LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 3.7.2012. 
SWD(2012) 192 final 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par apdrošin āšanas starpniec ību 
{COM(2012) 360 final} 
{SWD(2012) 191 final}  
 
LV 2   LV 1. P ĀRSKATS PAR ATTIEC ĪGAJIEM ES TIESĪBU AKTIEM UN PAŠREIZ ĒJĀM POLITIKAS 
INICIAT ĪVĀM 
 Apdrošin āšana Ieguldījumi 
Attiecīgie 
produkti  Dzīvības apdrošin āšana, transportl īdzekļu 
apdrošināšana, atbild ības apdrošin āšana, 
īpašuma apdrošin āšana, kravu apdrošin āšana 
utt., kā arī apdrošināšanas produkti ar 
ieguldījumu elementiem, piem ēram, tirgum 
piesaistītie dzīvības apdrošin āšanas līgumi Akcijas, oblig ācijas (tostarp struktur ētas 
obligācijas), ieguld ījumu fondi, atvasin ājumi, 
utt. 
Kapitāla 
prasības MAKSĀTSPĒJA II 
Uzņēmējdarbības sākšana un veikšana, 
uzraudzība, reorganiz ācijas un likvid ācijas 
procedūras attiecībā uz apdrošin āšanas un 
pārapdrošin āšanas uzņēmumiem  CRD  (Kapitāla prasību direkt īva) IV 
Uzņēmējdarbības sākšana un veikšana, 
uzraudzība, reorganiz ācijas un likvid ācijas 
procedūras attiecībā uz kredītiestādēm un 
ieguldījumu sabiedr ībām 
Sadale  IMD 
Reģistrācijas un at ļaujas noteikumi (tostarp 
personāla kvalifik ācija), visu apdrošin āšanas  
produktu p ārdošanas prakse, p ārrobežu darb ība, 
uzņēmējdarbības ētika, uzraudz ība, utt. 
Apdrošināšanas produktu ar ieguld ījumu 
elementiem, piem ēram, tirgum piesaist īto 
dzīvības apdrošin āšanas līgumu, p ārdošanu 
reglament ē saska ņā ar Apdrošin āšanas 
starpniecības direkt īvu. MiFID II  
Reģistrācijas un at ļaujas noteikumi, 
organizatorisk ās prasības (tostarp person āla 
kvalifikācija), visu ieguldījumu  produktu 
pārdošanas prakse, p ārrobežu darb ība, 
uzņēmējdarbības ētika, uzraudz ība, utt. 
MiFID  ir izņēmums  attiecībā uz invest īciju 
produktiem ar apdrošin āšanas aspektu, 
piemēram, tirgum piesaist ītajiem dz īvības 
apdrošināšanas līgumiem . 
Informācija 
par 
produktiem  MAKSĀTSPĒJA II PRIPS  PVKIU  
Apdrošināšanas produkti Apdrošin āšanas produkti ar ieguld ījumu elementiem Ieguld ījumu produkti 
Lai nodrošin ātu starpnozaru konsekvenci, Apdrošin āšanas starpniec ības direkt īvas 
(IMD ) pārskatīšanā tiks ņemts vērā patlaban notiekoš ā MiFID  pārskatīšana, kā arī 
par nākamā PRIP  iniciatīva. Tas noz īmē, ka visos gad ījumos, kas attiecas uz dz īvības 
apdrošināšanas produktu ar ieguld ījumu elementu p ārdošanas prakses regul ējumu 
(PRIP  — Apdrošin āšanas starpniec ības direkt īva), IMD  jāatbilst vismaz l īdzīgiem 
patēriņa aizsardz ības standartiem, k ā pārskatītajā MiFID . PRIP  apdrošin āšana 
attiecas uz mazumtirdzniec ības ieguld ījumu produktiem, kas klasific ēti kā dzīvības 
apdrošināšana, piem ēram, tirgum piesaist ītie dzīvības apdrošin āšanas līgumi. 
