Iestādes ir pasūtījušas projektus ar mērķi uzlabot juridiskās palīdzības sistēmas pieejamību. Vidējās tiesvedības izmaksas tiek uzskatītas par augstām, kas var kavēt tiesas pieejamību, jo īpaši personām ar vidējiem ienākumiem . Pildot valdības programmu par to, lai izskatītu iespējas paaugstināt ienākumu robežas juridiskās palīdzības saņemšanai nolūkā uzlabot juridiskās palīdzības pieejamību personām ar vidējiem ienākumiem , Tieslietu ministrija 2020. gada jūnijā uzsāka pētniecības projektu, lai izpētītu juridiskās palīdzības pieejamību . Tieslietu ministrija ir arī uzsākusi projektu, lai izpētītu iespējas izveidot centrālo valsts juridiskās palīdzības un aizbildnības iestādi. Jaunā iestāde centralizētu juridiskās palīdzības administrēšanu, lai nodrošinātu, ka tā tiek sniegta pietiekamā apjomā un vienlīdzīgi visā valstī . Sagatavošanās 2019. gadā uzsāktajam dežūrpakalpojuma juridiskās palīdzības dienestam ir apturēta, kamēr iestādes pēta iespējas to finansēt .

Valdība ir pieņēmusi Rīcības plānu labākam regulējumam, kura mērķis ir uzlabot tiesību aktu kvalitāti, plānošanu un pārredzamību. Lielākā daļa pasākumu, kas tika veikti saistībā ar Covid-19 pandēmiju, tika pieņemti, pamatojoties uz parastajiem tiesību aktiem. Gadījumos, kad tika izmantotas ārkārtas pilnvaras, bija obligāti nepieciešams parlamenta apstiprinājums un ex ante konstitucionalitātes pārbaude. Tieslietu kanclera un tiesībsarga — divu galveno neatkarīgo iestāžu, kas iesaistītas pamattiesību aizsardzībā — uzdevumu precizēšanas reformu process ir saņēmis abu iestāžu atbalstu, un to ir plānots 2021. gada rudenī iesniegt parlamentam. 2021. gada rudenī tiks ievēlēta jauna Pilsoniskās sabiedrības politikas konsultatīvā padome — platforma, kas ir veicinājusi auglīgu mijiedarbību starp valsts iestādēm un pilsonisko sabiedrību.

Tiek gatavotas vairākas tiesiskās reformas, lai risinātu problēmu, ka žurnālisti tiek vajāti tiešsaistē . Tieslietu ministrija ir publiskojusi valdības priekšlikumu grozīt Kriminālkodeksu, lai noteiktos gadījumos ļautu prokuroriem celt apsūdzības cietušās personas vārdā par nelikumīgiem draudiem un mēķtiecīgu vēršanos. Grozījumu mērķis ir risināt ārštata žurnālistu un personu, kas pilda publiskas funkcijas, neaizsargātā stāvokļa problēmu, un paredzams, ka tie stāsies spēkā 2021. gada rudenī . Lai novērstu naida runu pret sievietēm žurnālistēm, Tieslietu ministrija ir arī sākusi izstrādāt vēl vienu grozījumu Kriminālkodeksā, lai starp motīviem, kas ir pamats pastiprināt sodu par (jebkuru) noziegumu, iekļautu arī dzimumu . Šķiet, ka žurnālistu kopiena šos pasākumus lielākoties vērtē atzinīgi, it īpaši attiecībā uz tiešsaistē izteiktu draudu novēršanu . Turklāt valdība apsver nepieciešamību pastiprināt ierobežojošos rīkojumus, kas var aizsargāt personas dzīvību, veselību, brīvību vai mieru, liedzot kādai citai personai kontaktēties ar šo personu un novēršot iespējamus noziegumus. Valdība pārbauda, vai pašreizējais tiesiskais regulējums pietiekami risina tiešsaistes naida kampaņu problēmu un vai ir iespējams uzlabot ierobežojošo rīkojumu efektivitāti un samazināt pārkāpumu skaitu . Žurnālistu savienība kopā ar mediju iestādēm un nozares asociācijām vada atbalsta fondu, lai palīdzētu žurnālistiem, kuri ir cietuši no draudiem un cita veida uzmākšanās . Kopš 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platformā nav publicēti jauni brīdinājumi attiecībā uz Somiju , taču 2021. gada MPUI ziņo, ka arvien biežāk notiek uzmākšanās žurnālistiem tiešsaistē, galvenokārt draudu un nomelnošanas kampaņu veidā, un jo īpaši žurnālistes piedzīvo ar dzimumu saistītu verbālu vardarbību un seksuālas vardarbības draudus.

Tiek gatavoti tiesību akti trauksmes cēlēju aizsardzībai. Vispārīgu tiesību aktu par trauksmes cēlēju aizsardzību nav, un gadījumi, kad tiek ziņots par tiesību aktu pārkāpumiem, tiek risināti, izmantojot īpašus tiesību aktus, piemēram, darba tiesību un krimināltiesību jomā. Somija pašlaik izstrādā jaunus tiesību aktus par trauksmes cēlēju aizsardzību, lai valsts līmenī īstenotu ES direktīvu par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem. Paredzams, ka tie stāsies spēkā 2021. gada decembra vidū. Tikmēr Finanšu ministrija 2021. gada martā ir iecēlusi darba grupu, kura sagatavos tehnisku kanālu, pa kuru ziņot valdības organizācijām par pārkāpumiem, kas attiecas uz ES direktīvas par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem, īstenošanu.

IV.Citi institucionāli jautājumi, kas saistīti ar līdzsvara un atsvara sistēmu

Somija ir vienpalātas sistēmas parlamentāra demokrātija, kurā tiesību aktu priekšlikumus var ierosināt valdība vai parlaments (lai gan praksē lielākā daļa tiesību aktu ir balstīti uz valdības priekšlikumiem). Tā kā nepastāv konstitucionālā tiesa, ex ante konstitucionalitātes pārbaudi veic tieslietu kanclers, kas pastāv pie valdības, un konstitucionālā tiesību komiteja — parlamenta komiteja , kas vērtē parlamentam iesniegto priekšlikumu konstitucionalitāti. Turklāt visas tiesas var veikt ex-post pārbaudi par atbilstību konstitūcijai konkrētās lietās . Līdzsvara un atsvara sistēmā būtiska loma ir tieslietu kancleram, Cilvēktiesību centram un parlamentārajam ombudam.

2020. gada Rīcības plāna labākam regulējumam mērķis ir uzlabot tiesību aktu kvalitāti, plānošanu un pārredzamību. Valdība 2020. gada augustā pieņēma Rīcības plānu labākam regulējumam, lai turpinātu uzlabot tiesību aktu izstrādes procesa kvalitāti un pārredzamību . Plānā ir paredzēti pasākumi, kas uzlabotu tiesību aktu sistemātisku plānošanu, turpinātu attīstīt pārredzamību un apspriešanos ar ieinteresētajām personām, izstrādātu ietekmes novērtējumus un sistemātisku pieeju ex post novērtēšanai, kā arī palielinātu tehnoloģiju un digitalizācijas priekšrocības likumdošanas procesā. Rīcības plānu papildina īstenošanas plāns .

Ārkārtas pilnvaru un citu pasākumu izmantošana Covid-19 pandēmijas kontekstā ir konsekventi pakļauta ex ante konstitucionālajai kontrolei.. Ārkārtas pilnvaru izmantošana ir atļauta tikai ārkārtas stāvokļa laikā, un to var izsludināt valdība kopā ar prezidentu. Ārkārtas pasākumu pieņemšana notiek vairākos posmos, un tos apstiprina parlaments, savukārt konstitucionalitātes pārbaudi veic Tieslietu kanclers un Konstitucionālo tiesību komiteja . Ārkārtas pilnvaru izmantošanu nosaka vairākas prasības, piemēram, nepieciešamība un samērīgums, un tām jābūt ierobežotām laikā. Pēc ārkārtas pilnvaru piemērošanas laikposmā no 2020. gada 16. marta līdz 16. jūnijam ārkārtas stāvoklis vēlreiz tika izsludināts laikposmā no 2021. gada 1. marta līdz 2021. gada 27. aprīlim. Lielākā daļa pasākumu, kas tika veikti saistībā ar Covid-19 pandēmiju, tika balstīti uz parastajiem tiesību aktiem . Tieslietu kanclers norādīja, ka tiesiskuma principi kopumā tika labi ievēroti, lai gan tika konstatētas dažas problēmas, piemēram, pārāk plaša parasto tiesību aktu piemērošana un nepietiekams ārkārtas pasākumu pamatojums atsevišķos gadījumos. Konstitucionālo tiesību komiteja vērsa uzmanību uz nepieciešamību rūpīgi pārskatīt ārkārtas stāvokļa regulējumu pēc pašreizējo ārkārtas apstākļu izbeigšanās.

Paredzams, ka Parlamentam tiks iesniegts likums, kas precizēs tieslietu kanclera un parlamentārā ombuda pilnvaru sadalījumu. Tieslietu kanclers un parlamentārais ombuds ir divi Somijas konstitūcijā paredzētie neatkarīgie likumības un pamattiesību sargi. Viņi veic līdzīgus un vienlaicīgus uzdevumus, lai pārraudzītu valsts iestāžu darbību un uzraudzītu likumības un tiesiskuma principu ievērošanu, valdībai, valsts iestādēm un tiesām īstenojot valsts varu , lai gan praksē pastāv zināma specializācija . Lai mazinātu iestāžu uzdevumu pārklāšanos un nodrošinātu to tālāku specializāciju, 2018. gadā tika uzsākta reforma. Covid-19 pandēmija ir aizkavējusi reformas pieņemšanu, un paredzams, ka tā tiks iesniegta parlamentam 2021. gada rudenī . Reformu ir aktīvi veicinājuši gan parlamenta ombuds, gan tieslietu kanclers, arī ņemot vērā, ka ir gaidāma uzdevumu izpildes efektivitātes uzlabošanās. Saistībā ar Covid-19 pandēmiju ir ievērojami palielinājusies darba slodze, jo tā izsauca virkni sūdzību par iestāžu pieņemtajiem pasākumiem, kas tika adresētas abām iestādēm, un tieslietu kancleram bija jāveic ar Covid-19 pandēmiju saistīto tiesību aktu iepriekšēja likumības pārbaude.

Rudenī tiks ievēlēta jaunā Pilsoniskās sabiedrības politikas konsultatīvā padome, kurai ir nozīmīga loma pilsoniskās telpas jomā. Pilsoniskās sabiedrības telpa Somijā ir uzskatāma par atvērtu . Papildus jaunu tiesību aktu oficiālai apspriešanai pastāv senas tradīcijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalībai valdības politikas izstrādē, lai gan to iesaistes līmenis atšķiras atkarībā no valdības iestādēm . Viens no mehānismiem, kā pilsoniskā sabiedrība tiek iesaistīta lēmumu pieņemšanas procesā, ir Pilsoniskās sabiedrības politikas konsultatīvā padome — platforma, kuras uzdevums ir veicināt valsts iestāžu un pilsoniskās sabiedrības mijiedarbību un pilnveidot pilsoniskās sabiedrības sistēmu. Padomē darbojas pilsoniskās sabiedrības organizāciju un vairāku valsts iestāžu pārstāvji. Padome sniedz ieteikumus par pilsoniskās sabiedrības politiku, kurus, pēc tās domām, iestādes pienācīgi ņem vērā . Iepriekšējās valdes pilnvaru termiņš beidzās 2021. gada februārī, un 2021. gada rudenī ir plānots ievēlēt jaunu valdi. Iepriekšējā valde pievērsās divām galvenajām jomām, proti, pilsoniskās sabiedrības organizāciju autonomijas stiprināšanai un globalizācijas ietekmei uz pilsoniskās sabiedrības organizācijām.





I pielikums. Avotu saraksts alfabētiskā secībā*

* To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2021. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams: ( https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation ).

Mediju plurālisma un mediju brīvības centrs (2021), 2021. gada mediju plurālisma uzraudzības instruments ( https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ ).

CEPEJ (2020), “Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States”.

Tieslietu kanclers (2021), sniegtā informācija 2021. gada ziņojumam par tiesiskumu.

CIVICUS Monitor, “Tracking Civic Space”, Somija ( https://monitor.civicus.org/country/finland/ ).

Eiropas Padome, Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma, Somija ( https://www.coe.int/en/web/media-freedom/finland ).

Direktīva 2010/13 par to, lai koordinētu dažus dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos paredzētus noteikumus par audiovizuālo mediju pakalpojumu sniegšanu (Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva).

Direktīva (ES) 2019/1937 par to personu aizsardzību, kuras ziņo par Savienības tiesību aktu pārkāpumiem.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Special Eurobarometer 502: Corruption”.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020. gads), Eirobarometra zibensaptauja Nr. 482: Businesses' attitudes towards corruption in the EU”.

Eiropas Komisija (2020), Ziņojums par tiesiskumu, Valstu sadaļa — tiesiskuma situācija Somijā.