EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.6.2011 
SEC(2011) 801 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMAM 
par Austrijas 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Austrijas stabilit ātes programmu 2011.-2014. gadam 
{SEC(2011) 728 gal īgā redakcija} 
 
 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMAM 
par Austrijas 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Austrijas stabilit ātes programmu 2011.-2014. gadam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu
1 un jo īpaši 
tās 5. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizs ākt 
jaunu izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam pamat ā būtu 
ciešāka ekonomikas politikas koordin ācija, lielākoties piev ēršot uzman ību galvenaj ām 
jomām, kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes potenci ālu un 
konkurētspēju.  
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā pieņēma ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības 
vispārējām ekonomikas politikas pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 
21. oktobr ī — lēmumu par dal ībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm3, kas 
kopā veido „integr ētās pamatnost ādnes”. Dal ībvalstis tika aicin ātas savā ekonomikas 
un nodarbin ātības politik ā ņemt vērā šīs integrētās pamatnost ādnes. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 OV C , , …lpp.  
3 Saglab ātas 2011. gadam ar Padomes 2011. gada 19. maija L ēmumu 2011/308/ES. 
 
LV 3   LV (3) Komisija 2011. gada 12. janv ārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes p ētījumu, tādējādi 
uzsākot jaunu ekonomisk ās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante  un 
integrētas politikas koordin ēšanas pusgadu, kas balst ās uz stratēģiju „Eiropa 2020”.  
(4) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā apstiprin āja fiskālās konsolid ācijas un struktur ālu 
reformu priorit ātes (saska ņā ar Padomes 2011. gada 15. febru āra un 7. marta 
secinājumiem un atbilst īgi Komisijas Gada izaugsmes p ētījumam). Eiropadome 
uzsvēra, ka priorit āte jāpiešķir stabilam budžetam un fisk ālās stabilitātes atjaunošanai, 
bezdarba samazin āšanai ar darbasp ēka tirgus reformu pal īdzību un jauniem centieniem 
stiprināt izaugsmi. T ā lūdza dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, ko 
paredzēts iekļaut to stabilit ātes vai konver ģences programm ās un valstu reformu 
programm ās. 
(5) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā arī aicināja dalībvalstis, kas piedal ās paktā "Euro 
plus", laikus iesniegt savas saist ības to iek ļaušanai stabilit ātes vai konver ģences 
programm ās un valstu reformu programm ās. 
(6) Austrija 2011. gada 27. apr īlī iesniedza atjaunin āto stabilit ātes programmu 
laikposmam no 2011. gada l īdz 2014. gadam un 2011. gada 2. maij ā — 2011. gada 
valsts reformu programmu. Abas programmas izv ērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to 
savstarpējo saistību. 
(7) Sākoties krīzei, Austrijas ekonomika atrad ās uz stabila pamata, jo pirmskr īzes period ā 
tā nebija sask ārusies ar jebk ādu nopietnu nel īdzsvarotību vai krop ļojumiem. 
Neraugoties uz to, fi nanšu un ekonomikas kr īze iegrūdusi Austrijas ekonomiku 
visdziļākajā recesijā, kāda nebija piedz īvota jau vair ākas desmitgades. Kopum ā reālais 
IKP 2009. gad ā samazinājās gandrīz par 4 %. Kr īzes rezult ātā nodarbin ātības līmenis 
2009. gad ā kritās par aptuveni 1 %, pace ļot bezdarba r ādītāju līdz 4,8 % 
(salīdzinājumā ar 3,8 % iepriekš ējā gadā). Krīze apturēja iepriekš nep ārtraukto tekoš ā 
konta pārpalikuma pieaugumu. Ekonomikas un finanšu kr īzes radītais slogs uzg ūlis 
publiskajām finansēm. Pieņemto ekonomikas stimul ēšanas pas ākumu un autom ātisko 
stabilizatoru pilnv ērtīgas darbības rezult ātā valsts budžeta defic īts 2009. un 2010. gad ā 
sasniedza attiec īgi 4,1 % un 4,6 %. Valsts par āds tajos pašos gados palielin ājās līdz 
69,6 % un 72,3 % no IKP. T ā kā lielākā daļa stimulēšanas pas ākumu bija past āvīgi, 
fiskālā konsolid ācija kļuva nepieciešama, tikl īdz uzlaboj ās ekonomikas apst ākļi. 
Konsolidācijas pasākumu kopumu gandr īz 1 % apm ērā no IKP pie ņēma 2011. gada 
budžeta likum ā. Kopš 2009. gada treš ā ceturkšņa ekonomika stabili atkopjas no kr īzes, 
un šo procesu veicina ārvalstu piepras ījuma palielin ājums un it seviš ķi aktīvāka 
saimniecisk ā darbība Vācijā. Kopumā reālā IKP pieaugums 2010. gad ā sasniedza 2 %. 
(8) Pamatojoties uz atjaunin ātās stabilitātes programmas nov ērtējumu saska ņā ar Padomes 
Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktu, Padome uzskata, ka budžeta prognožu 
pamatā esošais makroekonomiskais scen ārijs ir ticams un p ārāk labvēlīgs, tuvojoties 
programmas beigu posmam. Vid ēja termiņa budžeta strat ēģijas galvenais m ērķis, kas 
izklāstīts stabilit ātes programmas p ēdējā atjaunin ājumā, ir pakāpeniski samazin āt 
valsts budžeta defic ītu no 4,6 % no IKP 2010. gad ā līdz 2,4 % no IKP 2014. gad ā un 
to galvenok ārt panākt, ierobežojot izdevumus. Šo m ērķu īstenošanu apdraud daži 
galvenokārt negatīvi riski, kas saist īti ar nekonkretiz ētiem pasākumiem konsolid ācijas 
procesa atbalstam viet ējā mērogā un faktu, ka ietaup ījumi no dažiem feder ālā mērogā 
pieņemtiem pas ākumiem, nematerializ ēsies, piem ēram, ieņēmumi no kampa ņas cīņai 
pret nodok ļu nemaks āšanu, kuras paredzam ā ietekme š ķiet lielā mērā spekulatīva. No 
 
LV 4   LV otras puses, pozit īvs riska faktors ir daudzgadu izdevumu satvars, ko feder ālās 
valdības vajadz ībām ieviesa 2009. gad ā un kas, š ķiet, ir veicin ājis budžeta procesa 
prognozējamību vidējā termiņā, lai gan tikai feder ālā mērogā. Programm ā paredzēts, 
ka parāda attiecība pret IKP pieaugs no 72,3 % 2010. gad ā līdz 75,5 % 2013. gad ā un 
pēc tam samazin āsies līdz 75,1 % 2014. gad ā. Tomēr šo prognozi apdraud daži riski, 
kas saistīti ar ārpus valdības sektora klasific ētu valstij piederošu uz ņēmumu pieaugošo 
parādu un iesp ējamiem turpm ākiem apgr ūtinājumiem, kas izriet no banku nozares 
atbalsta pas ākumiem. Tom ēr parāda attiecība tikpat labi var izr ādīties zemāka, jo ir 
iespējams, ka bankas, kuras sa ņēma valsts atbalstu kr īzes laikā, to atmaks ās ātrāk, 
nekā noteikts programm ā paredzētajā grafikā. 
(9) Saskaņā ar programmu gaid āms, ka valsts budžeta defic īts 2013. gad ā nokritīsies zem 
3 % atsauces v ērtības, un tas atbilst Padomes noteiktajam termi ņam. Tom ēr 
programm ā 2011.-2013. gadam paredz ētais gada vid ējais fiskālo pasākumu rādītājs 
0,35 % no IKP ir krietni zem āks par rādītāju 0,75 % no IKP, ko sasniegt Austriju 
aicināja Padome. 
(10) Lai gan Austrij ā ir ieviests izstr ādāts stabilit ātes pakts, t ālāk reform ējot fiskālās 
attiecības starp daž ādiem vald ības slāņiem, varētu gūt ievērojamus ietaup ījumus, 
atbalstīt fiskālo konsolid āciju un atbr īvot resursus izaugsmi veicinoš ām investīcijām 
tādās jomās kā pētniecība un izstr āde, kā arī izglītība. Tiek plaši atz īts, ka pašreiz ējās 
attiecības ir sarež ģītas: ne tikai ie ņēmumus no liel ākās daļas iedzīvotāju nodok ļu 
noteiktās proporcij ās sadala starp daž ādiem teritori ālajiem līmeņiem, bet ar ī lēmumu 
pieņemšana daudz ās jomās ir sadal īta starp daž ādiem varas l īmeņiem. Vair ākām 
darbībām, jo īpaši vesel ības aizsardz ības un izgl ītības nozar ē, atbildība par ieņēmumu 
gūšanu un t ērēšanu nav uztic ēta vienā valdības līmenī. Neefektivit ātes piemēri, kas 
sakņojas šo fisk ālo attiecību pašreiz ējā formā, jo īpaši ir atrodami vesel ības aprūpes un 
izglītības nozar ē. 
(11) Vidējais nodok ļu slogs darbasp ēkam Austrij ā ir viens no augst ākajiem ES. 
Salīdzinājumā ar citām ES valst īm darba ņēmēju sociālā nodrošin ājuma iemaksas ir 
ļoti augstas. 2008. gad ā pazeminot bezdarba apdrošin āšanas iemaksas person ām, kas 
saņem mazu atalgojumu, un 2009. gad ā veicot ien ākuma nodok ļa reformu, izdev ās 
samazināt nodokļu slogu darbasp ēkam, tom ēr neizdev ās aizkavēt nodokļu sloga 
nelielu palielin ājumu salīdzinājumā ar desmitgades s ākumu person ām, kas sa ņem 
mazu un vid ēju atalgojumu. Šis nodok ļu slogs negat īvi ietekm ē nodarbin ātību, it 
sevišķi maz apmaks ātu un mazkvalific ētu strādājošo vidū. 
(12) Vecāka gadagājuma strādājošo nodarbin ātības līmenis Austrij ā, neraugoties uz kraso 
pieaugumu p ēdējā desmitgad ē, vēl aizvien ir krietni zem āks par ES vid ējo rādītāju. 
Vēl aizvien plaši tiek izmantotas agr īnas pension ēšanās shēmas un invalidit ātes 
pensijas. 2010. gad ā 72 % no vis ām jaunajām pensijām tika pieš ķirtas pirms likum ā 
paredzētā pension ēšanās vecuma sasniegšanas. Cits faktors, kas veicina vec āka 
gadagājuma strādājošo zemo nodarbin ātības līmeni, ir v ēl aizvien sal īdzinoši zemais 
likumā paredzētais pension ēšanās vecums sieviet ēm (60). Ņemot vērā demogrāfiskās 
tendences Austrij ā, ir svarīgi palielin āt faktisko pension ēšanās vecumu un uzlabot 
regulējumu, kas vec āka gadagājuma strādājošiem dod iesp ēju ilgāk palikt darba tirg ū, 
lai dotu ieguld ījumu publisko finanšu stabilit ātes nodrošin āšanā un uzlabotu 
darbaspēka piedāvājumu, kura samazin āšanās prognoz ēta pēc 2020. gada. 
 
LV 5   LV (13) Sieviešu nodarbin ātības līmenis Austrij ā ir samērā augsts, kas ir saist īts ar vienu no 
augstākajiem da ļēja laika nodarbin ātības īpatsvariem. Ļoti liels sieviešu īpatsvars ir 
nodarbinātībā ar mazu atalgojumu. Šo tenden ču rezultāts ir no dzimuma atkar īga darba 
samaksas atš ķirība 25,4 % apm ērā, un tas ir otrs augst ākais rādītājs ES un viens no 
faktoriem, kas izraisa sam ērā augstu nabadz ības risku sieviešu vid ū. Viens no 
iemesliem, k āpēc sievietes izv ēlas daļēja laika darbu, ir sieviešu un v īriešu starp ā 
nevienmērīgi sadalītie bērnu un vec āka gadag ājuma cilv ēku aprūpes pienākumi un 
bērnu aprūpes un ilglaic īgas aprūpes pakalpojumu tr ūkums. 
(14) Austrijas izgl ītības sistēmu raksturo "agr īna ievirze", jo skol ēniem 10 gadu vecum ā 
jāizlemj par to, k ādu gaitu n ākotnē ies viņu izglītība, pie tam iesp ēja manevr ēt šajā 
izvēlē ir ierobežota, un plaši izplat ītas ir mācības pusi skolas dienas. Past āv iespēja, ka 
šīs sistēmas rezult ātā neaizsarg āti jaunieši, it seviš ķi no migrantu vides, var g ūt 
nepilnvērtīgu izglītību. Agrīna izvēle lielā mērā jau iepriekš nosaka turpm āko 
izglītības gaitu, un v ēlākā posmā ir grūtāk sasniegt augst āku izglītības līmeni. Kop īga 
skola 10-14 gadus veciem skol ēniem pal īdzētu uzlabot iesp ēju vienlīdzīgumu 
izglītības sistēmā un mazin āt pārtrauktas izgl ītības gadījumus. 
(15) Konkurence pakalpojumu nozar ē, it sevišķi tīkla pakalpojumu, piem ēram, telesakaru, 
transporta, komun ālo pakalpojumu nozar ē, kā arī mazumtirdzniec ībā un profesion ālo 
pakalpojumu jom ā nav pietiekami att īstīta. Produktivit ātes pieaugums ir bijis gauss, un 
tirgus strukt ūra nav veicin ājusi pirktsp ēju un pat ērētāju piepras ījumu. Konkurences 
veicināšana, vienk āršojot ien ākšanu tirg ū, mazinot arodu un profesiju normat īvo 
regulējumu un nodrošinot konkur ētspējīgu cenu veidošanu, paplašin ātu patērētājiem 
izvēli un uzlabotu pre ču un pakalpojumu pieejam ību. Austrija ir iev ērojami iekav ējusi 
Pakalpojumu direkt īvas īstenošanu; nov ēršot šo kav ēšanos, var ētu veicināt izaugsmes 
potenciāla atbrīvošanu. Konkr ēti, vēl nav pie ņemts "horizont ālais likums" — 
federālais likums, ar ko īsteno direkt īvas pamatprincipus.  
(16) Austrija uz ņēmusies vair ākas saistības saska ņā ar paktu "Euro plus"4. Saistības attiecas 
uz trim no četrām pakta jom ām. Ar fisk ālajiem pas ākumiem tiek risin āta 
nepieciešam ība paaugstin āt faktisko pension ēšanās vecumu, k ā arī efektīvāk kontrolēt 
valsts izdevumus daž ādos valdības līmeņos. Nodarbin ātības jomā galvenā vērība 
veltīta jauniešu bezdarba apkarošanai un konkurences jom ā — invest īcijām 
pētniecības un tehnisk ās izglītības veicin āšanā, kā arī pilnas dienas skolu mode ļa 
izveidei. Pakt ā iekļautās iniciatīvas atbilst valsts reform u programmai un ir saska ņā ar 
federālo budžeta pamatlikumu un stabilit ātes programmu. Lai gan ar šiem 
pasākumiem tiek risin ātas dažas no galvenaj ām sociālekonomiskaj ām problēmām, ar 
ko valsts saskaras, joproj ām saglabājas problēmas, kuras b ūtu bijis lietder īgi iekļaut 
saistībās, tostarp fisk ālās politikas, izgl ītības, konkurences un inov ācijas jomā. Pakta 
„Euro plus” saist ības ir izvērtētas un ņemtas vērā ieteikumos.  
(17)  Komisija ir izv ērtējusi Austrijas stabilit ātes programmu un valsts reformu programmu, 
un saistības saska ņā ar paktu "Euro plus"5. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai to 
lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomisk ās politikas izveid ē Austrijā, bet arī 
to, kā programm ās ievēroti ES noteikumi un nor ādes, ņemot vērā, ka ir jānostiprina 
Eiropas Savien ības vispārējā ekonomisk ā pārvaldība, kas pan ākams, turpm ākajos 
                                                 
4 S īkāka inform ācija par ap ņemšanos saska ņā ar paktu "Euro plus" atrodama SEC(2011) 728. 
5 SEC(2011) 728. 
 
LV 6   LV valstu lēmumos iev ērojot ES l īmeņa norādes. Komisija uzskata, ka, ņemot vērā 
labvēlīgos ekonomikas apst ākļus, jāpaātrina fiskālās konsolid ācijas centieni, jo īpaši 
2012. gad ā, un jāturpina reform ēt fiskālās attiecības starp daž ādiem vald ības līmeņiem. 
Ja tiktu samazin āts nodok ļu slogs darbasp ēkam, uzlaboti izgl ītības rezult āti un 
apkarota segment ācija pēc dzimuma, tas n āktu par labu darba tirgus dinamikai, 
savukārt Austrijas konkur ētspēju varētu palielin āt, paplašinot konkurenci un veicinot 
inovāciju.  
(18) Ņemot vērā šo novērtējumu un Padomes 2010. gada 2. j ūnija ieteikumu saska ņā ar 
Līguma par Eiropas Savien ības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskat ījusi 
Austrijas stabilit ātes programmas 2011. gada atjaunin ājumu, un t ās atzinums6 ir 
atspoguļots tālāk jo īpaši 1) un 2) punkt ā izklāstītajā ieteikumā, 
AR ŠO IESAKA Austrijai laikposm ā no 2011. l īdz 2012. gadam r īkoties šādi. 
(1) Izmantot pašreiz ējo ekonomikas atlabšanu, lai pa ātrinātu pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanu. Šādā nolūkā īstenot pas ākumus, ar ī vietējā līmenī, kas vajadz īgi, lai 
nodrošinātu gada vid ējo fiskālo pasākumu rādītāju vismaz 0,75 % no IKP 2012. un 
2013. gad ā. 
(2) Veikt pas ākumus valsts budžeta sist ēmas nostiprin āšanai, izlīdzinot likumdošanas, 
administrat īvo un finansi ālo atbildību dažādos valdības līmeņos, jo īpaši vesel ības 
aprūpes jomā.  
(3) Apspriežoties ar soci ālajiem partneriem un iev ērojot valsts praksi, veikt pas ākumus, 
lai nolūkā nodrošin āt pensiju sist ēmas ilgtsp ējību un adekv ātumu pak āpeniski 
izbeigtu pašreiz ējo agrīnas pension ēšanās shēmu person ām ar ilgu apdrošin āšanas 
periodu un palielin ātu likumā paredzēto pension ēšanās vecumu sieviet ēm. Stingri 
piemērot nosacījumus, lai invalidit ātes pensijas sh ēmu padarītu grūtāk pieejamu.  
(4) Veikt pas ākumus, lai paplašin ātu dalību darba tirg ū, tostarp š ādus: budžetam neitr ālā 
veidā samazinot nodok ļu un soci ālā nodrošin ājuma slogu darbasp ēkam, jo īpaši 
personām ar zemiem un vid ējiem ieņēmumiem; īstenot valsts r īcības plānu par 
vienlīdzīgu attieksmi pret sieviet ēm un vīriešiem darba tirg ū, tostarp uzlabojot 
aprūpes iestāžu un pagarin ātās dienas skolu vietu pieejam ību, lai palielin ātu sieviešu 
iespējas strādāt pilna laika darbu un darbaviet ās ar augst āku samaksu; veikt 
pasākumus, lai uzlabotu izgl ītības rezult ātus un nov ērstu mācību pārtraukšanu. 
(5) Veikt turpm ākus pasākumus konkurences veicin āšanai, it seviš ķi pakalpojumu 
nozarēs, atceļot nepamatotus ierobežojumus arodiem un profesij ām, kā arī paplašinot 
kompetento iest āžu pilnvaras. Pa ātrināt vēl nepieņemtā Pakalpojumu direkt īvas 
"horizontālā likuma" pie ņemšanu. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
                                                 
6 Paredz ēts Padomes Regulas (EC) Nr. 1466/97 5. panta 3. punkt ā.