KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par atbildi uz Ekspertu grupas ziņojumu par 7. pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammas starpposma novērtējumu un Ekspertu grupas ziņojumu par riska dalīšanas finanšu mehānisma starpposma novērtējumu /* COM/2011/0052 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 9.2.2011 COM(2011) 52 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par atbildi uz Ekspertu grupas ziņojumu par 7. pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammas starpposma novērtējumu un Ekspertu grupas ziņojumu par riska dalīšanas finanšu mehānisma starpposma novērtējumu KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par atbildi uz Ekspertu grupas ziņojumu par 7. pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pamatprogrammas starpposma novērtējumu un Ekspertu grupas ziņojumu par riska dalīšanas finanšu mehānisma starpposma novērtējumu 1. PAMATOJUMS Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmuma Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads)[1] 7. panta 2. punktā ir dots tiesiskais pamats 7. pamatprogrammas „uz pierādījumiem balstītam starpposma novērtējumam”, kas ar ārējo ekspertu palīdzību veicams ne vēlāk kā 2010. gadā. Tajā noteikts, ka novērtējums attiecas uz notiekošo pētniecības darbību kvalitāti, kā arī to īstenošanas un pārvaldības kvalitāti un virzību uz nospraustajiem mērķiem. Novērtējumā bija iespējams izmantot vairākus savstarpēji papildinošus novērtējumus, ieskaitot informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) apakštēmas starpposma novērtējumu[2]. Pamatojoties uz Komisijas lēmumu[3], kurā noteikts darba uzdevums, veikt šo starpposma novērtēšanu tika norīkota 10 ekspertu grupa. To vadīja Zviedrijas Vides, lauksaimniecības pētījumu un teritorijas plānošanas pētniecības padomes ģenerāldirektors Rolfs Annerbergs [ Rolf Annerberg ]. Ziņojums tika iesniegts 2010. gada 12. novembrī un ir pieejams tiešsaistē[4]. Lēmums Nr. 1982/2006/EK[5] un tā īpašās programmas „Sadarbība”[6] un “Spējas”[7] arī noteica, ka līdz 2010. gadam neatkarīgu ekspertu grupai ir jānovērtē Riska dalīšanas finanšu mehānisma ( RSFF ) īstenošana. RSFF starpposma novērtēšanas rezultāti Komisijai ir jāiesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam ziņojuma veidā, un uz tā pamata tie var lemt par paredzētā ES finanšu ieguldījuma RSFF otrās daļas piešķiršanu (līdz EUR 500 milj.) 2011.–2013. gada periodā[8]. No 6 locekļiem sastāvošās un EP bijušās deputātes Ērikas Mannas [ Erika Mann ] vadītās neatkarīgo ekspertu grupas ( IEG ) ziņojums tika iesniegts 2010. gada 1. augustā un ir pieejams tiešsaistē[9]. Šis paziņojums ir atbilde uz minēto novērtējumu ieteikumiem[10], izceļot darbības, kuras Komisija ir nodomājusi veikt vai jau ir veikusi, un norādot, kuros gadījumos nav acīmredzama vai tūlītēja risinājuma. Ir skaidrs, ka vairākus izvirzītos jautājumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz pamatprogrammu sagatavošanu un saturu un finanšu noteikumiem, kas regulē to īstenošanu, nevar risināt tikai Komisija, bet ir jāiesaistās plašākam dalībnieku lokam, tostarp dalībvalstīm, Padomei un Eiropas Parlamentam. 