·pārredzamība,

·dažādība, nediskriminēšana un taisnīgums,

·sabiedrības un vides labklājība,

·atbildības prasīšana.

Turklāt vadlīnijās iekļauts novērtēšanas saraksts, ko uzņēmumi var praktiski izmantot. 2019. gada otrajā pusē vairāk nekā 350 organizācijas ir izmēģinājušas šo novērtēšanas sarakstu un iesūtījušas atsauksmes. Ņemot vērā izmēģināšanas rezultātus, augstā ekspertu grupa pašlaik savas vadlīnijas pārskata un šo darbu pabeigs līdz 2020. gada jūnijam. Galvenais, kas atklājies atsauksmju ievākšanas rezultātā, ir tas, ka, lai gan vairākas prasības jau ir atspoguļotas pastāvošajos tiesiskajos vai regulatīvajos režīmos, tās, kuras attiecas uz pārredzamību, izsekojamību un cilvēka virsvadību, nav specifiski aptvertas spēkā esošajos daudzu ekonomikas nozaru tiesību aktos.

Papildus šim augstās ekspertu grupas nesaistošo vadlīniju kopumam un saskaņā ar priekšsēdētājas politiskajām pamatnostādnēm skaidrs Eiropas tiesiskais regulējums veicinātu patērētāju un uzņēmumu uzticēšanos AI un tādējādi paātrinātu tehnoloģijas ieviešanu. Tādam regulējumam jābūt saskaņotam ar citiem pasākumiem, kuru mērķis ir šajā jomā veicināt Eiropas spējas inovēt un konkurēt. Tam arī jānodrošina sociāli, vidiski un ekonomiski optimāli rezultāti un jāievēro ES tiesību normas, principi un vērtības. Tas īpaši attiecas uz jomām, kurās pilsoņu tiesības var tikt skartas vistiešāk, piemēram, AI lietojumi tiesībaizsardzības un tiesu iestāžu vajadzībām.

Jau tagad uz mākslīgā intelekta izstrādātājiem un izmantotājiem attiecas Eiropas tiesību akti par pamattiesībām, piemēram, datu aizsardzību, privātumu, nediskriminēšanu, patērētāju aizsardzību un ražojumu drošumu un ražotāja atbildību. Patērētāji cer sagaidīt vienādu drošumu un tiesību ievērošanu neatkarīgi no tā, vai ražojums vai sistēma ir vai nav apveltīta ar mākslīgo intelektu. Taču dažas AI īpatnības (piem., lēmumu nepārredzamība) var apgrūtināt šo tiesību aktu piemērošanu un izpildi. Šā iemesla dēļ ir jānoskaidro, vai spēkā esošie tiesību akti spēj novērst AI radītu bīstamību un tos var efektīvi īstenot, un vai tiesību akti ir jākoriģē jeb vajadzīgi jauni tiesību akti.

Ņemot vērā, cik strauji AI attīstās, tiesiskajam regulējumam ir jāatstāj iespējas reaģēt uz turpmāko attīstību. Izmaiņām jāaptver tikai skaidri noteiktas problēmas, kurām ir realizējami risinājumi.

Dalībvalstis aizrāda, ka pašlaik nav vienota Eiropas regulējuma. Vācijas Datu ētikas komisija ir ierosinājusi bīstamībai atbilstošu pieclīmeņu regulēšanas sistēmu – no vismazāk bīstamo AI sistēmu neregulēšanas līdz pilnīgam pašu bīstamāko aizliegumam. Dānija nupat izveidojusi datu ētikas zīmoga prototipu. Malta ir ieviesusi brīvprātīgas AI sertifikācijas sistēmu. Ja ES neizdosies nodrošināt ES mēroga pieeju, draud iekšējā tirgus sadrumstalotība, kas apdraudētu uzticēšanās, juridiskās noteiktības un tirgus apguves mērķu sasniegšanu.

Grods Eiropas tiesiskais regulējums uzticama mākslīgā intelekta jomā aizsargās visus Eiropas pilsoņus un palīdzēs izveidot nebuksējošu iekšējo tirgu AI turpmākai attīstībai un ieviešanai, kā arī stiprinās Eiropas mākslīgā intelekta rūpniecisko pamatu.

A.Problēmas izklāsts

Lai gan AI spēj dot daudz laba, cita starpā padarot ražojumus un procesus drošākus, tas var arī nodarīt pāri. Šis kaitējums var būt gan materiāls (personu drošībai un veselībai, ieskaitot dzīvības zaudējumu, mantai utt.), gan nemateriāls (privātuma zaudēšana, vārda brīvības ierobežojumi, cilvēka cieņa, diskriminācija, piemēram, algota darba pieejamībā), un tas var būt radies no dažnedažāda apdraudējuma. Tiesiskajā regulējumā uzmanība būtu jāpievērš tam, kā minimalizēt dažādas iespējamā kaitējuma briesmas, sevišķi ievērojamākās.

Galvenās briesmas AI izmantošanā skar tādu noteikumu piemērošanu, kas izstrādāti, lai aizsargātu pamattiesības (to vidū persondatu un privātuma aizsardzību un nediskriminēšanu), kā arī jautājumus, kas saistīti ar drošumu un tiesisko atbildību.

Briesmas pamattiesībām, ieskaitot persondatu un privātuma aizsardzību un nediskriminēšanu

AI izmantošana var aizskart vērtības, uz kurām balstās ES, un izraisīt pamattiesību pārkāpumus, aizskarot tādas tiesības kā tiesības uz vārda brīvību, pulcēšanās brīvību, cilvēka cieņu, nediskriminēšanu dzimuma, rases vai tautības, reliģijas vai ticības, invaliditātes, gadu skaita vai dzimumorientācijas dēļ, atbilstoši jomai, persondatu un privātuma aizsardzību vai tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību un taisnīgu tiesu, kā arī patērētāju aizsardzību. Apdraudējumu var radīt AI sistēmu vispārējās konstrukcijas (projekta) nepilnības (cilvēciska nevērība) vai datu izmantošana bez iespējamas neobjektivitātes korekcijas (piemēram, sistēma ir apmācīta izmantot tikai vai galvenokārt vīriešu datus un tādēļ rezultāti, kas attiecas uz sievietēm, nav optimāli).

AI spēj pildīt daudzas funkcijas, ko senāk spēja tikai cilvēki. Tāpēc pilsoņi un juridiskās personas arvien vairāk tiks pakļautas darbībām un lēmumiem, kurus pieņems AI sistēmas vai ar to palīdzību un kurus dažkārt varēs būt grūti izprast un vajadzības gadījumā efektīvi apstrīdēt. Turklāt AI paplašina iespējas reģistrēt un analizēt cilvēku ieradumus. Piemēram, pastāv iespējas, ka valsts iestādes vai citas struktūras, kuras veic masveida novērošanu, un darba devēji, kuri vēro darbinieku uzvedību, var izmantot AI, pārkāpjot ES datu aizsardzības un citus noteikumus. Analizējot lielus datu apjomus un identificējot saiknes starp tiem, AI var arī izmantot, lai izsekotu un dezanonimizētu personu datus, un tas rada jaunus persondatu aizsardzības apdraudējumus pat datu kopām, kurās pašās persondatu nav. AI izmanto arī tiešsaistes starpnieki, lai noteiktu lietotāju informācijas prioritātes un pieslīpētu viņiem piedāvājamo saturu. Apstrādātie dati, lietotņu izstrādes veids un cilvēka iejaukšanās apmēri var aizskart tiesības uz vārda brīvību, persondatu aizsardzību, privātumu un politiskās brīvības.

Daži AI algoritmi, ko izmanto, lai prognozētu recidīvismu, var izrādīt aizspriedumus dzimumu un rasu jautājumos, uzrādot atšķirīgu recidīvisma prognozēšanas iespējamību sievietēm iepretim vīriešiem vai savas valsts pavalstniekiem iepretim ārzemniekiem. Avots: Tolan S., Miron M., Gomez E. and Castillo C. "Why Machine Learning May Lead to Unfairness: Evidence from Risk Assessment for Juvenile Justice in Catalonia", Best Paper Award, International Conference on AI and Law, 2019.

Dažas AI sejas analīzes programmas izrāda aizspriedumus dzimumu un rasu jautājumos, pieļaujot nelielu kļūdu gaišādainu vīriešu dzimuma noteikšanā, bet lielu kļūdu tumšādainu sieviešu dzimuma noteikšanā. Avots: Joy Buolamwini, Timnit Gebru; Proceedings of the 1st Conference on Fairness, Accountability and Transparency, PMLR 81:77-91, 2018.