Priekšlikums Padomes regula, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas izcelsmes polietilēntereftalātu importam pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktu





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 25.1.2007 COM(2007) 25 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas izcelsmes polietilēntereftalātu importam pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz procedūru par dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas izcelsmes polietilēntereftalātu importu izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”). | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma darbības jomā nav spēkā esošu noteikumu. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2005. gada 1. decembrī, publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[1], paziņoja par antidempinga procedūras uzsākšanu attiecībā uz dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas izcelsmes polietilēntereftalātu importu Kopienā. Antidempinga procedūra tika uzsākta pēc tam, kad 2005. gada 30. augustā bija saņemts pieprasījums veikt pārskatīšanu, ko iesniedza Plastics Europe Polietilēntereftalāta (PET) komiteja („pieprasījuma iesniedzēja”) to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 90 % – no kopējās polietilēntereftalāta produkcijas Kopienā. Pievienotais Komisijas priekšlikums Padomes regulai ietver galīgos secinājumus par dempingu, radīto kaitējumu, cēloņsakarību un Kopienas interesēm. Apspriešanās ar dalībvalstīm notika Antidempinga komitejas sēdē 16. janvārī. 25 dalībvalstis atbalstīja ierosinātos pasākumus, bet 2 dalībvalstis iebilda tiem. Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kura ne vēlāk kā 2007. gada 28. februārī publicējama Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu dažu Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taizemes un Taivānas izcelsmes polietilēntereftalātu importam pēc pārskatīšanas sakarā ar pasākumu termiņa beigšanos un daļējas starpposma pārskatīšanas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 384/96 11. panta 2. un 3. punktu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[2] („pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 2. un 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju iesniedza Komisija, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi 2. Padome 2000. gada 27. novembrī[3] piemēroja galīgos antidempinga maksājumus dažu tādu polietilēntereftalāta veidu („PET”) importam, kuru izcelsme bija Indijā, Indonēzijā, Malaizijā, Korejas Republikā, Taivānā un Taizemē („attiecīgās valstis”). Pasākumi tika piemēroti, pamatojoties uz antidempinga izmeklēšanu („sākotnējā izmeklēšana”), ko uzsāka atbilstoši pamatregulas 5. pantam. 3. Padome 2004. gada 13. augustā[4] piemēroja galīgos antidempinga maksājumus dažu tādu PET veidu importam, kuru izcelsme bija Austrālijā un Ķīnas Tautas Republikā („ĶTR”), un izbeidza procedūru attiecībā uz Pakistānas izcelsmes PET importu. 4. Padomes Regula (EK) Nr. 2604/2000, kā minēts 1. apsvērumā, tika grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 496/2002[5], Nr. 823/2004[6], Nr. 83/2005[7] un Nr. 1646/2005[8]. Grozījumi tika ieviesti pēc pārbaudes izmeklēšanas, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. un 4. punktu, vai arī bija saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu pieņemto cenu saistību rezultāts. 2. Pieprasījums veikt pārskatīšanu 5. Pēc tam, kad tika publicēts paziņojums par gaidāmo spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos[9], Komisija 2005. gada 30. augustā saņēma pieprasījumu atbilstoši pamatregulas 11. panta 2. punktam pārskatīt spēkā esošos pasākumus („pārskatīšana sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos”) un atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam daļēji pārskatīt pasākumus, kas piemēroti importam no Taivānas un no trim ražotājiem eksportētājiem Korejā („daļēja starpposma pārskatīšana”). 6. Pieprasījumu to ražotāju vārdā, kuru produkcija veido nozīmīgu daļu – šajā gadījumā vairāk nekā 90 % – no kopējās PET produkcijas Kopienā, iesniedza Plastics Europe Polietilēntereftalāta (PET) komiteja („pieprasījuma iesniedzēja”). 7. Pieprasījums veikt pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos tika pamatots ar to, ka pēc spēkā esošo pasākumu termiņa beigām, iespējams, turpināsies vai atsāksies dempings un kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. 8. Pieprasījums veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saistībā ar trīs Korejas ražotāju eksportētāju ( Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd., SK Chemicals Co. Ltd. un KP Chemical Corp. ) izcelsmes importam piemērotajiem pasākumiem bija pamatota ar to, ka šo pasākumu līmenis nebija pietiekams, lai novērstu kaitējumu radošo dempingu. 9. Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami daudz pierādījumu tam, lai attiecīgi saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktu uzsāktu divas pārskatīšanas, Komisija 2005. gada 1. decembrī uzsāka šīs pārskatīšanas[10]. 10. Paziņojums par starpposma pārskatīšanas darbības jomu 2006. gada 2. jūnijā tika publicēts Eiropas Kopienu Oficiālajā Vēstnesī [11], kurā precizēts, ka daļējas starpposma pārskatīšanas darbības joma aptvēra arī visus saistītos uzņēmumus. 3. Paralēlā izmeklēšana 11. Komisija 2005. gada 1. decembrī atbilstoši Padomes Regulas (EK) Nr. 2026/97[12] 18. pantam uzsāka pārskatīšanu attiecībā uz spēka esošajiem Indijas izcelsmes PET importam noteiktajiem kompensācijas pasākumiem. 4. Personas, uz kurām attiecās izmeklēšana 12. Komisija oficiāli informēja ražotājus eksportētājus, eksportētājvalstu pārstāvjus, importētājus, Kopienas ražotājus, lietotājus un pieprasījuma iesniedzēju par pārskatīšanas uzsākšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos un par daļējas starpposma pārskatīšanas uzsākšanu. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt noklausīšanos paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu noteiktajā termiņā. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās ir jāuzklausa. 13. Ņemot vērā acīmredzami lielo skaitu Indijas, Indonēzijas, Korejas un Taivānas ražotāju eksportētāju, kā arī Kopienas ražotāju un importētāju, kas minēti pieprasījumā par pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos, un to Taivānas ražotāju eksportētāju skaitu, kas minēti pieprasījumā par starpposma pārskatīšanu, tika uzskatīts par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu izvērtēt, vai ir jāizmanto atlases metode. Lai Komisija spētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu iepriekšminētajām personām tika lūgts pieteikties 15 dienu laikā pēc pārskatīšanu uzsākšanas, kā arī sniegt Komisijai informāciju, kas prasīta paziņojumā par pārskatīšanas uzsākšanu. 14. Pārbaudot iesniegto informāciju un ņemot vērā to Indijas, Indonēzijas, Korejas Republikas un Taivānas ražotāju eksportētāju nelielo skaitu, kuri bija pauduši vēlmi sadarboties, tika nolemts, ka atlase attiecībā uz šo četru valstu ražotājiem eksportētājiem nav nepieciešama. 15. Pārbaudot Kopienas ražotāju un importētāju iesniegto informāciju un uzskatot, ka to skaits nebija pārāk liels, tika nolemts ietvert tos visus, kā arī tika nolemts, ka atlase nav nepieciešama. 16. Tādējādi anketas tika izsūtītas visiem zināmajiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, piegādātājiem, Kopienas ražotājiem un lietotājiem. 17. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza: 18. trīs ražotāji eksportētāji Indijā, 19. trīs ražotāji eksportētāji Indonēzijā (tomēr tikai divi no tiem nolēma piekrist pārbaudes apmeklējumam), 20. divi ražotāji eksportētāji Malaizijā, 21. četri ražotāji eksportētāji Korejas Republikā, 22. trīs ražotāji eksportētāji Taivānā (tomēr tikai divi no tiem nolēma piekrist pārbaudes apmeklējumam), 23. viens ražotājs eksportētājs Taizemē, 24. divi piegādātāji Kopienā, 25. divpadsmit Kopienas ražotāji, 26. desmit pārstrādes uzņēmumi/lietotāji. Tika arī konstatēts, ka viens Indonēzijas ražotājs eksportētājs, kurš nesadarbojās, kopš spēkā esošo pasākumu paziņošanas bija mainījis savu nosaukumu. Uzņēmums P.T. Bakrie Kasei Corp. bija pārdēvēts par P.T. Mitsubishi Chemical Indonesia . 27. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu analīzes sagatavošanai, un veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos: a) Indijā Ražotāji eksportētāji - Pearl Engineering Polymers Ltd., Deli, - SENPET , bijušais Elque Polyesters Ltd ., Kalkuta, - Futura Polyesters Ltd ., Čenaja; Saistītais eksportētājs - Plastosen Ltd., Kalkuta, (saistīts ar uzņēmumu SENPET , bijušais Elque Polyesters Ltd .); b) Indonēzijā Ražotāji eksportētāji - P.T. Polypet Karyapersada, Džakarta, - P.T. Petnesia Resindo , Tanžeranga; c) Malaizijā Ražotāji eksportētāji - MPI Polyester Industries Sdn. Bhd., Selangora, - Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd ., Kualalumpura; d) Korejas Republikā Ražotāji eksportētāji - SK Chemicals Co. Ltd., Seula, - Huvis Corp. , Seula (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd .), - KP Chemicals Corp. , Seula, - Honam Petrochemicals Corp. , Seula (saistīts ar uzņēmumu KP Chemicals Co Ltd ); Saistīti tirgotāji/importētāji Korejā - SK Networks Ltd., Seula (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd .), - Lotte Trading Ltd. , Seula, Korejas Republika (saistīts ar uzņēmumu KP Chemicals Co Ltd ), - Lotte Daesan Ltd ., Seula, Korejas Republika (saistīts ar uzņēmumu KP Chemicals Co Ltd ); Saistītie tirgotāji/importētāji Kopienā - SK Networks Deutschland GmbH, Frankfurte pie Mainas, Vācija (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd.), - SK Eurochem , Varšava, Polija (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd .); e) Taivānā Ražotāji eksportētāji - Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipeja, - Far Eastern Textile Ltd ., Taipeja; f) Taizemē Ražotājs eksportētājs - Bangkok Polyester Public company Ltd, Bangkoka, Taizeme; g) Kopienas ražotāji - Voridian BV (Nīderlande), - M & G Polimeri Italia Spa (Itālija), - Equipolymers Srl (Itālija), - La Seda de Barcelona SA (Spānija), - Novapet SA (Spānija), - Selenis Industria de Polímeros SA (Portugāle), - Selenis Itália Spa (Itālija); h) Kopienas piegādātāji - Interquisa SA (Spānija); i) Nesaistītie importētāji Kopienā - Global Service International SRL (Itālija); j) Kopienas lietotāji - Coca Cola Enterprises Europe Ltd (Beļģija). - Izmeklēšana attiecībā uz dempinga un kaitējuma turpināšanās un/vai atsākšanās iespējamību saistībā ar pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos notika laika posmā no 2004. gada 1. oktobra līdz 2005. gada 30. septembrim („pārskata izmeklēšanas periods” vai „PIP”). Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības izvērtēšanu aptvēra laika posmu no 2002. gada 1. janvāra līdz PIP beigām („attiecīgais periods”). Izmeklēšanas periods, kas paredzēts daļējai starpposma pārskatīšanai atbilstoši pamatregulas 11. panta 3. punktam attiecībā uz importu no Taivānas un no trim ražotājiem eksportētājiem Korejas Republikā ir tikpat ilgs kā pārskatīšanai sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos paredzētais periods. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums 28. Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā sākotnējā izmeklēšanā, proti, attiecīgo valstu izcelsmes PET ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai lielāku, kas atbilst ISO standartam 1628–5. To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20. 2. Līdzīgais ražojums 29. Sākotnējā izmeklēšanā un arī atkārtotā izmeklēšanā tika konstatēts, ka attiecīgajam ražojumam, saražotajam un attiecīgo valstu iekšējos tirgos realizētajam PET un Kopienas ražotāju saražotajam un realizētajam PET ir vienādas fiziskās un ķīmiskās pamatīpašības, kā arī izmantojums. Tādējādi pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē šie ražojumi uzskatāmi par līdzīgiem. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS UN/VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. Importa dempings izmeklēšanas periodā – vispārīgie principi 30. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pašlaik ir konstatējams dempings un vai spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanās varētu izraisīt dempinga turpināšanos. Vispārīgā metodika 31. Turpmāk izklāstītā vispārīgā metodika ir izmantota attiecībā uz visiem attiecīgo valstu ražotājiem eksportētājiem un ir tāda pati kā sākotnējā izmeklēšanā izmantotā metodika. Tādējādi atzinumos par dempingu saistībā ar katru attiecīgo valsti ir aprakstīti tikai tie fakti, kas raksturīgi katrai eksportētājvalstij. Normālā vērtība 32. Lai noteiktu normālo vērtību, vispirms attiecībā uz katru ražotāju eksportētāju noteica, vai tā attiecīgā ražojuma pārdošanas kopapjoms iekšzemes tirgū būtu uzskatāms par reprezentatīvu salīdzinājumā ar tā kopējiem pārdošanas apjomiem eksportam uz Kopienu. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū uzskatīja par reprezentatīviem, ja katra ražotāja eksportētāja kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā pārdošanas apjoma eksportam uz Kopienu. 33. Pēc tam tika noteikti tie attiecīgā ražojuma veidi, kurus ražotāji eksportētāji kopumā reprezentatīvos apjomos bija pārdevuši iekšzemes tirgū un kuri bija bijuši identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem ražojuma veidiem, kurus pārdod eksportam uz Kopienu. 34. Par katru PET veidu, ko ražotāji eksportētāji pārdeva iekšzemes tirgū un par kuru konstatēja, ka tas ir tieši salīdzināms ar tiem PET veidiem, ko pārdod eksportam uz Kopienu, tika noskaidrots, vai pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū bija pietiekami reprezentatīvi pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā PET veida pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū tika uzskatīts par pietiekami reprezentatīvu, ja šā veida kopējais pārdošanas apjoms iekšzemes tirgū pārskata izmeklēšanas periodā bija 5 % vai vairāk no salīdzināmā PET veida pārdošanas kopapjoma, kas bija eksportēts uz Kopienu. 35. Pārbaudīja arī to, vai katra PET veida pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū varēja uzskatīt par tādiem, kas veikti parastā tirdzniecības apritē saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu. Tas tika darīts, katram attiecīgās valsts ražotājam eksportētājam katra attiecīgā ražojuma eksportētajam veidam iekšzemes tirgū izmeklēšanas periodā nosakot rentablo pārdošanas darījumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū. (a) Tiem ražojuma veidiem, attiecībā uz kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, proti, ja attiecīgā ražojuma veida vidējā pārdošanas cena bija vienāda ar attiecīgā ražojuma veida vidējām ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, normālo vērtību aprēķināja kā attiecīgā ražojuma veida vidējo cenu no visiem pārdošanas apjomiem iekšzemes tirgū neatkarīgi no tā, vai šie pārdošanas apjomi bija vai nebija ienesīgi. (b) Tiem ražojuma veidiem, attiecībā uz kuriem vismaz 10 %, bet ne vairāk kā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, normālo vērtību aprēķināja kā vidējo svērto pārdošanas cenu no tiem darījumiem, kuru vērtība bija vienāda vai lielāka par attiecīgā veida vienības pašizmaksu. (c) Attiecībā uz tiem ražojuma veidiem, kuriem mazāk nekā 10 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū netika pārdoti zem vienības pašizmaksas, tika uzskatīts, ka attiecīgais ražojuma veids netika pārdots parastā tirdzniecības apritē, un tāpēc normālā vērtība ir jāsastāda saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu. 36. Ja bija jāsastāda normālās vērtības, tās tika sastādītas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punktu, t.i., pamatojoties uz attiecīgā ražojuma veida ražošanas izmaksām, kam pievienoja tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas ( SGA ) un peļņas normu. SGA apjoms bija summa, ko ražotājs eksportētājs maksāja par līdzīgo ražojumu, un peļņas apmērs tika pielīdzināts vidējai peļņai, ko ražotājs eksportētājs guvis no līdzīga ražojuma pārdošanas parastajā tirdzniecības apritē. Eksporta cena 37. Visos gadījumos, kad attiecīgo ražojumu eksportēja neatkarīgiem pircējiem Kopienā, eksporta cenu noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām. 38. Ja pārdošana tika veikta, izmantojot saistītu importētāju vai tirgotāju, eksporta cenu sastādīja, pamatojoties uz minētā saistītā importētāja tālākpārdošanas cenām neatkarīgiem pircējiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu tika veiktas korekcijas par visām izmaksām posmā starp ievešanu un tālākpārdošanu, tostarp tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas un pamatotu peļņas normu. Atbilstošo peļņas normu noteica, pamatojoties uz Kopienas tirgū esošo nesaistīto tirgotāju/importētāju sniegto informāciju, kuri sadarbojās. Salīdzinājums 39. Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz ražotāja noteikto cenu. Lai nodrošinātu taisnīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas atbilstošas korekcijas, ņemot vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Attiecīgās korekcijas veica visos gadījumos, kad tās uzskatīja par saprātīgām, precīzām un pamatotām ar pierādījumiem. Dempinga starpība 40. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu dempinga starpību aprēķināja katram ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, salīdzinot vidējo svērto normālo vērtību ar vidējo svērto eksporta cenu. 41. Tām valstīm, kurās tika konstatēts augsts sadarbības līmenis (vairāk nekā 80 % no visiem izmeklēšanas periodā Kopienā ievestajiem apjomiem) un attiecībā uz kurām nebija iemesla uzskatīt, ka kāds ražotājs eksportētājs nebūtu sadarbojies, atlikusī dempinga starpība tika noteikta ražotāja eksportētāja līmenī, kurš sadarbojās, ar augstāko dempinga starpību, lai tādējādi nodrošinātu pasākumu efektivitāti. 42. Tām valstīm, kurās tika konstatēts zems sadarbības līmenis (mazāk nekā 80 % no visiem pārskata izmeklēšanas periodā Kopienā ievestajiem apjomiem), atlikusī dempinga starpība tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., pamatojoties uz pieejamajiem faktiem. 2. Imports par dempinga cenām izmeklēšanas periodā – secinājumi attiecībā uz konkrēto valsti Indija Iepriekšējas piezīmes 43. Izmeklēšanā sadarbojās trīs no pieciem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. Divi uzņēmumi, kas nesadarbojās, veido vairāk nekā 80 % no Indijas kopējās PET produkcijas un aptuveni 25 % no Indijas eksporta uz Kopienu. Indijas eksporta apjomu īpatsvars Kopienā attiecībā uz Kopienas patēriņu bija 0,3 % pārskata izmeklēšanas periodā. Diviem no trim ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir cenu saistības attiecībā uz to PET eksportu uz Kopienu, kuras tika pieņemtas saskaņā ar sākotnējo izmeklēšanu. 44. Attiecībā uz diviem uzņēmumiem, kas sadarbojās, tika konstatēts, ka to eksporta cenas uz Kopienu bija atbilstošas minimālajām cenām, kas tika noteiktas saskaņā ar cenu saistībām. Šīs cenas nepārprotami pārsniedza cenas, kas tika maksātas par tirdzniecības apjomiem uz trešo valstu tirgiem. Šie tirdzniecības apjomi bija daudz lielāki nekā eksporta apjomi uz Kopienu. Tas liecina par to, ka Kopienas pircējiem noteiktās cenas neatspoguļo Indijas cenu saistību īpašnieku normālo cenu veidošanas režīmu. Dempinga starpība 45. Attiecībā uz eksportu uz Kopienu tika konstatēts, ka to trīs ražotāju eksportētāju dempinga starpības, kuri sadarbojās, bija diapazonā no dempinga neesamības līdz 17 %. Jāpiebilst, ka ražotājam eksportētājam, kas neīsteno dempingu, ir cenu saistības un ka tā eksporta apjoms uz Kopienu bija ļoti neliels (mazāk par 10 %) proporcionāli tā eksportam uz trešām valstīm. Sākotnējā izmeklēšanā, tostarp turpmākajās pārskatīšanās, dempinga starpības bija diapazonā no 14,7 % līdz 51,5 %[13]. Tomēr, tā kā importētie apjomi bija patiešām ļoti nelieli, analīze galvenokārt bija vērsta uz dempinga atkārtošanās iespējamību. Indonēzija Iepriekšējas piezīmes 46. Izmeklēšanā konstatēja, ka Indonēzijā pārskata izmeklēšanas periodā bija pieci PET ražotāji. Kā minēts 16. apsvērumā, trīs uzņēmumi iesniedza pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem, bet tikai divi uzņēmumi piekrita pārbaudes apmeklējumiem to telpās. Tā kā šādi bija neiespējami pārbaudīt, vai informācija, ko trešais uzņēmums sniedza, atbildot uz anketas jautājumiem, bija pareiza, šis uzņēmums pienācīgi nesadarbojās izmeklēšanā pamatregulas 18. panta nozīmē. Uzņēmums tika attiecīgi informēts, un tam tika dota iespēja izteikt savu viedokli par šo konstatējumu. 47. Vienam no uzņēmumiem, kas sadarbojās, bija ļoti neliels tirdzniecības apjoms ES tirgū, taču tas tika veikts viena specializēta lietotāja vajadzībām medicīnas sektorā. Tādējādi ne šo pārdevumu apjoms, ne vienības cena nav uzskatāma par reprezentatīvu. Neņemot vērā šo ļoti nelielo apjomu, Eiropas Kopienu Statistikas birojs nav reģistrējis citus Indonēzijas izcelsmes pārdevumus ES tirgū. Normālā vērtība, eksporta cena un dempinga starpība 48. Tā kā diviem uzņēmumiem, kas sadarbojās, pārskata izmeklēšanas periodā nebija reprezentatīvu pārdošanas apjomu ES tirgū un tā kā Statistikas biroja dati par importu liecināja, ka Indonēzija nav veikusi turpmāku importu, dempinga starpību nevarēja noteikt. Malaizija Iepriekšējas piezīmes 49. Izmeklēšanā sadarbojās divi Malaizijas PET ražotāji. Tikai viens no tiem veica eksportu uz Kopienu, kas bija 100 % no Malaizijas kopējā PET eksporta uz Kopienu. Kopējais attiecīgā ražojuma importa apjoms no Malaizijas bija neliels, proti, 2000–4000 tonnu salīdzinājumā ar Kopienas tirgu kopumā. Normālā vērtība 50. Ražotājam eksportētājam, kas pārskata izmeklēšanas periodā veica eksportu uz Kopienu, reprezentatīvi bija līdzīgā ražojuma pārdošanas apjomi iekšzemes tirgū. Normālo vērtību noteica, balstoties uz neatkarīgu Malaizijas pircēju parastā tirdzniecības apritē samaksātajām vai maksājamajām cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu. 51. Izmeklēšanā atklāja, ka uzņēmuma norādītās ražošanas izmaksas bija nepietiekami novērtētas kā ražotnes pieskaitāmās izmaksas (ieskaitot nolietojumu, īres maksas, algas un ekspluatācijas izmaksas), kas faktiski radušās pārskata izmeklēšanas periodā un pārklasificētas par SGA izmaksām. Uzņēmums apgalvoja, ka šāda prakse tika īstenota ar mērķi atspoguļot tā ražošanas iekārtu zemo ražošanas jaudu izmantošanas rādītāju. Tomēr faktiskās izmaksas arī ietver pārklasificētās ražotnes pieskaitāmās izmaksas. Tas, ka uzņēmums tikai daļēji darbojās ar pilnu ražošanas jaudu, nenozīmē, ka nav radušās izmaksas, kas saistītas ar šādām iekārtām. Šādas izmaksas patiešām ir norādītas uzņēmuma uzskaites dokumentos, un, tā kā tās bija tieši saistītas ar līdzīgā ražojuma izgatavošanu, ir jāpabeidz uzrādīto ražošanas izmaksu koriģēšana. Eksporta cena 52. Tam pašam ražotājam eksportētājam eksporta cenas tika noteiktas, pamatojoties uz cenām, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu faktiski samaksāja nesaistītie pircēji Kopienā. Salīdzinājums 53. Lai nodrošinātu taisnīgu salīdzinājumu, korekciju, ja tā bija piemērojama un pamatota, attiecināja uz atšķirībām transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, iekraušanas un papildu izmaksās, kā arī kredīta izmaksās. Dempinga starpība 54. Lai aprēķinātu dempinga starpību, attiecīgā ražojuma vidējo svērto normālo vērtību salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu uz Kopienu. 55. Šis salīdzinājums liecināja, ka vienam ražotājam eksportētājam, kas pārskata izmeklēšanas periodā veica eksportu uz Kopienu, pastāvēja dempings aptuveni 5 % apmērā. Taču, tā kā ievestie daudzumi bija patiešām ļoti nelieli, analīze galvenokārt bija vērsta uz dempinga atkārtošanās iespējamību. Koreja Iepriekšējas piezīmes 56. Jāatgādina, ka starpposma pārskatīšanā apskatīja tikai dempingu, kas attiecās uz Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. , SK Chemicals Co Ltd. un KP Chemicals Corp . Pilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas no šiem trim uzņēmumiem. 57. Turklāt par sevi ziņoja arī tie uzņēmumi, kas saistīti ar vienu no iepriekšminētajiem ražotājiem eksportētājiem. Tādējādi atbildes uz anketas jautājumiem tika saņemtas arī no šādiem ražotājiem eksportētājiem: Honam Petrochemicals un Huvis Corp . 58. Pirms izmeklēšanas uz vietas Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. informēja Komisiju par lēmumu pārtraukt PET ražošanu Korejā. Līdz ar to uzņēmums nolēma atcelt plānoto pārbaudes apmeklējumu. Tā kā šis uzņēmums tādējādi nesadarbojās pamatregulas 18. panta nozīmē, tam jānosaka atlikusī dempinga starpība. 59. Saskaņā ar pieprasījumu Korejā ir desmit ražotāji, kuri spēj ražot PET. Pieci (tostarp arī Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. ) no šiem desmit ražotājiem paziņoja par sevi Komisijai un iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Viens no pārējiem pieciem ražotājiem, kuri nesadarbojās, bija sadarbojies ar Komisiju sākotnējā izmeklēšanā. 60. Kā to reģistrējis Statistikas birojs, četru ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjomi un arī nepārbaudītie Daehan Synthetic Fiber Co Ltd. eksportētie daudzumi veidoja gandrīz 100 % no visiem Korejas eksporta apjomiem, kas pārskata izmeklēšanas periodā bija nosūtīti uz Kopienu. 61. Kā izriet no 16. un 17. apsvēruma, četri ražotāji eksportētāji, kas izmeklēšanā pilnībā sadarbojās, bija šādi uzņēmumi: 62. SK Chemicals Co. Ltd ., Seula, 63. Huvis Corp., Seula (saistīts ar uzņēmumu SK Chemicals Co Ltd .), 64. KP Chemicals Corp ., Seula, 65. Honam Petrochemicals Corp., Seula (saistīts ar uzņēmumu Kopienas Chemicals Co Ltd ). 66. Lai turpmāk izvairītos no jebkādas (tiesību aktu) apiešanas, dempinga starpību aprēķina grupas līmenī. Normālā vērtība 67. Visiem PET veidiem, ko eksportēja Korejas ražotāji eksportētāji, normālo vērtību bija iespējams noteikt, pamatojoties uz cenām, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū bija maksājuši neatkarīgie pircēji vai kas tiem bija jāmaksā. Eksporta cena 68. Divi Korejas ražotāji eksportētāji veica eksporta tirdzniecību uz Kopienu tieši neatkarīgiem pircējiem, izmantojot saistītus Korejas uzņēmumus un saistītus Kopienas importētājus. Tādējādi pēdējā minētajā situācijā saliktā eksporta cena tika sastādīta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Salīdzinājums 69. Korekcijas, ja tās bija attiecīgi pamatotas ar pierādījumiem, attiecināja uz atšķirībām transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, komisijas izmaksās, kredīta, iepakošanas izmaksās, muitas nodokļos (nodokļu atmaksa) un maksājumos par banku pakalpojumiem. Korekcija attiecībā uz nodokļu atmaksu un kredīta izmaksām 70. Divi Korejas ražotāji eksportētāji pieprasīja nodokļu atmaksāšanu, pamatojoties uz to, ka līdzīgam ražojumam piemēro importa maksājumus, ja tas paredzēts patēriņam eksportētājvalstī, taču šie maksājumi tiek atmaksāti, ja ražojums tiek pārdots eksportam uz Kopienu. Visos gadījumos tika konstatēts, ka pieprasītā summa ir lielāka par tā nodokļa summu, ar ko tiek aplikts līdzīgais ražojums iekšzemes tirgū, tāpēc tika veiktas attiecīgās korekcijas. Šajā izmeklēšanā izmantotā metodika bija saderīga ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktā izklāstītajiem nosacījumiem, ciktāl tā precīzi atspoguļoja par līdzīgu ražojumu maksāto nodokļu faktisko importa līmeni. 71. Turklāt abi ražotāji eksportētāji pieprasīja kredītu izmaksas, pamatojoties uz pircēju izmantoto faktisko kreditēšanas periodu atbilstoši Korejas iekšējā tirgū izmantotajai „atklātā konta” maksājumu sistēmai. Tika konstatēts, ka saskaņā ar šo sistēmu ražotāji eksportētāji parasti nenoteica nekādus īpašus kreditēšanas periodus un ka turklāt šādus periodus arī nevarēja precīzi noteikt, jo saņemtos ieņēmumus nevarēja piesaistīt konkrētiem faktūrrēķiniem. Šādos apstākļos minētās korekcijas nevarēja veikt. Dempinga starpība 72. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējo svērto normālo vērtību katram attiecīgā ražojuma veidam, kas tika eksportēts uz Kopienu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu katram atbilstošajam attiecīgā ražojuma veidam. 73. Šis salīdzinājums pierādīja, ka pastāv minimāls dempings attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri pārskata izmeklēšanas periodā veica eksportu uz Kopienu. Taivāna Iepriekšējas piezīmes 74. Izmeklēšanā sadarbojās divi no četriem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem. Divi uzņēmumi, kas sadarbojās, saražo vairāk nekā 80 % no Taivānas kopējās PET produkcijas un veido 99 % no Taivānas kopējā eksporta apjoma uz Kopienu. Pārskata izmeklēšanas periodā Taivānas eksporta īpatsvars uz Kopienu saistībā ar patēriņu Kopienā sasniedza 1,2 %. 75. Trešais Taivānas ražotājs eksportētājs sākumā iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, taču pirms pārbaudes uz vietas tas no turpmākās sadarbības atteicās. To, ka uzņēmums liedza Komisijas amatpersonām pārbaudīt tā sniegtās atbildes uz anketas jautājumiem uz vietas, var uzskatīt par nesadarbošanos izmeklēšanā. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu šim uzņēmumam jāpiemēro atlikusī dempinga starpība. Normālā vērtība 76. Visiem PET veidiem, ko eksportēja Taivānas ražotāji eksportētāji, normālo vērtību bija iespējams noteikt, pamatojoties uz cenām, ko saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1. punktu parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū bija maksājuši neatkarīgie pircēji vai kas tiem bija jāmaksā. Eksporta cena 77. Abi Taivānas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, veica tiešu eksporta tirdzniecību neatkarīgiem pircējiem Kopienā. Eksporta cenas varēja novērtēt, pamatojoties uz cenām, ko šie pircēji samaksājuši vai kas tiem maksājamas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. Salīdzinājums 78. Korekcijas attiecināja uz atšķirībām transporta, apdrošināšanas, pārkraušanas, kredīta, iepakošanas izmaksās un maksājumos par banku pakalpojumiem. Dempinga starpība 79. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktu vidējo svērto normālo vērtību katram attiecīgā ražojuma veidam, kas tika eksportēts uz Kopienu, salīdzināja ar vidējo svērto eksporta cenu katram atbilstošajam attiecīgā ražojuma veidam. 80. Pamatojoties uz šo salīdzinājumu, Far Eastern Textile gadījumā konstatētā dempinga starpība bija zemāka par minimālo dempinga starpību. Uzņēmuma Shinkong gadījumā dempinga starpība sasniedza 6,5 %. Tomēr saistībā ar Far Eastern Textile izmeklēšanā atklāja, ka vidējās svērtās normālās vērtības salīdzinājums ar vidējām svērtajām eksporta cenām pilnībā neatspoguļoja piekoptā dempinga apmēru. Izmeklēšanā atklājās, ka lieli apjomi (aptuveni 25 % no eksporta kopapjoma uz Kopienu) ir tikuši realizēti par ļoti zemām cenām un bijuši vērsti uz vienu pircēju. Turklāt eksports uz visiem Kopienas galamērķiem pēdējo četru pārskata izmeklēšanas perioda mēnešu laikā tika veikts par ievērojami samazinātām cenām salīdzinājumā ar pirmajiem astoņiem pārskata izmeklēšanas perioda mēnešiem. Tāpēc bija jāizmanto cita salīdzināšanas metode. Tika konstatēta būtiska atšķirība starp dempinga starpībām, kas izriet no vidējo vērtību salīdzināšanas un no darījumu un vidējo vērtību salīdzināšanas. Darījumu salīdzināšanas metode netika atzīta par piemērotu alternatīvu salīdzināšanas metodi, jo atsevišķu darījumu atlases process šāda salīdzinājuma veikšanas nolūkā šajā gadījumā tika uzskatīts par patvaļīgu. Tādējādi darījumu un vidējo vērtību salīdzinājums tika veikts saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu. Tādējādi nepārprotami pastāvēja pircēju un laika ziņā atšķirīgs eksporta modelis. 81. Ņemot vērā iepriekšminēto, dempinga starpību, kas izriet no darījuma un vidējās vērtības salīdzinājuma, var ņemt vērā, turpmāk analizējot dempinga turpināšanos. Shinkong gadījumā atšķirība starp dempinga starpībām, kas aprēķinātas saskaņā ar abām metodikām, nebija būtiska un nekādi modeļi netika konstatēti. Tāpēc dempinga starpība, kas izriet no vidējo vērtību salīdzināšanas, ir uzskatāma par šim uzņēmumam atbilstošu. 82. Diviem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, noteiktās dempinga starpības ir šādas: Far Eastern Textile Ltd | 3,5 % | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 6,5 % | Procentuālās starpības, kas izteiktas, pamatojoties uz īpašu bāzi, atbilst šādiem specifiskiem maksājumiem: Far Eastern Textile Ltd | 36,3 EUR/t | Shinkong Synthetic Fibers Corp. | 67 EUR/t | Atlikušo maksājumu aprēķina, pamatojoties uz šobrīd Taivānai piemērojamo atlikušo maksājumu, ņemot vērā to, ka šajā sakarā situācija nav mainījusies. Tā apjoms ir 143,4 EUR/t. 83. Attiecībā uz abiem uzņēmumiem, kuri izmeklēšanā nesadarbojās, var uzskatīt, ka pieejamā informācija ir jāizmanto atbilstoši pamatregulas 18. pantam. Faktiski šiem uzņēmumiem ir jāpiemēro atlikušais maksājums. Taizeme Iepriekšējas piezīmes 84. Tikai viens PET ražotājs no Taizemes sadarbojās izmeklēšanā un pārskata izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Kopienu. Saskaņā ar Statistikas biroja datiem Taizemes izcelsmes importa apjomi minētajā periodā bija ļoti mazi. Tomēr ir zināms, ka pārskata izmeklēšanas periodā Taizemē bija vismaz trīs citi PET ražotāji, kas izmeklēšanā nesadarbojās. 85. Tā kā vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, neeksportēja PET uz Kopienu, attiecībā uz šo ražotāju nevar veikt dempinga aprēķinu. 3. Importa pārmaiņas gadījumā, ja pasākumus atceltu Iepriekšējas piezīmes 86. Lai noteiktu, vai ir iespējams, ka dempings turpinātos, ja pasākumus atceltu, tika pārbaudīts, kādas ir ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, cenu veidošanas tendences citos eksporta tirgos, to produkcija, ražošanas jauda un krājumi. Analīzes pamatā bija pieejamā informācija, t. i., pārbaudītā informācija, ko atbildēs uz anketas jautājumiem sniedza A.4. sadaļā minētie ražotāji, kuri sadarbojās. Tika izanalizēts arī citu to attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju cenu veidošanas režīms, ražošana un ražošanas jauda, uz kuriem attiecās procedūra. Šī analīze bija balstīta uz tirgus izpētes datiem, ko sniedza Kopienas ražošanas nozare un ražotāji eksportētāji, Statistikas biroja datiem un, ja nepieciešams, arī uz attiecīgo valstu eksporta statistikas datiem. Indija Iepriekšējas piezīmes 87. Iespējamais scenārijs tam, kas notiktu gadījumā, ja pasākumus atceltu, ir balstīts uz: 88. pārbaudītām atbildēm uz anketas jautājumiem, ko sniedza trīs ražotāji eksportētāji, kuri izmeklēšanā pilnībā sadarbojās, un 89. neatkarīga konsultanta sagatavotu un pieprasījuma iesniedzējas iesniegtu tirgus izpētes ziņojumu. Attiecība starp cenām Kopienā un cenām Indijā 90. Cenas Kopienā kopumā bija zemākas nekā cenas Indijas iekšzemes tirgū. Eksports, iespējams, jāveic par tādām cenām, kas ir vismaz nedaudz zemākas par pašreizējām Kopienas cenām. Gadījumā, ja pasākumus atceltu, eksports uz Kopienu, iespējams, tiktu veikts par dempinga cenām, pieņemot, ka tiktu saglabāti tie paši cenu līmeņi. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Indijā 91. Indijas eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā bija zemākas par tās cenām iekšzemes tirgū. Šī cenu starpība sasniedza 24 % no eksporta cenu līmeņa. Tas liecina par to, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, eksportu uz Kopienu varētu veikt par līdzvērtīgām dempinga cenām. Konstatētās starpības ir patiešām lielākas par pašreizējo EK konstatēto dempinga līmeni, kas minēts iepriekš. Jāpiebilst, ka 1) šis pašreizējais EK konstatētais dempinga līmenis tika noteikts, pamatojoties uz nelielajiem eksporta apjomiem, un 2) daļa no šī eksporta tika veikta saskaņā ar to cenu saistību noteikumiem, kam bija koriģējoša ietekme uz eksporta cenu līmeni. Ja pasākumus atceltu, iespējams, ka dempinga starpība pat palielinātos. Attiecība starp Indijas eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā 92. Indijas eksporta cenas uz trešām valstīm kopumā bija zemākas par cenu līmeni Kopienā. Tāpēc, ja pasākumus atceltu, Indijas eksportētāji, iespējams, eksportētu PET uz Kopienu lielākos daudzumos un par cenām, kas līdzīgas trešām valstīm pārskata izmeklēšanas periodā noteiktajām cenām. Līdz ar to iespējams, ka dempings, kas noteikts eksportam uz Kopienu pārskata izmeklēšanas periodā, pat palielinātos gadījumā, ja pasākumus atceltu. Neizmantotā jauda un krājumi 93. Attiecībā uz neizmantoto jaudu jāatgādina, ka abi lielākie Indijas ražotāji izmeklēšanā nesadarbojās. Tika konstatēts, ka to kopējā jauda pārskata izmeklēšanas periodā sasniedza 23 % no Kopienas patēriņa. Pamatojoties uz pieejamo informāciju, tiem ir ievērojams daudzums neizmantotās jaudas, proti, 80 000 līdz 130 000 tonnu. Turklāt neizmantotā jauda tika konstatēta arī tiem trim ražotājiem, kuri sadarbojās. Jāsecina, ka Indijā ir ievērojams daudzums neizmantotās jaudas. Indijas tirgum arī ir raksturīgs piegādes pārpalikums. Tāpēc gadījumā, ja pasākumus atceltu, ražotāji var izvēlēties novirzīt pārpalikušos apjomus uz Kopienu par pieaugošām dempinga cenām. Secinājums par Indiju 94. Ja pasākumus atceltu, iespējams, ka neizmantotās jaudas apjomi tiktu novirzīti uz Kopienu. Ņemot vērā konstatētās cenu attiecības, jo īpaši attiecību starp cenām Kopienā un cenām Indijā, šāds Kopienas eksports, iespējams, tiktu veikts par dempinga cenām. Indonēzija Attiecība starp cenām Kopienā un cenām Indonēzijā 95. Kopienas cenas kopumā bija augstākas par cenām, kādas savā iekšzemes tirgū bija panākuši abi Indonēzijas ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās. Tas liecina par to, ka tā būtu pievilcīga alternatīva Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem novirzīt pārdošanas apjomus uz Kopienu gadījumā, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Indonēzijā 96. Attiecībā uz Polypet , kas visos tirgos darbojās ar zaudējumiem, cenas iekšzemes tirgū neuzskatīja par ticamām, tāpēc normālā vērtība bija jānosaka, pamatojoties uz tā ražošanas izmaksām un vidējo peļņu. Aprēķinos tika izmantota 7 % peļņas norma, kas vienāda ar sākotnējā izmeklēšanā izmantoto peļņas normu. Starp šo salikto normālo vērtību un eksporta cenām uz trešām valstīm tika noteikta cenu starpība 25 % apmērā. Tas, ka eksporta cenas bija zemākas par šā apjoma normālo vērtību, liecina par dempinga atkārtošanās iespējamību Kopienas tirgū, ja pasākumi tiktu atcelti. 97. Uzņēmums Petnesia pārskata izmeklēšanas periodā darbojās bez peļņas, tāpēc normālā vērtība tika aprēķināta, izmantojot pārdošanas apjomus iekšzemes tirgū un salikto normālo vērtību un lietojot to pašu metodi kā Polypet gadījumā. Starpība starp normālo vērtību un eksporta cenu uz trešām valstīm bija 5-10 % (šīm metodēm). Fakts, ka eksporta cenas bija zemākas par šā apjoma normālo vērtību, liecina par dempinga atkārtošanās iespējamību Kopienas tirgū, ja pasākumi tiktu atcelti. Attiecība starp Indonēzijas eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā 98. Kopienas ražotāju pārdošanas cenas tirdzniecībai ES pārskata izmeklēšanas periodā tika noteiktas 1058 eiro. Tajā pašā laika posmā Indonēzijas eksportētāju pārdošanas cenas uz trešo valstu tirgiem bija 911 eiro. Tāpēc tirdzniecības apjomi ES tirgū bija par 16 % lielāki nekā citos tirgos. Tas liecina, ka tā būtu pievilcīga alternatīva Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem novirzīt tirdzniecību uz Kopienu, ja antidempinga pasākumi tiktu atcelti. Neizmantotā jauda un krājumi 99. Kā minēts iepriekš, Indonēzijā pārskata izmeklēšanas periodā darbojās pieci ražotāji. Saskaņā ar tirgus izpētes ziņojumu Indonēzijā tika saražotas 324 000 tonnas un ražotāji, kas sadarbojās, veidoja aptuveni 47 % no šā apjoma. No ražotājiem, kuri sadarbojās, saņemtā informācija un tirgus izpēte liecina par to, ka neizmantotā jauda bija apmēram 10 % no kopējās jaudas jeb 37 000 tonnas. Tas atbilst aptuveni 1,5 % no Kopienā patērētā produkcijas daudzuma. 100. No ražotājiem, kuri sadarbojās, saņemtā informācija liecināja, ka PET krājumi bija nelieli. 101. Attiecībā uz neizmantotajām jaudām un krājumiem izmeklēšanā atklājās, ka ievērojums daudzums PET varētu kļūt pieejams pārdošanai Kopienas tirgū. Secinājums par Indonēziju 102. No iepriekšminēto faktoru izvērtējuma izriet, ka pastāvēja būtiska atšķirība starp cenām, ko Indonēzijas ražotāji realizējuši trešo valstu tirgos, un to normālo vērtību. 103. Turklāt ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta cenas trešo valstu tirgos un Indonēzijas iekšzemes tirgū ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām Kopienā. Tāpēc, ņemot vērā neizmantotās jaudas pieejamību, Indonēzijas ražotājiem eksportētājiem ir stimuls palielināt tirdzniecības apjomus Kopienas tirgū gadījumā, ja pasākumus atceltu, un, iespējams, ka šī pārdošana notiktu par dempinga cenām. Malaizija Iepriekšējas piezīmes 104. Lēš, ka attiecīgā ražojuma kopējais paredzamais produkcijas un pārdošanas apjoms Malaizijas ražotājiem ir aptuveni 120 000 tonnu, taču kopējais PET patēriņš Malaizijā ir tikai aptuveni 60 000 tonnas. Situācijā, kad iekšzemes tirgus spēj patērēt tikai aptuveni pusi no kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma, ir skaidrs, ka attiecīgā produkta ražotāji Malaizijā kopumā ir atkarīgi no eksporta tirgiem, lai varētu turpināt darbību ar pašreizējo jaudu. Attiecība starp cenu līmeni iekšzemes tirgū un cenu līmeni Kopienā 105. Izmeklēšanā atklājās, ka cenas iekšzemes tirgū bija aptuveni par 10 līdz 20 % zemākas nekā Kopienas tirgū noteiktās vidējās cenas. Nav pamata secināt, ka tas mainītos gadījumā, ja pasākumus atceltu. Attiecība starp cenu līmeni iekšzemes tirgū un eksporta cenām uz trešām valstīm 106. Informācija, ko sniedza abi 17. apsvērumā minētie eksportētāji, kuri sadarbojās, liecināja par to, ka eksports uz trešām valstīm ir ticis veikts lielos apjomos, kas pārskata izmeklēšanas periodā sasniedza 67 % no pārdošanas kopapjoma. 107. Vienam Malaizijas eksportētājam, kurš bija eksportējis uz Kopienu, vidējās svērtās eksporta cenas uz trešām valstīm bija zemākas par vidējām svērtajām normālajām vērtībām, kas tika noteiktas dempinga aprēķina nolūkos, un izrādījās, ka tās bijušas zemākas par pārdošanas cenām uz Kopienu. Tas liecina par to, ka Malaizijas eksportētājs, iespējams, arī pārdod PET uz trešo valstu tirgiem par dempinga cenām un ka cenu starpība ir pat lielāka par to, kāda tika konstatēta Eiropas tirgū. 108. Attiecībā uz otru eksportētāju, kas pārskata izmeklēšanas periodā neveica eksportu uz Kopienu, izmeklēšanā atklājās, ka vidējās eksporta cenas uz trešām valstīm bija zemākas par ražošanas izmaksām, kas liecina par to, ka arī līdzīgs ražojums trešo valstu tirgos tiek realizēts par dempinga cenām. 109. Tas liecina par lielu iespējamību, ka eksporta dempings attiecībā uz Kopienu atkārtosies, ja pasākumi tiks atcelti. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā 110. Informācija, ko sniedza 17. apsvērumā minētie eksportētāji, kuri sadarbojās, liecināja par to, ka eksports uz trešām valstīm ticis veikts par tādu vidējo svērto eksporta cenu, kas bija ievērojami zemāka par Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām Kopienā. 111. Tāpēc, ņemot vērā dominējošo cenu līmeni, var secināt, ka Kopiena būtu uzskatāma par pievilcīgu tirgu Malaizijas ražotājiem eksportētājiem. Pamatojoties uz šo pieņēmumu, uzskata, ka, ja pasākumi tiktu atcelti, būtu ekonomisks stimuls no eksporta uz trešām valstīm pārorientēties uz rentablāku Kopienas tirgu. Ja pārdošanas apjomi tiktu novirzīti uz Kopienu, tie arī, iespējams, tiktu realizēti par dempinga cenām. Neizmantotā jauda un krājumi 112. Izmeklēšanā atklājās, ka divu vienīgo ražotāju, kuri sadarbojās, ražošanas jaudas izmantošanas līmenis pārskata izmeklēšanas periodā bija ļoti zems, t. i., 30–80 %. Pamatojoties uz to, var secināt, ka Malaizijā ir ievērojami neizmantotās jaudas daudzumi. Gadījumā, ja pasākumus atceltu, Malaizijas ražotājiem eksportētājiem rastos iemesls izmantot savu neizmantoto jaudu un palielināt eksporta preču pārdošanas apjomus, galvenokārt uz Kopienu. 113. Tika konstatēts, ka abiem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, ir normāls krājumu līmenis. Tomēr jāpiebilst, ka krājumus nevar uzskatīt par būtisku rādītāju, jo PET ražošana Malaizijā lielākoties ir balstīta uz pircēju pasūtījumiem. Tādējādi PET krājumi galvenokārt tiek veidoti, gaidot to nogādāšanu jau zināmiem pircējiem. Secinājums par Malaiziju 114. Izmeklēšanā atklājās, ka viens no ražotājiem, kuri sadarbojās, turpināja veikt dempinga darbības, neņemot vērā spēkā esošos pasākumus. 115. Turklāt vidējās svērtās eksporta cenas, ko ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, bija noteikuši trešo valstu tirgos, un pārdošanas cenas iekšzemes tirgū arī ir ievērojami zemākas par dominējošo cenu līmeni Kopienā. Tāpēc, ņemot vērā ražošanas jaudas zemo izmantošanas līmeni, Malaizijas ražotājiem eksportētājiem ir stimuls pārorientēties uz Kopienas tirgu, iespējams, piemērojot dempinga cenas, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Koreja Attiecība starp cenām Kopienā un cenām Korejā 116. Iepriekš 60. apsvērumā ir paskaidrots, ka visiem četriem ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, konstatētās dempinga starpības bija mazākas par minimālo. Jāatgādina, ka šīs eksporta darbības tika veiktas laikā, kad divi no šiem eksportētājiem, kuri sadarbojās, varēja veikt eksportu uz Kopienu par nulles nodokli. Tā kā šo četru ražotāju eksportētāju realizētais eksporta apjoms bija gandrīz 100 % no visiem PET ievedumiem pārskata izmeklēšanas periodā (saskaņā ar Statistikas biroja datiem), jebkuram ražotājam eksportētājam, kas izmeklēšanā sadarbojās, pastāvēja zema dempinga atkārtošanās iespējamība. 117. Izmeklēšanā atklājās, ka cenas Korejas iekšzemes tirgū, ko bija noteikuši uzņēmumi, kas sadarbojās, ir lielākas par cenām, kuras Kopienas ražošanas nozare noteikusi Kopienas tirgū. Nav iemesla uzskatīt, ka šīs uzņēmumiem, kuri sadarbojās, konstatētās cenas iekšzemes tirgū nebija reprezentatīvas vai ka ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, iekšzemes tirgū veica tirdzniecību par ievērojami zemākām cenām nekā uzņēmumi, kas sadarbojās. Turklāt iespējams, ka uzņēmumi, kas nesadarbojās un kas neveica tirdzniecību EK, veiktu tirdzniecību par zemākām cenām, lai atgūtu zaudēto tirgus daļu EK tirgū. Tas liecina par uzņēmumu, kas nesadarbojās, radītu dempinga atkārtošanās iespējamību gadījumā, ja pasākumus atceltu. Turklāt jāpiebilst, ka šie uzņēmumi, kas nesadarbojās, sākotnējās izmeklēšanas laikā eksportēja uz Kopienu nelielus daudzumus, kas nebija ievērojami. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Korejas Republikā 118. Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, tika konstatēta cenu atšķirība – aptuveni 5 % – starp dominējošo cenu līmeni Korejas iekšzemes tirgū un šo ražotāju eksportu uz trešām valstīm. Tomēr, ņemot vērā to, ka tiem bija iespēja eksportēt uz Kopienu neierobežotus PET apjomus ar nulles nodokli, tirdzniecības [plūsmas] novirzīšanās iespējamība Kopienā nepārprotami ir diezgan neliela. 119. Kopumā bija pieejamas arī eksporta cenas uz trešām valstīm, tostarp cenas, ko bija noteikuši ražotāji, kuri nesadarbojās. Šīs minētās cenas bija zemākas par cenām iekšzemes tirgū, ko bija noteikuši ražotāji, kas sadarbojās. Šī cenu atšķirība atkal norāda uz to, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, eksportu uz Kopienu varētu veikt par dempinga cenām. Attiecība starp Korejas eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā 120. Izmeklēšanā atklājās, ka Korejas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās, ir pārdevuši ievērojamus daudzumus trešām valstīm. Tomēr attiecībā uz uzņēmumiem SK Chemicals un Kopiena Chemicals , ņemot vērā to, ka tiem bija iespēja par nulles nodokli eksportēt uz Kopienu neierobežotus PET daudzumus, tirdzniecības [plūsmas] novirzīšanās iespējamība ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir diezgan maza. 121. Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, ir izmantota tirgus izpētes ziņojuma informācija un Korejas Statistikas biroja sniegtā informācija. 122. Apkopojot eksporta kopapjomu uz trešām valstīm, ko saskaņā ar Korejas Statistikas biroja sniegtajiem datiem pārskata izmeklēšanas periodā realizēja Korejas ražotāji eksportētāji (727 000 t), un atskaitot eksporta apjomu, ko realizēja ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās (320 000 t), iegūtais eksporta kopapjoms, ko realizēja ražotāji eksportētāji, kuri nesadarbojās, bija 407 000 t. 123. Apjomi, kurus uz katru galamērķi eksportēja ražotāji eksportētāji, kuri nesadarbojās, tika noteikti, ņemot vērā kopējo eksporta apjomu galamērķa valstī un atskaitot ražotāju eksportētāju, kuri sadarbojās, eksporta apjomu galamērķa valstī. Piecas galamērķa valstis, uz kurām ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, varētu būt veikuši eksportu lielos daudzumos, ir ĶTR, Ukraina, Japāna, Tunisija un Irānas Islāma Republika. 124. Pamatojoties uz eksporta apjomiem, par kuriem datus sniedza Korejas Statistikas birojs, piecām galamērķa valstīm, kurām bija vislielākie eksporta apjomi, vidējā svērtā cena ir aprēķināta 759 eiro apmērā par tonnu. Kaut arī šī cena ir noteikta, balstoties uz neapstrādātiem un nepārbaudītiem statistikas datiem (daļēji ietverot ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, statistiskās vērtības, un, iespējams, ietverot saistītajiem uzņēmumiem noteiktās eksporta cenas, kā arī cenas, kurās nav iekļauts jūras pārvadājumu frakts), vidējā cena joprojām ir ievērojami zemāka par vidējām importa cenām ( CIF līmenī) uz Kopienu (aptuveni 25 %). 125. Pamatojoties uz to, t. i., ņemot vērā ievērojamos eksporta apjomus uz trešām valstīm, ko realizēja ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, un to, ka šo ražotāju eksportētāju cenas uz piecām lielākajām galamērķa valstīm ir ievērojami zemākas par vidējo cenu importam Kopienā, pastāv nopietns risks, ka ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās, izraisīs tirdzniecības [plūsmas] novirzīšanos gadījumā, ja pasākumus atļaus atcelt. Ņemot vērā lielo dempinga starpību (55 %), ko sākotnējā izmeklēšanā konstatēja lielākajiem ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, ļoti iespējams, ka šie ražotāji eksportētāji atsāks savu dempinga praksi gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti. Neizmantotā jauda un krājumi 126. Tika konstatēts, ka visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir normāls krājumu līmenis un ka tie darbojās ar gandrīz pilnu jaudu. Tādējādi dempinga atkārtošanās iespējamība ir ļoti neliela. 127. Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri nesadarbojās, jauda tika noteikta, pamatojoties uz Korejas ražotāju eksportētāju kopējo jaudu, kas tika iegūta no tirgus izpētes ziņojuma. Nav informācijas par krājumu līmeni. Ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, jaudu atskaitot no Korejas kopējā jaudas apjoma, tika aprēķināta ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, paredzamā jauda. Lēš, ka šī jauda varētu būt aptuveni 550 000 t apmērā, kas atbilstu 23 % tirgus daļai no Kopienas kopējā patēriņa. 128. Pamatojoties uz tirgus izpētes ziņojumu, neizmantotā Korejas jauda kopumā ir paredzama aptuveni 200 000 tonnu apmērā. Tādējādi nevar izslēgt, ka pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ko gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, radītu tie ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās un kuriem ir neizmantota jauda. Secinājums par Koreju 129. Lai gan šiem četriem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, nepastāv acīmredzama dempinga atkārtošanās iespējamība, izmeklēšanā atklājās, ka tiem uzņēmumiem, kuri nesadarbojās, gan pastāv reāla dempinga atkārtošanās iespējamība. Par to liecina dominējošā cenu līmeņa salīdzinājums Korejas iekšzemes tirgū ar cenu līmeni Kopienas tirgū, kā arī minētā iekšzemes tirgus cenu līmeņa salīdzinājums ar vidējo eksporta cenu līmeni uz trešo valstu tirgiem. 130. Turklāt būtisku tirdzniecības [plūsmas] novirzīšanās apdraudējumu patiešām var konstatēt, salīdzinot ievērojamos PET apjomus, kas pārdoti trešām valstīm par cenām, kas bija ievērojami zemākas par cenām, par kādām PET tika ievests Kopienā. Ņemot vērā uzņēmumu, kas nesadarbojās (sākotnējā izmeklēšanā – 55 %), dempinga vēsturi, nav iemesla uzskatīt, ka gadījumā, ja pasākumus atļaus atcelt, šie uzņēmumi neatsāks savas dempinga darbības. Taivāna Attiecība starp cenām Kopienā un cenām Taivānā 131. Ražotāju, kuri sadarbojās, un ražotāju, kuri nesadarbojās, cenas Taivānas iekšzemes tirgū kopumā bija zemākas par cenām Kopienā. Cenas Taivānas iekšzemes tirgū bija patiešām izdevīgas. Tas nozīmē to, ka no Taivānas ražotāja eksportētāja viedokļa Kopienas cenu līmenis būtu ļoti pievilcīgs. Ņemot vērā konstatēto cenu attiecību, Taivānas eksporta cenas arī, iespējams, ir ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozarē noteiktajām vidējām cenām. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenām Taivānā 132. Viena ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, gadījumā cenas eksportam uz trešām valstīm bija ievērojami zemākas par Taivānas cenām iekšzemes tirgū. Cita ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās un kas eksportēja galvenokārt uz Japānu, gadījumā cenas eksportam uz trešām valstīm pārsniedza pārdošanas cenas iekšzemes tirgū. Tāpēc nevar izslēgt, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, cenas eksportam uz Kopienu sekos Taivānas cenu tendencei attiecībā uz citām valstīm (izņemot Japānu). Tādējādi dempinga atkārtošanās, iespējams, notiks pēc šāda scenārija. Šis novērtējums ir balstīts uz datiem, ko snieguši ražotāji, kas sadarbojās, jo citus datus šajā sakarā nevarēja iegūt. Attiecība starp Taivānas eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā 133. Taivānas cenas eksportam uz trešām valstīm bija ievērojami zemākas par cenu līmeni Kopienā. Pārskata izmeklēšanas periodā Taivānas eksportam uz citām valstīm nepiemēroja nekādus antidempinga pasākumus. Gadījumā, ja pasākumus atceltu, nevar izslēgt, ka cenas eksportam uz Kopienu sekotu cenu tendencei attiecībā uz citiem tirgiem. Šādos apstākļos turpmāko eksportu uz Kopienu varētu veikt par dempinga cenām. Kā jau iepriekš minēts, šis novērtējums ir balstīts uz datiem, ko snieguši ražotāji, kas sadarbojās. Tomēr, tā kā nav pieejama informācija, kas liecinātu par to, ka cenas eksportam uz trešām valstīm vai cenas iekšzemes tirgū, kas tika konstatētas uzņēmumiem, kuri sadarbojās, nebūtu reprezentatīvas visiem Taivānas ražotājiem eksportētājiem, jāsecina arī, ka turpmāko eksportu uz EK uzņēmumi, kas nesadarbojās, iespējams, varētu veikt par dempinga cenām. Neizmantotā jauda un krājumi 134. Viens uzņēmums, kas sadarbojās, pārskata izmeklēšanas periodā pilnībā izmantoja savu jaudu, bet kāds cits neizmantoja ievērojamu daudzumu savas kopējās jaudas. Uzņēmumiem, kas izmeklēšanā nesadarbojās, neizmantotās jaudas apjoms bija 400 000 līdz 500 000 tonnas. Tie ir aptuveni 20 % no Kopienas kopējā patēriņa pārskata izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā pievilcīgo cenu līmeni Kopienas tirgū, gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, šādi neizmantotās jaudas daudzumi, iespējams, tiktu novirzīti uz Kopienu. Secinājums par Taivānu 135. Gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, neizmantotās jaudas daudzumi, iespējams, tiktu novirzīti uz Kopienu. Turklāt šāds eksports uz Kopienu, iespējams, tiktu veikts par dempinga cenām, ņemot vērā zemo cenu līmeni eksportam uz trešo valstu tirgiem, izņemot Japānu. Iespējams, uz Kopienas cenām tiek izdarīts spiediens, Kopienas tirgū ievedot lielus attiecīgā ražojuma daudzumus. Šāda negatīva cenu tendence, iespējams, varētu saasināt dempingu, kas tika konstatēts pārskata izmeklēšanas periodā. Taizeme Iepriekšējas piezīmes 136. Kā uzsvērts 71. apsvērumā, zināms, ka pārskata izmeklēšanas periodā Taizemē darbojās vismaz trīs citi PET ražotāji, kuri izmeklēšanā nesadarbojās. Saistībā ar šiem ražotājiem tika izanalizēta no Statistikas biroja un citiem avotiem iegūtā informācija. 137. Informācija par krājumiem un tirdzniecību trešo valstu tirgos attiecas vienīgi uz ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās. Bija iespējams iegūt datus par kopējo ražošanas jaudu Taizemē un, pamatojoties uz tirgus izpēti, aprēķināt visu Taizemes ražotāju eksportētāju ražošanas apjomu. Šajā sakarā tika nolemts, ka atzinumi attiecībā uz uzņēmumiem, kas nesadarbojās, nevarētu būt labvēlīgāki par tiem, kas attiecas uz uzņēmumiem, kas sadarbojās. Attiecība starp cenu līmeni iekšzemes tirgū un cenu līmeni Kopienā 138. Izmeklēšanā atklājās, ka cenas iekšzemes tirgū bija bijušas par 10-20 % zemākas nekā vidējās cenas, kas bija noteiktas Kopienas tirgū. Nav pamata uzskatīt, ka tas mainītos gadījumā, ja pasākumus atceltu. Attiecība starp cenu līmeni iekšzemes tirgū un eksporta cenām uz trešām valstīm 139. Informācija, ko sniedza 17. apsvērumā minētais ražotājs eksportētājs, kurš sadarbojās un kurš neveica eksportu uz Kopienu, atklāja, ka eksports uz trešām valstīm tika veikts lielos apjomos un pārskata izmeklēšanas periodā sastādīja vairāk nekā 80 % no pārdošanas kopapjoma. Turklāt tika konstatēts, ka vidējās cenas eksportam uz trešām valstīm bija zem pašizmaksas, kas liecina par to, ka attiecīgais ražojums trešo valstu tirgos tika pārdots par dempinga cenām. Turklāt attiecībā uz uzņēmumiem, kas nesadarbojās, nav informācijas, kas apliecinātu, ka to cenu veidošanas režīms atšķīrās no režīma Taizemes iekšzemes tirgū vai trešo valstu tirgos, tāpēc var pieņemt, ka arī šie uzņēmumi pārdošanu trešo valstu tirgos ir realizējuši par zemākām cenām nekā iekšzemes tirgū. Attiecība starp eksporta cenām uz trešām valstīm un cenu līmeni Kopienā 140. Informācija, ko sniedza eksportētājs, kas sadarbojās un kas neveica eksportu uz Kopienu, liecināja, ka eksports uz trešām valstīm tika veikts par vidējām svērtajām eksporta cenām, kas bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares noteiktajām pārdošanas cenām Kopienā. 141. Pieņemot, ka dominējošais cenu līmenis Kopienā saglabātos tāds pats, jāsecina, ka Kopienu var uzskatīt par Taizemes ražotājiem eksportētājiem pievilcīgu tirgu. Pamatojoties uz šiem datiem, var uzskatīt, ka patiešām pastāv ekonomisks stimuls no eksporta uz trešām valstīm pārorientēties uz rentablāko Kopienas tirgu, ja pasākumi tiktu atcelti. Neizmantotā jauda un krājumi 142. Taizemei ir ievērojami neizmantotās jaudas apjomi. Izmeklēšanā atklājās, ka ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, konstatētais ražošanas jaudu izmantošanas līmenis pārskata izmeklēšanas periodā bija neliels. 143. Kā izriet no tirgus izpētes ziņojuma, ražotāju eksportētāju, kas nesadarbojās, jaudas izmantojuma līmenis tiek lēsts 500 000 tonnu apmērā, ja produkcijas kopapjoms bija aptuveni 430 000 tonnas. Pamatojoties uz šiem skaitļiem, neizmantotā jauda ir aptuveni 70 000 tonnas. Gadījumā, ja šo neizmantoto jaudu novirzītu pārdošanai Kopienas tirgū, tās apjoms veidotu aptuveni 2,9 % no kopējā patēriņa Kopienā. 144. Tirgus izpētes dati liecina, ka Taizemes iekšzemes tirgus var izmantot mazāk nekā 94 000 tonnas jeb 25 % PET produkcijas iekšzemes tirgū. Šādos apstākļos attiecīgā ražojuma izgatavotāji Taizemē ir būtiski atkarīgi no eksporta preču pārdošanas apjomiem, lai tiem būtu iespējams turpināt savu darbību ar tādu pašu jaudu. Šādos apstākļos pastāv liela iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, eksporta apjoms uz EK palielinātos. Tāpēc nevar izslēgt, ka Taizemes ražotāji eksportētāji varētu pazemināt cenas eksportam uz Kopienu līdz cenu līmenim eksportam uz citiem trešo valstu tirgiem, lai tādējādi atgūtu zaudēto tirgus daļu gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Līdz ar to nevar arī izslēgt, ka pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība, ko gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, radītu ražotāji eksportētāji, kas nesadarbojās. 145. Tika konstatēts, ka ražotājam eksportētājam, kas sadarbojās, bija normāls krājumu līmenis. Tomēr jāpiebilst, ka krājumus nevar uzskatīt par būtisku rādītāju, jo PET ražošana Taizemē galvenokārt ir balstīta uz pircēju pasūtījumiem. Tādējādi PET krājumi galvenokārt tiek veidoti, gaidot to nogādāšanu jau zināmiem pircējiem. Secinājums par Taizemi 146. Tā kā vienīgais ražotājs, kas sadarbojās, neveica eksportu uz Kopienu, izmeklēšanā nevarēja secināt, vai dempings turpinās neatkarīgi no spēkā esošajiem pasākumiem. 147. Tomēr ražotāja eksportētāja, kas sadarbojās, vidējās svērtās cenas eksportam uz trešo valstu tirgiem un pārdošanas cenas iekšzemes tirgū bija ievērojami zemākas par Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām Kopienā. Pārdošanas cenas bija zemākas par ražošanas izmaksām. To var uzskatīt par rādītāju tam, ka gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti, tirdzniecība, iespējams, tiktu veikta par dempinga cenām. Turklāt, ņemot vērā pievilcīgo cenu līmeni Kopienā, Taizemes ražotājiem eksportētājiem būtu stimuls realizēt pārdošanu Kopienas tirgū gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. 148. Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, būtisku tirdzniecības [plūsmas] novirzīšanās apdraudējumu var konstatēt, salīdzinot iekšējo pieprasījumu ar ievērojamiem daudzumiem PET, kas tika pārdoti trešām valstīm. Jāatgādina, kā noteikts 131. un turpmākajos apsvērumos, ka Taizemes ražotāji ir ļoti atkarīgi no eksporta un ka kopumā tiem ir liels neizmantotās jaudas daudzums, ko varētu novirzīt uz Kopienu. Ņemot vērā to dempinga vēsturi (32,5 % sākotnējā izmeklēšanā), jāsecina, ka pasākumu atcelšanas gadījumā pastāv dempinga atkārtošanās iespējamība. 4. Secinājums par dempinga turpināšanās un/vai atkārtošanās iespējamību Indija, Indonēzija, Malaizija, Taivāna un Taizeme 149. Pamatojoties uz iepriekšminēto, jāsecina, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, dempings, iespējams, turpināsies un/vai atkārtosies. Tāpēc attiecīgi ir ierosināts saglabāt pasākumus, kas piemērojami Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes PET importam. Korejas Republika 150. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, iespējams, pastāv nopietna dempinga atkārtošanās iespējamība. Tā ir balstīta uz datiem, kas liecina par to, ka ražotājiem eksportētājiem, kas nesadarbojās, bija ievērojams ražošanas apjoms un eksporta jauda, un, kā liecina dempinga prakse sākotnējās izmeklēšanas laikā, ļoti iespējams, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, tas kļūs par eksportu uz Kopienu par dempinga cenām. 151. Attiecīgi ir ierosināts saglabāt Korejas izcelsmes PET importam piemērojamos pasākumus. D. IZMAINĪTO APSTĀKĻU ILGLAICĪGUMS 152. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika arī pārbaudīts, vai izmaiņas apstākļos attiecībā uz sākotnējo izmeklēšanu dempinga sakarā var pamatoti uzskatīt par ilglaicīgām. Korejas Republika 153. Jāatgādina, ka, veicot starpposma pārskatu saistībā ar Korejas Republiku, tika apskatīta dempinga starpība trīs uzņēmumiem – SK Chemicals Co Ltd., KP Chemicals Corp. un Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd – un to saistītajiem uzņēmumiem. Ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās ( SK Chemicals Co Ltd. un KP Chemicals Corp ) 154. Attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, kuri sadarbojās un kuri pārskata izmeklēšanas periodā eksportēja PET uz Kopienu, starpposma pārskatā atklājās, ka to dempinga starpība saglabājās minimālā līmenī. Galvenais iemesls bija tas, ka pa to laiku, kamēr šo uzņēmumu normālās vērtības un pārdošanas cenas iekšzemes tirgū salīdzinājumā ar sākotnējās izmeklēšanas datiem pieauga, attiecīgi arī palielinājās pārdošanas cenas Kopienas tirgū. 155. Nav nekādu norāžu, kas liecinātu par to, ka šīs izmaiņas, kas noveda līdz minimālajai dempinga starpībai, nebūtu ilglaicīgas, jo tika konstatēts, ka visiem ražotājiem eksportētājiem, kas sadarbojās, bija augsts ražošanas jaudu izmantošanas rādītājs (virs 90 %). Turklāt nevienam no tiem nebija plānu palielināt ražošanas jaudu Korejas Republikā. Viens no šiem ražotājiem, proti, SK Chemicals , ir izveidojis ražotni Kopienā un, iespējams, samazinās savus eksporta apjomus no Korejas Republikas. Citi ražotāji eksportētāji ( Daehan Synthetic Fibres Co. Ltd ) 156. Saistībā ar ražotāju eksportētāju Daehan , kurš, kā minēts 49. apsvērumā, tomēr nolēma izmeklēšanā nesadarboties, nebija iespējams pārbaudīt nevienu faktu, kas attiecās uz šo uzņēmumu. 157. Tādējādi atzinums attiecībā uz šo uzņēmumu ir jābalsta uz faktiem, kas pieejami saskaņā ar pamatregulas 18. pantu, t. i., pamatojoties uz informāciju, kas atrodama pieprasījuma pieteikumā un nepārbaudītajā aptaujas anketā. Secinājums par Koreju 158. Attiecībā uz divām ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, grupām – SK Chemicals un KP Chemicals , apstākļus, saskaņā ar kuriem šajā izmeklēšanā tika aprēķinātas dempinga starpības, var uzskatīt par ilglaicīgiem. 159. Attiecībā uz trešo ražotāju eksportētāju – Daehan Synthetic Fibres – jāatgādina, ka šis uzņēmums nesadarbojās un ka analīze tādējādi jābalsta uz pieejamiem faktiem, kuri liecina par dempinga turpināšanos. Saskaņā ar šiem apstākļiem šim uzņēmumam ir jāaprēķina atlikušais maksājums, kā tas noteikts sākotnējā izmeklēšanā un apstiprināts pēdējā pārskatīšanā. Taivāna 160. Pašreizējā izmeklēšanā sadarbojās tikai divi Taivānas ražotāji eksportētāji. Tādējādi apstākļu izmaiņu ilglaicīguma analīze attiecas tikai uz šiem diviem uzņēmumiem. 161. Kopš bija pieņemta Padomes Regula (EK) Nr. 83/2005[14], uzņēmumam Far Eastern Textiles tika piemērots nulles nodoklis. Otram ražotājam eksportētājam, kurš sadarbojās, proti, Shinkong Synthetic Fibres , ar minēto regulu tika noteikta dempinga starpība 3,1 % apmērā. 162. Pamatojoties uz pārskata izmeklēšanas periodā veikto dempinga analīzi, tika noteiktas izmainītās dempinga starpības: uzņēmumam Far Eastern - 3,5 % un uzņēmumam Shinkong – 6,5 % . 163. Attiecībā uz diviem ražotājiem, kuri sadarbojās un kuri pārskata izmeklēšanas periodā veica eksportu uz Kopienu, nav iemesla uzskatīt, ka izmaiņas, kas notikušas starp pašreizējo un iepriekšējo izmeklēšanu, tas ir, izmaiņas attiecībā uz cenām eksportam uz Kopienu un normālajām vērtībām, kā dēļ tika mainītas dempinga starpības, nav ilglaicīgas. Attiecībā uz uzņēmumu, kuram tika konstatēts dempinga modelis, izmeklēšanā atklājās, ka uzņēmums ir pārdevis jaunam pircējam lielus daudzumus par cenām, kas ir ievērojami zemākas par tā vispārējo eksporta cenu līmeni. Tā kā uzņēmums neapgalvoja, ka pārtrauks tirdzniecību šim pircējam vai ka piemēros tā eksporta cenas, var secināt, ka šis modelis pastāvēs arī turpmāk. Turklāt šis uzņēmums pārskata izmeklēšanas periodā gandrīz pilnībā izmantoja savu ražošanas jaudu. Tādējādi, visticamāk, uzņēmuma tirdzniecības modelī nenotiks nekādas lielas izmaiņas, kas ietekmētu tā cenu līmeni, atbilstoši ietekmējot normālās vērtības un eksporta cenas. 164. Attiecībā uz otru uzņēmumu, kas sadarbojās, novērotās izmaiņas nebija ievērojamas, t. i., izmaiņas dempinga starpībās no 3,1 % līdz 6,5 % sakarā ar nedaudz lielākām izmaiņām attiecībā uz normālajām vērtībām nevis eksporta cenās. Maz ticams, ka šie apstākļi nākotnē varētu mainīties, jo naftas cenas, kas ir būtiskākais izmaksu faktors PET ražošanā, stabilizējas augstā līmenī. 165. Tātad var uzskatīt, ka abu uzņēmumu dempinga starpības, kas aprēķinātas, pamatojoties uz šajā izmeklēšanā iegūtajiem datiem, ir ticamas un ka konstatētās izmaiņas ir ilglaicīgas. E. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA 1. Kopienas ražošana 166. Kopienā PET ražo šādi uzņēmumi: 167. ražotāji, kuri pieprasīja pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos, atbalstīja to un izmeklēšanā sadarbojās (sk. 154. apsvērumu); 168. divi ražotāji, kuri pieprasīja pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos, taču pašreizējā izmeklēšanā nesadarbojās; 169. viens Korejas ražotāja, kurš atrodas Kopienā, meitasuzņēmums, kas sadarbojās izmeklēšanā un atbalstīja prasību. 170. Visu šo uzņēmumu saražotais PET ir uzskatāms par Kopienas produkciju pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. 2. Kopienas ražošanas nozare 171. Komisija izvērtēja, vai Kopienas ražotāji, kuri sadarbojās un pieprasīja pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa beigšanos vai atbalstīja šo prasību, pārstāvēja ievērojamu daļu kopējās PET produkcijas Kopienā. Šie Kopienas ražotāji veidoja 88 % no kopējās PET produkcijas Kopienā. Tie Kopienas ražotāji, kuri pilnībā nesadarbojās, tika izslēgti no Kopienas ražošanas nozares definīcijas. Tāpēc Komisija uzskatīja, ka tie Kopienas ražotāji, kas pilnībā sadarbojās, veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. Sākotnējās izmeklēšanās Kopienas ražošanas nozare pārstāvēja vairāk nekā 85 % no kopējās PET produkcijas Kopienā minētajā laikā. 172. Kopienas ražošanas nozari veido šādi divpadsmit Kopienas ražotāji, kas iepriekš daļēji minēti 16. apsvērumā: Voridian BV (Nīderlande), M & G Polimeri Italia Spa (Itālija), Equipolymers Srl (Itālija), La Seda de Barcelona SA (Spānija), Novapet SA (Spānija), Selenis Industria de Polimeros SA (Portugāle), Aussapol Spa (Itālija), Advansa Ltd (Apvienotā Karaliste), Wellman BV (Nīderlande), Boryszew subsidiary Elana Wse (Polija), V.P.I. SA (Grieķija), SK Eurochem (Polija). F. STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ 1. Patēriņš Kopienas tirgū 173. Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjomiem, pārējo Kopienas ražotāju tirdzniecības novērtējuma Kopienas tirgū, kas pamatots ar sūdzības iesniegšanas posmā iegūtajiem datiem, un Statistikas biroja datiem par visu Kopienas importu no trešām valstīm. 174. No 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam attiecīgā ražojuma patēriņš Kopienā pastāvīgi pieauga, līdz minētajā periodā tas sasniedza 2 400 000 tonnas. Vispārējais pieaugums šajā laika posmā bija 18 %. Pieaugums daļēji bija saistīts ar jauniem pieteikumiem (cita starpā alum, vīnam) un daļēji arī ar patēriņa pieaugumu valstīs, kuras iestājās Eiropas Savienībā 2004. gadā. 1. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Patēriņš Kopienā (tonnās) Indekss | 2 041 836 100 | 2 213 157 108 | 2 226 751 109 | 2 407 387 118 | 2. Imports no attiecīgajām valstīm 2.1. Kumulatīvā novērtēšana 175. Sākotnējā izmeklēšanā Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Korejas Republikas, Taivānas un Taizemes izcelsmes attiecīgā ražojuma imports tika kumulatīvi novērtēts saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu. Tika pārbaudīts, vai kumulatīvais novērtējums būtu piemērots arī pašreizējā izmeklēšanā. 176. Attiecībā uz divu Korejas uzņēmumu, kas sadarbojās, importa apjomiem izmeklēšana uzrādīja vai nu minimālu dempingu vai neuzrādīja to nemaz. Tādējādi saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu minētie attiecīgie ievedumi nebija kumulatīvi novērtējami. Tomēr tika konstatēts, ka dempinga starpība, kas noteikta saistībā ar importu no Indijas, Malaizijas un Taivānas, pārsniedza minimālo līmeni. Attiecībā uz importu no Indonēzijas un Taizemes izmeklēšanā atklājās, ka ievedumi nebija reprezentatīvi, un tādējādi dempinga starpību nevarēja noteikt. Tomēr tika secināts arī, ka gadījumā, ja pasākumus atļautu pārtraukt, pastāvētu dempinga atkārtošanās iespējamība. Attiecībā uz daudzumiem, ko eksportējusi katra no sešām attiecīgajām valstīm, tika uzskatīts, ka gadījumā, ja pasākumus atceltu, imports no katras attiecīgās valsts, iespējams, palielinātos līdz ievērojami augstākam līmenim nekā pārskata izmeklēšanas periodā un noteikti pārsniegtu minimālo slieksni. Attiecībā uz konkurences apstākļiem izmeklēšanā konstatēja, ka no attiecīgajām valstīm importētās PET granulas bija līdzīgas pēc visām galvenajām fizikālajām un tehniskajām īpašībām. Turklāt šīs granulas bija aizvietojamas ar Kopienā ražotajām granulām, un tajā pašā laika posmā tās Kopienā tika tirgotas caur līdzīgiem tirdzniecības kanāliem un ar līdzīgiem tirdzniecības nosacījumiem. Tāpēc uzskatīja, ka importētās PET granulas konkurē savā starpā un ar Kopienā ražotajām PET granulām. 177. Ņemot vērā iepriekšminēto, tika uzskatīts, ka attiecībā uz importu no Indijas, Malaizijas, Taizemes, Indonēzijas, Taivānas un importu par dempinga cenām no Korejas ir ievēroti visi pamatregulas 3. panta 4. punktā noteiktie kritēriji. Tāpēc kumulatīvi tika novērtēts imports no sešām attiecīgajām valstīm, izņemot divu Korejas ražotāju eksportētāju, kas sadarbojās, ievedumus, kas nebija par dempinga cenām. 2.2. Apjoms, tirgus daļa un importa cenas 178. Sešām attiecīgajām valstīm importa apjomi, tirgus daļas un vidējās cenas mainījās, kā norādīts turpmāk. Šo datu pamatā ir Statistikas biroja informācija. Šajos datos nav jāietver Korejas imports, kas nebija par dempinga cenām. Taču konfidencialitātes apsvērumu dēļ tos var īpaši iekļaut. Tomēr šīs tendences attīstība būtībā būtu tāda pati, ja dati par Korejas importu, kas nebija par dempinga cenām, nebūtu ietverti. 179. No 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam imports no attiecīgajām valstīm samazinājās par 13 %, t. i., no 192 000 tonnām 2002. gadā līdz 167 000 tonnām pārskata izmeklēšanas periodā. Salīdzinājumā ar 2002. gadu šie rādītāji 2003. gadā saglabājās nemainīgi un 2004. gadā samazinājās par 3 %, bet pārskata izmeklēšanas periodā vēl par 10 %. 2. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Apjoms Indekss | 192 192 100 | 191 455 100 | 186 892 97 | 166 982 87 | Tirgus daļa | 9,4% | 8,6% | 8,4% | 7,0% | Cenas (EUR/t) Indekss | 850 100 | 803 94 | 854 100 | 1030 121 | G. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES EKONOMISKAIS STĀVOKLIS 1. Iepriekšējas piezīmes 180. Pārskatīšanas sākumā bija paredzama Kopienas ražotāju atlase, taču uzskatot, ka to skaits nebija pārāk liels, tika nolemts ietvert tos visus, un tādējādi zaudējumu rādītāji tika izvērtēti, pamatojoties uz informāciju, kas apkopota visas Kopienas ražošanas nozares līmenī. 181. Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kuri attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli. 1.1. Produkcija 182. Kopienas ražošanas nozares produkcija no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam palielinājās par 20 %, t. i., no 1 456 000 tonnām 2002. gadā līdz 1 760 000 tonnām pārskata izmeklēšanas periodā. Ikgadējais palielinājums bija 4,8 % 2003. gadā un 4,6 % 2004. gadā. Nākamais palielinājums bija pārskata izmeklēšanas periodā, kad ražošana pieauga par 150 000 tonnām, t. i., par 10,8 %. Tas radās sakarā ar nozares pārstrukturēšanas procesu, kas tika veikts, lai labāk kontrolētu ražošanas izmaksas un tādējādi savā labā izmantotu pieaugošo patēriņu Kopienas tirgū, kas, kā minēts iepriekš, laikā no 2002. gada līdz IP pieauga par 19 % (no 2 miljoniem tonnu 2002. gadā līdz 2,4 miljoniem pārskata izmeklēšanas periodā). 3. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Ražošanas apjoms (tonnās) Indekss | 1 464 522 100 | 1 534 480 105 | 1 602 086 109 | 1 760 828 120 | 1.2. Jauda un tās izmantojums 183. No 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam ražošanas jauda pieauga par 22 %, t. i., no 1 760 000 tonnām 2002. gadā līdz 2 156 000 tonnām pārskata izmeklēšanas periodā. Pieaugums galvenokārt notika pārskata izmeklēšanas periodā, kad ražošanas jauda salīdzinājumā ar 2004. gadu pieauga par 300 000 tonnām jeb 16,7 %. Šis būtiskais ražošanas jaudas palielinājums notika vienlaikus ar ražošanas palielināšanos tajā pašā laika posmā (sk. 16. apsvērumu iepriekš). Ražošanas jaudas pieaugumu izraisīja papildu ieguldījumi ražošanas līnijās, kas izveidotas, lai savā labā izmantotu pieaugošo tirgu. Ražošanas jaudu izmantojums 2003. gadā pieauga par 4 procentu punktiem, 2004. gadā paliekot šajā līmenī, un tad pārskata izmeklēšanas periodā samazinājās par 5 procentu punktiem līdz 82 %. Samazinājums 2004. gadā izriet no ražošanas jaudas būtiska pieauguma šajā laika posmā. Tādējādi lielāki ražošanas apjomi pārskata izmeklēšanas periodā salīdzinājumā ar 2004. gadu sakrita ar zemākiem ražošanas jaudu izmantošanas rādītājiem. 4. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Ražošanas jauda (tonnās) Indekss | 1 760 332 100 | 1 762 378 100 | 1 848 315 105 | 2 156 294 122 | Ražošanas jaudas izmantojums Indekss | 83% 100 | 87% 105 | 87% 104 | 8% 98 | 1.3. Pārdošanas apjomi un tirgus daļa 184. Pārdošanas apjoms, ko Kopienas ražošanas nozare pārdeva Kopienas tirgū, no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam palielinājās par 21 %. 2 % palielinājumam 2003. gadā sekoja pieaugums 2004. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā attiecīgi par 8 un 11 procentu punktiem. Neatkarīgi no pārdošanas apjomu pieauguma sakarā ar lielāku patēriņu Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa 2003. gadā samazinājās par 4 procentu punktiem, bet 2004. gadā pakāpeniski palielinājās par 5 procentu punktiem un par 1 procentu punktu pārskata izmeklēšanas periodā. 5. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Pārdošanas apjoms EK (tonnās) Indekss | 1 306 768 100 | 1 333 976 102 | 1 438 883 110 | 1 586 902 121 | Tirgus daļa | 64% | 60% | 65% | 66% | 1.4. Izaugsme 185. Kopumā jānorāda, ka Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā palielinājās par 2 %, kas liecina par to, ka tās izaugsme atpalika no patēriņa pieauguma kopējā tirgū. 1.5. Nodarbinātība 186. Nodarbinātības līmenis attiecīgajā periodā Kopienas ražošanas nozarē palielinājās par 18 %. Lielākais palielinājums bija 2003. gadā (par 11 procentu punktiem) un 2004. gadā (vēl par 6 procentu punktiem). Kaut arī šī pieauguma tendence pārskata izmeklēšanas periodā turpinājās, pieaugums sasniedza tikai 2 procentu punktus. Šis 18 % pieaugums visā periodā ir saistīts ar ražošanas apjomu, kas pieauga par 20 %. 6. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Darbinieki Indekss | 1 010 100 | 1 124 111 | 1 170 116 | 1 190 118 | 1.6. Darba ražīgums 187. Kopienas ražošanas nozares darba ražīgums, kas mērāma kā produkcijas izlaide tonnās uz vienu nodarbināto personu gadā, kopumā attiecīgajā periodā palielinājās. Sākotnēji tas 2003. gadā samazinājās par 6 % salīdzinājumā ar 2002. gadu un saglabājās šajā līmenī arī 2004. gadā, bet pārskata izmeklēšanas periodā ievērojami palielinājās par vairāk nekā 8 % salīdzinājumā ar 2004. gadu. 7. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) Indekss | 1450 100 | 1365 94 | 1369 94 | 1480 102 | 1.7. Algas 188. Jāpiebilst, ka PET granulu ražošana ir kapitālietilpīga nozare un ka darbaspēka izmaksām ir ierobežota ietekme uz ražojuma vispārējām izmaksām. Attiecīgajā periodā algas palielinājās par 12 % salīdzinājumā ar kopējo ražošanas izmaksu palielinājumu par 20 %. Cits būtisks rādītājs ir algu izmaksas par katru saražoto tonnu. Minētajā periodā šīs izmaksas samazinājās par 6 %. 8. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Algas (milj. euro) Indekss Algas uz saražoto tonnu (€) Indekss | 62,3 100 44,4 100 | 63,0 101 42,9 96 | 66,3 106 43,6 98 | 69,5 112 41,9 94 | 1.8. Faktiskās dempinga starpības apjoms un atgūšanās no iepriekšējā dempinga sekām 189. Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari šo ietekmi nevar uzskatīt par nenozīmīgu, ņemot vērā no attiecīgajām valstīm importēto ražojumu apjomu un cenas. 1.9. Pārdošanas cenas un faktori, kas ietekmē Kopienas cenas 190. Vienības pārdošanas cenas palielinājās no 924 eiro par tonnu 2002. gadā līdz 1058 eiro par tonnu pārskata izmeklēšanas periodā. Kopumā tām bija augšupejoša tendence (visā laika posmā tās palielinājās par 15 %). Šis palielinājums lielā mērā ir izejmateriālu cenu pieauguma sekas un ir saistīts ar naftas cenu pieaugumu. Kaut arī Kopienas ražošanas nozare palielināja cenas, tā nespēja pārvarēt izmaksu palielinājumu pakārtotajā nozarē un pilnībā atspoguļot izejmateriālu cenu palielinājumu savās pārdošanas cenās. Tas bija pamatā saistīts ar faktu, ka izejmateriālu cenu palielinājums bija lielāks nekā PET cenu pieaugums. Turklāt Kopienas ražošanas nozare saskārās ar importa spiedienu. Lai saglabātu savu tirgus daļu, Kopienas ražošanas nozare varēja vienīgi mēreni palielināt savas cenas un tādā veidā pārdzīvot cenu pieauguma apturēšanu. 9. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Vidējā svērtā cena (EUR/t) Indekss | 924 100 | 902 98 | 1006 109 | 1058 115 | 1.10. Galveno izejmateriālu ražošanas izmaksas 191. Paturot prātā to, ka 1 tonnas PET saražošanai ir vajadzīgi aptuveni 850 kg attīrītas tereftalskābes ( PTA ) un 350 kg monoetilēnglikola ( MEG ) (galvenie izejmateriāli), izejmateriālu izmaksas ( PTA un MEG ) no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam būtiski palielinājās attiecīgi par 67 % un 31 %, sasniedzot 770 eiro par tonnu ( PTA ) un 721 eiro par tonnu ( MEG ) (vidējā vērtība pārskata izmeklēšanas periodā). Lai gan ir ziņots par nelielu PTA cenu samazināšanos 2005. gada trešajā ceturksnī, kad cenas kritās līdz 700 eiro par tonnu un tika novērota būtiska cenu stabilizācija attiecībā uz MEG , jānorāda, ka izejmateriāli tiek iepirkti iepriekš un uz ilgtermiņa līgumu pamata. Tā rezultātā attiecīgajā periodā, neņemot vērā PTA cenu nelielo kritumu pārskata izmeklēšanas perioda beigās, Kopienas ražošanas nozare joprojām saskaras ar ievērojamā cenu palielinājuma sekām. Turklāt sakarā ar stāvokli pasaules naftas tirgū PET ražošanai nepieciešamo izejmateriālu cenas ir jutīgas pret neparedzamām izmaiņām, taču tās visticamāk paliks augstā līmenī. Visi šie faktori sekmē Kopienas PET ražotāju neaizsargātības līmeņa paaugstināšanos. 10. tabula Vidējā cena (EUR/t) | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | PTA Indekss MEG Indekss | 460 100 551 100 | 566 123 550 100 | 718 156 650 118 | 770 167 721 131 | 192. Salīdzinājumam Kopienas ražošanas nozares saražoto PET granulu vidējā vienības cena par tonnu bija šāda: 11. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Vidējās svērtās izmaksas (EUR/tonna) Indekss | 899 100 | 918 102 | 1013 113 | 1092 121 | 193. Galveno izejmateriālu izmaksas attiecīgajā periodā, kā norādīts 10.un 11 tabulā, pastāvīgi palielinājās ( PTA par 67 %, MEG par 31 %), savukārt kopējās ražošanas izmaksas pieauga tikai par 21 %. Tomēr, kā redzams 9 tabulā, cenas palielinājās tikai par 15 %, jo Kopienas ražošanas nozare nespēja pārvarēt izmaksu palielinājumu pakārtotajā nozarē un pilnībā atspoguļot izejmateriālu cenu pieaugumu savās pārdošanas cenās. 1.11. Krājumi 194. Krājumu līmenis visā attiecīgajā periodā. t. i., no 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam, samazinājās par 10 %. Kaut arī sākotnējā izmeklēšanā krājumi netika uzskatīti par būtisku rādītāju attiecībā uz Kopienas ražošanas nozarē saražoto PET, ņemot vērā PET tirgus sezonālo raksturu visa gada laikā. Salīdzinājumā ar produkciju krājumi veido aptuveni 56 % no produkcijas izlaides. 12. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Krājumi (t) Indekss | 101 554 100 | 110 695 109 | 90 422 89 | 91 123 90 | 1.12. Rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem un naudas plūsma 195. Rentabilitāte ir peļņa, ko nodrošina attiecīgā ražojuma tirdzniecība Kopienā. Peļņu no aktīvu kopsummas un naudas plūsmu varēja izmērīt šaurākās ražojumu grupas līmenī, kurā bija ietverts arī līdzīgais ražojums saskaņā ar pamatregulas 3. panta 8. punktu. Turklāt ienākumi no ieguldījumiem ir aprēķināti, ņemot vērā peļņu no aktīvu kopsummas, jo peļņa no aktīvu kopsummas tiek uzskatīta par atbilstošāku tendences analīzei. 13. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Peļņas norma pirms nodokļu nomaksas par tirdzniecību Kopienā | 2,7% | -1,8% | -0,7% | -3,2% | Peļņa no aktīvu kopsummas | 2,0% | -1,4% | -0,6% | -2,4% | Naudas plūsma (% no pārdošanas kopapjoma) | 18,1% | 5,5% | 10,1% | -2,6% | 196. Pēc cenu pieauguma apturēšanas, kas sākās 2002. gadā, un vienlaikus ar liela attiecīgo valstu dempinga importa pieaugumu Kopienas ražošanas nozares finansiālā situācija pasliktinājās un 2003. gadā cieta zaudējumus. Pēc nelielas atgūšanās 2004. gadā sakarā ar ĶTR un Austrālijai piemērotajiem pasākumiem zaudējumi pārskata izmeklēšanas periodā pieauga līdz –3,2 %. Tādējādi jāpiebilst, ka ir redzama skaidra lejupejoša tendence. 197. Peļņa no aktīvu kopsummas un naudas plūsma attīstījās līdzīgi, t. i., 2002. gadā uzrādīja relatīvi labu stāvokli, 2003. gadā pasliktinājumu, 2004. gadā nelielu atgūšanos un turpmāku lejupslīdi pārskata izmeklēšanas periodā. 1.13. Kapitālieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu 14. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Ieguldījumi (000 EUR) Indekss | 31 779 100 | 42 302 133 | 63 986 201 | 50 397 159 | 198. Ieguldījumi daļēji tika veikti, lai palielinātu jaudu, un daļēji, lai uzlabotu ražošanas procesu. Izdevumu galvenā daļa tika realizēta 2004. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā, un tas sakrita ar jaudas palielināšanos un nolūku saglabāt tirgus daļu, ņemot vērā pieaugošo patēriņu. Tomēr pašreizējais stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē un Kopienas un pasaules tirgus attīstība PET tirgus kontekstā, ko iezīmē zaudējumi, nebija stimulējošs liekiem ieguldījumiem. Kaut arī dažos apstākļos Kopienas ražotāji ir spējuši palielināt kapitālu (jo īpaši saistītie uzņēmumi), PET rentabilitātes trūkums neveicināja ieguldījumus, un dažos gadījumos lēmums tika atlikts. 2. Secinājumi par Kopienas ražošanas nozares stāvokli 199. Pastāvīgais patēriņa pieaugums, kas daļēji saistīts ar jauniem pieteikumiem (cita starpā alum, vīnam) un daļēji ar patēriņa pieaugumu valstīs, kuras 2004. gadā iestājās ES, piespieda Kopienas ražošanas nozari palielināt jaudu un ražošanas apjomus, lai tādējādi nezaudētu savu tirgus daļu. Lai to paveiktu, 2004. gadā un pārskata izmeklēšanas periodā notika nozīmīgs pārstrukturēšanas process, kas radīja biežas izmaiņas saistībā ar dažādu ražotāju īpašumtiesībām. Paralēli tika palielināts ražošanas līniju skaits, lai tādējādi neatpaliktu no patēriņa pieauguma un vienlaikus panāktu apjomradītus ietaupījumus. Tādējādi daži ekonomiskie rādītāji, proti, patēriņš, jaudas palielinājums, ražošana, pārdošanas apjoms ES un nodarbinātība, patiešām atbilda pozitīvajām tendencēm. 200. Tomēr visi iepriekšminētie pārstrukturēšanas centieni nevarēja līdzsvarot izejmateriālu cenu pastāvīgo un masīvo ietekmi attiecīgajā periodā. Augstākas izejmateriālu cenas nevarētu ietekmēt pakārtoto nozari tādā mērā, kādā tas būtu nepieciešams, lai saglabātu rentabilitāti noteiktā līmenī. Tas atbilda attiecīgo valstu importa zemajam cenu līmenim, kas skaidri radīja būtisku negatīvu spiedienu uz cenām Kopienas ražošanas nozarē. Tādējādi, neraugoties uz acīmredzamajām pozitīvajām tendencēm attiecībā uz ražošanu, pārdošanu un pārdošanas cenām, kopējā finansiālā situācija Kopienas ražošanas nozarē pasliktinājās, ko atspoguļoja negatīvās tendences attiecībā uz rentabilitāti (no 2,7 % peļņas 2002. gadā līdz 3,2 % zaudējumu pārskata izmeklēšanas periodā), eksporta tirdzniecību, ražošanas izmaksām, peļņu no ieguldījumiem un naudas plūsmu. 201. Tātad, neņemot vērā dažas acīmredzami pozitīvas tendences, kas izriet no zaudējumu rādītājiem, Kopienas ražošanas nozares stāvoklis joprojām ir tālu no gaidāmajiem līmeņiem, kamēr tā pilnībā atgūsies no sākotnējā izmeklēšanā konstatētā kaitējuma. 202. Tādējādi var secināt, ka stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē ir uzlabojies, salīdzinot ar laiku pirms pasākumu noteikšanas, tomēr joprojām ir ļoti nestabils. Turklāt importa radītais cenu spiediens neļāva Kopienas ražošanas nozarei pilnībā atspoguļot izejmateriālu cenu pieaugumu tās pārdošanas cenās. 3. Imports no citām valstīm 3.1. Citas valstis, uz kurām attiecas antidempinga pasākumi 203. Kā minēts 2. apsvērumā, jāatgādina, ka kopš 2004. gada augusta ir spēkā arī galīgie antidempinga pasākumi, kas noteikti Austrālijas un ĶTR izcelsmes PET importam. 204. Attiecīgajā periodā kopējais importa apjoms no šīm valstīm palielinājās par 12 % (no 65 000 tonnu līdz 73 000 tonnu). Kaut arī 2003. gadā tika konstatēts ievērojams tirgus daļas palielinājums (par 4 procentu punktiem), šī pieaugošā tendence 2004. gadā mainījās, jo importa tirgus daļa samazinājās līdz 2,4 % līmenim. Pārskata izmeklēšanas periodā bija vērojams neliels pieaugums par 0,6 %, ko radīja Ķīnas imports. Galīgo antidempinga maksājumu ietekme ir vērojama kopš 2004. gada. Ja imports no Austrālijas tika pārtraukts pilnībā, tad importa apjomi no Ķīnas nepārtraukti pieauga 2003. gadā par 130 %, 2004. gadā tie samazinājās atbilstīgi pasākumiem, bet pārskata izmeklēšanas periodā atkal pieauga par 47 %. Austrālijas cenas 2003. gadā samazinājās par 7 %, bet 2004. gadā par 6 %. Ķīnas cenas 2003. un 2004. gadā lēnām pieauga, pārskata izmeklēšanas periodā – par 24 % , t. i., no 827 līdz 1022 eiro par tonnu. Visbeidzot jāpiebilst, ka ievērojamie importa apjomi no šīm divām valstīm tika veikti par cenām, kas vienmēr zemākas par Kopienas cenām, tādējādi veicinot Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. 15. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Austrālija Apjoms (tonnās) Cena (EUR/t) Tirgus daļa | 17 179 851 0,8% | 18 727 789 0,8% | 2 842 741 0,1% | - - - | Ķīnas Tautas Republika Apjoms (tonnās) Cena (EUR/t) Tirgus daļa | 47 875 804 2,3% | 131 343 806 5,9% | 49 678 827 2,2% | 72 814 1 022 3% | Kopapjoms tonnās Kopējā tirgus daļa | 65 054 3,1% | 150 070 6,8% | 52 520 2,4% | 72 814 3% | 3.2. Citas iepriekš neminētas trešās valstis 205. Šajos rādītājos principā ir jāiekļauj arī Korejas imports, kas nebija par dempinga cenām. Taču konfidencialitātes apsvērumu dēļ tas ir apzināti izslēgts. Tomēr šīs tendences attīstība būtībā būtu tāda pati, ja dati par Korejas importu, kas nebija par dempinga cenām, tiktu ietverti. 206. No 2002. gada līdz pārskata izmeklēšanas periodam kopējais citu valstu izcelsmes PET importa apjoms palielinājās par 136 %, sasniedzot 174 000 tonnas. To tirgus daļa ES attiecīgajā periodā palielinājās no 3,6 % līdz 7,1 %. Šīs tendences ir attēlotas turpmāk sniegtajā tabulā. 16. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | PIP | Kopapjoms (tonnās), no kura: Pakistānai ASV Meksikai Turcijai Citām Tirgus daļa | 73 549 28 558 20 570 1 476 7 208 15 737 3,6% | 119 973 83 208 16 105 20 17 001 3 639 5,4% | 182 687 55 125 49 763 32 112 24 032 21 655 8,2% | 173 597 73 426 50 393 20 501 15 374 13 903 7,1% | 207. Imports no Pakistānas attiecīgajā periodā pieauga par 157 %, jo īpaši pēc procedūras izbeigšanas 2004. gadā, kas bija pret to uzsākta. Imports no Savienotajām Valstīm ievērojami pieauga, t. i., par 144 %, pārskata izmeklēšanas periodā sasniedzot 50 000 tonnas. Imports no Meksikas pieauga no 1500 tonnām 2002. gadā līdz 20 000 tonnām pārskata izmeklēšanas periodā, kas veidoja 1390 % palielinājumu. Ciktāl tas attiecas uz Turciju, tās imports būtiski pieauga laika posmā no 2002. gada līdz 2004. gadam (par 244 %), bet pārskata izmeklēšanas periodā samazinājās par 36 %. Attiecībā uz cenām ir svarīgi norādīt, ka cenas importam no Savienotajām Valstīm, Meksikas un Turcijas palielinājās un bija augstākas par cita importa cenām un arī Kopienas ražošanas nozares cenām. Turklāt iespējams, ka ASV imports attiecas uz PET G, kas ir īpašs PET paveids ar augstākām viskozitātes prasībām un kas pārdots vidēji par 50 % vairāk nekā parastais PET. Importa cenas Pakistānai bija mazākas par Kopienas ražošanas nozares vidējām cenām laika posmā no 2002. gada līdz 2004. gadam. Pārskata izmeklēšanas periodā Pakistānas importa cenas palielinājās līdz Kopienas ražošanas nozares līmenim. Tādējādi var uzskatīt, ka šie ievedumi nevarēja ietekmēt stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. 3.3. Kopienas ražošanas nozares eksports 208. Eksporta aktivitātes Kopienas ražošanas nozarē uzrādīja negatīvu tendenci attiecīgajā periodā, t. i., samazinājumu no 7,9 % līdz 4,9 % no Kopienas ražošanas nozares pārdošanas kopapjoma. Tikai 2003. gadā Kopienas ražošanas nozares eksporta darbības rezultāti ievērojami uzlabojās, kas, iespējams, bija saistīts ar zemajām ES pārdošanas cenām. Tomēr pārskata izmeklēšanas periodā tie bija mazāk nekā 5 % no pārdošanas kopapjoma. Jāpiebilst, ka eksporta cenas pastāvīgi bija augstākas par ES pārdošanas cenām. 17. tabula | 2002 | 2003 | 2004 | IP | Eksportam pārdotie apjomi (tonnās) Indekss % no pārdošanas kopapjoma Cena par tonnu Indekss | 111 381 100 7,9% 959 100 | 141 627 127 9,6% 942 98 | 97 686 87 6,3% 1026 107 | 82 388 74 4,9% 1096 114 | H. SECINĀJUMS PAR KAITĒJUMA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBU 209. Kā iepriekš secināts, ražotājiem eksportētājiem Indijā, Indonēzijā, Taizemē, Korejas Republikā, Taivānā un Malaizijā ir iespējas palielināt savus eksporta apjomus uz Kopienas tirgu. 210. CIF eksporta cenas Indijas, Taizemes un Malaizijas izcelsmes PET bija augstākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Tomēr atšķirība nebija liela, kas ļauj secināt, ka tad, ja nebūtu antidempinga maksājumu, šīs valstis varētu izdarīt pat lielāku cenu spiedienu uz Kopienas ražošanas nozari. Turklāt cenas Korejas, Taivānas un Indonēzijas importam Kopienā bija zemākas par Kopienas cenām. Atšķirība bija neliela Korejai un Taivānai (3-4 %), bet liela Indonēzijas gadījumā (27 %). Tādējādi tā ir skaidra norāde uz kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību. 211. Kā norādīts iepriekš, stāvokli Kopienas ražošanas nozarē arī ievērojami ietekmēja imports no ĶTR. Šā importa cenas bija zemākas par Kopienas cenu (1022 eiro par tonnu salīdzinājumā ar 1058 eiro Kopienā). Turklāt imports no ĶTR sasniedza 73 000 tonnas, kas pārskata izmeklēšanas periodā veidoja tirgus daļu 3 % apmērā. 212. Attiecībā uz importa no attiecīgajām valstīm apjomiem var secināt, ka pastāv iespējamība, ka šie apjomi būtiski palielināsies sakarā ar attiecīgajās valstīs pieejamo kopējo ražošanas jaudu un neizmantoto jaudu, kā paskaidrots 196. apsvērumā turpmāk. 213. Pamatojoties uz iepriekšminēto, jāsecina, ka importa cenas, iespējams, Kopienas tirgū būtu zemākas, ja nebūtu antidempinga pasākumu, jo šo valstu ražotāji, iespējams, censtos atgūt zaudētās tirgus daļas vai arī palielināt savas esošās tirgus daļas. Šādas cenu tendences kopā ar attiecīgo valstu ražotāju eksportētāju spēju realizēt ievērojamus PET daudzumus Kopienas tirgū, pilnīgi iespējams, ietekmēs cenu spiediena tendences pastiprināšanos tirgū un, gaidāms, ka tas negatīvi ietekmēs stāvokli Kopienas ražošanas nozarē. 214. Šajā sakarā jāatgādina, ka visās sešās attiecīgajās valstīs tika konstatēts ievērojams daudzums neizmantotās ražošanas jaudas – no 37 000 tonnām Malaizijā līdz 400 000 tonnām Taivānā, kopā sastādot aptuveni 1 miljonu tonnu, t. i., 45 % no Kopienas ražošanas nozares ražošanas jaudas. Turklāt importa cenas attiecīgajā laika posmā nedaudz svārstījās virs vai zem Kopienas cenām. Taivānas, proti, valsts ar daudz lielāku neizmantoto ražošanas jaudu, izcelsmes importa cenas laikā, kad bija spēkā antidempinga pasākumi, samazinājās zem Kopienas cenu līmeņa. Turklāt Kopienā dominējošais cenu līmenis padara ES par pievilcīgu tirgu. Tādējādi var secināt, ka gadījumā, ja pasākumus atļautu pārtraukt, attiecīgo valstu ražotājiem būtu spēcīgs stimuls novirzīt savus pārdošanas apjomus uz ES tirgu par zemām cenām. 215. Turklāt informācija, kas nesen tapa publiski pieejama, liecina, ka saskaņā ar pārskatu Bulgārijas un Rumānijas uzņēmēji ir iepirkuši neparasti lielus daudzumus PET granulu no Āzijas valstīm. Nosūtīšana bija paredzēta 2006. gada novembrī un decembrī. Šī informācija norāda uz kaitējuma atkārtošanās iespējamību Kopienas ražošanas nozarē, jo skaidri redzams, ka tad, ja nebūs antidempinga pasākumu, Kopienas tirgū būs ievērojami vairāk ievedumu no attiecīgajām valstīm. 216. Kā atklāts iepriekš, kaut arī stāvoklis Kopienas ražošanas nozarē ir mazliet uzlabojies salīdzinājumā ar stāvokli, kāds bija pirms spēkā esošo antidempinga pasākumu noteikšanas, tas joprojām ir viegli ietekmējams un nestabils. Iespējams, ka tad, ja Kopienas ražošanas nozari ietekmētu imports par dempinga cenām vēl lielākos apjomos no attiecīgajām valstīm, tās finansiālais stāvoklis pasliktinātos un, visticamāk, būtu arī peļņas zaudējumi. Tādējādi, pamatojoties uz iepriekšminēto, var secināt, ka pret Indiju, Indonēziju, Taizemi, Dienvidkoreju, Taivānu un Malaiziju vērstie pasākumi, iespējams, izraisītu Kopienas ražošanas nozarē kaitējuma atkārtošanos. I. KOPIENAS INTERESES 1. Ievads 217. Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu saglabāšana būtu pretrunā Kopienas interesēm kopumā. Kopienas interešu noteikšana tika balstīta u\ visu dažādo iesaistīto interešu novērtējumu. Turklāt pašreizējā izmeklēšana ir tādas situācijas analīze, kurā antidempinga pasākumi jau ir spēkā un tādējādi ļauj izvērtēt šo antidempinga pasākumu iespējamo negatīvo ietekmi uz attiecīgajām pusēm. 218. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tika pārbaudīts, vai, neņemot vērā secinājumus par kaitējumu radoša dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību, pastāv nepārvarami iemesli, kuru dēļ varētu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs. 2. Kopienas ražošanas nozares intereses 219. Kā norādīts iepriekš, pastāv reāla iespējamība, ka gadījumā, ja pasākumi tiks atcelti, atkārtosies zaudējumus radošs dempings. Visi Kopienas ražotāji, izņemot divus, pilnībā sadarbojās un pauda savu atbalstu spēkā esošajiem pasākumiem. Viens no Kopienas ražotājiem, kas saistīts ar vienu no Korejas eksportētājiem, arī ir paudis atbalstu šiem pasākumiem. Tomēr var uzskatīt, ka tā mātesuzņēmums veic eksportu par nulles nodokli. 220. Antidempinga pasākumu turpināšanās attiecībā uz attiecīgo valstu importu palielinās Kopienas ražošanas nozares izredzes sasniegt pienācīgu rentabilitātes līmeni. Vēl svarīgāk – tas novērsīs iespēju, ka Kopienas ražošanas nozare varētu tikt izstumta no tirgus. Pastāv liela iespējamība, ka varētu būt zaudējumus radošs dempings lielos apmēros, ar kuriem Kopienas ražošanas nozare nespētu cīnīties. Tādējādi Kopienas ražošanas nozare turpinātu gūt labumu no pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanas, jo īpaši tāpēc, ka tagad ir jauni pasākumi, kas piemēroti Austrālijas un ĶTR izcelsmes importam. 3. Importētāju intereses 221. Komisija izsūtīja anketas 18 attiecīgā ražojuma importētājiem/tirgotājiem. Tomēr sadarbība no to importētāju/tirgotāju puses, kuri iepērk galvenokārt no attiecīgajām valstīm un veido aptuveni 5 % no ES patēriņa, bija ļoti neliela. Tikai viens importētājs/tirgotājs sniedza informāciju, un lielākā daļa tā iepirkumu tika veikti no Kopienas ražošanas nozares. Tikai nelieli daudzumi bija no attiecīgajām valstīm vai no citām eksportētājvalstīm. Šis importētājs/tirgotājs dod priekšroku tirgum, kurā ir spēkā nodoklis ar nulles likmi, kaut arī šobrīd uzrāda labus finanšu rezultātus. Paturot prātā, ka spēkā esošie pasākumi būtiski neietekmēja importētājus, jāsecina, ka pašreizējo antidempinga pasākumu saglabāšanai attiecībā uz Indijas, Indonēzijas, Taizemes, Malaizijas, Dienvidkorejas un Taivānas izcelsmes import