Īpašais ziņojums Vai ES izcilības centru 
ierosme var efektīvi 
sekmēt trešo valstu radīto 
ķīmisko, bioloģisko, 
radioloģisko un 
kodolmateriālu risku 
mazināšanuLV 2014  Nr. 17
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352  4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014.  gads
ISBN 978-92-872-1691-5
doi: 10.2865/33159
© Eiropas Savienība, 2014.  gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
Vai ES izcilības centru 
ierosme var efektīvi 
sekmēt trešo valstu radīto 
ķīmisko, bioloģisko, 
radioloģisko un 
kodolmateriālu risku 
mazināšanu
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2014  Nr. 17
02
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi
I – XI Kopsavilkums
1 – 12 Ievads
1 – 7 Reaģēšana uz Eiropas Savienības drošības problēmām
8 – 12 Eiropas Savienības ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu ( CBRN ) risku mazināšanas 
izcilības centru ierosme
8 – 9 Mērķi
10 – 12 Vispārējā koordinācija un uzbūve
13 – 15 Revīzijas tvērums un pieeja
16 – 49 Apsvērumi
16 – 21 Ierosmes koncepcija ir balstīta uz pamatotu analīzi, un tā sekmē sadarbību un līdzatbildību 
reģionos
22 – 28 Ierosmes organizācija ir komplicēta, tomēr kopumā atbilstoša
29 – 49 Lai gan pārvaldības sistēmas ir izveidotas, atsevišķas nepilnības joprojām pastāv
29 – 35 Kavēšanās ar īstenošanas plāna ieviešanu
36 – 41 Sistēmas projektu atlasei un īstenošanai ir izstrādātas, tomēr nepieciešama aktīvāka partnervalstu 
iesaistīšanās
42 – 45 Notiek divpusēja sadarbība starp lēmumu pieņemšanas un īstenošanas struktūrām, tomēr nav foruma 
plašākai stratēģiskai sadarbībai
46 – 49 Ir izveidota uzraudzības sistēma
50 – 53 Secinājumi un ieteikumi
50 – 51 Secinājumi
52 – 53 Ieteikumi
03 Saturs
 I pielikums.  Ierosmes uzbūve
 II pielikums.  Reģionālo sekretariātu saraksts
 III pielikums.  Atsevišķi ierosmes komponenti un iesaistītās struktūras
 IV pielikums.  Ierosmes īstenošanas struktūras
 V pielikums.  To projektu saraksts, kuri patlaban tiek īstenoti ierosmes ietvaros
 EĀDD un Komisijas  atbilde
04
 Saīsinājumi
CBRN : ķīmiskie, bioloģiskie, radioloģiskie un kodolmateriāli (apdraudējumi, preces)
CoE : izcilības centrs
EĀDD : Eiropas Ārējās darbības dienests
EuropeAid : Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts
IfS: Stabilitātes instruments
JRC : Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorāts
RS: reģionālais sekretariāts
TACIS : Tehniskā palīdzība Neatkarīgo Valstu Sadraudzības valstīm 
UNICRI : ANO Starpreģionālais noziedzības un tieslietu pētniecības institūts
VK: valsts komanda
05
 Kopsavilkums
I
Kopš 20. gadsimta 90. gadu vidus Eiropas Savienība 
(ES) ir aktīvi tiekusies mazināt riskus ES drošībai, galve ‑
nokārt veicot pasākumus, ko finansēja ar TACIS  kodol ‑
drošības programmu.
II
Eiropadome 2003. gadā pieņēma divas stratēģijas 
ar mērķi radīt platformu turpmākajiem pasākumiem 
drošības jomā, proti, Eiropas Drošības stratēģiju un 
ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas 
novēršanai.
III
Viens no instrumentiem, kurš tika izveidots pēc šo 
stratēģiju pieņemšanas, bija “Stabilitātes instruments” 
(IfS), kura budžets laikposmam no 2007. gada līdz 
2013. gadam bija 1 820 miljoni EUR. Šis instruments 
paredzēts drošības problēmu risināšanai valstīs, kuras 
atrodas ārpus ES, un tas ietver gan īstermiņa, gan ilg ‑
termiņa komponentu.
IV
Vienīgais apjomīgākais pasākums ilgtermiņa kom ‑
ponentā ir “Eiropas Savienības ķīmisko, bioloģisko, 
radioloģisko un kodolmateriālu ( CBRN ) risku mazi ‑
nāšanas izcilības centru ierosme”, kuras budžets 
2010.–2013. gadam ir 100 miljoni EUR. Ar to nodrošina 
reģionālas platformas visu to ķīmisko, bioloģisko, 
radioloģisko un kodolmateriālu risku vispusīgai 
novēršanai, kuri rodas saistībā ar dabas katastrofām, 
negadījumu izraisītām katastrofām un noziedzīgām 
darbībām, jau pašā sākumposmā iesaistot visas gal ‑
venās ieinteresētās personas un tā sekmējot zināšanu 
pilnveidi attiecīgajās valstīs.
V
Šo ierosmi koordinē un pārvalda Eiropas Ārējās darbī ‑
bas dienests un EuropeAid .VI
Palāta revīzijā izvērtēja, vai Eiropas Savienības 
CBRN  risku mazināšanas izcilības centru ierosme var 
palīdzēt efektīvi mazināt šādus trešo valstu radītus 
riskus.
VII
Palāta secināja, ka Eiropas Savienības CBRN  risku 
mazināšanas izcilības centru ierosme var palīdzēt efek ‑
tīvi mazināt trešo valstu radītus ķīmisko, bioloģisko, 
radioloģisko un kodolmateriālu riskus, tomēr atsevišķi 
elementi ir vēl jāpilnveido.
VIII
Ierosmes koncepcija ir balstīta uz pamatotu analīzi, 
un tajā skatītas nepilnības, kas apzinātas iepriekšējā 
TACIS  programmā. Visaptverošā un uz pieprasījumu 
balstītā pieeja, kā arī noteiktais uzsvars uz reģionālo 
sadarbību nodrošina ilgtermiņa pievēršanos iepriekš 
neskatītajām prioritātēm, kas definētas Eiropas Dro ‑
šības stratēģijā un ES Stratēģijā masu iznīcināšanas 
ieroču izplatīšanas novēršanai. Ierosmes īstenošanā 
jau laikus tiek iesaistītas visas ieinteresētās personas 
partnervalstīs, tādējādi daudzos attiecīgajos reģio ‑
nos sekmējot ierosmes ilgtspēju un partnervalstu 
līdzatbildību.
IX
Ierosmes organizācija, lai gan komplicēta, kopumā 
ir atbilstoša, tomēr daži aspekti vēl ir jāpielāgo. Abu 
īstenošanas struktūru, kā arī reģionu izvēle ir pama ‑
tota, un katrai iesaistītajai struktūrai ir īpašs uzdevums. 
Tomēr reģionālajiem sekretariātiem trūkst tehnisko 
spēju. ES delegācijas nepietiekami izmanto savu sta ‑
tusu, lai veicinātu politisko atbalstu partnervalstīs, un 
nepietiekami uztur sakarus ar ES dalībvalstīm.
Kopsavilkums 06
X
Ir ieviesta atbilstoša pārvaldības sistēma, un tā sāk 
darboties. Tomēr dažu ierosmes elementu ieviešana 
notiek novēloti. Sākotnējā īstenošanas plānā netika 
pievērsta pietiekama uzmanība ierosmes komplicētī ‑
bai. Tādēļ īstenošanas plānu nevarēja ieviest pilnībā, jo 
daži galvenie elementi, piemēram, vajadzību novēr ‑
tējums, vēl nebija pabeigti brīdī, kad sākās projektu 
atlase. Ierosmes sākumposmā partnervalstis netika 
pietiekami plaši iesaistītas projektu atlasē. Atsevišķi 
projekti tiek īstenoti, un ir izveidotas uzraudzības 
sistēmas. Palāta atzīmēja, ka lēmumu pieņemšanas 
struktūru (EĀDD un EuropeAid ) un īstenošanas struk ‑
tūru ( JRC un UNICRI ) sadarbība notiek tikai divpusējā 
līmenī.
XI
Palāta sniedz vairākus ieteikumus, kuri EĀDD un Komi ‑
sijai būtu jāņem vērā, lai turpmāk pilnveidotu ierosmi 
un nodrošinātu tās ilgtspēju.
07
 Ievads
Reaģēšana uz Eiropas 
Savienības drošības 
problēmām
01 
Eiropas Savienība (ES) 2010. gada 
maijā nāca klajā ar ķīmisko, bioloģisko, 
radioloģisko un kodolmateriālu ( CBRN ) 
risku mazināšanas izcilības centru 
ierosmi (turpmāk tekstā – ierosme). 
Tā izstrādāta nolūkā stiprināt trešo 
valstu institucionālās spējas mazināt 
CBRN  riskus, kuri, ja netiek novērsti, var 
apdraudēt ES.
02 
Ierosme, kuras budžets 2010.–2013. ga ‑
dam ir 100 miljoni EUR, ir Stabili ‑
tātes instrumenta ( IfS)1 ilgtermiņa 
komponenta vienīgais apjomīgākais 
pasākums. Stabilitātes instruments 
tika izveidots, lai nodrošinātu Eiropas 
Savienībai jaunu stratēģisko instru ‑
mentu vairāku ar pasaules drošību un 
attīstību saistīto problēmu risināšanai. 
Tas ietvēra gan īstermiņa, gan ilgter ‑
miņa pasākumus2 ar 1 820 miljonu EUR 
budžetu 2007.–2013. gadam (73 % 
reaģēšanai uz krīzi un 27 % krīzes 
novēršanai). IfS trešām valstīm nodroši ‑
na tehnisko un finanšu palīdzību risku 
mazināšanai un sagatavotībai saistībā 
ar ķīmiskiem, bioloģiskiem, radio ‑
loģiskiem un kodolmateriāliem vai 
vielām. Eiropas Parlaments un Padome 
norāda, ka pasākumiem, kas pieņemti 
saskaņā ar IfS, ir jābūt papildinošiem 
un savienojamiem ar pasākumiem, kuri 
pieņemti, tiecoties īstenot ES kopējo 
ārpolitiku un drošības politiku.03 
Pēc 1986.  gadā Černobiļā notikušās 
katastrofas starptautiskā kopiena ar 
lielām bažām uztvēra risku, ko Cen ‑
trāleiropai un Austrumeiropai radīja 
Padomju Savienībā būvētās kodolie ‑
kārtas, turklāt šīs bažas palielinājās līdz 
ar Padomju Savienības sabrukumu un 
11 neatkarību atguvušu valstu izveidi 
(Neatkarīgo Valstu Sadraudzība jeb 
NVS).
