Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 568 galīgā redakcija} {COM(2007) 569 galīgā redakcija} {SEC(2007) 1265} /* SEC/2007/1267 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 3.10.2007 SEC(2007) 1267 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS {COM(2007) 568 galīgā redakcija}{COM(2007) 569 galīgā redakcija}{SEC(2007) 1265} Kopsavilkums Komisija ierosina Eiropas komunikācijas politiku, lai nostiprinātu Komisijas iekšējo struktūru reformas komunikācijas jomā, ko uzsāka ar rīcības plānu[1], lai turpinātu dialogu ar iedzīvotājiem, ko uzsāka ar D plānu[2], un lai darbībā reaģētu uz vēlmēm, kas tika formulētas apspriešanās procesā par balto grāmatu[3]. Paziņojumā „Partnerība informācijas sniegšanā par Eiropu” izmantoti iepriekš minēto iniciatīvu rezultāti, lai nostiprinātu pašreizējos pasākumus un formulētu vairākus konkrētus priekšlikumus, kurus izmanos kā pamatu Eiropas komunikācijas politikas stiprināšanai. Tajā aprakstīti integrētas un progresīvas komunikācijas politikas mērķi un galvenās jomas, arī tas, ka politikai jābūt vērstai uz iedzīvotājiem un jāpamatojas uz viedokļu uzklausīšanu un sabiedrisku apspriešanos, kā arī jāstiprina sadarbība ar sitām ES iestādēm, struktūrām un dalībvalstīm, iesaistot tās komunikācijas procesā par Eiropu. Tāpēc Komisija ierosina rīkoties trīs savstarpēji nesaistītos veidos: - stiprināt pasākumus komunikācijas jomā, sniedzot skaidru informāciju, kas pielāgota valstu, reģionālajam un vietējam kontekstam, un veicinot aktīvu Eiropas pilsoniskumu, - pilnveidot Eiropas publisko telpu, stiprinot pārrobežu komunikāciju par Eiropas politiku un atbalstot struktūras, kas var sekmēt politiskās debates par Eiropu un to atspoguļošanu plašsaziņas līdzekļos, - stiprināt ES iestāžu, struktūru un dalībvalstu savstarpēju sadarbību un rīcības koordinēšanu. Visbeidzot paziņojumā ierosināti pagaidu priekšlikumi par institucionālo sistēmu saskaņotai minētās politikas īstenošanai, ierosinot noslēgt iestāžu nolīgumu ( IIA ). 1. IEDAļA Procedūras jautājumi un apspriešanās ar ieinteresētajām personām Laikā no baltās grāmatas publicēšanas līdz 2007. gada janvārim (līdz 2006. gada 30. septembrim attiecībā uz apspriešanos internetā) privātpersonas un iestādes varēja izteikt komentārus un diskutēt par galvenajām idejām, kas ierosinātas baltās grāmatas piecās nodaļās. Lielākā daļa komentāru pēc apspriešanās internetā un pēc konferencēm ar ieinteresētajām personām tika apkopoti konkrētos ieteikumos, ko Komisija varēs iestrādāt topošajā komunikācijas stratēģijā. Turklāt saskaņā ar balto grāmatu jānotiek vairākām sabiedriskās domas aptaujām, lai papildinātu sabiedriskās apspriešanās laikā paustos viedokļus un salīdzinātu tos ar aptauju rezultātiem. 1.1. Institucionālā procedūra Izveidoja starpdienestu grupu un vairākkārt plaši apsprieda paziņojuma projektu ar pielikumiem. Turklāt notika vairākas diskusiju kārtas divpusējās sanāksmēs ar attiecīgajiem dienestiem, kā arī Komisijas ārējās komunikācijas tīklā. 1.2. Ietekmes novērtējuma komitejas atzinums 2007. gada 17. aprīlī Ietekmes novērtējuma komitejai ( IAB ) iesniedza ietekmes novērtējuma projektu. Komentārus, ko Komunikācijas ģenerāldirektorāts ( DG COMM ) iesniedza IAB , pilnībā ņēma vērā, un 2007. gada 15. maijā IAB publicēja galīgo atzinumu. 1.3. Izmantotā informācija Ietekmes novērtējumā izmantotā informācija ņemta no diviem 2006. gada novembra Flash Eurobarometer pētījumiem, sabiedriskās apspriešanās tiešsaistē un četrām ieinteresēto personu konferencēm. 2. IEDAļA Problēmas definēšana Galvenā problēma ir vājas zināšanas par Eiropas Savienību, ka pamatā bieži vien ir ES iestāžu un dalībvalstu pasivitāte šajā ziņā. Šis fakts izteikti kontrastē ar iedzīvotāju augošo vajadzību pēc informācija, jo informācija, ko tie saņem, ir nekvalitatīva un nepietiekoša. Līdz ar to iedzīvotāji pasīvi iesaistās Eiropas lietās un atbalsts Eiropas Savienībai pēdējā laikā ir būtiski samazinājies. Piemēram, reālā dalība 2004. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās bija 45,6 %. Šķiet, ka problēmas būtība attiecībā uz dalību ES līmenī, nerunājot par to, ka interese par piedalīšanos politikā vispār ir tikai mērena, saistās ar loģistiku. Eiropas iedzīvotāji nav pārliecināti par ES struktūru un nezina, pie kā vērsties jautājumos, kas viņus uztrauc. Viņi nezina, kas pieņem lēmumus. Divām trešdaļām eiropiešu nav skaidrs, kas pārstāv viņu intereses Parlamentā. Tomēr vairāk nekā 80 % eiropiešu domā, ka ir svarīgi saņemt informāciju par jautājumiem, kas saistīti ar Eiropu. 25 dalībvalstīs iedzīvotāju vairākums uzskata, ka valdības pienākums ir viņus informēt par to, ko dara ES un kā tas ietekmē viņu dzīvi ikdienā. Trīs ceturtdaļas ES iedzīvotāju uzskata, ka valdības pienākums ir sniegt vairāk un labāku informāciju par ES jautājumiem. Tas pats attiecas uz plašsaziņas līdzekļiem. Gandrīz divas trešdaļas eiropiešu piekrīt viedoklim, ka valsts plašsaziņas līdzekļu sniegtā informācija saistībā ar ES ir nepietiekoša. Tikai apmēram ceturtā daļa Eiropas iedzīvotāju domā, ka viņi saņem pietiekoši daudz informācijas. Neliela daļa ES iedzīvotāju domā, ka viņi saņem pārāk daudz informācijas par ES. 3. IEDAļA Mērķi Galvenais mērķis ir izveidot situāciju, kurā iedzīvotāji tiktu labāk informēti par Eiropas Savienību, lai viņi varētu paust viedokli par Eiropas jautājumiem. Tāpēc Komisija stiprinās pasākumus komunikācijas jomā, nodrošinot informāciju, kas pielāgota valstu, reģionālajam un vietējam kontekstam, veicinot aktīvu Eiropas pilsoniskumu un sekmējot Eiropas publiskās telpas pilnveidošanu. Komisijas iekšējais mērķis ir visu tās dienestu efektīva un integrēta rīcība un pieejamo resursu pilnīga mobilizācija saskaņotā veidā, lai panāktu vislabāko ietekmi. Pilnībā saglabājot savas institucionālās prerogatīvas, Komisijas uz ārpusi vērstais mērķis ir cieši sadarboties ar pārējām ES iestādēm, dalībvalstīm un visām ieinteresētajām personām un informācijas izplatītājiem attiecībā uz katru gadu izvēlētām komunikācijas prioritātēm. 