Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei - Nobeiguma novērtējums par programmu „Muita 2007” saskaņā ar 19. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 6. februāra Lēmumā Nr. 253/2003/EK, ar ko pieņem rīcības programmu attiecībā uz Kopienas muitu (Muita 2007) /* COM/2008/0612 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.10.2008 COM(2008) 612 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Nobeiguma novērtējums par programmu „Muita 2007” saskaņā ar 19. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 6. februāra Lēmumā Nr. 253/2003/EK, ar ko pieņem rīcības programmu attiecībā uz Kopienas muitu (Muita 2007) KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Nobeiguma novērtējums par programmu „Muita 2007” saskaņā ar 19. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 6. februāra Lēmumā Nr. 253/2003/EK, ar ko pieņem rīcības programmu attiecībā uz Kopienas muitu (Muita 2007) PROGRAMMA „MUITA 2007” PROGRAMMU „Muita 2007” izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 6. februāra Lēmumu Nr. 253/2003/EK. Tā bija trešā Kopienas muitas rīcības programma un attiecās uz laika posmu no 2003. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim. Dalība programmā „Muita 2007” tika piedāvāta 27 ES dalībvalstīm, kā arī Horvātijai un Turcijai. Programmas izmaksas tika sadalītas starp Eiropas Kopienu un programmas dalībvalstīm. Programmas „Muita 2007” sākotnējais mērķis bija sniegt atbalstu un sekmēt sadarbību un koordināciju starp programmas primārajiem saņēmējiem – dalībvalstu muitas pārvaldēm. Lai sasniegtu programmas mērķus (kas izklāstīti programmas „Muita 2007” rīcības plāna I daļā), tā tika balstīta pamatā uz: - vienotu rīcību, tostarp semināriem, darbsemināriem, projektu grupām, ierēdņu apmaiņu, mācībām, salīdzinošo novērtēšanu un citām darbībām. Šiem vienotas rīcības pasākumiem tika piešķirti ap 20 % programmas budžeta; - informācijas tehnoloģiju (IT) sistēmām, tostarp jauno datorizēto tranzīta sistēmu (NCTS) , kā arī vairākām tarifu sistēmām (tostarp Eiropas Kopienas integrēto muitas tarifu ( TARIC ) informācijas sistēmu) un riska pārvaldības un informācijas sistēmām (tostarp elektronisko riska informācijas veidlapu sistēmu (RIF) ). IT sistēmām tika piešķirti ap 80 % programmas budžeta. Finanšu piešķīrums programmas īstenošanai piecu gadu laikā tika noteikts 165,55 miljonu euro apmērā. NOBEIGUMA NOVĒRTĒJUMA MĒRĶIS Lēmuma Nr. 253/2003/EK 19. pants paredz, ka programmu „Muita 2007” „nepārtraukti novērtē[1] Komisija sadarbībā ar līdzdalības valstīm”. 2007. gada novembrī tika sākts nobeiguma novērtējums, ko pabeidza 2008. gada maijā. Šis novērtējums aptvēra visu programmas termiņu (2003.–2007.). Nobeiguma novērtējuma pilnvarojums paredz, ka tā galvenais mērķis ir novērtēt: - kādas sekas (rezultāti un ietekme) ir panāktas; - kā rezultāti ir ietekmējuši mērķu sasniegšanu (efektivitāte); - vai rezultāti ir gūti ar samērīgiem līdzekļiem (lietderība). Nobeiguma novērtējumā ir apkopoti viedokļi un dati, ko sniegušas visas programmas ieinteresēto personu grupas: Komisija, programmas dalībvalstu muitas pārvaldes un komersanti (saukti arī par uzņēmējiem). Tā kā ir grūti rast tiešus rādītājus, lai novērtētu programmas „Muita 2007” panākumus (programmas sarežģītības, daudzšķautņainības un plašā mērķu kopuma dēļ), tad, lai novērtētu tās ietekmi un efektivitāti, novērtējumā ir ņemti vērā „Muitas 2007” rezultāti plašākā nozīmē, izmantojot kvalitatīvas informācijas un kvantitatīvu datu apkopojumu (ja tādi pieejami). METODOLOĢIJA Novērtējumā izmantotas šādas datu un informācijas vākšanas metodes: - valstu muitas pārvalžu novērtējuma anketa: visu 29 programmas „Muita 2007” dalībvalstu kontaktpunktiem (VKP) tika nosūtīta sīki izstrādāta anketa, kurā valstis varēja paust un pamatot savu viedokli par programmu, sniedzot datus un faktisko informāciju; - Eiropas Komisijas informācijas anketa: Komisijas Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāts (ĢD TAXUD) sniedza papildu datus (galvenokārt kvantitatīvus) par programmas „Muita 2007” ieguldījumiem un ieguvumiem; - situācijas analīze: tika veikti četri situācijas analīzes pētījumi, un katrs no tiem bija veltīts kādai no programmas prioritātēm. Veicot situācijas analīzi, notika vairāk nekā 80 intervijas ar vienotas rīcības dalībniekiem, tostarp ar muitas ierēdņiem no 23 programmas dalībvalstīm, uzņēmējiem un ĢD TAXUD ierēdņiem; - tiešsaistes apsekojumi: tika veikti divi atsevišķi tiešsaistes apsekojumi – to muitas ierēdņu apsekojums, kas piedalījušies vienotā rīcībā saskaņā ar programmu „Muita 2007” un/vai izmantojuši IT sistēmas (šajā apsekojumā saņēma 1243 atbildes), un programmas „Muita 2007” pasākumos iesaistīto uzņēmēju apsekojums (133 atbildes); - dokumentu pētījums: pētījums, kurā izmantoti esošie pierādījumu avoti, tostarp ART un CIRCA datubāzes, kā arī citi valstu vai ieinteresēto personu rīcībā esošie dokumenti. Ar šo rīku un metožu palīdzību savāktās informācijas analīze veikta saskaņā ar analītisku lēmumu pieņemšanas kritēriju sistēmu un rādītājiem, kas izstrādāti novērtējuma sākuma posmā. Liela šīs sistēmas daļa ir balstīta uz programmas intervences loģiku (kas izriet no mērķu struktūras, prioritātēm un apakšprioritātēm programmas „Muita 2007” rīcības plānā). Ja ir lietderīgi un iespējams, attiecīgā gadījumā programmas novērtējumā izmantoti arī 2003. gadā izstrādātie kvantitatīvie rādītāji. REZULTĀTI UN IETEKME/EFEKTIVITĀTE Programmai „Muita 2007” bija šādi četri pamatmērķi (sk. lēmumu par programmu „Muita 2007” un rīcības plāna „Muita 2007” I daļu): - Kopienas interešu aizstāvība, jo īpaši Eiropas Savienības finansiālo interešu aizstāvība un drošas, neapdraudētas vides nodrošināšana tās iedzīvotājiem; - tirdzniecības veicināšana, dodot iespēju dalībvalstu pārvaldēm izpildīt prasības, ko tām uzliek globalizācija un tirdzniecības apjomu palielināšanās, kā arī sekmējot Eiropas Savienības konkurences vides stiprināšanu; - līdzīgi rezultāti/infrastruktūra – dot iespēju dalībvalstu pārvaldēm savstarpēji mijiedarboties un veikt pienākumus tā, it kā tās būtu viens vesels, un sasniegt līdzīgus rezultātus visos Kopienas muitas teritorijas punktos; - paplašināšanās – veikt nepieciešamos pasākumus, lai sagatavotos paplašināšanai un atbalstītu jauno dalībvalstu integrāciju, kā arī nodrošināt ES jaunās ārējās robežas drošību. Pamatojoties uz novērtējuma nolūku un programmas mērķiem, tika formulēti astoņi novērtējuma jautājumi. Pirmie četri jautājumi attiecas uz to, cik lielā mērā programma „Muita 2007” ir palīdzējusi sasniegt katru no šiem mērķiem. Piektais jautājums ir par to, kā šos mērķus ir palīdzējušas sasniegt IT sistēmas. Būtiskākie secinājumi ir apkopoti turpmākajos apakšpunktos. Vai programma „Muita 2007” ir sekmējusi drošas un neapdraudētas vides izveidi Kopienas iedzīvotājiem un tās finansiālo interešu aizstāvību? No novērtējuma laikā apkopotās informācijas var secināt, ka programma „Muita 2007” ir būtiski veicinājusi atbilstošu Kopienas interešu aizstāvību. Vairāk nekā 80 % valstu muitas pārvalžu norādīja, ka „Muita 2007” ir devusi „kaut kādu” vai „lielu” ieguldījumu drošas un neapdraudētas vides nodrošināšanā Kopienas iedzīvotājiem un tās finansiālo interešu aizstāvībā. Tas panākts, veicot daudzus programmas pasākumus, kas vērsti uz muitas tiesību aktu un procedūru vienkāršošanu, racionalizēšanu, standartizēšanu un/vai vispārēju uzlabošanu, kā arī uz muitas pārvalžu sadarbības paplašināšanu kopumā. Ieinteresēto personu viedokļi kopumā nepārprotami liecina par to, ka „Muita 2007” lielā mērā tiek uztverta kā vitāli svarīgs praktiskas un auglīgas sadarbības veicinātājs un katalizators starp visiem muitas tiesību aktu, procedūru un formalitāšu (tostarp krāpšanas novēršanas un viltojumu apkarošanas) jomās iesaistītajiem dalībniekiem. Tādi faktori kā konkrēti dažādu šīs jomas darba grupu rezultāti, valstu pārvalžu plašāka sadarbība (piem., apmaiņas veidā), kā arī „Muita 2007” ietvaros izstrādātās IT un informācijas apmaiņas sistēmas kopumā ir veicinājušas „Muita 2007” rezultātu pozitīvu novērtējumu attiecībā uz Kopienas interešu aizsardzību. Vai „Muita 2007” ir veicinājusi tirdzniecību? Kopumā novērtējums parāda, ka programmas „Muita 2007” loma tirdzniecības veicināšanā nav viennozīmīga. Ir skaidri izteikta tendence (jo īpaši pēdējo trīs līdz četru gadu laikā), kas liecina, ka uzņēmējiem tiek dota iespēja piedalīties darba grupās, semināros un citos vienotas rīcības pasākumos, sadarbojoties ar tiem jaunu noteikumu, procedūru, specifikāciju u.c. izstrādes procesos. Uzņēmēji augstu vērtē Komisijas (un savā ziņā arī dalībvalstu) vēlmi un centienus tos iesaistīt procesa gaitā un nopietni ņemt vērā to bažas. Arī lielākā daļa muitas ierēdņu uzņēmēju plašāku iesaistīšanos uztvēra pozitīvi, lai gan daži no tiem pauda bažas, ka „pārlieku liela” uzņēmēju iesaistīšana dažkārt varētu radīt šķēršļus efektīvai un rezultatīvai lēmumu pieņemšanai. No otras puses, uzņēmēji nebija īpaši sajūsmināti par sadarbības tiešajiem rezultātiem attiecībā uz likumīgas tirdzniecības apgrūtinājumu samazināšanu un muitas procedūru un formalitāšu vienkāršošanu un modernizēšanu. Lai gan vairāki saskaņā ar programmu „Muita 2007” veiktie pasākumi ir palīdzējuši samazināt komersantiem uzlikto slogu (piem., jaunās datorizētās tranzīta sistēmas ieviešana), ir saņemtas sūdzības par to, ka lielākā daļa jauno pasākumu un iniciatīvu, kas Eiropā īstenotas kopš 11. septembra teroristu uzbrukumiem, ir lielākoties vērstas uz drošuma un drošības jautājumiem, tā nereti radot papildu slogu tirdzniecībai. Salīdzinoši mazais to vienotas rīcības pasākumu skaits, kas tieši vērsti uz programmas mērķu sasniegšanu tirdzniecības veicināšanai, ir vēl viens zināmas