Priekšlikums PADOMES REGULA par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kuru pamatā ir finanšu darījumu nodoklis /* COM/2011/0738 galīgā redakcija - 2011/0334 (CNS) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Šā priekšlikuma mērķis ir saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk tekstā – LESD) 322. panta 2. punktu paredzēt noteikumus, kas vajadzīgi, lai noteiktu metodes un kārtību, kādā dalībvalstis Komisijai dara pieejamus tradicionālos pašu resursus, kuru pamatā ir finanšu darījumu nodoklis un kas attiecīgi minēti 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā Padomes Lēmumā […/…] par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (turpmāk tekstā – 2014. gada pašu resursu lēmums)[1]. Ar šo kārtību īsteno 2014. gada pašu resursu lēmumā noteikto sistēmu, paredzot pašu resursus, kuru pamatā ir finanšu darījumu nodoklis, noteikšanu, uzskaites kārtību, termiņus, kavējumu procentu maksājumus, apliecinošo dokumentu uzglabāšanu un administratīvo sadarbību. Turklāt ar šo kārtību tiek papildināti īstenošanas pasākumi, kas noteikti LESD 311. panta 4. punktā par kontroli un uzraudzību un papildu ziņošanas prasībām[2]. Komisijas priekšlikuma pamatā ir pieredze, kas gūta, pārvaldot pašu resursus. Tajā ir apvienoti svarīgākie aspekti no divām pašreizējām sistēmām: tradicionālo pašu resursu sistēmas un pašreizējās PVN pašu resursu sistēmas. Lai izvairītos no nevajadzīgiem ierobežojumiem attiecībā uz tiesisko kārtību, kas dalībvalstīm jāizveido, lai ieviestu finanšu darījumu nodokli, tiek ierosināts, ka tiesības saņemt pašu resursus nerodas līdz brīdim, kamēr dalībvalsts nav faktiski iekasējusi ieņēmumus. Tomēr, lai pašu resursus būtu iespējams iekasēt ātri un efektīvi, tiek ierosināts, ka ieņēmumus dara pieejamus, izmantojot mēneša pārskatu sistēmu un norādot precīzu datumu, līdz kuram pašu resursi ir jādara pieejami. Turpmāk ir apkopots priekšlikuma saturs. Nākamajā iedaļā ir atsauces uz Padomes Regulu (EK, Euratom ) 1150/2000[3]. Komisija 2011. gada 29. jūnijā pieņēma priekšlikumu šīs regulas pārstrādātajai versijai[4]. 2. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 2.1. Ievads Šis priekšlikums ir daļa no dokumentu kopuma, kurā ir ietverts arī priekšlikums Padomes regulai par kārtību, kādā ES budžetam jādara pieejami jaunie PVN pašu resursi[5], un grozītais priekšlikums pārstrādātajai Padomes regulai par tradicionālo pašu resursu un NKI pašu resursu pieejamības nodrošināšanu[6]. Pēc tam, kad būs panākta vispārīga vienošanās par pašu resursu dokumentiem, Komisija izskatīs iespēju konsolidēt vienā regulā noteikumus par Savienības pašu resursu noteikšanu un par to, kā tos darīt pieejamus. 2.2. Regulas I nodaļa "Vispārīgi noteikumi" - Priekšlikuma 1. pants "Darbības joma": Šajā pantā ir norādīts, ka ierosinātā kārtība attiecas uz jaunu pašu resursu veidu, kas paredzēts Lēmuma […/...] 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā. - Priekšlikuma 2. pants "Finanšu darījumu nodokļa pašu resursu noteikšana": Noteikts brīdis, kurā rodas Savienības tiesības uz finanšu darījumu nodokļa pašu resursiem. 2.3. Regulas II nodaļa "Finanšu darījumu nodokļa pašu resursu nodošana" - Priekšlikuma 3. pants "Uzskaites kārtība": Finanšu darījumu nodokļa pašu resursiem tiek ierosināts izmantot tādu pašu kārtību, kāda tiek izmantota pašreizējiem pašu resursiem saskaņā ar Regulas 1150/2000 9. pantu. - Priekšlikuma 4. pants "Iegrāmatošana, ziņošana un nodošanas termiņi": FDN pašu resursiem tiek ierosināts izmantot noteikumus, kas ir līdzīgi Regulas 1150/2000 6. pantā noteiktajiem, t.i., iespējami agrāko mēneša aprēķina dienu un mēneša pārskatu izmantošanu. Komisija izstrādās precīzus noteikumus mēneša pārskatiem, izmantojot