LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 10.12.2008 
SEC(2008) 3022 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
pavaddokuments 
 
priekšlikumam 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, 
 
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1692/2006, ar ko izveido otro Marco Polo  programmu 
Kopienas finansi ālās palīdzības piešķiršanai,  
lai uzlabotu kravu autop ārvadājumu sist ēmas ekolo ģiskās īpašības ( Marco Polo  II) 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
{COM(2008) 847 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 3021} 
 
LV    LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1692/2006, ar ko izveido otro Marco Polo programmu 
Kopienas finansi ālās palīdzības piešķiršanai,  
lai uzlabotu kravu autop ārvadājumu sist ēmas ekolo ģiskās īpašības (Marco Polo II) 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
Marco Polo  programma pal īdz īstenot ES transporta politikas m ērķi nodrošin āt ilgtspējīgu 
mobilitāti Eiropā. Programma dod ieguld ījumu šā mērķa īstenošanā, palīdzot noslogot ības 
mazināšanā uz autoce ļiem un veicinot citu ilgtsp ējīgāku transporta veidu izmantošanu. Lai to 
panāktu, programma atbalsta  projektus, kuru m ērķis ir nepie ļaut kravas transporta 
palielināšanos uz autoce ļiem un novirz īt kravas no autotransporta uz citiem transporta 
veidiem, kas ir videi nekait īgāki un kuriem ir br īva jauda, piem ēram, kuģniecība, dzelzce ļš un 
iekšzemes ūdensceļi. 
1. PROBLĒMU NOTEIKŠANA  
Kā liecina otr ās Marco Polo  programmas 2008. gada uzaicin ājuma iesniegt priekšlikumus 
rezultāti, kā arī pirmās Marco Polo  programmas ārējā novērtējuma rezult āti, lai ar ī 
programma sekm ē nozīmīgu kravu novirz īšanu, tā visdrīzāk nesasniegs savu m ērķi attiecībā 
uz satiksmes noslogojuma mazin āšanu un paredz ētā starptautisko kravu autop ārvadājumu 
kopējā pieauguma Eirop ā ievērojamas da ļas novirzīšanu, kā paredzēts tās juridiskaj ā pamatā. 
Programma darbojas, katr u gadu izsludinot uzaicin ājumus iesniegt priekšlikumus. Katru gadu 
samazinās finansējuma piepras ījumi, tātad arī priekšlikumi attiec ībā uz satiksmes 
noslogojuma mazin āšanu un kravu novirz īšanu, nor ādot uz potenci ālo pretendentu 
ieinteresētības trūkumu. Intereses samazin āšanās attiecībā uz programmu iesp ējamie iemesli 
ir šādi: 
• programmas īstenošanas uzskat āmības trūkums, kas rada potenci ālo saņēmēju zināšanu 
trūkumu; 
• potenciālo saņēmēju motiv ācijas trūkums programmas sarež ģītības, nepiem ērotu 
finansēšanas meh ānismu vai zemas finans ēšanas intensit ātes dēļ. Šīs problēmas var 
konstatēt programmas regulas tekst ā: 
– neskaidra vai nepiem ērota programmas darb ības joma (3. pants), 
– neskaidri vai nepiem ēroti saņēmēju atbilstības nosac ījumi (4. pants), 
– neskaidra vai nepiem ērota projektu veidu defin īcija (5. pants), 
– neskaidri vai nepiem ēroti sīki izstrādātie noteikumi attiec ībā uz projektu 
pieteikumu iesniegšanu un atlasi (6. pants), 
– neskaidri vai nepiem ēroti finans ēšanas noteikumi un pras ības (I pielikums), 
 
LV    LV – neskaidras vai nepiem ērotas administrat īvās procedūras, 
– nepiemērots finans ēšanas instruments, subs īdijas. 
2. MĒRĶI 
Vispārējais mērķis ir palīdzēt programmai sasniegt t ās galveno m ērķi, konkrēti, mazināt 
satiksmes noslogojumu vai novirz īt ievērojamu da ļu no paredz ētā starptautisko kravu 
autopārvadājumu kop ējā pieauguma Eirop ā, kas aprēķināts 20 miljardu tkm apm ērā gadā. 
Lai palīdzētu programmai sasniegt t ās mērķi, ir jārisina šīs problēmas cēloņu jautājums. Tādēļ 
ir jārīkojas, lai uzlabotu programmas uzskat āmību un motiv ētu potenci ālos saņēmējus 
iesaistīties projektos, kuru m ērķis ir satiksmes noslogojuma mazin āšana vai kravu novirz īšana 
no autotransporta. Motiv āciju potenci ālajiem sa ņēmējiem var veicin āt ar juridisk ā teksta 
vienkāršošanu, preciz ēšanu vai groz īšanu. 
Ir vajadzīgs nosacījums, ka jebkuras ierosin ātās programmas izmai ņas pieņem īsā laikposm ā, 
lai tās varētu īstenot pēc iespējas ātrāk. Programmas visp ārēja pārskatīšana, skarot t ās 
politikas kontekstu, ir j ānoraida, lai nov ērstu pieņemto groz ījumu nov ēlotu piem ērošanu 
programmas darb ības laikā (2007.-2013. gads). 
3. POLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
A variants –  Bāzes līnijas scen ārijā tiek apsv ērta to pas ākumu ietekme, kurus Komisija jau 
ir veikusi. 
1. Kopš 2008. gada 1. marta programmas vad ība līdz ar citu Kopienas programmu vad ību ir 
uzticēta Konkur ētspējas un jaunin ājumu izpilda ģentūrai (KJIA). T ā rezultātā tiks palielin āta 
programmas realiz ācijas uzskat āmība un uzlabotas vad ības proced ūras. 
2. Saskaņā ar regulas I pielikum a 2. punkta d) apakšpunkt ā izklāstīto proced ūru Komisija 
divkāršos maksim ālo finansēšanas intensit āti no EUR 1 uz EUR 2 par 500 mazin ātā satiksmes 
noslogojuma vai no autotransporta novirz ītiem tkm. 
B variants  – Juridiskā pamata m ērķtiecīga pārskatīšana , grozot regulas da ļas, bet 
neskarot politisko kontekstu, konkr ēti, 
B.1. – atvieglojot programmas pieejam ību mikrouz ņēmumiem. To var pan ākt šādi. 
B.1.1. – Ļaujot atbalstam pieteikties ar ī atsevišķiem uzņēmumiem . Dodot iesp ēju 
projekta pied āvājumu iesniegt vienam atseviš ķam uzņēmumam, tiks preciz ēti un 
vienkāršoti saņēmēju atbilstības nosac ījumi.  
B.1.2. – Nosakot īpaši zemu atbilst ības slieksni iekšzemes ūdensceļu projektiem 
un mikrouz ņēmumiem.  Tiks noteikts īpašs, zem āks slieksnis projektiem, kuros 
paredzēts kravas no autoce ļiem novirz īt uz iekšzemes ūdensceļiem. Šī prasība jau 
ilgu laiku ir sp ēkā iekšzemes ūdensceļu nozarē, kā arī iekļauta īpašajos ieteikumos 
šai sadrumstalotajai transporta nozarei pirm ās Marco Polo  programmas ārējā 
novērtējumā. 
 
