LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Strasbūrā, 5.2.2013  
COM(2013) 45 final 
2013/0025 (COD) 
  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par to, lai nepie ļautu finanšu sist ēmas izmantošanu nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanai un teroristu finans ēšanai 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
{SWD(2013) 21 final} 
{SWD(2013) 22 final}  
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. PRIEKŠLIKUMA  KONTEKSTS 
Priekšlikuma pamatojums un m ērķi 
Ierosināto pasākumu galvenie m ērķi ir stiprin āt iekšējo tirgu, samazinot p ārrobežu 
sarežģījumus, lai aizsarg ātu sabiedr ības intereses pret noziedz ību un teroristu darb ībām, 
garantētu Eiropas Savien ības labklājību, nodrošinot efekt īvu komercdarb ības vidi, veicin ātu 
finansiālo stabilit āti, aizsarg ājot finanšu sist ēmas drošību, pareizu darb ību un integrit āti.  
Šie mērķi tiks sasniegti, nodrošinot saskan ību starp ES pieeju un starptautisko pieeju; 
nodrošinot saskan ību starp valstu noteikumiem, k ā arī elastīgumu to īstenošanā; nodrošinot, 
ka noteikumos ir pirm ām kārtām ņemts vērā risks un tie ir piel āgoti, lai risin ātu jaunu 
apdraudējumu, kāds rodas. 
Turklāt šajā priekšlikum ā ir iestrādāta un līdz ar to tiek atcelta Komisijas 2006. gada 
1. augusta Direkt īva 2006/70/EK, ar ko nosaka īstenošanas pas ākumus Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direkt īvai 2005/60/EK1, tādējādi uzlabojot nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas 
novēršanas (AML)  tiesiskā regulējuma saprotam ību un pieejam ību visām ieinteres ētajām 
personām.  
Komisija ir paredz ējusi papildin āt šo priekšlikumu, stiprinot ES repres īvo rīcību pret 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanu. Tādēļ tiek pl ānots 2013. gad ā ierosināt 
krimināltiesību saskaņošanu attiec ībā uz šo nodar ījumu, pamatojoties uz L īguma par Eiropas 
Savienības darbību (LESD) 83. panta 1. punktu2. 
Vispārīgais konteksts 
Šķēršļu likvidēšana iekšējā tirgū veicina likum īgas komercdarb ības izveidi vai att īstību visā 
ES, taču tā var arī radīt lielākas iespējas nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu 
finansēšanai. Nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā iesaistītie noziedznieki var ētu mēģināt 
slēpt vai mask ēt attiecīgo aktīvu patieso raksturu, avotu vai pieder ību un pārveidot tos par 
šķietami likum īgiem ienākumiem. Turkl āt teroristu finans ējumam līdzekļus var ieg ūt gan 
likumīgās, gan noziedz īgās darbībās, jo teroristu organiz ācijas iesaist ās ienākumus nesoš ās 
darbībās, kuras pašas par sevi var b ūt, vai vismaz š ķietami būt, likumīgas. Tādēļ noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu legaliz ēšana un terorisma finans ēšana rada lielu apdraud ējumu finanšu 
sistēmas integrit ātei, pareizai darb ībai, reput ācijai un stabilit ātei, un tam var b ūt graujošas 
sekas attiec ībā uz sabiedr ību plašākā mērogā. 
Ir pieņemti Eiropas ties ību akti, lai aizsarg ātu finanšu sist ēmas un iekš ējā tirgus pareizu 
darbību. Tomēr, tā kā ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu 
saistītā apdraud ējuma un noziedznieku r īcībā esošo līdzekļu būtība mainās, pateicoties 
tehnoloģijas nepārtrauktajai att īstībai, nepieciešams past āvīgi pielāgot tiesisko regul ējumu, lai 
vērstos pret š ādu apdraud ējumu.  
                                                 
1 OV L 214, 4.8.2006., 29. lpp. 
2 http://ec.europa.eu/governance/impact/planned_ia/docs/2013_home_006_money_laundering_en.pdf 
LV 3   LV ES līmenī 2005. gada 26. oktobra Direkt īvā 2005/60/EK par to, lai nepie ļautu finanšu 
sistēmas izmantošanu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finans ēšanai3 
(turpmāk – Treš ā AML direktīva) ir noteikts regul ējums, kas paredz ēts, lai aizsarg ātu 
kredītiestāžu un finanšu iest āžu drošību, integrit āti un stabilit āti un uztic ību finanšu sist ēmai 
kopumā pret apdraud ējumu, kas saist īts ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu 
finansēšanu. ES noteikumi liel ā mērā balstās uz starptautiskajiem standartiem, kurus 
pieņēmusi Finanšu dar ījumu darba grupa nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai 
(FATF) , un, tā kā direktīvā ir ievērota minimuma saska ņošanas pieeja, regul ējumu papildina 
valsts līmenī pieņemtie noteikumi. 
Starptautisk ā līmenī FATF  ir būtiski pārskatījusi starptautiskos standartus un 2012. gada 
februārī pieņēmusi jaunu ieteikumu kopumu.  
Līdztekus starptautiskajam procesam ar ī Eiropas Komisija ir p ārskatījusi Eiropas regul ējumu. 
Direktīvas pārskatīšana pašlaik papildina p ārskatītos FATF  ieteikumus, kas jau paši b ūtiski 
stiprina regul ējumu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas nov ēršanas un teroristu 
finansēšanas apkarošanas jom ā. Pašā direktīvā ir vēl vairāk pastiprin āti pārskatīto ieteikumu 
elementi, īpaši attiec ībā uz darbības jomu (iek ļaujot azartsp ēļu pakalpojumu sniedz ējus un 
personas, kas tirgojas ar prec ēm, kuru robežv ērtība ir EUR 7500), inform āciju par faktisko 
īpašnieku (kura j āsniedz atbild īgajiem subjektiem un kompetentaj ām iestādēm), un 
noteikumiem par sankcij ām. Tajā tiek ņemta vērā nepieciešam ība palielin āt AML pasākumu 
iedarbīgumu, pie ņemot tiesisko regul ējumu, lai nodrošin ātu, ka riska nov ērtējumi tiek veikti 
pienācīgā līmenī un pietiekami elast īgi, lai var ētu pielāgoties daž ādām situācijām un darb ībā 
iesaistītām person ām. Tā rezultātā direktīva gan paredz kop īgo standartu augstu l īmeni, gan 
prasa dalībvalstīm, uzraudz ības iestādēm un atbild īgajiem subjektiem nov ērtēt risku un veikt 
atbilstīgus risku mazinošus pas ākumus, kas ir sam ērojami ar š ādu risku. T ā rezultātā direktīva 
nav tik sīki izstrādāta attiecībā uz konkr ētiem veicamiem pas ākumiem. 
Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jom ā 
Ir pieņemti dažādi tiesiskie instrumenti, lai ES l īmenī nodrošin ātu efektīvu regulējumu 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nov ēršanas un terorisma finans ēšanas apkarošanas 
jomā. Svarīgākie ir šādi: 
– Trešā AML  direktīva, kas ietver liel āko daļu no 40 FATF  ieteikumiem un dažus no 
deviņiem FATF  īpašajiem ieteikumiem;  
– Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1781/2006 (2006. gada 
15. novembris) attiec ībā uz naudas l īdzekļu pārskaitījumiem pievienoto inform āciju 
par maks ātāju4, ar kuru īsteno FATF  VII īpašo ieteikumu par elektroniskajiem 
naudas līdzekļu pārskaitījumiem;  
– Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1889/2005 (2005. gada 
26. oktobris) par skaidras naudas kontroli,  kuru ieved Kopi enas teritorij ā vai izved no 
tās5, ar kuru īsteno FATF  IX īpašo ieteikumu par skaidras naudas p ārvadātājiem;  
– Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2007/64/EK (2007. gada 13. novembris) 
par maks ājumu pakalpojumiem iekš ējā tirgū6 (Maksājumu pakalpojumu direkt īva), 
                                                 
3 OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp. 
4 OV L 345, 8.12.2006., 1. lpp. 
5 OV L 309, 25.11.2005., 9. lpp. 
LV 4   LV ar kuru apvienojum ā ar Trešo AML  direktīvu īsteno FATF  VI īpašo ieteikumu par 
alternatīvajiem pārskaitījumiem;  
– Padomes Regula (EK) Nr. 2580/2001 (2001. gada 27. decembris) par īpašiem 
ierobežojošiem pas ākumiem, kas terorisma apkarošanas nol ūkā vērsti pret konkr ētām 
personām un organiz ācijām7, ar kuru apvienojum ā ar Regulu (EK) Nr. 881/2002 
(2002. gada 27. maijs)8, ar kuru īsteno ANO sankcijas pret Al-Qaida  tīklu un 
Taliban , īsteno daļu no FATF  III īpašā ieteikuma par teroristu akt īvu iesaldēšanu.  
Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un m ērķiem  
Ierosinātā nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas nov ēršanas un teroristu finans ēšanas 
apkarošanas regul ējuma piel āgošana piln ībā saskan ar ES politiku cit ās jomās. Konkrētāk, 
– Stokholmas programm ā9, kuras m ērķis ir panākt atvērtu un drošu Eiropu, kas kalpo 
pilsoņiem un tos aizsarg ā, dalībvalstis un Komisija tiek aicin ātas turpin āt attīstīt 
informācijas apmai ņu starp finanšu zi ņu vākšanas vien ībām cīņā pret nelikum īgi 
iegūtu līdzekļu legalizēšanu; 
– ES Iekšējās drošības stratēģijā10 noteikti tie visneatliekam ākie probl ēmjautājumi 
saistībā ar ES droš ību, kas jārisina turpm ākajos gados, un ierosin āti pieci strat ēģiskie 
mērķi un īpašās darbības laikposmam no 2011. gada l īdz 2014. gadam, lai veicin ātu 
drošību ES. Tas ietver risin ājumus nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas 
novēršanai un terorisma nov ēršanu. Īpaši ir atz īta nepieciešam ība atjaunin āt ES 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas nov ēršanas un terorisma finans ēšanas 
apkarošanas sist ēmu nolūkā veicināt juridisko personu un juridisku veidojumu 
pārredzamību; 
– tā kā jaunās tehnolo ģijas var tikt izmantotas, lai sl ēptu darījumus un identit āti, 
dalībvalstīm ir svar īgi pārzināt tehnolo ģijas attīstību un simul ēt elektronisk ās 
identifikācijas, elektronisk ā paraksta un elektronisko dar ījumu trasta pakalpojumu 
izmantošanu saska ņā ar Komisijas priekšlikumu regulai par elektronisko 
identifikāciju un uzticam ības pakalpojumiem elektronisko dar ījumu veikšanai iekš ējā 
tirgū11; 
– Eiropas Komisija 2012. gada mart ā pieņēma priekšlikumu par noziedz īgi iegūtu 
līdzekļu iesaldēšanu un konfisk āciju ES12, kura mērķis ir panākt, ka dal ībvalstīs ir 
izveidotas efekt īvas sistēmas noziedz īgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanai, pārvaldībai un 
konfiskācijai, kuras balst ās uz nepieciešamo institucion ālo struktūru, finansi ālajiem 
un cilvēku resursiem; 
– attiecībā uz datu aizsardz ību – ierosin ātie grozījumi Trešaj ā AML  direktīvā pilnībā 
atbilst pieejai, kas izkl āstīta Komisijas jaun ākajos priekšlikumos datu aizsardz ības 
                                                                                                                                                         
6 OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp. 
7 OV L 344, 28.12.2001., 70. lpp. 
8 OV L 139, 29.5.2002., 9. lpp. 
9 OV C 115, 4.5.2010., 1. lpp. 
10 Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “ES iekš ējās drošības stratēģija darbībā – pieci 
soļi pretim droš ākai Eiropai”, COM(2010)673 gal īgā redakcija.  
11 COM(2012)238/2. 
12 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai par noziedz īgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanu un 
konfiskāciju Eiropas Savien ībā, COM(2012)085 final. 
LV 5   LV jomā13 un kuros ar īpašu noteikumu14 piešķir pilnvaras ES vai dal ībvalstīm ar 
leģislatīvu pasākumu ierobežot regulas priekšlikum ā paredzēto pienākumu un ties ību 
piemērošanu uz vair ākiem īpašiem pamatiem, tostarp noziedz īgu nodar ījumu 
novēršanu, izmekl ēšanu, atkl āšanu un saukšanu pie atbild ības par tiem; 
– attiecībā uz sankcij ām – priekšlikums ieviest noteikumu kopumu, kas balst īts uz 
minimuma principiem, lai stiprin ātu administrat īvās sankcijas, piln ībā atbilst 
Komisijas politikai, kas izkl āstīta Komisijas Pazi ņojumā par sankciju rež īmu 
pastiprināšanu finanšu pakalpojumu nozar ē15; 
– attiecībā uz finansi ālo integrāciju – ir atz īts tas, ka p ārāk piesardz īgai pieejai 
aizsardzības pasākumiem nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nov ēršanas un 
teroristu finans ēšanas apkarošanas jom ā varētu būt neparedz ētas sekas – likum īgi 
uzņēmumi un pat ērētāji tiktu izsl ēgti no finanšu sist ēmas. Pie š ā jautājuma ir str ādāts 
starptautisk ā līmenī16, lai sniegtu nor ādes par to, k ā sniegt atbalstu valst īm un to 
finanšu iest ādēm nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nov ēršanas un teroristu 
finansēšanas apkarošanas pas ākumu izstr ādē, kas atbilstu valsts m ērķiem finansi ālās 
integrācijas jom ā, nekaitējot esošiem pas ākumiem, kuru m ērķis ir noziedz ības 
apkarošana. ES l īmenī finansiālās integrācijas jaut ājums pašlaik tiek apsv ērts, 
strādājot pie Banku kontu ties ību aktu paketes; 
– attiecībā uz sadarb ību ar person ām vai iest ādēm (tostarp ties ām un administrat īvām 
struktūrām), kas ir saist ītas ar nodok ļu un visu citu valsts nodevu nov ērtēšanu, 
iekasēšanu, ties ībaizsardz ību un saukšanu pie atbild ības vai lēmumu pie ņemšanu par 
sūdzībām šajā sakarā, priekšlikums atbilst starptautisk ā līmenī ievērotai pieejai par 
cīņu pret krāpšanu nodok ļu jomā un izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas17, tostarp 
īpašai atsaucei uz nodok ļu noziegumiem k ā smagiem noziegumiem, kurus var 
uzskatīt par nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas predikat īviem nodar ījumiem. 
Klientu uzticam ības pārbaudes proced ūru stiprināšana AML  nolūkos arī palīdzēs cīņā 
pret krāpšanu nodok ļu jomā un izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas. 
2. APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES  
NOVĒRTĒJUMU  REZULT ĀTI 
Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
Komisija 2012. gada apr īlī pieņēma ziņojumu par Treš ās AML direktīvas piem ērošanu un 
lūdza visas ieinteres ētās personas sniegt koment ārus. Ziņojumā galvenā uzmanība tika 
pievērsta vairākiem konstat ētajiem svar īgajiem jaut ājumiem (piem ēram, uz riska faktoru 
                                                 
13 Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai par fizisku personu aizsardz ību attiecībā uz 
personas datu apstr ādi, ko veic kompetent ās iestādes, lai nov ērstu, izmekl ētu, atklātu noziedz īgus 
nodarījumus, sauktu pie atbild ības par tiem vai izpild ītu krimin ālsodus, un par š ādu datu br īvu apriti 
(COM(2012)010 final) un Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par fizisku personu 
aizsardzību attiecībā uz personas datu apstr ādi un šādu datu br īvu apriti (Visp ārīgā datu aizsardz ības 
regula) (COM(2012)011 final).  
14 Visp ārīgās datu aizsardz ības regulas 21. pants. 
15 COM(2010)716 gal īgā redakcija. 
16 Anti-money laundering and terrorist financing measures and Financial Inclusion , FATF , 2011. gada 
jūnijs. 
17 Komisijas Pazi ņojums “R īcības plāns, kā pastiprin āt cīņu pret krāpšanu nodok ļu jomā un izvair īšanos 
no nodokļu maksāšanas”, 2012. gada 6. decembris, COM(2012)722 final. 
LV 6   LV balstītas pieejas piem ērošanai, esoš ā regulējuma darb ības jomas paplašin āšanai, pieejas 
pielāgošanai attiec ībā uz klienta uzticam ības pārbaudi, zi ņošanas pien ākumu un uzraudz ības 
pilnvaru preciz ēšanai,  FIU  sadarbības stiprin āšanai utt.), kas bija b ūtiski Treš ās AML  
direktīvas pārskatīšanai.  
Komisija sa ņēma 77 pienesumus no valsts iest ādēm, pilsonisk ās sabiedr ības, uzņēmēju 
federācijām un uz ņēmumiem vair ākās jomās (tostarp no finanšu pakalpojumu nozares, 
azartspēļu nozares, br īvajām profesij ām, nekustam ā īpašuma nozares, trasta un uz ņēmuma 
pakalpojumu sniedz ējiem), kas p ārstāv visdažādākās ieinteres ētās personas. V ēl vairākas 
atsauksmes, nost ājas un pienesumi tika sa ņemti ārpus apspriešan ās.  
Apspriešan ās vispārīgie rezult āti18 kopumā apstiprina jaut ājumus un probl ēmas, kas izceltas 
Komisijas zi ņojumā, kā arī norāda uz plašu atbalstu attiec ībā uz ierosin āto pielāgošanu 
pārskatītajiem FATF standartiem un s īkāku preciz ēšanu dažās jomās (proti, attiec ībā uz datu 
aizsardzību un to, k ā noteikumus piem ērot pārrobežu situ ācijās).  
Ekspertu atzinumu izmantošana 
Ir veikti b ūtiski pasākumi, lai ieg ūtu pamatojuma inform āciju šajā jomā un panāktu dažādu 
ieinteresēto personu piln īgu iesaisti. 
Konkrēti, 2010. gad ā Deloitte  neatkarīgie konsultanti19 Komisijas uzdevum ā veica pētījumu 
par Trešās AML  direktīvas piemērošanu.  
Ietekmes nov ērtējums 
Komisija ir veikusi ietekmes nov ērtējumu20, kurā tā analizēja nelikum īgi iegūto līdzekļu 
legalizēšanas un terorisma finans ēšanas iesp ējamo ietekmi. Proti, ja finanšu sist ēma nespēj 
novērst nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu, tam var b ūt negatīva 
ietekme uz ekonomiku (to rada starptautisk ās kapitāla aprites trauc ējumi, ieguld ījumu 
samazināšanās un mazāka ekonomikas izaugsme), un tas var izrais īt finanšu tirgu nestabilit āti 
(kam par iemeslu ir citu finanšu starpnieku nev ēlēšanās iesaistīties darījumos, zaud ēta 
reputācija, uztic ības mazin āšanās un piesardz ības riski).  
Tika izskat īti šādi problēmas iemesli:  
– esošo ES noteikumu daž āda piemērošana dal ībvalstīs, kā rezultātā samazinās tiesiskā 
noteiktība; 
– neatbilstības un nepiln ības attiecībā uz pašreiz ējiem ES noteikumiem; 
– pašreizējo noteikumu nesaskan ība ar nesen p ārskatītajiem starptautiskajiem 
standartiem. 
Šajā saistībā nepieciešams sasniegt š ādus darbības mērķus:  
                                                 
18 Pazi ņojums par atsauksm ēm ir pieejams šeit: http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-
crime/index_en.htm  
19 Pētījums ir pieejams šeit: http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-crime/index_en.htm  
20 Ietekmes nov ērtējums ir pieejams šeit: http://ec.europa.eu/internal_market/company/financial-
crime/index_en.htm  
LV 7   LV – nodrošināt valstu noteikumu saskan īgumu un vajadz ības gadījumā elastīgumu to 
īstenošanā, stiprinot un preciz ējot pašreiz ējās prasības;  
– nodrošināt, ka noteikumos ir pirm ām kārtām ņemts vērā risks un tie ir piel āgoti, lai 
risinātu jaunu apdraud ējumu, stiprinot un preciz ējot pašreiz ējās prasības; 
– nodrošināt, ka ES pieeja ir saskan īga ar pieeju, kas tiek īstenota starptautisk ā līmenī, 
paplašinot piem ērošanas jomu, stiprinot un preciz ējot pašreiz ējās prasības. 
Ietekmes nov ērtējumā secināts, ka lab ākie risinājumi, lai uzlabotu pašreiz ējo situāciju, būtu 
šādi:  
– darbības jomas paplašin āšana, ietverot azartsp ēles: paplašin āt direktīvas darbības 
jomu, ietverot ne tikai „kazino”, bet aptverot visu azartsp ēļu nozari; 
– robežvērtības person ām, kas tirgojas ar prec ēm: samazināt personām, kas tirgojas ar 
augtsvērtīgām precēm, noteikt ās darbības jomas un klienta uzticam ības pārbaudes 
robežvērtības no EUR 15 000 l īdz EUR 7500 attiec ībā uz skaidras naudas 
darījumiem; 
– sankciju rež īmi: ieviest uz minimuma principiem balst ītu noteikumu kopumu, lai 
stiprinātu administrat īvās sankcijas; 
– statistikas datu sal īdzināmība: pastiprin āt un preciz ēt prasību par statistikas datu 
vākšanu un zi ņošanu; 
– datu aizsardz ība: direktīvā ieviest noteikumus, lai preciz ētu savstarp ējo saikni starp 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas nov ēršanu / teroristu finans ēšanas 
apkarošanu un datu aizsardz ības prasībām; 
– nodokļu noziegumu iek ļaušana darb ības jomā: iekļaut skaidru atsauci uz nodok ļu 
noziegumiem k ā predikatīvu nodarījumu; 
– informācijas par faktisko īpašnieku pieejam ība: pieprasīt, lai visiem uz ņēmumiem 
būtu informācija par to faktiskajiem īpašniekiem; 
– faktiskā īpašnieka (F Ī) identifik ācija: saglabāt pieeju, saska ņā ar kuru jāidentificē FĪ, 
sākot no 25 % tur ējuma robežv ērtības, bet preciz ēt, uz ko attiecas „25 % 
robežvērtība”; 
– piederības un uz ņemošās valsts uzraudz ītāju pienākumi AML jom ā: ieviest jaunus 
noteikumus, preciz ējot, ka fili āles un meitasuz ņēmumi, kas atrodas cit ās dalībvalstīs 
nekā galvenais birojs, piem ēro uzņemošās valsts AML noteikumus, un stiprin āt 
sadarbības pasākumus starp pieder ības un uz ņemošās valsts uzraudz ītājiem; 
– finanšu zi ņu vākšanas vien ību (FIU) p ārrobežu sadarb ība: ieviest jaunas pras ības, 
kas stiprin ātu FIU pilnvaras un sadarb ību; 
– valsts līmeņa riska nov ērtējumi:  ieviest pras ību dalībvalstīm veikt riska nov ērtējumu 
valsts līmenī un veikt pas ākumus, lai mazin ātu riskus; 
LV 8   LV – klienta uzticam ības pārbaude:  dalībvalstīm jānodrošina, ka konkr ētās augsta riska 
situācijās tiek veikta pastiprin āta uzticam ības pārbaude, bet maz āka riska situ ācijās 
atļaut tām pieļaut vienkāršotu klienta uzticam ības pārbaudi; 
– trešo valstu rež īmu līdzvērtīgums:  atcelt „balt ā saraksta” procesu; 
– uz riska pak āpi balstīta pieeja uzraudz ībai: direktīvā īpaši atzīt, ka uzraudz ību var 
veikt, pamatojoties uz riska pak āpi; 
– attieksme pret politiski ietekm ējamām person ām (PIP):  ieviest jaunas pras ības 
iekšzemes PIP/PIP, kas str ādā starptautisk ās organizācijās, paredzot uz riska pak āpi 
pamatotu pas ākumu piem ērošanu. 
Turklāt ietekmes nov ērtējumā tika analiz ēta tiesību aktu priekšlikumu ietekme uz 
pamatties ībām. Saska ņā ar Pamatties ību hartu priekšlikumu m ērķis jo īpaši ir nodrošin āt 
personas datu aizsardz ību (Hartas 8. pants), preciz ējot nosacījumus, ar k ādiem personas datus 
var glabāt un pārsūtīt. Ar priekšlikumiem netiks ieviestas izmai ņas attiecībā uz tiesībām uz 
efektīvu tiesību aizsardz ību un taisn īgu tiesu (Hartas 47. pants), un t ādējādi tie neietekm ēs 
minētās tiesības, kuras, k ā apstiprin ājusi Eiropas Savien ības Tiesa (lieta C-305/05), direkt īva 
nepārkāpj. Privātās un ģimenes dz īves neaizskaram ība (7. pants), dar ījumdarbības brīvība 
(16. pants) un diskrimin ācijas aizliegums (21. pants) ir ņemti vērā pienācīgi. Visbeidzot, 
priekšlikums netieši pal īdzēs aizsargāt tiesības uz dzīvību (Hartas 2. pants). 
3. PRIEKŠLIKUMA  JURIDISKIE  ASPEKTI 
Juridiskais pamats 
Šis priekšlikums ir balst īts uz LESD 114. pantu.  
Subsidiarit āte un proporcionalit āte 
Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savien ību 5. pant ā noteiktajiem subsidiarit ātes un 
proporcionalit ātes principiem dal ībvalstis nevar pietiekami sasniegt š ā priekšlikuma m ērķus, 
un tādēļ tos labāk var sasniegt Savien ības līmenī. Šajā priekšlikum ā paredz vien īgi tos 
pasākumus, kas vajadz īgi minēto mērķu sasniegšanai. 
Trešās AML  direktīvas 2. apsv ērumā uzsvērts, ka nepieciešami ES l īmeņa pasākumi, kuru 
mērķis ir aizsarg āt kredītiestāžu un finanšu iest āžu drošību, integrit āti un stabilit āti kopumā, 
„lai izvair ītos no tā, ka dalībvalstis pie ņem pasākumus, kas aizsarg ātu to finanšu sist ēmas, bet 
varētu būt pretrun ā ar iekš ējā tirgus funkcion ēšanu, kā arī tiesiskuma un Kopienas 
sabiedrisk ās kārtības priekšrakstiem, ir ne pieciešama Kopienas darb ība šajā jomā”. 
Tā kā lielā nelikumīgi iegūto līdzekļu plūsma un teroristu finans ēšana var iedrag āt finanšu 
nozares stabilit āti un reput āciju, kā arī apdraud ēt iekšējo tirgu, vien īgi valsts l īmenī 
pieņemtiem pas ākumiem var ētu būt negatīva ietekme uz ES Vienoto tirgu – starp vis ām 
dalībvalstīm saskaņotu to finanšu sist ēmu aizsardz ībai paredz ētu noteikumu tr ūkums var ētu 
neatbilst iekš ējā tirgus darb ībai un rad īt sadrumstalot ību. ES darb ība ir pamatota ar ī, lai 
saglabātu vienlīdzīgus konkurences apst ākļus visā ES – uz subjektiem vis ās dalībvalstīs 
attiecinot saskan īgu saistību kopumu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nov ēršanas un 
teroristu finans ēšanas apkarošanas jom ā. 
LV 9   LV Komisija uzskata, ka ierosin ātās noteikumu izmai ņas ir sam ērīgas ar m ērķiem. Nosakot 
robežvērtības darbības jomai un klienta uzticam ības pārbaudei, Komisija ir veikusi sam ērīgus 
pasākumus, lai atbilst īgos gadījumos ierobežotu direkt īvas piemērojamību. Turkl āt direktīva 
pieļauj, ka daži prevent īvie pasākumi, kurus veiks MVU, b ūs samērīgi ar atbild īgā subjekta 
apmēru un būtību. Vienlaikus, nodrošinot īpaši pielāgotu un elast īgu pieeju, kas balst īta uz 
riska faktoru, dal ībvalstīm nebūtu jāliedz pie ņemt pasākumus un veikt darb ības, kas 
nepieciešamas, lai v ērstos pret svar īgu apdraud ējumu, ar k ādu tās var saskarties valsts l īmenī. 
Šādi pasākumi labāk sader ar direkt īvu nekā pilnībā saskaņotu regulu, ja tiek iek ļauti procesi 
ES līmenī, lai nodrošin ātu labāku koordin āciju un p ārvalstisku pieeju izstr ādi, kā arī tiek 
veikta turpm āka saskaņošana konkr ētās jomās, nodrošinot, ka tiek sasniegti ar ī ES mērķi. 
Kaut arī efektīvas AML /terorisma nov ēršanas sist ēmas nodrošin āšana ir saist īta ar daž ām 
izmaksām atbildīgajiem subjektiem (š īs izmaksas ir analiz ētas ietekmes nov ērtējumā), 
Komisija uzskata, ka ieguvumi saist ībā ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas un 
teroristu finans ēšanas nov ēršanu arī turpmāk atsvērs izmaksas. 
Jauno starptautisko standartu izv ērtēšana sāksies 2013. gada ceturtaj ā ceturksnī. Ja Komisija 
nesniegs skaidras un agr īnas norādes par vēlamo ES pieeju to īstenošanā, pastāv risks, ka t ās 
ES dalībvalstis, kuras tiks izv ērtētas pirmās, izvēlēsies risin ājumus, kas var neatbilst 
ierosinātajai ES pieejai, t ādējādi padarot vienošanos par kop īgiem ES noteikumiem 
sarežģītāku. 
Visbeidzot, pie ņemot pārskatītos starptautiskos standartus, Komisija, k ā arī visas ES 
dalībvalstis ir uz ņēmušās saistības (vai nu tieši, vai k ā FATF  vai Moneyval  dalībnieces) 
nodrošināt to īstenošanu. 
4. IETEKME  UZ BUDŽETU   
Priekšlikums neietekm ē Eiropas Savien ības budžetu. 
5. PAPILDINFORM ĀCIJA   
Sīkāks priekšlikum a skaidrojums 
Galvenās izmaiņas Trešajā AML direktīvā ir šādas. 
– Direktīvas darbības jomas paplašin āšana:  attiecībā uz darbības jomu tiek ierosin ātas 
divas galven ās izmaiņas:  
(a) attiecībā uz person ām, kuras tirgojas ar augstv ērtīgām precēm un izmanto 
skaidras naudas maks ājumus, robežv ērtība tiek samazin āta no EUR 15 000 l īdz 
EUR 7500. Pašlaik direkt īva attiecas uz person ām, kas tirgojas ar prec ēm, ja 
tās izmanto skaidras naudas maks ājumus EUR 15 000 apm ērā vai vairāk. Pēc 
tam, kad dal ībvalstis inform ēja, ka šo sam ērā augsto robežv ērtību savā labā 
izmanto noziedznieki, ir ierosin āts to samazin āt līdz EUR 7500. Turkl āt jaunajā 
priekšlikum ā tirgotājiem tiek noteikta pras ība veikt klienta uzticam ības 
pārbaudes, ja tiek veikti gad ījuma rakstura dar ījumi, kuru apm ērs ir vismaz 
EUR 7500, kas ir samazin āts salīdzinājumā ar iepriekš ējo robežv ērtību – 
EUR 15 000. Gan defin īcija, gan noteikt ā robežvērtība liecina, ka tiek noteikti 
stingrāki pasākumi, lai nepie ļautu, ka šie tirgot āji tiek izmantoti nelikum īgi 
iegūtu līdzekļu legalizēšanas nolūkos visā ES; 
LV 10   LV (b) direktīva attiecas uz „azartsp ēļu pakalpojumu sniedz ējiem” (saska ņā ar 
2000. gada 8. j ūnija Direkt īvu 2000/31/EK par dažiem inform ācijas sabiedr ības 
pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniec ību, iekšējā 
tirgū21). Pašreizējā Trešā AML  direktīva un pārskatītie FATF  ieteikumi pieprasa 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nov ēršanas / teroristu finans ēšanas 
apkarošanas ties ību aktu darb ības jomā ietvert tikai kazino. K ā liecina ES g ūtie 
pierādījumi, tādējādi noziedznieki var ļaunprātīgi izmantot citas azartsp ēļu 
nozares jomas. 
– Uz riska faktoru balst īta pieeja:  direktīvā tiek atzīts, ka uz riska faktoru balst ītas 
pieejas izmantošana ir efekt īvs veids, k ā identific ēt un mazin āt riskus finanšu 
sistēmai un ekonomikas stabilit ātei plašākā mērogā iekšējā tirgus jom ā. Jaunie 
ierosinātie pasākumi paredz ētu, ka jāievieš uz pier ādījumiem balst īti pasākumi trīs 
galvenajās jomās, un katrs no tiem b ūtu jāpapildina ar v ērā ņemamo faktoru 
minimuma sarakstu vai nor ādēm, kuras izstr ādātu Eiropas uzraudz ības iestādes: 
(a) dalībvalstīm tiks pras īts identific ēt, izprast un mazin āt riskus, ar k ādiem tās 
saskaras. To var papildin āt ar riska nov ērtēšanas darbu, ko veic p ārvalstiskā 
līmenī (piemēram, Eiropas uzraudz ības iestādes vai Eiropols ), un ar rezult ātiem 
būtu jādalās ar citām dalībvalstīm un atbild īgajiem subjektiem. Tas b ūtu 
sākumpunkts uz riska faktoru balst ītai pieejai, un ar to tiktu atz īts, ka ES 
mēroga rīcību var pamatot ar dal ībvalstu valsts l īmeņa pieredzi,  
(b) atbildīgajiem subjektiem, uz kuru darb ību attiecas direkt īva, tiktu pras īts 
identificēt, izprast un mazin āt to riskus un dokument ēt un atjaunin āt veikto 
riska nov ērtējumu. Tas ir b ūtisks elements uz risku balst ītā pieejā, kas ļauj 
kompetentaj ām iestādēm (piem ēram, uzraudz ītājiem) dal ībvalstīs rūpīgi 
pārskatīt un izprast l ēmumus, kurus pie ņēmuši to uzraudz ītie atbild īgie 
subjekti. Visbeidzot, tie, kas pie ņems uz risku balst ītu pieeju, b ūs pilnībā 
atbildīgi par saviem pie ņemtajiem l ēmumiem,  
(c) priekšlikum ā tiktu atz īts, ka uzraudz ītāju resursus var izmantot, lai 
koncentrētos uz jom ām, kurās nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un 
teroristu finans ēšanas risks ir liel āks. Izmantojot uz riska faktoru balst ītu 
pieeju, pier ādījumi tiktu izmantoti, lai m ērķtiecīgāk pievērstos riskiem. 
– Vienkāršota un pastiprin āta klienta uzticam ības pārbaude:  priekšlikum ā 
atbildīgajiem subjektiem tiktu pras īts veikt pastiprin ātus pasākumus jom ās, kurās 
riski ir liel āki, un tām varētu atļaut veikt vienk āršotus pas ākumus jom ās, kurās ir 
pierādījies, ka riski ir maz āki. Attiec ībā uz pašreiz ējo (Trešo) AML  direktīvu tika 
atzīts, ka noteikumi par klienta uzticam ības pārbaudi ir p ārāk pieļaujoši, jo 
konkrētām klientu vai dar ījumu kategorij ām uzreiz tiek paredz ēti atbrīvojumi no 
klienta uzticam ības pārbaudes pras ībām. Tādēļ pārskatītajā direktīvā tiktu noteikti 
stingrāki noteikumi par vienk āršotu klienta uzticam ības pārbaudi un netiktu pie ļautas 
situācijas, uz kur ām attiektos atbr īvojumi. L ēmumi par to, kad un k ā veikt 
vienkāršotu klienta uzticam ības pārbaudi, b ūtu jāpamato, balstoties uz riska 
faktoriem, un tiktu noteiktas minimuma pras ības par faktoriem, kas j āņem vērā. 
Vienā no situācijām, kurās vienmēr būtu jāveic pastiprin āta klienta uzticam ības 
pārbaude, proti, attiec ībā uz politiski ietekm ējamām personām, direktīva ir stiprin āta, 
                                                 
21 OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp. 
LV 11   LV iekļaujot gan politiski ietekm ējamas personas, kas ie ņem svarīgus valsts amatus 
iekšzemē, gan arī tās, kas strādā starptautisk ās organizācijās. 
– Informācija par faktisko īpašnieku:  Pārskatītajā direktīvā ir ierosin āti jauni 
pasākumi, lai sniegtu skaidr āku inform āciju par faktisko īpašnieku un uzlabotu t ās 
pieejamību. Tajā tiek pras īts, lai juridiskaj ām personām būtu inform ācija par saviem 
faktiskajiem īpašniekiem. Š ī informācija būtu jādara pieejama gan kompetentaj ām 
iestādēm, gan atbild īgajiem subjektiem. Attiec ībā uz juridiskiem veidojumiem 
pilnvarotai personai tiek pras īts, kļūstot par klientu, deklar ēt savu statusu, un t āpat 
tiek prasīts informāciju par faktiskajiem īpašniekiem dar īt pieejamu kompetentaj ām 
iestādēm un atbild īgajiem subjektiem.  
– Trešo valstu l īdzvērtīgums:  no pārskatītās direktīvas tiks iz ņemti noteikumi par 
pozitīvo „līdzvērtīgumu”, jo klientu uzticam ības pārbaudes rež īms kļūst arvien 
stingrāk balstīts uz riska faktoru, un atbr īvojumu izmantošana, pamatojoties vien īgi 
uz ģeogrāfiskajiem faktoriem, vairs nav tik svar īga. Pašreiz ējie Trešās AML 
direktīvas noteikumi paredz, ka j āpieņem lēmumi par to, vai treš ās valstīs ir sistēmas 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas nov ēršanai / teroristu finans ēšanas 
apkarošanai, kuras ir „l īdzvērtīgas” sistēmām ES. Šo inform āciju izmantoja, lai 
atļautu atbr īvojumus attiec ībā uz klientu uzticam ības pārbaudes konkr ētiem 
aspektiem.  
– Administrat īvās sankcijas:  saskaņā ar Komisijas politiku, kas paredz sankciju 
saskaņošanu, pārskatītajā direktīvā ir ietvertas vair ākas sankcijas, kuru esam ība 
dalībvalstīm būtu jānodrošina attiec ībā uz direkt īvas būtisko pras ību, proti, klientu 
uzticamības pārbaudes, uzskaites, zi ņošanas par aizdom īgiem darījumiem un iekš ējās 
kontroles, sistem ātiskiem pārkāpumiem. 
– Finanšu zi ņu vākšanas vien ības: priekšlikums ietvertu Padomes 2000. gada 
17. oktobra L ēmuma 2000/642/TI par sadarb ības pasākumiem starp dal ībvalstu 
finanšu zi ņu vākšanas vien ībām attiecībā uz inform ācijas apmai ņu noteikumus un v ēl 
vairāk paplašin ātu un stiprin ātu sadarbību. 
– Eiropas uzraudz ības iestādes (ESA): priekšlikum ā ir ietvertas vair ākas jomas, kur ās 
tiek paredz ēta ESA darbība. Konkr ēti, EBI, EAAPI un EVTI tiek aicin ātas veikt 
novērtējumu un sniegt atzinumu par nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un 
teroristu finans ēšanas riskiem, ar k ādiem saskaras ES. Turkl āt, liekot liel āku uzsvaru 
uz pieeju, kas balst īta uz riska faktoru, nepieciešamas stingr ākas norādes 
dalībvalstīm un finanšu iest ādēm par to, k ādi faktori b ūtu jāņem vērā, piemērojot 
vienkāršotas klienta uzticam ības pārbaudes un stiprin ātas klienta uzticam ības 
pārbaudes, k ā arī piemērojot uz riska faktoru balst ītu pieeju uzraudz ībai. Turkl āt ESA 
ir uzdots sniegt normat īvos tehniskos standartus konkr ētos jautājumos, kad finanšu 
iestādēm ir jāpielāgo sava iekš ējā kontrole, lai risin ātu konkrētas situācijas. 
– Datu aizsardz ība: priekšlikum ā ir atspogu ļota nepieciešam ība panākt līdzsvaru starp 
stingrām sistēmām un kontroli, un prevent īviem pas ākumiem, lai nepie ļautu 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu, no vienas puses, un 
nodrošinātu datu subjektu ties ību aizsardz ību, no otras puses. 
LV 12   LV – Transpon ēšanas pas ākumi: ņemot vērā priekšlikuma sarež ģītību un darb ības jomu, 
dalībvalstīm tiek pras īts nosūtīt savu valsts ties ību aktu noteikumu un direkt īvas 
noteikumu atbilst ības tabulu. 
Eiropas Ekonomikas zona  
Priekšlikums attiecas uz EEZ valst īm.  
LV 13   LV 2013/0025 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par to, lai nepie ļautu finanšu sist ēmas izmantošanu nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanai un teroristu finans ēšanai 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
pēc leģislatīvā akta projekta nos ūtīšanas valstu parlamentiem, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu1,  
ņemot vērā Eiropas Centr ālās bankas atzinumu2, 
pēc apspriešan ās ar Eiropas datu aizsardz ības uzraudz ītāju3, 
saskaņā ar parasto likumdošanas proced ūru, 
tā kā: 
(1) Milz īga nelikum īgas naudas pl ūsma var kait ēt finanšu nozares stabilit ātei un 
reputācijai, kā arī apdraudēt vienoto tirgu, bet terorisms v ājina pašus m ūsu sabiedr ības 
pamatus. Papildinot krimin āltiesisko pieeju, prevent īvi līdzekļi, izmantojot finanšu 
sistēmu, var sniegt rezult ātus.  
(2) Finanšu iest āžu un kred ītiestāžu drošība, integrit āte un stabilit āte, kā arī uzticēšanās 
finanšu sist ēmai kopum ā var tikt nopietni apdraud ēta sakarā ar noziedznieku un to 
līdzdalībnieku pūlēm noslēpt noziedz īgi iegūto līdzekļu izcelsmi vai novirz īt likumīgi 
vai nelikum īgi iegūtu naudu teroristu m ērķiem. Ja konkr ēti saskaņoti pasākumi netiek 
pieņemti visas Savien ības mērogā, nelikum īgi iegūto līdzekļu legalizētāji un teroristu 
finansētāji, lai sekm ētu savu noziedz īgo rīcību, varētu mēģināt izmantot kapit āla 
aprites br īvību un finanšu pakalpojumu sniegšanas br īvību, ko paredz integr ētā finanšu 
telpa.  
                                                 
1 OV C […], […], […] lpp. 
2 OV C […], […], […] lpp. 
3 OV C […], […], […] lpp. 
LV 14   LV (3) Šis priekšlikums ir ceturt ā direktīva nolūkā vērsties pret nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas draudiem. Padomes Direkt īva 91/308/EEK (1991. gada 10. j ūnijs) par to, 
kā novērst finanšu sist ēmas izmantošanu nelikum īgi iegūtas naudas legaliz ēšanai 
(naudas atmazg āšanai)4, nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu defin ēja attiecībā uz 
narkotiku tirdzniec ību un saist ības noteica tikai finanšu no zarei. Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2001. gada decembra Direkt īva 2001/97/EK, ar kuru groza Padomes 
Direktīvu 91/308/EEK5, paplašin āja darbības jomu gan attiec ībā uz aptvertajiem 
noziegumiem, gan aptvertaj ām profesij ām un darb ībām. Finanšu dar ījumu darba grupa 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanai (turpm āk – FATF ) 2003. gada 
jūnijā pārskatīja savus ieteikumus, lai aptvertu teroristu finans ēšanu, un noteica s īkāk 
izstrādātas prasības attiec ībā uz klientu identifik āciju un verifik āciju, situācijām, kurās 
augstāks nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas risks var b ūt par pamatojumu 
pastiprinātiem pasākumiem, k ā arī situācijām, kurās samazin āts risks var b ūt par 
pamatojumu maz āk stingrai kontrolei. Š īs izmaiņas tika atspogu ļotas Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2005/60/EK (2005. gada 26. oktobris) par to, lai 
nepieļautu finanšu sist ēmas izmantošanu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un 
teroristu finans ēšanai6, un Komisijas Direkt īvā 2006/70/EK (2006. gada  1. augusts), ar 
ko nosaka īstenošanas pas ākumus Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai 
2005/60/EK attiec ībā uz politiski ietekm ējamas personas defin īciju un tehniskajiem 
kritērijiem vienk āršotām klienta uzticam ības pārbaudes proced ūrām un atbr īvojumam 
sakarā ar finanšu darb ību, kuru veic reti vai ļoti ierobežotos apjomos7. 
(4) Nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un teroristu finans ēšana parasti tiek īstenota 
starptautisk ā vidē. Pasākumiem, kurus pie ņem tikai valsts vai pat Eiropas Savien ības 
līmenī, neņemot vērā starptautisko koordin āciju un sadarb ību, varētu būt ļoti 
ierobežota ietekme. T ādējādi pasākumiem, kurus pie ņem Eiropas Savien ība, vajadz ētu 
būt saskaņotiem ar cit ām darbībām, ko veic citas starptautisk ās institūcijas. Eiropas 
Savienības rīcībā būtu jo īpaši jāturpina ņemt vērā ieteikumus, kurus sagatavojusi 
FATF  – galven ā starptautisk ā organizācija, kas c īnās pret nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanu un teroristu finans ēšanu. Lai v ēl vairāk efektiviz ētu cīņu pret nelikum īgi 
iegūtu līdzekļu legaliz ēšanu un teroristu finans ēšanu, Direkt īva 2005/60/EK un 
Direktīva 2006/70/EK b ūtu jāpielāgo FATF  ieteikumiem, kas tika pie ņemti un 
paplašināti 2012. gada febru ārī. 
(5) Turkl āt finanšu sist ēmas ļaunprātīga izmantošana, lai nelikum īgi iegūtus vai pat 
likumīgi iegūtus līdzekļus novirz ītu teroristiskiem m ērķiem, rada skaidru 
apdraudējumu finanšu sist ēmas integrit ātei, pareizai darb ībai, reput ācijai un 
stabilitātei. Tādējādi šajā direktīvā ietverto prevent īvo pasākumu loks b ūtu jāpaplašina 
tā, lai tas ietvertu ne tikai manipul ācijas ar l īdzekļiem, kas ieg ūti no noziedz īgas 
darbības, bet ar ī naudas vai īpašuma uzkr āšanu teroristiskiem m ērķiem. 
(6) Lielu naudas summu maks āšana skaidr ā naudā ir riskanta saist ībā ar nelikum īgi iegūtu 
līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu. Lai palielin ātu modrību un mazin ātu 
riskus, ko rada skaidras naudas maks ājumi, šī direktīva būtu jāattiecina uz fizisk ām vai 
juridiskām person ām, kas tirgojas ar prec ēm, ja tās veic vai sa ņem maks ājumus 
skaidrā naudā, kuru apm ērs ir EUR 7500 vai vair āk. Dalībvalstis var nolemt pie ņemt 
stingrākus noteikumus, tostarp zem āku robežv ērtību. 
                                                 
