EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.7.2021 SWD(2021) 723 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2021. gada ziņojums par tiesiskumu







Valstu sadaļa - tiesiskuma situācija Portugālē Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2021. gada ziņojums par tiesiskumu - Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 718 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Kopsavilkums Portugāles tiesu sistēmas efektivitāte joprojām ir problēma, it īpaši administratīvajās un nodokļu tiesās. Valdība īsteno pasākumus šīs problēmas risināšanai, jo īpaši stiprinot administratīvās šķīrējtiesas un izveidojot ātrās reaģēšanas grupas. Tiek īstenoti arī pasākumi cilvēkresursu deficīta novēršanai un ieguldījumiem digitalizācijā. Pēc atkārtoti paustām bažām par lietu sadali tiesās Augstā tiesu iestāžu padome ievieš pasākumus lietu pārvaldības uzlabošanai, veicinot lielāku pārredzamību sadales sistēmā. Turpinās iniciatīvas tiesu sistēmas integritātes stiprināšanai, jo īpaši izstrādājot tiesnešu rīcības kodeksus. Joprojām tiek apspriestas hierarhiskās attiecības prokuratūrā, un šis jautājums tiek izskatīts Augstākajā administratīvajā tiesā. Tiek apspriestas kriminālprocesa reformas, kas ļautu savlaicīgāk risināt sarežģītas lietas. Svarīgi, lai šie jautājumi tiktu risināti, konsultējoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, kā arī tiktu ņemti vērā Eiropas standarti. Par valdībā apstiprināto pretkorupcijas stratēģiju 2020.–2024. gadam vēl jābalso parlamentā. Tās mērķis ir atrisināt ilgstošo vajadzību izveidot stabilu pretkorupcijas sistēmu. Valdība ir ierosinājusi pasākumus, kas nodrošina sarežģītu korupcijas lietu efektīvāku izskatīšanu. Lai gan turpinās centieni uzlabot korupcijas izmeklēšanas un kriminālvajāšanas rezultātus, prokuratūras uzskata, ka policijas un kriminālvajāšanas resursu trūkums rada bažas. Pieņemot jaunus grozījumus, tika pabeigta 2019. gada aktīvu deklarēšanas sistēmas reforma, taču Pārredzamības struktūra, kam ir uzdots pārbaudīt sniegto informāciju, vēl nedarbojas. Kaut arī 2019. gadā atjauninātie virpuļdurvju efekta noteikumi vēl nav ieviesti, parlamentā tiek apspriesti jauni lobēšanu reglamentējoši tiesību akti, un ir plānots pārskatīt tiesību aktus attiecībā uz trauksmes cēlējiem. Korupcijas novēršanas padomei piešķirtie resursi joprojām ir ierobežoti. Novēršanas spēju veicināšanai ir izveidots pretkorupcijas mehānisms. Ir sniegti vairāki valsts līmeņa ieteikumi attiecībā uz korupcijas riskiem, tostarp interešu konfliktiem, kas saistīti ar Covid-19 pandēmiju. Mediju regulatora kompetence ir paplašināta atbilstoši pārskatītajai Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvai, iekļaujot tajā video koplietošanas platformas, medijpratību un jaunus ziņošanas un reģistrācijas pienākumus. Valdība ieviesa īpaši medijiem paredzētus atbalsta pasākumus, lai mazinātu grūtības, ar kurām tie saskaras Covid-19 pandēmijas dēļ. Tiesiskajā regulējumā nodrošināta žurnālistu aizsardzība. Tomēr ir bijuši gadījumi, kuros žurnālistiem ir izteikti draudi un ir ierobežota viņu profesionālā darbība, tajā skaitā novērošanas gadījumi ar mērķi identificēt žurnālistu avotus, par ko Ģenerālprokurora birojs uzsāka izmeklēšanu, kuru jāizskata Augstajai prokuratūras padomei. Ieinteresētās personas norāda arī uz to, ka trūkst sistemātiskas datu vākšanas saistībā ar draudiem vai vardarbību pret žurnālistiem, jo īpaši tiešsaistē. Ir pieņemti pasākumi likumdošanas pārredzamības un likumdošanas kvalitātes uzlabošanai. Jo īpaši jaunā parlamenta reglamenta mērķis ir stiprināt ieinteresēto personu iesaisti likumdošanas procesā. Uz valdības ārkārtas pilnvaru izmantošanu ārkārtas stāvokļa laikā saistībā ar Covid-19 pandēmiju attiecās parlamenta atļauja un parlamenta, tiesu un ombuda ex post kontrole. Covid-19 pandēmija un ārkārtas pasākumi ir ietekmējuši pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbu, un tām tika piešķirts īpašs atbalsts. Jauna likuma par sabiedriskajiem pakalpojumiem mērķis ir racionalizēt tiesisko regulējumu. Lai gan pilsoniskās sabiedrības telpa tiek uzskatīta par atvērtu, parādās arvien jaunas problēmas, jo īpaši naidīgums un spiediens pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām un cilvēktiesību aizstāvjiem. I.Tiesu sistēma Portugāles tieslietu sistēmu raksturo tiesu sistēma, ko veido Konstitucionālā tiesa, Augstākā tiesa un pirmās un otrās instances tiesas, Augstākā administratīvā tiesa un pirmās un otrās instances administratīvās un nodokļu tiesas, kā arī Revīzijas palāta. Augstā tiesu iestāžu padome, Augstā administratīvo un nodokļu tiesu padome un Augstā prokuratūras padome īsteno attiecīgo maģistrātu disciplinārsodīšanas funkcijas, un tām ir uzticētas attiecīgās vadības funkcijas. Tās ir arī pilnvarotas izvirzīt, pārcelt un paaugstināt amatā tiesnešus un prokurorus. Tiesnešus un prokurorus pēc atklāta konkursa un, ņemot vērā Tieslietu studiju centra obligātajās mācībās iegūtās atzīmes, ieceļ attiecīgā padome. Prokuratūra ir neatkarīga no tiesu varas un darbojas autonomi no izpildvaras. Tai ir sava pārvaldības sistēma, kuras augstākā struktūra ir Ģenerālprokurora birojs. Portugāle ir iesaistīta Eiropas Prokuratūrā. Advokātu asociācija ir neatkarīga publisko tiesību juridiska persona, kas, īstenojot savu publisko varu, veic regulatīvu funkciju. Neatkarība Priekšstats par tiesu varas neatkarību Portugālē ir vidējs vai zems, un pēdējos piecos gados nav konstatēta skaidra tendence. 