LV    LV B.1.2. – Kompens ējot priekšlikumu sagatavošanas izdevumus 
mikrouzņēmumiem.  Lai veicin ātu mikrouz ņēmumu pieteikumu iesniegšanu, kuri ir 
raksturīgi autotransporta un iekšzemes ūdensceļu transporta nozarei, tiks sniegta 
priekšlikumu sagatavošanas izdevumu kompens ācija vienreiz ēja maksājuma veid ā. 
B.2. – Atbilst ības sliekš ņu uzlabošana, ko īstenos šādi. 
B.2.1. – Projektu atbilst ības sliekš ņu pazemin āšana un vienk āršošana.  Dažu 
atbilstības sliekš ņu vienkāršošana un pazemin āšana papildus piesaist īs mazākus 
projektus un pal īdzēs sasniegt programmas m ērķus.  
B.2.2. – Īpaša sliekš ņa atcelšana satiksmes noslogojuma mazin āšanas 
projektiem.  Pašreizējais, regul ā noteiktais, īpašais 10 % slieksnis r īcībām satiksmes 
noslogojuma mazin āšanai ir papildu š ķērslis projektu veidiem, kuri v ēl nav ieguvuši 
Marco Polo  programmas atbalstu.  
B.3. – Finans ēšanas intensit ātes palielin āšana. To var pan ākt šādi. 
B.3.1. – Ietverot transporta elementu kravu novirz īšanas apr ēķinos.  Tiek 
uzskatīts, ka ērtāk ir kravas p ārvadājošo transporta vien ību svaru ietvert kravu 
novirzīšanas apr ēķinos. Autoceļu pārslogotību izraisa ne tikai kravas, bet ar ī 
smagkravas automobi ļi un konteineri pat tad, ja tie ir tukši. 
B.3.2. – Ar ilgāku projekta īstenošanas laiku iz ņēmuma gad ījumos. Ārējā 
novērtējumā tiek ieteikts pagarin āt maksim āli atļauto projekta ilgumu gad ījumos, ja 
projekta s ākšana aizkav ējusies. Iesp ēja izņēmuma gad ījumā pagarināt izpildes 
termiņu saņēmējiem var dot garantij u, ka projekta s ākumposma zaud ējumus 
kompensēs Kopienas m ērķfinansējums pat tad, ja projekta uzs ākšana aizkav ējas. 
Kopējo mācību rīcībām, kurām pašlaik ir īsāks īstenošanas laiks nek ā citām rīcībām, 
arī ir problēmas ar m ērķu izpildi paredz ētajā laikā. Abos gad ījumos būs paredzēta 
pagarināšanas iesp ēja. 
B4. – Vienk āršošanas pas ākumi 
B.4.1 – Infrastrukt ūras finans ēšanas nosac ījumu vienk āršošana.  Esošā 
infrastrukt ūras finans ēšanas sist ēma ir sarež ģīta, paredz daudzus iz ņēmumus un liek 
ievērot termiņus projektu īstenošanai, k ā arī prasa katram projektam pieš ķiramās 
galīgās subsīdijas komplic ētus aprēķinus. 
B.4.2 – Programmas administrat īvo proced ūru vienk āršošana.  Programmas 
vadības cikla ilgums no uzaicin ājuma sagatavošanas l īdz līgumu parakst īšanai ir 
470 dienas, kas š ķiet pārāk ilgi, jo sa ņēmēji ir tirgus dal ībnieki, kas darbojas ātri 
mainīgos tirgus apst ākļos. Komisija optimiz ēs lēmumu pie ņemšanas procesu par 
uzaicinājuma izsludin āšanu un līgumu pieš ķiršanu. 
C variants – Juridisk ā pamata piln īga pārskatīšana 
Tā kā jārīkojas nekav ējoties, lai uzlabotu programmas rezult ātus, programmas, tostarp 
politikas izv ēles, pārskatīšana piln ībā nav darba k ārtībā un analīzē netiek iek ļauta. Tādēļ 
novērtējumā netiek iek ļauti visi pas ākumi, kuros paredz ēti grozījumi šādos jautājumos: 
programmas darb ības joma, projektu veidu defin īcijas un Kopienas pal īdzības maksim ālais 
apjoms. 
 
LV    LV D variants – Programmas īstenošanas aptur ēšana 
Hipotētiskais variants aptur ēt programmas īstenošanu netiek analiz ēts, jo programma ir ES 
transporta politikas neat ņemama da ļa, kā noteikts p ārskatītajā 2006. gada Baltaj ā grāmatā par 
ES transporta politiku, un ar to jau tiek pan ākta ievērojama kravu novirz īšana. 
4. IETEKMES ANAL ĪZE 
 
5. RISINĀJUMU VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
A varianta nov ērtējuma rezult āti liecina, ka gad ījumā, ja netiek veikta nek āda rīcība, lai 
grozītu regulu, programmas efektivit āte tās mērķu sasniegšan ā palielināsies, bet lietder ība 
samazināsies, un, pat sasniedzot izvirz ītos kravu novirz īšanas rādītājus, juridiskaj ā pamatā 
noteiktais m ērķis netiks sasniegts. Risinājumu variantu ietekme 
Variants Efektivitāte 
(ekonomiskie
, vides un 
sociālie 
ieguvumi) Lietderība Atbalsta sadale 
starp projektu 
veidiem Vienkāršošana Att īstība 
laikā Nav 
ietekmes ES 
līmenī / īpaša 
ģeogrāfiska 
ietekme Administrat īvā
s izmaksas 
A variants – B āzes līnijas scen ārijs 
Nekādas rīcības 
EK līmenī ++ -- Neitr āla + + Neitr āla + 
B variants – Juridisk ā pamata m ērķtiecīga pārskatīšana 
Pasākumi, kas labv ēlīgi mazajiem uz ņēmumiem (B.1.) 
Atsevišķs 
uzņēmums + Neitr āla ++ ++ Neitr āla Neitr āla + 
Slieksnis 
iekšzemes 
ūdensceļiem + Neitr āla ++ - Neitr āla + - 
Izdevumu 
kompens ēšana + Neitr āla + - + Neitr āla - 
Pasākumi, ar kuriem maina atbilst ības sliekš ņus (B.2.) 
Minimālie 
sliekšņi + Neitr āla ++ + Neitr āla + + 
Satiksmes 
noslogojuma 
mazināšanas 
slieksnis + Neitr āla + + Neitr āla Neitr āla + 
Pasākumi finans ēšanas intensit ātes palielin āšanai (B.3.) 
Novirzīšanas 
aprēķins ++ -- - ++ Neitr āla ++ + 
Īstenošanas 
laikposms ++ Neitr āla Neitr āla - Neitr āla Neitr āla - 
Vienkāršošanas pas ākumi (B.4.) 
Finansējums 
infrastrukt ūrai + Neitr āla Neitr āla ++ Neitr āla Neitr āla + 
Procedūras + Neitr āla Neitr āla +++ ++ Neitr āla +++ 
 
LV    LV Visi B varianta pas ākumi tiek v ērtēti kā efektīvi, un tie papildina cits  citu. Tos var sarindot 
pēc to aplēstās ietekmes noz īmīguma. 
Pirmkārt, finansēšanas intensit ātes palielin āšanas pas ākumiem (B.3.) ir visliel ākā efektivitāte, 
bet tāpat kā A variant ā to lielo efektivit āti atsver Kopienas intervences lietder ības ievērojams 
samazinājums. 
Otrkārt, pasākumiem juridisk ā pamata un t ā īstenošanas vienk āršošanai (B.4.) neapšaub āmi 
būs ievērojama ietekme, un t ā izpaudīsies kā vienkāršošana, ko laika gait ā papildin ās 
administrat īvo izmaksu ietaup ījumi. 
Treškārt, mazajiem uz ņēmumiem labv ēlīgajiem pas ākumiem (B.1.) b ūs vispozit īvākā ietekme 
uz Marco Polo  atbalsta sadales l īdzsvarošanu starp daž ādām kravu autop ārvadājumu 
alternatīvām un dažādiem projektu veidiem. 
Visbeidzot, pas ākumiem, ar kuriem tiks main īti atbilstības sliekš ņi (B.2.), b ūs ļoti līdzsvarota 
ietekme attiec ībā uz novērtējuma pamatkrit ērijiem, nevien ā no tiem neradot negat īvu ietekmi. 
Šo pasākumu pievienot ā vērtība salīdzinājumā ar bāzes līnijas scen āriju ir lab āks piešķirto 
subsīdiju sadal ījums starp daž ādiem transporta, projektu veidiem un ģeogrāfiskajiem 
apgabaliem, kas sa ņem programmas finans ējumu. 
Risinājumu izvēle 
Variantu nov ērtējuma secin ājums ir tāds, ka Komisijas r īcībai attiec ībā uz juridisk ā pamata 
mērķtiecīgu pārskatīšanu ir pievienot ā vērtība, kas paaugstina programmas efektivit āti, kā arī 
dod ievērojamu pozit īvu ietekmi uz finans ējuma labāku sadalījumu starp projektu veidiem, 
pozitīvu vienkāršošanas ietekmi un administrat īvo izmaksu ietaup ījumus. Ja netiek veikta 
nekāda ES rīcība, programmas efektivit āte tās mērķu sasniegšan ā palielināsies drīzumā 
realizējamo pas ākumu dēļ, kas nav saist īti ar likumdošanu, bet Kopienas intervences 
lietderība samazin āsies un tās administrat īvās izmaksas palielin āsies. 
7. iedaļa. Uzraudz ība un nov ērtēšana  
Otrajā Marco Polo  regulā jau ir noteikts skaidrs programmas īstenošanas rezult ātu 
novērtēšanas rādītājs. Kravu novirz īšana un satiksmes noslogojuma mazin āšana jāuzrauga, to 
vērtējot kravu tonnkilometros, kuru p ārvadāšanu programmas dal ībvalstis nov ērsušas vai 
novirzījušas no autotransporta.