Īpašais ziņojums Lai Eiropas Inovāciju un  
tehnoloģiju institūts  
panāktu cerēto ietekmi,  
ir jāmaina veids, kādā  
tas sniedz rezultātus, un  
atsevišķi tā koncepcijas  
elementiLV 2016  Nr. 04
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-4258-7 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/33646 QJ-AB-16-003-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-4238-9 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/31779 QJ-AB-16-003-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-4236-5 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/566415 QJ-AB-16-003-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Attiecībā uz jebkādu 1. izcēlumā 10. lappusē publicētā attēla izmantošanu vai reproducēšanu atļauja ir jāprasa tieši 
autortiesību īpašniekam.
Lai Eiropas Inovāciju un  
tehnoloģiju institūts  
panāktu cerēto ietekmi,  
ir jāmaina veids, kādā  
tas sniedz rezultātus, un  
atsevišķi tā koncepcijas  
elementi
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 04
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Milan Martin Cvikl  vadītā IV apakšpalāta, kura revidē ieņēmumus, pētniecību un 
iekšējo nozaru politiku, finanšu un ekonomikas pārvaldību un Eiropas Savienības iestādes un struktūras. Revīziju vadīja 
ERP loceklis Alex Brenninkmeijer , un tajā piedalījās šādi darbinieki: locekļa biroja vadītājs Antonius Moonen , biroja atašejs 
Raphael Debets , stažieris Michael Schuppan , atbildīgais vadītājs Paul Stafford , darbuzdevuma vadītāja Maria Echanove  un 
revidenti Alexandre Hugé , Eddy Struyvelt  un Juan Vazquez Rivera .
No kreisās uz labo:  R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P. Stafford, M. Echanove, A. Moonen .

03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs un abreviatūras
I–IX  Kopsavilkums
1–13 Ievads
1–2 Eiropa atpaliek inovācijas jomā
3–6 Eiropas Savienības politikas pārorientēšanās uz inovāciju
7–13 Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts ( EIT)
7–8 EIT pamatuzdevums un mērķis
9–13 Kā tas darbojas
14–18  Revīzijas tvērums un pieeja
19–103  Apsvērumi
19–23  EIT izveide ir pamatota
24–68  Daži svarīgākie elementi nav pietiekami izstrādāti
25–26  Zinību triāde nav pienācīgi atspoguļota Komisijas līmenī
27–33  EIT finansējuma pamatā ir papildu darbības, kuru koncepcija ir vāji formulēta
34–37  Apgalvojums par panākto sviras efektu nav pierādīts un nav ticams
38–39  Zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) finansiālā ilgtspēja ir maz ticama
40 EIT fondam ( EITF ) nav izdevies piesaistīt papildu līdzekļus
41–50  Ikgadējais dotācijas nolīguma process pietiekami neveicina ZIK inovācijas darbības
04 Saturs 
51–54  Esošie galvenie darbības rādītāji nav piemēroti efektīvai uzraudzībai
55–57  Uzņēmumu līdzdalību varētu uzlabot
58–62  EIT modelis nav pietiekami mērķtiecīgi vērsts uz esošo MVU atbalstu
63–64  Nav pietiekami konkrētu sinerģiju un papildināmības
65–68  Daži EIT elementi ir labi novērtēti: koncentrēšanās uz tirgu, ilgtermiņa perspektīva, ZIK un sadarbības 
centru autonomija
69–95  EIT modeļa īstenošana ir jāuzlabo
69 EIT vēl nav pilnībā autonoms
70–72  EIT nav pilnībā izpildījis savu uzdevumu kā uz ietekmi vērsts ieguldītājs
73 Uz konkurenci balstītas finansēšanas mehānisms nepietiekami novērtē darbības rezultātus
74–79  ZIK partneriem ir ievērojams administratīvais un revīzijas slogs
80–84 EIT trūkst resursu, un iepriekš tas tika slikti pārvaldīts
85–86  EIT finansiālais atbalsts ir koncentrēts
87–88  ZIK trūkst pārredzamības
89–95  ZIK ir veicinājušas inovāciju tīklu un uzņēmējdarbības kultūru, bet līdz šim ir maz pierādījumu par reāliem 
rezultātiem vai ietekmi
96–103  Nākotne
97–98  Ir ieviesti finansiālās ilgtspējas principi
99–100  Ir pārskatīta ZIK papildu darbību definīcija
101 Tiks izstrādāti būtiskāki galvenie darbības rādītāji
102 EIT cenšas iesaistīt vairāk valstu
103 Pašlaik tiek apspriesti jauni partnerattiecību pamatnolīgumi
05 Saturs 
10 4 –111  Secinājumi un ieteikumi
105 Pamatojums
106–107  Izveide
108–109  Īstenošana un ietekme
 I pielikums.  – Reģionālie sadarbības centri Eiropā
 II pielikums. – EIT mērķi
 Komisijas atbilde
06
 Glosārijs  
un abreviatūras
“Apvārsnis 2020” : pamatprogramma, kas ir 7. PP turpinājums. Programmas sākotnējais budžets laikposmam 
no 2014. līdz 2020. gadam ir 77 miljardi EUR, un tās galvenais mērķis ir nodrošināt, ka Eiropa rada pasaules 
līmeņa zinātni, novērš šķēršļus inovācijai un atvieglo valsts un privātā sektora sadarbību inovāciju radīšanā. Šajā 
programmā ir iekļauts EIT.
Biznesa inkubators : organizācija, kuras uzdevums ir atbalstīt uzņēmumu sekmīgu izveidi un turpmāku 
attīstību. Bieži vien tā piedāvā piekļuvi fiziskai uzņēmumu infrastruktūrai, individuālām vajadzībām pielāgotus 
uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumus un sadarbības tīkla veidošanas iespējas.
EIT: Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts
“Eiropa 2020” : ES izaugsmes stratēģija nākamajiem gadiem, kuras mērķis ir Eiropas Savienībā izveidot gudru, 
ilgtspējīgu un integrējošu ekonomiku.
ERP : Eiropas Revīzijas palāta
Fundamentālie pētījumi : eksperimentāls vai teorētisks darbs, ko galvenokārt veic, lai iegūtu jaunas zināšanas par 
parādību un novērojamu faktu pamatojumu, neparedzot konkrētu pielietojumu vai izmantošanu.
GDR : galvenie darbības rādītāji, kurus izmanto, lai novērtētu faktorus, kas ir būtiski organizācijas panākumiem.
Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD : Eiropas Komisijas Iekšējā tirgus, rūpniecības, 
uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta pamatuzdevums ir veicināt Eiropas uzņēmumu izaugsmei labvēlīgu 
regulējumu. Tas atbild par vairākiem pasākumiem, kuru mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi, jo īpaši MVU, un 
atbalstīt stingra un ilgtspējīga rūpnieciskā pamata izveidi, kas spēj konkurēt pasaules līmenī.
Ietekme : ilgtermiņa sociālekonomiskās sekas, kas vērojamas konkrētu laiku pēc intervences beigām un kas var 
ietekmēt vai nu intervences tiešos adresātus, vai netiešos adresātus, uz kuriem intervence tieši neattiecas.
Izglītības un kultūras ĢD : Eiropas Komisijas Izglītības un kultūras ģenerāldirektorāts ir Eiropas Savienības 
izpildvaras struktūra, kas atbild par izglītības, kultūras, jaunatnes, valodu un sporta politiku. Izglītības un kultūras ĢD 
ir EIT uzraudzības iestāde.
Pētniecības un inovācijas ĢD : Eiropas Komisijas Pētniecības un inovācijas ģenerāldirektorāts atbild par Eiropas 
Savienības pētniecības un inovācijas politiku un saistīto darbību koordinēšanu. Tas finansē novatoriskas darbības, 
izmantojot pamatprogrammas, no kurām pašreizējā ir “Apvārsnis 2020”.
Rezultāts : tūlītējas pārmaiņas, kas tiešajiem adresātiem rodas pēc dalības intervencē.
Glosārijs un abreviatūras 07
Sadarbības centrs : zināšanu un inovāciju kopienas izveidots un pārvaldīts ģeogrāfiskais centrs zinību triādes 
praktiskai integrācijai. Sadarbības centri nodrošina biroja telpas, kurās novatori var tikties un sadarboties.
ZIK: zināšanu un inovāciju kopiena ir savā ziņā autonoma vadošo augstākās izglītības iestāžu, pētniecības 
organizāciju, uzņēmumu un citu inovācijas procesā ieinteresēto personu partnerība, kas risina sabiedrības 
problēmas, izstrādājot produktus, pakalpojumus un procesus un atbalstot novatoriskus un uzņēmīgus cilvēkus.
Zinību triāde : augstākās izglītības ieguldījumu izaugsmē un nodarbinātībā var palielināt, veidojot ciešu un efektīvu 
saikni starp izglītību, pētniecību un inovāciju – trim zinību triādes aspektiem.
7. PP : Septītā pamatprogramma pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem bija Eiropas 
Savienības galvenais pētniecības un inovācijas atbalsta instruments laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. EIT šajā 
programmā nebija iekļauts.
08
 Kopsavilkums
I
Vājā saikne starp izglītības, zinātnes un uzņēmējdarbības aprindām bieži ir minēta kā viens no galvenajiem iemes -
liem, kāpēc Eiropa atpaliek no konkurentiem inovācijas rādītāju ziņā. 2008. gadā izveidotais Eiropas Inovāciju un 
tehnoloģiju institūts ( EIT) ir izvirzījis vērienīgu mērķi šo šķērsli pārvarēt. EIT pamatuzdevums ir stiprināt ES inovācijas 
spējas, veicinot sinerģijas un savstarpējo sadarbību un integrējot augstākajiem standartiem atbilstošu augstāko 
izglītību, pētniecību un inovācijas, kā arī sekmējot uzņēmējdarbību.
II
EIT, kura sākotnējais budžets laikposmam no 2008. līdz 2020. gadam ir 3 miljardi EUR, ir svarīga loma stratēģijā 
“Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei. Aptverot visu inovācijas ciklu ES līmenī – no laboratori -
jas līdz tirgum –, EIT cenšas piesaistīt labākos radošos un novatoriskos partnerus no zinātnieku, pētnieku un uzņē -
mēju aprindām, lai tie kopā risinātu būtiskas sabiedrības problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, energoefektivi -
tāte, digitālās inovācijas, veselība un izejvielas.
III
EIT nav pētniecības centrs, un tas nesniedz tiešu ieguldījumu individuālu projektu finansēšanā. Taču tas nodrošina 
dotācijas zināšanu un inovāciju kopienām (ZIK). Konkursa kārtībā izraudzītās ZIK ir pašreizējo uzņēmumu, pētnie -
cības institūtu un universitāšu autonomas partnerības. Tās galvenokārt nodrošina: 1) izglītību un apmācību, 2) uz 
sadarbību un inovāciju balstītu pētniecību un 3) novatoriskas uzņēmējdarbības veidošanu un attīstību.
IV
Palāta pārbaudīja, vai EIT ir efektīvs instruments inovācijas veicināšanai ES. Tā apsvēra, vai EIT pamatojums un 
izveide atbilst inovāciju kopienu vajadzībām, un novērtēja EIT darbību īstenošanu un uzraudzību. Palāta secināja, 
ka EIT pastāvēšana ir lietderīga, taču sarežģītā darbības struktūra un pārvaldības problēmas tā kopējo efektivitāti ir 
samazinājis.
V
EIT izveides galvenie iemesli ir labi pamatoti, un ieinteresētās personas tos kopumā atbalsta – vājā saikne starp 
uzņēmējdarbību, pētniecības institūtiem un augstāko izglītību, nepietiekami panākumi, pētniecības rezultātus ievie -
šot tirgū, un uzņēmējdarbības kultūras trūkums ir dibināti argumenti institūta izveidei nolūkā atrisināt šīs konkrētās 
problēmas. Pateicoties EIT, trīs ZIK, kas darbību sāka 2010. gadā, ir apvienojušas vairāk nekā 500 partneru, kuri pār -
stāv dažādas disciplīnas, valstis un nozares. ZIK ir autonomas, kas ir EIT raksturīga iezīme, kuru īpaši augstu vērtē ZIK 
partneri. Izmantojot EIT, ZIK piedāvā jaunas iespējas veikt novatoriskas darbības un veicina uzņēmējdarbības kultūru.
Kopsavilkums 09
VI
Tomēr revīzijā tika konstatētas vairākas nepilnības galvenajos pamatjēdzienos un darbības procesos:
a) EIT finansējuma modelis ietver jēdzienu “ZIK papildu darbības”, ko EIT nefinansē. Šim finansēšanas nosacījumam 
ir maza pievienotā vērtība vai tādas nav vispār, un tas nevajadzīgi sarežģī EIT finansiālā ieguldījuma uzraudzību 
un ziņošanu par to;
b) EIT un ZIK sadarbības praktiskie aspekti, piemēram, kārtība, kura nosaka EIT dotāciju piešķiršanu ZIK, nav piemē -
rota inovācijas darbībām, ko EIT vēlas atbalstīt;
c) ZIK finansiālā ilgtspēja ir apšaubāma. ZIK darbībās nav pietiekami iesaistīti uzņēmumi, lai gan to dalība bija EIT 
panākumu priekšnosacījums. EIT finansējums koncentrējas dažās valstīs un tiek novirzīts ierobežotam skaitam 
ZIK partneru, un
d) darbības rādītāji un uzraudzības un ziņošanas procesi nesniedz informatīvu priekšstatu par rezultātiem un 
ietekmi.
VII
Septiņus gadus pēc EIT izveides tas joprojām nav pilnībā funkcionāli neatkarīgs no Eiropas Komisijas. Šī situācija ir 
nelabvēlīgi ietekmējusi lēmumu pieņemšanu. EIT nav ietekmes virzīts institūts, kā bija iecerēts. Sagatavojot dotācijas 
galīgo maksājumu, ZIK darbības rezultāti netiek pietiekami ņemti vērā. Līdz 2015. gadam EIT retos gadījumos norai -
dīja izmaksas, pamatojoties uz rezultātu trūkumu.
VIII
Vēl nav skaidrs, kāda būs to korektīvo pasākumu ietekme, kurus Komisija un EIT veica 2015. gadā. Turpmāk minētie 
secinājumi un ieteikumi ir būtiski un ir jāņem vērā.
IX
Ja EIT vēlas kļūt par vadošo institūtu inovācijas jomā, kāda bija tā sākotnējā iecere, ir būtiski jāpielāgo tiesību akti un 
darbības programmas, lai labāk veicinātu ES inovācijas potenciālu. Palāta ir sagatavojusi šādus ieteikumus:
1) Komisijai jāiesniedz priekšlikums Eiropas Parlamentam un Padomei par EIT juridiskā pamata grozījumiem, lai 
pārskatītu EIT finansējuma modeli;
2) EIT dotācijas nolīgumam a) jāaptver ilgāks periods nekā kalendārais gads un b) tas jāparaksta pirms darbību 
uzsākšanas;
3) EIT jāpārorientē sava pieeja uz ietekmes nodrošināšanu. Šim nolūkam tam jāpanāk lielāka autonomija un 
jāizmanto programmas “Apvārsnis 2020” juridiskajā pamatā paredzētais elastīgums. Proti, tam jāpieņem īpaši 
noteikumi, kas pielāgoti ZIK partneru vajadzībām. EIT jāatrisina personāla komplektēšanas problēmas, lai varētu 
nepārtraukti uzraudzīt ZIK darbības rezultātus;
4) EIT jāveic uz ietekmi balstīta analīze. EIT arī jāracionalizē uzraudzības un ziņošanas procesi.
10
 Ievads
1 Teorija izstrādāta Zaļajā 
grāmatā par inovācijām, 
Eiropas Komisija, 1995. gads.
Eiropas paradokss –gadījuma ar grafēnu
Grafēns ir oglekļa struktūras materiāls, ko 2004. gadā atklāja Mančestras universitātes fizikas profesors Andre 
Geim . Daudzo neparasto īpašību dēļ (tas ir vieglāks, taču stiprāks par tēraudu, un tam ir laba siltumvadītspēja 
un elektrovadītspēja) grafēnam ir milzīgs plaša pielietojuma potenciāls, sākot no augstas veiktspējas elektroie -
rīcēm līdz enerģijas uzkrāšanai.1. izcēlumsEiropa atpaliek inovācijas jomā
01 
Komisijas pētījumi apliecina, ka ES trūkst inovācijas kultūras, kas ļauj labas idejas 
viegli pārvērst jaunos produktos un pakalpojumos. Izcilību fundamentālajos pētī -
jumos ES nespēj pārveidot tirgus virzītā inovācijā. 1. izcēlumā  ir sniegts piemērs 
šādai neveiksmei, kas nosaukta par “Eiropas paradoksu”1.
Avots : www.sketchport.com , © Magicalhobo , 2014. gads, CC-BY  licence.
Kopš tā atklāšanas visā pasaulē ir reģistrēti vairāk nekā 11 000 ar grafēnu saistīti patenti un patentu pieteikumi. 
Taču saskaņā ar Apvienotās Karalistes tehnoloģisko stratēģiju uzņēmuma “ Cambridge IP ” sniegto informāciju 
uz Apvienoto Karalisti attiecas mazāk nekā viens procents no šā skaita, savukārt Āzijas organizācijām ir gan -
drīz divas trešdaļas.
Avots:  Sarah Gordon  “Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance ” [Eiropas patentu slikto rādītāju pamatā ir birokrātija un 
cena], Financial Times , 2014. gada decembris.
11 Ievads 
2 Inovācijas savienība, 
stratēģijas “Eiropa 2020” 
iniciatīva ( http://ec.europa.eu/
research/innovation-union/
index_en.cfm ).
Inovācijas definīcija
Inovācija  ir jauna vai būtiski uzlabota produkta (preces vai pakalpojuma) vai procesa, jaunas tirgvedības 
metodes vai jaunas organizatoriskās metodes ieviešana uzņēmējdarbībā, darbavietu organizācijā vai ārējās 
attiecībās. Inovācijas obligāta prasība ir tāda, ka produktam, procesam, tirgvedības metodei vai organizatoris -
kajai metodei ir jābūt jaunumam (vai būtiskam uzlabojumam) uzņēmumā.
Inovācijas darbības  ir visi zinātniskie, tehnoloģiskie, organizatoriskie, finansiālie un komerciālie pasākumi, 
kas faktiski nodrošina vai ar kuriem paredzēts nodrošināt inovāciju īstenošanu. Inovācijas darbības ietver arī 
pētniecības un izstrādes pasākumus, kas nav tieši saistīti ar konkrētas inovācijas izveidi.
Avots:  EASO/Eiropas Kopienas, Oslo rokasgrāmata “Pamatnostādnes inovācijas datu vākšanai un interpretācijai”, 2005. gads.2. izcēlums02 
Lai atrisinātu šo problēmu, Eiropa cenšas izveidot uz zināšanām balstītu ekono -
miku, kas orientēta uz vērienīgu pētniecības un inovācijas programmu. Eiropas 
Savienības stratēģija ir “radīt inovācijām labvēlīgu vidi, kas lieliskas idejas ļauj 
vieglāk pārvērst produktos un pakalpojumos, kuri nodrošinās (..) ekonomikas 
izaugsmi un nodarbinātību”2. 2. izcēlumā  ir definēta inovācija, kas patiešām ir 
ekonomikas izaugsmes un darbvietu radīšanas galvenais dzinējspēks.
Eiropas Savienības politikas pārorientēšanās uz 
inovāciju
03 
Eiropas nespēja pārvērst izgudrojumus pārdodamās precēs un pakalpojumos 
ir likusi ES pārskatīt savu pētniecības politiku. ES publiskā sektora politika tra -
dicionāli virzīta uz fundamentāliem pētījumiem3, kuru galvenais virzītājspēks ir 
zinātkāre, nevis iespējama izmantošana tirgū. Tā pamatā ir pieņēmums, ka funda -
mentālie pētījumi stimulēs lietišķos pētījumus, kuri savukārt veicinās inovāciju un 
komercializāciju. Tomēr šī politika bieži vien ignorēja tirgus absorbcijas spēju un 
privātajam sektoram vajadzīgo atbalstu inovācijas jomā.3 Iepriekšējo Eiropas 
pētniecības un izstrādes 
pamatprogrammu galvenie 
saņēmēji bija pētnieki ārpus 
uzņēmējdarbības nozares 
(Septītās pamatprogrammas 
starpposma novērtējums, 
ekspertu grupas 2012. gada 
12. novembra ziņojums).
12 Ievads 
4 Kopīgās tehnoloģiju ierosmes 
tika ieviestas, lai labāk 
apmierinātu nozares 
vajadzības konkrētās 
pētniecības jomās. Tās ir 
neatkarīgas ES struktūras ar 
nozares un, atsevišķos 
gadījumos, ar dalībvalstu 
līdzdalību.
5 Riska dalīšanas finanšu 
mehānisms tika ieviests, lai 
pētījumu veicējiem atvieglotu 
piekļuvi aizņēmuma 
finansējumam, jo īpaši 
paaugstināta riska 
ieguldījumiem pētniecībā, 
tehnoloģiju attīstībā un 
inovācijā.
6 Konkurētspējas un inovācijas 
programmas straujas 
izaugsmes un novatorisku 
MVU mehānisms nodrošina 
riska kapitālu novatoriskiem 
MVU un MVU ar augstu 
izaugsmes potenciālu.
