrēt 
uzmanību uz riskiem, ko rada monetārās un uzraudzības politikas nošķirtība.
72 
Neraugoties uz šīm nepilnībām, riska modelis ir ļoti piemērots plānošanas instru ­
ments. Visas valstu kompetentās iestādes, kas atbildēja uz Palātas anketas jautā ­
jumiem, atzina, ka riska novērtēšanas process ir “atbilstīgs” un “pārredzams”.
Nav noteikti minimālie iesaistes līmeņi, lai nodrošinātu, ka 
tiek pilnībā aptvertas augsta un vidēja riska jomas un galvenie 
apakšelementi, un VUM revīzijas ar pārējām revīzijām “sacenšas” 
par resursiem…
73 
Iekšējo auditoru komiteja ( IAC) necenšas konkrētā plānošanas periodā (piemē ­
ram, piecu gadu ciklā) aptvert visus riskus un paļaujas tikai uz vidēja termiņa 
plānošanas mērķiem. Tā saglabā galveno rezultatīvo rādītāju par augsta riska 
jomu aptvērumu un izvirza mērķi katru gadu revidēt vismaz 30 % no augsta riska 
jomām un aptvert vismaz 90 % katrā triju gadu periodā. Tomēr šāds mērķis nav 
izvirzīts attiecībā uz vidēja riska jomām. Gada revīzijas programmā riska novērtē ­
jumu augsta un vidēja riska jomām katru ceturksni pielāgo, lai, rodoties jauniem 
riskiem, plānošanu varētu regulāri pārstrādāt. Lai gan vidēja termiņa grafiks 
2015.–2018. gadam aptver visas augsta riska jomas, nav skaidrs, vai un kad tiks 
risināti visi šo jomu apakšelementi, un nav nodrošināts, lai revīziju plānošanai 
izmantotā formula sistemātiski ietvertu iepriekš neizskatītus elementus. Jomas, 
kas atzītas par vidēja riska jomām, piemēram, iekšējie modeļi, makroprudenciālā 
uzraudzība un mazāk nozīmīgas iestādes, līdz 2019. gadam vispār nav paredzēts 
revidēt, un nav skaidrs, kādā mērā tās tiks aptvertas.
74 
Ja resursi ir ierobežoti, 73. punktā aprakstītā pieeja var izraisīt to, ka augsta vai 
vidēja riska jomas netiek revidētas, jo nav noteikti minimālie iesaistes līmeņi (kon ­
krēts riska rādītājs, ar ko nosaka “obligātas revīzijas” statusu)51.51 Šajā saistībā Vācijas valsts 
kompetentās iestādes 
izdotajās “Riska pārvaldības 
obligātajās prasībās” ir 
paredzēta ikgadēja revīzija 
“konkrētu” risku gadījumā un 
trīs gadu revīzijas cikls visiem 
pārējiem procesiem un 
darbībām ( BaFin  “Riska 
pārvaldības obligāto prasību” 
BT 2.3. sadaļa).
41 Pārvaldība 
 
75 
Iekšējā audita kopējā pakalpojuma funkcija un resursu trūkums ir radījuši situā ­
ciju, kad centrālo banku un VUM revīzijas priekšmeti “sacenšas” par resursiem 
(sk.  5. tabulu ). Tikai 15 % no faktiski rezervētā laika 2015. gadā tika pavadīti, 
pildot VUM uzdevumus. No 30 amatiem IAD tikai septiņi (ietverot izmeklēšanu un 
IT) ir norīkoti ar VUM un statistikas datiem saistītu uzdevumu veikšanai. 5. tabulaVUM plānotās revīzijas salīdzinājumā ar citiem revīzijas 
uzdevumiem sadarbībā ar valstu kompetentajām 
iestādēm
Revīzijas jomaAugsta atlikušā 
riska jomas, sākot 
no 2015. gada 
septembraRevīzijas, 
kas veiktas 
vai uzsāktas 
2015.  gadāRevīzi -
jas, kas 
ierosinātas 
2016.  ga-
damRevīzijas, kas 
ierosinātas 
2017./2018.  ga-
dam
VUM/statistikas dati16 1 2 3
Eurosistēma/ECBS29 11 9 14
Pārvaldība, risks, uzskaite 
un IT3 0 2 6
Kopā revīzijas, kas 
neattiecas uz VUM12 11 11 20
1 Centrālo banku un uzraudzības statistikas dati netiek skaidri nodalīti.
2  It sevišķi ietver monetāro politiku un īstenošanu, statistikas datus, maksājumu un norēķinu sistē ­
mas, banknotes, uzskaiti Eurosistēmas konsolidētajā bilancē un finanšu pārskatus.
Avots: Eiropas Revīzijas palāta, iegūts no ECB datiem.
…un praksē augstākā riska jomas netiek nekavējoties noteiktas 
par revīzijas prioritātēm
76 
Kalibrēšana, lai panāktu dažādu revīzijas darba grupu ierosināto revīzijas priekš ­
metu konsekvenci, var novest pie pielāgotām riska izvērtējuma pakāpēm. Turklāt, 
ierosinot revīzijas IAC, kvalitātes vadības darba grupa var izraudzīties revīzijas 
priekšmetus, kam nav piešķirta augstākā riska izvērtējuma pakāpe, un jebkurā 
gadījumā IAC nav saistoši ievērot darba grupas priekšlikumus.
42 Pārvaldība 
 
77 
Lai gan visi VUM revīzijas darba grupas revīzijas priekšmeti saņēma augstāko 
un otro augstāko atlikušā riska izvērtējuma pakāpi, temati “Sistēmiski nozīmīgu 
banku nepārtraukta uzraudzība —  SREP ” un “Banku krīzes pārvaldība” pirmajā 
gadā netika revidēti un ir ietverti revīzijas plānā 2017./2018. gadam. VUM revīzi ­
jas priekšmeti, ko izraudzījās 2015. un 2016. gadam, bija attiecīgi “Nepārtraukta 
uzraudzība — plānošana un kontrole” (6.) un “Uzraudzības statistikas dati un 
informācijas pārvaldība” (līdzvērtīgs otrais). Nepārtrauktas uzraudzības plānoša ­
nas aspektu revīzija, padziļināti neizskatot SREP , kas ir svarīgākais nepārtrauktas 
uzraudzības process, nozīmē, ka šis temats nav vispusīgi aptverts.
43
 Pārskatatbildības 
noteikumi
52 Empīriska analīze ir parādījusi 
ievērojamu pozitīvu saistību 
starp uzraudzītāja 
pārredzamību un banku 
uzraudzības efektivitāti. Sk., 
piemēram, Arnone  
M. Salim  M.D. un A. Gambini 
(“Banking Supervision: Quality 
and Governance” [Banku 
uzraudzība — kvalitāte un 
pārvaldība]), 2007. gads, darba 
dokuments 07/82, SVF.
53 “Nepilnības, pārklāšanās un 
problēmas: 
ES pārskatatbildības un 
publiskā sektora revīzijas 
pasākumu vispārējā stāvokļa 
apskats”, Eiropas Revīzijas 
palāta, 2014. gads ( http://eca.
europa.eu ).78 
Spēcīga pārskatatbildības sistēma ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu banku 
uzraudzības kvalitāti, jo tā ir saistīta ar labas pārvaldības principiem, piemēram, 
pārredzamību un efektivitāti52. Pārskatatbildība paredz, ka uzraudzības iestādei 
ir jāsniedz atbilstoša, savlaicīga un precīza informācija dažādām ieinteresētajām 
personām, lai nodrošinātu un sekmētu plašu izpratni par savām darbībām un 
darbības rezultātiem, kā arī lai saņemtu vajadzīgo atgriezenisko saiti.
79 
Standarti, pēc kuriem novērtēja VUM vispārējās pārskatatbildības sistēmu, bija Ei ­
ropas Revīzijas palātas vispārējā stāvokļa apskatā par ES pārskatatbildību un pub ­
liskā sektora revīziju aprakstītā sistēma (sk. 80. punktu)53, VUM regulas 20. pantā 
paredzētie nosacījumi, 2012. gadā pārskatītie BCBS  Efektīvas banku uzraudzības 
pamatprincipi (sk.  2. izcēlumu ) un tiesiskie regulējumi un prakse salīdzināmās 
jurisdikcijās.
BCBS
Bāzeles Banku uzraudzības komiteja ( BCBS ) ir galvenā struktūra, kas globālā mērogā nosaka banku pruden ­
ciālā regulējuma standartus un nodrošina forumu sadarbībai banku uzraudzības jautājumos. Pārskatītajā šīs 
komitejas noteikto 29 pamatprincipu kopumā, kurā ir būtiski un papildu kritēriji, ir ietverti šādi aspekti:
 οuzraudzības pilnvaras, pienākumi un funkcijas, uzmanības koncentrēšana uz efektīvu, uz risku balstītu uz ­
raudzību un nepieciešamība pēc agrīnas iejaukšanās un savlaicīgām uzraudzības darbībām (1.–13. princips); 
kā arī
 οbanku prognozes attiecībā uz uzraudzību, uzsverot labas pārvaldības un riska vadības nozīmi, kā arī to, ka 
ir svarīgi nodrošināt atbilstību uzraudzības standartiem (14.–29. princips).
Lai gan šie principi nav juridiski saistoši, tie tiek plaši izmantoti kā starptautiski pieņemts standarts uzrau ­
dzības sistēmu kvalitātes un prakses novērtēšanai dažādās jurisdikcijās. Kā Bāzeles komitejas locekle ECB ir 
apliecinājusi54, ka atbalsta BCBS  Efektīvas banku uzraudzības pamatprincipos (2012. gads) pausto apgalvojumu, 
ka tie “ veido stabilu pamatu regulējumam, uzraudzībai, pārvaldībai un riska vadībai banku nozarē ”55.
54 ECB Banku uzraudzības vadlīnijas (2014. gada novembris), 6.–7. lpp.
55 BCBS  Efektīvas banku uzraudzības pamatprincipi (2012. gads).
Avots: Starptautisko norēķinu banka ( BIS).2. izcēlums
44 Pārskatatbildības noteikumi 
 
80 
Vispārējā stāvokļa apskatā par ES pārskatatbildību Palāta noteica šādus galvenos 
elementus, kas veido spēcīgu pārskatatbildības sistēmu:
i) precīzi noteiktas funkcijas un pienākumi;
ii) neatkarīga ārējā revidenta plašās pilnvaras pārbaudīt finanses, atbilstību un 
darbības rezultātus;
iii) vadības sniegta pārliecība par politikas mērķu sasniegšanu;
iv) pilnīga demokrātiskā uzraudzība; kā arī
v) atgriezeniskās saites nodrošināšana, lai varētu veikt koriģējošos pasākumus 
vai uzlabot esošos risinājumus56.
81 
Turpmāk ir aplūkots, kādā mērā VUM pārskatatbildības sistēma atbilst katrai no 
šīm piecām prasībām.
i)  Kopumā VUM uzdevumi un pienākumi ir skaidri 
noteikti un publiskoti attiecīgajos tiesību aktos
82 
Runājot par pienākumu skaidrību pārskatatbildības ķēdē, saskaņā ar regulām 
VUM uzraudzības uzdevumi ir uzticēti ECB. Ir ieviesti konkrēti noteikumi, kas 
paredz, ka ECB ir neatkarīga tās monetārās politikas un uzraudzības funkciju veik ­
šanā, vienlaikus par darbībām, kas saistītas ar VUM, saglabājot pārskatatbildību 
Eiropas Parlamentam, Padomei un Eurogrupai. Uzraudzības darbības plānošanu 
un izpildi īsteno Uzraudzības valde, savukārt ECB Padome joprojām ir galīgais 
lēmumu pieņēmējs un atbild par ECB vispārējo pārvaldību, kas ietver gan mo ­
netāro, gan uzraudzības funkciju. Sīkāka informācija par lēmumu pieņemšanas 
procesu sniegta III pielikumā .
83 
Runājot par mērķu skaidrību, VUM regulā ir nepārprotami aprakstīts ECB mērķis 
attiecībā uz uzraudzības uzdevumiem, proti, veicināt “kredītiestāžu drošumu un 
stabilitāti un finanšu sistēmas stabilitāti Savienībā un katrā dalībvalstī”57.56 Visas šīs prasības ir 
atspoguļotas Bāzeles kritērijos, 
izņemot prasību par 
atgriezenisko saiti, kas 
galvenokārt ir prakse, kuru 
īsteno citas jurisdikcijas, lai 
saprastu prudenciālā 
regulējuma ietekmi un 
uzraudzības efektivitāti. 
Atgriezeniskās saites izveide ir 
mehānisms, lai nodrošinātu, 
ka likumdošanas procedūrā 
tiek ņemta vērā ieinteresēto 
personu atgriezeniskā saite 
(piemēram, apspriešanas vai 
uzraudzīto struktūru 
apsekojumi). Piemēram, 
apsekojumus var izmantot kā 
darbības rezultātu rādītājus, lai 
atklātu problēmjomas un 
iespējamos uzlabojumus tajās.
57 Regula (ES) Nr. 1024/2013, 
1. pants.
45 Pārskatatbildības noteikumi 
 
58 27. panta 2. punkta 
formulējums ir atspoguļots 
VUM regulas 20. panta 
7. punktā.
59 Viena valsts neatbildēja uz 
apsekojumu.
60 ES dalībvalstu augstāko 
revīzijas iestāžu un Eiropas 
Revīzijas palātas vadītāju 
Kontaktkomitejas paziņojums 
“Pilnībā revidējamas, 
pārskatatbildīgas un efektīvas 
banku uzraudzības kārtības 
nodrošināšana pēc vienotā 
uzraudzības mehānisma 
ieviešanas”.84 
Palāta atklāja dažas problēmas saistībā ar pienākumiem un dažādu VUM kompo ­
nentu koordināciju (sk. iedaļu par kopējām uzraudzības komandām un iedaļu par 
klātienes pārbaudēm).
ii)  Palātas revīzijas pilnvaras ir noteiktas Līgumā 
par Eiropas Savienības darbību
85 
Daudzās jurisdikcijās ir paredzēta banku uzraudzītāju un to darbību publiska revī ­
zija, lai ietvertu gadījumus, kad uzraudzību veic centrālās bankas. Revīzijas tiesību 
piešķiršanai augstākajām revīzijas iestādēm ( SAI) attiecībā uz banku uzraudzītā ­
jiem būtu jāpalīdz uzlabot pārskatatbildību un pārredzamību.
86 
Palāta ir norīkotais ECB revidents. Tās pilnvaras ir noteiktas ECBS un ECB Statūtu 
27. panta 2. punktā58, ar ko saskaņā ir piemērojami LESD 287. panta noteikumi, 
kuri paredz, ka Palāta pārbauda ECB vadības darbības efektivitāti, arī attiecībā uz 
uzraudzības uzdevumiem.
87 
Šajā pirmajā revīzijā nebija iespējams ietvert dažas svarīgas VUM darbības jomas 
(detalizētu informāciju par revīzijas tvērumu sk. 19. punktā un I pielikumā ). 
ES augstāko revīzijas iestāžu Kontaktkomitejas ziņojumā tika salīdzinātas 27 (no 
28) ES valstu augstāko revīzijas iestāžu tiesības veikt banku uzraudzītāju revīziju59. 
Tika pieņemts paziņojums60, kurā norādīja, ka “revīzijas tvēruma pārrāvums ir 
radies tajās eurozonas valstīs, kur valstu ARI iepriekšējās pilnvaras revidēt valsts 
banku uzraudzības iestādes nav aizstātas ar līdzīga līmeņa revīzijas pilnvarām, kas 
dotu ERP tiesības revidēt ECB uzraudzības darbības”. 6. tabulā  sniegts salīdzi ­
nošs pārskats par revīzijas pilnvarām attiecībā uz mikroprudenciālo uzraudzību 
konkrētās jurisdikcijās ārpus ES, un V pielikumā  sniegts kopsavilkums par šajās 
jurisdikcijās ieviesto banku uzraudzības revīzijas kārtību.
46 Pārskatatbildības noteikumi 
 6. tabulaPilnvaras revidēt mikroprudenciālo uzraudzību (tiesību aktos 
noteiktas tiesības) un pilnvarojuma apmērs
UzraudzītājsDarbības rezultātu 
revīzijas tiesības 
attiecībā uz uzrau -
dzības darbībāmDarbības rezultātu 
revīzijas tiesības 
attiecībā uz 
darbībām, kas 
nav saistītas ar 
uzraudzībuAtbilstības 
revīzijas tiesības 
attiecībā uz 
uzraudzības 
darbībāmAtbilstības 
revīzijas tiesības 
attiecībā uz 
darbībām, kas 
nav saistītas ar 
uzraudzību
ASVJĀ — PILNĪGAS 
revīzijas tiesībasJĀ — PILNĪGAS 
revīzijas tiesībasJĀ — PILNĪGAS 
revīzijas tiesībasJĀ — PILNĪGAS 
revīzijas tiesības
KanādaJĀ — PILNĪGAS 
revīzijas tiesībasJĀ — PILNĪGAS 
revīzijas tiesībasJĀ — PILNĪGAS 
revīzijas tiesībasJĀ — PILNĪGAS 
revīzijas tiesības
AustrālijaJĀ — pilnvaras 
pārbaudīt vai izskatīt 
jebkuru struktūras 
darbību aspektuJĀ — pilnvaras 
pārbaudīt vai izskatīt 
jebkuru struktūras 
darbību aspektuPilnvaras sniegt 
papildu pakalpo -
jumus (labākas 
prakses norādījumi, 
kā arī pārliecības 
un pārbaudes 
ziņojumi)Pilnvaras 
sniegt papildu 
pakalpojumus 
(labākas prakses 
norādījumi, kā arī 
pārliecības un pār -
baudes ziņojumi)
Avots: Eiropas Revīzijas palāta.
iii)  Vēl nav izstrādāta oficiāla darbības rezultātu 
novērtēšanas sistēma, kas varētu sniegt 
pārliecību par VUM mērķu sasniegšanu
88 
Pārskatatbildības pieņēmums ir uzraudzītāja darbību novērtējums, ņemot vērā 
konkrētus standartus un noteiktus mērķus. Darbības rezultātu sistēma, kurā 
izmantots plašs darbības rezultātu rādītāju un metrikas klāsts dažādos uzraudzī ­
bas līmeņos, sniedz konsekventu un saskaņotu pārskatu par uzraudzības efekti ­
vitāti un parāda ieinteresētajām personām, kā uzraudzības prakse sekmē mērķu 
sasniegšanu.
89 
Līdz šim ECB vēl nav izstrādājusi oficiālu VUM darbības rezultātu sistēmu. ECB ir 
izstrādājusi VUM uzraudzības paneļa pilotrīku, kas ļauj izsekot un novērtēt ECB 
uzraudzības darbību svarīgākos aspektus un kontrolēt, cik efektīvi uzraudzības 
prioritātes tiek īstenotas praksē. Tomēr šis rīks ir pieejams tikai Uzraudzības valdei 
un augstākā līmeņa vadībai, tādējādi tas nesniedz pārliecību citām ieinteresēta ­
jām personām par VUM mērķu sasniegšanu.
47 Pārskatatbildības noteikumi 
 
90 
Oficiāli darbības rezultātu rādītāji ir ierasts komponents citu jurisdikciju uzraudzī ­
bas funkcijā. Orientējoša izlase ir parādīta 7. attēlā .
61 SVF, “ European Union: 
Publication of Financial Sector 
Assessment Program 
Documentation, Technical Note 
on Issues in Transparency and 
Accountability ” [Eiropas 
Savienība — finanšu nozares 
novērtēšanas programmas 
dokumentācijas publicēšana; 
tehniskā piezīme par 
pārredzamības un 
pārskatatbildības problēmām], 
Ziņojums par katru valsti 
Nr. 13/65, 2013. gada marts. 
Dokumentā paustie viedokļi 
ne vienmēr atspoguļo Eiropas 
Savienības pārstāvju SVF vai 
SVF Valdes viedokļus.7. at tē lsDarbības rezultātu rādītāju piemēri
Metrikas piemēri 
Rādītāji, kas saistīti ar bankrotiem, vai 
zaudējumu līmenis, kuru izraisa saistību 
neizpilde  •uzraudzības riska rādītāji pirms bankrotiem, bankro -
tu skaits •zaudējumi maksātnespējas dēļ (līdzekļu aizsardzības 
rādītājs1, darbības rezultātu struktūras rādītājs2) •koordinēts bankrots salīdzinājumā ar nekoordinētu 
bankrotu
Rādītāji, kas saistīti ar (sabiedrības) 
ticību banku nozarei vai banku 
uzraudzītājam •uzņēmumu un sabiedrības apsekojumi  •patērētāju noguldījumu tendences
Rādītāji, kas saistīti ar pārvietošanos 
starp dažādiem uzraudzības režīmiem 
vai riska rādītājiem  •ilgtermiņa tendences saistībā ar banku uzraudzības 
riska rādītājiem, kuri tiek kontrolēti un paziņoti
Rādītāji, kas balstās uz ieinteresēto 
personu apsekojumiem  •anketa, ko aizbilda iestādes pēc klātienes pārbau -
des, nozares novērotāju viedokļi, apsekojumi starp 
līdzvērtīgiem uzraudzītājiem
1 Drošu saistību attiecība pret kopējām saistībām.
2 To iestāžu attiecība, kas pilda savas saistības, pret kopējo iestāžu skaitu.
Avots: “BIS  Report on the impact and accountability of banking supervision ” [BIS ziņojums par banku uzrau ­
dzības ietekmi un pārskatatbildību], 2015. gada jūlijs; Austrālijas Prudenciālā regulējuma iestāde.
91 
Pirms VUM ieviešanas SVF tehniskajā piezīmē bija ierosināts pārredzamības un 
pārskatatbildības pasākumu kopums, lai veicinātu uzraudzības politikas ticamī ­
bu61. Cita starpā dokumentā tika ierosināts Uzraudzības valdei publicēt politikas 
sanāksmju protokolus un izveidot ārēju ekspertu grupu, lai nodrošinātu VUM 
neatkarīgu pārraudzību. Sīkāk sk.  VI pielikumu .
48 Pārskatatbildības noteikumi 
 
Jautājumi par dokumentācijas nodrošināšanu Komisijai
92 
VUM regulas 32. pantā ir konkrēti noteikts, ka Eiropas Komisijai ik pēc trim ga ­
diem ir jāpublicē vispusīgs pārskats par VUM pārvaldības, pārskatatbildības un 
finanšu nosacījumu piemērošanu, atbilstību un efektivitāti, par ECB uzraudzības 
un sankciju pilnvaru efektivitāti un par VUM iespējamo ietekmi uz iekšējā tirgus 
darbību (sk.  VII pielikumu ). Pirmais pārskata ziņojums, kas bija jāpublicē līdz 
2015. gada 31. decembrim, aizkavējās. Lūgums sniegt informāciju ECB pirmo reizi 
tika iesniegts 2015. gada jūlijā. Abas iestādes 2015. gada novembrī tikai parakstīja 
saprašanās memorandu par publiski nepieejamas informācijas sniegšanu, pēc 
tam ECB 2015. gada 16. decembrī pabeidza informācijas sniegšanu, atbildot uz 
Komisijas pieprasījumu. Pēc detalizētāka pieprasījuma saņemšanas 2016. gada 
februārī ECB 2016. gada 19. aprīlī iesniedza papildu informāciju. Komisija nesa ­
ņēma prasīto informāciju par konkrētām bankām (banku datus, lai novērtētu 
uzraudzības maksas), jo ECB pauda bažas par noslēpumu.
Informācijas adekvāta atklāšana plašākai sabiedrībai
93 
Publiskā pārredzamība ir svarīgs pārskatatbildības elements. Saskaņā ar labāko 
praksi, lai nodrošinātu uzraudzības iestāžu pārredzamību un lai izskaidrotu to 
noteikumu un darbību pamatojumu62, ECB banku uzraudzības tīmekļa vietnē63 
tiek publicēta vispusīga informācija plašākai sabiedrībai, tostarp par tiesisko 
regulējumu un reglamentējošo vidi, kā arī BUJ, Banku uzraudzības vadlīnijas, 
SREP  metodoloģijas brošūra, Uzraudzības valdes priekšsēdētājas un priekšsēdē ­
tāja vietnieces nedēļas un mēneša sanāksmju kalendāri (ar aptuveni trīs mēnešu 
aizkavēšanos), kā arī citi dokumenti, kuros izklāstītas ECB uzraudzības nostājas un 
prakse. Tīmekļa vietnē arī publicē regulu projektu sabiedriskās apspriešanas gaitā 
iesūtītos komentārus, kā arī ECB atbildes uz tiem.62 Sk. Bāzeles komitejas 
2015. gada jūlija ziņojumu par 
banku uzraudzības ietekmi un 
pārskatatbildību.
63 https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/home/html/index.en.html
49 Pārskatatbildības noteikumi 
 
Ierobežota informācijas pārredzamība uzraudzītajām struktūrām
94 
Uzraudzītajām struktūrām atklātā informācija nav pietiekama visos aspektos, 
lai pienācīgi izprastu VUM metodoloģiju. Atklājot informāciju, kas pausta VUM 
uzraudzības rokasgrāmatā, kurā noteikti SREP  procesi un metodoloģija kredīties ­
tāžu uzraudzībai, kā arī procedūras sadarbībai gan VUM ietvaros, gan ar citām 
iestādēm, ECB ir piemērojusi selektīvu pieeju (t. i., atklāj tikai īsas iedaļas). Citās 
jurisdikcijās piemēro dažādas publiskošanas pieejas. Piemēram, Amerikas Savie ­
notajās Valstīs uzraudzības rokasgrāmatas tiek publicētas uzraudzības iestāžu 
oficiālajā tīmekļa vietnē, savukārt Anglijas Bankas Prudenciālā regulējuma iestāde 
savu iekšējo rokasgrāmatu nepublicē.
95 
Attiecībā uz informācijas sniegšanu ECB īstenotās pieejas dēļ uzraudzītās struktū ­
ras nespēj pilnībā izprast SREP  iznākumu. Aptuveni puse banku, kas atbildēja uz 
Palātas anketu (sk.  VIII pielikumu ), pauda bažas par šo pārredzamības trūkumu, 
kas, viņuprāt, varētu palielināties, proti, kāda banka norādīja uz “uzraudzības pat ­
vaļas risku”. Šajā saistībā sk.  8. attēlu  par SREP  informācijas atklāšanu.8. attēlsBanku viedoklis par SREP  informācijas atklāšanu
1 %
10 %6 % 7 %
44 %
32 %1 ļoti visaptveroša
2
3 labi līdzsvarota 
4
5 vāja informācija 
N/A
Piezīme. Apsekojuma lielums: no 129 bankām, kuras saņēma anketu, atbildēja 69 bankas.
Avots: Eiropas Revīzijas palātas anketa, kas nosūtīta uzraudzītajām nozīmīgajām iestādēm.
50 Pārskatatbildības noteikumi 
 
96 
Uz kādu citu jautājumu 29 % banku sniedza vērtējumu, kas mazāks par “3” (1 = iz ­
cili, 5 = vāji), raksturojot saņemtās informācijas kvalitāti attiecībā uz procedūrām, 
kuras izriet no uzraudzības rokasgrāmatas un skar banku ikdienas sadarbību ar 
uzraudzītāju, jo “svarīgi jautājumi saistībā ar ikdienas sadarbību ar uzraudzītājiem 
netiek pietiekami aprakstīti”  (sk.  9. attēlu ).
97 
Eiropas Parlaments 2015. gada ziņojumā par banku savienību pauda līdzīgas 
bažas un prasīja nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz otrā pīlāra SREP  
lēmumiem un pamatojumiem64.9. attēlsPretrunīgi viedokļi par informācijas kvalitāti saistībā ar 
uzraudzības procedūrām
Kā jūs vērtētu jūsu rīcībā esošās informācijas kvalitāti par procedūrām, kas izriet 
no uzraudzības rokasgrāmatas un kas attiecas uz jūsu ikdienas sadarbību ar 
uzraudzītāju?
3 %
7 %3 %
19 %
46 %22 %1 izcila
2
3
4
5 vāja
N/A
Piezīme. Apsekojuma lielums: no 129 bankām, kuras saņēma anketu, atbildēja 69 bankas.
Avots: Eiropas Revīzijas palātas veiktais uzraudzīto nozīmīgo iestāžu apsekojums.64 EP, Ekonomikas un monetārā 
komiteja, “Ziņojums par banku 
savienību — 2015. gada 
ziņojums”, 19.2.2016., 
37. punkts.
51 Pārskatatbildības noteikumi 
 
iv)  Parlamenta demokrātiskās pārraudzības 
īstenošanu attiecībā uz uzraudzību kavē būtiski 
ierobežojumi, kas saistīti ar konfidencialitāti
98 
VUM regulā ir paredzēti plaši nosacījumi par pārskatatbildību Eiropas Parlamen ­
tam un Padomei. Turpmāki VUM pārskatatbildības komponenti tika noteikti 
Iestāžu nolīgumā ar Eiropas Parlamentu65 un Saprašanās memorandā ar Padomi66. 
Savā 2015. gada ziņojumā par banku savienību Eiropas Parlaments norādīja, ka 
“atzinīgi vērtē to, ka ECB līdz šim efektīvi un atklāti pildījusi savus pārskatatbil ­
dības pienākumus pret Parlamentu”67. Pārskatatbildība attiecībā pret Eiropas 
Parlamentu tiek izpildīta, izmantojot vairākus kanālus (sk.  IX pielikumu ), tostarp 
Uzraudzības valdes sanāksmju protokolu iesniegšanu.
99 
Visai informācijai, ko atklāj Eiropas Parlamentam, piemēro dienesta noslēpuma 
prasības, kā noteikts Iestāžu nolīgumā, un šīs prasības būs saistošas arī tad, ja 
nolīgumu pārtrauks. Savā ziņojumā Parlaments aicināja ECB vēl vairāk veicināt 
Parlamenta spēju izvērtēt VUM politikas nostādnes un darbību68 un ieteica ap ­
svērt Palātas revīzijas pilnvaru pastiprināšanu69.
v)  Ir paredzēta atgriezeniskās saites kārtība, bet 
līdz šim tā nav ietvērusi vispārējus finanšu 
iestāžu apsekojumus
100  
ECB pārskatatbildības pienākumus nedrīkst interpretēt kā ierobežojumu tās tiesī ­
bām pilnīgi neatkarīgi īstenot tai uzticētos uzraudzības uzdevumus, jo īpaši esot 
brīvai no nepamatotas politiskas ietekmes un nozares pārstāvju intervences (VUM 
regulas 75. apsvērums). Tas atbilst Bāzeles pamatprincipiem, kuros noteikts, ka (..) 
nav nekādas valdības vai nozares pārstāvju intervences, kas apdraud uzraudzītāja 
darbības neatkarību. Uzraudzītājam ir pilnīga rīcības brīvība īstenot uzraudzības 
darbības vai pieņemt lēmumus par bankām un banku grupām, ko tas uzrauga70.65 Iestāžu nolīgums starp Eiropas 
Parlamentu un Eiropas 
Centrālo banku par praktisko 
darba kārtību, kā īsteno 
demokrātisko pārskatatbildību 
un pārrauga uzdevumus, kas 
Eiropas Centrālajai bankai 
uzticēti saistībā ar vienoto 
uzraudzības mehānismu.
66 Saprašanās memorands starp 
Eiropas Savienības Padomi un 
Eiropas Centrālo banku par 
sadarbību attiecībā uz 
procedūrām, kas saistītas ar 
vienoto uzraudzības 
mehānismu (VUM).
67 EP, Ekonomikas un monetārā 
komiteja, “Ziņojums par banku 
savienību — 2015. gada 
ziņojums”, 19.2.2016., 
39. punkts.
68 Turpat.
69 Turpat, 40. punkts.
70 BCBS  Efektīvas banku 
uzraudzības pamatprincipi 
(2012. gads), 2. principa 
1. būtiskais kritērijs.
52 Pārskatatbildības noteikumi 
 
