Ievads

Šajā dienestu darba dokumentā ir sniegts kopsavilkums par apspriešanos saistībā ar Rīcības plānu bioloģiskās ražošanas attīstībai, kā paredzēts šīs iniciatīvas apspriešanas stratēģijā, jo īpaši saistībā ar ceļveža apspriešanu, atvērto sabiedrisko apspriešanu un ieinteresēto personu papildu iesniegto informāciju. Attiecībā uz pēdējo no minētajiem ieinteresētās personas tika vairākkārt aicinātas iesniegt papildu nostājas dokumentus, un tās šādus dokumentus iesniedza arī tieši, ne tikai saistībā ar ceļvedi vai atklāto sabiedrisko apspriešanu.

Ar ceļvedi saistītā apspriešana notika laikposmā no 2020. gada 4. septembra līdz 23. oktobrim, un atklātā sabiedriskā apspriešana tika veikta laikposmā no 2020. gada 4. septembra līdz 27. novembrim, izmantojot Eiropas Komisijas tīmekļa vietni visās ES oficiālajās valodās. Šo apspriešanu mērķis bija vākt informāciju un atsauksmes no ES pilsoņiem un attiecīgajām ieinteresētajām personām (valsts sektora iestādēm, uzņēmumiem un to apvienībām, NVO, pētniecības un akadēmiskajām iestādēm), lai to izmantotu rīcības plāna izstrādes noslēguma posmā.

Turklāt tika veiktas mērķtiecīgas apspriešanās arī ar ES dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kuras ir atbildīgas par bioloģisko ražošanu (dažādās Bioloģiskās ražošanas komitejas sanāksmēs), ar uzņēmumiem un profesionālajām organizācijām, kuras darbojas ES līmenī bioloģiskās ražošanas sektorā (ražotājiem, mazumtirgotājiem, pārstrādātājiem), ar ES pilsoņiem un patērētāju organizācijām, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas darbojas ES līmenī bioloģiskās lauksaimniecības nozarē (piemēram, pilsoniskā dialoga grupas sanāksmē), un vairākām trešām valstīm.

Atbilžu pārskats

Kopumā saistībā ar ceļveža apspriešanu tika saņemtas 124 atbildes. Šajā apspriešanā vislielāko aktivitāti izrādīja ES pilsoņi, kas veidoja 33 % no visiem respondentiem (41 atbilde), kam sekoja uzņēmumu apvienības (23 % — 28 atbildes) un uzņēmumu/darījumdarbības organizācijas (19 % — 23 atbildes). NVO iesniedza 16 atbildes (13 %), valsts sektora iestādes iesniedza trīs atbildes (2 %), akadēmiskās/pētniecības iestādes un arodbiedrības iesaistījās ar divām atbildēm katra (2 %), un viena atbilde tika saņemta no trešās valsts pilsoņa. Atlikušie 6 % (8 atbildes) respondentu sevi identificēja kā “Cits”.

Atklātajā sabiedriskajā apspriešanā tika saņemta 841 atbilde, no kurām viena atbilde bija iesniegta divreiz, tātad apspriešanas atbilžu izvērtējumā tika iekļautas 840 atbildes.

1. attēls. Sabiedriskās apspriešanas respondentu skaits pēc izcelsmes valsts

Šajā apspriešanā vislielāko aktivitāti izrādīja ES pilsoņi, kas veidoja 52 % no visiem respondentiem (437 atbildes), kam sekoja uzņēmumu/darījumdarbības organizācijas (16% — 133 atbildes) un uzņēmumu apvienības (8% — 69 atbildes). NVO iesniedza 51 atbildi. No visiem respondentiem akadēmiskās/pētniecības iestādes veidoja 4 % (36 respondenti), un valsts sektora iestādes veidoja aptuveni tādu pašu procentuālo daļu ar 33 atbildēm. 1 % atbilžu tika saņemts no vides aizsardzības organizācijām (9 atbildes), no trešo valstu pilsoņiem (9 atbildes) un no arodbiedrībām (5 atbildes). Atbildes iesniedza arī divas patērētāju organizācijas. Atlikušie 7 % (56 atbildes) respondentu sevi identificēja kā “Cits”.

Turklāt analīzes vajadzībām tika paturēti 87 dokumenti, kas bija pievienoti saistībā ar sabiedrisko apspriešanu, 16 dokumenti saistībā ar ceļvedi un 7 papildu dokumenti — kopā 110 dokumenti.

Atbilžu rezultāti uz sabiedriskās apspriešanas slēgtā un atvērtā tipa jautājumiem

Vairāk nekā trīs ceturtdaļas respondentu (78 %) atzina, ka pastāv šķēršļi lielāka apjoma bioloģiskās pārtikas ražošanai un patēriņam ES (to respondentu summa, kas atbildē uz apgalvojumu “Nesaskatu problēmas” norādīja “pilnībā nepiekrītu” vai “daļēji nepiekrītu”). Kā svarīgākie šķēršļi (atbilžu “pilnībā nepiekrītu” un “daļēji nepiekrītu” summa) tika norādīti “Nepietiekami finansiāli stimuli ražotājiem, lai pārietu uz bioloģisko ražošanu” (76 %), kam sekoja “Konkurence ar citiem ražošanas veidiem un/vai citām shēmām” (74 %) un “Vāja patērētāju izpratne par bioloģiskās ražošanas priekšrocībām attiecībā uz klimatu un vidi” (73 %).

2. attēls. Pašreizējie šķēršļi lielāka apjoma bioloģiskās pārtikas ražošanai un patēriņam ES

Lielākā daļa respondentu (63 %) pauda uzskatu, ka bioloģiskā pārtika ir pārāk dārga patērētājiem, un ziņoja par patērētāju informētības trūkumu saistībā ar ES bioloģiskās lauksaimniecības marķējumu (63 %), kā arī norādīja, ka pastāv pārāk daudz ekoloģiskās pārtikas shēmu, ko var sajaukt ar bioloģisko pārtiku (59 %). Atbildot uz jautājumu par pašreizējiem šķēršļiem lielāka apjoma bioloģiskās pārtikas ražošanai un patēriņam ES, respondenti kā pirmo šķērsli minēja parasto produktu cenu (pieminēts 43 reizes). Kā šķēršļus attiecīgi 12 un 11 respondenti minēja arī neuzticēšanos ES bioloģiskās lauksaimniecības marķējumam un informācijas trūkumu par ieguvumiem, ko bioloģiskā lauksaimniecība rada veselībai un videi.

Saistībā ar Covid-19 krīzes ietekmi uz pārtikas sistēmu un bioloģiskās pārtikas ražošanu un patēriņu lielākais vairums respondentu (85 %) uzskatīja, ka “krīze ir pierādījusi, ka mēs paļaujamies uz sezonālu bioloģisko lauksaimniecību”. Lielākā daļa respondentu (59 %) uzskatīja, ka krīze ir “stiprinājusi bioloģisko lauksaimniecību un tās nozīmi ES pārtikas apritē”. 53 % respondentu piekrita, ka krīze ir “paātrinājusi pārtikas patēriņa strukturālās izmaiņas par labu bioloģiskajai lauksaimniecībai”. 51 % respondentu atzina, ka lielāks pieprasījums pēc bioloģiskiem produktiem saglabāsies arī pēc Covid-19 krīzes.

3. attēls. Pasākumi, kas ir svarīgi bioloģisko produktu ražošanas stimulēšanai