7 Uzņēmumu nepietiekamā 
apņēmība atvēlēt līdzekļus 
pētniecībai un izstrādei ir bieži 
minēta kā viens no iemesliem, 
kāpēc ES rādītāji ir 
neapmierinoši. Saskaņā ar 
Eurostat  datiem 
uzņēmējdarbības nozarē 
veiktie pētniecības un 
izstrādes pasākumi 2012. gadā 
bija līdzvērtīgi 1,30 % no 
ES-28 IKP salīdzinājumā ar 
2,49 % Japānā (2010. gada 
dati) un 1,83 % ASV (2011. gada 
dati).04 
Eiropas Komisija lielāku uzsvaru lika uz inovācijas cikla beigām, lai pētījumu 
rezultāti nonāktu tirgū. Atšķirībā no iepriekšējām programmām “Apvārsnis 2020” 
(pašreizējā pētniecības un inovācijas pamatprogramma) tieši finansē inovāciju. Ir 
ieviesti jauni ES publiskie instrumenti, tādi kā publiskā un privātā sektora part -
nerības (piemēram, KTI4), aizdevumu un garantiju shēmas (piemēram, RDFM5) un 
riska kapitāls (piemēram, GIF6), lai stiprinātu inovāciju Eiropā un vēl vairāk veicinā -
tu uzņēmumu līdzdalību inovācijas darbībās7.
05 
Tomēr šīs novatoriskās ES iniciatīvas par maz ņēma vērā saikni starp galvenajām 
ieinteresētajām personām, kas iesaistītas zinību triādē – mijiedarbību starp pēt -
niecību, izglītību un inovāciju (sk.  1. attēlu ). Ekonomikas izaugsmes pamatā ir pla -
šāka, labi funkcionējoša “zināšanu un inovācijas sistēma”, kurā izšķiroša nozīme 
ir produktīvai mijiedarbībai starp visiem novatoriskajiem dalībniekiem. Labāka 
izpratne par šīm attiecībām zinību triādē ir veicinājusi jaunas publiskās shēmas 
izveidi, kas paredzēta visas inovācijas ekosistēmas atbalstam. 1. attēlsZinību triāde
Inovācija
Izglītība PētniecībaJauni tirgi
Jaunas prasmes Jaunas zināšanas
Avots:  ER P.
13 Ievads 
8 “Sadarbība izaugsmes un 
darbavietu attīstībai. Jauns 
posms Lisabonas stratēģijā”, 
COM(2005) 24 galīgā redakcija, 
2.2.2005.
9 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
11. decembra Lēmums 
Nr. 1312/2013 par Eiropas 
inovāciju un tehnoloģiju 
institūta ( EIT) stratēģisko 
inovāciju programmu: EIT 
ieguldījums inovācijas 
veicināšanā Eiropā (OV L 347, 
20.12.2013., 892. lpp.).
10 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
11. decembra Regula (ES) 
Nr. 1292/2013, ar ko groza 
Regulu (EK) Nr. 294/2008 par 
Eiropas Inovāciju un 
tehnoloģiju institūta izveidi 
(OV L 347, 20.12.2013., 
174. lpp.), 3. pants.
11 Programma “Apvārsnis 2020” 
tika izveidota ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2013. gada 11. decembra 
Regulu Nr. 1291/2013 
(OV L 347, 20.12.2013., 
104. lpp.). Tā ir programma, kas 
seko 7. PP, un tā turpināsies no 
2014. līdz 2020. gadam ar 
budžetu 77  miljardu  EUR 
apmērā.06 
Komisija iesniedza “plaša mēroga inovācijas stratēģiju ES, kas ieguldījumus zinā -
šanās ļautu pārvērst produktos un pakalpojumos”, un ierosināja izveidot īpašu 
struktūru, kura “būtu kā magnēts, kas piesaistītu labākos zinātniekus, idejas un 
uzņēmumus no visas pasaules”8, – Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūtu ( EIT), 
kurš tika izveidots 2008. gadā.
EIT sākotnējais logotips
Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts ( EIT)
EIT pamatuzdevums un mērķis
07 
EIT mērķis ir novērst plaisu starp universitātēm, kuru uzmanības centrā ir pēt -
niecība, un uz tirgu orientētiem uzņēmumiem. EIT integrētā pieeja zinību triā -
dei ir unikāls veids, kā ES publiskā shēma veicina inovāciju un uzņēmējdarbību. 
Turklāt nepārprotams EIT mērķis ir skaidri koncentrēties uz reāliem rezultātiem 
un konkrētiem ieguvumiem sabiedrībai, “pētniecībā gūtos rezultātus pārvēršot 
augstvērtīgos produktos un pakalpojumos”9.
08 
Ar budžetu, kas laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam pārsniedza 300 miljo -
nus EUR un no 2014. līdz 2020. gadam tika sākotnēji plānots 2,7 miljardu EUR 
apmērā, EIT ir uzticēts svarīgs uzdevums stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanā – 
“veicināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, vairojot 
dalībvalstu un Savienības inovācijas spējas, lai rastu risinājumu svarīgākajiem 
izaicinājumiem, ar kuriem saskaras Eiropas sabiedrība. EIT to sasniedz, veicinot 
sinerģijas un savstarpējo sadarbību un integrējot augstākajiem standartiem 
atbilstošu augstāko izglītību, pētniecību un inovācijas, kā arī sekmējot uzņēmēj -
darbību”10. EIT pašreiz ir iekļauts pašreizējā pētniecības un inovācijas pamatprog -
rammā “Apvārsnis 2020”11.
14 Ievads 
Kā tas darbojas
09 
Eiropas Komisijas Izglītības un kultūras ĢD uzraudzībā EIT darbojas kā decentrali -
zēta ES struktūra. Tā galvenā mītne atrodas Budapeštā. EIT nav pētniecības centrs 
un nesniedz tiešu ieguldījumu individuālu projektu finansēšanā. Taču tas nodro -
šina dotācijas zināšanu un inovāciju kopienām (ZIK), kas ir pašreizējo uzņēmumu, 
pētniecības institūtu un universitāšu (ZIK partneru) strukturētas partnerības. ZIK 
ir EIT darbību pamatā, un tas ir galvenais līdzeklis, ar kura palīdzību EIT ir jāsa -
sniedz savi mērķi ( EIT modeli sk.  2. attēlā ).2. attēlsEIT modelis
Avots:  ER P.
Uzņēmējdarbības plāns
Darbības rezultātu 
pārskats
EUR
€ € €
ZIK partneri kopā veic inovācijas darbības ZIK partneris ZIK partneris ZIK partnerisZIK
Tīkls, kas apvieno:
- uzņēmējdarbību
- pētniecību- izglītībuEIT
Budapeštā
15 Ievads 
10 
ZIK jānodrošina, lai EIT redzējums un politika tiktu pārvērsta efektīvā rīcībā. ZIK 
izraugās konkursa kārtībā, ņemot vērā prioritārās tēmas, kurām ir būtiska ietekme 
uz sabiedrību. EIT izraudzījās piecas ZIK, lai tās finansiāli atbalstītu (sk.  3. attēlu ). 
Katru ZIK pārstāv autonoma organizācija – ZIK juridiskā persona –, lai slēgtu līgu -
miskas vienošanās ar EIT.3. attēlsPiecas ZIK, ko izraudzījās un finansē EIT
Avots:  ERP/ EIT.
Uzsāka darbību 
2015./uni00A0gadāUzsāka darbību 
2010./uni00A0gadā
115Ar radikālu inovāciju un uzņēmējdarbības palīdzību 
veicināt Eiropas izejmateriālu nozares konkurētspēju, 
izaugsmi un pievilcīgumuEIT Raw Materials209Stimulēt uzņēmējdarbību un inovāciju veselīgas dzīves un aktīvu 
vecumdienu jomā, nodrošinot Eiropas talantīgākajiem cilvēkiem jaunas 
iespējas un resursus visu iedzīvotāju labāEIT Health242Kļūt par vadošo inovācijas un uzņēmējdarbības dzinējspēku 
ilgtspējīgas enerģijas jomāZIK InnoEnergy209Radīt iespējas novatoriem risināt ar klimata pārmaiņām saistītus 
jautājumus un veidot pasaules ekonomikuZIK Climate115Nodrošināt Eiropai vadošo lomu IKT inovācijas jomā, lai veicinātu 
ekonomikas izaugsmi un dzīves kvalitātiEIT DigitalZIK partneru 
skaitsPamatuzdevums ZIK
16 Ievads 
12 Uzmanība uz izmantojumu 
uzņēmējdarbībā ir galvenā 
atšķirība no tradicionālajiem 
kopīgajiem pētniecības 
projektiem, tādiem kā tie, kas 
piedāvāti 7. PP konkursos.11 
EIT dotācijas nolīgumā ir norādīts gada maksimālais finansiālais ieguldījums un 
noteiktas visas darbības, kas ir jāveic ZIK kalendārajā gadā, kurā parakstīts nolī -
gums. Visu ZIK darbību plānotais portfelis ir jāiekļauj ZIK uzņēmējdarbības plānā, 
kas pievienots dotācijas nolīgumam. Šīs ZIK darbības var tālāk iedalīt četros 
galvenajos darbības virzienos:
i) izglītība,
ii) inovācijas projekti,
iii) uzņēmējdarbība,
iv) pārvaldība un citas ZIK darbības izmaksas.
12 
Izglītības darbības virziena ietvaros EIT finansē izglītības un mācību darbības 
maģistra un doktora līmenī, galveno uzmanību pievērošot uzņēmējdarbības un 
inovācijas prasmju nodrošināšanai. Otrais darbības virziens ietver uz inovāciju 
balstītus projektus, ko veic tādu ZIK partneru konsorcijs, kuri izraudzīti ZIK juri -
diskās personas organizēta un vadīta iekšējā konkursa kārtībā. Mērķis ir novērst 
“inovācijas plaisu” starp pētniecību un tirgu, finansējot ar uzņēmējdarbības 
attīstības pasākumiem saistītus projektus12. Uzņēmējdarbības virziena mērķis ir 
veicināt uzņēmumu izveidi, izmantojot biznesa inkubatorus, un paātrināt uz -
ņēmējdarbības attīstību, sniedzot finansiālu un tehnisku atbalstu, lai sekmētu 
jaunuzņēmumu izaugsmi. Viens no tā galvenajiem mērķiem ir samazināt laiku 
līdz jauno uzņēmumu ienākšanai tirgū, izmantojot demonstrējumu pasākumus, 
veicinot pieredzes laboratorijas un tirgus pētījumus.
13 
Ceturtais darbības virziens ietver izmaksas, kas saistītas ar ZIK un tās sadarbības 
centru pārvaldību. Ikvienai ZIK ir reģionālie sadarbības centri visā Eiropā (sk.  I pie -
likumu ). Tās ir fiziskas sanāksmju un sadarbības telpas, kas paredzētas inovāciju 
veidošanai vietējā līmenī.
17
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
13 Tie atrodas Grenoblē (ZIK 
InnoEnergy ), Londonā ( Climate  
ZIK un EIT Digital ) un 
Stokholmā ( EIT Digital  un ZIK 
InnoEnergy ).
14 ZIK norādīja tikai 298 ZIK 
partneru derīgas e-pasta 
adreses (no 546), un no tiem 
uz aptaujas jautājumiem 
pilnībā atbildēja 113 jeb 38 %.14 
Palātas veiktās revīzijas mērķis bija novērtēt, vai EIT ir efektīvs instruments ino -
vācijas veicināšanai ES. Proti, tika izpētīts EIT pamatojums, izveide un īstenošana 
nolūkā novērtēt, vai šis jaunais instruments ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu savu 
vispārējo mērķi – veicināt inovāciju ES, integrējot zinību triādi.
15 
Revīzija tika veikta no 2014. gada decembra līdz 2015. gada jūnijam un aptvēra 
ZIK un EIT darbības 2010.–2014. gadā. EIT 2015. gadā ir sācis vairākas iniciatīvas, 
kuras ir aprakstītas 96.–103. punktā. Palāta tikās ar pārstāvjiem no
 ο Eiropas Komisijas Izglītības un kultūras ĢD;
 ο EIT galvenajiem dienestiem;
 ο visām trim ZIK juridiskajām personām;
 ο septiņiem ZIK partneriem un
 ο pieciem sadarbības centriem13.
16 
ZIK partneri tika izraudzīti, pamatojoties uz tiem piešķirtā EIT finansējuma apmē -
ru. Tika izmantots arī otrs kritērijs, lai nodrošinātu, ka izlasē ietvertie ZIK partneri 
aptver visas 2010. gadā izveidotās ZIK un visu veidu organizācijas, kuras pārstāv 
visas trīs zinību triādes puses (t. i., universitātes, pētniecības institūtus un uzņē -
mumus). Izlases veidā tika pārbaudītas arī EIT finansētās ZIK darbības.
17 
Revīzijas pieeju papildināja
 ο tīmeklī organizēta aptauja, lai apkopotu ZIK partneru viedokļus14;
 ο kvantitatīva analīze par ZIK norādītajām izmaksām, aptverot laikposmu no 
2010. līdz 2014. gadam;
 ο akadēmiskās literatūras apskats par inovāciju un EIT un
 ο to iniciatīvu analīze, ko EIT un Komisija veica revīzijas laikā un pēc tās.
18 
Pirms revīzijas tika organizēta galveno ieinteresēto personu darba grupa, lai gūtu 
labāku izpratni par galvenajām problēmām, ar kurām saskaras EIT. Kā informācijas 
avots tika izmantoti arī dati un secinājumi no Palātas ikgadējās EIT finanšu pārska -
tu revīzijas.
18
 Apsvērumi
EIT izveide ir pamatota
19 
Ieinteresētās personas un lielākā daļa ZIK partneru, kuri atbildēja uz aptaujas jau -
tājumiem, uzskata, ka galvenie šķēršļi inovācijai pēc to nozīmes aptaujas respon -
dentiem ir šādi (sk.  4. attēlu ):4. attēlsRespondentu norādītie galvenie šķēršļi inovācijai
Avots:  ER P.64 %77 %79 %83 %90 %Apstiprinoši atbildējušo respondentu īpatsvars 
Nepietiekami augstākās izglītības un privātā 
sektora ieguldījumi novatoriskās darbībās Ierobežota uz/uni0146ēmumu līdzdalība augstākās izglītības 
iestāžu piedāvāto izglītības kursu izveidē Apgrūtināta piek/uni013Cuve /f_inansējumam Spiediens gūt tūlītēju /f_inansiālu atdevi Administratīvie un juridiskie š/uni0137ērš/uni013Ci 
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
20 
Tika minēti arī citi šķēršļi inovācijai ES: pārāk daudz dažādu publiskā finansējuma 
mehānismu, kuri darbojas pēc saviem noteikumiem, tādējādi mazinot publisko 
atbalsta shēmu kopējo efektivitāti; pārmērīga pētniecības pasākumu sadrum -
stalotība ES, un tas rada dublēšanos un dārgi maksā; kopīgu stratēģiju un/vai 
sinerģiju trūkums ES programmās ar citām ES, valsts un vietējām programmām, 
kuras atbalsta inovāciju; valstu līmenī atšķirīgās tiesību sistēmas, kas ierobežo 
pārrobežu inovāciju; efektīva ES iekšējā tirgus trūkums, kas vēl vairāk apgrūtina 
jaunu produktu/pakalpojumu komercializāciju citās ES valstīs.
19 Apsvērumi 
21 
Gandrīz 80 % aptaujas respondentu piekrita, ka publiskās shēmas, kas atbalsta 
inovāciju, nav pietiekami pielāgotas tirgus mērķiem. Šis viedoklis tika apstipri -
nāts arī iztaujāšanās. 66 % aptaujas respondentu uzskatīja, ka EIT mērķi ir vērsti 
uz galveno inovācijas šķēršļu novēršanu Eiropā ( EIT mērķus sk.  II pielikumā ). Visi, 
ar kuriem Palāta apspriedās, apstiprināja iemeslus un vajadzību izveidot jaunu 
ES instrumentu ( EIT), kas atšķiras no pašreizējiem.
22 
Tirgus nepilnības, kuru novēršana ir EIT mērķis (sk.  5. attēlu ), ir strukturālas nepil -
nības, kas kavē inovāciju un tādējādi ir šķērslis ekonomikas izaugsmei un darb -
vietu radīšanai. Uzņēmējdarbības kultūras attīstība ir nepietiekama. Rezultātu 
komercializācijas trūkums un zemais sadarbības līmenis starp universitātēm, kuru 
uzmanības centrā ir pētniecība, un uzņēmumiem, kas orientēti uz tirgu, ir bieži 
minēti kā galvenie iemesli, kāpēc ES atpaliek inovācijas rādītāju ziņā. Augstākās 
izglītības iestādes nav pietiekami pievērsušās novatoru un uzņēmēju darbības 
veicināšanai. Inovācijas un uzņēmējdarbības prasmes tām būtu jāiekļauj izglītības 
programmās. 5. attēlsTirgus nepilnības, kuru novēršana ir EIT mērķis
Avots:  ER P.Nepietiekama talantu 
piesaistīšana/
noturēšana Pētījumu rezultāti 
nenonāk tirgū
Nepietiekami resursi, 
tostarp cilvēkresursiSociālās vai ekonomiskās 
vērtības radīšanas zi/uni0146ā 
nepietiekama pētījumu 
dokumentācija 
Pārāk maz privāto 
ieguldījumu 
pētniecībā un 
izstrādēUz/uni0146ēmējdarbības 
kultūras
 trūkumsŠ/uni0137ērš/uni013Ci sadarbībai 
zinību triādēSTRUKTURĀLĀS NEPILNĪBAS Nespēja nodrošināt jaunus pakalpojumus, produktus un procesusVāja ekonomikas izaugsme un darbvietu radīšana 
20 Apsvērumi 
15 No 2010. līdz 2014. gadam uz 
inovācijas projektu darbības 
virzienu attiecās 42 % no EIT 
finansēto darbību izmaksām, 
uz uzņēmējdarbību – 22 %, uz 
izglītību – 14 %, un pārējās 
izmaksas veidoja 22 % (sk. 
11.–13. punktu). Jānorāda, ka, 
novērtējot pārējās izmaksas, 
kas galvenokārt ir 
administratīvie un 
pieskaitāmie izdevumi, starp 
ZIK ir būtiska metodiskā 
neatbilstība.23 
Tādējādi EIT vēlas noteikt par prioritāti augstākās izglītības, pētniecības un inovā -
cijas darbību pārnešanu uzņēmējdarbības kontekstā un to izmantošanu komerci -
āliem mērķiem. Tomēr, lai gan EIT koncepcija balstās pamatotos apsvērumos, tam 
vēl jāpanāk vēlamā ietekme.
Daži svarīgākie elementi nav pietiekami izstrādāti
24 
EIT bija sākotnēji iecerēts kā novatoriska publiskā shēma. Ar EIT modeli tika ie -
viestas īpašas iezīmes, kas nav raksturīgas nevienam citam ES instrumentam, kurš 
veicina inovāciju. Piemēram, tam ir unikāla spēja atbalstīt visu inovācijas ekosistē -
mu no izglītības līdz jaunuzņēmumam, īstenojot uz inovāciju balstītus projektus, 
kurus īsteno vairāki ZIK partneri. Vēl viena EIT modeļa īpatnība, ko īpaši augstu 
novērtē tā partneri, ir ZIK piešķirtā autonomija. Tomēr daži svarīgākie EIT modeļa 
elementi nav pienācīgi izstrādāti, lai nodrošinātu, ka tā ir efektīva un revolucionā -
ra publiskā shēma.
Zinību triāde nav pienācīgi atspoguļota Komisijas līmenī
25 
Sākotnējie centieni izveidot EIT balstījās uz pieņēmumu, ka vājākā saikne zinī -
bu triādes integrācijas procesā ir starp augstākās izglītības nozari un uzņēmē -
jiem. Tāpēc atbildība par EIT tika nodota Izglītības un kultūras ĢD, kuram ir liela 
pieredze ar izglītības programmām. Tādējādi Izglītības un kultūras ĢD uzņēmās 
vadošo lomu Komisijā, piemēram, kā tās novērotājs EIT valdē.
26 
Ar inovāciju un uzņēmējdarbību saistītajiem darbības virzieniem, kas pašreiz iz -
manto lielāko daļu EIT finansējuma, ir vajadzīga tieši pieejama kompetence15. Šim 
nolūkam EIT būtu vajadzīga regulāra piekļuve Pētniecības un inovācijas ĢD un 
Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD specializētajām zināša -
nām. Pētniecības un inovācijas ĢD ir lietderīga pieredze pētniecības un inovācijas 
projektu vadīšanā, un Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ĢD 
ir kompetence jaunu uzņēmumu veidošanā. Taču šajos ģenerāldirektorātos nav 
nodaļu, kas tieši nodarbotos ar EIT jautājumiem, un Palāta atrada maz pierādīju -
mu par to aktīvu iesaistīšanos.
21 Apsvērumi 
EIT finansējuma pamatā ir papildu darbības, kuru koncepcija 
ir vāji formulēta
27 
Inovācijas darbības, ko veic ZIK partneri, ir iedalītas divās kategorijās:
a) darbības, ko EIT finansē līdz pat 100 % apmērā, un
b) ZIK papildu darbības, ko EIT nefinansē.
Abu darbības veidu nošķiršana ir būtiska EIT finansējuma modelim, jo tas nosaka EIT 
ieguldījuma maksimālo apjomu. EIT finansējums var segt ne vairāk kā 25 % no ZIK 
kopējām izmaksām (t. i., no EIT finansēto un nefinansēto darbību izmaksu summas; šis 
kompleksais modelis ir norādīts 6. attēlā ).6. attēlsEIT finansējuma modelis
Avots:  ER P.Darbības FinansējumsEIT /f_inansētās darbības ZIK papildu darbības 
Maks. 25 % Min. 75 %
EIT ﬁnansējums
(maks. 25/uni00A0%
no visām izmaksām)LīdzﬁnansējumsPapildu ﬁnansējums
(ietverot citas ES programmas)
Finansējums, ko nenodrošina EIT
(min. 75/uni00A0% no visām izmaksām)
ZIK budžetsZIK darbības
22 Apsvērumi 
28 
Laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam EIT visām trim ZIK piešķīra 460 miljo -
nus EUR. Tas palīdzēja finansēt inovācijas darbības 540 miljonu EUR vērtībā. ZIK 
papildu darbību deklarētās izmaksas bija 2 043 miljoni EUR (no kuriem 10 % 
finansēja citas ES programmas, piemēram, 7. PP sadarbības projekti, EPP finan -
sēšanas shēmas, KTI projekti u. c., un 23 % finansēja citas valsts vai reģionālās 
publiskās shēmas) (sk.  7. attēlu ).7 . attēlsEIT ieguldījums ZIK darbībās laikposmā no 2010. līdz 
2014. gadam
Avots:  EIT.
EIT /f_inansētās darbības
540/uni00A0miljoni/uni00A0EUR
(21/uni00A0%)
ZIK papildu darbības 
2 043/uni00A0miljoni/uni00A0EUR (79/uni00A0%)Ieguldīti460/uni00A0miljoni/uni00A0EUREIT ieguldījums (2010–2014)
23 Apsvērumi 
16 Pārbaudes un revīzijas veic EIT, 
privāti ārējie revidenti un ERP .29 
ZIK papildu darbības bija vāji formulētas. Skaidras definīcijas trūkums radīja 
darbības grūtības ZIK partneriem, kuri no EIT bija guvuši atšķirīgu izpratni par to, 
ko varētu norādīt kā ZIK papildu darbības un kā par tām ziņot. Šo jautājumu savā 
darbības pārskatā 2012. gadā aktualizēja kāda ZIK: papildu finansējuma definīci -
jas trūkums rada problēmas ar dažu partneru pilnīgu iesaistīšanos un ziņošanu 
par visiem papildu finansējuma avotiem, ko tie faktiski nodrošina.
30 
ZIK papildu darbības tiesību aktos nebija noteiktas līdz brīdim, kad ZIK darbības 
ceturtā gada sākumā tika parakstīti 2014. gada dotāciju nolīgumi starp ZIK un EIT. 
Tomēr arī šī definīcija situāciju neuzlaboja, jo papildu darbības tika raksturotas 
tikai kā “ZIK partneru veiktās darbības, kuras galvenokārt vērstas uz darbībām, 
[ko jāveic ZIK, lai izpildītu savu pamatuzdevumu]”. EIT 2014. gada vadlīnijās “ZIK 
darbību finansēšanas, uzraudzības un novērtēšanas principi” ir norādīts, ka 
šādām darbībām ir jābūt skaidri saistītām ar vismaz vienu [ EIT finansētu darbību] 
un tās nevar finansēt no EIT ieguldījuma. Vadlīnijās ir arī noteikts, ka šo darbību 
izmaksām ir jābūt proporcionālām [ EIT finansētās darbības] izmaksām un/vai 
sagaidāmajai ietekmei uz ZIK pamatuzdevuma izpildi.
31 
Proporcionalitātes principu ieviesa EIT 2014. gadā, lai novērstu iespēju veikt ZIK 
papildu darbības par pārmērīgi augstām izmaksām. Taču to, vai proporcionalitā -
tes kritērijs ir ievērots attiecībā uz konkrētu ZIK papildu darbību, novērtēt jo  pro-
jām grūti, jo nekādi turpmāki norādījumi nav sniegti, un EIT nav ieviesis īpašu 
mehānismu, lai sistemātiski pārbaudītu proporcionalitāti. Tāpēc, pārbaudot ZIK 
papildu darbības laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam, EIT nevienas izmaksas 
nenoraidīja kā neproporcionālas.
32 
Līdz 2016. gada uzņēmējdarbības plāna ciklam skaidras saiknes un proporcio -
nalitātes kritērijus varēja interpretēt dažādi. Tas radījis neskaidrības starp ZIK 
partneriem, EIT un tiem, kuri pārbauda izmaksu deklarācijas16, par to, vai saistītās 
izmaksas būtu jāņem vērā, aprēķinot EIT maksimālo ieguldījumu, vai ne (piemēru 
sk.  3. izcēlumā ). Tas nav izdevīgi ZIK partneriem, jo, izmaksas noraidot, EIT finan -
siālais ieguldījums samazinās.
24 Apsvērumi 
17 “FAQ about KICs ” [Biežāk 
uzdotie jautājumi par ZIK], EIT 
(2010. gads).Piemērs ZIK papildu darbībai, kurai nav pietiekami skaidras saistības ar EIT 
finansētu darbību
Kāds ZIK partneris 2013. gadā ziņoja par ZIK papildu darbību, kas novērtēta 188 miljonu EUR apmērā. Saskaņā 
ar finanšu pārskatos sniegto informāciju šī darbība bija saistīta ar EIT finansētu inovācijas projektu 4,5  miljo -
nu EUR vērtībā, tātad izmaksu attiecība bija 42:1. Ar šīs vienas ZIK papildu darbības summu pietiktu, lai atbal -
stītu visu 2013. gada EIT ieguldījumu attiecīgajai ZIK. Lai pamatotu šo saistību, tika iesniegts īss dokuments, 
kurā bija paskaidrots, ka partneris ir iesaistīts daudzās ZIK darbībās, tostarp izglītības un uzņēmumu izveides 
programmās.
Tomēr nav pārliecinošu pierādījumu par skaidru saistību starp 188 miljonus EUR lielo izmaksu mērķi un 4,5 mil -
jonus EUR vērto inovācijas projektu, ko veikuši citi ZIK partneri.3. izcēlums
33 
Novērtēt ZIK papildu darbības un ziņot par tām nav būtiski nepieciešams EIT 
mērķu sasniegšanai – tikai EIT finansētās darbības ir darbības, kas ZIK padara par 
ZIK17. Dotācijas mērķis ir nodrošināt finansējumu EIT finansētajām darbībām, nevis 
segt 25 % no ZIK kopējām izmaksām. ZIK papildu darbību kā finansējuma nosa -
cījuma neiekļaušana rezultātu neietekmētu – ZIK joprojām veiktu EIT finansētās 
darbības.
Apgalvojums par panākto sviras efektu nav pierādīts un nav 
ticams
34 
ZIK papildu darbības ir iekļautas EIT finansējuma modelī, lai pierādītu tā sviras 
efektu. Programmas “Apvārsnis 2020” regulā ir noteikts, ka “ EIT pieeja finansēju -
mam būs stingri balstīta uz spēcīgu sviras efektu (..)”. EIT 2013. gada pārskatā ir 
norādīts: “četru sviru faktors” nozīmē, ka vairāk nekā 80 % ZIK kopējā budžeta re -
sursu nāk no ārējiem avotiem un par katru euro, kas ieguldīts no ES budžeta, tiek 
veikts lielāks ieguldījums no cita avota. Komisija 2013. gadā ziņoja par “pastiprinā -
tu EIT sviras efektu uz privātiem un citiem publiskiem finanšu avotiem” kā vienu 
no darbības rādītājiem.
25 Apsvērumi 
Ar atpakaļejošu datumu paziņota darbība nevar radīt finanšu sviras efektu
No 2010. līdz 2013. gadam veikta ES sadarbības projekta izmaksas ZIK partneris var deklarēt kā ZIK papildu 
darbību EIT finansētai darbībai, kas veikta 2014. gadā. Taču lēmums uzsākt 7. PP projektu 2010. gadā nebija 
atkarīgs no EIT 2014. gadā sniegtās piekrišanas finansēt saistīto darbību, tādējādi šajā konkrētajā gadījumā 
sviras efekta nav.
Nepapildinošas ZIK papildu darbības piemērs
ZIK partneri kā ZIK papildu darbību norādīja ar EIT nesaistītu studentu izmaksas, kas radušās, kad tie apmek -
lēja kursus, kuros piedalījās arī EIT studenti. Šīs izmaksas nav papildinošas, jo kursi ir ietverti universitātes 
standarta izglītības programmā.4. izcēlums 5. izcēlums35 
Apgalvojums par EIT “četru sviru efektu” balstās uz pieņēmumu, ka visas ZIK pa -
pildu darbības, par kurām ziņojuši ZIK partneri, ir papildinošas, t. i., tās izraisījusi 
EIT intervence. Šī hipotēze ir nereāla, jo EIT ir atļāvis ZIK par savām papildu darbī -
bām ziņot ar atpakaļejošu datumu: agrāk veiktas ZIK papildu darbības izmaksas 
var deklarēt EIT finansētās saistītās darbības kārtējā pārskata gadā.
36 
Šīs ar atpakaļejošu datumu paziņotās ZIK papildu darbības nav papildinošas, jo 
ZIK partneri tās veica bez EIT atbalsta (piemēru sk.  4. izcēlumā ). Ar atpakaļejošu 
datumu paziņoto ZIK papildu darbību izmaksas ir 450 miljoni EUR jeb 22 % no 
kopējām ZIK papildu darbību izmaksām, kas deklarētas laikposmā no 2010. līdz 
2014. gadam.
37 
Turklāt ZIK partneru ieguldījums ZIK budžetā biežāk nav finansiāls, bet ir ieguldī -
jums natūrā, tāpēc pastāv liels risks, ka ZIK partneri darīs to, ko tie būtu darījuši 
jebkurā gadījumā (liekais atbalsts), un deklarēs izmaksas kā ZIK papildu darbību 
ieguldījumu EIT. Revīzijas laikā iztaujātie ZIK partneri un visas trīs ZIK juridiskās 
personas apstiprināja, ka vairums ZIK papildu darbību nav papildinošas – tās būtu 
veiktas arī tad, ja nebūtu EIT. To apliecināja arī Palātas veiktā pārbaude par visām 
ZIK papildu darbībām, kuru izmaksas pārsniedza 2 miljonus EUR.
26 Apsvērumi 
18 Grozītās regulas par EIT izveidi 
6. panta 2. punktā ir norādīts: 
“ZIK ir ievērojama vispārēja 
autonomija noteikt savu 
iekšējo organizāciju un 
sastāvu, kā arī konkrētu darba 
kārtību un darba metodes. ZIK 
jo īpaši (..) izstrādā stratēģijas, 
lai panāktu finansiālu 
ilgtspēju”.
19 Grozītās regulas par EIT izveidi 
7.b pantā ir noteikts: “(..) ZIK 
parasti darbojas septiņus līdz 
piecpadsmit gadus”.
20 EIT to skaidri norādīja ZIK 
2015. gadā.Zināšanu un inovāciju kopienu (ZIK) finansiālā ilgtspēja ir 
maz ticama
38 
ZIK ir jāizstrādā stratēģijas, lai panāktu finansiālu ilgtspēju18, kaut gan šis mērķis 
ilgtermiņā nav savienojams ar ZIK paredzamo darbības ilgumu (7 līdz 15 gadi), kā 
izklāstīts regulā par EIT izveidi19. Šīs likumiskās neatbilstības dēļ valda uzskats20, ka 
EIT finansiālajam ieguldījumam būtu principā jābeidzas pēc maksimāli 15 gadiem, 
bet ZIK darbībai būtu jāturpinās
39 
Iztaujātie ZIK partneri un visas trīs ZIK juridiskās personas norādīja, ka ZIK finan -
siālā neatkarība pēc 15 gadiem ir maz ticama. Laikposmā no 2010. līdz 2014. ga -
dam tikai viena ZIK bija deklarējusi ienākumus (400 000 EUR), kamēr EIT tajās 
ieguldīja vairāk nekā 460 miljonus EUR. Divas trešdaļas ERP aptaujas respondentu 
neuzskata, ka ilgtermiņā ZIK kļūs finansiāli neatkarīgas.
EIT fondam ( EITF ) nav izdevies piesaistīt papildu līdzekļus
40 
EIT 2010. gada pārskatā paziņoja, ka tiek izveidots EITF , ko izmantos kā līdzekli 
finansējuma piesaistei un novirzīšanai EIT darbībām, uz kurām neattiecas tā regu -
lārais finansējums. (..) Tādējādi fondam būs būtiska loma gan EIT finansiālās ilgt -
spējas un autonomijas nodrošināšanā, gan arī tā sociālās ietekmes palielināšanā. 
Fondam neizdevās piesaistīt ievērojamus līdzekļus, un 2014. gadā tas tika slēgts.
Ikgadējais dotācijas nolīguma process pietiekami neveicina 
ZIK inovācijas darbības
41 
ZIK uzņēmējdarbības plāns, kas pievienots dotācijas nolīgumam, ir visaptverošs 
dokuments, kurā izklāstīta to darbību atlase, apraksts un pārvaldība, ko ZIK plāno 
veikt kalendārajā gadā. EIT apstiprina pamatnostādnes, lai precizētu prasības 
attiecībā uz uzņēmējdarbības plāna struktūru, saturu un detalizācijas pakāpi.
27 Apsvērumi 
42 
ZIK uzņēmējdarbības plāns ir vairāk nekā gada darba programma ar īpašu uzsva -
ru uz īstermiņa darbībām. Uzņēmējdarbības plāna projekts nākamajam gadam 
ir jāiesniedz EIT līdz N-1 gada septembra beigām (dotācijas nolīguma un saistītā 
uzņēmējdarbības plāna grafiku sk.  8. attēlā ). Lai ZIK iekļautos šajā termiņā, ZIK 
partneriem līdz otrā ceturkšņa beigām ir jāapzina un jānosaka izmaksas visām 
inovācijas darbībām, kuras tie vēlas veikt nākamajā gadā. Tāpēc ZIK partneriem 
vismaz sešus mēnešus iepriekš ir jāparedz konkrētas inovācijas darbības, kuras 
tie veiks nākamajā kalendārajā gadā. Attiecībā uz inovācijas projektu darbības vir -
zienu ir vajadzīgs papildu trīs mēnešu periods, lai uzsāktu projektu priekšlikumu 
konkursu. Tomēr gada gaitā ZIK var grozīt uzņēmējdarbības plānus, lai iekļau -
tu jaunus inovācijas projektus, ko oficiāli noformē kā ikgadējā dotāciju plāna 
grozījumu. 8. attēlsDotācijas nolīguma, saistītā ZIK uzņēmējdarbības plāna un ZIK darbības 
pārskata novērtēšanas grafiks
Avots:  EIT – “Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities”  [EIT vadlīnijas “ZIK darbību finansēšanas, uzraudzības un 
novērtēšanas principi”].N+1 
gadsN gadsN-1 
gads
BeigasSākumsEIT lēmums par EIT 
/f_inansējuma 
summu N/uni00A0gadāPriekšlikuma 
iesniegšana ZIK
N/uni00A0gada uz/uni0146ēmējdar-
bības plānamIV/uni00A0cet. III/uni00A0cet. II/uni00A0cet. I/uni00A0cet.
EIT /f_inansējuma 
kritēriji
N/uni00A0gadam
ZIK N/uni00A0gada pārskata ex/uni00A0post revīzijaZIK N/uni00A0gada pārskata 
novērtēšana, ko veic EITZIK pārskata 
iesniegšana par N/uni00A0
gaduZIK N/uni00A0gada uz/uni0146ēmējdarbības plāna īstenošanaN/uni00A0gada dotācijas 
nolīguma noslēgšana
28 Apsvērumi 
21 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2008. gada 11. marta 
Regula (EK) Nr. 294/2008 par 
Eiropas Inovāciju un 
tehnoloģiju institūta izveidi 
(OV L 97, 9.4.2008., 1. lpp.).
22 Daļa gada dotācijas tiek 
izlemta, rīkojot konkursu starp 
ZIK. Šādi tika sadalīti 40 % no 
EIT 2015. gada kopējā 
ieguldījuma ZIK. Šai daļai laika 
gaitā būtu jāpalielinās.
Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)23 un tā ietekme uz EIT budžetu
Eiropas Komisija 2014. gada novembrī sāka īstenot Investīciju plānu Eiropai, lai atjaunotu izaugsmi un iegul -
dījumus Eiropas Savienībā. Tā ierosināja EIB ietvaros izveidot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), ko 
kopīgi finansē ES un EIB.
Saskaņā ar ESIF regulu ES ieguldījums EIT septiņu gadu laikā no 2014. līdz 2020. gadam samazināsies par 12 % – 
no 2711 līdz 2383 miljoniem EUR. EIT 2016. gada budžets tiks samazināts no 336 miljoniem EUR (kā sākotnēji 
paredzēts programmā “Apvārsnis 2020”) līdz tikai 285 miljoniem EUR (–15 %). Tādējādi būs mazāk EIT finansētu 
inovācijas darbību. Kopā ar finansēšanas konkursu tas rada papildu nenoteiktību ZIK, kurām jāveic projektu 
atlase un jāsagatavo savi uzņēmējdarbības plāni, skaidri nezinot, vai nākamajā(-os) gadā(-os) finansējums būs 
pieejams.
ZIK var gūt netiešu labumu no EITF  līdzekļiem, kas daļēji kompensēs EIT budžeta samazinājumu.
23 Atzinums Nr. 4/2015 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulas 
(ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 ( http://eca.europa.eu ).6. izcēlums43 
ZIK stratēģijas “pamatā ir kopīga vidēja un ilgtermiņa inovāciju plānošana, lai 
sasniegtu EIT uzdevumus (..)”21. Taču starp EIT un ZIK juridisko personu noslēgtajā 
dotācijas nolīgumā ir noteikts EIT finansiālais ieguldījums tikai vienā kalendārajā 
gadā. Tāpēc EIT finansējums deklarēto izmaksu segšanai ir garantēts tikai vienu 
gadu. Turpmākais finansējums ir atkarīgs no EIT budžeta pieejamības, ņemot 
vērā ESIF ieviešanas ietekmi (sk.  6. izcēlumu ), un no ZIK finansēšanas konkursa 
rezultātiem22.
44 
Palāta atbalsta uz konkurenci balstītu finansējumu, tomēr problēmas rada laika 
grafika plānošana. Tā kā par finansējuma sadali konkursa kārtībā EIT valde lemj 
decembra sanāksmē, finansēšanas konkursa rezultāti līdz gada beigām nav zinā -
mi. Tas rada nenoteiktību ZIK partneriem, jo daži projekti tiek atlikti, kamēr nav 
skaidrs, vai būs pieejams finansējums.
29 Apsvērumi 
45 
Šis īstermiņa redzējums darbības un finanšu plānošanas ziņā neatbilst laika 
periodam, ko aptver ZIK veiktās inovācijas darbības. Visi Palātas apmeklētie ZIK 
partneri minēja gada pārskata principu kā galveno šķērsli inovācijas veicināšanai 
ilgtermiņā.
46 
Ar izglītību saistīto darbības virzienu galvenokārt veido maģistra un doktora 
studiju programmas. Šo izglītības programmu paredzamais ilgums ir attiecīgi 
divi un četri gadi. Tāpēc augstākās izglītības ZIK partneriem ir riskanti parakstīt 
daudzgadu līgumus ar EIT studentiem, jo ir juridiska nenoteiktība attiecībā uz 
finansējumu, ko tie saņems turpmākajos gados. Tā ir īpaši liela problēma publis -
kām organizācijām (galvenokārt universitātēm un pētniecības institūtiem), kurām 
saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir jāpiemēro stingri finanšu noteikumi.
47 
Gada dotācijas process ir būtisks šķērslis arī inovācijas darbības virzienā ietverto 
daudzgadu inovācijas projektu plānošanai un koordinēšanai. Dažas ZIK ir izveido -
jušas īpašas darbības, kas paredzētas ilgāka termiņa projektiem ar finansējumu, 
kurš būtībā garantēts visā to darbības laikā (ar starpposma novērtēšanas procesu, 
lai noskaidrotu, vai finansētais projekts ir dzīvotspējīgs un var radīt komerci -
ālu ietekmi, – negatīva starpposma novērtējuma gadījumā riskantā pasākuma 
finansēšana tiktu apturēta). Tomēr, tā kā EIT finansiālais ieguldījums tiek noteikts 
tikai uz vienu gadu, ar turpmākajiem gadiem saistītos finanšu riskus uzņemas ZIK 
partneri – daži ZIK projekti finansējuma trūkuma dēļ var būt jāpārtrauc vai no 
tiem jāatsakās.
48 
Savukārt ES dotācijas kopīgiem pētniecības projektiem tiek piešķirtas uz vai -
rākiem gadiem, piemēram, Marie Sklodowska-Curie  programmā paredzētās 
dotācijas piedāvā pētniekiem garantētu finansējumu uz laiku, kas pārsniedz 
12 mēnešus.
49 
Laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam dotāciju nolīgumi tika parakstīti vidēji trīs 
mēnešus pēc kalendārā gada sākuma. 2015. gada dotāciju nolīgumu parakstīšana 
tika atlikta līdz 2015. gada jūnijam. Uz darbībām, kuras ZIK veic pēc 1. janvāra, 
nekāds juridisks līgums neattiecas, kamēr nav parakstīts jauns gada dotācijas 
nolīgums. Novēlotā parakstīšana rada pārtraukumu inovācijas procesā, jo daži 
ZIK partneri nevēlas uzņemties ar resursu ieguldīšanu saistīto juridisko un finanšu 
risku, kamēr nav parakstīts dotācijas nolīgums.
30 Apsvērumi 
24 Lēmums Nr. 1312/2013.
Galvenie darbības rādītāji (GDR)
Ir trīs veidu GDR.
1. EIT pamata GDR : ir seši EIT pamata GDR – izglītības programmu pievilcīgums, jaunu absolventu skaits, 
inkubatoros radīto uzņēmējdarbības ideju skaits, izveidoto jaunuzņēmumu vai no pašreizējiem uzņēmu -
miem izdalītu jaunu uzņēmumu skaits, zināšanu pārnese/apgūšana, jauni vai uzlaboti produkti/pakalpo -
jumi/procesi, kas laisti tirgū. Progresu saistībā ar šiem GDR novērtē uz konkurenci balstītas finansēšanas 
vajadzībām.
2. EIT īpašos GDR  izmanto, lai novērtētu EIT darbības, uzraugot tā darbības rezultātus un izmantojot tādus 
rādītājus kā dotāciju nolīgumu izpildes termiņi, pārskatu pieņemšana un maksājumu veikšana, formālo 
procesu procentuālā daļa un apmierinātība ar EIT.
3. ZIK īpašos GDR  izstrādā pašas ZIK.7. izcēlums50 
Gada dotāciju nolīgumu novēlotās parakstīšanas dēļ aizkavējas arī priekšfinansē -
juma maksājums ZIK, kas EIT jāveic 30 dienu laikā no dotācijas nolīguma stāšanās 
spēkā. Tikai pēc tam ZIK var sadalīt līdzekļus starp atsevišķiem partneriem. Tāpēc 
visi pirms tam radušies izdevumi ir jāsedz pašiem partneriem. Visas izmaksas, kas 
(līdz 50 %) pārsniedz saņemtā priekšfinansējuma summu, EIT atlīdzinās tikai ar 
galīgo maksājumu, ko veiks nākamā gada otrajā pusē.
Esošie galvenie darbības rādītāji nav piemēroti efektīvai 
uzraudzībai
51 
Saskaņā ar stratēģisko inovāciju programmu (SIP)24 EIT “sadarbībā ar Komisiju un 
ZIK izveidos vispārēju sistēmu, lai pārraudzītu EIT ieguldījumu pamatprogrammas 
“Apvārsnis 2020” īstenošanā, EIT ietekmi, veicot EIT un ZIK darbības, un ZIK rezul -
tātus”. Šī sistēma vēl nav ieviesta.
52 
EIT pamata GDR (sk.  7. izcēlumu ) nav skaidri noteikti un laika gaitā nav bijuši kon -
sekventi (absolventu definīcija, tehnoloģiju nodošanas un zināšanu apgūšanas 
jēdziens, priekšstats par ideju inkubatoriem u. c.). 8. izcēlumā  ir sniegts neskaid -
ras GDR definīcijas piemērs. Tas sarežģī ziņošanu par darbības rezultātiem, jo 
īpaši, ja GDR definīcijas kalendārā gada vidū mainās, kādēļ ir jāveic pielāgošana ar 
atpakaļejošu datumu.
31 Apsvērumi 
25 External evaluation of the 
European Institute of Innovation 
and Technology- Framework 
Contract on evaluation and 
related services  [Eiropas 
Inovāciju un tehnoloģiju 
institūta ārējais novērtējums. 
Novērtēšanas un saistīto 
pakalpojumu pamatlīgums] 
(EAC 03/06), 6.3.1. punkts 
“Progresa un rezultātu 
uzraudzība”, 2011. gada maijs.
26 “Atjaunotās partnerības 
izaugsmei un darbavietām 
īstenošana. Zināšanu 
kvalitātes pilnveidošana: 
Eiropas Tehnoloģiju Institūts”, 
COM(2006) 77 galīgā redakcija, 
22.2.2006.
27 “Komisija izklāsta plānu par 
Eiropas Tehnoloģiju institūta 
izveidi”, Eiropas Komisijas 
paziņojums presei (IP/06/751), 
2006. gada 8. jūnijs.Neskaidra izveidoto jaunuzņēmumu GDR definīcija
Lai jaunuzņēmums tiktu atzīts, ZIK pienākums ir sniegt pierādījumu (piemēram, nodomu vēstuli vai pasūtī -
juma veidlapu/rēķinu), kas apliecina, ka šis jaunuzņēmums ir ieguvis savu pirmo klientu vai tam ir potenciāls 
pirmais klients, vai citu dokumentu, kurš apliecina, ka jaunuzņēmums ir uzsācis komerciālu darbību. Kritēriju 
neskaidrības dēļ (kas ir “potenciāls pirmais klients”?) ZIK šo noteikumu interpretē dažādi.8. izcēlums
53 
Ir grūti salīdzināt visus trīs ZIK, izmantojot šos pamata GDR. Tajos nav ņemti vērā 
tādi apsvērumi kā jaunuzņēmuma lielums, kursu ilgums u. c. Turklāt ZIK darbojas 
dažādās nozarēs, kas ir dažādos attīstības līmeņos, tāpēc savā ziņā ir grūti veidot 
jaunuzņēmumus, radīt uzņēmējdarbības idejas u. c. Tikai kvantitatīva analīze 
neņem vērā dažādās vides, kurās darbojas visas trīs ZIK. Panākumi ZIK raksturīgu 
GDR izstrādē ir ierobežoti.
54 
Vairāki trūkumi, kas tika konstatēti ārējā novērtējumā 2011. gadā, vēl nav novērsti: 
pamata rādītāji joprojām koncentrējas uz ieguldījumu vai tiešo rezultātu, nevis uz 
koprezultātiem vai ietekmi, un uz absolūtām vērtībām, nevis ZIK radītu darbības 
pieaugumu25 (sk. arī 99. punktu).
Uzņēmumu līdzdalību varētu uzlabot
55 
Lai EIT darbība būtu veiksmīga, uzņēmumiem vajadzētu aktīvi iesaistīties tā stra -
tēģijas un darbības līmenī. Tādējādi varētu panākt, lai tirgus vajadzības nosaka 
ZIK darbības un lai šīs darbības tiktu vērstas ekonomikai un sabiedrībai lietde -
rīgos virzienos26. Izglītības, apmācības un kultūras komisārs 2006. gadā uzsvēra 
uzņēmumu nozīmi: “Uzņēmumi būs galvenie partneri institūta stratēģijas un dar -
bības līmenī. Uzņēmumi tiks tieši iesaistīti pētniecības un izglītības pasākumos, 
šādi rosinot augstskolu absolventus un pētniekus pievērsties uzņēmējdarbības 
aspektiem”.27 Uzņēmumiem tātad ir jāuzņemas izšķiroša loma, lai novērstu plaisu 
starp pētniecību un inovāciju.
32 Apsvērumi 
28 Uzņēmumiem ir arī ar 
finansēm nesaistīti iemesli 
pievienoties ZIK, piemēram, 
tas ir veids, kā piesaistīt 
talantīgus studentus, kuri 
absolvē īpašās EIT izglītības 
programmas.56 
Neraugoties uz to, ka uzņēmumu organizācijas ir svarīgas, tās ir saņēmušas tikai 
24 % no EIT finansiālā atbalsta (sk.  9. attēlu ), lai gan pārstāv 56 % no ZIK partne -
riem. Kaut arī finanšu ieguldījuma līmenis nav vienīgais līdzdalības rādītājs28, uz-
ņēmumu iesaisti EIT un ZIK varētu uzlabot. Laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam 
tikai divi no 40 galvenajiem EIT finansējuma saņēmējiem bija uzņēmumi.9. attēlsSadalījums pēc organizācijas veida laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam
Avots:  EIT.
% no EIT ﬁnansējuma % no visiem ZIK partneriem
 0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Citi (NVO, vietējās 
pārvaldes 
iestādes u. c.)Pētniecības 
institūti UniversitātesKomerc-
uzņēmumi
33 Apsvērumi 
57 
Uzņēmumus pārstāvošās ieinteresētās personas ir izteikušas bažas, ka ZIK darba 
kārtību galvenokārt nosaka augstākās izglītības vajadzības, bet šīs revīzijas gaitā 
aptaujātās universitātes pauda nožēlu, ka uzņēmēji nav pietiekami iesaistīti mācī -
bu programmu izstrādē. Pirmajos trīs gados ZIK iesāktie sadarbības projekti bija 
atmesti vai arī neguva reālus rezultātus, jo nebija pietiekami vērsti uz piemēro -
šanu tirgum. Viens no iemesliem bija tas, ka EIT finansējamo projektu tēmu atlasi 
galvenokārt noteica augstākās izglītības vajadzības, nevis uzņēmēji. ZIK pieeja 
tagad ir mainījusies un ir vērsta uz to, lai EIT finansējamie projektiem būtu poten -
ciāls pielietojums tirgū un tādējādi nodrošināti ieņēmumi nākotnē.
EIT modelis nav pietiekami mērķtiecīgi vērsts uz esošo 
MVU atbalstu
58 
Jaunu tehnoloģiju izstrādē un izmantošanā MVU parasti ir aktīvāki un efektīvāki 
par lielām organizācijām. Daudzas ES politikas jomas atzīst MVU būtisko nozīmi. 
Kaut arī viens no programmas “Apvārsnis 2020” īpašajiem mērķiem ir piešķirt 
MVU vismaz 20 % no sava budžeta, šajā kontekstā EIT nav noteicis nevienu kon -
krētu mērķi.
59 
Neraugoties uz to, ka aptaujas respondenti kā trešo svarīgāko EIT sasniedzamo 
mērķi inovāciju sekmēšanai Eiropā norādīja “veicināt un atbalstīt MVU līdzdalību 
inovācijas darbībās”, EIT nebija īstenojis īpašus pasākumus papildus tiem, kas 
paredzēti citās ES shēmās, lai labāk atbalstītu esošos MVU. Kaut arī ZIK biznesa 
inkubatori atbalsta jaunuzņēmumus un jauna veida uzņēmējdarbību, esošajiem 
MVU ar lielu izaugsmes potenciālu ir grūtāk pilnībā izmantot EIT piedāvātā atbal -
sta priekšrocības. It īpaši MVU dalība inovatīvos projektos ir ļoti ierobežota.
34 Apsvērumi 
29 Dati par MVU ir pieejami tikai 
attiecībā uz vienu ZIK.
Piemēri kritikai par MVU līdzdalību
“EIT nekad nav paudis skaidru vēstījumu attiecībā uz MVU (..).”
“MVU ir ļoti svarīgi inovācijai Eiropas Savienībā, un tiem jābūt iesaistītiem, tomēr pašlaik uzmanības centrā ir 
jaunuzņēmumi, un ar birokrātijas slogu un neefektīvu komunikāciju tikai lieli uzņēmumi var tikt galā.”
“MVU nav pietiekami pārstāvēti ZIK pārvaldībā, tāpēc tiem noteiktie ierobežojumi un to intereses netiek ņem -
tas vērā.”
(Avots:  revīzijas aptauja.)9. izcēlums60 
Turklāt visi iztaujātie ZIK partneri apgalvoja, ka dotāciju maksājumu cikls ir šķēr -
slis, jo tas neatbilst MVU finansiālajām vajadzībām. ZIK  maksājumu cikls ir būtisks 
ierobežojums finansiāli vājākiem partneriem, piemēram, MVU, kuriem nav finan -
siālu iespēju segt finansējuma deficītu (sk. 50. punktu).
61 
EIT apkopotie dati ir nepilnīgi, jo ziņošana par MVU nav obligāta. Taču laikpos -
mā no 2010. līdz 2014. gadam MVU ir saņēmuši mazāk nekā 5 % no EIT finansiālā 
atbalsta29.
62 
Tā kā MVU saņem atbalstu netieši un par tiem netiek sniegti ziņojumi, kopējā 
aina varbūt nav nemaz tik slikta. Aptaujas respondenti apgalvoja, ka ZIK part -
nerība ir izveidojusi vidi, kurā jaunuzņēmumi, saistītie uzņēmumi un MVU var 
augt. ZIK tiešām atbalsta jaunuzņēmumus/MVU, it īpaši, izmantojot savus biznesa 
inkubatorus. Tomēr labāku nosacījumu radīšana MVU, nosakot skaidras stratēģijas 
un mērķus, var tikai palielināt MVU līdzdalību ZIK (piemērus kritikai par efektīva 
EIT atbalsta trūkumu MVU sk.  9. izcēlumā ).
35 Apsvērumi 
Nav pietiekami konkrētu sinerģiju un papildināmības
63 
Līdz 2016. gada uzņēmējdarbības plāniem ZIK nav bijis daudz efektīvu stimulu, lai 
meklētu sinerģiju ar citu ZIK. Uz ZIK konkurenci balstīta finansēšana stimulē tās 
gūt labākus rezultātus. Taču tas attur ZIK no sadarbības, jo ikviens ieguvums būs 
jādala ar finansējuma konkurentu. Lai gan atsevišķi zinātniski jautājumi dažādām 
ZIK var būt kopīgi, jo īpaši ZIK InnoEnergy  un Klimata ZIK, nav pierādījumu par 
konkrētiem ZIK sadarbības rezultātiem attiecīgajā laikposmā (2010.–2014. gadā).
64 
Daudzo ES pētniecības un inovācijas programmu dēļ ir grūti starp tām radīt siner -
ģiju. Mijiedarbība starp ZIK un citām ES iniciatīvām pieaug, bet tā ir vēl vairāk 
jāattīsta.
Daži EIT elementi ir labi novērtēti: koncentrēšanās uz tirgu, 
ilgtermiņa perspektīva, ZIK un sadarbības centru autonomija
65 
Būtiska atšķirība no citām pašreizējām pētniecības un inovācijas publiskajām 
shēmām ir EIT galvenais mērķis koncentrēties uz tirgu. EIT galveno mērķi pārnest 
augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas zināšanas uzņēmējdarbības kon -
tekstā un tās izmantot komerciāliem mērķiem aptaujas respondenti norādīja kā 
svarīgāko mērķi, ko EIT būtu jācenšas sasniegt.
66 
ZIK partnerībai sniegtā EIT finansiālā atbalsta ilgtermiņa perspektīva ir unikāla 
iezīme, ko augstu vērtē atbalsta saņēmēji. Būtībā EIT instruments ļauj plānot ino -
vācijas darbības vidējā līdz ilgā termiņā, ko nevar piedāvāt neviena cita publiskā 
shēma. Tomēr, tā kā EIT izmanto gada dotācijas, šī iespēja ZIK partneru līmenī ir 
samazinājusies (sk. arī 42.–45. punktu).
36 Apsvērumi 
30 Izglītības un kultūras ĢD 
2013. gada darbības pārskats.67 
Kā noteikts EIT juridiskajā pamatā, ZIK “ir ievērojama vispārēja autonomija noteikt 
savu iekšējo organizāciju un sastāvu, kā arī konkrētu darba kārtību un darba me -
todes”. Šo autonomijas līmeni augstu vērtē ZIK partneri. Tas ir veicinājis augšupē -
ju pieeju, ko vēlas panākt inovāciju kopiena. Atšķirībā no tradicionālajām publis -
kajām shēmām, kur pētniecības un inovācijas jautājumi tiek apsvērti, izmantojot 
budžeta prasību diktētu lejupēju pieeju, ZIK koncepcija ļauj elastīgāk izraudzīties 
darbības, un šo iezīmi īpaši atzinīgi vērtē partneri.
68 
Sadarbības centri (sk.  I pielikumu ) ir vēl viena EIT modelim raksturīga iezīme, ko 
augstu novērtējuši ZIK partneri. Sadarbības centrs ir vieta, kur var notikt inovāci -
jas triādes integrācija. Sadalīti pa tematiskajām jomām vai reģionālajām teritori -
jām, sadarbības centri vada projektus, rada idejas, apvieno reģionālos partnerus 
un izstrādā stratēģijas. Tie koordinē un veic partneru administratīvos uzdevu -
mus, kas saistīti ar ZIK, un nodrošina kopīgas telpas, kurās var apspriest partne -
riem interesējošus jautājumus. Dažos gadījumos tie arī piedāvā darba telpas 
jaunuzņēmumiem.
EIT modeļa īstenošana ir jāuzlabo
EIT vēl nav pilnībā autonoms
69 
EIT vēl nav panācis pilnīgu autonomiju. Šī aizkavēšanās ir ilgāka nekā parasti: 
citām ES struktūrām, piemēram, kopīgajām tehnoloģiju ierosmēm  (kas arī tika 
izveidotas 2008. gadā) bija vajadzīgi ne vairāk kā trīs gadi, lai panāktu pilnīgu 
finansiālu autonomiju. Saskaņā ar Izglītības un kultūras ĢD iemesls bija “ EIT admi -
nistrācijas ierobežotās vadības un organizatoriskās spējas”30. Pastāvīgs cēlonis ir 
bijusi augstākā līmeņa vadības biežā maiņa (sk. 84. punktu).
37 Apsvērumi 
Sliktu ZIK darbības rezultātu piemērs
ZIK uzņēmējdarbības plāna novērtējumā, ko 2013. gadā ar ārējo ekspertu palīdzību veica EIT projektu vadītāji, 
ir norādīts, ka “attiecībā uz 2013. gada uzņēmējdarbības plānā minētajiem galvenajiem aspektiem, Klimata 
ZIK guva tikai mērenus panākumus. (..) No 2013. gada uzņēmējdarbības plānā noteiktajiem 18 stratēģiskajiem 
mērķiem Klimata ZIK izdevās pilnībā sasniegt astoņus, savukārt septiņi ir sasniegti tikai daļēji, bet trīs vēl pa -
gaidām nav sasniegti.”10. izcēlumsEIT nav pilnībā izpildījis savu uzdevumu kā uz ietekmi vērsts 
ieguldītājs
70 
EIT tiek bieži raksturots kā ieguldījumu institūts, kas vērsts uz ietekmes radīša -
nu un virzīts uz uzņēmējdarbību inovāciju jomā. Programmas “Apvārsnis 2020” 
juridiskajā pamatā ir noteikts, ka “ EIT (..) izmanto uz rezultātiem vērstu pieeju”. 
Savā trīsgadu darba programmā 2012.–2014. gadam EIT īpaši izcēla mērķi kļūt par 
aktīvu, uz ietekmi vērstu ieguldītāju.
71 
Lai gan EIT ir iecerēts un tiek pozicionēts kā uz ietekmi vērsts institūts, tas galve -
nokārt koncentrējas uz noteikumu ievērošanu un savu budžeta līdzekļu apguvi. 
2014. gada septembrī vairāki EIT valdes locekļi uzsvēra nepieciešamību pārorien -
tēt EIT, lai tas kļūtu par institūtu, kas vērsts uz ietekmi. Līdz 2015. gadam EIT reti 
noraidīja izmaksas, pamatojoties uz darbības rezultātu trūkumu.
72 
Līdz 2015. gadam ZIK gada darbības rezultātu novērtējums, ko veic EIT, bija maz 
ietekmējis vai vispār nebija ietekmējis dotācijas galīgā maksājuma līmeni. Gada 
novērtējumos bieži vien ir norādīts, ka vairāki plānošanas posmā noteiktie mērķi 
nav sasniegti vai ir sasniegti tikai daļēji, bet dotācijas galīgā summa tomēr ir 
izmaksāta (sk.  10. izcēlumu ).
38 Apsvērumi 
Uz konkurenci balstītas finansēšanas mehānisms 
nepietiekami novērtē darbības rezultātus
73 
Uz konkurenci balstītai finansēšanai ir jābūt virzītai uz labu rezultātu atalgošanu. 
40 % no 2015. gada kopējās dotācijas ZIK tika piešķirti konkursa kārtībā, pama -
tojoties uz trīs pīlāru novērtēšanu  EIT valdes sēdē: 1) pagātne: 2013. gada darbī -
bas rezultāti; 2) nākotne: 2015. gada uzņēmējdarbības plāns; 3) ZIK daudzgadu 
stratēģijas īstenošana. Visiem trim pīlāriem bija vienāds svērums. Tā kā trešais 
pīlārs attiecas gan uz pagātni, gan nākotni, iepriekšējiem darbības rezultātiem 
un nākotnes plāniem ir faktiski piešķirts vienāds svērums. Tādējādi uz konkurenci 
balstītā finansēšana, ko nodrošina EIT, tikai daļēji atalgo labus rezultātus.
ZIK partneriem ir ievērojams administratīvais un revīzijas 
slogs
74 
Savu darbības struktūru un procesus EIT lielā mērā pārņēma no tradicionālajām 
ES pētniecības programmām, lai gan tas nebija paredzēts tiesību aktos. Lielākā 
daļa ES programmu finansē atsevišķus projektus, turpretī EIT finansē darbību 
portfeli, izmantojot ZIK. Tomēr saistītie procesi nav koriģēti, lai ņemtu vērā šo bū -
tisko atšķirību. Piemēram, vienas un tās pašas 325 000 EUR robežvērtības izman -
tošana varētu radīt lielāku vajadzību pēc apliecinājumiem, jo darbības (pretēji 
atsevišķiem projektiem) bieži pārsniegs šo summu (sk. 79. punktu).
75 
Saskaņā ar šo darbības struktūru ZIK partneru deklarētās izmaksas ir pakļautas 
daudzām finanšu pārbaudēm. Vairāki Palātas iztaujātie ZIK partneri sūdzējās, ka 
dažkārt viena un tā pati informācija viņiem jāsniedz vairākas reizes.
76 
Ziņot katru gadu par ZIK papildu darbībām gan uzņēmējdarbības plānos, gan 
ZIK iesniegtajos finanšu pārskatos ir EIT prasība, kas rada pamatīgu apgrūti -
nājumu un mazu pievienoto vērtību (sk. 33. punktu). Ikgadējie ZIK iesniegtie 
apliecinājumi ietver ZIK papildu darbību izmaksu detalizētu sadalījumu. Re -
vīzijas apliecinājumi, kas 2015. gadā iegūti par ZIK papildu darbībām, aptvēra 
2010.–2014. gadu.
39 Apsvērumi 
77 
ZIK partneru deklarēto izmaksu pārbaudes paredz tiesiskais regulējums, kas pie -
mērojams visām ES struktūrām (aģentūrām un kopuzņēmumiem), kuras piešķir 
dotācijas. Šīs pārbaudes tiek veiktas gan pirms ( ex ante ), gan arī pēc ( ex post ) tam, 
kad ZIK saņem dotācijas galīgo maksājumu no EIT.
78 
Ex ante  pārbaudes ietver izmaksu deklarāciju apliecināšanu, ko veic ZIK partnera 
nolīgts neatkarīgs revidents, un atsevišķas dokumentu pārbaudes, ko veic finanšu 
darbinieki EIT. Ex post  pārbaudes veic EIT nolīgts privāts revīzijas uzņēmums, kas 
izlases veidā uz vietas pārbauda ZIK partnerus. Palāta veic gada revīziju, uz kuras 
pamata tā sniedz atzinumu par EIT gada pārskatu ticamību un šiem pārskatiem 
pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tā sniedza atzinumus ar iebildēm par 
EIT 2012. un 2013. gada pārskatiem pakārtotajiem darījumiem, pamatojoties uz 
būtisku kļūdu līmeni. Par 2014. gada pārskatiem iebildes netika formulētas.
79 
Gan ņemot vērā tiesību aktu normas, gan arī Palātas konstatēto būtisko kļūdu 
līmeni, ir vajadzīgas efektīvas finanšu pārbaudes. Tomēr ir dažādas iespējas, kā 
paaugstināt pārbaudes un ziņošanas prasību efektivitāti, proti,
 ο ieviest vienkāršāku finansējuma modeli, vairāk izmantojot vienreizējus mak -
sājumus un fiksētās likmes;
 ο prasīt, lai neatkarīgs revidents sniedz finanšu apliecinājumu par atlasītām 
atsevišķa ZIK partnera izmaksām, pamatojoties uz katrai darbībai noteiktu 
atbilstošu robežvērtību (sk. 74. punktu), un
 ο paaugstināt pašreizējo 325 000 EUR robežvērtību, kuru pārsniedzot ir jāaplie -
cina izmaksu deklarācijas.
40 Apsvērumi 
31 Visas trīs tēmas ir saistītas ar 
pirmajām trim EIT 
izveidotajām ZIK.
32 Īpašais ziņojums Nr. 2/2013 
“Vai Komisija ir nodrošinājusi 
Septītās pētniecības 
pamatprogrammas efektīvu 
īstenošanu” ( http://eca.
europa.eu ).
33 ES iestāžu, aģentūru un citu 
ES struktūru personāla 
atalgojumu reizina ar 
korekcijas koeficientu, kas ir 
atkarīgs no dzīves dārdzības 
darba vietā. Ungārijai šis 
koeficients 2014.–2015. gadam 
tika noteikts 71,4 %, kas 
nozīmē, ka EIT darbinieki 
saņem gandrīz par 30 % 
mazāk nekā viņu kolēģi 
Briselē.EIT trūkst resursu, un iepriekš tas tika slikti pārvaldīts
80 
EIT galvenajos dienestos no 2011. līdz 2014. gadam strādāja 40–50 darbinieki. 
Projektu vadītāju skaits attiecībā pret dotāciju budžetu ir daudz mazāks nekā 
vairumam citu ES pētniecības dotāciju programmu (viena darbinieka pārvaldītais 
budžets, kas attiecās uz 7. PP IKT, enerģijas un vides tēmām31, bija robežās no 
12,5 līdz 20,4 miljoniem EUR32). EIT ir viens īpašs projektu vadītājs katrai ZIK, kuras 
gada budžets var sasniegt 400 miljonus EUR. Turklāt ir arī trīs ar visām ZIK saistīti 
darbinieki, kas atbild par darbības virzieniem izglītības, inovācijas un uzņēmēj -
darbības jomā.
81 
Tā kā šiem darbiniekiem ne vienmēr ir pietiekamas tehniskās zināšanas saistītajās 
jomās, daļu projektu novērtēšanas darbību EIT nodod ārējiem ekspertiem. No -
vērtējot 2013. gada darbības pārskatus, EIT nebija par inovāciju atbildīgā vecākā 
ierēdņa. Tāpēc EIT iekšējā spēja novērtēt ZIK darbības rezultātus ir ierobežota.
82 
Neraugoties uz budžeta ievērojamo palielinājumu no 309 miljoniem EUR (2008.–
2013. gadā) līdz 2,7 miljardiem EUR (2014.–2020. gadā) un to, ka 2014. gada beigās 
ZIK skaits palielinājās no trim līdz piecām, nekāds būtisks amata vietu skaita pie -
augums nav paredzēts. Pastāv risks, ka EIT nebūs pietiekamu spēju, lai tiktu galā 
ar palielināto darba slodzi.
83 
Problēma ir lielā darbinieku mainība un daudzās brīvās amata vietas EIT: 25 no 
40 darbiniekiem, kas EIT strādāja 2011. gada beigās, trīs gadu laikā no darba aiz -
gāja, un 30 % amata vietu 2013. gada beigās bija brīvas (sk.  10. attēlu ). Šis skaits 
2015. gadā samazinājās līdz 16 %. Tomēr 2015. gadā joprojām saglabājās liela 
kadru mainība (17 %). Vairākas brīvas amata vietas ir nodaļā, kas atbild par ZIK 
pārskatu tehnisko un finansiālo novērtēšanu. Alga, ko EIT var piedāvāt, ir zemāka 
nekā vairākumā citu ES struktūru, un tas ir faktors, kas veicina lielo darbinieku 
mainību un paaugstina brīvo amata vietu līmeni33.
41 Apsvērumi 
84 
Kopš EIT izveides to ir vadījuši pieci dažādi direktora pienākumu izpildītāji 
(sk.  1. tabulu ). Divi no viņiem amatu atstāja pēc mazāk nekā viena gada. Trīs aug -
sta ranga EIT darbinieki tika atbrīvoti no amata 2013. gadā. No 2015. gada 1. janvā -
ra bija brīva viena nodaļas vadītāja vieta, un citu kopš 2013. gada ieņem pagaidu 
darbinieks. Straujajai augstākā līmeņa vadītāju mainībai ir graujošs efekts, un tā 
negatīvi ietekmē vadīšanas procesu un stratēģiskās darbības nepārtrauktību. 10. attēlsPlānotais un faktiskais EIT personālsastāvs
Avots:  EIT.Plānotais personālsastāvsFaktiskais personālsastāvs
2014 2013 2012 201160
55
50
45
40
35
42 Apsvērumi 1. tabulaEIT izpilddirektori
Izpilddirektors Pilnvaru sākums Pilnvaru beigas Pilnvaru ilgums
1. direktors, ko nodrošināja Izglītības 
un kultūras ĢD (uz pagaidu laiku)2008.  gada aprīlis 2009. gada oktobris 1,5 gadi
2. direktors 1.11.2009. 31.8.2010. 10 mēneši
3. direktors 1.9.2010. 30.6.2011. 10 mēneši
4. direktors 1.7.2011. 31.7.2014. 3 gadi
5. direktors – direktora pienākumu 
izpildītājs1.8.2014. Amatā Amatā
Avots:  EIT.
EIT finansiālais atbalsts ir koncentrēts
85 
Katrā ZIK būtiska daļa EIT finansiālā ieguldījuma koncentrējas uz ZIK partneru 
pamata grupu: 10 galvenie partneri kopā saņēma 49 % līdz 65 % no EIT finansiālā 
atbalsta katrai ZIK (sk.  2. tabulu ). ZIK InnoEnergy  10 galvenie partneri saņēma 
gandrīz divas trešdaļas no EIT ieguldījuma, bet atlikusī summa tika sadalīta starp 
pārējiem 220 ZIK partneriem. Šo koncentrāciju var izskaidrot ne vien ar universi -
tāšu lielo nozīmi visos darbības virzienos, bet arī ar ZIK galveno partneru vadošo 
nozīmi, jo ZIK darbībā tie aktīvi iesaistījās jau no paša sākuma. No otras puses, 
vairums ZIK partneru laikposmā no 2010. līdz 2014. gadam saņēma mazāk nekā 
500 000 EUR, un 20 % līdz 58 % no tiem šajā laikposmā saņēma mazāk nekā 
100 000 EUR.
43 Apsvērumi 
34 ES-12 ir 12 valstis, kas 
ES iestājās no 2004. līdz 
2007. gadam.86 
EIT finansiālais ieguldījums izteikti koncentrējas piecās valstīs (73 %), savukārt no 
ES-1234 EIT finansiālo atbalstu ir saņēmušas tikai divas valstis (6 %) (sk.  3. tabulu ). 
“Divu ātrumu Eiropa” riskē ar to, ka arī turpmāk EIT izdevumi koncentrēsies valstīs 
ar attīstītu pētniecības infrastruktūru (sk. arī 102. punktu). 2. tabulaEIT finansiālā ieguldījuma sadalījums starp ZIK partneriem
2010.–2014.  gadā ZIK Climate ZIK InnoEnergy EIT Digital
EIT kopējā finansējuma daļa, ko saņēma 
10 galvenie atbalsta saņēmēji55 % 65 % 49 %
To ZIK partneru skaits, kas aktīvi iesaistās EIT 
finansētajās darbībās205 230 114
To aktīvo ZIK partneru procentuālā daļa, kas 
saņēma mazāk nekā 500 000 EUR76 % 85 % 52 %
To aktīvo ZIK partneru skaits, kas saņēma 
mazāk nekā 100 000 EUR83 133 23
To aktīvo ZIK partneru procentuālā daļa, kas 
saņēma mazāk nekā 100 000 EUR40 % 58 % 20 %
Avots:  EIT.3. tabulaEIT finansiālais ieguldījums katrai ZIK sadalījumā pa valstīm 
(2010.–2014. gadā)
Procentos no EIT kopējā 
ieguldījumaZIK Climate ZIK InnoEnergy EIT Digital Viss EIT1
Piecas vadošās valstis 88 % 85 % 79 % 73 %2
ES-12 4 % 10 % 2 % 6 %3
Citas 8 % 5 % 19 % 21 %
1  Piecu vadošo valstu rezultāti attiecībā uz dažādām ZIK atšķiras, tāpēc kopējais rādītājs ir zemāks nekā 
par atsevišķām ZIK.
2  Piecas vadošās valstis, kas saņem EIT atbalstu, ir Nīderlande (24 %), Vācija (15 %), Francija (13 %), 
Zviedrija (12 %) un Apvienotā Karaliste (9 %).
3  Polija (4 %) un Ungārija (2 %) ir divas vienīgās ES-12 valstis, kas saņem EIT finansiālo atbalstu.
Avots:  EIT.
44 Apsvērumi 
Bažas par EIT finansiālā atbalsta koncentrāciju un pārredzamības trūkumu
Daži ZIK partneri pauda bažas, norādot, ka “ir pāris ietekmīgu partneru, kas savstarpēji sadala līdzekļus. Darbī -
bu piedāvājumu atlases procesi ir pilnīgi [necaurredzami]” un “teorētiski EIT ir laba ideja, taču praksē tā kalpo 
tikai tam, lai finansētu sākotnējos (..) partnerus, kas galvenokārt ir lielas organizācijas. (..) Turklāt projektu 
novērtēšanu veic paši partneri, kas nozīmē interešu konfliktu. (..)”11. izcēlumsZIK trūkst pārredzamības
87 
Šī EIT finansiālā atbalsta koncentrācija dažu partneru vidū būtu jāuzrauga, lai 
nodrošinātu, ka tā nav izveidojusies, netaisnīgi sadalot publisko finansējumu 
ZIK (sk.  1 1. izcēlumu ). Dažos gadījumos partneris ir loceklis komitejā, kas izskata 
piedāvājumus un atlasa projektus. Tas var radīt interešu konfliktu un neuzticēša -
nos ZIK. Turklāt, lai gan atlases process kopumā ir labi dokumentēts, kad partneri 
iesniedz piedāvājumus, viņi ne vienmēr zina, kam beigās tiks piešķirtas dotācijas. 
Gandrīz puse aptaujas respondentu neuzskata, ka EIT finansējamo darbību atlase 
ZIK ir taisnīga un pārredzama.
88 
Neraugoties uz to, ka pastāv daudz saziņas iespēju, daži ZIK partneri maz zina par 
to projektu attīstības gaitu un konkrētajiem rezultātiem, kuros tie neuzņemas va -
dību. Dažos kopīgos projektos katrs partneris pilda savu daļu, taču nav informēts 
par turpmāko norisi. Šis saziņas trūkums var kavēt zināšanu izplatīšanu.
45 Apsvērumi 
35 Noteikti kā ZIK partneri, kas 
laikposmā no 2010. līdz 
2014. gadam deklarēja ZIK 
darbību izmaksas.
EIT Digital  maģistrantūras skolas programma
EIT Digital  maģistrantūras skolas programma piedāvā astoņas galvenās tehniskās programmas un vienu pa -
kārtotu programmu inovācijas un uzņēmējdarbības jomā. 20 Eiropas labākās universitātes, atzīti pētnieki un 
vadošie uzņēmumi ir izveidojuši partnerību, lai nodrošinātu izcilību novatoriskās IKT kopā ar apmācību inovā -
cijas un uzņēmējdarbības jomā, tādējādi tiek iegūts divu augstskolu grāds un EIT sertifikāts.12. izcēlumsZIK ir veicinājušas inovāciju tīklu un uzņēmējdarbības 
kultūru, bet līdz šim ir maz pierādījumu par reāliem 
rezultātiem vai ietekmi
89 
Izmantojot EIT, ZIK ir apvienojušas vairāk nekā 500 partneru, kas pārstāv dažādas 
disciplīnas, valstis un nozares. Pirmo trīs 2010. gadā izveidoto ZIK partneru skaits 
ir ievērojami pieaudzis: ZIK Climate  no 24 partneriem 2010. gada sākumā palie -
linājās līdz 209 aktīviem partneriem 2014. gada beigās, EIT Digital  – no 31 līdz 
115, un ZIK InnoEnergy  – no 27 līdz 24235. Partneru vidū ir vairāki vadošie Eiropas 
uzņēmumi, kā arī Eiropas labākās universitātes un pētniecības institūti. 56 % no 
visiem ZIK partneriem ir uzņēmumi, 19 % – universitātes, un 13 % – pētniecības 
institūti (sk.  9. attēlu ).
90 
ZIK partnerība ir sniegusi jaunas iespējas ieviest inovācijas (tam piekrituši 86 % 
aptaujas respondentu). Partneru vidū ir daži no pazīstamākajiem uzņēmumiem. 
Ar tiem sadarbojas prestižas augstākās izglītības iestādes un pētniecības centri 
kopā ar pilsētu, reģionu un nevalstiskajām organizācijām. Tas palīdz mazināt Eiro -
pas inovācijas vides sadrumstalotību ZIK darbības jomās. Nevienai citai ES prog -
rammai šāda Eiropas līmeņa tīkla nav.
91 
ZIK partneri būtībā piekrīt, ka, izmantojot EIT, ir veiksmīgi uzsāktas vairākas 
darbības izglītības jomā: aptuveni 75 % aptaujas respondentu apstiprināja, ka ZIK 
partnerība ir izveidojusi izglītības programmas, kas rada jaunus ar uzņēmējdarbī -
bu saistītu un kvalificētu talantu profilus (sk.  12. izcēlumu ).
46 Apsvērumi 
92 
Visas iztaujātās personas un gandrīz 80 % aptaujas respondentu piekrita, ka ZIK 
partnerības ir veicinājušas uzņēmējdarbības un radošas domāšanas kultūru. To -
mēr vēl nav novērtēta EIT ietekme uz uzņēmumu izveidi un tas, vai riska pieņem -
šanas līmenis Eiropā ir faktiski paaugstinājies. Rādītājs “izveidoto jaunuzņēmumu 
vai jaunu uzņēmumu skaits” bez konteksta vai kritērija nav informatīvs.
93 
Izmantojot EIT pamata GDR, visas trīs ZIK 2014. gadā kopā ziņoja par 90 jaunuz -
ņēmumu izveidi, vairāk nekā 400 uzņēmējdarbības ideju radīšanu inkubatoros, 
52 jauniem un 19 uzlabotiem produktiem, pakalpojumiem vai procesiem, kā 
arī par 126 zināšanu pārneses un 159 zināšanu apgūšanas gadījumiem. Tie ir uz 
tiešajiem rezultātiem balstīti rādītāji (sk. 54. punktu). Piemēram, EIT novērtējuma 
ziņojumā par EIT Digital  norādīts, ka “inovācijas darbības ir devušas maz reālu 
rezultātu tirgum nepieciešamu produktu ziņā”.
94 
Izglītības jomā 2014. gada rezultāti ir dažādi. EIT programmās reģistrēto maģis -
trantūras un doktorantūras studentu skaits 2014.–2015. gadā sasniedza gandrīz 
tūkstoti, bet reģistrācija maģistrantūras un doktorantūras skolās, ko organizēja 
divas no trim ZIK, gaidītos rezultātus nedeva. Atbiruma līmenis, reģistrējot stu -
dentus, kas pieņemti programmās, ir norādīts kā īpaši augsts. Turklāt bez pienā -
cīgas uzraudzības jaunuzņemto Eiropas studentu nelielais skaits ZIK maģistran -
tūras un doktorantūras programmās rada jautājumu par EIT Eiropas pievienoto 
vērtību36, jo nav zināms, vai studenti no trešām valstīm paliks ES vai strādās kādā 
ES organizācijā.
95 
Saskaņā ar EIT veikto 2014. gada ZIK pārskatu novērtējumu EIT Digital  un ZIK Inno -
Energy  piecu gadu laikā kopš to izveides ir guvušas tikai mērenus panākumus ZIK 
zinību triādes dalībnieku integrācijā.36 Eiropas pievienotā vērtība ir 
papildu vērtība, ko EIT rada 
ES vai tās dalībvalstīm. Tā ir 
papildinoša, un tai ir Eiropas 
dimensija, jo dalībvalstis 
vienas pašas to nebūtu 
radījušas.
47 Apsvērumi 
37 EIT valdes lēmums Nr. 4/2015 
“Principles on KIC’s financial 
sustainability ” [ZIK finansiālās 
ilgtspējas principi].Nākotne
Jauns logotips (2015. gads)
96 
EIT 2015. gadā veica vairākus pasākumus, lai novērstu daudzus no šajā ziņojumā 
norādītajiem trūkumiem. Kāda būs to ietekme, vēl nav zināms.
Ir ieviesti finansiālās ilgtspējas principi
97 
EIT 2015. gadā pieņēma finansiālās ilgtspējas principus37. Šajā dokumentā ir no -
teiktas definīcijas, finansēšanas principi un stimuli ZIK, lai tās panāktu finansiālo 
ilgtspēju.
98 
Pēc ZIK pastāvēšanas 10 gadiem maksimālais EIT ieguldījums ZIK tiks pakāpeniski 
samazināts no līdz pat 100 % no EIT finansēto darbību izmaksām līdz ne vairāk 
kā 10 % 15. gadā. Pēc 15. gada var lemt par iepriekš noteiktu minimālo līmeni EIT 
finansējumam ZIK (sk.  11. attēlu ). Ilgtspējas principi nenorāda, kā ZIK aizstās EIT 
finansējumu. Uzskata, ka par ilgtspējas stratēģiju izstrādi un īstenošanu atbild 
ZIK. Detalizētas stratēģijas vēl nav izstrādātas. Līdz 2015. gadam ZIK šajā jomā 
lielus panākumus neguva un EIT turpināja segt gandrīz 90 % no EIT finansēto 
darbību izmaksām.
48 Apsvērumi 
Ir pārskatīta ZIK papildu darbību definīcija
99 
EIT 2015. gadā grozīja ZIK papildu darbību definīciju un sniedza papildu norā -
dījumus ZIK. Tas arī pirmo reizi pārbaudīja ZIK papildu darbības laikposmā no 
2010. līdz 2014. gadam. Pārbaudes apjoms bija ierobežots, un tajā bija divas daļas: 
neatkarīgi revidenti apliecināja finanšu pārskatos norādītos ZIK papildu darbī -
bu izdevumus, un EIT projektu vadītāji pārbaudīja proporcionalitāti un to, vai ir 
skaidra saistība starp EIT finansētajām darbībām un ZIK papildu darbībām.
100  
EIT arī pieņēma jaunus norādījumus par uzņēmējdarbības plānu sagatavošanu. 
Sākot ar 2016. gada dotāciju nolīgumiem, ZIK papildu darbības tiks pārbaudītas 
uzņēmējdarbības plānu novērtēšanas posmā, lai nodrošinātu plānoto EIT finansē -
to darbību skaidru saistību ar ZIK papildu darbībām. 11. attēlsEIT līdzfinansējuma likmes samazināšanās
Avots:  ER P. 1. gads  9. gads  10. gads  11. gads  12. gads  13. gads  14. gads  15. gadsvēlāk?Maksimālā EIT
līdzf inansējuma likme60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %70 %80 %90 %100 %EIT līdz/f_inansējuma likmes pakāpeniska samazināšanās
49 Apsvērumi 
Tiks izstrādāti būtiskāki galvenie darbības rādītāji
101  
Trīsgadu darba programmā 2015.–2017. gadam EIT norādīja, ka tiks ieviesta uzla -
bota uzraudzības sistēma, kas būs vērsta uz rezultātiem un ietekmi. EIT 2015. gadā 
uzsāka konkursa procedūru uz ietekmi balstītu GDR izstrādei un izveidoja darba 
grupu šā konkrētā jautājuma risināšanai. Turklāt tas plāno izstrādāt īpašus GDR, 
lai novērtētu zinību triādes integrācijas rezultātus.
EIT cenšas iesaistīt vairāk valstu
102  
EIT galvenais princips līdz šim ir bijusi tehniskā izcilība, tādējādi priekšroku dodot 
partneriem dalībvalstīs ar augsti attīstītu pētniecības un inovācijas infrastruktūru. 
EIT ir nonācis pie secinājuma, ka tas ir novedis pie ZIK partneru lielas ģeogrāfis -
kās koncentrācijas dažās ES dalībvalstīs (sk. 86. punktu), un izveidoja reģionālo 
inovāciju shēmu – informācijas sniegšanas mehānismu –, lai labāk veicinātu 
inovāciju konkrētos reģionos un plašāk izvērstu savu atbalstu. Šim nolūkam, sākot 
ar 2016. gadu, 10 % no konkursa kārtībā paredzētā EIT gada ieguldījuma ZIK tiks 
piešķirti tam, lai atbalstītu un integrētu reģionālo inovāciju shēmu.
Pašlaik tiek apspriesti jauni partnerattiecību pamatnolīgumi
103  
Nolūkā saskaņot savu un programmas “Apvārsnis 2020” regulējumu, EIT vēlējās 
panākt, lai ZIK partneri 2015. gadā paraksta jaunus partnerattiecību pamatnolīgu -
mus. Ar rīcības kodeksu ieviešamie pārvaldības principi, kā arī ierosinātie notei -
kumi par intelektuālā īpašuma tiesībām saskārās ar lielu pretestību. Tāpēc jauno 
partnerattiecību pamatnolīgumu parakstīšana ir atlikta.
50
 Secinājumi  
un ieteikumi
104  
Palāta secināja, ka EIT pastāvēšana ir lietderīga, taču sarežģītā darbības struktūra 
un pārvaldības problēmas ir mazinājušas tā kopējo efektivitāti. Vēl nav skaidrs, 
kāda būs to pasākumu ietekme, kurus Komisija un EIT veica 2015. gadā (sk. 96.–
103. punktu). Turpmāk minētie secinājumi un ieteikumi ir būtiski un ir jāņem vērā.
Pamatojums
105  
EIT tika izveidots 2008. gadā, un tā pamatā bija vērienīga un revolucionāra 
iecere: veicināt inovāciju, integrējot visus zinību triādes aspektus. Šāda instru -
menta izveides iemesli bija pamatoti: vājā saikne starp izglītības, zinātnes un 
uzņēmējdarbības aprindām, uzņēmējdarbības kultūras trūkums un nepietiekami 
panākumi, Eiropas pētniecības rezultātus ieviešot tirgū (sk. 19.–23. punktu). EIT ir 
pirmā ES iniciatīva, kas aptver visu inovācijas ciklu ES līmenī – no laboratorijas līdz 
tirgum –, apvienojot vairāk nekā 500 partneru, kas pārstāv dažādas disciplīnas, 
sākot no zinātnes un pētniecības līdz uzņēmējdarbībai, ļaujot izveidot sabiedrī -
bas galveno problēmu risināšanai vajadzīgo kritisko masu (sk. 89. un 90. punktu).
Izveide
106  
Lai gan ir veiksmīgi izveidotas dažas unikālas EIT iezīmes (sk. 65.–68. punktu), 
daži pamatjēdzieni un stratēģiskie elementi jau no sākuma netika pietiekami 
ņemti vērā (sk. 24.–64. punktu). Tā kā maksājamās summas aprēķinā ir ietvertas 
darbības, ko EIT nefinansē, finansējuma modelis ir pārāk sarežģīts. EIT norādītais 
“spēcīgais sviras efekts” vēl nav pierādīts.
51 Secinājumi un ieteikumi  
1. ieteikums. Komisijai jāiesniedz priekšlikums Eiropas 
Parlamentam un Padomei par EIT juridiskā pamata 
grozījumiem, lai pārskatītu EIT finansējuma modeli.
Nosakot EIT finansiālo ieguldījumu ZIK, aprēķina pamatā nav jāiekļauj ZIK dar -
bības, ko EIT nefinansē, kā tas bija saskaņā ar sākotnējo 2008. gada juridisko 
pamatu, ar kuru tika izveidots EIT. 25 % finansējuma nosacījuma atcelšana būtiski 
atvieglotu ZIK partneru darbības pārskatu un finanšu pārskatu slogu. Jāno -
vērtē sviras efekts, lai pierādītu EIT panākumus papildu finansējuma piesaistē 
inovācijai.
Plānotais īstenošanas termiņš:  cik drīz vien iespējams pēc 2017. gada 
novērtējuma.
107  
Pamata darbības procesu izveidē ir vērojamas nepilnības. EIT finansiālā atbal -
sta piešķiršanas nosacījumi nav piemēroti ZIK partneru vajadzībām: dotācijas 
gada pārskata princips un tās sistemātiski novēlotā parakstīšana apgrūtina to 
inovācijas darbību sekmīgu īstenošanu, ko EIT vēlas veicināt (sk. 41.–50. punktu). 
Dotāciju maksājumu cikls ir būtisks ierobežojums finansiāli vājākiem partne -
riem, piemēram, MVU, kuriem nav finansiālu iespēju finansēt izdevumus iepriekš 
(sk. 59. punktu).
2. ieteikums. EIT dotācijas nolīgumam a) jāaptver par 
kalendāro gadu ilgāks periods un b) tas jāparaksta pirms 
darbību uzsākšanas.
Ilgtermiņa perspektīva ne tikai sniegtu lielāku juridisko un finansiālo drošību 
ZIK partneriem, bet arī nostiprinātu inovācijas darbības saskaņā ar ZIK pieņemto 
daudzgadu stratēģiju. Tā arī atvieglotu administratīvo slogu, samazinot pārskatu 
skaitu, kas katru gadu jāsniedz ZIK partneriem, un veicinātu ZIK darbības rezul -
tātu novērtēšanu ilgākā laika posmā. Dotācijas nolīguma savlaicīga parakstīšana 
nodrošinātu ZIK inovācijas darbību juridisko un finansiālo nepārtrauktību, tādējā -
di nepieļaujot biežus pārtraukumus.
Plānotais īstenošanas termiņš:  dotācijas nolīgums laikposmam, kas sākas 
2017. gada 1. janvārī.
52 Secinājumi un ieteikumi  
Īstenošana un ietekme
108  
Septiņus gadus pēc EIT izveides tas joprojām nav pilnībā funkcionāli neatkarīgs 
no Eiropas Komisijas. EIT nav kļuvis par ietekmes virzītu institūtu, kā bija iecerēts 
(sk. 70.–71. punktu). Sagatavojot dotācijas galīgo maksājumu, ZIK darbības rezul -
tāti netiek pietiekami ņemti vērā (sk. 72. punktu). EIT ir unikāls instruments starp 
ES iniciatīvām, taču tas pārāk stingri pieturas pie ES vispārējās pētniecības un 
inovācijas pamatprogrammas (sk. 74. punktu). EIT trūkst resursu, un tas tiek slikti 
pārvaldīts (sk. 80.–84. punktu).
3. ieteikums. EIT jāpārorientē sava pieeja uz ietekmes 
nodrošināšanu. Šim nolūkam tam jāpanāk lielāka autonomija 
un jāizmanto programmas “Apvārsnis 2020” juridiskajā 
pamatā paredzētais elastīgums. Proti, tam jāpieņem īpaši 
noteikumi, kas pielāgoti ZIK partneru vajadzībām. EIT 
jāatrisina personāla komplektēšanas problēmas, lai varētu 
nepārtraukti uzraudzīt ZIK darbības rezultātus.
EIT steidzami jāpanāk finansiāla autonomija, jo Eiropas Komisijas noteiktais 
sākotnējais mērķis bija 2010. gads. Lielākas autonomijas piešķiršana EIT var tikai 
palielināt tā vadības spēju, kas ir priekšnosacījums tam, lai šī publiskā shēma 
būtu veiksmīga. Turklāt EIT labāk jāatspoguļo savs pamatuzdevums un jākļūst par 
ietekmes virzītu institūtu, pielāgojot savus noteikumus. Ir svarīgi aizpildīt brīvās 
amata vietas un panākt stabilitāti augstākās vadības līmenī.
Plānotais īstenošanas termiņš:  2016. gada laikā.
109  
EIT ir veicinājis zinību triādes integrāciju un uzņēmējdarbības kultūru. Tomēr ir 
grūti novērtēt EIT rezultātus kopš darbības uzsākšanas 2010. gadā. Trūkst stabilu 
un būtisku ziņošanas un uzraudzības procesu, un ietekme ir vērojama tikai dažos 
aspektos (sk. 51.–53. punktu). EIT finansējamo darbību atlase ZIK nav pārredzama 
(sk. 87. un 88. punktu).
53 Secinājumi un ieteikumi  
4. ieteikums. EIT jāveic uz ietekmi balstīta analīze. EIT arī 
jāracionalizē uzraudzības un ziņošanas procesi.
Palāta atzinīgi vērtē EIT lēmumu 2015. gadā pārskatīt savus rādītājus un ieviest 
jaunu galveno darbības rādītāju pārvaldības sistēmu. Tai jābūt vērstai uz to, lai 
novērtētu katras ZIK ietekmi, jo pašreizējie procesi neļauj sīkāk analizēt EIT finan -
sēto darbību sasniegumus. Proti, inovācijas darbību ietekme pašlaik nav pierādī -
ta. Turklāt, lai uzlabotu uzraudzības procesu un precizētu finanšu analīzi (jo īpaši 
attiecībā uz MVU un ZIK pārvaldības izmaksām), EIT jāapsver finanšu pārskatu 
procesu standartizēšana visās ZIK.
Plānotais īstenošanas termiņš:  2016. gada laikā.
Šo ziņojumu 2016. gada 3. februāra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
IV apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
54
 Pielikumi
Reģionālie sadarbības centri EiropāI pielikums
Avots:  Balstoties uz Eurostat  datiem.
55 Pielikumi II pielikumsEIT mērķi
EIT vispārējais mērķis ir “veicināt ilgtspējīgu Eiropas ekonomikas izaugsmi un konkurētspēju, vairojot dalībvalstu 
un Savienības inovācijas spējas, lai rastu risinājumu svarīgākajiem izaicinājumiem, ar kuriem saskaras Eiropas 
sabiedrība. EIT to sasniedz, veicinot sinerģijas un savstarpējo sadarbību un integrējot augstākajiem standartiem 
atbilstošu augstāko izglītību, pētniecību un inovācijas, kā arī sekmējot uzņēmējdarbību”1.
Saskaņā ar programmas “Apvārsnis 2020” juridisko pamatu šis vispārējais mērķis ir iedalīts četros konkrētos mēr -
ķos laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam2:
 ο veidot saiknes, integrējot izglītību un uzņēmējdarbību pētniecībā un inovācijā;
 ο darboties saskaņā ar uzņēmējdarbības loģiku un īstenot uz rezultātiem vērstu pieeju;
 ο novērst sadrumstalotību ar integrētu ilgtermiņa partnerību palīdzību;
 ο rūpēties par Eiropas galveno inovācijas kapitālu – tās īpaši talantīgajiem cilvēkiem.
Plašāk par EIT mērķiem skatīt turpmāk iekļautajā attēlā .
EIT mērķi
Zinību
triādes integrācijaSaik/uni0146u veidošana
Komercializācija
Partnerība 
CilvēkkapitālsPētniecība Inovācija IzglītībaVispārējais mērķis Konkrētie mērķi 
Avots:  ER P.
1 Regula (ES) Nr. 1292/2013, 3. pants.
2 Pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020”.
56 Pielikumi 
Citi EIT apakšmērķi ietver:
 ο EIT zīmola izveidi, lai piesaistītu un noturētu zinību triādes labākos novatorus;
 ο ZIK ilgtspēju un
 ο MVU līdzdalības veicināšanu.
Tādējādi EIT vēlas apvienot talantīgākos cilvēkus un idejas no universitātēm, pētniecības centriem un privātuz -
ņēmumiem, lai sasniegtu kritisko masu, “stiprinot dalībvalstu un Savienības spējas inovāciju jomā, un lai vairotu 
to spēju pētniecībā gūtos rezultātus pārvērst augstvērtīgos produktos un pakalpojumos”3. Tas, kas EIT būtu 
jāspēj pierādīt, ir šī “vairošana”.
3 Kā izklāstīts Lēmuma Nr. 1312/2013/ES 1.1. iedaļā.II pielikums
57 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
IV
Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts ( EIT) ir pieņēmis vairākus pasākumus nepietiekamas efektivitātes risināša -
nai. Lai novērstu tādu problēmu kā pārāk sarežģīta darbības struktūra, EIT izmanto gan Darba grupu struktūras vien -
kāršošanai ( Task Force for Simplification ), gan EIT uzraudzības stratēģiju un labas pārvaldības un finansiālās ilgtspējas 
principus. Visbeidzot, EIT ir stiprinājis savas struktūras vadības un pārvaldības nodrošināšanai.
VI, a)
ZIK papildu darbības ir būtiskas privātā un publiskā sektora inovācijas centienu apvienošanai. Ar tām ne tikai 
novērtē esošās struktūras un spējas, bet arī to, kā tiek veidotas inovācijas spējas.
Komisija un EIT atzīst, ka turpmāk jāapsver un jāuzlabo pārskati par ZIK papildu darbībām un šo darbību uzraudzība. 
Lai labāk izmantotu ZIK papildu darbības EIT finansējuma modeļa ietvaros, 2015. gadā EIT veica pārskatīšanu, lai 
sniegtu apliecinājumu tam, ka summas, kas tika akceptētas 2010.–2014. gadā, ir samērīgas un nepārprotami sais -
tītas ar ZIK darbībām ar pievienoto vērtību un ir ievērots noteikums par to, ka maksimālais finansējums nedrīkst 
pārsniegt 25 % no kopējiem ZIK izdevumiem. Turklāt 2015. gadā tika sniegtas papildu vadlīnijas saites stiprināšanai 
starp ZIK darbībām ar pievienoto vērtību un ZIK papildu darbībām.
ZIK darbības ar pievienoto vērtību ir EIT finansētas darbības, ko veic partnerorganizācijas vai ZIK juridiskās personas, 
ja tādas ir, lai veicinātu zinību triādes – augstākās izglītības, pētniecības un inovācijas – integrāciju, tostarp izveidotu 
ZIK un to administratīvās un koordinācijas darbības, kā arī veicinātu EIT vispārējos mērķus.
VI, b)
Ilgtermiņa attiecības starp ZIK un EIT tiek reglamentētas partnerattiecību pamatnolīgumā un līgumiski izstrādā -
tas, izmantojot dotāciju nolīgumus, galvenokārt pamatojoties uz pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” modeli. Lai 
ilgtermiņā varētu plānot un novērtēt ZIK stratēģiju un darbības, partnerattiecību pamatnolīgumam ir pievienots 
ZIK stratēģiskais plāns. Dokumentā ir sniegta ZIK stratēģija, mērķi, plānotā ietekme un darbības atbilstīgi partnerat -
tiecību pamatnolīgumam, kā arī daudzgadu uzņēmējdarbības modelis un finanšu plāns tirgus mērķu un stratēģiski 
svarīgo punktu sasniegšanai. Katru gadu EIT piešķir īpašas dotācijas atbilstīgi partnerattiecību pamatnolīgumiem. 
Dotāciju piešķiršana reizi gadā liecina, ka pastāv nepieciešamība ātri pielāgoties ar inovācijas radīšanu saistītajiem 
mainīgajiem apstākļiem.
Tā kā daudzas EIT darbības, kuru iznākums ir uzņēmējdarbības prasmes ieguvuši studenti, jaunuzņēmumi un izstrā -
dātās uzņēmējdarbības idejas, ir veiksmīgas un dod labus rezultātus, tas liecina, ka EIT modelis ir derīgs inovāciju 
darbību veikšanai. Darba grupa struktūras vienkāršošanai patlaban strādā, lai turpmāk veicinātu rezultātu efektīvāku 
sasniegšanu, un jau ir pieņēmusi vairākus konkrētus pasākumus un ceļvedi turpmākai struktūras vienkāršošanai.
VI, c)
Finansiālās ilgtspējas panākšana ir viens no problemātiskākajiem EIT misijas aspektiem. Kopš EIT 2015. gada martā 
pieņēma finansiālās ilgtspējas principus, ir panākts progress finansiālās ilgtspējas jomā. 2014. gadā tika norādītas 
divas ZIK, kam ir ievērojams pašu finansējums: viena no tām varēja pilnībā finansēt visus ZIK juridiskās personas 
vadības un pieskaitāmos izdevumus jau pirmajā darbības gadā. Skatīt atbildi par 38. punktu.
Uzņēmējiem ir liela interese par EIT un ZIK inovāciju modeli, un par to liecina uzņēmumi, kas veido 56 % no visiem 
ZIK partneriem. Tas rada īpašu iespēju stiprināt uzņēmumu iesaisti ZIK; sīkāku informāciju skatīt atbildē par 
56.–58. punktu.
Komisijas atbilde 58
Saskaņā ar regulu par EIT izveidi EIT vajadzētu galvenokārt darboties kā uz izcilību virzītai, autonomai partnerībai 
starp augstākās izglītības iestādēm, pētniecības organizācijām, uzņēmumiem un citām iesaistītajām personām. 
Izcilības princips ir saistīts ar zināmu koncentrāciju valstīs, kurām ir liela inovācijas spēja. Tomēr, izmantojot EIT 
reģionālo inovāciju shēmu ( EIT RIS), EIT ir īstenojis spēcīgas iniciatīvas, lai tā atbalsts sasniegtu arvien lielāku skaitu 
saņēmējvalstu. 2015. gadā EIT sagatavoja jaunus norādījumus par EIT RIS, kuri tika īstenoti ZIK 2016. gada uzņēmēj -
darbības plānos, nodrošinot plašāku dalībnieku loku. Visbeidzot, ZIK partneru skaits pēdējo mēnešu laikā ir audzis 
un pārsniedz 800, un jauno ZIK atvērtie jaunie sadarbības centri Eiropā liecina, ka finansējums vairs nav tik lielā mērā 
koncentrēts tikai dažās valstīs vai partneros.
VI, d)
EIT plaši vērtē ZIK darbības rādītājus. Reizi gadā EIT analizē, kā tiek īstenoti ZIK uzņēmējdarbības plāni, izmantojot 
gan kvantitatīvus darbības rādītājus, gan ārējo ekspertu un EIT darbinieku veiktus kvalitātes pārskatus. Plašākā 
mērogā EIT arī veic ZIK darbību klātienes uzraudzību un to kārtējo pārskatīšanu. Abi kopā šie instrumenti sniedz ļoti 
informatīvu priekšstatu par ZIK darbības rezultātiem.
EIT valde 2015. gada 3. decembrī pieņēma plašu uzraudzības stratēģijas dokumentu rezultātu un ietekmes 
novērtēšanai.
VII
EIT pēc savas uzbūves ir gan uz ietekmi vērsta iestāde, gan atbildīgs Kopienas līdzekļu nodrošinātājs. EIT nevar 
piešķirt līdzekļus, nepārliecinoties, vai tādējādi netiek finansēti nepietiekami darbības rezultāti. EIT pastāvīgi uzlabo 
veidu, kādā tas pārliecinās par ZIK darbības rezultātiem. Nesen, pateicoties savam novērtējumam par attiecīgās ZIK 
darbības rezultātiem, EIT noraidīja summu vairāk nekā 1,5 miljonu euro apmērā, kas bija paredzēta vienas ZIK darbī -
bas izmaksām. Apliecinājums tam, ka EIT pastāvīgi koncentrējas uz ZIK ietekmi un darbības rezultātiem, ir, piem., tas, 
ka EIT turpina stiprināt ietekmes novērtējumu: jaunākais pavasara pārskats, ko veica EIT valde un ZIK, bija koncen -
trēts uz ietekmi, galvenie darbības rādītāji ir pārskatīti ar mērķi palielināt ietekmi, ir pieņemti finansiālās ilgtspējas 
principi un pastāvīgi tiek veikta priekšizpēte saistībā ar ietekmes fondu (lūdzu skatīt atbildes par 71.–73. punktu).
VIII
Komisija un EIT ir pārliecināti, ka 2015. gadā sāktie pasākumi, tostarp 97.–105. punktā minētie pasākumi, risina Palā -
tas konstatētās galvenās problēmas.
IX, 1)
Komisija un EIT piekrīt ieteikumam.
IX, 2), a)
Komisija un EIT daļēji piekrīt ieteikumam un pētīs, kādā mērā ir iespējams turpmāk paplašināt daudzgadu pieeju.
IX, 2), b)
Komisija un EIT piekrīt ieteikumam.
Komisijas atbilde 59
IX, 3)
EIT un Komisija piekrīt šim ieteikumam.
IX, 4)
Komisija un EIT piekrīt ieteikumam. EIT arī turpmāk vairāk koncentrēsies uz ietekmi, kā tas tika darīts, sākot no 
2015. gada.
Ievads
2. izcēlums. Inovācijas definīcija
Kopš savas izveides 2008. gadā (Regula (EK) Nr. 294/2008) EIT darbojies atbilstīgi inovācijas definīcijai, kas cita starpā 
sevī ietver gan jaunu tirgu radīšanu, gan vērtību radīšanu sabiedrībai. Šajā dokumentā izmantoto definīciju atjauni -
nāja ESAO, lai 2010. un 2015. gada inovāciju stratēģijas dokumentā1 būtu ietverts šāds plašāks inovācijas jēdziens.
EIT misija un tātad arī mērķi balstās uz tādu inovācijas definīciju, kurā ir iekļauti sabiedrības mērķi.
Apsvērumi
25
EIT iekļaušana Izglītības un kultūras ĢD ( EAC  ĢD) pakļautībā (šis ĢD arī pilnībā piedalās pamatprogrammā “Apvār -
snis 2020”, izmantojot darbības  Marie Skłodowska Curie  iniciatīvas ietvaros) patiesi bija veids, kā nodrošināt augstā -
kās izglītības nozares atspoguļošanu zinību triādes integrācijā, un tas ir būtiski EIT. Lai to nodrošinātu, primārais 
mehānisms ir EIT valde, kurā vienmēr tikusi nodrošināta līdzsvarota dažādu triādes dalībnieku līdzdalība. Komisija 
(EAC  ĢD) veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu labu koordināciju starp attiecīgajiem Komisijas dienestiem.
1 ESAO 2015. gada inovāciju stratēģijas dokuments, 15. lpp. (dokuments pieejams vietnē http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-
CMIN2015 -7.pdf ): “Darbības joma aptver ne tikai zinātni un tehnoloģijas, tostarp ieguldījumus plašā uz zināšanām balstītu aktīvu spektrā, kas nav 
tikai pētniecība un izstrāde. Pieaug sociālo un organizatorisko inovāciju, tostarp jaunu uzņēmējdarbības modeļu, nozīme tehnoloģisko inovāciju 
klāsta papildināšanā.”  
