PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

2017. gada 20. decembrī spēkā stājās Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/45/EK grozījumi, ar kuriem no direktīvas darbības jomas svītro mazos pasažieru kuģus (t. i., kuģus, kuru garums ir mazāks nekā 24 m), sākot no 2019. gada 21. decembra. Tas izrietēja no Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) ieteikumiem par ES pasažieru kuģu drošības jomā pieņemto tiesību aktu atbilstības pārbaudi.

Īstenojot Direktīvu 2009/45/EK, visā ES tika panākts augsts kopīgais drošības līmenis un gūtas nozīmīgas priekšrocības iekšējā tirgū. Tomēr tā tas nebija mazo kuģu (t. i., kuģu, kuru garums ir mazāks nekā 24 m) gadījumā, attiecībā uz kuriem nebija saskaņoti vairāki būtiski drošības aspekti (ko atspoguļoja grūtības lielākajai daļai mazo kuģu pašreizējos preskriptīvos standartus piemērot vienoti un tādos apstākļos, kādos tie darbojas visā ES). Kļuva arī skaidrs, ka daudzveidīgais pakalpojumu klāsts, kam paredzēti šie kuģi, rada ļoti plašu konstrukciju un tehnisko risinājumu diapazonu. Tas padarīja kopīga detalizētu noteikumu kopuma noteikšanu ārkārtīgi sarežģītu un radīja nepieciešamību pēc citas regulatīvās pieejas.

Turklāt tikai aptuveni 60 mazi tērauda kuģi no kopumā aptuveni 1950 mazajiem kuģiem ir sertificēti saskaņā ar Direktīvu 2009/45/EK. Tā iemesls ir fakts, ka lielākais vairums mazo kuģu pašlaik tiek būvēti no citiem materiāliem, nevis no tērauda (aptuveni 1000 kuģu no koka, aptuveni 590 kuģu no kompozītmateriāliem, aptuveni 170 kuģu no alumīnija). Attiecībā uz šādiem kuģiem ES vai starptautiskajā līmenī pašlaik nav kopīgu standartu vai drošības kritēriju. Katrai dalībvalstij ir cita pieeja, kā regulēt to drošību, kas rada atšķirības pasākumos, pieejās un interpretācijās, plašākā iekšējā tirgū kuģu būvniecību padarot par sarežģītu uzdevumu.

Saskaņotu drošības standartu trūkums rada būtiskas problēmas īpaši mazākiem Eiropas kuģu īpašniekiem, kas darbojas lietotu mazo pasažieru kuģu tirgū (72 % no aptuveni 360 kuģu īpašniekiem, kam ir Direktīvai 2009/45/EK atbilstoši pasažieru kuģi, ir tikai viens vietējais pasažieru kuģis). Gadījumā, ja kuģis nav sertificēts saskaņā ar direktīvu, principā būtu jāpiemēro savstarpējā atzīšana. Tomēr praksē katrs kuģis ir gandrīz prototips, proti, tas ir būvēts īpašam mērķim saskaņā ar nākamā īpašnieka noteiktām tehniskajām specifikācijām. Tāpēc karoga maiņas gadījumā kuģis jāmodificē un jāsertificē no jauna — ar to saistītas papildu izmaksas.

Kā ziņots pievienotajā dienestu darba dokumentā, negadījumu statistikas dati kopš 2011. gada neuzrāda nekādas nenovēršanas bažas par drošību. Saistībā ar maziem vietējiem pasažieru kuģiem, kas ir ārpus direktīvas darbības jomas, Eiropas Jūras negadījumu informācijas platformā (EMCIP) laikā no 2011. līdz 2017. gadam reģistrēti 555 negadījumi, kuros ievainoti 165 un bojā gājuši 11 cilvēki. Tas nozīmē aptuveni 2 nāves gadījumus uz katriem 100 negadījumiem un 1 ievainotu cilvēku uz katriem 3 negadījumiem.

Tomēr konkrētu prasību trūkums dažās dalībvalstīs (piemēram, mazo kuģu sadalījums) virknē prasību, piemēram, attiecībā uz ugunsdrošības izolāciju, rada vajadzību turpmāk apsvērt sasniegto drošības līmeni (ko nosaka papildu pasākumi, kuri pielāgoti vietējiem un ģeofiziskajiem apstākļiem, piemēram, kuģošanas ierobežojumi).

Piedāvātie mērķi drošības jomā un funkcionālās prasības maziem pasažieru kuģiem, kuru garums ir mazāks nekā 24 m, paredz ieteicamos principus šo kuģu drošībai, kas gadījumā, ja dalībvalstis tos pārņemtu un pilnveidotu, nodrošinātu virzību uz vienotāku pieeju saistībā ar tādu mazo pasažieru kuģus drošību, kas veic vietējos reisus ES ūdeņos.

Šī jaunā pieeja, kas balstīta drīzāk uz izpildes, nevis preskriptīvām prasībām, nodrošinātu zināmu brīvību vajadzības gadījumos pielāgoties vietējiem apstākļiem un veicināt inovatīvas konstrukcijas. Tā arī labāk ataino mazo pasažieru kuģu daudzveidīgo konstrukciju, materiālu un darbību klāstu, kas ir jutīgāki pret vietējiem darbības nosacījumiem.

Tāpēc šis priekšlikums ir mēģinājums aicināt dalībvalstis pārņemt ieteicamo, uz izpildi balstīto drošības pieeju mazo pasažieru kuģu drošības jautājumos.

•Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Šis priekšlikums ir pilnībā saderīgs ar Direktīvu (ES) 2017/2108, jo īpaši ar tās 8. apsvērumu, kurā līdztiesīgie likumdevēji aicināja Komisiju pēc iespējas drīz pieņemt pamatnostādnes par maziem pasažieru kuģiem, lai dalībvalstis tās varētu ņemt vērā, nosakot pašas savus valstu drošības standartus. Šādās pamatnostādnēs attiecīgi būtu jāņem vērā jebkādi Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) noslēgtie starptautiskie nolīgumi un konvencijas, un būtu jācenšas novērst tādu papildu prasību ieviešanu, kas pārsniedz pašreizējos starptautiskos noteikumus. Mērķis ir nodrošināt virzību uz vienotāku pieeju attiecībā uz to mazo pasažieru kuģu drošību, kas veic vietējos reisus ES ūdeņos.

Priekšlikums ir pilnībā saderīgs ar tiem REFIT atbilstības pārbaudes ieteikumiem par pamatnostādņu vai standartu izstrādi maziem kuģiem, kas balstīti uz funkcionālām prasībām kā daļu no mērķorientēta standarta regulējuma. Ieteikums balstīts galvenokārt uz iegūto pieredzi un iegūtajām zināšanām starptautiskā līmenī SJO ietvaros.

•Atbilstība citiem Savienības politikas virzieniem

Priekšlikums iekļaujas Komisijas labāka regulējuma programmas īstenošanā, nodrošinot to, ka ES rīcība ir vajadzīga, rada pievienoto vērtību un iet kopsolī ar politikas, sabiedrības un tehnoloģijas attīstību. Tas arī palīdz īstenot jūras transporta politikas stratēģiju 2018. gadam, cita starpā nodrošinot kvalitatīvus prāmju pakalpojumus ES iekšējo regulāro pasažieru pārvadājumu jomā.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats