Priekšlikums Eiropas Parlamenta un padomes Lemumam, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Bulgārija, Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām /* COM/2007/0508 galīgā redakcija - COD 2007/0185 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 11.9.2007 COM(2007) 508 galīgā redakcija 2007/0185 (COD) 2007/0186 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Bulgārija, Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM, ar ko groza Lēmumu Nr. 896/2006/EK, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. IEVADS Eiropas Parlaments un Padome 2006. gada 14. jūnijā pieņēma divus lēmumus, ar kuriem ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie Eiropas Savienības ārējām robežām trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001[1] attiecas vīzu prasība: - Lēmumu Nr. 895/2006/EK[2], ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Čehijas Republika, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Ungārija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām, un - Lēmumu Nr. 896/2006/EK[3], ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijā. Tā bija pirmā reize, kad kopējos pamatnoteikumus par vīzu un uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu ieviesa Kopienas acquis attiecībā uz vīzām. Lēmumā Nr. 895/2006/EK ņem vērā īpašās vajadzības vīzu politikā dalībvalstīs, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, jo īpaši to vīzu prasības pārejas posmā līdz to pilnīgai integrācijai Šengenas līguma telpā. Lēmums faktiski novērsīs ievērojamo papildu administratīvo slogu, ar kuru saskaras šo valstu konsulārās iestādes, kurām bija jāizdod valsts tranzīta vīzas personām, kas nerada nekādu risku dalībvalstīm. Neradot jaunus pienākumus papildus tiem, kas uzskaitīti 2003. gada Pievienošanās aktā, ar Lēmumu Nr. 895/2006/EK ievieš uz kopējiem noteikumiem balstītu fakultatīvu režīmu, kas ļauj šīm dalībvalstīm vienkāršot kontroli pie to ārējām robežām attiecībā uz trešo valstu pilsoņiem, kam ir daži dokumenti, ko izdod dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , kā arī līdzvērtīgi dokumenti, ko izdod citas dalībvalstis, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis . Kopējos noteikumus piemēro līdz pārejas posma beigām, t.i., līdz šo dalībvalstu pilnīgai dalībai telpā bez iekšējām robežām līdz proti, datumam, kad šādu dokumentu savstarpēja atzīšana kļūst obligāta. Vienpusējas atzīšanas režīms attiecas tikai uz tranzītu, kura ilgums nepārsniedz piecas dienas. Šāds ierobežojums tiek uzskatīts par nepieciešamu, lai novērstu jebkādas neskaidrības vai pašreizējo Šengenas noteikumu vīzu jomā kļūdainu īstenošanu; šie noteikumi nosaka, kura dalībvalsts ir atbildīga par vīzas pieteikuma apstrādi (tā ir valsts, kuras teritorijā atrodas galvenais apmeklējuma galamērķis, vai valsts, kurā ieceļo vispirms). Tāda pati pieeja attiecas uz Lēmumu Nr. 896/2006/EK, kurā ņem vērā administratīvās grūtības, ar kurām saskaras dalībvalstis, kam ir jāizsniedz vīzas trešo valstu pilsoņiem, kas likumīgi uzturas Šveicē un Lihtenšteinā. Ņemot vērā noteiktai sezonai raksturīgu mobilitāti (vasaras atvaļinājumu laikā), dažu to dalībvalstu konsulārās iestādes Šveicē un Lihtenšteinā, kuras šī mobilitāte skāra jo īpaši šo valstu ģeogrāfiskā izvietojuma dēļ, saskārās ar smagu administratīvo slogu, kas saistīts ar nepieciešamību savlaicīgi izsniegt pieprasītās vīzas minētajos laika posmos. Ar Lēmumu Nr. 896/2006/EK ievieš vienpusējas atzīšanas kopējos noteikumus attiecībā uz dažām uzturēšanās atļaujām, kuras izdod Šveice un Lihtenšteina un kas ir līdzvērtīgas to tranzīta vīzām. Jaunie noteikumi ir obligāti dalībvalstīm, kas pilnībā piedalās kopējā telpā bez iekšējām robežām, un pēc izvēles dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā. Šāda atšķirība tiek uzskatīta par nepieciešamu, lai novērstu papildu pienākumu izvirzīšanu jaunajām dalībvalstīm pārejas posmā laikā līdz to pilnīgai integrācijai Šengenas līguma telpā. Kā noteikts Lēmuma Nr. 895/2006/EK 5. pantā un Lēmuma Nr. 896/2006/EK 4. pantā[4], Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija paziņoja Komisijai par to lēmumu īstenot kopēju režīmu attiecībā uz abiem lēmumiem. Jo īpaši attiecībā uz Lēmumu Nr. 895/2006/EK šīs valstis arī izvēlējās vienpusēji atzīt visus pielikumā minētos dokumentus, kurus izdod citas dalībvalstis, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis . Paziņoto informāciju Komisija publicēja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [5]. Kopējo noteikumu īstenošanas sākuma datums dalībvalstīs ir atšķirīgs. Tā kā lēmuma tekstā nav īpašu noteikumu, dažas dalībvalstis izvēlējās nekavējoties īstenot kopējos noteikumus (Slovēnija un Kipra), citas izlēma administratīvu iemeslu dēļ uzsākt īstenošanu vēlāk. No 2006. gada 1. decembra kopējos noteikumus piemēro Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija. Lai nodrošinātu kopējo noteikumu efektīvu īstenošanu, dalībvalstīm (attiecīgās Padomes darba grupas ietvaros) radās jautājumi par īpašām problēmām saistībā ar Lēmumu Nr. 895/2006/EK, un tās lūdza Komisijas dienestus sniegt padomu un interpretāciju attiecībā uz dažu noteikumu darbības jomu. Atbildot uz šiem jautājumiem, Komisijas dienesti