LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 30.10.2008. 
COM(2008) 716 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES L ĒMUMS 
ar ko pieš ķir savstarp ējo palīdzību Ungārijai 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
ar ko pieš ķir ES vid ēja termiņa finansiālo palīdzību Ungārijai 
(iesniegusi Komisija) 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. IEVADS  
Kopš 2006. gada vidus Ung ārijas iestādes ievērojamus p ūliņus veltījušas tam, lai kori ģētu 
lielo iekšējo un ārējo bilances nel īdzsvarotību. Lai gan p ēdējo 2 gadu laik ā ir panākti taustāmi 
rezultāti, tostarp ir iev ērojami samazin ājies valsts budžeta defic īts un pakāpeniski mazin ājies 
arī tekošā konta defic īts, kopš 2008. gada oktobra s ākuma Ung ārijas finanšu tirgos v ērojama 
ļoti liela spriedze. Tas ir saist īts ar Ungārijas salīdzinošo lielo finansi ālo neaizsarg ātību, kuras 
iemesls ir lielais ārējais parāds (teju 100 % no IKP), ko nesen v ēl palielin āja aizdevumi 
ārvalstu val ūtā privātajam sektoram, un valsts par āda attiecība, kas ir augst ākā reģionā (ap 
66 % no IKP). Iest ādes bez vilcin āšanās paziņoja par visaptverošiem politikas pas ākumiem, 
lai atjaunotu investoru uztic ību un mazin ātu spriedzi finanšu tirgos. Šie pas ākumi ietver 
paātrinātu deficīta samazin āšanu gan 2008., gan 2009. gad ā, kas samazin ātu vajadz ību pēc 
valdības finans ējuma, un vair ākas mērķtiecīgas darbības, lai "atdz īvinātu" valsts par āda tirgu 
un palielin ātu likvidit āti valūtas mijmai ņas darījumu tirg ū. Tomēr var gaid īt kapitāla un 
finanšu konta st āvokļa strauju pasliktin āšanos 2008. un seviš ķi 2009. gad ā, ko ierosin ājusi 
krīze finanšu tirgos, t āpēc šajā laikā valstij b ūs vajadzīga ievērojama finansi ālā palīdzība, 
iespējams, pat 20 miljardu euro apm ērā līdz 2009. gada beig ām.  
2. MAKROEKONOMISK ĀS NORISES UN PROGNOZES  
2006. gada vid ū sāka darboties fisk ālās konsolid ācijas programma, lai kori ģēto lielo fisk ālo 
un ārējo nelīdzsvarotību, kas izveidojusies iepriekš ējos gados (2006. gad ā valsts budžeta 
deficīts bija 9,3 %, bet tekoš ā konta defic īts — 7,5 %). Pas ākumi cita starp ā ietvēra izdevumu 
iesaldēšanu, valsts ieguld ījumu samazin āšanu, nodok ļu palielin āšanu un cenu subs īdiju 
samazināšanu. Rezult ātā valsts sektora devums tautsaimniec ībā ievērojami samazin ājās, jo 
īpaši tādās jomās kā veselības aprūpe, izglītība un pārvalde. 2007. gad ā privātajā sektorā bija 
vērojama zin āma pretest ība ekonomiskajai lejupsl īdei, ko veicin āja piekļuve jauniem 
kredītiem. Pateicoties iev ērojamam eksporta palielin ājumam (aptuveni 16 %), joproj ām 
nedaudz palielin ājās ieguldījumi, lai gan uz ņēmumu pe ļņa samazin ājās, jo būtiski pieauga ar 
algām saistītās izmaksas. Pat ēriņa pieaugums bija m ērens — par 0,7 %, neraugoties uz to, ka 
reālās algas samazin ājās, jo līdztekus naftas un p ārtikas cenu k āpumam bija v ērojams ar ī 
regulēto cenu pieaugums un pievienot ās vērtības nodok ļa palielin ājums. Kopum ā ikgadējais 
IKP pieaugums pal ēninājās no 4,1 % 2006. gad ā līdz 1,1 % 2007. gad ā, bet infl ācija 
divkāršojās, sasniedzot teju 8 %, kas ir krietni vair āk par ofici ālo inflācijas mērķi.  
Bija paredzams, ka, pak āpeniski mazinoties fisk ālo pasākumu ietekmei, 2008. gad ā atsāksies 
ekonomikas ros ība un 2–3 gadu laik ā izdosies sasniegt potenci ālo izaugsmi (nedaudz maz āk 
par 3 %). Tom ēr lejupslīde ES un p ārējā pasaulē izrādījās daudz liel āka, nekā prognozēts, un 
tas ievērojami mazin āja izredzes uz labiem eksporta rezult ātiem, kas p ēdējos gados bijis 
Ungārijas ekonomikas galvenais dzin ējspēks. Pašreiz ējās finanšu gr ūtības un ar t ām saistītie 
stingrākie kredītnosacījumi paātrināja lejupslīdi un vēl vairāk pasliktin āja izaugsmes izredzes. 
Privātais patēriņš un m ājsaimniec ību ieguld ījumi visvair āk cieš no stingr ākiem 
kredītnosacījumiem, savuk ārt uzņēmumu ieguld ījumi varētu saglabāties, pateicoties l īdzekļu 
ieplūšanai no ES fondiem (strukt ūrfondiem un koh ēzijas fonda). T ādējādi var prognoz ēt, ka 
gada vidējais IKP pieaugums 2008. gad ā būs krietni zem āks par 2 % un 2009. gad ā krasi 
samazināsies, savuk ārt 2010. gad ā prognoz ēta lēna uzlabošan ās. Ņemot vērā lielās 
neskaidrības, kas saist ās ar pašreiz ējo finanšu tirgus situ āciju, past āv pat risks, ka IKP 
2009. gad ā varētu sarukt, kam v ēlāk sekotu gausa atkopšan ās. 
LV 3   LV 3. VALSTS FINANSES  
2007. gad ā valsts budžeta defic īts bija 5 % no IKP, kas ir krass samazin ājums salīdzinājumā 
ar 9,3 % no IKP 2006. gad ā. Tas bija rezult āts fiskālās konsolid ācijas programmai, ko 
2006. gad ā uzsāka atkārtoti ievēlētā valdība, tostarp virknei nodok ļu palielin ājumu un cenu 
subsīdiju samazin ājumu, izdevumu iesald ēšanai (jo īpaši algām publiskaj ā sektorā) un valsts 
ieguldījumu nomin ālam samazin ājumam. 2008. gada j ūlija vidū, balstoties uz to, ka centr ālās 
valdības ieņēmumi pirmaj ā pusgadā bija labāki, nekā plānots, vald ība samazin āja prognoz ēto 
deficītu līdz 3,8 % no IKP (sal īdzinājumā ar mērķvērtību 4 % no IKP, kas min ēta jaunākajā 
konverģences programmas atjaunin ājumā un ko apstiprin ājusi Padome). 
Reaģējot uz satricin ājumiem Ung ārijas finanšu tirgos, vald ība 10. oktobr ī paziņoja par 12 so ļu 
rīcības plānu, lai veicin ātu tirgu stabilit āti. Īpaši jāatzīmē, ka plānā paredzēts samazin āt 
budžeta defic īta mērķus: no 3,8 % l īdz 3,4 % no IKP 2008. gad ā un no 3,2 % l īdz 2,9 % un 
vēlāk pat līdz 2,6 % no IKP 2009. gad ā. Lai 2008. gad ā sasniegtu v ērienīgāku deficīta 
mērķi — 3,4 % no IKP —, īstenos šādus pasākumus: i) samazin āt izdevumus daž ās valdības 
programm ās, kā arī samazināt līdzfinansēšanai paredz ētos izdevumus, jo ES fondu apg ūšana 
norit lēnāk, nekā plānots (0,15 % no IKP), un ii) vajadz ības gadījumā pastāvīgi iesaldēt 
neizmantot ās budžeta rezerves (0,3 % no IKP). 2009. gad ā paredzētais deficīta mērķis ir par 
0,6 % no IKP zem āks, un to pl ānots sasniegt, īstenojot š ādus pasākumus: i) atteikties no 
plānotajām nodok ļu izmaiņām, jo ofici āli bija paredz ēts, ka 2009. gad ā tas samazin ās 
ieņēmumus par 0,55 % no IKP, bet saglab āt kompens ējošos izdevumus; ii) papildus 
samazināt izdevumus 0,6 % apm ērā no IKP (samazinot t ēriņus valdības programm ām un 
budžeta iest āžu darbības izmaksas, k ā arī atliekot dažu soci ālo pārvedumu indeks āciju), kas 
ietverti pārskatītajā budžeta projekt ā, kuru iesniedza 18. oktobr ī; iii) veikt papildu pas ākumus 
aptuveni 1 % apm ērā no IKP, proti, samazin āt 13. pensijas un alga s izmaksu valsts sektor ā, kā 
arī iesaldēt algas publiskaj ā sektorā.  
Valdības 12 so ļu rīcības plāns paredz ar ī spēcināt fiskālās pārvaldības reformu procesu. 
Pārskatīto likumdošanas dokumentu pa rlamentam iesniedza 17. oktobr ī. Tajā iestrādāti daži 
svarīgi elementi no opoz īcijas partiju priekšlikumiem (piem ēram, noteikt daudzgadu 
izdevumu griestus centr ālās valdības apakšsektoram un izveidot Fisk ālo padomi pie Budžeta 
likumdošanas biroja. P ārskatītajā plānā paredzēts, ka gada budžetu veidos, balstoties uz 
3 gadu pl ānu, ievērojot vidēja termiņa skaitlisk ās normas. Paredz ēts, ka jauno likumdošanas 
priekšlikumu pie ņems ar vienk āršu balsu vair ākumu.  
4. FINANŠU TIRGI  
Lai gan gandr īz visu 2008. gadu norises Ung ārijas finanšu tirgos vis ā visumā līdzinājās 
norisēm citos re ģiona tirgos (dažubr īd gan bija liel āka nestabilit āte1), oktobra s ākumā tirgos 
bija vērojama liela spriedze — valsts oblig āciju primārā tirgus iesald ēšana, ļoti krass kritums 
biržā un strauja val ūtas maiņas kursa pazemin āšanās, kā rezultātā palielinājās atšķirība starp 
valsts oblig āciju ienes īgumu un kred ītsaistību nepild īšanas mijmai ņas līgumu (CDS) 
ienesīgumu. Šķiet, tas ir saist īts ar likvidit ātes trūkumu finanšu sist ēmā, jo īpaši attiec ībā uz 
valūtas maiņas likvidit āti, kas ir k ļuvusi dārgāka, jo ir radies iespaids, ka dar ījumu partneru 
risks ir palielin ājies, un ir pieaugusi v ēlme izvair īties no riska saist ībā ar Centrāleiropas un 
Austrumeiropas valst īm.  
Pēc oktobra s ākuma tirgus satricin ājumiem iest ādes paziņoja par vair ākiem pasākumiem, kuru 
tiešais m ērķis bija mazin āt finanšu spriedzi. Papildus budžeta pl ānu „apcirpšanai”, kas 
                                                 
1 Piem ēram, 2008. gada maij ā valsts oblig āciju tirgū bija vērojama īslaicīga spriedze, galvenok ārt tāpēc, 
ka iekšzemes pensiju fondi main īja ieguldījumu portfe ļus. 
LV 4   LV samazina neto vajadz ības pēc finansējuma, šie pas ākumi ietv ēra šādus elementus: 1) 
investīciju noteikumu atvieglošana pensiju fondiem; 2) jauna val ūtas mijmai ņas mehānisma 
izveide Ung ārijas valsts bank ā (MNB) 13. oktobr ī, lai valūtas mijmai ņas darījumu veic ējus 
mazāk apdraud ētu ar darījuma partneriem saist īts risks; 3) jauna rezerves meh ānisma izveide 
bankām no 16. oktobra, ar kura starpniec ību MNB var nodrošin āt vienas dienas ( overnight ) 
euro un forintu mijmai ņas darījumus. Šo jauno meh ānismu balsta vienošan ās par atpirkšanas 
darījumiem ar ECB, kas noz īmē, ka ECB sniegs MNB iesp ēju aizņemties līdz 5 miljardiem 
euro; 4) 16. oktobr ī MNB pazi ņoja arī par pasākumiem, lai atbalst ītu iekšzemes oblig āciju 
tirgu, vienojoties ar prim ārajiem tirgot ājiem; 5) 22. oktobr ī MNB paaugstin āja procentu likmi 
par 300 b āzes punktiem, lai aptur ētu vietējās valūtas vērtības krišanos (no oktobra s ākuma 
Ungārijas forinta v ērtība pret euro bija kritusies par 14 %). 
Papildus min ētajam Ung ārijas parlaments 13. oktobr ī palielināja noguld ījumu apdrošin āšanas 
slieksni no 6 miljoniem forintu l īdz 13 miljoniem forintu. L ēš, ka jaunais limits aptvers 
aptuveni 90 % no attiec īgajiem noguld ījumiem. L īdztekus likumdošanas pas ākumiem tika 
pausta politiska ap ņemšanās vajadzības gadījumā garantēt visus noguld ījumus. Turkl āt 
Ungārijas iestādes ir pastiprin ājušas sadarb ību ar valsts Finansi ālās stabilitātes komiteju 
(izveidota 2004. gad ā) un izvērsušas pārrobežu kontaktus starp p ārraugiem. 
5. MAKSĀJUMU BILANCE UN ĀRĒJĀS FINANS ĒŠANAS PRAS ĪBAS 
Eksporta neto apjoma pieaugums, ko veicin āja strauja izaugsme vis ā pasaulē, pēdējos gados 
bija galvenais IKP pi eauguma dzinulis un liel ā mērā sekmēja arī to, ka pak āpeniski 
samazinājās tekošā konta defic īta attiecība pret IKP — no 7,5 % 2006. gad ā līdz 6,4 % 
2007. gad ā. Cits būtisks faktors 2007. gad ā bija tāds, ka iev ērojami samazin ājās valdības 
vajadzības pēc finansējuma. Kapit āla kontā bija vērojams aizvien liel āks pārpalikums, kas 
2007. gad ā sasniedza 1,1 % no IKP, da ļēji tādēļ, ka aizvien vair āk tika apg ūti ES līdzekļi, 
tāpēc kopējās neto ārējās saistības stabiliz ējās, lai gan visnota ļ augstā līmenī (97 % no IKP). 
Tajā pašā laikā pieauga par āda instrumentu īpatsvars ārējā deficītā. Tas cita starp ā atspoguļo 
lielos ārvalstu tiešos ieguld ījumus un rezidentu ieguld ījumu aizpl ūšanu, kas ar laiku var ētu 
pozitīvi ietekm ēt ienākumu bilanci tekošaj ā kontā. Lai gan 2008. gada pirmaj ā pusgadā 
parādu neradoša finans ējuma īpatsvars nedaudz samazin ājās (līdz aptuveni trešda ļai), 
īstermiņa parāda īpatsvars (dz ēšanas termi ņš mazāks par 1 gadu) kop ējā parādā pieauga l īdz 
aptuveni 23 % no IKP, galvenok ārt tāpēc, ka pieauga finanšu sektora ārējās saistības, kas 
tagad ir 35 % no IKP (savuk ārt valsts ārējā parāda īpatsvars ir 30 %). 
Paredzams, ka tekošais konts šogad un jo īpaši nākamgad turpin ās samazin āties, ņemot vērā 
neseno forinta v ērtības samazin āšanos un importa pieauguma kraso sarukumu 2009. gad ā. 
Domājams, ka uzlabosies kapit āla konta st āvoklis, jo palielin ās jau pieš ķirto ES l īdzekļu 
apgūšana. No otras puses, ņemot vērā jaunākos notikumus, jo īpaši kopš oktobra s ākuma, var 
gaidīt, ka neto ieguld ījumu aizpl ūšana (ieskaitot atvasin ātos finanšu instrumentus) 
paātrināsies, jo īpaši tādēļ, ka krasi samazin ās valsts un banku ārējie aizņēmumi, kas savuk ārt 
sekmēs kapitāla un finanšu konta st āvokļa būtisku pasliktin āšanos 2008. un īpaši 2009. gad ā. 
Ņemot vērā iepriekš min ēto, lai atbalst ītu maksājumu bilanci un pan āktu pienācīgu 
starptautisko val ūtas rezervju apjomu, SVF un Komisija uzskata, ka Ung ārijai būs vajadzīga 
ievērojama finansi ālā palīdzība īsā un vidējā termiņā, proti, 20 miljardi euro l īdz 2009. gada 
beigām. 
Tāpēc Komisija uzskata, ka Ung ārijas maks ājumu bilance ir nopietni apdraud ēta, un iesaka 
Padomei pie ņemt lēmumu par savstarp ējas palīdzības piešķiršanu. 
LV 5   LV 6. ES ATBALSTS SASKA ŅĀ AR MAKS ĀJUMU BILANCES PAL ĪDZĪBAS MEH ĀNISMU K Ā 
DAĻA NO STARPTAUTISK Ā ATBALSTA  
Pašreizējos apstākļos būtu lietder īgi Ungārijai piešķirt vidēja termiņa finansiālo palīdzību 
saskaņā ar palīdzības mehānismu attiec ībā uz dalībvalstu maks ājumu bilanc ēm (ņemot vērā 
Regulu (EK) Nr. 332/2002). T ā noderētu brīdī, kad Ung āriju nopietni apdraud k ārtējo 
maksājumu bilances gr ūtības, jo finanšu tirgos valda paaugstin āta spriedze, neraugoties uz to, 
ka valsts politika kopš 2006. gada vidus ir iev ērojami uzlabojusies. ES atbalsts Ung ārijai būs 
daļa no liel ākas Ung ārijai pieš ķirta finans ējuma paketes — SVF pieš ķirs aizdevumu 
10,5 miljardu SDR apm ērā (apmēram 12,5 miljardi euro) saska ņā ar rezerves vienošanos, ko 
plānots apstiprin āt 2008. gada 6. novembr ī, un Pasaules banka pieš ķirs aizdevumu 1 miljarda 
euro apm ērā. Ir ļoti svarīgi, lai liel ās finanšu iest ādes, kas darbojas Ung ārijā, arī turpmāk 
piešķirtu pienācīgu finans ējumu ekonomikai. ES finansi ālo palīdzību sniedz, lai balst ītu 
Ungārijas iestāžu stingro ap ņemšanos īstenot visaptverošu ekonomisk ās politikas programmu, 
kas izveidota, lai atjaunotu ieguld ītāju uzticību un mazin ātu spriedzi, ko p ēdējās nedēļās 
piedzīvojuši Ung ārijas finanšu tirgi. Šo programmu iek ļaus konver ģences programmas 
atjauninājumā. Konkrētāk, fiskālās konsolid ācijas paātrināšana, kas samazin ās vajadzību pēc 
finansējuma, un pl ānotās sekmes fisk ālās pārvaldības reformas īstenošanā ir saska ņā ar 
iepriekšējiem Padomes ieteikumiem, ņemot vērā atzinumu par 2007. gada novembr ī iesniegto 
konverģences programmu un atzinumu par vals ts reformu programmas 2007. gada oktobra 
īstenošanas zi ņojumu. ES pal īdzība un Komisijas iesaist īšanās arīdzan palīdzētu nodrošin āt, 
ka pašreiz ējā politika, kuras atbalstam tiks pieš ķirta finans ējuma pakete, ir saska ņā ar ES 
politikas ieteikumiem.  
Ekonomikas politikas nosac ījumi cita starp ā būs šādi: fiskālās pārvaldības reforma un atbalsts 
vērienīgākam defic īta samazin ājumam, kas nodrošin ātu, ka tiek veikta pl ānotā pārmērīga 
budžeta defic īta novēršana (vēlākais līdz 2009. gadam), k ā ieteikts Padomes 2006. gada 
10. oktobra ieteikum ā saskaņā ar pārmērīga deficīta proced ūru. Tas ietvertu ar ī strukturālas 
reformas pas ākumus, kas veicami Lisabonas strat ēģijas kontekst ā, piemēram, pastiprin āt 
stimulus iesaist īties darba tirg ū, lai palielin ātu nodarbin ātību un sekm ētu valsts finanšu 
ilglaicīgu ilgtspējību. Monet ārajai politikai ar ī turpmāk jāorientējas uz cenu stabilit āti un 
MNB noteikt ā inflācijas mērķa sasniegšanu (pašlaik 3 %). Turkl āt tas arī nozīmē, ka ir laikus 
un sparīgi jāīsteno lēmumi, kas paredz ēti finanšu sektora darb ības uzlabošanai. Visbeidzot, 
pārraugot šo nosac ījumu iev ērošanu, v ērā jāņem arī tas, cik sekm īgi tiek pild īti SVF 
programmas darb ības kritēriji, kas ir š ādi: i) ceturkš ņa limiti centr ālās valdības primārajiem 
kumulētajiem izdevumiem, soci ālās nodrošin āšanas līdzekļiem un ārpusbudžeta l īdzekļiem; 
ii) valsts sektor ā nav kav ētu ārējo maksājumu uzkr āšanās; iii) noteikts neto starptautisko 
rezervju pl ūsmas minimums; iv) „orient ējoša līkne” valsts PCI dinamikai 12 m ēnešos. 
Konkrētāk, pastiprin āta uzraudz ība pār budžeta att īstību gada laik ā būtu noderīgs papildu 
instruments, lai nodrošin ātu, ka budžeta virz ība ir tāda, lai būtu iespējams sasniegt ofici ālo 
deficīta mērķi.  
Lai nodrošin ātu vajadz īgo elastīgumu pašreiz ējos tirgus apst ākļos, tiek ierosin āts atļaut 
izmantot procentu mijmai ņas darījumus aizdevumu oper ācijām, kas finans ē aizdevumu. 
Iespējamā mijmaiņas darījuma partneriem b ūtu jābūt ar visaugst āko kredītkvalitāti, lai 
neapdraud ētu ES budžetu. 
Ņemot vērā iepriekš min ēto un pēc apspriešan ās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
Komisija iesaka Padomei pieš ķirt savstarp ējo palīdzību, kā paredzēts Līguma 119. pant ā. 
Pēc apspriešan ās ar Ekonomikas un finanšu komiteju Komisija ar ī ierosina, ka p ēc tam, kad 
pēc Komisijas ierosin ājuma būs pieņemts min ētais Padomes l ēmums par savstarp ējās 
palīdzības piešķiršanu Ung ārijai, Padomei b ūtu jāpieņem lēmums, ar kuru Ung ārijai no 
LV 6   LV dalībvalstīm paredz ētā ES pal īdzības mehānisma (ko reglament ē Padomes 2002. gada 
18. februāra Regula (EK) Nr. 332/2002) pieš ķir vidēja termiņa finansiālu palīdzību līdz 
6,5 miljardu euro apm ērā, lai sekm ētu tās maksājumu bilances ilgtsp ējību. Šo atbalstu sniegtu 
kopā ar SVF aizdevumu. To izmaks ātu ne vair āk kā 5 daļās, un uz to attiecas nosac ījumi par 
ekonomisko politiku. Ierosin ātais lēmums būtu spēkā divus gadus p ēc stāšanās spēkā. 
LV 7   LV Ieteikums 
PADOMES L ĒMUMS 
ar ko pieš ķir savstarp ējo palīdzību Ungārijai 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 119. pantu, 
ņemot vērā Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
tā kā: 
(1) Kopš 2006. gada vidus Ung ārijas iestādes ievērojamus p ūliņus velta tam, lai kori ģētu 
lielo iekšējo un ārējo bilances nel īdzsvarotību. Lai gan p ēdējo 2 gadu laik ā ir panākti 
taustāmi rezult āti, tostarp ir iev ērojami samazin ājies valsts budžeta defic īts un 
pakāpeniski mazin ājies arī tekošā konta defic īts, kopš 2008. gada oktobra s ākuma 
Ungārijas finanšu tirgos v ērojama ļoti liela spriedze. 
(2) Ungārijas iestādes 2008. gada oktobr ī pieņēma visaptverošu ekonomikas politikas 
programmu, kas izstr ādāta, lai atjaunotu investoru uztic ību un mazin ātu spriedzi, kas 
pēdējo nedēļu laikā ir vērojama Ung ārijas finanšu tirgos; šaj ā programm ā ietilpst 
pasākumi, lai banku sist ēmai nodrošin ātu adekv ātu likvidit āti un finans ējumu, 
iniciatīvas, kas garant ētu banku adekv ātu kapitaliz āciju, kā arī plāni, lai nodrošin ātu 
fiskālo ilgtspējību un samazin ātu vajadz ību pēc finansējuma; konkr ēti, valdība ir 
pārskatījusi savu defic īta mērķi 2008. gadam, to samazinot l īdz 3,4 % no IKP 
salīdzinājumā ar sākotnēji paredzētajiem 4 % no IKP, bet 2009. gadam — no 3,2 % no 
IKP to samazinot l īdz 2,6 % no IKP; š ī ekonomikas programma un jo īpaši tajā 
ietvertie m ērķi attiecībā uz budžetu tiks iestr ādāti valdības budžet ā, kā arī 
konverģences programm ā, kurā ir paredz ēti arī citi ekonomikas politikas instrumenti 
un struktur āla rakstura reformas.  
(3) Padome regul āri pārskata Ung ārijas īstenoto ekonomikas politiku, jo īpaši tad, kad tiek 
sagatavots ikgad ējais pārskats par Ung ārijas atjaunin āto konver ģences programmu un 
valsts reformu programmas īstenošanu, regul āri pārskatot Ung ārijas sasniegtos 
rezultātus saistībā ar Padomes ieteikumiem par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru, kā arī konverģences ziņojuma satvar ā. 
(4) Neraugoties uz cer ētajiem uzlabojumiem tekoš ā konta bilanc ē, Ungārijai 2008. un 
2009. gad ā vajadzība pēc finansējuma būs liela (atbilstoši apl ēsēm aptuveni 
20 miljardi euro), un p ēdējās norises finanšu tirgos liek nobaž īties par to, ka iesp ējama 
kapitāla un finanšu konta st āvokļa strauja pasliktin āšanās un strauja neto ieguld ījumu 
aizplūšana.  
(5) Ungārijas iestādes Eiropas Savien ībai, starptautisk ām finanšu instit ūcijām un valst īm 
ir lūgušas iev ērojamu finansi ālu palīdzību, lai atbalst ītu maksājumu bilances 
ilgtspējību un atjaunotu pien ācīgu starptautisko val ūtas rezervju apjomu. 
(6) Ungārijas maks ājumu bilance ir nopietni apdraud ēta, tāpēc savstarp ējā palīdzība, kuru 
steidzamā kārtā piešķir Kopiena, ir pamatota,  
LV 8   LV IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU.  
1. pants 
Kopiena pieš ķir Ungārijai savstarp ēju palīdzību.  
Šis lēmums ir adres ēts dalībvalstīm. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs  
LV 9   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
ar ko pieš ķir Kopienas vid ēja termiņa finansiālo palīdzību Ungārijai 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu,  
ņemot vērā Padomes 2002. gada 18. febru āra Regulu (EK) Nr. 332/ 2002, ar ko izveido vid ēja 
termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiec ībā uz dalībvalstu maks ājumu bilanc ēm2, un 
jo īpaši tās 3. panta 2. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu un apspriedus ies ar Ekonomikas un finanšu komiteju 
(EKF), 
tā kā: 
(1) Ar Padomes l ēmumu […] pie ņēma lēmumu pieš ķir Ungārijai savstarp ēju palīdzību. 
(2) Neraugoties uz cer ētajiem uzlabojumiem tekoš ā konta bilanc ē, ir paredzams, ka 
Ungārijai 2008. un 2009. gad ā būs vajadzīgs ārējais finans ējums aptuveni 20 miljardi 
euro apm ērā, jo — kā to liecina p ēdējās norises finanšu tirgos — ir iesp ējama kapit āla 
un finanšu konta st āvokļa strauja pasliktin āšanās un strauja neto ieguld ījumu 
aizplūšana. 
(3) Ir pamatoti, izmantojot vid ēja termiņa finansiālas palīdzības mehānismu attiec ībā uz 
dalībvalstu maks ājumu bilanc ēm, ko izveidoja 2002. gad ā ar Regulu (EK) 
Nr. 332/2002, pieš ķirt Ungārijai Kopienas atbalstu 6,5 miljardu euro apm ērā. Šī 
palīdzība jāsniedz līdztekus Starptautisk ā Valūtas fonda aizdevumam 10,5 miljardu 
SDR apm ērā (apmēram 12,5 miljardi euro) saska ņā ar rezerves vienošanos, ko pl ānots 
apstiprināt 2008. gada 6. novembr ī. Arī Pasaules Banka ir pi ekritusi sniegt Ung ārijai 
aizdevumu 1 miljarda euro apm ērā. 
(4) Šo palīdzību jāpārvalda Komisijai, kas, apsprie dusies ar EFK, vienosies ar Ung ārijas 
iestādēm par konkr ētiem ekonomikas politikas nosac ījumiem, ar kuriem saska ņā šī 
finansiālā palīdzība tiek pieš ķirta. Šie nosac ījumi ir jāparedz saprašan ās memorand ā. 
Sīkāki finanšu nosac ījumi aizdevuma l īgumā ir jāprecizē Komisijai. 
(5) Šo palīdzību sniedz, lai atbalst ītu Ungārijas maks ājumu bilances ilgtsp ējību un lai 
tādējādi palīdzētu Ungārijai pašreiz ējos ekonomikas un finanšu apst ākļos sekmīgi 
īstenot vald ības ekonomikas politikas programmu, 
IR NOLĒMUSI ŠĀDI.  
1. pants 
1. Kopiena nodod Ung ārijas rīcībā vidēja termiņa aizdevumu, kura maksim ālais apjoms 
ir 6,5 miljardi euro, ar maksim ālo vidējo dzēšanas termi ņu uz 5 gadiem.  
                                                 
2 OV L 53, [23.2.2002.], 1. lpp. 
LV 10   LV 2. Kopienas finansi ālā palīdzība ir pieejama divu gadu laik ā, sākot no pirm ās dienas p ēc 
tam, kad ir st ājies spēkā šis lēmums. Ja attiec īgos apstākļos tas nepieciešams, 
Komisija, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, var nolemt pagarin āt šo 
termiņu par ne vair āk kā diviem gadiem. 
2. pants 
1. Šo palīdzību Komisija p ārvaldīs tā, lai tas atbilstu Ung ārijas saist ībām un Padomes 
ieteikumiem jo īpaši attiec ībā uz valsts reformu programmas īstenošanu, 
konverģences programmu un p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru.  
3. Komisija, apspriedusies ar  EFK, vienosies ar Ung ārijas iestādēm par īpašiem 
ekonomisk ās politikas nosac ījumiem, ar kuriem saska ņā šī finanšu pal īdzība tiek 
piešķirta, kā to paredz 3. panta 4. punkts. Šos nosac ījumus paredz saprašan ās 
memorand ā atbilstīgi 1. punkt ā minētajām saistībām un ieteikumiem. S īkākus 
finanšu nosac ījumus aizdevuma l īgumā precizē Komisija. 
4. Sadarbībā ar EFK Komisija regul āri pārbauda, vai tiek iev ēroti ekonomisk ās 
politikas nosac ījumi, ar kuriem saska ņā šī palīdzība piešķirta. Komisija EFK 
informēs par iesp ējamām aizņēmumu finans ējuma izmai ņām vai finanšu nosac ījumu 
pārstrukturēšanu. 
3. pants 
1. Kopienas finansi ālo palīdzību Komisija nodod Ung ārijas rīcībā ne vairāk kā piecās 
daļās, kuru apjoms j ānosaka saprašan ās memorand ā.  
2. Pirmo daļu izmaksā ar nosacījumu, ka st ājas spēkā aizdevuma l īgums un saprašan ās 
memorands.  
3. Ja aizdevuma finans ēšanas nol ūkā nepieciešams, ir at ļauti pien ācīgi procentu 
mijmaiņas darījumi ar visaugst ākās kredītkvalitātes partneriem. 
4. Lēmumu par turpm āko daļu izmaksu Komisija pie ņems pēc tam, kad b ūs saņēmusi 
atzinumu no EFK. P ārējo daļu izmaksa notiks, ja apmierinoši tiks izpild īta Ungārijas 
valdības jaunā ekonomikas programma, tostarp Ung ārijas konver ģences programma 
un jo īpaši īpašie ekonomikas politikas nosac ījumi, kas paredz ēti saprašan ās 
memorand ā. Cita starp ā nosacījumos ietilps: rezult āti, kas sasniegti, lai īstenotu 
valdības plānoto fisk ālo konsolid āciju atbilst īgi Padomes 2006. gada 10. oktobra 
ieteikumam saska ņā ar pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru, kā arī 
Padomes 2007. gada novembra atzinumam par atjaunin āto konver ģences 
programmu; īpaši pas ākumi, lai kontrol ētu izdevumus, no k ā ir atkar īga 
konsolidācijas procesa norise, k ā arī rezultāti saistībā ar fiskālās pārvaldības un 
finanšu p ārraudzības reformu; struktur ālas reformas pas ākumi, kas veicami 
Lisabonas strat ēģijas kontekst ā, piemēram, lai pastiprin ātu stimulus integr ācijai 
darba tirg ū, lai palielin ātu nodarbin ātības rādītājus un sekm ētu valsts finanšu 
ilgtermiņa ilgtspējību.  
Šis lēmums ir adres ēts Ungārijas Republikai. 
LV 11   LV Briselē,  
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs  
LV 12   LV PĀRSKATS PAR IETEKMI UZ BUDŽETU  
 
(sk. iekšējo noteikumu 16. pantu)  
  
POLITIKAS JOMA: SADA ĻA 01 — EKONOMIKA UN FINANSES  
DARBĪBA: FINANŠU DAR ĪJUMI UN INSTRUMENTI  
DARBĪBAS NOSAUKUMS: ES VID ĒJA TERMI ŅA PALĪDZĪBA UNG ĀRIJAI  
1. PRIEKŠLIKUMA
 NOSAUKUMS:  ATTIEC ĪGĀ BUDŽETA  POZĪCIJA  UN 
SADAĻA 
01 04 01 01 EK garantija Kopien as aizdevumiem, kas paredz ēti maksājumu bilances 
atbalstam 
2. JURIDISKAIS  PAMATS 
EK līguma 119. pants un EK l īguma 308. pants; Padomes 2002. gada 18. febru āra 
Regula (EK) Nr. 332/2002.  
Šī regula aizdevuma pamatsummu, kas saska ņā ar šo finanšu meh ānismu 
dalībvalstīm piešķirama dal ībvalstīm, ierobežo l īdz 12 miljardiem euro. Kopš 
minētās regulas st āšanās spēkā aizdevumi saska ņā ar šo meh ānismu nav pieš ķirti. 
3. FINANŠU  GADA  VISPĀRĒJIE  RĀDĪTĀJI (EURO) 
Šis postenis ir Eiropas Savien ības nodrošin ātu garantiju strukt ūra. Tas ļauj Komisijai 
apkalpot par ādus (kapit ālu, procentus un citus izdevumus) par ādnieku (šaj ā gadījumā 
Ungārijas) saist ību nepildīšanas gad ījumā.  
Budžeta iegr āmatojums („p.m.”), kas atspogu ļo budžeta garantiju, tiks izmantots 
vienīgi tad, ja garantija faktiski tiks piepras īta. Parasti budžeta garantija netiek 
pieprasīta. Kad Ung ārija vēl nebija ES dal ībvalsts, Padome, pamatojoties uz 
1990. gada 25. febru āra Lēmumu 1990/83/EEK un 1991. gada 24. j ūnija Lēmumu 
91/310/EEK, pieš ķīra Ungārijai makrofinansi ālu palīdzību 790 miljonu ECU  apmērā. 
Visu šo makrofinansi ālo palīdzību Ungārija atmaks āja līdz 1998. gadam.  
3.a – Tekošais gads 
Neattiecas 
  SA 
Sākotnējā finanšu gada 
apropriācija (budžets)   
Pārskaitījumi   
Papildu apropri ācija    
Apropriācija kopā   
LV 13   LV Apropriācijas, kas jau 
rezervētas citai darba 
programmai   
Pieejamais atlikums   
Ierosinātajam 
pasākumam pieš ķirtā 
summa    
3.b – Pārnestās summas 
Neattiecas 
  SA 
Pārnestās summas    
Apropriācijas, kas jau 
rezervētas citai darba 
programmai    
Pieejamais atlikums    
Ierosinātajam pas ākumam 
piešķirtā summa    
3.c – Nākamais finanšu gads 
Neattiecas 
  SA 
Sākotnējā finanšu gada 
apropriācija (budžets)  p.m. 
Pārskaitījumi   
Papildu apropri ācija   
Apropriācija kopā   
Apropriācijas, kas jau 
rezervētas citai darba 
programmai   
Pieejamais atlikums    
Ierosinātajam pas ākumam 
piešķirtā summa   p.m. 
 
LV 14   LV 4. DARB ĪBAS  APRAKSTS 
Ierosinātā vidēja termiņa finansi ālā palīdzība Ungārijai ir Kopienas aizdevums 
6,5 miljardu euro apm ērā (ko finans ēs no Kopienas aiz ņēmumiem starptautiskajos 
kapitāla tirgos). To sniegs  starptautisku finans ēšanas pas ākumu satvar ā, jo īpaši ar 
SVF aizdevumu 10,5 miljardu SDR apm ērā (apmēram 12,5 miljardi euro), 
izmantojot rezerves finanšu meh ānismu. Ar ī Pasaules Banka ir ap ņēmusies pieš ķirt 
summu 1 miljarda euro apm ērā. Kopienas vid ēja termiņa finansi ālā palīdzība 
Ungārijai ir paredz ēta, lai atbalst ītu Ungārijas maks ājumu bilances ilgtsp ējību, kura 
ir nopietni apdraud ēta, un lai t ādējādi atbalst ītu arī valdības jauno ekonomikas 
programmu, kuras nol ūks cita starp ā ir atjaunot investoru uztic ību un mazin ātu 
spriedzi, kas p ēdējā laikā kopš 2008. gada oktobra s ākuma ir v ērojama finanšu tirgos. 
Šī palīdzība atspogu ļo vēlmi atbalst īt dalībvalsti, kuras politiskie r ādītāji kopš 
2006. gada vidus ir b ūtiski uzlabojušies, cita starp ā panākot būtisku kop ējā valsts 
budžeta defic īta samazin ājumu. Taj ā pašā laikā šī palīdzība sniedz ieguld ījumu, lai 
sekmētu tādu finanšu stabilit āti, kas pārsniedz vienas sa ņēmējas valsts robežas un 
skar būtiskus starptautiskus sakarus (tostarp banku savstarp ējas attiec ības). Šis 
jaunais ekonomikas pas ākumu kopums ietver pa ātrinātu deficīta samazin āšanu gan 
2008., gan 2009. gad ā, kas mazin ātu vajadz ību pēc valdības finans ējuma, kā arī 
vairākas mērķtiecīgas darbības, lai atdz īvinātu valsts par āda tirgu un palielin ātu 
likviditāti valūtas mijmai ņas darījumu tirg ū. Visbeidzot, š ī palīdzība — kuru, 
apspriežoties ar Ekonomikas un finanšu komiteju, p ārvaldīs Komisija — ir veids, k ā 
nodrošināt, lai ES saglab ātu savu akt īvo līdzdalību Ungārijas ekonomikas politikas 
pilnveidē un lai šī politika atbilstu gan Ung ārijas saist ībām ES aspekt ā, gan Padomes 
rekomend ācijām jo īpaši attiec ībā uz valsts reformu programmas, k ā arī 
konverģences programmas un p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras 
izpildi.  
Kopienas aiz ņēmumus, kas Ung ārijai paredz ētā aizdevuma palielin āšanas nol ūkā 
iegūti kapitāla tirgos vai no finanšu instit ūcijām, sedz Kopienas garantija. Aizdevums 
ir iegūts kapitāla tirgos vai no finanšu instit ūcijām. Aizdevuma pamatsumma, kuru 
piešķirs Ungārijai, ir 6,5 miljardi euro. 
Eiropas Savien ības nodrošin ātā garantijas strukt ūra ir tāda, kas dod iesp ēju Komisijai 
apkalpot šo par ādu arī tad, ja Ung ārija nepilda savas saist ības. 
Lai izpild ītu savus pien ākumus, Komisija pagaidu k ārtā šo parādu var apkalpot, ar ī 
izmantojot savas kases resursus. Š ādā gadījumā jāpiemēro 12. pants Padomes 
2000. gada 22. maija Regul ā (EK, Euratom ) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 
2000/597/EK, Euratom , par Kopienu pašu resursu sist ēmu (OV L 130, 31.5.2000., 
1. lpp.). 
5. PIE ŅEMTĀ APRĒĶINU  METODE 
Neattiecas 
6. MAKS ĀJUMU  GRAFIKS  (EURO) 
Neattiecas 
Pozīcija Apropriācijas  Maksājumi  
  
 n gads n+1 gads n+2 gads n+3 gads Turpmākie 
finanšu gadi
LV 15   LV  n gads        
 n+1 gads       
        
 n gads       
 n+1 gads       
        
 Kop ā