2021. gadā uzņēmumu vidū priekšstats par tiesu varas neatkarību pasliktinājās, jo tikai 39 % uzskatīja to par “diezgan vai ļoti labu”, un tas tiek uzskatīts par zemu. Plašākā sabiedrībā priekšstats par tiesu varas neatkarību uzlabojās, saglabājoties vidējā līmenī, un 48 % to uzskatīja par “diezgan vai ļoti labu”. Tas atspoguļo pagriezienu negatīvajā tendencē, kas vērojama jau kopš 2018. gada. Lietu sadales sistēmu tiesās pārbaudi veic Augstā tiesu iestāžu padome, kas ir pieņēmusi pasākumus pārredzamības uzlabošanai. Kaut arī lietu sadale notiek elektroniski, izmantojot sistēmu, kas nodrošina sadali pēc nejaušības principa, izņēmuma gadījumos ir iespējama manuāla sadale. Lai nodrošinātu manuālas sadales pārredzamību un novērstu pārkāpumus, Augstā tiesu iestāžu padome pieņēma Noteikumus Nr. 269/2021, ar ko nosaka principus, kritērijus, prasības un procedūras lietu sadales tiesās izmaiņu, samazināšanas vai apturēšanas gadījumā. Jaunā regulējuma mērķis ir atbilstīgi Eiropas standartiem nodrošināt piekritīgās tiesas, likumības, lietas nodošanas aizliegumu, tiesu neatkarības un objektivitātes principus. Kā minēts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, apgalvojumi par iejaukšanos nejaušā lietu sadalē tiesās lika Augstajai padomei veikt izmeklēšanu attiecībā uz iespējamiem pārkāpumiem. 2020. gada jūlijā pēc izmeklēšanas par manuālu lietu sadali augstajās tiesās laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam Augstā padome neguva pierādījumus nepamatotai manuālai sadalei un pārtrauca izmeklēšanu, neierosinot disciplinārlietu. Tomēr pēc izmeklēšanas, kurā trīs gadījumos tika konstatēti pārkāpumi lietu sadalē Lisabonas Apelācijas tiesā, kas liecināja par varas pozīciju ļaunprātīgu izmantošanu, Augstā padome nolēma uzsākt disciplinārlietu pret tiesnešiem, tostarp pret šīs tiesas esošo un bijušo priekšsēdētāju. 2021. gada aprīlī, kad tika paustas jaunas bažas par lietu sadali Lisabonas Centrālajā norādījumu lietu tiesā, Augstā padome lika veikt jaunu izmeklēšanu, kurā netika konstatēti fakti, kuri liecinātu par disciplīnas pārkāpumiem. Turpinās iniciatīvas tiesu sistēmas integritātes stiprināšanai. Prokuratūras likumā un Tiesas maģistrātu likumā ir ietverti noteikumi par prokuroriem un tiesnešiem piemērojamiem pienākumiem un nesaderībām. Saskaņā ar šiem likumiem attiecīgi Augstā tiesu iestāžu padome un Augstā prokuratūras padome ir kompetentas kontrolēt maģistrātu ienākumu un aktīvu deklarācijas un apstiprināt nepieciešamos tiesību instrumentus attiecībā uz to. Attiecīgi 2021. gada 12. janvārī Augstā tiesu iestāžu padome apstiprināja regulējumu par deklarēšanas pienākumiem. Arī Augstā prokuratūras padome 2020. gada 20. oktobrī apstiprināja rīcības kodeksa projektu, par kuru notika sabiedriskā apspriešana. Rīcības kodeksa galīgā versija vēl nav pieņemta. Administratīvās un nodokļu jurisdikcijas maģistrātu rīcības kodekss, kura mērķis ir noteikt ētikas standartu, principu un pienākumu regulējumu tiesu varas funkciju veikšanai un pienākumu ievērošanai attiecībā uz ienākumu, interešu konfliktu deklarēšanu un jautājumiem, kas attiecas uz piedāvājumiem iestādēm un viesmīlību, arī vēl ir jāapstiprina Augstajā administratīvo un nodokļu tiesu padomē. Augstā administratīvo un nodokļu tiesu padome ir apstiprinājusi arī regulējuma projektu par administratīvās un nodokļu jurisdikcijas maģistrātu ziņošanas pienākumiem attiecībā uz ienākumiem, aktīviem, interesēm, nesaderībām un apgrūtinājumiem, kā arī procedūrām un pārbaudēm. Turklāt 2020. gada novembrī Tiesnešu profesionālā asociācija nāca klajā ar visaptverošu priekšlikumu kopumu pārredzamības un integritātes stiprināšanai tiesu sistēmā, cita starpā ziņošanas kanālu stiprināšanai gan iedzīvotājiem, gan tiesnešiem, jo​īpaši gadījumos, kad ir īstenota nepamatota ietekme vai tās mēģinājumi. Augstā tiesu iestāžu padome līdz šim nav izskatījusi priekšlikumus, ko iesniegusi Tiesnešu profesionālā asociācija. Tiesā tiek pārskatīts hierarhiska rakstura norādījumu režīms prokuroriem. Kā minēts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, jaunajā Prokuratūras likumā, kas stājās spēkā 2020. gadā, ir noteikumi, kuri precizē hierarhiska rakstura iejaukšanās robežas kriminālprocesā. 2020. gada novembrī ar jauno saistošo ģenerālprokurora direktīvu tika noteikta iespēja kriminālprocesa ietvaros dot konkrētus rīkojumus pakļautībā esošajam prokuroram. Saskaņā ar jauno direktīvu šādi rīkojumi vienmēr jāreģistrē rakstiski pievienotajā administratīvajā lietā un ir nodrošināta iespēja atteikties pildīt rīkojumu. Ieinteresētās personas tiesu sistēmā ir paudušas bažas, ka šī direktīva var traucēt prokuroru iekšējo autonomiju un būt tieši pretrunā ar Prokuratūras likuma noteikumiem. Pēc Prokuroru savienības ierosinātās tiesvedības pašlaik Augstākajā administratīvajā tiesā tiek izskatīta lieta. Tiek apspriestas kriminālprocesa sistēmas reformas, kas ļautu savlaicīgāk izskatīt sarežģītas krimināllietas. Saistībā ar krimināllietām, kuras uzskata par ļoti sarežģītām, ir sākta apspriešana par to, vai ir nepieciešams grozīt kriminālprocesu regulējošos noteikumus, lai šādas lietas varētu ātrāk izskatīt. Ir bijušas sarežģītas lietas, īpaši saistībā ar augsta līmeņa korupciju, kurās izmeklēšanas un norādījumu kavēšanās dēļ noziedzīgajiem nodarījumiem iestājās noilgums un kriminālapsūdzības tika atceltas. Ieinteresētās personas pauda bažas, ka priekšstats par tiesu sistēmas nespēju rīkoties augsta līmeņa lietās var radīt sabiedrībā negatīvu attieksmi pret sistēmu. Šajā kontekstā tiek apspriesti vairāki priekšlikumi kriminālprocesu reglamentējošo noteikumu grozījumiem. Jo īpaši valdība 2021. gada maijā ierosināja parlamentā pasākumus kriminālvajāšanas un kriminālprocesu efektivitātes paaugstināšanai. Tie ietver iespēju organizēt individuālus procesuālos pasākumus, kā arī ļauj tiesas procesa laikā vienoties par soda maksimālo robežu, ja tiek atzīti apsūdzībā norādītie fakti. Turklāt notiek arī apspriešanās par norādījumu lietu tiesu, īpaši Centrālās norādījumu lietu tiesas, tiesisko organizāciju. Pašlaik šī specializētā tiesa tikai divu tiesnešu sastāvā ir kompetenta sniegt norādījumus sarežģītu vai organizētu noziegumu lietās, tostarp korupcijas, un tās jurisdikcijā ir visa valsts teritorija. Jo īpaši tiek kritizēta tās plašā kompetence un ierobežotais tiesnešu loks. Šajā kontekstā 2021. gada 4. maijā Augstā tiesu iestāžu padome paziņoja, ka sliecas par labu Centrālās norādījumu lietas tiesas pašreizējās organizācijas un struktūras izmaiņām, tomēr izslēdzot iespēju palielināt tiesnešu skaitu. Šajā saistībā Augstā tiesu iestāžu padome iesniegs valdībai oficiālu priekšlikumu. 