101  
Tas nozīmē, ka Eiropas Parlaments un Padome nedrīkst nosūtīt norādošu atgrie ­
zenisko saiti vai pieprasīt korektīvus pasākumus, kā tas notiek saistībā ar citām 
ES iestādēm vai struktūrām, uz kurām attiecas tiešāki pārbaudes līmeņi. ECB ir lie ­
lāka atbildība rūpīgi ņemt vērā jebkādu Parlamenta, Padomes vai ārējo revidentu 
nosūtītu atgriezenisko saiti. No ECB arī sagaida, ka tā īstenos efektīvu pašnovēr ­
tējumu, tostarp pieprasot atgriezenisko saiti no savām tiešajām ieinteresētajām 
personām.
102  
ECB ir paredzējusi skaidru un atbilstīgu kārtību, lai finanšu iestādes varētu sniegt 
atgriezenisko saiti par tās uzraudzības darbībām: i) nepārtraukti uzturot dialogu 
ar KUK un ECB vadību; ii) nosūtot oficiālus komentārus saskaņā ar tiesībām tikt 
uzklausītām saistībā ar lēmumiem; iii) piedaloties sabiedriskajās apspriešanās; 
kā arī iv) ar valstu vai Eiropas banku asociāciju starpniecību, kuras ECB iesniedz 
apsvērumus vai regulāri tiekas ar to. No bankām, kas atbildēja uz Palātas anketu, 
61 % pauda viedokli, ka ECB ieviestā atgriezeniskās saites kārtība nodrošina to 
vajadzības.
103  
Lai gan pagājis vairāk nekā gads kopš VUM ieviešanas, tā ietvaros vēl nav veikts 
uzraudzīto struktūru apsekojums, lai uzzinātu šo struktūru viedokļus par to, kā 
VUM spēj sasniegt savus mērķus. Šādam apsekojumam ir pieejami pārdomā ­
ti modeļi. Piemēram, Komisija ir izmantojusi apsekojuma pieeju, lai apkopotu 
empīriskus pierādījumus un konkrētu atgriezenisko saiti cita starpā par nevaja ­
dzīgu reglamentējošo slogu, ko rada ES noteikumi par finanšu pakalpojumiem71. 
Uzraudzītāji citās jurisdikcijās (piemēram, Kanādā un Austrālijā) arī ir veikuši 
apsekojumus, lai izzinātu, par kādā mērā efektīvu tiek uzskatīta viņu īstenotā 
uzraudzība (sk.  3. izcēlumu ). Nozares apsekojumus nedrīkst uzskatīt par traucēkli, 
kas apdraud uzraudzītāja darbības neatkarību.71 Sk., piemēram, http://
ec.europa.eu/finance/
consultations/2015/
financial ­regulatory ­
framework ­review/
index_en.htm
Daži piemēri banku komentāriem par atgriezeniskās saites kārtību
 οČetras bankas atbalstīja apspriešanās kārtības pārskatīšanu (piemēram, ilgāki apspriešanās periodi un labā ­
ka saskaņošana, lai iztiktu ar ierobežotiem resursiem).
 οSešas bankas ieteica ECB īstenot turpmākas apspriešanas par tehnisko saturu, piemēram, par SREP  metodo ­
loģiju un kapitāla definīcijām.
 οPiecpadsmit bankas pieprasīja strukturētāku un vispusīgāku atgriezeniskās saites kārtību. Piemēram, 
vienpadsmit bankas norādīja, ka būtu jāizmanto regulāri apsekojumi, lai atjauninātu šo banku viedokli par 
uzraudzības darbības efektivitāti un lietderību.
Avots: Eiropas Revīzijas palātas veiktais uzraudzīto nozīmīgo iestāžu apsekojums.3. izcēlums
53
 Kopējās uzraudzības 
komandas  — organizācija
un resursu sadale
104  
VUM tiešā nepārtrauktā banku uzraudzība ir uzticēta kopējām uzraudzības 
komandām (KUK)72, kurās ir banku uzraudzības darbinieki no ECB un iesaistīto 
dalībvalstu kompetentajām iestādēm. Pavisam ir 129 KUK — pa vienai katrai nozī ­
mīgajai uzraudzītajai struktūrai ar galveno biroju iesaistītajā dalībvalstī73.
105  
KUK izveides un darbības revīzijā Palāta izskatīja:
a) ECB sākotnējās aplēses un plānošanu attiecībā uz kopējiem uzraudzības 
resursiem, kas vajadzīgi VUM uzsākšanas posmā, kā arī uzraudzības resursu 
sākotnējo sadali, nodrošinot darbiniekus KUK;
b) ECB sadarbību ar valstu kompetentajām iestādēm un paļaušanos uz tām, 
nodrošinot darbiniekus KUK un veicot nepārtrauktu uzraudzību;
c) KUK struktūru, pakļautības kārtību un apmācības režīmu.
Kopējo uzraudzības resursu vajadzību plānošana un 
aplēses, resursu sadale un darbinieku nodrošināšana
106  
KUK ir inovācija banku uzraudzības sfērā. Tās ir starptautiskas komandas, kuru 
sastāvā ir banku uzraudzītāji no visām ES valstīm un uzraudzības vidēm; viņi ar 
uzraudzītajām struktūrām sazinās dažādās valodās (VUM ietvaros darba valoda ir 
angļu valoda). Šīs komandas piemēro vienotu mehānismu, lai uzraudzītu ban ­
kas 19  eurozonas dalībvalstīs, kurām ir tiesiskie regulējumi, kas vēl nav pilnībā 
saskaņoti.
Sākotnējās aplēses par VUM īstenošanai vajadzīgo 
darbinieku kopējo skaitu balstījās uz vienkāršotu pieeju…
107  
Lai sagatavotu sākotnējās aplēses par VUM īstenošanai vajadzīgo darbinieku skai ­
tu KUK, tika piemērota vienkārša pieeja. Sākotnējās aplēses par VUM nepiecieša ­
mo ECB un valstu kompetento iestāžu darbinieku skaitu KUK balstījās uz diviem 
atsevišķiem, bet saistītiem procesiem, kurus īstenoja paralēli.72 VUM regulas 3. panta 
1. punktā ir nepārprotami 
paredzēta kopējo uzraudzības 
komandu izveide.
73 Attiecībā uz banku grupām, 
kuru galvenais birojs nav 
iesaistītajā dalībvalstī, ECB 
nebūs vienīgais grupas banku 
uzraudzītājs. Tādēļ tiks 
izveidota atsevišķa KUK 
katram bankas 
meitasuzņēmumam, kura 
galvenais birojs ir VUM valstī, 
ar nosacījumu, ka šo 
meitasuzņēmumu uzskata par 
nozīmīgu struktūru. Ja 
uzņēmējai iestādei, kas 
atrodas iesaistītā dalībvalstī, ir 
“konsolidējoša” struktūra, 
uzraudzība notiek 
konsolidētajā līmenī.
54 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
108  
ECB resursu sākotnējās aplēses un resursu sadale KUK paredzēja katras bankas 
klasificēšanu vienā no sešām kopām saskaņā ar vairākiem faktoriem (sk. 113.–
120. punktu, kur ir detalizēti aplūkota kopu veidošanas metodoloģija). Katrā 
KUK būtu minimālais ECB darbinieku skaits uz katru kopu, ar vairākiem papildu 
darbiniekiem kā rezervi, kuru varētu piesaistīt tur, kur tas būtu visvairāk vaja ­
dzīgs. ECB pieņēma šo ļoti vienkāršo pieeju, lai KUK varētu sākt ātri darboties. 
Dienā, kad ECB pārņēma tiešu atbildību par uzraudzību, tā no budžetā paredzē ­
tajiem 403 pilnslodzes ekvivalentiem nodarbināja 330 pilnslodzes ekvivalentus 
DGMS  I un II.
109  
Valstu kompetento iestāžu resursu sākotnējās aplēses balstījās uz vairākiem 
ECB veiktiem apsekojumiem vai “inventarizācijām”, kuru ietvaros visas valstu 
kompetentās iestādes sniedza informāciju par darbinieku skaitu, kas tiks nodro ­
šināts katrai KUK attiecībā uz nozīmīgām struktūrām, kuras pēc VUM ieviešanas 
atradīsies ECB tiešā uzraudzībā. Pirms ECB uzņēmās tiešu uzraudzību, tika veikti 
trīs šādi apsekojumi, proti, 2013. gada oktobrī, 2014. gada jūnijā un 2014. gada 
septembrī. Pamatojoties uz 2013. gada oktobra apsekojuma rezultātiem, panāca 
vienošanos par 1005 pilnslodzes ekvivalentu nodrošināšanu KUK no valstu kom ­
petentajām iestādēm. Pēc otrā darbinieku nodrošinājuma apsekojuma 2014. gada 
jūnijā šis skaits tika samazināts līdz 834 pilnslodzes ekvivalentiem, ko apņemas 
nodrošināt valstu kompetentās iestādes. Kā norādījusi ECB, pārskatītais pilnslo ­
dzes ekvivalentu skaits precīzāk atspoguļoja valstu kompetento iestāžu nodroši ­
nāto darbinieku skaitu KUK, jo sākotnējais skaits, piemēram, ietvēra darbiniekus, 
kuri bija norīkoti klātienes pārbaudēm un modeļa validēšanai un kuri drīzāk bija 
jānorīko horizontālu atbalsta funkciju veikšanai, nevis darbam KUK. Apsekojums, 
ko veica 2014. gada septembrī, uzrādīja papildu samazinājumu līdz 803,5 pilnslo ­
dzes ekvivalentiem. Tomēr ECB par kritēriju valstu kompetento iestāžu darbinieku 
kopējam nodrošinājumam KUK noteica 2014. gada jūnija apsekojuma rezultā ­
tus (834 pilnslodzes ekvivalenti) dienā, kad ECB uzņēmās savus uzraudzības 
pienākumus.
110  
Tādējādi ECB sākotnējās darbinieku skaita aplēses ietvēra gan turpinātības ele ­
mentu, proti, paļaušanos uz valstu kompetento iestāžu resursiem, ko tās norīkoju ­
šas nozīmīgu banku uzraudzībai tūlīt pēc ECB uzraudzības pienākumu uzņemša ­
nās, gan atziņu, ka būs vajadzīgi papildu resursi no ECB personāla. Turklāt saistībā 
ar sākotnējo darbinieku nodrošināšanas procesu bija mērķis panākt 25 % ECB dar ­
binieku un 75 % valstu kompetento iestāžu darbinieku attiecību (lai gan tās pa ­
matojums nekad nav ticis izskaidrots). Ņemot vērā ECB sākotnējo KUK darbinieku 
budžetu 403 pilnslodzes ekvivalentiem, valstu kompetentajām iestādēm būtu 
vajadzējis nodrošināt 1209 pilnslodzes ekvivalentus. Praksē valstu kompetentās 
iestādes nodrošina darbiniekus KUK, pamatojoties uz saistībām, ko uzņēmušas 
valstu kompetentās iestādes, kuras tiek regulāri uzraudzītas ar aptauju palīdzību 
un apspriež divpusējās un daudzpusējās sarunās.
55 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
…kurā nebija pilnībā ņemta vērā pieaugošā darba slodze, kas 
saistīta ar uzraudzības pienākumiem
111 
Nav skaidrs, vai savā sākotnējā darbinieku nodrošinājuma aplēsē ECB pilnvērtīgi 
prognozēja to, kādā mērā pēc VUM ieviešanas palielināsies kopējā ar uzraudzību 
saistītā darba slodze. DGMS  I un II darbinieku nodrošinājuma paziņojums, kurš 
datēts ar 2015. gada 16. martu, proti, tikai četrus mēnešus pēc ECB tiešās uzrau ­
dzības uzsākšanas, un kurā pieprasīti 29 jauni pilnslodzes ekvivalenti DGMS  I un 
88 jauni pilnslodzes ekvivalenti DGMS  II (visi kā pastāvīgie darbinieki), liecina, ka 
turpmākā darba slodze bija, maigi izsakoties, nepietiekami novērtēta. Paziņojumā 
sniegti vairāki pieprasījuma iemesli, proti, (..) ka daži uzraudzības uzdevumi rada 
lielāku darba slodzi nekā prognozēts (..). No perioda, pirms ECB uzņēmās savus 
uzraudzības pienākumus 2014. gada novembrī, Palātai netika uzrādīti nekādi 
pētījumi, ziņojumi vai cita dokumentācija, kur būtu kvantificēti resursi, kas būs 
nepieciešami, lai īstenotu jauno, ievērojami sarežģītāko uzraudzības sistēmu. 
Tāpat ECB neveica ex-ante , augšupējus novērtējumus par tās gaidāmajām resursu 
vajadzībām.
112  
Tomēr varēja sagaidīt, ka vairāki viegli prognozējami faktori, visticamāk, būtiski 
palielinās uzraudzības darba slodzi, un tie ir: i) nepieciešamība saskaņot lielā 
mērā atšķirīgus banku noteikumus un uzraudzības procedūras eurozonā; ii) pie ­
augoši uzraudzības pienākumi, kas izriet no jaunu direktīvu74 īstenošanas; kā arī 
iii) VUM uzraudzības pieeja, kas bija paredzēta kā “intensīva” pieeja75.
Kopu veidošanas metodoloģiju izstrādāja, lai sākumposmā 
atvieglotu darbinieku norīkošanu KUK sastāvā, taču šī 
metodoloģija ir jāatjaunina
113  
KUK izveides pamatā ir proporcionalitātes princips un uz risku balstītas uzraudzī ­
bas princips. Lai aplēstu vajadzīgos uzraudzības resursus katrai KUK saskaņā ar 
šiem principiem, ECB izstrādāja sistēmu nozīmīgu banku klasificēšanai riska “ko ­
pās”. Kopu veidošanas metodoloģijā ņēma vērā tādus faktorus kā bankas ārējais 
riska reitings, sarežģītība, lielums, ģeogrāfiskā dažādība, savstarpējā saistība un 
uzraudzības sarežģītība. Tādējādi tika iegūta klasifikācijas sistēma no 1 līdz 5, kur 
lielākie uzraudzības resursi tiktu piešķirti 1. kopas bankām un mazākie — 5. ko ­
pas bankām. Visbeidzot, ir paredzēta arī “uzņēmēja kopa” struktūrām, kuras ir 
pārstāvētas iesaistītā dalībvalstī, bet kuru galvenais birojs atrodas ārpus VUM 
teritorijas76.74 Piemēram, 2013. gada 
26. jūnija Kapitāla prasību 
direktīva ( CRD  IV) un 
2014. gada 15. maija Banku 
atveseļošanas un 
noregulējuma direktīva 
(BRRD ).
75 VUM misijas paziņojums: 
https://www.
bankingsupervision.europa.
eu/about/mission ­statement/
mission ­statement ­of­the ­
ssm/html/index.en.html
76 Uzņēmējas kopas iestādes ir 
nozīmīgas struktūras, kurām 
ECB nav konsolidējošais 
uzraudzītājs.
56 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
114  
Kopu veidošanas metodoloģija zināmā mērā atšķiras no EBI ieteiktās metodolo ­
ģijas, kura paredz četras kategorijas77, tomēr lielākā daļa nozīmīgo iestāžu sešās 
ECB kopās ietilptu EBI 1. kategorijā.
115  
BCBS  iesaka metodoloģiju78, kurā izmantotas piecas kategorijas ar vienādu svē ­
rumu, kas atspoguļo banku lielumu, to savstarpējo saistību, pieejamu aizstājēju 
vai finanšu iestāžu infrastruktūras neesamību to sniegtajiem pakalpojumiem, to 
darbību globālā mērogā (dažādās jurisdikcijās) un to sarežģītību. ECB ņem vērā 
līdzīgus kvalitatīvos kritērijus, papildinot tos ar konkrētās bankas  riska faktoru. 
Šis papildinājums arī pārsniedz EBI ieteikumu, proti, ka “kategorijām jāatspoguļo 
sistēmiskā  riska novērtējums, ko finanšu sistēmai rada iestādes (..), nevis jāiz ­
manto kā līdzeklis, lai atspoguļotu iestādes kvalitāti”79.
116  
Tomēr iekšējā pārskatīšanā, ko ECB īstenoja 2015. gada decembrī un kas attiecās 
uz KUK sastāvu, darbinieku nodrošinājumu un prasmēm, atklājās, ka šim mode ­
lim, ja to izmanto kā pamatu darbinieku nodrošināšanai, ir vairākas nepilnības. 
Proti, saistībā ar uzraudzības sarežģītības faktoru nav ņemti vērā vairāki kritēriji, 
kas var būtiski ietekmēt darba slodzi, piemēram, piemērotu un atbilstīgu novēr ­
tējumu, atļauju, nodrošinājumu utt. skaits. Tāpat modelī nav īpaši ņemts vērā 
tāds faktors kā lielāka darba slodze gadījumos, kad bankas ir nonākušas krīzes 
situācijā.
117  
Turklāt metodoloģijā, visticamāk, nav pietiekami novērtēti centieni, kas vajadzīgi, 
lai uzraudzītu VUM vispārējā konteksta ziņā nelielas un samērā vienkāršas iestā ­
des, kuras tomēr ir ārkārtīgi sistēmiskas savās vietējās tautsaimniecībās. Kā parā ­
dījušas nesenās finanšu krīzes, vietēju sistēmisku banku problēmas — un tas at ­
tiecas arī uz samērā mazām bankām — var ātri saasināties jebkurā dalībvalstī un 
ārpus tās robežām. Tāpēc saskaņā ar prudenciālu uzraudzību varētu būt lietderīgi 
bankas, kas ir sistēmiski svarīgas savās vietējās tautsaimniecībās, ietvert augstā ­
kā kopā, nekā paredzētu to vērtējums VUM vispārējā klasifikācijā. ECB pašreizējā 
metodoloģija šādu iespēju paredz, un tā ir izmantota nedaudzos gadījumos.77 Pamatnostādnes par kopējām 
procedūrām un metodoloģiju, 
ko izmanto uzraudzības 
pārbaudes un novērtējuma 
procesā ( SREP ), 2.1.1. iedaļas 
10. punkts, (EBA/GL/2014/13).
78 BCBS  255: „ Global systemically 
important banks: updated 
assessment methodology and 
the higher loss absorbency 
requirement ” [Globāli 
sistēmiski nozīmīgas 
bankas — atjaunināta 
novērtēšanas metodoloģija un 
augstāka zaudējumu segšanas 
prasība], BIS, 2013. gada jūlijs. 
Piezīme. Šī globāli  sistēmiski 
nozīmīgu banku novērtēšanas 
metodoloģija attiecas tikai uz 
astoņām no 129 bankām, ko 
uzrauga VUM. Tomēr līdzīgas 
metodoloģijas ietvaros, kas 
paredzēta vietēji  sistēmiski 
nozīmīgām bankām 
(BCBS  233), ir ieteikta līdzīga 
pieeja, izmantojot tās pašas 
kategorijas, izņemot to, ka 
darbība dažādās jurisdikcijās 
var nebūt tieši attiecināma. 
Turklāt saskaņā ar BCBS  233 ir 
paredzēta lielāka valstu rīcības 
brīvība.
79 Pamatnostādnes par kopējām 
procedūrām un metodoloģiju, 
ko izmanto uzraudzības 
pārbaudes un novērtējuma 
procesā ( SREP ), 2.1.1. iedaļas 
11. punkts, (EBA/GL/2014/13).
57 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
118  
Revīzijas laikā ECB nebija ieviesusi procedūras, lai periodiski pārskatītu savas 
banku kopas80. Turklāt 2015. gada decembra iekšējā pārskatīšanā (sk. 116. punktu) 
atklājās, ka kopu rādītāju aprēķināšanā izmantotie dati nav tikuši atjaunināti kopš 
2013. gada septembra. Ņemot vērā to, ka kopu veidošanai ir svarīga nozīme uz ­
raudzības darbību minimālās regularitātes noteikšanā katrai nozīmīgai struktūrai, 
šie dati ir regulāri jāpārskata un jāatjaunina.
119  
Katras KUK darbinieku skaitu galvenokārt noteica attiecīgās bankas kopa, kurā 
risks ir ļoti mazs komponents. Tomēr uzraudzītās bankas minimālās iesaistes līme ­
nis81 atspoguļo gan kopu, kurā banka atrodas, gan tās riska novērtējuma rādītāju. 
Tādējādi tādas iestādes uzraudzības pārbaudes programma ( SEP), kuru uzskata 
par augstāka riska iestādi, ietvers lielāku skaitu minimālo uzraudzības uzdevu ­
mu, lai gan atbildīgās KUK rīcībā ne vienmēr būs pietiekams skaits darbinieku, lai 
adekvāti paveiktu šos uzdevumus (jo darbinieku nodrošinājums atbilstoši kopām 
tikai nedaudz atspoguļo risku). Šī problēma it sevišķi skar kopējās uzraudzības 
komandas 3.–5. kopā un uzņēmējā kopā, un daudzās no šīm komandām darbinie ­
ku skaits ir ierobežots.
ECB resursi tiek sadalīti saskaņā ar kopu veidošanas 
metodoloģiju
120  
Kopējās uzraudzības komandas 1. un 2. kopas bankām ir izmitinātas DGMS  I, at ­
tiecīgās komandas 4. un 5. kopas bankām ir izmitinātas DGMS  II, savukārt 3. kopas 
bankām paredzētās KUK var būt izmitinātas jebkurā no abiem ģenerāldirektorā ­
tiem. DGMS  I ir pieejami aptuveni 215 pilnslodzes ekvivalenti aptuveni 30 iestāžu 
uzraudzīšanai, un DGMS  II ir pieejami aptuveni 240 pilnslodzes ekvivalenti aptu ­
veni 90 banku uzraudzīšanai, un tas nozīmē, ka ECB saskaņā ar savu metodoloģiju 
ir nodrošinājusi būtiski vairāk uzraudzības resursu uz katru banku 1. un 2. kopā 
nekā 3., 4. un 5. kopā. 10. attēlā  parādīts ECB darbinieku vidējais skaits katrā KUK 
attiecībā uz katru kopu.
121  
ECB pamatnostādnēs par darbinieku nodrošināšanu KUK ir noteikts ECB darbinie ­
ku minimālais skaits katrā KUK uz katru kopu. Lielākais skaits, protams, ir 1. kopai 
(7 pilnslodzes ekvivalenti un koordinators), mazākais — 5. kopai (0,5 pilnslodzes 
ekvivalenti un koordinators). Saskaņā ar ECB sniegtajiem jaunākajiem datiem fak ­
tiskais darbinieku nodrošinājums lielā mērā atbilst šīm pamatnostādnēm.80 EBI pamatnostādnes paredz 
ikgadēju banku kategoriju 
veidošanas pārskatīšanu 
SEP vajadzībām; 
sk. 2.1.1. iedaļas 12. punktu 
Pamatnostādnēs par kopējām 
procedūrām un metodoloģiju, 
ko izmanto uzraudzības 
pārbaudes un novērtējuma 
procesā (EBA/GL/2014/13).
81 ECB ir noteikusi četrus 
minimālās iesaistes līmeņus 
(MEL ), kas apraksta konkrētas 
iestādes uzraudzības 
minimālo intensitātes līmeni. 
Katrā līmenī ir noteikts 
obligāts SEP pamata 
uzdevumu un darbību 
kopums, kā arī to veikšanas 
minimālā regularitāte. 
Minimālās iesaistes līmeņi no 
zemākā līdz augstākajam dalās 
šādos līmeņos: pamata, 
standarta, uzlabots un 
intensīvs. ECB ir izstrādājusi 
matricu, pēc kuras bankām 
noteikt MEL , balstoties uz 
bankas riska rādītāju un kopu, 
kurā banka ir ietverta. Jo 
sarežģītāka un sistēmiski 
svarīgāka ir banka un jo lielāku 
risku tā rada saskaņā ar 
ECB novērtējumu, jo augstāks 
ir uzraudzības intensitātes 
minimālais līmenis.
58 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale 10. attēlsECB darbinieku vidējais skaits (pilnslodzes ekvivalenti) katrā KUK visās kopās
1,92,23,46,57,111,9
Uzņēmēja 5 4 3 2 114
12
10
8
6
42
0
Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ECB sniegtajiem datiem.
Koordinatoru iecelšanas politika tika izstrādāta, lai veicinātu 
saskaņotību, taču šo politiku ne vienmēr piemēro
122  
Katras KUK koordinatoru ieceļ ECB. Sākotnēji koordinatoru iecelšanu apstiprināja 
VUM Uzraudzības valde82 kopumā, bet procedūrā ir ieviestas izmaiņas, un tagad 
iecelšanu apstiprina vienīgi Uzraudzības valdes priekšsēdētājs, ja vien nav runa 
par hierarhijas izmaiņām (t. i., ja norīkotais koordinators tiek arī paaugstināts ama ­
tā par nodaļas vadītāju, iecelšana ir jāapstiprina Valdei). Tas samazina Uzraudzības 
valdes ietekmi uz koordinatoru iecelšanu.
123  
Saskaņā ar ECB Banku uzraudzības vadlīnijām koordinators vispār nedrīkst būt 
bankas mītnes valsts valstspiederīgais. Tomēr 18 no 123 koordinatoriem pašlaik ir 
no valsts, kurā attiecīgajai bankai ir galvenais birojs83.82 Koordinatorus ieceļ attiecīgā 
DGMS  I vai II ģenerāldirektors. 
Uzraudzības valde ir informēta 
un var apspriest un apstrīdēt 
jebkuru iecelšanu.
83 Šie 18 gadījumi attiecas uz 
KUK Beļģijas, Vācijas, Spānijas 
un Itālijas bankām, 
galvenokārt 4. un 5. kopā, ar 
četrām KUK 3. kopā un 
vienu — uzņēmējā kopā.
59 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
124  
Lai gan ECB ir norādījusi, ka vadlīniju nosacījumus neuzskata par juridiski saisto ­
šiem, tā tomēr plāno pievērsties iepriekš minētajiem gadījumiem, piemērojot tri ­
jos posmos sadalītu pieeju84, proti, pirmo — 2016. gada jūnijā, otro — 2016. gada 
decembrī un trešo — 2017. gada jūnijā.
125  
Lai papildus nodrošinātu pārraudzības daudzveidību un sekmētu apmaiņu ar 
uzraudzības zināšanām, ECB plāno īstenot koordinatoru un visu ECB darbinieku 
KUK rotāciju reizi trijos līdz piecos gados. Tomēr šī procedūra, visticamāk, netiks 
oficiāli apstiprināta pirms 2017. gada beigām.
ECB sadarbība ar valstu kompetentajām iestādēm un 
paļaušanās uz tām
KUK lielā mērā paļaujas uz valstu kompetento iestāžu 
darbiniekiem, tomēr ECB ir maz iespēju kontrolēt valstu 
kompetento iestāžu resursus
126  
Lai nodrošinātu darbiniekus KUK, ECB lielā mērā paļaujas uz iesaistīto valstu 
kompetentajām iestādēm. Tomēr nav oficiālas procedūras, ar ko saskaņā ECB var 
pieprasīt papildu resursus no valstu kompetentajām iestādēm. Valstu kompeten ­
to iestāžu darbinieku norīkošanas process KUK ir atkarīgs no divpusējiem ad-hoc  
nolīgumiem un valstu kompetento iestāžu labās gribas. Lai gan valstu kompe ­
tentajām iestādēm ir pienākums godprātīgi sadarboties85, to darbinieku skaits, 
kas jādara pieejams ECB, nav juridiski saistoši noteikts. Turklāt valstu kompeten ­
tās iestādes var pēc vajadzības brīvi pārcelt vai citādi norīkot savus uzraudzības 
darbiniekus.
127  
Saskaņā ar VUM pamatregulu ECB atbild par KUK izveidi un sastāvu, savukārt 
valstu kompetentās iestādes atbild par savu darbinieku iecelšanu. Valstu kompe ­
tento iestāžu darbiniekus var iecelt vairāku KUK sastāvā86.84 DGMS  II vadība 2015. gada 
28. decembrī ierosināja 
koordinatorus, kas ir 
uzraudzītās bankas atrašanās 
valsts valstspiederīgie, pārcelt 
uz citām KUK. Uzraudzības 
valde šo priekšlikumu 
apstiprināja 2015. gada 
30. decembrī.
85 VUM pamatregulas 20. pants, 
VUM regulas 6. panta 
2. punkts.
86 VUM pamatregulas 4. panta 1. 
un 2. punkts.
60 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
128  
Vienīgā ECB rīcības brīvība attiecībā uz valstu kompetento iestāžu darbiniekiem ir 
pilnvaras noraidīt VKI darbinieku iecelšanu. Visas 12 valstu kompetentās iestādes, 
kas atbildēja uz Palātas anketu, norādīja, ka ECB līdz šim nekad nav noraidījusi 
kādu no to kandidātiem. Faktiski ECB pašlaik nav nekādu procedūru vai pamat ­
nostādņu attiecībā uz valstu kompetento iestāžu darbinieku pieņemšanu vai 
noraidīšanu, nav arī procedūru VKI izvirzīto kandidātu kvalifikācijas, pieredzes, 
zināšanu vai piemērotības novērtēšanai. Turklāt, tā kā valstu kompetentās iestā ­
des atsaucas uz datu aizsardzības prasībām, ECB apgalvo, ka tās iespējas pieprasīt 
personas datus (piemēram, par kvalifikāciju un pieredzi) par KUK paredzētiem VKI 
izvirzītajiem kandidātiem ir ierobežotas.
Lielākā daļa KUK darbinieku joprojām ir izcelsmes valsts 
kompetentās iestādes valstspiederīgie…
129  
Viens no KUK mērķiem ir iedibināt kopēju uzraudzības praksi ar dažādas izcel ­
smes uzraudzītājiem87. Tomēr KUK sastāvs liecina, ka vairumā gadījumu šajās 
komandās galvenokārt ir valstspiederīgie no uzraudzītās bankas mītnes valsts. 
Lielākajā daļā 1. kopas KUK vismaz 70 % darbinieku ir no tās pašas valsts, kurā ir 
uzraudzītā struktūra, un 2. kopas gadījumā situācija ir līdzīga. Daudzās 3.–5. kopas 
KUK ir pat lielāks īpatsvars darbinieku no uzraudzītās bankas jurisdikcijas.
…savukārt vairāki valstu kompetento iestāžu darbinieki 
neatbilst prasībām, ko ECB izvirza KUK personālam
130  
ECB darbinieku skaits, kas norīkots KUK, būs atkarīgs no kopas un uzraudzītās 
bankas specifikas, savukārt KUK kopējais lielums un precīzs sastāvs ievēroja ­
mi atšķirsies atkarībā no uzraudzītās bankas konkrētām raksturiezīmēm. KUK 
vidējais lielums (ECB un valstu kompetento iestāžu darbinieki kopā) svārstās no 
43,6 pilnslodzes ekvivalentiem 1. kopā līdz 4,8 pilnslodzes ekvivalentiem 5. kopā. 
Valstu kompetento iestāžu resursi, kas nodrošināti 1. kopas KUK, kā parādīts 
11. attēlā , atbilst sākotnējai attiecībai 25 %/75 %. Savukārt 2. un 3. kopas ga ­
dījumā situācija ir dažāda, jo vairākās šo kopu KUK trūkst darbinieku no valstu 
kompetentajām iestādēm.87 VUM regulas 79. apsvērums.
61 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
131  
Valstu kompetento iestāžu darbinieku īpatsvars 4., 5. un uzņēmējā kopā ir ma ­
zāks. Tas liecina, ka valstu kompetento iestāžu resursu nodrošinājums šīm kopām 
ir nepietiekams. Dažām KUK 4., 5. un uzņēmējā kopā ir mazāk nekā divi pilnslo ­
dzes ekvivalenti no valstu kompetentajām iestādēm un līdzīgs skaits ECB darbi ­
nieku. Lai gan kopumā 4. un 5. kopas bankas ir sistēmiski mazāk būtiskas, ņemot 
vērā VUM vispārējo perspektīvu, valsts kontekstā daudzas no tām tik un tā ir sva ­
rīgas sistēmiskas iestādes. Tā kā ir grūti apgalvot, ka ar mazāk nekā 1,5 pilnslodzes 
darbinieku no valstu kompetentajām iestādēm pietiek, lai nodrošinātu efektīvu 
uzraudzību, tas liecina, ka daudzās valstu kompetentajās iestādēs, iespējams, 
lielā mērā trūkst banku uzraudzības darbinieku vai ka valstu kompetento iestāžu 
nodrošinātie resursi KUK ir nepietiekami. ECB iekšējās pārskatīšanas laikā patie ­
šām atklājās, ka resursi (gan no ECB, gan valstu kompetentajām iestādēm) pašlaik 
ir ļoti ierobežoti, it sevišķi mazākās KUK, lai panāktu vajadzīgo uzraudzības 
kvalitāti (..)88.11. at tēlsKUK darbinieku vidējais skaits un sastāvs pa kopām
0,1
2,91,84,02,37,83,5
13,72,97,711,5
9,4
22,7
0,40,9
5 4 3 2 150
45
40
35
30
25
20
15
10
5
0ECB
Citas valsts 
kompetentā iestāde
Mītnes valsts 
kompetentā iestāde
Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ECB sniegtajiem datiem.
88 Ziņojums par KUK sastāvu, 
darbinieku nodrošinājumu un 
prasmēm [ Report on the 
composition, staffing and skills 
of the JSTs ], ECB ziņojums 
Nr. 02/2015, 2015. gada 
10. decembris, 9. lpp.
62 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
132  
Pēc uzraudzības pienākumu uzņemšanās ECB 2015. gada janvārī veica valstu 
kompetento iestāžu darbinieku nodrošinājuma ceturto apsekojumu. Tajā at ­
klājās, ka valstu kompetento iestāžu ieguldījums joprojām ir 801 pilnslodzes 
ekvivalents, kas ir par 33 darbiniekiem mazāk, salīdzinot ar ECB pieprasītajiem 
un valstu kompetento iestāžu pirms gada “apsolītajiem” 834 darbiniekiem. Pēc 
diskusijām Uzraudzības valdes 2015. gada 8. jūnija sanāksmē Uzraudzības valdes 
priekšsēdētāja 2015. gada septembrī 21 uzraudzības iestādei visās 19 iesaistītajās 
dalībvalstīs89 nosūtīja oficiālas vēstules par valstu kompetento iestāžu darbinieku 
nodrošinājumu KUK:
a) ECB pauda viedokli, ka deviņas uzraudzības iestādes bija nodrošinājušas 
pietiekamu skaitu darbinieku, un šīm deviņām iestādēm nelūdza papildu 
darbiniekus;
b) ECB pieprasīja papildu KUK resursus no 12 iestādēm, kuru darbinieku nodro ­
šinājums KUK tika atzīts par nepietiekamu. Sešas valstu kompetentās iestādes 
apņēmās izpildīt ECB konkrētos pieprasījumus. Citas piecas iestādes apņēmās 
tos ievērot daļēji. Viena iestāde pieprasījumu sākotnēji noraidīja, tomēr pēc 
sešiem mēnešiem ECB saņēma dokumentāciju, kurā iestāde piekrita daļēji 
ievērot pieprasījumu.
133  
Rezultātā septiņu valstu kompetento iestāžu darbinieku pārstāvība neatbilst ECB 
jaunākajām prasībām attiecībā uz KUK darbiniekiem90. Šis trūkums norāda uz ECB 
KUK uzraudzības mehānisma fundamentālu nepilnību, jo tas ir lielā mērā atkarīgs 
no sadarbības ar valstu kompetentajām iestādēm un no to labās gribas.
134  
Turklāt konkrētas valstu kompetentās iestādes, šķiet, nebija vienisprātis ar ECB 
par to, ko tieši nozīmē viņu solījums nodrošināt darbiniekus KUK. Uzraudzības 
valde 2015. gada aprīlī apsprieda 2015. gada janvāra darbinieku nodrošinājuma 
apsekojuma rezultātus. Diskusijas laikā daži Uzraudzības valdes locekļi minēja, 
ka nevar dot solījumus saistībā ar darbinieku nodrošinājuma līmeņiem un ka viņi 
patiešām nekad nebija šādus solījumus devuši, drīzāk bija atbildējuši uz apsekoju ­
miem, precīzi norādot darbinieku skaitu, kas ir iesaistīts KUK darbā, un tas nebija 
solījums91.89 Divās valstīs ir divu 
uzraudzības iestāžu sistēma.
90 Vienas valsts kompetentās 
iestādes nodrošinātais 
darbinieku skaits pārsniedz 
ECB pieprasīto pilnslodzes 
ekvivalentu skaitu.
91 Ziņojums par KUK sastāvu, 
darbinieku nodrošinājumu un 
prasmēm, ECB ziņojums 
Nr. 02/2015, 2015. gada 
10. decembris, 16. lpp.
63 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
135  
Līdz 2015. gada maijam valstu kompetentās iestādes bija uzņēmušās “saistības” 
par 830,5 pilnslodzes ekvivalentiem. Sākotnējā 25 % / 75 % mērķattiecība nozī ­
mēja, ka sākotnējais valstu kompetento iestāžu ieguldījums būs 1 209 pilnslodzes 
ekvivalenti. Saskaņā ar ECB sniegtajiem datiem 2016. gada martā DGMS  I un II bija 
455 pilnslodzes ekvivalenti visās KUK. ECB darbinieku ieguldījuma pieaugums par 
52 pilnslodzes ekvivalentiem kopš 2014. gada novembra nekompensēja starpību 
starp sākotnējo paredzēto valstu kompetento iestāžu mērķa rādītāju un faktiska ­
jām valstu kompetento iestāžu “saistībām”.
136  
Vēstulēs, ko Uzraudzības valdes priekšsēdētāja 2015. gada septembrī nosūtīja 
valstu kompetentajām iestādēm, ECB uzsvēra uzraudzības darbinieku relatī ­
vo trūkumu salīdzinājumā ar situāciju ASV, norādot, ka salīdzinājumā ar banku 
uzraudzītājiem ASV (Federālās rezerves un Valsts valūtas kontroliera birojs) VUM 
vidēji uz banku ir tikai aptuveni 60 % no kapacitātes, kas paredzēta nepārtrauktai 
uzraudzībai.
137  
Valstu kompetento iestāžu darbinieku trūkumu vēl vairāk varētu sarežģīt tas, ka 
ECB ļauj 3.–5. kopas un uzņēmējas kopas koordinatoriem vienlaikus vadīt vairāk 
par vienu KUK. Praksē lielākā daļa koordinatoru 4., 5. un uzņēmējā kopā ir atbildī ­
ga par divām līdz četrām KUK, un viena persona atbild par piecām KUK.
KUK struktūra, pakļautības kārtība un apmācība
Starptautiskas komandas sekmē zināšanu un labākās prakses 
apmaiņu…
138  
KUK starptautiskā sastāva mērķis cita starpā ir sekmēt zināšanu un labākās 
prakses apmaiņu no visām VUM jurisdikcijām un veicināt saskaņotu uzraudzības 
praksi un vienlīdzīgus konkurences apstākļus.
64 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
139  
KUK ir atbildīgas par visu attiecīgo KUK locekļu, tostarp no citām valstīm strādā ­
jošo valstu kompetento iestāžu darbinieku, darba vadīšanu. KUK palīdz valstu 
kompetento iestāžu apakškoordinatori, kas saskaņo nepārtraukto uzraudzību 
valsts līmenī. Apakškoordinatoriem ir arī jānodrošina, ka uzraudzība tiek īstenota 
profesionāli un prudenciāli atbilstīgi VUM principiem un saskaņā ar koordinatora 
norādījumiem. KUK regulāri tiekas ECB, valstu kompetento iestāžu telpās vai uz 
vietas uzraudzītajā bankā, kā arī regulāri sazinās pa tālruni/e ­pastu. KUK locekļi 
arī piedalās komandas saliedētības pasākumos un apmācību kursos.
…bet pretrunīga pakļautības kārtība…
140  
Ņemot vērā KUK struktūru, to efektīvu darbību kavē vairākas problēmas, it sevišķi 
saistībā ar uzdevumu sadali un saziņas plūsmām komandā, par ko atbild koor ­
dinators. Oficiāli visi KUK darbinieki (gan no ECB, gan valstu kompetentajām 
iestādēm) atskaitās koordinatoram (vienlaikus informējot valstu kompetentās 
iestādes). Tomēr KUK darbiniekiem no valstu kompetentajām iestādēm tiek pie ­
mērota divkārša pakļautības kārtība, proti, par KUK darbu, kas veido lielāko daļu 
viņu profesionālo pienākumu92, šie darbinieki atskaitās koordinatoram, savukārt 
par pārējo darbu viņi atskaitās saviem tiešajiem vadītājiem valstu kompetentajās 
iestādēs. Turklāt par visiem hierarhijas un cilvēkresursu jautājumiem viņi atskaitās 
tikai valstu kompetento iestāžu vadībai.
…skaidrības trūkums saziņas plūsmās un uzdevumu sadalē…
141  
Lai panāktu KUK efektīvu darbību, būtiskas ir labas darba attiecības starp 
KUK koordinatoriem un valstu kompetento iestāžu apakškoordinatoriem, un ir 
vajadzīgs augsts sadarbības un mijiedarbības līmenis. ECB iekšējā pārskatīšanā 
(sk. 116. punktu) tika konstatēts, ka, lai gan ECB un valstu kompetento iestāžu 
pārstāvju KUK sadarbības kvalitāte kopumā ir laba, starp KUK pastāv atšķirības:
a) daži koordinatori norādīja uz problēmām saistībā ar uzdevumu sadali valstu 
kompetento iestāžu līmenī; turklāt lielākajās KUK uzdevumus galvenokārt 
sadala apakškoordinatori, un koordinators dažreiz nav informēts par sadales 
efektivitāti;92 Dalījums starp KUK/valstu 
kompetento iestāžu 
uzdevumiem šo iestāžu 
darbiniekiem KUK ir noteikts 
starp ECB un valstu 
kompetentajām iestādēm 
noslēgtajos divpusējos 
nolīgumos, kuri paredz 
maksimālo laika īpatsvaru, ko 
pavada, veicot KUK 
uzdevumus, un tas svārstās no 
75 % līdz 100 %. Viena valsts 
kompetentā iestāde piemēro 
maksimālo rādītāju 75 % 
apmērā, 14 iestādes — 80 %, 
trīs — 90 %, viena — 95 % 
apmērā, bet divām VKI nav 
maksimālā rādītāja (100 %). 
(Kopējais skaits pārsniedz 19, 
jo divām valstīm ir vairāk par 
vienu uzraudzības iestādi un 
tās piemēro atšķirīgus 
maksimālos rādītājus).
65 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
b) dažās KUK norādīja uz problēmām informācijas kopīgošanā un saziņā; daži 
valstu kompetento iestāžu apakškoordinatori sūdzējās, ka valstu kompetento 
iestāžu pārstāvjiem netiek sniegta pietiekama informācija par koordinatora 
pieprasījumiem un ka nav atgriezeniskās saites pēc pieprasījuma izpildes;
c) KUK kopējās pastkastes, ko izmanto kā vienoto piekļuves punktu informācijas 
kopīgošanai ar uzraudzītajām iestādēm, nav pieejamas visiem valstu kompe ­
tento iestāžu KUK pārstāvjiem; dažas KUK ļauj uzraudzītajai bankai sazināties 
vienlaikus ar ECB un valsts kompetento iestādi.
…un atšķirības valstu kompetento iestāžu horizontālo 
funkciju izmantošanā un klasificēšanā var veicināt resursu 
neefektīvu izmantošanu
142  
Valstu kompetento iestāžu līmenī aptuveni 1 300 pilnslodzes ekvivalenti93 dar ­
bojas horizontālās uzraudzības funkcijās94. Par tiešu mijiedarbību starp KUK un 
valstu kompetento iestāžu horizontālajām funkcijām ir tikai neliels skaits konkrē ­
tu norādījumu. ECB iekšējā pārskatīšanā (sk. 116. punktu) tika konstatēts, ka dažos 
gadījumos valstu kompetento iestāžu pārstāvji KUK sazinājās ar savām vietējām 
horizontālajām komandām, savukārt ECB pārstāvji sazinājās ar ECB horizontāla ­
jām nodaļām tajā pašā nolūkā. Rezultātā dublējās darbs un aizkavējās lēmumu 
pieņemšana.
Netiek veikts saistošs KUK darbinieku — valstu kompetento 
iestāžu pārstāvju — darbības novērtējums, un tas var 
apgrūtināt stimulu un darbības rezultātu noteikšanu
143  
VUM ieviešanas brīdī nebija formalizētu procedūru, ar ko saskaņā ECB varētu 
oficiāli ziņot valstu kompetento iestāžu vadībām par to darbinieku KUK darbības 
rezultātiem. Lai gan zināma atgriezeniskā saite tika nodrošināta, tā nebija oficiāla, 
un valstu kompetentajām iestādēm nebija nekāda pienākuma to pieņemt vai 
izmantot.93 Šo skaitu noteica apsekojumā, 
ko 2014. gada oktobrī veica 
ECB Organizatoriskās attīstības 
komiteja.
94 Horizontālām funkcijām 
dažādās valstu kompetentajās 
iestādēs var būt atšķirīgi 
nosaukumi un būtība, bet 
parasti tajās ir speciālisti no 
tādām jomām vai nodaļām kā 
banku atļaujas, krīzes 
pārvaldība, piemērošana un 
sankcijas, uzraudzības 
politikas virzieni, iekšējie riska 
modeļi, plānošana un 
koordinācija utt.
66 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
144  
Tagad ECB ir ieviesusi izmēģinājuma procedūru, ko KUK koordinatori izmanto 
oficiālas atgriezeniskās saites sniegšanai valstu kompetento iestāžu KUK apakš­
koordinatoriem, bet ne citiem VKI darbiniekiem. Procedūra stājās spēkā 
2015. gada 18. novembrī95. “Balstoties uz (..) gūto pieredzi, tiks apsvērta VUM pie ­
nākumu izpildes novērtējuma plašāka piemērošana”96. Tā ir pozitīva attīstība, kas, 
iespējams, būtiski uzlabos situāciju salīdzinājumā ar to, kāda tā bija iepriekš.
145  
Tomēr valstu kompetentajām iestādēm joprojām ir pilnīga rīcības brīvība izman ­
tot vai neizmantot KUK koordinatora sniegto atgriezenisko saiti un to ietvert vai 
neietvert valstu kompetento iestāžu darbinieku ziņojumos. Valstu kompetentās 
iestādes ne tikai saglabā pilnu atbildību par savu darbinieku darbības rezultātu 
novērtējumiem — dažām VKI valsts tiesību akti, iespējams, pat liedz izmantot ECB 
atgriezenisko saiti par darbības rezultātiem.
146  
No valstu kompetentajām iestādēm, kas atbildēja uz Palātas anketu, 80 % infor ­
mēja, ka saņēma atgriezenisko saiti par darbības rezultātiem no ECB attiecībā uz 
valstu kompetento iestāžu darbiniekiem KUK. Tomēr tikai 33 % norādīja, ka šo 
atgriezenisko saiti ņem vērā savos darbības rezultātu pārskatos.
147  
Pretrunīgajai pakļautības kārtībai un saistošas ECB atgriezeniskās saites par 
darbības rezultātiem trūkumam var būt negatīva ietekme. Risks ir saistīts ar to, ka 
valstu kompetento iestāžu darbinieki sāks piešķirt prioritāti VKI darbam salīdzinā ­
jumā ar saviem KUK pienākumiem.95 Lēmums ECB/2015/36 
(publicēts https://www.ecb.
europa.eu/ecb/legal/pdf/
en_ecb_2015_36_f_sign.pdf ).
96 Lēmuma ECB/2015/36 
(2015. gada 18. novembris) 
3. apsvērums.
67 Kopējās uzraudzības komandas  — organizācija 
un resursu sadale
VUM nav integrētas apmācības programmas vai uzraudzītāju 
sertifikācijas programmas
148  
ECB nodrošina plašu apmācību par uzņēmējdarbības pamatprasmēm un vispā ­
rīgām prasmēm, piemēram, dokumentu izstrādi, kā arī vadības kursus un apmā ­
cību saistībā ar procesiem un IT rīkiem. Banku uzraudzības darbinieku tehniskās 
zināšanas pārbauda darbā pieņemšanas procesa ietvaros, un ECB saviem darbi ­
niekiem nodrošina piekļuvi tiešsaistes kursiem par banku uzraudzību, kurus rīko 
Finanšu stabilitātes institūts. Tāpat šie darbinieki var piedalīties valstu kompeten ­
to iestāžu vai citu banku uzraudzības iestāžu rīkotā apmācībā, kā arī specializētā 
apmācībā, ko galvenokārt rīko DGMS  IV. Tomēr nav strukturētas un obligātas 
apmācības programmas kā tādas, it sevišķi tehniskajās jomās, kas attiecas uz VUM 
darbinieku banku uzraudzības uzdevumiem. Ir izveidota koordinācijas grupa, 
kuras uzdevums ir izstrādāt un uzturēt sistēmas mēroga uzraudzības apmācību 
programmu visiem attiecīgajiem VUM darbiniekiem. Šī grupa attīsta un papildina 
šādas mācību programmas esošos elementus, lai nodrošinātu, ka visam VUM būs 
ieviesta efektīva apmācību programma. Šā gada rudenī notiks 2016. gada priori ­
tārās mācības, un 2017. gadā tiks īstenota visaptverošāka programma.
149  
Tas būtu saprotams pašā agrīnākajā ieviešanas posmā, bet turpmāk integrētas ap ­
mācības programmas vai zināšanu sertificēšanas programmas trūkums var kavēt 
efektīvu uzraudzību, jo VUM darbiniekiem var nebūt vajadzīgo jaunāko tehnisko 
zināšanu, lai efektīvi uzraudzītu ES banku nozari. Tas ir sevišķi aktuāli, ņemot 
vērā daudzās jaunās prudenciālās pamatnostādnes un uzraudzības prasības, kas 
ieviestas pēdējos gados. Turklāt darbinieki, kas sāk strādāt ECB, ir no ļoti dažā ­
dām valstu regulatīvajām un tiesību sistēmām, kurās, neraugoties uz centieniem 
saskaņot prakses VUM ietvaros, joprojām pastāv daudzas atšķirības. Šādā vidē 
padziļināta un integrēta uzraudzības apmācības programma ar skaidru sertifikāci ­
jas procesu, šķiet, būtu vajadzīgs priekšnosacījums patiesi integrēta uzraudzības 
mehānisma izveidei, kā paredzēts VUM regulā97.97 Sk. VUM regulas 
79. apsvērumu.
68
 Klātienes  uzraudzība
Klātienes uzraudzības kārtība ir saskaņota un 
visaptveroša
150  
Palātas revīzija saistībā ar klātienes uzraudzību balstījās uz BCBS  pamatprinci ­
piem, kas paredz, ka uzraudzītājiem ir jāīsteno klātienes uz neklātienes uzrau ­
dzības atbilstīga kombinācija98. Uzraudzītāju klātienes un neklātienes darbības 
ir jāplāno un jāveic saskaņoti un jāpiemēro tāda politika un procedūras, kas 
nodrošina šo darbību rūpīgu un konsekventu izpildi saskaņā ar skaidri noteiktiem 
pienākumiem, mērķiem un tiešajiem rezultātiem un efektīvu koordināciju un 
informācijas kopīgošanu starp un neklātienes funkcijām99.
151  
Klātienes procedūra iedalāma divos skaidri noteiktos posmos (sk.  12. attēlu ).98 BCBS  Efektīvas banku 
uzraudzības pamatprincipi 
(2012. gads), 9. principa 
1. būtiskais kritērijs. Saskaņā ar 
principiem darbs uz vietas ir 
rīks, lai neatkarīgi 
pārliecinātos, ka bankās ir 
ieviesta adekvāta politika, 
procedūras un kontrole, lai 
noteiktu, vai banku paziņotā 
informācija ir uzticama, lai 
iegūtu papildu informāciju par 
banku un tās saistītajiem 
uzņēmumiem, jo šāda 
informācija ir vajadzīga, lai 
novērtētu bankas stāvokli, lai 
kontrolētu, kā banka ievieš 
turpmākus pasākumus 
saistībā ar uzraudzībā 
konstatētajām problēmām utt.
99 BCBS  Efektīvas banku 
uzraudzības pamatprincipi 
(2012. gads), 9. principa 
2. būtiskais kritērijs.12. attēlsKlātienes uzraudzības posmi
C.B.A.
Iesaistītās puses
ECB uzraudzības kvalitātes nodrošināšana un standartu funkcijaHorizontālā kvalitātes nodrošināšana (ex post pārskatīšana)KUKCentralizēta klātienes 
funkcijaKUKHoM Pārbaudes komanda Pārbaudes komandaKUK HoM HoM
Kopējā uzraudzības 
komanda (KUK)Pārbaudes komandaMisijas vadītājs 
(HoM )Centralizēta klātienes 
funkcijaIesaistītās pusesB.4. Turpmāki pasākumi B.3. Ziņošana B.2. Izmeklēšana B.1. SagatavošanāsIesaistītās puses
Centralizēta klātienes funkcija, KUK, valstu kompetento iestāžu klātienes funkcijas, 
ECB horizontālās funkcijasPLĀNOŠANA
Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ECB sniegto informāciju.
69 Klātienes  uzraudzība 
 
152  
Sagatavošanās  posmā visiem dalībniekiem ir jāpanāk kopīga izpratne par plā ­
notās pārbaudes tvērumu. KUK koordinators un misijas vadītājs, kas atbildīgs par 
klātienes pārbaudes komandu, izstrādā pirmspārbaudes paziņojumu, kurā nosaka 
pārbaudes mērķus, tvērumu un elementus. Izmeklēšanas  posmā visas vajadzīgās 
pārbaudes procedūras veic misijas vadītāja vadībā un galvenokārt kredītiestādes 
telpās. Misijas vadītājs sagatavo provizorisku ziņojuma projektu un aicina banku 
iesniegt par to komentārus pirmsslēgšanas sanāksmes laikā; pēc tam izstrādā 
ziņojuma projektu, kam misijas vadītāja mītnes valsts kompetentā iestāde un 
ECB Centralizēto klātienes pābaužu nodaļa ( COI) veic atbilstības pārbaudes. Tad 
misijas vadītājs pabeidz ziņojumu, un KUK koordinatora vadībā notiek slēgšanas 
sanāksme ar kredītiestādes piedalīšanos. Turpmāko pasākumu posmā KUK koor ­
dinators sagatavo ieteikumus, balstoties uz pārbaudes ziņojuma konstatējumiem. 
Šos ieteikumus nosūta bankai turpmāko pasākumu vēstulē.
Ir atklājušies praktiski trūkumi, kas saistīti ar klātienes 
pārbaudēm nepieciešamo darbinieku nodrošinājumu, 
plānošanu un izpildi
ECB  iesaistīšanās klātienes pārbaudēs ir ierobežota
153  
COI 2015. gada novembra beigās bija 46 darbinieki, no kuriem 35 bija vadījuši pār ­
baudes vai piedalījušies tajās. COI lēš, ka darbinieki pavada divas trešdaļas sava 
darba laika praktiskām darbībām un vienu trešdaļu — plānošanai, koordinācijai 
un atbilstības pārbaudēm.
154  
No 2015. gada sākuma līdz oktobrim kopumā bija veiktas 235 klātienes pārbau ­
des. No tām 29 pārbaudes vadīja COI (12 % no kopējā skaita), savukārt lielāko 
daļu pārbaužu vadīja kādas valsts kompetentā iestāde. ECB nodrošināja 8 % no 
darbiniekiem visām klātienes pārbaudēm, ko veica 2015. gadā, savukārt 92 % 
nodrošināja valstu kompetentās iestādes.
70 Klātienes  uzraudzība 
 
155  
Saskaņā ar VUM regulu ECB ir atbildīgā iestāde, kuras pienākumos ietilpst visu 
sistēmiski nozīmīgo eurozonas banku tieša uzraudzība. Klātienes uzraudzība ir šo 
pilnvaru būtisks komponents. ECB būtiskā nozīme klātienes pārbaudēs ir skaidri 
noteikta VUM regulas 47. apsvērumā100 un 12. panta 1. punktā101. Lai gan tas neno ­
zīmē, ka ikviena pārbaude ir jāvada vai jāveic tikai ECB darbiniekiem, ECB pašrei ­
zējais iesaistes līmenis ir pārsteidzoši zems un neatbilst regulas būtībai. Turklāt 
uzraudzības rokasgrāmatā ir noteikts, ka klātienes pārbaužu komandas vienmēr 
vada valstu kompetento iestāžu darbinieki, bet tas neatbilst regulas tekstam. 
Sk.  7. tabulu , kur šis jautājums ir sīki iztirzāts.100 Lai ECB varētu efektīvi īstenot 
uzdevumus, tai vajadzētu būt 
iespējai pieprasīt visu 
nepieciešamo informāciju un 
veikt izmeklēšanu un klātienes 
pārbaudes, vajadzības 
gadījumā sadarbojoties ar 
valstu kompetentajām 
iestādēm. ECB un valstu 
kompetentajām iestādēm 
vajadzētu būt piekļuvei vienai 
un tai pašai informācijai, 
nepiemērojot kredītiestādēm 
dubultas pārskatu sniegšanas 
prasības.
101 Lai veiktu ar šo regulu 
uzticētos uzdevumus un 
ievērotu citus attiecīgajos 
Savienības tiesību aktos 
paredzētos nosacījumus, 
ECB saskaņā ar 13. pantu, 
iepriekš informējot attiecīgo 
valsts kompetento iestādi, var 
veikt visas vajadzīgās klātienes 
pārbaudes to juridisko 
personu uzņēmējdarbības 
telpās, kuras minētas 10. panta 
1. punktā, un jebkuras citas 
tādas sabiedrības telpās, uz 
kuru attiecas uzraudzība uz 
konsolidētiem pamatiem 
saskaņā ar 4. panta 1. punkta 
g) apakšpunktu un kuras 
konsolidētās uzraudzības 
iestāde ir ECB. Ja tas 
nepieciešams pārbaudes 
pienācīgai veikšanai un 
efektivitātei, ECB var veikt 
klātienes pārbaudi, par to 
iepriekš nepaziņojot 
minētajām juridiskajām 
personām.7. tabulaMisiju vadītājiem paredzētie noteikumi
VUM regula PamatregulaUzraudzības 
rokasgrāmata
12. pants
Lai veiktu ar šo regulu uzticētos 
uzdevumus un ievērojot citus 
attiecīgajos Savienības tiesību 
aktos paredzētos nosacījumus, ECB 
saskaņā ar 13. pantu, iepriekš infor -
mējot attiecīgo valsts kompetento 
iestādi, var veikt visas vajadzīgās 
pārbaudes uz vietas to juridisko 
personu uzņēmējdarbības telpās, 
kuras minētas 10. panta 1. punktā, 
un jebkuras citas tādas sabiedrības 
telpās, uz kuru attiecas uzraudzība 
uz konsolidētiem pamatiem saskaņā 
ar 4. panta 1. punkta g) apakšpunktu 
un kuras konsolidētās uzraudzības 
iestāde ir ECB.
47. apsvērums
Lai ECB varētu efektīvi īstenot 
uzdevumus, tai vajadzētu būt 
iespējai pieprasīt visu nepieciešamo 
informāciju un veikt izmeklēšanu 
un pārbaudes uz vietas, vajadzības 
gadījumā sadarbojoties ar valstu 
kompetentajām iestādēm.143. panta 1. punkts
1. Saskaņā ar VUM regulas 12. pantu 
ECB, lai veiktu VUM regulā tai 
uzticētos uzdevumus, ieceļ 144. 
pantā minēto komandu pārbaudēm 
uz vietas, kura veic visas nepiecie -
šamās pārbaudes uz vietas VUM 
regulas 10.  panta 1.  punktā minētās 
juridiskās personas telpās.
144. pants
1. Saskaņā ar VUM regulas 12. pantu 
ECB, pieaicinot VKI, izveido komandu 
pārbaudēm uz vietas un nosaka tās 
sastāvu.
2. ECB par komandas pārbaudēm 
uz vietas vadītāju ieceļ ECB vai VKI 
darbinieku.45. punkts
Pārbaužu uz vietas 
komandas vienmēr vada 
valstu kompetento iestāžu 
darbinieki.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
71 Klātienes  uzraudzība 
 
156  
Pārbaudes komandas locekļus, tostarp misijas vadītāju, ieceļ ECB. Gan saskaņā ar 
pamatregulu, gan uzraudzības rokasgrāmatu ir izslēgta ārēju personu, piemēram, 
revīzijas uzņēmumu pārstāvju, iecelšana par misijas vadītājiem, norādot, ka šādas 
personas drīkst darboties tikai pārbaudes komandas locekļu statusā. Tādējādi 
pamatregula ir ierobežojošāka nekā VUM regula. Eiropas Parlamenta nesen veiktā 
pētījumā ir apgalvots, ka elastīgāka pieeja attiecībā uz ārējo revidentu iesaisti uz ­
raudzībā saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem uzlabotu kvalitāti102. Ārējo eksper ­
tu iecelšana, paredzot atbilstīgus aizsardzības pasākumus un vienlaikus novēršot 
iespējamos interešu konfliktus, faktiski varētu atvieglot situāciju laikā, kad ECB 
pašas rīcībā ir ierobežoti darbinieku resursi.
157  
Palātas anketā valstu kompetentajām iestādēm tika jautāts, vai būtu iespējams 
ārējiem ekspertiem darboties kā misijas vadītājiem, veicot klātienes pārbaudes 
mazāk nozīmīgās kredītiestādēs. Divas valstu kompetentās iestādes sniedza 
apstiprinošu atbildi. Viena no tām jau daudzus gadus izmanto ārējos ekspertus kā 
misiju vadītājus.
158  
ECB analīze saistībā ar iekšējo uzraudzības kvalitātes nodrošināšanas ziņojumu 
par uzraudzības pārbaudes programmu ( SEP) parādīja, ka valstu kompetento 
iestāžu darbinieku iecelšanā ir vērojama negatīva tendence saistībā ar 2015. gadā 
veiktajām pārrobežu pārbaudēm. Viens no iemesliem ir politika, ar kuru saskaņā 
atlīdzina ceļa izdevumus un algas, kas jāsedz valstu kompetentajām iestādēm. Uz ­
raudzības valde 2015. gada septembrī izlēma segt un atlīdzināt visus ceļa izdevu ­
mus, bet ne ar algām saistītās izmaksas. Palāta valstu kompetentajām iestādēm 
anketā jautāja, vai ar algām saistītās izmaksas vajadzētu atlīdzināt. Piecas no 
septiņām valstu kompetentajām iestādēm, kas atbildēja uz anketu, pauda viedok ­
li, ka algas būtu jāatlīdzina, savukārt citas divas iestādes norādīja, ka pašreizējos 
nosacījumus nevajadzētu mainīt. Tendences valstu kompetento iestāžu darbinie ­
ku iecelšanā (kā skaidrots iepriekšminētajā uzraudzības kvalitātes nodrošināšanas 
ziņojumā) nosaka arī valstu kompetento iestāžu resursu trūkums un pārrobežu 
pārbaužu ilgstošais norises laiks.
Plānošana ir detalizēta un sarežģīta
159  
Uzraudzības process sākas ar uzraudzības pārbaudes programmas izstrādi katrai 
nozīmīgajai kredītiestādei, nosakot darbības un prioritātes nākamajam gadam. 
Šajā nolūkā uzraudzības pārbaudes programmā ir uzskaitīti visi klātienes pār ­
baužu pieprasījumi, kas sadalīti prioritāšu kategorijās kā “būtiski”, “svarīgi” vai 
“vēlami”103. Par sadalīšanu kategorijās nav sniegti nekādi norādījumi.102 “Banking Supervision and 
External Auditors in the 
European Union ” [Banku 
uzraudzība un ārējie revidenti 
Eiropas Savienībā], 6. lpp., 
http://www.europarl.europa.
eu/RegData/etudes/
STUD/2015/542673/
IPOL_STU(2015)542673_
EN.pdf
103 Uzraudzības rokasgrāmatas 
6. nodaļas 75. punkts.
72 Klātienes  uzraudzība 
 
160  
Turpmāk 8. tabulā  norādīts KUK pieprasīto pārbaužu skaits un saskaņā ar prioritā ­
tēm veikto pārbaužu skaits 2015. gadā. Kopējais skaits parāda, ka KUK 2015. gadā 
iesniedza 576 klātienes pārbaužu pieprasījumus, no kuriem 250 (43 %) tika apstip ­
rināti. ECB paskaidroja, ka dažas pārbaudes uzskatīja par nepamatotām, savukārt 
citas neveica tādēļ, ka nebija pietiekams skaits ECB un/vai valstu kompetento 
iestāžu darbinieku. Trīs no vienpadsmit valstu kompetentajām iestādēm, kas 
atbildēja uz jautājumu par darbinieku atbilstīgu nodrošinājumu, norādīja, ka izjūt 
darbinieku trūkumu. Uzraudzības kvalitātes nodrošināšanas daļa savā ziņojumā 
secināja, ka valstu kompetento iestāžu resursi sevišķi trūcīgi bija 2015. gada otrajā 
pusgadā. 8. tabulaPieprasītās, apstiprinātās un veiktās klātienes pārbaudes 
2015. gadā (sākot no 31.10.2015.)
Prioritātes 
līmenisPārbaudes pieprasīju -
mu skaitsApstiprināto pārbaužu 
skaitsVeikto pārbaužu skaits
Būtisks Dati nav atklāti 148 143
Svarīgs Dati nav atklāti 86 80
Vēlams Dati nav atklāti 16 12
Kopā 576 250 235
Avots: Pielāgots no ECB, dati nav revidēti.
161  
Uzraudzības rokasgrāmatā nav aplūkota un paskaidrota klātienes pārbaudes 
pārplānošanas procedūra. Tomēr tā ir izklāstīta klātienes pārbaužu ikmēneša 
atjauninājumā, kam saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru ir jāsaņem 
Uzraudzības valdes un ECB Padomes apstiprinājums.
162  
Sākot no 2015. gada novembra valstu kompetentās iestādes ir klātienes pārbau ­
dēm nodrošinājušas 249 misiju vadītājus (134 pilnslodzes ekvivalenti) un 906 in ­
spektorus (421 pilnslodzes ekvivalents). Cilvēku un pilnslodzes ekvivalentu skaita 
starpību galvenokārt nosaka laiks, ko inspektori varēja veltīt misijām, kā arī, kā 
norādījusi COI, valstu kompetento iestāžu sniegtie neuzticamie dati. Resursu 
trūkuma dēļ COI bija 2015. gadā jāpārplāno citu pārbaužu prioritātes līmenis, lai 
izpildītu ad-hoc  pārbaudes pieprasījumus.
73 Klātienes  uzraudzība 
 
163  
Uzraudzības rokasgrāmatā nav paredzēta pārbaužu minimālā regularitāte, lai 
gan to uzskata par daļu no uzraudzības labākās prakses104. Uzraudzības valde 
2016. gada janvārī prasīja skaidru stratēģiju, kas pamatotu klātienes pārbaužu 
pieprasījumus un prioritārās secības noteikšanu. 2016. gada maijā tika pieņemts 
lēmums par piedāvāto stratēģiju klātienes pārbaužu plānošanai, tostarp “mērķa 
iesaistes līmeņiem”. Mērķa iesaistes līmeņi ir klātienes pārbaužu indikatīvs skaits, 
kas ideālā gadījumā būtu jāveic plānošanas ciklā. Kredītiestādēm pašām jopro ­
jām nav paredzēta iespēja pieprasīt klātienes pārbaudi, kā tas ir citu uzraudzības 
sistēmu ietvaros105.
164  
KUK koordinatoriem par 2016. gadu ir jāiesniedz īss rakstisks pamatojums katram 
klātienes pārbaudes pieprasījumam. Tas ļauj COI gūt labāku izpratni par prasībām, 
un tam būtu jāracionalizē plānošanas process. Šajā saistībā uzraudzības kvalitātes 
nodrošināšanas ziņojumā tika secināts, ka, lai gan pārbaužu noteikšana, balsto­
ties uz pieejamajiem resursiem, varētu būt saprātīga pieeja īstermiņā, ņemot 
vērā ierobežotos resursus, ilgtermiņā KUK priekšlikumi ir jāapstiprina atkarībā no 
kredītiestādes situācijas un riska profila.
Ir vajadzīgi IT uzlabojumi
165  
Klātienes pārbaužu veikšana, ziņojumi un turpmākie pasākumi ir jāatbalsta ar 
atbilstīgu IT sistēmu. ECB izmanto informācijas pārvaldības sistēmas ( IMAS ) lieto ­
jumprogrammu. Tā kā IMAS  ir galvenais IT rīks, ko izmanto gan KUK, gan klātienes 
pārbaužu komandas, tam ir jānodrošina tehniskais pamats procesu saskaņošanai 
un atbilstībai kredītiestāžu uzraudzībā.
166  
ECB kopumā būtu lietderīgi izmantot integrētu IT platformu, kas ietvertu gan klā ­
tienes, gan neklātienes uzraudzību. Tomēr saistībā ar klātienes uzraudzību IMAS  ir 
šādi galvenie trūkumi:
a) tai nav funkcijas misiju darbinieku nodrošinājumam un kontrolei;
b) tā neatbilst VUM uzraudzības rokasgrāmatas 6. nodaļai, it sevišķiattiecībā uz 
vienotiem dokumentācijas standartiem un revīzijas izsekojamību;
c) vāja dokumentu un datu augšupielādes un lejupielādes funkcija;
d) problēmas saistībā ar attālinātu piekļuvi;
e) neadekvātas ziņošanas funkcijas; kā arī
f) neadekvātas kontroles procedūras.104 Sk. ASV Federālo rezervju 
uzraudzības rokasgrāmatas 
5000.0.3. iedaļu.
105 Sk. ASV Federālo rezervju 
uzraudzības rokasgrāmatas 
5000.0.2. iedaļu.
74 Klātienes  uzraudzība 
 
167  
IMAS  pašreizējā versija nav piemērota klātienes pārbaudēm. Kā norādījusi ECB, tā 
bija pagaidu risinājums, līdz varētu ieviest pilnvērtīgi funkcionējošu IT sistēmu. 
Piecas no valstu kompetentajām iestādēm, kas atbildēja uz Palātas anketu, pašlaik 
izmanto IMAS , četras — neizmanto. Katrā valsts kompetentajā iestādē atšķiras 
izmantošanas līmenis.
168  
Palāta uzraudzības rokasgrāmatā nevarēja atrast informāciju par pārbaužu do ­
kumentu (piemēram, pārbaužu ziņojumu) glabāšanu vai arhivēšanu gadījumā, ja 
IMAS  netiek izmantota. COI Palātai nosūtīja standarta e ­pasta tekstu, kurā pare ­
dzēta konkrētu dokumentu glabāšana IMAS . Šādu e ­pastu nosūta misiju vadītā ­
jiem, kad tiek izdots galīgais ziņojums. Tomēr COI nepārbauda, vai visi vajadzīgie 
dokumenti ir saglabāti. Turklāt e ­pastā nav prasības attiecībā uz tādu pierādījumu 
saglabāšanu, kurus konstatējumiem neizmantoja.
169  
Nosūtītajā dokumentācijā nebija pierādījumu, kas liecinātu, ka Uzraudzības valde 
ir informēta par to, ka IMAS  trūkst konkrētu pamatelementu, kuri Uzraudzības 
valdei ļautu pieņemt informētus lēmumus.
170  
Visi misiju vadītāji var piekļūt visiem klātienes pārbaužu ziņojumiem IMAS  savu 
pilnvaru derīguma laikā. Tas rada darbības risku, ka ziņojumu dati var tikt ļaunprā ­
tīgi izmantoti vai nejauši pazaudēti. ECB Palātai nosūtīja politikas dokumentu par 
savu VUM darbinieku piekļuves tiesībām uzraudzības informācijai  IMAS , bet doku ­
mentā nav aprakstītas piekļuves tiesības, kādas ir misiju vadītājiem vai klātienes 
pārbaužu inspektoriem, ko ieceļ valstu kompetentās iestādes. Turklāt, tā kā uzrau ­
dzības rokasgrāmatā nav noteikts, ka visi darba dokumenti ir jāsaglabā IMAS , 
valstu kompetentās iestādes var šajā saistībā brīvi paredzēt pašas savu kārtību.
75 Klātienes  uzraudzība 
 
ECB plāno konkrētus pasākumus, lai uzlabotu 
inspektoru un misijas vadītāju kvalifikāciju un prasmes
171  
Saskaņā ar VUM pamatregulu ECB ir atbildīga par klātienes pārbaužu komandu 
izveidi un sastāvu. Tomēr praksē, ņemot vērā ECB ierobežotos resursus, tai ir jāpa ­
ļaujas uz pieejamajiem valstu kompetento iestāžu darbiniekiem.
172  
Palātas rīcībā nodeva vien apkopotus statistikas datus par pieredzi, kas ir misiju 
vadītājiem un projektu vadītājiem, kuri atbild par banku iekšējo kapitāla prasību 
modeļu revīziju. Sākot no 2015. gada februāra, 56 % no visiem misiju vadītājiem 
un projektu vadītājiem bija mazāk nekā trīs gadu pieredze klātienes pārbaužu vai 
iekšējo modeļu revīziju vadīšanā106.
173  
Ņemot vērā valstu kompetento iestāžu atšķirības, COI ar pusgada apsekojumu 
starpniecību regulāri apkopo informāciju par valstu kompetento iestāžu klātienes 
pārbaužu inspektoru prasmēm. Palātas rīcībā nodeva rezultātu kopsavilkumu par 
2015. gada februāri, bet nenodrošināja apsekojuma pamatā esošo informāciju. Sa ­
skaņā ar kopsavilkumu minētajā laikā tikai trīs valstu kompetentās iestādes spēja 
nodrošināt visas vajadzīgās prasmes klātienes pārbaudēm. Vienas valsts kompe ­
tentajai iestādei trūka visu vajadzīgo prasmju, pārējām — vismaz dažu prasmju.
174  
Palātas anketā bankām lūdza novērtēt klātienes pārbaužu kvalitāti kopš VUM iz ­
veides. No respondentiem 54 % atbildēja, ka kvalitāte ir laba vai ļoti laba, 
37 % — ka tā ir tikai apmierinoša, 10 % — ka tā ir slikta.
175  
ECB 2015. gadā organizēja sešus apmācības seminārus misiju vadītājiem. Tomēr 
puse visu misiju vadītāju neapmeklēja nevienu no šiem semināriem. ECB plāno 
izveidot pārbaužu akadēmiju, kurā ECB iestāžu apmācības programmas ietvaros 
sagatavos pielāgotus apmācības kursus.106 Iekšējos modeļus izmanto, lai 
aprēķinātu kapitāla prasības 
saskaņā ar Kapitāla prasību 
regulu ( CRR). Šie iekšējie 
modeļi ir jāapstiprina un 
jāuzrauga uzraudzītājiem. 
Papildu informācija ir sniegta 
ECB Banku uzraudzības 
vadlīnijās, 2014. gada 
novembris.
76 Klātienes  uzraudzība 
 
Skaidra ziņošanas struktūra, kurā nepietiekama 
uzmanība ir veltīta sīkākiem elementiem un kuras 
vērtību var samazināt ilgstošā procedūra
ECB ziņošanas procedūras struktūra ir pārdomāta
176  
Ir skaidri noteikta procedūra, kas jāievēro, sagatavojot klātienes pārbaužu ziņoju ­
mus. Pilna informācija ir sniegta X pielikumā . Palātas anketā bankām jautāja, vai 
tām ir vai nav dota saprātīga iespēja iesūtīt komentārus par pārbaužu ziņojumu 
projektiem un tos apspriest ar klātienes pārbaužu komandām. Lielākā daļa res ­
pondentu (92 %) sniedza apstiprinošu atbildi.
177  
Lai gan COI var pieprasīt pārbaudes ziņojuma satura izmaiņas, saskaņā ar “ne ­
atkarības principu”107 misijas vadītājs var atteikties tās ieviest. Šāds atteikums ir 
jāreģistrē COI atbilstības konstatējumos, tomēr bankai nosūtītā ziņojuma redakci ­
ja ir misijas vadītāja galīgais projekts.
Tomēr konstatējumu paziņošanas noteikumi ir nepilnīgi
178  
Pārbaudes konstatējumus dala kategorijās pēc to ietekmes uz kredītiestādes fi ­
nanšu stāvokli (“zemas ietekmes”, “mērenas ietekmes”, “augstas ietekmes” un “ļoti 
augstas ietekmes”)108. Tomēr šo klasifikāciju izmanto tikai iekšēji, un inspektori 
to dokumentē darba dokumentos, bet nereģistrē pārbaudes ziņojumā. Uzrau ­
dzības rokasgrāmatā šajā saistībā nav nekādu norādījumu. Ir sarežģīti nodrošināt 
konstatējumu kategoriju atbilstību starp dažādiem misiju vadītājiem, un tas pēc 
tam ir jārisina atbilstības pārbaužu ietvaros. Divu valstu kompetentās iestādes, 
kas atbildēja uz Palātas anketas jautājumiem, norādīja, ka ECB norādījumi par tās 
iekšējām kategorijām ir nepietiekami, savukārt deviņas iestādes pauda viedokli, 
ka tie ir apmierinoši.107 Saskaņā ar “neatkarības 
principu” misijas vadītājs ir 
vienīgā atbildīgā persona par 
izpildi, ziņojuma sagatavošanu 
un pārbaudes ziņojuma galīgo 
apstiprināšanu.
108 Uzraudzības rokasgrāmatas 
6. nodaļas 123. punkts.
77 Klātienes  uzraudzība 
 
179  
Uzraudzības rokasgrāmatā nav precīzi noteikts, kam ir jāsaņem klātienes pār ­
baužu ziņojumi. ECB nav detalizēti izskatījusi, kas būtu atbilstīgs adresāts katrā 
jurisdikcijā. KUK koordinators var izvēlēties, kam nosūtīt ziņojumu. Pastāv risks, 
ka kredītiestādes valdes locekļi (tostarp tie, kam nav izpildpilnvaru), Uzraudzības 
valdes locekļi vai revīzijas komitejas locekļi nesaņems ziņojumu.
180  
Palātas anketā bankām jautāja, kam ir adresēti klātienes pārbaužu ziņojumi. Vairā ­
kums respondentu (56 %) atbildēja, ka ziņojumi ir adresēti tikai valdei, 11 % — ka 
tos nosūta tikai Uzraudzības valdei un 9 % — tikai izpilddirektoram. Daļa res ­
pondentu (9 %) sacīja, ka ziņojumi ir adresēti gan valdei, gan Uzraudzības valdei. 
Pārējās atbildēs (15 %) bija nosauktas dažādas adresātu kombinācijas vai — retos 
gadījumos — pilnīgi citi adresāti.
181  
Atkarībā no attiecīgo konstatējumu svarīguma un būtiskuma var izdot divu veidu 
ieteikumus. “Darbības ieteikumi” ir nesaistoši un nav atkarīgi no lēmumu pieņem ­
šanas procesa, kurā iesaistās Uzraudzības valde un ECB Padome. Savukārt “uzrau ­
dzības lēmumus” sagatavo KUK koordinators un apstiprina Uzraudzības valde un 
ECB Padome saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru. Lai gan ECB Palātai 
nodrošināja dažas attiecīgās uzraudzības rokasgrāmatas iedaļas, tajās nebija 
norādījumu par svarīguma un būtiskuma jēdzieniem.
182  
Galīgo ziņojumu un ieteikumus slēgšanas sanāksmē apspriež ar kredītiestādi. Sa ­
skaņā ar uzraudzības rokasgrāmatu sanāksmē ir obligāti jāpiedalās misijas vadītā ­
jam un KUK koordinatoram, bet tajā nav noteikts, kam ir jāpārstāv kredītiestāde109.109 Uzraudzības rokasgrāmatas 
6. nodaļas 137. punkts.
78 Klātienes  uzraudzība 
 
Ziņojumu izdošanas termiņš ir garš
183  
Kā parādīts 13. attēlā , galīgais ziņojums KUK koordinatoram ir jānosūta astoņu 
nedēļu laikā. Galīgā turpmāko pasākumu vēstule ar ieteikumiem bankai ir jāno ­
sūta nākamo vienpadsmit nedēļu laikā; tas nozīmē, ka kopējais termiņš ir 19 ne ­
dēļas. Procesa ilguma dēļ pastāv risks, ka pārbaudes konstatējumi vairs nebūs 
aktuāli, kad nonāks pie ieinteresētajām personām. 13. attēlsTurpmāko pasākumu procesa laika plūsma
Galīgā 
ziņojuma 
nosūtīšana 
KUKAtbilstības 
pārbaudePirmsslēg-
šanas 
sanāksmeNepārtraukta 
klātienes pārbaudeGalīgā turpmāku 
pasākumu vēstule, kurā ir 
arī galīgie ieteikumiSlēgšanas sanāksmeIeteikumu 
projekta 
nosūtīšana bankaiPārbaude, ko 
veic ĢD vadībaIeteikumu 
sagatavošanaKUK process
8 nedēļas 11 nedēļas COI process
Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ECB sniegto informāciju.
79
 Secinājumi un ieteikumi
184  
ECB izdevās samēra īsā laikā izveidot sarežģītu uzraudzības sistēmu. Jaunais 
uzraudzības mehānisms pēc būtības joprojām paļaujas uz valstu kompetento ie­
stāžu resursiem. Turklāt ir jāpalielina iekšējai revīzijai norīkotie resursi un jāsama ­
zina laiks, kādā iekšējās revīzijas funkcija aptver riskus. ECB sniegtās informācijas 
līmenis bija tikai daļēji pietiekams, lai Palāta novērtētu ar VUM pārvaldības struk ­
tūru saistīto darbību efektivitāti, kopējo uzraudzības komandu darbu un klātienes 
pārbaudes110. Tādējādi Palātas revīzija apstiprināja revīzijas tvēruma pārrāvumu, 
kas ir radies kopš VUM izveides un ko ir uzsvērusi valstu augstāko revīzijas iestāžu 
Kontaktkomiteja.
Pārvaldība
185  
Lēmumu pieņemšanas process ir sarežģīts un saistīts ar daudziem informācijas 
apmaiņas slāņiem (32.–35. punkts). Uzraudzības valde ir atbildīga par ļoti liela 
skaita pilnīgu lēmuma projektu pabeigšanu, kas, iespējams, negatīvi skar Uzrau ­
dzības valdes sanāksmju efektivitāti un lietderību, kā arī aizņem būtiskus sekreta ­
riāta resursus (36.–39. punkts).
186  
ECB veic ar VUM regulu uzticētos uzdevumus, neskarot monetārās politikas un vi ­
sus citus uzdevumus un atsevišķi no tiem111. Šīs regulas 65. apsvērumā ir noteikts, 
ka ECB monetārie un uzraudzības uzdevumi jāveic pilnīgi nošķirti. ECB uzskata, ka 
tas ļauj izmantot konkrētus kopējos pakalpojumus. Ir arī acīmredzams, ka nošķir ­
tība nav šķērslis vajadzīgās informācijas apmaiņai. Tomēr nav veikta riska analīze 
par kopējiem pakalpojumiem, kas sniedz atbalstu abām funkcijām, un netiek 
piemērota atbilstības kontrole (40.–46. punkts). Turklāt ir apdraudēts priekšstats 
par uzraudzības funkcijas neatkarību, jo ar Uzraudzības valdes priekšsēdētāju un 
priekšsēdētāja vietnieku tikai apspriežas un tie nekontrolē uzraudzības budžetu 
un cilvēkresursus (47.–52. punkts).
187  
ECB iekšējā audita funkcijai pašlaik trūkst adekvātu resursu, lai risinātu noteik ­
tos riskus saistībā ar VUM tematiem, un revīzijas plānošana nenodrošina, ka visi 
augsta un vidēja riska jomu pamatelementi tiek aptverti saprātīgā laikposmā 
(62.–77. punkts).110 Sk. 19. punktu.
111 VUM regula, 25. pants.
80 Secinājumi un ieteikumi 
 
1. ieteikums
ECB ir vēl vairāk jāracionalizē lēmumu pieņemšanas process un konkrēti lēmumi 
jādeleģē zemākiem līmeņiem, lai Uzraudzības valde varētu pievērsties svarī ­
gākiem jautājumiem. Ņemot vērā sekretariāta būtisko iesaistes līmeni, veicot 
koordinatora pienākumus lēmumu pieņemšanas procesā, katram lēmuma veidam 
ir jāizstrādā papildu norādījumi kontrolsarakstu, veidņu un diagrammu veidā.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2017. gada vidus.
2. ieteikums
Lai kliedētu bažas, ko rada kopējie pakalpojumi, ECB ir jānovērtē saistītie riski un 
jāīsteno vajadzīgie aizsardzības pasākumi, tostarp iespējamu pretrunīgu pie ­
prasījumu pārvaldība un mērķtiecīga atbilstības kontrole. Kopā ar Uzraudzības 
valdes priekšsēdētāju un priekšsēdētājas vietnieci jāizstrādā oficiāla procedūra, 
lai nodrošinātu, ka
i) uzraudzības politikas funkcijas vajadzības ir atspoguļotas pienācīgi un pilnīgi;
ii) ir izveidota nošķirta pakļautības kārtība attiecībā uz konkrētiem uzraudzības 
resursiem;
iii) priekšsēdētāja un vietniece ir vairāk iesaistītas budžeta izveides procesā un 
attiecīgajā lēmumu pieņemšanas procesā, kas veicina ECB uzraudzības funkci ­
jas budžeta autonomiju tiesiskā regulējuma ietvaros.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2017. gada vidus.
3. ieteikums
ECB jānorīko pietiekamas iekšējā audita prasmes un resursi, lai nodrošinātu, ka 
pēc vajadzības un atbilstīgā laikā tiek aptvertas augsta un vidēja atlikušā riska 
jomas.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2017. gada vidus.
81 Secinājumi un ieteikumi 
 
Pārskatatbildība
188  
Palātas revīzijas pilnvaras attiecībā uz ECB ir uzsvērtas VUM regulas 20. panta 
7. punktā, kur minēts arī ECBS un ECB Statūtu 27. panta 2. punkts. Tā kā ECB ie ­
robežoja Palātas piekļuvi dokumentiem, svarīgas jomas palika nerevidētas112. Arī 
valstu augstākās revīzijas iestādes ir konstatējušas revīzijas tvēruma pārrāvumu, 
jo to iepriekšējās revīzijas pilnvaras attiecībā uz valstu banku uzraudzītājiem nav 
aizstātas ar līdzīgām Palātas pilnvarām attiecībā uz ECB uzraudzības darbībām 
(85.–87. punkts).
189  
ECB ir izstrādājusi noteikumus, kas reglamentē tās pārskatatbildību Eiropas 
Parlamentam un sabiedrībai, un VUM uzdevumi un pienākumi ir skaidri noteikti 
un publiskoti. Šo kārtību negatīvi ietekmē tas, ka ECB nepublicē darbības rezul ­
tātu rādītājus un metriku, lai parādītu uzraudzības efektivitāti (82.–84. punkts un 
88.–91. punkts).
4. ieteikums
ECB ir pilnībā jāsadarbojas ar Palātu, lai tā varētu īstenot savas pilnvaras un tādē ­
jādi uzlabot pārskatatbildību.
Plānotais īstenošanas termiņš: nekavējoties.
5. ieteikums
Lai uzlabotu ārējo pārskatatbildību, ECB ir jāformalizē pašreizējā kārtība, kas 
attiecas uz uzraudzības darbības rezultātu mērīšanu un publisku atspoguļošanu. 
Finanšu iestāžu apsekojumi varētu noderēt, lai noteiktu problemātiskās jomas un 
iespējamos uzlabojumus tajās.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2018. gada beigas.112 Sk. 19. punktu.
82 Secinājumi un ieteikumi 
 
Kopējās uzraudzības komandas
190  
Saskaņā ar VUM pamatregulu ECB ir atbildīga par kopēju uzraudzības komandu 
izveidi un sastāvu nozīmīgu struktūru neklātienes uzraudzībai, tomēr (daļēji savas 
būtības dēļ) KUK joprojām ir lielā mērā atkarīgas no valstu kompetento iestāžu 
ieceltajiem darbiniekiem. Tāpēc ECB ir gan kvantitātes, gan kvalitātes ziņā ierobe ­
žotas kontroles iespējas attiecībā uz KUK darbinieku nodrošinājuma lielāko kom ­
ponentu, un ECB nākas paļauties uz valstu kompetento iestāžu sadarbību un labo 
gribu. Darbinieku resursi ir ierobežoti visām KUK, un tas apdraud ECB uzdevumu, 
proti, īstenot intensīvu un efektīvu banku uzraudzību (126.–137. punkts).
191  
Uzraudzības darbinieku skaitu sākotnēji noteica, piemērojot ļoti vienkāršu pieeju, 
kuras pamatā bija darbinieku skaita aplēses līdzīgām funkcijām valstu kompeten ­
tajās iestādēs pirms VUM ieviešanas. Šīs aplēses ir izrādījušās neprecīzas. Netika 
veikta detalizēta analīze par darbinieku nodrošinājuma vajadzībām jaunajam 
un daudz prasīgākajam VUM regulējumam. Tas nozīmē, ka netika noteikta tieša 
saikne starp uzraudzības pārbaudes programmu un resursu sadali, kā paredzēts 
Kapitāla prasību direktīvā (107.–112. punkts). Ir pazīmes, ko apstiprināja nesenā 
saziņa ar Uzraudzības valdi, ka pašreizējais darbinieku nodrošinājuma līmenis ir 
nepietiekams.
192  
Nav strukturētas obligātās apmācības programmas ECB darbiniekiem par ne ­
klātienes uzraudzības praktiskajiem aspektiem, it sevišķi tehniskās jomās, kas ir 
sevišķi aktuāli saistībā ar banku uzraudzības uzdevumiem. Turklāt ECB nav cen ­
tralizētas, standartizētas un vispusīgas datubāzes ar KUK pārstāvju (gan ECB, gan 
valstu kompetento iestāžu darbinieku) prasmēm un kompetences jomām (148. un 
149. punkts).
193  
Kopu, kurā iedalīta banka, vienmēr izmanto kā vienu no pamata aspektiem (otrs ir 
riska novērtējuma rādītājs), kas nosaka bankas minimālo iesaistes līmeni saistībā 
ar uzraudzības intensitāti. ECB kopu veidošanas metodoloģija nav pārskatīta un 
atjaunināta kopš VUM darbības sākuma. Turklāt banku dati, ko izmanto kopu 
veidošanai, nav atjaunināti kopš 2013. gada. Tādēļ ECB nepārtrauktas uzraudzības 
plānošanai joprojām izmanto modeli, kas tika pieņemts VUM darbības sākumā 
(113.–121. punkts).
83 Secinājumi un ieteikumi 
 
194  
Iesniegtā dokumentācija par uzraudzības plānošanu nebija pietiekama, lai Palāta 
spētu izdarīt secinājumus par to, vai ECB šīs uzraudzības darbības veic efektīvi.
6. ieteikums
ECB ir jāgroza VUM pamatregula, lai oficiāli noteiktu iesaistīto valstu kompetento 
iestāžu saistības un lai nodrošinātu, ka tās visas pilnībā un proporcionāli piedalās 
KUK darbā.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2017. gada beigas.
7. ieteikums
ECB kopā ar valstu kompetentajām iestādēm jāizstrādā lomu/komandu profili un 
metodes, ar kurām novērtē gan to darbinieku piemērotību, kurus valstu kompe ­
tentās iestādes plāno norīkot darbam KUK, gan viņu turpmākā darba rezultātus.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2018. gada beigas.
8. ieteikums
ECB ir jāizveido un jāuztur centralizēta, standartizēta un vispusīga datubāze par 
KUK darbinieku (gan ECB, gan valstu kompetento iestāžu darbinieku) prasmēm, 
pieredzi un kvalifikāciju.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2018. gada beigas.
84 Secinājumi un ieteikumi 
 
9. ieteikums
ECB ir jāīsteno oficiāla apmācības programma gan jaunajiem, gan esošajiem 
KUK uzraudzības darbiniekiem, koncentrējot uzmanību uz banku uzraudzības 
satura apmācību un nodrošinot, ka obligāta dalība ir samērojama ar uzņēmēj ­
darbības vajadzībām un darbinieka pieredzi un profilu, un ECB ir jāapsver iespēja 
īstenot neklātienes uzraudzības sertifikācijas programmu KUK darbiniekiem.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2018. gada beigas.
10. ieteikums
ECB ir jāizstrādā un jāpiemēro uz risku balstīta metodoloģija, lai noteiktu KUK dar ­
binieku vajadzīgo skaitu un prasmju kopumu, kam jānodrošina, ka ikvienas KUK 
resursi (gan ECB, gan valstu kompetento iestāžu darbinieki) ir proporcionāli 
uzraudzītās iestādes lielumam, sarežģītībai un riska profilam, kā arī atbilstīgi jāīs ­
teno šīs iestādes SEP.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2018. gada beigas.
11. ieteikums
Tā kā šajā svarīgajā uzraudzības plānošanas procesā joprojām izmanto kopu vei ­
došanas modeli, tas ir periodiski jāpārskata un pēc vajadzības jāatjaunina. Tāpat ir 
regulāri jāatjaunina banku informācija, ko izmanto kopu veidošanā.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2017. gada vidus.
85 Secinājumi un ieteikumi 
 
Klātienes pārbaudes
195  
ECB nodrošinātā dokumentācija bija nepietiekama, lai pilnvērtīgi izskatītu darbī ­
bas efektivitāti. Ciktāl Palāta spēja izvērtēt, process, šķiet, ir saskaņots un vispu ­
sīgs (150.–152. punkts).
196  
Saskaņā ar VUM regulas 12. pantu ECB ir jāīsteno klātienes pārbaudes. Tomēr 
pašreizējā darbības prakse neatbilst šim mērķim. ECB nodrošina tikai 8 % no 
kopējā darbinieku skaita, kas veic klātienes pārbaudes, un ir vadījusi tikai 12 % no 
pārbaudes apmeklējumiem. Gandrīz visas pārējās pārbaudes ir vadījuši mītnes vai 
uzņēmējas valsts uzraudzītājas iestādes darbinieki (153.–158. punkts).
197  
Resursu plānošanā un sadalē konkrētām pārbaudēm skaidri norādījumi par 
prioritāšu noteikšanu tika sniegti tikai 2016. gada maijā (159. punkts). Uzraudzī ­
bas rokasgrāmatā nav noteikts pārbaužu obligātais biežums (163. punkts), bet 
2016. gada maijā tika pieņemti pasākumi arī šā jautājuma risināšanai. IT sistēmai 
ir būtiski trūkumi (165.–170. punkts), un ir jāpievēršas valstu kompetento iestāžu 
klātienes pārbaužu inspektoru kvalifikācijai un prasmēm (171.–175. punkts). Tur ­
klāt pēc slēgšanas sanāksmēm ir ātrāk jāizdod pārbaudes ziņojumi (183. punkts).
12. ieteikums
ECB ir jāpapildina vai jāpārplāno savs personāls, lai būtiski nostiprinātu klātbūtni 
klātienes pārbaudēs, ko veic nozīmīgās bankās, balstoties uz skaidru prioritā ­
šu noteikšanu attiecībā uz riskiem. Ir jāpalielina to klātienes pārbaužu īpat ­
svars, ko vada valsts kompetentā iestāde, kura nav mītnes vai uzņēmējas valsts 
uzraudzītāja.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2018. gada beigas.
86 Secinājumi un ieteikumi 
 
13. ieteikums
ECB ir cieši jākontrolē nepilnību novēršana IT sistēmā saistībā ar klātienes pārbau ­
dēm un arī turpmāk jācenšas paaugstināt to valstu kompetento iestāžu inspekto ­
ru kvalifikāciju un prasmes, kuri veic pārbaudes uz vietas.
Plānotais īstenošanas termiņš: 2017. gada vidus.
Šo ziņojumu 2016. gada 18. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma IV apakšpalāta, 
kuru vada Revīzijas palātas loceklis Baudilio TOMÉ MUGURUZA .
 Revīzijas palātas vārdā —
 priekšsēdētājs
 Klaus­ Heiner Lehne
87
 Pielikumi
Revīzijas pieejas kopsavilkums
Revīzijas temats Revīzijas kritēriji Revīzijas analīze
Vai VUM pārvaldības kārtība nodrošina 
atbilstīgu vidi KUK un klātienes pārbaužu 
komandu darbam?I  BCBS  2. pamatprincips
II  VUM regulas 65., 66. un 77. apsvērums
III  VUM regulas 4., 6., 19., 22., 24., 25. un 26. pants
IV  ECB uzraudzības rokasgrāmata
V  ECB Reglaments ο Dokumentu kvalitatīva analīze
 ο Darbinieku iztaujāšana
Vai iekšējā audita struktūra un plānoša -
nas un ziņošanas kārtība nodrošina, ka 
saistībā ar banku uzraudzību noteiktie 
riski tiek adekvāti risināti?I  IIA standarts 2030, Starptautiskā Profesionālās prak -
ses sistēma ( IPPF)  IPPF  “Practice Advisory on standard 
2030 ” [Praktiskie ieteikumi par standartu 2030] ο Dokumentu kvalitatīva analīze
 ο Darbinieku iztaujāšana
Vai pārskatatbildības, tostarp iekšējā au -
dita, procedūras un noteikumu praktiskā 
piemērošana nodrošina atbilstīgu vidi 
banku uzraudzībai?I  BCBS  2. pamatprincips
II  VUM regulas 20. pants ο Salīdzinošā novērtēšana un citu ARI iztaujā -
šana (Austrālija, Kanāda, ASV)
 ο Kontaktkomitejas veiktā apsekojuma analīze
 ο Dokumentu kvalitatīva analīze
 ο ECB darbinieku iztaujāšana
 ο Ieinteresēto personu iztaujāšana (Parla -
ments, Padome)
Vai KUK plānošana un izveide ir bijusi 
atbilstīga struktūras un resursu ziņā?I  BCBS  pamatprincipi
II  VUM regulas 6. pants
III  VUM regulas 79.  apsvērums
IV  VUM pamatregulas 3. un 4. pants
V  Direktīvas 2013/36/ES 63. un 97. pants1
VI  ECB uzraudzības rokasgrāmata
VII  EBI pamatnostādnes par kopējām procedūrām un 
metodoloģiju, ko izmanto uzraudzības pārbaudes un 
novērtējuma procesā (SREP)Ciktāl iespējams:
 ο Uzraudzības rokasgrāmatas sadaļu un citu 
dokumentu, kas attiecas uz organizatorisko 
struktūru, analīze
 ο Vispārējās resursu plānošanas DGMS  I un II 
novērtējums
 ο KUK resursu plānošanas novērtējums
 ο Resursu nodrošināšanas lēmumu un pamatā 
esošo pieņēmumu un modeļu pārskatīšana
 ο Darbinieku intervēšana
 ο Darbinieku lietu kvalitatīva analīze
 ο Apmācības programmu dokumentu kvalita -
tīva analīze
 ο (Visas procedūras, ciktāl tas iespējams)
Vai uzraudzības darbības ir atbilstīgi 
plānotas, lai pievērstos standartos no -
teiktajiem kritērijiem, un vai uzraudzītājs 
efektīvi īsteno šīs darbības?I BCBS  pamatprincipi
II VUM pamatregulas 3. pants
III Direktīvas 2013/36/ES 97. un 99. pants
IV EBI pamatnostādnes par kopējām procedūrām un 
metodoloģiju, ko izmanto uzraudzības pārbaudes un 
novērtējuma procesā (SREP ) ο No paredzētajām procedūrām bija iespējams 
īstenot tikai reto (nebija pieejami SEP/SREP  
dokumenti, banku lietas un uzraudzības 
rokasgrāmatas metodoloģiskās sadaļas)
Vai klātienes pārbaudes tiek atbilstīgi 
plānotas, veiktas un ietvertas ziņojumos?I BCBS  9. pamatprincips
II ISA 580
III VUM regulas 12. pants
IV VUM pamatregulas 3. pants
V Direktīvas 2013/36/ES 99. pants
VI ECB uzraudzības rokasgrāmatas 6. nodaļa ο Pieejamo dokumentu kvalitatīva analīze
 ο Darbinieku iztaujāšana
1  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/36/ES par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldīju ­
mu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību, ar ko groza Direktīvu 2002/87/EK un atceļ Direktīvas 2006/48/EK un 2006/49/EK (OV L 176, 
27.6.2013., 338. lpp.).I pielikums
88 Pielikumi 
 
Ierobežota piekļuve informācijai
Jomas, kurās netika veikta pietiekama revīzija tāpēc, ka ECB 
nenodrošināja pieprasītos dokumentusNenodrošinātie pierādījumi
Vispusīgs novērtējums
 ο Stresa testi
 ο Aktīvu kvalitātes pārbaude ο Cita starpā pamatnostādnes par nodrošinājuma vērtēšanu, riskam pakļautu 
aktīvu atlases process, BUJ, sanāksmju ar EBI, Eiropas Sistēmisko risku kolēģiju 
(ESRK) un ECB protokoli un sarakste, nodokļu kredītu ietekmes novērtējums 
un saistītās pamatnostādnes, kā arī daži ar projektiem saistīti dokumenti1
Lēmumu pieņemšanas process
 ο Noteikto termiņu ievērošana
 ο Lēmumu līmenis un savlaicīgums, ņemot vērā jautājuma 
svarīgumu
 ο Vai un kā dažādas lēmumu pieņemšanas procesa puses 
nodrošina pievienoto vērtību un vai konkrētos gadījumos notiek 
pārklāšanās vai dublēšanās
 ο Palāta nevarēja salīdzināt tās veiktā apsekojuma ietvaros 
paustos komercbanku komentārus par lēmumu pieņemšanas 
procesu ar faktiskajiem lēmumiem ο Uzraudzības valdes lēmumi
 ο Banku lietas
 ο Pamatā esošā dokumentācija par procedūras posmiem, ko ievēro lēmumu 
pieņemšanas procesā
 ο Uzraudzības valdes protokoli
Klātienes pārbaužu darbības efektivitāte
 ο Plānošanas metodoloģijas būtiskas daļas
 ο Klātienes pārbaužu faktiskā efektivitāte
 ο Metodoloģijas konsekventa un efektīva piemērošana VUM 
ietvaros (piemēram, saistībā ar nevajadzīgiem kavējumiem, 
uzmanības nekoncentrēšanu, neefektīvām revīzijām)
 ο Saskaņoti ziņojumi par klātienes pārbaudēm
 ο Efektīvas atbilstības pārbaudes
 ο Palāta nevarēja salīdzināt tās veiktā apsekojuma ietvaros paus -
tos komercbanku komentārus par klātienes pārbaužu procesu 
ar faktiskajiem ziņojumiem par klātienes pārbaudēm vai darba 
dokumentiem
 ο IMAS  uzlabojumu konkrētums un termiņš
 ο Klātienes pārbaužu kvalitātes nodrošināšana ο Plānoto, bet neveikto pārbaužu saraksts
 ο Uzraudzības rokasgrāmatas 6. nodaļas pielikumi par klātienes pārbaužu 
metodoloģiju (tika nodrošināta piekļuve 6. nodaļai (60 lappusēm), bet ne 
pielikumiem (ziņots, ka 1000  lappusēm))
 ο Konkrētu klātienes pārbaužu plānošana (klātienes pārbaužu saraksts ar 
resursu pieprasījumu)
 ο Tematisko pārskatīšanu un ad hoc pieprasījumu saraksts
 ο Valstu kompetento iestāžu apsekojuma pamatā esošie dati, lai novērtētu 
pieejamo klātienes pārbaužu inspektoru prasmes
 ο IMAS  izlaidumu darbības sākšanas plāns
 ο Uzraudzības valdes lēmumi, piemēram, par klātienes pārbaužu plānošanu
 ο Inspektoru darba dokumenti (tostarp plānošanas dokumentācija)
 ο Banku atbilstības pārbaužu ziņojumi
 ο Banku lietas  / konkrētu gadījumu izlase
 ο Klātienes pārbaužu revidentu iesaiste un attiecīgie ziņojumi par darbībām 
saistībā ar Grieķijas aktīvu kvalitātes pārbaudi 2015. gadā
Neklātienes uzraudzības plānošanas darbības 
efektivitāte
 ο Pamatā esošie dati un aprēķini, ko izmanto sākotnējā kopu 
veidošanā un saistītajā resursu sadalē
 ο Uzraudzības darbību plānošanas efektivitāte
 ο Uzraudzības darbību plānošanas atbilstība
 ο Tematisko pārskatīšanu efektīva/atbilstīga izmantošana uzrau -
dzības darbību plānošanā
 ο Neklātienes uzraudzības veikšanas darbības efektivitāte
 ο Uzraudzības darbību izpildes efektivitāte
 ο Uzraudzības darbību izpildes atbilstība
 ο Saskaņota un atbilstīga SREP analīze un ziņojumi
 ο Identifikācijas karšu atbilstīga/efektīva izmantošana
 ο RAS modeļa atbilstība
 ο RAS modeļa efektīva izmantošana uzraudzības procesā
 ο Efektīvi un mērķtiecīgi turpmākie pasākumi, īstenojot KUK 
uzraudzības lēmumus
 ο Palāta nevarēja salīdzināt tās veiktā apsekojuma ietvaros paus -
tos komercbanku komentārus par neklātienes uzraudzību ο Uzraudzības rokasgrāmata (izņemot aptuveni 25 lappuses par KUK, kā arī 
17 lappuses par krīzes pārvaldību no pavisam 346 lappusēm)
 ο Uzraudzības rokasgrāmatas metodoloģiskie pielikumi
 ο SREP  procesa detalizēta metodoloģija un modeļi
 ο RAS modeļa detalizēta metodoloģija
 ο Tematiskie ziņojumi
 ο Uzraudzības valdes lēmumi
 ο SEP priekšlikumi, apstiprinātās SEP
 ο Faktiskās identifikācijas kartes (tika nodrošināta tikai pielāgota redakcija), kā 
arī izmantotais FINREP  datu kopums
 ο SREP  ziņojumi
 ο RAS rezultāti un modeļa iznākums, pavaddokumenti, dati, atkāpes
 ο Atveseļošanās plāni, kas iesniegti ECB, KUK analīze un turpmākie pasākumi
 ο KUK uzraudzības lēmumi, turpmākie pasākumi un īstenošana
 ο Kopu veidošanas metodoloģija — netika nodrošināts modelis, izmantotie 
dati (banku dati, informācija), aprēķini, dati par iznākumu (tostarp atkāpes)
 ο Banku lietas  / konkrētu gadījumu izlaseII pielikums
89 Pielikumi 
 II pielikumsJomas, kurās netika veikta pietiekama revīzija tāpēc, ka ECB 
nenodrošināja pieprasītos dokumentusNenodrošinātie pierādījumi
Uzraudzības valdes sanāksmes
 ο Sanāksmju efektivitāte
 ο Neatkarības principa ievērošana attiecībā uz valstu kompetento 
iestāžu pārstāvjiem Uzraudzības valdē ο Valdes protokoli
Pārskatatbildība
 ο Visaptveroši un efektīvi ziņojumi  EP
 ο Efektīva un visaptveroša informācijas apmaiņa, kā noteikts 
VUM regulas 32. pantā — Palātai šajā saistībā bija jāpaļaujas uz 
trešo pušu informāciju ο Rakstiska dokumentācija par ad hoc viedokļu apmaiņu starp Eiropas Parla -
mentu un Uzraudzības valdes priekšsēdētāju
 ο Uzraudzības valdes procedūru reģistrs, ko nodrošina Parlamenta kompetenta -
jai komitejai, ar anotētu lēmumu sarakstu
 ο Faktiskā dokumentācija, ko Eiropas Komisija ir pieprasījusi, lai sagatavotu 
32. panta ziņojumu, un sarakste (ar datumiem) saistībā ar informācijas 
pieprasījumu
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
1  ECB 2016. gada aprīlī Palātai iesniedza DGMS  IV 2015. gada aprīļa kvalitātes nodrošināšanas ziņojumu.  Lai gan ziņojumā bija ietvertas vairākas 
jomas, Palāta nevarēja īstenot revīzijas procedūras, izmantojot pieejamos avota dokumentus. Ziņojumā uzmanība bija koncentrēta uz 
procedūras, nevis metodiskiem jautājumiem. Palāta arī saņēma vairākus procedūras dokumentus, piemēram, iesaistes vēstules revidentiem, 
un ierosinātās resursu prasības aizdevumu portfeļa pārbaudei. Palātai nenodrošināja pietiekamu piekļuvi revidentu darba dokumentiem, un 
Palāta nevarēja izdarīt secinājumus par citiem aspektiem, balstoties uz pieejamo informāciju.
90 Pielikumi 
 II pielikumsTurpmāk norādīti piemēri tam, kā iepriekš minētais ietekmēja Palātas revīziju.
I.  Pārvaldība
Problēma Atbildot uz Palātas anketu, kas tika nosūtīta komercbankām, trīs iestādes norādīja, ka tām netika nodrošinātas tiesības 
tikt uzklausītām. Tomēr Palātai nenodrošināja piekļuvi banku lietām vai lēmumiem.
Sekas Palāta nevarēja pārbaudīt šo apgalvojumu.
Problēma Palāta pieprasīja dažādu lēmumu veidu piemērus (ārkārtas situācijas, parasti gadījumi, SREP  lēmumi un pilnvarojumi), 
tostarp visu pamatā esošo dokumentācijas plūsmu ar katra posma datumu no procedūras uzsākšanas līdz lēmuma 
pieņemšanai. Taču Palāta saņēma tikai tabulas, kurās norādīti procedūras posmu datumi, bet ne piekļuvi pamatā esošajai 
dokumentācijai.
Sekas Palāta nevarēja noteikt, vai lēmumu pieņemšanas kavējumus rada procedūras nepilnības vai jautājuma sarežģītība. Palāta 
nevarēja pievērsties konkrētiem trūkumiem lēmumu pieņemšanas procesā, noteikt nevajadzīgus slāņus un pārliecināties, 
ka nodrošinātie dokumenti ļauj pieņemt informētu lēmumu. Tāpēc analīze par lēmumu pieņemšanas efektivitāti ir samērā 
abstrakta.
Problēma Palāta pieprasīja Uzraudzības valdes protokolus, lai novērtētu, vai priekšsēdētāja nodrošina efektīvas un lietderīgas 
diskusijas Uzraudzības valdē, panākot visu tās locekļu regulāru klātbūtni un līdzdalību diskusijās visas ES interesēs. Tomēr 
Palātai liedza piekļuvi Uzraudzības valdes protokoliem.
Sekas Palāta nevar izteikt atzinumu par Uzraudzības valdes sanāksmju efektivitāti.
II. Kopējās uzraudzības komandas
Problēma atbildot uz Palātas anketu, viena komercbanka informēja, ka ECB bija pieprasījusi nesamērīgu daudzumu dokumentācijas 
(simtiem datņu), lai veiktu atbilstības un piemērotības (“ fit and proper ”) novērtējumus, lai gan lielākā daļa gadījumu 
attiecās uz direktoru pilnvaru atjaunošanu.
Sekas Lēmumi par atbilstību un piemērotību (“ fit and proper ”) veido gandrīz pusi no ECB pieņemtajiem lēmumiem. Kvalitātes 
nodrošināšanas daļas ziņojumā tika uzsvērts, ka šādi lēmumi var ietekmēt resursus. Palāta nevarēja novērtēt, vai lēmumu 
par atbilstību un piemērotību procedūras bija samērīgas (t.  i., vai visas procedūras un informācijas pieprasījumi bija va -
jadzīgi), vai arī tās negatīvi ietekmēja resursu sadali. Tāpēc Palāta nevarēja sniegt informētu viedokli par nepieciešamību 
pēc papildu darbiniekiem vai uzdevumu efektīvākas organizēšanas.
Problēma Palāta bija plānojusi izskatīt riska modeļu veidošanu, kas ir daļa no SREP , un to, vai uzraudzīto banku sniegtie dati tiek 
efektīvi izmantoti atbilstīgā riska modelī. Palātai netika nodrošināta nekāda informācija par uzraudzīto banku sniegto 
datu ietekmi uz RAS rezultātu. Atbildot uz Palātas anketu, daudzas komercbankas norādīja, ka tām piemērotās ziņošanas 
prasības ir nesamērīgas.
Sekas Palāta nevarēja pārbaudīt, vai un kā paziņotos datus izmanto, lai noteiktu SREP  rezultātu, un vai ziņošanas prasības varētu 
definēt efektīvāk, lai uzvērtu lielākos riskus.
III. Klātienes pārbaudes
Problēma Palātai nenosūtīja uzraudzības rokasgrāmatas metodoloģijas pielikumu un klātienes pārbaudēm pakārtoto dokumentāci -
ju. Dažos gadījumos komercbankas iesūtīja negatīvus komentārus par klātienes pārbaužu darbības rezultātiem.
Sekas Palāta nevarēja novērtēt nevienu pārbaužu cikla posmu — bankas izraudzīšanos, pirmspārbaudes paziņojuma sagata -
vošanu, pārbaudes apmeklējuma veikšanu un ziņojumu, ex post  atbilstības pārbaudes — , kā arī to, vai pamatā esošajā 
metodoloģijā bija ietverti svarīgākie riski un vai resursus izmantoja atbilstīgi un efektīvi. Taču nepiemērotai klātienes 
pārbaužu pieejai būtu liela ietekme uz resursu sadales novērtējumu un faktiski paveiktā darba efektivitāti. Nepilnīga vai 
nepareiza metodoloģija ietekmētu efektivitāti, ar kādu veic visas nozīmīgu banku pārbaudes — neatkarīgi no tā, vai tās 
veic ECB vai valstu kompetentās iestādes.
91 Pielikumi 
 III pielikumsLēmumu pieņemšanas process, ko piemēro individuāliem uzraudzības lēmumiem, 
un citi saistoši un nesaistoši tiesību akti plūsmā līdz iebildumu neizteikšanas proce -
dūrai Padomē
Atsauce uz 
diagrammuApraksts
(1-2)KUK apakškoordinators sadarbojas ar attiecīgās valsts kompetentās iestādes vadību, lai nodrošinātu, ka tai ir iespēja izskatīt lēmumu 
projektus un sniegt par tiem komentārus pirms to nosūtīšanas tālāk. Komentāru sniegšanas termiņš ir atkarīgs no apstākļiem, un tajā 
ņem vērā galīgo juridisko un darbības termiņu.
(3-4) Paralēli (1-2) KUK var pieprasīt juridiskas konsultācijas vai konsultācijas attiecīgajās VUM darbības jomās.
(5)KUK tiek aicinātas ar Uzraudzības valdes sekretariātu apspriest 1. priekšlikuma projektu, 1. lēmuma projektu un termiņus. Uzraudzības 
valdes sekretariāts pārbauda dokumentāciju.
Ja ar sekretariātu neapspriežas šajā agrīnajā posmā, pārbaude tiek veikta pirms dokumentācijas nosūtīšanas Uzraudzības valdei.
(6-7-8) Ja pietiek laika, Uzraudzības valdes sekretariāts dokumentāciju nosūta Juridiskajam ģenerāldirektorātam (ĢD/L) rediģēšanai.
(9)KUK koordinators nosūta dokumentu kopumu ĢD I vai, attiecīgā gadījumā, ĢD II augstākā līmeņa vadībai, lai iesaistītais ģenerāldirek -
torāts pārbaudītu un apstiprinātu iesniegto lēmuma projektu.
(10)Pēc KUK iesniegtā lēmuma projekta pārbaudes un apstiprināšanas augstākā līmeņa vadība e-pastā Uzraudzības valdes priekšsēdētājai 
un priekšsēdētāja vietniecei nosūta priekšlikumu, lēmuma projektu un citus pamatdokumentus apstiprināšanai un turpmākai apritei 
Uzraudzības valdes locekļiem. Uzraudzības valdes sekretariāts arī saņem šo e-pastu, lai varētu veikt turpmākos pasākumus, tiklīdz 
priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietniece ir apstiprinājušas dokumentāciju.
(11)Uzraudzības valdes sekretariāts dokumentāciju nosūta pārējiem Uzraudzības valdes locekļiem. Uzraudzības valdes locekļiem doku -
mentācija ir vienmēr jāsaņem vismaz 5 darbadienas pirms attiecīgās sanāksmes. Ja dokumentāciju iesniedz apstiprināšanai saskaņā ar 
rakstisku procedūru, standarta termiņš arī ir piecas darbadienas.
(12)Sanāksme/rakstiska procedūra. Rakstiskas procedūras ietvaros parasti nenotiek oficiāls balsojums. Uzskata, ka Uzraudzības valdes 
locekļi ir lēmuma projektu apstiprinājuši, ja vien tie paredzētajā termiņā nav izteikuši iebildumus.
(13) Uzraudzības valdes apstiprinājums.
(14-15)Ja vajadzīgs, Uzraudzības valdes sekretariāts dokumentāciju nosūta tulkošanai (vēlākais, kad tā iesniegta Uzraudzības valdei). Doku -
mentāciju parasti nosūta tulkošanai tad, kad redakcija angļu valodā ir rūpīgi izstrādāta. Ja vien uzraudzības lēmumam nav negatīvas 
ietekmes uz kredītiestādi un tai netiek piešķirtas tiesības tikt uzklausītai, Uzraudzības valdes sekretariāts šajā brīdī pabeidz dokumen -
tāciju un veic saskaņošanu ar ECB Padomes sekretariātu.
(16-17)Ja lēmumam varētu būt negatīva ietekme uz adresātu, Uzraudzības valdes sekretariāts nosūta kredītiestādei pilnu lēmuma projektu, 
lai tai nodrošinātu tiesības tikt uzklausītai. Standarta termiņš ir divas nedēļas. Steidzamos gadījumos termiņu var saīsināt vai uzklausī -
šanu veikt ex-post, kā tas paredzēts pamatregulas 31. panta nosacījumos. Uzklausīšanas periods sākas dienā, kad kredītiestāde saņem 
lēmuma projektu.
(18)Uzraudzības valdes sekretariāts nosūta no kredītiestādes saņemtos komentārus KUK novērtēšanai. KUK var apspriesties ar ĢD/L, ja tas 
ir vajadzīgs.
(19-23)KUK novērtē no kredītiestādes saņemtos komentārus (tiesības tikt uzklausītai), un dokumentācijas plūsma notiek saskaņā ar starppos -
miem 10.–12. punktā. Sekretariāts pārbauda komentāru novērtējumu un pārskatīto lēmumu.
(24) (Pārskatīto) lēmumu kopā ar komentāru novērtējumu iesniedz Uzraudzības valdei apstiprināšanai.
(25)Uzraudzības valdes sekretariāts nosūta galīgo dokumentācijas kopumu priekšsēdētāja vietniecei apstiprināšanai (tas ir jāizdara pirms 
iebildumu neizteikšanas procedūras), kopiju nosūtot ECB Padomes sekretariātam.
(26)Padomes sekretariāts dokumentāciju nosūta ECB Padomei pieņemšanai saskaņā ar iebildumu neizteikšanas procedūru. Iebildumu 
neizteikšanas procedūrai paredz ne vairāk kā 10 darbadienas. ECB Padomes sekretariāts informē Uzraudzības valdes sekretariātu par 
pieņemšanu.
(27) Uzraudzības valdes sekretariāts galīgo lēmumu paziņo kredītiestādei.
92 Pielikumi 
 III pielikums
Galīgā lēmuma paziņošana KredītiestādePaziņošana par pieņemšanuUzraudzības valdes sekretariāts
Steidzami gadījumi Parastā procedūraPadomeSaņem informāciju e-pastāPadomes sekretariāts
Galīgā kopuma pārbaudei Uzraudzības valdes 
priekšsēdētājas vietnieceLēmumu projekti 
attiecīgajai(-ām) valsts(-u) 
kompetentajai(-ām) 
iestādei(-ēm) jānosūta 
vienlaikusValsts kompetentā iestādeGalīgais dokumentācijas kopumsUzraudzības valdes sekretariāts
(Pārskatītā) lēmuma 
apstiprināšanai un komentāru 
novērtēšanaiUzraudzības valdeUzraudzības valdes locekļiĢD/L
Tulkošanai, ja 
vajadzīgsNovērtē kredītiestādes 
komentārus par galīgo projektu 
(var apspriesties ar ĢD/L)KUK
Sanāksme
Tiesības tikt uzklausītam saistībā ar lēmumiem, kam ir negatīva ietekme (divi izņēmumi)3 darbadienas 
komentāru sniegšanai, 
ja jautājums ir 
steidzams2 nedēļas 
komentāru 
sniegšanaiRakstiskās atbildesKredītiestāde
PārbaudeiUzraudzības valdes sekretariātsUzraudzības valdes priekšsēdētāja 
un priekšsēdētājas vietnieceĢD augstākā līmeņa vadība 
Lēmuma projekta pabeigšanaUzraudzības valdes sekretariāts5 darbadienas 
pirms balsojuma5 darbadienas pirms 
sanāksmes/
apstiprinājuma Rakstiskā procedūraUzraudzības valdes locekļi
Sanāksme
(Koordinācijas komiteja)Ja jautājums ir 
steidzams vai tehnisksLai izskatītu Valdes 
jautājumus vai 
politikas jautājumusRakstiskā procedūraUzraudzības valde
SanāksmeĢD/L
RediģēšanaiUzraudzības valdes 
sekretariāts
Lai nodrošinātu turpmākos 
pasākumus un apritiUzraudzības valdes priekšsēdētāja 
un priekšsēdētājas vietniece
Visas dokumentācijas 
apstiprināšanai un apritei 
Uzraudzības valdes locekļiemVUM darbības jomas
Palīdzības/juridisko 
konsultāciju pieprasījumsKomentāriem par projektuValsts kompetentā iestāde
KUK projekta pārbaude un 
apstiprināšanaĢD augstākā līmeņa vadība 
Uzraudzības valdes 
sekretariāts
Pārbaudei un diskusijām 
ar KUKKUK
Rakstiskā procedūra un iebildumu 
neizteikšanas procedūra (1)
(2)
(3)
(4)(5)
(6)
(7)(8)(9)
(10)
(10)
(11)
(12)
(13)
(14)
(15)(16)
(17)(18) (19)
(20)
(21)
(22)
(23)
(24)
(25)(25)(25)
(26)
(27)(26)
Mazāk par 
48 stundāmMazāk par 
10 darbadienām
93 Pielikumi 
 IV pielikumsECB budžeta process
Atbalsta funkciju vadītājs
Atbalsta funkciju vadītājs ar ECB 
priekšsēdētāja starpniecību 
atskaitās Valdei. Atbildīgs par 
Finanšu ģenerāldirektorāta 
Budžeta un kontroles nodaļu.
Budžeta centra vadītāji 
(kopīga atbildība ar 
ĢD-F/BCO)ECB Padome
Valde
ĢD-F/BCO (Budžeta un 
kontroles nodaļa)BUCOM (Budžeta komiteja)
ECB un eurozonas valstu 
kompetento iestāžu eksperti. Palīdz 
Padomei pieņemt lēmumu par 
budžetu (budžeta priekšlikuma 
izvērtēšana).
Centrālās bankas salīdzinājumā ar 
VUM (vienoto uzraudzības 
mehānismu)Bankas vadīšana salīdzinājumā ar 
izmaiņu ieviešanu bankā6 Valdes locekļi
19 eurozonas valstu kompetento iestāžu vadītājiPadomes sastāvs
Apspriešanās ar Uzraudzības 
valdes priekšsēdētāju un 
priekšsēdētājas vietnieci
Palīdz Valdei izvērtēt ar VUM 
saistīto budžeta daļu.
Atbildīgi par darbības plānošanu 
un īstenošanu savā budžeta 
centrā. Atbildīgi par ECB budžeta 
attiecīgās daļas uzraudzību un 
kontroli.Novērtē darbības jomas ietekmi uz 
cilvēkresursiem, budžetu un 
organizāciju. Attiecīgi konsultē 
Valdi. Izstrādā, sagatavo un 
kontrolē budžetu saskaņā ar 
Valdes/Padomes stratēģiskajiem 
norādījumiem.Atbildīga par cilvēkresursu un 
ﬁnanšu resursu sadali un 
pārvaldību. Ierosina budžetu ECB 
Padomei.Pēc Valdes priekšlikuma 
pieņem ECB budžetu
Avots:  Finanšu ģenerāldirektorāts, Budžeta un kontroles nodaļa.
94 Pielikumi 
 V pielikumsBanku uzraudzības revīzija konkrētās valstu jurisdikcijās
AUSTRĀLIJA KANĀDA ASV
Augstākā revīzijas 
iestādeAustrālijas Valsts revīzijas birojs 
(ANAO )Kanādas Ģenerālrevidenta birojs Valdības pārskatatbildības birojs ( GAO )
Banku regulators/
uzraudzītājsI  Austrālijas Prudenciālā 
regulējuma iestāde ( APRA )
II  Austrālijas Vērtspapīru 
un ieguldījumu komisija 
(ASIC )
III  Austrālijas Konkurences un 
patērētāju komisija ( CCC)
IV  Rezervju banka1I  Finanšu iestāžu uzraudzības 
birojs ( OSFI )
II  Kanādas Noguldījumu apdrošinā -
šanas korporācija ( CDIC )
III  Kanādas Banka2
IV  Kanādas Finanšu pakalpojumu 
patērētāju aģentūraI  Federālo rezervju sistēmas ( FED) Valde
II  Valūtas ģenerālkontroliera birojs ( OCC)
III  Federālā noguldījumu  apdrošināšanas korporā -
cija ( FDIC )
IV  Nacionālā kredītsabiedrību administrācija 
(NCUA )
V  Finanšu stabilitātes uzraudzības padome 
(FSOC )3
Tiesību akti, kas 
paredz revīzijas 
tiesības1997. gada Ģenerālrevidentu 
likums, 11. un 17. sadaļaĢenerālrevidentu likums R.S.C., 
1985.  gads,  
A-17.  nodaļa31 ASV KODEKSA 714. pants (Finanšu iestāžu pār -
baužu padomes, Federālo rezervju Valdes, FDIC , OCC 
revīzija), 31. ASV KODEKSA 717. pants (ASV valdības 
programmu un darbību izvērtēšana), 31. ASV 
KODEKSA 712. pants (publisko līdzekļu izlietojuma 
pārbaude), 12. ASV KODEKSA 1833.c pants (ģenerāl -
kontroliera revīzija un piekļuve ierakstiem)
Revīzijas pilnvaras 
attiecībā 
uz finanšu 
uzraudzītājiem 
(likumā noteiktās 
tiesības)I  Pārskatu uzticamības fi -
nanšu revīzija; uzraudzības 
un ar uzraudzību nesaistītu 
darbību rezultātu revīzijas; 
papildu pakalpojumi 
ietver labākas prakses 
norādījumus un pārbaudes 
ziņojumus
II  Pārskatu uzticamības fi -
nanšu revīzija; uzraudzības 
un ar uzraudzību nesaistītu 
darbību rezultātu revīzijasI  Darbības rezultātu un atbilstības 
revīzijas attiecībā uz uzraudzības 
un ar uzraudzību nesaistītām 
darbībām
II  Pārskatu uzticamības finanšu 
revīzija; uzraudzības un ar 
uzraudzību nesaistītu darbību 
rezultātu un atbilstības revīzijas
III  Pilnvaru nav
IV  Darbības rezultātu un atbilstības 
revīzijas attiecībā uz uzraudzības 
un ar uzraudzību nesaistītām 
darbībāmI  Darbības rezultātu un atbilstības revīzijas 
attiecībā uz uzraudzības un ar uzraudzību 
nesaistītām darbībām
II  Darbības rezultātu un atbilstības revīzijas 
attiecībā uz uzraudzības un ar uzraudzību 
nesaistītām darbībām; pārskatu uzticamības 
finanšu revīzija
III  Darbības rezultātu un atbilstības revīzijas 
attiecībā uz uzraudzības un ar uzraudzību 
nesaistītām darbībām; pārskatu uzticamības 
finanšu revīzija
IV  Darbības rezultātu un atbilstības revīzijas 
attiecībā uz uzraudzības un ar uzraudzību 
nesaistītām darbībām; pārskatu uzticamības 
finanšu revīzija
V  Darbības rezultātu un atbilstības revīzijas 
attiecībā uz uzraudzības un ar uzraudzību 
nesaistītām darbībām; pārskatu uzticamības 
finanšu revīzija
Pilnvaru 
aptvērums, 
lai revidētu 
uzraudzības 
darbībasPilnvaras pārbaudīt vai izskatīt 
jebkuru struktūras darbību 
aspektuPilnīgas pilnvaras veikt atbilstības un 
darbības rezultātu revīzijasPilnīgas pilnvaras veikt atbilstības un darbības 
rezultātu revīzijas4
1 Atbild tikai par monetāro politiku un finanšu stabilitāti.
2 Funkcionē kā pēdējās instances aizdevējs un uzrauga finanšu stabilitāti, veicot makroprudenciālo uzraudzību kopā ar OSFI .
3 FSOC  izveidoja ar Doda – Franka Volstrītas reformas un patērētāju aizsardzības aktu (Dodd Frank Wall Street Reform and Consumer Protection 
Act), paredzot nosacījumu  GAO  revidēt šīs padomes darbības.
4 http://www.gao.gov/products/T ­GGD ­90­8
95 Pielikumi 
 V pielikumsAUSTRĀLIJA KANĀDA ASV
Revīzijas mērķi, 
īstenojot pilnvarasSistēmu un procedūru koncepcija 
un darbība, ieguldītāju aizsar -
dzības darbības un uzraudzības 
lēmumu pieņemšana makropru -
denciālā līmenīI  Sistēmu un procedūru koncepcija 
un darbība, uzraudzības lēmumu 
pieņemšana makroprudenciālā 
līmenī un novērtējumi un lēmumi 
par atsevišķām iestādēm (mik -
roprudenciālā uzraudzība)
II  Sistēmu un procedūru koncep -
cija un darbība, novērtējumi un 
lēmumi par atsevišķām iestādēm 
(mikroprudenciālā uzraudzība)Sistēmu un procedūru koncepcija un darbība, 
uzraudzības lēmumu pieņemšana makroprudenciālā 
līmenī, novērtējumi un lēmumi par atsevišķām 
iestādēm (mikroprudenciālā uzraudzība) — parasti 
tas nozīmē iestāžu izlasi
Pilnvaru 
ierobežojums 
(ierobežota 
piekļuve 
informācijai)Nav Nav I  Nav; GAO  ir likumā noteiktas tiesības piekļūt 
banku aģentūru ierakstiem atbildības jomās, ko 
aptver Federālo rezervju pilnvaras.
II  Nav; GAO  ir neierobežota piekļuve, lai revidētu 
OCC, FDIC , NCUA  un FSOC .
Ziņojumi  ο Ģenerālrevidenta ziņojums 
Nr. 42, 2000.–2001. gads
 ο Ģenerālrevidenta ziņojums 
Nr. 2, 2005.–2006. gads ο Lielu banku regulējums un uzrau -
dzība, 2010. GADA RUDENS
 ο Turpmāki pasākumi saistībā ar 
ieteikumiem iepriekšējā revīzijas 
ziņojumā ο GAO-15-67 (2014. gads) Banku kapitāla refor -
mas: Bāzeles III sākotnējā ietekme uz kapitālu, 
kreditēšanu un starptautisko konkurētspēju.
 ο GAO  2015. gada revīzija par to, kā regulatori iz -
manto uz risku balstītas izvērtēšanas pieeju, lai 
pārraudzītu informācijas drošības adekvātumu 
noguldījumu iestādēs.
 ο GAO  revīzija par FDIC  organizatoriskās struktū -
ras efektivitāti un iekšējo kontroli.
 ο GAO  2014. gada pārskats par Federālo rezervju 
jauno noteikumu par uzlabotiem prudenciāla -
jiem standartiem banku pārvaldītājsabiedrī -
bām un ārvalstu banku organizācijām.
 ο GAO  2015. gada pārskats par regulatīvo piere -
dzi, kas gūta pēdējo banku krīžu laikā, un par 
darbībām, kuras regulatori īsteno, lai risinātu 
radušos riskus, kas apdraud banku sistēmas 
drošību un stabilitāti.
 ο GAO-10-861 ziņojums par problēmām saistībā 
ar aktīvu glābšanas programmu.
 ο GAO  2015. gada pārskats par regulatīvo 
kapitāla noteikumu īstenošanu un regulatoru 
īstenotas papildu aizņemto līdzekļu īpatsvara 
pārskatīšanas.
 
96 Pielikumi 
 V PielikumsAUSTRĀLIJA KANĀDA ASV
Izskatītās revīzijas 
jomas ο Starptautiski pieņemtu 
banku uzraudzības 
standartu pieņemšana un 
īstenošana, kā arī notiku -
mu attīstība.
 ο Prudenciālās uzraudzības 
novērtējums (lietderīgums/
efektivitāte), tostarp:
 ο kapitāla pietiekamība;
 ο klātienes pārbaudes;
 ο pārrobežu banku darbība;
 ο uzraudzības regulējums;
 ο finanšu pārvaldības 
kārtība. ο Tiesiskā regulējuma un uzrau -
dzības pieejas atbilstība un 
piemērotība:
 ο pievēršanās prudenciālajam 
regulējumam, kas izstrādāts, 
lai risinātu riska uzņemšanos 
iestādēs;
 ο kā bankām pieprasa banku datus 
un informāciju;
 ο lielāko banku regulēšanas un uz -
raudzības procesu piemērotība;
 ο kā tiek pārskatīts, piemērots 
un atjaunināts tiesiskais un 
uzraudzības regulējums, ņemot 
vērā radušos riskus;
 ο vai uzraudzības pieeja tiek 
pārskatīta un piemērota saskaņā 
ar plānoto;
 ο kā federālās aģentūras kopīgo 
informāciju. ο ASV Bāzeles noteikumi un to ietekme uz ASV 
bankām.
 ο Citas valstis, kas īsteno Bāzeli III — ietekme 
uz ASV banku organizāciju starptautisko 
konkurētspēju.
 ο Kā regulatori pārrauga iestāžu centienus 
mazināt kiberdraudus? Informācijas par 
kiberdraudiem avoti un aģentūru centieni šo 
informāciju kopīgot.
 ο Valdes izmantotie mehānismi, lai pārraudzītu 
aģentūru.
 ο Cilvēkkapitāla stratēģijas un apmācības iniciatī -
vu izvērtējums.
 ο FDIC  procesi banku nozares risku kontrolei 
un novērtēšanai, tostarp pārraudzīšanai un 
izvērtēšanai.
 ο Izskatīšanas procedūru, pieeju un rezultātu 
kvalitātes novērtējums.
 ο Salīdzinoši pētījumi par regulatoru īstenoto 
uzraudzību un koordinācijas līmeni.
 ο Kontrole attiecībā uz regulatoru centieniem 
noteikt radušos riskus un reaģēt uz tiem. 
Novērtējumi, lai:
 ο noteiktu regulatīvo centienu nepilnības;
 ο sniegtu ierosinājumus efektivitātes 
uzlabošanai.
 ο Finanšu sistēmas drošība un stabilitāte:
 ο stresa testi;
 ο riska pārvaldības pārraudzība;
 ο banku maksātnespējas cēloņi;
 ο konsolidētā uzraudzība;
 ο uz risku vērstas izskatīšanas stratēģijas;
 ο reformu īstenošana un noteikumu izstrāde.
97 Pielikumi 
 V PielikumsAUSTRĀLIJA KANĀDA ASV
Revīzijas 
konstatējumi un 
ieteikumi ο Jāuzlabo uzraudzības 
maksājuma pārvaldība.
 ο Jāpārskata riska novērtēša -
nas process.
 ο Jāuzlabo starptautisku 
darbību uzraudzība.
 ο Nepietiekama klātienes 
pārbaužu regularitāte.
 ο Jāpārskata prudenciālais 
ierobežojums, ko piemēro 
banku riskiem. ο Netiek pārbaudīta federālā tiesis -
kā regulējuma efektivitāte.
 ο Tiesiskais regulējums tiek 
atjaunināts.
 ο Banku adekvāta uzraudzība.
 ο Pieaugošās regulatīvās prasības 
rada ar cilvēkresursiem saistītas 
problēmas.
 ο Var uzlabot informācijas pieprasī -
jumu koordinēšanu.
 ο Ārvalstu uzraudzītāji sniedz 
atbilstīgu un aktuālu informāciju. ο Bāzeles III īstenošanai būs mērena ietekme uz 
kreditēšanas darbībām.
 ο Bankas pašlaik nodrošina atbilstību jaunajiem 
minimālajiem kapitāla rādītājiem.
 ο Pieaugošas atbilstības izmaksas.
 ο Neskaidra konkurētspējas ietekme uz starptau -
tiskām bankām.
 ο Neadekvāti procesi uzticamas un savlaicīgas 
attiecīgās informācijas apkopošanai. Uzraudzī -
tājiem nav pilnvarojuma, lai tieši pievērstos IT 
riskiem, ar ko saskaras bankas.
 ο Jāizstrādā politika un procedūras, kas nosaka, 
kā sistemātiski un vispusīgi tiks izvērtētas riska 
novērtēšanas darbības.
 ο Federālā rezerve pabeigs galīgo 2  gadu SCAP  
analīzi un šajā jomā gūto pieredzi izmantos, 
lai uzlabotu banku uzraudzības pārredzamību, 
norādījumus inspektoriem, riska noteikšanu un 
novērtēšanu, kā arī regulatīvo koordināciju.
98 Pielikumi 
 VI pielikumsSVF ieteikumi par pārredzamību un pārskatatbildību ECB uzraudzības pienākumu 
kontekstā
Ieteiktie pasākumi, lai uzlabotu 
uzraudzības politikas uzticamību, 
ECB uzņemoties uzraudzības 
pienākumus1.  VUM Uzraudzības valdei ir jāizstrādā un jāpublicē pamatnostādņu kopums, ko tā ievēros, sagatavojot 
politikas ieteikumus.
2. Uzraudzības valdei ir jāpublicē savu politikas sanāksmju protokoli.
3.  ECB ir jāapsver iespēja izveidot ārēju ekspertu grupu, kas varētu neatkarīgi pārraudzīt VUM.  Grupai ir 
jāpublicē regulāri ziņojumi un jāsniedz tieša atgriezeniskā saite Uzraudzības valdei.
Avots:  SVF, “ Financial Sector Assessment Program European Union ” [Finanšu nozares novērtējuma programma Eiropas Savienībā], Ziņojums par 
katru valsti Nr. 13/65, 2013. gada marts.
99 Pielikumi 
 VII pielikumsEiropas Komisijas pārbaudes darbības joma saskaņā ar VUM regulas 32.  pantu
Eiropas Komisija publicē ziņojumu par VUM regulas piemērošanu, cita starpā izvērtējot:
a) VUM darbību Eiropas finanšu uzraudzības sistēmā (EFUS) un ECB uzraudzības darbību ietekmi uz visas Savie ­
nības interesēm un uz finanšu pakalpojumu iekšējā tirgus saskaņotību un integritāti (..);
b) uzdevumu sadalījumu starp ECB un valstu kompetentajām iestādēm VUM ietvaros (..);
c) ECB uzraudzības un sankciju piemērošanas pilnvaru efektivitāti un papildu sankciju piemērošanas pilnvaru 
piešķiršanas ECB lietderību (..);
d) to pasākumu piemērotību, kas noteikti attiecībā uz makroprudenciāliem uzdevumiem un instrumentiem 
saskaņā ar 5. pantu un atļauju piešķiršanu un atcelšanu saskaņā ar 14. pantu;
e) neatkarības un pārskatatbildības noteikumu efektivitāti;
f) ECB un EBI mijiedarbību;
g) pārvaldības pasākumu piemērotību, tostarp saistībā ar Uzraudzības valdes sastāvu un balsošanas kārtību 
tajā, un tās attiecībām ar ECB Padomi (..);
h) ECB un neiesaistīto dalībvalstu kompetento iestāžu mijiedarbību un VUM ietekmi uz minētajām dalībvalstīm;
i) tiesību aizsardzības mehānisma efektivitāti attiecībā pret ECB lēmumiem;
j) VUM izmaksu lietderību;
k) 7. panta 6. punkta, 7. panta 7. punkta un 7. panta 8. punkta piemērošanas iespējamo ietekmi uz VUM darbību 
un integritāti;
l) to, cik efektīvi ECB ir nošķirtas uzraudzības un monetārās politikas funkcijas un cik efektīvi ir nošķirti uzrau ­
dzības uzdevumiem paredzētie finanšu resursi no ECB budžeta (..);
m) VUM pieņemto uzraudzības lēmumu fiskālo ietekmi uz iesaistītajām dalībvalstīm (..);
n) iespējas turpināt VUM pilnveidošanu, ņemot vērā visus attiecīgo noteikumu grozījumus, tostarp primāro tie ­
sību aktu līmenī, un ņemot vērā to, vai loģiskais pamatojums iestāžu prasībām šajā regulā vairs nepastāv (..).
100 Pielikumi 
 VIII pielikumsValstu kompetento iestāžu un uzraudzīto iestāžu apsekojums
Valstu kompetento iestāžu apsekojums
1. Pārvaldība  — lēmumu pieņemšanas process
1. JAUTĀJUMS.  Vai attiecīgās KUK apakškoordinators vienmēr sadarbojas ar jūsu organizāciju, lai nodrošinā -
tu, ka jūs pārbaudāt savas jurisdikcijas kredītiestādēm adresētos uzraudzības lēmumu projektus un izsakāt 
viedokli par tiem?
1.a JAUTĀJUMS.  Ja nē, lūdzu, paskaidrojiet (skatiet 1. izcēlumu ).Jā 11 91,7  %
Nē 1 8,3 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 12 100,0  %
2. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, ECB lēmumu pieņemšanas procesā ņem vērā jūsu organizācijas zināšanas un 
uzskatus un vai jūsu organizācijas viedoklis ir atspoguļots Uzraudzības valdes priekšlikuma projektā?
2.a JAUTĀJUMS.  Ja nē, lūdzu, paskaidrojiet (skatiet 1. izcēlumu ).Jā 11 91,7 %
Nē 1 8,3 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 12 100,0 %
3. JAUTĀJUMS.  Vai esat saskārušies ar gadījumiem, kad ar KUK neizdevās atrisināt atšķirīgus viedokļus par 
uzraudzības lēmumiem?Jā 6 50,0 %
Nē 6 50,0 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 12 100,0 %
3.a JAUTĀJUMS.  Ja jā, vai jums deva iespēju atrisināt šīs viedokļu atšķirības, nodrošinot divpusēju saziņu starp 
ECB starpniekstrukūrām un jūsu organizācijas vadību?Jā 5 41,7 %
Nē 0 0,0 %
Nav attiecināms 7 58,3 %
KOPĀ 12 100,0 %
4. JAUTĀJUMS.  Vai esat saskārušies ar gadījumiem, kad šīs viedokļu atšķirības nebija iespējams risināt un 
vienošanos nevarēja panākt?Jā 6 50,0 %
Nē 5 41,7 %
Nav attiecināms 1 8,3 %
KOPĀ 12 100,0 %
Jā 5 41,7 %
4.a JAUTĀJUMS.  Ja jā, vai jūs uzaicināja paust savu viedokli atrunātā termiņā, lai Uzraudzības valdē varētu 
notikt diskusijas?Nē 0 0,0 %
Nav attiecināms 7 58,3 %
KOPĀ 12 100,0 %
1. izcēlums. Pārvaldība — lēmumu pieņemšanas process 
Lielākais vairākums valstu kompetento iestāžu ir ļoti apmierinātas ar VUM lēmumu pieņemšanas procesu, lai 
gan dažas no tām ierosina VKI darbinieku lielāku iesaisti lēmumu pieņemšanā. Piemēram, vienas valsts kompe ­
tentā iestāde minēja gadījumu, kad šajā procesā netika ņemti vērā VKI ekspertu atzinumi Uzraudzības valdei 
iesniegtajos galīgajos priekšlikumos, un citas valsts kompetentā iestāde norādīja, ka ECB darbinieki priekšliku ­
mos ieviesa izmaiņas bez pietiekamas valsts kompetentās iestādes darbinieku KUK mijiedarbības un iesaistes.  
101 Pielikumi 
 VIII pielikums2. Iekšējo auditoru komiteja ( IAC) — jautājumi par IAC darbu saistībā ar banku uzraudzību
1. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, VUM revīzijas aptvērums (t. i., kopu vispārējais pārskats, revīzijas 
priekšmeti, revīzijas jomas un galvenie elementi) ir pilnīgs, vispusīgs un saprotams? 
1.a JAUTĀJUMS.  Ja nē, lūdzu, norādiet, kuras jomas ir jāietver (skatiet 2. izcēlumu ).Jā 8 66,7 %
Nē 3 25,0 %
Nav attiecināms 1 8,3 %
KOPĀ 12 100,0 %
2. JAUTĀJUMS.  Vai jums ir skaidrs, kāds tieši būs to revīziju tvērums, kas ir pamatā revīzijas 
priekšmetiem, kuri izraudzīti revidēšanai nākamajā ciklā? Vai šajā saistībā revīzijas priekšmeti, 
jūsuprāt, ir vispusīgi aptverti saprātīgā termiņā?
2.a JAUTĀJUMS.  Ja nē, ko varētu uzlabot, lai revīzijas priekšmetu saturs būtu skaidrāks un lai 
nodrošinātu vispusīgu aptvērumu konkrētajā termiņā? (Skatiet 2. izcēlumu )Jā 11 91,7 %
Nē 0 0,0 %
Nav attiecināms 1 8,3 %
KOPĀ 12 100,0 %
3. JAUTĀJUMS.  Vai kopumā IAC resursu sadales un izraudzīšanās process ir pārredzams? 
3.a JAUTĀJUMS.  Ja nē, ko varētu uzlabot? (Skatiet 2. izcēlumu )Jā 9 75,0 %
Nē 1 8,3 %
Nav attiecināms 2 16,7 %
KOPĀ 12 100,0 %
4. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, revīzijas priekšmetu riska novērtēšanas process IAC ir pārredzams 
un atbilstīgs? 
4.a JAUTĀJUMS.  Ja nē, ko varētu uzlabot? (Skatiet 2. izcēlumu )Jā 11 91,7 %
Nē 0 0,0 %
Nav attiecināms 1 8,3 %
KOPĀ 12 100,0 %
5. JAUTĀJUMS.  Vai jūsu organizācijā ir nošķirta monetārās politikas iekšējā audita kārtība no 
uzraudzības funkciju revīzijas kārtības?Jā 4 33,3 %
Nē 3 25,0 %
Nav attiecināms 5 41,7 %
KOPĀ 12 100,0 %
5.a JAUTĀJUMS.  Ja jā, vai šis nodalījums ietver vadību? Jā 4 33,3 %
Nē 0 0,0 %
Nav attiecināms 8 66,7 %
KOPĀ 12 100,0 %
102 Pielikumi 
 VIII Pielikums5.b JAUTĀJUMS.  Ja jā, līdz kuram vadības līmenim (komandas vadītājs, nodaļas vadītājs, daļas 
vadītājs, direktors, valdes loceklis)?KOMANDAS VADĪTĀJS 2 16,7 %
NODAĻAS VADĪTĀJS 2 16,7 %
DAĻAS VADĪTĀJS 0 0,0 %
DIREKTORS 0 0,0 %
VALDES LOCEKLIS 0 0,0 %
Nav attiecināms 8 66,7 %
KOPĀ 12 100,0 %
5.c JAUTĀJUMS.  Ja nē, vai ir paredzēti noteikumi par kopējiem pakalpojumiem šajā kontekstā? Jā 1 8,3 %
Nē 1 8,3 %
Nav attiecināms 10 83,3 %
KOPĀ 12 100,0 %
6. JAUTĀJUMS.  Cik daudz cilvēku uz 100 pilnslodzes ekvivalentiem no jūsu organizācijas banku 
uzraudzības darbiniekiem veic iekšējā audita funkciju? Vidējais skaits ir 1,59 uz 100 pilnslodzes 
ekvivalentiem. Skaitļi būtiski atšķīrās, tādēļ, balstoties uz saņemtajiem datiem, nevar izdarīt 
precīzu secinājumu.
2. izcēlums. Iekšējo revidentu komiteja
Gandrīz visas valstu kompetentās iestādes ir apmierinātas ar IAC darbu saistībā ar banku uzraudzību, lai gan 
dažas iestādes norādīja uz riskiem iekšējās revīzijas procesā. Piemēram, viena valsts kompetentā iestāde minē ­
ja risku, ka darbinieku ierobežotā nodrošinājuma dēļ mazākās valstu kompetentās iestādēs noteiktais tvērums 
un revīzijas uzdevumi var netikt īstenoti paredzētajā termiņā un/vai aptvērumā, savukārt cita iestāde pauda 
viedokli, ka nepārtrauktajām VUM revīzijām ir plašs mērķis un tajās netiek pilnībā ņemta vērā atsevišķu valstu 
kompetento iestāžu specifika, tāpēc vajadzīgi lielāki revīzijas resursi nekā plānots. 
Attiecībā uz uzlabojumiem atsevišķas valstu kompetentās iestādes norādīja uz šādiem aspektiem:  
 οkatras revīzijas tvērums, termiņš un laiks ir jāapsver un jāpaziņo savlaicīgāk un efektīvāk, lai nodrošinātu 
revīzijas labāku plānošanu un sagatavošanos tai vietējā līmenī;
 οskaidrs un precīzs revīzijas tvērums ir jānosaka pirms praktiskā darba sākšanas, it sevišķi situācijās, kad 
vairākas revīzijas komandas no dažādu valstu kompetentajām iestādēm vienlaikus uzsāk revīzijas uzdevu ­
mu un kad tām ir jāsasniedz kopīgi mērķi; pretējā gadījumā attiecībā uz revīzijas uzdevumiem VUM līmenī 
saglabājas risks, ka dažādu revīzijas komandu iegūtie rezultāti būs pārāk atšķirīgi; 
 οrevīzijas darba grupām ir IAC jāsniedz vairāk informācijas par resursu sadali, lai uzlabotu revīziju izlasi. 
103 Pielikumi 
 VIII Pielikums3. Kopējās uzraudzības komandas
1. JAUTĀJUMS.  Vai jūsu organizācijas pašreizējais darbinieku nodrošinājums atbilst valsts kompetentās iestā -
des prasībām attiecībā uz KUK darbinieku nodrošinājumu?Jā 8 66,7 %
Nē 2 16,7 %
Nav attiecināms 2 16,7 %
KOPĀ 12 100,0 %
2. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, KUK (ietverot gan ECB, gan valstu kompetento iestāžu darbiniekus) ir pietiekams 
darbinieku nodrošinājums katrai bankai jūsu valstī, lai efektīvi uzraudzītu nozīmīgas iestādes? 
2.a JAUTĀJUMS.  Ja nē, vai šo trūkumu rada valstu kompetento iestāžu darbinieku nepietiekamība? ECB 
darbinieku trūkums? Vai gan ECB, gan valstu kompetento iestāžu darbinieku trūkums?Jā 6 50,0 %
Nē 4 33,3 %
Nav attiecināms 2 16,7 %
KOPĀ 12 100,0 %
3. JAUTĀJUMS.  Kāds ir jūsu kopējais uzraudzības darbinieku skaits? ( Atbildes netiek atklātas)
4. JAUTĀJUMS.  Cik liels skaits jūsu organizācijas darbinieku pašlaik ir norīkoti KUK (kopējie pilnslodzes ekviva -
lenti)? Vidējais skaits ir 59,47 darbinieki, kas norīkoti KUK.
5. JAUTĀJUMS.  Vai esat saskārušies ar grūtībām saistībā ar kvalificētu un pieredzējušu darbinieku pieņemšanu 
darbā banku neklātienes uzraudzībai?Jā 5 41,7 %
Nē 6 50,0 %
Nav attiecināms 1 8,3 %
KOPĀ 12 100,0 %
6. JAUTĀJUMS.  Cik lielu skaitu uzraudzības darbinieku plānojat pieņemt darbā nākamo 3 gadu laikā, lai nodro -
šinātu adekvātu darbinieku skaitu paredzētajām KUK personāla vajadzībām? ( Atbildes netiek atklātas)
7. JAUTĀJUMS.  Vai ECB ir jebkad noraidījusi kandidātu, ko jūsu organizācija ir nominējusi KUK? Jā 0 0,0 %
Nē 12 100,0 %
Nav attiecināms 0 0,,0 %
KOPĀ 12 100,0 %
8. JAUTĀJUMS.  Vai jūsu organizācija pašlaik ir norīkojusi kādu uzraudzības darbinieku KUK kādai bankai, kam 
galvenais birojs neatrodas jūsu dalībvalstī?Jā 9 75,0 %
Nē 3 25,0 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 12 100,0 %
104 Pielikumi 
 VIII Pielikums8.a JAUTĀJUMS.  Ja jā, cik lielu skaitu? 
8.b JAUTĀJUMS.  Ja jā, cik daudzās dažādās KUK?  
Dati netiek atklāti. Kopumā pilnslodzes ekvivalentu skaits bija samērā mazs vai nulle, tomēr attiecīgo KUK 
skaits bija no 2 līdz 14.
9. JAUTĀJUMS.  Vai jūsu organizācija pieprasa vai saņem jebkāda veida izpildes atgriezenisko saiti no KUK 
koordinatora vai kāda cita ECB darbinieka par jūsu KUK strādājošo darbinieku darbības rezultātiem?Jā 8 66,7 %
Nē 2 16,7 %
Nav attiecināms 2 16,7 %
KOPĀ 12 100,0 %
9.a JAUTĀJUMS.  Ja jā, vai šo atgriezenisko saiti ņem vērā, jūsu organizācijas vadībai pārbaudot jūsu KUK 
strādājošo darbinieku darbības rezultātus?Jā 2 16,7 %
Nē 4 33,3 %
Nav attiecināms 6 50,0 %
KOPĀ 12 100,0 %
10. JAUTĀJUMS.  Vai jūs daļēji, pilnībā vai vispār publicējat un izmantojat EBI jautājumus un atbildes saziņā ar 
bankām?PILNĪBĀ 7 58,3 %
DAĻĒJI 4 33,3 %
NEMAZ 1 8,3 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 12 100,0 %
10.a JAUTĀJUMS.  Ja jūs šos jautājumus publicējat tikai daļēji, vai jūsu valsts kompetentajā iestādē pastāv 
skaidrs lēmumu pieņemšanas process par to, kurus jautājumus un atbildes izmantot praksē un kurus ne?Jā 1 8,3 %
Nē 2 16,7 %
Nav attiecināms 9 75,0 %
KOPĀ 12 100,0 %
11. JAUTĀJUMS.  Vai informācijas plūsma no ECB par principiāliem jautājumiem (piemēram, kā praksē 
izmantot EBI jautājumus un atbildes vai tos neizmantot) ir netraucēta, proti, vai tiek savlaicīgi saņemta skaidra 
atbilde?Jā 2 16,7 %
Nē 5 41,7 %
Nav attiecināms 5 41,7 %
KOPĀ 12 100,0 %
11.a JAUTĀJUMS.  Cik dienās vidēji saņemat atbildi uz šādu jautājumu (varat norādīt arī diapazonu)? Atbildes 
bija — no dažām darbadienām līdz vairākiem mēnešiem.
11.b JAUTĀJUMS.  Ko varētu darīt, lai uzlabotu situāciju, ja, jūsuprāt, tā ir neapmierinoša? (Skatiet 
3. izcēlumu ).
105 Pielikumi 
 VIII Pielikums3. izcēlums. Kopējās uzraudzības komandas
Attiecībā uz iespējamiem uzlabojumiem valstu kompetentās iestādes ieteica:
 οpalielināt horizontālo darbinieku skaitu, kas strādā pie banku iekšējo modeļu (uz iekšējiem reitingiem 
balstītas pieejas ( IRB), attīstītās mērīšanas pieejas ( AMA )) analīzes un saistītiem uzdevumiem (piemēram, 
būtisku modeļu atjauninājumu apstiprināšanas);
 οpieņemt darbā lielāku skaitu papildu darbinieku, samazināt to uzdevumu skaitu, kuri pārklājas, samazināt 
papildu valstu kompetento iestāžu uzdevumu skaitu;
 οnodrošināt sarakstu ar galvenajām kontaktpersonām konkrētos jautājumos, lai būtu vieglāk noteikt, pie kā 
vērsties ar jautājumiem; 
 οieviest strukturētāku procesu visu attiecīgo ECB/EBI standartu īstenošanai, izmantojot IT rīku, lai konsolidē ­
tu visus attiecīgos standartus, kas attiecas uz KUK (politikas nostājas utt.), jo starp dažādām KUK joprojām 
pastāv lielas darba atšķirības ;
 οizveidot lielāku ekspertu kopumu horizontālajā DGMS  IV, koncentrējot uzmanību tikai un vienīgi uz regulē ­
juma interpretācijas jautājumiem, kā arī nodrošinot labāku saikni un vajadzīgās informācijas apmaiņu starp 
juridiskajiem ekspertiem Juridiskajā ģenerāldirektorātā un KUK DGMS  I un II, jo skaidru nostāju par regulatī -
viem principiem apmaiņa un saņemšana no ECB ir izrādījusies laikietilpīga un neefektīva ;
 οpārbaudīt valstu kompetento iestāžu KUK darbinieku darbības rezultātu novērtējumu.
106 Pielikumi 
 VIII Pielikums4. Klātienes pārbaudes
1. JAUTĀJUMS.  Vai pirms VUM izveides jūsu organizācija veica klātienes pārbaudes? Jā 12 100,0 %
Nē 0 0,0 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 12 100,0 %
1.a JAUTĀJUMS.  Ja jā, vai tās bija salīdzināmas (revīzijas metodoloģija, procedūras, dziļums) ar klātienes 
pārbaudēm, ko veic VUM ietvaros?) 
1.b JAUTĀJUMS . Ja nē, lūdzu, norādiet galvenās atšķirības. Organizācijas, kas atbildēja, norādīja, ka atšķīrās 
pārbaudes ilgums un dziļums (ilgāka un intensīvāka).Jā 9 75,0 %
Nē 2 16,7 %
Nav attiecināms 1 8,3 %
KOPĀ 12 100,0 %
2. JAUTĀJUMS.  Vai jūsu organizācijā klātienes pārbaužu nodaļa ir nodalīta no neklātienes nodaļas (t. i., neklā -
tienē un uz vietas strādā dažādi cilvēki)?Jā 9 75,0 %
Nē 3 25,0 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 12 100,0 %
3. JAUTĀJUMS.  Cik liels skaits jūsu organizācijas klātienes pārbaužu inspektoru (pilnslodzes ekvivalenti) ir 
norīkoti nozīmīgu kredītiestāžu pārbaudēm?  (Atbildes netiek atklātas)
4. JAUTĀJUMS.  Cik liels skaits jūsu organizācijas klātienes pārbaužu inspektoru (pilnslodzes ekvivalenti) ir 
norīkoti mazāk nozīmīgu kredītiestāžu pārbaudēm? ( Atbildes netiek atklātas )
5. JAUTĀJUMS.  Vai klātienes pārbaudēm mazāk nozīmīgās bankās jūs izmantojat ārējos pakalpojumu sniedzē -
