EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 9.11.2011 
SEC(2011) 1323 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
Pavaddokuments dokumentam 
“Veselība izaugsmei” – ES r īcības programma vesel ības jomā laikposmam no 2014. l īdz 
2020. gadam 
 
{COM(2011) 709 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1322 gal īgā redakcija}  
 
 1Atruna 
Šis ietekmes nov ērtējuma ziņojums ir saistošs tikai tiem Komisijas dienestiem, kas piedal ījās 
tā sagatavošan ā, un tas ir izstr ādāts kā pamats piez īmēm un neskar Komisijas turpm āko 
lēmumu gal īgo redakciju. 
 
 21. PROBLĒMAS  APRAKSTS 
Programm ā “Veselība izaugsmei”, kas ir treš ā ES programma vesel ības aizsardz ības jomā 
2014.–2020. gadam (turpm āk “Programma”), ir paredz ēts izmantot rezult ātus, kas sasniegti 
gan pirmaj ā Sabiedr ības vesel ības programm ā (SVP) 2003.–2007. gadam, gan otraj ā 
Veselības aizsardz ības programm ā (VAP) 2008.–2013. gadam.  
Tomēr saskaņā ar mērķiem, kas izvirz īti stratēģijai “Eiropa 2020 — strat ēģija gudrai, 
ilgtspējīgai un integr ējošai izaugsmei”1, un, pamatojoties uz secin ājumiem, kas izdar īti, un 
ieteikumiem, kas sagatavoti daž ādos iepriekš ējo programmu nov ērtējumos un rev īzijās, ar 
jauno Programmu ievies īs arī daļēji jaunu pieeju. T ā būs mērķtiecīgāka programma, kur ā 
uzmanība būs koncentr ēta uz maz āku skaitu paman āmu priorit āšu un pas ākumu, kas var 
veidot “kritisko masu”, cita starp ā īstenojot sviras efek tu, papildinot dal ībvalstu politikas 
nostādnes un stimul ējot sadarb ību veselības jomā saskaņā ar 168. pantu L īgumā par Eiropas 
Savienības darbību. 
Secinājumi, kas izdar īti iepriekš ējās programm ās un to nov ērtēšanā, bija skaidri: 
a) jaunajai Programmai j ānosaka maz āk mērķu, un tiem j ābūt konkrētākiem , un 
finansiālais atbalsts j ākoncentrē uz mazāku skaitu pas ākumu  galvenaj ās prioritārajās jomās, 
kas ES nodrošin ās vislielāko pievienoto v ērtību. Tam jānodrošina efektivit ātes pieaugums un 
maksimāli jāpastiprina Programmas ietekme; 
b) Programm ā vairāk jāpiedalās visām iesaist ītajām valstīm, jo īpaši tām ES 
dalībvalstīm, kuru nacion ālais kopien ākums (NKI) ir sal īdzinoši zems. Uzsvars j āliek uz 
jomām, kurās tās nevar rentabli darboties vienas , kurās pastāv skaidras p ārrobežu vai iekš ējā 
tirgus probl ēmas vai kur ās sadarbība ES līmenī nodrošina b ūtiskas priekšroc ības un palielina 
efektivitāti; 
c) rezultāti jāiekļauj regul āras ziņošanas sist ēmā un efekt īvāk jāizplata Komisijas 
departamentiem, ieinteres ētajām personām un valstu politikas veidot ājiem. 
Eiropas Komisijas 2011. gada 29. j ūnija paziņojumā “Budžets strat ēģijai “Eiropa 2020””2 ir 
norādīts: “Labas vesel ības veicin āšana ir gudras un iek ļaujošas izaugsmes m ērķu neatņemama 
sastāvdaļa stratēģijā “Eiropa 2020”. Cilv ēku veselības un aktivit ātes ilgākai saglab āšanai ir 
pozitīva ietekme uz produktivit āti un konkur ētspēju. Inovācijas vesel ības aprūpē palīdz risināt 
ilgtspējas problēmu nozar ē demogrāfisko izmai ņu kontekst ā”, un, lai pan āktu “iekļaujošu 
izaugsmi”, ir svar īgi mazināt nevienlīdzību veselības aizsardz ības jomā. 
Saistītajā politikas sada ļā attiecībā uz Paziņojumu par vesel ības daudzgadu finanšu sh ēmu 
(DFS) ir noteikts: 
                                                 
1 Komisijas pazi ņojums “Eiropa 2020. Strat ēģija gudrai, ilgtsp ējīgai un integr ējošai izaugsmei”, 
COM(2010) 2020 gal īgā redakcija. 
2 “Budžets strat ēģijai “Eiropa 2020””, Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas 
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai, COM(2011) 500 gal īgā redakcija.  
 
 
 3“Jaunā programma “Vesel ība izaugsmei” b ūs orientēta uz darb ībām ar skaidru ES pievienoto 
vērtību saskaņā ar stratēģijas “Eiropa 2020” m ērķiem un jaun ām juridisk ām saistībām. 
Galvenais m ērķis ir:  
• sadarboties ar dal ībvalstīm, lai aizsargātu iedzīvotājus pret vesel ības pārrobežu 
apdraudējumiem , 
• palielināt veselības aprūpes pakalpojumu ilgtsp ējību, 
• uzlabot iedz īvotāju veselību, vienlaikus veicinot inov āciju vesel ības aprūpes 
jomā. 
Piemēram, programma atbalst īs veselības aizsardz ības politiku, izstr ādājot paraugpraksi un 
pamatnost ādnes retu slim ību diagnostic ēšanai un ārstēšanai , atbalstot Eiropas references t īklus 
par slimībām, izstrādājot paraugpraksi un pamatnost ādnes vēža skrīningam  un izveidojot 
kopīgu ES pieeju vesel ības aprūpes tehnolo ģijas novērtējumiem un e-Vesel ībai. 
[Tajā pašā laikā] pētniecības un inov ācijas darb ības vesel ības aprūpes jomā tiks atbalst ītas 
Vienotā stratēģiskā satvarā pētniecībai un inov ācijai.” 
Šajā paziņojumā Komisija ierosin āja piešķirt EUR 396 miljonus (r ēķinot 2011. gada cen ās, vai 
EUR 446 miljonus pašreiz ējās cenās) 2014.–2020. gadam īpašai izdevumu programmai 
veselības aprūpes jomā. Budžetā tā nenoliedzami ir maza vai vid ēja programma, jo īpaši 
ņemot vērā, ka izdevumi vesel ības aprūpes jomā ir gandrīz vienādi ar 10 % no ES iekšzemes 
kopprodukta un t ā ir viena no liel ākajām ekonomikas nozar ēm ES.  
Veselība ir ne tikai past āvīga vērtība, bet ar ī spēcīgs ekonomikas izaugsmes stimuls. 
Veselības aprūpes nozar ē ir nodarbin āta desmitā daļa darba ņēmēju ES, un darba ņēmēji šajā 
nozarē ir vieni no visaugst āk kvalific ētajiem, jo terci āro izglītību ieguvušo darba ņēmēju daļa 
tajā ir lielāka nekā vidēji citās nozarēs. Tādēļ veselības aprūpes nozarei ir svar īga loma gan 
ekonomik ā kopumā, gan strat ēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas veicin āšanā. Pastāv spēcīgi 
pierādījumi vesel ības un ekonomikas rezult ātu savstarp ējai saistībai — laba iedz īvotāju 
veselība ir oblig āts priekšnoteikums viedai, ilgtsp ējīgai un iek ļaujošai izaugsmei.  
Papildus tam, ka laba vesel ība ir viens no svar īgākajiem apst ākļiem individu ālās 
produktivit ātes un pilso ņu ekonomisk ās neatkar ības palielin āšanai, produkt īvā vecuma 
palielināšanās, pateicoties lab ākai vesel ībai, tiešā veidā un pozit īvi iespaidotu kop ējo 
produktivit āti un konkur ētspēju. Turkl āt veselība ir sp ēcīgs ekonomikas izaugsmes 
virzītājspēks, jo tā palielina gan piepras ījumu mājsaimniec ību vidū, gan iekr ājumus, kā arī 
rada augsti kvalific ētas darbavietas, stimul ē inovāciju un ir pamats sp ēcīgai Eiropas 
rūpniecībai.  
Visbeidzot ieguld īšana vesel ības aprūpē arī palīdz novērst problēmas un lab āk izmantot 
iespējas, kas saist ītas ar novecojošo sabiedr ību (paredzams, ka turpm āko 20 gadu laik ā 
eiropiešu skaits vecum ā virs 65 gadiem palielin āsies par 45 % no 85 miljoniem 2008. gad ā 
līdz 123 miljoniem 2030. gad ā). Problēmas šajā ziņā ir saistītas ne tikai ar vec āka gadagājuma 
cilvēku veselības aizsarg āšanu, veicin āšanu un uzlabošanu, bet ar ī ar pieaugošo vesel ības 
aprūpes izmaksu segšanu un pied āvāto veselības aprūpes pakalpojumu uzlabošanu, rea ģējot 
uz lielākām un atšķirīgām cerībām, kā arī nodrošinot šo pakalpojumu pieejam ību. 
Veselības aprūpes jomā dalībvalstis ir spiestas nodrošin āt pienācīgu līdzsvaru starp visp ārējas 
piekļuves nodrošin āšanu kvalitat īviem vesel ības aprūpes pakalpojumiem un budžeta 
ierobežojumu iev ērošanu. Š īs problēmas nekādā ziņā nav jaunas, bet nepieciešam ība tās 
risināt kļūst aizvien liel āka, jo īpaši pašreiz ējā ekonomikas situ ācijā. Finanšu kr īze ir vēl 
vairāk palielin ājusi nepieciešam ību uzlabot valstu vesel ības aprūpes sistēmu rentabilit āti. 
Pirmkārt un galvenok ārt dalībvalstīm ir jāīsteno tieša r īcība valsts l īmenī. Saskaņā ar Līgumu 
 
 4ES veselības aizsardz ības politikas m ērķis ir papildin āt un atbalst īt valstu politiku un veicin āt 
dalībvalstu savstarp ējo sadarbību.  
Ņemot vērā ierobežoto budžetu, ir gr ūti izstrādāt tādu ES vesel ības aizsardz ības programmu, 
kas vislab āk atbilstu vis ām dalībvalstu un citu ieinteres ēto personu interes ēm. Tāpēc ir 
jānosaka priorit ātes vajadz ībām tā, lai izmantotu Programmas rezult ātus un īstenotu sviras 
efektu ar m ērķi atbalstīt un izstrādāt veselības aizsardz ības politikas nost ādnes gan Eiropas, 
gan valstu, gan ar ī vietējā līmenī.  
Programmai ir j ānodrošina iesp ējas veidot un stiprin āt sadarbības mehānismus un procesus 
dalībvalstu vid ū, lai identific ētu kopējos instrumentus un paraugpr akses, kas rada siner ģiju. 
Tai ir jānodrošina ES visliel ākā pievienot ā vērtība un apjomrad īti ietaupījumi, tādējādi 
atbalstot reformas sarež ģītos apstākļos. Raugoties no 2020. gada un v ēlākas perspekt īvas, gan 
dalībvalstīm, gan ES kopum ā ir jārisina vair ākas problēmas: 
A. veselības aprūpes sistēmu finansi ālā ilgtspēja, 
 B. veselības aprūpes darbasp ēka trūkums, 
  C. nepieciešamie uzlabojumi pacientu droš ības jomā, 
  D .  p a s t āvīga progresa tr ūkums attiec ībā uz hronisku slim ību kontroli un 
profilaksi, 
  E. pašu produkt īvāko gadu zaud ēšana lielai da ļai iedzīvotāju veselīgas dzīves 
gadu lēnā pieauguma d ēļ, 
 F. pieaugoša nevienl īdzība veselības aprūpes jomā Eiropā un tās kaimiņvalstīs, 
 G. glob āli un pārrobežu apdraud ējumi vesel ībai. 
Programma var pal īdzēt atrisināt iepriekšmin ētās problēmas tikai tikt āl, ciktāl tā nodrošina 
finansiālas iespējas veidot un stiprin āt sadarbības mehānismus un procesus dal ībvalstu vid ū, 
lai identific ētu kopējos instrumentus un paraugprakses, kas rad ītu sinerģiju, nodrošin ātu ES 
pievienoto v ērtību un apjomrad ītus ietaup ījumus, taj ā pašā laikā pilnībā ievērojot 
subsidiarit ātes principu un atz īstot, ka dal ībvalstis ir piln ībā atbildīgas par l ēmumu 
pieņemšanu atbilstoši savai specifiskajai situ ācijai. 
Tādējādi Programma paredz ēs ieguldījumu vien īgi tajos gad ījumos, kad dal ībvalstis nevar ēs 
rīkoties individu āli vai koordin ācija pavisam noteikti b ūs labākais turpm ākās rīcības veids. 
Saskaņā ar ES 2020. gada m ērķiem jāpierāda, ka Programm ā paredzētā rīcība patieš ām 
nodrošina ES pievienotu v ērtību un rada nov ērtējamu ietekmi.  
Sabiedrības veselību ES pal īdzēs uzlabot ar ī citas ES finans ēšanas programmas ar liel ākiem 
resursiem, jo īpaši strukt ūrfondu pētniecības programmas sabiedr ības veselības komponente. 
Tomēr vienīgi Veselības aizsardz ības programmas m ērķis ir novērst problēmas un mazin āt 
bažas vesel ības aizsardz ības politikas jom ā, vienlaic īgi nodrošinot ar ī politikas m ērķu 
turpmāku sasniegšanu šaj ā jomā. Tāpēc ar tās palīdzību iespējams risin āt jautājumus, kas ir 
ārpus citu finans ēšanas programmu piem ērošanas jomas. Tom ēr tās veiksm īgu norisi var 
veicināt, veidojot nepieciešam ās saiknes un skaidras siner ģijas ar cit ām līdzekļu izlietojuma 
programm ām. 
 
 52. SUBSIDIARIT ĀTES  PĀRBAUDE.  EIROPAS  SAVIEN ĪBAS  TIESĪBAS  
RĪKOTIES   
Līguma par Eiropas Savien ības darb ību (LESD) 168. pants p ārliecinoši aizst āv 
subsidiarit ātes principu sabiedr ības vesel ības jomā. Tajā ir minēts, ka “Savien ības rīcība 
[..] papildina  dalībvalstu politiku”, un p ēc tam ir nor ādīts, ka “Savien ības rīcība papildina  
dalībvalstu rīcību”. Turkl āt Savienība var “ atbalstīt to rīcību”. 
Ir minētas arī galvenās jomas, kur š āda papildu r īcība ir jāīsteno: 
• sabiedrības veselības uzlabošana, 
• fizisko un gar īgo slimību profilakse,  
• fiziskās un garīgās veselības apdraud ējuma novēršana, 
• cīņa pret slim ībām, kuras visvair āk apdraud vesel ību, 
• narkotiku izrais ītā kaitējuma vesel ībai mazin āšana, arī informēšana un profilakses 
pasākumi, 
• pārrobežu re ģionu vesel ības aprūpes pakalpojumu savstarp ējas papildin āšanās uzlabošana. 
Šajā pašā pantā ir norādīti veidi, k ādos iespējams sekm ēt cīņu pret slim ībām, kuras visvair āk 
apdraud vesel ību:  
• veicinot to c ēloņu, izplatīšanās un profilakses izp ēti, 
• veicinot inform ēšanu un izgl ītošanu vesel ības jautājumos, 
• pārraugot nopietnus p ārrobežu vesel ības apdraud ējumus, laic īgi brīdinot par tiem un 
apkarojot šos vesel ības apdraud ējumus,  
• veicinot dal ībvalstu sadarb ību. Līguma 168. panta 2. punkta otraj ā daļā ir norādīts, ka 
“Komisija, uzturot ciešus sakarus ar dal ībvalstīm, var nākt klajā ar dažādiem lietiš ķiem 
ierosinājumiem, lai veicin ātu šādu koordin āciju, jo īpaši iniciat īvas, kuru m ērķis ir 
pamatnost ādņu un r ādītāju izstrāde, paraugprakses apmai ņas organiz ēšana un 
nepieciešamo faktoru nodrošin āšana periodiskai apsekošanai un izv ērtēšanai”. 
Pēc tam šā paša panta 3. punkts paredz, ka “Savien ība un dal ībvalstis veicina sadarb ību ar 
trešām valstīm un kompetent ām starptautisk ām organiz ācijām sabiedr ības veselības jomā”. 
Ņemot to v ērā, LESD 168. panta 5. punkt ā ir piešķirtas pilnvaras Eiropas Parlamentam un 
Padomei paredz ēt arī veicināšanas pasākumus, lai aizsarg ātu un uzlabotu cilv ēku veselību. 
 
Nepieciešam ības kritērijs 
Lai gan dal ībvalstīm, kas ir suver ēnas strukt ūras, ir jārisina iepriekšmin ētās problēmas un 
jālemj par sav ām valsts vesel ības aizsardz ības politikas nost ādnēm, vairākos gadījumos tās 
var īstenot rīcību vienīgi pēc koordin ācijas ES l īmenī. Daudzām valstīm šāda dalībvalstu 
savstarpējā sadarbība ir ļoti izdevīga un iev ērojami palielina rentabilit āti. Pastāv arī labāks 
veids, kā atrisināt globālus jautājumus un mazin āt vispārējas bažas, mobiliz ējot pasākumus 
ES līmenī un nosakot kop īgas vērtības un principus. 
Tāpēc šajā Programm ā būs paredzēts finansējums galvenok ārt tiem pas ākumiem, kurus 
dalībvalstis vienas pašas nevar veikt tik efekt īvi un kuru izn ākums ir ļoti atkarīgs no 
sadarbības ES līmenī.  
 
 63. ES PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA 
Iepriekšējās programm ās iegūtā pieredze liecina par vair ākām situācijām, kurās rīcība ES 
līmenī var nodrošin āt skaidru pievienoto v ērtību, ko dal ībvalstis ir atzinušas (sk. šim ietekmes 
novērtējumam pievienoto gad ījumu izpēti).  
To, ka ir v ērts ieguldīt sagatavot ības uzlabošan ā, profilaks ē un pasākumu koordin ācijā saistībā 
ar veselības apdraud ējumiem un lip īgām infekcijas slim ībām ES līmenī, nesen skaidri 
pierādīja H1N1  gripas uzliesmojums 2009. gad ā. Nopietnu p ārrobežu vesel ības apdraud ējumu 
pārvaldīšanas spēju stiprināšana, kā arī kopīgi vakcīnu iepirkumi pand ēmiju gadījumā ir vēl 
viena joma, kur ā iespējams pan ākt būtisku ES pievienoto v ērtību. Arī sadarbību tādu 
pārrobežu slim ību apkarošan ā kā, piemēram, H1N1  gripa, nevar īstenot atseviš ķas 
dalībvalstis, jo t ā ir atkar īga no iniciat īvām un finans ējuma ES l īmenī. Veselības 
apdraudējumu jom ā ES uzdevums ir ne tikai koordin ēt pasākumus šo apdraud ējumu 
novēršanai, bet ar ī uzlabot dal ībvalstu un ārpuseiropas valstu sp ēju reaģēt uz tiem. ES 
pienākums ir ar ī nodrošin āt ātru un koordin ētu reakciju glob āla veselības apdraud ējuma 
gadījumā. 
Turklāt ES var nodrošin āt būtisku labumu t ādās jomās kā pārrobežu vesel ības aprūpe un 
nevienlīdzības novēršana vesel ības aprūpē un izstrādāt stratēģijas pieaugoš ās antimikrob ās 
rezistences apkarošanai, k ā arī rentablas vesel ības aprūpes tehnolo ģijas un inovat īvu veselības 
aprūpi, un ar Eiropas inov āciju partner ības atbalstu veicin āt veselīgu novecošanu. R īcība 
saskaņā ar Vesel ības aizsardz ības programmu papildina dal ībvalstu r īcību vesel ības 
veicināšanas un slim ību profilakses jom ā (tostarp darbu, piem ēram, saist ībā a r  u z t u r u  v a i  
smēķēšanu un nevienl īdzības novēršanu vesel ības aprūpē) un pievieno tai papildu v ērtību, 
nodrošina pilso ņu aizsardz ību pret to vesel ības apdraud ējumiem, jo īpaši gatav ību 
pandēmijām, garant ē zāļu, asins, audu, š ūnu un org ānu drošumu un veicina vesel ības aprūpes 
sistēmu savstarp ējo sadarb ību. Reto slim ību izprašanai un inovat īvu šo slim ību ārstēšanas 
metožu izstr ādei ir nepieciešams Eiropas re ģistros apvienot vair āku valstu pacientu 
populācijas; daudzi š ādi pasākumi ir liel ā mērā atkarīgi no Vesel ības aizsardz ības 
programmas.  
Veselības aizsardz ības programmas ietvaros ir  izveidoti un nostiprin āti tīkli, kas apvieno 
Eiropas vesel ības aprūpes speci ālistus, valstu un re ģionu vesel ības aizsardz ības iestādes un 
citas ieinteres ētās personas, kuras sniedz lielu ieguld ījumu, daloties ar sav ām zināšanām un 
palielinot ES resursus vesel ības aprūpes nozar ē. Eiropā ir izveidoti ar ī konsorciji, partner ības 
un citi inform ācijas un prakses apmai ņas veidi, kas veicina sadarb ību un pa ātrina izpēti. 
Veselības aizsardz ības programm ā finansēto projektu un r īcību rezultāti ir visefekt īvākais vai 
pat vienīgais veids, k ā iespējams iegūt datus daudz plaš āku reglament ējošu politikas nost ādņu 
definēšanai (piem ēram, attiec ībā uz vēzi, Alcheimera slim ību, retām slimībām un 
nevienlīdzību veselības aprūpē). 
Saistībā ar otrās Veselības aizsardz ības programmas starpposma nov ērtēšanu un pamatojoties 
uz padziļinātu gadījumu izpētes analīzi atbilstoši ES pievienot ās vērtības kritērijiem, attiec ībā 
uz konkrētiem finans ētajiem pas ākumiem tika izstr ādāti un pārbaudīti šādi aspekti: 
• paraugprakses apmai ņas sekmēšana dalībvalstu vid ū, 
• atbalsts zin āšanu apmai ņas un savstarp ējas mācīšanās tīkliem , 
• pārrobežu apdraud ējumu  risināšana, lai mazin ātu riskus un to rad ītās sekas, 
• konkrētu ar iekšējo tirgu  saistītu jautājumu risin āšana jomās, kurās ES ir pietiekamas 
pilnvaras, lai nodrošin ātu kvalitat īvus risinājumus dal ībvalstīs, 
 
 7• inovācijas potenci āla atklāšana vesel ības jomā, 
• pasākumi, kuru rezult ātā varētu izstrādāt salīdzinošās vērtēšanas sistēmu lēmumu 
pieņemšanai, 
• apjomrad ītu ietaup ījumu  palielināšana, nov ēršot līdzekļu izšķērdēšanu pasākumu 
pārklāšanās dēļ, kā arī finanšu resursu izmantojuma optimiz ācija. 
4. PROGRAMMAS  MĒRĶI 
Ņemot vērā iepriekš aprakst ītās problēmas un situ āciju, kā arī ierobežotos finanšu resursus 
turpmākajos gados, programmas “Vesel ība izaugsmei” visp ārējie mērķi ir sadarboties ar 
dalībvalstīm, lai veicin ātu inovāciju vesel ības aprūpē un palielin ātu veselības aprūpes sistēmu 
ilgtspēju, uzlabotu ES pilso ņu veselību un aizsarg ātu viņus pret p ārrobežu vesel ības 
apdraudējumiem. 
Visi konkr ētie mērķi, uz kuru pamata veidota Programmas lo ģika, ir orient ēti uz iznākumu, un 
tajos ir likts liel āks uzsvars uz praktiskiem rezult ātiem un to atbalst īšanu, dal ībvalstīs 
pieņemot nacion ālās programmas un vesel ības aprūpes politikas nost ādnes, lai īstenotu sviras 
efektu uz r īcību veselības aprūpes jomā un uz cit ām politikas nost ādnēm un ES finans ēšanas 
programm ām.  
1. Kopēju instrumentu un meh ānismu izstr āde ES līmenī resursu — gan cilv ēkresursu, gan 
finanšu resursu — nepietiekam ības novēršanai un inov ācijas apg ūšanas veicin āšana 
veselības aprūpē, lai tādējādi sniegtu ieguld ījumu novatorisk ās un ilgtsp ējīgās veselības 
aprūpes sistēmās 
Atbalstot dal ībvalstu centienus uzlabot vesel ības aprūpes efektivit āti un finansi ālo ilgtspēju, 
ES Vesel ības aizsardz ības programmas m ērķis ir stimul ēt ievērojamas resursu da ļas 
novirzīšanu šaj ā nozarē pašiem inovat īvākajiem un v ērtīgākajiem produktiem un 
pakalpojumiem, kam vienlaic īgi ir visliel ākais tirgus potenci āls un kas nodrošina izmaksu 
ietaupījumus ilg ākā termiņā. Veselības aprūpes sistēmas reform ās līdzekļi, kas nodrošina 
tūlītēju lielāku efektivit āti, noteikti j āapvieno ar ilgtermi ņa stratēģisku rīcību, novēršot 
galvenos izmaksu virz ītājus. Tikai š ādā veidā valstis var nodrošin āt vispārēju piekļuvi 
vienlīdzībai vesel ības aprūpē, veselības aprūpes finans ēšanai un sist ēmas izmantošanai. 
Piemēram, Eiropas valst īm sadarbojoties veselības aprūpes tehnolo ģiju novērtēšanā, ne 
tikai samazin āsies dublēšanās un tiks apkopota pi eredze, bet ar ī atklāts ilgtspējīgas inovācijas 
potenciāls medicīnas ražojumu un pakalpojumu jom ā. 
Ir ārkārtīgi svarīgi ES līmenī izstrādāt kopējus instrumentus un meh ānismus, lai pal īdzētu 
valstu vesel ības aprūpes sistēmām nodrošin āt labāku aprūpi, izlietojot maz āk resursu. Ar 
inovatīviem risin ājumiem ir j ānovērš darbasp ēka trūkums un maksim āli jāpalielina vesel ības 
aprūpes sistēmu efektivit āte, kas iesp ējams, inovat īvā veidā izmantojot produktus, 
pakalpojumus un instrumentus. 
Stratēģijā “Eiropa 2020” ir nor ādīts, ka inov ācija ir viedas izaugsmes atsl ēga. Vesel ības 
aprūpē ir milzīgs “viedas izaugsmes” potenci āls, kas var palielin āt efektivit āti un radīt jaunus 
veselības aprūpes pasākumus un produktus, kuri b ūtu piemēroti mūsu sabiedr ības vajadz ībām. 
Inovācija reaģē uz ilgtspējības problēmām, kas rodas vesel ības aprūpes sistēmās, gan veicinot 
pilnīgi jaunu risin ājumu mekl ēšanu, kas b ūtu atbilstoši neapmierin ātajām vajadz ībām, gan 
efektīvāk izmantojot to, kas jau ir pieejams, un radot piem ērotus apst ākļus inovācijām 
nākotnē. Inovācija jāuzskata ne tikai par procesu, kura pamat ā ir tehnolo ģijas, bet ar ī par 
organizatorisku un soci ālu procesu, kura centr ā ir cilvēka faktors, jo t ādā veidā tā var rentabli 
nodrošināt īstas priekšroc ības. 
 
 8Nesenās ekonomikas kr īzes dēļ nepieciešam ība uzlabot vesel ības aprūpes sistēmu rentabilit āti 
ir vēl vairāk samilzusi un k ļuvusi par galveno politikas priorit āti, kas, šķiet, paliks darba 
kārtībā daudzus turpm ākos gadus. Laik ā, kad resursi ir ierobežoti, dal ībvalstīm būs 
jālīdzsvaro nepieciešam ība nodrošin āt veselības aprūpes pieejam ību visiem un piepras ījums 
pēc kvalitatīviem vesel ības aprūpes pakalpojumiem. 
Ceļā uz šo politikas m ērķi ievērojot ļoti pragmatisku pieeju, Programmai var ētu būt svarīga 
loma tādās jomās kā medicīnas tehnolo ģiju, tostarp dr īzumā gaidāmo, uz g ēnu inženieriju 
balstīto ārstēšanas metožu izmantošana rentabl ā veidā, pietiekama skaita vesel ības aprūpes 
speciālistu nodrošin āšana, lēmumu pie ņemšanas uzlabošanai nepieciešam ā pieredze, k ā arī 
atbalsts Eiropas inov āciju partner ībai aktīvai un vesel īgai novecošanai. 
2. Pasākumi, lai palielin ātu piekļuvi medic īniskajām zināšanām un inform ācijai par 
īpašiem vesel ības stāvokļiem arī pāri valstu robež ām, un kop ēju risinājumu un 
pamatnost ādņu izstrāde veselības aprūpes kvalit ātes un pacientu droš ības uzlabošanai, lai 
palielinātu ES pilso ņu piekļuvi labākai un droš ākai veselības aprūpei 
Lai mazin ātu lielo nevienl īdzību, kas patlaban past āv veselības aizsardz ības nozar ē, 
svarīgākais ir palielin āt veselības aprūpes pieejam ību pilnīgi visiem pilso ņiem neatkar īgi no to 
ienākumiem, soci ālā statusa, atrašan ās vietas un taut ības. Visiem ES pilso ņiem neatkar īgi no 
to apstākļiem ir jāvar saņemt drošu un kvalitat īvu veselības aprūpi. Tomēr realitātē veselības 
aprūpes pieejam ība ES joproj ām ir ļoti atšķirīga. Turkl āt tiek atzīts, ka vesel ība ir galvenais 
nevienlīdzības virzītājs, jo slikts vesel ības stāvoklis bieži vien b ūtiski ietekm ē efektīvas 
veselības aprūpes pieejam ību un atseviš ķu pilsoņu iespēju rīkoties, balstoties uz vesel ības 
informāciju, kas tiek izplat īta gan valsts, gan Eiropas l īmenī. Visos programmas m ērķos 
paredzētajiem pas ākumiem vajadz ētu sekmēt šādas nevienl īdzības mazin āšanu, nov ēršot 
dažādus faktorus, kuri izraisa un palielina nevienl īdzību, kā arī papildināt citu programmu 
pasākumus, kuru m ērķis ir pievērsties soci ālajām un reģionālajām atšķirībām ES.  
Attiecībā uz veselības aprūpes pieejam ības palielin āšanu, jo īpaši specifiskos apst ākļos, kad 
valstu iesp ējas ir ierobežotas, skaidru pievienoto v ērtību nodrošina vis ā ES un visiem 
pilsoņiem pieejamu Eiropas uzzi ņu tīklu izveides veicin āšana.  
Visā ES var kop īgi izmantot nepietiekam ās zināšanas un apvienot resursus tik efekt īvi, cik tas 
iespējams, kā tas notiek, piem ēram, reto slim ību gadījumā.3 Saskaņā ar otro konkr ēto mērķi 
šāda resursu kop īga izmantošana ir j āizvērš arī citās veselības aprūpes jomās, kurās 
nepieciešama īpaša resursu un zin āšanu koncentr ācija, lai izp ētītu dažādus klīniskos 
stāvokļus. Šajā ziņā galvenais m ērķis ir apvienot medic īniskās zināšanas un pieredzi, lai 
uzlabotu diagnozes noteikšanu un pakalpojum u sniegšanu visiem pacientiem, kuriem 
nepieciešama īpaša aprūpe kādas specifiskas slim ības vai slim ību grupas gad ījumā. 
Šādi tīkli nodrošin ātu jau diezgan b ūtiskas zin āšanas un to centru sp ēju sniegt sarež ģītus 
diagnostic ēšanas vai ārstēšanas pakalpojumus vai pakalpojumus, kuros j āizmanto augst ās 
tehnoloģijas, kas nodrošina iev ērojamu pievienoto v ērtību augstākas kvalit ātes un rentabl āku, 
nepārtrauktu vesel ības aprūpi. 
Galīgais mērķis būtu uzlabot pacientu vesel ību, palielinot p ārrobežu iesp ējas. Turkl āt tas 
palīdzētu dalībvalstīs palielin āt pacientu iesp ējas, uzlabojot inform ācijas pieejam ību un 
aprūpes nodrošin āšanas pārredzamību, kas savuk ārt palīdzētu gūt labākus rezult ātus veselības 
aprūpes jomā. 
                                                 
3 Gadījumu izpēti sk. 7. pielikum ā par Eiropas references t īkliem reto slim ību jomā un ORPHANET . 
 
 9Konkrēta rīcība saskaņā ar šo politikas m ērķi ietvertu Eiropas references t īklu akredit ācijas un 
atbalsta izveidi, sadarb ības stiprin āšanu pacientu droš ības un kvalitat īvas aprūpes jomā un 
uzlabotu antibakteri ālo preparātu pienācīgu izmantošanu cilv ēkiem paredz ētajās zālēs. 
3. Identific ēt, izplatīt apstiprin ātu paraugpraksi attiec ībā uz rentabliem profilakses 
pasākumiem un veicin āt tās apgūšanu, vēršoties pret galvenajiem riska faktoriem, proti, 
smēķēšanu, alkohola p ārmērīgu lietošanu un korpulenci, k ā arī HIV/AIDS, īpašu uzsvaru 
liekot uz p ārrobežu dimensiju, lai nov ērstu slimības un veicin ātu labu vesel ību 
Slimību profilakse un vesel ības veicin āšana palīdz palielin āt veselīgas dzīves gadu skaitu jeb 
vecumu, l īdz kuram cilv ēks saglab ā labu vesel ību. Neskatoties uz to, ka vesel ība pati ir 
vislielākā bagātība un mērķis, veseli pilso ņi veicina ekonomisko labkl ājību, jo var vair āk 
piedalīties darba tirgus noris ēs un ir produkt īvāki. Mērķtiecīgi ieguld ījumi vesel ības 
veicināšanai un slim ību profilaksei ir viens no pašiem rentabl ākajiem veidiem, k ā iespējams 
stimulēt iekšzemes kopprodukta pieaugumu. Tas k ļūst īpaši svarīgi, ņemot vērā sabiedrības 
novecošanos un ilg āku darba m ūžu.  
Pareizi novirz īti ieguldījumi ne tikai uzlabos vesel ību, bet ar ī paildzinās produkt īvo vecumu 
un samazin ās darbasp ēka trūkumu. Ja eiropiešiem b ūs labāka veselība, tie var ēs turpināt 
ekonomikas att īstības veicin āšanu arī novecojot — gan k ā darba ņēmēji, gan kā brīvprātīgie 
un patērētāji. Sabiedr ībai, kurā ir zem s dzim st ības līmenis un past āv kvalific ēta darbasp ēka 
trūkums, arvien vair āk vajadzēs arī vecāka gadagājuma cilvēku zināšanas. 
Programma paredz r īcību, lai atbalst ītu tos dal ībvalstu pas ākumus rentablas vesel ības 
veicināšanas un slim ību profilakses jom ā, kuru m ērķis ir palielin āt veselīgas dzīves gadu 
skaitu un produkt īvo vecumu, nov ēršot riska faktorus un galvenos vesel ībai kaitējošos 
faktorus, hroniskas slim ības un vēzi. 
4. Izstrādāt kopējas pieejas un pier ādīt to vērtību, lai nodrošin ātu labāku sagatavot ību un 
koordināciju ārkārtas situācijās veselības jomā, nolūkā pasargāt pilsoņus no pārrobežu 
veselības apdraud ējumiem  
Vēl nesen ES sask ārās ar vairākiem ļoti nopietniem p ārrobežu vesel ības apdraud ējumiem, 
piemēram, pand ēmisko gripu un SARS . Līgumā ir noteiktas ES pilnvaras attiec ībā uz 
sagatavot ības nopietniem p ārrobežu vesel ības apdraud ējumiem koordin ēšanu un rea ģēšanu uz 
tiem.  Šo apdraud ējumu būtības dēļ nav iespējams novērst to izplat īšanos aiz valstu robež ām, 
tāpēc dalībvalstis vai Savien ība nevar tos efekt īvi novērst, rīkojoties vienatn ē. ES ir jābūt labi 
sagatavotai pret š ādiem apdraud ējumiem, kuri var b ūtiski ietekm ēt ne tikai pilso ņu veselību 
un dzīvi, bet arī ekonomiku.  
1. Lai līdz minimumam samazin ātu to pārrobežu apdraud ējumu radītās sekas sabiedr ības 
veselībai, kuri var izpausties gan k ā ķīmisku incidentu izrais īts masveida 
piesārņojums, gan k ā epidēmija vai pand ēmija, līdzīgi sekām, ko nesen rad īja E coli , 
H1N1  vai SARS  (smags ak ūts respirators sindroms), ir j āizveido un j āpastiprina stabili 
mehānismi un instrumenti, lai konstat ētu, novērtētu un pārvaldītu lielākos pārrobežu 
veselības apdraud ējumus. Ņemot vērā šo apdraud ējumu īpašības, ir ES l īmenī 
jākoordinē sabiedrības veselības pasākumi, lai risin ātu dažādus aspektus, balstoties uz 
gatavību un uzlabotu rea ģēšanas pas ākumu plānošanu, stabilu un uzticamu riska 
novērtēšanu un sp ēcīgu riska un kr īzes pārvaldības satvaru. 
2. Galvenais  mērķis ir pastiprin āt pārraudzību, agrīnās brīdināšanas sist ēmu un cīņu pret 
nopietniem  pārrobežu vesel ības apdraud ējumiem, paturot pr ātā arī “vienas vesel ības” 
koncepciju, un ar nol ūku izveidot piln īgu satvaru vesel ības drošības jomā, kas pašlaik 
ir izstrādes proces ā. 
 
 10 
Šajā saistībā nākamā programma “Vesel ība izaugsmei” atbalst ītu ES vesel ības apdraud ējuma 
tiesību aktu īstenošanu un ES r īcību sabiedr ības vesel ības krīzes pārvaldības jomā. Būs 
aplūkoti visi kr īzes pārvaldības komponenti: gatav ība un rea ģēšanas pas ākumu plānošana, 
saziņa riska un kr īzes situācijās, spēju stiprin āšana riska nov ērtēšanai un apm ācībai un 
pieredzes un paraugprakses apmai ņa, novēršot ārkārtas situācijas vesel ības jomā. Ir paredz ēta 
rīcība, sākot ar atbalstu dal ībvalstu pamatsp ēju attīstīšanai un gatav ības standartu izstr ādi un 
beidzot ar rea ģēšanas pasākumu plānošanu.  
 
Šī spēju stiprin āšana aptver nov ērošanu, to slim ību atklāšanu, kuras visvair āk apdraud 
veselību, un ar t ām saistītā riska nov ērtēšanu, pamatojoties uz ties ību aktiem, kas ir 
pārskatīšanas un izstr ādes proces ā, kā arī starptautiskus, starpnozaru apm ācības pasākumus un 
iniciatīvas attiec ībā uz infekcijas slim ību profilaksi un ierobežošanu, antimikrobo rezistenci 
un slimnīcās iegūtām infekcij ām, kā arī vakcinācijas politikas un strat ēģiju uzlabošanu ES 
līmenī. 
5. POLITIKAS  RISINĀJUMI 
1. risinājums  atbilst vien īgi obligātajiem pas ākumiem saska ņā ar Līgumā un pašlaik sp ēkā 
esošajos ES ties ību aktos noteiktaj ām juridiskaj ām saistībām tādās jomās kā zāles, medic īnas 
ierīces, cilvēku izcelsmes vielas, pacientu ties ības pārrobežu vesel ības aprūpē, veselības 
drošība (pārrobežu vesel ības apdraud ējumi) un tabaka. 
2. risinājums atbilst pamata scen ārijam. Papildus tiešaj ām juridiskaj ām saistībām tas paredz 
programmas turpin āšanu pašreiz ējā formā, neveicot nek ādas izmai ņas pēc tam, kad 
novērtēšanā būs izdarīti secinājumi. 
3. risinājuma A variants  atbilst pien ācīgi struktur ētai programmai ar SMART  mērķiem un 
prioritāriem pasākumiem, kura nodrošina ES pievienoto v ērtību un lab āku iznākumu un 
ietekmes p ārraudzību. Tajā galvenā uzmanība būs pievērsta šādām jomām:  
• atbalsts pas ākumiem, kas noteikti pašlaik ES sp ēkā esošajos ties ību aktos vesel ības 
aprūpes un iekš ējā tirgus jom ā, 
• atbalsts inovat īvu risinājumu izmantošanai, lai uzlabotu noteiktus aspektus attiec ībā 
uz veselības aprūpes sistēmu kvalit āti, efektivit āti un ilgtsp ēju, 
• slimību profilakse ES l īmenī, atbalstot dal ībvalstu centienus palielin āt savu pilso ņu 
veselīgas dzīves gadu skaitu un papildinot  tos, tostarp mazinot nevienl īdzību 
veselības aprūpē, bet galvenok ārt ar citiem l īdzekļiem, kas nav Programmas resursi, 
un vienīgi, izstrādājot darba metodes un izv ērtējot politiku, 
• atbalsts dal ībvalstu centieniem aizsarg āt savus pilso ņus no pārrobežu vesel ības 
apdraudējuma. 
3. risinājuma B variants  atbilst pien ācīgi struktur ētai programmai, kurai kompromisa ce ļā 
noteikts tikai viens no visp ārējiem mērķiem. Šajā programm ā galvenā uzmanība būs pievērsta 
šādām jomām: 
• atbalsts pas ākumiem, kas noteikti pašreiz ES sp ēkā esošajos ties ību aktos vesel ības 
aprūpes un iekš ējā tirgus jom ā, 
• atbalsts inovat īvu risinājumu izmantošanai, lai uzlabotu noteiktus aspektus attiec ībā 
uz veselības aprūpes sistēmu kvalit āti, efektivit āti un ilgtsp ēju, 
 
 11• atbalsts dal ībvalstu centieniem aizsarg āt savus pilso ņus no pārrobežu vesel ības 
apdraudējuma. 
3. risinājuma C variants  atbilst programmai, kas paredz ēta vienīgi to pasākumu atbalstam, 
kas noteikti pašlaik sp ēkā esošajos ES ties ību aktos saist ībā ar veselības aprūpi un iekš ējo 
tirgu, un atbalstam dal ībvalstu centienos aizsarg āt savus pilso ņus no pārrobežu vesel ības 
apdraudējuma. Turkl āt notiks pašreiz ējās Veselības aizsardz ības programmas rezult ātu 
izplatīšana, lai ņemtu vērā iepriekšējo novērtējumu secin ājumus. 
4. risinājums  atbilst pien ācīgi struktur ētai programmai, kur ā galvenā uzmanība būs pievērsta 
tām pašām jomām, kurām 3. risin ājuma A variant ā, bet papildus b ūs noteikts konkr ēts mērķis 
novērst vispārīgākus sociālos un ekonomiskos c ēloņus nevienl īdzībai vesel ības aprūpē, 
izmantojot atbilstošus finanšu l īdzekļus. Šis risin ājums ietvers b ūtisku Programmas 
piemērošanas jomas palielin āšanu.  
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Risinājums, kas neparedz ēja izmantot nek ādus resursus , netika izskat īts. Bez līdzekļiem 
Komisija vienk ārši nespētu izpildīt savas saist ības, kas noteiktas pašlaik sp ēkā esošajos 
tiesību aktos. 
1. risinājums  nozīmētu ES atbalsta samazin āšanu sabiedr ības veselības aizsardz ības politikai, 
kā arī būtu pretrun ā pašreizējās Veselības aizsardz ības programmas nov ērtēšanā izdarītajiem 
secinājumiem un ES valstu vesel ības ministru un citu ieinteres ēto personu l ūgumiem turpin āt 
šo programmu. T ādējādi nākotnē sabiedrības vesel ības aizsardz ības politikai netiktu 
nodrošināts pienācīgs atbalsts. 
Īstenojot 2. risinājumu , daļēji būtu iespējams ņemt vērā dalībvalstu un ieinteres ēto personu 
bažas, un tam b ūtu sviras efekts uz valstu vesel ības aprūpes politik ām. Tomēr, tā kā šis 
risinājums neparedz lo ģiski izstrādātus pasākumus, tam nav noteikti konkr ēti, izmērāmi, 
sasniedzami un atbilst īgi (SMART ) mērķi, tas paredz lielu skaitu pas ākumu bez noteikt ām 
prioritātēm un tam nav izstr ādāti precīzi rādītāji sasniegumu nov ērtēšanai, pirmk ārt, būtu ļoti 
grūti noteikt š ā risinājuma ietekmi un, otrk ārt, tā būtu neliela, jo tr ūktu loģiskas sist ēmas. 
Īstenojot š āda veida programmu, neb ūtu iespējams sasniegt m ērķus un netiktu ņemti vērā 
iepriekšējos novērtējumos un rev īzijās izstrādātie ieteikumi. 
3. risinājuma A variants nodrošinātu konkrēto mērķu sasniegšanu, veicot šaj ā ietekmes 
novērtējumā norādītos pasākumus atbilstoš ā prioritārā secībā. Komisija izpild ītu savas 
juridiskās saistības. Ierosin ātajā programm ā tiktu nov ērstas galven ās problēmas, kas kritiz ētas 
ārējos novērtējumos un Rev īzijas palātas ziņojumā. Tai būtu intervences lo ģika, kā arī būtu 
pienācīgi noteikti konkr ēti, izmērāmi, sasniedzami un atbilst īgi mērķi, īpaši uz rezult ātiem 
orientēti un pragm ātiski uzdevumi, veicamajiem pas ākumiem b ūtu noteiktas priorit ātes 
saskaņā ar īpašiem ES pievienot ās vērtības novērtēšanas krit ērijiem un b ūtu definēts rādītāju 
kopums, lai nov ērtētu Programmas rezult ātus un to, k ā dalībvalstis izmanto šos rezult ātus. 
Tādējādi būtu iespējams nov ērtēt sasniegumus un r īkoties, ja tie neb ūtu saskaņā ar 
noteiktajiem starpposma m ērķiem, un visbeidzot noteikt Programmas ietekmi. 
3. risinājuma B variants ir piemērots mazākam budžetam, nek ā nepieciešams pašreiz ējās 
programmas īstenošanai, un atbilst pieš ķīrumam, kas paredz ēts Paziņojumā par daudzgadu 
finanšu sh ēmu (DFS). Šis variants nenodrošin ātu iespēju veiksm īgi atrisin āt problēmas 
sabiedrības vesel ības jomā, jo neveidotos siner ģija starp labas vesel ības veicin āšanu un 
 
 12hronisko slim ību profilaksi, jo īpaši attiec ībā uz pilso ņu iespējām saslimt ar hronisk ām 
slimībām. Šī programma neatbilst dal ībvalstu un citu ieinteres ēto personu cer ībām. 
3. risinājuma C variants atbilst tikai 1. risin ājumam, bet uzman ība būtu īpaši koncentr ēta uz 
veselības apdraud ējumu nov ēršanu. Lai gan Komisijas juridisk ās saistības būtu izpildītas un 
tiktu veikti pas ākumi vesel ības apdraud ējumu nov ēršanai, visi p ārējie pasākumi ES l īmenī 
tiktu pārtraukti. Tas  nozīmētu ES atbalsta samazin āšanu sabiedr ības vesel ības aizsardz ības 
politikai, k ā arī būtu pretrun ā pašreizējās Veselības aizsardz ības programmas nov ērtēšanā 
izdarītajiem secin ājumiem un ieinteres ēto personu un dal ībvalstu lūgumiem turpin āt šo 
programmu. T ādējādi nākotnē netiktu nodrošin āts pienācīgs atbalsts sabiedr ības vesel ības 
aizsardzības politikai, kas pašlaik ir izstr ādes proces ā. 
4. risinājums  nozīmē būtisku sabiedr ības vesel ības aizsardz ības politikas budžeta 
palielinājumu, kas nav re āls. 
Risinājumu salīdzināšanas rezult āti ir skaidri: 3. risin ājuma A variants ir daudz 
vēlamāks nekā pārējie risinājumi. 
7. PĀRRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Programmu ik gadu p ārraudzīs, lai nov ērtētu progresu ce ļā uz tās konkrētajiem mērķiem, 
izpētot rezultātu un ietekmes r ādītājus, un veiktu visas nepieciešam ās korekcijas politikas un 
finansējuma priorit ātēs.  
Pēc Komisijas piepras ījuma un, neproporcion āli nepalielinot administrat īvo slogu, 
dalībvalstīm jāiesniedz visa t ām pieejam ā informācija par Programmas īstenošanu un ietekmi. 
Ir ierosin āts izveidot indikat īvu iekšējo daudzgadu darba programmu, kas kalpotu k ā 
vadlīnijas gada darba pl ānu izstrādei. 
Programm ā būs izmantoti daudzi daž ādi finanšu meh ānismi: uzaicin ājumi iesniegt 
priekšlikumus, dot ācijas dal ībvalstīm pasākumu veikšanai, dot ācijas starptautiskaj ām 
organizācijām, pamatdarb ības dotācijas un publisk ā iepirkuma l īgumi. Nov ērtējumos ir 
norādīts, ka pieredze, kas ieg ūta, šos meh ānismus iek ļaujot pašreiz ējā Veselības aizsardz ības 
programm ā, bija konstrukt īva un uzskat āma par uzlabojumu sal īdzinājumā ar iepriekš ējās 
Sabiedrības veselības aizsardz ības programmas sist ēmu. 
Programmai veiks gan starpposma nov ērtēšanu, gan paveikt ā novērtēšanu. Starpposma 
novērtēšana kalpos k ā ietekmes nov ērtējums iesp ējamai turpm ākajai programmai vesel ības 
jomā pēc 2020. gada.