 
ESAO 2010. gada inovāciju stratēģijas dokuments, 20. lpp. (dokuments pieejams vietnē http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-det
ail&lang=en&ds=&ISB=9789264084704 ): “Inovācijas pēc savas šābrīža definīcijas nepārprotami ir plašāks jēdziens nekā pētniecība un izstrāde, un 
to ietekmē visdažādākie faktori, dažus no kuriem var ietekmēt politika. Inovācijas var attiekties uz ikvienu tautsaimniecības nozari, tostarp tādiem 
valdības pakalpojumiem kā veselības aprūpe vai izglītība.”  
 
Atsauce pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” (dokuments pieejams vietnē https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/
reference_terms.html )
Komisijas atbilde 60
26
EAC  ĢD nodrošina koordināciju starp dažādiem Komisijas dienestiem, un koordinācija tiek veikta, tieši mijiedar -
bojoties starp ZIK un EIT ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem. EAC  ĢD ir izstrādājis dažādus formātus šī procesa 
veicināšanai, sākot no darbības līdz pat stratēģiskajam līmenim. EAC  ĢD katru gadu rīko vienas dienas konferenci un 
seminārus, kuru laikā ZIK un EIT tiekas ar Komisijas dienestiem no dažādiem ģenerāldirektorātiem. Pēc nepiecieša -
mības tiek rīkotas neformālas ad hoc  tikšanās starp EIT un Komisijas dienestiem vai ZIK un Komisijas dienestiem, lai 
veicinātu sadarbību. EAC  ĢD arī koordinē starpdienestu apspriešanos pirms trīsgadu darba programmas pieņemša -
nas, kurā oficiāli ir iesaistīti visi ģenerāldirektorāti. Visi attiecīgie Komisijas dienesti piedalās Starpdienestu vadības 
grupā ( Inter-Service Steering Group ), kas veic EIT vidēja termiņa novērtējumu.
EIT arī regulāri un tieši mijiedarbojas ar Komisijas dienestiem, jo īpaši, bet ne tikai, ar Pētniecības un inovācijas ģene -
rāldirektorātu ( RTD  ĢD) un Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorātu ( GROW  ĢD). 
Piemēram, EIT uztur tiešus kontaktus ar RTD  ĢD dienestiem tādos jautājumos kā nākamais uzaicinājums saistībā ar 
ZIK vai piekļuve pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” IT rīkiem. Gada sanāksmes ietvaros EAC  ĢD atbalsta divpusējās 
sanāksmes starp EIT un Komisijas dienestiem, lai koordinētu darbu gada laikā saistībā ar konkrētām iniciatīvām.
2015. gadā ir izveidoti nozīmīgi kontakti starp EAC  ĢD, EIT un Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirekto -
rātu ( REGIO  ĢD) saistībā ar tādiem kopīgiem mērķiem kā EIT reģionālās integrācijas shēma un viedās specializācijas 
stratēģija.
27
Ir svarīgi, ka EIT inovāciju modelī ir abu veidu darbības; tādējādi mērķis, kas ir inovāciju izstrāde ( EIT finansētas 
darbības), tiek atspoguļots līdz ar esošajām struktūrām un spējām (papildu darbības). Komisija un EIT uzskata, ka ZIK 
darbības ar pievienoto vērtību un ZIK papildu darbības veido konsekventu inovācijas darbību kopumu.
29
Jēdziens “ZIK papildu darbības” sākotnēji nebija pietiekami sīki definēts, tomēr laika gaitā tas ticis pastiprināts (ska -
tīt arī 100. un 101. punktu).
Ir ticis atzīts, ka saistība starp EIT finansētām darbībām un Palātas minētajām papildu darbībām ir vāja, un 2015. gada 
pirmajā pusē EIT ieviesa izmaiņas, lai stiprinātu šis saistības apliecinājumu uzņēmējdarbības plānošanas posmā.
31
EIT ir ievērojami stiprinājis saistību starp EIT finansētām darbībām un ZIK papildu darbībām. Proporcionalitātes prin -
cips starp abu veidu darbībām pirmo reizi tika ieviests 2015. gada uzņēmējdarbības plānā un dotāciju nolīgumos. 
Sākot no 2016. gada, šī saistība tiks turpmāk stiprināta: ZIK papildu darbības tagad pārskata EIT, kad tiek novērtēts 
ZIK ikgadējais uzņēmējdarbības plāns. Šo pārmaiņu rezultāti būs redzami 2016. gadā.
EIT arī ņem vērā katras konkrētās papildu darbības rezultātus. Ja rezultāts ir pārliecinošs, var tikt apstiprinātas 
salīdzinoši lielas ZIK papildu darbības izmaksas. ZIK papildu darbību izmaksām jābūt samērīgām ar EIT finansēto dar -
bību izmaksām un/vai plānoto ietekmi, tādēļ salīdzinoši augstas ZIK papildu darbību izmaksas var tikt apstiprinātas 
arī tad, ja darbībai ir liela ietekme, veicinot ZIK misiju.
Komisijas atbilde 61
32
EIT stiprina apliecinājumu par saistību starp EIT finansētām darbībām un ZIK papildu darbībām plānošanas posmā, 
t. i., laikā, kad tiek vērtēti uzņēmējdarbības plāni, kā tas ir kopš uzņēmējdarbības plāna 2016. gada cikla. Attiecīgi 
ZIK vairs nevarēs aizstāt plānotās ZIK papildu darbības pārskatu sniegšanas posmā bez EIT apstiprinājuma, un vairs 
nebūs nenoteiktības par to, vai ZIK papildu darbību izmaksas tiks pieņemtas pārskatu sniegšanas posmā.
3. izcēlums. Piemērs ZIK papildu darbībai, kurai nav pietiekami skaidras saistības ar EIT 
finansētu darbību
Papildu darbības divējādi veicina ZIK mērķu sasniegšanu. Tās var par pamatu izmantot EIT finansētas darbības vai 
veidot bāzi, uz kuras pamata EIT var finansēt turpmākas inovācijas. Ja ZIK papildu darbības tiek izmantotas tikai kā 
finansēšanas svira, pieeja inovācijām tiek pārlieku sašaurināta.
Turklāt ikgadējo uzņēmējdarbības plāna vadlīniju ietvaros  EIT ir vēl sīkāk izstrādājis norādījumus ZIK par ZIK papildu 
darbībām.
33
Inovācijas nerodas izolēti, un tām ir nepieciešamas papildu darbības un ekosistēmas, kurās var tikt iestrādātas EIT 
finansētās darbības.
Tomēr Komisija un EIT piekrīt, ka arī turpmāk jāpievērš uzmanība papildu darbību definīcijai un tam, kā precīzāk 
novērtēt EIT finansējuma radīto sviru. Tādēļ Komisija un EIT atzinīgi novērtē Palātas ierosinājumus. Rezultātā EIT jau 
ir veicis pasākumus šajā virzienā.
35
Ir loģiski, ka ZIK papildu darbības, kas nodrošina zināšanu bāzi jaunām darbībām ar pievienoto vērtību, vienmēr būs 
“ar atpakaļejošu datumu” tādējādi, ka attiecīgās ZIK papildu darbības tiek pabeigtas pirms EIT finansēto darbību 
sākšanas.
Dažas ZIK papildu darbības to definīcijas dēļ būs nepapildinošas. Tā vietā tās kalpos par pamatu EIT finansētām 
darbībām. Šādu EIT finansētu darbību rezultātā var veidoties tālāka svira procesa vēlākā posmā, jo šīs darbības rada 
produktus, procesus vai pakalpojumus, kas dod atdevi. Ja sākotnējā ZIK papildu darbība nav bijusi ieviesta, var arī 
neparādīties tādas EIT finansētas darbības rezultāts, kura bija atkarīga no sākotnējās ZIK papildu darbības. Šī iemesla 
dēļ EIT inovāciju modelī ir vajadzīgas ZIK papildu darbības ar atpakaļejošu datumu.
Tajā pašā laikā Komisija un EIT piekrīt, ka šādas ZIK papildu darbības nevar tieši ņemt vērā, aprēķinot EIT finansēto 
darbību radītās finanšu sviras ietekmi.
Kā paskaidrots iepriekš, papildu darbības ir nozīmīgas, lai inovāciju sistēmas darbotos efektīvi, un tās ir salāgotas ar 
daudzgadu perspektīvu.
Komisijas atbilde 62
4. izcēlums. Ar atpakaļejošu datumu paziņota darbība nevar radīt sviras efektu
Papildu darbības ir nepieciešamas, lai nodrošinātu pamatu EIT finansētām darbībām vai papildinātu tās. Nevar 
uzskatīt, ka visas papildu darbības nodrošina sviru, un ir vajadzīgas labākas definīcijas sviras ietekmes novērtēšanai.
37
Materiāls ieguldījums kā papildu darbība vai finansiāls ieguldījums papildu darbībās ir būtiski inovācijas sistēmu 
darbībai.
5. izcēlums. Nepapildinošas ZIK papildu darbības piemērs
Jaunu studentu iekļaušana ne vienmēr nozīmē lielākas izmaksas saistībā ar laiku, ko pasniedzēji velta mācībām, 
ar laboratoriju iekārtām (īpaši mācību kursos ar ievērojamu praktisko sadaļu), praktikantu pārvaldību uzņēmumos 
(katram veltot individuālu uzmanību) un universitātes pakalpojumu izmantošanu. Tādēļ ar studentiem saistītas, bet 
EIT nefinansētas izmaksas var tikt pamatotas kā diferencētas ZIK papildu darbību izmaksas EIT finansētam mācību 
kursam.
38
Finansiāla ilgtspēja jāsaprot nevis kā EIT finansējuma ZIK pilnīga apturēšana, bet kā EIT finansējuma samazināšana 
līdz “ iepriekš noteiktam minimālam līmenim ”, kā noteikts dokumentā “ZIK finansiālās ilgtspējas principi”, kuru EIT 
valde pieņēma 2015. gada 5. martā.
Tomēr joprojām nav parādīts, ka 15 gadi nav pietiekams laiks, lai izstrādātu un veiksmīgi ieviestu stratēģiju finansiā -
las ilgtspējas panākšanai.
Salīdzinājumā ar ZIK darbības līmeni un mērķiem EIT fonds tika dibināts darbībai citā līmenī un ar citiem mērķiem. 
ZIK piesaista un nodrošina līdzekļus, pēc iespējas nodrošinot ieguldījumu atdevi, un ZIK var radīt ienākumus, veicot 
savas darbības, savukārt EIT fonds to nevar.
39
Lai gan pastāv uzskats, ka finansiālās ilgtspējas panākšana būs problemātisks uzdevums, ir pāragri spriest. ESAO 
savā 2015. gada inovāciju stratēģijas dokumentā uzsver, ka ir jābalstās uz ilgtermiņa perspektīvu, novērtējot iegul -
dījumu atdevi inovāciju jomā. Tādējādi dati par pirmajiem pieciem ZIK darbības gadiem nav pietiekami, lai izdarītu 
secinājumus par ilgtermiņa finansiālo ilgtspēju.
EIT pastiprina savus centienus šajā jomā. Atbilstīgi ZIK finansiālās ilgtspējas principiem EIT patlaban izstrādā veidni 
pārskatu sniegšanai par ZIK finansiālo ilgtspēju, un tā tiks ieviesta pārskatu sniegšanas norādījumos, lai nodrošinātu, 
ka ZIK pareizi sniedz pārskatus par ienākumiem. 2016. gada uzņēmējdarbības plānos un to novērtējumos, ko saga -
tavojuši EIT eksperti, jau ir redzams ievērojams progress. Visas ZIK šo ir norādījušas kā prioritāru mērķi, un darbības 
tiek atbilstīgi pārskatītas, lai darbību ienākumi dotu atdevi. Piemēram, viena jaunā ZIK pilnībā finansē savus vadības 
un pieskaitāmos izdevumus no saviem līdzekļiem, un tas ir uzskatāms par stabilu sākumpunktu ceļā uz finansiālu 
ilgtspēju.
Komisijas atbilde 63
ZIK panāktais progress ceļā uz finansiālu ilgtspēju tiks vērtēts 2016. gadā, kad tiks saņemti pirmie pārskati. Atbilstīgi 
finansiālās ilgtspējas principiem ZIK tiks veikta pamatīgāka pārskatīšana saistībā ar progresu, ko EIT panācis septiņu 
gadu laikā. EIT arī izveidojis darba grupu, nolīdzis vienu ekspertu un sācis vairākas iniciatīvas ZIK atbalstam ceļā uz 
finansiālo ilgtspēju.
Visu minēto iemeslu dēļ ir pāragri spriest par ZIK finansiālo ilgtspēju 10 gadu laikā.
42
Grozījumu veikšana uzņēmējdarbības plānā ieviešanas posmā ir regulārs process, kas nodrošina lielu elastīguma 
pakāpi inovācijas projektu iekļaušanai, pat ja rit pēdējie dotāciju nolīgumu termiņa mēneši. ZIK plaši izmantoja šādu 
iespēju 2010.–2014. gadā. EIT 2014. gadā apstiprināja piecus grozījumus, kas sevī ietvēra jaunas ZIK darbības.
Turklāt saskaņā ar 2014. gada norādījumiem par ZIK uzņēmējdarbības plānu sagatavošanu ZIK drīkst iekļaut uzņē -
mējdarbības plānā tādas ZIK darbības ar pievienoto vērtību, kuras nav pilnībā precizētas, un šādu darbību apjoms 
nedrīkst pārsniegt 15 % no budžeta. Šāda pieeja tiek līdzīgā kārtā ievērota arī 2015. gadā, t. i., uzņēmējdarbības 
plānos tiek iekļauts apraksts par procesu jaunu darbību atlasei, un precīza darbību definīcija tiek sniegta tad, kad ir 
pieejama sīkāka informācija.
Turklāt ZIK var nodot budžetu 100 % apmērā no vienas darbības citai vienas un tās pašas budžeta pozīcijas ietvaros 
un ne vairāk kā 20 % apmērā no vienas budžeta pozīcijas citai bez EIT iepriekšēja apstiprinājuma. Šāds noteikums 
ir daudz elastīgāks un dod lielākas priekšrocības salīdzinājumā ar citām ES programmām, un vēl vairāk liecina par 
to, ka ir izstrādāti īpaši mehānismi, lai atbalstītu pārmaiņas strauji mainīgajā vidē, reaģējot uz nepieciešamību pēc 
inovāciju projektiem.
43
EIT gada budžets ir atkarīgs no summas, par kādu bijis balsojums ES gada budžetā, kas parasti notiek N-1. gada 
decembrī. EIT budžeta saistības nevar pārsniegt ES budžetā apstiprināto līdzekļu apmēru. Šī iemesla dēļ EIT paraksta 
ikgadēju dotācijas nolīgumu ar ZIK. Tomēr tiek pētīti papildu pasākumi, kuru mērķis ir ņemt vērā dažu darbību 
daudzgadu raksturu, un jo īpaši tas tiek darīts Darba grupas struktūras vienkāršošanai ietvaros.
44
EIT pieeja finansējuma sadalei konkursa kārtībā pamatojas uz budžeta veidošanu, ņemot vērā darbības rezultātus, 
bet tā ir saistīta ar nenoteiktību un atalgo izcilību un ietekmi. Nodrošinot ilgtermiņa noteiktību finansējumam, var 
kaitēt uz rezultātu un ietekmi virzītai pieejai.
Turklāt, kā norādīts atbildēs par 41. un 44. punktu, ZIK rīcībā ir vairāki instrumenti, lai nodrošinātos pret finansējuma 
īstermiņa svārstībām. Šādi instrumenti cita starpā ir vispārīgie finanšu tirgus instrumenti un arī elastīga pieeja uzņē -
mējdarbības plāna sagatavošanai.
6. izcēlums. Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF)2 un tā ietekme uz EIT budžetu – 
otrā rindkopa 
Kaut gan ZIK finansējums 2016. gadā patiesi ir samazināts, tas tomēr ir pietiekams, lai trim ZIK ar noteiktu attīstības 
līmeni joprojām būtu uzturēti ievērojami uzņēmējdarbības plāni un divām jaunizveidotām ZIK būtu iespēja strauji 
augt. 2016. gadā trim ZIK ar noteiktu attīstības līmeni tika piešķirta summa vairāk nekā 233 miljonu euro apmērā, un 
divām jaunajām ZIK tika piešķirts 41 miljons euro.
2 Atzinums Nr. 4/2015 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un ar ko groza Regulu (ES) 
Nr. 1291/2013 un Regulu (ES) Nr. 1316/2013.
Komisijas atbilde 64
45
Iebildumi par to, ka ikgadējais dotācijas nolīgums nav atbilstīgs, jālīdzsvaro, ņemot vērā EIT sāktās iniciatīvas gada 
un daudzgadu perspektīvas apvienošanai. Ir svarīgi ņemt vērā, ka daudzgadu perspektīva tiek ievērota, nosakot 
finansējuma sadali konkursa kārtībā gada laikā. Turklāt, sadalot gada finansējumu ZIK, tiek izmantots ne tikai finan -
sējums konkursa kārtībā, bet arī atbalsta finansējuma elements. Atbalsta finansējums tiek sadalīts vienādi starp ZIK, 
un tas ir lielā mērā drošs finansējums. Tāpat ir svarīgi ņemt vērā, ka partnerattiecību pamatnolīgums nosaka juri -
disko pamatu un EIT “saistības” atbalstīt ZIK ilgtermiņā. Kā norādīts iepriekš, gada dotāciju cikls ir arī pietiekami elas -
tīgs, lai apturētu un iekļautu inovāciju projektus gada laikā, t. i., gada cikls pieļauj elastīgumu atsevišķām darbībām, 
vienlaikus nodrošinot vispārēju plānošanas ietvaru.
46
Izglītība ir viens no nozīmīgākajiem EIT darbības pīlāriem. EIT īpaši rūpējas, lai tā izglītības programmām būtu 
atbilstīgs finansējums. Piešķirot garantētu atbalsta finansējumu katrai ZIK, kas atbilst ievērojamai budžeta daļai, tiek 
samazināta nenoteiktība daudzgadu prioritārām darbībām, piem., izglītības programmām.
47
Piešķirot atbalsta finansējumu, tiek samazināts risks, ka liela programmas daļa tiks pārtraukta.
Skatīt Komisijas un EIT atbildi par 41. un 44. punktu.
48
Tas, ka atbalsta finansējuma elements EIT finansējuma modelī ir ievērojams, piešķir zināmu drošību ilgtermiņa plā -
nošanas procesam.
Skatīt Komisijas un EIT atbildi par 41. un 44. punktu.
49
Tā kā EIT budžets tiek gatavots katru gadu un ES budžets vispārīgi netiek pieņemts agrāk par decembra vidu, dotā -
cijas nolīgumu par konkrēto gadu nevar parakstīt pirms attiecīgā gada 1. janvāra. Uz šo problēmu Revīzijas palāta 
pirmo reizi norādīja īpašajā gada ziņojumā par 2011. finanšu gadu, un EIT sniedza piezīmes. EIT apņēmās samazināt 
laiku starp pasākuma sākšanas datumu, kas ir noteikts ZIK uzņēmējdarbības plānā, un dotācijas nolīguma parak  stī-
šanas datumu. Šo centienu rezultātā dotāciju nolīgumi ar trim ZIK par 2013. un 2014. gadu tika parakstīti attiecīgi 
2013. un 2014. gada februārī.
Izņēmums bija 2015. gads, jo ZIK pieprasīja atlikt jaunā partnerattiecību pamatnolīguma piemērošanu, lai turpinātu 
noskaidrot, kāda ietekme būs īpašiem noteikumiem starp EIT, ZIK un Eiropas Komisiju, ņemot vērā nepieciešamību 
tos salāgot ar programmas “Apvārsnis 2020” noteikumiem. Turklāt bija vajadzīga juridiska apspriešana, tādēļ Komisi -
jas ex-ante  apstiprinājums jaunajiem dotāciju nolīgumiem aizņēma vairāk laika nekā parasti. EIT plāno, ka, sākot no 
2016. gada, kad būs spēkā jaunie partnerattiecību pamatnolīgumi, dotāciju nolīgumi tiks atkal parakstīti savlaicīgi, 
un vēlā parakstīšana 2015. gadā bija vienreizējs notikums.
Komisijas atbilde 65
50
Lai gan šī bija parasta prakse līdz 2015. gadam, noteiktos apstākļos, kas ir, piem., iepriekšējā priekšfinansē -
juma iztērēšana, un ievērojot noteiktu pienākumu sniegt starpperioda ziņojumu, ZIK varēja pieprasīt papildu 
priekšfinansējumu.
Kaut gan EIT vēlētos piešķirt priekšfinansējumu ne vairāk kā 70 % apmērā no piešķirtās dotācijas, lai palīdzētu ZIK 
pārvaldīt naudas līdzekļus, ir svarīgi ņemt vērā, ka priekšfinansējuma līmenis ir atkarīgs no tā, vai ir pieejami maksā -
jumu kredīti, bet tos EIT nevar kontrolēt. Tiek plānots, ka 2016. gadā priekšfinansējums dotācijas nolīguma vajadzī -
bām būs aptuveni 60 %.
ZIK veido spēcīgu inovāciju tīklu, tostarp darbojas kā spēcīgi rūpnieciski partneri, un universitātes var sakārtot savas 
naudas plūsmas, piem., izmantojot aizņēmumus no bankām, kā dažas ZIK to jau ir pierādījušas. Tas ļauj ZIK palielināt 
priekšfinansējuma līmeni partneriem vai saņēmējiem (piem., studentiem vai jaunuzņēmumiem), kam pretējā gadī -
jumā naudas plūsma sagādātu problēmas.