jus, piemēram, privātus revīzijas uzņēmumus?Jā 1 8,3 %
Nē 10 83,3 %
Nav attiecināms 1 8,3 %
KOPĀ 12 100,0 %
6. JAUTĀJUMS.  Vai ārējs pakalpojumu sniedzējs var būt misijas vadītājs šādu revīziju ietvaros? Jā 2 16,7 %
Nē 5 41,7 %
Nav attiecināms 5 41,7 %
KOPĀ 12 100,0 %
107 Pielikumi 
 VIII Pielikums7. JAUTĀJUMS.  Vai pēc VUM ieviešanas jūsu rīcībā ir pietiekami resursi klātienes pārbaudēm? 
7.a JAUTĀJUMS.  Ja nē, kādi papildu resursi ir jums vajadzīgi (pilnslodzes ekvivalenti un prasmes)? (Atbildes 
netiek atklātas)Jā 8 66,7 %
Nē 3 25,0 %
Nav attiecināms 1 8,3 %
KOPĀ 12 100,0 %
8. JAUTĀJUMS.  Vai jūsu organizācija ir noteikusi minimālās prasības attiecībā uz klātienes pārbaudes inspek -
tora vai misijas vadītāja kvalifikāciju? 
8.a JAUTĀJUMS.  Ja jā, lūdzu, norādiet tās.Jā 9 75,0 %
Nē 1 8,3 %
Nav attiecināms 2 16,7 %
KOPĀ 12 100,0 %
9. JAUTĀJUMS.  Saskaņā ar uzraudzības rokasgrāmatu (6.4.15. nodaļa) klātienes pārbaužu konstatējumi ir 
jāiedala kategorijās. Vai ECB jūsu organizācijai sniedz atbilstīgus norādījumus par iedalīšanu kategorijās?Jā 9 75,0 %
Nē 2 16,7 %
Nav attiecināms 1 8,3 %
KOPĀ 12 100,0 %
10. JAUTĀJUMS.  Vai kopš VUM izveides jūsu organizācija ir veikusi ad-hoc  pārbaudes attiecībā uz mazāk 
nozīmīgām bankām?Jā 8 66,7 %
Nē 4 33,3 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 12 100,0 %
11. JAUTĀJUMS.  Saskaņā ar pašreizējo regulējumu valstu kompetento iestāžu izmaksas saistībā ar atalgojumu 
par nozīmīgu kredītiestāžu pārbaudēm netiek atlīdzinātas. Vai, jūsuprāt, šī prakse ir jāmaina? 
11.a JAUTĀJUMS.  Ja jā, kā tā ir jāmaina?  
Lielākajā daļā atbilžu minēja pārrobežu misiju izmaksu (tostarp algu) atlīdzināšanu.Jā 5 41,7 %
Nē 2 16,7 %
Nav attiecināms 5 41,7 %
KOPĀ 12 100,0 %
12. JAUTĀJUMS.  Vai pirms VUM izveides jūsu organizācija izmantoja ārējo revidentu pakalpojumus, lai veiktu 
klātienes pārbaudes?Jā 3 25,0 %
Nē 9 75,0 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 12 100,0 %
12.a JAUTĀJUMS.  Ja jā, vai kādas no šīm pārbaudēm vadīja ārējie revidenti? Jā 2 16,7 %
Nē 2 16,7 %
Nav attiecināms 8 66,7 %
KOPĀ 12 100,0 %
108 Pielikumi 
 VIII Pielikums13. JAUTĀJUMS.  Kopumā ņemot, ko varētu uzlabot klātienes pārbaužu jomā? (Skatiet 4. izcēlumu )
14. JAUTĀJUMS.  Vai jūs efektīvi izmantojat IMAS  uzraudzībai uz vietas?
14.a JAUTĀJUMS.  Ja jā, kāds ar IT saistītā darba īpatsvars (% no kopējā apjoma) tiek faktiski paveikts IMAS ? 
Atbildes bija ļoti atšķirīgas, proti, no IMAS neizmantošanas vispār līdz tās ļoti regulārai izmantošanai; ņemot 
vērā to, ka atbildes tika sniegtas teksta veidā, nebija iespējams izdarīt skaidrus secinājumus.Jā 5 41,7 %
Nē 4 33,3 %
Nav attiecināms 3 25,0 %
KOPĀ 12 100,0 %
4. izcēlums. Klātienes pārbaudes
Attiecībā uz uzlabojumiem atsevišķas valstu kompetentās iestādes norādīja uz šādiem aspektiem:
 οtehnisko aspektu uzlabojumi saistībā ar klātienes misiju organizēšanu nozīmīgās iestādēs;
 οmetodoloģijas pieejām nozīmīgu un mazāk nozīmīgu iestāžu klātienes pārbaudēm jābūt vienlīdzīgām, lai 
izvairītos no papildu sloga klātienes pārbaužu inspektoriem un nodrošinātu, ka pārbaudes visās bankās 
veic vienādi;
 οklātienes pārbaužu metodoloģijas turpmāka izstrāde, lai uzlabotu pieejas konsekvenci visās jurisdikcijās, 
jo misijas joprojām īsteno, balstoties uz katras valsts iepriekšējo pieredzi, un valstu prakses pieejas klātienes 
pārbaužu jomā ir ārkārtīgi atšķirīgas ;
 οECB mērķtiecīgāka atgriezeniskā saite gan par pašu misiju, gan pārbaudes ziņojumu;
 οplašākas apmācības un tehniskais atbalsts no COI; 
 οplānošanas procesa uzlabojumi, jo dalības uzaicinājumi netiek publicēti pietiekami savlaicīgi, tādēļ dalību 
uz vietas nav iespējams saskaņot ar citiem pienākumiem. Dalību pārrobežu misijās apgrūtina to nepastāvī -
gums tvēruma, vajadzīgā inspektoru prasmju kopuma, kā arī šādam projektam piešķirto līdzekļu ziņā . 
109 Pielikumi 
 VIII PielikumsUzraudzīto iestāžu apsekojums
Saistībā ar VUM revīziju Eiropas Revīzijas palāta sazinājās ar visām nozīmīgajām Eiropas bankām, ko tieši uzrauga 
VUM ietvaros, lai uzzinātu to viedokļus par to, cik sekmīgi VUM kā vienots uzraudzītājs ir īstenojis savu pilnvaru 
svarīgākos elementus. Eiropas Revīzijas palāta nerevidēja sniegto informāciju, un šī informācija ir šeit atspogu ­
ļota, lai sniegtu līdzsvarotu ziņojumu, kurā ņemti vērā ieinteresēto personu viedokļi par revīzijai izraudzītajām 
jomām.
1. Pārskatatbildības noteikumi (jā vai nē)
1. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, pašreizējā ECB iedibinātā atgriezeniskās saites kārtība (piemēram, sabiedriskā 
apspriešana par ECB regulām, VUM regulējumu, uzraudzības finanšu informācijas paziņošanu, uzraudzības 
maksām, izvēles iespēju un rīcības brīvības izmantošanu) atbilst jūsu vajadzībām, lai pieprasītu banku viedok -
ļus par VUM uzraudzību? Jā 42 60,9 %
Nē 27 39,1 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 69 100,0 %
2. JAUTĀJUMS.  Ja nē, ko varētu uzlabot? (Skatiet 1. izcēlumu ).
3. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, ir tādas vispārējas uzraudzības darbību jomas, kurās būtu jāīsteno apspriešana, 
bet kurās tas netiek darīts (piemēram, regulāri apsekojumi par finanšu iestāžu viedokli attiecībā uz uzraudzības 
darbību efektivitāti un lietderību, kā tas ir Kanādā un Austrālijā)? Jā 33 47, 8  %
Nē 35 50,7 %
Nav attiecināms 1 1,4 %
KOPĀ 69 100,0 %
4. JAUTĀJUMS.  Ja jā, lūdzu, nosauciet attiecīgās jomas (skatiet 1. izcēlumu ).
1. izcēlums. Pārskatatbildības noteikumi
Attiecībā uz uzlabojumiem atsevišķas bankas ieteica ECB:
 οpārskatīt apspriešanās kārtību (piemēram, apspriešanās periodu ilgumu); 
 οlabāk saskaņot apspriešanās, lai pielāgotos ierobežotajiem resursiem, un paplašināt to tvērumu, piemēram, 
ietverot tehniskus jautājumus ( SREP  metodoloģija, kapitāla definīcijas, granularitāte);
 οparedzēt strukturētāku un vispusīgāku atgriezeniskās saites kārtību ar finanšu iestādēm, veicot, piemēram, 
apsekojumus par šo iestāžu novērtējumu attiecībā uz uzraudzības darbību efektivitāti un lietderību.
110 Pielikumi 
 VIII Pielikums2. Pārredzamība (lūdzu, novērtējiet no 1 līdz 5 vai norādiet, ka nav attiecināms)
5. JAUTĀJUMS.  Vai saņemat pietiekamu informāciju par SREP  procesu un SREP  rezultātiem (skalā no 1 līdz 5; 
1 = ļoti vispusīga; 3 = proporcionāla; 5 = ierobežota informācija)?1 4 5,8 %
2 7 10,1 %
3 22 31,9 %
4 30 43,5 %
5 5 7, 2  %
Nav attiecināms 1 1,4 %
KOPĀ 69 100,0 %
6. JAUTĀJUMS.  Izmantojot skalu no 1 līdz 5 (1 = izcila; 5 = vāja), kā jūs vērtētu jūsu rīcībā esošās informācijas 
kvalitāti par procedūrām, kas izriet no uzraudzības rokasgrāmatas un kas attiecas uz jūsu ikdienas sadarbību ar 
uzraudzītāju?1 2 2,9 %
2 13 18,8 %
3 32 46,4 %
4 15 21,7 %
5 5 7, 2  %
Nav attiecināms 2 2,9 %
KOPĀ 69 100,0 %
7. JAUTĀJUMS.  Runājot par ECB pieņemtajiem lēmumiem attiecībā uz jūsu kredītiestādi, kāds ir jūsu apmie -
rinātības līmenis saistībā ar piekļuvi attiecīgajai informācijai, lai izprastu lēmumu pamatojumu/rezultātu 
(1 = ļoti apmierināta; 5 = pilnībā neapmierināta; nav attiecināms)?1 4 5,8 %
2 16 23,2 %
3 26 37,7  %
4 22 31,9 %
5 1 1,4 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 69 100,0 %
8. JAUTĀJUMS.  Vai paziņojumā, ko jūsu kredītiestādei nosūta par ECB plāniem pieņemt uzraudzības lēmumu, 
ir ietverta skaidra informācija par lēmuma pieņemšanas juridisko pamatojumu un pamatojumu pēc būtības 
(1 = ļoti skaidra; 5 = vispār nav skaidra; nav attiecināms)? 1 13 18,8 %
2 15 21,7 %
3 28 40,6 %
4 10 14,5 %
5 2 2,9 %
Nav attiecināms 1 1,4 %
KOPĀ 69 100,0 %
9. JAUTĀJUMS.  Kādi svarīgākie jautājumi, ja tādi ir, ECB ir jārisina, lai uzlabotu pārredzamību? (Skatiet 
2. izcēlumu ).
111 Pielikumi 
 VIII Pielikums2. izcēlums. Pārredzamība 
Attiecībā uz uzlabojumiem atsevišķas bankas ieteica ECB:
 οsniegt plašāku informāciju par VUM uzraudzības rokasgrāmatu, tostarp informāciju par SREP  procesu, me ­
todoloģiju, kā arī sniegt galīgā rezultāta skaidrojumu;
 οlabāk pamatot uzraudzības lēmumus. 
3. izcēlums. Pārvaldība
Attiecībā uz uzlabojumiem atsevišķas bankas ieteica ECB:
 οpaplašināt uzraudzības dialogu ar bankām; 
 οuzlabot atsaucību uz banku ierosinātajiem jautājumiem.3. Pārvaldība (jā vai nē, nav attiecināms)
10. JAUTĀJUMS.  Runājot par lēmumiem, kas attiecas uz jūsu kredītiestādi, vai jums pietiekami savlaicīgi 
paziņo par ECB plāniem pieņemt uzraudzības lēmumu (lai varētu noorganizēt uzklausīšanu)?Jā 54 78,3 %
Nē 6 8,7 %
Nav attiecināms 9 13 %
KOPĀ 69 100,0 %
11. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, uzklausīšanas rezultāts (t. i., sanāksmes laikā pausto galveno komentāru novēr -
tējums) tika pienācīgi ņemts vērā ECB galīgajā uzraudzības lēmumā vai dokumentā, kas pievienots galīgajam 
lēmumam?Jā 23 33,3 %
Nē 25 36,2 %
Nav attiecināms 21 30,4 %
KOPĀ 69 100,0 %
12. JAUTĀJUMS.  Vai ir bijuši tādi uzraudzības lēmumi par jūsu kredītiestādi, kuru gadījumā ECB, jūsuprāt, jums 
neatbilstīgi liedza tiesības tikt uzklausītiem?1
13. JAUTĀJUMS.  Ko varētu darīt, lai vēl vairāk uzlabotu iepriekš minētajos jautājumos risinātos pārvaldības 
aspektus? (Skatiet 3. izcēlumu ).Jā 3 4,3 %
Nē 51 73,9 %
Nav attiecināms 15 21,7 %
KOPĀ 69 100,0 %
1  Divas no bankām, kas sniedza apstiprinošu atbildi, atsaucās uz 2014. gada stresa testiem, kurus pabeidza pirms 2014. gada 4. novembra. Viena 
banka nesniedza nekādu precīzu informāciju.
112 Pielikumi 
 VIII Pielikums4. Proporcionalitātes princips
14. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, iekšējās pārvaldības prasību un atveseļošanas plānu (ja tādi ir) nosacījumi, 
procesi un mehānismi ir proporcionāli jūsu darbības modelim raksturīgo risku būtībai, šo risku sarežģītībai, kā 
arī jūsu iestādes darbību lielumam, sistēmiskam nozīmīgumam, apmēram un sarežģītībai? 
15. JAUTĀJUMS.  Ja nē, lūdzu, norādiet, kuri, jūsuprāt, ir neproporcionāli nosacījumi. (Skatiet 4. izcēlumu ).Jā 35 50,7 %
Nē 32 46,4 %
Nav attiecināms 2 2,9 %
KOPĀ 69 100,0 %
16. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, dažādās atšķirīgās datu kopas (t. i., pilns FINREP , vienkāršoto uzraudzības 
finanšu ziņojumu, pārmērīgi vienkāršoto uzraudzības finanšu ziņojumu un uzraudzības finanšu ziņojumu datu 
aspekti uzraudzības finanšu informācijas paziņošanai) adekvāti atspoguļo proporcionalitātes principu?Jā 26 37,7  %
Nē 39 56,5 %
Nav attiecināms 4 5,8 %
KOPĀ 69 100,0 %
17. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, to ziņojumu tvērums un regularitāte, kurus sniedz par pašu kapitāla prasībām 
un finanšu informāciju saskaņā ar CRR 99. pantu, ir proporcionāli jūsu iestādes raksturam?Jā 56 81,2 %
Nē 8 11,6 %
Nav attiecināms 5 7, 2  %
KOPĀ 69 100,0 %
18. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, to ziņojumu tvērums un regularitāte, kurus sniedz par likviditāti un saistībā ar 
stabila finansējumu prasību, ir proporcionāli jūsu iestādes raksturam?Jā 43 62,3 %
Nē 22 31,9 %
Nav attiecināms 4 5,8 %
KOPĀ 69 100,0 %
19. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, to ziņojumu tvērums un regularitāte, kurus sniedz par COREP , ir proporcionāli 
jūsu iestādes raksturam?Jā 54 78,3 %
Nē 10 14,5 %
Nav attiecināms 5 7, 2  %
KOPĀ 69 100,0 %
20. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, citas uzraudzības ziņošanas prasības, piemēram, iepriekšējos jautājumos 
minētās prasības, rada neproporcionālu administratīvo slogu bankām? 
21. JAUTĀJUMS.  Ja jā, tieši kuras prasības, jūsuprāt, ir apgrūtinošas? Lūdzu, konkrēti norādiet, kuras jomas ir 
īpaši apgrūtinošas un kādus uzlabojumus varētu ieviest (skatiet 4. izcēlumu ).Jā 52 75,4 %
Nē 17 24,6 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 69 100,0 %
113 Pielikumi 
 VIII Pielikums22. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, uzraudzības ziņojumu prasību īstenošanas termiņi ir saprātīgi? Jā 29 42,0 %
Nē 40 58,0 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 69 100,0 %
23. JAUTĀJUMS.  Vai, jūsuprāt, ECB piemērotā uzraudzības maksa jūsu iestādei ir proporcionāla jūsu iestādes 
nozīmīgumam un riska profilam? 
24. JAUTĀJUMS.  Ja nē, ko varētu uzlabot saistībā ar uzraudzības maksām un to aprēķināšanas metodoloģiju 
(piemēram, tādi faktori kā kopējie aktīvi un riska profili)? (Skatiet 4. izcēlumu ).Jā 30 43,5 %
Nē 32 46,4 %
Nav attiecināms 7 10,1 %
KOPĀ 69 100,0 %
4. izcēlums. Proporcionalitāte 
Attiecībā uz uzlabojumiem atsevišķas bankas ieteica ECB:
 οnovērst jebkādu datu ziņošanas pieprasījumu pārklāšanos un uzlabot koordināciju ar citām iestādēm (pie ­
mēram, EBI); koordinācijas trūkuma dēļ dažādos formātos un veidnēs, iespējams, tiek pieprasīta viena un tā 
pati informācija; 
 οpārskatīt, vai datu ziņošanas pieprasījumos ir piemērots proporcionalitātes princips (piemēram, īslaicīgs 
pasākums ( STE), ziņojumu sadrumstalotība);
 οpārvērtēt datu ziņošanas prasību būtiskumu, regularitāti un termiņus;
 οpārvērtēt VUM uzraudzības maksas aprēķināšanu, piemēram, vai uzraudzības maksa joprojām tiek maksāta 
valstu kompetentajām iestādēm. 
114 Pielikumi 
 VIII Pielikums5. Klātienes pārbaudes
25. JAUTĀJUMS.  Izmantojot skalu no 1 (= ļoti laba) līdz 5 (= ļoti zema), kā jūs vērtētu VUM ietvaros veikto 
klātienes pārbaužu kvalitāti, ņemot vērā to, cik vispusīgi tika aptverts revidētais priekšmets?1 7 10,1 %
2 29 42,0 %
3 14 20,3 %
4 4 5,8 %
5 0 0,0 %
Nav attiecināms 15 21,7 %
KOPĀ 69 100,0 %
26. JAUTĀJUMS.  Izmantojot skalu no 1 (= ļoti laba) līdz 5 (= ļoti zema), kā jūs vērtētu VUM ietvaros veikto 
klātienes pārbaužu kvalitāti, ņemot vērā svarīgāko risku risināšanu saistībā ar formalitātēm?1 5 7, 2  %
2 15 21,7 %
3 24 34,8 %
4 6 8,7 %
5 0 0,0 %
Nav attiecināms 19 27, 5  %
KOPĀ 69 100,0 %
27. JAUTĀJUMS.  Kam tiek adresēti klātienes pārbaužu ziņojumi pēc VUM izveides? Uzraudzības valdei, Revīzi -
jas komitejai, kredītiestādes valdei vai citam adresātam?
28. JAUTĀJUMS.  Kādi uzlabojumi/lielas izmaiņas ir ieviestas salīdzinājumā ar klātienes pārbaudēm pirms VUM 
ieviešanas un kur, jūsuprāt, vēl būtu iespējami uzlabojumi? (Skatiet 5. izcēlumu ).
29. JAUTĀJUMS.  Pārbaudes ziņojuma konstatējumi un ieteikumi nav iedalīti būtiskuma līmeņa kategorijās. 
Vai, balstoties uz sniegtajiem skaidrojumiem, jūs spējat noteikt, kuriem konstatējumiem ir jāpiešķir prioritāte 
un cik tie ir būtiski? ( Skatiet  5. izcēlumu )UZRAUDZĪBAS VALDEI 5
REVĪZIJAS KOMITEJAI 1
VALDEI 33
CITAM ADRESĀTAM 1
VALDEI UN UZRAUDZĪBAS 
VALDEI2
VISIEM NOSAUKTAJIEM 2
Nav attiecināms 25
KOPĀ 69
30. JAUTĀJUMS. Vai pārbaudes ziņojuma konstatējumi ir saprotami izskaidroti un vai jums ir skaidrs, kā tos 
risināt?Jā 41 59,4 %
Nē 7 10,1 %
Nav attiecināms 21 30,4 %
KOPĀ 69 100,0 %
31. JAUTĀJUMS.  Vai jums deva iespēju saprātīgā termiņā iesniegt komentārus par klātienes pārbaudes ziņoju -
ma projektu un to apspriest ar klātienes pārbaudes komandu?Jā 46 66,7 %
Nē 4 5,8 %
Nav attiecināms 19 22,7 %
KOPĀ 69 100,0 %
115 Pielikumi 
 VIII Pielikums5. izcēlums. Klātienes pārbaudes  
Attiecībā uz uzlabojumiem atsevišķas bankas ieteica ECB:  
 οklātienes pārbaužu konstatējumus iedalīt būtiskuma līmeņu kategorijās, lai būtu iespējama prioritāšu 
noteikšana; 
 οuzlabot klātienes pārbaužu nosacījumus, piemēram, ātrāk sagatavojot galīgos ziņojumus un ieteikumus, un 
bankām dot vairāk laika, lai sagatavotos pirmsslēgšanas sanāksmēm .
116 Pielikumi 
 VIII Pielikums6. Kopējās uzraudzības komandas
32. JAUTĀJUMS.  Vai ir iedibināts skaidrs saziņas kanāls starp jūsu iestādi un VUM kopējo uzraudzības 
komandu, kas atbildīga par jūsu iestādes uzraudzību?Jā 65 94,2 %
Nē 4 5,8 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 69 100,0 %
33. JAUTĀJUMS.  Ja jā, kurš KUK loceklis ir jūsu pirmā kontaktpersona? (Lūdzu, norādiet amatu, nevis perso -
nas vārdu un uzvārdu, piemēram, KUK koordinators, valsts kompetentās iestādes darbinieks utt.)KUK KOORDINATORS 38
VALSTS KOMPETENTĀ IESTĀDE 5
KUK KOORDINATORS UN VALSTS 
KOMPETENTĀ IESTĀDE 11
KUK KOORDINATORS VAI 
VALSTS KOMPETENTĀ IESTĀDE3
ATKARĪBĀ NO JAUTĀJUMA 6
Nav attiecināms 6
KOPĀ 69
34. JAUTĀJUMS.  Vai jūsu iestāde var vienmēr sazināties ar KUK locekļiem jūsu iestādes izvēlētajā valodā?
35. JAUTĀJUMS.  Ja nē, lūdzu, aprakstiet attiecīgās problēmas un ko varētu uzlabot? (Skatiet 6. izcēlumu ).Jā 57 82,6 %
Nē 11 15,9 %
Nav attiecināms 1 1,4 %
KOPĀ 69 100,0 %
36. JAUTĀJUMS.  Vai kopējā uzraudzības komanda organizē sanāksmes uz vietas ar jūsu iestādes vadību? Jā 67 97,1  %
Nē 2 2,9 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 69 100,0 %
37. JAUTĀJUMS.  Ja šādas sanāksmes notiek, kāda kopumā ir sanāksmju regularitāte un ilgums (lūdzu, 
norādiet sanāksmju skaitu gadā).>12 9
10-12 11
8-9 3
6-7 6
4-5 20
2-3 7
1 2
ATKARĪGS NO SITUĀCIJAS 3
Nav attiecināms 8
KOPĀ 69
38. JAUTĀJUMS.  Vai šāds sanāksmju biežums ir 1= pārmērīgs; 2= atbilstīgs; 3= nepietiekams? 1 13 18,8 %
2 56 81,2 %
3 0 0,0 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 69 100,0 %
117 Pielikumi 
 VIII Pielikums39. JAUTĀJUMS.  Vai šāds sanāksmju ilgums ir 1= pārmērīgs; 2= atbilstīgs; 3= nepietiekams? 1 6 8,7 %
2 62 89,9 %
3 1 1,4 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 69 100,0 %
40. JAUTĀJUMS.  Vai KUK koordinators vienmēr piedalās šādās sanāksmēs? Jā 52 75,4 %
Nē 17 24,6 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 69 100,0 %
41. JAUTĀJUMS.  Izmantojot skalu no 1 (= ļoti laba) līdz 5 (= ļoti zema), kā jūs vērtētu KUK neklātienes 
uzraudzības kvalitāti VUM ietvaros? Ja jums nav bijusi pietiekama saskare, lai to novērtētu, lūdzu atzīmējiet 
„nav attiecināms”.1 4 5,8 %
2 30 43,5 %
3 23 33,3 %
4 8 11,6 %
5 0 0,0 %
Nav attiecināms 4 5,8 %
KOPĀ 69 100,0 %
42. JAUTĀJUMS.  Vai neklātienes uzraudzības kvalitāte ir 1= uzlabojusies; 2= palikusi tāda pati; 
vai 3= pasliktinājusies salīdzinājumā ar uzraudzības režīmu pirms VUM? 
43. JAUTĀJUMS.  Ja atbildējāt, ka kvalitāte ir pasliktinājusies vai uzlabojusies, lūdzu, paskaidrojiet, kādā ziņā 
(skatiet 6. izcēlumu ).1 23 33,3 %
2 34 49,3 %
3 8 11,6 %
Nav attiecināms 4 5,8 %
KOPĀ 69 100,0 %
44. JAUTĀJUMS.  Vai neklātienes uzraudzības efektivitāte ir 1= uzlabojusies; 2= palikusi
tāda pati; vai 3= pasliktinājusies salīdzinājumā ar uzraudzības režīmu pirms VUM? 
45. JAUTĀJUMS.  Ja atbildējāt, ka kvalitāte ir pasliktinājusies vai uzlabojusies, lūdzu, paskaidrojiet, kā 
(skatiet 6. izcēlumu ).1 10 14,5 %
2 36 52,2 %
3 17 24,6 %
Nav attiecināms 6 8,7 %
KOPĀ 69 100,0 %
46. JAUTĀJUMS.  Vai KUK locekļi ir pietiekami zinoši par jūsu iestādes konkrētajiem riskiem un raksturīgajām 
pazīmēm (runājot par locekļiem, kurus esat satikuši)?Jā 57 82,6 %
Nē 12 17, 4  %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 69 100,0 %
47. JAUTĀJUMS. Vai SREP  komandas skaidrojumi (piemēram, skaidrojumi divpusēju diskusiju ietvaros) ļauj 
jums izprast, kuri kvalitātes un kvantitātes faktori ietekmē jūsu SREP  rezultātu?Jā 36 52,2 %
Nē 32 46,4 %
Nav attiecināms 1 1,4 %
KOPĀ 69 100,0 %
118 Pielikumi 
 VIII Pielikums48. JAUTĀJUMS.  Ja pie KUK vēršaties ar jautājumiem, vai saņemat atbildes saprātīgā termiņā? Jā 55 79,7 %
Nē 14 20,3 %
Nav attiecināms 0 0,0 %
KOPĀ 69 100,0 %
49. JAUTĀJUMS.  Vai ir atzīmēti gadījumi, kad KUK adresēti jautājumi ir palikuši neatbildēti vai kad sniegtā 
atbilde ir bijusi nesaprotama?Jā 18 26,1 %
Nē 50 72,5 %
Nav attiecināms 1 1,4 %
KOPĀ 69 100,0 %
119 Pielikumi 
 
