Komisijas ziņojums Padomei par Kanādas vīzas prasības atkārtoto ieviešanu attiecībā uz Čehijas pilsoņiem saskaņā ar 1. panta 4. punkta c) apakšpunktu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001 , ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, ar grozījumiem, kas attiecībā uz savstarpības mehānismu izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 851/2005 /* COM/2009/0562 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.10.2009 COM(2009)562 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par Kanādas vīzas prasības atkārtoto ieviešanu attiecībā uz Čehijas pilsoņiem saskaņā ar 1. panta 4. punkta c) apakšpunktu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001 , ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas, ar grozījumiem, kas attiecībā uz savstarpības mehānismu izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 851/2005 SATURS 1. Ievads 3 2. Vīzas prasības atkārtota ieviešana 2009. gada 14. jūlijā 3 3. Pasākumi pēc vīzas prasības atkārtotas ieviešanas 2009. gada 14. jūlijā 4 3.1. Kanādas nostāja 5 3.1.1. Patvēruma pieprasījumi 5 3.1.2. Vīzas pieteikuma procedūras 6 3.1.3. Imigrācijas noteikumu pārkāpumi 6 3.2. Čehijas nostāja 7 3.2.1. Patvēruma pieprasījumi 7 3.2.2. Vīzas pieteikuma procedūra 7 3.3. Kanādas un Čehijas ekspertu darba grupa 8 4. Novērtējums 8 5. Secinājums 8 IEVADS Balstoties uz 1. panta 4. punkta a) apakšpunktu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 851/2005, Čehija 2009. gada 14. jūlijā paziņoja Komisijai un Padomei, ka Kanāda no 2009. gada 14. jūlija vienpusēji piemēro vīzu režīmu attiecībā uz Čehijas pilsoņiem. Šis paziņojums publicēts Oficiālajā Vēstnesī 2009. gada 6. augustā[1], kas nozīmē, ka saskaņā ar 1. panta 4. punkta c) apakšpunktu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 851/2005, Komisija 90 dienu laikā pēc publikācijas ziņo Padomei, tas ir, līdz 2009. gada 6. novembrim. Ziņojumā tiek izdarīti secinājumi par Komisijas veiktajiem pasākumiem pēc paziņošanas. VīZAS PRASīBAS ATKāRTOTA IEVIEšANA 2009. GADA 14. JūLIJā Kā minēts ceturtajā vīzu savstarpības ziņojumā,[2] Kanāda atcēla vīzas prasību Čehijas pilsoņiem 2007. gada 31. oktobrī. Kanādas iestādes 2009. gada 13. jūlijā pa vairākiem kanāliem, ieskaitot oficiālu diplomātisko notu, informēja Čehijas iestādes, ka vīzas prasība Čehijas pilsoņiem tiks ieviesta no nākamās dienas. Kanādas Imigrācijas un pilsonības ministrijas 2009. gada 13. jūlija preses relīzē tika paziņots: „ Saskaņā ar Kanādas pilsonības, imigrācijas un multikulturālisma ministra Jason Kenney teikto, sākot no 12:01 (pēc ASV Austrumkrasta laika) 2009. gada 14. jūlijā Čehijas pilsoņiem ir vajadzīga vīza ieceļošanai Kanādā. Pirmajās 48 stundās Čehijas pilsoņi var pieprasīt ieceļošanas atļauju ierodoties Kanādā. Pēc 2009. gada 15. jūlija plkst. 