4 OV L 166, 28.6.1991., 77. lpp. 
5 OV L 344, 28.12.2001., 76. lpp. 
6 OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp. 
7 OV L 214, 4.8.2006., 29. lpp. 
LV 15   LV (7) Uz juridisko profesiju p ārstāvjiem, kā tos defin ē dalībvalstis, š īs direktīvas noteikumi 
būtu jāattiecina tad, kad vi ņi iesaistās finansiālās vai korporat īvās darbībās, ietverot 
konsultēšanu nodok ļu jautājumos, kur past āv vislielākais risks, ka šo juridisko 
profesiju p ārstāvju pakalpojumus var pretlikum īgi izmantot noziedz īgā darbībā gūtu 
ieņēmumu legaliz ēšanai vai teroristu finans ēšanai. Tom ēr vajadzētu būt atbrīvojumiem 
no jebkura pien ākuma pazi ņot informāciju, kas ieg ūta tiesas procesa laik ā vai arī pirms 
vai pēc tā, kā arī izvērtējot klienta juridisko st āvokli. Tādējādi uz juridiskaj ām 
konsultācijām arī turpmāk būtu jāattiecina pien ākums neizpaust profesion ālo 
noslēpumu, ja vien juridiskais konsultants pats nepiedal ās nelikum īgi iegūto līdzekļu 
legalizēšanā vai teroristu finans ēšanā, juridisko konsult āciju mērķis nav legaliz ēt 
nelikumīgi iegūtos līdzekļus vai finans ēt teroristus, vai ja vien jurists nezina, ka klients 
meklē juridisko konsult āciju, lai legaliz ētu nelikum īgi iegūtos līdzekļus vai finans ētu 
teroristus. 
(8) Pret tieši sal īdzināmiem pakalpojumiem b ūtu jāattiecas vienveid īgi, ja tos sniedz 
jebkurš profesion ālis, uz kuru attiecas š ī direktīva. Lai nodrošin ātu Eiropas Savien ības 
Pamatties ību hartā garantēto tiesību ievērošanu, to revidentu, ārštata grāmatvežu un 
nodokļu konsultantu gad ījumā, kuri daž ās dalībvalstīs var aizst āvēt vai pārstāvēt 
klientu tiesved ības kontekst ā vai arī izvērtēt klienta juridisko st āvokli, uz inform āciju, 
ko viņi ieguvuši, pildot šos uzdevumus, neb ūtu jāattiecina pazi ņošanas pien ākums 
saskaņā ar šo direkt īvu. 
(9) Svar īgi nepārprotami uzsv ērt, ka „nodok ļu noziegumi” saist ībā ar tiešajiem un 
netiešajiem nodok ļiem ir iek ļauti „noziedz īgas darbības” plašaj ā definīcijā, ko izmanto 
šajā direktīvā saskaņā ar pārskatītajiem FATF  ieteikumiem.  
(10) Nepieciešams identific ēt ikvienu fizisku personu, kura īsteno īpašumties ības vai 
kontroli p ār juridisku personu. Kaut ar ī, noskaidrojot akciju kapit āla dalības 
procentuālo daļu, netiks autom ātiski noskaidrots faktiskais īpašnieks, tas ir 
pierādījuma faktors, kas j āņem vērā. Attiecīgā gadījumā faktisko īpašnieku 
identifikācija un verifik ācija būtu jāattiecina ar ī uz juridisk ām vienībām, kurām pieder 
citas juridiskas vien ības, un b ūtu jāizseko īpašumties ību ķēde, līdz tiek noskaidrota 
fiziskā persona, kura īsteno īpašumties ības vai kontroli p ār juridisko personu, kas ir 
klients. 
(11) Nepieciešam ība pēc precīzas un atjaunin ātas inform ācijas par faktisko īpašnieku ir 
būtisks faktors, izsekojo t noziedzniekus, kas cit ādi varētu slēpt savu identit āti, 
maskējoties aiz korporat īvas strukt ūras. Tādēļ dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka 
uzņēmumi glab ā informāciju par saviem faktiskajiem īpašniekiem un dara šo 
informāciju pieejamu kompetentaj ām iestādēm un atbild īgajiem subjektiem. Turkl āt 
pilnvarotaj ām personām būtu savs statuss j ādeklarē atbildīgajiem subjektiem. 
(12) Šī direktīva būtu jāpiemēro arī tad, ja atbild īgie subjekti, uz kuriem š ī direktīva 
attiecas, savu darb ību veic caur internetu. 
(13) Bažas rada azartsp ēļu nozares izmantošana noziedz īgā darbībā gūtu ieņēmumu 
legalizēšanai. Lai mazin ātu ar šo nozari saist ītos riskus un noteiktu vienl īdzīgu 
attieksmi pret azartsp ēļu pakalpojumu sniedz ējiem, visiem azartsp ēļu pakalpojumu 
sniedzējiem būtu jānosaka pien ākums veikt klienta uzticam ības pārbaudi katram 
atsevišķam darījumam, kura apm ērs ir EUR 2000 vai vair āk. Dalībvalstīm būtu 
jāapsver šīs robežv ērtības piem ērošana laimestiem, k ā arī azartspēļu likmēm. 
LV 16   LV Azartspēļu pakalpojumu sniedz ējiem, kuriem ir fiziskas telpas (piem ēram, kazino un 
laimētavas), būtu jānodrošina, ka klienta uzticam ības pārbaudi, ja to veic pie ieejas 
telpās, var sasaist īt ar darījumiem, kurus klients veic min ētajās telpās. 
(14) Nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas risks nav vien āds 
visos gad ījumos. Tādēļ būtu jāizmanto uz riska faktoru balst īta pieeja. Uz riska faktoru 
balstīta pieeja nav nepamatoti pie ļaujošs risin ājums dalībvalstīm un atbild īgajiem 
subjektiem. T ā ietver uz pier ādījumiem balst ītas lēmumu pie ņemšanas izmantošanu, 
lai labāk vērstos pret nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas 
riskiem, ar kuriem saskaras Eiropas Savien ība un tie, kas taj ā darbojas. 
(15) Uz riska faktoru balst ītas pieejas pamat ā ir dalībvalstu nepieciešam ība identific ēt, 
izprast un mazin āt nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas 
riskus, ar k ādiem tās saskaras. P ārvalstiskas pieejas riska identifik ācijai nozīme ir 
atzīta starptautisk ā līmenī, un Eiropas Uzraudz ības iestādei (Eiropas Banku iest ādei) 
(turpmāk – EBI), kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 
Nr. 1093/2010 (2010. gada 24. novembris), ar  ko izveido Eiropas Uzraudz ības iestādi 
(Eiropas Banku iest ādi), groza L ēmumu Nr. 716/2009/EK un atce ļ Komisijas L ēmumu 
2009/78/EK8; Eiropas Uzraudz ības iestādei (Eiropas Apdrošin āšanas un aroda pensiju 
iestādei) (turpm āk – EAAPI), kas izveidota ar Eir opas Parlamenta un Padomes Regula 
(ES) Nr. 1094/2010 (2010. gada 24. novembri s), ar ko izveido Eiropas Uzraudz ības 
iestādi (Eiropas Apdrošin āšanas un aroda pensiju iest ādi), groza L ēmumu Nr. 
716/2009/EK un atce ļ Komisijas L ēmumu 2009/79/EK9; un Eiropas Uzraudz ības 
iestādei (Eiropas V ērtspapīru un tirgu iest ādei) (turpm āk – EVTI), kas izveidota ar 
Eiropas Parlamenta un Padomes Re gulu (ES) Nr. 1095/2010 (2010. gada 24. 
novembris), ar ko izveido Eiropas Uzraudz ības iestādi (Eiropas V ērtspapīru un tirgu 
iestādi), groza L ēmumu Nr. 716/2009/EK un atce ļ Komisijas L ēmumu 2009/77/EK10, 
būtu jāuzdod sniegt atzinumu par risk iem, kas skar finanšu nozari. 
(16) Attiec īgā gadījumā riska nov ērtējuma rezult āti dalībvalstīs būtu jādara pieejami 
atbildīgajiem subjektiem, lai tie var ētu identific ēt, izprast un mazin āt paši savus riskus. 
(17) Lai lab āk izprastu un mazin ātu riskus Eiropas Savien ības līmenī, dalībvalstīm būtu ar 
savu riska nov ērtējumu rezult ātiem jāapmainās savā starpā, ar Komisiju un EBI, 
EAAPI un EVTI, ja tas ir attiec īgi. 
(18) Piem ērojot šīs direktīvas noteikumus, ir lietder īgi ņemt vērā to mazo atbild īgo 
subjektu raksturu un vajadz ības, uz kuriem attiecas š ī direktīva, un nodrošin āt 
attieksmi, kas ir atbilst īga mazo atbild īgo subjektu īpašajām vajadz ībām un 
komercdarb ības būtībai. 
(19) Risks sav ā būtībā ir main īgs, un main īgie rādītāji, vai nu katrs atseviš ķi, vai 
apvienojum ā, var palielin āt vai samazin āt potenci ālo risku, t ādējādi ietekm ējot 
preventīvo pasākumu, piem ēram, klienta uzticam ības pārbaudes pas ākumu, atbilst īgo 
līmeni. Tādējādi ir gan t ādi apstākļi, kuros b ūtu jāpiemēro pastiprin āta klienta 
uzticamības pārbaude, gan citi apst ākļi, kuros var b ūt atbilstīga vienkāršota klienta 
uzticamības pārbaude. 
                                                 
8 OV L 331, 15.12.2010., 12. lpp. 
9 OV L 331, 15.12.2010., 48. lpp. 
10 OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp. 
LV 17   LV (20) Būtu jāatzīst, ka konkr ētas situācijas rada liel āku nelikum īgi iegūto līdzekļu 
legalizēšanas vai teroristu finans ēšanas risku. Lai gan b ūtu jānosaka visu klientu 
identitāte un komercdarb ības profils, ir gad ījumi, kad nepieciešama īpaši stingra 
klienta identifik ācijas un p ārbaudes proced ūra. 
(21) Tas īpaši atbilst paties ībai komercdarb ības attiec ībās ar person ām, kas ie ņem vai ir 
ieņēmušas svar īgus valsts amatus, jo īpaši ar tām, kas ir no valst īm, kur korupcija ir 
plaši izplat īta. Šādas attiec ības finanšu nozari var īpaši pakļaut nopietnam reput ācijas 
un juridiskam riskam. Starptautisk ās pūles apkarot korupciju ar ī attaisno 
nepieciešam ību pievērst īpašu uzman ību šādiem gad ījumiem un piem ērot atbilst īgus 
pastiprinātas klienta uzticam ības pārbaudes pas ākumus attiec ībā uz person ām, kas 
ieņem vai ir ie ņēmušas svar īgus valsts amatus sav ā valstī vai ārvalstīs, un uz 
augstākajām amatperson ām starptautisk ās organizācijās. 
(22) Augst ākās vadības apstiprin ājuma saņemšana komercdarb ības attiec ību veidošanai 
nenozīmē, ka visos gad ījumos nepieciešams sa ņemt valdes apstiprin ājumu. Vajadz ētu 
būt iespējai, ka šādu apstiprin ājumu pieš ķir kāds, kuram ir pietiekamas zin āšanas par 
iestādes pakļautību nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ējuma 
riskiem un pietiekami augsta l īmeņa amats, lai pie ņemtu lēmumus, kas skar t ās 
pakļautību riskam. 
(23) Lai izvair ītos no atk ārtotām klienta identifik ācijas proced ūrām, kas noved pie 
komercdarb ības aizkav ēšanas un neefektivit ātes, ir lietder īgi, ja ir piem ēroti 
aizsardzības pasākumi, pie ļaut arī tādu klientu iesaist īšanu atbild īgajos subjektos, kuru 
identitāte ir noskaidrota citur. Gad ījumos, kad atbild īgais subjekts izmanto trešo 
personu, tad gal īgā atbildība par klienta uzticam ības pārbaudes proced ūras 
piemērošanu gulstas uz atbild īgo subjektu, kur ā klientu iesaista. Trešai personai vai 
personai, kas ir iesaist ījusi klientu, b ūtu arī turpmāk jābūt atbildīgai par visu š īs 
direktīvas prasību izpildi tikt āl, ciktāl tai ar klientu ir attiec ības, uz kur ām attiecas š ī 
direktīva, ietverot pien ākumu ziņot par aizdom īgiem darījumiem un glab āt ierakstus. 
(24) Ja starp atbild īgajiem subjektiem un ārējām fiziskām vai juridisk ām person ām, uz 
kurām šī direktīva neattiecas, past āv aģenta vai apakšuz ņēmuma līgumattiec ības, tad 
šiem aģentiem vai apakšuz ņēmumiem, kas saist īti ar atbild īgajiem subjektiem, 
pienākumus saist ībā ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas vai teroristu 
finansēšanas apkarošanu var noteikt tikai l īgums, nevis š ī direktīva. Atbild ībai par šīs 
direktīvas ievērošanu būtu jāgulstas uz atbild īgo subjektu, uz kuru š ī direktīva attiecas.  
(25) Visas dal ībvalstis ir izveidojušas, vai t ām būtu jāizveido finanšu zi ņu vākšanas 
vienības (turpm āk – FIU), lai vāktu un analiz ētu inform āciju, kuru t ās saņem, nolūkā 
noteikt saikni starp aizdom īgiem dar ījumiem un tiem pamat ā esošu noziedz īgu 
darbību, lai nov ērstu un apkarotu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu 
finansēšanu. Par aizdom īgiem darījumiem b ūtu jāziņo FIU, kurām būtu jādarbojas k ā 
valsts centram, kas sa ņem, analiz ē un nosūta kompetentaj ām iestādēm ziņojumus par 
aizdomīgiem darījumiem un citu inform āciju attiec ībā uz iespējamu nelikum īgi iegūtu 
līdzekļu legalizēšanu vai teroristu finans ēšanu. Tam neb ūtu jāuzliek dal ībvalstīm par 
pienākumu main īt savas esoš ās ziņošanas sist ēmas, kurās informēšana tiek veikta, 
izmantojot prokurat ūru vai citas ties ībaizsardz ības iestādes, ja vien inform ācija 
nekavējoties un nemain ītā veidā tiek nosūtīta FIU, lai tās varētu pienācīgi veikt savus 
uzdevumus, kas ietver ar ī starptautisko sadarb ību ar citām FIU. 
LV 18   LV (26) Atk āpjoties no visp ārējā aizlieguma veikt aizdom īgus darījumus, atbild īgie subjekti 
var veikt aizdom īgus darījumus pirms kompetento iest āžu inform ēšanas gad ījumos, ja 
tos nav iesp ējams pārtraukt vai ar ī ja tādējādi varētu traucēt saukt pie atbild ības 
labuma guv ējus no iesp ējamām nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai teroristu 
finansēšanas darb ībām. Tam tom ēr nevajadz ētu skart dal ībvalstu starptautisk ās 
saistības saska ņā ar attiecīgajām Apvienoto N āciju Organiz ācijas Droš ības padomes 
rezolūcijām nekavējoties iesald ēt teroristu, teroristu apvien ību vai kādu citu apvien ību, 
kas finans ē terorismu, finanšu l īdzekļus vai citas mantisk ās vērtības. 
(27) Dal ībvalstīm vajadzētu būt iespējai iecelt atbilst īgu 2. panta 1. punkta 3. apakšpunkta 
a), b) un d) punkt ā minēto profesiju pašregul ējuma iestādi par iest ādi, kura FIU vietā 
tiek inform ēta kā pirmā. Saskaņā ar Eiropas Cilv ēktiesību Tiesas judikat ūru pirmās 
instances zi ņošanas sist ēma pašregul ējuma iestādei ir svar īgs aizsardz ības pasākums, 
lai nodrošin ātu pamatties ību aizsardz ību attiecībā uz ziņošanas pien ākumiem, kas 
attiecas uz juristiem. 
(28) Ja dal ībvalsts nolemj izmantot 33. panta 2. punkt ā noteiktos atbr īvojumus, t ā var atļaut 
vai piepras īt pašregul ējuma iest ādei, kas p ārstāv personas, kuras min ētas šajā pantā, 
nepārsūtīt FIU informāciju, kas ieg ūta no šīm person ām apstākļos, kuri noteikti 
minētajā pantā.  
(29) Ir bijuši vair āki gadījumi, kad darbinieki, kuri ir zi ņojuši par sav ām aizdom ām 
attiecībā uz nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, ir tikuši pak ļauti draudiem vai 
naidīgām darbībām. Lai gan š ī direktīva nevar iejaukties dal ībvalstu tiesved ības 
procesos, šis ir visb ūtiskākais jautājums, lai efekt īvi darbotos sist ēma cīņai pret 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu. Dal ībvalstīm būtu 
jāapzinās šī problēma, un t ām vajadz ētu darīt visu iesp ējamo, lai aizsarg ātu 
darbiniekus no š ādiem draudiem vai naid īgām darbībām.  
(30) Personas datu apstr ādei šīs direktīvas nolūkos ir piem ērojama Eiropas Parlamenta un 
Padomes Direkt īva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par pe rsonu aizsardz ību 
attiecībā uz personas datu apstr ādi un šādu datu br īvu apriti11, kā to īsteno valsts 
tiesību aktos.  
(31) Šīs direktīvas īstenošanas daži aspekti ir saist īti ar datu v ākšanu, anal īzi, glabāšanu un 
apmaiņu. Personas datu apstr āde būtu pieļaujama, lai izpild ītu šajā direktīvā noteiktos 
pienākumus, tostarp veikt klienta uzticam ības pārbaudi, veikt past āvīgu uzraudz ību, 
izmeklēt un ziņot par neparastiem vai aizdom īgiem darījumiem, identific ēt juridiskas 
personas vai juridiska veidojuma faktisko īpašnieku, veikt inform ācijas apmai ņu starp 
kompetentaj ām iestādēm un veikt inform ācijas apmai ņu starp finanšu iest ādēm. 
Personas datu v ākšana būtu jāierobežo, v ācot tikai tos datus, kas ir nepieciešami, lai 
izpildītu šīs direktīvas prasības, un tos neapstr ādājot tālāk Direktīvai 95/46/EK 
neatbilstīgā veidā. Īpaši būtu stingri j āaizliedz personas datu t ālāka apstrāde 
komerciālos nolūkos. 
(32) Cīņu pret nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanu un teroristu finans ēšanu visas 
dalībvalstis atz īst par svar īgu, pamatojoties uz sabiedr ības interes ēm. 
                                                 
11 OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. 
LV 19   LV (33) Šī direktīva neskar to personas datu aizsardz ību, kuri tiek apstr ādāti, īstenojot policijas 
un tiesu iest āžu sadarb ību krimin āllietās, tostarp Pamatl ēmuma 977/2008/TI 
noteikumus. 
(34) Personas datiem, kurus apstr ādā šīs direktīvas nolūkos, piem ēro datu subjekta ties ības 
uz piekļuvi. Tom ēr datu subjekta piek ļuve inform ācijai, kas iek ļauta ziņojumā par 
aizdomīgu darījumu, nopietni trauc ētu efektīvi īstenot cīņu pret nelikum īgi iegūtu 
līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu. Tādēļ var būt pamatoti šo ties ību 
ierobežojumi saska ņā ar Direkt īvas 95/46/EK 13. panta noteikumiem. 
(35) Šī direktīva neattiecas nedz uz person ām, kuras dokumentus pap īra formā tikai pārvērš 
elektroniskos datos un kuras darbojas saska ņā ar līgumu, kas nosl ēgts ar kred ītiestādi 
vai finanšu iest ādi, nedz ar ī uz fizisku vai juridisku personu, kas kred ītiestādēm vai 
finanšu iest ādēm piegādā ziņojumu apstr ādes sistēmas vai citas pal īgsistēmas līdzekļu 
pārsūtīšanai, vai kl īringa un nor ēķinu sistēmas. 
(36) Nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un teroristu finans ēšana ir starptautiskas 
problēmas, un centieniem ar t ām cīnīties vajadz ētu būt globāliem. Ja Savien ības 
finanšu iest ādēm un kred ītiestādēm ir filiāles un meitasuz ņēmumi, kas atrodas treš ās 
valstīs, kur ties ību akti šaj ā jomā ir nepiln īgi, tām, lai izvair ītos no ļoti dažādo 
standartu piem ērošanas iest ādē vai iestāžu grupā, būtu jāpiemēro Savien ības standarti 
vai jāinformē kompetent ās iestādes pieder ības dalībvalstī, ja šādu standartu 
piemērošana nav iesp ējama.  
(37) Atbild īgajiem subjektiem, cik vien iesp ējams, vajadz ētu saņemt inform āciju par to 
iesniegto zi ņojumu par aizdom īgiem dar ījumiem lietder ību un veiktajiem 
pēcpasākumiem. Lai to īstenotu un lai var ētu pārbaudīt, cik efekt īva ir to sist ēma cīņai 
pret nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu, dal ībvalstīm 
vajadzētu veidot un uzlabot attiec īgu statistiku. Lai v ēl vairāk stiprinātu Savien ības 
līmenī vākto statistikas datu kvalit āti un saskan īgumu, Komisijai b ūtu jāseko situācijai 
visā ES attiec ībā uz cīņu pret nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu 
finansēšanu un regul āri jāpublicē pārskati. 
(38) Kompetentaj ām iestādēm būtu jānodrošina, ka attiec ībā uz valūtas maiņas punktiem, 
trasta un uz ņēmuma pakalpojumu sniedz ējiem vai azartsp ēļu pakalpojumu 
sniedzējiem, personas, kas re āli vada šādu vienību komercdarb ību, un šādu vienību 
faktiskie īpašnieki ir atbilst īgas un piem ērotas personas. Krit ērijiem, kā noteikt, vai 
persona ir atbilst īga un piem ērota, būtu jāatspoguļo vismaz nepieciešam ība aizsarg āt 
šādus subjektus pret to, ka to vad ītāji vai faktiskie īpašnieki tos ļaunprātīgi izmanto 
noziedzīgiem mērķiem. 
(39) Ņemot vērā nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas un teroristu finans ēšanas 
pārvalstisko raksturu, ārkārtīgi svarīga ir koordin ācija un sadarb ība starp ES FIU. Šāda 
sadarbība līdz šim ir risin āta vienīgi ar Padomes L ēmumu 2000/642/TI (2000. gada 
17. oktobris) par sadarb ības pasākumiem starp dal ībvalstu finanšu zi ņu vākšanas 
vienībām attiecībā uz inform ācijas apmai ņu12. Lai pan āktu labāku koordin āciju un 
sadarbību starp FIU un, jo īpaši, lai nodrošin ātu, ka zi ņojumi par aizdom īgiem 
darījumiem sasniedz t ās dalībvalsts FIU, kurā ziņojums būtu visnoder īgākais, šajā 
direktīvā būtu jāiekļauj sīkāk izstrādāti, tālejošāki un atjaunin āti noteikumi. 
                                                 
12 OV L 271, 24.10.2000., 4. lpp. 
LV 20   LV (40) Inform ācijas apmai ņas uzlabošana starp FIU ES ir īpaši svar īga, saskaroties ar 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas un teroristu finans ēšanas pārvalstisko 
raksturu. Dal ībvalstīm būtu jāveicina drošu iek ārtu izmantošana inform ācijas 
apmaiņai, īpaši decentraliz ēta datortīkla FIU.net  un minētā tīkla piedāvāto metožu 
izmantošana. 
(41) Cīņas pret nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanu un teroristu finans ēšanu 
nozīmīgumam vajadz ētu virzīt dalībvalstis uz to, lai t ās savos ties ību aktos nosaka 
iedarbīgas, samērīgas un atturošas sankcijas, kuras piem ēro gadījumos, kad netiek 
ievēroti valsts ties ību akti, kas pie ņemti saska ņā ar šo direkt īvu. Dalībvalstīs pašlaik ir 
dažādi administrat īvie pasākumi un sankcijas attiec ībā uz galveno prevent īvo 
pasākumu pārkāpumiem. Š ī dažādība varētu kaitēt nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas un teroristu finans ēšanas apkarošan ā ieguldītajiem centieniem, un past āv 
risks, ka Savien ības rīcība varētu tikt sadrumstalota. T ādēļ šajā direktīvā būtu jāiekļauj 
vairāki administrat īvie pasākumi un sankcijas, kas dal ībvalstīs būtu pieejami saist ībā 
ar sistem ātiskiem pras ību pārkāpumiem attiec ībā uz klienta uzticam ības pārbaudes 
pasākumiem, uzskaiti, zi ņošanu par aizdom īgiem darījumiem un atbild īgo subjektu 
iekšējo kontroli. Šim pas ākumu un sankciju lokam vajadz ētu būt pietiekami plašam, 
lai ļautu dalībvalstīm un kompetentaj ām iestādēm ņemt vērā atšķirības starp 
atbildīgajiem subjektiem, īpaši starp finanšu iest ādēm un citiem atbild īgajiem 
subjektiem, attiec ībā u z  t o  a p m ēru, raksturu un darb ības jomām. Piemērojot šo 
direktīvu, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka administrat īvo pasākumu un sankciju 
piemērošana saska ņā ar šo direkt īvu un krimin ālsanckiju piem ērošana saska ņā ar 
valsts ties ību aktiem nep ārkāpj principu ne bis in idem . 
(42) Finanšu pakalpojumu tehniskajiem standartiem b ūtu jānodrošina konsekventa 
saskaņošana un pien ācīga noguld ītāju, ieguld ītāju un pat ērētāju aizsardz ība visā 
Savienībā. Būtu efektīvi un piem ēroti uzticēt EBI, EAAPI un EVTI, kas ir iest ādes ar 
ļoti specializ ētām zināšanām, izstrādāt normat īvo tehnisko standartu projektus, 
neietverot politikas izv ēles, un iesniegt tos Komisijai.  
(43) Komisijai ar dele ģētiem aktiem saska ņā ar Līguma par Eiropas Savien ības darbību 
290. pantu un atbilst īgi 10. un 14. pantam Regul ā (ES) Nr. 1093/2010, Regul ā (ES) 
Nr. 1094/2010 un Regul ā (ES) Nr. 1095/2010 b ūtu jāpieņem saskaņā ar šīs direktīvas 
42. pantu EBI, EAAPI un EVTI izstr ādātie normat īvo tehnisko standartu projekti.  
(44) Ņemot vērā ļoti būtiskās izmaiņas, ko būtu nepieciešams veikt Direkt īvā 2005/60/EK 
un Direkt īvā 2006/70/EK, t ās būtu jāapvieno un j āatceļ skaidrības un saskan īguma 
labad. 
(45) Tā kā šīs direktīvas mērķi, proti, finanšu sist ēmas aizsardz ību, novēršot, izmekl ējot un 
atklājot nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanu un teroristu finans ēšanu, nevar 
pietiekami labi sasniegt dal ībvalstis, jo atseviš ķi pasākumi, ko dal ībvalstis pie ņemtu 
savu finanšu sist ēmu aizsardz ībai, varētu nebūt saskanīgi ar iekš ējā tirgus darb ību un 
tiesiskuma un Savien ības sabiedrisk ās kārtības principiem, un t ādēļ mēroga un seku 
dēļ to var lab āk sasniegt Savien ības līmenī, Savienība var pie ņemt pasākumus saska ņā 
ar Līguma par Eiropas Savien ību 5. pant ā izklāstīto subsidiarit ātes principu. Saska ņā 
ar minētajā pantā noteikto proporcionalit ātes principu šaj ā direktīvā paredz vien īgi tos 
pasākumus, kas vajadz īgi šā mērķa sasniegšanai. 
LV 21   LV (46) Šaj ā direktīvā tiek ievērotas pamatties ības un principi, kas atz īti Eiropas Savien ības 
Pamatties ību hartā, īpaši, priv ātās un ģimenes dz īves neaizskaram ība, tiesības uz 
personas datu aizsardz ību, darījumdarbības brīvība, diskrimin ācijas aizliegums, 
tiesības uz efekt īvu tiesību aizsardz ību un taisn īgu tiesu un ties ības uz aizst āvību. 
(47) Saska ņā ar ES Pamatties ību hartas 21. pantu, kur ā aizliegta jebk āda diskrimin ācija uz 
jebkāda pamata, dal ībvalstīm ir jānodrošina, ka š ī direktīva attiec ībā uz riska 
novērtējumiem klienta uzticam ības pārbaudes kontekst ā tiek īstenota bez 
diskrimin ācijas. 
(48) Saska ņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kop īgo politisko 
deklarāciju par skaidrojošajiem dokumentiem, dal ībvalstis ir ap ņēmušās, paziņojot 
savus transpon ēšanas pas ākumus, pamatotos gad ījumos pievienot vienu vai vair ākus 
dokumentus, kuros paskaidr ota saikne starp direkt īvas sastāvdaļām un atbilst īgajām 
daļām valsts pie ņemtos transpon ēšanas instrumentos. Attiec ībā uz šo direkt īvu 
likumdev ējs uzskata, ka š ādu dokumentu nos ūtīšana ir pamatota, 
IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKT ĪVU. 
I NODAĻA 
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 
1. IEDAĻA 
DARBĪBAS JOMA UN DEFIN ĪCIJAS  
1. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka ir aizliegta nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšana un 
teroristu finans ēšana. 
2. Šaj ā direktīvā par nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu tiek uzskat īts turpmāk 
norādītais, ja izdar īts ar nodomu: 
(a) īpašuma konversija vai nodošana, zinot, ka š āds īpašums ir ieg ūts noziedz īgā 
darbībā vai piedaloties š ādā darbībā, lai slēptu vai mask ētu šā īpašuma 
nelikumīgo izcelsmi, vai pal īdzētu jebkurai personai, kas ir iesaist īta šādas 
darbības pasūtīšanā, izvairīties no savas r īcības juridiskaj ām sekām; 
(b) patiesās būtības, izcelsmes, atrašan ās vietas, izvietojuma, aprites, ties ību 
noslēpšana vai mask ēšana attiec ībā uz īpašumu vai īpašuma pieder ības 
noslēpšana vai mask ēšana, zinot, ka š āds īpašums ieg ūts noziedz īgā darbībā vai 
piedaloties š ādā darbībā; 
LV 22   LV (c) īpašuma ieg ūšana, vald ījums vai lietošana, t ā saņemšanas laik ā zinot, ka š āds 
īpašums ieg ūts noziedz īgā darbībā vai piedaloties š ādā darbībā; 
(d) piedalīšanās kādā no darb ībām, kas min ētas a), b) un c) apakšpunkt ā, 
apvienošan ās minēto darbību izdarīšanai, izdar īšanas mēģinājums, pal īdzība 
noziedzīgas darbības veikšan ā, pamudin āšana uz noziedz īgu darbību, padomu 
došana vai noziedz īgas darbības izpildes atvieglošana. 
3. Nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšana tiek uzskat īta par tādu pat tad, ja darb ības, 
kuras radījušas īpašumu, kas tiek legaliz ēts, veiktas citas dal ībvalsts vai treš ās valsts 
teritorijā. 
4. Š īs direktīvas nozīmē „teroristu finans ēšana” noz īmē finanšu l īdzekļu nodrošin āšanu 
vai vākšanu jebk ādā veidā, tieši vai netieši, ar nodomu, ka tie b ūtu jāizmanto, vai 
apzinoties, ka tos izmantos, piln ībā vai daļēji, lai veiktu jebkuru nodar ījumu 1. l īdz 
4. panta noz īmē Padomes Pamatl ēmumā 2002/475/TI (2002. gada 13. j ūnijs) par 
terorisma apkarošanu13, kurā grozījumi izdar īti ar Padomes Pamatl ēmumu 
2008/919/TI (2008. gada 28. novembris)14. 
5. Apzin āšanos, nodomu vai mot īvu, kas ir 2. un 4. punkt ā minēto darbību sastāvdaļa, 
var konstat ēt, pamatojoties uz objekt īviem faktiskiem apst ākļiem. 
2. pants 
1. Š ī direktīva tiek piem ērota šādiem atbild īgajiem subjektiem: 
(1) kredītiestādēm, 
(2) finanšu iest ādēm; 
(3) turpmāk norādītām juridisk ām vai fizisk ām person ām, kas darbojas, lai veiktu 
savu profesion ālo darbību: 
(a) revidentiem, ārštata grāmatvežiem un nodok ļu konsultantiem; 
(b) notāriem un citiem neatkar īgiem juridisko profesiju p ārstāvjiem, kad tie 
piedalās, vai nu darbojoties savu klientu v ārdā un labā, jebkādā finanšu 
vai nekustama īpašuma dar ījumā, vai palīdzot šāda darījuma plānošanā 
vai veikšan ā sava klienta lab ā attiecībā uz: 
i) nekustama īpašuma vai saimnieciskas vien ības pirkšanu un 
pārdošanu; 
ii) klienta naudas, v ērtspapīru vai citu akt īvu pārvaldīšanu; 
iii) banku, kr ājkontu vai v ērtspapīru kontu atv ēršanu vai p ārvaldīšanu; 
iv) to ieguld ījumu veikšanu, kas vajadz īgi komercsabiedr ību 
dibināšanai, vad īšanai vai p ārvaldīšanai; 
                                                 
13 OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp. 
14 OV L 330, 9.12.2008., 21.-23. lpp. 
LV 23   LV v) trastu, komercsabiedr ību vai līdzīgu struktūru dibināšanu, vad īšanu 
vai pārvaldīšanu; 
(c) trasta vai uz ņēmuma pakalpojumu sniedz ējiem, kas nav ietverti a) vai 
b) apakšpunkt ā; 
(d) nekustam ā īpašuma aģentiem, tostarp īpašuma iz īrēšanas aģentiem; 
(e) citām fiziskām vai juridisk ām person ām, kas tirgojas ar prec ēm, ja 
maksājumi tiek veikti vai sa ņemti skaidr ā naudā EUR 7500 apm ērā vai 
vairāk neatkar īgi no tā, vai šo dar ījumu veic k ā vienu oper āciju vai k ā 
vairākas operācijas, kuras, iesp ējams, ir saist ītas; 
(f) azartspēļu pakalpojumu sniedz ējiem. 
2. Dal ībvalstis var nolemt, ka š ī direktīva neattiecas uz juridisk ām un fizisk ām 
personām, kas finanšu darb ību veic reti vai ļoti ierobežot ā apmērā un ja past āv tikai 
neliels nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finans ēšanas risks, ar 
nosacījumu, ka min ētā juridisk ā vai fizisk ā persona atbilst visiem turpm āk 
minētajiem krit ērijiem: 
(a) finanšu darb ība ir ierobežota absol ūtā izteiksmē; 
(b) finanšu darb ība ir ierobežota uz dar ījuma pamata; 
(c) finanšu darb ība nav pamatdarb ība; 
(d) finanšu darb ība ir palīgdarbība un ir tieši saist īta ar pamatdarb ību; 
(e) pamatdarb ība nav 1. punkt ā minētā darbība, izņemot 1. punkta 3. apakšpunkta 
e) punktā minēto darbību; 
(f) finanšu darb ība tiek nodrošin āta tikai pamatdarb ības klientiem, un parasti 
netiek pied āvāta sabiedr ībai. 
Iepriekšējā daļa neattiecas uz juridisk ām un fizisk ām person ām, kas veic naudas 
pārveduma darb ību Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 2007/64/EK (2007. 
gada 13. novembris) par maks ājumu pakalpojumiem iekš ējā tirgū, ar ko groza 
Direktīvas 97/7/EK, 2002/65/EK, 2 005/60/EK un 2006/48/EK un atce ļ Direktīvu 
97/5/EK15, 4. panta 13. punkta noz īmē. 
3. Š ā panta 2. punkta a) apakšpunkta nol ūkā dalībvalstis nosaka pras ību, ka finanšu 
darbības kopējais apgroz ījums nedr īkst pārsniegt robežv ērtību, kas ir pietiekami 
zema. Šo robežv ērtību nosaka valsts l īmenī atkarībā no finanšu darb ības veida. 
4. Š ā panta 2. punkta b) apakšpunkta nol ūkā dalībvalstis piem ēro maksim ālu 
robežvērtību uz klientu un vienu dar ījumu neatkar īgi no tā, vai darījumu veic ar 
vienu oper āciju vai ar vair ākām šķietami saist ītām operācijām. Šo robežv ērtību 
nosaka valsts l īmenī atkarībā no finanšu darb ības veida. Tai j ābūt pietiekami zemai, 
lai nodrošin ātu, ka attiec īgo darījumu veidi ir nepraktiska un neefekt īva metode 
                                                 
15 OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp. 
LV 24   LV nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finans ēšanai, un t ā nedrīkst 
pārsniegt EUR 1000. 
5. Š ā panta 2. punkta c) apakšpunkta nol ūkā dalībvalstis nosaka pras ību, ka finanšu 
darbības apgroz ījums nepārsniedz 5 % no attiec īgās juridisk ās vai fizisk ās personas 
kopējā apgrozījuma. 
6. Nov ērtējot nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finans ēšanas risku 
šā panta nol ūkā, dalībvalstis piev ērš īpašu uzman ību jebkurai finanšu darb ībai, par 
kuru uzskata, ka t ās būtības dēļ to īpaši iespējams izmantot vai ļaunprātīgi izmantot 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finans ēšanai. 
7. Visos l ēmumos, ko pie ņem saskaņā ar šo pantu, nor āda iemeslus, kas ir to pamat ā. 
Dalībvalstis paredz iesp ēju atcelt min ēto lēmumu, ja apst ākļi mainās. 
8. Dal ībvalstis nosaka uz riska faktoru balst ītas uzraudz ības darbības vai veic jebkurus 
citus atbilst īgus pasākumus, lai nodrošin ātu, ka atbr īvojumu, kas pieš ķirts ar 
lēmumiem, kuri pie ņemti saska ņā ar šo pantu, neizmanto ļaunprātīgi. 
3. pants 
Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas: 
(1) „kredītiestāde” ir kred ītiestāde, kā tas noteikts Eiropas Pa rlamenta un Padomes 
Direktīvas 2006/48/EK (2006. gada 14. j ūnijs) par kred ītiestāžu darbības sākšanu un 
veikšanu16 4. panta 1. punkt ā, tostarp kred ītiestādes, kuras galvenais birojs atrodas 
Eiropas Savien ībā vai ārpus tās, filiāles minētās direktīvas 4. panta 3. punkta noz īmē, 
kuru atrašan ās vieta ir Eiropas Savien ībā; 
(2) „finanšu iest āde” ir  
(a) uzņēmums, kas nav kred ītiestāde un kas veic vienu vai vair ākas darbības, kuras 
ir iekļautas Direkt īvas 2006/48/EK I pielikuma 2. l īdz 12. punkt ā un 14. un 
15. punkt ā, tostarp darb ības, ko veic val ūtas maiņas punkti (bureaux de 
change) ,  
(b) apdrošināšanas sabiedr ība, kas pien ācīgi pilnvarota saska ņā ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2002/83/EK (2002. gada 5. novembris) par 
dzīvības apdrošin āšanu17, ciktāl tā veic darb ības, kuras noteiktas min ētajā 
direktīvā,  
(c) ieguldījumu sabiedr ība, kā tā definēta 4. panta 1. punkta 1) apakšpunkt ā 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2004/39/EK (2004.  gada 21. apr īlis), 
kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem18, 
(d) kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas tirgojas ar sav ām daļām vai akcij ām, 
                                                 
16 OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp. 
17 OV L 345, 19.12.2002., 1. lpp. 
18 OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp. 
LV 25   LV (e) apdrošināšanas starpnieks, k ā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvas 2002/92/EK (2002. gada 9. decembris) par apdrošin āšanas 
starpniecību19 2. panta 5. punkt ā, izņemot starpniekus, kas min ēti šīs direktīvas 
2. panta 7. punkt ā, kad tie veic dz īvības apdrošin āšanu vai k āda cita veida 
apdrošināšanu uzkr ājumu veidošanas nol ūkā, 
(f) filiāles tām a) līdz e) apakšpunkt ā minētajām finanšu iest ādēm, kuru galvenais 
birojs atrodas Eiropas Savien ībā vai ārpus tās, ja šīs filiāles darbojas Eiropas 
Savienībā; 
(3) „īpašums” ir jebk āda veida akt īvi neatkar īgi no tā, vai tie ir ķermeniski vai 
bezķermeniski, kustami vai nekustami, k ā arī juridiskie dokumenti vai instrumenti 
jebkādā veidā, tostarp elektronisk ā vai digitālā veidā, kas liecina par īpašumties ībām 
vai par da ļu šādos aktīvos; 
(4) „noziedzīga darbība” ir jebk āda veida noziedz īga iesaist īšanās šādu smagu 
noziegumu veikšan ā: 
(a) darbības, kas defin ētas 1. līdz 4. pant ā Pamatlēmumā 2002/475/TI par 
terorisma apkarošanu, kur ā grozījumi izdar īti ar Padomes Pamatl ēmumu 
2008/919/TI (2008. gada 28. novembris), 
(b) jebkurš nodar ījums, kas min ēts Apvienoto N āciju Organiz ācijas 1988. gada 
Konvencijas pret narkotisku un psihotropu vielu nelikum īgu tirdzniec ību 
3. panta 1. punkta a) apakšpunkt ā, 
(c) noziedzīgu organiz āciju darbības, kā tas noteikts 1. pant ā Padomes Vienotaj ā 
rīcībā 98/733/TI (1998. gada 21. decembris) par dal ības krimin ālās 
organizācijās uzskatīšanu Eiropas Savien ības dalībvalstīs par noziedz īgu 
nodarījumu20, 
(d) krāpšana, vismaz nopietna, kas skar Savien ības finansi ālās intereses, k ā to 
nosaka Konvencijas par Eiropas K opienu finanšu interešu aizsardz ību21 
1. panta 1. punkts un 2. pants, 
(e) korupcija, 
(f) visi noziedz īgi nodarījumi, tostarp nodok ļu noziegumi saist ībā ar tiešajiem un 
netiešajiem nodok ļiem, kas tiek sod īti ar brīvības atņemšanu vai ieslodz ījumu, 
kura maksim ālais ilgums ir liel āks par vienu gadu, vai attiec ībā uz tām valstīm, 
kurām to tiesību sistēmās ir noteikts minim ālais soda ilgums par nodar ījumiem, 
visi nodar ījumi, kuri tiek sod īti ar brīvības atņemšanu vai ieslodz ījumu, kura 
minimālais ilgums ir vair āk nekā seši mēneši; 
(5) „faktiskais īpašnieks” ir jebkura(s) fi ziska persona(s), kurai/- ām pilnībā pieder 
klients vai kura(s) šo klientu kontrol ē, un/vai fiziska persona, kuras v ārdā darbojas 
vai veic dar ījumu. Faktiskais īpašnieks ir vismaz: 
                                                 
19 OV L 9, 15.1.2003., 3. lpp. 
20 OV L 351, 29.12.1998., 1. lpp. 
21 OV C 316, 27.11.1995., 49. lpp. 
LV 26   LV (a) attiecībā uz uzņēmumiem: 
i) fiziska(s) persona(s), kas piln ībā ir kādas juridiskas vien ības īpašnieks 
vai to kontrol ē, jo tai tieši vai netieši pieder pietiekama akciju da ļa vai 
balsstiesības, tostarp ar uzr ādītāja akciju pal īdzību, un kas nav regul ētā 
tirgū kotēts uzņēmums, uz kuru attiecas inform ācijas izpaušanas pras ības 
saskaņā ar Eiropas Savien ības tiesību aktiem vai l īdzvērtīgiem 
starptautiskiem standartiem. 
25 % akciju plus viena ak cija ir pietiekams pier ādījums īpašumties ībām 
vai kontrolei, ko īsteno akciju tur ētājs, un attiecas uz tiešo un netiešo 
īpašumties ību visiem l īmeņiem, 
ii) ja ir šaubas par to, vai i) punkt ā identificētā(s) persona(s) ir faktiskais/-ie 
īpašnieks/-i, fiziska(s) persona(s), kas cit ādi īsteno kontroli p ār juridiskās 
vienības pārvaldību; 
(b) attiecībā uz juridisk ām vienībām, piem ēram, fondiem, un juridiskiem 
veidojumiem, piem ēram, trastiem, kas p ārvalda un sadala l īdzekļus: 
i) fiziska(s) persona(s), kurai/- ām ir kontrole p ār juridiska veidojuma vai 
juridiskas vien ības īpašumu vismaz 25 % apm ērā, un 
ii) ja n ākamie labuma guv ēji jau ir noteikti, fizi ska(s) persona(s), kam 
pieder vismaz 25 % no juridiska veidojuma vai juridiskas vien ības 
īpašuma, vai 
iii) ja v ēl nav noteiktas persona s, kas ir labuma guv ējas no juridiska 
veidojuma vai juridiskas vien ības, personu grupa, kuru interes ēs ir 
nodibināts vai darbojas juridisks veidojums vai juridiska vien ība. 
Attiecībā uz person ām, kas ir labuma guv ējas no trasta p ēc būtības vai 
kategorijas, atbild īgie subjekti ieg ūst pietiekamu inform āciju par labuma 
guvēju, lai būtu pārliecināti, ka spēs noteikt labuma guv ēja identit āti 
izmaksas laik ā vai tad, kad labuma guv ējs gatavojas izmantot paredz ētās 
tiesības; 
(6) „trasta vai uz ņēmuma pakalpojumu sniedz ējs” ir jebkura fiziska vai juridiska 
persona, kura komercdarb ības veidā nodrošina trešai personai jebkurus no turpm āk 
norādītiem pakalpojumiem: 
(a) komercsabiedr ību vai citu juridisko personu izveidošana, 
(b) komercsabiedr ības direktora vai sekret āra, person ālsabiedrības biedra vai 
līdzīga amata pien ākumu veikšana attiec ībā uz citu juridisku personu vai 
komercsabiedr ību vai nok ārtošana, ka cita persona veic min ētos pienākumus, 
(c) juridiskās adreses nodrošin āšana; komercdarb ības, pasta vai administrat īvās 
adreses un citu saist ītu pakalpojumu nodrošin āšana uz ņēmumam, 
personālsabiedrībai vai citai juridisk ai personai vai juridiskam veidojumam, 
(d) darbošanās kā pilnvarotai personai saska ņā ar tiešu pilnvarojumu vai l īdzīgu 
juridisku vienošanos vai nok ārtošana, ka cita persona veic š īs darbības, 
LV 27   LV (e) darbošanās kā akcionāra pārstāvim citas personas v ārdā, kas nav regul ētā tirgū 
kotēts uzņēmums, uz kuru attiecas inform ācijas izpaušanas pras ības saska ņā ar 
Eiropas Savien ības ties ību aktiem vai l īdzvērtīgiem starptautiskiem 
standartiem, vai nok ārtošana, ka cita persona veic š īs darbības; 
(7) (a) „politiski ietekm ējamas ārvalstu personas” ir fizi skas personas, kuras ie ņem vai 
ir ieņēmušas svar īgus valsts amatus treš ā valstī;  
(b) „politiski ietekm ējamas iekšzemes personas” ir fiziskas personas, kuras ie ņem 
vai ir ieņēmušas svar īgus valsts amatus k ādā dalībvalstī;  
(c) „personas, kuras ie ņem vai ir ie ņēmušas svar īgu amatu starptautisk ā 
organizācijā” ir direktori, direktoru vietnieki un valdes locek ļi vai personas, kas 
ieņem tiem l īdzvērtīgus amatus starptautisk ā organizācijā; 
(d) „fiziskas personas, kuras ie ņem vai ir ie ņēmušas svar īgus valsts amatus” ietver 
šādas personas: 
i) valsts vad ītāji, valdības vadītāji, ministri un ministru vietnieki vai pal īgi, 
ii) parlamentu locek ļi, 
iii) augst āko tiesu, konstitucion ālo tiesu vai citu augsta l īmeņa tiesu 
institūciju locek ļi, kuru l ēmumus t ālāk nepārsūdz, izņemot ārkārtas 
gadījumos, 
iv) revīzijas palātu vai centr ālo banku valdes locek ļi, 
v) vēstnieki, pagaidu lietveži (chargés d'affaires)  un augsta ranga virsnieki 
bruņotajos spēkos, 
vi) valsts uz ņēmumu administrat īvo, pārvaldes vai uzraudz ības instit ūciju 
locekļi. 
 Neviena no i) l īdz vi) punkt ā minētajām kategorij ām nav saprotama k ā tāda, 
kas attiecas uz vid ēja ranga vai zem āka līmeņa amatperson ām; 
(e) „ģimenes locek ļi” ir: 
i) laul ātais, 
ii) jebkurš partneris, kurš tiek uzskat īts par līdzvērtīgu laulātajam, 
iii) bērni un viņu laulātie vai partneri, 
iv) vecāki; 
(f) „personas, par kur ām ir zināms, ka tās ir cieši saist ītas,” ir 
i) jebkura fiziska persona, par kuru ir zin āms, ka vi ņai ir kopīgas faktiskas 
īpašumties ības uz juridisk ām vienībām vai juridiskiem veidojumiem vai 
jebkuras citas tuvas komercdarb ības attiec ības ar 7. punkta a) l īdz 
d) apakšpunkt ā minēto personu, 
LV 28   LV ii) jebkura fiziska persona, kura ir vien īgā juridiskas vien ības vai juridiska 
veidojuma faktisk ā īpašniece, par kuru ir zin āms, ka tas ir izveidots 
7. punkta a) l īdz d) apakšpunkt ā minētās personas lab ā de facto;  
(8) „augstākā vadība” ir amatpersona vai darbin ieks, kam ir pietiekamas zin āšanas par 
iestādes pakļautību nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ējuma 
riskiem un pietiekami augsta l īmeņa amats, lai pie ņemtu lēmumus, kas skar t ās 
pakļautību riskam. Tam nav visos gad ījumos jābūt valdes loceklim; 
(9) „komercdarb ības attiec ības” ir komercdarb ības, profesion ālas vai komerci ālas 
attiecības, kas cieši saist ītas ar atbilst īgo darbību, ko veic atbild īgie subjekti, un kam 
kontakta nodibin āšanas brīdī ir ilgstošs m ērķis; 
(10) „azartspēļu pakalpojumi” ir pakalpojumi, kuri ietver likmes ar naudas v ērtību laimes 
spēlēs, tostarp t ādās, kuras ietver prasmju elementu, piem ēram, izloz ēs, kazino 
spēlēs, pokera sp ēlēs un derībās, un kuri tiek sniegti fizisk ā atrašanās vietā vai ar 
jebkādiem līdzekļiem attālināti, ar elektroniskiem l īdzekļiem vai ar jebk ādas citas 
sakaru tehnolo ģijas starpniec ību, un pēc pakalpojumu sa ņēmēja individu āla lūguma; 
(11) „grupa” tiek lietota noz īmē, kāda sniegta Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 
2002/87/EK (2002. gada 16. decemb ris) par papildu uzraudz ību kredītiestādēm, 
apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguld ījumu sabiedr ībām finanšu konglomer ātos22 
2. panta 12. punkt ā.  
4. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka š īs direktīvas noteikumi piln īgi vai daļēji attiecas uz t ām 
profesijām un uzņēmumu kategorij ām, kas nav 2. panta 1. punkt ā minētie atbildīgie 
subjekti, bet tom ēr veic darb ības, kas ir īpaši piem ērotas, lai legaliz ētu nelikum īgi 
iegūtus līdzekļus un finans ētu teroristus. 
2. Ja k āda dalībvalsts nolemj attiecin āt šīs direktīvas noteikumus uz cit ām profesij ām 
un uzņēmumu kategorij ām nekā tām, kas min ētas 2. panta 1. punkt ā, tad tā par savu 
lēmumu pazi ņo Komisijai. 
5. pants 
Lai nepie ļautu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu, dalībvalstis 
šīs direktīvas darbības jomā var pieņemt vai patur ēt spēkā stingrākus noteikumus. 
                                                 
