Īpašais ziņojums Eiropas Savienības 
pirmspievienošanās 
palīdzība SerbijaiLV 2014  Nr. 19
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352  4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-872-1845-2
doi: 10.2865/62644
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
Eiropas Savienības 
pirmspievienošanās 
palīdzība Serbijai
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2014  Nr. 19
02
 Saturs
Punkts
 Akronīmi
I–VII  Kopsavilkums
1–6 Ievads
1–4 Pamatinformācija
5–6 Eiropas Savienības pirmspievienošanās palīdzība Serbijai
7–8 Revīzijas tvērums un pieeja
9–71  Apsvērumi
9–48 Pirmā daļa. Komisijas īstenotā Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta jeb IPA projektu vadība
9–22  Finansēšanas lēmumu pamatā bija attiecīgās stratēģijas
23–38  Komisija ir sākusi novērst projektu izstrādes nepilnības, kuru dēļ kavējas īstenošana
39–48  IPA projektu tiešie rezultāti parasti atbilda plānotajam, bet koprezultāti plašākā mērogā 
var nebūt ilgtspējīgi
49–71  Otrā daļa. Komisijas īstenotā nefinansiālās palīdzības vadība, atbalstot pārvaldību
49–63  Dialogā ar Serbiju Komisija vispusīgi risināja pārvaldības jautājumus, aizvien palielinot pozitīvo ietekmi
64–71  Apstiprinot Serbijā īstenoto Eiropas Savienības fondu pārvaldības sistēmu, Komisija pienācīgi neņēma 
vērā Serbijas publisko finanšu pārvaldību
03 Saturs
72–81  Secinājumi un ieteikumi
72–79  Secinājumi
80–81  Ieteikumi
 I pielikums.  Revidētie IPA projekti
 II pielikums.  Caurskatītie  IPA projekti, lai noskaidrotu, vai tajos kā transversāli jautājumi 
ir iekļauta pārvaldība un cīņa pret korupciju
 Komisijas atbildes
04
 Akronīmi
DIS: Decentralizētā īstenošanas sistēma
EP: Eiropas Parlaments
IDFS : Indikatīvā daudzgadu finanšu shēma
IDPD : Indikatīvie daudzgadu plānošanas dokumenti
IPA: Pirmspievienošanās palīdzības instruments
MVU : Mazie un vidējie uzņēmumi
NIPAC : Valsts IPA koordinators
PFP : Publisko finanšu pārvaldība
PIFP : Publiskie izdevumi un finansiālā pārskatatbildība
PN: Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem
PSO : Pilsoniskās sabiedrības organizācija
ROM : Uz rezultātiem vērsta uzraudzība
SAN : Stabilizācijas un asociācijas nolīgums
SEIO : Serbijas Republikas Eiropas integrācijas dienests
SIGMA : Atbalsts pārvaldības un vadības uzlabošanai
UPD : Uzlabots pastāvīgais dialogs
VND : Vajadzību novērtējuma dokuments
VPR : Valsts pārvaldes reforma
05
 Kopsavilkums
I
Kopš 2007. gada ES finansiālais atbalsts Serbijai, izman ‑
tojot Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu ( IPA), 
ir sasniedzis aptuveni 170 miljonus EUR gadā. Ceturtā 
daļa no IPA finansējuma tika piešķirta pārvaldībai, ko 
Komisija ir atzinusi par problemātiskāko jomu Serbijā. 
IPA finansējumu ES papildina ar dažiem nefinanšu 
līdzekļiem, lai palīdzētu Serbijai sagatavoties dalībai ES.
II
Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai Komisija efektīvi 
vada pirmspievienošanās atbalstu Serbijai un – 
padziļinātā līmenī – atbalstu svarīgajai pārvaldības 
jomai. Revīzija attiecās uz laiku no 2007. gada līdz 
2013. gadam, un tajā pievērsās diviem jautājumiem, 
kas minēti turpmāk.
a) Vai Komisijas īstenotā IPA projektu vadība ir bijusi 
efektīva?
b) Vai Komisijas īstenotā nemateriālās palīdzības 
vadība, atbalstot pārvaldību, ir bijusi efektīva?
III
Revīzijas gaitā tika izpētīts IPA plānošanas process un 
pārbaudīti 15  IPA finansēti projekti no 2007., 2008. un 
2009. gada IPA programmām Serbijai, īpašu uzma ‑
nību pievēršot projektu rezultātiem. Revīzijā vērtētā 
nemateriālā palīdzība ietvēra ES un Serbijas dialogu 
par pārvaldības jautājumiem, kā arī sadarbību, lai 
Serbiju sagatavotu decentralizētai ES fondu pārval ‑
dībai. Palāta arī caurskatīja vēl desmit IPA projektu 
izlasi no 2010., 2011. un 2012. gada programmām, lai 
noskaidrotu, vai pārvaldība un cīņa pret korupciju kā 
transversāli jautājumi ir iekļauti projektos, kuros laba 
pārvaldība nebija galvenais mērķis.IV
Revīzijā Palāta konstatēja, ka kopumā Komisija efektīvi 
vada pirmspievienošanās atbalstu Serbijai. Finansiālā 
pirmspievienošanās palīdzība, kā arī cita veida atbalsts 
efektīvi palīdz Serbijai īstenot sociālās un ekonomi ‑
kas reformas un uzlabot pārvaldību valstī. Balstoties 
uz citās IPA saņēmējvalstīs gūto pieredzi, Komisija, 
kad plāno finansiālo un nemateriālo palīdzību Ser ‑
bijai, aizvien lielāku uzmanību pievērš pārvaldības 
jautājumiem.
V
Komisijas īstenotā IPA projektu vadība ir efektīva. 
IPA finansiālās palīdzības plānošanas pamatā ir saska ‑
ņots stratēģiskais satvars, un tādu projektu atlase, kas 
ir būtiski, sagatavojot Serbiju pievienošanās pro ‑
cesam, pakāpeniski uzlabojas. Kopumā pārbaudīto 
projektu rezultāti atbilda plānotajiem, bet attiecībā 
uz to izstrādi, īstenošanu un ilgtspēju tika konstatētas 
nepilnības. Sagatavojot jaunākās IPA gada program ‑
mas, Komisija veica pasākumus, lai novērstu trūkumus, 
kurus Palāta bija konstatējusi agrākajos IPA projektos.
Kopsavilkums 06
VI
Komisija efektīvi vadīja nemateriālo palīdzību Serbijai 
pārvaldības jomā. Revīzijā Palāta konstatēja, ka ES un 
Serbijas strukturētais dialogs pienācīgi aptvēra galve ‑
nās pārvaldības jomas un veidoja saikni starp poli ‑
tiskajām prioritātēm un politikas veidošanu. Dialogā 
uzsvērtais pārvaldības jautājums parasti nebija skaidri 
noteikts projektu izstrādē, tomēr vairākums Palātas 
pārbaudīto projektu bija netieši veicinājuši labāku pār ‑
valdību un/vai cīņu pret korupciju, jo ietvēra darbības, 
kas saistītas ar administratīvo spēju veidošanu. Attie ‑
cībā uz Serbijas sagatavošanu decentralizētai ES fondu 
pārvaldībai Palāta konstatēja, ka Komisijas pieeja, 
atbalstot pārvaldību, bijusi efektīva, bet tikai attiecībā 
uz IPA vadības struktūrām. Saskaņā ar IPA regulu Komi ‑
sijas veiktais revīzijas darbs valsts IPA struktūrās nebija 
iekļauts visaptverošā publisko finanšu pārvaldības 
novērtējumā, kas veikts valsts līmenī.VII
Ziņojumā ir sniegti konkrēti ieteikumi, kā uzlabot 
IPA projektu plānošanu, izstrādi un īstenošanu Ser ‑
bijā. Attiecībā uz nemateriālo palīdzību Palāta iesaka 
Komisijai atbalstīt Serbijas iestādes, lai tās turpinātu 
racionalizēt valsts stratēģijas un pabeigtu visaptveroša 
publisko finanšu pārvaldības ceļveža izstrādi, uzlabot 
apspriešanās mehānismu ar PSO, sistemātiski novērtēt 
vajadzību pēc īpašiem pretkorupcijas vai citiem labas 
pārvaldības pasākumiem projektu izstrādes laikā un 
īstenot pasākumus, lai Komisijas veikto revīzijas darbu 
valsts IPA struktūrās iekļautu publisko finanšu pārval ‑
dības novērtēšanā, ko dara valsts līmenī.
07
 Ievads
Pamatinformācija
01 
Pēc Slobodana Miloševiča režīma kriša ‑
nas 2000. gada oktobrī Serbija – gan ie ‑
dzīvotāju skaita, gan teritorijas platības 
ziņā lielākā Rietumbalkānu valsts1 – uz ‑
sāka ES pirmspievienošanās program ‑
mu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas 
procesam. Pārskats par galvenajiem 
notikumiem, kas laikā no 1999. gada 
līdz 2014. gadam iezīmēja ES un Serbijas 
attiecības, ir sniegts 1. attēlā .1 Serbijas platība ir 77 474 km2 
un iedzīvotāju skaits – 
7,2 miljoni (dati par 2014. gadu, 
CIA World Factbook ).1. attēlsGalvenie datumi ES un Serbijas attiecībās
2014. gads•  21. janvāris – notiek pirmā starpvaldību konference (Eiropas Savienības Padome, Eiropas Komisija un Serbija), vēstījot par Serbi -
jas pievienošanās sarunu oficiālo sākumu.
2013. gads•  1. septembris – stājas spēkā Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp ES un Serbiju. Sākas acquis  analītiskā izpēte (“skrīnings”).
•  28. jūnijs – Eiropadome nolemj sākt pievienošanās sarunas ar Serbiju.
2012. gads •  1. marts – Eiropadome apstiprina Serbiju kā ES kandidātvalsti.
2011. gads•  14. oktobris – Komisija sniedz atzinumu par Serbijas pieteikumu dalībai ES.
•  20. jūlijs – apcietināts Gorans Hadžičs, pēdējais bēglis, ko meklējis Starptautiskais Kara noziegumu tribunāls bijušajai 
Dienvidslāvijai ( ICTY ).
•  26. maijs – apcietināts Ratko Mladičs.
2010. gads•  1. februāris – stājas spēkā Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem (daļa no Stabilizācijas 
un asociācijas nolīguma starp ES  un Serbiju).
2009. gads•  22. decembris – Serbija iesniedz pieteikumu dalībai ES.
•  19. decembris – Serbijas pilsoņiem noteikts bezvīzu režīms ceļošanai Šengenas zonā.
2008. gads•  21. jūlijs – apcietināts Radovans Karadžičs .
•  29. aprīlis – parakstīts Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp ES un Serbiju, kā arī Pagaidu nolīgums par tirdzniecību un 
ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem.
2006. gads•  3. maijs – ES pārtrauc sarunas par Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp ES un Serbiju, norādot, ka Serbija pilnībā nesadarbo -
jas ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ).
2005. gads •  1. oktobris – Serbija sāk sarunas ar ES par starptautiska līguma – stabilizācijas un asociācijas nolīguma – parakstīšanu.
2003. gads •  1. jūnijs – Eiropadome Salonikos apstiprina ES perspektīvu Rietumbalkānu valstīm.
2001. gads •  1. aprīlis – apcietināts Slobodans Miloševičs.
2000. gads•  1. jūnijs – Eiropadome Santamarija da Feirā paziņo, ka visas stabilizācijas un asociācijas procesa valstis ir potenciālas kandidātes 
dalībai ES.
1999. gads•  26. maijs – pieņemts Komisijas priekšlikums par stabilizācijas un asociācijas procesu – ES politiku attiecībā uz Rietumbalkānu 
valstīm –, kura mērķis ir iespējamā dalība ES.
08 Ievads
02 
Stabilizācijas un asociācijas process, 
kuru 1999. gadā pēc desmit nemiera 
un bruņotu konfliktu gadiem bijušajā 
Dienvidslāvijas Sociālistiskajā Federa ‑
tīvajā Republikā uzsāka ES, balstījās 
uz ideju, ka tikai patiesa integrācijas 
perspektīva Eiropas Savienībā varētu 
nodrošināt ilgtspējīgu mieru, stabilitāti 
un demokrātiju Balkānu valstīs. Stabili ‑
zācijas un asociācijas process apvieno 
līgumiskās saites, kuras izpaužas kā 
stabilizācijas un asociācijas nolīgumi 
(SAN), tirdzniecības pasākumi, kas re ‑
ģionam nodrošina brīvu piekļuvi gan ‑
drīz visām precēm ES tirgos, un būtiska 
finansiāla palīdzība no ES budžeta.
03 
ES pieprasīja, ka Serbijai, lai tā varētu 
būtiski tuvināties dalībai ES, ir gan jāiz ‑
dod aizdomās turētie kara noziedznie ‑
ki Starptautiskajai Krimināltiesai Hāgā, 
gan arī jārod ilglaicīgs risinājums sa ‑
vām attiecībām ar Kosovu. Pieteikumu 
dalībai ES Serbija iesniedza 2009. gada 
22. decembrī, un 2012. gada 1. martā 
Eiropadome, pamatojoties uz Vispārējo 
lietu padomes 28. februāra secinā ‑
jumiem, tai piešķīra kandidātvalsts 
statusu. Secinājumos bija īpaši norādīti 
Serbijas panākumi dialogā ar Kosovu2. 
Padomes lēmumu ietekmēja arī Serbi ‑
jas panākumi Kopenhāgenas politisko 
kritēriju izpildē3 un vairāku aizdomās 
turēto kara noziedznieku izdošana 
tiesu iestādēm.04 
Pievienošanās sarunas ar Serbiju tika 
oficiāli uzsāktas 2014. gada 1. janvārī. 
Eiropas Komisija jau iepriekš bija norā ‑
dījusi, ka par Serbijas galveno problē ‑
mu tā uzskata pārvaldības jautājumus, 
un nolēma, ka minētā sarežģītākā joma 
būtu jārisina jau pirmajās sarunās par 
konkrētām sadaļām4.2 Starpnieks Belgradas un 
Prištinas dialogā ar Eiropas 
Ārējās darbības dienesta 
atbalstu bija Savienības Augstā 
pārstāve ārlietās un drošības 
politikas jautājumos un Eiropas 
Komisijas priekšsēdētāja 
vietniece Ketrina Eštone 
[Catherine Ashton ].
3 Kopenhāgenas kritēriji, kurus 
1993. gada jūnijā noteica 
Eiropadome, ietver:
a)  politiskos kritērijus: to 
iestāžu stabilitāti, kas 
garantē demokrātiju, 
tiesiskumu, cilvēktiesības, 
cieņu pret minoritātēm 
un to aizsardzību;
b)  ekonomiskos kritērijus: 
funkcionējošu tirgus 
ekonomiku, kā arī spēju 
tikt galā ar konkurences 
spiedienu un tirgus 
spēkiem ES;
c)  spēju uzņemties 
dalībvalsts saistības, 
tostarp stingri ievērojot 
politiskās, ekonomiskās 
un monetārās savienības 
mērķus.
4 Lai atvieglotu pievienošanās 
sarunu procesu, tas ir sadalīts 
35 ES politikas sadaļās. Sarunas 
par dažādām sadaļām ietver 
ne tikai regulatīvos un 
likumdošanas aspektus, bet 
arī vajadzīgo administratīvo 
struktūru izveidi un gūtos 
panākumus to vadības spēju 
veidošanā. Ar pārvaldības 
jautājumiem pēc būtības ir 
saistīta 23. sadaļa (tiesu vara 
un pamattiesības) un 24. sadaļa 
(tiesiskums, brīvība un drošība).
09 Ievads
Eiropas Savienības 
pirmspievienošanās 
palīdzība Serbijai
05 
Eiropas Savienības pirmspievienošanās 
palīdzības prioritātes ietver palīdzības 
sniegšanu saņēmējvalstīm, lai stiprinā ‑
tu to administratīvās spējas, un atbal ‑
stu acquis communautaire  pieņemšanā 
un īstenošanā5. Lai stiprinātu adminis ‑
tratīvās spējas, Komisija finansē tādus 
pasākumus kā iestāžu veidošana, vadī ‑
bas sistēmu izveide un apmācība.06 
No 2007. gada līdz 2013. gadam 
ES sniedza palīdzību Serbijai admi ‑
nistratīvo spēju jomā, izmantojot 
Pirmspievienošanās palīdzības ins ‑
trumenta ( IPA) I komponentu (Pārejas 
palīdzība un iestāžu veidošana)6. IPA fi‑
nansējumu – vidēji aptuveni 170 miljo ‑
nus EUR gadā – diezgan vienmērīgi sa ‑
dalīja starp dažādām nozarēm, kā tas ir 
parādīts 1. tabulā . Pārvaldības joma – 
“tieslietas un iekšlietas”, kas ietver cīņu 
pret korupciju, un “valsts pārvaldes 
reforma”, kas ietver publisko finanšu 
pārvaldības (PFP) reformu, – saņēma 
ceturto daļu no finansējuma, tādējādi 
apliecinot, ka Komisija atzīst, cik svarīgi 
ir novērst trūkumus šajā jomā.5 Acquis  ietver visus principus, 
politikas jomas, tiesību aktus, 
praksi, pienākumus un 
mērķus, kas ir apstiprināti vai 
izstrādāti Eiropas Savienībā.
6 IPA tika izveidots ar Padomes 
2006. gada 17. jūlija Regulu (EK) 
Nr. 1085/2006, ar ko izveido 
Pirmspievienošanās palīdzības 
instrumentu ( IPA), (OV L 210, 
31.7.2006., 82. lpp.) un 
Komisijas 2007. gada 12. jūnija 
Regulu (EK) Nr. 718/2007, ar 
kuru īsteno Padomes Regulu 
(EK) Nr. 1085/2006, ar ko 
izveido Pirmspievienošanās 
palīdzības instrumentu ( IPA), 
(OV L 170, 29.6.2007., 1. lpp.).1. tabulaIPA palīdzība Serbijai (2007 .–2013. gads)
NozarePiešķīrums  
(miljoni EUR)Procentuālā daļa no 
kopējiem piešķīrumiem
Tieslietas un iekšlietas 117 9,7 %
Valsts pārvaldes reforma 164 13,6  %
Sociālā attīstība 171 14,2  %
Privātā sektora attīstība 109 9,1 %
Transports 146 12,1  %
Vide, klimata pārmaiņas un enerģētika 192 16,0  %
Lauksaimniecība un lauku attīstība 109 9,1 %
Citi ES acquis  un horizontālie pasākumi 195 16,2  %
Kopā 1 203
Avots : indikatīvie daudzgadu plānošanas dokumenti Serbijai, 2011.–2013. gads.
10
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
07 
Revīzijas mērķis bija novērtēt, vai 
Komisija efektīvi vada pirmspievieno ‑
šanās atbalstu Serbijai un – padziļinātā 
līmenī – atbalstu svarīgajai pārvaldības 
jomai. Revīzijā pievērsās diviem galve ‑
najiem jautājumiem.
a) Vai Komisijas īstenotā IPA projektu 
vadība ir bijusi efektīva?
b) Vai Komisijas īstenotā nemateriālās 
palīdzības vadība, atbalstot pārval ‑
dību, ir bijusi efektīva?
