Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2005. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (kopsavilkums) Eiropas Parlamenta rezolūcijas [SEC(2007) 1185] /* COM/2007/0538 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.9.2007 COM(2007) 538 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2005. gada budžeta izpildes apstiprinājumu (kopsavilkums) - Eiropas Parlamenta rezolūcijas [SEC(2007) 1185] SATURS PREAMBULA 3 I – KOMISIJAS ATBILDES UZ EIROPAS PARLAMENTA IETEIKUMIEM, KASMINĒTI VISPĀRĒJĀ BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMAREZOLŪCIJĀ 4 a) Horizontālie jautājumi 4 b) Nozaru jautājumi 6 c) Revīzijas palātas izdotie īpašie ziņojumi 8 II – EIROPAS PARLAMENTA APSTIPRINĀJUMS EAF BUDžETA IZPILDEI 9 III – Rezolūciju ieteikumi saistībā ar atsevišķām aģentūrām 9 PREAMBULA Tulkošanas ierobežojumu dēļ Komisijas ziņojumu par paveikto darbu attiecībā uz Eiropas Parlamenta (EP) lēmumiem par budžeta izpildes apstiprinājumu 2005. finanšu gadā[1] publicē visās ES oficiālajās valodās šādā kopsavilkuma formā. Komisijas pilnās atbildes uz katru Parlamenta ieteikumu ir pieejamas Komisijas darba dokumentā[2], kas ir publicēts angļu, franču un vācu valodā. Abi ziņojumi attiecas uz rezolūcijām, ko Eiropas Parlaments pieņēma 2007. gada 24. aprīlī. Katrā šā ziņojuma nodaļā[3] ir atsauces uz attiecīgo ieteikumu kārtas numuriem visā iepriekš minētajā Komisijas darba dokumentā. Šīs atsauces palīdzēs lasītājiem atrast darba dokumentā visus ieteikumus (un informāciju par Komisijas plānotajām vai jau veiktajām darbībām), kas ir saistīti ar attiecīgo nodaļu vai kas varētu tos īpaši interesēt. Abi ziņojumi ir sagatavoti saskaņā ar EK līguma 276. panta 3. punktu un Euratom līguma 180.b pantu, un ar Eiropas Attīstības fonda (EAF) Finanšu regulas 119. panta 5. punktu, un ar līdzīgiem iepriekšējās ad hoc EAF Finanšu regulas noteikumiem, kuros noteikts, ka „Komisija dara visu vajadzīgo, lai ievērotu apsvērumus lēmumos, kas atbrīvo no atbildības par budžeta izpildi, un citus Eiropas Parlamenta apsvērumus par faktiskajiem izdevumiem, kā arī piezīmes, kas pievienotas Padomes pieņemtajiem ieteikumiem par atbrīvošanu no atbildības par budžeta izpildi. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes pieprasījuma Komisija ziņo par pasākumiem, kas veikti sakarā ar šiem apsvērumiem un piezīmēm, un jo īpaši par norādījumiem tām struktūrvienībām, kas atbild par budžeta izpildi. Šos ziņojumus nodod arī Revīzijas palātai”[4]. Komisija ir konstatējusi, ka Eiropas Parlamenta lēmumos par vispārējā budžeta, EAF un aģentūru budžetu izpildes apstiprinājumiem ir 163 ieteikumi Komisijai. Komisija uzskata, ka attiecībā uz 52 ieteikumiem vajadzīgās darbības jau ir veiktas, lai gan dažos gadījumos šo darbību rezultāti vēl jāizvērtē. Komisija piekrīt izpildīt Parlamenta ieteiktās darbības attiecībā uz 99 ieteikumiem. Komisija tomēr nevar piekrist 12 ieteikumiem, un tāpēc neveiks šīs prasītās darbības[5]. I – KOMISIJAS ATBILDES UZ EIROPAS PARLAMENTA IETEIKUMIEM, KAS MINĒTI VISPĀRĒJĀ BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀJUMA REZOLŪCIJĀ Kopsavilkumā dotas Komisijas atbildes uz konkrētām prasībām, kas minētas 2005. gada Parlamenta budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijās. A) HORIZONTāLIE JAUTāJUMI Ticamības deklarācija (Komisijas darba dokuments, 1. – 7 . punkts) Attiecībā uz gada pārskatiem tur, kur tas iespējams, Komisija ir izlabojusi kļūdas, uz kurām Revīzijas palāta norādīja 2005. gada revīzijas laikā. Komisija ir arī izvērtējusi šīs kļūdas un to cēloņus, plānojot un veicot 2006. gada pārskata slēgšanu, lai izvairītos no to atkārtošanās. Attiecībā uz ziņojumiem par priekšfinansējumu Komisijas grāmatvedis sniegs budžeta lēmējinstitūcijai sešus ikmēneša ziņojumus par priekšfinansēšanas darbībām. Attiecībā uz dalīto vadību Komisija ir lūgusi dalībvalstis nodrošināt, lai struktūrfondu finansējuma saņēmēji apzinātos kontroles iespējamību un finansējuma atcelšanas risku. Ir izdoti turpmāki ieteikumi par informāciju, kas dalībvalstīm jānosūta Komisijai par finansējuma atgūšanu un atcelšanu pēc pārkāpumu konstatēšanas, un izdarīti grozījumi regulējošos ziņojumu sniegšanas noteikumos. Komisija 2006. gada augustā izdeva vadlīnijas 2000.-2006. gada programmu slēgšanai. Ir izdoti ieteikumi, kas atspoguļo labu praksi pirmā līmeņa vadības pārbaudēs un maksātāju iestāžu pārbaudēs. Ja Komisija konstatē trūkumus valstu kontroles sistēmās gan attiecībā uz lauksaimniecības, gan arī strukturālo darbību izdevumiem, tā nosaka termiņu vajadzīgo uzlabojumu ieviešanai, un ja neseko tūlītēja rīcība, tā var apturēt maksājumus vai piemērot finanšu korekcijas. Šie pasākumi mudina dalībvalstis pastiprināt kontroli. Turklāt Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) finansēšanu, ietverot nosacījumu par jauna pārredzama un efektīva mehānisma izveidi, kas ļaus tai turpmāk vienkāršot pašreizējo iespēju samazināt vai apturēt maksājumus dalībvalstij, ja ir nopietni un pastāvīgi trūkumi valsts kontroles sistēmās. Valstu pārvaldības deklarācijas (Komisijas darba dokuments, 8. punkts) Ņemot vērā valdību atšķirīgo struktūru un ES līdzekļu pārvaldības atšķirīgās struktūras, īstenojot dalītu vadību 27 dalībvalstīs, Komisija uzskata, ka vienas standarta deklarācijas izveide nedotu būtisku labumu. Komisija tomēr turpinās atbalstīt minētās iniciatīvas, ko īsteno valstu administrācijas saskaņā ar pārskatīto Finanšu regulu (53. panta 3. punkts), kurā paredzēts, ka „dalībvalstis attiecīgā savas valsts līmenī sagatavo gada kopsavilkumu par pieejamajām revīzijām un deklarācijām”, īstenojot dalītu vadību. Deklarāciju paraugi ir iekļauti arī attiecīgajos nozaru tiesību aktos. Iestāžu nolīguma 44. punkts (Komisijas darba dokuments, 9. punkts) Ģenerāldirektorātu gada darbības ziņojumos ietver vadības un kontroles sistēmu darbības novērtējumu. To ģenerāldirektorātu ziņojumos, kuri izlieto līdzekļus atbilstoši dalītās vadības principam, šis novērtējums attiecas arī uz dalībvalstu līmeni. Maksājumu apturēšana un finanšu korekcijas (Komisijas darba dokuments, 10. – 21. punkts) Atbilstoši tiesību aktiem Komisija turpinās maksājumu apturēšanas un finanšu korekciju noteikšanas praksi gadījumos, kad dalībvalstu programmās, ko īsteno saskaņā ar dalīto vadību, tiek konstatēti nopietni trūkumi vai kļūdas sistēmās. Saskaņā ar noteikumiem, kas reglamentē struktūrfondus laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, ģenerāldirektors var pārtraukt maksājumus programmai uz laiku līdz sešiem mēnešiem. Komisija arī iesniedza Padomei priekšlikumu grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) finansēšanu, ietverot nosacījumu par jauna pārredzama un efektīva mehānisma izveidi, kas ļaus tai turpmāk vienkāršot pašreizējo iespēju samazināt vai apturēt maksājumus dalībvalstij, ja ir nopietni un pastāvīgi trūkumi valsts kontroles sistēmās. EK 2006. gada pārskatā jau ir ietverta informācija par finanšu korekcijām, ko izdarīja Komisija. Attiecībā uz 2007. gadu ir paredzēts pievienot turpmāku informāciju saistībā ar finanšu korekcijām, ko izdarījušas dalībvalstis. Komisijas iekšējās kontroles sistēma (Komisijas darba dokuments, 22. – 26. punkts) Komisija 2007. gada jūlijā sniedza starpposma rezultātu novērtējumu, un 2008. gada sākumā ir jāsniedz galīgais ziņojums par rīcības plāna izpildi integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai. Galīgajā ziņojumā pirmo reizi tiks apskatīta dažādu pasākumu ietekme uz ticamības apliecinājumiem un tiks izdarīti secinājumi par integrētas iekšējās kontroles struktūras konsolidāciju nākotnē. Tā kā dažu darbību termiņš ir 2007. gada decembra beigās, Komisija pieprasīs neilgu laiku, lai novērtētu un apkopotu dažādo darbību rezultātus, un tāpēc galīgo ziņojumu nebūs iespējams sniegt līdz 2008. gada sākumam. Politiskā atbildība un administratīvā atbildība Komisijā (Komisijas darba dokuments, 27. – 40. punkts) Attiecībā uz gada darbības pārskatiem Komisija turpinās darbu, lai saskaņotu vadības un iekšējās kontroles sistēmas un labāk izskaidrotu ģenerāldirektoru izteikto atrunu sekas. Tā arī turpinās izstrādāt pakalpojumu „saimju” likumības, pareizības un pareizas finanšu vadības rādītājus. Gadījumos, kad konkrētās dalībvalstīs atrunas attiecas uz kontroles nepilnībām, Komisijas prakse jau tagad ir tāda, ka ģenerāldirektors sniedz ticamības apliecinājumu atsevišķu dalībvalstu līmenī. Pieņemot šo kopsavilkuma ziņojumu, Komisija uzņemas politisko atbildību par vadības darbu, ko veic tās ģenerāldirektori un dienestu vadītāji, pamatojoties uz ticamības apliecinājumiem un atrunām, ko tie izteikuši savos gada darbības pārskatos. Kopsavilkuma ziņojums, ko pēc Eiropas Parlamenta ieteikuma paraksta Komisijas ģenerālsekretārs, nepalielina Komisijas atbildību, jo tas radītu neskaidrību un dažādo uzdevumu un pienākumu iespējamu dublēšanos. Komisijas 2000. gadā veiktā reforma bija vērsta uz to, lai nodrošinātu, ka deleģētie kredītrīkotāji ir vienpersoniski atbildīgi par savas darbības veikšanu. Vadības pienākumu sadalījums starp deleģētajiem kredītrīkotājiem un koleģiālā struktūrā nav saskaņojams ar iespēju, ka viens ģenerāldirektors vērtē otra veiktā darba uzticamību. Komisija turpinās īstenot savu pārredzamības iniciatīvu. Tā jau ir uzsākusi vairākas iniciatīvas, piemēram, informācijas publicēšanu par ES piešķīrumu saņēmējiem. B) NOZARU JAUTāJUMI Ieņēmumi (Komisijas darba dokuments, 41. – 42. punkts) Dalībvalstu ikgadējo PVN deklarāciju posteņos ietvertās atrunas Komisija iekļauj savos kontroles ziņojumos. Komisija kopā ar dalībvalstīm – gan individuāli, gan Padomdevējā komitejā pašu resursu jautājumos – turpina pētīt, kā var palīdzēt dalībvalstīm ātrāk sniegt informāciju, kas Komisijai ir vajadzīga, lai atceltu atrunas. Attiecībā uz NKI pašu resursiem 2007. līdz 2009. gada NKI pārbaudes posma apmeklējumos Komisija veiks valstu kopsavilkuma izvēlētu datu tiešāku pārbaudi. Saistībā ar netieši mērāmiem finanšu starpniecības pakalpojumiem ( FISIM ) Komisija sniegs priekšlikumu par FISIM iekļaušanu NKI pašu resursu nolūkā tad, kad tā uzskatīs, ka visas dalībvalstis spēj vienveidīgi ieviest šo pielāgojumu. Paredzams, ka tas notiks 2008. gadā. Kopējā lauksaimniecības politika (Komisijas darba dokuments, 43. – 45. punkts) Tāpat kā Eiropas Parlaments, arī Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas atzinumu, ka tad, ja to atbilstoši piemēro, integrētā administratīvās kontroles sistēma (IAKS) ir iedarbīga uzraudzības sistēma, lai samazinātu kļūdu risku vai nepareizu izdevumu risku kopējā lauksaimniecības politikā (KLP). Komisija turpina centienus uzraudzīt pilnīgu un pareizu IAKS piemērošanu visās dalībvalstīs. Atklājot trūkumus, Komisija bez kavēšanās ieviesīs finanšu korekcijas. Ex-post pārbaudes veic, pamatojoties uz Regulu (EEK) Nr. 4045/89, kas paredz ex-post pārbaužu sistēmu, kura papildina nozaru priekšapmaksas sistēmas attiecībā uz virkni KLP pasākumu. Šī sistēma ir pārbaudes papildu līmenis, kas sniedz pārliecību, ka darījumi ir veikti atbilstoši noteikumiem, vai arī ļauj atgūt visas konstatētās summas, kas izmaksātas nepareizi. Komisija veica pasākumus, lai novērstu konstatētās problēmas pārbaudēs, kas saistītas ar lauku attīstības un eksporta kompensāciju nozari. Komisija arī risina jautājumus, kas saistīti ar konstatētajiem trūkumiem olīveļļas nozarē, un norit grāmatojumu noskaidrošanas procedūras. Lielākā daļa olīveļļas ražošanas apjoma ir integrēta vienreizējo maksājumu shēmā. Tādējādi atbalstu vairs nemaksā, pamatojoties uz saražoto apjomu, bet gan uz platību, un to kontrolē IAKS ietvaros. Tam būtu ievērojami jāsamazina kļūdu risks. Strukturāli pasākumi (Komisijas darba dokuments, 46. – 51. punkts) Komisija veic visas darbības, ko iesaka Eiropas Parlaments. Tā pastāvīgi pilda uzraudzības funkcijas, veicot revīzijas darbu, koordinācijas darbības un izplatot ieteikumus un labu praksi. Konstatējot trūkumus dalībvalstu sistēmās, Komisija sniedz ieteikumus to uzlabošanai un nopietnos gadījumos vienojas par darbībām stāvokļa uzlabošanai, kuras tā stingri uzrauga. Ja trūkumi netiek novērsti, tā aptur maksājumus attiecīgajai programmai vai dalībvalstij. Komisija 2007. gada aprīlī apturēja ERAF maksājumus dažām programmām Anglijā. Vajadzības gadījumā tā apsvērs citu maksājumu apturēšanu. Lai veiktu korekcijas iepriekšējos izdevumos, ko ietekmēja sistēmas kļūdas, Komisija lūdz dalībvalsti pārbaudīt šos izdevumus un izdarīt labojumus. Pildot uzraudzības funkcijas, Komisija pievērš uzmanību tam, lai ieviestu uzlabojumus sistēmās un kopumā padarītu efektīvākas pārbaudes sistēmas. Rīcības plāns integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai deva papildu stimulu šim procesam. Ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatos ir dots kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums dažādās dalībvalstīs, pamatojoties uz Komisijas visaptverošo revīzijas darbu, un norādīti gadījumi, kad pastāv nopietns risks Kopienas budžetam. Attiecībā uz dalībvalstīm un programmām, par kurām ģenerāldirektora gada deklarācijās ir ierakstītas atrunas, kā arī uz citām sistēmām, kurās ir nopietni trūkumi, Komisija stingri uzrauga pieņemto rīcības plānu īstenošanu. Iekšējās politikas jomas, ieskaitot pētniecību (Komisijas darba dokuments, 52. – 67. punkts) Komisija pilnībā pievienojas Eiropas Parlamenta paustajām bažām par to, ka vēl aizvien pastāv iepriekšējos konstatētās problēmas. Tā turpina uzlabot savas kontroles sistēmas saistībā ar rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai. Pētniecības jomā ir ieviesta daudzgadu pieeja, lai mazinātu risku, ka varētu tikt atlīdzinātas nepamatoti lielas izmaksas, tostarp ievērojami palielināts ex-post revīziju skaits. Turklāt ir izstrādātas „saskaņotas procedūras”, lai nodrošinātu obligāto procedūru kopumu apliecinājumu sniegšanai par finanšu pārskatiem un par metodiku, kas aprakstīts dotāciju nolīguma paraugā Septītajai pētniecības pamatprogrammai (FP7). Sagaidāms, ka šīs darbības ļaus samazināt kļūdu intensitāti, uzlabojot profilaksi, atklāšanu un labošanu. Saskaņā ar FP7 ir veikti arī pasākumi, lai vienkāršotu izmaksu atlīdzināšanas noteikumus, tostarp vienreizēju maksājumu izmantošanu starptautiskās sadarbības partnervalstīm atbilstoši dotāciju nolīgumiem par netiešām darbībām. Laika uzskaites prasības pētniekiem ir skaidri norādītas nolikumā par finanšu pārskatu apliecinājumiem un par metodiku, kuri pievienoti dotāciju nolīgumam, un tās ir jāapliecina revidentiem. Komisija 2007. gadā ir publicējusi arī norādījumus saņēmējiem. Saistībā ar valstu aģentūrām lēmumos, ar ko izveido jaunās paaudzes programmas izglītības, mācību un jaunatnes jomā, ir paredzēts visaptverošu pārbaužu kopums un procedūru ievērošanas kontrole, kā arī iekšējās kontroles mehānismi, lai nodrošinātu un pārbaudītu darījumu likumību un pareizību, kā arī pasākumu īstenošanu un atbilstību. Komisijas detalizētas atbildes uz Eiropas Parlamenta ieteikumiem iekšējās politikas konkrētās jomās skatīt pievienotajā darba dokumentā. Ārējie darījumi (Komisijas darba dokuments, 68. – 80. punkts) Komisija apzinās riskus, kuri pastāv projekta īstenošanas organizācijas līmenī, un iepriekšējos gados ir veikusi vairākus pasākumus to iespējamās ietekmes mazināšanai. Pie tiem pieder līgumu standarta noteikumu izmantošana un pilnveidošana. Piemēram, 2006. gada sākumā tika pārskatīti standarta dotāciju un maksas pakalpojumu līgumi. Tagad tajos ir iekļautas standarta pilnvaras revidentiem to izdevumu pārbaudes veikšanai, ko iesniedz Kopienas līdzekļu saņēmēji pirms galīgā maksājuma. Jaunās pilnvaras ir pārskatītas, lai pastiprinātu līgumu noteikumu atbilstības pārbaudi, tostarp to noteikumu, kas attiecas uz valsts iepirkuma procedūrām. EuropeAid kopējā Relex informācijas sistēma ( CRIS ) ļauj veikt vajadzīgo analīzi, tostarp pēc īstenotājas organizācijas veida vai vadības režīma. Sistēmu pastāvīgi uzlabo un pilnveido atbilstīgi jaunām vadības vajadzībām. Eiropas Parlamenta 2005. budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijā ir minēti arī vairāki ieteikumi saistībā ar attīstības politiku un ārējām attiecībām. Komisijas atbildes uz šiem ieteikumiem skatīt pievienotajā darba dokumentā punktos, kas attiecas uz ārējām darbībām un Eiropas Attīstības fondiem. Pirmspievienošanās stratēģija (Komisijas darba dokuments, 81. – 84. punkts) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta ieteikumu Komisija turpinās stingri uzraudzīt valstu uzraudzības un kontroles sistēmu efektīvu darbību attiecībā uz pirmspievienošanās stratēģijas programmu izdevumiem, īpaši SAPARD/IPARD maksātājās aģentūrās. Turklāt, veidojot kopīgus projektus ar starptautiskām iestādēm, Komisija īpašu uzmanību pievērš speciālām zināšanām un pievienotajai vērtībai, ko var dot minētās iestādes vai Komisija, un tam, lai tiktu pilnībā ievērota Finanšu regula. Administratīvie izdevumi un ar aģentūrām saistīti jautājumi (Komisijas darba dokuments, 85. – 96. punkts un 150. – 163. punkts) Komisija ir gandarīta par to, ka Palātas veiktajās revīzijās nav konstatētas būtiskas kļūdas, kas ietekmē administratīvo izdevumu likumību un pareizību. Saistībā ar tās ēku uzturēšanas izmaksām Komisija sagatavos remonta plānošanas prognozi, ko nosūtīs Eiropas Parlamentam un Padomei. Komisija arī pārbaudīs, vai tā nav cietusi liftu karteļa dēļ, ko minēja Eiropas Parlaments. Turklāt Komisija apstiprina, ka invaliditātes pensijas tiek piešķirtas un to izmaksa pagarināta vienīgi medicīnisku iemeslu dēļ. Komisija 2007. gada 27. jūnijā pieņēma ziņojumus par Bulgārijas un Rumānijas progresu, veicot papildu pasākumus pēc pievienošanās (COM(2007)377 un COM(2007)378), tostarp tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma, cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību; tie ir nosūtīti Padomei un Eiropas Parlamentam. Eiropas Parlaments vispārējā budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā, kā arī regulatīvo aģentūru budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijās sniedzis Komisijai vairākus ieteikumus par atsevišķām aģentūrām[6]. Komisija pievienojas Eiropas Parlamenta paustajām bažām par aģentūru labu pārvaldību un labāku regulējumu. Tā uzskata, ka, pieņemot iestāžu nolīguma projektu par Eiropas regulatīvo aģentūru darbības pamatprincipiem (COM(2005)59), ļoti labi varētu piemērot Parlamenta ieteikumus par tādiem jautājumiem kā ietekmes novērtējums, izmaksu un ieguvumu apsvērumi, vērtēšana un ikgadēju ziņojumu sniegšana. Tāpēc Komisija cer, ka tuvākajā laikā Padome gūs turpmākus panākumus šajā svarīgajā jautājumā. Pilnībā ievērojot regulatīvo aģentūru autonomiju, Komisija tajā pašā laikā turpina sniegt plašus norādījumus un atbalstu šīm aģentūrām. Būtisks tā piemērs ir pakalpojumu līmeņa nolīgumi, kas 2006. gadā tika noslēgti ar daudzām regulatīvām aģentūrām dažādās pārvaldes un mācību jomās[7]. C) REVīZIJAS PALāTAS IZDOTIE īPAšIE ZIņOJUMI Eiropas Parlaments sniedza ieteikumus Komisijai par desmit īpašajiem ziņojumiem, ko Revīzijas palāta publicēja 2005. un 2006. gadā. Komisijas atbildes uz šiem ieteikumiem skatīt Komisijas darba dokumentā (97. līdz 131. punkts). II – EIROPAS PARLAMENTA APSTIPRINĀJUMS EAF BUDžETA IZPILDEI Komisija ir veikusi vai plāno veikt darbības attiecībā uz vairumu Parlamenta izvirzīto jautājumu, kas attiecas uz Eiropas Attīstības fondiem (EAF). Komisijas darba dokumentā (132. līdz 149. punkts) ir ietverta sīki izstrādāta informācija, taču Komisija vēlētos uzsvērt šādus punktus. Uzskaite Komisija regulāri informē Parlamentu par savas grāmatvedības sistēmas, tostarp Eiropas Attīstības fonda kontu IT platformas modernizēšanu (skatīt COM(2007)343, 21.6.2007.). Pēc migrācijas pilna informācija tiks nosūtīta Revīzijas palātai un Parlamentam. Neraugoties uz migrācijas kavēšanos, EAF 2005. un 2006. gada pārskati tika sagatavoti atbilstoši uzkrājumu grāmatvedības principiem. Uzraudzības un kontroles sistēmas Komisijas galvenās uzraudzības un kontroles sistēmas pēdējo gadu laikā ir pastāvīgi uzlabojušās, tostarp arī, pamatojoties uz Revīzijas palātas ieteikumiem. Ir papiildus uzlabota jau esošo visaptverošo pārbaužu kvalitāte projektu īstenošanas organizāciju līmenī, īpaši pilnveidojot līgumu standarta noteikumus. Šie pilnveidojumi ietver, piemēram standarta pilnvaras un ziņojumu paraugu ārējiem revidentiem to izdevumu pārbaudēm, ko iesniedz Kopienas līdzekļu saņēmēji pirms galīgo maksājumu veikšanas, dotāciju un maksas pakalpojumu līgumus. Šīs pilnvaras tika pārskatītas, lai pastiprinātu atbilstības pārbaudi līgumu noteikumiem. Vajadzības gadījumā pēc šo darbību veikšanas tiks pārskatīta EuropeAid pašreizējā revīzijas stratēģija. Sadarbība ar dalībvalstīm Jaunā Finanšu regula palīdzēs intensificēt sadarbību un līdzfinansējumu dalībvalstīm un palielinās uzsvaru uz atbalsta efektivitāti. Īstenojot savas darbības, Komisija jau plaši izmanto privātus uzņēmumus, kas izvēlēti saskaņā ar konkursa procedūrām un kuru tehniskās un finanšu iespējas tiek pārbaudītas atlases procesā. III – REZOLūCIJU IETEIKUMI SAISTīBā AR ATSEVIšķāM AģENTūRāM Eiropas Parlaments vispārējā budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā, kā arī atsevišķu aģentūru budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijās sniedzis Komisijai vairākus ieteikumus par regulatīvajām aģentūrām. Kopsavilkums Komisijas sniegtajām atbildēm uz dažiem ar aģentūrām saistītiem horizontālajiem jautājumiem izklāstīts iepriekš sadaļā par vispārējo budžetu. Komisijas atbildes uz ieteikumiem citos horizontālajos jautājumos un uz tai adresētajiem ieteikumiem par atsevišķām aģentūrām atrodamas Komisijas darba dokumentā (87. līdz 93. punkts un 150. līdz 163. punkts). * * * [1] 2005. gada vispārējā budžeta izpildes apstiprinājums; 2005. gada EAF izpildes apstiprinājums, 2005. gada aģentūru budžeta izpildes apstiprinājums. [2] Komisijas darba dokuments, pielikums Komisijas ziņojumam Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par 2005. gada budžeta izpildes apstiprinājumu. [3] Gan šim kopsavilkuma ziņojumam, gan visam darba dokumentam ir Eiropas Parlamenta ieteikumus saturošajām rezolūcijām līdzīga struktūra. [4] Skatīt arī 147. pantu Finanšu regulā, kas attiecas uz vispārējo budžetu. [5] Skatīt 2., 8., 29., 33., 36., 68., 86., 107., 134., 153., 162., un 163. ieteikumu. [6] Vispārējā budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā un atsevišķu aģentūru budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijās ietverti ieteikumi Komisijai horizontālos jautājumos par aģentūrām un ieteikumi par atsevišķu aģentūru konkrētām problēmām. Komisijas atbildes uz šiem ieteikumiem skatīt darba dokumenta 87. līdz 93. punktā un 150. līdz 163. punktā. [7] Skatīt arī citus piemērus, kas minēti darba dokumenta 152. punktā.