2. P ROBLĒMAS NOTEIKŠANA  
Atlikušos jaut ājumus par pašreiz ējo IMD  tiesisko regul ējumu, kas tiks s īkāk izklāstīti 
šajā iedaļā, var sagrup ēt divās problēmu kategorij ās: problēmas, kas saist ītas ar visu 
apdrošināšanas produktu p ārdošanu (dz īvības un nedz īvības apdrošin āšana), un 
problēmas, kas saist ītas ar PRIP  apdrošināšanas pārdošanu.  
 
LV 3   LV 2.1. Probl ēmas, kas saist ītas ar visu apdrošin āšanas produktu p ārdošanu 
Direktīvas darbības joma  neaptver tiešos p ārdevējus patērētājiem un dažus citus 
apdrošināšanas produktu p ārdošanas kan ālus (piem ēram, ceļojumu aģentūras un 
automobi ļu nomas uz ņēmumus). Tas rada izplat ītu problēmu, ka pat ērētāju 
aizsardzība atšķiras atkar ībā no pārdošanas kan āla, kurā patērētājs veicis 
apdrošināšanas produktu pirkumu. Papildus tam, ka t ādējādi grauj pat ērētāju 
aizsardzību, šī situācija arī rada nevienl īdzīgas atbilst ības izmaksas visos p ārdošanas 
kanālos. Daži p ēcpārdošanas tirgus dal ībnieki (piepras ījumu apstr ādātāji, zaudējumu 
regulētāji) neietilpst ar ī Apdrošin āšanas starpniec ības direkt īvas darbības jomā. Šīs 
profesijas ir da ļa no apdrošin āšanas produktu p ārdošanas procesa un var ētu būt 
pakļautas interešu konfliktiem.  
Otra būtiskā problēma attiecas uz interešu konfliktiem starp apdrošin āšanas produktu 
pārdevēju un patērētāju, ko rada p ārdevēju atlīdzības strukt ūra. Interešu konflikti, kas 
izriet no atl īdzības strukt ūras, var izrais īt kaitējumu patērētāju interes ēm divos ne 
pārāk atšķirīgos veidos: vai nu izmantojot starpnieku piesaisti da ļēji ekskluz īvos 
tirdzniecības nolīgumos ar vienu iepriekš ējā posma apdrošin āšanas sabiedr ību (tad 
patērētājiem, kas v ērsīsies pie š ī starpnieka, neb ūs pietiekama izv ēle, lai vislab āk 
apmierinātu to vajadz ības) vai, iesakot pat ērētājiem tos produktus, par kuriem ir 
labākā atlīdzība pārdevējam, nevis, kuri vislab āk atbilst pat ērētāja vajadzībām (šis 
pēdējais gadījums tiks apl ūkots turpm āk, kopā ar citām problēmām, kas attiecas uz 
konsultācijām).  
Trešā svarīgo jautājumu grupa attiecas uz konsult ācijām, kur var nodal īt divas 
dažādas problēmas.  
• Neobjektīvas konsult ācijas  patērētājiem var ētu sniegt iepriekš aprakst īto 
interešu konfliktu d ēļ, kas izriet no p ārdevēju atlīdzības sistēmas.  
• Zemas kvalit ātes konsult ācijas  notiek jom ās, kurās pārdošanas darbiniekiem 
nav pietiekamas profesion ālās kvalifik ācijas pras ības. Pašlaik dal ībvalstīs un 
visos pārdošanas kan ālos ir ļoti atšķirīgi profesion ālās kvalifik ācijas noteikumi, 
tādēļ daudzi pat ērētāji saņem zemas kvalit ātes konsult ācijas. 
Apdrošināšanas produktu p ārdevējiem ir apgr ūtināta piekļuve pārrobežu tirgiem un 
pašlaik visos Eiropas tirgos ir ļoti maz jaunpien ācēju. Profesion ālās kvalifik ācijas 
savstarpēja atzīšana, pakalpojumu sniegšanas br īvība un br īvība veikt 
uzņēmējdarbību IMD1  tekstā nav norādīta. Nav vienota re ģistra, kurā patērētāji var 
atrast inform āciju par apdrošin āšanas produktu p ārdevējiem katrā ES dalībvalstī.  
