Apstiprināšanas pieteikuma publikācija attiecībā uz produkta specifikācijas grozījumu, kas nav maznozīmīgs, saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu

(2022/C 42/03)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījuma pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas datuma

APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS ATTIECĪBĀ UZ PRODUKTA SPECIFIKĀCIJAS GROZĪJUMU, KAS NAV MAZNOZĪMĪGS, AIZSARGĀTA CILMES VIETAS NOSAUKUMA / AIZSARGĀTAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES GADĪJUMĀ

Grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta pirmo daļu

“Agneau du Périgord”

ES Nr.: PGI-FR-0711-AM01 – 2021. gada 30. aprīlī

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

AREOVLA Europarc – 3 Avenue Léonard de Vinci 33608 Pessac Cedex

Tel. +33 556008450

E-pasts: areovla@gmail.com

Sastāvs un likumīgās intereses: “AREOVLA” ir “Agneau du Périgord” audzētāju, ražotāju organizāciju un kautuvju apvienība. Tāpēc tai ir likumīgas tiesības pieprasīt veikt grozījumus specifikācijā.

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

☐ Produkta nosaukums

☒ Produkta apraksts

☒ Ģeogrāfiskais apgabals

☒ Izcelsmes apliecinājums

☒ Ražošanas metode

☒ Saikne

☒ Marķējums

☒ Cits: pieteikuma iesniedzējas grupas kontaktinformācijas atjaunināšana, grupas prezentācijas un apsvērumu svītrošana, produkta veids, kontroles struktūras, valsts prasības.

4. Grozījuma vai grozījumu veids

☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu.

☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kuru nevar uzskatīt par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts.

5. Grozījums vai grozījumi

5.1. Grozījumi, kas ietekmē būtiskus elementus

Punkts “Produkta apraksts”

Punktā 2.3. “Tirgū laisto produktu īpašības” produktiem, kurus apzīmē ar AĢIN, pievieno nieres, aizkrūtes dziedzeri, sirdi, aknas, mēli un jēra stilbus. Ir atļauti subprodukti tikai no to jēru liemeņiem, kas ir apzīmēti ar AĢIN.

Laikā, kad nosaukums “Agneau du Périgord” tika atzīts par AĢIN, šiem produktiem bija maz noieta tirgu. Pēdējo gadu laikā šie noieta tirgi ir paplašinājušies un sniedz labākas iespējas lielākas liemeņa daļas pārdošanai, tādējādi uzlabojot AĢIN “Agneau du Périgord” atpazīstamību. Daži miesnieki patiešām dod priekšroku vesela liemeņa piegādei kopā ar subproduktiem, lai gūtu lielāku liemeņa kopējo vērtību, jo īpaši nierēm, kas netiek izņemtas no liemeņa. Tāpat, ja tiek pārdots sadalīts liemenis, tirdzniecības vietas vēlas, lai viss jērs tiktu apzīmēts ar AĢIN, nevis tikai sadalīta jēra liemenis ar AĢIN, bet subprodukti — ar standarta apzīmējumu.

Subproduktu pievienošana groza liemeņa noformējuma skaidrojumu, kurā bija norādīts, ka liemenis ir “bez galvas, bez lielajiem iekšējiem orgāniem, neapmazgāts”. Lielos iekšējos orgānus no skaidrojuma svītro, ņemot vērā subproduktu iekļaušanu to produktu sarakstā, uz kuriem attiecas AĢIN un no kuriem daži ietilpst lielo iekšējo orgānu definīcijā (aknas, sirds, plaušas, traheja un daļa diafragmas vienā gabalā — definīcija atvasināta no pārtikā izmantojamo subproduktu ANO standarta 2008. gada redakcijas).

Attiecīgi tiek grozīts arī vienotais dokuments.

Punkts “Ģeogrāfiskais apgabals”

Ir mainītas ģeogrāfiskā apgabala robežas. Ar AĢIN “Agneau du Périgord” apzīmētais ģeogrāfiskais apgabals ir paplašināts līdz 24 komūnām Dordoņas [Dordogne] departamentā un 93 komūnām Lo un Garonnas [Lot-et-Garonne] departamentā.

kad tika iesniegts AĢIN atzīšanas pieteikums, šīs pašvaldības netika iekļautas sarakstā, , jo īpaši tāpēc, ka šajā teritorijā tobrīd nebija aitu audzētāju, tomēr minētajām pašvaldībām ir daudz ģeoloģisku, topoloģisku un klimatoloģisku līdzību ar AĢIN ģeogrāfiskā apgabala komūnām, kā arī no lauksaimniecības prakses viedokļa (uz lauksaimniecību vērstas pašvaldības, kurās lielākoties nodarbojas ar jaukta tipa lopkopību, līdzīgas aitu šķirnes, ģeoloģiski viendabīgas augsnes ar sarežģītiem apstākļiem), un aitu audzēšanas dinamika nozarē ir atjaunojusies.

Ģeogrāfiskais apgabals ir mainīts arī, lai labotu dažas kļūdas reģistrētajā specifikācijā: sešas pašvaldības nebija iekļautas sarakstā, bet bija ietvertas apgabala kartē, savukārt vēl viena pašvaldība, gluži pretēji, bija iekļauta sarakstā un atradās ārpus apgabala robežām, veidojot atsevišķu un izolētu vienību. Šo pēdējo svītro no ģeogrāfiskā apgabala.

Produkta specifikācijas pamattekstā tiek aktualizēts komūnu saraksts.

