4.

Regulas 5. pantu groza šādi: (-a) iekļauj šādu punktu: “1.a Jebkura kompetentā iestāde neatkarīgi no tā, vai tā ir atsevišķa iestāde vai iestāžu grupa, tostarp no vairākām dalībvalstīm, ir tiesīga piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumus saskaņā ar šīs regulas noteikumiem.”; [Gr. 44] (-aa) pantā iekļauj šādus punktus: “3.a Līdz 8. panta 2. punktā minētā pārejas perioda beigām dalībvalstis un, ja tas ir atļauts valsts tiesību aktos, kompetentās iestādes no konkursa procedūrām sabiedrisko pakalpojumu līgumu par pārvadājumiem pa dzelzceļu piešķiršanai, kuras kompetentās iestādes rīko savā teritorijā saskaņā ar šā panta 3. punktu, var izslēgt jebkuru dzelzceļa uzņēmumu vai pakalpojumu sniedzēju vai jebkuru dzelzceļa uzņēmuma vai tā pārvaldītājsabiedrības tiešā vai netiešā kontrolē esošu meitasuzņēmumu, ja kontolējošais dzelzceļa uzņēmums, kontrolējošā pārvaldītājsabiedrība vai to meitasuzņēmumi: (a) ir licencēti un sniedz iekšzemes dzelzceļa pakalpojumus dalībvalstī, kurā kompetentajām iestādēm nav atļauts piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumus, izmantojot konkursa procedūras, un (b) ir guvuši labumu no tieši piešķirtiem sabiedrisko pakalpojumu līgumiem par pārvadājumiem pa dzelzceļu, šo līgumu īpatsvaram vērtības ziņā pārsniedzot 50 % no visu to sabiedrisko dzelzceļa pakalpojumu līgumu kopējās vērtības, kuri piešķirti minētajam dzelzceļa uzņēmumam, pārvaldītājsabiedrībai vai to meitasuzņēmumiem. Šā punkta piemērošanas nolūkā kontrole ir tiesības, līgumi vai citi līdzekļi, kas vai nu atsevišķi, vai tos kombinējot un ņemot vērā visus attiecīgos faktiskos un tiesiskos apsvērumus, sniedz iespēju izšķiroši ietekmēt uzņēmumu, jo īpaši izmantojot: (a) īpašumtiesības vai tiesības izmantot visus uzņēmuma aktīvus vai daļu no tiem; (b) tiesības vai līgumus, kas dod tiesības izšķiroši ietekmēt attiecīgā uzņēmuma sociālo institūciju struktūru, balsojumu vai apspriedes. 3.b Dalībvalstis un, ja tas ir atļauts valsts tiesību aktos, kompetentās iestādes no konkursa procedūrām var izslēgt jebkuru pakalpojumu sniedzēju vai uzņēmumu, kas atrodas juridiskas vai fiziskas personas vai trešā(-ās) valstī(-īs) reģistrētu personu tiešā vai netiešā kontrolē, izņemot gadījumus, kad minētā(-ās) valsts(-is) ir veikuši(-ušas) pasākumus, kas ļauj ar konkursa procedūras palīdzību piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumus dalībvalstīs reģistrētiem dzelzceļa uzņēmumiem.”; [Gr. 68] (a) panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Ja tas nav aizliegts ar attiecīgas valsts tiesību aktiem, kompetentās iestādes var pieņemt lēmumu tieši piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumus: (a) ja to gada vidējo vērtību lēš kā: mazāku par EUR 1 000 000 vai mazāku par EUR 5 000 000, ja sabiedrisko pakalpojumu līgumā ietver sabiedrisko dzelzceļa transportu, vai (b) ja tie gadā attiecas uz mazāk nekā 300 000 transportlīdzekļa kilometriem sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu vai mazāk nekā 150 000 500 000 transportlīdzekļa kilometriem, ja sabiedrisko pakalpojumu līgumā ietver sabiedrisko dzelzceļa transportu. [Gr. 47] (ba) ja izolētu dzelzceļa sistēmu tehniskās specifikācijas sabiedrisko dzelzceļa pasažieru pārvadājumu jomā būtiski atšķiras no savstarpējās izmantojamības tehniskās specifikācijas, kas ir spēkā attiecīgās dalībvalsts galvenajam dzelzceļa tīklam, ar kuru šādas sistēmas nav savienotas. [Gr. 75] Attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu līgumu, kas tieši piešķirts mazam vai vidējam uzņēmumam, kas kurš izmanto ne vairāk kā 23 transportlīdzekļus, šīs robežvērtības var palielināt vai nu līdz gada vidējai vērtībai, kas lēsta kā mazāka par EUR 2 000 