LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 265/18

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2010/C 265/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“FICHI DI COSENZA”

EK Nr.: IT-PDO-0005-0682-25.02.2008

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums:

“Fichi di Cosenza”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Itālija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Ar nosaukumu “Fichi di Cosenza” drīkst apzīmēt vienīgi žāvētus mājas vīģes – Ficus carica sativa (domestica L.) – augļus, kas izaudzēti no “Dottato” (jeb “Ottato”) šķirnes vīģes kokiem. Svaigiem “Dottato” šķirnes augļiem, kas audzēti 4. punktā noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, ir ovāla, gandrīz lodveida forma, atvārsnīte visbiežāk pusatvērta, to apņem zaļš gredzens, kas līdz ar ienākšanos pakāpeniski kļūst kastaņbrūns. Augļu miza, kas iesākumā ir dzeltenzaļā krāsā, kļūst zaļgani dzeltena, augļa virsa reizumis klāta ar maz izteiktām gareniskām ribiņām. Dzintarkrāsas ziedgultne satur vidēji stingru, viegli aromātisku un ne pārāk sulīgu dzintarkrāsas mīkstumu; sula nav bieza, taču līdz ar augļkopas nogatavošanos tā reizēm pa pilienam sūcas caur atvārsnīti. Garša ir medaini salda. Sēkleņi (riekstiņi) ir sīki un tukši, un to nav daudz.

Produktu “Fichi di Cosenza” piedāvājot tirgū, tam jābūt ar šādām īpašībām.

Fizikālās īpašības

Atkarībā no izmēra vīģes ir

lielas: 55–65 augļi 1 kilogramā;

vidējas: 66–85 augļi 1 kilogramā;

mazas: vairāk par 85 augļiem 1 kilogramā;

forma atgādina iegarenu, reizumis pie virsotnītes viegli saplacinātu pilienu;

auglis vienmēr ir ar īsu un sīku ziednesi;

miza gaiši zeltaina, no salmu dzeltenas līdz gaišai bēša krāsai, reizēm ar nedaudziem tumšākiem iekrāsojumiem;

auglis ar ribojumu (tumšas gareniskas svītras), kas tikko saskatāms;

sēkleņu relatīvi nedaudz, tie ir sīki (vidējais platums 0,98 mm, garums 1,30 mm), parasti tukši un nelielā skaitā, maz kraukšķīgi.

Ķīmiskās īpašības

Mitrums: nepārsniedz 24 %, iepakojumā – 28 %;

kopējais cukuru saturs (gramprocentos (g/%) no sausnas), ja augļi žāvēti saulē, ir 48–57, bet ja tie žāvēti siltumnīcā, – 50–75.

Organoleptiskās īpašības

Garša: sevišķi salda, gandrīz medaina.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

— Visiem “Fichi di Cosenza” ražošanas posmiem no ražas novākšanas līdz žāvēšanai jānotiek 4. punktā noteiktajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

Produktu iesver vai nu pa 50 līdz 1 000 g un iepako uz koka vai pārtikas produktiem izmantojama materiāla paplātēm, vai arī pa 1 līdz 25 kg – kartona vai pārtikas produktiem izmantojama materiāla kastēs. Kastes jāpārsedz ar caurspīdīgu plēvi.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Noteikumos produkta noformēšanai tirgus vajadzībām paredzēts, ka uz etiķetes ar skaidriem un neizdzēšamiem burtiem līdztekus Kopienas grafiskajam simbolam jāatveido šādas norādes:

— Fichi di Cosenza, kam vajadzības gadījumā seko tulkojums citās valodās un tulkojama vārdkopa “Denominazione di Origine Protetta” (“aizsargāts cilmes vietas nosaukums”),

— produkta logotips.

Uz produkta iepakojuma pieļaujams lietot šādas papildu norādes itāļu valodā vai vietējā dialektā:

Fichi secchi di Cosenza, Fichi essiccati del cosentino, Ficu siccati, Ficu Janchi.

Nedrīkst pievienot nekādu apzīmējumu, kas nav skaidri paredzēts noteikumos.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Fichi di Cosenza” ražošanas ģeogrāfisko apgabalu ziemeļos norobežo plašās Pollīno (Pollino) kalnu masīva dienvidu nogāzes, kas nošķir šo apgabalu no Bazilikatas (Basilicata) reģiona, bet dienvidos – Silas (Sila) plakankalne un upes, kas tajā sākas: Nuka (Nucà), kas tek dienvidaustrumu virzienā, un Savuto (Savuto), kas tek dienvidrietumu virzienā. Minētais ražošanas apgabals atrodas no 0 līdz 800 m virs jūras līmeņa, un tajā nav nogāžu, kuru slīpums ir lielāks par 35 %. Tajā ietilpst visa Krati (Crati) upes ieleja (šī upe, tecēdama no dienvidiem uz ziemeļiem, ziemeļaustrumos ietek Jonijas jūrā), kā arī Savuto upes baseina dienvidu nogāze (šī upe dienvidrietumos ietek Tirēnu jūrā).

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Dabas faktori

Zeme

Augsnes “Fichi di Cosenza” ražošanas apgabalā lielākoties ir irdenas, maz mitras, kaļķainas un vidēji bagātas ar barības vielām.

Klimats

“Fichi di Cosenza” audzēšanas apvidum ir raksturīgs maigs klimats. Šis apvidus atrodas starp divām jūrām – Tirēnu un Jonijas jūru –, ziemeļos Pollīno kalnu masīvs pasargā to no aukstā ziemeļu vēja (Tramontana), savukārt Silas plakankalne ir dabisks šķērslis karstajiem un asajiem dienvidaustrumu vējiem.

Meteoroloģiskie dati liecina, ka apvidū nav sastopamas ne salnas, ne stipri un bieži sniegi; laikapstākļu gada vidējie rādītāji ir mēreni: lietus līst pavasara beigās un vasaras sākumā, taču tas nelīst ilgstoši, un starp lietus periodiem ir garāki bezlietus laika sprīži, bet nogatavošanās, novākšanas un žāvēšanas laikā – tieši laikposmā, kad tas ir visvairāk vajadzīgs augļu raksturīgo kvalitātes īpašību saglabāšanai, – lietus nav nemaz, un temperatūras nekad nav pārāk augstas, turklāt labvēlīga un noteicoša ietekme ir arī mērenai gaisa cirkulācijai ikdienā. Šādi klimatiskie apstākļi ir par cēloni tam, ka vīģes gandrīz pilnīgi sažūst jau kokā, tādējādi tām ir labāka kvalitāte nekā tās pašas šķirnes vai līdzīgu šķirņu vīģēm, ja tās audzē citos ģeogrāfiskajos apgabalos.

Cilvēkfaktori

Žāvētās vīģes, kas kopš senatnes ir ļoti vērtīgs pārtikas produkts, jo ir viegli uzglabājams un tam ir liela enerģētiskā vērtība, Kozencas (Cosenza) apgabalā ir kļuvušas arī par svarīgu ienākumu avotu (ASN, 1587), un to audzēšana – par savdabīgu vietējo tradīciju, kura kaimiņu provincēs nav attīstījusies un kura veidojusies, izkopjot vietējos “Dottato” šķirnes vīģu audzēšanas un apstrādes paņēmienus.

Arī tagad rīkojas tāpat kā agrāk (Ravasini, 1911): lai novērstu svešapputi ar savvaļas vīģeskoka ziedputekšņiem, Kozencas provinces lauksaimnieki veic īpašus pasākumus, izraujot ieaugušos meža vīģeskokus, kas var izplatīties vīģudārzu tuvumā.

Tā kā apgabalā ir īpaši klimatiskie apstākļi, vīģes var vītināties uz koka, kamēr vien tās karājas pie ziedneša (vietējā dialektā tad šādas vīģes sauc par passuluni). Vietējie audzētāji novērtē, kad vīģu sažūšanas pakāpe ir vispiemērotākā to novākšanai, ar rokām rūpīgi novāc sažuvušās vīģes (passuluni) un, lai novērstu parazitāro slimību parādīšanos, strauji pabeidz žāvēšanu, vai nu novietojot augļus tiešos saules staros (tradicionālā žāvēšana), vai arī siltumnīcās ar stikla vai kāda cita caurspīdīga materiāla segumu (aizsargātā žāvēšana) uz mājamatnieciskos apstākļos darinātas virsmas no niedru vai cita pārtikas produktiem piemērota “elpojoša” materiāla uz laiku no 3 līdz 7 dienām.

Šo 3 līdz 7 dienu laikā (precīzs šā perioda ilgums atkarīgs no vietējā audzētāja pieredzes un vērtējuma) vīģēm, kas žāvējas, tiek veltīta liela uzmanība: ar maņu orgāniem tiek novērtēta nogatavināšanās pakāpe un viendabīgums, veselums, kā arī organoleptiskās un estētiskās īpašības, lai pārliecinātos, ka produkts ir gatavs patēriņam un turpmākai apstrādei (piemēram, pirmajās dienās ar rokām vīģes ir jāapgriež otrādi vismaz divas reizes dienā, lai žāvēšana būtu vienmērīga; vīģes, kurām nav ziedneša vai kurām ir saules apdeguma plankumi utt., tiek noņemtas no žāvēšanas virsmas).

“Dottato” vīģu audzēšana, apstrāde un izmantošana žāvētā stāvoklī tātad ir īpaša Kozencas apgabala augļkopības tradīcija, kuru jau izsenis Itālijā atzinuši pētnieki un tirgotāji, kas aprakstījuši un izcēluši slaveno Kozencas žāvēto vīģu sevišķās kvalitātes īpašības (Casella, 1933; Pagano, 1857):

“Ļaužu apzinīgais darbs, kuri gadsimtu gaitā pratuši attīstīt pavisam specifisku saimniecisku darbību, kuras pamatā ir gan labāko šķirņu atlase, gan tādu agrotehnisko paņēmienu un metožu izstrāde, kuri vislabāk atbilst nospraustajam mērķim, piemērotu iekārtu un ierīču izmantošana, piemērotākā laika un darāmo darbu izraudzīšanās (tos veic vai nu ar rokām, vai mehanizēti, taču arī tad lielu darbu daļu veicot ar rokām), gan arī optimāli apstrādes paņēmieni, lai galarezultātā panāktu, ka gatavais produkts ir tipisks un augstas kvalitātes (organoleptiskā, estētiskā, un uzturvērtības ziņā)”, kā arī slimību neskarts un bez kaitēkļu iebojājumiem.

Izmantojot neiesaiņotās saulē žāvētās vīģes, Kozencas zemnieki, gadsimtiem ritot, radījuši lielu, vairāk vai mazāk apstrādātu un mākslinieciski noformētu žāvēto vīģu produktu daudzumu.

5.2. Produkta specifika:

“Fichi di Cosenza” vīģu sevišķās īpašības ir vērtīgas, jo pēc žāvēšanas tās ir pilnīgas, gaļīgas, pastveida, mīkstas, plastiskas un to krāsa ir no gaiši dzeltenas līdz gaiši dzintarainai. Pazīme, ar kuru “Fichi di Cosenza” atšķiras no šīs pašas “Dottato” šķirnes vīģēm, kas audzētas ārpus Kozencas apgabala, ir mazie, smalkie sēkleņi (riekstiņi), kuri, vīģi košļājot, gandrīz nav jūtami. Šo īpašību papildina citas fenoloģiskas un organoleptiskas dabas īpašības, piemēram, augsts cukuru saturs, laba uzglabājamība un viegla apstrādājamība saskaņā ar dažādām tradicionālajām receptēm.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

“Fichi di Cosenza” vīģu kvalitāte un raksturīgās īpašības atkarīgas galvenokārt no ģeogrāfiskās vides dabas faktoriem un cilvēkfaktoriem.

Dabas faktori

Tā kā augsnēm ir labs mehāniskais sastāvs– tās nav nedz pārāk mālainas, nedz arī smagas –, tad tajās nav stāvošu ūdeņu, un tās veicina ļoti labu fizioloģisko apstākļu nodrošināšanu augļukokiem, kuru vainags tādējādi ir mazāk pakļauts sēņu un baktēriju izraisītu slimību uzbrukumiem.

Mērenie un pastāvīgie vasaras vēji, kas mazina karstumu vasaras mēnešos, nodrošina to, ka vīģu plānā miziņa neatūdeņojas pārāk ātri un neiekrāsojas tumšā kastaņkrāsā; tāpēc ūdens pārvietošanās ātrums no augļa iekšienes uz miziņas perifērisko daļu ir pakāpenisks un pastāvīgs, nodrošinot to, ka žāvējoties vīģes mīkstums ir viendabīgs un mīksts, un veicinot parādību, kad vīģes žāvējas lēnām, paliekot karājamies kokā (passuluni): tai ir ļoti svarīga nozīme kvalitātes nodrošināšanas ziņā, jo tā ļauj audzētājiem novākt vīģes vispiemērotākajā brīdī, nepieļaujot, ka tās dabiskā kārtā nobirst zemē, kur tās apdraud parazīti.

Turklāt Kozencā meža vīģeskoku audžu ir ļoti maz, un tāpēc apputeksnēšanās ar savvaļas vīģeskoku ziedputekšņiem nav izplatīta; tas ļauj augiem lielā mērā saglabāt partenokarpiju, kas vīģu mīkstumu dara gandrīz pilnīgi brīvu no sēkleņiem, bet, ja tādu ir, tad tie nav apaugļoti un ir sīki.

Cilvēkfaktori

“Fichi di Cosenza” vīģu kvalitātes nodrošināšanai cilvēkfaktoram ir noteicoša nozīme. Šo vīģu ražošanai raksturīgs liels roku darba, pieredzes un zinātības ieguldījums visos ražošanas procesa posmos, un tas ir noteicošs gatavā produkta kvalitātes nodrošināšanas faktors, lai iegūtu īpašu atzinību kā tautsaimniecisks sasniegums (C.U.P.E.C.C., 1936). Vīģu novākšanu un apstrādi ar rokām vienmēr veic pieredzējis personāls, un šīs ar rokām veiktās darbības liecina par labi apgūtu “amata prasmi” (“saper fare”), kas, pārmantota no paaudzes paaudzē, nostiprinājusies kā neaizstājams vietējais mantojums. Šī vietējā, atšķirīgā, nostiprinātā un reizumis no ārpasaules stingri sargātā senču pieredze nosaka arī daudzu to tradicionālo izstrādājumu galīgo kvalitāti, kuri iegūti no “Fichi di Cosenza” vīģēm un kuri liecina par vietējo iedzīvotāju radošās fantāzijas daudzveidīgajām izpausmes formām, kas atspoguļotas vairākos rakstu avotos (Casella D., 1933; Casella L.A., 1915; Cerchiara, 1933; Jacini, 1877; R.E.D.A., 1960; Palopoli, 1985). “Fichi di Cosenza” ražošanas apgabalā norisinās daudzi gadatirgi un folkloras pasākumi, kas veltīti šim produktam, tostarp sv. Jāzepa (S. Giuseppe) diena, par kuru Kozencā dati reģistrēti kopš XIX gadsimta vidus.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu procedūru, aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Fichi di Cosenza” atzīšanas pieteikumu 2008. gada 9. janvārī publicējot Itālijas Republikas Oficiālā Vēstneša (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) 7. numurā.

Ražošanas specifikācijas konsolidētā versija ir pieejama

— šādā tīmekļa vietnē: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg vai

— tieši atverot ministrijas tīmekļa vietnes mājas lapu (http://www.politicheagricole.it) un tad uzklikšķinot uz “Prodotti di Qualità” (ekrāna kreisajā pusē) un, visbeidzot, uz “Disciplinari di Produzione all’esame dell’UE [regolamento (CE) n. 510/2006]”.

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.