Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par TLD „.eu” ieviešanu, darbību un efektivitāti /* COM/2009/0303 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.6.2009 COM(2009) 303 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par TLD „.eu” ieviešanu, darbību un efektivitāti KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par TLD „.eu” ieviešanu, darbību un efektivitāti (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. PAMATOJUMS Augstākā līmeņa domēna (še turpmāk — TLD) “.eu” ieviešanas mērķis bija nodrošināt Kopienas rezidentiem, organizācijām un uzņēmumiem īpašu Eiropas mēroga identitāti internetā. Šā ziņojuma mērķis ir Eiropas Parlamentu un Padomi saskaņā ar Nr. 733/2002[1] 8. pantu informēt par TLD “.eu” ieviešanu, darbību un efektivitāti. Ziņojumā galvenā uzmanība pievērsta nesenajām norisēm saistībā ar TLD “.eu” no iepriekšējā ziņojuma pieņemšanas 2007. gada 6. jūlijā[2] līdz 2009. gada 31. martam. 2. “.EU” REGULēJUMS 2.1. Tiesiskais regulējums TLD „.eu” tiesisko regulējumu veido iepriekš minētā Regula (EK) Nr. 733/2002 par “.eu” augstākā līmeņa domēna ieviešanu un Komisijas 2004. gada 28. aprīļa Regula (EK) Nr. 874/2004, ar ko nosaka sabiedriskās kārtības noteikumus. Šos divus instrumentus papildina virkne Komisijas lēmumu par reģistra izraudzīšanos un iecelšanu. Visbeidzot, pats reģistrs ir izstrādājis virkni administratīvu noteikumu par tā ikdienas darbu domēna vārdu reģistrācijas jomā. Lai pienācīgi ieviestu regulatīvo kontroles procedūru, Regula (EK) Nr. 733/2002 tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1137/2008. Eiropas Savienībā 2007. gada 1. janvārī tika uzņemtas Rumānija un Bulgārija, līdz ar to bija jānodrošina iespēja reģistrēt šīm valstīm iepriekš rezervētos domēna vārdus. Lai nodrošinātu skaidru tiesisko regulējumu, Komisijas Regulas (EK) Nr. 874/2004 pielikums, kurā bija iekļauts saraksts ar katras valsts domēnu vārdiem un valstīm, kuras var reģistrēt šo vārdus, tika grozīts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1255/2007. Komisijas konstatēja, ka ir nepieciešams grozīt arī Komisijas Regulu (EK) Nr. 874/2004, lai to pielāgotu IDN prasībām domēnā “.eu”. 2.2. Pamatprincipi TLD “.eu” tiesiskais regulējums nošķir Komisijas un “.eu” reģistra pienākumus. TLD “.eu” reģistrs ir bezpeļņas organizācija, kas TLD “.eu” neatkarīgi administrē un pārvalda saskaņā ar neiejaukšanās, pašpārvaldes un pašreglamentācijas principiem[3]. Komisijai ir uzticēta vispārīga pārraudzība. Komisija jo īpaši nav pilnvaru pieņemt lēmumus par noteiktiem domēna vārdiem, un tai nevar iesniegt apelācijas sūdzības par reģistra pieņemtajiem lēmumiem. Turklāt TLD “.eu” pamatā ir reģistra — reģistratūru modelis, kurā reģistrs pilda TLD “.eu” pārvaldības funkciju, tostarp uztur attiecīgās datubāzes, bet akreditētās reģistratūras ir aģentūras, kas piedāvā reģistrēšanas pakalpojumus personām, kuras reģistrējušas vai vēlas reģistrēt domēna vārdu. Reģistrs nav tiesīgs pats darboties kā reģistratūra[4]. Šāda pieeja veicina konkurenci domēnu vārdu tirgū, kurā reģistratūra, vienlaikus nodrošinot konkurētspējīgas cenas, cenšas dažādot savus piedāvājumus atbilstoši to personu atšķirīgajām vajadzībām, kuras reģistrējušas vai vēlas reģistrēt domēna vārdu. 2.3. Reģistrs Pēc Komisijas 2003. gada 21. maijā publicētā pieteikumu iesniegšanas uzaicinājuma tā par TLD „.eu” reģistru iecēla Eiropas Interneta domēnu reģistru ( European Registry for Internet Domains , EURid)[5] — bezpeļņas organizāciju, kuras galvenā mītne atrodas Dihemā [ Diegem ], Beļģijā. EURid tika dibināts 2003. gada aprīlī. Tā dalībnieki ir organizācijas, kas Beļģijā, Itālijā, Zviedrijā, Čehijā un Slovēnijā pārvalda valsts augstākā līmeņa domēnus, kā arī ISOC-ECC (Eiropas Interneta tīkla biedrība) un Businesseurope (Eiropas Biznesa konfederācija). Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 733/2002[6] 2004. gada 12. oktobrī ar EURid noslēdza Līgumu par pakalpojumu koncesiju (še turpmāk — Līgums) uz piecu gadu sākotnējo termiņu ar iespēju līgumu pagarināt[7]. Komisija 2008. gada 12. decembrī Eiropas Kopienas vārdā ar EURid noslēdza papildu līgumu par pašreizējā Līguma termiņa pagarināšanu uz vēl pieciem gadiem, t.i., līdz 2014. gada 12. oktobrim. Papildu līgums stāsies spēkā pēc pašreizējā Līguma termiņa beigām, t.i., 2009. gada 12. oktobrī. 3. “.EU” DOMēNA REģISTRāCIJA UN IZMANTOšANA TLD “.eu” sistēmas efektivitāti raksturo divi kritēriji: reģistrēto domēnu vārdu skaits un reģistra sniegums. 3.1. Reģistrēto domēna vārdu skaits TLD “.eu” globālajā kontekstā TLD “.eu” reģistrāciju publiskajā reģistrā uzsāka 2006. gada 7. aprīlī. Trīs gadu laikā ir reģistrēti vairāk nekā trīs miljoni “.eu” domēnu, tādējādi TLD “.eu” ir kļuvis par Eiropas ceturto populārāko TLD valsts kodu un par devīto populārāko TLD pasaulē. Šie skaitļi apliecina “.eu” panākumus sabiedriskās atzinības iegūšanā. Starp Eiropas TLD valstu kodiem TLD “.eu” pārspēj tikai Vācijas (“.de”), Apvienotās Karalistes (“.uk”) un Nīderlandes (“.nl”) TLD valsts kods (ccTLD). Pasaulē vairāk reģistrētu domēnu ir tikai vispārīgajiem TLD “.com”, “.net”, “.org” un “.info”, kā arī Ķīnas ccTLD (“.cn”) un trim iepriekš minētajiem Eiropas ccTLD (sk. 1. pielikumu). Domēnu reģistrējušo personu sadalījums pa valstīm Lielākā daļa “.eu” domēna vārdu ir reģistrēti valstīs ar vislielāko iedzīvotāju skaitu un valstīs ar spēcīgām domēnu reģistrēšanas un izmantošanas tradīcijām. Vislielāko pieprasījumu pēc “.eu” domēna vārdiem veido Vācija (30 % no “.eu” domēniem), Nīderlande (14 %), Apvienotā Karaliste (12 %), Francija (8 %) un Polija (6 %)[8]; sk. 2. pielikumu. Izaugsme Pēc iespaidīgā domēnu vārdu reģistrācijas pieauguma sākuma posmā 2006. gadā ir notikusi TLD “.eu” konsolidācija un tagad tā izaugsmes temps ir līdzīgs citu Eiropas ccTLD rādītājiem (+11 % 2007. gadā un +11 % 2008. gadā). Šādām pārmaiņām ir divi iemesli: i) no vienas puses, jaunu domēnu reģistrācijas temps samazinās līdz normālam līmenim pēc sākotnējā uzplaukuma; ii) no otras puses, sākotnēji ļoti augstie atjaunošanas rādītāji, kas pārsniedza 80%, tuvojas nozares vidējam rādītājam (pašlaik — 72%). Lai arī kopējais reģistrācijas pieaugums, kas 2006.–2008. gadā bija 22%, ir vērtējams kā apmierinošs, tas īpaši iespaidīgs bijis Polijā (+149 %), Lietuvā (+142 %), Luksemburgā (+95 %) un Īrijā (+94 %); sk. 3. pielikumu. TLD “.eu” izaugsme ir bijusi līdzīga citu Eiropas TLD izaugsmei Jānorāda, ka TLD “.eu” izaugsme ir notikusi vienlaikus ar nacionālo domēnu vārdu skaita pieaugumu lielākajā daļā dalībvalstu. Piemēram, 2008. gadā reģistrācijas pieaugums Vācijas augstākā līmeņa domēnā (“.de”) bija 7 %, savukārt “.uk” (Apvienotā Karaliste) un “.nl” (Nīderlande) auga par attiecīgi 11 % un 18 %. Tas saskan ar TLD “.eu” mērķi nodrošināt Eiropas rezidentiem iespēju iegūt īstenu Eiropas interneta identitāti, kas papildina, nevis aizvieto esošos TLD valstu kodus Eiropas Savienībā. 3.2. “.eu” domēna izmantošana Reģistrācija un izmantošana Ir vērojama arvien izteiktāka tendence “.eu” domēnu izmantot tūlīt pēc reģistrācijas, nevis vienkārši izmantot reģistrāciju kā piesardzības pasākumu. TLD “.eu” domēna vārdi kļūst par izplatītu parādību Eiropas kibertelpā un elektroniskajā tirgū. TLD “.eu” ir īpaši populārs mazos un vidējos uzņēmumos. Turklāt gan lielas un plaši zināmas organizācijas, gan nevalstiskās organizācijas un ES rezidenti arvien vairāk izmanto to reģistrētos “.eu” domēnu vārdus[9]. ES institūciju tīmekļa vietnes un visas e-pasta adreses 2006. gada 9. maijā pārgāja uz TLD “.eu”. Kopš tā laika ES institūcijas domēnā “.eu” piedāvā Eiropas rezidentiem, organizācijām un uzņēmumiem vienotu vārteju: http://europa.eu. Papildus ES iestādēm, institūcijām un aģentūrām “.eu” domēna vārdus arvien vairāk izmanto programmas un projekti, ko finansē Eiropas Savienība. Arī Zviedrijas ES prezidentūras oficiālā tīmekļa vietne izmanto “.eu” domēna vārdu: www.se2009.eu. Turklāt reģistra veiktā pētījumā tika noskaidrots, ka aptuveni 80% no visiem “.eu” domēna vārdiem ved uz funkcionējošām tīmekļa vietnēm vai e-pasta serveriem[10]. Tikai vienā piektdaļā funkcionējošu tīmekļa vietņu apmeklētājs tika automātiski novirzīts uz citu vietni vai URL; šie rādītāji apliecina, ka vairākumā gadījumu “.eu” domēna vārdi tiek aktīvi izmantoti. Atpazīstamība un paštēls Salīdzinājumā ar lielāko daļu citu Eiropas ccTLD, kas tika izveidoti 20. gs. deviņdesmitajos gados, “.eu” var uzskatīt par jaunpienācēju. Līdz ar to nav nekāds pārsteigums, ka atpazīstamības ziņā “.eu” atpaliek no citiem TLD. Reģistra veiktā aptaujā[11] konstatēts, ka Eiropā 79% no interneta lietotājiem zina par TLD un domēnu vārdu konceptu un ka 63% zina par “.eu” eksistenci. Savukārt 45 % no interneta lietotājiem zina, ka viņi kā ES rezidenti var reģistrēt “.eu” domēna vārdu, un 11% apsver iespēju reģistrēt domēna vārdu šajā TLD. Jāpiebilst, ka “.eu” domēniem ir laba reputācija: saskaņā ar citu aptauju[12], kas tika veikta EURid uzdevumā, lietotāji ne vien uztver “.eu” kā īstu Eiropas interneta identitāti, bet uzskata, ka “.eu” domēni ir inovatīvi un mūsdienīgi. 4. REģISTRA SNIEGUMS 4.1. Pakalpojumi un maksa Iepriekšējo divu gadu laikā reģistrs ir turpinājis darbu, lai pilnveidotu reģistratūrām sniegtos pakalpojumus. Reģistrs sniedz pakalpojumus reģistratūrām visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās. Līdztekus mītnes vietai Dihemā [ Diegem ] (Beļģija), EURid ir atvēris filiāles Stokholmā, Prāgā un Pizā, lai atrastos tuvāk reģistratūrām. Tā kā “.eu” domēnus tirgū piedāvā aptuveni 1000 akreditētu “.eu” reģistratūru, būtiska nozīme ir regulārai informācijas apmaiņai starp reģistru un reģistratūrām, tā sniedzot reģistram ieskatu tirgus vajadzībās un pārmaiņās. Tāpēc ir izveidotas divas konsultatīvās grupas, kurās piedalās reģistratūru pārstāvji, – Reģistratūru Konsultatīvā padome ( RAB ) un Reģistratūru prasību izstrādes ekspertu grupa ( RRP ). RAB sniedz konsultācijas EURid valdei par darbības jautājumiem, savukārt RRP galveno uzmanību pievērš tehniskajiem aspektiem. Turklāt 2008. gada septembrī reģistrs sāka sniegt reģistratūrām diennakts pakalpojumus, tādējādi nodrošinot nepārtrauktu atbalstu. Pakalpojumi, ko reģistrs sniedz reģistratūrām, ir pietiekami labi novērtēti: saskaņā ar aptauju, kas tika veikta reģistra uzdevumā, vairāk nekā 90% no atbildes iesniegušajām reģistratūrām bija apmierinātas ar EURid sniegto atbalstu un 86% neredzēja nekādu vajadzību pilnveidot reģistrācijas sistēmu[13]. Tomēr reģistratūras vēlētos redzēt uzlabojumus noteiktās jomās, piemēram, domēnu vārdu tirdzniecības un domēna vārdu pārnešanas procedūru jomā, kā arī sistēmas laidienos ieviesto izmaiņu izsekojamībā. EURid 2007. gada aprīlī apstiprināja Rīcības kodeksu, kuru reģistratūras var ievērot pēc brīvprātības principa. Ja reģistratūra piekrīt ievērot šo kodeksu, tā apņemas nepārkāpt kodeksa noteikumus, par to iegūstot tiesības izmantot oficiālo Rīcības kodeksa dalībnieka logotipu, kas norāda, ka attiecīgā reģistratūra sniedz visaugstākās kvalitātes pakalpojumus nozarē. Pakalpojumu maksa un cenas Komisija uzrauga “.eu” vairumtirdzniecības reģistrācijas maksu, ņemot vērā reģistra finansiālo stāvokli un vispārīgo TLD kontekstu. Milzīgā interese par “.eu” un lielais reģistrāciju skaits ir ļāvis reģistram veiksmīgi samazināt vairumtirdzniecības reģistrācijas maksu: 2007. gada 1. janvārī reģistrācijas maksa un ikgadējās atjaunošanas maksa tika samazināta no 10 līdz 5 euro; 2008. gada 1. februārī stājās spēkā vēl viens samazinājums — līdz 4 euro. Komisija turpinās uzraudzīt situāciju un rosinās reģistru apsvērt turpmāku samazinājumu, ja tas būtu ekonomiski pamatots solis[14]. Jānorāda, ka reģistrs iekasē vairumtirdzniecības reģistrācijas maksu no akreditētām “.eu” reģistratūrām, kuras savukārt nosaka savas mazumtirdzniecības cenas reģistratūrām. Daudzas reģistratūras apvieno pakalpojumus, lai tajos iekļautu, piemēram, tīmekļa mitināšanas un e-pasta pakotni. Patlaban vismazākā maksa par “.eu” domēna vārdu ir aptuveni 5 euro, kas noteikti nav vairāk par zemāko tirgus cenu, piemēram, par reģistrāciju “.com”, “.net”, “.uk”, “.de” un citos lielākajos augstākā līmeņa domēnos. 4.2. Finansiālā ilgtspēja Komisija uzrauga reģistra finansiālo stāvokli, kas ir būtisks “.eu” ilgtspējas nodrošināšanas elements. Līdz šim reģistrāciju skaits, kas pārsniedz prognozes, ir nodrošinājis ieņēmumus, kas pārsniedz izmaksas. Komisija ir reaģējusi uz to atbilstoši attiecīgajiem tiesiskā regulējuma un Līguma noteikumiem. Pirmkārt, Komisija ir pieprasījusi EURid katru gadu noteikt un plānot savus ieguldījumus un pienācīgu rezervju līmeni. Šim mērķis reģistrs ietur noteiktu summu no ikgadējā pārpalikuma, bet atlikumu pārskaita Kopienas budžetā. Līdztekus komisija ir pieprasījusi, lai reģistrs regulāri analizē iespēju samazināt vairumtirdzniecības reģistrācijas maksu (sk. iepriekš). Šāds samazinājums ir nepieciešams, lai atpazītu ar katru domēna vārdu saistīto izmaksu samazinājumu, ko izraisa pieaugošais reģistrāciju skaits. Turklāt maksas samazinājums ir vislabākais veids, kā ierobežot Kopienas budžetā pārskaitāmo pārpalikumu, lai šī nauda paliktu domēnu vārdu turētāju rīcībā. Jānorāda, ka reģistra finansiālās ilgtspējas nodrošināšanai vienmēr ir nepieciešami tādi ikgadējie ieņēmumi, kas ikgadējos izdevumus un ieguldījumiem un rezerves fondam nepieciešamos līdzekļus sedz pat tad, ja reģistrāciju skaits vai reģistrāciju skaita pieaugums samazinās. Līdz ar to apdomības princips nosaka to, ka maksas jāsamazina pēc — nevis pirms — izmaksu samazinājuma. Īstenojot šo pieeju, reģistrs ir pakāpeniski samazinājis vairumtirdzniecības maksu atbilstoši reģistrāciju skaita pieaugumam, taču ievērojot noteiktu laika intervālu. Līdz ar to arī reģistra līdzekļu pārpalikums ir samazinājies, neapdraudot finansiālo ilgtspēju. 2006. gadā pārpalikums bija 11,3 miljoni euro, no kuriem 8,9 miljoni euro tika pārskaitīti Kopienas budžetā. 2007. gadā pārpalikums bija 10,9 miljoni euro, no kuriem 6,9 miljoni euro tika pārskaitīti Kopienas budžetā. Provizoriskie aprēķini par 2008. gadu liecina, ka pārpalikums ir aptuveni 5 miljoni euro, no kuriem aptuveni 4 miljonus euro reģistrs pārskaitīs Kopienas budžetā. Kopienas budžetā nepārskaitītos līdzekļus ieguldīta pakalpojumu kvalitātes paaugstināšanā vai pienācīgu rezervju veidošanā. Līdz ar to pārskata periodā reģistrs bijis finansiāli stabils. Darbības ienākumi ir pārsnieguši darbības izmaksas, un pārpalikums ir veiksmīgi izmantots ieguldījumiem un saistībām. 4.3. Darbības nepārtrauktība un elastība Iepriekšējo divu gadu laikā reģistrs ir turpinājis tehnisko sistēmu pilnveidošanu. Viens no galvenajiem pārbaudījumiem ir noturības nodrošināšana, dublējot visas galvenās darbības. Saistībā ar to reģistrs ir pilnveidojis Prāgā esošo spoguļvietni, kas nodrošina galvenās vietnes funkciju pilnīgu replicēšanu. Turklāt reģistrs ir ieviesis kādamraides [ anycast ] tehnoloģiju, kas ļauj izvietot “.eu” vārdu serveru kopijas visā pasaulē. Nepieļaujot reģistra infrastruktūrā situāciju, kad viena atteice paralizē visu sistēmu, paredzēts paaugstināt stabilitāti gadījumā, ja viens no serveriem nedarbojas vai nav sasniedzams. To divu kādamraides tīklu darbību, kurus izmanto EURid , nodrošina divi dažādi kādamraides pakalpojumu sniedzēji. Šādā veidā tiek sekmēta „.eu” domēna stabilitāte un robustums. Atbilstoši Līguma prasībām reģistrs ir sagatavojis Darbības nepārtrauktības plānu (DNP), kas ietver reģistra pamatfunkciju, kā arī attiecīgo risku un preventīvo darbību analīzi. Tas ietver arī krīzes pārvaldības plānu, darbības nepārtrauktības nodrošināšanas scenārijus un procedūras attiecīgā uz konkrētiem apdraudējumu veidiem. DNP revīziju nodrošināja neatkarīgs revidents. Šī novērtējuma mērķis bija EURid darbības nepārtrauktības plānošanas pārbaude salīdzinājumā ar labāko nozares praksi. Ziņojumā apstiprināts, ka EURid īsteno nepārtrauktības nodrošināšanas pasākumus, norādot, ka process vēl nav pabeigts. Turklāt EURid ir informējis Komisiju par pasākumiem, kas uzlabotu darbības sistēmu uzticamību, uzlabojot noturību un sniegumu gan attiecībā uz datubāzēm, gan reģistrācijas pakalpojumiem. 4.4. Strīdi par domēna vārdu Ņemot vērā dažu domēnu vārdu potenciāli nozīmīgo komercvērtību, juridiski strīdi šajā jomā nav reta parādība. Alternatīva strīdu izšķiršanas kārtība TLD “.eu” tiesiskais regulējums ietver Alternatīvu strīdu izšķiršanas ( ADR ) procedūru, lai atrisinātu strīdus saistībā ar TLD “.eu” domēna vārdiem. Šī sistēma nodrošina procesuālas garantijas attiecīgajām pusēm, un to piemēro, neskarot nevienu tiesvedību, ko ieinteresētā persona varētu ierosināt pret domēna vārda īpašnieku vai reģistra lēmumu. EURid ir iecēlusi Čehijas Republikas Ekonomikas kameras un Čehijas Republikas Lauksaimniecības kameras šķīrējtiesu (Čehijas Šķīrējtiesu jeb ČŠT), kuras birojs atrodas Prāgā, par ADR procedūras nodrošinātāju saistībā ar strīdiem par “.eu” domēna vārdiem. Atbilstoši TLD “.eu” tiesiskajam regulējumam ADR sistēmā strīda izšķiršanas procedūru saistībā ar “.eu” ir iespējams sākt: i) pret trešo personu negodprātību vai ļaunprātīgu reģistrāciju vai ii) pret reģistra pieņemtiem lēmumiem. Strīdu var pieteikt jebkurā no ES oficiālajām valodām. Maksa par ADR tiesvedību tiek noteikta, pamatojoties uz izdevumu atgūšanas principu. Kopš 2006. gada maksa par ADR ir samazināta vairākas reizes, un pašlaik tā ir 1300 euro vai vairāk[15], kas ir atzinīgi vērtējama summa salīdzinājumā ar līdzīgu šķīrējiestāžu maksām[16]. ČŠT uzsākto ADR lietu skaits ir ievērojami samazinājies no aptuveni 200 lietām ik ceturksni 2006. gadā līdz pašreizējām aptuveni 25 lietām ceturksnī. Sākumposmā lielākā daļa strīdu tika uzsākti pret reģistru (aptuveni 73%), bet pārējie strīdi tika uzsākti pret “.eu” domēna vārdu turētājiem. Šajā laikā situācija ir mainījusies uz pretējo: pašlaik lielākā daļa sūdzību tiek iesniegtas pret “.eu” domēna vārdu turētājiem. Tas apliecina, ka sākotnēji lielais strīdu skaits par domēnu vārdiem bija saistīts ar reģistrācijas sākumposmu, kad sūdzībās tika apstrīdēti reģistra lēmumi par “.eu” domēna vārdu turētāju pirmtiesībām[17]. Tiesvedība saistībā ar iespējamu ļaunprātīgu domēnu vārdu reģistrāciju EURid ir viena no pusēm tiesvedības lietās Beļģijas un Grieķijas tiesā. Šajās lietās prasība tika celta saistībā ar iespējamu domēnu vārdu uzkrāšanu[18]. Vienā no lietām Beļģijas tiesa kā pagaidu aizsardzības līdzekli pirms lietas izskatīšanas noteica EURid prasību atbloķēt aptuveni 74 000 domēnu vārdu, piemērojot 25 000 euro lielu sodu par katru domēna vārdu un katru kavējuma stundu. EURid īstenoja šo pagaidu aizsardzības līdzekli, izņemot 20 domēnu vārdus, pamatojot to ar faktu, ka par šiem domēnu vārdiem bija ierosinātas ADR lietas. Līdz ar to EURid bankas kontos tika bloķēti 4 190 000 euro (kas veidoja 1% no pieprasītās sodanaudas). Tiesvedība nav pabeigta, un līdz šim nav notikusi neviena pamata prāvas tiesas sēde. 4.5. Eiropas Kopienu Tiesā iesniegtās prasības Runājot par prasībām, kas saistībā ar “.eu” iesniegtas Eiropas Kopienu Tiesā un kurās Komisija ir viena no pusēm, jāteic, ka “Galileo” lietā, kurā tika apstrīdēta vārda “galileo.eu” izmantošanas tiesību rezervēšanas likumība Kopienas institūcijām un iestādēm, 2007. gadā Pirmās instances tiesa noraidīja pieteikumu kā nepieņemamu (T-46/06). Izskatot apelācijas prasību pret šo Pirmās instances tiesas rīkojumu, Eiropas Kopienu Tiesa apstiprināja PIT nolēmumu (C-483/07). Otrā lietā, “Inet Hellas”, kuras izskatīšana Pirmās instances tiesā vēl nav pabeigta, prasības iesniedzējs apstrīd to, kā attiecībā uz aizliegumu reģistrēt divu burtu domēnu vārdu, kurš attiecas uz ārpuskopienas valstīm, tiek interpretēta Komisijas Regula (EK) Nr.874/2004 (T-107/06). Papildus tam “Oberster Gerichtshof” (Austrija) ir izteikusi Eiropas Kopienu Tiesai lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu par Regulas (EK) Nr. 874/2004 interpretāciju (C-569/08). Lietas izskatīšana nav pabeigta. 4.6. Starptautiskie domēnu vārdi (IDN) TLD “.eu” domēna vārdu reģistrācija ir iespējama, izmantojot tikai standarta latīņu valodas skripta rakstzīmes: no “a” līdz “z”, no “0” līdz “9” un “-”[19]. TLD “.eu” tiesiskais regulējums nosaka, ka starptautiskos domēnu vārdus (IDN) ievieš, līdzko tas ir tehniski iespējams[20]. Tā kā pašlaik šādu domēnu vārdu reģistrēšana TLD ir iespējama, EURid gatavojas ieviest augstākā līmeņa domēnā “.eu” tādus IDN, kuros varēs izmantot diakritiskās rakstzīmes, piemēram, “é”, “ö”, “ç vai “č”, un citus, nevis tikai latīņu valodas skriptus. Pēc attiecīga tiesiskā regulējama pieņemšanas, lai ņemtu vērā IDN prasības[21], tiek plānots, ka IDN izmantošana TLD “.eu” tiks uzsākta 2009. gada laikā. 5. SECINāJUMI Augstākā līmeņa domēns “.eu” trīs gadu laikā pēc tā ieviešanas eiropiešiem ir kļuvis par vērtīgu papildu iespēju, izraugoties interneta identitāti. Tajā reģistrēti vairāk nekā trīs miljoni domēnu, līdz ar to “.eu” ir pārspējis prognozes un ieņem stabilu vietu starp pasaules populārākajiem TLD. Pēc sākotnējā milzīgā jauno reģistrāciju skaita ir vērojama arvien izteiktāka tendence “.eu” domēnus izmantot tūlīt pēc to reģistrācijas, nevis vienkārši izmantot reģistrāciju kā piesardzības pasākumu, tikai vēlāk pieņemot lēmumu par domēna izmantošanu. Pašlaik “.eu” domēna vārdus to unikālo priekšrocību dēļ arvien plašāk izmanto uzņēmumi, organizācijas un privātpersonas. Strīdu skaits par domēnu vārdiem pastāvīgi samazinās, un ADR sistēma tiek uzskatīta par efektīvu līdzekli to personu tiesību aizsardzībai, kas reģistrējušas vai vēlas reģistrēt domēna vārdu. Turklāt reģistrs darbojas nevainojami un atbilstoši nozares labākajai praksei. Tomēr turpmākajos gados reģistru gaida nopietni pārbaudījumi. Drīzākais no tiem ir IDN ieviešana. Tālākā nākotnē “.eu” izaugsmi var ierobežot gaidāmā jaunu vispārējo TLD ieviešana, kā arī nedrošā ekonomiskā vide. Līdz ar to ir nepieciešama proaktīva stratēģiskā pieeja. Reģistram īpašas pūles būtu jāvelta TLD “.eu” atpazīstamības uzlabošanai un paštēla stiprināšanai. Tādā veidā palielināsies reģistrāciju skaits, kā arī tiks sekmēta pazīstamu uzņēmumu un organizāciju izvēle par labu “.eu” tīmekļa vietņu veidošanai. Ņemot vērā TLD vides dinamisko raksturu, reģistram būtu jāturpina un jāpaplašina dialogs un informācijas apmaiņa ar interneta kopienu. Tādējādi reģistrs pārzinās tirgus norises un spēs arī turpmāk īstenot labāko praksi. Komisijas arī turpmāk cieši uzraudzīs TLD “.eu” attīstību, nodrošinot tā atbilstību ES rezidentu, organizāciju un uzņēmumu vajadzībām. PIELIKUMI 1. PIELIKUMS. DESMIT LIELāKIE AUGSTāKā LīMEņA DOMēNI PēC REģISTRēTO DOMēNA VāRDU SKAITA (2009. GADA MARTS) TLD | Reģistrēto domēnu skaits | .com | 79 439 607 | .cn | 13 854 687 | .de | 12 652 025 | .net | 12 099 536 | .org | 7 472 142 | .uk | 7 382 123 | .info | 5 137 681 | .nl | 3 285 095 | .eu (*) | 3 049 034 | .biz | 2 025 576 | Avots: : http://domainsinfo.fr/. (*) Informācija par reģistrāciju skaitu tiek ik dienu atjaunināta šeit:http://www.eurid.eu/en/about/facts-figures/statistics. 2. PIELIKUMS. “.EU” DOMĒNU SKAITS PĒC REĢISTRĒTO PERSONU MĪTNES VALSTS (2009. GADA MARTS) Valsts | „.eu” domēnu skaits, 2009. gada marts | Apvienotā Karaliste | 377 820 | Austrija | 74 767 | Beļģija | 92 404 | Bulgārija | 9 578 | Čehija | 82 020 | Dānija | 45 167 | Francija | 251 744 | Grieķija | 25 169 | Igaunija | 8 179 | Itālija | 166 454 | Īrija | 59 612 | Kipra | 53 051 | Latvija | 7 166 | Lietuva | 9 416 | Luksemburga | 27 256 | Malta | 2 916 | Nīderlande | 415 474 | Polija | 176 328 | Portugāle | 11 789 | Rumānija | 20 204 | Slovākija | 18 609 | Slovēnija | 6 385 | Somija | 14 876 | Spānija | 70 390 | Ungārija | 29 148 | Vācija | 930 467 | Zviedrija | 81 979 | Avots: EURid . 3. PIELIKUMS. “.EU” DOMĒNU SKAITA PIEAUGUMS 2006.–2008. GADĀ PĒC REĢISTRĒTO PERSONU MĪTNES VALSTS Valsts | „.eu” domēnu skaita pieaugums, 2006.-2008. gads* | Apvienotā Karaliste | -14 % | Austrija | +27 % | Beļģija | +23 % | Bulgārija** | +58 % | Čehija | +65 % | Dānija | +18 % | Francija | +56 % | Grieķija | +44 % | Igaunija | +43 % | Itālija | +14 % | Īrija | +94 % | Kipra | -41 % | Latvija | 0 % | Lietuva | +142 % | Luksemburga | +95 % | Malta | -85 % | Nīderlande | +36 % | Polija | +149 % | Portugāle | -2 % | Rumānija** | +40 % | Slovākija | +74 % | Slovēnija | +71 % | Somija | +57 % | Spānija | +33 % | Ungārija | +32 % | Vācija | +19 % | Zviedrija | -10 % | ES | +22 % | *no 31.12.2006. līdz 31.12.2008. ** Dati par Bulgāriju un Rumāniju attiecas uz 2007.–2008. gadu, jo “.eu” domēnu reģistrācija sākās pēc šo valstu uzņemšanas ES 2007. gada 1. janvārī. Avots: EURid . [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 733/2002 par “.eu” pirmā līmeņa domēna ieviešanu (OV 113, 30.4.2002., 1. lpp.), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1137/2008, ar ko vairākus instrumentus, kuriem piemēro Līguma 251. pantā noteikto procedūru, pielāgo Padomes Lēmumam 1999/468/EK attiecībā uz regulatīvo kontroles procedūru — Pielāgošana regulatīvajai kontroles procedūrai — pirmā daļa (OV L 311, 21.11.2008., 1. lpp.). [2] COM(2007) 385 galīgā redakcija (OV C 191, 17.8.2007., 17. lpp.)http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0385:FIN:LV:PDF. [3] Sk. Regulas (EK) Nr. 733/2002 (9) apsvērumu. [4] Regulas (EK) Nr. 733/2002 3. panta 4. punkts. [5] Komisijas 2003. gada 21. maija Lēmums 2003/375/EK par pirmā līmeņa domēna “.eu” reģistra iecelšanu (OV L 128, 24.5.2003., 29. lpp.). [6] 3. panta 1. punkts nosaka, ka “Komisijas un reģistra noslēgtajam līgumam ir noteikts termiņš, un tas ir pagarināms”. [7] Papildu informāciju par EURid sk. http://www.eurid.eu/content/view/12/26/lang,en/. [8] Jaunākie rādītāji ar sadalījumu pa valstīm ir pieejami šeit:http://www.eurid.eu/en/press-room/facts-figures. [9] TLD “.eu” domēna vārdu aktīvās izmantošanas piemērus sk. http://www.eurid.eu/en/press-room/why-eu. [10] http://www.eurid.eu/files/2007_q1_report.pdf. [11] http://www.eurid.eu/en/content/two-thirds-online-europeans-are-aware-eu. [12] https://www.centr.org/main/4607-CTR/version/default/part/AttachmentData/data/Admin14%20-%20Linden-%20.eu%20branding%20study.pdf. [13] http://www.eurid.eu/en/content/eu-registrars-are-generally-satisfied-eurid-give-some-suggestions-improvements. [14] Regulas (EK) Nr. 733/2002 4. panta 2. punkta c) apakšpunktā ir norādīts, ka “reģistrs nosaka samaksu, kas ir tieši saistīta ar izmaksām”. Savukārt Līguma par pakalpojumu koncesiju I panta I punkta 6) apakšpunkts nosaka: “Ja tiek konstatēts pārpalikums, ko neiegulda pakalpojumu kvalitātes pilnveidošanā, šo pārpalikumu pārskaita Kopienas budžetā katrā attiecīgajā gadā, kad šāds pārpalikums radies. Reģistrs apsver nepieciešamību veidot atbilstīgu darbības rezervi.” [15] Avots: Čehijas Šķīrējtiesa: http://adr.eu/arbitration_platform/fees.php. [16] WIPO (Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas) maksa ir USD 1500 vai vairāk (http://www.wipo.int/amc/en/domains/fees/index.html). [17] Atbilstoši Komisijas Regulai (EK) Nr. 874/2004 valstu un/vai Kopienas atzītu vai izveidotu pirmtiesību īpašniekiem un sabiedriskām organizācijām tika dots noteikts laiks ("sākumposms"), kurā to domēnu vārdu reģistrācija tiek ekskluzīvi rezervēta šiem valstu un/vai Kopienas un sabiedrisku organizāciju atzītiem vai izveidotiem pirmtiesību īpašniekiem un sabiedriskām organizācijām. [18] Domēna vārdu uzkrāšana nozīmē, ka atsevišķas reģistratūras iegūst kontroli pār domēnu vārdiem ar nolūku tos paturēt jeb “uzkrāt” labuma un/vai peļņas gūšanai. Šādi uzkrājēji parasti cenšas domēnu vārdus pārdot tālāk par augstāku cenu. [19] Sk. arī EURid „.eu” domēna vārda reģistrācijas noteikumu un nosacījumu 2.2. sadaļu: http://www.eurid.eu/files/trm_con_EN.pdf. [20] Komisijas Regulas (EK) Nr. 874/2004 6. pants nosaka, ka “reģistrs reģistrē domēna vārdus ar visiem oficiālo valodu alfabēta burtiem, kad kļūst pieejami attiecīgi starptautiski standarti”. [21] OV L xxx, xx.xx.2009. (vēl nav publicēts).