LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 11.11.2005 
COM(2005) 566 gal īgā redakcija 
2005/0223 (COD)   
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
par datu sniegšanu attiec ībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniec ības 
produktiem 
(iesniegusi Komisija) 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1) PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS  
 • Priekšlikuma pamatojums un m ērķi 
Pašreizējā likumdošana, kuras pamat ā ir Padomes Regula (EEK) Nr. 1382/91 par datu 
sniegšanu attiec ībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniec ības produktiem, uzliek 
dalībvalstīm par pien ākumu nos ūtīt Komisijai ikm ēneša datus par pašu ost ās izkrauto 
zvejniecības produktu daudzumu un v ērtību. Izanaliz ējot metodes, ko valsts iest ādes 
piemērojušas šo datu v ākšanai un izstr ādei, kā arī to, kā Komisijas dienesti tos 
izmantojuši, tika secin āts, ka ir iesp ējami uzlabojumi, kas ļautu samazin āt dalībvalstu 
darba apjomu un vairotu šo datu lietder ību. 
 • Vispārējais konteksts  
Kopienas likumdošana zvejniec ības statistikas jom ā bija paredz ēta tam, lai nodrošin ātu 
to, ka valstis iesniedz piln īgus saska ņotus ikm ēneša datus attiec ībā uz krast ā 
izkrautajiem produktiem, t ādējādi papildinot datus, ko sniedz sal īdzinoši maz ākam 
skaitam produktu atlas ītās ostās saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 par 
zivsaimniec ības un akvakult ūras produktu tirgu kop īgo organiz āciju. 
 • Priekšlikuma darb ības jomā spēkā esošie noteikumi  
Šī priekšlikuma m ērķis ir uzlabot un aizst āt pašreiz sp ēkā esošo likumdošanu, un t āpēc 
ir jāatceļ Padomes Regula (EEK) Nr. 1382/91. 
 • Atbilstība citām Eiropas Savien ības politik ām un mērķiem 
Nav piem ērojama. 
2) APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES IZV ĒRTĒJUMS  
 • Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām  
 Apspriešan ās metodes, galven ās mērķnozares un visp ārējs respondentu raksturojums  
Valsts zvejniec ības statistikas speci ālisti saņēma darba dokumentu, kas aptv ēra šī 
priekšlikuma tehniskos elem entos, un apsprieda to. 
 Atbilžu kopsavilkums un tas, k ā tās ņemtas vērā 
Pēc nelielu redakcion ālu izmaiņu izdarīšanas valsts zvejniec ības statistikas speci ālisti 
vienprātīgi apstiprin āja darba dokumentu. 
 • Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana  
 Attiecīgās zinātnes/speci ālo zināšanu sfēras 
Valsts pārstāvji Eiropas Kopienu Statistikas biroja darba grupas „Zvejniec ības 
statistika” san āksmēs bija eksperti ar zin āšanām par spēkā esošo likumdošanu un valsts 
LV 3   LV sistēmām zvejniec ības statistikas v ākšanai un izstr ādei. 
 Izmantotā metodolo ģija 
Atklāta diskusija starp eksperti em darba grupas „Zvejniec ības statistika” san āksmēs. 
 Galvenās organizācijas/eksperti, kas piedal ījās apspriešan ā 
Eksperti p ārstāvēja valstu zvejniec ības ministrijas un/vai valsts statistikas instit ūtus. 
 Saņemto un izmantoto ieteikumu kopsavilkums  
Netika nor ādīts uz to, ka past āv potenciāli nopietni riski ar neatgriezenisk ām sekām. 
 Ievērojot to, ka šis priekšlikums ir past āvošās likumdošanas vienk āršošana, ne uz k ādu 
risku netika nor ādīts. 
 Ekspertu ieteikumu publiskošanas l īdzekļi 
Ekspertu apspriežu secin ājumi tika iek ļauti darba grupas „Zvejniec ības statistika” 
sanāksmju protokolos. 
 • Ietekmes izv ērtējums  
Ievērojot to, ka šis priekšlikums vienk āršo pastāvošo likumdošanu, tika atz īts, ka 
ietekmes izv ērtējums nav vajadz īgs. 
Tā kā šis priekšlikums groza un vienk āršo pastāvošo likumdošanu, netika atz īts, ka 
būtu īstenojama inform ācijas kampa ņa vai finansi āli pamudin ājumi. 
3) PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ELEMENTI  
 • Ierosināto pasākumu kopsavilkums  
Šīs regulas m ērķis ir noteikt, ka dal ībvalstīm ir jāsniedz saska ņoti dati par to teritorij ās 
izkrauto produktu daudzumu un v ērtību, lai var ētu īstenot zvejniec ības produktu tirgus 
analīzi un plaš āku ekonomisku anal īzi attiecībā uz situāciju zvejniec ībā. Principā šī 
regula atš ķiras no sp ēkā esošās likumdošanas trej ādi. Pirmk ārt, pašreiz ējie ikmēneša 
datu sūtījumi ir jāaizstāj ar gada datu s ūtījumiem. Tika atz īts, ka mēneša dati, kurus 
nosūta vēlākais sešus m ēnešus pēc atsauces m ēneša, nav īpaši noder īgi tirgus vad ībai 
ikdienā, tajā pašā laikā gada dati ir noder īgi, lai analiz ētu tirgu vid ējā termiņā un 
ilgtermiņā, kā arī samazina valsts iest āžu ar datu nos ūtīšanu saist ītā darba apjomu. 
Otrkārt, nosūtot datus, tie noš ķirami, iev ērojot to ku ģu karogu (vai valstspieder ību), 
kuri veic produktu izkraušanu. Pateicoties šim noteikumam, kas ir pret ējs pašreiz ējai 
datu nosūtīšanas metodei ar datu sadal ījumu pēc plašām kuģu grupām (Kopienas ku ģi, 
EBTA ku ģi un citi ku ģi), varēs īstenot detaliz ētāku datu anal īzi, tajā pašā laikā būtiski 
nepalielinot valsts iest āžu darba apjomu, jo t ās jau vāc šā līmeņa datus. Visbeidzot, 
gadījumos, kad zvejniec ības nozares iez īmju dēļ valsts iest ādēm rastos gr ūtības, kas 
būtu nesamērīgas ar attiec īgās jomas noz īmi, regula pie ļauj elastīgāku pieeju attiec ībā 
uz paraugu ņemšanas metod ēm kopējās krastā izkrautās produkcijas nov ērtēšanai. Ja 
vien to izmantojums ir pamatots un izn ākuma datu kvalit āte tiek analiz ēta 
metodolo ģijas ziņojumā, valsts iest ādes varēs izmantot attiec īga līmeņa paraugu 
LV 4   LV ņemšanas metodes datu v ākšanas nol ūkā. 
 • Juridiskais pamats  
Kopienas statistikas juridiskais pamats ir 285. pants. Padome, piem ērojot kopl ēmuma 
procedūru, pieņem pasākumus statistikas ieg ūšanas nol ūkā tad, kad tas ir vajadz īgs 
Kopienas darb ību izpildei. Šis pants nosaka pras ības attiec ībā uz Kopienas statistikas 
izveidi un to, ka ir j āievēro taisnīguma, ticam ības, objektivit ātes, zinātniskās 
neatkarības, izmaksu efektivit ātes un statistisk ās konfidencialit ātes standarti. 
 • Subsidiarit ātes princips  
Subsidiarit ātes principu piem ēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluz īvā 
kompetenc ē.  
 Dal ībvalstis nevar īstenot priekšlikuma m ērķus pietiekam ā mērā šādu iemeslu d ēļ. 
 Nepietiks vien īgi ar dal ībvalstu darb ību, lai garant ētu salīdzināmu statistiku, kas 
vajadzīga, lai izstr ādātu un pārraudzītu godīgas un efekt īvas Kopienas politikas 
attiecībā uz kopēju tirgu organiz āciju zvejniec ības un akvakult ūras produktu jom ā. Tas, 
ka šis sektors k ļūst arvien noz īmīgāks, norāda uz to, ka dal ībvalstīm ir vajadz īga ticama 
un salīdzināma statistika. Dal ībvalstu izol ēta darbība bez koordin ācijas un 
saskaņošanas Eiropas Savien ības līmenī būs neefektīva šīs vajadzības apmierin āšanai. 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu, kas paredz ēts EK līguma 5. pant ā, paredzētās 
darbības mērķi, t.i., sistem ātiski nosūtāmi dati attiec ībā uz krastā izkrauto zvejniec ības 
produkciju saska ņotas Kopienas statistikas izveides nol ūkā, dalībvalstis nevar pien ācīgi 
izpildīt, darbojoties individu āli, un tātad Kopiena to var izpild īt labāk. 
