EIROPAS KOMISIJA Briselē, 23.6.2017 COM(2017) 338 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem



no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem



no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim IEVADS Šajā, septītajā, ziņojumā par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem, kas ir tirgus piekļuves stratēģijas (“TPS”) daļa, tiek analizēti tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļi, par kuriem Komisijai ir ziņojuši uzņēmumi un dalībvalstis, izmantojot tirgus piekļuves partnerību (“TPP”). Šī partnerība starp Komisiju, dalībvalstīm un Eiropas uzņēmumiem jau ir pierādījusi lietderību informācijas apkopošanā par tirdzniecības šķēršļiem un vispārējās šķēršļu novēršanas stratēģijas noteikšanā un tās prioritāšu izvirzīšanā. Pamatojoties uz šo pieredzi un ņemot vērā protekcionisma pieaugumu, Komisija paziņojumā “Tirdzniecība visiem” informēja par “pastiprinātu partnerību”, kas paredzēta, lai pastiprinātu pašreizējos kopīgos pasākumus un veiktu tos ne tikai saistībā ar tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu novēršanu, bet arī brīvās tirdzniecības nolīgumu (“BTN”) īstenošanu. Šajā kontekstā šā gada ziņojumā par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem galvenā uzmanība ir pievērsta konkrētiem šķēršļiem, kas tieši ietekmē ES ekonomikas dalībniekus trešās valstīs. Šī pieeja iezīmē atkāpi no tādu vispārējo protekcionisma tendenču analīzes, kas izskatītas iepriekšējā izdevumā, lai varētu pievērst uzmanību būtiskākajiem šķēršļiem, kas ietekmē ES eksportu uz 51 trešo valsti un kas ziņoti ar TPP starpniecību un reģistrēti Tirgus piekļuves datubāzes (“TPDB”) tirdzniecības šķēršļu sadaļā. ES uzņēmumus ietekmējošu pasākumu analīze ļauj izdarīt arī vairākus secinājumus, kas kopumā apliecina pastāvīgu to protekcionisma tendenču pieaugumu, kuras konstatētas iepriekšējos ziņojumos par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem un ziņojumos par protekcionismu. Šā ziņojuma pirmajā daļā kopumā ir sniegta 372 TPDB reģistrētu aktīvu tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu un 36 jaunu 2016. gadā reģistrētu šķēršļu skaitliskā analīze pēc valsts, šķēršļa veida un nozares. Otrajā daļā sīkāk analizēti 2016. gadā (no 2016. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim) reģistrētie jaunie šķēršļi, aprakstot konkrētas tendences dažādās valstīs un nozarēs un novērtējot potenciāli ietekmētās tirdzniecības plūsmas. Trešajā daļā plašāk aplūkoti instrumenti, kas izmantoti tirgus piekļuves stratēģijā ar šiem šķēršļiem saistīto jautājumu risināšanai, un sniegts pārskats par 20 šķēršļiem, kas sekmīgi tika novērsti 2016. gadā. Pēc potenciāli ietekmēto tirdzniecības plūsmu un visvairāk ieguvušo nozaru vispārīgas analīzes ir izcelti arī vairāki veiksmīgas pieredzes gadījumi. I. TIRDZNIECĪBAS UN IEGULDĪJUMU ŠĶĒRŠĻU PĀRSKATS Šajā nodaļā analizēti fakti un skaitļi, kas saistīti ar tirdzniecības šķēršļiem trešās valstīs, un attiecīgās tendences, pamatojoties uz TPDB tirdzniecības šķēršļu sadaļu, kurā reģistrēti visi šķēršļi, attiecībā uz kuriem ir veikti pasākumi TPP ietvaros. Ir svarīgi norādīt, ka TPDB (un šajā ziņojumā) nav sniegts visaptverošs pārskats par visiem tirdzniecības šķēršļiem, ar kuriem saskaras ES ekonomikas dalībnieki. Uzņēmumi var nolemt neziņot TPP par atsevišķiem šķēršļiem, jo cer tos novērst vai izvairīties no to ietekmes vai šis šķērslis nav atzīts par prioritāti TPP. Turklāt atsevišķi uzņēmumi var nebūt informēti par iespēju novērst šķēršļus ar TPP palīdzību. Lai gan TPDB un šajā ziņojumā nav atzinumu, vai reģistrētie pasākumi ir likumīgi vai nelikumīgi, visi šie šķēršļi ir atzīti par tādiem, kas rada problēmas ES uzņēmumiem, un tirgus piekļuves partnerībā turpmākajos pasākumos atzīti par prioritāriem, jo tie varētu būt diskriminējoši, nesamērīgi vai tirdzniecību ierobežojoši. A. TIRDZNIECĪBAS UN IEGULDĪJUMU ŠĶĒRŠĻU KOPĒJĀ BILANCE Šā ziņojuma sagatavošanas laikā TPDB kopumā tika reģistrēti 372 aktīvi tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļi. Šis skaitlis parāda TPP kā foruma panākumus tirdzniecības šķēršļu apzināšanā, taču tas arī liecina, ka vēl ļoti daudzi pasākumi turpina ierobežot ES eksportētāju un ieguldītāju iespējas. TPDB reģistrētie tirdzniecības šķēršļi ir iedalāmi pēc trešās valsts, pasākuma veida un nozares. Šajā ziņojumā tiek ievērots turpmāk minētais iedalījums. 1. Visu šķēršļu iedalījums pēc trešās valsts

1. tabulā redzams šo pasākumu ģeogrāfiskā sadalījuma grafisks attēlojums. Lai gan G20 valstu vadītāju solījumi atteikties no protekcionisma kārtējo reizi tika atkārtoti 2016. gada G20 samitā, kas notika 2016. gada 4. un 5. septembrī Handžou, visas desmit valstis, kurās joprojām ir visvairāk tirdzniecības šķēršļu, ir G20 valstis. Visvairāk šķēršļu konstatēts Krievijā, saistībā ar kuru reģistrēti 33 pasākumi. 16 pasākumi tika piemēroti tieši pie robežas, 14 pasākumi — valsts iekšienē, bet trīs pasākumi bija tirdzniecību kropļojošas subsīdijas. Valstis ar otro lielāko aktīvo šķēršļu skaitu bija Brazīlija, Ķīna un Indija, kurās pašlaik ir ieviesti 23 pasākumi (katrā). Tie galvenokārt bija iekšējie pasākumi (14 pasākumi Brazīlijā un 12 pasākumi gan Ķīnā, gan Indijā), taču bija arī pasākumi tieši pie robežas (9 pasākumi Brazīlijā, 10 pasākumi Ķīnā un 11 pasākumi Indijā). Attiecībā uz Ķīnu TPDB tika reģistrēts arī viens ar subsīdijām saistīts pasākums. Citas trešās valstis, kurās reģistrēti 10 vai vairāk tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu, ir Indonēzija (17), Dienvidkoreja (17), Argentīna (16), Amerikas Savienotās Valstis (16), Turcija (15), Austrālija (13), Taizeme (11), Vjetnama (11), Čīle (10) un Meksika (10). 1. tabula. TPDB reģistrēto tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu ģeogrāfiskais sadalījums (* — G20 valstis) 2. Visu šķēršļu iedalījums pēc pasākuma veida TPDB ir paredzēts iedalījums arī pēc šķēršļu veidiem. Tas ir norādīts 2. tabulā. 