Priekšlikums Padomes lēmums par drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas par teroristiskiem nodarījumiem nosūtīšanu /* COM/2005/0695 galīgā redakcija - CNS 2005/0271 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.12.2005 COM(2005) 695 galīgā redakcija 2005/0271 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas par teroristiskiem nodarījumiem nosūtīšanu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšlikuma konteksts - Vispārējais konteksts Terorisms ir kļuvis par starptautisku draudu, ko neviena dalībvalsts viena pati nespēj novērst. ES izstrādā pretterorisma politiku, saskaņā ar kuru dalībvalstis kopīgi cīnās pret terorismu ar vienādu apņēmību un vēlmi, ievērojot cilvēktiesības un pamatbrīvības. Ir pieņemti svarīgi tiesību akti un politikas stratēģijas, lai palīdzētu Eiropas Savienībai novērst un apkarot terorismu. Jo īpaši Eiropadome ir pieņēmusi ES rīcības plānu terorisma apkarošanai. Visā ES speciālisti ir veikuši pretterorisma pasākumu salīdzinošu pārskatīšanu katrā dalībvalstī. Neskatoties uz progresu, kas panākts ES līmenī cīņā pret terorismu, darāmā vēl ir ļoti daudz. Jo sevišķi jāīsteno attiecīgie pasākumi, kas paredzēti ES rīcības plānā terorisma apkarošanai, Hāgas programmā, Padomes un Komisijas rīcības plānā, ar ko īsteno Hāgas programmu, un kas izriet no Padomes 2005. gada 13. jūlija deklarācijas[1]. Būtisks elements ES centienos novērst un apkarot terorismu ir visas attiecīgās dalībvalstu informācijas nosūtīšana Eiropolam. Valstu drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas nosūtīšana ir šā procesa svarīga sastāvdaļa. Dalībvalstīm jāsniedz jebkura attiecīgā informācija arī citām dalībvalstīm, kas palīdzēs tām novērst un apkarot terorismu. Šajā ziņā dalībvalsts drošības un izlūkošanas dienestiem ir galvenā loma. - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Līguma par Eiropas Savienību 29. pants nosaka, ka Eiropas Savienības mērķis nodrošināt pilsoņiem augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma jomā sasniedzams, novēršot un apkarojot organizētu vai citādu noziedzību, īpaši terorismu un citas noziedzības formas, veidojot - ciešāku sadarbību starp policijas spēkiem, muitas iestādēm un citām kompetentām dalībvalstu iestādēm gan tieši, gan ar Eiropas Policijas biroja (Eiropola) starpniecību saskaņā ar 30. un 32. panta noteikumiem. Savā 2004. gada 25. marta deklarācijā par terorisma apkarošanu Eiropadome uzsvēra to lielo lomu, kāda ir: - ES struktūru optimālai un visefektīvākajai izmantošanai, lai veicinātu sadarbību cīņā pret terorismu; - attiecību tālākai attīstīšanai starp Eiropolu un izlūkošanas dienestiem; kā arī - uzlabotiem sadarbības mehānismiem un efektīvas sadarbības veicināšanai starp policijas, izlūkošanas un drošības dienestiem. Lai ES spētu novērst un apkarot terorismu, galvenā uzmanība jākoncentrē uz Eiropas Savienības kopējās drošības aizsardzību. Šo aizsardzību sekmē visas attiecīgās tiesībaizsardzības, drošības un izlūkošanas dienestu informācijas nosūtīšana Eiropolam. Šīs informācijas apstrāde palīdz Eiropolam veikt tā darbības un stratēģiskās analīzes saistībā ar terorismu. Eiropola Konvencija jau nosaka juridisko pamatu, kas dalībvalstīm ļauj dalīties informācijā par terorismu ar Eiropolu. Principā valsts drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūto informāciju nav aizliegts nosūtīt Eiropolam. Tomēr savā ziņojumā Padomei par ES rīcības plāna terorisma apkarošanai īstenošanu[2] Eiropols norāda, ka nepastāv strukturēta drošības un izlūkošanas dienestu datu nosūtīšana iekļaušanai Eiropola analīzes darba datnēs par terorismu. Novērtējuma ziņojumā par Otro pretterorisma darba grupu[3] Eiropols atzīmē, ka lielākā daļa datu, ko dalībvalstis nodrošinājušas attiecīgajām analīzes darba datnēm un Pretterorisma darba grupas projektiem, nāk no tiesībaizsardzības un nevis no drošības un izlūkošanas dienestiem. Gan Eiropadome, gan Eiropols ir atzinis nepieciešamību stiprināt attiecības starp Eiropolu un valstu drošības un izlūkošanas dienestiem. Šajā sakarā acīmredzama kļūst nepieciešamība izveidot mehānismu, lai nodrošinātu valstu drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas par teroristiskiem nodarījumiem nosūtīšanu Eiropolam. Ar šo Padomes lēmumu tiek izveidots šāds mehānisms. Dalībvalstīm jāstrādā kopā un jādalās informācijā, lai novērstu un apkarotu terorismu. Apmaiņa ar valsts drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūto informāciju ir šā procesa svarīga sastāvdaļa. Eiropadome ir uzsvērusi, ka dalībvalstīm nekavējoties jādara zināma citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm jebkura informācija, kas pieejama to dienestiem par draudiem šo citu dalībvalstu iekšējai drošībai. Šis Padomes lēmums paredz drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas pārsūtīšanu no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm, lai palīdzētu šīm dalībvalstīm novērst un apkarot terorismu. Šis priekšlikums neskar informācijas nosūtīšanai paredzētos dalībvalstu divpusējos mehānismus. (Sadarbības biroja) BDL tīkls ir šifrētās informācijas tehnoloģiju rīks, ar kura palīdzību tiek nosūtīta informācija. Gan dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, gan drošības un izlūkošanas dienestiem, gan Eiropolam vajadzīga piekļuve šim tīklam. Tas varētu būt noderīgs mehānisms informācijas nosūtīšanai saskaņā ar šo Padomes lēmuma priekšlikumu. - Spēkā esošie noteikumi šā priekšlikuma darbības jomā Padomes 2005. gada 20. septembra Lēmums 2005/671/TI par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristu nodarījumiem nosaka, ka no katras dalībvalsts policijas dienestiem vai citām tiesībaizsardzības iestādēm jāizraugās specializēts dienests, kuram būs piekļuve un kurš vāks visu attiecīgo informāciju attiecībā uz kriminālizmeklēšanām, ko veic tiesībaizsardzības iestādes saistībā ar teroristiskiem nodarījumiem. Šis lēmums nosaka arī to, ka jāizraugās Eurojust valsts korespondents terorisma jautājumos vai attiecīgā tiesu vai cita kompetenta iestāde, kurai ir piekļuve un kura var vākt visu attiecīgo informāciju par kriminālvajāšanu un notiesāšanu saistībā ar teroristiskiem nodarījumiem. Šis lēmums paredz dalībvalsts specializētā dienesta un Eurojust valsts korespondenta vai attiecīgās tiesu vai citas kompetentas iestādes savāktās informācijas nosūtīšanu attiecīgi Eiropolam un Eurojust . Tas paredz arī to, ka dalībvalsts informāciju par teroristiskiem nodarījumiem dara pieejamu citām ieinteresētajām dalībvalstīm. Padomes Lēmums 2005/671/TI neattiecas tikai uz drošības un izlūkošanas dienestiem. Padomes lēmuma par drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas par teroristiskiem nodarījumiem nosūtīšanu un Padomes lēmuma 2005/671/TI pieņemšana un īstenošana veicinās dalībvalstu tiesībaizsardzības, drošības un izlūkošanas dienestu informācijas par teroristiskiem nodarījumiem sniegšanu Eiropolam. Eiropola 1995. gada Konvencija. 2. pants nosaka, ka Eiropola mērķis ir uzlabot dalībvalstu kompetento iestāžu efektivitāti un sadarbību, izmantojot Konvencijā minētos pasākumus, lai novērstu un apkarotu terorismu un citas smagas starptautiskās un organizētās noziedzības formas. Priekšlikums Padomes Pamatlēmumam par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros[4]. Šis instruments nodrošina tiesisko pamatu personas datu efektīvai aizsardzībai jautājumos, kas ietverti Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā. - Atbilstība Eiropas Savienības mērķiem un citām politikas jomām Padomes lēmuma par drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas par teroristiskiem nodarījumiem nosūtīšanu mērķis ir nodrošināt tiesību uz brīvību un drošību, tiesību uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un tiesību uz personas datu aizsardzību pilnīgu ievērošanu (Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 6., 7. un 8. pants). To sasniedz, izveidojot mehānismu, lai palīdzētu novērst un apkarot terorismu, un paredzot informācijas nosūtīšanu valstu kontaktpunktiem saskaņā ar valstu tiesību aktiem un Eiropolam saskaņā ar Eiropola Konvenciju. Personas datu apstrādi atbilstoši šim Padomes lēmumam veiks saskaņā ar attiecīgi Padomes Pamatlēmumu 2006/XX/TI par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros, un Eiropola Konvenciju. - Ietekmes novērtējums Tika izvērtēti trīs šādi likumdošanas alternatīvie varianti: - Nepieņemt nevienu jaunu vai papildu tiesību aktu Izvairīšanās no rīcības novestu pie tā, ka turpinās esošā situācija, kurā nav iespējams rast pilnīgu risinājumu pašreizējām drošības problēmām. Neviens esošais instruments vai projekts nenodrošina tos uzlabojumus, kas ir šā Padomes lēmuma mērķis. - Priekšlikums Padomes pamatlēmumam Šķiet, ka vislabākais būtu nodrošināt dalībvalstīm zināmu elastīgumu kontaktpunktu izraudzīšanā un informācijas nosūtīšanā citām dalībvalstīm. Eiropola Konvencija jau nosaka juridisko pamatu dalībvalstu informācijas nosūtīšanai Eiropolam. Šādos apstākļos tiek uzskatīts, ka priekšlikuma par dalībvalstu attiecīgo tiesību aktu saskaņošanu iesniegšana ir pretrunā ar proporcionalitātes principu. - Priekšlikums Padomes lēmumam Priekšlikums Padomes lēmumam tiek uzskatīts par labāko variantu, lai apmierinātu pašreizējo vajadzību nodrošināt valsts drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas par teroristiskiem nodarījumiem nosūtīšanu Eiropolam un citām dalībvalstīm. Ar to izveido mehānismu minētās informācijas nosūtīšanai, neliekot izveidot jaunus dienestus vai saskaņot valstu tiesību aktus. Attiecībā uz ietekmi uz pamattiesībām ir jāuzsver, ka lēmums dod ieguldījumu Pamattiesību hartas 2. un 3. panta īstenošanā, kas nosaka, ka ikvienam ir tiesības uz dzīvību un fizisko neskartību. Personu, kuru dati tiek apstrādāti saskaņā ar šo lēmumu, privātuma labāka aizsardzība tiek nodrošināta ar Padomes pamatlēmumu par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros. PRIEKŠLIKUMA TIESISKIE FAKTORI - Ierosinātās rīcības kopsavilkums Šis Padomes lēmums nosaka, ka no katras dalībvalsts drošības un izlūkošanas dienestu vidus jāizraugās kontaktpunkts. Šie dienesti visu attiecīgo informāciju, kas iegūta to darbības rezultātā attiecībā uz teroristiskiem nodarījumiem, nosūta izraudzītajiem kontaktpunktiem. Padomes lēmums paredz informācijas, ko kontaktpunkti saņēmuši attiecībā uz teroristiskiem nodarījumiem, nosūtīšanu arī Eiropolam. Padomes lēmums paredz informācijas, ko dalībvalsts kontaktpunkts saņēmis attiecībā uz teroristiskiem nodarījumiem, nosūtīšanu citu iesaistīto dalībvalstu kontaktpunktiem. - Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienību 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 34. panta 2. punkta c) apakšpunkts. - Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes princips piemērojams Eiropas Savienības pasākumiem. Dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt šā priekšlikuma mērķus vienas pašas šādu iemeslu dēļ: Terorisms ir starptautiska parādība, un neviena dalībvalsts nespēj rast šai problēmai efektīvu risinājumu. Eiropolam ir galvenā loma ES terorisma novēršanā un apkarošanā. Tam ir jāsaņem nepieciešamā informācija no dalībvalstīm, lai tas varētu veikt savus uzdevumus un jo īpaši lai tas varētu izstrādāt savas analīzes darba datnes par terorismu un Pretterorisma darba grupas projektus. Nosūtot attiecīgo informāciju Eiropolam vai ielādējot to Eiropola informācijas sistēmā, katra dalībvalsts palīdz uzlabot ES kopējo drošību. Priekšlikuma mērķus var labāk sasniegt ar Eiropas Savienības pasākumiem šāda iemesla dēļ: Padomes lēmuma galvenais mērķis ir nodrošināt valsts drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas par teroristiskiem nodarījumiem nosūtīšanu Eiropolam. Tā kā Eiropolam ir iespējams saņemt informāciju no visām dalībvalstīm, tas var izstrādāt ES pieeju un perspektīvu terorisma novēršanai un apkarošanai. To nevar nodrošināt dalībvalsts viena pati vai nosūtot informāciju ierobežotam dalībvalstu skaitam. Tādēļ priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ: Priekšlikums paredz izveidot mehānismu, lai nodrošinātu informācijas nosūtīšanu, atstājot darbības aspektus dalībvalstu ziņā. Ir paredzēts, ka Padomes lēmuma īstenošana dalībvalstīm neradīs pārmērīgu apgrūtinājumu vai izdevumus. Tām nebūs jāizveido jaunas institūcijas vai dienesti. Katrai dalībvalstij būs jānosūta informācija Eiropolam, kuru tā principā var nosūtīt jau saskaņā ar Eiropola Konvencijas noteikumiem. Jebkuras dalībvalstu izmaksas, kas saistītas ar Padomes lēmuma īstenošanu, būs proporcionālas lēmuma ieguldījumam terorisma novēršanā un apkarošanā. - Instrumenta izvēle Ierosinātais instruments: Lēmums, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu. Lēmuma izvēli noteica tas, ka ir jāpieņem vispārpiemērojams tiesību akts, kas uzliek saistības kopumā visām dalībvalstīm. IETEKME UZ BUDŽETU Šis priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. 2005/0271 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas par teroristiskiem nodarījumiem nosūtīšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[6], tā kā: 1. Eiropas Savienība ir izvirzījusi sev mērķi nodrošināt pilsoņiem augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, izstrādājot dalībvalstu kopīgu rīcību policijas un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās. 2. Hāgas programmā brīvības, drošības un tiesiskuma stiprināšanai Eiropas Savienībā, ko Eiropadome pieņēma 2004. gada 4. novembrī, ir uzsvērts, ka jāturpina pilnībā īstenot visus elementus, kas ietverti Eiropadomes 2004. gada 25. marta deklarācijā un ES rīcības plānā terorisma apkarošanai, jo īpaši vairāk jāizmanto Eiropols un Eurojust . 3. Padomes un Komisijas rīcības plāns, ar ko īsteno Hāgas programmu[7], paredz stiprināt kompetento iestāžu sadarbību terorisma apkarošanas jomā, izveidojot dalībvalstīs specializētus kontaktpunktus, kuriem būs piekļuve visai nepieciešamajai informācijai un datiem par teroristu darbībām, kas ietver personas, grupas vai organizācijas. 4. Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmums 2002/475/TI[8] par terorisma apkarošanu nosaka, ka dalībvalstīm jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka noteiktas tīšas darbības, kas valsts tiesību aktos definētas kā nodarījumi, tiktu uzskatītas par teroristiskiem nodarījumiem. Šis lēmums nosaka arī to, ka dalībvalstīm jāveic vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka noteiktas tīšas darbības, kas saistītas ar teroristu grupām, ir sodāmas, ka ar terorismu saistītie nodarījumi tiek klasificēti kā noteiktas ar terorismu saistītas darbības un ka pamudinājums, atbalsts vai līdzdalība un mēģinājums veikt noteiktus nodarījumus ir sodāms. 5. Eiropola 1995. gada 26. jūlija Konvencija[9] nosaka, ka Eiropola mērķis ir uzlabot dalībvalstu kompetento iestāžu efektivitāti un sadarbību, izmantojot Konvencijā minētos pasākumus, lai novērstu un apkarotu terorismu un citas smagas starptautiskās un organizētās noziedzības formas. 6. Padomes 2005. gada 20. septembra Lēmums 2005/671/TI par informācijas apmaiņu un sadarbību attiecībā uz teroristu nodarījumiem[10] nosaka, ka dalībvalstīm jānosūta Eiropolam un Eurojust informācija par kriminālizmeklēšanu, kriminālvajāšanu un notiesāšanu saistībā ar teroristiskiem nodarījumiem. Šis lēmums paredz arī to, ka dalībvalsts informāciju par teroristiskiem nodarījumiem dara pieejamu citām ieinteresētajām dalībvalstīm, bet tas neattiecas tikai uz drošības un izlūkošanas dienestiem, kuriem arī ir svarīga loma terorisma novēršanā, vācot un apkopojot datus, lai nodrošinātu valsts drošību. 7. Tādēļ ir jāveicina valsts drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas par teroristiskiem nodarījumiem nosūtīšana Eiropolam, lai palīdzētu Eiropolam iegūt visu informāciju, kas vajadzīga tā uzdevumu izpildei. 8. Dalībvalstīm jāstrādā kopā un jādalās informācijā, lai novērstu un apkarotu terorismu. Apmaiņa ar valsts drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūto informāciju ir šā procesa svarīga sastāvdaļa. Tādēļ ir jāparedz valsts drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas nosūtīšana no vienas dalībvalsts uz citām dalībvalstīm. 9. Tā kā ierosinātās rīcības mērķus, proti, izveidot mehānismu, lai nodrošinātu valsts drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas par teroristiskiem nodarījumiem nosūtīšanu Eiropolam un dalībvalstīm, nevar pilnībā sasniegt, ja dalībvalstis darbojas vienas pašas, un tādēļ minētās rīcības mēroga un ietekmes dēļ tie ir vieglāk sasniedzami Eiropas Savienības līmenī, Padome var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts 5. pantā EK Līgumā un kā minēts 2. pantā Līgumā par Eiropas Savienību. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis lēmums ir samērīgs ar tā izvirzītajiem mērķiem. 10. Šis lēmums respektē pamattiesības un ievēro principus, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Priekšmets un darbības joma Ar šo lēmumu tiek izveidots mehānisms, lai nodrošinātu dalībvalstu drošības un izlūkošanas dienestu darbības rezultātā iegūtās informācijas par teroristiskiem nodarījumiem nosūtīšanu Eiropolam. Ar to izveido arī mehānismu, lai nodrošinātu informācijas apmaiņu par teroristiskiem nodarījumiem starp dalībvalstu drošības un izlūkošanas dienestiem. 2. pants Definīcijas Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas: a) „teroristiski nodarījumi” ir nodarījumi, kas minēti 1. līdz 4. pantā Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI; b) „Eiropols” ir Eiropas Policijas birojs, kā noteikts 1995. gada 26. jūlija Konvencijā par Eiropas Policijas biroja izveidi („Eiropola Konvencijā”); c) „drošības un izlūkošanas dienesti” ir dalībvalstu iestādes, kas ir atbildīgas par datu vākšanu un apkopošanu, lai novērstu draudus demokrātiskai un tiesiskai kārtībai, drošībai un citām būtiskām valsts interesēm, tostarp terorismam; d) „attiecīgā informācija” ir dati par teroristiskiem nodarījumiem, kas ietekmē vai var ietekmēt divas vai vairākas dalībvalstis. 3. pants Valstu kontaktpunkti 1. Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tās drošības un izlūkošanas dienesti nosūta saskaņā ar 2. punktu izraudzītajiem valstu kontaktpunktiem visu attiecīgo šo dienestu darbības rezultātā iegūto informāciju par teroristiskiem nodarījumiem. 2. Katra dalībvalsts trīs mēnešu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā izraugās valsts kontaktpunktu no tās drošības un izlūkošanas dienestu vidus. 3. Dalībvalstis rakstiskā veidā informē Padomes Ģenerālsekretariātu un Komisiju par izraudzītajiem kontaktpunktiem un jebkādiem turpmākiem grozījumiem. 4. pants Informācijas nosūtīšana Eiropolam Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu informācijas, ko saņēmis tās kontaktpunkts, nosūtīšanu Eiropolam saskaņā ar Eiropola Konvencijas noteikumiem. 5. pants Informācijas nosūtīšana citām dalībvalstīm Katra dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu informācijas, ko saņēmis tās kontaktpunkts, nosūtīšanu citu iesaistīto dalībvalstu kontaktpunktiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem. 6. pants Uzraudzība un novērtēšana 1. Dalībvalstis ziņo Padomes Ģenerālsekretariātam un Komisijai par pasākumiem, kas veikti, lai izpildītu tām ar šo Padomes lēmumu uzliktos pienākumus. Dalībvalstis par šiem pasākumiem ziņo pirmo reizi viena gada laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un pēc tam reizi divos gados. 2. Komisija iesniedz ziņojumu Padomei par šā lēmuma īstenošanu, pamatojoties uz dalībvalstu un Eiropola sniegto informāciju. Komisija savu pirmo ziņojumu iesniedz astoņpadsmit mēnešu laikā pēc šā lēmuma stāšanās spēkā un pēc tam reizi divos gados. 7. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, […] Padomes vārdā - priekšsēdētājs [1] 11158/1/05 JAI 255. [2] 9156/05 JAI 178. [3] 12992/05 Eiropol 33 [4] KOM(2005)475. [5] OV C […], […], […]. lpp [6] OV C […], […], […]. lpp [7] OV C 198, 12.8.2005., 1. lpp. [8] OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp [9] OV C 316, 27.11.1995., 2. lpp. Konvencijā jaunākie grozījumi izdarīti ar 2003. gada 27. novembra Protokolu, kas sastādīts, pamatojoties uz 43. panta 1. punktu Konvencijā par Eiropas Policijas biroja izveidi (Eiropola Konvencijā), ar kuru groza minēto konvenciju (OV C 2, 6.1.2004., 3. lpp.). [10] OV L 253, 29.9.2005., 22. lpp