ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.1.5.4

Nesenā 10 jaunu dalībvalstu ienākšana ES ir nozīmīgi palielinājusi MVU skaitu. Daudzi no tiem cīnās ar eksistējošajiem Kopienas tiesiskajiem priekšrakstiem un nevar pievērsties jaunu potenciālo likumdošanas priekšlikumu pārraudzībai. Tādēļ Komisijai būtu jābalstās uz dažādām atsevišķām iniciatīvām, kuru ietvarā vidējā slāņa domas tiktu ievāktas proaktīvā veidā. Kas ir vēl svarīgāk: ja ir jāizvairās no atsvešinātības un kultūras plaisas starp ES institūcijām un politikām no vienas puses un maziem uzņēmumiem no otras puses, Komisijas būtu jārāda, ka tā ņem vērā atgriezenisko saiti.
2.2

Dalībvalstu akcīzes nodokļu ieņēmumu vērtības dēļ (5) un to atšķirību dēļ, kādā veidā dalībvalstis noteikumus ievieš, Komisijai ir bijušas grūtības saskaņot grozījumus ar dalībvalstīm. Jāatzīmē, ka 10 “jaunās” dalībvalstis netika iesaistītas to jautājumu apspriešanā ar Komisiju, kas noveda pie priekšlikumu izstrādes. Komiteja atzīst dalībvalstu vajadzību izmantot akcīzes nodokli kā daļu no savu ieņēmumu palielināšanas, taču apšauba, vai šie priekšlikumi mainīs patērētāju ieradumus tādā mērā, ka tas būtiski ietekmēs vispārējos ieņēmumus.
2.1.5

Tomēr komerciālā kuģu būvniecība Eiropas Savienībā ir zaudējusi milzīgu tirgus daļu saistībā ar nelabvēlīgām tirdzniecības praksēm galvenokārt no Dienvidkorejas, tādējādi kuģu būvniecībai ir nopietnas problēmas. Kopš 2000. gada jauno pasūtījumu tirgus daļa (kompensētās bruto tonnās – kbt) ir samazinājusies par divām trešdaļām - no 19 % 2000. gadā līdz 6.5 % 2003. gadā (2). Situācija pasliktinājās 2003. gada vidū, kad radās situācija ar zemākajām cenām pēdējo 13 gadu laikā un ar eiro valūtas kursa nostiprināšanos pret pārvadāšanas valūtu ASV dolāru, kā arī saistībā ar galveno Āzijas valstu konkurentu valūtas kursu. Jo sevišķi pēdējo gadu laikā starptautiskā tirdzniecība ir dramatiski palielinājusies, ko virza neparasti liels enerģētikas un izejmateriālu pieprasījums no Ķīnas, kā arī saražoto preču imports un eksports. Šis pieprasījums ir izraisījis jaunu pasūtījumu rekordu naftas tankkuģu, balkeru un konteinerkuģu segmentos. Eiropas kuģu būvētāji guva labumu no šī pieprasījuma un tādējādi ir spējuši gandrīz divkāršot pasūtījumu skaitu 2003. gadā, salīdzinot ar 2002. gadu. Tomēr to daļa pasaules kuģu būvēšanas tirgū turpināja kristies.
(2)

