LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 81/1

ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 1/2008

par procedūrām, ko piemēroja 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada lielo ieguldījumu projektu ex ante un ex post vērtēšanā, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2008/C 81/01)

SATURS

GLOSĀRIJS

I–VII KOPSAVILKUMS

1.–8. IEVADS

1.–7. Definīcijas un apstiprināšanas noteikumi

8. Līdzekļu apmērs

9.–13. REVĪZIJAS UN ŠĀ ZIŅOJUMA TVĒRUMS

14.–34. VAI KOMISIJA ADEKVĀTI SAGATAVO KOPIENAS FINANSĒJUMU LIELAJIEM PROJEKTIEM?

14.–16. Sākotnējās izskatīšanas noteikumi un revīzijas kritēriji

17.–20. Projektu izskatīšana: metodes ir uzlabotas, bet vēl jānostiprina procedūras

21.–25. Izmaksu un labumu analīze: dažādas kvalitātes apstrāde

26.–34. Kopienas finansiālās palīdzības noteikšana: kritēriji interpretēti un piemēroti nekonsekventi

35.–55. VAI LIELO PROJEKTU EX POST NOVĒRTĒŠANA DOD REZULTĀTUS, KAS NODER TURPMĀKU LĒMUMU PIEŅEMŠANĀ?

35.–39. Ex post novērtēšanas noteikumi un revīzijas kritēriji

40.–41. Vairāki plašaptveroši novērtējumi, bet ļoti maz lielo projektu individuālu novērtējumu

42.–49. Faktori, kas traucēja lielo projektu ex post novērtēšanu

43.–46. Nepilnīgi palīdzības pieteikumi

47.–49. Nepienācīga uzraudzība

50.–55. Risks 2000.–2006. gada posma novērtēšanai

56.–58. JAUNIE NOTEIKUMI 2007.–2013. GADA POSMAM

59.–65. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

59.–62. Secinājumi

63.–65. Ieteikumi

I pielikums. Paraugi (I un II) attiecīgajās dalībvalstīs. Pārbaudīto projektu saraksts

II pielikums. Pārbaudītie 2000.–2006. gada lielie projekti. Pašreizējās vērtības noteikšanas likmes un atsauces laikposmi

Komisijas atbildes

GLOSĀRIJS Darbības programma Komisijas apstiprināts dokuments, kurā paredzēts saskaņotu prioritāšu kopums un daudzgadu pasākumi šā kopuma īstenošanai. Pasākumus var īstenot, izmantojot vienu vai vairākus struktūrfondus vai citus finanšu instrumentus, tostarp EIB. Efektivitāte Attiecība starp sasniegtajiem rezultātiem un izvirzītajiem mērķiem. ERAF (Eiropas Reģionālās attīstības fonds) Finanšu instruments, kas izveidots, lai veicinātu ekonomisko un sociālo kohēziju starp ES dalībvalstīm, izlīdzinot reģionu nelīdzsvarotību un pārstrukturējot reģionus, kuru attīstība atpaliek. ERAF intervences pasākumus galvenokārt īsteno darbības programmās, kurās ietilpst liels skaits projektu. Iekšējās atdeves koeficients (IAK) Likme, ar kādu ieguldījums nes peļņu. — Finansiālais iekšējās atdeves koeficients ir atdeves likme, kuras aprēķins balstās tikai uz to finansējumu, kas saistīts tieši ar projektu. — Ekonomiskais iekšējās atdeves koeficients ir atdeves likme, kuras aprēķinā ņem vērā ārējus ekonomiskos faktorus. Ietekme Sociālekonomiskās sekas, kam par iemeslu varētu būt attiecīgais intervences pasākums. Izmaksu un labumu analīze Paņēmiens, ar kuru salīdzina intervences visas izmaksas un visus ieguvumus, lai noteiktu, vai ieguvumi jeb labumi pārsniedz izmaksas un, ja tā, kādā proporcijā. Jutīguma analīze Projekta paredzamā rezultāta stabilitātes izpēte, ņemot vērā mainīgo svārstības. Kohēzijas fonds Instruments, kas izveidots, lai veicinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, finansējot lielus vides aizsardzības un transporta projektus tajās dalībvalstīs, kuru NKP uz vienu iedzīvotāju nesasniedz 90 % no Kopienas vidējā kopprodukta. Sākumā Kohēzijas fondu izmantoja Spānijā, Grieķijā, Īrijā un Portugālē, bet kopš 2004. gada 1. janvāra Īrija vairs nav tiesīga pretendēt uz atbalstu no šā fonda. Kopš pievienošanās Kopienai šo fondu izmanto jaunās dalībvalstis. Liekā palīdzība Izmaiņas, kas ir acīmredzamas, bet kas būtu notikušas arī bez publiskā sektora intervences. Produktivitāte Attiecība starp izmantotajiem resursiem un sasniegtajiem rezultātiem. Programmu posms Daudzgadu cikls, kurā plāno un izpilda struktūrfondu izdevumus. Riska analīze Izpēte, kuras mērķis ir noteikt varbūtību, ka sākotnēji aprēķināto projekta mainīgo vērtība reāli apstiprināsies. Struktūrfondi Kopienas fondi, no kuriem finansē darbības, kuru mērķis ir mazināt ES reģionu attīstības atšķirības. Galvenais šo darbību finansēšanas instruments ir ERAF. Tīrā pašreizējā vērtība (TPV) Vērtība, ko iegūst, konkrētā laikā diskontējot to visu skaidrās naudas atlikumu vērtību, kas radīsies visa projekta gaitā. Šī metode ļauj salīdzināt dažādus projektus.

KOPSAVILKUMS

I. ES regulās “lielie” infrastruktūras un produktīvu ieguldījumu projekti pamatā ir definēti pēc iesaistīto finanšu apjoma. Ņemot vērā šādu projektu tautsaimniecisko nozīmi un potenciālo ietekmi, pirms to apstiprināšanas tiem piemēro īpašas sākotnējās izskatīšanas procedūras. Tā paša iemesla dēļ ir jādokumentē informācija, lai faktiski sasniegtos rezultātus varētu salīdzināt ar plānotajiem. (Sk. 1.–8. punktu.)

II. Palātas revīzijā pārsvarā tika pārbaudīti ERAF lielie projekti, kā arī Kohēzijas fonda projekti 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada programmu posmos. Šajā ziņojumā aplūkotas divas galvenās tēmas: lielo projektu sagatavošana Komisijas apstiprināšanai un to vērtēšana pēc īstenošanas. (Sk. 9.–13. punktu.)

III. Palāta konstatēja vairākas nepilnības sākotnējās izskatīšanas procedūrā abos minētajos programmu posmos. Nepilnības sevišķi skāra projektu novērtēšanu un Kopienas līdzfinansējuma proporcijas noteikšanu. Ārkārtīgi atšķīrās kvalitāte, kādā projektu iniciatori sagatavoja palīdzības pieteikuma atbalstam prasīto izmaksu un labumu analīzi; tas pats sakāms par veidu, kādā Komisija šo analīzi izmantoja. Šie konstatējumi liek apšaubīt, vai īpašā procedūra, ko piemēro lielo projektu apstiprināšanai, dod pievienoto vērtību. (Sk. 14.–34. punktu.)

IV. Palāta iesaka Komisijai piemērot efektīvākas sākotnējās izskatīšanas procedūras, izmantojot jau izstrādātos paņēmienus, nodrošināt izmaksu un labumu analīzes stingru ievērošanu – īpaši attiecībā uz sniegtajiem datiem – un turpmāk vairāk ņemt vērā faktorus, kas ļauj pielāgot Kopienas līdzdalības proporciju. (Sk. 63. punktu.)

V. 1994.–1999. gada lielo projektu ex post novērtēšanu (un revīzijas laikā Komisija varēja paveikt vienīgi šā posma novērtēšanu) nopietni vājināja tas, ka trūka attiecīgas un precīzas informācijas par paredzamajiem rezultātiem un regulāro uzraudzību. Šādos apstākļos vērtēšana nesniedza informāciju, kas noderētu lēmumu pieņemšanā nākamajam posmam, izņemot vienu vērtējuma ziņojumu par projektiem, ko finansēja no Kohēzijas fonda. ERAF 2000.–2006. gada lielo projektu vērtēšanā, kas vēl jāveic, varēs izmantot stingrākus noteikumus, īpaši uzraudzības jautājumā. Tomēr līdz šim daudz kas vēl nav darīts, lai šos noteikumus izmantotu praksē. (Sk. 35.–55. punktu.)

VI. Saskaņā ar struktūrfondu noteikumiem 2007.–2013. gadam Komisijai ex post nav jāvērtē atsevišķi lielie projekti. Tomēr Palāta iesaka, lai pēc lielo projektu pabeigšanas to konkrēto mērķu sasniegšanu novērtētu valstu vadošās iestādes un saņēmēji, kuriem šādi gūta informācija noderētu. Tādēļ Komisijai jāpārliecinās, lai palīdzības pieteikumos būtu iekļauta vajadzīgā informācija par rādītājiem un sākotnējo stāvokli un lai šo informāciju strikti uzraudzītu. Komisijai jāanalizē prasības, kādas tā ir izvirzījusi novērtējumos iekļaujamai un tai nosūtāmai informācijai, lai nodrošinātu, ka tai ir pieejami attiecīgi un ticami dati par lielo projektu ietekmi. (Sk. 64. punktu.)

VII. Ilgākā termiņā Palāta aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi pārdomāt, kāds ir nolūks lielo projektu īpašajai kārtībai. (Sk. 65. punktu.)

IEVADS

Definīcijas un apstiprināšanas noteikumi

1. Jēdziens “lielie projekti” pamatā ir definēts Kopienas regulās, kas attiecas uz ERAF (1). Projekta “lielums” ir atkarīgs no iesaistīto finanšu apmēra.

2. 1994.–1999. gada programmu posmā lielie projekti bija definēti kā projekti, “kuru kopējās izmaksas, ko ņem vērā, nosakot Kopienas palīdzības apmēru, parasti pārsniedz 25 miljonus ekiju infrastruktūras ieguldījumiem vai 15 miljonus ekiju produktīviem ieguldījumiem” (2).

3. 2000.–2006. gada programmu posmā lielie projekti definēti kā projekti, “kuru kopējās izmaksas, ko ņem vērā, nosakot fondu ieguldījumu, pārsniedz 50 miljonus EUR” (3). Turklāt šiem projektiem jāietver ekonomiski nedalāmu darbu sērijas, kam ir precīza tehniska funkcija un skaidri noteikti mērķi. Tāpat kā iepriekšējā posmā, ieguldījumus varēja veikt infrastruktūrā, vai tiem bija jābūt produktīviem ieguldījumiem (4).

4. Regulās attiecībā uz Kohēzijas fondu lielie projekti abiem aplūkotajiem posmiem nav definēti (5). Taču, tā kā kohēzijas valstīs līdzīgus transporta infrastruktūras vai vides projektus var finansēt vai nu no Kohēzijas fonda, vai arī no ERAF, tad revidenti pēc analoģijas pārbaudīja arī vairākus Kohēzijas fonda projektus, kurus atlasīja pēc to kopējām izmaksām un kuriem izmantoja tādus pašus kritērijus kā ERAF lielajiem projektiem.

5. Atbilstīgi apstiprināšanas noteikumiem ERAF lielos projektus 1994.–1999. gada posmam varēja iesniegt individuāli vai kā daļu no darbības programmas. Jebkurā gadījumā Komisiju informēja par lielajiem projektiem un plānoja vēlāk iesniegt sīkākus datus (6), bet netika prasīts oficiāls apstiprinājuma lēmums.

6. Visus ERAF lielos projektus 2000.–2006. gada posmā finansēja kā daļu no plašākas palīdzības programmas (7), tomēr saskaņā ar noteikumiem Komisijai tie bija jāapstiprina individuāli (citus projektus apstiprināja tikai dalībvalstīs) (8).

7. Kohēzijas fonda projektus abos posmos varēja finansēt tikai individuāli. Par katru projektu pieņēma atsevišķu lēmumu.

1. tabula

“Lielo projektu” definīcijas

FONDS 1994.–1999. gada posms 2000.–2006. gada posms ERAF “lielie projekti” (infrastruktūras un produktīvu ieguldījumu projekti) Kopējās izmaksas pārsniedz — 25 miljonus ekiju infrastruktūrai — 15 miljonus ekiju produktīviem ieguldījumiem Kopējās izmaksas pārsniedz 50 miljonus EUR visu veidu projektiem Turklāt darba ekonomiska un tehniska nedalāmība un skaidri noteikti mērķi Individuāls projekts vai projekts kā daļa no plašākas intervences programmas Projekts vienmēr daļa no plašākas intervences programmas Kohēzijas fonda “lielie projekti” (transporta infrastruktūras un vides aizsardzības projekti) Regulās definīcijas nav Revīzijas nolūkiem – kopējās izmaksas pārsniedz 25 miljonus ekiju Regulās definīcijas nav Revīzijas nolūkiem – kopējās izmaksas pārsniedz 50 miljonus EUR Individuāls projekts Individuāls projekts

Līdzekļu apmērs

8. Turpmāk 2. tabulā ir redzamas no ERAF un Kohēzijas fonda atbalstīto lielo projektu kopējās izmaksas abos programmu posmos.

2. tabula

Kopienas atbalstu saņēmušo “lielo projektu” kopējās izmaksas

1994.–1999. gada posms 2000.–2006. gada posms Miljardi ekiju Projektu skaits Miljardi EUR Projektu skaits ERAF lielie projekti 36 676 48 279 Kohēzijas fonda lielie projekti 12 147 23 154 kopā 48 823 71 437

REVĪZIJAS UN ŠĀ ZIŅOJUMA TVĒRUMS

9. Ņemot vērā, ka finansiāli vērienīgi individuāli projekti var ievērojami ietekmēt reģionālo attīstību, lielajiem ieguldījumu projektiem piemēro sarežģītāku sākotnējās izskatīšanas kārtību nekā citiem projektiem. Kopš 2000.–2006. gada posma šādiem projektiem prasa arī atsevišķu apstiprinājuma lēmumu. Minētā iemesla dēļ tiek prasīts arī retrospektīvs novērtējums par piešķirto resursu reāli radīto rezultātu, lai izdarītu secinājumus, kas noderētu projektu izstrādei un atlasei turpmākos posmos.

10. Tāpēc Palātu interesēja atbildes uz šādiem jautājumiem: — Vai Komisija adekvāti sagatavo Kopienas finansējumu lielajiem projektiem? — Vai lielo projektu ex post novērtēšana dod rezultātus, kas noder turpmāku lēmumu pieņemšanā?

11. Dokumentu pārbaudēs un pārbaudēs dalībvalstīs revidenti skatīja paraugu ar 20 pabeigtiem lielajiem projektiem no 1994.–1999. gada posma un 30 lielajiem projektiem no 2000.–2006. gada posma. Papildus vēl 36 lielajiem projektiem no 2000.–2006. gada posma tika veiktas dokumentu pārbaudes Komisijā (sk. I pielikumu).

12. Lielo projektu sākotnējās izskatīšanas sistēmas revīzija aptvēra Komisijas ieviestās procedūras 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada posmam. Šajā ziņojumā ir norādīts uz pakāpeniski panāktajiem uzlabojumiem. Konkrētajā jautājumā sniegtie ieteikumi, iespējams, ietekmēs projektu īstenošanu 2007.–2013. gada posmā, kurā visos struktūrfondos ir saglabāts “lielo projektu” jēdziens (9).

13. Ex post novērtējumus bija iespējams revidēt tikai 1994.–1999. gada projektiem, jo Palātas veiktās revīzijas laikā 2000.–2006. gada projektu īstenošana vēl nebija beigusies, tātad ex post novērtējumi vēl nebija sagatavoti (10). Tomēr šajā ziņojumā analizēts, vai ir gaidāmi uzlabojumi attiecībā uz 2000.–2006. gadu. Revīzijas noslēgumā sagatavotie apsvērumi varētu ietekmēt 2000.–2006. gada posma novērtējumus, kas vēl tikai jāsagatavo, bet apsvērumi galvenokārt noderēs novērtējumos par 2007.–2013. gada posmu, kas tikko sācies.

VAI KOMISIJA ADEKVĀTI SAGATAVO KOPIENAS FINANSĒJUMU LIELAJIEM PROJEKTIEM?

Sākotnējās izskatīšanas noteikumi un revīzijas kritēriji

14. Lielo projektu pieteikšana Kopienas līdzfinansējumam ir dalībvalstu atbildībā, un šajā procesā dalībvalstis izmanto pašas savas sākotnējās izskatīšanas procedūras un noteikumus, ņemot vērā attiecīgo ERAF darbības programmu un Kohēzijas fonda prioritātes.

15. No Komisijas neprasa salīdzināt dažādu dalībvalstu projektus, jo finanšu apmērs, kas pienākas katrai valstij, ir noteikts iepriekš, gatavojoties konkrētajam programmu posmam. Tomēr Komisijai jāvērtē finansējamo projektu kvalitāte, t. i., vai atlasītajiem projektiem ir potenciāls gūt rezultātus reģionālās attīstības jomā un vai vajadzīga Kopienas finansiāla iesaistīšanās un tā dotu reālu pievienoto vērtību.

16. Palāta pārbaudīja Komisijas veikto sākotnējo izskatīšanu, uzskatot, ka vajadzīgi turpmāk uzskaitītie elementi, lai šīs izskatīšanas iznākumā būtu iespējams pieņemt vērtīgus projektus: a) kopēji noteikumi palīdzības pieteikumu izskatīšanai, lai nodrošinātu, ka projekts pareizi sagatavots un tajā iekļauta informācija, kas var kalpot par pamatu lēmumam attiecībā uz palīdzības piešķiršanu vai noraidīšanu; b) uz labi pārbaudītām metodēm balstīts lēmumu pieņemšanas process, ko līdzīgi izprot un piemēro gan dalībvalstis, gan Komisija; c) Kopienas finansiālās palīdzības proporcijas noteikšana, pamatojoties uz noteikumiem par publiskās intervences izmantošanu visproduktīvākajā veidā.

Projektu izskatīšana: metodes ir uzlabotas, bet vēl jānostiprina procedūras

17. Palātas veiktajā revīzijā tika konstatēts, ka laika gaitā Komisijas ieviestie pārvaldības paņēmieni ir noslīpēti. Lai gan palīdzības pieteikumu veidlapas ERAF un Kohēzijas fonda lielajiem projektiem 2000.–2006. gadā savstarpēji atšķiras, tās aptver vairāk jautājumu un ir piemērotākas nekā veidlapas, ko izmantoja iepriekšējā posmā. Tāpat izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmata (11), ko dalībvalstīm sagatavo Komisija, ir uzlabota gan no teorijas pasniegšanas, gan praktiskās izmantošanas viedokļa (12).

18. Jāsecina, ka pieteikumu izskatīšanas kvalitāte bija dažāda: — par sākotnējo izskatīšanu atbild vairāki pārvaldības dienesti (Komisijas ģeogrāfiskās nodaļas vērtē projektus kopumā, bet Vērtēšanas nodaļa izskata izmaksu un labumu analīzi), taču ilgi netika ieviesta kopēja pieeja, piemēram, kontrollapas. Tikai 2003. gadā ieviesa izvērtējuma kopsavilkuma tabulas [appraisal summary tables] un kontrollapas konkrēti lielajiem projektiem, bet pirms tam bija izstrādātas tikai procedūru rokasgrāmatas un vade mecum struktūrfondiem un Kohēzijas fondam kopumā; — dienestu savstarpēja apspriešanās reizēm atklāj pretējus viedokļus, galvenokārt par palīdzības piemērotību un apmēru. Atbildīgās ģeogrāfiskās nodaļas šādus viedokļus ne vienmēr ņem vērā, ja vien tie nav izskaidroti attiecīgā projekta lietas dokumentos. Reizēm atbildīgā nodaļa nesniedz atbildes uz citu dienestu lūgumiem pēc papildu informācijas (sk. 1. izcēlumu); — kohēzijas valstīs nav skaidru noteikumu, pēc kuriem izlemt, vai lieli transporta vai vides projekti finansējami no ERAF vai no Kohēzijas fonda. Izņēmums ir noteikums, ka Kohēzijas fonda prioritāte ir Eiropas transporta tīkli (TEN-T). Fakts, ka no Kohēzijas fonda finansējamiem projektiem ir paredzēta lielāka maksimālā pieļaujamā summa, ir izraisījis gadījumus, kad līdzīgiem projektiem ir noteiktas dažādas finansiālās līdzdalības proporcijas. Turklāt lēmums par to, vai projekts finansējams no ERAF vai no Kohēzijas fonda, ietekmē arī uzraudzības un ex post novērtēšanas kārtību (sk. 2. izcēlumu). 1. izcēlumsViens Komisijas dienests norādīja, ka ieguldījumi produktīvajos projektos bija paredzami ļoti ienesīgi, tāpēc tiem nevajadzētu piešķirt palīdzību. Cits dienests ierosināja samazināt vienam no transporta infrastruktūras projektiem prasīto 60 % līdzdalības proporciju, jo projektu bija paredzēts īstenot dalībvalsts turīgākajā reģionā, bet citos mazāk turīgos reģionos attiecīgās iestādes piemēroja zemākas proporcijas. Proporcijas samazinājumu centās panākt vēl vienā projektā ar ļoti augstu ieguldījumu atdevi. Galu galā proporciju nesamazināja nevienam no minētajiem projektiem. Kādu metro būvniecības projektu pārveidoja par vides projektu, kas finansējams no Kohēzijas fonda, kad Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāts to bija atteicies uzskatīt par transporta infrastruktūras projektu, lai gan Vides ģenerāldirektorāts komentēja, ka tikai 1–3 % no projektā gūtiem labumiem būtu uzlabojumi vides jomā. 2. izcēlumsGrieķijā izvēle, vai projektu finansēt no viena vai otra fonda, pēc apspriešanās ar Komisiju ir atkarīga no projekta sagatavotības un plānošanas stadijas, kā arī no resursu pieejamības. Šis fakts ir izraisījis diezgan neloģisku situāciju, kad liela transporta projekta pagarinājuma vienu projektu daļēji finansēja no Kohēzijas fonda ar 66,3 % līdzdalību, bet otru – no ERAF ar 50 % līdzdalību kā daļu no darbības programmas.

19. Sākotnējās izskatīšanas procesā tika pieļauti būtiski kavējumi. Parasti nebija ievērots divu mēnešu termiņš, kādā pēc pieteikuma saņemšanas Komisijai jāapstiprina Kopienas palīdzības līmenis (13). Uz vietas revidētajiem ERAF un Kohēzijas fonda projektiem caurmērā apstiprinājums bija saņemts pēc 187 dienām, amplitūdā no 46 dienām līdz 1 001 dienai. Šie kavējumi izskaidrojami ar to, ka Komisijai jāvāc sīkāka informācija par lielāko daļu lielo projektu, kam galvenais iemesls ir ekoloģiskās analīzes zemā kvalitāte vai tās neveikšana vispār (bet šī analīze bieži ir obligāta) un projektu finansiālās un ekonomiskās analīzes īpašie aspekti (14). Arī dalībvalstis bieži atbild ar novēlošanos, kam daļējs skaidrojums ir nepilnības, kas krietnu laiku ietekmēja projektu pārvaldību.

20. Reizēm Komisija projektu apstiprināšanā bija pārāk piekāpīga: — projektus apstiprināja, pirms tie bija pilnībā gatavi, par ko liecina budžetu pārsniegšana un īstenošanas termiņu neievērošana. Pat tad, ja Komisiju par šo problēmu informēja, tā projektus apstiprināja tik un tā; — daži projekti – gluži pretēji – laikā, kad tos iesniedza apstiprināšanai, bija jau gandrīz pabeigti. Daži produktīvie projekti dienā, kad Komisijai nosūtīja pieteikumu, fiziski jau tuvojās darbu nobeigumam, lai gan vēl nebija slēgti konti. Tādos apstākļos projektu vairs nevarēja mainīt, un Komisijai atlika vai nu pieteikumu apstiprināt, vai arī noraidīt; — produktīviem ieguldījumiem reti pārbaudīja, vai ir ievērots publiskās intervences nepieciešamības princips. Pieņemot finansēšanas lēmumus, kā pietiekami svarīgs nebija apsvērts kritērijs, vai palīdzība kompensē tirgus nepilnības un vai līdzfinansējums neaiziet “liekai palīdzībai”; — daži lielie projekti neatbilda kritērijam, ar kuru saskaņā lielajiem projektiem jāietver ekonomiski nedalāmu darbu sērijas, kam ir precīza tehniska funkcija un skaidri noteikti mērķi (sk. 3. punktu). Vairāki ERAF projekti, ko apstiprināja kā lielos projektus, faktiski sastāvēja no atsevišķiem projektiem. Tas ir svarīgi, jo pieteikuma iesniegšana par lielu projektu dod de facto tiesības atlikt formulas “n+2. gads” piemērošanu uz laiku, kamēr projektu izskata, un šis laiks var krietni ieilgt (15).

Izmaksu un labumu analīze: dažādas kvalitātes apstrāde

21. Izmaksu un labumu analīze, kas palīdzības pieteikumu pamatošanai prasīta tiesību aktos, ir galvenais pamats Komisijas lēmumiem par Kopienas finansējuma piešķiršanu vai atteikšanu. Šīs analīzes pienācīga izmantošana ir būtiski svarīga iesniegto projektu kvalitātes vērtēšanā. Analīzes mērķis ir salīdzināt paredzētos resursus ar sociālekonomiskajiem ieguvumiem, ko vidēji ilgā termiņā varētu gūt no ierosinātās darbības (16). Komisija var lūgt pieteikuma atbalstam iesniegto analīzi pārstrādāt vai izvērst, vai var projektu vērtēt pati, vajadzības gadījumā lūdzot neatkarīgu ekspertu viedokli un EIB palīdzību.

22. Kaut arī Komisija ir publicējusi izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmatu lielajiem projektiem (sk. 17. punktu), revidenti atklāja, ka projektu iniciatoru iesniegtās finansiālās un ekonomiskās analīzes kvalitāte bija ļoti atšķirīga.

23. Komisijas attieksme pret šādu rīcību nav viennozīmīga. Reizēm Komisija pieļauj vairākas nepilnības un projektus apstiprina, neprasot sīkākas ziņas, bet citreiz tā apstiprinājumu atliek līdz laikam, kad tai iesniedz būtisku finanšu informāciju.

24. Palātas veiktajā revīzijā atklājās turpmāk uzskaitītie trūkumi un nesakritības, kas vājina projektu izvērtēšanas kvalitāti: — trūkst informācijas, lai vērtētu analīzes pareizību: vairākiem projektiem finansiālajā un ekonomiskajā analīzē norādīta vien ieguldījuma summa un izmaksas un ieņēmumi, bet šie cipari pat nav iedalīti sīkāk; citiem projektiem iesniedz tikai analīzes rezultātus, — trūkst dažādu elementu: reizēm trūkst ekonomiskās analīzes vai arī izmaksu un labumu analīzes galaziņojuma; bieži nepilnīgs ir riska un jutīguma analīzes saturs; nav norādīti koeficienti un atsauces laikposmi (sk. II pielikumu); tieša ietekme uz vidi ir tikai aprakstīta vai minēta, bet tai nav noteikta finansiālā vērtība vai tā noteikta tikai daļēji. Vairākiem lieliem transporta infrastruktūras projektiem, kas ietilpst plašākos projektos, nav sniegts visa projekta pārskats, lai gan to vajag, lai vērtētu līdzfinansēšanai pieteikto projekta daļu (sk. 3. izcēlumu). Lielu rūpniecības projektu rezultāti un ietekmes rādītāji reti ir izteikti skaitļos, izņemot nodarbinātību (tiešu un netiešu darba vietu radīšana, darba vietu saglabāšana), — pretrunīga vai kļūdaina prakse: gan publiskās infrastruktūras projektu, gan produktīvu ieguldījumu analīzē – pat vienā un tajā pašā dalībvalstī – izmanto dažādus finansiālos un ekonomiskos koeficientus pašreizējās vērtības noteikšanai (sk. II pielikumu). Ne vienmēr ir skaidrs, vai atdeves likmes aprēķinos ir vai nav iekļauta Kopienas palīdzība; aprēķinot finansiālo iekšējās atdeves koeficientu (IAK) un tīro pašreizējo vērtību (TPV), ņem vērā amortizāciju, kas ir pretrunā vispāratzītajiem finansiālās analīzes principiem. Visbeidzot, samērā lielai daļai revidēto produktīvo ieguldījumu bija identiski finansiālā un ekonomiskā IAK un TPV dati. 3. izcēlumsSaistībā ar pārrobežu tuneļa būvniecību lielā projekta pieteikumu iesniedza viena no divām iesaistītajām dalībvalstīm. Lai vērtētu pieteikuma iesniedzējas dalībvalsts daļu, būtu noderējis pārskats par visu tuneļa projektu. Tas pats attiecas uz pārrobežu automaģistrālēm. Savukārt, īstenojot valsts mēroga automaģistrāļu un dzelzceļu projektus, daudzos gadījumos katrai kārtai sagatavoja atsevišķu ekonomiskās ietekmes novērtējumu, jo katra kārta bija liels projekts, bet nesagatavoja kopēju ekonomiskās ietekmes novērtējumu. Kopumā jāatzīmē, ka analīzes kvalitāte ir vājāka lielajiem produktīvu ieguldījumu projektiem.

25. Palīdzības pieteikumiem pievienotās analīzes zemā kvalitāte nozīmē, ka Komisija projektu sākotnējās izskatīšanas stadijā ne vienmēr efektīvi izvērtēja projektu izmaksu un ieguvumu analīzi. Tāpēc gan infrastruktūras ieguldījumu projektus, gan produktīvu ieguldījumu projektus pilnībā noraidīja ārkārtīgi reti. Tāpat ārkārtīgi reti lūdza projektus pārstrādāt pēc tam, kad tos bija izskatījusi Komisija.

Kopienas finansiālās palīdzības noteikšana: kritēriji interpretēti un piemēroti nekonsekventi

26. Komisijas veiktās administratīvās izskatīšanas mērķis ir “apstiprināt vai grozīt Kopienas palīdzības līmeni” (17). Šī norma ieviesta, lai palīdzības piešķiršana būtu efektīva, un tā nodrošina, ka finansējamais projekts saņem izpildei vajadzīgos resursus, bet saņēmējs negūst nepamatotas priekšrocības. Šis noteikums ir īpaši svarīgs tad, ja saņēmēji ir privāti uzņēmumi, jo Kopienas finansējums var deformēt tirgus apstākļus.

27. Kopienas palīdzības maksimālais apmērs ir paredzēts attiecīgos noteikumos. Maksimālais apmērs ir zemāks ieguldījumiem infrastruktūrā, kas rada nozīmīgus tīros ieņēmumus, un ieguldījumiem uzņēmumos (18). Papildus jāievēro visi attiecīgie Kopienas noteikumi un valsts atbalsta maksimums.

28. Minēto maksimālo apmēru robežās vienīgais precīzais elements, ko Komisija izmantojusi Kopienas palīdzības proporcijas noteikšanā, ir trūkstošā finansējuma [financing gap] attiecība, kuru piemēro tikai ieņēmumus radošiem infrastruktūras projektiem. Šo attiecību iegūst, aprēķinot pašreizējā vērtībā izteiktu sākotnējā ieguldījuma izmaksu to daļu, ko nesedz pamatdarbības ieņēmumu tīrā pašreizējā vērtība (ieskaitot atlikušo vērtību) (19). Šāds aprēķins ļauj noteikt publiskās intervences maksimālo līmeni. Komisija 2003. gadā uzlaboja metodi, pēc kuras veikt aprēķinu lielajiem sanitārijas un cieto atkritumu saimniecības projektiem (20), lai būtu ņemta vērā ieņēmumu radīšana, bet tajā pašā laikā lai neciestu saņēmēji, kuri rūpīgi ievēro principu “maksā piesārņotājs” (21).

29. Praksē dažos Palātas revidētajos gadījumos, kad bija piemērots trūkstošā finansējuma attiecības princips, vai nu Kopienas līdzdalībai bija noteikta pārāk liela proporcija, vai pastāvēja šaubas par šā principa pareizu piemērošanu.

30. Izņemot trūkstošā finansējuma metodi, nav nekādu citu norādījumu, kuros būtu aprakstīti citi elementi, kas jāņem vērā Kopienas palīdzības daļas pielāgošanā. Tas izskaidro zināmas viedokļu atšķirības dienestu savstarpējās apspriedēs (sk. 18. punktu). Tā kā nav iepriekš definētu kritēriju, palīdzības proporciju katrā gadījumā pielāgo citādi, un nav iespējams pārbaudīt konsekvenci šajā jautājumā.

31. Palātas veiktajā revīzijā tika konstatēts, ka, samazinot palīdzības proporciju ieņēmumus neradošiem sabiedriskās infrastruktūras ieguldījumu projektiem, neņem vērā sociālekonomiskos aspektus (“konteksta” elementus, piemēram, reģiona rūpniecības attīstības pakāpi vai relatīvo turību). Tāpat neņem vērā tādus kritērijus kā saistību ar citām Kopienas darbībām, konkrēti, to papildināšanu. Komisija kritiski neizvērtēja arī projektu iniciatoru ierosinātās finansēšanas struktūras.

32. Savukārt, revidējot produktīvu ieguldījumu projektus, atklājās, ka palīdzības proporcijas noteikšanas metode bijusi diezgan automātiska: — vairumā gadījumu piešķirtā proporcija palika tāda pati, kāda prasīta, — palīdzības proporcijas pielāgošanā neņēma vērā finansiālo izmaksu un labumu analīzi (kuras svarīgākie elementi ir finansiālais IAK un TPV un riska un jutīguma analīze). Dažiem ļoti ienesīgiem projektiem ar augstu finansiālo IAK piešķīra lielu līdzfinansējumu, lai gan citi Komisijas dienesti, kas nebija atbildīgā ģeogrāfiskā nodaļa, uzsvēra iespējamo “lieko palīdzību”. Revīzija liecina, ka reizēm pēc projektu īstenošanas tiešām tika konstatēta liekā palīdzība (sk. 4. izcēlumu), — palīdzības proporcijas noteikšanā, ievērojot tiesību aktos noteiktās maksimālās summas un noteiktos valsts atbalsta maksimālos līmeņus, parasti neņēma vērā sociālekonomiskos kritērijus (piemēram, pievienoto vērtību, darba vietu radīšanu vai saglabāšanu, sviras efektu). Tomēr kā labas prakses piemēru var minēt produktīvus ieguldījumus Spānijā, kur kompetentās valsts iestādes līdzdalības proporcijas noteikšanā izmantoja arī nefinansiālus kritērijus un līdzfinansējumu aprēķināja, atsaucoties uz nodarbinātību, reģiona dabas resursu izmantošanu, pievienoto vērtību (īpaši ražības celšanu), jaunajām tehnoloģijām un dinamikas potenciālu, — Komisijas dienesti neapsvēra, vai piešķīrumu vietā labāk neizmantot aizdevumus. Tomēr aizdevumus vajadzētu apsvērt, sevišķi produktīviem ieguldījumiem ar augstu finansiālo IAK vai uzņēmējdarbībai ar labiem finanšu rādītājiem. Kopumā jāsaka, ka tādus aspektus kā uzņēmuma finanšu stāvokli vai tirgus apstākļus palīdzības līmeņa noteikšanā vērā neņem. 4. izcēlumsViens projekts, kuru realizēja uzņēmums ar ievērojamu peļņu, būtu izdevies bez Kopienas palīdzības. Tāpat bez palīdzības būtu izdevies vēl kāds rūpnieciskās ražošanas projekts, jo attiecīgajam uzņēmumam Eiropas tirgū nebija gandrīz neviena konkurenta. Taču reizēm projekta vietas izvēle var attaisnot arī tādu projektu subsidēšanu, kuriem ir labvēlīgi IAK. Piemēram, kādam uzņēmumam laikā, kad lēma par palīdzību, dažādu produktu tirgū pasaules mērogā bija nozīmīgs īpatsvars, bet līdzfinansēto ieguldījumu bija paredzēts veikt uzņēmuma filiālē 1. mērķa reģionā, un Kopienas dotācija bija svarīgs faktors vietas izvēlē.

33. Komisija minētās nepilnības apzinās. 2004. gadā tā mēģināja savu darbu racionalizēt un Kopienas palīdzības proporciju pielāgot pēc noteiktiem kritērijiem. Šā pasākuma rezultāts bija orientējošas palīdzības proporcijas, ko noteica katrai nozarei, pamatojoties uz konkrētajā nozarē novēroto atdevi, kuru aprēķināja no 200 infrastruktūras un produktīvu projektu finansiālajiem IAK. Šis ir noderīgs paņēmiens, lai gan vēl ļoti ierobežots. Jebkurā gadījumā to ieviesa par vēlu, lai ņemtu vērā projektu dokumentu izskatīšanā.

34. Jaunajos 2006. gadā publicētajos norādījumos (22) ir ierosināts trūkstošā finansējuma aprēķinā iekļaut faktorus, kas nav tīri finansiāli, to starpā publiskā un privātā sektora partnerību un taisnīgumu (t. i., konkrēta reģiona relatīvo turību). Norādījumos arī ietverts jautājums par subsīdiju kombinēšanu ar aizdevumiem, pamatojoties uz nozarei raksturīgo atdevi. Lai gan “konteksta” elementus vēl pilnībā neņem vērā, šie uzlabojumi saskan ar šajā ziņojumā izteikto ierosinājumu Kopienas palīdzības summas diferencēšanai izmantot plašāku un objektīvāku bāzi. Šie uzlabojumi konsekventi un caurskatāmi jāizmanto jaunā programmu posma finansēšanas lēmumos.

VAI LIELO PROJEKTU EX POST NOVĒRTĒŠANA DOD REZULTĀTUS, KAS NODER TURPMĀKU LĒMUMU PIEŅEMŠANĀ?

Ex post novērtēšanas noteikumi un revīzijas kritēriji

35. Vispārējais mērķis projekta vērtēšanai pēc tā pabeigšanas ir atskaitīties par resursu izmantošanu un veiktās darbības efektivitāti un produktivitāti. Šādā vērtējumā īpaši ieinteresēti ir atbildīgie politiķi, vadošās iestādes un saņēmēji. No vērtējuma jāspēj secināt, vai nākotnē vajadzīgi papildu vai korektīvi pasākumi. Tā kā ex post novērtējumā ir apkopota informācija par projekta ietekmi, šā novērtējuma rezultātus var izmantot, lai ar skaitļiem precizētu turpmāku projektu mērķus.

36. Struktūrfondu regulās ir noteikts, ka Kopienas intervences pasākumus šādi novērtē. To sauc par “paveiktā novērtējumu” jeb ex post novērtējumu, un par to atbild Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm (23). Tā kā lielos ERAF projektus, ko iesniedz ārpus darbības programmām, uzskata par intervenci, tad arī par tiem principā sagatavojams ex post novērtējums. Tiesību aktos nav skaidru noteikumu par to, vai ex post vērtējami arī individuāli lielie projekti, kas kopā veido intervences pasākumu (24).

37. Kohēzijas fonda projektiem ir skaidri noteikts, ka ex post jāvērtē katrs projekts (25).

38. Pamata datus, ko izmanto ex post novērtēšanā, galvenokārt vāc dalībvalstis regulārās uzraudzības procesā. 1994.–1999. gada posmā tikai Kohēzijas fonda projektus uzraudzīja individuāli un par katru projektu sagatavoja gada ziņojumus par izpildi. Struktūrfondu projektu uzraudzība saskaņā ar noteikumiem notika augstākā līmenī (pasākumi, prioritātes, darbības programmas, Kopienas atbalsta shēmas u. c. (26).

39. Pārbaudot ex post novērtēšanas stadiju, Palāta balstījās uz šādiem aspektiem: a) lielo projektu izpildes novērtējumam ir jāpalīdz īstenot turpmākus projektus. Galvenās ieinteresētās personas ir valsts iestādes un saņēmēji, jo novērtējumi sniedz informāciju par to, kā uz vietas uzlabot darbību efektivitāti un produktivitāti; b) jau sākumā jādefinē paņēmieni, pēc kādiem uzraudzīt projektu īstenošanu un salīdzināt sasniegumus; c) lai šos paņēmienus varētu izmantot, jāiegūst dati.

Vairāki plašaptveroši novērtējumi, bet ļoti maz lielo projektu individuālu novērtējumu

40. Dalībvalstis ļoti reti veic lielo projektu ex post novērtēšanu (27). Tikai viens no divdesmit Palātas revidētajiem pabeigtajiem projektiem bija novērtēts (sk. 5. izcēlumu). Protams, saņēmēji, vadošās iestādes vai ārējas organizācijas (universitātes vai pētniecības centri) var būt pētījuši visu nozari, kurā attiecīgo projektu īsteno – piemēram, ostu darbību vai autoceļu nozari. Tomēr attiecīgais projekts nav šādu pētījumu tiešs priekšmets, un šādiem pētījumiem nav ex post novērtējuma iezīmes. Turklāt tos ne vienmēr iesniedz dienestiem, kuri atbild par Kopienas fondu pārvaldību. 5. izcēlumsTikai vienam projektam Palātas paraugā bija veikts atsevišķs ex post novērtējums, bet makroekonomiskā ietekme nebija novērtēta pēc tiem pašiem kritērijiem, kādi bija izmantoti projekta iesniegumam pievienotajā ex ante izvērtējumā, tātad ietekmi nevarēja salīdzināt ar prognozēm. Turklāt nebija pārrēķināta prognozētā finansiālā atdeve.

41. Komisijas līmeņa novērtējumiem, kuru tiešais priekšmets bija 1994.–1999. gada lielie projekti (vienīgie līdz šim vērtētie projekti) (sk. 13. punktu) vai daži šo projektu aspekti, ir ļoti heterogēni mērķi un metodes. Valstu vadošās iestādes un saņēmēji šos novērtējumus neizmantoja, izņemot vienu gadījumu (sk. d) ievilkumu): a) tematiskais novērtējums par struktūrfondu ietekmi uz transporta infrastruktūru: pamatā programmu līmenī bija vērtētas stratēģijas katrā valstī un katram transporta veidam. Šajā novērtējumā ir ļoti maz datu par individuālu projektu produktivitāti, efektivitāti un ietekmi; b) ex post novērtējums par 1. mērķi, kurā novērtēti 60 lielie ERAF un Kohēzijas fonda projekti: novērtēšanā izmantoja izvērstu metodi, cita starpā aplūkoja stratēģijas piemērotību, efektivitāti, produktivitāti un ietekmi, vadības un īstenošanas sistēmas un Kopienas palīdzības radīto pievienoto vērtību. Tomēr daži efektivitātes aspekti bija skatīti tikai nedaudziem lielajiem projektiem; c) novērtējums par individuālu Kohēzijas fonda projektu makroekonomisko ietekmi (vienīgais novērtējums, kurā skatīts šis aspekts): novērtējumā izmantoti īpaši pielāgoti makroekonomiskie modeļi, taču nebija vērtēta projektu reālā ietekme, jo datus ņēma tikai no ex ante izmaksu un labumu analīzes (28); d) Kohēzijas fonda 200 projektu ex post novērtējums (29): vērtēja stratēģiskās plānošanas, projektu koncepcijas un projektu atlases procedūru piemērotību, vadības un īstenošanas sistēmas, kā arī efektivitāti un produktivitāti. Vēlāk sīkākai analīzei izraudzījās apakšparaugu ar 60 projektiem un vērtēja to sociālekonomisko ietekmi. Pamatojoties uz izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmatu, bija pārrēķināts ekonomiskais iekšējās atdeves koeficients. Šā pētījuma ieteikumus apsprieda ar iesaistītajām dalībvalstīm, un pēc tam precizēja metodoloģiju.

Faktori, kas traucēja lielo projektu ex post novērtēšanu

42. Palāta jau agrāk vairākkārt (30) ir norādījusi uz nepilnībām 1994.–1999. gada programmu posma novērtēšanā, īpaši uz to, ka datu trūkst vai ka tie nav ticami. Palāta ziņojumos aicināja Komisiju pārdomāt, vai nebūtu iespējams ievākt informāciju par individuāliem projektiem, citādi izmantotā metodoloģija ir pārāk teorētiska vai nepiemērojama. Minētā programmu posma lielo projektu revīzija apstiprināja šos konstatējumus.

Nepilnīgi palīdzības pieteikumi

43. Pirmkārt, lielo projektu ex post novērtēšanu traucēja tas, ka trūka informācijas pieteikumos par palīdzību. Tas konstatēts gan lielo projektu pētījumos, gan Palātas revīzijā.

44. Vienā no novērtējumiem cita starpā uzsvērts: a) ne vienmēr precīzi ar skaitļiem bija definēti projektu mērķi; b) izmaksu un labumu analīzē skaitļos neizteica grūti novērtējamus labumus, īpaši labumus vides aizsardzības jomā, vai arī tos ņēma vērā, aprēķinot ex ante ekonomisko iekšējās atdeves koeficientu, lai gan nebija pienācīgas konkrētas informācijas un pamatojuma. Daudzos gadījumos skaitļos neizteica rezultātu prognozes; c) ne vienmēr patstāvīgas darbavietas nošķīra no pagaidu darba. Nebija paskaidrotas metodoloģiskās hipotēzes, ko izmantoja ex ante aplēsēm par ietekmi uz nodarbinātību, vai izmantoja dažādu metodoloģiju.

45. Papildus izmaksu un labumu analīzes nepiemērotībai, kas minēta jau iepriekš (sk. 21.–25. punktu), Palātas veiktajā revīzijā apstiprinājās agrākos ziņojumos minēti trūkumi, sevišķi a) rādītāju neesamība, nepilnīgums vai nepiemērotība; b) ticamas informācijas neesamība par sākotnējo stāvokli, t. i., stāvokli pirms projekta īstenošanas.

46. Tā kā šie faktori ir svarīgi, lai vērtētu intervences darbības, apzinātie trūkumi apgrūtina ex post novērtēšanu.

Nepienācīga uzraudzība

47. Pat tajos gadījumos, kad projekta līmenī bija ieviesta uzraudzības sistēma, gan dažādajos pētījumos, gan Palātas veiktajā revīzijā tika secināts, ka uzraudzības process nenodrošināja adekvātu datu ievākšanu ex post novērtēšanas vajadzībām.

48. Vienā no novērtējumiem secināts: a) vācot statistikas datus par transporta infrastruktūras izmantošanu, nebija aplūkotas infrastruktūras izmantošanas ekonomiskās sekas, piemēram, ceļošanas dārdzības krišanās; b) vienības izmaksu analīzes iznākumā netika salīdzināti projekti, pamatojoties uz atsauces rādītājiem; c) informācija par radītajiem ieņēmumiem un par principa “maksā piesārņotājs” piemērošanu vairākos gadījumos nebija adekvāta; d) ekonomiskā iekšējās atdeves koeficienta ex post pārrēķinu apgrūtināja tas, ka trūka informācijas par faktiskajiem rezultātiem. Pārrēķinu bieži nācās balstīt uz hipotēzēm un uz ex ante izvērtējumu datiem, ja nebija citas informācijas; e) reizēm nebija informācijas par netiešās nodarbinātības vai patstāvīgu darba vietu radīšanu vai šī informācija bija zemā kvalitātē.

49. Revidējot 1994.–1999. gada lielos projektus, arī Palāta konstatēja nepilnības īstenošanas uzraudzībā: a) attiecībā uz ieguldījumiem infrastruktūrā: izņemot vienu projektu, apzināja tikai tehniski viegli nosakāmu ietekmi – tiešās nodarbinātības radīšanu, preču un pasažieru plūsmu, satiksmes līniju skaitu, pārdotās platības, gultu skaitu uz tūkstoš iedzīvotājiem. Neapzināja cita veida tiešo ietekmi, ko ir grūtāk izsecināt – degvielas patēriņu, ērtību, ietekmi uz vidi, veselības aprūpes kvalitāti. Tas pats sakāms a fortiori par netiešo un ilgāka termiņa ietekmi – ražību, uzņēmumu un darba vietu radīšanu, cenām u. c. Turklāt pārsvarā valdīja uzskats, ka nav vērts apsekot aspektus, ko saņēmēji izmantoja ekonomiskās atdeves aplēses aprēķinā, piemēram, attiecībā uz ceļu infrastruktūru – laika ietaupījumu, transporta dārdzības krišanos, mazāk nelaimes gadījumu, radītās papildu satiksmes plūsmas ietekmi u. c.; b) attiecībā uz produktīviem ieguldījumiem: apzināja tikai ieguldījumu fiziskos un finanšu aspektus, parasti – tiešo darba vietu radīšanu, jo galīgajiem ziņojumiem, ko sagatavoja galīgā maksājuma saņemšanai, bija jāsaskan ar attiecīgajām līgumprasībām. Parasti vadošajai iestādei nav informācijas par tādiem faktoriem kā uzņēmumu un netiešās nodarbinātības radīšana, ražības pieaugums vai vides aizsardzība.

Risks 2000.–2006. gada posma novērtēšanai

50. Tiesību aktos attiecībā uz ERAF 2000.–2006. gadā ir noteikts, ka turpmāk gada ziņojumos par intervences izpildi jāiekļauj atsevišķa nodaļa par lielajiem projektiem – par paveikto un par finansējumu. Turklāt finanšu un panākumu rādītājiem jābūt tādiem, lai tie sniegtu atsevišķu informāciju par lielajiem projektiem (31).

51. Tomēr, lai gan gada ziņojumos par izpildi ir nodaļa par lielajiem projektiem, šīs nodaļas bieži aprobežojas ar vienkāršu projektu aprakstu, bet tajās sīkāk neizdala paveiktos fiziskos darbus un nenorāda atsevišķus rezultātu un ietekmes rādītājus.

52. Tāpat prioritātēs un pasākumos, kuru ietvaros īsteno lielos projektus, ne vienmēr definē lielajiem projektiem izvirzītus rādītājus, vai arī prioritātes un pasākuma vispārējie rādītāji nesaskan ar konkrēti lielajiem projektiem definētajiem rādītājiem.

53. Starp projektiem, kurus revidēja uz vietas, vairākiem bija pienācīgs izpildes, rezultātu un ietekmes rādītāju saraksts, bet citiem projektiem rādītāju vai nu vispār nebija, vai bija definēti tikai fiziskās un finanšu izpildes rādītāji.

54. Reizēm nav saskatāma skaidra saikne starp vispārējiem mērķiem, individuālajiem mērķiem un izvirzītajiem rādītājiem. Vairākiem mērķiem rādītāji vispār nav izvirzīti. Rādītāji, kas definēti līdzīgiem projektiem ar dažādu līdzfinansējuma avotu – attiecīgi ERAF vai Kohēzijas fonda līdzfinansējums – nav identiski.

55. Turpmāku ex post novērtēšanu apgrūtinās tie paši iemesli, kas bija par apgrūtinājumu iepriekšējā programmu posmā, proti, konstatētās nepilnības uzraudzības un rādītāju ziņā. Joprojām būs grūti izsecināt, kāds bijis tieši lielo projektu devums plašākā reģionu attīstības mērķa sasniegšanā.

JAUNIE NOTEIKUMI 2007.–2013. GADA POSMAM

56. Jaunajā pamatregulā 2007.–2013. gada programmu posmam (32) – šī regula attiecas gan uz ERAF, gan uz Kohēzijas fondu – ir ieviesti daži uzlabojumi attiecībā uz lielajiem projektiem: a) ir pārdefinēts “lielo projektu” jēdziens (33), un tagad ERAF un Kohēzijas fonda projektiem ir vienādi noteikumi; b) ir skaidri definēta informācija, kas dalībvalstīm jāiesniedz Komisijai, cita starpā ir jāsniedz skaidrs pamatojums, kāpēc finansējumam vajadzīga publiskā līdzdalība; c) ir skaidri definēti projekti, no kuriem gūst ieņēmumus, un šādiem projektiem piemērojamie noteikumi; d) gada un noslēguma īstenošanas ziņojumā jāsniedz skaidrs priekšstats par lielo projektu fizisko progresu un finansēšanu.

57. Papildus jaunajai pamatregulai Komisija 2006. gadā publicēja norādījumus par lielo projektu sagatavošanu jaunajā programmu posmā, un arī šie norādījumi ievieš vairākus uzlabojumus (sk. 34. punktu).

58. Visbeidzot, saskaņā ar jaunajiem noteikumiem ex post novērtēšana Komisijai jāveic tikai programmu līmenī. Tātad nav paredzēta ne ERAF, ne Kohēzijas fonda projektu individuāla novērtēšana.

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

Secinājumi

59. Lielo projektu sākotnējās izskatīšanas procedūrās ir vairākas nepilnības: a) projektu izskatīšanas kvalitāte bija dažāda. Kopīgas metodes atbildīgajiem dienestiem izstrādāja tikai 2003. gadā (sk. 17.–20. punktu); b) Komisija pieļāva daudzas nepilnības. Vērā ņemami atšķiras projektu atbalstam iesniegtās finansiālās un sociālekonomiskās analīzes kvalitāte. Īpaši zema kvalitāte ir analīzei, ko iesniedz produktīvu ieguldījumu projektu atbalstam. Tādējādi lielos projektus apstiprināja, kaut arī trūka informācijas to pienācīgai novērtēšanai (sk. 21.–25. punktu); c) lai gan Komisija ir ieviesusi uzlabojumus, vēl nav pietiekami precizēti elementi, ko izmanto Kopienas intervences proporcijas pielāgošanai. Produktīviem ieguldījumiem netika apsvērta iespēja subsīdijas vietā piešķirt aizdevumu (sk. 26.–34. punktu).

60. Ņemot vērā šos faktorus, Palātai ir šaubas, vai Komisijas ieviestā lielo projektu apstiprināšanas kārtība patiešām dod pievienoto vērtību. Kārtība ir smagnēja, neizslēdz zemas kvalitātes projektus un nenodrošina intervences proporcijas apmierinošu pielāgošanu. Tāpat tā negarantē pienācīgu sagatavošanos vēlākai vērtēšanai. Sākotnējās izskatīšanas procedūrā novērotās nepilnības atstāja iespaidu uz ex post novērtēšanu.

61. Nepilnības tika konstatētas arī ex post novērtēšanā: a) gandrīz nevienu individuālu ex post novērtējumu nesagatavoja pēc dalībvalsts iniciatīvas. Komisijas līmenī nav izstrādāta vispārēja metodoloģija lielo projektu ex post novērtēšanai. Sagatavotajiem novērtējumiem bija ļoti heterogēni mērķi un metodes (sk. 40.–41. punktu); b) 1994.–1999. gada lielo projektu ex post novērtēšanu traucēja būtiski trūkumi palīdzības pieteikumos, īpaši attiecībā uz prognozēto ietekmi, rādītājiem un sākotnējo stāvokli. Šie trūkumi neļāva vērtēt intervences reālo ietekmi un gūt pieredzi turpmākai lēmumu pieņemšanai (sk. 43.–46. punktu); c) ex post novērtēšanu apgrūtināja veids, kādā konkrētajā programmu posmā notika regulārā uzraudzība, jo daudzi aspekti bija atstāti novārtā (sk. 47.–49. punktu).

62. Ņemot vērā 1994.–1999. gada posma ex post novērtējumos konstatētās nepilnības, Komisija 2003. gadā nolēma īstenot vairākus pasākumus. Taču 2000.–2006. gada lielo projektu apstiprināšanā un uzraudzībā nekas būtiski neuzlabojās, tātad pastāv risks šā posma ex post novērtēšanai, kas vēl jāveic (sk. 50.–55. punktu).

Ieteikumi

63. Kopienas tiesību aktos attiecībā uz 2007.–2013. gada posmu ir noteikts, ka – tāpat kā iepriekšējos posmos – Komisija apstiprina Kopienas palīdzības piešķiršanu katram lielajam projektam. Lai finansēšanas lēmumi nebūtu tikai automātiska administratīva funkcija bez jebkādas ietekmes uz pieņemto projektu kvalitāti, Komisijai a) jāpiemēro efektīvākas projektu sākotnējās izskatīšanas procedūras, pamatojoties uz pašas izstrādātajiem paņēmieniem; b) jānodrošina izmaksu un labumu analīzes stingra piemērošana, īpaši attiecībā uz informāciju, ko var izmantot hipotēžu ticamības pārbaudei; c) turpmāk vairāk jāņem vērā sociālekonomiskie faktori, kas ļauj pielāgot Kopienas palīdzības proporciju, jo pašlaik pielāgošana ir balstīta pārsvarā uz finanšu aspektiem. Šādu faktoru apsvēršana jābalsta uz skaidriem noteikumiem, kurus nevis interpretētu katram gadījumam atsevišķi, bet piemērotu konsekventi.

64. Struktūrfondu regulās par 2007.–2013. gadu nav noteikts, ka Komisijai ex post jāvērtē lielie projekti. Tomēr Palāta uzskata, ka lielo projektu vērtēšana pēc to pabeigšanas ir būtiski svarīga valstu iestādēm un saņēmējiem, kuriem jāpārliecinās par izdevumu reālo produktivitāti un efektivitāti, lai uzlabotu pārvaldību, un kuriem ex post novērtējums var daudz palīdzēt turpmākā plānošanā. Tātad a) ir svarīgi, lai valstu iestādes un saņēmēji lielos projektus novērtētu individuāli, sasniegto salīdzinot ar izvirzītajiem mērķiem; b) Komisijai jāanalizē prasības, ko tā izvirzījusi attiecībā uz tai iesniedzamo informāciju, kas iegūta ex post novērtēšanas gaitā, jo īpaši attiecībā uz to informāciju, kas vajadzīga, lai noteiktu lielo projektu ietekmi uz reģiona attīstības mērķiem, tā kā no lielajiem projektiem šajā jomā gaida ļoti ievērojamu devumu. Palāta uzskata, ka šo novērtēšanu varētu balstīt uz lielo projektu līmenī iegūtiem datiem. Šā iemesla dēļ, kā arī ar mērķi nodrošināt novērtēšanas reālu iespējamību, jāracionalizē prasības attiecībā uz ievācamo informāciju un sagatavojamiem ziņojumiem; c) lai garantētu turpmāku novērtējumu kvalitāti, Komisijai projektu dokumentu sākotnējās izskatīšanas laikā jāpārliecinās, vai pieteikumos ir doti visi vajadzīgie rādītāji un aprakstīts sākotnējais stāvoklis; d) tādā pašā nolūkā regulārajai uzraudzībai jābalstās uz tiem mērķiem un izpildes un rezultātu rādītājiem, kas definēti palīdzības pieteikumos, kādi tie apstiprināti pēc Komisijas izskatīšanas.

65. Ilgākā termiņā Palāta aicina Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi apsvērt, kāda ir nozīme lielo projektu apstiprināšanas īpašajai kārtībai.

Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2008. gada 14. februāra sēdē Luksemburgā. Revīzijas palātas vārdā - priekšsēdētājs Vίtor Manuel DA SILVA CALDEIRA

(1) Jēdzienu ieviesa jau ar Padomes 1988. gada 19. decembra Regulu (EEK) Nr. 4253/88 (OV L 374, 31.12.1988., 1. lpp.). Šis jēdziens ir iekļauts arī jaunā posma (2007.–2013.) noteikumos (Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulas (EK) Nr. 1083/2006 39.–41. pants (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.)).

(2) 16. panta 2. punkts Padomes Regulā (EEC) Nr. 4253/88, kurā grozījumi izdarīti ar 1993. gada 20. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2082/93 (OV L 193, 31.7.1993., 20. lpp.).

(3) Padomes Regulas (EK) Nr. 1260/1999 25. pants (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.).

(4) Regulas (EK) Nr. 1260/1999 26. pants.

(5) Kohēzijas fonds ir izveidots, lai finansētu plašākus projektus transporta un vides aizsardzības nozarē. Padomes 1994. gada 16. maija Regulas (EK) Nr. 1164/94 10. panta 3. punktā (OV L 130, 25.5.1994., 1. lpp.) 1994.–1999. gada programmu posmam ir noteikts, ka “(…) Projektu vai projektu grupas kopējās izmaksas noteikti nevar būt mazākas kā 10 miljoni ECU”. Nākamajam posmam ar Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1264/1999 (OV L 161, 26.6.1999., 57. lpp.) “ECU” aizstāja ar “EUR”.

(6) 5. pants Regulā (EEK) Nr. 4254/88, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 1993. gada 20. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2083/93 (OV L 193, 31.7.1993., 34. lpp.).

(7) Galvenokārt projekti bija iekļauti darbības programmās, vienotajos programmdokumentos un Kopienas iniciatīvas programmās.

(8) Regulas (EK) Nr. 1260/1999 26. panta 3. punkts.

(9) Sk. jo īpaši Regulas (EK) Nr. 1083/2006 39.–41. pantu.

(10) Izņemot astoņus projektus, ko īstenoja laikā no 2000. līdz 2002. gadam un kam Komisijas uzdevumā sagatavoja ex post novērtējumu (sk. 41. punktu).

(11) Sk. “Guide to cost-benefit analysis of ERDF major projects in the context of Community regional policy” [“Izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmata ERAF lielajiem projektiem, ko īsteno Kopienas reģionālās politikas ietvaros”]. Šo instrukciju izstrādi pabeidza 1994. gadā, vēlāk tās pārstrādāja un atkal publicēja 1997. gadā, kad tās attiecās arī uz Kohēzijas fonda lielajiem projektiem. Nākamajam posmam instrukcijas 2002. gadā aizstāja ar jaunu dokumentu: “Izmaksu un labumu analīzes rokasgrāmata struktūrfondu (ERAF), Kohēzijas fonda un ISPA ieguldījumu projektiem”. Šie dokumenti ir pieejam Komisijas tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic.

(12) Cita starpā 2002. gadā publicētajā rokasgrāmatā katrai ieguldījumu jomai ir konkretizēti finansiālie un ekonomiskie atdeves koeficienti un atsauces laikposmi, kādos vērtēt projektu atdevi. Taču instrukcijās nav izdevies precizēt, kā vērtēt vai ar kādiem paņēmieniem prognozēt ietekmi uz vidi un darba vietu radīšanu.

(13) Regulas (EK) Nr. 1260/1999 26. panta 3. punkts. Ja jāapspriežas ar Eiropas Investīciju banku, termiņš ir trīs mēneši.

(14) Sk. arī 22.–24. punktu.

(15) Saskaņā ar šo formulu automātiski atceļas saistības, par kurām nav veikti maksājumi divos gados no dienas, kad attiecīgās apropriācijas iegrāmatotas Kopienas budžetā. Formulas jēga ir stimulēt projektu ātru īstenošanu.

(16) 26. panta 1. punkts Regulā (EEK) Nr. 4253/88, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2082/93 – 1994.–1999. gada ERAF projektiem; 25. un 26. pants Regulā (EK) Nr. 1260/1999 – 2000.–2006. gada ERAF projektiem; 10. pants Regulā (EK) Nr. 1164/94 un Regulā (EK) Nr. 1264/1999 – attiecīgi 1994.–1999. gada un 2000.–2006. gada Kohēzijas Fonda projektiem.

(17) Sk. Regulas (EK) Nr. 1260/1999 26. panta 3. punktu.

(18) Sk. attiecīgi 13. pantu Regulā (EEK) Nr. 2052/88, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 1993. gada 20. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2081/93 (OV L 193, 31.7.1993., 5. lpp.), un 29. pantu Regulā (EK) Nr. 1260/1999 – attiecībā uz ERAF, un 17. pantu Regulā (EEK) Nr. 4253/88, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2082/93, un 7. pantu Regulā (EK) Nr. 1264/1999 – attiecībā uz Kohēzijas Fondu.

(19) “Trūkstošā finansējuma” attiecības formula ir šāda: r = (C – R)/C, kur C ir pašreizējā vērtībā izteikta sākotnējā ieguldījuma kopējās izmaksas un R ir pamatdarbības ieņēmumu tīrā pašreizējā vērtība.

(20) Reģionālās politikas ģenerāldirektorāta 2003. gada 14. aprīļa Paziņojums “Simplification, transparency and coherence in the evaluation of major public infrastructure projects: application of four elementary rules” [“Lielo publiskās infrastruktūras projektu vienkāršošana, caurskatāmība un konsekvence: četri vienkārši noteikumi”] oficiāli adresēts dalībvalstu un pievienošanās sarunvalstu kompetentajām iestādēm. Paziņojumu par jaunajiem noteikumiem attiecībā uz “trūkstošā finansējuma” formulas piemērošanu izsūtīja Reģionu attīstības un pārveides komitejai jau 2002. gada jūlijā.

(21) Abiem projektu veidiem saskaņā ar principu, ka maksā piesārņotājs, jānosaka augstāki tarifi, lai segtu pamatdarbības un ieguldījuma izmaksas, un tādējādi samazinās trūkstošais finansējums un līdz ar to arī Kopienas palīdzības summa. Izmaiņas tradicionālajā formulā šo “deformāciju” labo, jo jaunajā formulā neņem vērā pamatdarbības ieņēmumu kopējo tīro vērtību, bet tikai to daļu, kas aprēķināta kā Komisijas piešķirtās ieguldījumu palīdzības proporcija. Kohēzijas fonda un ERAF formulas viena no otras mazliet atšķiras.

(22) Sk. Darba dokumentu Nr. 4 “The new programming period 2007–2013. Guidance on the Methodology for carrying out cost-benefit analysis” [“Jaunais 2007.–2013. gada programmu posms. Norādījumi par izmaksu un labumu analīzes metodēm”], 2006. gada augusts.

(23) 6. panta 2. punkts Regulā (EEK) Nr. 2052/88, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EEK) Nr. 2081/93, un 43. pants Regulā (EK) Nr. 1260/1999.

(24) Tomēr atsevišķs ex post novērtējums ir iespējams. 2002. gada Finanšu regulas 27. panta 4. punktā ir paredzēta visu to programmu un darbību novērtēšana, kas saistītas ar lieliem izdevumiem. Savukārt Finanšu regulas Īstenošanas kārtības 21. pantā ir prasīts sagatavot starpposma un/vai ex post novērtējumu visām programmām vai darbībām, kas pārsniedz piecus miljonus EUR. Neskarot šos noteikumus, Komisija ir uzsvērusi savas tiesības izvēlēties vairāk vai mazāk saskaņotu līmeni, kad sagatavot novērtējumus, ņemot vērā noteiktus kritērijus, jo īpaši finanšu apmēru un paredzamo ietekmi (sk. D. Grībauskaites Paziņojumu Komisijai “Responding to stragegic needs: Reinforcing the use of evaluation” [“Pielāgošanās stratēģiskajām vajadzībām: uzlabojumi novērtējumu sagatavošanā”], 2007. gada 14. februāra SEC(2007) 213, 2.1. punkts.

(25) Regulu (EK) Nr. 1164/94 un (EK) Nr. 1264/1999 13. pants.

(26) Regulas (EEK) Nr. 2082/93 25. pants.

(27) Pāris novērtējumu piemēru: Īrijā “Forfás” katru gadu ex post vērtē produktīvu ieguldījumu paraugu; Portugālē Departamento de Prospectiva e Planeamento, izmantojot ekonometriskus modeļus, no makroekonomikas skatpunkta ex post vērtēja dažus infrastruktūras projektus.

(28) Modeļus piemēroja galvenokārt ieguldījumiem deviņos lielos transporta infrastruktūras objektos saistībā ar vides projektiem Spānijā. Šo modeļu piemērošana iztirzāta Īpašajā ziņojumā Nr. 15/2000.

(29) Vērtēja 1994.–1999. gada projektus, kā arī astoņus projektus, ko Komisija bija apstiprinājusi 2000.–2002. gadā.

(30) Sk. īpašos ziņojumus Nr. 15/2000 par Kohēzijas fondu, Nr. 12/2001 par konkrētiem strukturāliem pasākumiem nodarbinātības situācijas uzlabošanā, Nr. 7/2003 par palīdzības plānošanu laika posmam no 2000. līdz 2006. gadam un Nr. 10/2006 par 1. un 3. mērķa programmu ex post novērtējumu 1994.–1999. gadam.

(31) Regulas (EK) Nr. 1260/1999 36. panta 3. punkts.

(32) Regula (EK) Nr. 1083/2006. Uzlabotie aspekti atrodami 39.–41. pantā, 37. pantā, 55. pantā un 67. panta 2. punkta g) apakšpunktā.

(33) Tagad piemēro jaunus maksimumus: 25 miljonus EUR vides projektiem, 50 miljonus EUR citiem projektiem.

I PIELIKUMS PARAUGI (I UN II) ATTIECĪGAJĀS DALĪBVALSTĪS. PĀRBAUDĪTO PROJEKTU SARAKSTS Dokumentu pārbaudes un pārbaudes dalībvalstīs (50 projekti) Dokumentu papildpārbaudes Komisijā (36 projekti) Vācija — Buna Sow – project 25153584 — Logistik-Center Rheinhausen “Logport” Infrastruktur — Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder — Otto GmbH&Co KG — Phönix West Vācija / Grieķija — Athens Metro (OP Urban development 1994–1999) — General hospital of Chania – project 18861 (OP Crete 1994–1999) — Extension of Athens Metro from Panagoulis to the old airport at Elliniko (CF) — Water supply of Irakleion and Agios Nikolaos from the Aposelemi dam (2nd. phase) (CF) — Renewal and extension of the bus and trolley fleet of Athens public transport companies ETHEL-ILPAP (OP SAAS 2000–2006) — Extensions of Athens Metro and transfer stations (OP OALAA) Grieķija — Développement du tram d'Athènes – C(2003)/122 — Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo – C(2004)/4367 Spānija — Túnel de Somport – 941165005 — Autopista Madrid-Valencia – 961165008 — Linea Valencia-Tarragona- Acond 200–220 km/h entre ppkk 30 y 50–10.6 — CN-VI. Autovia Madrid-A Coruna. Tramo: Villartelin – Nadela – 1.1.1 — Fabricacion de Automoviles Renault Espana S.A. (Construction of an environmentally friendly car engine) – VA/198/P07 — Ceramicas Belcaire, S.A. (Reconstruction of a manufacturing plant) – CS/265/P12 — Ampliación del Puerto de Alicante – C(2003) 4394 (2003 ES 16 CPT 018) — Actuaciones Línea alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida C(2000) 2939 (2000 ES 16 CPT 002) — Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 C(2004) 3565 (2002 ES 16 CPT 035) — Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria – C(2000) 4307 (2000 ES 16 CPT 001) — Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) – C(2004) 1862 (2002 ES 161 PR 001) — Ampliación del Puerto de Sagunto – C(2003) 4232 (2002 ES 161 PR010) — Glapilk, AIE – C(2003) 118 (2002 ES 161 PR 016) — Petroquimica Espanola SA – C(2004) 145 (2003 ES 161 PR026) — Tableros Tradema SA – C(2003) 5090 (2003 ES 161 PR 020) — Construcciones aeronáuticas – Cádiz (2004 ES 161 PR 010) Spānija — Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 — Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 — Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 — BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 — Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 — Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 — Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 — Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 — Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 — Ford España – C(2003) 4229 et C(2004) 2303 — Renault España – C(2004) 2304, C(2004) 3444 et C(2004) 3702 — Autovia de la Plata – C(2004) 275, C(2004) 0141, C(2004) 245 et C(2004) 2440 — Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 et C(2003) 3809 — Autovia del Cantabrico – C(2003) 209, C(2003) 211 et C(2003) 2594 Francija — RN 20 – Déviation de Foix — RCEA – Route Centre Europe Atlantique – C(2003) 2265 — Sevelnord – C(2003) 53 — Pilkington – C(2002) 3478 Francija — Tunnel du Lioran – C(2002) 4154 — Tramway de Clermont-Ferrand – C(2004) 4349 — Grand Halle d'Auvergne – C(2002) 1765 — Electrification des lignes vosgiennes – 2ème tranche- C(2003) 3131 Īrija — Gateway 2000 Ireland Ltd Dublin — N11 Rathnew/Ashford by-pass — M1 Cloghran/Lissenhall (stage 2) Īrija — Luas Line A (Light rail), C(2001)/4330 — N22 Ballincollig By-pass, C(2002)/4617 Itālija — ESSO Italiana SpA — SGS-Thomson microelectronics — Produzione di pompe ad altissima pressione per motori diesel – C(2004) 5697 — RFI SpA – Potenziamento infrastrutturale e tecnologico della Caserta-Foggia – C(2005) 1268 Itālija — Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 — Metropolitana di Napoli – Vantivelli/Dante – C(2005) 5241 — Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 — FRIEL – C(2005) 2839 — IVECO – C(2005) 1481 Portugāle — Autoeuropa — Auto-estrada A12 — Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 — Porto do Caniçal – C(2003) 4458 — Linha do Algarve II and V–C(2000) 3486 and C(2001) 3590 — Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 — Infineon technologies – C(2004) 3220 — Mabor Continental – C(2004) 661 Portugāle — IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 — Armazenamento subterrâneo do Canriço – C(2001) 2011 — EPCOS – C(2003) 183 — CIMPOR – C(2003) 5099 — MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 — Aeroporto Sá Carneiro (2003 PT 161 PR 004) Apvienotā Karaliste — Phoenix natural gas network — Liverpool Airport — Merseyside Special Investment Fund (MSIF) – C(2001)2059 et C(2003)5386 — Yorkshire and Humber Partnership Investment Fund (Y&H PIF) – C(2003)206 et C(2003)5386 Apvienotā Karaliste — Frenchgate Interchange, Doncaster — Combined universities in Cornwall (CUC) — Edinburgh Biomedical Research Institute

II PIELIKUMS PĀRBAUDĪTIE 2000.–2006. GADA LIELIE PROJEKTI. PAŠREIZĒJĀS VĒRTĪBAS NOTEIKŠANAS LIKMES UN ATSAUCES LAIKPOSMI Projekts Ieguldījumu veids Finansiālā diskonta likme Ekonomiskā diskonta likme Atsauces laikposmi Vācija Ausbau der Schienenstrecke (ABS) Berlin-Frankfurt/Oder Infrastruktūra 7,5 3 6 + 30 Phoenix west Infr. 6 un 5 — 15 Otto GmbH 5 5 14 Grieķija Extension Metro Athens (CF) Infr. 6 6 30 Extension Metro Athens (OP AA) Infr. 6 6 30 Aposelemi dam (CF) Infr. 5 3 45 Bus and trolley Renewal (OP SAAS) Infr. 6 5 12 Extension Metro Athens (OP OALAA) Infr. nav noteikts 6 nav noteikts Sections d'Egnatia Odos-Ioannina-Metsovo Infr. 6 6 25 Francija RCEA Infr. — 8 25 Sevelnord Produktīvs ieguldījums — — — Pilkington Prod. — — — Tunnel de Lioran Infr. — 8 20 Grande Halle d'Auvergne Infr. 4 un 5,2 — 31 Tramway de Clermont-Ferrand Infr. 6 6 35 Electrification lignes vosgiennes Infr. 6 6 31 Déviation Sainte-Marie Infr. — 8 23 Electrification Ligne Tours-Saincaize Infr. 6 8 30 ATMEL II Prod. 5,5 — 5 ATMEL III Prod. 5,5 — 5 Philips France Semi-Conducteurs Prod. 6 6 5 Spānija Ampliación del Puerto de Alicante Infr. 6 6 30 Actuaciones de Línea de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa: Tramo Madrid-Lleida Infr. 6 6 20 Arteria aductora del Campo de Pozos de Guadarrama y estación de tratamiento-2002 Infr. – vide 5 5 25 Saneamiento y depuración de diversas zonas de Cantabria Infr. – vide 5 5 25 Ampliación Puerto de Ferrol (puerto exterior) Infr. 6 6 20 Ampliación del Puerto de Sagunto Infr. 6 6 20 Glapilk, AIE Prod. 5 — 25 Tableros Tradema SA Prod. 10 — 10 EADS Petroquimica Española- Andalucia Prod. 5 — 5 EADS Construcciones aeronáuticas – Cádiz Prod. 8 — 10 Dupont Ibérica SL – C(2003) 1342 Prod. 3,5 — nav noteikts Fibras del Noroeste SA – C(2003) 180 Prod. 6 — nav noteikts Bioetanol Galicia SA – C(2003) 181 Prod. nav noteikts — 5 BP Oil Refinería de Castellón – C(2003) 3974 Prod. nav noteikts — 10 Biocarburantes de Castilla y León – C(2004) 658 Prod. nav noteikts — 5 Intercontinental Química SA – C(2004) 2306 Prod. nav noteikts — nav noteikts Airbus España SL, Fabricación automatizada Toledo – C(2003) 4736 Prod. nav noteikts — nav noteikts Airbus España SL, centro excelencia montajes Cádiz – C(2003) 4738 Prod. nav noteikts — nav noteikts Construcciones Aeronáuticas Sevilla – C(2004) 2441 Prod. nav noteikts — nav noteikts Ford España – C(2003) 4229 Prod. 4,5 — 11 Ford España – C(2004) 2303 Prod. 4,5 — 10 Renault España – C(2004) 2304 Prod. nav noteikts — 7 Renault España – C(2004) 3444 Prod. nav noteikts — 10 Renault España – C(2004) 3702 Prod. — — 5 Autovia de la Plata – C(2004) 275 Infr. — 5 30 Autovia de la Plata – C(2004) 0141 Infr. — 5 30 Autovia de la Plata – C(2004) 245 Infr. — 5 30 Autovia de la Plata – C(2004) 2440 Infr. — 5 30 Autovia del Mediterraneo – C(2003) 1336 Infr. — 5 30 Autovia del Mediterraneo – C(2003) 3809 Infr. — 5 30 Autovia del Mediterraneo – C(2003) 209 Infr. — 5 30 Autovia del Cantabrico – C(2003) 211 Infr. — 5 30 Autovia del Cantabrico – C(2003) 2594 Infr. — 5 30 Īrija N11 Rathnew/Ashford By-Pass 5 30 M1 Cloghran – Lissenhall Stage 2 5 30 N22 Ballincollig By-Pass 5 20 Luas Line A 5 30 Itālija Produzione di pompe ad altissima pressione Bosch – C(2004) 5697 Prod. 6 5 10 RFI SpA – Ligne Caserta-Foggia – C(2005) 1268 Infr. 6 5 30 Metropolitana di Napoli – Dante/Garibaldi – C(2005) 5235 Infr. 6 6 30 Metropolitana di Napoli – Vanvitelli/Dante – C(2005) 5241 Infr. 6 6 30 Autostrada Siracusa-Gela – C(2005) 5233 Infr. 5 5 35 FRIEL – C(2005) 2839 Infr. – enerģētika 5 5 16 IVECO – C(2005) 1481 Prod. 6 6 4 + 7 Portugāle Sistema multimunicipal de saneamento do Tejo-Trancão – C(2003) 2951 Infr. – enerģētika 6 6 30 Porto do Caniçal – C(2003) 4458 Infr. 6 6 25 Modernização da linha do Algarve II–C(2000) 3486 Infr. 5 5 25 Linha do Algarve V (troço Ermidas – Faro) – C(2001) 3590 Infr. 5 5 25 Linha do Douro (troço Cête – Caíde) – C(2001) 2124 Infr. 5 35 Infineon technologies – C(2004) 3220 Prod. 3 — 10 Mabor Continental – C(2004) 661 Prod. 3 — 10 IC 10 – Ponte sobre o Tejo em Santarém – C(2001) 2727 Infr. — 10 23 Armazenamento subterrâneo do Caniço – C(2001) 2011 Infr. – enerģētika 8,4 — 30 EPCOS – C(2003) 183 Prod. 10 — 10 CIMPOR – C(2003) 5099 Prod. 8 — 6 MST – Metropolitano do Sul do Tejo – C(2003) 3078 Infr. 7 7 27 Aeroporto Sá Carneiro Infr. 6,62 12 25/27 Apvienotā Karaliste Merseyside Special Investment Fund (MSIF) Prod. nav noteikts nav noteikts 9/10 Yorkshire and Humber Partnership Investment (Y&H PIF) Prod. nav noteikts 5 10 Frenchgate Interchange, Doncaster 6 6 25 Combined universities in Cornwall (CUC) 5 5 25 Edinburgh Biomedical Research Institute 3,5 3,5 25