Turklāt SGSP ir guvusi būtiskus panākumus saistībā ar informācijas atklāšanas iniciatīvu, tostarp sākusi virkni projektu, lai uzlabotu informācijas atkāšanu finanšu pārskatos, padarītu tos efektīvākus un līdz ar to mazinātu to sarežģītību un apjomu, tomēr vienlaikus netraucējot sasniegt galveno mērķi — uzticami atspoguļot ekonomisko situāciju. Šajā saistībā SGSP 2017. gada martā publicēja pārdomu dokumentu par informācijas atklāšanas principiem, un šis dokuments ir informācijas atklāšanas iniciatīvas pamats.

SGSP 2016. gada septembrī publicēja spēkā esošā apdrošināšanas līgumu standarta (4. SFPS) grozījumus, ar kuriem paredzēts risināt jautājumu par pagaidu sekām, kas izriet no tā, ka dažādos datumos stājas spēkā 9. SFPS “Finanšu instrumenti” (stājas spēkā 2018. gada 1. janvārī) un jaunais apdrošināšanas līgumu standarts (stājas spēkā 2021. gada 1. janvārī). Daži uzņēmumi, kas piedāvā slēgt apdrošināšanas līgumus, ir pauduši bažas par to, ka nepieciešams dažādos datumos ieviest divas nozīmīgas izmaiņas grāmatvedībā. Tie ir arī uzsvēruši, ka, ja jaunās prasības attiecībā uz finanšu instrumentiem tiks piemērotas pirms jaunajām prasībām attiecībā uz apdrošināšanas līgumiem, peļņas vai zaudējumu aprēķinos varētu pieaugt grāmatvedības svārstīgums. Tādas pašas bažas izteica arī EFRAG savā komentāru vēstulē par 4. SFPS grozījumu dokumenta projektu. Līdz ar to šajā jomā SGSP priekšlikumu mērķis bija novērst šīs bažas un tās līdzsvarot ar finanšu pārskatu lietotāju vajadzībām.

Grāmatvedību regulējošās komitejas sanāksmē 2017. gada 29. jūnijā dalībvalstis sniedza pozitīvu atzinumu par Komisijas regulu, ar ko pieņem 16. SFPS “Noma”. Komiteja sniedza pozitīvu atzinumu arī par Komisijas regulu, ar ko pieņem SGSP sagatavotos 4. SFPS grozījumus “9. SFPS “Finanšu instrumenti” piemērošana kopā ar 4. SFPS “Apdrošināšanas līgumi””, kā arī Eiropas Savienībā piemērojamu darbības jomas paplašinājumu, kas ļauj finanšu konglomerātu apdrošināšanas struktūrām atlikt 9. SFPS piemērošanu līdz 2021. gada 1. janvārim. Tādējādi apdrošināšanas uzņēmumi — gan tādi, kas ir daļa no apdrošināšanas grupas, kam apdrošināšana ir galvenā darbības joma, gan tādi, kas ir finanšu konglomerāta (banku pakalpojumu un apdrošināšanas grupas) struktūra, — varēs ieviest 9. SFPS vienlaikus ar apdrošināšanas līgumu jauno standartu, proti, 17. SFPS. Ar regulu tiks nodrošināta vienāda attieksme pret apdrošināšanas uzņēmumiem neatkarīgi no to juridiskās struktūras, tādējādi garantējot apdrošinātājiem visā Eiropā vienlīdzīgus konkurences apstākļus un novēršot konkurences kropļošanu.

EFRAG pēc 2014. gadā īstenotās pārvaldības reformas turpināja veikt atbalsta novērtējumus par to, vai SFPS atbilst visiem Starptautisko grāmatvedības standartu regulā (SGS regulā) noteiktajiem tehniskajiem kritērijiem, tostarp patiesa un skaidra priekšstata principam, un arī stiprināja savus novērtējumus par to, vai ar jaunām vai ierosinātām finanšu pārskatu sniegšanas prasībām tiek veicinātas plašas sabiedrības intereses. EFRAG 2016. gadā ar Komisijas darbinieku palīdzību turpināja attīstīt savu ietekmes izvērtēšanas metodiku. Šajā saistībā EFRAG savu pirmo visaptverošo ietekmes izvērtējumu veica, sagatavojot apstiprinājuma ieteikumu par 16. SFPS “Noma”, un šis izvērtējums tiks izmantots kā sākotnējais paraugs, uz kura pamata tiks papildus veidotas EFRAG spējas un uzkrāta pieredze šajā jomā.

EFRAG ir ieviesusi pienācīgu procesu, kas dod iespēju visām dalīborganizācijām no Eiropas paust savu nostāju, lai EFRAG to izskatītu; šāds process nodrošina, ka tiek ņemta vērā Eiropā pastāvošā grāmatvedības un ekonomikas modeļu un uzskatu dažādība un ka jaunie SFPS atbilst Savienības vajadzībām. Pēc reformas veikšanas vairāk uzmanības ir pievērsts EFRAG padomes un EFRAG Tehnisko ekspertu grupas sanāksmju pārredzamībai.

3.3.Pārvaldības reformas īstenošana pēc Maystadt ziņojuma ieteikumiem

Ar EFRAG pārvaldības reformu, kas tika īstenota 2014. gada 31. oktobrī, tika nostiprināts šīs organizācijas darbības pamatojums un pārstāvība un tika izveidots stabilāks process ES dalības nodrošināšanai standartu noteikšanas procesā. Bijušais Eiropas Parlamenta deputāts Jean-Paul Gauzès 2016. gada 1. jūlijā tika iecelts EFRAG padomes priekšsēdētāja amatā. Viņa iecelšanu atbalstīja Eiropas Parlaments un Padome. EFRAG visus savus secinājumus 2016. gadā pieņēma vienprātīgi — bez vajadzības veikt balsošanu. Uzticību EFRAG un tās atpazīstamību paredzēts palielināt, īstenojot EFRAG komunikācijas stratēģiju, ko nodrošinās šim nolūkam izveidotā komanda EFRAG padomes priekšsēdētāja vadībā.

Tā kā 2017. gada novembrī jānotiek EFRAG padomes locekļu rotācijai, EFRAG pašreiz vēlas paplašināt savu dalībnieku loku, piesaistot Eiropas organizācijas un valstu organizācijas, kurām ir interese par finanšu pārskatiem. Turklāt, lai sekmētu plašāku pārstāvību EFRAG padomē, EFRAG dalībnieku pilnsapulcē 2017. gada 12. aprīlī tika nolemts EFRAG iekšējos noteikumus padarīt stingrākus, nosakot, ka EFRAG padomē var būt ne vairāk kā trīs vienas tautības locekļi.

Komisija 2016. gada 13. aprīlī iesniedza Padomei un Parlamentam priekšlikumu par EFRAG finansēšanu laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam. Pēc sekmīgām sarunām EFRAG turpmākā finansēšana tika apstiprināta 2017. gada 17. maijā.

4.PIOB: 2016. gada norises finansējuma dažādošanas jomā

PIOB galvenais pienākums ir pārraudzīt darbu, ko veic Starptautiskās Grāmatvežu federācijas (IFAC) padomes, kuras atbild par starptautisku standartu un grāmatvežu ētikas kodeksa izstrādi un apstiprināšanu. Īpaši liela nozīme ir starptautiskajiem revīzijas standartiem (ISA), ko Komisija var pieņemt kā piemērojamus visā ES. Visbeidzot, PIOB mērķis ir pārliecināties, ka minētie standarti tiek izstrādāti atbilstoši sabiedrības interesēm.

Lai šis sabiedrības interešu aizstāvības uzdevums tiktu veikts pilnvērtīgi, būs svarīgi nodrošināt, ka iestādes finansējums tiek veidots tā, ka tiek saglabāta tās faktiskā neatkarība un priekšstats par tās neatkarību. Šā mērķa sasniegšanā stabilu finansējuma avotu pareiza dažādošana palīdzētu ne tikai saglabāt finansējuma nepārtrauktību, bet arī garantēt nepieciešamo neatkarību. Finansējuma avotu dažādošanas nozīmīgums tika atzīts jau IFAC 2003. gada reformā, kas ir pamats pašreizējai starptautisko standartu noteikšanas sistēmai, kuras daļa ir arī PIOB.

Kopš PIOB izveides 2005. gadā līdz pat 2010. gadam, kad darbību sāka Kopienas finansējuma programma, kas izveidota ar Lēmumu Nr. 716/2009/EK, izņemot dažus ieguldījumus natūrā, ko veica Spānija (PIOB atrodas Madridē), tās vienīgā finansētāja bija IFAC.

Līdzekļi, kas attiecīgajā gadā saņemti no IFAC, veido maksimālo garantēto iemaksu, kura PIOB ir pieejama neatkarīgi no jebkādām papildu darbībām no IFAC puses. Ar iemaksām, ko veic nevis IFAC, bet citas organizācijas, tiek aizstāta un tādējādi samazināta IFAC iemaksa attiecīgajā gadā. Optimālā gadījumā IFAC finansējuma daļai būtu jābūt mazāk nekā pusei no PIOB gada izdevumu kopsummas.

Laikposmā no 2010. līdz 2016. gadam veiktās ES iemaksas rosināja arī vairākus citus potenciālos līdzekļu devējus veikt savas iemaksas. Kā lasāms PIOB 2016. gada finanšu pārskata 1. lappusē, 2016. gadā tās ieņēmumi bija EUR 1 563 565. IFAC nodrošināja EUR 914 758, kas ir 58,50 % no kopsummas.