6. izcēlums. KUK
Attiecībā uz uzlabojumiem atsevišķas bankas ieteica ECB:
 οatvieglot saziņu ar KUK to izvēlētajā (dzimtajā) valodā, piemēram, par tehniskiem jautājumiem; Piemēram, 
dažreiz dokumenti, kas bija bankas valsts valodā, tika pieprasīti angļu valodā, lai gan dažiem KUK locekļiem 
bija tāda pati valstspiederība; KUK koordinatoram un KUK locekļiem pietiekami jāpārzina iestādes izvēlētā 
valoda, lai viņi spētu izlasīt un saprast informāciju; 
 οuzlabot koordināciju starp KUK locekļiem no ECB un valstu kompetentajām iestādēm. Piemēram, KUK past ­
kaste ir pieejama tikai ECB locekļiem, bet ne valstu kompetento iestāžu locekļiem.
  50. JAUTĀJUMS.  Vai no KUK saņemtās atbildes ir skaidras un saprātīgi pamatotas? Jā 59 85,5 %
Nē 8 11,6 %
Nav attiecināms 2 2,9 %
KOPĀ 69 100,0 %VIII Pielikums
120 Pielikumi 
 IX pielikumsECB pārskatatbildības Eiropas Parlamentam galvenie elementi
Regula (ES) 
Nr. 1024/2013, ar ko 
Eiropas Centrālajai 
bankai uztic īpašus 
uzdevumus saistībā ar 
politikas nostādnēm, kas 
attiecas uz kredītiestāžu 
prudenciālo uzraudzību20. panta 1. punkts. ECB atbild par šīs regulas īstenošanu Parlamentam un Padomei.
20. panta 3. punkts. ECB Uzraudzības valdes priekšsēdētājs publiski iesniedz pārskatu Parlamentam par to uzdevumu 
izpildi, kuri tai uzticēti ar šo regulu.
20. panta 5. punkts. Pēc Parlamenta lūguma Uzraudzības valdes priekšsēdētājs piedalās noklausīšanās par ECB uzraudzības 
uzdevumu izpildi.
20. panta 6. punkts. ECB mutiski vai rakstiski atbild uz jautājumiem, ko tai uzdod Parlaments (..).
20. panta 8. punkts. Uzraudzības valdes priekšsēdētājs pēc lūguma rīko konfidenciālas slēgtas mutiskas diskusijas ar Par -
lamenta kompetentās komitejas priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietniekiem par tās uzraudzības uzdevumiem, ja šādas 
apspriedes ir vajadzīgas, lai īstenotu Parlamenta pilnvaras saskaņā ar LESD.
20. panta 9. punkts. Gadījumos, kad Parlaments veic izmeklēšanu, ECB lojāli sadarbojas, ievērojot LESD.
Iestāžu nolīgums starp 
Eiropas Parlamentu un 
Eiropas Centrālo banku1.  ECB katru gadu iesniedz Parlamentam pārskatu par to uzdevumu izpildi, kuri tai uzticēti ar Regulu (ES) Nr. 1024/2013. 
Uzraudzības valdes priekšsēdētājs sniedz Parlamentam paredzēto gada pārskatu atklātas uzklausīšanas laikā.
2.   Pēc Parlamenta kompetentās komitejas pieprasījuma Uzraudzības valdes priekšsēdētājs piedalās parastajās atklātajās 
uzklausīšanās par uzraudzības uzdevumu izpildi. Parlamenta kompetentā komiteja un ECB vienojas par divām šādām 
uzklausīšanas sanāksmēm, kas jārīko nākamajā gadā, un nosaka to grafiku.
3.   Uzraudzības valdes priekšsēdētāju var arī aicināt piedalīties papildu ad hoc  sanāksmēs, kurās notiek viedokļu apmaiņa 
ar Parlamenta kompetento komiteju par uzraudzības jautājumiem.
4.   Lai Parlaments varētu īstenot savas pilnvaras saskaņā ar LESD un Savienības tiesību aktiem, Parlamenta kompetentās 
komitejas priekšsēdētājs nepieciešamības gadījumā var pieprasīt rīkot īpašas konfidenciālas sanāksmes ar Uzraudzības 
valdes priekšsēdētāju, šādus pieprasījumus iesniedzot rakstveidā un norādot pamatojumu.
5.   Pēc Uzraudzības valdes priekšsēdētāja vai Parlamenta kompetentās komitejas priekšsēdētāja pamatota pieprasījuma 
un savstarpēji vienojoties, parastajās uzklausīšanas sanāksmēs, viedokļu apmaiņas ad hoc  sanāksmēs un konfidenci -
ālajās sanāksmēs var piedalīties ECB pārstāvji Uzraudzības valdē vai uzraudzības uzdevumu izpildē iesaistītie vadošie 
darbinieki.
6.   Parastajās sanāksmēs, viedokļu apmaiņas ad-hoc  sanāksmēs un konfidenciālajās sanāksmēs var apspriest visus VUM 
regulā ietvertos VUM darbības un funkciju aspektus.
7.   Konfidenciālajās sanāksmēs var piedalīties tikai Uzraudzības valdes priekšsēdētājs un Parlamenta kompetentās komi -
tejas priekšsēdētājs un viņa vietnieki.
8.   ECB iesniedz Parlamenta kompetentajai komitejai vismaz visaptverošu un saturisku Uzraudzības valdes sanāksmes 
izklāstu, kas ļauj izprast apspriestos jautājumus un kam pievienots anotēts lēmumu saraksts.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
121 Pielikumi 
 X pielikumsKlātienes pārbaužu ziņošanas procesa struktūra
9.
GALĪGO ieteikumu nosūtīšana 
kredītiestādei un valstu 
kompetentajām iestādēm8.
Noslēguma sanāksme7. 6.
Ieteikumu 
sagatavošana
KUK KUK KUK KUK 
HoM
Pārbaudītā struktūraZiņojuma un ieteikumu 
projekta nosūtīšana 
kredītiestādei5. 4. 3. 2. 1. 
KUKKredītiestādeHoM ECB COI Pārbaudes komanda Pārbaudes komanda Pārbaudes komandaIesaistītās pusesGalīgā ziņojuma un 
konﬁdenciālas vēstules 
nosūtīšana KUK un valstu 
kompetentajām iestādēmAtbilstības pārbaude Ziņojuma projekta 
sagatavošanaTikšanās ar 
kredītiestādiZiņojuma projekta 
uzmetuma / konstatējumu 
saraksta sagatavošana
Iesaistītās puses
Avots:  ERP, pielāgots no ECB.
122 ECB  atbilde
Kopsavilkums
ECB novērtē Eiropas Revīzijas palātas veikto darbu, kas palīdzēs turpmāk uzlabot VUM darbību. Taču ECB būtu vēlē ­
jusies, lai Eiropas Revīzijas palātas ziņojumā būtu skaidrāk atzīti nozīmīgākie sasniegumi saistībā ar VUM izveidi.
VUM ir nozīmīgs banku savienības elements, un tā izveide bija būtisks pīlārs, kas iezīmēja euro zonas krīzes haotis ­
kākā posma beigas. ECB kopā ar valstu kompetentajām iestādēm (VKI) izveidoja VUM ārkārtīgi sarežģītos apstākļos 
un ļoti īsā laikā (nepilnos 13 mēnešos). Šo milzu pūļu rezultātā no 2014. gada 4. novembra bija iespējams pārņemt 
tiešu uzraudzību pār tobrīd 129 nozīmīgo uzraudzīto iestāžu grupām, kurās ietilpa aptuveni 1 200 uzraudzītās 
iestādes, kā arī veikt pasākumus, kas nepieciešami mazāk nozīmīgu iestāžu uzraudzības kontrolēšanai. Kopš tā laika 
ECB turpinājusi panākt ievērojamu progresu uzraudzības prakses saskaņošanā Eiropas līmenī, un pašlaik ik gadu tā 
pieņem vairāk nekā 1 500 uzraudzības lēmumu.
Sabiedrība ir plaši atzinusi šo centienu nozīmi un apmēru, kā arī ar tiem saistītos panākumus, un ECB uzskata, ka 
būtu bijis lietderīgi to plašāk atspoguļot ziņojumā.
VII
ECB vēlētos precizēt, ka tās ziņā nav lēmuma pieņemšana par to, ka Uzraudzības valdei nav kontroles pār uzrau ­
dzības budžetu vai cilvēkresursiem. Vērts atzīmēt, ka Uzraudzības valde nav ECB lēmējinstance, bet gan papildu 
struktūrvienība, kura saskaņā ar VUM regulu, kas ir sekundārs tiesību akts, pievienota ECB institucionālajai struktū ­
rai. Padomes un Valdes kompetence cilvēkresursu un finanšu resursu jomā ir jāsaglabā, kā tas noteikts primārajos 
tiesību aktos. Turklāt ECB vēlētos norādīt, ka ECB reglamenta 15.1. pantā pastāv saistība starp cilvēkresursiem un 
finanšu resursiem un Uzraudzības valdi, kas paredz, ka “Uzraudzības uzdevumu izpildes izdevumus [ECB]  budžetā 
norāda atsevišķi, un par tiem apspriežas ar Uzraudzības valdes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku” .
ECB uzskata, ka tas, ka Uzraudzības valde nekontrolē uzraudzības budžetu vai cilvēkresursus, nav pretrunā ar nodalī ­
šanas principu un neapdraud ECB monetārās politikas un tās uzraudzības funkcijas neatkarību. Nodalīšanas princips 
paredz šo abu funkciju nodalījumu, taču neparedz Uzraudzības valdes pilnīgu kontroli pār uzraudzības budžetu un 
ECB vai VKI cilvēkresursiem. Kā atzīts Eiropas Revīzijas palātas ziņojuma 14. zemsvītras piezīmē, VUM regula neie ­
tekmēja Valdes atbildību par ECB vadību un tās iekšējo organizāciju, tostarp ar budžetu un cilvēkresursiem saistītos 
jautājumus.
Tāpat tā dēvēto kopējo pakalpojumu izveide, t.i. darbības jomas, kuras sniedz atbalstu abām funkcijām, nerada 
interešu konfliktus un līdz ar to atbilst nošķirtības principam. Šādu kopējo pakalpojumu ieviešana nodrošina, ka 
netiek veikts divkāršs darbs, veicinot efektīvu un ātru pakalpojumu sniegšanu. Šī pieeja ir atspoguļota ECB lēmuma 
par nošķirtības īstenošanu (ECB/2014/39) 14. apsvērumā, saskaņā ar kuru “efektīvai monetārās politikas funkciju un 
uzraudzības funkciju nodalīšanai nevajadzētu kavēt gūt visas gaidītās priekšrocības, ko sniedz šo abu funkciju apvieno -
šana vienā iestādē, ja tas ir iespējams un vēlams...” .
ECB  atbilde 123
Revīzijas pieeja un metodoloģija
19
ECB uzskata, ka ir sniegti visi ar Palātas pilnvarām saistītie revīzijas pierādījumi attiecībā uz “ECB vadības darbī -
bas efektivitātes”  revīziju, kas ietverti ECBS Statūtu 27.2. pantā un VUM regulas 20. panta 7. punktā. Šajā sakarā ECB 
nepiekrīt Palātas apgalvojumam, ka ECB sniegusi ļoti mazu daļu no pieprasītās informācijas. Saskaņā ar tās pienāku ­
miem, kas izriet no ECBS Statūtiem un VUM regulas, revīzijas atvieglošanas nolūkos ECB pilnībā sadarbojās ar Palātu 
un ieguldīja ievērojamus resursus un laiku, lai nodrošinātu revidentiem ievērojamu skaitu dokumentu un paskaidro ­
jumu. Daži dokumenti (piemēram, Uzraudzības valdes protokoli, atsevišķi uzraudzības lēmumi) netika sniegti, jo tie 
neattiecās uz ECB vadības darbības efektivitāti, kā noteikts ECBS Statūtos un atspoguļots VUM regulā.
Pārvaldība
30
Vienā gadījumā Administratīvās pārskatīšanas padomes lēmums aizkavējās — to noteica lietas sarežģītība un nepie ­
ciešamība ievērot uzraudzītās iestādes tiesības uz uzklausīšanu.
39
Koordinācijas komiteja pienācīgi apsvēra ieguvumus un trūkumus un nolēma saglabāt pašreizējo darba kārtību kā 
labāko variantu.
40
ECB vēlētos atzīmēt, ka pilnīga nošķirtība ir nepieciešama tikai attiecībā uz uzraudzības un monetārās politikas 
uzdevumu veikšanu, lai izvairītos no interešu konfliktiem. Tā neattiecas uz tādām darbības jomām kā kopējie pakal ­
pojumi, kas nav ietverti attiecīgo politiku definīcijā.
42
ECB vēlētos atzīmēt, ka ECB kopējo pakalpojumu identificēšana ir iespējama tikai gadījumos, ja šāds atbalsts neiz ­
raisa interešu konfliktu starp ECB uzraudzības un monetārās politikas mērķiem, kā noteikts Lēmuma ECB/2014/39 
11. Apsvērumā. Kopējie pakalpojumi ir darbības jomas, kuras atbalsta ECB politikas funkcijas ar tehniskām zināša ­
nām, kas neietekmē ECB politikas izstrādi.
ECB  atbilde 124
45
“Ķīnas mūra” koncepcija nav ietverta VUM regulas noteikumos un principos. Tā vietā izmantota cita pieeja, t.i., 
saziņas un informācijas apmaiņas nodrošināšana tādā mērā, ciktāl tā nerada interešu konfliktus, lai izmantotu no 
monetārās politikas un uzraudzības funkciju apvienošanas izrietošās pozitīvās mijiedarbības priekšrocības. Šim nolū ­
kam VUM regulas 25. panta 3. punktā noteikts, ka ECB “pieņem un dara zināmus atklātībai iekšējos noteikumus, tostarp 
noteikumus par dienesta noslēpumu un par informācijas apmaiņu starp divām funkcionālām jomām” . Šajā noteikumā ir 
skaidri atzīta informācijas apmaiņas iespējamība starp šīm divām politikas funkcijām.
51
Sk. ECB atbildi uz VII punkta pirmo daļu.
60
ECB vēlētos piebilst, ka ar darba slodzi saistītu iemeslu dēļ un saskaņā ar vienošanos, kas principā tika noslēgta 
2015. gada decembrī, Iekšējā audita komiteja 2016. gada jūlijā nolēma VUM/statistikas datu revīzijas darba grupu 
sadalīt VUM revīzijas darba grupā un Statistikas datu revīzijas darba grupā. Šī pārmaiņa stāsies spēkā 2016. gada 
beigās.
63
Revīzijas darba grupas locekļiem, kurus nominējušas VCB/VKI, ir plaša pieredze banku uzraudzībā, t.sk. vairāki gadi 
vadības līmenī.
Kopēja ECB atbilde uz 73. un 74. punktu
ECB uzskata, ka ir aptvertas augsta un vidēja riska jomas un pamatelementi.
ECB uzskata, ka plānošanas pieeja atbilst profesionālajai praksei. Lai gan nepastāv obligāts riska cikls, riska novēr ­
tējuma modelī vērā ņemts iepriekš veiktais revīzijas darbs attiecībā uz saistītiem procesiem. Revīzijas izvēle notiek, 
pamatojoties uz riska novērtējumu, ko aktualizē reizi ceturksnī, un lēmumos par revīzijas tematiem ņem vērā arī 
pēdējās revīzijas laiku un riska jomu aptvērumu attiecīgajā procesā.
75
Iekšējā audita direktorāta resursi aptver visas ECB operācijas un darbības. ECB uzskata, ka izteiktais rādītājs jāaplūko 
vispārējā kontekstā. VUM revīzijas priekšmetu nolūkiem Iekšējā audita direktorātā pakāpeniski tika izveidota īpaša 
darba grupa, kura pilnā apmērā nebija pieejama visu 2015. gadu. Rezultātā 2015. gada kopējais rādītājs pilnībā neat ­
spoguļo pašreizējo situāciju.
ECB  atbilde 125
76
ECB vēlētos piebilst, ka kalibrēšana novērš, piemēram, neatbilstības riska reitinga modeļa piemērošanā, kas kalpo kā 
palīglīdzeklis prioritāšu noteikšanai. Profesionālie standarti nosaka, ka iekšējās revīzijas prioritātes atbilst organizā ­
cijas mērķiem, un atzīst, ka revīzijas plāni “līdz ar citiem faktoriem balstās uz riska un riska darījumu novērtējumu” .1 ECB 
uzskata, ka šāda pieeja atbilst profesionālajiem standartiem.
77
Prioritāšu noteikšanas apsekojumā ņemts vērā tas, ka atsevišķi procesi joprojām bija izstrādes posmā. ECB uzskata, 
ka izraudzītās audita tēmas pievienoja lielāku vērtību pašreizējā posmā, salīdzinot ar vidējā termiņā plānotajām SREP  
procesu vai banku krīzes pārbaudēm.
Pārskatatbildības noteikumi
Kopēja atbilde uz 78. un turpmākiem punktiem
ECB uzskata, ka uz to attiecas spēcīga pārskatatbildības sistēma (kā aprakstīts ziņojuma IX pielikumā) un ka tā 
pilnībā izpilda attiecīgos ECBS Statūtu, VUM regulas un iestāžu nolīgumu ar Eiropas Parlamentu un Padomi notei ­
kumus. Pašreizējā sistēma paredz sīki izstrādātus pārskatatbildības noteikumus, kas īpaši paredzēti ECB, un tāpēc ir 
nozīmīgāki par Palātas ES vispārējā stāvokļa apskatu .
89
Neraugoties uz to, ka ECB ir vienisprātis, ka oficiālas darbības rezultātu novērtēšanas sistēmas izveidošana būtu 
noderīgs rīks banku uzraudzības efektivitātes novērtēšanai, šādas sistēmas izstrādei nepieciešams laiks. To nosaka 
praktiska nepieciešamība balstīties uz atbilstošiem rādītājiem, kuru identificēšanai vajadzīga pieredze. Turklāt šādus 
rādītājus vajadzētu novērtēt vairāku gadu laikā.
91
ECB atzīmē, ka minēto SVF tehnisko piezīmi sagatavoja SVF darbinieki, un tā nav uzskatāma par oficiālu SVF nostāju. 
Tāpēc ECB iebilst pret to, ka šādi pētījumi tiek uzskatīti par nozīmīgu atskaites punktu.
ECB vēlētos arī precizēt, ka saskaņā ar ECB reglamenta 23. panta 1. punktu Uzraudzības valdes sanāksmes ir konfi ­
denciālas. Tas nozīmē, ka stingri jāievēro dienesta noslēpuma prasības, kurām ir pakļauta ECB saskaņā ar ECBS Sta ­
tūtu 37. pantu un VUM regulas 27. pantu. Lai nodrošinātu pilnīgu pārskatatbildību, ECB saskaņā ar iestāžu nolīgumu 
ar Eiropas Parlamentu sniedz Parlamenta kompetentajai komitejai visaptverošus un nozīmīgus Uzraudzības valdes 
sanāksmju izklāstus, kas ļauj izprast diskusijas, t.sk. anotētu lēmumu sarakstu.
1 cf. International Standards for the Professional Practice of Internal Auditing; Performance Standard 2010 – Planning ; spēkā no 2013. gada 1. janvāra, un 
saistītie  Practice Advisory 2010- 1
ECB  atbilde 126
92
ECB vēlētos uzsvērt, ka tā pilnībā atbalsta Eiropas Komisijas pašlaik veikto VUM regulas pārskatīšanu, un pēc kon ­
fidencialitātes un informācijas neizpaušanas līguma parakstīšanas ir sniegusi Eiropas Komisijai nepieciešamo 
dokumentāciju.
Turklāt ECB vēlētos precizēt, ka VUM regulas pārskatīšana neietilpst pārskatatbildības sistēmā, kā noteikts VUM 
regulā.
94
ECB vēlētos piebilst, ka atbilstoši 93. punkta noteikumiem tā savā banku uzraudzības interneta vietnē publicējusi 
“vispusīgu informāciju” par to, kā tiek īstenoti uzraudzības uzdevumi. Papildus vispārējiem norādījumiem par banku 
uzraudzību tā publicējusi ievērojamu skaitu dokumentu, kuros tā izklāstījusi savas uzraudzības politikas nostāju un 
praksi (piemēram, “Norādījumi par Savienības tiesību aktos noteiktajām izvēles iespējām un rīcības brīvību”). ECB 
pastāvīgi cenšas uzlabot tās uzraudzības metožu pārredzamību, un tuvākajos mēnešos publicēs turpmākas politikas 
nostājas, tiklīdz būs noslēgušās nepieciešamās sabiedriskās apspriešanās. Attiecībā uz SREP ECB 2016. gada februārī 
publicēja “VUM SREP metodoloģijas brošūru”, kurā aplūkots SREP procesa juridiskais pamats un metodoloģija. Šie 
dokumenti, kuros izklāstīta ECB politikas nostāja un prakse, kredītiestādēm ir daudz nozīmīgāki nekā iekšējā uzrau ­
dzības rokasgrāmata.
Turklāt ECB izmanto citus saziņas līdzekļus (darbseminārus ar bankām, runas, uzraudzības dialogu ar kopējās uzrau ­
dzības komandām (KUK), paziņojumus presei, konferences, apspriedes ar izpilddirektoriem), lai informētu uzraudzī ­
tās iestādes par ECB uzraudzības metodēm.
Nobeigumā jāatzīmē, ka ECB uzskata, ka uzraudzītajām iestādēm sniegtā informācija ir pietiekama, lai pilnībā 
izprastu VUM uzraudzību.
Kopēja atbilde uz 95. un 96. punktu
ECB uzskata, ka ECB sniegtā informācija ir pietiekama. Attiecībā uz banku priekšstatiem par informācijas atklāšanu 
saistībā uz SREP  ECB pozitīvi vērtē to, ka puse no 69 bankām, kas atbildēja uz Palātas anketu, uzskatīja, ka ECB 
sniegtā informācija par SREP  procesu un SREP  rezultātiem bija ļoti visaptveroša vai vismaz sabalansēta.
Saistībā ar informācijas kvalitāti par uzraudzības procedūrām ECB atzīmē, ka 68% respondentu uzskatīja, ka informā ­
cijas kvalitāte bija pietiekama.
103
ECB vēlētos precizēt, ka, izveidojot VUM, 25% ECB darbinieku un 75% VKI darbinieku attiecība bija plaši pieņemts 
kritērijs, nevis oficiāli noteikts mērķis.
ECB  atbilde 127
Kopējās uzraudzības komandas — organizācija un resursu sadale
110
ECB vēlētos atzīmēt, ka, neraugoties uz to, ka pastāv zināmas līdzības starpsistēmiski nozīmīgu pasaules mēroga 
banku ( G-SIB ) nozīmīguma novērtējumu un ECB kopu veidošanas metodoloģiju, nav pamatotas saiknes ar EBI meto ­
doloģiju. Piemēram, ECB metodoloģija neiedala bankas kategorijās atbilstoši EBI pieejai, kā arī neparedz G-SIB  vai 
nozīmīguma novērtējumu. ECB kopu veidošanas mērķis ir nozīmīgu iestāžu apakškategoriju izveidošana, lai īste ­
notu proporcionalitātes principu, tādējādi nosakot atskaites punktu darbinieku skaita sadalē starp nozīmīgu iestāžu 
kategorijām.
115
ECB vēlētos atzīmēt, ka, neraugoties uz to, ka pastāv zināmas līdzības starpsistēmiski nozīmīgu pasaules mēroga 
banku ( G-SIB ) nozīmīguma novērtējumu un ECB kopu veidošanas metodoloģiju, nav pamatotas saiknes ar EBI meto ­
doloģiju. Piemēram, ECB metodoloģija neiedala bankas kategorijās atbilstoši EBI pieejai, kā arī neparedz G-SIB  vai 
nozīmīguma novērtējumu. ECB kopu veidošanas mērķis ir nozīmīgu iestāžu apakškategoriju izveidošana, lai īste ­
notu proporcionalitātes principu, tādējādi nosakot atskaites punktu darbinieku skaita sadalē starp nozīmīgu iestāžu 
kategorijām.
119
Sk. ECB atbildi uz 115. punktu.
…bet pretrunīga pakļautības kārtība…
Sk. ECB atbildi uz 147. punktu.
141 (c)
ECB atzīmē, ka šis tehniskais ierobežojums tika novērsts 2016. gada 6. septembrī.
147
ECB uzskata, ka formulējums “pretrunīga pakļautības kārtība” nav atbilstošs. ECB uzskata, ka ir izveidota paralēla, 
bet ne pretrunīga pakļautības kārtība. Ņemot vērā VUM organizatorisko struktūru, VKI vadība ir pilnībā atbildīga 
par visiem uzdevumiem, kas neattiecas uz VUM, kā arī par visiem ar hierarhiju un cilvēkresursiem saistītajiem 
jautājumiem.
149
ECB uzskata, ka ir par agru pievērsties neklātienes uzraudzības sertifikācijas programmai. Uzraudzības apmācību 
koordinācijas grupa pašlaik izstrādā un ievieš visu iesaistīto VUM darbinieku kopēju apmācības programmu, bet 
būtu pāragri ieviest sertificēšanas programmu. Veidojot apmācības programmu tikai saistībā ar neklātienes uzrau ­
dzību, vērā netiktu ņemta darbinieku rotācija laika gaitā, tāpēc mācību programmai jābūt vispārīgākai.
ECB  atbilde 128
Klātienes uzraudzība
159
Šī dalīšana kategorijās mainīsies, tiklīdz būs pārskatīts VUM rokasgrāmatā minētais “noteikto iesaistes līmeņu” 
jēdziens atbilstoši skaidrojumam 163. punktā.
178
ECB vēlētos precizēt, ka oficiālie norādījumi attiecībā uz atbilstošu konstatējumu iedalījumu kategorijās oficiāli tiks 
ietverti 2016. gadā aktualizētajā VUM rokasgrāmatas 6. nodaļas formulējumā.
182
ECB vēlētos precizēt, ka informācija par to, kurš no kredītiestādes puses apmeklēs slēgšanas sanāksmi, tiks sniegta 
klātienes pārbaužu rokasgrāmatā, kuru izdos 2016. gadā.
Secinājumi un ieteikumi
184
ECB nepiekrīt apgalvojumam, ka revīzijā gūtā pieredze apstiprinājusi revīzijas tvēruma pārrāvumu, kas radies kopš 
VUM izveides. ECB uzskata, ka Palāta saņēmusi visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai novērtētu 
ECB vadības darbības efektivitāti saskaņā ar ECBS Statūtu 27.2. pantu un VUM regulas 20. panta 7. punktu.
Sk. mūsu komentāru par 80. punktu, kurā aprakstīti dažādi ieviestie kontroles līmeņi un pārskatabildības kārtība.
186
Sk. ECB atbildi uz 40. un 45. punktu.
187
Sk. ECB atbildi uz 73. un 74. punktu.
ECB  atbilde 129
1. ieteikums
ECB akceptē ieteikuma pirmo daļu un plānoto īstenošanas termiņu, kurš jāapstiprina Padomei.
ECB vēlētos atzīmēt, ka tā centīsies vēl vairāk racionalizēt lēmumu pieņemšanas procesu. Patiesībā tā jau ir īsteno ­
jusi vairākus pasākumus šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz uzraudzības lēmumu pieņemšanu, galvenokārt izmantojot 
rakstveida procedūru, un lēmumu pieņemšanas struktūrām iesniegtās dokumentācijas standartizāciju. Turklāt ECB 
strādā pie uzraudzības lēmumu deleģēšanas sistēmas izstrādes, kas ļaus deleģēt kārtējo uzraudzības lēmumu pie ­
ņemšanu zemākā līmenī.
ECB akceptē ieteikuma otro daļu. Uzraudzības valdes sekretariāts jau ir izstrādājis kontrolsarakstus, veidnes un gra ­
fikus un ar 2016. gada septembri tie būs pieejami darbiniekiem, kuri iesaistīti ar banku uzraudzību saistītās darbības 
jomās. Sekretariāts turpinās šā rīku kopuma izstrādāšanu un piedāvās apmācību par to izmantošanu.
2. ieteikums
ECB piekrīt ieteikuma (i) daļai.
ECB nepiekrīt ieteikuma (ii) daļai.
66. apsvērums attiecas tikai uz vienu atsevišķu pārskatu sniegšanas līniju, proti, darbiniekiem, kuri veic uzraudzības 
uzdevumus, kas ECB uzticēti saskaņā ar šo regulu, un tā neattiecas uz darbiniekiem kopējo pakalpojumu jomā. Šā 
principa stingra ievērošana būtiski palielinātu kopējo pakalpojumu izmaksas un samazinātu ECB darbības pārvaldī ­
bas efektivitāti.
ECB nepiekrīt ieteikuma (iii) daļai.
ECB uzskata, ka tiesiskā regulējuma robežās priekšsēdētāja un priekšsēdētājas vietniece jau ir aktīvi iesaistītas 
budžeta izstrādes procesā. Atbilstoši reglamentam notiek konsultācijas ar priekšsēdētāju un priekšsēdētājas viet ­
nieci. VUM regula paredz, ka priekšsēdētāja vietnieks ir ECB Valdes un Padomes, kura ir augstākā lēmumu pieņemša ­
nas struktūra, loceklis. Tādējādi tiek panākts, ka atbilstoši tiek sniegta informācija par uzraudzības funkcijas viedok ­
ļiem, kā arī tiek nodrošināts augsts ietekmes un pārredzamības līmenis.
3. ieteikums
ECB akceptē ieteikumu, ja tiks pieņemts lēmums par papildu resursu piešķiršanu iekšējā audita funkcijai.
188
ECB vēlētos precizēt, ka tā nav ierobežojusi piekļuvi dokumentiem. Eiropas Revīzijas palātas piekļuvei dokumentiem 
jānotiek saskaņā ar tās pilnvarām, kā noteikts ECBS Statūtu 27.2 pantā un VUM regulas 20. panta 7. punktā. Tāpēc 
nevar runāt par sadarbības trūkumu, bet gan par citādu revīzijas pilnvaru interpretāciju.
ECB  atbilde 130
4. ieteikums
ECB ņem vērā ieteikumu un turpinās pilnībā sadarboties ar Palātu, lai ļautu tai īstenot savas pilnvaras, kā tas noteikts 
ECBS Statūtos un VUM regulā.
5. ieteikums
ECB akceptē ieteikumu ar šādu piebildi:
ECB atbalsta pārredzamības nepieciešamību attiecībā uz tās uzraudzības pasākumiem. Šajā sakarā tā publicējusi 
VUM prioritātes, kas ir uzraudzības pasākumu centrālā ass un mērķis. “ECB gada pārskatā par uzraudzības pasāku ­
miem”, kurš publicēts ECB tīmekļa vietnē, ECB ziņo par pasākumiem, kas veikti šā mērķa sasniegšanai. Visaptveroša 
statistika publicēta arī gada pārskatā. Tā cita starpā ietver informāciju par autorizācijas procedūru skaitu, ES tiesību 
aktu pārkāpumiem, izpildes un sankciju pasākumiem, klātienes pārbaužu skaitu riska kategoriju un kopu dalījumā.
ECB cieši sadarbojas ar banku federācijām, t.sk. ar EBF, kura, apkopojot banku VUM uzraudzības pieredzi 2015. gadā, 
veica apsekojumu, kas aptvēra 94 no tobrīd 122 nozīmīgām iestādēm. Tas tika darīts sadarbībā ar valstu banku 
asociācijām. Šo apsekojumu paredzēts atkārtot katru gadu. Priekšsēdētāja sniedza atbildes uz EBF ziņojumā ietver ­
tajiem ieteikumiem, notika arī sanāksmes ar banku pārstāvjiem tehniskā līmenī.
Ņemot vērā to, ka galvenā uzmanība pievērsta pilnvērtīgas VUM darbības nodrošināšanai, ECB var sākt apsvērt 
iespēju veikt savus apsekojumus ar nosacījumu, ka tam ir skaidra pievienotā vērtība. Konkrētāk, vajadzētu izvairīties 
no pārklāšanās ar banku federāciju pašlaik jau veiktajiem apsekojumiem, pie kuriem pieder arī iepriekš minētais 
apsekojums.
ECB turpinās izstrādāt pamatotu un plašu rādītāju kopumu un, balstoties uz šiem rādītājiem, papildināt informāciju, 
kas publiski pieejama gada pārskatā un citos avotos.
Kopēja atbilde uz 191.–195. punktu
Sk. ECB komentārus par 104. –149. punktu.
ECB vēlētos atzīmēt, ka saskaņā ar ziņojuma 9. punktu VUM veido ECB un VKI. Visi pasākumi darbinieku nodrošinā ­
šanai darbam KUK un klātienes pārbaudēs jāveic atbilstoši ES primāro tiesību aktos noteiktajam institucionālajam 
regulējumam. Tas ietver ECB un VKI atšķirīgo institucionālo režīmu respektēšanu un atbilstību sadarbības un dialoga 
principiem visaugstākajā pakāpē.
Kopš ar šo revīziju saistīto datu apkopošanas beigām vērojams progress vienotas VUM apmācības programmas 
izstrādē, kas ietver uzraudzības apmācību koordinācijas grupas izveidi. To atbalsta ekspertu grupa, kuras sastāvā ir 
ECB un VKI pārstāvji. Taustāmi rezultāti būs vērojami 2016. gada rudenī.
ECB  atbilde 131
6. ieteikums
ECB akceptē ieteikumu ar šādu piebildi:
ECB uzskata, ka var nebūt nepieciešams grozīt VUM pamatregulu. VUM regulas 6. panta 3. punktā skaidri noteikts, 
ka VKI ir pienākums palīdzēt ECB tās uzdevumu īstenošanā. Turklāt atbilstoši VUM regulas 6. panta 2. punktam VKI 
jāievēro godprātīgas sadarbības pienākums. VUM pamatregulas 3. un turpmākajos pantos skaidri noteikts VKI pienā ­
kums nodrošināt VKI darbinieku dalību KUK. VUM pamatregulas 4. panta 5. punktā noteikts, ka ECB un VKI savstar ­
pēji apspriežas un vienojas par VKI resursu izmantošanu attiecībā uz KUK.
ECB cieši uzraudzījusi KUK nodrošināšanu ar darbiniekiem (kvalitātes un kvantitātes ziņā) un turpinās to darīt. Turklāt 
sadarbībā ar VKI tā pētīs, kā panākt, lai KUK pastāvīgi būtu nodrošinātas ar darbiniekiem, neizslēdzot iespēju ierosi ­
nāt Uzraudzības valdei/Padomei veikt grozījumus pamatregulā, ja tas tiks uzskatīts par nepieciešamu.
7. ieteikums
ECB akceptē ieteikumu un īstenos to kopā ar 10. ieteikumu, nosakot mērķi īstenot to līdz 2018. gada beigām, ar šādu 
piebildi:
ECB vēlētos precizēt, ka ir ieviesta juridiskā bāze KUK izveidošanai. Pamatregulas 4. pantā jau ir noteikta sistēma 
dalībnieku iecelšanai KUK sastāvā, kas balstīta uz ECB un VKI dialogu, kā arī ECB iespēju pieprasīt VKI mainīt iecelto 
darbinieku izvēli. Šajā sakarā jāizstrādā tādi pasākumi, kas nodrošinātu 4. panta pilnīgu īstenošanu, nevis vājināšanu. 
Līdz ar to ECB atbalsta ieteikuma būtību, taču uzskata, ka būtu nepieciešams uzsvērt sadarbības elementu. Kopš 
VUM pirmsākumiem KUK veidotas un to darbība nodrošināta ECB/VUM un VKI/VCB kopīgiem spēkiem. ECB paļaujas 
uz VKI/VCB spējām nodrošināt darbiniekus ar atbilstošu kompetences līmeni un pieredzi, un papildu iemaņām, kuras 
atbilst KUK profila prasībām.
Turklāt jāuzsver, ka pašlaik ne VKI, ne ECB situācija nav tāda, ka tām būtu darbinieku pārpalikums un tās varētu izvē ­
lēties personas ar iemaņu kopumu, kas ideāli atbilstu konkrētās KUK vajadzībām. Līdz ar to arī ECB uzskata, ka būtu 
efektīvi īstenot atsevišķu gadījumu aktīvu pārvaldīšanu, kad konstatēta nepieciešamība pēc turpmākas attīstības vai 
sastāva koriģēšanas. Šādai pieejai atbilst VUM atgriezeniskās saites procesa ieviešana pilotprojekta veidā, kā arī VUM 
apmācības programmas izstrāde. Šo rīku stiprināšana ir saskaņā arī ar šā ziņojuma saturu un citiem Eiropas Revīzijas 
palātas ieteikumiem.
Visbeidzot, Uzraudzības kvalitātes nodrošināšanas nodaļa ir sniegusi ieteikumus par to, kā pilnveidot metodoloģiju, 
lai noteiktu KUK apjomu un sastāvu atbilstoši bankas riska profilam un uzraudzības pārbaudes programmai, kas 
ļautu risināt ar šo riska profilu saistītās problēmas, un nodrošinātu, ka tiek ieviests ikgadējs process KUK dalībnieku 
atlasei dialogā ar VKI.
8. ieteikums
ECB akceptē šo ieteikumu ar piebildi, ka jānovērš juridiskie (konfidencialitātes) un citi šķēršļi. Tāpēc vispirms tā veiks 
priekšizpēti.
ECB  atbilde 132
ECB uzskata, ka pilnīgs priekšstats par uzraudzības resursu kvantitāti un kvalitāti ir obligāts priekšnosacījums šo 
resursu efektīvai un ātrai izmantošanai. Tomēr mēģinājumi izveidot šādu datubāzi līdz šim tika pakļauti būtiskiem 
šķēršļiem no juridiskā viedokļa, kas izriet no nepieciešamības ievērot dalībvalstu tiesību aktus, kuri aizsargā perso ­
nas datu konfidencialitāti. Uz šī ieteikuma pamata ECB turpinās pētīt šādas datubāzes izveides iespēju, proti, tā veiks 
juridisko un tehnisko priekšizpēti.
9. ieteikums
ECB akceptē šo ieteikumu.
10. ieteikums
ECB akceptē šo ieteikumu.
ECB atzīmē, ka sistēmai nevajadzētu būt pārlieku izvērstai un birokrātiskai attiecībā uz to, cik darbinieku nepiecie ­
šami katrā KUK. Tā vietā vajadzētu nodrošināt efektīvāku darbinieku vadību, tostarp zināmu rīcības brīvību vadības 
līmenī.
11. ieteikums
ECB akceptē šo ieteikumu.
Attiecībā uz kopu veidošanas modeļa periodisko pārbaudi ECB norāda, ka pašlaik notiek regulārā divgadu pārbaude.
12. ieteikums
ECB akceptē šo ieteikumu.
ECB klātienes pārbaužu nodaļas darbinieku skaits uz vietas stabili palielinājies, nodrošinot lielāku ECB misiju vadītāju 
skaitu. Šajā gadījumā būtisks ir VKI darbinieku aktīvs un pilnīgs atbalsts. Turklāt KUK koordinatori (dažreiz pēc klātie ­
nes pārbaužu nodaļas ierosinājuma) nolemj, kuras pārbaudes vadīs ECB un kuras nē.
Ņemot vērā iepriekš minēto un pamatojoties uz iepriekšējiem pieprasījumiem, kā arī atsevišķās valstīs pieaugošo 
stresu, pašreizējā darbinieku nodrošināšanas situācija tik tiešām neļauj ECB piedalīties visās pārbaudēs, kuras tai 
būtu jāvada: regulārajās klātienes pārbaudēs, tematiskajās pārbaudēs, ārkārtas situācijās, lai gan joprojām notiek 
darbs pie optimizācijas, piemēram, jauktu komandu popularizēšanas un līdzekļiem. Lai apmierinātu pieprasījumu ir 
nepieciešams vairāk klātienes pārbaužu nodaļas darbinieku.
13. ieteikums
ECB akceptē šo ieteikumu.
ECB vēlētos atzīmēt, ka attiecībā uz ieteikuma daļu par IT sistēmu turpmākie IMAS 2.0 izlaidumi daļēji atrisinās šo 
problēmu. Attiecībā uz VKI inspektoru kvalifikāciju un prasmēm VUM apmācības programmas īstenošanai vajadzētu 
uzlabot stāvokli attiecībā uz šo konstatējumu.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 29.6.2015.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 28.6.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 18.10.2016.
Eiropas Centrālās bankas oficiālās atbildes visās valodās saņemtas 19.10.2016.
ES valstu vadītāji 2012. gadā nolēma, ka eurozonas bankas 
jāuzrauga ar vienotā uzraudzības mehānisma (VUM) 
starpniecību, un paredzēja, ka galvenā loma tajā būs 
Eiropas Centrālajai bankai, bet arī valstu kompetentās 
iestādes pildīs daudzas funkcijas. Šajā ziņojumā ir skatīts, 
kā ECB izveidoja VUM, kā tā organizēja savu darbu un ar 
kādām grūtībām saskaras.
Palāta konstatēja, ka samēra ātri tika izveidota sarežģīta 
uzraudzības struktūra, taču jaunā sistēma ir sarežģīta un 
rada grūtības, īpaši tāpēc, ka jaunais mehānisms ir pārāk 
atkarīgs no uzraudzītāju resursiem valstīs. Tādējādi 
ECB — kaut arī tai ir vispārēja atbildība — nav pietiekamas 
kontroles pār dažiem svarīgiem banku uzraudzības 
aspektiem.
Tomēr ECB sniegtā informācija nebija pietiekama, lai 
Palāta pilnībā novērtētu, vai ECB nodrošina efektīvu 
VUM vadību pārvaldības, neklātienes uzraudzības un 
klātienes pārbaužu jomā.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA