Automātiskajās trauku mašīnās lietojama bezfosfātu mazgāšanas līdzekļa ražošanas tehnisko iespējamību apstiprina CADD pētījums, kurā norādīts uz daudzajiem patentiem, kas kopš 2012. gada reģistrēti attiecībā uz dažādām fosfātu aizstāšanas pieejām. Turklāt vairāku dalībvalstu patērētāju organizācijas ir veikušas testus, kuros salīdzināta fosfātus nesaturošu CADD un fosfātus saturošu CADD darbības efektivitāte. Tīrīšanas efektivitātes ziņā fosfātus nesaturoši un fosfātus saturoši CADD kopumā darbojas līdzīgi. Lielākā daļa ieinteresēto personu atzīmēja, ka CADD darbības efektivitāte ir atkarīga no daudziem faktoriem (sastāvs, izejmateriālu cenu svārstības un jaunu tehnoloģiju izstrāde), kas ir spēkā neatkarīgi no tā, vai šajos CADD tiek izmantoti fosfāti.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 14. marta Regulā (ES) Nr. 259/2012 teikts, ka ir jāierobežo fosfātu izmantošana patērētāju (resp., plašam patēriņam paredzētos) veļas mazgāšanas līdzekļos un patērētāju trauku mazgāšanas mašīnās lietojamos mazgāšanas līdzekļos. Regulas VIa pielikumā ir noteikts, ka no 2017. gada 1. janvāra patērētāju automātiskajās trauku mazgājamās mašīnās lietojamos mazgāšanas līdzekļos (CADD) fosfora kopējais saturs standartdevā nedrīkst pārsniegt 0,3 gramus. Attiecībā uz veļas mazgāšanas līdzekļiem tajā pašā pielikumā ir noteikts 0,5 gramu liels fosfora kopējā satura ierobežojums, kuru piemēro kopš 2013. gada jūnija.

Mājsaimniecībām paredzēto mazgāšanas un uzkopšanas līdzekļu ražošanas tirgus Eiropā 2013. gadā bija kopumā aptuveni EUR 28,5 miljardu vērts. Trauku mazgāšanas produkti veido 15,1 % no tirgus, no tiem savukārt aptuveni 60 % ir Eiropas CADD tirgus, kas 2013. gadā bija EUR 2489 miljonu vērts. Pārējie 40 % ir rūpnieciskiem lietojumiem paredzēti uzkopšanas līdzekļi un līdzekļi trauku mazgāšanai ar rokām.

Dažās ES dalībvalstīs jau tagad daudzi ražotāji piedāvā fosfātus nesaturošus CADD. Tā kā abu veidu CADD tiek tirgoti apmēram tādā pašā cenu diapazonā, CADD cenas, šķiet, ir pamatotas galvenokārt ar darbības efektivitāti un nav atkarīgas no tā, vai to sastāvā ir STPP. Vairums ieinteresēto personu sagaida, ka līdz ar pilnīgu pāreju uz fosfātus nesaturošiem CADD aizstājējvielu cenas turpinās samazināties, tādējādi pazeminot arī fosfātus nesaturošo CADD cenas.

2.3.2. Fosfora tirgus un CADD atbilstošā tirgus daļa

Fosfātus iegūst no fosfātiežiem un izmanto mēslojuma ražošanā un ķīmiskajā rūpniecībā. Pasaulē aptuveni 90 % fosfātu pieprasījuma ir lietojumam mēslošanas līdzekļos un citiem lauksaimnieciskiem lietojumiem. Fosfātiežu cenas pasaules līmenī nosaka mēslošanas līdzekļu piedāvājums un pieprasījums.

Eiropas STPP ražošanas nozare atbilst mazāk nekā 10 % no pasaules STPP ražošanas apjomiem. 2007. gadā vairums ES saražotā STPP (tirgus daļas izteiksmē) tika eksportēts, un gandrīz tikpat daudz tika izlietots mājsaimniecībās ar veļas mazgāšanas līdzekļiem. Kopš tā laika veļas mazgāšanas līdzekļu tirgus ir mainījies, jo tika noteikti fosfora izmantošanas ierobežojumi mājsaimniecības veļas mazgāšanas līdzekļos.

2.4. Ietekmes analīze

Aptuveni 78 % no 35 ieinteresētajām personām, kuras atbildēja uz anketas jautājumiem, pauda viedokli, ka prasību, kas paredz no 2017. gada ierobežot CADD fosfora saturu līdz 0,3 gramiem uz standartdevu, ir iespējams izpildīt, un 69 % šādu ierobežojumu pat atzina par vēlamu. Neviena no ieinteresētajām personām neuzskatīja, ka šādu prasību nav iespējams izpildīt.

2.4.1. Ekonomiskā ietekme

Ietekme uz fosfātu piegādātājiem

Ietekmi uz STPP piegādātājiem ir grūti novērtēt, jo piegādātāji ir darījuši pieejamu tikai ierobežotu daudzumu informācijas, un rezultātā trūkst datu. Izmantojot 2007. gada rādītājus par STPP ražošanu Eiropā, kā arī fosfātu lietojuma veidu sadalījumu pasaules mērogā un to sadalījumu ES lietotajos mazgāšanas līdzekļos, CADD pētījumā ir aptuveni novērtēts ES CADD tirgus apjoms 2013. gadā. Tiek pieņemts, ka CADD izmantotā STPP daļa ir apmēram tikpat liela kā STPP eksporta daļa. Pēdējos gados piegādātāju skaits ES ir samazinājies par vienu ceturtdaļu. Rezultāts ir, piemēram, 450 darbvietu zaudējums ražošanas objektā, kas atrodas Nīderlandē. Tomēr Komisijas dienestu rīcībā nav informācijas, kas ļautu domāt, ka pastāv cēloņsakarība ar Regulu (ES) Nr. 259/2012.

Turpinot prognozēt tirgus apjomu pēc 2017. gada (salīdzinājumā ar 2013. gadu) un ņemot vērā STPP lietojuma iespējamu izzušanu no CADD tirgus, kamēr citi tirgi paliktu nemainīgi, tiek lēsts, ka kopējais ES STPP ražošanas apjoms samazināsies par apmēram 37 % salīdzinājumā ar laiku pirms fosfātu aizlieguma spēkā stāšanās attiecībā uz CADD. Aptuveni 57 % no saražotā tiktu eksportēti, un sagaidāms, ka atlikušie 43 % tiktu novirzīti rūpnieciskiem un iestāžu lietojumiem paredzētiem mazgāšanas līdzekļiem un lietojumiem, kas nav saistīti ar mazgāšanas līdzekļiem. Šo aplēšu ticamību stiprina tas, ka pēdējos gados ir vērsušies plašumā daži STPP lietojumi, kas nav saistīti ar mazgāšanas līdzekļiem; viens uzņēmums savā ikgadējā ziņojumā vēstīja, ka pieprasījums pēc citiem produktiem ir kompensējis ražošanas apjoma samazināšanos mazgāšanas līdzekļu sektorā. Tomēr viena no ieinteresētajām personām nepiekrita tam, ka nav gaidāma būtiska ietekme uz fosfātu piegādātājiem. Tā apgalvoja: ir ļoti maz ticams, ka ienākumus, kas netiks gūti no STPP pārdošanas ES, uzņēmumi spēs kompensēt ar eksportu, turklāt ir ļoti grūti saglabāt ķīmiskas beramkravas ražošanu tikai eksportam, ja nav pašmāju tirgus.

Ietekme uz mazgāšanas līdzekļu ražotājiem

Saskaņā ar CADD pētījumu samērā nelielais fosfora ražošanas samazinājums, kura iemesls ir fosfora izmantošanas ierobežošana CADD, nevarētu būtiski ietekmēt fosfora cenu pasaules tirgū. Turklāt fosfātu izmantošanas ierobežojums radīs vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES CADD ražotājiem/importētājiem/tirgotājiem, jo fosfātus saturošu CADD lietošana jau tagad ir ierobežota vai aizliegta citās ES daļās (piemēram, Zviedrijā) un citur pasaulē (piemēram, vairākās ASV pavalstīs, kā Ilinoisa, Indiāna, Mērilenda, Masačūsetsa, Mičigana un Ņujorka). Atteikšanās no fosfātus saturošu CADD laišanas ES tirgū tādējādi veicinātu inovāciju un radītu jaunas darījumdarbības iespējas, un tas ļautu CADD ražotājiem un piegādātājiem ES uzņemties vadošo lomu globālā kontekstā, vairojot ES rūpniecības konkurētspēju.

Ražotājiem, kas atbildēja uz anketas jautājumiem, bija atšķirīgi viedokļi jautājumā par papildu izmaksām, ko radītu pāreja uz fosfātus nesaturošiem CADD. 54 % ieinteresēto personu atzina, ka izmaksas galvenokārt ir saistītas ar ražojuma sastāvu un pārējo izejmateriālu cenas svārstībām neatkarīgi no tā, vai izmanto fosfātus. Svarīgi atzīmēt arī to, ka mazgāšanas līdzekļu ražotāji regulāri (vidēji reizi 3,5 gados) maina savu ražojumu sastāvu, lai tādā veidā saglabātu konkurētspēju, un tāpēc sastāva mainīšana, kas ietver fosfātu izmantošanas ierobežošanu, ne vienmēr radīs papildu izmaksas. Citas ieinteresētās personas (18 %) norādīja, ka nav alternatīvas tehnoloģijas ar tādu pašu izmaksu lietderības profilu, bet pārējās (27 %) vienkārši apgalvoja, ka fosfātus nesaturošu sastāvu ražošanas izmaksas ir augstākas.

Patlaban pasaulē ir vērojama vispārēja tendence galvenajiem ražotājiem atteikties no fosfātu izmantošanas, arī valstīs, kurās ir mazāk stingri noteikumi, un tas vedina domāt, ka izmaksas nav tik lielas, lai atturētu ražotājus no pārejas uz bezfosfātu ražošanu. Eiropas ražotāji turklāt ražo fosforu nesaturošus CADD, lai tos pārdotu citos lielos tirgos, piemēram, ASV, kur fosfora ierobežojums vairākās pavalstīs ir ieviests jau kopš 2013. gada. Turklāt daži fosfātus nesaturoši sastāvi darbības efektivitātes ziņā pārspēj fosfātus saturošus CADD. Tāpēc fosfātus nesaturošu mazgāšanas līdzekļu ražotājiem Eiropā joprojām vajadzētu palikt konkurētspējīgiem neatkarīgi no tā, kurš regulējuma variants ir spēkā.