īstenošanas aktus, kas pieņemti saskaņā ar konsultēšanās procedūru. Tiek ierosināts, ka FDN pašu resursi un ar tiem saistītie mēneša pārskati jādara pieejami pirmajā darba dienā otrajā mēnesī, kas seko mēnesim, kurā dalībvalstis ir noteikušas Savienības tiesības saņemt pašu resursus. Tā kā nododamās summas katru mēnesi var ievērojami atšķirties, tiek arī ierosināts, ka dalībvalstis nosūta aprēķinus par summām, kas tiks iegrāmatotas. - Priekšlikuma 5. pants "Procenti par resursu nodošanas kavējumiem": Tiek ierosināts, ka attiecībā uz FDN pašu resursu nodošanas kavējumiem piemēro tādu pašu kavējumu procentu kārtību, kāda pašreiz ir noteikta Regulas 1150/2000 11. pantā. - Priekšlikuma 6. pantā "Uzskaites korekcijas" FDN pašu resursiem tiek ierosināts tāds pats termiņš, kāds šobrīd tiek piemērots citiem pašu resursu veidiem saskaņā ar Regulas 1150/2000 7. pantu. 2.4. Regulas III nodaļa "Administratīvā kārtība" - Priekšlikuma 7. un 8. pantā "Apliecinošo dokumentu saglabāšana" un "Administratīvā sadarbība" ir ierosināts, ka pienākumus, kas dalībvalstīm attiecībā uz citiem pašu resursu veidiem ir noteikti Regulas 1150/2000 3. un 4. pantā, piemēro arī FDN pašu resursiem. 2.5. Regulas IV nodaļa "Nobeiguma noteikumi" - Priekšlikuma 9. pants "Komitejas procedūra": Paredzēts, ka ar FDN pašu resursiem nodarbosies Padomdevēja komiteja pašu resursu jautājumos ( ACOR ), kas šobrīd darbojas saskaņā ar Regulas 1150/2000 20. pantu un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. 2011/0334 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kuru pamatā ir finanšu darījumu nodoklis EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. panta 2. punktu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[7], ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas atzinumu[8], tā kā: 1. Savienības pašu resursiem, kuru pamatā ir finanšu darījumu nodoklis (FDN) un kuri minēti 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā Padomes Lēmumā […/…] par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu[9] (turpmāk "FDN pašu resursi"), būtu jābūt pieejamiem Savienībai ar iespējami vislabākajiem nosacījumiem, un tāpēc būtu jāparedz kārtība, kādā dalībvalstis šos pašu resursus nodod Komisijai. 2. FDN pašu resursu noteikšana būtu jāsaista ar FDN maksājumu saņemšanu dalībvalstī, lai panāktu vienkāršību un noteiktību administratīvajās un uzskaites procedūrās. Turklāt šī pieeja nodrošinātu skaidru un tiešu saikni starp ieņēmumiem no FDN un Savienības pašu resursiem. 3. FDN pašu resursi būtu jādara pieejami, iegrāmatojot summas šim nolūkam atvērtā kontā, saskaņā ar Padomes 2000. gada 22. maija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 94/728/EK, Euratom par Kopienu pašu resursu sistēmu[10]. Dalībvalstīm būtu jāmaksā procenti, ja tās ir FDN pašu resursus kontos ir iegrāmatojušas ar novēlošanos. Saskaņā ar principu par finanšu pareizu pārvaldību būtu jārūpējas par to, lai izmaksas par procentu piedziņu nepārsniedz maksājamo procentu summu. 4. Dalībvalstīm būtu jāglabā dokumenti, lai tie būtu Komisijai pieejami, un vajadzības gadījumā jānosūta dokumenti un informācija, kas Komisijai ir vajadzīga, lai tā varētu īstenot pilnvaras, kas tai piešķirtas attiecībā uz Savienības pašu resursiem. Jo īpaši dalībvalstīm būtu jānosūta Komisijai mēneša pārskati par noteiktajiem prasījumiem. 5. Par pašu resursu iekasēšanu atbildīgajām valsts iestādēm vienmēr būtu jāspēj iesniegt Komisijai dokumentus, kas apliecina iekasētos pašu resursus. 6. Ir nepieciešams nodrošināt dalībvalstu un Komisijas ciešu sadarbību, lai sekmētu finanšu noteikumu pareizu piemērošanu attiecībā uz pašu resursiem. 7. Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[11]. 