Pieejamība ir UNCRPD pamatā; šīs Konvencijas puse ir arī ES un 25 tās dalībvalstis. Pieejamība ir viena no prioritātēm Eiropas stratēģijā invaliditātes jomā (2010–2020), ar kuru ir noteikta rīcība UNCRPD īstenošanai ES līmenī. Ar pieejamību novērš vai likvidē šķēršļus plaša patēriņa produktu un pakalpojumu izmantošanai. Ar to ļauj personām ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp cilvēkiem ar invaliditāti, uztvert, izmantot un izprast minētos produktus un pakalpojumus vienlīdzīgi ar citiem.

Šis priekšlikums ir sinerģijā ar priekšlikumu direktīvai par valsts sektora struktūru to tīmekļa vietņu pieejamību, kas attiecas uz noteiktu valsts sektora struktūru tādu tīmekļa vietņu kopumu, kurās sniedz konkrētus pakalpojumus. Šī iniciatīva papildina minēto priekšlikumu, pievēršoties dažām privātā sektora tīmekļa vietnēm. Kopā tās veicina iekļaujošas e-sabiedrības izveidi, kas paredzēta digitālā vienotā tirgus stratēģijā, nodrošinot iedzīvotājiem sniegto pamatpakalpojumu sniedzēju tīmekļa vietņu pieejamību. Lai nodrošinātu, ka neatkarīgi no tīmekļa vietnes veida atbildīgajām iestādēm jāīsteno vienādas pieejamības specifikācijas, šajā direktīvas priekšlikumā izmantotās tīmekļa pieejamības prasības ir tādas pašas kā tās, kas izmantotas priekšlikumā direktīvai par valsts sektora struktūru tīmekļa vietņu pieejamību.

Ar UNCRPD noteikto pienākumu attiecībā uz pieejamību juridisko raksturu apstiprina tā vispārīgā piezīme par Pieejamības konvencijas 9. pantu, ko ANO Personu ar invaliditāti tiesību komiteja sagatavoja 2014. gada aprīlī. Tajā norādīts, ka: "Pusēm jāpieņem, jāizsludina un jāpārrauga pieejamības standarti valstī […]. Pusēm būtu jāveic visaptveroša ar pieejamības jautājumiem saistīto tiesību aktu pārskatīšana, lai noteiktu, pārraudzītu un novērstu nepilnības tiesību aktos un to īstenošanā". Tajā noteikts arī, ka: "Pusēm būtu jāizveido tiesiskais regulējums ar konkrētiem, izpildāmiem un laika ziņā terminētiem kritērijiem, lai pārraudzītu un novērtētu privāto struktūru iepriekš nepieejamo pakalpojumu pakāpenisku izmainīšanu vai pielāgošanu, padarot tos pieejamus. Pusēm būtu arī jānodrošina, ka visas no jauna iegādātās preces un citi pakalpojumi ir pilnībā pieejami personām ar invaliditāti.".

Šim priekšlikumam būs dažāda ietekme uz tādām uzņēmēju tiesībām kā darījumdarbības brīvība (16. pants) un tiesības uz īpašumu (17. pants). Pirmkārt un galvenokārt, likvidējot šķēršļus tirdzniecībai, tādējādi palielinot iekšējā tirgus potenciālu, šī iniciatīva uzlabotu minēto divu tiesību īstenošanu. Dažos gadījumos dažās dalībvalstīs, pieņemot jaunus noteikumus, šī iniciatīva varētu radīt arī nelielus ierobežojumus minēto tiesību īstenošanā. Tomēr ierobežojumi, kas izrietētu no šiem jaunajiem noteikumiem, būtu pamatoti un proporcionāli un tie palielinātu ES iekšējās tirdzniecības potenciālu, no kā savukārt varētu iegūt paši uzņēmēji. Jaunie noteikumi būtu pamatoti arī, lai aizsargātu citas pamattiesības, piemēram, tās, kas minētas iepriekš.

