LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 17.12.2004 
COM(2004) 808 gal īgā redakcija 
2004/0281 (AVC)   
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas-Vidusj ūras asociācijas nolīguma parakst īšanu Eiropas Kopienas v ārdā 
starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm un Sīrijas Arābu Republiku un t ā konkrētu 
noteikumu pagaidu piem ērošanu 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas-Vidusj ūras asociācijas nolīguma nosl ēgšanu starp Eiropas Kopienu un t ās 
dalībvalstīm, no vienas Puses, un S īrijas Arābu Republiku, no otras Puses 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. Pievienotie protokoli veido juridi skus instrumentus Eiropas-Vidusj ūras asociācijas 
nolīguma starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas Puses, un S īrijas 
Arābu Republiku, no otras Puses, parakst īšanai un nosl ēgšanai. 
(a) Padomes l ēmuma priekšlikums par nol īguma parakst īšanu, 
(b) Padomes l ēmuma priekšlikums par nol īguma nosl ēgšanu. 
2. Uz S īrijas attiec ībām ar Eiropas Kopienu pašlaik attiecas Sadarb ības nolīgums, kas 
parakstīts 1977. gada 18. j ūlijā (stājās spēkā 1978. gada 1. janv ārī), ar turpm ākajos 
protokolos pie ņemtiem groz ījumiem. Padome pie ņēma savas sarunu direkt īvas 
1997. gada 18. decembr ī, un Komisija ofici āli sāka Asociācijas nolīguma sarunas 
1998. gada 14.-15. maij ā. Progress pirmajos četros gados bija ļoti lēns. Sarunu gaita 
mainījās pēc izmaiņām Sīrijas vald ībā 2001. gada decembr ī, un astotaj ā sesijā 
2002. gada 5.-6. j ūnijā jau varēja vienoties pa r dokumenta pirmaj ām nodaļām. Pēc 
visaptveroša S īrijas tarifu grafika iesniegšanas 2003. gada septembr ī varēja sākties 
intensīvas sarunas par tarifu pak āpenisku atcelšanu, k ā rezultātā sarunas nosl ēdzās 
divpadsmitaj ā un pēdējā kārtā 2003. gada 8.-9. decembr ī, kam sekoja virkne tehnisku 
sarunu, kuru rezult ātā Komisija un S īrijas vald ība Brisel ē 2004. gada 19. oktobr ī 
parafēja dokumentu. 
3. Ierosin ātais Asoci ācijas nolīgums starp ES un S īriju izveidos jaunas, cieš ākas 
attiecības Eiropas-Vidusj ūras partnerattiec ību kontekst ā, kas sāktas ar 1995. gada 
Barselonas deklar āciju. Tas veicin ās mieru un droš ību reģionā un stimul ēs 
tirdzniecību un ekonomisk ās attiecības starp S īriju un ES, un S īriju un tās Vidusjūras 
partneriem. Ierosin ātais nolīgums būtu pēdējais posms Eiropas-Vidusj ūras Brīvās 
tirdzniecības zonas izveid ē 2010. gad ā, kā noteikts Barselonas deklar ācijā. 
Barselonas deklar ācijā ir uzsvērta ES priorit āte stiprināt tās drošību, ekonomisk ās un 
sociālās attiecības ar partneriem Vidusj ūras baseina dienvidu da ļā. Nolīgumi ar 
Tunisiju, Maroku, Alž īriju, Ēģipti, Izraēlu, Palestīnas Teritorij ām, Jordānu un Lib ānu 
jau ir parakst īti; atlikusi ir tikai S īrija. 
4. ES-S īrijas Asoci ācijas nolīgumam b ūs neierobežots termi ņš, un tas b ūs sākums 
padziļinātām attiecībām daudzās jomās uz savstarp īguma un partner ības pamata. 
Demokrātijas un cilv ēktiesību principu iev ērošana būs būtisks nolīguma elements. 
Saskaņā ar Padomes 2003. gada 17. novembra l ēmumu par c īņu pret masu 
iznīcināšanas iero ču izplatību nolīgumā kā būtisks elements ir iek ļauta arī 
apņemšanās izpildīt esošās saistības saska ņā ar atbruņošanās un ieroču neizplat īšanas 
instrumentiem. 
5. ES-S īrijas Asoci ācijas nolīgums pēc modeļa ir līdzīgs citiem Eiropas-Vidusj ūras 
Asociācijas nolīgumiem, bet tas satur t ālejošākus un būtiskākus noteikumus vair ākās 
šādās jomās: ieroču neizplat īšana, pretterorisms, visaptveroša lauksaimniec ības 
produktu tarifu, tirdzniec ības tehnisko š ķēršļu un fitosanit āro pasākumu pak āpeniska 
atcelšana, tirdzniec ības atvieglošana, uz ņēmumu izveides un pakalpojumu ties ības, 
valsts iepirkumi, intelektu ālā īpašuma ties ības un tirdzniec ības strīdu izšķiršanas 
mehānismi. Ir paredz ēta arī tirdzniec ības un ar tirdzniec ību saistītu noteikumu 
pagaidu piem ērošana. 
 
LV 3   LV 6. Nol īgumā ir šādi galvenie elementi: 
– regulārs politiskais dialogs, ieskaitot sadarb ību ieroču neizplat īšanas jom ā, 
– ekonomiskais, soci ālais un kult ūras dialogs un sadarb ība daudzās jomās, 
– pakāpeniska br īvās tirdzniec ības zonas izveide star p Eiropas Kopienu un S īriju 
augstākais divpadsmit gados. Abas Puses atz īst brīvās tirdzniec ības nozīmi, ko 
garantē 1994. gada Visp ārējā Vienošan ās par tarifiem un tirdzniec ību (VVTT) un 
pārējie daudzpus ējie nolīgumi, kas pievienoti PTO dibin āšanas līgumam, 
– attiecībā uz rūpniecības izstrādājumiem atk ārtoti tiek apstiprin āta brīvā pieeja, kas 
piešķirta Sīrijas eksportam uz Kopienu saska ņā ar 1978. gada Sadarb ības 
nolīgumu. Savuk ārt Sīrija liberaliz ēs savu importa rež īmu Kopienas 
izstrādājumiem t ā, lai divpadsmit gadu p ārejas posma beig ās pēc nolīguma 
stāšanās spēkā visi tarifi tiktu samazin āti līdz nullei, 
– par lauksaimniec ības pārstrādes produktiem ir paredz ētas specifiskas savstarp ējas 
koncesijas, 
– lauksaimniec ības produktus no S īrijas uz Kopienu liberaliz ēs atbilstoši Barselonas 
Procesa m ērķiem (pakāpeniska liberaliz ācija ar pārskatīšanas klauzulu). Tarifu 
kvotas piem ēro vairākiem paaugstin āta riska ražojumiem. Tarifus par produktiem 
no Kopienas, ko eksport ē uz Sīriju, pakāpeniski atcels line ārā veidā tā, lai tie 
sasniegtu nulli divpadsmit gadu p ārejas posma beig ās pēc nolīguma stāšanās 
spēkā, 
– tirdzniecību ar ziv īm un zivsaimniec ības produktiem, ko import ē no Sīrijas uz 
Kopienu, iz ņemot ierobežotu skaitu produktu, liberaliz ēs divos gados. Par 
produktiem, kuru liberaliz ācija nav paredz ēta, tarifu kvotas paredz ēs saskaņā ar 
nolīgumu. Tarifus par ziv īm un zivsaimniec ības produktiem no Kopienas, ko 
eksportē uz Sīriju, pakāpeniski atcels line ārā veidā tā, lai tie sasniegtu nulli 
augstākais divpadsmit gados p ēc nolīguma stāšanās spēkā, 
– uzņēmumu dibin āšanas un pakalpojumu sniegšanas ties ības, kas Eiropas 
investoriem pieš ķir vislielākās labvēlības vai nacion ālo režīmu (to, kurš lab āks) 
uzņēmuma izveidei S īrijā un atver invest īcijām gandrīz visas nozares, iz ņemot 
dažas, kas pašlaik paredz ētas valsts monopoliem. Telekomunik āciju joma b ūs 
atvērta vēlākais sešus gadus p ēc stāšanās spēkā, 
– strīdu izšķiršanas noteikumi, lai atrisin ātu tirdzniec ības strīdus saska ņā ar PTO 
Strīdu izšķiršanas meh ānismu, 
– noteikumi par personu p ārvietošanos, 
– par maksājumiem un kapit āla apriti, konkurenci, valsts iepirkumiem, intelektu ālā, 
rūpnieciskā un komerci ālā īpašuma ties ībām, un par standartiem, tehniskajiem 
noteikumiem un atbilst ības novērtējuma proced ūrām, 
– apņemšanās un sadarb ība tādās jomās kā migrācija (ieskaitot atpaka ļielaišanu 
valstī), likuma vara, narkotiku un organiz ētās noziedz ības apkarošana, nelikum īgi 
iegūtas naudas legaliz ēšana (naudas atmazg āšana) un pretterorisms, 
 
LV 4   LV – institucion ālie noteikumi nol īguma pārvaldībai, kas ietvers Asoci ācijas Padomes 
izveidi, lai ministriju l īmenī tiktos un p ārraudzītu nolīguma izpildi, un Asoci ācijas 
Komitejas izveidi,  
– Asociācijas Padome veic visus vajadz īgos pasākumus, lai atvieglotu sadarb ību un 
kontaktus starp Eiropas Parlamentu un S īrijas Tautas Asambleju. 
Nolīguma mērķis ir atbalst īt ekonomisk ās un politisk ās reformas S īrijā, sagatavojot S īriju 
integrācijai pasaules ekonomik ā un veicinot re ģionālo integrāciju. Ar regul āra politiska 
dialoga starpniec ību tas arī dos ES iesp ēju iesaistīties sarun ās ar Sīriju par visiem savstarp ējas 
intereses jaut ājumiem, jo īpaši par cilv ēktiesībām un demokr ātijas principiem, terorismu un 
ieroču neizplat īšanu. 
 
LV 5   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas-Vidusj ūras asociācijas nolīguma parakst īšanu Eiropas Kopienas v ārdā 
starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm un Sīrijas Arābu Republiku un t ā konkrētu 
noteikumu pagaidu piem ērošanu 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu, kop ā ar 300. panta 
2. punkta pirm ās daļas pirmo teikumu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu 1, 
Tā kā: 
(1) Padome 1997. gada 18. decembr ī pieņēma direkt īvas, lai Komisija var ētu sākt sarunas 
par Eiropas-Vidusj ūras Asoci ācijas nol īgumu starp Eiropas Kopienu un t ās 
dalībvalstīm, no vienas Puses, un S īrijas Arābu Republiku, no otras Puses. 
(2) Min ētās sarunas ir nosl ēgtas, un nol īgums ir paraf ēts 2004. gada 19. oktobr ī. 
(3) Eiropas Komisija un S īrijas Arābu Republika ir ap ņēmušās līdz Asociācijas nolīguma 
stāšanās spēkā provizoriski piem ērot konkrētus tā noteikumus. 
(4) pagaidu piem ērošanas īstenošanai vajadz īgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 
1999. gada 28. j ūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto 
ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību 2. 
(5) Asoci ācijas nol īgums jāparaksta Kopienas v ārdā un jāapstiprina konkr ētu tā 
noteikumu pagaidu piem ērošana, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
Ievērojot, ka nol īgums tiks nosl ēgts vēlāk, Padomes priekšs ēdētājs ar šo tiek pilnvarots 
norīkot personu(-as), kura(-s) ir ties īga (- s) Eiropas Kopienas v ārdā parakstīt par Eiropas-
Vidusjūras asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas Puses, 
un Sīrijas Arābu Republiku, no otras Puses. 
                                                 
1 OV C 
2 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. 
 
LV 6   LV 2. pants 
Uz šādiem Asoci ācijas nolīguma noteikumiem pirms t ā stāšanās spēkā attiecas pagaidu 
piemērošana: 2. pants, 7. l īdz 42. pants, 61. pants, 63. l īdz 89. pants, 97. pants, 99. l īdz 
102. pants, 107. pants, 120. pants, 132. l īdz 138. pants, un 140. un 141. pants. 
3. pants 
Pasākumus, kas vajadz īgi nolīguma pagaidu piem ērošanas īstenošanai, pie ņem saska ņā ar 
4. pantā minēto procedūru. 
4. pants 
(1) Komisijai pal īdz Komiteja par horizont ālajiem jaut ājumiem attiec ībā uz tādu 
lauksaimniec ības pārstrādes produktu tirdzniec ību, kas nav uzskait īti Līguma 
I pielikum ā, kura ir izveidota ar 16. pantu Padomes 1993. gada 6. decembra Regul ā 
(EK) Nr. 3448/1993, ar ko nosaka tirdzniec ības režīmu, kas piem ērojams daž ām 
lauksaimniec ības produktu p ārstrādē iegūtām precēm 3, Cukura p ārvaldības komiteja, 
kas izveidota ar 42. pantu Padomes 2001. gada 19. j ūnija Regul ā (EK) Nr. 1260/2001 
par cukura tirgu kop īgo organiz āciju 4, kurā grozījumi izdar īti ar Komisijas 2002. gada 
19. aprīļa Regulu (EK) Nr. 680/2002 5, vai, ja vajadz īgs, komitejas, kas izveidotas ar 
citām regulām par tirgu kop ējo organiz āciju, vai Muitas kodeksa komiteja, kas 
izveidota ar 248.a pantu 1992. gada 12. oktobra Regul ā (EEK) Nr. 2913/92 par 
Kopienas Muitas kodeksa izveidi 6. Ja ir izdar īta atsauce uz šo punktu, piem ēro 
Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu. L ēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punkt ā 
noteiktais periods ir viens m ēnesis. 
(2) Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā – 
 Priekšs ēdētājs 
  
                                                 
3 OV L 318, 20.12.1993., 18. lpp. 
4 OV L 178, 30.6.2001., 1. lpp. 
5 OV L 104, 20.4.2002., 26. lpp. 
6 OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 2700/2000 
(OV L 311, 12.12.2000. 17. lpp.). 
 
LV 7   LV 2004/0281 (AVC) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMAM 
par Eiropas-Vidusj ūras asociācijas nolīguma nosl ēgšanu starp Eiropas Kopienu un t ās 
dalībvalstīm, no vienas Puses, un S īrijas Arābu Republiku, no otras Puses 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 310. pantu, kop ā ar 300. panta 
2. punkta otro fr āzi un 3. punkta otro da ļu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu 7, 
Tā kā: 
(3) Eiropas-Vidusj ūras Asoci ācijas nolīgums starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, 
no vienas Puses, un S īrijas Arābu Republiku, no otras Puses, ir parakst īts Eiropas 
Kopienas v ārdā … [vieta] … [datums], ar atrunu par t ā iespējamu nosl ēgšanu vēlākā 
datumā, saskaņā ar Padomes … [datums] L ēmumu …/……../EK, 
(4) nolīgums jāapstiprina, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
Eiropas-Vidusj ūras Asoci ācijas nolīgums starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, no 
vienas Puses, un S īrijas Arābu Republiku, no otras Puses, nol īguma pielikumi un protokoli, k ā 
arī apvienotās deklarācijas un Eiropas Kopienas deklar ācijas, kas iek ļautas nobeiguma akt ā, ir 
apstiprināti Eiropas Kopienas v ārdā. 
Parafētie dokumenti, kas min ēti 1. punkt ā, ir šā lēmuma daļa. 
2. pants 
Nostāju, kas Kopienai j āpieņem Asoci ācijas Padomes un Asoci ācijas Komitejas kontekst ā, 
jānosaka Padomei p ēc Komisijas priekšlikuma vai, attiec īgā gadījumā, Komisijai saska ņā ar 
attiecīgajiem nol īgumu elementiem. 
                                                 
7 OV C […], […], …. lpp. 
 
LV 8   LV Saskaņā ar nolīguma 124. un 127. pantu Padomes priekšs ēdētājs būs Asociācijas Padomes 
priekšsēdētājs. Komisijas p ārstāvis būs Asociācijas Komitejas priekšs ēdētājs, atbilstoši 
saskaņotam reglamentam. 
Lēmumu public ēt Asociācijas Padomes un Asoci ācijas Komitejas l ēmumus Eiropas 
Savienības Oficiālajā Vēstnesī katrā gadījumā pieņems attiec īgi Padome un Komisija. 
3. pants 
Padomes priekšs ēdētājs ir pilnvarots nor īkot personu(-as), kura(-s) ir ties īga Eiropas Kopienas 
vārdā deponēt paziņojumu, kā paredzēts nolīguma 142. pant ā. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā 
 Priekšs ēdētājs 
 
LV 9   LV PIELIKUMS  
EIROPAS-VIDUSJ ŪRAS NOL ĪGUMS, 
AR KO IZVEIDO ASOCI ĀCIJU 
STARP EIROPAS KOPIEN ĀM 
UN TO DAL ĪBVALST ĪM, NO VIENAS PUSES, 
UN SĪRIJAS AR ĀBU REPUBLIKU, NO OTRAS PUSES 
 
LV 10   LV BEĻĢIJAS KARALISTE 
ČEHIJAS REPUBLIKA 
DĀNIJAS KARALISTE 
VĀCIJAS FEDERAT ĪVĀ REPUBLIKA 
IGAUNIJAS REPUBLIKA GRIEĶIJAS REPUBLIKA 
SPĀNIJAS KARALISTE 
FRANCIJAS REPUBLIKA 
ĪRIJA 
ITĀLIJAS REPUBLIKA 
KIPRAS REPUBLIKA 
LATVIJAS REPUBLIKA 
LIETUVAS REPUBLIKA 
LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE 
UNGĀRIJAS REPUBLIKA 
MALTAS REPUBLIKA 
NĪDERLANDES KARALISTE 
AUSTRIJAS REPUBLIKA 
POLIJAS REPUBLIKA 
PORTUG ĀLES REPUBLIKA 
SLOVĒNIJAS REPUBLIKA 
SLOVĀKIJAS REPUBLIKA 
SOMIJAS REPUBLIKA 
ZVIEDRIJAS KARALISTE 
LIELBRIT ĀNIJAS UN ZIEME ĻĪRIJAS APVIENOT Ā KARALISTE, 
EIROPAS KOPIENAS  dibināšanas līguma Līgumslēdzējas Puses, še turpm āk „dalībvalstis”, 
un 
 
LV 11   LV EIROPAS KOPIENA, še turpmāk „Kopiena”, no vienas Puses, 
un SĪRIJAS AR ĀBU REPUBLIKA, še turpmāk „Sīrija”, no otras Puses, 
ņemot vērā esošo tradicion ālo saišu noz īmīgumu, kas past āv starp Kopienu un t ās 
dalībvalstīm, no vienas Puses, un S īriju, no otras Puses, un to kop īgās vērtības, 
ņemot vērā to, ka Kopiena un t ās dalībvalstis, no vienas Puses, un S īrija, no otras Puses, v ēlas 
stiprināt minētās saites un izveidot ilgstošas attiec ības uz savstarp īguma, partnerattiec ību un 
kopīgas attīstības pamata, 
ņemot vērā nozīmīgumu, k ādu Puses pieš ķir Apvienoto N āciju Hartas m ērķiem un 
principiem, cilv ēktiesību ievērošanai, demokr ātiskajiem principiem un politiskaj ām un 
ekonomiskaj ām brīvībām, kas veido pašus Asoci ācijas pamatus, 
ņemot vērā politiskos un ekonomiskos notikumus Eirop ā un Sīrijā pēdējos gados un 
apzinoties vajadz ību apvienot centienus, lai stiprin ātu politisko stabilit āti un ekonomisko 
attīstību, veicinot sadarb ību gan visaptveroš ā Eiropas-Vidusj ūras ietvar ā, gan apakšre ģionu 
līmenī, 
apzinoties S īrijas apņēmību attīstīt savas ekonomikas mijiedarb ību ar pasaules ekonomiku un 
tās sadarbību šajā kontekstā ar Kopienu un t ās dalībvalstīm, 
apzinoties š ā nolīguma noz īmīgumu, kura pamat ā ir sadarb ība un dialogs, lai pan āktu 
pastāvīgu drošību un stabilit āti Eiropas-Vidusj ūras reģionā, 
ņemot vērā to, ka masu izn īcināšanas iero ču (MII) un to pieg ādes līdzekļu izplatīšana gan 
valstiskiem, gan nevalstiskiem dal ībniekiem ir viens no nopietn ākajiem draudiem 
starptautiskajai stabilit ātei un droš ībai, 
vēloties pretoties ar MII saist ītu preču un tehnolo ģiju nelikum īgas izmantošanas un 
pārvadāšanas draudiem un atz īstot, ka efekt īvas nacion ālas eksporta, tranz īta un gal īgās 
izmantošanas kontroles sist ēmas izveide atvieglos ar ī preču un tehnolo ģiju iegādi Sīrijas 
attīstībai, 
apzinoties to, ka starptautisk ā noziedzība un terorisms ir drauds re ģiona vienot ības un 
stabilitātes mērķu sasniegšanai, 
vēloties izveidot un att īstīt regulāru politisko dialogu par divpus ējiem un starptautiskiem 
savstarpējas intereses jaut ājumiem, 
ņemot vērā Kopienas v ēlmi sniegt S īrijai atbalstu t ās centienos veikt ekonomisk ās reformas 
un panākt sociālo attīstību, izmantojot efekt īvus sadarb ības mehānismus, 
paturot pr ātā ekonomisk ās un sociālās attīstības līmeņa atšķirību starp Kopienu un S īriju un 
vēloties kop īgi darboties, lai p ārvarētu šīs atšķirības un sasniegtu š īs Asociācijas mērķus, 
izmantojot attiec īgus šā nolīguma noteikumus, 
vēloties stiprin āt regulāra dialoga atbalst ītu sadarb ību ekonomikas, zin ātnes, vides, 
tehnoloģijas, audiovizu ālajā, sociālajā un kultūras jomā, lai uzlabotu savstarp ējās zināšanas un 
sasniegtu lab āko savstarp ējo sapratni, 
 
LV 12   LV ņemot vērā brīvās tirdzniec ības nozīmīgumu Kopienai un S īrijai, kas garant ēta 1994. gada 
Vispārējā Vienošan ās par Tarifiem un tirdzniec ību (VVTT) un p ārējos daudzpus ējos 
nolīgumos, kas pievienoti Pasaules tirdzniec ības organiz ācijas (PTO) dibin āšanas līgumam, 
pārliecībā, ka šis Asoci ācijas nolīgums rad īs vidi, kas piem ērota ekonomisko attiec ību 
turpmākai attīstībai, jo īpaši tirdzniec ības, invest īciju, tehnolo ģijas moderniz ācijas, sadarb ības 
jomā, ieskaitot atbilstošu ekonomikas p ārstrukturēšanu, 
apstiprinot to, ka š ā nolīguma noteikumi, uz ko attiecas Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 
IV sadaļas III daļas joma, saista Apvienoto Karalisti un Īriju kā atsevišķas līgumslēdzējPuses, 
nevis kā Eiropas Kopienas da ļu, līdz brīdim, kad Apvienot ā Karaliste un Īrija (atkar ībā no 
situācijas) pazi ņo Sīrijai, ka t ās ir kļuvušas saist ītas kā Eiropas Kopienas da ļa saskaņā ar 
protokolu par Apvienot ās Karalistes un Īrijas pozīciju, kas pievienot s Eiropas Savien ības 
līgumam un Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam. Tas pats attiecas uz D āniju saska ņā ar 
protokolu, kas pievienots min ētajiem līgumiem, par D ānijas pozīciju, 
ir vienojuš ās šādi. 
1. pants 
1. Ar šo izveido asoci āciju starp Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas Puses, un 
Sīriju, no otras Puses. 
2. Nol īguma mērķi ir šādi: 
a) sniegt atbilstošu pamatu politiskajam dialogam starp Pus ēm, ļaujot ciešu 
politisko attiec ību attīstību visās jomās, kurās šāds dialogs p ēc Pušu ieskatiem 
ir vajadzīgs, 
b) izveidot nosac ījumus pak āpeniskai pre ču, pakalpojumu un kapit āla 
tirdzniecības liberaliz ācijai, 
c) attīstīt apmaiņu un veicin āt līdzsvarotas ekonomisk ās un soci ālās attiecības 
starp Pus ēm, jo īpaši ar dialoga un sadarb ības starpniec ību, kā mērķis ir 
stiprināt Sīrijas labkl ājību un ekonomisko un soci ālo attīstību, 
d) veicin āt sadarb ību gan visaptveroš ā Eiropas-Vidusj ūras ietvar ā, gan 
apakšreģionu līmenī, izmantojot integr āciju starp S īriju un tās reģionālajiem 
partneriem,  
e) veicin āt sadarbību ekonomikas, soci ālajā, kultūras un finanšu jom ā, kā arī citās 
savstarpējas intereses jom ās. 
2. pants 
Demokrātijas principu Visp ārējo cilvēktiesību deklar ācijā noteikto cilv ēka pamatties ību 
ievērošana ir pušu iekš ējo un ārējo politiku pamat ā un ir šā nolīguma būtiska sastāvdaļa. 
 
LV 13   LV I SADAĻA 
POLITISKAIS DIALOGS UN SADARB ĪBA 
3. pants 
Starp Pus ēm izveido regul āru politisko dialogu un sadarb ību, lai veicin ātu pastāvīgas 
sadarbības attiec ības starp t ām un dotu ieguld ījumu Vidusj ūras reģiona labkl ājībā, stabilitātē 
un drošībā, kā arī radītu starpkult ūru sapratnes un ieciet ības klimatu. 
4. pants 
Puses atk ārtoti uzsver savu kop īgo mērķi panākt savstarp ēji un efekt īvi pārbaudāmu Tuvo un 
Vidējo Austrumu zonu, kas ir br īva no masu izn īcināšanas iero čiem, kodoliero čiem, 
bioloģiskajiem un ķīmiskajiem iero čiem un to pieg ādes sistēmām. Tās vienojas kop īgi 
veicināt visu iero ču neizplat īšanas instrumentu parakst īšanu, ratifik āciju un izpildi no visu 
Vidusjūras partneru Puses, ieskaitot Neizplat īšanas līgumu ( NPT), Līgumu par visp ārējo 
kodolizm ēģinājumu aizliegumu  (CTBT ), Konvenciju par biolo ģiskajiem iero čiem ( BWC ) un 
Konvenciju par ķīmiskajiem iero čiem(CWC ). 
5. pants 
1. Puses vienojas sadarboties un sekm ēt masu izn īcināšanas iero ču, kodoliero ču, 
bioloģisko un ķīmisko iero ču, un to pieg ādes līdzekļu apkarošanu, piln ībā ievērojot 
savas esoš ās saistības saska ņā ar starptautiskajiem atbru ņošanās un iero ču 
neizplatīšanas līgumiem un nol īgumiem un cit ām esošām attiecīgām starptautisk ām 
saistībām, kā arī Apvienoto N āciju Droš ības Padomes rezol ūcijām, un nodrošinot 
efektīvu to izpildi. Puses vienoj as, ka šis noteikums ir b ūtisks šā nolīguma elements. 
2. T ās vienojas ar ī sadarboties un veicin āt šo mērķi, 
pieņemot pas ākumus, lai pan āktu visu p ārējo attiecīgo starptautisko instrumentu 
parakstīšanu, ratifik āciju vai pievienošanos tiem, atkar ībā no apstākļiem, un piln īgu 
to izpildi, 
izveidojot efekt īvas valsts ar MII saist ītu preču un tehnolo ģiju eksporta, tranz īta un 
galīgā izmantojuma kontroles sist ēmas, ieskaitot divk āršu izmantošanu, un ietverot 
izpildes proced ūras ar atbilstoš ām sankcij ām. 
3. Politiskais dialogs, kas izkl āstīts 6. pant ā, pavadīs un nostiprin ās 4. un 5. pant ā 
minētos elementus. 
6. pants 
1. Politiskais dialogs attiecas uz kop īgas intereses jaut ājumiem, jo īpaši mieru, 
starptautisko ties ību ievērošanu, teritori ālo viengabalain ību, reģionālo stabilit āti un 
drošību, cilvēktiesībām, demokr ātiju un re ģionālo attīstību, un tā mērķis ir dot ce ļu 
jauniem sadarb ības veidiem, lai min ētajās jomās sasniegtu kop īgos mērķus. 
 
LV 14   LV 2. Politiskais dialogs un sadarb ība jo īpaši 
a) atvieglos tuvin āšanos starp Pus ēm, attīstot labāku savstarp ēju sapratni un 
veicinot viedok ļu konver ģenci, regul āri apspriežoties par starptautiskajiem 
jautājumiem, kas interes ē abas Puses, 
b) dos katrai Pusei iesp ēju gūt labāku sapratni par katras Puses nost āju un 
interesēm un pien ācīgi ņemt tās vērā, 
c) nostiprin ās starptautisko iero ču neizplat īšanu un stabilit āti Eiropas-Vidusj ūras 
reģionā, 
d) palīdzēs attīstīt kopīgas iniciat īvas uz šā nolīguma principu pamata. 
3. Politiskais dialogs notiks ar regul āriem starplaikiem un kad vien nepieciešams, jo 
īpaši 
a) ministriju l īmenī, galvenok ārt Asociācijas Padomes ietvaros, 
b) vec āko amatpersonu l īmenī Sīrijā, no vienas Puses, un Eiropas Komisijas un 
Padomes priekšs ēdētāja līmenī, kam pal īdz Ģenerālsekretārs/Augstais 
Pārstāvis, no otras Puses, 
c) piln ībā izmantojot visus diplom ātiskos kan ālus, ieskaitot regul ārus 
amatpersonu br īfingus, apspriedes starptautisk ās tikšanās reizēs un kontaktus 
starp diplom ātiskajiem p ārstāvjiem treš ās valstīs, 
d) kad vien vajadz īgs, ar jebkuriem citiem l īdzekļiem, kas var dot noder īgu 
ieguldījumu šā dialoga nostiprin āšanā, attīstībā un paātrināšanā. 
II SADAĻA 
PREČU BRĪVA APRITE 
PAMATPRINCIPI 
7. pants 
Kopiena un S īrija pārejas period ā, kas ilgst augst ākais 12 gadus no š ā nolīguma stāšanās 
spēkā, pakāpeniski izveido br īvās tirdzniec ības zonu, saska ņā ar šā nolīguma noteikumiem un 
saskaņā ar noteikumiem, kas iek ļauti 1994. gada Visp ārējā Vienošan ās par tarifiem un 
tirdzniecību un tās turpmāk pārskatītajos variantos, še turpm āk VVTT. 
 
LV 15   LV I NODAĻA 
MUITAS NODOK ĻU ATCELŠANA 
8. pants 
Muitas nodokl ī ietilpst visi nodok ļi un jebk ādi maksājumi, ko uzliek saist ībā ar preču 
ievešanu vai izvešanu, ieskaitot visu veidu papildnodok ļus vai uzcenojumus saist ībā ar šādu 
ievešanu vai izvešanu, ta ču tajā neietilpst: 
a) iekš ējie nodok ļi vai citi iekš ējie maks ājumi, kas uzlikti saska ņā ar 24. panta 
1. punktu, 
b) antidempinga vai kompens ācijas maks ājumi, ko piem ēro saskaņā ar 28. un 29. pantu, 
c) nodevas vai citi maks ājumi, ko uzliek saska ņā ar VVTT VIII pantu, proti, š īs 
nodevas un citi maks ājumi nepārsniedz sniedzamo pakalpojumu aptuven ās izmaksas 
un tie nav paredz ēti vietējo izstrādājumu netiešai aizsardz ībai vai ievedumu un 
izvedumu aplikšanai ar nodokli fisk ālām vajadz ībām. To pamat ā ir specifiskas 
likmes, kas atbilst sniegt ā pakalpojuma patiesajai v ērtībai. 
9. pants 
1. Ievedmuitu starp Pus ēm atceļ saskaņā ar zem āk minētās 1. un 2. ieda ļas 
noteikumiem. 
2. Izvedmuitu starp Pus ēm atceļ no šā nolīguma spēkā stāšanās dienas. 
3. Par katru izstr ādājumu muitas pamatnodoklis, kam piem ēro tarifu atcelšanas 
noteikumus, ir 
a) Eiropas Kopienas kop ējais muitas tarifs, ko faktiski piem ēro erga omnes  šā 
nolīguma 8 parakstīšanas dien ā, 
b) Sīrijas tarifs, kas izkl āstīts I pielikum ā. 
4. Ja k āda no Pus ēm samazina savu piem ēroto muitas nodok ļa likmi sal īdzinājumā ar 
to, kas min ēta 3. punkt ā, un pirms p ārejas perioda beig ām, tad tās Puses tarifu 
atcelšanas noteikumus piem ēro samazin ātajām likmēm no tāda samazin ājuma dienas. 
5. S īrijas iest āšanās gadījumā PTO muitas pamatnodoklis, kam j āpiemēro tarifu 
atcelšanas noteikumi, ir PTO saistoš ā likme vai cita, ja zem āka, likme, ko efekt īvi 
piemēro erga omnes , no pievienošan ās dienas. Ja p ēc iestāšanās PTO tarifu 
samazinājumu piem ēro uz erga omnes  pamata, tad samazin āto likmi piem ēro kā 
muitas pamatnodokli no t āda samazin ājuma piem ērošanas dienas. 
                                                 
8 Padomes Regula (EEK) Nr. 2658/87, OV L 07/09/1987; Komisijas Regula (EK) Nr. 1789/2003, OV L 
281 30/10/2003 (I pielikuma „Nomenklat ūra” ikgadējā atjaunināšana) 
 
LV 16   LV 10. pants 
No šā nolīguma parakst īšanas dienas tirdzniec ībā starp Pus ēm neievieš jaunus muitas 
nodokļus un nepalielina jau piem ērotos nodok ļus. 
1. iedaļa 
RŪPNIECĪBAS IZSTR ĀDĀJUMI 
11. pants 
Šīs iedaļas noteikumus piem ēro Kopienas un S īrijas izcelsmes izstr ādājumiem, uz ko attiecas 
kombinētās nomenklat ūras un Sīrijas muitas tarifa 25. l īdz 97. noda ļa, izņemot II pielikum ā 
uzskaitītos izstrādājumus. 
12. pants 
Sīrijas izcelsmes izstr ādājumu imports Kopien ā ir atļauts bez muitas nodok ļiem, kā noteikts 
8. pantā. 
13. pants 
1) Muitas nodok ļus, kas noteikti 8. pant ā un kas piem ērojami Kopienas izcelsmes 
izstrādājumu importam S īrijā, pakļauj lineārai atcelšanai l īdz nullei, iev ērojot šādu 
sistēmu un grafiku: 
1. Visus 1%, 1,5%, 1,7%, 3% un 3,5% nodok ļus, kas uzskait īti I pielikum ā, atceļ 
šā nolīguma spēkā stāšanās dienā. 
2. Izņemot izstr ādājumus, uz ko attiecas 7. un 8. punkts, visus 5% un 7% 
nodokļus, kas uzskait īti I pielikum ā, atceļ trīs gados p ēc šā nolīguma stāšanās 
spēkā. 
3. Izņemot izstr ādājumus, uz ko attiecas 7. un 8. punkts, visus 10%, 11,75% un 
14,5% nodok ļus, kas uzskait īti I pielikum ā, atceļ sešos gados p ēc šā nolīguma 
stāšanās spēkā. 
4. Izņemot izstr ādājumus, uz ko attiecas 7. un 8. punkts, visus 20% un 23,5% 
nodokļus, kas uzskait īti I pielikum ā, atceļ deviņos gados p ēc šā nolīguma 
stāšanās spēkā. 
5. Izņemot izstr ādājumus, uz ko attiecas 7. un 8. punkts, visus 29%, 35% un 47% 
nodokļus, kas uzskait īti I pielikum ā, atceļ divpadsmit gados p ēc šā nolīguma 
stāšanās spēkā. 
6. Izņemot izstr ādājumus 8703.23.91 un 8703.23.92, visus nodok ļus virs 50%, 
kas uzskait īti I pielikum ā, samazina l īdz 50% šā nolīguma spēkā stāšanās dienā 
un atceļ divpadsmit gados p ēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 
 
LV 17   LV 7. Par 8. protokol ā uzskaitītajiem izstr ādājumiem, uz ko attiecas Pasaules 
tirdzniecības organiz ācijas Inform āciju tehnolo ģijas nolīgums, nodok ļus atceļ 
šā nolīguma spēkā stāšanās dienā. 
8. Par HS 28, 29, 30, 31, 35, 36, 37 un 38 kategoriju izstr ādājumiem visus 
nodokļus atceļ šā nolīguma spēkā stāšanās dienā. 
9. Par izstr ādājumu 8703.23.91, kas noteikts I pielikum ā, nodokli line ārā veidā 
samazina no 145% l īdz 65% tr īs gados p ēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas 
un tad atce ļ atlikušajos devi ņos pārejas perioda gados. 
10.  Par izstrādājumu 8703.23.92, kas preciz ēts I pielikum ā, nodokli line ārā veidā 
samazina no 255% l īdz 150% tr īs gados p ēc šā nolīguma spēkā stāšanās dienas 
un tad atce ļ atlikušajos devi ņos pārejas perioda gados. 
2) Ja attiec ībā uz kādu konkr ētu izstrādājumu rodas nopietnas gr ūtības, tad iepriekš 
minēto grafiku, kas piem ērojams saska ņā ar 1. punktu, Asoci ācijas Komiteja var 
pārskatīt, kopīgi vienojoties par to, ka grafiku attiec īgajam izstr ādājumam nevar 
pagarināt tā, lai tas p ārsniegtu maksim ālo 12 gadu p ārejas periodu. Ja Asoci ācijas 
Komiteja nav pie ņēmusi lēmumu trīsdesmit dien ās pēc Sīrijas pieteikuma p ārskatīt 
grafiku k ādam konkr ētam izstrādājumam, S īrija var attiec īgo grafiku provizoriski 
apturēt uz laiku, kas nedr īkst pārsniegt vienu gadu. 
14. pants 
Noteikumus par ievedmuitas atcelšanu piem ēro arī fiskāla rakstura muitas nodok ļiem. 
15. pants 
1. S īrija var pie ņemt ierobežota ilguma ārkārtas pasākumus, atk āpjoties no 12. panta 
noteikumiem, palielinot vai atk ārtoti ieviešot muitas nodok ļus pārejas period ā. 
a) Min ētie pasākumi var attiekties tikai uz jaun ām nozarēm vai daž ām nozarēm, 
kur notiek p ārstrukturēšana vai ir raduš ās nopietnas gr ūtības, jo īpaši ja tādas 
grūtības rada lielus soci ālus sarežģījumus. 
b) Muitas nodok ļi, kas piem ērojami Kopienas izcelsmes izstr ādājumu importam 
Sīrijā un ieviesti ar min ētajiem pas ākumiem, nevar p ārsniegt 25% ad valorem , 
un tie saglab ā atvieglojuma elementu par Kopienas izcelsmes izstr ādājumiem. 
To izstrādājumu kop ējā gada vid ējā importa v ērtība, uz ko attiecas min ētie 
pasākumi, nedr īkst pārsniegt 20% no Kopienas izcelsmes r ūpniecības 
izstrādājumu kop ējās gada vid ējās importa v ērtības par p ēdējiem trīs gadiem, 
par kuriem pieejama statistika. 
c) Min ētos pasākumus piem ēro laika posmu, kas nep ārsniedz piecus gadus, ja 
vien Asoci ācijas Komiteja neat ļauj ilgāku termiņu. Tos p ārtrauc piem ērot 
vēlākais maksim ālā divpadsmit gadu p ārejas perioda beig ās. 
 
LV 18   LV d) Tādus pasākumus nevar veikt attiec ībā uz izstrādājumu, ja ir pag ājuši vairāk 
nekā trīs gadi kopš visu nodok ļu un kvantitat īvo ierobežoju mu vai maks ājumu 
vai pasākumu ar l īdzvērtīgu iedarbību atcelšanas. 
e) Sīrija inform ē Asociācijas Komiteju par jebkuriem ārkārtas pasākumiem, ko t ā 
grasās veikt. Tr īsdesmit dien ās pēc tāda paziņojuma Kopiena pirms to izpildes 
var piepras īt apspriedi par t ādiem pasākumiem un sektoriem, kam tos piem ēro. 
Pieņemot tādus pasākumus, S īrija iesniedz Komitejai muitas nodok ļu 
atcelšanas grafiku saska ņā ar šo pantu. T āds grafiks paredz min ēto nodokļu 
pakāpenisku atcelšanu vien ādās ikgadējās daļās, sākot, vēlākais, divus gadus 
pēc to ieviešanas. Asoci ācijas Komiteja var nolemt par cit ādu grafiku. 
2. Atk āpjoties no 1. punkta ceturt ās daļas, Asoci ācijas Komiteja, lai ņemtu vērā ar 
jaunas nozares izveidi saist ītās grūtības, var iz ņēmuma kārtā atļaut Sīrijai saglab āt 
saskaņā ar 1. punktu pie ņemtos pas ākumus augst ākais trīs gadus p ēc divpadsmit 
gadu pārejas perioda. 
2. iedaļa 
LAUKSAIMNIEC ĪBAS, ZIVSAIMNIEC ĪBAS UN LAUKSAIMNIEC ĪBAS PĀRSTRĀDES 
PRODUKTI 
16. pants 
Šīs iedaļas noteikumi attiecas uz Kopienas un S īrijas izcelsmes produktiem, kas uzskait īti 
kombinētās nomenklat ūras un Sīrijas muitas tarifa 1. l īdz 24. noda ļā, un uz II pielikum ā 
uzskaitītajiem produktiem. 
17. pants 
Kopiena un S īrija pakāpeniski nosaka liel āku liberaliz āciju savstarp ējā lauksaimniec ības, 
zivsaimniec ības un lauksaimniec ības pārstrādes produktu tirdzniec ībā. 
18. pants 
1. Uz S īrijas izcelsmes lauksaimniec ības produktiem, tos import ējot Kopien ā, attiecas 
1. protokol ā izklāstītie noteikumi. 
2. Uz Kopienas izcelsmes lauksaimniec ības produktiem, tos import ējot Sīrijā, attiecas 
2. protokol ā izklāstītie noteikumi. 
3. Uz S īrijas izcelsmes zivsaimniec ības produktiem, tos import ējot Kopien ā, attiecas 
3. protokol ā izklāstītie noteikumi. 
4. Uz Kopienas izcelsmes zivsaimniec ības produktiem, tos import ējot Sīrijā, attiecas 
4. protokol ā izklāstītie noteikumi. 
 
LV 19   LV 19. pants 
To lauksaimniec ības pārstrādes produktu tirdzniec ībai, uz kuriem attiecas š ī iedaļa, piemēro 
5. protokol ā noteikto rež īmu. 
20. pants 
1. Nol īguma trešaj ā izpildes gad ā Kopiena un S īrija izskata situ āciju, lai noteiktu 
pasākumus, kas Kopienai un S īrijai jāpiemēro no ceturt ā gada sākuma pēc šā 
nolīguma stāšanās spēkā, saskaņā ar 17. pant ā noteikto m ērķi. 
2. Neierobežojot iepriekš ējā punkta noteikumus un ņemot vērā lauksaimniec ības, 
zivsaimniec ības un lauksaimniec ības pārstrādes produktu tirdzniec ības apjomu starp 
Pusēm, kā arī īpašo tādu produktu jut īgumu, Kopiena un S īrija Asoci ācijas Padom ē 
saskaņoti, uz savstarp īguma pamata un atseviš ķi par katru produktu izskata iesp ējas 
savstarpēji piešķirt turpmākas koncesijas. 
21. pants 
1. Puses sadarbojas sanit āro un fitosanit āro pasākumu jom ā, lai atvieglotu tirdzniec ību. 
Pusēm piemērojot SPS pasākumus, saistoši ir principi, kas izkl āstīti PTO Nol īgumā 
par sanitāro un fitosanit āro pasākumu piem ērošanu. 
2. P ēc piepras ījuma Puses identific ē un risina sarež ģījumus, kas var rasties no 
specifisko SPS pasākumu piem ērošanas, lai sasniegtu savstarp ēji pieņemamus 
risinājumus. 
22. pants 
1. Gad ījumā, ja kādas Puses lauksaimniec ības politikas izpildes rezult ātā vai jebkuru 
esošo noteikumu groz ījumu rezult ātā, vai jebkuru noteikumu, kas attiecas uz t ās 
lauksaimniec ības politikas izpildi, groz ījumu vai paplašin ājuma rezult ātā ievieš 
specifiskus noteikumus, attiec īgā Puse var attiec ībā uz konkr ētajiem produktiem 
grozīt nolīgumā noteikto rež īmu. 
2. T ādos gadījumos attiec īgā Puse inform ē Asociācijas Komiteju. P ēc otras Puses 
lūguma Asoci ācijas Komiteja san āk kopā, lai pien ācīgi ņemtu vērā otras Puses 
intereses. 
3. Ja Kopiena vai S īrija, piem ērojot 1. punktu, groza šaj ā nolīgumā paredzēto režīmu 
attiecībā uz lauksaimniec ības produktiem, t ās piešķir otras Puses izcelsmes importam 
priekšrocības, kas ir sal īdzināmas ar šaj ā nolīgumā paredzētajām. 
4. Š ā panta piem ērošanu apspriež Asoci ācijas Padom ē. 
 
LV 20   LV 2. NODA ĻA 
KOPĪGIE NOTEIKUMI 
23. pants 
Visus importa vai eksporta aizliegumus vai ierobežojumus tirdzniec ībā starp Pus ēm, izņemot 
muitas nodok ļus un neatkar īgi no tā, vai tie ieviesti ar kvot ām, importa vai eksporta licenc ēm 
vai citiem pas ākumiem, atce ļ pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. Neievieš nevienu jaunu š āda 
veida pasākumu. Šis noteikums neier obežo 28. un 29. panta piem ērošanu.  
24. pants 
1. Uz otras Puses teritorij ā importētiem produktiem ne tieši, ne netieši neattiecina 
iekšējos vai citus jebk āda veida nodok ļus, kas p ārsniedz tos, ko tieši vai netieši 
piemēro tamlīdzīgai iekšzemes produkcijai. Turkl āt, Puses ar ī citādi nepiem ēro 
iekšējos nodok ļus vai citus iekš ējos maksājumus, kas pie ļautu iekšzemes produkcijas 
aizsardzību. 
2. No otras Puses teritorijas import ētiem produktiem pieš ķir ne maz āk labvēlīgu režīmu 
par to, kas pieš ķirts tamlīdzīgai iekšzemes produkcijai attiec ībā uz visiem likumiem, 
noteikumiem un pras ībām, kas ietekm ē to iekš ējo pārdošanu, pied āvāšanu 
pārdošanai, pirkšanu, transport ēšanu, izplat īšanu vai izmantošanu. Š ā punkta 
noteikumi nekav ē piemērot atšķirīgus iekšzemes transporta maks ājumus, kuru 
pamatā ir tikai transporta l īdzekļa ekonomisk ā darbība, nevis produkcijas izcelsme. 
3. Neviena no Pus ēm neizveido un nesaglab ā nekādus iekš ējos kvantitat īvos 
noteikumus attiec ībā uz produktu mais īšanu, pārstrādi vai izmantošanu preciz ētos 
daudzumos vai proporcij ās, kas tieši vai netieši pieprasa, lai jebk ādu preciz ētu 
jebkura produkta daudzumu vai proporciju, uz ko attiecas noteikumi, pieg ādātu no 
iekšējiem avotiem. Turkl āt, neviena no Pus ēm arī citādi nepiem ēro iekšējos 
kvantitatīvos noteikumus, kas pie ļautu iekšzemes produkcijas aizsardz ību. 
4. Š ā panta noteikumus nepiem ēro tiesību aktiem, noteikumiem, proced ūrām vai 
praksei, kas regul ē valsts iepirkumus, uz ko attiecas 67. l īdz 71. pants. 
25. pants 
Sadarbība krāpšanas apkarošanas jom ā 
1. Puses vienojas, ka administrat īvā sadarbība ir būtiska atbilst īgi šai sada ļai piešķirtā 
atvieglojumu rež īma izpildei un kontrolei, un uzsver savu ap ņemšanos apkarot 
pārkāpumus un kr āpšanu muitas un saist ītos jautājumos. 
2. Kad k āda no Pus ēm uz objekt īvas inform ācijas pamata secina, ka nav nodrošin āta 
administrat īvā sadarbība un/vai ka ir pie ļauti pārkāpumi vai kr āpšana saska ņā ar šo 
sadaļu, attiecīgā Puse var provizoriski aptur ēt attiecīgo konkr ētajai produkcijai 
piešķirto atvieglojumu rež īmu saskaņā ar šo pantu. 
 
LV 21   LV 3. Šaj ā pantā administrat īvās sadarbības nenodrošin āšana tostarp ir: 
a) atkārtota pien ākumu neizpild īšana, lai p ārbaudītu attiecīgā(-o) izstrādājuma(-u) 
izcelsmes statusu, 
b) atkārtots atteikums vai nepien ācīga kavēšanās, veicot un/vai pazi ņojot 
turpmākas izcelsmes pier ādījuma pārbaudes rezult ātus, 
c) atkārtots atteikums vai nepien ācīga kavēšanās, saņemot atļauju veikt 
administrat īvās sadarbības uzdevumus, lai p ārbaudītu dokumentu autentiskumu 
vai inform ācijas precizit āti attiecībā uz konkr ētā atvieglojumu rež īma 
piešķiršanu. 
Šā panta noz īmē pārkāpumus vai kr āpšanu var atkl āt tai skait ā tad, ja bez pietiekama 
paskaidrojuma notiek straujš pre ču importa palielin ājums, kas p ārsniedz parasto otr ās Puses 
produkcijas daudzumu un eksporta jaudu un kas saist īts ar objekt īvu inform āciju par 
pārkāpumiem vai kr āpšanu. 
4. Uz pagaidu aptur ēšanu attiecas š ādi nosacījumi: 
a) Puse, kas uz objekt īvas inform ācijas pamata izdar ījusi secin ājumu par 
administrat īvās sadarbības nenodrošin āšanu un/vai p ārkāpumiem vai kr āpšanu 
muitas un saist ītos jautājumos, attiec īgā Puse bez liekas kav ēšanās paziņo 
Asociācijas Komitejai savu secin ājumu un objekt īvo inform āciju, un s āk 
apspriedes Asoci ācijas Komitej ā, uz visas b ūtiskās informācijas un objekt īvo 
secinājumu pamata, lai sasniegtu ab ām Pusēm pieņemamu risin ājumu, 
b) ja Puses ir s ākušas iepriekš min ētās apspriedes Asoci ācijas Komitej ā un trīs 
mēnešos pēc paziņojuma nav vienojuš ās par pie ņemamu risin ājumu, tad 
attiecīgā Puse var provizoriski aptur ēt attiecīgo konkr ētās produkcijas 
atvieglojumu rež īmu. Par pagaidu aptur ēšanu bez liekas kav ēšanās paziņo 
Asociācijas Komitejai, 
c) Šajā pantā paredzētā pagaidu aptur ēšana ir sp ēkā tiktāl, ciktāl tas ir 
nepieciešams attiec īgās Puses finansi ālo interešu aizsardz ībai. Tā nepārsniedz 
sešu mēnešu periodu, ko var pagarin āt. Par pagaidu aptur ēšanu tūlīt pēc tās 
pieņemšanas pazi ņo Asociācijas Komitejai. Par to var notikt periodiskas 
apspriedes Asoci ācijas Komitej ā, jo īpaši, lai to p ārtrauktu, tikl īdz vairs nav t ās 
piemērošanas nosac ījumu. 
5. Vienlaikus ar pazi ņojumu Asoci ācijas Komitejai saska ņā ar šā panta 4. punkta 
a) apakšpunktu attiec īgā Puse public ē savā „Oficiālajā Vēstnesī” paziņojumu 
importētājiem. Pazi ņojumā importētājiem jānorāda par attiec īgo produktu, ka uz 
objektīvas inform ācijas pamata ir izdar īts secinājums par administrat īvās sadarbības 
nenodrošin āšanu un/vai p ārkāpumiem vai kr āpšanu. 
26. pants 
Šā nolīguma noteikumu piem ērošana neierobežo Padomes 1991. gada 26. j ūnija Regulu 
(EEK) Nr. 1911/91 un Padomes 2002. gada 25. marta Regulu (EK) Nr. 704/2002 par 
Kopienas ties ību aktu noteikumu piem ērošanu Kan āriju salām. 
 
LV 22   LV 27. pants 
1. Nol īgums neliedz saglab āt vai veidot muitas savien ības, brīvās tirdzniec ības zonas 
vai robežtirdzniec ības režīmus, tikt āl cik tie negroza nol īgumā paredzētos 
tirdzniecības režīmus. 
2. Asoci ācijas Padom ē starp Kopienu un S īriju notiek apspriedes par nol īgumiem, ar ko 
izveido muitas savien ības vai br īvās tirdzniec ības zonas un, attiec īgā gadījumā, par 
citiem svar īgiem jaut ājumiem, kas saist īti ar to attiec īgo tirdzniec ības politiku ar 
trešām valstīm. Jo īpaši, ja gad ījumā kāda trešā valsts pievienojas Savien ībai, tādas 
apspriedes notiek, lai nodrošin ātu, ka tiek ņemtas vērā Kopienas un S īrijas 
savstarpējās intereses. 
28. pants 
1. Ja k āda no Pus ēm secina, ka tirdzniec ībā ar otru Pusi ir noticis dempings Visp ārējās 
vienošanās par tarifiem un tirdzniec ību VI panta noz īmē, tad tā var veikt attiec īgus 
pasākumus pret min ēto praksi saska ņā ar PTO Nol īgumu par Visp ārējās vienošan ās 
par tarifiem un tirdzniec ību VI panta izpildi un saist ītiem iekšējiem tiesību aktiem. 
2. Uz šo pantu neattiecas š ā nolīguma V sada ļas (Strīdu izšķiršana) noteikumi. 
29. pants 
1. Starp Pus ēm ir piem ērojams PTO Nol īgums par subs īdijām un kompens ācijas 
pasākumiem. 
2. Ja k āda no Pus ēm secina, ka tirdzniec ībā ar otru Pusi notiek subs īdijas 1994. gada 
VVTT VI un XVI panta noz īmē, tā var veikt attiec īgus pasākumus pret min ēto praksi 
saskaņā ar PTO Nol īgumu par subs īdijām un kompens ācijas pas ākumiem un 
saistītiem iekšējiem tiesību aktiem. 
3. Uz šo pantu neattiecas š ā nolīguma V sada ļas (Strīdu izšķiršana) noteikumi. 
30. pants 
1. Starp Pus ēm ir piem ērojami 1994. gada VVTT XIX panta un PTO Nol īguma par 
aizsardzības pasākumiem noteikumi. 
2. Pirms aizsardz ības pasākumu piem ērošanas atbilst īgi 1994. gada VVTT XIX pantam 
un PTO Nol īgumam par aizsardz ības pasākumiem Puse, kas gras ās piemērot minētos 
pasākumus, iesniedz Asoci ācijas Komitejai visu b ūtisko pras īto inform āciju rūpīgai 
situācijas izvērtēšanai, lai mekl ētu Pusēm pieņemamu risin ājumu. 
Lai atrastu t ādu risinājumu, Puses t ūlīt pēc prasības saņemšanas no pras ītājas Puses 
veic apspriedes Asoci ācijas Komitej ā. Ja apspriežu rezult ātā trīsdesmit dien ās pēc 
apspriežu s ākuma Puses nepan āk vienošanos par risin ājumu, lai nov ērstu 
aizsardzības pasākumu piem ērošanu, tad Puse, kas gras ās piemērot aizsardz ības 
 
LV 23   LV pasākumus, var piem ērot 1994. gada VVTT XIX pantu un PTO Nol īgumu par 
aizsardzības pasākumiem. 
3. Izv ēloties aizsardz ības pasākumus saska ņā ar šo pantu, Puses dod priekšroku t ādiem 
pasākumiem, kas vismaz āk traucē sasniegt š ā nolīguma mērķus. Šādi pasākumi 
nepārsniedz nopietn ā kaitējuma atlīdzināšanai nepieciešamo un saglab ā saskaņā ar šo 
nolīgumu pieš ķirtā atvieglojuma l īmeni. 
4. Aizsardz ības pasākumus tūlīt paziņo Asociācijas Komitejai un par tiem notiek 
regulāras apspriedes Komitej ā, jo īpaši, lai tos atceltu, tikl īdz apstākļi to atļauj. 
5. Uz šo pantu neattiecas š ā nolīguma V sada ļas (Strīdu izšķiršana) noteikumi. 
31. pants 
1. Ja š īs sadaļas noteikumu iev ērošana izraisa 
tāda produkta re-eksporta uz tr ešo valsti, pret ko eksport ētājPuse saglab ā 
kvantitatīvus eksporta ierobežo jumus, eksporta nodok ļus vai pas ākumus ar 
līdzvērtīgu iedarbību, 
pārtikas vai produkta, kas b ūtisks eksport ētājPusei, nopietna tr ūkuma vai t ā drauda, 
un ja iepriekš min ētās situācijas rada vai var rad īt lielas grūtības eksport ētājPusei, tad 
tā Puse var veikt atbilstošus pas ākumus, iev ērojot nosac ījumus un saska ņā ar 
procedūrām, kā minēts 2. punkt ā. 
2. Izv ēloties aizsardz ības pasākumus, priekšroka j ādod tiem, kas vismaz āk traucē 
sasniegt š ā nolīguma rež īmu darbību. Tādi pasākumi nav diskrimin ējoši un nav ar ī 
slēpts tirdzniec ības ierobežojums, un tos atce ļ, kad nosac ījumi vairs nepamato to 
saglabāšanu. Turkl āt, pieņemamie pas ākumi nedarbojas t ādēļ, lai ar tiem var ētu 
palielināt eksportu vai aizsardz ību, kas pieš ķirta attiec īgo preču pārstrādes iekšzemes 
rūpniecībai. 
3. Pirms š ā panta 1. un 2. punkt ā paredzēto pasākumu piem ērošanas vai, tikl īdz 
iespējams, šā panta 4. punkt ā paredzētajos gadījumos Kopiena vai S īrija, atkar ībā no 
situācijas, iesniedz Asoci ācijas Komitejai b ūtisko inform āciju, lai mekl ētu Pusēm 
pieņemamu risin ājumu. Gr ūtības, kas rodas no 1. punkt ā minētām situācijām, 
iesniedz izskat īšanai Asoci ācijas Komitej ā. Komiteja var pie ņemt jebkuru l ēmumu, 
kas vajadz īgs, lai izbeigtu gr ūtības. Ja tā nav pieņēmusi lēmumu trīsdesmit dien ās 
pēc jautājuma iesniegšanas, tad eksport ētājPuse var piem ērot attiecīgus pasākumus 
attiecīgā produkta eksport ēšanai.  
4. Ja ārkārtas un kritiski apst ākļi prasa t ūlītēju rīcību pirms inform ācijas vai 
izskatīšanas, kad tas var b ūt neiespējami, tad Kopiena vai S īrija, uz kuru tas attiecas, 
var tūlīt piemērot piesardz ības pasākumus, kas vajadz īgi situācijas risin āšanai, un 
tūlīt informē par to otru Pusi. 
5. Par jebkuriem pas ākumiem, ko piem ēro saskaņā ar šo pantu, t ūlīt paziņo Asociācijas 
Komitejai, un taj ā pat iestādē notiek apspriedes par tiem, jo īpaši lai izveidotu grafiku 
to atcelšanai, tikl īdz apstākļi to atļauj. 
 
LV 24   LV 32. pants 
Nekas šaj ā nolīgumā neliedz noteikt aizliegumus vai ier obežojumus par importa, eksporta vai 
tranzīta precēm, pamatojoties uz sabiedr ības morāles, politikas vai droš ības apsvērumiem, 
cilvēku, dzīvnieku un augu vesel ības un dz īvības aizsardz ības apsv ērumiem, nacion ālo 
bagātību ar māksliniecisku, v ēsturisku vai arheolo ģisku vērtību aizsardz ības apsvērumiem, 
izsmeļamo dabas resursu saglab āšanas apsv ērumiem, intelektu ālā, rūpniecības un komerci ālā 
īpašuma vai noteikumu, kas saist īti ar zeltu un sudrabu, aizsardz ības apsvērumiem. T ādi 
aizliegumi vai ierobežojumi tom ēr neveido patva ļīgas diskrimin ācijas vai sl ēpta ierobežojuma 
līdzekli tirdzniec ībā starp Pus ēm. 
33. pants 
“Izcelsmes produktu” j ēdziens šīs sadaļas noteikumu piem ērošanai un ar tiem saist ītās 
administrat īvās sadarbības metodes ir izkl āstītas 6. protokol ā. 
34. pants 
Kombinēto nomenklat ūru izmanto pre ču klasifik ācijai importam Kopien ā. Sīrijas muitas 
tarifu piem ēro preču klasifikācijai preču importam S īrijā. 
35. pants 
Sīrijas mērķis ir sākt sarunas ar valst īm, kam ir muitas savien ība ar ES, lai izveidotu ar 
minētajām valstīm tādu pašu tirdzniec ības režīmu, kā Asociācijas nolīgumā, par vis ām 
jomām, uz ko attiecas muitas savien ība. 
3. NODA ĻA 
MUITA UN SAIST ĪTIE JAUT ĀJUMI 
36. pants 
Mērķi 
Puses atz īst, ka tirdzniec ības noteikumu un turpm āko savstarp ējo labumu no pastiprin ātām 
tirdzniecības plūsmām, kas rodas no tarifu liberaliz ācijas, pilna izpilde j āpapildina ar 
efektīviem muitas pakalpojumiem. T āpēc Puses vienojas, ka muitas ties ību akti un proced ūras 
jāpamato uz vienk āršošanu, saska ņošanu un datoriz āciju, kā arī uz nediskrimin ēšanas, 
caurspīdīguma principiem un vajadz ību novērst nevajadz īgus tirdzniec ības proced ūras 
šķēršļus. Ar tādiem līdzekļiem Puses ap ņemas atvieglot likum īgo tirdzniec ību un efekt īvi 
kontrolēt krāpšanu un nelikum īgu tirdzniec ību. 
 
LV 25   LV 37. pants 
Muita un administrat īvā sadarbība 
1. Lai nodrošin ātu atbilst ību šīs sadaļas noteikumiem un efekt īvi atbilstu 1. pant ā 
noteiktajiem m ērķiem, Puses savu sadarb ību pamato uz š ādiem principiem un 
apņemas 
a) veikt inform ācijas apmai ņu par muitas ties ību aktiem un proced ūrām, 
b) nodrošin āt muitas noteikumu un proced ūru, par ko Puses vienojuš ās divpusējā 
vai daudzpus ējā līmenī, pareizu piem ērošanu, 
c) sadarboties jaut ājumos par likumdošanas un darb ības iniciat īvām, kas attiecas 
uz importu, eksportu un muitas proced ūrām, kā arī, lai nodrošin ātu efektīvu 
pakalpojumu sniegšanu dar ījumu aprind ām, 
d) sadarboties muitas proced ūru datoriz ācijā un attiec īgās gadījumā sadarboties, 
lai izveidotu kop īgus standartus, 
e) sniegt un nodrošin āt pārkraušanas oper āciju un tranz īta kustības brīvību caur to 
attiecīgajām teritorij ām saskaņā ar 1994. gada VVTT V pantu un ieviest 
saskaņotus būtiskus starptautiskos un/vai re ģionālos standartus un 
instrumentus, kas piem ērojami tranz ītam, 
f) nodrošin āt, lai visi administrat īvie maksājumi, ko iekas ē par import ēšanu un 
eksportēšanu, tiktu public ēti iepriekš un b ūtu samērīgi ar sniegtajiem 
pakalpojumiem, saska ņā ar 1994. gada VVTT VIII pantu, 
g) pēc iespējas izveidot kop īgu nostāju starptautiskaj ās organizācijās muitas jom ā, 
tādās kā PTO, PMO, ANO un UNCTAD , un 
h) attiec īgā gadījumā sadarboties tehnisk ā atbalsta jom ā, ieskaitot semin āru un 
iekārtošanas organiz ēšanu. 
2. Neatkar īgi no 1. punkta, abu pušu administr ācijas sniedz savstarp ēju administrat īvu 
atbalstu muitas jaut ājumos saska ņā ar 7. protokola noteikumiem.  
38. pants 
Muita un likumdošanas proced ūras 
1. Puses vienojas, ka to attiec īgie tirdzniec ības un muitas noteikumi un proced ūras 
jāpamato uz 
a) likum īgas tirdzniec ības aizsardz ību caur efekt īvu tiesību aktu pras ību 
[piespiedu] izpildi un atbilst ību tām, 
 
LV 26   LV b) ties ību aktiem, kur ir nov ērsta nevajadz īga slodze uz ņēmējiem, ir aizsardz ība 
pret krāpšanu un kas sniedz turpm āku atvieglojumu augstam atbilst ības 
līmenim,  
c) katrai Pusei ir vie nots muitas kodekss, kas piem ērojams vis ā tās attiecīgajā 
teritorijā, 
d) moderno muitas tehniku piem ērošanu, ieskaitot riska nov ērtējumu, 
vienkāršotas proced ūras preču ievešanai un izlaišanai, p ēcizlaišanas kontroli un 
uzņēmumu rev īzijas metodes, 
e) proced ūrām, kas ir p ārskatāmas, efekt īvas un vienk āršotas, lai samazin ātu 
izmaksas un palielin ātu paredzam ību uzņēmējiem, ieskaitot mazos un vid ējos 
uzņēmumus, 
f) sistēmu, kas pamatotas uz inform ācijas tehnolo ģijām, attīstību, izmantojot 
starptautiskos standartus gan eksporta, gan importa oper ācijām, lai aizst ātu 
procedūras uz pap īra pamata un pie ļautu visu ofici ālo datu elektronisku 
apmaiņu starp tirgot ājiem un muitas administr ācijām, kā arī starp muitas un 
citām aģentūrām, lai atvieglotu ātru izlaišanas proced ūru sniegšanu. T ādās 
sistēmās var ar ī paredzēt nodokļu un citu maks ājumu maks āšanu ar 
elektronisku p ārvedumu, 
g) noteikumiem un proced ūrām, kas paredz iepriekš ējus saistošus nol ēmumus 
muitas jaut ājumos, jo īpaši par tarifu klasifik āciju un izcelsmes noteikumiem. 
Nolēmumu var groz īt vai atsaukt jebkur ā laikā, bet tikai p ēc paziņojuma 
izdarīšanas ietekm ētajam uzņēmējam, un bez atpaka ļēja spēka, ja vien l ēmums 
nav pieņemts uz nepareizas vai nepiln īgas iesniegtas inform ācijas pamata, 
h) vienk āršotām proced ūrām, ko pieš ķir pilnvarotiem tirgot ājiem atbilst īgi 
objektīviem un nediskrimin ējošiem krit ērijiem, un kam var pan ākt atbilstību 
gan mazi un vid ēji uzņēmumi, gan liel āki uzņēmēji, 
i) importa noteikumiem, kas neietver nek ādas prasības par pirmsnos ūtīšanas 
pārbaudēm, kā noteikts PTO Nol īgumā par pirmsnos ūtīšanas pārbaudi, un 
j) noteikumiem, kas nodrošina, lai jebkuras  sankcijas, kas uz liktas par nelieliem 
muitas noteikumu vai proced ūras prasību pārkāpumiem, b ūtu samērīgas un 
nediskrimin ējošas un to piem ērošana nerad ītu nepamatotus aizkav ējumus, 
ievērojot 1994. gada VVTT VIII pantu. 
2. Lai uzlabotu darba metodes, nov ērstu nevajadz īgus tirdzniec ības proced ūras šķēršļus, 
kā arī lai nodrošin ātu operāciju nediskrimin āciju, caursp īdīgumu, efektivit āti, 
viengabalain ību un pak ļautību, Puses 
a) vienk āršo prasības un formalit ātes attiecībā uz preču izlaišanu un atmuitošanu; 
tas ietver sadarb ību proced ūru attīstībā, kas ļauj iesniegt importa vai eksporta 
datus vienai a ģentūrai; un sadarb ību starp muitas un cit ām kontroles 
aģentūrām, lai ofici ālās veicamā importa vai eks porta kontroles p ēc iespējas 
varētu veikt viena a ģentūra; 
 
LV 27   LV b) veic turpm ākus pasākumus, kas v ērsti uz muitas un citu a ģentūru piepras īto 
datu un dokument ācijas samazin āšanu, vienk āršošanu un standartiz ēšanu, 
ieskaitot vienot ā administrat īvā dokumenta (VAD) un datu zi ņotāja 
izmantošanu, pamatojoties uz st arptautiskajiem standartiem un p ēc iespējas 
pamatojoties uz komerci āli pieejamu inform āciju; 
c) piem ēro starptautiskos noteikumus  un standartus muitas jom ā, ieskaitot 
pārskatītās Kioto konvencijas b ūtiskos elementus par muitas proced ūru 
vienkāršošanu un saska ņošanu;  
d) nodrošina efekt īvas, ātras un nediskrimin ējošas proced ūras, kas dod apel ācijas 
tiesības pret muitas un citu a ģentūru administrat īvajām darbībām, nolēmumiem 
un lēmumiem, kas ietekm ē preču importu un eksportu, saska ņā ar 1994. gada 
VVTT X pantu; 
e) nodrošina, lai tiktu saglab āti augstākie viengabalain ības standarti, piem ērojot 
pasākumus, kuri atspogu ļo attiecīgo starptautisko konvenciju un instrumentu 
principus šaj ā jomā. 
39. pants 
Attiecības ar dar ījumu aprind ām 
Puses vienojas 1) par vajadz ību savlaic īgi apspriesties ar tirdzniec ības pārstāvjiem par likumdošanas 
priekšlikumiem un visp ārīgām proced ūrām, kas saist ītas ar muitas un tirdzniec ības 
jautājumiem. T āpēc katra Puse izveido atbilstošus apspriežu meh ānismus starp 
administr ācijām un darījumu aprind ām, 
2) public ēt, pēc iespējas ar elektronisko l īdzekļu starpniec ību, un reklam ēt jaunos 
tiesību aktus un visp ārīgās procedūras, kas saist ītas ar muitas un tirdzniec ības 
jautājumiem, pirms t ādu tiesību aktu un proced ūru ieviešanas, k ā arī publicēt un 
reklamēt tādu tiesību aktu un proced ūru grozījumus un interpret ācijas. Tās arī padara 
publiski pieejamus attiec īgos administrat īva rakstura pazi ņojumus, ieskaitot 
aģentūras prasības un iest āšanās proced ūras, kā arī muitas poste ņu ostās un 
robežšķērsošanas punktos, un inform ācijas kontaktpunktu darba stundas un darba 
procedūras, 
3) veicin āt sadarbību starp uz ņēmējiem un attiec īgajām administr ācijām, izmantojot 
nepatvaļīgus un publiski pieejamus saprašan ās memorandus, kuru pamat ā ir PMO 
izplatītie memorandi, 
4) nodrošin āt, lai to attiec īgās muitas un saist ītās prasības un proced ūras turpin ātu 
atbilst tirdzniec ības aprindu vajadz ībām, ievērotu labo praksi, un, ja apst ākļu maiņa 
ļauj sasniegt min ēto prasību vai proced ūru mērķus mazāk apgrūtinošā vai 
tirdzniecību ierobežojoš ā veidā, attiecīgi koriģēt minētās procedūras. 
 
LV 28   LV 40. pants 
Muitas vērtējums  
1. PTO Muitas v ērtējuma nol īgums, bez atrun ām un izv ēles tiesībām, reglament ē 
muitas vērtējuma noteikumus, ko piem ēro savstarp ējai tirdzniec ībai starp Pus ēm. 
2. Puses sadarbojas, lai sasniegtu kop īgu nostāju pieejā jautājumiem, kas saist īti ar 
muitas vērtējumu, jo īpaši “labas prakses kodeksa” izstr ādāšanā attiecībā uz darba 
metodēm un darb ības aspektiem, indikat īvu vai references indeksu izmantošan ā, 
atbilstošas dokument ācijas, lai apliecin ātu muitas v ērtības precizit āti, un 
nodrošinājuma izmantošan ā. 
41. pants 
Pārskatīšana 
Noteikumus, kas paredz ēti 38. līdz 40. pant ā, Asociācijas Komiteja katru gadu p ārskata. 
42. pants 
Muitas īpašā komiteja  
1. Ar šo Puses nodibina speci ālu komiteju jaut ājumos par muitas sadarb ību un 
izcelsmes noteikumiem, kuras sast āvā ietilpst pušu p ārstāvji. Komiteja tiekas datum ā 
un pēc dienas k ārtības, par ko Puses iepriekš vienojuš ās. Komitejas priekšs ēdētāja 
posteni ie ņem pamīšus katra no Pus ēm. Komiteja zi ņo Asociācijas Komitejai. 
2. Komitejas funkcij ās ietilpst š ādi pienākumi: 
a) uzraudz īt šīs iedaļas un protokola par izcels mes noteikumiem izpildi un 
administr āciju, 
b) nodrošin āt forumu, lai apspriestos un diskut ētu par visiem jaut ājumiem, kuri 
attiecas uz muitu, jo īpaši par muitas proced ūrām, muitas v ērtējumu, tarifu 
režīmiem, muitas nomenklat ūru, muitas sadarb ību un savstarp ējo 
administrat īvo atbalstu muitas jaut ājumos, 
c) nodrošin āt forumu, lai apspriestos un diskut ētu par jaut ājumiem, kuri attiecas 
uz izcelsmes noteikumiem un administrat īvo sadarb ību, 
d) nostiprin āt sadarbību jautājumos par muitas proced ūru, savstarp ējā atbalsta 
muitas jaut ājumos, izcelsmes noteikumu un administrat īvās sadarb ības 
attīstību, piemērošanu un nostiprin āšanu. 
3. Puses var vienoties sasaukt ad hoc  sapulces par muitas sadarb ību vai izcelsmes 
noteikumiem un savstarp ējo administrat īvo atbalstu.  
 