8. Lai noteiktu sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz FDN pašu resursu kontu mēneša pārskatiem, ņemot vērā šo pārskatu tehnisko raksturu, īstenošanas aktu pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra. 9. Šī regula būtu jāpiemēro no tās pašas dienas, no kuras piemēro Lēmumu […/…], IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I nodaļa VISPāRīGI NOTEIKUMI 1. PANTS Darbības joma Regulā ir izklāstīti noteikumi par to, kā Komisijai ir nododami Savienības pašu resursi, kuru pamatā ir daļa no finanšu darījumu nodokļa (FDN), kas minēti Lēmuma […/…] 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā (turpmāk "FDN pašu resursi"). 2. pants FDN pašu resursu noteikšana 1. Nolūkā piemērot šo regulu Savienības prasījumus attiecībā uz FDN pašu resursiem, kas minēti Lēmuma […/…] 2. panta 1. punkta b) apakšpunktā, nosaka, tiklīdz dalībvalsts, kas ir tiesīga piemērot FDN konkrētam darījumam, ir saņēmusi jebkādu nodokļa maksājumu, kas veicams par šo darījumu saskaņā ar Padomes Direktīvu […/…][12], ieskaitot ieņēmumus no avansa maksājumiem vai atlikuma maksājumiem. 2. Ja ir noticis ar nodokli apliekams darījums Direktīvas […/…] nozīmē, bet ir samaksāta tikai daļa no piemērojamā nodokļa, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, ka pienākošos pašu resursu summu nodod Komisijai, pirms jebkādi ieņēmumi saistībā ar FDN tiek ieskaitīti dalībvalstij. II nodaļa FDN PAšU RESURSU NODOšANA 3. PANTS Uzskaites kārtība 1. Dalībvalstis FDN pašu resursus ieraksta kredītā kontā, ko saskaņā ar Regulas (EK, Euratom ) Nr. 1150/200 9. pantu Komisijas vārdā atver dalībvalsts kasē vai iestādē, ko dalībvalsts norīkojusi. 2. Dalībvalstis vai to norīkotās iestādes Komisijai elektroniski nosūta šādu informāciju: a) ne vēlāk kā otrajā darbdienā pēc ierakstīšanas Komisijas konta kredītā – konta pārskatu, kas atspoguļo FDN pašu resursu iegrāmatošanu; b) ja a) apakšpunktā minētais pārskats nav pieejams darbdienā, kad pašu resursus ieraksta Komisijas konta kredītā, kredīta avizo, kas atspoguļo pašu resursu iegrāmatošanu. 3. Kredītā ierakstītās summas iegrāmato euro izteiksmē saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002[13]. 4. Kopsavilkuma kontu par FDN pašu resursiem pārzina dalībvalsts kase vai dalībvalsts norīkota iestāde. 5. FDN pašu resursu uzskaites nolūkā mēnesis beidzas ne ātrāk kā pēdējā darba dienā pulksten 13.00 attiecīgajā mēnesī, kad ir noteikti attiecīgie pašu resursi. 4. pants Iegrāmatošana, ziņošana un nodošanas termiņi 1. Summas, kas noteiktas saskaņā ar 2. pantu, iegrāmato kontā, kas norādīts 3. panta 1. punktā, pirmajā darba dienā otrajā mēnesī, kas seko mēnesim, kurā summa tika noteikta. 2. Dalībvalsts vismaz desmit dienas pirms 1. punktā norādītā datuma nosūta Komisijai mēneša pārskatu par FDN pašu resursu kontiem. 3. Ierakstu 3. panta 4. punktā norādītajā kopsavilkuma kontā veic vēlākais pirmajā darba dienā otrajā mēnesī, kas seko mēnesim, kurā saskaņā ar 2. pantu ir noteikta summa. 4. Komisija pieņem īstenošanas aktus, kuros sīki izklāsta noteikumus, ko piemēro šā panta 2. punktā minētajiem mēneša pārskatiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 9. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. 5. pants Procenti par summu nodošanas kavējumiem 1. Par visiem kavējumiem, izdarot ierakstus 3. panta 1. punktā minētajā kontā, attiecīgai dalībvalstij jāmaksā procenti. Tomēr piedziņu atceļ procentu summām, kas ir mazākas nekā EUR 500. 2. Procentus iekasē saskaņā ar likmēm un nosacījumiem, kas paredzēti Regulas (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 11. panta 2. un 3. punktā. 3. Šā panta 1. punktā minētajiem procentu maksājumiem mutatis mutandis piemēro 3. panta 2. un 3. punktu. 