Priekšlikums Padomes lēmums ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Gruzijai SEC(2009)1310 final /* COM/2009/0523 galīgā redakcija - CNS 2009/0147 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 16.10.2009 COM(2009)523 galīgā redakcija 2009/0147 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Gruzijai SEC(2009)1310 final PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšlikuma konteksts | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Komisija ierosina sniegt Gruzijai makrofinansiālo palīdzību (MFP) piešķīruma veidā, kura maksimālā summa ir EUR 46 miljoni, lai segtu Starptautiskā Valūtas fonda noteiktās Gruzijas ārējās finansējuma vajadzības 2009.-2010. gadā. Šī palīdzība, ko paredzēts piešķirt valsts budžeta deficīta finansēšanai, ir daļa no Kopienas līdz EUR 500 miljonu lielās visaptverošās paketes, ko sniedz, lai atbalstītu Gruzijas atgūšanos pēc 2008. gada augusta bruņotā konflikta ar Krieviju. Tā arī palīdz Gruzijai risināt pasaules ekonomikas un finanšu krīzes izraisītās sekas. Kopienas makrofinansiālā palīdzība palīdzēs Gruzijai atvieglot finansiālos ierobežojumus, kas traucē īstenot valsts ekonomikas atveseļošanas un stabilizācijas programmu, par kuru vienojās ar Bretonvudsas institūcijām un kuru atbalsta ar SVF rezerves vienošanos, ko apstiprināja 2008. gada septembrī. Ierosinātā makrofinansiālā palīdzība būs ārkārtēja un laika ziņā ierobežota, un paredzēts, ka tiks piešķirta vienlaikus ar rezerves vienošanos. Tā papildinās atbalstu, ko sniegs starptautiskie un divpusējie līdzekļu devēji. Minētā palīdzība tiek sniegta brīdī, kad aizvien vairāk nostiprinās politiskās attiecības starp ES un Gruziju, pēc tam, kad Eiropadomes ārkārtas sanāksmē, kas norisinājās 2008. gada 1. septembrī Briselē, pieņēma lēmumu padarīt ciešākas attiecības ar Gruziju, un pēc Austrumu partnerības izveides, kas notika augstākā līmeņa sanāksmē Prāgā, 2009. gada 7. maijā. Padome 2006. gadā pieņēma Lēmumu 2006/41/EK, ar ko paredz Gruzijai sniegt MFP EUR 33,5 miljonu apmērā. Šīs darbības pēdējais maksājums, EUR 11,5 miljoni, netika veikts, jo nebija izpildīts saprašanās memorandā paredzētais nosacījums par valsts finanšu pārvaldību. | 120 | Vispārīgais konteksts Gruzijas sniegums makroekonomiskajā jomā bija ļoti spēcīgs līdz 2008. gada augustam. Tās faktiskās izaugsmes rādītāji pārsniedza 9 % 2005. un 2006. gadā un 12% — 2007. gadā. 2008. gada pirmajā pusē gada izaugsmes rādītājs bija stabils — 8,6 %. Tomēr militārais konflikts ar Krieviju, kas izcēlās 2008. gada augustā, ietekmēja iepriekšējo gadu spēcīgo izaugsmes sniegumu. Pasaules finanšu krīze, kas sākās 2008. gada beigās, aizvien vairāk pasliktināja Gruzijas ekonomisko situāciju. SVF valde 2008. gada septembra vidū apstiprināja rezerves vienošanos USD 750 miljonu apmērā 18 mēnešu laikposmam (kas veido ārkārtas piekļuvi 300 % apmērā no Gruzijas kvotas). Ņemot vērā vajadzību papildināt Gruzijas Centrālās bankas starptautiskās rezerves uzreiz pēc 2008. gada augusta krīzes, vienošanās tika panākta agrāk, un pēc tam, kad valde bija apstiprinājusi programmu, Gruzijai nekavējoties tika piešķirti USD 250 miljoni no fonda līdzekļiem. Programmas sagatavošanas laikā SVF aplēsa, ka Gruzijas ārējā finansējuma vajadzības, kuras nesedz no SVF plānotajiem līdzekļiem, 2008.-2010. gadam būs aptuveni USD 650 miljoni, tostarp USD 450 miljoni 2009.-2010. gadam. Pamatojoties uz šo ārējā finansējuma iztrūkuma aprēķinu, Komisija apņēmās piešķirt makrofinanisālo palīdzību EUR 46 miljonu apmērā, atbildot uz lūgumu, kas no Gruzijas ministru prezidenta saņemts 2008. gada septembrī. MFP no ES segtu aptuveni 13 % no atlikušajām finansiālajām vajadzībām 2009.