Komisijas paziņojums - Eiropas pārredzamības iniciatīva – Interešu pārstāvju reģistrs pēc viena gada darbības /* COM/2009/0612 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.10.2009 COM(2009) 612 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Eiropas pārredzamības iniciatīva – Interešu pārstāvju reģistrs pēc viena gada darbības KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Eiropas pārredzamības iniciatīva – Interešu pārstāvju reģistrs pēc viena gada darbības Paziņojumā – Turpmākie pasākumi pēc Zaļās grāmatas „Eiropas pārredzamības iniciatīva”[1] – Komisija norādīja, ka Interešu pārstāvju reģistrs būs pieejams 2008. gada pavasarī un ka sistēmas pārskatīšana tiks veikta pēc viena gada. Kopš reģistra darbības sākuma 2008. gada jūnijā iedzīvotāji varēja novērtēt Eiropas līmenī pārstāvēto interešu ļoti plašo diapazonu. Viņi redzēja, ka Eiropas politikas veidotāji nedarbojas izolēti no pilsoniskās sabiedrības bažām un interesēm, bet mijiedarbojas ar tām atvērtā un ietverošā veidā, radot līdzvērtīgus noteikumus visām interešu kategorijām. Rezultātā Eiropas Komisija šodien ir viena no pasaulē samērā nedaudzajām publiskajām iestādēm, kas ir izveidojusi praktiskas sistēmas pārredzamībai šajā jomā[2]. Komisija uzskata, ka līdz šim gūtie rezultāti, pašlaik novērotā vispārējā tendence un šajā paziņojumā formulētie galvenie novērojumi apstiprina pamatizvēles, kas ir izdarītas saistībā ar sistēmu, proti, brīvprātīga pieeja, finanšu informācijas sniegšanas pieņemams līmenis un organizāciju, nevis privātpersonu deklarācijas. Sasniegtais reģistrāciju skaits liecina, ka reģistrs ir stabils pamats, uz ko balstīties, un ka papildu uzlabojumi varētu palīdzēt to nostiprināt. 1. Pārredzamības uzlabošana – stabils reģistrāciju rādītājs 1.1. Reģistrācija – reģistram ir panākumi, pat ja juridiskās sabiedrības un pētniecības iestādes joprojām atpaliek Šajā dokumenta noformēšanas procesa brīdī reģistrāciju kopējais skaits jau ir pārsniedzis 2000. Komisija ir novērojusi reģistrāciju pastāvīgu pieaugumu pēdējo 16 mēnešu laikā, un to skaits joprojām palielinās[3]. Tāpēc reģistra pārklājums, lai gan tas šobrīd ir jau diezgan būtisks[4], vēl nav sasniedzis pilnu potenciālu. Reģistrācijas ir saņemtas no daudziem galvenajiem profesionālajiem dalībniekiem, kas veic lobēšanu klientu uzdevumā Briselē. Komisija ir pieprasījusi visu klientu deklarēšanu, lai reģistrācijas process būtu ticams, un vairākos gadījumos uz laiku ir izslēgusi struktūras, kas nepildīja šo prasību. Laika gaitā ir panākta šīs prasības ievērošana. Ir reģistrēts ļoti liels un pastāvīgi augošs skaits tirdzniecības asociāciju, kas darbojas lobēšanas jomā, kā arī „iekšējo”, korporatīvo lobistu, un šī tendence pagaidām nemazinās. Lai gan dažas nevalstiskās organizācijas būtu devušas priekšroku obligātam reģistram, līdzīga tendence ir vērojama nevalstisko organizāciju gadījumā, īpaši to NVO gadījumā, kas ietilpst Eiropas tīklos, un tas attiecas arī uz lielu skaitu NVO, kuras regulāri ir mijiedarbībā ar Komisijas dienestiem. Pretēji šīm kopumā pozitīvajām tendencēm jāatzīmē, ka diemžēl divas uzņēmēju apakškategorijas lielākoties joprojām nav reģistrā. - Juridiskās sabiedrības , kas veic interešu pārstāvības darbības, kā noteikusi Komisija[5], joprojām lielākoties nav reģistrētas. Lai gan juristi un juridiskās sabiedrības pilnīgi pareizi apgalvo, ka viņiem īpaši piemērojamie konfidencialitātes noteikumi liedz viņiem deklarēt, ko viņi pārstāv lietās, kurās viņi darbojas kā juristi, t. i., konsultē un pārstāv klientus tiesas procesos un prāvās, lielākā daļa – ja ne visas – Briselē esošās juridiskās sabiedrības veic arī lobēšanu savu klientu uzdevumā līdzīgi citiem interešu pārstāvjiem, uz kuriem attiecas šī iniciatīva. Komisija joprojām ir pārliecināta, ka jāizveido līdzvērtīgi noteikumi saistībā ar reģistru un ka pret visiem uzņēmējiem, kas veic līdzīgas darbības, būtu jāattiecas līdzīgi. Komisija ir sniegusi detalizētu informāciju par to darbību definīciju, uz kurām attiecas vai neattiecas reģistra darbības joma juristu un juridisko sabiedrību gadījumā (skatīt 2.1.2. punktu). Šī pieeja jau ir precizējusi jautājumus, un tagad tai būtu jāatvieglo šajā kategorijā ietilpstošo subjektu reģistrācija. - Lielākā daļa pētniecības iestāžu sniedz vērtīgus ieguldījumus Eiropas iestādēs, sagatavojot augstas kvalitātes datus uz zinātniskas un akadēmiskas pētniecības pamata, un tāpēc nevēlas tikt asimilētas ar konkrētām vai uz peļņu orientētām interesēm. Tomēr viņu ieguldījumu mērķis var būt ietekmēt Eiropas iestāžu rīcības orientācijas izvēles un virzienus. Vairākas pētniecības iestādes veicina līdzdalību, piedāvājot saviem potenciālajiem biedriem „nepārspējamas tīklošanas iespējas” un „iespēju tieši sazināties ar augsta līmeņa personībām”. Tās piedāvā arī „garantētu dalību dažādos augsta līmeņa pasākumos” un diskusijās, lai dotu iespēju biedriem „paust savu viedokli par dažādiem aktuāliem jautājumiem”. Komisija atgādina, ka reģistrs attiecas uz visām pārstāvētām interesēm, vai tās būtu specifiskas, vai vispārīgas, un tāpēc tā sagaida pētniecības iestāžu reģistrāciju (skatīt 2.2. punktu). Kopumā Komisija uzskata, ka reģistrs tā pirmajā „izmēģinājuma” gadā ir pilnveidots gan kvantitatīvā, gan kvalitatīvā ziņā. Tā kā sistēma joprojām ir paplašināšanas posmā, nav iespējams izdarīt galīgu secinājumu, pamatojoties tikai uz kvantitatīviem datiem. Interešu pārstāvība pati par sevi ir nepastāvīga un neierobežota joma. Kopumā brīvprātīgā pieeja darbojas, un tāpēc tā būtu jāsaglabā. 1.2. Šī attīstība atspoguļo to, ka reģistrācija kļūst par parastu procesu arvien lielākam skaitam organizāciju Reģistrāciju pastāvīgais pieaugums apliecina, ka arvien vairāk organizāciju uzskata reģistrāciju par parastu posmu tiem, kuru mērķis ir mijiedarbība ar Eiropas iestādēm, pilnībā ievērojot labas pārvaldības un pārredzamības principus. Diskusijas tagad ir pārgājušas no „Kāpēc mums vajadzīga reģistrācijas sistēma?” uz „Kā sistēmu var uzlabot?”. Būtisks elements ir tas, ka reģistrēti uzņēmēji, kas brīvprātīgi ir apņēmušies veidot pārredzamas attiecības ar Eiropas iestādēm, tagad ievēro kopīgu rīcības kodeksu, ko ieviesusi Komisija, vai citus līdzīga satura kodeksus. Tas iekļauj mijiedarbību starp interešu pārstāvjiem, publiskām amatpersonām un ierēdņiem (kuriem pašiem ir saistoši stingri noteikumi un ētikas kodeksi) stingrākā ētikas kontekstā. Tas, ka vairākas organizācijas izvēlas iet vēl tālāk, apņemoties ievērot konkrētus profesionālos kodeksus, kas krietni pārsniedz kopīgo kodeksu[6], vai sniedzot informāciju par sevi papildus tai, kas tika pieprasīta, ir pozitīva zīme ētikas tendences ziņā Eiropas sabiedriskajās attiecībās. Pēc Eiropas pārredzamības iniciatīvas interešu pārstāvības regulācijas jautājums ir radījis dažādas diskusijas un darbu vairākās ES valstīs un organizācijās[7]. Komisijas iniciatīva ir piesaistījusi arī akadēmisko aprindu interesi. 1.3. Reģistrs kļūst par atsauci Komisijas dienestiem Komisijas personāls ir informēts par reģistru, un ir piedāvātas mācības par to. Iekšējos norādījumos visi darbinieki tiek aicināti izmantot reģistru un veicināt to saziņā ar interešu pārstāvjiem. Šīs izpratnes veidošanas un informēšanas darbības tiks turpinātas. Komisijas dienesti izmanto reģistru kā atsauci saziņā ar interešu pārstāvjiem. „Reģistrs ir brīvprātīgs. Tomēr, izvēloties izmantot to saistībā ar padomdevējām grupām vai konsultatīvām komitejām, ģenerāldirektorātiem ir iespēja ieviest kritērijus, tostarp minimālo pārredzamības līmeni pret sabiedrību”[8], piemēram, pieteikšanos reģistrā. Komisija uzskata, ka reģistrācijas paplašināšana uz lielāko daļu dalībnieku notiks dabiski tās dienestu veiktas reģistra praktiskas izmantošanas rezultātā. Tas būs ieguvums jebkuram, kas vēlas piedalīties kādā dialogā vai dalības procesā papildus pamata sabiedriskai apspriešanai. 1.4. Pašregulējoša pieeja, ko pastiprina dažu organizāciju izdoti norādījumi, joprojām ir sistēmas galvenais elements Pašregulācijai joprojām būtu jābūt sistēmas galvenajam komponentam. Šajā ziņā Komisija atzīmē, ka vairāki lielākie, horizontālie tīkli ir ieteikuši saviem biedriem reģistrēties. Komisija atbalsta šo pieeju. Vairāki tīkli pat ir snieguši tiešus norādījumus saviem biedriem par to, kā veikt pašu reģistrācijas procesu. Komisija tika informēta par īpašiem pasākumiem šajā sakarībā, tostarp tiem, kurus izveidojusi Eiropas Sabiedrisko attiecību konsultāciju asociācija ( EPACA ) un Eiropas Lietu profesionāļu biedrība ( SEAP ) profesionāliem praktiķiem, kā arī ES Pilsoniskās sabiedrības kontaktgrupa sadarbībā ar Aliansi lobēšanas pārredzamībai un ētikas regulācijai Eiropas Savienībā ( AlterEU ). To diapazons ir no vienkārša skaidrojoša dokumenta līdz detalizētākām nostādnēm par jautājumiem, par kuriem jāsniedz finanšu informācija, un par to, kā uzrādīt vajadzīgo informāciju. Komisija aicina visus tīklus ievērot šo labo praksi, jo tas laika gaitā nodrošinās sistēmas konsekventu ieviešanu. Tā sagaida, ka šo nostādņu autori sevi publiskos, lai arī šo darbu varētu veikt pilnīgi pārredzamā veidā. Dažos gadījumos[9] aktīvas kampaņas ietvaros, lai veicinātu prasības paplašināšanu reģistrā iekļaut šādu informāciju, sniegtie norādījumi liek iet tālāk par vienkārši vajadzīgās pamatinformācijas sniegšanu. Pēc Komisijas uzskata, šāda prakse ir neatņemama daļa no sistēmas brīvprātīgās un pašregulējošās dimensijas. Tukšās vietas reģistrācijas veidlapās nodrošina vairāk iespēju un lielāku elastību jebkuram, kas vēlas iekļaut papildu informāciju. 2. Uzlabojumi Kopš reģistra darbības sākuma 2008. gada jūnijā Komisija ir paziņojusi, ka tā ir atvērta konstruktīvai kritikai. Jebkura šāda kritika ir publicēta reģistra tīmekļa vietnē. Tehniskas piezīmes par tematiem, kas nav saistīti ar pamatprincipiem (piemēram, tīmekļa vietnes draudzīgums lietotājiem, informācijas uzrādīšana, PDF veidlapu pieejamība iekšējiem procesiem utt.), ir iekļautas kā daļa no pašreizējiem uzlabojumiem, kurus Komisija veic sistēmā. Dažas piezīmes ir būtiskākas, norādot uz iespējamiem uzlabojumiem vai labojumiem, kas veicami sistēmā, ņemot vērā gūto pieredzi. Šie jautājumi, kā arī nostādnes darbā, kas tiek veikts vienota, starpiestāžu reģistra izveidē, ir uzskaitīti turpmāk. Jāatzīmē, ka šajā paziņojumā norādītie pielāgojumi neietekmē reģistra atbilstību personas datu aizsardzības noteikumiem. 2.1. Finanšu informācijas sniegšana – kā precizēt to, ko Komisija sagaida 2.1.1. Attiecināmo darbību joma Tie, kas reģistrējas II kategorijā[10], joprojām norāda uz grūtībām, kādas viņiem rodas, godprātīgi veicot aplēsi par „izmaksām, kas saistītas ar tiešu lobēšanu ES iestādēs”[11]. Viņi vēlas konkrētākas nostādnes par to, kādas izmaksas jāņem vērā „ tiešās lobēšanas” definīcijā, un viņi uzskata pašreizējo situāciju par būtiskas nenoteiktības avotu, baidoties, ka viņu deklarācija jebkurā brīdī varētu tikt apstrīdēta. Vispārīgāk runājot, reģistrācijas pieteikuma iesniedzēji citās kategorijās arī pieprasa konkrētākas nostādnes par darbībām un izmaksām, kas jāņem vērā. Pamatojoties uz šo pieredzi un dažu asociāciju izveidotām nostādnēm, pašreizējie norādījumi, kas sniegti Komisijas skaidrojošos dokumentos (piemēram, internetā publicētie bieži uzdotie jautājumi), jāpadara konkrētāki atbilstīgi turpmāk minētajam. - Reģistrācijas pieteikuma iesniedzēji uzrāda visus izdevumus par darbībām, kas sāktas ar mērķi ietekmēt Eiropas politikas formulēšanas vai lēmumu pieņemšanas procesu, neatkarīgi no izmantotā saziņas kanāla vai līdzekļa (tiešs vai netiešs, izmantojot ārpakalpojumus, plašsaziņas līdzekļus, līgumus ar profesionāliem starpniekiem, pētniecības iestādes, „platformas”, forumus, kampaņas utt.). Sociāli pasākumi vai konferences ietilpst reģistra darbības jomā, ja uzaicinājumi ir nosūtīti Eiropas iestāžu darbiniekiem vai locekļiem. - Darbības, kas jādeklarē reģistra finanšu informācijas sniegšanai, ir tās, kas vērstas uz visām Eiropas iestādēm un struktūrām, to locekļiem un to dienestiem, kā arī Eiropas aģentūrām un to personālu. Šīs darbības ietver arī darbības, kas vērstas uz dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām, tostarp Padomes prezidentūru. Tomēr darbības, kas vērstas uz dalībvalstu galvaspilsētu iestāžu vai jebkuras vietējas iestādes ietekmēšanu, tiek uzskatītas par tādām, kas neietilpst reģistra darbības jomā. - Tādējādi, lai noteiktu, vai darbība ietilpst deklarācijas darbības jomā, jāatbild uz diviem jautājumiem. Kāds ir darbības mērķis un kuram tā ir paredzēta? Ņemot vērā iepriekšēju skaidrojumu, kas sniegts paziņojumā 2008. gadā[12], kad Komisija izslēdza no darbības jomas visas darbības, „ko veic pēc tieša Komisijas pieprasījuma”, var pievienot trešo jautājumu, proti: „Kas uzņēmās iniciatīvu sākt darbību?” Atkarībā no šiem skaidrojumiem vārds „tiešs” tiks izņemts no to izdevumu definīcijas, kuri jādeklarē II kategorijas reģistrācijas pieteikuma iesniedzējiem[13], jo tas ir radījis neskaidrību. Atbrīvojumu kategorijas, kas noteiktas iepriekšējos paziņojumos, paliek nemainīgas. 2.1.2. Skaidrojums par atbrīvojuma darbības jomu attiecībā uz juridiskām konsultācijām un palīdzību Vairāki I kategorijas uzņēmēji[14] ir pieprasījuši tā atbrīvojuma precīzāku definīciju, kas attiecas uz dažām to darbībām. Tas jo īpaši attiecas uz konkrētām juristu darbībām, kas neietilpst reģistra darbības jomā. Turpmākais teksts, kas jau parādījās vēstuļu apmaiņā ar ieinteresēto personu, sniedz nepieciešamo skaidrojumu un tiks iekļauts skaidrojošos dokumentos (piemēram, bieži uzdotos jautājumos): „Interešu pārstāvju (neatkarīgi no tā, kas ir dalībnieki) reģistra darbības jomā neietilpst konsultatīvas darbības un saziņa ar valsts iestādēm, kas paredzēta, lai izskaidrotu klientam situāciju saistībā ar tiesībām, viņa konkrēto juridisko situāciju, juridiska vai administratīva rakstura iniciatīvas iespēju vai pieļaujamību spēkā esošo tiesību aktu ietvaros, tostarp klientam sniegti padomi, lai viņam palīdzētu organizēt darbības, ievērojot likumu. Tas pats attiecas uz pārstāvību, kas veikta samierināšanas vai starpniecības ietvaros, lai izvairītos no lietas ierosināšanas tiesas vai administratīvā iestādē. Šī pieeja attiecas uz visām Komisijas darbības jomām un neaprobežojas ar atsevišķām konkrētām procedūrām (konkurence)[15].” 2.1.3. Pārredzamība un divkārša uzskaitīšana Vairāki jautājumi ir uzdoti par „divkāršu uzskaitīšanu”, t. i., to, ka dažādi reģistrācijas pieteikuma iesniedzēji vairākas reizes deklarē tās pašas izmaksas[16]. Būtu jāveic šāda izmaiņa. Divkārša uzskaitīšana vairs nav izslēgta. Sagaidāms, ka reģistrācijas pieteikuma iesniedzēji nodrošina pārredzamību, savā deklarācijā aprakstot šādas situācijas, izmantojot deklarācijas teksta laukus, lai jo īpaši sniegtu konkrētus skaidrojumus, piemēram: „Mūsu aplēstajās izmaksās ietverti mūsu līgumi ar lobēšanas uzņēmumu X, mūsu biedru naudas mūsu tirdzniecības asociācijai Y” vai „Mēs veicām ieguldījumu natūrā (personāls, pakalpojumi utt.) mūsu federācijas Z lobēšanas darbībā” . Šķiet, ka šī pieeja ir vienkāršākais un labākais veids divkāršas uzskaitīšanas jautājuma risināšanā. Ja reģistra mērķis būtu sniegt ziņas par kopējo naudas summu, kas iztērēta par visām lobēšanas darbībām Eiropas iestādēs, divkārša uzskaitīšana būtu problēma, jo tās rezultātā notiktu šīs summas novērtēšana par augstu. Faktiski Komisijas politikas mērķis nav panākt konsolidētu analīzi, bet nodrošināt pārredzamību katra atsevišķa reģistrācijas pieteikuma iesniedzēja līmenī. Tāpēc dažādu struktūru deklarēto to pašu izmaksu iekļaušana neietekmē reģistra pamatmērķi, kas ir sniegt informāciju par to, cik daudz katra atsevišķa struktūra iztērē par lobēšanu. 2.1.4. Finanšu informācijas sniegšana – pielāgot I kategorijai paredzētās prasības Tie, kas reģistrējas pirmajā kategorijā, tiek lūgti uzrādīt apgrozījumu, kas viņiem rodas, lobējot Eiropas iestādes, kā arī visu savu klientu sarakstu. Ja viņi nolemj uzrādīt apgrozījumu grupās, otrais lielākais diapazons, kas ir pieejams pašreizējā iestatījumā, ir „EUR 950 000 – EUR 1 000 000”, un lielākais ir „> EUR 1 000 000”. Praksē pārredzamības līmenis, kas sagaidāms no reģistrācijas pieteikuma iesniedzējiem ar mazāku apgrozījumu, tāpēc ir augstāks nekā reģistrācijas pieteikuma iesniedzējiem ar lielāku apgrozījumu. Lai nodrošinātu līdzvērtīgākus noteikumus visiem reģistrācijas pieteikuma iesniedzējiem, diapazonu saraksts būtu jāpaplašina aiz pašreizējās robežas EUR 1 000 000 apmērā. Reģistrācijas pieteikuma iesniedzēji tiek lūgti deklarēt savu klientu relatīvo īpatsvaru šajā apgrozījumā, norādot visus savus klientus grupās. Pašlaik grupas ir izteiktas EUR 50 000 vai 10 % punktu diapazonos. Šī sistēma nozīmē, ka attieksme pret reģistrācijas pieteikuma iesniedzējiem, kas izvēlas izmantot procentuālās attiecības grupas, nav vienāda – jautājums, kuru ir uzsvēruši daudzi mazāki sabiedrisko attiecību konsultanti un NVO. Tiem reģistrācijas pieteikuma iesniedzējiem ar ļoti lielu apgrozījumu un daudziem klientiem, kuri izvēlas procentuālās attiecības opciju, faktiski ir atļauts būt ievērojami mazāk pārredzamiem nekā reģistrācijas pieteikuma iesniedzējiem ar mazāku apgrozījumu un tikai dažiem klientiem. Viņi var piedāvāt saviem klientiem daudz augstāku konfidencialitātes pakāpi par viņu līgumu apjomu nekā mazāki uzņēmumi. Daži to uzskata par diskriminējošu, jo faktiski visi lielāko reģistrācijas pieteikuma iesniedzēju klienti ietilpst 0 %-10 % grupā, turpretim mazāku reģistrācijas pieteikuma iesniedzēju klientu īpatsvars bieži būs plašāk izkliedēts procentuālo attiecību tīklā. Lai izlabotu šo neobjektivitāti, Komisija plāno likvidēt procentuālās attiecības opciju un tās vietā ieviest diferencētas grupas atbilstīgi deklarētā apgrozījuma summai. Tīkls būs šāds. Apgrozījuma līmenis EUR | Grupas izmērs EUR | 0 – 500 000 | 50 000 | 500 000 – 1 000 000 | 100 000 | > 1 000 000 | 250 000 | 2.2. Pētniecības iestāžu reģistrācijas atvieglošana Reģistrācijas pieteikuma iesniedzēji var izvēlēties starp četrām kategorijām[17]. No pētniecības iestādēm sagaida reģistrāciju III kategorijā („NVO un pētniecības iestādes”). Šajā kategorijā ir īpaša apakškategorija „pētniecības iestādes”, tāpēc tās faktiski nevajadzētu sajaukt ar NVO. Lai nostiprinātu šo atšķirību, kategorija „NVO un pētniecības iestādes” būtu jāsadala divās, un būtu jāizveido jauna īpaša kategorija pētniecības iestādēm. 2.3. Attiecīgo privātpersonu skaita aplēse Jautājums „Cik daudz privātpersonu pārstāv intereses ES iestādēs?” joprojām piesaista uzmanību no ārpuses. Daudzas ieinteresētās personas arī apgalvo, ka to privātpersonu skaits, kuras var mobilizēt, ir reģistra piedāvātās pārredzamības svarīgs aspekts. Daudzi pašreizējie reģistrācijas pieteikuma iesniedzēji faktiski ir uzrādījuši privātpersonu vārdus brīvprātīgi, kā jau nepieciešams akreditētiem lobistiem piekļuvei Eiropas Parlamentam. Tāpēc, lai gan pašreizējā uzmanības koncentrēšana uz organizācijām saglabāsies, reģistrācijas pieteikuma iesniedzēji tiks lūgti aplēst interešu pārstāvībā iesaistīto līdzdarbojošos personu skaitu, kā definēts atbilstīgi reģistram. 2.4. Uzraudzības un izpildes mehānisms Pēdējo mēnešu laikā ir iesniegtas 10 sūdzības, no kurām četras tika uzskatītas par pietiekami nopietnu gadījumu, lai attaisnotu administratīvu izmeklēšanu. Trijos gadījumos netika konstatēts rīcības kodeksa pārkāpums. Viens reģistrācijas pieteikuma iesniedzējs ir piekritis izlabot savu deklarāciju pēc īsas izslēgšanas; viens sniedza pārliecinošu skaidrojumu, kas Komisijai ļāva izbeigt izmeklēšanu bez turpmākas rīcības. Tā kā dažas ieinteresētās personas ir lūgušas precizēt mehānismu, Komisija plāno izdot šā administratīvā procesa detalizētāku aprakstu skaidrojošā piezīmē. 3. Starpiestāžu sadarbība Eiropas Parlaments un Eiropas Komisija cenšas sadarboties kopīga reģistra labā. 2009. gada aprīlī kopīga darba grupa jau vienojās par pirmo pasākumu kopumu šā mērķa sasniegšanai un par nostādņu kopumu[18], kā arī pārskatītu rīcības kodeksa projektu. Līdz šās „vienas pieturas aģentūras” izveidei abas iestādes jau ir izveidojušas kopīgu tīmekļa vietni[19], kurā iedzīvotājiem, nodrošinot piekļuvi abām esošajām sistēmām ar vienas tīmekļa vietnes starpniecību, tiek piedāvāts visaptverošāks ieskats tajā, kurš cenšas ietekmēt lēmumu pieņemšanu ES mērogā. Šis paziņojums, kas balstīts uz reģistra pirmajā darbības gadā gūtajām atziņām un pieredzi, kā arī daudzu reģistrācijas pieteikuma iesniedzēju un lietotāju sniegtajām atsauksmēm, kalpos par pamatu šai kopīgai pieejai, kas tuvākajā laikā jāapspriež starp abām iestādēm. 1. PIELIKUMS 2009. gada 10. maijā reģistrā bija 2014 interešu pārstāvji. | Konsultāciju uzņēmējsabiedrības / juridiskas sabiedrības, kuras nodarbojas ar lobēšanu ES iestādēs | 112 | juridiska sabiedrība | 9 | sabiedrisko attiecību konsultāciju firma | 61 | neatkarīgs sabiedrisko attiecību konsultants | 29 | cita (līdzīga) organizācija | 13 | „iekšēji” lobisti un tirdzniecības asociācijas, kas darbojas lobēšanas jomā | 1 129 | uzņēmums | 276 | profesionāla asociācija | 654 | arodbiedrība | 56 | cita (līdzīga) organizācija | 143 | NVO / pētniecības iestāde | 559 | nevalstiska organizācija / NVO asociācija | 434 | pētniecības iestāde | 51 | cita (līdzīga) organizācija | 74 | citas organizācijas | 214 | akadēmiska organizācija / akadēmisku organizāciju asociācija | 45 | reliģisko konfesiju, baznīcu un ticīgo draudžu pārstāvis | 8 | valsts iestāžu asociācija | 37 | cita (līdzīga) organizācija | 124 | 2. PIELIKUMS [pic] [1] COM(2007) 127 galīgā redakcija. [2] Atsaucei skatīt „Lobēšanas profesijas pašregulācija un regulācija” ESAO – aprīlis 2009.07.16.: http://www.olis.oecd.org/olis/2009doc.nsf/ENGDATCORPLOOK/NT00002A56/$FILE/JT03263523.PDF. [3] Skatīt diagrammu 2. pielikumā. [4] Dažas organizācijas vilcinājās ar reģistrāciju, apzinoties šķietamās sekas, ko šāda reģistrācija, iespējams, varētu radīt veidam, kā pret tām attiecas valsts nodokļu iestādes. [5] „…darbības, ko veic ar mērķi ietekmēt Eiropas Savienības iestāžu politikas formulēšanas un lēmumu pieņemšanas procesus”, COM(2007) 127 galīgā redakcija. [6] To profesionālās rīcības kodeksu saraksts, attiecībā uz kuriem reģistrācijas pieteikuma iesniedzēji ir deklarējuši, ka to noteikumi ir salīdzināmi ar Komisijas rīcības kodeksu: https://webgate.ec.europa.eu/transparency/regrin/infos/codeofconduct.do?locale=en. [7] Francijā, Īrijā, Itālijā, Apvienotajā Karalistē, kā arī ESAO darbu. [8] Priekšsēdētāja vietnieka Kallas 2009. gada 7. aprīļa vēstule Eiropas Papīra rūpniecības konfederācijai ( CEPI aisbl ). [9] ES Pilsoniskās sabiedrības kontaktgrupa sadarbībā ar Aliansi lobēšanas pārredzamībai un ētikas regulācijai Eiropas Savienībā ( AlterEU ). [10] Korporatīvie lobisti un tirdzniecības asociācijas/federācijas. [11] COM(2007) 127 galīgā redakcija. [12] COM(2008) 323 galīgā redakcija. [13] Atbilstīgi COM(2007) 127 galīgā redakcija „iekšējiem” lobistiem un tirdzniecības asociācijām, kas darbojas lobēšanas jomā, jāsniedz „aplēse par izmaksām, kas saistītas ar tiešu lobēšanu ES iestādēs”. [14] Konsultāciju uzņēmējsabiedrības un juridiskas sabiedrības, kuras nodarbojas ar lobēšanu ES iestādēs. [15] Priekšsēdētāja vietnieka Kallas 2009. gada 6. aprīļa vēstule, kas adresēta Délégation des Barreaux de France ( DBF ). [16] Uzņēmums varētu iekļaut savā deklarācijā summu, par kuru rēķinu izrakstīja sabiedrisko attiecību uzņēmums, kuram tas ir sniedzis norādījumus. Pēdējam no minētajiem jāpublicē savu klientu saraksts, tostarp katra klienta relatīvais īpatsvars tā apgrozījumā. Tāpēc tā pati naudas summa tiktu publicēta divreiz. [17] Trīs kategorijas atbilst uzņēmējiem, no kuriem visiem sagaida reģistrāciju; viena papildu kategorija ir citām struktūrām, kurām, lai gan tās nav minētas attiecīgajos paziņojumos, ir iespēja pieteikties, ja tās to vēlas. [18] Saite uz nostādnēm: http://ec.europa.eu/commission_barroso/kallas/doc/joint_statement_register.pdf. [19] Saite uz kopīgo tīmekļa vietni: http://europa.eu/lobbyists/interest_representative_registers/index_en.html.