KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par turpmāko rīcību attiecībā uz 2012. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (kopsavilkums) /* COM/2014/0607 final */





Ziņojums par turpmāko rīcību attiecībā uz pieprasījumiem no Eiropas Parlamenta tā rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu un no Padomes tās ieteikumā par 2012. gada budžeta izpildes apstiprināšanu Ievada komentāri Šis ir Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam (EP) un Padomei par turpmāko rīcību attiecībā uz EP rezolūcijām par budžeta izpildes apstiprināšanu[1] un Padomes ieteikumu[2] 2012. finanšu gadā, ievērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 319. panta 3. punktu, Finanšu regulas (FR) 166. pantu un Eiropas Attīstības fonda (EAF) Finanšu regulas 119. panta 5. punktu. Ziņojumā galvenā uzmanība ir pievērsta saistošajām saistībām, kuras EP norādījis savās vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijās. Tam pievienoti divi Komisijas dienestu darba dokumenti (KDDD), kuros sniegtas atbildes uz 353 pieprasījumiem no EP un 77 (kopā 79, bet 2 adresēti Revīzijas palātai) novērojumiem (8 no EP) un pieprasījumiem no Padomes konkrēti attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanu. Komisija piekrīt sākt jaunas darbības attiecībā uz 142 pieprasījumiem (108 pieprasījumiem no EP un 34 pieprasījumiem no Padomes). Tā uzskata, ka attiecībā uz 240 pieprasījumiem (199 pieprasījumiem no EP un 41 pieprasījumu no Padomes) vajadzīgās darbības jau ir veiktas vai tiek veiktas, lai gan dažos gadījumos šo darbību rezultāti vēl būs jānovērtē. Visbeidzot, tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pastāvošo tiesisko regulējumu un budžeta struktūru vai tās institucionālo lomu vai prerogatīvām, Komisija nevar piekrist 40 pieprasījumiem (38 pieprasījumiem no EP[3] un 2 pieprasījumiem no Padomes[4]). Izvērsts pamatojums ir sniegts divos pievienotajos KDDD. 1. Saistošas saistības Vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijā par 2012. gadu EP īpaši uzsver lielu skaitu saistošu juridisko, revīzijas, institucionālo, pārskatatbildības un finanšu saistību. Šie pieprasījumi ir plaši apspriesti budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā, jo īpaši ar referentu un Budžeta kontroles komitejas (CONT) locekļiem. Priekšsēdētāja Barroso vēstulē (26.11.2013.)[5] un komisāra Ṧemeta vēstulē (10.3.2014.)[6] ir sniegtas liecības par Komisijas oficiālo apņemšanos pilnībā un laikus īstenot vairākas darbības un pasākumus, kas saistīti ar šajās saistošajās saistībās noteiktajiem jautājumiem. Šajā ziņojumā ņem vērā iepriekš minētajās divās vēstulēs paustos solījumus, vienlaikus vajadzības gadījumā aktualizējot situāciju, ciktāl līdz šim ir īstenotas turpmākas darbības. 1.1. Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu (GDP) atrunās norādīto problēmu risināšana (25., 26., 33., 39., 196. un 223. punkts) Attiecībā uz vairāku ģenerāldirektorātu (ĢD) GDP norādītajām atrunām EP uzskata, ka ir svarīgi, lai Komisija pierādītu, ka tā ir īstenojusi vajadzīgos pasākumus, lai novērstu bažas saistībā ar atrunām, kuras EP ir īpaši apstiprinājis. Turklāt EP plāno izmantot turpmāko rīcību attiecībā uz šīm atrunām kā budžeta kontroles instrumentu, lai uzraudzītu šos pasākumus. Komisija jau ir īstenojusi vairākus būtiskus pasākumus, kā paskaidrots iepriekš minētajās vēstulēs, vienlaikus oficiāli iesaistot pašreizējo komisāru kolēģiju sadarbībā ar pēdējo EP, lai īstenotu turpmāku darbību, kas EP patiešām ir ļāvusi piešķirt Komisijai budžeta izpildes apstiprinājumu. Komisija ziņo par nopietniem trūkumiem, kas ir konstatēti ES budžeta izpildē, nosakot atrunas Komisijas ģenerāldirektoru GDP, un atklāj radušos risku, kas apdraud ES budžetu. Atruna vienmēr ir saistīta ar skaidru rīcības plānu, kā risināt ES līdzekļu pārvaldībā konstatēto problēmu, un, ja ir atbilstība reglamentējošajiem nosacījumiem, Komisija var pārtraukt vai apturēt attiecīgos maksājumus. Komisija turpina darbu pie šīm atrunām un attiecīgajiem rīcības plāniem, uzraugot pamatā esošo darbu pie to īstenošanas. Atrunu atceļ tikai tad, kad Komisija ir ieguvusi uzticamas liecības par to, ka trūkumi ir novērsti, dalībvalstij veicot atbilstīgas darbības, ir sāktas piemērotas korekciju procedūras un ir pierādīta jaunās sistēmas uzticamība praksē. GDP pārredzami parāda, kā Komisija pilda savu pienākumu nodrošināt dalītās pārvaldības politikas jomu likumību un pareizību atsevišķu dalībvalstu un programmu līmenī (kohēzijas politikas gadījumā) vai maksājumu aģentūru (MA) līmenī (lauksaimniecības gadījumā). Turklāt Komisija sniedz kļūdu īpatsvara un atlikušo risku aplēses attiecībā uz MA, pasākumiem vai programmām, un dalībvalstu rīcībā ir faktiskā riska aplēses pēc korektīvo darbību īstenošanas. Arī tas ir instruments, kas budžeta izpildes apstiprinātājiestādei palīdz sīkāk novērtēt situāciju. Komisija kopumā atzinīgi vērtē to, ka EP ir apstiprinājis AGRI ĢD un REGIO ĢD attiecīgo ģenerāldirektoru noteiktās atrunas. Tomēr EP pieprasījums revidēt visas darbības programmas vismaz reizi plānošanas periodā neatbilst Revīzijas palātas 2004. gadā ierosinātajai vienotajai revīzijas pieejai, kā arī neatbilst EP pieprasījumam uzlabot ierobežoto revīzijas resursu izmantošanas izmaksu efektivitāti, veicot revīzijas galvenokārt augsta riska programmās. 1.2. Regulu un noteikumu labāka definēšana un piemērošana dalībvalstu iestādēs → Dalītās pārvaldības jomā EP pieprasīja sīki izstrādātus noteikumus Kopīgo noteikumu regulas (KNR) deleģētajā aktā, lai ietvertu būtisku nepilnību definīciju un galveno prasību attiecībā uz vadības un kontroles sistēmām novērtēšanu (56. punkta 4. apakšpunkts, 216. un 223. punkts). Komisija ir pieņēmusi deleģētos aktus, kas reglamentē jomas, uz kurām attiecas dalīta pārvaldība saskaņā ar jauno daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam. Uz KNR pamatotajā deleģētajā aktā ir sīki izstrādāti noteikumi, lai finanšu korekciju mehānisms varētu darboties efektīvi, skaidri definējot kritērijus, lai noteiktu „nopietnus trūkumus”, kuru gadījumā sāk neto finanšu korekciju (NFK) procedūru (skatīt Komisijas 2014. gada 3. marta Deleģētās regulas Nr. 480/2014 30. pantu). → EP ir pieprasījis piemērot pakāpeniski pieaugošus maksājumu samazinājumus un administratīvās sankcijas, ja tiešo maksājumu vai lauku attīstības atbalsta galīgais saņēmējs nav ievērojis atbilstības kritērijus un ja atkārtoti konstatē trūkumus Zemes gabalu identificēšanas sistēmā (ZGIS) (44. punkts, 56. punkta 5. apakšpunkts). Pašreizējais tiesiskais regulējums jau paredz pakāpeniski pieaugošu maksājumu samazināšanas un izslēgšanas sistēmu, ja ir gūtas pietiekamas liecības tam, ka trūkumu turpmāka pastāvēšana (saņēmēji nav ievērojuši atbilstības kritērijus) palielina finanšu risku, kas apdraud ES budžetu[7]. Komisija ir ierosinājusi saglabāt šo maksājumu samazināšanas, atteikšanas un atsaukšanas un sankciju sistēmu galīgo saņēmēju līmenī[8]. Dalībvalstīm šie noteikumi būtu jāpiemēro, neskarot finanšu korekcijas, ko Komisija var piemērot dalībvalstu līmenī. → EP pieprasīja izmantot apturēšanas mehānismu kā ex ante instrumentu, lai aizsargātu ES budžetu (42. punkts, 56. punkta 6. apakšpunkts). Regulas (ES) Nr. 1306/2013 41. pantā ir paredzēts jauns apturēšanas mehānisms lauksaimniecības jomā, ko var izmantot kā ex ante instrumentu, lai aizsargātu ES budžetu pret trūkumiem dalībvalsts kontroles sistēmā. Lauksaimniecības jomā maksājumus apturēs visos gadījumos, kad valsts korektīvie pasākumi konstatēto nopietno trūkumu novēršanai netiek īstenoti pienācīgi un laikus. 1.3. Spēcīgāku kontroles un revīzijas stratēģiju izstrāde un īstenošana laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam Attiecībā uz REGIO ĢD EP pieprasīja turpmāk minēto. → Palielināt to revīziju skaitu, ko Komisija veic uz vietas uz izlases veida paraugu pamata, un sistemātiskāk izmantot NFK (13., 38. punkts un 56. punkta 3. apakšpunkts). Komisija veic savas revīzijas izmaksu ziņā efektīvi tieši augsta riska vadošo iestāžu un starpniecības iestāžu, kā arī saņēmēju līmenī. Šis jautājums ir aplūkots arī GDP, revīzijas stratēģijā un revīzijas izziņas pārskata ziņojumā „Pārliecības trūkuma novēršana”. → Iesniegt priekšlikumu par visu nomaiņas projektu ierobežošanu vai pat aizliegšanu (15. un 54. punkts, 56. punkta 13. apakšpunkts, 215. punkts). Šajā pieprasījumā aicina pārskatīt EP un Padomes 2013. gada decembrī pieņemto tiesību aktu, kas attiecas uz laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam[9]. Būtiskā pārmaiņa, kas ir ieviesta attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu, ir iespēja pie konkrētiem nosacījumiem liegt dalībvalstij iespēju izvairīties no neto korekcijas, to pieņemot un pēc tam iegūstot tiesības atkārtoti izmantot attiecīgo summu. Komisija uzskata, ka iespēja dalībvalstīm aizstāt neatbilstīgus projektus, ko tās pašas ir konstatējušas līdz N+1. gada 15. februārim, joprojām ir svarīgs pamudinājums dalībvalstīm atklāt un novērst neatbilstības savā līmenī. Tādēļ šāds priekšlikums netiks iesniegts, kamēr nebūs novērtēta jauno instrumentu efektivitāte. → Pastiprināt pirmā līmeņa pārbaudes un padarīt tās stingrākas (46. punkts). Šis pieprasījums ir adresēts dalībvalstīm un atbilst Komisijas iniciatīvām un Revīzijas palātas ieteikumiem. Komisija nemitīgi mudina dalībvalstis pastiprināt to kontroles pasākumus. Regulu kopums, kas pieņemts 2014.–2020. gada plānošanas periodam, ietver dažus noteikumus, kuriem būtu jāveicina kontroles pārbaužu efektivitātes uzlabošana valstu līmenī, tostarp, ieviešot NFK, lai mudinātu dalībvalstis ieviest efektīvas vadības un kontroles sistēmas un plašāk izmantot vienkāršošanu, it sevišķi saistībā ar vienkāršotām izmaksu iespējām, kam būtu jānodrošina kļūdu skaita samazināšanās. → Paziņojumā par līdzekļu dalīto pārvaldību norādīt 3 dalībvalstis ar augstāko kļūdu īpatsvaru un lielāko finanšu korekciju skaitu (53. punkts). Paziņojumā par ES budžeta aizsardzību, ko pieņem katru gadu septembrī, ir aplūkotas finanšu korekcijas, savukārt kļūdu īpatsvaru dalībvalstis paziņo saistībā ar GDP. → Izstrādāt valstu pārvaldības deklarāciju veidni un ieteikumus (56. punkta 12. apakšpunkts un 60. punkts). Šo jautājumu ir aplūkojusi iestāžu darba grupa, kas savu darbu sāka 2013. gada 16. decembrī, bet pabeidza 2014. gada jūnija beigās. Tās rezultāti tiks nosūtīti EP, Padomei, Eiropas Revīzijas palātai un valstu parlamentiem 2014. gada rudenī. Attiecībā uz AGRI ĢD un it sevišķi saistībā ar trūkumiem ZGIS sistēmās EP pieprasīja turpmāk minēto. → Nekavējoties īstenot rīcības plānus un, ja netiek ievēroti rīcības plānos noteiktie termiņi, piemērot samērīgas NFK atbilstīgi atbilstības procedūrai (42. punkts). Pašreizējā procedūra paredz prasību, ka dalībvalstīm ir jāizstrādā un jāīsteno rīcības plāns, ja to ZGIS ir konstatēti būtiski trūkumi. AGRI ĢD cieši uzrauga, kā attiecīgā dalībvalsts īsteno šo rīcības plānu, un par to ziņo AGRI ĢD GDP. Turklāt dalībvalstīm reizi gadā ir jānovērtē savu ZGIS kvalitāte un attiecīgos gadījumos jāpieņem korektīvas darbības. Attiecībā uz atbilstības procedūru, ja tiek konstatēts ES budžeta apdraudējums, sistemātiski tiek piemērotas NFK, kas jāīsteno proporcionāli šim ES budžeta apdraudējumam. Kavēšanās īstenot vajadzīgās korektīvās darbības paildzina konstatētos neatbilstīgu maksājumu riskus, un tādēļ pastāvīgiem trūkumiem sistemātiski tiek piemērotas augstākas NFK. Jaunais tiesiskais regulējums[10] ļauj arī apturēt maksājumus, ja Komisija secina, ka attiecīgā dalībvalsts nespēj īstenot vajadzīgās korektīvās darbības saskaņā ar rīcības plānu, kura pamatā ir skaidri noteikti progresa rādītāji. → Kompensēt finanšu risku, ko rada Revīzijas palātas 2006. gadā konstatētās kļūdas Francijā un Portugālē, piemērojot neto korekcijas (31. punkts). Kā norādīts AGRI ĢD 2013. gada darbības pārskatā, ES budžetu aizsargāja ar atbilstības noskaidrošanas procedūrām. Attiecībā uz Portugāli atbilstības noskaidrošanas procedūra nodrošināja vairāk nekā EUR 100 miljonu atgūšanu, piemērojot NFK par 2006.–2008. pieprasījumu gadu. Atbilstības noskaidrošanas procedūras par turamākajiem pieprasījumu gadiem vēl tiek īstenotas. Francijas gadījumā līdz 2008. gadam netika konstatēti nekādi būtiski trūkumi, kuru dēļ būtu atbilstoši piemērot atrunu, rīcības plānu vai būtiskas finanšu korekcijas. Vairākas būtiskas finanšu korekcijas ir ierosinātas attiecībā uz 2008.–2010. finanšu gadu, kuru grāmatojumu noskaidrošanas procedūra ir ļoti uzlabota. Arī attiecībā uz nākamajiem gadiem tiek īstenotas atbilstības procedūras. → Izstrādāt vispusīgus rīcības plānus Francijai un Portugālei, cita starpā par ZGIS sistēmu atjaunināšanu (44. punkts, 56. punkta 11. apakšpunkts un 192. punkts) un ziņot par to īstenošanas situāciju līdz 2014. gada 30. jūnijam (43. punkts). Vispusīgi rīcības plāni jau ir izstrādāti. Portugālei tas tika izstrādāts 2010. gadā un pabeigts 2013. gadā, savukārt Francijas gadījumā tiek plānots, ka ZGIS atjaunināšana un pilnveide tiks pilnībā pabeigta līdz 2016. pieprasījumu gadam, kad katra atsevišķā lauksamniecības zemes gabala atbilstīgā teritorija būs atkārtoti novērtēta. Līdz tam ES finanšu intereses aizsargās NFK. Komisija to cieši uzrauga, un finanšu risku pilnībā sedz notiekošās atbilstības noskaidrošanas procedūras (skatīt iepriekš). AGRI ĢD ziņoja par šo rīcības plānu īstenošanu savā 2013. gada darbības pārskatā, ko publicēja 2014. gada jūnijā. → Komisijas priekšlikums, lai vērstos pret atkārtotiem ZGIS trūkumiem, pakāpeniski palielinot korektīvas sankcijas, kas būtiski pārsniedz pašreizējās neto un vienotās likmes korekcijas (44. punkts). Komisijas priekšlikuma vajadzībām būtu atkārtoti „jāatver” regula, ko nupat ir pieņēmuši abi likumdevēji saistībā ar kopējās lauksamniecības politikas (KLP) reformu. Tomēr finanšu korekciju palielināšana par ES noteikumu atkārtotiem pārkāpumiem jau ir paredzēta deleģētajā aktā par KLP finanšu pārvaldību, un to piemēro visos gadījumos, ja ir pieejami pietiekami pierādījumi, ka trūkumu pastāvēšana palielina finanšu risku, kam pakļauts ES budžets (skatīt arī 1.2. punktu). → Atrisināt problēmas, kas rodas maksājumu aģentūrās, kuru kļūdu atlikušais risks pārsniedz 2 % būtiskuma slieksni, īpašu uzmanību pievēršot Francijai, Bulgārijai, Rumānijai, Portugālei un Latvijai (41. punkts). Saskaņā ar dalīto pārvaldību tieši dalībvalstij ir jāuzņemas galvenā atbildība par to, lai tiktu nodrošināts, ka no budžeta finansētās darbības tiek īstenotas pareizi un saskaņā ar noteikumiem. Komisijas uzdevums drīzāk ir vispārēja uzraudzība, pārbaudot dalībvalstu vadības un kontroles sistēmu efektīvu darbību, piemērojot atbilstības noskaidrošanas procedūras un NFK, lai aizsargātu ES budžetu. Savā 2013. gada darbības pārskatā attiecībā uz maksājumu aģentūrām ar koriģēto atlikušo kļūdu īpatsvaru no 2 % līdz 5 % AGRI ĢD novērtēja, vai bija pietiekami risku mazinošie faktori un tādējādi arī vai bija vajadzīga finansiāla atruna. Tas ietver novērtējumu par to, vai pašlaik tiek īstenota atbilstības noskaidrošanas procedūra saistībā ar attiecīgajiem izdevumiem un vai attiecīgā dalībvalsts ir īstenojusi vajadzīgās korektīvās darbības. Maksājumu aģentūrām ar koriģēto atlikušo kļūdu īpatsvaru virs 5 % automātiski piemēroja atrunu. AGRI ĢD piemēroja 62 atrunas, proti, 11 pasākumu līmenī tirgus pasākumu jomā, 20 (maksājumu aģentūras līmenī) par tiešajiem maksājumiem un 31 maksājumu aģentūras līmenī lauku attīstības jomā. Turklāt AGRI ĢD revīzijas darbības pamatā ir centrāla riska analīze, kas ietver visus KLP izdevumus visās dalībvalstīs, t. i., dalībvalstis, pasākumus un programmas, kas pakļautas augstākiem riskiem, revidēs vispirms. → Standarta gadījumos pabeigt atbilstības noskaidrošanas procedūru divos gados (40. punkts, 56. punkta 10. apakšpunkts un 158. punkts). Komisija saskaņā ar KLP jauno tiesisko regulējumu (īstenošanas akts, kas pieņemts 2014. gada 6. augustā) īsteno darbības, lai racionalizētu visu procedūru un ierobežotu nevajadzīgu kavējumu risku. Konkrēti, tiks apvienoti daži pašreizējās pretrunu procedūras posmi, katra procedūras posma termiņi tiek noteikti gan Komisijai, gan dalībvalstij un, ja dalībvalsts laikus nenosūta pieprasīto informāciju, Komisija varēs pāriet pie nākamā posma, pamatojoties uz pieejamo informāciju. Komisija centīsies ierobežot visas atbilstības noskaidrošanas procedūras maksimālo ilgumu līdz absolūti vajadzīgajam minimumam, vienlaikus ņemot vērā atbilstības procedūras dažādos posmus (t. i., pretrunu un samierināšanas), kas ir noteikti attiecīgajās regulās; standarta gadījumos procedūra tiks pabeigta ne vēlāk kā divos gados. Attiecībā uz REGIO ĢD, EMPL ĢD un AGRI ĢD EP pieprasīja turpmāk minēto. → Attiecīgajiem ĢD būtu jāizstrādā jauna un pastiprināta revīzijas stratēģija, lai novērstu dažās dalībvalstīs atklātos trūkumus, tostarp pastiprinot dalībvalstu revīziju un kontroles ziņojumu un Komisijas veikto revīziju pamatnostādņu kvalitātes pārbaudes (jāiesniedz kopā ar 2013. gada budžeta izpildes apstiprinājumu) (45., 49. un 50. punkts un 56. punkta 1. un 2. apakšpunkts). Komisija apstiprina jaunu un pastiprinātu revīzijas stratēģiju izstrādi gan kohēzijas politikai, gan lauksamniecības jomai, kā sīki aprakstīts komisāra Ṧemeta vēstulē. Ar „revīziju pamatnostādnēm” saprot Komisijas revīzijas stratēģiju 2014.–2020. gadam, ko drīz paziņos Eiropas Parlamentam. REGIO ĢD 2008. gada rīcības plānā ir paudis apņemšanos pabeigt ar finanšu korekcijām saistītās pretrunu procedūras ne ilgāk kā 24 mēnešos pēc revīzijas. REGIO ĢD ir ceļā uz šo mērķi. EMPL ĢD Revīzijas direktorāts vienmēr ir piešķīris resursus, lai pievērstos tieši augstākā riska programmām un/vai dalībvalstīm ar zemiem rezultātiem, lai sevišķi pievērstos aktuālām problēmām. Tas pastāvīgi uzrauga revīzijas iestāžu rezultātus un revīzijas darba uzticamību. Šajā saistībā ir jānorāda, ka trīs gadus pēc kārtas EMPL ĢD GDP noteiktais kļūdu īpatsvars atbilst Revīzijas palātas noteiktajam kļūdu īpatsvaram. Tādēļ var secināt, ka EMPL ĢD ieviestās revīzijas un uzraudzības sistēmas darbojas efektīvi. AGRI ĢD 2014. gada martā pieņēma jaunu daudzgadu revīzijas stratēģiju. Šī revīzijas stratēģija apstiprina uz risku un sistēmu pamatotu pieeju, it sevišķi, lai panāktu labāku līdzsvaru starp revīzijas riska segumu un ģeogrāfisko segumu. Nepārtrauktu trīsgadu revīzijas programmu piemēro no 2014. gada jūlija. To periodiski pārskatīs, lai ņemtu vērā KLP reformas īstenošanu, kā arī papildu liecības, kas būs pieejamas, sākot no 2016. gada, sertifikācijas struktūrām veicot jaunu darba cēlienu pie likumības un pareizības. Stratēģijā ir iekļauti galvenie rezultātu rādītāji attiecībā uz ģeogrāfisko segumu, izdevumu segumu un riska segumu. Tos uzraudzīs un par tiem ziņos turpmākajos GDP, sākot no 2014. gada darbības pārskata. → Regulārāk uzraudzīt valstu revīzijas iestāžu sertificēšanas procesu dalībvalstīs, kurās atkārtojas augsts kļūdu īpatsvars, un šajā saistībā iesniegt paziņojumu un tiesību aktu priekšlikumus (61. punkts). Attiecībā uz struktūrfondiem un Kohēzijas fondu kļūdu īpatsvara apmērs nav saistīts ar revīzijas iestāžu uzticamību. Augstu kļūdu īpatsvaru var paziņot gan uzticamas, gan neuzticamas revīzijas iestādes. Tas pats attiecas uz zemu kļūdu īpatsvaru. Komisija uzrauga visas revīzijas iestādes un īpaši pārbauda to neatkarību (KNR nosacījums), taču revīzijas iestādes netiek oficiāli pakļautas sertificēšanas procesam saskaņā ar KNR. Tiesību akta priekšlikums nav vajadzīgs. Lauksaimniecības jomā, kā noteikts Finanšu regulā (ES) Nr. 966/2012 un Regulas (ES) Nr. 1306/2013 9. pantā, sākot no 2014. pieprasījumu gada, sertifikācijas struktūrām būs jāpārbauda maksājumu aģentūru uz vietas veikto pārbaužu rezultāti, pamatojoties uz darījumu reprezentatīvu paraugu galīgā saņēmēja līmenī, un jāsniedz atzinums par Komisijai deklarēto izdevumu likumību un pareizību. AGRI ĢD revidēs sertifikācijas struktūru atzinuma uzticamību un to izmantos, lai konsolidētu savu ticamības deklarāciju un pilnveidotu riska analīzi. → Piemērot FR 32. panta 5. punktu (62. punkts). Komisija patiešām piemēro FR noteikumus un atsaucas uz 2014.–2020. gada plānošanas perioda nodrošinājuma sistēmas struktūru. → Iesniegt paziņojumu par ziņošanas prasību un kontroles pasākumu regularitātes samazināšanu dalībvalstīm, kas pastāvīgi darbojas ar ļoti zemu kļūdu īpatsvaru (63. punkts). Kohēzijas politikas jomā Komisija uzskata, ka, lai novērtētu sistēmu darbību un izlemtu, kam pievērst uzmanību revīzijas darbībās, paziņotā kļūdu īpatsvara uzticamība ir tikpat svarīga, cik svarīgs ir pats paziņotais kļūdu īpatsvars. Attiecībā uz lauksaimniecību — lai gan ziņošanas prasības nevar samazināt, aicinājums samazināt kontroles pasākumu regularitāti jau ir paredzēts, proti, 41. pantā īstenošanas aktā, kas pieņemts 2014. gada 6. augustā, kurā sīki izklāstīti noteikumi, kas jau ir iekļauti Regulas (ES) Nr. 1306/2013 59. panta 5. punktā, ietver kumulatīvus nosacījumus, kuriem ir jāatbilst, lai samazinātu kontroles pasākumu uz vietas skaitu. Tādēļ nav vajadzīgs papildu tiesību akta priekšlikums vai Komisijas paziņojums par šo jautājumu. → Izskatīt iekšējos dalītās pārvaldības pasākumus un sagatavot ieteikumus EP par Savienības ierēdņu iecelšanu par valstu maksājumu, pārvaldības un revīzijas iestāžu vadītājiem dalībvalstīs ar pienākumu izmaksāt Savienības līdzekļus (65. punkts). Valstu iestāžu vadītāju iecelšana ir dalībvalstu ziņā. Šāds pieprasījums pārkāptu dalītās pārvaldības un subsidiaritātes principu un traucētu dalībvalstu valsts pārvaldes autonomijai. Reģionālās politikas vajadzībām jau tika izveidota darba grupa, lai palīdzētu Grieķijas un Portugāles pārvaldēm. REGIO ĢD arī dalībvalstu iestādēm nodrošina finanšu pārvaldības un kontroles mācību seminārus par 2014.–2020. gada plānošanas periodu. Tiek gatavoti arī krāpšanas un korupcijas apkarošanas semināri, kas jo īpaši paredzēti konkrētām dalībvalstīm. Vēl viena iniciatīva ir norādījumi par to, kā izvairīties no biežāk sastopamajām kļūdām, kas saistītas ar publisko iepirkumu. Lauksaimniecības jomā AGRI ĢD dienesti regulāri tiekas ar maksājumu aģentūru un koordinējošo struktūru direktoru mācību tīkla pārstāvjiem, lai aplūkotu dažādus tehniskos aspektus, kas saistīti ar KLP instrumentu pārvaldību un kontroli. AGRI ĢD organizētajā maksājumu aģentūru direktoru ikgadējā konferencē AGRI ĢD revidenti informē par saviem biežāk sastopamajiem revīzijas konstatējumiem un iepazīstina Revīzijas palātu ar konstatējumiem. Šādas prezentācijas sniedz arī līdzīgo pusgada konferenču laikā, ko organizē prezidentūra. Turklāt AGRI ĢD krāpšanas apkarošanas padomdevējs regulāri sniedz krāpšanas apkarošanas seminārus maksājumu aģentūrās. Kā arī 2014. gadā AGRI ĢD ir izveidojis jaunu nodaļu, kas ir īpaši paredzēta konsultāciju un atbalsta sniegšanai dalībvalstīm saistībā ar tiešo maksājumu shēmu īstenošanu. → Būtu jāizveido reģistrs ar visiem Savienības līdzekļiem, ko dalībvalstis piešķir medijiem no struktūrfondiem vai lauksaimniecības jomas, tostarp lauku attīstības (58. punkts), un jāpievērš uzmanība dalībvalstīm, kuras šajā ziņā ir neaizsargātas vai izceļas (59. punkts). Saskaņā ar dalīto pārvaldību Komisijai nav projektu līmeņa informācijas. GDP jau ietver dalībvalstis ar augstu kļūdu īpatsvaru, tostarp atrunas attiecībā uz dalībvalstu vadības un kontroles sistēmām un konkrētām darbības programmām. Pamatojoties uz ikgadēju rūpīgu riska novērtējumu, Komisija, lai veiktu savas revīzijas, pievēršas riskantākajām pārvaldības un revīzijas iestādēm. Konstatētu trūkumu gadījumā, ko var paziņot arī dalībvalstu iestādes, Komisija pārtrauc vai aptur maksājumus. 