6. pants Uzskaites korekcijas Pēc 31. decembra trešajā gadā pēc konkrētā gada mēneša pārskatu summā, ko dalībvalsts paziņo saskaņā ar 4. panta 5. punktu par attiecīgo gadu, neizdara nekādas papildu korekcijas, izņemot datus, par kuriem Komisija vai attiecīgā dalībvalsts paziņojusi pirms minētās dienas. III nodaļa ADMINISTRATīVā KāRTīBA 7. PANTS Apliecinošo dokumentu saglabāšana Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka apliecinošos dokumentus par FDN pašu resursu nodošanu glabā vismaz trīs kalendāros gadus pēc tā gada beigām, uz kuru šie apliecinošie dokumenti attiecas. Ja pirmajā daļā minēto apliecinošo dokumentu pārbaude, ievērojot Regulas (ES) Nr. […/…] 5. pantu, rāda, ka ir vajadzīga korekcija, šos dokumentus glabā, pārsniedzot pirmajā daļā paredzēto termiņu, pietiekami ilgi, lai korekciju varētu izdarīt un uzraudzīt. Ja strīds starp dalībvalsti un Komisiju par pienākumu darīt pieejamu noteiktu summu FDN pašu resursu tiek atrisināts ar savstarpēju vienošanos vai ar Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu, dalībvalsts apliecinošos dokumentus, kas vajadzīgi finanšu pēcpārbaudei, nodod Komisijai divu mēnešu laikā no strīda atrisināšanas. 8. pants Administratīvā sadarbība 1. Dalībvalsts sniedz Komisijai šādu informāciju: a) par FDN pašu resursu noteikšanu, iekasēšanu, nodošanu un kontroli atbildīgo dienestu vai aģentūru nosaukumus un galvenos noteikumus attiecībā uz minēto dienestu un aģentūru lomu un darbību; b) normatīvo un administratīvo aktu vispārīgos noteikumus un grāmatvedības noteikumus, kas attiecas uz FDN iekasēšanu, šo ieņēmumu radīto pašu resursu nodošanu Komisijai un Komisijas veikto kontroli saistībā ar šiem resursiem; c) visu to administratīvo un grāmatvedības reģistru precīzus nosaukumus, kur ieraksta FDN pašu resursus, jo īpaši to reģistru nosaukumus, ko izmanto, lai sastādītu 4. pantā paredzētos pārskatus. Par visām izmaiņām šajā informācijā tūlīt paziņo Komisijai. 2. Komisija pēc dalībvalsts lūguma nosūta visām dalībvalstīm 1. punktā minēto informāciju. IV nodaļa NOBEIGUMA NOTEIKUMI 9. PANTS Komitejas procedūra 10. Komisijai palīdz Padomdevēja komiteja pašu resursu jautājumos, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. […/…]. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 11. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu. 10. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Regulu piemēro no 2014. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes regulai par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kuru pamatā ir finanšu darījumu nodoklis (FDN). 1.2. Attiecīgā(s) politikas joma(s) ABM/ABB struktūrā [14] ES budžeta ieņēmumi (1. sadaļa, Pašu resursi). 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma programmu/sagatavošanas darbību[15] ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Ar šo priekšlikumu papildina un precizē Komisijas 2011. gada 29. jūnija priekšlikumus par ES pašu resursu sistēmu [skatīt COM(2011)510, 511 un 512]. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. .. Attiecīgās ABM/ABB darbības 1. sadaļa – pašu resursi 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Finanšu darījumu nodoklis (FDN) varētu veidot jaunu ieņēmumu plūsmu, kas varētu samazināt pašreizējās dalībvalstu iemaksas, sniegt valstu valdībām papildu rīcības brīvību un veicināt vispārējos centienus budžeta konsolidācijas jomā. Lai gan finanšu darījumu nodokļi tādā vai citādā veidā jau pastāv nedaudzās dalībvalstīs, izvērtējums arī apliecināja, ka ES līmeņa pasākumi būtu gan efektīvāki, gan lietderīgāki nekā nekoordinēta dalībvalstu rīcība, ņemot vērā pārrobežu darbību apmēru un nodokļu bāzu lielo mobilitāti. Turklāt šāds nodoklis varētu palīdzēt samazināt pašreizējo iekšējā tirgus sadrumstalotību. ES iniciatīva būs pirmais solis ceļā uz FDN piemērošanu pasaules līmenī. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas pārraudzībā izmantojamos rādītājus. Ar šo priekšlikumu jāizveido sistēma savlaicīgai un pareizai FDN pašu resursu nodošanai ES budžetā. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Noteikumi par FDN pašu resursu pieejamību ES budžetā ir jāsaskaņo pietiekami agri, lai nodrošinātu jauno pašu resursu savlaicīgu ieviešanu. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Skatīt 1.4.3. iepriekš. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas n.p. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Šis priekšlikums ir daļa no priekšlikumu kopuma, kas ietver arī grozīto priekšlikumu Padomes lēmumam par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu, grozīto priekšlikumu Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus, un priekšlikumu Padomes direktīvai par finanšu darījumu nodokli ES. Šajos priekšlikumos kopumā ir izklāstīta iespējamā mijiedarbība starp FDN direktīvu un pašu resursu noteikumiem. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ( Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva - ( Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. - ( Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG. ( Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva - Īstenošana ar uzsākšanas periodu no 1.1.2013. līdz 31.12.2013., - pēc kura turpinās normāla darbība no 1.1.2014. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi [16] ( Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot: - ( izpildaģentūrām - ( Kopienu izveidotām struktūrām[17] - ( valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus - ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ( Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām ( precizēt ) Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”. Piezīmes 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi attiecībā FDN pašu resursu nodošanu ir atrodami Padomes regulas priekšlikuma III un IV nodaļā. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Potenciālie riski ir šādi: nepareiza FDN pašu resursu noteikšana, nepareiza iegrāmatošana, resursu novēlota nodošana un uzskaites kļūdas. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Šie riski ir sistemātiski skatīti priekšlikumā, kurā ir ietverti arī īpaši noteikumi par administratīvo sadarbību un komitoloģijas procedūra. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Papildus 2.2.2. punktā minētajiem noteikumiem jāatzīmē, ka noteikumi par kontroli un uzraudzību ir iekļauti pievienotajā grozītajā priekšlikumā Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas Nav. 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | 5 | „Administratīvie izdevumi” | 2011. gada nemainīgās cenās, miljonos euro 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. gads un turpmākie gadi | ( Cilvēkresursi | 0,508 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | ( Pārējie administratīvie izdevumi | 0,072 | 0,197 | 0,197 | 0,287 | 0,212 | KOPĀ — DG BUDGET | Apropriācijas | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 | KOPĀ apropriācijas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ | Saistību kopsumma = maksājumu kopsumma) | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 | KOPĀ apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ | Saistības | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 | Maksājumi | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 | 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu - ( Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu - ( Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: 