Tālākā virzība

Neraugoties uz panākto pastāvīgo progresu, vēl nav pilnībā izpildīti nosacījumi, kas izklāstīti ceļvedī “Atpakaļceļš uz Šengenu” nolūkā atcelt pašreizējo kontroli pie iekšējām robežām.

Tāpat kā iepriekšējā periodā Grieķijā esošo migrantu skaits joprojām varētu būt pamats bažām un attaisnot atbilstošu pasākumu saglabāšanu. Situācija gar Rietumbalkānu maršrutu saglabājas nestabila, un dalībvalstis, kuras visvairāk skārusi neatbilstīgo migrantu sekundārā kustība no Grieķijas, joprojām ir pakļautas riskam saistībā ar neatbilstīgo kustību.

Turklāt, kā jau izskaidrots iepriekš, Robežu un krasta apsardzes aģentūras darbības sākšanai ir nepieciešami vēl daži mēneši, lai ļautu aģentūrai pilnībā attīstīt savas spējas un pildīt savu lomu ES ārējo robežu aizsardzībā.

Lai palīdzētu risināt jautājumu par kavējumiem patvēruma pieteikumu izskatīšanā Grieķijā, ir ievērojami jāpaātrina pārcelšana un atgriešana no Grieķijas un citām dalībvalstīm. Tāpēc Komisija mudina dalībvalstis līdz 2017. gada septembrim īstenot noteiktos mērķus pārcelšanas jomā, lai nodrošinātu visu atbilstīgo kandidātu pārcelšanu.

Tā kā visi iepriekš minētie elementi norāda uz ārkārtas apstākļu turpmāku pastāvēšanu, Komisija uzskata par pamatotu atļaut Austrijai, Vācijai, Dānijai, Zviedrijai un Norvēģijai uz samērīgu laikposmu pagarināt iekšējo robežu pašreizējo kontroli kā ārkārtas pasākumu.

Šīm Šengenas valstīm ir jāizlemj, vai pagarināt iekšējo robežu kontroli, ņemot vērā, ka šāda kontrole būtu jāizmanto tikai kā galējs līdzeklis. Lai efektīvi pildītu apņemšanos sadarboties ar šīm Šengenas valstīm nolūkā pakāpeniski atcelt iekšējo robežu pagaidu kontroli, uzlabojot citus, robežkontrolei alternatīvus pasākumus, ko varētu izmantot, lai efektīvi vērstos pret konstatētajiem draudiem, Komisija vienlaikus ar šo ieteikumu pieņem ieteikumu par samērīgām policijas pārbaudēm un policijas sadarbību Šengenas zonā. Šajā dokumentā Komisija izskata ieteikumus par to, kā visas Šengenas valstis var vairāk un labāk izmantot savas policijas pilnvaras visā to teritorijā un pierobežā, kā arī galvenajos Eiropas transporta maršrutos. Minētajā ieteikumā Šengenas valstis ir arī aicinātas pastiprināt policijas pārrobežu sadarbību un policijas veiktas samērīgas pārbaudes šajā teritorijā, tostarp pierobežā. Šajā kontekstā, ņemot vērā, ka Šengenas valstīm var būt nepieciešams veikt operacionālo sagatavošanos attiecībā uz resursiem, uzdevumu pārdali, mūsdienīgu tehnoloģiju iegādi vai vienkārši pašreizējā virziena un ieradumu maiņu, lai pielāgotos jaunajiem apstākļiem, šā ieteikuma īstenošanai ir nepieciešams pietiekams laiks, tāpēc Komisija iesaka, ka tas būtu jāīsteno pēc iespējas drīz un vēlākais – sešu mēnešu laikā.

Līdz šā ieteikuma īstenošanai tiek sagaidīts, ka attiecīgās piecas Šengenas valstis katru reizi izvērtēs, vai pastiprinātas policijas pārbaudes ļautu novērst konstatētos draudus, pirms tiek vēlreiz ieviestas vai saglabātas šādas kontroles.