51
EIT valde 2015. gada 3. decembrī pieņēma EIT uzraudzības stratēģiju, un, balstoties uz šo dokumentu, novērtēs datus 
saistībā ar programmu “Apvārsnis 2020” un EIT ietekmi, pamatojoties uz savu un ZIK darbību, un arī saistībā ar ZIK 
rezultātiem. Turklāt EIT aktīvi piedalās programmas “Apvārsnis 2020” gada uzraudzības ziņojuma sagatavošanā par 
2014. gadu, un ziņojumā tam būs veltīta viena iedaļa.
52
Iepriekš izmaiņas pamata GDR tika veiktas, lai precīzi reglamentētu GDR jēdzienu/nozīmi, nodrošinot vienlīdzīgus 
konkurences apstākļus dažādām ZIK, un reaģētu uz ZIK mainīgo raksturu. Izmaiņas tika veiktas pēc apspriešanās ar 
ZIK, lai cita starpā risinātu atšķirības ZIK darbības nozarēs un plašākā vidē.
Tādējādi laika gaitā notikušās GDR izmaiņas tieši attiecas uz konstatējumu 52. punktā.
53
EIT veic plašu analīzi ZIK salīdzināšanai, pamatojoties uz vairākiem faktoriem, nevis tikai pamata GDR. ZIK uzņēmēj -
darbības plāna īstenošana tiek vērtēta, izmantojot gan kvantitatīvos darbības rādītājus, gan kvalitātes pārskatus, 
ko sagatavo ārējie eksperti un EIT darbinieki. Plašākā nozīmē EIT arī veic klātienes uzraudzību un sagatavo kārtējos 
pārskatus par ZIK darbībām. Šie instrumenti kopā sniedz ļoti informatīvu priekšstatu par atšķirībām starp ZIK.
54
EIT atzīst, ka rezultātus un ietekmi var novērtēt tikai tad, ja apvieno kvalitatīvos un kvantitatīvos rādītājus. Tas tiek 
plaši skatīts EIT uzraudzības stratēģijā, ko EIT valde pieņēma 2015. gada decembrī, kā arī pastāvīgi pārskatot GDR, kā 
tas norādīts 102. punktā.
Komisijas atbilde 66
55
Uzņēmumi ir lielā mērā pārstāvēti ZIK vadībā, un tiem ir vadošā loma ZIK stratēģijas veidošanā. ZIK valdēs ir pārstāvji 
no attiecīgajām rūpniecības nozarēm, bet to uzskaitījums nav pilnīgs:
- EIT Digital : Deutsche Telekom AG , Philips , Nokia , British Telecom , Alcatel-Lucent , Ericsson ;
- Klimata ZIK: Bayer Technology Services GmbH , GDF Suez , South Pole Carbon , Velux A/S ;
- InnoEnergy  ZIK: Total SA , Gas Natural Fenosa , Electricité de France , ABB AB , Areva SA .
56
EIT dotāciju finansējuma līmenis nav pietiekams rādītājs ZIK iesaistes apmēra noteikšanai. Piemēram, finansējums, 
kas piešķirts augstākajai izglītībai, tiek novirzīts drīzāk uzņēmējdarbības programmai un studentiem, kas beidz uni -
versitāti, un dod tiešu labumu uzņēmējdarbībai. Lai noteiktu iesaistes apmēru, būtu jāņem vērā partneru skaits, jo 
tas tieši rāda ZIK pievilcīgumu, kā arī atbalstīto darbību raksturs, nevis īstenojošās iestādes veids.
57
EIT un ZIK izveidoti tā, lai risinātu tādu ES mēroga problēmu kā zemais sadarbības līmenis starp universitātēm un 
uzņēmumiem. Tieši šī iemesla dēļ uzņēmumi ir lielā mērā pārstāvēti ZIK vadībā un tiem ir vadošā loma ZIK stratē -
ģijas veidošanā. Tomēr iepriekš nevarēja plānot, ka sākotnēji būs problemātiski panākt vēlamo sadarbības līmeni 
starp universitātēm un uzņēmumiem. Problēmas risināšanai EIT mainīja norādījumus par uzņēmējdarbības plānu un 
sniedza ZIK stratēģiskus ierosinājumus. ZIK arī mainīja savus iekšējos noteikumus un procedūras.
EIT un ZIK panāktais progress šajā jomā liecina, ka ZIK modelis ir pareizs ilgtermiņa sadarbības attīstīšanai starp uni -
versitātēm, pētniecības iestādēm un uzņēmumiem, un mēs esam pārliecināti, ka rezultāti kļūs arvien labāki.
58
Kaut gan EIT nav noteicis mērķi tai budžeta daļai, kāda nonāk MVU rīcībā, tas ir kvantitatīvi izteicis MVU izveidošanas 
mērķus. EIT izveidotie MVU, kas ir jaunuzņēmumi, ir viens no EIT GDR, tādēļ tas tiek lielā mērā stimulēts. Saistībā ar 
2014. gadu trīs pirmā viļņa ZIK ziņoja par 90 izveidotiem jaunuzņēmumiem, un tie visi ir MVU atbilstīgi definīcijai 
Komisijas ieteikumā (C(2003) 1422). Turklāt daudzi citi mazie uzņēmumi saņēma atbalstu otrā līmeņa dotāciju vai ZIK 
akceleratoru sniegtu pakalpojumu veidā.
Komisijas atbilde 67
59
EIT ir sasniedzis ievērojamus rezultātus, veicinot un atbalstot MVU dalību inovācijas darbībās.
Vairāku EIT darbību mērķis ir tieši MVU. EIT piedāvā MVU finanšu stimulu, kas ir īpaša atkāpe no ES Finanšu regulas 
un nozīmē, ka laikā no 2010. gada līdz 2013. gadam MVU kā ZIK partneri drīkst pieprasīt atgūt 40 % no netiešajām 
izmaksām papildus savām tiešajām izmaksām; uzņēmumiem, kas nav MVU, atļautais apmērs ir 20 %.
Saistībā ar mērķatbalstu pastāvošiem MVU ZIK partnerības nodrošina spēcīgu ekosistēmu, kuras ietvaros šie MVU 
var saņemt atbalstu. Tādēļ pastāvošie MVU, kam ir īpašs inovāciju potenciāls, ir ideāli piemēroti, lai pievienotos ZIK 
partnerībai un pilnībā saņemtu visas EIT piedāvātā atbalsta priekšrocības. Tādējādi arvien lielāks skaits MVU pieda -
lās gan kā ZIK partneri, gan kā ZIK otrā līmeņa dotāciju saņēmēji, kā arī saņem pakalpojumus uzņēmumu izveidei un 
akcelerēšanai.
60
Tā kā ZIK mērķis ir panākt finansiālu ilgtspēju un tās var izmantot ne tikai EIT finansējumu, bet arī finanšu instrumen -
tus (piem., bankas aizdevumus) un citus ienākumu avotus, tās var nodrošināt, ka maksājumi par labu MVU tiek veikti 
savlaicīgi, neatkarīgi no EIT finansējuma saņemšanas. EIT nevar uzspiest ZIK maksāšanas nosacījumus līgumiskām 
attiecībām ar to partneriem, jo ZIK šajā ziņā ir neatkarīgas. Tomēr, tā kā atbalsta maksājumi par labu MVU ir iero -
bežotā apmērā salīdzinājumā ar programmu kopumā, ZIK ir iespēja palielināt avansa maksājumus par labu MVU, 
izmantojot atbilstīgu naudas plūsmas pārvaldību (Komisijas un EIT atbildēs par 41. un 44. punktu sniegti citi piemēri 
par ZIK finansējuma elastīgumu).
61
EIT sistemātiski apkopo informāciju par ZIK jauno partneru statusu pēc pievienošanās ZIK. Tādēļ EIT rīcībā ir aktu -
ālākā informācija par tiem ZIK partneriem, kas ir MVU.
Turklāt pirmajā ZIK darbības gadā lielākas organizācijas ir vairākumā, jo tās var sagatavot stabilu stratēģisko prog -
rammu un potenciāli uzvarētspējīgu priekšlikumu, tādēļ ZIK tās izvēlas vispirms. MVU parasti pievienojas ZIK vēlākā 
posmā, kad to dalība var pievienot vērtību izveidoto partnerību darbībām.
Piemēram, ZIK InnoEnergy  sastāvā bija 25 MVU, kas bija ZIK partneri laikā no 2010. gada līdz 2013. gadam, tomēr 
2014. un 2015. gadā ZIK InnoEnergy  pievienojās attiecīgi 55 un 50 jauni MVU, tādējādi MVU kā partneru skaits palieli -
nājās līdz 130.
Daudzi MVU piedalās EIT un ZIK  programmā un ir EIT dotāciju galasaņēmēji, slēdzot apakšuzņēmuma līgumu vai 
līgumu par otrā līmeņa dotāciju ar citiem ZIK partneriem, piem., universitātēm, pētniecības centriem vai rūpniecības 
uzņēmumiem. ZIK akceleratoru un inkubatoru programmas ir īpaši vērstas uz MVU, kas ir jaunuzņēmumi, un viens 
no EIT GDR seko līdzi jaunu MVU veidošanai. Palielinoties MVU skaitam ZIK partnerībās un arī EIT dotāciju ietvaros, 
dabiski palielināsies MVU apgūtā dotācijas daļa.
Komisijas atbilde 68
62
EIT aktīvi atbalsta MVU. Pastāv skaidri mērķi jaunuzņēmumu izveidei, un tas ir viens no svarīgākajiem EIT galvena -
jiem darbības rādītājiem.
Skatīt Komisijas un EIT atbildi par 57. punktu.
64
Sinerģijas un papildināmības veicināšana ar citām ES iniciatīvām ir prioritāte gan EIT, gan EAC  ĢD. Šis mērķis ir 
iekļauts EIT stratēģiskajā inovāciju programmā un regulā.
Sinerģiju un papildināmību veicina gan EAC  ĢD, gan EIT (piem., ikgadējās sanāksmēs ar Komisijas dienestiem, EIT un 
ZIK, kā arī atlases kritēriji jaunām ZIK), un tās ir iestrādātas ZIK modelī, kura elementi rāda mērķus un gūtās mācības 
saistībā ar citām ES programmām (piem., zinību triādes jēdziens ir līdzīgs aspektiem programmā “ Erasmus+ ” un dia -
logā starp universitātēm un uzņēmumiem, sadarbības centra jēdziens ir līdzīgs ES reģionālajai politikai, sabiedrības 
problēmu pieeja ir kopīga visā programmā “Apvārsnis 2020”, EIT finansējuma modeļa pamatā ir gūtās mācības citās 
programmās). Ir konkrēti piemēri par sinerģiju tādās ZIK tematiskajās jomās kā, piem., EIT Digital  – nākotnes inter -
nets un lielo datu PPP, ZIK InnoEnergy  – SET plāns un Klimata ZIK – sadarbība ar CLIMA  ĢD, gatavojoties ANO Klimata 
pārmaiņu konferencei Parīzē 2015. gada decembrī.
EIT turpina veicināt sinerģiju konkrētu projektu līmenī, un pēdējā laikā tas ir saistībā ar Eiropas Stratēģisko investīciju 
fondu (ESIF), Eiropas sadarbības iniciatīvu zinātnes un tehnoloģiju jomā ( COST ) un Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA).
69
EIT jau ir pieprasījis sākt procesu pilnīgas finansiālās autonomijas iegūšanai. Procesu plāno pabeigt līdz 2016. gada 
beigām.
71
EIT ne tikai nodrošina atbilstību noteikumiem, bet arvien vairāk arī atalgo darbības rezultātus un stimulē ietekmes 
panākšanu. Piemēram, slikti darbības rezultāti arvien sliktāk ietekmēs ZIK budžetu. ZIK finansiālās ilgtspējas principu 
ietvaros EIT budžetā ZIK vajadzībām arvien palielināsies tā daļa, kas ir finansējums konkursa kārtībā. Tā kā šī daļa 
atalgo darbības rezultātus un laika gaitā palielinās, tām ZIK, kam ir slikti darbības rezultāti, būs jo spēcīgāks finanšu 
stimuls tos uzlabot.
72
EIT 2015. gadā pastiprināja mērenu darbības rezultātu tiešo ietekmi uz izmaksājamām summām: ja darbība nav 
pietiekami īstenota, EIT nepieņem ZIK pieprasījumu atmaksāt izdevumus. Lūdzu skatīt Komisijas un EIT atbildes par 
kopsavilkuma VII punktu.
Pēc Palātas iejaukšanās EIT turpināja stiprināt apliecinājumus par izmaksām gada revīzijas ziņojumā. EIT lielā mērā 
atalgo darbības rezultātus, vienlaikus nodrošinot labu apliecinājumu tam, ka radušās izmaksas ir attiecināmas.
Komisijas atbilde 69
74
EIT un Komisija uzskata, ka robežvērtība, kas noteikta 34. pantā noteikumos par dalību programmā “Apvārsnis 2020”, 
ir atbilstīgs apmērs dotācijai, ko EIT maksā ZIK. Mēs uzskatām, ka ir atbilstīgi pieprasīt, lai ES/ EIT līdzekļu saņēmējs 
uzrāda revīzijas apliecinājumu, ja pieprasītā gada dotācija pārsniedz 325 000 euro. Ikvienā gadījumā EIT būtu jāpie -
mēro īpaša atkāpe no 34. panta noteikumos par dalību programmā “Apvārsnis 2020”, lai dalībnieku pieprasītajām 
dotācijām piemērotu atšķirīgu vai augstāku robežvērtību nekā 325 000  euro.
Skatīt arī Komisijas un EIT atbildes par 79. un 80. punktu.
76
Ir svarīgi ņemt vērā, ka “finanšu pārskati” vairs netiek gatavoti saskaņā ar EIT norādījumiem, jo izmaksu pārskati ir 
pilnībā salāgoti ar programmas “Apvārsnis 2020” veidnēm, sākot no 2016. gada dotācijas nolīguma.
79, otrais ievilkums
Šim ieteikumam būtu nepieciešama īpaša atkāpe no noteikumiem par dalību programmā “Apvārsnis 2020” un no 
Finanšu regulas3.
79, trešais ievilkums
Šo ieteikumu EIT nevar kontrolēt, jo tam būtu vajadzīga īpaša atkāpe no noteikumiem par dalību programmā 
“Apvārsnis 2020” un no Finanšu regulas4.
81
Pētniecības un izstrādes programmās parasta prakse ir izmantot ārpakalpojumus projektu tehniskajai izvērtēšanai. 
Tas jo īpaši notiek gadījumos, kad projekti ir ļoti sarežģīti un aptver – un integrē – vairākas darbības jomas, piem., 
izglītību, inovācijas un uzņēmējdarbību.
83
Ir svarīgi ņemt vērā, ka kopš 2013. gada  EIT ir uzlabojis darbinieku mainības tendenci. Zemais valsts koeficients 
Ungārijai (patlaban 69 %) ir nozīmīgs faktors, kas veicina darbinieku mainību. Tomēr EIT to nevar kontrolēt.
84
Attiecīgajā laikā EIT pārvaldības spējas tika ievērojami uzlabotas. Brīvā nodaļas vadītāja amata vieta ir aizpildīta, un 
turpinās citas nodaļas vadītāja atlases process. Turklāt turpinās arī EIT direktora atlases process.
3 Skatīt vietnē https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135 .
4 Skatīt vietnē https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135 .
Komisijas atbilde 70
86
EIT koncentrējas uz izcilību, tādēļ ir dabiski, ka valstis ar lielākām inovācijas spējām ir lielākā mērā pārstāvētas ZIK. 
Kaut gan ir skaidrs, ka EIT mērķis ir stiprināt esošās spējas un izcilības centrus Eiropā, EIT, izmatojot EIT reģionālo 
inovāciju shēmu ( EIT RIS), arī nodrošina labumus tādām ES jomām, kuras tieši nepiedalās ZIK.
11. izcēlums. Bažas par EIT finansiālā atbalsta koncentrāciju un pārredzamības trūkumu
Pastāv samērīgs līdzsvars starp zinību triādes elementiem gan partneru, gan finansējuma sadales izteiksmē. ZIK 
atlasa projektus saskaņā ar skaidru procedūru, tādējādi tiek nodrošināta kvalitātes kontrole un pārredzamība.
89
Sāk parādīties apliecinājumi EIT rezultātiem. EIT ir sagatavojis vairāk nekā 1000 universitātes absolventus uzņēmēj -
darbības jomā, izveidojis neskaitāmus jaunuzņēmumus, ir saistīts ar virkni veiksmes stāstu un spēcīgu sadarbības 
centru un uzņēmumu akceleratoru tīklu Eiropā, kā arī veicinājis uzņēmējdarbības kultūru.
92
Pārskats par uzņēmumu izveidi, kas tika pabeigts 2015. gada novembrī, sniedz pārliecinošu apliecinājumu tam, ka 
EIT/ZIK akceleratoru programmas dod pievienoto vērtību, un termiņa veidlapas atbalstītiem uzņēmumiem liecina, ka 
EIT atbalstam uzņēmumu izveidei ir ievērojami rezultāti.
93
ZIK rāda, ka ir panākti ievērojami rezultāti, un daudzi no tiem jau ir kļuvuši par reāliem rezultātiem (piemērus skatīt 
90. punktā).
94
Ir vērts norādīt, ka studenti no valstīm ārpus Eiropas, pabeidzot studijas, arī integrējas Eiropas uzņēmumos vai sāk 
savu uzņēmējdarbību, tādējādi radot ietekmi un pievienoto vērtību sabiedrībai. EIT radītās ZIK ir izveidojušas vidi, 
kas tuvina akadēmiskās zināšanas un uzņēmējdarbību, tādēļ šādiem studentiem jau ir skaidrāks ceļš – pēc studiju 
beigām viņi strādā kādā ZIK darījumu partneruzņēmumā un paliek Eiropā.
98
Atbilstīgi EIT dibināšanas regulas 6. panta 2. punkta e) apakšpunktam visas trīs ZIK ir izstrādājušas stratēģiju finan -
siālās ilgtspējas panākšanai. Šo stratēģiju apkopojums tiek sniegts ZIK uzņēmējdarbības plānos kopš 2014. gada. 
2016. gada uzņēmējdarbības plānā EIT eksperts īpaši koncentrēja uzmanību uz finansiālo ilgtspēju un novērtēja 
katras ZIK plānu.
103
Jaunie partnerattiecību pamatnolīgumi tiks parakstīti 2016. gada sākumā.
Komisijas atbilde 71
Secinājumi un ieteikumi
1. ieteikums
Komisija un EIT piekrīt ieteikumam
Ikviens priekšlikums izdarīt grozījumus tiesību regulējumā tiks sagatavots atbilstīgi labāka regulējuma principiem, 
jo īpaši principam “vispirms veikt novērtējumu”. Saskaņā ar EIT juridisko pamatu Komisijai jāveic EIT vērtējums līdz 
2017. gada beigām, un tas patlaban tiek gatavots, piedaloties visiem attiecīgajiem Komisijas dienestiem.
Novērtējumā tiks arī ņemts vērā revīzijas izšķirīgais atzinums, un revīzijai varēs piekļūt neatkarīgie vērtētāji. Pamato -
joties uz novērtējuma rezultātiem, tiks lemts par turpmākiem pasākumiem atbilstīgi labāka regulējuma principiem.
Komisija sagatavos nostāju par pārmaiņām EIT juridiskajā pamatā, balstoties uz konstatētajiem faktiem neatkarīgo 
ekspertu novērtējumā un revīzijas rezultātiem.
107
Skatīt Komisijas un EIT atbildes par 40.–49. un 60. punktu, kurās apkopota nostāja šajos jautājumos.
2. ieteikums, a)
Komisija un EIT daļēji piekrīt ieteikumam un pētīs, kādā mērā ir iespējams turpmāk paplašināt daudzgadu pieeju.
2. ieteikums, b)
Komisija un EIT piekrīt ieteikumam.
Saistībā ar a): pabeigt pārskatu līdz 2017. gada pavasarim un ieviest (atkarībā no pārskata) līdz 2018. gadam
108
Skatīt Komisijas un EIT atbildes par šiem punktiem, kurās apkopota nostāja šajos jautājumos.
3. ieteikums
EIT un Komisija piekrīt šim ieteikumam.
Komisijas atbilde 72
109
Skatīt Komisijas un EIT atbildes par šiem punktiem, kurās apkopota nostāja šajos jautājumos.
4. ieteikums
Komisija un EIT piekrīt ieteikumam.
EIT arī turpmāk vairāk koncentrēsies uz ietekmi, kā tas tika darīts, sākot no 2015. gada.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts ( EIT) ir izvirzījis 
vērienīgu mērķi stiprināt saiknes starp izglītību, zinātni un 
uzņēmējdarbību un tādējādi būt par ES inovāciju 
dzinējspēku. Palāta secināja, ka EIT pastāvēšana ir 
lietderīga, taču kopējo efektivitāti ir samazinājusi tā 
sarežģītā darbības struktūra un pārvaldības problēmas. 
Palāta konstatēja vairākas nepilnības EIT finansēšanas 
modelī, ziņošanas kārtībā, kas pastāv starp EIT un Zināšanu 
un inovāciju kopienām, kā arī saistībā ar šo kopienu 
finansiālo ilgtspēju. Septiņus gadus pēc EIT izveides tas 
joprojām nav pilnībā funkcionāli neatkarīgs no Eiropas 
Komisijas. Šī situācija ir nelabvēlīgi ietekmējusi institūta 
lēmumu pieņemšanu. Revidenti uzskata, ka tad, ja EIT vēlas 
kļūt par vadošo institūtu inovāciju jomā, kāda bija tā 
sākotnējā iecere, ir jāpielāgo tiesību akti un darbības 
programmas, lai labāk veicinātu ES  inovāciju potenciālu.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA