Visbeidzot, šis ierosinātais ieteikums attiecas uz darba nosacījumiem PIA nozarē. Nozares darbinieki, no kuriem daudzi ir sievietes, bieži saskaras ar sarežģītiem darba nosacījumiem un ierobežotām karjeras iespējām. Lai uzlabotu darba nosacījumus, ir nepieciešams spēcīgāks sociālais dialogs, atbilstošs atalgojums un kvalifikācijas paaugstināšanas un pārkvalifikācijas iespējas. Tam, ka tiek sekmēti taisnīgi darba nosacījumi PIA personālam, būtu jāveicina darbinieku — gan vīriešu, gan sieviešu — piesaiste un noturēšana šajā nozarē, un tas var vienlīdz palīdzēt apkarot dzimumu nošķiršanu nozarē un novērst daudzās valstīs piedzīvoto darbinieku trūkumu. Tas ir arī svarīgs aspekts aprūpes kvalitātes nodrošināšanā. ES atbalsta dalībvalstu ieguldījumus un reformas PIA jomā, izmantojot dažādus finansēšanas instrumentus, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus un Atveseļošanas un noturības mehānismu. Šis atbalsts ir īpaši svarīgs, lai novērstu teritoriālo nevienlīdzību starp dalībvalstīm un to iekšienē. ES arī sniedz tiešu tehnisko atbalstu reformām no tehniskā atbalsta instrumenta. Komisija uzrauga PIA rīcībpolitikas īstenošanu un novērtē progresu Barselonas mērķrādītāju sasniegšanā Eiropas pusgadā, kā arī turpinās to darīt.

Papildus ieguldījumiem PIA daudzas dalībvalstis ir ieviesušas juridiskas tiesības uz vietu PIA, savukārt citas ir noteikušas, ka PIA apmeklējums ir obligāts, jo īpaši pēdējā gadā pirms pamatskolas. Padarot tās par juridiskām tiesībām, publiskām iestādēm ir jāgarantē vieta katram bērnam, kura vecāki to pieprasa (vecuma grupā, uz kuru attiecas juridiskās tiesības), savukārt valstīs, kur PIA ir obligāta, publiskām iestādēm ir jānodrošina pietiekams skaits pirmsskolas izglītības vietu visiem bērniem tajā vecuma grupā, uz kuru attiecas juridiskais pienākums. Vairumā dalībvalstu šādas juridiskas tiesības jau pastāv, taču tiesību iegūšanas sākuma vecums ievērojami atšķiras. Eiropā ir būtiskas atšķirības tā vecuma ziņā, kurā bērniem ir garantēta vieta PIA. Tikai septiņas ES dalībvalstis ir ieviesušas juridiskas tiesības uz vietu PIA bērniem no agra vecuma (6–18 mēneši). Bieži vien tas notiek tūlīt pēc bērna kopšanas atvaļinājuma beigām, jo ideālā gadījumā nevajadzētu būt pārtraukumam starp pienācīgi apmaksāta ģimenes atvaļinājuma beigām un juridiskajām tiesībām uz vietu PIA. 3 gadus veciem vai vecākiem bērniem juridiskas tiesības pastāv 13 dalībvalstīs, un dažas dalībvalstis ir apņēmušās tās ieviest valsts atveseļošanas un noturības plānu kontekstā.

Šāds ieguldījums var radīt papildu nodokļu un sociālā nodrošinājuma ieņēmumus. Kopumā pieaugtu nodokļu un sociālā nodrošinājuma ieņēmumi no ienākumu un nodarbinātības pieauguma, samazinot kopējo aprūpes politikas pasākumiem vajadzīgo finansējumu no 3 % no IKP (pirms nodokļu nomaksas) līdz neto 2 % no IKP (pēc nodokļu nomaksas). SDO lēš, ka likme, ar kādu dalībvalstis var atgūt ieguldījumus aprūpes nozarē, caurmērā ir aptuveni 55 %, jo īpaši atkarībā no nepieciešamo ieguldījumu apjoma, darbaspēka pieprasījuma attiecīgajā dalībvalstī un nodokļu līmeņa. Dalībvalstis var uzlabot PIA ieguldījumu fiskālo ilgtspēju, novērtējot ietekmi uz publiskajām finansēm un nodrošinot izmaksu lietderību, tostarp efektīvi izstrādājot finansēšanas mehānismus, kas atbilst vispārējai publisko finanšu ilgtspējai.

