LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 177/21

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2008/C 177/09)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“CABALLA DE ANDALUCÍA”

EK Nr.: ES-PDO-005-0281-19.03.2003

ACVN ( ) AĢIN ( X )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1. Atbildīgais dienests dalībvalstī:

Nosaukums: Subdirección General de Sistemas de Calidad Agroalimentaria y Agricultura Biológica, Dirección General de Industria Agroalimentaria y Alimentación, Secretaria General de Agricultura y Alimentación del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación de España Adrese: Paseo Infanta Isabel no 1 E-28071 Madrid Tālrunis: (34) 913 47 53 94 Fakss: (34) 913 47 57 10 E-pasts: sgcaproagra@mapya.es

2. Grupa:

Nosaukums: Asociación de Fabricantes de Conservas de Pescado «Andaluces Artesanos de la Mar» Adrese: C/Galdámes, 1 E-21400 Ayamonte (Huelva) Tālrunis: (34) 959 32 10 43 Fakss: (34) 959 32 01 06 E-pasts: consercon@telefónica.net Sastāvs: ražotāji/pārstrādātāji (X) citi (…)

3. Produkta veids:

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi.

4. Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1. Nosaukums: “Caballa de Andalucía”

4.2. Apraksts: Nerūpnieciski izgatavoti konservi — makreles filejas eļļā.

Konservu izejviela ir Scomber japónicus sugas makreles, kam ir izstiepts vārpstveida ķermenis, smails deguns un tieva aste. Zivij ir divas pilnīgi atdalītas muguras spuras, un tās galvu un ķermeni klāj sīkas zvīņas. Tā ir zaļganzilā krāsā, un to rotā melnas, tievas, līkumotas līnijas un plankumi, sāni un vēders ir sudrabaini dzelteni ar zilganpelēkiem plankumiem. Zivs parasti ir 20–30 cm gara.

Konservus izgatavo, izmantojot amatnieciskas metodes un ievērojot Andalūzijā tradicionālus paņēmienus. Zivju ādu atdala ar rokām, neizmantojot ķīmiskas vielas, tādējādi iegūstot dabīgu augstas kvalitātes produktu pelēkbaltā krāsā ar blīvu, maigu un sulīgu struktūru, patīkamu smaržu un ļoti raksturīgu garšu.

Zivis ievieto vienīgi olīveļļā vai saulespuķu eļļā.

4.3. Ģeogrāfiskais apgabals: Konservu izgatavošanas apgabals ietver Almerijas provinces pašvaldības Almería, Adra, Carboneras, Garrucha un Roquetas de Mar, Kadisas provinces pašvaldības Algeciras, Barbate, Cádiz, Chipiona, Conil, La Línea, Puerto de Santa María, Rota, Sanlúcar de Barrameda un Tarifa; Granādas provinces pašvaldības Almúñecar un Motril; Uelvas provinces pašvaldības Ayamonte, Cartaya, Huelva, Isla Cristina, Lepe, Palos de la Frontera un Punta Umbría; Malagas provinces pašvaldības Estepona, Fuengirola, Málaga, Marbella un Vélez-Málaga.

4.4. Izcelsmes apliecinājums: Šo makreles konservu izgatavošanā izmanto tikai Scomber japonicus sugas zivis.

Konservus izgatavo un iepako ražošanas uzņēmumos, kas atrodas konservu izgatavošanas ģeogrāfiskajā apgabalā un ir iekļauti Regulatīvās padomes reģistrā. Izgatavošanas procesā tiek ievēroti specifikācijā norādītie elementi, it sevišķi attiecībā uz amatniecisku izgatavošanu, izmantojot tādas pašas metodes un paņēmienus kā senatnē un tādējādi saglabājot zivju dabīgās īpašības. Reģistrētās darbnīcās, kurās noris izgatavošanas process, nedrīkst rūpnieciski izgatavot citus produktus.

Regulatīvā padome kā pārbaudes struktūra veic regulāras pārbaudes, lai pārliecinātos, ka produkti ar aizsargātu izcelsmes norādi tiek iegūti un izgatavoti atbilstīgi specifikācijā norādītajām prasībām, it sevišķi attiecībā uz produktu izcelsmi un to izgatavošanu, izmantojot amatnieciskas metodes. Reģistrēto konservu ražošanas uzņēmumu īpašnieki veic uzskaiti, ražošanas procesa kontroles mērķiem norādot informāciju par izmantoto izejmateriālu un izgatavoto produkciju par katru dienu, kad to uzņēmumā izgatavo konservus ar aizsargātu izcelsmes norādi.

Regulatīvā padome sertificē makreles konservus, kuru atbilstība specifikācijā norādītajām prasībām apliecināta pārbaudes procesā, un izsniedz uzņēmumiem numurētas etiķetes, ar kurām produktu laiž tirgū, garantējot tā izcelsmi un izgatavošanu, izmantojot amatnieciskas metodes un saglabājot zivju dabīgās īpašības.

4.5. Ražošanas metode: Scomber japónicus sugas zivju filejas iegūst šādi: zivju galvas atdala, zivis izķidā un mazgā, līdz tās pietiekami attīrītas no asinīm un gļotām. Zivis vāra, ievietojot tās verdošā šķīdumā no sāls un dzeramā ūdens; šā procesa laikā rūpīgi uzrauga pH un Cl līmeni. Pēc tam atdala zivju ādu. To veic ar rokām, un tas produkta izgatavošanas procesā ir īpaši svarīgi, jo netiek izmantotas ķīmiskas vielas, tādējādi ļaujot saglabāt zivju dabīgās īpašības un iegūt vislabākās kvalitātes produktu. Kad iegūtas zivju filejas bez ādas un asakām, produktu ievieto metāla vai stikla traukos, kas sterilizēti, termiski apstrādājot, lai iznīcinātu jebkādus mikroorganismus. Šajā izklāstītajā procesā ievērotas amatnieciskas metodes, kas tradicionāli tikušas izmantotas šajā izgatavošanas apgabalā un kas, kā jau iepriekš norādīts, ļauj saglabāt visas zivju dabīgās īpašības, kuras zustu, atdalot zivju ādu ar ķīmisku vielu palīdzību, kā tas notiek rūpnieciskas ražošanas procesā.

4.6. Saikne: Migrējošo zivju sugu zveja Spānijas dienvidos tika uzsākta pirms trīs tūkstošiem gadu, kad feniķieši un senās pilsētas Tartesas iedzīvotāji sāka zvejot tunzivis, skumbrijas un makreles, izmantojot nelielus tīklus, primitīvus riņķvadus un parastus āķus. Arābi ieviesa pie Andalūzijas dienvidu krastiem tunzivju krātiņus. Šādi tunzivju krātiņi vēl šodien ir viens no galvenajiem Spānijas uzņēmumos izmantoto izejmateriālu — zivju — iegūšanas līdzekļiem.

Jāatzīst, ka līdz ar zveju nozīmīga bija arī šo migrējošo zivju sugu pārstrādes nozare, kas uzsāka attīstīties I gadsimtā pirms mūsu ēras, Romas impērijas uzplaukuma laikā. Visu veidu tunzivis un makreles tika sagatavotas ražotnēs, kuras strauji attīstījās visā Andalūzijas piekrastē. Ievērojamās Baelo Claudia de Bolonia drupas Tarifā, kurās vēl šodien ir redzami zivju dīķi, ir tikai viens piemērs. Romiešu sāls ieguves apgabalos radās nozīmīgas pilsētas. 40 ražotnes, kas atradās rajonā gar Kadisas līci un Austrumu krastu (Levanti), bija izslavētas dēļ to sālītajām zivīm un galvenokārt dažāda veida zivju mērcēm (garum, mauria un alex).

Zivju produktu konservēšana Andalūzijā ir tradicionāla nodarbe kopš neatminamiem laikiem līdz pat mūsdienām. Šodien Andalūzijas konservu ražošanas nozarei ir raksturīgas šādas kvalitātes iezīmes, kas nodrošina tās atšķirīgumu, — pārstrādāto zivju sugu saistība ar Andalūzijas piekrastes vidi, ģimenes tradīcijas un tradicionālās, amatnieciskās izgatavošanas metodes, kas tiek saglabātas konservu ražošanas uzņēmumos, pretēji rūpnieciskiem procesiem, kuri neapšaubāmi izmaksā mazāk, jo vajadzīgs mazāk darbaspēka, tāpēc ka ar ķīmisku vielu palīdzību tiek veikts tas, ko amatnieciskos uzņēmumos dara ar rokām, tādējādi ievērojot tradīcijas un piešķirot produktam izteikti dabīgas īpašības, kas šo produktu uz līdzīgu rūpnieciski ražotu produktu fona izceļ ar blīvu, maigu un sulīgu struktūru, patīkamu smaržu un ļoti raksturīgu garšu un kas ir saikne starp produktu un ģeogrāfisko apgabalu.

Scomber japónicus sugas makreļu zveja Andalūzijā ir tradicionāla nodarbe, tāpēc šīs zivis ir parasts un pastāvīgs Andalūzijas pārstrādes nozares produkts. Savukārt amatniecisko konservu ražošanas nozari galvenokārt veido mazi un vidēji ģimenes uzņēmumi, kurus vada to īpašnieki un dibinātāji vai viņu mantinieki, un tas ir ļāvis šajos uzņēmumos laika gaitā saglabāt tradicionālās produkta ražošanas metodes. Ievērojot šīs nozares senās tradīcijas Andalūzijā un nododot šā produkta izgatavošanas pieredzi no paaudzes paaudzē, veidojas prasmīgs darbaspēks. Tomēr šīs tradīcijas turpināšanu apdraud rūpnieciskie ražošanas procesi, kas, kā jau iepriekš minēts, izmaksā mazāk.

Turklāt Andalūzijas konservu ražošanas uzņēmumi atrodas Andalūzijas apgabalos, kuros zvejniecībai ir ļoti būtiska nozīme, un šie uzņēmumi ir starp galvenajiem darba vietu nodrošinātājiem šajos apgabalos — galvenokārt tāpēc, ka, izmantojot amatnieciskas ražošanas metodes, ir vajadzīgs vairāk darbaspēka. Tādējādi šī ir industrializācijas apdraudēta nozare, kuras pastāvēšana ietekmē ne tikai produktu kvalitāti, bet arī šo sevišķi svarīgo sociālo aspektu.

4.7. Pārbaudes struktūra:

Nosaukums: Consejo Regulador de las Denominaciones Específicas «Caballa de Andalucía» y «Melva de Andalucía» Adrese: Glorieta del Agua no 4. Edificio Aljamar Center E-41940 Tomares (Sevilla) Tālr.: (34) 954 15 18 23 E-pasts: consejoregulador@caballaymelva.com

Īpašo nosaukumu “Caballa de Andalucía” un “Melva de Andalucía” Regulatīvā padome ievēro standartu EN 45.011.

4.8. Marķējums: Marķējumā obligāti jābūt norādei “Caballa de Andalucía”. Marķējumu apstiprina Regulatīvā padome. Etiķetes numurē un izsniedz Regulatīvā padome.

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.