[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 20.10.2005

SEC(2005) 1305 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar ko saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 8. punktu konstatē, ka Ungārijas veiktie pasākumi, atsaucoties uz Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam, ir bijuši nepietiekami

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Priekšvēsture

Pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru ( EDP ) regulē Līguma 104. pants un Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 27. jūnija Regulu Nr. 1056/2005 un kura ir Stabilitātes un izaugsmes pakta sastāvdaļa.

Pēc tam, kad Ungārija 2004. gada 1. maijā pievienojās Kopienai, Komisija, pamatojoties uz Ungārijas 2004. gada martā paziņotajiem datiem un ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada pavasarī sniegtās ekonomikas prognozes, sāka pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru attiecībā uz Ungāriju, ievērojot to, ka tās budžeta deficīts 2003. gadā pārsniedza 3% no IKP. Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2004. gada 5. jūlijā atzina, ka Ungārijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un vienlaikus saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu sniedza ieteikumu tā koriģēšanai. Padome ieteica Ungārijas iestādēm vidējā termiņā veikt pasākumus, lai līdz 2008. gadam panāktu, ka budžeta deficīts pārliecinoši un noturīgi nav lielāks par 3% no IKP, veicot to saskaņā ar budžeta deficīta samazināšanas plānu, kas ietverts Padomes 2004. gada 5. jūlija atzinumā par 2004. gada maijā iesniegto Ungārijas konverģences programmu. Padome īpaši ieteica Ungārijas iestādēm līdz 2004. gada 5. novembrim efektīvi rīkoties saistībā ar pasākumiem, kas paredzēti 2005. gada budžeta deficīta mērķa sasniegšanai.

Padome, rīkojoties saskaņā ar Līguma 104. panta 8. punktu un pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 2005. gada 18. janvārī atzina, ka tās ieteikumam nav sekojusi Ungārijas efektīva rīcība, un ir paredzams, ka 2005. gada budžeta deficīts ievērojami pārsniegs mērķa budžeta deficīta lielumu. Ungārija ir dalībvalsts ar izņēmuma statusu, kas nozīmē, ka tai nepiemēro Līguma 104. panta 9. un 11. punktu, tomēr Ungārijai ir pienākums nepieļaut pārmērīgu budžeta deficītu. Tādējādi turpmākos ieteikumus atbilstoši pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai šai valstij var sniegt, tikai pamatojoties uz Līguma 104. panta 7. punktu.

Padome pēc Komisijas ierosinājuma[1] saskaņā ar 104. panta 7. punktu 2005. gada 8. martā pieņēma jaunu ieteikumu Ungārijai. Padome ieteica Ungārijas iestādēm vidējā termiņā veikt pasākumus, lai līdz 2008. gadam panāktu to, ka budžeta deficīts pārliecinoši un noturīgi ir mazāks par 3% no IKP. Šā ieteikuma nolūkā Padome atsaucās uz pārskatīto budžeta deficīta samazināšanas plānu, kas norādīts Padomes 2005. gada 8. marta atzinumā par 2004. gada decembrī iesniegto atjaunināto konverģences programmu, kā arī uzsvēra savu palīdzību parāda samazināšanā un ārējās bilances uzlabošanā. Vispārējā valsts budžeta deficīts 2004.–2008. gadā bija paredzēts attiecīgi 4,4%, 3,6%, 2,9%, 2,2% un 1,6% no IKP[2]. Lai to izpildītu, Ungārijai īpaši ieteica līdz 2005. gada 8. jūlijam veikt efektīvus pasākumus saistībā ar papildu, ciktāl iespējams – strukturāliem pasākumiem, lai sasniegtu 2005. gada budžeta deficīta mērķi 3,6% no IKP[3].Turklāt Padome Ungārijas iestādēm ieteica jebkura nodokļu samazināšanas laiku un īstenojumu pieskaņot tam, lai sasniegtu 2004. gada decembrī iesniegtajā atjauninātajā konverģences programmā noteiktos budžeta deficīta mērķus. Turklāt tā aicināja Ungārijas iestādes turpināt paredzētās valsts pārvaldes, veselības aprūpes un izglītības sistēmas reformas atbilstoši saistībām, lai uzlabotu valsts finanšu ilgtermiņa stabilitāti, kā arī izmantot visas iespējas paātrināt fiskālās korekcijas.

Komisija 2005. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju, tostarp arī uz Ungārijas valdības martā un jūnijā noteiktos koriģējošos pasākumus stāvokļa pasliktinājuma kompensācijai kopumā 11/2% apmērā no IKP, kā arī valdības ciešu apņemšanos nepieciešamības gadījumā veikt tālākus pasākumus, pieņēma paziņojumu Padomei[4]. Tādējādi bija pamats uzskatīt, ka 2005. gada budžeta deficīta mērķis 3,6% no IKP ir sasniedzams un ka Ungārijas valdība ir veikusi efektīvu darbību, reaģējot uz Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu saistībā ar pasākumiem, kas paredzēti 2005. gada budžeta deficīta mērķa sasniegšanai līdz 2005. gada 8. jūlijam. Komisija secināja, ka tobrīd nebija nepieciešami papildu pasākumi saskaņā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Tomēr tā arī uzsvēra, ka budžeta situācija Ungārijā joprojām ir nestabila. Komisija īpaši uzsvēra, ka 2005. gada budžeta deficīta mērķa sasniegšanai nepieciešama i) visu paredzēto pasākumu efektīva īstenošana un ii) papildu pasākumi, ko valdība ir publiski apņēmusies veikt, ja vēlāk gada laikā atklājas turpmākie deficīta palielinājumi. Turklāt Komisija uzsvēra, ka, lai sasniegtu 2006. gada budžeta deficīta mērķi 2,9% no IKP, būtu nepieciešami nozīmīgi koriģējumi un izlēmīga rīcība, kā arī piesardzīga 2006. gada budžeta pieņemšana. Tādēļ paziņojumā norādīts, ka Komisijai būtu jāiesaka Padomei pastiprināt budžeta uzraudzību un veikt nepieciešamo darbību pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros, ja vēlāk atklātos nepilnības paredzēto korekciju īstenojumā.

Jaunākie notikumi, kas ievērojami pasliktina budžeta situāciju un perspektīvas

Ungārijas iestādes 2005. gada 20. septembrī iesniedza pārskatītu paziņojumu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, paziņojot, ka 2005. gada budžeta deficīta mērķis būs 6,1% no IKP, kamēr paredzētais mērķis bija 3,6% no IKP, lai gan makroekonomikas scenārijs nebija būtiski mainījies. Šajā pārskatītajā paziņojumā ir ņemts vērā, ka plānotā esošo un līdz 2005. gada beigām būvējamo autoceļu pārdošana valstij piederošai sabiedrībai ( AAK ) nav atzīstama par deficītu mazinošu pasākumu, kā arī tas, ka 13. mēnešalgas izmaksa valsts sektorā jāreģistrē tajā gadā, uz kuru tā attiecas, kaut arī tā atlikta uz nākamā gada sākumu[5], pasliktinot 2005. gada budžeta deficītu attiecīgi par 1,9% un 0,1% no IKP. Šajā paziņojumā atklāts papildu pasliktinājums 0,5% apmērā no IKP. Aptuveni pusi no šā samazinājuma rada mazāki PVN ieņēmumi, daļēji politisku iemeslu dēļ[6] . Otra pasliktinājuma puse atspoguļo izdevumu pārsniegumu. Valdība informēja Komisiju, ka pretēji saviem agrākajiem nodomiem tā nedomā rīkoties, lai koriģētu šādu notikumu attīstību. Līdzās statistikas skaidrojumam un atzītajiem nekompensētajiem pasliktinājumiem, jāpiemin arī tas, ka, salīdzinot ar marta paziņojumu, ieguldījums par 2005. gadu otrā pīlāra pensiju sistēmā bija palielinājies par 0,2% no IKP (no 1,1% no IKP līdz 1,3% no IKP), tādējādi paziņotā deficīta rādītājs 6,1% no IKP, salīdzinot ar 3,6% no IKP, kas ietverts Padomes 2005. gada marta ieteikumā, patiesībā izsaka pasliktinājumu 2,7% apmērā no IKP[7]. Ja pasliktinājums turpināsies (kas nav izslēgts īpaši izdevumu pusē) un netiks izlīdzināts ar koriģējošiem pasākumiem, tad iznākums būs vēl sliktāks. Saskaņā ar septembra paziņojumu valsts parāds attiecībā pret IKP arī 2005. gadā nesasniedz 60% slieksni, bet ir 57,1% no IKP. Tomēr gandrīz trešdaļa no parāda ir denominēta ārvalstu valūtā, tādēļ tā attiecība pret IKP ir jūtīga pret valūtas kursa svārstībām.

Kas attiecas uz 2006. gada deficītu, tad 2005. gada jūlija paziņojumā jau ir norādīts, ka arī tad, ja 2005. gada budžeta deficīta mērķis 3,6% no IKP tiktu izpildīts, būtu grūti sasniegt 2006. gada mērķi 2,9% no IKP, īpaši ņemot vērā to, ka beidzies vienreizējais ieņēmums no iepriekš minētā autoceļu darījuma, kā arī iepriekšminētos plānotos nodokļu samazinājumus (paredzamais nodokļu samazinājuma radītais ieņēmumu zaudējums tiek lēsts 1,1% apmērā no IKP). Taču tobrīd bija atzīts, ka vēl arvien iespējams īstenot valdības apsolītos pasākumus. Valdība 30. septembrī iesniedza 2006. gada budžeta priekšlikumu, kur paredzētais deficīts ir 4,7% no IKP. Tomēr šķiet, ka šā paredzētā deficīta vērtībā nav ietverta pilna 2005. gadā piegādājamo militāro gaisa kuģu vērtība. Šie izdevumi saskaņā ar ESA 95 grāmatvedības noteikumiem ir jāgrāmato 2005. gadā, kaut arī ievērojama daļa faktisko maksājumu ir atlikta uz vēlākiem periodiem. Pārskatītais jaunais budžeta deficīta mērķa deficīts 5,2% no IKP (ietverot militāro gaisa kuģu lidmašīnu piegādes pilnīgu iegrāmatošanu) ir būtiski lielāks nekā paredzētais 2,9% no IKP, kā norādīts Padomes 2005. gada marta ieteikumā, pamatojoties uz 104. panta 7. punktu (atbalstīts Padomes atzinumā par 2004. gada decembra atjaunināto konverģences programmu un Padomes ieteikumā). Paredzams, ka oriģinālā un jaunā mērķa starpība ir vēl lielāka nekā 2,3% no IKP, ja ņem vērā aptuveni tādu pat pensiju fonda ieguldījuma palielinājumu, par kādu nesen paziņots attiecībā uz 2005. gadu.

Turklāt ir apdraudēts pat ievērojami lielākais 2006. gada budžeta deficīta mērķis. Līdzās augstākam 2005. gada deficīta līmenim (atspoguļojot lēmumu, ka autoceļu pārdevums nav atzīstams par 2005. gada vispārēju valdības ieņēmumu), kam ir bāzes efekts attiecībā uz 2006. gadu, un nepieciešamībai reģistrēt militāro gaisa kuģu pirkumu piegādes gadā atbilstoši ESA 95 noteikumiem, 2006. gada deficītu tādējādi palielinot par 0,5% no IKP, ir šādi galvenie elementi: i) negatīvā nodokļu reformas ietekme uz ieņēmumiem (IKP 1,1 procenta punkts) un ii) ietekme, ko rada pieņemtais lēmums „100 soļu” reformu programmas ietvaros palielināt ģimeņu pabalstus par 0,4% no IKP. Tas viss norāda uz to, ka, neveicot koriģējošus pasākumus, deficīts varētu palielināties, ievērojami pārsniedzot pārskatītā 2006. gada mērķi. Līdz šim valdība ir darījusi zināmu, ka tā pretēji atjauninātajā konverģences programmā ietvertajiem plāniem vēlētos jaunā autoceļa izmaksas novirzīt PPP ietvaros, tādējādi 2006. gadā samazinot valdības ieguldījumu izdevumus par 1,2% no IKP, un ka šī novirzīšana būtu saderīga ar ESA noteikumiem. Pat ja šī saderība apstiprinātos (kas tomēr radītu jautājumus par koriģējuma noturību), lai sasniegtu pārskatīto 2006. gada budžeta deficīta mērķi, joprojām būtu nepieciešama korekcija aptuveni 2% apmērā no IKP. Tomēr valdības nesen pieņemtais budžeta projekts neietver strukturāla rakstura pasākumus, kuri varētu balstīt šādu būtisku samazinājumu.

Turklāt, gan 2005. gada, gan 2006. gada budžeta mērķu pārskatīšana ir skaidri pretrunā citiem Padomes marta ieteikuma elementiem, konkrēti nodokļu samazināšanas laiku un īstenojumu pieskaņot tam, lai panāktu sasniegtu atjauninātajā konverģences programmā noteiktos budžeta deficīta mērķus. Ne tikai 2006. gada budžets ietver būtisku nodokļu samazinājumu, bet jau iepriekš 2005. gada oktobrī ir ieviests PVN samazinājums (benzīnam).

Secinājumi:

(i) Ungārijas iestāžu rīcība, atsaucoties uz Padomes 2005. gada marta ieteikumu sasniegt 2005. gada budžeta deficīta mērķi, ir bijusi nepietiekama, jo Padomes 2005. gada marta ieteikumā norādītais budžeta deficīta mērķis tiks ievērojami pārsniegts. To nosaka plānotā autoceļu pārdevuma pareiza statistiskā uzskaite un pasliktinājumi ½% apmērā no IKP. Valdība pretēji saviem agrākajiem apsolījumiem ir nolēmusi, ka neveiks šādu attīstības procesu koriģējošus pasākumus. Jāatzīmē, ka 2005. gada mērķis 3,6% no IKP bija ietverts 2004. gada decembrī atjauninātajā konverģences programmā[8] un atbalstīts attiecīgajā Padomes atzinumā.

ii) 2006. gada mērķis, kas noteikts atjauninātajā konverģences programmā un Padomes 2005. gada marta ieteikumā, nav ietverts nesen pieņemtajā 2006. gada budžetā. Turklāt arī jaunais ievērojami lielākā budžeta deficīta mērķis varētu būt nesasniedzams;

iii) plānotā nodokļu samazinājuma īstenošana, īpaši 2006. gadā, ir pretrunā Padomes ieteikumam visus nodokļu samazināšanas laikus un īstenošanu pieskaņot tam, lai sasniegtu budžeta deficīta mērķus, kas nosprausti 2004. gada decembrī iesniegtajā atjauninātajā konverģences programmā, un

iv) būtiskā 2005. un 2006. gadā pieļautā novirze no plānotā deficīta izlīdzināšanas procesa, kuru noteica Ungārijas valdība un atbalstīja Padome savā 2005. gada marta ieteikumā un kura mērķis ir līdz 2008. gadam noregulēt pārmērīgo budžeta deficītu, liek apšaubīt šā koriģējuma ticamību un līdz ar lēno strukturālo reformu progresu pastiprina makroekonomikas nelīdzsvarotību.

Saskaņā ar Līguma 104. panta 8. punkta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 (grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1056/2005) 4. panta 1. punkta nosacījumiem, ja Padome atzīst, ka tās ieteikumiem saskaņā ar 104. panta 7. punktu nav sekojusi efektīva rīcība, Padomei par to ir jāpieņem atbilstošs lēmums. Ņemot vērā šos faktus, Komisija uzskata, ka Padomes 2005. gada marta ieteikumam saskaņā ar 104. panta 7. punktu ieteikumā noteiktajā termiņā nav sekojusi efektīva rīcība, un tā iesaka Padomei pieņemt attiecīgu lēmumu.

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar ko saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 104. panta 8. punktu konstatē, ka Ungārijas veiktie pasākumi, atsaucoties uz Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu atbilstīgi Līguma 104. panta 7. punktam, ir bijuši nepietiekami

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 8. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta deficīta.

(2) Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis veidot stabilas valstu finanses kā līdzekli, lai stiprinātu cenu stabilitātes un pārliecinošas, noturīgas izaugsmes nosacījumus, kas sekmētu nodarbinātību. Stabilitātes un izaugsmes paktā ir iekļauta Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[9], ko pieņēma, lai veicinātu nekavējošu pārmērīga vispārējā valsts budžeta deficīta koriģēšanu.

(3) Amsterdamas Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija rezolūcija par Stabilitātes un izaugsmes paktu[10] svinīgi aicina visas puses, proti, dalībvalstis, Padomi un Komisiju, stingri un savlaicīgi īstenot Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu.

(4) Padome ar savu 2004. gada 5. jūlija Lēmumu 2004/918/EK saskaņā ar 104. panta 6. punktu atzina, ka Ungārijā ir pārmērīgs budžeta deficīts[11].

(5) Padome saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu 2004. gada 5. jūlijā arī pieņēma ieteikumu[12], kas adresēts Ungārijas iestādēm, aicinot tās iespējami ātrāk novērst pārmērīgo budžeta deficītu un vidējā termiņā veikt pasākumus, lai līdz 2008. gadam panāktu, ka budžeta deficīts pārliecinoši un noturīgi ir mazāks nekā 3% no IKP, veicot to saskaņā ar budžeta deficīta samazināšanas plānu, kas izklāstīts iestāžu iesniegtajā konverģences programmā, kas apstiprināta ar Padomes 2004. gada 5. jūlija atzinumu[13]. Minētajā ieteikumā noteikts, ka 2004. gada 5. novembris ir galīgais termiņš, līdz kuram Ungārijas valdībai efektīvi jārīkojas saistībā ar pasākumiem, kas paredzēti, lai sasniegtu sākotnējo 2005. gada budžeta deficīta mērķi 4,1% no IKP.

(6) Padome 2005. gada 18. janvārī saskaņā ar 104. panta 8. punktu, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, atzina, ka līdz 2004. gada 5. novembrim ir veikti vairāki pasākumi, lai samazinātu valsts budžeta deficītu 2004. un 2005. gadā. Tomēr tā uzskatīja, ka tie nav pietiekami, lai sasniegtu mērķus un nepieļautu atkāpes no deficīta koriģēšanas plāna Ungārijas 2004. gada maija konverģences programmā. Turklāt tā arī uzskatīja, ka pastāvīgā valdības apņemšanās līdz 2008. gadam koriģēt pārmērīgo budžeta deficītu ir jāpamato ar izšķirošiem turpmākās fiskālās konsolidācijas pasākumiem un noteiktāku strukturālo reformu īstenošanu. Pamatojoties uz to, Padome atzina, ka Ungārija līdz 2004. gada 5. novembrim nav veikusi efektīvu darbību, reaģējot uz Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumu.

(7) Padome saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu 2005. gada 8. martā pieņēma otru Ungārijas iestādēm adresētu ieteikumu[14], aicinot tās iespējami ātrāk novērst pārmērīgo budžeta deficītu un vidējā termiņā veikt pasākumus, lai līdz 2008. gadam panāktu, ka budžeta deficīts pārliecinoši un noturīgi ir mazāks nekā 3% no IKP, veicot to saskaņā ar budžeta deficīta samazināšanas plānu, kas norādīts Ungārijas iestāžu 2004. gada decembrī iesniegtajā atjauninātajā konverģences programmā, kas apstiprināta ar Padomes 2005. gada 8. marta atzinumu. Šajā ieteikumā cita starpā noteikts, ka 2005. gada 8. jūlijs ir galīgais termiņš, līdz kuram Ungārijas valdībai ir efektīvi jārīkojas saistībā ar pasākumiem, kas paredzēti, lai sasniegtu 2005. gada budžeta deficīta mērķi 3,6% no IKP[15].

(8) Komisija 2005. gada 13. jūlijā pieņēma Paziņojumu par Ungāriju. Pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju, tostarp arī uz Ungārijas valdības martā un jūnijā noteiktajiem koriģējošiem pasākumiem stāvokļa pasliktināšanās kompensācijai kopumā 11/2% apmērā no IKP, kā arī valdības ciešu apņemšanos vajadzības gadījumā veikt papildu pasākumus, tā atzina, ka Ungārijas iestādes līdz 2005. gada 8.jūlijam ir efektīvi rīkojušās, lai gan situācija joprojām ir nestabila, un nākotnē būs nepieciešami papildu pasākumi.

(9) Tomēr jaunāk notikumi liecina, ka Ungārijas iestāžu veiktie pasākumi ir bijuši nepietiekami.

- Budžeta deficīts 2005. gadā būs ievērojami lielāks nekā 2005. gada budžeta deficīta mērķis 3,6% no IKP, kas minēts Padomes ieteikumā (un apstiprināts ar Padomes 2005. gada marta atzinumu par 2004. gada decembrī atjaunināto konverģences programmu), un valdība, pretēji agrākiem solījumiem, ir nolēmusi, ka neveiks jaunus pasākumus, lai koriģētu jebkādas novirzes; to apstiprina Ungārijas iestāžu pārskatītais 2005. gada 20. septembra paziņojums saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru, kurā budžeta deficīts 2005. gadam paredzēts 6,1% no IKP. Ja būs vēl kādas novirzes (kas jo īpaši nav izslēdzamas izdevumu pusē) un tās netiks kompensētas ar koriģējošo pasākumu palīdzību, tad 2005. gada rezultāts būs vēl sliktāks. Saskaņā ar šo paziņojumu valsts parāds attiecībā pret IKP 2005. gadā nesasniedz 60% slieksni, bet ir 57,1% no IKP. Tomēr gandrīz viena trešdaļa no parāda ir denominēta ārvalstu valūtā un tādēļ ir jūtīga pret valūtas kursa svārstībām.

- Valsts iestādes ir atteikušās no mērķa samazināt 2006. gada deficītu līdz 2,9% no IKP, kā paredzēts atjauninātajā konverģences programmā un Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumā. Arī jaunais, būtiski lielākais budžeta deficīta mērķis 5,2% no IKP[16], kas ietverts 2006. gada budžeta projektā, varētu tikt pārsniegts, jo paredzams, ka plānotās nodokļu reformas dēļ ieņēmumi samazināsies par 1,1% no IKP, un nesen pieņemtajā 2006. gada budžeta projektā nav paredzēti tādi strukturāla rakstura pasākumi, kas varētu balstīt šādu būtisku izdevumu samazinājumu.

- Īpaši 2006. gadā plānotais nodokļu samazinājums ir pretrunā Padomes ieteikumam visus nodokļu samazinājumu termiņus un īstenošanu saistīt ar to deficīta mērķu sasniegšanas nosacījumiem, kuri nosprausti 2004. gada decembrī iesniegtajā atjauninātajā konverģences programmā.

- Būtiskā 2005. un 2006. gadā pieļautā novirze no plānotā izlīdzināšanas procesa, kuru noteica Ungārijas valdība un atbalstīja Padome savā 2005. gada 8. marta ieteikumā un kura mērķis ir līdz 2008. gadam noregulēt pārmērīgo budžeta deficītu, liek apšaubīt šā koriģējuma ticamību un līdz ar lēno strukturālo reformu attīstību pastiprina makroekonomikas nelīdzsvarotību.

(10) Saskaņā ar Eiropadomes Stabilitātes un izaugsmes pakta rezolūciju Ungārija ir piekritusi Padomes 2005.gada 8. marta ieteikumu darīt zināmu atklātībai,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ungārijas veiktie pasākumi, atsaucoties uz Padomes 2005. gada 8. marta ieteikumu, ir bijuši nepietiekami.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijas Republikai.

Briselē,

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs[pic][pic][pic]

[1] Skatīt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/05/st07/st07145.en05.pdf0

[2] Salīdzināmības dēļ visi šie rādītāji atbilst Eiropas Kopienu Statistikas biroja 2004. gada 23. septembra lēmumam, kas atļauj otrā pīlāra pensiju fondu pagaidu iekļaušanu valsts budžetā, kas bija izdevīgi pašām Ungārijas iestādēm, kaut gan tas ir iespējams tikai līdz 2007. gada marta budžeta paziņojumam. Tas attiecas uz otrā pīlāra pensiju shēmām saskaņā ar 2005. gada marta (augšup) koriģēto paziņojumu: 0,9% no IKP 2004. gadā, 1,1% no IKP 2005. gadā un 1,2% no IKP 2006.–2008. gadā. Šie rādītāji ir no jauna augšupejoši pārskatīti 2005. gada septembra paziņojumā (skat. 7. parindi).

[3] Tobrīd Komisijas dienesti prognozēja, ka deficīts 2005. gadā sasniegs 4,1 % no IKP.

[4] Komisijas paziņojums Padomei - Ungārijas veiktie pasākumi, atsaucoties uz Padomes 2005. gada 8. marta lēmumu saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ietvaros (SEK(2005) 951) http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_actkhu_en.pdf

[5] Ungārijas Konstitucionālā tiesa 2005. gada septembrī atzina šo atlikšanu (un to, ka 13. mēnešalgu nepiešķīra darbiniekiem, kuri 2004. gada beigās vairs nestrādāja valsts sektorā) par tādu, kas ir pretrunā Konstitūcijai.

[6] Ieņēmumu zaudējumu, kura apjoms aptuveni atbilst 0,015 procenta punktiem no IKP, var izskaidrot ar nesen pieņemto lēmumu par vispārējā, no 2006. gada 1. janvāra īstenojamā PVN samazinājuma iepriekšēju piemērošanu tikai benzīnam.

[7] Atbilstoši valsts iestāžu lēmumam par otrā pīlāra pensiju fonda pagaidu klasifikāciju, kā norādīts 2. parindē, deficīta mēŗķis 3,6% no IKP 2005. gadā bija aprēķināts, ņemot vērā ieguldījumus otrā pīlāra pensiju sistēmā 1,1% apmērā no IKP, kā paziņots 2005. gada martā, kamēr bāzes deficīta samazinājuma plāns, ieskaitot oriģinālo mērķi 4,7% apmērā no IKP, atjauninātajā 2004. gada decembra konverģences programmā vēl arvien neietvēra pensiju fonda ieguldījumus. Lai jaunākos paziņotos datus par deficītu salīdzinātu ar oriģinālo mērķi, kas ietverts atjauninātajā konverģences programmā, ir jāatskaita lielāks pensiju fonda ieguldījums 1,3% apmērā no IKP, kā paziņots septembrī, un tas nozīmē, ka deficīts sasniedz 7,4% no IKP.

[8] Tas ietver ieguldījumu otrā pīlāra pensiju sistēmā (1,1% apmērā no IKP, kā paziņots 2005. gada martā), kamēr 2004. gada decembrī atjauninātajā konverģences programmā noteiktais oriģinālais deficīta mērķis 4,7% no IKP neietvēra šo ieguldījumu.

[9] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 5. lpp.).

[10] OV C 236, 2.8.1997., 1. lpp.

[11] http://ue.eu.int/ueDocs/cms_Data/docs/pressData/en/ecofin/81342.pdf#page=8 (OV L 389/27, 30.12.2004., 27. lpp.).

[12] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf#page=2

[13] http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11194.en04.pdf#page=2

[14] http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/edp/com_ass_hu_22_dec_en.pdf.

[15] Starpību attiecībā pret iepriekšējo mērķi 3,8% apmērā no IKP rada ieguldījuma palielinājums par 0,2 procenta punktiem no IKP otrā pīlāra pensiju sistēmā saskaņā ar 2005. gada marta paziņojumu par budžetu.

[16] Tas ietver militārās aviācijas gaisa kuģu pirkumu standartgrāmatošanu, kas jauno paziņoto budžeta deficīta mērķi 4,7% no IKP 2006. gadā palielina par 0,5%.