nelīdzsvarotības rādītājs (lai gan jāņem vērā, ka arī daudzi citi pasākumi, kas nav tieši saistīti ar konkrēto mērķi, iespējams, ir netieši veicinājuši tirdzniecību). Vai „Muita 2007” ir palīdzējusi valstu muitas pārvaldēm strādāt kā vienam veselam? Novērtējums atklāj, ka programma „Muita 2007” ir devusi būtisku ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā, sekmējot muitas tiesību aktu vienādu ieviešanu, kā arī daudzu attiecīgo jomu darba metožu saskaņošanu. Tas ir sekmējis līdzīgu rezultātu sasniegšanu visos muitas teritorijas punktos, un uzņēmēju aptaujas atbilžu rezultāti apstiprina, ka ES dalībvalstu muitas pārvaldes ir panākušas ievērojamu attīstību savā darbībā, lai strādātu kā viens vesels. „Muita 2007” ir devusi nepārprotamu ieguldījumu, lai satuvinātu valstu muitas pārvaldes un saskaņotu un standartizētu to procesus un pieeju. Kā konkrētus piemērus var minēt kopēju IT sistēmu izstrādi programmas „Muita 2007” ietvaros, vienotu mācību pieeju un e-mācību rīkus. Personiskākā līmenī programmas „Muita 2007” pasākumi ir sekmējuši zināšanu, pieredzes un labākās prakses apmaiņu, kā arī vienkārši personīgo saziņu pāri valstu robežām, tā sekmējot saskaņotāku muitas pārvalžu darbību Eiropā. Vai „Muita 2007” ir sniegusi atbalstu jaunajām dalībvalstīm un kandidātvalstīm, lai palīdzētu tām integrēties un sagatavoties pievienošanās procesam? Ņemot vērā jauno dalībvalstu un kandidātvalstu muitas pārvalžu viedokli, programma „Muita 2007” ir bijusi ļoti noderīga šo valstu integrācijā un sagatavošanās procesā saistībā ar pievienošanos ES (lielākā daļa valstu atzina, ka programma ir „daudz” devusi šā mērķa sasniegšanā). Situācijas analīze apstiprināja, ka jauno dalībvalstu muitas ierēdņu vidū programmas „Muita 2007” novērtējums ir augsts, jo īpaši izceļot tās priekšrocības zināšanu, pieredzes un pieeju apmaiņas jomā, kā arī sakaru veidošanā kopumā. Atbalsts, ko „Muita 2007” ir sniegusi jaunajām dalībvalstīm pievienošanās un integrācijas procesā, pamatā izriet no trīs iniciatīvu veidiem: - ir veikti vairāki, īpaši uz jaunajām dalībvalstīm un/vai kandidātvalstīm vērsti pasākumi (tostarp salīdzinošās novērtēšanas projekti un tehniskais atbalsts). Šiem pasākumiem bieži vien bijusi pozitīva ietekme uz spēju attīstīšanu, efektīvāku pieeju un procedūru pieņemšanu; - kandidātvalstīm ir iespēja piedalīties programmā un dažādās (ar paplašināšanos nesaistītās) darba un projektu grupās, semināros u.c. jau pievienošanās procesa agrīnā posmā. Tas sniedz nākamajām dalībvalstīm agrīnu ieskatu ES tiesību aktos, procedūrās un to īstenošanas formalitātēs, kā arī ļauj tām atjaunināt un pielāgot savus tiesību aktus un procedūras jau pirms oficiālās pievienošanās ES; - arī dažādu programmas „Muita 2007” atbalstīto IT sistēmu izstrāde, ieviešana un lietotāju apmācība ir veicinājusi jauno dalībvalstu muitas pārvalžu vienmērīgu integrāciju. Cik lielā mērā IT sistēmas ir palīdzējušas sasniegt programmas mērķus? Programmas „Muita 2007” ietvaros ir gūti lieli panākumi daudzo IT sistēmu (savstarpējas) izmantojamības nodrošināšanā. Šobrīd visas novērtētās sistēmas, šķiet, darbojas bez traucējumiem, un to lietotāju augstais apmierinātības līmenis ir nopietns apliecinājums šo sistēmu lietderīgumam. Tomēr ir arī dažas problēmas; novērtējumā ir konstatēti vairāki atsevišķu IT sistēmu trūkumi, kas būtu jānovērš. Kopumā novērtējuma rezultāti liecina par to, ka IT sistēmu loma programmas II (tirdzniecības veicināšana) un III (līdzīgi rezultāti/infrastruktūra) mērķa sasniegšanā ir ļoti būtiska. Šķiet, ka jaunā datorizētā tranzīta sistēma (NCTS) ir devusi vislielāko ietekmi, sekmējot tranzīta procedūras vienkāršošanu un paātrināšanu gan programmas dalībvalstu uzņēmējiem, gan muitas pārvaldēm. Dažas tarifu sistēmas, jo īpaši Eiropas Kopienu integrētā muitas tarifa (TARIC) informācijas sistēma un Eiropas saistošo tarifa izziņu sistēma (EBTI) , arī ir ietekmējušas tirdzniecības veicināšanu, uzlabojot informācijas pieejamību un paaugstinot tiesiskās noteiktības līmeni uzņēmēju labā. Attiecībā uz programmas I mērķi (Kopienas interešu aizstāvība) kopējais viedoklis liecina, ka IT sistēmas (īpaši tarifu sistēmas) ir uzlabojušas datu pieejamību, tā veicinot Kopienas finansiālo interešu aizsardzību. Savukārt krāpšanas apkarošana nav bijusi IT sistēmu galvenais uzdevums, jo krāpšanas apkarošanai paredzēto IT sistēmu izstrādi un uzturēšanu regulē citi juridiski instrumenti[2]. Tomēr ir gaidāms, ka, attīstoties vienotai riska pārvaldības sistēmai, elektroniskā riska informācijas veidlapu sistēma (RIF) kļūs aizvien noderīgāka muitas kontroles uzlabošanā un līdz ar to arī krāpšanas novēršanā nākotnē. EFEKTIVITĀTE, LIETDERĪGUMS UN ILGTSPĒJA Pēdējie trīs novērtējuma jautājumi tika veltīti programmas „Muita 2007” efektivitātei, lietderīgumam un ilgtspējai. Turpmākajos apakšpunktos ir apkopoti būtiskākie secinājumi attiecībā uz šiem aspektiem. Vai programma „Muita 2007” varētu būt efektīvāka un sasniegt tādus pašus rezultātus ar zemākām izmaksām? Novērtējuma rezultāti liecina, ka programma „Muita 2007” kopumā ir efektīva. Vienotas rīcības līmenī līdzekļi, kurus saņēmēji (darba grupas, projektu grupas, apmaiņas dalībnieki) uzskata par visefektīvākajiem, ir tie, ko izmanto visplašāk un kuros ir ieguldīta lielākā daļa budžeta. Situācijas analīze liecina arī par to, ka potenciālie izmaksu ietaupījumi attiecībā uz tām 20 parauga darbībām, kas tika izvērtētas detalizēti, nebūtu lieli. Dažādo muitas IT sistēmu izstrādes un atbalsta rentabilitāti programmas „Muita 2007” ietvaros ir grūtāk novērtēt, tomēr lietotāju un saņēmēju viedoklis liecina, ka pastāv vispārēja apmierinātība ar IT sistēmām, kā arī tiek atzinīgi vērtēts tas, ka to rezultāti attaisno izmaksas. Arī programmas vadības struktūru un procedūras saņēmēji novērtēja kā labas, tomēr vairākās programmas dalībvalstīs resursu (jo īpaši cilvēkresursu) apjoms, kas pieejams valsts līmenī pārvaldības un saskaņošanas nodrošināšanai, nav uzskatāms par pietiekamu, lai varētu gūt maksimālu iespējamo labumu no programmas „Muita 2007”. Visbeidzot, līdz 2007. gada beigām bija iztērēti tikai aptuveni 60 % programmai „Muita 2007” piešķirtā budžeta. Lai gan 2008. un 2009. gadā ir paredzēti atsevišķi papildu izdevumi no programmai „Muita 2007” piešķirtajiem līdzekļiem (saskaņā ar ilgtermiņa līgumiem, kas noslēgti „Muita 2007” ietvaros, galvenokārt par IT pakalpojumiem), kopējā summa būs ievērojami mazāka par maksimālo pieejamo budžeta piešķīrumu. Tas galvenokārt saistīts ar to, ka izdevumi par IT sistēmu izstrādi un atbalstu bijuši daudz mazāki, nekā gaidīts. Iespējams, tā iemesls ir vairāku faktoru kombinācija, kas apgrūtina skaidru secinājumu izdarīšanu par programmas efektivitāti. Tomēr jāņem vērā, ka programmas „Muita 2007” rezultāti šobrīd ir sasniegti nevis par 165,55 miljoniem euro, bet par aptuveni 95 miljoniem euro, neskaitot papildu izdevumus nākamo gadu laikā, kas tiek lēsti 10–15 miljonu apmērā. Vai rezultāti atbilst konstatētajām vajadzībām un risināmajiem uzdevumiem? Novērtējumā konstatēts, ka programmas sniegtie rezultāti lielā mērā atbilst konstatētajām vajadzībām un risināmajiem uzdevumiem, jo a) visi četri programmas „Muita 2007” galvenie mērķi ir atbilstoši un attiecas uz svarīgām programmas dalībvalstu muitas pārvalžu vajadzībām un prioritātēm; šķiet, ka programmas dalībvalstīm nav citu būtisku vajadzību, kas būtu jāiekļauj programmā; b) programmas „Muita 2007” rezultāti (zināmā mērā) ir ietekmējuši visu četru programmas mērķu sasniegšanu (sk. iepriekš tekstā). Tātad var secināt, ka programma ir bijusi ļoti lietderīga. Muitas jomā iesaistītajiem dalībniekiem visā ES teritorijā piedāvājot mehānismus, rīkus un procesus, kas palīdz kopīgi pārrunāt un risināt svarīgus ar muitas tiesību aktiem un procedūrām saistītus jautājumus, „Muita 2007” nepārprotami ir veicinājusi valstu muitas pārvalžu panākumus, virzoties pretī mērķim, lai strādātu kā viena pārvalde. Programma ir arī būtiski ietekmējusi Kopienas interešu aizsardzību un jauno dalībvalstu sagatavošanās procesu paplašināšanās un integrācijas procedūrām. Visbeidzot, – lai gan nav skaidrs, vai programmas „Muita 2007” ietvaros veikto pasākumu līdzsvarošana ir palīdzējusi veicināt tirdzniecību – ir skaidrs, ka programma ir bijusi noderīga, lai samazinātu likumīgas tirdzniecības apgrūtinājumus konkrētās jomās, kā arī lai mazinātu papildu slogu, ko uzliek vairāki jauni drošuma un drošības veicināšanas pasākumi. Vai programmas „Muita 2007” sasniegtie rezultāti saglabāsies vidēji ilgā laikā un ilgtermiņā? Programma „Muita 2007” neapšaubāmi ir devusi daudzus konkrētus rezultātus, kuru ietekme saglabāsies vidēji ilgā laikā un ilgtermiņā. Svarīgākie šādu pastāvīgu rezultātu piemēri ir: programmas „Muita 2007” ietvaros darba grupu izstrādātie tekstu projekti, kas ir daļa no tiesību aktiem, kuri jau ir pieņemti vai drīz tiks pieņemti; vairāku efektīvu IT sistēmu izstrāde un ieviešana; un izstrādātie e-mācību moduļi, ko jau izmanto vairākas dalībvalstis. Tomēr pilnīga iespējamās pozitīvās ietekmes īstenošana būs atkarīga no programmas turpmākās darbības. Programma piedāvā svarīgu mehānismu, lai papildinātu, kopīgi apspriestu un izstrādātu jau esošas, kā arī jaunas iniciatīvas, kas jāuzsāk muitas jomā (vai tās būtu juridiskas, procesuālas, tehnoloģiskas, politiskas vai cita veida iniciatīvas), un visbeidzot uzlabotu to kvalitāti, efektivitāti, saskaņotību un pieņemamību programmas dalībvalstīm un uzņēmējiem. Muitas programmas pārtraukšana radītu nopietnas bažas visu saņēmēju un ieinteresēto aprindu vidū tā, ka ciestu to savstarpējā sadarbība un saskaņotība, kas savukārt kaitētu turpmākai virzībai uz visu programmas „Muita 2007” mērķu sasniegšanu. IETEIKUMI Vispārīgi ieteikumi Nobeiguma novērtējums apstiprina, ka programmai „Muita 2007” ir bijusi pozitīva ietekme uz muitas darbību Eiropā. Tās saņēmēji un ieinteresētās personas augstu vērtē šo programmu, un tā ir efektīva (dažkārt par ļoti efektīva) visu tās būtisko mērķu sasniegšanā. Nobeiguma novērtējums vēlreiz apstiprina to, kas jau tika norādīts termiņa vidusposma novērtējumā – vajadzību turpināt programmu „Muita 2007”. Lai pēctecības programmas(-u) darbs būtu pēc iespējas vienmērīgāks un efektīvāks, tajā (tajās): - jāsaglabā uz mērķi balstīta pārvaldības pieeja, nodrošinot to, lai visas darbības būtu vērstas uz skaidri noteiktu mērķu sasniegšanu saskaņā ar programmas vispārējiem mērķiem, veicinot uzraudzību un novērtēšanu; - jāpārskata prioritāšu un apakšprioritāšu saraksts, turpinot īstenot uz mērķi balstītu pieeju, kas pamatota ar skaidru atbilstīgu un sasniedzamu mērķu hierarhiju. Dažas „Muita 2007” prioritātes var nebūt vairs aktuālas, bet citas – pārāk plašas vai specifiskas; - jāuzlabo gada darba programmas pārredzamība un lietderīgums, izmantojot to, lai noteiktu skaidru būtiskāko prioritāšu sarakstu nākamajam gadam (tā vietā, lai noteiktu tikai rīcības plāna mērķus un prioritātes); - jāturpina plaši izmantot projektu/darba grupas un apmaiņas programmas, ko saņēmēji uzskata par visefektīvāko rīcības veidu, un, uz to koncentrējoties, šāda veida darbs var dot ļoti noderīgus, taustāmus un konkrētus rezultātus; - arī cita veida vienota rīcība (tostarp semināri, salīdzinošā novērtēšana u.c.) īpašos apstākļos var būt ļoti noderīga, tomēr tās panākumi lielā mērā ir atkarīgi no veida, kā tie organizēti. Jāpārskata programmas „Muita 2007” vadlīnijas attiecībā uz salīdzinošo novērtēšanu, lai risinātu šīs metodes trūkumus, kas konstatēti novērtējumā. Īpašas jomas Novērtējumā noteikti vairāki risināmi jautājumi, kas saistīti ar īpašām jomām. Lai varētu turpināt pilnveidot līdz šim sasniegtos rezultātus un veiksmīgi risināt jautājumus, kas ir vissvarīgākie ieinteresētajām personām, „Muitas 2007” pēctecības programmā: - jāliek lielāks uzsvars uz tirdzniecības veicināšanu. Lai gan šis mērķis ir ļoti svarīgs komersantiem un daudzu programmas dalībvalstu muitas pārvaldēm, tas ir saņēmis salīdzinoši mazāku uzmanību programmā „Muita 2007” (salīdzinājumā ar citiem būtiskajiem mērķiem). Lai samazinātu likumīgas tirdzniecības apgrūtinājumus, ir jo īpaši svarīgi: - nodrošināt laicīgu e-muitas iniciatīvu izpildi un izvairīties no procesa palēnināšanās, pirms uzņēmēju ieguvumi ir sākuši materializēties; - noteikt prioritātes darbībām attiecībā uz vienotajām atļaujām, tostarp atzītajiem uzņēmējiem (AEO) un vienkāršoto procedūru vienotajām atļaujām (SASP) ; strādāt, lai panāktu patiesi vienotu šo koncepciju atpazīstamību un lietošanu visā ES; - turpināt iesaistīt uzņēmējus atbilstošos vienotas rīcības pasākumos, lai nodrošinātu, ka, izstrādājot jaunus noteikumus, procedūras, rīkus u.c., tiktu atzītas un ņemtas vērā to vajadzības, pieredze un uzskati; - jāturpina darbs pie riska analīzes un pārvaldības, kam ir galvenā loma muitas kontroles un procedūru uzlabošanā un standartizēšanā un efektīvā krāpšanas apkarošanā. Turpmākajā darbā pie riska profiliem, rādītājiem, noteikumiem u.c., kā arī, lai atrastu veidus, kā veicināt un maksimāli palielināt to lietošanu visās valstu muitas pārvaldēs, ir jākoncentrējas uz to, lai - noteiktu un attiecīgā līmenī atbilstoši risinātu politiski jutīgus riska pārvaldības jautājumus (daļēji tāpēc, ka tas, kas ir likumīgi vienā dalībvalstī, var būt nelikumīgi citā dalībvalstī); - turpinātu uzsvērt pasākumus un praktiskus uzdevumus, kas tieši vērsti uz turpmāku riska pārvaldības pieeju saskaņošanu starp ES dalībvalstīm; - jāturpina īstenot jaunā kopīgā mācību pieeja, vienlaikus raugoties, lai e-mācību un jaukta veida mācību moduļu izstrāde nekļūtu par pašmērķi un lai pārējās rīcības jomas netiktu atstātas novārtā, tostarp: - uzturot atklātu un aptverošu dialogu starp Komisiju un programmas dalībvalstīm, lai noteiktu nākamo gadu prioritātes (tostarp ņemot vērā pārējo programmas dalībvalstu vēlmes attiecībā uz programmā risināmajiem jautājumiem saistībā ar mācībām); - pārskatot un vajadzības gadījumā pielāgojot Mācību vadības grupas sanāksmju saturu, biežumu, ilgumu un struktūru, lai dotu iespēju tai aktīvāk iesaistīties programmas pasākumu koordinēšanā mācību jomā; - jāturpina darbs attiecībā uz IT sistēmām, turpmāk apzinot un risinot uzlabojamās jomas, kā arī jaunas darba jomas, piemēram: - risinot novērtējumā konstatētās specifiskās problēmas un trūkumus, kas ietekmē vairākas IT sistēmas, kas pašlaik izvērstas ES līmenī; - tiecoties Eiropas līmenī saskaņot ar uzņēmējiem visu muitas procedūru saskarnes. Komisija jau agrāk ir ierosinājusi vadlīnijas šo saskarņu saskaņošanai visā ES, un novērtējumā konstatēts, ka gandrīz puse programmas dalībvalstu uzskata, ka programmā „Muita 2007” būtu bijis jāturpina atbalstīt saskarņu saskaņošanu Eiropas līmenī. Papildu pasākumi Visbeidzot, lai uzlabotu programmas efektivitāti un veicinātu tās mērķu sasniegšanu, novērtētāji piedāvā apsvērt daž us papildu pasākumus: - mudināt dalībvalstis nodrošināt pietiekamus cilvēkresursus programmas koordinēšanai, pārvaldībai un vadībai katras valsts muitas pārvaldes līmenī; - pilnveidot saziņu ar atbilstošām iestādēm (jo īpaši ar attiecīgo valstu ministrijām, kas atbild par muitas darbību), lai uzlabotu programmas „Muita 2007” atpazīstamību un informētību par tās nozīmi, iespējām un rezultātiem (tādējādi cita starpā uzlabojot pietiekamu resursu nodrošināšanas iespējas); - pārskatīt panākumu rādītājus un kritērijus, kas izstrādāti programmas „Muita 2007” sākumā, lai vienotos par atbilstīgu un sasniedzamu rādītāju galīgo sarakstu, kas izmantojami programmas uzraudzībai un novērtēšanai nākotnē. [1] Termiņa vidusposma novērtējums tika pabeigts 2005. gada decembrī. Skatīt Komisijas dienestu darba dokumentu – Komisijas ziņojumu „Programmas „Muita 2007” termiņa vidusposma novērtējums”, SEC (2006) 35. [2] Padomes Regula (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu pārvaldes iestāžu savstarpēju palīdzību un šo iestāžu un Komisijas sadarbību, lai nodrošinātu muitas un lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu (OV L 82, 22.3.1997.), un 1995. gada 26. jūlijā parakstītā Padomes Konvencija, kas izstrādāta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību K.3. punktu par informācijas tehnoloģiju izmantošanu muitā („Oficiālais Vēstnesis” C 316, 27.11.1995., 34.–47. lpp.)