2011. gada nemainīgās cenās, miljonos euro 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. gads un turpmākie gadi | Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA | Cilvēkresursi | 0,508 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | Citi administratīvie izdevumi | 0,072 | 0,197 | 0,197 | 0,287 | 0,212 | Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS starpsumma | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 | Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[18] | Cilvēkresursi | Citi administratīvie izdevumi | Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ neiekļautā starpsumma | KOPĀ | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 | 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu. - ( Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) 2013. | 2014. | 2015. | 2016. | 2017. gads un turpmākie gadi | ( Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) | 27 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) | 4 | 13 | 13 | 13 | 13 | XX 01 01 02 (Delegācijas) | XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) | 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) | ( Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[19] | 27 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) | 0 | 7 | 7 | 7 | 7 | XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) | XX 01 04 yy[20] | – Galvenajā mītnē[21] | – delegācijās | XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) | 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) | Citas budžeta pozīcijas (Precizēt) | KOPĀ | Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kas jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo darbu apraksts: Ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki | Jaunā FDN pašu resursu nodaļa kontrolēs, vai dalībvalstis pareizi un savlaicīgi nosaka, uzskaita, atgūst un nodod FDN pašu resursus ("FDN PR"), ko tās ir iekasējušas un ar kuriem finansē ES budžetu. Galvenie veicamie uzdevumi ir šādi. 1) Inspekcijas – kontrolēt dalībvalstu darbību FDN PR jomā, organizējot inspekcijas uz vietas un pamatojoties uz gada plānu, kurā ņemti vērā riska faktori. Ir paredzēts, ka 5 lielākās iekasētājas valstis tiks apmeklētas divreiz un citas dalībvalstis – vienreiz gadā. Mazāko dalībvalstu apmeklējumus varētu arī rīkot tikai reizi divos gados. Visi inspekciju ziņojumi un dalībvalstu atbildes uz tām ir jāapspriež ar dalībvalstīm FDN PR Padomdevējā komitejā pašu resursu jautājumos, kuras sanāksmes tiek organizētas divas reizes gadā. Pēc katra konkrētā inspekcijas konstatējuma ir vajadzīgi finanšu vai juridiski/administratīvi kontroles pasākumi, kurus pabeidz tikai pēc tam, kad attiecīgā dalībvalsts ir veikusi vajadzīgās koriģējošās darbības. Ja tās nav veiktas, būs nepieciešams uzsākt pārkāpuma procedūru. 2) Kontroles pasākumi pēc Eiropas Revīzijas palātas revīzijām Ar FDN PR saistītas revīzijas (saistībā ar ticamības deklarāciju vai īpašas revīzijas) dalībvalstīs veiks arī Eiropas Revīzijas palāta. Papildus kontroles pasākumiem saistībā ar nodaļas veikto inspekciju konstatējumiem nodaļa būs atbildīga arī par kontroles pasākumiem saistībā ar Revīzijas palātas veikto revīziju konstatējumiem attiecīgajās dalībvalstīs. 3) Atgūšanas uzraudzība un atsevišķu gadījumu kontrole Nodaļa uzraudzīs arī dalībvalstu darbību saistībā ar FDN PR summu atgūšanu atsevišķos gadījumos, kuriem ir būtiska finansiāla ietekme (piemēram, saistībā ar liela mēroga izmeklēšanām, ko veic OLAF). Lai veiktu vispārīga rakstura uzraudzību par summām, ko atgūst saistībā ar krāpšanas un pārkāpumu gadījumiem, nodaļai varētu būt nepieciešams pārvaldīt īpašas datubāzes (jaunas vai izstrādātas uz pašreizējo datubāzu pamata, piemēram, OWNRES), uz kurām dalībvalstis varētu nosūtīt ziņojumus par visiem gadījumiem, kuros summas pārsniedz EUR 10 000. Turklāt kontroles pasākumi būs vajadzīgi arī katrā konkrētajā gadījumā, kurā dalībvalstu administratīvas kļūdas dēļ ir radušies FDN PR zaudējumi. 