08 
Revīzijas darbs, kas tika veikts no 
2013. gada maija līdz 2014. gada janvā ‑
rim, ietvēra šādus pasākumus:
a) 15 IPA finansētu projektu pār ‑
baude, īpašu uzmanību pievēršot 
projektu rezultātiem (sk.  I pieliku -
mu)7. Tika atlasīti astoņi pārvaldī ‑
bas projekti, norādot, ka galvenā 
uzmanība revīzijā tiks pievērsta 
pārvaldībai, un septiņi projekti 
citās intervences jomās – sociālā 
attīstība, transports, enerģētika, 
lauku attīstība un privātā sektora 
attīstība;b) dokumentu pārbaude vēl desmit 
IPA projektiem, kas izraudzīti no 
2010., 2011. un 2012. gada prog ‑
rammām (sk.  II pielikumu) , lai 
novērtētu, vai pārvaldība un cīņa 
pret korupciju kā transversāli jautā ‑
jumi ir iekļauti projektos, kur laba 
pārvaldība nav galvenais mērķis;
c) pārbaude attiecībā uz IPA plāno ‑
šanas procesu, pārvaldības jau ‑
tājumu dialoga mehānismiem un 
procedūrām, kas ieviestas, lai no ‑
vērtētu Serbijas gatavību attiecībā 
uz IPA palīdzību vadīt decentralizē ‑
tu īstenošanas sistēmu (DIS);
d) revīzijas apmeklējumi no 
2013. gada 17. jūnija līdz 28. jūni ‑
jam Eiropas Savienības delegācijā 
Belgradā un attiecīgajās Serbijas 
nozaru ministrijās, aģentūrās8, 
reģionālajās un vietējās pašpārval ‑
dēs, kā arī valsts uzņēmumos. Tika 
apmeklētas projektu īstenošanas 
vietas Belgradā, Horgosā, Kragu ‑
jevacā, Kraljevo, Leskovacā, Nišā, 
Novisadā, Obrenovacā, Prokupljē, 
Suboticā un Uščē.7 Visi 15 revidētie IPA projekti 
tika izraudzīti no 2007., 
2008. un 2009. gada 
IPA programmām Serbijai, jo 
šo projektu paredzamajiem 
rezultātiem līdz revīzijas laikam 
(2013. gada vidum) vajadzēja 
būt jau sasniegtiem. Revīzijas 
tvērumā tika iekļauta arī līdz 
šim vienīgā budžeta atbalsta 
programma Serbijai, kurai 
saskaņā ar 2009. gada 
IPA programmu tika piešķirti 
100 miljoni EUR.
8 Jo īpaši Serbijas Republikas 
Eiropas integrācijas dienestā, 
Korupcijas novēršanas 
aģentūrā un Publiskā 
iepirkuma birojā.
11
 Apsvērumi
Pirmā daļa. Komisijas 
īstenotā 
Pirmspievienošanās 
palīdzības instrumenta 
jeb IPA projektu vadība
Finansēšanas lēmumu 
pamatā bija attiecīgās 
stratēģijas
09 
Palāta pārbaudīja, vai stratēģiskie do ‑
kumenti bija savstarpēji saskaņoti, vai 
tajos bija iekļautas skaidras prioritātes 
un rezultatīvie rādītāji un vai Komisija 
un Serbijas iestādes bija izstrādājušas 
procesu to projektu atlasei, kuriem 
vairāk vajadzīgs IPA finansējums. Palāta 
arī pārbaudīja, vai IPA palīdzība pārval ‑
dības jomā pienācīgi iesaistīja pilso ‑
niskās sabiedrības organizācijas un vai 
līdzekļu devēju koordinācija darbojās.
IPA palīdzības pamatā 
ir saskaņots stratēģisku 
dokumentu kopums
10 
IPA plānošanas sistēma ir sarežģīta, un 
to veido daudzi dokumenti, kuros ir 
formulēti politiskie mērķi un stratēģis ‑
kās prioritātes (sk. 13. un 14. punktu 
un 3. attēlu ). Tomēr attiecībā uz valsts 
vajadzību un prioritāšu novērtējumu 
kopumā šie dokumenti ir savstarpēji 
saskaņoti. IPA plānošanas dokumenti 
Serbijai ir saskaņoti arī ar valsts stratē ‑
ģiju integrācijai Eiropas Savienībā, kā 
arī ar valsts vajadzību novērtējumiem.11 
Serbijas iestādes ir izstrādājušas vairāk 
nekā 70 valsts stratēģiju un rīcības 
plānu dažādu politisku un sociālekono ‑
misku jautājumu risināšanai, bet ne visi 
no tiem ir vienlīdz kvalitatīvi. Turklāt 
plašajā valsts stratēģiju klāstā nav 
ietvertas divas būtiskas ar pārvaldību 
saistītas jomas:
 — Serbijas teritoriālās decentralizā ‑
cijas politiski jutīgā rakstura dēļ 
decentralizācijas process ir īstenots 
bez stratēģiskas programmas, kurā 
būtu noteiktas valsts prioritātes un 
to īstenošanas termiņi;
 — nav visaptverošas stratēģijas, lai 
koordinētu publisko finanšu pār ‑
valdības (PFP) reformas īstenošanu.
12 
Koalīcijas valdība, kas pie varas bija 
no 2012. gada jūlija līdz 2014. gada 
pavasarim, daudz darīja, lai nostipri ‑
nātu Serbijas stratēģisko programmu 
attiecībā uz sagatavošanos dalībai 
ES, t. i., 2012. gada decembrī pieņēma 
rīcības plānu, lai ņemtu vērā Komisijas 
progresa ziņojumos ietvertos konstatē ‑
jumus, un 2013. gada februārī pieņēma 
“valsts plānu par tiesību aktu tuvinā ‑
šanu acquis ”. Vienlaikus arī Komisija un 
Serbijas Republikas Eiropas integrācijas 
dienests ( SEIO ) veica pasākumus, lai uz ‑
labotu Serbijas stratēģiskās program ‑
mas saskaņotību, piemēram, cenšoties 
daudzās valsts stratēģijas apvienot 
2011.–2013. gada vajadzību novērtēju ‑
ma dokumentā (VND). Kopš 2012. gada, 
izmantojot nozaru pieeju, valsts stra ‑
tēģiju saskaņošana ar IPA mērķiem ir 
kļuvusi vēl konsekventāka.
12 Apsvērumi
Stratēģiskajos dokumentos 
bija iekļautas svarīgas 
prioritātes, un mērķu un 
rezultatīvo rādītāju noteikšana 
pakāpeniski uzlabojās
13 
Jaunākā Eiropas partnerība ar Serbiju, 
kas tika sagatavota 2007. gadā9, veidoja 
politisko pamatu reformu veicināšanai 
un, izmantojot nosacījumu izpildes 
klauzulu, – pamatu finansiālās palī ‑
dzības iespējamai pārtraukšanai10. 
Tajā bija ietverts ļoti plašs īstermiņa 
un vidēja termiņa prioritāšu kopums, 
aptverot pievienošanās kritērijus un 
ES standartu izpildi, bet šīs prioritātes 
nebija sakārtotas pēc to nozīmes sais ‑
tībā ar Serbijas pievienošanos Eiropas 
Savienībai vai Eiropas Savienības finan ‑
sējuma saņemšanu.
14 
Indikatīvajos daudzgadu plānošanas 
dokumentos (IDPD), Serbijas vajadzību 
novērtējuma dokumentā un turpmā ‑
kajos plānošanas dokumentos bija 
noteikti vairāki mērķi un rezultatīvie 
rādītāji, bet bieži vien tie bija pārāk 
vispārīgi. Tas traucēja objektīvi novēr ‑
tēt panākumus intervences jomās11. 
Jaunizveidotās nozaru uzraudzības 
apakškomitejas (NUAK, sk. 58. punktu) 
apstiprināja problēmas nopietnību. 
Piemēram, gan tiesiskuma, gan arī 
valsts pārvaldes nozares uzraudzības 
apakškomiteja 2012. gada novembrī 
ziņoja, ka nepilnīgi noteiktu rādītāju 
dēļ panākumus novērtēt parasti nav 
iespējams, un ieteica turpmākajos plā ‑
nošanas ciklos rādītājus definēt labāk12.15 
Tomēr, pakāpeniski pārejot uz nozaru 
pieeju, 2012. un 2013. gada IPA plāno ‑
šanas procesos tika ieviestas izmaiņas. 
Nozaru darba grupas vienojās par RA-
CER rādītājiem13, pamatscenārijiem un 
mērķiem laikposmam līdz 2020. gadam 
saistībā ar jaunāko Serbijas vajadzī ‑
bu novērtējuma dokumentu, lai tos 
iekļautu 2013. gada nozaru un projektu 
aprakstos14.
Komisija kopā ar Serbijas 
iestādēm pakāpeniski uzlabo 
atbilstīgo projektu atlases 
metodiku
16 
Plānošanas perioda (2007.–2013. g.) 
pirmajā pusē prioritāro projektu 
izraudzīšanās Serbijas Republikas 
Eiropas integrācijas dienestā ( SEIO ), 
ES delegācijā un Komisijas galvenajos 
dienestos nenovērsa nesagatavotu 
vai problemātisku projektu atlasi. Šos 
projektus nevajadzēja izraudzīties vai 
arī vajadzēja paturēt rezervē nākamā 
gada programmai15. Veicot uzraudzību, 
Komisija konstatēja tādas ar plānošanu 
saistītas problēmas kā valsts iestāžu 
atbalsta un iestāžu koordinācijas trū ‑
kums, vāji izstrādāti projekti, neat ‑
bilstoši formulēti darba uzdevumi, ilgt 
nespējīgi finansēšanas risinājumi un 
iepriekšējos projektos gūtās pieredzes 
nepietiekama izmantošana.9 Padomes 2008. gada 
18. februāra Lēmums 
2008/213/EK par principiem, 
prioritātēm un nosacījumiem, 
kas ietverti Eiropas partnerībā 
ar Serbiju, tostarp Kosovu, 
kā noteikts ANO Drošības 
padomes 1999. gada 10. jūnija 
Rezolūcijā Nr. 1244, un ar ko 
atceļ Lēmumu 2006/56/EK 
(OV L 80, 19.3.2008., 46. lpp.).
10 Palīdzības nosacījums ir 
panākumi Kopenhāgenas 
kritēriju ievērošanā un pašu 
Eiropas partnerību konkrēto 
prioritāšu izpildē (Padomes 
Lēmuma 2008/213/EK 
1. pielikuma 5. punkts).
11 Novērtējumā par IPA palīdzību 
lauksaimniecībai un lauku 
attīstībai no 2007. gada līdz 
2011. gadam ir secināts, 
ka paredzamo rezultātu 
un ietekmes noteikšana 
ir “joprojām problemātiska 
joma”, jo plānošanas 
dokumentos trūkst atbilstošu 
un izmērāmu rādītāju – 
AESA  konsorcija novērtējuma 
ziņojums, 2013. gada janvāris.
12 Tiesiskuma NUAK 15.11.2012. 
sanāksmes protokols un Valsts 
pārvaldes reformas NUAK 
16.11.2012. sanāksmes 
protokols.
13 RACER  nozīmē “būtisks” 
(relevant ), t. i., cieši saistīts ar 
intervences pasākuma 
mērķiem; “tāds, ko atzīst” 
(accepted ) visas ieinteresētās 
personas; “tāds, kam uzticas” 
(credible ) nespeciālists un kas 
ir viegli izskaidrojams; “viegli” 
(easy ) pārbaudāms, piemēram, 
iespējama datu vākšana 
ar zemākām izmaksām; 
“noturīgs” ( robust ), t. i., 
grūti manipulējams.
14 Nozaru un projektu apraksti 
ir standartizēti dokumenti, 
kurus IPA saņēmējvalsts 
pēc pārrunām ar Komisiju 
par attiecīgo gadu iesniedz 
Komisijai. Šajos dokumentos 
nozares vai projekta līmenī 
ir skaidri izklāstīti prioritārie 
virzieni, mērķi, plānotās 
darbības, paredzamie rezultāti 
un ar tiem saistītie objektīvi 
pārbaudāmie rādītāji, kā arī 
paredzamā īstenošanas kārtība, 
ieskaitot starpposma mērķus.
15 Laikā no 2009. gada maija 
līdz 2013. gada maijam mēnesī 
bija vidēji 14  IPA projekti, 
kurus ES delegācija uzskatīja 
par problemātiskiem.
13 Apsvērumi
17 
Par atlases procesa kritērijiem netika 
izmantots projektu līdzfinansēju ‑
ma līmenis un no IPA finansējuma 
paredzamais sviras efekts. Līdz pat 
2012. gadam Eiropas Komisija nebija 
izdevusi pamatnostādnes par paralēlo 
līdzfinansēšanu saistībā ar IPA. Serbi ‑
ja 2007.–2012. gada IPA programmās 
apņēmās nodrošināt 289 miljonus EUR 
lielu līdzfinansējumu, t. i., 24 % no 
kopējā valsts un ES  IPA finansējuma16. 
Tomēr pārbaudīt, vai valsts līdzfinan ‑
sēšanas saistības ir izpildītas, bija grūti, 
un nebija nekādu norādījumu par to, 
kas būtu jādara, ja šīs saistības nav 
izpildītas.
18 
Gan ES delegācija, gan arī Serbijas 
iestādes patiesi centās atrisināt kon ‑
statētās problēmas un ņemt tās vērā 
turpmākajā plānošanas procesā. Tur ‑
klāt atlases procesa uzlabojumi, kurus 
IPA 2012. un 2013. gada programmās 
kopā ar SEIO  ieviesa Komisija, ietvēra
a) stingrākas prasības attiecībā uz 
projektu gatavību;
b) 2012. gada Komisijas vienošanos 
ar Serbijas iestādēm par paralēlās 
līdz finansēšanas pamatnostādnēm.IPA finansējums pārvaldības 
jomai aizvien plašāk iesaistīja 
pilsoniskās sabiedrības 
organizācijas
19 
Eiropas paplašināšanās stratēģijā 
ir uzsvērta pilsoniskās sabiedrības 
organizāciju (PSO) stiprināšana un 
iesaistīšana politikas izstrādē. Serbijai 
2007.–2010. gada IPA programmās tika 
apstiprināti četri pilsoniskās sabied ‑
rības atbalsta projekti, kuru kopējā 
summa bija 9 miljoni EUR.
20 
Kopš 2007. gada PSO statuss un val ‑
dības sadarbība ar tām ir ievērojami 
uzlabojusies. PSO Serbijā pašlaik ļoti 
aktīvi darbojas pārvaldības un korup ‑
cijas novēršanas jomā17. Kopumā kopš 
2010. gada ar PSO var regulāri konsul ‑
tēties par IPA plānošanas jautājumiem, 
bet konsultāciju mehānisma izman ‑
tošana revīzijas laikā vēl nebija plaši 
izplatīta.16 Pamatojoties uz datiem, kas 
iekļauti IPA gada programmās 
Serbijai. Šis augstais 
līdzfinansēšanas līmenis tika 
sasniegts galvenokārt tāpēc, 
ka 2011. gadā Serbijas 
iestādes apņēmās piešķirt 
122 miljonus EUR pašvaldību 
vides dotāciju un aizdevumu 
ieguldījumu programmai 
(MEGLIP ) vides, klimata 
pārmaiņu un enerģētikas jomā.
17 Sk., piemēram, 15. projekta 
“Pilsoniskās sabiedrības 
dialogs” rezultātus 8. izcēlumā .
14 Apsvērumi
Koordinācija ar citiem līdzekļu 
devējiem bija tikai daļēji 
efektīva, tomēr tā uzlabojas
21 
Neraugoties uz konkrētiem centie ‑
niem, sākotnējo IPA projektu koordinā ‑
cijai ar citu līdzekļu devēju projektiem 
netika piemērota stingra disciplīna, lai 
nodrošinātu papildināmību un izvairī ‑
tos no pārklāšanās, jo īpaši tiesiskuma 
jomā (sk.  1. izcēlumu ).
18 Komisijas partnerība ar 
starptautiskām organizācijām 
nav tikai tādas informācijas 
vākšana, kas tiks izmantota 
dialogam. Patiesībā vairāki 
IPA projekti tiek īstenoti ar 
šo organizāciju līdzdalību, 
piemēram, projekts 
“X koridors” (2010. gads) 
ar Pasaules Banku, projekts 
“Laba vietējā pārvaldība” 
(2007. gads) un projekts 
“Cīņa pret nelikumīgi 
iegūtu līdzekļu legalizāciju” 
(2010. gads) ar Eiropas Padomi, 
projekts “Slimnīcas 
informācijas sistēma” 
(2008. gads) ar ANO Projektu 
pakalpojumu biroju, projekts 
“Atbalsts pilsoniskajai 
sabiedrībai” (2010. gads) 
ar EDSO un projekts 
“Atbalsts MVU attīstībai” 
(2012. gads) ar ERAB.Piemēri koordinācijas trūkumam tiesiskuma jomā
3. projekts “Tiesu sistēma” ir uzskatāms nepietiekamas koordinācijas piemērs – sākot no projekta izstrādes līdz īs ‑
tenošanai. Patiešām, ES finansētā lietu vadības sistēma darbojās paralēli citai, USAID  (ASV Starptautiskās attīstības 
aģentūra) finansētai sistēmai. Koordinācijas un vietējās līdzdalības trūkumu attiecībā uz IT jautājumiem tiesisku ‑
ma jomā pierāda fakts, ka lieli IPA ieguldījumi informācijas tehnoloģijās ir īstenoti bez pienācīgas IT stratēģijas.1. izcēlums
22 
Tomēr, kopš tiek īstenota nozaru pieeja, 
IPA dokumenti liecina par uzlabotu un 
sistemātiskāku līdzekļu devēju koordi ‑
nāciju. Ar līdzekļu devējiem pašreiz re ‑
gulāri apspriežas nozaru darba grupas, 
un dialogā ar Serbiju Komisija savā ziņā 
paļaujas uz starptautisku organizāciju, 
proti, Pasaules Bankas (PIFP ziņojumi), 
Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības 
bankas, Ekonomiskās sadarbības un 
attīstības organizācijas ( SIGMA  novēr ‑
tējumi), Eiropas Drošības un sadarbības 
organizācijas, Eiropas Padomes un 
ANO organizāciju, iesaistīšanos attiecī ‑
gajās kompetences jomās18.Komisija ir sākusi novērst 
projektu izstrādes 
nepilnības, kuru dēļ kavējas 
īstenošana
23 
Palāta novērtēja, vai visiem 15 revidē ‑
tajiem projektiem (sk.  I pielikumu ) bija 
izvirzīti precīzi mērķi, vai to pamatā 
bija konkrēto vajadzību novērtējums 
un vai projektu izstrādē bija ņemti vērā 
attiecīgie nosacījumi. Palāta pārbaudīja 
arī to, vai projekti tika īstenoti atbilstoši 
plānotajam grafikam, vai tie tika pienā ‑
cīgi uzraudzīti un vai vajadzības gadīju ‑
mā tika veikti koriģējoši pasākumi.
15 Apsvērumi
Projektu un līgumu izstrādē 
Komisija sākumā nepievērsa 
pietiekamu uzmanību tam, lai 
tiktu precīzi noteikti projektu 
mērķi, novērtētas konkrētās 
vajadzības un izmantota 
iepriekšējos projektos gūtā 
pieredze
24 
Visi pārbaudītie projekti atbilda 
IPA stratēģijas dokumentos noteikta ‑
jām prioritātēm, tomēr aptuveni pusei 
bija izvirzīti pārāk neskaidri vai nereāli 
mērķi (sk.  2. izcēlumu ). Vienlaikus Ko ‑
misija brīvi koriģēja mērķu un iecerēto 
rezultātu sarakstu, ja tas bija nepiecie ‑
šams tāpēc, ka no projekta izstrādes 
līdz tiešajiem rezultātiem bija pagājis 
ilgs laiks (līdz pat četriem vai pie ‑
ciem gadiem)19. Šīs korekcijas būtiski, 
tomēr ne pilnībā, līdzsvaroja sākotnēji 
neskaidro vai nereālo projekta mērķu 
negatīvo efektu.25 
Daži revidētie projekti bija izstrādāti 
un īstenoti, nebalstoties uz konkrētu 
vajadzību novērtējumu, tāpēc dažos 
gadījumos IPA līdzekļi tika piešķirti 
neefektīvi (sk.  3. izcēlumu ). Komisija 
2012. gadā sāka ieviest pasākumus, kas 
intervenču izstrādē vairāk pievērsās 
vajadzību novērtēšanai, kā to aplie ‑
cina Palātas pārskats par 2012. gada 
IPA projektu un nozaru aprakstiem.19 Ilgais apgrozījuma laiks ir 
minēts arī Budžeta kontroles 
komitejas ziņojuma projektā 
par ES pirmspievienošanās 
fondiem, atsauce: 
2011/2033(INI), 20.6.2013., 
11. punkts, 25. lpp.
Nepietiekamas vajadzību novērtēšanas piemēri
14. projektā “Lauku attīstība” 40 % no piegādātā IT aprīkojuma netika izmantoti, un daļa no tā revīzijas apmek ‑
lējuma laikā joprojām atradās maksājumu aģentūras noliktavā.Neskaidru vai nereālu projekta mērķu piemēri
Tā kā nebija sniegti nekādi bāzes dati, bija grūti novērtēt apmēru, kādā tika sasniegti tādi projekta mērķi kā 
“stiprināt Veselības ministrijas funkcijas” 10. projektā “Neatliekamā medicīniskā palīdzība” vai “uzlabot pievie ‑
nošanās procesu, veicinot un vairojot savstarpējās zināšanas un izpratni par Serbijas integrācijas procesu ES” 
15. projektā “Serbijas un ES pilsoniskās sabiedrības dialogs”.
7. projektā “Publiskā iepirkuma birojs” bija ietverts e‑iepirkuma elements, kas vēlāk izrādījās nereāls.3. izcēlums 2. izcēlums
16 Apsvērumi
26 
Revidēto projektu izstrādē tika maz 
ņemta vērā iepriekšējo projektu 
īstenošanā gūtā pieredze. Tai veltītās 
nodaļas projektu aprakstos bija savā 
ziņā formālas. Turklāt nevienā no 
revidēto projektu aprakstiem nebija 
minēta konkrēta pieredze, kas gūta 
līdzīgos projektos citās saņēmējvalstīs. 
Patiesībā gūtās pieredzes mehānismi 
Komisijā galvenokārt balstījās uz mak ‑
rolīmenī veiktu novērtējumu rezultā ‑
tiem, kas dažkārt tika iegūti vairākus 
gadus pēc notikušā, tāpēc tie nebija 
piemēroti tādas informācijas sniegša ‑
nai, kas ļautu savlaicīgi reaģēt projektu 
izstrādes gaitā.
Nepilnības nosacījumos 
attiecībā uz projektu uzsākšanu 
un darbību secības noteikšanu 
tiek pakāpeniski samazinātas
27 
Nepietiekama uzmanība nosacīju ‑
miem un secības noteikšanai projektu 
izstrādē bieži vien apdraudēja raitu 
un savlaicīgu IPA projektu īstenošanu 
(sk.  4. izcēlumu ).28 
Komisija parasti pārbaudīja, vai ir spē ‑
kā attiecīgie valsts tiesību akti, lai no ‑
drošinātu intervences pasākuma efek ‑
tivitāti. Tomēr divu revidēto projektu 
elementi nebija pietiekami saskaņoti 
ar spēkā esošajiem vai paredzamajiem 
Serbijas tiesību aktiem, tāpēc tie nebija 
izmantojami (sk.  5. izcēlumu ).
29 
Projektos, kuros bija ietverti papildi ‑
noši piegādes un spēju veidošanas 
līgumi, nosacījumos nebija paredzēta 
padziļināta sākotnējā tirgus analīze, jo 
īpaši specializēta vai sensitīva aprīkoju ‑
ma gadījumā. Piemēram, tirgus izpēte 
nebija izvirzīta par nosacījumu 1. pro ‑
jektā “Policijas reforma”. Neveiksmīgais 
piegādes līgums būtiski ietekmēja 
papildinošā mērķsadarbības līguma 
atbilstību un efektivitāti.
Piemēri nepilnībām projektu nosacījumos un secības noteikšanā
Tika konstatētas nepilnības secības noteikšanā starp abiem pakalpojumu līgumiem, kas ietverti 9. projektā 
“Reģionālā attīstība”. Reģionālās attīstības stratēģijas tika izstrādātas pirms valsts reģionālās attīstības plāna, 
tāpēc tās pēc tam bija jāpārstrādā, lai saskaņotu ar plānu.
12. projektā “Žežeļa vārdā nosauktais tilts” vajadzīgo būvatļauju iegūšana nebija priekšnoteikums, bet gan 
darbība, kas paredzēta projektā. Izrādījās, ka tā ir problēma, jo būvatļauju kārtošana Serbijā ir ilgstošs process. 
Tā arī bija – projekts sākās 2011. gada martā, bet vajadzīgās atļaujas darbuzņēmēji nebija saņēmuši līdz pat 
2012. gada aprīlim, kas tādējādi aizkavēja projekta īstenošanu.4. izcēlums
17 Apsvērumi
30 
Vienlaikus nosacījumi tika stingri un 
precīzi īstenoti uzaicinājumos iesniegt 
priekšlikumus, piemēram, 15. projektā 
“Serbijas un ES pilsoniskās sabiedrības 
dialogs”, kurā cieši iesaistījās PSO un to 
projektu partneri.
31 
Salīdzinājumā ar 2007. un 2008. gada 
IPA plānošanas dokumentiem pēc 
2012. gada nosacījumiem ir pievērsta 
lielāka uzmanība. Projektu priekšlikumi 
tika atlikti tāpēc, ka nebija sagādātas 
atļaujas20, vai tika pazemināts projektu 
novērtējums, jo nebija veikta vajadzīgā 
priekšizpēte.Revidēto projektu īstenošana 
aizkavējās, bet vispārējo 
IPA līdzekļu apguves spēju 
Komisija novērtēja kā labu
32 
Visu revidēto projektu īstenošana aiz ‑
kavējās, reizēm būtiski, kas var nozīmēt 
to, ka dažu Serbijas projektu partneru 
spēja īstenot intervences pasākumus 
tika pārvērtēta. Bieži gadījās problē ‑
mas ar līdzekļu apguves spēju lielos 
infrastruktūras projektos, piemēram, 
12. projektā “Žežeļa vārdā nosauktais  
tilts” (sk. 43. punktu). Par labāku IPA lī‑
dzekļu apgūšanu liecināja panākumi 
saistībā ar uzaicinājumiem iesniegt 
priekšlikumus, proti, ar dotāciju shē ‑
mu, kas ietverta 5. projektā “Pašval ‑
dību atbalsta programma”, kurai tika 
iesniegti vairāk nekā 200 projekti, no 
tiem 67 saņēma finansējumu un lielā ‑
koties tika pabeigti plānotajā termiņā.20 Piemērs ir intermodālo 
pārvadājumu projekts, kas kopš 
2011. gada IPA programmas tika 
atlikts uz vairākiem gadiem, 
jo nebija sagādātas atļaujas.Juridiskas nesaskaņotības piemēri
Viens no 1. projekta “Policijas reforma” elementiem bija jāsvītro, jo saņēmējs apgalvoja, ka saskaņā ar Serbijas 
tiesību aktiem policijas integritātes pārbaude nav atļauta.
10. projektā “Neatliekamā medicīniskā palīdzība” defibrilatori, kas tika pasūtīti publiskai demonstrēšanai un 
lietošanai, patiesībā netika izmantoti, jo Serbijas likums neļauj defibrilatorus izmantot personām, kas nav me ‑
dicīnas darbinieki.5. izcēlums
18 Apsvērumi
33 
Vienlaikus, neraugoties uz kavējumiem 
un līgumu pagarinājumiem bez papild ‑
izmaksām revidētajā izlasē, augstais 
līgumslēgšanas un maksājumu izpildes 
līmenis, par ko attiecībā uz visu plāno ‑
šanas ciklu no 2007. gada līdz 2013. ga ‑
dam ziņoja ES delegācija, norāda uz 
diezgan augstu līdzekļu apguves spēju 
valsts līmenī visai IPA shēmai.
IPA intervences pasākumi 
tika uzraudzīti līgumu, 
bet ne projektu līmenī
34 
IPA intervences pasākumi netika siste ‑
mātiski uzraudzīti projektu līmenī. Ko ‑
ordinācijas komitejas, lai gan maldinoši 
dēvētas par “projekta koordinācijas 
komitejām”, uzraudzīja tikai atsevišķus 
līgumus, bet ne visu projektu.
35 
Prakse attiecībā uz ES delegācijas veik ‑
tajām pārbaudēm uz vietas sākumā 
atšķīrās, bet 2011. gadā ES delegā ‑
cija kopējo situāciju uzlaboja, sākot 
piemērot oficiālu iekšējās uzraudzības 
mehānismu. Uz rezultātiem vērsta 
uzraudzība ( ROM ), kas tika ieviesta 
2009. gadā, pašreiz ir galvenais ārējās 
uzraudzības mehānisms spēju veido ‑
šanas projektiem. Palāta konstatēja, ka 
ROM  ziņojumos par revidētajiem pro ‑
jektiem parasti tika sniegta pietiekama 
informācija par projektu norisi.36 
Projektos, kuros vienlaikus bija gan 
valsts, gan arī IPA elements, piemēram, 
6. projektā “Atbalsts muitai”, abi ele ‑
menti tika vadīti atsevišķi bez jebkādas 
oficiālas informācijas plūsmas starp 
Serbijas iestādēm un ES delegāciju. Arī 
valsts elementiem piemērojamie laika 
ierobežojumi nebija tik stingri kā tie, 
kas bija piemērojami IPA komponen ‑
tiem. Kopš 2012. gada ar Serbijas iestā ‑
dēm noslēgtā vienošanās par paralēlo 
līdzfinansēšanu ļāva Komisijai vairāk 
strādāt pie tā, lai novērstu šo koordinā ‑
cijas trūkumu (sk. 17. un 18. punktu).
Komisijas pieeja attiecībā 
uz koriģējošiem pasākumiem 
bija diezgan ierobežota
37 
Koriģējošie pasākumi, kurus īstenoša ‑
nas procesa laikā vajadzības gadījumā 
veica Komisija, nerisināja grūtības, 
kas bija par iemeslu kavējumiem 
(sk. 16. punktu). Tie galvenokārt ietvēra 
līguma darbības laika elastīgu pagari ‑
nāšanu, neradot nekādas papildu iz ‑
maksas un neveicot labojumus līguma 
darbībās. Ja, piemēram, projekts tika 
apturēts Serbijas iestāžu nepietieka ‑
mas iesaistīšanās dēļ, IPA finansētie 
resursi tika pārdalīti citām jaunām dar ‑
bībām. Spēcīgāku reakciju, piemēram, 
atlikt īstenošanu, kamēr problēmas 
ir atrisinātas, vai pat atcelt projektu, 
Komisija neapsvēra.
19 Apsvērumi
38 
Projektu izstrādē iekļautie nosacījumi 
parasti nebija pietiekami ierobežojoši, 
lai automātiski paredzētu koriģējo ‑
šus pasākumus (sk. 27.–29. punktu)21. 
Vienlaikus ES delegācija apsprieda 
un atrisināja būtiskas atbalsta saņē ‑
mēja problēmas, kas varētu apdrau ‑
dēt iepirkuma, līgumu slēgšanas un 
īstenošanas procesus. Jautājumi, kurus 
ES delegācijas līmenī nebija iespējams 
atrisināt, tika nodoti tālāk uzraudzības 
komitejām un – visbeidzot – IPA Apvie ‑
notajai uzraudzības komitejai.
IPA projektu tiešie rezultāti 
parasti atbilda plānotajam, 
bet koprezultāti plašākā 
mērogā var nebūt ilgtspējīgi
39 
Palāta pārbaudīja, vai plānotie tiešie 
rezultāti un citi rezultāti tika sasniegti 
un vai konkursa un iepirkuma pro ‑
cedūras tika pareizi īstenotas. Palāta 
pārbaudīja arī to, vai projektu tiešie 
rezultāti un citi rezultāti varētu sagla ‑
bāties pēc IPA finansējuma beigām.
40 
Sīks pārskats par Palātas secinājumiem 
attiecībā uz projektu tiešajiem rezul ‑
tātiem un citiem rezultātiem ir sniegts 
2. tabulā  par projektiem, kas saistīti ar 
pārvaldību, un 3. tabulā  par projek ‑
tiem citās jomās. Palātas novērtējumā 
tika ņemti vērā attiecīgie secinājumi 
(ja tie bija pieejami), kas sniegti uz 
rezultātiem vērstas uzraudzības ( ROM ) 
ziņojumos un novērtējumos22.IPA projektu tiešie rezultāti un 
koprezultāti plašākā mērogā 
vairākumā gadījumu atbilda 
plānotajam
41 
Neraugoties uz sistemātisku kavē ‑
šanos, revidētajiem projektiem, kas 
revīzijas laikā bija pabeigti, sākotnēji 
plānotie vai īstenošanas laikā pārskatī ‑
tie tiešie rezultāti vairākumā gadījumu 
tika sasniegti. Tiešo rezultātu sasnieg ‑
šana patiesībā bija priekšnoteikums 
tam, lai Komisija veiktu galīgos maksā ‑
jumus, tādējādi bija ļoti maz gadījumu, 
kad, pabeidzot projektu, tiešie rezultāti 
netika pilnībā sasniegti (sk.  7., 9. un 
10. izcēlumu ). Tomēr daži revīzijas 
konstatējumi radīja jautājumu par 
atsevišķu, bieži vien salīdzinoši mazno ‑
zīmīgu tiešo rezultātu lietderību vidējā 
termiņā vai ilgtermiņā (sk. 48. punktu).
42 
Projektiem parasti bija labi koprezul ‑
tāti, pat tādi, kas pārsniedza plānotos 
tiešos rezultātus, veicinot IPA palī ‑
dzības mērķu sasniegšanu. Kopumā 
visi astoņi revidētie IPA projekti, kas 
saistīti ar pārvaldību, palīdzēja uzlabot 
saņēmēj  iestāžu spējas un/vai valsts 
tiesisko regulējumu (sk.  6. izcēlumu ). 
Palāta konstatēja būtiskus trūkumus 
saistībā ar četru pārvaldības projektu 
koprezultātiem (sk.  7. izcēlumu ).21 “Novērtējumā par tiesiskuma 
jomu Serbijā, ko īsteno un 
finansē IPA un citi līdzekļu 
devēji” (par 2007.–2011. gadu), 
2013. gada maija versijā, ir 
apstiprināts, ka par vāju izstrādi 
liecina projekta uzsākšana 
priekšlaicīgi, kad tā darbības 
vēl nav iespējams pienācīgi 
īstenot (24. lpp), un ka būtu 
jāievieš nosacījumi, kuru 
iespējamā sankcija ir atlikt 
projekta īstenošanu (59. lpp.).
22 Proti, starpposma novērtējumā 
un metanovērtējumā par 
IPA palīdzību, Serbijas valsts 
ziņojums, ECORYS , 2013. gada 
augusts. Sk. arī novērtējumus, 
kas minēti 22., 24., 28. un 
30. zemsvītras piezīmē.
20 Apsvērumi
Ar pārvaldību saistītos projektos sasniegto reālo rezultātu piemēri
2. projektā “Cīņa pret korupciju” tika veiksmīgi atbalstīta Korupcijas novēršanas aģentūras administratīvo 
spēju stiprināšana, jo īpaši nodrošinot risinājumus IT jomā. Piedaloties pārskatītās pretkorupcijas stratēģijas un 
rīcības plāna sagatavošanā, tika uzlabots arī korupcijas novēršanas tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma.
5. projekts “Pašvaldību atbalsta programma” palīdzēja uzlabot vietējo pārvaldes iestāžu spējas un iedzīvo ‑
tājiem sniegto pakalpojumu kvalitāti. To apliecināja Palātas veiktā revīzija uz vietas Kraljevo (ģeogrāfiskās 
informācijas sistēma) un Nišā (Kontaktcentrs un Būvatļauju centrs). Projekts arī palīdzēja uzlabot saziņu un 
sadarbību starp pašvaldībām un komunālo pakalpojumu uzņēmumiem, kuri darbojas to teritorijās.
Ar pārvaldību saistītos projektos sasniegto neviendabīgo rezultātu piemēri
5. projektā “Pašvaldību atbalsta programma” paredzētajam īpašajam modulim, kas atbalsta pašvaldību obligā ‑
ciju iniciatīvu, bija ierobežoti rezultāti. Pilsētu un pašvaldību pastāvīgā konference aicināja ieviest pašvaldību 
obligācijas kā alternatīvu tradicionālajiem banku aizdevumiem, taču bankas tam nepiekrita un pašvaldības 
pretojās izmaiņām. Pašvaldību obligāciju apjoms bija ļoti niecīgs. Pašvaldību obligācijas 2013. gada vidū bija 
emitējušas tikai divas pilsētas – Novisada par 35 miljoniem EUR un Pančevo par 1 miljonu EUR. Mazā emisijas 
apjoma dēļ IPA finansētais sekundārais tirgus tā arī nekad nesāka darboties.
Īstenojot 8. projektu “Valsts iekšējā finanšu uzraudzība”, Finanšu ministrijā tika veiksmīgi izveidota galvenā 
saskaņošanas nodaļa (GSN), taču revīzijas laikā tā visus savus resursus koncentrēja uz apmācību un vēl nevei ‑
ca citus parastos GSN pienākumus, piemēram, iekšējo revīzijas stratēģiju un standartu izstrādi. Proti, GSN vēl 
nesniedza atbalstu finanšu vadītājiem un iekšējiem revidentiem riska novērtēšanā un krāpšanas novēršanā. 
Plānotās iekšējās revīzijas nodaļas tika oficiāli izveidotas, bet tām bija problēmas ar personālu. Tomēr, īsteno ‑
jot šo projektu, izdevās izveidot iekšējo revidentu sertifikācijas shēmu.
Piemēri labiem rezultātiem, kas gūti ar pārvaldības jomu nesaistītos IPA projektos
IPA finansētie elementi 13. projektā “Serbijas elektroenerģija” sasniedza iecerētos rezultātus attiecībā uz iepir ‑
kuma spēju veidošanu un acquis  atbilstošu piesārņojuma novēršanas sistēmu uzstādīšanu.
Ar korupcijas jautājumiem saistītās PSO dotācijas, kas ietvertas 15. projektā “Pilsoniskās sabiedrības dialogs”, 
sasniedza tādus ilgtspējīgus rezultātus kā praktisku metodiku izstrāde cīņai pret korupciju veselības aprūpes 
nozarē un publiskā iepirkuma procedūru uzraudzībai, ko veic iedzīvotāji, un valsts integritātes sistēmas izpē ‑
tes īstenošana.6. izcēlums 7. izcēlums 8. izcēlums
21 Apsvērumi
43 
No visiem septiņiem revidētajiem 
projektiem, kas tika īstenoti citās 
intervences jomās, nevis pārvaldī ‑
bas jomā, četros projektos pilnībā 
vai lielākoties tika sasniegti plānotie 
koprezultāti, kas pārsniedza tiešos 
rezultātus (sk.  8. izcēlumu ), un divi tika 
novērtēti kā daļēji efektīvi (sk.  9. izcē -
lumu ). Septītais projekts (12. projekts 
“Žežeļa vārdā nosauktais tilts”) revīzijas 
laikā vēl turpinājās, un bija paredzams, 
ka tā izpilde aizkavēsies 18 mēnešus. 
Problemātisko projektu sarakstos 
dominē lielie infrastruktūras projekti, 
kur bieži izplatīta problēma ir apstājies 
progress un nokavēti termiņi23. ES jau 
agrāk bija finansējusi divus citus Žežeļa 
vārdā nosauktā tilta rekonstrukcijas 
atbalsta projektus – CARDS  2004. gada 
projektu24, lai finansētu sīki izstrādātu 
tehniskā projekta specifikāciju, un 
IPA 2008. gada projektu rekonstrukcijas 
uzraudzībai. Neraugoties uz ES būtisko 
finansējumu un tehnisko palīdzību, 
Serbijas iestāžu spējas ieguldījumu 
projektu plānošanā un īstenošanā jo ‑
projām ir vājas. Būvatļauju pieejamība 
joprojām ir nopietna problēma, kuru 
Komisija pakāpeniski risina, plānojot 
IPA palīdzību (sk. 31. punktu).23 Serbijas Republikai sniegtās 
attīstības palīdzības lietderības 
un efektivitātes novērtējums pa 
nozarēm, Maxima Consulting , 
atsauce SWE14/OC01 ‑18, 
2014. gads, 80. lpp.
24 Laikā no 2000. gada līdz 
2006. gadam Serbijas atbalsta 
programmas tika galvenokārt 
finansētas saskaņā ar Padomes 
2000. gada 5. decembra 
Regulu (EK) Nr. 2666/2000 
par palīdzību Albānijai, 
Bosnijai un Hercegovinai, 
Horvātijai, Dienvidslāvijas 
Federatīvajai Republikai 
un bijušajai Dienvidslāvijas 
Maķedonijas Republikai, 
par Regulas (EK) Nr. 1628/96 
atcelšanu un par grozījumiem 
Regulā (EEK) Nr. 3906/89, 
Regulā (EEK) Nr. 1360/90, 
Lēmumā 97/256/EK un 
Lēmumā 1999/311/EK 
(CARDS  regula) (OV L 306, 
7.12.2000., 1. lpp.). 
CARDS  nozīmē Kopienas 
palīdzība rekonstrukcijai, 
attīstībai un stabilizācijai.
Piemēri daļēji efektīviem IPA projektiem, kas nav saistīti ar pārvaldības jomu
11. projekta “Privātā sektora konkurētspēja” iecerētie rezultāti attiecībā uz iestāžu stiprināšanu tika sasniegti 
daļēji – valdības līmenī ir jāpārstrādā kopu stratēģija un jāizstrādā efektīvi atbalsta mehānismi vietējās ķēdes 
attīstībai. Daļēja mērķu sasniegšana tika konstatēta arī attiecībā uz internacionalizāciju – tika sasniegti pieci 
no astoņiem mērķiem.
Daļēji efektīvs bija arī 14. projekts “Lauku attīstība”. Maksājumu aģentūra un vadošā iestāde tika izveidotas, 
taču to akreditācija kavējās (revīzijas laikā par pusotru gadu) notikumu dēļ, kas bija ārpus projekta ietekmes. 
Maksājumu aģentūra nespēja apgūt plānotos projekta pasākumus, jo īpaši apmācību. Arī otrs projekta ele ‑
ments ( Leader ) sasniedza daļējus rezultātus. Centieni izveidot plānotās vietējās struktūras bija veiksmīgi, bet 
projekts nespēja nodrošināt pietiekamu skaitu apmācīta personāla.9. izcēlums
22 Apsvērumi
Konkursa un iepirkuma 
procedūras kopumā bija 
efektīvas
44 
Konkursa un iepirkuma procedūras 
tika atzītas par kopumā atbilstošām, 
lai savlaicīgi nodrošinātu iecerētos 
tiešos rezultātus25. Tomēr četriem no 
revidētajiem projektiem bija nopietnas 
problēmas ar visa plānotā aprīkojuma 
vai tā daļas iepirkumu, it īpaši speciali ‑
zēta un sensitīva aprīkojuma gadījumā 
(sk.  10. izcēlumu ).
45 
Komisija nepieprasīja uzraudzības 
kopsavilkumu par visām neveiksmīga ‑
jām konkursa procedūrām un neana ‑
lizēja iemeslus, kāpēc dažas konkursa 
procedūras izrādījās neveiksmīgas, pat 
vairākkārt. Netika konstatēti nekā ‑
di pierādījumi tam, ka būtu ievēroti 
IPA 2008. gada plānošanas rokasgrā ‑
matā paredzētie noteikumi par specia ‑
lizēto aprīkojumu26.IPA projektu ilgtspējas izredzes 
nav pilnībā apmierinošas
46 
Divās trešdaļās no revidētajiem pro ‑
jektiem Palāta konstatēja problēmas ar 
atsevišķu tiešo rezultātu un citu rezul ‑
tātu ilgtspēju. Iegādāto preču sniegtā 
labuma ilgtspēja ir īpaši apdraudēta, 
ja trūkst būtiski svarīgu lēmumu vai ja 
atbalsta saņēmējam nav pietiekamu 
budžeta resursu un viņš ir atkarīgs no 
līdzekļu devējiem (sk.  1 1. izcēlumu ). 
Ar pārvaldības jomu saistītu projek ‑
tu ilgtspēju īpaši apdraud personāla 
problēmas, kuras vēl vairāk pastiprinā ‑
ja taupības pasākumi, ko pēc globā ‑
lās krīzes īstenoja Serbijas valdība 
(sk.  12. izcēlumu ).25 Tā kā ES delegācija iepirkuma 
procedūras uzsāka centralizētā 
pārvaldībā, no projektiem 
nav iespējams izdarīt nekādus 
secinājums par Serbijas iestāžu 
administratīvajām spējām 
iepirkuma jomā.
26 Ieguldījumu projektiem vai 
projektu elementiem, kas 
attiecas uz specializēto 
aprīkojumu vai kuriem piešķirta 
ievērojama summa, saistītā 
projekta apraksta galīgais 
apstiprinājums tiks sniegts pēc 
tam, kad būs uzrādīts atbilstošs 
tirgus pētījums. Valsts 
IPA koordinatoram ir rakstveidā 
jāpamato jebkādi vajadzīgie 
šā noteikuma izņēmumi un 
pamatojums jāiesniedz Eiropas 
Komisijai ( IPA plānošanas 
rokasgrāmatas 7.2. daļa).
Piemēri problēmām konkursa un iepirkuma procedūrās
1. projektā “Policijas reforma” slepenās novērošanas aprīkojuma konkursa procesam atvēlētais laiks beidzās 
un piešķirtie līdzekļi galu galā tika atsaukti. Neveiksmīgais aprīkojuma iepirkums iedragāja atbalsta saņēmēja 
apņemšanos, un tas joprojām negatīvi ietekmē iekšējās uzraudzības nodaļas spēju efektīvi apkarot korupciju 
policijā, kas bija viens no projekta galvenajiem mērķiem.
6. projektā “Atbalsts muitai” IPA finansētā aprīkojuma 2. daļa (apģērbs) no konkursa procedūras beigās tika 
svītrota, jo radās problēmas ar ES izcelsmes noteikumu ievērošanu, tāpēc to finansēja Serbija pati.10. izcēlums
23 Apsvērumi
Piemēri personāla problēmām ar pārvaldības jomu saistītos projektos
8. projekta “Valsts iekšējā finanšu uzraudzība (VIFU)” rezultātu ilgtspēja ir atkarīga no Finanšu ministrijas spē ‑
jas izveidot pienācīgu un pastāvīgu kvalificētu iekšējo revidentu grupu valsts sektorā. Tā kā šī grupa konkurē 
ar privāto sektoru un Valsts revīzijas iestādi, tai radās grūtības ar darbinieku pieņemšanas plāna sagatavošanu 
un personāla mainības ierobežošanu28.
Personāla mainība apdraud arī to jauno struktūru institucionālās spējas, kas atbild par IPA finansētā lauku 
attīstības komponenta īstenošanu 14. projektā “Lauku attīstība”29.
28 Revīzijas laikā sastaptajām iekšējās revīzijas nodaļām bija problēmas ar personālu. Tieslietu ministrijā darbā bija pieņemti divi revidenti 
(nesertificēti), nevis plānotie astoņi revidenti. Finanšu ministrijā darbojās tikai viens iekšējais revidents (nodaļas vadītājs), lai gan plānoti bija trīs.
29 Sk. arī “Novērtējumu par lauksaimniecības un lauku attīstības nozari, ko īsteno un finansē IPA programma un citi līdzekļu devēji”, 2013. gada janvāris, 
nozares novērtējums, 37.–39. lpp.Ilgtspējas risku piemēri
Attiecībā uz 3. projekta “Tiesu sistēma” ilgtspēju Serbijas iestādes revīzijas laikā vēl nebija pieņēmušas izšķirī ‑
go lēmumu par to, kādu sistēmu (ES sistēma SAPS  vai ASV sistēma AVP ) ieviest Serbijas tiesu tīklā. Finansējuma 
pieejamība sistēmas ieviešanai valsts līmenī nebija skaidra, un tai varētu traucēt ar programmatūras dzīves 
ciklu saistītas problēmas un nepietiekama vai novecojusi aparatūra. Aptuveni 70 % no Serbijas tiesu iestādēm 
paredzētā IT budžeta nodrošināja IPA vai citi līdzekļu devēji, bet atlikušie 30 % nāca no valsts budžeta, kas nav 
ilgtspējīgs risinājums IT attīstībai un saņēmēja līdzdalības nodrošināšanai.
Galvenā ilgtspējas problēma 9. projektā “Reģionālā attīstība” bija reģionālās attīstības politikas neskaidrā 
organizatoriskā struktūra gan valsts, gan arī reģionu līmenī. Nebija skaidras vienprātības par decentralizācijas 
pakāpi un to, cik lietderīga būtu reģionalizācija27. Pastāvēja būtisks risks, ka atbalstītās reģionālās attīstības 
aģentūras (RAA) bez skaidriem uzdevumiem un pienākumiem nevarētu funkcionēt. Tām bija arī nopietnas 
finansiālas problēmas, un tās joprojām bija atkarīgas no līdzekļu devējiem.
Netika plānots un paredzēts nomainīt IPA finansētās neatliekamās palīdzības mašīnas, kuru ekspluatācijas 
laiks būs drīzumā beidzies un kuru apkopes izmaksas pastāvīgi pieaug. Tāpēc nebija pārliecības, vai, īstenojot 
10. projektu “Neatliekamā medicīniskā palīdzība”, pilnveidotās spējas varētu saglabāties ilgākā laika posmā.
27 Valsts reģionālās attīstības plāna un reģionālās attīstības stratēģiju ex ante  novērtējums, IBF International Consulting , 2012. gada jūlijs, 7. lpp.12. izcēlums 11. izcēlums
24 Apsvērumi
47 
Lai gan likumdošana izrādījās šķērslis 
atsevišķu projektu elementu efektivi ‑
tātei (sk. 28. punktu), dažos gadījumos 
tā veicināja visa projekta ilgtspēju. 
Piemēram, jaunais Serbijas Publiskā 
iepirkuma likums ir nodrošinājis ilgt ‑
spēju daudziem 7. projekta “Publiskais 
iepirkums” rezultātiem, kā arī dažiem 
pasākumiem, kas finansēti no revidē ‑
tajām darbību dotācijām 15. projektā 
“Pilsoniskās sabiedrības dialogs”. 2. tabulaIPA projekti pārvaldības jomā. Tiešo rezultātu un citu rezultātu novērtējums
Revīzijas kritērijiProjekti1. Policijas reforma
2. Cīņa pret korupciju
3. Tiesu sistēma
4. Prokurori 
un sodu  sistēma
5. Pašvaldību atbalsta 
programma
6. Serbijas muita
7 . Publiskā iepirkuma 
birojs
8. Valsts iekšējā finan -
šu uzraudzība (VIFU), 
3. posms
Plānotie tiešie rezultāti tika nodrošināti
Tika sasniegti iecerētie koprezultāti, kas pārsniedza 
tiešos rezultātusNeattiecas 
projekts 
turpinās
Konkursa un iepirkuma procedūras tika pienācīgi 
sagatavotas, lai savlaicīgi nodrošinātu iecerētos tiešos 
rezultātus
Valsts tiesību akti, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu 
intervences efektivitāti, bija spēkā
Projektam bija labas ilgtspējas izredzes pēc IPA finan -
sēšanas perioda beigām, proti, tika garantēts finansē -
jums pēc IPA perioda un atbalsta saņēmēja līdzdalība 
un spējas, lai nodrošinātu projekta nepārtrauktību
Apmierinoši
Daļēji apmierinoši
Neapmierinoši
25 Apsvērumi
48 
Attiecībā uz ilgtspēju trūkst pienācīgu 
pārraudzības pasākumu. Kad līgumu 
darbības laiks ir beidzies, to ietekme 
un lietderība tiek novērtēta reti. Serbijā 
vēl nav uzsākti ex post ROM  pasākumi, 
lai pārbaudītu IPA projektu rezultātu 
ilgtspēju vidēji ilgā un ilgā laikposmā. 
Pašos projektos/līgumos nav pare ‑
dzēta atbildība par plānoto rezultātu 
vidēja termiņa vai ilgtermiņa ietekmi 
vai ilgtspēju. Šāda atbildība beidzas, 
tiklīdz ir izpildītas līgumā paredzētās darbības. Pienācīgu pārraudzības me ‑
hānismu jo īpaši trūkst tad, ja noteiktu 
sasniedzamo iznākumu praktisko 
lietderību ir iespējams novērtēt tikai 
vairākus gadus pēc projekta īstenoša ‑
nas, piemēram, politikas dokumentu, 
protokolu, procedūru, rokasgrāmatu, 
analīžu, dažādu pētījumu u. c. gadīju ‑
mos, vai tad, ja projektā tas ir skaidri 
norādīts, piemēram, 1. projektā “Polici ‑
jas reforma” un 10. projektā “Neatlieka ‑
mā medicīniskā palīdzība”.3. tabulaIPA projekti ar pārvaldību nesaistītā jomā. Tiešo rezultātu un citu rezultātu 
novērtējums
Revīzijas kritērijiProjekti9. Reģionālās attīs -
tības programma
10. Neatliekamā 
medicīniskā 
palīdzība
11. Privātā sektora 
konkurētspēja
12. Žežeļa vārdā 
nosauktais tilts
13. Serbijas 
elektroenerģija
14. Lauku attīstības 
politika
15. Pilsoniskā 
sabiedrība
Plānotie tiešie rezultāti tika nodrošinātiNeattiecas 
projekts 
turpinās
Tika sasniegti iecerētie koprezultāti, kas pārsniedza 
tiešos rezultātusNeattiecas 
projekts 
turpinās
Konkursa un iepirkuma procedūras tika pienācīgi 
sagatavotas, lai savlaicīgi nodrošinātu iecerētos tiešos 
rezultātus
Valsts tiesību akti, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu 
intervences efektivitāti, bija spēkāNeattiecas
Projektam bija labas ilgtspējas izredzes pēc IPA finan -
sēšanas perioda beigām, proti, tika garantēts finansē -
jums pēc IPA perioda un atbalsta saņēmēja līdzdalība 
un spējas, lai nodrošinātu projekta nepārtrauktību
Apmierinoši
Daļēji apmierinoši
Neapmierinoši
26 Apsvērumi
Otrā daļa. Komisijas 
īstenotā nefinansiālās 
palīdzības vadība, 
atbalstot pārvaldību
Dialogā ar Serbiju Komisija 
vispusīgi risināja pārvaldības 
jautājumus, aizvien 
palielinot pozitīvo ietekmi
49 
Palāta pārbaudīja, vai ES un Serbi ‑
jas dialogā tika sīki iztirzāti galvenie 
pārvaldības jautājumi un vai tajā tika 
ietverta izpildes pasākumu noteikšana 
un pārraudzība. Tā pārbaudīja arī to, 
vai politikas veidošanā un projektu 
izstrādē tika ņemtas vērā politikas 
prioritātes. Palāta pārskatīja desmit 
jaunākos IPA projektus, kas īstenoti 
citās nozarēs, nevis pārvaldības jomā 
(sk.  II pielikumu ), lai novērtētu, kādā 
ziņā pārvaldība un cīņa pret korupciju 
kā transversāli jautājumi ir iekļauti 
šajos projektos.
Tika veidots strukturēts 
Komisijas un Serbijas dialogs 
par pārvaldību
50 
Stabilizācijas un asociācijas nolīgums 
(sk. 2. punktu) ietver noteikumus, kas 
attiecas uz ES un Serbijas dialogu par 
politikas jautājumiem un sadarbības 
politiku30. Komisija ir ieviesusi kom ‑
pleksu sistēmu, ko veido oficiālas un 
mazāk oficiālas sanāksmes un dažāda 
līmeņa dokumenti, lai veicinātu padzi ‑
ļinātu un pastāvīgu dialogu ar Serbijas 
partneriem. Uzlabotam pastāvīgajam 
dialogam (UPD), dialogam par pagaidu 
nolīgumu (PN) un augstāka līmeņa 
IPA dialogam izveidotās struktūras ir 
parādītas 2. attēlā . Vispārējā politikas 
dialoga un IPA plānošanas procesa 
sarežģītība ir redzama 3. attēlā .51 
Politisko kritēriju kontekstā UPD lielu 
nozīmi piešķīra valsts pārvaldes refor ‑
mai (VPR) un tieslietu nozares reformai, 
tostarp cīņai pret korupciju. Šīs jomas 
tika sīki un konsekventi analizētas 
gan UPD plenārsēdēs, gan arī īpašās 
UPD struktūrvienībās. To, ka tiesu sis ‑
tēmas reformas un korupcijas apkaro ‑
šanas nozīme saistībā ar kandidātvalsts 
statusu Serbijai saglabājas, apliecina 
fakts, ka attiecīgās acquis  nodaļas (23. 
un 24. nodaļa) tiek skatītas jau sarunu 
procesa sākumā, pamatojoties uz ie ‑
priekšējās pievienošanās sarunu kārtās 
gūto pieredzi.30 Jo īpaši SAN II un VIII sadaļa.
27 Apsvērumi
ES un Serbijas dialoga struktūras (līdz 2013. gada septembrim)2. attēls
IPA dialoga struktūraAr pagaidu nolīgumu (PN) 
saistīta dialoga struktūra
Tikai ES 
dalībvalstis
Serbijas 
valdībaKomisijaES 
dalībvalstis
Serbijas 
valdība 
(NIPAC un 
SEIO)KomisijaIkgadējā IPA 
komiteja
Serbijas 
valdībaKomisijaIkgadējā PN 
komiteja
Transports
Iekšējais tirgus 
un konkurence
Tirdzniecība, 
muita un nodokļu sistēma
Lauksaimniecība 
un zivsaimniecība
StatistikaPN 
apakškomitejasSAN
Ikgadējā UPD 
plenārsēde
Tiesiskums, 
brīvība, drošība
Transports, 
enerģētika, vide, reģionālā politika
Iekšējais tirgusSociālā politika, 
informācijas sabiedrība, audiovizuālā joma, pētniecība un inovācija
Ekonomikas un 
ﬁnanšu jautājumi, statistika
Lauksaimniecība, 
zivsaimniecība, pārtikas nekaitīgums
RūpniecībaUPD 
apakškomitejasIPA Apvienotā 
uzraudzības 
komiteja
Nozaru darba 
grupas/nozaru 
uzraudzības 
apakškomitejas
TiesiskumsValsts pārvaldes 
reforma
PSO un plašsaziņas 
līdzekļi
Ekonomikas 
attīstība
TransportsSociālā attīstībaLauksaimniecība 
un lauku attīstība
Vide un enerģētikaAr stabilizācijas un asociācijas nolīgumu (SAN) 
saistīta uzlabota pastāvīgā dialoga (UPD) 
struktūra
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas un EĀDD sniegto informāciju.
28 Apsvērumi
Politiskā un ar IPA saistītā ES un Serbijas dialoga galvenie elementi3. attēls
Politiskais dialogs Politikas dialogs Īstenošana un pārraudzība
Revīzijas ziņojums Novērtējumi ROM ziņojumiKomisijas ikgadējie 
progresa ziņojumiLīguma starpposma 
un galīgie ziņojumiKomisijaZiņošana, uzraudzība un novērtēšanaProjektu priekšlikumiSerbijaSerbijas vajadzību 
novērtējumsSerbijas integrācijas 
programma ES
IPA ikgadējā 
programmaFinansēšanas 
lēmumsMIPD MIFFSerbija
KomisijaKomisijaKomisijas 
paziņojumiPaplašināšanās 
stratēģijas
dokumentsPadomes 
secinājumiEP ziņojumiEiropas 
partnerībaSNN SAN
Līguma koriģēšana Konkurss, iepirkums Lēmums uzsākt līguma izpildiKomisijaProjektu/līgumu īstenošanaIPA plānošanaPolitiskā pamatstratēģija
Serbijas valsts 
rīcības plāniSerbijas valsts 
stratēģijas
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas un EĀDD sniegto informāciju.
29 Apsvērumi
52 
Publisko finanšu pārvaldības (PFP) 
reforma parasti tika analizēta UPD ple ‑
nārsēdēs, izskatot VPR nodaļu, bet 
tai tika pievērsta nedaudz mazāka 
uzmanība nekā citām pārvaldības 
jomām. Tomēr konkrēti PFP jautājumi, 
piemēram, par Valsts revīzijas iestā ‑
di, valsts iekšējo finanšu uzraudzību 
(VIFU), Galveno saskaņošanas nodaļu, 
iekšējo revīziju un likumu par budžeta 
sistēmu, tika sīkāk aplūkoti UPD struk ‑
tūrvienību līmenī.
53 
Komisijai bija vēl viena iespēja PFP jau ‑
tājumus pārrunāt ar Serbiju, kad tā 
izstrādāja vispārējā budžeta atbalsta 
programmas noteikumus Serbijai 
saskaņā ar IPA I komponentu 2009. ga ‑
dam. Programmas mērķis bija īstermi ‑
ņā atbalstīt makrofinansiālo stabilitāti 
Serbijā un, neraugoties uz ekonomikas 
krīzi, ļaut valstij turpināt strukturālās 
reformas31. Galvenie maksājumu nosa ‑
cījumi bija Serbijas finanšu un admi ‑
nistratīvo procedūru uzticamība, jauns 
budžeta likums, ko iesniegusi Serbijas 
valdība, un stratēģijas dokumenta 
pieņemšana par finanšu pārraudzību 
valsts sektorā. Cits nosacījums bija 
sākt PIFP atjaunināšanu, lai sagatavotu 
PFP ceļvedi. Komisija uzskatīja, ka visi 
šie nosacījumi līdz 2010. gada bei ‑
gām bija izpildīti. Lai gan Serbija nav 
sagatavojusi īpašu PFP ceļvedi, Palāta 
konstatēja, ka Serbijas VPR stratēģijā 
no 2013. līdz 2016. gadam ir ņemti vērā 
daži PFP jautājumi. Turklāt, pieņemot 
2012. gada likumu par publisko iepir ‑
kumu, tika novērsti vairāki trūkumi, kas 
bija konstatēti iepriekšējos gados.Dialogā tika ietverta ar labu 
pārvaldību saistītu izpildes 
pasākumu sistemātiska izveide 
un pārraudzība
54 
Vairāklīmeņu struktūras (sk.  2. un 
3. attēlu ) nodrošināja stabilu pama ‑
tu atklātam dialogam, lai saskaņotu, 
noteiktu, pārraudzītu un uzraudzītu 
prioritātes. Ar galvenajiem pārvaldības 
jautājumiem saistītie konkrētie izpildes 
pasākumi katru gadu tika izskatīti no 
jauna gan UPD plenārsēdēs, gan arī 
apakškomiteju sanāksmēs.
55 
Komisijas veiktās uzraudzības process 
skaidri norādīts ikgadējos progresa 
ziņojumos. Palātas veiktā analīze aplie ‑
cināja, ka Komisijas sniegtajos progre ‑
sa ziņojumos ir reāli novērtēti panā ‑
kumi, kas gūti galvenajās pārvaldības 
jomās Serbijā. Saskaņā ar šiem ziņoju ‑
miem no 2007. gada līdz 2013. gadam 
korupcijas apkarošanas jomā tika gūti 
daži reāli rezultāti, sākot no iestāžu 
sistēmas izveides ar IPA palīdzību un 
PSO plašākas līdzdalības līdz dažu aug ‑
sta līmeņa korupcijas gadījumu izmek ‑
lēšanai. Panākumi tika konstatēti arī 
saistībā ar valsts pārvaldes reformu un 
publisko finanšu pārvaldības reformas 
finanšu pārraudzības elementu; tāpat 
tika panākts būtisks progress publiskā 
iepirkuma jomā. Lielākās problēmas 
no visām galvenajām labas pārvaldī ‑
bas jomām bija saistītas ar tieslietu 
nozares reformu, kuras progress kopš 
2007. gada nebija liels.31 No 2009. gadā Serbijai piešķirtā 
IPA finansējuma  budžeta 
atbalstam tika atvēlēti 
100 miljoni EUR. Tas papildināja 
pārskatīto SVF programmu 
2,9 miljardu EUR apmērā un 
attīstības politikas aizdevumus 
no Pasaules Bankas.
30 Apsvērumi
56 
Serbija, sākot ar 2010. gadu, valsts 
rīcības plānos, kas izstrādāti Komisijas 
ieteikumu īstenošanai, ir sniegusi pie ‑
rādījumus par pārredzamiem mērķiem 
un uzdevumiem un atbilstošu uzrau ‑
dzību, kā arī sistemātisku un viegli 
salīdzināmu kopsavilkumu par pārrau ‑
dzības pasākumiem.
Dialogs iedibināja sasaisti 
starp politiskajām prioritātēm 
un politikas veidošanu
57 
Galvenajos IPA plānošanas dokumentos 
Serbijai32 no 2007. gada līdz 2013. ga ‑
dam, kuru pamatā būtībā ir nozīmī ‑
gākie dialoga dokumenti, svarīgākās 
pārvaldības jomas bija pietiekami 
aptvertas, lai gan publisko finanšu pār ‑
valdības reformai tajos tika pievērsta 
nedaudz mazāka uzmanība. Dialogā 
regulāri tiek minēta vispārējā IPA palī ‑
dzība vai konkrēti IPA projekti kā svarīgi 
instrumenti pārvaldības uzlabošanai 
Serbijā. IPA Apvienotā uzraudzības ko ‑
miteja (sk.  2. attēlu ), kas tika izveidota 
2008. gadā, izskatīja konkrētus augstā ‑
kā līmeņa dialoga īstenošanas aspektus 
un ņēma vērā arī finansiālās palīdzības 
stratēģisko līmeni33.58 
Apvienotajā uzraudzības komitejā 
2012. gadā sāka darboties astoņas 
nozaru uzraudzības apakškomitejas. To 
galvenā uzmanība ir vērsta uz kontek ‑
stu, kādā tiek sniegta IPA palīdzība. Tās 
vada Komisija un Serbija ( SEIO ), tām ir 
pārredzama struktūra, un tās ir ievie ‑
sušas efektīvu un viegli salīdzināmu 
uzraudzības instrumentu. Nozaru uz ‑
raudzības apakškomitejas ir arī būtiski 
uzlabojušas koordināciju starp valsts 
vajadzību noteikšanu un IPA palīdzību. 
Piemēram, projektos, kas saskaņā ar 
jaunākajām IPA valsts programmām at ‑
tiecās uz VPR, tika ņemtas vērā gandrīz 
visas prioritātes, kuras noteiktas Serbi ‑
jas vajadzību novērtējuma dokumenta 
(2011.–2013. gadam) VPR iedaļā34.
Dialogā un plānošanas procesā 
uz pārvaldību liktais uzsvars 
projektu izstrādē parasti nebija 
skaidri izteikts
59 
Augsta līmeņa IPA plānošanā īpaša 
uzmanība tika pievērsta labai pārval ‑
dībai – daļēji ņemot vērā pārvaldības 
problēmas iepriekšējās pievienošanās 
sarunu kārtās, kas tika uzskatītas par 
attiecīgās valsts nepietiekamas saga ‑
tavotības rādītāju. Tomēr kopumā šo 
uzsvaru Komisija un Serbijas iestādes 
skaidri neatspoguļoja projektu plāno ‑
šanas līmenī.32 SAN, Komisijas paplašināšanās 
stratēģijās, Eiropas partnerībā, 
IDPD un ikgadējās valsts 
IPA programmās.
33 IPA Apvienoto uzraudzības 
komiteju kopīgi vada augsta 
(direktoru) līmeņa Komisijas 
pārstāvis un valsts IPA valsts 
koordinators, kas pašreiz ir 
Eiropas integrācijas ministrs.
34 Turklāt pastiprinātā uzmanība, 
kas politikas veidošanā 
tiek veltīta pārvaldībai, ir 
atspoguļota ES paplašināšanās 
stratēģijā 2013.–2014. gadam, 
kurā ir paredzēti būtiski 
turpmākie centieni uzlabot 
publisko finanšu vadību 
un kontroli valsts sektorā.
31 Apsvērumi
60 
Mazāk nekā pusē 2007.–2012. gada 
projektu izstrādes dokumentu bija ie ‑
kļautas īpašas atsauces uz labu pārval ‑
dību. Tiem projektiem, kuriem pārval ‑
dības aspekti bija svarīgs mērķis, bet 
nebija viens no galvenajiem mērķiem, 
dokumentācijā biežāk tika vispārīgi mi ‑
nēta vajadzība nodrošināt pārredzamī ‑
bu. Tikai dažos projektu izstrādes do ‑
kumentos Komisija un Serbijas iestādes 
bija konkrēti norādījušas korupcijas 
vai iespējama interešu konflikta riskus. 
Tomēr, sākot ar 2011. gadu, labas pār ‑
valdības aspekti projektu izstrādē tika 
ņemti vērā aizvien biežāk.
61 
Projektu izstrādes transversālo jau ‑
tājumu sarakstā nebija iekļauta laba 
pārvaldība vai cīņa pret korupciju. Pa ‑
tiesībā projektu izstrādes dokumentos 
par 2007.–2011. gadu bija iekļauti tikai 
trīs transversāli kritēriji: vienlīdzīgas 
iespējas, vide un minoritātes. Ceturtais 
transversālais jautājums – pilsoniskās 
sabiedrības un ieinteresēto personu 
līdzdalība – sarakstam tika pievienots 
2012. gadā.
62 
Nevienam no pārbaudītajiem pro ‑
jektiem (sk.  II pielikumu ) to izstrādē 
nebija iekļauts oficiāls novērtējums par 
vajadzīgajiem pretkorupcijas vai citiem 
labas pārvaldības pasākumiem, kas 
raksturīgi saņēmēja nozarei, izņemot 
E projektu “Likumdošanas stiprināša ‑
na centrālā līmenī”, kura aprakstā tika 
nedaudz skarti korupcijas jautājumi, 
un I projektu “Atbalsts MVU attīstībai”, 
kuram bija skaidri noteikts mērķis cīnī ‑
ties pret korupciju un ēnu ekonomiku, 
ieviešot e‑pakalpojumus.63 
Tomēr, neraugoties uz to, ka projektu 
izstrādē trūka skaidras atsauces uz 
korupcijas novēršanu vai pārvaldību, 
vairākums pārbaudīto projektu bija 
netieši veicinājuši labāku pārvaldī ‑
bu un cīņu pret korupciju. Pasākumi 
dažos projektos, kas sekmēja zināšanu 
izplatīšanu par labu praksi attiecībā 
uz iepirkumu un līgumiem, kā arī tās 
izmantošanu (piemēram, A projekts 
“Pašvaldību infrastruktūra” un B pro ‑
jekts “Ceļa būvuzraudzība gar X korido ‑
ru”), bija saskaņā ar valsts pretkorup ‑
cijas stratēģiju. A projekts “Pašvaldību 
infrastruktūra”  atbalstīja arī labu pār ‑
valdību, paredzot pasākumus, kas 
saistīti ar finanšu pārvaldību, kontroli 
un revīziju vietējā līmenī, un pasāku ‑
mus, kas saistīti ar projektu komplekta 
izstrādi saskaņā ar ES standartiem. Var 
uzskatīt, ka arī projektiem, kas atbalsta 
administratīvo spēju veidošanu vides 
un enerģētikas jomā (D projekts “Vides 
inspekcijas stiprināšana” un H projekts 
“Enerģētikas aģentūra”) un lauksaim ‑
niecības jomā (C projekts “Efektīva 
zemes apsaimniekošana” un J projekts 
“Atbalsts lauksaimniecībai”), ir ietekme 
uz korupcijas samazināšanu.
32 Apsvērumi
Apstiprinot Serbijā īstenoto 
Eiropas Savienības fondu 
pārvaldības sistēmu, 
Komisija pienācīgi neņēma 
vērā Serbijas publisko 
finanšu pārvaldību
64 
Palāta pārbaudīja, vai Komisija ir siste ‑
mātiski novērtējusi riskus IPA īstenoša ‑
nas struktūrās, vai Serbijas iestādes ir 
veikušas attiecīgos riska mazināšanas 
pasākumus un vajadzības gadījumā 
pārraudzījušas to izpildi un vai šis pro ‑
cess ir iekļauts visaptverošā PFP jautā ‑
jumu novērtēšanā, ko veic Komisija.
IPA īstenošanas struktūrās 
tika veikta sistemātiska riska 
analīze, bet pirms ES fondu 
pārvaldības decentralizācijas 
nebija vispusīga publisko 
finanšu pārvaldības 
novērtējuma
65 
IPA regula paredz, ka, ja vien iespē ‑
jams, ES fondu pārvaldība tiek de ‑
centralizēta, pārejot no Komisijas uz 
kandidātvalstīm, lai palielinātu saņē ‑
mējvalstu līdzdalību ES palīdzības pār ‑
valdībā. Šim nolūkam izmanto jaunas 
valsts struktūras, kuras kopā veido 
decentralizētu īstenošanas sistēmu, 
kas īsteno pirmspievienošanās palīdzī ‑
bu. Pirms lēmuma pieņemšanas par 
pārvaldības pilnvaru nodošanu35 saņē ‑
mējvalstij Komisijai ir jāpārliecinās, vai 
attiecīgā valsts pilda izvirzītos nosacī ‑
jumus, jo īpaši attiecībā uz vadības un 
kontroles sistēmām36.66 
Lai panāktu decentralizāciju – sākumā 
ar ex ante  pārraudzību, ko veic Ko ‑
misija, un pēc tam bez tās –, Serbija 
izmanto sīki izstrādātu ceļvedi, kurā 
noteikti indikatīvi bāzes dati un termi ‑
ņi. Saskaņā ar šo ceļvedi IPA īstenoša ‑
nas struktūrās37 bija jāveic sistemātiski 
riska novērtējumi, lai Serbijas iestādes 
un Komisija varētu tās akreditēt. Tomēr 
akreditācijas process attiecās tikai uz 
tām struktūrām, kas bija izveidotas 
IPA līdzekļu decentralizētai pārvaldībai. 
Tiesību aktos nebija prasības vispusīgi 
novērtēt vispārējo progresu PFP jomā, 
kā arī korupcijas novēršanu un cīņu 
pret to Serbijā. Tādējādi DIS akreditā ‑
cijas procedūra, atbalstot pārvaldību, 
bija efektīva, bet tikai attiecībā uz 
IPA vadības struktūrām, taču tā nebija 
iekļauta vispārējā PFP stratēģijā, ko 
īsteno valsts līmenī.
