KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI Eiropas Savienības dalība Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO) /* COM/2012/0604 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI Eiropas Savienības dalība Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO) 1. Ievads Šajā paziņojumā izklāstīts, kā Komisija paredz pastiprināt ES sadarbību ar Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupu (GRECO), ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnijā pieņemto korupcijas novēršanas tiesību aktu kopumu[1]. Tajā paredzēta divu posmu pieeja, proti, sākotnēji „pilnas līdzdalības” statuss[2], pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 220. pantu, kā rezultātā otrajā posmā ES var kļūt par GRECO pilntiesīgu dalībnieci. Minētā pieeja ļaus pastiprināt sadarbību samērā īsā laikposmā, pamatojoties uz pilnas līdzdalības statusu un veicot analīzi par to, kā pilntiesīga līdzdalība, tostarp arī GRECO veiktā ES iestāžu novērtēšana, tiktu organizēta praksē. 2. ES līdzdalības GRECO paredzētais veids un konkrēti mērķi Sadarbības galvenie principi, kopīgās prioritātes un svarīgākās jomas sadarbībai starp Eiropas Padomi un Eiropas Savienību ir noteikti Saprašanās memorandā, kas noslēgts 2007. gadā[3]. Saskaņā ar memorandu paredzēts paplašināt abu dalībnieku tiesisko sadarbību tiesiskuma, tostarp korupcijas apkarošanas, jomā, lai nodrošinātu saskaņotību starp ES tiesību aktiem un Eiropas Padomes konvencijām. Memoranda sadaļā „Iestāžu sadarbība” ir noteikts, ka Eiropas Padome un ES turpinās sadarboties, izmantojot iespējas, ko sniedz pašreizējie daļējie nolīgumi[4]. Ņemot vērā šo tiesisko kontekstu, Komisija pirmajā posmā ir iecerējusi apspriest ar GRECO Eiropas Savienības pilnas līdzdalības statusu. Pēc apspriešanas ar GRECO ES sagatavos analīzi par iespējamās ES iestāžu pakļaušanas GRECO novērtējumu procedūrām ietekmi. Pamatojoties uz to, tiks pieņemts lēmums par to, vai otrajā posmā ES kandidēs uz iestāšanos GRECO. Tādēļ ES līmenī tiks izveidota darba grupa šādas analīzes veikšanai. Pilnas līdzdalības statusā ES piedalīsies GRECO, zināmā līmenī iesaistoties novērtēšanas sistēmas izveidē pirmajam posmam, taču nepiedalīsies abpusējā novērtēšanā, tādēļ tai nebūs balsstiesību, kā arī iespējas iecelt pārstāvi GRECO birojā, kurā ir tikai pilntiesīgie dalībnieki. ES, piedaloties GRECO pilnas līdzdalības statusā, būtu jātiecas sasniegt šādus mērķus: · piedalīšanās valstu apmeklējumos, kas ir daļa no ES dalībvalstu un/vai kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu (ja šīs valstis ir piekritušas) novērtējumiem; · iespēja sniegt priekšlikumus saistībā ar novērtējuma ziņojumu projektiem un piedalīties GRECO plenārsēžu debatēs par ES dalībvalstu un/vai kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu (ja šīs valstis ir piekritušas) novērtējuma/atbilstības ziņojumiem; · iespēja sniegt priekšlikumus GRECO birojam[5], ievērojot biroja svarīgo lomu novērtēšanas procesa sagatavošanā un ziņojumu projektu izstrādē; · salīdzinoša analīze[6], ko GRECO veiktu, pamatojoties uz esošajiem dalībvalstu novērtējuma un atbilstības ziņojumiem, kas tiku ņemti vērā, sagatavojot ES pretkorupcijas ziņojumu; · piekļuve informācijai, ko GRECO ir ievākusi un atjauninājusi novērtēšanas procesa ietvaros; · tādu neizpildītu GRECO ieteikumu apzināšana, kuri attiecas uz ES un kuru