4) Paziņojumi par dalībvalstu norakstītajām summām un to pārvaldība Par visiem gadījumiem, kuros FDN PR summas nav atgūstamas un tās pārsniedz noteiktu robežlielumu, dalībvalstīm var noteikt pienākumu nosūtīt ziņojumu, kurā ir izskaidroti iemesli, kāpēc summu nav iespējams atgūt un nodot Komisijai. Nodaļa sadarbībā ar Juridisko dienestu, DG TAXUD un OLAF pārbaudītu, vai attiecīgā dalībvalsts ir pienācīgi rīkojusies un vai to var atbrīvot pienākuma darīt pieejamu šo summu. Visos gadījumos, kuros tiktu konstatēts, ka dalībvalsts ir vainīga pie FDB PR zuduma, būtu vajadzīgi nodaļas īstenoti kontroles pasākumi. 5) Kandidātvalstu sagatavotības uzraudzība un palīdzība tām Nodaļa uzraudzīs kandidātvalstu sagatavotību FDN PR jomā, t.i., tā organizēs uzraudzības apmeklējumus, analizēs šo valstu atbildes uz aptaujas lapām, kā arī rīkos simulācijas pasākumus. Turklāt tiks nodrošināta pirmspievienošanās palīdzības programma, paredzot seminārus un praktiskas mācības, kurās tiks sīki izskaidroti šo valstu turpmākie pienākumi FDN PR jomā. | 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu - ( Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Šis priekšlikums ir cieši saistīts ar priekšlikumiem nākamajai daudzgadu finanšu shēmai, ko Komisija pieņēma 2011. gada 29. jūnijā. Šā priekšlikuma mērķis ir nodrošināt piemērotus līdzekļus ES budžeta finansējumam no 2014. gada 1. janvāra, kad sāksies nākamās finanšu shēmas darbība. - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma 3.2.5. Trešo personu iemaksas - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu. - ( Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu. 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem - ( Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus - ( Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: ( pašu resursus ( dažādus ieņēmumus miljonos EUR, pašreizējās cenās Budžeta ieņēmumu pozīcija | Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas | Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[22] | | | 2014. |2015. |2016. |2017. |2018. |2019. |2020. | |Jauna (1. sadaļā) | | 43,692 |45,335 |46,801 |48,414 |50,175 |52,108 |54,226 | |Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. Pielikumā Ziņojumam par pašu resursu sistēmas darbību [SEC(2011)876, II daļa, 25.-26. lpp.] un ietekmes novērtējumā, kas pievienots priekšlikumam Padomes direktīvai par kopīgu finanšu darījumu nodokļa sistēmu un grozījumiem Direktīvā 2008/7/EK, ir sniegti kvantitatīvi aprēķini un paskaidrojumi par izmantotajiem pieņēmumiem. Izmantotā formula Aprēķinu pamatā ir formula, kas sākotnēji tika izstrādāta Francijas Finanšu ministrijā 2000. gadā; pēdējo gadu laikā to ir lietojuši Jetin un Denys (2005. g.), kā arī McCulloch un Pacillo (2011. g.). Ar to pieņem, ka nodokļu ieņēmumus R var aprēķināt kā: [pic], kur τ ir nodokļu likme, V ir darījumu apjoms gada laikā un E skaidro kā pārcelšanos un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Mainīgais lielums c raksturo darījuma izmaksas procentos no darījuma apjoma un ε ir nodokļa elastība, kas apraksta nodokļa palielinājuma ietekmi uz darījuma apjomu, t.i., nodokļa bāzi. Pēdējā izteiksme iekavās apraksta apjoma reakciju tirgos, ko izraisa tikai darījuma izmaksas. Šajā formulā ar lielumu E ir tieši iekļauta pārcelšanās un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. Datu avoti Dati par valūtu darījumiem (valūtas tūlītējo darījumu, valūtu mijmaiņas darījumu un