-2010. gadam. Rezerves vienošanās pirmo pārskatīšanu pabeidza 2008. gada decembrī. Tajā laikā, ņemot vērā samērā pozitīvas perspektīvas attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem 2009. gadā, iestādes nolēma neizmantot saskaņā ar rezerves vienošanos piešķirto otro maksājuma daļu. Šādos apstākļos Komisija atlika MFP priekšlikuma pabeigšanu (ES makrofinansiālo palīdzību var sniegt tikai kā papildu finansējumu SVF finansējumam). Tomēr ekonomiskā situācija atkal pasliktinājās, tā kā pasaules ekonomiskā krīze skāra Gruziju spēcīgāk, nekā bija paredzēts. Iekšzemes pieprasījumu smagi ietekmēja krasais ārējā finansējuma plūsmu, tostarp eksporta ieņēmumu, pārvedumu un ārvalstu tiešo ieguldījumu samazinājums, kā arī ierobežojumi kreditēšanas jomā. Tā rezultātā strauji pazeminājās iekšzemes ražošanas jauda un importa apjomi. Attiecībā uz 2009. gadu SVF lēš, ka IKP izaugsme būs -4 %. Ekonomiskās lejupslīdes rezultātā ir arī pasliktinājies fiskālais stāvoklis. Jau 2008. gadā valsts budžeta deficīts bija palielinājies no mazāk kā 5 % no IKP līdz 6 %, neraugoties uz būtisku pieaugumu, ko radīja piešķīrumu plūsma no oficiāliem avotiem. Deficītu varēja stabili segt, izmantojot ieņēmumus, kas gūti no privatizācijas, valsts obligāciju emisijas un oficiālajiem aizdevumiem (jo īpaši no Pasaules bankas un ASV). Attiecībā uz 2009. gadu valdības mērķis ir saglabāt līdzvērtīgu fiskālā deficīta līmeni, ņemot vērā iztrūkumu budžeta ieņēmumos. Lai to panāktu, Gruzijas iestādēm būs būtiski jāsamazina budžeta kapitāla izdevumi, tādējādi ierobežojot valdības spējas piedāvāt pretcikliskus fiskālos stimulus. Tā kā saimnieciskās darbības panīkums ir smagāks, nekā bija iepriekš paredzēts, ārējos kontos notiek būtiskas izmaiņas. SVF jaunākajās prognozēs par Gruzijas maksājumu bilanci 2009.-2010. gadam norādīts, ka samazināsies tirdzniecības apjomi, būs tekošā konta deficīts un ievērojami pazemināsies arī privātā kapitāla ieplūde. Plānotās neto kapitāla pieplūdes samazināšanos ietekmē vairāki faktori, tostarp zemākas ārvalstu tiešā ieguldījuma plūsmas un augstāka kredītu amortizācija. Attiecībā uz maksājumu bilanci pašreizējie aprēķini par ārējā finansējuma vajadzībām, kuras radušās minēto norišu rezultātā, būtiski neatšķiras no 2008. gada septembra prognozēm. Tomēr šīs prognozes aizvien ir ļoti neskaidras, un var izrādīties, ka finansēšanas vajadzības ir ievērojami augstākas, atspoguļojot būtiskus negatīvus riskus. Proti, aizvien lēš, ka ārvalstu tiešie ieguldījumi, neraugoties uz pašreizējo samazināšanos, saglabāsies virs 8 % no IKP, kas, iespējams, ir pārāk optimistisks pieņēmums. Šādos apstākļos Gruzijas iestādes nolēma vērsties pēc iespējamā ārējā finansējuma, lai ierobežotu ekonomiskās lejupslīdes ietekmi. Pēc tam, kad bija pabeigta SVF rezerves vienošanās otrā pārskatīšana, Gruzija saskaņā ar vienošanos saņēma divus maksājumus, kuru summa bija aptuveni USD 187 miljoni. Programmas trešo pārskatīšanu saskaņā ar rezerves vienošanos SVF valde apstiprināja 2009. gada 6. augustā. Galvenais šādas pārskatīšanas rezultāts ir rezerves vienošanās termiņa pagarināšana līdz 2011. gada jūnijam un finansējuma paketes palielināšana par SDR 270 miljoniem (aptuveni USD 424 miljoniem). Turklāt Gruzija varēs nekavējoties saņemt aptuveni USD 148 miljonus. Šķiet, ka palīdzības būtiskie apjomi, tostarp ES makrofinansiālā palīdzība, kas tika apsolīta līdzekļu devēju konferencē, kura norisinājās 2008. gada 22. oktobrī Briselē, ir pietiekami, lai segtu Gruzijas plānotās atlikušās ārējā finansējuma vajadzības, pat ja liela daļa no līdzekļu devēju atbalsta vēl ir jāapstiprina vai aizvien jāprecizē palīdzības sniegšanas termiņi. Ņemot vērā līdzekļu devēju saistības, SVF veiktās finanšu vajadzību prognozes 2009.-2010. gadam norāda, ka finansējuma iztrūkumu segs pilnībā, kā plānots līdzekļu devēju konferencē. Vienlaikus, ja solītā palīdzība netiks sniegta, finansējuma iztrūkums atkal kļūs aktuāls. Šajos apstākļos Komisija uzskata, ka ir lietderīgi apstiprināt 2008. gada oktobrī solīto MFP, lai palīdzētu Gruzijai segt tās finansējuma vajadzības. | n | Pašreizējie noteikumi priekšlikuma jomā Nav. | 140 | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP) Gruzija ir viena no ES partnervalstīm. ES un Gruzijas EKP rīcības plānu pieņēma 2006. gada novembrī uz piecu gadu laikposmu. Eiropas Savienība ir jo īpaši ieinteresēta, lai valstīs, kuras atrodas pie tās austrumu robežām, valdītu stabilitāte, labāka pārvaldība un ekonomikas attīstība. Šajā nolūkā Eiropas Komisija ir sagatavojusi priekšlikumu par Austrumu partnerības izveidi. ES un sešas partnervalstis oficiāli vienojās par Austrumu partnerības izveidi augtākā līmeņa sanāksmē, kas notika Prāgā, 2009. gada 7. maijā. Komisija līdzekļu devēju konferencē 2008. gada oktobrī apņēmās sniegt Gruzijai palīdzību līdz pat EUR 500 miljonu apmērā. Finansējuma avoti ietver gan plānotos līdzekļus saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (ENPI) shēmu, gan krīzes instrumentus, piemēram, Stabilitātes instrumentu, humāno palīdzību un makrofinansiālo palīdzību. Finansējuma pakete attiecas uz laikposmu no 2008. līdz 2010. gadam, tādējādi sniedzot tiešu atbildi uz ekonomiskajām un sociālajām grūtībām, ar ko valsts saskārās militārā konflikta rezultātā 2008. gada augustā. Minētā makrofinansiālā palīdzība papildina citus palīdzības instrumentus, nodrošinot Gruzijai īstermiņa makrofinansiālo atbalstu saistībā ar SVF atbalstīto ekonomikas programmu, turpretim budžetam sniegtais atbalsts saskaņā ar ENPI, ar ko vienlaikus palīdz segt Gruzijas finansējuma vajadzības, ir saistīts ar īpašām nozaru reformām. | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 219 | Makrofinansiālo palīdzību sniedz kā būtisku daļu no starptautiskās sabiedrības atbalsta Gruzijas pēckara ekonomikas atveseļošanai. Komisijas dienesti cieši sadarbojās ar Pasaules banku, gatavojoties apvienotajai līdzekļu devēju konferencei, un ar daudzpusējiem un divpusējiem līdzekļu devējiem tiek organizētas apspriedes par solītās finansējuma paketes īstenošanu. Sagatavojot šo priekšlikumu par makrofinansiālo palīdzību, Komisijas dienesti apspriedās ar Starptautisko Valūtas fondu. Pirms Komisija iesniedza priekšlikumu par makrofinansiālo palīdzību, tā apspriedās ar ES dalībvalstīm Ekonomikas un finanšu komitejā. Komisija ir arī regulāri sazinājusies ar Gruzijas valdību. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 229 | Netika uzskatīts par vajadzīgu pieaicināt ārējos ekspertus. | 230 | Ietekmes novērtējums Makrofinansiālā palīdzība ir saistīta ar saņēmējvalsts ekonomikas programmu, ko atbalsta SVF, un sedz daļu no Gruzijai nekavējoties vajadzīgā ārējā finansējuma. Maksājumi ir saistīti ar SVF līdzekļu izmantošanu, tādēļ tiem ir tieša saikne ar to, kā saņēmējs īsteno saskaņoto makroekeonomikas un strukturālo politiku, kā arī ar ekonomikas atveseļošanas gaitu. Projektu finansēšana un/vai tehniskā palīdzība nebūtu piemērota makroekonomisko mērķu sasniegšanai. Ja piešķīrumu daļas sniedz budžeta deficīta segšanai, kā ierosināts Gruzijas gadījumā (skat. turpmāk), tās palielina valdības spējas finansēt fiskālos pasākumus ekonomiskās lejupslīdes laikā. Atšķirībā no darbībām budžeta atbalstam, ko sniedz ar ENPI, makrofinansiālā palīdzība ir ārkārtēja un ierobežota laikā, jo šādai palīdzībai jābūt saskaņā ar Gruzijas un SVF rezerves vienošanos. | Priekšlikuma juridiskie aspekti | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Kopiena Gruzijai dara pieejamu makrofinansiālo palīdzību piešķīruma daļu veidā, to kopsummai nepārsniedzot EUR 46 miljonus. Ar šo palīdzību Gruzijai palīdzēs segt tās atlikušās ārējā finansējuma vajadzības 2009.-2010. gadā, kuras noteicis Starptautiskais Valūtas fonds. Paredzēts, ka ierosināto makrofinansiālo palīdzību sniegs vienlaikus ar SVF rezerves vienošanos, ko apstiprināja 2008. gada septembrī. Plānots, ka šo palīdzību kopā ar lielu daļu no līdzekļu devēju atbalsta Gruzijai (izņemot SVF līdzekļus) novirzīs budžetam, ņemot vērā to, ka finansiālie ierobežojumi Gruzijas valsts finansēs patlaban uzskatāmi par īpaši smagiem. Plānots, ka palīdzību izmaksās 2009.-2010. gadā divās daļās. Palīdzību pārvaldīs Komisija. Tiks ņemti vērā īpaši noteikumi par krāpšanas un citu nelikumību novēršanu saskaņā ar Finanšu regulu. Plānots, ka pirmo maksājuma daļu veiks 2009. gada beigās, otro daļu — 2010. gada sākumā. Ņemot vērā Gruzijas ekonomikas stāvokļa izmaiņas, makrofinansiālo palīdzību varētu sniegt arī agrāk. Piešķīruma daļas izmaksās, ja būs sekmīgi īstenota SVF rezerves vienošanās un izpildīti īpaši nosacījumi vairākās galvenajās politikas jomās, par kuriem vienosies Eiropas Komisija un Gruzijas valdība. Komisija plāno koncentrēties uz makrofinansiālajai stabilitātei īpaši svarīgām noteiktām jomām, konkrēti, valsts finansēm, tādējādi turpinot iepriekšējās Gruzijai piešķirtās ES makrofinansiālās palīdzības īstenošanu, un reformām finanšu sektorā. Nosacījumi atbildīs ES un Gruzijas EKP rīcības plānā noteiktajām prioritātēm. | 310 | Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma 308. pants. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | 331 | Palīdzība tiek novirzīta Gruzijas valsts budžetam, tādējādi to dara pieejamu, lai segtu valsts izdevumus, izmantojot valsts noteikto īstenošanas kārtību. Ņemot vērā to, ka saskaņā ar visnesenākajām prognozēm ekonomikas stāvoklis aizvien ir nestabils, plānots, ka palīdzību izmaksās tikai divās daļās un pirms noteiktā termiņa. | 332 | Palīdzības apjoms atbilst 13 % no atlikušā finansējuma iztrūkuma maksājumu bilancē, ko SVF konstatējis saistībā ar rezerves vienošanos. To uzskata par atbilstīgu izmaksu sadali Kopienai, ņemot vērā ES dalībvalstu un citu divpusējo līdzekļu devēju, kā arī daudzpusējo kreditoru solīto palīdzību Gruzijai. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātie juridiskie instrumenti: cits. | 342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo situācijā, kad nav pamatregulas par makrofinansiālās palīdzības instrumentu, speciāli Padomes lēmumi saskaņā ar Līguma 308. pantu ir šai palīdzībai vienīgais pieejamais tiesību akts. | Ietekme uz budžetu | 401 | Šāda palīdzība tiktu finansēta no saistību apropriācijām 2009. gadā budžeta pozīcijā 01 03 02 (makroekonomiskā palīdzība), un maksājumi tiktu veikti 2009. un 2010. gadā. | Papildu informācija | Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība | 533 | Priekšlikumā ir iekļauta turpināmības klauzula. | 1. 2009/0147 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS ar ko piešķir makrofinansiālo palīdzību Gruzijai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, tā kā: 2. Gruzijas un Eiropas Savienības attiecību attīstību nosaka Eiropas Kaimiņattiecību politika, un to veicina nesen izveidotā Austrumu partnerība. 3. 2008. gada 1. septembra Eiropadomes ārkārtas sanāksmē apstiprināja ES apņemšanos nostiprināt ES un Gruzijas attiecības pēc bruņotā konflikta 2008. gada augustā, kas norisinājās starp Gruziju un Krieviju. 4. Gruzijas ekonomikas stabilizāciju un atveseļošanu atbalsta Starptautiskais Valūtas fonds (SVF), izmantojot rezerves vienošanos, ko apstiprināja 2008. gada 15. septembrī. 5. Līdzekļu devēju konferencē, kas norisinājās 2008. gada 22. oktobrī, starptautiskā kopiena apsolīja atbalstīt Gruzijas ekonomikas atveseļošanu saskaņā ar kopīgo vajadzību novērtējumu, ko veica ANO un Pasaules banka. 6. Eiropas Kopiena paziņoja, ka laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam Gruzijai sniegs palīdzību EUR 500 miljonu apmērā. 7. Ņemot vērā to, ka 2009.-2010.gadā aizvien būs aktuāls atlikušais finansējuma iztrūkums maksājumu bilancē, makrofinansiālo palīdzību ietvēra Gruzijai paredzētajā Kopienas paketē. 8. Lai efektīvi aizsargātu Kopienas finansiālās intereses saistībā ar šo finanšu palīdzību, ir jāparedz, ka Gruzija veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un visus citus pārkāpumus saistībā ar šo palīdzību, kā arī tas, ka Komisija veic pārbaudes un Revīzijas palāta — revīzijas. 9. Kopienas finansiālās palīdzības izmaksāšana neierobežo budžeta lēmējinstitūciju pilnvaras. 10. Šī palīdzība jāpārvalda Komisijai, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju. 11. Līgums šī lēmuma pieņemšanai neparedz citas pilnvaras nekā tās, kas paredzētas 308. pantā, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants 12. Kopiena piešķir Gruzijai finansiālu palīdzību piešķīrumos, kuras maksimālais apjoms ir EUR 46 miljoni, lai atbalstītu Gruzijas centienus atveseļot pēckara ekonomiku, ko ietekmējusi arī starptautiskā finanšu krīze, un tādējādi atvieglotu finansiālus ierobežojumus valdības ekonomikas reformas programmas īstenošanā. 13. Šo Kopienas finansiālo palīdzību pārvalda Komisija, apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju un saskaņā ar nolīgumiem vai vienošanās dokumentiem, kas noslēgti starp SVF un Gruziju. 14. Kopienas finanšu palīdzību dara pieejamu divus gadus, sākot no pirmās dienas pēc 2. panta 1. punktā minētā saprašanās memoranda stāšanās spēkā. Tomēr attiecīgos apstākļos Komisija, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, var nolemt pagarināt palīdzības spēkā esības termiņu ne vairāk kā par vienu gadu. 2. pants 15. Pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju Komisija ir pilnvarota vienoties ar Gruzijas iestādēm par ekonomikas politiku un finanšu nosacījumiem saistībā ar Kopienas finansiālo palīdzību, kuri jānosaka saprašanās memorandā un piešķīruma nolīgumā. Nosacījumi ir saskaņā ar nolīgumiem vai vienošanos, kas panākta starp SVF un Gruziju. 16. Kopienas finansiālās palīdzības īstenošanas laikā Komisija raugās, lai ar šādu finansiālo palīdzību saistīto Gruzijas finanšu pasākumu, administratīvo procedūru, iekšējās un ārējas kontroles mehānismu darbība būtu pareiza. 17. Komisija regulāri pārbauda, vai Gruzijas ekonomikas politika ir saskaņā ar Kopienas palīdzības mērķiem un vai tiek pienācīgi pildīti saskaņotie ekonomikas politikas un finansiālie nosacījumi. Šādi rīkojoties, Komisija cieši sadarbojas ar Starptautisko Valūtas fondu un Pasaules banku, un, vajadzības gadījumā, ar Ekonomikas un finanšu komiteju. 3. pants 18. Komisija piešķir Kopienas finansiālo palīdzību Gruzijai divās daļās. 19. Komisija pieņem lēmumu par maksājumu veikšanu, ja tiek apmierinoši īstenota SVF atbalstītā ekonomikas programma un visi pārējie pasākumi starp Gruziju un Kopienu, kā noteikts saskaņā ar 2. panta 1. punktu. Otrās daļas izmaksu veic ne agrāk kā trīs mēnešus pēc pirmā maksājuma veikšanas. 20. Kopienas līdzekļus maksā Gruzijas Centrālajai bankai. Saskaņā ar saprašanās memorandā paredzētajiem noteikumiem, tostarp apstiprinātajām budžeta deficīta vajadzībām, summas atbilstošo vērtību nacionālajā valūtā var pārskaitīt Gruzijas Valsts kasei kā galīgajam saņēmējam. 4. pants Kopienas finansiālo palīdzību īsteno saskaņā ar 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[3] un tās īstenošanas noteikumiem[4]. Saprašanās memorandā un piešķīruma nolīgumā, par ko jāvienojas ar Gruzijas iestādēm, jo īpaši paredz, ka Gruzija veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu un apkarotu krāpšanu, korupciju un citus ar šo palīdzību saistītus pārkāpumus. Tajos paredz arī Komisijas, tajā skaitā Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF), veiktus kontroles pasākumus ar tiesībām veikt pārbaudes un apskates uz vietas, kā arī Revīzijas palātas veiktas revīzijas, kas attiecīgā gadījumā jāveic uz vietas. 5. pants Katru gadu līdz 31. augustam Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā ietverts novērtējums par šā lēmuma īstenošanu iepriekšējā gadā. Ziņojumā norāda saistību starp politikas nosacījumiem, kas izklāstīti saprašanās memorandā saskaņā ar 2. panta 1. punktu, Gruzijas faktisko ekonomisko un fiskālo situāciju un Komisijas lēmumu izmaksāt palīdzības daļas. 6. pants Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Makrofinansiālā palīdzība Gruzijai 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības: Sadaļa 01 — Ekonomika un finanses, 03 — Starptautiskā ekonomika un finanses 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex B.A pozīcijas)), norādot nosaukumus: 01 03 02 pants — Makroekonomiskā palīdzība 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Sākums — 2009. gads; plānots, ka visi maksājumi tiks veikti laikposmā no 2009. līdz 2010. gadam divās daļās. Tomēr nevar izslēgt kavēšanos, kas minēto darbību paildzinās. 3.3. Budžeta informācija: Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 01 03 02 | Fakult. | Dif. | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 4 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2009 | 2010 | Kopā | Darbības izdevumi[5] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 99,000 | 107,000[6] | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 110,000 | 111,0005 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | 0 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | Maksājumu apropriācijas | b+c | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | Kopējās orientējošās izmaksas | KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 99,000 | 107,0005 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 110,000 | 111,0005 | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu X Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā. ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma[7] noteikumi (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: 4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktā Gada vajadzības | 2009 | 2010 | Kopā — cilvēkresursi | 1/3 | 1/3 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Pēc bruņotā konflikta ar Krieviju 2008. gada trešajā ceturksnī Gruzijas ekonomikā sākās panīkums. Kopš tā laika ekonomiskā lejupslīde kļūst aizvien smagāka, atspoguļojot pasaules ekonomikas un finanšu krīzes sekas. Starptautiskais Valūtas fonds konstatēja ārējā finansējuma iztrūkumu USD 1,4 miljardu apmērā laikposmā no 2008. līdz 2010. gadam. Izmantojot rezerves vienošanos ar SVF, Gruzija var piekļūt aptuveni USD 750 miljoniem. Paredzams, ka SVF lēsto atlikušā finansējuma iztrūkumu aptuveni USD 450 miljonu apmērā 2009.-2010. gadā segs divpusējie un daudzpusējie līdzekļu devēji, tostarp Eiropas Savienība. Saskaņā ar SVF vairākkārt veikto rezerves vienošanās pārskatīšanu apstiprināta vajadzība, ka Gruzijas maksājumu bilances un fiskālā deficīta finansēšanai vajadzīgs ievērojams ārējais finansējums. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Starptautiskie līdzekļu devēji apvienotajā Eiropas Komisijas un Pasaules bankas organizētajā konferencē, kas norisinājās 2008.gada 22. oktobrī Briselē, apņēmās sniegt pēckonflikta atbalstu Gruzijai, kopsummai nepārsniedzot EUR 3,4 miljardus. Eiropas Komisija apņēmās piešķirt EUR 500 miljonus, nosakot, ka šo palīdzību var pārskatīt, pamatojoties uz Gruzijas ekonomikas atveseļošanās un attīstības gaitu. ES dalībvalstis apņēmās papildus piešķirt EUR 131 miljonu. Eiropas Investīciju banka var paredzēt sniegt Gruzijai aizdevumu līdz pat EUR 250 miljonu apmērā vidējā termiņā. Kopienas finansiālais atbalsts Gruzijas ekonomikas atveseļošanai atspoguļo valsts stratēģisko nozīmi ES saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politiku un nesen izveidoto Austrumu partnerību. Makrofinansiālās palīdzības instruments ir ietverts vispārīgajā EK palīdzības paketē, pamatojoties uz sinerģiju izveidošanu ar SVF atbalstīto ekonomikas programmu, ar ko minētais instruments ir tieši saistīts. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta darbības „Starptautiskā ekonomika un finanses” ietvaros mērķis saistībā ar „makrofinansiālās palīdzības nodrošināšanu trešām valstīm, atrisinot to maksājumu bilances problēmas un atjaunojot ārējā parāda ilgtspējību” attiecas uz vispārīgo mērķi — „veicināt labklājību ārpus ES”. Attiecīgie rādītāji ir „tekošā konta bilance procentos no IKP”, „ārējais parāds procentos no IKP” un „oficiālās rezerves preču un pakalpojumu importa mēnešos”. . 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) X Pārvalda centralizēti X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( izpildaģentūrām ( Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē ( dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu ( Pārvalda dalīti vai decentralizēti ( kopā ar dalībvalstīm ( kopā ar trešām valstīm ( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Piezīmes: 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Komisijas dienesti veiks minētās darbības uzraudzību, pamatojoties uz makroekonomikas un struktūrpolitikas pasākumiem, par kuriem jāvienojas ar Gruzijas iestādēm saprašanās memorandā. Iestādēm par šiem pasākumiem būs regulāri jāziņo Komisijas dienestiem. Eiropas Komisijas delegācija Tbilisi arī ziņos par jautājumiem saistībā ar palīdzības uzraudzību. Komisijas dienesti uzturēs ciešus sakarus ar SVF un Pasaules banku, lai izmantotu to zināšanas. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Komisijas dienesti (Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta D3 nodaļa) veica ex-ante novērtējumu. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Kopš 2004. gada kopumā tika veikti deviņi ex-post novērtējumi par makrofinansiālās palīdzības darbībām, tostarp divi jaunajās neatkarīgajās bijušās Padomju Savienības valstīs (Armēnijā un Tadžikistānā). Patlaban tiek veikts neatkarīgs ex-post novērtējums par Gruzijai sniegto makrofinansiālo palīdzību saskaņā ar Padomes 2006. gada 24. janvāra Lēmumu 2006/41/EK un paredzams, ka to pabeigs 2009. gadā, pirms sagaidāmās ierosinātās palīdzības īstenošanas uzsākšanas. Līdz šim veiktajos novērtējumos secināts, ka MFP darbības, lai arī dažkārt nelielā mērā un netiešā veidā, patiesi veicina ārējās ilgtspējības un makroekonomiskās stabilitātes uzlabošanos, kā arī palīdz saņēmējvalstī īstenot strukturālās reformas. Vairumā gadījumu MFP darbībām bija pozitīva ietekme uz saņēmējvalsts maksājumu bilanci, un tās palīdzēja mazināt budžeta ierobežojumus. Tās arī veicināja nedaudz lielāku ekonomikas izaugsmi. 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Attiecībā uz Gruziju plānots, ka ārējie konsultanti veiks neatkarīgu ex-post palīdzības novērtējumu saskaņā ar Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta daudzgadu novērtēšanas programmu. To darīs vienu vai divus gadus pēc īstenošanas laikposma beigām. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Lai izpildītu Eiropas Kopienu vispārējam budžetam piemērojamās Finanšu regulas prasības, Komisijas dienesti ir izveidojuši finansēšanas sistēmu posmu un administratīvo procedūru darbības novērtējumu programmu visās trešās valstīs, kas saņem Kopienas makrofinansiālo palīdzību. Komisijas dienesti kopā ar pienācīgi pilnvarotiem ārējiem ekspertiem 2004. gada oktobrī Gruzijā novērtēja šāda veida palīdzībai svarīgo finanšu plūsmu un administratīvo procedūru uzticamību un secināja, ka makrofinansiālās palīdzības pareizas finanšu pārvaldības sistēma ir pietiekami efektīva. Darbības novērtējuma turpinājumu veica 2005. gada decembrī, atkal iesaistot ārējos ekspertus. Atjaunotā darbības novērtējuma secinājumus izmantoja, lai definētu atbilstīgus nosacījumus makrofinansiālajai palīdzībai, kas piešķirta Gruzijai saskaņā ar Padomes 2006. gada 24. janvāra Lēmumu 2006/41/EK. Plānots, ka darbības novērtējumu atjauninās, gatavojot patlaban ierosināto makrofinansiālo palīdzību Gruzijai. Turpmākajos pasākumos iegūtos rezultātus izmantos kā norādes īpašu politikas pasākumu noteikšanai, kuri būs nosacījums palīdzības maksājuma saņemšanai, lai nostiprinātu Gruzijas valsts finanšu vadības sistēmu efektivitāti, caurredzamību un atbildību. Ierosinātais juridiskais pamats finanšu palīdzībai Gruzijai ietver noteikumu par krāpšanas novēršanas pasākumiem. Šie pasākumi tiks sīkāk izstrādāti saprašanās memorandā un piešķīruma nolīgumā. Paredzēts, ka palīdzība būs saistīta ar vairākiem īpašiem politikas nosacījumiem, galvenokārt valsts finanšu pārvaldības jomā, lai stiprinātu palīdzības efektivitāti, pārredzamību un atbildību. Makrofinansiālajai palīdzībai piemēros pārbaudes, kontroles un revīzijas procedūras, par kurām ir atbildīga Komisija, ar to saprotot arī Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai (OLAF), un kuras veic Eiropas Revīzijas palāta. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2009. gads | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[9](XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 | B*, C*/AST | Personāls, ko finansē[10] atbilstoši XX 01 02. pantam | Pārējais personāls[11], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 1/3 | 1/3 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi Cita starpā sagatavot/saskaņot saprašanās memorandus un piešķīruma nolīgumu, sazināties ar iestādēm un starptautiskajām finanšu institūcijām, uzraudzīt saņēmējvalsts ekonomikas un strukturālo politiku, doties pārbaudes komandējumos un sagatavot Komisijas personāla ziņojumus, sagatavot Komisijas procedūras, kas ir saistītas ar palīdzības pārvaldību. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 — administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija 01 03 02 Makrofinansiālā palīdzība | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - iekšējais (intra muros) | - ārējais (extra muros) 1) Darbības novērtējums 2) Paveiktā novērtējums | 0.050 | 0.250 | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0.050 | 0.250 | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0.030 | 0.030 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u. c.) (norādīt budžeta pozīciju ) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0.030 | 0.030 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki | Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. | NEATTIECAS | Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam | Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. | NEATTIECAS | 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | 2009. gads | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 — Komandējumi | 0.020 | 0.010 | 0.030 | XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 — Komitejas[13] | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 2 Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīvi izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0.020 | 0.010 | 0.030 | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā | Trīs darbinieku komandējumi vienai/divām personām | [1] OV C [..], [..], [..]. lpp. [2] OV C [..], [..], [..]. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [4] Komisijas Regula (EK, Euratom) Nr. 2342/2002., OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. [5] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [6] 2010. gada provizoriskais budžeta projekts. [7] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [8] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [9] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [10] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [11] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [12] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [13] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.