1.Ievads

Eiropas mērķis ir nodrošināt izaugsmi un darbavietas gudrā, ilgtspējīgā un integrējošā veidā, īstenojot stratēģiju “Eiropa 2020” un tās pamatiniciatīvas. Komisijas paziņojumā par rūpniecības politiku “Eiropas rūpniecības atdzimšana” tika vairākkārt pieminēta standartizācijas nozīme darbavietu, izaugsmes un ekonomikas atveseļošanas jomā, tādējādi uzsverot nepieciešamību Eiropas standartizācijas sistēmai dot savu ieguldījumu rūpniecības politikas, inovāciju un tehnoloģiju attīstības jomā. Paziņojumā tika norādīts uz sešām jomām, kurās notiek strauja izaugsme un kurās jādarbojas prioritārā kārtā — progresīvas ražošanas tehnoloģijas, svarīgās pamattehnoloģijas, bioprodukti, ilgtspējīga rūpniecības politika, būvniecība un izejmateriāli, ekoloģiski tīri transportlīdzekļi un viedie tīkli.

Standartizācijas pozitīvā ietekme ir labi zināma un vispāratzīta. Tomēr, lai nodrošinātu, ka Eiropas standartizācijas sistēma spēj risināt pašreizējās problēmas, Komisija 2011. gadā piedāvāja vairākas reformas, tostarp jaunu regulu par Eiropas standartizāciju, kas stājās spēkā 2013. gada 1. janvārī. Šo reformu mērķis ir nostiprināt sistēmas iekļautību, ātrumu, reaģētspēju, pārredzamību, elastību un darbības jomu.

Viens no minēto reformu jauninājumiem ir Komisijas pienākums pieņemt ikgadējo Savienības darba programmu Eiropas standartizācijai (turpmāk tekstā “SDP”), lai apzinātu Eiropas standartizācijas stratēģiskās prioritātes, pamatojoties uz politiskajiem mērķiem, kurus Komisija izvirzījusi saistībā ar tās plānošanu. Šajā paziņojumā, kas pieņemts otrajam darba gadam, ir apzinātas tās prioritārās jomas, kurās Komisija plāno izmantot Eiropas standartizāciju kā politikas rīku, atbalstot Savienības jaunos vai esošos tiesību aktus un politikas 2015. gadā. Šādi nodomi nākotnē var izraisīt formālus standartizācijas pieprasījumus (mandātus), kas tiek iesniegti Eiropas standartizācijas organizācijām (ESO) — Eiropas Standartizācijas komitejai (CEN), Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (CENELEC) un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūtam (ETSI), tomēr pieļaujot arī ar standartizāciju saistītas provizoriskas vai papildu darbības, kuras Komisija aicina īstenot vai ierosina bez šādiem mandātiem.

Ņemot vērā Eiropas standartizācijas privāto raksturu, par visu šo prioritāšu un darbību praktisko īstenošanu (t. i., standartizāciju) vienmēr ir atbildīgas ESO, tādējādi īstenošana ir atkarīga no ESO ieinteresētības un ieskatiem. Komisijas uzdevums joprojām būs ierosināt Eiropas standartizācijas darbības, iesniedzot standartizācijas pieprasījumus vai veicot citas darbības, kā arī nodrošinot Savienības finansējumu Eiropas standartizācijai, ciktāl tā sekmē Savienības prioritātes.

Orientieri, kas minēti darba programmā, neietekmē budžetu papildus tām summām, kas jau paredzētas 2015. gadam. Sarunu rezultātā par 2014.–2020. gada Eiropas Finanšu shēmu Komisijas budžets tika būtiski samazināts. Tas ietekmēja gada budžetu, un 2014. gadā standartizācijas budžeta līnija, salīdzinot ar 2013. gadu, tika samazināta par 25,56 %. Līdz ar to uzdevums ir sadalīt šo finansējumu starp dažādu veidu izdevumiem un dažādām organizācijām, ņemot vērā Savienības standartizācijas politikas stratēģiskos mērķus.

Minētās Savienības darba programmas publicēšana palielina darba efektivitāti un pārredzamību un uzlabo standartizācijas darba turpmāko plānošanu.

Komisija 2013. gada nogalē uzsāka Eiropas standartizācijas sistēmas neatkarīgu pārskatīšanu. Ziņojuma pirmais posms attiecībā uz faktu konstatāciju tika pabeigts jūnijā. Nākamais posms attiecas uz faktu analīzi un secinājumiem. Rezultāti būs pieejami līdz šā gada beigām.

Neatkarīgās pārskatīšanas rezultātus Komisija ņems vērā savos ziņojumos saskaņā ar 24. un 25. pantu Regulā, kurus tā iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei 2015. gadā.

Daži punkti no 2014. gada SDP tika pārņemti arī šajā dokumentā, nosakot prioritātes 2015. gadam. Šie punkti tika apzināti pastāvīgās un vienprātīgās diskusijās ar Eiropas standartizācijas organizācijām, iesaistot arī citas ieinteresētās personas. Turklāt daži standarti, kas atbalsta ES tiesību aktus, joprojām ir atkarīgi no to aktu pieņemšanas koplēmuma procedūrā, uz kuriem tie balstīsies. Tādēļ Komisija piedāvā pārskatīt īstenošanas grafiku attiecībā uz dažiem punktiem, kas jau minēti 2014. gada SDP.

2.Eiropas standartizācijas stratēģiskās prioritātes

Eiropadome 2014. gada martā uzsvēra nepieciešamību izveidot stingru un konkurētspējīgu rūpniecisko pamatu gan ražošanas, gan investīciju ziņā kā ekonomikas izaugsmes un nodarbinātības galveno virzītāju. Kā norādījusi Eiropadome, Komisijas paziņojums “Eiropas rūpniecības atdzimšana” sniedz būtisku ieguldījumu šajā ziņā un nosaka Komisijas galvenās prioritātes rūpniecības politikā.

Šīs prioritātes tiks sasniegtas:

• pabeidzot tīklu integrāciju — informācijas tīklu, enerģētikas un transporta jomā;

• nodrošinot atklātāku un vairāk integrētu iekšējo tirgu preču un pakalpojumu jomā;

• uzlabojot uzņēmējdarbības vidi, regulatīvo sistēmu un valsts pārvaldi ES;

• veicinot investīcijas inovācijās un jaunās tehnoloģijās;

• paaugstinot produktivitāti un resursu efektivitāti un atvieglojot piekļuvi lētākām ražošanas izejvielām;

• modernizējot prasmes un atvieglojot pārmaiņas rūpniecībā;