Priekšlikums Padomes regulaI ar ko groza Regulu (EK) Nr 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu /* COM/2004/0772 galīgā redakcija - CNS 2004/0269 */





Briselē, 06.12.2004 COM(2004) 772 galīgā redakcija 2004/0269 (CNS) . KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko groza Regulu (EK) Nr 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu . (iesniegusi Komisija) KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu 1. IEVADS: ZIņOJUMA NEPIECIEšAMīBA Padomes Regulas (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu režīmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu[1], 3. pantā ir pieprasīts, lai Komisija līdz 2004. gada 30. septembrim iesniegtu izskatīšanai Padomei tādu ziņojumu par kvotu piešķiršanu Kopienā, kam būtu pievienoti piemēroti priekšlikumi. Šajā ziņojumā jāņem vērā iespējamie grozījumi attiecībā uz maksājumiem kartupeļu ražotājiem, kā arī cietes un kartupeļu cietes tirgus attīstība. Regulas (EK) Nr. 1868/94 3. panta 2. punktā paredzēts, ka Padomei, pieņemot lēmumu, pamatojoties uz Līguma 37. pantu, līdz 2004. gada 31. decembrim jāsadala turpmāko trīs gadu kartupeļu cietes kvotas starp dalībvalstīm, balstoties uz ziņojumu, kas apskatīts iepriekšējā rindkopā. Pašreizējās kvotas ar Regulu (EK) Nr. 1868/94 noteiktas līdz 2004./2005. tirdzniecības gada beigām (2005. gada 30. jūnijs). 2. KLP REFORMA 2003. gada 23. jūnijā Padome īstenoja Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) fundamentālu reformu, kas lielos apmēros mainīja Kopienas lauksaimniecības nozares pabalsta nosacījumus. Kopš tā brīža lielākā maksājumu daļa tika izmaksāta neatkarīgi no ražošanas apjoma. Šie jaunie «vienotie platībmaksājumi» ir pakļauti normu ievērošanai un jo īpaši attiecībā uz vidi. Saites pārraušana starp subsīdiju un ražošanu ļauj Savienības lauksaimniekiem kļūt konkurētspējīgākiem un savu darbību vairāk virzīt saskaņā ar tirgu, tajā pat laikā nodrošinot ienākumu nepieciešamo stabilitāti. Lai saglabātu cietes ražošanu tradicionālajās ražošanas zonās un atzītu kartupeļu ražošanas lomu augu sekā, attiecībā uz šo sektoru tika pieņemts daļējs palīdzības atdalījums. Viena daļa (40 %) no pašreizējās palīdzības[2] tiks atdalīta un iekļauta vienoto platībmaksājumu sistēmā (VPM), pamatojoties uz piegādēm cietes ražošanas rūpnīcām iepriekšējos periodos. Atlikušie 60 % tiks saglabāti kā palīdzība lauksaimniekiem, kuri audzē kartupeļus, kas paredzēti tādai cietes ražošanai, kāda definēta Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003[3] 93. un 94. pantā. Ja stājas spēkā fakultatīvs pārejas periods[4] attiecībā uz dalībvalsti, kas aizkavējusies palīdzības atdalījuma piemērošanā, tad spēkā paliek pašreizējā atbalsta summa. Atbalsts tiek maksāts tikai par kartupeļu daudzumu, ko nosaka līgums starp ražotāju un cietes ražošanas rūpnīcām, ievērojot šim uzņēmumam noteikto kvotu ierobežojumu, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1868/94 noteikumiem. Tajās jaunajās dalībvalstīs, kurās ražo kartupeļu cieti, piemērota vienkāršota vienotā platībmaksājuma sistēma (Vienotā platībmaksājuma sistēma vai VPM), kam vajadzības gadījumā pievienoti valsts tiešie maksājumi ( top-ups ). 3. PAPLAšINāšANāS Kopš 2004./2005. tirdzniecības gada sešas jaunas valstis piedalās kartupeļu cietes kvotu sistēmā un savā starpā dala kopējās kvotas, kas pielīdzināmas 186 613 tonnām un ir noteiktas 2004./2005. gadam, no tām 78 % Polijai, 18 % Čehijas Republikai un 4 % sadalīti starp Igauniju, Latviju, Lietuvu un Slovākiju. Tādējādi ES kvotas palielinās par 11 %, no 1,762 miljoniem tonnu (ES-15) uz 1,949 miljoniem tonnu (ES-25). 4. KVOTU SISTēMA KARTUPEļU CIETE KONKURē AR GRAUDAUGU CIETI. PIEMēROTIE PRODUKCIJAS IEROBEžOJUMI GRAUDAUGU NOZARē, JO īPAšI ATTIECīBā UZ ATSTāšANU ATMATā, UN CIETES RAžOšANAS PALIELINāšANāS 1990. GADA SāKUMā, LIKA PADOMEI IEROBEžOT CIETES RAžOšANU NO 1995 ./1996. gada, ieviešot kvotu sistēmu (Regula (EK) Nr. 1868/94), balstoties uz šiem elementiem: - kvotas tiek noteiktas katrā dalībvalstī un pēc tam tiek sadalītas apakškvotās katrā cietes ražošanas rūpnīcā, - kartupeļu audzētāji saņem maksājumu, kas aprakstīts 2. punktā, par katru tonnu cietes no kartupeļiem, kas piegādāti cietes ražošanas rūpnīcām, ievērojot apakškvotas, - cietes ražošanas rūpnīcas saņem prēmiju, ievērojot apakškvotas, lai kompensētu dažus strukturālos trūkumus, salīdzinājumā ar graudaugu cietes ražotājiem (mazāk apakšproduktu, kuru pārdošana jāveicina, īsāks ražošanas periods, paaugstinātās izmaksas pret piesārņojumu); prēmija tiek izmaksāta, ja ražotājs ir samaksājis minimālo samaksu to kartupeļu, kas paredzēti cietes ražošanai, audzētājiem. Kartupeļu audzētājiem un cietes ražošanas rūpnīcām katru gadu ir jāparaksta līgums, lai novērstu jebkādu apakškvotu pārsniegšanu; šis līgums jo īpaši formulē piegādājamās cietes paredzamo daudzumu un minimālo cenu, ko izmaksā cietes ražošanas rūpnīcas; cietes ražošanas rūpnīca nevar pieņemt kartupeļu piegādi, kas nav apstiprināta ar līgumu. Izņemot 5% fleksibilitātes klauzulu, jebkurai kartupeļu cietei, kas ražota ārpus apakškvotu robežām, jātiek eksportētai apstrādātā veidā bez Kopienas eksportēšanas ierobežojumiem līdz 1. janvārim pēc minētās mārketinga kampaņas beigām; attiecībā uz šo daudzumu jāizmaksā minimālā cena, prēmija cietes ražošanas rūpnīcām un tie maksājumi ražotājiem, kas nav izmaksāti. Kvotu sistēmas sīki izstrādātie noteikumi precizēti Komisijas Regulās (EK) Nr. 2235/2003[5] un (EK) Nr 2236/2003[6], kas izskaidro jautājumus par līgumu slēgšanu, minimālo kartupeļu daudzumu cietes ieguvi, cietes svara un daudzuma noteikšanu kartupeļos, kas tiek nodoti cietes ražošanas rūpnīcās, noteikumiem attiecībā uz eksportēšanu bez ierobežojumiem, attiecīgajiem kontroles noteikumiem un sankcijām, piemērojamiem noteikumiem apvienošanās gadījumos, īpašuma maiņas gadījumā un cietes ražošanas rūpnīcu komerciālās darbības uzsākšanas vai pārtraukšanas gadījumā. Regulas (EK) Nr. 2237/2003[7] 6. pantā ir sīki izstrādāti atbalsta piemērošanas noteikumi par cietes ražošanai paredzētajiem kartupeļiem 2004./2005. tirdzniecības gadam. Pēc 2004./2005. gada tiks publicēta jauna regula attiecībā uz tālākiem laikposmiem. 5. KVOTU UN RAžOšANAS NOVēRTēJUMS CIETEI A UN B TABULāS, KAS ATRODAS PIELIKUMā, ATSPOGUļOTS KARTUPEļU CIETES RAžOšANAS NOVēRTēJUMS ATTIECīBā UZ KVOTU PIEšķIRšANAS SISTēMU, Kā ARī DALīBVALSTU NOTEIKTIE DAžāDIE KVOTU LīMEņI. Kopš kvotu sistēmas, attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu, ieviešanas 1995. gadā,[8] izskatīšanai Padomē un Parlamentā ir nodoti divi ziņojumi, kam bija pievienots priekšlikums par kvotu samazināšanu. 2000. gada darba plānā Padome nolēma samazināt kvotas 2000./2001. gadā un 2001./2002. gadā, to kompensējot ar lielāku kompensāciju līmeni cietes ražošanas rūpnīcu kartupeļiem nekā graudaugiem (cenu pazeminājums par 75 % pret 48,4 % pazeminājumu graudaugiem), joprojām nodrošinot budžeta līdzsvaru. 1. tabula atspoguļo ES-15 attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanas attīstību, salīdzinot ar kvotām. Izņemot 1998./1999. gadu un 2003./2004. gadu (slikti klimatiskie apstākļi), ES ražošana robežojās ar noteikto kvotu līmeni. 2003./2004. gada kampaņa norisinājās sarežģītos apstākļos (liels karstums vasarā dažos reģionos), tomēr dažas cietes ražošanas rūpnīcas izmantoja fleksibilitātes klauzulu 5 % robežās (saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1868/94 6.panta 2. punktu). Pirmie elementi attiecībā uz 2004./2005. tirdzniecības gadu norāda uz cietes ražošanai paredzēto kartupeļu ražas novākšanu, ņemot vērā klimatisko apstākļu uzlabošanos. 1. tabula ES kartupeļu cietes pamatkvotu un ražošanas novērtējums 1 000 tonnas 1998./1999. | 1999./2000. | 2000./2001. | 2001./2002. | 2002./2003. | 2003./2004. | RAŽOŠANA | 1 660,5 | 1 804,8 | 1 849,7 | 1 601,1 | 1 684,8 | 1 461,9 | KVOTAS | 1 864,3 | 1 864,3 | 1 814,2 | 1 762,1 | 1 762,1 | 1 762,1 | Attiecība: ražošana/kvotas | 89 % | 97 % | 102 % | 91 % | 96 % | 83 % | 6. CIETES NOZARES NOVēRTēJUMS 6.1. Cietes eksports Pasaules tirgus veido svarīgu noieta tirgu cietei, tai skaitā tās derivātiem. Apmēram 50 % no saražotās cietes tiek eksportēti uz trešajām valstīm. Nākamā tabula atspoguļo eksporta attīstību attiecībā uz galvenajām nozares precēm. 2. tabula ir izveidota, balstoties uz dalībvalstu sarunām, Lauksaimniecības ģenerāldirektorātu (eksporta atļaujas ar vai bez ierobežojumiem Līguma I pielikuma precēm) un Uzņēmējdarbības ģenerāldirektorātu (eksporta ierobežojumu maksājumi precēm, kas nav I pielikumā). 2. tabula Kartupeļu cietes un cietes eksporta novērtējums 1 000 tonnas cietes Apraksts | 1998. | 1999. | 2000. | 2001. | 2002. | 2003. | apstrādāta kviešu ciete | 42 | 58 | 36 | 57 | 48 | 57 | apstrādāta kukurūzas ciete valstī | 136 | 84 | 154 | 144 | 138 | 120 | apstrādāta kartupeļu ciete valstī | 431 | 322 | 400 | 335 | 460 | 409 | kopējais apstrādātās cietes daudzums valstī | 609 | 464 | 590 | 536 | 646 | 586 | Glikozes | 212 | 222 | 279 | 265 | 269 | 252 | Modificētās cietes | 360 | 359 | 535 | 453 | 491 | 410 | KOPĒJAIS | 1 181 | 1 045 | 1 404 | 1 254 | 1 405 | 1 248 | Avoti: | – apstrādātās cietes un glikozes: Lauksaimniecības ģenerāldirektorāts/ dalībvalstis, eksporta atļauju prasība; – modificētās cietes: Uzņēmējdarbības ģenerāldirektorāts/ dalībvalstis – mēneša maksājumi. | Pamatojoties uz 4. tabulu, 1998–2003. gadā paredzētā eksporta kopējais līmenis vidēji saglabājās 1,250 miljoni tonnu, 1,4 miljonu tonnu līmenī 2000. un 2002. gadā. Divas galvenās kategorijas, ko sedz apstrādātā ciete, kas svārstās no 0,5 līdz 0,6 miljoniem tonnu, un tādi modificētās cietes produkti, kas ražoti galvenokārt no kartupeļu un kukurūzas cietes, ir no 0,4 līdz 0,5 miljoniem tonnu tajā pašā laikposmā; tādu glikozes produktu eksports, kas galvenokārt ražoti uz kukurūzas un kviešu cietes bāzes, pieaudzis no 0,2 līdz 0,3 miljoniem tonnu. Turklāt daži cietes krājumi tiek eksportēti I pielikumā neiekļautu produktu veidā, izņemot modificētās cietes; tas ir, attiecīgo produktu klāsta sarežģītības dēļ, tie nav iekļauti 2. tabulā. 6.2 Cietes ražošana 3. tabula Cietes ražošanas novērtējums (novērtējumi ES-15) miljoni tonnu Cietes ražošana | 1998./1999. | 1999./2000. | 2000./2001. | 2001./2002. | 2002./2003. | 2003./2004. | Ciete: | kukurūzas | 3,7 | 3,7 | 3,9 | 4,0 | 4,0 | 4,0 | % | 48 % | 46 % | 45 % | 46 % | 45 % | 46 % | kviešu | 2,2 | 2,4 | 2,8 | 3,0 | 3,0 | 3,1 | % | 29 % | 30 % | 32 % | 34 % | 34 % | 36 % | kartupeļu (ciete) | 1,8 | 1,9 | 2,0 | 1,8 | 1,9 | 1,6 | % | 23 % | 24 % | 23 % | 20 % | 21 % | 18 % | KOPĒJAIS | 7,7 | 8,0 | 8,7 | 8,8 | 8,9 | 8,7 | % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | Gada maiņas līmenis | 1,3 % | 3,9 % | 8,7 % | 0,6 % | 1,1 % | –1,7 % | Avoti: | – graudaugu cietei: GCA (ES Graudaugu cietes asociācija); – kartupeļu cietei: dalībvalstu sarunas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 97/95 20. pantu, tai skaitā produkcija ārpus kvotām, jo īpaši ražojumu zaudējumi, kas ir mazāki par Regulā (EK) Nr. 97/95 paredzētajiem. | Graudaugu cietes un kartupeļu cietes ražošanas palielināšanās Kopienā vidēji bija apmēram 2 % gadā no 1998./1999. gada, galvenokārt kviešu cietes dēļ; kartupeļu cietes ražošana bija ierobežota ar kvotu sistēmu, kartupeļu cietei visas amilāzes produkcijas kopumā ir tendence samazināties par apmēram 20 %. 7. PRIEKšLIKUMS KOPš PēDēJā ZIņOJUMA PāRSKATīšANAS 2001. GADā IR PIEVIENOTI SVARīGI ELEMENTI AR DAžāDIEM EFEKTIEM, KAS JāNOVēRTē, JO īPAšI: - Kopējās lauksaimniecības politikas reforma (KLP) un palīdzības atdalījuma sekas uz dažādām nozarēm un pamatojoties uz sīki izstrādātajiem piemērošanas noteikumiem, - Eiropas Savienības paplašināšanās (ES) un sekas attiecībā uz produkciju pašreizējās sistēmās. Pirmos rezultātus būs iespējams noteikt tikai pēc viena vai diviem gadiem. Gaidot pirmos rezultātus, balstoties uz šo ziņojumu, jo īpaši attiecībā uz tirgus līdzsvaru starp kartupeļu cieti un graudaugu cieti, Komisija piedāvā 2004./2005. gadā esošo kvotu pagarināšanu uz diviem gadiem (2005./2006. gada un 2006./2007. tirdzniecības gadam). * * * Galvenās ES regulas (atsaucoties uz publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ) Tiešie maksājumi un atbalsta sadalījums | Padomes Regula (EK) Nr. 1782/2003 | (OJ L 270, 21.10.2003., 1. lpp.) | Komisijas Regula (EK) Nr. 2237/2003 | (OJ L 339, 24.12.2003., 52. lpp.) | Līdz 2004. gada 30. jūnijam: | Padomes Regula (EEK) Nr. 1766/92 | (OJ L 181, 1.7.1992., 21. lpp.) | Kartupeļu ciete | Padomes Regula (EEK) Nr. 1868/94 | (OJ L 197, 30.7.1994., 4. lpp.) | Komisijas Regula (EK) Nr. 2235/2003 | (OJ L 339, 24.12.2003., 36. lpp.) | Komisijas Regula (EK) Nr. 2236/2003 | (OJ L 339, 24.12.2003., 45.lpp.) | Līdz 2004. gada 30. jūnijam: | Komisijas Regula (EEK) Nr. 97/95 | (OJ L 16, 24.1.1995., 3. lpp.). | PIELIKUMS A tabula Kartupeļu cietes produkcijas attīstība kvotu sistēmas ietvaros (1) 1 000 tonnas PRODUKCIJA | 1998./1999. | 1999./2000. | 2000./2001. | 2001./2002. | 2002./2003. | 2003./2004. | Dānija | 173,6 | 177,0 | 180,2 | 168,8 | 166,8 | 161,4 | Vācija | 627,6 | 663,2 | 698,2 | 619,9 | 630,2 | 515,6 | Spānija | – | – | – | – | – | – | Francija | 271,7 | 305,6 | 274,2 | 217,4 | 271,6 | 253,8 | Nīderlande | 431,8 | 505,2 | 528,4 | 443,7 | 458,6 | 401,3 | Austrija | 45,5 | 44,0 | 48,1 | 43,6 | 40,1 | 31,9 | Somija | 44,5 | 50,6 | 54,5 | 51,9 | 55,8 | 39,0 | Zviedrija | 65,8 | 59,2 | 66,1 | 55,7 | 61,5 | 58,9 | (1) kāda tā noteikta Regulās (EK) Nr. 1868/94 un (EK) Nr. 97/95, tai skaitā 5% maksimālā fleksibilitāte, nav iekļauts eksportētās cietes daudzums bez ierobežojumiem. Avots: dalībvalstu sarunas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 97/95 20. pantu. | B tabula Kartupeļu cietes ražošanai noteikto kvotu attīstība 1 000 tonnas Regulas (EEK) Nr. 1868/94 grozījumi | Regula (EK) Nr. 1284/98 | Plāns 2000 – Regula (EK) Nr. 1252/1999 | Regula (EK) Nr. 962/2002 | Pievienošanās akts | KVOTAS | 1998./1999., 1999./2000., (un 2000./2001.) gads | 2000./2001. gads | 2001./2002. gads | 2002./2003., 2003./2004. un 2004./2005. gads | 2004./2005. gads | Dānija | 178,5 | 173,4 | 168,2 | 168,2 | Vācija | 696,3 | 676,7 | 656,3 | 656,3 | Spānija | 2,0 | 2,0 | 1,9 | 1,9 | Francija | 281,5 | 273,6 | 265,4 | 265,4 | Nīderlande | 538,3 | 523,2 | 507,4 | 507,4 | Austrija | 49,1 | 48,4 | 47,7 | 47,7 | Somija | 54,8 | 54,0 | 53,2 | 53,2 | Zviedrija | 63,9 | 63,0 | 62,1 | 62,1 | Kopējais ES-15 | 1 864,304 | 1 814,237 | 1 762,148 | 1 762,148 | Čehijas Republika | 33,7 | Igaunija | 0,3 | Latvija | 5,8 | Lietuva | 1,2 | Polija | 145,0 | Slovākija | 0,7 | Kopējais ES-10 | 186,613 | Kopējās kvotas ES-25 2004./2005. gadā: 1 948 761 tonnas. Atsauce: Padomes Regula (EK) Nr. 1868/94, ko groza Pievienošanās akts. | 2004/0269 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko groza Regulu (EK) Nr 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 36. un 37. pantu, ņemot vērā Komisijas[9] priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta[10] atzinumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas[11] atzinumu, tā kā (1) Padomes Regula (EK) Nr. 1868/94[12] 2. pantā ir noteiktas kartupeļu cietes kvotas dalībvalstīm, kas to ražo, attiecībā uz 2002./2003., 2003./2004. un 2004./2005. tirdzniecības gadam. (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1868/94 3. panta 2. punktu, jāsadala turpmāko trīs gadu ražošanas kvotas starp dalībvalstīm, kas ražo cieti, pamatojoties uz Komisijas ziņojumu Padomei. Šajā nolūkā jāņem vērā Kopējās lauksaimniecības politika un to dalībvalstu produkcija, kas Kopienai pievienojās 2004. gada 1. maijā, un gaidot pirmos rezultātus nozarē, uz ierobežotu divu gadu laikposmu jāpagarina kvotas, kas bija spēkā 2004./2005. tirdzniecības gadā. (3) Dalībvalstīm, kas ražo cieti, jāsadala savas kvotas divu gadu laikposmam starp visām cietes ražošanas rūpnīcām, pamatojoties uz kvotām, kas tika noteiktas 2004./2005. tirdzniecības gadam. (4) Cietes ražošanas rūpnīcu izmantotie apjomi papildus 2004./2005. tirdzniecības gada kvotai ir jāatņem no 2005./2006. tirdzniecības gada kvotas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1868/94 6. panta 2. punktu. (5) Attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1868/94, IR PIEņēMUSI ŠO REGULU: 1. pants Regulas (EK) Nr. 1868/94 2. un 3. pantu aizstāj ar šādu tekstu: “2. pants 1. Dalībvalstīm, kas ražo cieti, tiek noteiktas kartupeļu cietes kvotas 2005./2006. un 2006./2007. tirdzniecības gadam saskaņā ar pielikumu. 2. Katra dalībvalsts, kas ražo cieti un ir minēta pielikumā, sadala tai piešķirtās kvotas, starp cietes ražošanas rūpnīcām to izmantošanai 2005./2006. un 2006./2007. tirdzniecības gadā, pamatojoties uz pieejamām apakškvotām, kas noteiktas katrai cietes ražošanas rūpnīcai 2004./2005. gadā, otrās rindkopas piemērošanas gadījumā. Pieejamās apakškvotas, kas noteiktas katrai cietes ražošanas rūpnīcai 2005./2006. tirdzniecības gadam, tiks labotas saskaņā ar 6. panta 2. punktu, lai ņemtu vērā jebkuru daudzumu, kas izmantots papildus kvotu robežai 2004./2005. tirdzniecības gadā. 3. pants 1. Komisija Padomei iesniedz ziņojumu līdz 2006. gada 30. septembrim par kvotu noteikšanu Kopienā, kam pievienoti atbilstoši priekšlikumi. Šajā ziņojumā jāņem vērā iespējamie grozījumi attiecībā uz maksājumiem kartupeļu ražotājiem, kā arī cietes un kartupeļu cietes tirgus attīstība. 2. Līdz 2006. gada 31. decembrim Padome saskaņā ar Līguma 37. pantu, pieņem lēmumus, pamatojoties uz šā panta pirmajā punktā minēto ziņojumu un Komisijas piemērotajiem priekšlikumiem. 3. Līdz 2007. gada 31. janvārim dalībvalstis paziņo ieinteresētajām personām par nozarē pieņemtajiem noteikumiem.” 2. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2005. gada 1. jūlija. Šī Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā Priekšsēdētājs PIELIKUMS Kvotas 2005./2006. un 2006./2007. tirdzniecības gadam (tonnas) | Čehijas Republika | 33 660 | Dānija | 168 215 | Vācija | 656 298 | Igaunija | 250 | Spānija | 1 943 | Francija | 265 354 | Latvija | 5 778 | Lietuva | 1 211 | Nīderlande | 507 403 | Austrija | 47 691 | Polija | 144 985 | Slovākija | 729 | Somija | 53 178 | Zviedrija | 62 066 | Kopā | 1 948 761 | FICHE FINANCIÈRE | 1. | LIGNES BUDGÉTAIRES: 05 02 01 03 05 02 03 15 05 02 12 02 | CRÉDITS APB 2005: 47 Mio EUR 195 Mio EUR 1 394 Mio EUR | 2. | INTITULÉ DE LA MESURE: Règlement du Conseil modifiant le règlement (CE) n° 1868/94 instituant un régime de contingentement pour la production de fécule de pomme de terre. | 3. | BASE JURIDIQUE: Articles 36 et 37 du traité | 4. | OBJECTIFS DE LA MESURE: Répartir le contingent entre les Etats membres producteurs de fécule de pomme de terre pour les campagnes 2005/06 et 2006/07. | 5. | INCIDENCES FINANCIÈRES | PÉRIODE DE 12 MOIS (Mio EUR) | EXERCICE EN COURS 2004 (Mio EUR) | EXERCICE SUIVANT 2005 (Mio EUR) | 5.0 | DÉPENSES A LA CHARGE – DU BUDGET DES CE (RESTITUTIONS/INTERVENTIONS) – DES BUDGETS NATIONAUX – D'AUTRES SECTEURS | – | – | 5.1 | RECETTES – RESSOURCES PROPRES DES CE (PRÉLÈVEMENTS / DROITS DE DOUANE) – SUR LE PLAN NATIONAL | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 5.0.1 | PRÉVISIONS DES DÉPENSES | 203,1 | 167,5 | – | – | 5.1.1 | PRÉVISIONS DES RECETTES | 5.2 | MODE DE CALCUL: | en Mio € | 2006 | 2007 | explications | Prime féculière | 43,4 | 43,4 | UE 25 | 43,4 | 43,4 | =1 948 761 t x 22,25 €/t | Aide aux pommes de terre | 159,7 | 124,1 | UE 15 | 153,5 | 116,9 | voir observations | UE 10 | 6,2 | 7,2 | = taux de phasing-in x 186 613 t x 110,54 €/t | TOTAL | 203,1 | 167,5 | 6.0 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR CRÉDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNÉ DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION | OUI / NON | 6.1 | FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXÉCUTION | OUI / NON | 6.2 | NÉCESSITÉ D'UN BUDGET SUPPLÉMENTAIRE | OUI / NON | 6.3 | CRÉDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS | OUI / NON | OBSERVATIONS: Dès qu’un Etat membre appliquera le paiement unique (cf. déclaration des Etats), 40 % de l’aide aux pommes de terre féculières sera découplée, seuls les 60 % restants couplés ont un impact financier. Pour l’UE 10, il est fait l’hypothèse que le régime de paiement unique à la surface, calculé une fois par an, est maintenu jusqu’en 2008. | [1] OJ L 197, 30.7.1994., 4. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (OJ L 270, 21.10.2003., 1. lpp.). [2] Skatīt Regulas (EK) Nr. 1782/2003 43. pantu un VII pielikumu. [3] Padomes Regula (EK) Nr. 1782/2003, ar ko izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem(OJ L 270, 21.10.2003., 1. lpp.). [4] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 71. pantu. [5] Komisijas Regula (EK) Nr. 2235/2003, ar ko nosaka kopīgus noteikumus Padomes Regulu (EK)Nr. 1782/2003 un (EK) Nr. 1868/94 piemērošanai attiecībā uz kartupeļu cieti(OJ L 339, 24.12.2003., 36. lpp.). [6] Komisijas Regula (EK) Nr. 2236/2003, ar kuru nosaka sīki izstrādātas normas Padomes Regulas (EK) Nr. 1868/94, ar ko ievieš kvotu sistēmu attiecībā uz kartupeļu cietes ražošanu, piemērošanai(OJ L 339, 24.12.2003., 45. lpp). [7] Komisijas Regula (EK) Nr. 2237/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai piemērotu dažas atbalsta shēmas, kas paredzētas ar Padomes Regulas (EK) 1782/2003 IV sadaļu, ar kuru izveido kopīgus tiešā atbalsta shēmu noteikumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (OJ L 339, 24.12.2003., 52. lpp.). [8] – KOM(1997) 576 galīgais, 11.11.1997., 1998./1999. gada, 1999./2000. gada un 2000./2001. gada kvotas– KOM(2001) 677 galīgais, 16.11.2001., 2002./2003. gada, 2003./2004. gada un 2004./2005. gada kvotas. [9] OJ C […], […], lpp. […]. [10] OJ C […], […], lpp. […]. [11] OJ C […], […], lpp. […]. [12] OJ L 197, 30.7.1994., 4. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar 2003. gada Pievienošanās aktu.