Turklāt, lai uzņēmējus aizsargātu no nesamērīga sloga vai izvairītos no (izmaksām, kas saistītas ar) būtiskām to produktu un pakalpojumu izmaiņām, saskaņā ar principu "vispirms domāt par mazajiem uzņēmumiem" ir ieviestas drošības klauzulas. Šīs klauzulas cita starpā ņem vērā attiecīgo uzņēmēju lielumu, resursus un veidu. Saskaņā ar Komisijas politiku tika apsvērts piemērot pilnīgu atbrīvojumu mikrouzņēmumiem, bet no šā apsvēruma atteicās par labu iepriekš minētajām klauzulām, jo ar tām varēs precīzāk atbalstīt tos uzņēmējus, kuriem, individuālos un labi pamatotos gadījumos, slogs attiecībā pret ieguvumiem, iespējams, varētu būt nesamērīgs. Attiecīgās klauzulas ļauj arī labāk kontrolēt šo aizsardzības pasākumu vispārējo ietekmi uz tiesību akta mērķu sasniegšanu.

ES rīcība, ieviešot noteikumus, ar kuriem nodrošinās pieejamu produktu un pakalpojumu brīvu apriti iekšējā tirgū, un veicinot resursu efektīvāku izmantošanu, dos pievienoto vērtību valstu pieejamības tiesību aktiem. Dalībvalstīm ir jāpieņem produkti un pakalpojumi, ko eksportē no citas dalībvalsts, ja tie atbilst ierosinātajā direktīvā noteiktajām pieejamības prasībām. Šādai brīvas aprites nodrošināšanai būs pozitīva ekonomiskā ietekme. Izveidojot vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmējiem un novēršot iekšējā tirgus sadrumstalotību, priekšlikums radīs juridisko noteiktību un piedāvās uzņēmējiem plašāku tirgu, kurā pārdot savus produktus un pakalpojumus. Papildu labums būs tas, ka patērētāji ar funkcionāliem ierobežojumiem, tostarp personas ar invaliditāti un vecāki cilvēki, gūs labumu no plašākas pieejamu produktu un pakalpojumu izvēles, kā arī no augstākas šo produktu un pakalpojumu kvalitātes par zemāku cenu – trīskāršs ieguvums.

Ierosinātā direktīva uzlabos iekšējā tirgus darbību, novēršot šķēršļus, ko radījuši atšķirīgi valstu tiesību akti, un nosakot saskaņotas noteiktu produktu un pakalpojumu obligātas pieejamības prasības. Saraksts izriet no pārbaudēm, kas balstītas uz vairākām ārējām publiskām un iekšējām konsultācijām par nozares un cilvēku ar invaliditāti vajadzībām, uz ekspertu aptauju par pieejamības tiesību aktiem un to izpildi 27 ES dalībvalstīs, kā arī uz valstu tiesību aktu pašreizējo atšķirību analīzi deviņās ES dalībvalstīs, kuras veido aptuveni 80 % no ES IKP un kurās dzīvo 77 % ES iedzīvotāju.

(10)"Digitālā vienotā tirgus stratēģijas" vispārējais mērķis ir ilgtspējīgi ekonomiski un sociāli ieguvumi, ko sniedz savienots digitālais vienotais tirgus. Savienības patērētāji vēl joprojām neizmanto visas cenu un izvēles priekšrocības, ko var sniegt vienotais tirgus, jo pārrobežu darījumu skaits tiešsaistē joprojām ir ļoti neliels. Sadrumstalotība ierobežo arī pieprasījumu pēc pārrobežu e-komercijas darījumiem. Tāpat ir vajadzīga saskaņota darbība, lai nodrošinātu jaunā elektroniskā satura pilnīgu pieejamību arī personām ar invaliditāti. Tāpēc digitālajā vienotajā tirgū ir jāsaskaņo pieejamības prasības un jānodrošina, ka visi Savienības iedzīvotāji neatkarīgi no to spējām var pilnībā izmantot minētā tirgus priekšrocības.