Valsts sektora atbalsts PIA nozarei ir sociāls ieguldījums, kas nodrošina daudzveidīgu atdevi indivīdiem, sabiedrībai un ekonomikai kopumā. Tas veicina sieviešu dalību darba tirgū, mudina sievietes uzņemties pilna laika darbu, uzlabo bērnu attīstību, stiprina sociālo iekļautību un taisnīgumu un palīdz izjaukt nabadzības ciklu starp paaudzēm. Ņemot vērā darbaspēka trūkumu un pastāvīgās nodarbinātības atšķirības, sieviešu dalības palielināšana darba tirgū, tostarp uzlabojot piekļuvi PIA, ir liela iespēja nodrošināt iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi. Ieguldījumiem PIA ir arī ievērojams darbvietu radīšanas potenciāls. Jaunākie Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) pētījumi liecina, ka, katru gadu ieguldot 1,1 % no IKP PIA un 1,8 % no IKP ilgtermiņa aprūpē, līdz 2035. gadam Eiropā papildus tiktu radīti 26,7 miljoni darbvietu.

Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā tika noteikts galvenais mērķrādītājs — līdz 2030. gadam palielināt vispārējo nodarbinātības līmeni vismaz līdz 78 % iedzīvotāju (vecumā no 20 līdz 64 gadiem) —, un to atzinīgi novērtēja ES vadītāji Porto samitā 2021. gada maijā un Eiropadome 2021. gada jūnijā. Lai sasniegtu šo vispārējo mērķi, Eiropai ir jācenšas vismaz uz pusi samazināt dzimumu nodarbinātības atšķirības salīdzinājumā ar 2019. gadu un jāpalielina PIA nodrošināšana, tādējādi uzlabojot profesionālās un privātās dzīves saskaņošanu un pastiprinot sieviešu dalību darba tirgū.

Eiropas sociālo tiesību pīlārā noteikts, ka ir jānodrošina un jāveicina vienlīdzīga attieksme pret sievietēm un vīriešiem visās jomās, tostarp attiecībā uz dalību darba tirgū, nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem un karjeras attīstību. Tajā arī atzītas bērnu tiesības uz kvalitatīvu PIA par pieņemamu cenu, bērnu tiesības uz aizsardzību pret nabadzību un to bērnu tiesības uz īpašiem pasākumiem vienlīdzīgu iespēju veicināšanai, kas nāk no sociāli nelabvēlīgas vides.

Šā ieteikuma mērķis ir mudināt dalībvalstis palielināt dalību PIA, lai veicinātu sieviešu dalību darba tirgū un uzlabotu bērnu sociālo un kognitīvo attīstību, jo īpaši to bērnu, kas atrodas neaizsargātā situācijā vai nāk no sociāli nelabvēlīgas vides. Konkrēti, Komisija ierosina pārskatīt Barselonas mērķrādītājus, lai radītu jaunu impulsu veicināt turpmāku augšupēju konverģenci starp dalībvalstīm attiecībā uz bērnu dalību PIA un tādējādi palīdzētu palielināt sieviešu dalību darba tirgū un mazinātu dzimumu nodarbinātības atšķirību. Tā pievēršas arī papildu dimensijām, kas ir svarīgas Barselonas mērķrādītāju sasniegšanai, jo īpaši PIA pieejamībai cenas ziņā, piekļūstamībai un kvalitātei, kuras ir būtiskas, lai apmierinātu vecāku un bērnu vajadzības un tādējādi ietekmētu šādu pakalpojumu faktisko izmantošanu. Tā arī aicina dalībvalstis ņemt vērā bērnu dalības ilgumu PIA, jo tam vajadzētu būt pietiekamam, lai ļautu vecākiem jēgpilni iesaistīties apmaksātā darbā, kā arī to bērnu īpatsvaru, kuriem draud nabadzība vai sociālā atstumtība, piedaloties PIA.

PIA pakalpojumu pieejamība ir galvenais virzītājspēks sieviešu dalībai darba tirgū. Korelācija starp māšu dalību darba tirgū un uzņemšanas rādītājiem PIA jomā ir īpaši spēcīga mātēm, kuru jaunākais bērns ir jaunāks par 3 gadiem. Šā iemesla dēļ Eiropadome 2002. gadā noteica Barselonas mērķrādītājus bērnu aprūpes jomā ar mērķi palielināt sieviešu dalību darba tirgū, uzlabojot PIA nodrošināšanu. Eiropadome noteica divus mērķrādītājus, proti, dalības rādītāju 90 % apmērā attiecībā uz bērniem vecumā no 3 gadiem līdz obligātajam skolas vecumam un dalības rādītāju 33 % apmērā attiecībā uz bērniem līdz 3 gadu vecumam. Lai gan Barselonas mērķrādītāji ES līmenī caurmērā tika sasniegti, dažas dalībvalstis ievērojami atpaliek, un atšķirības saglabājas jo īpaši attiecībā uz bērniem no mājsaimniecībām ar zemākiem ienākumiem.