Pamatojoties uz šajā posmā pieejamajiem faktiem, tostarp uz novērtējumu par laiku, kas nepieciešams Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras darbības pilnīgai sākšanai, un novērtējumu par laiku, kas nepieciešams, lai īstenotu ieteikumu par samērīgām policijas pārbaudēm un policijas sadarbību Šengenas zonā, kā arī ņemot vērā gaidāmos maigākus laikapstākļus, kas var palielināt ES neatbilstīgi ieradušos personu skaitu, un sekundāro kustību, šis galīgais iekšējo robežu pagaidu kontroles pagarinājums, kura pamatā ir fakts, ka joprojām pastāv ārkārtas apstākļi, nedrīkstētu pārsniegt sešus mēnešus.

Priekšlikuma darbības joma

Tām piecām Šengenas valstīm, kuras pašlaik veic iekšējo robežu pagaidu kontroli saskaņā ar Padomes 2017. gada 7. februāra ieteikumu, vajadzētu atļaut turpināt to darīt sešus mēnešus, piemērojot stingrus nosacījumus.

Ņemot vērā situācijas pastāvīgo stabilizēšanos un mērķi pakāpeniski atcelt iekšējo robežu pagaidu kontroli, attiecīgajām Šengenas valstīm vispirms būtu jāizvērtē, vai apzinātos sabiedriskās kārtības vai iekšējās drošības draudus var pietiekami novērst, pastiprinot policijas pārbaudes to teritorijā, tostarp pierobežā, kā ierosināts Komisijas 2017. gada 3. maija ieteikumā par samērīgām policijas pārbaudēm un policijas sadarbību Šengenas zonā, un robežkontrole pie iekšējām robežām jāatjauno/jāpagarina tikai kā galējs līdzeklis. Būtu regulāri jāizskata iespēja izmantot citus pasākumus, un to izmantošanai būtu jādod priekšroka, jo tie mazākā mērā ietekmē brīvu pārvietošanos Šengenas zonā. Attiecīgajām Šengenas valstīm būtu jāapsver, kuri ir vispiemērotākie instrumenti, tostarp policijas pārbaudes, un savos ziņojumos citām dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam un Komisijai jānorāda iemesli, kādēļ izvēle izdarīta par labu robežkontrolei kā galējam līdzeklim.

Attiecībā uz šo ieteikumu paliek spēkā 2017. gada 7. februāra ieteikumā izklāstītās prasības par to, ka attiecīgās dalībvalstis katru nedēļu pārskata kontroļu nepieciešamību, biežumu, vietu un laiku, kā arī par kontroļu pielāgošanu novērstā apdraudējuma līmenim un – attiecīgos gadījumos – to pakāpenisku atcelšanu. Attiecīgajām Šengenas valstīm arī turpmāk vajadzētu regulāri apspriesties ar konkrēto(-ajām) dalībvalsti(-īm), lai nodrošinātu, ka iekšējo robežu kontrole tiek veikta tikai pie tām iekšējās robežas daļām, kur to uzskata par nepieciešamu un samērīgu saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu.

Ar 2017. gada 7. februāra ieteikumu ieviestais pienākums sniegt detalizētus ziņojumus tiks piemērots arī turpmāk. Šā ieteikuma katra īstenošanas mēneša beigās attiecīgajām dalībvalstīm būtu nekavējoties jāziņo Komisijai un Padomei par veikto kontroļu rezultātiem un – vajadzības gadījumā – par šādu kontroļu turpināšanas nepieciešamības izvērtējumu. Šajā ziņojumā būtu vismaz jānorāda kopējais pārbaudīto personu skaits, kopējais ieceļošanas atteikumu skaits pēc šīm pārbaudēm, kopējais pārbaužu rezultātā pieņemto atgriešanas lēmumu skaits un kopējais to patvēruma pieteikumu skaits, kuri saņemti pie iekšējām robežām, kur tika veiktas pārbaudes.

Komisija cieši uzraudzīs ieteikuma piemērošanu un situāciju uz vietas.