(21)Komisijas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai ietvertas pieejamības prasības noteiktam valsts sektora struktūru tīmekļa vietņu kopumam. Turklāt tajā ierosināts izveidot pamatu metodoloģijai, kas būtu paredzēta, lai pārraudzītu un ziņotu par attiecīgo tīmekļa vietņu atbilstību minētajā direktīvā izklāstītajām prasībām. Gan pieejamības prasības, gan arī pārraudzības un ziņošanas metodoloģija, kas iekļautas minētajā direktīvā, ir jāpiemēro valsts sektora struktūru tīmekļa vietnēm. Nolūkā jo īpaši nodrošināt to, ka attiecīgās iestādes īsteno vienādas pieejamības prasības neatkarīgi no reglamentēto tīmekļa vietņu veida, šajā direktīvā noteiktās pieejamības prasības būtu jāsaskaņo ar prasībām, kas noteiktas priekšlikumā direktīvai par publiskā sektora struktūru tīmekļa vietņu pieejamību. Valsts sektora tīmekļa vietņu e-komercijas darbības, uz kurām neattiecas minētā direktīva, ietilpst šī priekšlikuma darbības jomā, lai nodrošinātu, ka produktu un pakalpojumu tirdzniecība tiešsaistē neatkarīgi no tā, vai tā ir privāta vai publiska tirdzniecība, ir pieejama personām ar invaliditāti un vecākiem cilvēkiem.

9.Pēc valsts kompetentās iestādes pamatota pieprasījuma ražotāji sniedz tai saprotamā valodā visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai apliecinātu produkta atbilstību. Ražotāji pēc minētās iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai novērstu to produktu radītos riskus, kurus viņi laiduši tirgū, un lai nodrošinātu atbilstību 3. pantā minētajām prasībām.

8.Ražotāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst šai direktīvai, nekavējoties veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, lai panāktu minētā produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja produkts rada ar pieejamību saistītu risku, ražotāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem korektīvajiem pasākumiem.

5.Ražotāji nodrošina, ka uz to produktiem ir tipa, partijas vai sērijas numurs vai cits identifikācijas elements vai, ja produkta izmērs vai raksturs to neatļauj, ka vajadzīgā informācija ir sniegta uz iesaiņojuma vai produktam pievienotajā dokumentā.

9.Pēc kompetentas valsts iestādes pamatota pieprasījuma importētāji sniedz tai saprotamā valodā visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai apliecinātu produkta atbilstību. Importētāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai novērstu to produktu radītos riskus, kurus viņi laiduši tirgū.

8.Importētāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir laiduši tirgū, neatbilst 3. pantā minētajām prasībām, nekavējoties veic nepieciešamos korektīvos pasākumus, lai panāktu attiecīgā produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja produkts rada risku, importētāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

6.Pēc kompetentas valsts iestādes pamatota pieprasījuma izplatītāji sniedz tai visu informāciju un dokumentāciju, kas nepieciešama, lai pierādītu produkta atbilstību. Izplatītāji pēc šīs iestādes pieprasījuma sadarbojas ar to jebkādos pasākumos, kas veikti, lai novērstu to produktu radītos riskus, kurus viņi darījuši pieejamus tirgū.

5.Izplatītāji, kas uzskata vai kam ir iemesls uzskatīt, ka produkts, kuru tie ir darījuši pieejamu tirgū, neatbilst šai direktīvai, pārliecinās, ka ir veikti nepieciešamie korektīvie pasākumi, lai panāktu produkta atbilstību vai arī vajadzības gadījumā lai to izņemtu no tirgus vai atsauktu. Turklāt, ja produkts rada risku, izplatītāji nekavējoties par to informē kompetentās valsts iestādes tajās dalībvalstīs, kurās viņi produktu darījuši pieejamu, norādot sīku informāciju, jo īpaši par neatbilstību un jebkuriem veiktajiem koriģējošajiem pasākumiem.

2.Produktus un pakalpojumus, kas atbilst 1. punktā minētajām KTS vai to daļām, uzskata par atbilstošiem pieejamības prasībām, kuras minētas 3. pantā un uz kurām attiecas minētās KTS vai to daļas.

Produktus un pakalpojumus, kas atbilst tiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, pieņem par atbilstīgiem 3. pantā minētajām pieejamības prasībām, kas iekļautas minētajos standartos vai to daļās.

6.Ja uzņēmēji attiecībā uz konkrētu produktu vai pakalpojumu ir izmantojuši izņēmumu, kas paredzēts 1.–5. punktā, tie par to paziņo attiecīgajai tirgus uzraudzības iestādei tajā dalībvalstī, kurā produkts vai pakalpojums ir laists tirgū vai darīts pieejams. Paziņojumā ietver 3. punktā minēto novērtējumu. Mikrouzņēmumi ir atbrīvoti no šīs paziņošanas prasības, bet pēc attiecīgās tirgus uzraudzības iestādes pieprasījuma tiem jāspēj iesniegt attiecīgos dokumentus.

4.Slogu neuzskata par nesamērīgu, ja to kompensē ar finansējumu (publisko vai privāto) no citiem avotiem, kas nav uzņēmēju pašu finansējums.

6.Citas dalībvalstis, izņemot to dalībvalsti, kura procedūru uzsākusi, nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par pieņemtajiem pasākumiem un sniedz jebkādu to rīcībā esošu papildu informāciju saistībā ar attiecīgā produkta neatbilstību, un, ja tās nepiekrīt paziņotajiem valsts pasākumiem, informē par saviem iebildumiem.

5.Šā panta 4. punktā minētajā informācijā ietver visas pieejamās ziņas, jo īpaši datus neatbilstīgā produkta identificēšanai, datus par tā izcelsmi, iespējamās neatbilstības veidu un ar to saistīto risku, veikto valsts pasākumu veidu un ilgumu un attiecīgā uzņēmēja sniegtos argumentus. Tirgus uzraudzības iestādes jo īpaši norāda, vai neatbilstība ir saistīta ar kādu no šiem iemesliem:

4.Ja attiecīgais uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā laikposmā neveic pienācīgus koriģējošos pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus vajadzīgos pagaidu pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka produkti tiek darīti pieejami valsts tirgū, izņemtu produktus no tirgus vai atsauktu tos. Par minētajiem pasākumiem tirgus uzraudzības iestādes nekavējoties informē Komisiju un pārējās dalībvalstis.

Ja šajā novērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka produkts neatbilst šajā direktīvā noteiktajām prasībām, tās nekavējoties lūdz attiecīgajam uzņēmējam veikt visus vajadzīgos koriģējošos pasākumus, lai panāktu produkta atbilstību šīm prasībām vai lai proporcionāli riskam to izņemtu no tirgus vai atsauktu šo iestāžu noteiktā pienācīgā termiņā.

2.Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par pamatotu, visas dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu neatbilstīgā produkta izņemšanu no to tirgiem, un par to informē Komisiju. Ja valsts pasākums tiek uzskatīts par nepamatotu, attiecīgā dalībvalsts atsauc šo pasākumu.

2.Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un preventīvas.

3.Dalībvalstis par minētajiem noteikumiem un pasākumiem nekavējoties informē Komisiju un nekavējoties paziņo tai par jebkādiem turpmākiem grozījumiem, kas ietekmē šos noteikumus un pasākumus.

4.Nosakot sankcijas, ņem vērā neatbilstības pakāpi, tostarp attiecīgo neatbilstīgo produktu vai pakalpojumu vienību skaitu, kā arī skarto cilvēku skaitu.

27. pants

Transponēšana

1.Dalībvalstis vēlākais līdz [… insert date - two years after the entry into force of this Directive] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis minēto noteikumu tekstu tūlīt dara zināmu Komisijai.

2.Tās piemēro minētos noteikumus no [… insert date - six years after the entry into force of this Directive].

3.Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce.

4.Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

5.Dalībvalstis, izmantojot 3. panta 10. punktā paredzēto iespēju, dara Komisijai zināmus to valsts tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem šajā saistībā, un ziņo Komisijai par progresu to īstenošanā.

28. pants

Ziņošana un pārskatīšana

Līdz […insert date - five years after the application of this Directive] un pēc tam reizi piecos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu.

1.Lai novērtētu nepieciešamību pārskatīt šo direktīvu, ņemot vērā sociālos, ekonomikas un tehnoloģiskos sasniegumus, ziņojumā cita starpā izvērtē produktu un pakalpojumu pieejamību un ietekmi uz uzņēmējiem un personām ar invaliditāti, ja iespējams, apzinot jomas, kurās var samazināt slogu.

2.Dalībvalstis laicīgi dara zināmu Komisijai visu tai nepieciešamo informāciju šāda ziņojuma sagatavošanai.

3.Komisijas ziņojumā ņem vērā ekonomiski ieinteresēto personu un attiecīgo nevalstisko organizāciju, tostarp personu ar invaliditāti un vecākus cilvēkus pārstāvošu organizāciju, viedokli.

29. pants

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

30. pants

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.