ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: IV iedaļa - Eiropas Kopienu Tiesa (C6-0467/2006 - 2006/2073(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0160 - 0161



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu: IV iedaļa — Eiropas Kopienu Tiesa (C6-0467/2006 — 2006/2073(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Savienības 2005. finanšu gada vispārējo budžetu [1], - ņemot vērā Eiropas Kopienu 2005. finanšu gada galīgos pārskatus — I sējums (C6-0467/2006) [2], - ņemot vērā Revīzijas palātas pārskatu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi un Revīzijas palātas īpašos ziņojumus kopā ar pārbaudīto iestāžu atbildēm [3], - ņemot vērā deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par notikušo darījumu likumību un pareizību [4], ko Revīzijas palāta ir iesniegusi saskaņā ar EK līguma 248. pantu, - ņemot vērā EK līguma 272. panta 10. punktu, kā arī 274., 275. un 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 50., 86., 145., 146. un 147. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0109/2007), 1. sniedz Kopienu Tiesas sekretāram apstiprinājumu par 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, nosūtīt Padomei, Komisijai, Tiesai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai, Reģionu komitejai, Eiropas ombudam un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kā arī nodrošināt šo dokumentu publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijas izdevumā). [1] OV L 60, 8.3.2005. [2] OV C 264, 31.10.2006., 1. lpp. [3] OV C 263, 31.10.2006., 1. lpp. [4] OV C 263, 31.10.2006., 10. lpp. [5] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). --------------------------------------------------
P6_TA(2005)0497
Budžeta groz ījuma projekts Nr. 8/2005
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par Eiropas Savien ības 2005. finan šu gada bud žeta groz ījuma
Nr. 8/2005 projektu, III ieda ļa—Komisija (14861/2005 —C6-0412/2005 —2005/2179(BUD))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāEiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un it īpašitā272. panta 4. punkta priek špēdējo daļu,
—ņemot vērāEiropas Atomener ģijas kopienas dibin āšanas līg u m uu ni t īpašitā177. pantu,
—ņemot vērāPadomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finan šu regulu, ko
piemēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam (1), un itīpašitās 37. un 38. pantu,
—ņemot vērāEiropas Savien ības 2005. finan šu gada visp ārējo budžetu, kas pie ņemts galīgāvariantā
2004. gada 16. decembr ī(2),
—ņemot vērāEiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iest āžu nolīgumu par
budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu (3),
—ņemot vērāEiropas Savien ības 2005. finan šu gada bud žeta grozījuma Nr. 8/2005 provizorisko pro-
jektu, ko Komisija iesniedza 2005. gada 5. oktobr ī(SEC(2005)1226),
—ņemot vērābudžeta grozījuma Nr. 8/2005 projektu, ko Padome sagatavoja 2005. gada 1. decembr ī
(14861/2005 —C6-0412/2005),
—ņemot vērāReglamenta 69. pantu un IV pielikumu,
—ņemot vērāBudžeta komitejas zi ņojumu (A6-0397/2005),
A. tākāar 2005. gada 16. novembra v ēstuli Komisija b ūtiski grozīja savu sākotnējo priekšlikumu bud žeta
grozījuma Nr. 8/2005 provizoriskajam projektam, ko t āiesniedza 2005. gada 5. oktobr ī;
B. tākā, neskatoties uz s ākotnējo priekšlikumu, bud žeta grozījuma Nr. 8/2005 provizorisk āprojekta gal ī-
gajāversijā,kāKomisija to groz ījusi, nav aicin āts palielināt maksājumus 2. izdevumu kategorij ā;
C. tākā, pieņemot budžeta grozījuma Nr. 8/2005 provizorisk āprojekta pārskatīto versiju, dal ībvalstu
iemaksa 2005. gada bud žetāsamazināsies par EUR 3 868 434 942, pamatojoties uz NKI,
1. apstiprina Padomes bud žeta grozījuma Nr. 8/2005 projektu bez groz ījumiem;
2. uzdod priek šsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei un Komisijai.
(1) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.
(2) OV L 60, 8.3.2005., 1. lpp.
(3) OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp. Nol īgumājaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmumu
2005/708/EK (OV L 269, 14.10.2005., 24. lpp.).23.11.2006. LV C 286 E/195 Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis
Otrdiena, 2005. gada 13. decembris
Oficiālais Vēstnesis 166 E , 07/07/2005 Lpp. 0056 - 0057



P6_TA(2004)0020 Budžeta grozījums Nr. 9/2004 Eiropas Parlamenta Rezolūcija par 2004. finanšu gada Eiropas Savienības budžeta grozījuma Nr. 9/2004 projektu, VIII iedaļa (B daļa) — Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs (13083/2004 — C6-0132/2004 — 2004/2100(BUD)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. panta 4. punkta priekšpēdējo daļu, - ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 177.pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr.1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [1], it īpaši tās 37. un 38. pantu, - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti [2], - ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2002. gada 1. jūlija Lēmumu Nr.1247/2002/EK par noteikumiem un vispārīgiem nosacījumiem, kas reglamentē Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja pienākumu izpildi [3], - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. decembra Lēmumu Nr. 2004/55/EK, ar kuru ieceļ EK līguma 286. pantā noteikto neatkarīgo uzraudzības struktūru (Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju) [4], - ņemot vērā Eiropas Savienības vispārējo budžetu 2004. finanšu gadam, ko galīgajā variantā pieņēma 2003. gada 18. decembrī [5] un pielāgoja atbilstoši Eiropas Savienības paplašināšanai [6], - ņemot vērā 1999. gada 6. maijā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju noslēgto Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu [7], - ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. finanšu gada budžeta grozījumu Nr. 2/2004 [8], - ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. finanšu gada budžeta provizoriskā grozījuma Nr.10/2004 projektu, ar ko Komisija iepazīstināja 2004. gada 26. jūlijā (SEK(2004)1018), - ņemot vērā Eiropas Savienības 2004. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 9/2004 projektu, ko Padome izstrādāja 2004. gada 7.oktobrī (13083/2004 — C6-0132/2004), - ņemot vērā Reglamenta 69. pantu un IV pielikumu, - ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A6-0013/2004), A. tā kā budžeta grozījuma Nr. 2/2004 projekts nenodrošināja visas vajadzīgās budžeta apropriācijas Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam visam 2004. gadam, 1. uzskata, ka visām VIII iedaļas B daļā apstiprinātajām štata vietām jāpaliek pastāvīgām, lai nodrošinātu personāla darbā pieņemšanu 2004. gadā; 2. apstiprina Padomes budžeta grozījuma Nr. 9/2004 projektu bez grozījumiem; 3. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājam. [1] OV L 248, 16.09.2002., 1. lpp. [2] OV L 8, 12.01.2001., 1. lpp. [3] OV L 183, 12.07.2002., 1. lpp. [4] OV L 12, 17.01.2004., 47.lpp. [5] OV L 53, 23.02.2004. [6] OV C 105, 30.04.2004., 9. lpp. [7] OV C 172, 18.06.1999., 1. lpp. Nolīgums grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 2003/429/EK (OV L 147, 14.06.2003., 25. lpp.). [8] OV L 128, 29.04.2004., 45. lpp. --------------------------------------------------
NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgais paziņojums par Eiropas Jaunatnes gada (2022) finansēšanu — Lēmums (ES) 2021/2316

Eiropas Parlaments un Padome ir vienisprātis, ka minimālais darbības budžets Eiropas Jaunatnes gada (2022) īstenošanai ir jānosaka 8 miljonu EUR apmērā. No minētās summas 3 miljoni EUR būs no Eiropas Solidaritātes korpusa 2022. gada budžeta, bet 5 miljoni EUR — no programmas “Erasmus+” 2022. gada budžeta.

Turklāt likumdevēji ir apņēmušies atstāt paliekošu Eiropas gada mantojumu pēc 2022. gada. Neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, saskaņā ar LESD 314. pantu jebkāds papildu finansējums pēc 2022. gada būtu jānosaka daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam.

Komisijas paziņojums par Eiropas Jaunatnes gada (2022) finansēšanu — Lēmums (ES) 2021/2316

Komisija ņem vērā likumdevēju vienošanos ieviest minimālo darbības budžetu 8 miljonu EUR apmērā Eiropas Jaunatnes gada (2022) īstenošanai, neskarot iespēju veikt papildu iemaksas no citām attiecīgām Savienības programmām un instrumentiem papildus šai summai 8 miljonu EUR apmērā.

Turklāt Komisija visa Eiropas gada laikā veiks kartēšanu un regulāri atjauninās to, aprakstot iespējamos un faktiskos ES programmu un instrumentu ieguldījumus Eiropas Jaunatnes gada īstenošanā un ziņojot par pasākumiem. Eiropas Parlamentam un Padomei regulāri iesniegs informāciju par progresu, kas panākts Savienības programmu ieguldījumu izmantošanā. Šīs iemaksas būtu jāuzskata par papildinošām un virs minimālā darbības budžeta 8 miljonu EUR apmērā.
1. Pētniecības projekti atbalsta pārkārtošanos uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam ar mērķi atbalstīt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, lai izstrādātu alternatīvas darbības kādreizējās ogļraktuvēs un izvairītos no slēgšanās procesā esošo ogļraktuvju kaitējuma videi, ko varētu radīt kādreizējās ogļraktuves un to tuvumā esošie objekti. Projektos jo īpaši pievēršas šādiem aspektiem:

1. Pētniecības projekti veicina Savienības 2030. gada klimata mērķu sasniegšanu un atbalsta nozares pārkārtošanos virzībā uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam ar mērķi atbalstīt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, lai izstrādātu alternatīvas darbības kādreizējās ogļraktuvēs vai ogļu elektrostacijās un izvairītos no slēgšanās procesā esošo ogļraktuvju kaitējuma videi, ko varētu radīt kādreizējās ogļraktuves un to tuvumā esošie objekti. Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pantu, projektos jo īpaši pievēršas šādiem aspektiem:
C 506/159

P9_TA(2021)0140

ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2021. gada 28. aprīļa normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (05022/2021 – C9-0086/2021 – 2020/0382(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 506/37)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05022/2021),

— ņemot vērā Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses (05198/2021),

— ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai (05203/2021),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu, 218. panta 6. punkta otro daļu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C9-0086/2021),

— ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 12. februāra rezolūciju par ierosinātajām pilnvarām sarunās par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (1),

— ņemot vērā Parlamenta 2020. gada 18. jūnija ieteikumu sarunām par jaunu partnerību ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti (2);

— ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 58. pantu,

— ņemot vērā Juridiskās komitejas, Attīstības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Zivsaimniecības komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas vēstules,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0128/2021),

1. sniedz piekrišanu Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, no otras puses, un Nolīguma starp Eiropas Savienību un Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti par drošības procedūrām klasificētas informācijas apmaiņai un aizsardzībai noslēgšanai;

2. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Apvienotās Karalistes valdībai un parlamentam.

(1) Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0033.

(2) Pieņemtie teksti, P9_TA(2020)0152.
(16)

Saskaņā ar šo regulu jebkurš no sertifikātiem , kas veido ES Covid-19 sertifikātu, būtu jāizdod Direktīvas 2004/38/EK 3. pantā minētajām personām , t. i., Savienības pilsoņiem un viņu ģimenes locekļiem , ieskaitot pilsoņus no aizjūras zemēm un teritorijām, kas minētas Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 355. panta 2. punktā, neatkarīgi no viņu valstspiederības, un to vajadzētu darīt vakcinācijas vai testēšanas dalībvalstij vai dalībvalstij, kurā atrodas slimību pārslimojusī persona. Attiecīgos vai piemērotos gadījumos sertifikāti būtu jāizdod kādai citai personai vakcinētās, testētās vai pārslimojušās personas vārdā, piemēram, likumiskajam aizbildnim rīcībnespējīgu personu vārdā vai vecākiem viņu bērnu vārdā. Attiecībā uz sertifikātiem nevajadzētu prasīt veikt legalizāciju vai jebkādas citas līdzīgas formalitātes.
(c) protokolu kopsavilkumus un to iestāžu un organizāciju sarakstus, kuru darbinieki ir personas, ko norīkojušas dalībvalstis to pārstāvēšanai;