04 
Eiropas Komisija 1991. gadā sāka īste ‑
not TACIS  programmu3, kas izstrādāta 
nolūkā palīdzēt NVS valstīm īstenot 
pāreju uz demokrātisku, uz tirgu 
orientētu ekonomiku. Programma tika 
slēgta 2006.  gadā.
05 
TACIS  programmas kontekstā ES dalīb ‑
valstis un Komisija vienojās par kopēju 
nostāju kodoldrošības jautājumā. Tās 
uzsāka TACIS  kodoldrošības program ‑
mu4 ar mērķi nodrošināt palīdzību uz 
vietas, izplānot drošības un normatīvās 
pieejas, uzlabot kodolatkritumu ap ‑
saimniekošanu un piedāvāt bijušajiem 
PSRS kodolieroču nozares zinātniekiem 
darba iespējas kodolenerģijas izmanto ‑
šanas jomā civiliem mērķiem.1 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2006.  gada 
15. novembra Regula (EK) 
Nr. 1717/2006, ar ko izveido 
Stabilitātes instrumentu 
(OV L 327, 24.11.2006., 1. lpp.).
2 Īstermiņa pasākums ir, 
piemēram, atbalsts pagaidu 
iestāžu, kā arī demokrātisko un 
plurālistisko valsts iestāžu 
izveidei; ilgtermiņa pasākums 
ir, piemēram, tiesisko 
regulējumu un institucionālo 
spēju pilnveide, piemēram, 
attiecībā uz tādu preču 
eksporta kontroli, kuras var 
izmantot civiliem un/vai 
militāriem vai noziedzīgiem 
mērķiem (“divējāda lietojuma 
preces”).
3 Tehniskā palīdzība Neatkarīgo 
Valstu Sadraudzības (NVS) 
valstīm.
4 Laikposmā no 1992. gada līdz 
2006.  gadam kopumā 
TACIS  kodoldrošības 
programmai tika piešķirti 
1,3 miljardi  EUR.
08 Ievads
06 
Pēc iestāžu un starpvaldību apsprie ‑
dēm par teroristu uzbrukumiem 
Ņujorkā un karu Irākā Eiropadome 
2003.  gadā pieņēma divas stratēģijas, 
kurās noteica platformu turpmākajām 
darbībām drošības jomā:
a) “Eiropas Drošības stratēģijā”5 ir 
definēta ES drošības vide un izklās ‑
tītas galvenās problēmas, ar kurām 
ES saskaras, proti:
 ο terorisms;
 ο masu iznīcināšanas ieroču 
izplatīšana;
 ο reģionālie konflikti;
 ο valsts varas disfunkcija;
 ο organizētā noziedzība.
Padome secināja, ka ES ir jāspēj 
aktīvāk, saskaņotāk un labāk risināt 
šīs problēmas, gan reaģējot krīzes 
situācijā, gan to novēršot.
b) ES Stratēģija masu iznīcināšanas 
ieroču izplatīšanas novēršanai6 
nodrošina ceļvedi rīcībai šajā jomā. 
Tajā izvirzītas šādas prioritātes:
 ο atbalstīt starptautisko sistēmu, kas 
paredzēta ieroču neizplatīšanas 
uzraudzībai;
 ο palīdzēt trešām valstīm spēju 
veidošanā;
 ο izveidot tiesiskos regulējumus;
 ο izstrādāt reaģēšanas plānus, kas 
ļautu šīm valstīm izpildīt regulēju ‑
mos noteiktos uzdevumus.07 
ES paustās bažas tika vērtētas arī 
ANO Drošības padomes 2004. gada 
rezolūcijā7. Nesenie notikumi Sīrijā pie ‑
rāda, ka šīs bažas joprojām ir aktuālas.
Eiropas Savienības 
ķīmisko, bioloģisko, 
radioloģisko un  
kodolmateriālu ( CBRN ) 
risku mazināšanas izcilī -
bas centru ierosme
Mērķi
08 
Galvenie Eiropas Savienības CBRN  risku 
mazināšanas izcilības centru ierosmes 
mērķi8 ir šādi:
 ο stiprināt atbildīgo iestāžu un admi ‑
nistratīvās infrastruktūras ilgter ‑
miņa spēju valsts un reģionālajā 
līmenī;
 ο atbalstīt un nostiprināt īstermiņa 
reaģēšanas spējas.
09 
Saskaņā ar ierosmi šos mērķus 
sasniedz,
a) nodrošinot apmācību un palīdzot 
valstīm, lai tās varētu pildīt savas 
starptautiskās saistības mazināt 
CBRN  izplatīšanas riskus;
b) veicinot valstu spējas izstrādāt un 
ieviest juridiskus, administratīvus 
un tehniskus pasākumus CBRN  iz‑
platīšanas risku novēršanai;5 Eiropas Drošības stratēģija, 
Eiropadome, Brisele, 
2003. gada 12. un 
13. decembris. Sk.  http://www.
eeas.europa.eu/csdp/
about‑csdp/
european‑security‑strategy/ .
6 ES Stratēģija masu 
iznīcināšanas ieroču 
izplatīšanas novēršanai, 
Eiropadome, Brisele, 
2003. gada 12. decembris. 
Sk. http://eeas.europa.eu/
non‑proliferation‑and ‑
disarmament/wmd/
index_en.htm .
7 ANO Drošības padomes 
2004. gada 28. aprīļa 
Rezolūcija Nr. 1540.
8 Stabilitātes instruments – 
Daudzgadu indikatīvā 
programma 2009.–
2011. gadam, Eiropas Komisija, 
8.4.2009.
09 Ievads
c) nodrošinot līdzatbildību, kā arī 
apmācības un palīdzības pasāku ‑
mu ilgtspēju, īstenojot integrētu 
reģionālu pieeju;
d) piedāvājot pilnīgu apmācības un 
palīdzības kopumu CBRN  jomā 
(piemēram, eksporta kontrole, 
nelegālās tirdzniecības apkaroša ‑
na, drošums un drošība, ārkārtas 
situāciju plānošana, reaģēšana 
krīzes situācijās, zinātnieku pār ‑
celšana, materiālu uzglabāšana un 
likvidēšana).
Vispārēja koordinācija un 
uzbūve
10 
Ierosmes īstenošanā piedalās daudzas 
struktūras (sk. arī I pielikumu ).
a) Eiropas Ārējās darbības dienests 
(EĀDD) – struktūra, kas ir atbil ‑
dīga par ES ārpolitiku, – nodro ‑
šina ierosmes stratēģisko ievirzi, 
īstenojot IfS daudzgadu indikatīvās 
programmas, kurās ietilpst arī šī 
ierosme. Tāpat EĀDD regulāri kon ‑
taktējas ar citām starptautiskajām 
struktūrām CBRN  risku pārvaldības 
jomā (piemēram, ar Starptautisko 
Atomenerģijas aģentūru) un pār ‑
runā ar tām vispārējo stratēģiju un 
prioritātes.b) EuropeAid  – Komisijas depar ‑
taments attīstības palīdzības 
sniegšanai – ir lēmumu pieņem ‑
šanas struktūra, un tā ir atbildīga 
par ierosmes budžeta izpildi. Šī 
struktūra sagatavo IfS gada rīcības 
programmas un uzrauga darbu, 
ko veic vadības grupa un īstenoša ‑
nas struktūras – Komisijas Kopī ‑
gais pētniecības centrs ( JRC) un 
ANO Starpreģionālais noziedzības 
un tieslietu pētniecības institūts 
(UNICRI ). Kopš 2012. gada Europe ‑
Aid pārvalda arī ierosmes ietvaros 
īstenotos projektus9, tostarp veic 
projektu atlasi, slēdz līgumus ar 
īstenošanas konsorcijiem10 un veic 
uzraudzību.
c) Šo ierosmi atbalsta arī ES nevalstis ‑
ko organizāciju ekspertu “pārvaldī ‑
bas grupa”, konsultējot pārvaldības 
jautājumos, prezentējot šo ierosmi 
partnervalstīs un mēģinot rast 
augsta līmeņa politisko atbalstu.
d) JRC un UNICRI  īsteno ierosmi. 
JRC – specializētā Komisijas nodaļa 
tehniskās un zinātniskās palīdzības 
sniegšanai – palīdz izstrādāt pro ‑
jekta priekšlikumus, atlasīt projek ‑
tus un novērtēt vajadzības. Centrs 
ir atbildīgs arī par projektu un visas 
ierosmes uzraudzības mehānismu 
izveidi un uzturēšanu. UNICRI  iz‑
veido reģionālos sekretariātus 
un palīdz partnervalstīm izveidot 
struktūras, izstrādājot valstu rīcības 
plānus un organizējot apaļā galda 
sanāksmes.9 UNICRI  pārvalda projektus, par 
kuriem līgums noslēgts līdz 
2012.  gadam.
10 UNICRI  vajadzībām tās bija 
bezpeļņas organizācijas visā 
pasaulē ar attiecīgām 
specializētām zināšanām. 
EuropeAid  vajadzībām tās ir 
ES dalībvalstu aģentūras ar 
attiecīgām specializētām 
zināšanām.
10 Ievads
e) Katra partnervalsts – kopumā 
vairāk nekā 40 – norīko savu valsts 
kontaktpunktu, kas koordinē dar ‑
bu, ko dara CBRN  ieinteresētās per ‑
sonas attiecīgajā valstī, tā palīdzot 
izveidot valstu komandas (VK)11, 
organizēt sanāksmes un izplatīt 
attiecīgo informāciju. Izmantojot 
vajadzību novērtēšanas instru ‑
mentu kopumu, partnervalstis 
definē savas vajadzības un izstrādā 
valsts rīcības plānus, kuros izvirza 
prioritātes atbilstīgi apzinātajām 
vajadzībām. Pēc tam tās sagatavo 
īpaši pielāgotus projektu priekš ‑
likumus, pievēršoties minētajām 
vajadzībām. Tālākajā procesa gaitā 
projektu priekšlikumus papildina 
ar reģionālo komponentu, ja tāds 
nav vēl iekļauts, JRC  tos precizē, 
bet pēc tam EuropeAid tos novērtē, 
sarindo secībā un atlasa finansē ‑
juma piešķiršanai. Tad tiek slēgts 
līgums ar projekta īstenošanas 
konsorcijiem un sākas projekta 
īstenošana.
f) Partnervalstis sadarbojas, izman ‑
tojot reģionālos sekretariātus 
(RS) (sk. sarakstu II pielikumā ). 
Sekretariātā strādā divi pastāvīgie 
darbinieki: sekretariāta vadītājs 
(ieceļ uzņēmējvalsts) un reģionā ‑
lais koordinators (pieņem darbā 
UNICRI ). Šīs personas cenšas veici ‑
nāt reģionālo sadarbību un piešķirt 
reģionālu dimensiju projekta 
priekšlikumam,
 ο veicinot informācijas apmaiņu un 
koordināciju reģionā;
 ο palīdzot valstīm veidot to spēju 
novērtēt un apmierināt vajadzības, 
kā arī identificēt specializēto zinā ‑
šanu jomas;
 ο atbalstot projektu īstenošanu un 
uzraudzību, kā arī īstenošanas 
struktūrām sniedzot atgriezenisko 
saiti par paveikto; un
 ο reģionā vairojot izpratni par 
ierosmi.11 
Katrā valstī, kura piedalās ierosmes 
īstenošanā, ES delegācija12 tiek regu ‑
lāri informēta par ierosmes progresu 
un par attiecīgajā valstī īstenotajiem 
saistītajiem pasākumiem.
12 
Šā dokumenta III pielikumā  attēloti 
atsevišķi ierosmes komponenti un 
struktūras, kuras ir iesaistītas ierosmes 
īstenošanā.11 Valstu komandas pēc tam 
koordinē darbu un savā valstī 
izplata informāciju dažādām 
iestādēm, piemēram, 
ministrijām un aģentūrām, kā 
arī pētniecības un izglītības 
iestādēm.
12 Eiropas Savienību pārstāv 
139 ES delegācijas un biroji 
visā pasaulē. Plašāku 
informāciju skatīt tīmekļa 
vietnē: http://eeas.europa.eu/
delegations/index_en.htm .
11
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
13 
Palātas veiktās revīzijas mērķis bija no ‑
vērtēt, vai Eiropas Savienības CBRN  iz‑
cilības centru ierosme var efektīvi 
palīdzēt mazināt trešo valstu radītus 
ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un 
kodolmateriālu riskus. Šis vispārīgais 
revīzijas jautājums tika iedalīts trijos 
turpmāk minētajos apakšjautājumos.
 ο Vai ierosme ir balstīta uz pamatotu 
analīzi, kurā vērtēta situācija līdz 
2010.  gadam?
 ο Vai ierosmes organizācija ir 
atbilstoša, lai risinātu apzinātās 
problēmas?
 ο Vai ir ieviesta un vai darbojas at ‑
bilstoša pārvaldības sistēma?
14 
Tā kā šī ierosme ir diezgan jauna (to 
sāka 2010. gadā, savukārt pirmie 
projekti tika īstenoti 2013. gadā), Pa ‑
lāta nepārbaudīja tās tiešo rezultātu, 
iznākumu un ietekmi. Tomēr Palāta 
pārbaudīja, vai ierosmē īstenotā pieeja, 
tās stratēģija un pārvaldība liek domāt, 
ka ar to varētu mazināt CBRN  riskus 
trešās valstīs.
15 
Palāta revīziju veica laikposmā no 
2013. gada oktobra līdz 2014. gada 
janvārim. Revīzijas laikā tika veikts ana ‑
lītisks attiecīgo dokumentu pārskats, 
iztaujāti Komisijas, EĀDD, UNICRI  un 
pārvaldības grupas darbinieki, rīkotas 
vizītes uz diviem reģionālajiem se ‑
kretariātiem (Rabātā un Ammānā), kā 
arī īstenota dalība darbseminārā, kuru 
rīkoja viena projekta ietvaros.
12
 Apsvērumi
Ierosmes koncepcija ir 
balstīta uz pamatotu 
analīzi, un tā sekmē 
sadarbību un līdzatbil -
dību reģionos
16 
Eiropas Savienības CBRN  izcilības cen ‑
tru ierosme ir galvenā atbildes reak ‑
cija uz Eiropas Drošības stratēģiju un 
ES Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču 
izplatīšanas novēršanai. Šīs ierosmes 
koncepcija ir balstīta uz pamatotu 
analīzi, kurā īpaša uzmanība pievēr ‑
sta šādām bijušās TACIS  programmas 
nepilnībām:
 ο īstenotā pieeja bija galvenokārt 
specializēta, un ne visas darbības 
bija iekļautas ilgtermiņa stratēģijā;
 ο TACIS  programmu īstenoja lejupēji, 
un galvenais lēmumu pieņēmējs 
bija Komisija, tāpēc trešo valstu 
līdzatbildības iespēja bija maza. 
Līdz ar to pastāvēja liels risks, ka 
projekti un to rezultāti netikts uz ‑
turēti pēc tam, kad ES finansējums 
beigsies13.17 
Izcilības centru ierosmei ir vairāki 
novatoriski elementi. Paredzams, ka šī 
ierosme
 ο būs visaptveroša: ar mērķi novērst 
jebkādus ar CBRN  saistītos riskus 
un draudus, vai tie būtu radušies 
noziedzīgas vai nejaušas darbības 
dēļ, vai dabiska procesa rezultātā, 
un iekļaut ietekmes mazināšanas 
pasākumus, ar ko risina novērša ‑
nas, konstatēšanas, reaģēšanas un 
pārvaldības jautājumus. Turpmāk 
1. izcēlumā  minēti šo risku piemēri.
 ο Tās pamatā būs nepārprotama, uz 
pieprasījumu balstīta (“augšupēja”) 
pieeja: partnervalstu eksperti siste ‑
mātiski apzina vajadzības attiecīga ‑
jā valstī visās ar CBRN  riskiem saistī ‑
tajās jomās, izmantojot vajadzību 
novērtēšanas instrumentu kopumu 
(t. i., nepilnību analīzi); pēc tam 
šie eksperti valstu rīcības plānos 
piešķir prioritāti pasākumiem, kas 
veicami šo risku un draudu novēr ‑
šanai; visbeidzot, eksperti sagatavo 
pielāgotus projektu priekšlikumus 
nolūkā apmierināt apzinātās vaja ‑
dzības un novērst nepilnības risku 
mazināšanas sistēmās.
 ο Īpaša uzmanība tiks pievērsta re ‑
ģionālajai sadarbībai partnervalstu 
starpā, lai ierosmes ietvaros part ‑
nervalstīs ģenerētās specializētās 
zināšanas un spējas tiktu pielieto ‑
tas reģionālā līmenī.
Piemērs CBRN  riskiem, kurus mazina, īstenojot šo ierosmi:
‑ ķīmiskie riski : nelegāla tādu ķīmisku vielu tirdzniecība, ko varētu izmantot ražošanā un/vai noziedzīgām 
darbībām (“divējāds lietojums”);
‑ bioloģiskie riski : epidēmijas, piemēram, putnu gripa, ļoti smaga infekcijas slimība, kas ātri izplatās vairāku 
valstu robežās;
‑ radioloģiskie riski : atkritumi no slimnīcām, piemēram, vielas, ko izmanto staru terapijā;
‑ ar kodolmateriāliem saistītie riski : Fukušimas avārijai līdzīgi incidenti, radioloģiskām vielām nejauši nonākot 
vidē.1. izcēlums13 Līdzekļu devēju finansēto 
pasākumu ilgtspēja.
13 Apsvērumi
18 
Visi šie jaunie elementi tika izstrādāti, 
lai vairotu partnervalstu līdzatbildī ‑
bu un tādā veidā sekmētu ierosmes 
ilgtspēju: proti, nodrošinātu lielāku 
varbūtību, ka pasākumu rezultāti tiek 
uzturēti arī tad, kad ES finansējums 
tiek pārtraukts.
19 
Reģionālā sadarbība drošības jomā ir 
svarīgs ierosmes elements. EĀDD un 
Komisijai bija pamatots iemesls šo 
reģionālo sadarbību integrēt ierosmē, 
pievēršot tai īpašu uzmanību, jo
a) novērstie riski pēc savas būtības 
ir pārrobežu riski; ķīmisko nega ‑
dījumu un epidēmiju, piemēram, 
putnu gripas, ietekme nebeidzas 
pie valsts robežas;
b) partnervalstu progress CBRN  ris‑
ku mazināšanas jomā ir atšķi ‑
rīgs; reģionālā sadarbība veicina 
paraugpraksi, un partnervalstis var 
izmantot cita citas zināšanas.
20 
Tāpēc iecerēts, ka par ierosmes 
sniegtajām priekšrocībām neuzskatīs 
tikai projektu tiešos rezultātus. Tas, ka 
nestabilos ģeogrāfiskajos reģionos, 
piemēram, Ziemeļāfrikā un Tuvajos 
Austrumos, kaimiņvalstis tiekas, lai pār ‑
runātu un īstenotu projektus drošības 
jomā, rada ievērojamu pievienoto vēr ‑
tību, kas savukārt veicina sadarbības 
un drošības kultūru.21 
Starptautiskā kopiena šo ierosmi vērtē 
atzinīgi. To apstiprinājusi ANO Drošības 
padome14, G8 globālā partnerība (kura 
izveidoja darba grupu jautājumā par 
izcilības centriem15) un NATO (ES atbal ‑
sta NATO  CBRN  centru Viškovā, Čehijas 
Republikā16).
Ierosmes organizācija ir 
komplicēta, tomēr 
kopumā atbilstoša
22 
Ierosmes uzbūve ir komplicēta vairāku 
iemeslu dēļ, proti, tajā ir iesaistītas 
vairākas personas, tās organizācija 
nav centralizēta, ierosmei ir pasaules 
mērogs, reģioni un partnervalstis nav 
viendabīgi, un ierosmi kopīgi īsteno 
ES un ANO struktūras (sk. 10.–11. pun ‑
ktu). Tomēr šādu komplicētību no ‑
saka ierosmei izvēlētā pieeja, kas ir 
visaptveroša, augšupēja un reģionāla 
(sk. 17. punktu).
23 
Ierosmes īstenošanas struktūru – 
Kopīgā pētniecības centra ( JRC) un 
ANO Starpreģionālā noziedzības un 
tieslietu pētniecības institūta ( UNIC ‑
RI) – izvēle bija labi pamatota. Kopīgais 
pētniecības centrs, kas ir Komisijas iek ‑
šējā zinātniskā struktūra, nodrošina at ‑
bilstošas tehniskās zināšanas, savukārt 
ANO Starpreģionālais noziedzības un 
tieslietu pētniecības institūts, vēršoties 
pie potenciālajām partnervalstīm un 
pārliecinot tās iesaistīties ierosmē, var 
paļauties uz ANO diplomātiskā tīkla 
atbalstu. Šā ziņojuma IV pielikumā  
pamatota katras īstenošanas struktūras 
izvēle, norādītas specializēto zināša ‑
nu jomas un galvenie tām deleģētie 
uzdevumi.14 ANO Drošības padomes 
2012. gada 12. aprīļa 
paziņojums, ar ko atbalsta 
ES izcilības centrus.
15 Globālā partnerība, kas vērsta 
pret masu iznīcināšanas 
materiālu un ieroču 
izplatīšanu. Priekšsēdētāja 
ziņojums par 2013. gadu, 
Ārlietu un Britu nāciju 
sadraudzības lietu ministrija, 
Londona, 2013.  gada 
decembris.
16 Plašāku informāciju sk.  http://
www.jcbrncoe.cz/ .
14 Apsvērumi
24 
Lai gan ir iesaistītas daudzas struktū ‑
ras, to lomas un pienākumi ir skaidri 
definēti un katrai struktūrai ir savs 
uzdevums (sk. 10. un 11. punktu).
25 
Partnervalstis pašas izraugās savu 
valsts kontaktpunktu un izveido valsts 
komandu, ievērojot JRC  un UNICRI  iz‑
dotās pamatnostādnes un ieteikumus. 
Šāda autonomija ir būtiska, jo veicina 
ierosmes pieņemšanu, turklāt atbilst 
vispārējai uz pieprasījumu balstītai 
pieejai.
26 
Attiecībā uz reģioniem, kuri tiek iz ‑
vēlēti ierosmes īstenošanai, EĀDD un 
Komisija, protams, galvenokārt izvēlē ‑
jās reģionus, kuros atrodas valstis, kas 
ir ES un/vai ES asociēto valstu kaimiņ ‑
valstis (sk.  II pielikumu ). Tomēr, tā kā 
iesaistīto reģionu un valstu skaits ir ļoti 
liels, finansējuma pieprasījums node ‑
rīgiem projektiem var ievērojami pār ‑
sniegt pieejamos ierobežotos resursus. 
Prioritāte, iespējams, jāpiešķir projek ‑
tiem ES drošībai visbūtiskākajās jomās, 
lai tādā veidā nodrošinātu pieejamo 
līdzekļu vispareizāko izlietojumu.
27 
Reģionālo sekretariātu (sk. 10. pun ‑
ktu) tehniskā kompetence patlaban ir 
ierobežota. Tāpēc tiem ir grūti pildīt 
atsevišķus pienākumus, piemēram, 
palīdzēt izstrādāt un precizēt projektu 
priekšlikumus un vēlāk sekmēt projek ‑
tu īstenošanu.28 
ES delegācijas partnervalstīs tiek 
regulāri informētas par ierosmi, tomēr 
pagaidām tās nedarbojas pietiekami 
aktīvi. Tām ir specializētās zināšanas, 
kas vajadzīgas, lai atbalstītu reģionālos 
sekretariātus un valstu kontaktpunk ‑
tus. Turklāt tām ir diplomātiskā kom ‑
petence, kas būtu noderīga, lai iegūtu 
un uzturētu augsta līmeņa politisko 
atbalstu partnervalstīs, kā arī vairotu 
izpratni par ES iesaistīšanos.
Lai gan pārvaldības sistē -
mas ir izveidotas, atseviš -
ķas nepilnības joprojām 
pastāv
Kavēšanās ar īstenošanas 
plāna ieviešanu
29 
Sagatavojot īstenošanas plānu, 
EĀDD un EuropeAid neņēma vērā ieros ‑
mes komplicētību (sk.  III pielikumu ). 
Struktūru izveidošana partnervalstīs 
aizņēma ilgāku laiku, nekā bija plā ‑
nots. Tas bija saistīts ar politiskajiem 
apstākļiem un atšķirīgo augsta līmeņa 
atbalstu valstīs, partnervalstu ne ‑
viendabīgumu, atšķirīgo iepriekšējo 
pieredzi CBRN  risku mazināšanas jomā 
un dažādo apmēru, kādā jau iepriekš 
bija izveidotas attiecīgās struktūras 
(piemēram, valstu komandas).
30 
Šīs komplicētības dēļ kavējās ne tikai 
valstu kontaktpunktu norīkošana, bet 
arī valstu komandu izveide.
15 Apsvērumi
31 
Īstenošanas plānā cita starpā bija 
paredzēti vairāki pasākumi, sākot no 
vajadzību novērtēšanas, izmantojot 
īpaši izstrādātu instrumentu kopumu, 
līdz valstu rīcības plāniem, kam sekoja 
projektu priekšlikumi apzināto vajadzī ‑
bu risināšanai.
32 
Vajadzību novērtēšanas instrumentu 
kopums tika izstrādāts, lai sistemātis ‑
ki apzinātu valstīs pastāvošos riskus 
visās CBRN  risku jomās. Instrumentu 
kopuma izstrāde bija paredzēta jau 
EuropeAid  un UNICRI  2010.  gada līgu ‑
mā. Tā kā ierosmes īstenošana aizka ‑
vējās (sk. 29. un 30. punktu), Europe ‑
Aid šo pasākumu no jauna ieplānoja 
2012.  gada rīcības programmā.
33 
EuropeAid uzskata, ka UNICRI , izstrādā ‑
jot instrumentu kopumu, nav pietieka ‑
mi ņēmis vērā partnervalstu adminis ‑
tratīvās spējas, proti, galaprodukts bija 
pārāk komplicēts. Tāpēc 2013. gada 
martā tas šo uzdevumu deleģēja JRC, 
kurš 2013.  gada decembrī iesniedza 
jaunu, vienkāršāku redakciju. Pēc tam, 
kad trijās partnervalstīs tika veikti testi, 
jaunā redakcija kļuva pilnībā pieejama 
2014. gada sākumā. Patlaban ir pie ‑
ejami divi instrumentu kopumi, kam 
būtu jāpalīdz partnervalstīm sagatavot 
savus valsts rīcības plānus.34 
Pēc vajadzību novērtēšanas valstu rīcī ‑
bas plāni ir jāsagatavo tā, lai tajos būtu 
ierosināti pasākumi, kas nepieciešami 
to vajadzību risināšanai, kuras apzinā ‑
tas saistībā ar sagatavotību katastro ‑
fām, to novēršanu, konstatēšanu un 
ietekmes mazināšanu. Līdz 2013.  gada 
beigām piecas partnervalstis bija sa ‑
gatavojušas savu rīcības plānu projek ‑
tus. 35 
Iepriekš minētās kavēšanās dēļ 
EĀDD un EuropeAid  nevarēja nodro ‑
šināt īstenošanas plāna ieviešanu 
paredzētajā kārtībā. Projekti tika sākti 
pirms vajadzību novērtēšanas un val ‑
stu rīcības plānu izstrādes.
Sistēmas projektu atlasei un 
īstenošanai ir izstrādātas, 
tomēr nepieciešama aktīvāka 
partnervalstu iesaistīšanās
36 
Attiecībā uz projektu atlasi jānorāda, 
ka lielāko daļu projektu priekšlikumu 
ierosina partnervalstis vai reģionālie 
sekretariāti, tomēr dažus priekšlikumus 
sagatavo arī īstenošanas struktūras. Lai 
gan fakts, ka projekta priekšlikumus ie ‑
sniedz īstenošanas struktūras, var dot 
zināmu impulsu ierosmei, tas tomēr 
neatbilst augšupējai pieejai.
16 Apsvērumi
37 
Kopīgais pētniecības centrs pārskata 
visus priekšlikumus un kopā ar Europe ‑
Aid nodrošina, ka tie ietver SMART17 
mērķus un rādītājus. Pirmajā projektu 
atlasē EuropeAid , UNICRI  un JRC mainīja 
priekšlikumus, dažus apvienojot un 
citus noraidot, bet ne vienmēr par to 
informēja priekšlikumu izstrādātājus. 
Tas iedragāja viņu līdzatbildību un 
kaitēja ierosmes pilnveidei.
38 
Sākot no 2013.  gada maija, iesaistītās 
partnervalstis var ierosināt projektu 
jebkurā laikā, nevis tikai reizi gadā, 
kā tas bija iepriekš. EuropeAid  katru 
priekšlikumu apstiprina atsevišķi pēc 
apspriedēm ar partnervalstīm, reģio ‑
nālajiem sekretariātiem un attiecīga ‑
jiem ekspertiem. Apspriedēs dalībnieki 
nodrošina, ka projektu priekšlikumiem 
ir reģionāla dimensija. Partnervalstis 
jauno pieeju vērtēja atzinīgi, jo tā ļāva 
piedalīties procedūrās, kurās pieņem 
lēmumus par finansējuma piešķiršanu 
projekta priekšlikumam. Tomēr part ‑
nervalstis ir noraizējušās par kavēša ‑
nos starp projekta priekšlikumiem un 
projekta īstenošanu un atzinīgi vērtē 
jebkuru uzlabojumu šajā jautājumā.
39 
Līdz 2014. gada aprīlim bija atlasīti 
40 projekti (sk.  V pielikumu ). Pirmo 
atlasīto projektu īstenošana sākās 
2013. gada 1. janvārī. Lielākā daļa šo 
projektu ir saistīti ar izpratnes veicinā ‑
šanu, sakaru tīklu veidošanu, zināšanu 
nodošanu, apmācību, spēju veidošanu 
un tiesisko regulējumu pilnveidošanu 
(sk. piemēru 2. izcēlumā ).40 
UNICRI  tika uzticēts pienākums pār ‑
valdīt pirmos 19 ierosmes projektus, 
tostarp veikt projektu īstenotāju atlasi 
un slēgt līgumus atbilstoši ANO no ‑
teikumiem. Tas nozīmēja, ka konkursā 
varēja piedalīties ikviena bezpeļņas 
organizācija no visas pasaules, ja tai 
bija attiecīgas specializētās zināšanas. 
Savukārt 2012. gadā EuropeAid  pār ‑
ņēma turpmāko projektu pārvaldību, 
lai kliedētu dažu ES dalībvalstu bažas, 
kuras vēlējās, lai šajā darbā vairāk būtu 
iesaistīti to eksperti, kā arī vēlējās ak ‑
centēt ES kā līdzekļu devējas lomu.
41 
Tā kā projektu īstenošanu  organizēja  
EuropeAid , projektu īstenošanas kon ‑
sorcijus veido ES dalībvalstu aģentūras, 
struktūras un eksperti. No partner ‑
valstīm šajos konsorcijos iesaistās 
tikai dažas aģentūras, struktūras vai 
eksperti, lai gan dažkārt viņiem ir plaša 
pieredze attiecīgajos jautājumos. Tas 
var kavēt līdzatbildības uzņemšanos 
par pasākumiem partnervalstīs, kā arī 
ietekmēt projekta rezultātu ilgtspēju. 
Turklāt plašāka partnervalstu ekspertu 
iesaistīšana sekmētu šo valstu spējas 
CBRN  jomā. Tas bija viens no ierosmes 
galvenajiem mērķiem.17 SMART (specific, measurable, 
attainable, relevant and 
time‑bound)  – konkrēts, 
izmērāms, sasniedzams, 
reālistisks un ar noteiktu 
termiņu.
17 Apsvērumi
Projekta piemērs
Nosaukums  5. projekts. Zināšanu pilnveide un paraugprakses nodošana jautājumā par CBRN  importa/eks ‑
porta uzraudzību
Mērķa zona  Atlantijas okeāna Āfrikas piekraste, Vidusāzija, Tuvie Austrumi un Ziemeļāfrika
Īstenotājs  Federālais tautsaimniecības un eksporta kontroles birojs ( BAFA ), Vācija
Datums  1.1.2013.–31.12.2014.
Budžets (EUR)  1 440 000
Mērķi  1.  Atbalstīt valsts spējas importa/eksporta kontroles jomā, izstrādājot speciālas proce ‑
dūras un pamatnostādnes bīstamu CBRN  materiālu nelegālas pārrobežu pārvadāšanas 
novēršanai.
 2.  Vairot uzticību to struktūrvienību, aģentūru utt. starpā, kuras ir iesaistītas importa/eks ‑
porta regulēšanas jomā valsts un reģionālajā līmenī.
 3.  Izstrādāt ilgtspējīgu zināšanu apmaiņas sistēmu, kura būtu piemērojama daudzām val ‑
stīm un valdības struktūrām un kuras pamatā būtu brīvi pieejamas instrumentu kopas 
CBRN  importa/eksporta jomā.
 4.  Uzlabot reģionālo starpaģentūru sadarbību un sekmēt standartizāciju, īstenojot starptau ‑
tiskas importa/eksporta kontroles procedūras un pamatnostādnes.2. izcēlums
18 Apsvērumi
Notiek divpusēja sadarbība 
starp lēmumu pieņemšanas 
un īstenošanas struktūrām, 
tomēr nav foruma plašākai 
stratēģiskai sadarbībai
42 
Sākumposmā tika izveidota koordi ‑
nācijas komiteja, kurā līdzdarbojās 
lēmumu pieņemšanas struktūru 
(EĀDD un EuropeAid ) un īstenošanas 
struktūru ( JRC  un UNICRI ) pārstāvji 
ar mērķi apspriest ierosmes izveides 
procesu, tostarp reģionālās prioritātes, 
to projektu izvēli, kurus vadīs UNICRI , 
kā arī citus jautājumus. Pēc tam, kad 
tika pabeigta UNICRI  projektu atlase, 
komiteja beidza pastāvēt. Kopš tā laika 
iesaistītās struktūrvienības sadarbojas 
galvenokārt divpusēji.
43 
Vairākas attiecīgās struktūras uzskata, 
ka sadarbību, koordināciju un saziņu 
to starpā varētu uzlabot, piemēram, 
atjaunojot koordinācijas komiteju, kas 
kalpotu kā forums plašākai stratēģiskai 
sadarbībai. Komiteja palīdzētu opera ‑
tīvāk noskaidrot jautājumus un izvirzīt 
prioritātes, tādējādi samazinot nepie ‑
ciešamību rīkot vairākas divpusējas 
apspriedes.
44 
Līdzās izcilības centru ierosmei pastāv 
arī citi kanāli ar CBRN  saistīto projektu 
finansēšanai, piemēram, finansējumu 
var saņemt no Starptautiskās Atom ‑
enerģijas aģentūras vai ES dalībvalstu 
aģentūrām.45 
Komisijai nav vispārēja pārskata par 
visiem projektiem, kurus finansē ar 
visiem instrumentiem drošības politi ‑
kas jomā, kā arī par CBRN  risku mazi ‑
nāšanas pasākumiem, ko finansē citi 
līdzekļu devēji.
Ir izveidota uzraudzības 
sistēma
46 
EuropeAid  ir izstrādājis ierosmes uzrau ‑
dzības sistēmu, un tās pamatā ir gal ‑
venie izpildes un svarīgākie ietekmes 
rādītāji. Projektus uzrauga arī ar Kopīgā 
pētniecības centra ģenerāldirektorāta 
(DG JRC ) un ANO Starpreģionālā nozie ‑
dzības un tieslietu pētniecības institū ‑
ta (UNICRI ) starpniecību. Informācija 
par ierosmes īstenošanu sniegta arī 
EuropeAid  gada darbības pārskatā.
47 
Kopīgā pētniecības centra ģenerāldi ‑
rektorāts ir izveidojis rūpīgi izstrādātu 
un visaptverošu tīmekļa vietni, kurā 
ieinteresētās personas var atrast jaunā ‑
ko informāciju par projektu priekšliku ‑
miem, atlasi un īstenošanu.
48 
Savā “Sešu mēnešu progresa ziņojumā 
par to, kā tiek īstenota ES Stratēģija 
masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas 
novēršanai”18 Padome sniedz informā ‑
ciju par CBRN  risku mazināšanu un, cita 
starpā, par izcilības centru ierosmi.
49 
Tā kā projekti tika sākti tikai 
2013. gadā, (sk. 39. punktu), ir pāragri 
vērtēt ieviestās uzraudzības sistēmas 
efektivitāti.18 Jaunākais ziņojums publicēts 
OV C 54, 25.2.2014.
19
 Secinājumi  
un ieteikumi
Secinājumi
50 
Attiecībā uz revīzijas vispārīgo jautā ‑
jumu Palāta secina, ka Eiropas Savie ‑
nības CBRN  risku mazināšanas izcilības 
centru ierosme var efektīvi palīdzēt 
mazināt trešo valstu radītos ķīmisko, 
bioloģisko, radioloģisko un kodolma ‑
teriālu riskus, tomēr vairāki elementi ir 
vēl jāpilnveido.
51 
Attiecībā uz trim minētajiem apakšjau ‑
tājumiem Palāta secina, ka
a) ierosmes koncepcija ir balstīta 
uz pamatotu analīzi un novērš 
nepilnības, kuras tika konstatētas 
iepriekšējā TACIS  programmā. Vis ‑
aptverošā un uz pieprasījumu bals ‑
tītā pieeja, kā arī īpašais uzsvars 
uz reģionālo sadarbību nodrošina 
ilgtermiņa reakciju uz Eiropas 
Drošības stratēģijā un ES Stratēģijā 
masu iznīcināšanas ieroču izplatī ‑
šanas novēršanai definētajām prio ‑
ritātēm, kuras iepriekš nav skatītas. 
Ierosme paredz visu partnervalstu 
ieinteresēto personu agrīnu iesais ‑
tīšanos, tādējādi veicinot ierosmes 
ilgtspēju un partnervalstu līdz ‑
atbildību daudzajos attiecīgajos 
reģionos;b) lai gan ierosmes organizācija ir 
komplicēta, kopumā tā ir atbilsto ‑
ša, tomēr ir nepieciešami atsevišķi 
pielāgojumi. Abu īstenošanas 
struktūru, kā arī reģionu izvēle bija 
pamatota, un katrai iesaistītajai 
struktūrai ir īpašs uzdevums. To ‑
mēr reģionālajiem sekretariātiem 
trūkst tehnisko spēju. ES delegā ‑
cijas nepietiekami izmanto savu 
statusu, lai sekmētu politisko atbal ‑
stu partnervalstīs, un nepietiekami 
komunicē ar ES dalībvalstīm;
c) ir ieviesta atbilstoša pārvaldības 
sistēma, un tā sāk darboties. Tomēr 
atsevišķus ierosmes elementus 
īstenoja novēloti. Sākotnējā īsteno ‑
šanas plānā ierosmes komplicētībai 
netika pievērsta pietiekama uzma ‑
nība. Tas nozīmēja, ka īstenošanas 
plānu nevarēja pilnībā ieviest, jo 
nebija pilnveidoti būtiski elementi, 
piemēram, sākoties projektu atla ‑
sei, vēl nebija pabeigts vajadzību 
novērtējums. Ierosmes īstenoša ‑
nas agrīnajā posmā partnervalstis 
nebija pietiekami plaši iesaistītas 
projektu atlasē. Daži projekti tiek 
īstenoti, un uzraudzības sistēmas 
ir izstrādātas. Palāta norādīja, ka 
sadarbība starp lēmumu pie ‑
ņemšanas struktūrām (EĀDD un 
EuropeAid ) un īstenošanas struk ‑
tūrām ( JRC un UNICRI ) notiek tikai 
divpusēji.
20 Secinājumi un ieteikumi 
Ieteikumi
52 
Attiecībā uz ierosmes pašreizējo uzbū ‑
vi EĀDD un Komisijai ir
 ο jākoncentrē ES finansējums tajās 
teritorijās, kas ES drošībai ir vis ‑
svarīgākās, jo tādā veidā varēs gūt 
vistiešāko labumu;
 ο jāuzlabo reģionālo sekretariātu 
darbības spējas, papildinot tās ar 
tehniskajām zināšanām;
 ο jāpalielina ES delegāciju loma, īpa ‑
ši valstīs, kurās ir izveidots reģionā ‑
lais sekretariāts.53 
Attiecībā uz projektu pārvaldību Komi ‑
sijai ir
 ο jāveic pasākumi, lai iesaistītu 
partnervalstis ne tikai projektu 
iniciēšanā, bet arī to īstenošanā, tā 
palielinot partnervalstu līdzatbildī ‑
bu par pasākumiem un nodrošinot 
šo pasākumu ilgtspēju;
 ο jāturpina darbs pie procedūru 
uzlabošanas, lai samazinātu laika 
intervālu starp projekta priekšliku ‑
mu un projekta īstenošanu;
 ο jāuzlabo sadarbība starp lēmu ‑
mu pieņemšanas un īstenošanas 
struktūrām, piemēram, atjaunojot 
koordinācijas komiteju.
Šo ziņojumu 2014. gada 7. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

21
 Pielikumi
Ierosmes uzbūve
Reģionālie
sekretariāti (RS)
Valstu 
komandas (VK)Apaļais
galds
RS
VK
VKVKVK
VK
VK VKVKVKVK
RSPadome Parlaments
CBRN dalībvalstu
kontaktpunkti Pārvaldības grupaEĀDD
EuropeAid
Kopīgā pētniecības
centra ģenerāldirektorāts
RS
VK VKVKVK
VK
RS
VK VKVKVK
VKStratēģija
Pārvaldība un 
koordinācija
Īstenošanas struktūras
un līgumslēdzēji Dalībvalstu
aģentūrasUNICRII pielikums
22 Pielikumi
Reģionālo sekretariātu saraksts
Saīsinājums Reģions Iesaistītās valstis
SEA DienvidaustrumāzijaBruneja, Kambodža, Indonēzija, Laosa, Malaizija, Mjanma, Filipīnas, Singapūra, 
Taizeme, Vjetnama
AAF Atlantijas okeāna Āfrikas piekraste Gabona, Kotdivuāra, Libērija, Maroka, Mauritānija, Senegāla, Togo
NA Ziemeļāfrika Alžīrija, Lībija, Maroka, Tunisija
SEEDienvidaustrumeiropa, Dienvidkaukāza 
reģions, Moldova un UkrainaAlbānija, Armēnija, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Herce -
govina, Gruzija, Melnkalne, Moldova, Serbija, Ukraina
CA Vidusāzija Kirgizstāna, Tadžikistāna, Uzbekistāna
ME Tuvie Austrumi Irāka, Jordānija, Libāna
ECA Austrumāfrika un Centrālā Āfrika Burundi, Gana, Kenija, Kongo, Ruanda, Seišelas, Uganda, Zambija
Sarunu procesā:
GCC Persijas līča sadarbības padome Vēl tiks precizētasII pielikums
23 Pielikumi
Atsevišķi ierosmes komponenti un iesaistītās struktūrasIII pielikumsValstu komandu (VK) un reģionālo
sekretariātu (RS) izveide
Nepilnību apzināšana spēju jomā, izmantojot
vajadzību novērtēšanas instrumentu kopumu
Valstu rīcības plānu sagatavošana
nepilnību novēršanai
Kopējo reģionālo vajadzību un rīcības
identiﬁcēšana apaļā galda sarunās
Projekta priekšlikuma precizēšana un apstiprināšana
Līgumu slēgšana ar dalībvalstu aģentūrām
Projekta īstenošana
Uzraudzība un kvalitātes pārbaude RSPartner-valsts UNICRI
VKJRC
VKUNICRI
RS
VK JRC
EuropeAidVK JRC
EuropeAidJRCRS
VKDalībvalstu
aģentūras
EuropeAid JRCUNICRI
24 Pielikumi IV pielikumsIerosmes īstenošanas struktūras
ĢD JRC UNICRI
Pilns nosaukums Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorātsApvienoto Nāciju Organizācijas Starpreģionālais noziedzī -
bas un tieslietu pētniecības institūts
Atrašanās vietaBrisele, Beļģija; papildus izveidoti 7 attālās pētniecības 
institūtiTurīna, Itālija
Darbības jomaZinātniskā izpēte, sākotnēji īpaši pievēršoties kodoljautā -
jumiem un ar radioloģiju saistītiem jautājumiemNoziedzības apkarošana un krimināltiesības 
Tīmekļa vietne http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=10 http://www.unicri.it/
Iemesli, kāpēc šī struktū -
ra tika izvēlēta ierosmes 
īstenošanai-  Attiecīga tehniskā zinātība
-  Veiksmīga sadarbība iepriekšējās programmās
-  Starptautiski atzīta attiecīgās jomas ekspertu 
struktūra
-  Pieredze projektu pārvaldībā-  Specializētas zināšanas noziedzības un tieslietu 
jautājumos
-  Zinātība attiecībā uz spēju veidošanu trešās valstīs
-  Iepriekšēja sadarbība ar Eiropas Komisiju 
-  ANO struktūra jāiesaista, jo ierosme skar partnervals -
tīm delikātus jautājumus drošības jomā
Galvenie ierosmē veicamie 
uzdevumi-  Tehniskā un zinātniskā atbalsta sniegšana
-  Palīdzība projektu priekšlikumu sagatavošanā, 
tostarp tehnisko specifikāciju izstrādē
-  EuropeAid  atbalsts projektu atlasē 
-  Projektu un visas ierosmes kopumā uzraudzības 
mehānismu izveide un uzturēšana
-  Vajadzību novērtēšana sadarbībā ar partnervalstīm-  Metodoloģiskā sagatavošana
-  Reģionālo sekretariātu izveide, tostarp pastāvīgā 
personāla nodrošināšana
-  Palīdzība partnervalstīm struktūrvienību izveidē 
(valstu kontaktpunkti, valstu komandas)
-  Valstu rīcības plānu izstrāde sadarbībā ar 
partnervalstīm
-  Reģionālo “apaļā galda” sanāksmju organizēšana, ar 
ko tiek nodrošināta reģionāla sadarbība un sniegta 
palīdzība projekta priekšlikumu ģenerēšanā
25 Pielikumi V pielikumsTo projektu saraksts, kuri patlaban tiek īstenoti ierosmes ietvaros1
Projekta 
numursNosaukums Īstenošanas periodsBudžets, 
(EUR) Valstis / reģioni 
(saīsinājuma skaidroju -
mu skatīt II pielikumā)
Projekts 040Veselības laboratoriju stiprināšana potenciālo bioloģisko risku 
mazināšanai1.1.2014.– 31.12.2016. 4 495 712 CA, ME, SEE
Projekts 039Veselības drošības stiprināšana ostās, lidostās un sauszemes 
robežpunktos23.7.2013.– 22.7.2015. 1 500  000 CA, ME, NA, SEE
Projekts 038 Informēšana par divējāda lietojuma preču eksporta kontroli 1.1.2014.– 31.12.2015. 2 500  000 CA, ME
Projekts 037MEDILABSECURE  – cilvēku un dzīvnieku virusoloģijas laboratoriju 
un medicīniskās entomoloģijas tīklu izveide6.1.2014.– 5.1.2018. 3 626 410 ME, NA, SEE
Projekts 036Vidusjūras reģiona Programmas apmācībai intervences epide -
mioloģijas jomā ( MediPIET ) turpmāka pilnveide 1.1.2014.– 31.12.2017. 6 400  000 ME, NA, SEE
Projekts 035 Bīstamu ķīmisko un bioloģisko atkritumu apsaimniekošana 1.1.2014.– 30.6.2017. 3 871 800 AAF, NA
Projekts 034 Spēju stiprināšana reaģēšanai uz CBRN , kā arī ārkārtas ķīmiskās 
un medicīniskās situācijās1.1.2014.– 31.12.2016. 3 914 034 ME
Projekts 033 Valsts CBRN  tiesiskā regulējuma stiprināšana, kā arī speciālās un 
tehniskās apmācības nodrošināšana nolūkā uzlabot sagatavotību 
un reaģēšanas spējas CBRN  jomā15.9.2013.– 14.9.2016. 2 699  069 AAF, ECA
Projekts 032 Vidusjūras reģiona Epidemioloģisko intervences pasākumu 
mācību programmas ( MediPIET ) izveide1.1.2013.– 31.12.2014. 440  000 AAF, ME, NA, SEE 
Projekts 031 Universitāšu un institūtu tīkls izpratnes vairošanai par jautāju -
miem saistībā ar ķīmisko materiālu divējādu lietojumu1.1.2013.– 31.12.2014. 800  000 Starptautiskā mērogā
Projekts 030 Izcilības tīkls kodolmateriālu kriminālistikai Dienvidaustrumāzijas 
reģionā1.1.2013.– 31.12.2014. 600  000 SEA
Projekts 029 Reģionālā cilvēkresursu pilnveide kodoldrošumam un drošībai, 
un aizsardzības pārvaldība, izmantojot Taizemē īstenotu univer -
sitātes maģistrantūras programmu1.1.2013.– 31.12.2014. 340 000 SEA
Projekts 028 Atbalsts integrētas valsts drošības sistēmas izstrādei kodolmate -
riālu un radioaktīvo materiālu jomā1.1.2013.– 31.12.2014. 1 000  000 SEA
Projekts 027 Bioloģisko risku pārvaldība 1.1.2013.– 31.12.2014. 480  000 SEA valstis
Projekts 026 Priekšnoteikums CBRN  valsts tiesisko regulējumu stiprināšanai 1.1.2013.– 31.12.2014. 300 000 Libāna, Tunisija
Projekts 025 Zināšanu pilnveide un paraugprakses nodošana jautājumos 
par bioloģiskā drošuma / bioloģiskās drošības / bioloģisko risku 
pārvaldību1.1.2013.– 31.12.2014. 480  000 ME
Projekts 024 RN materiālu konstatēšanas, pārvaldības un sabiedrības aizsar -
dzības metodoloģijas izstrāde1.1.2013.– 31.12.2014. 600  000Mauritānija, Maroka, 
Senegāla
Projekts 023 Spēju veidošana ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko vielu un kodol -
vielu radīto risku apzināšanai un reaģēšanai uz tiem1.1.2013.– 31.12.2014. 500 000Balkānu valstis, ME, NA 
un SEA
1 http://www.cbrn ‑coe.eu/Projects.aspx
26 Pielikumi
Projekta 
numursNosaukums Īstenošanas periodsBudžets, 
(EUR) Valstis / reģioni 
(saīsinājuma skaidroju -
mu skatīt II pielikumā)
Projekts 022 Specializētas tehniskās apmācības nodrošināšana, lai uzlabotu 
pirmo reaģēšanas vienību spējas CBRN  negadījumos1.1.2013.– 31.12.2014. 700 000 AAF, SEA
Projekts 021 Reģionālās robežkontroles spēju veidošana CRN  materiālu identi -
ficēšanai un konstatēšanai1.1.2013.– 31.12.2014. 700 000 AAF, SEA
Projekts 019 Tādu procedūru un pamatnostādņu izstrāde, kas paredzētas, lai 
radītu un uzlabotu drošas informācijas pārvaldības sistēmas un 
datu apmaiņas mehānismus attiecībā uz CBRN  materiāliem, uz 
kuriem attiecas reglamentējoša kontrole3.1.2013.– 2.1.2015. 400  000 Starptautiskā mērogā
Projekts 018 Starptautisks universitāšu un institūtu tīkls izpratnes vairošanai 
par jautājumiem saistībā ar biotehnoloģiju divējādu lietojumu1.1.2013.– 31.12.2014. 399 719 Starptautiskā mērogā
Projekts 017 Valsts reaģēšanas plāna izstrāde Ganā un Kenijā reaģēšanai uz 
nesankcionētiem notikumiem, kuri saistīti ar ķīmiskiem, bioloģis -
kiem, radioloģiskiem un kodolmateriāliem ( CBRN )15.5.2013.– 14.5.2015. 240 000 Gana un Kenija
Projekts 016 Atbalsts integrētas valsts kodoldrošības sistēmas izstrādei 1.1.2013.– 31.12.2014. 400  000 NA
Projekts 015 Laboratoriju bioloģiskā drošuma un bioloģiskās drošības stiprinā -
šana, izstrādājot laboratorijas iso-bankas sistēmuNotiek piedāvājumu 
konkurss480  000 SEA valstis
Projekts 014 Specializētās un tehniskās apmācības nodrošināšana pirmās 
reaģēšanas spēju uzlabošanai4.1.2013.– 3.1.2015. 400  000 SEE
Projekts 013 Spēju veidošana un izpratnes vairošana ķīmisko, bioloģisko, 
radioloģisko vielu un kodolmateriālu radīto risku identificēšanai 
un reaģēšanai Subsahāras Āfrikas valstīs1.1.2013.– 31.12.2014. 319 924 ECA
Projekts 012 Pieredzes apmaiņa starp ES un Dienvidaustrumāzijas valstīm 
jautājumā par tiesību aktu un noteikumu nostiprināšanu bio -
loģiskā drošuma un bioloģiskās drošības jomā, kā arī attiecīgās 
laboratoriju pārvaldības sistēmas, izmantojot reģionālo izcilības 
centru – 2. posms4.1.2013.– 3.1.2015. 320 000 SEA valstis
Projekts 011 Labas prakses un starpaģentūru procedūru veicināšana ķīmisko, 
bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu ļaunprātīgas izmanto -
šanas risku novērtēšanai1.1.2013.– 31.12.2014. 1 915 452NA valstis, Balkānu valstis, 
ME, SEA 
Projekts 010 E-mācību kursu izstrāde CBRN  risku mazināšanas mērķiem 1.1.2013.– 31.12.2014. 388 451 Starptautiskā mērogā
Projekts 009 Libānas Valsts reaģēšanas plāns ar CBRN  saistītiem notikumiem 1.1.2013.– 31.12.2014. 159 900 Libāna
Projekts 008 Priekšnoteikums CBRN  valsts tiesisko regulējumu stiprināšanai 1.1.2013.– 31.12.2014. 800  000 SEA valstis
Projekts 007 Pamatnostādnes, procedūras un standartizācija saistībā ar 
bioloģisko drošumu / bioloģisko drošību1.1.2013.– 31.12.2014. 1 199 576SEA valstis, Balkānu valstis, 
Moldova
Projekts 006 Zināšanu pilnveide un paraugprakses nodošana ķīmisko un 
bioloģisko atkritumu apsaimniekošanas jomā1.1.2013.– 31.12.2014. 480  000 SEA 
Projekts 005 Zināšanu pilnveide un paraugprakses nodošana CBRN  importa/
eksporta uzraudzības jomā1.1.2013.– 31.12.2014. 1 440 000 AAF, CA, ME, NAV pielikums
27 Pielikumi
Projekta 
numursNosaukums Īstenošanas periodsBudžets, 
(EUR) Valstis / reģioni 
(saīsinājuma skaidroju -
mu skatīt II pielikumā)
Projekts 004 Zināšanu pilnveide un paraugprakses nodošana starpaģentūru 
reaģēšanas jomā saistībā ar CBRN1.1.2013.– 31.12.2014. 959 675 SEA, SEE
Projekts 003 Zināšanu pilnveide un paraugprakses nodošana bioloģiskā drošu -
ma / bioloģiskās drošības / bioloģisko risku pārvaldības jomā1.1.2013.– 31.12.2014. 1 920 000 AAF, NA, SEA, SEE
Projekts 002 Spēju veidošana ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko vielu un kodol -
vielu radīto apdraudējumu identificēšanai un reaģēšanai1.1.2013.– 31.12.2014. 160 000 Balkānu valstis
Projekts 001 Kriminālistikas spēju apzināšana un stiprināšana organizētās 
noziedzības un ķīmisko vielu nelegālās tirdzniecības apkarošanai, 
tostarp robežlīnijas muitas ierēdņu apmācība un aprīkojuma 
nodrošināšana1.1.2013.– 31.12.2014. 640  000 Balkānu valstis
Izmēģinājuma 
projekts 2 2. izmēģinājuma projekts  – Tiesību aktu un noteikumu nostipri -
nāšana bioloģiskā drošuma, bioloģiskās drošības un laboratorijas 
pārvaldības sistēmu jomā1.1.2011.– 30.11.2012. 375 000 SEA valstis
Izmēģinājuma 
projekts 1 1. izmēģinājuma projekts – Spēju veidošana kodolmateriālu 
nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai1.1.2011.– 30.6.2012. 375 000 SEA valstisV pielikums
28
IX
Komisija un UNICRI  sniedz atšķirīgu, bet papildinošu 
programmu atbalstu ierosmei. Pārvaldības grupa 
sniedz atbalstu pārvaldības jautājumos, kad tas ir 
nepieciešams. Palīdzība uz vietas tiks nodrošināta 
vairākiem reģionāliem sekretariātiem, jo īpaši tiem, 
kas darbojas pievienošanās valstīs, kandidātvalstīs 
un kaimiņvalstīs.
Tagad, kad tīkli ir izveidoti, Komisija vēlas uzlabot 
tehniskās spējas tur, kur tās vislabāk var apgūt. 
ES delegācijām ir arvien lielāka nozīme ierosmes 
atbalstīšanā. Tagad, kad ir ieviests augšupējs, brīv ‑
prātīgs pamats līdzdalībai, delegāciju atbalstu var 
mobilizēt, neuzskatot to par reģionālās sadarbības 
virzītājspēku.
X
Nevienmērīgās attīstības cēlonis ir atšķirīgās part ‑
nervalstu spējas virzīt ierosmi.
XI
Komisija un EĀDD pateicas Palātai par ieteikumiem, 
kas stiprinās iekšējos centienus uzlabot ierosmi.Kopsavilkums
VII
Komisija un EĀDD atzinīgi vērtē Palātas secināju ‑
mus un piekrīt, ka ir tādi ierosmes elementi, kas ir 
jāpilnveido. Ir gūti labi panākumi ierosmes īsteno ‑
šanā, kas balstās uz brīvprātīgu, augšupēju pieeju, 
kurai būs nepieciešams laiks, lai sasniegtu brieduma 
pakāpi, un kura vienmēr būtu pastāvīgi jāattīsta. Ir 
pieejami visi nepieciešamie instrumenti, piemēram, 
vajadzīgo struktūru izveide lielākajā daļā reģionu, 
apaļā galda sanāksmju organizēšana, vajadzību 
novērtējuma aptauja, projektu finansējums dažādos 
reģionos, pasākumi, lai uzraudzītu projektu īsteno ‑
šanu un novērtēšanu, kā arī dažādi atpazīstamības 
instrumenti. Turklāt tiek organizētas regulāras 
sanāksmes ar partnervalstīm, īstenošanas aģentū ‑
rām un starptautiskajām organizācijām, kā arī ES 
dalībvalstu kontaktpunktiem. Piecās izmēģinājuma 
valstīs tiek izstrādāti pirmie valsts rīcības plāni. Tiek 
veikti citi pasākumi, lai uzaicinātu papildu partner ‑
valstis piedalīties programmā. Vairāk nekā 20 jaunas 
partnervalstis ir paudušas interesi pievienoties 
programmai. Ar šiem pamatelementiem un tīk ‑
liem, kas ir izveidoti, ierosme var sasniegt augstāku 
līmeni, lai garantētu labāku drošību un riska pārval ‑
dību ES un iesaistītajām valstīm.
VIII
Papildus mērķu sasniegšanai, kas noteikti Eiropas 
Drošības stratēģijā un ES Stratēģijā masu iznīcināša ‑
nas ieroču izplatīšanas novēršanai, ierosme sama ‑
zina cilvēku un dabas radīto ķīmisko, bioloģisko, 
radioloģisko un kodolmateriālu ( CBRN ) apdraudē ‑
jumu risku. Ja pastāv masu iznīcināšanas ieroču 
riski, ierosme pastiprina to izplatīšanas novēršanas 
pasākumus, bet, raugoties uz ierosmes ģeogrāfisko 
darbības jomu, atbalsts tiek sniegts arī tad, ja rodas 
plašāki CBRN  riski.EĀDD un Komisijas atbilde
EĀDD un Komisijas atbilde 29
34
Visas darbības ierosmes ietvaros ir brīvprātīgas. 
Partnervalstis izlemj, vai tās vēlas izveidot valsts 
CBRN  rīcības plānu vai ne.
35
Projektu finansēšana per se  nav atkarīga no vaja ‑
dzību novērtējuma aptaujas un/vai valsts rīcības 
plāna izveides. Dažos gadījumos Komisija rīkojas, 
pamatojoties uz partnervalstu konkrētiem pieprasī ‑
jumiem, ka ir jārisina steidzama prioritāra problēma 
saistībā ar CBRN  risku mazināšanu.
36
Tikai ierosmes sākumposmos projektus ierosināja 
īstenošanas aģentūras. Tas notika tad, kad bija 
steidzamas un skaidras vajadzības, kuras varēja 
paredzēt, kamēr ierosmes augšupējie aspekti bija to 
sākotnējos attīstības posmos.
37
Pēc pirmās pieredzes ir veikti vairāki pasākumi, lai 
uzlabotu saziņu ar partnervalstīm par kvalitātes 
prasībām ar CBRN  saistītiem projektiem, kuri var 
pretendēt uz ES finansējumu. Mērķi un finansē ‑
šanas kritēriji tagad tiek regulāri apspriesti apaļā 
galda sanāksmēs reģionos, sanāksmēs ar reģionālo 
sekretariātu vadītājiem, kā arī sanāksmēs ar CBRN  
valstu kontaktpunktiem. Iepriekš saņemto projektu 
priekšlikumu darbības joma bieži vien bija pārāk 
ierobežota, un tie bieži vien bija tikai valsts, nevis 
reģionāla rakstura. Kopīgais pētniecības centrs sīki 
sekoja izmaiņām, kas veiktas projektu priekšliku ‑
mos. Visi sākotnējie projektu priekšlikumi ir lietas 
materiālos, un tos var pārskatīt jebkurā laikā.Apsvērumi
21
Ierosmes brīvprātīgā, augšupējā pieeja tiek uzska ‑
tīta par paraugu sadarbības stiprināšanai sarežģītos 
drošības jautājumos.
26
Reģionu izvēle bija visaptverošas pieejas rezultāts, 
kad EĀDD, Komisiju un reģionu valstis atbalstīja ES 
dalībvalstis, kas piedalījās atlasē, nosūtot Komisijas 
apmaksātus ekspertus.
Loģika, nosakot prioritātes attiecībā uz pievienoša ‑
nās valstīm un kandidātvalstīm, kā arī valstīm, kas 
ietilpst ES kaimiņattiecību politikā, ir acīmredzama. 
Risku un apdraudējumu nozīme citos reģionos 
nebūtu jānovērtē par zemu, kā ir pierādījusi Fuku ‑
šimas avārija, nesenais Ebolas uzliesmojums un 
pandēmijas, kuru izcelsme ir Dienvidaustrumāzijā. 
Ierosmei ir raksturīga elastība, kas ļauj efektīvi 
reaģēt uz globāliem un jauniem apdraudējumiem.
27
Palīdzība uz vietas tiks nodrošināta vairākiem reģio ‑
nāliem sekretariātiem, jo īpaši tiem, kas darbojas 
pievienošanās valstīs, kandidātvalstīs un kaimiņval ‑
stīs. Tiek veikti pasākumi, lai veicinātu šo procesu.
28
Tā ir EĀDD un EuropeAid  prioritāra turpmākā rīcība, 
un mēs izstrādājam instrumentus, lai delegācijas 
un dalībvalstu vēstniecības varētu labāk atbalstīt 
ierosmi.
29
Nevienmērīgās attīstības cēlonis ir atšķirīgās part ‑
nervalstu spējas virzīt ierosmi. Prioritāšu noteikšana 
attiecībā uz konkrētiem reģioniem, pamatojoties 
uz ES drošības prioritātēm un partneru spējām, bija 
pieeja, kas atbilda šai īpašajai īstenošanas sistēmai.
EĀDD un Komisijas atbilde 30
Secinājumi un ieteikumi
50
Komisija un EĀDD atzinīgi vērtē Palātas ziņojumu 
par ES CBRN  izcilības centriem. Ir vajadzīga uz 
pieprasījumu balstīta un reģionāla pieeja, kas ir ļoti 
noderīga mūsu iestādēm.
51 a)
Mēs atzinīgi vērtējam Palātas secinājumus. Ir tādi 
ierosmes elementi, kas ir jāpilnveido. Ir gūti labi 
panākumi ierosmes īstenošanā, kas balstās uz 
brīvprātīgu, augšupēju pieeju, kurai būs nepiecie ‑
šams laiks, lai sasniegtu brieduma pakāpi, un kura 
vienmēr būtu pastāvīgi jāattīsta. Ir pieejami visi 
nepieciešamie instrumenti, piemēram, vajadzīgo 
struktūru izveide lielākajā daļā reģionu, apaļā galda 
sanāksmju organizēšana, vajadzību novērtējuma 
aptauja, projektu finansējums dažādos reģionos, 
pasākumi, lai uzraudzītu projektu īstenošanu un 
novērtēšanu, kā arī dažādi atpazīstamības instru ‑
menti. Turklāt tiek organizētas regulāras sanāks ‑
mes ar partnervalstīm, īstenošanas aģentūrām un 
starptautiskajām organizācijām, kā arī ES dalībval ‑
stu kontaktpunktiem. Piecās izmēģinājuma valstīs 
tiek izstrādāti pirmie valsts rīcības plāni. Tiek veikti 
citi pasākumi, lai uzaicinātu papildu partnervals ‑
tis piedalīties programmā. Vairāk nekā 20 jaunas 
partnervalstis ir paudušas interesi pievienoties pro ‑
grammai. Ar šiem pamatelementiem un tīkliem, kas 
ir izveidoti, ierosme var sasniegt augstāku līmeni, lai 
garantētu labāku drošību un riska pārvaldību ES un 
iesaistītajām valstīm.38
Salīdzinājumā ar citām programmām laika periodi 
ir samērā īsi sakarā ar tā saukto noteikumu “N+1”, 
kas ir piemērojams ierosmei. Vidēji projekts sākas 
15 mēnešus pēc Komisijas lēmuma par gada rīcības 
programmu.
40
Ierosmes ES atpazīstamības uzlabošana joprojām ir 
svarīga prioritāte Komisijai un EĀDD.
41
Ir veikti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir veicināt 
partnervalstu plašāku iesaistīšanos darbā, piemē ‑
ram, ierosinot īstenošanas konsorcijiem iekļaut 
vietējo speciālistu zināšanas.
Kopēja atbilde uz 42. un 43. punktu
Koordinācijas komitejas atjaunošanai būtu jāveicina 
plašāka sadarbība un jākoncentrējas uz stratēģis ‑
kiem virzieniem un īstenošanas jautājumiem. Tās 
formāts var atšķirties, jo apspriedēs ar īstenošanas 
partneriem, piemēram, UNICRI , ir jāievēro Komisijas 
Finanšu regulas.
Tomēr divpusēja sadarbība joprojām ir nepiecie ‑
šama, lai sīkāk apspriestu atsevišķus jautājumus, 
piemēram, līgumu un finanšu jautājumus.
45
Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai koor ‑
dinētu ES darbību CBRN  jomā Eiropas Savienībā un 
ārpus tās.
Pastāv dažādi forumi, kuros notiek koordinācija, 
piemēram, ES CBRN  rīcības plāns, dažādas darba 
komitejas Padomes līmenī, G8/G7 globālā partne ‑
rība (ar galvenajām pusēm un partneriem, tostarp 
no starptautiskajām organizācijām: SAEA; PVO; 1540 
komiteja; OPCW , ISTC  un STCU ) vai Pasaules mēroga 
iniciatīva kodolterorisma apkarošanai (iniciatīva, 
kuru izveidoja Krievijas Federācija un Amerikas 
Savienotās Valstis). Pateicoties šīm koordinācijas 
darbībām, Komisijai ir iespējami plašs pārskats.
EĀDD un Komisijas atbilde 31
53. Pirmais ievilkums
Komisija un EĀDD pieņem ieteikumu. Īstenošanas 
konsorciji tiek aicināti projektu īstenošanā iekļaut 
vietējo speciālistu zināšanas.
53. Otrais ievilkums
Komisija un EĀDD pieņem ieteikumu. Salīdzinājumā 
ar citām programmām laika periodi ir samērā īsi 
sakarā ar tā saukto noteikumu “N+1”, kas ir piemē ‑
rojams ierosmei. Vidēji projekts sākas 15 mēnešus 
pēc Komisijas lēmuma par gada rīcības pro  grammu. 
Komisija centīsies vēl vairāk samazināt laika 
intervālu.
53. Trešais ievilkums
Komisija un EĀDD pieņem ieteikumu. Tiks atjaunota 
koordinācijas komiteja, kas pievērsīs uzmanību 
stratēģiskiem un īstenošanas jautājumiem. Tās 
formāts var atšķirties, jo apspriedēs ar īstenošanas 
partneriem, piemēram, UNICRI , ir jāievēro Komisijas 
finanšu regulas.51 b)
Komisija un UNICRI  sniedz atšķirīgu, bet papildinošu 
programmu atbalstu ierosmei. Pārvaldības grupa 
sniedz atbalstu pārvaldības jautājumos, kad tas ir 
nepieciešams. Palīdzība uz vietas tiks nodrošināta 
vairākiem reģionāliem sekretariātiem, jo īpaši tiem, 
kas darbojas pievienošanās valstīs, kandidātvalstīs 
un kaimiņvalstīs.
Tagad, kad tīkli ir izveidoti, Komisija vēlas uzlabot 
tehniskās spējas tur, kur tās vislabāk var apgūt. 
ES delegācijām ir arvien lielāka nozīme ierosmes 
atbalstīšanā. Tagad, kad ir ieviests augšupējs, brīv ‑
prātīgs pamats līdzdalībai, delegāciju atbalstu var 
mobilizēt.
51 c)
Dažos aspektos atšķirīgi panākumi bija nenovēr ‑
šami, bet tagad, kad ir pieejami instrumenti, pro  ‑
grammas īstenošana ir vienmērīgāka, kaut gan pa  ‑
nākumi reģionos joprojām būs atšķirīgi. Tiek iz skatīti 
veidi, kā nodrošināt, lai labā divpusējā sa  darbība 
starp lēmumu pieņemšanas struktūrām un labā div ‑
pusējā sadarbība starp īstenošanas partneriem tiktu 
paplašināta un aptvertu visas četras struktūras.
52. Pirmais ievilkums
Komisija un EĀDD pieņem ieteikumu. Ierosmei ir 
raksturīga elastība, kas ļauj efektīvi reaģēt uz globā ‑
liem un jauniem apdraudējumiem.
52. Otrais ievilkums
Komisija un EĀDD pieņem ieteikumu. Palīdzība uz 
vietas tiks nodrošināta vairākiem reģionāliem sekre ‑
tariātiem, jo īpaši tiem, kas darbojas pievienošanās 
valstīs, kandidātvalstīs un kaimiņvalstīs. Tiek veikti 
pasākumi, lai veicinātu šo procesu.
52. Trešais ievilkums
Komisija un EĀDD pieņem ieteikumu. Tā ir EĀDD un 
Komisijas prioritāra turpmākā rīcība, un mēs izstrā ‑
dājam instrumentus, lai delegācijas un dalībvalstu 
vēstniecības varētu labāk atbalstīt ierosmi.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs: 
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās 
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību 
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm) vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Maksas abonementi•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ‑AB‑14‑017‑LV‑N ISSN 1977 ‑5717
Eiropas Savienība 2010.  gada maijā nāca klajā ar 
ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko un 
kodolmateriālu ( CBRN ) risku mazināšanas 
izcilības centru ierosmi. Ierosme izstrādāta 
nolūkā stiprināt trešo valstu institucionālās 
spējas mazināt CBRN  riskus, kuri, ja netiek 
novērsti, var apdraudēt ES.
Palāta revīzijā izvērtēja, vai ES  CBRN  risku 
mazināšanas izcilības centru ierosme var palīdzēt 
efektīvi mazināt šādus trešo valstu radītus riskus. 
Ziņojumā secināts, ka ierosme var palīdzēt 
efektīvi mazināt trešo valstu radītus ķīmisko, 
bioloģisko, radioloģisko un kodolmateriālu 
riskus, tomēr atsevišķi elementi ir vēl jāpilnveido. 
Palāta sniedz vairākus ieteikumus, kuri EĀDD  un 
Komisijai būtu jāņem vērā, lai turpmāk 
pilnveidotu ierosmi un nodrošinātu tās ilgtspēju.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀT A