ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
27.

no paziņojumā minētajiem ES iestāžu pasākumiem par ļoti svarīgiem atzīst šādus: — korporatīvā pārvaldība, kas pamatojas uz darbinieku finansiālo līdzdalību. Tas, domājams, palīdzētu uzlabot darba kvalitāti un efektivitāti, nodrošinot ilgtermiņa skatījumu, kas potenciālajiem ieguldītājiem ir ļoti svarīgs apsvērums. Tāda korporatīvās pārvaldības pieeja palielina darbvietu drošību, kas vietējā un reģionālajā mērogā ir iedzīvotājiem nozīmīgs faktors; — skaidri un visaptveroši pārskati par korporatīvo pārvaldību un uzticami informācijas avoti, kas ļauj ieguldītājiem pieņemt pareizos lēmumus, neaizmirstot par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo tiem pieņemt ieguldījumu lēmumus ir grūtāk tādēļ, ka ir mazāk iespēju izmantot konsultāciju pakalpojumus; — izstrādāt ilgtermiņa ieguldījumus veicinošus grāmatvedības standartus un atļaut biržas sarakstā iekļautiem MVU piemērot vienkāršotus grāmatvedības standartus, vienlaikus saglabājot pietiekamu uzticību no ieguldītāju puses; — uz biržas sarakstā neiekļautiem MVU attiecināt patstāvīgu uzskaites sistēmu; tas, domājams, veicinātu pārrobežu grupas, kuru izveidei traucē tas, ka maziem un vidējiem uzņēmumiem jāpiemēro attiecīgās valsts grāmatvedības standarti; — novērst situāciju, ka priekšroka tiek dota finansēšanai, izmantojot aizņēmumu, nevis pašu kapitālu, proti, atļaut atskaitīt pašu kapitāla palielināšanas izmaksas vai atcelt iespēju atskaitīt aizņēmumu procentu izmaksas; — novērst starp valstīm pastāvošās tiesiskās atšķirības, kas kavē ilgtermiņa pārrobežu ieguldījumus un tādējādi negatīvi ietekmē uzņēmumu – it īpaši MVU un galvenokārt tādu, kam ir slikts finansiālais stāvoklis, – nostiprināšanos un spēju attīstīties.
34.

uzsver, ka makroreģionu stratēģijās jāpievēršas tām reģionālajām problēmām, kuras atsevišķas dalībvalstis savā reģionā nevar atrisināt vai saskaras ar nopietnām grūtībām to risināšanā, vai arī tās ir tik raksturīgas konkrētajam makroreģionam, ka jārisina plašākā ES politikas kontekstā. Tāpēc makroreģionu stratēģijām jābūt vērstām ne tikai uz kopējām reģionu interesēm, bet arī jāpiedāvā konkrēti pielāgoti risinājumi īpašām reģionālajām problēmām. Efektīvi transporta sakari makroreģionā ir viens no sadarbības pamatnosacījumiem, un Komiteja uzskata, ka tas būtu jāņem vērā jaunu stratēģiju izstrādē. Vēl viens būtiski nozīmīgs jautājums daudzu ES teritoriju nākotnei ir demogrāfiskais stāvoklis: ar to saistītās specifiskās problēmas atbilst makroreģionu ģeogrāfiskajam aspektam;
36.

secina, ka vides nodokļi principā var būt piemērots instruments CO2 emisiju samazināšanai; tomēr uzskata, ka dažos gadījumos tie var arī apdraudēt dažu uzņēmumu konkurētspēju, savukārt atbrīvojums no šāda veida nodokļiem var stiprināt to pozīcijas. Tomēr būtu jāizvairās no izņēmuma noteikumiem, kas varētu radīt konkurences kropļojumus starp valstīm vai reģioniem, it sevišķi, ja šie noteikumi kļūst par cēloni lielākam nodokļu slogam noteiktās patērētāju grupās vai visā sabiedrībā. Tāpēc kā alternatīva nodokļiem vai nodokļu atvieglojumiem ir vajadzīgi ierobežojumi vai robežvērtības, kas attiecas uz visiem tirgus dalībniekiem un kas vienlaikus sekmētu vides jautājumu labāku izpratni un ilgtermiņā samazinātu negatīvo ietekmi uz vidi;
12.

norāda, ka lauksaimnieku ienākumi kā no viņu lauksaimnieciskās darbības, tā arī no maksājumiem un subsīdijām, ko viņi saņem kopējās lauksaimniecības politikas abu pīlāru ietvaros, ievērojami ietekmē stāvokli lauku pašvaldībās, kurās lauksaimnieki dzīvo un veic lauksaimniecisko darbību. Šie ienākumi ietekmē ne tikai lauksaimnieciskās darbības efektivitāti un lauksaimnieku un viņu ģimeņu dzīves līmeni, bet arī to pašvaldību nodokļu ieņēmumus, kurās viņi dzīvo. Ienākumu līmenis ievērojami ietekmē to, kādā apmērā lauksaimnieki var uzskatāmi paaugstināt dzīves līmeni lauku apgabalos un savu personīgo iesaistīšanos šajā procesā;
Atsauces dokumenti

Eiropas Komisija, “Statement of estimates of the European Commission for the financial year 2014 (Preparation of the 2014 Draft Budget)”, SEC(2013) 370, 2013. gada jūnijā Eiropas Savienības Padome, “Projekts – Padomes regula, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam”, 11655/13, 2013. gada 27. jūnijā
—

uzskata, ka teritoriālā kohēzija ir trīsdimensiju koncepcija, kas ES un valstu pārvaldes iestādēm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu jāņem vērā, īstenojot to kompetencē esošus pasākumus; pauž nožēlu par to, ka Komisijas darba dokumentā par teritoriālās ietekmes novērtēšanu uzmanība pievērsta tikai pirmajai no šīm trijām dimensijām, un rosina dokumentu atbilstoši papildināt;
10.

atzīmē to, ka paplašināšanās virzība un sekmes lielā mērā ir atkarīgas no tā, vai kandidātvalstis patiešām panāks progresu to reformu īstenošanā, kas virzītas uz Kopenhāgenas kritēriju izpildīšanu;
6.

uzsver, ka, lai gan no pilsonības izrietošās tiesības ir nozīmīgs sasniegums, joprojām pastāv grūtības to īstenošanā (Komisijas piektais ziņojums par Eiropas Savienības pilsonību); īpaši atzīmē, ka daudzi iedzīvotāji jūtas attālināti no ES iestādēm, un šāds uzskats ir jāapkaro un jāpārvar; šajā sakarā uzsver, ka reģionālās un vietējās pašvaldības var sniegt ieguldījumu minētajā jomā, darbojoties kā saikne starp ES iestādēm un iedzīvotājiem;
2.

ierosina Komisijai atlikt vadlīniju projekta izstrādāšanu līdz brīdim, kamēr Tiesā būs zināms Ryanair/Charleroi lietas iznākums, lai izvairītos no iespējamām pretrunām starp jaunajām vadlīnijām un gaidāmo Tiesas spriedumu; pēc diviem gadiem no to spēkā stāšanās brīža iesaka vadlīnijas pārskatīt;
1.15

no tā secina, ka vietējo un reģionālo pašvaldību īstenotā pašpārvalde ir jāgarantē augstākajā tiesiskajā līmenī un to pārstāvju statusu nedrīkst mainīt bez to līdzdalības;
34.

atzinīgi vērtē COP26 laikā pieņemto lēmumu stiprināt Marrākešas partnerību globālai rīcībai klimata jomā kā iespēju mudināt nevalstiskos dalībniekus nekavējoties rīkoties klimata jomā; atzinīgi vērtē to, ka tiek turpinātas kampaņas “ Race to Zero ” un “ Race to Resilience ” kā iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt un apliecināt vērienīgu augšupēju klimatrīcību, vienlaikus atvieglojot ziņošanu un pārskatu sniegšanu par saistībām ieinteresētajām personām, kuras nav puses;
Lai nodrošinātu, ka minētās sistēmas tiek izmantotas atbildīgi un samērīgi, ir svarīgi arī noteikt, ka katrā no trim precīzi uzskaitītajām un šauri definētajām situācijām jāņem vērā noteikti elementi, it īpaši situācijas raksturs, kurš pamato sistēmas izmantošanu, izmantošanas ietekme uz visu iesaistīto personu tiesībām un brīvībām, un izmantošanai nodrošinātie apstākļi un aizsardzības pasākumi. Turklāt reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošanai sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos būtu jānosaka atbilstoši ierobežojumi laikā un telpā, galvenokārt ņemot vērā pierādījumus vai norādes par apdraudējumiem, cietušajiem vai noziedzīgo nodarījumu izdarītājiem. Personu atsauces datubāzei vajadzētu būt pielāgotai katram izmantošanas gadījumam katrā no trim iepriekš minētajām situācijām.

