Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Ziņojums par programmas „aktiva Eiropas pilsonība” (2004–2006) novērtējumu /* COM/2007/0819 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 17.12.2007 COM(2007) 819 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Ziņojums par programmas „Aktīva Eiropas pilsonība” (2004–2006) novērtējumu SATURS 1. IEVADS 3 1.1. Programma 3 1.2. Paveiktā novērtējums 4 2. GALVENIE NOVĒRTĒJUMA FAKTI 5 2.1. Programmas plānošana un piemērotība 5 2.2. Programmas vispārīgā efektivitāte un ietekme 5 2.3. Vispārējā programmas efektivitāte 7 2.4. Pievienotā vērtība un rezultātu izmantošana 7 3. IETEIKUMU ĪSTENOŠANA 7 3.1. Lielāka pilsoņu iesaistīšana 7 3.2. Saskaņotības uzlabošana, partnerību veicināšana un kopdarba rosināšana 8 3.3. Stiprināt saites valsts mērogā 9 3.4. Programmas vadības uzlabošana 9 4. SECINĀJUMI 10 1. IEVADS Šajā dokumentā sniegti svarīgākie fakti un ieteikumi, kas izklāstīti ārējā paveiktā novērtējumā, kurš sniegts par programmu „Aktīva Eiropas pilsonība” (2004–2006)[1], un Komisijas atbildes un secinājumi par šiem ieteikumiem. 1.1. Programma Kopienas rīcības programmu aktīvas Eiropas pilsonības (sabiedriskās līdzdalības) veicināšanai 2004. gada janvārī izveidoja Padome. Programmā izvirzīja šādus mērķus: 1. ar pilsonisko sabiedrību uzlabot atklātu dialogu un nostiprināt saites starp dažādu valstu pilsoņiem; 2. veicināt un izplatīt Eiropas Savienības (ES) vērtības un mērķus; 3. tuvināt pilsoņus Eiropas Savienībai un tās iestādēm un veicināt pilsoņu biežāku iesaistīšanos tās organizācijās; 4. pilsoņus cieši iesaistīt pārdomās un diskusijās par Eiropas Savienības izveidi; 5. stiprināt saites un apmaiņu starp to valstu pilsoņiem, kuras piedalās programmā, tostarp izmantojot pilsētu sadraudzību; 6. rosināt to organizāciju iniciatīvas, kuras ir iesaistījušās aktīvas un līdzdalību veicinošas pilsonības atbalstīšanā. Programmas budžets bija 72 miljoni euro, un tā konkrēti pievērsās tam, lai: - sniedzot ekspluatācijas izdevumu subsīdijas, atbalstītu tās organizācijas, kas darbojas aktīvas Eiropas pilsonības jomā (organizācijas, kas popularizē Eiropas idejas un veicina debates, organizācijas un ideju laboratorijas, kas popularizē Eiropas vērtības un mērķus); - atbalstītu pilsoniskās sabiedrības organizāciju sāktos projektus (Eiropas interešu nevalstiskās organizācijas, asociācijas, federācijas vai starpnozaru arodbiedrības); - atbalstītu rīcības pilsētu sadraudzības jomā. Šādi bija gaidāmie programmas rezultāti: - darbību programmas, ko vada organizācijas, kurām piešķirtas ekspluatācijas izdevumu subsīdijas, ieskaitot sapulces, dialogu ar ES iestādēm, memorandus, sadarbības tīklu veidošanu, labās prakses apmaiņu un izpratnes veicināšanu; - sanāksmes, izglītības un mācību programmas un līdzekļi, publikācijas, pilsoniskās sabiedrības organizāciju rīkoti rezultātu izplatīšanas pasākumi; - pilsoņu tikšanās, konferences, informatīvās kampaņas un par pilsētu sadraudzību atbildīgajām personām rīkotas mācības. Programmas svarīgākā iezīme daudzu mazo projektu atbalsts, proti, visā programmas laikā (2004–2006) subsīdijas piešķīra 4062 pilsētu sadraudzības notikumiem un 343 projektiem, kuru autori bija pilsoniskās sabiedrības organizācijas, un 40 ekspluatācijas izdevumu subsīdijas atvēlēja ideju laboratorijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Tādējādi programmā atbalstu sniedza neskaitāmiem notikumiem un cita veida rīcībām, kurās tieši piedalījās dažādu Eiropas valstu pilsoņi. Šo programmu vadīja centralizēti, tāpēc šāda struktūra bija nopietns administratīvs pārbaudījums. Atbildīgās struktūras izskatīja vairāk nekā 7000 pieteikumu par finansējuma saņemšanu un 4500 vienošanos par finansējuma piešķiršanu. Programma darbojās 25 ES dalībvalstīs. 2005. gada laikā programmai pievienojās arī Bulgārija un Rumānija. Programmas darbības laikā dalībnieku vidū palielinājās jaunajās dalībvalstīs vai kandidātvalstīs reģistrēto organizāciju skaits. Tā, piemēram, minētajās valstīs pilsētu sadraudzības saistībā rīkoto notikumu attiecība 2004. gadā no 17 % pieauga līdz 24 % 2006. gadā. 1.2. Paveiktā novērtējums Konsultantu uzņēmums[2] sagatavoja paveiktā novērtējumu. Novērtējuma vispārējie mērķi bija šādi: 7. novērtēt, kāda bijusi to Kopienas rīcības programmas darbību efektivitāte, kuras veiktas, lai veicinātu aktīvu Eiropas pilsonību (sabiedrisko līdzdalību), un 8. smelties pieredzi, īstenojot programmu „Eiropa pilsoņiem” (2007–2013). Novērtējumā ņēma vērā to, vai programma bija piemērota, tās izpilde efektīva un vai tā bija saskaņota ar pārējām iniciatīvām, kuras atbalstīja aktīvas Eiropas pilsonības attīstīšanu. Novērtējumu veica 2006. gada laikā, un tas balstījās uz 2004. un 2005. gada datiem[3]. Eiropas Komisija ierosināja 2005. gadā jaunu programmu „Eiropa pilsoņiem”, kuras pamatā ir plašas apspriedēs ar iesaistītajām personām. Un jau šajās apspriedēs atklājās daudzi fakti, kuri paveiktā novērtējumā ir jau apstiprināti. Tādēļ daudzi no šā novērtējuma ieteikumiem jau ir iekļauti jaunajā programmā. Bet jaunās programmas izpildei svarīgi ir vairāki ārējā novērtējuma secinājumi[4]. 2. GALVENIE NOVĒRTĒJUMA FAKTI 2.1. Programmas plānošana un piemērotība Ārējā novērtējumā apstiprinājās, ka ir ļoti nepieciešams, lai Kopiena iesaistītos aktīvas Eiropas pilsonības jomā. Novērtētājs apstiprināja arī to, ka ir attaisnojusies pirms tam nesaistītu rīcību apvienošana vienā programmā. Saskaņā ar vērtētāju programmas mērķi un darbības kopumā atbilst tās pamatuzdevumam un šīs politiskās stratēģijas kontekstam. Vērtētājs tāpat apstiprināja, ka programmā bija noteiktas plašas, skaidri definētas mērķa grupas. Vērtētājs pieļāva, ka pieticīgais programmas budžets labāk jāpielāgo tās mērķiem un, lai gan programmas darbības joma ir sarežģīta un ļoti plaša, tās resursi salīdzinoši ir ļoti mazi. Tāpēc saskaņā ar vērtētāja viedokli programmas mērķi varētu būtiski atšķirties no tā, ko programma patiešām varētu sasniegt. 2.2. Programmas vispārīgā efektivitāte un ietekme Efektivitātes ziņā programma visveiksmīgāk sevi pierādīja, nostiprinot pilsonisko saiti un apmaiņu starp dažādām valstīm: 75 % aptaujāto norādīja, ka tieši šis mērķis ir lielā mērā sasniegts. Par to, ka programmā lielā mērā sasniegts mērķis popularizēt un izplatīt ES vērtības, izteicās 45 % aptaujāto. Un tikai 31 % aptaujāto uzskatīja, ka programmai izdevies uzlabot pilsoņu izpratni par ES. Šie fakti norāda uz to, ka programma bija veiksmīgāka, īstenojot horizontālo uzdevumu, proti, nostiprinot ES pilsoniskās saites starp pilsoniskās sabiedrības organizācijām un pašvaldībām, nekā īstenojot vertikālo uzdevumu, proti, uzlabot pilsoņu izpratni par ES. Šis uzdevums jaunajā programmā „Eiropa pilsoņiem” vēl aizvien ir īpaši svarīgs pārbaudījums. Vērtētājs uzskata, ka galvenais programmas darbību panākums ir taustāmie rezultāti (piemēram, publikācijas), metodiska mācīšanās, pieredze, zināšanas, politiskas atziņas un plašāka Eiropas sadarbība un izpratnes veicināšana par pilsoniskuma jautājumiem un citām kultūrām. Vērā ņemami rezultāti arī gūti, tās saņēmējiem veidojot spēju darbībai. Programmas ietekmi var apkopot četrās kategorijās: a) par ES darbībām labāk informēti ES pilsoņi - Dalībniekiem ir lielāka interese un labāka izpratne par ES debatēm un politikas jomām. Dažas organizācijas norādīja, ka Eiropas projektu dalībnieku interese kļuvusi lielāka. - Pilsoņiem ES iestādes kļuvušas pieejamākas. b) spēcīgākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ES un valsts mērogā - Sadarbības tīklu veidošana. Daudzas organizācijas norādīja, ka pēc projekta viņas izveidoja jaunus sadarbības tīklus vai to izveidotajā sadarbības tīklā ievērojami palielinājies dalībnieku skaits. - Labāka organizāciju darbība. Saistībā ar pilsoniskās sabiedrības projektiem ES finansējumi ļoti bieži piesaistīja piemērotu finansējumu no citām privātām un publiskām organizācijām. - Lielāka ieinteresētība par Eiropas jautājumiem, ilgstošāka Eiropas darbību ietekme un lielāks ES finansējuma avotu izlietojums. Gandrīz puse organizāciju, kas piedalās programmā, norādīja, ka, pateicoties dalībai šajā programmā, ir augusi interese vairāk iesaistīties ES darbībās. - Organizāciju izpildes darbību pilnveidošana aktīvas pilsonības jomā. Ekspluatācijas izdevumu subsīdijas uzskatīja par svarīgu ieguldījumu, kas sniegts, lai organizācijas spētu darboties un gūt rezultātus aktīvas Eiropas pilsonības jomā. - Pilnvarošana. Daudzas organizācijas ziņoja par to, ka saņemtā ES subsīdija ir kā atzinība, un tāpēc vietējā mērogā projekta darbības guvušas uzticamību. c) lielāka mijiedarbība un ciešāki starptautiskās sadarbības tīkli starp sadraudzības pilsētām - Plašāks Eiropas darbību mērogs. - Pateicoties programmai, izveidots un nostiprināts sadraudzības pilsētu sadarbības tīkls. Vairākas vietējās iestādes ir izveidojušas jaunu sadarbības tīklu vai nostiprinājušas un izvērsušas jau pastāvošo, un notiek aizvien vairāk daudzpusēju sadraudzības pilsētu sarīkojumi. d) plašāks pilsoniskās sabiedrības organizāciju paveiktā pielietojums, veidojot ES politiskās stratēģijas - Ieguldījums politiskajās debatēs un likumdošanā. Politikas veidotājiem valsts un Eiropas mērogā dažas atbalstītās organizācijas izrādījās svarīgs speciālo zināšanu un informācijas avots. To darbs vairākkārt tieši sekmēja politiskās stratēģijas/tiesību aktu maiņu valsts vai Eiropas ietvarā. ECAS pārskata publikācija par darba ņēmēju brīvu pārvietošanos ES ir politiskās stratēģijas maiņas vai politiskās ietekmes piemērs, kas vēlāk kļuva par vienu no Eiropas Komisijas izmantotajiem avotiem darbam šajā jomā. Līdzīgu ietekmi panāca citas ar ekspluatācijas izdevumu subsīdijām atbalstītas organizācijas (kā piemēram, „Sociālā platforma”), izstrādājot pakalpojumu direktīvu, organizācija „Free Trials Abroad” vai Eiropas Savienības Valstu padomju un augstāko administratīvo tiesu asociācija, kas paziņoja par izmaiņām Beļģijas tiesību aktos par bēgļiem [5] . Tāpēc novērtējums apstiprina, ka programmas ietekme atbilst programmas mērķiem. 2.3. Vispārējā programmas efektivitāte Novērtējumā par efektivitāti norādīts, ka saņēmēji kopumā bija apmierināti ar programmas vadību, ko veica Eiropas Komisija. Piemēram, 74 % aptaujāto uzskatīja, ka dokumenti (piem., pieteikuma veidlapas) bija pietiekami skaidri. Saņēmēji arī uzsvēra, ka ar Komisijas ierēdņiem izveidojās tieša un laba saziņa. Tomēr vērtētājs norādīja uz to, ka saņēmējus apgrūtināja par projektu un subsīdiju pārvaldību atbildīgo Komisijas ierēdņu salīdzinoši biežā maiņa. Novērtējumā minēts, ka maksājumu kavējumi un salīdzinošais atsauksmju trūkums Kopienas līmenī par paveikto ir viens no svarīgākajiem jautājumiem, kas jāuzlabo programmas vadībā, kā arī vajadzīga plašāka informācija, atbalsts partneru meklēšanā, ieteikumi un virzīšana saistībā ar programmas darbībām. 2.4. Pievienotā vērtība un rezultātu izmantošana Programmas pievienotā vērtība galvenokārt ir stiprināt atbalstīto darbību „Eiropas” dimensiju un iespēju sniegt tiešu ieguldījumu Eiropas pilsoņos neatkarīgi no viņu izcelsmes. Aptuveni 80 % aptaujāto saņēmēju minēja, ka finansējumu savām darbībām viņi citur nebūtu varējuši saņem. Vērtētājs norādīja, ka programmas „Aktīva Eiropas pilsonība” potenciāls, lai izplatītu un izmantotu programmas rezultātus, nav bijis izvērsts pilnībā, īpaši ES mērogā. Ziņas par projekta rezultātiem izplatīja pārsvarā vietējā mērogā, bet Eiropas mērogā tos izplatīja tikai dažas organizācijas. Tāpat rezultātu apmaiņa starp projektiem bija diezgan maza; saskaņā ar vērtētāja sniegto informāciju par citu projektu rezultātiem zināja tikai nedaudzi aptaujātie. Novērtējama ziņojumā ir septiņi labās prakses piemēri. Labs rezultātu izplatīšanas piemērs ir arī minēto atsevišķo gadījumu izpēte. Proti, Itālijas sadraudzības pilsētu projekts Spekjā bija atpazīstams visā valstī un ietekmēja kā vietējo ekonomiku, tā valsts pārvaldi. ECAS gadījums ir labs piemērs tam, ka visā Eiropā plašsaziņas līdzekļos tika atspoguļotas dažas īpašas rīcības[6]. 3. IETEIKUMU ĪSTENOŠANA Šajā dokumenta daļā izklāstīti ieteikumi četrām galvenajām tematikām un rīcības, kuras Eiropas Komisija īstenojusi vai to nodomājusi darīt, lai šos ieteikumus ņemtu vērā. 3.1. Lielāka pilsoņu iesaistīšana Uzskatīja, ka, izvirzot jaunās programmas mērķus, uzdevumus un rīcības, ir svarīgi tieši iesaistīt pilsoņus un viņu organizācijas. Turklāt jāizveido jauni pasākumi, kas vajadzīgi, lai tuvinātu pilsoņus Eiropas Savienībai. Pirms apstiprināja programmu „Eiropa pilsoņiem”, notika virkne apspriežu ar iesaistītajām personām, lai sagaidītu viņu atsauksmes par programmas „Eiropa pilsoņiem” saturu, mērķiem un īstenošanu. Visā programmas darbības laikā šāda prakse turpināsies strukturēta dialoga veidā ar to Eiropas virsorganizāciju sadarbības tīkliem, kuras ir saistītas ar dažādām programmas sadaļām. Turklāt jaunās programmas „Eiropa pilsoņiem” 1. rīcības galvenā iezīme ir tas, ka pilsoņi tieši iesaistās, lai īstenotu programmas darbības. Ar jaunu pasākumu palīdzību programmā „Eiropa pilsoņiem” iekļāva jaunu veidu darbības, piemēram, pilsoņu komisijas. Pašreiz minētās darbības tiek pārbaudītas izmēģinājuma projektos. Uz šo projektu pamata no 2008. gada jaunos pasākumus kā regulārus pasākumus iekļaus programmā „Eiropa pilsoņiem”. Jaunajā programmā ir vēl paredzēti plašas ievērības sarīkojumi, kuros aicinās piedalīties vietējo iestāžu pārstāvjus, pilsonisko sabiedrību un Eiropas pilsoņus, lai paustu viedokli par tālāko Eiropas integrācijas virzību un pilsoņu lomu tajā. 3.2. Saskaņotības uzlabošana, partnerību veicināšana un kopdarba rosināšana Eiropas Komisija atzina, ka panākt saskaņotāku programmas uzbūvi ir nopietns uzdevums, kas ir atspoguļots jaunajā programmā, un tādēļ programmas mērķi un prioritātes palīdzēs labāk saskaņot dažādās jaunās programmas rīcības. Nākamajā programmas plānošanas periodā uzmanības centrā būs partnerība un perspektīvas starpnozarēs, un tālab būtu jāpulcina pilsoniskā sabiedrība, politikas veidotāji un uzņēmumu pārstāvji. Savukārt tas veicinās, ka starp darbībām dažādās programmas sadaļās un dažādām organizācijām, kuras saņēmušas programmas atbalstu, notiek kopdarbs un veidojas sadarbības tīkli. Tāpēc viena no jaunās programmas „Eiropa pilsoņiem” prioritātēm ir veicināt starpnozaru partnerības un projektus, kas pamatojas uz dažādu dalībnieku sadarbību, ieskaitot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, vietējās iestādes, ideju laboratorijas, nevalstiskas organizācijas u.tml. Viens no jaunās programmas īpašajiem mērķiem ir veidot ciešākas saites starp to dalībvalstu pilsoņiem, kuras pievienojās ES 2004. gadā, un tām, kas 2004. gada 30. aprīlī jau bija ES dalībvalstis, un enerģiski tiek atbalstīta partnerība starp jauno un veco dalībvalstu organizācijām. Tas atspoguļojas visās programmas rīcībās un arī subsīdiju piešķiršanas kritērijos. Attiecībā uz kopdarbu ar citām Kopienas rīcības programmām Eiropas Komisija uzskata, ka šajā jomā jaunas paaudzes programmas (2007–2013) ir solis pareizajā virzienā. Jāizvērš kopdarbs, lai īstenotu programmu, un to paveiks programmu mūža laikā. Patlaban Komisija strādā pie jaunas pieejas rezultātu izplatīšanai izglītības, kultūras, jaunatnes un pilsonības jomā. Šādi tiks veidotas jaunas saites starp dažādām saistītām programmām. 3.3. Stiprināt saites valsts mērogā Jānostiprina saites starp nacionālajām programmām un iniciatīvām aktīvas pilsonības jomā, īpaši uzlabojot kontaktus ar valsts iestādēm, kas atbildīgas par sabiedrisko līdzdalību. Eiropas Komisija piekrīt, ka saites starp aktīvas Eiropas pilsonības attīstību kā Eiropas, tā valsts līmenī ir patiešām jāstiprina. Tas veicinās to, ka arī valsts līmenī veidosies lielāka solidaritāte ar darbībām aktīvas Eiropas pilsonības jomā. Saskaņā ar programmas „Eiropa pilsoņiem” pamata tiesību aktu tika izveidota programmas komiteja, kas palīdz Eiropas Komisijai īstenot programmu. Būtībā tas nozīmē, ka Eiropas Komisijai varēs ar dalībvalstīm risināt dialogu par šai programmai svarīgajiem jautājumiem. Dalībvalstis jau ir veltījušas uzmanību aktīvas Eiropas pilsonības jautājumiem, un tas arī varētu veicināt saiti starp jauno programmu un valstu ierosmēm šajā jomā. Turklāt programmai „Eiropa pilsoņiem” dalībvalstis veido koordinācijas un atbalsta struktūras. To uzdevums ir ne tikai informēt un izplatīt rezultātus, bet arī sniegt atsauksmes Eiropas Komisijai par programmas īstenošanu un par valsts programmām, ierosmēm un politiskajām stratēģijām aktīvas Eiropas pilsonības jomā. 3.4. Programmas vadības uzlabošana Ieteikumi, kā uzlabot programmas vadību a) Finansēšana un pārvalde - agrāk saņēmējiem izmaksāt finansējumu un vienkāršot finanšu pārskatu procedūras; - izveidot kontaktpunktu Eiropas Komisijā vai izpildaģentūrā nepārtrauktam visu projektu atbalstam to mūža laikā; - nodrošināt papildu virzīšanu saistībā ar pieteikumu iesniegšanu un atbilstības kritērijiem; - mazāka personāla nomaiņa subsīdiju pārvaldības jomā. b) Uzraudzība un novērtēšana - uzraudzības apmeklējumi klātienē, lai pilnveidotu uzraudzības kārtību; - izejas punktu un rādītāju izstrāde, pēc kuriem vadīties, vērtējot kopējās projektu un programmas sekmes; - palīdzība projektos, kas saistīti ar datiem, kas vācami atsevišķos novērtējumos. c) Pievienotā vērtība, rezultātu izplatīšana un partneru meklēšana - programmas darbību strukturēšana un atbalsta sniegšana lielajos projektos, kam ir lielāka atpazīstamība; - rezultātu ārējās izmantošanas veicināšana (piemēram, uzskatīt, ka rezultātu izplatīšana un ekspluatācijas plāni ir atlases kritērijs); - veicināt projekta rezultātu izplatīšanu, izveidojot tiešsaistes krātuvi, veicot atsevišķo gadījumu izpēti un izstrādājot labās prakses rokasgrāmatas; - atbalstīt „saderīgu partneru meklēšanu”; - programmas logotipa izveidošana, kuru izmantos projektu obligātajos atpazīstamības pasākumos plašsaziņas līdzekļos. Eiropas Komisija uzskata, ka šie ieteikumi ir lietderīgi un jau veikusi virkni pasākumu, lai uzlabotu programmas vadību. Programmas vadību ievērojami uzlabojusi izpildaģentūras izveide. Pateicoties tai, stabilāk veidojas subsīdiju pārvaldību sistēmas un rodas iespēja ierobežot personāla nomaiņu. Nesenie pasākumi, kas notikuši vadības vienkāršošanai, piemēram, plaši izmantota vienotas likmes sistēma un tiešsaistes rīki, saskan ar ieteikumiem šajā jomā. Komisija ir izstrādājusi vispusīgu programmu rastru, kas potenciālajiem saņēmējiem nodrošina lielu prognozējamību un stabilitāti. Par to, ka šīs sistēmas kļuvušas ievērojami vienkāršākas un attiecībā uz saņēmējiem panākti uzlabojumi, arī liecina daudzgadu partnerības. Jaunajā programmas plānošanas periodā atbalsts, ko sniedz saņēmējiem, jau ir uzlabots, un to nepārtraukti pilnveido, piemēram, sniedzot decentralizētu atbalstu un izmantojot informācijas struktūras. Līdz šim jaunajā programmā nebijusi iezīme ir daudzgadība, kas labāk strukturēs programmas darbības. Tā darbības un to rezultāti kļūs atpazīstamāki, un Komisija arī varēs veidot ciešāku partnerību ar saņēmējorganizācijām. Turklāt tā ir izstrādājusi stratēģiju un praktiskas rīcības plānu, kā izmantot un izplatīt programmas rezultātus. Tie ir taustāmi pasākumi, piemēram, tiešsaistes rīki, ar kuru palīdzību līdz plašam iesaistīto personu lokam nonāktu projektu labā prakse un faktiskie rezultāti. Visbeidzot tiek veidota strukturētāka uzraudzības sistēma un arī tiek veikts ietekmes novērtējums, izmantojot tieši iesaistīto dalībnieku līmenī notikušās aptaujas. 4. SECINĀJUMI Novērtējums apstiprina, ka programma „Aktīva Eiropas pilsonība” ir svarīga, lai veicinātu sabiedrisko līdzdalību un aicinātu diskutēt par vienotajām vērtībām Eiropā. Daudziem Eiropas pilsoņiem un pilsoņu organizācijām programma ir sniegusi iespēju piedalīties Eiropas veidošanā, paust savu viedokli un tādējādi iesaistīties politiskajā procesā Eiropas līmenī. Šī programma nodibināja kontaktu starp dažādu valstu pilsoņiem un vietējām kopienām. Tāpēc jāturpina atbalsts, kuru Kopiena sniedz aktīvai Eiropas pilsonībai Eiropas Savienībā, un tam jāatvēl atbilstīgi līdzekļi. Novērtējumā norādīts uz atsevišķiem pēdējās programmas trūkumiem un izcelts turpmākās attīstības potenciāls. Tāpēc ir iespējams uzlabot jauninājumu un strukturēšanas pasākumus, lai jaunā programma „Eiropa pilsoņiem” būtu iedarbīgāka, proti, vairotu pilsoņu līdzdalību, attīstītu saskaņotību un kopdarbu, uzlabotu saiti ar valsts līmeni un nostiprinātu programmas vadību. Aktīvas Eiropas pilsonības jomā, gatavojot jauno programmu un nosakot, kā tā tiks īstenota, Komisija sāka strukturētāku dialogu un partnerību ar galvenajām organizācijām. Novērtējumā apstiprināts, ka, lai nostiprinātu programmas ietekmi, šāds dialogs ir pamatelements, īpaši gatavojot secinājumus par politisko stratēģiju un apkopojot programmā gūto pieredzi. Tāpēc Eiropas Komisijas turpinās izvērst un nostiprināt šo dialogu. [1] Padomes 2004. gada 26. janvāra Lēmums Nr. 2004/100/EK (2004. gada 1. janvāris – 2006. gada 31. decembris), OV L 30, 6. lpp., 4.2.2004. [2] ECOTEC . [3] 31 ekspluatācijas izdevumu subsīdija, 250 pilsoniskās sabiedrības projektu un 2800 pilsētu sadraudzības sarīkojumu. [4] Pilnīgs ārējā novērtējuma teksts atrodams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader. [5] Sīkāka informācija par atsevišķu gadījumu izpēti ir galīgajā novērtējuma ziņojumā, kas atrodas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader. 6 Plašāka informācija galīgā novērtējuma ziņojuma 7. pielikumā, kas atrodas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm#civilsocietyHeader.