Īpašais ziņojums Savienības civilās 
aizsardzības mehānisms: 
reaģēšanas koordinācija 
katastrofu gadījumā  
ārpus ES kopumā ir bijusi 
efektīva LV 2016  Nr. 33
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352 4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-6591-3 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/402094 QJ-AB-16-034-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-6646-0 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/8247 QJ-AB-16-034-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6614-9 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/400902 QJ-AB-16-034-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
1. un 2. fotoattēla izmantošanai vai reproducēšanai atļauja jālūdz tieši autortiesību īpašniekam.
Savienības civilās 
aizsardzības mehānisms: 
reaģēšanas koordinācija 
katastrofu gadījumā 
ārpus ES kopumā ir bijusi 
efektīva
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu )Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 33
02
 Revīzijas darba grupa
ERP īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības aspektu lietderības 
un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas lielāka ietekme, 
konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu apjoms, 
paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Karel Pinxten  vadītā III apakšpalāta, kura revidē ārējo darbību, drošības un tie ­
siskuma izdevumu jomas. Revīziju vadīja ERP loceklis Hans Gustaf Wessberg , un revīzijas darbā piedalījās locekļa biroja 
vadītājs Peter Eklund , locekļa biroja atašejs  Emmanuel Douglas Hellinakis , atbildīgā vadītāja Sabine Hiernaux-Fritsch , 
darbuzdevuma vadītājs Michiel Sweerts  un revidenti Mirko Iaconisi , Kristina Maksinen  un Dirk Neumeister .
No kreisās uz labo: M. Iaconisi, D. Neumeister, E.-D. Hellinakis, H. G. Wessberg, K. Maksinen,  
M. Sweerts, P. Eklund .

03
 Saturs
Punkts
 Saīsinājumi un akronīmi
I–VII  Kopsavilkums
1–11 Ievads
1–2 Vispārīga informācija
3 – 4 Tiesiskais regulējums
5–9 Savienības civilās aizsardzības mehānisms ( UCPM )
10–11 UCPM  finansēšana
12–16 Revīzijas tvērums un pieeja
17–71 Apsvērumi
17–48 Komisija izmantoja esošās koordinācijas struktūras, bet dažus instrumentus varēja izmantot 
vairāk
17–19 Komisija savlaicīgi aktivizēja mehānismu reaģēšanai uz ārkārtas situācijām, bet tā būtu varējusi gūt 
papildu laiku resursu mobilizēšanai, ja būtu labāk izmantots iepriekšējas brīdināšanas posms
20–27 ES civilās aizsardzības vienības atviegloja koordināciju uz vietas, bet to atlases procesā un ziņošanā no 
notikumu vietas bija trūkumi
28–33 Lai gan pārbaudīto krīžu laikā brīvprātīgo rezervju sarakstu joprojām izmantoja ierobežoti, Komisijai bija 
aktīva loma tā tvēruma paplašināšanā
34–37 ES civilās aizsardzības vienības saņēma ievērojamu atbalstu no ES delegācijām
38–40 Komisija izmantoja esošo ECHO  ĢD vietējo biroju tīklu, taču varētu panākt lielāku civilās aizsardzības 
sinerģiju
41–46 Komisija ievēroja ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja vadošo lomu un pieņēma elastīgas 
koordinācijas struktūras, nodrošinot saskaņotību ar vispārējo ANO izveidoto kārtību
47–48 Komisija veica pasākumus, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju uz atjaunošanas posmu
04 Saturs 
49–69 Kaut arī Komisija izveidoja sistēmu informācijas vākšanai, izplatīšanai un apmaiņai, ziņošanu 
iespējams uzlabot
49–54 Komisijas CECIS  komunikācijas platforma ir noderīga informācijas apmaiņai, bet ir vajadzīgi turpmāki 
uzlabojumi, lai palielinātu tās ietekmi
55–57 Informācijas materiāli un kartes bija plaši izplatītas, un ir norādes, ka šie produkti bija noderīgi
58–60 Komisija organizēja iekļaujošas sanāksmes, kuru mērķis bija veicināt informācijas apmaiņu ar 
ES struktūrām un palīdzības sniegšanas saskaņotību
61–66 Kalpojot par forumu informācijas apmaiņai, Ebolas vīrusa darba grupa pievienoja vērtību reaģēšanai, 
tomēr to vajadzēja izveidot agrāk
67–69 Komisija pilnībā neizmanto tās rīcībā esošo informāciju, lai ziņotu gan par saviem, gan ES civilās 
aizsardzības mehānisma kopējiem darbības rezultātiem
70–74 Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.   Savienības Civilās aizsardzības mehānisma aktivizācija attiecībā uz katastrofām, 
kas notiek ārpus Savienības
 II pielikums.   Savienības civilās aizsardzības mehānisms – attiecības starp dalībniekiem, 
stāvoklis 31.8.2016.
 III pielikums.  Pārskats par trim pārbaudītajām katastrofām
 IV pielikums.  ES epidemiologu izvietošana Gvinejā
 V pielikums.  Hronoloģisks pārskats par Ebolas vīrusa slimības uzliesmojumu 2014.–2015. gadā
 Komisijas atbilde
05
 Saīsinājumi un akronīmi
BiH : Bosnija un Hercegovina
CECIS : kopīga ārkārtējo situāciju sakaru un informācijas sistēma
DEVCO  ĢD : Starptautiskās attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts
ECHO  ĢD : Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāts
NEAR  ĢD : Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorāts
SANTE  ĢD : Veselības un pārtikas nekaitīguma ģenerāldirektorāts
ECDC : Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs
EĀDD : Eiropas Ārējās darbības dienests
ERCC : Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centrs
EUCP : ES Civilās aizsardzības koordinācijas un novērtējuma (vienība)
ES delegācija : Eiropas Savienības delegācija
EUFOR : Eiropas Savienības vadīti spēki
FPI: Ārpolitikas instrumentu dienests
GOARN : Globālais uzliesmojuma brīdināšanas un reaģēšanas tīkls
HSC : Veselības drošības komiteja
MSF : organizācija “Ārsti bez robežām”
OCH A: Humānās palīdzības koordinācijas birojs
OSOCC : Darbību koordinācijas centrs uz vietas
UCPM : Savienības civilās aizsardzības mehānisms
UNDAC : Apvienoto Nāciju Organizācijas katastrofu novērtēšana un koordinācija
WFP : Pasaules Pārtikas programma
PVO : Pasaules Veselības organizācija
06
 Kopsavilkums
I
Katastrofas var notikt jebkurā vietā un laikā. Gan dabas, gan cilvēka izraisītu katastrofu ietekme uz cilvēkiem, vidi un 
tautsaimniecību var būt ievērojama. Katastrofas gadījumā reakcijai jābūt ātrai. Pareiza katastrofu pārvarēšana palīdz 
glābt dzīvības, un efektīva koordinācija starp dažādiem palīdzības sniedzējiem ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu 
sekmīgu sagatavošanos katastrofām un reaģēšanu uz tām.
II
Eiropas Savienības civilās aizsardzības mehānismu ( UCPM ) izveidoja, lai sekmētu ātru un efektīvu operatīvo sadar ­
bību starp valstu civilās aizsardzības dienestiem. Tam ir divi galvenie mērķi. Pirmkārt, tā mērķis ir stiprināt sadarbību 
starp Eiropas Savienību un UCPM  iesaistītajām valstīm (dalībvalstīm un sešām trešām valstīm). Otrkārt, tā mērķis ir 
veicināt koordināciju civilās aizsardzības jomā, lai uzlabotu to sistēmu efektivitāti, kas ļauj novērst katastrofas, saga ­
tavoties tām un reaģēt uz tām.
III
Mehānismu pārvalda Eiropas Komisija. Palāta pārbaudīja, vai Komisija, izmantojot UCPM , ir efektīvi veicinājusi saska ­
ņotu reaģēšanu uz katastrofām ārpus Savienības. Mēs to darījām, apskatot UCPM  aktivizāciju, reaģējot uz trim nesen 
notikušām starptautiskām katastrofām: plūdiem Bosnijā un Hercegovinā (2014. g.), Ebolas vīrusa uzliesmojumu 
Rietumāfrikā (2014.–2016. g.) un zemestrīci Nepālā (2015. g.).
IV
Mēs secinām, ka Komisija kopumā ir darbojusies efektīvi, sekmējot saskaņotu reaģēšanu uz katastrofām ārpus Savie ­
nības kopš 2014. gada sākuma.
V
Katrai no trim katastrofām, kuras mēs pārbaudījām, UCPM  tika iedarbināts laikus, un ES civilās aizsardzības vienības 
(EUCP  vienības) sekmēja koordināciju uz vietas ar iesaistīto valstu vienībām. Komisija sekmē koordināciju, un to 
stiprina plaša informācijas produktu izplatīšana. Koordinācija starp Komisijas dienestiem, kā arī ar citām ES un trešo 
valstu struktūrām bija iekļaujoša. Komisija arī ievēroja ANO vispārējo vadību un veica pasākumus, lai nodrošinātu 
vienmērīgu pāreju uz atjaunošanas posmu.
07 Kopsavilkums 
VI
Neraugoties uz vispārējo secinājumu, mēs konstatējām vairākas jomas, kurās vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, tostarp: 
iespējams ietaupīt laiku pirmajos posmos, kas saistīti ar reaģēšanu uz katastrofu, CECIS  (Komisijas saziņas un infor ­
mācijas platforma), koordinācija uz vietas un sinerģija, Komisijas un ECDC  finansiālā un administratīvā kārtība plaša 
mēroga epidemiologu izvietošanai, izmantojot UCPM , un ziņošana par UCPM  darbības rezultātiem.
VII
Tāpēc Palāta Komisijai formulē šādus ieteikumus:
a) apzināt veidus, kā iegūt papildu laiku iepriekšējas brīdināšanas posmā un EUCP  vienību atlases un izvietošanas 
posmā;
b) pilnveidot CECIS , lai uzlabotu pārskatu par sniegto un pieprasīto palīdzību, lai varētu labāk pārraudzīt prioritātes 
un lai uzlabotu lietotājdraudzīgumu;
c) stiprināt koordināciju uz vietas, uzlabojot EUCP  vienību ziņošanu, izmantojot ECHO  ekspertu uz vietas tīklu, un 
vēl vairāk iesaistot ES delegācijas;
d) kopā ar ECDC  novērtēt, kādas iespējamas izmaiņas ir vajadzīgas, lai stiprinātu kārtību ECDC  ekspertu izvietošanai 
ārpus Savienības, izmantojot  UCPM ;
e) uzlabot ziņošanu, automatizējot statistikas datu un rādītāju sagatavošanu, un tādējādi stiprināt pārskatatbildību.
08
 Ievads
Vispārīga informācija
01 
Katastrofas var notikt jebkurā vietā un laikā. Gan dabas, gan cilvēka izraisītu 
katastrofu ietekme uz cilvēkiem, vidi un tautsaimniecību var būt ievērojama. 
Saskaņā ar vienu no aplēsēm laikposmā no 1994. līdz 2013. gadam pasaulē bija 
6873 dabas katastrofas, kurās dzīvību zaudēja 1,35 miljoni cilvēku, – vidēji tas 
bija aptuveni 68 000 cilvēku gadā1. Saskaņā ar ANO aplēsi ekonomiskie zaudē ­
jumi, ko radīja katastrofas laikposmā no 2005. līdz 2015. gadam, bija 1,3 triljoni 
ASV dolāru2.
02 
Katastrofas gadījumā indivīdiem, sabiedrībai, valdībām un starptautiskām orga ­
nizācijām un līdzekļu devējiem jārīkojas ļoti ātri. Pareiza katastrofu pārvarēšana3 
palīdz glābt dzīvības, un dažādu palīdzības sniedzēju efektīva koordinācija ir 
ārkārtīgi svarīga, lai sekmīgi sagatavotos krīzes situācijām un katastrofām un 
reaģētu uz tām.
Tiesiskais regulējums
03 
ES pilnvaras civilās aizsardzības jomā ir aprakstītas Līguma par Eiropas Savienības 
darbību 196. pantā, kurā noteikts, ka Savienības rīcības mērķis ir sekmēt ātru un 
efektīvu operatīvo sadarbību Savienībā valstu civilās aizsardzības dienestu star ­
pā, kā arī saskaņotību starptautiskajā civilās aizsardzības darbā.
04 
Savienības civilās aizsardzības mehānismu ( UCPM ) izveidoja 2001. gadā. Pašreizē ­
jais tiesiskais regulējums ir noteikts ar Lēmumu Nr. 1313/2013, kas ir spēkā kopš 
2014. gada 1. janvāra (turpmāk – “Lēmums”)4. Mehānismam ir divi galvenie mērķi. 
Pirmkārt, tā mērķis ir stiprināt sadarbību starp Eiropas Savienību un iesaistītajām 
valstīm5. Otrkārt, tā mērķis ir veicināt koordināciju civilās aizsardzības jomā, lai uz ­
labotu to sistēmu efektivitāti, kas ļauj novērst dabas un cilvēka izraisītas katastro ­
fas, sagatavoties tām un reaģēt uz tām.1 Katastrofu epidemioloģijas 
pētniecības centrs, ‘ The 
Human Cost of Natural 
Disasters 2015: A global 
perspective ’ [“Dabas katastrofu 
radītie zaudējumus cilvēkiem 
2015. gadā: globāla 
perspektīva”], 2015. g.
2 Sendai pamatprogramma 
katastrofu riska mazināšanai, 
2015.–2030. gada aplēses.
3 Starptautiskā Sarkanā Krusta 
un Sarkanā Pusmēness 
biedrību federācija to 
definējusi kā resursu un 
pienākumu organizāciju un 
pārvaldību, lai risinātu visus ar 
ārkārtas situācijām saistītos 
humānās palīdzības un civilās 
aizsardzības aspektus, 
konkrēti, tie ir izturētspēja 
(mazināšana, novēršana un 
sagatavotība), reaģēšana 
(palīdzība un agrīna 
atjaunotne) un atjaunošana 
(rehabilitācija un 
rekonstrukcija), lai mazinātu 
katastrofu ietekmi.
4 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Lēmums 
Nr. 1313/2013/ES par 
Savienības civilās aizsardzības 
mehānismu (OV L 347, 
20.12.2013., 924. lpp.).
5 Visas ES dalībvalstis, kā arī 
Norvēģija, Islande, Melnkalne, 
Serbija, bijusī Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republika un 
Turcija. Komisija tās sauc par 
“iesaistītajām valstīm”, un šis 
termins ir lietots turpmāk 
ziņojumā.
09 Ievads 
Savienības civilās aizsardzības mehānisms ( UCPM )
05 
Par UCPM  ir atbildīgs Eiropas Komisijas Eiropas Civilās aizsardzības un humānās 
palīdzības operāciju ģenerāldirektorāts ( ECHO  ĢD). Tā pamatelements ir Ārkārtas 
reaģēšanas koordinēšanas centrs ( ERCC ). ERCC  darbojas divdesmit četras stundas 
diennaktī, tajā ir diennakts dežūrcentrs. ERCC  galvenie operatīvie uzdevumi ir 
šādi: tas darbojas kā Komisijas un ES krīžu uzraudzības un koordinācijas plat ­
forma; tas darbojas kā saziņas centrs starp iesaistītajām valstīm, skarto valsti 
un ekspertiem, kas nosūtīti darbībai uz vietas; sagatavo un izplata informatīvus 
materiālus; veicina sadarbību starp civilās aizsardzības un humānās palīdzības 
pasākumiem. Šīs funkcijas atbalsta ar tīmeklī balstītu trauksmes un paziņošanas 
lietojumprogrammu CECIS  (kopīga ārkārtējo situāciju sakaru un informācijas 
sistēma)6.6 Komisijas atbildība par 
CECIS  pārvaldību ir noteikta 
Lēmuma 8. pantā.
7 Ietekmes novērtējumā, kas 
bija pievienots tiesību akta 
priekšlikumam par lēmumu 
izveidot UCPM  (Komisijas 
dienestu darba dokuments, 
Ietekmes novērtējums – 
2011. gada pārskats par civilās 
aizsardzības tiesisko 
regulējumu, pavaddokuments 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes lēmumam par 
Savienības civilās aizsardzības 
mehānismu un par civilās 
aizsardzības finanšu 
instrumenta 2014.–
2020. gadam izveidi, 
SEC(2011) 1632 galīgā 
redakcija, 20.12.2011.), tika 
konstatēti vairāki trūkumi 
ES reaģēšanas spējai 
katastrofas gadījumā, kuri ar 
jauno tiesību aktu bija 
jānovērš. Ārkārtas reaģēšanas koordinēšanas centrs1. fotoattēls
© ES/ECHO/ Ezequiel Scagnetti , 2015. gads
06 
ERCC  papildina Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas – “brīvprātīgo rezervju sarak­
sta” resursi reaģēšanai uz katastrofām, kurus iesaistītās valstis iepriekš apņemas 
nodrošināt un kuri atrodas rezervē un ir jāizmanto tikai tad, ja Komisija aicina. 
Brīvprātīgo rezervju saraksts ir viens no vairākiem jauninājumiem, kuri ieviesti ar 
jauno Lēmumu, lai novērstu iepriekšējā mehānisma nepilnības7. Konkrēti, rezervju 
saraksta mērķis ir palīdzēt sasniegt šādus mērķus: pāriet no reaģējošas un ad hoc  
koordinācijas uz iepriekš plānotu, iepriekš noteiktu un paredzamu sistēmu; ap ­
zināt un rentablā veidā novērst būtiskus reaģēšanas spēju trūkumus katastrofas 
gadījumā. Brīvprātīgo rezervju saraksta jēdziens ir paskaidrots 1. izcēlumā .

10 Ievads 1. izcēlumsBrīvprātīgo rezervju saraksta skaidrojums
Eiropas ārkārtas reaģēšanas spējas (jeb “brīvprātīgo rezervju saraksts”) ietver palīdzības vienības, ekspertus un 
tehnisko aprīkojumu no vairākām ES valstīm. Šie līdzekļi tiek turēti gatavībā, un vajadzības gadījumā tos dara 
pieejamus ES civilās aizsardzības misijām visā pasaulē.
Kopš rezervju saraksta darbības sākuma 2014. gada oktobrī desmit valstis tajā ir iekļāvušas reaģēšanas re ­
sursus jeb “spējas”. Ir reģistrētas trīsdesmit piecas reaģēšanas vienības (t. i., moduļi); starp tām ir, piemēram, 
“pilsētu meklēšanas un glābšanas” vienības, specializēti medicīniskās gaisa evakuācijas resursi, ūdens attīrīša ­
nas iekārtas, lieljaudas sūknēšanas vienības, kā arī meža ugunsgrēku dzēšanas brigādes. Tiek reģistrēti arī citi 
dalībvalstu resursi.
Valstis, kuras piedalās rezervju sarakstā, var saņemt ES finansiālo atbalstu, lai atjauninātu piedāvātos valsts 
reaģēšanas līdzekļus, lai samaksātu par sertifikāciju un apmācību, kā arī lai segtu līdz 85 % no izmaksām, kas 
saistītas ar vienību un līdzekļu transportēšanu uz katastrofu piemeklētajiem apgabaliem.
Brīvprātīgo rezervju saraksta attīstība  
 (tikai reģistrētie moduļi 2016. gada 20. jūnijā)
Re/uni0123istrēto modu/uni013Cu skaits Brīvprātīgo rezervju 
saraksta lielumsRe/uni0123istrācijas procesā esošie modu/uni013CiRe/uni0123istrētie un brīvprātīgo rezervju sarakstam pievienotie modu/uni013Ci
2016./uni00A0g./uni00A0
2./uni00A0cet.2016./uni00A0g./uni00A0
1./uni00A0cet.2015./uni00A0g./uni00A0
4./uni00A0cet.2015./uni00A0g./uni00A0
3./uni00A0cet.2015./uni00A0g./uni00A0
2./uni00A0cet.2015./uni00A0g./uni00A0
1./uni00A0cet.2014./uni00A0g./uni00A0
4./uni00A0cet.40
35
30
25
20
15
10
5
035 3432
2927
43
Avots : Eiropas Komisija; ERP analīze.
11 Ievads 
07 
UCPM  var aktivizēt, pamatojoties uz palīdzības pieprasījumiem no skartajām 
valstīm vai no ANO8. To var iedarbināt arī tad, ja to lūdz ES dalībvalsts atbalstam 
konsulārās palīdzības sniegšanā ES iedzīvotājiem, kuri cietuši katastrofās ārpus 
Savienības.
08 
Novēršanas, sagatavotības un reaģēšanas pasākumi attiecas uz (iespējamām) 
katastrofām ES iekšienē, tomēr mehānismu var izmantot arī, lai reaģētu uz ka ­
tastrofām ārpus Savienības. No 224 palīdzības pieprasījumiem, kuri tika iesniegti 
laikposmā no 2002. gada līdz 2015. gadam, 63 % attiecās uz katastrofām ārpus ES, 
kā tas parādīts 1. attēlā . UPCM  darbība aprakstīta I pielikumā .8 Kopš 2014. gada 
ANO organizācijas un 
atsevišķas citas izvēlētas 
starptautiskas organizācijas – 
Starptautiskā Migrācijas 
organizācija ( IOM ), 
Starptautiskā Sarkanā Krusta 
un Sarkanā Pusmēness 
biedrību federācija ( IFRC ) un 
Ķīmisko ieroču aizliegšanas 
organizācija ( OPCW ) – arī ir 
varējušas lūgt palīdzību.1. attēlsPalīdzības lūgumi ar UCPM  starpniecību (ES un ārpus tās)
Avots : Eiropas Komisija.IekšējieĀrējie
2015 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007 2006 2005 2004 2003 200230
25
20
15
10
5
012 13
1213
1417 18
1689
6
42
748
411 10
41086
1537
09 
Iesaistītās valstis saglabā primāro atbildību par civilo aizsardzību un nosaka 
palīdzības līmeni, ko nodrošina jebkurai reaģēšanai katastrofas gadījumā, kā arī 
to, cik no šīs palīdzības sniedz ar UCPM  starpniecību. Komisija nevada un nekon ­
trolē iesaistīto valstu vienības, moduļus vai citus līdzekļus, kurus izvieto brīvprā ­
tīgi. ES loma ir atbalstīt iesaistītās valstis katastrofu novēršanas, sagatavotības 
un reaģēšanas stiprināšanā, atvieglojot sadarbību un koordināciju. Pārskatu par 
attiecībām starp UCPM  dalībniekiem sk.  II pielikumā .
12 Ievads 
UCPM  finansēšana
10 
Gada budžeta apropriācijas laikposmam no 2014. līdz 2016. gadam attiecībā uz 
UCPM  ir parādītas 2. attēlā . Aptuveni 50 miljoni EUR gadā ir piešķirti mehānisma 
darbībai, no tiem aptuveni trešdaļa ir atvēlēta reaģēšanas pasākumiem trešās 
valstīs. Tas ietver ES līdzfinansējumu darbībām, kas saistītas ar moduļu transpor ­
tēšanu uz skartajām valstīm. Civilās aizsardzības vienību darbības un līdzekļu 
izmaksas sedz iesaistītās valstis.
11 
Komisija 2017. gadā veiks starpposma novērtējumu par Lēmuma īstenošanu. 2. attēlsUCPM  budžeta izpilde 2014.–2016. gadāmiljoni/uni00A0EUR
Katastrofu novēršana un 
sagatavotība katastrofām SavienībāKatastrofu novēršana un 
sagatavotība katastrofām trešās valstīsRea/uni0123ēšanas intervences 
SavienībāRea/uni0123ēšanas intervence trešās 
valstīs
2016 2015 201460
50
40
30
20
10
012,0
1 14,9
11,4
1 2016. g.: budžetā paredzētās summas.
Avots : Eiropas Komisija; ERP analīze.
13
 Revīzijas tvērums un pieeja
12 
Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai kopš UCPM  izveides 2014. gadā Komisija ir efek ­
tīvi veicinājusi saskaņotu reaģēšanu uz katastrofām ārpus Savienības. Konkrēti, 
tas ietvēra koordinācijas veicināšanu ar iesaistītajām valstīm, citām ES iestādēm 
un aģentūrām, ANO, skarto valsti un citiem attiecīgiem dalībniekiem. Mēs pievēr ­
sāmies tam, kā šī koordinācija tika īstenota esošo struktūru un procesu ietvaros, 
un pārbaudījām informācijas vākšanu, izplatīšanu un apmaiņu ar visām iepriekš 
minētajām ieinteresētajām personām.
13 
Revīzijas kritērijus noteica, pamatojoties uz Lēmuma noteikumiem (sk. 4. punktu). 
Revīzijas tvērumā neietilpa novēršanas un sagatavotības pasākumi, pašu inter ­
vences pasākumu efektivitāte vai mehānismu koncepcija.
14 
Izvērstākai pārbaudei tika atlasītas trīs starptautiskas katastrofas, kuru gadījumā 
tika aktivizēts  UCPM9. Šīs katastrofas tika izvēlētas, pamatojoties uz vairākiem 
kritērijiem, tostarp katastrofu veidu un apmēru, UCPM  lomu, ES reaģēšanas 
apmēru un ģeogrāfisko izplatību. Aptvertās katastrofas bija plūdi Bosnijā un 
Hercegovinā (2014. gada maijā), Ebolas vīrusa slimības uzliesmojums Rietumāfrikā 
(no 2014. gada marta līdz 2016. gada janvārim) un zemestrīce Nepālā (2015. gada 
25. aprīlī). Izvērstu pārskatu par apskatītajām katastrofām sk.  III pielikumā .
15 
Revīziju veica laikposmā no 2015. gada decembra līdz 2016. gada maijam. Mēs ti ­
kāmies ar pārstāvjiem no Eiropas Komisijas10, no Eiropas Ārējās darbības dienesta 
(EĀDD), tostarp no ES delegācijas ANO Ženēvā, un no Eiropas Slimību profilakses 
un kontroles centra ( ECDC ). Turklāt mēs tikāmies arī ar ANO Humānās palīdzības 
koordinācijas biroja ( OCHA ), Pasaules Veselības organizācijas (PVO), Pasaules Pār ­
tikas programmas ( WFP ) un organizācijas “Ārsti bez robežām” ( MSF ) pārstāvjiem. 
Apmeklējumā uz vietas Bosnijā un Hercegovinā revidenti tikās ar ES delegācijas / 
ES īpašā pārstāvja biroja, Eiropas Savienības vadīto spēku ( EUFOR ), ANO Attīstības 
programmas ( UNDP ) darbiniekiem, kā arī iestāžu pārstāvjiem valsts, teritoriālo 
vienību, kantonu un pašvaldību līmenī saistībā ar reaģēšanu uz plūdiem un ar 
Bosnijas un Hercegovinas Sarkano Krustu.9 Laikposmā no 2014. gada līdz 
2015. gadam tika saņemti 
25 palīdzības pieprasījumi 
ārpus Savienības. Trīs 
izraudzītās katastrofas bija 
starp lielākajām reaģēšanām, 
kuras prasīja ievērojamu 
koordināciju.
10 Piedalījās pārstāvji no Eiropas 
Civilās aizsardzības un 
humānās palīdzības operāciju 
ģenerāldirektorāta ( ECHO  ĢD), 
Veselības un pārtikas 
nekaitīguma 
ģenerāldirektorāta 
(SANTE  ĢD), Starptautiskās 
sadarbības un attīstības 
ģenerāldirektorāta 
(DEVCO  ĢD) un 
Kaimiņattiecību politikas un 
paplašināšanās sarunu 
ģenerāldirektorāta ( NEAR  ĢD).
14 Revīzijas tvērums un pieeja 
16 
Mūsu darba pamatā bija Eiropas Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta 
iesniegto dokumentu pārbaude. Revidentiem bija piekļuve  CECIS . Mēs apzinājām 
lietotāju uztveri par mehānismu un reaģēšanu uz trim krīzēm, nosūtot aptaujas 
anketu 11 iesaistītajām valstīm un saņemot atbildes no tām. Mēs arī piedalījāmies 
Komisijas 2015. gada oktobra konferencē Luksemburgā par gūto pieredzi saistībā 
ar Ebolas vīrusa slimības uzliesmojumu un informācijas sesijā par medicīniskās 
evakuācijas ( medevac ) sagatavošanu, kuru 2016. gada februārī rīkoja Luksembur ­
gas Aviācijas glābšanas dienests.
15
 Apsvērumi
Komisija izmantoja esošās koordinācijas struktūras, 
bet dažus instrumentus varēja izmantot vairāk
Komisija savlaicīgi aktivizēja mehānismu reaģēšanai uz 
ārkārtas situācijām, bet tā būtu varējusi gūt papildu laiku 
resursu mobilizēšanai, ja būtu labāk izmantots iepriekšējas 
brīdināšanas posms
17 
Ja Komisija saņem lūgumu sniegt palīdzību, tai pēc iespējas ātrāk par to ir jāin ­
formē iesaistītās valstis11. Visu trīs katastrofu gadījumos Komisija nosūtīja lūgumu 
savlaicīgi, tādējādi izpildot pienākumu nekavējoties informēt iesaistītās valstis.
18 
Saskaņotas ES reaģēšanas uz katastrofu oficiāls sākums ir mehānisma aktivizēša ­
na, kad ir saņemts lūgums pēc palīdzības. Tomēr var būt pazīmes, ka katastrofa 
ir nenovēršama, pirms tiek iesniegts šāds pieprasījums. Komisija var, bet tai nav 
pienākuma atvērt ārkārtas situāciju CECIS  sistēmā pirms aktivizācijas tā sauktajā 
iepriekšējās brīdināšanas režīmā. Tas ļauj iesaistītajām valstīm mobilizēt līdzekļus 
pirms iespējamās aktivizācijas. Iepriekšējās brīdināšanas režīmu izmantoja visās 
trijās katastrofās. Par plūdiem Bosnijā un Hercegovinā (ko var uzskatīta par lēni 
norisošu katastrofu) draudu apmērs jau bija skaidrs, kad dabas katastrofas stāvok ­
lis bija paziņots uz vietas. Tomēr iepriekšējas brīdināšanas režīmu aktivizēja dienu 
vēlāk, tikai četras stundas pirms oficiālās aktivizācijas. Savlaicīgāka iepriekšējas 
brīdināšanas aktivizēšana būtu devusi vairāk laika resursu mobilizēšanai.
19 
Komisija neveidoja rakstisku reģistru par neoficiāliem kontaktiem ar iesaistītajām 
valstīm, kurām bija ciešas saiknes ar katastrofas skarto valsti un labas zināšanas 
par to. Šāds reģistrs dotu iespēju veikt turpmākus pasākumus saistībā ar iepriek ­
šējām aktivizācijām, un tas varētu palīdzēt izveidot sistemātisku pieeju, ietaupīt 
vērtīgo laiku aktivizācijas posmā, kā arī labi aptvert iesaistītās valstis, kurām ir 
labas iespējas palīdzēt skartajai valstij.11 Lēmums, 16. panta 3. punkta 
a) apakšpunkta i) punkts.
16 Apsvērumi 
ES civilās aizsardzības vienības atviegloja koordināciju uz 
vietas, bet to atlases procesā un ziņošanā no notikumu vietas 
bija trūkumi
20 
Ja ir vajadzīga ES koordinācija uz vietas pēc tam, kad pieprasījuma iesniedzēja 
puse ir pieņēmusi iesaistīto valstu palīdzības piedāvājumus, Komisijai jāizvei ­
do ES civilās aizsardzības koordinācijas un novērtējuma vienība ( EUCP  vienība) 
tūlītējai nosūtīšanai uz katastrofas skarto valsti12. Šīs vienības mērķis ir koordinēt 
dažādu iesaistīto valstu vienību un moduļu darbu uz vietas13, sniegt tehniskas 
konsultācijas un sekmēt rīcību koordināciju ar skarto valsti. Kā minēts I pieliku -
mā, Komisija izvēlas vienības pēc tam, kad iesaistītās valstis ir izvirzījušas eksper ­
tus, un katru vienību pavada Komisijas norīkots sadarbības koordinators.
21 
EUCP  vienību nosūtīšana nav atkarīga no pieprasījuma iesniedzējas / katastrofas 
skartās valsts apstiprinājuma ārpus Savienības. Tādējādi ERCC  nav aizliegts nosūtīt 
iesaistītajām valstīm pieprasījumus par izvirzīšanu, tiklīdz ir saņemts palīdzības 
pieprasījums. Nepālas un Bosnijas un Hercegovinas gadījumos bija vērojamas ag ­
rīnas pazīmes, kuras liecināja, ka katastrofas bija lielas un ka tādējādi, visticamāk, 
būs vajadzīga ES koordinācija. Tomēr abu katastrofu gadījumā laika posms, kas 
pagāja no oficiālā palīdzības pieprasījuma saņemšanas līdz pieprasījuma ievadī ­
šanai CECIS  par pirmās vienības kandidātu izvirzīšanu, bija 21,4 stundas Bosnijai 
un Hercegovinai un 22,8 stundas Nepālai, kā parādīts 3. un 4. attēlā .3. attēlsEUCP  ekspertu atlases laika grafiks – Bosnija un Hercegovina
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.12 Lēmums, 16. panta 3. punkta 
a) apakšpunkta ii) punkts.
13 COM(2010) 600 galīgā 
redakcija “Eiropas reaģēšanas 
spēju stiprināšana katastrofu 
gadījumos — civilās 
aizsardzības un humānās 
palīdzības nozīme”, 26.10.2010. 
Moduļi var būt vai nu civilās 
aizsardzības līdzekļi vai 
cilvēkresursi, vai abu 
apvienojums.
6,4 15,9 21,4 4,1 52,6
Stundas
Termi/uni0146š 
pieteikumu
iesniegšanaiPieprasī-
jums pēc 
ekspertiemPalīdzības 
pieprasī-
jumsPie/uni0146emšana Iepriekšēja 
brīdināšanaPlūdi100 80 60 40 20 01/uni00A0diena un 19/uni00A0stundas no palīdzības pieprasījuma 
līdz EUCP/uni00A0vienības iecelšanai
17 Apsvērumi 4. attēlsEUCP  ekspertu atlases laika grafiks – Nepāla
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.5,0 21,8 22,8 4,8 8,42 dienas un 2 stundas no palīdzības pieprasījuma līdz EUCP vienības iecelšanai
Stundas
Pieņemšana Termiņš
pieteikumu
iesniegšanaiPalīdzības 
pieprasī-
jumsIepriekšēja 
brīdināša-
naPieprasī-
jums pēc 
ekspertiemZemestrīce70 60 50 40 30 20 10 0
22 
Pieteikumus ekspertu izvirzīšanai nosūta ar CECIS  starpniecību, termiņu nosaka 
katrā gadījumā atsevišķi. Termiņa ilgums atšķīrās; Bosnijā un Hercegovinā bija 
noteiktas 15,9 stundas (lēni norisoša katastrofa) pēc izvirzīšanas pieprasījuma, tas 
pats termiņš attiecībā uz Nepālu bija 21,8 stundas (pēkšņa katastrofa). Revidenti 
neatrada pierādījumus par iekšējiem standartiem šajā jomā.
23 
Pēc kandidātu izvirzīšanas termiņa ekspertu atlasei un vienības nokomplektē ­
šanai bija vajadzīgas vēl 5–6 stundas. Lai gan tiesību akti paredz augsta līmeņa 
kritērijus ekspertu atlasei, Palāta konstatēja, ka netika izmantota iepriekš definēta 
pieeja, lai noteiktu, kādu veidu eksperti biji vajadzīgi un cik lielā skaitā katrā vei ­
dā. Turklāt mēs neguvām pierādījumus par iepriekš noteiktiem kritērijiem attiecī ­
bā uz katra veida ekspertu atlasi pārbaudes sarakstu veidā, kurus izmanto atlases 
procesā. Skaidru atlases kritēriju trūkums tika atzīts 2014. gada decembrī veiktajā 
novērtējumā14, kurā tika ieteikts izmantot “ekspertu profilus CA vienību atlasei”.
24 
Iepriekš definēts standarta vienības sastāvs atkarībā no katastrofas veida un 
reģiona varētu ietaupīt Komisijai vērtīgo laiku, pirms tā nosūta sākotnējo izvir ­
zīšanas pieprasījumu. Turpmākajai izvirzīto kandidātu atlasei skaidrs pārbaudes 
saraksts varētu paātrināt procesu, pat laikā, kad ERCC  jauda ir maza (piem., nakts 
maiņas, nedēļas nogales). Šāds process varētu arī ļaut sagatavot potenciālo vienī ­
bu locekļu sarakstus, pirms pienācis galīgais termiņš kandidātu izvirzīšanai.14 ICF International , “Ex-post 
evaluation of Civil Protection 
Financial Instrument and 
Community Civil Protection 
Mechanism (recast) 2007-2013. ” 
[Ex post  novērtējums par 
civilās aizsardzības finanšu 
instrumentu un Kopienas 
civilās aizsardzības 
mehānismu (pārstrādāts), 
2007.–2013. g.], galīgais 
ziņojums, 2014. gada 
16. decembris.
18 Apsvērumi 
25 
Individuālu ekspertu sniegums netiek vērtēts. Lai gan iesaistīto valstu izvirzīto 
ekspertu vērtēšana var būt delikāts jautājums, strukturētas pieejas pieņemšana 
viņu snieguma vērtēšanai un dokumentēšanai, iespējams, varētu ietaupīt laiku 
atlases procedūrā. Šāda procesa piemērs atrodams ES finansētās15 vēlēšanu novē ­
rošanas misijās, kurās regulāri veic salīdzinošu izvērtēšanu par katru novērotāju, 
ko nosūta dalībvalstis, lai “reģistrētu viņu profesionālo darbību un individuālo 
uzvedību katrā ES vēlēšanu novērošanas misijā nolūkā vēl vairāk atvieglot un 
uzlabot atlases procesu, ko veic dalībvalstis un EK”16.
26 
Komisijai jāatbalsta kopīgi vajadzību novērtējumi ar klātesošas EUCP  ekspertu 
vienības starpniecību un/vai jāsniedz konsultācijas par to, kāda veida palīdzība ir 
vajadzīga, ņemot vērā vajadzības17. Kad palīdzības pieprasītājs (skartā valsts vai 
ANO struktūra) ir paudis vajadzības, EERC  nodrošina, ka, izmantojot CECIS , ar tām 
tiek iepazīstinātas visas iesaistītās valstis. Ir arī skaidri pierādījumi, kas parāda, ka 
EUCP  vienības locekļi ir piedalījušies dažādos novērtēšanas pasākumos uz vietas. 
Ja EUCP  vienības locekļi ir integrēti ANO OCHA  UNDAC  vienībās, kā tas notika 
Nepālā, kopējos novērtējumus parasti sagatavo ar ANO starpniecību. Tomēr šādas 
integrācijas neapzinātas sekas ir tas, ka tā ierobežo iespēju noteikt ES individuālo 
ieguldījumu šajos novērtējumos (sk. arī 41.–45. punktu).15 Eiropas Demokrātijas un 
cilvēktiesību instruments.
16 Pamatnostādnes par 
ES vēlēšanu novērotāju 
novērtējumu ( FPI 4), 1. lpp., 
pirmais punkts.
17 16. panta 3. punkta 
a) apakšpunkta ii) un v) punkts 
un 16. panta 3. punkta 
b) apakšpunkts.
ES eksperti pēc zemestrīces apmeklē Katmandu un 
slimnīcu2. fotoattēls
© ES/ECHO/ Pierre Prakash , 2015. gads

19 Apsvērumi 
27 
Pat ja ES koordinācija nebija pilnībā integrēta ar ANO koordināciju, kā tas bija 
Bosnijas un Hercegovinas gadījumā, mēs konstatējām tikai ierobežotus pierādī ­
jumus par cēloņsakarību starp vajadzību novērtējumu uz vietas, ko bija veikuši 
EUCP  vienību locekļi, un īpašajiem vajadzību sarakstiem, kuri tika nosūtīti iesaistī ­
tajām valstīm. Ziņojumu kvalitāte bija nevienmērīga starp EUCP  vienībām, bet ko ­
pumā tie bija orientēti uz informācijas apmaiņu un plānotajiem un pabeigtajiem 
pasākumiem. Dienas ziņojumos nebija īpašas sadaļas par vajadzību noteikšanu 
un konkrētu apmierināšanu.
Lai gan pārbaudīto krīžu laikā brīvprātīgo rezervju sarakstu 
joprojām izmantoja ierobežoti, Komisijai bija aktīva loma tā 
tvēruma paplašināšanā
Pārbaudīto krīžu laikā brīvprātīgo rezervju sarakstu izmantoja 
ierobežoti
28 
Komisijas pienākumi attiecībā uz iesaistītajām valstīm ir sagatavot savlaicīgus ie ­
teikumus, kuru pamatā ir vajadzības uz vietas, un aicināt iesaistītās valstis izvietot 
specifiskas spējas18. Lai Komisija varētu formulēt piemērotus izvietošanas ieteiku ­
mus, tai ir jābūt informētai par resursiem, kuri ir pieejami tūlītējai izvietošanai.
29 
Pārbaudīto katastrofu laikā brīvprātīgo rezervju sarakstā bija reģistrēts tikai ļoti 
neliels skaits līdzekļu. Tā rezultātā Komisija kopumā nespēja formulēt izvietoša ­
nas ieteikumus vai pieprasīt iesaistītajām valstīm nosūtīt resursus no brīvprātīgo 
rezervju saraksta.
30 
2015. gada oktobrī, gadu pēc tam, kad bija atvērts brīvprātīgo rezervju saraksts, 
tajā joprojām bija reģistrēti tikai nedaudzi moduļi. Iesaistītās valstis, kuras atbil ­
dēja uz jautājumiem, paskaidroja, ka saraksta lēnās izveides galvenais iemesls 
bija ar reaģēšanas vienību / moduļu reģistrāciju saistītais smagais administratīvais 
slogs, kas dažos gadījumos var nozīmēt papildu administratīvos pasākumus valsts 
līmenī.18 Lēmums, 16. panta 3. punkta 
b) apakšpunkts.
20 Apsvērumi 
Komisijai bija aktīva loma, paplašinot spējas brīvprātīgo rezervju 
sarakstā
31 
Attīstoties Ebolas vīrusa slimības uzliesmojumam, vairāki dalībnieki norādīja uz 
nepieciešamību pēc medicīniskās evakuācijas dienesta medicīnas personālam 
un humānās palīdzības darbiniekiem uz vietas. Tiesiskais regulējums19 paredzēja 
tikai vispārīgu pakalpojumu “Katastrofā cietušo medicīniskā evakuācija ar gaisa 
transportu”20; tas neparedzēja dienestu, kas būtu īpaši pielāgots (potenciāli) infi ­
cēta medicīnas personāla un humānās palīdzības darbinieku evakuēšanai. Tomēr 
Komisija uzņēmās aktīvu lomu, veicinot elastīgu pieeju un papildu spēju iekļauša ­
nu brīvprātīgo rezervju sarakstā. Kaut arī PVO bija vienīgā puse, kurai bija tiesības 
lūgt medicīnisko evakuāciju (jeb medevac ), ERCC  bija svarīga loma, darbojoties kā 
starpniekiestādei, atbildot uz ieinteresēto personu jautājumiem medevac  proce ­
sa dažādos posmos (PVO, iesaistīto valstu, ANO aģentūru, NVO u. c.) un nosūtot 
lidmašīnas no brīvprātīgo rezervju saraksta. Koordinācija un sadarbība, kas bija 
vajadzīga, lai attīstītu šīs spējas, ir sīkāk aprakstīta 66. punktā.
32 
Tieši reaģējot uz medicīnas personāla trūkumu Ebolas vīrusa uzliesmojuma 
laikā, Komisija izveidoja ES Medicīnas korpusu kā jaunu komponentu brīvprātīgo 
rezervju sarakstā, lai mobilizētu medicīnas un sabiedrības veselības aizsardzības 
ekspertus un vienības sagatavotības vai reaģēšanas operācijām ES teritorijā vai 
ārpus tās21.
33 
Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs deva svarīgu ieguldījumu ES īste ­
notajos reaģēšanas pasākumos saistībā ar Ebolas vīrusa uzliesmojumu, izmanto ­
jot savus “sākotnējo draudu novērtējumus” un koordinējot ECDC  un dalībvalstu 
epidemioloģijas ekspertu nosūtīšanu uz skarto reģionu (lai gan tas pārsvarā 
notika pēc gadījumu augstākā skaita sasniegšanas, kā norādīts IV pielikumā ). 
ECDC  dibināšanas regula22 neliedz nosūtīt epidemiologus uz valstīm ārpus ES. 
Esošā finanšu un administratīvā kārtība ECDC , kā arī starp Komisiju un ECDC  
tomēr nav labi piemērota plaša mēroga izvietošanai ārpus ES, īpaši izmanto ­
jot  UCPM . ECDC  nav galveno darbinieku un procesu, lai atbalstītu ilgtspējīgu iz ­
vietošanu; un, tā kā pilnvaras galvenokārt ir vērstas uz draudiem, kas var skart ES, 
nav darīti pieejami īpaši paredzēti budžeta līdzekļi, lai atbalstītu šādas darbības 
ārpus Savienības. Tā kā nebija īpaši paredzēta ES mehānisma epidemiologu 
izvietošanai, ekspertus nosūtīja, izmantojot PVO Globālā uzliesmojuma trauk ­
smes un reaģēšanas tīklu. Saskaņā ar šo izvietošanu darba uzdevumu tomēr tika 
piemēroti informācijas ierobežojumi, un eksperti nevarēja tieši atskaitīties  ECDC  
un Komisijai.19 Komisijas 2014. gada 
16. oktobra Īstenošanas 
lēmums 2014/762/ES, ar kuru 
paredz noteikumus par to, kā 
īstenot Eiropas Parlamenta un 
Padomes Lēmumu 
Nr. 1313/2013/ES par 
Savienības civilās aizsardzības 
mehānismu, un atceļ Komisijas 
Lēmumu 2004/277/EK, 
Euratom un 2007/606/EK, 
Euratom (OV L 320, 6.11.2014., 
1. lpp.).
20 Īstenošanas lēmums, 
II pielikuma 10. punkts.
21 Šis komponents darbojas kopš 
2016. gada sākuma, un 
2016. gada maijā vienība, kurā 
ietilpa ECDC  epidemiologi, tika 
mobilizēta, lai reaģētu uz 
dzeltenā drudža 
uzliesmojumu Āfrikā.
22 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2004. gada 21. aprīļa 
Regula (EK) Nr. 851/2004, ar ko 
izveido Eiropas Slimību 
profilakses un kontroles centru 
(OV L 142, 30.4.2004., 1. lpp.).
21 Apsvērumi 
ES civilās aizsardzības vienības saņēma ievērojamu atbalstu 
no ES delegācijām
34 
ES delegācijai skartajā valstī ir pienākums sniegt loģistikas atbalstu EUCP  vienī ­
bām, kurām, savukārt, ir jāsadarbojas ar ES delegāciju23. Visās pārbaudītajās krīzēs 
ES delegācijas pieejamās jaudas ietvaros sniedza ievērojamu atbalstu loģistikas 
jomā, drošības instruktāžas, palīdzēja rīkot sanāksmes ar vietējām iestādēm, snie ­
dza konsultācijas un nodrošināja tulkošanu ar vietējo darbinieku palīdzību24.
35 
Revidenti atrada pierādījumus par efektīvu sadarbību starp EUCP  ekspertiem un 
ES delegācijām. EUCP  vienības regulāri dalījās ar informāciju ar ES delegācijas 
darbiniekiem. EUCP  vienības izmantoja ES delegāciju telpas kā pamatu savām 
darbībām, kur tās rīkoja regulāras koordinācijas sanāksmes.
36 
Bosnijā un Hercegovinā valsts iestādes lūdza kopējās drošības un aizsardzības 
politikas misijai “ EUFOR  Althea ” sniegt pirmo reaģēšanas atbalstu. Komisija jau 
no paša sākuma iesaistīja EUFOR  ERCC  rīkotajās koordinācijas sanāksmēs, un tas 
ļāva EUFOR  sniegt informāciju par darbībām, kuras tas bija veicis. Koordināciju uz 
vietas starp EUCP  vienību un EUFOR  galvenokārt veicināja ES delegācija / ES Īpašā 
pārstāvja birojs, kas arī koordinēja dažādu ES dalībnieku un dalībvalstu pārstāv ­
niecību darbības. Šajā kontekstā EUCP  vienība saņēma tiešu palīdzību no EUFOR , 
proti, tika nodrošināts helikopters, kuru izmantoja, lai veiktu situācijas novērtēju ­
mu no gaisa un apmeklējumu uz vietas.
37 
Informētības līmenis par to, kādas iespējas UCPM  varēja piedāvāt vai kā skarta ­
jām valstīm būtu jālūdz palīdzība, ES delegāciju starpā skartajās valstīs atšķīrās. 
ES delegācijās nav īpašu “civilās aizsardzības kontaktpunktu”. Kaut arī ES delegā ­
cijai Bosnijā un Hercegovinā bija iepriekšēja pieredze mehānisma iedarbināšanā, 
ES delegācijām valstīs, kuras skāra Ebolas vīrusa uzliesmojums, neraugoties uz 
ECHO  ĢD 2012. gadā nosūtīto paskaidrojumu25, bija ierobežota izpratne par ie ­
spējām, ko piedāvā UCPM  krīzes sākumā. Veselības drošības komitejas sanāksmē 
2014. gada augustā ECHO  ĢD informēja dalībvalstis, ka tas ir uzņēmusies iniciatīvu 
sazināties ar skartajām valstīm; tomēr mēs nevarējām iegūt tiešus pierādījumus 
par proaktīviem pasākumiem, ko Komisija veikusi, vai nu tieši, vai ar EĀDD starp ­
niecību, lai veicinātu, ka skartās valstis pieprasa aktivizēšanu.23 Lēmums, 16. panta 5. punkts.
24 Divus mēnešus pirms 
zemestrīces ES delegācijas 
vadītājs Nepālā norādīja uz 
pašas ES delegācijas 
nepietiekamu sagatavotības 
līmeni sliktākā scenārija 
gadījumā. Kaut arī katastrofas 
apmērs bija ļoti ievērojams, tā 
bija mazāk smaga nekā bija 
paredzēts šajā sliktākā 
scenārija gadījumā, un tāpēc 
ES delegācija spēja sniegt 
vajadzīgo atbalstu 
EUCP  vienībai.
25 Komisija nosūtīja 
paskaidrojumus ES delegāciju 
vadītājiem 2012. gadā un 
2014. gada beigās, izklāstot 
UCPM  darbību un to, kā skartās 
valstis var lūgt palīdzību.
22 Apsvērumi 
26 Lēmums, 16. panta 11. punkts.
27 Lēmums, 16. panta 2. punkts. 
Pienākums attiecībā uz 
koordinācijas integrēšanu 
attiecas tikai uz ANO  OCHA , ne 
uz citām ANO organizācijām.
28 Darbības pamatnostādņu 
projekts par ES civilās 
aizsardzības un UNDAC  
vienību sadarbību uz vietas: 
Civilās aizsardzības komiteja, 
Informācijas apmaiņa par 
notiekošajām darbībām, 
2009. gada 21. ­22. oktobris.Komisija izmantoja esošo ECHO  ĢD vietējo biroju tīklu, taču 
varētu panākt lielāku civilās aizsardzības sinerģiju
38 
Pēc aktivizēšanas Komisijai jācenšas panākt sinerģiju starp UCPM  un citiem ES ins ­
trumentiem, it īpaši ar ES humāno palīdzību26. Komisijas lēmuma īstenošanas 
noteikumos nav tiešā veidā apskatīta sinerģija, un Komisija nav norādījusi kon ­
krētus pasākumus tās sasniegšanai. Analizējot trīs katastrofas, mēs konstatējām 
centienus koordinēt un sasaistīt ar citiem instrumentiem, jo īpaši ar humāno un 
attīstības palīdzību, tomēr tas galvenokārt tika darīts uz ad hoc  pamata.
39 
Visos trīs pārbaudītajos gadījumos ECHO  ĢD vietējā tīkla eksperti tika nosūtīti uz 
vietas vienlaikus ar EUCP  vienībām un moduļiem, sniedzot informāciju ERCC  un 
apmeklējot koordinācijas sanāksmes. Tādējādi Komisija vispārējā reaģēšanā labi 
izmantoja esošo tīklu.
40 
Tomēr iespējamā sinerģija ir nepilnīgi izmantota starp civilās aizsardzības un 
humānās palīdzības jomām. ECHO  ĢD vietējā tīkla darbinieki ir ANO humānās pa ­
līdzības sistēmas eksperti, bet parasti viņi nav apmācīti civilās aizsardzības jomā. 
Savā ziņojumā par Nepālā gūto pieredzi Komisija atzina, ka “civilajā aizsardzībā 
novērtēšanai varētu plašāk/ātrāk izmantot humānās palīdzības partneru tīklu”.
Komisija ievēroja ANO Humānās palīdzības koordinācijas 
biroja vadošo lomu un pieņēma elastīgas koordinācijas 
struktūras, nodrošinot saskaņotību ar vispārējo 
ANO izveidoto kārtību
41 
Saskaņā ar tiesisko regulējumu Komisijas koordinācijas pasākumi pilnībā jāintegrē 
ANO  OCHA  vispārējā koordinācijā un jāievēro ANO  OCHA  vadošā loma27. Lai gan 
“pilnīga integrācija” nav sīkāk definēta, darbības pamatnostādņu projektā par 
EUCP  un UNDAC  vienību sadarbību uz vietas ir minētas trīs jomas, kurās “pilnīga 
integrācija ir iespējama un vēlama”: tās ir novērtēšana, koordinācija un informāci ­
jas pārvaldība28.
23 Apsvērumi 
42 
Praksē integrācijas līmenim ANO sistēmā ir plašs spektrs. Var būt kopīgas ES/
UNDAC  novērtēšanas misijas, EUCP  vienības var būt integrētas UNDAC  izveidotā 
darbību koordinācijas centrā notikuma vietā ( OSOCC ), vienlaikus var darboties 
ES un UNDAC  vienības vai arī UNDAC  vienību var nebūt; nepastāv “viena pieeja 
visos gadījumos”. Tas, cik labi EUCP  vienības iederas vispārējā koordinācijas struk ­
tūrā, ir ļoti atkarīgs no konteksta: jo lielāks ir ES ieguldījums glābšanas operācijās, 
jo lielāka vajadzība pēc spēcīgas ES koordinējošās lomas.
43 
To ilustrē ļoti dažādās izveidotās koordinācijas struktūras ar ANO saistībā ar trim 
revidētajām katastrofām. Bosnijā un Hercegovinā, tā kā nebija UNDAC  vienības, 
ANO rezidējošais koordinators un ES delegācijas vadītājs / ESĪP neoficiāli vienojās 
uzticēt EUCP  vienībai atbildību par ienākošās civilās aizsardzības palīdzības koor ­
dināciju. Tajā pašā laikā ES ievēroja ANO vadošo lomu humānās palīdzības koordi ­
nācijā, izmantojot “klasteru sistēmu”29, kura ANO Attīstības programmas ietvaros 
izveidota Bosnijā un Hercegovinā. Nepālā EUCP  vienības iekļāva ANO  OSOCC  
struktūrā un klasteru sistēmā. Ebolas vīrusa uzliesmojuma laikā ES ekspertus no ­
rīkoja UNDAC  vienībās kā asociētos locekļus. Kaut arī šie gadījumi atšķīrās, Palāta 
konstatēja, ka visos trīs gadījumos Komisija ievēroja ANO vadību.
44 
EUCP  ekspertu integrācija ANO  OSOCC  struktūrā Nepālā apgrūtināja iespēju revi ­
dentiem skaidri un atsevišķi noteikt ES ieguldījumu vispārējā koordinācijā un tās 
pievienoto vērtību. Kaut arī EUCP  vienību darbības pārskatos ir uzsvērti regulāri 
kontakti ar moduļiem, kuri izvietoti, izmantojot UCPM , un sniegta tieša informāci ­
ja ERCC  un iesaistītajām valstīm, moduļus galvenokārt koordinēja ar ANO sistēmas 
starpniecību (piemēram, darbības jomu vai konkrētu uzdevumu piešķiršana).
45 
Kaut arī sadarbības koordinatorus un reģionālo mehānismu, piemēram, UCPM , 
ekspertus var nosūtīt uz ANO OSOCC , to integrācija “nenodrošina pietiekamu pa ­
matu, lai reģionālās organizācijas veicinātu savu biedru darbības koordināciju”30. 
Tāpēc ANO 2016. gadā ir uzdevusi Komisijai precīzāk definēt reģionālās koordi ­
nācijas mehānismu konkrēto lomu OSOCC  darbībās. Tā mērķis ir uzlabot darbības 
koordināciju starp biedriem, lai varētu analizēt raksturīgās situācijas un novērtēt 
vajadzības31.29 Klasteri ir humānās palīdzības 
organizāciju – gan ANO, gan 
citu – grupas katrā no 
humānās palīdzības 
galvenajām nozarēm, 
piemēram, ūdensapgādē, 
veselības aizsardzībā. Tos 
veido, ja nozarē ir skaidras 
humānās palīdzības 
vajadzības, ja nozarēs ir daudz 
dalībnieku un ja valsts 
iestādēm ir vajadzīgs 
koordinācijas atbalsts.
30 ECHO  ĢD, 2016. g., “Reģionālās 
koordinēšanas mehānismu 
jaunā loma saistībā ar OSOCC ” 
[‘A new role for regional 
coordination mechanisms in the 
framework of the OSOCC ’], 
diskusiju dokuments 
pasākumam “Humānās 
palīdzības tīklu un partnerības 
nedēļa” [ Humanitarian 
Networks and Partnership 
Week ], Ženēva, 2.–5. februāris.
31 Turpat.
24 Apsvērumi 
46 
Sadarbības pamatā lielā mērā ir augsts uzticēšanās līmenis, tāpēc personiskām at ­
tiecībām ir svarīga nozīme. Tomēr Komisija ir atzinusi, ka attiecībām ar ANO  OCHA  
un citām ANO aģentūrām ir jāpiešķir oficiāls raksturs, lai nostiprinātu sadarbību 
un koordināciju sagatavotībā katastrofām un reaģēšanā uz tām. Kopš 2015. gada 
tā ir noslēgusi oficiālus sadarbības nolīgumus ar ANO  OCHA  un Pasaules pārtikas 
programmu ( WFP ), kā arī ir paredzēti papildu nolīgumi ar PVO un Starptautisko 
Migrācijas organizāciju ( IOM ).
Komisija veica pasākumus, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju 
uz atjaunošanas posmu
47 
Katastrofas beigās, civilās aizsardzības reaģēšanas nobeiguma posmā, Komisijai 
ir pienākums sekmēt raitu vadības nodošanas procesu starp visiem attiecīgajiem 
dalībniekiem32. Šajā nolūkā visu triju katastrofu gadījumos notika nodošanas 
sanāksmes, kuru mērķis bija nodrošināt netraucētu pāreju uz humāno palīdzību / 
papildu ieguldījumu (sk.  2. izcēlumu ).
48 
ANO, Pasaules Banka un Eiropas Komisija visām trim katastrofām kopīgi veica 
pēckatastrofu vajadzību novērtējumu. Pēc plūdiem Bosnijā un Hercegovinā ERCC  
aktīvi piedalījās ekspertu atlasē atjaunošanas vajadzību novērtējumam un īsteno ­
ja attiecīgu sagatavošanas misiju. ECHO  ĢD arī cieši sadarbojās ar NEAR  ĢD pirms 
2014. gada jūlija valsts starptautiskās līdzekļu devēju konferences.32 Lēmums, 16. panta 3. punkta 
e) apakšpunkts.2. izcēlumsPārejas atjaunošanas posmā koordinēšana Bosnijā un Hercegovinā
Rūpīgas nodošanas piemērs ir Austrijas ūdens attīrīšanas moduļa gadījums Posavina kantonā Bosnijā un Her ­
cegovinā. Tā kā palīdzība tika pakāpeniski atcelta, EUCP  vienība sadarbojās ar vietējo darba grupu, kurā bija 
pārstāvētas pašvaldības, ūdensapgādes uzņēmumi, starptautiskās vienības un vairākas NVO, lai vienotos par 
stratēģiju dzeramā ūdens nodrošināšanā, līdz ir pārbaudīts un, ja nepieciešams, attīrīts pietiekami daudz aku. 
Tā rezultātā Austrijas vienībai bija jāuzturas vēl divus mēnešus. Tās lielā jauda ļāva pakāpeniski izbeigt citu 
vienību darbu un arī nodrošināja, ka darba grupa bija pievienota valsts UNICEF  vadītajam WASH33 klasterim.
33 Ūdens, sanitārija un higiēna.
25 Apsvērumi 
34 Eiropas ārkārtas un katastrofu 
reaģēšanas informācijas 
sistēma. EDRIS  ir tīmeklī 
balstīta informācijas sistēma, 
kuru izmanto, lai apzinātu 
ES humānās palīdzības 
ieguldījumus. 
EDRIS  neietilpst  UCPM .Kaut arī Komisija izveidoja sistēmu informācijas 
vākšanai, izplatīšanai un apmaiņai, ziņošanu 
iespējams uzlabot
Komisijas CECIS  komunikācijas platforma ir noderīga 
informācijas apmaiņai, bet ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi, 
lai palielinātu tās ietekmi
49 
Informācijas apmaiņa ir svarīgākais elements UCPM  darbībā, un tā ir ārkārtīgi 
nozīmīga efektīvai koordinācijai. To atvieglo ERCC  galvenais saziņas rīks – CECIS . 
Tas nodrošina centrālo platformu jaunākās informācijas izplatīšanai par ārkārtas 
situācijām, tām attīstoties, informācijas materiālu izplatīšanai un pārskata uzturē ­
šanai par lūgto, piedāvāto, pieņemto un noraidīto palīdzību.
50 
Palīdzības pārskats ir svarīgs CECIS  elements reaģēšanā uz katastrofu. Iesaistī ­
tās valstis ir īpaši paudušas atzinību par šo funkciju. Tomēr Palāta konstatēja, 
ka ir iespējams uzlabot gan pārskatu izklāstu, gan to apkopošanas efektivitāti. 
Piemēram, lai gan lietotne piedāvā kopsavilkumu par pieprasījumiem un piedā ­
vājumiem, tajā nav norādīts kopējais pieņemto piedāvājumu skaits un atlikušās 
vajadzības katrā pieprasījumā, nav parādīts arī pieprasījuma statuss. Jau izpildītos 
pieprasījumus vai izšķirt no tiem, kuriem joprojām tiek gaidīti piedāvājumi, taču 
šo informācija var iegūt tikai manuāli. Tas ir grūti, ja ir daudz pieprasījumu. Šādi 
ierobežojumi sarežģī kopsavilkuma lasīšanu un mazina ERCC  spēju nodrošināt 
iesaistītajām valstīm centralizētu, reāllaika pārskatu. Iesaistītās valstis ir apstipri ­
nājušas, ka tas ir būtisks ierobežojums.
51 
Cita problēma ir sekot līdzi visiem ieguldījumiem natūrā, kā arī finanšu ieguldīju ­
miem daudzšķautņainā krīzē (piemēram, Ebolas vīrusa uzliesmojums), kad civilās 
aizsardzības palīdzība un humānā palīdzība bieži vien pārklājas. Komisija ir uzsvē ­
rusi trūkumus EDRIS34 un ziņojumā par Ebolas vīrusa uzliesmojuma laikā gūtajām 
atziņām izklāstījusi tūlītējos pasākumus, kas veikti, lai tos mazinātu. Komisija 
2016. gada aprīlī nodrošināja reāllaika saikni starp EDRIS  un CECIS  ar mērķi sniegt 
konsolidētu pārskatu gan par civilās aizsardzības palīdzību, gan humāno palīdzī ­
bu. Šī funkcija revīzijas laikā nebija pieejama, un tādējādi mēs nevarējām novērtēt 
tās noderīgumu.
26 Apsvērumi 
52 
Mobilās piekļuves trūkums CECIS  sistēmai ir svarīgs ierobežojums EUCP  vienību 
norīkošanai uz vietas. Ja būtu vienkāršota piekļuve (tikai lasīšanas režīmā) kop ­
savilkumam par pieprasījumiem un piedāvājumiem (sk. 50. punktu), tad būtu 
pilnīgs pārskats par ES pieņemtajiem un vēl nepieņemtajiem piedāvājumiem, un 
tas ļautu vienībai vairāk veicināt koordināciju uz vietas.
53 
Ziņojumus, ar kuriem apmainījies ERCC  un iesaistītās valstis, – un jebkurā katas ­
trofā tādu var būt simtiem – CECIS  žurnālā var izfiltrēt tikai ar grūtībām. Mūsu 
veiktajā žurnāla analīzē izgaismojās, ka netiek nošķirti operatīvie un administratī ­
vie paziņojumi35, un tas var kavēt ātru turpmāko rīcību svarīgu operatīvo jautā ­
jumu gadījumā. Komisijas iekšējā revīzijā par CECIS  2012. gadā tika uzsvērts, ka 
netiek pietiekami izmantota filtrēšanas sistēma, jo īpaši to pietiekami neizmanto 
iesaistītās valstis, un bija ieteikts īstenot izpratnes veidošanas kampaņu ERCC  
dežūrējošajiem darbiniekiem un iesaistītajām valstīm. Kaut arī šādu kampaņu 
īstenoja, stāvoklis nav būtiski mainījies.
54 
Pašreizējā procedūra transporta atbalsta pieprasījumu ievadīšanai ir ļoti manuāla 
un tādējādi laikietilpīga gan ERCC , gan iesaistītajām valstīm. Tas rada nevajadzīgu 
administratīvo slogu, jo īpaši krīzes sākuma kontekstā. Noderīga informācija par 
palīdzības sūtījumu (izbraukšanas laiks, ierašanās laiks u. c.) paliek papīra veidla ­
pās, nevis tiek iereģistrēta CECIS  datubāzē, tādējādi tā nav izmantojama sistēmā 
ziņojumu un transporta pārskatu sagatavošanā.
Informācijas materiāli un kartes bija plaši izplatītas, un ir 
norādes, ka šie produkti bija noderīgi
55 
Komisijai jādalās novērtējumos un analīzēs ar visiem attiecīgajiem dalībniekiem36. 
Visās trīs pārbaudītajās katastrofās mēs konstatēja pietiekamus pierādījumus tam, 
ka Komisija bija dalījusies novērtējumos un analīzē ar iesaistītajām valstīm, CECIS  
sistēmā regulāri publicējot civilās aizsardzības paziņojumus, stāvokļa ziņojumus 
un aktuālu informāciju par krīzēm.35 Piemēram, vienlaikus pastāv 
dažāda veida vēstījumi: svarīgi 
operatīvi paziņojumi 
(piemēram, palīdzības lūgumi 
vai svarīga loģistikas 
informācija), administratīvie 
paziņojumi (piemēram, 
transporta līdzfinansējuma 
pieprasījumi un dotācijas), 
ziņojumi un sanāksmju 
protokoli.
36 Lēmums, 16. panta 3. punkta 
a) apakšpunkta iii) punkts.
27 Apsvērumi 
56 
Komisijas Copernicus  ārkārtas situāciju pārvaldības dienests, kas nodrošina ģeo ­
telpisku informāciju, kura iegūta no tālzondēšanas satelīta, tika aktivizēts visās 
trijās katastrofās. Karšu sagatavošana tika saskaņota ar ANO kartēšanas pakalpo ­
jumu UNOSAT37, un revidenti neatrada pierādījumus, ka darbs dublējas. Copernicus  
sagatavotās kartes bija pieejamas dienesta publiskā tīmekļa vietnē38.
57 
Kaut arī par katru pārbaudīto katastrofu bija sagatavotas daudzas kartes, at ­
rast dokumentētus pierādījumus par to svarīgumu reaģēšanā ir pēc būtības 
sarežģīti. Tomēr revidenti konstatēja vienu gadījumu, kad Copernicus  karte tieši 
ietekmēja lēmumu pieņemšanas procesu plūdu laikā Bosnijā un Hercegovinā 
(sk.  3. izcēlumu ).
Komisija organizēja iekļaujošas sanāksmes, kuru mērķis bija 
veicināt informācijas apmaiņu ar ES struktūrām un palīdzības 
sniegšanas saskaņotību
58 
Komisijai ir jādalās novērtējumos un analīzē ne tikai ar civilās aizsardzības part ­
neriem, bet arī ar Eiropas Ārējās darbības dienestu, lai nodrošinātu konsekvenci 
starp civilās aizsardzības operāciju un vispārējām Savienības attiecībām ar katas ­
trofas skarto valsti39. Komisija var arī veikt nepieciešamās papildu atbalsta un pa ­
pildinošās darbības, lai palīdzības sniegšanā nodrošinātu konsekvenci40. Attiecībā 
uz visām trim pārbaudītajām krīzēm ECHO  ĢD organizēja starpdienestu koordinā ­
cijas sanāksmes visiem attiecīgajiem ģenerāldirektorātiem un ES aģentūrām, kā 
arī Eiropas Ārējās darbības dienestam41, izmantot ERCC  kā centrālo sasaukšanas 
platformu. Mēs ieguvām pierādījumus, kas apliecina, ka šīs sanāksmes bija iekļau ­
jošas un tajās centās mazināt ES reaģēšanas pārklāšanās/dublēšanās risku.37 Mums ir pierādījumi par 
UNOSAT  un ERCC  dialogu, un 
viņiem ir savstarpēja piekļuve 
vienam otra rīkiem.
38 http://emergency.copernicus.
eu/mapping/
39 Lēmums, 16. panta 3. punkta 
a) apakšpunkta iii) punkts un 
16. panta 4. punkts.
40 Lēmums, 16. panta 8. punkts.
41 Bosnija un Hercegovina: 
NEAR  ĢD un EUFOR ; Ebolas 
vīruss: DEVCO  ĢD, FPI, 
SANTE  ĢD, MOVE  ĢD, RTD  ĢD, 
ECDC , Eurocontrol ; Nepāla: 
DEVCO  ĢD un FPI.3. izcēlumsCopernicus  karte palīdzēja uzlabot lēmumu pieņemšanu Bosnijā un Hercegovinā
2014. gada maijā Odžakas pašvaldību – pilsētu, kas atrodas Posavina kantonā Bosnijā un Hercegovinā, – smagi 
skāra plūdi Savas upē. 2014. gada 26. maijā Dānijas vienība, kas bija izvietota Modričā, bija gatava sūknēt ūde ­
ni īpaši applūdinātā Odžakas daļā. Vēlāk, kad vietējā sūkņu stacija bija atjaunota ar vietējo inženieru un Dānijas 
tehnisko speciālistu atbalstu, Dānijas un Vācijas vienības kopīgi novērtēja šo teritoriju, izmantojot kartes, kuras 
sagatavoja ES kartēšanas dienests Copernicus . Kartes nodrošināja ES Darbību un koordinācijas centrs uz vietas 
Orašje  futbola laukumā. Kartes tika izmantotas, lai noteiktu dubļu dziļumu un zem tiem esošās zemes stāvokli. 
Tika secināts, ka ir droši vienkārši rakt dziļāk, ļaujot ūdenim iegrimt zemē, nevis izvēlēties laikietilpīgāko sūk ­
nēšanas risinājumu. Rakšanas izvēle arī atrisināja vajadzību pārvietot ūdeni pēc sūknēšanas. Bez šādas kartes 
vienība nebūtu varējusi pareizi novērtēt situāciju un, visticamāk, neuzņemtos risku rakt, nevis sūknēt.
28 Apsvērumi 
42 2013. gadā apvienotā 
ECHO ­EĀDD izpētes misija 
Nepālā ieteica īstenot vienotu 
ES sagatavotības plānu 
stiprināt koordināciju par 
konsulāriem jautājumiem (un 
šis ieteikums tika atkārtots 
izpildes kontroles misijā 
2014. gadā). Kaut arī šāda 
proaktīva, konkrēta misija ir 
labas prakses piemērs, 
sagatavotības plāns netika 
izstrādāts.59 
Komisija jau no paša analizēto krīžu sākuma iesaistīja EĀDD (gan centrālo dienes ­
tu, gan ES delegācijas), iekļaujot to koordinācijas sanāksmēs un regulārā informā ­
cijas apmaiņā. Faktiski, ERCC  sazinājās ar EĀDD pat pirms katras oficiālās UCPM  
aktivizēšanas. Nevienā pārbaudītajā krīzē dalībvalstis nepieprasīja UCPM  aktivi ­
zēšanu, lai iegūtu civilās aizsardzības atbalstu konsulārajai palīdzībai. Tomēr Ne ­
pālas gadījumā EĀDD aktivizēja savu konsulāro tiešsaistes rīku ( CoOL ), lai dalītos 
informācijā ar dalībvalstīm un ERCC ; ECHO  ĢD galvenokārt sniedz EĀDD lidojumu 
informāciju, pamatojoties uz pārskatiem CECIS  sistēmā42.
60 
Komisijas dienestu koordinācija un sadarbība kopumā darbojās labi. DEVCO  ĢD 
parādīja elastību, nodrošinot agrīnu papildu humāno palīdzību ECHO  ĢD Ebo ­
las vīrusa uzliesmojuma laikā, pārdalot finansējumu no EAF B ­rezerves, kā arī 
ātri izvietojot mobilās CBRN  laboratorijas. Turklāt ECHO  ĢD cieši sadarbojās ar 
 DEVCO  ĢD, lai sagatavotos augsta līmeņa konferencei 2015. gada martā, Ebolas 
vīrusa uzliesmojuma laikā.
Kalpojot par forumu informācijas apmaiņai, Ebolas vīrusa 
darba grupa pievienoja vērtību reaģēšanai, tomēr to 
vajadzēja izveidot agrāk
61 
Ebolas vīrusa uzliesmojums Rietumāfrikā ir netipiska katastrofa no UCPM  vie­
dokļa. Komisija un ES aģentūras ātri reaģēja uz sākotnējiem ziņojumiem par 
uzliesmojumu: Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs 2014. gada martā 
izplatīja pirmo tūlītējo riska novērtējumu par šo jautājumu; Eiropas mobilā labo ­
ratorija tika nosūtīta uz šo reģionu aprīlī; no 2014. gada aprīļa līdz augustam uz ­
liesmojumu vairākkārt apsprieda Veselības drošības komiteja; un finansējumu ātri 
mobilizēja dažiem galvenajiem ECHO  ĢD partneriem. Tomēr sākotnēji reaģēšanai 
nebija stratēģiskas pieejas, un nebija nolemts, kurš būs atbildīgais. Pēc tam, kad 
krīze saasinājās un PVO 2014. gada 8. augustā izsludināja starptautisku sabiedrī ­
bas veselības ārkārtas situāciju, tika rīkotas koordinācijas sanāksmes, tomēr bieži 
vien tās nebija vērstas uz rezultātiem un tādējādi tām trūka skaidras rīcības un 
atskaites punktu.
29 Apsvērumi 
62 
Ebolas jautājumu darba grupa tika izveidota oktobrī, apmēram sešas nedēļas pēc 
tam, kad Eiropadome 2014. gada 30. augustā aicināja pastiprināt saskaņošanu un 
pieņemt vispārējo reaģēšanas sistēmu. Šo sistēmu izstrādāja visu septembri un 
vairākkārt laboja turpmākajās nedēļās. Tas viss notika vairākus mēnešus pēc sā ­
kotnējā uzliesmojuma. Oktobra beigās Eiropadome iecēla humānās palīdzības un 
krīžu pārvarēšanas komisāru par ES Ebolas vīrusslimības jautājumu koordinatoru, 
lai sniegtu politisku koordināciju.
63 
Koordinatoram bija svarīga nozīme, lai pievērstu dalībvalstu uzmanību izšķiro ­
šajiem pasākumiem un atbalstam, kas bija vajadzīgs, lai pastiprinātu reaģēšanu 
(piemēram, kopīga apmeklējuma organizēšana Rietumāfrikā 2014. gada oktobrī, 
kā arī augsta līmeņa sanāksmes un 2015. gada marta Briseles līdzekļu devēju 
konference). Kā redzams V pielikumā , šie pasākumi – kaut arī tie bija vajadzīgi – 
notika pēc tam, kad lietu skaits jau bija sasniedzis maksimumu.
64 
Ebolas jautājumu darba grupas izveidi, ko vadīja ERCC , atbalstīja visas ieinteresē ­
tās personas kā svarīgu soli, lai stiprinātu ES reaģēšanas koordināciju un attīs ­
tību. Tās darba uzdevums pēc dabas bija operatīvs un iekļāva papildināmības 
nodrošināšanu un sinerģiju noteikšanu. Tās pieeja bija iekļaujoša: papildus citiem 
Komisijas dienestiem EĀDD, ES aģentūras, Padomes Sekretariāts un dalībvalstis 
(tostarp daži valstu koordinatori Ebolas vīrusa jautājumos), kā arī PVO, OCHA , WFP , 
UNICEF , IHP43 un vairāku tādu NVO pārstāvji, kas darbojas reaģēšanas pirmajās 
rindās, apmeklēja Ebolas jautājumu darba grupas sanāksmes. Vairākas ieinteresē ­
tās personas apgalvoja, ka īpaša nozīme bija jaunākajai informācijai par situāciju 
reālā laikā, ko ziņoja ES delegācijas un ECHO  ĢD vietējā tīkla pārstāvji. Revidenti 
konstatēja, ka Ebolas jautājumu darba grupa galvenokārt kalpoja kā informācijas 
apmaiņas platforma, lai veicinātu koordināciju, nevis kā lēmumu pieņemšanas 
struktūra.
65 
Lai gan pastāv daži trūkumi informācijas pārvaldībā (informācijas pārslodze; iz ­
platīšanas saraksti ne vienmēr ir atjaunināti), Ebolas jautājumu darba grupa spēja 
palīdzēt nodrošināt labāku koordināciju un lielāku konsekvenci reaģēšanā. Par to 
liecina trīs piemēri.
a) Ebolas jautājumu darba grupas apspriedēs atklājās, ka 2014. gada oktob ­
ra beigās tika organizētas divas atsevišķas EĀDD un Komisijas ( ECHO  ĢD, 
 DEVCO  ĢD, SANCO  ĢD un FPI) misijas uz vietas. Tika veikti pasākumi, lai mazi ­
nātu pārklāšanās un dublēšanās risku, sagatavojot kopīgu misijas ziņojumu.43 Starptautiskā Humānās 
palīdzības partnerība ( IHP) ir 
septiņu Eiropas ārkārtas 
situāciju pārvaldības aģentūru 
tīkls. IHP iesaistītās valstis ir arī 
UCPM  iesaistītās valstis, tomēr 
tās sniedza prezentāciju par 
savu darbību Ebolas 
jautājumu darba grupai kā IHP 
locekles.
30 Apsvērumi 
b) SANTE  ĢD varēja nodot Veselības drošības komitejai informāciju, kura bija 
sniegta darba grupā, un palīdzēt plānot un izstrādāt SANTE  ĢD un ECHO  ĢD 
rīkotos darbseminārus (piemēram, par drošības un kontroles jautājumiem un 
Eiropas Medicīnas korpusu).
c) ECDC  darbiniekus un epidemiologus no ECDC  stipendiju programmām no ­
sūtīja, izmantojot PVO Globālā uzliesmojuma trauksmes un reaģēšanas tīklu 
(GOARN ), lai atbalstītu epidemioloģiskos pētījumus reģiona līmenī, tostarp 
gadījumu meklēšanu un kontaktu izsekošanu. Kaut arī tika atzīts, ka sadar ­
bība starp epidemiologiem un PVO kopumā bija laba, Eiropas Slimību profi ­
lakses un kontroles centrs ziņoja Ebolas jautājumu darba grupai, ka norīkotie 
eksperti saskārās ar ievērojamām loģistikas problēmām. ECHO  ĢD pēc tam 
uzsāka misiju, kuras uzdevums bija rast veidus, kā uzlabot atbalstu vienībām.
66 
Ebolas vīrusa uzliesmojuma laikā nebija medevac  garantijas (potenciāli) inficētiem 
starptautiskiem veselības aprūpes un humānās palīdzības darbiniekiem, un tas 
atturēja vairākas šādas personas pieņemt norīkojumu doties uz attiecīgo reģio ­
nu. Sadarbība gan Ebolas jautājumu darba grupas ietvaros, gan ārpus tās starp 
ECHO  ĢD, SANTE  ĢD un PVO, lai izveidotu ES medicīniskās evakuācijas sistēmu, 
ir efektīvas koordinācijas piemērs, lai gan šīs sistēmas izveidei bija nepieciešams 
ilgs laiks, ņemot vērā vajadzības steidzamību un būtisko nozīmi (sk.  4. izcēlumu ).4. izcēlumsES medicīniskās evakuācijas sistēmas izveide bija sarežģīta un ilgstoša darbība
Akūto vajadzību nodrošināt medicīnisko evakuāciju humānās palīdzības darbiniekiem un veselības aprūpes 
darbiniekiem izteica organizācija “Ārsti bez robežām” un Apvienoto Nāciju Organizācija attiecīgi 2014. gada 
augustā un septembrī44. ECHO  ĢD cieši sadarbojās ar SANTE  ĢD un PVO, lai izstrādātu standarta operāciju 
procedūras ES medicīniskās evakuācijas sistēmai, un Veselības drošības komiteja tās apstiprināja 14. oktobrī. 
Līdztekus Komisija meklēja transporta līdzekļus (lidmašīnas) gan civilajā/komerciālajā45, gan militārajā jomā46. 
Pēc tam, kad Komisija nespēja panākt, ka iesaistītās valstis apņemas darīt pieejamus civilās aizsardzības līdzek ­
ļus medicīniskajai evakuācijai, ECHO  ĢD 2014. gada 5. septembrī oficiāli lūdza EĀDD aktivizēt ES spēku pārvie ­
tošanas plānošanas struktūrvienību ( EUMPC ), lai rastu risinājumu, iesaistot militāros līdzekļus. Neraugoties uz 
ciešu sadarbību starp ECHO  ĢD un EUMPC , dalībvalstu vēlme nodrošināt militāros līdzekļus bija ļoti ierobežota. 
Ievērojami papildu šķēršļi savlaicīgai piegādei bija iepriekšējas pieredzes trūkums šajā jomā, gatavu tehnisku 
risinājumu trūkums un laiks, kas bija vajadzīgs, lai līdzekļus pielāgotu un reģistrētu. Galu galā ES medicīnis ­
kās evakuācijas sistēma tika izveidota, kad Luksemburga apņēmās brīvprātīgo rezervju sarakstā iekļaut divas 
lidmašīnas, un tā kļuva pieejama no 2015. gada februāra vidus.
44 2014. gada 11. augustā organizācija “Ārsti bez robežām” skaidri pauda akūto vajadzību nodrošināt medicīnisko evakuāciju; ANO OCHA  2014. gada 
1. septembrī nosūtīja pieprasījumu ERCC  un NATO  nodrošināt medicīniskās evakuācijas spējas.
45 Lai gan dalībvalstis varēja veikt medicīnisko evakuāciju uz divpusēja pamata un Komisijai bija pieejama komerciāla iespēja, to neuzskatīja par 
pietiekamu.
46 To var aktivizēt, kad ir saņemts oficiāls lūgums no ECHO  ĢD, kad konkrētajā krīzē civilās alternatīvas nevar apmierināt vajadzības (principā 
militāriem risinājumiem vienmēr vajadzētu būt pēdējam līdzeklim).
31 Apsvērumi 
Komisija pilnībā neizmanto tās rīcībā esošo informāciju, 
lai ziņotu gan par saviem, gan ES civilās aizsardzības 
mehānisma kopējiem darbības rezultātiem
67 
ECHO  ĢD gada pārvaldības plānos un darbības pārskatos Komisija ir definējusi 
vienu rādītāju, kas saistīts ar reaģēšanu uz katastrofu47, konkrētāk, uz reaģēšanas 
savlaicīgumu. Tomēr šajā rādītājā ir ietverti elementi, kas ir ārpus Komisijas kon ­
troles48. Tas apgrūtina pašas Komisijas darbības rezultātu uzskaiti.
68 
UCPM  galvenais saziņas līdzeklis CECIS  nesavāc darbības rezultātu datus auto ­
matizētā un strukturētā veidā, līdz ar to darbības rezultātu datu noteikšana ir 
manuāls un laikietilpīgs process. Tā kā datu kopums, kuru sistēma var automātiski 
izmantot, ir ierobežots, CECIS  nevar sagatavot sīki izstrādātus ziņojumus vai va ­
dības informāciju par darbības efektivitāti ārkārtas reaģēšanas dažādos posmos 
neatkarīgi no tā, vai šie posmi ir vai nav Komisijas tiešā kontrolē. Vairākas iesais ­
tītās valstis ir norādījušas, ka tās vēlētos, lai CECIS  sagatavotu vairāk apkopotu 
informāciju par darbības rezultātiem.
69 
Kvantitatīvu statistikas datu trūkums par darbības rezultātiem, piemēram, par 
savlaicīgumu vai vēl neaizpildītiem pieprasījumiem, kuriem vajadzīgi piedāvāju ­
mi, liedz Komisijai un iesaistītajām valstīm saņemt svarīgu informāciju, lai mērītu 
UCPM  sniegumu un tā pievienoto vērtību, bet tas palīdzētu stiprināt turpmāku 
ieinteresēto personu atbalstu.47 1. rezultātu rādītājs: vidējais 
UCPM  intervenču ātrums (no 
piedāvājuma pieņemšanas 
līdz izvietošanai).
48 Piemēram, resursi, kurus dara 
pieejamus iesaistītās valstis, 
vai iesaistīto valstu ekspertu 
izvirzīšana.
32
 Secinājumi un ieteikumi
70 
Mēs secinām, ka Komisija kopumā ir darbojusies efektīvi, sekmējot saskaņotu re ­
aģēšanu uz katastrofām ārpus Savienības kopš 2014. gada sākuma. Mūsu vispārē ­
jo novērtējumu ir apstiprinājušas visas iesaistītās valstis, kuras atbildēja uz mūsu 
anketas jautājumiem. Tās pauda apmierinātību ar Komisijas lomu koordinēšanas 
veicināšanā.
71 
Katrai no trim katastrofām, kuras mēs pārbaudījām, Savienības civilās aizsardzī ­
bas mehānisms ( UCPM ) tika iedarbināts laikus (sk. 17.–19. punktu), un ES civilās 
aizsardzības vienības ( EUCP  vienības) sekmēja koordināciju uz vietas ar iesaistīto 
valstu vienībām. (sk. 26.–27. punktu). Komisijas īstenoto koordinācijas veicināšanu 
stiprina plaša informācijas materiālu izplatīšana, un tie tiek uzskatīti par noderī ­
giem (sk. 55.–57. punktu).
72 
Komisija pieņēma iekļaujošu pieeju attiecībā uz koordināciju starp saviem dienes ­
tiem, kā arī ar citām ES struktūrām un trešo valstu struktūrām (sk. 34.–37. punktu 
un 58.–66. punktu). Kaut arī pakāpe, kādā ES koordinācijas pasākumi bija integ ­
rēti ANO sistēmā, katrai katastrofai atšķīrās, mēs secinām, ka Komisija ievēroja 
ANO vispārējo vadību (sk. 41.–46. punktu). Komisijas koordinācijas loma turpinā ­
jās līdz reaģēšana posma beigām, un tika veikti pasākumi, lai nodrošinātu vien ­
mērīgu pāreju uz atjaunošanas posmu (sk. 47.–48. punktu).
73 
Svarīgs jauninājums tiesību aktos, ar ko izveido UCPM , bija Eiropas ārkārtas reaģē ­
šanas spēju (jeb brīvprātīgo rezervju saraksta) izveide, ar ko reaģēšanai nodrošina 
iepriekš noteiktus resursus. Brīvprātīgo rezervju saraksta izveide notika lēni, tas 
nozīmē, ka Komisija nevarēja ieteikt konkrētu līdzekļu izvietošanu, reaģējot uz 
mūsu pārbaudītajām katastrofām. Tomēr Komisijai bija svarīga loma, vajadzības 
gadījumā paplašinot rezervju saraksta darbības jomu (sk. 28.–32. punktu).
33 Secinājumi un ieteikumi 
74 
Neraugoties uz mūsu vispārējo secinājumu, mēs konstatējām vairākas jomas, 
kurās nepieciešami turpmāki uzlabojumi. Komisija varētu iegūt laiku iepriekšējas 
brīdināšanas posmā un EUCP  vienību atlases un izvietošanas posmā (sk. 20.–
25. punktu). Iespējams turpmāk uzlabot vairākus elementus Komisijas saziņas un 
informācijas platformā CECIS  (sk. 49.–54. punktu). Pastāv iespēja vēl vairāk uzlabot 
koordināciju uz vietas un meklēt lielāku sinerģiju starp civilās aizsardzības un 
humānās palīdzības operācijām (sk. 38.–40. punktu). Komisijas un ECDC  finanšu 
un administratīvā kārtība nebija labi piemērota epidemiologu plaša mēroga iz ­
vietošanai, izmantojot UCPM  Ebolas vīrusa krīzes laikā (sk. 33. punktu). Visbeidzot, 
Komisija varētu uzlabot ziņošanu par UCPM  darbības rezultātiem (sk. 67.–69. pun ­
ktu). Palāta formulē piecus ieteikumus šo jautājumu risināšanai.
1. ieteikums. Laika iegūšana svarīgajā reaģēšanas 
sākumposmā
Komisijai
a) lēni norisošām katastrofām agrāk jāizmanto iepriekšējas brīdināšanas posms 
CECIS  sistēmā – tiklīdz rodas pirmie ietekmes un/vai vajadzību rādītāji –, lai 
ļautu iesaistītajām valstīm mobilizēt resursus pirms UCPM  aktivizēšanas;
b) pēc palīdzības lūgumu saņemšanas nekavējoties jānosūta pieprasījumi izvir ­
zīt ekspertus, ja ir pamatoti paredzama iesaistīto valstu ievērojama reaģēšana 
uz liela mēroga katastrofu;
c) jāapzina veidi, kā paātrināt EUCP  vienību atlasi un izvietošanu, un jāaicina ie ­
saistītās valstis kopā ar Komisiju izstrādāt koleģiālu ekspertu darba rezultātu 
novērtējumu, kā arī pēc misijas jārīko atgriezeniskās saiknes sanāksmes starp 
vienību un Komisijas centrālajiem dienestiem;
d) jāizveido rakstisks reģistrs par katru saziņas gadījumu ar iesaistītajām valstīm, 
kurām ir ciešas saiknes ar skarto valsti, šīs valstis tādējādi var labāk palīdzēt.
Izpildes mērķtermiņš: līdz 2017. gada pirmā pusgada beigām.
34 Secinājumi un ieteikumi 
2. ieteikums. CECIS  elementu uzlabošana
Lai uzlabotu pārskatu par sniegto un pieprasīto palīdzību, lai varētu labāk pārrau ­
dzīt prioritātes un lai uzlabotu lietotājdraudzīgumu, Komisijai atkārtoti jāizstrādā 
vairāku CECIS  svarīgāko elementu koncepcija, tostarp:
a) jāautomatizē atšķirību analīze starp veiktajiem un izpildītajiem pieprasīju ­
miem un jāievieš šķirošanas iespēja;
b) EUCP  vienībām uz vietas jānodrošina vienkāršots kopsavilkums reālā laikā par 
pieprasījumiem un piedāvājumiem;
c) jāautomatizē transporta atbalsta pieprasījumu darbplūsma, lai nodrošinātu 
ātrāku procesu “no gala līdz galam” un statistikas datu sagatavošanu, kā arī 
reālā laika pārskatus;
d) jāveic turpmāki pasākumi, lai efektīvi šķirotu operatīvos un administratīvos 
paziņojumus, un jānosaka pasākumi šā elementa izmantošanas stiprināšanai.
Izpildes mērķtermiņš:
prasību un rīcības plāna saskaņošana ar ieinteresētajām personām: 
līdz 2017. gada pirmā pusgada beigām,
konkursa rīkošana, īstenošana un pārbaude: līdz 2018. gada beigām.
3. ieteikums. Koordinācijas stiprināšana un iespējama 
sinerģija uz vietas
Komisijai
a) jāuzlabo EUCP  vienību ziņošana no norises vietas, pieprasot skaidrākus ap ­
rakstus par veiktajiem vajadzību novērtējumiem un konkrētiem pasākumiem 
saistībā ar apzinātajām vajadzībām;
b) jānosaka, kā varētu vēl vairāk izmantot ECHO  vietējo tīklu, lai atbalstītu 
EUCP  vienību darbu kopumā un, konkrēti, palīdzētu veikt stāvokļa un vajadzī ­
bu novērtējumus;
c) jāapzina jaunas iespējas, kā stiprināt savstarpēju informētību starp civilās 
aizsardzības un humānās palīdzības sniedzējiem, tostarp tiem, kas ietilpst 
ANO klasteru sistēmā;
d) ECHO  vietējā tīkla valsts un reģionālajos birojos jāizveido “civilās aizsardzī ­
bas kontaktpunkti”; kopā ar EĀDD arī jāieceļ ES delegāciju darbinieki “civilās 
aizsardzības kontaktpunktos” apdraudētajās valstīs. Šiem kontaktpunk ­
tiem jāsniedz regulāras mācības par jaunumiem UCPM  un tā aktivizēšanas 
procedūrām.
Izpildes mērķtermiņš: līdz 2017. gada beigām.
35 Secinājumi un ieteikumi 
4. ieteikums. Iespējamu izmaiņu apsvēršana epidemiologu 
izvietošanas kārtībā
Ja ES nolemj izvietot epidemiologus, izmantojot UCPM , reaģējot uz turpmāku 
liela mēroga ārkārtas situāciju ar sekām veselības jomā ārpus Savienības un 
pilnībā ievērojot PVO vadību šajā jomā, Komisijai un ECDC  kopīgi jāizpēta iespēja 
mainīt pašreizējo administratīvo un finanšu kārtību, lai veicinātu ātru un elastīgu 
izvietošanu.
Izpildes mērķtermiņš: līdz 2018. gada sākumam.
5. ieteikums. Pārskatatbildības stiprināšana ar uzlabotu 
ziņošanu
Lai nodrošinātu sev un iesaistītajām valstīm informāciju, kas varētu vēl vairāk 
uzlabot UCPM  darbības rezultātus, pievienoto vērtību un atbalstu tam, Komisijai
a) jānosaka galvenie rezultatīvie rādītāji attiecībā uz tiem reaģēšanas elemen ­
tiem, kas atrodas tās pārziņā un par kuriem no Komisijas var prasīt atbildību;
b) jāizstrādā automātiski sagatavoti statistikas dati un ziņojumi, kuri balstīti uz 
CECIS  datiem, lai salīdzinātu reaģēšanu uz dažādām aktivizācijām un noteiktu 
UCPM  uzlabojamu jomas.
Izpildes mērķtermiņš:
galveno rezultatīvo rādītāju definēšana: līdz 2017. gada pirmā pusgada beigām,
statistikas datu un ziņojumu sagatavošana: līdz 2018. gada beigām 
(sk. 2. ieteikumu).
Šo īpašo ziņojumu 2016. gada 8. novembra sēdē Luksemburgā pieņēma 
III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā  –
 priekšsēdētājs
 Klaus­ Heiner LEHNE

36 Pielikumi
Savienības Civilās aizsardzības mehānisma aktivizācija attiecībā uz katastrofām, kas 
notiek ārpus SavienībasI pielikums Savienības Civilās aizsardzības mehānisma aktivizācija attiecībā
uz katastrofām, kas notiek ārpus Savienības
Palīdzības pieprasījums
Palīdzības pieprasījumu var nosūtīt
– skartā valsts
– starptautiskas organizācijas (ANO, OPCW, IFRC, IOM)
Palīdzības pieprasījumā parasti ietver vajadzībusākotnēju sarakstu.Aktivizācija
Kopš 2002. gada Civilās aizsardzības mehānisms ir aktivizēts 229* reizes režīmā “Palīdzības pieprasījums”, galvenokārt saistībā arkatastrofām ārpus ES.  [*2015. gada novembra dati]
Aktivizāciju skaits kopā Ģeogrāﬁskais sadalījums
Transports
UCPM piedāvā šādus risinājumus:
– Transporta izmaksu līdzﬁnansēšana    (likme 55 %)– Transporta līdzekļu   apvienošana– ES transporta brokeris
Brīvprātīgo rezervju saraksts
Iesaistītās valstis var uzņemties saistības parmoduļiem brīvprātīgo rezervju sarakstā uz diviem gadiem, izmantojot– pielāgošanas izmaksu līdzﬁnansēšanu– sertiﬁkācijas izmaksu ﬁnansēšanu– palielinātu transporta līdzﬁnansēšanas likmi  (85 %)Civilās aizsardzības eksperti
Iesaistītās valstis piedāvā civilās aizsardzības
ekspertus un ERCC tos atlasa, informē un izvieto. Eksperti var veidot EUCP vienību vai var tikt integrēti UNDAC vienībās kā asociētie locekļi.
EUCP vienība
EUCP vienības var veidot ERCC sadarbības koordinators un vairāki civilās aizsardzības eksperti noiesaistītajām valstīm. EUCP vienības iespējamieuzdevumi var būt:– ES moduļu koordinēšana uz vietas– vajadzību novērtējums– apgādes atbalstsLīdzekļi/moduļi EkspertiNotiek
katastrofa!
ERCC aktivizē EUCPM
Iesaistītās valstis
CECIS sistēmā piedāvā
moduļus vai līdzekļusSīki izstrādātas
vajadzības publicē CECIS,
gaida piedāvājumusPalīdzības
pieprasījums
Pieprasītājs piedāvājumus
pieņem vai noraida
Pieņemtiem
piedāvājumiem/vienībām
var organizēt transportēšanu
Moduļus un vienības nosūta 
uz skarto valstiCECIS ievada pieprasījumu
pēc civilās aizsardzības
speciālistiem
Iesaistīto valstu piedāvātos
ekspertus atlasa ERCC
Eksperti var veidot EUCP vienību
vai var ietilpt UNDAC vienībāIesaistītās valstis CECIS
piedāvā ekspertusĀrpus ES
ES iekšienēUzraudzība
Iepriekšēja brīdināšanaPalīdzības pieprasījums
229113
3734%
66%
CV
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta .
37 Pielikumi 
Savienības civilās aizsardzības mehānisms – attiecības starp dalībniekiem, stāvoklis 31.8.2016II pielikums
Savienības civilās aizsardzības mehānisms – attiecības starp dalībniekiem
Sniedz īpašu
ekspertīzi
Siner/uni0123ija
ar citiem ES
instrumentiem
HOME/uni00A0/uni0122D
(..)Informācijas
apmai/uni0146a
– Koordinācija ar humānās palīdzības darbībām– Informācijas apmai/uni0146a(..)OXFAM
MSF
Starptautiskais
Medicīnas korpussIFRC
IOM
Pasaules BankaStarptautiskās organizācijas
Informācijas
apmai/uni0146aKoordinē
ES/uni00A0atbalsta ierašanos
– Koordinācija
– Savstarpējā
    brīdināšana
– Zi/uni0146ojumu apmai/uni0146a– Pieprasa palīdzību
– Pieprasa ekspertus
   UNDAC/uni00A0vienībai
Atbalsta ECHOoperācijasHumānās palīdzības partneri
(NVO/PSO)Iesaistītās valstis
ES/uni00A0delegācijasNodrošina zi/uni0146ojumus
un kartes
SANTE/uni00A0/uni0122DOCHA*ANO struktūras – Pieprasa palīdzību
– Apstiprina/noraida   piedāvājumus
ECHO/uni00A0/uni0122D– Pieprasa modu/uni013Cus un ekspertus
– Aicina izvietot modu/uni013Cus
Piedāvā modu/uni013Cus un ekspertusSkartā valstsIzvieto pie/uni0146emtos
piedāvājumus
JRCMOVE/uni00A0/uni0122D
SitRoom
EUMPCDEVCO/uni00A0/uni0122DERCC
EĀDDInformācijasapmai/uni0146a
* Galvenais dalībnieks no ANO/uni00A0Sekretariāta
** Starptautiskā Migrācijas organizācija 2016. gada 16. septembrī k/uni013Cuva par organizāciju, kas saistīta ar ANOWPFPVO
Eiropas Komisija
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta .
38 Pielikumi III pielikumsPārskats par trim pārbaudītajām katastrofām
Ebolas vīruss Rietumāfrikā Zemestrīce Nepālā Plūdi Bosnijā un Hercegovinā
Krīzes veids Epidēmija Zemestrīce Plūdi / zemes nogruvumi
Sākums 2014. gada marts 2015. gada 25. aprīlis 2014. gada 13.–15. maijs
Atbalsta uz vietas ilgums 22 mēneši ~ 3 nedēļas ~ 2,5 nedēļas
Skartie iedzīvotāji> 28 000 inficēšanās gadījumu
> 11 200 nāves gadījumu800 000 skarti
8700 nāves gadījumu
2200 ievainoto3 000 000 skarti
76 nāves gadījumi
Krīzes ietekmePostošas sekas uz drošību, veselību un 
tautsaimniecību visā reģionā.Sagrauti vairāki ciemati.
> 510 000 ēku sagrautas
> 286 767 ēkas bojātasSimtiem tūkstošu cilvēku zaudēja 
iztiku, un svarīgākie infrastruktūras 
objekti tika bojāti
UCPM  aktivizācijas 
pieprasītājsPasaules veselības organizācija (PVO) ar 
ANO  OCHA  starpniecībuNepālas iestādesBosnijas un Hercegovinas Drošības 
ministrija
UCPM  aktivizācijas 
datums2014. gada 14. augusts 2015. gada 26. aprīlis 2014. gada 17. maijs 
UCPM  iesaistītās valstis, 
kas piedalās reaģēšanā14 17 19
ANO  lomaANO vadīja reaģēšanu, ko atbalstīja 
UNMEER , ES, ASV, Apvienotā Karaliste 
un Francija
UNDAC  vienība piedalījās UNDAC  vienība piedalījās, un ANO klas -
teru sistēma aktivizētaNebija UNDAC  vienības, un klasteru 
sistēma nebija oficiāli aktivizēta, kaut 
arī darbojās līdzīgas struktūras
Galvenie starptautiskie 
dalībniekiPVO, UNMEER , ES Ebolas darba grupa 
(galvenie dalībnieki: ECHO , DEVCO , SAN -
TE, MOVE , ECDC , EĀDD), ASV, Apvienotā 
Karaliste, Francija, MSF, citas NVO un 
divpusējie līdzekļu devēji.Apvienoto Nāciju Organizācija ( OCHA 
UNDAC, UNICEF, WFP), Relief Internatio -
na, divpusējie līdzekļu devēji, NVO.ANO, Pasaules banka, divpusējie līdzek -
ļu devēji, Sarkanais Krusts, EUFOR , NVO.
Izvietotā EUCP  vienība4 ES civilās aizsardzības eksperti (kā 
UNDAC  vienības locekļi)
1 ECHO  reģionālais loģistikas 
koordinators3 ERCC  sadarbības koordinatori
10 ES civilās aizsardzības eksperti2 ERCC  sadarbības koordinatori
10 ES civilās aizsardzības eksperti
1 ECHO  tehniskais palīgs
Ar EUCPM  starpniecību 
piedāvātā palīdzība •Pārtikas palīdzība, aptieciņas u. c.
 •Segas un hlors
 •Mobilās laboratorijas, ārstniecības 
iestādes
 •Ambulances un pārvietojamās 
slimnīcas
 •Apgādes atbalsts, aviopārvadājumi, 
jūras kuģi
 • Medevac •Meklēšanas un glābšanas vienības; 
bāzes nometnes
 •Ūdens attīrīšanas moduļi
 •Medicīnas grupas
 •Teltis, segas, guļammaisi, nojumes •Ūdens sūkņi
 •Ūdens attīrīšanas iekārtas
 •Smilšu maisi
 •Pārtikas palīdzība
 •Helikopteri, glābšanas laivas
 •Teltis, segas, sildītāji, dvieļi
39 Pielikumi IV pielikumsES epidemiologu izvietošana Gvinejā
Avoti:  PVO, ECDC , Eiropas Revīzijas palāta.02468101214161820
050100150200250300Vidējais epidemiologu skaits uz vietas
Apstiprinātie Ebolas vītusa gadījumi (Avots: PVO)
Kalendārā nedēļaGvineja – Ebolas vīrusa gadījumu skaits un epidemiologu skaits uz vietas
Ebolas vīrusa gadījumi Epidemiologi uz vietas
2014-11. ned.2014-12. ned.2014-13. ned.2014-14. ned.2014-15. ned.2014-16. ned.2014-17. ned.2014-18. ned.2014-19. ned.2014-20. ned.2014-21. ned.2014-22. ned.2014-23. ned.2014-24. ned.2014-25. ned.2014-26. ned.2014-27. ned.2014-28. ned.2014-29. ned.2014-30. ned.2014-31. ned.2014-32. ned.2014-33. ned.2014-34. ned.2014-35. ned.2014-36. ned.2014-37. ned.2014-38. ned.2014-39. ned.2014-40. ned.2014-41. ned.2014-42. ned.2014-43. ned.2014-44. ned.2014-45. ned.2014-46. ned.2014-47. ned.2014-48. ned.2014-49. ned.2014-52. ned.2015-2. ned.2015-3. ned.2015-4. ned.2015-5. ned.2015-8. ned.2015-9. ned.2015-10. ned.2015-11. ned.2015-13. ned.2015-14. ned.2015-15. ned.2015-16. ned.2015-17. ned.2015-18. ned.2015-19. ned.2015-20. ned.2015-21. ned.2015-22. ned.2015-23. ned.2015-24. ned.2015-25. ned.2015-26. ned.2015-27. ned.2015-28. ned.2015-29. ned.2015-30. ned.2015-31. ned.2015-32. ned.2015-33. ned.2015-34. ned.2015-36. ned.2015-38. ned.2015-40. ned.2015-41. ned.2015-42. ned.2015-52. ned.2015-53. ned.
40 Pielikumi V pielikumsHronoloģisks pārskats par Ebolas vīrusa slimības uzliesmojumu 2014.–2015. gadā
05001 0001 5002 00011. ned.12. ned.13. ned.14. ned.15. ned.16. ned.17. ned.18. ned.19. ned.20. ned.21. ned.22. ned.23. ned.24. ned.25. ned.26. ned.27. ned.28. ned.29. ned.30. ned.31. ned.32. ned.33. ned.34. ned.35. ned.36. ned.37. ned.38. ned.39. ned.40. ned.41. ned.42. ned.43. ned.44. ned.45. ned.46. ned.47. ned.48. ned.49. ned.50. ned.51. ned.52. ned.01. ned.02. ned.03. ned.04. ned.05. ned.06. ned.07. ned.08. ned.09. ned.10. ned.11. ned.12. ned.13. ned.14. ned.15. ned.16. ned.17. ned.18. ned.19. ned.20. ned.21. ned.22. ned.23. ned.24. ned.25. ned.26. ned.27. ned.28. ned.29. ned.30. ned.31. ned.32. ned.33. ned.34. ned.35. ned.36. ned.37. ned.38. ned.39. ned.Luksemburgas medicīniskās evakuācijas lidmašīnas ir gatavas lietošanai
Pirmā medicīniskā evakuācija ar līdzekļiem no brīvprātīgā rezerves saraksta
Jaunās ES Komisijas iecelšana
ES Ebolas vīrusslimības jautājumu koordinatora iecelšana
Kopīga Komisijas locekļu misija skartajās valstīs
Ebolas darba grupas izveide
Standarta operāciju procedūras apstiprināšana ES Medevac
Saprašanās memoranda parakstīšana ar ASV attiecībā uz Phoenix
UNMEER izveide
OCHA lūdz ES civilo aizsardzību nodrošināt
medicīnas vienības un Medevac
ECDC izvietojusi pirmo epidemioloģijas
ekspertu (ar GOARN starpniecību)
PVO pasludina epidēmiju par starptautisku
sabiedrības veselības ārkārtas situācijuUCPM aktivizēšana
Organizācija “Ārsti bez robežām” paziņo, ka Ebolas
vīrusa slimības uzliesmojums ir nekontrolējams
Pirmās ES mobilās laboratorijas
(EMLab) izvietošana
Pirmā ECHO vadītā Ebolasvīrusa jautājumukoordinācijas sanāksme
No brīvprātīgo rezervju saraksta izvietota BE  laboratorijaKuģa “Karel Doorman” otrā misija
Pirmā medicīniskā evakuācija, izmantojot Phoenix
Luksemburga sāk pielāgot divas lidmašīnas ES Medevac vajadzībām
Izvietoti pirmie ECDC darbinieki
Kuģa “Karel Doorman” pirmā misija
2014. g. 2015. g.
Apstiprinātie Ebolas vīrusa saslimšanas gadījumi nedēļā
3 periodu slīdošais vidējais (Ebolas vīrusslimības apstiprinātie gadījumi nedēļā)
Starptautisks notikums
ES reaģēšana
Avoti:  PVO, Eiropas Komisija, Eiropas Revīzijas palāta .
41 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
VI
Komisija atzinīgi vērtē Palātas konstruktīvo pieeju, kas norāda uz uzlabošanas iespējām. Šajā ziņojumā iekļauti 
pragmatiski ieteikumi, kas, tiklīdz tiks īstenoti, uzlabos ieguldījumu UCPM  iesaistīto valstu spējā, kā arī glābšanu un 
palīdzību cilvēkiem, kam tā vajadzīga.
VII
Komisija piekrīt visiem ieteikumiem.
Ievads
1. izcēlums. Brīvprātīgo rezervju saraksta skaidrojums
Kopš 2016. gada 1. oktobra 16 dalībvalstis ir reģistrējušas vai reģistrācijas procesā atrodas kopā 78 reaģēšanas spējas 
brīvprātīgo rezervju sarakstā.
Spējas ir iekļāvušas Beļģija, Čehija, Dānija, Francija, Grieķija, Itālija, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Rumānija, Slo ­
vākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Vācija un Zviedrija. Spējas no brīvprātīgo rezervju saraksta līdz šim tika izvietotas 
astoņas reizes, reaģējot uz Ebolas un 2016. gada dzeltenā drudža uzliesmojumu, mežu ugunsgrēkiem ES dalībvalstīs, 
Ekvadorā pēc 2016. gada zemestrīces un Haiti pēc viesuļvētras “Metjū” (2016. gadā).
Šīs darbības ietvēra ūdens attīrīšanas iekārtas, mežu ugunsgrēku dzēšanas lidmašīnas, sabiedrības veselības un 
mobilās laboratorijas un tehniskās palīdzības un atbalsta vienības. Šīs darbības liecina par rezervju saraksta pievie ­
noto vērtību un norāda arī uz to, ka līdzekļi no rezervju saraksta tiks izmantoti arvien biežāk.
Apsvērumi
18
Komisija 2016. gadā ir sākusi izmantot “iepriekšējās brīdināšanas” režīmu, ja šādas pazīmes tiek atklātas/prognozē ­
tas, jo īpaši apsverot iespēju atvērt iepriekšējo brīdināšanu, kad parādās sarkans brīdinājums GDACS  (arī apstiprinot 
iespējamo humanitāro ietekmi). Kopš tā laika “iepriekšējās brīdināšanas” režīms ir izmantots vairāk nekā 12 reizes. 
Piemēram, attiecībā uz zemestrīci Ekvadorā (2016. gada aprīlī, pēkšņa katastrofa), iepriekšējo brīdināšanu atvēra 
gandrīz 2 stundas pirms ANO lūguma pēc ekspertīzes un 16 stundas pirms lūguma no skartās valsts. Tāpat viesuļvēt ­
ras “Metjū” laikā Haiti (2016. gada oktobrī, lēni norisoša) iepriekšējo brīdināšanu atvēra 1,5 dienu pirms lūguma no 
skartās valsts.
21
Šī pieeja tika izmantota arī Ekvadoras zemestrīcē (2016. gada aprīlī), kad iesaistītās valstis tika informētas par EUCP  
vienību nosūtīšanu divas stundas pirms meklēšanas un glābšanas vienības piedāvāšanas un pieņemšanas.
Komisijas atbilde 42
Kopīga atbilde uz 23. un 24. punktu
Civilās aizsardzības komiteja izveidoja īpašu mācību politikas grupu, lai apspriestu EUCP  vienību ekspertu profilus 
un to funkcijas vienībās. Tomēr ar CAK tika panākta vienošanās, ka Komisija 2017. gada pirmajā pusē iesniegs citu 
priekšlikumu par iespējamu reģistrēšanos brīvprātīgo rezervju sarakstā ekspertu kategorijās, nevis atsevišķi minē ­
tiem ekspertiem.
25
Komisija jaunajā mācību ciklā, kas sākās 2016. gada maijā, ir sākusi mācību kursos īstenot principu, ka EUCP  vienību 
kanditātus novērtē pasniedzēji un viņi saņem individuālas atsauksmes pēc mācību beigām. Turklāt valsts mācību 
koordinators var pieprasīt saņemt novērtējuma veidlapas par tās pašas valstspiederības konkrētu ekspertu.
29
Pēc iepriekšplānoto līdzekļu ievērojama palielinājuma 2016. gadā ir paredzams, ka brīvprātīgo rezervju saraksta 
izmantošana nākotnē ievērojami palielināsies. Tomēr ir arī nesamērības, un Komisija nākamajos mēnešos pieņems 
ziņojumu par spēju nepietiekamību brīvprātīgo rezervju sarakstā.
38
Komisija, ņemot vērā ERCC  nesen gūto pieredzi, veicināja EUCP  un humānās palīdzības instrumentu ciešas koordi ­
nācijas un sadarbības pakāpeniskus līmeņus. Cita starpā Komisijas dalībnieki, kas iesaistīti civilajā aizsardzībā un 
humānajā palīdzībā, tostarp tie, kas atrodas notikumu vietā, izmantojot reģionālus un galvenās mītnes seminārus, 
apsprieda dažādus oficiālus mehānismus.
40
Uzlabotā sadarbība un koordinācija starp EUCP  vienībām un humānās palīdzības vietējo biroju tīklu nodrošināja, 
piemēram, ka UCPM  nesenajā aktivizēšanā viesuļvētras “Metjū” laikā Haiti (2016. gada oktobrī) lielākā daļa trūkumu 
vajadzību izteiksmē tika konstatēti, izmantojot Komisijas pašas humānās palīdzības tīklu. Tomēr Komisija piekrīt, ka 
sadarbībai ar kolēģiem ECHO  reģionālajos birojos un ES delegācijās ir jākļūst sistemātiskākai.
50
Tā kā Komisija jau norādīja, ka “palīdzības pārskata” funkcionalitāte jāpārveido ciešā sadarbībā ar lietotājiem, 12. 
Civilās aizsardzības komiteja (2016. gada jūnijā) nolēma sasaukt CECIS  koordinācijas grupas sanāksmi, lai risinātu un 
regulētu šāda veida lūgumus.
51
Reāllaika saikne starp EDRIS  un CECIS  tagad ir ieviesta CECIS . Visus pasākumus, ko veic saistībā ar krīzi, pamatojoties 
uz vienotu identifikatoru, tagad var attēlot kopā tajā pašā ekrānā civilai aizsardzībai un humānai palīdzībai. Šī EDRIS  
funkcionalitāte tika ieviesta vēl 2016. gadā.
Komisijas atbilde 43
52
Lai gan drošība CECIS  ietvaros ir reālas un pastāvīgas bažas iesaistītajām valstīm, civilās aizsardzības darba program ­
mas projektā 2017. gadam ir paziņots, ka tiks pētīta iespēja izstrādāt saskarnes tīmekļa pakalpojumus vai tīmekļa 
lapu (piemēram, ERCC  portāls notikumu vietai), lai CECIS  informāciju eksportētu citiem ERCC  informācijas rīkiem.
53
Tā kā Komisija jau norādīja, ka CECIS  žurnāls jāpārveido ciešā sadarbībā ar lietotājiem, 12. Civilās aizsardzības komi ­
teja (2016. gada jūnijā) nolēma sasaukt CECIS  koordinācijas grupas sanāksmi, lai risinātu un regulētu šāda veida 
lūgumus.
54
Civilās aizsardzības darba programmas projektā 2017. gadam paredzēts CECIS  ietvaros nodrošināt ātrāku procesu 
transportam un samazināt atbalsta lūgumu administratīvo darbplūsmu.
66
Bija vajadzīgas ievērojamas pūles, lai izveidotu funkcionējošu un drošu evakuācijas procesu, apvienojot pacienta 
medicīnas un loģistikas vajadzības, gaisa kuģu un pilotu drošību un uzņemošās medicīnas iestādes jaudu.
Kopīga atbilde uz 67 .–69. punktu
Komisija atzīst konstatējumus un pilnībā izmantos ieteikumus, lai risinātu šo jautājumu, papildus jau plānotajām 
izmaiņām nākamajos gados, kuru mērķis ir uzlabot CECIS  izmantojamību un darbību.
Secinājumi un ieteikumi
73
Līdzekļu reģistrācija brīvprātīgo rezervju sarakstā 2016. gada otrajā pusē ir būtiski palielinājusies. Kopš 2016. gada 
1. oktobra ir reģistrētas vai reģistrācijas procesā atrodas 78 spējas.
74
Komisija atzinīgi vērtē Palātas konstruktīvo pieeju, kas norādīja uz uzlabošanas iespējām. Šajā ziņojumā iekļauti 
pragmatiski ieteikumi, kas, tiklīdz tiks īstenoti, uzlabos ieguldījumu UCPM  iesaistīto valstu spējā, kā arī glābšanu un 
palīdzību cilvēkiem, kam tā vajadzīga. Turklāt Komisija izmantos jauninājumus tiesību aktos, ar ko izveido UCPM , lai 
vajadzības gadījumā paplašinātu resursu izmantošanu.
1. ieteikums
Komisija piekrīt ieteikumam.
Komisijas atbilde 44
2. ieteikums
Komisija piekrīt ieteikumam. Būtiskas izmaiņas tiek plānotas nākamajos gados, lai uzlabotu CECIS  izmantojamību 
dažādās jomās. Šie jautājumi tiks risināti ar koordinācijas/lietotāju grupu, lai noteiktu to prioritātes.
3. ieteikums
Komisija piekrīt ieteikumam.
4. ieteikums
Komisija piekrīt ieteikumam.
5. ieteikums
Komisija piekrīt ieteikumam.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 24.11.2015.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 28.9.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 8.11.2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 7.12. 2016.
Katastrofas var notikt jebkurā vietā un laikā. Gan dabas, 
gan cilvēku izraisītas katastrofas gadījumā reakcijai jābūt 
ātrai. Pareiza katastrofu pārvarēšana palīdz glābt dzīvības, 
un dažādu palīdzības sniedzēju efektīva koordinācija ir 
ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu sekmīgu reaģēšanu. 
Eiropas Savienības civilās aizsardzības mehānismu ( UCPM ) 
izveidoja, lai sekmētu valstu civilās aizsardzības dienestu 
ātru un efektīvu operatīvo sadarbību, kurā Eiropas 
Komisijai ir svarīga loma koordinācijas veicināšanā. Mēs 
pārbaudījām, vai Komisija ar UCPM  starpniecību 
koordināciju efektīvi veicināja trijās nesen notikušās 
starptautiskās katastrofās: plūdos Bosnijā un Hercegovinā 
(2014. g.), Ebolas vīrusa uzliesmojumā Rietumāfrikā 
(2014.–2016. g.) un zemestrīcē Nepālā (2015. g.). Mēs 
secinām, ka kopš 2014. gada sākuma Komisija ir kopumā 
efektīvi veikusi koordinācijas uzdevumus. Mēs sniedzam 
vairākus ieteikumus, kuru mērķis ir vēl vairāk uzlabot 
UCPM  darbību reaģēšanas posmā.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA