[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 22.2.2006

SEC(2006) 227 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 9. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Kipras atjaunināto konverģences programmu 2005. – 2009. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Vispārēja informācija

Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, pamatmērķis ir nodrošināt sakārtotas valsts finanses kā līdzekli, lai nostiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai un ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbavietu radīšanu. Paktā pirmoreiz grozījumus izdarīja 2005. gadā. Ar reformu, atzīstot pakta lietderību fiskālās disciplīnas nodrošināšanā, tika meklēta iespēja stiprināt tā efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī saglabāt valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā.

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir pakta sastāvdaļa, paredz, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējās atjauninātās programmas (dalībvalstis, kas jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Pirmā Kipras konverģences programma tika iesniegta 2004. gada maijā. Saskaņā ar minēto regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 2004. gada 5. jūlijā sniedza atzinumu par to. Saskaņā ar šo pašu procedūru Komisija novērtē un iepriekš minētā komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, ko vajadzības gadījumā var pārbaudīt arī Padome.

Šajās programmās dalībvalstīm ir jāprecizē budžeta stāvokļa vidējā termiņa mērķis un jāparedz politikas pasākumi šā mērķa sasniegšanai un īstenošanai, tostarp attiecīgās ekonomiskās prognozes. Saskaņā ar pakta reformu atsevišķām dalībvalstīm ir jādiferencē vidējā termiņa mērķi, ņemot vērā ekonomikas un budžeta neviendabīgumu Eiropas Savienībā, tostarp fiskālo risku, kas apdraud ilgtspēju. Citas reformas sastāvdaļas ir šādas: cikla laikā simetriskāka pieeja fiskālajai politikai jāpanāk ar uzlabotu budžeta disciplīnu ekonomikas uzplaukuma laikā, kamēr „galvenās strukturālās reformas”, kam ir redzama ietekme uz ilgtspēju ilgā laika posmā, būtu jāveic, ja vērojama pagaidu novirze no vidējā termiņa mērķa vai tā korekcijām.

Komisija ir izskatījusi šo nesen iesniegto atjaunināto Kipras konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozi, rīcības kodeksu[2], kopīgi saskaņoto metodiku potenciālā apjoma un cikliski koriģēto bilanču aplēsei, kā arī integrētajās pamatnostādnēs ietvertās ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes 2005.-2008. gadam, un, pamatojoties uz tās tālāk minēto novērtējumu, ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to.

Novērtējums

1. Kipra 2005. gada 14. decembrī iesniedza konverģences programmas otro atjauninājumu par periodu no 2005. gada līdz 2009. gadam, kas ir vēlāk nekā norādīts jaunajā rīcības kodeksā[3] (termiņš — 1. decembris), kas liecina par iestāžu vēlmi iekļaut decembra otrajā nedēļā paziņotos budžeta pasākumus. Programma pamatā atbilst rīcības kodeksā[4] dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam.

2. Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Kiprai ir pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstoši Padomes ieteikumam tajā pašā datumā saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgais budžeta deficīts jākoriģē līdz 2005. gadam. Savā 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu 2004. – 2008. gada periodam Padome aicināja Kipru aktīvi īstenot pasākumus, kas ir paredzēti, lai līdz 2005. gadam deficītu samazinātu zem 3 % no IKP, nodrošinātu, ka parāda attiecība līdz tam sāktu samazināties, un īstenotu pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformas.

3. Kipras reālā IKP pieaugums (3½ %), pateicoties spēcīgam darba ražīguma un nodarbinātības pieaugumam, pēdējā desmitgadē bija viens no lielākajiem ES. Neto aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli (ārējais deficīts) ir palielinājies (4¾ % no IKP 2004. gadā), jo dažās Kipras galvenajās eksporta nozarēs bija vērojams konkurētspējas zudums un konkurences pieaugums. Tas lielā mērā bija saistīts ar valsts sektora aizņēmuma vajadzībām, kas 2004. gadā izraisīja deficītu virs 4 % no IKP. Lielākajā desmitgades daļā SPCI inflācija saglabājās zem 3 %.

4. Atjauninājumā ir paredzēts reālā IKP pieaugums nedaudz virs 4 % laikposmā no 2006. gada līdz 2009. gadam, pamatojoties uz gaidāmo iekšzemes pieprasījuma palielināšanos un uz pozitīvu ārējā sektora ieguldījumu. Tas ir ticams līdz 2007. gadam, bet pārāk optimistisks 2008. gadam un 2009. gadam. Rezultātā cikliskie nosacījumi, par pamatu ņemot starpību starp potenciālo un faktisko apjomu, var būt labvēlīgāki nekā paredzēts programmas prognozēs. Tiek lēsts, ka ārējais deficīts pastāvīgi samazināsies no 5⅓ % 2006. gadā līdz 2¾ % no IKP 2009. gadā.

5. Gada SPCI inflācija, kas 2005. gadā par spīti augstākām enerģijas un jēlprodukta cenām saglabājās aptuveni 2 % līmenī, ir plānota tādā pašā līmenī visā programmas periodā. Šādas prognozes, šķiet, ir reālistiskas. Kopš iestāšanās VKM II (2005. gada 2. maijā), CYP/EUR valūtas kurss ir bijis tuvu centrālam kursam. Valsts obligāciju ienākumi 2005. gadā samazinājās, un 2006. gada sākumā tie bija mazāki par 4 %. Ienākumi attiecībā pret euro zonu ir samazinājušies līdz zemāk par 100 bāzes punktiem. Kipras mērķis ir kļūt par euro zonas dalībvalsti 2008. gada 1. janvārī.

6. Pašreizējā atjauninājumā ir paredzēts 2005. gada deficīta iznākums 2½ % no IKP, salīdzinot ar 2¾ % no IKP Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozē un nedaudz zem 3 % iepriekšējā atjauninājumā. Šī starpība ar iepriekšējo atjauninājumu galvenokārt izskaidrojam ar to, ka procentu izdevumi ir aptuveni par ½ % no IKP mazāki nekā gaidīts.

7. Papildus deficīta samazināšanai zem 3 % no IKP 2005. gadā atjauninājumā ir paredzēta turpmāka valsts finanšu stiprināšana līdz 2009. gadam, kad deficīts sasniegtu ½ % no IKP un bruto parāds— 53½ % no IKP. Ir plānots, ka primārais pārpalikums, sasniedzot ¾ % no IKP 2005. gadā, pakāpeniski pieaugs līdz 1¾ % no IKP 2009. gadā. Deficīta samazināšana ietekmē izdevumu attiecības samazinājumu par aptuveni 4 % no IKP, ko gandrīz pilnībā kompensē ieņēmumu attiecības samazinājums (par 2 %). Izmaiņas ir pamatotas ar kārtējo primāro izdevumu strukturāliem samazinājumiem, procentu izdevumu ietaupījumiem un ar strukturālu un vienreizēju pasākumu kombināciju ieņēmumu jomā. Pakāpeniskākas izmaiņas laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gadam, ja salīdzina ar iepriekšējo programmu, atspoguļo mazliet zemāku IKP pieaugumu.

8. Saskaņā ar Komisijas dienestu aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmu, izmantojot kopīgi saskaņoto metodiku, strukturālais deficīts (t.i., cikliski koriģētais valsts budžeta deficīts, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) uzlabotos no 3 % no IKP 2005. gadā līdz aptuveni ½ % 2009. gadā, t.i., par vairāk nekā 0,5 procenta punktiem no IKP vidēji gadā, ņemot vērā, ka pakāpeniski samazinās starpība starp potenciālo un faktisko apjomu. Strukturālās bilances uzlabojuma trūkums 2007. gadā atspoguļo paredzamo Kipras neto pozīcijas pasliktināšanos salīdzinājumā ar ES budžetu, jo 2006. gadā beidzas īstermiņa kompensējošās dotācijas saistībā ar pievienošanos ES. Atjauninājumā ir skaidri noteikts vidējā termiņa mērķis (VTM) – strukturālais deficīts ½ % apmērā no IKP, ko paredzēts sasniegt 2009. gadā. Tā kā šis vidējā termiņa mērķis ir augstāks par minimālo slieksni (noteiktais deficīts apmēram 2 % no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Programmas vidējā termiņa mērķis ir atbilstošā līmenī, jo tas atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

9. Budžeta prognožu riski programmā šķiet kopumā līdzsvaroti. Ņemot vērā Kipras specializāciju tūrisma industrijā, makroekonomiskā scenārija riski galvenokārt ir saistīti ar ģeopolitiskās situācijas attīstību reģionā. Turklāt makroekonomiskā prognoze 2008. un 2009. gadam ir nedaudz optimistiska un nodokļu prognozes šķiet labvēlīgas. Tomēr Kipras valdība līdz šim ir izpildījusi vairāk nekā noteikts budžeta mērķos, un atjauninājumā ir atkārtoti izteikta apņemšanās veikt papildu pasākumus, ja tas būs vajadzīgs, lai realizētu plānotās korekcijas.

10. Ņemot vērā 2005. gada gaidāmo iznākumu un budžeta mērķu risku līdzsvaru, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstošs pārmērīgā budžeta deficīta korekcijai līdz 2005. gadam atbilstoši Padomes ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Sākot ar 2008. gadu šķiet ir iespējams garantēt drošības rezervi pret budžeta deficīta 3 % apmērā no IKP atsauces vērtības pārsniegšanu ar parastām makroekonomiskām svārstībām un lai nodrošinātu, ka programmas vidējā termiņa mērķis (-½ % no IKP) līdz 2009. gadam būs gandrīz sasniegts. Koriģēšanas temps virzībā uz programmā netieši norādīto programmas vidējā termiņa mērķi kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

11. Novērtēts, ka valsts parāda līmenis 2005. gadā bija 70½ % no IKP, kas ir virs 60 % no IKP atsauces vērtības. Atjauninājumā ir paredzēts parāda attiecības nepārtraukts samazinājums līdz 53½ % 2009. gadā, kas ir primārās bilances pieauguma, nominālā IKP augstā pieauguma un no 2006. gada parādu samazinošas krājumu plūsmas korekcijas (aizņēmumu atmaksāšanas līdzekļu samazināšanas) rezultāts. Riski attiecībā uz šādu attīstību šķiet kopumā līdzsvaroti. Parāda attiecība, šķiet, samazinās pietiekamā apmērā.

12. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju, Kiprai, šķiet, ir augsts risks sakarā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanās budžeta izmaksām. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā samazinās risku ilgtermiņa ilgtspējai, un, kā atzīts programmā, būs nepieciešami spēcīgi pensijas un veselības aprūpes reformas pasākumi, lai apturētu prognozēto ar vecumu saistītu izdevumu lielo pieaugumu laikposmā līdz 2050. gadam un samazinātu ilgtermiņa ilgtspējas risku.

13. Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Kipra iekļaujas Padomes noteiktajā termiņā pārmērīga budžeta deficīta koriģēšanai un veic nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi, parāda attiecībai samazinoties kopš 2005. gada uz priekšu. Programmā ir paredzēts ārējās maksājumu bilances nestabilitātes samazinājums.

14. Kipras valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 11. novembrī atjaunotās Lisabonas stratēģijas kontekstā par izaugsmi un darbavietām, noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: (i) veicināt pētniecību un attīstību un IKT izplatības sekmēšanu; (ii) pamatinfrastruktūras uzlabošana; (iii) cilvēkkapitāla attīstības uzlabošana un (iv) sociālā kohēzija. Valsts reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu atspoguļota atjauninātās konverģences programmas budžeta prognozēs. Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi atbilst valsts reformu programmā paredzētajām prioritātēm. It sevišķi atjauninājumā ir izklāstīti pasākumi, kas ir paredzēti valsts izdevumu labākai uzraudzībai un kontrolei.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, atzinīgi tiek vērtēti strukturālie pielāgojumi, kas tiek plānoti programmas periodam pēc deficīta samazināšanas zem 3 % no IKP 2005. gadā. Ņemot vērā Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumus, kas sniegti saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Kiprai būtu lietderīgi:

(i) saskaņā ar atjaunināto konverģences programmu, veicot pastāvīgus pasākumus, nodrošināt, ka budžeta konsolidācija virzībā uz programmas vidējā termiņa mērķu sasniegšanu tiktu stiprināta pēc tam, kad pārmērīgais deficīts novērsts;

(ii) kontrolēt valsts izdevumus attiecībā uz pensijām un īstenot turpmākas reformas pensiju un veselības aprūpes jomā, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 9. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Kipras atjaunināto konverģences programmu 2005. – 2009. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

15. Padome 2006. gada 14. martā pārbaudīja Kipras atjaunināto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2005. līdz 2009. gadam.

16. Kipras reālā IKP pieaugums (3½ %), kura pamatā ir spēcīgs darba ražīguma un nodarbinātības pieaugums, pēdējā desmitgadē bija viens no lielākajiem ES. Neto aizņēmums salīdzinājumā ar pārējo pasauli (ārējais deficīts) ir palielinājies (4,8 % no IKP 2004. gadā), jo dažās Kipras galvenajās eksporta nozarēs ir vērojams konkurētspējas zudums un konkurences pieaugums. Tas lielā mērā bija saistīts ar valsts sektora aizņēmuma vajadzībām, kas 2004. gadā izraisīja deficītu 4,1% no IKP. SPCI inflācija saglabājās zem 3 % lielākajā desmitgades daļā.

17. Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Kiprai ir pārmērīgs budžeta deficīts. Atbilstoši Padomes tajā pašā datumā sniegtajam ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu pārmērīgais budžeta deficīts bija jākoriģē līdz 2005. gadam. Savā 2005. gada 8. marta atzinumā par iepriekšējo konverģences programmas atjauninājumu 2004. – 2008. gada periodam Padome aicināja Kipru aktīvi īstenot pasākumus, kas ir paredzēti, lai līdz 2005. gadam deficītu samazinātu zem 3 % no IKP, nodrošinātu, ka parāda attiecība līdz tam sāktu samazināties, un īstenotu pensiju un veselības aprūpes sistēmas reformas.

18. Pašreizējā atjauninājumā ir paredzēts 2005. gada deficīta iznākums 2½ % no IKP, salīdzinot ar 2¾ % no IKP Komisijas dienestu 2005. gada rudenī sagatavotajā prognozē un nedaudz zem 3 % iepriekšējā atjauninājumā. Šī starpība ar iepriekšējo atjauninājumu galvenokārt ietver aptuveni ½ % no IKP labākus procentu izdevumus nekā gaidīts.

19. Jaunā programma lielākoties atbilst jaunajā rīcības kodeksā[6] dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam un datu iesniegšanas prasībām. Atjauninājumu iesniedza pēc 2 nedēļām no rīcības kodeksā noteiktā termiņa (1. decembris), kas liecina par iestāžu vēlmi iekļaut decembra otrajā nedēļā paziņotos budžeta pasākumus.

20. Programmas pamatā esošajā makroekonomiskajā scenārijā ir paredzēts, ka reālais IKP pieaugs virs 4 % periodā no 2005. gada līdz 2009. gadam. Izvērtējot šo scenāriju atbilstoši šobrīd pieejamai informācijai, šķiet, ka tā pamatā ir ticami pieņēmumi par pieaugumu līdz 2007. gadam un mazliet optimistiski pieņēmumi par 2008. gadu un 2009. gadu. Rezultātā cikliskie nosacījumi, ko nosaka kā starpību starp potenciālo un faktisko apjomu, varētu būt labvēlīgāki nekā programmas prognozē netieši norādīts. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas.

21. Papildus deficīta samazināšanai zem 3 % no IKP 2005. gadā atjauninājumā ir paredzēta turpmāka valsts finanšu stiprināšana līdz 2009. gadam, kad deficīts sasniegtu ½ % no IKP. Ir plānots, ka primārais pārpalikums, sasniedzot ¾ % no IKP 2005. gadā, pakāpeniski pieaugs līdz 1¾ % no IKP 2009. gadā. Deficīta samazināšana ietekmē izdevumu attiecības samazinājumu par aptuveni 4 % no IKP, ko gandrīz pilnībā kompensē ieņēmumu attiecības samazinājums (par 2 %). Izmaiņas ir pamatotas ar kārtējo primāro izdevumu strukturāliem samazinājumiem, procentu izdevumu ietaupījumiem un ar strukturālu un vienreizēju pasākumu kombināciju ieņēmumu jomā. Pakāpeniskākas izmaiņas no 2006. gada līdz 2008. gadam, ja salīdzina ar iepriekšējo programmu, atspoguļo mazliet zemāku IKP pieaugumu.

22. Programmas darbības laikā plānots, ka strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā budžeta bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta atbilstoši kopīgi saskaņotai metodikai, uzlabosies vidēji par vairāk kā ½ % no IKP gadā, no 3 % no IKP 2005. gadā līdz aptuveni ½ % 2009. gadā. Strukturālās bilances uzlabojuma trūkums 2007. gadā atspoguļo paredzamo Kipras neto pozīcijas pasliktināšanos salīdzinājumā ar ES budžetu, jo 2006. gadā beidzas īstermiņa kompensējošās dotācijas saistībā ar pievienošanos ES. Programma nosaka vidējā termiņa mērķi (VTM) budžeta stāvoklim – strukturālo deficītu ½ % apmērā no IKP, ko paredzēts sasniegt līdz 2009. gadam. Tā kā šis vidējā termiņa mērķis ir augstāks par minimālo slieksni (noteiktais deficīts apmēram 2 % no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Programmas vidējā termiņa mērķis ir atbilstošā līmenī, jo tas atrodas diapazonā, kas norādīts euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un pienācīgi atspoguļo parāda attiecību un vidējo potenciālā apjoma pieaugumu ilgtermiņā.

23. Budžeta prognožu riski programmā šķiet kopumā līdzsvaroti. Ņemot vērā Kipras specializāciju tūrisma industrijā, makroekonomiskā scenārija riski galvenokārt ir saistīti ar ģeopolitiskās situācijas attīstību reģionā. Turklāt makroekonomiskā prognoze 2008. un 2009. gadam ir nedaudz optimistiska, un nodokļu prognozes šķiet labvēlīgas. Tomēr Kipras valdība līdz šim ir izpildījusi vairāk nekā noteikts budžeta mērķos, un atjauninājumā ir atkārtoti izteikta apņemšanās veikt papildu pasākumus, ja tas būs vajadzīgs, lai realizētu plānotās korekcijas.

24. Pamatojoties uz 2005. gada gaidāmo iznākumu un ņemot vērā risku līdzsvaru ar budžeta mērķiem, budžeta stāvoklis programmā šķiet atbilstošs pārmērīgā budžeta deficīta korekcijai līdz 2005. gadam, atbilstoši Padomes ieteikumam. Turklāt, šķiet, ka tas arī nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai no 2008. gada netiktu pārkāpta deficīta robeža — 3 % no IKP — parastu makroekonomisko svārstību gadījumā. Turklāt tas šķiet pietiekams, lai nodrošinātu, ka programmas vidējā termiņa mērķis tiek gandrīz sasniegts 2009. gadā, kā paredzēts programmā. Pēc pārmērīgā deficīta labošanas turpmākajos gados koriģēšanas temps virzībā uz programmā netieši norādīto programmas vidējā termiņa mērķi kopumā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīm strukturālās bilances gada uzlabojumam jābūt 0,5 % apmērā no IKP kā kritērijam un ka korekcijai jābūt lielākai labvēlīgā ekonomiskā periodā un tā varētu būt mazāka nelabvēlīgā ekonomiskā periodā.

25. Novērtēts, ka parāda līmenis sasniedza 70,5 % no IKP 2005. gadā, kas ir virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60 % no IKP. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība līdz 2009. gadam kritīsies līdz 53½ %. Riski attiecībā uz paredzamo parāda attiecības attīstību kopumā šķiet sabalansēti. Ņemot vērā riska novērtējumu, šķiet, ka parāda attiecība samazinās pietiekami un tuvinās atsauces vērtībai.

26. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspēju, Kiprai, šķiet, ir augsts risks sakarā ar prognozētajām iedzīvotāju novecošanās budžeta izmaksām. Plānotās valsts finanšu konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā samazinās risku ilgtermiņa ilgtspējai, un, kā atzīts programmā, būs nepieciešami spēcīgi pensijas un veselības aprūpes reformas pasākumi, lai apturētu prognozēto ar vecumu saistītu izdevumu lielo pieaugumu laikposmā līdz 2050. gadam un samazinātu ilgtermiņa ilgtspējas risku.

27. Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Kipra iekļaujas Padomes noteiktajā termiņā pārmērīga budžeta deficīta koriģēšanai un veic nepieciešamos pasākumus, lai sasniegtu vidējā termiņa mērķi, parāda attiecībai samazinoties kopš 2005. gada uz priekšu.

28. Kipras valsts reformu programmā, kas iesniegta 2005. gada 11. novembrī atjaunotās Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas kontekstā, noteikti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: (i) veicināt pētniecību un attīstību un IKT izplatības sekmēšanu; (ii) pamatinfrastruktūras uzlabošana; (iii) cilvēkkapitāla attīstības uzlabošana un (iv) sociālā kohēzija. Valsts reformu programmā aprakstīto darbību ietekme uz budžetu atspoguļota atjauninātās konverģences programmas budžeta prognozēs. Valsts finanšu jomā paredzētie pasākumi atbilst valsts reformu programmā paredzētajām prioritātēm. It sevišķi atjauninājumā ir izklāstīti pasākumi, kas ir paredzēti valsts izdevumu labākai uzraudzībai un kontrolei.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Padome atzinīgi vērtē strukturālos pielāgojumus, kas tiek plānoti programmas periodam pēc deficīta samazināšanas zem 3 % no IKP 2005. gadā. Ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome aicina Kipru

- saskaņā ar atjaunināto konverģences programmu, veicot pastāvīgus pasākumus, nodrošināt, ka budžeta konsolidācija virzībā uz programmas vidējā termiņa mērķu sasniegšanu tiktu stiprināta pēc tam, kad pārmērīgais deficīts novērsts;

- kontrolēt valsts izdevumus attiecībā uz pensijām un īstenot turpmākas reformas pensiju un veselības aprūpes jomā, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

Nozīmīgāko makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 |

Faktiskais IKP (izmaiņas, %) | KP 2005. g. decembris | 3,8 | 4,1 | 4,2 | 4,2 | 4,2 | 4,3 |

KOM 2005. g. nov. | 3,8 | 3,9 | 4,0 | 4,2 | n.p. | n.p. |

KP 2004. g. decembris | 3,6 | 4,0 | 4,4 | 4,5 | 4,5 | n.p. |

SPCI inflācija (%) | KP 2005. g. decembris | 1,9 | 2,1 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 |

KOM 2005. g. nov. | 1,9 | 2,3 | 2,1 | 2,1 | n.p. | n.p. |

KP 2004. g. decembris | 2,1 | 2,6 | 2,2 | 2,1 | 2,0 | n.p. |

Ražošanas apjoma starpība (% no iespējamā IKP) | KP 2005. g. decembris1 | -1,3 | -0,8 | -0,3 | 0,1 | 0,0 | 0,1 |