atgādināja par kopējo noteikumu ieviešanas nolūku, uzsverot to darbības jomas ierobežojumu tranzīta vajadzībām. Šo kopējo režīmu piemēro pārejas posma laikā līdz attiecīgo dalībvalstu pilnīgai integrācijai Šengenas līguma telpā (pirmais lēmums) un tik ilgi, kamēr Šveice un Lihtenšteina pilnībā īstenos Šengenas acquis (otrais lēmums). Komisijas dienesti uzsvēra, ka kopējo noteikumu ieviešanas nolūks bija vienkāršot tranzītu dažām personu grupām un novērst nepamatotu administratīvu slogu konsulārajās iestādēs saistībā ar vīzu pieteikumu iesniedzējiem, kas nerada risku dalībvalstīm. Šo jauno noteikumu ieviešana neietekmē to visu pārējo Kopienas acquis noteikumu īstenošanu dalībvalstīs, kuri attiecas uz vīzām un ārējām robežām un kurus turpina piemērot. Jo īpaši šie jaunie noteikumi neietekmē acquis noteikumus attiecībā uz vīzām ar ierobežotu teritoriālo derīgumu, lidostas tranzīta vīzām vai personu pārbaudēm pie ārējām robežām. Saistībā ar šo pēdējo punktu Komisija uzsver, ka personu kontrole pie ārējām robežām ir jāveic atbilstoši Regulas Nr. 562/2006[6] 5. līdz 13. pantam un 18. un 19. pantam. Robežsargiem jāveic kontroles pie ārējām robežām, ņemot vērā vienkāršotu režīmu, ko ievieš kopējie noteikumi, un nepieļaujot Lēmuma Nr. 895/2006/EK noteikumu ļaunprātīgu izmantošanu. Šīm pārbaudēm tādēļ ir jābūt līdzsvarotām un samērīgām atbilstoši izvirzītajiem mērķiem. Robežsargiem katrā konkrētā gadījumā jānovērtē, vai vienkāršotos noteikumus var attiecināt uz trešo valstu pilsoņiem un vai tie atbilst ieceļošanas nosacījumiem un ievēro Lēmumā Nr. 895/2006/EK noteikto tranzīta ilguma ierobežojumu. Gadījumā, ja persona neievēro atļauto tranzīta ilgumu, tai, atkarībā no robežsarga veiktā novērtējuma, var liegt ieceļošanu. Var pielietot arī citus administratīvus pasākumus, kas vairāk piemēroti konkrētajam gadījumam (piemēram, naudas sodus). Pamatojoties uz veiksmīgo pieredzi saistībā ar šiem diviem lēmumiem, Eiropas Savienībai būtu jāattiecina vienkāršotais režīms uz Bulgāriju un Rumāniju, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvāri un uz kurām kopējie noteikumi vēl neattiecas. Iemesli, kas ir divu iepriekš minēto lēmumu pamatā, ir tāpat attiecināmi uz Bulgāriju un Rumāniju. Līdzīgi kā iepriekšējās – 2004. gada paplašināšanās gadījumā, arī attiecībā uz šīm divām dalībvalstīm tā sauktā „Šengenas īstenošanas divu posmu procedūra” tiek ievērota jautājumos, kas saistīti ar vīzu acquis (4. pants Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem Līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (turpmāk tekstā – „2005. gada Pievienošanās akts”)). Tas nozīmē, ka Bulgārijai un Rumānijai no pievienošanās datuma (2007. gada 1. janvārī) ir jāpiemēro Regulas (EK) Nr. 539/2001 noteikumi un tādējādi jāpiemēro vīzu prasība Regulas I pielikumā uzskaitīto trešo valstu pilsoņiem, vienlaicīgi turpinot izdot savas attiecīgās valsts vīzas līdz noteiktam datumam, kas jānosaka Padomei, tādējādi atļaujot Bulgārijas un Rumānijas pilnīgu integrāciju Šengenas līguma telpā. Tā kā Šengenas līguma savstarpējās atzīšanas noteikumus par tranzīta un īstermiņa uzturēšanās vajadzībām nepiemēro attiecībā uz Bulgāriju un Rumāniju no to pievienošanās datuma, šo dalībvalstu pienākums ir no 2007. gada 1. janvāra izdot attiecīgās valsts vīzas ieceļošanai un tranzītam caur to teritoriju trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2001 attiecas vīzu prasība, arī tad, ja attiecīgajām personām ir Šengenas vīza vai uzturēšanās atļauja vai arī attiecīgās valsts ilgtermiņa vīza, ko izdevusi Šengenas līguma valsts. Tas pats attiecas uz līdzvērtīgiem dokumentiem, ko izdod citas dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā un vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis . Turklāt Čehijas Republikai, Kiprai, Ungārijai, Latvijai, Maltai, Polijai, Slovēnijai un Slovākijai, kas īsteno Lēmumā Nr. 895/2006/EK noteikto kopējo režīmu no 2006. gada 1. decembra un vēl nav pilnībā pievienojušās Šengenas līguma telpai, nebija iespējas vienpusīgi atzīt uzturēšanās atļaujas un vīzas, kuras izdod Bulgārija un Rumānija tranzītam caur to attiecīgo teritoriju. Esošie noteikumi neļauj Bulgārijai un Rumānijai atzīt uzturēšanās atļaujas, kuras izdod Šveice un Lihtenšteina. 2. DIVI PRIEKŠLIKUMI Tā kā nav īpašu noteikumu, kas aizliedz pozitīvu atbildi saistībā ar administratīvu slogu, ar kuru saskaras Bulgārijas un Rumānijas konsulārās pārstāvniecības, un lai ievērotu pārējo dalībvalstu īpašās vajadzības pēc Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Eiropas Savienībai, Komisija uzskata par nepieciešamu pārskatīt kopējos noteikumus, kurus ieviesa ar Lēmumu Nr. 895/2006/EK un Lēmumu Nr. 896/2006/EK. Šajā nolūkā Komisija ņēma vērā: - Bulgārijas un Rumānijas īpašās vajadzības vīzu politikas jomā un dalībvalstu jaunās problēmas pēc pēdējās paplašināšanās un laika posmā līdz to dalībvalstu pilnīgai integrācijai Šengenas līguma telpā, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. un 2007. gadā, un - stingru kontroli un pārbaudes, ko attiecībā uz konkrētajiem trešo valstu pilsoņiem veic dalībvalstis, kas izdod īstermiņa vīzas vai uzturēšanās atļaujas, kā arī zemo riska pakāpi, ko šī personu kategorija rada pārējām dalībvalstīm. Tādēļ ar šo tiek ierosināti divi instrumenti. 