11:59 (pēc ASV Austrumkrasta laika) tiks pieprasīta vīza. Tā kā vīzas prasība Čehijai tika atcelta 2007. gada oktobrī, Čehijas pilsoņi ir iesnieguši gandrīz 3 000 pieprasījumus par patvēruma piešķiršanu salīdzinājumā ar mazāk kā pieciem 2006. gadā. Pašlaik Čehija ir otrā pēc bēgļu prasību skaita. Relatīvi augstais bēgļu statusa piešķiršanas prasību skaits no Čehijas pilsoņiem slēpj satraucošu faktu, ka vairāk kā puse prasību netiek uzturētas vai tiek atsauktas, pirms Imigrācijas un bēgļu padome ir pieņēmusi gala lēmumu, kas liecina, ka daudzi prasību iesniedzēji, iespējams, nav īsti bēgļi[3]. … Kanāda regulāri pārskata tās vīzu politiku attiecībā pret citām valstīm. Valstis apzinās, ka ja tās nepilda atbrīvojuma no vīzām nosacījumus, vīzu režīms var tikt atjaunots. Šīs izmaiņas nozīmē, ka Čehijas pilsoņiem, kas vēlas ceļot uz Kanādu, vispirms ir jāpieprasa pagaidu uzturēšanās vīza un jāpilda prasības, lai to saņemtu. Pieteikuma iesniedzēja pienākums ir pārliecināt amatpersonu, kas izsniedz vīzas, ka viņa apmeklējums Kanādā ir īslaicīgs un ka uzturēšanās Kanādā nepārsniegs noteikto laiku, kā arī uzrādīt pietiekamu naudas daudzumu, lai varētu uzturēties Kanādā, apliecināt labu veselības stāvokli, pierādīt nesodāmību un neapdraudēt Kanādas iedzīvotāju drošību. Šādas prasības attiecas uz jebkuru Kanādā ieceļojošu personu. Čehijas pilsoņi var iesniegt pieteikumus Kanādas vīzu pieteikumu centrā Vīnē, Austrijā, kas pašreiz apkalpo vairāku citu Eiropas valstu pilsoņus.” Tajā pašā dienā Kanāda ieviesa vīzas prasību Meksikas pilsoņiem. Arī šajā gadījumā galvenais iemesls bija lielais bēgļu statusa piešķiršanas pieprasījumu skaits no Meksikas, kas ir pats augstākais no visām valstīm. Pieaugošais bēgļu statusa pieprasītāju skaits no Čehijas – vairums no tiem romu izcelsmes – vairākkārt ir apspriests savstarpējās Kanādas un Čehijas amatpersonu tikšanās reizēs kopš vīzu prasības atcelšanas 2007. gada 1. novembrī un īpaši pēc atkārtotas vīzas prasības ieviešanas 2009. gada 14. jūlijā. PASāKUMI PēC VīZAS PRASīBAS ATKāRTOTAS IEVIEšANAS 2009. GADA 14. JūLIJā Čehija 2009. gada 20. jūlijā paziņoja Komisijai un Padomei, ka saskaņā ar 4. panta 1. punkta a) apakšpunktu Padomes Regulā (EK) Nr. 539/2001 Čehija no 2009. gada 16. jūlija ir ieviesusi vīzas prasību Kanādas diplomātisko un dienesta pasu turētājiem. Jautājums par Kanādas vīzas prasības atkārtoto ieviešanu attiecībā uz Čehijas pilsoņiem vairākkārt ir apspriests Padomē: Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes 2009. gada 27. jūlija un 2009. gada 14. septembra sanāksmē, Tieslietu un iekšlietu padomes 2009. gada 21. septembra sanāksmē un Pastāvīgo pārstāvju komitejas ( Coreper ) 2009. gada 23. jūlija sanāksmē. Šajās tikšanās reizēs dalībvalstis pauda savas bažas par šādu situāciju un norādīja, ka Komisijai jautājums ir ātri jāatrisina un to nevajadzētu saasināt. Pēc vīzas prasības atkārtotas ieviešanas Komisija par šo jautājumu regulāri apspriedās ar Čehijas un Kanādas iestādēm, īpaši ekspertu sanāksmēs ar Čehijas iestādēm 2009. gada 14. un 30. jūlijā un Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektora, Kanādas vēstnieka Hornby un Čehijas pastāvīgās pārstāves Vicenová trīspusējā sanāksmē 2009. gada 24. jūlijā. Turklāt Komisija pievienojās Čehijas delegācijai apspriedēs ar Kanādas iestādēm Otavā 2009. gada 10. septembrī. Jautājums tika izskatīts arī ES un Kanādas Tiesiskuma, brīvības un drošības ministru trijotnes sanāksmē Otavā 2009. gada 1. oktobrī. Kanādas nostāja Patvēruma pieprasījumi Kanāda paskaidroja, ka šādu lēmumu pieņemt nebija viegli. Kanādas patvēruma sistēma bija pārslogota ar bēgļu prasībām. Vīzas prasības ieviešana palīdzēja atrisināt neproporcionāli lielo