[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24. 05. 2006. COM(2006) 245, galīgā redakcija 2004/0154 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95 Pielāgojumi pēc 2006. gada 17. maija vienošanās par finanšu shēmu 2007.-2013. gadam (Iesniegusi Komisija atbilstīgi EK Līguma 250. panta 2. punktam) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts - Priekšlikuma pamatojums un mērķi šis priekšlikums ir grozīts Komisijas sākotnējais priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā ( TEN ) un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95, kas tika iesniegts abām iestādēm koplēmuma procedūrai [norāde: 2004/0154 (COD)]. Eiropas Parlaments 2005. gada 26. oktobrī izskatīja priekšlikumu pirmajā lasījumā un pieņēma normatīvo rezolūciju. Kopš tā laika nav īstenoti nekādi turpmāki koplēmuma procedūras posmi. Priekšlikumam ir ietekme uz budžetu un uz to attiecas Kopienas 2007. - 2013. gada finanšu plāns, par kuru starpiestāžu vienošanās tika panākta 2006. gada aprīlī. Komisijas sākotnējā priekšlikumā paredzētais budžeta resursu apjoms (kura pamatā ir vajadzību rūpīgs izvērtējums) ievērojami pārsniedz summas, kas 2007.-2013. gada finanšu plānā atvēlētas TEN transporta un enerģētikas jomā. Tādēļ sākotnējā „transporta un enerģētikas tīklu finanšu regulas” priekšlikuma pārskatīšana izriet no nepieciešamības pielāgot regulu 2006. gada aprīlī apstiprinātajiem budžeta resursiem. Finanšu plānā noteiktie līdzekļi ir tikai 40% no transporta jomai sākotnēji ierosinātā apjoma un 45% no enerģētikai ierosinātā apjoma. Tas nozīmē, ka ir jāpielāgo arī atbalsta piešķiršanas kārtība (jo īpaši projektu atlases kārtība un atbalsta apmērs). Turklāt pārskatītajā priekšlikumā ir ņemtas vērā Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā izteiktās piezīmes. Visbeidzot, priekšlikumā ir veikti vairāki redakcionāli uzlabojumi. - Vispārējais konteksts Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā ir paredzēts, ka Kopiena var atbalstīt attiecīgajā Eiropas tīklā noteiktos vispārējas intereses projektus (155. pants). Uz šāda pamata kopš 1995. gada Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu TEN projektiem reglamentēja Regula (EK) Nr. 2236/95 [grozīta ar 1999. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1655/1999, 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 788/2004, 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 807/2004 un 2005. gada 6. jūlija Regulu (EK) Nr. 1159/2005]. Transporta nozarē (kurai atvēl resursu lielāko daļu) līdz 2005. gadam ir piešķirti aptuveni 5,5 miljardi euro infrastruktūras projektiem un automatizētu transporta sistēmu projektiem (tādiem kā Galileo), kuri padarījuši vai pēc darbības uzsākšanas padarīs Eiropas kopējo transporta sistēmu efektīvāku, atvieglojot iekšējā tirgus darbību un personu brīvu pārvietošanos, nodrošinot ilgtermiņa mobilitāti. Kopienas atbalstu atbilstīgi TEN budžetam piešķir projektiem, kurus sagatavo, finansē un īsteno dalībvalstu iestādes, starptautiskās organizācijas (tādas kā Eiropas Kosmosa aģentūra), publiskā sektora vai privātā sektora tiesību subjekti/uzņēmējsabiedrības. Uzņēmējsabiedrības, kas ir privāttiesību subjekti un kas īsteno TEN projektus, vairumā gadījumu darbojas dalībvalsts pakļautībā un/vai izmantojot publisko dalībvalsts finansējumu. Kopumā enerģētikas nozarē un dažos gadījumos transporta nozarē TEN finansētos projektus sagatavo, finansē un īsteno privātās uzņēmējsabiedrības. Kopienas finansējumu var piešķirt izpētes posmam (līdz 50 % no attiecīgajiem izdevumiem), lai palīdzētu pārvarēt risku projekta agrīnajos posmos, vai kā daļu no projekta īstenošanai paredzētā finansējuma. Arvien lielāka uzmanība tiek pievērsta tādām Kopienas atbalsta formām un instrumentiem, kas sekmē privātā finansējuma piesaistīšanu. Neraugoties uz to, ka Kopienas finansējuma apmērs ir zems salīdzinājumā ar attiecīgo projektu izmaksām (lai pilnībā pabeigtu Eiropas transporta tīkla izveidi, līdz 2020. gadam būtu jāiegulda aptuveni 600 miljardi euro), iemaksas TEN budžetā ir bijušas ļoti nozīmīgas daudzu projektu (piemēram, Galileo) pastāvēšanai un izšķirīgas mērķu sasniegšanā, apvienojot dažādus investorus vai nodrošinot augstus tehniskos standartus citās jomās. Budžeta dotācijas, kas salīdzinājumā ar kopējām vajadzībām ir nepietiekamas, vienmēr tika piešķirtas ar mērķi nodrošināt lielāko Eiropas pievienoto vērtību tīklam kopumā. Tikai pilnīgs sākotnējā priekšlikumā paredzēto budžeta resursu nodrošinājums (20,350 miljardi euro transporta nozarei un 0,34 miljardi euro enerģētikas nozarei) būtu ļāvis Kopienai efektīvi sekmēt ieguldījumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu tīkla izveides mērķi, jo īpaši transporta jomā. Krass samazinājums (uz 8,013 miljardiem euro transporta nozarē un uz 0,155 miljardiem euro enerģētikas nozarē) pastiprina dalībvalstu atbildību par pienācīgiem ieguldījumiem, lai arī šādos apstākļos sasniegtu mērķus, kas izklāstīti attiecīgajās Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtajās tīkla attīstības „pamatnostādnēs”. Vienlaikus resursu samazinājums palielina vajadzību aicināt privātos investorus aktīvāk iesaistīties TEN finansēšanā, pretī saņemot tādas sagaidāmās priekšrocības kā ekonomisko apgabalu un patērētāju centru, kā arī attālu reģionu labāka sasniedzamība. Samazinātā budžeta izpildē Komisija piemēros visatbilstošākās novērtējuma metodes, pārliecinoties, ka ierobežotie Kopienas līdzekļi tās Eiropas tīklam rada lielāko iespējamo vērtību. - Priekšlikuma jomā spēkā esošie noteikumi Padomes 1995. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas tīklu jomā, ar grozījumiem, kas izdarīti ar 1999. gada 19. jūlija Regulu (EK) Nr. 1655/1999, 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 788/2004, 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 807/2004 un 2005. gada 6. jūlija Regulu (EK) Nr. 1159/2005. Būtībā ierosinātā regula nodrošina Kopienas finansējuma nepārtrauktību attiecībā uz kopējās ieinteresētības projektiem Eiropas enerģētikas un transporta tīklu jomā laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. TEN finansējuma galvenie principi, kurus patlaban reglamentē Regula (EK) Nr. 2236/95, paliks nemainīgi saskaņā ar ierosināto regulu. Veiktās izmaiņas attiecas uz trim galvenajām jomām: 1) budžeta resursu noteikšana, 2) finansēšanas kārtības pārskatīšana, pamatojoties uz a) TEN attīstības prioritāšu un finansējuma, kā arī attiecīgo tehnisko standartu izmaiņām pēdējos desmit gados, b) budžeta resursu pieejamību un c) vispārēji atzītu vajadzību uzlabot TEN finansējuma ietekmi uz publiskā un privātā sektora ieguldījumu mobilizāciju, kā arī 3) pielāgošana juridiskās/administratīvās sistēmas izmaiņām, jo īpaši Kopienas budžeta pārvaldībā. Lai gan 2007.-2013. gadam pieejamie budžeta resursi ir ievērojami mazāki par aplēstajām vajadzībām, tie būtiski paplašina TEN finansējuma iespējas, salīdzinot ar iepriekšējo laikposmu. Transporta nozarē palielinājums no 4,4 miljardiem euro līdz 8,1 miljardam euro faktiski nozīmē resursu divkāršošanu, ņemot vērā, ka Galileo projektam (kura vajadzībām bija nepieciešami aptuveni 15% no pieejamajiem līdzekļiem laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam) nākotnē būs atsevišķa budžeta pozīcija. Lai efektīvi pārvaldītu transporta tīkliem palielinātos resursus, Komisija plāno izveidot izpildaģentūru, ko 2005. gada 16. novembrī apstiprinājusi izpildaģentūru regulatīvā komiteja. - Atbilstība Eiropas Savienības mērķiem un politikai citās jomās Priekšlikums atbilst Eiropas Savienības politikai un mērķiem citās – jo īpaši šādās –jomās. 1) Iekšējā tirgus darbība: veicināt preču un pakalpojumu brīvu apriti un personu brīvu pārvietošanos, savienojot valstu tīklus, t.i., izveidot trūkstošos posmus uz valstu robežām un nodrošināt tīklu savstarpējo izmantojamību, novēršot tehnoloģiskos šķēršļus; pastāvīgi nodrošināt galvenajām Eiropas asīm vajadzīgo jaudu, gan novēršot fiziskus šķēršļus, gan plaši lietojot automatizētas sistēmas, lai optimizētu infrastruktūras lietošanu. 2) Ilgtspējīga attīstība: sekmēt oglekļa dioksīda emisiju un toksisko daļiņu emisiju samazinājumu, izmantojot tādus pasākumus kā galveno Eiropas asu (transporta un enerģētikas prioritāro projektu) nepārtrauktas attīstības veicināšana, piemēram, lai novērstu pārslogotību, sekmētu starptautiskās satiksmes plūsmas koncentrāciju, sniegtu ieguldījumu tīrāku pilsētu izveidē, tādējādi uzlabojot cilvēku dzīves kvalitāti; savienot dažādu transporta veidu izmantojumu, lai veicinātu vairākveidu transporta risinājumus un ierobežotu emisijas, ko rada autotransporta izmantošana lielos attālumos. 3) Reģionālā politika: izveidot efektīvus infrastruktūras savienojumus, uzlabot jo īpaši tādu reģionu sasniedzamību, kuros ir strukturālas problēmas un/vai kuri atrodas attālās teritorijās, lai uzlabotu šādu reģionu ekonomisko integrāciju. 4) Paplašināšanās un kaimiņattiecību politika: paplašināt enerģētikas un transporta tīklus (īpaši dzelzceļa un ūdens transportam) ārpus pašreizējās ES robežām, lai sekmētu Viseiropas transporta koridoru attīstību kā pamatu efektīviem pakalpojumiem un netraucētai tirdzniecības plūsmai. No horizontālo aspektu viedokļa priekšlikums veicina Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu (piemēram, novatorisku tehnoloģiju veicināšana satiksmes pārvaldībai, papildus iepriekš minētajiem mērķiem) un pilnībā atbilst Kopienas budžeta pareizas un efektīvas pārvaldības mērķiem. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Priekšlikums ir cieši saistīts ar Kopienas pamatnostādnēm transporta un enerģētikas tīklu attīstībai. Ietekmes novērtējumu un apspriešanos ar ieinteresētajām personām transporta nozarē veica 2003. gadā saistībā ar 2004. gadā pieņemto pamatnostādņu pārskatīšanu (Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Lēmums Nr. 884/2004/EK, ar ko groza Lēmumu Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai). Rezultātus publicēja dokumentā SEC (2003) 1060. Ietekmes novērtējuma rezultātus enerģētikas nozarē publicēja dokumentā SEC (2003) 1369. Abos ietekmes novērtējumos ir uzsvērta nepieciešamība piešķirt pienācīgo finansiālo atbalstu no Kopienas budžeta, lai veicinātu valsts (publiskā un privātā sektora) ieguldījumus un nodrošinātu attiecīgo tīklu izveides savlaicīgu pabeigšanu. Tāpēc saistībā ar pārskatītu priekšlikumu TEN finanšu regulai nav nepieciešama atsevišķa apspriešanās ar ieinteresētajām personām un atsevišķs ietekmes novērtējums. - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Attiecīgās zinātnes un speciālo zināšanu jomas Vajadzība pēc ieguldījumiem infrastruktūrā, īpaši transporta nozarē, tika izvērtēta Eiropas mērogā, veicot vairākus visaptverošus pētījumus, kuru skaitā ir 2004. gadā Eiropas Komisijas vārdā veiktais pētījums „Eiropas tīkla koridoru attīstības modeļi, satiksmes prognozes un analīze”. šā pētījuma rezultāti un Komisijas ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm veiktās turpmākas analīzes atzinumi ļāva līdz 2020. gadam novērtēt ieguldījumu vajadzības Eiropas transporta tīklā un 30 šā tīkla prioritārajos projektos, kā noteikts lēmumā par pamatnostādnēm (Lēmums Nr. 884/2004/EK, ar ko groza Lēmumu Nr. 1692/96/EK). šī analīze vienlaikus ļāva Komisijai novērtēt, cik lieli Kopienas budžeta resursi ir vajadzīgi transporta tīkliem paredzētajai budžeta pozīcijai, kā noteikts sākotnējā priekšlikumā TEN finanšu regulai. Izmantotās metodes Satiksmes prognožu aprēķina metodes un dalībvalstu aptaujas, izmantojot attiecīgās TEN komitejas. Galvenās organizācijas un eksperti, ar kuriem notika apspriešanās Apspriešanās ar pētījumu uzņēmējsabiedrībām, kas specializējas attiecīgajā nozarē, un dalībvalstu iestāžu ekspertiem. Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Netika minēts, ka būtu nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām. Kopienas atbalsta pienācīga piešķiršana ir vitāli svarīga, lai mobilizētu ieguldījumus, kas vajadzīgi tam, lai savlaicīgi pabeigtu attiecīgo Eiropas tīklu izveidi. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Ekspertu atzinumi ir iekļauti Komisijas publicētajos ziņojumos un ir ņemti vērā priekšlikumos Kopienas pamatnostādnēm un TEN finanšu regulai. - Ietekmes novērtējums ņemot vērā, ka priekšlikums ir tieši saistīts ar Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta un enerģētikas tīklu attīstībai un ka ietekmes novērtējums tika veikts saistībā ar šīm pamatnostādnēm, nav bijis vajadzīgs atsevišķs ietekmes novērtējums. Kopumā ir atkārtoti jāuzsver, ka Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršana vispārējas intereses projektiem ļauj ātrāk un efektīvāk izpildīt vislielākās prioritātes Eiropas enerģētikas un transporta tīklu jomā, nekā bez šāda atbalsta. Tas ietver nozīmīgu ieguvumu radīšanu Kopienas transporta un enerģētikas sistēmai kopumā un rezultātā veicina ekonomikas izaugsmi, darbavietu radīšanu (pagaidu darbavietas būvniecības posmā un pastāvīgas darbavietas ilgākā termiņā), kā arī ieguvumus videi (samazinot emisiju apjomu). 3. Priekšlikuma juridiskie aspekti - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikumā, kas ir Komisijas 2004. gada jūlijā sagatavotā sākotnējā priekšlikuma grozījums, noteikti vispārēji noteikumi Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Tajā noteikti budžeta līdzekļi atbalsta piešķiršanai kopējās ieinteresētības projektiem šajās divās infrastruktūras jomās, pamatojoties uz šā laikposma finanšu plānu, par kuru vienošanās tika panākta 2006. gada aprīlī. Tajā ir izklāstīta kārtība Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai, ņemot vērā pieejamos budžeta resursus, TEN attīstības un finansēšanas politikas prioritātes, kā arī Kopienas budžeta pārvaldības juridiskos/un administratīvos noteikumus. šajā ziņā priekšlikumā jo īpaši noteikta projektu atlases kārtība, Kopienas atbalsta formas (tostarp divas jaunas formas – piedalīšanās garantijas instrumentā un ieguldījums tādu kopuzņēmumu darbībā, kuri izveidoti, pamatojoties uz Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 171. pantu), Kopienas atbalsta maksimālais apmērs (lielāks apmērs īpašu kategoriju augstas prioritātes projektiem, lai palielinātu ietekmi, mobilizējot ieguldījumus no dažādiem publiskiem un privātiem avotiem). Tajā skaidrāk formulēti noteikumi atbalsta piešķiršanai un Komisijas atbilstīgo lēmumu īstenošanai (ieskaitot pasākumus, kas jāveic pārkāpumu gadījumā), kā arī precizēta attiecīgo dalībvalstu loma. Priekšlikumā labāk definētas Kopienas atbalsta potenciālo saņēmēju kategorijas TEN jomā, kā arī citi svarīgi jēdzieni, uz kuriem attiecas ierosinātā regula. Kopumā ierosinātā kārtība un noteikumi atbilst mērķim palielināt Kopienas atbalsta koncentrēšanu uz tīklu attīstības lielākajām prioritātēm. - Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 155. pants. - Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt priekšlikuma mērķus šādu iemeslu dēļ. Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršana atbilstīgi TEN budžetam ir vērsta uz lielāko prioritāšu risināšanu šo tīklu jomā, t.i., prioritātes, kuras tika noteiktas no Kopienas viedokļa un kuras ir izklāstītas Kopienas pamatnostādnēs šo tīklu attīstībai. šīs prioritātes (tādas kā prioritāro projektu pabeigšana un ar šiem projektiem saistīto šķēršļu novēršana, projektu pārrobežu posmu īstenošana, projekti, kuri veicina infrastruktūras optimālu izmantošanu, jo īpaši, attīstot un ieviešot dažādu transporta veidu novatoriskas pārvaldības tehnoloģijas, transporta veidu līdzsvarošanas veicināšana par labu videi nekaitīgākajiem transporta veidiem, projekti, kuri palielina TEN drošumu, pakalpojumu kvalitāti un savstarpējo izmantojamību) sniedzas tālāk par valsts mērogā noteiktām prioritātēm. Minēto prioritāšu īstenošana rada Eiropas pievienoto vērtību, kas ir lielāka par ieguvumiem, ko nodrošina „valstu prioritātes”. Lai iespējami ātri un efektīvi īstenotu šīs prioritātes Eiropas tīklu jomā, Kopienai nepieciešams attiecīgi stimulēt valsts ieguldījumus, piešķirot atbalstu. Neraugoties uz pasākumu koordinēšanu, dalībvalstis atsevišķi nevarētu nodrošināt visus ieguvumus, kurus nodrošina Kopienas mēroga pasākumi. Priekšlikuma mērķi labāk tiks sasniegti ar Kopienas mēroga pasākumiem šādu iemeslu dēļ. Nepieciešamība pēc Kopienas pasākumiem, lai sekmētu kopējās ieinteresētības projektu finansēšanu TEN jomā, tieši izriet no Kopienas atbildības par šo pēc būtības Kopienas mēroga tīklu attīstību. Sagaidāms, ka Kopienas atbalsts TEN projektiem veicinās pozitīvu iedarbību uz ekonomikas attīstību (iekšējā tirgus darbības sekmēšana, ieguldījums pagaidu un pastāvīgu darbavietu radīšanā), labklājību un vidi. Dalībvalstis ir atbildīgas par savā teritorijā izvietoto projektu sagatavošanu, finansēšanu un īstenošanu pilnīgā saskaņā ar to tiesību aktiem. Eiropas Savienība veicina dalībvalstu ieguldījumus infrastruktūrā, lai pārliecinātos, ka Eiropas prioritātēm arī valstu līmenī ir piešķirta pienācīga prioritāte. Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. Ierosināto pasākumu mērķis ir sekmēt infrastruktūrai paredzētos valsts ieguldījumus un novirzīt tos lielu ieguvumu nodrošināšanai Kopienā kopumā, piemērojot attiecīgos valstu likumus un procedūras lēmumu pieņemšanas procesam kopējās ieinteresētības infrastruktūras projektu plānošanai, finansēšanai un īstenošanai. Atbildība par TEN projektiem piešķirtā atbalsta pārvaldību ir sadalīta starp Komisiju un valstu valdībām. - Instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Priekšlikums attiecas uz spēkā esošas regulas pārskatīšanu. 4. Ietekme uz budžetu Uz priekšlikumu attiecas Kopienas 2007.–2013. gada finanšu plāns. 5. Papildu informācija - Vienkāršošana Ar šo priekšlikumu paredzēts vienkāršot administratīvās procedūras gan publiskām iestādēm (ES vai atsevišķu valstu), gan privātām iestādēm. Priekšlikums sekmē atbalsta piešķiršanas procedūras precizēšanu un vienkāršošanu un mazina administratīvo slogu. 2004/0154 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENīBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālās komitejas atzinumu[2], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3], rīkojoties saskaņā ar Līguma[4] 251. pantā minēto procedūru, tā kā: (1) Barselonas Eiropadome 2002. gada 15. un 16. martā secinājumos uzsvērusi, ka spēcīgie enerģētikas un transporta nozares tīkli ir Eiropas iekšējā tirgus centrālais elements un ka esošo tīklu labāka izmantošana un trūkstošo posmu izveidošana ļautu palielināt efektivitāti un konkurētspēju un garantēt atbilstošu kvalitātes līmeni, kā arī piesātinājuma punktu samazināšanu un arī labāku ilgtermiņa dzīvotspēju. Šīs vajadzības iekļaujas stratēģijā, ko valstu un valdību vadītāji pieņēmuši Lisabonas galotņu sanāksmē un kas kopš tā laika ir regulāri pieminēta. (2) Eiropadome 2003. gada 12. un 13. decembrī ir apstiprinājusi Eiropas darbību izaugsmei, aicinot Komisiju vajadzības gadījumā pārorientēt izdevumus uz ieguldījumiem fiziskajā kapitālā, konkrēti, ieguldījumiem visas Eiropas tīklu infrastruktūrā, kuras prioritārie projekti ir nozīmīgi elementi, lai stiprinātu iekšējā tirgus kohēziju. (3) Novērotie kavējumi efektīvu visas Eiropas savienojumu īstenošanā, īpaši pārrobežu posmos , var nopietni aizkavēt Kopienas, dalībvalstu un to perifērisko reģionu konkurētspēju, kas nevarēs vai vairs nevarēs pilnībā izmantot lielā vienotā tirgus sniegtos ieguvumus. (4) Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai[5] ir lēsts, ka izmaksas līdz 2020. gadam par visas Eiropas transporta tīkla izveides pabeigšanu ir 600 miljardi euro. Tikai prioritārajiem projektiem nepieciešamie ieguldījumi saskaņā ar minētā lēmuma III pielikumu ir aptuveni 140 160 miljardi euro laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. (4 a) Saskaņā ar NAIADES paziņojumu[6] un ņemot vērā iekšējo ūdensceļu ilgtspējīgo raksturu, prioritārajiem iekšējo ūdensceļu projektiem tāpat kā pārrobežu posmiem jāpiešķir veicinošs finansējuma apmērs. (4 b) Savā 2005. gada 8. jūnija rezolūcijā par paplašinātās Eiropas Savienības politikas uzdevumiem un budžeta līdzekļiem laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam Eiropas Parlaments ir uzsvēris transporta tīklu stratēģisko nozīmi vienotā tirgus izveides pabeigšanai un ciešāku attiecību izveidošanai ar kandidātvalstīm, potenciālajām kandidātvalstīm vai „draudzīgajām” valstīm. Turklāt tas izteicis vēlmi izvērtēt novatoriskus finansēšanas instrumentus, tādus kā aizdevumu garantijas, Eiropas koncesijas, Eiropas aizdevumi un fonds procentu maksājumu atvieglošanai. (5) Lai sasniegtu šos mērķus, Padome un Parlaments ir uzsvēruši nepieciešamību pastiprināt un pielāgot finanšu instrumentus, palielinot Kopienas līdzfinansējuma līmeni, paredzot iespēju piemērot lielāku Kopienas līdzfinansējuma apmēru projektiem, kas atšķiras ar to pārrobežu raksturu, tranzīta funkciju vai dabisko šķēršļu pārvarēšanu. (6) ņemot vērā summas, kas piešķirtas Eiropas tīkliem transporta un enerģētikas jomā (turpmāk tekstā – TEN T+E ) saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2007.-2013. gadam , šķiet neiespējams izpildīt visas vajadzības, kas rodas saistībā ar Lēmumā Nr. 1692/1996/EK ( TEN-T ) un [ Lēmumā …/.../EK] ( TEN-E ) noteikto prioritāšu īstenošanu . šā iemesla dēļ, papildinot valsts finansējumu no publiskiem un privātiem avotiem, ir jākoncentrē resursi uz dažu kategoriju projektiem, kas nodrošina lielāko pievienoto vērtību tīklam kopumā, īpaši uz pārrobežu posmiem un uz projektiem, kuri ir saistīti ar problemātisko posmu novēršanu, lai garantētu TEN-T un TEN-E infrastruktūras nepārtrauktību. (7) Eiropas Parlamenta un Padomes [Lēmumā …/…/EK], ar ko nosaka pamatnostādnes attiecībā uz Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumu 96/391/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes … Lēmumu Nr. 1229/2003/EK [7] [8], noteikti mērķi, darbības prioritātes un tīklu pilnveidošanai un attīstībai vajadzīgie kopējās ieinteresētības projekti, tostarp prioritārie projekti, un tajā piešķirta atbilstīga prioritāte Eiropas nozīmes projektiem. Lai ļautu visām dalībvalstīm pilnvērtīgi piedalīties iekšējā tirgū un lai pilnveidotu starpsavienojumus ar kaimiņvalstīm, dalībvalstīm vai trešām valstīm, līdz 2013. gadam prioritārajiem projektiem vien nepieciešami ieguldījumi 28 miljardu euro apmērā. Šī summa ietver aptuveni 8 miljardu euro investīcijas, kas jāiegulda trešās valstīs. Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija lēmums 1229/2003/EK, ar ko nosaka vairākas pamatnostādnes attiecībā uz Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumu Nr. 1254/93/EK, identificē mērķus, darbības prioritātes un kopīgo interešu projektus, lai papildinātu un attīstītu šo tīklu, tai skaitā prioritāros projektus. Investīcijas, kas nepieciešamas, lai ļautu visām dalībvalstīm pilnvērtīgi piedalīties iekšējā tirgū un lai papildinātu sakarus ar kaimiņvalstīm, ir 28 miljardu eiro apmērā līdz 2013. gadam tikai prioritārajiem projektiem. Šī summa ietver aptuveni 8 miljardu eiro investīciju, kas jāiegulda trešajās valstīs. (8) Eiropadome 2003. gada 12. - 13. decembrī arī aicinājusi Komisiju turpināt pētīt nepieciešamību izveidot īpašu Kopienas garantijas instrumentu, kas paredzēts, lai segtu noteiktus riskus, kuri var rasties pēc būvniecības, īstenojot Eiropas transporta tīklu projektus. Enerģētikas jomā Padome ir aicinājusi Komisiju vajadzības gadījumā novirzīt izdevumus ieguldījumiem fiziskajā kapitālā, lai veicinātu izaugsmi. Padomes 1995. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā[9], ar grozījumiem, kas izdarīti ar Regulu Nr. 1655/99/EK un Regulu Nr. 807/2004/EK, jau ir solis uz priekšu, jo ar to prioritārajiem projektiem atļauts augstāks finansējuma apmērs, līdz pat 20%[10]. Tā vēl joprojām ir atkarīga no īstenošanas noteikumiem, kuri jāvienkāršo, un ierobežotā budžeta finansējuma. Tāpēc papildus publiskajam un privātajam finansējumam ir jāpalielina Kopienas atbalsts gan summas, gan finansējuma procentuālās likmes ziņā, lai palielinātu Kopienas līdzekļu sviras efektu, tādējādi ļaujot īstenot atlasītos prioritāros projektus. Ņemot vērā attīstību katrā no Eiropas tīklu sastāvdaļām – transportā un enerģētikā – un to raksturīgās iezīmes, kā arī efektīvākas pārvaldības nolūkā jāparedz vairākas atsevišķas regulas jomām, ko līdz šim aptvēra Padomes 1995. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 2236/95. Ar šo regulu ir jāizveido programma, lai noteiktu vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā. Šai programmai, kam jābūt saskaņā ar acquis communautaire , īpaši vides jomā, ir jāveicina iekšējā tirgus spēcināšana un jāstimulē Kopienas konkurētspēja un izaugsme. ņemot vērā, ka dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt Eiropas transporta un enerģētikas tīklu izveides mērķus, jo īpaši ņemot vērā vajadzību koordinēt valstu pasākumus, un tādējādi tos var labāk sasniegt Kopienas mērogā, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas paredzēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šī regula nepārsniedz līdzekļus, kas nepieciešami minēto mērķu sasniegšanai. (9) Kopienas finansiālais atbalsts saskaņā ar Eiropas tīklu izveidei atvēlēto budžetu jāpiešķir projektiem vai projektu daļām ar vislielāko Eiropas pievienoto vērtību un tam jābūt tādam, kas mudina iesaistītos dalībniekus paātrināt prioritāro projektu īstenošanu atbilstīgi Lēmumam 1692/96/EK un Lēmumam […/…/EK] 1229/2003/EK . Šajā atbalstā jāparedz iespēja finansēt arī citus Eiropas infrastruktūras kopējās ieinteresētības projektus, kas definēti minētajos lēmumos. (10) Kopienas finansiālais atbalsts tiek piešķirts, lai attīstītu ieguldījumu projektus Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā, sniegtu drošas finanšu saistības, mobilizētu institucionālos investorus un veicinātu valsts un privātā sektora finanšu partnerību veidošanos. Enerģētikas jomā finansiālais atbalsts galvenokārt vajadzīgs, lai palīdzētu pārvarēt finansiālos šķēršļus, kas var rasties projektu sagatavošanas un attīstības laikā pirms būvniecības sākuma, un tas galvenokārt jāpiešķir attiecībā uz prioritāro projektu pārrobežu posmiem un uz starpsavienojumiem ar kaimiņvalstīm. (10 a) Savā 2005. gada 4. jūlija paziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas dzelzceļa signalizācijas sistēmas ERTMS/ETCS izvietošanu[11] Komisija uzsvērusi nepieciešamību nodrošināt ātru un koordinētu pāreju uz šo sistēmu, lai nodrošinātu Eiropas tīkla savstarpējo izmantojamību . Šim mērķim ir vajadzīgs mērķorientēts un laikā ierobežots Kopienas atbalsts, ko izmanto gan ar infrastruktūru saistītiem elementiem (t.s. lauka iekārtām), gan vilciena aprīkojumam (t.s. borta iekārtām). (11) Dažos projektos attiecīgo dalībvalsti (attiecīgās dalībvalstis) var pārstāvēt starptautiskas organizācijas. Noteiktos projektos Komisija uztic īstenošanu kopuzņēmumiem Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 171. panta nozīmē. Attiecībā uz šādām īpašajām situācijām nepieciešams paplašināt šajā regulā lietoto Kopienas finansiālā atbalsta saņēmēja jēdzienu. (12) Ir jānodrošina tas, lai Kopienas finansiālais atbalsts varētu izpausties dažādās formās, tas ir, tiešajās subsīdijās (pētījumi un darbu veikšana) , procentu atlaidēs, aizdevuma garantijas instrumentos vai dalībā riska kapitāla fondos, un lai tas varētu segt arī specifiskos riskus pēc būvniecības posma beigām. Neatkarīgi no tā, kāda ir Kopienas atbalsta forma, tas jāpiešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[12], un saskaņā ar minētās regulas īstenošanas noteikumiem , izņemot gadījumus, kad šajā regulā skaidri paredzētas atkāpes no minētajiem noteikumiem. Kopienas finansiālais atbalsts var izpausties dažādās intervences formās, tas ir, tiešajos pabalstos, samaksas subsidēšanā, aizdevuma garantijas instrumentos, dalībā riska kapitāla fondos, un tas var arī segt īpašus riskus pēc būvniecības posma beigām. (13) Lai īstenotu Kopienas finansiālo atbalstu liela mēroga projektiem vairāku gadu garumā, Kopienai jāļauj uzņemties saistības uz vairākiem gadiem atkarībā no finansētā projekta, atļaujot daudzgadīgas programmas un ik gadu apstiprinot saistību apropriācijas . Tikai stingra finanšu saistību apņemšanās, kas ir izdevīga un saistoša Kopienai ilgā laika posmā, ļautu samazināt neskaidrības, kuras saistītas ar šo projektu īstenošanu, un mobilizēt gan valsts sektora, gan privātā sektora investorus. (13 a) Ir institucionāli vai līgumiski jāveicina publiskā un privātā finansējuma formas, kas ir izrādījušās efektīvas, sniedzot juridiskas garantijas, kuras ir saderīgas ar tiesību aktiem konkurences un iekšējā tirgus jomā, un jāsekmē labas prakses izplatīšana dalībvalstu vidū. (14) Īpaša uzmanība jāpievērš visu to Kopienas darbību kopuma efektīvai koordinēšanai, kam ir ietekme uz Eiropas tīkliem, proti, finansējumam no struktūrfondiem un Kohēzijas fondiem, kā arī Eiropas Investīciju bankas darbībām. (15) Šajā regulā visam programmas īstenošanas laikposmam jānosaka finanšu shēma, kas budžeta iestādei ir galvenais atskaites punkts tādā nozīmē, kas paredzēta 33 37 . punktā 1999 2006 . gada 6 17. maijā noslēgtajā Starpiestāžu nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un procedūras uzlabošanu[13]. (16) ņemot vērā, ka dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt Eiropas transporta un enerģētikas tīklu izveides mērķus, jo īpaši ņemot vērā vajadzību koordinēt valstu pasākumus, un tādējādi tos var labāk sasniegt Kopienas mērogā, Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas paredzēts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šī regula nepārsniedz līdzekļus, kas nepieciešami minēto mērķu sasniegšanai. (17) Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu Nr. 2236/95, un ar šo regulu Komisijai uzticēto kompetenču raksturu, Jāpieņem nepieciešamie pasākumi, lai īstenotu šo regulu saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu Nr. 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[14]. (18) Ņemot vērā attīstību katrā no Eiropas tīklu sastāvdaļām – transportā un enerģētikā – un to raksturīgās iezīmes, kā arī efektīvākas pārvaldības nolūkā jāparedz vairākas atsevišķas regulas jomām, ko līdz šim aptvēra Padomes 1995. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 2236/95. (19) Ar šo regulu ir jāizveido programma, kurā noteikti vispārēji noteikumi Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un politiku jo īpaši tādās jomās kā konkurence, vides aizsardzība, veselības aizsardzība, ilgtspējīga attīstība, publiskais iepirkums un saskaņā ar efektīvu Kopienas politikas īstenošanu savstarpējās izmantojamības jomā. Ar šo regulu ir jāizveido programma, lai noteiktu vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā. Šai programmai, kam jābūt saskaņā ar acquis communautaire , īpaši vides jomā, ir jāveicina iekšējā tirgus spēcināšana un jāstimulē Kopienas konkurētspēja un izaugsme. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu Nr. 2236/95, un ar šo regulu Komisijai uzticēto kompetenču raksturu, jāpieņem nepieciešamie pasākumi, lai īstenotu šo regulu saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu Nr. 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai[15] piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. (20) Ņemot vērā iepriekšminēto un to, ka ar šo regulu ir pieņemti īpaši nosacījumi transporta un enerģētikas jomā, kā arī to, ka ar Eiropas Parlamenta un Padomes …. Regulu (EK) Nr.….[16] ir pieņemti pasākumi attiecībā uz satelītnoteikšanas un navigācijas sistēmām, ir jāgroza Regula (EK) Nr. 2236/95, lai ierobežotu tās darbības jomu līdz telekomunikāciju jomai, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I nodaļa Vispārīgi noteikumi 1. pantsPriekšmets Šajā regulā noteikti nosacījumi, kārtība un procedūras Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai kopējās ieinteresētības projektiem Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā saskaņā ar Līguma 155. panta 1. punktu. 2. pantsDefinīcijas Šajā regulā: 1) 1) „kopējās ieinteresētības projekts” ir projekts vai projekta daļa, kas ir Kopienas kopējās interesēs transporta jomā atbilstīgi Lēmumam Nr. 1692/96/EK un enerģētikas jomā atbilstīgi [Lēmumam …/…/EK] Lēmumam Nr. 1229/2003/EK ; 2) „prioritārs projekts” ir kopējās ieinteresētības projekts, kas atrodas uz maģistrāles vai kas tiek uzskatīts par prioritāru Kopienai transporta jomā atbilstīgi Lēmuma Nr. 1692/96/EK III pielikumam un enerģētikas jomā atbilstīgi [Lēmumam …/…/EK] Lēmumam Nr. 1229/2003/EK ; 3) „projekta daļa” ir jebkura finansiāli, tehniski vai laikā neatkarīga darbība, kas veicina projekta īstenošanu; 3 a) „pārrobežu posms” ir Lēmuma Nr. 1692/96/EK 19.b pantā minētais pārrobežu posms, ieskaitot arī pārrobežu posmus, kuri caur trešās valsts teritoriju nodrošina prioritārā projekta nepārtrauktību starp divām dalībvalstīm; 4) „problemātiskais posms” ir šķērslis ātruma un/vai jaudas ziņā, kura dēļ nav iespējams garantēt transporta plūsmu nepārtrauktību, jo īpaši prioritāros projektos; 5) „saņēmējs” ir viena vai vairākas dalībvalstis, starptautiskās organizācijas, kopuzņēmumi Līguma 171. panta nozīmē un publiskās vai privātās struktūras, kas ir pilnībā atbildīgas par projektu un kas projekta īstenošanā piedāvā ieguldīt pašu līdzekļus vai trešo pušu sniegtos līdzekļus; ir valsts vai privāta organizācija, kas ir atbildīga par projekta darba vadīšanu un kas piedāvā ieguldīt savus līdzekļus vai līdzekļus, ko sniedz trešās personas, lai īstenotu projektu; 6) „pētījumi” ir pētījumi, kas nepieciešami projekta definēšanai, ieskaitot sagatavošanās, priekšizpētes, novērtējuma un apstiprināšanas pētījumus, un citi tehniskā atbalsta pasākumi, tostarp priekšdarbi, kuri vajadzīgi, lai pilnībā definētu projektu un pieņemtu lēmumu par tā finansēšanu, piemēram, izpētes darbi attiecīgajos objektos un finansējuma dokumentu paketes sagatavošana; 7) „darbi” ir sastāvdaļu, sistēmu un pakalpojumu iegāde un sniegšana un ar projektu saistīto būvdarbu un montāžas darbu īstenošana, tostarp iekārtu saņemšana un projekta nodošana ekspluatācijā; 8) „riski pēc būvniecības posma beigām” ir specifisko faktoru izraisītie riski pirmajos gados pēc būvniecības beigām, kuri samazina darbības ieņēmumus salīdzinājumā ar prognozēm; 9) „projekta izmaksas” ir ar projekta īstenošanu tieši saistīto un projektam nepieciešamo pētījumu un darbu kopējās izmaksas, kas faktiski radušās saņēmējam; 10) „attaisnotās izmaksas” ir projekta izmaksu daļa, ko Komisija ņem vērā Kopienas finansiālā atbalsta aprēķināšanai. II nodaļa Atbilstīgie projekti, finansiālā atbalsta intervences formas un metodes un finansējuma apvienošana 3. pantsProjektu un pieteikumu atbilstība Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai 1. Kopienas finansiālo atbalstu saskaņā ar šo regulu var piešķirt tikai kopējās ieinteresētības projektiem, kas noteikti Lēmumā Nr. 1692/96/EK un Lēmumā Nr. […/…/EK] 1229/2003/EK . Pieteikumus Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai šādiem projektiem uzskata par atbilstīgiem ar nosacījumu, ka tiek ievēroti Kopienas tiesību akti un Kopienas politikas virzieni. Atbilstība tiek noteikta saskaņā ar Kopienas noteikumiem, īpaši attiecībā uz konkurenci, vides aizsardzību, valsts pasūtījumu piešķiršanu, kā arī Kopienas noteikumu īstenošanu attiecībā uz tīklu sadarbību, īpaši dzelzceļa jomā. 3.2 Tikai transporta jomā uz atbilstību attiecas arī nosacījums, ka dalībnieks, kas piesakās Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai, un attiecīgā gadījumā iesaistītā dalībvalsts (iesaistītās dalībvalstis) apņemas finansiāli atbalstīt iesniegto projektu, vajadzības gadījumā piesaistot privātos līdzekļus. Tikai transporta jomā atbilstība ir atkarīga no katras iesaistītās dalībvalsts apņemšanās finansiāli atbalstīt projektu, kas kandidē uz Kopienas finanšu palīdzību, nepieciešamības gadījumā mobilizējot privātos līdzekļus. Ar transporta nozari saistītiem projektiem, kas ietver pārrobežu posmus vai šādu posmu daļas, var piešķirt Kopienas finansiālo atbalstu, ja starp iesaistītajām dalībvalstīm ir noslēgts divpusējs līgums par pārrobežu projekta pilnīgu īstenošanu šo valstu attiecīgajās teritorijās. 4. pants Finansiāla atbalsta pieteikumu iesniegšana Pieteikumus Kopienas finansiālā atbalsta saņemšanai iesniedz Komisijai viena vai vairākas dalībvalstis, starptautiskās organizācijas, kopuzņēmumi Līguma 171. panta nozīmē vai, pēc vienošanās ar attiecīgajām dalībvalstīm, publiskā vai privātā sektora uzņēmumi vai struktūras. Kopienas finanšu atbalsta pieteikumus Komisijai iesniedz attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis. Enerģētikas jomā tos ar valsts vai valstu piekrišanu var iesniegt arī tieši iesaistītie uzņēmumi vai valsts iestādes. 5. pants Projektu atlase 1. Kopējās ieinteresētības projektiem piešķir Kopienas finansiālo atbalstu atkarībā no tā, cik lielā mērā tie veicina mērķus un prioritātes, kas definētas Lēmumā Nr. 1692/1996/EK un Lēmumā Nr. […/…/EK] . 2. Transporta jomā īpaša uzmanība tiek pievērsta šādiem projektiem un programmām : a) projekti, ko kopīgi iesniegušas vismaz divas dalībvalstis, proti, pārrobežu projektu posmu gadījumā; b) projekti, kuru mērķis ir novērst ar prioritārajiem projektiem saistītos problemātiskos posmus; c) projekti, kas veicina tīklu nepārtrauktību un to jaudas optimizēšanu; d) prioritāri projekti, kas veicina iekšējā tirgus integrēšanu paplašinātā Kopienā un transporta veidu izmantojuma sabalansētību par labu videi nekaitīgākajiem transporta veidiem, īpaši attiecībā uz kravu pārvadājumiem lielos attālumos; šādā nolūkā katram pieteikumam par ātrgaitas dzelzceļa līnijas finansēšanu jāpievieno sīki izstrādāta analīze par tradicionālajā tīklā kravas transportam atbrīvoto jaudu, novirzot satiksmi uz ātrgaitas pasažieru vilcienu līnijām; e) projekti, kas veicina Eiropas tīkla pakalpojumu kvalitātes uzlabošanu un kas ar darbībām infrastruktūras jomā veicina lietotāju drošību un drošumu un nodrošina valstu tīklu savstarpējo izmantojamību; f) projekti, kas saistīti ar Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmas ( ERTMS ) ieviešanu, kā arī gaisa, jūras, iekšējo ūdensceļu un piekrastes satiksmes pārvaldības sistēmu ieviešanu, kas garantē valstu tīklu savstarpējo izmantojamību. dzelzceļa satiksmes, kā arī to gaisa un jūras satiksmes, kas garantē sadarbību, vadības sistēmu attīstības programmas visās to sastāvdaļās. 3. Enerģētikas jomā īpaša uzmanība tiks pievērsta projektiem, kas veicina a) tīkla nepārtrauktību un tā jaudas optimizāciju; b) enerģētikas iekšējā tirgus un jo īpaši pārrobežu posmu integrāciju; c) drošu energoapgādi un jo īpaši starpsavienojumus ar trešām valstīm, d) atjaunojamās enerģijas avotu izmantošanu un/vai e) savstarpēji savienoto tīklu drošumu, drošību un savstarpējo izmantojamību. 6. pants Atbalsta formas Kopienas finanšu atbalsts sedz izdevumus par pētījumiem un darbiem, kā arī riskiem pēc konstrukcijas fāzes. 6. pants Kopienas finansiālā atbalsta intervences formas un metodes 1. Kopienas finansiālais atbalsts pētījumiem un darbiem attiecībā uz projektiem, kas minēti 3. panta 1. punktā, var izpausties vienā vai vairākos no šādiem veidiem: a) piešķīrumi pētījumu vai darbu veikšanai ; b) Eiropas Investīciju bankas (EIB) vai citu valsts vai privātu finanšu iestāžu piešķirto aizdevumu procentu atlaides; c) aizdevumu garantijas, lai segtu riskus, kas var rasties pēc būvniecības posma beigām; d) dalība riska kapitāla fondos; e) attiecīgā gadījumā a) līdz d) punktā minētā Kopienas atbalsta apvienojums, lai panāktu mobilizēto budžeta resursu maksimālu veicinošu iedarbību; f) ieguldījums kopuzņēmumu darbībā. 2. Kopienas finansiālais atbalsts nepārsniedz šādu apmēru: a) attiecībā uz pētījumiem – 50% no attaisnotajām pētījumu izmaksām, neatkarīgi no attiecīgā kopējās ieinteresētības projekta; b) attiecībā uz darbiem i) prioritārajos projektos transporta jomā: - 20 % no darbu attaisnotajām izmaksām; - 30 % no darbu attaisnotajām izmaksām šādu projektu un prioritāro iekšējo ūdensceļu projektu pārrobežu posmiem, ar noteikumu, ka minēto projektu īstenošanas posms sākas pirms 2010. gada un ka attiecīgās dalībvalstis ir sniegušas Komisijai visas nepieciešamās garantijas par projekta finansiālo dzīvotspēju un par īstenošanas laika grafiku; ii) prioritārajiem projektiem enerģētikas jomā - 20% no darbu attaisnotajām izmaksām; iii) citiem projektiem transporta un enerģētikas jomā, kas nav prioritāri projekti, 10 % no darbu attaisnotajām izmaksām ; c) attiecībā uz Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēmu ( ERTMS ): i) 50 % no pētījumu un darbu attaisnotajām izmaksām attiecībā uz t.s. lauka iekārtām; ii) attiecībā uz t.s. borta iekārtām: - 50 % no izmēģinājuma modeļu izstrādes un izveides izmaksām ERTMS uzstādīšanai esošajā ritošajā sastāvā, ar noteikumu, ka modeļi ir sertificēti vismaz divās dalībvalstīs; - 50 % no sērijas iekārtu izmaksām ERTMS uzstādīšanai jaunajā un esošajā ritošajā sastāvā; tomēr Komisija var noteikt atbalsta maksimālo apmēru katrai vilces vienībai; d) attiecībā uz Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu un jo īpaši attiecībā uz SESAR ( Single European Sky Air traffic management Research ) projektu šis apmērs var sasniegt 50 % no projekta pētījumu un darbu attaisnotajām izmaksām . 2. Kopienas finansiālais atbalsts nepārsniedz šādu apmēru: a) kas attiecas uz pētījumiem - 50% no kopējām pētījumu izmaksām, lai kāds arī būtu attiecīgais kopējo interešu projekts; b) attiecībā uz darbiem i) prioritārajiem projektiem transporta jomā – maksimums 30% no kopējām darbu izmaksām; izņēmuma kārtā šo projektu pārrobežu daļas saņem līdz 50% no darbu kopējām izmaksām, ja tie uzsākti līdz 2010. gadam un ja attiecīgās dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai plānu, kas sniedz visas nepieciešamās garantijas par dalībvalstu finansiālo ieguldījumu un par projekta īstenošanas grafiku, šī summa tiek aprēķināta, ņemot vērā citu dalībvalstu saņemto peļņu; ii) prioritārajiem projektiem enerģētikas jomā - līdz 20% no darbu kopējām izmaksām; iii) citiem projektiem transporta jomā līdz 15 % no darbu kopējām izmaksām; izņēmuma kārtā projektiem, kas iekļaujas sadarbības, drošības un drošuma sistēmu attīstībā, šis procents var sasniegt līdz 50 % no darbu kopējām izmaksām, ar variācijām atkarībā no citu dalībvalstu saņemtajiem ienākumiem; iv) citiem projektiem enerģētikas jomā - līdz 10% no kopējām izmaksām. 3. Komisija saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka pārskaitījumu procedūru, laika grafiku un summas attiecībā uz instrumentiem, kas minēti šā panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā. 7. pants Kopienas finansiālā atbalsta apvienošana 1. Finanšu atbalsti, kas attiecas uz pētījumiem, un tie, kas attiecas uz darbiem, ir apvienojami. 2. EIB darbības ir saderīgas ar finansiālā atbalsta piešķīrumu saskaņā ar šo regulu. 1. Saskaņā ar šo regulu Kopienas finansiālais atbalsts nav pieļaujams tādu projektu daļām, kuriem jau piešķirti līdzekļi no citiem Kopienas finansējuma avotiem no Kopienas budžeta. 2. EIB darbības ir saderīgas ar finansiālā atbalsta piešķīrumu saskaņā ar šo regulu. 8. pants Savietojamība un Koordinēšana ar Kopienas politiku 1. Kopējo interešu projektiem, kas finansēti saskaņā ar šo regulu, jāatbilst līguma nosacījumiem saskaņā ar tiem pieņemtajiem aktiem un Kopienas politikai, ieskaitot politiku, kas attiecas uz vides aizsardzību, sadarbību, konkurenci un valsts pasūtījumu piešķiršanu. Komisija nodrošina saskaņā ar šo regulu uzsākto līdzfinansēto projektu koordinēšanu un atbilstību darbībām, kuras veiktas, izmantojot ieguldījumus no Kopienas budžeta, EIB darbības un citus Kopienas finanšu instrumentus. III nodaļa Plānošana, īstenošana, kontrole 9. pants Īstenošana Komisija ir atbildīga par šīs regulas īstenošanu. Tā precizē kopējo interešu projektu īstenošanas veidus un nosacījumus finanšu atbalsta piešķiršanas lēmumos. 9. pants Daudzgadīgas programmas veidošana un gada programma 1. Komisija saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto procedūru veido daudzgadīgu programmu un gada programmu. 2. Daudzgadīgas programmas izveide attiecas uz prioritāriem projektiem, kā arī uz ERTMS un SASAR projektiem, un tajā nosaka finansiālā atbalsta piešķiršanas kritērijus un finansējuma apjomu visam 2007. -2013. gada laikposmam. Minētā finansējuma apjomam jābūt no 65 % līdz 85 % no 18 . pantā minētajiem budžeta resursiem. 3. Gada programmā definē finansiālā atbalsta piešķiršanas kritērijus kopējas ieinteresētības projektiem, kas nav iekļauti daudzgadīgajā programmā. Katru gadu resursi, kas nav izmantoti RTE-T daudzgadīgās programmas ietvaros, tiek novirzīti tādu kopējas intereses projektu finansēšanai, kas ietilpst gada programmā . 10. pants Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršana 1. Komisija izlemj par piešķiramā finansiālā atbalsta apmēru atbilstīgajiem atlasītajiem projektiem vai projektu daļām un precizē īstenošanas noteikumus un metodes. 2. Komisija paziņo attiecīgajiem saņēmējiem un dalībvalstīm par piešķirto finansiālo atbalstu. Par katru kopējo interešu projektu, kas atlasīts saskaņā ar daudzgadīgo programmu, Komisija pieņem vienīgās piešķiršanas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 17. panta 2. punktu. Budžeta saistības par katru gada daļu uzņemas Komisija, pamatojoties uz lēmumu par piešķiršanu, ņemot vērā projektu attīstības stāvokļa novērtējumu, prognozējamās vajadzības un budžeta iespējas. Par katru no kopējās intereses projektiem, izņemot 1. punktā minētos, tiek pieņemts piešķiršanas un Komisijas budžeta saistību lēmums. Komisija paziņo iesaistītajām dalībvalstīm par piešķiršanas lēmumu, kā arī par atbilstošā finanšu atbalsta veidiem, un informē par to saņēmējus. 11. pants Finanšu noteikumi 1. Budžeta saistības par projektiem, uz kuriem attiecas daudzgadu programma, var sadalīt gada maksājumos. Komisija apņemas veikt dažādos gada maksājumus, ņemot vērā to projektu vai projektu posmu attīstības gaitu, kuriem piešķirts finansiālais atbalsts, aplēstās vajadzības un pieejamo budžetu. Orientējošo laika grafiku dažādu gada maksājumu veikšanai paziņo saņēmējam. 2. Kopienas finansiālais atbalsts var segt tikai attaisnotos izdevumus, kas attiecas uz saistīti ar projektu un ko sedz saņēmēji vai trešās personas, kurām ir uzticēta projekta īstenošana. Par attaisnotajiem izdevumiem nav uzskatāmi izdevumi, kas radušies pirms datuma, kurā Komisija saņēmusi pieteikumu finansiālā atbalsta piešķiršanai. PVN nav uzskatāms par attaisnotajiem izdevumiem. 3 . Maksājumus veic kā avansa priekšfinansējumu, attiecīgā gadījumā sadalot to vairākās daļās, starpposma maksājumus un atlikuma izmaksu. Tomēr maksājuma metodes nosaka tāda veidā, lai jo īpaši ņemtu vērā infrastruktūras projektu daudzgadīgu īstenošanu. Priekšfinansējumu vai attiecīgā gadījumā priekšfinansējuma pirmo iemaksu izmaksā, kad tiek piešķirts finansiālais atbalsts. Starpposma maksājumus veic, pamatojoties uz maksājuma pieprasījumu, ar noteikumu, ka ir izpildīti šīs regulas 13. panta noteikumi. Komisija veic galīgo maksājumu pēc tam, kad tā ir saņēmusi saņēmēja iesniegto un attiecīgās dalībvalsts apstiprināto galīgo ziņojumu par projektu. Galīgajā ziņojumā sīki norāda visus faktiski radušos izdevumus. 1. Kopienas atbalsts var segt tikai izdevumus, kas attiecas uz projektu un ko sedz saņēmēji vai trešās personas, kuru pienākums ir to veikt. 2. Netiek pieņemti izdevumi, kas radušies pirms datuma, kurā Komisija saņēmusi atbilstošo atbalsta pieteikumu. 3. Lēmumi par finanšu atbalsta piešķiršanu, ko pieņēmusi Komisija saskaņā ar 12. pantu, atbilst budžetā pieļautajām izdevumu saistībām. 4. Vispār maksājumi tiek veikti avansa, starpmaksājumu un galīgo maksājumu veidā. Avanss, kas parasti nepārsniedz 50 % no pirmās gada daļas, tiek pārskaitīts tiklīdz ir apstiprināts atbalsta pieteikums. Starpmaksājumi tiek veikti, pamatojoties uz maksājumu pieteikumiem un, ņemot vērā projekta vai pētījuma attīstības stāvokli, kā arī, nepieciešamības gadījumā, stingri un caurskatāmi ņemot vērā pārskatītos finanšu plānus. 5. Maksājumu veidos tiek ņemts vērā fakts, ka infrastruktūras projektu īstenošana aizņem vairākus gadus, un tāpēc jāparedz analoga finansēšanas pakāpenība. 6. Komisija veic galējo maksājumu pēc tam, kad saņēmusi galīgo ziņojumu par projektu vai pētījumu, ko iesniedzis saņēmējs un apstiprinājusi dalībvalsts, un kas atspoguļo visus reālos izdevumus. 12. pantsDalībvalstu atbildība 1. Dalībvalstis dara visu, lai savas atbildības robežās īstenotu kopējās ieinteresētības projektus, kuriem saskaņā ar šo regulu piešķirts Kopienas finansiālais atbalsts. 2. Dalībvalstis veic projektu tehnisko pārraudzību un finanšu kontroli, cieši sadarbojoties ar Komisiju, un apliecina projektā vai tā daļā radušos izdevumu patiesumu un atbilstību. Saņēmēji var pieprasīt Komisijas piedalīšanos pārbaudēs uz vietas. 3. Dalībvalstis informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu, un iesniedz tai arī aprakstu par kontroles, vadības un uzraudzības sistēmām, kas izveidotas, lai nodrošinātu projektu veiksmīgu īstenošanu. 12.a pants Atbilstība Kopienas tiesību aktiem un Kopienas politikas jomām Kopējās ieinteresētības projektus, kurus finansē saskaņā ar šo regulu, īsteno saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un Kopienas politiku īpaši tādās jomās kā konkurence, vides aizsardzība, veselība, ilgtspējīga attīstība, publiskais iepirkums, kā arī savstarpējā izmantojamība. 13. pants Atbalsta anulēšana, samazināšana, pārtraukšana un atcelšana 1. Komisija pēc pienācīgas pārbaudes un pēc tam, kad saņēmējam un vajadzības gadījumā attiecīgajai dalībvalstij vai dalībvalstīm ļauts noteiktā laika posmā iesniegt apsvērumus, a) anulē Kopienas finansiālo atbalstu, kas piešķirts tādiem kopējās ieinteresētības projektiem vai ar šādiem projektiem saistītām daļām, kuri nav uzsākti divu gadu laikā pēc paredzētā uzsākšanas datuma, kas noteikts atbalsta piešķiršanas lēmumā, izņemot gadījumos, kad Komisijai sniegts pienācīgs pamatojums; b) var samazināt, pārtraukt vai atcelt finansiālo atbalstu šādos gadījumos: i) ja finansiālā atbalsta daļa vai viss finansiālais atbalsts nav pamatots; ii) ja projekta vai projekta daļas īstenošanā ir pieļauti pārkāpumi attiecībā uz Kopienas tiesību aktu noteikumiem un Kopienas politikas virzieniem; iii) ja nav ievērots kāds no noteikumiem, saskaņā ar kuru pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu, jo īpaši, ja bez Komisijas apstiprinājuma ir veiktas nozīmīgas izmaiņas, kas ietekmē projekta īstenošanas būtību vai metodes; c) var, ņemot vērā visus attiecīgos faktorus, pieprasīt samaksātā finansiālā atbalsta atmaksāšanu, ja projekta daļa, par kuru piešķirts finansiālais atbalsts, nav pabeigta pēc desmit gadiem no Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanas. 2. Komisija atgūst visas jau samaksātās summas vai to daļu šādos gadījumos: a) ja tas ir nepieciešams, proti, ja finansiālais atbalsts ir anulēts, pārtraukts, samazināts vai ja ir pieprasīta šā atbalsta atmaksāšana; b) Kopienas finansiālā atbalsta apvienošanas gadījumā. 1. Komisija anulē Kopienas finansiālo atbalstu, kas piešķirts kopējās ieinteresētības projektiem, kuri nav uzsākti divu gadu laikā pēc paredzētā uzsākšanas datuma, kas noteikts atbalsta piešķiršanas lēmumā, izņemot gadījumos, kad Komisijai sniegts pienācīgs pamatojums. 2. Ja projekta realizēšanai piešķirtais atbalsts vai tā daļa nav attaisnota, Komisija veic dokumentācijas rūpīgu izpēti un pieprasa dalībvalstij un/vai saņēmējam iesniegt savus novērojumus noteiktā laika posmā. 3. Pēc 2. punktā minētās izpētes veikšanas, Komisija var samazināt, pārtraukt vai atcelt palīdzību attiecīgajai darbībai, ja izpēte uzrāda, ka ir notikusi atkāpe vai ka nav ievērots kāds no noteikumiem, ar kuru pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu, vai, ka bez Komisijas atzinuma lūgšanas, ir veikta nozīmīga izmaiņa, kas attiecas uz projekta veikšanas raksturu vai veidu. 4. Jebkura neatļauta apkopošana var izraisīt neatbilstoši pārskaitīto summu atmaksu. 5. Ja desmit gadus pēc Kopienas finanšu atbalsta piešķiršanas projektam šis projekts nav pabeigts, Komisija, ievērojot proporcionalitātes principu, var pieprasīt samaksātā atbalsta atmaksāšanu, ņemot vērā visus svarīgos faktorus. 6. Jebkura kļūdaini samaksāta summa jāatgriež Komisijai. 14. pants Kopienas finanšu interešu aizsardzība 1. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) var veikt kontroli un pārbaudes uz vietas atbilstīgi Padomes Regulai (Euratom, EK) Nr. 2185/96[17]. 2. Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, ar terminu „pārkāpums”, kas minēts Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95[18] 1. panta 2. punktā, saprot jebkuru Kopienas tiesību aktu noteikumu pārkāpumu vai Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanas regulējošo nosacījumu līgumsaistību neievērošanu, ko rada kādas juridiskas personas rīcība vai nolaidība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Kopienu vispārējam budžetam vai to pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus. 3. Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanu regulējošajos nosacījumos Lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu , paredzēta pārraudzība un finanšu kontrole, ko veic Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis, un auditu, ko veic Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā uz vietas. 4. Attiecīgā dalībvalsts un Komisija nekavējoties apmainās ar visu attiecīgo informāciju par veikto pārbaužu rezultātiem. IV nodaļa Nobeiguma noteikumi 15. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Komiteja. 2. Gadījumos, kad ir sniegta atsauce uz šo punktu, piemēro Padomes Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ievērojot minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 3. Komiteja pieņem savu reglamentu. 4. EIB Komitejā norīko vienu pārstāvi, kurš nepiedalās balsošanā. 16. pants Novērtēšana 1. Komisija un dalībvalstis ar saņēmēju palīdzību var veikt kopējo interešu projektu īstenošanas metožu un programmu novērtējumu, kā arī to īstenošanas ietekmes novērtējumu, lai izvērtētu, vai ir sasniegti paredzētie mērķi, tostarp mērķi vides aizsardzības jomā. 2. Komisija var lūgt saņēmējai dalībvalstij iesniegt to kopējo interešu projektu īpašu novērtējumu, kas finansēti šīs regulas ietvaros, vai vajadzības gadījumā sniegt informāciju un palīdzību, kas nepieciešama, lai novērtētu šos projektus. 17. pantsInformācija un reklāma 1. Komisija reizi trīs gados Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz ziņojumu par darbībām, kas veiktas saskaņā ar šo regulu. Šajā ziņojumā ietver to rezultātu novērtējumu, kas sasniegti ar Kopienas atbalstu dažādās piemērošanas jomās, ņemot vērā sākotnējos mērķus, kā arī nodaļu par spēkā esošās daudzgadīgās programmas būtību un īstenošanu. šajā ziņojumā ietver arī informāciju par katra projekta finansējuma avotiem. 2. Attiecīgās dalībvalstis un attiecīgā gadījumā arī saņēmēji uzrauga, lai tiktu sniegta atbilstoša reklāma par atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar šo regulu, lai sabiedrībai darītu zināmu Kopienas nozīmi kopējās ieinteresētības projektu īstenošanā. 18. pantsBudžeta resursi 1 Finansējuma pamatsumma pašreizējās cenās šīs regulas īstenošanai laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam ir 20 690 8 168 miljoni euro, no kuriem 20 350 8 013 miljoni paredzēti transportam un 340 155 miljoni – enerģētikai. 2 Budžeta iestāde atļauj ikgadējās apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas robežās. 19. pants Tehniskā un administratīvā palīdzība Kopienas finansiālais atbalsts 3. pantā minētajiem projektiem var attiekties arī uz izdevumiem saistībā ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un novērtēšanas pasākumiem, kas nepieciešami TEN pārvaldībai un TEN mērķu sasniegšanai, jo īpaši pētījumiem, sanāksmēm, informācijas un reklāmas pasākumiem, izdevumiem saistībā ar datortīkliem informācijas apmaiņai, kā arī visi citi izdevumi saistībā ar administratīvo vai tehnisko palīdzību, kura var būt vajadzīga Komisijai TEN pārvaldības vajadzībām. Tas var attiekties arī uz tehniskās un administratīvās palīdzības izdevumiem, kas nepieciešami pārejas posmā starp TEN ieviešanu saskaņā ar šo regulu un pasākumiem, ko veic atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 2236/95. Ja nepieciešams, apropriācijas var pievienot budžetam, kas paredzēts pēc 2013. gada, lai segtu šādus izdevumus, ar mērķi nodrošināt to pasākumu pārvaldību, kas nav pabeigti līdz 2013. gada 31. decembrim. 20. pants Pārskatīšanas klauzula Līdz 2010. gada beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispārīgu ziņojumu par pieredzi, kas gūta, īstenojot šajā regulā paredzētos mehānismus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai. Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 156. panta pirmajā daļā noteikto procedūru pārbauda, vai un ar kādiem nosacījumiem šajā regulā paredzētos pasākumus turpina vai groza pēc 18 . pantā minētā laikposma beigām. 21. pantsGrozījumi Regulā (EK) Nr. 2236/95 Regulu (EK) Nr. 2236/95 groza šādi. 1) Nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: „Padomes 1995. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas telekomunikāciju tīklu jomā”. 2) Regulas 1. pantu aizstāj ar šādu tekstu: „1. pantsDefinīcija un darbības joma Šajā regulā ir definēti nosacījumi, kārtība un procedūras Kopienas finansiālā atbalsta īstenošanai kopējās ieinteresētības projektiem Eiropas telekomunikāciju tīklu jomā saskaņā ar Līguma 155. panta 1. punktu”. 3) Regulas 4. pantā svītro 3. punktu. 4) Regulas 5. panta 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu: „3. Kopienas finansiālā atbalsta apmērs ir noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. …* * OV L…, …, … lpp.” 5) Svītro 5.a pantu. 6) Svītro 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta ceturto ievilkumu. 7) Regulas 10. pantu aizstāj ar šādu tekstu: „10. pantsFinansiālā atbalsta piešķiršana Atbilstīgi Līguma 274. pantam Komisija lemj par finansiālā atbalsta piešķiršanu saskaņā ar šo regulu atkarībā no pieteikumu novērtējuma, ņemot vērā atlases kritērijus.” 8) Regulas 11. panta 7. punktu aizstāj ar šādu tekstu: „7. Komisija saskaņā ar 17. panta 3. punktā minēto procedūru nosaka laika grafiku, apjomu un kārtību, kādā piešķir procentu subsīdijas, piešķīrumus garantijas maksājumiem un atbalstu, kas izpaužas kā dalība riska kapitālā, attiecībā uz investīciju fondiem vai salīdzināmām finanšu iestādēm, kuru prioritāte ir sniegt riska kapitālu Eiropas tīklu projektiem.”. 9) Svītro 14. pantu. 10) Regulas 15. panta 3. punkta pirmajā teikumā atsauci uz 5. un 6. pantu aizstāj ar atsauci uz 5. panta 1. un 2. punktu un uz 6. pantu. 11) Regulas 16. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu: „1. Komisija katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ikgadēju ziņojumu par darbībām, kas veiktas saskaņā ar šo regulu. Šajā ziņojumā ietver to rezultātu novērtējumu, kas sasniegti ar Kopienas atbalstu dažādās piemērošanas jomās, salīdzinot ar sākotnējiem mērķiem”. 12) Pielikumu svītro. 22. pants Spēkā stāšanās Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2007. gada 1. janvāra. Uz transporta un enerģētikas jomā notiekošām darbībām, kas norit šīs regulas piemērošanas dienā, turpina attiecināt Regulu (EK) Nr. 2236/95 tās redakcijā, kas ir spēkā 2006. gada 31. decembrī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — Priekšsēdētājs Priekšsēdētājs […] FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE Domaine(s) politique(s): Promotion de la compétitivité, de la sécurité et de la soutenabilité en matière environnementale des réseaux transeuropéens. Activité(s): Réseau Transeuropéen de Transport et d’Energie | Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport et d’energie | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 06.0301 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 060303 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 06.01.04.04 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de transport — Dépenses pour la gestion administrative 06.03.02 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie 060304 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie 06.01.04.05 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de l'énergie — Dépenses pour la gestion administrative 06010431 : Agence exécutive RTE 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE 29.690 8.074,8 millions d’€ en crédits d’engagement. La décision de l’autorité législative est prise sans préjudice des décisions budgétaires prises dans le cadre de la procédure annuelle. 2.2 Période d’application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) DNO | CD | NON | NON | NON | N° 1A | 4. BASE JURIDIQUE L’article 156 du traité. Le règlement (CE) n° 2236/95 du Conseil du 18 septembre 1995 déterminant les règles générales pour l'octroi d'un concours financier communautaire dans le domaine des réseaux transeuropéens, modifié par le règlement (CE) nº 1655/1999 du Parlement européen et du Conseil du 19 juillet 1999 modifié par le règlement (CE) n° 788/2004 du 21 avril 2004 , le règlement n° (CE) n° 807/2004 du 21 avril 2004, et le règlement (CE) n° 1159/2005 du 6 juillet 2005. La décision n° 1692/96/CE du Parlement européen et du Conseil du 23 juillet 1996 sur les orientations pour le développement du réseau transeuropéen de transport, telle qu’elle a été modifiée par la décision n° 884/2004/CE, et son rectificatif (JO L 201 du 7.6.2004. ( La décision n° 1346/2001/CE du Parlement européen et du Conseil du 22 mai 2001 modifiant la décision n° 1692/96/CE en ce qui concerne les ports maritimes, les ports de navigation intérieure et les terminaux intermodaux ainsi que le projet n° 8 de l’annexe III et amendée par la décision n° 884/2004/CE du 29 avril 2004). La décision n° 1229/2003/CE du Parlement européen et du Conseil du 26 juin 2003 établissant un ensemble d'orientations relatif aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie, et abrogeant la décision no 1254/96/CE La décision 96/391/CE du Conseil du 28 mars 1996 déterminant un ensemble d’actions en vue d’établir un contexte plus favorable au développement des réseaux transeuropéens dans le secteur de l’énergie. La [décision .../.../CE ] du Parlement européen et du Conseil établissant des orientations relatives aux réseaux transeuropéens d'énergie et abrogeant la décision 96/391/CE et la décision n° 1229/2003/CE L'enveloppe financière du programme peut également couvrir les dépenses afférentes aux actions de préparation, de suivi, de contrôle, d'audit et d'évaluation, directement nécessaires à la gestion du programme et à la réalisation de ses objectifs, notamment, des études, des réunions, des actions d'information et de publication, (des dépenses liées aux réseaux informatiques visant l'échange d'informations), ainsi que toute autre dépense d'assistance administrative et technique à laquelle peut recourir la Commission pour la gestion du programme. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE Domaine(s) politique(s): Promotion de la compétitivité, de la sécurité et de la soutenabilité en matière environnementale des réseaux transeuropéens. Activité(s): Réseau Transeuropéen de Transport et d’Energie | Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport et d’energie | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 06.0301 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 060303 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 06.01.04.04 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de transport — Dépenses pour la gestion administrative 06.03.02 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie 060304 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie 06.01.04.05 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de l'énergie — Dépenses pour la gestion administrative 06010431 : Agence exécutive RTE 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE 29.690 8.074,8 millions d’€ en crédits d’engagement. La décision de l’autorité législative est prise sans préjudice des décisions budgétaires prises dans le cadre de la procédure annuelle. 2.2 Période d’application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) DNO | CD | NON | NON | NON | N° 1A | 4. BASE JURIDIQUE L’article 156 du traité. Le règlement (CE) n° 2236/95 du Conseil du 18 septembre 1995 déterminant les règles générales pour l'octroi d'un concours financier communautaire dans le domaine des réseaux transeuropéens, modifié par le règlement (CE) nº 1655/1999 du Parlement européen et du Conseil du 19 juillet 1999 modifié par le règlement (CE) n° 788/2004 du 21 avril 2004 , le règlement n° (CE) n° 807/2004 du 21 avril 2004, et le règlement (CE) n° 1159/2005 du 6 juillet 2005. La décision n° 1692/96/CE du Parlement européen et du Conseil du 23 juillet 1996 sur les orientations pour le développement du réseau transeuropéen de transport, telle qu’elle a été modifiée par la décision n° 884/2004/CE, et son rectificatif (JO L 201 du 7.6.2004. ( La décision n° 1346/2001/CE du Parlement européen et du Conseil du 22 mai 2001 modifiant la décision n° 1692/96/CE en ce qui concerne les ports maritimes, les ports de navigation intérieure et les terminaux intermodaux ainsi que le projet n° 8 de l’annexe III et amendée par la décision n° 884/2004/CE du 29 avril 2004). La décision n° 1229/2003/CE du Parlement européen et du Conseil du 26 juin 2003 établissant un ensemble d'orientations relatif aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie, et abrogeant la décision no 1254/96/CE La décision 96/391/CE du Conseil du 28 mars 1996 déterminant un ensemble d’actions en vue d’établir un contexte plus favorable au développement des réseaux transeuropéens dans le secteur de l’énergie. La [décision .../.../CE ] du Parlement européen et du Conseil établissant des orientations relatives aux réseaux transeuropéens d'énergie et abrogeant la décision 96/391/CE et la décision n° 1229/2003/CE L'enveloppe financière du programme peut également couvrir les dépenses afférentes aux actions de préparation, de suivi, de contrôle, d'audit et d'évaluation, directement nécessaires à la gestion du programme et à la réalisation de ses objectifs, notamment, des études, des réunions, des actions d'information et de publication, (des dépenses liées aux réseaux informatiques visant l'échange d'informations), ainsi que toute autre dépense d'assistance administrative et technique à laquelle peut recourir la Commission pour la gestion du programme. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SP ÉCIFIQUES POUR LE RÉSEAU TRANSEUROPÉENS DE TRANSPORT Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) voir ci-dessus 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 . Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE 20,350 7.925,4 millions d’€ en crédits d’engagement. 2.2. Période d’application: 2007-2013 2.3 . Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) 1) Assistance technique et administrative (ATA): | a) Bureaux d’assistance technique (BAT) | b) Autre assistance technique et administrative: - intra-muros: - extra-muros: dont pour la construction et la maintenance de systèmes de gestion informatisés: | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 | Sous-total 1 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 | 2) Dépenses d’appui (DDA): | a) Études | 3,5 4,5 | 2,3 5,0 | 2,3 6,0 | 2,3 8,5 | 2,3 8,5 | 4,6 17 | b) Réunion d’experts | c) Information et publications | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1 | d) Agence RTE-T | 8,617 | 8,669 | 8,597 | 8,489 | 8,489 | 16,978 | Sous-total 2 | 12,617 5,0 | 11,469 5,5 | 11,397 6,5 | 11,289 9,0 | 11,289 9,0 | 22,578 18,0 | TOTAL | 13,617 6,0 | 12,469 6,5 | 12,397 7,5 | 12,289 10,0 | 12,289 10,0 | 24,578 20,0 | 6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de programmation) [24] Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale) Ventilation | Type de réalisations /outputs (projets, dossiers …) | Nombre de réalisations/ outputs (total pour années 1…n) | Coût unitaire moyen | Coût total (total pour années 1…n) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Etudes et travaux pour la réalisation des projets RTE-T | Etudes techniques, environnementales, économiques, financières Travaux | 40 160 | 5,57 48,14 | 223 7702,4 | COÛT TOTAL | 200 | 7.925,4 | (Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.) 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES 7.1. Incidence sur les ressources humaines Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle. L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières. Situation actuelle (jusqu'à fin 2007) Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 27 11 20 | 27 11 20 | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) | Autres ressources humaines | Total | 58 | 58 70 | Situation future Types d’emplois Variation par rapport à la situation actuelle | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 37 (+ 10) 29 (+ 18) 27 (+ 7) | 37 (+ 10) 29 (+ 18) 27 (+ 7) | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) | Autres ressources humaines | Total | 93 (+ 35) | 93 (+ 35) 26 (*) | (*)70 personnes en 2007 puis diminution progressive à 26 personnes une fois l'agence RTE-T totalement opérationnelle. 7.2. Incidence financière globale des ressources humaines Type de ressources humaines | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 10.044.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 10.044.000 | Type de ressources humaines en 2007 (70 pers) | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 7.560.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 7.560.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. Type de ressources humaines a partir de 2007 (26 pers) | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 2.808.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 2.808.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 . Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 362.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 10.406.000 euros 7 années 72.842.000 euros | En 2007 Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 362.000 | A partir de 2007 Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 30.000 | 30 missions par an et 1.000 € par mission | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 30.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (en 2007) (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 7.922.000 euros 1 an 7.922.000 euros | I. Total annuel (a partir de 2007) (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 2.838.000 euros 6 années 17.028.000 euros | 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 . Système de suivi Le règlement prévoit la nécessité d'un suivi et l'évaluation de chaque action. Il est ainsi prévu que les décisions de la Commission incluent, le cas échéant, des indicateurs physiques établis en accord avec les États membres. D'autre part, selon les termes des décisions standard de la Commission, les bénéficiaires doivent fournir annuellement des informations sur le déroulement des actions (Project Status Report) qui alimentent les analyses permettant l'évaluation conjointe avec les États membres sur les modalités de réalisation des projets. Les études, pour lesquelles des indicateurs ne peuvent pas être élaborés, seront évaluées conjointement avec les États membres, en fonction des objectifs poursuivis. 8.2 . Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Indicateurs d’impact selon les objectifs poursuivis L’impact et les résultats vis-à-vis les objectifs spécifiques seront évalués autant que possible selon les effets dérivés : - augmentation des capacités et de l’efficacité des infrastructures RTE-T; - sécurité des transports (passagers, cargos dangereux etc.) et réduction du nombre d’accidents ; - évolution d’indicateurs socio-économiques par rapport aux prévisions ex-ante; - réduction de la congestion; - réduction de pollution ; - évaluation qualitative chez les utilisateurs des réseaux ; - bénéfices retirés par d’autres États membres; - avantages économiques engendrés par l’intervention communautaire (y compris justification des choix d’instruments financiers, en l’occurrence bonifications d’intérêt, subventions directes, primes de garantie, etc.). Ces indicateurs seront chiffrés selon les types d’action évalués et après discussion avec les États membres. Évaluation ponctuelle: pour un nombre limité d’actions, il est possible de lancer des évaluations de projets ou d’un ensemble de projets. Par ailleurs, une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire. Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme. Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-transport et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques de l’Union. Elle permettra également l’adaptation future des orientations RTE-transport. 9. MESURES ANTI-FRAUDE Les dispositions anti-fraude sont établies par le règlement modifié qui prévoit des dispositions renforcées par rapport au règlement en vigueur et définit que les États membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour vérifier l’exécution des projets, prévenir et sanctionner les irrégularités et récupérer les fonds perdus suite à une irrégularité. 1. Afin de garantir l’opportunité, la légalité et la régularité des dépenses couvertes dans le cadre des projets financés au titre du présent règlement, les États membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour: - vérifier régulièrement que les projets et les études bénéficiant d’un soutien financier communautaire ont été exécutés correctement ; - prévenir et sanctionner les irrégularités, récupérer les fonds perdus à la suite d’une irrégularité, y compris les intérêts y afférents. 2. L’ État membre effectue les contrôles nécessaires y inclus les contrôles sur place afin de vérifier et certifier la régularité et l’exactitude des demandes de paiements établies. L’ État membre peut demander la participation de la Commission lors des contrôles sur place. L’Office de Lutte Anti-Fraude de la Commission (OLAF) peut également procéder à des contrôles et vérifications sur place en application du règlement (Euratom, CE) n° 2185/96 du Conseil. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1, paragraphe 2, du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d'une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d'une obligation contractuelle résultant d'un acte ou d'une omission par une entité juridique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général de l'Union européenne ou à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue. Les décisions prises au titre du présent règlement prévoient notamment un suivi et un contrôle financier de la Commission (ou tout représentant autorisé par elle) et des audits de la Cour des comptes, le cas échéant sur place. L’ État membre concerné et la Commission se transmettent immédiatement toutes les informations appropriées concernant les résultats des contrôles effectués. 3. L’ État membre est responsable du remboursement des sommes indûment payées. Plus spécifiquement, la Commission a mis en place une série de mesures, destinées à réduire le risque de fraude, parmi lesquelles on peut citer : - la mise en place de procédures financières et contractuelles dérivées des dispositions du règlement financier et de ses modalités d’application ; ces procédures permettent d’assurer une application homogène des règles ; - la vérification de la réalité de la prestation sur la base de rapports techniques détaillés ainsi que la vérification systématique des décomptes financiers avant paiement en tenant compte des obligations contractuelles ainsi que des principes d’économie et de bonne gestion financière ; - la réalisation d’audits financiers sur place, soit selon un programme basé sur l’analyse de risques, soit en cas de doute sur un contractant ; - la revue de l’adéquation du système de contrôle interne par la capacité d’audit interne, sur base d’une analyse des risques. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SP ÉCIFIQUES POUR LE RÉSEAU TRANSEUROPÉENS D’ÉNERGIE Dénomination de l’action: Programme RTE - Energie | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 . Enveloppe totale de l’action (partie B): 340 149,4 Mio € en CE 2.2 . Période d’application: 2007-2013 2.3 . Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Echéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Mio € (à la 3ème décimale) 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Action 1 Action 2 | Etudes Projets | 30 60 28 60 | 0.5 0.6 4,8 5 | 15 36 134,4 300 | COÛT TOTAL | 149,4 335 | - 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES D ÉPENSES ADMINISTRATIVES 7.1. Incidence sur les ressources humaines Les effectifs actuels pour la gestion des réseaux transeuropéens d’ Énergie sont de 2,5 personnes. Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 3 1 | 3 1 | Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée. | Autres ressources humaines | Total | 4 | 4 | Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle. L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières. 7.2. Incidence financière globale des ressources humaines Type de ressources humaines | Montants € | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 432.000 | 4*108.000 € | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 432.000 € | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 . Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants € | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Etudes et consultations … Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 10.000 10.285 81.000 | 10 missions / an 2 réunions/an x 27 experts x 1500 € | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | 50.000 | PMS: systeme de gestion de projets | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 141.285 91.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 523.000 € 573.285 € 7 années 3.661.000 € 4.012.996€ | (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la pré-allocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si et comment (à travers une modification de la pré-allocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget) la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée.) 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 . Système de suivi Au cours de la période 2007-2013, l’activité “RTE-énergie” fera l’objet d’un monitorage annuel qui n’est ni une évaluation ni un audit mais vise essentiellement à donner une analyse indépendante et rapide de la mise en place du programme afin de pouvoir en corriger les éventuelles dérives ou faiblesses. Il s’agira d’une analyse factuelle qui, en début de période 2007-2013, se concentrera sur les actions lancées et qui, au fur et à mesure de l’avancement des années, portera aussi sur les résultats et les impacts. Une partie de l’analyse sera consacrée à la valeur ajoutée européenne. Les experts en charge du monitorage étudieront les volets suivants : - efficacité et transparence de la conduite du programme (notamment appels à proposition, information des soumissionnaires, procédure d’évaluation et de sélection des offres, aspects contractuels) et de la coordination interne à la Commission ; - cohérence des projets sélectionnés avec les objectifs du programme et avec les autres objectifs politiques de l’Union européenne; - répartition géographique équilibrée des organisations et des entreprises retenues dans les appels d’offres, compte tenu des besoins identifiés par les orientations RTE-énergie. Les rapports de monitorage seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG, à la DG AUDIT et, le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission. 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire. Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme, ainsi que le prévoit le règlement. Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-énergie et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques des RTE-énergie. Elle permettra également l’adaptation future des orientations en fonction de l’évolution technologique et des changements de la structure de production et de consommation d’énergie en Europe et chez ses voisins concernés par les RTE-énergie. Les rapports d’évaluation seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG et le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission. Ils seront également soumis aux autres Institutions communautaires. 9. MESURES ANTI-FRAUDE voir point 9 des dispositifs pour les Réseaux transeuropéens de transport [1] OV C, … lpp. [2] OV C, … lpp. [3] OV C, … lpp. [4] …. [5] OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 884/2004/EK (OV L 167, 30.4.2004., 1. lpp.). [6] COM(2006) 6. [7] OV L… [8] OV L 176, 12.7.2003., 11. lpp. [9] OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 807/2004 (OV L 143, 30.4.2004., 46. lpp.). [10] Visos enerģētikas jomas prioritārajos projektos izmanto šo likmi, bet transporta jomā tā attiecas tikai uz pārrobežu posmiem vai posmiem, kuru mērķis ir novērst dabiskos šķēršļus. [11] COM(2005) 298. [12] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar… (OV L…). [13] OV L [14] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [15] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [16] OV L Skatīt Oficiālā Vēstneša lappusi par regulu, kas attiecas uz satelītnoteikšanas un navigācijas sistēmu (GALILEO). [17] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [18] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [19] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [20] COM(2001) 370 : « La politique européenne des transports à l’horizon 2010 : l’heure des choix ». [21] Trafic total : +70% du trafic fret pour EU-15 et +100% pour EUR-10. [22] Plus de 65% du budget RTE est alloué aux projets ferroviaires, 20% aux systèmes de transport intelligents (ITS) et innovants, tels que les systèmes d’interopérabilité dans le domaine ferroviaire ou de la navigation aérienne. Un accent particulier est également mis sur le développement de grands projets transfrontaliers à vocation fret qui bénéficient d’une assurance des financements. [23] Étude entitulée “Scenarios, Traffic Forecasts and Analysis of Corridors on the Trans-European network” (TEN-STAC), réalisée à la demande de la Commission. [24] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [25] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.