KOM 2005. g. nov.5 | -1,1 | -0,7 | -0,2 | 0,4 | n.p. | n.p. |

KP 2004. g. decembris1 | -1,5 | -1,1 | -0,6 | 0,0 | +0,5 | n.p. |

Vispārējā valsts bilance (% no IKP) | KP 2005.g. decembris | -4,1 | -2,5 | -1,9 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |

KOM 2005. g. nov. | -4,1 | -2,8 | -2,86 | -2,46 | n.p. | n.p. |

KP 2004.g. decembris | -4,8 | -2,9 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | n.p. |

Primārā bilance (% no IKP) | KP 2005.g. decembris | -0,9 | 0,7 | 1,2 | 1,2 | 1,4 | 1,7 |

KOM 2005. g. nov. | -0,9 | 0,5 | 0,3 | 0,7 | n.p. | n.p. |

KP 2004.g. decembris | -1,3 | 0,7 | 1,8 | 2,0 | 2,5 | n.p. |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | KP 2005. g. decembris1 | -3,6 | -2,2 | -1,8 | -1,8 | -1,2 | -0,6 |

KOM 2005. g. nov. | -3,9 | -2,5 | -2,7 | -2,6 | n.p. | n.p. |

KP 2004.g. decembris | -4,3 | -2,7 | -1,7 | -1,5 | -0,9 | n.p. |

Strukturālā bilance2 (% no IKP) | KP 2005.g. decembris3 | -4,6 | -3,1 | -2,1 | -2,1 | -1,5 | -0,6 |

KOM 20054. g. nov.4 | -4,9 | -3,1 | -2,7 | -2,6 | n.p. | n.p. |

KP 2004.g. decembris | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |

Valsts kopējais parāds (% no IKP) | KP 2005.g. decembris | 71,3 | 70,5 | 67,0 | 64,0 | 56,9 | 53,5 |

KOM 2005. g. nov. | 72,0 | 70,4 | 69,1 | 67,4 | n.p. | n.p. |

KP 2004.g. decembris | 74,9 | 71,9 | 69,2 | 65,7 | 58,1 | n.p. |

Piezīmes: 1Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. 2Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. 3Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (vienreizēji ieņēmumi 1,0 % no IKP 2004. gadā, 0,9 % no IKP 2005. gadā un 0,3 % no 2006. līdz 2008. gadam). 4Dati no Komisijas 2005. gada rudens prognozēm par vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem: (1,0 % no IKP 2004. gadā un 0,6 % no IKP 2005. gadā). 5Pamatojoties uz attiecīgi 4,0 %, 3,5%, 3,5% un 3,5% aplēsto potenciālo pieaugumu 2004. – 2007. gadā. 6Budžeta deficīta 2006. gada prognozes tika sagatavotas, pamatojoties uz scenāriju, kurā nav paredzētas politikas izmaiņas, jo Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozes sagatavošanai vajadzīgajā brīdī nebija pieejams 2006. gada budžeta projekts, ar ko daļēji arī var izskaidrot augstāku deficīta prognozi 2007. gadam. Avots: Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2005. gada rudens ekonomiskās prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005(OV L 174, 7.7.2005.,1. lpp). Visi šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmas formai un saturam”, ko atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobrī.

[3] Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums: „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes stabilitātes un konverģences programmas formai un saturam”, ko atbalstījusi Ekonomikas un finanšu padome 2005. gada 11. oktobrī.

[4] Programmā sniegti visi rīcības kodeksā paredzētie obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu.

[5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005(OV L 174, 7.7.2005.,1. lpp). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Programmā sniegti visi rīcības kodeksā paredzētie obligātie dati un lielākā daļa fakultatīvo datu. Trūkst fakultatīvo datu par darba tirgus attīstību (jo īpaši par nodarbinātību (nostrādātās stundas) un par darba ražīgumu (nostrādātās stundas)) un par ieguldījumu potenciālā IKP pieaugumā.