1.4. Gada darbības pārskatu turpmāka pilnveide EP pieprasīja Komisijai turpmāk minēto. → Paziņot to, kādā mērā ir izskatīti, pārbaudīti un apstiprināti dalībvalstu kontroles pasākumu statistikas dati vai revīzijas ziņojumi (47. punkts). Tas jau ir izdarīts un aprakstīts GDP. → Norādīt, kā Komisijas riska analīzes ir ietekmējušas tās revīzijas kapacitātes izmantošanu, un EP aicina veikt tiešākas revīzijas attiecībā uz izlases veida paraugiem, kas iegūti no valstu finansējuma piešķiršanas iestādēm un galīgajiem saņēmējiem (48. punkts). Lai gan lielākā daļa dalībvalstu revīzijas ziņojumu ir uzticama, Komisija nepaļaujas uz to rezultātiem nešaubīgi, bet gan vienmēr novērtē riskus, pirms izdara secinājumu par ticamības līmeni, ko var iegūt no šiem ziņojumiem. Attiecībā par pieprasījumu veikt vairāk revīziju — Komisija veic pati savas revīzijas tieši augsta riska vadošo/starpniecības iestāžu un galīgo saņēmēju līmenī. Gandrīz pēc visām 77 sistēmu revīzijām, kas veiktas no 2010. gada novembra līdz 2013. gada beigām, REGIO ĢD ir izstrādājis rīcības plānus un apturējis maksājumus. Laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam EMPL ĢD ir veicis 87 sistēmu revīzijas, pievēršoties riskantākajām darbības programmām. Lauksamniecības jomā Komisija ik gadu sāk aptuveni 250 revīzijas par maksājumu aģentūru vadības un kontroles sistēmu efektivitāti un veic aptuveni 120 revīzijas misijas par atbilstību ES noteikumiem. Šo revīzijas darbību pamatā ir centrālā riska analīze (t. i., lielāks skaits revīziju ir vērstas uz dalībvalstīm, pasākumiem un programmām, kas pakļautas augstākam riskam), ietverot visus KLP izdevumus visās dalībvalstīs. Papildu darbinieki, kas ir vajadzīgi, lai veiktu tiešas revīzijas, pamatojoties uz izlases veida paraugu, tādā apmērā, lai būtu iespējama rezultātu ekstrapolācija, ievērojami pārsniegtu darbinieku skaitu, kuru ir iespējams pārgrupēt un/vai atbrīvot, samazinot revīziju skaitu dalībvalstīs ar zemu kļūdu īpatsvaru. → Ietvert informāciju par atrunām attiecībā uz Savienības budžeta apdraudējumu, un tās būtu jāatceļ tikai tad, ja ar dalībvalsts rīcību ir novērsti trūkumi, kā arī GDP ietvert kļūdu īpatsvara un atlikušā riska aplēses, it sevišķi, ja dalībvalstis ir īstenojušas korektīvas darbības (56. punkta 8. apakšpunkts). Šis jautājums ir aplūkots 1.1. punktā. → AGRI ĢD izstrādāt savu kontroles stratēģiju, pārveidot savus riska novērtējumus un nodrošināt pienācīgu uzraudzību, izmantojot galvenos rezultātu rādītājus, kuru atklāšana GDP būtu jāuzlabo (45. punkts). Šis jautājums ir aplūkots 1.3. punktā. 1.5. Vajadzīgo aizsardzības pasākumu īstenošana EP pieprasīja turpmāk minēto. → Saīsināt pretrunu procedūras pirms NFK piemērošanas vai maksājumu pārtraukšanas un iesniegt ziņojumu pirms 2013. gada budžeta izpildes apstiprinājuma (51. un 210. punkts). REGIO ĢD 2008. gada rīcības plānā ir paudis apņemšanos pabeigt ar finanšu korekcijām saistītās pretrunu procedūras 24 mēnešos pēc revīzijas. REGIO ĢD ir ceļā uz šo mērķi. Šo jautājumu pienācīgi ņems vērā deleģētajos aktos. Attiecībā uz maksājumu pārtraukšanu netiek piemērota pretrunu procedūra. AGRI ĢD atbilstības procedūras turpmāka paātrināšana, it sevišķi racionalizējot pretrunu posmu (t. i., apvienojot dažādus posmus, nosakot termiņus gan dalībvalstij, gan EK, utt.), ir paredzēta īstenošanas akta projektā. Standarta gadījumos procedūra nepārsniegs 2 gadus (skatīt arī 1.3. punktu). → Pārtraukšanas, apturēšanas, finanšu korekciju un atgūšanas izmantošanu sīki aprakstīs nākamajā gada ziņojumā par Savienības budžeta aizsardzību un — tieši par struktūrfondiem un Kohēzijas fondu — ziņojumos, sākot no 2016. gada (52. punkts un 56. punkta 7. apakšpunkts). Paziņojumā sniegs informāciju par pārtraukšanu, apturēšanu, finanšu korekcijām un atgūšanu. Turklāt Komisija ietvers datus par NFK, kuru dēļ ES budžetā nonāk piešķirtie ieņēmumi, un dalībvalstu īstenotās korektīvās darbības rezultātus. → Būtu jāsagatavo jauns horizontālais ziņojums par to, kā saskaņā ar DFS 2014.–2020. gadam tiek īstenoti jauni preventīvie un korektīvie instrumenti (56. punkta 9. apakšpunkts). Tiks sagatavots ziņojums, kurā analizēs, kā saskaņā ar DFS 2014.–2020. gadam tiek īstenoti jaunie preventīvie un korektīvie instrumenti. Turklāt trūkumu novērtējumā salīdzinās sākotnējo Komisijas priekšlikumu attiecīgajam tiesību aktam un galīgo rezultātu ar likumdevēju iestāžu grozījumiem, tādējādi atklājot jebkādus saistītos iespējamos riskus. → Labāk izmantot neizpildītās saistības un ierobežot periodu, uz ko attiecas priekšfinansējums (56. punkta 14. apakšpunkts). Priekšfinansējums ir instruments, kas paredzēts kā atbalsts saņēmējiem, lai viņi varētu vadīt savus projektus. Ja periods, uz ko attiecas priekšfinansējums, būtu īsāks par projekta periodu, saņēmējam agrāk vai vēlāk beigtos līdzekļi, un attiecīgais projekts galu galā varētu netikt īstenots. Turklāt šāda pieeja nozīmē nesen pieņemto attiecīgo regulu grozīšanu un katra jaunā atsevišķā līguma grozīšanu. 1.6. Citi pasākumi → EP pieprasīja risināt problēmu, kas saistīta ar „fiktīvu pārstāvju” izmantošanu, lai iegūtu publiskā iepirkuma līgumus. Ikviens publiskā iepirkuma procedūru posms ir jāpublicē internetā (64. punkts). Šajā jomā jau ir īstenoti pasākumi, proti, saistībā ar visu attiecīgo dokumentu pieejamību elektroniski no procedūras sākuma, ex ante un ex post publicēšanu un, kad līguma slēgšanas tiesības ir piešķirtas, pienākumu atklāt apakšuzņēmēju nosaukumus un adreses. Attiecībā uz Koncesiju direktīvu 2014/23 — jaunie noteikumi ietver pienākumu nodrošināt bezmaksas un neierobežotu piekļuvi visiem koncesijas dokumentiem tiešsaistē (kopš koncesijas paziņojuma vai uzaicinājuma iesniegt piedāvājumu publicēšanas brīža). → EP pieprasīja panākt saistošas divpusējas vienošanās ar dalībvalstīm, kas ir sev pievērsušas īpašu uzmanību, līdzīgi kā Eiropas pusgada gadījumā (56. punkta 15. apakšpunkts). Kā minēts priekšsēdētāja Barroso vēstulē un komisāra Ṧemeta vēstulē, Komisija ir apņēmusies risināt trūkumus dalībvalstīs. Komisāra Ṧemeta vēstulē ir vispusīgi izklāstīti instrumenti un darbības, kas īstenotas esošajā tiesiskajā regulējumā attiecībā uz izdevumu programmām saskaņā ar jauno finanšu shēmu. Ziņošanas nolūkos par stratēģiju „Eiropa 2020” tiek ieviesti citādi procesi, un tie ir dalībvalstu un Komisijas kopīgie centieni. 2. OLAF (284.–296. punkts) 2.1. Dalli lieta un saistītie jautājumi (284.–287. punkts, 289. punkta 92. apakšpunkts un 296. punkts) EP izvirzīja vairākus jautājumus saistībā ar šo lietu un it sevišķi attiecībā uz Eiropas Parlamentam sniegto informāciju, Komisijas un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) pārskatatbildību, nevainīguma principa ievērošanu, ierakstu likumību, sadarbību ar dalībvalstu tiesu iestādēm un pamattiesību ievērošanu. Komisija pirmām kārtām vēlas norādīt, ka tās priekšsēdētājs šo situāciju paskaidroja Priekšsēdētāju konferencei 2012. gada novembrī. Šis punkts nekad netika ietvers plenārsēdes darbakārtībā, un Komisija vienmēr ir ievērojusi nevainīguma prezumpcijas principu. Dalli kungs ir apstrīdējis savas atkāpšanās brīvprātīgo raksturu un likumību, pieprasot kaitējuma atzīšanu Eiropas Savienības Vispārējai tiesai lietā T-562/12, kurā lēmums vēl nav pieņemts. Komisija un OLAF, kā vienmēr, pilnībā sadarbojas ar dalībvalstu tiesu iestādēm saistībā ar šīm izmeklēšanas darbībām. Abas iestādes ir pienācīgi atbildējušas uz visiem informācijas vai palīdzības pieprasījumiem, ko ir saņēmušas no šādām iestādēm. Attiecībā uz nepietiekamu pārskatatbildību OLAF atgādina, ka tas jau ir plaši un atkārtoti atbildējis uz jautājumiem, ņemot vērā attiecīgi Regulas (EK) Nr. 1073/1999 8. pantā un Regulas (ES, Euratom) Nr. 883/2013 10. pantā noteiktos ierobežojumus. Attiecībā uz ierakstu likumības tiesisko analīzi OLAF jau ir informējis CONT, ka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1073/1999 4. panta 3. punkta otro daļu tam bija tiesības iegūt informāciju, kas attiecas uz tā izmeklēšanas darbībām. OLAF uzskata, ka ir rīkojies saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem un regulām. Pirmā redakcija vispusīgam iekšējam pētījumam par dalībvalstu valsts iestāžu veiktu privātu telefonsarunu ierakstu likumību ir izdalīta OLAF izmeklēšanās iesaistītajiem darbiniekiem un tiek pastāvīgi uzlabota un atjaunināta. Attiecībā uz OLAF Uzraudzības komitejas konstatējumiem OLAF norāda, ka ir veicis savas izmeklēšanas darbības, ievērojot visas procedūras prasības. OLAF Uzraudzības komiteja savā darbības ziņojumā par attiecīgajām personām neatklāja nekādus pamattiesību vai procesuālo garantiju pārkāpumus. Tādēļ paustās bažas ir tikai hipotētiskas. Turklāt ar OLAF pamatnostādnēm darbiniekiem par izmeklēšanas procedūrām ir paredzēts nodrošināt, ka visas OLAF veiktās izmeklēšanas atbilst augstākajiem profesionālajiem standartiem un tajās ir pilnībā ievērotas attiecīgo personu procesuālās tiesības. Visbeidzot, attiecībā uz informācijas pieprasījumu par koordinācijas centra sanāksmēm 2012. un 2013. gadā, tā kā ir jāaizsargā notiekošās izmeklēšanas, OLAF neatkarība un attiecīgo personu nevainīguma prezumpcija, Komisijai ir jāuzsver, ka informācijai par šīs grupas procedūrām jāpaliek ierobežotai. Tomēr Komisija izvērtēs jebkādu papildu EP pieprasījumu par koordinācijas centra sanāksmēm saskaņā ar pamatnolīguma noteikumiem. 2.2 Citi jautājumi (288. un 293.–295. punkts) EP pauda bažas par finanšu rādītājiem saistībā ar izmeklēšanas sākšanu, turpmākiem pasākumiem, ko īsteno aizdomu par krāpšanu lietu gadījumos, kuras ir slēgtas un nosūtītas atpakaļ Komisijai 2012.–2013. gadā, apsekojumiem starp OLAF darbiniekiem un pieprasījumu pēc dokumenta par ES līdzekļu neatbilstīgu izmantojumu nerediģētās redakcijas. OLAF izmeklēšanas politikas prioritātes (IPP) 2012. un 2013. gadā ietvēra šādus atlases principus: proporcionalitāte, izmeklēšanas resursu efektīva izmantošana un subsidiaritāte/pievienotā vērtība. Šīs IPP (2012. un 2013. gadam) paredzēja finanšu rādītājus. Šādus rādītājus neuzskatīja un neizmantoja par „izslēgšanas kritēriju”, bet gan izmantoja kā vienu no vairākiem kritērijiem, lai novērtētu, vai izmeklēšanu sākt, vai ne. Finansiālā ietekme nekad nebija „conditio sine qua non” izmeklēšanas sākšanai. Savukārt 2014. gadam ģenerāldirektors izlēma izmeklēšanas politikas prioritātēs neiekļaut finanšu rādītājus, ņemot vērā, ka pastāvēja — zināmā mērā joprojām pastāv — pastāvīgas nesaprašanās par šo jautājumu starp OLAF ieinteresētajām personām, un to, cik grūti ir lielākajā daļā lietu novērtēt jaunas lietas iespējamo finansiālo ietekmi. OLAF plāno uzraudzīt, vai skaidru finanšu rādītāju nepieejamība atlases procedūrā nozīmē OLAF iespējām neatbilstoši liela skaita lietu sākšanu. Ja tā, ģenerāldirektors apsvērs iespējamu to atjaunošanu, cieši apspriežoties ar OLAF ieinteresētajām personām un tā Uzraudzības komiteju. Ja ir aizdomas par krāpšanu, OLAF neslēdz un nenosūta atpakaļ lietas Komisijas dienestiem izmeklēšanai. OLAF ir un būs vienīgā struktūra, kam ir tiesības veikt administratīvu izmeklēšanu šādās lietās. Kad OLAF saņem informāciju par aizdomām par krāpšanu no cita Komisijas dienesta, tas pieņem lēmumu par to, vai sākt izmeklēšanu, vai arī slēgt lietu, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 883/2013 5. panta 1. punktā noteiktajiem kritērijiem. OLAF informē Komisijas dienestu, kas nosūtīja informāciju, par lēmumu slēgt lietu un slēgšanas iemesliem. Retos gadījumos, kad lieta tiek slēgta saskaņā ar subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem, bet var būt vajadzīga izmeklēšana, OLAF nosūta lietu tai iestādei, kas ir piemērotākā, lai veiktu izmeklēšanu, kompetentajām valsts iestādēm vai disciplinārām struktūrām. Visbeidzot, attiecībā uz pieprasījumu pēc iepriekš minētā dokumenta nerediģētas redakcijas Komisija norāda, ka rakstiskajā atbildē E-012041/2013, ko Komisija sniedza 2014. gada 28. janvārī uz EP deputātes Ingeborg Gräßle jautājumu, tika norādīts, ka: „Attiecībā uz dokumenta D/000955 nerediģēto redakciju Komisija novērtēs jebkuru EP pieprasījumu saskaņā ar Parlamenta un Komisijas pamatnolīguma noteikumiem”. OLAF līdz šim nav saņēmis nevienu EP pieprasījumu saskaņā ar iepriekš minēto nolīgumu. * * * [1] 2012. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšana, Revīzijas palātas īpašie ziņojumi attiecībā uz Komisijas budžeta izpildes apstiprināšanu, EAF budžeta izpildes apstiprināšanu, aģentūru budžeta izpildes apstiprināšanu. Atsauces uz dokumentiem P7_TA(2014)0287, P7_TA-PROV(2014)0288), P7_TA-PROV(2014)0290 un P7_TA-PROV(2014)0299) attiecīgi pieejamas šādā tīmekļa vietnē: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?type=TA&reference=20140403&secondRef=TOC&language=lv. [2] Atsauces uz dokumentiem 5848/14, 5848/14 ADD1, 5850/14 un 5850/14 ADD 1 ir publicētas: http://www.europarl.europa.eu/committees/en/cont/publications.html?id=CONT00006#menuzone. [3] Lai gan daži no šiem pieprasījumiem daļēji vai netieši minēti rezolūcijas citās daļās. Skatīt 6., 11., 15., 17., 20., 24., 46.-49., 51., 53., 55., 59., 65., 67., 70., 73., 81., 88., 90., 117., 120., 128., 137.-139., 141., 149., 176.-180., 183., 205., 253., 258., 260.-261., 264., 270., 272., 282., 302., 314., 318., 319., 323., 326.-327., 332.-333., 335., 343. punktu KDDD par EP rezolūcijām. [4] Skatīt 19., 22., 61., 77. punktu KDDD par Padomes ieteikumu. [5] Ares(2013)3567754. [6] Ares(2014)654055. [7] Komisijas Regula (EK) Nr. 1122/2009 tiešo maksājumu jomā un Regula (EK) Nr. 65/2011 lauku attīstības jomā. [8] Komisijas Īstenošanas regulas projekts, ar ko paredz noteikumus, lai piemērotu Eiropas Parlamenta Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS), lauku attīstības pasākumiem un savstarpējo atbilstību. [9] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1303/2013, OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp. [10] Regula (ES) Nr. 1306/2013, tā sauktā KLP horizontālā regula.