2021. gada 17. jūnijā valdība apstiprināja likumprojektu, kas tiks iesniegts parlamentā, ierosinot likvidēt Lisabonas Kriminālizmeklēšanas tiesu un integrēt tās pilnvaras Centrālajā kriminālizmeklēšanas tiesā. Ierosinātais tiesību akts paredz Centrālās kriminālizmeklēšanas tiesas tiesnešu skaita palielināšanu (no iepriekšējiem diviem uz deviņiem), nodrošinot resursu racionalizāciju un pastiprinot cīņu ar ekonomisko un finanšu noziedzību. Svarīgi, lai juridiskās reformas tiktu īstenotas, konsultējoties ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, kā arī tiktu ņemti vērā attiecīgie Eiropas standarti. Kvalitāte Ir palielināts tiesu sistēmai piešķirto cilvēkresursu apjoms, taču joprojām pastāv bažas. 2020. gada decembrī tika sāktas darbā pieņemšanas procedūras 40 tiesnešiem un 65 prokuroriem. Tomēr ieinteresētās personas joprojām ziņo par ievērojamu tiesnešu un prokuroru trūkumu. Jo īpaši nodokļu un administratīvās tiesas ziņo, ka kopējais tiesnešu skaits pirmās instances nodokļu un administratīvajās tiesās joprojām ir ievērojami zemāks par tiesiskajā regulējumā noteikto līmeni, jo vairāk nekā 13 % amata vietu ir brīvas. 2019. gada beigās bija brīvas 11 apelācijas tiesnešu amata vietas administratīvajās un nodokļu tiesās. Jau vairākus gadus gaidītā darbā pieņemšanas procedūra tiesnešu konsultatīvo kabinetu izveidei tika uzsākta 2020. gada decembrī. Pirmos konsultatīvos kabinetus paredzēts izveidot 2021. gada septembrī, un konsultanti sniegs tehnisko atbalstu un zināšanas tiesību, psiholoģijas, grāmatvedības, finanšu un ekonomikas jomās. Tomēr šie kabineti tiks izveidoti tikai pirmās instances tiesās, savukārt ieinteresētās personas uzsver nepieciešamību tos izveidot arī administratīvajās un nodokļu tiesās, kurās nolēmumu pieņemšanas laiks un lietu uzkrājums ir lielāks un ļoti daudzās lietās ir nepieciešama tehniskā ekspertīze. Prokuratūra gatavo arī tehnisko konsultantu pieņemšanu darbā prokuroru atbalstam. Tomēr budžeta ierobežojumi ir kavējuši darbā pieņemšanas procesa gaitu. Turpinās uz tiesu sistēmas kvalitātes uzlabošanu vērstu pasākumu īstenošana, jo īpaši digitalizācijas jomā. Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām tiesu sistēmā piešķirtais budžets 2021. gadā palielinājās par 23,4 %, un ir izveidots īpašs fonds tādu projektu atbalstam, kuru mērķis ir modernizēt tiesu sistēmu, šim nolūkam piešķirot budžetu 5,1 miljona EUR apmērā. Arī videokonferenču sistēmu skaits tiesās ir palielināts, lai reaģētu uz pieaugošo attālināti veikto procesuālo pārbaužu skaitu. Procesuālie noteikumi jau tagad atļauj izmantot digitālās tehnoloģijas tiesās ievērojamam skaitam darbību civillietās, komerclietās, administratīvajās lietās un krimināllietās. Programmas “Justiça + Próxima” īstenošana, kuras mērķis ir tiesu sistēmas modernizācija, turpinājās arī 2020. un 2021. gadā. Projektā “Tribunal +” paredzētie pasākumi, kas saistīti ar administratīvo procedūru vienkāršošanu un atbalsta biroja optimizāciju, tiek arī piemēroti vairākām tiesām, un paredzams, ka aptverto parasto tiesu, piemēram, vispārējās jurisdikcijas tiesu un tuvo tiesu, skaits līdz 2021. gada beigām sasniegs 300. Projekts “Tribunal + 360º”, kura mērķis ir pilnīga digitalizācija un elektroniskas sistēmas ieviešana tiesās, tostarp attiecībā uz pierādījumu iesniegšanu, joprojām ir sagatavošanas fāzē. Saistībā ar valsts atveseļošanas un noturības plānu Portugāle ir iesniegusi reformu “Digitālā pārkārtošanās tiesu sistēmā”, kurā galvenā uzmanība pievērsta digitālo rīku izmantošanas uzlabošanai tiesu sistēmā, jo īpaši administratīvajās un nodokļu tiesās. Portugāle ir iesniegusi arī tehniskā atbalsta pieprasījumu projektam, kura mērķis ir palīdzēt Tieslietu ministrijai virzīt valsts uz lietotāju vērstu tieslietu modernizācijas programmu un galveno politikas stratēģiju izstrādi. Covid-19 pandēmija ir ietekmējusi tiesu sistēmas darbību ierobežotā apmērā. 2020. gada martā tiesās tika apturēti mazāk steidzamo lietu izskatīšanas termiņi un ne tik steidzamie akti tika atlikti. Tomēr, kā norāda Augstā tiesu iestāžu padome, parastās tiesas ir labi tikušas galā ar lietu uzkrājumu, un lietu pabeigšanas koeficients ir saglabājies stabils visu 2020. gadu. Turpinājās pasākumi, kas jau tika ieviesti pirmā ārkārtas stāvokļa laikā, piemēram, 2020. gada 19. martā pieņemtais likums, ar ko nosaka ārkārtas režīmu tiesvedībai. Likums paredz, ka liecinieku nopratināšanai un tiesas sēdēm jānotiek klātienē, ievērojot Veselības ministrijas noteiktos veselības drošības pasākumu ieteikumus. Joprojām nav pieņemts parlamenta priekšlikums likuma grozījumiem, kas ļautu izmantot tiesas aktivizētas attālinātās saziņas sistēmas pārbaudēm, kurām nepieciešama pušu fiziska klātbūtne. Efektivitāte Tiesu sistēmas efektivitātē ir reģistrēti uzlabojumi, tomēr joprojām ir problēmas administratīvajās un nodokļu tiesās. Portugālē tiesu sistēmas efektivitāte turpina uzlaboties, jo īpaši civillietās un komerclietās, kurās nolēmumu pieņemšanas laiks pirmajā instancē ir stabili saīsinājies. Tāpat turpina samazināties lietu uzkrāšanās tendence civillietās un komerclietās. Tomēr administratīvajās lietās nolēmumu pieņemšanas laiks joprojām ir ilgs, neskatoties uz stabilu saīsināšanos pēdējo gadu laikā, un lietu atrisināšanas pozitīvais koeficients ir vairāk nekā 840 dienas gan pirmajā, gan otrajā instancē. Kaut arī neizskatīto administratīvo lietu skaits pirmajā instancē arī ir nedaudz samazinājies, tas joprojām ir salīdzinoši augsts. Uz šo problēmu ir norādīts arī 2020. gada Eiropas pusgada valstij adresētajos ieteikumos, minot nepieciešamību uzlabot nodokļu un administratīvo tiesu efektivitāti.

Valdība īsteno iniciatīvas tiesu sistēmas efektivitātes palielināšanai. Eiropas Padomes Ministru komiteja joprojām piemēro pastiprinātu uzraudzību Portugālei saistībā ar pārmērīgu civilprocesu un administratīvo procesu ilgumu. Šajā saistībā valdība 2020. gada 30. oktobrī pieņēma atjauninātu un konsolidētu rīcības plānu, kurā izklāstīti pasākumi pārmērīgi ilgu tiesvedības procesu apkarošanai. Turklāt tiek stiprināti administratīvās arbitrāžas centri, lai nodrošinātu alternatīvu administratīvajām un nodokļu tiesām, tādējādi samazinot saņemto un neizskatīto lietu skaitu šajās tiesās un nodrošinot efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekli. Ir izveidots arī pagaidu stimulu režīms lietu izbeigšanai tiesās, kas piemērojams visās jurisdikcijās. Tiek veikti arī pasākumi maksātnespējas procesu efektivitātes palielināšanai. Turklāt valsts atveseļošanas un noturības plāna kontekstā Portugāle ir iesniegusi reformas un investīciju projektus, kuru mērķis ir celt tiesu sistēmas efektivitāti. Kā minēts 2020. gada ziņojumā par tiesiskumu, tika izveidotas ātrās reaģēšanas grupas, lai risinātu lietu uzkrāšanos nodokļu un administratīvajās tiesās. 2021. gadā publicētie dati liecina, ka pirmajā darbības gadā šīs grupas ļāva atrisināt vienu trešdaļu lietu, kas sistēmā nonākušas pirms 2013. gada, pārsniedzot sākotnēji izvirzītos mērķus. Tomēr ieinteresētās personas vērsa uzmanību uz to, ka grupu stiprināšanai jānotiek arī otrajā un trešajā instancē, lai izvairītos no lietu uzkrāšanās visā tiesu sistēmas ķēdē. II.Pretkorupcijas regulējums Kopš iepriekšējā pārskata perioda Portugālē nav notikušas būtiskas pārmaiņas attiecībā uz institucionālo pretkorupcijas regulējumu. Prokuratūras Centrālā kriminālizmeklēšanas un sankciju nodaļa (DCIAP) atbild par smagu noziegumu, tostarp korupcijas un ekonomisko un finanšu noziegumu, izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības, kā arī koordinē izmeklēšanu, ko veic Valsts korupcijas apkarošanas daļa (UNCC), kura ir Kriminālpolicijas izmeklēšanas struktūrvienība. Kas attiecas uz korupcijas novēršanu, 2021. gadā tika izveidots pretkorupcijas mehānisms novēršanas spēju uzlabošanai. Mainoties Revīzijas palātas vadībai, tika iecelts jauns Korupcijas novēršanas padomes vadītājs. Korupcijas novēršanas padome darbojas Revīzijas palātas pakļautībā. 2019. gadā izveidotās Pārredzamības iestādes kompetencē ir uzraudzīt un pārbaudīt politiskos amatus ieņemošu un augsta ranga ieceltu amatpersonu aktīvu un interešu deklarācijas, taču tā vēl nav uzsākusi darbu. Ekspertu un uzņēmumu vadītāju priekšstatā korupcijas līmenis publiskajā sektorā joprojām ir salīdzinoši zems. 2020. gada Transparency International korupcijas uztveres indeksā Portugāles rezultāts ir 61/100, un tā ierindojas 10. vietā Eiropas Savienībā un 33. vietā pasaulē. Šis priekšstats pēdējos piecos gados ir bijis salīdzinoši stabils . Valdība ir apstiprinājusi valsts pretkorupcijas stratēģiju 2020.–2024. gadam, un stratēģijai ir pievienots priekšlikums pārskatīt krimināltiesisko regulējumu. Pēc sabiedriskās apspriešanas 2020. gada oktobrī Ministru padome 2021. gada 18. martā apstiprināja stratēģiju. Stratēģijas mērķis ir izveidot saskaņotu un stabilu pretkorupcijas regulējumu, un tā ietver pasākumus korupcijas labākai atklāšanai, novēršanai un saukšanai pie atbildības par to, kā arī nodrošina, ka tiesu sistēma spēj laikus un efektīvi reaģēt un piemērot likumpārkāpējiem atbilstīgas sankcijas. Kā pirmo soli tās īstenošanā valdība 2021. gada 29. aprīlī apstiprināja priekšlikumu kopumu, ar ko groza spēkā esošās tiesību normas, jo īpaši krimināltiesību jomā. Jaunas struktūras — Valsts pretkorupcijas mehānisma —, kas ir neatkarīga no valdības un parlamenta, izveide tika apstiprināta 2021. gada 25. maijā ar valdības dekrētlikumu ; ar šo likumu apstiprina arī vispārējo pretkorupcijas režīmu (RGPC). Mehānisms uzraudzīs preventīvā regulējuma īstenošanu un piemēros administratīvus sodus neatbilstīgām struktūrām. Valdība ir ierosinājusi pasākumus kriminālvajāšanas efektivitātes palielināšanai, jo joprojām pastāv problēmas ar augsta līmeņa korupcijas lietu izskatīšanu. Izmeklēšanas un sankciju nodaļa (DIAP), kas izveidota prokuratūrā, joprojām atbild par smagu noziedzīgu nodarījumu, tostarp augsta līmeņa korupcijas un finanšu noziegumu, izmeklēšanu. Centrālās izmeklēšanas un sankciju nodaļas (DCIAP) sastāvā ir 40 republikas prokurori, no kuriem septiņi nodarbojas ar tādu noziegumu izmeklēšanu, kas saistīti ar korupciju, kā arī starptautiska vai transnacionāla mēroga ekonomisku un finansiālu pārkāpumu izmeklēšanu. Valsts policijas Kriminālpolicijas Valsts korupcijas apkarošanas daļa ir specializējusies ekonomisko un finanšu noziegumu, tostarp korupcijas, izmeklēšanā un DCIAP vadībā nodarbojas ar sarežģītu lietu izmeklēšanu. Turpinās centieni uzlabot korupcijas izmeklēšanas un kriminālvajāšanas rezultātus. Tikai 2020. gadā Kriminālpolicija saņēma 503 krimināllietas un pabeidza 553 krimināllietas. Tajā pašā gadā Kriminālpolicija nosūtīja 90 ieteikumus celt apsūdzību ar korupciju saistītās lietās. Saistībā ar koruptīvu noziedzīgu nodarījumu sodīšanu jāmin, ka piemēroto nosacīto sodu skaits saglabājas samērā augsts, un 2019. gadā tikai 15 % no personām, kas bija notiesātas par korupciju, tika piemērota brīvības atņemšana, bet 54 % tika piemēroti nosacīti cietumsodi. Vissmagākos šķēršļus kriminālvajāšanai ar korupciju saistītās lietās, šķiet, rada pastāvīgs resursu trūkums policijas un prokuratūras līmenī. Tas savukārt izraisa ievērojamu kavēšanos, piemēram, izmeklēšanas un norādījumu sniegšanas posmos, un jo īpaši dažās augsta līmeņa sarežģītās korupcijas lietās, kurās iesaistītas augsta līmeņa amatpersonas un kuras nebija iespējams pabeigt pirms noilguma termiņa beigām. Lai pārvarētu šo pastāvīgo problēmu, valdība ir ierosinājusi pasākumus, lai paātrinātu liela mēroga saukšanu pie kriminālatbildības un lietu izskatīšanu tiesās saskaņā ar valsts pretkorupcijas stratēģiju, lai gan stratēģijā nav noteikti konkrēti pasākumi attiecībā uz resursu sadali. Korupcijas novēršanas padome (CPC) turpina savu darbību korupcijas novēršanas jomā. Tā sniedz ieteikumus korupcijas risku novēršanai un uzrauga to īstenošanu. Pārskata periodā CPC īstenoja 86 pedagoģiskus apmeklējumus valsts struktūrās visā valstī, īpašu uzmanību pievēršot struktūrām, kas darbojas augsta riska apgabalos un kurās ir jāpalielina izpratne par publisko izdevumu pārkāpumu novēršanu. Covid-19 pandēmijas laikā padome galvenokārt pievērsās izpratnes veidošanai par korupcijas novēršanu veselības aprūpē un budžeta izpildē, jo īpaši vietējā līmenī. Kaut arī jaunajā pretkorupcijas stratēģijā uzsvērta nepieciešamība palielināt korupcijas novēršanas spējas, pagaidām padomei piešķirtie resursi ir ierobežoti. Atliek gaidīt, vai nesen izveidotais pretkorupcijas mehānisms, kurā integrēs Korupcijas novēršanas padomi, sekmēs korupcijas novēršanas spēju palielināšanos. Kaut arī 2019. gadā tika ieviesti uzlabojumi augsta līmeņa amatpersonu integritātes sistēmā, interešu konfliktu noteikumu un ētikas kodeksu ietekme vēl nav manāma. Kopš 2019. gada valsts amatpersonām ir ieviesti ētikas kodeksi, kas reglamentē ētikas, interešu konfliktus un nesaderības. Attiecībā uz parlamenta deputātiem spēkā ir arī rīcības kodekss, un Parlamentārā komiteja pārredzamības un deputātu statūtu jautājumos uzrauga un piemēro Deputātu kodeksu. 2021. gada aprīlī komiteja izveidoja darba grupu kodeksa piemērošanai un publicēja pamatnostādnes par dāvanu un viesmīlības piedāvājumu pieņemšanu parlamenta deputātiem, kā arī ieteikumus attiecībā uz nesaderībām. Tomēr vēl nav pabeigts interešu konfliktu novēršanas sistēmas efektivitātes novērtējums. Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO) pauda gandarījumu par šiem uzlabojumiem, taču aicināja ieviest atbilstošus uzraudzības mehānismus, tostarp sankcijas par neatbilstīgām darbībām, kuras kodeksā nav paredzētas. 2020. gada oktobrī tika apstiprināts prokuroru ētikas kodeksa projekts, un pašlaik notiek tā publiskā apspriešana. Attiecībā uz tiesnešiem Regulējums par deklarēšanas pienākumiem tika apstiprināts 2020. gada vasarā. Ir ieviesti jauni noteikumi, lai saskaņotu aktīvu deklarēšanas sistēmu politiskajām un augsta līmeņa amatpersonām. Saskaņā ar jaunajiem 2020. gada novembrī pieņemtajiem noteikumiem politiskos amatus ieņemošajām un augsta ranga ieceltajām amatpersonām tagad ir pienākums vienotā dokumentā iesniegt savu ienākumu, aktīvu, interešu, nesaderību un apgrūtinājumu deklarāciju. Reforma paredz arī tādas tiešsaistes digitālās platformas izveidi deklarāciju publicēšanai, kurā paredzēts sniegt informāciju par amatiem, pienākumiem un ārējām darbībām, kas veiktas amata pilnvaru laikā un iepriekšējos trīs gados. Tomēr reforma neatrisina to, ka vienotās deklarācijas bieži vien un pēc būtības netiek pārbaudītas, kā to ieteica GRECO. Turklāt GRECO joprojām satrauc tas, ka nav sankciju par nelieliem ziņošanas pienākumu pārkāpumiem. Jaunā Pārredzamības struktūra, kuru sākotnēji bija paredzēts izveidot 2020. gadā Konstitucionālās tiesas sastāvā, atbildēs par politisko un augstāko valsts amatpersonu deklarāciju pārbaudi, kad tā sāks darboties. Tomēr tā vēl nav sākusi savu darbību gan resursu, gan telpu trūkuma dēļ. Kamēr vēl nav ieviesti virpuļdurvju efekta noteikumi, jaunie lobēšanu reglamentējošie tiesību akti tiek apspriesti parlamentā. Virpuļdurvju efekta noteikumi tika atjaunināti 2019. gadā. Pēcnodarbinātības noteikumi, tostarp trīs gadu nogaidīšanas periods, pašlaik attiecas uz politiskos amatus ieņemošām un augstākā līmeņa amatpersonām, tostarp kabineta locekļiem un valsts uzņēmumu valdēm. Sankcijas par noteikumu neievērošanu veido liegums pildīt pienākumus valsts dienestā trīs gadu garumā. Likuma piemērošana ir Konstitucionālās tiesas un prokuratūras pienākums. Tomēr joprojām nav nevienas iestādes, kas būtu atbildīga par pēcnodarbinātības ierobežojumu pārkāpumu uzraudzību, radot bažas par to izpildi. Kas attiecas uz lobēšanu, turpinās centieni pieņemt jaunus tiesību aktus lobēšanas darbību reglamentēšanai. Trīs parlamentārās grupas ir iesniegušas tiesību aktu projektus, kuru mērķis ir grozīt ierosinātos noteikumus, lai novērstu bažas, kuru dēļ prezidents 2019. gadā izmantoja veto tiesības. Kamēr parlamentārais process turpinās, nav informācijas par to apstiprināšanas un īstenošanas grafiku. GRECO ir uzsvērusi nepieciešamību precizēt pieļaujamos kontaktus starp parlamenta deputātiem un trešo personu interesēm, kas vēl nav izdarīts. Spēkā esošā trauksmes cēlēju aizsardzības sistēma tiek pārskatīta. Valsts pretkorupcijas stratēģija paredz uzlabot no 2008. gada spēkā esošo trauksmes cēlēju aizsardzības tiesisko regulējumu ar jauniem drošības pasākumiem, tostarp valsts atbilstības nodrošināšanas programmām, kā arī uzlabotiem ziņošanas kanāliem un aizsardzības rīkiem. Korupcijas novēršanas padome atbild par sūdzību sistēmas uzraudzību un nosūtīšanu ģenerālprokuroram, kurš ir atbildīgs par korupcijas lietu izmeklēšanu. Prokuratūra administrē trauksmes cēlēju elektronisko sistēmu, kurā sniedz ziņojumus par gadījumiem, tostarp par koruptīviem un ar korupciju saistītiem noziegumiem, kas izdarīti publiskajā un privātajā sektorā. Vairākās iestādēs ir uzlabota izpratne par nepieciešamību novērst Covid-19 pandēmijas radītos korupcijas riskus. Saistībā ar pandēmijas uzliesmojumu īstenoto ārkārtas pasākumu kontekstā Korupcijas novēršanas padome publicēja ieteikumu par korupcijas un ar to saistīto pārkāpumu risku novēršanu. Ieteikumā ir uzsvērta nepieciešamība visiem lēmumu pieņēmējiem un valsts amatpersonām uzturēt visaugstāko pārredzamības, ētikas un integritātes līmeni, kā arī aicināts pieņemt pasākumus korupcijas risku novēršanai un mazināšanai to veiktajās sabiedriskajās darbībās. Parlaments pieņēma rezolūciju par korupcijas un ar to saistītu noziedzīgu nodarījumu riska novēršanu saistībā ar Covid-19, tostarp interešu konfliktu risku, pieprasot nodrošināt pārredzamību un integritāti īpašās riska jomās, piemēram, publiskajos iepirkumos, veselības aprūpē un infrastruktūrā. Revīzijas palāta arī izstrādā vairākas revīzijas darbības paaugstināto risku novēršanai valsts resursu izmantošanā saistībā ar Covid-19 pandēmiju. III.Mediju plurālisms un mediju brīvība Vārda un informācijas brīvību, kā arī mediju brīvību un plurālismu aizsargā Konstitūcija. Konstitūcijas 39. pantā uzdots izveidot neatkarīgu regulatīvo struktūru, kas uzrauga mediju elementu darbību radio, presē un audiovizuālajā jomā. Pārskatītās Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas transponēšanai ir pieņemti tiesību akti. Kriminālkodekss nodrošina žurnālistu aizsardzību, kad tie veic profesionālo darbību, līdzvērtīgi citām “aizsargātajām personām” (tiesneši, advokāti, liecinieki, apsardzes darbinieki un sporta tiesneši). Mediju regulators guva jaunas kompetences un nostiprināja sadarbību ar mediju ieinteresētajām personām. Īpašajā likumā, ar ko izveido mediju regulatoru (Entidade Reguladora para a Comunicação Social, ERC), nav veiktas nekādas būtiskas izmaiņas. Tomēr mediju regulatora kompetence ir paplašināta saistībā ar pārskatītās Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (AVMSD) transponēšanu, jo Portugāle šajā saistībā grozīja Likumu par televīziju un audiovizuālajiem pakalpojumiem, kas tiek sniegti pēc pieprasījuma. Jaunās kompetences cita starpā attiecas uz sadarbību ar citām regulatīvajām iestādēm ES, video koplietošanas platformām un papildu ziņošanas un reģistrēšanas pienākumiem (piemēram, pēc pieprasījuma pieejamu audiovizuālo pakalpojumu sniedzēju, raidorganizāciju un video koplietošanas platformu pakalpojumu sniedzēju sarakstiem). Dažām no šīm jaunajām kompetencēm būs nepieciešamas jaunas struktūras un tehniskie resursi. Ņemot vērā nozīmīgo lomu, kas tam ir mediju nozarē, mediju regulators ir nostiprinājis sadarbību ar visbūtiskākajām ieinteresētajām personām (piemēram, Žurnālistu profesionālās licencēšanas komiteju, Portugāles Preses asociāciju, Žurnālistu savienību) un piedalās nesen izveidotās Žurnālistikas konsultatīvās padomes sanāksmēs. Šī konsultatīvā padome ir apspriedusi atjaunināmos tiesiskā regulējuma punktus. Kā ziņots pagājušajā gadā, tiek nodrošināta mediju īpašumtiesību pārredzamība. Tā kā mediju regulators efektīvi ieviesa īpašo likumu, ar ko regulē īpašumtiesību pārredzamību visos mediju tirgos, tostarp tiešsaistē, 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instrumenta valsts ziņojumā par Portugāli (MPM 2021) ir reģistrēts zems risks šajā jomā. MPM 2021 ir ziņots par augstu ziņu mediju koncentrācijas līmeni, jo īpaši tāpēc, ka mediju nozari kontrolē ierobežots dalībnieku skaits. Neskatoties uz to, nesenā pētījumā mediju regulators novērtēja mediju vidi kā daudzveidīgu un daudzskaitlīgu. Valdība ieviesa īpaši medijiem paredzētus atbalsta pasākumus, lai mazinātu grūtības, ar kurām tie saskaras Covid-19 pandēmijas dēļ. Šie pasākumi tika realizēti kā iestāžu reklāmas paketes iepriekšēja iegāde 15 miljonu EUR vērtībā. Tā kā vairāk nekā puse no šīs summas tika piešķirta trim lielākajām mediju grupām, tas izraisīja zināmas bažas un ieinteresētās personas un akadēmiskās aprindas aicināja uz diskusiju par taisnīgāku un ilgtspējīgāku politiku kvalitatīvas žurnālistikas atbalstam. Ārpus šīs ārkārtas atbalsta paketes nav tiešu subsīdiju medijiem, izņemot sabiedrisko pakalpojumu medijus. Ieinteresētās personas uzsvēra darba apstākļu pasliktināšanos, jo kopš pandēmijas sākuma pazuda 30 vietējie mediju elementi, vairākas mediju grupas īstenoja budžeta samazinājumus un 80 darbinieki no lielas mediju grupas tika atlaisti, neskatoties uz valsts atbalstu. Valsts reklāmas pārredzamība joprojām tiek visaptveroši reglamentēta, izmantojot atbilstības uzraudzību, ko nodrošina mediju regulators. Žurnālistu aizsardzības standarti joprojām ir augsti. Ar 2018. gadā veiktajiem Kriminālkodeksa grozījumos žurnālistiem tika nodrošināta lielāka aizsardzība, kad tie veic savu profesionālo darbību. Pēc šiem grozījumiem žurnālisti tika iekļauti to profesiju kategorijā, kurām piešķirta pastiprināta aizsardzība, un agresija pret žurnālistiem tiek uzskatīta par “publisku noziegumu”, tādējādi nav nepieciešama cietušā oficiāla sūdzība kriminālvajāšanas uzsākšanai. Šādas agresijas gadījumi Portugālē joprojām ir salīdzinoši reti, kaut arī mediju pārstāvji norāda, ka iztrūkst sistemātiska datu vākšana saistībā ar draudiem vai vardarbību pret žurnālistiem, kā rezultātā ziņojumi par vardarbību, jo īpaši tiešsaistē, var nebūt iesniegti. Saskaņā ar MPM 2021, šķiet, likumi un jurisprudence efektīvi aizsargā žurnālistus. Žurnālisti nesen saskārušies ar dažiem profesionālās darbības apdraudējumiem un ierobežojumiem. 2021. gada janvārī tika atklāts, ka četriem Portugāles žurnālistiem pēc prokurora lūguma tika piemērota policijas uzraudzībai, cenšoties identificēt žurnālistu avotus. Rīkojums tika izdots bez izmeklēšanas tiesneša ordera. Ieinteresētās personas pauda bažas par šīs rīcības nopietnību un aicināja prokuratūru nekavējoties reaģēt, lai nodrošinātu preses brīvību. Kamēr prokuratūra uzskatīja, ka nav izdarīts pārkāpums, Ģenerālprokurora birojs uzsāka izmeklēšanu, kas jāizskata Augstajai prokuratūras padomei. Viens no žurnālistiem ir iesniedzis kriminālsūdzību pret prokuroru un iesaistītajiem policistiem. Tāpat arī ziņots, ka pret izolāciju vērsta protesta laikā vairākiem žurnālistiem tika izteikti draudi un apvainojumi. 2021. gada aprīlī ziņots par jaunu gadījumu, kurā veikta žurnālista iebiedēšana un tam ir izteikti draudi. Par šīm lietām ir sākta kriminālizmeklēšana. Ieinteresētās personas ir arī paudušas nopietnas bažas par žurnālistu aizskaršanu sociālajos medijos, un šī tendence jo īpaši skar žurnālistes. Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma nesen ir reģistrējusi divus brīdinājumus Portugālei. Pirmais brīdinājums attiecas uz iepriekš minēto uzraudzības lietu, un tas ir atrisināts pēc Portugāles 2021. gada martā sniegtās atbildes. Otrs brīdinājums ir saistīts ar politiskā kandidāta atbalstītāju izteiktiem draudiem un vardarbību pret žurnālistiem. IV.Citi institucionāli jautājumi saistībā ar līdzsvara un atsvara sistēmu

Portugāle ir pārstāvniecības demokrātiska republika ar tieši ievēlētu prezidentu un vienpalātas parlamentu. Pusprezidentālajā iekārtā republikas prezidentam, kuru ievēl tautas balsojumā, ir būtiska konstitucionāla un politiska vara, ieskaitot pilnvaras atlaist parlamentu. Premjerministrs ir pilnvarots vadīt kopējo valdības politiku, kā arī koordinēt un virzīt visu ministru veiktās darbības. Likumdošanas pilnvaras ir parlamentam un valdībai. Likumdošanas iniciatīvas tiesības ir parlamenta deputātiem un parlamenta deputātu grupām, valdībai, reģionālajām asamblejām un vismaz 20 000 pilsoņu. Neatkarīgs ombuds ir pilnvarots aizsargāt un sekmēt pilsoņu brīvības, tiesības un garantijas, kā arī tam ir tiesības ierosināt pārbaudi par atbilstību konstitūcijai. Parlaments īstenoja pasākumus likumdošanas pārredzamības un likumdošanas kvalitātes uzlabošanai. 2020. gada 1. septembrī stājās spēkā jaunais reglaments, kura mērķis ir uzlabot parlamenta likumdošanas kvalitāti un procedūras pārredzamību, stiprināt termiņu ievērošanu, kas noteikti diskusijām par tiesību aktu projektiem, un tādējādi arī paplašināt ieinteresēto personu iespējas iesaistīties likumdošanas procesā. Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem valdības likumprojektiem jāpievieno ne tikai pētījumi un dokumenti, kas tos pamato, bet arī ieinteresēto personu konsultatīvie atzinumi. Jaunie noteikumi arī ļauj parlamenta priekšsēdētājam ierosināt pārējām institūcijām ar likumdošanas pilnvarām starpiestāžu vienošanos par kopīgām pamatnostādnēm tiesību aktu izstrādes kvalitātei, kaut arī šī prerogatīva vēl nav izmantota. Turklāt parlaments attiecīgi 2020. gada maijā un oktobrī publicēja tiesību aktu projektu izstrādes tehniskās rokasgrāmatas un ieinteresēto personu sabiedriskās apspriešanas tehniskās rokasgrāmatas atjauninātās versijas. Turpinās centieni ieviest ex ante ietekmes novērtēšanas rīkus. Valdības likumdošanas iniciatīvām tiek veikts tiesību akta priekšlikuma ekonomisko izmaksu un ieguvumu ietekmes novērtējums. Portugāle ietekmes novērtējumus no 2017. gada sākuma padarīja par sistemātisku ex ante rīku. Lai atbalstītu regulējuma ietekmes novērtējuma (“RIA”) īstenošanu, Ministru padome Ministru padomes Juridiskajā centrā (JurisAPP) izveidoja Tiesību aktu ietekmes novērtēšanas tehnisko daļu (UTAIL). Pašreizējā projekta ietvaros UTAIL izstrādā sistēmu standartizētu statistikas informācijas kopumu vākšanai par administratīvajām regulatīvajām izmaksām, lai padarītu RIA sistēmu precīzāku un efektīvāku. Šobrīd RIA procedūras ietvaros nav paredzēta sabiedriskā apspriešana. Saskaņā ar Portugāles tiesību aktiem sabiedriskā apspriešana lielākai daļai tiesību aktu notiek vai nu tiešās apspriešanas ceļā, kur ierosinātāja ministrija konsultējas tieši ar attiecīgajām publiskajām vai privātajām struktūrām, vai, izmantojot sabiedrisko apspriešanu, kur tiesību akta projekts tiek publicēts valdības portālā ConsultaLex. Ārkārtas pasākumi, kas pieņemti saistībā ar Covid-19 pandēmiju, pakāpeniski tiek atcelti. 2020. gadā ārkārtas stāvoklis bija spēkā no 18. marta līdz 3. maijam. No 2020. gada maija līdz novembrim valdība dažādos gadījumos pasludināja katastrofu, trauksmes un ārkārtas situācijas, mazāk stingrus režīmus, kas ļauj valdībai pieņemt ierobežojošus pasākumus, lai novērstu vai reaģētu uz bīstamām situācijām, tostarp attiecībā uz sabiedrības veselību, vai normalizētu situāciju izņēmuma apstākļu gadījumā, pamatojoties uz parastajiem tiesību aktiem. 2020. gada 6. novembrī republikas prezidents izsludināja vēl vienu ārkārtas stāvokli, kas pēc tam tika pagarināts un bija spēkā līdz 2021. gada 30. aprīlim. Ārkārtas stāvokļa laikā parlaments turpināja darbu, un dati liecina, ka tas turpināja regulāri īstenot kontroli un likumdošanas darbības. Kopš 2021. gada 15. marta ir izveidots pakāpeniskas atcelšanas plāns. Uz ārkārtas pilnvaru izmantošanu tika attiecināta parlamenta, tiesu un ombuda rūpīga pārbaude. Ārkārtas stāvokļa izsludināšana un pagarināšana ir republikas prezidenta prerogatīva pēc apspriešanās ar valdību un saskaņā ar parlamenta atļauju. Par katru ārkārtas stāvokļa periodu valdībai ir jāiesniedz parlamentam arī viens ziņojums attiecībā uz tā piemērošanu, tādējādi ļaujot parlamentam veikt arī pieņemto pasākumu ex post kontroli. Parlaments pašlaik analizē ziņojumus par ārkārtas stāvokļa izsludināšanu un pagarināšanu laikposmā no 2020. gada novembra līdz 2021. gada aprīlim. Turklāt tika izveidota ad hoc parlamentārā komiteja, kura uzrauga pasākumus, kas pieņemti, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju. Ombuds arī tika aicināts atbildēt uz ievērojamu skaitu sūdzību par pasākumiem, kas saistīti ar Covid-19. Šajā kontekstā ombuds sniedza vairākus ieteikumus dažādām valsts iestādēm un pieprasīja paskaidrojumus, vienlaikus lūdzot sniegt konstitucionālu pārskatu vienai normai par atbalsta režīmu mazumtirgotājiem. Pārskatīt ārkārtas pasākumus tika aicinātas arī administratīvās un nodokļu tiesas. Jo īpaši Augstākā administratīvā tiesa ir pieņēmusi lēmumus ar Covid-19 pasākumiem saistītās 12 apelācijas lietās, no kurām lielākā daļa tika atzīta par nepieņemamām. Pilsoniskā sabiedrība saskaras ar jaunām problēmām. Lai gan pilsoniskās sabiedrības telpa tiek uzskatīta par atvērtu, ir reģistrēti naidīguma un spiediena izdarīšanas gadījumi, jo īpaši no dažu politisko partiju un kustību puses pret pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas aktīvi darbojas minoritāšu atbalstam. Šajā saistībā ieinteresētās personas ziņo par sociālā miera un dialoga pasliktināšanos. 2020. gada oktobrī vairāki ANO īpašie referenti uzsāka dialogu ar Portugāli par cilvēktiesību aizstāvjiem izteiktiem draudiem un aizskāruma gadījumiem un atkārtoti apstiprināja, cik svarīgi ir nodrošināt drošu un labvēlīgu vidi visiem cilvēktiesību aizstāvjiem, jo īpaši tiem, kas iestājas par vienlīdzību un nediskriminēšanu un rasu naidu saturošas runas un uzvedības, kā arī ar to saistīto cilvēktiesību pārkāpumu dokumentēšanu. Lai pastiprinātu rasisma un diskriminācijas apkarošanas politiku, Portugāles valdība izveidoja darba grupu rasu diskriminācijas novēršanai un apkarošanai, kurā piedalās pilsoniskās sabiedrības pārstāvji. Covid-19 pandēmija un ar to saistītie ārkārtas pasākumi ir ietekmējuši arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju darbību, kā rezultātā tika lūgts ārkārtējs valsts finansiāls atbalsts. Šajā saistībā valdība un liels skaits pašvaldību sniedza ārkārtas finansiālu atbalstu šādām organizācijām, lai garantētu to pastāvīgu darbību. Jauns likums par sabiedriskajiem pakalpojumiem ir apstiprināts parlamentā. Pēc valdības likumdošanas iniciatīvas parlaments 2021. gada aprīlī apstiprināja jaunu tiesību aktu, ar kuru juridiskām personām, kuras īsteno vispārējas nozīmes mērķus, piešķir īpašas tiesības, tostarp piekļuvi īpašam finansējumam vai nodokļu atbrīvojumus. Lai gan tika izteiktas bažas par jaunā likuma oficiālās apspriešanas procesa iekļautību, jo oficiāli iesniegt savu atzinumu tika uzaicināts ierobežots skaits pilsoniskās sabiedrības organizāciju, plašāka ieinteresēto personu līdzdalība bija iespējama atklātā apspriešanā. Jaunā likuma mērķis ir konsolidēt un pilnveidot tiesisko regulējumu, kas piemērojams juridiskām personām, kuras gūst labumu no sabiedrisko pakalpojumu tiesību aktiem, un ieviest viņu darbību uzraudzības sistēmu, ko īsteno Ministru padomes prezidentūras ģenerālsekretariāts, un juridisko pienākumu ievērošanas pienākumu. I pielikums: Informācijas avotu saraksts alfabētiskā secībā* * To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams tīmekļa vietnē https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . Associação Sindical dos Juízes Portugueses (2020), Reforço da Transparência e Integridade na Justiça. Mediju plurālisma un brīvības centrs (2021), 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments. CIVICUS (2021), Monitor tracking civic space, Portugāle ( https://monitor.civicus.org/country/portugal/ ). Portugāles paziņojums lietā Vicente Cardoso / Portugāle (pieteikums Nr. 30130/10), DH-DD(2020)952. Conselho Superior da Magistratura (2021), Relatório Anual 2020. Korupcijas novēršanas padome (2020), ieteikums — Korupcijas risku un ar to saistīto pārkāpumu novēršana atbildes pasākumu uz Covid-19 pandēmijas uzliesmojumu ietvaros. Eiropas Padome, Ministru komiteja (2010), Ministru komitejas Ieteikums dalībvalstīm CM/Rec(2010)12 par tiesnešu neatkarību, efektivitāti un pienākumiem ( https://rm.coe.int/cmrec-2010-12-on-independence-efficiency-responsibilites-of-judges/16809f007d ). Eiropas Padome, Ministru komiteja (2018), H46-20 Vicente Cardoso group / Portugāle (pieteikuma Nr. 30130/10) — Uzraudzība pār Eiropas Tiesas spriedumu izpildi, CM/Del/Dec(2018)1331/H46-20. Eiropas Padome, Eiropas Tiesnešu konsultatīvās padomes (CCJE) (2007) Atzinums Nr. 10 (2007) Eiropas Padomes Ministru komitejai par Tiesu iestāžu padomi sabiedrības vajadzībām ( https://rm.coe.int/168074779b ). Eiropas Padome, Eiropas Tiesnešu konsultatīvās padomes (CCJE) (2020) Atzinums Nr. 23 “Tiesnešu apvienību loma tiesu varas neatkarības atbalstīšanā” ( https://www.coe.int/en/web/ccje/opinion-no.-23-on-the-role-of-judicial-associations-2020- ). Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma: ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/all-alerts?p_p_id=sojdashboard_WAR_coesojportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_col_id=column-4&p_p_col_count=1&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedStringFilters=year.2021&_sojdashboard_WAR_coesojportlet_selectedCategories=11709562 ).

Ministru Padomes Rezolūcija Nr. 44/2017. Ministru Padomes Rezolūcija Nr. 184/2019. Eiropas Savienības Padome (2020), Padomes 2020. gada 20. jūlija Ieteikums par Portugāles 2020. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2020. gada stabilitātes programmu ( https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/?uri=CELEX%3A32020H0826%2822%29 ). Revīzijas palāta (2020), Valsts resursu izmantošanas riski ārkārtas situāciju (Covid-19) pārvaldībā ( http://img.rtp.pt/icm/noticias/docs/f4/f4128b9356da5f94eb58df98fe9f1f26_e51017edff2ec38b4d9dc71908e515d9.pdf ). Direktīva (ES) 2020/1828 par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai un ar ko atceļ Direktīvu 2009/22/EK. Entidade Reguladora para a Comunicação Social (2021), 2021. gada 13. janvāra paziņojums presei. Entidade Reguladora para a Comunicação Social (2021), 2021. gada 28. aprīļa paziņojums presei. Entidade Reguladora para a Comunicação Social (2021), 2019. gada regulatora ziņojums (Mediju pārredzamība) Eiropas Komisija (2019), Eirobarometra zibensaptauja Nr. 482: “Businesses' attitudes towards corruption in the EU”. Eiropas Komisija (2020), 2020. gada ziņojums par tiesiskumu, Valstu sadaļa — tiesiskuma situācija Portugālē ( https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/pt_rol_country_chapter.pdf ). Eiropas Komisija (2020), Eirobarometra speciālaptauja Nr. 502: “Corruption”. Eiropas Komisija (2021), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā. Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkls (2021), Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkla sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Eiropas Pētniecības padome (2021), 2021. gada 13. janvāra paziņojums presei. GRECO (2021), ceturtās novērtēšanas kārtas “Corruption prevention in respect of members of parliament, judges and prosecutors” otrais atbilstības starpziņojums par Portugāli. Augstā administratīvo un nodokļu tiesu padome (2021), 2019. gada ziņojums. Augstā tiesu iestāžu padome (2020), 2020. gada ziņojums. Augstā tiesu iestāžu padome (2021), Augstās tiesu iestāžu padomes sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Augstā tiesu iestāžu padome (2021), 2021. gada 4. maija paziņojums presei. Magistrats européens pour la démocratie et les libertés (2021), Magistrats européens pour la démocratie et les libertés sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu.

2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments, Ziņojums par Portugāli. OHCHR (2021) sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Portugāles pastāvīgā pārstāvja Eiropas Padomē (2021) 2021. gada 22. marta vēstule ( https://rm.coe.int/portugal-reply-en-lisbon-public-prosecutor-puts-the-protection-of-sour/1680a1e03b ). Portugāles valdība (2021), Portugāles sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Portugāles valdība (2021), Ministru padomes Rezolūcija Nr. 37/2021, ar ko apstiprina valsts pretkorupcijas stratēģiju ( Resolução do Conselho de Ministros 37/2021, 2021-04-06 - DRE ). Portugāles Augstākā un Administratīvā tiesa (2021), Portugāles Augstākās un Administratīvās tiesas sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu. Público (2020), “Lack of human resources explains slowness of justice in corruption cases says PGR”, Público, 2020. gada 6. janvāris ( https://www.publico.pt/2020/01/06/sociedade/noticia/falta-recursos-humanos-explica-lentidao-justica-casos-corrupcao-pgr-1899401 ). Prokuratūra (2020), Rīcības kodeksa projekts valsts ministriju maģistrātiem — sabiedriskā apspriešana ( https://www.ministeriopublico.pt/pagina/projeto-de-codigo-de-conduta-dos-magistrados-do-ministerio-publico-consulta-publica ). Sindicato dos Magistrados do Ministério Público (2021), 2021. gada 6. aprīļa paziņojums presei. Projekts “Standartizēta statistikas informācija labākam regulējumam” (SIBER projekts), ko atbalsta Eiropas Komisija — REFORM ĢD. Transparency International (2021), 2020. gada korupcijas uztveres indekss. “Regulējuma ietekmes novērtējuma (RIA) pārskatīšana un atbalstīšana Portugālē”, projektu atbalsta Eiropas Komisija — REFORM ĢD. II pielikums. Portugāles apmeklējums Komisijas dienesti 2021. gada maijā rīkoja virtuālas sanāksmes, kurās piedalījās: ·akadēmiskās vides eksperti ·Advokātu asociācija ·Centrālā sankciju un izmeklēšanas nodaļa (DCIAP) ·Revīzijas palāta ·Korupcijas novēršanas padome ·Plašsaziņas līdzekļu regulators

·Augstā maģistrātu padome ·Augstā administratīvo un nodokļu tiesu padome ·Finanšu ģenerālinspekcija ·Žurnālistu profesionālās licencēšanas komiteja ·Žurnālistu savienība ·Tiesnešu savienība ·Kultūras ministrija ·Ārlietu ministrija ·Tieslietu ministrija ·Ģenerālprokuratūra ·Tiesībsargs ·NVAO platforma ·Prokuroru arodbiedrība ·Republikas asamblejas dienesti ·Augstākā administratīvā tiesa ·Augstākā tiesa ·Transparency International — Portugāle * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām: ·Amnesty International

·Reproduktīvo tiesību centrs ·CIVICUS ·Eiropas pilsonisko brīvību savienība ·Civil Society Europe ·Eiropas Baznīcu konference ·EuroCommerce ·Eiropas Bezpeļņas organizāciju tiesību centrs ·Eiropas Preses un plašsaziņas līdzekļu brīvības centrs ·Eiropas Pilsoniskās sabiedrības forums ·Eiropas Žurnālistu federācija ·Eiropas Demokrātijas partnerība ·Eiropas Jaunatnes forums ·Front Line Defenders ·Human Rights House Foundation ·Human Rights Watch ·ILGA-Europe ·Starptautiskā Juristu komisija ·Starptautiskā Cilvēktiesību federācija ·International Planned Parenthood Federation European Network (IPPF EN) ·Starptautiskais preses institūts