2. Atbilde uz konkrētiem ieteikumiem 7. pamatprogrammas starpposma novērtējumā 2.1. Tuvināt Eiropas pētniecības telpas (EPT) un „Inovācijas Savienības” mērķu sasniegšanu, integrējot pētniecības bāzi Vajadzība pārvarēt pētniecības sadrumstalotību un sasniegt kritisko masu tiklab publiskajā, kā privātajā pētniecībā joprojām ir svarīgākie jautājumi, neraugoties uz daudziem panākumiem, kā KTI, ERA-NETS , 185. panta darbības, Marijas Kirī vārdā nosauktās apmācības līdzfinansēšanas mehānisms un pašreizējie pirmie soļi virzībā uz kopīgu plānošanu. Nākotnē ES pētniecības programmām ir vairāk jākoncentrējas uz lielajiem izpētes objektiem zinātnes, tehnoloģijas vadošo pozīciju un rūpniecības konkurētspējas interesēs un jāpievēršas lielajām sabiedriskajām problēmām. Tas savukārt dos daudzkārtēju labumu, ieskaitot saskanīgāku prioritāšu noteikšanu, labāku spēju lieti izmantot privātā sektora ieguldījumus, paaugstinātu Eiropas pievienoto vērtību un stiprāku pamatu ietekmes novērtēšanai. Šāda pieeja ir jāizstrādā Eiropas pētniecības telpas ietvaros, apzinot kopīgu vai konverģējošu interešu sfēras, reizē gādājot par labāku pētniecības potenciāla līdzsvarotību. Inovāciju savienība nosaka, kā ar stratēģisku un integrētu pieeju pētniecībai un novatorismam sasniedzami stratēģijas „Eiropa 2020” gudras, noturīgas un integrējošas izaugsmes mērķi. Gaidāmā zaļā grāmata par kopīgu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansēšanai aizsāks plašu sabiedrisku diskusiju par galvenajiem turpmākajās programmās vērā ņemamajiem jautājumiem. 2.2. Izstrādāt un īstenot kvalitatīvu pētniecības infrastruktūru Komisija atzīst, ka infrastruktūras finansēšana uzlabosies līdz ar pamatprogrammu labāku saskaņotību, finansējumu saņemot no Eiropas Investīciju bankas un struktūrfondiem. 7. pamatprogrammas atbalsts jaunai pētniecības infrastruktūrai ir domāts projektu sagatavošanas fāzei ESFRI ceļvedī, un dažiem no šiem projektiem ir izstrādātas iespējamās sinerģijas ar kohēzijas politiku un ir izdalīta informācija projektu konsorcijiem. Komisija ir pārliecināta, ka sinerģijām ir jādod rezultāti jau pirms 7. pamatprogrammas beigām. Pēdējos 7. pamatprogrammas gados turpināsies atbalsts pasākumu integrēšanai (I3). Ar pētniecības infrastruktūru saistītā apmācība programmā „Cilvēki” ir interesanta iespēja, kas jāapsver. Ievērojot stratēģiju „Eiropa 2020”, visos pētniecības infrastruktūras projektos varētu iekļaut inovāciju darba paketi, tā veicinot lielāku nozares iesaisti. 2012. gada darba programma labāk akcentēs iespēju trešu valstu pētniekiem gūt labumu no piekļuves Eiropas pētniecības infrastruktūrai. E-infrastruktūras attīstība savienos visas Eiropas pētniekus, instrumentus, datus un skaitļošanas resursus, radot viengabalainu „tiešsaistes EPT”. Šis darbs, kas ir „Digitalizācijas programmas” parauginiciatīvas sastāvdaļa, turpināsies 7. pamatprogrammas otrajā pusē un aptvers tiešsaistes pakalpojumu izstrādi skaitļošanai un pētniecībai, tīkla GÉANT pilnīgošanu un superskaitļošanas infrastruktūras PRACE tālākizveidi[11]. 