“(c) protokolu kopsavilkumus, pievienojot sanāksmē klātesošo personu sarakstus un to iestāžu un organizāciju sarakstus, kuru darbinieki ir šīs personas, ko dalībvalstis norīkojušas to pārstāvēšanai;”;
C 362/170

P9_TA(2020)0145

ES un Moldovas Republikas Kopējās aviācijas telpas nolīguma noslēgšana ***

Eiropas Parlamenta 2020. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Kopējās aviācijas telpas nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Moldovas Republiku, no otras puses (COM14205/2019 – C9-0192/2019 – 2012/0006(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 362/29)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā priekšlikumu Padomes lēmumam (COM14205/2019),

— ņemot vērā projektu nolīgumam par kopējo aviācijas telpu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm un Moldovas Republiku (08185/2012),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu un 218. panta 7. punktu (C9-0192/2019),

— ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0084/2020),

1. sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;
(23)

No Savienības finansiālā ieguldījuma Kompetenču centrā būtu jāsedz puse no izmaksām, ko radījusi Kompetenču centra izveide, administrēšanas un koordinēšanas pasākumi. Lai izvairītos no finansējuma dublēšanās, minētajiem pasākumiem nevajadzētu vienlaikus saņemt ieguldījumu no citām Savienības programmām.
(4)

Programmai būtu jāļauj attīstīt sinerģijas, lai risinātu problēmas, kas ir kopīgas Savienības vērtību veicināšanas un aizsardzības jomā, un jāsasniedz kritiskā dimensija, lai panāktu konkrētus rezultātus šajā jomā. Tas būtu jāpanāk, pamatojoties uz iepriekšējo programmu pozitīvo pieredzi un to pilnveidojot . Tas ļaus pilnībā izmantot sinerģiju potenciālu, efektīvāk atbalstīt attiecīgās politikas jomas un palielināt to potenciālu sasniegt personas un pilsonisko sabiedrību, mēģinot panākt līdzsvarotu ģeogrāfisko sadalījumu . Lai programma būtu efektīva, tai būtu jāņem vērā dažādo rīcībpolitiku īpatnības, to dažādās mērķgrupas un to īpašās vajadzības, izmantojot pielāgotas un mērķorientētas pieejas.
(9)

Tādu finanšu produktu piedāvāšana, kas īsteno ekoloģiski vides ziņā ilgtspējīgus mērķus, ir efektīvs veids, kā privātos ieguldījumus novirzīt ilgtspējīgām pakāpeniski pārnest no videi kaitīgām darbībām uz ilgtspējīgākām darbībām. Mērķis, nosakot valstu prasības finanšu produktu , pakalpojumu un uzņēmumu obligāciju kā ilgtspējīgu ieguldījumu tirgošanai , kā definēts šajā regulā , jo īpaši prasības, kas noteiktas, lai ļautu attiecīgajiem tirgus dalībniekiem izmantot valstu marķējumu, ir veicināt ieguldītāju uzticību un izpratni par riskiem , radīt pamanāmību un novērst bažas par “zaļo tukšvārdību”. Par zaļo tukšvārdību sauc negodīgas konkurences priekšrocības gūšanas praksi, tirgojot finanšu produktu kā videi draudzīgu, kaut gan patiesībā tas neatbilst vides pamatstandartiem. Pašlaik dažās dalībvalstīs ir ieviestas marķēšanas sistēmas. Tās veidotas, balstoties uz dažādām taksonomijām, kas klasificē ekoloģiski vides ziņā ilgtspējīgas saimnieciskās darbības. Ņemot vērā politiskās saistības atbilstoši Parīzes nolīgumam un Savienības līmenī, visticamāk, arvien vairāk dalībvalstu izveidos marķējuma sistēmas vai citas prasības tirgus dalībniekiem, lai to finanšu produktus vai uzņēmumu obligācijas tirgotu kā ekoloģiski vides ziņā ilgtspējīgus. Tādējādi dalībvalstis izmantotu pašas savu nacionālo taksonomiju, lai noteiktu, kuri ieguldījumi uzskatāmi par ilgtspējīgiem. Ja šādas valstu prasības pamatojas uz dažādiem kritērijiem un indikatoriem , kuriem atbilstīgi saimnieciskās darbības uzskatāmas par ekoloģiski vides ziņā ilgtspējīgām, tiks mazināta ieguldītāju vēlme veikt pārrobežu ieguldījumus, jo ir apgrūtināta iespēja salīdzināt dažādās ieguldījumu iespējas. Turklāt ekonomikas dalībniekiem, kas vēlas piesaistīt ieguldījumus no visas Savienības, dažādajās dalībvalstīs būtu jāatbilst dažādiem kritērijiem, lai viņu darbības varētu uzskatīt par ekoloģiski vides ziņā ilgtspējīgām dažādo marķējumu nolūkā. Vienotu kritēriju un indikatoru trūkums novirzīs ieguldījumus videi neefektīvā un dažos gadījumos neproduktīvā veidā, kā arī novedīs pie nesasniegtiem mērķiem vides un ilgtspējas jomā. To trūkums tādējādi palielinās izmaksas un radīs būtisku traucēkli ekonomikas dalībniekiem, radot kavēkli ilgtspējīgiem ieguldījumiem piekļūt pārrobežu kapitāla tirgum. tirgiem . Sagaidāms, ka aizvien pieaugs šķēršļi, lai piekļūtu pārrobežu kapitāla tirgum tirgiem līdzekļu iegūšanai ilgtspējīgiem projektiem. Tāpēc kritēriji un indikatori , lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir ekoloģiski ilgtspējīga, darbības ilgtspējības pakāpi , būtu jāsaskaņo Savienības līmenī pakāpeniski jāsaskaņo , lai novērstu šķēršļus iekšējā tirgus darbībai un kavētu to rašanos nākotnē. Pateicoties šādai informācijas, rādītāju un kritēriju saskaņošanai, ekonomikas dalībniekiem būs vieglāk iegūt līdzekļus savām zaļajām vides ziņā ilgtspējīgām pārrobežu darbībām, jo viņu saimnieciskās darbības varēs salīdzināt ar vienotiem kritērijiem un indikatoriem , lai izvēlētos kā pamatā esošos aktīvus ekoloģiski vides ziņā ilgtspējīgiem ieguldījumiem. Tādējādi tas atvieglos ieguldījumu piesaisti pāri robežām Savienības ietvaros. [Gr. 6]
12a)

pievieno šādu pielikumu: “Minimālās prasības stāvvietām A daļa. Aprīkojums pakalpojumu sniegšanai 1) Tualetes ar ūdens krāniem, tīras, darba kārtībā un regulāri pārbaudītas: — līdz 10 vietām — vismaz viens tualetes bloks ar četrām tualetēm; — no 10 līdz 25 vietām — vismaz viens tualetes bloks ar astoņām tualetēm; — no 25 līdz 50 vietām — vismaz divi tualetes bloki ar 10 tualetēm katrā; — no 50 līdz 75 vietām — vismaz divi tualetes bloki ar 15 tualetēm katrā; — no 75 līdz 125 vietām — vismaz četri tualetes bloki ar 15 tualetēm katrā; — virs 125 vietām — vismaz seši tualetes bloki ar 15 tualetēm katrā. 2) Dušas, tīras, darba kārtībā un regulāri pārbaudītas: — līdz 10 vietām — vismaz viens dušas bloks ar divām dušām; — no 25 līdz 50 vietām — vismaz divi dušas bloki ar piecām dušām katrā; — no 50 līdz 75 vietām — vismaz divi dušas bloki ar 10 dušām katrā; — no 75 līdz 125 vietām — vismaz četri dušas bloki ar 12 dušām katrā; — virs 125 vietām — vismaz seši dušas bloki ar 15 dušām katrā. 3) Pienācīga piekļuve dzeramajam ūdenim. 4) Piemērotas ēdiena gatavošanas telpas, uzkožamo bārs vai restorāns. 5) Veikals ar dažādu pārtiku, dzērieniem u. tml., pašā stāvvietā vai tās tuvumā. 6) Pietiekami daudz pietiekamas ietilpības atkritumu tvertņu. 7) Pārsegums pret lietu vai sauli līdzās stāvvietai. 8) Ārkārtas situācijas rīcības plāns / pārvaldes personāla pieejamība / personālam ir zināma kontaktinformācija, kas izmantojama ārkārtas situācijās. 9) Piknika galdi ar soliem vai alternatīvi risinājumi, pieejami pienācīgā skaitā. 10) Atsevišķs Wi-Fi pakalpojums. 11) Bezskaidras naudas rezervācijas, maksājumu un rēķinu sistēma. 12) Brīvo vietu norāžu sistēma gan pašā stāvvietā, gan tiešsaistē. 13) Aprīkojums pakalpojumu sniegšanai ir piemērots abiem dzimumiem. B daļa Drošības elementi 1) Stāvvieta ir pastāvīgi nodalīta no tās apkārtnes, piemēram, ar žogiem vai citiem šķēršļiem, kas novērš nejaušu iekļūšanu un apzinātu, nelikumīgu iekļūšanu vai kavē šādu iekļūšanu. 2) Kravas automobiļu stāvvietā var iekļūt vienīgi tās lietotāji un stāvvietas darbinieki. 3) Darbojas digitālā videoreģistrācija (vismaz 25 kadri sekundē). Sistēma visu fiksē nepārtraukti vai arī reaģējot uz kustībām. 4) Ir uzstādīta videonovērošanas sistēma, kas var aptvert visu žogu un nodrošināt, ka visas darbības žoga tuvumā vai pie žoga var skaidri fiksēt (videonovērošanas ieraksta režīms). 5) Teritoriju uzrauga ar patruļām vai citā veidā. 6) Par visiem noziedzīgiem nodarījumiem ziņo kravas automobiļu stāvvietas darbiniekiem un policijai. Ja iespējams, transportlīdzeklis netiek kustināts, gaidot norādījumus no policijas. 7) Pastāvīgi izgaismotas brauktuves un gājēju celiņi. 8) Gājēju drošība specializētajās stāvvietās. 9) Stāvlaukuma uzraudzība ar atbilstīgām un samērīgām drošības pārbaudēm. 10) Skaidri norādīts(-i) ārkārtas palīdzības dienestu tālruņa numurs(-i).” [Gr. 400]
(27)

Viena no lielākajām grūtībām, ar ko saskaras Kultūras un radošās industrijas, ir piekļuve ir inovatīvas, noturīgas un strauji augošas Eiropas ekonomikas nozares, kas no intelektuālā īpašuma un individuālā radošuma rada ekonomisko un kultūras vērtību. Taču šo industriju sadrumstalotības un aktīvu nemateriālā rakstura dēļ ir ierobežota to piekļuve privātam finansējumam. Viens no kultūras un radošo industriju galvenajiem uzdevumiem ir uzlabot to piekļuvi finansējumam, kas tām ļautu izvērst kam ir ļoti būtiska nozīme, lai izvērstu darbību, saglabāt vai palielināt saglabātu vai palielinātu to konkurētspēju vai savu darbību internacionalizēt. starptautiskā līmenī . Šīs programmas stratēģiskie mērķi būtu jāņem vērā arī finanšu instrumentos un budžeta garantijā , jo īpaši attiecībā uz MVU, saskaņā ar fonda InvestEU tematiskajām daļām atbilstīgi praksei, kas izstrādāta saskaņā ar Kultūras un radošo nozaru Garantiju fonda satvaru, kurš izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1295/2013 . [Gr. 35]
(45)

Ar šo regulu paredz finansējumu visam Patvēruma un migrācijas fonda darbības laikam, un tas Eiropas Parlamentam un Padomei ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauces summa atbilstīgi [reference to be updated as appropriate according to the new inter-institutional agreement 17. punktam Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību] (14).