Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “ES tirdzniecības un ieguldījumu politikas loma ES ekonomikas rezultātu uzlabošanā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2020/C 47/06)

Ziņotājs: Jonathan PEEL

Ziņotāja: Tanja BUZEK

Pilnsapulces lēmums 24.1.2019. Juridiskais pamats Reglamenta 32. panta 2. punkts Pašiniciatīvas atzinums Atbildīgā specializētā nodaļa REX Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 3.10.2019. Pieņemts plenārsesijā 30.10.2019. Plenārsesija Nr. 547 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 155/4/5

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Tirdzniecība un ieguldījumi ir ārkārtīgi svarīgi ES ekonomikai, īpaši iekšējo ekonomikas rādītāju uzlabošanai “uz vietas”. Katra septītā darbvieta ES ir atkarīga no eksporta un, tā kā nākamajos 10–15 gados 90 % pasaules ekonomikas izaugsmes notiks ārpus Eiropas, ES ir jārūpējas, lai iegūtu optimālu šo jauno iespēju daļu un neglābjami neatpaliktu no konkurentiem trešās valstīs.

1.1.1. ES tirdzniecības un ieguldījumu politika tiek analizēta un politiski uzraudzīta aktīvāk nekā jebkad agrāk. Tādas būtiskas politiskās pārmaiņas kā populisma pieaugums, Brexit ietekme uz tirdzniecību un pašreizējās ASV pārvaldes noteiktie pasākumi tirdzniecībai ar rūpniecības produktiem ir saasinājuši satraukumu par netaisnīgiem tirdzniecības darījumiem un vēl vairāk pastiprinājuši politisko nenoteiktību. Šajā atzinumā ir paredzēts analizēt, kādi ir ES “mājasdarbi”, lai ar taisnīgas tirdzniecības palīdzību veicinātu tās ieguvumu taisnīgu sadalījumu. Lai varētu turpināt sarunas par izdevīgiem un dinamiskiem tirdzniecības nolīgumiem visā pasaulē, ES ir jāpanāk pietiekams iekšējs konsenss. Šajā nolūkā tai ir jāveicina progresīvas tirdzniecības programmas veidošana, kuras pamatā būtu vides un sociālo pamattiesību, kā arī patērētāju standartu un tiesību aizsardzība.

1.1.2. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atgādina jaunajai Eiropas Komisijai un Parlamentam ieteikumus, ko tā sniegusi vairākos nesen sagatavotajos galvenajos atzinumos par ES tirdzniecības un ieguldījumu politiku ( 1 ) . Mēs mudinām tos iekļaut visās jaunajās tirdzniecības stratēģijās. Šajā atzinumā mūsu mērķis ir koncentrēties uz to, kas ES ir jādara, lai vispirms visu sakārtotu pie sevis un tad risinātu domstarpības tirdzniecības jomā un nodrošinātos ar vajadzīgo aizsardzību.

1.2. EESK pirmām kārtām uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES nodrošinātu raitu un pareizu iekšējā tirgus un eurozonas darbību. Piektā daļa visu ar eksportu saistīto darbvietu ES ( 2 ) atrodas nevis eksportētājā valstī, bet citā dalībvalstī, un tā cēlonis jo īpaši ir izaugsme piegādes ķēdēs – tā dēvētā “plašākā ietekme”.

1.2.1. Šim mērķim ir jāietver ļoti plašs atsevišķu politikas jomu spektrs – no transporta un enerģētikas līdz pakalpojumu iekļaušanas uzlabošanai – un jānodrošina juridiski stabils un sociāli aizsargāts satvars digitalizācijas un mākslīgā intelekta attīstībai. Tam jāietver taisnīgs ES regulējums un politika, kas veicinātu tādus apstākļus, kuri palīdzētu uzņēmumiem uzņemties vadību to jauno tehnoloģiju izstrādē un piemērošanā, kas uztur konkurētspēju, vienlaikus taisnīgā pārejas procesā nodrošinot izaugsmi un pienācīgas kvalitātes darbvietas.

1.2.2. No veiksmīgas pētniecības un inovācijas ir atkarīgi panākumi ES pozīciju stiprināšanā pasaulē. Tāpēc EESK aicina jauno Komisiju visiem spēkiem rūpēties par to, lai programma “Apvārsnis Eiropa” kļūtu par efektīvu, noturīgu un spēcīgu turpinājumu programmai “Apvārsnis 2020”. Līdz ar, lai nodrošinātu augsta līmeņa izglītību un piekļuvi apmācībai un plašākai sagatavošanai, būs nepieciešams būtisks ieguldījums, kas galvenokārt būs jānodrošina dalībvalstīm, un būs pilnībā jāiesaista sociālie partneri.

1.2.3. Ārkārtīgi liela nozīme ir arī cilvēku prasmju veicināšanai un attīstībai. EESK uzskata, ka uzmanības centrā ir jābūt nevis uz bezcerīgiem centieniem cilvēkus pārvērst par uzlabotiem datoriem, bet gan uzsvars jāliek palīdzību individuālo prasmju ātrai pielāgošanai ar mūžizglītības palīdzību, un jāpalielina uzsvars uz daudzvalodību un veikli maināmām apmācības programmām, un.

1.3. MVU vajadzības un potenciāls ir jāiekļauj visās politikas jomās ar mērķi šiem uzņēmumiem nodrošināt piekļuvi finansējumam un citiem resursiem, kā arī veicināt to spēju attīstīties. Eiropas Komisijas (EK) 2015. gada paziņojumā “Tirdzniecība visiem” ( 3 ) norādīts, ka vairāk nekā 600 000 MVU, kas nodarbina vairāk nekā 6 miljonus cilvēku, tieši veido trešdaļu ES eksporta.

1.4. Pievēršoties pašreizējai tirdzniecības darbībai, EESK atbalsta PTO un atkārtoti pauž aicinājumu Eiropas Savienībai uzņemties pasaules līmeņa vadību un popularizēt progresīvas, taisnīgas un ilgtspējīgas tirdzniecības politikas noteikumus. Tai ir jāturpina cieša sadarbība ar pārējiem, lai reformētu PTO un jo īpaši – lai ieviestu noteikumus, ar kuriem varētu panākt, lai valstis ievērotu un īstenotu ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM). Šajā saistībā Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ar dažādu PTO komiteju struktūru palīdzību, īpaši to, kuru pārziņā ir tādas jaunas jomas kā tirdzniecība un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība, būtu jāizmanto savi ietekmes līdzekļi un jāpauž atbalsts. Atvērta, uz noteikumiem balstīta starptautiskā tirdzniecības sistēma, kas nodrošina augstus vides, drošības un darba standartus ir ļoti svarīga, lai uzlabotu uzņēmējdarbības iespējas un taisnīgas tirdzniecības apstākļus ES uzņēmumiem sacensībā ar konkurentiem.

1.5. EESK skatījumā ES tirdzniecības un ieguldījumu politikai ir noteikti jāvēršas pret visām būtiskajām tirgus atvēršanas sekām un pēc iespējas jāmazina negatīvā ietekme, īpaši sociālās un pārejas izmaksas. Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam jebkuras daudzgadu finanšu shēmas ietvaros ir jānodrošina finansējums, kas būtu pietiekams, lai novērstu tirdzniecības negatīvo ietekmi, un visi ierobežojošie tā piemērošanas nosacījumi un kritēriji ir jāpārskata.

1.5.1. Plašākām tirdzniecības sarunām ir lielāka iespēja izraisīt konfliktus sensitīvās jomās. Visas šādas domstarpības ir efektīvi jārisina. Tās var būt saistītas ar augstiem standartiem, īpaši pārtikas nekaitīguma, patērētāju aizsardzības, pienācīgu darba apstākļu, publisko pakalpojumu aizsardzības vai ilgtspējīgu tirdzniecības tiesību izpildes jomā – detalizēti tas izklāstīts iepriekšējos atzinumos. EESK atkārtoti uzsver, ka tirdzniecības nolīgumos nekas nedrīkst ierobežot valdību publiskās politikas regulēšanas brīvību pēc saviem ieskatiem.

1.5.2. Turklāt EESK aicina jauno Komisiju atkārtoti apstiprināt savus horizontālos noteikumus par pārrobežu datu plūsmām un par personas datu aizsardzību ES tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos.

1.5.3. Eiropas Savienībai ir izcilas iespējas uzņemties vadību likumības pārbaužu jomā; EESK aicina Komisiju ierosināt ES tiesību aktu šajā jomā. Komiteja atkārtoti pauž pārliecību, ka atbildīga uzņēmējdarbība ar tirdzniecības politikas palīdzību ir svarīga ES tirdzniecības pozīciju pasaulē uzlabošanai un ilgtspējas atbalstam, jo mudina uzņēmumus uzņemties atbildību par savu ietekmi uz sabiedrību. Tieši tāpat EESK vēlas, lai valstu valdībām un vietējā līmeņa pārvaldes iestādēm būtu pilnībā jāuzņemas sava loma.

1.5.4. EESK ir pārliecināta, ka ir svarīgi padziļināt diskusijas par tirdzniecību un ieguldījumiem, jo tādējādi palielinātos izpratne par to veicināšanu un ekonomisko ietekmi. ES vērtēšanas politikā vairāk jāpievēršas tirdzniecības nolīgumu kvalitātes elementu novērtēšanai un pilnībā jāiesaista pilsoniskā sabiedrība un EESK. Ir nepieciešams plašāks rādītāju kopums ar lielāku atvērtību alternatīviem modeļiem, un ietekmes novērtējumi ir jāpabeidz pirms sarunu sākšanas. Ievērojot piemērotus intervālus, būtu jāveic arī visaptverošāks pētījums par tirdzniecības globālo ietekmi.

1.5.5. DEVCO ĢD un EMPL ĢD. EESK atkārto EĀDD pausto aicinājumu, ka tai jāpalielina izpratne par tirdzniecību. Tirdzniecība pakāpeniski ir kļuvusi par svarīgu ģeopolitikas un ekonomikas diplomātijas elementu, Tomēr tirdzniecības jautājums ir izpalicis nesen publicētajā Kopīgajā paziņojumā par Eiropas un Āzijas savienojamību ( 4 ) . EESK arī atkārtoti pauž aicinājumu padarīt ciešāku, konsekventāku un pārredzamāku savstarpējo sadarbību starp Tirdzniecības ĢD un citiem ģenerāldirektorātiem, īpašiĢD unĢD.

1.6. EESK vēlas, lai dialogs ar pilsonisko sabiedrību par tirdzniecību un ieguldījumu politiku kļūtu daudz dziļāks gan sarunu laikā, gan pēc tām un lai tiktu stiprināta pilsoniskās sabiedrības uzraudzības loma. Šis dialogs ir jāizvērš, balstoties uz pilnīgāku pārredzamību un pastāvīgu pilnveidošanu, jo palielinās sarunu un nolīgumu sarežģītība, īpaši IAM un Parīzes nolīguma dēļ, kā arī saistībā ar pāreju uz aprites ekonomiku.

1.7. EESK atkārto arī iepriekšējā atzinumā pausto ieteikumu, ka pārdomāt un stiprināt nepieciešams ne tikai daudzpusējo pieeju lauksaimniecībai, bet ka ES ir izdevīgās pozīcijās, lai šajā procesā uzņemtos vadošu un proaktīvu lomu un vienlaikus virzītu vides, sociālos un plašākus ilgtspējīgas attīstības standartus atbilstoši IAM. ES jāvairās arī no lielākas piekāpšanās lauksamniecībā, jo tas apdraudētu vietējo ražošanu.

1.8. EESK ļoti atzinīgi novērtēja uzsvaru, kas stratēģijā “Tirdzniecība visiem” likts uz ilgtspējīgu attīstību, īpaši cilvēktiesību, sociālo tiesību un vides aizsardzības jomā, kā arī tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu iekļaušanu visos jaunās paaudzes tirdzniecības nolīgumos. Tam visam ir jāveido pamats ES tirdzniecības un ieguldījumu politikas veicināšanai. No šo saistību efektīvas īstenošanas tagad būs atkarīga arī vienlīdzīgas konkurences apstākļu nodrošināšana ES uzņēmumiem ārvalstīs.

1.8.1. EESK atzinīgi vērtē Komisijas jaunās priekšsēdētājas neseno paziņojumu par ierosinājumu iecelt jaunu galveno uzraugu tirdzniecības nolīgumu izpildes jautājumos, kas sniegtu ziņojumus tirdzniecības komisāram, lai “uzraudzītu un uzlabotu mūsu tirdzniecības nolīgumu atbilstību” ( 5 ) . Mēs mudinām šai jaunajai amatpersonai piešķirt plašas pilnvaras ar vienādu svaru un ar vienādu efektivitāti, lai aptvertu visas BTN paredzētās saistības, jo īpaši tās, kas saistītas ar ilgtspējīgu attīstību. Tas ietver arī objektīvu lēmumu pieņemšanu, kas pamatojas uz savlaicīgu, efektīvi uzsāktu izmeklēšanu, ko atbalsta ar atbilstošu resursu nodrošinājumu, un ietver atzīto ieinteresēto personu skaidru lomu gan sūdzību iesniegšanā, gan līdzdalībā ar to saistītās atklātās uzklausīšanās. Papildus tam, ka jāparedz padziļināta ziņošana Eiropas Parlamentam un Padomei, jāparedz arī noteikta loma, ko pilda EESK un attiecīgās vietējās konsultantu grupas, kā arī jāietver pilsoniskās sabiedrības pastāvīgas līdzdalības elements.

1.8.2. EESK iepriekš jau ir ieteikusi, ka nākamo tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu pilnvaru jomā jāiekļauj ne vien īpaša klauzula attiecībā uz IAM popularizēšanu, bet kā ES vērtību neatņemama daļa saskaņā ar Parīzes nolīgumu jāiekļauj arī cīņa pret globālo sasilšanu. Pāreja uz mazoglekļa aprites ekonomiku arī ir viens no galvenajiem faktoriem, kas būtu jāatspoguļo visos ES līgumu slēgšanas sarunu pilnvarojumos.

1.8.3. Pašreizējie pārejas pasākumi, kuru mērķis ir līdz 2050. gadam panākt, lai ES ekonomika būtu oglekļa ziņā neitrāla, būs grūti īstenojami. Šis process smagi skars tirdzniecības politikas attīstību, jo saistībā ar tirdzniecību pieņemtie lēmumi ietekmēs pārejas īstenošanas detaļas gan ES, gan globālā mērogā. Arī no šāda viedokļa taisnīgai pārejai ir jākļūst par galveno elementu turpmākajā tirdzniecības politikā, praksē un sarunās.

1.8.4. Palielinoties tirdzniecības plūsmām, turpinās palielināties pārvadājumu apjoms, kas jau tā rada īpaši lielu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju daudzumu. Tāpēc EESK aicina visus transporta veidus iekļaut pilnveidotā ilgtspējīgā un taisnīgā transporta politikā un noteikt skaidru politisku saikni starp tirdzniecību un transportu, īpaši domājot par attiecīgo IAM saistību īstenošanu.

1.8.5. Noslēgumā EESK mudina, lai ES pārejā uz aprites ekonomiku pilnībā ievēro problēmas, kas skar galvenās ES resursietilpīgās un energoietilpīgās nozares, rūpējas par oglekļa un ieguldījumu pārvirzes novēršanu un pilnībā izzina tos pielāgošanas pasākumus uz robežas, kas atbilst PTO prasībām.

2. Pamatinformācija

2.1. Tirdzniecība un ieguldījumi var uzlabot ES ekonomikas rezultātus “uz vietas”, tādēļ šīs jomas Eiropas Savienībai ir būtiski svarīgas. Paziņojumā “Tirdzniecība visiem” ( 6 ) uzsvars likts uz to, ka eksports no ES nodrošina vairāk nekā 30 miljonus – septīto daļu – darbvietu un ka nākamajos 15 gados 90 % pasaules ekonomikas izaugsmes varētu notikt ārpus Eiropas. Vienlaikus atzīstot, ka ES ir svarīgi uzlabot savus ekonomikas rezultātus ar tirdzniecības palīdzību, tā nedrīkst riskēt, paļaujoties tikai uz modeļiem, kuru pamatā ir eksports. Tikpat svarīgi ir palielināt iekšējo pieprasījumu ar privātā un publiskā sektora ieguldījumiem un patēriņu.

2.1.1. ES, kas nodrošina sesto daļu pasaules importa un eksporta, ir pasaules lielākā gatavo izstrādājumu un pakalpojumu eksportētāja, kā arī lielākais eksporta tirgus aptuveni 80 valstīm. Rūpniecība, kas ir Eiropas ekonomikas mugurkauls, nodrošina 80 % ES eksporta un ir cēlonis spēcīgai inovācijai privātajā sektorā un augsti kvalificētām darbvietām. Paziņojumā “Tirdzniecība visiem” norādīts: “Kopš 1995. gada importa daļa ES eksportā ir pieaugusi vairāk nekā uz pusi”, un tas vēl vairāk uzsver uzņēmējdarbības un rūpniecības, kā arī dinamiskas un proaktīvas tirdzniecības politikas svarīgo lomu.

2.1.2. No ES eksporta atkarīgais rādītājs, kas tagad ir 36 miljoni vietējo darbvietu ( 7 ) , kopš 2000. gada ir pieaudzis par divām trešdaļām un par aptuveni par 1,5 triljoniem EUR, ES saglabājot savu “daļu pasaules preču eksportā” (15 % apmērā), salīdzinot ar Ķīnas izaugsmi un attiecīgi ASV un Japānas daļas samazināšanos preču eksporta kopapjomā. EK uzsver, ka darbs ar eksportu saistītās jomās “caurmērā saņem augstāku atalgojumu” un eksports veido “nozīmīgu daļu” katrā dalībvalstī.

2.1.3. Pretstatā tirdzniecībai ar precēm tirdzniecībai ar pakalpojumiem ir lielākas iespējas stimulēt algu pazemināšanos. Jaunākajā ESAO ziņojumā ( 8 ) norādīts, ka pakalpojumu funkcijas veido lielu apstrādes rūpniecības daļu un ka palielinās šādu pakalpojumu ārējā daļa. Uzņēmumi aizvien biežāk apsver, vai sniegt pašiem savus pakalpojumus jeb pirkt tos no ārējiem piegādātājiem. Ja uzņēmējdarbība tiek pārcelta uz valstīm, kurās ir zemākas darbaspēka izmaksas, īpaši aktuāls kļūst jautājums par darbvietu pārvietošanu.

2.1.4. Brexit var kļūt par faktoru, kas apdraud turpmākās ES tirdzniecības attiecības un nepārtrauktu beztarifu un bezšķēršļu tirdzniecību. Ja vienotais tirgus zaudētu vienu no lielākajām tirdzniecības valstīm, ciestu gan ES tirdzniecības politikā izveidotais līdzsvars, gan rastos ievērojamas problēmas, ja Apvienotā Karaliste (AK) pēc Brexit sāktu regulējuma mīkstināšanu un standartu un tiesību pazemināšanu. Ir ļoti svarīgi, lai ES vērstos pret jebkādiem AK mēģinājumiem konkurēt ar negodīgiem paņēmieniem. Ir ārkārtīgi svarīgi noslēgt ES un AK nolīgumu, kurā saglabāti augsti standarti un tiesības.

2.2. Eksponenciāla globālā preču tirdzniecības un – arvien vairāk – pakalpojumu pieprasījuma cēlonis ir daudzu faktoru kombinācija. Tiek prognozēts, ka līdz gadsimta vidum pasaules iedzīvotāju skaits pieaugs līdz 9–10 miljardiem. Straujās industrializācijas un urbanizācijas dēļ tagad pirmo reizi vairāk nekā puse pasaules iedzīvotāju dzīvo pilsētās un lielpilsētās, kur cilvēki ir lielākā mērā savstarpēji saistīti, nekā laukos, kur sabiedrībai ir vairāk balstīta uz iztiku.

2.2.1. Ir arī aplēsts, ka līdz 2030. gadam, jo īpaši Ķīnā, Indijā, Kenijā, Čīlē un Indonēzijā, pat par 2 miljardiem varētu pieaugt to cilvēku skaits, kuriem ir vidēji ienākumi un kuri pieprasīs daudzveidīgākas ēdiena, apģērba, sadzīves priekšmetu un pārvietošanās līdzekļu izvēles iespējas un spēs par to samaksāt (daudzi no tiem pirmo reizi mūžā).

2.2.2. Tomēr tirgu paplašināšanās nav vienīgais tirdzniecības plūsmu palielināšanās cēlonis. Mūsdienu pasaulē starptautisku uzņēmumu darbība aizvien biežāk notiek globālās vērtības ķēdēs. Analizējot šīs stratēģijas, ESAO ( 9 ) ir izklāstījusi, kā nodokļu stratēģijas, mērogs (uzņēmumu koncentrācija pieaug), tehnoloģiskās ekspertzināšanas un darbības diversifikācija ir galvenie faktori, kas virza pasaules tirdzniecību. Arī ekonomikas digitalizācija izjauc ierastās robežas. Turklāt starptautiskie uzņēmumi aizvien biežāk veido no kapitāla neatkarīgas attiecības (stratēģiskās partnerības, ārpakalpojumi). Tāpēc grupu organizatoriskās struktūras ir daudz sarežģītākas nekā jebkad iepriekš un mainās arī uzņēmējdarbības paņēmieni. Tādēļ var rasties nepieciešamība pielāgot tirdzniecības un ieguldījumu politiku.

2.3. Nozīmīgu iespēju ES eksportētājiem sniedz ES radītās priekšrocības, jo īpaši attiecībā uz tirgus preču un pakalpojumu ražošanu ar pievienoto vērtību vai progresīvu preču un pakalpojumu ražošanu, kā arī aptuveni 70 ES preferenciālie tirdzniecības nolīgumi, kas jau darbojas piecos kontinentos, kā arī citas nozīmīgas sarunas, kas notiek patlaban. Alternatīva tam ir gaidīt, kamēr šīs iespējas izmantos konkurējošie eksportētāji – vai nu no citām attīstītajām valstīm, vai jo īpaši no jaunietekmes valstīm. Šajā ziņā jaunākie svarīgākie notikumi ir pārskatītā Klusā okeāna valstu partnerība ( TPP ) un citas nozīmīgas tirdzniecības sarunas Āzijas un Klusā okeāna reģionā.

3. Galvenie pamatelementi, kas veicina ES labklājību saistībā ar tirdzniecību

3.1. Brexit : 650 000 Apvienotajā Karalistē bāzētu darbvietu ir saistītas ar eksportu ārpus ES no citām dalībvalstīm. EK norādītie skaitļi To, cik ES tirdzniecībai svarīgs ir vienotais tirgus, uzskatāmi atklāj tā dēvētā “plašākā ietekme” – viena piektā daļa no eksporta nodrošinātajām darbvietām atrodas citā dalībvalstī. Piemēram, Vācijas eksports ne vien nodrošina 6,8 miljonus darbvietu Vācijā, bet arī 1,6 miljonus darbvietu citās ES dalībvalstīs. Šādas situācijas cēlonis galvenokārt ir aizvien garākas piegādes ķēdes ne vien Eiropā, bet arī visā pasaulē – nepabeigtie produkti, jo īpaši autorūpniecības nozarē, robežu var šķērsot vairākas reizes. Šim faktoram īpaša uzmanība tika pievērsta saistībā ar: 650 000 Apvienotajā Karalistē bāzētu darbvietu ir saistītas ar eksportu ārpus ES no citām dalībvalstīm. EK norādītie skaitļi ( 10 ) liecina, ka Čehija, Slovākija un Polija ir valstis, kuras šajā ziņā gūst vislielāko labumu.

3.1.1. Tāpēc netraucēta un godīga vienotā tirgus un eurozonas darbība ir nozīmīgi faktori, kas palīdzēs saglabāt ar eksportu saistītas darbvietas un veicinās to izveidi. Joprojām ārkārtīgi svarīga ir vienotā tirgus un eurozonas pastāvīga integrācija – tai jāietver enerģētikas joma un raiti funkcionējoša transporta sistēma, un tā jāīsteno, veicinot taisnīgu darba ņēmēju mobilitāti.

3.1.2. Būtiski svarīgi ir arī labāk integrēt pakalpojumus un datu plūsmas, jo īpaši arvien digitalizētākā vienotā tirgū pilnā mērā ievērojot ES personas datu aizsardzības noteikumus. Stabilā digitālā ekosistēmā arī ir vajadzīga politika, kurā datus var izmantot sabiedrības labā, sniedzot iespējas izstrādāt sabiedrības interesēm atbilstīgus digitālos pakalpojumus.

3.1.3. Atzinumā par PTO reformēšanu EESK pieprasīja “nodrošināt, ka ikviena turpmākā daudzpusējā iniciatīva par datu plūsmām pilnībā atbilst ES horizontālajiem noteikumiem par pārrobežu datu plūsmām un datu aizsardzību ES tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos” ( 11 ) , un aicināja jauno Komisiju atkārtoti apstiprināt, ka šīs būtiski svarīgās saistības nav apspriežamas.

3.2. Digitalizācijas un mākslīgā intelekta (MI) straujā attīstība kopā ar demogrāfiskajām pārmaiņām un pāreju uz mazoglekļa, aprites ekonomiku izraisīs krasas pārmaiņas sabiedrībā. Uzņēmumiem ir galvenā loma inovācijas un jauno tehnoloģiju nodrošināšanā, savukārt valdībai ir jārūpējas par taisnīgas pārejas satvaru un par saistošu MI ētikas noteikumu principiem.

3.2.1. Ražotāju vadīta pētniecība un inovācija, kuras pamats ir augsta izglītības un uzņēmējdarbības kvalitāte, ir priekšnoteikums, lai ES varētu saglabāt savu vietu progresa vadībā. Jaunajai EK par savu galveno prioritāti ir jānosaka rūpes par to, lai “Apvārsnis Eiropa” kļūtu par efektīvu un noturīgu turpinājumu pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”. ES ir arī jāpalīdz uzņēmumiem uzlabot konkurētspēju gan iekšējā, gan starptautiskā līmenī, kā arī izstrādāt un izmantot jaunas tehnoloģijas. Inovāciju veicina arī izmēģinājuma projekti un publiskā un privātā sektora un akadēmisko aprindu sadarbība.

3.2.2. Tehnoloģisko pārmaiņu un attīstības dēļ strauji ir jāmainās prasmēm tādās jomās, kur ātri un negaidīti vajadzīgas jaunas prasmes, bet visbiežāk tehniskās jomās, jo īpaši STEM (zinātne, tehnoloģija, inženierzinātnes un matemātika) jomās.

3.2.3. Vienlīdz svarīgi ir gan veicināt un attīstīt sociālās prasmes un lielāku daudzvalodību, gan lielāku uzmanību veltīt piekļuvei arodmācībām, pārkvalifikācijai un mūžizglītībai.

3.2.4. Lai novērstu prasmju nepietiekamību, apmācības sistēmām būs jāspēj pietiekami elastīgi un ātri pielāgoties nākotnes vajadzībām. Tādēļ dalībvalstīm būs jāiegulda ievērojams darbs, un šajā ziņā svarīgs uzdevums būs arī sociālajiem partneriem.

3.3. Tā kā rodas dažādi un jauni darba veidi, ir būtiski svarīgi sekmēt veiksmīgu pāreju no izglītības uz darbu, no viena darba un uzdevuma uz citu darbu un uzdevumu, kā arī nodrošināt motivējošus apstākļus pašnodarbinātībai un uzņēmējdarbībai. Darba vides pārmaiņu pamatā ir jābūt sociāli aizsargātiem, elastīgiem un labi funkcionējošiem darba tirgiem, ko papildina uz rezultātu vērsts sociālais dialogs.

3.4. Konkurence ir uzņēmējdarbības attīstības galvenais virzītājspēks. ES tirdzniecības politikai un noteikumiem savu pilnvaru ietvaros ir jānodrošina uzņēmumiem labvēlīgi apstākļi, kas konkurencē ar valstīm ārpus ES veicina pienācīgas kvalitātes nodarbinātību ar augstiem darba standartiem. Šādam regulējumam ir jāatbilst attiecīgajam mērķim un jāveicina pozitīva uzņēmējdarbības gaisotne un kultūra, kas ir arī pievilcīga jaunākiem cilvēkiem un jo īpaši sievietēm.

3.4.1. EESK ņem vērā ESAO un SVF ziņojumus ( 12 ) , kuros vērsta uzmanība uz aizvien lielāku nozares koncentrāciju gan apstrādes rūpniecības, gan nefinanšu pakalpojumu jomā. Ir jāturpina pētījumi, lai saprastu, kādi faktori virza šādu tirgus koncentrāciju, jo tas var sniegt jaunu skatījumu uz konkurenci un starptautiskās tirdzniecības politiku. Jo īpaši šajā ziņā tirdzniecības programma nedrīkst ierobežot politiku, kuras mērķis ir uzlabot MVU iespējas iekļūt tirgos, tostarp ar tālejošas Eiropas rūpniecības politikas palīdzību, jo īpaši digitālajā nozarē.

3.4.2. ES ir jānodrošina privātā un publiskā sektora ieguldījumiem labvēlīga vide. Tādēļ ir vajadzīga stabilitāte un paredzamība, stabila makroekonomikas vide, spēcīga IĪT aizsardzība un fiskālā atbildība. Savukārt nodokļu sistēmai ir jābūt ne vien taisnīgai, bet arī jāveicina inovācija, uzņēmējdarbība, izaugsme un darbvietu radīšana.

3.4.3. Vienlaikus ES tirdzniecības un ieguldījumu politikai ir jābūt gatavai modri reaģēt uz jebkuriem ieguldījumiem, kuru izcelsme varētu būt krāpšana vai izvairīšanās no nodokļu maksāšanas.

3.4.4. Ārvalstu tiešie ieguldījumi ir svarīgi, jo uzņēmumi arvien biežāk rūpnīcas novieto tiešo tirgu tuvumā, kas cita starpā var palīdzēt uzņēmumiem saglabāt konkurētspēju. EESK ir arī atzinīgi novērtējusi ( 13 ) ES tirdzniecības aizsardzības jaunāko regulējumu par to ieguldījumu uzraudzību, kas ES ienāk no ārvalstīm.

3.4.5. Tomēr ESAO 2018. gada ziņojums par ārvalstu tiešo ieguldījumu statistiku ir parādījis, ka pēc ASV nodokļu reformas kopējais to apjoms ir samazinājies par 27 %. Dažām ES valstīm (Luksemburgai, Nīderlandei) kritums ir bijis iespaidīgs. Tādēļ īpaša uzmanība būtu jāveltī tam, lai ārvalstu tiešos ieguldījumus, kas saistīti ar reālo ekonomiku nošķirtu no tiem ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem, kas saistīti ar krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Tas Eiropas Savienībai ir jāapkaro visos līmeņos.

3.5. Paziņojumā “Tirdzniecība visiem” ir uzsvērts, ka “vairāk nekā 600 000 MVU, kas nodarbina vairāk nekā sešus miljonus cilvēku, tieši eksportē preces ārpus ES, nodrošinot vienu trešdaļu ES eksporta” ( 14 ) un ka “daudz citu uzņēmumu eksportē pakalpojumus” vai ir lielu uzņēmumu piegādātāji.

3.5.1. EESK īpaši atzinīgi vērtēja “apņemšanos vairāk atbalstīt mazos uzņēmumus, kuri, tiecoties apgūt jaunus tirgus, saskaras ar lielākiem šķēršļiem”. Visās turpmākajās sarunās tika solīts iekļaut īpašus noteikumus par MVU un veikt “regulārus pētījumus par šķēršļiem”, ar kuriem MVU saskaras konkrētos tirgos. Arī šeit būtu pamatoti pieminēt Komitejas atzinumu ( 15 ) “TTIP un tās ietekme uz MVU”.

3.5.2. MVU potenciāls un vajadzības ir jāiekļauj ikvienā politikas jomā, lai palīdzētu nodrošināt šo uzņēmumu piekļuvi finansējumam, citiem resursiem un tirgiem, kā arī lai palīdzētu tiem attīstīties, ņemot vērā dažādo uzņēmumu mainīgās vajadzības un īpašos MVU darbības apstākļus (tostarp laukos un nomaļos apgabalos).

4. Domstarpību novēršana tirdzniecības jomā

4.1. Lisabonas līgums piešķīra ES jaunas kompetences ieguldījumu jomā un paredzēja, ka darbs tirdzniecības un ieguldījumu jomā ir jāsaista ar citām svarīgām jomām, jo īpaši attīstību. Mūs joprojām satrauc nepietiekamā sadarbība ietekmes uz tirdzniecību jomā starp dažādiem Komisijas ģenerāldirektorātiem, tostarp DEVCO ĢD un EMPL ĢD.

4.2. Papildus “jaunās paaudzes” tirdzniecības nolīgumiem, kuru saistībā kā viens no pirmajiem ir pieminams nolīgums ar Koreju, Komisija arī centās risināt sarunas par visaptverošākiem BTN gan ar Austrumu partnerības valstīm, gan attīstītākiem tirdzniecības partneriem. Tas attiecās uz Japānu un īpaši uz Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu ( CETA ) ar Kanādu, kura darbības joma bija plašāka par tarifu likvidēšanu un ietvēra arī plašu klāstu dažādu aspektu, piemēram, pakalpojumu noteikumus, ar tarifiem nesaistītu tirdzniecības šķēršļu likvidēšanu, kā arī citus ar tirdzniecību saistītus aspektus tādus kā ieguldījumi un konkurence vai sadarbība ar regulējumu saistītos jautājumos.

4.2.1. Ņemot vērā šo attīstību, EESK uzskata, ka patlaban daudz steidzamāk nekā jebkad iepriekš ir jāizstrādā uz nākotni vērsta progresīva tirdzniecības programma. Šādās visaptverošās tirdzniecības sarunās ir lielāka iespēja atrisināt domstarpības tādos jutīgos jautājumos kā augsta līmeņa standartu saglabāšana, jo īpaši tādās jomās kā pārtikas nekaitīgums, patērētāju aizsardzība un pienācīgi darba apstākļi, sabiedrisko pakalpojumu aizsardzība vai ilgtspējīgas tirdzniecības programmas īstenošanas tiesības.

4.2.2. Ņemot vērā to, ka jaunās paaudzes nolīgumu darbības joma ir daudz plašāka nekā tradicionālā tarifu samazināšana, paredzot noteikumus arī par valdības pasākumiem, lai neietekmētu tirdzniecību, rodas bažas, ka tādējādi tiks ierobežota valdību publiskās politikas telpa. Valstīm ir ne vien tiesības noteikt regulējumu pēc saviem ieskatiem, bet arī pienākums to darīt sabiedrības interesēs. EESK uzsver, ka tirdzniecības nolīgumu noteikumi to nedrīkst ierobežot.

4.2.3. EESK ir apgalvojusi ( 16 ) , ka ES tirdzniecības politikas “vērtējums būs atkarīgs no tā, vai Komisija spēs pārliecināt, ka tirdzniecības nolīgumi nepazemina vides, nodarbinātības un citus standartus. Ar šiem nolīgumiem patiesībā būtu jācenšas paaugstināt šādus standartus”.

4.3. Atklāta, ar noteikumiem pamatota starptautiskā tirdzniecība ir vajadzīga gan tāpēc, lai paplašinātu uzņēmējdarbības iespējas, gan arī lai uzņēmumiem nodrošinātu godīgus nosacījumus sacensībai ar ārvalstu konkurentiem. ES ir jāatbalsta PTO noteikumi, kas veicina godīgu tirdzniecību, kas nodrošina IAM īstenošanu un apliecina pasaulē vadošo ES lomu gan protekcionisma un traucējumu novēršanā, gan progresīvas un ilgtspējīgas tirdzniecības politikas veicināšanā. Šajā saistībā Eiropas Savienībai un dalībvalstīm ar dažādu PTO komiteju struktūru palīdzību, īpaši to, kuru pārziņā ir tādas jaunas jomas kā tirdzniecība un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība, būtu jāizmanto savi ietekmes līdzekļi un jāpauž atbalsts.

4.4. Tirdzniecība ir viens no visvairāk vērtētajiem politikas procesiem EK. Tomēr, lai izraisītu plašākas politikas līmeņa diskusijas par tirdzniecības un ieguldījumu nozīmi, ir jāveic plašāka analīze, lai labāk izprastu tirdzniecības virzītājspēkus un ekonomisko ietekmi, kā arī tās iespējamo ieguldījumu IAM sasniegšanā.

4.4.1. Šajā ziņā būtiska nozīme ir ES vērtēšanas politikai. Tirdzniecības ĢD lielu tirdzniecības iniciatīvu ietekmi vērtē, izmantojot dažādus rīkus: ietekmes novērtējumu un ilgtspējas ietekmes novērtējumu, sarunu rezultāta ekonomisko novērtējumu un ex post novērtējumus.

4.4.2. Metodikas un termiņu jautājums ir ļoti svarīgs, un tas ir jāpārvērtē. Izmantotais izskaitļojamā vispārējā līdzsvara modelis ( CGE ) ir jāpārvērtē un jāsalīdzina ar alternatīvajiem modeļiem, kā arī tajā jāiekļauj plašāks rādītāju klāsts ar mērķi noteikt ietekmi uz cilvēktiesībām un darba tiesībām, klimata pārmaiņām, bioloģisko daudzveidību, patērētājiem un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem. Tomēr tikai situācijas salīdzinājums pirms un pēc tirdzniecības nolīguma nav pietiekams, jo nesniedz sarunu variantu kvalitatīvu novērtējumu, jo īpaši par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību. Ietekmes novērtējumi un ilgtspējīgas ietekmes novērtējumi ir jāpabeidz nevis pēc sarunu beigām, bet laikus, lai sarunu dalībnieki varētu tos izmantot un ņemt vērā pirms sarunām un to laikā.

4.4.3. Lai sasniegtu IAM, kā iepriekš ieteikusi EESK atzinumā “Tirdzniecības un ieguldījumu svarīgā nozīme ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanā un īstenošanā” ( 17 ) , būtu jānovērtē ES tirdzniecības politikas pamats.

4.4.4. EESK uzskata, ka ļoti noderīga varētu būt apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību ilgtspējīgas ietekmes novērtējumu saistībā un iesaka to paplašināt, iekļaujot jau darba uzdevuma projekta izstrādes posmā. Arī darbu EK novērtējuma vadības grupā varētu pilnveidot, iesaistot pilsonisko sabiedrību. Konsultantiem ir jābūt pietiekami neatkarīgiem un zinošiem, jo īpaši cilvēktiesību un vides jautājumu jomā.

4.4.5. Attiecībā uz darba tirgiem detalizētāk jāanalizē iespējamās pārvietošanas ietekme, algu attīstība un darbvietu drošība. Attiecībā uz ekonomisko ietekmi uzmanība jāpievērš ne tikai ES, bet arī tam, kādā mērā tirdzniecība un ieguldījumi palīdz mazāk attīstītajām valstīm palielināt savu ražīgumu un inovāciju. Turklāt pietiekami regulāri būtu jāveic visaptverošs pētījums par tirdzniecības globālo ietekmi.

4.4.6. Tirdzniecība pakāpeniski ir kļuvusi par būtisku ģeopolitisku elementu un ekonomiskās diplomātijas daļu. Tāpēc EĀDD ir jāpalielina izpratne par tirdzniecību – tirdzniecības jautājumi nebija iekļauti nesenajā kopīgajā paziņojumā par ES un Āzijas savienojamību ( 18 )

4.5. Sarunās par TTIP nolīgumu ar Amerikas Savienotajām Valstīm pirmo reizi tika uzsvērtas plašākas sabiedrības un pilsoniskās sabiedrības bažas, taču tās bija vispārīgas. Lai gan EK tirdzniecības sarunās cenšas panākt, lai politiskās saistības, stimulējot tirdzniecību vai ieguldījumus, nevājinātu aizsardzības līmeni vai nesniegtu tādas garantijas kā, piemēram, īpaši izņēmumi un atrunas, īpašas klauzulas par valsts monopolu vai nenozīmīgu ieguldītāju prasījumu lietu izbeigšanu jau sākumā, EESK centās meklēt papildu skaidrojumus un garantijas dažādos īpaši jutīgos jautājumos un turpina to darīt.

4.5.1. Būtiska problēma ir sabiedrisko pakalpojumu neaizsargātība tirdzniecības nolīgumos tirgus liberalizācijas un īpašu tādu klauzulu (nogaidīšanas un “sprūdrata” klauzula) dēļ, saskaņā ar kurām pusēm būs iespējams ieviest ierobežojumus attiecībā uz piekļuvi tirgum un diskriminējošus pasākumus. EESK jau iepriekš ir atzinīgi novērtējusi “Komisijas pausto vēlmi, kas atbilst EESK, Eiropas Parlamenta un plašākas pilsoniskās sabiedrības nostājai, proti, brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN) aizsargāt sabiedriskos pakalpojumus”, tomēr uzsverot, “ka to vislabāk var panākt, izmantojot pozitīvu sarakstu gan attiecībā uz piekļuvi tirgum, gan attiecībā uz valstu režīmiem” ( 19 )

4.5.2. Ņemot vērā pastāvīgo valdības maiņas iespēju un no tās izrietošo sabiedrisko pakalpojumu politikas maiņu, jebkurš iepriekš panākts atvērums tirdzniecības nolīgumā tiktu bloķēts. Šajā jautājumā atkāpšanās nav pieļaujama. Tāpēc nogaidīšanas un “sprūdrata” atvēršanas klauzulas, kuru piemērošanas joma ir definēta šauri un neskaidri, var jo īpaši apdraudēt sabiedriskos pakalpojumus.

4.5.3. Šīs publiskās politikas jomas saglabāšana iegūst būtisku nozīmi saistībā ar publiskā iepirkuma iekļaušanu tirdzniecības nolīgumos. Tādēļ EESK uzskatīja, ka svarīga ir “spējas saglabāšana iepirkuma piešķīrējam iepirkuma konkursā izmantot vides, sociālos un ar darba tiesībām saistītus kritērijus, pienākumu nodrošināt atbilstību koplīgumiem un tos ievērot” ( 20 )

4.6. erga omnes ) nolīgumi, lai izslēgtu iespēju tos padarīt atkarīgus no interpretācijas, tādējādi pārkāpjot ieguldītāju tiesisko paļāvību” Saistībā ar ieguldījumu aizsardzību EESK aicināja nodrošināt “procesuālās garantijas pret prasījumiem, kas skar vietējās sabiedrības interešu aizsardzības tiesību aktus, [..], lai garantētu, ka par ieguldītāja aizsardzību svarīgākas ir kādas puses tiesības veikt regulēšanu sabiedrības interesēs” ( 21 ) . Atzinumā par daudzpusēju ieguldījumu tiesu EESK uzskatīja, “ka to var pietiekami nodrošināt, tikai atsevišķi paredzot sabiedrības interešu aizsardzību” un pievienojot “arī atbilstošas garantijas, ka to nepareizi nepiemēros protekcionisma nolūkos”. Plašākā kontekstā atzinumā par konkrētiem pamatjautājumiem attiecībā uz TTIP EESK aicināja, ka “nepārprotami jāmin koplīgumi, tostarp trīspusējie un/vai vispārīgie () nolīgumi, lai izslēgtu iespēju tos padarīt atkarīgus no interpretācijas, tādējādi pārkāpjot ieguldītāju tiesisko paļāvību” ( 22 )

4.7. Lai gan lauksaimniecība un tirdzniecība jau vairāk nekā 40 gadus ir ES kompetences jomā, šajās būtiski svarīgajās nozarēs reizēm vērojams saziņas vai saskaņotu ideju trūkums. ES jāvairās arī palielināt piekāpību lauksamniecībā, jo tas apdraudētu vietējo ražošanu.

4.7.1. Atzinumā par lauksaimniecības nozīmi tirdzniecības sarunās ( 23 ) EESK uzsvēra, ka divpusējos nolīgumos jācenšas partnervalstīs novērst dubultu standartu piemērošanu lauksaimniecībā, jo īpaši saistībā ar Nolīgumu par sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem un Nolīgumu par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībai. ES vēlēsies arī popularizēt savus vides, sociālos un plašākus ilgtspējīgas attīstības standartus saskaņā ar IAM. ES (un citiem dalībniekiem) ir jāparedz saistoša apņemšanās attiecībā uz spēju veidošanu, lai mazāk attīstītajām valstīm palīdzētu ievērot minētos standartus, piemēram, sniedzot palīdzību pieņemamas sertificējošas veterinārās sistēmas izstrādē, un sevišķi svarīgi ir pārtikas nekaitīguma standarti.

4.7.2. Daudzpusējā pieeja lauksaimniecībai ir jāpārdomā un jānostiprina. PTO “Doha” kā attīstīto un jaunattīstības valstu tirdzniecības dialoga koncepcija ir jāsaglabā un jāuzlabo, ievērojot pārtikas suverenitātes principu attiecībā uz visiem. Minētajā atzinumā ir uzsvērts, ka ES ir visas iespējas uzņemties vadošu, proaktīvu lomu jaunas, līdzsvarotas pieejas sekmēšanā, jo īpaši tāpēc, ka dažas strauji augošas jaunietekmes valstis nespēj palīdzēt citām valstīm, kuru attīstība joprojām atpaliek.

4.8. PTO reformēšanu EESK uzskatīja, “ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES līgumos nostiprinātais piesardzības princips tiktu pienācīgi aizsargāts arī daudzpusējā līmenī un tiktu juridiski pilnībā atzīts, tādējādi ar preventīvas lēmumu pieņemšanas palīdzību nodrošinot augstāku aizsardzības līmeni gadījumā, ja pastāv draudi cilvēku veselībai vai videi. Ņemot vērā šī principa nozīmīgumu, Eiropas Savienībai tas būtu jāpadara par galveno interesi visās tirdzniecības sarunās” Atzinumā par “EESK uzskatīja, “ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES līgumos nostiprinātais piesardzības princips tiktu pienācīgi aizsargāts arī daudzpusējā līmenī un tiktu juridiski pilnībā atzīts, tādējādi ar preventīvas lēmumu pieņemšanas palīdzību nodrošinot augstāku aizsardzības līmeni gadījumā, ja pastāv draudi cilvēku veselībai vai videi. Ņemot vērā šī principa nozīmīgumu, Eiropas Savienībai tas būtu jāpadara par galveno interesi visās tirdzniecības sarunās” ( 24 )

4.9. Lai gan stratēģija “Tirdzniecība visiem” nepārprotami ir vērsta uz patērētāju uzticēšanos drošiem produktiem, ANO pamatnostādnēs par patērētāju aizsardzību tā tverta daudz plašāk un ietver patērētāju privātuma aizsardzību, viņu tiesības e-komercijas jomā un tiesības uz patērētāju tiesību ievērošanas efektīvu panākšanu. Tā kā tirdzniecības liberalizācija ietekmē patērētājus, atzinumā par tematu “Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas BTN” EESK aicināja tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības satvarā ieviest patērētājiem veltītu sadaļu “Tirdzniecība un patērētāji”, kurā būtu iekļauti attiecīgi starptautiskie patērētāju aizsardzības standarti un kura stiprinātu sadarbību centienos panākt patērētāju tiesību ievērošanu ( 25 )

4.10. 2017. gada pārdomu dokumentā par globalizācijas iespēju izmantošanu EK norāda, kādas sekas var radīt nepārvaldīta globalizācija, jo īpaši tā var palielināt nevienlīdzību. Tirdzniecības radīto ieguvumu sadale nekad nenotiek vienlīdzīgi. ES tirdzniecības un ieguldījumu politikai ir jānovērš visas būtiskās sekas, ko rada tirgus atvēršana, un pēc iespējas jāsamazina negatīvā ietekme, cita starpā arī sociālās un pārejas izmaksas.

4.10.1. Stratēģijā “Tirdzniecība visiem” pirmo reizi tika atzīts, ka tirdzniecība “var īslaicīgi graujoši ietekmēt dažus reģionos un darba ņēmējus, ja jaunā konkurence izrādās pārāk spēcīga dažiem uzņēmumiem”, un uzsvērts, ka “cilvēkiem, kurus tieši skar šādas pārmaiņas, tas nav nenozīmīgi”. Šajā ziņā liela nozīme ir Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam. Tā palīdzību 2013.–2014. gadā ir saņēmuši vairāk nekā 27 600 strādājošo ( 26 ) . Tādēļ EESK uzskata, ka ikvienā nākamajā daudzgadu finanšu shēmā ir svarīgi paredzēt pietiekamu finansējumu, kas būtu tieši saistīts ar tirdzniecības radīto ietekmi, kā arī pārskatīt visus tā piemērošanu ierobežojošos nosacījumus un kritērijus. Lai labāk sagatavotos pārstrukturēšanas izraisītajām pārmaiņām un veiktu ar tām saistītus atbalsta pasākumus un pārkārtošanās norisinātos taisnīgi, ir svarīgi īstenot strādājošo tiesības uz informāciju, apspriešanos un koplīgumu slēgšanu.

4.11. EESK aicina arī nodrošināt spēcīgāku aizsardzību paaugstināta riska nozarēm pret negodīgu konkurenci tirdzniecības jomā, novērtēšanas kritērijos iekļaujot SDO standartus. Nesenajā atzinumā par tirdzniecības aizsardzības instrumentu metodoloģiju ( 27 ) EESK aicināja nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas un trešo valstu ražotājiem eksportētājiem. Šajā ziņā EESK atzinīgi novērtēja Komisijas nolūku izmantot īpašus kritērijus, lai noteiktu, vai pastāv būtiski izkropļojumi tirgus situācijā, bet norādīja arī, ka jāņem vērā arī SDO standartu un daudzpusējo vides nolīgumu ievērošana.

4.12. Saistībā ar ES Komisijas stingro apņemšanos stiprināt darba tiesību noteikumus tirdzniecības sarunu gaitā EESK pauda aicinājumu, ka “partnervalstīm pirms tirdzniecības nolīguma noslēgšanas būtu jāparāda, ka tās pilnībā ievēro astoņas SDO darba pamatkonvencijas. Ja partnervalsts nav ratificējusi vai pienācīgi īstenojusi šīs konvencijas, vai demonstrējusi tām pielīdzināmu aizsardzības līmeni, EESK iesaka izstrādāt stabilu saistību ceļvedi, kas iekļaujams tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļā, lai nodrošinātu minētā līmeņa savlaicīgu sasniegšanu” ( 28 ) . ES ir jāpopularizē arī jaunāko SDO standartu īstenošana un izpilde, lai ES uzņēmumiem ārvalstīs nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un atbalstītu ilgtspējīgas attīstības 8. mērķi, kas saistīts ar pienācīgas kvalitātes nodarbinātību.

4.13. RBC ) konsekventa īstenošana. Visos BTN ES būtu jāuzsver, ka ikvienai parakstītājai pusei ir aktīvi jāmudina uzņēmumi ievērot ESAO pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem Tirdzniecības politikai ir arī jāstiprina korporatīvā sociālā atbildība. Uzņēmumiem ir jāuzņemas atbildība visos piegādes ķēdes posmos. Tam savukārt būtu jāstiprina uzņēmumu “darbības licence” un jāsekmē gan inovācijas, gan ilgtspējīga ekonomikas izaugsme. Lai uzlabotu ES stāvokli globālajā tirdzniecībā un palīdzētu īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), ir svarīga atbildīgas uzņēmējdarbības () konsekventa īstenošana. Visos BTN ES būtu jāuzsver, ka ikvienai parakstītājai pusei ir aktīvi jāmudina uzņēmumi ievērot ESAO pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem ( 29 ) . Atzīstot valdības nozīmi darba tirgus noteikumu izpildes nodrošināšanā, cita starpā veicot pārbaudes, EESK aicina tirdzniecības nolīgumos iekļaut prasību, ka valstu valdībām un vietējām pašvaldībām pilnā mērā ir jāpilda savi uzdevumi.

4.13.1. Vairākas valdības ir izveidojušas savus likumus un instrumentus. Jaunākie no tiem ir Francijas likums par uzņēmumu modrības pienākumu un Nīderlandes likums par pienācīgu pārbaudi bērnu darba jomā. Kanāda paplašināja savu korporatīvās sociālās atbildības stratēģiju, pievēršot uzmanību Kanādas uzņēmumu rīcībai ārvalstīs, un izveidoja daudzpusēju ieinteresēto personu konsultatīvo padomi. 2019. gada aprīlī tika iecelts pirmais Kanādas tiesībsargs uzņēmumu atbildības jautājumos, kurš ir pilnvarots izskatīt un publiskot iespējamus cilvēktiesību pārkāpumus, ko Kanādas uzņēmumi ārvalstīs pieļāvuši ieguves, naftas un gāzes, kā arī apģērbu ražošanas nozarēs, kā arī sniegt ieteikumus uzņēmumiem par pasākumiem tirdzniecības jomā.

4.14. EESK uzskata, ka ES ir lieliskas iespējas uzņemties vadošo lomu uzticamības pārbaudes jomā, jo īpaši attiecībā uz augošajām globālajām piegādes un vērtības ķēdēm. Brīvprātīgi un saistoši pasākumi cits citu neizslēdz, bet tiem ir jābūt savstarpēji papildinošiem. Šajā ziņā EESK ir ņēmusi vērā darbu, kas paveikts saistībā ar tā dēvēto saistošo ANO nolīgumu, par ko patlaban diskutē ANO dalībvalstis un kurā ir paredzēts kodificēt juridiski saistošas starptautiskās saistības cilvēktiesību jomā attiecībā uz starptautisko korporāciju darbībām, un atzinīgi vērtē darbu, ko EESK patlaban veic, gatavojot pašiniciatīvas atzinumu REX/518. Tā kā atsevišķas dalībvalstis jau ir pieņēmušas tiesību aktu par rūpības pienākumu, EESK aicina Komisiju ierosināt ES tiesību aktu šajā jomā.

5. Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība – jāīsteno IAM / Parīzes nolīgums

5.1. Atzinumā “Tirdzniecība visiem” ( 30 ) EESK atzinīgi novērtēja ES uzsvaru uz to, ka “liela uzmanība veltīta ES ilgtspējīgai attīstībai, it īpaši cilvēktiesību, sociālo tiesību un vides aizsardzības jomā”. Atzinumā par tematu “Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas BTN” ( 31 ) EESK mudināja EK “izraudzīties vērienīgāku pieeju, it īpaši centienos paaugstināt tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās minēto saistību izpildes panākšanas efektivitāti, kas EESK ir īpaši svarīgi. Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām vajadzētu būt tikpat nozīmīgām kā tām, kas attiecas uz komerciāliem, tehniskiem un ar tarifiem saistītiem aspektiem”.

5.1.1. Šajā saistībā EESK īpaši atzinīgi vērtē Komisijas jaunās priekšsēdētājas neseno paziņojumu par nodomu iecelt jaunu galveno uzraugu tirdzniecības nolīgumu izpildes jautājumos, lai “uzraudzītu un uzlabotu mūsu tirdzniecības nolīgumu atbilstību”, bet vienlaikus nenovirzoties no tirdzniecības komisāra vispārējās atbildības. Ir svarīgi nodrošināt, ka šai amatpersonai ir plašas pilnvaras ar vienādu svaru un ar vienādu efektivitāti, lai aptvertu visas BTN paredzētās saistības, jo īpaši tās, kas saistītas ar tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļām, kā arī sociālajiem un vides jautājumiem, kas rodas saistībā ar citām tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu sadaļām. Saistībā ar šo amatu jāparedz arī objektīva lēmumu pieņemšana, kas pamatojas uz savlaicīgu, efektīvi uzsāktu izmeklēšanu, ko atbalsta ar atbilstošu resursu nodrošinājumu, un jāparedz arī atzīto ieinteresēto personu skaidra loma gan sūdzību iesniegšanā, gan līdzdalībā ar to saistītās atklātās uzklausīšanās. Papildus tam, ka jāparedz padziļināta ziņošana Eiropas Parlamentam un Padomei, jāparedz arī noteikta loma, ko pilda EESK un attiecīgās vietējās konsultantu grupas, kā arī jāietver pilsoniskās sabiedrības pastāvīgas līdzdalības elements.

5.2. Kopš 2010. gada ikvienā “jaunās paaudzes” BTN, kā tos dēvē ES, ir iekļauta īpaša tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļa. Tā ietver arī aktīvu uzraudzības lomu katras puses pilsoniskai sabiedrībai.

5.2.1. EESK uzskata, ka konstruktīvs dialogs ar pilsonisko sabiedrību par tirdzniecības un ieguldījumu politiku ir būtisks elements, un atkārtoti aicina stiprināt tā lomu. Atzinumā par tematu “Vietējo konsultantu grupu (VKG) loma” ( 32 ) EESK uzsvēra šo līdzdalību un prasīja to paplašināt, lai iekļautu visus tirdzniecības nolīguma aspektus, galveno uzmanību pievēršot to ietekmei uz saistībām tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā.

5.2.2. EESK jau ir ierosinājusi nākamo tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļu pilnvaru jomā iekļaut ne vien īpašu klauzulu attiecībā uz IAM popularizēšanu ( 33 ) , bet saskaņā ar Parīzes nolīgumu iekļaut arī cīņu pret globālo sasilšanu.

5.3. Gan 17 IAM – ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam centrālajam elementam, gan Parīzes klimata nolīgumam ( 34 ) joprojām ir jābūt globālām prioritātēm. Šajā ziņā tirdzniecībai un ieguldījumiem ir jābūt galvenajiem atbalsta elementiem. Tomēr būs jāiegulda ievērojams darbs, lai līdz 2050. gadam ES ekonomika kļūtu oglekļa ziņā neitrāla.

5.3.1. Viss minētais būtiski ietekmēs tirdzniecību, jo savukārt tirdzniecības plūsmas ietekmēs šo jomu gan ES, gan pasaulē. Parīzes un IM programmām ir jākļūst par galveno elementu turpmākajā tirdzniecības politikā, praksē un sarunās. ANO Tirdzniecības un attīstības konference ( 35 ) ir aprēķinājusi, ka IAM sasniegšanai būs nepieciešami vēl 7 triljoni USD un ka trešā daļa no šīs summas būs jārod privātajam sektoram. Turklāt IAM īstenošanā un finansēšanā svarīgi būs arī publiskie resursi. PTO ģenerāldirektors ir norādījis, ka tūkstošgades attīstības mērķi jau ir apliecinājuši “tirdzniecību pārveidojošu potenciālu” ( 36 )

5.3.2. Savukārt, lai nodrošinātu sekmīgu enerģētisko pāreju un brīvību, kas vajadzīga Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanai, būs jāveic būtiskas izmaiņas tiesību aktos. Atzinumā par daudzpusēju ieguldījumu tiesu EESK aicināja, ka “būtu jāparedz hierarhijas klauzula, kas nodrošinātu, ka, rodoties neatbilstībai starp starptautisku ieguldījumu nolīgumu un jebkuru starptautisku nolīgumu vides, sociālajā vai cilvēktiesību jomā, kas ir saistošs kādai no strīda pusēm, noteicošās ir saistības, kas izriet no starptautiskā nolīguma vides, sociālajā vai cilvēktiesību jomā, lai priekšroka nevarētu tikt dota ieguldītāju nolīgumiem” ( 37 )

5.4. EESK jau iepriekš ir secinājusi ( 38 ) , ka ES ir “ļoti izdevīgā pozīcijā, lai sekmētu IAM īstenošanu”, jo “tā ir uzticams starpnieks, kas var veidot efektīvu saikni starp attīstītajām un jaunattīstības valstīm”. Tomēr tā mudināja lielāku uzmanību veltīt IAM pilnīgai integrācijai “Eiropas politikas sistēmā un pašreizējās Komisijas prioritātēs”, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar dalībvalstīm.

5.4.1. EESK jau ir uzsvērusi, ka lauksaimniecības produktu tirdzniecībai ( 39 ) būs sevišķi svarīga nozīme vienpadsmit IAM sasniegšanā. Jaunākajā atzinumā “Eiropas un Āzijas savienojamība” ( 40 ) EESK, vēlreiz uzskaitot deviņus visbūtiskākos IAM, uzsvēra, “ka ir svarīgi izveidot formālu saikni starp [Ķīnas] iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš” un IAM”.

5.5. Vismaz 13 IAM attiecas uz klimata pārmaiņām. Toties Parīzes nolīgums ir pasaulē pirmais visaptverošais nolīgums klimata jomā. Ja IAM ir plāns nākamajai paaudzei, šis nolīgums ir planētas nākotnes plāns. Ir plaši atzīts, ka vidējās temperatūras paaugstināšanās pasaulē par 2 °C, salīdzinot ar pirmsindustriālo līmeni, radītu katastrofālas sekas. Valstis, kuras šī ietekme varētu skart visvairāk, vismazāk spēs pārvaldīt vajadzīgās pārmaiņas.

5.5.1. Palielinoties tirdzniecības plūsmām, turpinās palielināties pārvadājumu apjoms, kas jau tā rada īpaši lielu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisiju daudzumu. Transports rada 24 % no globālā CO 2 emisiju daudzuma. Tā ir vienīgā nozare, kurā emisiju daudzums joprojām pieaug, un prognozes liecina, ka līdz 2030. gadam tās sasniegs 40 % no kopējā emisiju daudzuma. Tā kā starptautiskās aviācijas un pārvadājumu nozares Parīzes nolīgumā nav iekļautas tieši, visi transporta veidi ir steidzami jāiekļauj uzlabotā taisnīgā un ilgtspējīgā transporta politikā, ietverot arī citus piegādes ķēdes dalībniekus, piemēram, enerģijas ražotājus un oriģinālā aprīkojuma ražotājus ( OEM ).

5.5.2. Atsevišķā atzinumā par transporta lomu EESK uzsvēra “daudzas problēmas, jo ir nepieciešams, piemēram, samazināt klimata pārmaiņu ietekmi un ietekmi uz vidi, uzlabot transporta sistēmu un satiksmes drošību, kā arī risināt nodarbinātības un tās kvalitātes jautājumus” ( 41 ) . Tagad EESK aicina izveidot politikas sasaisti ar tirdzniecību un ieguldījumiem.

5.6. Šī visaptverošā problēma ir “aprites ekonomikas” koncepcijas rašanās cēlonis. Tā raksturota kā ekonomikas sistēma, kuras mērķis ir mazināt atkritumu daudzumu un maksimāli izmantot resursus. Aprites ekonomikas mērķis ir līdz minimumam samazināt gan resursu izmantošanu, gan atkritumu un emisiju daudzumu, gan enerģijas noplūdi. To var panākt, izmantojot reģeneratīvu pieeju, kuras pamatā ir ilgam mūžam izstrādāti projekti, uzturēšana, remonts, atkārtota izmantošana, otrreizēja pārstrāde, atjaunošana un reciklēšana.

5.6.1. Daudzi uzskata, ka pasaules ilgtspējai nebūtu jāizraisa patērētāju dzīves kvalitātes pasliktināšanās, ka šo mērķi var sasniegt, nezaudējot ienākumus vai neradot papildu izmaksas, un ka aprites uzņēmējdarbības modeļi var būt tikpat ienesīgi kā lineārie modeļi.

5.6.2. REII ), kuras skar izdzīvošanas problēmas. Šīm nozarēm ir svarīga stratēģiska nozīme ES industriālajās vērtības ķēdēs. Tā kā klimata pārmaiņu politikas mērķis ir samazināt SEG emisijas (gan tās, ko rada fosilā kurināmā sadedzināšana, gan tās, kuras rada rūpnieciskie procesi) – pašreizējais ES mērķis ir sasniegt oglekļa neitralitāti līdz 2050. gadam. Resursietilpīgajās un energoietilpīgajās nozarēs enerģijas izmaksas veido lielu daļu no kopējām izmaksām – 25 % tēraudam, 22–29 % alumīnijam Tomēr rodas virkne saistītu jautājumu, jo īpaši attiecībā uz ES resursietilpīgajām un energoietilpīgajām nozarēm (), kuras skar izdzīvošanas problēmas. Šīm nozarēm ir svarīga stratēģiska nozīme ES industriālajās vērtības ķēdēs. Tā kā klimata pārmaiņu politikas mērķis ir samazināt SEG emisijas (gan tās, ko rada fosilā kurināmā sadedzināšana, gan tās, kuras rada rūpnieciskie procesi) – pašreizējais ES mērķis ir sasniegt oglekļa neitralitāti līdz 2050. gadam. Resursietilpīgajās un energoietilpīgajās nozarēs enerģijas izmaksas veido lielu daļu no kopējām izmaksām – 25 % tēraudam, 22–29 % alumīnijam ( 42 ) un 25–32 % stiklam ( 43 ) . Šī problēma padziļināti ir aplūkota atsevišķā EESK atzinumā ( 44 )

5.6.3. Kad augstāka cena izraisa tirgus daļas un ar to saistīto darbvietu zaudēšanu, notiek oglekļa emisiju un tādējādi ieguldījumu pārvirze. Šādā gadījumā siltumnīcefekta gāzu emisijas no ES ražotājiem vienkārši tiek pārvirzītas ražotājiem citās vietās (un tie bieži vien ir mazāk energoefektīvi), un tas (labākajā gadījumā) neietekmē kopējās SEG emisijas.

5.6.4. Pielāgošanas pasākumi uz robežas ( BAM ), kas valstīm dod iespēju piemērot nodokli importētajām precēm un atmaksāt nodokļus eksportētajām precēm, ir iespējami, un PTO atzīst tos par likumīgiem, ja tie atbilst noteiktiem nosacījumiem.

Briselē, 2019. gada 30. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) Kā norādīts lielākajā daļā zemsvītras piezīmju sākot no devītās.

(2) Tirdzniecības ĢD publikācija, 2018. gada novembris.

(3) COM(2015) 497 final.

(4) JOIN(2018) 31 final.

(5) Komisijas jaunās priekšsēdētājas Ursula von der Leyen īpašā vēstule tirdzniecības komisāra amata kandidātam Phil Hogan, 2019. gada 10. septembris.

(6) Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

(7) Vēl 20 miljoni ārpus Eiropas.

(8) ESAO “Trade Policy Papers”, Nr. 226 (2019), “Offshoring of services functions and labour market adjustments” (Pakalpojumu funkciju nodrošināšana ārpakalpojumu veidā un darba tirgus pielāgošanās), Parīze.

(9) OECD Trade Policy Papers (ESAO tirdzniecības politikas dokumenti), Nr. 227 (2019), Micro-Evidence on Corporate Relationships in Global Value Chains: The Role of Trade, FDI and Strategic Partnerships (Mikropierādījumi par korporatīvajām attiecībām globālajās vērtības ķēdēs: tirdzniecības, ārvalstu tiešo ieguldījumu un stratēģisko partnerību loma), Parīze.

(10) Sk. 2. zemsvītras piezīmi..

(11) OV C 159, 10.5.2019., 15. lpp.

(12) ESAO Productivity Working Papers, Nr. 18 (2019), Industry Concentration in Europe and North America (Rūpniecības koncentrācija Eiropā un Ziemeļamerikā), Parīze; Pārskata ziņojums par pasaules ekonomiku, 2019. gada aprīlis.

(13) OV C 262, 25.7.2018, 94. lpp.

(14) Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

(15) OV C 383, 17.11.2015, 34. lpp.

(16) OV C 264, 20.7.2016., 123. lpp.

(17) OV C 129, 11.4.2018., 27. lpp.

(18) Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

(19) OV C 264, 20.7.2016., 123. lpp.

(20) OV C 159, 10.5.2019., 15. lpp.

(21) OV C 110, 22.3.2019., 145. lpp.

(22) OV C 487, 28.12.2016., 30. lpp.

(23) OV C 173, 31.5.2017., 20. lpp.

(24) OV C 159, 10.5.2019., 15. lpp.

(25) OV C 227, 28.6.2018., 27. lpp.

(26) EK paziņojums presei, 2015. gada jūlijs.

(27) OV C 209, 30.6.2017., 66. lpp.

(28) OV C 227, 28.6.2018., 27. lpp.

(29) ESAO pamatnostādnes daudznacionāliem uzņēmumiem, 2011. gads.

(30) 16. zemsvītras piezīme.

(31) OV C 227, 28.6.2018., 27. lpp.

(32) OV C 159, 10.5.2019., 28. lpp.

(33) 16. zemsvītras piezīme.

(34) Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu Parīzes konference (UNFCCC COP 21).

(35) UNCTAD WIF paziņojums presei, Ženēva, 14.10.2014., publicēts atkārtoti.

(36) Runa ANO, 21.9.2016.

(37) OV C 110, 22.3.2019., 145. lpp.

(38) Sk. 17. zemsvītras piezīmi.

(39) Sk. 23. zemsvītras piezīmi.

(40) OV C 228, 5.7.2019., 95. lpp.

(41) OV C 367, 10.10.2018., 9. lpp.

(42) A. Marcu, W. Stoefs: “Study on composition and drivers of energy prices and costs in selected energy-intensive industries”, CEPS, 2016., pieejams: http://ec.europa.eu/DocsRoom/documents/20355.

(43) C. Egenhofer, L. Schrefler: “Study on composition and drivers of energy prices and costs in energy-intensive industries. The case of the flat glass industry”, CEPS, 2014.

(44) OV C 353, 18.10.2019., 59. lpp.