LV 29   LV III SADA ĻA 
UZŅĒMĒJDARBĪBAS UN PAKALPOJUMU TIES ĪBAS 
1. NODA ĻA 
TIESĪBAS VEIKT UZ ŅĒMĒJDARBĪBU 
43. pants 
1. a) Kopiena un t ās dalībvalstis pieš ķir Sīrijas uzņēmumu re ģistrācijai ne maz āk 
labvēlīgu režīmu par to, kas pieš ķirts tamlīdzīgiem jebkuras treš ās valsts 
uzņēmumiem, 
b) neierobežojot III pielikum ā uzskaitītās atrunas, Kopiena un t ās dalībvalstis 
piešķir dalībvalstī reģistrētiem Sīrijas uzņēmumu meitasuz ņēmumiem attiec ībā 
uz to darb ībām ne maz āk labvēlīgu režīmu par to, kas pieš ķirts jebkuram 
tamlīdzīgam Kopienas uz ņēmumam, 
c) Kopienas un t ās dalībvalstis pieš ķir dalībvalstī reģistrētām Sīrijas uzņēmumu 
filiālēm attiecībā uz to darb ībām ne maz āk labvēlīgu režīmu par to, kas 
piešķirts tamlīdzīgām jebkuras treš ās valsts uz ņēmumu fili ālēm, 
2. a) neierobežojot IV pielikum ā uzskaitītās atrunas, S īrija piešķir Kopienas 
uzņēmumu reģistrācijai savā teritorijā ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas 
piešķirts taml īdzīgiem Sīrijas uzņēmumiem vai jebkuras treš ās valsts 
uzņēmumiem – to, kurš lab āks, 
b) Sīrija piešķir savā teritorijā reģistrētiem Kopienas uz ņēmumiem attiec ībā uz to 
darbību ne maz āk labvēlīgu režīmu par to, kas pieš ķirts tamlīdzīgiem Sīrijas 
uzņēmumiem, 
c) Sīrija piešķir tās teritorijā reģistrētām Kopienas uz ņēmumu fili ālēm attiecībā uz 
to darbībām ne maz āk labvēlīgu režīmu par to, kas pieš ķirts tamlīdzīgām 
jebkuras treš ās valsts uz ņēmumu fili ālēm. 
3. Š ā panta 1. punkta b) apakšpunktu un 2. punkta b) apakšpunktu nevar izmantot tam, 
lai apietu k ādas Puses ties ību aktus un noteikumus, ko piem ēro otras Puses 
uzņēmumu meitasuz ņēmumu vai fili āļu, kas reģistrēti tādas pirmās Puses teritorij ā, 
piekļuvei specifiskiem sektoriem vai darb ībām. 
No 1. punkta b) un c) apakšpunkt ā un 2. punkta b) apakšpunkt ā minētā režīma 
labumu g ūst uzņēmumi, meitasuz ņēmumi un fili āles, kas re ģistrēti attiecīgi Kopien ā 
un Sīrijā šā nolīguma spēkā stāšanās dienā, un uzņēmumi, meitasuz ņēmumi un 
filiāles pēc reģistrācijas, kas notikusi p ēc spēkā stāšanās dienas. 
44. pants 
1. Noteikumus, kas paredz ēti 43. pant ā, nepiem ēro gaisa transportam, iekšzemes 
ūdensceļu transportam un j ūras transportam. 
 
LV 30   LV 2. Tom ēr attiecībā uz darb ībām, ko veikušas ku ģniecības aģentūras, lai sniegtu 
starptautisk ā jūras transporta pakalpojumus, ieskaitot multimod ālas darbības, kas 
ietver arī jūras ceļa posmus, katra Puse at ļauj otras Puses uz ņēmumiem komerci ālu 
klātbūtni savā teritorijā meitasuz ņēmumu vai fili āļu veidā, ievērojot ne maz āk 
labvēlīgus reģistrācijas un darb ības nosac ījumus par tiem, kas pieš ķirti saviem 
uzņēmumiem vai jebkuras treš ās valsts uz ņēmumu meitasuz ņēmumiem vai fili ālēm – 
to, kurš lab āks. Tādas darbības ietver š ādus, bet ne tikai š ādus: 
a) jūras transporta m ārketings un p ārdošana un saist ītie pakalpojumi, tieši 
kontaktējoties ar klientiem, no kot ācijas līdz faktūrrēķina iesniegšanai, 
neatkarīgi no tā, vai tādus pakalpojumus sniedz vai pied āvā pats pakalpojumu 
piegādātājs vai pakalpojumu sniedz ēji, ar kuru pakalpojumu p ārdevējs ir 
nodibinājis pastāvīgas darījumu attiec ības, 
b) jebkuru transporta un saist īto pakalpojumu, to skait ā ienākošo jebkura veida 
transporta, jo īpaši iekšzemes ūdensceļu, ceļu un dzelzce ļu, pakalpojumu, kas 
vajadzīgi integrēta pakalpojuma sniegšanai, pirkšana un izmantošana sav ā 
vārdā vai sava klienta v ārdā (un tālākpārdošana saviem klientiem), 
c) dokument ācijas, kas attiecas uz transpor ta dokumentiem, muitas dokumentiem 
vai citiem dokumentiem, saist ītiem ar transport ēto preču izcelsmi un īpašībām, 
sagatavošana, 
d) darījumu inform ācijas sniegšana ar jebkuriem l īdzekļiem, ieskaitot datoriz ētas 
informācijas sist ēmas un elektronisku datu apmai ņu (ievērojot visus 
nediskrimin ējošos ierobežojumus saist ībā ar telekomunik ācijām), 
e) jebk āda darījumu režīma izveide, ieskaitot l īdzdalību uzņēmuma akcij ās un uz 
vietas darb ā pieņemta person āla iecelšanu (vai, ārvalstu person āla gadījumā, 
ievērojot attiec īgos šā nolīguma noteikumus), ar jebkuru uz vietas re ģistrētu 
kuģniecības aģentūru, 
f) darb ība uzņēmumu vārdā, vajadzības gadījumā organizējot kuģa izsaukumu vai 
pārņemot kravas. 
45. pants 
Šajā nolīgumā 
a) “Kopienas uz ņēmums” vai “S īrijas uzņēmums” attiec īgi ir uzņēmums, kas 
izveidots saska ņā ar attiec īgi kādas dalībvalsts vai S īrijas tiesību aktiem un 
kam ir tā reģistrēts birojs vai centr ālā administr ācija vai galven ā darījumu vieta 
attiecīgi Kopienas vai S īrijas teritorij ā. 
 Tom ēr, ja uzņēmumam, kas izveidots saska ņā ar attiecīgi kādas dalībvalsts vai 
Sīrijas tiesību aktiem, t ā reģistrētais birojs ir tikai attiec īgi Kopienas vai S īrijas 
teritorijā, tad uzņēmumu uzskata par attiec īgi Kopienas vai S īrijas uzņēmumu, 
ja tā darbībām ir reāla un ilgstoša saikne ar attiec īgi vienas dal ībvalsts vai 
Sīrijas ekonomiku, 
b) “meitasuz ņēmums” ir uz ņēmums, ko kontrol ē pirmais uz ņēmums, 
 
LV 31   LV c) uzņēmuma “fili āle” ir biznesa vieta bez juridiskas person ības, kam ir 
pastāvības šķietamība un kas ir k ā mātesuzņēmuma paplašin ājums, kam ir 
vadība un kas ir materi āli aprīkota darījumu apspriešanai ar treš ām Pusēm, lai 
tām, pat zinot, ka vajadz ības gadījumā būs juridiska saikne ar m ātesuzņēmumu, 
kura galvenais birojs atrodas ārzemēs, nebūtu tieši j ākontaktējas ar tādu 
mātesuzņēmumu, bet lai t ās varētu veikt dar ījumus paplašin ājumu veidot ājā 
darījumu viet ā, 
d) “reģistrācija” ir Kopienas vai S īrijas uzņēmumu ties ības, kā minēts a) 
apakšpunkt ā, sākt ekonomisk ās darbības, izveidojot attiec īgi Sīrijā vai Kopien ā 
meitasuzņēmumus vai fili āles, 
e) “darb ība” ir ekonomisko darb ību veikšana, 
f) “ekonomisk ās darbības” ir rūpnieciska, komerci āla un profesion āla rakstura 
darbības, 
g) “dal ībvalsts vai S īrijas pilsonis” ir fizisk a persona, kas ir attiec īgi kādas 
dalībvalsts vai S īrijas pilsonis, 
h) attiec ībā uz starptautisko j ūras transportu, ieskaitot intermod ālās darbības, kas 
ietver arī jūras ceļa posmus, attiec īgi dalībvalstu vai S īrijas pilso ņi, kas veic 
uzņēmējdarbību attiecīgi ārpus Kopienas vai S īrijas, un transporta komp ānijas, 
kas reģistrētas ārpus attiec īgi Kopienas vai S īrijas un ko kontrol ē attiecīgi 
dalībvalsts vai S īrijas pilso ņi, arī gūst labumu no š īs nodaļas un 2. noda ļas, ja 
to kuģi ir reģistrēti attiecīgi tajā dalībvalstī vai Sīrijā saskaņā ar to attiec īgajiem 
tiesību aktiem. 
46. pants 
1. Puses pieliek visas p ūles, lai izvair ītos no tādu pasākumu vai darb ību veikšanas, kas 
padara otras Puses uz ņēmumu reģistrācijas un darb ības nosac ījumus ierobežojoš ākus 
nekā situācija, kas past āvēja dienā pirms nol īguma parakst īšanas. 
2. Š ā panta noteikumi neierobežo 57. panta noteik umus. Uz situ ācijām, ko regul ē 57. 
pants, attiecas tikai t ā noteikumi, izsl ēdzot jebkurus citus. 
47. pants 
1. Kopienas uz ņēmumam vai S īrijas uzņēmumam, kas re ģistrēts attiecīgi Sīrijā vai 
Kopienā, ir tiesības saska ņā ar reģistrācijas viesvalst ī spēkā esošajiem ties ību aktiem 
nodarbināt vai atļaut savam meitasuz ņēmumam vai fili ālei nodarbin āt, attiecīgi 
Sīrijas vai Kopienas teritorij ā, darbiniekus, kuri ir attiec īgi Kopienas dal ībvalstu vai 
Sīrijas pilso ņi, ar noteikumu, ka t ādi darbinieki ir “atsl ēgas” person āls, kā noteikts 2. 
punktā, un ka tos nodarbina tikai t ādi uzņēmumi, meitasuz ņēmumi vai fili āles. Tādu 
darbinieku uztur ēšanās un darba at ļaujas attiecas tikai uz t ādu nodarbin ātības 
periodu. 
 
LV 32   LV 2. Iepriekš min ēto uzņēmumu, še turpm āk “organiz ācijas”, “atsl ēgas” person āls ir 
“intrakorporat īvie pārceltie”, k ā noteikts c) apakšpunkt ā, šādās kategorij ās, ar 
noteikumu, ka organiz ācija ir juridiska persona un ka attiec īgās personas ir 
nodarbinātas no min ētās organiz ācijas Puses vai ir bijušas t ās partneres (iz ņemot 
vairākuma akcion ārus) vismaz gadu tieši pirms t ādas pārcelšanas: 
a) personas, kas str ādā atbildīgā amatā organizācijā, tieši vada re ģistrācijas 
pārvaldi, saņem vispārīgu pārraudzību vai nor ādes tieši no uz ņēmuma direktoru 
vai akcion āru valdes vai tai l īdzvērtīgas strukt ūras, tajā skaitā 
vada uzņēmumu vai uz ņēmuma departamentu vai apakšnoda ļu, 
pārrauga un kontrol ē citu pārraudzības, profesion ālo vai vad ības darbinieku darbu, 
ir ar pilnvar ām person īgi pieņemt darb ā vai atlaist no darba vai ieteikt darb ā 
pieņemšanu, atlaišanu no darba vai citas person āla darbības. 
b) personas, kas str ādā organizācijā un kam ir neparastas zin āšanas, kas b ūtiskas 
uzņēmuma pakalpojumiem, p ētījumu iekārtām, tehnikai vai p ārvaldībai. Tādu 
zināšanu novērtējums var atspogu ļot, atseviš ķi no uzņēmumam specifiskaj ām 
zināšanām, augstu kvalifik ācijas līmeni attiec ībā uz darba vai tirdzniec ības 
veidu, kam vajadz īgas specifiskas tehniskas zin āšanas, ieskaitot pieder ību 
akreditētai profesijai, 
c) par “intrakorporat īvu pārcelto” sauc fizisku personu, kas str ādā organizācijā 
kādas Puses teritorij ā un ko uz laiku ekonomisko darb ību veikšanas kontekst ā 
pārceļ otras Puses teritorij ā; attiecīgajai organiz ācijai jābūt ar galveno dar ījumu 
vietu kādas Puses teritorij ā un pārcelšanai j ānotiek uz t ās organiz ācijas 
uzņēmumu (fili āli, meitasuz ņēmumu), kas efekt īvi veic taml īdzīgas 
ekonomisk ās darbības otras Puses teritorij ā. 
3. Attiec īgi dalībvalstu vai S īrijas pilso ņu iebraukšana un pagaidu uztur ēšanās Sīrijas 
un Kopienas attiec īgajās teritorij ās tiek atļauta, ja min ētie uzņēmumu pārstāvji ir 
personas, kas str ādā atbildīgā amatā, kā noteikts iepriekš 2. punkta a) apakšpunkt ā, 
uzņēmumā, un ir atbild īgas par S īrijas vai Kopienas uz ņēmuma izveidi attiec īgi 
Kopienā vai Sīrijā, ja 
a) min ētie pārstāvji nav iesaist īti tiešajā pārdošanā vai pakalpojumu sniegšan ā, un 
b) uzņēmumam nav citas p ārstāvniecības, biroja, fili āles vai meitasuz ņēmuma 
attiecīgi Kopienas dal ībvalstī vai Sīrijā. 
48. pants 
Lai Kopienas pilso ņiem un S īrijas pilso ņiem būtu vieglāk sākt un veikt reglament ētas 
profesion ālās darbības attiec īgi Sīrijā un Kopien ā, Asociācijas Padome izskata, k ādi pasākumi 
jāveic, lai nodrošin ātu kvalifik āciju savstarp ēju atzīšanu.  
 
LV 33   LV 49. pants 
43. panta noteikumi neizsl ēdz iespēju Pusēm piemērot īpašus noteikumus, kas attiecas uz citas 
Puses uzņēmumu, kas nav inkorpor ēti pirmās Puses teritorij ā, filiāļu reģistrāciju un atv ēršanu 
savā teritorij ā, ko pamato juridisk ās vai tehnisk ās atšķirības starp t ādām filiālēm 
salīdzinājumā ar tās teritorij ā inkorpor ētu uzņēmumu fili ālēm vai, attiec ībā uz finanšu 
pakalpojumiem, piesardz ības apsvērumu dēļ. Režīma atšķirība nepārsniedz to, kas ir stingri 
vajadzīgs tādu juridisko vai tehnisko atš ķirību dēļ, vai, attiec ībā uz finanšu pakalpojumiem, 
piesardzības apsvērumu dēļ.  
2. NODA ĻA 
PAKALPOJUMU SNIEGŠANA P ĀRI ROBEŽ ĀM 
50. pants 
1. Puses pieliek visas p ūles, lai, ņemot vērā pakalpojumu nozaru att īstību abās pusēs, 
pakāpeniski at ļautu, ka pakalpojumus sniedz Kopienas vai S īrijas uzņēmumi, kas 
reģistrēti citas Puses teritorij ā, nevis pakalpojumu sa ņēmējas personas teritorij ā. 
2. Asoci ācijas Padome sniedz rekomend ācijas 1. punkt ā minēto mērķu izpildei. 
51. pants 
Lai starp Pus ēm nodrošin ātu saskaņotu un to komerci ālajām vajadzībām pielāgotu transporta 
attīstību, nosac ījumus, kas regul ē savstarp ējo pieeju tirgum un tr ansporta pakalpojumu 
sniegšanu pa gaisu, ce ļu, dzelzce ļu un iekšzemes ūdensceļiem, var regul ēt ar specifiskiem 
režīmiem, kas attiec īgā gadījumā pārrunāti starp Pus ēm pēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 
52. pants 
1. Attiec ībā uz jūras transportu Puses ap ņemas efekt īvi piemērot neierobežotas pieejas 
principu starptautiskajam tir gum un satiksmei uz komerci āla pamata. 
a) Puses turpina efekt īvi piemērot neierobežotas pieejas principu starptautiskajam 
jūras tirgum un tirdzniec ībai uz komerci āla un nediskrimin ējoša pamata, 
b) Puses apstiprina savu ap ņemšanos uzskat īt brīvi konkur ētspējīgu vidi par 
būtisku saus ās un šķidrās kravas tirdzniec ības iezīmi. 
2. Piem ērojot 1. punkta principus, Puses 
a) neievieš kravas dal īšanas režīmu turpm ākajos divpus ējos nolīgumos ar treš ām 
valstīm par sauso un š ķidro kravu un pasažieru tvaiko ņu tirdzniec ību. Tomēr 
tas neizsl ēdz tāda režīma iespēju attiecībā uz pasažieru tvaiko ņu kravu tajos 
ārkārtējos apstākļos, kad vienas vai otras š ā nolīguma Puses tvaiko ņu 
kuģniecībām citādi nebūtu efektīvas iespējas pieteikties uz tirdzniec ību ar 
attiecīgo trešo valsti, 
 
LV 34   LV b) pēc šā nolīguma stāšanās spēkā atceļ un atturas no jebk ādu vienpus ēju 
pasākumu un administrat īvu, tehnisku vai citu š ķēršļu ieviešanas, kam var b ūt 
ierobežojoša vai diskrimin ējoša ietekme uz pakalpojumu br īvu piegādi 
starptautiskaj ā jūras transport ā. 
Katra Puse ku ģiem, ko izmanto pre ču, pasažieru vai abu p ārvadāšanai un kas peld ar otras 
Puses karogu vai ko darbina otras Puses pilso ņi vai uzņēmumi, pieš ķir, inter alia , ne mazāk 
labvēlīgu režīmu par saviem ku ģiem pieš ķirto attiec ībā uz pieeju ost ām, tādu ostu 
infrastrukt ūras un jūras palīgpakalpojumu izmantošanu, k ā arī attiecīgajām nodevām, muitas 
atvieglojumiem un enkurvietu un iek ārtu piešķiršanu iekraušanai un izkraušanai. 
3. NODA ĻA 
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 
53. pants 
1. Puses ap ņemas ņemt vērā šīs sadaļas attīstību, lai izveidotu "ekonomisk ās 
integrācijas nol īgumu", k ā noteikts Visp ārīgās Vienošan ās par pakalpojumu 
tirdzniecību (VVPT) V pant ā. 
2. Š ā panta 1. punkt ā paredzēto mērķi pirmoreiz p ārbauda Asoci ācijas Padome, 
vēlākais, piecus gadus p ēc šā nolīguma stāšanās spēkā. 
3. Veicot t ādas pārbaudes, Asoci ācijas Padome ņem vērā progresu, kas veikts ties ību 
aktu saska ņošanā starp Pus ēm attiecīgajās darbībās. 
54. pants 
1. Š īs sadaļas noteikumus piem ēro, ievērojot ierobežojumus, kuru pamat ā ir valsts 
politikas, droš ības vai vesel ības apsvērumi. 
2. Tos nepiem ēro darbībām, ko jebkuras saist ītās Puses teritorij ā, pat ja tikai dažreiz, 
saista ar ofici ālās varas izpildi. 
55. pants 
Šīs sadaļas nolūkā nekas šaj ā nolīgumā nekavē Puses piem ērot savus ties ību aktus un 
noteikumus attiec ībā uz fizisku personu iebraukšanu un palikšanu, darbu, darba apst ākļiem un 
reģistrāciju un pakalpojumu sniegšanu, ar  noteikumu, ka, to darot, t ās nepiem ēro tos tādā 
veidā, kas var likvid ēt vai trauc ēt labumus, kas jebkurai Pusei uzkr ājas saskaņā ar nolīguma 
specifiskiem noteikumiem. Šis notei kums neierobežo 54. panta piem ērošanu. 
56. pants 
Uzņēmumi, ko kontrol ē un kas atrodas tikai S īrijas uzņēmumu vai Kopienas uz ņēmumu 
īpašumā, kopīgi gūst labumu ar ī no šīs sadaļas noteikumiem. 
 
LV 35   LV 57. pants 
Režīms, ko jebkura Puse pieš ķir otrai saska ņā ar šo, attiec ībā uz sektoriem vai pas ākumiem, 
uz ko attiecas VVPT, nek ādā ziņā nav labv ēlīgāks par to, ko t āda pirmā Puse pieš ķīrusi 
saskaņā ar VVPT noteikumiem, un tas attiecas uz visiem pakalpojumu sektoriem, 
apakšsektoriem un pieg ādes veidiem. 
58. pants 
Šajā sadaļā netiek ņemts vērā režīms, ko Kopiena, t ās dalībvalstis vai S īrija ir pieš ķīrušas, 
ievērojot saist ības, ko tās uzņēmušās ekonomisk ās integrācijas nolīgumos saska ņā ar VVPT V 
panta principiem. 
59. pants 
1. Neatkar īgi no visiem citiem nol īguma noteikumiem, Pusi [nekas] nekav ēs pieņemt 
pasākumus aiz piesardz ības apsvērumiem, ieskaitot investoru, noguld ītāju, polises 
īpašnieku vai personu, pret kur u finanšu pakalpojumu pieg ādātājam ir pilnvarnieka 
pienākums, aizsardz ības apsv ērumiem, vai lai nodrošin ātu finanšu sist ēmas 
viengabalain ību un stabilit āti. Ja tādi pasākumi neatbilst nol īguma noteikumiem, tad 
neviena Puse tos neizmanto k ā līdzekli, lai izvair ītos no pien ākumu izpildes saska ņā 
ar šo nolīgumu. 
2. Nekas šaj ā nolīgumā neprasa, lai k āda Puse izpaustu inform āciju saist ībā ar 
individuālo klientu dar ījumiem un kontiem vai jebkuru konfidenci ālu vai patentu 
informāciju, kas ir valsts iest āžu rīcībā. 
60. pants 
Šā nolīguma noteikumi neliedz katrai Pusei piem ērot jebkādus pasākumus, kas vajadz īgi, lai 
novērstu tās pasākumu apiešanu saist ībā ar trešās valsts piek ļuvi tās tirgum, ar š ā nolīguma 
noteikumu starpniec ību. 
IV SADA ĻA 
MAKSĀJUMI, KAPIT ĀLA APRITE UN CITI EKONOMISKIE JAUT ĀJUMI 
1. NODA ĻA 
MAKSĀJUMI UN KAPIT ĀLA APRITE  
61. pants 
Ievērojot 63. panta noteikumus, Puses ap ņemas atļaut veikt visus k ārtējos maksājumus par 
kārtējiem darījumiem br īvi konvert ējamā valūtā. 
 