piemērotai izpildei ES pretkorupcijas ziņojums varētu sniegt papildu stimulus. Pirmajā posmā, lai nodrošinātu sinerģiju starp GRECO novērtēšanas sistēmu un ES pretkorupcijas ziņojumu, ko ieviesa ar Komisijas 2011. gada 6. jūnijā pieņemto korupcijas novēršanas tiesību aktu kopumu[7], Komisija apsvērs iespēju iekļaut GRECO pārstāvi korupcijas novēršanas ekspertu grupā, kuras mērķis ir palīdzēt ES pretkorupcijas ziņojuma sagatavošanā. Otrajā posmā, ne vēlāk kā četrus gadus pēc brīža, kad ES sākusi līdzdalību GRECO, ES līdzdalības veids tiks atkārtoti izvērtēts. Atkarībā no atzinumiem iepriekš minētajā ES analīzē var tikt apsvērta iestāšanās GRECO. GRECO plenārsēdē, analizējot iepriekšēju Komisijas un GRECO sekretariāta apspriežu rezultātus, GRECO pauda uzskatu, ka ES iestāžu novērtējumiem, ko veiktu GRECO, vajadzētu būt vienam no galvenajiem apspriežu jautājumiem, nevis tālā nākotnē apspriežamai iespējai. Tomēr ir nepieciešams veikt šādu novērtējumu vajadzību, iespējamību un potenciālās ietekmes turpmāku izvērtēšanu. Jo īpaši tādēļ, ka GRECO ir izstrādājusi novērtējumu sistēmu, kas vērsta uz valstīm, nevis organizācijām, un tas nozīmē, ka būs jānovērtē, piemēram, Eiropas Padomes Divdesmit pamatprincipu cīņai ar korupciju, kuri tiek uzskatīti par dalībvalstīm saistošiem, piemērojamība attiecībā uz ES. ES iestādēm ir savas īpatnības, kas atšķiras no tradicionālajām valsts iestāžu raksturīgajām iezīmēm. ES kompetences, salīdzinot ar valsts kompetencēm, ir ierobežotas. Nav skaidrs arī, kā tiks izveidotas novērtējuma grupas ES iestāžu novērtēšanai. Tādēļ GRECO novērtējumu sistēma ir jāpielāgo ES tiesiskās un institucionālās struktūras īpatnībām. Ņemot vērā, ka sistēma iepriekš nav izmēģināta, abām pusēm būtu rūpīgi jāanalizē šādu novērtējumu praktiskie un juridiskie aspekti. Šādam novērtējumam būtu nepieciešams laiks, un tas ir jāapsver, turklāt tas, ka ES jau piedalās GRECO darbībās, atvieglos ES analīzi šajā jautājumā. Šāda divu posmu pieeja būtu saskaņā ar GRECO plenārsēdē pausto nostāju, jo tādējādi tiktu noteikts skaidrs termiņš ES dalības veida atkārtotai izvērtēšanai un ES lēmums šajā sakarā tiktu pieņemts, pamatojoties uz ES līmenī izveidotas darba grupas konkrētiem atzinumiem. 3. Juridiskie un procesuālie pasākumi Pirmajā ES līdzdalības GRECO posmā (pilnas līdzdalības statuss) nav paredzēts pievienoties starptautiskai organizācijai vai starptautiskam līgumam, kam nepieciešama nolīguma noslēgšana LESD 218. panta izpratnē[8]. Drīzāk ir paredzēts izveidot piemērotu sadarbības ar GRECO veidu, attiecībā uz kuru ir piemērojams Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 220. pants. LESD 220. pantā norādīts: „1. Savienība nosaka visus attiecīgos sadarbības veidus ar (..) Eiropas Padomi (..). 2. Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisija nodrošina šī panta īstenošanu.” ES statuss Eiropas Padomē arī ir pilnas līdzdalības statuss, kā Komisija sākotnēji ir noteikusi (bijušais EKL 302. pants)[9]. Tā kā GRECO darbība nav saistīta ar kopējo ārpolitiku un drošības politiku, Komisijas uzdevums saskaņā ar LESD 220. pantu ir izveidot atbilstošu sadarbības ar GRECO veidu. ES līdzdalība GRECO neietekmēs Savienības kompetences, ne arī dalībvalstu tiesības un pienākumus GRECO ietvaros. ES līdzdalība GRECO notiks saskaņā ar procedūru, kas balstās uz Eiropas Padomes Ministru komitejas uzaicinājumu