EIROPAS KOMISIJA Briselē, 25.6.2021 COM(2021) 327 final 2021/0161(NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko nolūkā nodrošināt dalībvalstīm lielāku paredzamību un precizēt ar tradicionālo, PVN un NKI pašu resursu nodošanu saistītu strīdu izšķiršanas procedūras groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 322. panta 2. punktu paredzēt noteikumus, kas vajadzīgi, lai noteiktu pašu resursu nodošanas metodes un procedūras. Šis priekšlikums ir atbilde uz Eiropadomes 2020. gada jūlija secinājumiem, kuros Komisija tiek aicināta “apsvērt nākt klajā ar priekšlikumu tās pārskatīšanai, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar pašu resursu pieejamības nodrošināšanu”. Šā priekšlikuma mērķis ir grozīt Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014, kura kopā ar Lēmumu par pašu resursiem nosaka procedūras un termiņus tradicionālo pašu resursu, pievienotās vērtības nodokļa pašu resursu un nacionālā kopienākuma pašu resursu nodošanai ES budžetā. Lai gan Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 ir nodrošinājusi stingru un stabilu pamatu ES finansēšanas mehānismiem, šķiet, ka ir vēlams uzlabot esošos noteikumus par pašu resursu nodošanu, it īpaši, lai nodrošinātu dalībvalstīm lielāku paredzamību un ieviestu strīdu izšķiršanas procedūras. Šajā priekšlikumā ir noteikta rūpīgi izstrādāta sistēma, kuras mērķis ir nodrošināt, ka maksājumi ES budžetā tiek veikti regulāri un savlaicīgi, kas ir būtiski ES pašu resursu sistēmas netraucētai darbībai, Savienības budžeta ikdienas pārvaldībai un tādējādi ES darbībai kopumā. Viens no jauninājumiem ir pārskatīšanas procedūra strīdu izšķiršanai, kuru bija lūgušas daudzas dalībvalstis. Ar minēto procedūru tiek kodificēti un stiprināti procesuālie noteikumi, kas piemērojami ar pašu resursu nodošanu saistītai informācijas apmaiņai starp Komisiju un dalībvalstīm. Priekšlikumā ir atspoguļota arī pašreizējā ar maksājumiem, uz kuriem attiecas atrunas, saistītā prakse, kas paver iespēju saskaņā ar LESD 268. pantu un 340. panta 2. punktu celt prasību pret Komisiju par nepamatotu iedzīvošanos. Ar šo priekšlikumu tiek grozīti noteikumi par kavētiem maksājumiem piemērojamajiem procentiem dažādos līmeņos. Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 2016/804 procentu palielinājumam virs pamatlikmes jau bija noteikta maksimālā robeža 16 procentu punktu apmērā. Ar šo priekšlikumu procentu palielinājuma maksimālo robežu attiecina uz visiem gadījumiem. Tādējādi tieši tiek ņemti vērā no dalībvalstīm saņemtie komentāri par to, ka Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 paredzētās procentu likmes, kuras piemēro gadījumiem, kas jau bija zināmi pirms 2016. gada 1. oktobra, ir ļoti augstas. Turklāt ar šo priekšlikumu slieksni, zem kura procentus nepiedzen, no 500 EUR palielina uz 1000 EUR. Turklāt tradicionālo pašu resursu summu glabāšanai B kontos ir ieviests 10 gadu termiņš. Lai palielinātu paredzamību attiecībā uz valstu iemaksām ES budžetā, ar šo priekšlikumu tiek grozīta ikgadējo atlikumu pielāgošana un nodošana, kas jāveic dalībvalstīm, tiek pārcelta uz N+ 2 gadu. To nolūkā atvieglot valsts budžeta procedūras bija lūgušas daudzas dalībvalstis. Turklāt, arī pēc dalībvalstu lūguma, priekšlikumā ir iekļauts jauns pants, kas kodificē avansa maksājumu procedūru. Priekšlikumā ir iekļauta arī iespēja Komisijai izveidot centralizētu pašu resursu kontu. Šis priekšlikums ir daļa no plašākas tiesību aktu paketes, kas ietver Padomes Regulu (ES, Euratom) 2021/770 par pašu resursa aprēķināšanu, kas pamatojas uz nereciklēta izlietotā plastmasas iepakojuma daudzumu, par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamu minēto pašu resursu, par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības, un par dažiem aspektiem attiecībā uz pašu resursu, kas pamatojas uz nacionālo kopienākumu, un priekšlikumus, kuri attiecas uz jauniem pašu resursiem un kurus paredzēts drīz pieņemt, saskaņā ar Iestāžu 2020. gada 16. decembra nolīgumu. Visbeidzot, ir ierosināts iekļaut Vāciju kā valsti, kam piemēro fiksētas summas korekciju, un ir svītrota atsauce uz Apvienotās Karalistes korekciju. Komisijas priekšlikuma sīkāks skaidrojums ir sniegts piektajā iedaļā. Turklāt šā paskaidrojuma raksta sestajā iedaļā ir iekļauts Eiropadomes 2020. gada jūlija secinājumos prasītais Komisijas novērtējums par Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014. Noteikumi par jebkādu pašu resursu nodošanu, ieskaitot jaunās ierosinātās regulas par jaunu pašu resursu nodošanu, būtu jāapvieno to turpmākas pārskatīšanas gaitā. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šīs regulas juridiskais pamats ir LESD 322. panta 2. punkts. Priekšlikums papildina citus pašu resursu tiesību aktus, piemēram, Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053, Padomes Regulu (ES, Euratom) 2021/768, Padomes Regulu (ES, Euratom) 2021/769 un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2021/770. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Pašu resursu pārvaldība ir atkarīga no citu Savienības politikas jomu pareizas piemērošanas: –tradicionālie pašu resursi (galvenokārt muitas nodokļi, tirdzniecības aizsardzības maksājumi un cukura nodevas) ir saistīti ar muitas savienību, kopējo tirdzniecības politiku un kopējo lauksaimniecības politiku; –pievienotās vērtības nodokļa resurss ir saistīts ar vienoto tirgu un nodokļu politiku. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir LESD 322. panta 2. punkts. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Neattiecas. •Proporcionalitāte Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt dalībvalstīm lielāku paredzamību attiecībā uz pašu resursu nodošanu ES budžetā un ieviest strīdu izšķiršanas procedūras. Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo tas paredz tikai tos pasākumus, kas ir nepieciešami un samērīgi paredzētā mērķa apmierinošai sasniegšanai. •Juridiskā instrumenta izvēle LESD 322. panta 2. punktā nav precizēts izmantojamais instruments. Tomēr Padomes Lēmuma 2014/335/ES, Euratom 8. panta 2. punkts un Padomes Lēmuma (ES, Euratom) 2020/2053 9. panta 3. punkts nosaka, ka dalībvalstis resursus nodod Komisijas rīcībā saskaņā ar regulām, kas pieņemtas atbilstīgi LESD 322. panta 2. punktam. Turklāt ar šo priekšlikumu groza Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 par pašu resursu nodošanu. Tādēļ ir piemēroti par izmantoto instrumentu izvēlēties regulu. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Gatavojot šo priekšlikumu, Komisija dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam un Eiropas Revīzijas palātai iesniedza detalizētu anketu, kuras mērķis bija novērtēt Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 saturu un praktisko darbību. Atbildes uz anketas jautājumiem apstiprināja, ka minētā regula kopumā darbojas labi. Tomēr dalībvalstis ir arī lūgušas vairākus uzlabojumus. Priekšlikuma pamatā ir arī Padomes Pašu resursu jautājumu darba grupā notikusī visaptverošā diskusija par Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 paredzēto sistēmu un vairākas Komisijas un dalībvalstu un Eiropas Parlamenta un Eiropas Revīzijas palātas divpusējas sanāksmes. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikuma mērķis ir stiprināt Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 darbību, un ar to jo īpaši tiek uzlabotas procedūras, saskaņā ar kurām dalībvalstis nodod pašu resursus. Tāpēc priekšlikums palīdz uzlabot pašreizējo pašu resursu sistēmu. Salīdzinot ar Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014, priekšlikums neradītu izmaiņas attiecībā uz vajadzīgajiem cilvēkresursiem un administratīvajiem resursiem. Taču procentu palielinājuma maksimālās robežas attiecināšana uz visiem gadījumiem radīs ES budžetā iekasēto procentu ieņēmumu samazinājumu. Tā finansiālā ietekme, pamatojoties uz atsauces summām par iepriekšējiem gadiem (pēc Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 2016/804 stāšanās spēkā), tiek lēsta 27,5 miljonu EUR apmērā gadā.

5.CITI ELEMENTI •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Padomdevējā komitejā pašu resursu jautājumos regulāri tiek apspriesta pašu resursu tiesību aktu piemērošana, tai skaitā pašu resursu nodošanas metodes un procedūras. Komisijas priekšlikuma kopsavilkums ir šāds. I un II nodaļa “Vispārīgi noteikumi” un “Pašu resursu konti” Šajās nodaļās grozījumu nav. III nodaļa “Pašu resursu nodošana” 9. panta 1. punktā ir iekļauta iespēja Komisijai izveidot centralizētu pašu resursu kontu. Pašlaik šos pašu resursu kontus pārvalda tikai dalībvalstis. Komisijai nākotnē vajadzētu būt iespējai modernizēt tās vārdā atvērto kontu pārvaldību. Pašu resursu iekasēšanai izmantoto bankas kontu skaita samazināšana nodrošinās efektivitāti un ļaus izmantot kopēju pieeju skaidras naudas pārvaldībai. 10.a panta par PVN un NKI pašu resursu pieejamības nodrošināšanu 2. punktā ir pievienota īpaša rindkopa, lai atsevišķi katrā gadījumā atļautu avansa maksājumus. Šis noteikums nodrošina, ka visas ar avansa maksājumu saistītās izmaksas sedz tā dalībvalsts, kas veic avansa maksājumu. 