000, vai ikgadējo līdz ikgadējai sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumu sniegšanai mazāk nekā 600 000 transportlīdzekļa kilometru garumā apmērā .”; [Gr. 48] (aa) panta 5. punktu aizstāj ar šādu: “5. Ja pakalpojumu sniegšanā iestājas pārtraukums vai pastāv tieši draudi, ka tas varētu notikt, kompetentā iestāde var veikt ārkārtas pasākumus. Ārkārtas situācija var būt kompetentās iestādes nespēja savlaicīgi sākt sabiedrisko pakalpojumu līguma piešķiršanas konkursa procedūru un/vai savlaicīgi piešķirt šo līgumu pakalpojumu sniedzējam. Šie ārkārtas pasākumi ir tiešs piešķīrums vai oficiāla vienošanās par pakalpojumu valsts līguma pagarināšanu, vai prasība izpildīt noteiktas saistības attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Sabiedrisko pakalpojumu sniedzējam ir tiesības pārsūdzēt lēmumu par pienākuma noteikšanu izpildīt noteiktas saistības attiecībā uz sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu. Pakalpojumu valsts līguma piešķiršana vai pagarināšana ar ārkārtas pasākumu vai šāda līguma uzlikšana par pienākumu nepārsniedz divus gadus.”; [Gr. 63] (b) panta 6. punktu aizstāj ar šādu: “6. Kompetentās iestādes , kas ir atbildīgas par 2.a pantā minēto sabiedriskā transporta plānu izstrādi, saskaņā ar Direktīvu 2012/34/ES un ja valsts tiesību aktos nav noteikts citādi, var nolemt, ka, lai palielinātu konkurenci starp dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem, tieši piešķirt sabiedrisko pakalpojumu līgumus par sabiedriskiem sabiedriskā dzelzceļa pasažieru pārvadājumiem pa dzelzceļu, kas aptver viena tīkla vai maršrutu paketes daļas, piešķir dažādiem dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem. Šādā nolūkā kompetentās iestādes var pieņemt lēmumu pirms konkursa procedūras sākšanas ierobežot to līgumu skaitu, ko piešķir vienam dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumam transporta pakalpojumiem, ievērojot šādus nosacījumus: a) sabiedriskā transporta plānā ir noteiktas visā līguma darbības termiņā piemērojamas prasības attiecībā uz šādiem aspektiem: — pasažieru skaita novērtējumu, — pakalpojumu precizitāti, — rentabilitāti kapitāla ražīguma izteiksmē, — vilcienu kustības biežumu, — klientu apmierinātību, — ritošā sastāva kvalitāti; b) kompetentā iestāde ne vēlāk kā 18 mēnešus pirms līguma darbības sākuma publicē informāciju par to, kā šā punkta a) apakšpunktā norādītās prasības tiks ievērotas, tieši piešķirot sabiedrisko pakalpojumu līgumu, un regulāri novērtē atbilstību šīm prasībām 7. panta 1. punktā minētajā ikgadējā ziņojumā . Ja ieinteresēts dzelzceļa pakalpojumu sniedzējs vai uzņēmums ir iesniedzis sūdzību, kas attiecas uz tiešu līguma piešķiršanu, regulatīvā iestāde novērtē kompetentās iestādes izklāstītos motīvus un pieņem lēmumu ne vēlāk kā divu mēnešu laikā no sūdzības iesniegšanas brīža. Regulatīvā iestāde var rīkoties arī pēc savas iniciatīvas; c) regulatīvā iestāde ne vēlāk kā 24 mēnešus pirms pastāvoša līguma darbības beigām novērtē, vai ir ievērotas šā punkta a) apakšpunktā norādītās un saskaņā ar 7. panta 1. punktu novērtētās prasības. Kompetentā iestāde sniedz regulatīvajai iestādei visus novērtējuma izdarīšanai nepieciešamos datus. Ja regulatīvā iestāde secina, ka šā punkta a) apakšpunktā norādītās prasības nav ievērotas, tā nekavējoties liek kompetentajai iestādei piešķirt jaunu sabiedrisko pakalpojumu līgumu saskaņā ar šā panta 3. punktu. Neatkarīgās regulatīvās iestādes lēmums ir saistošs, un to piemēro nekavējoties. Atkāpjoties no 4. panta 3. punkta, šādu līgumu darbības termiņš nepārsniedz deviņus gadus. Komisija saskaņā ar 9.-a pantu pieņem deleģētos aktus, tajos sīkāk precizējot šā punkta a) apakšpunktā norādītās prasības. ”.[Gr. 50]