2.1. Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Bulgārija, Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām. Ierosinātā lēmuma pamatā ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 62. panta 2. punkts, un lēmums ir adresēts Bulgārijai un Rumānijai, kā arī tām dalībvalstīm, kas izlēma īstenot Lēmumu Nr. 895/2006/EK. Tā kā Lēmuma Nr. 895/2006/EK teksts nesatur noteikumus, kas pēc Eiropas Savienības pēdējās paplašināšanās ļautu paplašināt vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām dažu kategoriju personām ar noteikta veida dokumentiem, kopējo noteikumu pārskatīšanu uzskata par nepieciešamu, lai ievērotu īpašās vajadzības, ko izraisīja Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās 2007. gada 1. janvārī. Vienpusējas atzīšanas režīma paplašināšana ar Kopienas instrumenta palīdzību neparedz dalībvalstīm jaunus pienākumus papildus tiem, kas uzskaitīti 2003. gada Pievienošanās aktā un 2005. gada Pievienošanās aktā. Tādējādi nenotiks atkāpšanās no šiem diviem pievienošanās līgumiem. Ierosināto režīmu īstenos fakultatīvi. Attiecīgām dalībvalstīm ir iespēja īstenot jauno instrumentu vai turpināt izdot savas attiecīgās valsts vīzas atbilstīgi pievienošanās līgumiem. Jaunais priekšlikums ļaus Bulgārijai un Rumānijai, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2007. gadā, vienpusēji atzīt savas attiecīgās valsts vīzas par līdzvērtīgām Šengenas līguma valstu izdotajām vīzām un uzturēšanās atļaujām, kā arī līdzvērtīgiem dokumentiem, ko izdod abas šīs valstis un dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā un vēl nav pilnībā pievienojušās Šengenas līguma telpai. Turklāt dalībvalstis, kas izlēma īstenot Lēmumu Nr. 895/2006/EK un vēl nav pilnībā pievienojušās telpai bez iekšējām robežām, drīkst vienpusēji atzīt Bulgārijas un Rumānijas izdotās vīzas un uzturēšanās atļaujas. Dalībvalstis, kas izlēma neīstenot Lēmumu Nr. 895/2006/EK, nedrīkst īstenot šo lēmumu, jo tās uzskata, ka tikai uzturēšanās atļaujas un vīzas, ko izdod dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , ir uzskatāmas par līdzvērtīgām savām attiecīgās valsts vīzām tranzīta vajadzībām. Vienkāršotā režīma pamatā ir apsvērums, ka trešo valstu pilsoņi, kas būtu ieguvēji no šīs sistēmas, jau ir bijuši pakļauti stingrai pārbaudes procedūrai, ko veic dalībvalsts, un nav uzskatāmi par draudu sabiedriskajai kārtībai un nerada nelegālas imigrācijas risku. Šo režīmu piemēros līdz pārejas posma beigām un attiecīgo dalībvalstu pilnīgai dalībai telpā bez iekšējām robežām, līdz datumam, kad minēto dokumentu savstarpēja atzīšana kļūst obligāta. Tāpat kā noteikts Lēmumā Nr. 895/2006/EK, atzīšanas režīms tiks attiecināts tikai uz tranzīta vajadzībām caur attiecīgo dalībvalstu teritorijām. Tranzīta ilgums nedrīkst pārsniegt piecas dienas. Šā režīma nolūks nav aizstāt īstermiņa valsts vīzu izdošanu, ko veic attiecīgās dalībvalstis. Turklāt saskaņā ar esošiem noteikumiem šīs dalībvalstis var izdot īstermiņa vairākkārtējas ieceļošanas valsts vīzas ar viena vai vairāku gadu derīguma termiņu, lai sekmētu to trešo valstu pilsoņu mobilitāti, kuriem ir Šengenas dokumenti un kuriem bieži jāceļo uz šīm valstīm. Dokumenti, uz kuriem attiecas atzīšanas režīms, ir: - vienota vīza, kuru izdevusi Šengenas līguma valsts saskaņā ar kopējiem noteikumiem, kas paredzēti Kopīgajā konsulārajā instrukcijā (tranzīta, īstermiņa vai ceļojuma vīza, grupas vīza); - attiecīgās valsts ilgtermiņa vīzas, kuras izdevusi Šengenas līguma valsts saskaņā ar saviem valsts tiesību aktiem; - uzturēšanās atļaujas, kuras izdevusi Šengenas līguma valsts un kuras iekļautas Kopīgās konsulārās instrukcijas IV pielikumā, kas uzskaita dokumentus, kuri to turētājiem dod tiesības ieceļot Šengenas līguma valstī bez vīzas; - Lēmuma Nr. 895/2006/EK pielikumā minētās valsts īstermiņa un ilgtermiņa vīzas, kā arī uzturēšanās atļaujas, kuras izdevusi dalībvalsts, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā; - valsts īstermiņa un ilgtermiņa vīzas, kā arī uzturēšanās atļaujas, kuras izdevušas Bulgārija un Rumānija. Ja Bulgārija un Rumānija izvēlēsies īstenot kopējo režīmu, tām būs jāatzīst visi dokumenti, kurus izdevušas dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , lai tādējādi novērstu jebkādas atšķirības attiecībā uz izdevējiestādi. Attiecīgajām dalībvalstīm savs lēmums jāpaziņo Komisijai. Šo informāciju Komisija publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un šādā veidā nodrošinās visas sistēmas pārskatāmību. Dalībvalstis tomēr var atteikt ieceļošanu to trešo valstu pilsoņiem, kuru vārdi ir iekļauti attiecīgās valsts nevēlamo personu sarakstā. Šo instrumentu pieņem ar koplēmuma procedūru. 2.2 . Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar ko groza Lēmumu Nr. 896/2006/EK, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijā. Šā lēmuma pamatā ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 62. panta 2. punkta a) apakšpunkts. Ierosinātais lēmums ņem vērā Bulgārijas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai 2007. gada janvārī, un tā mērķis ir grozīt Lēmumu Nr. 896/2006/EK, lai Bulgārija un Rumānija varētu piemērot vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie to ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu un Lēmuma Nr. 896/2006/EK pielikumā minētu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu šajās divās dalībvalstīs. Ierosinātā lēmuma pamatā ir apsvērums, ka trešo valstu pilsoņi, kuriem ir Šveices vai Lihtenšteinas izdotas uzturēšanās atļaujas, neapdraudēs dalībvalstu sabiedrisko kārtību un neradīs nelegālas imigrācijas risku. Atzīšana attiecas tikai uz tranzītu. Ja Bulgārija un Rumānija izlemj piemērot Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, kas tām ļauj vienpusēji atzīt Šengenas līguma valstu un citu dalībvalstu izdotos dokumentus par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām tranzīta vajadzībām, tad šī instrumenta īstenošana ir fakultatīva pārejas posma laikā līdz Padomes noteiktam datumam par Bulgārijas un Rumānijas pilnīgu integrāciju Šengenas līguma telpā. Bulgārija un Rumānija var izlemt, vai tās pievienosies atzīšanas režīmam; par savu lēmumu tās paziņo Eiropas Komisijai. Komisija nodrošinās attiecīgās informācijas publicēšanu. Ierosinātā sistēma nekādā veidā neietekmē Šengenas acquis noteikumus attiecībā uz procedūrām un pārbaudēm saistībā ar ārējo robežu šķērsošanu. Tā kā ierosinātā sistēma attiecas tikai uz tranzītu, tā neskar Bulgārijas un Rumānijas iespējas izdot īstermiņa vairākkārtējas ieceļošanas vīzas ar viena vai vairāku gadu derīguma termiņu, lai sekmētu to trešo valstu pilsoņu mobilitāti, kuriem ir Šveices vai Lihtenšteinas izdotas uzturēšanās atļaujas. Šo instrumentu pieņem ar koplēmuma procedūru. 3. SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE Saskaņā ar EK līguma 5. pantu, „Kopienas rīcība vienmēr ir samērīga ar šā līguma mērķiem”. Kopienas veiktajai darbībai ir jābūt visvienkāršākajam darbības veidam, kā sasniegt šā priekšlikuma mērķi un to īstenot pēc iespējas efektīvāk. Saskaņā ar iepriekš minēto ierosinātie juridiskie instrumenti, lai pārskatītu ar Lēmumiem Nr. 895/2006/EK un Nr. 896/2006/EK ieviestos kopējos noteikumus par vienpusējās atzīšanas režīmu, ir: - lēmums, ar kuru ļauj Bulgārijai, Čehijas Republikai, Kiprai, Ungārijai, Latvijai, Maltai, Polijai, Rumānijai, Slovēnijai un Slovākijai tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām vienpusēji atzīt dažus dokumentus par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām pārejas posma laikā līdz šo dalībvalstu pilnīgai integrācijai kopējā telpā bez iekšējām robežām. Dalība šajā režīmā ir fakultatīva; - grozījumi Lēmumā Nr. 896/2006/EK, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijā. Ierosināto grozījumu mērķis ir attiecināt uz Bulgāriju un Rumāniju vienkāršoto tranzīta režīmu caur to attiecīgajām teritorijām, atsakoties no tranzīta vīzu prasības personām ar uzturēšanās atļaujām, kuras izdevušas abas šīs valstis. Tām dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. un 2007. gadā, dalība atzīšanas režīmā ir fakultatīva pārejas posmā līdz to pilnīgas integrācijas kopējā telpā bez iekšējām robežām datumam; ar šo datumu savstarpējas atzīšanas režīms kļūst obligāts starp dalībvalstīm, kas pilnībā piedalās telpā bez iekšējām robežām. Iepriekš minēto priekšlikumu mērķis ir pagaidu kārtā ieviest kopējus noteikumus, ar kuriem Bulgārija, Rumānija un dalībvalstis, kas jau īsteno Lēmumu Nr. 895/2006/EK, vienpusēji atzīst dažus dokumentus, kā arī attiecināt uz Bulgāriju un Rumāniju vienpusējas atzīšanas kopēju režīmu attiecībā uz dažām uzturēšanās atļaujām, kuras izdod Šveice un Lihtenšteina; šo mērķi var sasniegt tikai ar rīcību Kopienas līmenī, jo nevienai dalībvalstij nav iespējas pieņemt vienīgi valsts pasākumus, lai panāktu vēlamo rezultātu. Kopienas darbībā iekļāva pasākumus, kas ļaus priekšlikumam sasniegt savu mērķi un kurus ieviesīs pēc iespējas efektīvāk. Saskaņā ar iepriekš minēto un atbilstīgi abiem 2006. gada 14. jūnija lēmumiem ir izvēlēti divi dažādi juridiskie instrumenti, ņemot vērā paredzētos mērķus. Attiecībā uz pirmo priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ir atbilstošs juridiskais instruments, lai attiecīgajās dalībvalstīs fakultatīvi īstenotu kopējus vienpusējas atzīšanas noteikumus, kuri veido pagaidu atkāpi no pašreizējiem savstarpējas atzīšanas noteikumiem. Attiecībā uz otru priekšlikumu Lēmuma Nr. 896/2006/EK grozījumi ar jaunu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu ir izvēlēti, lai paplašinātu kopējos noteikumus un ļautu Bulgārijai un Rumānijai vienpusēji atzīt dažas Šveices un Lihtenšteinas izdotas uzturēšanās atļaujas. 4. NO LĪGUMAM PIEVIENOTAJIEM PROTOKOLIEM IZRIETOŠĀS SEKAS Pirmais ierosinātais Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ir adresēts tikai Bulgārijai, Čehijas Republikai, Kiprai, Ungārijai, Latvijai, Maltai, Polijai, Rumānijai, Slovēnijai un Slovākijai, ieviešot īpašu pārejas režīmu, kas šīm valstīm ļauj dažus dalībvalstu izdotos dokumentus vienpusīgi atzīt par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts tranzīta vīzām. Ierosinātais lēmums ir fakultatīvs, un attiecīgās dalībvalstis to piemēros līdz datumam, kas jānosaka Padomei atbilstoši 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punktam un 2005. gada Pievienošanās līguma 4. panta 2. punktam. Ar šo priekšlikumu noteiktais režīms pēc savas būtības nevar ietvert mainīgu situāciju, kā minēts protokolos par Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas nostāju. Šis lēmums, kas ir adresēts tikai tām dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir saistošs, bet kuras vēl pilnībā nav integrētas kopējā telpā bez iekšējām robežām, nepapildina Šengenas acquis tā nolīguma nozīmē, ko 1999. gada 18. maijā noslēdza Padome, Norvēģija un Islande par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[7]. Tomēr, lai Šengenas sistēma būtu saskaņota un pareizi darbotos, šis lēmums attiecas arī uz vīzām un uzturēšanās atļaujām, ko izdod Norvēģija un Islande kā valstis, kas iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un kas pilnībā īsteno Šengenas acquis . Šis lēmums, kas ir adresēts tikai tām dalībvalstīm, kurām Šengenas acquis ir saistošs, bet kuras vēl pilnībā nav integrētas kopējā telpā bez iekšējām robežām, nepapildina Šengenas acquis tā nolīguma nozīmē, ko Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija noslēgusi par šīs valsts iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā[8], kā to nosaka 4. panta 1. punkts Padomes lēmumā par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā un par tā provizorisku piemērošanu. Ierosinātais Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar ko groza Lēmumu Nr. 896/2006/EK, ir adresēts Bulgārijai un Rumānijai, lai ļautu abām šīm dalībvalstīm dažas Šveices un Lihtenšteinas izdotas uzturēšanās atļaujas vienpusīgi atzīt par līdzvērtīgām savām tranzīta vīzām. Ar šo priekšlikumu noteiktais režīms pēc savas būtības nevar ietvert mainīgu situāciju, kā minēts protokolos par Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas nostāju. Šis lēmums nepapildina Šengenas acquis tā nolīguma nozīmē, ko 1999. gada 18. maijā noslēdza Padome, Norvēģija un Islande par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jo jaunais elements, kuru ievieš šis lēmums, attiecas uz Lēmumā Nr. 896/2006/EK noteiktā vienkāršotā režīma attiecināšanu uz Bulgāriju un Rumāniju, negrozot pamatnoteikumus un pamatprincipus. 2007/0185 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Bulgārija, Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Rumānija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 62. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[9], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tā kā: (1) Saskaņā ar 4. panta 1. punktu aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā (turpmāk tekstā – „2005. gada Pievienošanās akts”) Bulgārijai un Rumānijai, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2007. gada 1. janvārī, no minētā datuma ir jāpiemēro vīzu prasība to trešo valstu pilsoņiem, kas uzskaitītas I pielikumā Padomes 2001. gada 15. marta Regulai (EK) Nr. 539/2001, ar ko izveido to trešo valstu sarakstu, kuru pilsoņiem, šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, ir jābūt vīzām, kā arī to trešo valstu sarakstu, uz kuru pilsoņiem šī prasība neattiecas[10]. (2) Saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu Šengenas acquis noteikumi par nosacījumiem un kritērijiem vienoto īstermiņa vīzu izdošanai, kā arī noteikumi par vīzu savstarpēju atzīšanu un par uzturēšanās atļauju un vīzu līdzvērtību ir piemērojami Bulgārijā un Rumānijā vienīgi pēc attiecīga Padomes lēmuma pieņemšanas. Tomēr tie ir saistoši minētajām dalībvalstīm no pievienošanās dienas. (3) Tādēļ Bulgārijai un Rumānijai ir jāizdod attiecīgās valsts vīzas ieceļošanai vai tranzītam, šķērsojot to teritoriju, trešo valstu pilsoņiem, kam ir tādas dalībvalsts izdota vienotā vai ilgtermiņa vīza vai uzturēšanās atļauja, kura pilnībā īsteno Šengenas acquis , vai līdzvērtīgs dokuments, kuru izdevušas dalībvalstis, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis. (4) Personas ar dokumentiem, kurus izdevušas dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , un ar līdzvērtīgiem dokumentiem, kurus izdevušas dalībvalstis, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis , nerada nekādu risku Bulgārijai un Rumānijai, jo citas dalībvalstis ir veikušas visu nepieciešamo kontroli attiecībā uz šīm personām. Lai novērstu nepamatotu administratīva sloga uzlikšanu Bulgārijai un Rumānijai, uz abām šīm valstīm būtu jāattiecina kopējie noteikumi, kurus ievieš ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Lēmumu Nr. 895/2006/EK, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz to, ka tranzītam caur to attiecīgajām teritorijām Čehijas Republika, Kipra, Igaunija, Ungārija, Latvija, Lietuva, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija dažus dokumentus vienpusēji atzīst par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām[11]. (5) Jauniem kopējiem noteikumiem būtu jāļauj Bulgārijai un Rumānijai vienpusēji atzīt dažus dokumentus, kurus izdevušas dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , un līdzvērtīgus dokumentus, kurus izdevušas šīs dalībvalstis, kā arī Lēmuma Nr. 895/2006/EK pielikumā minētos dokumentus, kurus izdevušas dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām un ieviest vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, pamatojoties uz šo vienpusējo līdzvērtību. (6) Ņemot vērā to, ka Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija paziņoja Komisijai par savu lēmumu piemērot vienkāršotu režīmu, kuru ievieš ar Lēmumu Nr. 895/2006/EK, jauniem kopējiem noteikumiem būtu arī jāļauj šīm dalībvalstīm atzīt Bulgārijā un Rumānijā izdotas vīzas un uzturēšanās atļaujas par līdzvērtīgām savām attiecīgās valsts vīzām tranzīta vajadzībām savā teritorijā. (7) Jaunais kopējais režīms būtu jāpiemēro pārejas posmā līdz dienai, ko nosaka ar Padomes lēmumu, kā minēts 2003. gada Pievienošanās akta 3. panta 2. punkta pirmajā daļā un 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktā. (8) Dokumentu atzīšanai būtu jāattiecas vienīgi uz tranzītu caur Bulgāriju, Čehijas Republiku, Kipru, Ungāriju, Latviju, Maltu, Poliju, Rumāniju, Slovēniju un Slovākiju. Dalībai kopējā sistēmā vajadzētu būt fakultatīvai, neizvirzot dalībvalstīm papildu pienākumus, kā noteikts 2003. gada Pievienošanās aktā un 2005. gada Pievienošanās aktā. (9) Kopējie noteikumi būtu jāpiemēro vienotām īstermiņa vīzām, ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, ko izdevušas dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , līdzvērtīgiem dokumentiem, ko izdevušas dalībvalstis, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis , kā arī īstermiņa vīzām, ilgtermiņa vīzām un uzturēšanās atļaujām, ko izdevušas Bulgārija un Rumānija. (10) Ieceļošanas nosacījumi, kas paredzēti 5. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)[12], ir jāizpilda, izņemot minētās regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumus, ciktāl šis lēmums, kas paplašina Lēmumā Nr. 895/2006/EK noteiktos kopējos noteikumus, ievieš vienpusējas atzīšanas režīmu, ar kuru Bulgārija un Rumānija tranzīta vajadzībām atzīst dažus dokumentus, ko izdod dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , līdzvērtīgus dokumentus, ko izdod dalībvalstis, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis , kā arī īstermiņa vīzas, ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas, ko izdod Bulgārija un Rumānija, un bez tam ļauj Čehijas Republikai, Kiprai, Ungārijai, Latvijai, Maltai, Polijai, Slovēnijai un Slovākijai, kuras piemēro ar Lēmumu Nr. 895/2006/EK ieviesto vienkāršoto režīmu, atzīt līdzvērtīgus dokumentus, ko izdod Bulgārija un Rumānija. (11) Ņemot vērā to, ka šā lēmuma mērķi, proti, ieviest vienpusējas atzīšanas režīmu, kas jāpiemēro dalībvalstīm, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. un 2007. gadā, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka paredzētās darbības apjoma vai rezultātu dēļ minēto mērķi var vieglāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. (12) Šis lēmums nepapildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jo šis lēmums attiecas tikai uz dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. un 2007. gadā un vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis . Tomēr, lai Šengenas sistēma būtu saskaņota un pareizi darbotos, šis lēmums attiecas arī uz vīzām un uzturēšanās atļaujām, ko izdod trešās valstis, kas iesaistītas Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā un kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , kā Islande un Norvēģija. (13) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, minētās dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā. (14) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo lēmumu ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei pie ārējām robežām, saskaņā ar kuru - tranzīta vajadzībām Bulgārija un Rumānija var vienpusēji atzīt par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām 2. un 3. pantā minētos dokumentus, kā arī 4. pantā minētos dokumentus, ko šīs abas valstis izdod trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem attiecas vīzu prasība saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2001. - tranzīta vajadzībām Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija, kas paziņoja Komisijai par to lēmumu piemērot vienkāršotu režīmu, kuru ievieš ar Lēmumu Nr. 895/2006/EK, var vienpusēji atzīt par līdzvērtīgiem savām attiecīgās valsts vīzām 4. pantā minētos dokumentus, ko Bulgārija un Rumānija izdod trešo valstu pilsoņiem, uz kuriem attiecas vīzu prasība saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2001. 2. pants 1. Bulgārija un Rumānija tranzīta vajadzībām par līdzvērtīgiem savai attiecīgās valsts vīzai var uzskatīt šādus dokumentus, ko izdod dalībvalstis, kas pilnībā īsteno Šengenas acquis , neatkarīgi no dokumentu turētāju valsts piederības: (i) „vienoto vīzu”, kas minēta 10. pantā Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Līgumu; (ii) „ilgtermiņa vīzu”, kas minēta 18. pantā Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Līgumu; (iii) „uzturēšanās atļauju”, kas iekļauta Kopīgās konsulārās instrukcijas IV pielikumā. 2. Ja Bulgārija un Rumānija izlemj piemērot šo lēmumu, tās atzīst visus 1. punktā minētos dokumentus, neatkarīgi no tā, kura valsts izdevusi attiecīgo dokumentu. 3. pants Ja Bulgārija un Rumānija izlemj piemērot 2. pantu, tās var papildus tam par līdzvērtīgām savai attiecīgās valsts vīzai tranzīta vajadzībām atzīt īstermiņa vīzas, ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas, ko izdod viena vai vairākas citas dalībvalstis, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā un vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis. To dalībvalstu, kas vēl pilnībā neīsteno Šengenas acquis , izdotie dokumenti, kurus var atzīt, ir uzskaitīti Lēmuma Nr. 895/2006/EK pielikumā. 