 Pieredze r āda, ka dal ībvalstis v āc datus par krast ā izkrauto zvejniec ības produkciju, 
taču izmanto daž ādus jēdzienus un defin īcijas, tādējādi iznākumā tiek iegūti dati, kas 
nav salīdzināmi ES līmenī un daudz maz ākā mērā izmantojami zvejniec ības produktu 
tirgus vad ībai. 
 Kopienas darb ība ļaus labāk īstenot priekšlikuma m ērķus šādu iemeslu d ēļ. 
 Šī regula paredz datu koordin ēšanu un saska ņošanu ES l īmenī, kā arī to, ka valsts 
iestādes nosūta ziņojumus attiec ībā uz metodolo ģiju, kas izmantota datu v ākšanai un 
izveidei. Lauksaimniec ības statistikas past āvīgās komitejas darba grupa „Zvejniec ības 
statistika” izv ērtēs šos ziņojumus un nos ūtīto datu kvalit āti. Ja šie metodolo ģiskie 
ziņojumi tiks apstiprin āti, valsts iest ādes datu v ākšanai var ēs izmantot metodes, kas ir 
pielāgotas zvejniec ības nozares strukt ūrai to teritorij ā.  
 Lai gan Komisija var lab āk organiz ēt Kopienas statistikas v ākšanu, dal ībvalstis ir 
kompetentas valsts statistikas sist ēmu organiz ēšanā un darbībā. Padomes 1997. gada 
17. febru āra Regula (EK) Nr. 322/97 attiec ībā uz Kopienas statistiku paredz, ka 
Kopienas statistikai tostarp piem ērojami taisn īguma un statistikas konfidencialit ātes 
principi. Taisn īguma princips paredz to, ka statistikai savlaic īgi ir jābūt vispārēji 
pieejamai. Dati, ko izmanto valsts iest ādes un Komisija Kopienas statistikas izveidei, 
šajā sakarā uzskatāmi par konfidenci āliem, ja p ēc tiem tieši vai netieši var identific ēt 
statistikas vien ības, tādējādi izpaužot individu ālu inform āciju. Valsts iest ādēm ir 
pienākums iesniegt metodolo ģiskus zi ņojumus, kurus izv ērtē darba grupa 
LV 5   LV „Zvejniec ības statistika”, lai nov ērtētu to, cik kvalitat īvas ir valsts sist ēmas datu 
vākšanai un izveidei. 
 Kopienas zvejniec ības produktu tirgus anal īze veicama ES l īmenī, izmantojot 
saskaņotus un sal īdzināmus valsts datus. 
 Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiarit ātes principam. 
 • Proporcionalit ātes princips  
Priekšlikums atbilst proporcionalit ātes principam š ādu iemeslu d ēļ. 
 Ir atzīts, ka dalībvalstu zvejniec ības strukt ūras ir būtiski atšķirīgas, un tādējādi atšķiras 
arī uzdevumi, kas valsts iest ādēm veicami, lai v āktu un izveidotus datus par krast ā 
izkrautās zvejniec ības produkcijas apjomu un v ērtību. Līdz ar to valsts iest ādes var 
izmantot datu v ākšanas metodes, kas ir piel āgotas to zvejniec ības strukt ūrām un kas ir 
samērā ar šīs nozares noz īmīgumu. Saska ņā ar proporcionalit ātes principu š ī regula 
nepārsniedz minimumu, kas ir vajadz īgs, lai sasniegtu šo m ērķi, un ir sam ērā ar minēto 
mērķi. 
 Valsts iest āžu finansi ālās un administrat īvās saistības nepārsniegs tās, ko nosaka 
pašreizējā likumdošana. Faktiski pras ībai attiec ībā uz ikgad ējiem datiem, kas aizst āj 
ikmēneša datu pras ību, un paraugu ņemšanas metožu izmantojumam arvien liel ākā 
mērā būtu jāsamazina š īs saistības. 
 • Instrumentu izv ēle 
 Ierosinātais instruments: regula. 
 Nebūtu pareizi izmantot citus l īdzekļus šādu iemeslu d ēļ. 
Attiecīgas kategorijas EP/Padomes ties ību akta izv ēle ir atkar īga no likumdošanas 
mērķa. Ievērojot inform ācijas vajadz ības Eiropas l īmenī, Kopienas statistikas nol ūkā 
par pamata ties ību aktiem liel ākā mērā ir izmantotas re gulas, nevis direkt īvas. 
Priekšroka dodama regulai, jo likums, ko t ā nosaka, ir viens vis ā Kopienā, un 
dalībvalstīm nav ties ību to piem ērot pa daļai vai selekt īvi; tā ir tieši piem ērojama, t.i, t ā 
nav transpon ējama valsts likumdošan ā. Turpret ī direktīvas, kuru m ērķis ir valsts 
likumdošanas saska ņošana, dal ībvalstīm ir saistošas attiec ībā u z  t o  m ērķiem, valsts 
iestāžu ziņā atstājot attiecīgās formas un metožu izv ēli, lai sasniegtu m ērķus, kas 
noteikti Kopienas l īmenī; tās ir jātransponē valsts likumdošan ā. Regulas izv ēle atbilst 
citiem ties ību aktiem statistikas jom ā, kas pieņemti kopš 1997. gada. 
4) IETEKME UZ BUDŽETU  
 Priekšlikums neietekm ēs Kopienas budžetu. 
5) PAPILDU INFORM ĀCIJA 
 • Modelēšana, izm ēģinājuma fāze un pārejas posms  
 Attiecībā uz šo priekšlikumu bija vai b ūs pārejas periods 
LV 6   LV  • Vienkāršošana  
 Priekšlikums nodrošina likumdošanas vienk āršošanu. 
 Spēkā esošā likumdošana nosaka, ka dal ībvalstīm ir pien ākums nos ūtīt Komisijai 
ikmēneša datus par to ost ās izkrauto produktu daudzumu un v ērtību. Izanaliz ējot 
metodes, ko valsts iest ādes piemērojušas šo datu v ākšanai un izstr ādei, kā arī to, kā 
Komisijas dienesti tos izmantojuši, tika secin āts, ka ir iesp ējami uzlabojumi, kas ļautu 
samazināt dalībvalstu darba apjomu un vairotu šo datu lietder ību. Šī regula atš ķiras no 
spēkā esošās likumdošanas. Pirmk ārt, pašreiz ējie ikmēneša datu s ūtījumi ir jāaizstāj ar 
ikgadēju datu s ūtījumiem. Otrk ārt, nosūtot datus, tie noš ķirami, iev ērojot to ku ģu 
karogu (vai valstspieder ību), kuri veic produktu iz kraušanu. Pateicoties šim 
noteikumam, kas ir pret ējs pašreiz ējai datu nos ūtīšanas metodei ar datu sadal ījumu pēc 
plašām kuģu grupām (Kopienas ku ģi, EBTA ku ģi un citi ku ģi), varēs īstenot 
detalizētāku datu anal īzi, tajā pašā laikā būtiski nepalielinot valsts iest āžu darba 
apjomu, jo t ās jau vāc šā līmeņa datus. Visbeidzot, regula pie ļauj elastīgāku pieeju 
attiecībā uz paraugu ņemšanas metod ēm kopējās krastā izkrautās produkcijas 
novērtēšanai. 
 Šis priekšlikums ir iek ļauts Komisijas likumdošan as un darba programm ā ar atsauci 
2004/ESTAT/010.  
 • Spēkā esošās likumdošanas atcelšana  
Priekšlikuma pie ņemšana noteiks sp ēkā esošās likumdošanas atcelšanu.  
 • Eiropas Ekonomikas zona  
Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ, t āpēc tas attiecin āms uz Eiropas Ekonomikas 
zonu. 
  
LV 7   LV  
2005/0223 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
par datu sniegšanu attiec ībā uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniec ības 
produktiem 
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENIBAS PADOME, 
ņemot Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu1, 
saskaņā ar proced ūru, kas paredz ēta Līguma 251. pant ā2, 
tā kā: 
(1) Padomes 1991. gada 21. maija Regula (EEK ) Nr. 1382/91 par datu  sniegšanu attiec ībā 
uz dalībvalstīs krastā izkrautajiem zvejniec ības produktiem3, uzliek dal ībvalstīm par 
pienākumu nos ūtīt Komisijai ikm ēneša datus par pašu teritorij ā izkrauto zvejniec ības 
produktu daudzumiem un vid ējām vērtībām. 
