2)

II sadaļu papildina ar šādu IV, V un VI nodaļu: “IV nodaļa Sarkano koraļļu saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana 16.a pants Darbības joma Šīs nodaļas noteikumu piemērošana neietekmē Regulas (EK) Nr. 1967/2006 4. panta 2. punktu un 8. panta 1. punkta e) un g) apakšpunktu vai jebkādu citu stingrāku no Padomes Direktīvas 92/43/EEK (*) izrietošu pasākumu. 16.b pants Minimālais vākšanas dziļums 1. Sarkano koraļļu vākšana ir aizliegta dziļumā, kas ir mazāks par 50 m , ja vien zinātniskajos pētījumos, ko apstiprinājusi GFCM Zinātniskā padomdevēja komiteja (ZPK), nav norādīts citādi . [Gr. 3] 2. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 27. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai atļautu atkāpes no 1. punkta. Šie deleģētie akti ietver noteikumus, kas nodrošina zinātnisko novērtēšanu apgabalos, kuriem piemēro atkāpi. Šajā pantā paredzēto atkāpes procedūru nepiemēro dalībvalstīm, kuras jau ir transponējušas Rekomendāciju GFCM/35/2011/2 un izstrādājušas atbilstošus valsts pārvaldības satvarus un kuras Komisiju par to jau ir informējušas. [Gr. 4] 3. Šā panta 2. punktā minētās atkāpes var piešķirt tikai gadījumā, ja ir ievēroti šādi nosacījumi: a) ir izveidots atbilstošs valsts pārvaldības satvars, tostarp zvejas atļauju shēma saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009 (**) 7. pantu; b) nesen veikti valsts līmeņa pētījumi par sarkano koraļļu audžu sastopamības biežumu un teritoriālo izplatību; c) atbilstoši telpas vai laika ierobežojumi nodrošina to, ka izmanto tikai ierobežotu skaitu sarkano koraļļu audžu; d) attiecīgā dalībvalsts veic apgabalu, uz kuriem attiecas atkāpe, zinātnisko novērtēšanu. 4. Dalībvalstis, kas plāno pieprasīt 2. punktā minēto atkāpi, Komisijai iesniedz: a) zinātnisko un tehnisko pamatojumu; b) sarakstu ar zvejas kuģiem, kuriem ir atļauja vākt sarkanos koraļļus par 50 m mazākā dziļumā; c) sarakstu un zvejas zonām, kurās ir atļauta minētā darbība, norādot ģeogrāfiskās koordinātas gan uz zemes, gan jūrā. 5. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz to, kādā noformējumā un veidā jānosūta 4. punktā minētais atkāpes pieprasījums un 2. punktā minētie zinātniskās novērtēšanas rezultāti. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 6. Komisija informē GFCM izpildsekretāru par lēmumiem, kas pieņemti atbilstoši 2. punktam, un par tajā pašā punktā minētās zinātniskās novērtēšanas rezultātiem. 16.c pants Audžu pamatnes minimālais diametrs 1. Sarkano koraļļu audzes, kuru stumbra pamatnes diametrs ir mazāks par 7 mm, mērot viena centimetra attālumā no audzes pamatnes, nedrīkst vākt, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, nodot, glabāt, pārdot, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai kā izejvielu. 2. Komisijai ir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 27. pantu, lai atļautu atkāpes no 1. punkta, un maksimālā pielaide ir 10 % no mazizmēra (< 7 mm) sarkano koraļļu audzes dzīvsvara. Šajā pantā paredzēto atkāpes procedūru nepiemēro dalībvalstīm, kuras jau ir transponējušas Rekomendāciju GFCM/35/2011/2 un izstrādājušas atbilstošus valsts pārvaldības satvarus un kuras Komisiju par to jau ir informējušas. [Gr. 5] 3. Šā panta 2. punktā minētās atkāpes var piešķirt tikai gadījumā, ja ir ievēroti šādi nosacījumi: a) ir izveidots valsts pārvaldības satvars, tostarp zvejas atļauju shēma saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 7. pantu; b) ir ieviestas īpašas uzraudzības un kontroles programmas, kurās norādīti inspekcijas mērķi, prioritātes un kritēriji. [Gr. 6] 4. Dalībvalstis, kuras pieprasa 2. punktā minēto atkāpi, iesniedz Komisijai šādas atkāpes zinātnisko un tehnisko pamatojumu. 5. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz to, kādā noformējumā un veidā jānosūta 4. punktā minētais zinātniskais un tehniskais pamatojums. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 25. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 6. Komisija informē GFCM izpildsekretāru par lēmumiem, kas pieņemti atbilstoši 2. punktam. 16.d pants Rīki un aprīkojums 1. Sarkano koraļļu vākšanai vienīgais atļautais rīks ir āmurs, ko manuāli izmanto profesionāls zvejnieks zvejnieki, kurus par tādiem ir oficiāli atzinusi attiecīgā dalībvalsts . [Gr. 7] 2. Sarkano koraļļu izmantošanā ir aizliegts lietot attālināti vadāmas zemūdens ierīces (ROV). Ja vien zinātniskajā ieteikumā nav paredzēts citādi, šis aizliegums no 2015 2016 . gada 1. janvāra attiecas uz ROV izmantošanu, kuru dalībvalstis var būt atļāvušas valsts jurisdikcijā esošajos apgabalos tikai sarkano koraļļu apsekošanai un atklāšanai saskaņā ar Rekomendācijas GFCM/35/2011/2 3. punkta a) vai b) apakšpunktu. [Gr. 8] 2.a Panta 2. punktu nepiemēro dalībvalstīm, kas vēl nav atļāvušas ROV lietot atklāšanai un varētu vēlēties to darīt. Šādas atļaujas izsniedz, pamatojoties tikai uz zinātniskiem rezultātiem, kas iegūti saistībā ar valsts pārvaldības satvariem un neatklāj negatīvu ietekmi uz sarkano koraļļu ilgtspējīgu izmantošanu. [Gr. 9] 2.b ROV izmantošanu var atļaut tikai valsts jurisdikcijā esošajos apgabalos un saskaņā ar regulējumu, kas ļauj veikt zinātniski eksperimentālas kampaņas gan apsekošanai, gan vākšanai ierobežotā laikposmā ne ilgāk par 2015. gadu, šīs kampaņas īstenojot valsts pētniecisko iestāžu uzraudzībā un/vai sadarbībā ar valsts vai starptautiskām struktūrām, kā arī jebkurām citām attiecīgām ieinteresētajām pusēm. [Gr. 10] V nodaļa Zvejas darbību ietekmes uz noteiktām jūras sugām samazināšana 16.e pants Darbības joma Šīs nodaļas noteikumu piemērošana neietekmē jebkādu citu stingrāku no Direktīvas 92/43/EEK vai Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/147/EK (***) izrietošu pasākumu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1185/2003 (****) piemērošanu. 16.f pants Jūras putnu nejauša noķeršana zvejas rīkos 1. Zvejas kuģu kapteiņi nekavējoties atbrīvo jūras putnus, kuri ir nejauši noķerti zvejas rīkos. 1.a Zvejas kuģi neizved krastā jūras putnus, izņemot, ja tas notiek saskaņā ar jūras putnu aizsardzības valsts plāniem vai lai nodrošinātu palīdzību atsevišķu ievainotu jūras putnu atkopšanās procesā un ar noteikumu, ka kompetentās valsts iestādes pienācīgi un oficiāli pirms attiecīgā kuģa atgriešanās ostā ir informētas par nodomu šādus jūras putnus izvest krastā. [Gr. 11] 16.g pants Jūras bruņurupuču nejauša noķeršana zvejas rīkos 1. Zvejas kuģu kapteiņi nekavējoties atbrīvo Cik iespējams, piesardzīgi apietas ar jūras bruņurupučus bruņurupuču īpatņiem , kuri ir nejauši noķerti zvejas rīkos, un ielaiž atbrīvo tos atpakaļ jūrā neievainotus un dzīvus. [Gr. 12] 2. Zvejas kuģu kapteiņi neizved krastā jūras bruņurupučus, izņemot īpašas glābšanas vai valsts saglabāšanas programmas mērķiem vai ja tas ir citu iemeslu dēļ nepieciešams glābšanas nolūkā un lai nodrošinātu palīdzību atsevišķu ievainotu un apdullinātu jūras bruņurupuču atkopšanās procesā, un ar noteikumu, ka par to pirms attiecīgā kuģa atgriešanās ostā ir pienācīgi un oficiāli informētas attiecīgas kompetentās valsts iestādes. [Gr. 13] 3. Ciktāl praktiski iespējams, kuģi, kuri izmanto riņķvadus mazo pelaģisko sugu zvejai vai aptverošus zvejas rīkus bez savilcējtroses pelaģisko sugu zvejai, nedrīkst izvairās ar tiem apņemt jūras bruņurupučus. [Gr. 14] 4. Uz kuģiem, kuri izmanto āķu jedas un grunts žaunu tīklus, ir jābūt drošas pārvietošanas, atpīšanas un atbrīvošanas aprīkojumam, lai nodrošinātu jūras bruņurupuču pārvietošanu un atbrīvošanu veidā, kas maksimāli palielina to izdzīvošanas izredzes. 16.h pants Mūkroņu (Monachus monachus) nejauša noķeršana 1. Zvejas kuģu kapteiņi neuzņem uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī un neizkrauj mūkroņus, izņemot, ja tas ir nepieciešams glābšanas mērķiem un lai nodrošinātu atsevišķu ievainotu dzīvnieku atkopšanos ar noteikumu, ka par to pirms attiecīgā kuģa atgriešanās ostā ir pienācīgi un oficiāli informētas attiecīgas kompetentās valsts iestādes. 2. Zvejas kuģu kapteiņi, kuri savos Mūkroņu īpatņus, kuri ir nejauši noķerti zvejas rīkos ir nejauši noķēruši mūkroņus, nekavējoties atbrīvo tos neievainotus un dzīvus. Mirušo īpatņu liemeņus Ja šāds mūkronis jau ir miris, liemeni izkrauj, un tos izņem un iznīcina informē valsts iestādes vēlākais, pirms ierašanās ostā . [Gr. 15] 16.i pants Vaļveidīgo nejauša noķeršana Zvejas kuģu kapteiņi nekavējoties atlaiž atpakaļ jūrā vaļveidīgos Cik iespējams, piesardzīgi apietas ar vaļveidīgo īpatņiem , kuri ir nejauši noķerti zvejas rīkos , un atbrīvo tos neievainotus un dzīvus . [Gr. 16] 16.j pants Aizsargājamo sugu haizivis un rajas 1. To sugu haizivis un rajas, kas ir norādītas Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūrā (*****) II pielikumā, nedrīkst paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, nodot, glabāt, pārdot, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai. 2. Zvejas kuģi, kas ir nejauši nozvejojuši to sugu haizivis un rajas, kuras ir norādītas Protokola par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūrā II pielikumā, nekavējoties tās atbrīvo neievainotas un , ja tās ir dzīvas. [Gr. 17] 16.k pants Haizivju atpazīšana Ir aizliegta haizivju galvas atdalīšana un ādas novilkšana uz kuģa un pirms izkraušanas. Haizivis bez galvas un bez ādas nedrīkst piedāvāt pārdošanai pirmreizējās pārdošanas tirgos pēc izkraušanas. VI nodaļa Pasākumi attiecībā uz mazo pelaģisko sugu zvejniecībām Adrijas jūrā 16.l pants Zvejas kapacitātes pārvaldība 1. Šā panta mērķiem atsauces zvejas kapacitāti mazo pelaģisko sugu krājumiem nosaka, pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts kuģu sarakstiem, kas ir iesniegti GFCM sekretariātam saskaņā ar Rekomendācijas GFCM/37/2013/1 22. punktu. Šajos sarakstos ir norādīti visi kuģi, kuri ir aprīkoti ar traļiem, riņķvadiem vai cita tipa aptverošajiem zvejas rīkiem bez savilcējtroses, un kuriem ir atļauja zvejot no mazo pelaģisko sugu krājumiem, un kuri ir reģistrēti ostās, kuras atrodas 17. un 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā atbilstoši I pielikumam vai kas darbojas 17. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un/vai 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, lai gan 2013. gada 31. oktobrī tie bija reģistrēti ostās, kuras atrodas citos ģeogrāfiskajos apakšapgabalos. 2. Ar traļiem un riņķvadiem aprīkotus kuģus neatkarīgi no attiecīgā kuģa lielākā garuma klasificē kā tādus, kuri ir aktīvi iesaistīti mazo pelaģisko sugu zvejā, ja jebkurā konkrētā zvejas reisā sardīņu un/vai anšovu dzīvsvars veido vismaz 50 % nozvejas. [Gr. 18] 3. Dalībvalstis nodrošina, ka ar traļiem vai riņķvadiem aprīkotiem kuģiem, kas aktīvi zvejo mazo pelaģisko sugu zivis 17. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā, kopējā flotes kapacitāte gan bruto tilpības (GT) un/vai reģistrētās bruto tilpības (GRT), gan dzinēja jaudas (kW) izteiksmē atbilstoši valstu un ES flotes reģistru datiem nekad nepārsniedz 1. punktā minēto atsauces zvejas kapacitāti mazo pelaģisko sugu krājumiem. 4. Dalībvalstis nodrošina, ka kuģi, kas ir aprīkoti ar traļiem un riņķvadiem mazo pelaģisko sugu zvejai, kā norādīts 2. punktā, strādā ne vairāk kā 20 zvejas dienas mēnesī un ne vairāk kā 180 zvejas dienas ar reģistrētu nozveju gadā. [Gr. 19] 5. Nevienam kuģim, kas nav iekļauts to 1. punktā minēto kuģu sarakstā, kuriem ir piešķirta atļauja, nedrīkst piešķirt atļauju zvejot vai, atkāpjoties no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta, paturēt uz kuģa vai izkraut nozveju, kurā vairāk nekā 20 % ir anšovi un/vai sardīnes, ja kuģis veic zvejas reisu 17. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā un/vai 18. ģeogrāfiskajā apakšapgabalā. 6. Dalībvalstis paziņo Komisijai 1. punktā minēto kuģu, kuriem ir piešķirta atļauja, saraksta papildinājumus, svītrojumus un/vai izmaiņas, tiklīdz tādas ir radušās. Šādas izmaiņas neietekmē 1. punktā minēto atsauces zvejas kapacitāti. Komisija nosūta šo informāciju GFCM izpildsekretāram. (*) Padomes Direktīva 92/43/EEK (1992. gada 21. maijs) par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.)." (**) Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 (2009. gada 20. novembris), ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, un groza Regulas (EK) Nr. 847/96, (EK) Nr. 2371/2002, (EK) Nr. 811/2004, (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 2115/2005, (EK) Nr. 2166/2005, (EK) Nr. 388/2006, (EK) Nr. 509/2007, (EK) Nr. 676/2007, (EK) Nr. 1098/2007, (EK) Nr. 1300/2008 un (EK) Nr. 1342/2008, un atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1627/94 un (EK) Nr. 1966/2006 (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.)." (***) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2009/147/EK (2009. gada 30. novembris) par savvaļas putnu aizsardzību (OV L 147, 1.7.2013., 1. lpp.)." (****) Padomes Regula (EK) Nr. 1185/2003 (2003. gada 26. jūnijs) par haizivju spuru atdalīšanu uz kuģiem (OV L 167, 4.7.2003., 1. lpp.)" (*****) Padomes Lēmums 1999/800/EK (1999. gada 22. oktobris), kas attiecas uz Protokola noslēgšanu par īpaši aizsargājamām teritorijām un bioloģisko daudzveidību Vidusjūrā un minētā Protokola pielikumu akceptēšanu (Barselonas konvencija) (OV L 322, 14.12.1999., 1. lpp.).”;"