2.3. Finansējuma līmenis būtu vismaz saglabājams Stratēģijā „Eiropa 2020” skaidri atzīts, ka pētniecība un inovācija ir sabiedrības progresa un saimnieciskā uzplaukuma vilcējspēki. Lai sasniegtu stratēģijas mērķus, atrisinātu ES līmenī risināmos uzdevumus un problēmu, ko rada mūsu konkurenti, plānodami apjomīgus, vērienīgus ieguldījumus pētniecībā, izstrādē un inovācijā, ir jābūt uzticamam pētniecības un inovācijas satvara finansējuma līmenim. Budžeta pārskatīšanā jau teikts, ka kopīgs stratēģiskais satvars nodrošinās efektīvāku ES pētniecības un inovācijas finansējuma izlietojumu, paaugstinot tā ES pievienoto vērtību, vairāk orientējot to uz rezultātiem un liekot lietā citus publiskos un privātos finansējuma avotus. 2.4. Ir vajadzīga skaidra inovācijas stratēģija Komisija piekrīt šim ieteikumam, kas ir saderīgs ar vadlīnijām, kuras sniegtas paziņojumā par „Inovācijas Savienību” stratēģijas „Eiropa 2020” kontekstā. Pēdējos gados pieeja, kas pamatprogrammu finansēšanas prioritātes pieskaņo rūpniecības tehnoloģiju vajadzībām, atbalstot Eiropas tehnoloģiju platformas un kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas un publiskā un privātā sektora partnerības, ir ne tikai palielinājusi pamatprogrammu pētniecības nozīmi rūpniecībā, bet arī ir palīdzējusi veselām rūpniecības nozarēm pieskaņoties kopīgai pētniecības stratēģijai. „Inovācijas Savienības” dokumentā jau izklāstīts, ka turpmākajās ES programmās tā jānostiprina līdz ar spēcīgākiem zināšanu nodošanas mehānismiem un Eiropas inovācijas partnerību ieviešanu, lai aizpildītu robus ar pieprasījuma puses pasākumiem (kā standartu noteikšana, iepirkums un tiesiskais regulējums). Lai gan „Inovācijas Savienības” saistības tiks pilnīgi izpildītas tikai nākamās paaudzes izdevumu programmās, Komisija jau visiem spēkiem pūlas vairot pašreizējās pamatprogrammas inovatīvo ietekmi. Tas tiks sasniegts ar atlikušajām 7. pamatprogrammas darba programmām: gan ar finansējumu projektiem, kas pētniecības rezultātus tuvina tirgum (piem., demonstrējumu projekti), gan ar papildu uzsvaru uz inovāciju ietekmi priekšlikumu izvērtēšanā. Pie tam tālāks finansējums tiks sniegts specifiskiem MVU projektiem un tematiem, kas piesaista MVU vai organizācijas, kuras 7. pamatprogrammā ir „jaunpienācēji”. 2.5. Vienkāršošanai vajadzīgs kvantitatīvs lēciens Komisija ir atzinusi, ka vajadzīga tālāka vienkāršošana. Komisijas paziņojums[12] par pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu, kurā ir vairāku īstermiņa un ilgtermiņa risinājumu virkne, ir izraisījis ražīgu diskusiju iestāžu starpā. Lai gan visnotaļ tiek aizstāvēta stabilitāte un nepārtrauktība attiecībā uz 7. pamatprogrammai piemērojamajiem noteikumiem, jūtama arī liela vienprātība par to, ka straujš progress trijos potenciālos ieguvumos panākams jau 7. pamatprogrammā: - vidējo personāla izmaksu metodikas akceptēšanas kritēriju pārdefinēšana, noņemot kritērijus par pieņemamām novirzēm starp personāla kategorijas vidējām izmaksām un faktiskajām izmaksām, kas saistītas ar atsevišķiem cilvēkiem, kuri strādā projektos. Tas ļautu akceptēt lielāko daļu personāla vidējo izmaksu metodikas, ko saņēmēji faktiski piemēro kā parasto grāmatvedības praksi, it sevišķi rūpniecībā, ieskaitot uz izmaksu centru balstītas metodes; - radīt iespēju MVU īpašniekiem un fiziskām personām, kas nesaņem pārskatos reģistrētu algu, atlīdzināt viņu 7. pamatprogrammas