Lai nodrošinātu, ka minētās sistēmas tiek izmantotas atbildīgi un samērīgi, ir svarīgi arī noteikt, ka katrā no trim precīzi uzskaitītajām un šauri definētajām situācijām jāņem vērā noteikti elementi, it īpaši situācijas raksturs, kurš pamato sistēmas izmantošanu, izmantošanas ietekme uz visu iesaistīto personu tiesībām un brīvībām, un izmantošanai nodrošinātie apstākļi un aizsardzības pasākumi. Pirms šo sistēmu ārkārtas izmantošanas būtu jāapspriežas ar attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām. Turklāt reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošanai sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos būtu jānosaka stingri ierobežojumi laikā un telpā, galvenokārt ņemot vērā pierādījumus vai norādes par apdraudējumiem, cietušajiem vai noziedzīgo nodarījumu izdarītājiem. Personu atsauces datubāzei vajadzētu būt pielāgotai katram izmantošanas gadījumam katrā no trim iepriekš minētajām situācijām.
Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir satvars valsts reformu prioritāšu apzināšanai un to īstenošanas uzraudzībai. Minēto reformu prioritāšu atbalstam dalībvalstis izstrādā savu valsts daudzgadu investīciju stratēģiju. Šīs stratēģijas iesniedz kopā ar gada valsts reformu programmām, jo tā var izklāstīt un koordinēt prioritātes, kas saņems atbalstu no valsts un/vai Savienības finansējuma. Tām arī būtu jāpalīdz saskaņotāk izmantot Savienības finansējumu un maksimāli palielināt tā finansiālā atbalsta pievienoto vērtību, kas tiek piešķirts no strukturālajiem un kohēzijas fondiem Savienības atbalstītu programmu, kā arī no citām programmām.

Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads (“Eiropas pusgads”), kas ietver Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus un kurā ir integrēti ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), ir satvars, kurā tiek noteiktas valstu reformu prioritātes un uzraudzīta to īstenošana. Dalībvalstis sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām atbilstīgi to kompetencei izstrādā savu valsts daudzgadu investīciju stratēģiju minēto reformu prioritāšu atbalstam. Šīs stratēģijas iesniedz kopā ar gada valsts reformu programmām, jo tā var izklāstīt un koordinēt prioritātes, kas saņems atbalstu no valsts un/vai Savienības finansējuma. Tām arī būtu jāpalīdz saskaņotāk izmantot Savienības finansējumu un maksimāli palielināt tā finansiālā atbalsta pievienoto vērtību, kas tiek piešķirts no strukturālajiem un kohēzijas fondiem Savienības atbalstītu programmu, no Atveseļošanas fonda un programmas InvestEU, kā arī no citām programmām.
—

uzskata, ka pārstāvji no Eiropas Reģionu komitejas kā iestādes, kas pārstāv visu Eiropas Savienības valstu vietējās un reģionālās pašvaldības, būtu jāiesaista novērotāju statusā to ES līmenī izveidoto komandu, komiteju un darba grupu darbā, kas nodarbojas ar ārkārtas situācijām sabiedrības veselības jomā, it īpaši Padomdevējā komitejā sabiedrības veselības ārkārtas situāciju jautājumos,
Fondam InvestEU būtu jāpalīdz uzlabot Savienības konkurētspēju, tostarp inovācijas un digitalizācijas jomā, Savienības ekonomikas izaugsmes ilgstpējību, sociālo noturību un iekļautību un integrāciju Savienības kapitāla tirgos, tostarp risinājumus to sadrumstalotības novēršanai un Savienības uzņēmumu finansējuma avotu dažādošanai. Šajā sakarā tam būtu jāatbalsta projekti, kuri ir tehniski un ekonomiski dzīvotspējīgi, nodrošinot sistēmu, lai izmantotu parāda, riska dalīšanas un pašu kapitāla instrumentus, kuru pamatā ir Savienības budžeta garantijas un īstenošanas partneru iemaksas. Tam vajadzētu būt balstītam uz pieprasījumu, savukārt atbalstam no fonda InvestEU vajadzētu vienlaikus būt vērstam uz to, lai palīdzētu sasniegt Savienības politikas mērķus.

Fondam InvestEU būtu jāpalīdz uzlabot Savienības konkurētspēju, tostarp inovācijas un digitalizācijas jomā, Savienības ekonomikas izaugsmes ilgstpējību, Savienības sociālo noturību , spēju piemēroties pārmaiņām un iekļautību , Savienības ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un integrāciju Savienības kapitāla tirgos, tostarp risinājumus to sadrumstalotības novēršanai un Savienības uzņēmumu finansējuma avotu dažādošanai , īpašu uzmanību pievēršot MVU. Šajā sakarā tam būtu jāatbalsta projekti, kuri ir tehniski un ekonomiski dzīvotspējīgi un atbilst ilgtspējas ietekmes novērtējuma prasībām , nodrošinot sistēmu, lai izmantotu parāda, riska dalīšanas un pašu kapitāla instrumentus, kuru pamatā ir Savienības budžeta garantijas un īstenošanas partneru finansiālas iemaksas. Tam vajadzētu būt balstītam uz pieprasījumu, savukārt atbalstam no fonda InvestEU vajadzētu vienlaikus būt vērstam uz to, lai koordinēti ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem palīdzētu sasniegt Savienības politikas mērķus.
1. Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgais korpuss ar 10 000 operatīvo personālu ir Aģentūras daļa. Minētais korpuss sastāv no šādām trim personāla kategorijām saskaņā ar I pielikumā noteikto ikgadējo pieejamības shēmu: a) 1. kategorija: Aģentūras operatīvais personāls, kas pieņemts darbā saskaņā ar 94. panta 1. punktu un izvietots operācijas norises vietās saskaņā ar 56. pantu; b) 2. kategorija: no dalībvalstīm uz ilgu laiku kā daļa no pastāvīgā korpusa norīkotais operatīvais personāls; saskaņā ar 57. pantu; c) 3. kategorija: no dalībvalstīm Aģentūrai nodotais operatīvais personāls īstermiņa izvietošanai kā daļa no pastāvīgā korpusa saskaņā ar 58. pantu.

1. Eiropas Robežu un krasta apsardzes pastāvīgais korpuss ar 10 000 operatīvo personālu ir Aģentūras daļa. Minētais korpuss sastāv no šādām četrām personāla kategorijām saskaņā ar I pielikumā noteikto ikgadējo pieejamības shēmu: a) 1. kategorija: Aģentūras operatīvais personāls, kas pieņemts darbā saskaņā ar 94. panta 1. punktu un izvietots operācijas norises vietās saskaņā ar 56. pantu; b) 2. kategorija: no dalībvalstīm uz ilgu laiku kā daļa no pastāvīgā korpusa norīkotais operatīvais personāls; saskaņā ar 57. pantu; c) 3. kategorija: no dalībvalstīm Aģentūrai nodotais operatīvais personāls īstermiņa izvietošanai kā daļa no pastāvīgā korpusa saskaņā ar 58. pantu; d) 4. kategorija: operatīvais personāls ātrās reaģēšanas rezervei.
3.

ir norūpējusies par to, ka, ņemot vērā pašreizējo nelīdzsvarotību starp pienākumiem, kas izriet no Līgumā izvirzītajiem mērķiem, kā arī pašreizējiem un gaidāmajiem uzdevumiem, no vienas puses, un nākamās DFS apjomu, no otras puses, Komisijas priekšlikums nav pietiekami tālejošs; atkārtoti norāda uz savu nostāju, kas sakrīt ar Eiropas Parlamenta nostāju, ka nākamās DFS apjomam vajadzētu būs vismaz 1,3 % no NKI; pauž bažas par to, ka iepriekšējās reizēs galīgais DFS apjoms bija mazāks par Komisijas ierosināto, un tāpēc, ja šoreiz notiks tāpat, atsevišķās ES politikas jomās sagaidāmā ietekme tiks vēl vairāk mazināta;
11.

piedāvā Eiropas Komisijai ciešu un strukturētu sadarbību visā EIR ciklā, tostarp kopīgās tehniskās platformas sadarbībai vides jomā (7) veiktajos pasākumos, galveno uzmanību pievēršot vietējo un reģionālo pašvaldību dažādām strukturālām īstenošanas problēmām un to risinājumiem, kā norādīts atzinuma D iedaļā. Ņemot vērā pieredzi, ko, regulāri izvērtējot Eiropas pusgadu no vietējās/reģionālās perspektīvas, RK guvusi no sava ieguldījuma stratēģijas “Еiropa 2020” pārvaldības ciklā, tas ietver arī RK iespēju izskatīšanu, lai sniegtu ieguldījumu EIR pārskatu par konkrētām valstīm un dalībvalstīm paredzētu vadlīniju pamatošanā, iekļaujot teritoriālo dimensiju;
20.

ir pārliecināta, ka bezpilota lidaparātu izmantošanai vietējā un reģionālajā līmenī piemīt liels potenciāls, it īpaši reti apdzīvotos Eiropas reģionos, un atbalsta mērķi Eiropu izvirzīt vadībā dronu tehnikas izstrādē un izmantošanā. Kā piemēru pielietojuma jomai ar lielu attīstības potenciālu var minēt lauksaimniecību, kur dronu izmantošana var sekmēt ilgtspējīgu un noturīgu efektivitātes palielināšanu. Paredzams, ka to pakalpojumu klāsts, kurus var sniegt ar droniem, ievērojami palielināsies un šo pakalpojumu skaits pieaugs, un uzņēmumiem un iedzīvotājiem tas varētu būt ļoti noderīgi. Tomēr dronu aizvien plašākā izmantošana nozīmē arī to, ka būs jāanalizē un jārisina problēmas saistībā ar drošību gaisa telpā un uz zemes, privātās sfēras aizsardzību, kā arī jautājumi saistībā ar atbildību, radiofrekvenču spektra izmantošanas regulējumu un akceptēšanu sabiedrībā. Šajā sakarā RK ir veikusi novērtējumu par dronu izmantošanas ietekmi vietējā un reģionālajā līmenī. Komiteja vēlas, lai tiesību akti par dronu izmantošanu tiktu pieņemti ES līmenī – tajos jāiekļauj riska apzināšanās, tiem jābūt saskaņotiem un jānodrošina to atbilstība subsidiaritātes principam; Komiteja uzsver nepieciešamību nodrošināt dialogu starp Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (EASA), kuras kompetencē ir galvenie regulējuma jautājumi, un attiecīgajiem valsts, reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem dalībvalstīs. Dronu tehnikas dēļ gaisa satiksme vietējā un reģionālā līmenī paplašinās citādi nekā agrāk, un šī telpiskā dimensija ir jāatzīst normatīvajos aktos. Vispārējos saskaņotajos tiesību aktos par droniem jābūt iekļautiem arī noteikumiem par apmācības sertifikāciju un akreditāciju attiecībā uz dronu ekspluatāciju un tehnisko apkopi, lai nodrošinātu šo profesionāļu brīvu pārvietošanos un uzņēmumu brīvu dibināšanu visā Eiropas Savienības teritorijā;
27.

iesaka pārskatīt lēmumu par to, ka no pārmitināšanas jāizslēdz pieteikuma iesniedzēji, kuri pēdējo piecu gadu laikā nelikumīgi ieceļojuši ES teritorijā; ņemot vērā to, ka izceļošana no kaimiņvalstīm ir saistīta vispār ar nelegāliem apstākļiem, šis lēmums pārmērīgi soda tos pieteikuma iesniedzējus, kas bieži ir šādu apstākļu upuri.
(29)

Lai daļēji finansētu ieguldījumu no Savienības budžeta , pieejamais finansējums no Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1291/2013 (1) , kā arī no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, ko paredz Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1316/2013 (2) , būtu jāsamazina. Šīs programmas kalpo mērķiem, ko ESIF nereplicē. Tomēr paredzams, ka abu programmu, ar ko finansē garantiju fondu, samazināšana nodrošinās lielākas investīcijas to pilnvaru attiecīgajās jomās, nekā iespējams nodrošināt ar pašreizējām programmām. ESIF būtu jāspēj veidot sviras mehānismu ES garantijai, lai daudzkāršotu finansiālo ietekmi šajās pētniecības, izstrādes un inovācijas, kā arī transporta, telekomunikāciju un enerģijas infrastruktūras jomās, salīdzinot ar situāciju, ja resursi būtu izlietoti, izmantojot dotācijas plānotajās “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmās . Tādēļ ir lietderīgi pārvirzīt daļu no finansējuma, kas pašreiz paredzēts šīm programmām, ESIF labā.
“nodarbinātības dienesti” ir ikviena publiska vai privāta juridiska vai fiziska persona, kas likumīgi darbojas dalībvalstī un, ja tā ir privātpersona, tad neatkarīgi no tā, vai tās nolūks ir gūt peļņu vai ne, un kas sniedz darba meklētājiem ar darba atrašanu saistītus pakalpojumus un darba devējiem ar darba ņēmēju pieņemšanu darbā saistītus pakalpojumus;

“valsts nodarbinātības dienesti” ir tādas dalībvalstu organizācijas, kā daļa no attiecīgajām ministrijām, valsts organizācijām vai sabiedrībām, kas ir publisko tiesību subjekti un kuras ir atbildīgas par aktīvas darba tirgus politikas īstenošanu un nodarbinātības pakalpojumu sniegšanu sabiedrības interesēs;

“valsts nodarbinātības dienesti” ir tādas dalībvalstu organizācijas, kā daļa no attiecīgajām ministrijām, valsts organizācijām vai sabiedrībām, kas ir publisko tiesību subjekti un kuras ir atbildīgas par aktīvas darba tirgus politikas īstenošanu un nodarbinātības pakalpojumu sniegšanu sabiedrības interesēs;

c) “brīvā darbvieta” nozīmē nodarbinātības piedāvājumu, tostarp mācekļa praksi un stažēšanos, ko uzskata par darbu; d) “informācijas apkopošana un izplatīšana” ir informācijas par brīvajām darbvietām, darba pieteikumiem un CV apmaiņa un apstrāde; e) “kopīga IT platforma” ir IT infrastruktūra un ar to saistītās platformas, kas izstrādātas Eiropas līmenī, lai veiktu informācijas apkopošanu un izplatīšanu; f) darba ņēmēja “iekārtošana darbā” pie darba devēja, ko veic nodarbinātības dienests, vai darba ņēmēja “pieņemšana darbā” pie darba devēja ir starpnieka pakalpojuma sniegšana starp piedāvājumu un pieprasījumu, kura mērķis ir aizpildīt brīvo darbvietu; g) “pārrobežu darba ņēmējs” ir ikviens darba ņēmējs, kurš strādā algotu darbu dalībvalstī un dzīvo citā dalībvalstī, kurā parasti atgriežas katru dienu vai vismaz reizi nedēļā.
16.

atgādina arī, ka resursu izmantošana lielā mērā ir atkarīga no lēmumiem projektēšanas jomā un no celtniecības materiālu izvēles. Tādēļ, kā to uzsver Komisija, lai veicinātu efektivitāti resursu izmantošanā, inženieru, projektētāju, būvnieku, uzņēmēju, atbildīgo iestāžu un tiešo lietotāju rīcībā jābūt uzticamai un izmantojamai informācijai, tā ka viņu pieņemtie lēmumi balstās uz ilgtspējīgu dizainu. Ņemot vērā iepriekš minēto un to, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir vienas no struktūrvienībām, kas izdod atļaujas un ir vistuvāk visām ieinteresētajām personām, tām ir jāizveido īpaši informatīvi pasākumi izpratnes veicināšanai, kā arī politika un mehānismi, lai atbalstītu un stimulētu šo resursu izmantošanu, nodrošinot tiem Eiropas fondu finansējuma iespējas. Šīm politikas jomām jāatbilst kopējai ES pieejai ēku ekoloģisko raksturlielumu novērtēšanai, kas ietver visus noteiktos pamatrādītājus;
11.

atgādina, cik svarīgi ir precizēt valsts atbalsta režīma piemērošanu infrastruktūrai, ņemot vērā problēmas saistībā ar Vispārējās tiesas 2011. gada 24. marta sprieduma lietā Freistaat Sachsen and Land Sachsen-Anhalt (T-443/08) and Mitteldeutsche Flughafen AG and Flughafen Leipzig-Halle GmbH (T-455/08) v the European Commission interpretēšanu, kas ir radījusi no struktūrfondiem finansētu aptuveni 200 infrastruktūras projektu ex ante pārbaudes ievērojamu aizkavēšanos;
3.

atgādina, kā jau tika norādīts Reģionu komitejas 2013. gada 31. janvāra atzinumā “ES, valstu un pašvaldību budžetu savstarpējās sinerģijas padziļināšana” (1), ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām (VRP) ir ļoti svarīga loma un pienākumi Eiropas ekonomikas atveseļošanas pasākumos, ņemot vērā to, ka VRP ir atbildīgas par publisko izdevumu ievērojamu daļu Eiropā (16,7 % no IKP un 34 % no visiem publiskā sektora izdevumiem 2011. gadā, un uz tām attiecināmas divas trešdaļas tiešo ieguldījumu 2011. gadā) (2); minēto izdevumu liela daļa ir koncentrēta stratēģijas “Eiropa 2020” galvenajās prioritārajās jomās (ekonomika, izglītība, vide, mājokļi un komunālie pakalpojumi);
—

vērš uzmanību uz to, ka viens no lielākajiem šķēršļiem mākondatošanas izmantošanai publiskajā un privātajā sektorā ir nedrošība par to, kādi likumi un noteikumi jāievēro, ja izvēlas mākoņdatošanas risinājumus; šajā sakarā minami, piemēram, valstu un ES noteikumi par personas datu aizsardzību, noteikumi sociālajā un veselības jomā, kā arī grāmatvedības noteikumi. Vienlaikus noteiktas problēmas un riski, kam jāpievērš uzmanība, ir saistīti arī ar datu aizsardzību;
47.

mudina vietējos vēlētos pārstāvjus pilnvaru termiņa sākumā parakstīt ētikas hartu “Obliti privatorum, publica curate” (“Aizmirstiet privātās lietas, rūpējieties par publiskajām lietām”), kas palīdzētu veidot un saglabāt iedzīvotāju un valdošo aprindu savstarpējo uzticēšanos. Šajā hartā vajadzētu iekļaut neieinteresētības noteikumus (interešu konflikta stāvokļa aizliegumu; noteikumu, ka jāatsakās no privāta ielūguma, kas saņemts no fiziskas vai juridiskas personas, kuras darbība ir saistīta ar attiecīgo pašvaldību; noteikumu nodot dāvanu krātuvei jebkuru dāvanu, kuras vērtība pārsniedz 150 eiro; nepieņemt lēmumus par ģimenes locekļiem u. c.) un godīguma noteikumus (aizliegumu izmantot pašvaldības līdzekļus personiskām vajadzībām vai vēlēšanu kampaņām, publiskā iepirkuma noteikumu ievērošanu u. c.);
26.

uzsver: lai pārietu uz elektroenerģijas ražošanu, kas nerada daudz oglekļa dioksīda emisiju, tīkla struktūra ir jāmaina. Jaunu mazo enerģijas ražotāju pieslēgšana zema un vidēja sprieguma tīkliem un to vieda pārvaldība daudzos gadījumos var notikt, neveicot pasākumus, kas izmaina ainavu, turpretī, lai pabeigtu jaunas Eiropas mēroga maksimālā sprieguma maģistrāles, nav iespējams izvairīties no jaunu elektrolīniju būves. Galvenokārt jāceļ elektrolīnijas, lai veidotu savienojumus ar valstīm, kuras spēj nodrošināt elektroenerģiju, kas ražota no atjaunojamiem enerģijas avotiem. Tā kā minēto sistēmu būvniecības izmaksas beigās būs jāsedz klientiem, to tehniskajai īstenošanai jābūt, cik vien iespējams, viedai un efektīvai. Tas nozīmē arī, ka līdz minimumam jāsamazina izmaiņas ainavā. Šī saistība cilvēkiem jāskaidro pēc iespējas savlaicīgi un neatlaidīgi;
49.

atzīst un atbalsta padomdošanas programmu izveidošanu uzņēmējām sievietēm un vēlreiz vērš uzmanību uz imigrantu izcelsmes uzņēmēju vajadzībām, jo viņi, apstākļu spiesti, kopumā ir uzņēmīgāki un nebaidās no riska, un iesaka ņemt vērā jauniešu, mazākumtautību pārstāvju un gados vecāku uzņēmēju īpašās vajadzības, kā arī ievērot to, ka uzņēmējiem, kas ieceļojuši no citām Eiropas Savienības dalībvalstīm, un uzņēmējiem, kuri ieceļojuši no trešām valstīm, ir atšķirīgas problēmas un prasības;