[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 10.7.2007 COM(2007) 412 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Eiropas reformēšana 21. gadsimtam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Eiropas reformēšana 21. gadsimtam Eiropas Komisijas atzinums saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 48. pantu par dalībvalstu valdību pārstāvju konferenci, kas sasaukta, lai pārskatītu līgumus I KOPīGA EIROPAS REFORMēšANA Eiropa ir mainījusies, pasaule ir mainījusies. 21. gadsimts nes jaunus izaicinājumus un jaunas iespējas. Ekonomikas un cilvēku mijiedarbība pasaulē pastāvīgi attīstās ar saziņu, tirdzniecību, migrāciju, kultūras apmaiņu vai kopīgām bažām par drošību. Šādā globalizētā pasaulē Eiropai ir jābūt konkurētspējīgai nodrošināt ekonomisko izaugsmi un vairāk labāku darbavietu, lai sasniegtu vispārēju ilgtspējīgu attīstību. Klimata pārmaiņas rada nepieciešamību pēc rīcības, kurai ir jābūt gan globālai, gan vietējai. Demogrāfiskās izmaiņas ir pārveidojušas dažas vecās pārliecības par sabiedrības funkcionēšanas modeļiem. Jauni draudi drošībai rada nepieciešamību pēc jaunām stratēģijām un politikas virzieniem. Visās šajās jomās Eiropai ir jābūt gatavai pārmaiņām. Rītdienas labklājībai ir nepieciešamas jaunas prasmes, jauni darbības veidi, kā arī politiskas, ekonomiskas un sociālas reformas. Eiropas sabiedrība ir radoša un spēj reaģēt uz šiem izaicinājumiem. Tā ir balstīta uz tādām pamatvērtībām kā brīvība, cilvēku cieņa, solidaritāte, tolerance, sociālais taisnīgums, tiesiskums, kuras ir pierādījušas savu nozīmi. Tomēr, lai saglabātu un stiprinātu šīs vērtības, Eiropai ir jāpielāgojas. Tai ir nepieciešami arī mehānismi, lai īstenotu ieceres. Dalībvalstis nevar atrisināt šodienas vai nākotnes problēmas pašas – tikai kopēji centieni, kas īstenoti, pilnībā ievērojot subsidiaritāti, var sniegt pareizo atbildi. Tas ir Eiropas Savienības uzdevums, tādēļ tai ir nepieciešami pareizie līgumi, pareizās iestādes un pareizās darbības metodes. Pārbaudījums Eiropai ir tādu politikas virzienu nodrošināšana, kas atbilst pilsoņu cerībām un centieniem: vīzija par Eiropu, kas ir gatava strādāt kopā, lai īstenotu kopēju nākotni. Eiropas Savienībai ir unikāla iespēja atrast atbildes uz šodienas aktuālākajiem jautājumiem. Eiropa, kurā ir 27 dalībvalstis vai vairāk, dod iespēju rīkoties kontinentālā mērogā un stāties pretī problēmām, kas pārsniedz valstu robežas. Pēc piecdesmit integrācijas un paplašināšanās gadiem Eiropas dibinātāju vīzija ir spēkā tāpat kā kādreiz. Kopēji risinājumi bieži ir vienīgā dzīvotspējīgā pieeja, lai saņemtu pareizās atbildes Eiropai globalizētā pasaulē: modernizēt Eiropas ekonomiku, lai stātos pretī jaunai konkurencei, saglabāt Eiropas vadošo lomu klimata pārmaiņu novēršanas centienos pasaulē, nodrošināt ilgtspējīgu energoapgādi, efektīvi pārvaldīt migrāciju, apkarot terorismu, palīdzēt jaunattīstības valstīm novērst nabadzību un efektīvi veicināt Eiropas vērtības globālajā kopienā. Eiropas Savienībai ir potenciāls pastiprināt savus politikas virzienus visās šajās jomās, bet šo potenciālu nedrīkst mazināt ar novecojušiem darbības veidiem. Lai realizētu savu potenciālu, Eiropas Savienībai ir nepieciešama modernizācija un reforma. Lai atspoguļotu šodienas prasības, ir jāatjaunina politikas noteikumi. Eiropas Savienības iestāžu kopuma smalkais līdzsvars joprojām sniedz labāko apvienojumu, lai apkopotu Eiropas priekšrocības. „Kopienas metode” un jo īpaši Eiropas Komisijas īpašā loma un tās iniciatīvas tiesības ir Eiropas sistēmas panākumu pamatā. Tomēr izmantotajiem instrumentiem ir jāatbilst paplašinātās Eiropas Savienības vajadzībām. Tiem ir jābūt efektīviem un saistītiem, pārvarot neizbēgamos sarežģījumus rīcībā ar 27 dalībvalstu atšķirīgu Eiropu, lai īstenotu ES kopējo vīziju: iestādēm un darbības metodēm ir jāgūst labums no optimizētas lēmumu pieņemšanas, kas ir līdzvērtīga šodienas dinamiskajiem izaicinājumiem. Tiem ir jābūt arī demokrātiskiem – moderna Eiropas sabiedrība pienācīgi pieprasa augstus atbildības, pārredzamības un līdzdalības standartus. Eiropas projekta likumīgumam ir jābūt balstītam uz tā darbībām un funkcionēšanas veidu. ***************** Pēdējās desmitgades laikā Eiropas Savienība ir meklējusi pareizo tālāko ceļu, lai modernizētu un labāk reaģētu uz pilsoņu bažām un centieniem. Komisija vienmēr ir bijusi šī procesa aktīva dalībniece. Lākenes deklarācijā izklāstīts, kurās jomās ES ir nepieciešama reforma. Paplašināšanās 2004. un 2007. gadā pastiprināja nepieciešamību atjaunināt veidu, kā Eiropas Savienība darbojas. Konvents un 2004. gada starpvaldību konference centās sniegt atbildi Eiropas Konstitucionālā līguma veidā. Komisija vienmēr ir stingri atbalstījusi Konstitucionālo līgumu kā tādu, kas sniedz pareizo atbildi uz problēmām, ar kurām saskaras Eiropa. Konstitucionālais līgums, neraugoties uz to, ka lielākā daļa dalībvalstu to ratificējušas, nenodrošināja vienprātīgu atbalstu. Pārdomu periods palīdzēja Eiropas Savienībai atrast platformu risinājumam, Komisijai uzņemoties vadību ar D plāna iniciatīvu[1], lai radītu idejas par to, kā ES padarīt demokrātiskāku, pārredzamāku un efektīvāku. Apturot Konstitucionālā līguma ratifikāciju, nepieciešamība veikt Eiropas darbības veida reformu saglabājās tikpat aktuāla kā kādreiz. Eiropas Komisija sāka īstenot jaunu programmu, kas guva atbalstu Hemptonkortas neoficiālajā Eiropadomē 2005. gada oktobrī un tika īstenota ar divkārša nodrošinājuma pieeju, kura izklāstīta „Pilsoņu programmā”[2]. Tas rādīja, ka mums ir nepieciešami pareizie instrumenti un pareizās darbības metodes, lai risinātu politikas problēmas, ar kurām saskaras Eiropa. Ir veikti pasākumi ceļā uz institucionālu risinājumu – regulējums Eiropadomē 2006. gada jūnijā, Berlīnes deklarācija 2007. gada martā un visaptveroša vienošanās par reformas elementiem 2007. gada jūnijā. Tajā pašā laikā Eiropas Savienība ir apliecinājusi Eiropas pilsoņiem savu apņemšanos veikt politikas reformu no ekonomiskās izaugsmes līdz darbavietu radīšanai, no enerģētikas līdz migrācijai, no klimata pārmaiņām līdz jauninājumiem. Visās šajās jomās Eiropa ir guvusi rezultātus. Atzīmējot Romas Līguma 50. gadadienu, Berlīnes deklarācijā iekļauta apņemšanās radīt Eiropas Savienībai jaunu, kopēju pamatu pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2009. gadā. Pēc politisku apspriežu perioda Eiropadome 2007. gada jūnijā vienojās 2007. gada jūlijā sasaukt starpvaldību konferenci. Tika noteikts precīzs mandāts, kurā sīki izklāstīti reformas elementi. Starpvaldību konferences uzdevums ir vienoties par Reformu līguma tekstu, lai „izdarītu grozījumus spēkā esošajos līgumos, lai palielinātu paplašinātās Eiropas Savienības efektivitāti un demokrātisko likumīgumu, kā arī tās ārējās darbības saskaņotību”. Vienošanās par mandātu apstiprina divkārša nodrošinājuma stratēģiju kā Eiropas Savienības pareizo pieeju. Eiropa var vislabāk īstenot institucionālas izmaiņas, ja iestādes parāda savu apņemšanos pildīt politiskās, ekonomiskās un sociālās prasības. Eiropas Savienība cenšas kalpot saviem pilsoņiem, gūt rezultātus, lai padarītu viņu dzīvi labklājīgāku un drošāku un nostiprinātu Eiropu, kas ir balstīta uz vērtībām, uz kurām ir būvēta Eiropas integrācija 50 gadu garumā. II REFORMU LīGUMS Eiropadome 2007. gada jūnijā vienojās par starpvaldību konferences precīzu mandātu. Mandāts bija rūpīgi veidota kompromisa rezultāts. Kopā ar daudziem pozitīviem elementiem, kuri ir jāvērtē atzinīgi, šis kompromiss nozīmēja, ka netika saglabātas dažas izmaiņas, par kurām vienojās starpvaldību konferencē 2004. gadā, un atsevišķām dalībvalstīm tika piešķirti vairāki izņēmumi. Dažu elementu, tostarp dažu simbolisku elementu, izzušana, kā arī izmaiņas, kas mazināja līguma teksta lasāmību, bija kompleksas vienošanās nepieciešamas daļas, kuras varētu atbalstīt visas dalībvalstis. Komisija aktīvi veicināja šo kompromisu, atrodot risinājumus, kas līdzsvaroja politisko reālismu ar ambīciju. Salīdzinājumā ar spēkā esošajiem līgumiem ierosinātās izmaiņas nodrošinās Eiropas Savienībai stabilu institucionālu un politisku pamatu, lai attaisnotu tās pilsoņu cerības. Ar ierosināto Reformu līgumu tiks izdarīti grozījumi ES divos pamatlīgumos. Rezultāts būs tiesisks regulējums, kas ir paredzēts, lai nodrošinātu Eiropas Savienībai instrumentus, kuri tai ir nepieciešami, lai risinātu nākotnes problēmas, veicinot reformu, tajā pašā laikā ievērojot izveidotā institucionālā līdzsvara spēcīgos pamatus, kurš pēdējo piecdesmit gadu laikā ir tik labi kalpojis Eiropai. Mandātā diezgan sīki izklāstīts, kā starpvaldību konference veidos Reformu līgumu. Tajā noteikta starpvaldību konferences darbības joma, un tas ir vienīgais pamats starpvaldību konferencei, sīki nosakot, kur tiks iekļauti jauninājumi, par kuriem vienojās starpvaldību konferencē 2004. gadā, un kur tiek ieviesti īpaši jauni elementi. Tādējādi tas sniedz skaidru priekšstatu par abiem līdzvērtīga statusa līgumiem, kuri radīsies procesa rezultātā un kuri jāiesniedz ratifikācijai. Mandātā paredzēts pareizais pamats ātrai un efektīvai starpvaldību konferencei, kas spēj vienoties par līgumu drīzai ratifikācijai. Eiropadomes noteiktais mērķis nodrošināt ratifikāciju pirms Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2009. gada jūnijā ir vēlams un reālistisks. Šis mērķis jāsasniedz. Eiropadome uzsvēra, ka starpvaldību konferences laikā un ratifikācijas procesa laikā ES jāpastiprina saziņa ar saviem pilsoņiem, sniedzot viņiem pilnīgu un visaptverošu informāciju un iesaistot viņus pastāvīgā dialogā. Izvēlētajā pieejā – grozījumu izdarīšana spēkā esošajos līgumos – īpaši svarīgi ir paziņot ierosinātās reformas un to loģisko pamatu un pēc iespējas drīz darīt pieejamu viegli sasniedzamu un lasāmu līgumu tekstu. Demokrātiskāka un pārredzamāka Eiropa Ar Reformu līgumu tiks atjaunota un pastiprināta Eiropas demokrātijas infrastruktūra. Tā piedāvās atvērtākas iestādes un vairāk iespēju eiropiešiem tikt uzklausītiem Eiropas Savienības darbā. Līguma jaunā sadaļā noteikti principi, kas ir Eiropas Savienības demokrātiskās atbildības pamatā. - Koplēmuma paplašināšana aptuveni 50 jomās nostādīs Eiropas Parlamentu līdzvērtīgā stāvoklī ar Padomi saistībā ar lielāko daļu ES tiesību aktu. Tas ietvers politikas galvenās jomas, tostarp brīvību, drošību un tiesiskumu. Parlamentam būs arī svarīgas, jaunas pilnvaras attiecībā uz budžetu un starptautiskiem nolīgumiem. - Valstu parlamentiem būs lielākas iespējas tikt iesaistītiem ES darbā, tajā pašā laikā ievērojot noteiktās ES iestāžu lomas. Tas ietver divu posmu procedūru, lai uzraudzītu subsidiaritāti, kas ļaus valstu parlamentiem pievērst Komisijas uzmanību bažām: ja lielākajai daļai ir tādas pašas bažas par konkrētu priekšlikumu, Komisija līdz ar iespēju to atcelt vai grozīt var izvēlēties saglabāt projektu un izskaidrot savus apsvērumus; Eiropas Parlaments un Ministru padome pieņems galīgo lēmumu. - Padarot pieejamas sabiedrībai tiesību aktu apspriedes Ministru padomē, pilsoņi un valstu parlamenti saņems savu valdību pieņemtos lēmumus no pirmavotiem. - Pilsoņu iniciatīva radīs iespēju miljonam dažādu dalībvalstu pilsoņu no Eiropas Savienības gandrīz 500 miljoniem iedzīvotāju iesniegt Komisijai aicinājumu izvirzīt jaunu priekšlikumu. - Attiecības starp dalībvalstīm un Eiropas Savienību kļūs skaidrākas ar kompetenču skaidru noteikšanu. - Reformu līgumā būs skaidri noteikts, ka dalībvalstis paliek Eiropas Savienībā pēc savas izvēles, ar noteikumu, kas atzīst, ka ir iespējama izstāšanās no ES. Efektīvāka Eiropa Lai politikas ieceres pārvērstu efektīvās izmaiņās pilsoņiem, ES ir nepieciešama rīcībspēja. Tam ir nepieciešamas iestādes un darbības metodes, kas ir efektīvas un optimizētas. Kopienas metode – Eiropas Savienības unikālais iestāžu kopums – nodrošina pamatstruktūru, lai Eiropas dažādu valstu un cilvēku intereses varētu savienot ar visas Eiropas Savienības interesēm. Komisija piešķir īpašu nozīmi ES tiesību aktu prioritātei, kas skaidri noteikta esošajā tiesu praksē un atzīta mandātā. Tā turpinās izmantot savas pilnvaras tādās jomās kā konkurences politika, lai nodrošinātu saviem pilsoņiem iekšējā tirgus priekšrocības. Reformu līgums atjauninātu Eiropas Savienības institucionālo sistēmu, lai atspoguļotu to, ka paplašinātajai Eiropas Savienībai ir jāpielāgo politikas virzieni dinamiskai pasaulei. - Reformu līgums nodrošinās ātrākus un saskanīgākus lēmumus brīvības, drošības un tiesiskuma politikas jomās. Tas nozīmēs pozitīvas izmaiņas Eiropas spējā apkarot terorismu, noziedzību un cilvēku tirdzniecību un pārvaldīt migrācijas plūsmas. Dalībvalstis, kas ir nolēmušas nepiedalīties visos brīvības, drošības un tiesiskuma politikas virzienu aspektos, varētu izvēlēties pilnvērtīgu lomu šajās darbības jomās nākotnē. - Eiropas Savienībai būs uzlabota rīcībspēja šodienas Eiropas Savienības galvenās prioritātes jomās ar jauniem un pastiprinātiem juridiskiem pamatiem jomās, tostarp enerģētikas politikā, sabiedrības veselības un civilās aizsardzības jomā, un jauniem noteikumiem par klimata pārmaiņām, vispārējas nozīmes pakalpojumiem, pētniecību un tehnoloģijas attīstību, teritoriālo kohēziju, tirdzniecības politiku, kosmosu, humāno palīdzību, sportu, tūrismu un administratīvo sadarbību. - Optimizētas procedūras ekonomiskai pārvaldībai uzlabos koordināciju un atvieglos lēmumu pieņemšanu euro zonā. - Kvalificēts balsu vairākums Ministru padomē nodrošinās, lai kopējas problēmas varētu risināt ar kopēju lēmumu pieņemšanu, patiesi atspoguļojot ES dalībvalstu dažādos lielumus. Kvalificēta balsu vairākuma paplašināšana vairāk nekā 40 jaunos gadījumos īstenos ES darbību šajās jomās. - Kvalificēta balsu vairākuma vienkāršots aprēķināšanas veids stiprinās Padomes efektivitāti un nodrošinās skaidru līdzsvaru starp dalībvalstu skaitu un to iedzīvotāju skaitu, kad to piemēros 2014. gada novembrī. - Ja vismaz deviņas dalībvalstis vēlētos ierosināt kopēju lietu Eiropas Savienības regulējuma ietvaros, tās varēs izmantot uzlabotas sadarbības procedūras. Tiek bruģēts ceļš uzlabotai sadarbībai jo īpaši tādās jomās kā tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās un policijas sadarbība. Lai gan uzlabota sadarbība var būt veids, lai ņemtu vērā paplašinātās Eiropas Savienības daudzveidību, tā darbojas kopējā regulējumā, kas ir nepieciešams visām dalībvalstīm. - Eiropadomes pastāvīgais priekšsēdētājs sadarbībā ar Komisijas priekšsēdētāju nodrošinās Eiropadomes darba labāku sagatavošanu un nepārtrauktību. - Optimizētai Komisijai ar pastiprinātām pilnvarām tās priekšsēdētājam joprojām būs centrālā loma ES lēmumu pieņemšanā, un tā atspoguļos Eiropas Savienības dažādas daļas ar līdzvērtīgas rotācijas sistēmu. - Eiropas Parlamenta locekļu skaita ierobežojums ar minimālo un maksimālo robežu jebkurai dalībvalstij stabilizēs pilsoņu pārstāvību Eiropas Parlamentā. - Kvalificēta balsu vairākuma un koplēmuma ieviešana turpmākām reformām Eiropas Savienības tiesu sistēmā palīdzēs šai sistēmai pielāgoties nākotnes izaicinājumiem. - Ārpolitikas īstenošanas kārtība atspoguļos esošo līdzsvaru starp dalībvalstīm un iestādēm, tajā pašā laikā ļaujot ES kopumā labāk veicināt un aizsargāt Eiropas intereses un vērtības globālā līmenī. - Par politikas virzienu turpmākām izmaiņām esošo kompetenču ietvaros, kvalificēta balsu vairākuma paplašinājumiem un koplēmuma izmantošanu var vienoties bez nepieciešamības sasaukt jaunu starpvaldību konferenci, tajā pašā laikā saglabājot nepieciešamību pēc vienbalsīgas vienošanās. - Tiks likvidēta neskaidrā atšķirība starp „Eiropas Kopienu” un „Eiropas Savienību”. Tiesību un vērtību, solidaritātes un drošības Eiropa Reformu līgums pastiprinās solidaritātes un drošības prasības Eiropas Savienībā. Tās saista Eiropas Savienību, dalībvalstis un Eiropas pilsoņus un iemieso savstarpēja atbalsta un savstarpējas aizsardzības Eiropas Savienību. Tajā pašā laikā jaunajā līgumā tiks veikti praktiski pasākumi, lai attīstītu ES darbību tādās jomās kā klimata pārmaiņas un veselība un dotu Eiropas Savienībai jaunas iespējas veicināt lielāku solidaritāti un kohēziju visā Eiropā. Eiropas Savienības rīcībspējas paplašināšana brīvības, drošības un tiesiskuma jomā dos tiešus labumus – Eiropas Savienības spēju apkarot noziedzību un terorismu. Ar Reformu līgumu tiks ieviests arī jauns akcents uz indivīdu kā pilsoņu tiesībām Eiropas Savienībā. - Eiropas Savienības vērtības un mērķi tiks aprakstīti skaidrāk kā jebkad iepriekš. Tie kalpos par atsauces punktu Eiropas pilsoņiem un iemiesos to, ko Eiropa var piedāvāt partneriem pasaulē. Tie rāda, kā Eiropas Savienība līdzsvaro dažādus Eiropas mērķus, īstenojot ilgtspējīgu attīstību, tajā pašā laikā veicinot politiskus, ekonomiskus un sociālus mērķus. - Pamattiesību harta piedāvās eiropiešiem garantijas ar tādu pašu juridisko statusu kā paši līgumi, apvienojot pilsoņu, politiskas, ekonomiskas un sociālas tiesības, kuras ir jāievēro Eiropas Savienības darbībā. Tās noteikumi pilnībā attieksies arī uz Eiropas Savienības tiesību aktu īstenošanas pasākumiem pat tad, ja ne visās dalībvalstīs. Eiropas Savienība varēs pievienoties unikālai cilvēktiesību aizsardzības sistēmai, kas izveidota ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju. - Tiks novērsti Eiropas Kopienu Tiesas nodrošinātās tiesiskās aizsardzības trūkumi, lai nodrošinātu jurisdikciju brīvības, drošības un tiesiskuma jomā un uzlabotu indivīdu tiesības griezties pēc palīdzības Tiesā. - Jaunā solidaritātes klauzula piešķirs spēku dalībvalstu pienākumam atbalstīt vienai otru teroristu uzbrukuma, dabas vai cilvēku izraisītas katastrofas gadījumā. - Nepieciešamībai pēc solidaritātes enerģētikas jomā piešķirta īpaša nozīme Eiropas Savienības pilnvarās, lai palīdzētu nepietiekamas apgādes gadījumā, kā arī uzsverot, ka solidaritāte ir svarīgs aspekts jaunos noteikumos par enerģētiku. - Visu jauno noteikumu par civilo aizsardzību, humāno palīdzību un sabiedrības veselību mērķis ir palielināt Eiropas Savienības spēju reaģēt uz draudiem Eiropas pilsoņu drošībai. - Jaunā horizontālā sociālā klauzula piešķirs nozīmi Eiropas Savienības apņēmībai attiecībā uz nodarbinātību un sociālo aizsardzību, un reģionu un sociālo partneru loma tiks apstiprināta Eiropas Savienības politiskās, ekonomiskās un sociālās struktūras ietvaros. Eiropa kā dalībniece globālā mērogā Viens no īpašajiem izaicinājumiem Eiropas Savienībai ir tās spēja izmantot tās ekonomiskās, politiskās un diplomātiskās priekšrocības, lai veicinātu Eiropas intereses un vērtības pasaulē. Globalizācija ir saasinājusi nepieciešamību risināt aktuālākos jautājumus – ilgtspējīga attīstība, konkurētspēja, klimata pārmaiņas, enerģētika, terorisms, migrācija, cīņa pret nabadzību, kuri saista iekšpolitiku un ārpolitiku. Labklājība, brīvība un drošība ir atkarīga no Eiropas spējas demonstrēt sevi pasaulē. Tas ir nostādījis uzmanības centrā spēju apvienot visu dalībvalstu konkrētās vērtības ar visas Eiropas Savienības kopējo nozīmi, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības institucionālo līdzsvaru. Lai ārpolitika būtu sekmīga, Eiropas Savienības ārpolitikas instrumenti ir jāpielāgo kopīgai darbībai, lai gūtu labāku rezultātu. Mandātā palielināta šī saskaņotība, nodrošinot, lai visiem tādiem ārējās darbības politikas virzieniem kā KĀDP, tirdzniecība, paplašināšanās, attīstība un humānā palīdzība būtu līdzvērtīgs politisks un juridisks pamats. Reformu līgums attīstīs Eiropas Savienības rīcībspēju, apvienojot Eiropas ārpolitikas instrumentus politikas izstrādē un politikas īstenošanā. Tas nodrošinās Eiropai skaidru nostāju attiecībās ar mūsu partneriem pasaulē un pastiprinās mūsu vēstījuma ietekmi un redzamību. Tas radīs arī lielāku saskaņotību starp tādiem ES ārpolitikas dažādiem aspektiem kā diplomātija, drošība, tirdzniecība, attīstība, humānā palīdzība un starptautiskas sarunas par daudziem globāliem jautājumiem. Tas nozīmēs ES, kurai var būt atsaucīgāka un efektīvāka loma globālās lietās. - Eiropas Savienības vienas juridiskas personības izveide stiprinās Eiropas Savienības sarunu pilnvaras, padarot to pat vēl efektīvāku pasaules mērogā un par trešo valstu un starptautisku organizāciju redzamāku partneri. - Jaunais Eiropas Savienības ārlietu un drošības politikas augstais pārstāvis/Komisijas priekšsēdētāja vietnieks palielinās ES ārējās darbības saskaņotību un redzamību. - Eiropas Ārējās darbības dienests būs struktūra, lai efektīvākā un saskaņotākā veidā atbalstītu visu Eiropas ārpolitikas virzienu diapazonu, kā arī iekšpolitikas virzienu ārējo dimensiju. - Šī ārējo attiecību jaunā struktūra tiks savienota, ievērojot dalībvalstu konkrētās intereses, saglabājot īpašas lēmumu pieņemšanas procedūras kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā. - Eiropas Savienībā tiks nostiprināta Eiropas drošības un aizsardzības politika, saglabājot lēmumu pieņemšanas īpašu kārtību, bet arī bruģējot ceļu pastiprinātai sadarbībai mazākas dalībvalstu grupas ietvaros. III ATZINUMS SASKAņā AR LīGUMA PAR EIROPAS SAVIENīBU 48. PANTU Reformu līgums apstiprinās dažas Eiropas pilsoņu nozīmīgākās vēlmes. Tas pastiprinās pamatvērtības; tas skaidros galvenos jautājumus; tas novērsīs pastāvīgas bažas. Tas galvenokārt dos Eiropas Savienībai spēju īstenot izmaiņas, nodrošināt eiropiešiem lielāku drošību un labklājību, radīt viņiem iespējas virzīt globalizāciju. Eiropas Komisija uzskata, ka Eiropadomes lēmumi nodrošinās Reformu līgumu, lai pielāgotu Eiropas Savienību 21. gadsimta vajadzībām. Komisija atzinīgi vērtē starpvaldību konferences sasaukšanu, pilnībā atbalsta mandātu, par kuru vienojusies Eiropadome, un ir apņēmusies veicināt tā panākumus. Eiropai ir nepieciešams Reformu līgums, kas ir jāsaskaņo un jāratificē pirms Eiropas vēlēšanām 2009. gada jūnijā. Visu starpvaldību konferences dalībnieku pienākums ir radīt nosacījumus šī mērķa sasniegšanai. [1] Komisijas ieguldījums pārdomu periodā un pēc tā: D plāns par demokrātiju, dialogu un diskusiju - COM(2005) 494, 13.10.2005. [2] Pilsoņu programma Eiropas efektivitātes nodrošināšanai - COM(2006) 211, 10.5.2006.