(2) Pieredze r āda, ka datu s ūtījumi, kurus saska ņā ar Kopienas likum došanu veic ik gadus, 
nevis ik m ēnesi, negat īvi neietekm ēs zvejniec ības produktu tirgus p ētījumus un citus 
ekonomiskus p ētījumus. 
(3) Pateicoties datu sadal ījumam pēc karoga valsts ku ģiem, kas veic produktu izkraušanu 
krastā, pētījumi būs pilnīgāki. 
(4) Regula (EEK) Nr. 1382/91 nosaka limitus attiec ībā uz paraugu ņemšanu, kas 
pieļaujama, v ācot un izstr ādājot datus, kuru d ēļ atsevišķu valsts iest āžu darba apjoms 
ir pārmērīgs. Lai uzlabotu sist ēmu un vienk āršotu to, Regula (EEK) Nr. 1382/91 
jāaizstāj ar šo regulu. 
(5) Ievērojot to, ka pl ānotās darbības mērķi, t.i., kop ēja tiesiska regul ējuma izveide 
sistemātiskas Kopienas statistikas izveidei par dal ībvalstīs izkrautajiem zvejniec ības 
produktiem, nevar pietiekam ā mērā īstenot valstu l īmenī un labāk var sasniegt 
                                                 
1 OV C [..],[..],[..]. lpp. 
2 OV C [..],[..],[..]. lpp. 
3 OV L 133, 28.5.1991., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). 
LV 8   LV Kopienas l īmenī, Kopiena var pie ņemt pasākumus saska ņā ar subsidiarit ātes principu, 
kas paredz ēts Līguma 5. pant ā. Saskaņā ar proporcionalit ātes principu, kas izkl āstīts 
minētajā pantā, šī regula nep ārsniedz minimumu, kas ir vajadz īgs, lai sasniegtu šo 
mērķi. 
(6) Padomes 1997. gada 17. febru āra Regula (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku4 ir 
zvejniecības statistikas pamatregul ējums. Jo īpaši tajā ir izvirz īta prasība ievērot 
taisnīguma, ticam ības, objektivit ātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu efektivit ātes un 
statistikas konfidencialit ātes principus.  
(7) Ir svarīgi nodrošin āt šīs regulas vienotu piem ērojumu un šaj ā nolūkā paredzēt 
Kopienas proced ūru, kas ļautu pieņemt attiec īgos izpildes noteikumus un veikt 
vajadzīgos tehniskos piel āgojumus.  
(8) Pasākumus, kas vajadz īgi, lai izpild ītu šo regulu, ir j āpieņem saska ņā ar Padomes 
1999. gada 28. j ūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto 
ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību5, 
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 
1. pants 
Definīcijas  
Šīs regulas nol ūkos piemēro šādas definīcijas. 
(1) „Kopienas ku ģi” ir kuģi, kas kuģo ar kādas dalībvalsts karogu vai ir re ģistrēti kādā 
no dalībvalstīm. 
(2) „EBTA ku ģi” ir kuģi, kas kuģo ar kādas EBTA valsts karogu vai ir re ģistrēti kādā 
EBTA valst ī. 
(3) „Vien ības vērtība” ir, 
(a) vērtība pirmā pārdevuma veikšanas br īdī, kas attiec ībā uz vienu tonnu izteikta 
valsts val ūtā, vai 
(b) produktiem, kurus nep ārdot tūlīt, vidējā cena par tonnu, kas izteikta valsts 
valūtā un novērtēta pēc attiecīgas metodes.  
2. pants  
Dalībvalstu pien ākumi 
1. Katru gadu dal ībvalstis nos ūta Komisijai statistiku attiec ībā uz zvejniec ības 
produktiem, kurus Kopienas vai EBTA valstu ku ģi izkrāvuši to teritorij ā („statistikas 
dati”). 
                                                 
4 OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 
284, 31.10.2003., 1. lpp.). 
5 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. 
LV 9   LV 2. Š īs regulas nol ūkos par produktiem, kas izkrauti zi ņotājas dalībvalsts teritorij ā, 
uzskata šādus produktus: 
(a) produktus, ko valsts ost ās izkrāvuši zvejniec ības kuģi vai citi zvejas flotes 
kuģi; 
(b) produktus, ko izkr āvuši ziņotājas dalībvalsts ku ģi ārpuskopienas ost ās un ko 
aptver T2M veidlapa, kas pievienota Komisijas 1993. gada 2. j ūlija Regulai, ar 
ko nosaka īstenošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par 
Kopienas Muitas kodeksa izveidi.  
3. pants 
Statistikas izstr āde 
1. Statistikas dati aptver visus valsts teritorij ā izkrautos produktus. 
2. Paraugu ņemšanas metodes var izmantot tad, ja k ādas dalībvalsts īpašas zvejniec ības 
nozares struktur ālo īpašību dēļ visaptverošu datu ieg ūšanai valsts iest ādēm būtu 
jāveic darbs, kas b ūtu pārmērīgs, salīdzinot ar š īs nozares noz īmīgumu. 
4. pants  
Dati 
Statistikas dati aptver kop ējos daudzumus un vien ības vērtības produktiem, kas izkrauti krast ā 
pārskata kalend ārajā gadā. 
Mainīgie, attiec ībā uz ko ir j āiesniedz statistikas dati, to defin īcijas un attiec īgās 
nomenklat ūras norādītas II, III un IV pielikum ā. 
5. pants  
Statistikas datu nos ūtīšana 
Dalībvalstis nos ūta statistikas datus Komisijai reizi gad ā, ievērojot form ātu, kas aprakst īts I 
pielikumā, un izmantojot kodus, kas aprakst īti II, III un IV pielikum ā. 
Statistikas datus iesniedz v ēlākais sešus m ēnešus pēc pārskata gada beig ām. 
6. pants 
Metodolo ģija 
1. Vēlākais 12 m ēnešus pēc šīs regulas st āšanās spēkā katra dal ībvalsts iesniedz 
Komisijai detaliz ētu metodolo ģisku ziņojumu, kur aprakst īts, kā vākti dati un 
izstrādāta statistika. Šaj ā ziņojumā ir jāprecizē izmantot ās paraugu ņemšanas 
metodes, k ā arī jāizvērtē ar tām saistīto novērtējumu kvalit āte. 
2. Komisija izv ērtē šos ziņojumus un iesniedz savus secin ājumus kompetentajai darba 
grupai Lauksaimniec ības statistikas past āvīgajā komitejā. 
LV 10   LV 3. Dalībvalstis inform ē Komisiju par vis ām izmaiņām inform ācijā, kas sniegta saska ņā 
ar 1. punktu, trijos m ēnešos pēc to ieviešanas. T ās vajadzības gadījumā arī dara 
Komisijai zin āmas visas b ūtiskās izmaiņas datu vākšanas metod ēs.  
7. pants   
Pārejas periods  
Šīs regulas īstenošanas nol ūkā dalībvalstīm var pieš ķirt pārejas periodus, kas nep ārsniedz tr īs 
gadus no š īs regulas sp ēkā stāšanās dienas, saska ņā ar proced ūru, kas paredz ēta 9. panta 
2. punktā. 
8. pants 
Atkāpes 
1. Gad ījumos, kad saist ībā ar kādas dalībvalsts kādas īpašas zivsaimniec ības nozares 
iekļaušanu šīs dalībvalsts iest ādēm būtu jāveic darbs, kas nav sam ērīgs ar šīs nozares 
nozīmīgumu, saska ņā ar proced ūru, kas paredz ēta 9. panta 2. punkt ā, var pieš ķirt 
atkāpi, kas pie ļauj to, ka min ētā dalībvalsts valsts datu s ūtījumos neiek ļauj datus, kas 
attiecas uz konkr ēto nozari. 
2. Dal ībvalstis līdz ar atkāpes pieteikumiem nos ūta Komisijai zi ņojumu par probl ēmām, 
ar ko tās saskārušās, piemērojot šo regulu visai to teritorij ā izkrautajai produkcijai.  
9. pants 
Komitejas proced ūra 
1. Komisijai pal īdz Lauksaimniec ības statistikas past āvīgā komiteja, kas izveidota ar 
Padomes L ēmuma 72/279/EEK6 1. pantu. 
2. Kad ir atsauce uz šo da ļu, piemēro vadības proced ūru, kas paredz ēta Lēmuma 
1999/468/EK 4. un 7. pant ā, ievērojot minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 
Periods, kas paredz ēts minētā lēmuma 4. panta 3. punkt ā, ir trīs mēneši. 
3. Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
10. pants 
Atcelšana 
Ar šo Regula (EEK) Nr. 1382/91 ir atcelta.  
                                                 
6 OV L No 179, 7.8.1972., 1. lpp. 
LV 11   LV 11. pants 
Stāšanās spēkā 
Šī regula st ājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Oficiālajā 
Vēstnesī. 
Šī regula uzliek saist ības kopum ā un ir tieši piem ērojama vis ās dalībvalstīs. 
Briselē,  
Eiropas Parlamenta v ārdā — Padomes v ārdā — 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
LV 12   LV I PIELIKUMS  
Iesniegto datu form āts 
Datu datnes form āts 
Dati ir jāiesniedz datn ē, kur katrs ieraksts aptver laukus, kas nor ādīti še turpm āk. Šie lauki ir 
jāatdala ar komatu („,”) 
Lauks Piez īme Pielikums 
Pārskata gads 4 cipari (piem., 2003)  
Ziņotāja valsts 3 burtu kods II pielikums 
Sugas vai sugu grupa Starpt autiskais 3 burtu kods* - 
Karoga valsts 3 burtu kods II pielikums 
Produktu sagatavošanas veids  III 
pielikums 
Paredzētais izmantojums  IV 
pielikums 
Daudzums Izkrauto tonnu skaits 
(noapaļots līdz pirmajam 
ciparam aiz komata)  
Vienības vērtība Valsts val ūta uz tonnu  
* Pilnu sarakstu, kur uzskait īti sugu starptautiski e 3 burtu kodi, var apl ūkot FAO 
ASFIS datn ē (http://www.fao.org/fi/stati st/fisoft/asfis/asfis.asp ) 
Daudzumiem, kas nesasniedz 50 kg krast ā izkrautas produkcijas svara, re ģistrējamā vērtība ir 
„0,0”  
Tehniskos piel āgojumus attiec ībā uz šā pielikuma saturu defin ē saskaņā ar proced ūru, kas 
paredzēta 9. panta 2. punkt ā. 
LV 13   LV II PIELIKUMS  
Saraksts ar valstu kodiem  
Valsts Kods 
  
Austrija AUT 
Beļģija BEL 
Kipra CYP 
Čehija  CZE 
Vācija DEU 
Dānija DNK 
Spānija ESP 
Igaunija EST 
Somija FIN 
Francija FRA 
Apvienotā Karaliste GBR 
Grieķija GRC 
Ungārija HUN 
Īrija IRL 
Itālija ITA 
Lietuva LTU 
Latvija LVA 
Luksemburga LUX 
Malta MLT 
Nīderlande NLD 
Polija POL 
Portugāle PRT 
Slovākija  SVK 
LV 14   LV Slovēnija SVN 
Zviedrija SWE 
  
Islande ISL 
Norvēģija NOR 
  
Citas OTH 
Tehniskos piel āgojumus attiec ībā uz šā pielikuma saturu defin ē saskaņā ar proced ūru, kas 
paredzēta 9. panta 2. punkt ā. 
LV 15   LV PIELIKUMS III  
Saraksts ar produktu sagatavošanas veidu kodiem  
A daļa 
Saraksts 
Sagatavošanas veids Kods
Svaigas (bez papildu nor ādes) 10 
Svaigas (veselas) 11 
Svaigas (iz ķidātas) 12 
Svaigas (astes) 13 
Svaigas (filejas) 14 
Svaigas (iz ķidātas un bez 
galvām) 16 
Svaigas (bez ādas un žāvētas) 17 
Svaigas (dz īvas) 18 
Svaigas (cit ādas) 19 
Saldētas (bez papildu nor ādes) 20 
Saldētas (veselas) 21 
Saldētas (izķidātas) 22 
Saldētas (astes) 23 
Saldētas (filejas) 24 
Saldētas (nefilet ētas) 25 
Saldētas (izķidātas un bez 
galvām) 26 
Saldētas (tīrītas) 27 
Saldētas (netīrītas) 28 
Saldētas (citādas) 29 
Sālītas (bez papildu nor ādes) 30 
Sālītas (veselas) 31 
LV 16   LV Sālītas (izķidātas) 32 
Sālītas (filejas) 34 
Sālītas (izķidātas un bez galv ām) 36 
Sālītas (citādas) 39 
Kūpinātas 40 
Termiski apstr ādātas 50 
Termiski apstr ādātas (sald ētas 
un iepakotas) 60 
Žāvētas (bez papildu nor ādes) 70 
Žāvētas (veselas) 71 
Žāvētas (izķidātas) 72 
Žāvētas (filejas) 74 
Žāvētas (izķidātas un bez 
galvām) 76 
Žāvētas (citādas) 79 
Veselas (bez papildu nor ādes) 91 
Spīles 80 
Ikri 85 
Nav zināms 99 
B daļa 
Piezīmes 
1. Filejas : termins a ttiecas uz ga ļas sloksnēm, kas nogrieztas paral ēli zivs muguras asakai 
un ir labā vai kreisā zivs puse bez galvas, iekš ējiem orgāniem, spur ām (muguras, an ālās, astes, 
vēdera, krūšu) un asak ām (muguras jeb liel ās asakas, v ēdera jeb ribu asak ām, bronhi ālām 
asakām utt.), un abas puses nedr īkst būt savienotas, piem ēram, pa muguras un v ēdera līniju. 
2. Veselas zivis:  termins attiecas uz neiz ķidātām zivīm. 
3. Tīrīti: termins attiecas uz kalm āriem, no kuru ķermeņiem atdal īti taustekļi, galvas un 
iekšējie orgāni. 
4. Sald ētas zivis : zivis, kas sasald ētas tā, lai saglab ātu zivju īpašo kvalit āti, pazeminot 
temperatūru līdz –18 ˚C vai vair āk, un kas p ēc tam glab ātas –18° C vai zem ākā temperat ūrā. 
LV 17   LV 5. Svaigas zivis : zivis, kas nav konserv ētas, sālītas, saldētas vai cit ādi apstrādātas, bet ir 
vienīgi atdzesētas. Parasti svaigas zivis ir veselas vai iz ķidātas. 
6. S ālītas zivis : zivis, kas bieži vien ir iz ķidātas un bez galv ām, saglab ātas sālī vai 
sālījumā. 
Tehniskos piel āgojumus attiec ībā uz šā pielikuma saturu defin ē saskaņā ar proced ūru, kas 
paredzēta 9. panta 2. punkt ā.
LV 18   LV IV PIELIKUMS  
Produktu paredz ētā izmantojuma kodu saraksts  
A daļa 
Saraksts 
B daļa Piez īmes 
1.
 Lietošana uztur ā: šajā kategorij ā ietilpst visi produkti, kurus pirmaj ā pārdošanas reiz ē 
pārdod lietošanai uztur ā vai kurus izkrauj krast ā atbilstīgi līgumam vai citam nol īgumam 
lietošanai uztur ā. Neieskaita daudzumus, kuri paredz ēti lietošanai uztur ā, bet kuri pirmaj ā 
pārdošanas reiz ē tirgus apst ākļu, higiēnas noteikumu vai l īdzīgu iemeslu d ēļ atsaukti no uztur ā 
lietojamu pre ču tirgus. 
2. Izmantošana r ūpniecībā: šajā kategorij ā ietilpst visi produkti,  kurus izkrauj krast ā ar 
nodomu p ārstrādāt zivju miltos vai e ļļā vai izmantot k ā dzīvnieku bar ību, kā arī daudzumi, 
kuri sākotnēji paredzēti lietošanai uztur ā, tomēr pirmajā pārdošanas reiz ē nav pārdoti šim 
nolūkam. 
Tehniskos piel āgojumus attiec ībā uz šā pielikuma saturu defin ē saskaņā ar proced ūru, kas 
paredzēta 9. panta 2. punkt ā. Paredzētais izmantojums Kods 
Lietošana uztur ā 1 
Izmantošana r ūpniecībā 2 
Atsaukti no tirgus 3 
Ēsma 4 
Dzīvnieku bar ība 5 
Atkritumi 6 
Nav zināms 9