patvēruma pieprasītāju ierašanos no Čehijas 2008. un 2009. gadā. Kanāda jau no sākuma, kā arī pirms vīzu režīma atcelšanas 2007. gada 1. novembrī, norādīja Čehijai, ka patvēruma meklētāju no Čehijas straujš pieaugums var būt par iemeslu atkārtotai vīzas prasības ieviešanai[4]. Tomēr Kanāda ir apgalvojusi, ka vīzas prasības atkārtota ieviešana nav attieksmes pret ES minoritātēm atspoguļojums, īpaši pret Čehiju. Lēmumus par bēgļa statusa piešķiršanu Kanādā katrā konkrētajā lietā pieņem Imigrācijas un bēgļu padome ( Immigration and Refugee Board IRB ) – no valdības neatkarīga administratīvā tiesa[5]. Kanāda paskaidroja, ka „vīzas prasības piemērošana Čehijai ir daļa no plašākas sistemātiskas pieejas, lai reformētu bēgļu uzņemšanas sistēmu Kanādā. Kanādas bēgļu sistēma ir pārslogota jo ik gadus pieaug patvēruma piešķiršanas prasību skaits, daudzas no kurām nav pamatotas, tiek atsauktas vai netiek uzturētas.” Kanāda norādīja, ka kopš vīzas prasības atcelšanas 2007. gada 1. novembrī Kanāda ir saņēmusi gandrīz 3 000 patvēruma pieprasījumus no Čehijas pilsoņiem. Kanādas Imigrācijas un bēgļu padome 2008. gadā no 196 pabeigtajām lietām 84 pieprasījumus pieņēma (t.i. 43%) . Laikposmā no 2009. gada janvāra līdz jūlijam IRB pabeidza 391 lietu un 86 no tām tika pieņemts pozitīvs lēmums (t.i. 22%). Kopš vīzas prasības ieviešanas Kanāda no Čehijas pilsoņiem ir saņēmusi nedaudzus patvēruma pieprasījumus, tādējādi atgriežoties pie tāda patvēruma pieprasījumu skaita, kāds bija pirms vīzas prasības atcelšanas. Lai pieņemtu pareizus lēmumus, IRB ievāc informāciju par sociālo, politisko, ekonomisko un cilvēktiesību stāvokli no dažādiem avotiem visā pasaulē. Tādēļ IRB 2009. gada 21.-31. martā devās uz Čehiju ievākt papildu informāciju[6]. Pēc minētā brauciena IRB nāca klajā ar diviem ziņojumiem: 2009. gada jūnijā “ Informatīvais ziņojums par valsts aizsardzību ”[7] un 2009. gada jūlijā “ Informatīvais ziņojums par romu situāciju un attieksmi pret viņiem, un iespējām mainīt dzīvesvietu valsts iekšienē. ”[8] Kanāda tuvāk paskaidroja, ka jēdziens „droša izcelsmes valsts”, kura lietojumu ierosina Čehija, saskaņā ar Kanādas likumiem nav juridiski iespējams[9]. Kanāda atzina, ka tās patvēruma piešķiršanas sistēma ir jāreformē, lai samazinātu kavējumus un ļaunprātīgu izmantošanu, kā arī sistēma ir jāpilnveido, lai ātrāk varētu aizsargāt īstus vajāšanu upurus, tajā pat laikā ātrāk nosūtīt atpakaļ tos, kuru pieprasījumi nav pamatoti. Vīzas pieteikuma procedūras Kanāda paskaidroja, ka konsulāts Prāgā tika slēgts pēc vīzas prasības atcelšanas 2007. gada 1. novembrī. Pašlaik nav paredzēts konsulātu atkal atvērt. Visumā Kanādas konsulāti ir atbildīgi par lieliem reģioniem, un Kanādai nav konsulāta katrā valstī. Kanāda norādīja, ka Čehijas pilsoņiem nav jādodas uz Vīni, lai iesniegtu vīzas pieteikumu. Viņi var izmantot ceļojumu aģentūras piecās pilsētas ( Brno, Liberec, Prague, Prerov and Velke Mezirici ), sūtīt pieteikuma veidlapu pa pastu uz Kanādas vēstniecību Vīnē vai nosūtīt to ar Kanādas vēstniecības Prāgā starpniecību. Galvenokārt pieteikumus iesniedz ar ceļojumu aģentūru starpniecību. Steidzamos gadījumos vīzas pieprasītāji var doties uz Vīni, kur pieteikumus izskata vienas dienas laikā Vīnes konsulātā. Turklāt pastāv atvieglojumi, jo tiek izsniegtas vairākkārtējas ieceļošanas vīzas. Turklāt pieteikumus pieņem 99 procentos gadījumu. Rezultātā vairumā Čehijas pieteikumu gadījumā pārrunas vīzas saņemšanai nav vajadzīgas. Ja pārrunas ir vajadzīgas, to lielākā daļa norisinās pa telefonu, izņemot gadījumus, ja ir kādi īpaši apstākļi. Imigrācijas noteikumu pārkāpumi Attiecībā uz imigrācijas pārkāpumu skaita pieaugumu, to procentuālais īpatsvars ceļotājiem no Čehijas no viena procenta 2006. gadā, kad vēl bija spēkā vīzas prasība, pieauga līdz 6,7% 2008. gadā. Šis rādītājs pieauga līdz 30,1% laikposmā no 2009. gada janvāra līdz maijam. Imigrācijas noteikumu pārkāpumi ietver visus dokumentētos Kanādas imigrācijas likumu pārkāpumus, neatļautu uzturēšanās Kanādas ostās un indivīdu aizturēšana ceļā uz Kanādu. Tā kā imigrācijas noteikumu pārkāpumi ietver tikai dokumentētos pārkāpumus, imigrācijas noteikumu pārkāpumu skaits varētu būt lielāks, nekā oficiāli tiek ziņots. Čehijas nostāja Čehija sagaida, ka Kanāda atcels pašreizējo vīzas prasību Čehijas pilsoņiem ne gadu, bet tuvāko mēnešu laikā. Patvēruma pieprasījumi Čehija pēdējo mēnešu laikā ir apspriedusies ar Kanādu par pieaugošo Čehijas patvēruma meklētāju skaita pieaugumu Kanādā un ir apliecinājusi gatavību veikt konstruktīvus pasākumus, lai problēmu atrisinātu. Čehija piedāvāja divus iespējamos risinājumus: abpusēji atzīt abas valstis par drošām izcelsmes valstīm un mainīt Kanādas patvēruma piešķiršanas likumus tā, lai samazinātu Kanādas pievilcību ekonomiski motivētiem migrantiem. Turklāt Čehija paskaidroja, ka tas, ka Kanādas iestādes Čehijas pilsoņiem piešķir patvērumu (ko Čehija uzskata par absurdu), ir veicinājis Čehijas pilsoņu vēlmi ļaunprātīgi izmantot Kanādas patvēruma piešķiršanas sistēmu. Čehija nepiekrīt, ka Kanādas vīzas prasības atkārtota ieviešana tiek izmantota kā daļa no plašākas sistemātiskas pieejas, lai reformētu bēgļu uzņemšanas sistēmu Kanādā, jo netiek atrisināti cēloņi, bet gan tikai šīs noslogotās sistēmas simptomi. Minoritāšu un cilvēktiesību situācija Čehijā nav pats par sevi iemesls, kādēļ pieaug bēgļu statusa pieprasītāju skaits, bet gan Kanādas pieļāvīgā un ārkārtīgi labvēlīgā patvēruma sistēma, kas piedāvā labākus materiālos apstākļus un ienākumus, ieskaitot sociālos pabalstus, ko saņem bēgļu statusa pieprasītāji. Līdzās iepriekš minētajiem iemesliem parasti tiek minēti vēl divi, kādēļ romi emigrē – bezdarbs un nedrošības sajūta (labējā spārna ekstrēmisma pieauguma dēļ); pret otro Čehijas varas iestādes jau ir spērušas konkrētus soļus. Jāatzīmē, ka Kanāda ir galvenais Čehijas romu migrācijas galamērķis, jo bija jau veiksmīgs migrācijas vilnis deviņdesmitajos gados, un tagadējie migranti dodas pie saviem ģimenes locekļiem Kanādā. Attiecībā uz minoritātēm un īpaši attiecībā uz romiem Čehija atzīmēja, ka viņu situācija būtiski neatšķiras no stāvokļa citās ES valstīs, kurās romu tautības iedzīvotāju skaits ir lielāks,[10] un iesniedza dokumentus par minoritāšu un īpaši, romu stāvokli Čehijā un par likumu un stratēģiju paplašināšanu pēdējā laikā attiecībā uz minoritāšu un īpaši romu integrāciju. Vīzas pieteikuma procedūra Čehija vairākkārt vērsās pie Kanādas ar lūgumu no jauna atvērt Kanādas konsulātu Prāgā līdz no jauna tiktu ieviests bezvīzu režīms. Čehija uzskata, ka nav pieņemami, ka Čehijas pilsoņiem, lai saņemtu vīzu, ir jābrauc uz Vīni. Tādēļ Čehija uzskata, ka vīzu izsniegšanas punkta atvēršana Prāgā ir mazākais, ko vajadzētu izdarīt. Kanādas un Čehijas ekspertu darba grupa Pēc Čehijas un Kanādas apņemšanās sadarboties, lai atrisinātu jautājumus, kas radušies pēc vīzas prasības atkārtotas ieviešanas Čehijas pilsoņiem, tika izveidota Kanādas un Čehijas ekspertu darba grupa. Pēc telefonkonferencēm 2009. gada 20. un 27. augustā Čehijas delegācija tikās ar Kanādas iestādēm Otavā 2009. gada 10. septembrī, lai apspriestu jautājumus un turpmākos pasākumus šajā lietā. Komisija piedalījās šajā sanāksmē. Turklāt attiecībā uz jautājumu par vīzas prasības atkārtotu ieviešanu un vīzas saņemšanas process Čehijas pilsoņiem, Kanāda izskaidroja savu migrācijas un bēgļu procesu un sniedza informāciju par multikulturālismu. Čehija prezentācijā paskaidroja par tās likumiem un stratēģijām attiecībā uz minoritāšu aizsardzību Čehijā. Tika panākta vienošanās regulāri tikties šādā sastāvā. NOVēRTēJUMS Šī ir pirmā reize, kad trešā valsts ir atjaunojusi vīzas prasību kādas dalībvalsts pilsoņiem. Šī ārkārtīgi nepatīkamā situācija ir jāatrisina pēc iespējas drīz. Kanāda saprot, ka Eiropas Savienības kopējā vīzu politika balstās uz savstarpības principa. Īpaši nepieņemami ir, ka Čehijas pilsoņi nevar saņemt vīzas Kanādas vēstniecībā Prāgā. Komisija saprot, ka Kanāda Čehijas pilsoņiem piedāvā vīzu saņemšanas atvieglojumus (skatīt 3.1.2 punktu), tomēr aicina Kanādu atgriezties pie iepriekšējās prakses, atjaunojot Čehijas pilsoņiem iespēju saņemt vīzu Čehijā. Komisija ir gandarīta par pušu gatavību iesaistīties dialogā un mudina Kanādu un Čehiju turpināt konsultācijas Kanādas un Čehijas ekspertu darba grupā, lai atrisinātu visus jautājumus, kas saistīti ar vīzas prasības atkārtotu ieviešanu; attiecībā uz Kanādu šāds jautājums ir patvēruma piešķiršanas sistēma un Čehijas ceļotāju imigrācijas noteikumu pārkāpumi, attiecībā uz Čehiju – precizēt tās minoritāšu programmas un stratēģijas, īpaši attiecībā uz romu kopienām. Komisija aicina Kanādu skaidri noteikt pasākumus, ko tā ir iecerējusi īstenot, lai nākotnē varētu atcelt vīzas prasību Čehijas pilsoņiem. Komisija atzīmē, ka Čehija ir nolēmusi pieprasīt vīzas Kanādas diplomātisko un dienesta pasu turētājiem. Ja līdz 2009. gada beigām apmierinošā veidā netiks īstenoti minētie pasākumi, Komisija ieteiks ieviest vīzas prasību (vai to atcelt) dažām Kanādas pilsoņu kategorijām (diplomātisko un dienesta pasu turētājiem). SECINāJUMS Jāpauž nožēla par Kanādas pirmo atkāpšanos no vīzu savstarpīguma, atkārtoti ieviešot vīzas prasību Čehijas pilsoņiem, kopš jaunā vīzu savstarpīguma mehānisma ieviešanas. Šī ārkārtīgi nepatīkamā situācija ir jāatrisina pēc iespējas drīz. Lai gan Kanāda Čehijas pilsoņiem piedāvā vīzu saņemšanas atvieglojumus Čehijā, Komisija aicina Kanādu līdz vīzas prasības atcelšanai Čehijas pilsoņiem atgriezties pie iepriekšējās prakses, atjaunojot Čehijas pilsoņiem iespēju saņemt vīzu Čehijā. Komisija mudina Kanādu un Čehiju turpināt konsultācijas Kanādas un Čehijas ekspertu darba grupā, lai atrisinātu visus jautājumus, kas saistīti ar vīzas prasības atkārtotu ieviešanu, un pauž gatavību veicināt apspriedes un tajās piedalīties. Komisija aicina Kanādu skaidri noteikt pasākumus, ko tā ir iecerējusi īstenot, lai nākotnē varētu atcelt vīzas prasību Čehijas pilsoņiem. Turklāt Komisija ieteiks ieviest vīzas prasību (vai to atcelt) dažām Kanādas pilsoņu kategorijām, ja Kanāda nespers labvēlīgus soļus, lai atvieglotu Čehijas pilsoņiem, kas vēlas apmeklēt Kanādu, formalitāšu kārtošanu, un nenoteiks pasākumus, lai vīzas prasību nākotnē atceltu. [1] OV C 184, 6.8.2009., 2. lpp. [2] COM(2008) 486, galīgā redakcija/2, 6. lpp. [3] Pirmajā vīzu savstarpības ziņojumā (COM(2006) 3 galīgā redakcija, 14. lpp., 13. zemsvītras piezīme) atgādināts, ka “..Kanāda atcēla vīzu režīmu Čehijas Republikai 1996. gadā. Tomēr tas tika atkārtoti ieviests […] 1997. gadā […] pēc patvēruma meklētāju pieplūduma. Kanādas iestādes uzsvēra, ka ir nepieciešami pamatīgi novērtējumi, pirms atkal atcelt vīzu režīmu, lai izvairītos no šādas situācijas atkārtošanās. [4] Ņemot vērā vīzas prasības atcelšanu Čehijas pilsoņiem 2007. gada 19. oktobrī, Kanādas vēstniecība Čehijā nosūtīja diplomātisko notu Čehijas Ārlietu ministrijai, kurā Kanāda pauda cerību, ka pēc vīzas prasības atcelšanas to nevajadzēs atkārtoti ieviest. Tādēļ Kanāda lūdza paplašinātas sadarbības garantijas sadarbības un migrācijas jautājumu risināšanai, kā arī tiesību aizsardzības jautājumos, lai izvairītos no dažiem faktoriem, piemēram, patvēruma meklētāju pieplūduma vai viltotu vai izmainītu Čehijas pasu skaita pieauguma, kuru dēļ vīzas prasība var tikt atjaunota. [5] IRB ir administratīvā tiesa, kas ir neatkarīga no Kanādas pilsonības un imigrācijas ministrijas ( Citizenship and Immigration Canada CIC ), Kanādas Robežu aģentūras ( Canada Border Service Agency CBSA ) un Pilsonības, imigrācijas un multikulturālisma ministra ( Minister of Citizenship, Immigration and Multiculturalism ). [6] IRB apmeklējuma mērķis bija novērst informācijas trūkumu par Čehijas romu situāciju un attieksmi pret viņiem, kā arī par viņu iespējām saņemt valsts aizsardzību un iespēju pārcelties uz citu dzīvesvietu valsts iekšienē. [7] Informatīvais ziņojums par valsts aizsardzību, 2009. gada jūnijs (http://www2.irb-cisr.gc.ca/en/research/publications/index_e.htm?docid=388&cid=64) [8] Informatīvais ziņojums par romu situāciju un attieksmi pret viņiem, un iespējām mainīt dzīvesvietu valsts iekšienē (http://www2.irb-cisr.gc.ca/en/research/publications/index_e.htm?docid=388&cid=64) [9] Kanāda ar ASV ir noslēgusi Drošu trešo valstu nolīgumu ( Safe Third Country Agreement ) . Šis līgums tika parakstīts 2002. gada 5. decembrī un stājās spēkā 2004. gada 29. decembrī. Saskaņā ar šo līgumu, bēgļu statusa pieprasītājiem, kas ierodas Ziemeļamerikā, bēgļa statuss jāpieprasa pirmajā drošajā valstī – Kanādā vai ASV. Tomēr drošas trešās valsts jēdziens ir jāatšķir no drošas izcelsmes valsts jēdziena; Drošas izcelsmes valsts jēdziens būtībā nozīmē, ka personai no šādas drošas valsts patvērums netiks piešķirts. Tomēr tas neizslēdz individuālas pieprasījumu pārbaudes un nevar tikt uzskatīts par pamatojumu patvēruma nepiešķiršanai. [10] European Union Minorities and Discrimination Survey, Data in focus report, European Union Agency for Fundamental Rights, April 2009 (http://fra.europa.eu/fraWebsite/attachments/EU-MIDIS_ROMA_EN.pdf)