Šo izmaiņu rezultātā ģeogrāfiskais apgabals tagad aptver visu Dordoņas departamentu.

Attiecīgi tiek grozīts arī vienotais dokuments.

5.2. Grozījumi, kas neietekmē būtiskus elementus

Punkts “Produkta apraksts”

Šī daļa ir pilnībā pārrakstīta, lai koncentrētos uz “Agneau du Périgord” aprakstu un izceltu AĢIN “Agneau du Périgord” audzēšanas īpatnības, proti, ilgo zīdīšanu un īpašo ēdināšanu noslēguma periodā, kad galvenokārt izbaro veselus vai saplacinātus graudaugus.

Gaļas aprakstošie elementi (tauku krāsa un kvalitāte) ir īpaši saskaņoti ar 5. punktu: “Lauksaimniecības produkta iegūšanas metodes apraksts”.

Tomēr produkta īpašības netiek mainītas, proti, jēra barība, izturīgas vai pusizturīgas aitu vai gaļas jēru šķirnes, kaušanas vecums, svars, gaļas krāsa un tauku kvalitāte.

Pievienota iespēja tirgot ātri sasaldētu “Agneau du Périgord” gaļu un subproduktus. Par produktu ātro sasaldēšanu AĢIN produktu tirdzniecībā šobrīd ir liela interese. Ātrā sasaldēšana ļauj produktu uzglabāt, un tas ir jauns produkta piedāvāšanas veids, ko novērtē patērētāji. Ātrā sasaldēšana arī ļaus AĢIN produktiem iekļūt jaunos tirgos, it īpaši sabiedriskās ēdināšanas jomā.

Produkta specifikācija regulē šīs darbības izpildi (process, kas ļauj sasniegt -18 °C iekšējo temperatūru ne ilgāk kā 10 stundu laikā), nosaka minimālo derīguma termiņu un maksimālo laiku starp kaušanu un sasaldēšanu.

Svītroti vairāki punkti: vai nu tie nesniedz papildu vai vajadzīgos elementus produkta aprakstā, vai arī tie neatbilst pienākumam, bet gan vienkāršam prakses aprakstam produkta specifikācijas izstrādes laikā, vai arī tie ir normatīvie akti par liemeņu klasifikāciju un tauku slāni.

Svītro arī termiski apstrādātas gaļas aprakstu. AĢIN “Agneau du Périgord” garantē produkcijas īpašības, sākot no dzimšanas brīža (un pirms tam, pārraugot ganāmpulku), līdz liemeņu atlasei un to laišanai tirgū, bet tā nevar garantēt kritērijus termiski apstrādātai gaļai, piemēram, garšu, tekstūru vai smaržu. Turklāt šie elementi nav īpaši diskriminējoši un ir grūti kontrolējami.

Attiecīgi tiek grozīts arī vienotais dokuments.

Punkts “Pierādījumi par produkta izcelsmi ģeogrāfiskajā apgabalā”

Tiek pievienoti pierādījumi, kas nodrošina subproduktu un sasaldētu produktu izsekojamību, un tiek svītroti elementi, kas dublējas ar vispārīgajiem noteikumiem, kā arī svītroti ar kontroles plānā paredzēto kontroles procedūru saistītie elementi.

Shēma nosaka nepieciešamos dokumentus un reģistrus, kā arī katrā produkta dzīves cikla posmā (audzēšana, izvešana, kaušana, iepakošana, sadalīšana, sasaldēšana) paredzamos obligātos datu elementus.

Noteikumi par noieta tirgiem tiek svītroti, jo tie neattiecas uz izsekojamību, bet gan uz ieteikumiem un prasībām tirgū laišanas līmenī, kas nekādi neietekmē produkta raksturīgās īpašības. Turklāt šos noteikumus ir grūti kontrolēt, ņemot vērā šīs AĢIN iespējamo tirdzniecības vietu daudzveidību.

Tiek svītroti dokumentu paraugi, kuri nodrošina produkta izsekojamību katrā tā izstrādes posmā.

Vienotais dokuments tiek grozīts, arī svītrojot teksta daļu par audzētāju identifikāciju, kas neatbilst šajā vienotā dokumenta punktā paredzētajiem elementiem. Turklāt tie ir ar kontroli saistīti elementi, kas ir iekļauti kontroles plānā.

Punkts “Ražošanas metode”

5.2.1. apakšpunkts “Ģenētiskā izcelsme”

Atļauto aitu šķirņu sarakstam pievienotas šķirnes Charmoise un Causse du Lot. Šīs ir divas Perigoras vēsturiskās šķirnes, kas netika izvēlētas, kad “Agneau du Périgord” tika piešķirta AĢIN, jo attiecīgo aitu skaits bija samazinājies. Tomēr spēkā esošās specifikācijas punktā “Saikne ar ģeogrāfisko izcelsmi” tās ir norādītas (aitkopības vēsture). Šīm divām šķirnēm piemīt papildu priekšrocības (izturība, auglība, uzbūve), kuru dēļ tās ir atbilst“Agneau du Périgord” audzēšanas metodēm un apgabala īpatnībām.

Šķirne Charmoise Perigorā sastopama kopš 20. gadsimta sākuma un veido pat vienu no šķirnes galvenajiem atzariem. Šīs aitas kā “krūmgriezes” piedalās zemes apkopšanā, dara pieejamas aizaugušas teritorijas un palīdz novērst ugunsgrēkus. Sākotnējā AĢIN pieteikumā šķirne netika iekļauta, jo Perigorā tā praktiski bija izzudusi. Jau vairākus gadus aitkopji to ir atkārtoti ieviesuši, īpaši ganību platību projektu ietvaros. Šķirnes potenciāls šajā apgabalā ir ap 700 aitu.

Šķirne Causse du Lot apgabala Périgord Noir kaļķakmens plakankalnēs sastopama no 20. gadsimta vidus. Šī tīrā šķirne, kurai piemīt dabiska izturība, karstuma panesība, noturība pret ērcēm (piroplazmozi), spēja pārvietoties, ir īpaši piemērota Perigoras austrumos esošajām sausajām un nabadzīgajām plakankalnēm. Šī šķirne spēj izmantot visus ganībās pieejamos augu valsts resursus un, ja nepieciešams, savu barības vielu nodrošināšanai ēd arī koksni. Tāpat kā šķirnes Charmoise gadījumā, Causse du Lot aitu skaits bija lielā mērā samazinājies laikā, kad tika iesniegts pieteikums nosaukuma “Agneau du Périgord” atzīšanai par AĢIN, bet tagad šī šķirne ir no jauna ieviesta ģeogrāfiskajā apgabalā, un tās vietējais potenciāls ir ap 4 800 aitu.

Visbeidzot, tā kā šķirnes nosaukums “INRA 401 Romane” jau vairākus gadus ir oficiāli mainīts uz “Romane”, grozījumi izdarīti arī produkta specifikācijā.

Svītroti arī vairāki punkti, kas nav saistīti ar ražošanas apstākļu definēšanu vai uz kuriem attiecas vispārīgi noteikumi, piemēram: “Īpaša uzmanība tiek pievērsta izmēra, agrīna brieduma, muskuļu un taukaudu attīstības īpašību viendabīgumam, kam ir svarīga nozīme produkta specifikā” vai “Īpaša uzmanība tiek pievērsta jēru dzimšanai. Aitkopis dara visu iespējamo, lai aitām un to jēriem nodrošinātu vislabākos komforta un labturības apstākļus. ”

Attiecīgi tiek grozīts arī vienotais dokuments.

5.2.2. apakšpunkts “Lopkopības veids”

Pievienoti jauni pienākumi, kas ietver AĢIN ražotāju spēkā esošo ražošanas praksi attiecībā uz lopkopības ēku ventilāciju, dzīvnieku blīvumu ēkās, pakaišu kvalitāti un ēku tīrīšanu.

5.2.4. apakšpunkts “Jēru ēdināšana”

Noteikums par atnešanās boksiem ir pārrakstīts, saskaņojot tā formulējumu ar to aitkopju praksi, kuri izvieto nelielas aitu partijas mazizmēra aplokos: terminam “boksi” ir pievienots termins “aploki”.

Atkarībā no gadījuma ir iespējams, ka aita ir kopā ar savu jēru vairāk nekā 48 stundas (pieņemšanas, zīdīšanas problēmas, ...), tāpēc “no 24 h līdz 48 h” tiek aizstāts ar “vismaz 24 h”.

Teksta daļu, kurā teikts, ka “atšķiršana parasti notiek no 80. līdz 90. dienai”, svītro, jo tā ir tikai indikatīva.

Punkts “Jēru ēdināšana” sadalīts trīs daļās atbilstoši jēra vecumam: 0 līdz 20 dienas, 20 līdz 60 dienas un 60 dienas un vairāk.

Kontroles apsvērumu dēļ 20 dienu ierobežojums tiek atcelts, jo šis posms faktiski ir tīri fizioloģisks jēru attīstības posms. Līdz aptuveni 3 nedēļu vecumam jēru gremošanas sistēma nav pielāgota papildbarības sagremošanai, jēri to neēd, pat ja ir piekļuve barībai. Tikai atsevišķiem dzīvniekiem piebarošanas sākuma vecums var atšķirties par dažām dienām, bet vidēji tas ir no 20. dienas.

Turpretim ir saglabāts minimālais 60 dienu laikposms pirms atšķiršanas no mātes, kas garantē, ka jērs ir zīdīts ar pienu no mātes pupa būtisku sava mūža posmu, kas gaļai piešķirs “Agneau du Périgord” raksturīgās īpašības.

Šis jaunais formulējums ļauj uzsvērt AĢIN “Agneau du Périgord” paredzēto jēru barošanu: laikposms, kad jērs zīž pienu no mātes pupa, kam seko noslēguma periods ar barību, kuras pamatā ir lopbarība un veseli vai saplacināti graudaugi. Noslēguma posms, kurā jērs barojas kūtī, vairs nav obligāts.

Noteikumi par skābētas un ietītas lopbarības aizliegumu ir pārvietoti, jo tie attiecas uz visu jēra mūžu, nevis tikai uz jēra mūža pirmajiem posmiem, kā to var likt noprast šāds formulējums. Šos noteikumus pārvieto uz punktu “5.2.4. Aitu ēdināšana”, lai nepārprotami norādītu uz atšķirīgajiem jēru barošanas posmiem.

Ir grozīta produkta specifikācijas sadaļa par ēdināšanu, lai panāktu atbilstību Komisijas Regulas (ES) Nr. 68/2013, ar ko izveido barības sastāvdaļu reģistru, nomenklatūrai un papildinātu produkta specifikāciju tā, lai tā būtu precīzāka un atspoguļotu AĢIN “Agneau du Périgord” audzētāju īstenoto praksi.

Jēru barošanai atļauto izejvielu sarakstā no AĢIN nav izslēgti graudaugi, eļļas augu sēklas, proteīnaugi vai senie bumbuļaugi, kas atkal tiek kultivēti un ir paredzēti lopbarībai to sniegtās daudzveidības un agronomiskās nozīmes dēļ (cigoriņi, prosa, kvinoja, auzas, pupas utt.).

Svītro noteikumu par kukurūzas īpatsvara līdz 25 % ierobežošanu uzturā.

Šis noteikums tika iekļauts atzīšanas pieteikuma iesniegšanas laikā, jo bija aizdomas par kukurūzas ietekmi uz liemeņa tauku dzelteno krāsu. Lopkopības institūta veiktie pētījumi parādīja, ka šīs aizdomas ir nepamatotas, tāpēc ierobežojums par ne vairāk kā 25 % kukurūzas daudzumu uzturā vairs nav nepieciešams. Visi graudaugi ir piemēroti jēru barošanai.

Produkta specifiku veido graudaugu pasniegšanas veids (veseli vai saplacināti), nevis graudaugu īpašības. Pasniegšanas veids ietekmē graudaugu sagremojamību un attiecīgi arī glikēmisko indeksu. Fiziski pārāk pārveidoti graudaugi (sasmalcināti vai miltu veida), tiek sagremoti ātrāk, izraisot insulīna līmeņa paaugstināšanos un sliktāku tauku uzkrāšanos. Turpretim veseli vai saplacināti graudaugi tiek sagremoti lēnāk, radot vienmērīgāku insulīna izdalīšanos un tādējādi nodrošinot labāku barības sagremojamību, kas palīdz uzkrāties blīvākiem taukiem saprātīgā apjomā.

Svītro prasību, ka labībai jābūt no ģeogrāfiskā apgabala. Ģeogrāfisko apgabalu veido vairāki apgabali ar stāvu un dažreiz neproduktīvu reljefu, kur graudaugu audzēšana ir sarežģītāka. Turklāt aitkopjiem, kuri neražo labību, ir pienākums iepirkt visu labību. Ierobežojums attiecībā uz AĢIN “Agneau du Périgord” jēru barošanu ar labību no ģeogrāfiskā apgabala rada stingrus ierobežojumus uzņēmējiem un iespējamas piegādes grūtības aitkopjiem, kas nav autonomi. Ražotājiem būtisks elements, kas daļēji garantē “Agneau du Périgord ” gaļas specifiku, ir graudaugu pasniegšanas veids, kas paliek nemainīgs — veseli vai saplacināti graudaugi.

Jāuzsver, ka attiecībā uz lopbarību šis izcelsmes pienākums saglabājas.

Attiecībā uz piedevām grupa ierosina negatīvu sarakstu, kas aizliedz noteiktas produktu kategorijas.

Visas šīs izmaiņas neietekmē produkta specifikās īpašības un saikni starp ēdināšanu un “Agneau du Périgord”.

Groza arī vienoto dokumentu.

5.3. apakšpunkts “Transportēšanas nosacījumi un periods pirms kaušanas”

Grozījumiem ir redakcionāls raksturs, tādējādi ar tiem tiek svītrotas nevajadzīgās teksta daļas attiecībā uz ierastu, bet neobligātu praksi (“praksē tas bieži vien ir mazāk”, “visbiežāk nokauj nākamajā dienā”).

5.4. apakšpunkts “Kaušana”

Regulatīvos vai kontroles plānā iekļautos noteikumus, kā arī ilustrācijas svītro, lai saglabātu tikai kontrolējamus noteikumus. Mērķa vērtības netiek grozītas.

5.5. apakšpunkts “Galīgā liemeņu atlase”

Tāpat kā punktā par aprakstu, tiek pārskatīts un saskaņots formulējums par tauku krāsu ar faktoriem, kas attiecas uz tauku krāsas un apjoma rādītājiem: tauki ir balti vai pavisam nedaudz iekrāsoti. Tiek pārskatīts un saskaņots arī gaļas krāsas apraksts: tā ir gaiši rozā.

5.6. apakšpunkts “Subproduktu atlase”

Pievieno noteikumus par subproduktu atlasi un to saglabāšanu.

Visbeidzot, apakšpunkts “Sadalīšana un iepakošana” ir svītrots, jo tas dublējas ar noteikumiem, un ir pievienoti noteikumi par ātri sasaldētiem produktiem.

Punkts “Saikne”

Pašreizējā produkta specifikācijā vairākos apakšpunktos ir izstrādāti elementi attiecībā uz produkta saikni ar tā ģeogrāfisko izcelsmi. Tie ir sagrupēti un apkopoti produkta specifikāciju punktā “Elementi, kas pamato saikni ar ģeogrāfisko vidi”.

Šie elementi ir reorganizēti trīs daļās, lai nošķirtu ģeogrāfiskā apgabala specifiku, produkta specifiku un saikni.

Sadaļu par apgabala specifiku veido elementi no spēkā esošās produkta specifikācijas, tā sadalīta divās daļās: pirmajā daļā aprakstīts Perigoras reģiona ģeogrāfiskais novietojums un klimats, bet otrajā aprakstīta Perigoras reģiona aitkopības vēsture un prakse, kuru nosaka vides ierobežojumi.

Produkta specifikas sadaļā raksturoti “Agneau du Périgord” īpašie elementi. Tāpat kā punktā par aprakstu, svītro termiski apstrādātas jēra gaļas deskriptorus. AĢIN “Agneau du Périgord” garantē produkcijas īpašības, sākot no dzimšanas brīža līdz liemeņu atlasei un to laišanai tirgū, bet tā nevar garantēt kritērijus termiski apstrādātai gaļai, piemēram, garšu, tekstūru vai smaržu.

Saiknes pamatā ir “Agneau du Périgord” kvalitāte un reputācija. Tas ietver elementus, kas iekļauti produkta specifikācijā un spēkā esošajā vienotajā dokumentā. Tas liecina par vides ietekmi uz ražošanas praksi, kas piešķir “Agneau du Périgord” tā raksturīgās īpašības.

Turklāt tika pievienota arī ievaddaļa, lai pamatotu saikni ar ģeogrāfisko izcelsmi.

Arī vienotais dokuments ir grozīts, lai atbilstu šī produkta specifikācijas punkta formulējumam.

Punkts “Marķējums”

Pienākums tirgot jērus ar īpašu AĢIN logotipu ir svītrots.

Noteikums par pienākumu visai ar AĢIN apzīmētajai gaļai pievienot izcelsmes garantijas sertifikātu (CGO) (liemenim) vai UVC etiķeti (izcirtnim) ir pārvietots uz šo punktu.

Attiecīgi tiek grozīts arī vienotais dokuments.

5.3. Redakcionāli grozījumi

Punktā “Dalībvalsts kompetentais dienests” pievienota Valsts kvalitātes un izcelsmes institūta [Institut national de la qualité et de l’origine (INAO)] kontaktinformācija, jo minētā struktūra ir dalībvalsts kompetentā iestāde saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

Punktā “Pieteikuma iesniedzēja grupa” ir atjaunināta pieteikuma iesniedzēja grupas kontaktinformācija. Aprakstošo daļu par pieteikuma iesniedzēju grupu svītro.

Svītro sadaļu par “grupas prezentāciju un motivāciju”.

Punktā “Produkta veids” ir pārskatīts noteikums “2.2. Produkta veids”, lai tas atbilstu spēkā esošajai nomenklatūrai.

No punkta “Ģeogrāfiskais apgabals” ir izņemta ģeogrāfiskā apgabala karte. Pievienots teikums, kurā norādīts, ka kartogrāfiskie dokumenti, kas attēlo ģeogrāfisko apgabalu, ir pieejami Nacionālā produktu cilmes vietas nosaukumu un kvalitātes institūta tīmekļa vietnē.

Argumentu un teritorijas aprakstu (Dordoņas departamenta vispārīgie ģeoloģiskie, klimatiskie un vēsturiskie aspekti) svītro. Tomēr ar produktu saistītie elementi ir saglabāti un iekļauti punktā par saikni ar izcelsmes vietu.

Punktā “Iegūšanas metode produkta specifikācijā iekļautā dzīves cikla diagramma ir atjaunināta, lai tā atbilstu produkta specifikācijas pārstrādātajai redakcijai.

Svītro noteikumu par 7 gadu atkāpes periodu no AĢIN iegūšanas dienas attiecībā uz ģenētisko shēmu, jo atkāpes periods ir beidzies.

Svītro noteikumu par 7 gadu atkāpes periodu no AĢIN iegūšanas dienas attiecībā uz mākslīgo apsēklošanu, jo atkāpes periods ir beidzies.

Svītro noteikumu, ar ko “ārkārtēju laikapstākļu” dēļ paredz atkāpi no noteikumiem par laikposmu, kad mātes tiek turētas ārā, lai produkta specifikāciju saskaņotu ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012, kurā paredzēts regulējums pagaidu grozījumu veikšanai, izmantojot Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 6. panta 3. punktu.

Punktā “Kontroles struktūra”, piemērojot valsts līmenī spēkā esošos norādījumus par produktu specifikāciju izstrādes saskaņošanu, svītro sertifikācijas iestādes nosaukumu un kontaktinformāciju. Šajā punktā tagad ir minēta kompetento kontroles iestāžu kontaktinformācija Francijas līmenī: Nacionālais produktu cilmes vietas nosaukumu un kvalitātes institūts (INAO) un Konkurences, patērētāju lietu un krāpšanas novēršanas ģenerāldirektorāts (DGCCRF). Sertifikācijas iestādes nosaukums un kontaktinformācija atrodama INAO tīmekļa vietnē un Eiropas Komisijas datubāzē.

Punktā “Valsts prasības”, ņemot vērā valsts likumdošanas un normatīvo aktu attīstību, punkts “Valsts prasības” ir attēlots kā tabula ar galvenajiem pārbaudāmajiem punktiem un to novērtēšanas metodi.

VIENOTS DOKUMENTS

“Agneau du Périgord”

ES Nr.: PGI-FR-0711-AM01 – 2021. gada 30. aprīlī.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Agneau du Périgord”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.1. grupa. Svaiga gaļa (un subprodukti)

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Agneau du Périgord” ir jērs, ko zīdī ar mātes pienu līdz vismaz 60 dienu vecumam un noslēguma periodā ēdina ar barību, kuras pamatā galvenokārt ir veseli vai saplacināti graudaugi.

“Agneau du Périgord” jēru kauj laikā starp tā 80. un 180. dzīves dienu, tā liemeņa svars ir no 15 līdz 21 kg, un tas ir labi piemērots gaļas ieguvei, jo selekcionētas gaļas teķu šķirnes un izturīgu vai pusizturīgu aitu šķirnes.

Izraudzīti šādu gaļas šķirņu teķi: Berrichon, Charollais, Ile de France, Rouge de l’Ouest, Suffolk, Texel.

Aitas pieder pie izturīgajām tīršķirnēm: Lacaune viande, Blanche du Massif central, Causse du Lot un Romane vai pusizturīgās Charmoise šķirnes, kura izaudzēta, izturīgo šķirņu aitas krustojot ar iepriekš minēto gaļas šķirņu teķiem.

“Agneau du Périgord” gaļas muskuļaudu klase pēc EUROP skalas atbilst E, U un R, jēra muskuļiem veidojoties uz smalka skeleta, un liemenis atbilst 2. un 3. taukaudu klasei pēc EUROP skalas.

Jēra gaļa ir gaišā krāsā (saistīta ar zīdīšanu ar mātes pienu vismaz 60 dienas). Tā tauki ir balti vai ar nelielu nokrāsu, ar blīvu konsistenci, vienmērīgi veidoti un nav eļļaini.

Ar AĢIN var tirgot arī šādus subproduktus: nieres, aizkrūtes dziedzeri, sirdi, aknas, mēli, stilbus.

“Agneau du Périgord” gaļu un subproduktus piedāvā svaigus vai ātri saldētus.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

3.3.1. Jēru ēdināšana

— No dzimšanas līdz vismaz 60 dienu vecumam jēram bez ierobežojuma ļauj zīst no mātes pupa. Tas pastāvīgi ir kopā ar māti, līdz tiek atšķirts;

— pēc 60. dzīves dienas un noslēguma periodā līdz atšķiršanai piena daudzumu barības devā samazina, palielinot lopbarības un papildbarības daudzumu. Papildbarību veido veseli vai saplacināti graudaugi un ar slāpekli bagātināta papildbarība.

3.3.2. Aitu ēdināšana

Aitu barības pamats ir ganībās saplūktā zāle. Aitas vismaz 7 mēnešus gadā laiž ganīties dabiskajās vai pagaidu pļavās, pārvietojot pa noganāmajām platībām.

Novācamās lopbarības kultūras pilnībā audzē noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un lielākoties – saimniecībā uz vietas.

3.4. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Agneau du Périgord” dzimst un tiek audzēti ģeogrāfiskajā apgabalā.

Lai jēra gaļai saglabātos visas kvalitātes īpašības, jāraugās, lai jēru transportēšanas laiks nebūtu pārāk ilgs, un dzīvnieki pirms kaušanas jāsargā no jebkāda stresa. Tādējādi transportēšanas laiks no saimniecības līdz lopkautuvei nedrīkst pārsniegt 8 stundas.

3.5. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Minimālais derīguma termiņš ir ne vairāk kā 18 mēneši.

3.6. Īpaši noteikumi marķēšanai

Visai AĢIN gaļai jāpievieno izcelsmes garantijas sertifikāts (CGO) (liemenim) vai UVC etiķete (izcirtņiem).

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

AĢIN “Périgord Lamb” ģeogrāfisko apgabalu veido šādi departamenti, kantoni un pašvaldības, kas atbilst INSEE 2020 COG:

— Dordoņas departaments, kas ietverts pilnībā,

— Korēzas departaments: Saint-Pantaléon-de-Larche kantona (izņemot Estivals, Jugeals-Nazareth, Nespouls, Noailles un Turenne pašvaldības) un L’Yssandonnais kantona pašvaldības un Brive-la-Gaillarde komūna,

— Lo departaments: Gourdon, Puy-l’Evêque kantona pašvaldības (izņemot Le Boulvé, Les Junies, Lherm, Saint-Matré un Saux pašvaldības) un Souillac kantona pašvaldības un Thédirac pašvaldība,

— Lo un Garonnas departaments: Les Coteaux de Guyenne kantona (izņemot Jusix pašvaldību), Le Fumélois, Le Haut Agenais Périgord, Le Livradais, Le Pays de Serres, Le Val du Dropt un Villeneuve-sur-Lot-2 pašvaldības un Brugnac, Coulx, Labretonie, Lédat, Sauvagnas, Sembas, Verteuil-d’Agenais un Villeneuve-sur-Lot pasvaldības.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiski Perigora atrodas Francijas dienvidrietumu ceturtdaļā, tās centrs ir Dordoņas departamentā, kas robežojas ar Žirondas un Šarantas departamentiem rietumos, Limuzēnas un Quercy reģionu austrumos un Agenais dienvidos. Tāpat kā visi diezgan nabadzīgie reģioni, arī Dordoņa jau izsenis ir aitkopības departaments. Perigoras aitkopjiem ir īpaša zinātība aitkopības produkcijas ražošanā, kas saistīta ar teritorijas dabas apstākļu radītiem ierobežojumiem, un tie ir izveidojuši audzēšanas sistēmu, kurā apvienoti visi pieejamie resursi. Nelielu saimniecību kontekstā, jauktas lauksaimniecības un lopkopības sistēmā, kur aitkopība ir paredzēta, lai pēc iespējas vairāk izmantotu mazproduktīvās platības, izturīgu un pusizturīgu aitu šķirņu izvēle bija dabiska izvēle. Tas ļauj aitkopjiem barot un audzēt aitas visu gadu, izmantojot ģeogrāfiskajā apgabalā pieejamos resursus (lopbarību, ganības un noganāmās platības), saglabājot pietiekami daudz graudaugu un labākā siena jēru nobarošanai. “Agneau du Périgord” specifika galvenokārt saistīta ar jēru tradicionālo audzēšanas metodi: laikposmu, kad jērs zīž pienu no mātes pupa, nomaina noslēguma posms, kurā jērs barojas ar barību, kuru veido lopbarība un veseli vai saplacināti graudaugi, kas ir “Agneau du Périgord” kvalitātes un reputācijas pamatā.

Perigora ir plaša ziemeļaustrumu-dienvidrietumu nogāžu teritorija, ko izgrauzušas četras upes un to daudzās pietekas, kas pakāpeniski stiepjas no Millevach plakankalnes Limuzēnā (480 m virs jūras līmeņa) līdz Dordoņas ielejai (8 m virs jūras līmeņa). Šis reljefs, kas veidojies Alpu kalnu sistēmas terciārajā periodā, kopumā ir izjaucis, salauzis, pacēlis un erodējis saskares zonu starp veco hercīnu masīvu un kaļķakmens un nogulumiežu nogulumiem līdzenumā. Perigoras ziemeļu kristāliskajos iežos ūdeņi ir izgrauzuši dziļas ielejas ar stāvām nogāzēm un šaurām aizām. Perigoras centrālajā daļā erozijas rezultāta radušās plašas ielejas, dažkārt ar karnīzes formas reljefu, dažkārt ar lēzenām nogāzēm, kas noklātas ar kaļķakmens atlūzām.

Reljefu ar plakankalnēm, pauguriem, nogāzēm un ielejām, veido vēsturisko nepārtraukti mainīgo ainavu, pie kuras horizonta bieži redzami meži, audzes vai vienkārši krūmi vai dzīvžogi.

Ielejas, vienīgās platības, kas bagātas ar aluviālajiem sanesumiem un ir piemērotas lauksaimniecībai, kontrastē ar sausajām un nabadzīgajām plakankalnēm un pauguriem.

Perigoras klimats kopumā ir mērens, okeāniskā tipa klimats, kam raksturīgs vidējais nokrišņu daudzums (850 mm), kas sadalās vidēji 130 dienu laikā. un mērena vidējā temperatūra (12 °C). Perigora ir pakļauta kontinentālajai ietekmei ziemā un Vidusjūras klimata ietekmei vasarā, kas veido izteiktus ziemas un vasaras periodus, kā arī dažādus sezonālos pārejas periodus. Tā kā tā ir pārejas zona, tai ir raksturīga arī liela mainība.

Pierādījumi par aitu audzēšanu Perigorā ir 6 000 gadu seni, šī nozare nemainīgi saglabājusies un bijusi svarīga līdz pat 19. gadsimtam. 1809. gadā tika lēsts, ka aitu populācija bijusi četras līdz piecas reizes lielāka nekā liellopu populācija. Aitu ganāmpulkos bijuši vairāk nekā 667 400 dzīvnieku ar izplatību visā departamentā.

Kā tas bija raksturīgi šajā laikā, aitu audzēšanas primārais mērķis bija vilnas ieguve, kas bija tik vērtīga apģērbu izgatavošanai, kā arī kūtsmēslu ieguve. Gaļas ieguve ir blakusprodukts, kas galvenokārt paredzēts aitkopju ģimenes patēriņam, pat ja sastopamas liecības, ka vietējā ēdienkartē tā jau ir īpaši novērtēta. 19. gadsimta otrajā pusē vairākos rakstos lasāms, ka aitkopība daudz vairāk sāk attīstīties gaļas ražošanas virzienā.

1938. gadā Dordoņas departaments bija viens no pieciem Francijas departamentiem ar lielāko aitu skaitu. Šis ganāmpulks kopš pēdējā kara, kad tas bija ievērojami samazinājies, ir nozīmīgi pieaudzis.

Aitkopība tiek izmantota saimniecībās, lai palielinātu to platību vērtību, kuras no agronomiskā viedokļa nav īpaši ražīgas.

Šo ierobežojumu dēļ ir izvēlētas tādas selekcionētu aitu šķirnes, kas pazīstamas ar to izturību, noturību, tīrību, spēju ganīties nabadzīgās ganībās, pielāgoties sezonālajiem apstākļiem un izbarot savus jērus bez grūtībām. Šobrīd ganāmpulku veido vairākas šķirnes (tīras vai krustojumi): Lacaune viande, Blanche du Massif Central, Romane, Causse du Lot un Charmoise. Šīs izturīgās vai pusizturīgāš šķirnes tiek veidotas, aitu mātes krustojot ar teķiem šķirnes uzlabošanai. Vaislas krustojumus kontrolē audzētāji, un teķu izvēles pamatā ir pārošanu, kas ļauj vai nu uzlabot jēru liemeni, vai saglabāt nākamo mātīšu īpašības: izturību, spēju pielāgoties sezonālajiem apstākļiem un dabiskās izdzīvošanas spējas.

Lauksaimnieku izveidotā ēdināšanas sistēma atbilst vieniem un tiem pašiem ierobežojumiem: uzdevums ir zināt, kā labāk un pilnvērtīgāk izmantot resursus, lai audzētu kvalitatīvus jērus visa gada garumā.

Aitkopis organizē ganāmpulka barošanu, rūpējoties par barības pieejamības pielāgošanu aitu un jēru uztura vajadzībām atkarībā no to fizioloģiskā dzīves posma.

Tāpēc aitkopis izveido sarežģītu ēdināšanas grafiku, kas optimāli apvieno noganāmās platības, ganību pļavas, lopbarības platības, ņemot vērā to virsmu īpatnības un potenciālo ieguvumu, un, iespējams, to attālumu no kūts.

Ganāmpulku, kas sadalīts viendabīgos ganāmpulkos atbilstoši to fizioloģiskajām vajadzībām (grūsnas aitas vai aitas laktācijas periodā, jēri pavairošanai), pārvieto pa noganāmajām platībām, kas ļauj pilnvērtīgi un optimāli izmantot visus augu valsts resursus, vienlaikus ievērojot visu kategoriju dzīvnieku ēdināšanas vajadzības.

“Agneau du Périgord” dzīve sadalīta divos posmos: zīdīšanas periods, kad jērs seko mātei, un noslēguma periods, kad tam tiek pievērsta īpaša uzmanība (savs aizgalds un labākās pārtikas izvēle).

Šajā aizgaldā aitkopis jērus baro ar īpašu barību, ko veido sabalansēts maisījums, kura pamatā galvenokārt ir veseli vai saplacināti graudaugi, ko papildina labs siens ar stiebrzālēm un pākšaugiem.

Šis zīdīšanas laikā sāktais piebarojums kļūst par jēru galveno uzturu, krūts barošanai samazinoties.

Šī ēdināšana ir pamats “Agneau du Périgord” harmoniskākai un straujākai augšanai.

“Agneau du Périgord” ir jauns (80 līdz 180 dienu vecs) un viegls (no 15 līdz 21 kg) jērs. Tam ir laba muskuļu masas uzbūve, kas veidojušies uz smalka skeleta. Tā liemenis ir bez plīsumiem vai sasitumiem. Gaļas krāsa ir gaiši rozā. Tauki ir balti vai ar nelielu nokrāsu, ar blīvu konsistenci, vienmērīgi veidoti un nav eļļaini.

Saiknes pamatā ir “Agneau du Périgord” kvalitāte un reputācija.

Ievērojamā klimatisko apstākļu mainība teritorijā apvienojumā ar zemu agronomisko potenciālu, ir veicinājusi to lopkopības sistēmu pielāgošanos, kuras šobrīd ražo “Agneau du Périgord”.

Périgord Vert mitrāji, piemēram, Sarladais sausā kaļķakmens plakankalnes un Juras perioda zemes nodrošina ganību iespējas, kas piemērotas aitām, kuras bieži vien ir vienīgās, kas spēj izmantot šīs nabadzīgās platības un šaurās, grūti pieejamās platības stāvās nogāzēs, kuras parasti dēvē par “picadies”.

Saskaroties ar lielo nokrišņu un temperatūras mainību, Perigoras zemnieks, kurš nekad nav pārliecināts par pietiekamu nokrišņu daudzumu vai atbilstošu temperatūru kultūraugu audzēšanu, ir pieradis dažādot savus ražošanas veidus, sadalot riskus vairāku galveno starpā.

Šāda tipa ainava un vides apstākļi ir veicinājuši mazu un sadrumstalotu saimniecību saglabāšanos, kas ilgu laiku ir saglabājušas pašpietiekamu saimniekošanas veidu, cenšoties maksimāli izmantot visus pieejamos resursus – gan agronomiskos, gan cilvēkresursus. Dominē vairākkultūru lopkopības un augkopības sistēma.

Tādējādi aitkopība bieži ir saistīta ar graudaugu audzēšanu, ko daļēji izmanto aitu ganāmpulku barošanai, līdztekus vienai vai vairākām citām kultūrām.

No 20. gadsimta sākuma gaļas ražošana aizstāja vilnas ražošanu, un Perigoras aitkopji, sekojot vispārējai tendencei, sāka interesēties par selekcijas progresu.

Perigorā tiek radītas trīs šķirnes: Charmoise, Berrichonne de l’Indre un Causse du Lot. Šodien šo šķirņu skaits samazinājies, ienākot trim citām šķirnēm: Lacaune gaļas šķirne, Blanche du Massif Central, Romane. Tomēr senās šķirnes, jo īpaši Charmoise un Causse du Lot, ir piedzīvojušas zināmu atdzimšanu pēdējās desmitgades laikā.

Šo izturīgo šķirņu izmantošana ļauj izmantot praksi, kas atbilst šīs teritorijas dažādajām īpatnībām.

“Agneau du Périgord” specifika galvenokārt saistīta ar jēru tradicionālo audzēšanas metodi: laikposmu, kad jērs zīž pienu no mātes pupa, nomaina noslēguma posms, kurā jērs barojas ar barību, kuru veido lopbarība un veseli vai saplacināti graudaugi.

“Agneau du Périgord” gaļas gaišā krāsa ir saistīta ar diviem papildu elementiem produkta ražošanas metodē: jēra kaušanas vecumu (ne vecāks par 180 dienām) un zīdīšanas periodu, kad jērs patiešām vismaz 60 dienas tiek zīdīts no mātes pupa.

Baltos (vai ar nelielu nokrāsu) un blīvos taukus rada īpaša ēdināšanas sistēma noslēguma fāzē. Šīs ēdināšanas pamatā ir lopbarība un papildbarība, kuru veido tikai veseli vai saplacināti graudaugi.

Šī specifiskā papildbarība noslēguma posmā piešķir “Agneau du Périgord” gaļai vienmērīgi cauraugušu treknumu.

“Agneau du Périgord” ir tradicionāls produkts, kam ir saistība ar Perigoras teritoriju. Tas ir svētku ēdiens, ko pagatavo dažādos veidos un kam vienmēr ir vieta svētku maltītē.

To izmanto daudzās receptēs un dažkārt dēvē par “Perigoras dārgakmeni”.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-cdf6faf7-26d4-42dd-9789-a75c4c4d5eca

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.