I pielikums. Jaunas iniciatīvas

II pielikums. REFIT iniciatīvas

Nr. Nosaukums Vienkāršošanas mērķis / potenciāls (īss skaidrojums par pārskatīšanas REFIT mērķi un par novērtējumu un atbilstības pārbaužu vienkāršošanas potenciālu)

Eiropas zaļais kurss

1. ES tirdzniecības standartu (ietverti Vienotās tirgu kopīgās organizācijas (TKO) regulā, “brokastu direktīvās” un TKO sekundārajos tiesību aktos) novērtējums Tirdzniecības standartu novērtēšana palīdzēs novērtēt saskaņotību starp dažādiem tiesību aktiem, kā arī apzināt vienkāršošanas iespējas. Balstoties uz novērtējuma rezultātiem, varētu apsvērt nepieciešamību veikt regulējuma izmaiņas saistībā ar tirdzniecības standartiem.

2. Eiropas Savienībā aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un garantēto tradicionālo īpatnību novērtējums Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un tradicionālo īpatnību garantiju novērtēšana palīdzēs izvērtēt saskaņotību starp dažādiem ES kvalitātes shēmu tiesiskā regulējuma elementiem un ļaus apsvērt vajadzību to uzlabot (modernizācija, vienkāršošana un racionalizēšana). Tās rezultāti varētu būt pamats pārdomām par nepieciešamību veikt regulējuma izmaiņas saistībā ar ES kvalitātes shēmām.

3. Pamatnostādņu par atsevišķiem valsts atbalsta pasākumiem saistībā ar siltumnīcefekta gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu pēc 2020. gada pārskatīšana Dažiem liela elektroenerģijas apjoma patērētājiem dalībvalstis var kompensēt daļu no augstākām elektroenerģijas izmaksām, kas izriet no ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas. Šādas kompensācijas mērķis ir līdz minimumam samazināt oglekļa emisiju pārvirzes risku, kurš īstenojas, ja emisiju izmaksas izraisa pārvietošanu no ES uz trešām valstīm bez salīdzināmiem ierobežojumiem. Spēkā esošie noteikumi, kas ļauj saņemt kompensāciju, tiks pārskatīti, lai nodrošinātu, ka tie tiek pielāgoti jaunajai emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai laikposmam no 2021. līdz 2030. gadam. (neleģislatīva, t. sk. ietekmes novērtējums, 2020. g. 4. cet.)

4. Eiropas enerģētikas tīklu (TEN-E) regulas pārskatīšana Šī iniciatīva nodrošinās, ka TEN-E regula pilnībā atbilst Eiropas zaļā kursa un Savienības ilgtermiņa dekarbonizācijas mērķiem, vienlaikus veicinot nozaru un tirgus integrāciju, piegādes drošību un konkurenci. (leģislatīva, t. sk. ietekmes novērtējums, LESD 170.–171. pants, 2020. g. 4. cet.)

5. Direktīvas 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (ROHS) novērtējums Izvērtējot ROHS direktīvu, tiks novērtēta tās efektivitāte un lietderība attiecībā uz procedūru, ar ko pieņem vielu ierobežojumus un piešķir atbrīvojumus no ierobežojumiem. Tiks izvērtēta arī tās saskaņotība un atbilstība citiem ES tiesību aktiem, īpaši ņemot vērā REACH un Ekodizaina direktīvas novērtējumu.

6. Direktīvas 2000/53/ES par nolietotiem transportlīdzekļiem (ELV) novērtējums Izvērtējot ELV direktīvu, tiks novērtēta tās efektivitāte, lietderība, saskaņotība ar citiem tiesību aktiem un atbilstība, ņemot vērā plašākus politikas mērķus tādās jomās kā aprites ekonomika, plastmasa, resursu efektivitāte, izejvielas u. c.

7. Direktīvas 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (IED) novērtējums Izvērtējot IED direktīvu, tiks novērtēta tās efektivitāte, lietderība, ES pievienotā vērtība, saskaņotība ar citiem tiesību aktiem un piemērotība cīņai ar svarīgiem (agro)rūpnieciskiem gaisa, ūdens un augsnes piesārņojuma avotiem.

8. ES noteikumu pret nelikumīgu mežizstrādi atbilstības pārbaude (ES Kokmateriālu regula, Regula (ES) Nr. 995/2010 un ES FLEGT Regula (EK) Nr. 2173/200) Atbilstības pārbaudē tiks izvērtēta abu regulu efektivitāte, lietderība, saskaņotība, atbilstība un ES pievienotā vērtība cīņā pret nelikumīgu mežizstrādi visā pasaulē. Atbilstības pārbaudē gūtā pieredze būs noderīga, lai novērtētu pieprasījuma puses pasākumus attiecībā uz citām precēm.

9. ES Bateriju direktīvas pārskatīšana Kā secināts Bateriju direktīvas novērtējuma/īstenošanas ziņojumos, pārskatīšana būtu jāveic ar mērķi labāk ņemt vērā apriti, uzlabot ilgtspēju un iet kopsolī ar tehnoloģiju attīstību. Tas ir paredzēts arī stratēģiskajā rīcības plānā par baterijām. Ņemot vērā secinājumus ziņojumos par šo direktīvu, ar šo iniciatīvu direktīva tiks grozīta vai tiks sagatavots priekšlikums jaunai regulai, ar ko direktīvu atcels, īpaši lai iestrādātu ekspluatācijas laika beigu un ilgtspējas prasības. (leģislatīva, t. sk. ietekmes novērtējums; 2020. g. 4. cet.)

10. Atbilstības pārbaude attiecīgajiem ES tiesību aktiem par endokrīnajiem disruptoriem Endokrīnie disruptori ir vielas, kas maina endokrīnās (hormonu) sistēmas darbību un negatīvi ietekmē cilvēku vai dzīvnieku veselību. Šīs vielas reglamentē dažādi ES tiesību akti. Atbilstības pārbaudē tiks novērtēts, vai ar šiem tiesību aktiem tiek sasniegts vispārējais mērķis aizsargāt cilvēku veselību un vidi. Tajā tiks izvērtēta ES tiesību aktu saskaņotība, efektivitāte, lietderība, atbilstība un ES pievienotā vērtība, liekot uzsvaru uz ķīmisko vielu acquis saskaņotību.

11. Tirdzniecības standartu regulas, kas piemērojama zvejas un akvakultūras produktiem ES, pārskatīšana Šī pārskatīšana vienkāršos juridisko struktūru: viena (ES) regula aizstās trīs regulas, kas pašlaik attiecas arī uz akvakultūras produktiem, pārredzamību un patērētāju informēšanu. (leģislatīva, t. sk. ietekmes novērtējums, LESD 43. pants, kopējā zivsaimniecības politika, 2020. g. 4. cet.)

12. Regulas (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem novērtējums

(Dzelzceļa kravu pārvadājumu koridora regula) Dzelzceļa kravu pārvadājumu palielināšana ir svarīgs ES politikas elements CO2 emisiju samazināšanai transporta nozarē, taču tā saskaras ar grūtībām. Dzelzceļa kravu pārvadājumu koridora regulas mērķis ir uzlabot sadarbību un koordināciju vairākos koridoros, kam ir īpašs starptautisko dzelzceļa kravu pārvadājumu attīstības potenciāls.

Regula (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem stājās spēkā 2010. gadā; tika izveidoti deviņi dzelzceļa kravu pārvadājumu koridori, bet vēlāk pievienoti vēl divi. Šā novērtējuma mērķis ir sniegt pilnīgu pārskatu par regulas īstenošanu, kā arī tās ietekmes novērtējumu. Tas noderēs, lai noteiktu, kāda turpmāka rīcība ES līmenī ir vajadzīga, lai veicinātu dzelzceļa kravu pārvadājumus.

13. Direktīvas 2009/128/EK par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu novērtējums Šajā novērtējumā citstarp tiks aplūkotas ar direktīvu gūtās sekmes atkarības samazināšanā no pesticīdiem un zema riska un neķīmisku pesticīdu alternatīvu izmantošanas veicināšanā. Tiks apsvērts arī vienkāršošanas potenciāls, piemēram, attiecībā uz pesticīdu lietošanas iekārtu inspicēšanas noteikumiem un jauniem oficiālās kontroles noteikumiem.

14. ES dzīvnieku labturības stratēģijas (2012–2015) novērtējums Šajā novērtējumā tiks noskaidrots, cik lielā mērā ES dzīvnieku labturības stratēģija ir palīdzējusi vienkāršot ES dzīvnieku labturības regulējumu un kādas vēl ir vienkāršošanas iespējas, ņemot vērā vajadzību attīstību šajā jomā.

15. Novērtējums par augu aizsardzības līdzekļu atļaušanu un maksimāli pieļaujamajiem pesticīdu atlieku līmeņiem Šis novērtējums aptver Regulas (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļiem un Regulas (EK) Nr. 396/2005 par maksimāli pieļaujamajiem atlieku līmeņiem īstenošanu un darbību visās dalībvalstīs kopš to piemērošanas attiecīgi 2011. gada jūnijā un 2008. gada septembrī. Tajā ierosinātas iespējas uzlabot regulu īstenošanu, lai vienkāršotu vai stiprinātu pašreizējo tiesisko regulējumu, piemēram, lai novērstu kavējumus un palielinātu pārredzamību, uzlabotu atļauju piešķiršanas zonālo sistēmu un atļauju savstarpēju atzīšanu, veicinātu ilgtspējīgu augu aizsardzību, zema riska risinājumus un efektīvu riska mazināšanu, kā arī palielinātu saskaņotību un konsekvenci starp šīm regulām un citiem ES tiesību aktiem. Novērtējumā aplūkoti arī jautājumi, kas izvirzīti REFIT platformas atzinumā XI.10.a par daudzkārt lietojamām / dažādas izcelsmes vielām (hlorātu), kas pieņemts 2017. g. 7. jūnijā, un REFIT platformas atzinumā XI.22.a par augu aizsardzības līdzekļu reģistrāciju, kas pieņemts 2019. g. 14. martā

16. Novērtējums par Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem attiecībā uz uzturvielu aprakstiem un veselīguma norādēm par augiem un to preparātiem un par vispārējo tiesisko regulējumu to izmantošanai pārtikas produktos Šajā novērtējumā aplūkots REFIT platformas atzinumā XI.11.a-b izvirzītais jautājums par uzturvielu aprakstu izstrādi. Novērtējumā tika izvērtēta pašreizējās situācijas ietekme (ja uzturvielu aprakstu ES līmenī nav). Tajā pētīts, vai uzturvielu apraksti joprojām atbilst to mērķim, ir pamatoti un piemēroti Norāžu regulas mērķu sasniegšanai. Šā novērtējuma rezultāti arī tiek gaidīti, lai risinātu jautājumus, kurus saistībā ar tradicionāli lietotu augu izcelsmes zāļu direktīvu izvirzījuši uzņēmumi un kuri iekļauti REFIT platformas atzinumā XI.6.a-b .

17. Pārtikas kontaktmateriālu novērtējums Šajā novērtējumā tiek pētīti visi aspekti spēkā esošajos ES tiesību aktos par pārtikas kontaktmateriāliem, tostarp tās atbilstības deklarācijas efektivitāte, kura pašlaik ir nepieciešama konkrētiem pasākumiem ES līmenī. Pamatojoties uz šo novērtējumu, Komisija apsvērs, vai ES līmenī ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, pie reizes izskatot arī dažādus citus jautājumus, piemēram, jautājumu, kas izvirzīts REFIT platformas atzinumā XI.1a , kurā ieteikta kopīga Eiropas prasība par atbilstības deklarāciju attiecībā uz visu veidu pārtikas kontaktmateriāliem.

18. Direktīvas 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem novērtējums Upju informācijas pakalpojumos (RIS) izmanto informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (IKT), lai veicinātu iekšējo ūdensceļu transporta drošību, efektivitāti un nekaitīgumu videi. RIS direktīva paredz minimālās prasības un tehniskās specifikācijas RIS sniegšanai un īstenošanai, lai nodrošinātu RIS sistēmu saskaņošanu, savstarpēju izmantojamību un pārrobežu savietojamību dalībvalstu RIS sistēmām IV un augstākas klases ūdensceļos. Novērtējumā aplūkota direktīvas īstenošana un nozares nesenā organizatoriskā un tehnoloģiskā attīstība, īpaši digitālo tehnoloģiju jomā. Tajā novērtēti arī iespējamie vienkāršojumi procesā, ar kura palīdzību tiek plānoti direktīvā paredzēto tehnisko specifikāciju atjauninājumi.

Digitālajam laikmetam gatava Eiropa

19. Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Regulas (ES) Nr. 910/2014 par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū (eIDAS regula) piemērošanu Kā noteikts regulas 49. pantā, Komisija līdz 2020. gada 1. jūlijam iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par Regulas (ES) Nr. 910/2014 piemērošanu. Ziņojumā tiks izvērtēts, cik lielā mērā eIDAS sistēma joprojām atbilst paredzētajam mērķim un nodrošina iecerēto, vai tai ir plānotie rezultāti un ietekme un tajā var noteikt iespējamās turpmākās darbības regulatīvās darbības uzlabošanai. Komisija veiks novērtējumu saskaņā ar labāka regulējuma pamatnostādnēm, t. sk. publisku un mērķtiecīgu apspriešanos ar ieinteresētajām personām.

20. Platjoslas izmaksu samazināšanas direktīvas (Direktīva 2014/61/ES) pārskatīšana Pārskatīšanas mērķis ir samazināt nevajadzīgu un dārgu administratīvo slogu, kas var būtiski traucēt tīkla izvēršanu un to aizkavēt. Pašreizējo likumdošanas aktu ir iecerēts tālāk uzlabot, vienkāršojot atļaujas un procedūras vai atvieglinot inženiertehniskos darbus, sekmīgāk koordinējot tos ar citas infrastruktūras (ceļu, energoinfrastruktūras utt.) iekārtošanu. Tā var būt vērtīga izdevība ar jauniem tiesību aktiem mazināt kopējo administratīvo slogu visā nozarē.

21. Regulas par iekšējo tirgu un pārrobežu e-komerciju (ģeogrāfiskās bloķēšanas) pārskatīšana Kā noteikts Regulas (ES) Nr. 302/2018 9. pantā, Komisija līdz 2020. gada 23. martam ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par šīs regulas izvērtējumu. Komisija ņem vērā regulas vispārējo ietekmi uz iekšējo tirgu un pārrobežu e-komerciju, tostarp īpaši iespējamo papildu administratīvo un finansiālo slogu tirgotājiem, kurš izriet no atšķirīgiem piemērojamiem reglamentējošiem patērētāju līgumtiesību režīmiem.

22. Ieteikuma par kultūras materiālu digitalizāciju, pieejamību tiešsaistē un digitālu saglabāšanu (2011/711/ES) pārskatīšana Patlaban notiekošajā novērtējumā tiek izvērtēts viens no galvenajiem politikas instrumentiem, kas attiecas uz kultūras mantojuma materiālu digitalizāciju, piekļuves nodrošināšanu tiešsaistē un digitālu saglabāšanu, ar mērķi apkopot ieinteresēto personu viedokļus par iespējamu tā atjaunināšanu, lai labāk atspoguļotu mūsdienu sabiedrības vajadzības šajā jomā un palielinātu Eiropas kultūras mantojuma potenciālu iedzīvotāju labā.

Pārskatot šos aspektus, tiks ņemtas vērā pašreizējās tehnoloģiju tendences un nozares vajadzības.

23. 2012. gada valsts atbalsta modernizācijas paketes, dzelzceļa pamatnostādņu un īstermiņa eksporta kredītu apdrošināšanas atbilstības pārbaude Valsts atbalsta modernizācijas rezultātā pašlaik 96 % no jaunajiem īstenotajiem atbalsta pasākumiem ir valsts iestāžu pārziņā. Tas ļauj dalībvalstīm ātrāk veikt īstenošanu, savukārt valsts atbalsta kontrole var vairāk “koncentrēties uz svarīgām lietām un nepievērst tik lielu uzmanību sīkumiem”. Pašlaik notiekošās atbilstības pārbaudes mērķis citstarp ir novērtēt, cik lielā mērā pašreizējais režīms ir palīdzējis samazināt administratīvo slogu un vai pastāv turpmākas iespējas racionalizēt un vienkāršot valsts atbalsta noteikumus.

24. Vertikālā grupu atbrīvojuma regulas novērtējums Pašlaik notiekošās Vertikālā grupu atbrīvojuma regulas un Pamatnostādņu vertikālo ierobežojumu jomā izvērtēšanas mērķis it īpaši ir novērtēt, cik lielā mērā pašreizējais režīms ir sasniedzis savu mērķi un nodrošina drošības zonu vertikāliem nolīgumiem, kas kopumā uzlabo efektivitāti, tādējādi radot juridisko noteiktību un samazinot atbilstības nodrošināšanas izmaksas ieinteresētajām personām. Tas ietver to jomu noteikšanu, kurās pašreizējais režīms varētu pienācīgi neatspoguļot jaunas tirgus norises, kā arī iespējamās nepilnības, kas, iespējams, ir izraisījušas juridisko nenoteiktību, pretrunas vertikālo noteikumu izpildē dažādās ES dalībvalstīs un tādējādi palielinājušas atbilstības nodrošināšanas izmaksas ieinteresētajām personām.

25. ES apvienošanās kontroles procesuālo un jurisdikcijas aspektu novērtējums Pašreizējā novērtējumā galvenā uzmanība tiek pievērsta vienkāršošanai un, kur nepieciešams, birokrātijas samazināšanai, lietu nodošanas sistēmas racionalizēšanai un citiem tehniska rakstura uzlabojumiem. Turklāt, ņemot vērā nesenās debates par to, cik efektīvas ir ES Apvienošanās regulā noteiktās jurisdikcijas robežvērtības, kuru pamatā ir tikai apgrozījums, novērtējuma mērķis ir arī saprast, vai tās ļauj aptvert visus darījumus, kuri, iespējams, var ietekmēt iekšējo tirgu.

26. Mērķtiecīgi Vispārējās grupu atbrīvojuma regulas grozījumi attiecībā uz ES finansējuma programmām Komisijas nolūks ir mērķtiecīgi grozīt Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu, lai tā atbilstu nākamajai daudzgadu finanšu shēmai. Priekšlikums nodrošinās, ka valsts finansējumu no dalībvalstu līdzekļiem vai no ESI fondiem, ko pārvalda valsts līmenī, un no centralizēti pārvaldītiem ES fondiem var efektīvi apvienot šādās jomās: finanšu produkti, kurus atbalsta no fonda InvestEU; pētniecības, izstrādes un inovācijas projekti ar izcilības zīmogu pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” ietvaros, kā arī līdzfinansēti projekti un komandsadarbība pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” vai “Apvārsnis Eiropa” ietvaros; Eiropas teritoriālās sadarbības projekti. (2020. g. 3. cet.)

27. Konsorciju grupu atbrīvojuma regula (atbrīvojums no LESD 101. panta attiecībā uz dažu veidu sadarbības nolīgumiem starp konteineru kuģniecības operatoriem) Pašreizējās Konsorciju grupu atbrīvojuma regulas pagarināšana vēl uz četriem gadiem arī turpmāk vienkāršos analīzi par konsorciju atbilstību konkurences noteikumiem, ierobežos atkarību no ārējām konsultācijām un samazinās juridiskās izmaksas. (2020. g. 2. cet.)

28. Zemsprieguma direktīvas 2014/35/ES novērtējums Zemsprieguma direktīva nodrošina, ka elektroiekārtas noteiktās sprieguma robežās nodrošina augstu aizsardzības līmeni Eiropas iedzīvotājiem un saistībā ar tām tiek pilnībā izmantotas vienotā tirgus sniegtās priekšrocības. To piemēro kopš 2016. gada 20. aprīļa. Šis novērtējums tiek veikts, lai noteiktu, vai direktīva atbilst paredzētajam mērķim efektivitātes, lietderības, atbilstības, saskaņotības un ES pievienotās vērtības ziņā. Pamatojoties uz secinājumiem par direktīvas izpildi, Komisija izvērtēs nepieciešamos pasākumus tās izpildes uzlabošanai.

29. Pasta pakalpojumu direktīvas 97/67/EK novērtējums Pasta nozarē notiek būtiskas pārmaiņas digitalizācijas dēļ. Pasta pakalpojumu direktīva (97/67/EK) tika pieņemta 1997. gadā un pārskatīta 2002. un 2008. gadā. Ziņojumam par direktīvas piemērošanu tiks pievienots novērtējums, lai noteiktu, vai direktīva joprojām kalpo paredzētajam mērķim un atbilst nākotnes prasībām.

30. “MVU definīcijas” novērtējums Šī iniciatīva attiecas uz Komisijas Ieteikumu par mikrouzņēmumu, mazu un vidēju uzņēmumu definīciju (2003/361/EK). Tajā izklāstīti kritēriji, pēc kuriem nosaka, vai uzņēmums ir MVU (t. i., darbinieku skaits, apgrozījums/bilances kopsumma un neatkarība), un to piemēro kopš 2005. gada 1. janvāra, kad tas aizstāja Ieteikumu 96/280/EK. Tā kā uz šo ieteikumu atsaucas vairāk nekā 100 ES tiesību aktu, kas aptver plašu ES politikas jomu klāstu, piemēram, valsts atbalstu, uz jaunu tiesību aktu, kas nāks esošā vietā, būs jāattiecina arī šīs atsauces.

31. Mašīnu direktīvas 2006/42/EK pārskatīšana Iniciatīvas mērķi ir šādi:

i) novērst riskus, kas izriet no jaunajām tehnoloģijām, vienlaikus netraucējot tehnikas attīstību;

ii) vienkāršot dokumentācijas prasības, atļaujot digitālus formātus, un tādējādi samazināt administratīvo slogu uzņēmējiem, kā arī radīt papildu pozitīvu ietekmi uz vides izmaksām;

iii) uzlabot dažu galveno jēdzienu un definīciju juridisko skaidrību pašreizējā direktīvas tekstā;

iv) nodrošināt saskaņotību ar citām direktīvām un regulām attiecībā uz ražojumiem un uzlabot tiesību aktu izpildi, saskaņojot tos ar jauno tiesisko regulējumu;

v) samazināt transponēšanas izmaksas, direktīvu pārveidojot par regulu.

(leģislatīva, t. sk. ietekmes novērtējums, LESD 114. pants, 2020. g. 4. cet.)

32. ES tiesību aktu par dizainparaugu aizsardzību novērtējums Novērtējuma nolūks ir analizēt, cik lielā mērā spēkā esošie ES tiesību akti par dizainparaugu aizsardzību ir sasnieguši savus mērķus efektivitātes, lietderības, atbilstības, saskaņotības un ES pievienotās vērtības ziņā, un tajā skaidri jānorāda, vai minētie tiesību akti joprojām uzskatāmi par piemērotiem iecerētajam mērķim. Novērtējumā jāapzina iespējas racionalizēt reģistrācijas procedūras, lai atvieglotu dizainparaugu vienkāršas aizsardzības ieviešanu ES, potenciāli samazinot izmaksas un administratīvo slogu par labu uzņēmumiem, dizaineriem un MVU.

33. Direktīvas par vadītāju apliecībām 2006/126/EK novērtējums Ex-post novērtējumā tiks noteikts, vai direktīva ir uzlabojusi ceļu satiksmes drošību, atvieglojusi brīvu pārvietošanos un samazinājusi krāpšanās iespēju. Tajā tiks aplūkots arī tehniskais progress, piemēram, attiecībā uz transportlīdzekļiem un digitalizāciju (digitālās licences).

Ekonomika cilvēku labā

34. Vienoti noapaļošanas noteikumi (Turpmākie pasākumi ziņojumam par jaunākajām norisēm saistībā ar euro monētām COM (2018) 787 final/2) Novērtējums par viena un divu euro centu monētu izmantošanu un iespēju ieviest kopējus noapaļošanas noteikumus. Iespējamais priekšlikums ieviestu kopējus noapaļošanas noteikumus, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar viena un divu euro centu monētu izmantošanu (leģislatīva, t. sk. ietekmes novērtējums, LESD 133. pants, 2020. g. 4. cet.).

35. Atbilstības pārbaude attiecībā uz uzņēmumu sniegtajiem publiskajiem pārskatiem Šīs atbilstības pārbaudes mērķis ir novērtēt, vai ES tiesību akti par uzņēmumu regulāru un publisku pārskatu iesniegšanu joprojām atbilst ieinteresēto personu vajadzībai pēc informācijas par uzņēmumu darbību, tās rezultātiem, riskiem un ietekmi.

36. Narkotisko vielu prekursoru tirdzniecības tiesību aktu novērtēšana Regula (EK) Nr. 273/2004 un Regula (EK) Nr. 111/2005 par narkotisko vielu prekursoriem tiks izvērtētas, ņemot vērā to mērķi, proti, izveidot narkotisko vielu prekursoru tirdzniecības uzraudzības un kontroles sistēmu, lai novērstu to novirzīšanu no legālās piegādes ķēdes nelegālajā narkotisko vielu ražošanā. Papildus abām minētajām regulām izvērtēšana aptvers arī saistītos aktus — Deleģēto regulu (ES) 2015/1011 un Īstenošanas regulu (ES) 2015/1013.

37. Regulas par savstarpēju palīdzību muitas lietās 515/97 novērtējums Regula (EK) Nr. 515/97 nodrošina ES tiesību aktu muitas jomā pareizu piemērošanu. Kopš Regulas (EK) Nr. 515/97 pārskatīšanas 2015. gadā ir novērotas jaunas tendences (piemēram, jauns datu aizsardzības režīms, jauni krāpšanas riski). Novērtējumā tiks izvērtēta Regulas (EK) Nr. 515/97 vispārējā darbība, izmantojot arī mērķtiecīgu apspriešanos.

Spēcīgāka Eiropa pasaulē

38. Sešu ES asociācijas nolīgumu ar EUROMED valstīm (Tunisiju, Maroku, Ēģipti, Jordāniju, Alžīriju un Libānu) tirdzniecības pīlāra novērtējums Šajā novērtējumā varētu apzināt iespējas racionalizēt procedūras, potenciāli samazinot izmaksas un administratīvo slogu, un vienkāršot procesus. Turklāt šos iespējamos ieguvumus varētu izmantot turpmākās sarunās par šo nolīgumu vai sarunās par nolīgumiem ar citām valstīm.

39. ES un CARIFORUM ekonomisko partnerattiecību nolīguma īstenošanas novērtējums Šajā novērtējumā varētu apzināt iespējas racionalizēt procedūras, potenciāli samazinot izmaksas un administratīvo slogu, un vienkāršot procesus. Turklāt šos iespējamos ieguvumus varētu izmantot turpmākās sarunās par šo nolīgumu vai sarunās par nolīgumiem ar citām valstīm.

40. Tādu preču, kuras var izmantot spīdzināšanā, tirdzniecības izskaušana Regulas (ES) Nr. 2019/125 (“Spīdzināšanas izskaušanas regula”) par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, pārskatīšana.

Saskaņā ar Spīdzināšanas izskaušanas regulas 32. pantu Komisija pārskata šīs regulas īstenošanu līdz 2020. gada 31. jūlijam un pēc tam reizi piecos gados. Pamatojoties uz pārskata ziņojumu, kas jāpieņem līdz 2020. gada jūlijam, Komisija lems par to, vai būtu jāierosina regulas grozījumi. Neskarot pārskatīšanas rezultātus un nodrošinot, ka uz attiecīgajām precēm joprojām attiecas efektīvi ierobežojumi, varētu apsvērt vienkāršošanas iespējas, piemēram, attiecībā uz ziņošanas prasībām vai informācijas apmaiņu.

Mūsu eiropeiskā dzīvesziņa

41. Regulas (EK) Nr. 1901/2006 par pediatrijā lietojamām zālēm un Regulas (EK) Nr. 141/2000 par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai izvērtēšana Šis novērtējums dos svarīgu ieguldījumu ES farmācijas nākotnes stratēģijā. Pamatojoties uz pieejamajiem pierādījumiem, novērtējumā tiks izvērtētas reti sastopamu slimību ārstēšanai paredzēto un pediatrijā lietojamo zāļu regulu stiprās un vājās puses gan atsevišķi, gan kopā. Novērtējumā citstarp tiks pievērsta uzmanība zālēm, kas paredzētas neapmierinātām medicīniskām vajadzībām, un tam, kā ir izmantoti spēkā esošajos tiesību aktos paredzētie stimuli.

Jauns impulss Eiropas demokrātijai

42. Komisijas priekšlikums pārskatīt Direktīvu 2008/48/EK par patēriņa kredītlīgumiem Pašreizējā direktīvas novērtējumā galvenā uzmanība tiks pievērsta gūtajām sekmēm, to izmaksām un ieguvumiem. Tas koncentrēsies arī uz to, vai direktīvas sākotnējie mērķi un līdzekļi atbilst pašreizējām vajadzībām, to, kā direktīva darbojas kopā ar citiem tiesību aktiem, kā arī to, vai ES iejaukšanās ir devusi labumu. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, pārskatīšana nodrošinās patērētāju labāku informēšanu un izpratni par patēriņa kredītiem, ņemot vērā digitalizāciju šādu produktu piedāvāšanā. Tās mērķis būs nodrošināt patērētāju labāku aizsardzību pret bezatbildīgu aizdošanas praksi, īpaši tiešsaistē izplatīto. (leģislatīva, t. sk. ietekmes novērtējums, LESD 114. pants, 2020. g. 4. cet.)

43. Komisijas priekšlikums pārskatīt Direktīvu 2002/65/EK par patēriņa finanšu pakalpojumu tālpārdošanu Pašreizējā novērtējumā tiks izvērtēts, vai ir sasniegti sākotnējie mērķi, kā direktīva darbojas no izmaksu/ieguvumu, sloga samazināšanas un vienkāršošanas viedokļa un kā direktīva darbojas kopā ar citiem tiesību aktiem mazumtirdzniecības finanšu pakalpojumu, patērētāju aizsardzības un datu aizsardzības jomā. Analīzē tiks izvērtēts, vai direktīvas izmantotie līdzekļi atbilst sākotnējām un pašreizējām vajadzībām un tās ES pievienotajai vērtībai. Pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, pārskatīšana nodrošinās labāku izpratni par privātpersonām paredzētiem finanšu produktiem, ņemot vērā digitalizāciju šādu produktu piedāvāšanā. Tās mērķis būs nodrošināt patērētāju labāku aizsardzību pret bezatbildīgu aizdošanas praksi, īpaši tiešsaistē izplatīto. (leģislatīva, t. sk. ietekmes novērtējums, LESD 114. pants, 2020. g. 4. cet.)