Tas pilnībā atbilst ES 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmai, kas nodrošina ES finansējuma iespējas no tādiem instrumentiem kā Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds Plus, tostarp tā Nodarbinātības un sociālās inovācijas sadaļa, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Taisnīgas pārkārtošanās fonds, programmas “Apvārsnis Eiropa” un “Digitālā Eiropa”, kuriem visiem ir liela nozīme, atbalstot dalībvalstu ieguldījumus piekļūstamā, cenas ziņā pieejamā un kvalitatīvā PIA infrastruktūrā un pakalpojumos. Reformas un ieguldījumus var atbalstīt arī ar tehniskā atbalsta instrumentu. Šis priekšlikums pilnībā atbilst arī regulai, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu attiecībā uz atbilstīgām reformām un ieguldījumiem, lai mazinātu koronavīrusa pandēmijas ekonomisko un sociālo ietekmi un mehānisma mērķa kontekstā padarītu Eiropas ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, noturīgāku un labāk sagatavotu zaļās un digitālās pārkārtošanās problēmām un iespējām.

2020. gada paziņojumā par Eiropas Izglītības telpas izveidi līdz 2025. gadam iekļaušana un dzimumu līdztiesība ir noteikta kā viena no sešām konsolidējamajām dimensijām. Pamatojoties uz minēto paziņojumu, Padome 2021. gada 19. februārī pieņēma rezolūciju par stratēģisku satvaru Eiropas sadarbībai izglītības un apmācības jomā ceļā uz Eiropas izglītības telpu un turpmāk (2021–2030), kurā ietverts ES līmeņa mērķrādītājs, kas paredz, ka vismaz 96 % bērnu vecumā no 3 gadiem līdz obligātās pamatizglītības apguves sākšanas vecumam būtu jāpiedalās PIA. Rezolūcijā arī uzsvērts, cik svarīgi visiem ir uzlabot kvalitāti, taisnīgumu, iekļautību un panākumus izglītības un apmācības jomā. Lai nodrošinātu konsekvenci, šajā priekšlikumā EEZ mērķrādītājs ir izmantots kā pārskatīts Barselonas mērķrādītājs vecuma grupai no 3 gadiem līdz obligātās pamatizglītības vecumam.

2019. gada ieteikuma par kvalitatīvām PIA sistēmām (“PIA ieteikums”) mērķis ir atbalstīt dalībvalstis to centienos uzlabot piekļuvi savām PIA sistēmām un to kvalitāti. PIA ieteikums ietver kvalitātes sistēmu, kas palīdzētu dalībvalstīm uzlabot piekļuvi PIA un tās kvalitāti. Tas nodrošina vienotu izpratni par kvalitātes nozīmi PIA jomā. Šis priekšlikums balstās uz PIA ieteikumu un kvalitātes sistēmu, uzsverot elementus, kas ir īpaši svarīgi, lai veicinātu sieviešu dalību darba tirgū un veicinātu vecāku uzticēšanos PIA, piemēram, darbinieku/bērnu attiecību, darbinieku kvalifikāciju un nepārtrauktu profesionālo apmācību un PIA sistēmas pārvaldību.

Par Barselonas mērķrādītāju pārskatīšanu PIA jomā ir paziņots 2020.–2025. gada Dzimumu līdztiesības stratēģijā. Tā ir viena no stratēģijā izklāstītajām iniciatīvām, kuras mērķis ir veicināt sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanu un aprūpes pienākumu vienlīdzīgu sadali starp sievietēm un vīriešiem. Pārskatīšana ir paziņota arī ES stratēģijā par bērna tiesībām, kā arī Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā, kas ir daļa no centieniem līdz 2030. gadam sasniegt galveno mērķrādītāju — proti, vispārēju nodarbinātības līmeni 78 % apmērā — un papildu mērķi vismaz uz pusi samazināt dzimumu nodarbinātības atšķirības salīdzinājumā ar 2019. gadu.

No 2022. gada 1. marta līdz 29. martam portālā “Izsakiet viedokli!” tika publicēts aicinājums sniegt atsauksmes. Kopumā tika saņemtas 123 atbildes; vairums (52 %) bija no nevalstiskajām organizācijām, pārējās — no publiskām iestādēm, uzņēmēju apvienībām, ES iedzīvotājiem, arodbiedrībām un pētniecības iestādēm. Piezīmes galvenokārt bija saistītas ar aprūpes pakalpojumu piekļūstamību, pieejamību, pieejamību cenas ziņā un kvalitāti, aprūpes darbiniekiem, sociālekonomisko un teritoriālo nevienlīdzību un dzimumu dimensiju.

Saistībā ar Eiropas pusgadu Eiropas Komisija turpinās uzraudzīt Barselonas mērķrādītājus, kas ir galvenais instruments, lai uzraudzītu sieviešu dalību darba tirgū un dzimumu līdztiesību, tostarp vajadzības gadījumā izmantojot valstu ziņojumos sniegto analīzi un konkrētai valstij adresētus ieteikumus. Tā novērtējumā papildus iekļaus to, cik intensīva ir visu bērnu dalība PIA (apmeklēto stundu skaits nedēļā) un no dažādām grupām nākušo bērnu — tostarp nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu, un, ja iespējams, bērnu ar invaliditāti, migrantu izcelsmes bērnu, romu bērnu un citu attiecīgo grupu — dalība, ņemot vērā bērnu vecumu un konkrētas nacionālās īpatnības.

Turklāt ekspertu grupa, kurā bija 15 locekļi, tostarp atsevišķi eksperti un Eiropas Izglītības un kultūras izpildaģentūras (EACEA), EIGE, Eurofound, SDO, ESAO un UNICEF pārstāvji, sniedza informāciju par pašreizējo stāvokli, valstu atšķirībām saistībā ar pieeju PIA, darbaspēka nosacījumiem un PIA kvalitāti. Tā arī sniedza informāciju par pasākumiem, kas veicinātu dalību PIA, jo īpaši to bērnu gadījumā, kas nāk no sociāli nelabvēlīgas vides, un par elementiem, kas ir svarīgi augšupējas konverģences veicināšanai.

(6)Eiropas sociālo tiesību pīlārā ir uzsvērta dzimumu līdztiesības, darba un privātās dzīves līdzsvara un PIA kā Savienības galveno mērķu nozīme. Eiropas sociālo tiesību pīlārā noteikts, ka ir jānodrošina un jāveicina vienlīdzīga attieksme pret sievietēm un vīriešiem visās jomās, tostarp attiecībā uz dalību darba tirgū, nodarbinātības noteikumiem un nosacījumiem un karjeras attīstību. Tajā arī atzītas bērnu tiesības uz kvalitatīvu pirmsskolas izglītību un aprūpi par pieņemamu cenu; bērnu tiesības uz aizsardzību pret nabadzību; kā arī bērniem no nelabvēlīgas vides – tiesības uz īpašiem pasākumiem vienlīdzīgu iespēju veicināšanai. Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā starp Savienības galvenajiem mērķrādītājiem, kas jāsasniedz līdz 2030. gadam, ir ierosināts, lai līdz 2030. gadam vismaz 78 % iedzīvotāju vecumā no 20 līdz 64 gadiem būtu nodarbināti. Lai sasniegtu šo mērķrādītāju, rīcības plānā ir noteikts mērķis vismaz uz pusi samazināt dzimumu nodarbinātības atšķirības salīdzinājumā ar 2019. gadu, tostarp pārskatot Barselonas mērķrādītājus. Rīcības plānā ir atzīts, ka oficiālās PIA nodrošināšanas palielināšana pastiprinātu sieviešu dalību darba tirgū un uzlabotu profesionālās un privātās dzīves saskaņošanu. Ar šo ieteikumu Savienība pilda savas rīcības plānā paredzētās saistības.

(3)Bērnu — jo īpaši ļoti mazu bērnu — aprūpes pienākumi ir spēcīgs ierobežojums sieviešu dalībai darba tirgū. 2021. gadā darbaspēka apsekojumā (DSA) 27,9 % ekonomiski neaktīvo sieviešu vecumā no 25 līdz 49 gadiem norādīja, ka aprūpē bērnu vai pieaugušo, kuriem nepieciešama aprūpe, un tas ir galvenais iemesls, kāpēc viņas nemeklē darbu, savukārt vīriešiem šis rādītājs bija tikai 8,0 %. 2019. gadā, proti, pirmspandēmijas periodā, šie rādītāji bija attiecīgi 32,6 % un 7,6 %. Vienlaikus nodarbinātības līmenis 25–49 gadus vecām personām ar bērniem līdz 6 gadu vecumam bija 90,1 % vīriešu gadījumā salīdzinājumā ar 67,2 % sieviešu gadījumā. Eiropā neapmaksāti aprūpes pienākumi attur no dalības darba tirgū aptuveni 7,7 miljonus sieviešu, salīdzinot ar tikai 450 000 vīriešu.

(2)Šā ieteikuma mērķis ir mudināt dalībvalstis palielināt dalību PIA, lai atvieglotu sieviešu dalību darba tirgū un uzlabotu visu bērnu sociālo un kognitīvo attīstību, un sevišķi to bērnu, kas atrodas neaizsargātā situācijā vai nāk no sociāli nelabvēlīgas vides.

(1)Lai novērstu šķēršļus sieviešu dalībai darba tirgū, Eiropadome 2002. gadā bērnu aprūpes jomā izvirzīja divus Barselonas mērķrādītājus: dalības rādītāju pirmsskolas izglītībā un aprūpē bērniem līdz 3 gadu vecumam 33 % apmērā un dalības rādītāju pirmsskolas izglītībā un aprūpē bērniem no 3 gadu vecuma līdz obligātajam skolas vecumam 90 % apmērā. Lai gan Savienībā šie mērķrādītāji caurmērā ir sasniegti, joprojām pastāv būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm un dalībvalstu iekšienē, jo īpaši attiecībā uz bērniem no mājsaimniecībām ar zemākiem ienākumiem un bērniem jaunākajā grupā.

(10)Lai atvieglotu primāro aprūpētāju — galvenokārt sieviešu — dalību darba tirgū, PIA apmeklēto stundu skaitam vajadzētu būt pietiekamam, lai vecāki varētu jēgpilni iesaistīties apmaksātā darbā. Apmeklēšana ir jāveicina, pēc iespējas labāk ņemot vērā bērna intereses. Ja bērni vēl neapmeklē PIA pilnu laiku, abiem vecākiem būtu jāizmanto Direktīvā (ES) 2019/1158 piešķirtās tiesības uz atvaļinājumu ģimenes apstākļu dēļ un elastīgu darba režīmu, piemēram, nepilna laika darbu, elastīgu darbalaiku un tāldarbu, lai nodrošinātu, ka aprūpes pienākumi tiek dalīti vienlīdzīgi, un apmeklējumu skaits pakāpeniski būtu jāpalielina līdz ar bērna vecumu. Ņemot vērā šīs dimensijas nozīmi, bērnu dalības ilgums būtu jāuzrauga kopā ar dalību PIA.

(11)Turklāt sievietes ar zemām profesionālajām prasmēm un sievietes no mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kurās ir bērni, vairāk saskaras ar šķēršļiem apmācībā un darba atrašanā, kā arī kavēkļiem (atkārtoti) atgriezties darbā, jo viņu bērnu dalībai PIA ir finansiāli un nefinansiāli ierobežojumi. Tas, ka tiek veicināta neaizsargātā situācijā esošu un no sociāli nelabvēlīgas vides nākušu bērnu plašāka dalība iekļaujošā PIA, varētu labvēlīgi ietekmēt viņu māšu atgriešanos darbā. Sievietēm ar invaliditāti vai sievietēm, kurām ir bērni ar invaliditāti, situācija ir īpaši sarežģīta.

(12)Bērni no dalības PIA gūst daudzus labumus. Pierādījumi liecina, ka kvalitatīvas PIA nodrošināšanai ir būtiska nozīme bērnu kognitīvās, sociālās un izglītības attīstības uzlabošanā jau no mazotnes. Saskaņā ar Padomes 2019. gada 22. maija ieteikumu par kvalitatīvām pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām dalība PIA var būt efektīvs līdzeklis, lai panāktu izglītības vienlīdzību bērniem, kuri ir nelabvēlīgā situācijā, piemēram, bērniem ar invaliditāti vai ar īpašām vajadzībām, nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautiem bērniem, migrantu izcelsmes bērniem, bēgļu bērniem, romu bērniem un bērniem no citām minoritāšu grupām, bērniem, kas dzīvo laukos un attālos reģionos ar neatbilstošu aprūpes infrastruktūru, un bērniem, kas ir alternatīvā aprūpē.

(13)Padomes ieteikumā, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem, un Padomes ieteikumā par romu līdztiesību, iekļaušanu un līdzdalību ir uzsvērts, ka vienlīdzīga piekļuve kvalitatīvai un iekļaujošai PIA ir būtiska, lai pārtrauktu sociālās atstumtības pārmantošanu un nodrošinātu vienlīdzīgas iespējas bērniem, kuri ir nelabvēlīgā situācijā. Eiropas Garantijā bērniem dalībvalstis ir aicinātas 9 mēnešu laikā pēc ieteikuma pieņemšanas iesniegt valsts plānus, ar kuriem īsteno ieteikumu. Tomēr apmeklētības rādītāji ir ievērojami zemāki, un tas vēlāk atspoguļojas sliktākos izglītības rezultātos un augstākos skolas pamešanas rādītājos, jo īpaši romu bērniem vai migrantu izcelsmes bērniem, kā arī bērniem bez vecāku aprūpes. Dalība PIA ir svarīga arī bērniem, kas bēg no kara Ukrainā, kā arī citiem bērniem, kas meklē aizsardzību Savienībā vai gūst labumu no tās. Visiem šiem potenciāli neaizsargātajiem bērniem būtu jānodrošina vienlīdzīga piekļuve vispārējiem iekļaujošiem un nenošķirtiem PIA pakalpojumiem.

(14)Tāpat bērniem ar invaliditāti ir tiesības piedalīties vispārējā PIA vienlīdzīgi ar citiem. Pusi bērnu ar invaliditāti aprūpē tikai viņu vecāki. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka PIA ir piekļūstama, iekļaujoša un apvienota ar mērķorientētiem pasākumiem, kas palīdz risināt konkrētas vajadzības, tostarp veicot pasākumus, kas novērš šķēršļus un nošķiršanu, nodrošinot personālu ar vajadzīgajām kompetencēm vai pieņemot darbā īpašus darbiniekus, kas vajadzības gadījumā pievēršas individuālām vajadzībām un individualizētai mācību programmai.

(15)Kvalitatīva PIA ir būtiska, lai nodrošinātu, ka bērni gūst labumu no dalības PIA. Lai gan nav viena veida, kā definēt un novērtēt kvalitātes jēdzienu PIA vidē, tās būtība ir mijiedarbības kvalitātē starp pieaugušajiem un bērniem neatkarīgi no ieviestās PIA sistēmas. Dalībvalstīm būtu jānodrošina kvalitatīva PIA, ņemot vērā dažādas dimensijas, kas izklāstītas 2019. gada 22. maija ieteikumā par kvalitatīvām pirmsskolas izglītības un aprūpes sistēmām, tostarp piekļuvi PIA pakalpojumiem, personāla kvalifikāciju un darba nosacījumus, pedagoģisko mācību programmu, uzraudzību un izvērtēšanu, kā arī pārvaldību un finansējumu. Īpaši svarīgiem jābūt tādiem elementiem kā darbinieku/bērnu attiecība, personāla kvalifikācija un nepārtraukta profesionālā apmācība.

(16)PIA nodrošināšanas kvalitāte ir arī svarīgs faktors, lai izveidotu uzticēšanos starp vecākiem un iestādēm, kas nodrošina izglītību un aprūpi, un tāpēc tas ir svarīgs faktors, lai veicinātu lielāku dalību PIA.

(17)Piekļūstamība ir vēl viena svarīga PIA nodrošināšanas dimensija. Tā ietver atbilstošu infrastruktūru, pieejamo uzņemšanas jaudu un darbalaiku. Tā arī aptver pielāgošanos vecāku īpašām vajadzībām un palīdzību sarežģītu administratīvo procedūru pārvarēšanā. Administratīvo procedūru izpildē būtu jāsniedz dažāda veida atbalsts, tostarp lingvistiskais un digitālais atbalsts, jo īpaši grupām, kas atrodas neaizsargātā situācijā vai kas nāk no sociāli nelabvēlīgas vides un kas, piemēram, nevar izmantot digitālos rīkus vai kam nav piekļuves šiem rīkiem. Tas ietver arī piekļūstamību personām ar invaliditāti, tostarp bērniem, vecākiem un speciālistiem, saskaņā ar piekļūstamības prasībām, kas noteiktas Direktīvas (ES) 2019/882 I un III pielikumā.

(18)Turklāt piekļūstamība ietver personāla un speciālistu profesionalizāciju, lai adekvāti atbalstītu bērnus ar invaliditāti vai ar īpašām vajadzībām vispārējās iestādēs, kurās nepastāv nošķiršana. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek novērsti un likvidēti šķēršļi PIA pakalpojumu izmantošanai, tostarp personām ar invaliditāti, un to, ka PIA pakalpojumi ir patiesi iekļaujoši.

(19)Pievēršoties piekļūstamības jautājumam, jāņem vērā teritoriālā nelīdzsvarotība. Šķērslis dalībai var būt ar attālumu saistītais ilgais laiks, kas jāpavada ceļā uz darbu un mājām, transporta savienojumu neesība vai trūkums un satiksmes sastrēgumi. Attālos un lauku apvidos ir īpaši nelabvēlīgi apstākļi, jo vietējā līmenī trūkst pietiekamu PIA pakalpojumu. Šāda teritoriālā nelīdzsvarotība var palielināt problēmas, kas saistītas ar pieejamību cenas ziņā. Tāpēc ir svarīgi mobilitātes plānos ņemt vērā PIA pakalpojumu lietotāju atšķirīgos profilus un datu vākšanā novērtēšanas un uzraudzības vajadzībām iekļaut teritoriālo aptvērumu.

(20)Daudzās dalībvalstīs PIA augstās izmaksas joprojām ir spēcīgs šķērslis dalībai. Eurostat dati liecina, ka daudzās valstīs izmaksu faktoram ir būtiska nozīme, pieņemot lēmumu neizmantot oficiālus bērnu aprūpes pakalpojumus, jo īpaši to mājsaimniecību gadījumā, kurām draud nabadzība. Saskaņā ar Eiropas Savienības statistikas datiem par ienākumiem un dzīves apstākļiem 2016. gadā 13 % vecāku neizmanto bērnu aprūpi tās dārdzības dēļ un 11 % vecāku ir vidējas vai lielas grūtības to atļauties. Šie procenti vairāk nekā divkāršojas — attiecīgi līdz 28 % un 27 % — to mājsaimniecību gadījumā, kurām draud nabadzība. Zinātniskie pētījumi liecina, ka kvalitatīva PIA sniedz ievērojamus ekonomiskos, sociālos, izglītības un attīstības ieguvumus. Tāpēc cenas ziņā pieejamas PIA nodrošināšana ir labvēlīga sieviešu dalībai darba tirgū, un tai ir arī pozitīva ilgtermiņa izaugsmes ietekme uz izglītību jau no agras bērnības, radot augsni pozitīvai attieksmei pret mācīšanos visa mūža garumā, neaprobežojoties tikai ar iesaistītajiem bērniem un aptverot sabiedrību kopumā. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka PIA izmaksas ir samērīgas ar mājsaimniecības ienākumiem un nerada šķērsli PIA izmantošanai. Turklāt dalībvalstīm būtu jāņem vērā arī citas izmaksas, kas saistītas ar dalību PIA, piemēram, izmaksas par transportu, apģērbu un aprīkojumu, kas nepieciešams aprūpes situācijā.

(21)Viens veids, kā nodrošināt piekļūstamas, cenas ziņā pieejamas un kvalitatīvas PIA pienācīgu sniegšanu, ir izveidot juridiskas tiesības uz PIA, ar ko valsts iestādes garantē vietu visiem bērniem, kuru vecāki to pieprasa, neatkarīgi no viņu nodarbinātības, sociālekonomiskā vai ģimenes stāvokļa. Vairumā dalībvalstu šādas juridiskas tiesības jau pastāv, taču tiesību iegūšanas sākuma vecums ievērojami atšķiras. Ideālā gadījumā nevajadzētu būt pārtraukumam starp pienācīgi apmaksāta ģimenes atvaļinājuma beigām un juridiskajām tiesībām uz vietu PIA.

(22)Sagaidāms, ka kvalitatīvas, piekļūstamas un cenas ziņā pieņemamas PIA pieejamības palielināšana ģimenēm un darba nosacījumu un algu uzlabošana nozarē dos ekonomiskus ieguvumus. Vienlaikus ieguldījumu PIA fiskālo ilgtspēju var optimizēt, novērtējot ietekmi uz publiskajām finansēm, kā arī regulāri uzraugot un nepārtraukti uzlabojot izmaksu lietderību, pamatojoties uz paraugpraksi, tostarp tādu finansēšanas mehānismu efektīvu izstrādi, kas atbilst vispārējai publisko finanšu ilgtspējai.

(23)Vecākiem ļoti svarīga ir viegla piekļuve atbilstošai tiešsaistes un bezsaistes informācijai par PIA. Tas attiecas uz informāciju par tiesībām uz piemērotiem pakalpojumiem un to pieejamību, piekļuves kārtību un, attiecīgā gadījumā, tiesībām saņemt finansiālu atbalstu.

(24)Informētības trūkums par vecāku un bērnu tiesībām attiecībā uz PIA un tā nozīme turpmākajos izglītības sasniegumos ir papildu šķērslis to pakalpojumu izmantošanai, kas ietekmē sieviešu dalību darba tirgū. Ja vecāki tiktu pareizi un rūpīgi informēti, tas ļautu pieņemt pārdomātus, apzinātus lēmumus par aprūpes iespējām.

(25)Daudzās valstīs PIA cieš no darbinieku trūkuma. To var risināt, izmantojot vairākas stratēģijas, piemēram, uzlabojot darba nosacījumus un karjeras izredzes, nodrošinot atbilstošu atalgojumu un regulāras kvalifikācijas paaugstināšanas un pārkvalifikācijas iespējas, izstrādājot radošas darbā pieņemšanas stratēģijas un aicinot dažādas nepietiekami pārstāvētas grupas — piemēram, vīriešus vai cilvēkus ar dažādu kultūras mantojumu, piemēram, migrantus un bēgļus — pievienoties PIA darbaspēkam. Novērst trūkumus varētu palīdzēt vienkāršs un ātrs kvalifikāciju atzīšanas mehānisms. Piemēram, Komisijas Ieteikums (ES) 2022/554 attiecas uz to personu piekļuvi reglamentētajām profesijām, kas bēg no kara Ukrainā.

(26)Tam, ka tiek sekmēti taisnīgi darba nosacījumi PIA personālam, būtu jāveicina jaunu darbinieku piesaiste un vienlaikus jāpalīdz nodrošināt, ka šajā nozarē strādājošie vēlas un spēj palikt savā darbā līdz aiziešanai pensijā. Tas var arī palīdzēt novērst dzimumu nošķiršanu nozarē. Šajā kontekstā SDO politikas pamatnostādnēs par pienācīgas kvalitātes nodarbinātības sekmēšanu pirmsskolas izglītības personālam ir sniegti norādījumi par to ieteikumu iespējamo īstenošanu, kas attiecas uz profesionālo un karjeras attīstību, atbilstošu atalgojumu, tostarp vienādu darba samaksu, ilgtspējīgu nodarbinātību un darba nosacījumiem, kā arī sociālā dialoga veicināšanu šajā nozarē.

(27)Rūpes par bērniem nebeidzas, kad viņi dodas uz pamatskolu. Bērnu aprūpes vajadzības pamatskolas vecumā arī var ierobežot māšu dalību darba tirgū un darba laiku, ja valstu skolu sistēmu kontekstā nav atbilstošu, kvalitatīvu un cenas ziņā pieejamu risinājumu aprūpei ārpus skolas un brīvdienu laikā. Ja vecākiem bērniem nav pieejamas aprūpes iespējas, PIA pieejamība jaunākiem brāļiem un māsām neļaus vecākiem piedalīties darba tirgū, kas savukārt jaunāko brāļu un māsu gadījumā varētu ietekmēt PIA izmantošanu. Tāpēc dalībvalstīm būtu jānodrošina atbilstoša, kvalitatīva un cenas ziņā pieejama ārpusskolas aprūpe. Vajadzības gadījumā tajā būtu jāiekļauj piedāvājums veikt mājasdarbu uzraudzību un palīdzēt to izpildē, jo īpaši bērniem no sociāli nelabvēlīgas vides.

(28)Darba un privātās dzīves līdzsvars joprojām ir liela problēma daudziem vecākiem, jo īpaši sievietēm. Grūtības līdzsvarot darba un aprūpes pienākumus ir galvenais šķērslis, kas kavē sieviešu pietiekamu pārstāvību darba tirgū. Šajā kontekstā dzimumu stereotipi bieži ietekmē sieviešu un vīriešu lomu aprūpē. Nelīdzsvarotība starp sieviešu un vīriešu veikto aprūpi savukārt pastiprina dzimumu stereotipus saistībā gan ar vīriešu, gan sieviešu amatiem un lomām.

(29)Šīs pastāvīgās dzimumu atšķirības aprūpes jomā būtu jānovērš, jo īpaši mudinot tēvus izmantot atvaļinājumu ģimenes apstākļu dēļ un, ja nepieciešams, elastīgu darbalaika režīmu, kā arī pāros vienlīdzīgāk sadalot aprūpes pienākumus attiecībā uz apmaksātu un neapmaksātu darbu. Direktīvas (ES) 2019/1158 īstenošanai būtu jāpalielina tiesības uz atvaļinājumu ģimenes apstākļu dēļ un tiesības pieprasīt elastīgu darbalaika režīmu tiem darba ņēmējiem, kuriem ir aprūpes pienākumi. Turpmākajai darbībai būtu īpaši jāpievēršas tam, lai tiktu veicināta izpratne par šīm jaunajām tiesībām un uzraudzīts, vai darbinieki var pilnībā izmantot šīs tiesības, nepiedzīvojot nelabvēlīgu attieksmi darbā.