Ir jāstiprina esošie un apstiprinātie sadarbības mehānismi, lai palielinātu ES izturētspēju un gatavību, tostarp iespējamai Eiropas mēroga kiberdrošības krīzei. Šiem sadarbības mehānismiem vajadzētu būt visaptverošiem un attiekties uz visu incidenta dzīves ciklu, sākot no prevencijas līdz kriminālprocesam. Efektīva dalībvalstu sadarbība un kritiskajiem operatoriem noteikto drošības prasību praktiska īstenošana no kiberdrošības nozares prasīs arī stabilus tehniskos risinājumus.

Turklāt Komisija pievēršas arī kiberdrošības industriālajām spējām ES. Lai arī visu digitālo tehnoloģiju vērtību ķēdi nevar pārvaldīt Eiropā, ir nepieciešams vismaz saglabāt un attīstīt konkrētas būtiskas spējas. Tādu produktu piegāde un pakalpojumu sniegšana, kas nodrošina augstāko kiberdrošības līmeni, ir Eiropas kiberdrošības nozares iespēja, un tā varētu kļūt par spēcīgu priekšrocību konkurencē. Ir sagaidāms, ka pasaules kiberdrošības tirgus būs viens no visstraujāk augošajiem IKT nozares segmentiem. Lai ES padarītu par šīs jomas vadošo spēlētāju, jābalstās uz spēcīgu datu drošības, tostarp personas datu drošības, kultūru un efektīvu reaģēšanu uz incidentiem. To uzskatīs par spēcīgu argumentu investēšanai ES, tādējādi palīdzot sasniegt vērienīgos digitālā vienotā tirgus mērķus – veicināt izaugsmi un darbvietu radīšanu.

Informācijas apmaiņai ieinteresēto personu starpā un ar iestādēm visa kiberrisku dzīves cikla laikā ir nepieciešama dalībnieku pārliecība, ka viņiem netiks piemērota atbildība. Komisija ir ņēmusi vērā vairākas šādas bažas, kas attur uzņēmumus no dalīšanās ar vērtīgu izlūkinformāciju par draudiem ar pārējiem uzņēmumiem, citām nozarēm vai ar iestādēm, sevišķi pārrobežu mērogā. Komisija centīsies risināt un mazināt šīs bažas, lai uzlabotu informācijas apmaiņu par kiberdraudiem.

Vienlaikus nepieciešamais priekšnoteikums starpnozaru risku risināšanai ir katras atsevišķās nozares spēja identificēt kiberincidentus, sagatavoties tiem un reaģēt uz tiem. Komisija novērtēs kiberincidentu radītos riskus savstarpēji ļoti atkarīgās nozarēs gan pašās valstīs, gan ārpus to robežām, jo īpaši nozarēs, uz kurām attiecas TID direktīva, ņemot vērā arī norises starptautiskajā līmenī. Pēc šī novērtējuma Komisija apsvērs, vai šādās kritiskās nozarēs ir nepieciešami turpmāki īpaši noteikumi un/vai norādījumi par sagatavotību kiberriskiem.

Atbilstošas prasmes un apmācība, kas saistīta gan ar kiberdrošības incidentu novēršanu, gan ar to risināšanu un to ietekmes mazināšanu, ir daži no galvenajiem aspektiem kiberdrošības izturētspējas sasniegšanā.

Turklāt Komisijai līdz 2018. gada 20. jūnijam ir jāveic ENISA novērtējums un līdz 2020. gada 19. jūnijam jāpieņem iespējamās izmaiņas ENISA pilnvarā vai arī tas jāpagarina. Ņemot vērā pašreizējo kiberdrošības vidi, Komisijas mērķis ir iespējami agrāk veikt novērtēšanu un atkarībā no tās rezultātiem iespējami drīz nākt klajā ar priekšlikumu.

Turklāt ES līmenī būtu jāizveido pastāvīga augsta līmeņa padomdevēju grupa kiberdrošības jautājumos; tā sastāvētu no nozares, akadēmisko aprindu, pilsoniskās sabiedrības un citu attiecīgu organizāciju ekspertiem un lēmumu pieņēmējiem. Šī grupa ļautu Komisijai atklātā un pārredzamā veidā iegūt ārēju ekspertīzi un ieguldījumu izmantošanai kiberdrošības stratēģijas politikas jomās un iespējamās regulējuma un citas sabiedriskās politikas darbībās. Tā papildinātu citas kiberdrošības struktūras un veidotu saites ar tām.

Ņemot vērā kiberdraudu būtību un daudzveidību, Komisija aicina dalībvalstis pēc iespējas efektīvāk izmantot TID sadarbības mehānismus un uzlabot pārrobežu sadarbību attiecībā uz sagatavotību plaša mēroga kiberdrošības incidentam. Šādu papildu sadarbību nozīmīga kiberincidenta gadījumā uzlabotu tas, ja dažādajiem kiberekosistēmas elementiem būtu saskaņota pieeja sadarbībai krīzes situācijā. Šādu pieeju var noteikt plānā, kam būtu jānodrošina sinerģija un saskaņotība ar esošajiem krīžu pārvarēšanas mehānismiem. Pēc tam to vajadzētu regulāri testēt kiberkrīzes un citās krīžu pārvarēšanas mācībās. Tajā būtu jāparedz, kāda loma būs tādām ES līmeņa struktūrām kā ENISA, CERT-EU un Eiropola sastāvā esošais Eiropas Kibernoziedzības centrs (EC3), un jāizmanto rīki, kas ir izstrādāti CSIRT tīkla ietvaros. Šādas sadarbības plānu Komisija 2017. gada pirmajā pusē iesniegs izskatīšanai sadarbības grupā, CSIRT tīklā un citu attiecīgo ieinteresēto personu starpā.

Šajā nolūkā Komisija izveidos tādu īpašu darba grupu IKT produktu un pakalpojumu drošības sertificēšanas jomā, kas sastāvēs no dalībvalstu un nozares ekspertiem. Tās mērķis būs sadarbībā ar ENISA un Kopīgo pētniecības centru līdz 2016. gada beigām izstrādāt ceļvedi, kurā būtu izpētītas iespējas šāda Eiropas IKT drošības sertificēšanas satvara priekšlikuma izstrādei līdz 2017. gada beigām. Šajā sakarā Komisija ņems vērā arī Regulu (EK) Nr. 2008/765 un sertificēšanas noteikumus, kas ietverti Vispārīgajā datu aizsardzības regulā 2016/679.

Lai palielinātu uzticēšanos produktiem un pakalpojumiem un uzlabotu to drošību, svarīgs aspekts ir sertificēšana. Minētais attiecas arī uz tādām jaunām sistēmām, kuras plaši izmanto digitālās tehnoloģijas un kurām ir nepieciešams augsts drošības līmenis, piemēram, tīklam pieslēgtām un bezvadītāja automašīnām, elektroniskām veselības sistēmām, rūpnieciskas automatizācijas vadības sistēmām (IACS) vai viedtīkliem.

Vienlaikus Eiropā aizvien svarīgāka kļūst divējāda lietojuma produktu, pakalpojumu un tehnoloģiju izstrāde. Arvien lielāks skaits risinājumu tiek pārnesti no civilā uz aizsardzības nozares tirgu. Gaidāmajā Eiropas Aizsardzības rīcības plānā Komisija ir iecerējusi identificēt pasākumus, lai vēl vairāk veicinātu civilmilitāro sinerģiju Eiropas līmenī.

Sakarā ar ierobežotām kiberdrošības uzņēmumu izaugsmes perspektīvām vienotajā tirgū daudzi uzņēmumi apvienojas vai arī tos iegādājas investori no trešām valstīm. Lai gan šī tendence norāda uz Eiropas uzņēmēju spējām kiberdrošības inovāciju jomā, pastāv risks, ka tas var novest pie Eiropas zinātības un ekspertīzes zaudēšanas un pie intelektuālā darbaspēka emigrācijas.

Sadarbspējīgu risinājumu (tehnisko standartu), pieeju (procesu standartu) un ES līmeņa sertifikācijas mehānismu trūkums citu trūkumu starpā ir tas, kas ietekmē kiberdrošības vienoto tirgu. Šajā sakarā kiberdrošība tika atzīta par vienu no IKT standartizācijas prioritātēm digitālajā vienotajā tirgū.

Tomēr uzņēmumiem ir grūtības pāraugt vietējā valsts tirgus robežas. Neuzticēšanās citās valstīs izstrādātiem risinājumiem ir būtisks faktors, kas skaidri izkristalizējās Komisijas uzsāktajās konsultācijās. Līdz ar to daudzi iepirkumi vēl aizvien notiek attiecīgajās dalībvalstīs un daudzi uzņēmumi nespēj panākt apjomradītus ietaupījumus, kas ļautu tiem kļūt konkurētspējīgākiem gan iekšējā tirgū, gan globāli.

Eiropai ir nepieciešami augstas kvalitātes un sadarbspējīgi kiberdrošības produkti un risinājumi par pieejamu cenu. Tomēr IKT drošības produktu piegāde un pakalpojumu sniegšana vienotā tirgū vēl aizvien ir ģeogrāfiski sadrumstalota. No vienas puses, tas apgrūtina Eiropas uzņēmumu konkurētspēju valstu, Eiropas un globālā līmenī, no otras puses, tas sašaurina tādu derīgu un izmantojamu kiberdrošības tehnoloģiju izvēli, kas iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir pieejamas.

-pētīs stratēģiskos/sistēmiskos riskus, ko izraisa kiberincidenti ļoti atkarīgās nozarēs gan pašās valstīs, gan ārpus to robežām;

-veicinās nozaru informācijas apmaiņas un analīzes centru sadarbības veidošanos Eiropas līmenī, atbalstīs to sadarbību ar CSIRT un centīsies novērst šķēršļus, kas tirgus dalībniekus kavē dalīties informācijā;

Papildus iespējamajiem regulējuma variantiem Komisija arī izpētīs iespēju izveidot komerciāli orientētu, brīvprātīgu un viegli izpildāmu Eiropas marķēšanas sistēmu IKT produktu drošībai. Tās mērķis papildus sertificēšanai būs uzlabot kiberdrošības aspektu saprotamību komerciālos produktos, lai palielinātu to konkurētspēju vienotajā tirgū un globālā mērogā. Pienācīga uzmanība tiks veltīta pašreizējām nozaru un horizontālajām iniciatīvām, ko nozare uzsākusi, – gan no piedāvājuma, gan no pieprasījuma puses.

Valsts pārvaldes iestādes būs cieši iesaistītas, lai publiskajos iepirkumos varētu izmantot vienotās specifikācijas un sertifikācijas atsauces. Komisija arī uzraudzīs un ziņos, kā attiecīgās sertifikācijas prasības tiek izmantotas publiskajos iepirkumos valstu līmenī, jo īpaši attiecībā uz nozaru sistēmām (enerģētikas, transporta, veselības, valsts pārvaldes u. c. sistēmām).

Komisija veiks šādus pasākumus: -līdz 2016. gada beigām izstrādās ceļvedi virzībā uz iespējamu Eiropas IKT drošības sertificēšanas satvara priekšlikumu, kurš jāiesniedz līdz 2017. gada beigām un kurā jāizvērtē atvieglota Eiropas kiberdrošības marķēšanas satvara izpildāmība un ietekme; -izpētīs IKT drošības sertificēšanas nepieciešamību un attiecīgā gadījumā novērsīs trūkumus tajā esošo nozares sertificēšanas/validēšanas mehānismu ietvaros; -attiecīgā gadījumā iekļaus IKT produktu drošības sertifikācijas integrēšanu turpmākajos nozares tiesību aktu priekšlikumos; -veicinās valsts pārvaldes iestāžu iesaisti, lai atvieglotu sertificēšanas un vienoto specifikāciju izmantošanu publiskajos iepirkumos, un -uzraudzīs attiecīgu sertifikācijas prasību izmantošanu publiskajos un uzņēmumu iepirkumos un pēc trīs gadiem ziņos par tirgus stāvokli.

3.2. Lielākas investīcijas Eiropas kiberdrošībā un atbalsts MVU

Lai gan Eiropā notiek kiberdrošības inovāciju uzplaukums, ES vēl aizvien nav pietiekami attīstītas kultūras investīcijām kiberdrošībā. Šajā jomā ir daudz inovatīvu MVU, bet tie bieži vien nav spējīgi paplašināt savu darbību. Cita starpā tam par iemeslu ir tāda viegli pieejama finansējuma trūkums, kas palīdzētu attīstīties agrīnajos posmos. Uzņēmumiem Eiropā ir arī ierobežota piekļuve riska kapitālam, kā arī tiem pieejamais tirgvedības budžets, kas paredzēts to pamanāmības uzlabošanai vai dažādu standartizācijas un atbilstības prasību kopumu izpildei, ir neatbilstošs.

Vienlaikus kiberdrošības tirgus spēlētāju sadarbība ir visai fragmentāra, un ir nepieciešami turpmāki centieni, lai palielinātu ekonomikas koncentrēšanos un radītu jaunas vērtības ķēdes.

Lai Eiropā palielinātu investīcijas kiberdrošībā un atbalstītu MVU, ir nepieciešams atvieglināt piekļuvi finansējumam. Jāatbalsta arī globāli konkurētspējīgu kiberdrošības kopu un izcilības centru izveide digitālai izaugsmei labvēlīgās reģionālās ekosistēmās. Šis atbalsts jāsasaista ar lietpratīgas specializācijas stratēģiju īstenošanu un citiem ES instrumentiem, lai Eiropas kiberdrošības nozare tos labāk izmantotu.

Komisijas pieeja būs palielināt kiberdrošības kopienas izpratni par finansēšanas iespējām Eiropas, valstu un reģionālā līmenī (saistībā gan ar horizontāliem instrumentiem, gan arī ar īpašiem uzaicinājumiem), izmantojot esošos instrumentus un kanālus, piemēram, Eiropas Biznesa atbalsta tīklu.

Komisija šos centienus papildinās, sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Investīciju fondu (EIF) izpētot veidus, kā atvieglināt piekļuvi finansējumam. Šim nolūkam varētu izmantot kapitāla un kvazikapitāla investīcijas, aizdevumus, garantiju piešķiršanu projektiem vai kontragarantijas starpniekiem, piemēram, Eiropas Stratēģisko investīciju fonda ietvaros izveidojot Kiberdrošības investīciju platformu.

Turklāt Komisija kopā ar ieinteresētajām dalībvalstīm un reģioniem pievērstos arī kiberdrošības lietpratīgas specializācijas platformas izveidei. Tā palīdzētu saskaņot un plānot kiberdrošības stratēģijas un izveidot stratēģisku sadarbību ar ieinteresētajām personām reģionālajās ekosistēmās. Šai pieejai būtu arī jāpalīdz atraisīt esošo Eiropas strukturālo un investīcijas fondu potenciālu kiberdrošības nozares vajadzībām.

Runājot vispārīgāk, Komisija veicinās integrētās drošības pieeju. Tā centīsies nodrošināt, ka kiberdrošības prasības tiek pastāvīgi ņemtas vērā ikvienā gadījumā, kad tiek veiktas lielas investīcijas infrastruktūrā, kam ir digitālā komponente un ko līdzfinansē no Eiropas fondu līdzekļiem. Šim nolūkam tā pakāpeniski ieviesīs attiecīgas prasības publisko iepirkumu un programmu noteikumos.

Komisija veiks šādus pasākumus: -izmantos esošos MVU atbalsta rīkus, lai kiberdrošības kopienā palielinātu izpratni par esošiem finansēšanas mehānismiem; -vēl vairāk paplašinās ES rīku un instrumentu izmantošanu, lai palīdzētu inovatīviem MVU izpētīt potenciālo sinerģiju starp civilo un aizsardzības kiberdrošības tirgu; -sadarbībā ar EIB un EIF izpētīs iespēju atvieglināt piekļuvi investīcijām, piemēram, izmantojot īpaši paredzētu kiberdrošības investīciju platformu vai citus rīkus; -izstrādās kiberdrošības lietpratīgas specializācijas platformu, lai sniegtu atbalstu dalībvalstīm un reģioniem, kas ir ieinteresēti investēt kiberdrošības nozarē (RIS3), un -attiecībā uz tādām apjomīgām investīcijām infrastruktūrā, kurām ir digitālā komponente un kuras līdzfinansē no ES fondu līdzekļiem, veicinās integrētās drošības pieeju.

4. Eiropas kiberdrošības nozares stimulēšana un veicināšana, izmantojot inovācijas – kiberdrošības cPPP izveide

Lai veicinātu Eiropas kiberdrošības nozares konkurētspēju un inovētspēju, tiks parakstīta līgumiska publiskā un privātā sektora partnerība (cPPP) kiberdrošības jomā. Ar šīs cPPP palīdzību tiks sakopoti rūpnieciskie un publiskie resursi, lai pētniecībā un inovācijā nodrošinātu izcilību.

cPPP mērķis ir veidot uzticību dalībvalstu un nozares starpā, veicinot sadarbību pētniecības un inovācijas procesa agrīnā posmā. Tās mērķis ir arī palīdzēt saskaņot pieprasījumu un piegādi. Tam vajadzētu palīdzēt nozares dalībniekiem uzzināt no galalietotājiem un nozarēm, kas ir nozīmīgi kiberdrošības risinājumu patērētāji (piemēra, enerģētika, veselība, transports, finanses), kādas būs to prasības nākotnē. Tas sekmēs viņu iesaisti vienoto savas nozares digitālās drošības, privātuma un datu aizsardzības prasību definēšanā.

Kiberdrošības cPPP palīdzēs arī maksimāli izmantot pieejamos līdzekļus. Tas tiks panākts, pirmkārt, izmantojot labāku saskaņošanu ar dalībvalstīm. Otrkārt, vairāk uzmanības tiks pievērsts atsevišķām tehniskām prioritātēm, lai kiberdrošības nozarei palīdzētu panākt tehnoloģiskus sasniegumus un pārvaldīt galvenās nākotnes kiberdrošības tehnoloģijas. Šajā sakarā atvērtā pirmkoda programmatūras un atvērto standartu izstrāde var palīdzēt veicināt uzticēšanos, pārredzamību un revolucionāras inovācijas, un tāpēc tiem arī vajadzētu būtu daļai no cPPP ietvaros veiktajām investīcijām.

Kiberdrošības cPPP ietvaros veiktais darbs gūs labumu arī no sinerģijas ar citiem Eiropas projektiem, īpaši tiem, kas pievēršas drošības aspektiem. To vidū ir nākotnes rūpnīcas, energoefektīvas ēkas, 5G un lielo datu tehnoloģiju PPP un citas nozaru PPP, kā arī lietiskā interneta iniciatīva. Turklāt tiks veicināta cieša sasaiste ar Eiropas atvērto zinātnes mākoni un Eiropas superdatošanas iniciatīvu kvantu kibertehnoloģijās (piemēram, kvantu atslēgu inovācijā, kvantu datošanas pētniecībā).

Kiberdrošības cPPP sakņojas pamatprogrammā "Apvārsnis 2020", kas ir ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Tā piesaistīs finansējumu no diviem programmas pīlāriem: vadošā loma pamattehnoloģiju un rūpniecisko tehnoloģiju jomā (LEIT-ICT) un sabiedrības problēmu risināšana – droša sabiedrība (SC7). Kopējais cPPP budžets sasniegs EUR 450 miljonus ar trīskāršu finanšu sviras faktoru nozares pusē. Arī citās pamatprogrammas "Apvārsnis 2020" daļās būtu jāpievēršas kiberdrošībai un būtu ar to jāsaskaņo (piemēram, "Apvāršņa 2020" enerģētikas, transporta un sabiedrības veselības problēmu risināšanas un izcilības daļās). Tas palīdzēs sasniegt kiberdrošības cPPP mērķus. Šai saskaņošanai būtu jānotiek arī jau pašā nozaru stratēģiju izstrādes posmā.