Eiropas Komisija iemaksāja EUR 318 000 (2015. gadā — EUR 312 000), kas ir 20,34 % no kopsummas. Abū Dabī Pārskatatbildības iestāde (Accountability Authority) tāpat kā 2015. gadā iemaksāja EUR 120 000, kas ir 7,67 % no kopsummas. Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO) tāpat kā 2015. gadā iemaksāja EUR 100 000, kas ir 6,40 % no kopsummas. Starptautisko norēķinu banka atkal veica iemaksu EUR 23 000 apmērā, kas ir 1,48 % no kopsummas. Apvienotās Karalistes Finanšu pārskatu padome (Financial Reporting Council) tāpat kā 2015. gadā iemaksāja EUR 40 000, kas ir 2,56 % no kopsummas. Visbeidzot, CFA institūts (CFA Institute) ir veicis iemaksu pirmo reizi, un tās apjoms ir EUR 45 000, kas ir 2,88 % no kopsummas. Atlikums EUR 2807 apmērā ir procentu ienākumi.

IFAC iemaksa, kuras apmērs ir 58,50 % no PIOB 2016. gada finansējuma kopsummas, ir nedaudz mazāka nekā 2015. gada iemaksa (60,67 %) un ļoti līdzīga 2014. gadā veiktajai iemaksai (58,19 %). Tas ir solis pareizajā virzienā.

Regulas 9. panta 5. punktā ir noteikts, ka, ja attiecīgajā gadā IFAC finansējums pārsniedz divas trešdaļas no PIOB kopējā gada finansējuma, Komisija ierosina attiecīgajā gadā ierobežot tās gada iemaksas, lai summa nepārsniegtu EUR 300 000. 2016. gadā (tāpat kā 2014. un 2015. gadā) tas nav noticis, attiecīgi — tā kā IFAC finansējums nav sasniedzis regulā noteikto izšķirošo robežvērtību (66,66 %) — Komisijai nav nepieciešams pārskatīt savas 2016. gadā veiktās iemaksas PIOB budžetā.

5.Secinājumi

SFPS fonds

SGSP 2016. gada janvārī izdeva vēl vienu nozīmīgu standartu — 16. SFPS “Noma”, tādējādi noslēdzot savus desmitgadi ilgušos centienus pārstrādāt nomas uzskaiti, bet 2016. gada septembrī SGSP publicēja 4. SFPS “Apdrošināšanas līgumi” grozījumus. Papildus tam SGSP turpināja darbu ar vairākiem citiem lieliem projektiem, īpaši ar apdrošināšanas līgumu jauno standartu (17. SFPS, pabeigts 2017. gada maijā), informācijas atklāšanas iniciatīvu un konceptuālajām pamatnostādnēm.

Secinājumi par SFPS iezīmēm.

• Vai SFPS ir pienācīgi ņemti vērā dažādi darījumdarbības modeļi: 9. SFPS, kas 2016. gada novembrī apstiprināts izmantošanai ES, skaidri norādīts, ka, novērtējot finanšu instrumentus, nozīme ir darījumdarbības modeļiem. Komisija ir apņēmusies rūpīgi sekot līdzi 9. SFPS ietekmei, lai pārliecinātos, ka tas ir saskaņā ar ES ilgtermiņa ieguldījumu stratēģiju. Šajā saistībā Komisija 2017. gada maijā nosūtīja EFRAG lūgumu sniegt tehnisku ieteikumu par 9. SFPS paredzēto pašu kapitāla instrumentu uzskaites procedūru ilgtermiņa ieguldījumu aspektā. Pirmajā posmā Komisija ir lūgusi EFRAG līdz 2017. gada beigām noskaidrot attiecīgos faktus, lai varētu izvērtēt 9. SFPS iespējamo ietekmi uz ilgtermiņa ieguldījumiem. Otrajā posmā Komisija ir lūgusi EFRAG līdz 2018. gada vidum noteikt, vai un kādā veidā 9. SFPS varētu uzlabot attiecībā uz tādu pašu kapitāla instrumentu uzskaites procedūru, kuri tiek turēti kā ilgtermiņa ieguldījumi. Turklāt ar 4. SFPS grozījumiem tiek risināta problēma, ko rada 9. SFPS “Finanšu instrumenti” un jaunā apdrošināšanas līgumu standarta (17. SFPS) piemērošanas datumu nesaskaņotība; tas ir ļoti svarīgi apdrošināšanas nozarei. Visbeidzot, lielāka uzmanība darījumdarbības modeļiem ir pievērsta konceptuālajās pamatnostādnēs.