10.b panta 5. punktā datums, kurā jānodod iepriekšējo finanšu gadu PVN un NKI pašu resursu pielāgojumi, tiek pārcelts uz tā gada marta pirmo darba dienu, kas seko gadam, kurā Komisija ir informējusi dalībvalstis par šīm summām. 10.b panta 7. punktā ir noteikts termiņš, kurā dalībvalstis var lūgt Komisiju pārskatīt PVN pašu resursu nodošanu, savukārt 13. panta 5. punktā šāds termiņš ir noteikts attiecībā uz tradicionālajiem pašu resursiem. Lai novērstu ļoti lielu procentu summu uzkrāšanos, ar Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804 tika ieviesta procentu likmes palielinājuma maksimālā robeža 16 procentu punktu apmērā attiecībā uz kavētiem pašu resursu maksājumiem. Šo maksimālo robežu piemēroja nokavējuma procentiem par pašu resursiem, kuri bija jānodod pēc minētās regulas spēkā stāšanās dienas – 2016. gada 1. oktobra –, vai pirms minētā datuma, ja šie pašu resursi Komisijai vai attiecīgajai dalībvalstij kļuva zināmi tikai pēc minētā datuma. Šis noteikums ir ietverts Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr.609/2014 12. panta 5. punktā. Ar šo priekšlikumu procentu palielinājuma maksimālā robeža tiek attiecināta arī uz gadījumiem, kuriem maksimālā robeža pašlaik netiek nepiemērota. Tomēr maksimālo robežu nepiemēros procentu summām, kas dalībvalstīm ir paziņotas jau pirms šā priekšlikuma stāšanās spēkā. Saskaņā ar 12. panta 3. punktu ir arī ierosināts slieksni, zem kura procentus nepiedzen, no 500 EUR palielināt uz 1000 EUR. 13. panta 2. punkta piektajā daļā ir ieviests vispārējs termiņš attiecībā uz neatgūstamām summām, kurā summas jāizņem no atsevišķā konta, lai nodrošinātu, ka atsevišķajos kontos iekļautie gadījumi tiek regulāri pārskatīti. Visbeidzot, 6. un 10.a pants ir saskaņots ar jauno Lēmumu par pašu resursiem, lai iekļautu Vāciju kā valsti, kam piemēro fiksētas summas korekciju, un abos pantos ir svītrota atsauce uz Apvienotās Karalistes korekciju. IIIa nodaļa “Maksājumi, uz kuriem attiecas atrunas, un pārskatīšanas procedūra” Pievienota jauna IIIa nodaļa. Jaunajā 13.a pantā ir paredzēta iespēja dalībvalstīm nodot summas, uz kurām attiecas atrunas. Ar šo iespēju tiek kodificēta pašreizējā prakse. Ar jauno 13.b pantu ir ieviesta pārskatīšanas procedūra gadījumiem, kad starp dalībvalsti un Komisiju rodas acīmredzamas domstarpības. Šī jaunā procedūra nosaka skaidrus termiņus un pienākumus gan dalībvalstīm, gan Komisijai. Tā nodrošina konstruktīvu dialogu par attiecīgajām strīdīgajām summām, un tās mērķis ir palīdzēt pusēm panākt vienošanos. 6.PIELIKUMS • Komisijas veiktais Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 novērtējums

Saskaņā ar Eiropadomes pilnvarām Komisija, ņemot vērā vajadzību garantēt pašu resursu maksājumu likumību un pareizību, ir novērtējusi Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 saturu. Tas ir īpaši svarīgi arī attiecībā uz gaidāmajiem jaunajiem pašu resursiem. Lai arī minētās regulas darbība kopumā tika vērtēta pozitīvi, dalībvalstis ir lūgušas izmaiņas vairākās jomās. Padomes Pašu resursu jautājumu darba grupā pēdējo divos gados notikušajās apspriedēs īpaša uzmanība ir pievērsta šādiem jautājumiem: ·nokavētiem maksājumiem piemērojamie noteikumi par procentiem, ·maksājumi ar nosacījumiem un dalībvalstu tiesības uz aizstāvību, ·pašu resursu avansa maksājumi, ·atkāpes attiecībā uz nodošanu saskaņā ar 13. panta 2. punkta otro daļu, ·norakstīšanas gadījumu novērtējums, ·NKI pašu resursu un PVN pašu resursu pielāgojumi, ·noteikumu par pašu resursu nodošanu apvienošana. Pārskatīšanas gaitā Komisija rūpīgi novērtēja visas ar pašu resursu nodošanu saistītās problēmas, uz kurām norādījušas dalībvalstis, un izdarīja turpmāk sniegtos secinājumus. Uz šo secinājumu pamata tika izstrādāts Komisijas pieņemtais grozījumu priekšlikums. Nokavētiem maksājumiem piemērojamie noteikumi par procentiem ES budžets ir atkarīgs no savlaicīgi veiktiem maksājumiem. Šajā nolūkā spēcīgs stimuls ir procenti par nokavētu maksājumu. Eiropas Savienības Tiesa vairākkārt, pēdējo reizi spriedumā lietā C-575/18 P, ir apstiprinājusi, ka pienākums maksāt nokavējuma procentus nav nodalāms no pienākuma nodot Komisijas rīcībā pašu resursus. Kopš 2016. gada 1. oktobra, kad spēkā stājās procentu likmes palielinājuma maksimālā robeža, ir vērojams maksājamo procentu summas būtisks samazinājums. Pirms minētā datuma procentu likmei netika piemērota maksimālā robeža un tā pieauga, kamēr nebija samaksāta pamatsumma. Ar maksimālās robežas ieviešanu procentu palielinājums par visu kavējuma periodu nepārsniedz 16 procentu punktus. Atlase, kas ietver 22 gadījumus, kuros tika piemērota maksimālā robeža, parāda, ka salīdzinājumā ar metodi, kas bija piemērojama pirms maksimālās robežas noteikšanas, maksājamā procentu summa kopumā ir samazinājusies par 9 miljoniem EUR. Šajos gadījumos dalībvalstis tika atbrīvotas no tādas kavējuma procentu summas maksāšanas, kas atbilst 83 % faktiski pieprasītās procentu summas. Tomēr procentu palielinājuma maksimālā robeža ir piemērojama tikai gadījumiem pēc 2016. gada 1. oktobra. Gadījumiem, kas bija zināmi jau pirms 2016. gada 1. oktobra, maksimālo robežu nepiemēro. Tādēļ vairākos gadījumos maksājamo procentu summa bija diezgan liela. Maksimālās robežas attiecināšana uz visiem gadījumiem ietver bezatbildīgas rīcības risku, tomēr tā šķiet lietderīga pašreizējās diezgan sarežģītās sistēmas vienkāršošanas nolūkā. Maksājumi ar nosacījumiem un dalībvalstu tiesības uz aizstāvību Attiecībā uz dalībvalstu tiesībām uz aizstāvību un tiesību aizsardzību tiesā nesenais Tiesas spriedums lietā C-575/18 P apstiprina, ka spēkā esošie tiesību akti par pašu resursiem jau nodrošina dalībvalstīm efektīvas tiesības uz aizstāvību. Tomēr skaidrības un pārredzamības labad ir lietderīgi noteikt skaidrākus termiņus, ko piemēro dialogam un informācijas apmaiņai starp Komisiju un dalībvalstīm domstarpību gadījumā. Pašu resursu avansa maksājumi Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 nav noteikuma, kas atļautu pašu resursus maksāt avansā. Tomēr ir bijuši – it īpaši ar budžeta grozījumu novēlotu pieņemšanu saistīti – gadījumi (piemēram, AB8/2013, AB6/2016 un AB6/2018), kad dalībvalstis pēc tam, kad tās bija lūgušas un saņēmušas Komisijas piekrišanu, savas valsts iemaksas veica pirms noteiktā termiņa. Šajos gadījumos Komisija neiebilda pret maksājumiem, ja bija izpildīti īpaši nosacījumi. Juridiskās noteiktības labad Komisija ierosina skaidri paredzēt šādu iespēju. Atkāpes attiecībā uz nodošanu saskaņā ar 13. panta 2. punkta otro daļu Regulas Nr. 609/2014 13. pantā ir paredzēta procedūra, tā sauktā “norakstīšanas procedūra”, kuras mērķis ir uzraudzīt dalībvalstu iespējamo finansiālo atbildību par neatgūstamām tradicionālo pašu resursu summām, kas pārsniedz 100 000 EUR. Ar pēdējo grozošo Padomes Regulu (ES, Euratom) 2016/804 13. panta 2. punktā tika iekļauta otrā daļa un ieviesta iespēja atbrīvot dalībvalstis no pienākuma nodot Savienības budžetā summas, kuras ir neatgūstamas tāpēc, ka ierakstīšana kontos vai muitas parāda paziņošana ir atlikta, lai netraucētu kriminālizmeklēšanu, kas skar Savienības finanšu intereses. Kopš 2016. gadā ieviestajām izmaiņām neviena dalībvalsts nav paziņojusi Komisijai tādu norakstīšanas gadījumu, kas pamatotos uz 13. panta 2 punkta otro daļu. Komisija joprojām rūpīgi seko norisēm šajā jomā, taču šķiet, ka pašlaik izmaiņas nav ne vajadzīgas, ne pamatotas.

Norakstīšanas gadījumu novērtējums Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 13. pantā paredzētās “norakstīšanas procedūras” ietvaros tiek uzraudzīta dalībvalstu iespējamā finansiālā atbildība par neatgūstamām tradicionālo pašu resursu summām, kas pārsniedz 100 000 EUR. Saskaņā ar šo procedūru Komisija sniedz atzinumu par to, vai tradicionālie pašu resursi ir neatgūstami tādu iemeslu dēļ, par kuriem dalībvalstis nav atbildīgas. Komisijas veiktās norakstīšanas ziņojumu pārbaudes mērķis ir novērtēt, cik lielā mērā dalībvalstis ir centušās noteikt un atgūt no uzņēmējiem tradicionālos pašu resursus (muitas nodokļus). Komisija vienmēr ir centusies savas piebildes par tā dēvētajiem norakstīšanas ziņojumiem paziņot savlaicīgi. Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 13. panta 4. punktā ir noteikts, ka Komisija savas piebildes paziņo sešu mēnešu laikā no brīža, kad ir pieejama vajadzīgā informācija. Pašlaik šis ir vienīgais Komisijai tiesību aktos noteiktais termiņš, un tā to vienmēr ir ievērojusi. Tomēr Komisija atzīst, ka atsevišķu norakstīšanas gadījumu novērtēšanas nolūkā bieži vien ir nepieciešama atkārtota informācijas apmaiņa ar dalībvalstīm, ko varētu paātrināt ar dalībvalstu un Komisijas kopīgiem centieniem. Vēl svarīgāk ir tas, ka līdz šim tiesību aktos nav bijuši noteikti termiņi attiecībā uz dalībvalstu lūgumiem pārskatīt strīdīgos gadījumus pēc pirmā Komisijas novērtējuma un tādēļ dažkārt ir radušies ievērojami kavējumi. Ņemot to vērā, Komisija ierosina papildu saistošus termiņus