Ja saskaņā ar nacionālajiem noteikumiem un izveidojušos praksi pārskatu sniedzēji vajadzīgo informāciju sniedz kompetentām iestādēm, kas nav NCB, šīs iestādes un to attiecīgās NCB sadarbojas, lai nodrošinātu ECB statistikas prasību ievērošanu. Sadarbība ietver pastāvīgas datu nosūtīšanas sistēmas izveidi, ja vien tas jau nav noteikts nacionālajos tiesību aktos. Pašlaik šī prasība attiecas uz Īrijas Central Statistics Office un Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland sadarbību un Maltas National Statistics Office un Bank Ċentrali ta' Malta/Central Bank of Malta sadarbību. Turklāt Somijā no 2014. gada 1. janvāraStatistics Finland pārņems Suomen Pankki uzdevumu vākt un apkopot ārējās statistikas jomā vajadzīgo informāciju. Lai izpildītu iepriekš minētās statistikas prasības Suomen Pankki un Statistics Finland jāsadarbojas.
ECB atzīmē, ka lielākā daļa ierosinātās direktīvas attiektos arī uz kredītiestādēm. Jo īpaši kredītiestādēm saskaņā ar ierosināto direktīvu būs jāatklāj ar ilgtspēju saistīta informācija. Tomēr no pašreizējās redakcijas nav skaidrs, vai ierosinātās direktīvas mērķis ir aptvert visas kredītiestādes neatkarīgi no to lieluma vai tikai kredītiestādes, kas kvalificējamas kā lieli uzņēmumi vai uzņēmumi, kuru pārvedamos vērtspapīrus atļauts tirgot ES regulētos tirgos. Ierosinātās direktīvas apsvērumos ( 42 ) norādīts, ka uz kredītiestādēm būtu jāattiecina prasības par ilgtspējas pārskatu sniegšanu, ja tās atbilst noteiktiem lieluma kritērijiem. Tomēr šāds piemērošanas jomas ierobežojums attiecībā uz kredītiestādēm, kura pamatā ir noteikti lieluma kritēriji, skaidri neizriet no ierosinātās direktīvas normām ( 43 ) . Drīzāk attiecīgos noteikumus varētu interpretēt kā tādus, kas paredz, ka koordinācijas pasākumi uz kredītiestādēm attiecas neatkarīgi no to lieluma. Atbilstoši ierosinātās direktīvas apsvērumos paustajam likumdevēja nolūkam, ECB ierosina precizēt šo punktu, lai ilgtspējas pārskatu sniegšanas prasības tiktu piemērotas tikai tām kredītiestādēm, kas arī atbilst lieluma kritērijiem ( 44 ) . Turklāt būtu jānodrošina minimāla saskaņošana ar vides, sociālo un pārvaldības risku atklāšanas tvērumu saskaņā ar KPR, jo īpaši minētās regulas 449.a pantu, saskaņā ar kuru, novērtējot, vai kredītiestāde uzskatāma par lielu, tiek ņemti vērā gan lieluma, gan sarežģītības kritēriji.
1.

Euratom ) vārdā tiek apstiprināts Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk – “izstāšanās līgums”). ECB it īpaši ņem vērā izstāšanās līguma noteikumus par to, ka tiek atlīdzināts iemaksātais kapitāls, ko Anglijas Banka nodrošinājusi ECB ECB ņem vērā ierosināto lēmumu, ar kuru Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas () vārdā tiek apstiprināts Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (turpmāk – “izstāšanās līgums”). ECB it īpaši ņem vērā izstāšanās līguma noteikumus par to, ka tiek atlīdzināts iemaksātais kapitāls, ko Anglijas Banka nodrošinājusi ECB ( 2 ) , un ka pārejas periodā Anglijas Banka piedalās institucionālajā kārtībā, kas noteikta LESD 282. un 283. pantā un Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtos (turpmāk – “ECBS Statūti”) ( 3 ) . ECB arī ņem vērā izstāšanās līguma noteikumus par to, ka Apvienotajā Karalistē tiek piemēroti Eiropas Savienības tiesību noteikumi, kuri attiecas uz piekļuvi Eiropas Savienības iestāžu, struktūru, biroju un aģentūru dokumentiem ( 4 ) , ka Apvienotajā Karalistē ECB tiek piemēroti noteikti ECBS Statūtu panti ( 5 ) un ka Apvienotajā Karalistē ECB, tās struktūru locekļiem, tās darbiniekiem un nacionālo centrālo banku (NCB) pārstāvjiem ECBS tiek piemērotas noteiktas privilēģijas un imunitāte ( 6 )
“1. Dalībvalstīs nosaka skaitliskus fiskālos noteikumus attiecībā uz budžeta bilanci, ar kuriem valsts budžeta procedūrā īsteno valstu vidēja termiņa budžeta mērķi, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.a pantā. Šie noteikumi attiecas uz vispārējās valdības sektoru kopumā un tiem ir saistošs, vēlams, konstitucionāls.”