2. tabula. TPDB reģistrēto tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu iedalījums pēc veida Diagrammā attiecībā uz tradicionālākajiem pasākumiem pie robežas, no vienas puses, un iekšējiem pasākumiem, no otras puses, norādīts vienāds šķēršļu skaits (183 šķēršļi katrā). Pasākumi pie robežas ir ierobežojumi, kas tieši ietekmē importu un eksportu un parasti ietver tarifu paaugstinājumus, daudzuma ierobežojumus, sanitāros un fitosanitāros (SFS) pasākumus, importa licencēšanu vai pilnīgu tirdzniecības aizliegumu. Krievija (16), Indija (11), Argentīna (11), Ķīna (10) un Turcija (10) ir valstis, kuras ir visbiežāk izmantojušas šos šķēršļus. TPDB tika reģistrēts tikpat liels skaits iekšējo pasākumu. Šie šķēršļi ietver ierobežojumus, kas saistīti ar pakalpojumiem, ieguldījumiem, publisko iepirkumu, intelektuālā īpašuma tiesībām, vai nepamatotus tirdzniecības tehniskos šķēršļus. Krievijā, Brazīlijā (14 katrā), Ķīnā (12) un Indijā (12) ir reģistrēts visvairāk šādu pasākumu. Trešā galvenā reģistrēto šķēršļu kategorija ir tirdzniecību kropļojošas subsīdijas. Lai gan uz subsīdijām drīzāk attiecas antisubsidēšanas izmeklēšanas, dalībvalstis un uzņēmumi izlēma ziņot par dažām subsīdiju shēmām (sešām) TPP ietvaros, uzsverot pieaugošās problēmas, kas saistītas ar šo netaisnīgo praksi. Attiecībā uz Krieviju ir reģistrēta puse tirdzniecību īpaši kropļojošu subsīdiju (trīs), pēc tam seko Ķīna, Dienvidkoreja un ASV (katrai viena). B. 2016. GADĀ ZIŅOTIE TIRDZNIECĪBAS UN IEGULDĪJUMU ŠĶĒRŠĻI Ņemot vērā, ka ziņojums par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem tiek sagatavots reizi gadā, tā ir laba iespēja katru gadu izvērtēt jaunos šķēršļus un TPP šķēršļu novēršanas pasākumus. Pamatojoties uz TPDB iekļautajiem datiem, 2016. gadā tika reģistrēti 36 jauni šķēršļi, kas konstatēti 21 trešā valstī. Tāpēc jauno šķēršļu skaits 2016. gadā bija samērā līdzīgs jauno pasākumu skaitam 2015. gadā (39 jauni pasākumi). 1. 2016. gadā ziņoto šķēršļu iedalījums pēc trešās valsts Šo jauno šķēršļu ģeogrāfiskais iedalījums ir attēlots 3. tabulā. 3. tabula. 2016. gadā ziņoto tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu ģeogrāfiskais sadalījums (* — G20 valstis)

2016. gadā jauni šķēršļi visbiežāk tika konstatēti tirdzniecības un ieguldījumu attiecībās ar Krieviju (seši) un Indiju (pieci), tādējādi apliecinot tās protekcionisma tendences, kas jau apzinātas pagājušā gada ziņojumā par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem. Trīs jaunus šķēršļus ieviesa arī Šveice, savukārt par diviem jauniem šķēršļiem tika ziņots attiecīgi saistībā ar Alžīriju, Ēģipti, Ķīnu un Turciju. Atlikušie 14 jaunie šķēršļi reģistrēti saistībā ar citām atsevišķām trešām valstīm. 2. 2016. gadā ziņoto šķēršļu iedalījums pēc pasākumu veida 4. tabulā sniegts pārskats par trim galvenajiem pasākumu veidiem, kas reģistrēti 2016. gadā. 4. tabula. 2016. gadā ziņoto tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu iedalījums pēc veida Vairums no 2016. gadā reģistrētajiem šķēršļiem ir iekšējie pasākumi (20), un tas liecina, ka aizvien vairāk izmanto ES eksportu vai ieguldījumus ietekmējošus iekšējos pasākumus, kurus bieži vien ir grūtāk konstatēt un ar kuriem saistītās problēmas grūtāk risināt. Vairums reģistrēto ierobežojumu, tostarp nepamatoti normatīvie šķēršļi, iekšējie nodokļu pasākumi un intelektuālā īpašuma tiesības (17), tika pieņemti preču tirdzniecības jomā. Turklāt vairāki jaunie šķēršļi tika reģistrēti attiecībā uz pakalpojumu tirdzniecību (divi) un ieguldījumiem (viens). Lai gan 2016. gadā jauno iekšējo pasākumu skaits pārsniedza to tradicionālo tirdzniecības šķēršļu skaitu, ar kuriem saskaras ES eksportētāji muitā, arī jauno pasākumu pie robežas skaits joprojām ir ievērojams (13). Vairums šo ierobežojumu kavēja importu uz trešām valstīm, paredzot paaugstinātus tarifus, kvotas, aizliegumus vai apgrūtinošas licencēšanas shēmas (astoņas). Turklāt ieviests arī ievērojams daudzums jaunu SFS ierobežojumu (četri). 2016. gadā tika reģistrēts ievērojami mazāk ES tirdzniecības partneru noteiktu jaunu eksporta ierobežojumu (viens). 2016. gadā ziņoto šķēršļu sarakstā iekļauti arī jauni subsīdiju pasākumi (trīs): vai nu vispārējas subsīdiju shēmas (divas), vai pasākumi, kas īpaši piesaistīti eksporta rādītājiem (viens). 3. 2016. gadā ziņoto šķēršļu iedalījums pēc nozares 5. tabulā norādīti vairāki 2016. gadā reģistrēti jauni pasākumi, kas ietekmējuši 13 dažādas saimnieciskās darbības nozares. 5. tabula. 2016. gadā ziņoto tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu iedalījums pēc nozares Visvairāk ziņoto jauno šķēršļu tika reģistrēti attiecībā uz vīnu un stipro alkoholisko dzērienu nozari (septiņi), kā arī lauksaimniecības un zivsaimniecības nozari (seši). Attiecībā uz autobūves, farmācijas, pakalpojumu, medicīnisku ierīču, rotaļlietu, kā arī dzelzs, tērauda un krāsaino metālu nozari tika reģistrēti divi jauni šķēršļi (katrai). Atsevišķi šķēršļi tika ziņoti arī saistībā ar būvniecības, mēbeļu, IKT, kuģubūves un tekstilizstrādājumu nozari (katrai viens). Visbeidzot, tika reģistrēti arī seši horizontāli šķēršļi, kas ietekmē vairākas nozares. II. 2016. GADĀ ZIŅOTIE GALVENIE TIRDZNIECĪBAS UN IEGULDĪJUMU ŠĶĒRŠĻI Šajā nodaļā dziļāk analizēti jaunie šķēršļi septiņās tirdzniecības partnervalstīs — Krievijā, Indijā, Šveicē, Ķīnā, Alžīrijā, Ēģiptē un Turcijā —, kurām 2016. gadā tika reģistrēti daudzi jauni šķēršļi. Tajā arī aplēstas potenciāli ietekmētās tirdzniecības plūsmas. A. JAUNO ŠĶĒRŠĻU KVALITATĪVĀ ANALĪZE 1. Krievija 2016. gadā nopietnas iekšzemes ekonomiskās krīzes laikā Krievija turpināja izmantot tirdzniecības šķēršļus vietējās ražošanas aizsardzībai, apstiprinot tendences, kas konstatētas iepriekšējos ziņojumos. Krievija 2016. gadā reģistrēja visvairāk jauno šķēršļu (sešus), tādējādi papildinot šīs valsts pašreizējo šķēršļu kopumu līdz 33 šķēršļiem un ierindojot to augstākajā vietā pēc reģistrēto tirdzniecības šķēršļu kopējā skaita. Tirdzniecību kropļojošas subsīdijas bija viens no galvenajiem šķēršļiem, kas ziņoti attiecībā uz Krieviju, jo 2016. gadā tika reģistrēti divi jauni šādi pasākumi. Viens no jaunajiem subsīdiju pasākumiem bija paredzēts, lai veicinātu Krievijas rūpniecības uzņēmumu ražošanas apjomus autobūves un lauksaimniecības tehnikas ražošanas nozarē pēc būtiska vietējā pieprasījuma sarukuma. Šajā sakarā valdība izdeva divus dekrētus, ar ko tika nodrošinātas eksporta subsīdijas no federālā budžeta tiem uzņēmumiem, kuri Krievijā darbojas minētajās nozarēs. Valdība ieviesa arī īpašus ierobežojumus attiecībā uz ārvalstu uzņēmumu līdzdalību ieguldījumu projektos, kurus īsteno valsts uzņēmumi (VU) vai privāti uzņēmumi, kas saņem subsīdijas no valsts. Saistībā ar šo pasākumu Krievija ieviesa arī cenu priekšrocības 15 % apmērā, ko piešķir Krievijas uzņēmumiem, kuri piedalās VU rīkotās iepirkuma procedūrās. Turklāt cementa ražošanas un farmācijas nozarē Krievija ieviesa divus jaunus ar sertifikāciju saistītus šķēršļus, kuru mērķis ir aizsargāt vietējo ražošanu un veicināt turpmāku vietējās ražošanas stiprināšanu. Cementa ražošanas nozarē tā ieviesa obligātas sertifikācijas prasības, lai gan importētājuzņēmumiem (izņemot baltā cementa importētājiem), kas kopš 2016. gada marta ir pārtraukuši ES cementa eksportu uz Krieviju, sertifikāti netika izdoti. Krievija ir pieņēmusi arī sertifikāta “Laba ražošanas prakse” prasības attiecībā uz farmācijas preču tirdzniecību un tirdzniecības atļauju atjaunošanu, nenodrošinot Krievijā pietiekamas iespējas veikt šīs procedūras, tādējādi radot lieku kavēšanos ES farmācijas preču nozarei.

Krievija (kopā ar Kazahstānu) ir paziņojusi arī par grozījumu projektu Eirāzijas Ekonomikas savienības regulējumam par rotaļlietu drošumu, ar ko plāno ieviest prasības psiholoģiskās un mācību drošības jomā, kas ir bezprecedenta gadījums starptautiskajā praksē un kam, kā šķiet, nav nekāda sakara ar faktiskajiem rotaļlietu drošuma mērķiem. Visbeidzot, Krievija ieviesusi būtisku pasākumu pie robežas, aizliedzot pārvadātājiem neatkarīgi no to izcelsmes (t. i., arī ES) veikt tranzītu pa autoceļiem un dzelzceļu no Ukrainas teritorijas uz Kazahstānas un Kirgizstānas teritoriju caur Krieviju. Šis ierobežojums ir ievērojami palielinājis atsevišķiem ES eksportētājiem transporta izdevumus. Ir svarīgi norādīt, ka turklāt ilglaicīgos ierobežojumus, kas liedz ārvalstu uzņēmumiem piedalīties publiskajos iepirkumos, Krievija paplašinājusi, attiecinot tos uz divām papildu nozarēm (pārtikas un radioelektronikas preču nozari). Šajā ziņojumā šie jautājumi nav uzskatīti par jauniem šķēršļiem, bet gan par tādu publisko iepirkumu jomā ilgstoši pastāvošu ierobežojumu jauniem aspektiem, kuri bija jau attiekušies uz virkni preču (tekstilizstrādājumiem, medicīniskām ierīcēm, importētiem transportlīdzekļiem, vieglās rūpniecības importa precēm, mašīnām un iekārtām, farmācijas precēm, programmatūru). Komisija ir apspriedusi ar Krieviju visus jaunos un pastāvošos šķēršļus visos pieejamos forumos, tostarp 2016. gada PTO Tirdzniecības politikas pārskatā par Krieviju, attiecīgajās PTO komitejās, kā arī divpusējās sanāksmēs un vēstulēs. Ja Krievijas politika bija pretrunā tās PTO saistībām, ES izmantoja arī PTO strīdu izšķiršanas mehānismu. PTO šķīrējtiesas 2016. gadā ir lēmušas par labu ES jautājumos par ES cūkgaļas produktu eksportu (Apelācijas institūcija apstiprināja minēto lēmumu 2017. gada 23. februārī) un Krievijas pārmērīgajiem tarifiem, kas piemēroti atsevišķiem lauksaimniecības produktiem un rūpniecības izstrādājumiem (šā ziņojuma sagatavošanas laikā vēl nebija beidzies pieņemamais termiņš, kas noteikts, lai Krievija panāktu atbilstību PTO nolēmumiem). 2. Indija Indija 2016. gadā ieviesa piecus jaunus šķēršļus, tādējādi papildinot to kopējo skaitu līdz 23 šķēršļiem un apstiprinot protekcionisma tendences, kas konstatētas pagājušā gada ziņojumā par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem. Vairums ieviesto jauno ierobežojumu bija iekšējie pasākumi (četri), kas attiecās uz dažādām nozarēm, piemēram, tērauda, medicīnisko ierīču, tekstilizstrādājumu, kā arī vīnu un stipro alkoholisko dzērienu nozari. Attiecībā uz tērauda nozari Indija ieviesa minimālo importa cenu, kas 2016. gada februārī sākotnēji tika piemērota 173 tērauda izstrādājumiem. 2016. gada decembrī šā pasākuma termiņš pēdējo reizi tika pagarināts par diviem mēnešiem attiecībā uz 19 tērauda izstrādājumiem. Turklāt to izstrādājumu saraksts, uz kuriem attiecas obligātās sertificēšanas sistēma, ko pārvalda Indijas Standartu birojs, 2016. gada jūnijā tika paplašināts, lai iekļautu vēl trīs nerūsējoša tērauda izstrādājumus papildus tiem 35 tērauda izstrādājumiem, kas definēti 2012. gada Kvalitātes kontroles rīkojumā. Medicīniskās ierīces Indijā joprojām tiek regulētas kā “zāles” saskaņā ar Indijas Zāļu un kosmētikas līdzekļu likumu un noteikumiem, ar ko nevajadzīgi paredzētas stingrākas prasības. Šajā sakarā “atjaunotu” medicīnisko ierīču (t. i., izstrādājumu, kuri ir pilnībā atjaunoti un kurus tādēļ nevar uzskatīt par lietotām iekārtām) eksports ir aizliegts, ierobežojot ES ražotāju eksporta iespējas. Attiecībā uz tekstilizstrādājumiem papildu nodokļi par atsevišķu preču maksimālo mazumtirdzniecības cenu ir dubultoti (no 30 % līdz 60 %). Šis palielinājums kopā ar saistītajiem izkraušanas izdevumiem uzliek smagu slogu ES apģērbu nozarei. Turklāt Indijas vīnu un stipro alkoholisko dzērienu nozares darījumdarbības iespējas ietekmē nepamatotas tiesiskā regulējuma atšķirības no starptautiskajiem standartiem marķēšanas prasību jomā un iekšēji nodokļu pasākumi. Lai gan 2016. gadā attiecībā uz telekomunikāciju iekārtu eksportu tika ziņots par daļēji pozitīvām tendencēm, joprojām pastāv citas apgrūtinošas prasības, piemēram, pienākums atkārtoti eksportēt lietotas elektriskās un elektroniskās ierīces remonta, testēšanas, pētniecības un izstrādes vai projekta izstrādes gadījumā. Tas aizkavē importu un negatīvi ietekmē gan telekomunikāciju tīklu remontu, gan iespējamos pētniecības sadarbības projektus. Lai gan 2013. gada vasarā izvirzīto mērķu un gaidāmo rezultātu neatbilstības dēļ sarunas par visaptverošu BTN ar Indiju tika de facto apturētas, Komisija regulāri apspriež šos jautājumus ar Indijas iestādēm visos pieejamajos daudzpusējos un divpusējos forumos, piemēram, PTO Tirdzniecības tehnisko šķēršļu komitejā (TBT) vai ES un Indijas darba grupās un Tirdzniecības apakškomisijā. 3. Šveice TPP 2016. gadā attiecībā uz Šveici tika izskatīti trīs jauni šķēršļi, kas papildina reģistrēto šķēršļu kopējo skaitu līdz septiņiem. Divi jaunie ierobežojumi attiecas uz pakalpojumu nozarēm: līdz šim ES uzņēmumiem, kas sniedz pakalpojumus, Šveicē bija jāreģistrējas kā pievienotās vērtības nodokļa (PVN) maksātājiem, ja to gada apgrozījums Šveicē sasniedza noteiktu summu. Jaunajā 2016. gadā ierosinātajā tiesību aktā atsauce tiktu mainīta no apgrozījuma Šveicē uz apgrozījumu pasaulē. Tādējādi vairumam ES uzņēmumu, kas sniedz pārrobežu pakalpojumus Šveicē, būtu jāreģistrējas kā PVN maksātājiem un jāmaksā PVN. Turklāt ES uzņēmumiem Šveicē būtu vajadzīgs fiskālais pārstāvis, kas radītu papildu izmaksas. Tiks mainīti arī noteikumi attiecībā uz nelielas vērtības sūtījumiem, kas atbrīvoti no PVN, padarot nelielas vērtības importu (jo īpaši, izmantojot e-komerciju) mazāk pievilcīgu. Turklāt Tičīno kantonā ieviestā jaunā reģistrācijas prasība attiecībā uz amatniekiem paredz, ka vairāku amatniecības profesiju pārstāvjiem (piemēram, galdniekiem, krāsotājiem, dārzniekiem) jāreģistrējas, pamatojoties uz profesionālām (tādām kā diploms un minimālais praktiskās pieredzes gadu skaits) un personīgām prasībām (piemēram, sodāmības neesība). Šo prasību izpilde jāpierāda pieteikuma iesniedzējam, ārvalstnieku gadījumā — iesniedzot kompetento iestāžu sertificētus dokumentus. Tas negatīvi ietekmē Eiropas speciālistu iespējas sniegt šādus pakalpojumus. Šveice ir ieviesusi arī pasākumu pie robežas, pārkvalificējot ar garšvielām apstrādātas gaļas tarifus, ievērojami tos palielinot. Lai gan vienlaikus ir pieņemts lēmums par tarifu samazināšanu ar garšvielām apstrādātai gaļai, kas “importēta vītinātas gaļas ražošanai”, importētājiem pēc pieprasījuma būs jāpierāda, ka gaļa ir importēta minētajam nolūkam. Tādēļ daļai ES eksporta joprojām tiks piemēroti lielāki nodokļi. ES ir apspriedusi šos šķēršļus ar Šveici gan vietējo ekspertu līmenī kopā ar tirgus piekļuves grupu, gan formālākos apstākļos attiecīgās apvienotās komitejas sanāksmēs, kas notikušas muitas, personu brīvas pārvietošanās un lauksaimniecības jomā. 4. Ķīna Kā jau norādīts iepriekšējos ziņojumos par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem un tirgus piekļuves datubāzē, Ķīna joprojām ir viena no ES partnervalstīm, kas visvairāk ierobežo tirdzniecību. ES uzņēmumi Ķīnā saskaras ar daudziem ilglaicīgiem šķēršļiem, tostarp kopuzņēmumu veidošanas prasībām, tirgū iekļūšanas ierobežojumiem, tehnoloģiju nodošanas pienākumiem un nepamatotiem tehniskajiem noteikumiem. Arī Ķīnas produkcija joprojām ir galvenais faktors pašreizējā un pasaulē aizvien pieaugošajā ražošanas jaudas pārpalikumā, kas vērojams tērauda rūpniecības nozarē, kā arī vairākās citās nozarēs, tostarp ne tikai tradicionāli energoietilpīgajās nozarēs, bet arvien vairāk arī augsto tehnoloģiju nozarēs. Atsevišķos gadījumos Ķīnas ražošanas jaudas pārpalikums pārsniedz kopējās ES ražošanas vai kopējā ES tirgus apjomu. ES tas rada ar netaisnīgām cenām saistīta dempinga risku un būtiskus tirgus traucējumus. Konkrēti attiecībā uz 2016. gadu TPP tika ziņoti divi jauni šķēršļi (abi ir iekšējie regulatīvie pasākumi) attiecīgi mēbeļu un medicīnisku ierīču nozarē.

Saistībā ar mēbelēm tika ieviesti tādi ierobežojumi attiecībā uz noteiktu gaistošo organisko savienojumu līmeni, kas neatbilst starptautiskajiem standartiem un ievērojami apdraud ES uzņēmumu iespējas pārdot savus izstrādājumus Ķīnā. Komisija apsprieda šos pasākumus PTO TBT komitejā un divpusējās ES un Ķīnas komitejas sanāksmēs, reaģējot uz attiecīgajiem TBT paziņojumiem un vairākos citos gadījumos. Attiecībā uz medicīniskām ierīcēm 2016. gadā Ķīna atjaunināja savas normatīvās prasības, publicējot otro katalogu, kurā iekļautas 350 ierīces, ko nedrīkst izmantot klīniskos lauka izmēģinājumos. Tomēr, lai inovatīvākās ierīces tiktu reģistrētas Ķīnā, to klīniskie lauka izmēģinājumi joprojām jāveic Ķīnā. Komisija regulāri — tostarp ES un Ķīnas medicīnisko ierīču ekspertu apaļā galda sanāksmē, ES un Ķīnas ikgadējā regulatīvā dialoga un tirgus piekļuves sanāksmē un ES un Ķīnas Pārtikas un zāļu pārvaldes augsta līmeņa sanāksmē — pieprasa, lai Ķīna saskaņotu medicīnisko ierīču regulējuma sistēmu ar starptautiskajiem standartiem un praksi. Risinot jautājumus, kas saistīti ar 2016. gadā reģistrētajiem jaunajiem šķēršļiem, ES, protams, veic arī visus nepieciešamos pasākumus, kas var veicināt to 23 šķēršļu novēršanu, kuri pašlaik reģistrēti TPDB. Tomēr jaunu šķēršļu rašanās iespēja joprojām ir liela. Piemēram, Ķīna ievieš horizontālus ar drošību saistītus noteikumus, kam ir būtiska ekonomiskā ietekme uz vairākām nozarēm. Nesen Ķīna ir devusi signālu par gaidāmajiem tiesību aktiem ES ekonomikas dalībniekiem svarīgās jomās, piemēram, jauno energoavotu automobiļu jomā. Turklāt Ķīna ir paziņojusi nodomu ieviest nepamatotas pārtikas sertifikācijas prasības, kas ietekmē daudzus produktus, tostarp dzērienus (alkoholiskos un bezalkoholiskos), konditorejas izstrādājumus, šokolādes izstrādājumus, cepumus, džemus, augļu biezeņus un citus augļu izstrādājumus, maltus produktus un graudus, brokastu pārslas, kā arī sausos produktus, piemēram, nūdeles un mīklas izstrādājumus. Šie pasākumi — ja tos apstiprinās — tiks aplūkoti nākamajā ziņojumā par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem. 5. Alžīrija Iepriekšējo gadu ziņojumos Alžīrija nav sevišķi izcēlusies, taču sakarā ar tekošā konta un tirdzniecības bilances pasliktināšanos un tās centieniem palielināt vietējo rūpniecisko ražošanu šī valsts 2016. gadā ieviesa divus būtiskus šķēršļus, kas ievērojami ietekmē ES eksportētājus vairākās nozarēs. Pamatojoties uz 2015. gada tiesību aktiem, ar ko paredz potenciāli radikālus daudzuma ierobežojumus, 2016. gadā tika ieviesta importa licenču sistēma četrām preču kategorijām (transportlīdzekļiem, cementam, stiegrojuma stieņiem un tērauda stieplēm). Šāda rīcība būtiski ietekmēja ES eksportētājus 2016. gadā. Piemēram, 2016. gadā ES automobiļu eksportam izsniedza tikai aptuveni 57 000 licenču, un tas ir ievērojams samazinājums salīdzinājumā ar ES eksportu uz šo tirgu iepriekšējos gados (piemēram, 2012. gadā tika eksportēti aptuveni 245 000 transportlīdzekļu). Šis pasākums smagi skāra arī tērauda stiegrojuma, cementa un tērauda stiepļu produktus. Turklāt Alžīrija turpināja īstenot 2015. gada finanšu likumā paredzēto vietējās rūpnieciskās ražošanas veicināšanas politiku, pieņemot dekrētu, ar ko, sākot no 2016. gada, izveido horizontālu patēriņa kredītu to produktu iegādei, kas ražoti vai montēti Alžīrijā. ES ir apspriedusi šos jautājumus ar Alžīriju ES un Alžīrijas asociācijas nolīguma ietvaros, taču Alžīrija joprojām atturas grozīt savus tirdzniecību ierobežojošos politikas pasākumus. Tas neveicina arī sarunas par Alžīrijas pievienošanos PTO. 6. Ēģipte Lai gan Ēģipte nav bijusi iepriekšējo ziņojumu uzmanības centrā, tā ievieš aizvien vairāk šķēršļu, kas ietekmē tirdzniecību. Pavisam nesen saistībā ar starpnozaru pasākumu, kas aptver 25 preču kategorijas — sākot no lauksaimniecības produktiem, velosipēdiem, kosmētikas līdzekļiem un apģērbiem beidzot ar keramikas flīzēm un mēbelēm —, Ēģiptes valdība ieviesa obligātu reģistrāciju tiem uzņēmumiem, kuri vēlas eksportēt produkciju uz Ēģipti. Attiecīgajā dekrētā ir noteikti reģistrācijai vajadzīgie dokumenti, tostarp sertifikāts par to, ka ražotājs un/vai preču zīmes īpašnieks uztur kvalitātes kontroles sistēmu. Visiem iesniegtajiem dokumentiem jābūt sertificētiem Tirdzniecības kamerā, apstiprinātiem Ēģiptes vēstniecībā un tulkotiem akreditētā tulkošanas iestādē. Šis pasākums raisa bažas par tā atbilstību PTO līguma un ES un Ēģiptes asociācijas nolīguma nosacījumiem, kā arī rada uzņēmumiem vairākas praktiskas problēmas (tādas kā nepārredzams reģistrācijas process, pārsūdzības procedūras neesība, ilga kavēšanās). ES ir paudusi bažas visos pieejamos forumos, tostarp PTO TBT komitejā, ES un Ēģiptes asociācijas nolīguma nodrošinātajā divpusējā platformā, augstā politiskā līmenī nosūtītā vēstulē, kā arī ar ES delegācijas starpniecību Kairā. Turklāt, lai veicinātu vietējās ražošanas izvēršanu piespiedu kārtā, Ēģipte gatavo arī automobiļu nodokļu atvieglojumu shēmas projektu. Šī shēma nodrošinātu nodokļu atskaitījumus tiem uzņēmumiem, kas sasnieguši nepieciešamo vietējās komponentes īpatsvaru, vietējās produkcijas daudzumu un/vai no Ēģiptes veiktās eksportēšanas apjomus. 7. Turcija Pēdējo gadu laikā Turcija ir saglabājusi vairākus tirdzniecības šķēršļus, kas ir pretrunā tās saistībām, kas izriet no ES un Turcijas muitas savienības, piemēram, apgrūtinošas muitas procedūras vai papildu nodokļus. Turcija 2016. gadā ieviesa vēl divus tirdzniecību ierobežojošus pasākumus, tādējādi palielinot ziņoto tirdzniecības šķēršļu kopējo skaitu līdz 15 šķēršļiem. Viens no šiem jaunajiem šķēršļiem ir saistīts ar to, ka Turcija piemēro pārmērīgas sertifikācijas prasības daudziem produktiem (tostarp iekārtām, elektromotoriem un sūkņiem), lai gan nekas neliecina, ka būtu kādi darbības traucējumi vai defekti. Tādējādi daudzi ES uzņēmumi, eksportējot uz Turciju, ir pieredzējuši problēmas ar muitas procedūrām. Otrs jaunais tirdzniecības šķērslis ir saistīts ar to, ka Turcijas iestādes, lai Turcijā veicinātu vietējo ražošanu, farmācijas nozarē īsteno vietējās ražošanas veicināšanas pasākumus piespiedu kārtā. Turcijas Veselības ministrija ir prasījusi vairāku farmaceitisko produktu ārvalstu ražotājus ražot tos uz vietas. Ja ārvalstu ražotāju apņemšanās ražot uz vietas nebūs “pietiekama”, produkti tiks dzēsti no to izstrādājumu saraksta, kuru atlīdzināšana paredzēta Turcijas veselības apdrošināšanas sistēmā. Tas nozīmē, ka šie produkti faktiski tiks izslēgti no Turcijas tirgus. Šis pasākums ir diskriminējošs pret importu un nopietni ietekmēs ES farmācijas nozares spēju eksportēt uz Turciju un tur darboties, jo tā riskēs zaudēt ievērojamu tirgus daļu. ES bažas par abiem jaunajiem pasākumiem ir apspriestas vairākās divpusējās sanāksmēs ar Turcijas Ekonomikas ministriju, Veselības ministriju un Zāļu un medicīnisko ierīču aģentūru. Komisija turpinās risināt ar šiem un citiem tirdzniecības ierobežojumiem saistītos jautājumus, lai novērstu protekcionisma pasākumu tālāku paplašināšanos, palielinātu Eiropas uzņēmumu piekļuvi tirgum, kā arī uzlabotu kopējo tirdzniecības vidi. Tas, kā Turcija īsteno savas pašreizējās saistības, kas izriet no ES un Turcijas muitas savienības, tiks ņemts vērā arī saistībā ar paredzētajām sarunām par muitas savienības modernizēšanu un darbības jomas papildu paplašināšanu. B. TIRDZNIECĪBAS PLŪSMAS, KO VARĒTU IETEKMĒT 2016. GADĀ REĢISTRĒTIE ŠĶĒRŠĻI Konkrētu tirgus piekļuves šķēršļu ekonomiskās ietekmes novērtēšana joprojām ir sarežģīts uzdevums, kura atrisināšanai ir vajadzīga cieša sadarbība starp uzņēmējiem, dalībvalstīm un Komisiju. Viens no faktoriem, kas jāņem vērā, nosakot TPP prioritāros tirdzniecības šķēršļus, ir katra ziņotā jaunā pasākuma paredzamā ietekme. Lai gan Komisija plāno nākotnē vairāk pievērsties šādas informācijas apkopošanai, izmantojot TPP, ekonomikas dati par reģistrētajiem šķēršļiem joprojām — kaut arī panākti uzlabojumi — ir pieejami tikai daļēji. Tāpēc šajā sadaļā tiek analizētas tās tirdzniecības plūsmas, ko varētu ietekmēt jaunie preču tirdzniecības šķēršļi. Analīzes pamatā ir divpusēja ES eksporta rādītāji (un importa rādītāji, ja trešās valstis ir ieviesušas eksporta ierobežojumus) atbilstīgi attiecīgajiem Harmonizētās sistēmas (HS) tarifu kodiem. Tā kā 2016. gadā ieviestie šķēršļi, iespējams, ir ierobežojuši ES eksportu jau tajā pašā gadā, šī analīze pamatojas uz triju secīgu iepriekšējo gadu (2013–2015) vidējām tirdzniecības plūsmām. Lai gan tirdzniecības šķēršļu ietekme uz šīm tirdzniecības plūsmām nav precīzi nosakāma, vismaz tiek radīts priekšstats par tā attiecīgā eksporta nozīmi, kuru varētu ietekmēt tirdzniecības šķēršļi.

Šī metode tika piemērota 32 no 36 jaunajiem šķēršļiem, kas reģistrēti 2016. gadā, izņemot divus pakalpojumu pasākumus un vienu ieguldījumu pasākumu (par kuriem nav pieejami tirdzniecības plūsmu dati), kā arī vienu svarīgu horizontālu pasākumu, kuram nevarēja identificēt nozares, ko tas būtu konkrēti ietekmējis. Šīs aplēses rezultāti liecina, ka 2016. gadā reģistrētie jaunie tirdzniecības šķēršļi varēja ietekmēt ES eksportu gandrīz EUR 27,17 miljardu vērtībā. Šī summa pārsniedz kopējo ES eksportu uz tādām tirdzniecības partnervalstīm kā Dienvidāfrika, Alžīrija vai Ukraina un atbilst 1,6 % no visa ES globālā eksporta tajos pašos gados. Tiek lēsts, ka, kopumā ņemot, ES eksportu visvairāk varētu ietekmēt Krievijas ieviestie pasākumi, kas, iespējams, ietekmējuši tirdzniecības plūsmas gandrīz EUR 12,26 miljardu vērtībā. Pēc tam seko to šķēršļu iespējamā ietekme, ko ieviesusi Alžīrija (EUR 3,75 miljardi), Ķīna (EUR 3,7 miljardi), Turcija (EUR 2,69 miljardi), Indija (EUR 2,2 miljardi) un Ēģipte (EUR 1,72 miljardi). Šī analīze arī rāda, ka Krievijas ieviestie jaunie pasākumi jo īpaši skāra nozares, kurās ES eksports uz Krieviju tradicionāli ir bijis spēcīgs. Piemēram, pirms tika ieviestas nepamatotas sertifikācijas prasības attiecībā uz farmācijas precēm, ES zāļu eksports uz Krieviju sasniedza EUR 6,1 miljardu gadā, savukārt automobiļu un lauksaimniecības tehnikas nozarei piešķirtās subsīdijas var ietekmēt šo nozaru tirdzniecības plūsmas, kur ES eksports uz Krieviju sasniedz EUR 5,85 miljardus gadā. Arī Alžīrijas lēmums ieviest jaunus daudzuma ierobežojumus un importa licencēšanas sistēmu attiecībā uz mehāniskajiem transportlīdzekļiem, cementu, tēraudu un tērauda stieplēm varētu būtiski ietekmēt ES eksportētājus, kas iepriekš šajās nozarēs veica eksportu EUR 3,75 miljardu vērtībā. Citi šķēršļi, kas varētu ietekmēt īpaši lielas tirdzniecības plūsmas, ir pienākumi veikt klīniskos lauka izmēģinājumus, ko Ķīna noteikusi attiecībā uz Eiropas medicīniskajām ierīcēm un kas varētu radīt risku ES eksportam EUR 2,95 miljardu vērtībā; apgrūtinošas muitas procedūras, ko Turcija piemērojusi vairākiem produktiem, tostarp iekārtām, elektromotoriem un sūkņiem, un kas varētu negatīvi ietekmēt ES eksportu EUR 2,6 miljardu vērtībā; minimālās importa cenas šķērslis, ko Indija ieviesusi attiecībā uz tēraudu un kas varētu negatīvi ietekmēt ES eksportu EUR 1,36 miljardu vērtībā. Turklāt Ēģiptē ieviestās rūpnīcu reģistrācijas prasības, kas attiecas uz 25 preču kategorijām, sākot no lauksaimniecības produktiem, velosipēdiem, kosmētikas līdzekļiem un apģērbiem un beidzot ar keramikas flīzēm un mēbelēm, ES eksportā varētu ietekmēt tirdzniecības plūsmas EUR 1,03 miljardu vērtībā. Samērā lielā tirdzniecības daļa, kuru varētu ietekmēt jaunu tirgus piekļuves šķēršļu ieviešana, atkārtoti apstiprina to, cik svarīga ir ES tirgus piekļuves stratēģija un “pastiprināta partnerība”, lai globāli uzraudzītu un risinātu ar tirdzniecību ierobežojošiem pasākumiem saistītās problēmas, kā arī noteiktu prioritātes un īstenotu tās ar piemērotākajiem instrumentiem. III. 2016. GADĀ NOVĒRSTIE BŪTISKĀKIE TIRDZNIECĪBAS UN IEGULDĪJUMU ŠĶĒRŠĻI Šajā nodaļā ir izklāstīta stratēģija, ko 2016. gadā Komisija izmantoja tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu novēršanai, kā arī šo šķēršļu novēršanā gūtie rezultāti. Pēc tam sīkāk aplūkoti vairāki veiksmīgas pieredzes gadījumi 2016. gadā. Visbeidzot, ir aplēsta tās tirdzniecības vērtība, ko pirms novēršanas ietekmēja minētie pasākumi. A. ES STRATĒĢIJA TIRDZNIECĪBAS UN IEGULDĪJUMU ŠĶĒRŠĻU NOVĒRŠANAI Iepriekšējā ziņojumā par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem jau tika aplūkoti galvenie veidi, kurus izmanto TPP, lai novērstu šķēršļu skaita pieaugumu trešās valstīs. TPP 2016. gada gaitā tāpat turpināja izmantot dažādus rīkus ar piekļuvi tirgum saistītu jautājumu risināšanai. Saskaņā ar PTO regulējumu ES joprojām stingri atbalsta daudzpusējo tirdzniecības programmu un strīdu izšķiršanas mehānismu. ES aktīvi un konstruktīvi darbojās arī PTO komitejās (piemēram, TBT, SFS, SCM, TRIMS, Importa licencēšanas procedūru komitejā, Maksājumu bilances ierobežojumu komitejā), un tas 2016. gadā nodrošināja vērtīgas iespējas paust ES bažas par daudziem pasākumiem, kas aprakstīti iepriekšējās nodaļās. Ja konsultāciju mehānismi nevarēja efektīvi novērst šķēršļus, kas nelabvēlīgi ietekmē ES intereses, ES izmantoja arī PTO strīdu izšķiršanas sistēmu. ES 2016. gadā sāka divas jaunas lietas: viena ir saistīta ar Ķīnas nodokļiem un citiem ierobežojumiem, kas attiecās uz izejvielu eksportu (DS 509), otra saistīta ar diskriminējošu attieksmi pret ES alkoholisko dzērienu eksportu uz Kolumbiju (DS 502). Arī 2016. gadā divas PTO šķīrējtiesas lēma par labu ES (lietā DS 475 par Krievijas politiku pret cūkgaļas produktu importu un DS 485 par Krievijas tarifu režīmu konkrētiem lauksaimniecības produktiem un rūpniecības izstrādājumiem). Turklāt ES turpināja īstenot vērienīgu tirdzniecības sarunu programmu — vēl vienu instrumentu tirgu atvēršanai un tirdzniecības šķēršļu novēršanai. 2016. gada laikā tika parakstīts Visaptverošs ekonomikas un tirdzniecības nolīgums ar Kanādu (CETA) un protokols par Ekvadoras pievienošanos BTN ar Kolumbiju un Peru, panākts būtisks progress BTN sarunās ar Japānu, atjaunotas MERCOSUR BTN diskusijas, sākta Meksikas BTN modernizācija un jaunas sarunas ar vairākām valstīm, kā Indonēziju, Filipīnām un Tunisiju. Daudzi tirgus piekļuves šķēršļi tika novērsti tieši sarunu laikā. Piemēram, CETA, kas 2016. gadā parakstīts ar Kanādu, panāks ne tikai tarifu atcelšanu, bet arī vairāku būtisku iekšēju šķēršļu novēršanu vairākās nozarēs, piemēram, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu nozarē. Ņemot vērā pastiprināto TPP un apzinoties pieaugošo protekcionismu, Komisija, lai turpinātu uzlabot koordinācijas pasākumus un novērstu šķēršļus tirdzniecībā ar trešām valstīm, nolēma pastiprināt arī partnerību ar dalībvalstīm un uzņēmumiem. Vēl svarīgāk ir tas, ka Komisija ir aktivizējusi arī diskusijas ar TPP ieinteresētajām personām par tirdzniecības šķēršļiem, kas ieviesti valstīs, ar kurām BTN sarunas tiek plānotas vai ir sākušās, lai noteiktu labāko stratēģiju ar šiem šķēršļiem saistīto jautājumu risināšanai. ES tirdzniecības politikas galvenais aspekts joprojām ir arī tirdzniecības nolīgumu īstenošana un izpilde. Īstenošanas struktūras, kas izveidotas ar BTN, ievērojami veicina konkrētu tirdzniecības šķēršļu novēršanu. Piemēram, 2016. gadā to apliecināja ES un Dienvidkorejas BTN un ES un Ukrainas padziļinātā un visaptverošā brīvās tirdzniecības zona, kuru provizoriski sāka piemērot 2016. gada 1. janvārī (sal. ar šā ziņojuma III.C. sadaļu). Komisija cieši uzrauga arī to, lai saistības, kas izriet no CETA, tiktu transponētas Kanādas tiesību aktos un reāli īstenotas. Turklāt CETA nodrošina nepieciešamo pamatu to šķēršļu apspriešanai, kas var rasties tādās jomās kā SFS, TBT vai ieguldījumi. Saistībā ar “pastiprināto partnerību”, kas paziņota 2015. gada oktobrī pieņemtajā stratēģijā “Tirdzniecība visiem”, Komisija šā gada laikā publicēs īpašu ziņojumu par BTN īstenošanu. B. 2016. GADĀ NOVĒRSTO ŠĶĒRŠĻU PĀRSKATS 1. 2016. gadā novērsto šķēršļu iedalījums pēc trešās valsts Pateicoties visu TPP ieinteresēto personu kopīgajiem centieniem, 2016. gadā varēja pilnīgi vai daļēji novērst 20 reģistrētos tirdzniecības šķēršļus, kas piemēroti 12 dažādās trešās valstīs. Šie pagājušajā gadā iegūtie rezultāti zināmā mērā ir salīdzināmi ar tiem, kas gūti 2015. gadā, kad tika novērsti 23 pasākumi.

6. tabulā norādītas tās trešās valstīs, kurās vissekmīgāk tika novērti šķēršļi. Dienvidkoreja ierindojās pirmajā vietā ar pieciem 2016. gadā novērstiem tirdzniecības šķēršļiem, tai sekoja Ķīna (trīs novērsti šķēršļi), Izraēla un Ukraina (katrā divi novērsti šķēršļi). Arī Argentīnā, Botsvānā, Brazīlijā, Ēģiptē, Indijā, Japānā, Taivānā un Turcijā tika novērsts pa vienam reģistrētajam šķērslim. 6. tabula. 2016. gadā novērsto tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu ģeogrāfiskais sadalījums (* — G20 valstis) Tomēr būtu jāatkārto, ka, TPDB nenodrošina visaptverošu pārskatu par visiem tirdzniecības šķēršļiem, ar kuriem saskaras ES eksportētāji, tāpēc tā arī neļauj iegūt pilnīgu priekšstatu par visiem 2016. gadā novērstajiem šķēršļiem. Proti, dažkārt, ja vēl turpinājušās BTN sarunas, šķēršļi un to novēršanas fakts nav reģistrēti. Turpmāk saistībā ar “pastiprinātu partnerību” TPP šim jautājumam sekos ciešāk. 2. 2016. gadā novērsto šķēršļu iedalījums pēc pasākumu veida Ņemot vērā, ka 2016. gadā pieauga iekšējo šķēršļu (20), nevis — atšķirībā no pasākumiem pie robežas (13) — izmantošana, ir lietderīgi izanalizēt, cik efektīvi pagājušajā gadā ES novērsa šos atšķirīgos pasākumus. 7. tabulā norādīts, ka TPS ir vienlīdz veicinājusi gan pasākumu pie robežas (10), gan iekšējo (10) pasākumu novēršanu, apliecinot, ka tās instrumentu kopums ir efektīvs arī tad, ja ir jānovērš pasākumi, kuri bieži vien ir grūtāk konstatējami. Lielākā daļa no 10 sekmīgi novērstajiem pasākumiem pie robežas attiecās uz SFS lietām (septiņi), savukārt pārējie novērstie šķēršļi bija importa aizliegumi vai ar muitu saistīti jautājumi (trīs). Attiecībā uz 10 iekšējiem pasākumiem visvairāk pozitīvo rezultātu tika sasniegts preču tirdzniecības regulatīvo pasākumu vai nodokļu pasākumu jomā (deviņi), savukārt pakalpojumu jomā tika sekmīgi novērsts viens šķērslis. 3. 2016. gadā novērsto šķēršļu iedalījums pēc nozares 7. tabulā ir sniegts pārskats par galvenajām saimnieciskās darbības nozarēm, kurās 2016. gadā tika novērsti tirdzniecības šķēršļi. Lauksaimniecība un zivsaimniecība bija galvenā nozare, kurā (pilnīgi vai daļēji) tika novērsti astoņi šķēršļi, jo īpaši saistībā ar SFS jautājumiem (pieci). Vīnu un stipro alkoholisko dzērienu nozarē arī tika novērsts ievērojams skaits šķēršļu (trīs), tai seko autobūves un kosmētikas nozare (katrā novērsti divi šķēršļi). Turklāt atsevišķi šķēršļi novērsti elektronikas iekārtu, farmācijas preču un IKT nozarē. Visbeidzot, tika novērsti arī divi horizontāli šķēršļi (abi Dienvidkorejā) — viens attiecībā uz izcelsmes pārbaudi, otrs (atrisināts tikai uz laiku) attiecībā uz (atpakaļievestu) remontētu preču tarifu režīmu (sk. arī III.C.1. sadaļu). 7. tabula. 2016. gadā novērsto tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu iedalījums pēc nozares, kā reģistrēts TPDB C. 2016. GADĀ NOVĒRSTO ŠĶĒRŠĻU KVALITATĪVĀ ANALĪZE Šajā iedaļā ir dziļāk analizēti tie šķēršļi, kas novērsti četrās tirdzniecības partnervalstīs — Dienvidkorejā, Ķīnā, Izraēlā un Ukrainā —, kurām 2016. gadā reģistrēts visvairāk novērsto šķēršļu. 1. Dienvidkoreja Īpaši pozitīva tendence vērojama Dienvidkorejā, kur 2016. gadā tika reģistrēts tikai viens jauns šķērslis, bet novērsti pieci šķēršļi. Tas apliecina to, ka BTN īstenošanas struktūra nodrošina efektīvu līdzekli ar tirdzniecības šķēršļiem saistīto jautājumu risināšanai (sk. arī III.A sadaļu). Lai gan kopš BTN piemērošanas tirdzniecības plūsmas autobūves nozarē ir ievērojami uzlabojušās, atsevišķas tirgus piekļuves problēmas šajā nozarē joprojām pastāv, un Komisija ir turpinājusi tās apspriest BTN Autobūves darba grupā. Šajā sakarā 2016. gadā Dienvidkoreja piekrita mainīt atšķirīgos sēdekļa izmērus un klīrensa prasības, kā arī saskaņot atsevišķus regulējumus ar starptautiskajiem standartiem (piemēram, jautājumu par 48 V darba spriegumu saskaņot ar ANO EEK Noteikumiem Nr. 100). Komisija attiecīgajās BTN īstenošanas institūcijās turpinās apspriest pārējos šķēršļus, kā arī iespējamos pašreizējo līgumu grozījumus. 2016. gadā tika novērsts šķērslis arī kosmētikas līdzekļu nozarē, proti, pēc ES apspriešanās ar Dienvidkorejas kolēģiem diskriminējošais pasākums, kas paredz, ka Dienvidkorejā pilsētas centrā esošu beznodokļu veikalu vadītājiem ir jārezervē minimālā grīdas platība vietējo produktu pārdošanai, tika mainīts pret mazāk diskriminējošu pienākumu rezervēt minimālo grīdas platību mazo un vidējo uzņēmumu produktu pārdošanai.

Lauksaimniecības produktu tirdzniecības jomā pēc ES iejaukšanās tika mīkstināti tirdzniecību kropļojošie aspekti, kas saistīti ar noteikumu projektu, kurā attiecībā uz svaigpiena sieru iekļautas nepamatotas tehniskās prasības, kas varētu negatīvi ietekmēt ES uzņēmumus. Horizontālā aspektā Dienvidkoreja ir grozījusi muitas procedūras attiecībā uz izcelsmes pārbaudi. Līdz 2016. gadam Korejas Muitas dienests turpināja veikt ES preču izcelsmes pārbaudes tā, kā to paredz tiešā izcelsmes pārbaudes metode, t. i., vēršoties tieši pie importētājiem. Vairāku nozaru ES uzņēmumi sūdzējās par šo pieeju, kas neatbilda netiešajai izcelsmes pārbaudei, kura paredzēta BTN. Pēc ES iejaukšanās Dienvidkoreja ir akceptējusi netiešo izcelsmes pārbaudi, kas atbilst BTN, tādējādi ievērojami uzlabojot ES eksportētāju stāvokli. Vēl viens ilgstoši neatrisināts horizontāls jautājums skar Dienvidkorejas tarifu režīmu, kas attiecas uz (atpakaļievestām) remontētām precēm. ES un Dienvidkorejas BTN nav paredzēti noteikumi, kas atbrīvotu remontētas preces no muitas nodokļiem, ievedot tās atpakaļ Dienvidkorejā pēc remonta ES. Pēc Komisijas regulāras iejaukšanās Dienvidkoreja 2016. gada decembrī pagarināja pašreizējo atbrīvojumu no nodokļa līdz 2018. gada beigām. Papildus šim pagaidu risinājumam ES turpinās meklēt arī šā jautājuma ilgtermiņa risinājumu, tostarp saistībā ar iespējamiem BTN grozījumiem. 2. Ķīna Ķīna joprojām ir starp valstīm, kuras visbiežāk izmanto tirgus piekļuves šķēršļus, ņemot vērā gan reģistrēto pasākumu kopējo skaitu (23), gan jaunos pasākumus, kas ieviesti 2016. gadā (divi). Tomēr 2016. gadā saistībā ar trim reģistrētiem tirdzniecības šķēršļiem bija vērojamas arī pozitīvas tendences, kas pierāda, ka ES šķēršļu novēršanas stratēģija var efektīvi darboties arī attiecībā uz ekonomikas lielvalstīm. Ir gūti panākumi attiecībā uz galveno šķērsli, kas pastāv IKT segmentā. Ķīna plānoja pieņemt noteikumus, kas liek uzņēmumiem, kuri iepērk IKT preces Ķīnas bankām, izmantot Ķīnas intelektuālo īpašumu un atklāt galveno programmatūru kodus, kas tiek uzskatīti par komercnoslēpumu. Pēc Komisijas augsta līmeņa iejaukšanās Ķīna ir nolēmusi uz laiku, kamēr tiek izskatīti šie noteikumi, apturēt minētā pasākuma pieņemšanu. Lai praksē panāktu šā jautājuma pilnīgu atrisināšanu, Komisija turpinās to cieši uzraudzīt. Vēl viena pozitīva tendence konstatēta kosmētikas līdzekļu nozarē, kur ar jauniem tiesību aktiem paredzēts ieviest apgrūtinošas prasības, piemēram, aizliegumu “pārlīmēt” oriģinālo etiķeti vai pienākumu norādīt uz iepakojuma apakšuzņēmēju nosaukumu un adresi. Pēc ES iejaukšanās, apspriežot šo jautājumu visos attiecīgajos daudzpusējos un divpusējos forumos, Ķīna piekrita atcelt šo pasākumu. Sākot no 2016. gada, tas ir ļāvis ES kosmētikas uzņēmumiem turpināt veikt eksportu uz Ķīnu tāpat kā iepriekš. Panākumi konstatēti arī stipro alkoholisko dzērienu nozarē. Ķīna izmantojusi nepamatotu SFS pasākumu, kas attiecībā uz atsevišķiem ftalātiem paredzēja ļoti zemus līmeņus, kuri bija pat stingrāki nekā drošības līmeņi, kas noteikti tās riska novērtējumā. Problēma tika atrisināta 2016. gadā, kad Ķīna apstiprināja, ka tā varētu atjaunot iepriekšējo praksi, kas atbilst tās riska novērtējuma rezultātiem, nodrošinot, ka ES stipro alkoholisko dzērienu eksportētāji var turpināt darbību. 3. Izraēla ES un Izraēlas tirdzniecības attiecību pamatā ir asociācijas nolīgums, kas stājās spēkā 2000. gadā. Izraēla visumā ir atbalstījusi tirdzniecības veicināšanu un nav pārāk aktīvi izmantojusi tirgus piekļuves šķēršļus attiecībā uz ES uzņēmumiem, bet tas savukārt ir veicinājis spēcīgas tirdzniecības attiecības. Pēc divu šķēršļu reālas novēršanas 2016. gadā TPDB kopumā joprojām aktīvi ir tikai trīs šķēršļi. Viens no nesen novērstajiem šķēršļiem attiecas uz farmācijas preču eksportu. Pēc tiešas sazināšanās ar Izraēlas Veselības ministriju Izraēla tagad piekrīt izskatīt farmācijas preču tirdzniecības atļaujas pieprasījumus no visām ES dalībvalstīm, tostarp tām, kas pievienojās ES 2004. gadā. Tas beidzot ļāva arī šo dalībvalstu uzņēmumiem eksportēt farmācijas preces uz Izraēlu. ES cer, ka drīzumā tiks novērsts līdzīgs šķērslis arī attiecībā uz medicīniskām ierīcēm. Kopš 2016. gada Izraēla ir atjaunojusi arī atļaujas izsniegšanu vairākām ES dalībvalstīm attiecībā uz dzīvu liellopu eksportu, tādējādi atrisinot šo ar SFS saistīto problēmu. 4. Ukraina ES un Ukrainas padziļinātās un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas provizoriskā piemērošana kopš 2016. gada 1. janvāra ir ļāvusi pakāpeniski uzlabot tirdzniecības sakarus. Ukrainā ieviesto aktīvo tirdzniecības šķēršļu kopējais skaits ir samazinājies no pieciem šķēršļiem līdz četriem pēc tam, kad 2016. gadā divi šķēršļi tika novērsti, bet viens jauns šķērslis ieviests. Saistībā ar nesen pieņemto pasākumu attiecībā uz metāllūžņu izvedmuitas nodokli būtu jānorāda, ka pēc Eiropas Komisijas iejaukšanās un Ukrainas prezidenta veto, kas piemērots sākotnējam priekšlikumam, pasākuma termiņš beidzot tika saīsināts līdz vienam gadam un gaidāms, ka tas beigsies 2017. gada septembrī. Tādējādi kopējam šķēršļu skaitam būtu jāsamazinās vēl vairāk. Ukraina ir guvusi panākumus, novēršot šķēršļus, kas skar ES eksportētājus, piemēram, atceļot ilglaicīgo SFS aizliegumu, kas noteikts liellopu un teļa gaļai (lai gan atsevišķi importa nosacījumi joprojām neatbilst ES standartiem), vai tikpat ilglaicīgo karantīnas atļauju attiecībā uz dārzeņu importu vai tranzītu. Tomēr jāizsaka nožēla par to, ka Ukrainas 2015. gadā pieņemtais kokmateriālu eksporta aizliegums joprojām ir spēkā, lai gan Ukraina vairākkārt ir apņēmusies atcelt šo pasākumu. Kopā ar pastiprinātās TPP partnervalstīm Komisija turpinās uzraudzīt padziļinātās un visaptverošās brīvās tirdzniecības zona īstenošanu, lai novērstu šķēršļus un kavētu jaunu šķēršļu rašanos. D. TIRDZNIECĪBAS PLŪSMAS, KO VARĒTU IETEKMĒT 2016. GADĀ NOVĒRSTIE ŠĶĒRŠĻI Tā kā šajā posmā nav pieejami pietiekami ticami ekonomikas dati, tad, lai aprēķinātu tirdzniecības plūsmas, ko varētu ietekmēt 2016. gadā novērstie šķēršļi, tika izmantota tā pati metodika, kas izskaidrota II.B sadaļā. Lai gan šī metodika nav ideāla, jo to iepriekšējo gadu tirdzniecības plūsmu izpētē, kas saistītas ar novērstiem šķēršļiem, ir iegūti sagrozīti skaitliskie dati sakarā ar to, ka ES eksportu kavēja šķēršļi, kas joprojām darbojās, tā dod vismaz dažas (kaut gan, iespējams, nepietiekami novērtētas) norādes par to, cik svarīgas ir tirdzniecības plūsmas, kas var gūt labumu no šķēršļu novēršanas. Šo metodiku izmantoja attiecībā uz 17 no 20 šķēršļiem, kas tika novērsti 2016. gadā, izņēmumus atkal attiecinot uz horizontālākām lietām (jautājumiem par remontētām precēm un izcelsmes pārbaudēm Dienvidkorejā) un ar IKT saistītu jautājumu Ķīnā, kas izklāstīts iepriekšējā sadaļā. Lai gan gaidāms, ka šo šķēršļu novēršanas radītā ekonomiskā vērtība būs ievērojama, attiecīgās tirdzniecības plūsmas joprojām ir pārāk sarežģīti noteikt un novērtēt, tādēļ tās nav iekļautas analīzē. Tomēr, pamatojoties uz šo metodiku, tirdzniecības šķēršļu novēršana 2016. gadā varētu pozitīvi ietekmēt ES eksportu apmēram EUR 4,2 miljardu vērtībā.Katrā ziņā, ņemot vērā metodikas ierobežojumus, ir lietderīgi sekot līdzi tirdzniecības dinamikai šajās jomās tagad, kad šķēršļi ir novērsti, lai varētu izdarīt precīzākus secinājumus par ietekmi, ko rada šo šķēršļu novēršana. Attiecībā uz tirdzniecības plūsmām, kuras varētu ietekmēt īpaši šķēršļi, ES eksportētājiem varētu būt ievērojami labākas tirdzniecības iespējas pēc septiņu ar SFS saistītu šķēršļu novēršanas 2016. gadā, ES eksportam kopumā sasniedzot EUR 1,86 miljardus. Piemēram, ES lauksaimnieki varētu gūt labumu no Ukrainā iepriekš piemērotā SFS ierobežojuma atcelšanas, kas varētu ietekmēt pašreizējo eksportu EUR 602,62 miljonu vērtībā.