67 
Pietiekami attīstītām iekšējās revīzijas 
spējām Finanšu ministrijā un nozaru 
ministrijās ir jādod pozitīvs ieguldī ‑
jums vadības un kontroles sistēmā, 
kas ir vajadzīga decentralizētai vadī ‑
bai. Neraugoties uz dažiem pēdējā 
laikā gūtiem panākumiem38, pie valsts 
iekšējās revīzijas spēju uzlabošanas 
vēl ir daudz jāstrādā, lai varētu efektīvi 
atbalstīt ES fondu decentralizētu pār ‑
valdību. SIGMA  2013. gada ziņojumā39 
bija norādīts, ka nav pieņemta politika 
attiecībā uz krāpšanu un pārkāpumiem 
finanšu pārvaldībā un ka Galvenā sa ‑
skaņošanas nodaļa40 Finanšu ministrijā 
nav sniegusi pietiekamu metodisko 
atbalstu finanšu vadītājiem un iekšē ‑
jiem revidentiem riska novērtēšanā un 
krāpšanas novēršanā.35 Decentralizēta pārvaldība 
nozīmē to, ka Komisija nodod 
saņēmējvalstij pārvaldības 
pilnvaras attiecībā uz 
konkrētām darbībām, 
saglabājot kopējo un galīgo 
atbildību par vispārējā 
budžeta izpildi.
36 Padomes 2002. gada 25. jūnija 
Regula (EK, Euratom) 
Nr. 1605/2002 par Finanšu 
regulu, ko piemēro Eiropas 
Kopienu vispārējam budžetam 
(OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.), 
56. panta 2. punkts un 
IPA Īstenošanas regula (EK) 
Nr. 718/2007, 11. un 19. pants.
37 Lai īstenotu decentralizētu 
vadību, Serbijai ir jāizveido 
struktūras, kas atbild par 
publisko iepirkumu, līgumu 
slēgšanu, maksājumu veikšanu, 
uzraudzību un ziņošanu 
par  IPA programmām.
38 Sk. secinājumus par 8. projektu 
“Valsts iekšējā finanšu 
uzraudzība” 7. un 12. izcēlumā .
39 “Valsts pārvaldes reformas 
koordinēšana, īstenošana un 
prioritātes”, SIGMA  novērtējums 
par Serbiju, 2013. gada aprīlis.
40 Galvenās saskaņošanas 
nodaļas uzdevums ir attīstīt 
un saskaņot valsts dienestu 
iekšējās revīzijas spējas. 
Sk. arī  7. un 12. izcēlumu .
33 Apsvērumi
68 
Savā 2013. gada paplašināšanās stratē ‑
ģijā Komisija veica pasākumus pareizajā 
virzienā, uzsverot vajadzību ar paplaši ‑
nāšanās valstīm vispirms risināt pamat ‑
jautājumus. Komisija īpaši norādīja, 
ka, lai samazinātu krāpšanas risku un 
korupciju, PFP sistēmas būs ievērojami 
jāstiprina. Turklāt IPA nozaru budžeta 
atbalsts tiks sniegts ar nosacījumu, ka 
būs izpildīti attiecīgie PFP standarti.
Tika veikti riska mazināšanas 
pasākumi un pārraudzīta 
to izpilde
69 
Tika veikti būtiski IPA īstenošanas struk ‑
tūrās atklāto risku mazināšanas pasā ‑
kumi, kuru izpildi pārraudzīja Komisija. 
Nododot pārvaldības pilnvaras, Komisi ‑
ja turpina uzraudzīt sistēmu, precizējot 
visus neatrisinātos jautājumus (piemē ‑
ram, revīzijas secinājumus par atlikušo 
vidēja un zema līmeņa risku). Svarīgs 
risku mazinošs faktors ir tas, ka gadī ‑
jumā, ja prasības vairs netiek pildītas, 
Komisija var atsaukt vai uz laiku atcelt 
nodotās pārvaldības pilnvaras.70 
Riskus, kas saistīti ar personāla mainī ‑
bu41 un tādām politiskām pārmaiņām 
decentralizētās pārvaldības īstenoša ‑
nas laikā, kuru dēļ varētu tikt zaudēta 
pieredze un sinerģija, pārvaldības 
pilnvaru nodošanas posmā nav iespē ‑
jams vienkārši novērst, un ir vajadzīga 
aktīva turpmākā rīcība. Turklāt darbi ‑
nieki uzreiz pēc pieņemšanas darbā 
galvenokārt tiek apmācīti un viņiem 
ir ierobežotas iespējas gūt praktisku 
pieredzi, jo nekādi darījumi vēl neno ‑
tiek. Tas rada papildu risku saistībā ar 
motivācijas zudumu un augstu perso ‑
nāla mainības līmeni.
71 
Vēl viens risks, kas atklāts IPA struktū ‑
rās, ir pašreizējās ziņotāju aizsardzības 
ierobežotība, kā tas ir atzīts valsts pret ‑
korupcijas stratēģijā 2013.–2018. ga ‑
dam. Lai iegūtu iespējamo ziņotāju 
uzticību, Serbijas iestādes pašreiz saga ‑
tavo jaunu tiesību aktu par ziņotājiem.41 SIGMA  2013. gada ziņojumā 
aplēstais līmenis ir 15–20 % 
gadā. Tajā ir arī norādīts, 
ka pārmaiņas valdībā rada 
augstāku personāla mainības 
līmeni, jo īpaši vadošos amatos.
34
 Secinājumi  
un ieteikumi
Secinājumi
72 
Kopumā Komisija efektīvi vada 
pirmspievienošanās atbalstu Serbi ‑
jai. Finansiālā pirmspievienošanās 
palīdzība Serbijai, kā arī cita veida 
atbalsts efektīvi palīdz Serbijai īstenot 
sociālās un ekonomikas reformas un 
uzlabot pārvaldību valstī. Balstoties uz 
citās IPA saņēmējvalstīs gūto piere ‑
dzi, Komisija, plānojot finansiālo un 
nefinansiālo palīdzību Serbijai, aizvien 
lielāku uzmanību pievērš pārvaldības 
jautājumiem.
Vai Komisijas īstenotā 
IPA projektu vadība 
ir bijusi efektīva?
73 
Kopumā Komisijas īstenotā IPA pro‑
jektu vadība Serbijā ir bijusi efektīva. 
IPA palīdzības plānošanas pamatā ir 
saskaņota stratēģiska programma, 
un pakāpeniski uzlabojas tādu pro ‑
jektu atlase, kas ir būtiski, sagatavo ‑
jot Serbiju pievienošanās procesam 
(sk. 9.–22. punktu).
74 
Revidēto – gan pārvaldības, gan arī 
citās jomās īstenoto – projektu tiešie 
rezultāti pārsvarā atbilda plānotajam 
(sk. 39.–43. punktu), bet bija problēmas 
ar projektua) izstrādi. Netika pievērsta pietieka ‑
ma uzmanība mērķu noteikšanai, 
vajadzību novērtēšanai, iepriekšē ‑
jos projektos gūtajai pieredzei un 
nosacījumiem attiecībā uz projek ‑
tu uzsākšanu un darbību secību 
(sk. 24.–31. punktu);
b) īstenošanu. No pirmajām IPA prog ‑
rammām revīzijai atlasīto projektu 
īstenošana aizkavējās, reizēm bū ‑
tiski; intervences pasākumi tika sis ‑
temātiski uzraudzīti līgumu līmenī, 
bet ne projektu līmenī, un Komisijas 
veiktie koriģējošie pasākumi galve ‑
nokārt attiecās tikai uz izmaiņām to 
darbībās; atsevišķas konkursa un ie ‑
pirkuma procedūras nebija pilnībā 
efektīvas vai lietderīgas (sk. 32.–38., 
44. un 45. punktu);
c) ilgtspēju. Apšaubāmas rezultā ‑
tu ilgtspējas izredzes bija divām 
trešdaļām projektu; ar pārvaldību 
saistītu projektu ilgtspēju īpaši 
apdraudēja personāla problēmas 
(sk. 46.–48. punktu).
75 
Komisijas elastīgā pieeja attiecībā uz 
pārvaldību mazināja dažu izstrādes 
nepilnību ietekmi, un, sagatavojot jau ‑
nākās IPA gada programmas, Komisija 
veica pasākumus, lai novērstu iepriek ‑
šējās IPA programmās konstatētos 
trūkumus (sk. 27.–31. un 38. punktu).
35 Secinājumi un ieteikumi 
Vai Komisijas īstenotā 
nefinansiālās palīdzības 
vadība, atbalstot pārvaldību, 
ir bijusi efektīva?
76 
Kopumā Komisija efektīvi vadīja nefi ‑
nansiālo palīdzību Serbijai pārvaldības 
jomā. Tā efektīvi izmantoja dialogu 
ar Serbiju, lai risinātu pārvaldības un 
korupcijas novēršanas jautājumus. Tā 
pakāpeniski uzlaboja savu pieeju, lai 
šos jautājumus ņemtu vērā politikas 
veidošanā un projektu izstrādē. Komi ‑
sija efektīvi atbalstīja pārvaldību ES fi ‑
nansējuma struktūrās, taču pienācīgi 
neņēma vērā valsts publisko finanšu 
pārvaldību (sk. 50.–71. punktu).
77 
Komisija ir izveidojusi strukturētu 
dialogu ar Serbiju par pārvaldības 
jautājumiem. Šajā dialogā ir pienā ‑
cīgi aptvertas galvenās pārvaldības 
jomas, iekļauti izpildes pasākumi un 
to izpildes pārraudzība un veidota 
sasaiste starp politiskajām prioritātēm 
un politikas veidošanu. ES paplašināša ‑
nās stratēģijā un pārskatītajā IPA regulā 
aizvien lielāka uzmanība ir pievērsta fi ‑
nanšu un ekonomikas pārvaldībai pie ‑
vienošanās valstīs (sk. 50.–58. punktu).78 
Palāta konstatēja, ka dialogā un plā ‑
nošanas procesā akcentētā pārvaldība 
projektu izstrādē atspoguļojās mazākā 
mērā. Projektu dokumentācijas punk ‑
tos, kas attiecas uz nosacījumiem, ie ‑
priekš gūto pieredzi un transversāliem 
aspektiem, ar pārvaldību saistītiem 
riskiem bija pievērsta ierobežota uz ‑
manība vai tie vispār nebija ņemti vērā. 
Tomēr, neraugoties uz to, ka vajadzība 
pēc pretkorupcijas vai citiem labas pār ‑
valdības pasākumiem vairākumā nesen 
īstenoto un revidēto projektu nebija 
skaidri minēta, Palāta konstatēja, ka 
lielākā daļa šo projektu bija netieši vei ‑
cinājuši labāku pārvaldību un cīņu pret 
korupciju, jo ietvēra pasākumus, kas 
saistīti ar administratīvo spēju veidoša ‑
nu (sk. 59.–63. punktu).
79 
Apstiprinot DIS, Komisija novērtēja 
Serbijas struktūras, kas bija izveidotas 
ES fondu pārvaldībai. Tā sistemātis ‑
ki novērtēja riskus IPA struktūrās un 
uzraudzīja to mazināšanas pasākumus. 
Tomēr saskaņā ar tiesību aktu pra ‑
sībām akreditācijas process attiecās 
tikai uz IPA īstenošanas struktūrām, 
kas nozīmē to, ka DIS nebija saistīta 
ar iepriekšēju visaptverošu publisko 
finanšu pārvaldības un cīņas pret 
korupciju novērtējumu valsts līmenī 
(sk. 65.–71. punktu).
36 Secinājumi un ieteikumi 
Ieteikumi
80 
Lai uzlabotu IPA projektu plānošanu, 
izstrādi un īstenošanu, Komisijai ir
a) jānodrošina, lai prioritāro projektu 
noteikšanas un atlases procesi būtu 
pārredzamāki un tiktu sistemā ‑
tiskāk dokumentēti, atspoguļojot 
atsevišķus posmus pamatotas prio ‑
ritāro projektu noteikšanas gaitā;
b) jāuzlabo gūtās pieredzes izman ‑
tošana, izveidojot īpašu datubāzi, 
kurā būtu apkopota pieredze, kas 
gūta iepriekš īstenotajos projektos 
Serbijā un citās attiecīgās saņēmēj ‑
valstīs. Novērtējot gūto pieredzi, 
jāņem vērā neveiksmīgo vai atkār ‑
toto konkursu vēsture vai tipolo ‑
ģija. Jāapsver iespēja datubāzē 
iekļaut arī svarīgus ieteikumus no 
līgumu nobeiguma ziņojumiem. 
Datubāzi varētu grupēt pēc gal ‑
venajām nozarēm, kuras izmanto 
IPA plānošanā;
c) sistemātiski jādokumentē vaja ‑
dzību novērtējums, kas ir pamatā 
projektu un līgumu iecerētajiem 
tiešajiem rezultātiem, jo īpaši, lai 
uzlabotu saņēmēja līdzatbildību 
par apzinātajām vajadzībām;d) jāpastiprina nosacījumu izpildes 
princips. Proti, vispirms konkrētā 
un izmērāmā veidā jāpārbauda 
saņēmēja spēja darīt to, kas ir vaja ‑
dzīgs augstas kvalitātes projektam, 
kā arī tas, vai projekta elementi 
atbilst valsts tiesiskajam regulēju ‑
mam un vai ir pieejamas vajadzīgās 
būvatļaujas. Stingrāki nosacījumi 
palīdzētu samazināt to projektu 
skaitu, kas nav gatavi īstenošanai; 
jo īpaši tas attiecas uz lieliem infra ‑
struktūras projektiem;
e) jāizveido regulāru un īsu progresa 
ziņojumu sistēma, lai nodrošinātu 
pienācīgu revīzijas izsekojamī ‑
bu visam projektam, nevis tikai 
atsevišķiem līgumiem. Pārskata 
ziņojumos jāiekļauj pilns to līgumu 
saraksts, kas attiecas uz konkrēto 
projektu/nozari;
f) jāizveido sistēma, lai pārbaudītu 
projektu tiešo rezultātu lietde ‑
rību (ietverot pētījumus, analīzi, 
procedūras, protokolus un mācību 
materiālus) vidējā termiņā un ilg ‑
termiņā. Lielāks uzsvars uz galīgo 
lietderību palīdzētu pārorientēties 
no tiešo rezultātu nodrošināšanas 
un līgumslēgšanas un maksājumu 
mērķu sasniegšanas uz ilglaicīgā ‑
kiem rezultātiem.
37 Secinājumi un ieteikumi 
Šo ziņojumu 2014. gada 21. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Milan Martin CVIKL .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
81 
Attiecībā uz Komisijas strukturēto 
dialogu ar Serbiju par pārvaldības jau ‑
tājumiem un attiecībā uz DIS procesu 
Komisijai ir
a) jānorāda, ka Serbijas iestādēm 
jāturpina racionalizēt visas savas 
valsts stratēģijas un jāpabeidz 
visaptveroša PFP ceļveža izstrāde, 
un vajadzības gadījumā jāsniedz 
attiecīgais tehniskais atbalsts;
b) jāveic pasākumi IPA plānošanas 
procesā, lai uzlabotu apspriešanās 
mehānismu ar PSO, kuras darbojas 
pārvaldības jomā;c) jāizstrādā pamatnostādnes, lai 
nodrošinātu, ka projektu izstrā ‑
des laikā attiecīgā gadījumā tiek 
novērtēta vajadzība pēc konkrētai 
nozarei piemērotiem pretkorup ‑
cijas vai citiem labas pārvaldības 
pasākumiem;
d) novērtējot valsts līmenī veiktās 
PFP reformas, jāpārbauda, vai pilnī ‑
bā ir ņemts vērā Komisijas veiktais 
revīzijas darbs DIS akreditācijas 
procesa kontekstā.
38
 Pielikumi
Revidētie IPA projekti
Sērijas nr. NosaukumsValsts programmas/
projekta nr.Budžets  
(miljoni EUR)1
Pārvaldības projekti
Tieslietas un iekšlietas  – cīņa pret korupciju un administratīvās spējas
1. Policijas reforma: iekšlietas 2007 /6 1,0
2. Cīņa pret korupciju 2008 /5 2,5
3. Tiesu sistēmas efektivitātes un pārredzamības uzlabošana 2007 /4 2,6
4. Pārredzamības un efektivitātes uzlabošana (prokurori un sodu sistēma) 2008 /8 4,5
Valsts pārvaldes reforma (VPR)
5. Pašvaldību atbalsta programma 2007 /2 22,5
6.Serbijas muitas procedūru izpildes nodaļas saskaņošana ar ES tiesībaiz -
sardzības iestāžu standartiem, organizāciju un darba metodiku2008 /6 4,4
Publisko finanšu pārvaldība (PFP)
7. Atbalsts Publiskā iepirkuma birojam 2007 /7 2,0
8. Atbalsts valsts iekšējās finanšu uzraudzības (VIFU) izveidē, 3. posms 2008 /2 2,0
Projekti, kas nav saistīti ar pārvaldību
Sociālā attīstība
9. Reģionālās ekonomikas un sociālās attīstības programma 2007 /13 23,3
10. Veselības nozares reforma, neatliekamā medicīniskā palīdzība 2007 /16 10,0
Privātā sektora attīstība
11. Atbalsts privātā sektora konkurētspējai 2007 /22 3,5
Transports
12. Žežeļa vārdā nosauktais tilts – Serbijas infrastruktūras atjaunošana 2009 /4 30,0
Vide, klimata pārmaiņas un enerģētika
13. Vides aizsardzība Serbijas elektroenerģijas uzņēmumā 2008 /17 11,0
Lauksaimniecība un lauku attīstība
14.Spēju veidošana, lai īstenotu ES standartiem atbilstošu lauku 
attīstības  politiku2007 /32 4,4
Citi ES acquis  un transversālie pasākumi
15.Atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai I
Atbalsts pilsoniskajai sabiedrībai II2007 /12
2008 /112,0
2,5
Kopā 128,4
1 Valsts līdzfinansējums nav iekļauts.I pielikums
39 Pielikumi II pielikumsCaurskatītie  IPA  projekti, lai noskaidrotu, vai tajos kā transversāli jautājumi 
ir iekļauta pārvaldība un cīņa pret korupciju
Sērijas nr. NosaukumsValsts programmas/
projekta nr.Budžets  
(miljoni EUR)
A. Pašvaldību infrastruktūras atbalsta programma – MISP  2010 2010 /3 31,1
B.Ceļa būvuzraudzība gar X koridoru (posmā Grdelica–Vladičinhana 
un Pirota–Čiflika)2010 /15 10,0
C.Institucionālo spēju veidošana un atbalsts lauksaimniecībai un lauku 
attīstībai Serbijā2010 /20 2,8
D. Serbijas Vides inspekcijas un attiecīgo ieinteresēto personu stiprināšana 2010 /23 2,5
E.Likumdošanas, politikas veidošanas un koordinēšanas spēju stiprināša -
na centrālā līmenī2011 /3 6,5
F. Sociālekonomiskā attīstība Donavas reģionā 2011 /13 18,5
G.Pašvaldību vides dotāciju un aizdevumu ieguldījumu 
programma ( MEGLIP )2011 /17 19,1
H. Enerģētikas aģentūras spēju veidošana 2011 /19 1,5
I. Atbalsts MVU attīstībai 2012 /7 6,2
J.Atbalsts lauksaimniecībai un lauku attīstībai  
(jo īpaši 1.4. un 2. pasākumam)2012 /10 15,6
Kopā 113,8
40
11. Pirmais ievilkums
Ierobežotais atbalsts, kas decentralizācijas proce ‑
sam tika sniegts ar IPA starpniecību, pamatojās uz 
valsts administrācijas reformas (VAR) stratēģiju, 
ko Serbijas valdība pieņēma 2004. gadā, un ar to 
saistītajiem rīcības plāniem. Konkrētās IPA atbalsta 
jomas tieši izrietējušas no VAR stratēģijas rīcības 
plāniem. Izvēlētais 5. projekts (pašvaldības atbal ‑
sta programma) bija vērsts uz vietējās pašvaldības 
resursu stiprināšanu prioritārajās jomās integrācijai 
ES. Turklāt atbilstīgi VAR stratēģijas rīcības plānam 
projekta uzdevums bija atbalstīt decentralizācijas 
stratēģijas izstrādi, kā to lūdza ministrija, kas tajā 
laikā bija atbildīga par decentralizāciju. Tomēr 
projektā bija vērojams politiskās gribas trūkums. 
Neskatoties uz to, projekta komponenšu rezultātus 
turpina izmantot jaunizveidotā Decentralizācijas 
padome, kas 2013. gada rudenī ir pulcējusies no 
jauna, lai turpinātu darbu pie stratēģijas. Jaunā val ‑
dība ir pilnvarojusi Reģionālās attīstības un vietējo 
pašvaldību ministriju izstrādāt decentralizācijas 
stratēģijas projektu.
Komisija piekrīt, ka jebkuram turpmākam atbalstam, 
kas tiek nodrošināts decentralizācijas procesam 
saskaņā ar IPA II , būtu jāpamatojas uz skaidru valsts 
decentralizācijas stratēģiju un attiecīgu rīcības plānu.
11. Otrais ievilkums
Komisija atzīst, ka nebija visaptverošas PFP stratē ‑
ģijas, kurā būtu aptverti visi PFP svarīgākie aspekti. 
Tā vietā dažādi PFP aspekti ir aplūkoti saistībā ar 
konkrētām stratēģijām, tādām kā fiskālā stratēģija 
vai valsts iekšējās finanšu kontroles (VIFK) stratēģija, 
tāpēc stratēģisks pamats konkrētu IPA projektu 
atbalstam tomēr bija nodrošināts, pat neskatoties 
uz visaptverošas oficiālas PFP stratēģijas trūkumu. 
Jaunajā paplašināšanās stratēģijā “Pamatjautājumi Kopsavilkums
IV
IPA ir koncentrēts uz vajadzībām, un tā prioritātes 
pamatojas uz ES kritēriju izpildes līmeņa novērtē ‑
jumiem, kas iekļauti jo īpaši Komisijas paplašinā ‑
šanās stratēģijas dokumentā un gada ziņojumos. 
Sadales kritērijos ņem vērā Serbijas spēju izmantot 
un pārvaldīt līdzekļus, kā arī to, vai valstis ievēro 
pievienošanās nosacījumus. Šādā veidā IPA nodro ‑
šina saikni starp paplašināšanās politisko ietvaru un 
ES budžeta procesu.
VI
Komisija atzīst to, ka decentralizētās īstenošanas 
sistēmas (DĪS) process ir izveidots IPA līdzekļu pār ‑
valdības vajadzībām. Serbija pašlaik gatavo visap ‑
tverošu publisko finanšu pārvaldības (PFP) reformu 
programmu, kas pamatosies uz PFP apakšsistēmu 
pilnīgu diagnostisku pārbaudi. Tāpēc tiks veikts 
publisko izdevumu un finansiālās pārskatatbildības 
(PIFP) novērtējums.
Apsvērumi
11
Komisija jau ir sniegusi atbalstu valdībai tās stra ‑
tēģisko dokumentu kvalitātes uzlabošanā, veicot 
vairākus atvieglojošus pasākumus, kas tika finansēti 
no IPA līdzekļiem. Pēdējā gadā Komisija ir veikusi 
vairākus novērtējumus nozaru līmenī par IPA un 
citu līdzekļu devēju palīdzību, ko saņēmusi Serbija, 
lai palīdzētu sagatavoties IPA II  ar mērķi atbalstīt 
vienotu nozaru stratēģiju/programmu īstenošanu 
nozaru aspektā.Komisijas  
atbilde
Komisijas atbilde 41
16
Komisija atzīst, ka iepriekšējās IPA programmās daži 
projekti tika izvēlēti, ņemot vērā to svarīgumu Serbi ‑
jai, pamatojoties uz valdības apliecinājumiem, ka to 
īstenošana neradīs grūtības. IPA 2012. un 2013. gada 
programmās ir ieviestas jau daudz stingrākas prasī ‑
bas attiecībā uz projektu gatavību, un IPA II  prog ‑
rammā tās tiks īstenotas vēl sistemātiskāk. Komisija 
ar IPA starpniecību ir atbalstījusi jaunas metodoloģi ‑
jas izveidošanu to ieguldījumu projektu atlasei, kas 
kļūs par valsts vienotās projektu sistēmas daļu. Šīs 
metodoloģijas mērķis ir palīdzēt Serbijas valdībai 
novērtēt a) prioritāšu noteikšanu un b) projektu/
programmu gatavību infrastruktūras nozarēs.
20
Komisija arī piekrīt, ka pilsoniskās sabiedriskās orga ‑
nizācijas (PSO) ir svarīgas, un turpinās veicināt un 
atbalstīt PSO iesaistīšanu IPA plānošanā.
3. izcēlums
Piegādes tika saskaņotas ar informāciju par paralēli 
notiekošu mērķsadarbību maksājumu aģentūras 
(MA) institucionālās attīstības plāna atbalstam. 
MA bija piešķirtas 105 amata vietas Lauksaimniecī ‑
bas ministrijas sistematizācijai. Šī projekta īstenoša ‑
nas ciklā trīs reizes notika izmaiņas valdībā, traucē ‑
jot plānoto MA darbinieku pieņemšanu.
26
Ir veikti pasākumi, lai uzlabotu spēju mācīties 
no iepriekšējās pieredzes un tādējādi uzlabotu 
IPA II  (2014–2020) plānošanas procesu. Gūtā pieredze 
un Serbijā veiktajos IPA I  komponentes nozaru novēr ‑
tējumos sniegtie ieteikumi ir izmantoti IPA 2014. gada 
programmas izstrādē. Tabula ar ieteikumiem katrai 
atsevišķajai nozarei un plānošanai kopumā ir norādīta 
kā svarīgs sākuma dokuments nozaru darba grupām 
2014. gada plānošanas procesā.vispirms” kopš 2013. gada oktobra ir īpaši uzsvērta 
ekonomikas pārvaldība, kā arī publisko finanšu 
pārvaldība un paredzēts, ka paplašināšanās procesā 
iesaistītajām valstīm jāsagatavo īpaši PFP rīcības 
plāni. Tāpēc IPA II  atbalsts šajā jomā pamatosies 
uz saskaņotāku PFP sistēmu, nekā tas bija iepriekš. 
Svarīgi atzīmēt, ka Serbijas jaunā VAR stratēģija 
2013.–2016. gadam aptver arī PFP . Tas ir nozīmīgs 
uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējo stāvokli, 
jo tiek uzsvērts, ka PFP attiecas uz visiem budžeta 
apguvējiem, ne vien Finanšu ministriju, un ka īste ‑
nošanai jānotiek koordinēti un saskaņoti. Turklāt 
plānotais PIFP novērtējums palīdzēs gūt vispārēju 
pārskatu par ieviestajām PFP sistēmām.
13
Eiropas partnerības nolūks drīzāk ir bijis nodrošināt 
vispārēju atsauces sistēmu, nevis politikas sistēmu, 
lai norādītu prioritārās jomas reformai un sniegtu 
vispārīgas pamatnostādnes finanšu palīdzībai šajās 
prioritārajās jomās, sagaidot, ka valsts ievēros tajās 
uzsvērtos principus un prioritātes. Šie principi ir 
pastāvīgi saskaņoti ar Serbiju un atspoguļoti valsts 
programmās pirmajos IPA plānošanas gados. Konkrē ‑
tāku un pievienošanās procesam būtiskāku sistēmu 
nodrošināja ik gadus atjauninātā paplašināšanās stra ‑
tēģija un katras valsts ikgadējie progresa ziņojumi.
14
Komisija atzina vajadzību pēc labākiem rādītājiem 
IPA palīdzības plānošanai un ir šo jautājumu risinā ‑
jusi, strādājot pie IPA II . Orientējošajos valstu stra ‑
tēģijas dokumentos, kuros tiks noteikti IPA finansē ‑
juma ilgtermiņa stratēģiskie orientieri katrai valstij, 
ir pielikums, kurā rādītāji ir sīki aprakstīti dažādos 
līmeņos. Citu rādītāju vidū tur ir arī rādītāji par eko ‑
nomikas pārvaldību un cīņu pret korupciju.
Komisijas atbilde 42
obligāciju tirgus Serbijā varbūt nepastāvētu un 
pašvaldībām arī turpmāk būtu jāmaksā augstās pro ‑
centu likmes par banku aizdevumiem. Tāpēc atbalsts 
pašvaldību obligāciju emisijai bija nozīmīgs sākuma 
punkts vietējo pašvaldību kredīttirgus attīstībai 
Serbijā, komunālās infrastruktūras finansēšanai un 
pašvaldību budžeta līdzekļu taupīšanai.
7 . izcēlums. Atbilde uz otro rindkopu
IPA finanšu atbalsts palīdz valdībai izpildīt ES kritē ‑
rijus un papildina dialogu politikas jomā. Komisija 
uzsvēra trūkumus GSN darbā un iekšējo revīzijas 
nodaļu nodrošināšanā ar personālu attiecīgajās struk ‑
tūrās, kas iesaistītās politiskajā dialogā ar Serbijas ie  ‑
stādēm, jo īpaši attiecīgajā SAN apakškomitejā, kā arī 
pārbaudes ziņojumā 32. nodaļai. Tāpēc tuvākajā laikā 
tiek gaidīti uzlabojumi pievienošanās sarunās. Lai gan 
2008. gada projekts nespēja atrisināt visas grūtības, 
tas ļoti palīdzēja sasniegt tādu sagatavotības līmeni, 
kas ļautu Komisijai ierosināt 32. nodaļas apspriešanu.
43
Nevar izdarīt vispārīgus secinājumus par ES atbalsta 
efektivitāti publisko būvdarbu jomā, pamatojoties 
uz šo konkrēto projektu. Atbilstīgi inženiera veik ‑
tajam izvērtējumam kavēšanās lielākoties notikusi 
uzņēmēja vainas dēļ. Turklāt, jo īpaši kopš IPA 
2011. gada programmas, šāda veida grūtības tagad 
tiek risinātas, izmantojot labāku saistību starp politi ‑
kas elementiem un plānošanu.
45
Komisija atzīst, ka nav dokumenta, kurā būtu uzrau ‑
dzības kopsavilkums par visiem nesekmīgajiem 
konkursiem. Tomēr iemesli, kuru dēļ konkurss ir 
atcelts vai tā rezultāts ir bijis nesekmīgs, ir analizēti 
katrā gadījumā atsevišķi un ņemti vērā iespējama 
atkārtota konkursa izsludināšanas gadījumā.27
Kopš IPA 2012. gada programmas plānošanas 
nosacījumi tiek izmantoti mērķtiecīgi, tie ir skaidri 
definēti nozaru/projektu aprakstos kvantificējamā 
veidā un īstenošanas gaitā tiek izpildīti. Ja svarīgie 
priekšnosacījumi nav bijuši izpildīti, daudzu pro ‑
jektu iekļaušana programmā ir atlikta. Tomēr Komi ‑
sija plāno stingrāk pieprasīt nosacījumu izpildi un ir 
skaidri norādījusi Serbijas valdībai, ka programmā 
varēs iekļaut tikai pilnīgi gatavus projektus.
33
Tik tiešām, pastarpināti deleģētā kredītrīkotāja 
sagatavotajos Komisijas ziņojumos ir atspoguļots 
augstais izpildes un līgumslēgšanas līmenis, kas 
gadu pēc gada ir saglabājies stabils, tādējādi parā ‑
dot augstu līdzekļu apgūšanas spēju.
37
Komisija jo īpaši reaģēja pirmajās uzraudzības 
komitejās, lai parūpētos par jau uzsākto projektu 
sekmīgu īstenošanu, kā rezultātā tika panākta 
elastīga līgumu pārvaldība. Šī process gaitā uzrau ‑
dzības mehānismi kļuva spēcīgāki un, sastopoties ar 
grūtībām īstenošanā, tika pieņemti stingrāki lēmumi 
katrā konkrētajā gadījumā atsevišķi.
7 . izcēlums. Atbilde uz pirmo rindkopu
Novisadas pilsētas pašvaldības emitētās obligācijas 
pēc apjoma ir otrs lielākais pašvaldību aizņēmums 
Serbijā. Šajā programmā sasniegto rezultātu tirgus 
ietekme turpinās vēl 2014. gadā, kad, piemēram, 
ir paredzēts uzsākt vēl citu pašvaldību obligāciju 
emisiju Šabacas pilsētā un Starapazovas pašvaldībā. 
Pilsētu un pašvaldību pastāvīgā konference turpina 
saņemt lūgumus pēc atbalsta pašvaldību obligāciju 
emisijas jautājumos, kas ir alternatīva aizņēmumiem. 
Komisija uzskata, ka bez šāda atbalsta pašvaldību 
Komisijas atbilde 43
11. izcēlums. Atbilde uz trešo rindkopu
Šo projektu var uzskatīt par valdības piešķirtu vienrei ‑
zēju palīdzību pašvaldību struktūrām, kas tikko bija 
kļuvušas atbildīgas par veselības iestāžu aprīkojuma 
un infrastruktūras uzturēšanu un iepirkumu veikšanu.
Pirkuma izdarīšanas laikā Veselības ministrija bija 
paredzējusi iepirkt lielāku skaitu transportlīdzekļu 
plašāku vajadzību apmierināšanai (bija paredzēts 
1000 vienību liels autoparks, un Serbijā bija tikai 
aptuveni 400 vienības, ieskaitot 252 transportlī ‑
dzekļu lielo ES dāvinājumu). Tomēr finanšu līdzekļu 
kļūst aizvien mazāk, un pašvaldību budžetiem bija 
pieejami tikai remonta izdevumi un daži iepirkumi.
ES veiktais iepirkums varētu tikt uzskatīts par ārkār ‑
tas palīdzību rehabilitācijai, jo pirms 1991. gada 
šādi pirkumi netika veikti un sistēmai šie transport ‑
līdzekļi bija ļoti vajadzīgi. Pretējā gadījumā tiktu 
ļoti ietekmēta pakalpojumu sniegšana un ciestu 
sabiedrības veselība.
Šie transportlīdzekļi vēl aizvien ir jaunākie, kas valstī 
pieejami, un tos aizvien vēl maksimāli izmanto, un 
tāpēc projekta rezultātā gūtās papildu iespējas 
joprojām ir pieejamas. Transportlīdzekļu nomaiņa ir 
atkarīga no valsts turpmākās ekonomiskās attīstības.
12. izcēlums. Atbilde uz pirmo rindkopu
Komisija piekrīt tam, ka dažās ministrijās ir grūti 
piesaistīt darbiniekus darbam iekšējās revīzijas 
dienestā. Tomēr Serbija ir informējusi Komisiju par 
to, ka 76 budžeta apguvējiem (55 centrālās valdības 
līmenī, 21 – vietējo pašvaldību līmenī) iekšējās revī ‑
zijas funkcija ir nodrošināta. Šajās struktūrās apgūst 
90 % no publiskajiem līdzekļiem. Iekšējās revīzijas 
nodaļas ir izveidotas visās ministrijās, bet divās 
ministrijās amati joprojām nav aizpildīti. Mazākie 
budžeta apguvēji var vai nu veidot kopēju iekšē ‑
jās revīzijas nodaļu, vai arī vienoties par revidentu 
izmantošanu ar tiem budžeta apguvējiem, kuriem 
iekšējās revīzijas funkcija ir nodrošināta.10. izcēlums. Atbilde uz pirmo rindkopu
Policijas reformas konkursa procedūra bija nesek ‑
mīga, jo pēc oficiālā beigu termiņa tika saņemts tikai 
viens pieteikums. Pēc nesekmīgā konkursa saņēmējs 
(Iekšlietu ministrijas iekšējo jautājumu nodaļa) vēl 
aizvien vēlējās projektu īstenot, turpretim nodaļas 
nepietiekamā autonomija, atbilstīga personāla un 
Iekšlietu ministrijas augstākstāvošās administrācijas 
atbalsta trūkums turpināja ietekmēt iekšējās kon ‑
troles nodaļas spēju efektīvi cīnīties pret korupciju 
policijā. Šie jautājumi ir aplūkoti konkrētās vēstulēs, 
ko delegācijas vadītājs un mērķsadarbības projekta 
partnervalsts vēstnieks nosūtīja ministram.
11. izcēlums. Atbilde uz pirmo rindkopu
Komisija jau ir piemērojusi šajā pieredzē gūtās mācī ‑
bas. IPA 2012. gada programmā tiesu sistēmas vaja ‑
dzību analīze IT jomā ir iekļauta kā pirmā darbība. 
Jebkura turpmāka palīdzība var tikt uzsākta tikai 
pēc tam, kad vajadzību analīze ir pilnībā pabeigta.
11. izcēlums. Atbilde uz otro rindkopu
Komisija piekrīt tam, ka skaidri definēta reģionālās 
politikas ietvara trūkums radīja ilgtspējas risku. 
Tomēr nebija iespējams arī ierosināt kādu vienotu ES 
modeli, jo organizatoriskie aspekti ir nosakāmi valsts 
līmenī ar Serbijas valdības politisku lēmumu. Bažas 
par ilgtspēju radās tad, kad kļuva skaidrs, ka Ser ‑
bija nespēs izveidot reģionālās politikas un tiesību 
aktu sistēmu procesa agrīnajā stadijā, kā arī nespēs 
ieviest skaidru finansēšanas mehānismu. Komisija 
vēlas norādīt, ka pēc projekta pabeigšanas un ES 
finansējuma saņemšanas visas RAA, ko finansējusi 
ES, turpina darboties. Kaut arī tās vēl aizvien ir ļoti 
atkarīgas no projektiem, vairākums ir izpelnījušās 
atzinību reģionos un izmanto pārrobežu sadarbības 
programmu līdzekļus, valsts līdzekļus, divpusējo 
līdzekļu devēju līdzekļus un arī privātos līdzekļus no 
sniegtajiem komercpakalpojumiem. Svarīga mācība, 
kas izriet no šīs programmas, ir tā, ka jāievēro skaidra 
darbību secība, kurā, piemēram, stratēģiskas/tiesību 
aktu sistēmas pieņemšanai jābūt priekšnosacījumam 
turpmāka atbalsta piešķiršanai.
Komisijas atbilde 44
66
Serbija pašlaik gatavo visaptverošu publisko finanšu 
pārvaldības (PFP) reformu programmu, kas pama ‑
totos uz PFP apakšsistēmu pilnīgu diagnostisko 
pārbaudi. Tāpēc tiks veikts publisko izdevumu un 
finansiālās pātskatatbildības (PIFP) novērtējums. Vis ‑
aptveroša un droša PFP reformu programma ir viena 
no galvenajām prasībām Serbijas pievienošanās 
sarunās Eiropas Savienībai un vienlaikus arī viens 
no svarīgākajiem elementiem ilgtermiņa reformu 
plānošanā un īstenošanā.
PIFP novērtējums sniegs Serbijas valdībai pārskatu 
par plašiem PFP rezultātiem kopumā, ļaujot novēr ‑
tēt pašreizējo statusu svarīgākajās jomās un noteikt 
ierobežojumus un riskus jaunās PFP reformu stratē ‑
ģijas turpmākajā īstenošanā. Tajā būs iekļauts arī IPA 
struktūru vērtējums Serbijas iestādēs.
67
Komisija piekrīt, ka jāturpina centieni, lai aizsargātu 
ES finanšu intereses. Iekšējās revīzijas funkcija ir 
pakāpeniski izveidota tā, lai spētu strādāt decen ‑
tralizētas pārvaldības sistēmā. Iekšējo revidentu un 
veikto revīziju skaits laika gaitā ir pieaudzis. Tomēr 
daudzās budžeta iestādēs un daudziem atbalsta 
saņēmējiem vēl nāksies veidot efektīvu un funkcio ‑
nālu iekšējās revīzijas sistēmu atbilstīgi likuma par 
budžeta sistēmu prasībām. Iekšējā kontrole galveno 
uzmanību pievērš ex post  pārbaudēm par atbilstību 
tiesību aktiem un pārbaudēm potenciālu pārkā ‑
pumu atklāšanai, kā to liecina iekšējo revidentu, cen ‑
tralizētā budžeta inspektoru un arī Valsts revīzijas 
iestādes darbs. Tomēr atbilstīgi vadības pārskatatbil ‑
dības principam uzmanība aizvien vairāk jāveltī tam, 
lai vadītāji uzņemtos atbildību par attiecīgu finanšu 
vadības un kontroles (FVK) struktūru izveidošanu un 
ieviešanu ar iekšējās revīzijas funkcijas atbalstu, lai 
pārkāpumi jau pašā sākumā netiktu pieļauti.Šis jautājums tiks iekļauts sarunās saistībā ar 
32. nodaļu, un tāpēc sagaidāms, ka problēma tiks 
sekmīgi risināta, nodrošinot šajā saistībā ciešu uzrau ‑
dzību, pirms sarunas par šo nodaļu tiks pabeigtas.
12. izcēlums. Atbilde uz otro rindkopu
Komisija atzīst grūtības, ko rada apmācīta personāla 
noturēšana svarīgākajās administratīvajās struktū ‑
rās, kā problēmu, kas raksturīga visām nozarēm kan ‑
didātvalstīs. Šis jautājums sarunu gaitā tiks uzrau ‑
dzīts visās jomās, jo sarunas par nodaļu var tikt 
slēgtas tikai tad, kad tiesību aktu sistēma ir pilnībā 
saskaņota ar ES un administratīvie resursi ir atzīti 
par pietiekamiem ES politikas īstenošanai.
48
Pasākumi nepilnību mazināšanai ilgtspējas jomā 
jau ir veikti. ROM  2014. gada uzraudzības plānā ir 
iekļauti vairāki ex post ROM  pasākumi, kuru mērķis ir 
pārbaudīt IPA projektu rezultātu ilgtspēju vidējā un 
ilgā laika posmā.
59
Serbijas pievienošanās sarunu oficiālajā atklāšanā 
2014. gada janvārī, uzsākot tās ar nodaļām par tiesis ‑
kumu (23. nodaļu par tiesu varu un pamattiesībām 
un 24. nodaļu par tiesiskumu, brīvību un drošību), 
tika ļoti uzsvērta vajadzība nodrošināt labu un prog ‑
nozējamu tiesiskuma atmosfēru, kas ļautu uzlabot 
pārvaldības vidi kopumā. Tas jo īpaši un galvenokārt 
nozīmē efektīvu korupcijas apkarošanu un atturē ‑
šanu no korupcijas visos līmeņos un visās nozarēs, 
tostarp projektu līmenī.
61
Visos plānošanas periodos transversālie jautājumi bija 
iekļauti vispārīgākos jautājumos par tiesiskumu. Pat ja 
iepriekšējos gados uz tiem nav nepārprotami norā ‑
dīts, Komisija tos risina transversāli, tomēr atzīstot, ka 
tiešas norādes šajā ziņā varētu radīt lielāku skaidrību.
Komisijas atbilde 45
74 b)
Komisija atzīst atsevišķas problēmas agrīno projektu 
īstenošanā, ko līguma izpildes nodrošināšanai un 
atbilstīgas finanšu rīcības panākšanai līgumu pār ‑
valdībā risināja līgumslēdzēja iestāde. Sarežģītības 
un tehniski komplicēto konkursa procedūru dēļ ir 
bijušas vairākas neveiksmes, kas labotas, atkārtoti 
izsludinot konkursu.
74 c)
Komisija atzīst grūtības, ko rada apmācīta personāla 
pieņemšana darbā un noturēšana administratīvajās 
struktūrās, kā problēmu, kas raksturīga visām noza ‑
rēm kandidātvalstīs. Šis jautājums sarunu gaitā tiks 
uzraudzīts, jo sarunas par nodaļu var beigties tikai 
tad, kad tiesību aktu sistēma ir pilnībā saskaņota ar 
ES un administratīvie resursi ir atzīti par pietieka ‑
miem ES politikas īstenošanai.
76
Serbija pašlaik gatavo visaptverošu publisko finanšu 
pārvaldības (PFP) reformu programmu, kas pama ‑
totos uz PFP apakšsistēmu pilnīgu diagnostisko 
pārbaudi. Tāpēc tiks veikts publisko izdevumu un 
finansiālās pātskatatbildības (PIFP) novērtējums. 
Visaptveroša un uzticama PFP reformu programma 
ir viena no galvenajām prasībām Serbijas pievie ‑
nošanās sarunās Eiropas Savienībai un vienlaikus 
arī viens no svarīgākajiem elementiem ilgtermiņa 
reformu plānošanā un īstenošanā.
78
Visos plānošanas periodos transversālās tēmas bija 
iekļautas vispārīgākos jautājumos par tiesiskumu. Pat 
ja iepriekšējos gados uz tām nav nepārprotami norā ‑
dīts, Komisija tās risina transversāli, tomēr atzīstot, ka 
tiešas norādes šajā ziņā varētu radīt lielāku skaidrību.70
Komisija ir ieviesusi pasākumus, lai mazinātu riskus, 
ko rada liela darbinieku mainība. Darbinieki aktīvi 
piedalās darbā, ko delegācija veic esošajā centra ‑
lizētajā sistēmā, lai gūtu praktisku pieredzi reālā 
darbā ar konkrētām lietām pirms patstāvīgas dar ‑
bību uzsākšanas pēc tam, kad galu galā tiks ieviesta 
decentralizētā sistēma. Uzdevumi ietver vērtēšanas 
komiteju darba novērošanu, dalību pārbaudēs uz 
vietas un projektu pārbaudes grupās.
71
Ziņotāju aizsardzības stiprināšana ir svarīgs ele ‑
ments, uz kuru jau norādīts pārbaudes ziņojumā par 
23. nodaļu. Darboties spējīgas ziņotāju aizsardzības 
sistēmas izveidei jāierāda svarīga vieta rīcības plānā, 
ko pašlaik gatavo Serbija, lai atbildētu uz sākotnējo 
kritēriju šai nodaļai. Tiesību akta projekts par ziņo ‑
tāju aizsardzību tika sagatavots un ir jāpieņem.
Secinājumi un ieteikumi
74 a)
Komisija atzīst dažus ar projektu izstrādi saistītus 
trūkumus, jo īpaši agrīnajos IPA projektos. Tāpēc 
Komisija šajā ziņā strādāja pie nozaru aprakstu uzla ‑
bojumiem. IPA finansēto nozaru novērtējumos ir 
ņemta vērā IPA I  (2007–2012) īstenošanā gūtā piere ‑
dze. Šajos novērtējumos sniegtie ieteikumi ir darīti 
zināmi darba grupām un tiks apspriesti, plānojot 
IPA II . Daži no konkrētajiem ieteikumiem nozaru vēr ‑
tējumos jau ir ņemti vērā jaunajā IPA II  regulējumā 
(ES Regula 231/2014), Kopīgās īstenošanas regulā 
(ES Regula 236/2014) un pamatnolīgumu projektos, 
kas slēdzami ar katru konkrēto saņēmēju.
Komisijas atbilde 46
kas attiecas gan uz nozarēm, gan atbalsta veidiem. 
Papildus tam Komisija ir paredzējusi izpētīt – saistībā 
ar uzraudzības un ziņošanas sistēmas sagatavošanu, 
lai nodrošinātu atbilstību ziņošanas prasībām, kas 
izriet no IPA II  tiesiskā regulējuma, – iespēju izveidot 
efektīvu un rentablu ziņošanas instrumentu, kas 
attiektos arī uz konkursa procesu un varbūt pamato ‑
tos uz jau esošajiem instrumentiem. Turklāt saskaņā 
ar nesen atjauninātajiem politikas uzstādījumiem par 
Paplašināšanās ĢD izvērtēšanu paredzams, ka tiks 
pārskatīta pašreizējā uzraudzības prakse un instru ‑
menti, kā arī stiprināta sinerģija starp vērtēšanas un 
uzraudzības funkcijām, palīdzot konsekventi īstenot 
gūtās atziņas un sniegtos ieteikumus.
80 c)
Komisija piekrīt šim ieteikumam un ņems to vērā, 
uzlabojot intervences pasākumu loģisko sistēmu 
IPA II  rīcības dokumentos, jo īpaši attiecībā uz 
darbību rezultātiem, kā arī vēl vairāk uzlabojot 
dokumentāciju par vajadzību novērtēšanu rīcības 
dokumenta pielikumos.
80 d)
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Faktiski tas lielā 
mērā jau ir ņemts vērā, jo kopš IPA 2012. gada plā ‑
nošanas nosacījumu izmantošana ir mērķtiecīga, tie 
ir skaidri definēti nozaru/projektu aprakstos kvanti ‑
ficējamā veidā un īstenošanas gaitā tiek izpildīti. Ja 
būtiskie priekšnosacījumi nav bijuši izpildīti, daudzu 
projektu iekļaušana programmā ir atlikta. Tomēr 
Komisija plāno stingrāk pieprasīt nosacījumu izpildi 
un ir skaidri norādījusi Serbijas valdībai, ka prog ‑
rammā varēs iekļaut tikai pilnīgi gatavus projektus. 
Šo politiku attiecībā uz infrastruktūru vēl vairāk 
nostiprinās vienotas projektu sistēmas izveide, kas 
iekļaus katra projekta gatavības pakāpes (un nosacī ‑
jumu izpildes) atsevišķu izvērtējumu.80 a)
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Prioritāšu noteik ‑
šanas un atlases process jau tagad ir kopumā 
uzlabojies IPA I  ciklā. Attiecībā uz IPA II  projektiem 
gaidāmi papildu uzlabojumi, ņemot vērā jaunizstrā ‑
dāto metodoloģiju un virzību uz nozaru pieeju, kas 
stiprinās saikni starp politikas prioritātēm un atbalsta 
plānošanu. Galvenās politikas prioritātes plānoša ‑
nas vajadzībām tiks atspoguļotas valsts stratēģijas 
dokumentā, un trūkumi – ik gadus izvērtēti Komisijas 
stratēģijas dokumentā un progresa ziņojumos. Pēc 
pievienošanās sarunu uzsākšanas plānošana katrā 
nozarē būtu tieši jāsaista ar attiecīgajās nodaļās 
noteiktajām prioritātēm, pirmkārt, pārbaudes ziņoju ‑
mos un pēc tam pēc vajadzības – nosakot sākotnējos 
vai beigu kritērijus. Pamats vēl vienam nepārprota ‑
mam uzlabojumam ieguldījumu jomā būtu valdī ‑
bas pieņemtas vienotas valsts stratēģisko projektu 
sistēmas izveide transporta, enerģētikas, vides un 
uzņēmējdarbības infrastruktūras jomā, no kuras tiktu 
izvēlēti projekti IPA atbalstam infrastruktūrai.
80 b)
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Veicot tematiskos 
novērtējumus pa nozarēm, jau tagad notiek informā ‑
cijas apmaiņa par projektu īstenošanā gūto pieredzi, 
kas būtiska vairākām valstīm un/vai nozarēm, un jo 
īpaši izvērtējumos, kas veikti IPA finansētajās noza ‑
rēs, ir ņemta vērā IPA I  (2007–2012) īstenošanā gūtā 
pieredze. Tā rezultātā daži no konkrētajiem ieteiku ‑
miem, kas pausti nozaru izvērtējumos, jau atspogu ‑
ļoti jaunajā IPA II  regulējumā (ES Regula 231/2014), 
Kopīgās īstenošanas regulā (ES Regula 236/2014) 
un pamatnolīgumu projektos, kas slēdzami ar katru 
konkrēto atbalsta saņēmēju. Attiecīgos gadījumos tie 
ir atspoguļoti arī IPA II  plānošanā. Iekšējās uzraudzī ‑
bas un ziņošanas vajadzībām īpašā tabulā ir parādīts, 
kādi pasākumi soli pa solim tika veikti, lai ņemtu vērā 
izvērtējumos gūtās galvenās atziņas un ieteikumus, 
Komisijas atbilde 47
81 b)
Komisija piekrīt šim ieteikumam un atzinīgi vērtē 
lielāku PSO iesaistīšanu politikas un plānošanas 
procesos. Tā būtībā uzskata, ka šie pasākumi jau lielā 
mērā ir ieviesti. Komisija jau ir sniegusi IPA atbalstu 
biroja izveidošanai sadarbībai ar pilsonisko sabied ‑
rību. Šis birojs tika izveidots 2010. gadā. Valsts ie  stā‑
des 2010. gadā arī izveidoja mehānismu ar nosau ‑
kumu SECO  (pilsoniskās sabiedrības organizācijas 
pa nozarēm) civilās sabiedrības dalībai IPA atbalsta 
plānošanā, programmu veidošanā un uzraudzībā. 
SECO  mehānisms darbojas pēc nozaru principa. Katrā 
nozarē ir reģistrētas pārstāvošas PSO. IPA atbalsts ir 
sniegts kā tehniska palīdzība SECO mehānisma izstrā ‑
dei un tā ietekmes nostiprināšanai plašākas politikas 
veidošanā. Tomēr, kaut arī IPA plānošanas procesā 
notika regulāras apspriedes ar PSO, šis mehānisms ir 
iepriekš izmantots diezgan nepilnīgi.
81 c)
Komisija piekrīt šim ieteikumam un izdos pamat ‑
nostādnes, lai nodrošinātu, ka vajadzība pēc 
īpašiem nozarei paredzētiem pretkorupcijas un 
citiem labas pārvaldības pasākumiem tiek izvērtēta 
projekta izstrādes laikā.
81 d)
Komisija piekrīt šim ieteikumam un nodrošinās, lai 
revīzijas darbu, kas tiek veikts akreditācijas procesa 
un vadības lēmuma apspriešanas kontekstā, sākot 
no 2014. gada marta, ņemtu vērā PFP reformu pro ‑
cesa vajadzībām.80 e)
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Plānots, ka pastar ‑
pināti deleģētā kredītrīkotāja 2014. gada ziņojumā, 
t. i., nolīgumiem, kas iekļauti ikgadējā ticamības stra ‑
tēģijā 2014. gadam un revīzijas plānā 2014. gadam, 
kā arī turpmāk, tiks paredzēta uzlabota revīzijas 
izsekojamība attiecībā uz visu projektu. Revīzijās un 
uz vietas veiktajā uzraudzībā gūtie rezultāti, atzi ‑
ņas un ieteikumi tiks izklāstīti pārskata ziņojumos, 
kuros būs dati par visu projektu/nozari kopumā. 
Šie ziņojumi tiks uzlaboti tā, lai atvieglotu ieteikumu 
sniegšanu un nodrošinātu atbilstību tiem.
80 f)
Komisija piekrīt šim ieteikumam un paredz izveidot 
sistēmu šādu pārbaužu piemēru iekļaušanai ikgadējā 
revīzijā un plānos par pārbaužu veikšanu uz vietas.
81 a)
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija pašlaik 
ir posmā, kad tā palīdz veikt publisko izdevumu un 
finansiālās pārskatatbildības novērtējumu, lai Ser ‑
bijas valdībai nodrošinātu pārskatu par PFP rezul ‑
tātiem kopumā. Šādā novērtējumā tiks izvērtēts 
statuss svarīgākajās jomās un noteikti ierobežojumi 
un riski jaunās PFP reformu stratēģijas turpmākajā 
īstenošanā. Tajā būs arī IPA struktūru vērtējums 
Serbijas iestādēs. Serbija pašlaik gatavo visaptve ‑
rošu publisko finanšu pārvaldības (PFP) reformu 
programmu, veicot PFP apakšsistēmu pilnīgu 
diagnostisku pārbaudi. Sasniegtajam progresam 
stingri sekos un to uzraudzīs, risinot sarunas par 
32. nodaļu, kas attiecas uz finanšu kontroli.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs: 
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās 
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību 
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm) vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Maksas abonementi•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ-AB-14-019-LV-N  ISSN 1977-5717
Šajā ziņojumā vērtēts, vai ES atbalsts – aptuveni 
1,2 miljardi EUR laikposmā no 2007. līdz 
2013. gadam – bija efektīvi izlietots, lai 
sagatavotu Serbiju dalībai Eiropas Savienībā. 
Revidētie projekti sasniedza plānotos tiešos 
rezultātus, tomēr bija nepilnības saistībā ar 
projektu izstrādi, īstenošanu un ilgtspēju. 
Kopumā Palāta secina, ka, plānojot palīdzību 
Serbijai, Komisija pareizi akcentē pārvaldības 
jautājumus un ka ES atbalsts efektīvi palīdz 
Serbijai īstenot strukturālās reformas 
un uzlabot  publisko finanšu pārvaldību. 
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA