EIROPAS KOMISIJA Briselē, 19.9.2022 COM(2022) 462 final 2022/0280(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par Direktīvu 2000/14/EK, 2006/42/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES grozījumiem, kas attiecas uz vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa izraisītām ārkārtējām atbilstības novērtēšanas, kopīgu specifikāciju pieņemšanas un tirgus uzraudzības procedūrām (Dokuments attiecas uz EEZ) {SEC(2022) 323 final} - {SWD(2022) 288 final} - {SWD(2022) 289 final} - {SWD(2022) 290 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Vienotais tirgus ir viena no ES lielākajām priekšrocībām un pamats ES ekonomikas izaugsmei un labklājībai. Nesenās krīzes, kā Covid-19 pandēmija un Krievijas iebrukums Ukrainā, ir izgaismojušas vienotā tirgus un tā piegādes ķēžu zināmu neaizsargātību neparedzētu traucējumu gadījumā un tajā pašā laikā arī to, cik lielā mērā Eiropas ekonomika un visas tajā iesaistītās personas var paļauties uz labi funkcionējošu vienoto tirgu. Nākotnē papildus ģeopolitiskajai nestabilitātei klimata pārmaiņas un no tām izrietošās dabas katastrofas, bioloģiskās daudzveidības mazināšanās un globālā ekonomiskā nestabilitāte var radīt citas, jaunas ārkārtējas situācijas. Šā iemesla dēļ ir jāgarantē vienotā tirgus darbība ārkārtējās situācijās. Krīzes ietekme uz vienoto tirgu var būt divējāda. No vienas puses, krīze var radīt šķēršļus brīvai kustībai vienotajā tirgū, izraisot tā darbības traucējumus. No otras puses, krīze var palielināt krīzē būtisku preču un pakalpojumu deficītu, ja vienotais tirgus ir sadrumstalots un nedarbojas. Rezultātā piegādes ķēdēs var strauji veidoties pārrāvumi, un uzņēmumi saskaras ar grūtībām nodrošināt, piegādāt vai pārdot preces un pakalpojumus. Tiek traucēta patērētāju piekļuve galvenajiem ražojumiem un pakalpojumiem. Šo traucējumu ietekmi vēl vairāk pastiprina informācijas un juridiskās noteiktības trūkums. Papildus krīzes izraisītiem tiešiem sociāliem riskiem iedzīvotāji, it īpaši neaizsargātās grupas, izjūt spēcīgu negatīvu ekonomisko ietekmi. Tāpēc šā priekšlikuma mērķis ir risināt divas atsevišķas, bet savstarpēji saistītas problēmas: šķēršļus preču un pakalpojumu brīvai kustībai un personu pārvietošanās brīvībai krīzes laikos un krīzē būtisku preču un pakalpojumu deficītu. Ciešā sadarbībā ar visām dalībvalstīm un citiem esošajiem ES krīzes instrumentiem Vienotā tirgus ārkārtējā instrumenta (VTĀI) pakete nodrošinās spēcīgu, elastīgu pārvaldības struktūru, kā arī mērķorientētu rīkkopu, lai nodrošinātu netraucētu vienotā tirgus darbību jebkādu turpmāku krīžu gadījumā. Iespējams, ka ne visi šajā priekšlikumā paredzētie rīki būs vajadzīgi vienā laikā. Mērķis drīzāk ir sagatavot ES nākotnei un nodrošināt tai to, kas var izrādīties nepieciešams konkrētā krīzes situācijā, kura smagi skar vienoto tirgu. Eiropadome 2020. gada 1. un 2. oktobra secinājumos norādīja, ka ES mācīsies no Covid-19 pandēmijā gūtās pieredzes un vērsīsies pret atlikušo vienotā tirgus sadrumstalotību, šķēršļiem un trūkumiem, stādamās pretī ārkārtējām situācijām. Atjauninātajā Industriālās stratēģijas paziņojumā Komisija paziņoja par instrumentu, ar kura palīdzību tiks nodrošināta personu brīva pārvietošanās un preču un pakalpojumu brīva kustība, kā arī labāka pārredzamība un koordinācija krīzes laikos. Iniciatīva ir daļa no Komisijas 2022. gada darba programmas. Eiropas Parlaments atzinīgi novērtēja Komisijas plānu nākt klajā ar Vienotā tirgus ārkārtējo instrumentu un aicināja Komisiju to izstrādāt kā juridiski saistošu strukturālu instrumentu, lai nākotnes krīžu gadījumā nodrošinātu personu brīvu pārvietošanos un preču un pakalpojumu brīvu kustību. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Vairāki ES tiesību instrumenti paredz noteikumus, kas ir būtiski krīžu pārvaldībai kopumā. Turpretī atsevišķi ES regulējumi un nesen pieņemti Komisijas priekšlikumi paredz vairāk mērķorientētus pasākumus, kas konkrēti vērsti uz noteiktiem krīžu pārvaldības aspektiem vai ir būtiski konkrētām nozarēm. Vienotā tirgus ārkārtējais instruments būs piemērojams, neskarot šajos mērķorientētajos krīžu pārvaldības instrumentos ierosinātos noteikumus, kas ir jāuzskata par speciālām tiesību normām. Šīs iniciatīvas darbības joma neattiecas uz finansiālajiem pakalpojumiem, zālēm, medicīniskajām ierīcēm un citiem medicīniskiem pretlīdzekļiem un pārtikas nekaitīguma produktiem, jo šajās jomās pastāv speciāls uz krīzēm attiecināms regulējums. Mijiedarbība ar horizontāliem krīzes reaģēšanas mehānismiem Integrētais krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānisms (IPCR) ir viens no horizontālajiem krīzes reaģēšanas mehānismiem. ES Padomes prezidējošā valsts izmanto IPCR, lai veicinātu informācijas kopīgošanu un politisko koordināciju starp dalībvalstīm reaģēšanā uz sarežģītām krīzēm. IPCR 2015. gada oktobrī pirmo reizi rūpīgi izvērtēja bēgļu un migrācijas krīzi, un tam ir bijusi būtiska nozīme reaģēšanas uz krīzi uzraudzībā un atbalstīšanā, ziņojot COREPER, Padomei un Eiropadomei. IPCR vadīja Savienības reaģēšanu uz būtiskām krīzēm, ko izraisīja kiberuzbrukumi, dabas katastrofas vai hibrīddraudi. Pavisam nesen IPCR arī darbojās pēc Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma un Krievijas brutālās agresijas pret Ukrainu. Cits ES mehānisms reaģēšanai uz vispārējām krīzēm ir Savienības civilās aizsardzības mehānisms un tā Ārkārtējas reaģēšanas koordinēšanas centrs (ERCC). ERCC ir Komisijas galvenais diennakts operatīvais centrs sākotnējai ārkārtējai reaģēšanai, stratēģisko krājumu izveidei ES līmenī ārkārtējai reaģēšanai (“rescEU”), katastrofu riska novērtēšanai, scenāriju veidošanai, noturības pret katastrofām mērķiem, ES mēroga pārskatei par stihisku un antropogēnisku katastrofu briesmām, citiem novēršanas un gatavības pasākumiem, piemēram, apmācībai un praktiskām mācībām. Mijiedarbība ar horizontāliem vienotā tirgus mehānismiem Attiecīgā gadījumā un kad tas ir nepieciešams, būtu jānodrošina koordinācija starp Vienotā tirgus ārkārtējo instrumentu un Vienotā tirgus noteikumu izpildes panākšanas darba grupas (SMET) darbībām. Proti, Komisija paziņotos šķēršļus, kas būtiski traucē stratēģisku preču un pakalpojumu brīvai kustībai, nodod apspriešanai/pārskatīšanai Vienotā tirgus noteikumu izpildes panākšanas darba grupai (SMET). •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Mijiedarbība ar pasākumiem, kas vērsti uz īpašiem krīžu pārvaldības aspektiem Iepriekš minētos horizontālos krīzes reaģēšanas mehānismus papildina citi vairāk mērķorientēti pasākumi, kas vērsti uz īpašiem vienotā tirgus aspektiem, piemēram, preču brīvu kustību, kopīgiem noteikumiem par eksportu vai publisko iepirkumu. Viens no šādiem satvariem ir Regula (EK) Nr. 2679/98, ar ko izveido reaģēšanas mehānismu, lai risinātu tādus uz dalībvalsti attiecināmus šķēršļus preču brīvai kustībai, kuri izraisa nopietnus traucējumus un prasa tūlītēju rīcību (“Zemeņu regula”). Minētā regula paredz paziņošanas mehānismu, kā arī sistēmu informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un Komisiju. (Sīkāku informāciju sk. 8.1. un 8.2. iedaļā.) Regula par kopīgiem eksporta noteikumiem ļauj Komisijai piemērot konkrētu kategoriju ražojumiem eksporta uzraudzību ārpus ES vai eksporta atļauju ārpus ES. Uz šā pamata Komisija piemēroja eksporta uzraudzību atsevišķām vakcīnām un šādu vakcīnu ražošanā izmantotajām aktīvajām vielām.