Problēma ar sankciju saska ņošanas trūkumu ir neatrisin āts jautājums, jo t ā ir norādīta 
gandrīz visās pašreiz ējās finanšu pakalpojumu ties ību aktu p ārskatīšanās. Tam 
iemesls ir tas, ka daž ās dalībvalstīs trūkst sankciju prevent īvā ietekme un 
kompetentaj ām iestādēm ir ļoti atšķirīgas pilnvaras piem ērot sankcijas. 
2.2. Probl ēmas, kas saist ītas ar PRIP  apdrošin āšanas pārdošanu 
Apdrošināšanas pārdošanas pat ērētāju aizsardz ības standarti ES l īmenī nav 
pietiekami, jo IMD 1  nav īpaši noteikumi par sarež ģītu dzīvības apdrošin āšanas 
produktu ar ieguld ījumu elementiem p ārdošanu. Pašlaik šie produkti tiek p ārdoti 
 
LV 4   LV atbilstīgi vispārējiem noteikumiem par apdrošin āšanas produktiem, lai gan šie 
produkti ir ļoti atšķirīgi un ietver augst āku risku neprofesion āliem pircējiem. Ir tirgus 
pierādījumi par ļoti lielu skaitu s ūdzību par tirgum piesaist īto dzīvības 
apdrošināšanas produktu p ārdošanu daudz ās dalībvalstīs. Ir pier ādījumi par 
pastāvošo atšķirību izrais ītu regulat īvo patva ļu attiecībā uz PRIP  pārdošanu, 
izmantojot daž ādus pārdošanas kan ālus. Iespējamo kait ējumu patērētājiem, kas izriet 
no tirgum piesaist īto dzīvības apdrošin āšanas produktu p ārdošanas, ES 27 var ētu 
aplēst maksim āli EUR 1,1 triljonu apjom ā. Būtiski ir tas, ka apdrošin āšanas tirg ū 
iziešanas izmaksu un produktu augst āku izmaksu d ēļ nepiemērotas konsult ācijas var 
likt ieguld ītājiem veikt vair āk maksājumu un piesaist īt tos produktiem ar sankcij ām, 
kuras ieguld ījuma veikšanas br īdī ieguldītājs nesaprata pietiekami labi. Protams, 
daudzi faktori ietekm ē faktisko kait ējumu patērētājiem, un p ārdošanas konsult ācijas 
ir tikai viens faktors. Tom ēr pierādījumi liecina, ka konsult ācijām ir būtiska nozīme 
finanšu produktu mazumtirdzniec ības tirgū. Tādēļ šķiet, ka konsult ācijas ir galvenais 
elements. Ņemot vērā šī tirgus apjomus, neveiksm īgas pārdošanas gad ījumiem var ētu 
būt liela potenci ālā ietekme uz pat ērētāju labklājību. Kamēr nav ES noteikumu, 
regulatori jaut ājumu risina, l ūdzot palielin āt izmaksu p ārredzamību vai, ja darb ības 
ietver visp ārīgu kompleksu produktu, sniedzot nor ādījumus par inform āciju, kas 
sniedzama pirms l īguma nosl ēgšanas, vai pieprasot š ādu produktu p ārdošanas 
moratoriju. 
3. S UBSIDIARIT ĀTES UN PROPORCIONALIT ĀTES IZV ĒRTĒJUMS  
Dalībvalstis, r īkojoties atseviš ķi, nespētu atrisināt neefektivit ātes problēmas valsts 
līmenī, jo visā ES past āv atšķirīgi režīmi attiec ībā uz tiešajiem p ārdevējiem 
patērētājiem un starpniekiem, nesaska ņoti konsult āciju un pat ērētāju aizsardz ības 
standarti un atš ķirīgas kvalifik ācijas pras ības. Turkl āt esošās direktīvas pārskatīšanas 
mērķis ir uzlabot pat ērētāju mobilit āti, lai atvieglotu p ārrobežu tirdzniec ību un 
nodrošinātu līdzvērtīgus konkurences apst ākļus visiem tirgus dal ībniekiem, 
sakārtojot regulat īvos standartus daž ādās finanšu pakalpojumu nozar ēs (t.i., 
saskaņojot IMD  ar MiFID  noteikumiem par apdrošin āšanas produktu ar ieguld ījumu 
elementiem p ārdošanu). 
Apmēram 95 % no re ģistrētajiem apdrošin āšanas starpniekiem  ES ir mikrouz ņēmumi 
un MVU (kas noteikts ar cit ām ES direkt īvām). Tāpēc jānodrošina proporcion āla 
pieeja, ieviešot IMD  un MiFID  saskaņošanu. 
1. Vienkāršu apdrošin āšanas produktu p ārdevējiem, kas p ārdod apdrošin āšanu kā 
papildu produktu (piem ēram, automaš īnu noma, ce ļojumu aģenti) un p ēcpārdošanas 
pakalpojumu sniedz ējiem (piem ēram, zaud ējumu regul ētāji un piepras ījumu 
apstrādātāji) būs jāveic vienk āršota pazi ņošanas proced ūra, nevis j āreģistrējas 
kompetentaj ās iestādēs. 
2. Visiem noteikumiem j āpiemēro vispārējs proporcionalit ātes princips, kas nosaka, 
ka, tā kā direktīva ir minim ālas saskaņošanas instruments, dal ībvalstīm būtu jānosaka 
prasības proporcion ālā veidā, ņemot vērā to, cik sarež ģīti ir pārdotie produkti. Tas 
vienlīdz attieksies uz EAFPI, kad tas izstr ādās 2. līmeņa pasākumus attiec ībā uz 
profesion ālās kvalifik ācijas prasībām. 
 
LV 5   LV 3. MiFID  noteikumi, kas attiecas uz ieguld ītāju aizsardz ību (piemēram, aizliegums 
saņemt komisijas naudu par neatkar īgu konsult āciju, interešu konfliktu mazin āšana, 
piemērotības un atbilst ības tests) tiks p ārņemts IMD2 , lai nodrošin ātu līdzvērtīgus 
konkurences apst ākļus visu produktu p ārdošanas praks ē ieguldījumu un 
apdrošināšanas jom ās. IMD2  un Maks ātspēja II ietver organizatoriskus noteikumus 
(par reģistrāciju, paziņošanu, noteikumus par iekš ējo revīziju, riska vad ību, utt., kas 
līdzīgi tiem, kuri iek ļauti MiFID ) attiecībā uz apdrošin āšanas starpniekiem un 
tiešajiem p ārdevējiem patērētājiem, kuri šaj ā aspektā nodrošin ās vienlīdz augstus 
standartus — dažreiz augst ākus — kā MiFID . Tā kā šajos noteikumos ņemtas vērā 
apdrošināšanas starpniec ības un apdrošin āšanas organizatorisk ās iezīmes, 
administrat īvais slogs b ūs ievērojami maz āks nekā izmantojot piln īgus MiFID  
noteikumus, kas izstr ādāti ieguldījumu nozarei. Valstis, kuras piln ā apjomā izmanto 
MiFID  noteikumus (NL, IT, UK), faktiski piem ēro proporcionalit ātes pieeju, lai 
padarītu noteikumus lietder īgus un piem ērotus apdrošin āšanas starpniekiem. 
4. P OLITIKAS RISIN ĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Darbības joma:  Vēlamais politikas risin ājums ir prec īzāk noteikt darb ības, kas 
ietilpst apdrošin āšanas starpniec ības direkt īvas darbības jomā. Tas noz īmē, ka 
dalībvalstīm būs elastīgākas iespējas noteikt visplaš āko jomu un at ļaut dažus 
izņēmumus, lai nodrošin ātu proporcion ālu attieksmi (lai pie ļautu izņēmumus 
attiecībā uz tādas apdrošin āšanas pārdošanu, kas ir papildus prec ēm, kā arī pieļautu 
izņēmumus attiec ībā uz liela riska apdrošin āšanas un profesion āliem pircējiem). Tas 
nozīmē arī vienkāršotas deklar ācijas pras ības ieviešanu apdrošin āšanas vērtību ķēdes 
dalībniekiem (p ārdevēji, kas pārdod papildu apdrošin āšanas produktus, piem ēram, 
ceļojumu a ģenti, automobi ļu nomas un p ēcpārdošanas dal ībnieki, piem ēram, 
zaudējumu regul ētāji, piepras ījumu apstr ādātāji). Tam jau ir labv ēlīga ietekme uz 
patērētājiem, bet ietekme uz apdrošin āšanas kā papildu produkta p ārdošanas tirgus 
dalībniekiem rad ītu tikai nelielas izmaksas. Šis risin ājums būtiski samazina negat īvu 
ietekmi uz tiešajiem p ārdevējiem un starpniekiem konkurences zi ņā, bet tas v ēl 
joprojām ir efekt īvs, lai sasniegtu izvirz ītos mērķus. 
Interešu konflikts.  Ir divi ieteicamie risin ājumi: ieviest Eiropas uz ņēmējdarbības 
kartes standarta inform ācijas veidlapu visiem apdrošin āšanas produktu p ārdevējiem 
un vienlaikus ieviest MiFID  veida rež īmu (uzņēmējdarbības ētikas noteikumi, kas 
ietverti MiFID II  23.-25. pant ā) dzīvības apdrošin āšanas produktu ar ieguld ījumu 
elementiem p ārdevējiem. Šīs iespējas veicina uzlabotu pat ērētāju aizsardz ību, 
novēršot (Eiropas uz ņēmējdarbības karte un inform ācijas sniegšanu par atalgojumu) 
un, iespējams, pārvaldot un mazinot interešu konfliktus ( MiFID  piedāvātie 
risinājumi). Vienlaikus šie risin ājumi ir rentabli, jo tie at ļauj izvēlēties proporcion ālu 
pieeju, atkar ībā no pārdoto produktu sarež ģītības un izmaks ām. 
Konsultācijas. Ir divi ieteicamie risin ājumi, kas saist īti ar konsult ācijām: nebūtu 
dārgi ieviest šaj ā direktīvā konsultācijas defin īciju. Šis risin ājums dos pat ērētājam 
iespēju zināt, vai, pērkot produktu, vi ņš saņem individu ālu konsult āciju vai ne. Cits 
ieteicamais risin ājums ir ieviest MiFID  veida piem ērotības pārbaudi un aizliegt 
komisijas naudas par neatkar īgām konsult ācijām saistībā ar sarež ģītāko produktu 
pārdošanu. Tas nov ērstu kaitējumu pat ērētājiem, ka var ētu rasties šo produktu 
neatbilstošas p ārdošanas gad ījumos.  
 
LV 6   LV Tādas probl ēmas, kā zemas kvalit ātes konsult ācijas vēlamais risin ājums ir 
nodrošināt, ka apdrošin āšanas produkta p ārdevēja profesion ālā kvalifik ācija ir 
samērīga ar viņa piedāvātā produkta sarež ģītību, piem ēram, sarež ģītu dzīvības 
apdrošināšanas produktu p ārdevējiem būtu jāsaņem īpaša apm ācība par savu 
piedāvāto produktu iez īmēm. Saistībā ar tirgus strukt ūru un dalībvalstu kompetenci, 
kas attiecas uz profesion ālās kvalifik ācijas pras ībām, šo b ūtu jāapvieno ar 
"nesaistošo ties ību normu" pieeju.  
Pārrobežu tirdzniec ība. Vēlamais variants ir ieviest pakalpojumu sniegšanas 
brīvības un ties ību veikt uz ņēmējdarbību definīcijas un savstarp ējās atzīšanas 
sistēmu, kā arī vienkāršāku ziņošanas procesu attiec ībā uz tiem apdrošin āšanas 
starpniekiem, kuri v ēlas pārdot produktus p āri robežām, kā arī izveidot centraliz ētu 
reģistrācijas sistēmu, kur pat ērētāji var atrast inform āciju par visiem apdrošin āšanas 
produktu p ārdevējiem, kādi dalībvalstīs ir. Šīs iespējas ir sal īdzinoši izmaksu 
efektīvas un rad ītu ievērojamas priekšroc ības patērētājiem saist ībā ar lielāku 
informētību un plaš āku izvēles klāstu (uzlabota konkurence).  
Sankcijas.  Vēlamais variants ir ieviest visp ārēju sankciju sist ēmu, izveidojot 
saskaņotus oblig ātos noteikumus, kas ir pietiekami prevent īvi, lai iev ērojami 
samazinātu pārkāpumu skaitu. Vair ākos līdzīgu likumdošanas iniciat īvu, piemēram, 
MiFID  un PRIPs , ietekmes nov ērtējumos šī iespēja atzīta par visrentabl āko. EAFPI 
arī lielā mērā atbalstīja šo pieeju. J āatzīmē arī, ka liels skaits potenci ālo pārkāpēju 
var būt pārrobežu uz ņēmumi ar ļoti lielu apgroz ījumu, kuriem sodam par nere ģistrēta 
apdrošināšanas starpnieka darb ību (piem ēram, Spānijā) EUR 6000 apm ērā nebūs 
preventīva ietekme. 
5. ES  INICIAT ĪVAS MĒRĶI  
IMD1  pārskatīšanas m ērķis ir efekt īvā veidā uzlabot mazumtirdzniec ības 
apdrošināšanas tirgus regul ējumu. Tās mērķis ir nodrošin āt līdzvērtīgus konkurences 
apstākļus visiem dal ībniekiem, kas iesaist īti apdrošin āšanas produktu p ārdošanā un 
stiprināt apdrošin āšanas ņēmēju aizsardz ību. 
6. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS UN IZMAKSAS  
Visi izanaliz ētie politikas varianti rezult ātā liks dalībvalstīm uzņemoties atbilst ības 
izmaksas, izstr ādājot un/vai iek ļaujot noteikumus valsts ties ību aktos. Saska ņā ar 
nesen veiktu p ētījumu, izmaksas, kas saist ītas ar noteikumu izstr ādāšanu un/vai 
iekļaušanu valsts ties ību aktos ir nelielas l īdz vidējas. Attiec ībā uz administrat īvajām 
izmaksām tā radītu vienreiz ējās izmaksas visiem ražot ājiem un izplat ītājiem, jo š īs 
iniciatīvas mērķis pēc definīcijas ir piepras īt jaunus p ārdošanas noteikumus un daž ās 
dalībvalstīs — sniegt jaunu inform āciju mazumtirdzniec ības klientiem. Var ētu būt arī 
pastāvīgās izmaksas. Attiec ībā uz jomas paplašin āšanu tai b ūtu neliela vai neb ūtu 
nekāda ietekme uz tiešajiem p ārdevējiem patērētājiem un citiem tirgus dal ībniekiem. 
Ciktāl tas attiecas uz PRIPs  apdrošināšanu, ir jāatzīmē, ka 1. līmeņa ietekmes apl ēse 
tādai iniciat īvai, kā šī, vienmēr būs diezgan aptuvena. Prec īzākas aplēses būs 
iespējamas tikai tad, ja analiz ētu iespējamos 2. l īmeņa pasākumus. Administrat īvā 
sloga aplēse, pamatojoties uz PWC  pētījumu un r ūpniecības statistiku, ko kori ģējuši 
Komisijas dienesti, ir aptuveni EUR 617 000 000 IMD2  piemērošanas pirmaj ā gadā, 
 
LV 7   LV kas ir 0,06 % no kop ējās GWP  2009. gad ā un, ņemot vērā lielo skaitu uz ņēmumu, ko 
tas ietekm ē (apmēram 1 miljons), izmaksas b ūs relatīvi mērenas — vid ēji EUR 730 
vienam uz ņēmumam. Š īs izmaksas netiks vienm ērīgi sadalītas starp visiem 
uzņēmumiem — uz ņēmumi, kas p ārdod PRIPs  apdrošin āšanu, tiks ietekm ēti vairāk 
nekā tie, kas p ārdod tikai visp ārējas apdrošin āšanas produktus. 
7. I EGUVUMU APL ĒSE 
7.1.  Pat ērētājiem un sabiedr ībai 
Ieviešot uzlabotus un saska ņotus konsult āciju standartus, pat ērētāji gūtu 
priekšrocības, pateicoties uzlabotai pied āvājumu sal īdzināmībai, tostarp starp 
dažādiem izplat īšanas kan āliem. Tas pat ērētājiem var rad īt labāku izpratni par 
produktu un pakalpojumu pied āvājumu. Tā rezultātā patērētāji centīsies salīdzināt 
piedāvājumus un atrast izdev īgāko produktu un cenu, kas vislab āk piemēroti viņu 
vajadzībām. Tas samazina izmaksu/cenu, kuru maks ā patērētājs.  
Patērētājam jāpērk apdrošin āšanas polises, kas atbilst vi ņa vajadz ībām un 
finansiālajam stāvoklim. Cit ādi pastāv liels risks, ka pat ērētājs nebūs apmierin āts un 
drīz atteiksies no nepiem ērotās polises. Tas noz īmē, ka, ja pat ērētājs izbeigs savu 
apdrošināšanas līgumu agr āk, tad zaud ēs visu uzkr āto ieguvumu un maks ās aptuveni 
8 % anulēšanas maksu. Pat ērētājam var b ūt arī dažas nelabv ēlīgas nodok ļu sekas pēc 
dzīvības apdrošin āšanas polises anul ēšanas (piem ēram, ja ar nodokl i apliek polises 
atpirkuma summu). Piem ēram, viena tipa dz īvības apdrošin āšanas produktu tirg ū 
mainīgās mūža rentes statistika liecina, ka aptuveni 25 % gad ījumu patērētāji izbeidz 
līgumu pirms termi ņa ("saistību neizpilde"). Tas var ētu būt saistīts ar daž ādiem 
faktoriem, inter alia  nepiemērotām konsult ācijām produkta izv ēles laikā. No augsta 
līmeņa un saska ņotiem konsult āciju standartiem ieguv ēji būs patērētāji un sabiedr ība 
kopumā, jo maz āk tiks agr īni izbeigti l īgumi (samazinot saist ību neizpildes 
gadījumus).  
7.2. Apdrošin āšanas produktu p ārdevējiem 
Apdrošināšanas starpnieku un apdrošin āšanas sabiedr ību galvenie ieguvumi b ūs 
lielākas uzņēmējdarbības iespējas. Tie izriet ētu no zem ākām darbības izmaks ām, 
pārrobežu darb ības un augst ākas patērētāju uzticības un tādējādi — piepras ījuma. Tie 
palielinātu konkurenci starp p ārdevējiem. Līdzīgu ietekmi var cer ēt iegūt no politikas 
risinājuma, kas veicin ātu apdrošin āšanas starpnieku p ārrobežu darb ību.  
Attiecībā uz uzlaboto standartu ietekmi tirgus dal ībnieki ietaup īs dažas papildu 
izmaksas, kas saist ītas ar saist ību neizpildi. T ās ietver izmaksas, kas saist ītas ar 
pārrēķiniem un riska p ārvaldības pasākumu kalibr ēšanu, ko veic apdrošin ātāji, kam 
jāpārvalda virkne risku saska ņā ar ilgtermi ņa ieguldījumu perspekt īvu. Visbeidzot, 
tirgus dalībnieki gūs labumu ar ī no uzlabotas finanšu tirgus stabilit ātes. 
7.3. Dal ībvalstīm 
Apdrošināšanai ir b ūtiska soci āla nozīme, jo tā aptver riskus, ko norm ālos apstākļos 
pašiem iedz īvotājiem ir gr ūti vai pat neiesp ējami atrisin āt. Dalībvalstīm, iespējams, 
būtu zemākas izmaksas, jo samazin ātos nepiem ērotu produktu p ārdošana, kas noved 
 
LV 8   LV pie agrīnas līgumu izbeigšanas, un t ādējādi būtu mazākas izmaksas par pal īdzības 
sniegšanu pat ērētājiem, kuri no saviem akt īviem nesp ēj absorbēt zaudējumus un 
apdrošināšanas polišu nepareiz ās pārdošanas rad ītos palielin ātos izdevumus 
(piemēram, dzīvības apdrošin āšana, bezdarba apdrošin āšana, mājokļa apdrošin āšana, 
veselības apdrošin āšana).  
8. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Lai novērtētu, vai ieteiktie politikas risin ājumi ir sasnieguši savus m ērķus, Komisijas 
dienesti pl āno cieši sadarboties ar EAFPI, pat ērētāju grupām (piemēram, FSUG), 
galvenajām ieinteres ētajām person ām un dal ībvalstīm. Ex-post nov ērtējums jāveic 
piecus gadus p ēc tam, kad pie ņemta direkt īvas pārskatīšana.