4. pants Turklāt Bulgārija un Rumānija var par līdzvērtīgām savai attiecīgās valsts vīzai tranzīta vajadzībām atzīt šo valstu izdotās īstermiņa vīzas, ilgtermiņa vīzas un uzturēšanās atļaujas. Bulgārijas un Rumānijas izdotie dokumenti, kurus var atzīt saskaņā ar šo lēmumu, ir uzskaitīti pielikumā. 5. pants Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija tranzīta vajadzībām var atzīt arī Bulgārijas un Rumānijas izdotus dokumentus, kuri ir uzskaitīti šā lēmuma pielikumā. 6. pants Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Slovēnija un Slovākija var dokumentus atzīt par līdzvērtīgiem to attiecīgās valsts vīzām tranzīta vajadzībām vienīgi tad, ja trešās valsts pilsoņa tranzīts caur to teritoriju nepārsniedz piecas dienas. Šā lēmuma 2., 3. un 4. pantā minēto dokumentu derīguma termiņš atbilst tranzīta ilgumam. 7. pants Ja Bulgārija, Čehijas Republika, Kipra, Ungārija, Latvija, Malta, Polija, Rumānija, Slovākija un Slovēnija nolemj piemērot šo lēmumu, tās par to paziņo Komisijai 10 darba dienu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Šo dalībvalstu paziņoto informāciju Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 8. pants Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro līdz dienai, ko nosaka Padomes lēmumā, kuru pieņem atbilstoši 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktam. 9. pants Šis lēmums ir adresēts Bulgārijai, Čehijas Republikai, Kiprai, Ungārijai, Latvijai, Maltai, Polijai, Rumānijai, Slovēnijai un Slovākijai. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] PIELIKUMS BULGĀRIJAS izdoto dokumentu saraksts - Vīzas 1. Виза за летищен транзит (виза вид "А") – lidostas tranzīta vīza (A kategorijas vīza) 2. Виза за летищен транзит (виза вид "B") – tranzīta vīzas (B kategorijas vīza) - Еднократна транзитна виза – vienreizējas ieceļošanas tranzīta vīza - Двукратна транзитна виза – divreizējas ieceļošanas tranzīta vīza - Многократна транзитна виза – daudzkārtējas ieceļošanas tranzīta vīza 3. Визи за краткосрочно пребиваване (виза вид "C") – īstermiņa vīzas (C kategorijas vīza) - Еднократна входна виза – vienreizējas ieceļošanas vīza - Многократна входна виза – daudzkārtējas ieceļošanas vīza 4. Виза за дългосрочно пребиваване (виза вид "D") – ilgtermiņa vīza (D kategorijas vīza) - Uzturēšanās atļaujas 1. Карта на продължително пребиваващ в Република България чужденец – ilgtermiņa uzturēšanās atļauja 2. Карта на постоянно пребиваващ в Република България чужденец – pastāvīgās uzturēšanās atļauja 3. Карта на бежанец – uzturēšanās atļauja bēgļiem 4. Удостоверение за пътуване зад граница на чужденец с хуманитарен статут – uzturēšanās atļauja trešo valstu pilsoņiem, kam Bulgārijas Republika piešķīrusi humanitāras aizsardzības statusu RUMĀNIJAS izdoto dokumentu saraksts - Vīzas - viză de tranzit, identificată prin simbolul B (tranzīta vīza, ko apzīmē ar simbolu B) - viză de scurtă şedere, identificată prin simbolul (īstermiņa vīza, ko apzīmē ar simbolu C) - viză de lungă şedere, identificată prin unul dintre următoarele simboluri, în funcţie de activitatea pe care urmează să o desfăşoare în România străinul căruia i-a fost acordată: (i) desfăşurarea de activităţi economice, identificată prin simbolul D/AE (ii) desfăşurarea de activităţi profesionale, identificată prin simbolul D/AP (iii) desfăşurarea de activităţi comerciale, identificată prin simbolul D/AC (iv) angajare în munca, identificată prin simbolul D/AM (v) studii, identificată prin simbolul D/SD (vi) reîntregirea familiei, identificată prin simbolul D/VF (vii) intrarea în România a străinilor căsătoriţi cu cetăţeni români, identificată prin simbolul D/CR (viii) activităţi religioase sau umanitare, identificată prin simbolul D/RU (ix) viză diplomatică şi viză de serviciu, identificată prin simbolul DS (x) alte scopuri, identificată prin simbolul D/AS (ilgtermiņa vīza, ko apzīmē ar vienu no šādiem simboliem atbilstoši tām darbībām, kuras Rumānijā veic ārvalstnieks, kam tiek izdota vīza: (i) saimnieciskas darbības, ko apzīmē ar simbolu D/AE (ii) profesionālas darbības, ko apzīmē ar simbolu D/AP (iii) komercdarbības, ko apzīmē ar simbolu D/AC (iv) nodarbinātība, ko apzīmē ar simbolu D/AM (v) mācības augstskolā, ko apzīmē ar simbolu D/SD (vi) ģimenes atkalapvienošanās, ko apzīmē ar simbolu D/VF (vii) ieceļojot Rumānijas teritorijā ārvalstniekiem, kas ir precējušies ar Rumānijas pilsoņiem, ko apzīmē ar simbolu D/CR (viii) reliģiskas vai humanitāras darbības, ko apzīmē ar simbolu D/RU (ix) diplomātiskā vīza un dienesta vīza, ko apzīmē ar simbolu DS (x) citas vajadzības, ko apzīmē ar simbolu D/AS) - Uzturēšanās atļaujas - Permis de şedere temporară (pagaidu uzturēšanās atļauja) - Permis de şedere permanentă (pastāvīgās uzturēšanās atļauja) - Carte de rezidenţă – pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (uzturēšanās atļauja – ārvalstniekiem, kuri ir Rumānijas pilsoņu ģimenes locekļi) - Carte de rezidenţă permanentă – pentru străinii membri de familie ai cetăţenilor români (pastāvīgās uzturēšanās atļauja – ārvalstniekiem, kuri ir Rumānijas pilsoņu ģimenes locekļi) 2007/0186 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMAM, ar ko groza Lēmumu Nr. 896/2006/EK, ar ko ievieš vienkāršotu režīmu personu kontrolei uz ārējām robežām, kas balstīts uz dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs tranzīta vajadzībām to teritorijā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 62. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[13], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru, tā kā: (1) Ar Lēmumu Nr. 896/2006/EK ievieš kopējus noteikumus par dažu Šveices un Lihtenšteinas izdotu uzturēšanās atļauju vienpusēju atzīšanu dalībvalstīs, tādējādi radot vienkāršotu režīmu to trešo valstu pilsoņu kontrolei pie ārējām robežām, kuriem ir šie dokumenti. (2) Šengenas acquis divu posmu ieviešanas rezultātā dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, no minētā datuma bija jāizdod attiecīgās valsts vīzas trešo valstu pilsoņiem, Šveices un Lihtenšteinas izdotas uzturēšanās atļaujas turētājiem, uz kuriem saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 539/2001 attiecas vīzu prasība. Šī prasība radīja papildu administratīvo slogu šo dalībvalstu konsulārajām pārstāvniecībām Šveicē un Lihtenšteinā. (3) Dalībvalstis neuzskatīja par vajadzīgu pieprasīt, lai šīs kategorijas personām būtu vīzas, jo risks, ko šādas personas rada dalībvalstīm attiecībā uz nelegālu imigrāciju, ir neliels. (4) Ņemot vērā to, ka tādi paši apsvērumi attiecas uz Bulgāriju un Rumāniju, vienkāršots režīms, ko ievieš ar Lēmumu Nr. 896/2006/EK[14], būtu jāattiecina uz Bulgāriju un Rumāniju. (5) Šādi grozījumi Lēmumā Nr. 896/2006/EK ļaus Bulgārijai un Rumānijai, ja tās izlemj piemērot Lēmumu Nr. …/2007/EK, tranzīta vajadzībām vienpusīgi atzīt par līdzvērtīgām savām attiecīgās valsts vīzām Šveices un Lihtenšteinas izdotas uzturēšanās atļaujas, kas ir uzskaitītas Lēmuma Nr. 896/2006/EK pielikumā. (6) Atzīšana būtu jāattiecina vienīgi uz tranzītu caur Bulgārijas un Rumānijas teritoriju, un tā nedrīkstētu skart šo dalībvalstu iespējas izdot attiecīgās valsts vīzas īstermiņa uzturēšanās vajadzībām. (7) Bulgārijas un Rumānijas iespējas nepiemērot šo lēmumu būtu jāierobežo uz pārejas posma laiku līdz datumam, kas jānosaka Padomei saskaņā ar 2005. gada Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu. (8) Ieceļošanas nosacījumi, kas paredzēti 5. panta 1. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)[15], ir jāizpilda, izņemot minētās regulas 5. panta 1. punkta b) apakšpunkta nosacījumus, ciktāl ar šo lēmumu paredz līdzvērtīgu režīmu starp Bulgārijas un Rumānijas izdotām tranzīta vīzām un dažām uzturēšanās atļaujām, ko izdod Šveice un Lihtenšteina. (9) Tā kā veicamās rīcības mērķis tieši skar Kopienas acquis attiecībā uz vīzām, un dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami sekmīgi to sasniegt, un tādēļ paredzētās darbības apjoma vai rezultātu dēļ to var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā lēmumā nav paredzēts nekas tāds, kas nav samērīgs ar to, kas nepieciešams šā mērķa sasniegšanai. (10) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, minētās dalībvalstis nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā. (11) Saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tādējādi šis lēmums tai nav saistošs un nav jāpiemēro, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Lēmuma Nr. 896/2006/EK 2. pantu papildina ar šādu trešo apakšpunktu: „Ja Bulgārija un Rumānija izlemj piemērot Lēmumu Nr. …/2007/EK, tās var vienpusēji atzīt uzturēšanās atļaujas, kas minētas šā lēmuma pielikumā, par līdzvērtīgām savai attiecīgās valsts tranzīta vīzai līdz datumam, ko nosaka Padome saskaņā ar 4. pantu Aktā par Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās nosacījumiem un pielāgojumiem līgumos, kas ir Eiropas Savienības pamatā.” 2. pants Ja Bulgārija un Rumānija izlemj piemērot šo lēmumu, tās par to paziņo Komisijai 10 darba dienu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā. Šo paziņoto informāciju Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 3. pants Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 4. pants Šis lēmums ir adresēts Bulgārijai un Rumānijai. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] [1] OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1932/2006 (OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp.). [2] OV L 167, 20.6.2006., 1. lpp. [3] OV L 167, 20.6.2006., 8. lpp. [4] Dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, bija līdz 2006. gada 1. augustam jāpaziņo Komisijai par to lēmumu piemērot kopējos noteikumus. [5] JO C 251, 17.10.2006., 20. lpp. [6] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 562/2006 (2006. gada 15. marts), ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp. [7] OV L 176, 10.7.1999., 35. lpp. [8] Padomes dokuments 13054/04. [9] OV C […], […], […]. lpp. [10] OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1932/2006 (OV L 405, 30.12.2006., 23. lpp.). [11] OV L 167, 20.6.2006., 1. lpp. [12] OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp. [13] OV C […], […], […]. lpp. [14] OV L 167, 20.6.2006. [15] OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp.