Priekšlikums Padomes regula, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un —attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi /* COM/2008/0709 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.11.2008 COM(2008) 709 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un —attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS . 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (KZP) regula, ar ko katru gadu nosaka zvejas iespējas, ir krājumu saglabāšanas politikas galvenais instruments. Tajā paredz nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumus saskaņā ar krājumu atjaunošanas un ilgtermiņa plāniem, kā arī pagaidu pasākumus un atkāpes no citiem tiesību aktiem (tehnisko pasākumu regula, regula, ar ko ierobežo dziļūdens sugu zvejas piepūli u. c.). Priekšlikuma pamatojums ir izklāstīts Komisijas paziņojumā COM(2008) 331 (galīgā redakcija). Attiecībā uz daudziem zivju krājumiem ir ieteikta vai nu nulles apjoma nozveja, vai nozvejas samazināšana līdz iespējami mazākam apjomam. Daudzi krājumi atrodas ārpus drošām bioloģiskām robežām. Neraugoties uz KZP ieviestajiem saglabāšanas pasākumiem, nemazinās to krājumu skaits, kas pieder šādām jutīgām kategorijām. Minētā analīze apstiprina to, ka ir akūti nepieciešami stingrāki saglabāšanas pasākumi attiecībā uz izmantotajiem zivju krājumiem. ICES un ZZTEK ieteikumos 2009. gadam atkārtoti uzsvērts daudzu zivju resursu sliktais stāvoklis Kopienas ūdeņos. Daudzus krājumus izmanto tādā apjomā, kas pārsniedz maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Daudzi krājumi tiek izmantoti, pārsniedzot piesardzības apjomus, un vairāki svarīgi krājumi, ieskaitot lielāko daļu mencas krājumu, tiek izmantoti tādā apmērā, kas rada ļoti lielu reproduktīvās krīzes risku. Saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 Komisijai katru gadu jāierosina nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumi, lai nodrošinātu Kopienas zvejniecību ekoloģisko, ekonomisko un sociālo ilgtspējību. | Vispārīgais konteksts Zvejas resursi daudzos gadījumos tiek pārmērīgi izmantoti. Padome katru gadu nosaka nozvejas ierobežojumus, bet reāli daudzos gadījumos nozvejas apjomi joprojām ir lielāki par tiem, kas nodrošinātu ilgtspējīgu ieguvi. Tas notiek tāpēc, ka reizēm tiek noteikti nepietiekami nozvejas ierobežojumi, kas nevar nodrošināt ilgtspējību, un vairākos gadījumos šie nozvejas ierobežojumi netiek pilnībā ievēroti. Pēdējos gados konkrētās zvejniecībās līdztekus nozvejas ierobežojumiem ir noteikti zvejas piepūles ierobežojumi, kā arī daudzgadu atjaunošanas plāni dažiem krājumiem, lai ieviestu ikgadējus nozvejas ierobežojumus ilgtspējības sasniegšanai, pakāpeniski samazinot zvejas izraisītu mirstību. Nenodrošinot efektīvu nozvejas un zvejas piepūles kontroli, zvejas resursi arī turpmāk tiks noplicināti. Šāda resursu noplicināšana neatbilst kopējās zivsaimniecības politikas mērķim panākt ilgtspējīgu zvejniecību Kopienā. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma jomā spēkā esošo noteikumu darbības laiks beidzas 2008. gada 31. decembrī. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un atbilst Kopienas ilgtspējīgas attīstības politikai. | 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikumā ir ņemtas vērā atziņas, kas gūtas, apspriežoties ar reģionālajām konsultatīvajām padomēm, Zvejniecības un akvakultūras padomdevēju komiteju (ACFA darbojas pārstāvji no profesionālajām organizācijām, kas pārstāv ražošanas sektoru, apstrādes jomu un zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecību, kā arī ar nozari nesaistītas organizācijas, kas pārstāv patērētāju, vides un attīstības intereses) un Zvejniecības un Akvakultūras komiteju. Šīs apspriešanās notika, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246, galīgā redakcija), kurā noteikti iepriekšējas sagatavošanas (front-loading) procesa principi, kā arī Komisijas paziņojumu Padomei “Zvejas iespējas 2009. gadam” (COM(2008) 331, galīgā redakcija), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis un plāni attiecībā uz priekšlikumiem par kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) un kvotām, kamēr vēl nav saņemti zinātniskie ieteikumi saistībā ar krājumu stāvokli 2009. gadā. | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Reģionālās konsultatīvās padomes uzskata, ka visu ikgadējo KPN un kvotu izmaiņu ieviešanai jānotiek pakāpeniski, lai mazinātu īslaicīgus pārtraukumus ekonomiskajā darbībā. Kā turpmāk norādīts priekšlikuma sīkākā skaidrojumā, priekšlikumā ir iestrādāts zvejas iespēju pakāpeniskas pielāgošanas un ierobežošanas princips, ja tas ir bijis iespējams, nepasliktinot jutīgo resursu stāvokli. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Zvejas bioloģija un zivsaimniecības ekonomika. | Izmantotās metodes Apspriešanās ar neatkarīgu starptautisku zinātnisku iestādi (ICES) un ZZTEK plenārsēžu organizēšana. | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus - Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) - Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komiteja (ZZTEK) | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Tika minēti potenciāli nopietni riski ar neatgriezeniskām sekām. Par šādu risku pastāvēšanu valda vienprātība. | ZZTEK apstiprina un dažos gadījumos ir papildinājusi ICES sniegtos ieteikumus. | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Pēc tam, kad Komisija ir oficiāli pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir pieejami Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē. | Ietekmes novērtējums Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu nozvejas un zvejas piepūles ierobežošanas pasākumi ir jāpieņem valsts iestādēm. Ja ierosinātie pasākumi tiks īstenoti, Kopienas zvejas kuģu zvejas iespējas kopumā samazināsies. Priekšlikumā ir ietverti ne tikai īstermiņa lēmumi, bet arī ilgāka termiņa pieeja zvejošanas apjoma pakāpeniskai samazināšanai līdz ilgtspējīgam apjomam. Īstenojot priekšlikumā iestrādāto pieeju, KPN īstermiņā tiks samazināta, bet, tā kā pārmērīgi izmantotie krājumi atjaunosies, nozvejas iespējas palielināsies. Paredzams, ka šādas pieejas rezultātā vidējā un ilgā termiņā mazināsies ietekme uz vidi, jo samazināsies zvejas piepūle, zvejošanas sektorā samazināsies kuģu skaits un/vai vidējā zvejas piepūle vienam kuģim, bet izkrāvumu apjoms nemainīsies vai palielināsies. | 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikumā ir noteikti nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumi, kas piemērojami Kopienas zvejniecībām un starptautiskām zvejniecībām, kurās darbojas Kopienas kuģi, lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, bioloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu zvejniecību. | Juridiskais pamats Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pants | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika, un tāpēc tā jāīsteno ar Padomes regulām. Ar attiecīgo Padomes regulu zvejas iespējas iedala dalībvalstīm, bet tās pēc saviem ieskatiem var sadalīt šīs iespējas starp reģioniem vai operatoriem, tādējādi dalībvalstis, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas, var brīvi operēt ar lēmumiem, kas ir saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli. | Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Tas ir priekšlikums zvejniecības pārvaldībai, kas saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2371/2002 jāīsteno ar ikgadēju Padomes regulu, kuru pieņem ar kvalificētu balsu vairākumu. | 4. IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 5. PAPILDU INFORMāCIJA | Vienkāršošana | Priekšlikumā paredzēta publiskā sektora iestāžu (ES vai valsts) administratīvo procedūru vienkāršošanu, jo īpaši attiecībā uz prasībām nosūtīt datus par zvejas piepūles pārvaldības īstenošanu. | Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība | Priekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2009. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta. | Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Attiecībā uz nozvejas ierobežojumiem un zvejas piepūles pārvaldību priekšlikums ir izstrādāts saskaņā ar iepriekšējas sagatavošanas procesa principiem, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246, galīgā redakcija) un Komisijas paziņojumā Padomei “Zvejas iespējas 2009. gadam” (COM(2008) 331, galīgā redakcija), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis un plāni attiecībā uz priekšlikumiem par KPN un kvotām, kamēr vēl nav saņemti zinātniskie ieteikumi saistībā ar krājumu stāvokli 2009. gadam. Saskaņā ar minēto paziņojumu arvien lielākam skaitam krājumu, piemēram, mencas, heka, jūrasmēles, jūras zeltplekstes un Norvēģijas omāra krājumiem, zvejas iespējas tiek noteiktas, pamatojoties uz attiecīgajos daudzgadu plānos paredzētajiem noteikumiem. Atbilstīgi iepriekšējas sagatavošanas procesam apspriešanās ar ieinteresētajām personām un dalībvalstīm ir notikušas visu gadu. Turklāt priekšlikums atbilst Komisijas paziņojumam Padomei un Eiropas Parlamentam “Par ilgtspējības īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu” (COM(2006) 360, galīgā redakcija), tādējādi, īstenojot priekšlikumu, zvejas izraisīta mirstība nepalielināsies, jo tas būtu pretrunā ar saistībām, ko Kopiena un dalībvalstis ir uzņēmušās Johannesburgā notikušajā Pasaules austākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, proti, saglabāt vai atjaunot krājumus tādā apjomā, kas nodrošinātu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, lai steidzami, ja iespējams, ne vēlāk kā 2015. gadā sasniegtu šos mērķus attiecībā uz noplicinātajiem krājumiem. Attiecībā uz zvejas piepūles pārvaldību kopš 2007. gada ar dalībvalstīm tiek sīki apspriesta iespēja ieviest alternatīvu sistēmu, kuras pamatā ir kilovatdienu griesti. Iepriekšējā regulā, ar ko noteica zvejas iespējas 2008. gadam, tika saglabāta pārvaldība, kas balstīta uz jūrā pavadītām dienām, kuras iedala konkrēta tipa kuģiem, kas reģistrēti darbojamies attiecīgajā zvejniecībā, taču tika pavērta arī iespēja dalībvalstu līmenī izmantot alternatīvu, uz kilovatdienām balstītu zvejas piepūles pārvaldību, lai varētu efektīvāk izmantot zvejas iespējas un, vienojoties ar zvejas sektoru, veicinātu krājumu saglabāšanas praksi. Vienlaikus tika panākta vienošanās 2009. gadā uzsākt darbu pie tādas zvejas piepūles pārvaldības ieviešanas, kuras pamatā ir maksimālais kilovatdienu skaits zvejas rīku grupām; šī vienošanās bija saistīta ar diskusijām par mencas atjaunošanas plānu efektivitāti. Apvienotā Karaliste 2008. gadā izmantoja iespēju ieviest alternatīvu, uz kilovatdienām balstītu zvejas piepūles pārvaldības sistēmu traleriem Ziemeļjūrā un ūdeņos uz rietumiem no Skotijas. Šajā priekšlikumā tagad paredzēts visās dalībvalstīs, uz kurām attiecas mencas atjaunošanas plāns, pāriet uz pārvaldību, kas balstīta uz kilovatdienām, savukārt attiecībā uz zvejas piepūles režīmu Lamanša rietumu daļas jūrasmēles un dienvidu heka zvejniecībā (IIB un IIC pielikums) ir saglabāta iespēja 2009. gadā ieviest šādu sistēmu. Kilovatdienu griestu ieviešana IIA pielikumā palīdzēs ieviest pārredzamākus un efektīvākus zvejas piepūles ierobežojumus un samazināt administratīvo slogu, ņemot vērā to, ka ievērojami tiks samazināts to dažādo gadījumu skaits, kuriem nosaka zvejas piepūles griestus. Priekšlikumā ir iekļauti nozvejas ierobežojumi, par ko ir vienojušās konkrētas reģionālās zvejniecības organizācijas. Nozvejas ierobežojumi un citi saistošie ieteikumi no Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas (SEAFO), Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPFO), Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisijas (CCSBT), Amerikas Tropisko tunzivju komisijas (IATTC), Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR), Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) tiks saņemti pēc šo organizāciju gadskārtējām sanāksmēm 2008. gada novembrī un decembrī. Krājumiem Grenlandes ūdeņos, kā arī ar Norvēģiju kopīgiem krājumiem KPN vēl nav noteikta, jo turpinās apspriešanās, kas beigsies 2008. gada novembrī un decembrī. Šie KPN apjomi ir norādīti kā pro memoria (pm). Turklāt jānorāda, ka II pielikumā, kas attiecas uz zvejas piepūles ierobežojumiem kuģiem konkrētu krājumu, tostarp mencas krājumu, atjaunošanas kontekstā, maksimāli pieļaujamā zvejas piepūle, neatkarīgi no tā, vai tā izteikta jūrā pavadāmās dienās vienam kuģim vai kilovatdienās attiecīgai zvejas piepūles grupai, arī ir norādīta kā pm, jo Komisija vēl joprojām analizē no Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komitejas (ZZTEK) saņemto informāciju un ieteikumus par zvejas piepūli un nozvejas tendencēm līdz 2007. gadam ieskaitot. ZZTEK plenārsēde norisināsies 2008. gada novembrī, un galīgais ziņojums pēc tās tiks publiskots ZZTEK tīmekļa vietnē. Joprojām tiek analizētas arī metodes galīgās zvejas piepūles noteikšanai tūbīšu zvejai IIIa un IV zonā un IIa zonas EK ūdeņos. Attiecībā uz dziļūdens krājumu zvejas piepūles pārvaldību Padome 2006. gada decembrī pieņēma lēmumu samazināt dziļūdens sugu zvejas piepūli par 10 % (salīdzinājumā ar 2005. gadu). Tomēr šis samazinājums ir mazāks par Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) pieprasītajiem 35 %. Lai izpildītu Kopienas starptautiskās saistības, kā arī aizsargātu krājumus, kas saskaņā ar ICES jau vairākus gadus ir uz izsīkšanas robežas un kas nekavējoties jāaizsargā to ārkārtīgi zemā reproduktīvā līmeņa dēļ, ir nepieciešams turpmāks samazinājums par 10 % salīdzinājumā ar minēto atsauces līmeni. Ir saglabātas gada sākuma pārvaldības sistēmas zivīm ar īsu dzīves ilgumu, piemēram, anšoviem Biskajas līcī un tūbītēm, Esmarka mencai un brētliņai Ziemeļjūrā. Šajā gadījumā 2009. gada sākumam ieteiktās zvejas iespējas gada laikā var pārskatīt saskaņā ar jaunākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, pieņemot Komisijas Regulas, lai paredzētos pārvaldības pasākumus varētu ieviest pēc iespējas raitāk. | Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un —attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[2], un jo īpaši tās 2. pantu, [ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[3], un jo īpaši tās 6. un 8. pantu], ņemot vērā Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 811/2004, ar ko nosaka pasākumus ziemeļu heka krājumu atjaunošanai[4], un jo īpaši tās 5. pantu, ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2166/2005, ar ko nosaka Dienvidu heka un Norvēģijas omāra krājumu atjaunošanas pasākumus Kantabrijas jūrā un Ibērijas pussalas rietumu piekrastē[5], un jo īpaši tās 4. un 8. pantu, ņemot vērā Padomes 2006. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 388/2006, ar ko izveido vairāku gadu plānu jūrasmēles krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Biskajas līcī[6], un jo īpaši tās 4. pantu, ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 509/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu jūrasmēļu krājumu ilgtspējīgai izmantošanai Lamanša jūras šauruma rietumu daļā[7], un jo īpaši tās 3. un 5. pantu, ņemot vērā Padomes 2007. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 676/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu zivsaimniecībām, kas izmanto jūras zeltplekstes un jūrasmēles krājumus Ziemeļjūrā[8], un jo īpaši tās 6. un 9. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantā paredzēts, ka Padomei ir jāpieņem pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību norisi, ņemot vērā pieejamos zinātniskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumu, kuru sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komiteja (ZZTEK). (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jānosaka kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) zvejniecībām vai zvejniecību grupām. Zvejas iespējas dalībvalstīm un trešām valstīm jāiedala saskaņā ar kritērijiem, kas noteikti minētās regulas 20. pantā. (3) Lai nodrošinātu KPN un kvotu efektīvu pārvaldību, ir jāparedz īpaši nosacījumi, saskaņā ar kuriem veic zvejas darbības. (4) Jānosaka principi un konkrētas procedūras zvejniecības pārvaldībai Kopienas līmenī, lai dalībvalstis varētu nodrošināt to kuģu pārvaldību, kas peld ar to karogu. (5) Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā ir noteiktas ar zvejas iespēju sadali saistītās definīcijas. (6) Zvejas iespējas jāizmanto saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem šajā jomā un jo īpaši saskaņā ar Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[9], Padomes 1986. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2930/86, kas nosaka zvejas kuģu īpašības[10], Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu (EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju[11], Padomes 1991. gada 17. decembra Regulu (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[12], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[13], Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[14], Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[15], Padomes 1998. gada 29. jūnija Regulu (EK) Nr. 1434/98, ar ko nosaka, ar kādiem nosacījumiem drīkst nogādāt krastā siļķes citām rūpniecības vajadzībām, nevis to tiešai izmantošanai uzturā[16], Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[17], Padomes 2003. gada 4. novembra Regulu (EK) Nr. 1954/2003, kura attiecas uz zvejas intensitātes pārvaldību saistībā ar dažiem Kopienas zvejas apgabaliem un resursiem[18], Komisijas 2003. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmām[19], Regulu (EK) Nr. 423/2004, Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 601/2004, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus, kurus piemēro zvejas darbībām Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saudzēšanas konvencijas darbības zonā[20], Regulu (EK) Nr. 811/2004, Padomes 2005. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2115/2005, ar ko izveido Grenlandes paltusa resursu atjaunošanas plānu Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas darbības jomā[21], Regulu (EK) Nr. 2166/2005, Regulu (EK) Nr. 388/2006, Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem[22], Regulu (EK) Nr. 509/2007, Padomes 2007. gada 7. maija Regulu (EK) Nr. 520/2007, ar ko paredz tehniskus pasākumus konkrētu tālu migrējošu zivju sugu krājumu saglabāšanai[23], Regulu (EK) Nr. 676/2007, Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulu (EK) Nr. 1386/2007, ar ko nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldības apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus[24], Padomes Regulu (EK) Nr. […]/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem[25] un Padomes Regulu (EK) Nr. […]/2008, ar ko 2009. un 2010. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem[26]. (7) Ir skaidri jānosaka, ka šīs regulas noteikumi ir jāpiemēro tad, ja jūras organismus, kas iegūti zvejas darbībās, kuras veiktas tikai zinātniskas izpētes vajadzībām, pārdod, uzglabā, izstāda vai piedāvā pārdošanai jebkādiem lietojumiem. (8) Ievērojot Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) ieteikumu, ir jāturpina piemērot sistēmu, lai pārvaldītu Eiropas anšovu nozvejas limitus ICES VIII zonā. Komisijai jānosaka nozvejas limiti Eiropas anšova krājumam ICES VIII zonā, ņemot vērā zinātnisko informāciju, kas savākta 2008. gada pirmajā pusē, un diskusijas par daudzgadu plānu Eiropas anšovu saglabāšanai. (9) Ievērojot ICES ieteikumu, ir jāsaglabā un jāpārskata sistēma, lai pārvaldītu tūbīšu zvejas piepūli ICES IIIa un IV zonā un IIa zonas EK ūdeņos. (10) Saskaņā ar ICES zinātnisko ieteikumu kā pārejas posma pasākums jāturpina atsevišķu dziļūdens sugu zvejas piepūles samazināšana. (11) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir jālemj par nosacījumiem, kas saistīti ar nozvejas limitiem un/vai zvejas piepūles limitiem. Zinātniskajos ieteikumos ir norādīts, ka nozveja, kuras apjomi ievērojami pārsniedz KPN, par kuru panākta vienošanās, negatīvi ietekmē zvejas darbību ilgtspējību. Tāpēc ir lietderīgi ieviest saistītus nosacījumus, kas uzlabos to zvejas iespēju īstenošanu, par kurām ir panākta vienošanās. (12) Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija ( NAFO ) gadskārtējā sanāksmē 2008. gadā pieņēma vairākus tehniskus un kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir jāīsteno. (13) [Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas komisija ( CCAMLR ) XXVI gadskārtējā sanāksmē 2007. gadā pieņēma attiecīgus nozvejas limitus krājumiem, kurus var zvejot visu CCAMLR līgumslēdzēju pušu iedibinātās zvejniecībās. CCAMLR arī apstiprināja Kopienas kuģu dalību Dissostichus spp. izpētes zvejā FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., 58.4.3.a) un 58.4.3.b) rajonā un noteica, ka attiecīgajām zvejas darbībām jāparedz nozvejas un piezvejas limiti, kā arī daži īpaši tehniskie pasākumi. Jāpiemēro arī šie limiti un tehniskie pasākumi.] (14) [Lai izpildītu starptautiskās saistības, ko Kopiena uzņēmusies kā CCAMLR līgumslēdzēja puse, tostarp saistības īstenot pasākumus, kurus pieņēmusi CCAMLR Komisija, jāpiemēro KPN, kuru minētā Komisija ir pieņēmusi 2008.–2009. gada sezonai, un attiecīgie sezonas sākuma un beigu datumi.] (15) Saskaņā ar 2. pantu 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[27], ir jānorāda krājumi, uz kuriem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (16) Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē, Kopiena ir apspriedusies par zvejas tiesībām ar Norvēģiju[28], Fēru salām[29] un Grenlandi[30]. (17) Kopiena ir vairāku reģionālo zvejniecības organizāciju līgumslēdzēja puse. Šīs zvejniecības organizācijas ir ieteikušas paredzēt nozvejas ierobežojumus un/vai zvejas piepūles ierobežojumus, kā arī citus saglabāšanas noteikumus konkrētām sugām. Tāpēc Kopienai jāīsteno šie saistošie ieteikumi. (18) Lai izpildītu Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisijas ( NEAFC ) saistošo ieteikumu, kas tika pieņemts 2008. gada novembrī, ir jāpieņem saglabāšanas un pārvaldības pasākumi dziļūdens sugām NEAFC pārvaldības apgabalā, jo īpaši pasākumi saistībā ar zvejas piepūli. (19) Ievērojot konkrētus nosacījumus, 2008. gadā bija atļauts izmantot alternatīvas sistēmas zvejas piepūles pārvaldībai, kuras pamatā ir kilovatdienu griesti, ar mērķi pakāpeniski pāriet uz šādu sistēmu. Vispārēja pāreja uz pārvaldību, kas balstīta uz kilovatdienu limitiem, 2009. gadā notiks attiecībā uz tiem zvejas piepūles ierobežojumiem, kas saistīti ar mencas krājumu atjaunošanas plānu, savukārt citos zvejas piepūles režīmos 2009. gadā tiks saglabāta pašreizējā sistēma, paredzot dalībvalstīm iespēju ieviest uz kilovatdienām balstītas shēmas. (20) Lai nodrošinātu lielāku efektivitāti un lietderīgumu zvejas piepūles pārvaldības uzraudzībā, kontrolē un pārraudzībā, jāsaglabā konkrēti pagaidu noteikumi attiecībā uz kuģu satelītuzraudzības sistēmas ( VMS ) datu izmantošanu. (21) Lai pielāgotu Regulā (EK) Nr. 509/2007 paredzētos jūrasmēļu zvejas piepūles ierobežojumus, ir jānosaka alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli atbilstīgi KPN, kā izklāstīts minētās regulas 5. panta 2. punktā. (22) Lai pielāgotu Regulā (EK) Nr. 676/2007 paredzētos jūras zeltplekstu un jūrasmēļu zvejas piepūles ierobežojumus, ir jānosaka alternatīvi pasākumi, lai pārvaldītu zvejas piepūli atbilstīgi KPN, kā izklāstīts minētās regulas 9. panta 2. punktā. (23) Jāpielāgo pārvaldības shēmā paredzētā pieļaujamā zvejas piepūle attiecībā uz mencas krājumiem Ziemeļjūrā, Skagerakā un Lamanša rietumu daļā, Īrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Skotijas un heka un Norvēģijas omāra krājumiem ICES VIIIc un IXa zonā. (24) Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu, 2009. gadā jāīsteno konkrēti papildu pasākumi saistībā ar zvejas kontroli un tehniskajiem nosacījumiem. (25) Ņemot vērā Komisijas paziņojumu Zivsaimniecības ministru padomes sanāksmē 2007. gada decembrī un ievērojot turpmāku zinātnisko analīzi un apspriešanos ar ieinteresētajām personām, ir lietderīgi veikt pasākumus zilo jūras līdaku nārsta baru aizsardzībai papildus jau esošajiem nozvejas ierobežojumiem, kuru mērķis ir regulēt specializēto zveju un piezveju, lai nodrošinātu zilās jūras līdakas nārsta baru aizsardzību ICES VIa zonā. (26) Zinātniskajā izpētē ir konstatēts, ka zvejas prakse, zvejojot ar žaunu tīkliem un iepinējtīkliem ICES VIa, VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk, VIII, IX, X un XII zonā, nopietni apdraud dziļūdens sugas. Tomēr ir jāievieš pārejas posma pasākumi, lai līdz pastāvīgu pasākumu pieņemšanai atļautu veikt šādu zveju saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem. (27) [Saskaņā ar Eiropas Kopienas un Norvēģijas 2008. gada [..]. novembra apspriedes Saskaņoto secinājumu protokolu, tehniskie pasākumi velkamo zvejas rīku selektivitātes palielināšanai, lai samazinātu putasu izmetumus Ziemeļjūrā, jāturpina pārbaudīt 2009. gada pirmajā pusē.] (28) Lai nodrošinātu heka un Norvēģijas omāra krājumu ilgtspējīgu izmantošanu un samazinātu izmetumu apjomu, ICES VIIIa, VIIIb un VIIId zonā jāatļauj izmantot jaunākos sasniegumus selektīvu zvejas rīku jomā. (29) Sugu aizsardzībai paredzētos konkrētos apgabalos, kuros zveja ir aizliegta, jāatļauj izmantot zvejas rīkus, ar kuriem nezvejo Norvēģijas omārus. (30) Ņemot vērā Zivsaimniecības zinātnisko, tehnisko un ekonomisko jautājumu komitejas (ZZTEK) ieteikumus, nav nepieciešams noteikt zvejas liegumu konkrētās siļķu nārstošanas vietās, lai nodrošinātu šīs sugas ilgtspējīgu izmantošanu ICES VIa zonā. (31) Saskaņā ar NEAFC ieteikumu jāturpina kontrolēt trešo valstu zvejas kuģu nozvejoto un sasaldēto zivju izkrāvumi un pārkrāvumi citā kuģī, kuri veikti Kopienas ostās. NEAFC 2008. gadā ieteica aizstāt vairākus kuģus to kuģu sarakstā, kuru piedalīšanās nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā ir apstiprināta. Jānodrošina šo saistošo ieteikumu iestrāde Kopienas tiesiskajā regulējumā. (32) Lai sekmētu astoņkāju saglabāšanu un jo īpaši lai aizsargātu to mazuļus, 2009. gadā ir jāturpina piemērot minimālo izmēru astoņkājiem, kurus zvejo jūras ūdeņos, kas ir trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā un atrodas Vidusatlantijas austrumu daļas zvejniecības komitejas ( CECAF ) reģionā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 850/98. (33) Ņemot vērā ZZTEK ieteikumu, ICES IVc un IVb (dienvidi) zonā 2009. gadā jāatļauj saskaņā ar konkrētiem nosacījumiem zvejot ar rāmja trali, izmantojot elektriskās strāvas impulsus. (34) [Amerikas Tropisko tunzivju komisija ( IATTC ) gadskārtējā sanāksmē 2008. gadā nepieņēma dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju un svītraino tunzivju nozvejas ierobežojumus, un, lai gan Kopiena nav IATTC dalībniece, ir jāpieņem pasākumi, lai nodrošinātu šīs organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību.] (35) [Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija ( WCPFC ) trešajā gadskārtējā sanāksmē pieņēma dzeltenspuru tunzivju, lielacu tunzivju, svītraino tunzivju, zobenzivju un garspuru tunzivju zvejas piepūles ierobežojumus, kā arī tehniskus pasākumus attiecībā uz piezveju. Kopš 2005. gada janvāra Kopiena ir WCPFC dalībniece. Tāpēc minētie pasākumi jāiestrādā Kopienas tiesību aktos, lai nodrošinātu minētās organizācijas jurisdikcijā esošo resursu ilgtspējīgu pārvaldību.] (36) Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija ( GFCM ) gadskārtējās sanāksmēs 2007. un 2008. gadā pieņēma virkni saistošo ieteikumu par tehniskiem pasākumiem attiecībā uz dažām zvejniecībām Vidusjūrā, kā arī ostas valsts kontroles shēmu, izveidojot ostā veicamu inspekciju sistēmu, lai apkarotu NNN zveju, ņemot vērā GFCM apgabala specifiku, un aizliegtu NNN zvejā iesaistītiem kuģiem izmantot GFCM līgumslēdzēju pušu ostas. Lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu un aizsargātu vidi no zvejošanas kaitīgās ietekmes, šie pasākumi ir jāīsteno 2009. gadā, kamēr nav pieņemta regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1967/2006. Ņemot vērā Kopienas tiesību aktos paredzēto pienākumu inspicēt kuģus, kas aktīvi darbojas zilo tunzivju zvejā, kā arī lai nodrošinātu to, ka GFCM saistošajos ieteikumos paredzētās inspekcijas dotu gaidītos rezultātus, ir jānosaka lielāka procentuālā daļa kuģu, kuriem veicama inspekcija, nekā GFCM ieteiktā minimuma procentuālā daļa. (37) Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija ( SEAFO ) gadskārtējā sanāksmē 2008. gadā pieņēma nozvejas limitus vēl diviem zivju krājumiem SEAFO konvencijas apgabalā. Šie pasākumi ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. (38) [Indijas okeāna Tunzivju komisija ( IOTC ) gadskārtējās sanāksmēs 2007. un 2008. gadā pieņēma vairākus pārvaldības un kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos.] (39) [2007. gada maijā notikušajā trešajā starptautiskajā sanāksmē par jaunas Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācijas ( SPFO ) izveidošanu tās dalībnieki pieņēma pagaidu pasākumus, kas ļautu regulēt pelaģiskās zvejas darbības, kā arī grunts zveju Klusā okeāna dienvidu daļā. Šie pasākumi ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos.] (40) [Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ) gadskārtējā 2008. gada sanāksmē pieņēma kvotas un pielāgotās kvotas, lai atspoguļotu ICCAT līgumslēdzēju pušu zvejas iespēju nepietiekamu un pārmērīgu izmantošanu. Pēc tam ICCAT pieņēma tehnisku pasākumu Vidusjūras zobenzivs saglabāšanai 2009. gadā. Šis pasākums ir jāīsteno, lai veicinātu zivju krājumu saglabāšanu.] (41) Lai nodrošinātu tās putasu nozvejas pareizu uzskaiti, ko trešo valstu kuģi veic Kopienas ūdeņos, ir jāpastiprina kontroles noteikumi šādiem kuģiem. (42) Kopiena kopš 2007. gada janvāra ir sadarbojusies ar Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju ( CCSBT ), nebūdama dalībnieka statusā . Konvencijā, ar ko izveido šo Komisiju, ir paredzēti pamatprincipi ciešākai starptautiskai sadarbībai, lai nodrošinātu dienvidu tunzivju saglabāšanu un optimālu izmantošanu. Kopiena, sadarbojoties ar minēto Komisiju, nebūdama dalībnieka statusā, ir uzņēmusies saistības īstenot CCSBT pieņemtos pasākumus. CCSBT gadskārtējā sanāksmē 2008. gadā pieņēma zivju krājumu nozvejas limitus, kas CCSBT konvencijas apgabalā piemērojami Kopienas kuģiem. Šie pasākumi ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. (43) Ņemot vērā 2003. gada Pievienošanās akta 6. panta 9. punktu, Kopiena ir atbildīga par to zivsaimniecības nolīgumu pārvaldību, ko jaunās dalībvalstis noslēgušas ar trešām valstīm. Polija kopš 1994. gada ir dalībniece Konvencijā par saidas resursu saglabāšanu un pārvaldību Beringa jūras centrālajā daļā. Gadskārtējā sanāksmē 2008. gadā Konvencijas dalībnieki pieņēma pasākumus saidas resursu saglabāšanai un pārvaldībai Beringa jūras centrālajā daļā. Šie pasākumi ir jāiestrādā Kopienas tiesību aktos. (44) Lai nodrošinātu Kopienas zvejnieku iztikas līdzekļus un novērstu resursu apdraudējumu un iespējamus sarežģījumus, kas rodas tāpēc, ka zaudē spēku Padomes 2008. gada 16. janvāra Regula (EK) Nr. 40/2008, ar ko 2008. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem — ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas limiti[31], ir būtiski 2009. gada 1. janvārī sākt šo zveju un 2009. gada janvārī paturēt spēkā dažus minētās regulas noteikumus. Ņemot vērā jautājuma steidzamību, ir obligāti jāpiešķir izņēmums no sešu nedēļu laikposma, kas paredzēts I punkta 3. apakšpunktā Protokolā par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumiem, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻADarbības joma un definīcijas 1. pants Priekšmets Ar šo regulu 2009. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, saskaņā ar kuriem šīs zvejas iespējas var izmantot. Turklāt ar to nosaka konkrētus zvejas piepūles limitus un ar tiem saistītus nosacījumus 2010. gada janvārim un paredz dažu Antarktikas krājumu zvejas iespējas un īpašus nosacījumus laikposmiem, kas norādīti IE pielikumā. 2. pants Darbības joma 1. Ja nav paredzēts citādi, šo regulu piemēro: a) Kopienas zvejas kuģiem (“Kopienas kuģi”) un b) zvejas kuģiem, kas Kopienas ūdeņos (“EK ūdeņi”) peld ar trešās valsts karogu un ir reģistrēti trešā valstī (“trešo valstu zvejas kuģi”). 2. Atkāpjoties no 1. punkta, šīs regulas noteikumus, izņemot tās III pielikuma 4.2. punktu un XI pielikuma 1. zemsvītras piezīmi, nepiemēro zvejas darbībām, kuras veic tikai tādas zinātniskas izpētes vajadzībām, ko īsteno ar tās attiecīgās dalībvalsts atļauju un pilnvarojumu, ar kuras karogu peld kuģis, un par ko iepriekš ir informēta Komisija un dalībvalsts, kuras ūdeņos veic šo izpēti. Dalībvalstis, kas veic zvejas darbības tikai zinātniskas izpētes vajadzībām, informē Komisiju, dalībvalstis, kuru ūdeņos veic izpēti, ICES un ZZTEK par visu nozveju, kas gūta šādās zvejas darbībās. 3. pants Definīcijas Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko katru gadu var iegūt un izkraut no katra krājuma; b) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Kopienai, dalībvalstīm vai trešām valstīm; c) “starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā. 4. pants Zvejas zonas Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas: a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas, kā noteiktas Regulā (EEK) Nr. 3880/91; b) “Skageraks” ir apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnes bākai, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai, un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; c) “Kategats” ir apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no šā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos — līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Killenai; d) “Kadisas jūras līcis” ir ICES IXa zonas teritorija uz austrumiem no 7˚23′48″W; e) GFCM (Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija) zona, kā noteikta Padomes 1998. gada 16. jūnija Lēmumā 98/416/EK par Eiropas Kopienas pievienošanos Vidusjūras Vispārējai zivsaimniecības komisijai[32]; f) CECAF (Vidusatlantijas austrumu daļa vai FAO 34. galvenā zvejas zona) zonas, kā noteiktas Padomes 1995. gada 23. oktobra Regulā (EK) Nr. 2597/95 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku[33]; g) “ NEAFC konvencijas apgabals” ir tie ūdeņi, kas noteikti 1. pantā Konvencijai, kura pievienota Padomes 1981. gada 13. jūlija Lēmumam 81/608/EEK, kas attiecas uz Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību Ziemeļaustrumatlantijas zvejniecībā noslēgšanu[34]; h) “ NEAFC pārvaldības apgabals” ir NEAFC konvencijas apgabala ūdeņi, kas atrodas ārpus NEAFC līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā esošiem ūdeņiem; i) NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas Padomes 1993. gada 30. jūnija Regulā (EEK) Nr. 2018/93 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti[35]; j) “ NAFO pārvaldības apgabals” ir daļa no Ziemeļrietumu Atlantijas Zvejniecības organizācijas ( NAFO ) konvencijas apgabala, kas nav piekrastes valstu suverenitātē vai jurisdikcijā; k) SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas Zvejniecības organizācija) zonas, kā noteiktas Padomes 2002. gada 22. jūlija Lēmumā 2002/738/EK par Eiropas Kopienas noslēgto Konvenciju par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību — Konvencija par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību[36]; l) ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) zona, kā noteikta Padomes 1986. gada 9. jūnija Lēmumā 86/238/EEK par Kopienas pievienošanos Starptautiskajai konvencijai par tunzivju saglabāšanu Atlantijas okeānā, kas grozīta ar Protokolu, kurš pievienots Nobeiguma aktam, ko 1984. gada 10. jūlijā Parīzē ir parakstījuši minētās konvencijas pušu pilnvarotie[37]; m) CCAMLR (Antarktikas ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanas konvencija) zonas, kā noteiktas Regulā (EK) Nr. 601/2004; n) IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju konvencija) zona, kā noteikta Padomes 2006. gada 22. maija Lēmumā 2006/539/EK par Konvencijas Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada Konvenciju, noslēgšanu Kopienas vārdā[38]; o) IOTC (Indijas okeāna Tunzivju komisija) zona, kā noteikta Padomes 1995. gada 18. septembra Lēmumā 95/399/EK par Kopienas pievienošanos Nolīgumam par Indijas okeāna Tunzivju komisijas izveidi[39]; p) “ SPFO (Klusā okeāna dienvidu daļas zvejniecības pārvaldības organizācija) apgabals” ir tāljūras apgabals uz dienvidiem no ekvatora, uz ziemeļiem no CCAMLR konvencijas apgabala, uz austrumiem no SIOFA konvencijas apgabala, kā tas noteikts Padomes 2006. gada 6. jūlija Lēmumā 2006/496/EK, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā[40], un uz rietumiem no Dienvidamerikas valstu zvejniecības jurisdikcijā esošiem apgabaliem; q) WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības konvencija) zona, kā noteikta Padomes 2004. gada 26. aprīļa Lēmumā 2005/75/EK par Kopienas pievienošanos Konvencijai par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā[41]; r) “Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir tāljūras apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums. II NODAĻAZvejas iespējas un ar tām saistīti nosacījumiKopienas kuģiem 5. pants Nozvejas limiti un to sadalījums 1. Nozvejas limiti Kopienas kuģiem Kopienas ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Kopienas ūdeņi, un šādu nozvejas limitu sadalījums starp dalībvalstīm, kā arī papildu nosacījumi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu ir izklāstīti I pielikumā. 2. Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās atļauj zvejot ūdeņos, kas ir Fēru salu, Grenlandes, Īslandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot 11., 20. un 21. pantā izklāstītos nosacījumus. 3. Nozvejas limitus tūbīšu zvejai ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos Komisija nosaka saskaņā ar IID pielikuma 6. punktā paredzētajiem noteikumiem. 4. Moivas nozvejas limitus ICES V un XIV zonas Grenlandes ūdeņos, kas pieejami Kopienai, Komisija nosaka 7,7 % apmērā no moivas KPN, tiklīdz KPN ir noteikta. 5. Ņemot vērā 2009. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju un ievērojot Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru, Komisija var pārskatīt nozvejas limitus Esmarka mencas krājumam ICES IIIa zonā un ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos un brētliņas krājumam ICES IIa un IV zonas EK ūdeņos. 6. Ņemot vērā 2009. gada pirmajā pusē apkopoto zinātnisko informāciju, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var noteikt nozvejas limitus Eiropas anšova krājumam ICES VIII zonā. 7. Tā kā saskaņā ar 5. punktu ir pārskatīts Esmarka mencas krājums, Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā minēto procedūru var pārskatīt nozvejas limitus merlanga krājumiem ICES IIIa zonā, ICES IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos un nozvejas limitus pikšas krājumiem ICES IIIa zonā un ICES IIIb, IIIc un IIId zonas EK ūdeņos, ICES IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos, lai ņemtu vērā rūpniecisko piezveju Esmarka mencu zvejā. 6. pants Zvejai aizliegtās sugas Kopienas kuģiem visos Kopienas ūdeņos un ūdeņos, kas nav Kopienas ūdeņi, ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis: - milzu haizivs ( Cetorhinus maximus ), - baltā haizivs ( Carcharodon carcharias ). 7. pants Īpaši noteikumi par sadalījumu 1. Šīs regulas I pielikumā izklāstītais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar: a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu, 23. panta 1. punktu un 32. panta 2. punktu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punktu vai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. […]/2008 10. panta 4. punktu; c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu. 2. Lai ieturētās kvotas pārceltu uz 2010. gadu, Regulas (EK) Nr. 847/96 4. panta 2. punktu, atkāpjoties no minētās regulas, piemēro visiem krājumiem, uz kuriem attiecas analītiskā KPN. 8. pants Zvejas piepūles limiti un ar tiem saistīti nosacījumi krājumu pārvaldībai 1. Zvejas piepūles ierobežojumus un ar tiem saistītus nosacījumus laikposmam no 2009. gada 1. februāra līdz 2010. gada 31. janvārim, kas paredzēti: a) šīs regulas IIA pielikumā, piemēro konkrētu krājumu pārvaldībai Kategatā, Skagerakā un ICES IV, VIa, VIIa, VIId, VIIe līdz VIIk zonā un ICES IIa un Vb zonas EK ūdeņos; b) šīs regulas IIB pielikumā, piemēro heka un Norvēģijas omāra krājumu pārvaldībai ICES VIIIc un IXa zonā, izņemot Kadisas jūras līci; c) šīs regulas IIC pielikumā, piemēro jūrasmēles krājuma pārvaldībai ICES VIIe zonā; d) šīs regulas IID pielikumā, piemēro tūbīšu krājumu pārvaldībai ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos. 2. Attiecībā uz 1. punktā minētajiem krājumiem laikposmā no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 31. janvārim turpina piemērot zvejas piepūli un ar to saistītos nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 40/2008 IIA, IIB, IIC un IID pielikumā. 3. Zvejas piepūli tūbīšu zvejai 2009. gadā ICES IIIa un IV zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos Komisija nosaka, pamatojoties uz IID pielikuma 4. un 5. punktā paredzētajiem noteikumiem. 4. Dalībvalstis nodrošina to, ka 2009. gadā zvejas piepūle, kas izteikta ārpus ostas pavadītās kilovatdienās, kuģiem, kuriem ir dziļūdens zvejas atļaujas, nepārsniedz 65 % no gada vidējās zvejas piepūles, kuru attiecīgās dalībvalsts kuģi īstenoja 2003. gadā reisos, par kuriem bija izdotas dziļūdens zvejas atļaujas un/vai kuros tika zvejotas Regulas (EK) Nr. 2347/2002 I un II pielikumā minēto dziļūdens sugu zivis. Šo punktu piemēro tikai zvejas reisiem, kuros nozvejoti vairāk nekā 100 kg dziļūdens sugu zivju, izņemot Ziemeļatlantijas argentīnas. 9. pants Nosacījumi nozveju un piezveju izkraušanai 1. Zivis no krājumiem, kuriem ir noteikti nozvejas limiti, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja: a) nozvejas guvuši tādu dalībvalstu kuģi, kurām ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai b) nozveja ir daļa no Kopienas daļas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un šī daļa nav pilnībā apgūta. 2. Pat ja dalībvalstij nav kvotu vai ja kvotas vai daļas ir pilnībā apgūtas, atkāpjoties no 1. punkta, var paturēt uz kuģa vai izkraut šādas zivis: a) to sugu zivis, kas nav siļķes un makreles, ja: i) tās nozvejotas kopā ar citām sugām ar zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. pantu, un ii) ja nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot, vai b) makreles, ja: i) tās ir nozvejotas kopā ar stavridām vai sardīnēm, ii) tās nepārsniedz 10 % no makreļu, stavridu un sardīņu kopējā svara uz kuģa, un iii) nozvejas nav šķirotas ne uz kuģa, ne izkraujot. 3. Visus izkrāvumus atskaita no kvotas vai, ja Kopienas daļa kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, no Kopienas daļas, izņemot nozveju, kas veikta saskaņā ar 2. punktu. 4. Piezveju procentuālo daļu nosaka un piezveju veic saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 850/98 4. un 11. pantu. 10. pants Nešķiroti izkrāvumi ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos 1. Regulas (EK) Nr. 1434/98 2. panta 1. punktu par aizliegumu konkrētos apstākļos paturēt uz kuģa siļķes nepiemēro attiecībā uz siļķēm, kas nozvejotas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos. 2. Kad dalībvalsts nozvejas limiti siļķēm ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos ir pilnībā apgūti, kuģiem, kas peld ar attiecīgās dalībvalsts karogu, ir reģistrēti Kopienā un darbojas zvejniecībās, kurām piemēro attiecīgos nozvejas ierobežojumus, aizliedz izkraut nozvejas, kuras nav šķirotas un kurās ir siļķes. 3. Dalībvalstis nodrošina to, ka piemēro atbilstīgu paraugu ņemšanas programmu, kas ļauj efektīvi uzraudzīt nešķirotus izkrāvumus pa sugām, kas nozvejotas ICES IIIa, IV un VIId zonā un ICES IIa zonas EK ūdeņos. 4. Nešķirotas nozvejas no ICES IIIa, IV un VIId zonas un ICES IIa zonas EK ūdeņiem izkrauj tikai tajās ostās un izkraušanas vietās, kurās īsteno 3. punktā minēto paraugu ņemšanas programmu. 11. pants Piekļuves limiti Kopienas kuģi nezvejo Skagerakā 12 jūras jūdžu robežās no Norvēģijas bāzes līnijas. Tomēr kuģiem, kas peld ar Dānijas vai Zviedrijas karogu, atļauj zvejot līdz pat 4 jūdzēm no Norvēģijas bāzes līnijas. 12. pants Linuma acs izmēra un auklas diametra noteikšana Linuma acs izmēru un auklas diametru, kas minēts šajā regulā, Kopienas, Komisijas un valsts inspektori, inspicējot Kopienas zvejas kuģus, nosaka saskaņā ar Komisijas 2003. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 129/2003, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus zvejas tīklu acu lieluma un auklu biezuma noteikšanai[42]. 13. pants Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi Kopienas kuģiem ir noteikti III pielikumā. III NODAĻANozvejas limiti un ar tiem saistīti nosacījumitrešo valstu zvejas kuģiem 14. pants Atļaujas Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas vai Norvēģijas karogu, un zvejas kuģiem, kas reģistrēti Fēru salās, atļauj zvejot Kopienas ūdeņos, ievērojot nozvejas limitus, kas izklāstīti I pielikumā, un nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. […]/2008 III nodaļā un šīs regulas 15. līdz 18. pantā un 22. līdz 27. pantā. 15. pants Zvejai aizliegtās sugas Trešo valstu zvejas kuģiem visos Kopienas ūdeņos ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut šādu sugu zivis: - milzu haizivs ( Cetorhinus maximus ), - baltā haizivs ( Carcharodon carcharias ). 16. pants Ģeogrāfiski ierobežojumi 1. Zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu vai ir reģistrēti Fēru salās, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes jūras virzienā no dalībvalstu bāzes līnijas ICES IV zonā, Kategatā un Atlantijas okeānā uz ziemeļiem no 43°00'N, izņemot apgabalu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 2371/2002 18. pantā. 2. Zveja Skagerakā zvejas kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu, ir atļauta četras jūras jūdzes jūras virzienā no Dānijas un Zviedrijas bāzes līnijas. 3. Zvejas kuģiem, kas peld ar Venecuēlas karogu, ir atļauts zvejot tikai tajās 200 jūras jūdžu zonas daļās, kas atrodas 12 jūras jūdzes jūras virzienā no Francijas Gviānas departamenta bāzes līnijas. 17. pants Tranzīts, šķērsojot Kopienas ūdeņus Trešo valstu zvejas kuģi, kas tranzītā šķērso Kopienas ūdeņus, uzglabā zvejas rīkus tā, lai tie nebūtu gatavi tūlītējai lietošanai, saskaņā ar šādiem nosacījumiem: a) zvejas rīki, atsvari un tiem līdzīgie rīki ir atvienoti no traļu durvīm un vilkšanas un tralēšanas kabeļiem un veijeriem, b) zvejas rīki, kas ir uz klāja vai virs tā, ir droši nostiprināti pie kāda virsbūves elementa. 18. pants Nosacījumi nozveju un piezveju izkraušanai Zivis no krājumiem, kam ir noteikti nozvejas limiti, nepatur uz kuģa un neizkrauj, ja vien nozveju nav guvuši tādas trešās valsts zvejas kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta. 19. pants Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi Pārejas posma tehniskie un kontroles pasākumi trešo valstu zvejas kuģiem ir noteikti III pielikumā. IV NODAĻAZVEJAS ATĻAUJAS KOPIENAS KUĢIEM 20. pants Zvejas atļaujas un ar tām saistīti nosacījumi 1. Turpmāk minētie Kopienas kuģi ir atbrīvoti no pienākuma saņemt zvejas atļauju, kā noteikts Regulas (EK) Nr. […]/2008 3. pantā, ja tie ir iesaistīti zvejas darbībās Norvēģijas ūdeņos Ziemeļjūrā: a) kuģi, kuru bruto tilpība ir mazāka vai vienāda ar 200 GT; b) kuģi, kuri zvejo lietošanai pārtikā paredzētas zivis, izņemot makreles; vai c) kuģi, kuri peld ar Zviedrijas karogu un zvejo saskaņā ar iedibināto praksi. 3. Maksimālais zvejas atļauju skaits un citi ar tām saistīti nosacījumi Kopienas zvejas kuģiem, kas zvejo trešās valsts ūdeņos, ir izklāstīti IV pielikuma I daļā. 4. Ja, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (veic apmaiņu) zvejas apgabalos, kas noteikti IV pielikuma I daļā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodevumu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts IV pielikuma I daļā. 5. Kopienas kuģi pilda saglabāšanas un kontroles pasākumus un visus citus noteikumus, kas attiecas uz zonu, kurā tie darbojas. 21. pants Fēru salas Kopienas kuģi, kam izdota atļauja vienas sugas specializētai zvejai Fēru salu ūdeņos, var veikt arī citu sugu specializētu zveju, ja tie iepriekš informē Fēru salu iestādes. V NODAĻAZVEJAS ATĻAUJAS TREŠO VALSTU ZVEJAS KUĢIEM 22. pants Pienākums saņemt zvejas atļauju 1. Zvejas kuģi, kuru bruto tilpība ir mazāka par 200 GT un kuri peld ar Norvēģijas karogu, ir atbrīvoti no pienākuma saņemt zvejas atļauju, kā noteikts Regulas (EK) Nr. […]/2008 18. pantā, ja tie iesaistās zvejas darbībās Kopienas ūdeņos. 2. Zvejas atļauju, kura izdota trešās valsts zvejas kuģim, kas iesaistās zvejas darbībās Kopienas ūdeņos, glabā uz kuģa. Tomēr zvejas kuģi, kas reģistrēti Fēru salās vai Norvēģijā, ir atbrīvoti no minētā pienākuma. 23. pants Zvejas atļaujas pieprasījums Neskarot Regulas (EK) Nr. XX/2008 19. panta 2. punktu, zvejas atļaujas pieprasījumā, ko trešās valsts iestāde adresē Komisijai, iekļauj šādu informāciju: a) kuģa vārds; b) reģistrācijas numurs; c) ārējās identifikācijas burti un cipari; d) reģistrācijas osta; e) īpašnieka vai fraktētāja vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese; f) bruto tilpība un lielākais garums; g) dzinēja jauda; h) radio izsaukuma signāls un radiofrekvence; i) paredzētā zvejas metode; j) paredzētais zvejas apgabals; k) sugas, ko paredzēts zvejot; l) laikposms, kuram pieprasīta atļauja. 24. pants Zvejas atļauju skaits Maksimālais zvejas atļauju skaits un citi ar tām saistīti nosacījumi trešo valstu kuģiem, kas zvejo Kopienas ūdeņos, ir izklāstīti IV pielikuma II daļā. 25. pants Anulēšana Neskarot Regulas (EK) Nr. […]/2008 III nodaļu, zvejas atļaujas var anulēt, lai izdotu jaunas zvejas atļaujas. Šāda anulēšana stājas spēkā iepriekšējā dienā pirms Komisijas jauno zvejas atļauju izdošanas dienas. Jaunās zvejas atļaujas stājas spēkā to izdošanas dienā. 26. pants Zvejas atļaujas turētāja pienākumi 1. Trešo valstu zvejas kuģi izpilda visas datu nosūtīšanas prasības, kas paredzētas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. […]/2008 23. panta 1. punktu, un papildus kārto zvejas žurnālu, kurā ieraksta V pielikuma I daļā noteikto informāciju. 2. Nosūtot informāciju saskaņā ar Regulas (EK) Nr. […]/2008 23. pantu, trešo valstu zvejas kuģi nosūta Komisijai VI pielikumā izklāstīto informāciju saskaņā ar minētajā pielikumā paredzētajiem noteikumiem. 3. Šā panta 2. punktu nepiemēro kuģiem, kas peld ar Norvēģijas karogu un zvejo ICES IIIa zonā. 27. pants Īpaši noteikumi attiecībā uz Francijas Gviānas departamentu 1. Papildus Regulas (EK) Nr. […]/2008 III nodaļā izklāstītajiem nosacījumiem zvejas atļaujas zvejai Francijas Gviānas departamenta ūdeņos piešķir, ja attiecīgā trešās valsts zvejas kuģa īpašnieks apņemas pēc Komisijas pieprasījuma uz kuģa uzņemt novērotāju. 2. Trešo valstu zvejas kuģi, kuri zvejo Francijas Gviānas departamenta ūdeņos, izpilda visas datu nosūtīšanas prasības, kas paredzētas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. […]/2008 23. panta 1. punktu, un papildus kārto zvejas žurnālu, kas atbilst V pielikuma II daļā iekļautajam paraugam. Nozvejas datus pēc pieprasījuma nosūta Komisijai ar Francijas iestāžu starpniecību. VI NODAĻA Īpaši noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo GFCM apgabalā 1. iedaļaSaglabāšanas pasākumi 28. PANTS SEZONAS LIEGUMA NOTEIKšANA LIELO KORIFēNU ZVEJAI, KURā IZMANTO ZIVJU PIEVILINāšANAS IERīCES (ZPI) 1. Lielās korifēnas ( Coryphaena hippurus ) un jo īpaši mazo zivju aizsardzībai no 2009. gada 1. janvāra līdz 2009. gada 14. augustam visos GFCM nolīguma apgabala ģeogrāfiskajos apakšapgabalos, kas norādīti VII pielikumā, aizliedz lielās korifēnas zveju, kurā izmanto zivju pievilināšanas ierīces (ZPI). 2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja dalībvalsts var pierādīt, ka sliktu laikapstākļu dēļ zvejas kuģi, kas peld ar tās karogu, nevarēja izmantot iedalītās zvejas dienas, minētā dalībvalsts dienas, ko kuģi nav izmantojuši zvejā, kurā izmanto ZPI, var pārnest līdz nākamā gada 31. janvārim. Dalībvalsts, kas vēlas izmantot dienu pārnešanu, līdz 2010. gada 1. janvārim iesniedz Komisijai pieprasījumu par papildu dienu skaitu, kurā kuģim būs atļauts zvejot lielās korifēnas, izmantojot ZPI, zvejas lieguma periodā no 2010. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. janvārim. Minētajam pieprasījumam pievieno šādu informāciju: a) ziņojums, kurā iekļauta sīka informācija par attiecīgo zvejas darbību pārtraukšanu, tostarp attiecīga meteoroloģiskā informācija; b) kuģa vārds; c) reģistrācijas numurs; d) ārējās identifikācijas marķējums, kā noteikts I pielikumā Komisijas 2003. gada 30. decembra Regulai (EK) Nr. 26/2004 par Kopienas zvejas flotes reģistru[43]. No dalībvalstīm saņemto informāciju Komisija pārsūta GFCM izpildsekretāram. 3. Dalībvalstis līdz 2009. gada 1. novembrim nosūta Komisijai ziņojumu par 2. punktā minēto pasākumu īstenošanu 2008. gadā. 4. Dalībvalstis līdz 2010. gada 15. janvārim ziņo Komisijai par kopējiem lielo korifēnu izkrāvumiem un pārkrāvumiem citā kuģī, ko 2009. gadā zvejas kuģi, kas peld ar attiecīgās valsts karogu, veikuši visos GFCM nolīguma apgabala ģeogrāfiskajos apakšapgabalos, kas norādīti VII pielikumā. No dalībvalstīm saņemto informāciju Komisija pārsūta GFCM izpildsekretāram. 29. pantsZvejas lieguma apgabalu noteikšanajutīgo dziļūdens biotopu aizsardzībai 1. Zveju ar velkamām dragām un grunts traļiem aizliedz apgabalos, ko ierobežo līnijas, kuras savieno šādas koordinātas: a) dziļūdens zvejas lieguma apgabals “ Lophelia rifs pie Capo Santa Maria di Leuca ” - 39° 27.72' N, 18° 10.74' E - 39° 27.80' N, 18° 26.68' E - 39° 11.16' N, 18° 32.58' E - 39° 11.16' N, 18° 04.28' E; b) dziļūdens zvejas lieguma apgabals “Nīlas deltas apgabala aukstūdens ogļūdeņražu izplūdes vietas” - 31° 30.00' N, 33° 10.00' E - 31° 30.00' N, 34° 00.00' E - 32° 00.00' N, 34° 00.00' E - 32° 00.00' N, 33° 10.00' E; c) dziļūdens zvejas lieguma apgabals “ Eratosthenes jūras pacēlums” - 33° 00.00' N, 32° 00.00' E - 33° 00.00' N, 33° 00.00' E - 34° 00.00' N, 33° 00.00' E - 34° 00.00' N, 32° 00.00' E. 2. Dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi jutīgo dziļūdens biotopu aizsardzībai 1. punktā minētajos apgabalos, un jo īpaši nodrošina to, ka šie apgabali tiek aizsargāti no jebkādu citu darbību ietekmes, kuras nav zvejas darbības un kuras apdraud šiem konkrētajiem biotopiem piemītošo īpašību saglabāšanu. 30. pantsVietējās un sezonālās grunts zvejniecībās Vidusjūrāizmantoto traļu minimālais linuma acs izmērs 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1967/2006 8. panta 1. punkta h) apakšpunkta un 9. panta 3. punkta 2) apakšpunkta, dalībvalstis ar to karogu peldošiem zvejas kuģiem arī turpmāk var atļaut izmantot traļa āmi, kura linuma rombveida acis ir mazākas par 40 mm, lai darbotos konkrētās vietējās un sezonālās grunts traļu zvejniecībās, kurās izmanto zivju krājumus, kas nav kopīgi ar trešām valstīm. 2. Šā panta 1. punktu piemēro tikai zvejas darbībām, ko dalībvalstis ir oficiāli atļāvušas saskaņā ar saviem tiesību aktiem, kuri bija spēkā 2007. gada 1. janvārī, turklāt šo darbību rezultātā zvejas piepūle nedrīkst palielināties, pārsniedzot 2006. gada zvejas piepūli. 3. Dalībvalstis līdz 2009. gada 15. janvārim, izmantojot piemērotus datu apstrādes līdzekļus, iesniedz Komisijai to kuģu sarakstu, kam ir atļauts zvejot saskaņā ar 1. punktu. 4. Atļauju saņēmušo kuģu sarakstā iekļauj šādu informāciju: a) kuģa vārds; b) kuģa numurs Kopienas flotes reģistrā ( CFR ) un ārējais marķējums, kā noteikts Komisijas Regulas (EK) Nr. 26/2004 I pielikumā; c) zvejniecība(-as), kādā atļauts iesaistīties katram kuģim, norādot mērķa krājumu(-s), zvejas apgabalu atbilstīgi VII pielikumam un izmantoto zvejas rīku linuma acu izmēru; d) atļautais zvejas periods. 5. Ja 4. punktā minētajā atļauju saņēmušo kuģu sarakstā nav veiktas izmaiņas salīdzinājumā ar 2008. gadā nosūtīto sarakstu, dalībvalstis līdz 2009. gada 15. janvārim informē Komisiju par to, ka izmaiņas nav radušās. 6. No dalībvalstīm saņemto informāciju Komisija pārsūta GFCM Izpildsekretariātam. 2. iedaļaOstas valsts pasākumu reģionālā shēma 31. PANTS Definīcijas Īstenojot šo iedaļu, piemēro šādas definīcijas: (1) “zveja” ir: i) faktiska zivju meklēšana, noķeršana, izcelšana vai ieguve vai šādu darbību veikšanas mēģinājums GFCM apgabalā, un ii) iesaistīšanās jebkādā darbībā, kuras sagaidāmais iznākums ir zivju atrašana, noķeršana, izcelšana vai ieguve GFCM apgabalā; (2) “ar zveju saistīta darbība” ir ikviena darbība, ko veic, lai atbalstītu zveju vai sagatavotos tai, tostarp to zivju apstrāde, pārkraušana citā kuģī vai pārvadāšana, kas nav iepriekš izkrautas vai nokrautas ostā, kā arī personāla, degvielas, zvejas rīku un citu piegāžu nodrošināšana jūrā; (3) “kuģis, uz ko attiecas GFCM nolīgums” ir zvejas kuģis vai ikviens cits kuģis, ko izmanto, kas ir aprīkots izmantošanai vai ko ir paredzēts izmantot zvejai vai ar zveju saistītām darbībām GFCM apgabalā; (4) “osta” ir osta, kas atrodas GFCM apgabalā, ieskaitot jūras termināļus un citas iekārtas izkraušanai, pārkraušanai citā kuģī, apstrādei, degvielas uzpildīšanai vai krājumu papildināšanai; (5) nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas definīcija, kas noteikta 2. panta 1. punktā Padomes Regulā (EK) Nr. […]/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju[44]. 32. pants Darbības joma 1. Šo iedaļu piemēro trešo valstu kuģiem, uz kuriem attiecas GFCM nolīgums un kuri vēlas ieiet dalībvalsts ostā vai atrodas tajā, un Kopienas kuģim, uz kuriem attiecas GFCM nolīgums un kuri vēlas ieiet GFCM līgumslēdzējas puses — trešās valsts ostā vai atrodas tajā. 2. Dalībvalstis var veikt papildu pasākumus, lai stiprinātu faktisko jurisdikciju un kontroli pār zveju un ar zveju saistītām darbībām, ko veic ar to karogu peldoši kuģi, kuri vēlas ieiet to ostās vai atrodas tajās, tostarp šajā iedaļā izklāstītos pasākumus. 33. pants Saistība ar citiem Kopienas noteikumiem Ja vien šajā iedaļā nav norādīts citādi, šo iedaļu piemēro, neskarot Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Padomes 1994. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 1093/94 par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem trešo valstu zvejas kuģi var tieši izkraut un tirgot savus lomus Kopienas ostās[45]. 34. pants Sadarbība un informācijas apmaiņa 1. Komisija un dalībvalstis sadarbojas un apmainās ar informāciju ar GFCM izpildsekretāru, GFCM līgumslēdzējām pusēm un starptautiskām organizācijām, jo īpaši: a) pieprasot informāciju no attiecīgām datubāzēm un sniedzot tām informāciju; b) aicinot sadarboties un sadarbojoties, lai veicinātu šīs iedaļas faktisku īstenošanu. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka to valsts informācijas sistēmas, kas saistītas ar zvejniecību, ļauj tām elektroniski apmainīties ar informāciju par šajā iedaļā minētajām ostas valsts veiktajām inspekcijām ar citām dalībvalstīm un GFCM Sekretariātu, pienācīgi ievērojot attiecīgās konfidencialitātes prasības. 3. Dalībvalstis veic pasākumus, lai elektroniski apmainītos ar informāciju starp attiecīgajām valsts aģentūrām un koordinētu šādu aģentūru darbības šajā iedaļā paredzēto pasākumu īstenošanā. 4. Šīs iedaļas īstenošanas nolūkā dalībvalstis sagatavo kontaktpunktu sarakstu, kuru vēlākais līdz 2009. gada 15. februārim nosūta Komisijai, GFCM izpildsekretāram un GFCM līgumslēdzējām pusēm. 35. pants Ostu apstiprināšana 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1093/94 3. panta, dalībvalstis apstiprina ostas, kurās atļauts ieiet trešo valstu kuģiem, uz kuriem attiecas GFCM nolīgums, un nodrošina to, ka katrai apstiprinātajai ostai ir pietiekama kapacitāte veikt inspekcijas un citus ostas valsts pasākumus saskaņā ar šo iedaļu. 2. Dalībvalstis līdz 2009. gada 15. februārim paziņo Komisijai un GFCM izpildsekretāram saskaņā ar 1. punktu apstiprinātās ostas un dara šo informāciju pieejamu savā tīmekļa vietnē. 36. pants Iepriekšējs paziņojums par ieiešanu ostā un atļauja izmantot ostu 1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.e panta 1. punkta, tāda trešās valsts kuģa kapteinis, uz kuru attiecas GFCM nolīgums un kurš vēlas izmantot 35. pantā minētu apstiprinātu ostu, ievēro prasības, kas noteiktas apstiprināto ostu shēmā, kuru ostas dalībvalsts izstrādājusi saskaņā ar šo iedaļu, un vismaz 72 stundas pirms paredzamā ierašanās laika paziņo minētās dalībvalsts kompetentajām iestādēm par attiecīgajiem plāniem. Ostas valsts var noteikt citu termiņu, jo īpaši ņemot vērā attālumu starp zvejas vietām un attiecīgajām ostām. 2. Paziņojumā, kas minēts 1. punktā, iekļauj vismaz to informāciju, kura paredzēta VIII pielikuma A daļā. 3. Tāda trešās valsts kuģa kapteinim, kas vēlas ieiet šīs dalībvalsts ostā, dalībvalsts kompetentās iestādes nosūta rakstisku atļauju izmantot ostu izkraušanai, pārkraušanai citā kuģī un apstrādei. Kapteinis pēc ierašanas ostā un pirms atļauto darbību sākšanas uzrāda atļauju ostas kompetentajām iestādēm. 4. Dalībvalstis elektroniski un papīra formāta reģistrē atļaujas, kas izdotas, pamatojoties uz šo pantu, vai aizliegumu izmantot ostu saskaņā ar 37. vai 38. pantu. 37. pants Aizliegums izmantot ostu Dalībvalstis neatļauj tādam trešās valsts kuģim, uz kuru attiecas GFCM nolīgums, izmantot tās apstiprinātās ostas, kas apstiprinātas saskaņā ar 35. pantu, GFCM apgabalā iegūtu zivju produktu izkraušanai, pārkraušanai citā kuģī un apstrādei un aizliedz tam izmantot ostas pakalpojumus, jo īpaši degvielas uzpildes un krājumu papildināšanas pakalpojumus, ja: a) kuģa kapteinis nav izpildījis 36. panta 1. punktā izklāstītos pienākumus; b) kuģis nepeld ar GFCM līgumslēdzējas puses karogu; c) kuģis ir iekļauts sarakstā, kurā minēti NNN zvejā iesaistījušies vai šādu zveju atbalstījušie kuģi un ko sagatavojusi reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija, kurā Kopiena ir līgumslēdzēja puse; d) ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka kuģim nav derīgas atļaujas iesaistīties zvejā vai ar zveju saistītās darbībās GFCM apgabalā, un kuģa kapteinis nav sniedzis pierādījumus par šādas atļaujas esību pēc tam, kad ir ticis informēts par šiem iemesliem. 38. pants Domājama NNN zveja 1. Ja ostas dalībvalstij ir iemesli uzskatīt, ka trešās valsts kuģis, kas vēlas ieiet kādā tās ostā, ir veicis vai atbalstījis NNN zveju GFCM apgabalā, tā par to paziņo zvejas kuģa īpašniekam un attiecīgā gadījumā operatoram, izdodot sīki izstrādātu iemeslu izklāstu, kurā minētas tiesības lūgt vai sniegt papildu informāciju, un dod iespēju tikt uzklausītam. 2. Ja dalībvalstij, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta saskaņā ar 1. punktu, ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka kuģis ir veicis vai atbalstījis NNN zveju, tā neatļauj kuģim izmantot tās ostu GFCM apgabalā iegūtu zvejas produktu izkraušanai, pārkraušanai citā kuģī un apstrādei un aizliedz tam izmantot ostas pakalpojumus, jo īpaši degvielas uzpildes un krājumu papildināšanas pakalpojumus. 39. pants Saziņa un aizlieguma atsaukšana 1. Ja dalībvalsts saskaņā ar 37. pantu vai 38. panta 2. punktu ir aizliegusi izmantot tās ostas, tā par šādu rīcību tūlīt informē zvejas kuģa īpašnieku un attiecīgā gadījumā operatoru, karoga valsti, Komisiju, GFCM izpildsekretāru un citas GFCM līgumslēdzējas puses, nosūtot tām sīki izstrādātu iemeslu izklāstu. 2. Ja 37. un 38. pantā minētie aizlieguma iemesli vairs nav spēkā, dalībvalsts atsauc aizliegumu un par to informēt tos, kam tika sniegts paziņojums saskaņā ar 1. punktu. 40. pants Nepārvaramas varas apstākļi vai avārija Šīs regulas 37. un 38. panta noteikumi neietekmē kuģu tiesības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām ieiet ostā nepārvaramas varas apstākļu vai avārijas gadījumā un kuģu nodrošināšanu ar pakalpojumiem, kas ir būtiski apkalpes drošībai, veselībai un labklājībai. 41. pants Neatļauta ieiešana ostā Dalībvalstis nodrošina to, ka ikviens trešās valsts kuģis, kas ir iesaistījies zvejā vai ar zveju saistītās darbībās GFCM apgabalā un ienāk tās ostā, iepriekš nesaņemot atļauju, tiek inspicēts saskaņā ar šo iedaļu. 42. pants Inspekcijas 1. Katra dalībvalsts vismaz 50 % trešo valstu kuģu, kas ienāk tās ostās 2009. gadā, inspicē saskaņā ar VIII pielikuma B daļā izklāstīto inspekcijas kārtību. 2. Nosakot inspicējamos kuģus, dalībvalstis dod priekšroku: a) kuģiem, kuriem cita dalībvalsts saskaņā ar šo iedaļu vai cita GFCM līgumslēdzēja puse saskaņā ar GFCM izstrādātiem noteikumiem ir aizliegusi izmantot ostu, vai b) kuģiem, par kuriem saņemts citu dalībvalstu vai GFCM līgumslēdzēju pušu, vai reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju lūgums inspicēt konkrētos kuģus. 3. Dalībvalstis izstrādā nosacījumus tās inspektoru sertificēšanai, lai tie varētu veikt inspekcijas saskaņā ar šo pantu. Šajos nosacījumos iekļauj VIII pielikuma C daļā minētos inspektoru mācību tematus. 4. Inspekcijas veic tā, lai nepieļautu kuģu nepamatotu aizkavēšanu un nodrošinātu to, ka kuģu darbības traucējumi un neērtības ir minimālas un ka netiek pieļauta zivju kvalitātes pazemināšanās. 5. Inspekciju rezultātus izklāsta inspekcijas ziņojumā, kuru aizpilda un paraksta inspektors un kurā iekļauj vismaz VIII pielikuma D daļā minēto informāciju. 6. Zvejas kuģa īpašnieku un attiecīgā gadījumā operatoru iepazīstina ar inspekcijas rezultātiem, ļaujot tos pārbaudīt, un dod iespēju pievienot ziņojumam komentārus un sazināties ar attiecīgajām karoga valsts iestādēm, jo īpaši tad, ja ir ievērojamas grūtības saprast ziņojuma saturu. 7. Inspekcijas ziņojuma kopiju izsniedz inspicētā kuģa kapteinim glabāšanai uz kuģa. 43. pants Standartizēta informācija par ostā veiktām inspekcijām Dalībvalstis informāciju par ostā veiktām inspekcijām reģistrē un apstrādā standartizēti saskaņā ar VIII pielikuma E daļā izklāstītajiem noteikumiem. 44. pants Karoga valsts uzdevumi 1. Dalībvalstis nodrošina to, ka ar to karogu peldoši kuģi izkrauj, pārkrauj citā kuģī un apstrādā zivis un izmanto citus ostas pakalpojumus citu dalībvalstu vai GFCM līgumslēdzēju pušu ostās, kuras rīkojas saskaņā ar šo iedaļu vai veidā, kas nav pretrunā šai iedaļai. 2. Ja dalībvalstij ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka kuģis, kas peld ar tās karogu, ir veicis vai atbalstījis NNN zveju, un vēlas ieiet vai atrodas citas dalībvalsts vai GFCM līgumslēdzējas puses ostā, tā attiecīgi lūdz minētajai dalībvalstij vai GFCM līgumslēdzējai pusei inspicēt kuģi un informēt par rezultātiem. 3. Inspekcijas laikā kuģa kapteinis: a) sadarbojas un palīdz kuģa inspekcijā, ko veic saskaņā ar šajā iedaļā noteiktajām procedūrām, un tas nedrīkst kavēt inspektorus, draudēt vai traucēt inspektoriem veikt savus pienākumus; b) nodrošina piekļuvi visiem kuģa laukumiem, klājiem un telpām, nozvejām un zvejas produktiem, kas ir uz kuģa, tīkliem vai citiem zvejas rīkiem, aprīkojumam un informācijai vai dokumentiem, kurus inspektori uzskata par nepieciešamiem inspekcijas veikšanai; c) nodrošina piekļuvi reģistrācijas dokumentiem, zvejas atļaujām vai citai dokumentācijai, ko pieprasa inspektors. 4. Ja kuģa kapteinis liedz pilnvarotam inspektoram veikt inspekciju saskaņā ar šo iedaļu, kapteinis sniedz paskaidrojumu par šāda atteikuma iemesliem. Attiecīgās dalībvalsts ostas inspekcijas iestādes tūlīt informē karoga valsts iestādes, Komisiju un GFCM izpildsekretāru par kapteiņa atteikumu un paskaidrojumu. 5. Ja ar dalībvalsts karogu peldoša kuģa kapteinis nepilda 3. punktā minētos pienākumus un 4. punktā minēto atteikuma paskaidrojumu nevar uzskatīt par pamatotu nepārvaramas varas apstākļu vai avārijas dēļ, karoga dalībvalsts veic piemērotas darbības attiecībā uz šādu kuģi, jo īpaši aptur kuģa zvejas atļauju un dod kuģim rīkojumu palikt ostā vai veic citus pasākumus, ko tā uzskata par piemērotiem. Karoga dalībvalsts tūlīt paziņo ostas inspekcijas iestādēm, Komisijai un GFCM izpildsekretāram par savu rīcību šajos apstākļos. 3. IEDAĻAStatistikas datu matricu nosūtīšana 45. PANTS Datu nosūtīšana 1. Dalībvalstis līdz 2009. gada 30. jūnijam nosūta GFCM izpildsekretāram IX pielikumā iekļautās GFCM statistikas datu matricas 1.1. uzdevuma un 1.2. uzdevuma datus. 2. Dalībvalstis līdz 2009. gada 30. jūnijam nosūta GFCM izpildsekretāram pēc iespējas vairāk IX pielikumā iekļautās GFCM statistikas datu matricas 1.3., 1.4. un 1.5. uzdevuma datu. 3. Lai nosūtītu 1. un 2. punktā minētos datus, dalībvalstis izmanto GFCM datu ievadīšanas sistēmu, kas pieejama GFCM tīmekļa vietnē[46]. 4. Dalībvalstis informē Komisiju par datiem, kas nosūtīti, pamatojoties uz šo pantu. VII NODAĻAĪpaši noteikumi Kopienas kuģiem, kas zvejo NAFO pārvaldības apgabalā 46. pants Ziņošana par nozveju 1. Tā kuģa kapteinis, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melnos paltusus, karoga valsts kompetentajām iestādēm elektroniski nosūta nozvejas ziņojumu, kurā norāda kuģa nozvejā iegūtos melno paltusu daudzumus, arī tad, ja nozvejas apjoms ir nulle. 2. Šā panta 1. punktā paredzēto ziņojumu pirmo reizi nosūta vēlākais desmitajā dienā pēc kuģa ieiešanas NAFO pārvaldības apgabalā vai pēc zvejas reisa sākuma. Ziņojumu nosūta ik pēc piecām dienām. Ja saskaņā ar 1. punktu paziņoto melno paltusu nozveju apjoms ir sasniedzis 75 % no karoga valstij iedalītās kvotas, kuģa kapteinis ziņojumu nosūta ik pēc trim dienām. 3. Katra dalībvalsts pēc nozvejas ziņojumu saņemšanas pārsūta tos Komisijai. Komisija šo informāciju tūlīt pārsūta NAFO Sekretariātam. 47. pants Papildu kontroles pasākumi 1. Kuģi, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melnos paltusus, drīkst ieiet NAFO pārvaldības apgabalā, lai zvejotu melnos paltusus, tikai tad, ja uz tiem ir mazāk par 50 tonnām jebkādu zivju nozvejas vai ja ieiešana ir atļauta saskaņā ar šā panta 2., 3. vai 4. punktu. 2. Ja uz kuģa, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melnos paltusus, ir ārpus NAFO pārvaldības apgabala iegūtas nozvejas vismaz 50 tonnu apjomā, kuģa kapteinis vēlākais 72 stundas pirms ieiešanas (ziņojuma kods ENT) NAFO pārvaldības apgabalā pa e-pastu vai faksu paziņo NAFO Sekretariātam nozveju daudzumus, kas paturēti uz kuģa, vietu (ģeogrāfiskais platums/garums), kurā kuģa kapteinis nodomājis sākt zveju, un paredzamo laiku, kad kuģis ieradīsies šajā vietā. 3. Ja pēc 2. punktā minētā paziņojuma saņemšanas inspekcijas kuģis dara zināmu, ka tas paredzējis veikt inspekciju, tas nosūta zvejas kuģim tā kontrolpunkta koordinātas, kurā notiks zvejas kuģa inspekcija. Kontrolpunkts nedrīkst atrasties tālāk par 60 jūras jūdzēm no vietas, kurā kuģa kapteinis nodomājis sākt zveju. 4. Ja zvejas kuģis, kam saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2115/2005 5. pantu ir atļauts zvejot melnos paltusus, līdz ieiešanai NAFO pārvaldības apgabalā no NAFO Sekretariāta vai inspekcijas kuģa nav saņēmis 3. punktā minēto paziņojumu par inspekcijas kuģa nodomu veikt inspekciju, zvejas kuģis drīkst sākt zveju. Zvejas kuģis drīkst sākt zvejas darbības bez iepriekšējas inspekcijas arī tad, ja inspekcijas kuģis trīs stundas pēc zvejas kuģa ierašanās kontrolpunktā nav sācis inspekciju.] VIII NODAĻAĪpaši noteikumi par tādu saldētu zivju izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, kuras trešo valstu zvejas kuģi nozvejojuši NEAFC konvencijas apgabalā 48. pants Ostas valsts veikta kontrole Neskarot Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un Regulu (EK) Nr. 1093/94, šajā nodaļā izklāstītās procedūras piemēro, dalībvalstu ostās izkraujot vai pārkraujot citā kuģī tādas saldētas zivis, kuras trešo valstu zvejas kuģi nozvejojuši NEAFC konvencijas apgabalā. 49. pants Apstiprinātās ostas Izkraušana un pārkraušana citā kuģī Kopienas ūdeņos ir atļauta tikai apstiprinātās ostās. Dalībvalstis norāda vietu, ko izmanto izkraušanai, vai vietu, kas atrodas tuvu krastam (apstiprinātās ostas), kurā atļauts veikt 48. pantā minētās zivju izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbības. Dalībvalstis paziņo Komisijai par visām izmaiņām 2007. gada apstiprināto ostu sarakstā vismaz piecpadsmit dienas pirms attiecīgo izmaiņu stāšanās spēkā. Komisija publicē apstiprināto ostu sarakstu un visas tā izmaiņas Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā un ievieto to savā tīmekļa vietnē. 50. pants Iepriekšējs paziņojums par ieiešanu ostā 1. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28.e panta 1. punkta, visu to zvejas kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji, uz kuriem ir šīs regulas 48. pantā minētās zivis un kuri plāno ieiet ostā, lai veiktu izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vismaz trīs darbdienas pirms paredzamās ierašanās par to informē tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kuras ostu tie vēlas izmantot. 2. Šā panta 1. punktā minētajam paziņojumam pievieno X pielikuma I daļā iekļauto veidlapu, kuras A daļa ir pienācīgi aizpildīta, ievērojot turpmāk norādīto: a) PSC 1 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis izkrauj savu nozveju; b) PSC 2 veidlapu izmanto, ja zvejas kuģis ir iesaistīts citā kuģī pārkraušanas darbībās. Šādos gadījumos katrs pārkrāvējkuģis izmanto atsevišķu veidlapu. 3. Kuģu kapteiņi vai viņu pārstāvji var anulēt iepriekšēju paziņojumu, vismaz 24 stundas pirms paredzamā ostā ierašanās laika paziņojot tās ostas kompetentajām iestādēm, kuru tie vēlas izmantot. Paziņojumam pievieno oriģinālā PSC1 vai PSC2 paziņojuma kopiju, kuras B daļai pāri uzrakstīts vārds “ANULĒTS”. 4. Ostas dalībvalsts kompetentās iestādes tūlīt pārsūta 2. un 3. punktā minētās veidlapas kopiju zvejas kuģa karoga dalībvalstij un pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm, ja kuģis ir iesaistījies citā kuģī pārkraušanas darbībās, kā arī NEAFC sekretāram. 51. pants Atļauja izkraut vai pārkraut citā kuģī 1. Ostas dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī tikai tad, ja tā zvejas kuģa karoga valsts, kurš plāno izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī, vai — ja kuģis ir iesaistīts citā kuģī pārkraušanas darbībās ārpus ostas — pārkrāvējkuģu karoga valsts vai valstis, atsūtot atpakaļ saskaņā ar 50. panta 3. punktu nosūtītās veidlapas kopiju, kuras B daļa ir pienācīgi aizpildīta, ir apstiprinājušas, ka: a) zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir pietiekama kvota deklarētās sugas zvejai; b) uz kuģa esošo zivju daudzumi ir pienācīgi paziņoti un ņemti vērā, aprēķinot visus nozvejas vai piepūles ierobežojumus, kas varētu būt piemērojami; c) zvejas kuģiem, kuri ir deklarējuši attiecīgo zivju nozveju, ir atļauja zvejot deklarētajos apgabalos; d) kuģa atrašanās deklarētajā nozvejas apgabalā ir verificēta saskaņā ar VMS datiem. Izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas darbības var sākt tikai pēc tam, kad ostas dalībvalsts kompetentās iestādes ir devušas attiecīgu atļauju. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, ostas dalībvalsts kompetentās iestādes var atļaut veikt pilnīgu vai daļēju izkraušanu pirms 1. punktā minētā apstiprinājuma saņemšanas, bet šādos gadījumos attiecīgās zivis patur glabāšanā to kontrolē. Zivis drīkst nodot pārdošanai, pārņemšanai vai transportēšanai tikai tad, kad saņemts 1. punktā minētais apstiprinājums. Ja 14 dienās pēc izkraušanas apstiprinājums nav saņemts, ostas dalībvalsts kompetentās iestādes drīkst konfiscēt un likvidēt zivis saskaņā ar tās tiesību aktiem. 3. Savu lēmumu atļaut vai neatļaut izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī ostas dalībvalsts kompetentās iestādes, nosūtot X pielikuma I daļā iekļautās veidlapas kopiju, kurā pienācīgi aizpildīta C daļa, tūlīt paziņo Komisijai un NEAFC sekretāram, ja izkrautās vai citā kuģī pārkrautās zivis ir nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā. 52. pants Inspekcijas 1. Dalībvalstu kompetentās iestādes katru gadu savās ostās inspicē vismaz 15 % no 48. pantā minētajiem trešo valstu zvejas kuģu veiktajiem izkrāvumiem vai pārkrāvumiem citā kuģī. 2. Inspekcijas aptver visas izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas uzraudzību un ietver kontrolpārbaudes, kurās iepriekšējā paziņojumā par izkraušanu norādītos daudzumus pa sugām salīdzina ar izkrautajiem vai citā kuģī pārkrautajiem daudzumiem pa sugām. 3. Inspektori veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu kuģa nepamatotu aizkavēšanu un nodrošinātu to, ka kuģa darbības traucējumi un neērtības ir minimālas un ka netiek pieļauta zivju kvalitātes pazemināšanās. 53. pants Inspekcijas ziņojumi 1. Katru inspekciju dokumentē, aizpildot inspekcijas ziņojumu, kura paraugs iekļauts X pielikuma II daļā. 2. Katra inspekcijas ziņojuma kopiju tūlīt nosūta inspicētā kuģa karoga valstij un — ja kuģis ir iesaistīts citā kuģī pārkraušanas darbībās ārpus ostas — pārkrāvējkuģu karoga valstij vai valstīm, kā arī Komisijai un NEAFC sekretāram, ja izkrautās vai citā kuģī pārkrautās zivis ir nozvejotas NEAFC konvencijas apgabalā. 3. Katra inspekcijas ziņojuma oriģinālu vai apstiprinātu kopiju pēc pieprasījuma pārsūta inspicētā zvejas kuģa karoga valstij. [IX NODAĻAĪpaši noteikumi Kopienas kuģiem,kas zvejo CCAMLR konvencijas apgabalā 1. iedaļa Ierobežojumi un informācijas prasības attiecībā uz kuģiem 54. PANTS Aizliegumi un nozvejas ierobežojumi 1. Specializētā zveja, kurā iegūst XI pielikumā norādīto sugu zivis, ir aizliegta minētajā pielikumā norādītajās zonās un laikposmos. 2. Jauna veida zvejai un izpētes zvejai X pielikumā noteiktos nozvejas un piezvejas limitus piemēro minētajā pielikumā norādītajos apakšapgabalos. 2. iedaļaizpētes zveja 55. PANTS Izpētes zvejas noteikumi Neskarot Regulas (EK) Nr. 601/2004 4. pantu, dalībvalstis nodrošina to, ka visos Kopienas zvejas kuģos ir: a) atbilstīgas sakaru iekārtas (tostarp MF/HF radiouztvērējs un vismaz viena 406MHz avārijas vietas noteikšanas radiobāka ( Emergency Position Indicating Radio Beacon – EPIRB ), mācīti operatori un, ja iespējams, uzstādītas GMDSS iekārtas; b) hidrotērpi izdzīvošanai ekstremālos apstākļos visiem, kas atrodas uz kuģa; c) pietiekamas iespējas vajadzības gadījumā reisa laikā sniegt ārkārtas medicīnisko palīdzību; d) pārtikas, saldūdens, degvielas un svarīgāko iekārtu rezerves daļu krājumi neparedzēta kavējuma un kustības traucējumu gadījumā; e) apstiprināts ārkārtas situācijas plāns naftas noplūdes gadījumiem ( SOPEP ), kurā norādīti pasākumi, ko veiks, lai mazinātu ūdens piesārņojumu (tostarp apdrošināšana), ja noplūstu degviela vai šķidrie atkritumi. 56. pants Piedalīšanās izpētes zvejā 1. Zvejas kuģi, kas peld ar Spānijas karogu, ir reģistrēti Spānijā un ir paziņoti CCAMLR saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu, var piedalīties Dissostichus spp . izpētes zvejā ar āķu jedām FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2., rajonā un 58.4.3.b) rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. 2. Minētajā 58.4.3.b) rajonā vienlaikus drīkst zvejot ne vairāk kā viens zvejas kuģis. 3. Attiecībā uz 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu kopējās nozvejas un piezvejas limiti vienā apakšapgabalā un vienā rajonā un nozvejas un piezvejas sadalījums starp maza apjoma pētniecības vienībām ( SSRU ) katrā no tiem ir noteikts XII pielikumā. Zveju katrā SSRU izbeidz, kad paziņotā nozveja sasniedz noteikto nozvejas limitu, un attiecīgo SSRU slēdz zvejai līdz sezonas beigām. 4. Zveju veic pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā, lai iegūtu informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu zvejas potenciālu un izvairītos no nozvejas un zvejas piepūles pārmērīgas koncentrācijas. Tomēr zveja 58.4.1. un 58.4.2. rajonā ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m. 57. pants Ziņošanas sistēmas Zvejas kuģi, kas piedalās 55. pantā minētajā izpētes zvejā, izmanto šādas nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas sistēmas: a) piecu dienu nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas sistēma, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 601/2004 12. pantā, izņemot to, ka dalībvalstis ne vēlāk kā divas darbdienas pēc katra ziņojuma perioda beigām iesniedz Komisijai nozvejas un zvejas piepūles ziņojumus tūlītējai nosūtīšanai CCAMLR . Maza apjoma pētniecības vienības ziņo par 88.1. un 88.2. apakšapgabalu un 58.4.1. un 58.4.2. rajonu; b) ikmēneša precīzu nozvejas un zvejas piepūles datu ziņošanas sistēma, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 601/2004 13. pantā; c) ziņojums par jūrā izmesto Dissostichus eleginoides un Dissostichus mawsoni kopējo skaitu un svaru, ieskaitot “medūzveidīgu masu”. 58. pants Zvejas rīku iemetiena definīcija 1. Šajā iedaļā zvejas rīku iemetiens ir vienas vai vairāku āķu jedu izlikšana vienā vietā. Precīzu zvejas rīku iemetiena ģeogrāfisko stāvokli nozvejas un zvejas piepūles ziņošanas nolūkos nosaka pēc izliktās āķu jedas vai āķu jedu viduspunkta. 2. Lai zvejas rīku iemetienu uzskatītu par zvejas rīku iemetienu izpētei: a) katru zvejas rīku iemetienu izpētei veic ne mazāk kā piecu jūras jūdžu attālumā no cita zvejas rīku iemetiena izpētei; šis attālums jāmēra no katra izpētei veiktā zvejas rīku iemetiena ģeogrāfiskā viduspunkta; b) katrā zvejas rīku iemetienā ir ne mazāk kā 3500 un ne vairāk kā 10 000 āķu; var izmantot vairākas atsevišķas āķu jedas, kas izliktas vienā un tajā pašā vietā; c) katrā zvejas rīku iemetienā āķu jedu ūdenī atrašanās ilgums ir ne mazāks par sešām stundām, un šo laiku skaita no ievietošanas procesa pabeigšanas līdz izcelšanas procesa sākumam. 59. pants Pētījumu plāni Zvejas kuģi, kas piedalās 55. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno pētījumu plānus visās SSRU , kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons. Pētījumu plānu īsteno šādi: a) pirmoreiz ieejot SSRU , pirmos 10 zvejas rīku iemetienus, ko sauc par “pirmo sēriju”, uzskata par “zvejas rīku iemetieniem izpētei”, un tiem jāatbilst 58. panta 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem; b) nākamos 10 zvejas rīku iemetienu vai 10 nozvejas tonnas, atkarībā no tā, kurš robežlielums sasniegts pirmais, sauc par “otro sēriju”. Otrās sērijas zvejas rīku iemetieni pēc kuģa kapteiņa ieskatiem var būt daļa no parastas izpētes zvejas. Ja tie atbilst 58. panta 2. punkta prasībām, šos zvejas rīku iemetienus var uzskatīt arī par zvejas rīku iemetieniem izpētei; c) ja pēc pirmās un otrās sērijas zvejas rīku iemetienu beigām kapteinis vēlas turpināt zvejot attiecīgajā SSRU , kuģim jāsāk “trešā sērija”, visās trīs sērijās kopā veicot 20 zvejas rīku iemetienus izpētei. Trešās sērijas zvejas rīku iemetienus beidz tā paša SSRU apmeklējuma laikā, kad pirmo un otro sēriju; d) pabeidzot 20 zvejas rīku iemetienus izpētei trešajā sērijā, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā SSRU ; e) SSRU A, B, C, E un G 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kur zvejai piemērota jūras gultne ir mazāk nekā 15 000 km² platībā, b), c) un d) apakšpunktu nepiemēro, un, pabeidzot 10 zvejas rīku iemetienus izpētei, kuģis var turpināt zvejot attiecīgajā SSRU . 60. pants Datu vākšanas plāni 1. Zvejas kuģi, kas piedalās 56. pantā minētajā izpētes zvejā, īsteno datu vākšanas plānus visās SSRU , kurām ir sadalīti FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabals un 58.4.1. un 58.4.2. rajons. Datu vākšanas plānā ietver šādus datus: a) atrašanās vieta un jūras dziļums katras āķu jedas galos vienā zvejas rīku iemetienā; b) ievietošanas, ūdenī atrašanās un izcelšanas laiks; c) ūdens virspusē zaudēto zivju skaits un sugas; d) izlikto āķu skaits; e) ēsmas veids; f) uzķeršanās rezultativitāte (%); g) āķa tips; un h) jūras virsmas stāvoklis, mākoņainība un mēness fāze āķu jedu ievietošanas laikā. 2. Visus 1. punktā minētos datus vāc par katru zvejas rīku iemetienu izpētei; jo īpaši mēra visas (līdz 100 zivīm) zivis, kas iegūtas vienā zvejas rīku iemetienā izpētei, un no vismaz 30 zivīm paņem paraugus bioloģiskajai analīzei. Ja nozvejotas vairāk nekā 100 zivis, izmanto gadījuma atlases apakšparaugu. 61. pants Iezīmēšanas programma Neskarot Regulas (EK) Nr. 601/2004 7.b pantu, katrs kuģis zvejai ar āķu jedām visā zvejas laikā iezīmē un atlaiž tādu Dissotichus spp . īpatņu daudzumu, kas saskaņā ar CCAMLR iezīmēšanas protokolu norādīts saglabāšanas noteikumos, kurus piemēro šādā zvejniecībā. 62. pants Zinātniskie novērotāji 1. Uz katra zvejas kuģa, kas piedalās 56. pantā minētajā izpētes zvejā, visu zvejas darbību laikā zvejas laikposmā ir vismaz divi zinātniskie novērotāji, no kuriem viens ir novērotājs, kurš iecelts saskaņā ar CCAMLR starptautiskās zinātniskās novērošanas sistēmu. 2. Katra dalībvalsts saskaņā ar piemērojamajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, tostarp noteikumiem, ar ko reglamentē pierādījumu izmantošanu attiecīgās valsts tiesās, saņemot atbilstīgi šai sistēmai sniegtos CCAMLR līgumslēdzējas puses apstiprinātā inspektora ziņojumus, izvērtē tos un pēc to saņemšanas rīkojas tāpat, kā saņemot sava inspektora ziņojumu; gan dalībvalsts, gan attiecīgā apstiprinātāja CCAMLR līgumslēdzēja puse sadarbojas, lai atvieglotu tiesvedību vai citas procedūras, kas izriet no šādiem ziņojumiem. 63. pants Paziņojumi par nodomu piedalīties krilu zvejā 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 601/2004 5.a panta, dalībvalstis, kas plāno piedalīties krilu zvejā CCAMLR konvencijas apgabalā, CCAMLR Sekretariātam un Komisijai ne vēlāk kā četrus mēnešus pirms CCAMLR Komisijas gadskārtējās sanāksmes tieši pirms sezonas, kurā tās plāno zvejot, paziņo par savu nodomu, izmantojot šīs regulas XIII pielikumā noteikto formātu, lai CCAMLR Komisija varētu veikt attiecīgu pārbaudi, pirms kuģi sāk zveju. 2. Paziņojumā, kas minēts 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts plāno dot atļauju piedalīties krilu zvejā. 3. Dalībvalstis, kas vēlas zvejot krilus CCAMLR konvencijas apgabalā, paziņo tikai par kuģiem, kuri paziņojuma iesniegšanas laikā peld ar to karogu. 4. Atkāpjoties no 3. punkta, dalībvalstis var atļaut piedalīties krilu zvejā kuģim, par ko nav paziņots CCAMLR saskaņā ar 1. līdz 3. punktu, ja kuģis, par ko ir paziņots, nevar piedalīties pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai nepārvaramas varas apstākļu dēļ. Šādos apstākļos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju, sniedzot: i) detalizētu 2. punktā minēto informāciju par paredzēto aizvietojuma kuģi vai kuģiem; ii) izsmeļošu ziņojumu par aizvietojuma iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. 5. Atkāpjoties no 3. un 4. punkta, dalībvalstis neatļauj piedalīties krilu zvejā nevienam kuģim, kas minēts kādā no CCAMLR NNN zvejas kuģu sarakstiem. 64. pants Piesardzības nolūkā noteikti krilu nozvejas ierobežojumi dažos apakšapgabalos 1. Krilu nozvejas kopapjoms 48.1., 48.2., 48.3. un 48.4. statistikas apakšapgabalā jebkurā zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 3,47 miljonus tonnu. Kopējais krilu nozvejas apjoms 58.4.2. statistikas rajonā jebkurā zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 2,645 miljonus tonnu. 2. Kamēr kopējās nozvejas limits, pamatojoties uz zinātniskās komitejas ieteikumu, nav sadalīts mazākām pārvaldības vienībām, nozvejas kopapjoms 48.1., 48.2., 48.3. un 48.4. statistikas apakšapgabalā jebkurā zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 620 000 tonnu. Kopējais nozvejas apjoms 58.4.2. rajonā jebkurā zvejas sezonā nedrīkst pārsniegt 260 000 tonnu uz rietumiem no 55ºE un 192 000 tonnu uz austrumiem no 55ºE. 3. Zvejas sezona sākas 1. decembrī un beidzas nākamā gada 30. novembrī. 4. Saskaņā ar CCAMLR starptautiskās zinātniskās novērošanas sistēmu uz katra kuģa, kas piedalās krilu zvejā 58.4.2. rajonā ir vismaz viens zinātniskais novērotājs vai vietējais zinātniskais novērotājs, kas pilda ar minēto sistēmu noteiktās prasības un, ja iespējams, visu zvejas darbību laikā zvejas periodā — vēl viens papildu zinātniskais novērotājs. 65. pants Krilu zvejas datu ziņošanas sistēma 1. Par krilu nozveju ziņo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 10. pantu. 2. Ja kopējā paziņotā nozveja zvejas sezonā ir lielāka vai vienāda ar 80 % no 620 000 tonnu robežlieluma 48.1., 48.2., 48.3. un 48.4. apakšapgabalā, no 260 000 tonnu robežlieluma uz rietumiem no 55°E un no 192 000 tonnu robežlieluma uz austrumiem no 55°E 58.4.2. apakšapgabalā, par nozveju ziņo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 11. pantu. 3. Zvejas sezonā, kas seko tādai zvejas sezonai, kurā kopējā nozveja ir bijusi lielāka vai vienāda ar 80 % no 2. punktā noteiktā robežlieluma, par nozveju ziņo saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 11. pantu, ja kopējā nozveja ir lielāka vai vienāda ar 50 % no minētā robežlieluma. 4. Katras zvejas sezonas beigās dalībvalstis no katra sava kuģa saņem katra zvejas rīku iemetiena datus, kas vajadzīgi, lai aizpildītu CCAMLR precīzas nozvejas un zvejas piepūles datu veidlapu. Vēlākais nākamā gada 1. aprīlī, aizpildot CCAMLR C1 veidlapu par zveju ar trali, tā nosūta šos datus CCAMLR izpildsekretāram un Komisijai. 66. pants Konkrēti Dissostichus spp. izpētes zvejas limiti 1. Kopējā Dissostichus spp. nozveja BANZARE sēklī (58.4.3.b statistikas rajons) ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā, 2008./09. gada zvejas sezonā nepārsniedz: i) piesardzības nolūkā noteiktu nozvejas limitu — 150 tonnas, ko piemēro šādi: SSRU A — 150 tonnas, SSRU B — 0 tonnas; ii) nozvejas papildu limitu — 50 tonnas — zinātniskam pētījumam SSRU A un B 2008./09. gadā. 2. Kopējo nozveju SSRU A, kas minēta 1. punkta i) apakšpunktā, neveic laikposmā no 2009. gada 16. marta līdz zinātniska pētījuma beigām vai līdz 2009. gada 1. jūnijam, izvēloties īsāko termiņu. 67. pants Pagaidu aizliegums veikt dziļūdens zveju ar žaunu tīkliem 1. Šajā pantā piemēro šādas definīcijas. Žaunu tīkli ir viena, divas vai trīs nostieptas linuma kārtas, kuras novietotas vertikāli tuvu ūdens virsmai, vidējā dziļumā vai pie grunts un kurās zivis ieķeras ar žaunām, iepinas vai ieķeras. Žaunu tīkliem pie augšējās malas (augšējās stropes) ir pludiņi, un pie apakšējās malas (gruntsstropes) parasti ir atsvari. Žaunu tīkli sastāv no vienas, retāk divām vai trim linuma kārtām (“vairāksienu tīkls”), kas kopā nostiprinātas pie vienām un tām pašām stiprinājuma virvēm. Vienā zvejas rīkā var kombinēt vairāku veidu tīklus (piemēram, vairāksienu tīklu un žaunu tīklu). Šos tīklus var izmantot atsevišķi pa vienam vai (visbiežāk) lielā skaitā, novietojot rindā (“tīklu rinda”). Zvejas rīkus var nostiprināt, noenkurot pie grunts (“pie grunts nostiprināts tīkls”) vai ļaut tiem dreifēt — brīvi vai piestiprinātiem pie kuģa (“dreifējošais tīkls”). 2. CCAMLR konvencijas apgabalā nolūkos, kas nav zinātniskā pētniecība, ir aizliegts izmantot žaunu tīklus līdz laikam, kad zinātniskā komiteja ir izpētījusi un ziņojusi par šā zvejas rīka iespējamo ietekmi un Komisija, pamatojoties uz zinātniskās komitejas ieteikumu, ir piekritusi, ka CCAMLR konvencijas apgabalā var izmantot šo zvejas paņēmienu. 3. Par priekšlikumu izmantot žaunu tīklus zinātniskās pētniecības nolūkos ūdeņos, kas ir dziļāki par 100 metriem, iepriekš jāziņo zinātniskajai komitejai, un pirms šādas pētniecības sākšanas jāsaņem apstiprinājums no Komisijas. 4. Kuģim, kurš plāno tranzītā šķērsot CCAMLR konvencijas apgabalu un uz kura ir žaunu tīkli, par šo nodomu iepriekš jāpaziņo Sekretariātam, norādot paredzamos CCAMLR konvencijas apgabala šķērsošanas datumus. Kuģis, uz kura ir žaunu tīkli, kurš atrodas CCAMLR konvencijas apgabalā un kurš iepriekš nav par to paziņojis, ir pārkāpis šos noteikumus. 68. pants Nejauši noķertu jūras putnu mirstības mazināšana 1. Neskarot Regulas (EK) Nr. 601/2004 8. pantu, kuģi, kas āķu jedu zvejā izmanto spāņu metodi, nomet atsvarus, pirms aukla ir nostiepusies. 2. Šā panta 1. punktā minētajā āķu jedu zvejā var izmantot šādus atsvarus: a) parastie akmens vai betona atsvari, kas sver vismaz 8,5 kg un ko izmanto, izvietojot ne vairāk kā 40 m attālumā citu no cita; b) parastie akmens vai betona atsvari, kas sver vismaz 6 kg un ko izmanto, izvietojot ne vairāk kā 20 m attālumā citu no cita; vai c) monolīta tērauda atsvari, kas nav veidoti no ķēdes posmiem, sver vismaz 5 kg un ko izmanto, izvietojot ne vairāk kā 40 m attālumā citu no cita. 69. pants Visu zveju apturēšana 1. Pēc tam, kad CCAMLR Sekretariāts ir paziņojis par zvejas apturēšanu, dalībvalstis nodrošina to, ka visi kuģi, kas peld ar tās karogu un zvejo apgabalā, pārvaldības apgabalā, apakšapgabalā, rajonā, maza apjoma pētniecības vienībā vai citā pārvaldības vienībā, uz ko attiecas paziņojums par zvejas apturēšanu, līdz paziņojumā noteiktajai dienai un laikam izceļ zvejas rīkus no ūdens. 2. Kad kuģis saņem šādu paziņojumu, tas nedrīkst izlikt papildu āķu jedas 24 stundas pēc paziņotās dienas un laika. Ja šādu paziņojumu saņem mazāk nekā 24 stundas pirms paredzētās zvejas apturēšanas dienas un laika, papildu āķu jedas nedrīkst izlikt no minētā paziņojuma saņemšanas brīža. 3. Ja zveju liek apturēt, visi kuģi iziet no zvejas apgabala, tiklīdz visi zvejas rīki ir izcelti no ūdens. 4. Ja kuģis līdz paziņotajai zvejas apturēšanas dienai un laikam nevar izcelt no ūdens visus zvejas rīkus tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar: i) kuģa un apkalpes drošību, ii) ierobežojumiem, ko rada nelabvēlīgi laikapstākļi, iii) jūrā izveidojušos ledus segu vai iv) vajadzību aizsargāt Antarktikas jūras vidi, kuģis paziņo attiecīgajai dalībvalstij par konkrētajiem apstākļiem. Dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju. Tomēr kuģis veic visu iespējamo, lai pēc iespējas drīzāk izceltu visus zvejas rīkus no ūdens. 5. Ja piemēro 4. punktu, dalībvalstis izpēta kuģa darbības un saskaņā ar tās vietējām procedūrām vēlākais nākamajā CCAMLR sanāksmē paziņo CCAMLR Sekretariātam un Komisijai konstatētos faktus, ietverot visu attiecīgo informāciju. Nobeiguma ziņojumā izvērtē, vai kuģis ir veicis visu iespējamo, lai izceltu no ūdens visus savus zvejas rīkus: i) līdz paziņotajai zvejas apturēšanas dienai un laikam; un ii) pēc iespējas drīz pēc 4. punktā minētās paziņošanas. 6. Ja kuģis no apgabala, kurā apturēta zveja, neiziet uzreiz pēc tam, kad visi zvejas rīki ir izcelti no ūdens, karoga dalībvalsts vai kuģis par to informē CCAMLR Sekretariātu un Komisiju.] X NODAĻAĪpaši noteikumi Kopienas kuģiem,kas zvejo SEAFO apgabalā 1. iedaļaAtļauju izdošana kuģiem 70. PANTS Atļauju izdošana kuģiem 1. Līdz 2009. gada 1. jūnijam dalībvalstis, ja iespējams, elektroniski iesniedz Komisijai to savu kuģu sarakstu, kuriem, izdodot zvejas atļauju, ir atļauts zvejot SEAFO konvencijas apgabalā. 2. Šā panta 1. punktā minēto kuģu īpašnieki ir Kopienas pilsoņi vai juridiskas personas. 3. Zvejas kuģiem drīkst atļaut darboties SEAFO konvencijas apgabalā tikai tad, ja tie var izpildīt prasības un pienākumus, kas šādiem kuģiem noteikti SEAFO konvencijā, un tās saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. 4. Zvejas atļaujas neizdod kuģiem, kuri iepriekš bijuši iesaistīti NNN zvejas darbībās, ja vien to jaunie īpašnieki nesniedz pietiekamus dokumentārus pierādījumus par to, ka iepriekšējiem īpašniekiem un operatoriem vairs nav juridisku, faktisku vai finansiālu interešu saistībā ar šiem kuģiem vai ka šie kuģi neatrodas to kontrolē, vai ka šie kuģi neveic NNN zveju un nav saistīti ar to. 5. Šā panta 1. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju: a) kuģa vārds, reģistrācijas numurs, iepriekšējie vārdi (ja zināmi) un reģistrācijas osta; b) iepriekšējais karogs (ja tāds ir); c) starptautiskais radio izsaukuma signāls (ja ir); d) īpašnieka vai īpašnieku vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese; e) kuģa tips; f) garums; g) operatora (pārvaldnieka) vai operatoru (pārvaldnieku) (ja tādi ir) vārds un uzvārds vai nosaukums un adrese; h) reģistrētā bruto tilpība un i) galvenā dzinēja vai dzinēju jauda. 6. Pēc sākotnējā kuģu saraksta sagatavošanas dalībvalstis tūlīt ziņo Komisijai par katru jaunu ierakstu sarakstā, izslēgšanu no tā un/vai visiem grozījumiem ikreiz, kad veic šādas izmaiņas. 71. pants Atļauju saņēmušo kuģu pienākumi 1. Kuģi izpilda visus attiecīgos SEAFO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. 2. Uz atļauju saņēmušiem kuģiem glabā derīgus kuģa reģistrācijas sertifikātus un derīgas atļaujas zvejot un/vai pārkraut citā kuģī. 72. pants Atļauju nesaņēmuši kuģi 1. Dalībvalstis veic pasākumus, lai kuģiem, kuri nav iekļauti SEAFO atļauju saņēmušo kuģu reģistrā, aizliegtu zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī un izkraut SEAFO konvencijā ietvertas sugas. 2. Dalībvalstis nosūta Komisijai visu faktisko informāciju, kas liecina par pamatotiem iemesliem aizdomām, ka kuģis, kura nav SEAFO atļauju saņēmušo kuģu reģistrā, SEAFO konvencijas apgabalā ir iesaistīts SEAFO konvencijā ietvertu sugu zvejā un/vai to pārkraušanā citā kuģī. 3. Dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka SEAFO atļauju saņēmušo kuģu sarakstā iekļautu kuģu īpašnieki nepiedalās zvejas darbībās vai nav saistīti ar zvejas darbībām, kuras SEAFO konvencijas apgabalā veic kuģi, kas nav atļauju saņēmušo kuģu sarakstā. 2. IEDAļA PāRKRAUšANA CITā KUģī 73. PANTS AIZLIEGUMS JūRā VEIKT PāRKRAUšANU CITā KUģī Katra dalībvalsts kuģiem, kas peld ar tās karogu, aizliedz jūrā SEAFO konvencijas apgabalā veikt SEAFO konvencijā ietvertu sugu īpatņu pārkraušanu citā kuģī. 74. pantsPārkraušana citā kuģī ostas teritorijā 1. Kopienas zvejas kuģi, kas SEAFO konvencijas apgabalā zvejo SEAFO konvencijā ietvertas sugas, pārkrauj nozveju citā kuģī SEAFO līgumslēdzējas puses ostā tikai tad, ja tie iepriekš saņēmuši atļauju no tās līgumslēdzējas puses, kuras ostā notiks darbība. Kopienas zvejas kuģiem atļauj veikt pārkraušanu citā kuģī tikai tad, ja tie no karoga dalībvalsts un ostas valsts saņēmuši iepriekšēju atļauju pārkraut citā kuģī. 2. Katra dalībvalsts nodrošina to, ka tās atļauju saņēmušie zvejas kuģi saņem iepriekšēju atļauju, pirms iesaistās pārkraušanā citā kuģī ostas teritorijā. Turklāt dalībvalstis nodrošina to, ka pārkrāvumi citā kuģī atbilst katra kuģa paziņotajam nozvejas apjo