attiecībā uz saziņu ar dalībvalstīm. NKI pašu resursu un PVN pašu resursu pielāgojumi Pašlaik dalībvalstīm iepriekšējo finanšu gadu PVN un NKI pašu resursu pielāgojumi (“atlikumi”) ir jānodod n+ 1 gada jūnija pirmajā darbdienā. Pielāgojumu kopējā summa tiek nekavējoties pārdalīta dalībvalstīm atbilstoši to attiecīgajām daļām NKI pašu resursos, lai izvairītos no tā, ka dalībvalstis maksā lielākas summas avansā un savu no kopējās pielāgojuma summas pārdalīto daļu saņem tikai pēc vairākiem mēnešiem. Šie ikgadējie pielāgojumi ir pilnīgi neitrāli attiecībā uz ES budžetu, taču tiem var būt ievērojama finansiāla ietekme uz dalībvalstīm. Vairākas dalībvalstis ir lūgušas izmaiņas procedūrā, lai uzlabotu paredzamību un atvieglotu savas valsts budžeta procedūras. Ir lietderīgi ierosināt atbilstošu grozījumu priekšlikumu, ar kuru pielāgojumu nodošanu, ko veic dalībvalstis, pārceļ uz nākamo gadu, lai gan tiek atzīts, ka tādējādi dalībvalstis attiecīgi arī vēlāk varēs iekasēt negatīvo pielāgojumu. Dalībvalstis nav cēlušas iebildumus pret šādu kavēšanos. Noteikumu par pašu resursu nodošanu apvienošana Jaunajā Lēmumā par pašu resursiem, kas iesniegts dalībvalstīm apstiprināšanai, jau ir iekļauts jauns pašu resurss, kurš pamatojas uz plastmasu, un atbilstošā Padomes Resursu pieejamības regula [MAR2, Nr. 2018/0131] ir ierosināta un šobrīd tiek izskatīta Padomē un Eiropas Parlamentā. Saskaņā ar iestāžu 2020. gada 16. decembra vienošanos Komisija plāno līdz 2021. gada jūnijam iesniegt priekšlikumus par digitālo nodevu, oglekļa ievedkorekcijas mehānismu un par pārskatītu ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, kā arī pievienotu priekšlikumu, kuru mērķis ir uz šā pamata līdz 2023. gada 1. janvārim ieviest jaunus pašu resursus. Noteikumi par jebkādu pašu resursu nodošanu, ieskaitot jaunās ierosinātās regulas par jaunu pašu resursu nodošanu, būtu jāapvieno to turpmākas pārskatīšanas gaitā. 2021/0161 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko nolūkā nodrošināt dalībvalstīm lielāku paredzamību un precizēt ar tradicionālo, PVN un NKI pašu resursu nodošanu saistītu strīdu izšķiršanas procedūras groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. panta 2. punktu ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas atzinumu, tā kā:

1.Lai gan Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 ir nodrošinājusi stingru un stabilu pamatu Savienības finansēšanas mehānismiem, ir jāuzlabo noteikumi par pašu resursu nodošanu, lai nodrošinātu dalībvalstīm lielāku paredzamību un precizētu strīdu izšķiršanas procedūras. 2.Pašlaik tikai dalībvalstis pārvalda pašu resursu kontus, kas ir atvērti Komisijas vārdā. Pašu resursu iekasēšanai izmantoto bankas kontu skaita samazināšana nodrošinātu lielāku efektivitāti un ļautu izmantot vienotu pieeju skaidras naudas pārvaldībai. Lai modernizētu pašu resursu kontu pārvaldību, Komisijai vajadzētu būt iespējai izveidot centralizētu pašu resursu kontu. 3.Saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 609/2014 dalībvalstis nevar veikt avansa maksājumus. Tomēr dažas dalībvalstis jau iepriekš savas valsts iemaksas ar Komisijas piekrišanu ir veikušas avansā. Juridiskās noteiktības labad dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai katrā gadījumā atsevišķi, iepriekš informējot Komisiju, veikt avansa maksājumus. Ja dalībvalsts izmanto šo iespēju, pārējām dalībvalstīm taisnīguma apsvērumu dēļ nebūtu jāsedz nekādas ar šo avansa maksājumu saistītās izmaksas, piemēram, negatīvi procenti. 4.Datums, kurā dalībvalstīm jāmaksā iepriekšējo finanšu gadu PVN un NKI pašu resursu pielāgojumi, būtu jāpārceļ uz nākamā gada martu, lai nodrošinātu lielāku paredzamību attiecībā uz valsts budžeta procedūrām. 5.Lai nodrošinātu stabilu budžetu, kas ir nepieciešams Savienības politikas mērķu finansēšanai, procentu aprēķināšanas procedūrai jo īpaši būtu jānodrošina, ka pašu resursi tiek nodoti savlaicīgi un pilnībā. 6.Pašreizējais slieksnis, zem kura procentu summas nepiedzen, ir jāpielāgo. Tādēļ, lai uzlabotu atgūšanas procedūru rentabilitāti, ir jāpalielina summa, līdz kurai procentus nepiedzen. 7.Lai nodrošinātu sistēmas samērīgumu un vienlaikus saglabātu preventīvo ietekmi, Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 noteikts, ka procentu likmes palielinājums virs pamatlikmes nepārsniedz16 procentu punktus. Maksimālo robežu 16 procentu punktu apmērā piemēro tikai tiem gadījumiem, kas kļuvuši zināmi pēc Padomes Regulas (ES, Euratom) 2016/804 stāšanās spēkā. Līdz ar to uz gadījumiem, kuri bija zināmi jau pirms Regulas 2016/804 stāšanās spēkā un kuros procentu summa ir izteikti liela, šo ierobežojumu attiecināt nevar neatkarīgi no tā, vai procentu summa jau ir paziņota dalībvalstīm. Šādos gadījumos dalībvalstīm joprojām ir jāmaksā procentu summas, kas salīdzinājumā ar maksājamās pamatsummas summu nav samērīgas. Lai precizētu un vienkāršotu attiecīgos Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 noteikumus, palielinājuma ierobežojums 16 procentu punktu apmērā būtu jāpiemēro visām procentu summām, kas nav paziņotas dalībvalstīm pirms šīs regulas stāšanās spēkā. 8.Lai nodrošinātu Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 6. panta 3. punkta otrajā daļā minētā atsevišķā konta pareizu pārvaldību, nenodrošinātās summas saprātīgā termiņā ir jānovērtē un jāreglamentē. Tāpēc Regulas (ES, Euratom) Nr. 609/2014 noteikumi par neatgūstamām summām būtu jāgroza un jānosaka vispārējs termiņš, kurā summas jāizņem no minētā atsevišķā konta, lai nodrošinātu, ka gadījumi, kas saistīti ar šo atsevišķo kontu, tiek regulāri pārskatīti. 9.Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 ir paredzēts tikai viens termiņš, proti, 13. panta 4. punktā, kurš nosaka, ka Komisijai savas piebildes attiecīgajai dalībvalstij ir jāpaziņo sešu mēnešu laikā pēc minētās dalībvalsts ziņojuma saņemšanas. Lai laikus varētu veikt ar norakstīšanas ziņojumiem saistītus turpmākus pasākumus un atbalstītu ātru un pilnībā pārredzamu novērtējumu par dalībvalsts lēmumu nenodot tradicionālo pašu resursu neatgūstamo summu, būtu jāievieš papildu procesuālie termiņi, kas jāievēro Komisijai un dalībvalstīm. 10.Gadījumiem, kad starp dalībvalstīm un Komisiju rodas domstarpības par tradicionālo pašu resursu nodošanu, nolūkā uzlabot pārredzamību un precizēt dalībvalstu tiesības uz aizstāvību būtu jāformalizē un Regulā (ES, Euratom) Nr. 609/2014 jāievieš pārskatīšanas procedūra. Turklāt būtu jāievieš noteikumi, kas atspoguļotu pašreizējo ar maksājumiem, uz kuriem attiecas atrunas, saistītā prakse, kas paver iespēju saskaņā ar LESD 268. pantu un 340. panta 2. punktu celt prasību pret Komisiju par nepamatotu iedzīvošanos. 11.Regulas (EK, Euratom) Nr. 609/2014 6. un 10.a pants būtu jāpielāgo, lai svītrotu atsauci uz Apvienotajai Karalistei piešķirto korekciju un saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053 iekļautu Vāciju kā valsti, kam piemēro fiksētas summas korekciju. 12.Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (ES, Euratom) Nr. 609/2014 groza šādi: (1)regulas 6. panta 3. punkta trešās daļas ievadteikumu aizstāj ar šādu: “Ņemot vērā to, kā PVN pašu resursus un NKI pašu resursus ietekmē Dānijai, Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums, pirmajā daļā minētajos kontos šie resursi tomēr ierakstāmi šādi:”; (2)regulas 9. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: “Saskaņā ar 10., 10.a un 10.b pantā paredzēto procedūru katra dalībvalsts pašu resursus ieraksta kredītā kontā, ko Komisijas vārdā atver dalībvalsts kasē vai valsts centrālajā bankā, vai centrālā kontā, kuru Komisija šim nolūkam atver pašas izvēlētā finanšu iestādē. Ņemot vērā negatīvu procentu piemērošanu, kā minēts trešajā daļā, minēto kontu var debitēt, tikai pamatojoties uz Komisijas norādījumu.”; (3)regulas 10.a pantu aizstāj ar šādu:

“10.a pants PVN un NKI pašu resursu pieejamības nodrošināšana 1.Ņemot vērā to, kā PVN pašu resursus un NKI pašu resursus ietekmē Dānijai, Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums, šos resursus ieraksta kredītā katra mēneša pirmajā darbdienā tādā apjomā, kas atbilst vienai divpadsmitajai daļai no attiecīgajām kopējām summām budžetā, kura konvertēta valstu valūtās, izmantojot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētos valūtas maiņas kursus pēdējā kotēšanas dienā kalendārajā gadā pirms attiecīgā budžeta gada. 2.Īpašām vajadzībām, lai segtu Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda izdevumus, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1307/2013, un atkarībā no Savienības kases stāvokļa Komisija var lūgt dalībvalstis, lai tās finanšu gada pirmajā ceturksnī par diviem mēnešiem ātrāk ieraksta divpadsmito daļu vai daļu no divpadsmitās daļas no summām, kas budžetā paredzētas PVN pašu resursiem un NKI pašu resursiem, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Dānijai, Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums. Ievērojot šā punkta trešo daļu, īpašām vajadzībām, lai segtu Eiropas strukturālo un investīciju fondu izdevumus, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1303/2013, un atkarībā no Savienības kases stāvokļa Komisija var lūgt dalībvalstis finanšu gada pirmajā pusgadā agrāk ierakstīt papildu summu, kas var sasniegt pusi no PVN pašu resursu un NKI pašu resursu summas ikmēneša divpadsmitās daļas, ņemot vērā, kā šos resursus ietekmē Dānijai, Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums. Kopējā summa, kuru Komisija var aicināt dalībvalstis ierakstīt agrāk tajā pašā mēnesī saskaņā ar šā punkta pirmo un otro daļu, katrā ziņā nepārsniedz summu, kas atbilst divām papildu divpadsmitajām daļām. Pēc pirmajiem sešiem mēnešiem nedrīkst prasīt ikmēneša ierakstu, kas pārsniedz vienu divpadsmito daļu no PVN pašu resursiem un NKI pašu resursiem, un vienlaikus nedrīkst tikt pārsniegtas summas, kas budžetā iekļautas minētajam mērķim. Komisija dalībvalstīm par to paziņo iepriekš – ne vēlāk kā divas nedēļas pirms ieraksta prasīšanas, ievērojot šā punkta pirmo un otro daļu. Komisija par savu nodomu prasīt šādu ierakstu dalībvalstis informē savlaicīgi iepriekš un ne vēlāk kā sešas nedēļas pirms ieraksta prasīšanas, ievērojot šā punkta otro daļu. Uz šiem agrāk veicamiem ierakstiem attiecas 4. punktā paredzētie noteikumi par ierakstiem, kas izdarāmi katra gada janvārī, un 5. punktā paredzētie noteikumi, kas piemērojami, kad pirms finanšu gada sākuma budžets vēl nav pieņemts galīgajā variantā. Dalībvalsts izņēmuma kārtā un pienācīgi pamatotos gadījumos var lūgt Komisijai atļauju pašu resursus nodot agrāk, it īpaši sakarā ar budžeta grozījumiem gada beigās. Dalībvalsts iesniedz pienācīgi pamatotu lūgumu, par kuru tā paziņo vismaz trīs nedēļas iepriekš. Komisija lūgumu novērtē, ņemot vērā Komisijas kases stāvokli un likviditātes vajadzības. Dalībvalsts avansa maksājumu var veikt tikai ar Komisijas atļauju. Visas papildu izmaksas, kas saistītas ar šādu agrāku nodošanu, sedz dalībvalsts, kas to lūgusi. 3.Jebkādas izmaiņas PVN pašu resursu vienotajā likmē, NKI pašu resursu likmē, Dānijai, Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtā bruto samazinājuma finansējumā prasa budžeta grozījuma galīgo pieņemšanu un pamato to divpadsmito daļu pielāgošanu, kas ir ieskaitītas kopš finanšu gada sākuma. Minēto pielāgošanu veic, kad izdara pirmo ierakstu pēc budžeta grozījuma galīgās pieņemšanas, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša sešpadsmitā datuma. Pretējā gadījumā pielāgošanu veic, kad izdara otro ierakstu pēc galīgās pieņemšanas. Atkāpjoties no Finanšu regulas 10. panta, minētos pielāgojumus ieraksta kontos attiecībā uz konkrētā grozītā budžeta finanšu gadu. 4.Divpadsmitās daļas attiecībā uz katra finanšu gada janvāra ierakstiem aprēķina, pamatojoties uz summām, kas paredzētas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. panta 2. punktā minētajā budžeta projektā, un tās konvertē valstu valūtās, izmantojot valūtas maiņas kursus pirmajā kotēšanas dienā pēc tā kalendārā gada 15. decembra, kas ir pirms attiecīgā budžeta gada; pielāgojumu izdara, veicot nākamā mēneša ierakstu. 5.Ja divas nedēļas pirms ieraksta par nākamā finanšu gada janvāri budžets vēl nav pieņemts galīgajā variantā, dalībvalstis katra mēneša, tai skaitā janvāra, pirmajā darbdienā ieraksta vienu divpadsmito daļu no pēdējā galīgi pieņemtajā budžetā iekļautās PVN pašu resursu un NKI pašu resursu summas, ņemot vērā to, kā šos resursus ietekmē Dānijai, Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirtais bruto samazinājums; pielāgojumu izdara pirmajā termiņā pēc budžeta galīgās pieņemšanas, ja tas ir pieņemts pirms attiecīgā mēneša sešpadsmitā datuma. Pretējā gadījumā pielāgojumu izdara otrajā termiņā pēc budžeta galīgās pieņemšanas. 6.Gadījumos, kad ir izmaiņas NKI datos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 2019/516 2. panta 2. punktu, Dānijai, Vācijai, Nīderlandei, Austrijai un Zviedrijai piešķirto bruto samazinājuma finansējumu nepārskata.”; (4)regulas 10.b pantu groza šādi: (a)panta 5. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu: “Komisija paziņo dalībvalstīm aprēķinā iegūtās summas līdz tā gada 1. februārim, kas seko gadam, kurā tika iesniegti dati pielāgojumiem. Katra dalībvalsts ieraksta neto summu 9. panta 1. punktā minētajā kontā tā gada marta pirmajā darbdienā, kas seko gadam, kurā Komisija dalībvalstīm ir paziņojusi aprēķinā iegūtās summas.”; (b)pievieno šādu 7. punktu:

“7. Ja dalībvalsts un Komisija nevar vienoties par īpašiem PVN pašu resursu pielāgojumiem, kas minēti šā panta 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā, dalībvalsts var lūgt Komisiju pārskatīt savu novērtējumu saskaņā ar 13.b pantu.”; (5)regulas 12. pantu groza šādi: (a)panta 3. punktu aizstāj ar šādu: “3. Procentu summas, kas ir mazākas nekā 1000 EUR, nepiedzen.”; (b)panta 5. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu: “Kopējais palielinājums saskaņā ar šā punkta pirmo un otro daļu nepārsniedz 16 procentu punktus. Palielinājuma ierobežojumu 16 procentu punktu apmērā piemēro visiem gadījumiem, kuros procentu summa dalībvalstij nav paziņota pirms ... [ierakstīt datumu – šīs (grozošās) regulas spēkā stāšanās diena]. Paaugstināto likmi piemēro visam kavējuma periodam.”; (6)regulas 13. pantu groza šādi: (a)panta 2. punkta piekto daļu aizstāj ar šādu: “Ja ir saņemti daļēji maksājumi, maksimālais piecu gadu periods sākas no dienas, kad izdarīts pēdējais maksājums, ja ar to nedzēš visu parādu. Nedrīkst pārsniegt desmit gadu periodu no dienas, kad saskaņā ar 2. pantu ir noteikta summa, neatkarīgi no administratīvām vai tiesas apelācijām vai daļējiem maksājumiem.”; (b)panta 4. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: “Ja Komisija uzskata, ka ir nepieciešams lūgt papildinformāciju, minētais sešu mēnešu periods sākas no dienas, kad ir saņemta lūgtā papildinformācija. Attiecīgā dalībvalsts papildinformāciju sniedz trīs mēnešu laikā.”; (c)pantam pievieno šādu 5. punktu: “5. Ja dalībvalsts un Komisija nevar vienoties par šā panta 2. punkta pirmajā daļā minētajiem iemesliem, dalībvalsts var lūgt Komisiju pārskatīt savu novērtējumu saskaņā ar 13.b pantu.”; (7)iekļauj šādu IIIa nodaļu: “IIIa NODAĻA MAKSĀJUMI, UZ KURIEM ATTIECAS ATRUNAS, UN PĀRSKATĪŠANAS PROCEDŪRA 13.a pants Maksājumi, uz kuriem attiecas atrunas 1.Gadījumā, kad starp dalībvalsti un Komisiju rodas 10.b panta 7. punktā vai 13. panta 5. punktā minētās domstarpības vai domstarpības par citām tradicionālo pašu resursu summām, kas jānodod Savienības budžetā, dalībvalsts, veicot apstrīdētās summas maksājumu, var paredzēt atrunu par Komisijas nostāju. 2.Tāda maksājuma ierakstīšana kontā saskaņā ar 9. pantu, uz ko attiecas atruna, pārtrauc periodu, par kuru uzkrājas12. pantā minētie procenti.

13.b pants Pārskatīšanas procedūra 1.Gadījumā, kad starp dalībvalsti un Komisiju rodas 13. panta 5. punktā minētās domstarpības vai domstarpības par citām tradicionālo pašu resursu summām, kas jānodod Savienības budžetā, dalībvalsts trīs mēnešu laikā pēc Komisijas novērtējuma saņemšanas var lūgt Komisiju to pārskatīt. Gadījumā, kad starp dalībvalsti un Komisiju rodas 10.b panta 7. punktā minētās domstarpības, dalībvalsts divu mēnešu laikā pēc Komisijas novērtējuma saņemšanas var lūgt Komisiju to pārskatīt. Izņemot 10.b panta 7. punktā minētos gadījumus, šādā lūgumā norāda lūgtās pārskatīšanas iemeslus, un tam pievieno apliecinošus dokumentus. Minētais lūgums un no tā izrietošā procedūra nemaina dalībvalstu pienākumu nodot pašu resursus, kad tie ir jānodod Savienības budžetā. 2.Komisija paziņo dalībvalstij savas piebildes par lūgumā norādītajiem iemesliem sešu mēnešu laikā pēc 1. punktā minētā lūguma saņemšanas. Ja Komisija uzskata, ka ir nepieciešams lūgt papildinformāciju, minētais sešu mēnešu periods sākas no dienas, kad ir saņemta lūgtā papildinformācija. Attiecīgā dalībvalsts papildinformāciju sniedz trīs mēnešu laikā. Gadījumā, kad starp dalībvalsti un Komisiju rodas 10.b panta 7. punktā minētās domstarpības, Komisija savas piebildes par lūgumā sniegtajiem iemesliem dalībvalstij paziņo trīs mēnešu laikā pēc lūguma saņemšanas. Ja dalībvalsts nevar sniegt pārskatīšanas procedūrai būtisku papildinformāciju, tā var lūgt Komisiju sniegt atbildi uz pieejamās informācijas pamata. Šādā gadījumā sešu mēnešu termiņš sākas minētā lūguma saņemšanas dienā. 4.Ja dalībvalsts iesniedz prasību atcelt lēmumu, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar Regulas 1553/89 9. panta 1.a punktu, un ja Komisija vēl nav atbildējusi saskaņā ar pārskatīšanas procedūru, kas attiecas uz to pašu PVN korekciju, Komisija aptur pārskatīšanas procedūru līdz Eiropas Savienības Tiesas galīgā sprieduma pieņemšanai.”. 2. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS “IEŅĒMUMI” — PRIEKŠLIKUMIEM, KURIEM IR IETEKME UZ BUDŽETU BUDŽETA IEŅĒMUMU DAĻĀ 1.PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Grozījumi Regulā (ES) Nr. 609/2014 2.BUDŽETA POZĪCIJAS Ieņēmumu pozīcija (nodaļa/pants/postenis): 1. un 2. sadaļa (21. nodaļa) un 410. pants 3.FINANSIĀLĀ IETEKME