LV 36   LV 62. pants 
1. Attiec ībā uz darījumiem maks ājumu bilances kapit āla kontā Kopiena un S īrija 
nodrošina, lai no š ā nolīguma spēkā stāšanās dienas t āds kapitāls, kas saist īts ar 
tiešām ārvalstu invest īcijām Sīrijā uzņēmumos, kuri veidoti saska ņā ar kārtējiem 
tiesību aktiem, un invest īcijas, kas izdar ītas saskaņā ar sadaļas par uz ņēmējdarbību 
un pakalpojumiem noteikumiem, b ūtu brīvā apritē, un lai guvumu no t ādām 
investīcijām un jebkuru pe ļņu, kas no t ām rodas, var ētu brīvi pārvērst skaidr ā naudā 
un repatri ēt. 
2. Puses apspriežas, lai atvieglotu un turpm āk liberaliz ētu kapitāla apriti starp Kopienu 
un Sīriju. 
63. pants 
Ja viena vai vair ākas Kopienas dal ībvalstis vai S īrija sastopas vai risk ē sastapties ar 
nopietnām grūtībām saistībā ar maksājumu bilanci, tad Kopiena un S īrija attiec īgi, ievērojot 
VVTT ietvaros noteiktos nosac ījumus un Starptautisk ā Valūtas fonda nol īguma VIII un XIV 
pantu, var veikt ierobežojošus pas ākumus attiec ībā uz kārtējiem maks ājumiem, ja t ādi 
pasākumi ir stingri nepieciešami. 
Kopiena vai S īrija, pēc vajadzības, tūlīt informē p a r  t o  o t r u  P u s i  u n  p ēc iespējas drīzāk 
iesniedz grafiku t ādu pasākumu atcelšanai. 
2. NODA ĻA 
KONKURENCE 
64. pants 
1. Ar š ā nolīguma pareizu darb ību, tiktāl cik tie var ietekm ēt tirdzniec ību starp Kopienu 
un Sīriju, nav savietojami š ādi: 
a) visi starpuz ņēmumu līgumi, uz ņēmumu asoci āciju lēmumi un saska ņotās 
prakses, kuru priekšmets vai rezult āts ir konkurences nov ēršana, ierobežošana 
vai izkrop ļošana, 
b) domin ējošā stāvokļa Kopienas vai S īrijas teritorij ā kopumā vai ievērojamā tās 
daļā ļaunprātīga izmantošana no viena vai vair āku uzņēmumu Puses. 
2. Puses sadarbosies, lai nostiprin ātu savus attiec īgos konkurences ties ību aktus, un 
apmainās ar inform āciju, ņemot vērā ierobežojumus, kas noteikti saska ņā ar 
profesion ālās un dar ījumu slepen ības prasībām. Tādas sadarb ības noteikumi ir 
izklāstīti V pielikum ā. 
3. Ja Kopiena vai S īrija uzskata, ka k āda konkrēta prakse ir nesavietojama ar š ā panta 
pirmās daļas noteikumiem, un ja t āda prakse rada vai draud rad īt nopietnu kait ējumu 
otrai Pusei, tad t ā pēc apspriedes Asoci ācijas Komitej ā vai trīsdesmit darba dienas 
pēc tādas apspriedes piepras ījuma var veikt attiec īgus pasākumus. 
 
LV 37   LV 65. pants 
Dalībvalstis un S īrija pakāpeniski kori ģē, neierobežojot savas saist ības, kas attiec īgi 
pieņemtas vai j āpieņem saskaņā ar VVTT, jebkurus komerci āla rakstura valsts monopolus, lai 
nodrošinātu, ka piekt ā gada beig ās pēc šā nolīguma stāšanās spēkā starp dalībvalstu un S īrijas 
pilsoņiem vairs nepast āv diskrimin ācija attiec ībā uz nosac ījumiem, ar kuriem preces sag ādā 
un tirgo. Asoci ācijas Komiteju inform ēs par pasākumiem, kas pie ņemti, lai izpild ītu šo mērķi. 
66. pants 
Attiecībā uz valsts uz ņēmumiem un uz ņēmumiem, kam pieš ķirtas speci ālas vai ekskluz īvas 
tiesības, Asoci ācijas Padome nodrošina, lai no piekt ā gada pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 
netiktu ne ieviesti, ne uztur ēti nekādi pasākumi, kas krop ļo tirdzniec ību starp Kopienu un 
Sīriju un ir sasnieguši l īmeni, kas ir pretrun ā pušu interes ēm. Šis noteikums neierobežo t ādiem 
uzņēmumiem uztic ētu īpašo uzdevumu juridisku vai faktisku izpildi. 
3. NODA ĻA 
VALSTS IEPIRKUMS 
67. pants 
Valsts iepirkums  
1. Puses nosaka par savu m ērķi valsts iepirkumu tirgu efekt īvu, savstarp ēju un 
pakāpenisku atv ēršanu. 
2. Katra Puse nodrošina, lai t ās vienību pasūtījums, uz ko attiecas VII pielikums, 
notiktu caursp īdīgā, saprātīgā un nediskrimin ējošā veidā, atbilstīgi VII pielikum ā 
sniegtajai defin īcijai, attiecoties pret katru jebkuras Puses pieg ādātāju vienlīdzīgi un 
nodrošinot atkl ātas un efekt īvas konkurences principu. 
3. Attiec ībā uz jebkuriem ties ību aktiem, noteikumiem, proced ūrām un praksi, kas 
attiecas uz valsts iepirkumu, k ā arī specifiskajiem pas ūtījumiem, uz ko attiecas šis 
nolīgums, katra Puse pieš ķir otras Puses prec ēm, pakalpojumiem un pieg ādātājiem 
ne mazāk labvēlīgu režīmu par to, kas pieš ķirts iekšzemes prec ēm, pakalpojumiem 
un piegādātājiem. 
4. Attiec ībā uz jebkuriem ties ību aktiem, noteikumiem, proced ūrām un praks ēm 
attiecībā uz valsts iepirkumu, k ā arī specifiskajiem pas ūtījumiem, uz ko attiecas šis 
nolīgums, katra Puse nodrošina, lai t ās vienības, kas uzskait ītas VII pielikum ā, 
a) nepiem ērotu uz vietas re ģistrētam piegādātājam mazāk labvēlīgu režīmu par to, 
ko piešķir jebkuram citam uz vietas re ģistrētam piegādātājam, pamatojoties uz 
ārvalstu fili āles statusu vai to, ka t ā pieder otru Pusi p ārstāvošai personai, un 
b) nediskrimin ētu uz vietas re ģistrētu piegādātāju uz tā pamata, ka preces vai 
pakalpojumi, ko min ētais piegādātājs piedāvā konkrētam pasūtījumam, ir otras 
Puses preces vai pakalpojumi. 
 
LV 38   LV 5. Attiec ībā uz jebkuriem ties ību aktiem, noteikumiem, proced ūrām un praksi attiec ībā 
uz valsts iepirkumu, k ā arī specifiskajiem pas ūtījumiem, kas atv ērti trešo valstu 
precēm, pakalpojumiem un pieg ādātājiem, Sīrija piešķir otras Puses prec ēm un 
piegādātājiem ne maz āk labvēlīgu režīmu par to, kas pieš ķirts jebkuras treš ās valsts 
ārvalstu prec ēm, pakalpojumiem un pieg ādātājiem.  
Attiecībā u z  v i s i e m  t i e s ību aktiem, noteikumiem, proced ūrām un praksi, uz ko 
attiecas Valsts iepirkuma nol īgums ( GPA ), Eiropas Kopienas t ūlīt un bez 
nosacījumiem pieš ķir Sīrijas prec ēm, pakalpojumiem un pieg ādātājiem ne maz āk 
labvēlīgu režīmu par to, ko t ās piešķīrušas GPA  pušu prec ēm, pakalpojumiem un 
piegādātājiem. 
6. Puses regul āri pārskata sag ādes tirgu efekt īvu atvēršanu un ne v ēlāk kā trīs gados sāk 
sarunas, lai paplašin ātu VII pielikum ā minēto attiecīgo vienību sarakstu. 
7. Nekas šaj ā pantā 
neprasa, lai k āda Puse sniegtu jebk ādu inform āciju, kuras atkl āšanu tā uzskata par 
pretēju savām būtiskajām drošības interes ēm, 
nekavē Pusi veikt jebkuru darb ību, ko tā uzskata par vajadz īgu savu b ūtisko droš ības 
interešu aizsardz ībai saistībā ar valsts pas ūtījumu, kas nepieciešams valsts droš ības 
vai valsts aizsardz ības mērķiem. 
8. Šo pantu nepiem ēro līgumiem, kas pieš ķirti, ievērojot 
starptautisku nol īgumu, kas paredz ēts kāda projekta kop īgai izpildei vai izmantošanai 
no līgumslēdzējpušu Puses, 
starptautisku nol īgumu, kas attiecas uz karasp ēka izvietošanu, 
starptautiskas organiz ācijas īpašās procedūras, 
bezkontrakta nol īgumu vai jebkuru citu vald ības atbalsta un iepirkuma veidu, kas 
izdarīts atbalsta vai sadarb ības programmu ietvaros. 
68. pants 
Valsts iepirkuma p ārredzamība 
1. Katra Puse t ūlīt publicē atbilstošaj ās VII pielikum ā minētajās publikācijās, tajā skaitā 
oficiāli izvēlētos elektroniskajos sazi ņas līdzekļos, visus visp ārīgās piemērošanas un 
procedūras tiesību aktus, noteikumus, tiesas l ēmumus un administrat īvos 
nolēmumus, ieskaitot standarta l īgumu klauzulas, saist ībā ar pasūtījumiem, uz ko 
attiecas šī sadaļa. 
2. Katra Puse t ūlīt tādā pašā veidā publicē visus tādu pasākumu groz ījumus. 
3. Katra Puse nodrošina, lai t ās vienības efektīvi izziņotu par konkursa iesp ējām, ko 
rada attiec īgie valsts iepirkuma procesi,  sniedzot otras Puses pieg ādātājiem visu 
vajadzīgo inform āciju dalībai tādā iepirkum ā. 
 
LV 39   LV 4. Iepirkuma iesp ēju izziņošana satur VII pielikum ā izklāstīto inform āciju, un to 
publicē savlaicīgi ar līdzekļu starpniec ību, kas pied āvā visplašāko iespējamo un 
nediskrimin ējošo piek ļuvi pušu ieinteres ētajiem pieg ādātājiem. Min ētie līdzekļi ir 
precizēti VII pielikum ā. 
69. pants 
Valsts iepirkuma termi ņi 
1. Visi vien ību noteiktie termi ņi konkursa pieteikumu un dal ības piepras ījumu 
saņemšanai ir atbilstoši, lai at ļautu otras Puses un ar ī iekšzemes pieg ādātājiem 
sagatavot un iesniegt konkursa pieteikumus un, attiec īgā gadījumā, dalības 
pieprasījumus vai kvalifik ācijas pieteikumus. Nosakot jebkuru t ādu termi ņu, 
vienības, saska ņā ar pašu sapr ātīgām vajadz ībām, ņem vērā tādus faktorus k ā 
nodomātā pasūtījuma sarež ģītība un norm ālais laiks konkursa pieteikumu 
pārsūtīšanai no ārvalstu, kā arī iekšzemes punktiem. 
2. Katra Puse nodrošina, lai t ās vienības, nosakot gal īgo datumu konkursa pieteikumu 
vai dalības piepras ījumu vai kvalifik ācijas pieteikumu (ar l ūgumu iek ļaut piegādātāju 
sarakstā) saņemšanai, pien ācīgi ņemtu vērā publikācijas kavējumus. 
3. Minim ālie termiņi konkursa pieteikumu sa ņemšanai ir preciz ēti VII pielikum ā. 
70. pants 
Priekšlikumu apstr īdēšana 
1. Katra Puse nodrošina nediskrimin ējošas, savlaic īgas, caursp īdīgas un efekt īvas 
procedūras, kas ļauj piegādātājiem apstr īdēt domājamus šā nolīguma pārkāpumus to 
pasūtījumu kontekst ā, kuros tiem ir vai ir bijusi interese. 
2. Apstr īdējumus uzklausa objekt īva un neatkar īga pārskata iest āde. Pārskata iest āde, 
kas nav tiesa, vai nu ir pak ļauta tiesas p ārbaudei vai tai ir proced ūras garantijas, kas 
līdzīgas tiesas garantij ām. 
71. pants 
Sadarbība un atbalsts valsts iepirkum ā 
1. Puses sadarbojas valsts iepirkuma jom ā, apmainoties ar pieredzi un inform āciju par 
labāko praksi un reglament ējošām sistēmām. 
2. Puses cenšas sadarboties, lai g ūtu labāku sapratni par sav ām attiecīgajām valsts 
iepirkuma sist ēmām, kā arī labāku pieeju saviem attiec īgajiem tirgiem.  
3. Tehnisku atbalstu sniedz p ēc pienācīgi motivēta piepras ījuma, jo īpaši ar kop īgi 
attīstītu mācību programmu starpniec ību. 
 
LV 40   LV 4. NODA ĻA 
CITI EKONOMISKIE JAUT ĀJUMI 
72. pants 
Intelektuālā, rūpniecības un komerci ālā īpašuma ties ības 
1. Iev ērojot šā panta un VI pielikuma noteikumus, Puses pieš ķir un nodrošina 
intelektuālo, rūpniecības un komerci ālo tiesību* pienācīgu un efekt īvu aizsardz ību 
saskaņā ar augst ākajiem starptautiskajiem standart iem, ieskaitot noteikumus, kas 
paredzēti Nolīgumā par intelektu ālo īpašuma ties ību tirdzniec ības aspektiem 
(TRIPS ), Pasaules tirdzniec ības organiz ācijas izveides l īguma IC pielikum ā, kā arī 
efektīvus tādu tiesību izpildes l īdzekļus. 
2. Puses regul āri pārskata šā panta un VI pielikuma izpildi. 
73. pants 
Standarti, tehniskie noteikumi un atbilst ības novērtējuma proced ūras 
1. Piem ēro tiesības un pien ākumus, kas saist īti ar standartiem tehniskajiem 
noteikumiem un atbilst ības novērtējuma proced ūrām saskaņā ar PTO Nol īgumu par 
tirdzniecības tehniskaj ām barjerām, ieskaitot noteikumu, atbilst īgi kuram „biedri 
nodrošina, lai tehniskos notei kumus nesagatavotu, nepie ņemtu un nepiem ērotu ar 
mērķi radīt nevajadz īgus šķēršļus starptautiskajai tirdzniec ībai, vai tādu rezultātu”. 
2. Puses veic atbilstošus pas ākumus, lai mudin ātu Sīriju izmantot Kopienas tehniskos 
noteikumus un Eiropas standartus r ūpniecības izstrādājumiem un sertifik ācijas 
procedūrām. 
3. Izmantojot par pamatu 2. punkt ā izklāstītos principus, Puses pareizos apst ākļos 
noslēdz nolīgumus par atbilst ības novērtējumu. 
4. Sadarb ība ir vērsta uz to, lai pal īdzētu Sīrijai tuvin āt savus ties ību aktus Kopienas 
tiesību aktiem šaj ā jomā. 
                                                 
* Š ā nolīguma nol ūkos intelektu ālā, rūpnieciskā un komerci ālā īpašuma ties ības ietver autorties ības, 
tostarp autorties ības uz datorprogramm ām un datub āzēm un blakusties ības, tiesības saist ībā ar 
patentiem, r ūpniecisko dizainu, ģeogrāfiskām izcelsmes nor ādēm, tostarp cilmes vietas nosaukumiem 
un norādēm par avotu, tirdzniec ības markām un pakalpojumu z īmēm, integrālo shēmu topogr āfiju, augu 
šķirnēm, kā arī nepieejamas inform ācijas aizsardz ību un aizsardz ību pret negod īgu konkurenci, k ā 
minēts 10.a pant ā Parīzes konvencij ā par rūpnieciskā īpašuma aizsardz ību (1967. gada Stokholmas 
redakcijā), ka arī visas citas ties ības, ko aizsarg ā daudzpus ējās konvencijas, kuras min ētas VI 
pielikumā. 
 
LV 41   LV V SADAĻA 
STRĪDU IZŠĶIRŠANA 
I NODAĻA 
MĒRĶIS UN JOMA 
74. pants 
Mērķis 
Šīs sadaļas mērķis ir atrisin āt tirdzniec ības strīdus starp Pus ēm, lai gad ījumos, kad tas 
iespējams, pan āktu savstarp ēji saskaņotus risinājumus. 
75. pants 
Joma  
Izņemot gad ījumus, kad ir noteikts cit ādi, šīs sadaļas noteikumus piem ēro attiecībā uz 
jebkurām atšķirībām II līdz V sada ļas interpret ācijā un piemērošanā, arī gadījumos, kad viena 
Puse uzskata, ka otra Puse ir p ārkāPusi minētās sadaļas. 
II NODA ĻA 
STRĪDU NOV ĒRŠANA 
APSPRIEDES UN STARPNIEC ĪBA 
76. pants 
Apspriedes  
1. Puses cenšas atrisin āt jebkuras atš ķirības II līdz V sada ļas interpret ācijā un 
piemērošanā, sākot labas gribas apspriedes, lai sasniegtu savstarp ēji saskaņotu 
risinājumu. 
2. Puse l ūdz apspriedi, iesniedzot rakstisku piepras ījumu otrai Pusei un kopiju 
tirdzniecības komitejai, nor ādot, kā pasākums negat īvi ietekm ē tās tiesības. Jācitē arī 
attiecīgie minēto sadaļu noteikumi. 
3. Apspriedes notur tr īsdesmit dien ās pēc piepras ījuma pieg ādes un, ja vien Puses 
nevienojas cit ādi, tās Puses teritorij ā, kura aizst āvas. Apspriedes uzskata par 
pabeigtām sešdesmit kalend ārās dienas p ēc apspriežu piepras ījuma dienas, ja vien 
abas Puses nenolemj turpin āt apspriedes. Visa apspriežu laik ā izpaustā informācija 
paliek konfidenci āla. 
 
LV 42   LV 4. Ja apspriedes nenotiek 3. punkt ā noteiktajā termiņā un nav ar ī panākta vienošan ās par 
savstarpēji saskaņotu risinājumu, tad s ūdzības iesniedz ēja Puse var tieši piepras īt 
šķīrējtiesas grupas izveidi saska ņā ar 78. pantu. 
77. pants 
Starpniec ība 
1. Ja apspried ēs netiek rasts savstarp ēji saskaņots risin ājums, tad Puses, p ēc 
savstarpējas vienošan ās, var izmantot tirdzniec ības komitejas iecelta starpnieka 
pakalpojumus. Jebkurš starpniec ības piepras ījums jāiesniedz rakstiski, un taj ā 
jānosaka pas ākums, kas bija apspriežu priekšmets, k ā arī savstarp ēji saskaņotie 
starpniecības uzdevuma ietvari. 
2. Tirdzniec ības komitejas priekšs ēdētājs desmit dien ās pēc pieprasījuma saņemšanas 
iecels starpnieku, kas loz ējot izvēlēts no personu skaita, kuras iek ļautas 79. panta 
2. punktā minētajā sarakstā un nav ne vienas, ne otras Puses pilsones. Starpnieks 
sasauc san āksmi ar Pus ēm ne vēlāk kā 30 dienas p ēc iecelšanas. Starpniekam ne 
vēlāk kā 15 dienas pirms san āksmes iesniedz abu pušu iesniegumus, un vi ņš ne vēlāk 
kā 45 dienas p ēc iecelšanas izdod savu viedokli. Starpnieka viedoklis var iek ļaut 
rekomend āciju par pas ākumiem, kas ir sader īgi ar min ētajām sadaļām un ar kuriem 
varētu izšķirt strīdu. Starpnieka viedoklis nav saistošs. 
3. Š ā panta 2. punkt ā minētos termiņus var groz īt, ja to prasa apst ākļi un ja abas Puses 
vienojas. Par jebkuru groz ījumu abām Pusēm rakstiski j āinformē tirdzniec ības 
komiteja.  
4. Ja starpniec ība rezultātā rodas savstarp ēji saskaņots strīda risinājums, abām Pusēm 
rakstiski par to j āinformē tirdzniec ības komiteja. 
III NODA ĻA 
STRĪDU IZŠĶIRŠANAS PROCED ŪRAS 
78. pants 
Šķīrējtiesas grupas veidošanas pamats  
1. Ja Pus ēm nav izdevies atrisin āt strīdu ar 76. pant ā minētajām apspried ēm vai ja Puses 
ir izmantojušas 77. pant ā minētos starpniec ības pakalpojumus, bet 15 dien ās pēc 
starpnieka viedok ļa izdošanas v ēl nav pazi ņots savstarp ēji saskaņots risinājums, vai 
ja kāda Puse neizpilda savstarp ēji saskaņoto risinājumu, tad s ūdzības iesniedz ēja 
Puse var l ūgt izveidot š ķīrējtiesas grupu, iesniedzot raks tisku iesniegum u vienlaikus 
atbildētājai Pusei un tirdzniec ības komitejai. 
2. S ūdzības iesniedz ēja Puse sav ā pieprasījumā norāda pasākumu, ko t ā uzskata par 
minēto sadaļu pārkāpumu, un nor āda attiecīgos par būtiskiem uzskat ītos noteikumus. 
 
LV 43   LV 79. pants 
Šķīrējtiesnešu iecelšana  
1. Š ķīrējtiesas grupa sast āv no trīs šķīrējtiesnešiem. 
2. Tirdzniec ības komiteja ne v ēlāk kā sešus mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā 
izveido piecpadsmit personu sarakstu, kuri v ēlas un spēj strādāt par šķīrējtiesnešiem. 
Katra Puse var izv ēlēties piecas personas š ķīrējtiesnešu amatam. Abas Puses vienojas 
par piecām person ām, kas nav nevienas Puses pilso ņi. Tirdzniec ības komiteja 
nodrošina, lai saraksts vienm ēr tiktu saglab āts tādā līmenī. 
3. Š ķīrējtiesnešiem j ābūt ar specializ ētām zināšanām vai pieredzi ties ību un/vai 
starptautisk ās tirdzniec ības jomā. Viņiem jābūt neatkarīgiem, jākalpo pēc savām 
individuālajām spējām un tie nedr īkst būt saistīti vai saņemt instrukcijas no jebkuras 
organizācijas vai vald ības 9, un vi ņiem jārīkojas atbilstoši VIII pielikum ā 
izklāstītajam rīcības kodeksam. 
80. pants 
Šķīrējtiesas grupas sast āvs 
1. Desmit dien ās pēc grupas izveides piepras ījuma iesniegšanas tirdzniec ības komitejai 
Puses apspried īsies, lai vienotos par š ķīrējtiesas grupas sast āvu. Ja gad ījumā Puses 
nespēj termiņā vienoties par t ās sastāvu, tad katra Puse var piepras īt, lai tirdzniec ības 
komitejas priekšs ēdētājs vai vi ņu pilnvarota persona loz ējot izvēlētos visus tr īs 
locekļus, velkot pa vienam v ārdam no katras potenci ālo grupas locek ļu kategorijas 
(tas ir, katras Puses iesniegts saraksts ar diviem saviem pilso ņiem, un apvienotais 
saraksts ar person ām, kas nav ne vienas, ne otras Puses pilso ņi). Ja gad ījumā Puses 
vienojas par vienu vai vair ākiem šķīrējtiesas grupas locek ļiem, tad visus atlikušos 
locekļus ieceļ lozējot no attiec īgajiem sarakstiem. Š ķīrējtiesas grupas sast āvā 
vienmēr būs pa pilsonim no katras Puses un pers ona, kas nav ne vienas, ne otras 
Puses pilsonis, kas ie ņems priekšs ēdētāja posteni. 
2. Š ķīrējtiesas grupas izveides di ena ir diena, kad izv ēlas trīs šķīrējtiesnešus. 
3. Ja k āda Puse uzskata, ka š ķīrējtiesnesis neatbilst r īcības kodeksa pras ībām, Puses 
apspriežas un, ja vienojas, aizst āj šķīrējtiesnesi un izv ēlas aizstājēju saskaņā ar 
4. punktu. Gad ījumā, ja Pus ēm neizdodas vienoties par vajadz ību aizstāt 
šķīrējtiesnesi, jaut ājumu nodos š ķīrējtiesas priekšs ēdētājam 10, kura lēmums būs 
galīgs. 
                                                 
9 Par š ķīrējtiesnešiem var b ūt arī valsts civildienesta ier ēdņi. Tomēr tiem jārīkojas vien īgi ad personam  
un tie nedr īkst pieņemt norādījumus no savas valsts vald ības vai tās iestādēm. Tas pats attiecas uz 
norādījumiem no jebkura cita avota, neatkar īgi no tā, vai tā ir nevalstiska organiz ācija vai treš ās valsts 
valdība. 
10 Ja k āda Puse uzskata, ka š ķīrējtiesas priekšs ēdētājs neatbilst r īcības kodeksa pras ībām, jautājumu nodos 
kādai trešās valsts personai, kuru Tirdzniec ības komiteja izv ēlēsies no apvienot ā saraksta izlozes 
kārtībā, ja vien Puses par to nevienosies. 
 
LV 44   LV 4. Ja š ķīrējtiesnesis nesp ēj piedalīties lietas izskat īšanā, atkāpjas vai tiek aizst āts 
saskaņā ar 3. punktu, tad aizst ājēju izvēlas piecās dienās saskaņā ar atlases 
procedūrām, ko ievēro, ieceļot sākotnējo šķīrējtiesnesi. Grupas darb ību aptur uz t ādas 
procedūras veikšanas laiku. 
81. pants 
Reglaments  
1. Tirdzniec ības komiteja piem ēro reglamentu, kas saska ņots starp Pus ēm un pievienots 
šim nolīgumam, š ķīrējtiesas grupas darb ības vadībai. 
2. Š ķīrējtiesas grupas sesijas ir atv ērtas publikai saska ņā ar reglamentu, ja vien 
šķīrējtiesas grupa p ēc savas ierosmes vai p ēc pušu iesnieguma nenolemj cit ādi. 
82. pants 
Informācija un tehniskais padoms  
Pēc kādas Puses l ūguma vai p ēc savas ierosmes grupa var ieg ūt informāciju no jebkura avota, 
ko tā uzskata par lietder īgu grupas darb ībai. Grupai ar ī būs tiesības gadījumos, ko t ā uzskata 
par atbilstošiem, l ūgt ekspertu viedokli. Jebkura š ādā veidā iegūta informācija jāizpauž ab ām 
Pusēm. Ieinteres ētajām Pusēm ir atļauts iesniegt š ķīrējtiesas grup ām amicus curiae īsus lietas 
izklāstus saska ņā ar reglamentu. 
83. pants 
Piemērojamie ties ību akti  
Šķīrējtiesas grupa interpret ē šo sadaļu noteikumus saska ņā ar starptautisko publisko ties ību, 
ieskaitot V īnes Konvenciju par l īgumu ties ību aktiem, parastajiem noteikumiem. 
84. pants 
Šķīrējtiesas grupas nol ēmums  
1. Š ķīrējtiesas grupa nos ūta savu nol ēmumu Pus ēm un tirdzniec ības komitejai 
deviņdesmit dien ās pēc grupas izveides. Ja t ā uzskata, ka min ēto termiņu nevar 
ievērot, tad grupas priekšs ēdētājam rakstiski j āinformē tirdzniec ības komiteja un 
Puses, nor ādot kavējuma iemeslus. Nek ādos apstākļos nolēmumu neizdod v ēlāk kā 
simt divdesmit dienas p ēc grupas izveides. 
2. Nol ēmumā izklāsta faktiskos konstat ējumus, šo sada ļu attiecīgo noteikumu 
piemērojamību un galveno lo ģisko pamatu, uz k ā balstās jebkurš t ās konstatējums un 
secinājums. 
3. Steidzamos gad ījumos, ieskaitot gad ījumus ar ātrbojīgām precēm, šķīrējtiesas grupa 
dara visu iesp ējamo, lai izdotu nol ēmumu septi ņdesmit piec ās dienās pēc grupas 
izveides. Nek ādos apstākļos tas neaiz ņem ilgāk par simts dien ām pēc grupas 
 
LV 45   LV izveides. Desmit dien ās pēc izveides š ķīrējtiesas grupa var sniegt iepriekš ēju 
nolēmumu par to, vai t ā uzskata [konkr ēto] lietu par steidzamu. 
4. Visus š ķīrējtiesas grupas l ēmumus, ieskaitot nol ēmuma pie ņemšanu, pie ņem ar balsu 
vairākumu. 
5. S ūdzības iesniedz ēja Puse var atsaukt savu s ūdzību, iesniedzot rakstisku pazi ņojumu 
šķīrējtiesas grupas un tirdzniec ības komitejas priekšs ēdētājiem, kā arī otrai Pusei, 
jebkurā laikā pirms nol ēmuma nos ūtīšanas Pus ēm un tirdzniec ības komitejai. T āda 
atsaukšana neierobežo t ās tiesības kaut kad v ēlāk iesniegt jaunu s ūdzību par to pašu 
jautājumu. 
6. Š ķīrējtiesas grupa p ēc abu pušu l ūguma var jebkur ā laikā apturēt savu darb ību uz 
laika posmu, kas nep ārsniedz divpadsmit m ēnešus. Pēc divpadsmit m ēnešu perioda 
beigām grupas izveides pilnvaras beigsies, neierobežojot s ūdzības iesniedz ējas Puses 
tiesības vēlāk lūgt izveidot grupu t ā paša jaut ājuma izskat īšanai. 
85. pants 
Atbilstība nolēmumam  
1. Katra Puse veic vajadz īgos pasākumus, lai pan āktu atbilst ību šķīrējtiesas grupas 
nolēmumam, un Puses cent īsies vienoties par termi ņu, kurā nolēmums izpild āms. 
2. Ne v ēlāk kā 30 dienas p ēc nolēmuma izdošanas Pus ēm atbildētāja Puse pazi ņo 
sūdzības iesniedz ējai Pusei termi ņu (še turpm āk “saprātīgs laika periods”), ko t ā 
prasīs izpildei. Ab ām Pusēm jācenšas vienoties par sapr ātīgo laika periodu. 
3. Ja gad ījumā starp Pus ēm ir domstarp ības par sapr ātīgo laika periodu š ķīrējtiesas 
grupas nol ēmuma izpildei, tad s ūdzības iesniedz ēja Puse lūdz tirdzniec ības komiteju 
atkal sasaukt s ākotnējo šķīrējtiesas grupu, lai noteiktu min ēto periodu. Kad 
tirdzniecības komiteja to sasauc, š ķīrējtiesas grupa izdos savu nol ēmumu 20 dien ās 
pēc atkārtotās izveides dienas. Ja gad ījumā sākotnējā grupa vai daži t ās locekļi nevar 
atkal sanākt kopā, tad piem ēro 80. pant ā precizētās procedūras. Nolēmuma izdošanas 
termiņš šajā instancē paliek 20 dienas no grupas izveides dienas.  
4. Attiec īgā Puse līdz saprātīgā laika perioda beig ām paziņo otrai Pusei un tirdzniec ības 
komitejai izpildes pas ākumus, ko t ā pieņēmusi vai gras ās pieņemt, lai pan āktu 
atbilstību šķīrējtiesas grupas nol ēmumam. 
5. Ja gad ījumā starp Pus ēm ir domstarp ības attiec ībā uz pasākuma konsekvenci 
attiecībā pret min ētajām sadaļām un kā paziņots saskaņā ar 4. punktu, tad s ūdzības 
iesniedzēja Puse, iesniedzot tirdzniec ības komitejai rakstisku iesniegumu un nor ādot, 
kādā veidā pasākums ir nesaskan īgs ar min ētajām sadaļām, var lūgt sākotnējo 
šķīrējtiesas grupu lemt par šo jaut ājumu. Kad tirdzniec ības komiteja to sasauc, 
šķīrējtiesas grupa izdos savu nol ēmumu 45 dien ās pēc atkārtotās izveides dienas. 
6. Ja gad ījumā sākotnējā šķīrējtiesas grupa vai daži t ās locekļi nevar atkal san ākt kopā, 
tad piem ēro 80. pant ā precizētās procedūras. Nolēmuma izdošanas termi ņš šajā 
instancē paliek 45 dienas no grupas izveides dienas. 
 
LV 46   LV 7. Ja attiec īgā Puse nepazi ņo izpildes pas ākumus pirms sapr ātīga laika perioda beig ām, 
tad atbild ētāja Puse, ja s ūdzības iesniedz ēja Puse to l ūdz, var iesniegt pagaidu 
kompensācijas pied āvājumu. Ja 30 dien ās pēc saprātīgā laika perioda beig ām nav 
panākta vienošan ās par kompens āciju, tad s ūdzības iesniedz ējai Pusei ir ties ības pēc 
paziņojuma izdar īšanas tirdzniec ības komitejai aptur ēt labumu piem ērošanu, kas 
piešķirti saska ņā ar II l īdz V sada ļu un kas l īdzvērtīgi nullifik ācijai un 
pasliktinājumam, ko rad ījis pasākums, kurš, k ā konstatēts, pārkāpis minētās sadaļas. 
Paziņojumu vienlaikus nog ādā otrai Pusei. S ūdzības iesniedz ēja Puse var īstenot 
apturēšanu desmit dien ās pēc paziņojuma dienas, ja vien atbild ētāja Puse nav 
pieprasījusi šķīrējtiesu saska ņā ar 8. punktu. 
8. Ja atbild ētāja Puse uzskata, ka aptur ējuma līmenis nav l īdzvērtīgs pasākuma rad ītajai 
nullifikācijai un pasliktin ājumam, tad tirdzniec ības komitejai pirms 7. punkt ā minētā 
desmit dienu perioda beig ām iesniedz rakstisku piepras ījumu atk ārtoti sasaukt 
sākotnējo šķīrējtiesas grupu. Tirdzniec ības komiteju inform ē par šķīrējtiesas grupas 
nolēmumu, kas saist ās ar labumu aptur ējuma līmeni, 30 dien ās pēc tās izveides 
pieprasījuma dienas. Labumus neaptur, iekams š ķīrējtiesas grupa nav izdevusi savu 
nolēmumu un katrs aptur ējums nav saskan īgs ar šķīrējtiesas grupas nol ēmumu. 
9. Labumu aptur ēšana ir pagaidu, un to piem ēro tikai līdz brīdim, kad pas ākums, ar ko 
ir pārkāpta šī II līdz V sada ļa, ir atsaukts vai groz īts tā, lai tas atbilstu š īm sadaļām, 
vai gadījumā, ja Puses ir vienojuš ās par strīda atrisin āšanu. Ja atbild ētāja Puse 
uzskata, ka t ā ir veikusi nol ēmuma izpildes pas ākumus, tom ēr labumu aptur ējums 
tiek saglab āts, tad atbild ētāja Puse var l ūgt sākotnējai šķīrējtiesas grupai nol ēmumu 
par to, vai t āds apturējums jāizbeidz vai j āgroza. Nol ēmumu izdod 45 dien ās pēc 
rakstiskā pieprasījuma par t ās atkārtotu izveidi. 
10. Ja gad ījumā sākotnējā šķīrējtiesas grupa vai daži t ās locekļi nevar atkal san ākt kopā, 
tad piem ēro 80. pant ā precizētās procedūras. Nolēmuma izdošanas termi ņš šajā 
instancē paliek 45 dienas no grupas izveides dienas. 
11. Visi šaj ā pantā paredzētie nolīgumi ir gal īgi un saistoši, un  tos nodod tirdzniec ības 
komitejas r īcībā, kura tos padara  publiski pieejamus, ja vien t ā vienprātīgi nenolemj 
to nedarīt. 
12. P ēc Sīrijas Arābu Republikas iest āšanās Pasaules tirdzniec ības organiz ācijā nekas 
šajā nolīgumā neliedz k ādai Pusei ieviest labumu aptur ējumu, ko at ļāvusi Pasaules 
tirdzniecības organiz ācijas Strīdu izšķiršanas organiz ācija. 
IV NODA ĻA 
VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 
86. pants 
1. Š ķīrējtiesas procesos, kas izveidoti saska ņā ar šo sada ļu, neizskat īs jautājumus, kas 
saistīti ar katras Puses ties ībām un pien ākumiem saska ņā ar Pasaules tirdzniec ības 
organizācijas (PTO) dibin āšanas līgumu. 
 
LV 47   LV 2. Šaj ās sadaļās paredz ēto Strīdu izšķiršanas noteikumu izmantošana neierobežo 
nevienu iesp ējamu darb ību PTO ietvaros, ieskaitot str īdu izšķiršanas darb ību. Tomēr 
ja kāda Puse attiec ībā uz konkr ētu pasākumu ir izveidojusi str īdu izšķiršanas 
procedūru saskaņā ar šīs sadaļas 78. panta 1. punktu vai PTO nol īgumu, tad t ā līdz 
tādas pirmās procedūras beigām neveido str īdu izšķiršanas proced ūru par to pašu 
pasākumu citā forumā. Šā punkta nol ūkā strīdu izšķiršanas proced ūru saskaņā ar 
PTO nolīgumu uzskata par s āktu, kad k āda Puse l ūdz izveidot speci ālistu grupu 
saskaņā ar PTO Str īdu izšķiršanas reglament ējošo noteikumu un proced ūru 
saprašanas 6. pantu. 
3. L īdz Sīrijas Arābu Republikas iest ājai Pasaules tirdzniec ības organiz ācijā šķīrējtiesu 
grupas, pie ņemot nolēmumu par š ā nolīguma II l īdz V sada ļā ietverta noteikuma 
iedomātu pārkāpumu, kas ietver vai atsaucas  uz Pasaules tirdzniec ības organiz ācijas 
dibināšanas līguma noteikumu, pie ņem interpret āciju, kas ir piln īgā saskaņā ar 
attiecīgajiem Pasaules tirdzniec ības organiz ācijas Strīdu izšķiršanas organiz ācijas 
lēmumiem. P ēc Sīrijas Arābu Republikas iest ājas Pasaules tirdzniec ības organiz ācijā 
šķīrējtiesu grupas aptur proced ūras, ja tās uzskata, ka nevar pie ņemt nolēmumu par 
strīdu, neinterpret ējot PTO noteikumu, ja t āds noteikums ir min ēts šā nolīguma II 
līdz V sada ļā. Tādas proced ūras apturēšanas gad ījumā jebkura Puse var izmantot 
strīdu izšķiršanas proced ūru saskaņā ar PTO. 
87. pants 
1. Visus šaj ā sadaļā noteiktos termi ņus skaita kalend ārajās dienās no dienas p ēc 
darbības vai fakta, uz ko tie attiecas. 
2. Jebkuru šaj ā sadaļā minētu termiņu var pagarin āt, Pusēm savstarp ēji vienojoties. 
88. pants 
Dokumentus, kas iesniegti šaj ā sadaļā paredzētās proced ūras ietvaros, uzskata par 
konfidenci āliem, izņemot šķīrējtiesas nol ēmumus. 
89. pants 
Sīrijas Arābu Republikas rakstiskos un mu tiskos iesniegumus izdara ar ābu valodā, un Eiropas 
Kopienu rakstiskos un mutiskos iesniegumus – jebkur ā no Eiropas Savien ības oficiālajām 
valodām. 
 
LV 48   LV VI SADA ĻA 
EKONOMISK Ā SADARB ĪBA 
90. pants 
Mērķi 
1. Puses ap ņemas intensific ēt ekonomisko sadarb ību savās savstarp ējās interesēs un 
saskaņā ar nolīguma visp ārējiem mērķiem. 
2. Ekonomisk ās sadarb ības mērķis ir atbalst īt Sīrijas pašas centienus sasniegt 
ilgtspējīgu ekonomisko un soci ālo attīstību. 
91. pants 
Joma  
1. Sadarb ība koncentr ēsies pirmk ārt uz sektoriem, kas cieš no iekš ējām grūtībām vai ko 
ietekmē vispārējais Sīrijas ekonomikas liberaliz ācijas process, jo īpaši tirdzniec ības 
liberalizācija starp S īriju un Kopienu. 
2. L īdzīgi, sadarb ība koncentr ējas uz jom ām, kas var savest cieš āk kopā Kopienas un 
Sīrijas ekonomikas, jo īpaši tās, kas radīs izaugsmi un nodarbin ātību. 
3. Puses veicin ās ekonomisko sadarb ību starp S īriju un cit ām reģiona valst īm. 
4. Īstenojot daž ādos ekonomisk ās sadarbības sektorus, kur b ūtiska ir vides un 
ekoloģiskā līdzsvara saglab āšana, to ņem vērā, paturot pr ātā atšķirību pušu 
ekonomiskaj ā un sociālajā attīstībā. 
5. Puses var vienoties attiecin āt ekonomisko sadarb ību arī uz citiem sektoriem, uz ko 
neattiecas š īs sadaļas noteikumi. 
92. pants 
Metodes un modalit ātes 
Ekonomisko sadarb ību jo īpaši veic ar š ādu pasākumu starpniec ību: 
a) regul ārs ekonomiskais dialogs starp Pus ēm par vis ām makroekonomisk ās politikas 
jomām, 
b) regul āra inform ācijas un ideju apmai ņa visos sadarb ības sektoros, ieskaitot 
amatpersonu un ekspertu tikšanos, 
c) padoma, speci ālo zināšanu un apm ācības nodošana, 
d) kop īgu darbību, kā semināri un darbn īcas, ieviešana, 
 
LV 49   LV e) atbalsts tehniskaj ā, administrat īvajā un reglament ācijas jomā, 
f) kopuz ņēmumu veicin āšana, zin ātnisko p ētījumu rezult ātu izmantošana 
tehnoloģiskajiem pielietojumiem, jaunin ājumiem un att īstībai. 
93. pants 
Reģionālā sadarbība 
Puses veicin ās darbību, kam ir re ģionāla ietekme vai kas iesaist īs citas re ģiona valstis, lai 
veicinātu reģionālo sadarbību. 
Tāda darbība var ietvert 
a) tirdzniec ību intrare ģionālā līmenī, 
b) invest īcijas, 
c) vides jaut ājumus, 
d) ekonomisko infrastrukt ūru attīstību, 
e) zin ātniskos un tehnolo ģiskos pētījumus, 
f) kult ūras jautājumus, 
g) muitas jaut ājumus, 
h) inform ācijas tehnolo ģiju, 
i) ūdens jautājumus, ieskaitot ap ūdeņošanu. 
94. pants 
Izglītība un apm ācība 
Puses sadarbojas, lai identific ētu un izmantotu visefekt īvākos līdzekļus izglītības un 
profesion ālo mācību situācijas nozīmīgai uzlabošanai S īrijā, jo īpaši attiec ībā uz publiskiem 
un privātiem uzņēmumiem, ar tirdzniec ību saistītiem pakalpojumiem, valsts p ārvaldi un 
iestādēm, tehniskaj ām aģentūrām, zinātniskajām un tehnolo ģiskajām akadēmiskajām 
iestādēm, standartiz ācijas un sertifik ācijas iestādēm un citām attiecīgajām organiz ācijām. Šajā 
kontekstā profesion ālās, tehnisk ās un administrat īvās mācības rūpniecības pārstrukturēšanai 
saņems īpašu uzman ību. 
Sadarbība veicina ar ī saiknes izveidošanu starp specializ ētajām struktūrām Kopien ā un Sīrijā 
un veicina inform ācijas un pieredzes apmai ņu, kā arī tehnisko resursu apvienošanu. 
 
LV 50   LV 95. pants 
Zinātniskā un tehnolo ģiskā sadarbība 
Sadarbības mērķis ir 
a) ilgstošas saiknes izveides veicin āšana starp pušu zin ātniskajām un tehnolo ģiskajām 
aprindām, jo īpaši, izmantojot š ādus: 
Sīrijas pieeja Kopienas p ētniecības programm ām, saskaņā ar esošajiem noteikumiem 
par trešo valstu l īdzdalību, 
Sīrijas dalība decentraliz ētas sadarb ības tīklos, 
mācību veicināšana pētniecības un att īstības sektoros, 
b) S īrijas zinātniskās un lietiš ķās pētniecības un att īstības jaudas nostiprin āšana, 
palielinot cilv ēkresursu jaudu un sniedzot p ētniecības iestādēm zinātnisku, tehnisku 
un materi ālu atbalstu, 
c) tehnolo ģisko jaunin ājumu veicin āšana, jaunu tehnolo ģiju un zin āšanu nodošana un 
zinātības izplat īšana, jo īpaši lai veicin ātu videi draudz īgu praksi un pa ātrinātu Sīrijas 
rūpnieciskās spējas pielāgošanu un att īstību. 
96. pants 
Vide  
1. Sadarb ība ir vērsta uz vides pasliktin āšanās novēršanu, uzlabojot t ās kvalitāti, 
kontrolējot piesārņojumu, aizsarg ājot cilvēku veselību un nodrošinot dabas resursu 
racionālu izmantošanu, lai nodrošin ātu ilgtspējīgu attīstību. 
2. Sadarb ība, kas veicin ās arī reģionālos vides projektus, koncentr ējas uz šādām jomām, 
ar uzsvaru uz ties ību aktu saska ņošanu, ieskaitot ar ANO saist ītu nolīgumu izpildi: 
a) pārtuksnešošanas apkarošana, 
b) biolo ģiskās dažādības aizsardz ība, 
c) integr ētu ūdens resursu p ārvaldība, ieskaitot ap ūdeņošanu, kā arī virsmas ūdens 
un pazemes ūdens saliniz ācijas vai pies ārņošanas kontroli, 
d) atjaunojamo ener ģijas avotu izmantošana, 
e) tīras ražošanas veicin āšana un vides ietekmes un droš ības risku, kas rodas 
rūpnieciskās darbības dēļ, novēršana, 
f) tirdzniec ība un vide, 
g) gaisa kontroles kvalit āte, 
 
LV 51   LV h) jūras piesārņošanas nov ēršana un kontrole, 
i) atkritumu apsaimniekošana, j) lauksaimniec ības ietekme uz augsnes un ūdens kvalit āti, 
k) vides izgl ītība un apzin āšanās, 
l) progres īvu vides p ārvaldības un l ēmumu pie ņemšanas instrumentu 
izmantošana, vides uzraudz ības metodes, jo īpaši ieskaitot Vides inform ācijas 
sistēmas ( EIS) un Vides ietekmes nov ērtējuma ( EIA) izmantošanu, 
m) vides kr īzes pārvaldība. 
97. pants 
Rūpnieciskā sadarbība
 
Rūpnieciskā sadarbība veicina 
a) r ūpniecisko sadarb ību starp Kopienas un S īrijas uzņēmējiem, ieskaitot S īrijas pieeju 
Kopienas t īkliem, lai tuvin ātu uzņēmumus, un t īkliem, kas rad īti decentraliz ētas 
sadarbības kontekst ā, 
b) S īrijas rūpniecības moderniz āciju un pārstrukturēšanu, ieskaitot t ās infrastrukt ūras un 
atbalsta instit ūcijas tādās nozīmīgās jomās kā standarti, kvalit ātes nodrošin āšana un 
rūpnieciskais dizains, 
c) t ādas vides izveidi un veicin āšanu, kas labv ēlīga privāto uzņēmumu att īstībai, lai 
sekmētu rūpnieciskās ražošanas izaugsmi un daž ādošanu ilgtsp ējīgas attīstības 
perspektīvā, 
d) sadarb ību starp Kopienas un S īrijas mazajiem un vid ējiem uzņēmumiem, 
e) tehnolo ģijas un izstr ādājumu jaunin ājumus, p ētniecību un ieg ādi, lai dotu 
ieguldījumu Sīrijas ekonomiskaj ā attīstībā, 
f) r ūpnieciskās produkcijas diversifik āciju Sīrijā, 
g) cilv ēkresursu nostiprin āšanu, 
h) pieejas uzlabošanu finanšu invest īcijām, 
i) jaunin ājumu veicin āšanu, 
j) inform ācijas atbalsta dienestu uzlabošanu, 
k) jebkuru citu sadarb ības jomu p ēc pušu vienošan ās. 
 
LV 52   LV 98. pants 
Investīcijas un invest īciju veicin āšana 
Sadarbības mērķis būs investīcijām labvēlīgas un stabilas vides veicin āšana Sīrijā. Sadarbības 
rezultātā jo īpaši attīstīsies 
a) saska ņotas un vienk āršotas administrat īvās procedūras, līdzinvestīciju mehānismi, 
īpaši abu pušu mazajiem un vid ējiem uzņēmumiem, un inform ācijas kan āli un 
līdzekļi investīciju iespēju identific ēšanai, 
b) juridiska vide, kas noved pie invest īcijām starp ab ām Pusēm, attiecīgā gadījumā 
noslēdzot starp dal ībvalstīm un Sīriju invest īciju aizsardz ības nolīgumus un nodok ļu 
dubultās uzlikšanas nov ēršanas nol īgumus, 
c) pieeja kapit āla tirgum ražošanas darb ību finansēšanai Sīrijā, 
d) kopuz ņēmumi starp uz ņēmumiem S īrijā un Kopien ā. 
99. pants 
Standarti, tehniskie noteikumi un atbilst ības novērtējuma proced ūras 
Sadarbība šajā jomā jo īpaši ir vērsta uz 
a) Kopienas noteikumu piem ērošanas palielin āšanu tehnisko noteikumu, metrolo ģijas, 
akreditācijas, standartiz ācijas un atbilst ības novērtējuma jom ā, 
b) S īrijas laboratoriju un atbilst ības novērtējuma iest āžu attīstība, lai savlaic īgi un 
iespējamā līmenī izveidotu nol īgumus par atbilst ības novērtējumu, 
c) standartiz ācijas un kvalit ātes struktūru un iestāžu attīstību Sīrijā. 
100. pants 
Intelektuālā, rūpniecības un komerci ālā īpašuma ties ības 
Sadarbību intelektu ālā, rūpniecības un komerci ālā īpašuma ties ību jomā, pēc pieprasījuma un 
uz savstarp ēji saskaņotiem noteikumiem un nosac ījumiem, inter alia , attiecina ar ī uz šādām 
jomām: 
a) ties ību aktu un noteikumu sa gatavošana intelektu ālā, rūpniecības un komerci ālā 
īpašuma ties ību aizsardz ībai un [piespiedu] izpildei, 
b) t ādu tiesību ļaunprātīgas izmantošanas no ties ību turētāju Puses vai t ādu tiesību 
pārkāpumu no konkurentu Puses nov ēršana, 
c) t ādu valsts organiz āciju izveide un nostiprin āšana, kas iesaist ītas [piespiedu] izpild ē 
un aizsardz ībā pret viltošanu un pir ātismu, ieskaitot person āla apmācību, darbības, 
kas veido apzin āšanos, un uz zin āšanām pamatotas darb ības, kas saist ītas ar spēju 
 
LV 53   LV veidošanu, lai stiprin ātu Sīrijas spējas ieviest intelektu ālā, rūpniecības un komerci ālā 
īpašuma ties ību aizsardz ību. 
101. pants 
Finanšu pakalpojumi  
Puses sadarbojas, lai tuvin ātu savus standartus un noteikumus, jo īpaši, 
a) lai stiprin ātu un pārstrukturētu finanšu sektoru S īrijā, 
b) lai uzlabotu gr āmatvedības un pārraudzības un reglament ējošās sistēmas, kas attiecas 
uz banku, apdrošin āšanas un citiem finanšu sektoriem S īrijā. 
102. pants 
Lauksaimniec ība un zivsaimniec ība 
1. Puses koncentr ē sadarbību uz šādiem: 
a) savu ieviesto politiku atbalst īšana, lai daž ādotu ražošanu, 
b) priv ātā sektora att īstības veicin āšana, lai samazin ātu pārtikas atkar ību, 
c) videi draudz īgas lauksaimniec ības veicin āšana, 
d) zivju kr ājumu saglab āšana un racion āla pārvaldība, 
e) cieš ākas attiec ības starp uz ņēmumiem, grup ām un organiz ācijām, kas uz 
brīvprātības pamata p ārstāv tirdzniec ību un profesijas S īrijā un Kopien ā, 
f) priv āto investīciju atbalsts un veicin āšana, 
g) tehniskais atbalsts un m ācības, 
h) agronomisk ā izpēte, jaunu tehnolo ģiju izmantošana, 
i) sadarb ība jautājumos par fitosanit ārajiem un veterin ārajiem standartiem, 
j) infrastrukt ūru un izplat īšanas oper āciju moderniz ācija, 
k) integr ēta lauku att īstība, ieskaitot pamatpakalpojumu uzlabošanu un saist īto 
ekonomisko darb ību attīstību, 
l) sadarb ība starp lauku re ģioniem, pieredzes un zin ātības apmai ņa jautājumos 
par lauku att īstību, 
m) vai jebkura cita sadarb ības joma p ēc vienošan ās starp Pus ēm. 
2. Sadarb ība var izpausties š ādos veidos: i.a., zinātības nodošana, kopuz ņēmumu vai 
mācību sistēmu izveide. 
 
LV 54   LV 103. pants 
Transports  
Sadarbība un tehniskais atbalsts koncentr ēsies uz šādām prioritārajām jomām: 
a) kop īgas un re ģionālas intereses ce ļu, ostu un lidostu infrastrukt ūru, kas saist ītas ar 
Transeiropas-Vidusj ūras transporta t īkla attīstību, jo īpaši savstarp ējo sakaru, 
pārstrukturēšana un moderniz ācija ilgtsp ējīgas attīstības perspekt īvā, 
b) ar Kopien ā dominējošajiem sal īdzināmu operat īvo standartu izveide un [piespiedu] 
izpilde, 
c) tehnisk ā aprīkojuma [kvalifik ācijas] uzlabošana, lai pan āktu atbilst ību Kopienas 
standartiem visos transporta veidos, jo īpaši konteineru satiksm ē un pārkraušanas 
jomā, 
d) tranz īta prasību pakāpeniska atvieglošana, 
e) institucion ālās jaudas un ostu, lidostu, dzelzce ļu un gaisa satiksmes kontroles 
pārvaldības uzlabošana, ieskaitot sadarb ību starp attiec īgajām valsts iest ādēm, 
f) ku ģošanas droš ības nostiprin āšana un jūras piesārņošanas nov ēršana, īpašu uzman ību 
pievēršot ogļūdeņražu transport ēšanai pa j ūru, kā arī ar drošību uz jūras saistītu 
pasākumu izpilde, 
g) att īstība pilsētas transporta jom ā. 
104. pants 
Informācijas sabiedr ība un elektroniskie sakari  
Sadarbība koncentr ējas uz šādiem: 
a) dialogs par jaut ājumiem, kas saist īti ar daž ādajiem inform ācijas sabiedr ības 
aspektiem, ieskaitot e-strat ēģiju, elektronisko sakaru politiku un noteikumus, 
b) inform ācijas un sakaru tehnolo ģiju standartiz ācija, atbilst ības pārbaude un 
sertifikācija, 
c) Eiropas Savien ības un S īrijas tīklu un pakalpojumu savstarp ēja saistība un 
sadarbspēja, 
d) radio frekven ču spektra pl ānošana un p ārvaldība, lai saska ņotu un efekt īvi izmantotu 
radiosakarus Eiropas-Vidusj ūras reģionā, 
e) jaunu inform ācijas un sakaru tehnolo ģiju, ieskaitot satel īttehnoloģiju un inform ācijas 
pakalpojumus, izplat īšana, 
f) t ādu kopprojektu veicin āšana un izpilde, kas saist īti ar pētījumiem, tehnisko att īstību 
vai rūpnieciskajiem pielietojumiem elektroniskajos sakaros un inform ācijas 
sabiedrībā, 
 
LV 55   LV g) iesp ējas sniegšana S īrijas iestādēm piedalīties pilotprojektos  un Eiropas programm ās 
saskaņā ar īpašiem attiec īgiem režīmiem attiec īgajos sektoros. 
105. pants 
Enerģētika 
Sadarbība un tehniskais atbalsts koncentr ēsies uz šādām prioritārajām jomām: 
a) jaunu g āzes un elektr ības savstarp ējo sakaru att īstība, lai uzlabotu pieg āžu drošību 
Mašrekas re ģionā un tālāk attīstītu Transeiropas-Vidusj ūras enerģijas tīklus, 
b) sadarb ība, lai uzlabotu ener ģijas infrastrukt ūru un pārsūtīšanas tīklu drošību un 
drošumu, ieskaitot pazemes naftas un g āzes rezervju p ārvaldību, 
sadarbība naftas resursu att īstībai “pret straumi”, 
tehnoloģiskā sadarbība rafinēšanas sektor ā un naftas produktu kvalit ātes normu saska ņošana, 
c) ener ģijas tirgu atv ēršana un efekt īvu reglament ācijas sistēmu attīstīšana, ieskaitot 
atsevišķu pakalpojumu p ārstāvību, neatkar īgas reglament ācijas iest ādes, lai 
nodrošinātu tirgus labu darb ību un tādu enerģijas cenu noteikšanu, kas atspogu ļo 
izmaksas, 
d) tehnolo ģiskā sadarbība starptautisko standartu un proced ūru jomā, enerģijas politikas 
analīze un ener ģijas bilance, k ā arī enerģijas datu un p ārvaldības uzlabošana, 
e) atjaunojamo ener ģiju un viet ējo enerģijas avotu veicin āšana, kā arī enerģijas 
taupīšanas un ener ģijas efektivit ātes pasākumu veicin āšana, īpašu uzsvaru liekot uz 
celtniecības un transporta sektoriem, 
f) sadarb ība moderniz ēto tehnolo ģiju jomā, kas paredz ētas enerģijas ražošanai, 
pārsūtīšanai un izplat īšanai, lai samazin ātu tehniskos zaud ējumus un palielin ātu 
efektivitāti. 
106. pants 
Tūrisms  
Sadarbības priorit ātes šajā jomā ir šādas: 
a) uzlabot zin āšanas par t ūrisma industriju un nodrošin āt lielāku konsekvenci politik ā, 
kas ietekm ē tūrismu, 
b) veicin āt sadarbību starp kaimi ņvalstu reģioniem un pils ētām, 
c) uzlabot inform āciju tūristiem un aizst āvēt to intereses, 
d) uzsv ērt kultūras mantojuma noz īmīgumu tūrismā, 
e) nodrošin āt, lai mijiedarb ība starp tūrismu un vidi tiktu saglab āta ilgtspējīgā veidā, 
 
LV 56   LV f) padar īt tūrismu konkur ētspējīgāku, atbalstot profesion ālisma uzlabošanu, jo īpaši 
attiecībā uz viesnīcu pārvaldību, 
g) apmainoties ar inform āciju par pl ānoto tūrisma att īstību un pl ānotās attīstības 
veicināšanu tūrisma sektor ā, ieskaitot t ūrisma m ārketinga projektus, t ūrisma 
gadatirgus, izst ādes, konvencijas un publik ācijas.  
107. pants 
Muita  
1. Puses veicina un atvieglo sadarb ību starp saviem attiec īgajiem muitas dienestiem, lai 
nodrošinātu 36. pant ā izklāstīto mērķu sasniegšanu, jo īpaši, lai garant ētu muitas 
procedūru vienkāršošanu un atvieglotu likum īgo tirdzniec ību, vienlaikus saglab ājot 
efektīvas kontroles iesp ējas. 
2. Neierobežojot ar šo nol īgumu izveidoto sadarb ību, savstarp ējo atbalstu starp 
administrat īvajām iestādēm sniegs saska ņā ar 7. protokolu: Savstarp ējs atbalsts starp 
administrat īvajām iestādēm muitas jaut ājumos. 
3. Sadarb ība rada ar ī šādus: 
a) tehnisk ā atbalsta sniegšana, attiec īgā gadījumā iekļaujot semin āru organiz ēšanu 
un apmācīto personu izvietošanu, 
b) labās prakses att īstība un kop īga izmantošana, un 
c) muitas jaut ājumu, kas attiecas uz pieeju tirgum, uz izcelsmes noteikumiem un 
uz ar tiem saist ītām muitas proced ūrām, uzlabošana un vienk āršošana. 
108. pants 
Sadarbība statistikas jom ā 
Galvenais sadarb ības uzdevums šaj ā jomā būs saskaņot metodolo ģiju, lai rad ītu uzticamu 
pamatu statistikas apstr ādei tirdzniec ības, iedzīvotāju, migrācijas un visp ār visās jomās, uz ko 
attiecas šis nol īgums, un nodarboties ar statistikas izveidi. 
 
LV 57   LV VII SADA ĻA 
SADARB ĪBA SOCI ĀLAJOS UN KULT ŪRAS JAUT ĀJUMOS 
1. NODA ĻA 
SOCIĀLAIS DIALOGS 
109. pants 
1. Starp Pus ēm izveido regul āru dialogu par visiem savstarp ējas intereses soci ālajiem 
jautājumiem. 
2. Šo dialogu izmanto, lai mekl ētu ceļus un līdzekļus progresa veicin āšanai attiec ībā uz 
strādnieku p ārvietošanos, S īrijas un ES pilso ņu, kas likum īgi atrodas sav ās 
viesvalstīs, sociālo integrāciju, un vienl īdzīgu attieksmi pret vi ņiem. 
3. Dialogs koncentr ējas uz jaut ājumiem, kas saist īti ar šādiem aspektiem: 
a) migrantu kopienu dz īves un darba apst ākļi, 
b) migr ācija, 
c) projekti un programmas par attieksmes vienl īdzību pret S īrijas un Kopienas 
pilsoņiem, savstarp ējām zināšanām par kult ūrām un civiliz ācijām, iecietības 
attīstīšanu un diskrimin ācijas likvid ēšanu. 
2. NODA ĻA 
SOCIĀLĀ SADARB ĪBA 
110. pants 
1. Puses atz īst sociālās attīstības nozīmi, kam j āiet roku rok ā ar [jebkuru] ekonomisko 
attīstību. Tās piešķir īpašu priorit āti sociālo pamatties ību ievērošanai. 
2. Lai nostiprin ātu sociālo sadarb ību starp Pus ēm, jāsāk darbības un programmas par 
katru jaut ājumu, kas t ās interesē. 
Prioritāti piešķir šādām darbībām: 
a) migr ācijas spiediena samazin āšana, radot darbavietas un att īstot mācības 
apgabalos ar augstu emigr ācijas līmeni, 
b) repatri ēto nelegālo imigrantu reintegr ācija, 
c) sieviešu lomas veicin āšana sociālajā un ekonomiskaj ā attīstībā, 
d) Sīrijas ģimenes pl ānošanas un m ātes un b ērna aizsardz ības programmu 
attīstība, 
 
LV 58   LV e) soci ālā nodrošinājuma sistēmas uzlabošana, 
f) vesel ības aprūpes sistēmas uzlabošana, 
g) dzīves apstākļu uzlabošana maz āk priviliģētos, blīvi apdzīvotos apgabalos, 
h) apmai ņas programmas jaukt ām jauno s īriešu un eiropiešu grup ām, lai veicin ātu 
savstarpēju kultūrsapratni un ieciet ību. 
111. pants 
Sadarbības projektus var saska ņot ar dal ībvalstīm un attiec īgām starptautiskaj ām 
organizācijām. 
112. pants 
Asociācijas Padome l īdz pirmā gada beig ām pēc šā nolīguma stāšanās spēkā var izveidot 
darba grupu. Tai tiks uztic ēts regulāri novērtēt 1. un 2. noda ļas noteikumu izpildi. 
3. NODA ĻA 
SADARB ĪBA KULT ŪRAS JOM Ā 
113. pants 
1. Lai veicin ātu savstarp ējas zināšanas un sapratni, un saska ņā ar projektiem, kas jau 
attīstīti saskaņā ar šīm nostādnēm, Puses savstarp ējas kultūrcieņas gaisotn ē apņemas 
izveidot stingrus pamatus ilgstošam kult ūrdialogam un veicin āt ilgtermi ņa kulturālu 
sadarbību jebkur ā attiecīgā darbības jomā. 
2. Puses, identific ējot sadarb ības projektus un programmas un kop īgās darbības, īpašu 
uzmanību pievērš jauniem cilv ēkiem, pašizteiksmes un komunik āciju prasm ēm, 
izmantojot rakstiskos un audiovizu ālos saziņas līdzekļus, mantojuma saglab āšanas 
jautājumiem un kult ūras izplatīšanai. 
3. Puses mekl ē iespējas, kā veicināt Sīrijas līdzdalību Kopienas ierosm ēs šajā sektorā. 
4. Puses veicina savstarp ējas intereses darb ības inform ācijas un komunik āciju jomā. 
 
LV 59   LV VIII SADA ĻA 
SADARB ĪBA TIESLIETU, MIGR ĀCIJAS, UN C ĪŅAS PRET ORGANIZ ĒTO 
NOZIEDZ ĪBU JOMĀ 
114. pants 
Institūciju un tiesiskuma nostiprin āšana 
Sadarbojoties jom ās, kas izskat ītas šajā sadaļā, Puses īpašu nozīmi piešķirs tiesiskuma un 
institūciju nostiprin āšanai visos administrat īvās jomas l īmeņos vispār un likumu [piespiedu] 
izpildē un tiesu sist ēmas darbā konkrēti. 
Sadarbība tieslietu jom ā jo īpaši koncentr ēsies uz tiesu varas neatkar ību, tās efektivit ātes 
uzlabošanu un m ācībām juridiskaj ās profesijās. 
115. pants 
Sadarbība migrācijas jautājumos  
1. Puses atk ārtoti apstiprina noz īmi, kādu tās piešķir migrācijas plūsmu starp sav ām 
teritorijām kopīgai pārvaldībai. Lai nostiprin ātu sadarb ību savā starpā, tās izveido 
visaptverošu dialogu par visiem ar migr āciju saist ītajiem jaut ājumiem, ieskaitot 
nelegālo migrāciju, cilvēku kontrabandu un tirdzniec ību, kā arī migrācijas jautājumu 
iekļaušanu valsts strat ēģijās par migrantu izcelsmes apgabalu ekonomisko un soci ālo 
attīstību. 
2. Sadarb ība pamatojas uz specifisku vajadz ību novērtējuma, ko veic, Pus ēm 
savstarpēji apspriežoties, un to izpilda saska ņā ar attiecīgajiem Kopien ā, dalībvalstīs 
un Sīrijā spēkā esošajiem ties ību aktiem. T ā jo īpaši koncentr ēsies uz š ādiem 
jautājumiem: 
a) migr ācijas pamatc ēloņi, 
b) ielaišanas noteikumi un ielaisto personu ties ības un statuss, pien ācīga 
izturēšanās pret nepilso ņiem, kuri likum īgi uzturas valst ī, un izglītība, mācības 
un pasākumi pret rasismu un ksenofobiju, 
c) vīzu joma, jaut ājumi, kas atz īti par savstarp ējas intereses jaut ājumiem, 
d) robežkontroles joma, par jaut ājumiem, kas attiecas uz organiz ēšanu, apm ācību, 
labo praksi un citiem operat īviem pas ākumiem uz zemes un, attiec īgā 
gadījumā, par apr īkojumu, vienlaikus apzinoties t āda aprīkojuma iesp ējamu 
duālu izmantošanu, 
e) efekt īvas un prevent īvas politikas izveide pret neleg ālo imigrāciju, migrantu 
kontrabandu un cilv ēku tirdzniec ību, ieskaitot jaut ājumu par to, k ā apkarot 
kontrabandistu un neleg ālo tirgoņu tīklus un k ā aizsargāt tādas tirdzniec ības 
upurus, 
 
LV 60   LV f) valsts ties ību aktu un prakses attiec ībā uz person ām, kam vajadz īga 
starptautiska aizsardz ība, attīstība un izpilde, lai izpild ītu piemērojamo 
starptautisko instrumentu noteikumus, 
g) personu, kas neleg āli uzturas [valst ī], atpakaļnosūtīšana cilvēcīgos un cie ņu 
nepazemojošos apst ākļos, ieskaitot vi ņu labprātīgas atgriešan ās veicināšanu, un 
tādu personu atpaka ļpieņemšana saska ņā ar 3. punktu. 
3. Sadarb ības ietvaros, lai nov ērstu un kontrol ētu nelegālo imigrāciju, Puses vienojas 
arī pieņemt atpaka ļ savus neleg ālos imigrantus. T āpēc 
Sīrija, pēc Eiropas Savien ības dalībvalsts piepras ījuma un bez turpm ākām 
formalitātēm, pēc vajadzīgo identifik ācijas proced ūru veikšanas ielaid īs atpakaļ 
jebkuru savu pilsoni, kurš neleg āli atrodas Eiropas Savien ības dalībvalsts teritorij ā, 
un katra Eiropas Savien ības dalībvalsts, p ēc Sīrijas piepras ījuma un bez turpm ākām 
formalitātēm, pēc vajadzīgo identifik ācijas proced ūru veikšanas ielaid īs atpakaļ 
jebkuru savu pilsoni, kurš neleg āli atrodas S īrijas teritorij ā. 
Eiropas Savien ības dalībvalstis un S īrija nodrošin ās saviem pilso ņiem atbilstošus identit ātes 
dokumentus un attiecin ās uz viņiem administrat īvos režīmus, kas t ādēļ vajadzīgi. 
Puses vienojas, p ēc pieprasījuma un p ēc iespējas drīzāk, noslēgt nolīgumu, kas regul ē Eiropas 
Savienības dalībvalstu un S īrijas specifiskos pien ākumus jaut ājumā par atpaka ļielaišanu, 
ieskaitot citu valstu pilso ņu un personu bez valsts pieder ības atpaka ļielaišanu. 
Šajā nolūkā termins “Puses” ir Kopiena, jebkura no t ās dalībvalstīm un Sīrija.  
116. pants 
Nelikumīgi iegūtas naudas legaliz ēšana (“naudas atmazg āšana”)  
1. Puses vienojas par nepieciešam ību pielikt visas p ūles un sadarboties, lai nov ērstu 
savu finanšu sist ēmu izmantošanu to ie ņēmumu legaliz ēšanai, kas radušies no 
kriminālām darbībām vispār un no p ārkāpumiem, kas saist īti ar neleg ālajām 
narkotikām un psihotropaj ām vielām, konkrēti. 
2. Sadarb ība šajā jomā var ietvert administrat īvo un tehnisko atbalstu nol ūkā attīstīt to 
noteikumu izpildi un meh ānismu efekt īvu darbību, kuru m ērķis ir saska ņā ar 
pieņemtajiem starptautiskajiem standartiem, ieskaitot Finanšu r īcības darba grupas 
(FATF ) rekomend ācijas, apkarot nelikum īgi iegūtas naudas legaliz ēšanu. 
117. pants 
Sadarbība jautājumos par neleg ālajām narkotik ām 
1. Sav ās attiecīgajās pilnvarās un kompetenc ēs Puses sadarbojas l īdzsvarotas pieejas 
nodrošināšanā, veicot efekt īvu saskaņošanu starp kompetentaj ām iestādēm, ieskaitot 
veselības, tieslietu un iekšlietu  sektorus, lai samazin ātu nelegālo narkotiku pieg ādi, 
 
LV 61   LV tirdzniecību un piepras ījumu, kā arī efektīvāk kontrol ētu ķīmisko prekursoru 
nelegālo tirdzniec ību. 
2. Puses vienojas par sadarb ības līdzekļiem minēto mērķu sasniegšan ā. Darbības 
pamatojas uz kop īgi saskaņotiem principiem, iev ērojot attiec īgās starptautisk ās 
konvencijas, politisko deklar āciju un Īpašo deklar āciju par piepras ījuma pēc 
narkotikām samazin āšanas pamatnost ādnēm, ko apstiprin ājusi Apvienoto N āciju 
Organizācijas Ģenerālasamblejas Īpašā sesija par narkotik ām 1998. gad ā.  
3. Sadarb ība starp Pus ēm ietver tehnisku un administrat īvu atbalstu jo īpaši šādās 
jomās: valsts ties ību aktu un politikas sast ādīšana, valsts instit ūciju un inform ācijas 
centru izveide, person āla apmācīšana, ar narkotik ām saistīti pētījumi un prekursoru, 
ko izmanto neleg ālai narkotiku un psihotr opo vielu ražošanai, novirz īšanas 
novēršana. Puses var vienoties par citu jomu iek ļaušanu. 
118. pants 
Sadarbība jautājumos par organiz ēto noziedz ību 
1. Puses vienojas sadarboties, lai nov ērstu un apkarotu organiz ēto noziedz ību, jo īpaši 
šādās jomās: cilvēku tirdzniec ība, dokumentu viltošana, izmantošana seksu ālos 
nolūkos, korupcija, finanšu instrumentu viltošana, aizliegtu, viltotu vai pir ātisku 
izstrādājumu neleg āla tirdzniec ība, un neleg āli darījumi, kas jo īpaši attiecas uz 
rūpniecības atkritumiem vai radioakt īvajiem materi āliem, šaujamiero ču un 
sprāgstvielu [nelikum īga] tirdzniec ība, datornoziedz ība, zagtas maš īnas. 
2. Puses cieši sadarbojas, la i izveidotu atbilstošus meh ānismus un standartus. 
3. Tehnisk ā un administrat īvā sadarbība šajā jomā ietvers to iest āžu un strukt ūru 
apmācību un efektivit ātes nostiprin āšanu, kas atbild par noziedz ības apkarošanu un 
novēršanu, kā arī ietvers noziedz ības novēršanas pas ākumu noformul ēšanu. 
IX SADA ĻA 
SADARB ĪBA PRETTERORISMA JAUT ĀJUMOS 
119. pants 
Puses vienojas sadarboties terorisma aktu nov ēršanā un apspiešan ā saskaņā ar 
starptautiskaj ām konvencij ām, attiecīgajām ANO rezol ūcijām un attiec īgajiem savu valstu 
tiesību aktiem un noteikumiem. T ās jo īpaši to dara 
1. ANO Droš ības Padomes rezol ūcijas Nr. 1373 un citu attiec īgu ANO rezol ūciju, kā 
arī piemērojamo starptautisko konvenciju un inst rumentu pilnas izpildes ietvaros, 
2. apmainoties ar inform āciju par teroristu grup ām un to atbalsta t īkliem, pēc 
savstarpējas vienošan ās un saska ņā ar starptautiskajiem un valstu ties ību aktiem, 
 
LV 62   LV 3. apmainoties ar viedok ļiem par terorisma apkarošanas l īdzekļiem un metod ēm, 
ieskaitot tehnisk ās jomas un m ācības, un apmainoties ar pieredzi terorisma 
novēršanā. 
X SADAĻA 
SADARB ĪBA FINANŠU JOM Ā 
120. pants 
Lai sasniegtu š ā nolīguma mērķus un atbalst ītu Sīriju to reformu izpild ē, kas vajadz īgas, lai 
pilnībā izmantotu šo jauno ietvaru, sadarb ību finanšu jom ā Sīrijai ievieš saska ņā ar 
attiecīgajām Kopienas finanšu proced ūrām un resursiem. 
Par minētajām procedūrām vienojas abas Puses, izmantojot atbilstoš ākos instrumentus. 
Papildus jom ām, uz ko attiecas nol īguma VI un VIII sada ļa, finanšu sadarb ība koncentr ējas uz 
to, lai 
a) veicin ātu reformas, kas paredz ētas ekonomikas un administr ācijas moderniz ēšanai, 
b) uzlabotu ekonomikas infrastrukt ūru, 
c) veicin ātu privātās investīcijas un darbavietu rad īšanas aktivit ātes, 
d) atbild ētu uz ekonomikas “atbals īm”, ko rada pak āpeniskā brīvās tirdzniec ības zonas 
ieviešana, jo īpaši paaugstinot [kvalifik ācijas ziņā] un pārstrukturējot rūpniecību, 
e) pavad ītu sociālajā sektorā ieviesto politiku. 
121. pants 
Esošo Kopienas finanšu instrumentu, kuru m ērķis ir atbalst īt struktur ālās korekcijas 
programmas Vidusj ūras valstīs, ietvaros un cieš ā sadarbībā ar Sīrijas iestādēm un citiem 
donoriem, jo īpaši ar cit ām starptautisk ām finanšu instit ūcijām, Kopiena izskata piem ērotus 
veidus, k ā atbalstīt Sīrijas veikto struktur ālo politiku, lai atjaunotu finansi ālo līdzsvaru 
galvenajos finanšu agreg ātos un veicin ātu tādas ekonomisk ās vides rad īšanu, kas novestu pie 
pastiprināta pieauguma, vienla ikus uzlabojot iedz īvotāju sociālo labklājību. 
122. pants 
Lai nodrošin ātu, ka pie ņem saska ņotu pieeju jebkuram ārkārtējam makroekonomiskam un 
finanšu sarež ģījumam, kas var rasties š ā nolīguma izpildes rezult ātā, Puses izmanto VI sada ļā 
paredzēto regulāro ekonomisko dialogu, lai piev ērstu īpašu uzman ību tirdzniec ības un finanšu 
tendenču uzraudz īšanai attiec ībās starp Kopienu un S īriju. 
 
LV 63   LV XI SADA ĻA 
INSTITUCION ĀLIE, VISP ĀRĪGIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 
123. pants 
Ar šo izveido Asoci ācijas Padomi, kas parasti tiekas ministriju l īmenī katru otro gadu un, ja 
apstākļi to prasa, p ēc tās priekšsēdētāja ierosmes un saska ņā ar nosacījumiem, kas paredz ēti 
tās reglament ā. 
Tā pārskata šā nolīguma izpildes un sadarb ības laikā panākto progresu, ar m ērķi atbalstīt 
Sīrijas reformas un att īstības centienus. T ā izskata ar ī visus svar īgos jautājumus, kas rodas š ā 
nolīguma ietvaros, ieskaitot t ā ekonomisko un soci ālo ietekmi un jebkuru citu divpus ēju vai 
starptautisku savstarp ējas intereses jaut ājumu. 
124. pants 
1. Asoci ācijas Padomes sast āvā ietilpst Eiropas Savien ības Padomes locek ļi un Eiropas 
Komisijas locek ļi, no vienas Puses, un S īrijas Vald ības locekļi, no otras Puses. 
2. Asoci ācijas Padomes locek ļi var organiz ēt savu pārstāvību saskaņā ar tās reglament ā 
paredzētajiem noteikumiem. 
3. Asoci ācijas Padome pie ņem savu reglamentu. 
4. Asoci ācijas Padomes priekšs ēdētāja posteni p ēc kārtas ieņem Eiropas Savien ības 
Padomes loceklis un S īrijas Vald ības loceklis, saska ņā ar tās reglament ā 
paredzētajiem noteikumiem. 
125. pants 
1. Asoci ācijas Padomei nol īguma mērķu sasniegšanas nol ūkā ir pilnvaras pie ņemt 
lēmumus taj ā paredzētajos gadījumos. 
2. Pie ņemtie lēmumi ir saistoši Pus ēm, kas veic pie ņemto lēmumu izpildei vajadz īgos 
pasākumus. Asoci ācijas Padome var ar ī sniegt atbilstošas rekomend ācijas. 
3. T ā sastāda savus l ēmumus un rekomend ācijas, abām Pusēm vienojoties. 
126. pants 
1. Iev ērojot Padomes pilnvaras, ar šo tiek izveidota Asoci ācijas Komiteja, kas atbild par 
nolīguma izpildi. 
2. Asoci ācijas Padome var piln ībā vai daļēji deleģēt Asociācijas Komitejai jebkuras 
savas pilnvaras. 
 
LV 64   LV 127. pants 
1. Asoci ācijas Komitejas, kas tiekas ofici ālā līmenī, sastāvā ietilpst Eiropas Savien ības 
Padomes un Eiropas Kopienu Komisijas p ārstāvji, no vienas Puses, un S īrijas 
Valdības pārstāvji, no otras Puses. 
2. Asoci ācijas Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
3. Asoci ācijas Komitejas priekšs ēdētāja posteni p ēc kārtas ieņem Eiropas Komisijas 
pārstāvis un Sīrijas Vald ības pārstāvis.  
128. pants 
1. Asoci ācijas Komitejai ir pilnvaras pie ņemt lēmumus nol īguma pārvaldībai, kā arī 
jomās, kurās Padome ir tai dele ģējusi savas pilnvaras. 
2. T ā sastāda savus l ēmumus, ab ām Pusēm vienojoties. T ādi lēmumi ir saistoši Pus ēm, 
kas veic vajadz īgos pasākumus, lai izpild ītu pieņemtos lēmumus. 
129. pants 
Asociācijas Padome izveidos je bkuru darba grupu vai strukt ūru, kas vajadz īga nolīguma 
izpildei, un ne v ēlāk kā sešus mēnešus pēc II līdz V sada ļas piemērošanas izveidos strukt ūru, 
kas minēta V sadaļas II noda ļas 76. pant ā. 
130. pants 
Asociācijas Padome veic visus vajadz īgos pasākumus, lai atvieglotu sadarb ību un kontaktus 
starp Eiropas Parlamentu un S īrijas Tautas Asambleju. 
131. pants 
Katra no Pus ēm var zi ņot Asoci ācijas Padomei jebkuru jaut ājumu par š ā nolīguma 
interpretāciju un piem ērošanu, iz ņemot jaut ājumus, uz ko attiecas V sada ļa un kas saist īti ar 
tirdzniecības strīdu izšķiršanu II l īdz IV sada ļai. 
132. pants 
Nekas šaj ā nolīgumā nekavē kādu no Pus ēm veikt jebkuru pas ākumu, 
a) ko t ā uzskata par vajadz īgu, lai nov ērstu inform ācijas izpaušanu pret ēji tās būtiskām 
drošības interes ēm, 
b) kas attiecas uz iero ču, munīcijas vai kara materi ālu ražošanu vai tirdzniec ību vai uz 
pētījumiem, att īstību vai ražošanu, kas nepieciešama aizsardz ības nolūkos, ar 
noteikumu, ka t ādi pasākumi nepasliktina konkurences nosac ījumus uz 
izstrādājumiem, kas nav paredz ēti tieši milit āriem mērķiem, 
 
LV 65   LV c) ko t ā uzskata par b ūtisku savai droš ībai nopietnu iekš ēju traucējumu gad ījumā, kas 
ietekmē likuma varas un k ārtības uztur ēšanu, kara laik ā vai nopietna starptautiska 
saspīlējuma laik ā, kas rada kara dr audus, vai lai izpild ītu pienākumus, ko t ā 
uzņēmusies miera un starptautisk ās drošības saglab āšanas nolūkā. 
133. pants 
Jomās, uz ko attiecas šis nol īgums, un neierobežojot nek ādus tajā ietvertus īpašus noteikumus, 
a) rež īms, ko Sīrija piemēro attiecībā uz Kopienu, nerada nek ādu diskrimin āciju starp 
dalībvalstīm, to pilso ņiem, uzņēmumiem vai firm ām, 
b) rež īms, ko Kopiena piem ēro attiecībā uz Sīriju, nerada diskrimin āciju starp S īrijas 
pilsoņiem vai tās uzņēmumiem vai firm ām. 
134. pants 
Kas attiecas uz tiešo taks āciju, nekas šaj ā nolīgumā 
a) nepaplašina fisk ālās priekšroc ības, ko kāda no Pus ēm piešķīrusi jebkur ā starptautisk ā 
nolīgumā vai režīmā, kas tai ir saistošs,  
b) nekav ē jebkuru no Pus ēm pieņemt vai piem ērot jebkuru pas ākumu, kura m ērķis ir 
novērst izvairīšanos no nodok ļu maksāšanas, 
c) nav pretrun ā jebkuras Puses ties ībām piemērot attiec īgus savas nodok ļu 
likumdošanas noteikumus nodok ļu maksātājiem, kuri nav identisk ā situācijā, jo īpaši 
attiecībā uz viņu mītnesvietu. 
135. pants 
1. Puses veic jebkuru visp ārīgu vai specifisku pas ākumu, kas vajadz īgs, lai tās izpildītu 
savus pien ākumus saska ņā ar nolīgumu. Tās raugās, lai tiktu sasniegti nol īgumā 
izklāstītie mērķi. 
2. Ja k āda no Pus ēm uzskata, ka otra Puse nav izpild ījusi pienākumu saska ņā ar šo 
nolīgumu, tad t ā var veikt attiec īgus pasākumus. Pirms to dar īt, izņemot īpaši 
steidzamus gad ījumus, tā sniedz Asoci ācijas Padomei visu b ūtisko inform āciju, kas 
vajadzīga, lai rūpīgi izvērtētu situāciju un mekl ētu Pusēm pieņemamu risin ājumu. 
Izvēloties pas ākumus, priekšroka j ādod tiem, kas vismaz āk traucē nolīguma darb ību. 
Minētos pasākumus tūlīt paziņo Asociācijas Padomei, un par tiem var veikt 
apspriedes Asoci ācijas Padom ē, ja kāda no Pus ēm to pieprasa. 
 
LV 66   LV 136. pants 
Likumu tuvin āšana 
Puses pieliek visas p ūles, lai tuvin ātu attiecīgos tiesību aktus nol ūkā atvieglot š ā nolīguma 
izpildi. 
137. pants 
1. līdz 8. protokols un I l īdz VIII pielikums ir š ā nolīguma neat ņemama da ļa. 
Deklarācijas un V ēstuļu apmaiņa parādās Nobeiguma akt ā, kas ir šā nolīguma neat ņemama 
daļa. 
138. pants 
Šajā nolīgumā termins “Puses” ir S īrija, no vienas Puses, un Kopiena vai dal ībvalstis, vai 
Kopiena un dal ībvalstis, saska ņā ar to attiec īgajām pilnvar ām, no otras Puses. 
139. pants 
Šis nolīgums ir nosl ēgts uz neierobežotu termi ņu. 
Katra no Pus ēm var denons ēt nolīgumu, pazi ņojot par to otrai Pusei. Nol īgumu pārtrauc 
piemērot sešus m ēnešus pēc tāda paziņojuma. 
140. pants 
Šo nolīgumu piem ēro, no vienas Puses, teritorij ām, kam piem ēro Eiropas Kopienas 
dibināšanas līgumus, un saska ņā ar minēto līgumu noteikumiem, un, no otras Puses, S īrijas 
teritorijai. 
141. pants 
Šo nolīgumu, kas sast ādīts divos eksempl āros arābu, spāņu, čehu, dāņu, vācu, igauņu, grieķu, 
angļu, franču, itāliešu, latviešu, lietuviešu, ung āru, maltiešu, holandiešu, po ļu, portug āļu, 
slovaku, slov ēņu, somu un zviedru valod ā, kur katrs dokuments ir vienl īdz autentisks, depon ē 
Eiropas Savien ības Padomes Ģenerālsekretariātā. 
142. pants 
1. Šo nol īgumu apstiprina Puses saska ņā ar savām proced ūrām. Šis nol īgums stājas 
spēkā pirmajā dienā otrajā mēnesī pēc dienas, kad Puses ir viena otru inform ējušas 
par šajā punktā minēto proced ūru pabeigšanu. 
 
LV 67   LV 2. P ēc stāšanās spēkā šis nolīgums aizst āj nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas Kopienu 
un Sīriju un nol īgumu starp Eiropas Og ļu un tērauda kopienu un S īriju, ko parakst īja 
Briselē 1977. gada 18. janv ārī. 
143. pants 
Pagaidu piem ērošana  
1. Neatkar īgi no 142. panta, Kopiena un S īrija vienojas piem ērot 2. pantu, 7. l īdz 
42. pantu (II sada ļa: Brīva preču aprite), 61. un 63. pantu (Maks ājumi un kapit āla 
aprite), 64. l īdz 73. pantu (Konkurence, Valsts iepirkumi un citi ekonomikas 
jautājumi), 74. l īdz 89. pantu (V sada ļa: Strīdu izšķiršana), 97. pantu (R ūpnieciskā 
sadarbība), 99. pantu (Standarti, Tehniskie noteikumi un Atbilst ības novērtējuma 
procedūras), 100. pantu (Sadarb ība jautājumos par intelektu ālā, rūpniecības un 
komerciālā īpašuma ties ībām), 101. pantu (Finanšu pakalpojumi), 102. pantu 
(Lauksaimniec ība un zivsaimniec ība), 107. pantu (Sadarb ība muitas jaut ājumos), 
120. pantu , 132. līdz 138. pantu, un 140. un 141. pantu (XI sada ļa: Institucion ālie, 
vispārīgie un nobeiguma noteikumi), no pirm ās dienas trešaj ā mēnesī pēc dienas, kad 
Kopiena un S īrija ir viena otru inform ējušas par šim m ērķim vajadz īgo proced ūru 
pabeigšanu. Pazi ņojumus nos ūta Eiropas Savien ības Padomes Ģenerālsekretāram, 
pie kura šis nol īgums tiek depon ēts. 
2. Sadarb ības Padome, kas izveidota saska ņā ar Sadarb ības nolīgumu starp Eiropas 
Ekonomikas Kopienu un S īrijas Arābu Republiku, kas parakst īts 1977. gada 
18. janvārī, veic mutatis mutandis  savus pien ākumus līdz brīdim, kad tiek rad ītas 
Asociācijas nolīguma XI sada ļā paredzētās Asociācijas Padome un Asoci ācijas 
Komiteja. 
Iepriekš min ēto pantu pagaidu piem ērošanas laik ā un vajadz ības gadījumā norāde uz 
"Asociācijas Padomi" un “Asoci ācijas Komiteju” ir nor āde uz Sadarb ības Padomi un 
tās izveidotaj ām komitej ām. 
3. Ja saska ņā ar 1. punktu k ādu šā nolīguma noteikumu Puses piem ēro līdz tā stāšanās 
spēkā, tad jebkuru nor ādi tādā noteikum ā uz šā nolīguma spēkā stāšanos dienu saprot 
kā norādi uz dienu, kad Puses vienojas piem ērot minēto noteikumu saska ņā ar 
1. punktu. 
 
LV 68   LV Apvienot ā deklarācija, kas attiecas uz visu nol īgumu  
Puses, att īstot savas attiec ības uz šā nolīguma pamata, atk ārtoti uzsver savu pilnu ap ņemšanos 
ievērot Apvienoto N āciju Hartas principus un m ērķus, un vienojas str ādāt kopā, lai panāktu 
taisnīgu un visaptverošu mieru Tuvajos Austrumos, iev ērojot Madrides stat ūtus un Apvienoto 
Nāciju Droš ības Padomes 242. un 338. rezol ūciju, un veicin āt tādas zonas rad īšanu reģionā, 
kas brīva no visiem masu izn īcināšanas iero čiem, kodoliero čiem, biolo ģiskajiem un 
ķīmiskajiem iero čiem, un pārvērst to stabilit ātes un labkl ājības reģionā. 
Eiropas Kopienas deklar ācija saistībā ar 64. pantu  
Kopiena pazi ņo, ka 64. panta 1. punkta interpret ācijas kontekst ā tā novērtēs jebkuru 
minētajam pantam pret ēju praksi uz to krit ēriju pamata, kuri rodas no Eiropas Kopienas 
dibināšanas līguma 81. un 82. pant ā iekļautajiem noteikumiem, ieskaitot sekund āros tiesību 
aktus. 
Apvienot ā deklarācija par 64. pantu  
Puses atz īst Sīrijas plānus uzrakst īt pašai savu konkurences likumu. Rakstot savu likumu, 
Sīrija ņems vērā konkurences noteikumus, kas izstr ādāti Eiropas Savien ībā. Uz sadarb ības 
administrat īvo metožu izpildi, kas min ētas 64. panta 2. punkt ā, attiecas nosac ījums par S īrijas 
konkurences likuma st āšanos spēkā un par saist ību uzņemšanos no t ās iestādes Puses, kas 
atbild par t ā piemērošanu. 
Eiropas Komisijas un Eiropas Savien ības Padomes deklar ācija par pantu, kas attiecas 
uz sadarb ību migrācijas jaut ājumos (115. pants)  
115. pants neierobežo pilnvaru iekš ējo sadali starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm 
jautājumos par atpaka ļielaišanas nol īgumu nosl ēgšanu. 
Apvienot ā deklarācija par sadarb ību migrācijas jaut ājumos (115. panta f) apakšpunkts)  
Puses vienojas, ka VIII sada ļas 115. panta f) apakšpunkta izpild ē tās nodrošin ās 
neatraidīšanas (“ non-refoulment ”) principa iev ērošanu, neierobežojot Apvienoto N āciju 
Ģenerālās Asamblejas rezol ūciju 194 (1948. gads).  
Apvienot ā deklarācija par 113. pantu  
Puses pazi ņo, ka īpaša uzman ība tiks piev ērsta arheolo ģisko vietu aizsardz ībai, saglab āšanai 
un atjaunošanai. 
Puses vienojas sadarboties saska ņā ar Starptautisko Konvenciju par kult ūras īpašuma 
nelikumīga importa, eksporta un īpašumties ību nodošanas aizlieguma un nov ēršanas 
līdzekļiem ( UNESCO , 1970. gads), cenšoties nodrošin āt to arheolo ģisko priekšmetu 
atpakaļnogādi, kas saist īti ar Sīrijas kultūras mantojumu un ir nelikum īgi izvesti no valsts. 
 
LV 69   LV Apvienot ā Deklarācija par EK Visp ārīgo atvieglojumu sist ēmu  
Atvieglojumi, kas pieš ķirti saskaņā ar šo nolīgumu, ietver atvieglojumus, kas pieš ķirti saskaņā 
ar Eiropas Kopienas Visp ārīgo atvieglojumu sist ēmu (VAS), k ā noteikts Padomes 2001. gada 
10. decembra Regul ā (EK) Nr. 2501/2001, ar ko piem ēro vispārīgo tarifu atvieglojumu 
sistēmu laika posm ā no 2002. gada 1. janv āra līdz 2004. gada 31. decembrim, kas pagarin āts 
2005. gad ā ar Padomes 2003. gada 15. decem bra Regulu (EK) Nr. 2211/2003. T āpēc Eiropas 
Kopiena savlaic īgi veiks atbilstošus pas ākumus, lai izsl ēgtu Sīriju no VAS labuma guv ēju 
valstu saraksta. 
 
LV 70   LV PROTOKOLU UN PIELIKUMU SARAKSTS 
1. protokols: Rež īms, ko piem ēro Sīrijas izcelsmes lauksaimniec ības produktu 
importam Kopien ā. 
2. protokols: Rež īms, ko piem ēro Kopienas izcelsmes lauksaimniec ības produktu 
importam S īrijā. 
3. protokols: Rež īms, ko piem ēro Sīrijas izcelsmes zivsaimniec ības produktu importam 
Kopienā. 
4. protokols: Rež īms, ko piem ēro Kopienas izcelsmes zivsaimniec ības produktu 
importam S īrijā. 
5. protokols: Rež īms, ko piem ēro lauksaimniec ības pārstrādes produktiem. 
6. protokols: “Izcelsmes produktu” defin īcija un administrat īvās sadarbības metodes. 
7. protokols: Administrat īvo iestāžu savstarp ējs atbalsts muitas jaut ājumos. 
8. protokols: Izstr ādājumu saraksts, uz ko attiecas 13. panta 7. punkts. 
I pielikums: S īrijas tarifu grafiks, kas min ēts 9. panta 3. punkt ā. 
II pielikums: Izstr ādājumu saraksts, kas min ēts 11. un 16. pant ā. 
III pielikums: Kopienas atrunu saraksts, kas min ēts 43. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā 
(Tiesības veikt uz ņēmējdarbību). 
IV pielikums: S īrijas atrunu saraksts, kas min ēts 43. panta 2. punkta a) apakšpunkt ā 
(Tiesības veikt uz ņēmējdarbību). 
V pielikums: Sadarb ības noteikumi, kas min ēti 64. panta 2. punkt ā (Konkurence). 
VI pielikums: Intelektu ālā, rūpniecības un komerci ālā īpašuma ties ības. 
VII pielikums: Valsts iepirkumi: reglaments, iest āžu saraksts un citi dokumenti. 
VIII pielikums: Str īdu izšķiršana (V sada ļa): reglaments un r īcības kodekss. 
 
 
LV 71   LV FINANCIAL STATEMENT (fichefin/04/32780) 
 DATE: 25/10/2004 
1. BUDGET HEADING: 
Chapter 10 – Agricultural Duties APPROPRIATIONS: 
Budget 2004: € 858,975 million 
2. TITLE: 
Euro-Mediterranean Agreement establishing an association between the European Community and its Member States of the one part, and the Sy rian Arab Republic of the other part 
3. LEGAL BASIS: 
Article 310 of the Treaty, in conjunction with Article 300 (2) and Article 300 (3) 
4. AIMS: 
To establish an association between the Community and the Syrian Arab Republic 
5. FINANCIAL IMPLICATIONS 12 MONTH 
PERIOD 
 
 
(EUR million) CURRENT 
FINANCIAL 
YEAR 
2004 
(EUR million) FOLLOWING 
FINANCIAL 
YEAR 
2005 
(EUR million) 
5.0 EXPENDITURE 
- CHARGED TO THE EC BUDGET (REFUNDS/INTERVENTIONS) - NATIONAL AUTHORITIES 
- OTHER 0,024 - 0,024 
5.1 REVENUE 
- OWN RESOURCES OF THE EC  (LEVIES/CUSTOMS DUTIES) - NATIONAL -1.336 - -1.336 
  2006 2007 2208  
5.0.1 ESTIMATED EXPENDITURE 0,024 0,024 0,024    
5.1.1 ESTIMATED REVENUE -1.336 -1.336 -1.336 […] 
5.2 METHOD OF CALCULATION: 
Expenditure: 12 man-missions per year x €2000 per mission Revenue: 
Revenue loss is based on current trade levels, and is estimated at an annual € 11.000 for processed 
agricultural products and at € 1,77 million for agricultural products. This amount will not be affected by increases in trade volumes within the tariff quotas, since this is unlikely to exceed quota levels in the coming few years. The amount is reduced by 25% for collection costs. 
6.0 CAN THE PROJECT BE FINANCED FROM APPROPRIATIONS ENTERED IN THE 
RELEVANT CHAPTER OF THE CURRENT BUDGET?  
YES  
6.1 CAN THE PROJECT BE FINANCED BY TRANSFER BETWEEN CHAPTERS OF 
THE CURRENT BUDGET?  
YES 
6.2 WILL A SUPPLEMENTARY BUDGET BE NECESSARY? NO 
6.3 WILL APPROPRIATIONS NEED TO BE ENTERED IN FUTURE BUDGETS? NO 
OBSERVATIONS: The yearly gross loss in own resources in 2005 and later is estimated at € 1,781 million (before deduction of 25% for collection costs) yearly.