4. IEDAļA Stratēģiskie risinājumi Pašlaik Komisijas rīcība komunikācijas jomā ir balstīta uz Komisijas institucionālajām prerogatīvām, kas veido „tiesisko pamatu” budžeta izpildei. Baltajā grāmatā ierosināti divi pasākumi, lai noteiktu ievirzi informācijas un komunikācijas pasākumiem par Eiropas jautājumiem un iesaistītu visus dalībniekus kopīgā darbā, — Komunikācijas harta vai rīcības kodekss. Dalībvalstis, Eiropas Parlaments un pilsoniskā sabiedrība vēlas, lai nākotnē rīcība komunikācijas jomā balstītos uz strukturētāka pamata. Pēc konferences „Kopīga komunikācijā par Eiropu”, kas notika Berlīnē, tika apkopoti šādi iespējamie risinājumi: - turpināt agrāk iesākto, pamatojoties uz Komisijas varas prerogatīvu, - noslēgt iestāžu nolīgumu (pamatojoties uz spēkā esošām prerogatīvām), - izstrādāt Kopienas programmu, balstoties uz tiesisko pamatu. 5. IEDAļA 5.1. Izvēlētais risinājums — noslēgt iestāžu nolīgumu ( IIA ) Lai uzlabotu pašreizējo situāciju, kad dažādu ES dalībnieku rīcība komunikācijas jomā netiek koordinēta, ir pieņemts lēmums, ka iestāžu nolīgums ( IIA ) nodrošinātu atbilstošu institucionālo pamatu sadarbības uzlabošanai par ES komunikācijas procesu, ievērojot ES iestāžu un struktūru un dalībvalstu autonomiju. IIA nostiprinās ES iestāžu un struktūru un dalībvalstu politisko rīcību, liekot tām uzņemties atbildību par iedzīvotāju informēšanu un komunikāciju ar tiem par ES jautājumiem. Ar šādu politisku vienošanos uzsvērs pamatprincipus un tiesības, kas jāievēro komunikācijā par Eiropu, panāks sinerģiju un noteiks iesaistīto partneru sadarbības veidus, nodrošinot pienācīgu uzraudzību un politisko atbildību. Šim risinājumam skaidru atbalstu pauda Eiropas Parlaments (Herero ziņojums) un Komisijas dienesti, un tas izstrādāts ciešā sadarbībā ar Ģenerālsekretariātu, Juridisko dienestu un Budžeta ģenerālsekretariātu. 5.2. IIA pievienotā vērtība IIA pievienotā vērtība izpaudīsies šādos aspektos: - starp Komisija, Eiropas Parlamentu un dalībvalstīm izveidosies strukturēts dialogs par pasākumiem un prioritātēm komunikācijas jomā, - komunikācijas procesu vadīs, pamatojoties uz daudzgadu programmu, - tiks stiprināta visu ieinteresēto dalībvalstu darbība, - visu iesaistīto dalībnieku īstenotie komunikācijas pasākumi kļūs pamanāmāki. 5.3. Iedzīvotāju iesaistīšana Sabiedrība vēlas, lai notiktu atklātākas debates, kur iedzīvotājiem ir tiesības paust viedokli un tikt uzklausītiem. Savukārt Eiropas Savienībai jāizstrādā atbilstošas struktūras, jānodrošina līdzekļi un prasmes, pildot saistības par atbilstošas informācijas nodrošināšanu. Pieredze, kas gūta, īstenojot rīcības plānu un D plānu, liecina, ka liela nozīme atbilstošas informācijas nodrošināšanā un iedzīvotāju iesaistīšanā debatēs par Eiropas jautājumiem ir komunikācijai vietējā līmenī. Pilotprojekts, saskaņā ar kuru vienpadsmit Komisijas pārstāvniecībām un četriem reģionālajiem birojiem piesaistīja papildu darbiniekus, ir ļāvis panākt radikālas pārmaiņas attiecībā uz to pasākumu skaitu un kvalitāti, kuri veicina debates par Eiropas jautājumiem dalībvalstu politiskajā kultūrā. Tas attieksies arī uz Eiropas publiskajām telpām, ko izveidos Komisijas un Eiropas Parlamenta kopīgajās telpās. Pamatojoties uz Berlīnes secinājumiem, paziņojumā pievērsīsies jautājumam par sadarbības tīkliem. Ciešāk koordinējot šo centru darbību, tiks palielināta Komisijas komunikācijas spēja, jo šāda horizontāla komunikācija, proti, sociālo grupu, konkrētu profesiju, nozaru pārstāvju, reģionālo un vietējo dalībnieku viedokļu un pieredzes apmaiņa (un starp tiem), var lietderīgi papildināt vertikālo informācijas plūsmu (no augšas uz apakšu). 5.3.1. Aktīvs Eiropas pilsoniskums Zināšanas, kas vajadzīgas, lai saprastu Eiropas līmeņa politiskos lēmumus un piedalītos to pieņemšanā, atšķiras no zināšanām, lai varētu iesaistīties vietējā vai valsts politikā. Lai risinātu šo problēmu, ir ļoti svarīgi veidot saikni starp iedzīvotājiem un valsts iestādēm, tāpēc ES jākļūst atsaucīgākai, atvērtākai un pieejamākai, kā to apliecināja sabiedriskā apspriešanās un jo īpaši pilsoniskās sabiedrības ieinteresēto personu konferencē Bergamo. Izglītība un apmācība aktīvam pilsoniskumam ir dalībvalstu atbildības lokā. Desmit dalībvalstīs Eiropas iedzīvotāju tiesības un pienākumi ir ietverti skolu mācību programmā, un divdesmit dalībvalstīs skolu mācību programmā ir ietverta Eiropas integrācijas vēsture. Tomēr Komisija jau atbalsta pilsonisku izglītību par Eiropas pilsoniskumu programmā „Eiropa pilsoņiem”, „Pamattiesības un pilsoniskums” un citās programmās, kas veicina aktīvu Eiropas pilsoniskumu un mudina aktīvāk iesaistīties ES demokrātijas procesos. 5.4. Eiropas publiskās telpas izveide Komunikācijai un debatēm jāsniedzas pāri valstu robežām. To atzina Lākenes deklarācijā, ar kuru Eiropas valstu vadītāji uzsāka konstitucionālo procesu un kurā uzsvēra vajadzību „izveidot Eiropas publisko telpu”, lai Eiropas Savienībā nodrošinātu demokrātiju, efektivitāti un pārredzamību. Tomēr šādas Eiropas publiskās telpas izveidi kavē daudzi faktori, ieskaitot ar kultūru, valodu un vēsturi saistītos faktorus. Tāpēc ir vajadzīgi pārrobežu komunikācijas kanāli, lai veicinātu debates un dialogu par jautājumiem, kas interesē visus, atbilstoši Eiropas darba kārtībai, ņemot vērā Komisijas, Parlamenta un Padomes darbu. Komisija var palīdzēt izveidot šādus kanālus, nākot klajā ar priekšlikumiem par to, kā pilnveidot Eiropas politisko partiju darbu un iesaistīt dalībvalstu parlamentus Eiropas jautājumu risināšanā, strādājot ar dažādiem plašsaziņas līdzekļiem un uzlabojot spēju ieklausīties dažādu valstu iedzīvotāju viedoklī un reaģēt uz to. 5.5. Partnerības aspekta stiprināšana Dalībvalstu valdības ir svarīgs iedzīvotāju informētājs par politiku, ko tās īsteno. Aptauju rezultāti liecina, ka iedzīvotāji vēlas, lai tieši viņu valsts valdība viņus informē par to, ko dara ES un kā tas ietekmē viņu dzīvi ikdienā. Uzskata arī, ka valdībai ir vislielākā atbildība par iedzīvotāju viedokļa apzināšanu par ES. Tomēr Komisija var sniegt vērtīgu atbalstu, un tas būtu arī jādara. Rezultāti pēc apspriešanās par balto grāmatu liecināja par skaidru atbalstu ES iestāžu un dalībvalstu ciešākai sadarbībai valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija mēģinās stiprināt sadarbību ar visu līmeņu dalībniekiem. „Sadarbība pārvaldības jomā” būs ES un dalībvalstu kopīgo iniciatīvu galvenais instruments. Šī pieeja veicinās ES jautājumiem veltītu komunikācijas pasākumu brīvprātīgu koordinēšanu, izveidos sinerģiju, apvienojot cilvēkresursus un finanšu resursus, un novērsīs pārklāšanos. Tā arī palīdzēs pielāgot komunikāciju vietējiem apstākļiem un saistīt to ar attiecīgās valsts politikas programmu. 6. IEDAļA Ietekmes analīze Ar jauno pieeju tiek ierosināta kvalitatīva pārmaiņa, decentralizējot ES pasākumus komunikācijas jomā, veicinot dialogu ar galvenajā ieinteresētajām personām un uz iedzīvotājiem vērstu komunikāciju, lai Eiropas līmenī sekmētu iedzīvotāju līdzdalību. Līdz ar to šie pasākumi visticamāk ietekmēs daudzus Eiropas iedzīvotājus. Šajā ziņā šī iniciatīva varētu būtiski palielināt iedzīvotāju pilsonisko apziņu un paplašināt zināšanas par Eiropas Savienību, kā arī palielināt iedzīvotāju iesaistīšanos ES lietās. Lai uzlabotu politikas veidošanas procesu, tiks atbalstīta ieinteresēto personu iesaistīšana politiskās apspriedēs. Tiks atbalstīta visu līmeņu galveno dalībnieku, proti, ES iestāžu, struktūru, dalībvalstu, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, plašsaziņas līdzekļu un sadarbības tīklu, savstarpēja sadarbība un rīcības koordinēšana. Pret visiem dalībniekiem un ieinteresētajām personām izturēsies, pienācīgi ņemot vērā viņu dažādību un autonomiju. Ierosināto pasākumu īstenošana pozitīvi ietekmēs dalībvalstu iestādes un administrācijas. Tāpēc tiks stiprinātas privātpersonu tiesības un attiecības ar valsts administrāciju. Arī koncepcija par komunikāciju vietējā līmenī veicinās sabiedriskās attiecības ar ES iestādēm reģionālā un vietējā līmenī, jo īpaši sekmējot Komisijas spēju nodrošināt valodu daudzveidību ES kontekstā. Tādējādi sabiedrība būs labāk informēta par ES jautājumiem, un informācija būs vieglāk pieejama. 6.1. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Darbības plāno 2007.-2013. gada periodam. Šajā periodā finansiālā ietekmes dēļ nevajadzēs pārskatīt programmu budžetu attiecībā uz Finanšu perspektīvas 3b. pozīcijas 16. sadaļu, kā paredzēts 2008. gada provizoriskā budžeta projektā. 6.2. Kopsavilkums par resursiem Resursi nepārsniedz vairākgadu finanšu programmā noteikto apjomu, kā paredzēts dokumentā SEC(2007) 500 un SEC(2007) 530. 7. IEDAļA Uzraudzība un izvērtēšana Iekšējās ziņošanas sistēmas, kas paredzētas esošajām darbībām, tiks piemērotas arī jaunajiem pasākumiem. Var paredzēt vajadzību iesniegt ziņojumus kolēģijai un rīkot debates Parlamentā un iestāžu informācijas grupā. Vienošanos starp iestādēm uzraudzīs saskaņā ar procedūru, ko paredzēs šī vienošanās. [1] Skatīt I pielikumu. [2] Skatīt II pielikumu. [3] Skatīt III pielikumu.