Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Nodokļu politika / privātie ieguldījumi un ilgtspējīgas attīstības mērķi – sadarbība ar ANO Ekspertu komiteju par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2020/C 97/01)

Ziņotājs: Krister ANDERSSON

Juridiskais pamats: Reglamenta 32. panta 2. punkts Pilnsapulces lēmums 24.1.2019. Atbildīgā specializēta nodaļa Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 29.11.2019. Pieņemts plenārsesijā 11.12.2019. Plenārsesija Nr. 548 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 129/0/2

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Nodokļu politika ir būtiska virzībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), jo tā nosaka ieguldījumu, nodarbinātības un inovācijas ekonomisko vidi, vienlaikus nodrošinot valdībai ieņēmumus publisko izdevumu finansēšanai. Papildu pasākumi, kuru mērķis būtu saskaņot politiku un palielināt uzticamību, varētu vairāk veicināt privātos ieguldījumus un novērst globālo ieguldījumu nepietiekamību, stimulējot kapitāla plūsmas no valstīm, kas intensīvi izmanto kapitālu, uz valstīm, kam ir nepieciešami ieguldījumi.

1.2. Uzņēmumi nodrošina vērtīgas preces un pakalpojumus valstu tautsaimniecībā un ir nozīmīgs ieguldījumu, produktivitātes, iekļaujošas ekonomiskās izaugsmes un darbvietu radīšanas virzītājspēks. Tā kā šīs organizācijas ir dažādas un to spektrs ir no MVU līdz starptautiskiem uzņēmumiem, tās ir svarīgs pieredzes, radošuma un inovācijas resurss, kas palīdz atrisināt daudzas ilgtspējīgas attīstības problēmas.

1.3. Pastāvot lielai procentuālajai daļai neoficiālas saimnieciskās darbības, sašaurinās nodokļu bāze, kas vēl vairāk samazina nodokļu iekasēšanas potenciālu un palielina kropļojumus. Nodokļu bāzēm vajadzētu būt iespējami plašākām, lai nodokļu likmes varētu būt pēc iespējas nekropļojošākas.

1.4. EESK gribētu uzsvērt, ka sekmīgai iekšzemes resursu mobilizācijai ir nepieciešams, lai 1) nodokļu nolēmumi tiktu pieņemti atklāti un pārredzami; 2) tiktu ieviestas sistēmas, kas nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) un parlamentāriešu pārskatatbildību; 3) valdību lēmumi par nodokļiem un izdevumiem būtu pārredzami; un lai 4) nodokļi būtu redzami.

1.5. Privātajam sektoram ir svarīga nozīme dzimumu līdztiesības veicināšanā. Atalgojuma politika, kā arī apmācība un izglītošana darba vietā ir svarīga, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas abiem dzimumiem karjeras virzībā un profesionālajā izaugsmē. Iespējas, kas saistītas ar sieviešu līdzdalību pasaules ekonomikā, ir milzīgas, un tām vajadzētu būt iekļaujošas ekonomiskās izaugsmes, inovācijas un produktivitātes virzošajam spēkam.

1.6. Nodokļu politikai, kas attiecas uz digitalizēto ekonomiku, būtu jācenšas veicināt, nevis kavēt ekonomikas izaugsmi un pārrobežu tirdzniecību un ieguldījumus. Ņemot vērā digitalizēto uzņēmumu pieaugošo nozīmi, ir jāizstrādā jauna nodokļu saiknes un peļņas sadalījuma metodika, lai noteiktu nodokļu piemērošanas tiesības starp tirgus valstīm un valsti, kurā digitalizētie starptautiskie uzņēmumi ( MNE ) ir atrodas.

1.7. EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai visi jaunie noteikumi par to, kā piešķirt nodokļu tiesības starp valstīm, ir taisnīgi gan mazām, gan lielām patērētājvalstīm, kā arī attīstītām un jaunattīstības valstīm. Ir jāatzīst pienācīgs atalgojums par ieguldījumu, kas veikts inovācijā, uzņēmējdarbībā u. c. Uzņēmējdarbības nodokļu ieņēmumi – kaut arī nelieli attiecībā pret kopējiem nodokļu ieņēmumiem – ir svarīgs avots, kas ļauj mobilizēt resursus un finansēt nepieciešamo infrastruktūru, pētniecību un attīstību, izglītību un veselības aprūpi utt..

1.8. EESK norāda, ka ES dalībvalstis ir IAM galveno izpildītāju vidū. Komiteja uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgas fiskālās un nodokļu sistēmas nolūkā sasniegt IAM. Organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaiste visos līmeņos ir būtiska, lai īstenotu IAM, jo pilsoniskā sabiedrība pārstāv nozīmīgus dalībniekus, kas nodrošina programmas 2030. gadam īstenošanu, un lielu daļu nepieciešamo ieguldījumu nodrošinās privātais sektors.