valūtu nākotnes darījumu apgrozījums) ir iegūti no Starptautisko norēķinu bankas ( BIS ). Dati par kapitāla vērtspapīru aprēķiniem ir balstīti uz datiem, kas pieejami no Eiropas Vērtspapīru biržu federācijas ( Federation of European Securities Exchanges (FESE )). Dati satur informāciju par kapitāla vērtspapīru darījumiem regulētās biržās. Tie nesatur datus par privātām biržām, piemēram dažu lielu banku tirdzniecības sistēmām (tādām kā Goldman Sachs sistēma Sigma X ), un privātiem darījumiem ar akcijām. Attiecībā uz atvasinātajiem instrumentiem tirgus aktivitāti atvasināto ārpusbiržas instrumentu tirgos mēra, pamatojoties uz BIS paziņotajiem datiem par apgrozījumu nominālās vērtības izteiksmē un nenomaksāto summu izteiksmē. Kvantitatīvie aprēķini Izmantotie pieņēmumi lielā mērā ietekmē ieņēmumu aprēķinus, un dažādiem tirgus segmentiem tika izmantoti atšķirīgi pieņēmumi. Tāpēc turpmāk redzamie aprēķini ir tikai ilustratīvi, un to pamatā ir 2010. gada dati. Norādītā summa atbilst turpmāk norādīto triju kategoriju apvienojumam. i) vērtspapīru darījumu nodokli ( STT ) piemēro visiem obligāciju un biržas darījumiem, ko īsteno regulētajos tirgos, ar likmi 0,1 %. ii) nosaka 0,01 % likmi biržas atvasinātajiem instrumentiem, jo īpaši vienas akcijas termiņa darījumiem, akciju indeksa opciju darījumiem, akciju indeksa termiņa darījumiem, obligāciju opciju darījumiem un obligāciju termiņu darījumiem. iii) šo pašu likmi piemēro ārpusbiržas atvasinātajiem procentu likmju instrumentiem, tostarp nestandartizētiem procentu likmes nākotnes līgumiem, mijmaiņas darījumiem un opciju darījumiem. Īpašie pieņēmumi par darījumu izmaksām, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un elastību ir atrodami ietekmes novērtējumā, kas pievienots priekšlikumam Direktīvai par finanšu darījumu nodokli [SEC(2011)1102 un 1103]. Tiek pieņemts, ka ES budžetam tik ieturēta daļa, kas vienāda ar divām trešdaļām. Aprēķiniem par 2010. un turpmākajiem gadiem summas palielina, izmantojot aprēķinus par NKI nominālo pieaugumu. [1] OV L […], […], […]. lpp. [2] Grozītais priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka Eiropas Savienības pašu resursu sistēmas īstenošanas pasākumus, COM(2011)740, 9.11.2011. [3] OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp. [4] COM(2011)512, 2011. gada 29. jūnijs. [5] Priekšlikums Padomes regulai par metodēm un procedūru, lai padarītu pieejamus pašu resursus, kas balstīti uz pievienotās vērtības nodokli, COM(2011)737, 9.11.2011. [6] Grozītais priekšlikums Padomes regulai par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus tradicionālos un NKI pašu resursus, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības, COM(2011)742, 9.11.2011. [7] OV C , , .. lpp. [8] OV C […], […], […]. lpp. [9] OV L […], […], […]. lpp. [10] OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp. [11] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [12] OV L […], […], […]. lpp. [13] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [14] ABM – uz darbības jomām balstīta vadība, ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [15] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) un b) apakšpunktā. [16] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [17] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [18] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [19] CA – līgumdarbinieki; INT — pagaidu darbinieki ( Intérimaire ), JED — jaunākie eksperti delegācijās ( Jeune Expert en Délégation ) , LA – vietējie darbinieki; SNE—valstu norīkotie eksperti. [20] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām). [21] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [22] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.