LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 27.4.2009 
SEC(2009) 546 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI  
ES jaunatnes strat ēģija – ieguld īt jaunatn ē, iesaistīt jauniešus 
 
Atjaunin āta atvērtās koordin ācijas metode, k ā risināt jauniešu probl ēmas un tiem 
pavērt jaunas iesp ējas 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
 
{COM(2009) 200} 
{SEC(2009) 545} {SEC(2009) 548} {SEC(2009) 549} 
 
 
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS ATTIEC ĪBĀ UN ES JAUNATNES STRAT ĒĢIJU 
Šo ietekmes nov ērtējumu pievienos pazi ņojumam “ES jaunatnes strat ēģija – ieguld īt jaunatnē, 
iesaistīt jauniešus”. 
Problēmas formul ējums  
Eiropas sadarb ības sistēmu jaunatnes jom ā (jaunatnes sadarb ības sistēma) izveidoja 
2002. gada j ūnijā ar atvērtās koordin ācijas metodi (AKM), kas v ērsta uz jauniešu akt īvu 
pilsoniskumu, un 2005. gad ā to papildin āja ar Eiropas Jaunatnes paktu – instrumentu, kas 
veltīts jauniešu soci ālai un profesion ālai integrācijai atbilstoši Lisabonas strat ēģijai. Sistēmā 
pakāpeniski izstr ādāti arī citi elementi, piem ēram, darb ību iekļaušana cit ās jomās, zināšanu 
rīki, kā arī strukturēts dialogs ar jauniešiem un savstarp ēja mācīšanās.  
Pašreizējais jaunatnes AKM ci kls beigsies 2009. gad ā, un šis gads jau sen uzskat īts par 
vērtēšanas un p ārskatīšanas gadu. 
Saistībā ar šo ir svar īgi noteikt visas probl ēmas, ar kur ām jaunieši saskaras patlaban un 
saskarsies tuv āko gadu laik ā, vai tās būtu Eiropas m ēroga probl ēmas, kuras ietekm ē jauniešus, 
vai problēmas, kas tieši skar jauniešu situ āciju. 
Šo probl ēmu iespaid ā Eiropas jauniešiem tr ūkst iespēju: pārāk daudzus joproj ām skar 
bezdarbs, nabadz ība un zems izgl ītības līmenis. Saist ībā ar šo izgl ītības un profesion ālo 
iespēju trūkumu Eiropas jauniešiem rodas gr ūtības piekļūt sociālām iespējām un iesp ējām 
sabiedrībā; tiem var n ākties cīnīties ar atstumt ību vai mar ģinalizāciju un ar vesel ību saistītām 
problēmām. Tie var b ūt arī nošķirti vai noš ķirt paši sevi no l īdzdalības sabiedr ībā un nokļūt 
visai izolētā situācijā vājākas solidarit ātes dēļ. 
Pašreizējā sistēma nevarēja atrisināt visas šīs problēmas, lai gan jaunatnes sadarb ības sistēmas 
rezultātu vērtējums kopum ā bija labv ēlīgs. ES sadarb ības sistēma jaunatnes jom ā ir 
iedvesmojusi valsts l īmeņa tiesību aktus jaunatnes jom ā un palīdzējusi daudz ām dalībvalstīm 
izstrādāt valsts strat ēģijas. Tā vērsusi uzman ību uz jaunatnes un jaunatnes politikas 
jautājumiem valsts un ES m ērogā. Bieži uzsv ērta arī sadarbības sistēmas kā prakses apmai ņas 
un dialoga platformas noz īme. Tomēr vērtēšanas sist ēma nav pietiekami saska ņota un skaidra, 
un dažās jomās nav gūti pietiekami labi rezult āti, piemēram, saist ībā ar Eiropas jaunatnes 
paktu. Struktur ētais dialogs ar jauniešiem ir j āpārskata un j āpaplašina, un ES un valsts l īmenī 
lielākā mērā jāatzīst jaunatnes politikas  starpnozaru aspekts.   
Subsidiarit ātes analīze 
Galvenā atbildība par pārmaiņām politikā, kas vajadz īgas, lai risin ātu minētās problēmas, ir 
dalībvalstīm. Visās analīzē izmantotaj ās un zem āk izklāstītajās iespējās ievērots 
subsidiarit ātes princips; turkl āt tās ir proporcion ālas, un kop īgo mērķu un sadarb ības principu 
īstenošana paliek dal ībvalstu un/vai to pak ārtoto strukt ūru ziņā.  
Tomēr vajadzīga aktīvāka darbība ES līmenī, lai atbalst ītu dalībvalstu sadarb ību. Dalībvalstu 
darbība vien nesniegtu tos pašus rezult ātus, ko var pan ākt ar ES sadarb ību, lai plaši inform ētu 
par jauniešiem un jaunatnes strat ēģijām, noteiktu kop īgos mērķus, kopīgi mācītos, apmain ītos 
ar praksi un pieredzi, piek ļūtu Eiropas m ēroga datiem utt. 
Tāpēc ir jāpārskata sadarb ības sistēma, lai lab āk ņemtu vērā jauniešu pašreiz ējās un nākotnes 
vajadzības. 
ES iniciat īvai izvirzītie uzdevumi  
Pamatojoties uz iepriekšmin ētajām problēmām, atjaunin ātajā jaunatnes sadarb ības sistēmā 
noteikti šādi uzdevumi. 
 
LV 3   LV Lai nākamās desmitgades laik ā uzlabotu Eiropas jauniešu labkl ājību, vispārīgie uzdevumi b ūs 
vērsti uz to, lai jauniešiem pav ērtu vairāk izglītības un nodarbin ātības iespēju; lai uzlabotu 
jauniešu iesp ējas pilnībā līdzdarboties sabiedr ībā un piekļūt tai un lai ve idotu savstarp ēju 
solidaritāti starp sabiedr ību un jauniešiem ( īpaši ar integr ācijas, brīvprātīgā darba un uz p ārējo 
pasauli vērstu darbību starpniec ību).  
Ierosinātās Eiropas sadarb ības sistēmas jaunatnes jom ā konkrēti uzdevumi paredz ēti, lai 
1) izstrādātu transvers ālu pieeju ar jaunatni saist ītiem jaut ājumiem, 2) pan āktu lielāku 
sistēmas efektivit āti, 3) lielākā mērā iesaistītu jauniešu organiz ācijas un jauniešus. 
Darbības mērķi vērsti uz to, lai pilnveidotu koordin ācijas meh ānismus starp politikas jom ām, 
strukturēto dialogu ar jauniešiem, lab āk īstenotu sadarb ības rīkus un uzlabotu uz zin āšanām 
balstītu politikas veidošanu. 
Politisko risin ājumu varianti 
Tuvāk izskatīti četri politisko risin ājumu varianti1.  
– 1. risinājums. Status quo  (tas nozīmē, ka pašreiz ējās sistēmas piem ērošanas termi ņš tiktu 
pagarināts bez izmai ņām, un tā darbotos ar tiem pašiem r īkiem un m ērķiem).  
– 2. risin ājums. Pastiprin āta atvērtā koordin ācijas metode jaunatnes jom ā (sadarbības 
instrumentu stiprin āšana, vienlaikus turpinot piev ērst nemain īgu uzman ību aktīvam 
pilsoniskumam un daž ām darbībām saistībā ar citām politikas jom ām).  
– 3. risin ājums. Pilnveidota starpnozaru pi eeja (paturot tos pašus atv ērtās koordin ācijas 
metodes instrumentus, ta ču izveidojot ar ī politikas jomu koordin ēšanas meh ānismus ar 
spēcīgu jaunatnes dimensiju). 
– 4. risinājums. Visaptveroša strat ēģija (pilnveidojot tos pašus atv ērtās koordin ācijas metodes 
rīkus un starpnozaru pieeju, lai izmantotu abu elementu rad ītās sinerģijas priekšroc ības). 
Ietekmes nov ērtējums 
Novērtējot iespējamo kvalitat īvo ietekmi uz soci āliem, ekonomiskiem, vides un cilv ēktiesību 
jautājumiem, secin āts, ka nevienam no analiz ētajiem risin ājumiem neb ūtu negatīvas ietekmes.  
1. risinājuma labv ēlīgā ietekme uz min ētajiem jaut ājumiem neb ūtu tik liela. 3. un 
4. risinājumam būtu lielāka sociāla un ekonomiska ietekme. 
Risinājumu salīdzinājums  
Salīdzinot risin ājumus attiec ībā uz to ietekmi uz uzdevumiem un īstenojamību, secināts, ka 
visi risin ājumi ir īstenojami, ta ču priekšroka dodama 4. risin ājumam saist ībā ar tajā 
paredzētajām iespējām atrisin āt problēmas un sasniegt m ērķus. Piemērojot 1. risin ājumu, 
pašreizējā situācija attiec ībā uz uzdevumiem neuzlabotos, bet, piem ērojot 2. un 3. risin ājumu, 
uzlabojumi b ūtu tikai da ļēji.  
Uzraudzība un vērtēšana 
Jaunatnes sadarb ības sistēmas īstenošanas uzraudz ības un v ērtēšanas meh ānismiem b ūtu 
lielākoties jābūt trīsgadīgiem kop īgiem progresa zi ņojumiem, sh ēmām ar esošiem r ādītājiem 
un kritērijiem. Turkl āt ieinteres ēto personu akt īvāka iesaist īšanās uzraudz ībā uzlabotu 
uzraudzību. Regul āri jāsniedz priekšlikumi par to, k ā uzlabot sist ēmu. 
                                                 
1 Tika apskat īti vēl trīs varianti, kurus nepatur ēja sīkākai izpētei: sadarb ības pārtraukšana, konkr ētas 
pieejas pie ņemšana un saistoš āku rīku kopuma izstr āde (sīkāku inform āciju skatīt 4.2. punkt ā).