“1. Dalībvalstīs nosaka skaitliskus fiskālos noteikumus attiecībā uz budžeta bilanci, ar kuriem valsts budžeta procedūrā īsteno valstu vidēja termiņa budžeta mērķi, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 1466/97 2.a pantā. Šie noteikumi attiecas uz vispārējās valdības sektoru kopumā un tiem ir saistošs, vēlams, konstitucionāls. Dalībvalstis var uz laiku novirzīties no vidēja termiņa mērķa vai tā sasniegšanai noteiktajiem pielāgojumiem vienīgi ārkārtējos apstākļos ar noteikumu, ka tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. 1.a. Dalībvalstis nodrošina, ka vispārējās valdības gada budžets ir līdzsvarā vai ar pārpalikumu. Tādējādi, tā kā Regula (EK) Nr. 1466/97 uz īpašo vienošanos starp dalībvalstīm neattiecas, vispārējās valdības gada strukturālā bilance nepārsniedz valsts atsauces lielumu ar strukturālā deficīta rādītāju 0,5 % no IKP. Ja vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP ir ievērojami mazāka par 60 % un ja finanšu ilgtspējas risks ilgtermiņā ir neliels, vispārējās valdības gada strukturālāsbilances valsts atsauces lielums var sasniegt strukturālo deficītu, kas nepārsniedz 1 % no nominālā IKP. 1.b. Dalībvalstis ievieš korekciju mehānismu, kuru automātiski iedarbina ar mērķi koriģēt ievērojamas novirzes no vidēja termiņa mērķa vai tā sasniegšanai noteiktajiem pielāgojumiem, tostarp to kumulēto ietekmi uz valdības parāda dinamiku. [Korekcijas mehānisma veidu, apjomu un grafikus, tostarp ārkārtēju apstākļu gadījumā, norāda šīs regulas pielikumā.] 1.c. Dalībvalstis nodrošina ātru konverģenci, lai sasniegtu savus vidēja termiņa mērķus, pamatojoties uz Komisijas ierosinātajiem vērienīgajiem un saistošajiem grafikiem, kuros ņemti vērā attiecīgajai valstij raksturīgie riski, kas apdraud finanšu ilgtspēju. Ierosinātie grafiki ir publiski pieejami.”
16.

Savā 2010. gada 31. marta Atzinumā CON/2010/28 par priekšlikumu Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 479/2009 attiecībā uz statistikas datu kvalitāti pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras kontekstā (10), ECB arī atbalstīja ziņošanas procesa caurredzamības uzlabošanu, PDP izmantojot nacionālo kontu deficītu (B.9). Izslēdzot mijmaiņas darījumu līgumu norēķinus un nākotnes likmes vienošanās no PDP izmantotā deficīta, deficīta skaitlis kļūst mazāk jūtīgs pret manipulācijām ar sarežģītu finanšu darījumu palīdzību. Šajā sakarā ECB atzinīgi novērtē to, ka ierosinātās regulas A pielikums vairs nenoteiks PDP_B.9 un PDP_D.41. Tomēr tas nozīmē, ka visas atsauces uz šiem diviem mainīgajiem jāsvītro no B pielikuma 2. tabulas. Tādēļ būs jāgroza Regula (EK) Nr. 479/2009, lai atspoguļotu to, ka nacionālo kontu deficīts (B.9) būs jāizmanto PDP, kā arī nominālvērtības definīciju ierosinātajā regulā.
Lai gan ir skaidrs, ka tikai iesaistītā dalībvalsts var būt izcelsmes dalībvalsts vai uzņēmēja dalībvalsts, pastāv iespēja, ka skaidras naudas pārvadājumu transportlīdzeklim, lai tas sasniegtu uzņēmēju dalībvalsti, jāšķērso kādas neiesaistītās dalībvalsts teritorija. Nevar būt, ka Komisijas nolūks ir no ierosinātās regulas piemērošanas jomas izslēgt iesaistītās dalībvalstis, kuras no visām pusēm robežojas ar neiesaistītajām dalībvalstīm.

2. Euro monētu pārvadājumi, kurus veic starp iesaistīto dalībvalstu centrālajām bankām vai monētu kaltuvēm un to uzdevumā un kurus pavada militārais, policijas vai privātas apsardzes eskorts atsevišķos transportlīdzekļos, nav iekļauti šīs regulas darbības jomā.”

“1. Euro banknošu un monētu pārvadājumi, kurus veic starp iesaistīto dalībvalstu centrālajām bankām, banknošu spiestuvēm un/vai monētu kaltuvēm un to uzdevumā un kurus pavada militārais vai policijas eskorts, nav iekļauti šīs regulas darbības jomā.

Lai novērstu neskaidrības, no dienas, kad Padome saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktu pieņem lēmumu par dalībvalsts izņēmuma statusa atcelšanu attiecībā uz tās dalību euro zonā, attiecīgā dalībvalsts var būt arī “uzņēmēja dalībvalsts”, kas definēta Regulā (EK) xx/yy.”

“Padomes Regulu (EK) Nr. xx/yy piemēro tās dalībvalsts teritorijā, kura vēl nav ieviesusi euro, no dienas, kad Padome saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktu pieņem lēmumu par dalībvalsts izņēmuma statusa atcelšanu attiecībā uz tās dalību euro zonā.”
2.4

Ceturtkārt, ierosinātās direktīvas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā atsauce uz “informācijas kontroli”, ko veic “atbilstoši kvalificēta trešā persona”, rada pamatu dažām nopietnām interpretācijas problēmām. Savos agrākajos skaidrojumos (11) Komisija norādīja, ka dīleri, auditori, publiskās iestādes vai citas tirgus struktūras varētu būt atbilstošas tiktāl, cik tās nav pakļautas emitentu instrukcijām. Kā to norāda Komisija, šīs prasības mērķis ir nodrošināt, lai informācija par uzņēmumu emitētiem instrumentiem — īpaši ņemot vērā to, ka šie uzņēmumi netiek pārraudzīti vai regulēti — būtu ticama un pakļauta kvalificētai pārbaudei. Tomēr Komisijas ierosinājums nenosaka kādu noteiktu mehānismu, un paliek atvērts jautājums par to, kādā veidā tas varētu tikt sasniegts. Nav skaidrs, kam būtu jāizlemj par trešās personas “atbilstību”. Ierosinātās direktīvas 5. panta 2. punkta c) apakšpunktsnosaka, ka informācijas kontrole attiecas gan uz emisiju un emisijas programmu, gan uz emitenta tiesisko un finansiālo situāciju. Kaut gan, atkarībā no trešās personas statusa, kontrolējošā institūcija ne vienmēr “kontrolēs” abus šos elementus. Piemēram, auditors kontrolēs emitenta finansiālo situāciju, bet ne emisijas programmu. Un ir apšaubāmi, ka juridiskās firmas un dīleri varētu tikt uzskatīti par tādiem, kas kontrolē finansiālo informāciju. Arī publiska institūcija var kontrolēt emisijas programmu, bet ne vienmēr emitenta finansiālo situāciju Visbeidzot, ja ierosinātajā direktīvā iekļauj neskaidru informācijas kontroles mehānismu, ko īsteno “atbilstoši kvalificēta trešā persona” (12), varētu rasties pamats uzskatīt, ka informācijas prasības naudas tirgus instrumentiem tiek pielīdzinātas tām informācijas prasībām, kādas tās ir attiecībā uz oficiāliem emisijas prospektiem. Saistībā ar šo jāatzīmē, ka prasības prospektiem noteiktas, šķiet, vienīgi Emisijas prospektu direktīvā, kurā naudas tirgus instrumenti ir izslēgti no vērtspapīru definīcijas (13).
II.

Saskaņā ar LESD 310.–325. pantu un Finanšu regulu vadība ir atbildīga par Eiropas Savienības gada pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu un šiem pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību. a) Vadības atbildība par Eiropas Savienības gada pārskatiem ietver iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu attiecībā uz finanšu pārskatu sagatavošanu un patiesu izklāstu tā, lai tajos nebūtu būtisku neatbilstību krāpšanas vai kļūdas dēļ, un šo atbildību īsteno, izraugoties un piemērojot pienācīgas grāmatvedības metodes, kuru pamatā ir Komisijas galvenā grāmatveža pieņemtie grāmatvedības noteikumi (3), un sagatavojot apstākļiem atbilstošas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina Eiropas Savienības gada pārskatus pēc tam, kad Komisijas galvenais grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu un struktūru iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati visos būtiskajos aspektos skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Savienības finanšu stāvokli. b) Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no Finanšu regulā noteiktās budžeta izpildes metodes. Īstenošanai jāatbilst racionālas finanšu pārvaldības principam, kurš paredz efektīvas un produktīvas iekšējās kontroles izveidi, ieviešanu un īstenošanu, ietverot atbilstošu pārraudzību un pienācīgus pasākumus pārkāpumu un krāpšanas novēršanai un vajadzības gadījumā tiesvedību nepareizi izmaksāto vai izlietoto līdzekļu atgūšanai. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisija uzņemas galīgo atbildību par Eiropas Savienības pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (LESD 317. pants).
II.

Saskaņā ar Līguma 268. līdz 280. pantu un Finanšu regulas noteikumiem vadības (4) pienākums ir sagatavot un godīgi atspoguļot “Eiropas Kopienu galīgos gada pārskatus” un nodrošināt pakārtoto darījumu likumību un pareizību. a) Attiecībā uz “Eiropas Kopienu galīgajiem gada pārskatiem” vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējās kontroles mehānismus, lai sagatavotu un godīgi atspoguļotu finanšu pārskatus, kuros nav būtisku neprecizitāšu, kas radušās krāpšanas vai kļūdas dēļ, izvēlēties un piemērot pienācīgu grāmatvedības politiku saskaņā ar Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (5), kā arī sagatavot konkrētajiem apstākļiem piemērotas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina “Eiropas Kopienu galīgos konsolidētos pārskatus” pēc tam, kad Komisijas grāmatvedis ir sagatavojis galīgos konsolidētos pārskatus, pamatojoties uz pārējo iestāžu (6) un struktūru (7) iesniegto informāciju, kā arī konsolidētajiem pārskatiem pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konkrētie pārskati patiesi un pareizi atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos. b) Veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Tiešajā centralizētajā pārvaldībā izpildes uzdevumus veic Komisijas departamenti. Dalītajā pārvaldībā izpildes uzdevumus deleģē dalībvalstīm, decentralizētajā pārvaldībā tos deleģē trešām valstīm, bet netiešajā centralizētajā pārvaldībā — citām struktūrām. Kopējā pārvaldībā izpildes uzdevumus sadala starp Komisiju un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53. līdz 57. pants). Izpildes uzdevumiem ir jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principiem, saskaņā ar kuriem jāizstrādā, jāievieš un jāuztur efektīvi un produktīvi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp jānodrošina adekvāta pārraudzība un attiecīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, vajadzības gadījumā, jāiesniedz lieta Tiesā, lai piedzītu nepareizi samaksātos vai izlietotos līdzekļus. Neatkarīgi no izmantotās ieviešanas metodes Komisija ir pilnībā atbildīga par Eiropas Kopienu galīgajiem gada pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (Līguma 274. pants).
31.

Starptautiskos ekspertus ne vienmēr izmantoja produktīvi, viņiem uzdeva plašu klāstu pienākumu. Lai gan pamatā ekspertus izraugās, pamatojoties uz viņu tehniskajām zināšanām, Komisija no viņiem sagaida arī līdzdarbošanos projektu vadībā un finanšu kontrolē. Saskaņā ar jauno Finanšu regulu starptautiskās tehniskās palīdzības ekspertu vadītājs vairs nav viens no projekta direktoriem ar paraksta tiesībām, kā tas bija saskaņā ar iepriekšējo Finanšu regulu. Tomēr praksē ekspertu vadītājs ne tikai pārbauda dažādos projekta dokumentus, bet piedalās arī to sagatavošanā. Tas attiecas uz tādiem dokumentiem kā darba plāni un budžeti, ziņojumi, konkursu lietas, līgumu projektvarianti un priekšlikumi veikt maksājumus no projekta konta. Dažos gadījumos šie administratīvie darbi aizņēma neproporcionāli daudz laika, tādējādi saīsinot to laiku, ko eksperti varēja veltīt iestāžu darbības uzlabošanas tehniskākiem pasākumiem. Tas arī izraisa neskaidrības par to, kam eksperti īsti ir atbildīgi, t. i., saņēmējiestādei vai delegācijai, kas apgrūtina viņu uzdevumus un var kaitēt uzticības gaisotnei starp ekspertiem un vietējiem partneriem.
68.–71.

Tulkošanas darba plūsmas organizēšanu Komisijas tulkošanas nodaļās atbalsta rīki, kas parāda katra tulkotāja pieejamību. Tomēr šie rīki pilnībā neatspoguļo visus tulkotāja pieejamības aspektus, piemēram, speciālista vai valodu zināšanas. Tāpēc nozīmīgs faktors joprojām ir nodaļas vadītāja vērtējums. Attiecībā uz IT rīku izmantošanu Komisija aktīvi veicina to lietošanu, lai paaugstinātu izmaksu rentabilitāti. Rīcība šajā jomā ietver informētības palielināšanu, apmācību (īpaši, lai ļautu tiešajiem lietotājiem efektīvi izmantot šos rīkus) un rūpes par to, lai rīki, kas paaugstina produktivitāti, labi strādātu kopā ar citiem lietojumiem (piem., TWB ar LegisWrite). Minēto rīku izmantošanu pastāvīgi atbalsta augstākā vadība, un nesen Komisija pieņēma dažas “labākās prakses vadlīnijas” tulkotājiem, tāpat arī tiek pieliktas īpašas pūles, lai apmācītu nesen darbā pieņemtos tulkotājus un sekretārus lietot datora rīkus. Tomēr lēmuma pieņemšana par to, kādi rīki un resursi darbam ir vispiemērotākie, daļēji ir tulkotāja ziņā atkarībā no priekšapstrādes ziņojumiem un tulkotāja izglītības, zināšanām un pieredzes.
47.

Revīzijas palāta atklāja, ka: a) ne visas dalībvalstis sūta šos uzraudzības ziņojumus. Piemēram, no Austrijas puses netika iesniegts neviens ziņojums. Revīzijas beigās (2004. gada novembrī) no 48 ziņojumiem, kas bija jāiesniedz laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam divpadsmit dalībvalstīm, kurām bija pienākums iesniegt šādus ziņojumus, 15 netika nosūtīti. Trūkstošie ziņojumi no Austrijas, Francijas, Īrijas, Portugāles, Spānijas un Apvienotās Karalistes pēc tam tika saņemti (pilnīga informācija ir sniegta tabulā); b) ziņojumi sastāv no tabulas, kurā atzīmētas dažādu privāto inspekcijas iestāžu apmeklējumi, analīzēs izmantoto paraugu skaits, atklāto nepilnību skaits un piemērotie sodi. Nav secinājuma par sistēmas darbību. Komisijas vadlīnijās dalībvalstīm par to, kā sagatavot šos ziņojumus, ir noteikums, ka ir jābūt standarta tabulai. Aizpildot šo tabulu, tiek pildīta ziņošanas prasība, kā minēts 46. punktā (32); c) Komisija tikai daļēji izmanto šos ziņojumus; d) kvalitāte ne vienmēr ir apmierinoša, un ziņojumos ir kļūdas un neatbilstības. Komisijas vadlīnijās teikts, ka “līdz šim Komisijai iesniegtie ziņojumi ir bijuši ļoti atšķirīgi, tādējādi Komisijai bija grūti iegūt vispārēju priekšstatu par īstenošanu”. Revīzijas palātas veiktās revīzijas laikā šī situācija saglabājās; e) turklāt nav skaidru vadlīniju kompetentajām iestādēm par to, kā veikt pārbaužu sistēmas uzraudzību. Tabula Uzraudzības ziņojumu iesniegšana laika posmā no 2000. līdz 2003. gadam, situācija Palātas veiktās revīzijas beigās 2004. gada novembrī 2000. g. 2001. g. 2002. g. 2003. g. Austrija Beļģija Dānija n/p n/p n/p n/p Somija n/p n/p n/p n/p Francija Vācija Grieķija Īrija Itālija Luksemburga Nīderlande n/p n/p n/p n/p Portugāle Spānija n/p * Zviedrija * AK = uzraudzības ziņojums nosūtīts = uzraudzības ziņojums nav nosūtīts * = daļēji nosūtīts n/p = nav piemērojams, jo uzraudzība nav nepieciešama, ja pārbaudes veic valsts iestāde NB: Trūkstošie ziņojumi no Austrijas, Francijas, Īrijas, Portugāles, Spānijas un Apvienotās Karalistes tika saņemti līdz 2005. gada jūnijam. Avots: Komisija.
17.

Savos 2016. gada galīgajos pārskatos VNV uzrādīja iespējamās saistības par summu 841 826 146 EUR, kas ir saistītas ar ex ante iemaksām. No šīs summas 800 791 513 EUR attiecas uz apelācijām, kas iesniegtas pret VNI, un lietām, kas ierosinātas dalībvalstu administratīvajās tiesās; minētā summa ir noteikta, pamatojoties uz VNI deklarācijām. 1. un 2. tabulā ir parādītas šīs summas un to izmaiņas, kā arī apelāciju un tiesas lietu skaits laikā līdz 2017. gada 30. septembrim. 1. tabula Iespējamo saistību apstrīdētās summas, ko veido ex ante iemaksas VNF Iespējamās saistības, ko veido apstrīdētās summas, EUR 30.9.2017. 31.12.2016. 31.12.2015. — Pret VNI iesniegtās apelācijas un dalībvalstu administratīvajās tiesās uzsāktās lietas 1 240 045 681 800 791 513 437 125 144 Saistībā ar 2015. g. ex ante iemaksām 84 149 051 84 149 051 437 125 144 Saistībā ar 2016. g. ex ante iemaksām 596 809 613 716 642 462 0 Saistībā ar 2017. g. ex ante iemaksām 559 087 017 0 0 — Tiesvedība ES Vispārējā tiesā 180 197 774 41 034 633 0 Saistībā ar 2016. g. ex ante iemaksām 115 676 910 41 034 633 0 Saistībā ar 2017. g. ex ante iemaksām 64 520 864 0 0 Kopā 1 420 243 455 841 826 146 437 125 144 Avots: ERP, pamatojoties uz VNV datiem. 2. tabula Ar ex ante iemaksām VNF saistītās apelācijas un tiesas lietu skaits Apelāciju un tiesā ierosināto lietu skaits 30.9.2017. 31.12.2016. 31.12.2015. — Pret VNI iesniegtās apelācijas un dalībvalstu administratīvajās tiesās uzsāktās lietas 394 261 67 Saistībā ar 2015. g. ex ante iemaksām 7 6 67 Saistībā ar 2016. g. ex ante iemaksām 256 255 0 Saistībā ar 2017. g. ex ante iemaksām 131 0 0 — Tiesvedība ES Vispārējā tiesā 13 9 0 Saistībā ar 2016. g. ex ante iemaksām 10 9 0 Saistībā ar 2017. g. ex ante iemaksām 3 0 0 Kopā 407 270 67 Avots: ERP, pamatojoties uz VNV datiem.
Ieviešana ir sākta attiecībā uz ex ante un ex post pārbaudēm

Tika konstatēti nozīmīgi uzlabojumi gan ex ante, gan ex post pārbaudēs par izdevumiem, kurus pieprasījušas atmaksāt valstis, kas iesaistītas sadarbībā dotāciju nolīgumu ietvaros. Tomēr dokumenti, kurus sadarbības valstis pievieno atlīdzināšanai iesniegto izdevumu pamatošanai, ne vienmēr ir pietiekami. Turklāt netika prasīti revīzijas apliecinājumi, kaut arī ES Finanšu regulas piemērošanas noteikumos tas ieteikts attiecībā uz dotācijām, kuru summa pārsniedz zināmu robežvērtību (1) . Revīzijas apliecinājumi sniegtu papildu pārliecību par dotāciju darījumu likumību un pareizību.

Ir jāpilnveido aprēķins iemaksām no Šengenas asociētajām valstīm (Šveice, Lihtenšteina, Islande un Norvēģija), lai labāk atspoguļotu attiecīgās tiesību normas (3) . Piemēram, aprēķinam jābūt balstītam uz galīgo, nevis uz budžetā paredzēto ikgadējo subsīdiju, ko saņem no Komisijas.

2015

Laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir izveidots Iekšējās drošības fonds (IDF). To veido divi instrumenti – “IDF robežas un vīzas” un “IDF policija”, no kuriem ir pieejami attiecīgi 2,8 miljardi EUR un 1 miljards EUR pasākumu finansēšanai. Komisija no instrumenta “IDF robežas un vīzas” atlīdzina dalībvalstīm tādus iepirkumus kā transportlīdzekļi vai kuģi, kā arī tādas kārtējās izmaksas kā degviela vai apkope. Aģentūra arī atlīdzina šādas izmaksas kopīgo operāciju dalībniekiem. Tādējādi nav novērsts dubulta finansējuma risks (4).