1.9. EESK atzinīgi vērtē platformu sadarbībai nodokļu jomā, kas ir Starptautiskā valūtas fonda (SVF), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO), Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) un Pasaules Bankas grupas (PBG) kopīga iniciatīva, jo tā veicina mijiedarbību starp standartu noteikšanu, spēju veidošanu un tehnisko palīdzību starptautisko nodokļu jomā. EESK uzskata, ka arī ES būtu jābūt platformas dalībniecei.

1.10. EESK uzskata, ka darbs, kas saistīts ar nodokļiem/privātajiem ieguldījumiem un ilgtspējīgas attīstības mērķiem un ko veic ANO Ekspertu komiteja par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos, ir ļoti svarīgs, lai virzītu uz priekšu globālo dialogu un ievērojami veicinātu mācīšanos no līdzbiedriem un paraugprakses apmaiņu. EESK uzsver, ka Eiropas pilsoniskajai sabiedrībai ir aktīvi jāiesaistās šajā būtiskajā starptautiskajā diskusijā.

2. Ievads jautājumos, kas saistīti ar ieguldījumiem, nodokļu piemērošanu un IAM

2.1. Programma 2030. gadam ir koncentrēta uz 17 ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM) ( 1 ) un 169 mērķiem, kuru nolūks ir risināt politiskās un ekonomiskās problēmas, ar kurām saskaras mūsu pasaule.

2.2. Base Erosion Profit Shifting (Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana – BEPS ) Policy Coherence for Sustainable Development (Politikas saskaņotība ilgtspējīgai attīstībai) (2018) Lai sasniegtu minētos mērķus, svarīga nozīme ir privātajiem ieguldījumiem, un nepieciešama darbība būtu ieguldījumu un nodokļu politikas turpmāka saskaņošana, kas veicinātu ieguldījumus, darbvietu radīšanu un ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi pasaules līmenī. Šajā virzienā svarīgu darbu jau ir veikusi ESAO, piemēram, īstenojot projektu(Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana – ( 2 ) un iniciatīvu(Politikas saskaņotība ilgtspējīgai attīstībai) (2018) ( 3 )

2.3. Nodokļu politika ir būtiska virzībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem (IAM), jo tā nosaka ieguldījumu, nodarbinātības un inovācijas ekonomisko vidi, vienlaikus nodrošinot valdībai ieņēmumus publisko izdevumu finansēšanai. Papildu pasākumi, kuru mērķis būtu saskaņot politiku un palielināt uzticamību, varētu vairāk veicināt privātos ieguldījumus un novērst globālo ieguldījumu nepietiekamību, stimulējot kapitāla plūsmas no valstīm, kas intensīvi izmanto kapitālu, uz valstīm, kam ir nepieciešami ieguldījumi.

2.4. Lai sasniegtu IAM, ļoti svarīgi ir novērst izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un mazināt nodokļu konkurenci pasaules līmenī. Taupības un budžeta ierobežojumu kontekstā samazinoties nodokļu ieņēmumiem no uzņēmumiem, cieš sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspēja, un tas var novest pie regresīvu nodokļu uzlikšanas, ja nodokļu slogs tiktu pārnests uz patērētājiem un darba ņēmējiem.

2.5. Jaunattīstības valstis, kurām visvairāk ir vajadzīgi resursi, joprojām saskaras ar nodokļu iekasēšanas problēmām. Jaunattīstības valstīs ieguldījums no iedzīvotāju ienākumu nodokļa bieži vien ir ļoti mazs – tikai daži procenti no IKP, savukārt attīstītajās valstīs šis nodoklis veido ieņēmumu lielāko daļu, jo īpaši, ja ir iekļautas sociālā nodrošinājuma iemaksas.

2.6. Ļoti svarīgi ir arī tas, kā nodokļu ieņēmumi tiek administrēti un izlietoti. Jānorāda, ka dažas valstis, galvenokārt Āfrikā, iegulda par 25–35 procentiem vairāk izglītības un veselības aprūpes nozarē, lai panāktu tādus pašus rezultātus kā attīstītākās un efektīvākās valstis ( 4 ) . Tādēļ ir svarīgi nodrošināt publisko izdevumu ir rentabilitāti.

3. Nodokļi kā instruments vides aizsardzībai

3.2. Raugoties no ekonomikas aspekta, vides nodokļu mērķis ir koriģēt ārējo ietekmi, proti, situācijas, kurās piesārņotāji spēj pārnest ar vides kaitējumu saistītās izmaksas uz sabiedrību; piemērs tam ir siltumnīcefektu izraisošo gāzu emisijas. Izstrādājot minēto veidu nodokļus, daudzējādā ziņā lietderīgi būtu procesā iesaistīt pilsonisko sabiedrību un uzņēmumus, jo tas nodrošinātu, ka politika, kas stiprina tiesisko regulējumu, saskaņo privātā sektora stimulus ar publiskajiem mērķiem ( 9 )

3.4. Adisabebas Rīcības programmai Uzņēmumu stimulu saskaņošanas ar publiskiem mērķiem princips atbilst ( 15 ) , ar kuru uzņēmumi tika mudināti ieviest uzņēmējdarbības pamata modeli, kas ņem vērā uzņēmumu darbību ietekmi uz vidi, sociālo jomu un valdības darbu. Uzņēmumi nodrošina vērtīgas preces un pakalpojumus valstu tautsaimniecībā un ir nozīmīgs ieguldījumu, produktivitātes, iekļaujošas ekonomiskās izaugsmes un darbvietu radīšanas virzītājspēks. Tā kā uzņēmumi ir dažādi un to spektrs ir no MVU līdz starptautiskiem uzņēmumiem, tie ir svarīgs pieredzes, radošuma un inovācijas resurss, kas palīdz atrisināt daudzas ilgtspējīgas attīstības problēmas. Lai sasniegtu ar klimata pārmaiņu apkarošanu saistītos IAM, privātajam sektoram būtu jāievēro tāds rīcības kodekss, kas ievērojami palielinātu zaļās investīcijas, bet samazinātu vai likvidētu tādas, kuras vidi ietekmē negatīvi.

3.5. Ņemot vērā IAM savstarpējo saistību, pilsoniskās sabiedrības iesaiste ir būtiska, lai nodrošinātu, ka politikas izstrādē un īstenošanā tiek atspoguļota trīs dimensiju ilgtspējīga attīstība (ekonomikas, sociālā un vides attīstība). Vides nodokļi parasti ir atzīti par regresīviem, kas nozīmē, ka tiem ir lielāka ietekme uz mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem. Tādējādi ir svarīgi nodrošināt, lai politika paliktu sociāli ilgtspējīga.

3.6. EESK neatbalsta patvaļīgu nodokļu uzlikšanu, kas nelabvēlīgi un nesamērīgi ietekmētu nabadzīgos un mazāk pārtikušos sabiedrības slāņus, kā arī negatīvi ietekmētu vairākus IAM. Piemēram, nodokļu ievērojama palielināšana precēm un pakalpojumiem tajos gadījumos, kad reālas alternatīvas nepastāv, radītu tikai slogu, bet mērķis netiktu sasniegts.

3.7. EESK gribētu uzsvērt pilsoniskās sabiedrības organizāciju nozīmi IAM īstenošanas uzraudzībā un sociāli pieņemamu pasākumu nodrošināšanā, kā arī centienos norādīt uz nepieciešamību pārskatīt rādītājus ( 16 )

3.8. EESK vēlas uzsvērt nepieciešamību radīt atbilstošus pamatnosacījumus, lai nodrošinātu, ka gan privātie, gan publiskie līdzekļi tiek novirzīti ilgtspējīgiem ilgtermiņa ieguldījumiem, kas vajadzīgi ilgtspējīgai ekonomikai ( 17 )

4. Neoficiālās ekonomikas nodokļi

4.1. Lai finansētu publiskos ieguldījumus un IAM sasniegšanai nepieciešamos publiskos izdevumus, valdībām ir būtiski paplašināt nodokļu bāzi, piemērojot nodokļus neoficiālajai ekonomikai. Saskaņā ar Starptautiskās Darba Organizācijas sniegto informāciju vairāk nekā 61 % pasaules darbaspēka (2 miljardi cilvēku) ienākumus gūst neoficiālajā sektorā, un 93 % neoficiālās nodarbinātības pasaulē ir koncentrēta valstīs ar strauji augošu ekonomiku un jaunattīstības valstīs. Šā iemesla dēļ ir būtiski izstrādāt tādu nodokļu politiku un iestāžu satvaru, kas nodrošina neoficiālā sektora integrāciju oficiālajā ekonomikā.

4.2. Neoficiālās ekonomikas ievērojamā loma – jo īpaši jaunattīstības valstīs – nozīmē, ka iedzīvotāju un uzņēmumu ikdienas saimnieciskās darbības paliek ārpus nodokļu bāzes. Daudzos gadījumos izvēle darboties ārpus oficiālās ekonomikas nav aktīva izvēle, bet drīzāk vienīgā praktiskā alternatīva uzņēmumiem un darba ņēmējiem, kuri vai nu nevar piekļūt oficiālajam sektoram vai ir tikuši no tā izslēgti. Neoficiālās ekonomikas iekļaušana ir jāveicina, izmantojot efektīvas iestādes (16.a un 16.6. mērķis ( 18 ) ), kas ļauj darba ņēmējiem, uzņēmumiem un patērētājiem dot ieguldījumu valsts nodokļu bāzē un tajā pašā laikā izmantot sociālo aizsardzību un pakalpojumus. Jo īpaši nodokļu sistēmu taisnīgumam, pārredzamībai, efektivitātei un iedarbīgumam vajadzētu būt prioritātei kā ilgtspējīgas attīstības priekšnosacījumam.

4.3. Daudzi uzņēmumi vēlētos kļūt oficiāli, jo MVU, kuri darbojas ārpus oficiālās ekonomikas, skar slēptās izmaksas un uzņēmumiem, kas darbojas oficiāli, ir daudzas priekšrocības. Priekšrocības, darbojoties oficiālā ekonomikā, ietver atvieglotu piekļuvi kredītam un citiem finanšu instrumentiem (8.10. mērķis ( 19 ) ), apmācības un atbalsta programmām, valsts iepirkuma līgumiem, īpašumtiesībām, kā arī iespējai sadarboties ar lielākiem uzņēmumiem. Ar formalizēšanu saistītās izmaksas ir reģistrācijas un licenču izmaksas, nodokļu atbilstības izmaksas, darba tiesību aktu un citu valsts noteikumu ievērošanas izmaksas. Vienkāršojot reģistrācijas, licencēšanas un nodokļu atbilstības administrēšanas procedūras, uzņēmumi tiktu stimulēti savu darbību veikt oficiāli.

4.4. Daudzās situācijās, kur neoficiālā ekonomika ir ļoti plaši izplatīta, nozīmīgs faktors šajā procesā var būt gan uzņēmumi kopumā, gan dažkārt un jo īpaši kooperatīvi uzņēmumi, kas ļauj daudziem cilvēkiem bez saimnieciskiem resursiem uzsākt saimniecisko darbību un uzņēmējdarbību, pat tikai ar minimālu kapitālu.

4.5. Veicinot mikrouzņēmumu un MVU formalizēšanu, tiktu nodrošināta politika, kas atbalsta darbvietu radīšanu un augošus uzņēmumus (8.5. mērķis ( 20 ) ). Ir jāievēro darba tirgus noteikumi, lai nodrošinātu pienācīgus darba apstākļus (8.5. mērķis). Tāpat lielāka pārraudzība un regulāra saimnieciskās darbības kontrole ļautu valdībām pieņemt politiku, jo īpaši fiskālo, algu un sociālās aizsardzības politiku, kas pakāpeniski ļauj sasniegt lielāku vienlīdzību (10.4. mērķis).

4.6. Kaut arī priekšrocības, ko sniedz nodokļu iekasēšanas funkcionējoša sistēma, ir acīmredzamas, joprojām grūtības sagādā jautājums, kā īstenot nepieciešamās izmaiņas, lai palielinātu valstu spējas šajā jomā. Pagātnē gūtā pieredze ir parādījusi, ka liela daļa tā risinājumu ir bieži izraisījuši kropļojumus, zemu ienesīgumu, augstas iekasēšanas izmaksas, izpildes problēmas un pat kapitāla aizplūšanu. Ņemot vērā, ka daudzas jaunattīstības valstis ir samazinājušas līdzekļus, prioritāte būtu jāpiešķir pasākumiem, lai uzlabotu nodokļu sistēmu administratīvo efektivitāti un iedarbīgumu. Privātais sektors var sniegt palīdzību spēju veidošanā, kā arī pieredzes nodošanā no augsti attīstām valstīm un ekonomikām ( 21 )

4.7. Kad valdības cenšas novērst jebkādu ieņēmumu trūkumu – neatkarīgi no tā, vai tie ir tiešie vai netiešie nodokļi – ir jāņem vērā administratīvās izmaksas un atbilstības izmaksas. Īpaša uzmanība jāpievērš zemu ienākumu guvēju situācijai un nodokļu sloga sadalei atbilstīgi ienākumu līmeņiem. Pieaugoša nevienlīdzība var apdraudēt nodokļu morāli. Komiteja uzskata, ka kvalitatīvi izstrādāta progresīva nodokļu sistēma varētu nodrošināt taisnīgu nodokļu sloga sadalījumu un ievērojami palīdzēt mazināt nevienlīdzību un nabadzību.

4.8. Pastāvot lielai procentuālajai daļai neoficiālas saimnieciskās darbības, sašaurinās nodokļu bāze, kas vēl vairāk samazina nodokļu iekasēšanas potenciālu un palielina kropļojumus. Ir būtiski uzsvērt to, ka ir jāmobilizē resursi, lai uzlabotu iekšzemes nodokļu iekasēšanu (17.1. mērķis ( 22 ) ) un apkarotu izvairīšanos no nodokļiem un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju. Valstīm ir jāuzlabo sadarbība pret nelikumīgām finanšu plūsmām, un ES būtu jāapsver iespējamo pretpasākumu saskaņota saraksta ieviešana.

4.9. EESK gribētu uzsvērt, ka sekmīgai iekšzemes resursu mobilizācijai ir nepieciešams, lai 1) nodokļu nolēmumi tiktu pieņemti atklāti un pārredzami; 2) tiktu ieviestas sistēmas, kas nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības organizāciju (PSO) un parlamentāriešu pārskatatbildību; 3) valdību lēmumi par nodokļiem un izdevumiem būtu pārredzami; un lai 4) nodokļi būtu redzami ( 23 )

5. Nodokļi un dzimumu līdztiesība

5.1. Ilgtspējīgas attīstības 5. mērķis tiecas izskaust visu veidu diskrimināciju pret visām sievietēm un panākt dzimumu līdztiesību un nodrošināt iespējas visām sievietēm un meitenēm. Priekšnoteikums sieviešu iespēju nostiprināšanai ir nodrošinātas vienlīdzīgas tiesības uz saimnieciskajiem resursiem, kā arī piekļuve īpašumtiesībām un kontrole pār zemi un citiem īpašuma veidiem, finanšu pakalpojumiem, mantojumu un dabas resursiem (5.a mērķis ( 24 ) ). Īstenojot sieviešu ekonomisko emancipāciju, tiek uzlabota sieviešu pilntiesīga un efektīva līdzdalība un vienlīdzīgas iespējas uzņemties līderību visos lēmumu pieņemšanas līmeņos politiskajā, saimnieciskajā un sabiedriskajā dzīvē (5.5. mērķis ( 25 ) ). Šo mērķu sasniegšana, nodrošinot sieviešu ekonomiskās tiesības, stiprina arī citus IAM, piemēram, 8. mērķi (cilvēka cienīgs darbs un ekonomiskā izaugsme) un 16. mērķi (taisnīga tiesa un stipras iestādes).

5.2. Privātajam sektoram ir svarīga nozīme dzimumu līdztiesības veicināšanā. Atalgojuma politika, kā arī apmācība un izglītošana darba vietā ir svarīga, lai veicinātu vienlīdzīgas iespējas abiem dzimumiem karjeras virzībā un profesionālajā izaugsmē. Iespējas, kas saistītas ar sieviešu līdzdalību globālajā ekonomikā, ir milzīgas, un tām vajadzētu būt iekļaujošas ekonomiskās izaugsmes, inovācijas un produktivitātes virzošajam spēkam.

5.3. Pastāv cieša saikne starp neoficiālā sektora īpatsvara samazināšanu un dzimumu līdztiesību. Ja uzņēmumi nemaksā nodokļus, tas nozīmē, ka publiskajai pārvaldei (valsts, reģionālajā un vietējā līmenī) būs mazāk līdzekļu sabiedriskajiem pakalpojumiem, ilgtspējīgai infrastruktūrai un sociālajai aizsardzībai, kas ir svarīgi dzimumu līdztiesībai. Ja nebūs pienācīgu sociālo izdevumu un atbilstošas infrastruktūras, tiks skarti nabadzīgie cilvēki, un jo īpaši un bieži vien sievietes.

6. Nodokļi digitalizētajā ekonomikā

6.1. Ekonomikas straujā digitalizācija ir svarīgs globālās ekonomiskās izaugsmes virzošais spēks. Tā nodrošina arī efektīvāku informācijas apkopošanu nodokļu iestādēm un uzlabotus pakalpojumus nodokļu maksātājiem. Tomēr ekonomikas digitalizācija izraisa jautājumu par to, kur ienākumi un peļņa tiek gūta un radīta un kā tie tiek sadalīti starp valstīm. Digitālos pakalpojumus var sniegt attālināti bez fiziskas klātbūtnes tirgus tajā jurisdikcijā, kur notiek patēriņš.

6.2. MNE ) ir reģistrēti Nodokļu politikai, kas attiecas uz digitalizēto ekonomiku, būtu jācenšas veicināt, nevis kavēt ekonomikas izaugsmi un pārrobežu tirdzniecību un ieguldījumus. Ņemot vērā digitalizēto uzņēmumu pieaugošo nozīmi, ir jāizstrādā jauna metodika saiknes un peļņas noteikšanai, lai noteiktu nodokļu piemērošanas tiesības starp tirgus valstīm un valsti, kurā digitalizētie starptautiskie uzņēmumi () ir reģistrēti ( 26 )

6.3. Tāpēc ir jārod starptautiski pieņemts risinājums, kā piemērot nodokļus šiem jaunajiem uzņēmumu modeļiem, vienlaikus ņemot vērā gan attīstīto, gan jaunattīstības valstu vajadzības ( 27 ) . Lai īstenotu jebkādu nodokļu modeli digitalizētajā ekonomikā, ir jāizveido pastiprināta sadarbība starp valstu nodokļu iestāžu administrāciju, kā arī izšķiršanas mehānisms vairāku pušu strīdiem.

6.4. ESAO starpposma ziņojumā “Digitalizācijas radītās nodokļu jomas problēmas – 2018. gada starpposma ziņojums” (2018. gada marts) ( 28 ) izklāstīts no iekļaujošā satvara ( 29 ) izrietošais saskaņotais darba virziens digitalizācijas un starptautisko nodokļu noteikumu jomā līdz 2020. gadam. Ziņojumā aprakstīts, kā digitalizācija skar arī citas nodokļu sistēmas jomas, sniedzot nodokļu iestādēm jaunus instrumentus, kas dod iespēju uzlabot nodokļu maksātājiem sniegtos pakalpojumos, paaugstināt nodokļu iekasēšanas efektivitāti un atklāt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. ESAO/iekļaujošā satvara galīgais ziņojums ir sagaidāms 2020. gadā.

6.5. EESK uzskata, ka ir svarīgi, lai visi jaunie noteikumi par to, kā piešķirt nodokļu tiesības starp valstīm, būtu taisnīgi gan mazām, gan lielām patērētājvalstīm, kā arī attīstītām un jaunattīstības valstīm. Ir jāatzīst pienācīgs atalgojums par ieguldījumu, kas veikts inovācijā, uzņēmējdarbībā u. c. Uzņēmumu nodokļu ieņēmumi – kaut arī nelieli attiecībā pret kopējiem nodokļu ieņēmumiem – ir svarīgi resursu mobilizācijai un nepieciešamās infrastruktūras finansēšanai, pētniecībai un attīstībai, izglītībai un veselības aprūpei, utt.

7. Privāto ieguldījumu nozīme IAM izpildē

7.1. EESK norāda, ka attiecībā uz daudziem ilgtspējīgas attīstības mērķiem ES dalībvalstis ir IAM galveno izpildītāju vidū. Komiteja uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm IAM sasniegšanas nolūkā ir jāveic pasākumi, lai nodrošinātu nākotnes prasībām atbilstošas fiskālās un nodokļu sistēmas.

7.2. Organizētas pilsoniskās sabiedrības iesaiste visos līmeņos ir būtiska, lai īstenotu IAM, jo pilsoniskā sabiedrība pārstāv nozīmīgus dalībniekus, kas nodrošina programmas 2030. gadam īstenošanu, un lielu daļu nepieciešamo ieguldījumu nodrošinās privātais sektors.

7.3. Uzņēmumi ir globāls produktivitātes, iekļaujošas ekonomiskās izaugsmes, darbvietu radīšanas, ieguldījumu un inovācijas virzošais spēks. Privātā sektora pieredzē sakņojas risinājumi daudzām problēmām, kas saistītas ar ilgtspējīgu attīstību.

7.4. Ieguldījumiem, tostarp ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI) ir svarīga nozīme nabadzības izskaušanā, klimata pārmaiņu apkarošanā un iekļaujošas ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanā ( 30 ) . Piemēram, 8. mērķa sasniegšanai ( 31 ) būs nepieciešami lielāki privātā sektora ieguldījumi. Adisabebas Rīcības programmā (2015) tas ir atzīts, norādot, ka privāto uzņēmumu darbība, ieguldījumi un inovācija ir nozīmīgs produktivitātes, iekļaujošas ekonomiskās izaugsmes un darbvietu radīšanas virzošais spēks.

7.5. EESK uzsver, ka prognozējami nodokļu noteikumi ir būtiski pārrobežu tirdzniecībai, uzņēmumu ieguldījumiem, darbvietām un izaugsmei. Ienākumu nodokļu līgumi varētu sekmēt tirdzniecības izaugsmi, nodrošinot lielāku noteiktību uzņēmumiem, samazinot nodokļu dubulto uzlikšanu un garantējot mehānismu cīņai pret nodokļu agresīvu plānošanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Valdībām ir jāvienojas par pieņemamiem nodokļu konkurences veidiem, un uzņēmumiem ir jāievēro noteikumi un principi, ko saskaņojušas valstis un kas saskaņoti starp valstīm.

7.6. Nesen ESAO un SVF nāca klajā ar kopīgu ziņojumu par noteiktību nodokļu jomā kā atbildi uz G20 līderu pieaugošajām bažām par nenoteiktību nodokļu jautājumos un tās ietekmi uz pārrobežu tirdzniecību un ieguldījumiem, jo īpaši starptautisko nodokļu kontekstā.

7.7. Pasaules Bankas 2018. gada ziņojumā par nodokļu maksāšanu ( 32 ) ir norādīts, ka daudziem uzņēmumiem jaunattīstības valstīs nodokļu slogs jau pašreiz ir diezgan augsts. Piemēram, Subsahāras Āfrikas valstīs faktiskā nodokļu likme, ko piemēro vidēja lieluma uzņēmumiem, ir par septiņiem procentpunktiem lielāka nekā vidēji pasaulē. Nodokļu politikai, kas veicina ieguldījumus un inovāciju, jo īpaši jaunattīstības valstīs, būtu daudz jādara ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) piesaistīšanā, kas attiecīgi nodrošinātu cilvēka cienīga darba iespējas, inovāciju un lielāku produktivitāti, lai efektīvi palielinātu valsts iekšzemes kopproduktu.

7.8. Uzņēmumiem jābūt pārredzamiem attiecībā pret nodokļu iestādēm. ESAO uzskata, ka pārskatu sniegšanas par katru valsti galvenais mērķis ir izstrādāt augsta līmeņa riska novērtēšanas instrumentu, lai nodokļu iestādēm nodrošinātu labāku pārskatu par starptautisko uzņēmumu globālajām darbībām un samaksātajiem nodokļiem, vienlaikus to neuzskatot par nodokļu bāzi. Turklāt valdībām jānodrošina arī lielāka pārredzamība attiecībā uz iekasēto nodokļu daudzumu un to, kā tie tiek izlietoti.

7.9. BEPS ir bijis 0,3 % no IKP Dažkārt maldīgi tiek secināts, ka attīstības finansējumu varētu pilnīgi vai galvenokārt nodrošināt, “novēršot starptautisko uzņēmumu apšaubāmo nodokļu praksi.” Objektīvi ESAO aprēķini liecina, ka ar starptautisko uzņēmumu darbību saistītā nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana sasniedza 100–240 miljardus USD pirms jebkādu pretpasākumu piemērošanas ( 33 ) . ES tika lēsts, kair bijis 0,3 % no IKP ( 34 ) . Kaut arī ievērojama, šī summa nav pietiekama IAM īstenošanas finansēšanai. Turklāt šie ieņēmumi visticamāk nenonāktu to valstu rīcībā, kurām vairāk vajadzīgi attīstības līdzekļi. Svarīgākais IAM finansēšanas ieņēmumu avots ir ilgtspējīga ekonomikas izaugsme. Tādējādi šo mērķu sasniegšanai ir nepieciešama nodokļu politika, kas veicina ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un ekoloģisko izaugsmi.

7.10. EESK atzinīgi vērtē platformu sadarbībai nodokļu jomā, kas ir Starptautiskā valūtas fonda (SVF), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO), Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) un Pasaules Bankas grupas (PBG) kopīga iniciatīva, jo tā veicina mijiedarbību starp standartu noteikšanu, spēju veidošanu un tehnisko palīdzību starptautisko nodokļu jomā. EESK uzskata, ka arī ES būtu jābūt platformas dalībniecei.

7.11. EESK uzskata, ka darbs, kas saistīts ar nodokļiem / privātajiem ieguldījumiem un ilgtspējīgas attīstības mērķiem un ko veic ANO Ekspertu komiteja par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos, ir ļoti svarīgs, lai virzītu uz priekšu globālo dialogu un ievērojami veicinātu mācīšanos no līdzbiedriem un paraugprakses apmaiņu. EESK uzsver, ka Eiropas pilsoniskajai sabiedrībai ir aktīvi jāiesaistās šajā būtiskajā starptautiskajā diskusijā.

Briselē, 2019. gada 11. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) https://sustainabledevelopment.un.org/topics/sustainabledevelopmentgoals

(2) http://www.oecd.org/tax/beps/

(3) http://www.oecd.org/publications/policy-coherence-for-sustainable-development-2018-9789264301061-en.htm

(4) https://openknowledge.worldbank.org/bitstream/handle/10986/8325/wps3645.pdf?sequence=1&isAllowed=y

(5) 13. mērķis– veikt steidzamus pasākumus, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām un to ietekmi.

(6) 14. mērķis – saglabāt un ilgtspējīgā veidā izmantot okeānus, jūras un jūru resursus ilgtspējīgai attīstībai; 15. mērķis – aizsargāt, atjaunot un veicināt sauszemes ekosistēmu ilgtspējīgu izmantošanu, ilgtspējīgā veidā pārvaldīt mežus, apkarot pārtuksnešošanos, apturēt un mainīt zemes noplicināšanu un apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu.

(7) 7. mērķis – nodrošināt visiem piekļuvi uzticamai, ilgtspējīgai un mūsdienīgai enerģijai par pieejamu cenu.

(8) 12. mērķis – nodrošināt ilgtspējīgus patēriņa un ražošanas modeļus.

(9) Plašāku informāciju skatīt ICC“Uzņēmējdarbības harta ilgtspējīgai attīstībai – uzņēmumu ieguldījumi ilgtspējīgas attīstības mērķos” (Business Charter for Sustainable Development – Business Contributions to the Sustainable Development Goals), https://iccwbo.org/content/uploads/sites/3/2015/09/ICC-Business-Charter-for-Sustainable-Development-Business-contributions-to-the-UN-Sustainable-Development-Goals.pdf.

(10) 12.c – racionalizēt neefektīvas fosilā kurināmā subsīdijas, kas veicina izšķērdīgu patēriņu, novēršot tirgus kropļojumus atbilstoši vietējiem apstākļiem valstī, tostarp pārstrukturējot nodokļu sistēmu un pakāpeniski atsakoties no šādām kaitējošām subsīdijām, ja tādas ir, lai izsvērtu ietekmi uz vidi, pilnībā ņemot vērā jaunattīstības valstu īpašās vajadzības un apstākļus un līdz minimumam samazinot iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz to attīstību, tā, lai tiktu aizsargātas nabadzīgās un ievainojamās kopienas.

(11) 7.2. – līdz 2030. gadam būtiski palielināt atjaunojamās enerģijas īpatsvaru vispārējā energoresursu struktūrā.

(12) 7.1. – līdz 2030. gadam nodrošināt vispārēju piekļuvi uzticamiem, ilgtspējīgiem un mūsdienīgiem energopakalpojumiem par pieejamu cenu.

(13) 7.b – līdz 2030. gadam paplašināt infrastruktūru un modernizēt tehnoloģiju mūsdienīgu un ilgtspējīgu energopakalpojumu sniegšanai visiem patērētājiem jaunattīstības valstīs un jo īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, mazo salu jaunattīstības valstīs un sauszemes ieskautās jaunattīstības valstīs saskaņā ar to attiecīgajām atbalsta programmām.

(14) 8.4. – pakāpeniski līdz 2030. gadam visā pasaulē uzlabot resursu izmantošanas efektivitāti patēriņā un ražošanā un mēģināt nošķirt ekonomikas izaugsmi no vides degradācijas saskaņā ar desmit gadu programmu kopumu par ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu, attīstītajām valstīm uzņemoties vadību.

(15) https://sustainabledevelopment.un.org/index.php?page=view&type=400&nr=2051&menu=35

(16) EESK topošā atzinuma “Mums vajadzīgā ilgtspējīgā ekonomika” (vēl nav publicēts) 1.10. punktā EESK aicina Komisiju izstrādāt “zaļas fiskālās reformas” plānu, kas visās ES dalībvalstīs būtu jāīsteno, lai palīdzētu nodokļu politiku, subsīdijas un “pirmssadales” pasākumus pielāgot mērķim panākt taisnīgu pāreju uz labklājības ekonomiku.

(17) EESK atzinums “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” (OV C 345, 13.10.2017., 91. lpp.).

(18) 16.a – nostiprināt attiecīgās valstu iestādes – cita starpā izmantojot starptautisko sadarbību – spēju veidošanai visos līmeņos, jo īpaši jaunattīstības valstīs, lai novērstu vardarbību un apkarotu terorismu un noziedzību.

16.6. – attīstīt efektīvas, atbildīgas un pārredzamas iestādes visos līmeņos.

(19) 8.10. – nostiprināt vietējo finanšu iestāžu spēju, lai atvieglotu un palielinātu visiem piekļuvi banku, apdrošināšanas un finanšu pakalpojumiem.

(20) 8.5. – līdz 2030. gadam nodrošināt pilnvērtīgu un produktīvu nodarbinātību un pienācīgas kvalitātes darbu visām sievietēm un vīriešiem, tostarp jauniešiem un personām ar invaliditāti, un vienādu darba samaksu par vienādi vērtīgu darbu.

(21) Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC) ir uzsākusi šādu programmu.

(22) 17.1. – stiprināt iekšzemes resursu mobilizēšanu, tostarp sniedzot starptautisku atbalstu jaunattīstības valstīm, lai uzlabotu to spēju iekasēt nodokļus un citus ieņēmumus.

(23) Dažas minētās problēmas ir apspriestas rakstā Promoting Tax Bargains in Uganda and Beyond: The Importance of Civil Society and Parliamentarians (Nodokļu darījumu veicināšana Ugandā un ārpus tās – pilsoniskās sabiedrības un parlamentāriešu svarīgā nozīme).

(24) 5.a – veikt reformas, lai nodrošinātu sievietēm vienlīdzīgas tiesības uz saimnieciskajiem resursiem, kā arī piekļuvi īpašumtiesībām un kontroli pār zemi un citiem īpašuma veidiem, finanšu pakalpojumiem, mantojumu un dabas resursiem saskaņā ar vietējiem tiesību aktiem.

(25) 5.5. – nodrošināt sieviešu pilntiesīgu un efektīvu līdzdalību un vienlīdzīgas iespējas uzņemties līderību visos lēmumu pieņemšanas līmeņos politiskajā, saimnieciskajā un sabiedriskajā dzīvē.

(26) Skatīt EESK atzinumu “Nodokļi digitalizētajā ekonomikā” (OV C 353, 18.10.2019., 17. lpp.).

(27) Sk. EESK atzinumu “Digitālās ekonomikas jomā starptautisku uzņēmumu gūtās peļņas aplikšana ar nodokli” (OV C 367, 10.10.2018., 73. lpp.) un “Nodokļi digitalizētā ekonomikā” (OV C 353, 18.10.2019., 17. lpp.).

(28) http://www.oecd.org/tax/tax-challenges-arising-from-digitalisation-interim-report-9789264293083-en.htm

(29) ESAO iekļaujošais satvars.

(30) Sk. STP Ilgtspējīgas attīstības uzņēmējdarbības hartu (2015).

(31) 8. mērķis – veicināt noturīgu, iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, pilnīgu un produktīvu nodarbinātību, kā arī cilvēka cienīgu darbu visiem.

(32) https://www.doingbusiness.org/en/reports/thematic-reports/paying-taxes

(33) BEPS ziņojums (2015), ESAO.

(34) Sk. EESK atzinums “Nodokļi un kvalificēta vairākuma balsošana” (OV C 353, 18.10.2019., 90. lpp.).