Komisijas dienestu darba dokuments - Dokuments, kas pievienots Komisijas paziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam par daudzgadu līgumiem dzelzceļa infrastruktūras kvalitātes jomā - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2008)54 galīgā redakcija} {SEC(2008)131} {SEC(2008)132} /* SEC/2008/0133 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.2.2008 SEC(2008) 133 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Dokuments, kas pievienots KOMISIJAS PAZIŅOJUMAM PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM par daudzgadu līgumiem dzelzceļa infrastruktūras kvalitātes jomā IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS {COM(2008)54 galīgā redakcija}{SEC(2008)131}{SEC(2008)132} SATURS 1. Jautājuma būtība 3 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām 3 3. Mērķi 3 4. Politikas iespējas 4 5. Ietekmes analīze 4 5.1. Ekonomiskā ietekme 4 5.1.1. Samazinātas uzturēšanas izmaksas 4 5.1.2. Ietekme uz infrastruktūras maksām 5 5.1.2.1. Tiešā ietekme uz infrastruktūras kvalitāti (Ietekme 3.a un 3.b) 6 5.2. Sociālā ietekme 7 5.3. Ietekme uz vidi 8 5.4. Ietekme uz administratīvajām izmaksām 9 5.4.1. Ietekme Nr. 5 Administratīvās izmaksas 9 6. Iespēju salīdzinājums 9 7. Uzraudzība un novērtēšana 13 1. JAUTāJUMA BūTīBA Šajā ziņojumā izklāstīta trīs dažādu politikas iespēju galvenā ietekme uz daudzgadu līgumiem dzelzceļa uzturēšanas finansēšanas jomā. Galvenā problēma ir infrastruktūras kvalitātes pazemināšanās konkrētās Kopienas daļās, kas rodas no neatbilstošas infrastruktūras uzturēšanas finansēšanas. Ja šo problēmu neatrisina, infrastruktūras uzturēšanas kavējumi uzkrāsies un pakāpeniski ierobežos dzelzceļa spēju konkurēt ar citiem transporta veidiem. 1.1. attēls – Problēmu shēma [pic] 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM EK atzīst, ka ir būtiski apspriesties ar ieinteresētajām personām par problēmām, kas saistītas ar dzelzceļa uzturēšanas finansēšanu. Apspriedes, kuras organizēja 2006. un 2007. gadā palīdzēja definēt politikas iespējas un novērtēt iespējamo ietekmi, ko radītu darbību veikšana šajā jomā. 3. MēRķI Galvenie mērķi stratēģijā par daudzgadu līgumiem ir šādi: - palīdzēt dzelzceļam būt konkurētspējīgam attiecībā pret citiem transporta veidiem; - pāriet uz rentablāku dzelzceļa infrastruktūras uzturēšanas veidu, kas labāk atbilst lietotāju vajadzībām; - izveidot tādus apstākļus infrastruktūras pārvaldītājiem, lai tie varētu sasniegt finansiālo stabilitāti un pārvaldības neatkarību. 4. POLITIKAS IESPēJAS Transporta un enerģētikas ģenerāldirektorāta izstrādātajā apspriedes dokumentā, ko publicēja 2007. gada 12. jūlijā, norādītas šādas politikas iespējas. A variants: „Parasta uzņēmējdarbība” : daudzgadu līgumi tikai dažās dalībvalstīs, pārējās valstis lemj katru gadu, kā segt pagātnes zaudējumus, kas radušies infrastruktūras pārvaldītājam. Komisija apkopo paraugpraksi attiecībā uz daudzgadu līgumu noslēgšanu, grozīšanu un pagarināšanu, tostarp formātu, kādā ziņo par infrastruktūras stāvokli. B variants: Saistības attiecībā uz ziņošanu, apspriedēm un informācijas publicēšanu par infrastruktūras kvalitāti un uzturēšanas izmaksām. Dalībvalstīm, kurām palīdz to regulatīvās iestādes, jāsaskaņo, jāuzrauga un jāizpilda kvantitatīvie mērķi par izmaksu samazināšanu. Infrastruktūras pārvaldītāji publicē vismaz gada rezultātus. Dalībvalstis var izvēlēties noslēgt daudzgadu līgumus papildus reglamentējošiem pasākumiem. C variants: B variantā ietvertās saistības un daudzgadu līgumi ir obligāti saskaņā ar pārskatītajiem ES tiesību aktiem . Valsts apspriežas ar ieinteresētajām personām par piedāvājumu noslēgt daudzgadu līgumus pirms jauna līguma noslēgšanas un pēc tam vienojas par tīkla lielumu un kvalitāti, ko pēc tam uzrauga. Samērīga valsts iesaistīšanās infrastruktūras pārvaldībā ir stingri noteikta tikai gadījumiem, kas noteikti līgumā, turpretim infrastruktūras pārvaldītājs cenšas sasniegt saskaņotos mērķus, izmantojot plašu pārvaldības neatkarību. 5. IETEKMES ANALīZE[1] 5.1. Ekonomiskā ietekme 5.1.1. Samazinātas uzturēšanas izmaksas Saskaņā ar saņemtajām atbildēm paredz, ka izmaksu ietaupījumi būs lielāki (augstāki par 2 % līdz 10 %), pateicoties paaugstinātajai efektivitātei, ko rada labāka darbu plānošana, un apjomradītiem ietaupījumiem, ko rada ilgāki (un tādēļ apjomīgāki) ārpakalpojumu līgumi (par 5 % līdz 10 % lielāki). Iekšējās personāla izmaksas (no 0,1 % līdz 3 %), šķiet, ir grūtāk samazināt, pat vidējā termiņā daudzgadu līgumos. 5.1. tabulā apkopoti izmaksu ietaupījumi (miljonos euro un % izmaksu). 5.1. tabula — Ietekmes novērtējums par uzturēšanas izmaksu samazināšanu[2] Vidējais maksu samazinājums uz vilcienkilometru | EUR 0,21 uz vilcienkilometru | EUR 0,07 uz vilcienkilometru | EUR 0 uz vilcienkilometru | Šķiet, ka maksu samazinājums ir samērā zems salīdzinājumā ar infrastruktūras maksām, kuras parasti vidēji ir no 2 līdz 4 euro uz vilcienkilometru, jo: 1) paredzētie ietaupījumi ir mazāki par 7 % no kopējām uzturēšanas izmaksām un 2) maksas nesedz tikai uzturēšanas izmaksas, bet arī citas infrastruktūras pārvaldītāju izmaksu vienības. 5.1.2.1. Tiešā ietekme uz infrastruktūras kvalitāti (Ietekme 3.a un 3.b) Publiskas sistēmas izveidošana infrastruktūras izmaksu un kvalitātes uzraudzībai radīs lielāku spiedienu uz infrastruktūras pārvaldītājiem. Tas padarīs pārredzamāku infrastruktūras pakalpojumu nodrošināšanu. Kopā ar iespēju piemērot pēc pieprasījuma izstrādātas uzturēšanas un atjaunošanas politikas saskaņā ar daudzgadēju plānošanu tiks paaugstināta infrastruktūras kvalitāte un tādējādi arī pakalpojumu kvalitāte. Šādas ietekmes radīsies tikai noteiktās valstīs, jo vairumā ES valstu ir augsta vidējā infrastruktūras kvalitāte ( 5.3. tabula ). 5.3. tabula — Ietekme uz infrastruktūras kvalitāti Paredzamais drošības rādītājs (%) | Paredzamais punktualitātes rādītājs (%) | Drošības atšķirība pirms un pēc daudzgadu līguma (# noskriešana no sliedēm uz miljons vilcienkilometriem) | Punktualitātes atšķirība pirms un pēc daudzgadu līguma (%) | Vidējās vērtības (ES 25) | 5,630% | 2,823% | -0,036 | 2,556% | Turpmākas ekonomiskas ietekmes jānovērtē kvalitatīvākā veidā[3]. Norādot rādītāju ietekmi pēc svarīguma, turpmāk tabulā sniegts dalībvalstu skaits, kurās iespējamas dažādas ietekmes, kā arī attiecīgais sliežu ceļa garums. 5.4. tabula — Kvalitatīvs ekonomisko ietekmju novērtējums NOx | - 6482,9 | + 783,3 | - 5699,6 | PM10 | - 161,3 | + 47,4 | - 113,9 | CO2 | - 608 933,1 | + 44 173,5 | - 564 759,5 | Šīs ietekmes attiecas tikai uz 15 valstīm, kur šādas ietekmes ir iespējamas: pašreizējā situācijā nav daudzgadu līgumu, maksas sedz (bet ne pilnībā) uzturēšanas izmaksas, infrastruktūras kvalitāte nav ļoti slikta. 5.4. Ietekme uz administratīvajām izmaksām 5.4.1. Ietekme Nr. 5 Administratīvās izmaksas Ar daudzgadu līgumiem infrastruktūras pārvaldītāji uzņemas saistības attiecībā uz ziņošanu, apspriedēm un informācijas publicēšanu par infrastruktūras kvalitāti un uzturēšanas izmaksām. Ir apsvērti divi gadījumi. Gadījumā a) ir apkopoti tikai dati par transporta pakalpojumu kvalitāti, piemēram, līniju skaits, kur ātrums ir zemāks par teorētisko ātrumu. Šie dati jau ir pieejami, un tādēļ ietver nelielas papildu izmaksas. Gadījumā b) infrastruktūras pārvaldītāji novērtē sliežu ceļa stāvokli ar speciāliem mērvilcieniem. Tas radīs ietekmi 21 dalībvalstī, kur šādu aprīkojumu vēl neizmanto. Ņemot vērā iepriekš minēto un pieņemot daudzgadu līgumu attiecīgajā dalībvalstī, administratīvās izmaksas nosaka šādi: - kopējās izmaksas daudzgadu līguma darbības laikposmam, ja katrs infrastruktūras pārvaldītājs pērk un lieto tikai mērvilcienus: 513,8 milj. euro kā sākotnējais ieguldījums un 35,2 milj. euro gadā darbības izmaksām; - kopējās izmaksas daudzgadu līgumam, ņemot vērā iespēju iegādāties un pārdot mērvilcienu pakalpojumus Eiropas tīklā (tas ir, vilcienu sadali starp tīkliem): 69,44 milj. euro kā sākotnējais ieguldījums un 4,75 milj. euro gadā mainīgajām izmaksām. Administratīvās izmaksas, kuras, visticamāk, radīsies neatkarīgai iestādei (regulatīvai iestādei), kas atbild par nolīgumu izpildes uzraudzību attiecībā uz fiksētiem mērķiem un strīdu izšķiršanu starp attiecīgo valsti un infrastruktūras pārvaldītāju, ja mērķi nav izpildīti, ir šādas[9]: - mazajiem tīkliem: EUR 299 200 gadā; - vidēja lieluma un lieliem tīkliem: EUR 545 600 gadā. 6. IESPēJU SALīDZINāJUMS Daudzkritēriju analīzē salīdzināja iepriekšējās nodaļās aprakstītās trīs politikas iespējas. 6.1. tabulā norādītas visu trīs iespēju paredzamās ietekmes un to attiecīgais svērums, turpretim 6.2. tabulā norādīts katras iespējas novērtējums, kas aprēķināts kā atsevišķu ietekmju vidējais svērtais lielums. C variantā iegūts visaugstākais rādītājs, atspoguļojot šīs iespējas saskaņotību salīdzinājumā ar citām, kā arī tās atbilstību mērķiem noslēgt daudzgadu līgumus. 6.1. tabula — Politikas iespēju daudzkritēriju analīze A variants | 25,50 | B variants | 26,50 | C variants | 37,00 | 7. UZRAUDZīBA UN NOVēRTēšANA Galveno rādītāju kopums par būtiskākajiem politikas mērķiem ir noteikts saskaņā ar kritērijiem, kuri izmantoti Eiropas Komisijas ietekmes novērtējuma norādījumos (SMART kritēriji). Specifisks, izmērāms, sasniedzams (personālam, ieinteresētajām personām), būtisks (cieši saistīts ar sasniedzamajiem mērķiem) un ierobežots laikā ( Specific, Measurable, Accepted, Realistic and Time-dependent ). Turklāt rādītāji ir viennozīmīgi un viegli interpretējami un ir izvēlēti tā, lai to ticamību neapšaubītu personas, kas nav eksperti; tos ir viegli uzraudzīt un ar tiem grūti manipulēt. Rādītāji ir izvēlēti, lai novērtētu ietekmi uz „infrastruktūras” parametriem (piem., infrastruktūras kvalitāte) un infrastruktūras pārvaldības ekonomiskos un finansiālos aspektus (piem., infrastruktūras pārvaldītāju finansiālā stabilitāte). Ierosinātais rādītāju kopums tiks konkretizēts saskaņā ar katra tīkla ex-ante apstākļiem un dalībvalstu individuālu izvēli. Gadījums a) — Infrastruktūras kvalitātes un finansiālo rādītāju pamatkopums Visi kvalitātes un ekonomikas parametri, kam nav vajadzīgi sarežģīti mērīšanas instrumenti (tādi kā mērvilcieni, kuri aprakstīti nodaļā „administratīvās izmaksas”). Infrastruktūras kvalitātei šīs ir obligātās prasības, lai pārbaudītu, kā mainās infrastruktūras kvalitātes ietekme uz pakalpojumu („pamanāmā infrastruktūras kvalitāte”). Ir ietverti arī visi ekonomiskie rādītāji. Gadījums b) — Paplašināts infrastruktūras kvalitātes rādītāju kopums Rādītāji gadījumā b) ietvers visus rādītājus, kas izvēlēti gadījumam a), un turpmākus kvalitātes rādītājus, kuru pamatā ir vilcienu mērīšanas parametri. [1] Ietekmju numerācija atbilst ietekmes novērtējuma garajai versijai. Dati apkopoti no tādiem avotiem kā infrastruktūras pārvaldītāju gada pārskati (2005), pētījums par daudzgadu līgumiem, ko pēc DG TREN pieprasījuma izstrādājis Ecorys (2006), UIC starptautiskā dzelzceļa statistika (2005), Eurostat statistika (2005) un apsekojums, kas veikts pašreizējam ietekmes novērtējumam (2007). [2] Ietekmes iespējamība ir izteikta valstu skaitā, kur ir/nav novērota ietekme. [3] Ietekmju svarīgums ir izteikts sliežu ceļa kilometros, kur paredzama ietekme; attiecīgais dalībvalstu (DV) skaits norādīts iekavās. [4] Šādas ietekmes iespēja ir novērtēta, neņemot vērā hipotēzi par ietekmēm uz maksām. [5] Teorētiski dzelzceļa uzņēmumi varētu mēģināt atgūt daļu no to darbības deficīta (ja tāds ir) vai izmantot ietaupītos resursus citiem nolūkiem (piemēram, ieguldījumiem jaunā dzelzceļa ritošajā sastāvā). Šajā ietekmes novērtējumā tomēr pieņemts, ka ietaupījumus pilnībā nodos galalietotājiem, kā jau apgalvots sākuma ziņojumā. [6] Analīzē galveno uzmanību veltīja tikai kravas pārvadājumiem, jo pieprasījuma elastība pasažieru pārvadājumos norāda uz augstāku atšķirību dalībvalstu starpā nekā kravas pārvadājumu pieprasījuma elastība. Turklāt nav pieejama pasažieru pārvadājumu elastības vidējā vērtība, savukārt literatūrā norādīta kravas pārvadājumu vidējā vērtība. [7] Ietekmju apjoms ir izteikts sliežu ceļa kilometros, kur paredzama ietekme; attiecīgais dalībvalstu (DV) skaits norādīts iekavās. [8] Emisiju faktoru svarīgākām piesārņotājvielām (CO2, NOx, PM) izmantoja paredzamajam autosatiksmes samazinājumam, lai novērtētu ieguvumus vides jomā. Emisiju faktorus ieguva no TREMOVE datu bāzes. [9] Sk. kopsavilkuma ziņojumu par hipotēzēm, ko izmanto skaita un vienības izmaksu novērtēšanai personāla izmaksām (specializētiem uzraudzības un ziņošanas profesionāļiem un specializētiem tehniķiem), kā arī citām regulatīvās iestādes darbības izmaksām.