Savienībai ņemt līdzdalību GRECO, un nevis uz pievienošanos Eiropas Padomes pretkorupcijas konvencijām. GRECO statūtos īpašs noteikums ir veltīts Eiropas Kopienas līdzdalībai (atšķirībā no noteikuma par iestāšanos), un tas ir šāds: “Ministru Komiteja var uzaicināt Eiropas Kopienu piedalīties GRECO darbībā. Šādas dalības nosacījumi tiks noteikti uzaicinājuma rezolūcijā.” Minēto uzaicinājumu oficiāli nosūta ES pēc tam, kad Eiropas Padomes Ministru komiteja un ES ir vienojušās par ES līdzdalības GRECO nosacījumiem, pamatojoties uz GRECO priekšlikumu, ko apstiprinājusi Statūtu komiteja[10]. Proti, Ministru komitejas pieņemtais rezolūcijas teksts, ar kuru ES tiks uzaicināta piedalīties GRECO darbībā, būtībā ir teksts, par kuru apspriedīsies un vienosies Ministru komiteja un Komisija, rīkojoties Savienības vārdā. Komisija ar vienpusēju lēmumu pieņems šo uzaicinājumu un informēs Padomi, Eiropas Parlamentu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par apspriežu rezultātiem. 4. Finansiālie aspekti Lai sasniegtu iepriekš minētos konkrētos mērķus, ir jāparedz Savienības finansiāls ieguldījums GRECO budžetā 300 000 euro apmērā katru gadu, kas vēl ir jāapspriež ar GRECO. GRECO dalībnieku veiktās iemaksas, ko nosaka ar GRECO Statūtu komitejas pieņemtu lēmumu, kurš tiek regulāri atjaunināts. Šim ieguldījumam ir jāatspoguļo izmaksas, ko grupai rada ES līdzdalība GRECO, kā arī ES faktiskās līdzdalības GRECO darbībās līmenis (t.i., pirmajā posmā ES nav balsstiesību). Vēl 150 000 euro gadā tiks izmantoti kopīgām darbībām ar GRECO, piemēram, datu vākšanai un pētījumu sagatavošanai ES pretkorupcijas ziņojumu priekšvēsturei. Ņemot vērā tiesisko regulējumu, uz ko balstās ES pilnas līdzdalības statuss (t.i., LESD 220. pants), Komisija apsvērs iespēju veikt savas finansiālā ieguldījuma iemaksas, veicot kopīgas programmas ar Eiropas Padomi. Nepieciešamā summa tiks segta no Iekšējās drošības fonda līdzekļiem[11]. 5. Secinājumi Pamatojoties uz šo paziņojumu, Komisija uzsāks apspriedes par ES pilnas līdzdalības statusu GRECO. Komisijas informēs Padomi, Eiropas Parlamentu un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par šo apspriežu rezultātiem. Pielikums Apspriežu par pilnas līdzdalības statusu tēmas Komisija Savienības vārdā apspriedīs Eiropas Savienības līdzdalības GRECO nosacījumus. Apspriežu rezultāti tiks atspoguļoti Eiropas Padomes Ministru komitejas rezolūcijā, ar kuru Savienība tiks uzaicināta piedalīties GRECO (turpmāk “rezolūcija”). Rezolūcijā (tostarp tās pielikumos) vajadzētu būt skaidri noteiktām ES tiesībām un pienākumiem GRECO, un praktiskiem nosacījumiem attiecībā uz ES kā atsevišķas juridiskas vienības, kurai, tāpat kā visām tās dalībvalstīm, ir autonomas pilnvaras, līdzdalību. ES līdzdalībai GRECO būtu jāatbilst šādiem pamatprincipiem, kas vajadzības gadījumā būtu jāatspoguļo rezolūcijā. · Līdzdalībā būtu jāņem vērā Savienības kompetenču īpatnības un ierobežojumi. ES būtu arī jābūt iespējai savā teritorijā noteikt augstākus standartus. Tādēļ līdzdalībai nevajadzētu ietekmēt Savienības kompetences vai tās iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru pilnvaras. Īpaša uzmanība būtu jāvelta ES un tās dalībvalstu kompetenču sadalei, kā arī Savienības tiesību aktu un unikālās tiesību sistēmas saglabāšanai (neitralitātes princips attiecībā uz Savienības pilnvarām). · Līdzdalībai nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu tiesības un pienākumus GRECO ietvaros (neitralitātes princips attiecībā uz dalībvalstu pienākumiem). · Līdzdalībai nevajadzētu ietekmēt kompetences piešķiršanas principu, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā, un iestāžu līdzsvara principu, kurš izriet no Eiropas Savienības Tiesas judikatūras. · GRECO un tās struktūrām, Statūtu komitejai un Eiropas Padomes Ministru komitejai nevajadzētu interpretēt – arī netieši vai netīši – Savienības tiesību aktus un jo īpaši noteikumus par iestāžu, struktūru, biroju vai aģentūru pilnvarām, un par Savienības tiesību aktos noteikto dalībvalstu pienākumu saturu un jomu (Savienības tiesību aktu autonomas interpretēšanas princips); · ES pārstāvim atbilstīgi viņa līdzdalības līmenim būtu jācenšas iegūt līdzdalības tiesības citās Eiropas Padomes struktūrās, ciktāl to darbība ir saistīta ar GRECO mērķi. Apspriedēm būtu jānodrošina, ka ES līdzdalība GRECO garantē īpašas darba attiecības, lai nodrošinātu saskaņotu pieeju korupcijas novēršanai Eiropas līmenī. Raugoties no ES viedokļa, svarīga nozīme ir iespējai piedalīties novērtēšanas kārtu un valstu ziņojumu sagatavošanas agrīnajos posmos, piekļuvei atjauninātai informācijai, kas iegūta saistībā ar novērtēšanas procesu, līdzdalībai GRECO plenārsēdēs, dalībvalstu novērtējumu salīdzinošajai analīzei un neizpildītu ieteikumu apzināšanai. Apspriedēm būtu jānodrošina, ka ar ES līdzdalību GRECO tiktu izveidota sinerģija ar ES pretkorupcijas ziņojumu. Būtu jāizvairās no jebkāda nevajadzīga papildu sloga uzlikšanas dalībvalstu pārvaldes iestādēm un no darba dublēšanas. Apspriedēm būtu jānodrošina, ka ES līdzdalība GRECO neietekmē Komisijas pilnvaras attiecībā uz ES pretkorupcijas ziņojumu. Apspriedēm būtu jānodrošina, ka šā paziņojuma 2. iedaļā minētie konkrētie mērķi tiek sasniegti iespējami lielākajā mērā. Apspriedēs par ES pilnas līdzdalības statusu GRECO Savienībai būtu jāapņemas veikt analīzi par iespējamās ES iestāžu pakļaušanas GRECO novērtējumu procedūrām vajadzību, iespējamību un ietekmi. Atkarībā no minētajā analīzē gūtajām atziņām, ES var kļūt par pilntiesīgu GRECO dalībnieci. Analīzē ir jāņem vērā ES tiesiskās un institucionālās struktūras īpatnības un Savienības kompetences, kas noteiktas Līgumos. Lai ES varētu jaunajā veidā piedalīties GRECO, būs nepieciešams apspriešanas process. Pilnas līdzdalības statusā ES būtu jāļauj piedalīties GRECO plenārsēdēs. Apspriedēm būtu jānodrošina, ka ES var iecelt ne vairāk kā divus pārstāvjus GRECO un, vajadzības gadījumā, vienu vietnieku katram pārstāvim. Apspriedēs būtu jāpanāk, ka ES pārstāvjiem, tāpat kā visiem pārējiem GRECO dalībniekiem, ir tādas pašas privilēģijas un imunitāte, kas ir piemērojamas saskaņā ar Vispārējā līguma par Eiropas Padomes privilēģijām un imunitātēm protokola 2. pantu. Apspriedēs būtu jācenšas nodrošināt, ka ES drīkst iecelt ne vairāk kā piecus ekspertus, kuri varētu veikt GRECO statūtos un reglamentā paredzētos uzdevumus attiecībā uz novērtēšanas procesu, ciktāl to neierobežo ES līdzdalības veids. Apspriedēs būtu jācenšas panākt, ka ES eksperti drīkst iesaistīties ES dalībvalstu un kandidātvalstu vai potenciālo kandidātvalstu (ja šīs valstis ir piekritušas) novērtēšanas procesā vismaz kā novērotāji un ka viņi var izteikt komentārus, piezīmes un priekšlikumus saistībā ar novērtējumu sagatavošanu un novērtēšanas procedūrām. Apspriedēs būtu jāpanāk, ka ES jau agrīnos posmos var piekļūt novērtējumu un atbilstības ziņojumu projektiem, kā arī atbilstības ziņojumu pielikumiem attiecībā uz ES dalībvalstīm un (ja šīs valstis ir piekritušas) kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm. ES līdzdalībai GRECO nevajadzētu ietekmēt ne atsevišķu dalībvalstu veikto tiešo pārstāvniecību, ne viņu individuālās tiesības piedalīties balsojumos GRECO plenārsēdēs. Apspriedēm būtu jānodrošina, ka ne vēlāk kā četrus gadus pēc brīža, kad ES sākusi līdzdalību GRECO, ES līdzdalības veids tiek atkārtoti novērtēts. Apspriedēs būtu jāapsver ES iespēja piedalīties Statūtu komitejas sanāksmēs un Eiropas Padomes Ministru komitejas sanāksmēs, kurās tiek apspriesti ar GRECO saistīti jautājumi. Iekšlietu ģenerāldirektorāts no savu ierēdņu vidus ieceļ personu, kas apspriež piemērotas sadarbības veida nosacījumus. Apspriežu rezultātus apliecina komisāru kolēģija un apstiprina ar Komisijas lēmumu. [1] Komisijas paziņojums par korupcijas apkarošanu Eiropas Savienībā (COM(2011) 308 galīgā redakcija) un Komisijas paziņojums Padomei par Eiropas Savienības dalības nosacījumiem Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO) (COM(2011) 307 galīgā redakcija). [2] „Pilnas līdzdalības statuss” ir izteiciens, ko parasti lieto attiecībā uz situācijām, kad ES, lai arī tā nav pilntiesīga organizācijas dalībniece, tomēr tai ir tiesības, kuras ir ļoti līdzīgas tām tiesībām, kas piešķirtas dalībniekiem, izņemot balsstiesības (sk. arī ES statusu Pasaules Veselības organizācijā, UNESCO, Starptautiskajā Civilās aviācijas organizācijā, Eiropas Padomē vai ESAO). [3] CM(2007)74, 2007. gada 10. maijā pieņēmusi Eiropas Padomes Ministru komiteja. [4] 48. punkts. [5] Biroja sastāvā ir GRECO priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un pieci GRECO dalībnieku pārstāvji, kuriem ir tiesības balsot. Birojs sagatavo gada pasākumu programmas projektu un gada darbības pārskata projektu, iesniedz priekšlikumus par budžeta projektu, organizē valstu apmeklējumus, iesniedz priekšlikumus par novērtēšanas grupu sastāvu, sagatavo GRECO plenārsēžu darba kārtību un iesniedz priekšlikumus par noteikumiem, kas jāizraugās novērtēšanai. [6] Analīze būtu balstīta uz esošajiem novērtējuma un atbilstības ziņojumiem, t.i., nebūtu jāveic papildu procedūras, ne arī papildu pasākumi ES dalībvalstu novērtēšanai; tajā vienīgi tiktu salīdzinošā veidā izvērtēti GRECO jau sagatavotie dati. [7] COM(2011) 307 (galīgā redakcija) Komisijas ziņojums Padomei par Eiropas Savienības dalības nosacījumiem Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO). [8] Ziņojumā par ES dalības nosacījumiem GRECO (2011. gada 6. jūnijs) noteikts, ka Padomei tiks lūgta atļauja ES vārdā sākt sarunas par iespējamo dalību. Tomēr saskaņā ar pieeju, kuru Komisija ir izvēlējusies pēc visu pieejamo nosacījumu novērtēšanas, pirmajā līdzdalības posmā nav paredzēta ES pilntiesīga dalība GRECO. [9] Tas pats attiecas, piemēram, uz UNESCO un ESAO saskaņā ar LESD 220. pantā paredzēto. [10] Sk. GRECO reglamenta 2. noteikumu. [11] Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, ar ko Iekšējās drošības fonda ietvaros izveido finansiālā atbalsta instrumentu policijas sadarbībai, noziedzības novēršanai un apkarošanai un krīžu pārvarēšanai, COM(2011) 753 galīgā redakcija.