Citi ekonomiskie pasākumi ir sarunu procedūra un neregulārs kopējais iepirkums, ko izsludina Komisija dalībvalstu vārdā. Mijiedarbība ar konkrētu nozaru krīzes pasākumiem Atsevišķi ES regulējumi paredz vairāk mērķorientētus pasākumus, kas vērsti tikai uz konkrētiem īpašiem krīžu pārvaldības aspektiem vai ir saistīti tikai ar konkrētām nozarēm. Komisijas paziņojumā “Ārkārtas rīcības plāns par pārtikas apgādi un nodrošinātību ar pārtiku” ir izklāstītas atziņas, kas gūtas Covid-19 pandēmijas laikā un iepriekšējās krīzēs, lai stiprinātu koordināciju un krīžu pārvaldību, ieskaitot gatavību. Minētajā rīcības plānā šim nolūkam ir ierosināti pamatprincipi, kas jāievēro, lai nodrošinātu pārtikas apgādi un nodrošinātību ar pārtiku turpmāku krīžu gadījumā. Lai nodrošinātu ārkārtējas rīcības plāna un tajā noteikto pamatprincipu īstenošanu, Komisija vienlaikus izveidoja Eiropas Pārtikas nodrošinājuma krīžgatavības un reaģēšanas mehānismu (EFSCM) — Komisijas vadītu grupu, kuras sastāvā ir dalībvalstu un trešo valstu pārstāvji, kā arī pārtikas piegādes ķēdē iesaistītās personas, lai stiprinātu koordināciju un apmainītos ar datiem un praksi. EFSCM pirmo reizi tika sasaukts 2022. gada martā, lai apspriestu enerģijas un ražošanas resursu cenu pieauguma ietekmi un Krievijas iebrukuma Ukrainā sekas attiecībā uz nodrošinātību ar pārtiku un pārtikas apgādi. Citi forumi, kas nodrošina pārredzamību un informācijas plūsmu pārtikas nozarē, ir tirgus novērošanas centri un pilsoniskā dialoga grupas. Komisijas paziņojuma “Ārkārtas rīcības plāns transporta nozarei” mērķis ir nodrošināt krīžgatavību un darbības nepārtrauktību transporta nozarē. Ar minēto plānu ir izveidota “krīzes rokasgrāmata”, kura ietver rīkkopu, kas sastāv no 10 darbībām, kuru mērķis ir krīzes gadījumā mazināt jebkādu negatīvu ietekmi uz transporta nozari, pasažieriem un iekšējo tirgu. Šīs darbības citu pasākumu starpā ietver darbības, kas paredzētas, lai ES tiesību aktus transporta jomā padarītu piemērotus krīzes situācijām, nodrošinātu pienācīgu atbalstu transporta nozarei, nodrošinātu preču un pakalpojumu brīvu kustību un personu brīvu pārvietošanos, apmainītos ar transporta informāciju, testētu ārkārtēju rīcību transporta nozarē reālās dzīves situācijās utt. Regula (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju (TKO regula), kā arī tai radniecīgā TKO regula par zivsaimniecību nodrošina juridisko pamatu attiecīgās informācijas vākšanai no dalībvalstīm, lai uzlabotu tirgus pārredzamību. Regula (ES) Nr. 2021/1139, ar ko izveido Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fondu (EJZAF regula), nodrošina juridisko pamatu zivsaimniecības un akvakultūras nozares atbalstīšanai ārkārtējos gadījumos, kas rada būtiskus tirgu traucējumus. Regulā (ES) 2021/953, ar ko izveido ES digitālo Covid sertifikātu, ir izklāstīts kopējs satvars sadarbspējīgu Covid-19 vakcinācijas, testa vai pārslimošanas sertifikātu izdošanai, verifikācijai un akceptēšanai, lai atvieglotu ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu brīvu pārvietošanos Covid-19 pandēmijas laikā. Turklāt, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, Padome pieņēma īpašus ieteikumus par koordinētu pieeju brīvas pārvietošanās ierobežošanai sakarā ar Covid-19 pandēmiju. Komisija 2020. gada ziņojumā par pilsonību arī paziņoja, ka tā ir iecerējusi pārskatīt 2009. gada pamatnostādnes par brīvu pārvietošanos, lai uzlabotu juridisko noteiktību ES pilsoņiem, kuri izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties, un nodrošinātu brīvas pārvietošanās jomā pieņemto tiesību aktu efektīvāku un vienotāku piemērošanu visā ES. Pārskatītajās pamatnostādnēs cita starpā būtu jārisina jautājums par ierobežojošu pasākumu piemērošanu attiecībā uz brīvu pārvietošanos, it īpaši ar sabiedrības veselības problēmām saistītu pasākumu piemērošanu. Regula (ES) 2022/123 par pastiprinātu Eiropas Zāļu aģentūras lomu attiecībā uz zālēm un medicīniskajām ierīcēm krīžgatavības un krīžu pārvaldības kontekstā nodrošina satvaru, lai uzraudzītu un ierobežotu tādu cilvēkiem paredzētu, centralizēti vai valsts līmenī atļautu zāļu potenciālu un faktisku deficītu, kuras uzskatāmas par kritiski svarīgām, lai risinātu konkrēto ārkārtējo sabiedrības veselības situāciju vai liela mēroga notikumu. Visbeidzot, ar Komisijas 2021. gada 16. septembra lēmumu tika izveidota Veselības ārkārtējo situāciju gatavības un reaģēšanas iestāde koordinētai rīcībai Savienības līmenī, lai reaģētu uz ārkārtējām situācijām veselības jomā, arī attiecībā uz medicīnisko pretlīdzekļu nepieciešamības uzraudzību, ātru izstrādi, ražošanu, iepirkumu un taisnīgu izplatīšanu. Mijiedarbība ar pašreizējām iniciatīvām Tajā pašā laikā vairākas nesen ierosinātas un patlaban apspriestas iniciatīvas attiecas uz aspektiem, kas ir saistāmi ar reaģēšanu uz krīzēm un gatavību tām. Tomēr šīm iniciatīvām ir ierobežota piemērošanas joma, kas aptver tikai konkrētus krīzes scenāriju veidus, un tās nav paredzētas, lai izveidotu vispārēju horizontālu krīžu pārvaldības satvaru vai ieviestu ārkārtējas procedūras attiecīgajā Savienības nozaru regulējumā, kas reglamentē preču izstrādi, atbilstības novērtēšanu, laišanu tirgū un uzraudzību tirgū. Ciktāl šīs iniciatīvas ietver nozaru regulējumu reaģēšanai uz krīzēm un krīžgatavībai, tas, ka nozaru regulējumi, kas tiek apsvērti saistībā ar šo iniciatīvu un kas paredz saskaņotus Savienības līmeņa noteikumus preču izstrādei, atbilstības novērtēšanai, laišanai tirgū un uzraudzībai tirgū, ir maksimālas saskaņošanas regulējumi, nenozīmē, ka notiks pārklāšanās ar pašreizējām iniciatīvām. Neviena no attiecīgajām pašreizējām iniciatīvām neparedz ārkārtējas nozaru procedūras, kas iekļaujamas attiecīgajā saskaņotajā nozaru regulējumā, kurš reglamentē preču brīvo kustību. Komisijas regulas priekšlikumā par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1082/2013/ES (“Lēmums par pārrobežu veselības apdraudējumiem”) ir izvirzīts mērķis stiprināt ES līmeņa veselības drošības sistēmu un galveno ES aģentūru lomu gatavībā krīzēm un reaģēšanā uz tām attiecībā uz nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem. Kad priekšlikums būs pieņemts, tas stiprinās gatavības un reaģēšanas plānošanu un epidemioloģisko uzraudzību un pārraudzību, uzlabos datu ziņošanu, kā arī stiprinās ES intervences. Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru. Komisijas priekšlikums Padomes regulai par pasākumu satvaru, lai nodrošinātu apgādi ar krīzes sakarā būtiskiem medicīniskiem pretlīdzekļiem Savienības līmenī atzītā ārkārtējā situācijā sabiedrības veselības jomā, paredz rīkus reaģēšanai uz krīzēm, piemēram, kopīgu iepirkumu, obligātos informācijas pieprasījumus uzņēmumiem par to ražošanas jaudu un ražošanas līniju pārprofilēšanu sabiedrības veselības krīžu gadījumā, kad tiek izsludināts ārkārtējs stāvoklis sabiedrības veselībā. ES ārkārtējas situācijas izziņošana izraisītu pastiprinātu koordināciju un ļautu izstrādāt, uzkrāt un iepirkt krīzē būtiskus ražojumus. Priekšlikums aptver medicīniskos pretlīdzekļus, kas definēti kā cilvēkiem paredzētas zāles, medicīniskās ierīces un citas preces un pakalpojumi, kas nepieciešami, lai sagatavotos nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un reaģētu uz tiem. Komisijas priekšlikuma par Eiropas mikroshēmu aktu mērķis ir stiprināt pusvadītāju ekosistēmu Eiropā. Svarīgs šīs stratēģijas pīlārs ir mehānisma izveide pusvadītāju piegāžu koordinētai uzraudzībai un reaģēšanai uz to deficītu nolūkā paredzēt jebkādus turpmākus piegādes ķēdes traucējumus un ātri reaģēt uz tiem, izmantojot instrumentu kopumu ārkārtējām situācijām, kopā ar dalībvalstīm un starptautiskajiem partneriem. Plānotais mehānisms konkrēti attiecas uz iespējamu pusvadītāju krīzi un būs piemērojams ekskluzīvi, ja tiks aktivizēts krīzes posms. Komisijas priekšlikums par Datu aktu ļaus publiskā sektora struktūrām piekļūt datiem, kas ir privātā sektora rīcībā un kas nepieciešami izņēmuma apstākļos, jo īpaši lai īstenotu juridisku pilnvarojumu, ja dati citādi nav pieejami vai ārkārtējā stāvoklī (t. i., ārkārtējos apstākļos, kas skar Savienības, dalībvalsts vai tās daļas iedzīvotājus un var nopietni un ilgstoši ietekmēti dzīves apstākļus un ekonomisko stabilitāti vai būtiski iedragāt ekonomiskos aktīvus Savienībā vai attiecīgajā dalībvalstī). Komisijas priekšlikuma grozīt Šengenas Robežu kodeksu mērķis ir nodrošināt kopēju reaģēšanu uz iekšējām robežām tādu apdraudējumu situācijās, kas skar lielāko daļu dalībvalstu. Ar ierosināto grozījumu arī tiks ieviestas procesuālas garantijas iekšējās robežkontroles vienpusējas atjaunošanas gadījumā un paredzēta seku mazināšanas pasākumu un īpašu garantiju piemērošana pārrobežu reģioniem gadījumos, kad tiek atjaunota iekšējā robežkontrole. Šāda kontrole jo īpaši skar cilvēkus, kuri šķērso robežu ikdienā (darba, izglītības, veselības aprūpes vai ģimenes apciemošanas nolūkā), kā tas bija redzams Covid-19 pandēmijas laikā. Priekšlikums veicina efektīvu iekšējai robežkontrolei alternatīvu pasākumu pastiprinātu izmantošanu, lai vērstos pret konstatēto apdraudējumu iekšējai drošībai vai sabiedriskajai kārtībai, piemēram, pastiprinātas pārbaudes, ko veic policija vai citas iestādes pierobežas reģionos, ievērojot konkrētus nosacījumus. Priekšlikums arī paredz iespēju Padomei ātri pieņemt saistošus noteikumus, ar kuriem nosaka pagaidu ceļošanas ierobežojumus trešo valstu piederīgajiem uz ārējām robežām, ja pastāv draudi sabiedrības veselībai. Tajā ir arī precizēts, kādus pasākumus dalībvalstis var veikt, lai efektīvi pārvaldītu ES ārējās robežas situācijā, kad trešās valstis migrantus izmanto par instrumentu politiskiem mērķiem. Komisijas 2020. gada decembrī pieņemtā priekšlikuma direktīvai par kritisko vienību noturību mērķis ir palielināt to vienību noturību, kuras nodrošina pakalpojumus, kas ir būtiski svarīgu sabiedrības funkciju vai svarīgu saimniecisko darbību uzturēšanai ES. Mērķis ir ar šo iniciatīvu radīt visaptverošu satvaru, lai atbalstītu dalībvalstis, kad tās nodrošina, ka kritiskās vienības, kas sniedz pamatpakalpojumus, spēj izvairīties no traucējošiem incidentiem, piemēram, dabas katastrofām, nelaimes gadījumiem vai terorisma, aizsargāt pret tiem, reaģēt uz tiem, pretoties tiem, tos mazināt vai absorbēt, tiem pielāgoties un tos pārvarēt. Direktīva aptvers 11 pamatnozares, ieskaitot enerģētiku, transportu, bankdarbību un veselības aprūpi.

2022. gada 18. maija Kopīgajā paziņojumā par aizsardzības investīciju nepietiekamības analīzi un turpmāko virzību ir identificēti vairāki jautājumi, tostarp ES aizsardzības tehniskā un rūpnieciskā pamata (kā arī Globālā aizsardzības tehniskā un rūpnieciskā pamata) spēja risināt gaidāmās dalībvalstu aizsardzības iepirkuma vajadzības, un ir ierosināti vairāki pasākumi. Produktu vispārējas drošības direktīvas 2001/95/EK pārskatīšanas kontekstā Komisija plāno izskatīt jautājumus par to, vai un ciktāl vai ar kādiem līdzekļiem ražošanas problēmas, kas tiek risinātas ar Kopotajiem noteikumiem attiecībā uz precēm, uz kurām attiecas dažādi saskaņoti režīmi, varētu risināt atsevišķajā nesaskaņotu preču kontekstā. Saskanība ar ES ārējo darbību Eiropas Ārējās darbības dienests atbalstīs augsto pārstāvi viņa kā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka funkciju veikšanā, lai Savienības ārējo darbību saskaņotu Komisijā. Savienības delegācijas augstā pārstāvja pārziņā īstenos funkcijas kā Savienības ārējie pārstāvji un attiecīgā gadījumā palīdzēs ārējos dialogos. Mijiedarbība ar citiem instrumentiem Komisija var atbalstīt dalībvalstis reformu izstrādē un īstenošanā, lai paredzētu dabas vai cilvēka izraisītu krīžu ietekmi uz vienoto tirgu, sagatavotos šādai ietekmei un reaģētu uz to, izmantojot tehniskā atbalsta instrumentu (TAI), kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/240. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir LESD 91. un 114. pants; 91. pants ir sākotnējais juridiskais pamats Direktīvas 2010/35/ES par pārvietojamām spiediena iekārtām pieņemšanai, un 114. pants ir sākotnējais juridiskais pamats pārējiem 13 nozaru regulējumiem. Šie 13 nozaru regulējumi ir šādi: Direktīva 2000/14/EK par trokšņa emisiju vidē no iekārtām, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām; Direktīva 2006/42/EK par mašīnām; Direktīva 2013/29/ES par pirotehniskajiem izstrādājumiem; Direktīva 2014/28/ES par civilām vajadzībām paredzētām sprāgstvielām; Direktīva 2014/29/ES par vienkāršām spiedtvertnēm; Direktīva 2014/30/ES par elektromagnētisko savietojamību; Direktīva 2014/31/ES par neautomātiskajiem svariem; Direktīva 2014/32/ES par mērinstrumentiem; Direktīva 2014/33/ES par liftiem; Direktīva 2014/34/ES par iekārtām, kas paredzētas lietošanai sprādzienbīstamā vidē (ATEX); Direktīva 2014/35/ES par zemsprieguma iekārtām; Direktīva 2014/53/ES par radioiekārtām un Direktīva 2014/68/ES par spiedieniekārtām. ES nozaru regulējumi, kas tiek apsvērti šā priekšlikuma kontekstā, ir ietverti starp tā dēvēto “saskaņoto ražojumu” regulējumiem. Šo nozaru regulējumu kopīgā iezīme ir tāda, ka tie nosaka saskaņotus noteikumus par tādu ražojumu izstrādi, izgatavošanu, atbilstības novērtēšanu un laišanu tirgū. Būtībā ar šiem nozaru regulējumiem attiecībā uz katru attiecīgo nozari / ražojumu kategoriju tiek ieviestas būtiskās drošuma (drošības) prasības jeb drošuma (drošības) pamatprasības, kurām ražojumiem jāatbilst, un procedūras attiecībā uz to, kā novērtēt atbilstību šīm prasībām. Šie noteikumi paredz pilnīgu saskaņošanu, un tāpēc dalībvalstis nevar atkāpties no šiem noteikumiem, pat ne ārkārtējā situācijā, ja attiecīgais regulējums neparedz tādu iespēju. Cita kopīga šo regulējumu iezīme ir tas, ka tie ir vairāk vai mazāk saskaņoti ar vispārējiem principiem, kuri noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Lēmumā Nr. 768/2008/EK par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu, kas paredz atsauces noteikumus tādu Kopienas tiesību aktu sagatavošanai, ar kuriem saskaņo nosacījumus ražojumu tirdzniecībai. Citi ES saskaņotie regulējumi, kuros ievērota tāda pati pieeja, piemēram, Medicīnisko ierīču regula (ES) 2017/745 un Diagnostikas in vitro medicīnisko ierīču regula (ES) 2017/746, jau ietver noteikumus, kas ļauj dalībvalstīm konkrētos gadījumos atkāpties no saskaņotajām procedūrām. Tāpēc nav nepieciešams grozīt šos regulējumus. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Priekšlikuma mērķis ir grozīt saskaņotos noteikumus, kas paredzēti vairākos ES nozaru regulējumos. Šie regulējumi neparedz iespēju dalībvalstīm pieņemt pasākumus reaģēšanai uz krīzēm, atkāpjoties no saskaņotajiem noteikumiem. Ņemot vērā, ka direktīvas, ko iecerēts grozīt ar šo priekšlikumu, ir maksimālas saskaņošanas regulējumi, šādus grozījumus var veikt tikai ES līmenī. •Proporcionalitāte Saimnieciskās darbības visā vienotajā tirgū ir dziļi integrētas. Arvien palielinās mijiedarbība starp uzņēmumiem, pakalpojumu sniedzējiem, klientiem, patērētājiem un darba ņēmējiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs un izmanto savas tiesības brīvi pārvietoties. Iepriekšējā krīzē gūtā pieredze liecina, ka bieži vien ražošanas jaudas sadalījums ES ir nevienmērīgs (piemēram, konkrētu izstrādājumu ražošanas līnijas pārsvarā atrodas dažās dalībvalstīs). Tajā pašā laikā krīzes gadījumā arī pieprasījums pēc krīzē būtiskām precēm vai pakalpojumiem ES teritorijā var būt nevienmērīgs. Mērķi nodrošināt netraucētu un nepārtrauktu vienotā tirgus darbību nevar sasniegt ar vienpusējiem valsts pasākumiem. Turklāt, pat ja ar pasākumiem, ko dalībvalstis pieņem individuāli, var būt iespējams zināmā mērā risināt trūkumus, kas izriet no krīzes valsts līmenī, faktiski tie var vēl vairāk padziļināt attiecīgo krīzi visā ES, radot vēl citus šķēršļus brīvai kustībai un/vai papildu slodzi uz ražojumiem, ko jau ietekmē deficīts. •Juridiskā instrumenta izvēle Priekšlikuma mērķis ir grozīt 14 Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas. Lai ievērotu paralēlisma principus, priekšlikums ir sagatavots kā priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvas 2000/14/EK, 2006/42/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES. 3.RETROSPEKTĪVU IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Retrospektīvi izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

Regula (EK) Nr. 2679/98, ar ko izveido reaģēšanas mehānismu, lai risinātu tādus uz dalībvalsti attiecināmus šķēršļus preču brīvai apritei, kuri izraisa nopietnus traucējumus un prasa tūlītēju rīcību (“Zemeņu regula”), tiks atcelta. Saskaņā ar izvērtējumu, kas pabeigts 2019. gada oktobrī un papildināts ar ārēju pētījumu, šis mehānisms tiek reti izmantots, un tā informācijas apmaiņas sistēma ir neefektīva, jo tā ir pārāk lēna un novecojusi. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Kā izklāstīts šim priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma 2. pielikumā, apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika no 2021. gada oktobra līdz 2022. gada maijam. Notika šādas apspriešanās: uzaicinājums iesniegt atsauksmes, kas publicēts portālā “Izsakiet viedokli” un bija spēkā no 2022. gada 13. aprīļa līdz 11. maijam, sabiedriska apspriešanās, kas tika rīkota, izmantojot aptaujas anketu, kura publicēta tajā pašā portālā tajā pašā laikposmā, ieinteresēto personu darbseminārs 2022. gada 6. maijā, dalībvalstu aptauja 2022. gada maijā un mērķtiecīgas apspriedes, kas veiktas, rīkojot tikšanās ar dalībvalstīm un konkrētām ieinteresētajām personām. Ieinteresētās personas lielākoties piekrīt, ka krīzes laikā ir jānodrošina brīva kustība un pārvietošanās, kā arī labāka pārredzamība un koordinācija. Ieinteresētās personas atsaucās uz pieredzi, kas pārsvarā gūta Covid-19 krīzē. Attiecībā uz krīzē būtisku preču pieejamības nodrošināšanu dalībvalstis ir paudušas atbalstu tādiem pasākumiem kā publiskā iepirkuma koordinācija, paātrināta atbilstības novērtēšana un uzlabota tirgus uzraudzība. Vairākas dalībvalstis ir paudušas bažas par plašu krīžgatavības pasākumu iekļaušanu, kad tuvākajā laikā krīze nav gaidāma, neprecizējot mērķa piegādes ķēdes. Dažas darījumu jomas ieinteresētās personas pauda bažas par obligātiem pasākumiem, kas vērsti uz ekonomikas dalībniekiem, savukārt citas ir paudušas atbalstu lielākai koordinācijai un pārredzamībai, pasākumiem darba ņēmēju brīvas pārvietošanās nodrošināšanai, paātrinātai valsts pasākumu paziņošanai, paātrinātām procedūrām Eiropas standartu izstrādei un publicēšanai, ES un nacionālajiem vienotajiem informācijas punktiem, ekspertiem paredzētām ārkārtējām mācībām. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Ietekmes novērtējuma sagatavošanai tika izmantoti šādi dati un atsauksmes: –pētījums “Covid-19 ietekme uz iekšējo tirgu”, kas veikts pēc EP IMCO komitejas pieprasījuma; –“Zemeņu regulas” (EK) Nr. 2679/98 izvērtējums un tā ārējais atbalsta pētījums; –jaunā tiesiskā regulējuma izvērtējums; –attiecīgā informācija un/vai atsauksmes, kas iegūtas saistībā ar esošo vai ierosināto ES krīzes reaģēšanas iniciatīvu un mehānismu sagatavošanu, cita starpā veicot apspriešanās vai ietekmes novērtējuma pētījumus (piemēram, Datu akts, vienotā tirgus informācijas rīks (VTIR), ES līmeņa veselības drošības sistēma, Šengenas Robežu kodekss, Pārtikas apgādes un nodrošinājuma ārkārtējās rīcības plāns, integrētais krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānisms (IPCR), Ārkārtējas rīcības plāns transporta nozarei, ES Digitālā Covid sertifikāta regula, Padomes Ieteikums (ES) 2020/1475 par koordinētu pieeju brīvas pārvietošanās ierobežošanai sakarā ar Covid-19 pandēmiju un tā pielāgojumi); –akadēmiskie pētījumi un literatūra par iepriekšējo krīžu ietekmi uz vienotā tirgu darbību, kā arī esošie nostājas dokumenti un citi dokumenti, ko sagatavojušas attiecīgās ieinteresētās personas; –raksti laikrakstos un preses materiāli. Ietekmes novērtējumā arī tika izmantota informācija, kas saņemta apspriešanā, kā sīkāk izklāstīts ietekmes novērtējuma 2. pielikumā ietvertajā kopsavilkuma ziņojumā. Ziņojuma atsauksmju bāze ir stingri ierobežota salīdzinoši mazā uz uzaicinājumu iesniegt atsauksmes un sabiedriskajā apspriešanā saņemto atbilžu skaita dēļ, kā arī atbalsta pētījuma trūkuma dēļ. Lai labotu šo situāciju, Komisija 2022. gada 6. maijā rīkoja ieinteresēto personu darbsemināru, kurā piedalījās liels skaits ieinteresēto personu, un veica virkni mērķtiecīgu apspriešanos, jo īpaši ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. •Ietekmes novērtējums Saskaņā ar labākas regulēšanas politiku Komisija veica ietekmes novērtēšanu. Tajā tika izvērtēti trīs politikas risinājumi, kas paredz izveidot pārvaldības struktūru un satvaru ārpuskārtas pasākumu plānošanai, modrības režīmam un ārkārtējā stāvokļa režīmam. Gan vienotā tirgus modrības režīms, gan vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa režīms tiktu aktivizēti saskaņā ar konkrētiem kritērijiem un aktivizēšanas mehānismiem. Atsevišķiem rīkkopā ietvertiem pasākumiem būtu vajadzīga papildu aktivizācija. Pamatojoties uz problēmu cēloņu un attiecīgajos nozaru tiesību aktos konstatēto trūkumu analīzi, tika noteikti astoņi pasākumu struktūrbloki, sagrupējot pasākumus blokos, kas piemērojami dažādos laikos (pastāvīgi, modrības režīmā un ārkārtēja stāvokļa režīmā). Par katru struktūrbloku tika analizētas trīs politikas pieejas, sākot no neleģislatīviem pasākumiem (1. pieeja), ietverot hibrīdpieeju (2. pieeja) un beidzot ar aptverošāku tiesisko regulējumu (3. pieeja). Pamatojoties uz šo analīzi, attiecībā uz katru struktūrbloku tika paturētas dažas vai visas pieejas, un tās tika apvienotas trīs reālistiskos politikas risinājumos, kas atspoguļo dažādus politiskā vēriena un ieinteresēto personu atbalsta līmeņus. Režīms Struktūrbloki Pirmais politikas risinājums PĀRREDZAMĪBA Otrais politikas risinājums SADARBĪBA Trešais politikas risinājums SOLIDARITĀTE Pastāvīgi 1. Pārvaldība, koordinācija un sadarbība 2. pieeja Oficiāla padomdevēju grupa kā tehniskā līmeņa forums un DV pienākums kopīgot informāciju grupā, kad tiek gaidīta krīze un tās laikā Pastāvīgi 2. Ārpuskārtas pasākumu plānošana krīžu gadījumiem 2. pieeja Ieteikums DV par krīzes reaģēšanas pasākumu riska novērtējumu, apmācību un praktiskajām mācībām, un kompendiju 3. pieeja – Ieteikums DV par krīzes reaģēšanas pasākumu riska novērtējumu un kompendiju un – Komisijas pienākums attiecībā uz Savienības līmeņa riska novērtējumu; – DV pienākums regulāri apmācīt savus attiecīgos krīzes pārvaldības darbiniekus Modrības režīmā 3. Vienotā tirgus modrība 2. pieeja – Ieteikums dalībvalstīm par informācijas vākšanu attiecībā uz identificētajām stratēģiskajām piegādes ķēdēm – Ieteikumi dalībvalstīm izveidot stratēģiski svarīgu preču stratēģiskās rezerves 3. pieeja – Pienākums DV vākt informāciju par identificētajām stratēģiskajām piegādes ķēdēm – Komisijas pienākums sagatavot un regulāri atjaunināt sarakstu ar mērķiem stratēģiskajām rezervēm – DV pienākumi izveidot atlasītu stratēģiski svarīgu preču stratēģiskās rezerves, ja DV stratēģiskajās rezervēs ievērojami trūkst mērķu Ārkārtēja stāvokļa režīmā 4. Pamatprincipi un atbalsta pasākumi brīvas kustības un pārvietošanās atvieglošanai ārkārtējā situācijā 2. pieeja Krīzē būtisku preču un pakalpojumu brīvas kustības pamatprincipu nostiprināšana saistošos noteikumos, ja tas ir atbilstoši efektīvai krīžu pārvaldībai Ārkārtēja stāvokļa režīmā 5. Pārredzamība un administratīvā palīdzība ārkārtējā situācijā 3. pieeja Saistošs pilnīgs ātras paziņošanas mehānisms, tūlītēja salīdzinošā izvērtēšana un iespēja atzīt paziņotos pasākumus par nesaderīgiem ar Savienības tiesību aktiem; kontaktpunkti un elektroniskā platforma Ārkārtēja stāvokļa režīmā 6. Krīzē būtisku ražojumu laišanas tirgū paātrināšana ārkārtējā situācijā 2. pieeja Esošo vienotā tirgus saskaņošanas tiesību aktu mērķtiecīgi grozījumi: krīzē būtisku ražojumu ātrāka laišana tirgū; Komisija var pieņemt tehniskās specifikācijas; DV piešķir prioritāti krīzē būtisku ražojumu tirgus uzraudzībai Ārkārtēja stāvokļa režīmā 7. Publiskais iepirkums ārkārtējā situācijā 2. pieeja Jauns noteikums par kopīgu iepirkumu / kopīgu iegādi, ko veic Komisija dažām vai visām dalībvalstīm Ārkārtējā stāvokļa režīmā 8. Pasākumi, kas ietekmē krīzē būtiskas piegādes ķēdes ārkārtējā stāvokļa režīmā 1. pieeja Norādījumi par ražošanas jaudas kāpināšanu; atļauju piešķiršanas procedūru paātrināšana; krīzē būtisku preču pasūtījumu pieņemšana un prioritātes piešķiršana tiem Ieteikumi uzņēmumiem kopīgot ar krīzi saistītu informāciju 2. pieeja Ieteikumi DV par krājumā esošu ražojumu izplatīšanu; atļauju piešķiršanas procedūru paātrināšana; ekonomikas dalībnieku mudināšana pieņemt pasūtījumus un tos prioritarizēt DV pilnvarošana noteikt ekonomikas dalībniekiem pienākumu kāpināt ražošanas jaudu un adresēt saistošus informācijas pieprasījumus ekonomikas dalībniekiem 3. pieeja DV pienākumi izplatīt iepriekš uzkrātus ražojumus; atļauju piešķiršanas procedūru paātrināšana; uzņēmumu pienākums pieņemt pasūtījumus un piešķirt tiem prioritāti; kāpināt ražošanas jaudu un sniegt ar krīzi saistītu informāciju Ietekmes novērtējumā netika noteikts vēlamais risinājums; risinājumu izvēle tikai atstāta politiskā lēmuma ziņā. Tiesību akta priekšlikumā izvēlētie pasākumi atbilst 3. politikas risinājumam attiecībā uz visiem struktūrblokiem, izņemot 8. struktūrbloku. Attiecībā uz 8. struktūrbloku ir izvēlēta 1. politikas risinājuma (ražošanas kāpināšana), 2. politikas risinājuma (krājumā esošu ražojumu izplatīšana un atļauju piešķiršanas procedūru paātrināšana) un 3. politikas risinājuma (uzņēmumu pienākums pieņemt pasūtījumus un piešķirt tiem prioritāti un sniegt ar krīzi saistītu informāciju) kombinācija. Komisija 2022. gada 15. jūnijā iesniedza ietekmes novērtējumu Regulējuma kontroles padomei. Regulējuma kontroles padome sniedza negatīvu atzinumu, īpaši atzīmējot: 1) vajadzību sniegt skaidru un sīku informāciju par paredzēto vienotā tirgus ārkārtējo stāvokli, iekļaujot definīciju, kritērijus un lēmumu pieņemšanas mehānismus ārkārtēja stāvokļa izziņošanai un izbeigšanai un pasākumus, kas tiktu īstenoti ārkārtējā stāvokļa laikā; 2) vajadzību sniegt padziļinātu novērtējumu par politikas risinājumu ietekmi un 3) vajadzību sniegt attiecīgo politikas risinājumu alternatīvas kombinācijas papildus politikas pieejām un sasaistīt salīdzinājumu ar ietekmes analīzi. Lai ņemtu vērā šos konstatējumus, Komisija sniedza skaidru vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa definīciju, precizēja kritērijus un lēmumu pieņemšanas mehānismus, izskaidroja visus trīs VTĀI darbības režīmus un precizēja, kurš VTĀI struktūrbloks tiktu aktivizēts kurā režīmā. Tā arī papildināja ietekmes novērtējumu, lai aptvertu vairāk ietekmes veidu, t. i., ekonomisko ietekmi galvenajām ieinteresētajām personām (uzņēmumiem, dalībvalstīm un Komisijai), ietekmi uz MVU, ietekmi uz konkurētspēju, konkurenci, iekšējo tirdzniecību, kā arī diferencēja, kāda ietekme rastos ar tūlītējām sekām un kāda ietekme būtu gaidāma modrības režīmā un ārkārtēja stāvokļa režīmā. Turklāt ietekmes novērtējumā tika definēti trīs alternatīvi politikas risinājumi, kam pamatā ir attiecībā uz dažiem struktūrblokiem īstenotu dažādu pieeju kombinācija, tika sniegts novērtējums par šo risinājumu ietekmi un tika paplašināts risinājumu salīdzinājums, aptverot proporcionalitāti un subsidiaritāti.

Komisija 2022. gada 29. jūlijā iesniedza pārskatīto ietekmes novērtējumu Regulējuma kontroles padomei. Regulējuma kontroles padome sniedza pozitīvu atzinumu ar piezīmēm. Minētās piezīmes attiecās uz vajadzību plašāk izpētīt dažādu veidu krīzes, kas var ietekmēt vienotā tirgus darbību, skaidrāk izklāstīt mijiedarbību ar iespējamiem pasākumiem, ko veic, pamatojoties uz LESD 4. panta 2. punktu, un vajadzību pietiekami pamatot dažus no ierosinātajiem pasākumiem no subsidiaritātes un proporcionalitātes viedokļa. Lai ņemtu vērā minētās piezīmes, tika pievienotas norādes par potenciālu turpmāku krīžu ietekmi, tika labāk izskaidrota mijiedarbība ar potenciālajiem pasākumiem atbilstoši LESD 4. panta 2. punktam un tika pievienota sīkāka informācija par obligātajiem pasākumiem, kas paredzēti ārkārtēja stāvokļa režīmā. Papildu informācija par to, kā Regulējuma kontroles padomes ieteikumi ir atspoguļoti ietekmes novērtējuma ziņojumā, ir atrodama ietekmes novērtējuma 1. pielikuma 3. punktā. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Saskaņā ar Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT) visām iniciatīvām, kuru mērķis ir mainīt spēkā esošos ES tiesību aktus, vajadzētu būt vērstām uz to, lai vienkāršotu un efektīvāk sasniegtu noteiktos politikas mērķus (t. i., samazinātu nevajadzīgas regulatīvās izmaksas). Vispārējā VTĀI pakete paredz pasākumu rīkkopu vienotā tirgus ārkārtēju situāciju risināšanai, kura sastāv no tādu pasākumu kopuma, kas piemērojami pastāvīgi, kā arī atsevišķiem pasākumiem, kas piemērojami tikai modrības režīmā vai ārkārtēja stāvokļa režīmā un ir aktivizējami atsevišķi. Pašreizējais priekšlikums paredz ārkārtējas procedūras atbilstības novērtēšanai, laišanai tirgū, kopīgu specifikāciju pieņemšanai un tirgus uzraudzībai. Nav administratīvu izmaksu uzņēmumiem un iedzīvotājiem, kas būtu piemērojamas tūlītēji un vienotā tirgus parastās darbības laikā. Attiecībā uz pasākumiem, kas ir daļa no vispārējās VTĀI paketes un kas varētu radīt būtisku ietekmi un potenciālas izmaksas MVU, jo īpaši tādiem pasākumiem kā obligātie informācijas pieprasījumi, pieprasījumi kāpināt ražošanu un pieņemt par prioritāriem atzītus pasūtījumus, šādu pasākumu papildu aktivizēšanas laikā Komisija veiks konkrētu to analīzi un novērtējumu par to ietekmi un samērīgumu, jo īpaši to ietekmi uz MVU. Minētais novērtējums būs daļa no šo konkrēto pasākumu papildu aktivizācijas procesa, kas tiks veikts ar Komisijas īstenošanas aktu (papildus ārkārtēja stāvokļa režīma vispārējai aktivizēšanai). Atkarībā no krīzes rakstura un attiecīgajām stratēģiskajām piegādes ķēdēm un krīzē būtiskajiem ražojumiem tiks nodrošināti īpaši atvieglojumi MVU. Lai gan nav iespējams pilnībā izslēgt mikrouzņēmumus no tādu pasākumu tvēruma, kā, piemēram, obligātie informācijas pieprasījumi, jo šiem uzņēmumiem var būt īpaša unikāla zinātība vai patenti, kas ir kritiski svarīgi krīzes situācijā, īpašie atvieglojumi ietvers vienkāršotus aptauju veidus, mazāk apgrūtinošas ziņošanas prasības un ilgākus termiņus atbilžu sniegšanai, ciktāl iespējams ņemot vērā vajadzību pēc steidzamības konkrētas krīzes kontekstā. Vispārējās VTĀI paketes kontekstā tiks atcelta Regula (EK) Nr. 2679/98, ar ko izveido reaģēšanas mehānismu, lai risinātu tādus uz dalībvalsti attiecināmus šķēršļus preču brīvai kustībai, kuri izraisa nopietnus traucējumus un prasa tūlītēju rīcību (“Zemeņu regula”). Tādējādi tiesiskais regulējums tiks vienkāršots. •Pamattiesības Priekšlikumam nav ietekmes uz pilsoņu vai uzņēmumu pamattiesību īstenošanu. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Šajā aktā paredzētie pasākumi attiecas uz mērķtiecīgiem grozījumiem spēkā esošajos tiesību aktos par ražošanu. Par to īstenošanu un piemērošanu ir atbildīgas dalībvalstis. Tādējādi nebūs ietekmes uz Savienības budžetu. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Šajā priekšlikumā nav ietverti konkrēti uzraudzības mehānismi. Konkrētās uzraudzības prasības jau ir ietvertas ES nozaru regulējumos, kas tiek grozīti ar šo priekšlikumu, un grozījumiem nav ietekmes uz šo esošo uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtību. •Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais akts skar Eiropas Ekonomikas zonu un ir jāattiecina uz to. •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Grozījumi, ko plānots ieviest ar šo priekšlikumu, aptver šādus aspektus: 1)paziņoto struktūru īstenota prioritātes piešķiršana tādu ražojumu atbilstības novērtēšanai, kuri noteikti par krīzē būtiskiem; 2)iespēja valsts kompetentajām iestādēm izsniegt pagaidu atļaujas par krīzē būtiskiem ražojumiem, kam nav veiktas atbilstības novērtēšanas standartprocedūras, ar nosacījumu, ka ražojumi atbilst visām piemērojamām pamatprasībām un ka atļauja ir spēkā tikai vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa laikā izsniedzējas dalībvalsts teritorijā;

3)iespēja ražotājiem ārkārtēja stāvokļa laikā paļauties uz attiecīgiem starptautiskiem un valsts standartiem, ja nav pieejami saskaņoti standarti un alternatīvie standarti nodrošina līdzvērtīgu drošumu; 4)iespēja Komisijai ar deleģētajiem aktiem pieņemt brīvprātīgas vai obligātas kopīgas tehniskās specifikācijas krīzē būtiskiem ražojumiem; 5)prioritātes piešķiršana tirgus uzraudzības darbību veikšanā attiecībā uz krīzē būtiskām precēm.



2022/0280 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par Direktīvu 2000/14/EK, 2006/42/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES grozījumiem, kas attiecas uz vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa izraisītām ārkārtējām atbilstības novērtēšanas, kopīgu specifikāciju pieņemšanas un tirgus uzraudzības procedūrām (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. un 114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: 1) [ieraksta atsauci uz VTĀI regulu] mērķis ir nodrošināt normālu vienotā tirgus darbību, ieskaitot preču un pakalpojumu brīvu kustību un personu brīvu pārvietošanos, un garantēt krīzē būtisku preču un pakalpojumu un stratēģiski svarīgu preču un pakalpojumu pieejamību iedzīvotājiem, uzņēmumiem un publiskām iestādēm krīzes laikā. 2)Ar [ieraksta atsauci uz VTĀI regulu] izveidotais regulējums nosaka pasākumus, kas jāizmanto saskaņoti, pārredzami, efektīvi, samērīgi un laicīgi, lai novērstu, ierobežotu vai mazinātu krīzes, ja tāda radusies, ietekmi uz vienotā tirgus darbību. 3) [ieraksta atsauci uz VTĀI regulu] nosaka vairāklīmeņu mehānismu, kas sastāv no ārpuskārtas pasākumu plānošanas, modrības režīma un vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma.

4) [ieraksta atsauci uz VTĀI regulu] izklāstīti noteikumi, kuru mērķis ir garantēt preču un pakalpojumu brīvu kustību un personu brīvu pārvietošanos vienotajā tirgū un nodrošināt tādu preču un pakalpojumu pieejamību, kas ir īpaši svarīgi arī krīzes laikā. [ieraksta atsauci uz VTĀI regulu] ir piemērojama gan precēm, gan pakalpojumiem. 5)Lai papildinātu šādus pasākumus, nodrošinātu to saskanību un vēl vairāk uzlabotu to efektivitāti, ir lietderīgi nodrošināt, ka krīzē būtiskas preces, kas minētas [ieraksta atsauci uz VTĀI regulu], var ātri laist Savienības tirgū, lai veicinātu traucējumu novēršanu un mazināšanu. 6)Vairākos ES nozaru tiesību aktos ir ietverti saskaņoti noteikumi par noteiktu ražojumu izstrādi, izgatavošanu, atbilstības novērtēšanu un laišanu tirgū. Tādu tiesību aktu vidū ir Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/14/EK, 2006/42/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES. Turklāt lielākā daļa minēto tiesību aktu ir balstīti uz principiem, kas ievēroti jaunajā pieejā tehniskajai saskaņošanai, un ir arī pielāgoti atsauces noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā 768/2008/EK. 7)Ne atsauces noteikumi, kas paredzēti Lēmumā Nr. 768/2008/EK, ne konkrētie noteikumi, kas paredzēti ES nozaru saskaņošanas tiesību aktos, neparedz procedūras, kas paredzētas, lai tās piemērotu krīzes gadījumā. Ir lietderīgi ieviest mērķtiecīgus grozījumus minētajās direktīvās, lai reaģētu uz tādu krīžu ietekmi, kuras skar ražojumus, kas noteikti par krīzē būtiskām precēm un uz ko attiecas minētās direktīvas. 8)Pieredze, kas gūta līdzšinējās krīzēs, kuras ietekmējušas vienoto tirgu, liecina, ka nozaru tiesību aktu aktos paredzētās procedūras nav veidotas tā, lai ņemtu vērā krīzes reaģēšanas scenāriju vajadzības, un tās nesniedz nepieciešamo normatīvo elastīgumu. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt juridisko pamatu šādām krīzes reaģēšanas procedūrām, tādējādi papildinot pasākumus, kas pieņemti atbilstoši [ieraksta atsauci uz VTĀI regulu]. 9)Lai pārvarētu vienotā tirgus traucējumu iespējamās sekas un nodrošinātu, ka krīzē būtiskas preces tiek laistas tirgū ātri, ir lietderīgi paredzēt prasību atbilstības novērtēšanas struktūrām piešķirt prioritāti šādu ražojumu atbilstības novērtēšanas pieteikumiem salīdzinājumā ar jebkuriem citiem iesniegtajiem pieteikumiem attiecībā uz ražojumiem, kas nav noteikti par tādiem, kuri ir būtiski krīzē. 10)Šajā nolūkā Direktīvās 2000/14/EK, 2006/42/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES būtu jānosaka ārkārtējas procedūras. Šīm procedūrām vajadzētu būt pieejamām tikai pēc vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma aktivizēšanas un tikai tad, ja konkrēta prece, uz ko attiecas minētās direktīvas, ir noteikta par krīzē būtisku preci saskaņā ar [ieraksta atsauci uz VTĀI regulu]. 11)Turklāt gadījumos, kad traucējumi varētu ietekmēt atbilstības novērtēšanas struktūras, vai gadījumos, kad testēšanas spēja attiecībā uz šādiem krīzē būtiskiem ražojumiem nav pietiekama, ir lietderīgi paredzēt iespēju valsts kompetentajām iestādēm izņēmuma un pagaidu kārtā atļaut laist tirgū ražojumus, kuriem nav veiktas parastās atbilstības novērtēšanas procedūras, ko nosaka attiecīgie ES nozaru tiesību akti. 12)Attiecībā uz ražojumiem, uz kuriem attiecas minēto direktīvu darbības joma un kuri noteikti par krīzē būtiskām precēm, valsts kompetentajām iestādēm vajadzētu būt iespējai notiekošas vienotā tirgus ārkārtējas situācijas kontekstā atkāpties no pienākuma veikt šādas atbilstības novērtēšanas procedūras, kas noteiktas minētajās direktīvās, gadījumos, kad obligāta ir paziņotās struktūras iesaistīšanās, un jābūt iespējai izsniegt atļaujas šiem ražojumiem ar nosacījumu, ka tie atbilst piemērojamajām drošuma pamatprasībām. Atbilstību minētajām pamatprasībām var pierādīt ar dažādiem līdzekļiem, kas var ietvert testēšanu, kuru veic valsts iestādes attiecībā uz paraugiem, ko iesniedzis ražotājs, kurš pieteicies atļaujas saņemšanai. Valsts kompetentās iestādes izsniegtajā atļaujā būtu skaidri jāapraksta konkrētās procedūras, kas izmantotas, lai pierādītu atbilstību, un to rezultāti. 13)Ja vienotā tirgus ārkārtējs stāvoklis ir saistīts ar noteiktu ražojumu pieprasījuma eksponenciālu palielinājumu un lai atbalstītu ekonomikas dalībnieku centienus tādu pieprasījumu apmierināt, ir lietderīgi sniegt tehniskas atsauces, ko ražotāji var izmantot, lai izstrādātu un ražotu krīzē būtiskas preces, kuras atbilst piemērojamām veselības aizsardzības un drošuma pamatprasībām. 14)Vairāki ES nozaru saskaņotie satvari paredz iespēju ražotājam izmantot atbilstības prezumpcijas sniegtās priekšrocības, ja tā ražojums atbilst saskaņotam Eiropas standartam. Bet gadījumos, kad tādu standartu nav vai atbilstības nodrošināšanu tiem varētu pārmērīgi sarežģīt krīzes izraisītie traucējumi, ir lietderīgi paredzēt alternatīvus mehānismus. 15)Attiecībā uz Direktīvām 2006/42/EK, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES valsts kompetentajām iestādēm jābūt iespējai pieņemt, ka ražojumi, kas ražoti saskaņā ar valsts vai starptautiskiem standartiem Regulas (ES) Nr. 1025/2012 nozīmē un nodrošina aizsardzības līmeni, kurš ir līdzvērtīgs tam, ko sniedz saskaņotie Eiropas standarti, atbilst attiecīgajām veselības aizsardzības un drošuma pamatprasībām. 16)Turklāt attiecībā uz Direktīvām 2006/42/EK, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES Komisijai jābūt iespējai ar īstenošanas aktiem pieņemt kopīgas specifikācijas, uz kurām ražotāji var atsaukties, lai izmantotu priekšrocības, ko sniedz prezumpcija par atbilstību piemērojamajām pamatprasībām. Īstenošanas aktam, kas nosaka šādas kopējas specifikācijas, jābūt piemērojamam visu vienotā tirgus ārkārtējās situācijas pastāvēšanas laiku. 17)Attiecībā uz Direktīvām 2006/42/EK, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES izņēmuma un pienācīgi pamatotos apstākļos, it īpaši, lai nodrošinātu ražojumu vai sistēmu sadarbspēju, Komisijai jābūt iespējai ar īstenošanas aktiem pieņemt kopīgas specifikācijas, kas nosaka obligātas tehniskās specifikācijas, kuras ražotājiem būs jāievēro. Īstenošanas aktam, kas nosaka tādas kopīgas specifikācijas, jābūt piemērojamam visu vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa pastāvēšanas laiku. 18)Lai nodrošinātu, ka saskaņoto ražojumu sniegtais aizsardzības līmenis netiek apdraudēts, ir jāparedz noteikumi par uzlabotu tirgus uzraudzību, it īpaši attiecībā uz precēm, kas noteiktas par tādām, kuras ir būtiskas krīzē, cita starpā radot iespējas ciešākai sadarbībai un savstarpējam atbalstam starp tirgus uzraudzības iestādēm. 19)Komisija atbilstoši savai iedibinātajai praksei sistemātiski apspriedīsies ar attiecīgajiem nozares ekspertiem visu to īstenošanas aktu projektu agrīnā sagatavošanas posmā, ar ko nosaka kopīgas specifikācijas. 20)Tāpēc Direktīvas 2000/14/EK, 2006/42/EK, 2010/35/ES, 2013/29/ES, 2014/28/ES, 2014/29/ES, 2014/30/ES, 2014/31/ES, 2014/32/ES, 2014/33/ES, 2014/34/ES, 2014/35/ES, 2014/53/ES un 2014/68/ES attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants

Grozījumi Direktīvā 2000/14/EK Direktīvu 2000/14/EK groza šādi.

Iekļauj šādus pantus: “17.a pants

Ārkārtējo procedūru piemērošana 1.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu šīs direktīvas 17.b, 17.c un 17.d pantu, ir piemērojami tikai tad, ja Komisija atbilstoši [VTĀI regulas] 23. pantam ir pieņēmusi īstenošanas aktu, ar ko attiecībā uz šo direktīvu aktivizē [VTĀI regulas] 226. pantu. 2.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu 17.b, 17.c un 17.d pantu, ir piemērojami vienīgi attiecībā uz iekārtām, kas šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā noteiktas par krīzē būtiskām precēm. 3.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu 17.b, 17.c un 17.d pantu, ir piemērojami vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma laikā. Bet 17.c panta 2. punkta otrā daļa un 17.c panta 5. punkts ir piemērojami vienotā tirgus ārkārtējā režīma laikā un pēc tā dezaktivizēšanas vai izbeigšanās. 4.Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktiem paredzēt noteikumus par turpmākajām darbībām, kas veicamas attiecībā uz iekārtām, kuras tiek laistas tirgū saskaņā ar 17.c pantu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 19.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 17.b pants

Prioritātes piešķiršana krīzē būtisku iekārtu atbilstības novērtēšanai 1.Šis pants ir piemērojams iekārtām, kas uzskaitītas 17.a panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā un kam piemēro atbilstības novērtēšanas procedūras saskaņā ar 14. pantu, kurās vajadzīga obligāta pilnvarotās iestādes iesaistīšanās. 2.Pilnvarotās iestādes apstrādā visus pieteikumus par tādu iekārtu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, prioritārā kārtā. 3.Visus iesniegtos pieteikumus par tādu iekārtu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, apstrādā prioritārā kārtā pirms citiem pieteikumiem par tādu iekārtu atbilstības novērtēšanu, kuras nav noteiktas par krīzē būtiskām precēm. Šī prasība ir piemērojama attiecībā uz visiem pieteikumiem par tādu iekārtu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, neatkarīgi no tā, vai tie iesniegti pirms vai pēc ārkārtējo procedūru aktivizēšanas saskaņā ar 17.a pantu. 4.Prioritātes piešķiršana iekārtu atbilstības novērtēšanas pieteikumiem atbilstoši 3. punktam nerada nekādas papildu izmaksas ražotājiem, kuri iesnieguši minētos pieteikumus. 5.Pilnvarotās iestādes visiem spēkiem cenšas palielināt savu testēšanas spēju attiecībā uz iekārtām, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm un par kurām tām ir paziņots. 17.c pants

Izņēmums attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām, kurās vajadzīga obligāta pilnvarotās iestādes iesaistīšanās 1.Atkāpjoties no 14. panta, jebkura valsts kompetentā iestāde pēc pienācīgi pamatota pieprasījuma var atļaut laist tirgū vai nodot ekspluatācijā attiecīgās dalībvalsts teritorijā konkrētu iekārtu, kura minēta 12. pantā un uzskaitīta 17.a panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā un attiecībā uz kuru pilnvarotā iestāde nav veikusi atbilstības novērtēšanas procedūras, kurās vajadzīga obligāta pilnvarotās iestādes iesaistīšanās, kā minēts 14. pantā, bet attiecībā uz kuru ir pierādīta atbilstība visām piemērojamajām šīs direktīvas prasībām attiecībā uz trokšņa emisiju vidē. 2.Tādas iekārtas ražotājs, kam piemēro 1. punktā minēto atļaujas piešķiršanas procedūru, uz savu atbildību deklarē, ka attiecīgā iekārta atbilst visām piemērojamajām šīs direktīvas prasībām attiecībā uz trokšņa emisiju vidē, un ir atbildīgs par visu valsts kompetentās iestādes norādīto atbilstības novērtēšanas procedūru izpildi. Ražotājs arī izmanto visus pamatotos pasākumus, lai nodrošinātu, ka iekārta, par kuru piešķirta atļauja atbilstoši 1. punktam, netiek izvesta no tās dalībvalsts teritorijas, kas ir piešķīrusi atļauju. 3.Ikvienā atļaujā, ko izsniedz valsts kompetentā iestāde atbilstoši 1. punktam, norāda nosacījumus un prasības, saskaņā ar kuriem iekārtu drīkst laist tirgū vai nodot ekspluatācijā, iekļaujot: a)to procedūru aprakstu, ar kurām veiksmīgi pierādīta atbilstība piemērojamajām šīs direktīvas prasībām attiecībā uz trokšņa emisiju vidē;

b)īpašās prasības attiecībā uz konkrētās iekārtas izsekojamību; c)atļaujas derīguma termiņa pēdējo dienu, kas nevar būt vēlāk par tā laikposma pēdējo dienu, uz kuru aktivizēts vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīms; d)īpašas prasības, kas attiecas uz vajadzību nodrošināt nepārtrauktu atbilstības novērtēšanu, kura skar konkrēto iekārtu; e)pasākumus, kas jāveic attiecībā uz konkrēto iekārtu, kad beidzas atļaujas derīguma termiņš, lai nodrošinātu, ka attiecīgā iekārta tiek nodota atpakaļ atbilstoši visām šīs direktīvas prasībām. 4.Atkāpjoties no 17.a panta 3. punkta pirmās daļas, valsts kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā drīkst grozīt šā panta 3. punktā minētos atļaujas nosacījumus arī pēc vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma dezaktivizēšanas vai izbeigšanās. 5.Atkāpjoties no 6. un 11. panta, iekārtu, par kuru piešķirta atļauja saskaņā ar šā panta 1. punktu, nedrīkst laist brīvā apritē Savienībā, un uz tās nav zīmes CE. Tirgus uzraudzības iestādēm nav jāatzīst citas dalībvalsts valsts kompetento iestāžu izsniegtu atļauju derīgums. 6.Tās dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes, kuras kompetentā iestāde izsniegusi atļauju atbilstoši 1. punktam, ir tiesīgas veikt visus šajā direktīvā paredzētos korektīvos un ierobežojošos pasākumus valsts līmenī attiecībā uz šādu iekārtu. 7.Dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par ikvienu lēmumu atļaut laist tirgū vai nodot ekspluatācijā iekārtu saskaņā ar 1. punktu. 8.Šīs direktīvas 17.a–17.d panta piemērošana un šā panta 1. punktā izklāstītās atļaujas piešķiršanas procedūras izmantošana neskar 14. pantā noteikto attiecīgo atbilstības novērtēšanas procedūru piemērošanu attiecīgās dalībvalsts teritorijā. 17.d pants

Prioritātes piešķiršana tirgus uzraudzības darbībām un savstarpējā palīdzība starp iestādēm 1.Dalībvalstis nosaka par prioritārām tirgus uzraudzības darbības attiecībā uz iekārtām, kas noteiktas par krīzē būtiskām precēm. 2.Dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes visiem spēkiem cenšas sniegt palīdzību citām tirgus uzraudzības iestādēm vienotā tirgus ārkārtējas situācijas laikā, cita starpā mobilizējot un nosūtot ekspertu grupas, lai tās pagaidu kārtā pastiprinātu to tirgus uzraudzības iestāžu personālu, kuras lūdz palīdzību, vai sniedzot loģistisku atbalstu, piemēram, pastiprinot testēšanas spēju attiecībā uz iekārtām, kas noteiktas par krīzē būtiskām precēm.” 2) Direktīvas 18. pantu groza šādi: a)panta 1. punktā aiz pirmā teikuma iekļauj šādu: “Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011* nozīmē.” “Direktīvas 18. pantā minētā komiteja:”; “Direktīvas 18. pantā minētā komiteja:”; b)aiz 1. punkta pievieno šādu punktu: “2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.” 2. pants

Grozījumi Direktīvā 2006/42/EK Direktīvā 2006/42/EK iekļauj šādus pantus: “21.b pants

Ārkārtēju procedūru piemērošana

1.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu šīs direktīvas 21.c–21.h pantu, ir piemērojami tikai tad, ja Komisija atbilstoši [VTĀI regulas] 23. pantam ir pieņēmusi īstenošanas aktu, ar ko aktivizē [VTĀI] regulas 26. pantu attiecībā uz šo direktīvu.

2.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu 21.c–21.h pantu, ir piemērojami vienīgi attiecībā uz mašīnām, kas šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā noteiktas par krīzē būtiskām precēm. 3.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu 21.c–21.h pantu, ir piemērojami vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma laikā. Bet 21.d panta 2. punkta otrā daļa un 21.d panta 5. punkts ir piemērojami vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma laikā un pēc tā dezaktivizēšanas vai izbeigšanās. 4.Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktiem paredzēt noteikumus par turpmākajām darbībām, kas veicamas attiecībā uz mašīnām, kuras laiž tirgū saskaņā ar 21.d–21.g pantu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. 21.c pants

Prioritātes piešķiršana krīzē būtisku mašīnu atbilstības novērtēšanai 1.Šis pants ir piemērojams mašīnām, kas noteiktas par krīzē būtiskām precēm un kam piemēro atbilstības novērtēšanas procedūras saskaņā ar 12. pantu, kurās vajadzīga obligāta pilnvarotās iestādes iesaistīšanās. 2.Pilnvarotās iestādes apstrādā visus pieteikumus par tādu mašīnu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, prioritārā kārtā. 3.Visus iesniegtos pieteikumus par tādu mašīnu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, apstrādā prioritārā kārtā pirms jebkuriem citiem pieteikumiem par tādu mašīnu atbilstības novērtēšanu, kuras nav noteiktas par krīzē būtiskām precēm. Šī prasība ir piemērojama attiecībā uz visiem pieteikumiem par tādu mašīnu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, neatkarīgi no tā, vai tie iesniegti pirms vai pēc ārkārtēju procedūru aktivizēšanas saskaņā ar 21.b pantu. 4.Prioritātes piešķiršana mašīnu atbilstības novērtēšanas pieteikumiem atbilstoši 2. un 3. punktam nerada nekādas papildu izmaksas ražotājiem, kas iesnieguši minētos pieteikumus. 5.Pilnvarotās iestādes visiem spēkiem cenšas palielināt savu testēšanas spēju attiecībā uz mašīnām, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm un par kurām tām ir paziņots. 21.d pants

Izņēmums attiecībā uz puses atbilstības novērtēšanas procedūrām, kurās vajadzīga obligāta pilnvarotās iestādes iesaistīšanās 1.Atkāpjoties no 12. panta, jebkura valsts kompetentā iestāde pēc pienācīgi pamatota pieprasījuma var atļaut laist tirgū vai nodot ekspluatācijā attiecīgās dalībvalsts teritorijā konkrētu mašīnu, kura noteikta par krīzē būtisku preci un attiecībā uz kuru pilnvarotā iestāde nav veikusi atbilstības novērtēšanas procedūras, kurās vajadzīga obligāta pilnvarotās iestādes iesaistīšanās, kā minēts 12. pantā, bet attiecībā uz kuru ir pierādīta atbilstība visām piemērojamajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām. 2.Tādas mašīnas ražotājs, kam piemēro 1. punktā minēto atļaujas piešķiršanas procedūru, uz savu atbildību deklarē, ka attiecīgā mašīna atbilst visām piemērojamajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, un ir atbildīgs par visu valsts kompetentās iestādes norādīto atbilstības novērtēšanas procedūru izpildi. Ražotājs arī izmanto visus pamatotos pasākumus, lai nodrošinātu, ka mašīna, par kuru piešķirta atļauja atbilstoši 1. punktam, netiek izvesta no tās dalībvalsts teritorijas, kas ir piešķīrusi atļauju. 3.Ikvienā atļaujā, ko izsniedz valsts kompetentā iestāde atbilstoši 1. punktam, norāda nosacījumus un prasības, saskaņā ar kuriem mašīnu drīkst laist tirgū vai nodot ekspluatācijā, iekļaujot: a)to procedūru aprakstu, ar kurām veiksmīgi pierādīta atbilstība piemērojamajām šīs direktīvas būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām; b)īpašas prasības attiecībā uz konkrētās mašīnas izsekojamību; c)atļaujas derīguma termiņa pēdējo dienu, kas nevar būt vēlāk par tā laikposma pēdējo dienu, uz kuru aktivizēts vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīms; d)īpašas prasības, kas attiecas uz vajadzību nodrošināt nepārtrauktu atbilstības novērtēšanu, kas skar konkrēto mašīnu;

e)pasākumus, kas jāveic attiecībā uz konkrēto mašīnu, kad beidzas atļaujas derīguma termiņš, lai nodrošinātu, ka attiecīgā mašīna tiek nodota atpakaļ atbilstoši visām šīs direktīvas prasībām. 4.Atkāpjoties no 21.d panta 3. punkta pirmās daļas, valsts kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā drīkst grozīt 3. punktā minētos atļaujas nosacījumus arī pēc vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma dezaktivizēšanas vai izbeigšanās. 5.Atkāpjoties no 6. un 16. panta, mašīnas, par kurām piešķirta atļauja saskaņā ar šā panta 1. punktu, neizved no tās dalībvalsts teritorijas, kura izsniegusi atļauju, un uz tām nav CE zīmes. 6.Tās dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes, kuras kompetentā iestāde izsniegusi atļauju atbilstoši 1. punktam, ir tiesīgas veikt visus šajā direktīvā paredzētos korektīvos un ierobežojošos pasākumus valsts līmenī attiecībā uz šādām mašīnām. 7.Dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par ikvienu lēmumu atļaut laist tirgū vai nodot ekspluatācijā mašīnas saskaņā ar 1. punktu. 8.Šīs direktīvas 21.b–21.h panta piemērošana un šā panta 1. punktā izklāstītās atļaujas piešķiršanas procedūras izmantošana neskar 12. pantā noteikto attiecīgo atbilstības novērtēšanas procedūru piemērošanu attiecīgās dalībvalsts teritorijā. 21.e pants

Atbilstības prezumpcija uz valsts un starptautisku standartu pamata Dalībvalstis veic visus piemērotos pasākumus, lai nodrošinātu, ka laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā nolūkos to kompetentās iestādes uzskata, ka mašīnas, kas atbilst attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem vai jebkuriem valsts standartiem, kuri ir spēkā ražošanas dalībvalstī, un kas garantē drošuma līmeni, kādu prasa I pielikumā izklāstītās būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības, atbilst minētajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām kādā no šiem gadījumiem: a)Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta atsauce uz saskaņotiem standartiem, kas attiecas uz šīs direktīvas I pielikumā izklāstītajām attiecīgajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012; b)būtiski traucējumi vienotā tirgus darbībā, kas ņemti vērā, aktivizējot vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīmu saskaņā ar [VTĀI regulas] 15. panta 4. punktu, būtiski ierobežo ražotāju iespējas izmantot saskaņotos standartus, kas attiecas uz šīs direktīvas I pielikumā izklāstītajām attiecīgajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām un jau ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012. 21.f pants

Tādu kopīgu specifikāciju pieņemšana, kas piešķir atbilstības prezumpciju 1.Ja mašīnas ir noteiktas par krīzē būtiskām precēm, Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka kopīgas specifikācijas šādām mašīnām, lai aptvertu I pielikumā izklāstītās būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības, kādā no šiem gadījumiem: a)Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta atsauce uz saskaņotiem standartiem, kas attiecas uz šīs direktīvas I pielikumā izklāstītajām attiecīgajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012; b)būtiski traucējumi vienotā tirgus darbībā, kuru dēļ aktivizēts vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīms saskaņā ar [VTĀI regulas] 15. panta 4. punktu, būtiski ierobežo ražotāju iespējas izmantot saskaņotos standartus, kas attiecas uz šīs direktīvas I pielikumā izklāstītajām attiecīgajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām un jau ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012. 2.Šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem pēc apspriešanās ar nozares ekspertiem un saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Tie ir piemērojami mašīnām, ko laiž tirgū, līdz tā laikposma pēdējai dienai, kurā vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīms ir aktivizēts saskaņā ar [VTĀI regulas] 15. panta 4. punktu. Agrīnā posmā, kad tiek sagatavots īstenošanas akta projekts, ar ko nosaka kopīgu specifikāciju, Komisija apkopo attiecīgo struktūru vai saskaņā ar attiecīgajiem Savienības nozaru tiesību aktiem izveidoto ekspertu grupu viedokļus. Pamatojoties uz minēto apspriešanos, Komisija sagatavo īstenošanas akta projektu. 3.Neskarot 7. pantu, pieņem, ka mašīnas, kas atbilst kopīgajām specifikācijām, kuras pieņemtas atbilstoši šā panta 2. punktam, atbilst I pielikumā izklāstītajām būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, uz kurām attiecas minētās kopīgās specifikācijas vai to daļas. 4.Atkāpjoties no 21.b panta 3. punkta pirmās daļas, ja vien nav pietiekama iemesla uzskatīt, ka mašīna, uz kuru attiecas kopīgās specifikācijas, kas minētas šā panta 1. punktā, rada risku cilvēku veselībai vai drošībai, mašīnu, kas atbilst minētajām kopīgajām specifikācijām un kas laista tirgū, uzskata par atbilstošu šai direktīvai pēc saskaņā ar šā panta 2. punktu pieņemtā īstenošanas akta darbības termiņa beigām vai atcelšanas un pēc vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma izbeigšanās vai dezaktivizēšanas saskaņā ar [VTĀI regulu]. 5.Ja dalībvalsts uzskata, ka 1. punktā minētā kopīgā specifikācija pilnībā neatbilst būtiskajām veselības aizsardzības un drošības prasībām, kuras ar to iecerēts aptvert un kuras izklāstītas I pielikumā, tā informē par to Komisiju, sniedzot sīku skaidrojumu, un Komisija novērtē šo informāciju un attiecīgā gadījumā groza vai atsauc īstenošanas aktu, ar ko nosaka attiecīgo kopīgo specifikāciju. 21.g pants

Obligātu kopīgo specifikāciju pieņemšana

1.Izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka obligātas kopīgas specifikācijas, lai aptvertu I pielikumā izklāstītās būtiskās veselības aizsardzības un drošības prasības, attiecībā uz mašīnām, kas uzskaitītas 21.b panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā. 2.Šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus, ar ko nosaka obligātas kopīgas specifikācijas, pieņem pēc apspriešanās ar nozares ekspertiem un saskaņā ar 22. panta 3. punktā minēto procedūru. Tie ir piemērojami attiecībā uz mašīnām, ko laiž tirgū, līdz tā laikposma pēdējai dienai, kurā vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīms ir aktīvs. Agrīnā posmā, kad tiek sagatavots īstenošanas akta projekts, ar ko nosaka kopīgu specifikāciju, Komisija apkopo attiecīgo struktūru vai saskaņā ar attiecīgajiem Savienības nozaru tiesību aktiem izveidoto ekspertu grupu viedokļus. Pamatojoties uz minēto apspriešanos, Komisija sagatavo īstenošanas akta projektu. 3.Atkāpjoties no 21.b panta 3. punkta pirmās daļas, ja vien nav pietiekama iemesla uzskatīt, ka mašīna, uz kuru attiecas obligātās kopīgās specifikācijas, kas minētas šā panta 1. punktā, rada risku cilvēku veselībai vai drošībai, mašīnu, kas atbilst minētajām kopīgajām specifikācijām un kas laista tirgū, uzskata par atbilstošu šai direktīvai pēc saskaņā ar šā panta 2. punktu pieņemtā īstenošanas akta darbības termiņa beigām vai atcelšanas un pēc vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma izbeigšanās vai dezaktivizēšanas saskaņā ar [VTĀI regulu]. 21.h pants

Prioritātes piešķiršana tirgus uzraudzības darbībām un savstarpējā palīdzība starp iestādēm 1.Dalībvalstis nosaka par prioritārām tirgus uzraudzības darbības attiecībā uz mašīnām, kas noteiktas par krīzē būtiskām precēm. 2.Dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes visiem spēkiem cenšas sniegt palīdzību citām tirgus uzraudzības iestādēm vienotā tirgus ārkārtējas situācijas laikā, cita starpā mobilizējot un nosūtot ekspertu grupas, lai tās pagaidu kārtā pastiprinātu to tirgus uzraudzības iestāžu personālu, kuras lūdz palīdzību, vai sniedzot loģistisku atbalstu, piemēram, pastiprinot testēšanas spēju attiecībā uz mašīnām, kas noteiktas par krīzē būtiskām precēm.” 3. pants

Grozījumi Direktīvā 2010/35/ES Direktīvu 2010/35/ES groza šādi. Iekļauj šādu 5.a nodaļu: “5.a NODAĻA

ĀRKĀRTĒJAS PROCEDŪRAS 33.a pants

Ārkārtēju procedūru piemērošana

1.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu šīs direktīvas 33.b, 33.c un 33.d pantu, ir piemērojami tikai tad, ja Komisija atbilstoši [VTĀI regulas] 23. pantam ir pieņēmusi īstenošanas aktu, ar ko attiecībā uz šo direktīvu aktivizē [VTĀI] regulas 26. pantu. 2.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu 33.b, 33.c un 33.d pantu, ir piemērojami vienīgi attiecībā uz pārvietojamām spiediena iekārtām, kas šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā noteiktas par krīzē būtiskām precēm. 3.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu 33.b, 33.c un 33.d pantu, ir piemērojami vienotā tirgus ārkārtēja režīma laikā. 4.Bet 33.c panta 2. punkta otrā daļa un 33.c panta 5. punkts ir piemērojami vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīmā un pēc tā dezaktivizēšanas vai izbeigšanās. 5.Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktiem izdot noteikumus par turpmākām darbībām, kas veicamas attiecībā uz pārvietojamām spiediena iekārtām, kuras tiek laistas tirgū saskaņā ar 33.c pantu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 38.a panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 33.b pants

Prioritātes piešķiršana krīzē būtisku pārvietojamu spiediena iekārtu atbilstības novērtēšanai 1.Šis pants ir piemērojams pārvietojamām spiediena iekārtām, kas noteiktas par krīzē būtiskām precēm un kam saskaņā ar 12. pantu piemēro atbilstības novērtēšanas procedūras, kurās vajadzīga obligāta paziņotās struktūras iesaistīšanās. 2.Paziņotās struktūras apstrādā visus pieteikumus par tādu pārvietojamu spiediena iekārtu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, prioritārā kārtā.

3.Visus iesniegtos pieteikumus par tādu iekārtu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, apstrādā prioritārā kārtā pirms jebkuriem citiem pieteikumiem par tādu iekārtu atbilstības novērtēšanu, kuras nav noteiktas par krīzē būtiskām precēm. Šī prasība ir piemērojama attiecībā uz visiem pieteikumiem par tādu pārvietojamu spiediena iekārtu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, neatkarīgi no tā, vai tie iesniegti pirms vai pēc ārkārtēju procedūru aktivizēšanas saskaņā ar 33.a pantu. 4.Prioritātes piešķiršana pārvietojamu spiediena iekārtu atbilstības novērtēšanas pieteikumiem atbilstoši 3. punktam nerada nekādas papildu izmaksas ražotājiem, kuri iesnieguši minētos pieteikumus. 5.Paziņotās struktūras visiem spēkiem cenšas palielināt savu testēšanas spēju attiecībā uz pārvietojamām spiediena iekārtām, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm un par kurām tām ir paziņots. 33.c pants

Izņēmums attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām, kurās vajadzīga obligāta paziņotās struktūras iesaistīšanās 1.Atkāpjoties no 12. panta, jebkura valsts kompetentā iestāde pēc pienācīgi pamatota pieprasījuma var atļaut laist tirgū attiecīgās dalībvalsts teritorijā konkrētu pārvietojamu spiediena iekārtu, kura noteikta par krīzē būtisku preci un attiecībā uz kuru paziņotā struktūra nav veikusi atbilstības novērtēšanas procedūras, kurās vajadzīga obligāta paziņotās struktūras iesaistīšanās, kā minēts 12. pantā, bet attiecībā uz kuru ir pierādīta atbilstība visām piemērojamajām prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 2008/68/EK pielikumos un šajā direktīvā. 2.Tādas pārvietojamas spiediena iekārtas ražotājs, importētājs, izplatītājs un lietotājs, kam piemēro 1. punktā minēto atļaujas piešķiršanas procedūru, uz savu atbildību deklarē, ka attiecīgā pārvietojamā spiediena iekārta atbilst visām piemērojamajām prasībām, kas izklāstītas Direktīvas 2008/68/EK pielikumos un šajā direktīvā, un ir atbildīgs par visu valsts kompetentās iestādes norādīto atbilstības novērtēšanas procedūru izpildi. Ražotājs, importētājs, izplatītājs un lietotājs arī izmanto visus pamatotos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pārvietojamā spiediena iekārta, par kuru piešķirta atļauja atbilstoši 1. punktam, netiek izvesta no tās dalībvalsts teritorijas, kas ir piešķīrusi atļauju. 3.Ikvienā atļaujā, ko izsniedz valsts kompetentā iestāde atbilstoši 1. punktam, norāda nosacījumus un prasības, saskaņā ar kuriem pārvietojamu spiediena iekārtu drīkst laist tirgū vai nodot ekspluatācijā, iekļaujot: a)to procedūru aprakstu, ar kurām veiksmīgi pierādīta atbilstība piemērojamajām Direktīvas 2008/68/EK pielikumos un šajā direktīvā izklāstītajām prasībām; b)īpašas prasības, kas attiecas uz konkrētās pārvietojamās spiediena iekārtas izsekojamību; c)atļaujas derīguma termiņa pēdējo dienu, kas nevar būt vēlāk par tā laikposma pēdējo dienu, uz kuru aktivizēts vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīms; d)īpašas prasības, kas attiecas uz vajadzību nodrošināt nepārtrauktu atbilstības novērtēšanu, kura skar konkrēto pārvietojamo spiediena iekārtu; e)pasākumus, kas jāveic attiecībā uz konkrēto pārvietojamo spiediena iekārtu, kad beidzas atļaujas derīguma termiņš, lai nodrošinātu, ka attiecīgā pārvietojamā spiediena iekārta tiek nodota atpakaļ atbilstoši visām šīs direktīvas prasībām. 4.Atkāpjoties no 33.a panta 3. punkta pirmās daļas, valsts kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā drīkst grozīt šā panta 3. punktā minētos atļaujas nosacījumus arī pēc vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma dezaktivizēšanas vai izbeigšanās. 5.Atkāpjoties no 14. un 16. panta, pārvietojamas spiediena iekārtas, par kurām piešķirta atļauja saskaņā ar šā panta 1. punktu, neizved no tās dalībvalsts teritorijas, kura piešķīrusi atļauju. 6.Tās dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes, kuras kompetentā iestāde izsniegusi atļauju atbilstoši 1. punktam, ir tiesīgas veikt visus šajā direktīvā paredzētos korektīvos un ierobežojošos pasākumus valsts līmenī attiecībā uz šādām pārvietojamām spiediena iekārtām. 7.Dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par ikvienu lēmumu atļaut laist tirgū pārvietojamu spiediena iekārtu saskaņā ar 1. punktu. 8.Šīs direktīvas 33.a–33.d panta piemērošana un šā panta 1. punktā izklāstītās atļaujas piešķiršanas procedūras izmantošana neskar 12. pantā noteikto attiecīgo atbilstības novērtēšanas procedūru piemērošanu attiecīgās dalībvalsts teritorijā. 33.d pants

Prioritātes piešķiršana tirgus uzraudzības darbībām un savstarpējā palīdzība starp iestādēm

1.Dalībvalstis nosaka par prioritārām tirgus uzraudzības darbības attiecībā uz pārvietojamām spiediena iekārtām, kas noteiktas par krīzē būtiskām precēm. Dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes visiem spēkiem cenšas sniegt palīdzību citām tirgus uzraudzības iestādēm vienotā tirgus ārkārtējas situācijas laikā, cita starpā mobilizējot un nosūtot ekspertu grupas, lai tās pagaidu kārtā pastiprinātu to tirgus uzraudzības iestāžu personālu, kuras lūdz palīdzību, vai sniedzot loģistisku atbalstu, piemēram, pastiprinot testēšanas spēju attiecībā uz pārvietojamām spiediena iekārtām, kas noteiktas par krīzē būtiskām precēm.” 2.Iekļauj šādu pantu: “38.a pants Komiteju procedūra 1.Komisijai palīdz Bīstamo kravu pārvadājumu komiteja, kas izveidota ar Direktīvas 2008/68/EK 9. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 * nozīmē. 2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.” 4. pants

Grozījumi Direktīvā 2013/29/ES Direktīvā 2013/29/ES iekļauj šādu 5.a nodaļu: “5.a NODAĻA

ĀRKĀRTĒJAS PROCEDŪRAS 42.a pants

Ārkārtēju procedūru piemērošana

1.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu šīs direktīvas 42.b–42.g pantu, ir piemērojami tikai tad, ja Komisija atbilstoši [VTĀI regulas] 23. pantam ir pieņēmusi īstenošanas aktu, ar ko aktivizē [VTĀI] regulas 26. pantu attiecībā uz šo direktīvu. 2.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu 42.b–42.g pantu, ir piemērojami vienīgi attiecībā uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, kas šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā noteikti par krīzē būtiskām precēm. 3.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu 42.b–42.g pantu, ir piemērojami vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma laikā. 4.Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktiem paredzēt noteikumus par turpmākajām darbībām, kas veicamas attiecībā uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, kurus laiž tirgū saskaņā ar 42.c–42.f pantu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 44. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. 42.b pants

Prioritātes piešķiršana krīzē būtisku pirotehnisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanai 1.Šis pants ir piemērojams pirotehniskajiem izstrādājumiem, kas noteikti par krīzē būtiskām precēm un kam piemēro atbilstības novērtēšanas procedūras saskaņā ar 17. pantu, kurās vajadzīga obligāta paziņotās struktūras iesaistīšanās. 2.Paziņotās struktūras apstrādā visus pieteikumus par tādu pirotehnisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanu, kuri noteikti par krīzē būtiskām precēm, prioritārā kārtā. 3.Visus iesniegtos pieteikumus par tādu iekārtu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, apstrādā prioritārā kārtā pirms jebkuriem citiem pieteikumiem par tādu iekārtu atbilstības novērtēšanu, kuras nav noteiktas par krīzē būtiskām precēm. Šī prasība ir piemērojama attiecībā uz visiem pieteikumiem par tādu pirotehnisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanu, kuri noteikti par krīzē būtiskām precēm, neatkarīgi no tā, vai tie iesniegti pirms vai pēc ārkārtēju procedūru aktivizēšanas saskaņā ar 42.a pantu. 4.Prioritātes piešķiršana pirotehnisko izstrādājumu atbilstības novērtēšanas pieteikumiem atbilstoši 3. punktam nerada nekādas papildu izmaksas ražotājiem, kas iesnieguši minētos pieteikumus.

5.Paziņotās struktūras visiem spēkiem cenšas palielināt savu testēšanas spēju attiecībā uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, kuri noteikti par krīzē būtiskām precēm un par kuriem tām ir paziņots. 1.42.c pants

Izņēmums attiecībā uz puses atbilstības novērtēšanas procedūrām, kurās vajadzīga obligāta paziņotās struktūras iesaistīšanās Atkāpjoties no 17. panta, jebkura valsts kompetentā iestāde pēc pienācīgi pamatota pieprasījuma var atļaut laist tirgū attiecīgās dalībvalsts teritorijā konkrētu pirotehnisko izstrādājumu, kurš noteikts par krīzē būtisku preci un attiecībā uz kuru paziņotā struktūra nav veikusi atbilstības novērtēšanas procedūras, kurās vajadzīga obligāta paziņotās struktūras iesaistīšanās, kā minēts 17. pantā, bet attiecībā uz kuru ir pierādīta atbilstība visām piemērojamajām drošuma pamatprasībām. 2.Tāda pirotehniskā izstrādājuma ražotājs, kam piemēro 1. punktā minēto atļaujas piešķiršanas procedūru, uz savu atbildību deklarē, ka attiecīgais pirotehniskais izstrādājums atbilst visām piemērojamajām drošuma pamatprasībām, un ir atbildīgs par visu valsts kompetentās iestādes norādīto atbilstības novērtēšanas procedūru izpildi. 3.Ražotājs arī izmanto visus pamatotos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirotehniskais izstrādājums, par kuru piešķirta atļauja atbilstoši 1. punktam, netiek izvests no tās dalībvalsts teritorijas, kas ir piešķīrusi atļauju. 4.Ikvienā atļaujā, ko izsniedz valsts kompetentā iestāde atbilstoši 1. punktam, norāda nosacījumus un prasības, saskaņā ar kuriem pirotehnisko izstrādājumu drīkst laist tirgū, iekļaujot: a)to procedūru aprakstu, ar kurām veiksmīgi pierādīta atbilstība piemērojamajām direktīvas drošuma pamatprasībām; b)īpašās prasības attiecībā uz konkrētā pirotehniskā izstrādājuma izsekojamību; c)atļaujas derīguma termiņa pēdējo dienu, kas nevar būt vēlāk par tā laikposma pēdējo dienu, uz kuru aktivizēts vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīms; d)īpašas prasības attiecībā uz vajadzību nodrošināt nepārtrauktu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz konkrēto pirotehnisko izstrādājumu; e)pasākumus, kas jāveic attiecībā uz konkrēto pirotehnisko izstrādājumu, kad beidzas atļaujas derīguma termiņš, lai nodrošinātu, ka attiecīgais pirotehniskais izstrādājums tiek nodots atpakaļ atbilstoši visām šīs direktīvas prasībām. 5.Atkāpjoties no 42.a panta 3. punkta pirmās daļas, valsts kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā drīkst grozīt šā panta 3. punktā minētos atļaujas nosacījumus arī pēc vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma dezaktivizēšanas vai izbeigšanās. 6.Atkāpjoties no 4. un 20. panta, pirotehniskos izstrādājumus, par kuriem piešķirta atļauja saskaņā ar šā panta 1. punktu, nedrīkst laist brīvā apritē Savienībā, un uz tiem nav CE zīmes. Tirgus uzraudzības iestādēm nav jāatzīst citas dalībvalsts valsts kompetento iestāžu izsniegtu atļauju derīgums. 7.Tās dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes, kuras kompetentā iestāde izsniegusi atļauju atbilstoši 1. punktam, ir tiesīgas veikt visus šajā direktīvā paredzētos korektīvos un ierobežojošos pasākumus valsts līmenī attiecībā uz šādiem pirotehniskajiem izstrādājumiem. 8.Dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par ikvienu lēmumu atļaut laist tirgū pirotehnisko izstrādājumu saskaņā ar 1. punktu. 9.Šīs direktīvas 42.a–42.g panta piemērošana un šā panta 1. punktā izklāstītās atļaujas piešķiršanas procedūras izmantošana neskar 17. pantā noteikto attiecīgo atbilstības novērtēšanas procedūru piemērošanu attiecīgās dalībvalsts teritorijā. 42.d pants

Atbilstības prezumpcija, pamatojoties uz valsts un starptautiskiem standartiem Dalībvalstis veic visus piemērotos pasākumus, lai nodrošinātu, ka laišanas tirgū nolūkos to kompetentās iestādes uzskata, pirotehniskie izstrādājumi, kas atbilst attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem vai jebkuriem valsts standartiem, kuri ir spēkā ražošanas dalībvalstī, un kas garantē drošuma līmeni, kādu prasa I pielikumā izklāstītās drošuma pamatprasības, atbilst minētajām drošuma pamatprasībām kādā no šiem gadījumiem: a)Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta atsauce uz saskaņotiem standartiem, kas attiecas uz šīs direktīvas I pielikumā izklāstītajām attiecīgajām drošuma pamatprasībām, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012; b)būtiski traucējumi vienotā tirgus darbībā, kas ņemti vērā, aktivizējot vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīmu saskaņā ar [VTĀI regulas] 15. panta 4. punktu, būtiski ierobežo ražotāju iespējas izmantot saskaņotos standartus, kas attiecas uz šīs direktīvas I pielikumā izklāstītajām attiecīgajām drošuma pamatprasībām un jau ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012.

42.e pants

Tādu kopīgu specifikāciju pieņemšana, kas piešķir atbilstības prezumpciju 1.Ja pirotehniskie izstrādājumi ir noteikti par krīzē būtiskām precēm, Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka kopīgas specifikācijas šādiem pirotehniskajiem izstrādājumiem, lai aptvertu I pielikumā izklāstītās drošuma pamatprasības, kādā no šiem gadījumiem: a)Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta atsauce uz saskaņotiem standartiem, kas attiecas uz šīs direktīvas I pielikumā izklāstītajām attiecīgajām drošuma pamatprasībām, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012; b)būtiski traucējumi vienotā tirgus darbībā, kuru dēļ aktivizēts vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīms saskaņā ar [VTĀI regulas] 15. panta 4. punktu, būtiski ierobežo ražotāju iespējas izmantot saskaņotos standartus, kas attiecas uz šīs direktīvas I pielikumā izklāstītajām attiecīgajām drošuma pamatprasībām un jau ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012. 2.Šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem pēc apspriešanās ar nozares ekspertiem un saskaņā ar 44. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Tie ir piemērojami attiecībā uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, ko laiž tirgū, līdz tā laikposma pēdējai dienai, kurā vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīms ir aktīvs. Agrīnā posmā, kad tiek sagatavoti īstenošanas aktu projekti, ar ko nosaka kopīgās specifikācijas, Komisija apkopo attiecīgo struktūru vai saskaņā ar attiecīgajiem Savienības nozaru tiesību aktiem izveidoto ekspertu grupu viedokļus. Pamatojoties uz minēto apspriešanos, Komisija sagatavo īstenošanas akta projektu. 3.Neskarot 16. pantu, pieņem, ka pirotehniskie izstrādājumi, kas atbilst kopīgajām specifikācijām, kuras pieņemtas atbilstoši šā panta 2. punktam, atbilst I pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām, uz kurām attiecas minētās kopīgās specifikācijas vai to daļas. 4.Atkāpjoties no 42.a panta 3. punkta pirmās daļas, ja vien nav pietiekama iemesla uzskatīt, ka pirotehniskie izstrādājumi, uz kuriem attiecas kopīgās specifikācijas, kas minētas šā panta 1. punktā, rada risku cilvēku veselībai vai drošībai, pirotehniskos izstrādājumus, kas atbilst minētajām kopīgajām specifikācijām un kas laisti tirgū, uzskata par atbilstošiem šai direktīvai pēc saskaņā ar šā panta 2. punktu pieņemtā īstenošanas akta darbības termiņa beigām vai atcelšanas un pēc vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma izbeigšanās vai dezaktivizēšanas saskaņā ar [VTĀI regulu]. 5.Ja dalībvalsts uzskata, ka 1. punktā minētā kopīgā specifikācija pilnībā neatbilst drošuma pamatprasībām, kuras ar to iecerēts aptvert un kuras izklāstītas I pielikumā, tā informē par to Komisiju, sniedzot sīku skaidrojumu, un Komisija novērtē šo informāciju un attiecīgā gadījumā groza vai atsauc īstenošanas aktu, ar ko nosaka attiecīgo kopīgo specifikāciju. 42.f pants

Obligātu kopīgo specifikāciju pieņemšana 1.Pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka obligātas kopīgas specifikācijas, lai aptvertu I pielikumā izklāstītās drošuma pamatprasības, attiecībā uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, kas noteikti par krīzē būtiskām precēm. 2.Šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem pēc apspriešanās ar nozares ekspertiem un saskaņā ar 44. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru, un tie ir piemērojami pirotehniskajiem izstrādājumiem, ko laiž tirgū, līdz tā laikposma pēdējai dienai, kurā vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīms ir aktīvs. Agrīnā posmā, kad tiek sagatavoti īstenošanas aktu projekti, ar ko nosaka kopīgu specifikāciju, Komisija apkopo attiecīgo struktūru vai saskaņā ar attiecīgajiem Savienības nozaru tiesību aktiem izveidoto ekspertu grupu viedokļus. Pamatojoties uz minēto apspriešanos, Komisija sagatavo īstenošanas akta projektu. 3.Atkāpjoties no 42.a panta 3. punkta pirmās daļas, ja vien nav pietiekama iemesla uzskatīt, ka pirotehniskie izstrādājumi, uz kuru attiecas obligātās kopīgās specifikācijas, kas minētas šā panta 1. punktā, rada risku cilvēku veselībai vai drošībai, pirotehniskos izstrādājumus, kas atbilst minētajām kopīgajām specifikācijām un kas laisti tirgū, uzskata par atbilstošiem šai direktīvai pēc saskaņā ar šā panta 2. punktu pieņemtā īstenošanas akta darbības termiņa beigām vai atcelšanas un pēc vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa režīma izbeigšanās vai dezaktivizēšanas saskaņā ar [VTĀI regulu]. 42.g pants

Prioritātes piešķiršana tirgus uzraudzības darbībām un savstarpējā palīdzība starp iestādēm 1.Dalībvalstis nosaka par prioritārām tirgus uzraudzības darbības attiecībā uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, kas noteikti par krīzē būtiskām precēm. 2.Dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes visiem spēkiem cenšas sniegt palīdzību citām tirgus uzraudzības iestādēm vienotā tirgus ārkārtēja stāvokļa laikā, cita starpā mobilizējot un nosūtot ekspertu grupas, lai tās pagaidu kārtā pastiprinātu to tirgus uzraudzības iestāžu personālu, kuras lūdz palīdzību, vai sniedzot loģistisku atbalstu, piemēram, pastiprinot testēšanas spēju attiecībā uz pirotehniskajiem izstrādājumiem, kas noteikti par krīzē būtiskām precēm.” 5. pants

Grozījumi Direktīvā 2014/28/ES Direktīvā 2014/28/ES iekļauj šādu 6.a nodaļu: “6.a NODAĻA

ĀRKĀRTĒJAS PROCEDŪRAS 45.a pants

Ārkārtēju procedūru piemērošana

1.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu šīs direktīvas 45.b–45.g pantu, ir piemērojami piemēro tikai tad, ja Komisija atbilstoši [VTĀI regulas] 23. pantam ir pieņēmusi īstenošanas aktu, ar ko aktivizē [VTĀI] regulas 26. pantu attiecībā uz šo direktīvu.

2.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu 45.b–45.g pantu, ir piemērojami vienīgi attiecībā uz sprāgstvielām, kas šā panta 1. punktā minētajā īstenošanas aktā noteiktas par krīzē būtiskām precēm. 3.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu 45.b–45.g pantu, ir piemērojami vienotā tirgus ārkārtēja režīma laikā. Bet 45.c panta 2. punkta otrā daļa un 45.c panta 5. punkts ir piemērojami vienotā tirgus ārkārtēja režīma laikā un pēc tā dezaktivizēšanas vai izbeigšanās. 4.Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktiem paredzēt noteikumus par turpmākajām darbībām, kas veicamas attiecībā uz sprāgstvielām, kuras laiž tirgū saskaņā ar 45.c–45.f pantu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 49. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. 45.b pants

Prioritātes piešķiršana krīzē būtisku sprāgstvielu atbilstības novērtēšanai 1.Šis pants ir piemērojams sprāgstvielām, kas noteiktas par krīzē būtiskām precēm un kam piemēro atbilstības novērtēšanas procedūras saskaņā ar 20. pantu, kurās vajadzīga obligāta paziņotās struktūras iesaistīšanās. 2.Paziņotās struktūras apstrādā visus pieteikumus par tādu sprāgstvielu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, prioritārā kārtā. 3.Visus iesniegtos pieteikumus par tādu sprāgstvielu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, apstrādā prioritārā kārtā pirms jebkuriem citiem pieteikumiem par tādām iekārtām, kuras nav noteiktas par krīzē būtiskām precēm. Šī prasība ir piemērojama attiecībā uz visiem pieteikumiem par tādu sprāgstvielu atbilstības novērtēšanu, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm, neatkarīgi no tā, vai tie iesniegti pirms vai pēc ārkārtējo procedūru aktivizēšanas saskaņā ar 45.a pantu. 4.Prioritātes piešķiršana sprāgstvielu atbilstības novērtēšanas pieteikumiem atbilstoši 3. punktam nerada nekādas papildu izmaksas ražotājiem, kas iesnieguši minētos pieteikumus. 5.Paziņotās struktūras visiem spēkiem cenšas palielināt savu testēšanas spēju attiecībā uz sprāgstvielām, kuras noteiktas par krīzē būtiskām precēm un par kurām tām ir paziņots. 45.c pants

Izņēmums attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūrām, kurās vajadzīga obligāta paziņotās struktūras iesaistīšanās 1.Atkāpjoties no 20. panta, jebkura valsts kompetentā iestāde pēc pienācīgi pamatota pieprasījuma var atļaut laist tirgū attiecīgās dalībvalsts teritorijā konkrētu sprāgstvielu, kura noteikta par krīzē būtisku preci un attiecībā uz kuru paziņotā struktūra nav veikusi atbilstības novērtēšanas procedūras, kurās vajadzīga obligāta paziņotās struktūras iesaistīšanās, kā minēts 20. pantā, bet attiecībā uz kuru ir pierādīta atbilstība visām piemērojamajām drošuma pamatprasībām. 2.Tādas sprāgstvielas ražotājs, kam piemēro 1. punktā minēto atļaujas piešķiršanas procedūru, uz savu atbildību deklarē, ka attiecīgā sprāgstviela atbilst visām piemērojamajām drošuma pamatprasībām, un ir atbildīgs par visu valsts kompetentās iestādes norādīto atbilstības novērtēšanas procedūru izpildi. Ražotājs arī izmanto visus pamatotos pasākumus, lai nodrošinātu, ka sprāgstviela, par kuru piešķirta atļauja atbilstoši 1. punktam, netiek izvesta no tās dalībvalsts teritorijas, kas ir piešķīrusi atļauju. 3.Ikvienā atļaujā, ko izsniedz valsts kompetentā iestāde atbilstoši 1. punktam, norāda nosacījumus un prasības, saskaņā ar kuriem sprāgstvielu drīkst laist tirgū, iekļaujot: a)to procedūru aprakstu, ar kurām veiksmīgi pierādīta atbilstība piemērojamajām šīs direktīvas drošuma pamatprasībām; b)īpašās prasības attiecībā uz konkrētās sprāgstvielas izsekojamību; c)atļaujas derīguma termiņa pēdējo dienu, kas nevar būt vēlāka par tā laikposma pēdējo dienu, uz kuru aktivizēts vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa režīms; d)jebkuras īpašās prasības attiecībā uz vajadzību nodrošināt nepārtrauktu atbilstības novērtēšanu attiecībā uz konkrēto sprāgstvielu; e)pasākumus, kas jāveic attiecībā uz konkrēto sprāgstvielu, kad beidzas atļaujas derīguma termiņš, lai nodrošinātu, ka attiecīgā sprāgstviela tiek nodota atpakaļ atbilstoši visām šīs direktīvas prasībām.

4.Atkāpjoties no 45.a panta 3. punkta pirmās daļas, valsts kompetentā iestāde attiecīgā gadījumā drīkst grozīt šā panta 3. punktā minētos atļaujas nosacījumus arī pēc vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa režīma dezaktivizēšanas vai izbeigšanās. 5.Atkāpjoties no 3. un 23. panta, sprāgstvielas, par kurām piešķirta atļauja saskaņā ar šā panta 1. punktu, neizved no tās dalībvalsts teritorijas, kura izsniegusi atļauju, un uz tām nav CE zīmes. 6.Tās dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādes, kuras kompetentā iestāde izsniegusi atļauju atbilstoši 1. punktam, ir tiesīgas veikt visus šajā direktīvā paredzētos korektīvos un ierobežojošos pasākumus valsts līmenī attiecībā uz šādām sprāgstvielām. 7.Dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par ikvienu lēmumu atļaut laist tirgū sprāgstvielas saskaņā ar 1. punktu. 8.Šīs direktīvas 45.a–45.g panta piemērošana un šā panta 1. punktā izklāstītās atļaujas piešķiršanas procedūras izmantošana neskar 20. pantā noteikto attiecīgo atbilstības novērtēšanas procedūru piemērošanu attiecīgās dalībvalsts teritorijā. 45.d pants

Atbilstības prezumpcija, pamatojoties uz valsts un starptautiskiem standartiem (a)Dalībvalstis veic visus piemērotos pasākumus, lai nodrošinātu, ka laišanas tirgū nolūkos to kompetentās iestādes uzskata, ka sprāgstvielas, kas atbilst attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem vai jebkuriem valsts standartiem, kuri ir spēkā ražošanas dalībvalstī, un kas garantē drošuma līmeni, kādu prasa II pielikumā izklāstītās drošuma pamatprasības, atbilst minētajām drošuma pamatprasībām kādā no šiem gadījumiem: a)Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta atsauce uz saskaņotiem standartiem, kas attiecas uz šīs direktīvas II pielikumā izklāstītajām attiecīgajām drošuma pamatprasībām, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012; b)būtiski traucējumi vienotā tirgus darbībā, kas ņemti vērā, aktivizējot vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa režīmu saskaņā ar [VTĀI regulas] 15. panta 4. punktu, būtiski ierobežo ražotāju iespējas izmantot saskaņotos standartus, kas attiecas uz šīs direktīvas II pielikumā izklāstītajām attiecīgajām pamatprasībām un jau ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012. 45.e pants

Tādu kopīgu specifikāciju pieņemšana, kas piešķir atbilstības prezumpciju 1.Ja sprāgstvielas ir noteiktas par krīzē būtiskām precēm, Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka kopīgas specifikācijas šādām sprāgstvielām, lai aptvertu II pielikumā izklāstītās drošuma pamatprasības, kādā no šiem gadījumiem: a)Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēta atsauce uz saskaņotiem standartiem, kas attiecas uz šīs direktīvas II pielikumā izklāstītajām attiecīgajām drošuma pamatprasībām, saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012; b)būtiski traucējumi vienotā tirgus darbībā, kuru dēļ aktivizēts vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa režīms, būtiski ierobežo ražotāju iespējas izmantot saskaņotos standartus, kas attiecas uz II pielikumā izklāstītajām attiecīgajām drošuma pamatprasībām un jau ir publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1025/2012. 2.Šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem pēc apspriešanās ar nozares ekspertiem un saskaņā ar 49. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. Tie ir piemērojami attiecībā uz sprāgstvielām, ko laiž tirgū, līdz tā laikposma pēdējai dienai, kurā vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa režīms ir piemērojams saskaņā ar [VTĀI regulu]. Agrīnā posmā, kad tiek sagatavots īstenošanas akta projekts, ar ko nosaka kopīgu specifikāciju, Komisija apkopo attiecīgo struktūru vai saskaņā ar attiecīgajiem Savienības nozaru tiesību aktiem izveidoto ekspertu grupu viedokļus. Pamatojoties uz minēto apspriešanos, Komisija sagatavo īstenošanas akta projektu. 3.Neskarot 19. pantu, pieņem, ka sprāgstvielas, kas atbilst kopīgajām specifikācijām, kuras pieņemtas atbilstoši šā panta 2. punktam, atbilst II pielikumā izklāstītajām drošuma pamatprasībām, uz kurām attiecas minētās kopīgās specifikācijas vai to daļas. 4.Atkāpjoties no 45.a panta 3. punkta pirmās daļas, ja vien nav pietiekama iemesla uzskatīt, ka sprāgstvielas, uz kurām attiecas kopīgās specifikācijas, kas minētas šā panta 1. punktā, rada risku cilvēku veselībai vai drošībai, sprāgstvielas, kas atbilst minētajām kopīgajām specifikācijām un kas laistas tirgū, uzskata par atbilstošām šai direktīvai pēc saskaņā ar 2. punktu pieņemtā īstenošanas akta darbības termiņa beigām vai atcelšanas un pēc vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa režīma izbeigšanās vai dezaktivizēšanas saskaņā ar [VTĀI regulu]. 5.Ja dalībvalsts uzskata, ka 1. punktā minētā kopīgā specifikācija pilnībā neatbilst drošuma pamatprasībām, kuras ar to iecerēts aptvert un kuras izklāstītas II pielikumā, tā informē par to Komisiju, sniedzot sīku skaidrojumu, un Komisija novērtē šo informāciju un attiecīgā gadījumā groza vai atsauc īstenošanas aktu, ar ko nosaka attiecīgo kopīgo specifikāciju. 45.f pants

Obligātu kopīgo specifikāciju pieņemšana 1.Izņēmuma un pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka obligātas kopīgas specifikācijas, lai aptvertu II pielikumā izklāstītās drošuma pamatprasības, attiecībā uz sprāgstvielām, kas noteiktas par krīzē būtiskām precēm.

2.Šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem pēc apspriešanās ar nozares ekspertiem un saskaņā ar 49. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru, un tie ir piemērojami sprāgstvielām, ko laiž tirgū, līdz tā laikposma pēdējai dienai, kurā vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa režīms ir aktīvs. Agrīnā posmā, kad tiek sagatavoti īstenošanas aktu projekti, ar ko nosaka kopīgu specifikāciju, Komisija apkopo attiecīgo struktūru vai saskaņā ar attiecīgajiem Savienības nozaru tiesību aktiem izveidoto ekspertu grupu viedokļus. Pamatojoties uz minēto apspriešanos, Komisija sagatavo īstenošanas akta projektu. 3.Atkāpjoties no 45.a panta 3. punkta pirmās daļas, ja vien nav pietiekama iemesla uzskatīt, ka sprāgstvielas, uz kurām attiecas obligātās kopīgās specifikācijas, kas minētas šā panta 1. punktā, rada risku cilvēku veselībai vai drošībai, sprāgstvielas, kas atbilst minētajām kopīgajām specifikācijām un kas laistas tirgū, uzskata par atbilstošām šai direktīvai pēc saskaņā ar šā panta 2. punktu pieņemtā īstenošanas akta darbības termiņa beigām vai atcelšanas un pēc vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa režīma izbeigšanās vai dezaktivizēšanas saskaņā ar [VTĀI regulu]. 45.g pants

Prioritātes piešķiršana tirgus uzraudzības darbībām un iestāžu savstarpējā palīdzība 1.Dalībvalstis nosaka par prioritārām tirgus uzraudzības darbības attiecībā uz sprāgstvielām, kas noteiktas par krīzē būtiskām precēm. 2.Dalībvalstu tirgus uzraudzības iestādes visiem spēkiem cenšas sniegt palīdzību citām tirgus uzraudzības iestādēm vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa laikā, cita starpā mobilizējot un nosūtot ekspertu grupas, lai tās pagaidu kārtā pastiprinātu to tirgus uzraudzības iestāžu personālu, kuras lūdz palīdzību, vai sniedzot loģistisku atbalstu, piemēram, pastiprinot testēšanas spēju attiecībā uz sprāgstvielām, kas noteiktas par krīzē būtiskām precēm.” 6. pants

Grozījumi Direktīvā 2014/29/ES Direktīvā 2014/29/ES iekļauj šādu 5.a nodaļu: “5.a NODAĻA

ĀRKĀRTĒJĀ STĀVOKĻA PROCEDŪRAS 38.a pants

Ārkārtēju procedūru piemērošana

1.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu šīs direktīvas 38.b–38.g pantu, ir piemērojami tikai tad, ja Komisija atbilstoši [VTĀI regulas] 23. pantam ir pieņēmusi īstenošanas aktu, ar ko attiecībā uz šo direktīvu aktivizē [VTĀI] regulas 26. pantu. 2.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu 38.b–38.g pantu, ir piemērojami vienīgi attiecībā uz tvertnēm, kas šā panta 1. punktā minētajā Komisijas īstenošanas aktā noteiktas par krīzē būtiskām precēm. 3.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumi, ko veic, lai transponētu 38.b–38.g pantu, ir piemērojami vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa režīma laikā. Bet 38.c panta 2. punkta otrā daļa un 38.c panta 5. punkts ir piemērojami vienotā tirgus ārkārtējā stāvokļa režīma laikā un pēc tā dezaktivizēšanas vai izbeigšanās. 4.Komisija ir pilnvarota ar īstenošanas aktiem par