Lai palielinātu pašreizējās programmas kvalitatīvo ietekmi, nākamajai programmai būtu vairāk un labāk jāsasniedz dažādu vecumu cilvēki no dažādiem kultūras, sociālās un ekonomikas slāņiem. Tai būtu labāk jāsasniedz cilvēki, kam ir mazāk iespēju, tostarp cilvēki ar invaliditāti un migranti, kā arī Savienības attālo reģionu iedzīvotāji. Līdz šim skolēni tikai izņēmuma kārtā ieguva mācību mobilitātes pieredzi. Savukārt pašreizējā programma nevar apmierināt universitāšu studentu, stažieru, praktikantu un jauniešu kopumā lielo un pieaugošo pieprasījumu dalībai mācību mobilitātes pasākumos. Tādēļ jāturpina darbs, lai programmu padarītu vairāk iekļaujošu un palielinātu tās efektivitāti, par pamatu izmantojot pēdējos trīsdesmit gados panāktos izcilos Savienības programmu sasniegumus šajā jomā. To varēs īstenot, īpaši palielinot un veicinot mobilitātes pasākumus skolēniem, profesionālās izglītības apguvējiem, praktikantiem un jauniešiem. Saistībā ar visu veidu mobilitātes pasākumiem būtu jāoptimizē dotāciju atbalsta līmenis, tostarp nodrošinot lielākas dotācijas noteiktām studentu un izglītības apguvēju kategorijām, arī saistībā ar augstākās izglītības mobilitāti. Lai sasniegtu lielāku jauniešu skaitu, tiks paplašinātas mobilitātes iespējas jauniešu dalībai neformālos mācību pasākumos. Tiks veikti pasākumi, lai mudinātu jauniešus iesaistīties un mācīties piedalīties pilsoniskajā sabiedrībā, palielinot informētību par Savienības kopīgajām vērtībām, savedot kopā jauniešus un vietējā, valsts un Eiropas līmeņa lēmumu pieņēmējus, kā arī veicinot integrācijas procesu Eiropā.

Komisija 2018. gada 2. maijā pieņēma paziņojumu “Mūsdienīgs budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv — daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam”, kurā tā “nākamajā finanšu shēmā ierosina lielāku uzsvaru uz “jaunatni”. Tas tiks panākts, vairāk nekā dubultojot programmas “Erasmus+” apmēru (..), kas ir viens no Savienības visatpazīstamākajiem veiksmes stāstiem”. Jaunajā programmā uzsvars tiks likts uz “iekļautību, kā arī uz to, lai sasniegtu vairāk jauniešu no nelabvēlīgas vides. Tas ļaus vairāk jauniešiem pārcelties uz citu valsti, lai mācītos vai strādātu.” Tādējādi Komisija ierosināja, ka “spēcīgāka programma “Erasmus+” attiecīgajā periodā sasniegs EUR 30 miljardu apmēru.” Tajā ierosināts ietvert arī summu EUR 700 miljonu apmērā jaunai iniciatīvai “DiscoverEU”, kas piedāvās jauniešiem iespēju atklāt citas ES valstis.

Pētniecības un inovācijas jomā programma nodrošinās sinerģiju ar programmu “Apvārsnis Eiropa”. Proti, pēdējā no kinētajām vajadzības gadījumā papildinās programmas atbalstu Eiropas universitāšu iniciatīvai, jo īpaši tās pētniecības dimensiju kā daļu no jaunas kopīgas un integrētas ilgtermiņa un ilgtspējīgas stratēģijas izglītības, pētniecības un inovāciju jomā.

Programmas valstis iesniedza nacionālos ziņojumus par to teritorijā īstenotajām un valstu vadītajām programmas “Erasmus+” darbībām un to ietekmi.

Sākot ar 2016. gada novembri un lielu daļu no 2017. gada visās programmas valstīs notika apjomīga sabiedriskā apspriešana un apspriešanās ar ieinteresētajām personām saistībā ar programmas “Erasmus+” starpposma novērtējumu. Notika dažādas apspriešanas darbības: daļēji strukturētas intervijas, tiešsaistes aptaujas programmas saņēmējiem, praktisko gadījumu skatīšana un atklāta sabiedriskā apspriešana, kura sākās 2017. gada 28. februārī un ilga trīs mēnešus un kuras mērķis bija apkopot vispārējās sabiedrības un visu ieinteresēto grupu viedokļus. Dati un viedokļi tika apkopoti no programmas īstenošanas struktūrām, struktūrām, kas nav saņēmēji, un struktūrām, kas atbild par citu salīdzināmu programmu īstenošanu. Ad hoc apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika arī par Jean Monnet vārdā nosauktajiem pasākumiem un studentu aizdevumu garantijas mehānismu. Kopumā no visām ieinteresētajām personām tika saņemts vairāk nekā miljons atbilžu.

Iepriekš minētais starpposma novērtējums par programmu “Erasmus+” 2014.–2020. gadam, kurā novērtēts programmas īstenošanas progress laikā no 2014. gada līdz 2016. gadam un ilgtermiņa ietekme uz iepriekšējām programmām, liecina, ka pašreizējai programmai “Erasmus+” ir labi rezultāti tādās jomā kā izglītība, apmācība, jaunatne un sports un to augstu vērtē gan ieinteresētās personas, gan sabiedrība. Dokumentā norādīts, ka šī un iepriekšējās programmas ir devušas ievērojamu pievienoto vērtību. Novērtējumā arī teikts, ka visas iepriekšējās programmas tikušas novērtētas kā ļoti efektīvas, savukārt programma “Erasmus+” ir daudz konsekventāka un būtiskāka un efektivitātes ziņā tikai daļēji pārspēj iepriekšējās programmas. Turklāt dokumentā ir norādīts, ka programmas integrētais raksturs rada pozitīvu ietekmi, aptverot mācības visos kontekstos un visos dzīves posmos (mūžizglītības pieeja). Tāpat tika norādīts, ka īstenošanas režīmi kopumā ir bijuši skaidri un mērķim atbilstoši.

Mazākām organizācijām, piemēram, tautas organizācijām, jaunpienācējiem un personām, kas ir grūti sasniedzamas, tiks atvieglota piekļuve nākamajai programmai. Potenciālos kandidātus var atturēt pieteikšanās procedūras un arī administratīvais slogs, kas izriet no Savienības projektu pārvaldības. Pat ja pieteikuma iesniedzēji novērtē to, ka tiek izmantotas vienkāršotas izmaksu izvēles un dotācijas (vienreizējs maksājums, vienības izmaksas un vienota likme), dažiem, īpaši mazākām organizācijām, birokrātija sagādā lielas problēmas, piemēram, tādās jomās kā skolas, pieaugušo izglītība un jaunatne. Šis priekšlikums īstenos darbību (mazas partnerības), kas ir īpaši izstrādāta šādiem nelieliem dalībniekiem un kam ir zemāks administratīvo kritēriju un prasību līmenis nekā citiem tradicionāliem sadarbības projektiem, lai organizācijām ar mazu darbības jaudu un jaunpienācējiem būtu mazāk šķēršļu, kas neļautu piekļūt programmai. Šī darbība arī atbalsta elastīgus formātus (parasti transnacionālus un izņēmuma gadījumos valstu pasākumus ar spēcīgu Eiropas dimensiju), ļaujot organizācijām sasniegt cilvēkus, kam ir mazāk iespēju.

Tāpat šī priekšlikuma mērķis ir turpināt vienkāršot un racionalizēt programmas uzbūvi. Atbilstīgi ierosinājumiem starpposma novērtējumā dažu darbību struktūra kļūs racionālāka, lai to mērķis būtu precīzāks un tiktu novērsta pārklāšanās, piemēram, diferencējot partnerības, kas koncentrējas uz inovāciju, un partnerības, kuru nolūks ir savstarpēja mācīšanās, sadarbība un paraugprakses apmaiņa. Turklāt vairākums mobilitātes darbību tiks apvienotas vienā un tajā pašā pamatdarbībā, pārnesot skolēnu mobilitāti no 2. pamatdarbības (starporganizāciju sadarbība) uz 1. pamatdarbību (personu mācību mobilitāte). Programmas darbības tagad tiks organizētas pēc “pamatdarbības” principa, tostarp sporta jomā, tādējādi tiks veicināta starpnozaru dinamika.

VI nodaļā — Līdzdalība programmā — ir precizēts, kuras trešās valstis var tikt asociētas programmai, un uzskaitīti nosacījumi to pilnīgai dalībai programmā kopā ar dalībvalstīm. Šīm trešām valstīm jāizpilda visi nosacījumi, kas šajā regulā noteikti dalībvalstīm, piemēram, pienākums izveidot valsts aģentūru. Tomēr organizācijas un atsevišķas personas no citām trešām valstīm drīkst piedalīties programmas atbalstītās noteiktās darbībās. Šajā nodaļā arī precizēti daži īpaši noteikumi, kuru piemēro tiešai un netiešai pārvaldībai, ņemot vērā Finanšu regulu, īpaši par to, kādas vienības var pieteikties finansējumam un par ekspertu dalību Finanšu regulas [150. panta 3. punktā] minētajā novērtēšanas komitejā.

Novērtējumi tiks veikti atbilstīgi 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma 22. un 23. pantam, saskaņā ar kuru trīs iestādes vienojās, ka spēkā esošo tiesību aktu un politikas izvērtēšanai būtu jāveido pamats ietekmes novērtējumiem attiecībā uz turpmākās rīcības iespējām. Novērtējumos tiks izvērtēta programmas ietekme, pamatojoties uz programmas rādītājiem/mērķiem un sīki izstrādātu analīzi par to, cik lielā mērā programmu var uzskatīt par būtisku, lietderīgu, efektīvu, vai tā dod pietiekamu ES pievienoto vērtību un atbilst citām ES politikām. Novērtējumos tiks iekļauta gūtā mācība, nosakot trūkumus/problēmas vai iespējas veikt turpmākus uzlabojumus darbībām vai to rezultātiem un palīdzot pēc iespējas veicināt rezultātu izmantošanu/ietekmi.

(17)Savā paziņojumā par Eiropas identitātes stiprināšanu, izmantojot izglītību un kultūru Komisija uzsvēra to, cik būtiska loma ir izglītībai, kultūrai un sportam aktīva pilsoniskuma un kopīgu vērtību veicināšanā jaunajās paaudzēs. Eiropas identitātes stiprināšanai un indivīdu aktīvas līdzdalības veicināšanai demokrātiskajos procesos ir izšķiroša nozīme Eiropas nākotnes un mūsu demokrātisko sabiedrību veidošanā. Došanās uz ārzemēm studēt, mācīties, strādāt vai piedalīties jaunatnes un sporta pasākumos palīdz stiprināt Eiropas identitāti visā tās daudzveidībā un sevis apzināšanos kā daļu no kultūras kopienas, kā arī veicina šādu aktīvu pilsoniskumu visu vecumu iedzīvotāju vidū. Personām, kas piedalās mobilitātes darbībās, būtu jāiesaistās vietējās kopienās, kā arī uzņēmējas valsts vietējās kopienās, lai dalītos savā pieredzē. Būtu jāatbalsta darbības, kas saistītas ar visu radošuma aspektu pastiprināšanu izglītībā, apmācībā un jaunatnes jomā un uzlabo atsevišķas pamatkompetences.

(16)Programmai būtu jābūt iekļaujošākai, uzlabojot saziņu ar tiem, kuriem ir mazāk iespēju, tostarp izmantojot elastīgākus mācību mobilitātes veidus un veicinot mazo organizāciju līdzdalību, jo īpaši jaunpienācēju un kopienu vietējo tautas organizāciju, kas strādā tieši ar nelabvēlīgā situācijā esošiem izglītojamajiem visās vecuma grupās. Lai sasniegtu vairāk dalībnieku, it īpaši tos, kam ir mazāk iespēju un kuriem fiziska pārcelšanās uz valsti, kas nav to dzīvesvietas valsts, būtu šķērslis, būtu jāveicina tādi virtuālie formāti kā virtuāla sadarbība, jaukta un virtuālā mobilitāte.

(26)2010. gada Briges paziņojumā tika pausts aicinājums atbalstīt profesionālo izcilību gudrai un ilgtspējīgai izaugsmei. 2017. gada paziņojumā par inovācijas stiprināšanu Eiropas reģionos norādīta saikne starp profesionālo izglītību un apmācību un inovācijas sistēmām, kā daļa no pārdomātas specializācijas stratēģijas reģionālā līmenī. Programmai būtu jānodrošina līdzekļi, lai reaģētu uz šiem aicinājumiem un atbalstītu profesionālās izcilības centru transnacionālās platformas, kas cieši integrēti izaugsmes, inovācijas un konkurētspējas vietējās un reģionālās stratēģijās. Šiem izcilības centriem būtu jādarbojas kā kvalitatīvu profesionālo prasmju dzinuļiem saistībā ar nozaru problēmām, vienlaikus atbalstot vispārējās strukturālās izmaiņas un sociālekonomisko politiku Savienībā.

(27)Lai palielinātu virtuālo sadarbību, programmai būtu jāatbalsta sistemātiskāka tādu tiešsaistes platformu izmantošana kā e-mērķsadarbība, School Education Gateway, Eiropas Pieaugušo izglītības e-platforma Eiropā, Eiropas Jaunatnes portāls un tiešsaistes platforma augstākajai izglītībai.

(28)Programmai būtu jāveicina pārredzamība un prasmju un kvalifikāciju atzīšana, kā arī kredītpunktu vai mācību rezultātu vienību pārnešana, lai veicinātu kvalitātes nodrošināšanu un atbalstītu neformālās un ikdienējās mācīšanās validēšanu, prasmju pārvaldību un orientāciju. Šajā sakarā Programmā vajadzētu paredzēt atbalstu arī kontaktpunktiem un sadarbības tīkliem valsts un Savienības mērogā, kas veicinātu Eiropas mēroga apmaiņas, kā arī izstrādājot elastīgas mācību metodes starp dažādām izglītības, apmācības un jaunatnes lietu jomām un formālā un neformālā vidē.

(29)Programmai vajadzētu izmantot bijušo “Erasmus +” dalībnieku potenciālu un atbalstīt darbības, jo īpaši par absolventu tīklus, vēstniekus un Europeers, mudinot viņus darboties kā Programmas izplatītājiem.

(30)Tā kā, lai nodrošinātu sadarbību ar citiem Savienības instrumentiem un citām Savienības politikas jomām, būtu jāpiedāvā mobilitātes iespējas cilvēkiem dažādās darbības nozarēs, piemēram, publiskajā sektorā, lauksaimniecībā un uzņēmējdarbībā, lai gūtu mācīšanās pieredzi ārzemēs, ļaujot tiem jebkurā viņu dzīves posmā, attīstīties ne tikai profesionāli, bet arī personīgi, jo īpaši izstrādājot savas Eiropas identitātes apziņu un izpratni par Eiropas kultūras daudzveidību. Programmai vajadzētu būt Savienības starptautiskās mobilitātes shēmu sākumpunktam ar izteiktu mācību dimensiju, vienkāršojot šādu shēmu piedāvājumu saņēmējiem, kas piedalās šajās darbībās. Būtu jāveicina “Erasmus” projektu paplašināšana; būtu jāīsteno īpaši pasākumi, lai palīdzētu “Erasmus” projektu virzītājiem pieteikties dotācijām vai veidot sinerģiju, izmantojot atbalstu no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un programmām, kas saistītas ar migrāciju, drošību, tiesiskumu un pilsonību, veselību un kultūru.

(31)Ir svarīgi stimulēt mācīšanu, mācīšanos un pētniecību Eiropas integrācijas jautājumos, kā arī veicināt debates par šiem jautājumiem, atbalstot Jean Monnet vārdā nosauktos pasākumus augstākās izglītības jomā, kā arī citās izglītības un apmācības jomās. Laikā, kad tiek pārbaudītas kopīgās vērtības, uz kurām Savienība ir dibināta un kuras veido daļu no mūsu Eiropas identitāte, un kad vērojams zems pilsoņu iesaistes līmenis, ir īpaši svarīgi veicināt Eiropas identitātes izjūtu un apņemšanos. Programmai būtu jāturpina veicināt izcilības attīstība Eiropas integrācijas studijās.

(32)Atspoguļojot to, cik svarīgi ir risināt klimata pārmaiņas, saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu un sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, šī Programma sniegs ieguldījumu klimata politikas jomas rīcības integrēšanā Savienības politikā un vispārējā mērķa sasniegšanā, lai 25 % no Savienības budžeta izdevumiem tiktu ieguldīti klimata mērķu sasniegšanā. Programmas sagatavošanas un īstenošanas gaitā tiks noteiktas attiecīgās darbības un pārskatītas saistībā ar attiecīgo novērtēšanu un pārskatīšanas procesu.

(33)Ar šo regulu nosaka finansējumu, kas veidos Eiropas Parlamenta un Padomes galveno atsauces summu ikgadējās budžeta procedūras laikā [atbilstoši atjaunināt atsauci Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību 17. punkta] nozīmē.

(34)Bāzes finansējums darbībām, ko pārvalda valstu aģentūras izglītības un apmācības jomā, minimālo piešķīrumu sadalījums pa nozarēm (augstākās izglītības, skolas izglītības, profesionālās izglītības un apmācības un pieaugušo izglītības jomā) būtu jādefinē, lai nodrošinātu kritisko masu, lai sasniegtu paredzēto apropriāciju iznākumu un rezultātus katrā no šīm nozarēm.

(35)Šai programmai piemēro Regulu (ES, Euratom) Nr. [jaunā FR] (“Finanšu regula”). Tajā ir izklāstīti noteikumi par Savienības budžeta izpildi, tostarp noteikumi par dotācijām, godalgām, iepirkumu un netiešu izpildi.

(36)Saskaņā ar šo regulu finansēšanas veidi un īstenošanas metodes būtu jāizvēlas, pamatojoties uz iespējām ar tiem sasniegt darbību konkrētos mērķus un gūt rezultātus, jo īpaši ņemot vērā pārbaužu izmaksas, administratīvo slogu un gaidāmo neatbilstības risku. Šajā sakarā būtu nepieciešams apsvērt izmantot vienreizējus maksājumus, vienotas likmes un vienības izmaksas, kā arī finansējumu, kas nav saistīts ar izmaksām, kā minēts Finanšu regulas [125. panta 1. punktā] .

(37)Trešās valstis, kas ir Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) dalībnieces, var piedalīties programmā saistībā ar sadarbību, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas (EEZ) līgumu, kurā ir paredzēta Savienības programmu īstenošana ar lēmumu, kurš pieņemts saskaņā ar minēto līgumu. Trešās valstis arī var piedalīties, pamatojoties uz citiem juridiskiem instrumentiem. Ar šo regulu būtu jāpiešķir vajadzīgās tiesības un piekļuve atbildīgajam ierēdnim, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF), kā arī Eiropas Revīzijas palātai, lai visaptveroši īstenotu savu kompetenci. Trešo valstu pilna līdzdalība Programmā būtu atkarīga no nosacījumiem, kas paredzēti īpašos nolīgumos, kas attiecas uz attiecīgās trešās valsts dalību Programmā. Pilnīga iesaistīšanās turklāt ietver pienākumu izveidot valsts aģentūru un pārvaldīt dažas Programmas darbības decentralizētā līmenī. Privātpersonām un organizācijām no trešām valstīm, kas nepiedalās programmā, vajadzētu būt iespējai piedalīties dažās no Programmas darbībām, kā noteikts darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, ko publicē Komisija. Īstenojot šo Programmu, var ņemt vērā īpašu kārtību attiecībā uz personām un struktūrām no Eiropas mikrovalstīm.

(38)Saskaņā ar Komisijas paziņojumu „Stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem”, Programmā būtu jāņem vērā īpašā situācija šajos reģionos. Tiks veikti pasākumi, lai palielinātu tālāko reģionu līdzdalību visās darbībās. Būtu jāveicina mobilitāte, apmaiņa un sadarbība starp cilvēkiem un organizācijām no šiem reģioniem un trešām valstīm, jo īpaši kaimiņvalstīm. Šādi pasākumi tiks uzraudzīti un regulāri vērtēti.

(39)Saskaņā ar [attsauce attiecīgi jāatajaunina atbikstoši jaunajam lēmuma par AZT Padomes Lēmuma 2013/755/EK 94. pantu] fiziskās personas un tiesību subjekti no aizjūras zemēm vai teritorijām ir tiesīgi saņemt finansējumu saskaņā ar Programmas noteikumiem un mērķiem un iespējamajiem režīmiem, kas piemērojami dalībvalstī, ar kuru attiecīgā aizjūras zeme vai teritorija ir saistīta. Ierobežojumi, ko rada nošķirtība no šīm valstīm vai teritorijām, būtu jāņem vērā, īstenojot šo Programmu, un to dalība Programmā jāuzrauga un regulāri jāvērtē.

(40)Saskaņā ar Finanšu regulu Komisijai būtu jāpieņem darba programmas un jāinformē par tām Eiropas Parlaments un Padome. Darba programmā būtu jānosaka to īstenošanai vajadzīgie pasākumi saskaņā ar Programmas vispārējo mērķi un konkrētajiem mērķiem, dotāciju atlases un piešķiršanas kritēriji, kā arī visi citi prasītie elementi. Darba programmas un to grozījumi būtu jāpieņem ar īstenošanas aktiem saskaņā ar pārbaudes procedūru.

(41)Saskaņā ar 22. un 23. punktu Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa Nolīgumā par labāku likumdošanas procesu, ir nepieciešams izvērtēt programmu, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota, izmantojot īpašas uzraudzības prasības, vienlaikus izvairoties no pārmērīga regulējuma un administratīvā sloga, jo īpaši dalībvalstīm. Šādām prasībām būtu jāietver arī konkrēti, izmērāmi un reāli rādītāji, pēc kuriem var vērtēt laika gaitā, lai novērtētu Programmas ietekmi uz vietas.

(42)Eiropas, valsts un vietējā līmenī būtu jānodrošina Programmas atbalstīto darbību iespēju un rezultātu pienācīga iesaiste, publicitāte un informācijas izplatīšana. Minētajām iesaistes, publicitātes un informācijas izplatīšanas darbībām būtu jābalstās uz Programmas īstenošanas struktūrām, tostarp, attiecīgos gadījumos saņemot atbalstu no galvenajām ieinteresētajām personām.

(43)Lai saziņā ar plašu sabiedrību nodrošinātu lielāku efektivitāti un spēcīgākas sinerģijas starp komunikācijas darbībām, kas veiktas pēc Komisijas iniciatīvas, saskaņā ar šo regulu komunikācijas darbībām piešķirtie līdzekļi būtu jāizmanto arī korporatīvajai komunikācijai par Savienības politiskajām prioritātēm, ar nosacījumu, ka tās attiecas uz šīs regulas vispārējo mērķi.

(44)Lai nodrošinātu šīs regulas prasmīgu un efektīvu īstenošanu, programmai pēc iespējas vairāk būtu jāizmanto spēkā esošie īstenošanas mehānismi. Tādēļ Programmas īstenošana būtu jāuztic Komisijai un valstu aģentūrām. Ja praktiski iespējams un lai panāktu maksimālu efektivitāti, valsts aģentūrai būtu jābūt tai pašai kā iepriekšējās programmas pārvaldības nozīmētā. Darbības ex ante atbilstības izvērtējums būtu jāierobežo līdz prasībām, kas Programmā ir jaunas un Programmai raksturīgas, izņemot pamatotus gadījumus, piemēram, gadījumus, kad pastāv nopietni trūkumi attiecīgās valsts aģentūras darbā.

(45)Lai katrā iesaistītajā valstī nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību un juridisko noteiktību, visām valsts iestādēm būtu jānorīko neatkarīga revīzijas iestāde. Ja praktiski iespējams un lai panāktu maksimālu efektivitāti, neatkarīgajai revīzijas iestādei būtu jābūt tai pašai struktūrai, kas ir norīkota saistībā ar iepriekšējā programmā minētajām darbībām.