projektos ieguldītā darba vērtību pēc vienotas likmes, kas balstīta uz piešķīrumiem Marijas Kirī vārdā nosauktajām stipendijām īpašajā programmā „Cilvēki”; - izveidot noskaidrošanas komiteju starp Komisijas ģenerāldirektorātiem, kuri īsteno pētniecības pamatprogrammas, nolūkā panākt pētniecības dotāciju īstenošanas noteikumu un procedūru vienotu interpretāciju un piemērošanu. Komisija 2011. gada 24. janvārī pieņēma vajadzīgos īstenošanas lēmumus, lai iedarbinātu minētos vienkāršošanas pasākumus bez turpmākas kavēšanās un ar atpakaļejošu spēku attiecībā uz pašreizējām 7. pamatprogrammas dotācijām. Jautājums par iepriekšējā finansējuma procentiem ir risināts Komisijas priekšlikumā COM(2010) 815 par Finanšu regulas pārskatīšanu. Komisijas ierosinātā Finanšu regulas pārskatīšana ir būtiska arī tāpēc, ka nākamajās pētniecības un inovāciju finansēšanas programmās ir jāsasniedz vēl radikālāka vienkāršošana („kvantitatīvs lēciens”). 2.6. 7. pamatprogrammas un nākamo programmu finansēšanas pasākumu apvienojumam būtu jāizveido citāds līdzsvars starp augšupēju un lejupēju pieeju pētniecībai Ievērojamas 7. pamatprogrammas daļas jau paredz augšupēju pieeju pētniecībai. Tās ir Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības ( MCA ) pētnieku apmācībā un mobilitātē un Eiropas Pētniecības padomes (EPP) izveide zinātkāres virzītiem pētījumiem. Pieminēšanas vērta ir arī Nākotnes un jauno tehnoloģiju ( FET ) shēma, kas ar lejupējiem tematiskiem konkursiem kombinācijā ar augšupējiem atklātiem konkursiem atbalsta starpdisciplīnu pētījumus IKT sfērā. Pāreja uz plašāku augšupējo finansēšanu turpināsies līdz ar Komisijas priekšlikumu par turpmākiem atklātiem, risināmo problēmu virzītiem priekšlikumu konkursiem 7. pamatprogrammas pēdējos gados. Bez tam „Inovācijas Savienība” ir apņēmusies stiprināt EPP lomu, un jautājums par augšupējās un lejupējās pieejas pretstatījumu būs bieži saklausāms diskusijās par nākamās pamatprogrammas orientāciju. Svarīgāk attiecībā uz visu pamatprogrammu tomēr ir nodrošināt pareizu līdzsvaru starp augšupējo un lejupējo pieeju. Turpinot par iepriekšējām piezīmēm (2.1. un 2.4.) attiecībā uz nākotnes darbības koncentrēšanos uz lielākajām problēmām, ir svarīgi atcerēties, ka tā sekmēsies tikai tad, ja tā ļaus projektu un pētnieku līmenī izpausties jaunradei un izdomai. Komisija no jauna apstiprina atbalstu zināšanu trīsstūra koncepcijai un norāda uz Eiropas Tehnoloģiju institūta paspārnē notiekošo darbu, kas tāpat rada lielu izglītības komponenta uzplaukumu. Liela nozīme būs arī paziņojumā par „Inovācijas Savienību” izsludinātajiem augstskolu un rūpniecības forumam un zināšanu aliansēm, kā arī MCA paredzētajai piemērotu novatorisko prasmju izveidei pētniekiem. 2.7. Jāapsver jaunu tiesību aktu pieņemšanas moratorijs Atlikušajā posmā 7. pamatprogramma darbosies ar pašreizējo tiesisko bāzi un līdzšinējo tiesību aktu kopumu. Taču Komisija izskatīs pašreizējo tiesību aktu paketi, lai konstatētu jomas, kurās iespējama vienkāršošana, varbūtēju dublēšanos un potenciālus robus. Būtu jāapsver arī tādas jaunas pieejas kā godalgas vai novatoriskas iepirkuma shēmas. Šis darbs tiks atbalstīts daudzējādi, ieskaitot apspriešanas Eiropas Pētniecības telpas komitejā ( ERAC ) un gaidāmo „Paziņojumu par partnerībām”. Izstrādātās idejas atspoguļosies Komisijas priekšlikumos par nākamo pamatprogrammu. ES budžeta iespējami labākai izlietošanai būs vajadzīgs virzīt finansējumu uz augstāku Eiropas pievienoto vērtību, spēcīgāku ietekmi un labāku sviras efekta izmantošanu. Iepriekš minētais kopīgais stratēģiskais satvars tieksies nodrošināt visu ES pētniecības un inovāciju finansējuma darbību kopīgu mērķu sasniegšanai un saskaņā ar vienotu stratēģiju. Tas pats par sevi liks izstrādāt saskanīgu un racionalizētu tiesību aktu paketi. 2.8. Atlikušajos 7. pamatprogrammas gados jāturpina paplašināt sieviešu dalību Komisija uzskata, ka šim jautājumam ir liela nozīme, taču norāda, ka vienīgi ar pamatprogrammu sasniedzamie panākumi būs ierobežoti, jo pamatprogramma ir tikai maza daļa no visas Eiropas pētnieciskās darbības. Īstam progresam ir vajadzīga kopīga pieeja, ko aktīvi atbalstītu finansētāji un pētnieki visā Eiropas pētniecības telpā. Šādos apstākļos Komisija uzņemas vadītājas lomu, neraugoties uz grūtībām. Līdztekus pašreizējiem pasākumiem — tādiem kā 40 % mērķis, novērošanas, izglītošanas un veicināšanas darbības un Marijas Kirī vārdā nosaukto darbību panākumi — tiek ierosināta virkne papildu pasākumu. Komisija: - pilnīgi īstenos mērķi sasniegt 40 % sieviešu dalību visās vērtēšanas un padomdevējās komitejās — tā arī aicinās dalībvalstis atbalstīt šā mērķa sasniegšanu programmu komitejās; - ar dalībvalstu un pētniecības iestāžu atbalstu sāks jaunas analīzes, lai līdz 2011. gada beigām noteiktu kultūras un situatīvos faktorus, kas palīdz veidot pētnieču dalību, kā arī pasākumus to pārvarēšanai; - pastiprinās uzraudzību visos projekta cikla posmos; - Marijas Kirī vārdā nosauktajās darbībās pastiprinās specializētas Karjeras atsākšanas grupas lomu, palīdzot tām, kuras vēlas atsākt darbu pētniecībā pēc pārtraukuma, piemēram, grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma dēļ. 2.9. Pavērt ceļu plašākai dalībai no nepietiekami pārstāvētajām dalībvalstīm, uzlabojot struktūrfondu un pamatprogrammas sakarus Konkrēts jau panāktā progresa piemērs ir Sinerģiju ekspertu grupa ( SEG ), kas izveidota, lai meklētu 7. pamatprogrammas, struktūrfondu un Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas sinerģijas. Tajā ir locekļi no akadēmiskajām aprindām, politiķi un cilvēki ar praktisku pieredzi, kā arī no zināšanu trīsstūra izglītības virsotnes, un tā konsultēs gan par pašreizējo plānošanas periodu (2011–2013), gan par nākamo, kā arī par 7. pamatprogrammas reģionālo darbību nākotni. SEG izmantos ieguvumu no nesen ERAC (Eiropas Pētniecības telpas komitejas) veiktās sinerģiju analīzes. „Eiropas 2020” parauginiciatīvas „Inovācijas Savienība” un „Digitalizācijas programma” ir ievērojami uzlabojušas ES politikas un darbību saskanību, ieskaitot pētniecības, inovāciju un kohēzijas finansēšanu. Struktūrfondiem būtu jāsniedz atbalsts jaudu veidošanai, piemēram, pētniecības infrastruktūrām un ātrgaitas interneta ieviešanai visā Eiropā, tādējādi paplašinot bāzi ES pētniecībai un inovācijām un veidojot jaudas zināšanās balstītai sabiedrībai. 2.10. 7. pamatprogrammas pievēršanās starptautiskai sadarbībai 7. pamatprogramma jau tagad ir atvērta starptautiskai sadarbībai, un tajā ir dalībnieki no vairāk nekā 160 valstīm. Taču gan finansējuma, gan dalībnieku kopskaita ziņā sadarbības apmēri ir relatīvi mazi, it sevišķi attiecībā uz vadošajām un jaunajām pētniecības valstīm. Šī ir garām palaista iespēja, kas liek rīkoties. Balstoties uz pieredzi, ko devušas pašreizējās iniciatīvas, kā ES divpusējās zinātnes un tehnikas nolīgumi un koordinēti konkursi, ir steidzama vajadzība pēc stratēģiskākas pieejas. Tālab Komisija sagatavos plašāku savas starptautiskās sadarbības stratēģijas pārskatu, par ko ziņos līdz 2011. gada beigām. Tajā tiks skatīts, kā veidot kritisko masu un specializāciju jomās, kur Eiropai ir vajadzības un relatīvas priekšrocības, ņemot vērā minēto priekšlikumu (2.1.) nākotnē koncentrēties uz lielākajām problēmām. Šajā sakarā būs būtiski arī labāk definēt dalībvalstu un pamatprogrammas kopīgās un attiecīgās lomas, kā arī kopīgo interešu jomu un pieeju identificēšanas līdzekļus, piemēram, stratēģisko forumu starptautiskajai sadarbībai zinātnē un tehnikā. 3. PERSPEKTīVAS Ziņojuma pēdējā nodaļā 7. pamatprogrammas starpposma novērtēšanas ekspertu grupa iztirzā savu konstatējumu un liecību ietekmi saistībā ar nākamo finansēšanas programmu mērķiem un īstenošanu. Tā uzsver, ka būs vajadzīgs atbalstīt stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanu, ieskaitot „Inovācijas Savienības” un attiecīgo parauginiciatīvu vērienīgos mērķus. Ekspertu grupa izvirza trīs jautājumus — izcilību, konkurētspēju un sabiedriskos mērķus —, kas ir galvenie pētniecības programmā un prioritāri nākamajā pamatprogrammā. Tie lielā mērā sakrīt ar orientieriem, kurus izvirzījusi „Inovācijas Savienība”. Šās novērtēšanas rezultāti tieši ietekmēs pētniecības politiku nākotnē, it sevišķi gaidāmajā Komisijas zaļajā grāmatā, ko plānots pieņemt 2011. gada sākumā un kam jāaizsāk plaša sabiedriska apspriešana par galvenajiem jautājumiem, kas saistīti ar turpmākajām pētniecības un inovāciju finansēšanas programmām. 4. Riska dalīšanas finanšu mehānisms ( RSFF ) 4.1. RSFF ieviešana un starpposma novērtēšanas konteksts RSFF tika izstrādāts pēc ES Padomes 2005. gada decembra pieprasījuma, kurā Eiropas Komisija (EK) un Eiropas Investīciju banka (EIB) tika aicinātas iesniegt finansēšanas mehānismu ar riska dalīšanas elementiem papildu ieguldījumu atbalstam pētniecībā, izstrādē un inovācijās 2007.–2013. gada periodā. Kopīgi izmantojot līdz EUR 2 mljrd. (līdz EUR 1 mljrd. no 7. pamatprogrammas un līdz EUR 1 mljrd. no EIB pašu resursiem) ar nolūku segt potenciālus zaudējumus no EIB un/vai tās finansiālo starpnieku sniegtajiem aizdevumiem, RSFF mērķis ir izmantot apmēram EUR 10 milj. aizdevumus pētniecības, izstrādes un inovāciju darbībām, kuras īsteno privāti uzņēmumi vai valsts iestādes ar augstāku finansiālā riska profilu. Saskaņā ar 7. pamatprogrammas II pielikumu ES finanšu ieguldījums ir sadalīts divās daļās: pirmā daļa EUR 500 milj. 2007.–2010. gadam un iespējamā otrā daļa EUR 500 milj. 2011.–2013. gadam atkarā no starpposma novērtējuma. 4.2. RSFF starpposma novērtējums Veikusi savu darbu 2010. gada pirmajā pusē, šai starpposma novērtēšanai norīkotā Neatkarīgo ekspertu grupa ( IEG ) savā ziņojumā[13] secina, ka RSFF ir novatorisks, anticiklisks pieprasījuma virzīts finanšu instruments, kas veiksmīgi ieviests Eiropas Savienības pētniecības finansēšanas shēmā un ir ievērojami palīdzējis paplašināt pētniecības, izstrādes un inovāciju finansēšanu. Atzīmējusi, ka kopš RSFF ieviešanas ES mērogā ir sasniegti ievērojami rezultāti, kas pat pārsniedz cerēto[14], IEG arī akcentē, ka RSFF īstenošana ir veikta ļoti efektīvi un rezultatīvi, uzkrājot milzu zināšanas EIB un EK par šāda jauna un kopīgi vērtējama finanšu instrumenta pārvaldību un ir noderīga mācību stunda un iedrošinājums jautājumā par to, ko iespējams sasniegt, lietpratīgi apvienojot riska kapitālu no ES budžeta un EIB finanšu resursus un ekspertu zināšanas. Uzskatot, ka RSFF ir tālāk attīstāms un intensificējams paraugs, IEG dod 10 ieteikumus, kurus varētu sagrupēt šādi: - par pašreizējo, 2011.–2013. gada, plānošanas periodu: - ES ieguldījumu līdz EUR 500 milj. nekavējoties nodot RSFF ar EK 7. pamatprogrammas juridiskajā pamatā paredzētajiem nosacījumiem — ( 1. ieteikums ); - ES papildu ieguldījums līdz EUR 500 milj. RSFF 2011.–2013. gadam no EK 7. pamatprogrammas īpašās programmas „Sadarbība” un/vai resursiem, kas nav no 7. pamatprogrammas — ( 5. ieteikums ); - ES finanšu ieguldījuma apgrozāmība, lai apmierinātu pieprasījuma līmeni līdz 2013. gada beigām — ( 7. ieteikums ); - iespējams īstenot uzlabojumus dažās jau atbalstītās mērķa grupās (it sevišķi MVU, pētniecības infrastruktūra), ieviešot īpašu pieeju un mainot riska dalīšanu — ( 2., 3. un 4. ieteikums ); - par nākamo plānošanas periodu, pēc 2013. gada: - RSFF turpināšana un apjoma un darbības jomas paplašināšana („atjaunotais RSFF ”) ar speciālu apgrozāmu ES finanšu ieguldījumu ne mazāk kā EUR 5 mljrd. — ( 7., 9. un 10. ieteikums ); - pašreizējo/topošo ES finanšu instrumentu zināma racionalizācija (izvairoties no pasākumu dublēšanās un nodrošinot sinerģijas) — ( 6. ieteikums ); - jānodrošina regulāra uzraudzība — ( 8. ieteikums ). 4.3. Komisijas atbilde Komisija apsveic IEG detalizēto un rūpīgo analīzi. Tā kā labvēlīgs RSFF starpposma novērtējums ir priekšnoteikums 7. pamatprogrammas finansējuma otrās daļas EUR 500 milj. apmērā nodošanai RSFF 2011.–2013. gada periodam, Komisija piezīmē, ka šādu nodošanu iesaka gan RSFF IEG (1. ieteikumā), gan 7. pamatprogrammas Starpposma novērtēšanas ekspertu grupa. Balsojot par ES 2011. gada budžetu, Padome un Eiropas Parlaments jau ir pauduši principiālu piekrišanu otrās daļas nodošanai (EUR 250 milj. no budžeta 2011. gadā). Tomēr Komisija tos aicina 2011. gada gaitā sniegt formālāku atbildi par visu periodu (2011.–2013. g.), ja tie to uzskatītu par piemērotu. Komisija pilnīgi atbalsta IEG 2., 3. un 4. ieteikumu, kas risina šobrīd RSFF nepietiekami pārstāvēto grupu (t. i., MVU, augstskolu/pētniecības organizāciju un pētniecības infrastruktūru) vajadzības. Jau risinās Komisijas un EIB tehniskās sarunas par to, kā atrast konkrētus risinājumus un jaunas pieejas šo mērķu sasniegšanai, jo sevišķi, aptverot riska dalīšanas pārmaiņas, portfeļa pieeju, riska līmeņa palielinājumu un pašu kapitāla finansēšanas ieviešanu. Šā darba rezultātā jau 2011. gada pirmajā pusē tiks grozīts EK/EIB nolīgums par RSFF īstenošanu. Komisija atzinīgi vērtē IEG ieteikumu mērķus attiecībā uz nākamo plānošanas periodu (pēc 2013. gada). Tā piezīmē, ka šie mērķi atbilst paziņojuma par „Inovācijas Savienību”[15] mērķiem uzlabot piekļuvi finansējumam, piesaistīt prāvu privātā finansējuma pieaugumu un plašāk izmantot finanšu inženierijas instrumentus inovāciju atbalstam[16]. Tiek turpināts analizēt, kā konkrēti finansēt RSFF darbības jomas paplašināšanos, lai ļautu palielināties riska dalīšanai gan pētniecības un izstrādes, gan inovāciju projektos, un kā ES varēs finansēt un atbalstīt vērienīgu jaunu mērķu īstenošanu (piemēram, plānu SET ), ieskaitot tādas stratēģijas „Eiropa 2020” parauginiciatīvas kā „Digitalizācijas programma” vai „Resursu ziņā efektīva Eiropa”. Komisija un EIB grupa patlaban strādā ar efektīvas, rezultatīvas un racionālas finanšu instrumentu izmantošanas projektu, it sevišķi pētniecības, izstrādes un inovāciju jomā ar perspektīvu dažādos politikas virzienos. Visbeidzot, Komisija piekrīt IEG ieteikumam regulāri uzraudzīt RSFF īstenošanu un uzsāks konkrētu darbību 2011. gadā. [1] OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp. [2] "Catalysing European Competitiveness in a Globalising World" – ekspertu grupas ziņojums par 7. pamatprogrammas IKT starpposma novērtējumu; pie citiem attiecīgiem novērtējumiem IKT sfērā jāmin ARTEMIS un ENIAC kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu (KTI) starpposma novērtējumi un Interaktīvas automatizētas dzīves vides kopīgās programmas starpposma novērtējums http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/rtd/index_en.htm. [3] C/2009/8412-1. [4] http://ec.europa.eu/research/evaluations. [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK, II pielikums. [6] Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/971/EK, III pielikums. [7] Padomes 2006. gada 19. decembra Lēmums 2006/974/EK, III pielikums. [8] Lēmuma Nr. 1982/2006/EK II pielikums, 38. lpp. [9] http://ec.europa.eu/research/evaluations. [10] Katra ieteikuma virsraksts te tiek atkārtots, bet pilnu tekstu var aplūkot attiecīgajos novērtējuma ziņojumos. [11] http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm. [12] COM(2010) 187, 29.4.2010. [13] IEG ziņojumu Eiropas Parlamenta ITRE komitejai, Padomes Pētniecības darba grupai, kā arī attiecīgajām 7. pamatprogrammas komitejām iesniedza Ērika MANNA ( IEG priekšsēdētāja) un Liks SŪTE [ Luc SOETE ] ( IEG referents). [14] Līdz 2009. gada beigām bija apstiprināti RSFF aizņēmumi EUR 6,3 mljrd. vērtībā un bija atbalstīti kopējie ieguldījumi pētniecībā, tehnoloģiju izstrādē un inovācijā EUR 16,2 mljrd. vērtībā, tā sasniedzot ievērojamu sviras efektu — 15 (ES/EIB budžeta resursi pret atbalstīto ieguldījumu pētniecībā, izstrādē un inovācijā kopsummu); RSFF projekti ir 18 ES dalībvalstīs un 2 asociētajās valstīs. 2010. gada septembrī RSFF raksturo šādi skaitļi: apstiprinātie aizdevumi EUR 8,1 mljrd. 82 projektiem; parakstītie aizdevumi EUR 5,3 mljrd. 54 projektiem. [15] COM(2010) 546, 6.10.2010. [16] Tas aprakstīts arī paziņojumā „Reģionālās politikas ieguldījums stratēģijā „Eiropa 2020” paredzētajā gudrā izaugsmē”, COM(2010) 553, 6.10.2010.