22 OV L 35, 11.2.2003., 1. lpp. 
LV 29   LV 2. IEDAĻA 
RISKA NOV ĒRTĒJUMS  
6. pants 
1. Komisija l ūdz Eiropas Banku iest ādei (turpm āk – EBI), Eiropas Apdrošin āšanas un 
aroda pensiju iest ādei (turpm āk – EAAPI) un Eiropas V ērtspapīru un tirgu iest ādei 
(turpmāk – EVTI) sniegt atzinumu par nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un 
teroristu finans ēšanas risku, kas skar iekš ējo tirgu.  
Atzinumu sniedz divu gadu laik ā kopš šīs direktīvas stāšanās spēkā. 
2. Komisija dara atzinumu pieejamu, lai pal īdzētu dalībvalstīm un atbild īgajiem 
subjektiem identific ēt, pārvaldīt un mazin āt nelikum īgi iegūtu līdzekļu un teroristu 
finansēšanas risku. 
7. pants 
1. Katra dal ībvalsts veic atbilstošus pas ākumus, lai identific ētu, novērtētu, izprastu un 
mazinātu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas risku, kas 
to skar, un regul āri atjaunin ātu novērtējumu.  
2. Katra dal ībvalsts nor īko iestādi, lai koordin ētu valsts r īcību saistībā ar 1. punkt ā 
minētajiem riskiem. Par min ēto iestādi paziņo Komisijai, EBI, EAAPI un EVTI un 
citām dalībvalstīm. 
3. Veicot 1. punkt ā minētos novērtējumus, dal ībvalstis var izmantot 6. panta 1. punkt ā 
minēto atzinumu. 
4. Katra dal ībvalsts veic 1. punkt ā minēto novērtējumu un 
(a) izmanto nov ērtējumu(s), lai uzlabotu savu nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas nov ēršanas un teroristu finans ēšanas apkarošanas rež īmu, īpaši 
apzinot visas jomas, kur ās atbildīgie subjekti piem ēro pastiprin ātus pasākumus, 
un attiecīgā gadījumā konkretiz ējot veicamos pas ākumus; 
(b) izmanto nov ērtējumu(s), pieš ķirot resursus un  nosakot to pieš ķiršanas priorit āti 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas apkarošanai; 
(c) attiecīgo inform āciju dara pieejamu atbild īgajiem subjektiem, lai tie veiktu 
savus nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas riska 
novērtējumus. 
5. Dal ībvalstis savu riska nov ērtējumu rezult ātus pēc piepras ījuma dara pieejamus 
citām dalībvalstīm, Komisijai un EBI, EAAPI un EVTI. 
LV 30   LV 8. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka atbild īgie subjekti veic atbilst īgus pasākumus, lai 
identificētu un nov ērtētu savus nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu 
finansēšanas riskus, ņemot vērā riska faktorus, tostarp klientus, valstis vai 
ģeogrāfiskās zonas, produktus, pakalpojumus, dar ījumus vai pieg ādes kanālus. Šie 
pasākumi ir sam ērīgi ar atbild īgo subjektu b ūtību un apm ēru. 
2. Š ā panta 1. punkt ā minētos novērtējumus dokument ē, regulāri atjaunina un dara 
pieejamus kompetentaj ām iestādēm un pašregul ējuma iestādēm.  
3. Dal ībvalstis nodrošina, ka atbild īgajiem subjektiem ir izstr ādāta politika, kontrole un 
procedūras, kā mazināt un efekt īvi pārvaldīt nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas 
un teroristu finans ēšanas riskus, kas identific ēti Savienības līmenī, dalībvalstu līmenī 
un atbild īgo subjektu l īmenī. Politikai, kontrolei un proced ūrām būtu jābūt 
samērīgām ar minēto atbildīgo subjektu b ūtību un apm ēru. 
4. Politika un proced ūras, kuras min ētas 3. punkt ā, ietvert vismaz 
(a) iekšējās politikas, proced ūru un kontroles, tost arp klienta uzticam ības 
pārbaudes, zi ņošanas, uzskaites, iekš ējās kontroles, atbilst ības pārvaldības 
(tostarp, ja tas ir lietder īgi, ņemot vērā komercdarb ības apmēru un būtību, 
atbilstības uzraudz ības amatpersonas iecelšanas vad ības līmenī) un darbinieku 
pārbaudes, izstr ādi; 
(b) ja tas ir atbilst īgi, ņemot vērā uzņēmuma apm ēru un būtību, neatkar īgu 
revīzijas funkciju, lai p ārbaudītu a) punkt ā minēto iekšējo politiku, proced ūras 
un kontroli. 
5. Dal ībvalstis pieprasa atbild īgajiem subjektiem sa ņemt augst ākās vadības 
apstiprinājumu to ieviestajai politikai un proced ūrām un attiec īgā gadījumā uzrauga 
un pastiprina veiktos pas ākumus. 
II NODA ĻA 
KLIENTA UZTICAM ĪBAS PĀRBAUDE 
1. IEDAĻA 
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  
9. pants 
Dalībvalstis aizliedz to kred ītiestādēm un finanšu iest ādēm uzturēt anonīmus kontus vai 
anonīmas krājgrāmatiņas. Dalībvalstis visos gad ījumos pieprasa, lai esošo anon īmo kontu vai 
anonīmo krājgrāmatiņu īpašnieki un labuma guv ēji tiek pak ļauti klienta uzticam ības 
LV 31   LV pārbaudes pas ākumiem p ēc iespējas drīz un jebkur ā gadījumā pirms kontu vai kr ājgrāmatiņu 
lietošanas jebk ādā veidā. 
10. pants 
Dalībvalstis nodrošina, ka atbild īgie subjekti klienta uzticam ības pārbaudes pas ākumus 
piemēro šādos gadījumos: 
(a) nodibinot komercdarb ības attiecības; 
(b) veicot gad ījuma rakstura dar ījumus, kuru apm ērs ir EUR 15 000 vai vair āk, 
neatkarīgi no tā, vai tie tiek veik ti ar vienu oper āciju vai ar vair ākām šķietami 
saistītām operācijām; 
(c) attiecībā uz fizisk ām vai juridisk ām person ām, kuras tirgojas ar prec ēm – veicot 
gadījuma rakstura dar ījumus, kuru apm ērs ir EUR 7500 vai vair āk, neatkar īgi no tā, 
vai tie tiek veikti ar vienu oper āciju vai ar vair ākām šķietami saist ītām operācijām; 
(d) attiecībā uz azartsp ēļu pakalpojumu sniedz ējiem – veicot gad ījuma rakstura 
darījumus, kuru apm ērs ir EUR 2000 vai vair āk, neatkar īgi no tā, vai tie tiek veikti ar 
vienu oper āciju vai ar vair ākām šķietami saist ītām operācijām;  
(e) ja pastāv aizdomas par nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanu vai teroristu 
finansēšanu, neatkar īgi no izņēmumiem, atbr īvojumiem vai robežv ērtības; 
(f) ja pastāv šaubas par iepriekš ieg ūtu klienta identifik ācijas datu ticam ību un atbilst ību. 
11. pants 
1. Klienta uzticam ības pārbaudes pas ākumi ietver: 
(a) klienta identifik āciju un klienta identit ātes pārbaudi, izmantojot dokumentus, 
ziņas vai inform āciju, kas ieg ūta no uzticama un neatkar īga avota; 
(b) faktiskā īpašnieka identifik āciju, kā arī saprātīgu pasākumu piem ērošanu, lai 
pārbaudītu viņa identitāti, tā, lai iest āde vai persona, uz kuru attiecas š ī 
direktīva, ir pārliecināta, ka tā zina, kas ir faktiskais īpašnieks, tostarp attiec ībā 
uz juridiskaj ām person ām, trastiem un l īdzīgiem juridiskiem veidojumiem, 
piemērojot sapr ātīgus pasākumus, lai saprastu klienta īpašumties ību un 
kontroles strukt ūru; 
(c) informācijas nov ērtēšanu un, vajadz ības gad ījumā, iegūšanu par 
komercdarb ības attiecību mērķi un paredzamo b ūtību; 
(d) komercdarb ības attiec ību uzraudz ība, ietverot šo attiec ību gaitā veikto 
darījumu pārbaudi, lai nodrošin ātu, ka dar ījumi ir k ārtoti saska ņā ar to, ka 
institūcija vai persona paz īst klientu, vi ņa komercdarb ību un riska profilu, 
tostarp, ja nepieciešams, l īdzekļu izcelsmi, un nodrošinot, ka uzglab ātie 
dokumenti, dati vai inform ācija tiek atjaunin āti. 
LV 32   LV 2. Dal ībvalstis nodrošina, ka atbild īgie subjekti piem ēro katru 1. punkt ā noteikto klienta 
uzticamības pārbaudes pras ību, tomēr tās var lemt par š ādu pasākumu apm ēru, 
pamatojoties uz riska pak āpi. 
3. V ērtējot nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas risku, 
dalībvalstis atbild īgajiem subjektiem prasa ņemt vērā vismaz I pielikum ā izklāstītos 
mainīgos rādītājus. 
4. Dal ībvalstis nodrošina, ka atbild īgie subjekti sp ēj pierādīt kompetentaj ām iestādēm 
vai pašregul ējuma iest ādēm, ka pas ākumi ir atbilst īgi, ņemot vērā identific ēto 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas risku. 
5. Attiec ībā uz dzīvības apdrošin āšanu vai k āda cita veida apdrošin āšanu uzkr ājumu 
veidošanas nol ūkā dalībvalstis nodrošina, ka finanšu iest ādes papildus klienta 
uzticamības pārbaudes pas ākumiem, k ādi tiek pras īti par klientu un faktisko 
īpašnieku, veic š ādus klienta uzticam ības pārbaudes pas ākumus attiec ībā dzīvības 
apdrošināšanas vai k āda cita veida apdrošin āšanas uzkr ājumu veidošanas nol ūkā 
polisēs norādītiem izmaksas sa ņēmējiem, tiklīdz saņēmēji ir identific ēti vai noteikti: 
(a) saņēmējiem, kas tiek identific ēti kā konkrēti nosauktas fiziskas vai juridiskas 
personas vai juridiski veidojumi – fiks ē personas v ārdu, uzvārdu / nosaukumu; 
(b) saņēmējiem, kas tiek noteikti p ēc būtības vai kategorijas vai citiem l īdzekļiem 
– iegūst pietiekamu inform āciju par min ētajiem saņēmējiem, lai finanšu iest āde 
būtu pārliecināta, ka spēs noteikt sa ņēmēja identitāti izmaksas laik ā. 
Abos gad ījumos, kas min ēti a) un b) apakšpunkt ā, saņēmēja identit āti pārbauda 
izmaksas laik ā. Ja dzīvības apdrošin āšana vai k āda cita veida apdrošin āšana 
uzkrājumu veidošanas nol ūkā tiek piln ībā vai daļēji izmaks āta trešai personai, 
finanšu iest ādes, kas zina par izmaksu, veicot izmaksu fiziskai vai juridiskai personai 
vai juridiskam veidojumam, kas g ūst labumu no izmaks ātās polises v ērtības, 
identificē faktisko īpašnieku. 
12. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka klientu un faktisko īpašnieku identit ātes pārbaude notiek 
pirms komercdarb ības attiecību nodibin āšanas vai pirms dar ījuma veikšanas. 
2. Atk āpjoties no 1. punkta, dal ībvalstis var at ļaut, ka klienta un faktisk ā īpašnieka 
identitātes pārbaude notiek komercdarb ības attiec ību dibināšanas laik ā, ja tas izr ādās 
nepieciešami, lai nep ārtrauktu komercdarb ības norm ālu norisi, un ja nelikum īgi 
iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finans ēšanas risks ir neliels. Šaj ā gadījumā 
šīs procedūras beidz iesp ējami drīz pēc pirmās tikšanās. 
3. Atk āpjoties no 1. un 2. punkta, dal ībvalstis var at ļaut atvērt bankas kontu ar 
noteikumu, ka tiek veikti atbilst īgi drošības pasākumi, lai nodrošin ātu to, ka 
darījumus neveic klients vai to neveic vi ņa vārdā, kamēr nepanāk pilnīgu atbilst ību 
1. un 2. punktam. 
4. Dal ībvalstis pieprasa, lai gad ījumos, kad attiec īgā iestāde vai persona neatbilst 
11. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunktam, t ā neveic dar ījumus, izmantojot 
LV 33   LV bankas kontu, nedibina komercdarb ības attiec ības vai neveic dar ījumu, un t ā apsver 
komercdarb ības attiec ību izbeigšanu un zi ņojuma par aizdom īgu darījumu 
sagatavošanu finanšu zi ņu vākšanas vien ībai (FIU)  saskaņā ar 32. pantu attiec ībā uz 
šo klientu.  
Dalībvalstis iepriekš ējo šā punkta da ļu nepiem ēro attiec ībā uz not āriem, 
neatkarīgajiem juridisko profesiju p ārstāvjiem, revidentiem, ārštata grāmatvežiem un 
nodokļu konsultantiem ar stingru noteikumu, ka š āds atbrīvojums attiecas vien īgi uz 
viņiem, kad tie p ārbauda savu klientu juridisko st āvokli vai kad tie aizst āv vai 
pārstāv minētos klientus, tostarp sniedzot konsult ācijas par procesa uzs ākšanu vai 
izvairīšanos no t ā. 
5. Dal ībvalstis prasa, lai atbild īgie subjekti piem ēro klienta uzticam ības pārbaudes 
procedūras ne tikai attiec ībā pret visiem jaunajiem klientiem, bet atbilst īgos brīžos 
arī attiecībā pret jau esošajiem klientiem, pamatojoties uz riska pak āpi, tostarp 
brīžos, kad main ās būtiski klienta apst ākļi. 
2. IEDAĻA 
VIENKĀRŠOTA KLIENTA UZTICAM ĪBAS PĀRBAUDE  
13. pants 
1. Ja dal ībvalsts vai atbild īgais subjekts identific ē zemāka riska jomas, min ētā 
dalībvalsts var at ļaut atbild īgajiem subjektiem piem ērot vienk āršotas klienta 
uzticamības pārbaudes pas ākumus. 
2. Pirms vienk āršotas klienta uzticam ības pārbaudes pas ākumu piem ērošanas atbild īgie 
subjekti p ārliecinās, ka klienta attiec ības vai dar ījums ir ar zem āku riska pak āpi.  
3. Dal ībvalstis nodrošina, ka atbild īgie subjekti veic dar ījumu vai komercdarb ības 
attiecību pietiekamu uzraudz ību, lai var ētu atklāt neparastus vai aizdom īgus 
darījumus. 
14. pants 
Vērtējot nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas risku saist ībā ar 
klientu veidiem, valst īm vai ģeogrāfiskajām zonām un konkr ētiem produktiem, 
pakalpojumiem, dar ījumiem vai pieg ādes kanāliem, dalībvalstis un atbild īgie subjekti ņem 
vērā vismaz potenci āli zemāka riska situ āciju faktorus, kas izkl āstīti II pielikum ā. 
15. pants 
EBI, EAAPI un EVTI saska ņā ar 16. pantu Regul ā (ES) Nr. 1093/2010, Regul ā (ES) 
Nr. 1094/2010 un Regul ā (ES) Nr. 1095/2010 sniedz pamatnost ādnes kompetentaj ām 
iestādēm un atbild īgajiem subjektiem, kas min ēti 2. panta 1. punkta 1. un 2. apakšpunkt ā, par 
riska faktoriem, kas j āņem vērā, un/vai par pas ākumiem, kas j āveic situācijās, kurās ir 
LV 34   LV atbilstīgi vienkāršotas klienta uzticam ības pārbaudes pas ākumi. Īpaši uzman ība būtu jāpievērš 
komercdarb ības būtībai un apm ēram, un, ja tas ir vajadz īgs un sam ērīgi, būtu jāparedz īpaši 
pasākumi. Šīs pamatnost ādnes sniedz divu gadu laik ā kopš šīs direktīvas stāšanās spēkā. 
3. IEDAĻA 
PASTIPRIN ĀTA KLIENTA UZTICAM ĪBAS PĀRBAUDE  
16. pants 
1. Gad ījumos, kas noteikti š īs direktīvas 17. līdz 24. pant ā, un citos augst āka riska 
gadījumos, kurus identific ējušas dal ībvalstis vai atbild īgie subjekti, dal ībvalstis 
pieprasa atbild īgajiem subjektiem piem ērot pastiprin ātas klienta uzticam ības 
pārbaudes pas ākumus, lai pien ācīgi pārvaldītu un mazin ātu minētos riskus. 
2. Dal ībvalstis pieprasa atbild īgajiem subjektiem, cikt āl tas ir sapr ātīgi iespējams, 
izpētīt kontekstu un m ērķi visiem kompleksiem, neparasti lieliem dar ījumiem un 
visiem neparastiem dar ījumu veidiem, kam nav ac īmredzama ekonomiska vai 
likumīga mērķa. Īpaši tie pastiprina komercdarb ības attiec ību uzraudz ības pakāpi un 
būtību, lai noteiktu, vai min ētie darījumi vai darb ības šķiet neparastas vai 
aizdomīgas.  
3. V ērtējot nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas risku, 
dalībvalstis un atbild īgie subjekti ņem vērā vismaz III pielikum ā izklāstītos 
potenciāli augstāka riska situ āciju faktorus. 
4. EBI, EAAPI un EVTI saska ņā ar 16. pantu Regul ā (ES) Nr. 1093/2010, Regul ā (ES) 
Nr. 1094/2010 un Regul ā (ES) Nr. 1095/2010 sniedz pamatnost ādnes kompetentaj ām 
iestādēm un atbild īgajiem subjektiem, kas min ēti 2. panta 1. punkta 1. un 
2. apakšpunkt ā, par riska faktoriem, kas j āņem vērā, un/vai par pas ākumiem, kas 
jāveic situācijās, kurās nepieciešams piem ērot pastiprin ātas klienta uzticam ības 
pārbaudes pas ākumus. Šīs pamatnost ādnes sniedz divu gadu laik ā kopš šīs direktīvas 
stāšanās spēkā. 
17. pants 
Attiecībā uz korespondentbanku p ārrobežu attiec ībām ar respondentiest ādēm no treš ām 
valstīm dalībvalstis papildus 11. pant ā noteiktajiem klienta uzticam ības pārbaudes 
pasākumiem prasa, lai to kred ītiestādes 
(a) ievāc pietiekamu inform āciju par respondentiest ādi, lai piln ībā izprastu respondenta 
darījumu būtību, kā arī, lai no publiski pieejamas inform ācijas noteiktu iest ādes 
reputāciju un uzraudz ības kvalit āti; 
(b) novērtē nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas un teroristu finans ēšanas 
apkarošanas p ārbaudes, ko veic respondentiest āde; 
LV 35   LV (c) iegūst apstiprin ājumu no augst ākās vadības pirms jaunu korespondentbanku attiec ību 
nodibināšanas; 
(d) dokument ē katras iest ādes attiecīgo atbildību; 
(e) attiecībā uz maks ājumiem caur kontu p ārliecinās, ka respond ējošā kredītiestāde ir 
pārbaudījusi to klientu identit āti, kuriem ir tieša pieeja korespondentiest ādes 
kontiem, un veikusi attiec ībā uz šiem klientiem past āvīgu uzticam ības pārbaudi, kā 
arī, ka tā ir spējīga nodrošin āt klienta uzticam ības pārbaudes datus p ēc 
korespondentiest ādes prasības. 
18. pants 
Attiecībā uz darījumiem vai komercdarb ības attiec ībām ar politiski ietekm ējamām ārvalstu 
personām dalībvalstis papildus 11. pant ā noteiktajiem klienta uzticam ības pārbaudes 
pasākumiem prasa atbild īgajiem subjektiem, 
(a) lai tiem b ūtu atbilstīgas uz riska faktoriem balst ītas proced ūras, lai noteiktu, vai 
klients vai klienta faktiskais īpašnieks ir š āda persona; 
(b) lai tiem b ūtu augst ākās vadības apstiprin ājums komercdarb ības attiec ību 
nodibināšanai vai turpin āšanai ar šādiem klientiem; 
(c) veikt atbilst īgus pasākumus, lai noteiktu t ās bagātības un finans ējuma avotu, kas tiek 
izmantots komercdarb ības attiecībās vai darījumā; 
(d) veikt nepārtrauktu pastiprin ātu komercdarb ības attiecību uzraudz ību. 
19. pants 
Attiecībā uz darījumiem vai komercdarb ības attiec ībām ar politiski ietekm ējamām iekšzemes 
personām vai person ām, kas ieņem vai ir ie ņēmušas svar īgu amatu starptautisk ā organizācijā, 
dalībvalstis papildus 11. pant ā noteiktajiem klienta uzticam ības pārbaudes pas ākumiem prasa 
atbildīgajiem subjektiem, 
(a) lai tiem b ūtu atbilstīgas uz riska faktoriem balst ītas proced ūras, lai noteiktu, vai 
klients vai klienta faktiskais īpašnieks ir š āda persona; 
(b) ja ir paaugstin āta riska komercdarb ības attiec ības ar šādām person ām, piemērot 
pasākumus, kas min ēti 18. panta b), c) un d) punkt ā. 
20. pants 
Atbildīgie subjekti veic sapr ātīgus pasākumus, lai noteiktu, vai dz īvības apdrošin āšanas vai 
kāda cita veida apdrošin āšanas uzkr ājumu veidošanas nol ūkā polises sa ņēmēji un/vai – 
attiecīgā gadījumā – saņēmēja faktiskais īpašnieks ir politiski ietekm ējamas personas. Min ētos 
pasākumus veic v ēlākais izmaksas laik ā vai laikā, kad polise tiek pieš ķirta pilnībā vai daļēji. 
Ja tiek identific ēti augstāki riski, papildus parastajiem klienta uzticam ības pārbaudes 
pasākumiem dal ībvalstis ar ī prasa, lai atbild īgie subjekti 
LV 36   LV (a) pirms tiek turpin āta polises izmaksa, inform ē augstāko vadību;  
(b) veic visa polises tur ētāja komercdarb ības attiecību pastiprin ātu pārbaudi. 
21. pants 
Pasākumi, kas min ēti 18., 19. un 20. pant ā, attiecas ar ī uz ģimenes locek ļiem vai person ām, 
par kurām ir zināms, ka tās ir cieši saist ītas ar šādām politiski ietekm ējamām personām. 
22. pants 
Ja 18., 19. un 20. pant ā minēta persona ir p ārtraukusi ie ņemt svarīgu valsts amatu dal ībvalstī 
vai trešā valstī vai svarīgu amatu starptautisk ā organizācijā, atbildīgajiem subjektiem prasa 
apsvērt risku, k ādu minētā persona joproj ām rada, un piem ērot atbilst īgus pasākumus, 
pamatojoties uz riska pak āpi, līdz laikam, kad tiek atz īts, ka min ētā persona risku vairs 
nerada. Šis laiks ir ne īsāks par 18 m ēnešiem. 
23. pants 
1. Dal ībvalstis aizliedz kred ītiestādēm iesaist īties vai turpin āt korespondentbanku 
attiecības ar fikt īvu banku un prasa kred ītiestādēm veikt atbilst īgus pasākumus, lai 
nodrošinātu, ka tās neiesaist ās korespondentbanku attiec ībās vai neturpina t ās ar 
banku, par kuru ir zin āms, ka tā ļauj izmantot savus kontus fikt īvām bankām. 
2. Š ā panta 1. punkta noz īmē „fiktīva banka” ir kred ītiestāde vai iest āde, kas veic 
līdzvērtīgas darbības, un ir iek ļauta jurisdikcij ā, kurā tā fiziski neatrodas, ietverot t ās 
faktisko vad ību, un tā nav saistīta ar kādu reģistrētu finanšu grupu. 
4. IEDAĻA 
TREŠO PERSONU IESAIST ĪŠANA  
24. pants 
Dalībvalstis var at ļaut atbild īgajiem subjektiem izmantot treš ās personas, lai izpild ītu 
11. panta 1. punkta a), b) un c) apakšpunkt ā noteiktās prasības. Tom ēr galīgā atbildība par 
minēto prasību izpildi gulstas uz atbild īgo subjektu, kurš izmanto trešo personu. 
25. pants 
1. Š īs iedaļas nolūkos „trešās personas” ir 2. pant ā uzskaitītie atbildīgie subjekti vai 
citas iestādes un personas, kuras atrodas dal ībvalstīs vai trešā valstī un kuras piem ēro 
klientu uzticam ības pārbaudes pras ības un lietved ības prasības, kas ir l īdzvērtīgas 
šajā direktīvā noteiktaj ām prasībām, un vi ņu atbilstību šīs direktīvas prasībām 
uzrauga saska ņā ar VI noda ļas 2. iedaļu. 
LV 37   LV 2. Dal ībvalstis, lemjot par to, vai treš ā valsts atbilst 1. punkt ā noteiktajiem 
nosacījumiem, ņem vērā pieejamo inform āciju par ģeogrāfiskā riska līmeni un par 
gadījumiem, kuros t ās uzskata, ka treš ā valsts atbilst š ādiem nosac ījumiem, inform ē 
cita citu, Komisiju un EBI, EAAPI un EVTI t ādā apmērā, kādā tas atbilst š īs 
direktīvas nolūkiem, un saska ņā ar Regulas (ES) Nr . 1093/2010, Regulas (ES) 
Nr. 1094/2010 un Regulas (ES)  Nr. 1095/2010 noteikumiem. 
26. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka atbild īgie subjekti sa ņem no treš ās personas, kuru t ās 
izmanto, nepieciešamo inform āciju, lai izpild ītu 11. panta 1. punkta a), b) un 
c) apakšpunkt ā noteiktās prasības. 
2. Dal ībvalstis nodrošina, ka atbild īgie subjekti, pie kuriem v ēršas klients, veic 
atbilstīgus pasākumus, lai nodrošin ātu, ka treš ā persona p ēc piepras ījuma 
nekavējoties nos ūta atbilstīgas identifik ācijas un datu p ārbaudes kopijas, k ā arī citus 
atbilstīgus dokumentus par klienta vai faktisk ā īpašnieka identit āti. 
27. pants 
Dalībvalstis nodrošina, ka pieder ības valsts kompetent ā iestāde (grupas m ēroga politikai un 
kontrolei) un uz ņemošās valsts kompetent ā iestāde (filiālēm un meitasuz ņēmumiem) var 
uzskatīt, ka atbild īgais subjekts ar t ā grupas programmu piem ēro pasākumus, kas ietverti 
25. panta 1. punkt ā un 26. pant ā, ja ir izpild īti šādi nosacījumi: 
(a) atbildīgais subjekts balst ās uz inform āciju, ko sniedz treš ā persona, kas ir da ļa no tās 
pašas grupas;  
(b) minētā grupa piem ēro klienta uzticam ības pārbaudes pas ākumus, noteikumus par 
lietvedību un programmas pret nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu 
finansēšanu saska ņā ar šo direkt īvu vai līdzvērtīgiem noteikumiem; 
(c) šā panta b) punkt ā minēto prasību efektīvu īstenošanu grupas l īmenī uzrauga 
kompetenta iest āde.  
28. pants 
Šī iedaļa neattiecas uz apakšuz ņēmēju vai aģentu līgumattiec ībām, kad, pamatojoties uz 
līguma noteikumiem, apakšuz ņēmējs vai aģents jāuzskata par da ļu no atbild īgā subjekta. 
LV 38   LV III NODA ĻA 
INFORM ĀCIJA PAR FAKTISKO ĪPAŠNIEKU 
29. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka uz ņēmumi vai juridiskas vien ības, kas darbojas to 
teritorijā, iegūst un to r īcībā ir adekv āta, pareiza un aktu āla inform ācija par to 
faktiskajiem īpašniekiem. 
2. Dal ībvalstis nodrošina, ka š ā panta 1. punkt ā minētajai inform ācijai savlaic īgi var 
piekļūt kompetent ās iestādes un atbild īgie subjekti. 
30. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka ar ti ešu pilnvarojumu pilnvarot ās personas saska ņā ar to 
tiesību aktiem ieg ūst un uztur adekv ātu, pareizu un aktu ālu inform āciju par 
faktiskajiem īpašniekiem attiec ībā uz trastu. Min ētā informācija ietver trasta 
dibinātāja, pilnvarot ās/-o personas/-u, trasta p ārraudzītāja (protector)  (ja tas ir 
attiecīgi), labuma guv ēju vai labuma guv ēju kategorijas un visu citu fizisko personu, 
kas īsteno efekt īvu kontroli p ār trastu, identit āti.  
2. Dal ībvalstis nodrošina, ka pilnvarot ās personas izpauž atbild īgajiem subjektiem savu 
statusu, kad t ās kā pilnvarot ās personas veido komercdarb ības attiec ības vai veic 
gadījuma rakstura dar ījumu, kas p ārsniedz 10. panta b), c) un d) punktos noteikto 
robežvērtību. 
3. Dal ībvalstis nodrošina, ka š ā panta 1. punkt ā minētajai inform ācijai savlaic īgi var 
piekļūt kompetent ās iestādes un atbild īgie subjekti. 
4. Dal ībvalstis nodrošina, ka pas ākumus, kas atbilst 1., 2. un 3. punkt ā minētajiem, 
piemēro citiem juridisku vien ību un veidojumu veidiem, kam ir trastiem l īdzīga 
struktūra un funkcija. 
LV 39   LV IV NODA ĻA 
ZIŅOŠANAS PIEN ĀKUMI 
1. IEDAĻA 
VISPĀRĪGI NOTEIKUMI  
31. pants 
1. Katra dal ībvalsts izveido FIU, lai efekt īvi novērstu, atklātu un izmekl ētu nelikum īgi 
iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu. 
2. Dal ībvalstis Komisijai rakstveid ā paziņo attiecīgo FIU nosaukumu un adresi. 
3. FIU izveido k ā centraliz ētu valsts vien ību. Tā atbild par t ādas finanšu inform ācijas 
saņemšanu, (un, cikt āl tas atļauts, piepras īšanu), anal īzi un nodošanu kompetent ām 
iestādēm, kas attiecas uz potenci āliem nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas 
gadījumiem vai ar tiem saist ītiem predikat īviem nodar ījumiem, potenci āliem 
teroristu finans ēšanas gad ījumiem vai kuru pieprasa valsts ties ību akti vai noteikumi. 
FIU piešķir pietiekamus l īdzekļus, lai tā varētu pildīt savus uzdevumus. 
4. Dal ībvalstis nodrošina, ka FIU ir savlaic īgas tiešas vai netiešas piek ļuves tiesības 
finanšu, administrat īviem un ties ībaizsardz ības iestāžu datiem, kas tiem ir vajadz īgi 
savu uzdevumu izpildei. Turkl āt FIU atbild uz inform ācijas piepras ījumiem, ko 
iesniedz t ās dalībvalsts ties ībaizsardz ības iestādes, ja vien nav faktisku iemeslu 
uzskatīt, ka šādas inform ācijas sniegšana negat īvi ietekm ētu notiekošo izmekl ēšanu 
vai analīzi vai, ārkārtas apstākļos, ja inform ācijas atkl āšana būtu acīmredzami 
nesamērīga ar fiziskas vai ju ridiskas personas likum īgām interes ēm, vai neatbilst īga 
nolūkam, kādā tā ir piepras īta. 
5. Dal ībvalstis nodrošina, ka FIU ir pilnvaras steidzami veikt tiešu vai netiešu darb ību, 
ja ir aizdomas, ka dar ījums ir saist īts ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai 
teroristu finans ēšanu, apturot vai atsaucot piekrišanu, ka dar ījums var notikt, lai 
analizētu darījumu un apstiprin ātu aizdomas. 
6. FIU analīzes funkcija ietver operat īvo analīzi, kas vērsta uz konkr ētiem gadījumiem 
un konkrētiem mērķiem, un strat ēģisko analīzi, kas pēta nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas un teroristu finans ēšanas tendences un veidus.  
32. pants 
1. Dal ībvalstis pieprasa, lai atbild īgie subjekti, un attiec īgos gadījumos to direktori un 
darbinieki, piln ībā sadarbotos, 
LV 40   LV (a) nekavējoties inform ējot FIU pēc pašu iniciat īvas, ja iest āde vai persona, uz 
kuru attiecas š ī direktīva, zina vai tai ir aizdomas vai pamatots iemesls uzskat īt, 
ka līdzekļi ir iegūti noziedz īgas darbības rezult ātā vai ir saist īti ar teroristu 
finansēšanu, un š ādos gadījumos nekav ējoties atbild ēt uz FIU papildu 
informācijas piepras ījumiem;  
(b) nekavējoties sniedzot visu nepieciešamo inform āciju FIU pēc tās pieprasījuma 
saskaņā ar proced ūrām, kas noteiktas sp ēkā esošajos ties ību aktos. 
2. Inform āciju, kas min ēta šā panta 1. punkt ā, nodod t ālāk FIU tajā dalībvalstī, kuras 
teritorijā atrodas tā iestāde vai persona, kas nodod inform āciju. Persona vai personas, 
kuras ir nor īkotas saska ņā ar 8. panta 4. punkt ā noteikto proced ūru, nodod 
informāciju tālāk. 
33. pants 
1. Atk āpjoties no 32. panta 1. punkta, attiec ībā uz person ām, kas min ētas 2. panta 1. 
punkta 3. apakšpunkta a), b) un d) punkt ā, dalībvalstis var iecelt atbilst īgu attiecīgās 
profesijas pašregul ējuma iest ādi par iest ādi, kura sa ņem 32. panta 1. punkt ā minēto 
informāciju.  
 Neskarot 2. punktu, iecelt ā pašregulējuma iestāde pirmaj ā daļā minētajos gadījumos 
informāciju nekav ējoties un nemain ītā veidā nodod FIU. 
2. Dal ībvalstis nepiem ēro notāriem, citiem neatkar īgajiem juridisko profesiju 
pārstāvjiem, revidentiem, ārštata gr āmatvežiem un nodok ļu konsultantiem 
pienākumus, kas izkl āstīti 32. panta 1. punkt ā, ar stingru noteikumu, ka š āds 
atbrīvojums attiecas vien īgi uz inform āciju, kuru tie sa ņem vai ieg ūst par kādu no 
saviem klientiem, kad nosaka sava klienta juridisko st āvokli vai veic savu uzdevumu, 
šo klientu aizst āvot vai p ārstāvot tiesas proces ā, vai attiec ībā uz tiesas procesu, 
ietverot konsult ācijas par tiesas procesa uzs ākšanu vai izvair īšanos no t ā, neatkarīgi 
no tā, vai šī informācija ir ieg ūta vai saņemta pirms, p ēc vai šāda procesa laik ā. 
34. pants 
1. Dal ībvalstis pieprasa, lai atbild īgie subjekti atturas no t ādu darījumu veikšanas, par 
kuriem tām ir inform ācija vai past āv aizdomas, ka tie ir saist īti ar nelikum īgi iegūtu 
līdzekļu legalizēšanu vai teroristu finans ēšanu, iekams tie nav veikuši nepieciešamo 
darbību saskaņā ar 32. panta 1. punkta a) apakšpunktu.  
 Saska ņā ar dalībvalstu ties ību aktiem var dot r īkojumu neveikt šo dar ījumu. 
2. Ja past āv aizdomas, ka š āda darījuma nol ūks ir nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšana vai teroristu finans ēšana un ja nav iesp ējams šādā veidā atturēties no 
darījuma, vai ja l īdz ar to var ētu izjaukt centie nus izsekot aizdom ās turamo 
iespējamo nelikum īgi iegūto līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finans ēšanas darb ību 
labuma guv ējus, atbild īgie subjekti uzreiz p ēc darījuma sniedz inform āciju FIU. 
LV 41   LV 35. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka 45. pant ā minētās kompetent ās iestādes nekav ējoties 
informē FIU, ja, veicot atbild īgo subjektu p ārbaudes, vai jebk ādā citā veidā tās atklāj 
faktus, kas var ētu būt saistīti ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai teroristu 
finansēšanu. 
2. Dal ībvalstis nodrošina, ka uzraudz ības iest ādes, kuras, pamatojoties uz 
normatīvajiem aktiem, ir pilnvarotas uzraudz īt fondu biržu, val ūtas un atvasin āto 
finanšu instrumentu tirgus, inform ē FIU, ja tās atklāj faktus, kas var ētu būt saistīti ar 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai teroristu finans ēšanu. 
36. pants 
Šīs direktīvas 32. pant ā un 33. pant ā minētās informācijas atklāšana, ko labtic īgi, kā paredzēts 
32. panta 1. punkt ā un 33. pant ā, veic atbild īgais subjekts vai š āda atbild īgā subjekta 
darbinieks vai direktors, nav l īgumā vai normat īvā vai administrat īvā aktā noteiktu 
ierobežojumu neiev ērošana attiec ībā uz inform ācijas izpaušanu un nerada jebk āda veida 
atbildību atbildīgajam subjektam vai t ā direktoriem vai darbiniekiem. 
37. pants 
Dalībvalstis veic visus atbilst īgos pasākumus, lai aizsarg ātu no draudiem vai naid īgām 
darbībām atbildīgo subjektu darbiniekus, kas zi ņo iekšēji vai FIU par aizdom ām par 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai teroristu finans ēšanu. 
2. IEDAĻA 
IZPAUŠANAS AIZLIEGUMS  
38. pants 
1. Atbild īgie subjekti un to direktori un darbinieki neizpauž attiec īgajam klientam vai 
citām trešām person ām to, ka ir sniegta inform ācija saska ņā ar 32. un 33. pantu vai 
tiek veikta vai var tikt veikta izmekl ēšana saist ībā ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanu vai teroristu finans ēšanu. 
2. Aizliegums, kas noteikts 1. punkt ā, neattiecas uz inform ācijas izpaušanu dal ībvalstu 
kompetentaj ām iestādēm, tostarp pašregul ējuma iest ādēm, vai inform ācijas 
izpaušanu ties ībaizsardz ības nolūkā. 
3. Aizliegums, kas noteikts 1. punkt ā, neliedz izpaust inform āciju starp dal ībvalstu 
iestādēm vai trešo valstu iest ādēm, kurās ir spēkā šai direkt īvai līdzvērtīgas prasības, 
ar nosacījumu, ka min ētās iestādes pieder tai pašai grupai.  
4. Aizliegums, kas min ēts 1. punkt ā, neattiecas uz inform ācijas apmai ņu starp 2. panta 
1. punkta 3) apakšpunkta a) un b) punkt ā minētajām personām dalībvalstīs vai trešās 
LV 42   LV valstīs, kurās ir spēkā šai direkt īvai līdzvērtīgas prasības, ja attiec īgās personas savus 
profesion ālos pienākumus veic, piederot pie t ās pašas juridisk ās personas vai ar ī 
darbojoties t īklā, neatkarīgi no tā, vai viņi ir vai nav t ās darbinieki.  
 Pirmaj ā punktā „tīkls” nozīmē aptverošu strukt ūru, pie kuras pieder š ī persona un 
kurai ir kop īgs īpašums, kop īga vadība vai kop īga atbilstības uzraudz ība. 
5. Gad ījumos, kas skar vienus un tos pašus klientus un dar ījumus, kuros piedal ās divas 
vai vairākas iestādes vai personas, ai zliegums, kas min ēts šā panta 1. punkt ā, 
neattiecas uz 2. panta 1. punkta 1) apakšpunkt ā, 2) apakšpunkt ā un 3) apakšpunkta 
a) un b) punkt ā minēto vienību vai personu savstarp ēju inform ācijas apmai ņu ar 
nosacījumu, ka t ās atrodas dal ībvalstī vai kādā trešā valstī, kur ir sp ēkā šai direkt īvai 
līdzvērtīgas prasības, un ka t ās pieder pie vienas un t ās pašas profesion ālās 
kategorijas, un uz t ām attiecas pien ākumi attiec ībā uz profesion ālo noslēpumu un 
personas datu aizsardz ību.  
6. Ja 2. panta 1. punkta 3) apakšpunkta a) un b) punkt ā minētās personas cenšas klientu 
atturēt no pretlikum īgas darbības, tas nav uzskat āms par inform ācijas izpaušanu 
1. punkta noz īmē. 
V NODA ĻA 
LIETVED ĪBA UN STATISTIKAS DATI  
39. pants 
Dalībvalstis pieprasa atbild īgajiem subjektiem saska ņā ar valsts ties ību aktiem glab āt šādus 
dokumentus un inform āciju, lai to izmantotu FIU vai citas kompetent ās iestādes, izmekl ējot 
vai analiz ējot iespējamos nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finans ēšanas 
gadījumus: 
(a) klienta uzticam ības pārbaudes gad ījumā – nepieciešamo pier ādījumu kopija vai 
izziņas par laikposmu, kas ir pieci gadi p ēc tam, kad komercdarb ības attiec ības ar to 
klientu ir izbeiguš ās. Pēc minētā laikposma beig ām personas datus dz ēš, ja vien 
valsts ties ību aktos nav paredz ēts citādi, šādā gadījumā tajos nosaka, ar k ādiem 
nosacījumiem atbild īgie subjekti turpm āk glabā datus vai dr īkst to dar īt. Dalībvalstis 
var atļaut vai piepras īt glabāt datus turpm āk vienīgi tad, ja tie ir nepieciešami 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas un teroristu finans ēšanas nov ēršanai, 
atklāšanai vai izmekl ēšanai. Maksim ālais datu glab āšanas periods p ēc 
komercdarb ības attiecību izbeigšan ās nepārsniedz desmit gadus; 
(b) komercdarb ības attiec ību un dar ījumu gad ījumā – apstiprinošie pier ādījumi un 
ieraksti, kas sast āv no oriģinālajiem dokumentiem vai kopij ām, kuras ir pie ņemamas 
tiesu proces ā, saskaņā ar piemērojamajiem valsts ties ību aktiem, par laikposmu, kas 
ir pieci gadi, kuri seko vai nu p ēc darījuma izpild īšanas, vai komercdarb ības attiec ību 
izbeigšanas atkar ībā no tā, kurš periods ir īsākais. Pēc minētā laikposma beig ām 
personas datus dz ēš, ja vien valsts ties ību aktos nav paredz ēts citādi, šādā gadījumā 
tajos nosaka, ar k ādiem nosac ījumiem atbild īgie subjekti turpm āk glabā datus vai 
LV 43   LV drīkst to darīt. Dalībvalstis var at ļaut vai piepras īt glabāt datus turpm āk vienīgi tad, ja 
tie ir nepieciešami nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas 
novēršanai, atkl āšanai vai izmekl ēšanai. Maksim ālais datu glab āšanas periods vai nu 
pēc darījuma izpild īšanas, vai komercdarb ības attiec ību izbeigšanas atkar ībā no tā, 
kurš periods beidzas pirmais, nep ārsniedz desmit gadus.  
40. pants 
Dalībvalstis pieprasa, lai to atbild īgajiem subjektiem b ūtu sistēmas, kas tiem ļautu izsme ļoši 
un ātri atbildēt uz FIU vai citu iest āžu piepras ījumu saska ņā ar valsts ties ību aktiem sniegt 
informāciju, vai tiem ir vai p ēdējo piecu gadu laik ā ir bijušas komercdarb ības attiec ības ar 
konkrētu fizisku vai juridisku personu, k ā arī par šo attiec ību būtību. 
41. pants 
1. Valsts riska nov ērtējumu sagatavošanas nol ūkos saska ņā ar 7. pantu dal ībvalstis 
nodrošina, ka t ās ir spējīgas pārskatīt savu sist ēmu efektivit āti nelikum īgi iegūtu 
līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finans ēšanas apkarošan ā, un šim nol ūkam izveido 
visaptverošu statistiku par š ādu sistēmu efektivit āti. 
2. Š ā panta 1. punkt ā minētā statistika ietver š ādus datus: 
(a) dati, kas par āda dažādu nozaru, uz kur ām attiecas š ī direktīva, apmēru un 
svarīgumu, tostarp katras nozares vien ību un personu skaitu un ekonomisko 
nozīmi; 
(b) dati, kas sniedz skaitlisku inform āciju par nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas un teroristu finans ēšanas nov ēršanas valsts rež īma ziņošanas, 
izmeklēšanas un tiesved ības posmiem, tostarp aizdom īgo darījumu skaits, par 
kuriem zi ņots FIU, pēc tam veiktie pas ākumi un gada laik ā izmeklēto gadījumu 
skaits un to personu skaits, pret kur ām veikta krimin ālvajāšana, par nelikum īgi 
iegūtu līdzekļu legalizēšanas vai teroristu finans ēšanas noziegumiem noties āto 
personu skaits un iesald ētā, aizturētā vai konfisc ētā īpašuma v ērtība, kas 
izteikta euro. 
3. Dal ībvalstis nodrošina, ka tiek public ēts to statistikas zi ņojumu konsolid ēts pārskats, 
un nosūta Komisijai 2. punkt ā minēto statistiku.  
LV 44   LV VI NODA ĻA 
POLITIKA, PROCED ŪRAS UN UZRAUDZ ĪBA 
1. IEDAĻA 
IEKŠĒJĀS PROCED ŪRAS, APMĀCĪBA UN ATGRIEZENISK Ā SAITE  
42. pants 
1. Dal ībvalstis prasa atbild īgajiem subjektiem, kas ir k ādas grupas sast āvā, īstenot 
grupas m ēroga politiku un proced ūras, tostarp datu aizsardz ības politiku un grupas 
ietvaros veiktas inform ācijas apmai ņas politiku un proced ūras nelikum īgi iegūtu 
līdzekļu legalizēšanas nov ēršanas un teroristu finans ēšanas apkarošanas nol ūkos. 
Minēto politiku un proced ūras efektīvi īsteno fili āļu vai meitasuz ņēmumu, kuru 
kontrolpaketes ir to īpašumā, līmenī dalībvalstīs un trešās valstīs.  
2. Dal ībvalstis nodrošina, ka tad, ja atbild īgajiem subjektiem ir fili āles vai 
meitasuzņēmumi, kuru kontrolpaketes ir to īpašumā, trešās valstīs, kur minimuma 
prasības attiec ībā uz nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas nov ēršanu un teroristu 
finansēšanas apkarošanu nav tik stingras k ā dalībvalstī, šo subjektu treš ā valstī 
izvietotās filiāles un meitasuz ņēmumi, kuru kontrolpaketes ir to īpašumā, īsteno 
dalībvalsts pras ības, tostarp attiec ībā uz datu aizsardz ību, tiktāl, cik to at ļauj trešās 
valsts normat īvie un administrat īvie akti. 
3. Dal ībvalstis, EBI, EAAPI un EVTI inform ē cita citu par gad ījumiem, kad saska ņā ar 
trešās valsts ties ību aktiem nav at ļauta 1. punkt ā paredzēto pasākumu piem ērošana, 
un varētu tikt veikta koordin ēta darbība, lai pan āktu risinājumu. 
4. Dal ībvalstis pieprasa, lai gad ījumos, kad 1. punkta pirmaj ā daļā minēto pasākumu 
piemērošana saska ņā ar trešās valsts ties ību aktiem nav at ļauta, atbild īgie subjekti 
veic papildu pas ākumus, lai efekt īvi ierobežotu nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas vai teroristu finans ēšanas risku, un inform ē savus viet ējos 
uzraudzītājus. Ja papildu pas ākumi nav pietiekami, pieder ības valsts kompetent ās 
iestādes apsver papildu uzraudz ības pasākumus, tostarp vajadz ības gadījumā prasot 
finanšu grupai izbeigt savas darb ības uzņemošajā valstī. 
5. EBI, EAAPI un EVTI izstr ādā normatīvo tehnisko standartu projektu, nor ādot šā 
panta 4. punkt ā minēto papildu pas ākumu veidu un minimuma darb ību, kas jāveic 
2. panta 1. punkta 1. un 2. apakšpunkt ā minētajiem atbild īgajiem subjektiem, ja 
trešās valsts ties ību akti ne ļauj piemērot pasākumus, kas pras īti 1. un 2. punkt ā. EBI, 
EAAPI un EVTI iesniedz normat īvo tehnisko standartu projektu Komisijai ne v ēlāk 
kā divus gadus p ēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. 
LV 45   LV 6. Komisijai ir dele ģētas pilnvaras pie ņemt 5. punkt ā minētos normat īvos tehniskos 
standartus saska ņā ar proced ūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas 
(ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. l īdz 14. pant ā. 
7. Dal ībvalstis nodrošina, ka inform ācijas apmai ņa grupas iekšien ē ir atļauta ar 
nosacījumu, ka t ā neskar iesp ējamas nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai 
teroristu finans ēšanas izmekl ēšanu vai anal īzi, ko veic FIU vai cita kompetent ā 
iestāde saskaņā ar valsts ties ību aktiem. 
8. Dal ībvalstis var pras īt elektronisk ās naudas emitentiem, k ā definēts Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2009/110/EK23, un maks ājumu pakalpojuma 
sniedzējiem, kā definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvā 2007/64/EK24, 
kuri darbojas to teritorij ā un kuru galvenais birojs atrodas cit ā dalībvalstī vai ārpus 
Savienības, iecelt centr ālo kontaktpunktu to teritorij ā, lai pārraudzītu atbilst ību 
nelikumīgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas un teroristu finans ēšanas nov ēršanas 
noteikumiem. 
9. EBI, EAAPI un EVTI izstr ādā normatīvo tehnisko standartu projektu attiec ībā uz 
kritērijiem, pēc kuriem noteikt apst ākļus, kādos ir lietder īgi saskaņā ar 8. punktu 
iecelt centr ālo kontaktpunktu, un to, k ādām funkcij ām centrālajiem kontaktpunktiem 
vajadzētu būt. EBI, EAAPI un EVTI iesniedz normat īvo tehnisko standartu projektu 
Komisijai ne v ēlāk kā divus gadus p ēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. 
10. Komisijai ir dele ģētas pilnvaras pie ņemt 9. punkt ā minētos normat īvos tehniskos 
standartus saska ņā ar proced ūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Regulas 
(ES) Nr. 1094/2010 un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10. l īdz 14. pant ā. 
43. pants 
1. Dal ībvalstis pieprasa atbild īgajiem subjektiem veikt ar to riskiem, b ūtību un apm ēru 
samērīgus pasākumus, lai to attiec īgie darbinieki b ūtu inform ēti par noteikumiem, 
kas pieņemti saska ņā ar šo direkt īvu, tostarp attiec īgajām datu aizsardz ības prasībām. 
Šie pasākumi ietver attiec īgo darbinieku piedal īšanos īpašās mācību programm ās, lai 
palīdzētu viņiem atpaz īt iespējamus ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai 
teroristu finans ēšanu saist ītus darījumus un dotu vi ņiem norādījumus, kā rīkoties 
šādos gadījumos. 
Ja fiziska persona, kas ietilpst jebkur ā no kategorij ām, kuras uzskait ītas 2. panta 
1. punkta 3) apakšpunkt ā, veic profesion ālo darbību kā kādas juridiskas personas 
darbinieks, š īs iedaļas noteikumi piem ērojami šai juridiskajai personai, nevis 
fiziskajai personai. 
2. Dal ībvalstis nodrošina, ka atbild īgajiem subjektiem ir piek ļuve atjaunin ātai 
informācijai par nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ētāju un teroristu finans ētāju 
praksē izmantotajiem pa ņēmieniem un par paz īmēm, pēc kurām ir iespējams atpaz īt 
aizdomīgus darījumus. 
                                                 
23 OV L 267, 10.10.2009., 7. lpp. 
24 OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp. 
LV 46   LV 3. Dal ībvalstis nodrošina, ka ik reiz, kad tas ir iesp ējams, tiek sniegta savlaic īga 
informācija par to, cik efekt īvi ir bijuši zi ņojumi par aizdom īgiem dar ījumiem 
saistībā ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai teroristu finans ēšanu un k ādi 
pasākumi pēc tam ir veikti. 
2. IEDAĻA 
UZRAUDZ ĪBA 
44. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka licenc ē vai reģistrē valūtas maiņas punktus, trasta vai 
uzņēmuma pakalpojumu sniedz ējus, kā arī izsniedz at ļaujas azartsp ēļu pakalpojumu 
sniedzējiem.  
2. Attiec ībā uz 1. punkt ā minētajām vienībām dalībvalstis pieprasa, lai kompetent ās 
iestādes nodrošin ātu, ka personas, kuras re āli vada vai vad īs šādu vienību darbību, 
vai šādu vienību faktiskie īpašnieki ir atbilst īgas un piem ērotas personas. 
3. Attiec ībā uz 2. panta 1. punkta 3. apakš punkta a), b), d) un e) punkt ā minētajiem 
atbildīgajiem subjektiem dal ībvalstis nodrošina, ka kompetent ās iestādes veic 
nepieciešamos pas ākumus, lai nepie ļautu, ka noziedznieki vai to l īdzdalībnieki ir 
būtisku akciju da ļu vai kontrolpaketes tur ētāji vai faktiskie īpašnieki vai ka tie ie ņem 
vadošu amatu min ētajos atbild īgajos subjektos. 
45. pants 
1. Dal ībvalstis prasa, lai kompetent ās iestādes efektīvi uzrauga š īs direktīvas prasību 
ievērošanu un veic vajadz īgos pasākumus tās nodrošin āšanai.  
2. Dal ībvalstis nodrošina, lai kompetentaj ām iestādēm būtu atbilstīgas pilnvaras, tostarp 
tiesības piepras īt visu veidu inform āciju, kas saist īta ar atbilst ības uzraudz ību un 
darbības pārbaudi, k ā arī šo pienākumu veikšanai atbilst īgi finanšu, cilv ēku un 
tehniskie resursi. Dal ībvalstis nodrošina, ka min ēto iestāžu darbinieki iev ēro augstus 
profesion ālos standartus, tostarp konfidencialit ātes un datu aizsardz ības standartus, ir 
ļoti godīgi un ar atbilst īgām prasmēm.  
3. Attiec ībā uz kred ītiestādēm, finanšu iest ādēm un azartsp ēļu pakalpojumu 
sniedzējiem kompetentaj ām iestādēm ir liel ākas pārraudzības pilnvaras, jo īpaši 
iespēja veikt kontroles pas ākumus uz vietas. 
4. Dal ībvalstis nodrošina, ka atbild īgie subjekti, kuriem ir fili āles vai meitasuz ņēmumi 
citās dalībvalstīs, ievēro minētās citas dal ībvalsts valsts l īmeņa noteikumus, kas 
attiecas uz šo direkt īvu.  
5. Dal ībvalstis nodrošina, ka kompetent ās iestādes dalībvalstī, kurā darbojas fili āle vai 
meitasuzņēmums, sadarbojas ar kompetentaj ām iestādēm dalībvalstī, kurā 
LV 47   LV atbildīgajam subjektam ir galv enais birojs, lai nodrošin ātu šīs direktīvas prasību 
efektīvu uzraudz ību.  
6. Dal ībvalstis nodrošina, ka kompetentaj ām iestādēm, kas uzraudz ībai piemēro uz 
riska pakāpi balstītu pieeju,  
(a) ir skaidra izpratne par nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu 
finansēšanas risku to valst ī;  
(b) ir tiešsaistes un bezsaistes piek ļuve visai attiec īgajai inform ācijai par 
konkrētiem iekšzemes un starptautiskiem riskiem saist ībā ar atbildīgā subjekta 
klientiem, produktiem un pakalpojumiem; un  
(c) tās balsta tiešsaistes un bezsaistes uzraudz ības biežumu un intensit āti uz 
atbildīgā subjekta riska profilu un uz valst ī esošiem nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas un teroristu finans ēšanas riskiem. 
7. Atbild īgo subjektu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finans ēšanas 
riska profila nov ērtējumu, ietverot ar ī neatbilstības riskus, p ārskata gan regul āri, gan 
tad, kad atbild īgā subjekta p ārvaldībā un darb ībās notiek b ūtiski notikumi vai 
izmaiņas. 
8. Dal ībvalstis nodrošina, ka kompetent ās iestādes ņem vērā atbildīgajam subjektam 
atļauto rīcības brīvības pakāpi un attiec īgi pārskata riska nov ērtējumus, kas ir pamat ā 
šai rīcības brīvībai, un tā politikas, iekš ējās kontroles un proced ūru īstenošanu. 
9. Attiec ībā uz 2. panta 1. punkta 3) apakšpunkta a), b) un d) punkt ā minētajiem 
atbildīgajiem subjektiem dal ībvalstis var pie ļaut, ka 1. punkt ā minētos uzdevumus 
veic pašregul ējuma iestādes ar noteikumu, ka t ās atbilst šā panta 2. punktam. 
10. Saska ņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Re gulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas 
(ES) Nr. 1095/2010 16. pantu EBI, E AAPI un EVTI sniedz pamatnost ādnes, kas 
adresētas kompetentaj ām iestādēm, par faktoriem, kas j āpiemēro uzraudz ībā, 
pamatojoties uz riska pak āpi. Īpaši uzman ība būtu jāpievērš komercdarb ības būtībai 
un apmēram, un, ja tas ir vajadz īgs un sam ērīgi, būtu jāparedz īpaši pasākumi. Šīs 
pamatnost ādnes sniedz divu gadu laik ā kopš šīs direktīvas stāšanās spēkā. 
LV 48   LV 3. IEDAĻA 
SADARBĪBA 
I APAKŠIEDA ĻA 
VALSTS L ĪMEŅA SADARB ĪBA 
46. pants 
Dalībvalstis nodrošina, ka politikas veidot ājiem, FIU, tiesībaizsardz ības iestādēm, 
uzraudzītājiem un cit ām kompetentaj ām iestādēm, kas iesaist ītas nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanas nov ēršanā un teroristu finans ēšanas apkarošan ā, ir efektīvi mehānismi, lai t ās 
varētu valsts l īmenī sadarboties un koordin ēt politikas un pas ākumu izstr ādi un īstenošanu, lai 
apkarotu nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finans ēšanu. 
II APAKŠIEDA ĻA 
SADARBĪBA AR EBI,  EAAPI  UN EVTI 
47. pants 
Kompetent ās iestādes sniedz EBI, EAAPI un EVTI visu inform āciju, kas nepieciešama, lai 
veiktu to uzdevumus saska ņā ar šo direkt īvu. 
III APAKŠIEDA ĻA 
SADARBĪBA FIU  STARPĀ UN AR EIROPAS KOMISIJU  
48. pants 
Komisija var sniegt t ādu atbalstu, k āds var būt nepieciešams, lai atvieglotu koordin ēšanu, 
tostarp inform ācijas apmai ņu starp FIU Savienības teritorij ā. Tā var regul āri rīkot sanāksmes 
ar dalībvalstu FIU pārstāvjiem, lai atvieglotu sadarb ību un veiktu viedok ļu apmaiņu par 
jautājumiem, kas saist īti ar sadarb ību. 
49. pants 
Dalībvalstis nodrošina, ka to FIU, cik vien iesp ējams, sadarbojas sav ā starpā neatkarīgi no tā, 
vai tās ir administrat īvas, tiesībaizsardz ības vai tiesu, vai jauktas iest ādes. 
LV 49   LV 50. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka FIU spontāni vai pēc piepras ījuma veic visas t ādas 
informācijas apmai ņu, kas var b ūt būtiska inform ācijas apstr ādei vai anal īzei, vai 
izmeklēšanai, ko veic FIU attiecībā uz finanšu dar ījumiem saist ībā ar nelikum īgi 
iegūtu līdzekļu legalizēšanu vai teroristu finans ēšanu un taj ā iesaistītajām fiziskaj ām 
vai juridiskaj ām personām. Piepras ījumā iekļauj attiecīgos faktus, pamatinform āciju, 
pieprasījuma iemeslus un to, k ā meklēta informācija tiks izmantota. 
2. Dal ībvalstis nodrošina, ka FIU, kurai tiek iesniegts piepras ījums, atbildot uz 
1. punktā minēto inform ācijas piepras ījumu, ko iesniegusi cita FIU, kas atrodas 
Savienībā, ir jāizmanto visas pilnvaras, k ādas tai iekšzem ē pieejamas, lai sa ņemtu un 
analizētu informāciju. FIU, kurai ir iesniegts piepras ījums, atbild savlaic īgi, un gan t ā 
FIU, kura iesniedz piepras ījumu, gan t ā FIU, kurai piepras ījums tiek iesniegts, 
informācijas apmai ņai, kad vien tas ir iesp ējams, izmanto drošus digit ālos līdzekļus. 
3. FIU var atteikties atkl āt informāciju, kura var kait ēt kriminālizmeklēšanai, kas notiek 
dalībvalstī, kurai iesniedz piepras ījumu, vai, ārkārtas gadījumos, ja inform ācijas 
atklāšana ir ac īmredzami nesam ērīga ar fiziskas vai juridi skas personas,  vai attiec īgās 
dalībvalsts likum īgām interes ēm, vai nav b ūtiska mērķiem, kādiem tā ir vākta. Tai 
FIU, kura pieprasa inform āciju, sniedz pien ācīgu jebkura š āda atteikuma 
pamatojumu. 
51. pants 
Saskaņā ar 49. un 50. pantu sa ņemto inform āciju un dokumentus izmanto šaj ā direktīvā 
noteikto FIU uzdevumu veikšanai. P ārsūtot inform āciju un dokumentus saska ņā ar 49. un 
50. pantu, p ārsūtītāja FIU var noteikt ierobežojumus un nosac ījumus min ētās informācijas 
izmantošanai. Sa ņēmēja FIU ievēro minētos ierobežojumus un nosac ījumus. Tas neskar 
izmantošanu krimin ālizmeklēšanas un saukšanas pie atbild ības nolūkos saist ībā ar FIU 
uzdevumiem nov ērst, atklāt un izmekl ēt nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu 
finansēšanu. 
52. pants 
Dalībvalstis nodrošina, ka FIU veic visus nepieciešamos pas ākumus, tostarp droš ības 
pasākumus, lai nodrošin ātu, ka saska ņā ar 49. un 50. pantu sniegt ā informācija nav pieejama 
nevienai citai iest ādei, aģentūrai vai departamentam, ja vien FIU, kas sniedz inform āciju, 
iepriekš nav devusi at ļauju. 
53. pants 
1. Dal ībvalstis mudina savas FIU izmantot aizsarg ātus komunik ācijas kan ālus FIU 
starpā un izmantot decentraliz ētu datortīklu FIU.net . 
2. Dal ībvalstis nodrošina, ka to FIU šajā direktīvā noteikto uzdevumu izpildei 
sadarbojas, lai izmantotu sarež ģītas tehnolo ģijas. Šīs tehnoloģijas ļaus FIU anonīmi 
salīdzināt savus datus ar cit ām FIU, nodrošinot personas datu piln īgu aizsardz ību, 
LV 50   LV nolūkā atklāt FIU interesējošus subjektus cit ās dalībvalstīs un identific ēt viņu 
ieņēmumus un l īdzekļus.  
54. pants 
Dalībvalstis nodrošina, ka to FIU sadarbojas ar Eiropolu attiec ībā uz veikto anal īzi, kurai 
piemīt pārrobežu dimensija, aptverot vismaz divas dal ībvalstis.  
4. IEDAĻA 
SANKCIJAS  
55. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka atbild īgos subjektus var saukt pie atbild ības par to valsts 
noteikumu p ārkāpumiem, kas pie ņemti saska ņā ar šo direkt īvu.  
2. Neskarot dal ībvalstu ties ības piem ērot krimin ālsodus, dal ībvalstis nodrošina, ka 
kompetent ās iestādes var veikt attiec īgus administrat īvus pasākumus un noteikt 
administrat īvas sankcijas, ja atbild īgie subjekti p ārkāpj valsts noteikumus, kas 
pieņemti, īstenojot šo direkt īvu, un nodrošina, ka t ās tiek piem ērotas. Min ētie 
pasākumi un sankcijas ir iedarb īgi, samērīgi un attur no p ārkāpumu izdar īšanas. 
3. Ja pien ākumi attiecas uz juridisk ām person ām, dalībvalstis nodrošina, ka sankcijas 
var piemērot pārvaldības strukt ūras locekļiem vai jebkuriem citiem indiv īdiem, kuri 
saskaņā ar valsts ties ību aktiem ir atbild īgi par pārkāpumu. 
4. Dal ībvalstis nodrošina, ka kompetentaj ām iestādēm ir visas izmekl ēšanas pilnvaras, 
kas vajadz īgas to pien ākumu izpildei. Izmantojot pilnvaras piem ērot sankcijas, 
kompetent ās iestādes cieši sadarbojas, lai nodrošin ātu, ka administrat īvie pasākumi 
vai sankcijas dod v ēlamos rezult ātus, un saska ņo savu rīcību, nodarbojoties ar liet ām, 
kam ir pārrobežu raksturs. 
56. pants 
1. Šo pantu piem ēro vismaz situ ācijām, kurās atbildīgie subjekti sistem ātiski pieļauj 
neizpildi attiec ībā uz šādu pantu pras ībām: 
(a) 9. līdz 23. pants (klienta uzticam ības pārbaude); 
(b) 32., 33. un 34. pants (zi ņošana par aizdom īgiem pasākumiem); 
(c) 39. pants (lietved ība); un 
(d) 42. un 43. pants (iekš ējā kontrole). 
LV 51   LV 2. Dal ībvalstis nodrošina, ka administrat īvās pasākumi un sankcijas, ko var piem ērot 
1. punktā minētajos gadījumos, ietver vismaz sekojošo:  
(a) publisku pazi ņojumu, kur ā norāda fizisko vai juridisko personu un p ārkāpuma 
būtību; 
(b) rīkojumu fiziskai vai juridiskai personai p ārtraukt attiec īgo rīcību un attur ēties 
no tās atkārtošanas; 
(c) ja atbildīgajam subjektam ir j ābūt atļaujai – atļaujas atsaukšanu; 
(d) pagaidu aizliegums jebkuram atbild īgā subjekta vad ības strukt ūras loceklim, 
kas ir atzīts par atbild īgu, ieņemt amatus iest ādēs; 
(e) juridiskas personas gad ījumā – administrat īvās finansiālās sankcijas l īdz 10% 
apmērā no min ētās juridisk ās personas kop ējā apgrozījuma iepriekš ējā 
uzņēmējdarbības gadā; 
(f) fiziskas personas gad ījumā – administrat īvās finansi ālās sankcijas l īdz 
EUR 5 000 000 apm ērā vai atbilstoša v ērtība attiecīgās valsts val ūtā dalībvalstī, 
kur euro nav ofici ālā valūta, šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā; 
(g) ja var noteikt p ārkāpuma dēļ gūto labumu vai nov ērstos zaud ējumus — 
administrat īvo finansi ālo sankciju apm ērs var b ūt līdz šo ieguvumu vai 
zaudējumu divk āršai summai. 
Šā punkta e) apakšpunkta nol ūkos, ja juridisk ā persona ir m ātesuzņēmuma meitasuz ņēmums, 
attiecīgais kopējais gada apgroz ījums ir kop ējais gada apgroz ījums, kas nor ādīts galven ā 
mātesuzņēmuma konsolid ētajā pārskatā par iepriekš ējo komercdarb ības gadu. 
57. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka kompetent ās iestādes bez nepamatotas kav ēšanās publisko 
visas sankcijas vai pas ākumus, ko piem ēro par to valsts ties ību aktu p ārkāpšanu, kuri 
pieņemti šīs direktīvas īstenošanai, tostarp inform āciju par p ārkāpuma veidu un 
būtību un par p ārkāpumu atbild īgo personu identit āti, ja vien š āda inform ācijas 
publiskošana nerada nopietnu apdraud ējumu finanšu tirgu stabilit ātei. Ja š āda 
publicēšana iesaist ītajām person ām radītu nesam ērīgu kaitējumu, kompetent ās 
iestādes sankcijas public ē, ievērojot anonimit āti. 
2. Dal ībvalstis nodrošina, ka, nosakot administrat īvo sankciju vai pas ākumu veidu un 
administrat īvo finansi ālo sankciju l īmeni, kompetent ās iestādes ņem vērā visus 
atbilstošos apst ākļus, tostarp: 
(a) pārkāpuma smagumu un ilgumu; 
(b) atbildīgās fiziskās vai juridisk ās personas atbild ības līmeni; 
(c) atbildīgās fiziskās vai juridisk ās personas finansi ālo stāvokli, ko nor āda 
minētās personas kop ējais apgroz ījuma apm ērs vai min ētās personas gada 
ienākumu apm ērs; 
LV 52   LV (d) atbildīgās fiziskās vai juridisk ās personas ieguvumu vai neradušos zaud ējumu, 
ja tos var noteikt, noz īmīgums; 
(e) pārkāpuma radītos zaudējumus treš ām personām, ja tos var noteikt; 
(f) atbildīgās fiziskās vai juridisk ās personas sadarb ības līmeni ar kompetento 
iestādi; 
(g) atbildīgās fiziskās vai juridisk ās personas iepriekš izdar ītos pārkāpumus. 
3. Saska ņā ar Regulas (ES) Nr. 1093/2010, Re gulas (ES) Nr. 1094/2010 un Regulas 
(ES) Nr. 1095/2010 16. pantu EBI, E AAPI un EVTI sniedz pamatnost ādnes, kas 
adresētas kompetentaj ām iestādēm, par administrat īvo pasākumu un sankciju 
veidiem un administrat īvo finansi ālo sankciju apm ēru, kas ir piem ērojami 2. panta 
1. punkta 1. un 2. apakšpunkt ā minētajiem atbild īgajiem subjektiem. Š īs 
pamatnost ādnes sniedz divu gadu laik ā kopš šīs direktīvas stāšanās spēkā. 
4. Attiec ībā uz juridisk ām person ām dalībvalstis nodroš ina, ka t ās var saukt pie 
atbildības par 56. panta 1. punkt ā minētajiem noteikumu p ārkāpumiem, kuras to lab ā 
veikusi jebkura persona , darbojoties individu āli vai arī kā tāda juridisk ās personas 
struktūras daļa, kurai ir vadoša ietekme šaj ā juridiskaj ā personā, pamatojoties uz: 
(a) pilnvarām pārstāvēt juridisko personu; 
(b) pilnvarām pieņemt lēmumus juridisk ās personas v ārdā/uzdevum ā; vai 
(c) pilnvarām īstenot kontroli juridisk ās personas iekšien ē. 
5. Papildus 4. punkt ā paredzētajiem gad ījumiem dal ībvalstis nodrošina, ka juridiskas 
personas var saukt pie atbild ības, ja nepietiekamas p ārraudzības vai kontroles d ēļ, ko 
veikusi kāda no 4. punkt ā minētajām person ām, personai, kas ir pak ļauta juridiskai 
personai, ir bijis iesp ējams veikt 56. panta 1. punkt ā minētos noteikumu p ārkāpumus 
minētās juridiskās personas lab ā. 
58. pants 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka kompetent ās iestādes izveido efekt īvus mehānismus, lai 
iedrošinātu ziņot kompetentaj ām iestādēm par gad ījumiem, kad p ārkāpti valsts 
tiesību akti, ar ko īsteno šo direkt īvu. 
2. Š ā panta 1. punkt ā minētajos meh ānismos ietilpst vismaz: 
(a) konkrētas proced ūras ziņojumu par p ārkāpumiem sa ņemšanai un turpm ākai 
rīcībai;  
(b) atbilstoša to iest āžu darbinieku aizsardz ība, kuri zi ņo par iest ādē izdarītiem 
pārkāpumiem; 
(c) personas datu aizsardz ība gan attiec ībā uz personu, kas zi ņo par pārkāpumiem, 
gan fizisku personu, kas tiek tur ēta aizdom ās kā atbildīga par pārkāpumu, 
atbilstīgi Direktīvā 95/46/EK noteiktajiem principiem. 
LV 53   LV 3. Dal ībvalstis pieprasa, lai atbild īgajiem subjektiem b ūtu izstrādātas atbilstošas 
procedūras, kas ļautu to darbiniekiem, izmantojot speci ālu, neatkar īgu un anon īmu 
ziņošanas kan ālu subjekta iekšien ē, ziņot par pārkāpumiem. 
VII NODA ĻA 
NOBEIGUMA NOTEIKUMI 
59. pants 
Četru gadu laik ā pēc dienas, kur ā šī direktīva stājas spēkā, Komisija sagatavo zi ņojumu par 
šīs direktīvas īstenošanu un iesniedz to Eir opas Parlamentam un Padomei. 
60. pants 
Direktīva 2005/60/EK un Direkt īva 2006/70/EK tiek atceltas no [ierakstīt datumu – nākamajā 
dienā pēc 61.  panta pirmaj ā punktā noteiktās dienas].  
Atsauces uz atceltaj ām direktīvām uzskata par atsauc ēm uz šo direkt īvu, un tās lasa saska ņā ar 
atbilstības tabulu IV pielikum ā. 
61. pants 
1. Normat īvie un administrat īvie akti, kas vajadz īgi, lai izpild ītu šīs direktīvas prasības, 
dalībvalstīs stājas spēkā vēlākais līdz [divi gadi p ēc pieņemšanas].  Dalībvalstis tūlīt 
dara Komisijai zin āmus minēto noteikumu tekstus.  
Kad dalībvalstis pie ņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direkt īvu vai 
šādu atsauci pievieno to ofici ālajai publik ācijai. Dalībvalstis nosaka pa ņēmienus, k ā 
izdarāmas šādas atsauces. 
2. Dal ībvalstis dara Komisijai zin āmus savu ties ību aktu galvenos noteikumus, ko t ās 
pieņem jomā, uz kuru attiecas š ī direktīva. 
62. pants 
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
LV 54   LV 63. pants 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Strasbūrā,  
Eiropas Parlamenta v ārdā – Padomes v ārdā – 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
LV 55   LV I PIELIKUMS  
Turpmāk ir sniegts neizsme ļošs riska main īgo rādītāju saraksts, kurus ņem vērā atbildīgie 
subjekti, nosakot, k ādā apmērā piemērot klienta uzticam ības pārbaudes pas ākumus saska ņā ar 
11. panta 3. punktu: 
i) konta vai attiec ību mērķis; 
ii) l īdzekļu apmērs, kādu klients pl āno noguld īt, vai veikt ā darījuma apm ērs; 
iii) komercdarb ības attiecību regularit āte vai ilgums. 
LV 56   LV II PIELIKUMS  
Turpmāk sniegts 14. pant ā minēto potenci āli zemāka riska situ āciju faktoru un pier ādījumu 
veidu neizsme ļošs saraksts. 
(1) Ar klientu saist īti riska faktori: 
(a) biržā kotēti valsts uz ņēmumi, uz kuriem attiecas inform ācijas atkl āšanas 
prasības (tās paredz vai nu biržas noteikumi, vai ties ību akti vai piem ērojami 
līdzekļi), kas paredz pras ību nodrošin āt faktisko īpašumties ību pietiekamu 
pārredzamību; 
(b) valsts pārvaldes iest ādes vai uz ņēmumi; 
(c) klienti, kas rezid ē zemāka riska ģeogrāfiskajās zonās, kā noteikts 3. punkt ā.  
(2) Ar produktiem, pakalpojumiem, dar ījumiem vai pieg ādes kanāliem saist īti riska 
faktori: 
(a) dzīvības apdrošin āšanas polises, kuru apdrošin āšanas iemaksa ir neliela;  
(b) apdrošināšanas polises pensiju sh ēmām, ja no polises neva r atteikties un to 
nevar lietot k ā nodrošinājumu; 
(c) pensiju, vecumpensiju vai l īdzīgas shēmas, kas nodrošina pensijas pabalstus 
darbiniekiem, ja iemaksas tiek veiktas no algu izmaks ām un ja sh ēmas 
noteikumi neat ļauj biedra procentu pieš ķiršanu saska ņā ar šo shēmu; 
(d) finanšu produkti vai pakalpojumi, kas ietver atbilst īgi definētus un ierobežotus 
pakalpojumus konkr ētiem klientu veidiem, lai uzlabotu piek ļuvi finansi ālās 
integrācijas nolūkos; 
(e) produkti, ja nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas / teroristu finans ēšanas 
risku pārvalda ar citiem faktoriem, piem ēram, ar elektronisk ā maka limitiem 
vai īpašumties ību pārredzamību (piemēram, konkr ētiem elektronisk ās naudas 
veidiem, k ā definēts Direktīvā 2009/110/EK pa r elektronisk ās naudas iest āžu 
darbības sākšanu, veikšanu un konsultat īvu uzraudz ību). 
(3) Ģeogrāfiskie riska faktori: 
(a) citas ES dal ībvalstis; 
(b) trešās valstis, kur ās ir efekt īvas nelikum īgi iegūtu līdzekļu legaliz ēšanas 
novēršanas / teroristu finans ēšanas apkarošanas sist ēmas; 
(c) trešās valstis, kur ās, kā atzinuši uzticami avoti, ir zems korupcijas un citu 
noziedzīgu darbību līmenis; 
(d) trešās valstis, uz kur ām attiecas pras ība apkarot nelikum īgi iegūtu līdzekļu 
legalizēšanu un teroristu finans ēšanu, iev ērojot FATF  ieteikumus, kuras ir 
efektīvi īstenojušas min ētos ieteikumus un kuras tiek efekt īvi pārraudzītas vai 
LV 57   LV uzraudzītas saska ņā ar ieteikumiem, lai nodrošin ātu atbilst ību minētajam 
prasībām. 
LV 58   LV III PIELIKUMS  
Turpmāk sniegts 16. panta 3. punkt ā minēto potenci āli augstāka riska situ āciju faktoru un 
pierādījumu veidu neizsme ļošs saraksts.  
(1) Ar klientu saist īti riska faktori: 
(a) komercdarb ības attiecības notiek neparastos apst ākļos; 
(b) klienti ir rezidenti 3. punkt ā noteiktajās valstīs; 
(c) juridiskas personas vai ve idojumi, kas ir individu ālo aktīvu turētāju 
instrumentsabiedr ības; 
(d) uzņēmumi, kuros ir akcion āru pārstāvji vai uzr ādītāja akcijas; 
(e) komercdarb ība, kurā plaši izmanto maks ājumus skaidr ā naudā; 
(f) uzņēmuma īpašumties ību strukt ūra šķiet neparasta vai p ārmērīgi sarežģīta, 
ņemot vērā uzņēmuma komercdarb ības būtību. 
(2) Ar produktiem, pakalpojumiem, dar ījumiem vai pieg ādes kanāliem saist īti riska 
faktori: 
(a) banku pakalpojumi priv ātpersonām; 
(b) produkti vai dar ījumi, kas var ētu veicināt anonimit āti; 
(c) komercdarb ības attiecības vai dar ījumi bez tiešas saskares; 
(d) maksājums, kas sa ņemts no nezin āmas vai nesaist ītas trešās personas; 
(e) jauni produkti un jauna komercdarb ības prakse, tostarp jauns īstenošanas 
mehānisms, un jaunu vai att īstošos tehnolo ģiju izmantošana gan jauniem, gan 
jau esošiem produktiem. 
(3) Ģeogrāfiskie riska faktori: 
(a) valstis, par kur ām uzticamos avotos, piem ēram FATF publiskos pazi ņojumos, 
savstarpējā izvērtējuma vai s īka novērtējuma ziņojumos vai public ētos 
pēcpārbaudes zi ņojumos, ir atz īts, ka tām nav efekt īvu sistēmu nelikum īgi 
iegūtu līdzekļu legalizēšanas nov ēršanai / teroristu finans ēšanas apkarošanai; 
(b) trešās valstis, kur ās, kā atzīts uzticamos avotos, ir iev ērojams korupcijas un citu 
noziedzīgu darbību līmenis; 
(c) valstis, uz kur ām attiecas sankcijas, embargo vai l īdzīgi pasākumi, kurus 
noteikusi, piem ēram, ANO; 
(d) valstis, kas sniedz finans ējumu vai atbalstu teroristu darb ībām vai kuru 
teritorijā darbojas noteiktas  teroristu organiz ācijas. 
LV 59   LV IV PIELIKUMS  
60. pantā minētā atbilstības tabula 
Direktīva 2005/60/EK Š ī direktīva  
1. pants 1. pants 
2. pants 2. pants 
3. pants 3. pants 
4. pants 4. pants 
5. pants 5. pants 
 6. l īdz 8. pants 
6. pants 9. pants 
7. pants 10. pants 
8. pants 11. pants 
9. pants  12. pants 
10. panta 1. punkts 10. pants, d) punkts 
10. panta 2. punkts - 
11. pants  13., 14. un 15. pants 
12. pants  - 
13. pants 16. l īdz 23. pants 
14. pants 24. pants 
15. pants - 
16. pants 25. pants 
17. pants  - 
18. pants 26. pants 
 27. pants 
19. pants 28. pants 
 29. pants 
 30. pants 
LV 60   LV 20. pants  - 
21. pants 31. pants 
22. pants 32. pants 
23. pants 33. pants 
24. pants 34. pants 
25. pants 35. pants 
26. pants 36. pants 
27. pants 37. pants 
28. pants 38. pants 
29. pants - 
30. pants 39. pants 
31. pants 42. pants 
32. pants 40. pants 
33. pants 41. pants 
34. pants 42. pants 
35. pants 43. pants 
36. pants  44. pants 
37. pants 45. pants 
 46. pants 
37.a pants 47. pants 
38. pants 48. pants 
 49. l īdz 54. pants 
39. pants 55. l īdz 58. pants 
40. pants - 
41. pants - 
41.a pants - 
41.b pants - 
LV 61   LV 42. pants 59. pants 
43. pants - 
44. pants 60. pants 
45. pants 61. pants 
46. pants 62. pants 
47. pants 63. pants 
 
Direktīva 2006/70/EK Š ī direktīva  
1. pants - 
2. panta 1., 2. un 3. punkts 3. panta 7. punkta d), e) un f) apakšpunkts 
2. panta 4. punkts  - 
3. pants  - 
4. pants 2. panta 2. l īdz 8. punkts 
5. pants  - 
6. pants  - 
7. pants  -