EIROPAS KOMISIJA Briselē, 26.6.2019 COM(2019) 317 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI Eiropas Attīstības fonda 2018. gada pārskati



Eiropas Attīstības fonda

2018. gada pārskati SATURA RĀDĪTĀJS PĀRSKATU APLIECINĀŠANA EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI EAF FINANŠU PĀRSKATI EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI ES TRASTA FONDA “BÊKOU” GALĪGIE 2018. GADA PĀRSKATI ESTF ĀFRIKAI 2018. GADA GALĪGIE PĀRSKATI KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU IZPILDI GADA ZIŅOJUMS PAR ĪSTENOŠANU — EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA Eiropas Attīstības fonda 2018. gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas X sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstītas šo finanšu pārskatu skaidrojumos. Atzīstu savu atbildību par Eiropas Attīstības fonda gada pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas 18. pantu. Esmu saņēmusi visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Attīstības fonda aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no kredītrīkotāja un EIB, kas ir apliecinājuši tās ticamību. Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām pārskatu apstiprināšanai, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fonda finanšu stāvokli. Rosa ALDEA BUSQUETS Grāmatvede 2019. gada jūnijs

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE 1.PAMATINFORMĀCIJA Eiropas Savienībai (turpmāk “ES”) ir sadarbības attiecības ar daudzām jaunattīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais mērķis ir veicināt ekonomikas, sociālās jomas un vides attīstību, un galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, ES kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un izmanto finanšu līdzekļus to īstenošanai. Šie ES līdzekļi, kas piešķirti attīstības sadarbībai, nāk no šādiem trīs avotiem: -ES budžets, -Eiropas Attīstības fonds, -Eiropas Investīciju banka. Eiropas Attīstības fonds (turpmāk “EAF”) ir galvenais instruments ES atbalsta sniegšanai attīstības sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (turpmāk “ĀKK”) valstīm un Aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk “AZT”). EAF nefinansē no ES budžeta. To izveido ar iekšēju nolīgumu starp Padomē esošiem dalībvalstu pārstāvjiem, kuru darbu vada īpaša komiteja. Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) atbild par to operāciju finansiālo izpildi, kuras veic ar EAF līdzekļiem. Eiropas Investīciju banka (turpmāk “EIB”) pārvalda ieguldījumu mehānismu. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ĀKK valstīm un AZT piešķirtais ģeogrāfiskais atbalsts joprojām tiks finansēts galvenokārt no EAF. Katru EAF parasti izveido uz apmēram pieciem gadiem, un to reglamentē atsevišķa Finanšu regula, kurā noteikta prasība sagatavot finanšu pārskatus katram EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo katram EAF atsevišķi atkarībā no daļas, ko pārvalda Komisija. Šos finanšu pārskatus sagatavo arī apkopotā veidā, lai sniegtu kopēju ieskatu par to līdzekļu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Komisija. Iekšējo nolīgumu, ar kuru izveido 11. EAF, iesaistītās dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā. Tas stājās spēkā 2015. gada 1. martā. Padome 2018. gadā pieņēma Finanšu regulu, kas piemērojama 11. EAF. Ar Finanšu regulu tika atcelta iepriekšējā spēkā esošā regula, un tā ir piemērojama operācijām, ko finansē no iepriekšējiem EAF, neskarot esošās juridiskās saistības. Šo regulu nepiemēro iepriekšējos EAF paredzētajam ieguldījumu mehānismam. ĀKK un ES partnerības nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms. Šo ieguldījumu mehānismu pārvalda EIB, un to izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot galvenokārt, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkārtoti ieguldīt citās darbībās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā ieguldījumu mehānismu nepārvalda Komisija, tas nav konsolidēts gada pārskatu pirmajā daļā — EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (II daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā.



2.KĀ FINANSĒ EAF? Eiropadome 2013. gada 2. decembrī pieņēma daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. Šajā kontekstā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs ES budžetā (ka tā nebūs vispārējā budžeta daļa), bet ka to turpinās finansēt, izmantojot esošos starpvaldību EAF. ES budžetu izstrādā uz gadu, un tas atbilst budžeta gada pārskata principam, t. i., izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no ES budžeta EAF ir daudzgadīgs fonds. Katrs EAF ir kopējs fonds, kuru izmanto attīstības sadarbības īstenošanai parasti piecu gadu laika periodā. Tā kā līdzekļus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Budžeta gada pārskata trūkums ir uzsvērts budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem. EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai izlemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu. Komisija pēc tam fondu pārvalda saskaņā ar Savienības politiku attīstības sadarbības jomā. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības mēroga politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru. Papildus iepriekšminētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF. 3.GADA BEIGU PĀRSKATI 3.1.GADA PĀRSKATI

Saskaņā ar EAF finanšu regulas 18. panta 3. punktu EAF finanšu pārskatus sagatavo, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kas savukārt balstīti starptautiskajos publiskā sektora grāmatvedības standartos (SPSGS). Komisijas grāmatvedes pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās ES iestādēs un struktūrās, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas procesu. Šos ES grāmatvedības noteikumus piemēro arī EAF, vienlaikus ņemot vērā tā darbību īpašo raksturu. EAF gada pārskatu sagatavošana tiek uzticēta Komisijas grāmatvedei, kas ir EAF grāmatvede. Viņa nodrošina, lai EAF gada pārskati sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli. Gada pārskatu struktūra ir šāda. I daļa. Komisijas pārvaldītie līdzekļi (I)EAF finanšu pārskati un skaidrojumi (II)EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati (III)EAF un ES trasta fondu konsolidētie finanšu pārskati (IV)Ziņojums par EAF finanšu līdzekļu izlietojumu II daļa. Gada īstenošanas ziņojums — EIB pārvaldītie līdzekļi (I)Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati Daļā “EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati” iekļauti divu EAF ietvaros izveidotu trasta fondu finanšu pārskati: ES trasta fonds “Bêkou” (skatīt iedaļu “ES trasta fonda “Bêkou” finanšu pārskati”) un ES trasta fonds Āfrikai (skatīt iedaļu “ES trasta fonda Āfrikai finanšu pārskati”). Trasta fondu atsevišķos finanšu pārskatus sagatavo Komisijas grāmatvedes pārraudzībā, un privāts revidents veic to revīziju. Trasta fondu skaitļi, kas ietverti šajos gada pārskatos, ir provizoriski. Komisijai jāpieņem EAF gada pārskati vēlākais nākamā gada 31. jūlijā un jāiesniedz tie Eiropas Parlamentam un Padomei, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu. 4.REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS 4.1.REVĪZIJA EAF gada pārskatus pārrauga tā ārējais revidents — Eiropas Revīzijas palāta (turpmāk “ERP”), kas sagatavo gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. 4.2.IZPILDES APSTIPRINĀJUMS Galīgais kontroles mehānisms ir konkrētā finanšu gada EAF līdzekļu finansiālā izlietojuma apstiprinājums. Tiesības pieņemt EAF izpildes apstiprinājuma lēmumu ir Eiropas Parlamentam. Tas nozīmē, ka pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu pabeigšanas Padomei jāsniedz ieteikums un Eiropas Parlamentam jāpieņem lēmums par to, vai apstiprināt Komisijai EAF līdzekļu finansiālo izlietojumu konkrētajā finanšu gadā. Šā lēmuma pamatā ir ERP veiktā pārskatu pārbaude un tās gada ziņojums (kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes uz jautājumiem un papildu informācijas pieprasījumiem. EIROPAS ATTĪSTĪBAS FONDS 2018. FINANŠU GADS

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI Jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās turpmāk var nesakrist. SATURA RĀDĪTĀJS EAF FINANŠU PĀRSKATI EAF BILANCE EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS EAF BILANCE EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS EAF FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI ES TRASTA FONDA “BÊKOU” GALĪGIE 2018. GADA PĀRSKATI BILANCE FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS ESTF ĀFRIKAI 2018. GADA GALĪGIE PĀRSKATI BILANCE FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI KONSOLIDĒTĀ BILANCE KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS KONSOLIDĒTAIS NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU IZPILDI IEVADPIEZĪME

EAF FINANŠU PĀRSKATI Jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās turpmāk var nesakrist. EAF BILANCE

Miljoni EUR Skaidrojums 31.12.2018. 31.12.2017. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1. 887 582 Iemaksas trasta fondā 2.2. 201 163 1 088 745 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.1. 1 448 1 518 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.3. 138 92 Nauda un naudas ekvivalenti 2.4. 387 347 1 973 1 958 AKTĪVI KOPĀ 3 061 2 703 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi 2.5. – (4) Finanšu saistības 2.6. (18) (14) (18) (18) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi 2.7. (241) (563) Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi 2.8. (1 281) (733) (1 523) (1 296) SAISTĪBAS KOPĀ (1 540) (1 314) NETO AKTĪVI 1 521 1 389 KAPITĀLS UN REZERVES Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.9. 50 423 46 173 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.9. 2 252 2 252 No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (47 037) (43 219) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (4 118) (3 818) NETO AKTĪVI 1 521 1 389 EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS Miljoni EUR Skaidrojums 2018. 2017. IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1. Atgūšanas darbības 4 61 4 61 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2. Finanšu ieņēmumi 10 4 Citi ieņēmumi 46 22 57 25 Ieņēmumi kopā 60 87 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti 3.3. (4 054) (3 700) Līdzfinansējuma izdevumi 3.4. 17 (42) Finansējuma izmaksas 3.6. 7 (8) Citi izdevumi 3.7. (148) (154) Izdevumi kopā (4 178) (3 904) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (4 118) (3 818) EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS Miljoni EUR Skaidrojums 2018. 2017. Gada saimnieciskās darbības rezultāts (4 118) (3 818) Pamatdarbības Kapitāla palielinājums — iemaksas (neto) 4 250 3 850 Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums (38) (66) Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (235) (319) Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (46) 40 Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) (4) – Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) 3 8 Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) (322) 14 Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) 548 (42) NETO NAUDAS PLŪSMA 40 (333) Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) 40 (333) Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 2.4. 347 680 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 2.4. 387 347 EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS Miljoni EUR Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+(E) ATLIKUMS 31.12.2016. 73 464 31 140 42 323 (43 219) 2 252 1 357 Kapitāla palielinājums — iemaksas – (4 050) 4 050 – – 4 050 Kompensācijas maksājumi dalībvalstīm (200) – (200) – – (200) Gada saimnieciskās darbības rezultāts – – – (3 818) – (3 818) ATLIKUMS 31.12.2017. 73 264 27 090 46 173 (47 037) 2 252 1 389 Kapitāla palielinājums — iemaksas – (4 250) 4 250 – – 4 250 Gada saimnieciskās darbības rezultāts – – – (4 118) – (4 118) ATLIKUMS 31.12.2018. 73 264 22 840 50 423 (51 155) 2 252 1 521



EAF BILANCE Miljoni EUR 31.12.2018. 31.12.2017. Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 2.1. – 23 520 344 887 – 32 221 330 582 Iemaksas trasta fondā 2.2. – – – 201 201 – 86 – 77 163 – 23 520 546 1 088 – 118 221 407 745 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI – – Priekšfinansējums 2.1. 0 19 445 984 1 448 1 40 867 610 1 518 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.3. 1 65 36 36 138 0 64 17 11 92 Konti starp EAF 2.3. 183 111 2 421 – 2 715 189 88 3 555 – 3 832 Nauda un naudas ekvivalenti 2.4. – – – 387 387 – – – 347 347 184 195 2 902 1 407 4 689 190 193 4 439 968 5 791 AKTĪVI KOPĀ* 184 218 3 422 1 953 5 777 190 311 4 660 1 375 6 536 – – ILGTERMIŅA SAISTĪBAS – – Uzkrājumi 2.5. – – – – – – – – (4) (4) Finanšu saistības 2.6. – – (1) (16) (18) – – (7) (7) (14) – – (1) (16) (18) – – (7) (11) (18) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS – – Kreditoru parādi 2.7. (0) (6) (125) (111) (241) (0) (13) (133) (417) (563) Konti starp EAF 2.3. – – – (2 715) (2 715) – – – (3 833) (3 833) Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi 2.8. (0) (83) (358) (840) (1 281) (0) (76) (517) (140) (733) (0) (89) (482) (3 666) (4 237) (0) (89) (650) (4 389) (5 128) SAISTĪBAS KOPĀ* (0) (89) (484) (3 682) (4 255) (0) (89) (657) (4 401) (5 147) – – NETO AKTĪVI* 184 129 2 938 (1 729) 1 521 190 222 4 003 (3 025) 1 389 – – KAPITĀLS UN REZERVES – – Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.9. 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.9. 627 1 625 – – 2 252 627 1 625 – – 2 252 Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF 2.9. (2 509) 2 137 55 317 – (2 503) 2 177 120 206 – No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (10 098) (14 352) (17 078) (5 508) (47 037) (10 098) (14 339) (15 812) (2 969) (43 219) Gada saimnieciskās darbības rezultāts 0 (53) (1 000) (3 065) (4 118) 0 (13) (1 266) (2 539) (3 818) NETO AKTĪVI 184 129 2 938 (1 729) 1 521 190 222 4 003 (3 025) 1 389 * No kopējiem aktīviem un saistībām jāatskaita konti starp EAF, lai saskaņotu tos ar kopsummām EAF bilancē. EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS Miljoni EUR 2018. 2017. Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1. Atgūšanas darbības 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 0 3 (3) 4 4 0 5 49 7 61 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2. Finanšu ieņēmumi 0 2 8 1 10 (0) (1) 4 (0) 4 Citi ieņēmumi 1 6 27 12 46 1 5 13 4 22 1 8 35 13 57 1 4 17 4 25 Ieņēmumi kopā 1 11 32 17 60 1 9 66 11 87 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti 3.3. 0 (59) (984) (3 012) (4 054) (0) (14) (1 251) (2 435) (3 700) Līdzfinansējuma izdevumi 3.4. – – 18 (1) 17 – – (42) (1) (42) Finansējuma izmaksas 3.6. 0 1 5 1 7 1 1 (10) (0) (8) Citi izdevumi 3.7. (1) (7) (71) (70) (148) (2) (9) (29) (114) (154) Izdevumi kopā (0) (64) (1 031) (3 082) (4 178) (1) (22) (1 332) (2 549) (3 904) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS 0 (53) (1 000) (3 065) (4 118) 0 (13) (1 266) (2 539) (3 818) EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS Miljoni EUR 8. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2016. 12 164 – 12 164 (10 098) 627 (2 496) 197 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā – (7) (7) Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā – – – Gada saimnieciskās darbības rezultāts – 0 0 ATLIKUMS 31.12.2017. 12 164 – 12 164 (10 098) 627 (2 503) 190 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā – (7) (7) Gada saimnieciskās darbības rezultāts – 0 – 0 ATLIKUMS 31.12.2018. 12 164 – 12 164 (10 098) 627 (2 509) 184

Miljoni EUR 9. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2016. 10 973 – 10 973 (14 339) 1 625 2 214 472 Kompensācijas maksājumi dalībvalstīm (200) – (200) (200) Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā – (37) (37) Gada saimnieciskās darbības rezultāts – (13) (13) ATLIKUMS 31.12.2017. 10 773 – 10 773 (14 352) 1 625 2 177 222 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā – (40) (40) Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā – – – Gada saimnieciskās darbības rezultāts – (53) – (53) ATLIKUMS 31.12.2018. 10 773 – 10 773 (14 406) 1 625 2 137 129 Miljoni EUR 10. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2016. 20 960 1 773 19 187 (15 812) – 247 3 622 Kapitāla palielinājums — iemaksas (1 773) 1 773 1 773 Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem – 44 44 Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā – (171) (171) Gada saimnieciskās darbības rezultāts – (1 266) (1 266) ATLIKUMS 31.12.2017. 20 960 20 960 (17 078) – 120 4 003 Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem – 47 47 Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā – (112) (112) Gada saimnieciskās darbības rezultāts – (1 000) – (1 000) ATLIKUMS 31.12.2018. 20 960 – 20 960 (18 077) – 55 2 938 Miljoni EUR 11. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+(E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2016. 29 367 29 367 – (2 969) – 35 (2 934) Kapitāla palielinājums — iemaksas (2 277) 2 277 – 2 277 Pārvietojumi uz 8., 9. un 10. EAF un no tiem – – 171 171 Gada saimnieciskās darbības rezultāts – (2 539) – (2 539) ATLIKUMS 31.12.2017. 29 367 27 090 2 277 (5 508) – 206 (3 025) Kapitāla palielinājums — iemaksas (4 250) 4 250 112 4 362 Pārvietojumi uz 8., 9. un 10. EAF un no tiem – – – Gada saimnieciskās darbības rezultāts – (3 065) – (3 065) ATLIKUMS 31.12.2018. 29 367 22 840 6 527 (8 573) – 317 (1 729) EAF FINANŠU PĀRSKATU SKAIDROJUMI

Jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās turpmāk var nesakrist. 1.NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA 1.1.GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par subjekta finansiālo stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām. Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS: skaidrs izklāsts, uzkrāšanas princips, darbības nepārtrauktība, izklāsta konsekvence, būtiskums, apkopošana, kompensēšana un salīdzināmā informācija. Finanšu pārskatu sniegšanas kvalitatīvās īpašības ir būtiskums, patiesa uzrādīšana (ticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība. 1.2.SAGATAVOŠANAS PAMATS 2.Pārskata periods Finanšu pārskati tiek sniegti ik gadu. Finanšu gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī. 3.Valūta un konvertēšanas bāze Gada pārskatus sniedz miljonos euro, jo euro ir EAF darbības un pārskatu sniegšanas valūta. Darījumus ārvalstu valūtā pārvērš euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas darījumu norēķiniem un no ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību pārrēķināšanas atbilstoši valūtas kursam gada beigās atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuru vērtība saglabājas euro to iegādes datumā. Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa. Euro valūtas kurss Valūta 31.12.2018. 31.12.2017. Valūta 31.12.2018. 31.12.2017. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,3014 4,177 CZK 25,7240 25,5350 RON 4,6635 4,6585 DKK 7,4673 7,4449 SEK 10,2548 9,8438 GBP 0,8945 0,8872 CHF 1,1269 1,1702 HRK 7,4125 7,4400 JPY 125,8500 135,01 HUF 320,9800 310,3300 USD 1,145 1,1993 4.Aplēšu izmantošana Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ir ietvertas summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, pamatojoties uz ticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver ne tikai, bet arī uzkrātos un nākamo periodu ieņēmumus un maksas, uzkrājumus, finanšu risku attiecībā uz debitoru parādiem, iespējamos aktīvus un saistības un aktīvu vērtības samazinājuma pakāpi. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm. Pamatotas aplēses ir būtiska finanšu pārskatu sagatavošanas sastāvdaļa un neietekmē to uzticamību. Aplēse ir jāpārskata, ja mainās apstākļi, uz kuriem aplēse ir balstīta, vai arī ja ir iegūta jauna informācija vai lielāka pieredze. Pēc sava rakstura aplēses pārskatīšana neattiecas uz iepriekšējiem periodiem un tā nav kļūdas korekcija. Izmaiņas grāmatvedības aplēsēs tiek atzītas perioda pārpalikumā vai deficītā, kurā tās top zināmas. 4.1.BILANCE 5.Finanšu aktīvi Finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā; aizdevumi un debitoru parādi; līdz termiņa beigām turētie ieguldījumi un pārdošanai pieejami finanšu aktīvi. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu un pārvērtēšanu katrā bilances datumā. (I)Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvu klasificē kā piederīgu šai kategorijai, ja tas pamatā iegādāts pārdošanai īstermiņā vai subjekts to paredzējis šim nolūkam. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Šīs kategorijas aktīvus klasificē kā apgrozāmos līdzekļus, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā pēc bilances datuma. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma. (II)Aizdevumi un debitoru parādi Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kuri netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad subjekts izsniedz naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram, bez nodoma tirgoties ar šo debitora parādu. Tos iekļauj ilgtermiņa aktīvos, ja vien to termiņš nav īsāks par 12 mēnešiem pēc bilances datuma. Aizdevumi un debitoru parādi ietver termiņnoguldījumus ar sākotnējo termiņu virs trīs mēnešiem. (III)Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētiem termiņiem, kurus subjekts pozitīvi plāno un spēj turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma. (IV)Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iedalīti šajā kategorijā vai nav klasificēti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laikposma, kurā subjekts plāno tos turēt, un parasti tas ir atlikušais termiņš. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma. Sākotnējā atzīšana un novērtēšana Tādu finanšu aktīvu pirkšanu un pārdošanu, kuri novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, tiek turēti līdz termiņa beigām un ir pieejami pārdošanai, atzīst darījuma datumā, kas ir datums, kurā subjekts apņemas pirkt vai pārdot aktīvu. Naudas ekvivalenti un aizdevumi tiek atzīti, kad naudu nogulda finanšu iestādē vai izmaksā aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Visiem finanšu aktīviem, kurus neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu. Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai subjekts būtībā ir nodevis citai personai visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām. Turpmāka novērtēšana Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā, un peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības izmaiņām, iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie radušies. Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi. Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no patiesās vērtības izmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kuri aprēķināti, izmantojot efektīvo procentu metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Subjekts katrā bilances datumā izvērtē, vai ir objektīvi pierādījumi, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies, un vai zaudējumi no vērtības samazināšanās būtu jāieraksta finanšu darbības rezultātu pārskatā. 6.Priekšfinansējuma summas Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam piešķirtu naudas līdzekļu avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā līgumā, lēmumā, nolīgumā vai pamata tiesību aktā. Apgrozāmos līdzekļus vai avansu vai nu izmanto paredzētajam mērķim nolīgumā noteiktajā laikposmā, vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmi izdevumi, viņa pienākums ir atdot izmaksāto priekšfinansējumu subjektam. Priekšfinansējuma summu var samazināt (pilnībā vai daļēji), apstiprinot attiecināmās izmaksas (tās tiek atzītas par izdevumiem). Turpmākos bilances datumos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (tajā skaitā aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā. 7.Debitoru parādi un atgūstamās summas Tā kā ES grāmatvedības noteikumos prasīts atsevišķi uzrādīt ar komerciālu apmaiņu saistītus un nesaistītus darījumus, pārskatu sagatavošanas nolūkā debitoru parādi tiek definēti kā izrietoši no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu, un atgūstamās summas tiek definētas kā izrietošas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu (kad subjekts saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot pretī aptuveni vienādu vērtību).

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilst finanšu instrumentu definīcijai, tādēļ tie tiek klasificēti kā aizdevumi un debitoru parādi un attiecīgi novērtēti (skatīt 1.3.1 above. punktu). Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, tiek uzskaitītas sākotnējā summā (ko koriģē, ņemot vērā procentus un soda naudas), atskaitot daļēji norakstītu vērtības samazinājumu. Daļēji norakstāmo vērtības samazinājumu nosaka, kad ir objektīvi pierādījumi, ka subjekts nespēs iekasēt visas tam pienākošās summas atbilstīgi atgūstamo summu sākotnējiem nosacījumiem. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. 8.Nauda un naudas ekvivalenti Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus. 9.Uzkrājumi Uzkrājumus atzīst, ja subjektam pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami aplēst. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par izdevumiem, kuru nepieciešamība tiek plānota, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam skaitam pozīciju, pienākumu aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus saistībā ar to iespējamību (“paredzamās vērtības” metode). 10.Kreditoru parādi Kreditoru parādos ir iekļautas summas, kas saistītas ar komerciālu apmaiņu saistītiem darījumiem, piemēram, preču un pakalpojumu pirkšanu, un ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem, piemēram, izmaksu pieprasījumiem no saņēmējiem, subsīdijām vai cita ES finansējuma. Ja saņēmējiem tiek izsniegtas subsīdijas vai cits finansējums, izmaksu pieprasījumus ieraksta kā kreditoru parādus par pieprasīto summu brīdī, kad tiek saņemts izmaksu pieprasījums. Pēc pārbaudes un attiecināmo izmaksu apstiprināšanas kreditoru parādus vērtē atbilstoši apstiprinātajai attiecināmajai summai. Kreditoru parādus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst pēc rēķina saņemšanas sākotnējās summas apmērā, un atbilstošos izdevumus ieraksta uzskaitē, kad subjekts ir saņēmis un pieņēmis piegādes vai pakalpojumus. 11.Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un maksas Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Gada beigās, ja rēķins vēl nav izrakstīts, bet pakalpojums ir sniegts, subjekts ir veicis piegādes vai pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz līgumu), uzkrātie ieņēmumi tiks atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izrakstīts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecinās uz nākamo periodu un atzīs nākamajā pārskata periodā. Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātos izdevumus atzīst, pamatojoties uz aplēsto summu, kas attiecīgajā periodā jāpārceļ uz nākamo periodu. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar grāmatvedes izsniegtām darbības un praktiskajām pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt, lai finanšu pārskatos būtu patiesi atspoguļotas ekonomiskās un citas parādības, kuras tiem ir jāparāda. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izdevumi tiks attiecināti uz nākamo periodu un atzīti nākamajā pārskata periodā. 11.1.FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 12.Ieņēmumi Ieņēmumi ir saimniecisko labumu bruto ieplūde vai pakalpojuma potenciāls, ko subjekts ir saņēmis vai saņems, kas ir neto aktīvu pieaugums, izņemot pieaugumu, kas saistīts ar īpašnieku iemaksām. Atkarībā no pamatā esošo darījumu rakstura finanšu darbības rezultātu pārskatā izdala šādus ieņēmumus: (I)Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ir nodokļi un pārskaitījumi, jo pārskaitītājs nodod līdzekļus saņēmējam subjektam, bet saņēmējs subjekts tieši nenodrošina pretī aptuveni līdzīgu vērtību. Pārskaitījumi ir nākotnes saimniecisko labumu ieplūde vai pakalpojuma potenciāls no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, izņemot nodokļus. Subjekts atzīst aktīvu attiecībā uz pārvedumiem, kad subjekts pagātnes notikuma (pārveduma) rezultātā kontrolē resursus un plāno saņemt nākotnes saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu no šiem resursiem, un kad ir iespējams ticami novērtēt patieso vērtību. Resursu ieplūdi no darījuma, kas nav saistīts ar komerciālu apmaiņu un kas ir atzīts par aktīvu (t. i., nauda), arī atzīst kā ieņēmumus, izņemot tādā apmērā, kādā subjektam ir pašreizējs pienākums attiecībā uz šādu pārvedumu (nosacījums), kurš ir jāizpilda, pirms ieņēmumus var atzīt. Līdz brīdim, kad nosacījums ir izpildīts, ieņēmumi tiek attiecināti uz nākamo periodu un atzīti kā saistības (saņemtais priekšfinansējums).

(II)Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu Ieņēmumus no preču un pakalpojumu pārdošanas atzīst tad, kad pircējam tiek nodoti būtiskie riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības stadiju pārskata datumā. 13.Izdevumi Izdevumi ir saimniecisko labumu vai pakalpojumu potenciāla samazinājums pārskata periodā kā aktīvu aizplūde vai patēriņš vai saistību uzņemšanās, kuru rezultātā samazinās neto aktīvi/pašu kapitāls. Tajos tiek iekļauti gan ar komerciālu apmaiņu saistītu, gan nesaistītu darījumu izdevumi. Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu izdevumus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst, kad piegādes ir veiktas un subjekts tās ir pieņēmis. Izdevumus novērtē, ņemot vērā sākotnējā rēķinā norādīto summu. Turklāt bilances datumā izdevumus par pakalpojumiem, kas sniegti periodā, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai apstiprināts, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā. Ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu izdevumi attiecas uz pārvedumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: prasījuma tiesību apmierināšana, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, iemaksas un ziedojumi. Pārvedumus atzīst kā izdevumus tā perioda laikā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums izveidojies, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj noteikumi vai ir parakstīts līgums par pārveduma atļaušanu; ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus un summu var ticami aplēst. Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu pieprasījums un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un ieraksta kā uzkrātos izdevumus. 13.1.IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS 14.Iespējamie aktīvi Iespējamie aktīvi ir tie iespējamie aktīvi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimniecisko labumu ieplūde vai pakalpojuma potenciāls ir ticams. 15.Iespējamās saistības Iespējamās saistības ir iespējami pienākumi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē; vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir pagātnes notikumi, bet kuru neatzīst, jo: nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu ietverošu resursu aizplūde, vai retajos gadījumos, kad pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt. 15.1.LĪDZFINANSĒJUMS Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ieņēmumus no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ar nosacījumiem, un tās uzrāda kā izmaksājamas dalībvalstīm, trešām valstīm un citiem. EAF tiek prasīts izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, jo citādi šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā. Neizmaksātie kreditoru parādi, kas saistīti ar līdzfinansēšanas līgumiem, ir saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām atskaita izdevumus, kas radušies saistībā ar projektu. Neto aktīvi nemainās. Izdevumus, kas saistīti ar līdzfinansējuma projektiem, atzīst pēc to rašanās. Attiecīgo iemaksu summu atzīst kā pamatdarbības ieņēmumus, un gada darbības rezultāts nemainās. 16.BILANCES SKAIDROJUMI AKTĪVI

16.1.PRIEKŠFINANSĒJUMS Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējuma maksājumus parasti veic tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno. Atkarībā no priekšfinansējuma atgūstamības vai izlietojuma laika to uzrāda kā priekšfinansējuma apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvu. Izlietojums tiek noteikts projekta pamatā esošā nolīgumā. Visus atmaksājumus vai izlietojumu līdz 12 mēnešiem pirms pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Tā kā daudzi no EAF projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tādēļ dažas priekšfinansējuma summas uzrāda kā ilgtermiņa aktīvus. Miljoni EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Ilgtermiņa priekšfinansējums 2.1.1. – 23 520 344 887 582 Īstermiņa priekšfinansējums 2.1.2. 0 19 445 984 1 448 1 518 Kopā 0 42 964 1 328 2 335 2 100 Ilgtermiņa priekšfinansējuma palielinājumu izraisīja galvenokārt tas, ka līgums, kuram bija jābeidzas 2017. gadā, tika pagarināts līdz 2023. gadam (ar septiņu gadu izmaksas periodu). Minētā līguma kopējā vērtība 2017. gadā bija palielinājusies, savukārt pēc pagarināšanas ilgtermiņa priekšfinansējums tika aplēsts 217 miljonu EUR apmērā. Īstermiņa priekšfinansējuma samazinājumu izraisīja veikto priekšfinansējuma maksājumu samazinājums (par 10 %) un tīrvērtes līmeņa palielinājums (galvenokārt 10. EAF). Šis samazinājums atbilst EAF ciklam. 10. EAF ir noskaidroti un izpildīti daudzi līgumi — par to liecina to skaita samazinājums no 3,4 tūkstošiem 2017. gadā līdz 2,6 tūkstošiem 2018. gadā. Tajā pašā laikā 11. EAF nepabeigto līgumu skaits palielinājās no 1,6 tūkstošiem 2017. gadā līdz 2,3 tūkstošiem 2018. gadā. 11. EAF sākās 2015. gadā, un 2018. gads tādējādi bija tā pastāvēšanas ceturtais gads. 11. EAF ir sasniedzis briedumu attiecībā uz pieņemto darbību īstenošanu. 17.Ilgtermiņa priekšfinansējums Miljoni EUR 31.12.2018. 31.12.2017. Tiešā pārvaldība 188 159 Īsteno: Komisija 140 105 ES izpildaģentūras 0 6 ES delegācijas 48 48 Netiešā pārvaldība 698 423 Īsteno: EIB un EIF 367 166 Starptautiskās organizācijas 280 189 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 6 11 Publisko tiesību subjekti 24 37 Trešās valstis 21 20 ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības 0 – Privāttiesību subjekti, kas īsteno publisko un privāto partnerību – 0 Kopā 887 582 18.Īstermiņa priekšfinansējums Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Priekšfinansējums (bruto) 1 113 2 034 3 005 5 153 5 288 Noskaidroti, veicot robežlaika procedūras (1) (94) (1 589) (2 021) (3 705) (3 770) Kopā 0 19 445 984 1 448 1 518 Miljoni EUR 31.12.2018. 31.12.2017. Tiešā pārvaldība 280 256 Īsteno: Komisija 102 86 ES izpildaģentūras 8 10 Trasta fondi 1 – ES delegācijas 169 161 Netiešā pārvaldība 1 169 1 262 Īsteno: EIB un EIF 100 345 Starptautiskās organizācijas 658 563 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 78 59 Publisko tiesību subjekti 124 108 Trešās valstis 208 186 ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības 0 – Privāttiesību subjekti, kas īsteno publisko un privāto partnerību 0 0 Kopā 1 448 1 518 19.Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas Garantiju ņem, lai nodrošinātu priekšfinansējumu, un to atbrīvo, kad ir apmaksāts projekta pēdējais pieprasījums. 2018. gada 31. decembrī tādu garantiju vērtība, ko EAF saņēmis par priekšfinansējumu, bija 79 miljoni EUR (2017. gadā — 54 miljoni EUR). Lielākā daļa priekšfinansējuma tiek izmaksāta netiešas pārvaldības režīmā. Šajā gadījumā garantijas saņēmējs nav EAF, bet līgumslēdzēja iestāde. Lai gan EAF nav saņēmējs, minētās garantijas nodrošina tā aktīvus. 2018. gadā minētās garantijas veidoja 534 miljonus EUR. 19.1.IEMAKSAS TRASTA FONDĀ Šajā pozīcijā tiek norādīta summa, kas samaksāta kā iemaksa ES trasta fondā Āfrikai un ES trasta fondā “Bêkou”. No iemaksām tiek atskaitītas trasta fondiem radušās un uz EAF attiecināmas izmaksas.

Iemaksas trasta fondā veic EAF tiešās pārvaldības režīmā. Miljoni EUR Trasta fondi Neto iemaksa 31.12.2017. 2018. gadā veiktās iemaksas TF neto izdevumu piešķīrums 2018. gadā Neto iemaksa 31.12.2018. Āfrika 148 345 (301) 192 Bêkou 16 – (7) 9 Kopā 163 345 (308) 201 19.2.AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI Miljoni EUR Skaidrojums 31.12.2018. 31.12.2017. Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 2.3.1. 37 19 Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 2.3.2. 101 73 Kopā 138 92 20.Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Dalībvalstis – – – 5 5 7 Klienti 2 7 16 1 26 19 Publisko tiesību subjekti 0 9 9 7 25 20 Trešās valstis 0 1 3 0 5 6 Norakstītā summa (2) (15) (10) (0) (27) (34) Uzņēmumu savstarpējie konti ar ES iestādēm – – – 3 3 2 Kopā 1 2 18 16 37 19 21.Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Uzkrātie ienākumi 0 63 18 0 81 74 No ES atgūstamā summa – – – 20 20 – Konti starp EAF 183 111 2 421 (2 715) (0) (0) Kopā 183 174 2 439 (2 695) 101 73 Uzkrātajos ienākumos ir iekļautas uzkrāto procentu summas ar projektiem saistītam priekšfinansējumam (63 miljoni EUR) un ES trasta fondu Āfrikai (18 miljoni EUR) saistītam priekšfinansējumam. No ES atgūstamā summa ir summa, kas pārskaitīta uz Eiropas Komisijai piederošo trasta kontu. Efektivitātes labad vienotie finanšu līdzekļi, kas aptver visus EAF, ir piešķirti 11. EAF; tā rezultātā tiek veiktas operācijas starp dažādiem EAF, kas starp dažādām EAF bilancēm tiek pārvietotas starp EAF kontiem. Konti starp EAF tiek uzrādīti tikai atsevišķos EAF. Kontu starp EAF kopsumma nemainās.



21.1.NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Centrālās bankas – – – 276 276 105 Komercbankas – – – 87 87 242 Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem – – – 24 24 – Kopā – – – 387 387 347 Naudas un naudas ekvivalentu kopējais līmenis saglabājās stabils. Tomēr ir mainījusies kases stāvokļa struktūra. Ievērojams samazinājums (par 136 miljoniem EUR) bija vērojams Apvienotās Karalistes (AK) iemaksu kontā komercbankā “Natwest”. Tas bija izveidojies galvenokārt tāpēc, ka 2017. gada beigās AK veica pirmo maksājumu no savas 2018. gada iemaksas 170 miljonu EUR apmērā. 2018. gada 31. decembrī centrālajās bankās tika turēts vairāk naudas, lai ierobežotu darījumu partnera risku (skatīt 5.4. skaidrojumu).

SAISTĪBAS 21.2.UZKRĀJUMI Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Uzkrājumi – – – – – 4 Kopā – – – – – 4 Tika atbrīvots uzkrājums Centre de Development (CDE), jo ir pabeigtas tiesvedības lietas un papildu izmaksām nebūtu jārodas. 21.3. FINANŠU SAISTĪBAS Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Līdzfinansējums — kreditoru parādi – – 1 16 18 14 Kopā – – 1 16 18 14 Par līdzfinansējuma saistību kopsummas izmaiņām skatīt 2.7.2.1. skaidrojumu. 21.4.KREDITORU PARĀDI Miljoni EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Īstermiņa kreditoru parādi 2.7.1. 0 6 80 88 173 361 Dažādi kreditoru parādi 2.7.2. – – 45 23 68 202 Kopā 0 6 125 111 241 563 22. Īstermiņa kreditoru parādi Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Piegādātāji 0 5 65 32 102 133 Dalībvalstis – – 0 1 1 12 Trešās valstis 0 – 6 31 37 146 Publisko tiesību subjekti – 2 10 30 43 83 Citi īstermiņa kreditoru parādi (0) (2) (2) (6) (10) (13) Kopā 0 6 80 88 173 361 Kreditoru parādi ietver izmaksu pārskatus, ko EAF saņem saistībā ar savu subsidēšanas darbību. Tos ieraksta par pieprasīto summu, saņemot pieprasījumu. Rēķiniem un kredītnotām, ko saņem iepirkuma pasākumu ietvaros, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi tiek ņemti vērā gada beigu periodizācijas procedūrās. Saskaņā ar periodizācijas ierakstiem aplēstās attiecināmās summas ir atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā. Neattiecināmās summas ir uzrādītas kā citi īstermiņa kreditoru parādi. 23.Dažādi kreditoru parādi Miljoni EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Līdzfinansējuma kreditoru parādi 2.7.2.1. – – 47 21 68 28 Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas 2.7.2.2. – – – – – 173 Citi dažādi kreditoru parādi – – (2) 2 – 1 Kopā – – 45 23 68 202 24.Līdzfinansējuma kreditoru parādi Līdzfinansējuma ilgtermiņa un īstermiņa kreditoru parādu dalījums pa dalībvalstīm apkopots turpmāk tabulā.





Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Ilgtermiņa līdzfinansējums Austrija – – – 1 1 – Beļģija – – 0 2 2 2 Čehija – – – 1 1 – Dānija – – – 3 3 0 Somija – – – 1 1 – Francija – – 1 1 2 4 Luksemburga – – – 1 1 – Nīderlande – – – 3 3 – Portugāle – – – 0 0 – Zviedrija – – 0 – 0 3 Apvienotā Karaliste – – – 2 2 1 Austrālija – – 0 – 0 0 USAID – – – 2 2 4 – – 1 16 18 14 Īstermiņa līdzfinansējums Austrija – – – 0 0 – Beļģija – – 4 0 4 3 Čehija – – – 0 0 – Dānija – – 0 2 3 (0) Somija – – – 0 0 – Francija – – 21 1 22 12 Vācija – – 1 – 1 0 Luksemburga – – – 0 0 – Nīderlande – – 1 1 2 0 Polija – – 0 – 0 – Portugāle – – – 0 0 – Spānija – – 2 – 2 1 Zviedrija – – 5 1 5 5 Šveice – – 0 – 0 0 Apvienotā Karaliste – – 13 12 25 4 Kanāda – – 0 – 0 0 Austrālija – – 0 – 0 1 USAID – – – 4 4 2 – – 47 21 68 28 Kopā – – 48 37 86 42 Līdzfinansējuma ilgtermiņa un īstermiņa kreditoru parādu kopsumma palielinājās par 44 miljoniem EUR salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu. 2018. gadā tika saņemtas jaunas līdzfinansējuma iemaksas 28 miljonu EUR apmērā. Līdzfinansējuma kreditoru parādu kopsumma palielinājās par 17 miljoniem EUR, lai atzītu ieņēmumus un izdevumus saistībā ar līdzfinansētajiem projektiem (skatīt 3.1.1. un 3.4. skaidrojumu). 25.Nākamo periodu fondu kapitāla iemaksas Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Apvienotā Karaliste – – – – – 170 Lietuva – – – – – 2 Kopā – – – – – 173 Šī pozīcija pilnībā attiecas uz dalībvalstu avansā veiktajām iemaksām 2018. gadā. 25.1.UZKRĀTIE IZDEVUMI UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Uzkrātie izdevumi 0 83 358 838 1 279 730 Citi uzkrājumi un atliktie maksājumi – – – 3 3 3 Kopā 0 83 358 840 1 281 733 Uzkrātie izdevumi ietver pamatdarbības izdevumus saskaņā ar aplēsēm par tekošajiem un pabeigtajiem līgumiem, izņemot apstiprinātos izmaksu pieprasījumus, kuros, izmantojot vislabāko pieejamo informāciju, aplēstas 2018. gada attiecināmās izmaksas, kas radušās EAF saņēmējiem. Aplēsto uzkrāto izdevumu daļa, kas saistīta ar izmaksāto priekšfinansējumu, ir ierakstīta kā priekšfinansējuma summu samazinājums (skatīt 2.1. skaidrojumu). Uzkrātie izdevumi palielinājās galvenokārt 11. EAF (no 140 miljoniem EUR 2017. gadā līdz 840 miljoniem EUR 2018. gadā). Tas atbilst līgumu skaita palielinājumam (no 1,6 tūkstošiem 2017. gadā līdz 2,3 tūkstošiem 2018. gadā). 11. EAF sākās 2015. gadā, un 2018. gads tādējādi bija tā pastāvēšanas ceturtais gads. 11. EAF ir sasniedzis briedumu attiecībā uz pieņemto darbību īstenošanu. NETO AKTĪVI 25.2.FONDU KAPITĀLS 26.Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Fondu kapitāls 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nepieprasītais fondu kapitāls – – – (27 090) (27 090) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2017. 12 164 10 773 20 960 2 277 46 173 Fondu kapitāls 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nepieprasītais fondu kapitāls – – – (22 840) (22 840) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2018. 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Fondu kapitālu veido kopējā no dalībvalstīm saņemto iemaksu summa attiecīgajam EAF, kā noteikts katrā no iekšējiem nolīgumiem. Nepieprasītie līdzekļi ir sākotnējais piešķīrums, kas vēl nav pieprasīts no dalībvalstīm. Pieprasītais fondu kapitāls ir sākotnējo piešķīrumu summa, ko dalībvalstis ir pieprasījušas pārvedumam uz finanšu līdzekļu kontiem (skatīt turpmāk 2.9.2. skaidrojumu).





27.Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls dalībvalstu dalījumā Miljoni EUR Iemaksas 11. EAF % Nepieprasītais kapitāls 31.12.2017. 2018. gadā pieprasītais kapitāls Nepieprasītais kapitāls 31.12.2018. Austrija 2,40 650 (102) 548 Beļģija 3,25 880 (138) 742 Bulgārija 0,22 59 (9) 50 Horvātija 0,23 61 (10) 51 Kipra 0,11 30 (5) 25 Čehija 0,80 216 (34) 182 Dānija 1,98 537 (84) 452 Igaunija 0,09 23 (4) 20 Somija 1,51 409 (64) 345 Francija 17,81 4 826 (757) 4 068 Vācija 20,58 5 575 (875) 4 700 Grieķija 1,51 408 (64) 344 Ungārija 0,61 166 (26) 140 Īrija 0,94 255 (40) 215 Itālija 12,53 3 394 (533) 2 862 Latvija 0,12 31 (5) 27 Lietuva 0,18 49 (8) 41 Luksemburga 0,26 69 (11) 58 Malta 0,04 10 (2) 9 Nīderlande 4,78 1 294 (203) 1 091 Polija 2,01 544 (85) 458 Portugāle 1,20 324 (51) 273 Rumānija 0,72 195 (31) 164 Slovākija 0,38 102 (16) 86 Slovēnija 0,22 61 (10) 51 Spānija 7,93 2 149 (337) 1 812 Zviedrija 2,94 796 (125) 671 Apvienotā Karaliste 14,68 3 976 (624) 3 353 Kopā 100,00 27 090 (4 250) 22 840 2018. gadā no 11. EAF tika pieprasīti 4250 miljoni EUR. 2018. gada 31. decembrī 8., 9. un 10. EAF kapitāls tika pilnībā pieprasīts un saņemts. 28.Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Līdzekļi, kas pārvietoti no slēgtiem EAF 627 1 625 – – 2 252 2 252 Šajā pozīcijā ietverti līdzekļi, kas pārvesti no slēgtiem EAF uz 8. un 9. EAF.



29.Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Atlikums 31.12.2016. (2 496) 2 214 247 35 – Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (7) (37) 44 – – Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF – – (171) 171 – Atlikums 31.12.2017. (2 503) 2 177 120 206 – Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (7) (40) 47 – – Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF – – (112) 112 – Atlikums 31.12.2018. (2 509) 2 137 55 317 – Šī pozīcija ietver līdzekļus, kas pārvesti starp aktīvajiem EAF. Kopš Kotonū nolīguma stāšanās spēkā visi iepriekšējo aktīvo EAF neiztērētie līdzekļi pēc saistību atcelšanas tiek pārvesti uz jaunāko atvērto EAF. Līdzekļi, kas pārvesti no citiem EAF, palielina saņēmēja fonda apropriācijas un samazina izcelsmes fonda apropriācijas. Līdzekļus, kas pārvesti uz 10. un 11. EAF darbības rezervi, var piesaistīt tikai īpašos apstākļos, kas paredzēti iekšējos nolīgumos. 30.FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATA SKAIDROJUMI IEŅĒMUMI Miljoni EUR Skaidrojums 2018. 2017. Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1. 4 61 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2. 57 25 Kopā 60 87 30.1.IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU Miljoni EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2018. 2017. Izdevumu atgūšana 0 3 14 3 21 19 STABEX līdzekļu atgūšana – – 0 – 0 0 Līdzfinansējuma ieņēmumi 3.1.1. – – (18) 1 (17) 42 Kopā 0 3 (3) 4 4 61 Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, var tikt šādi sadalīti pa pārvaldības režīmiem: Miljoni EUR 2018. 2017. Tiešā pārvaldība 4 5 Īsteno: Komisija 1 1 ES delegācijas 3 4 Netiešā pārvaldība 0 56 Īsteno: Trešās valstis (13) 55 Starptautiskās organizācijas 12 2 Publisko tiesību subjekti 0 0 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 1 (1) Kopā 4 61

31.Līdzfinansējuma ieņēmumi Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus ar nosacījumu, un tādējādi tām nebūtu jāietekmē finanšu darbības rezultātu pārskats. Saņemtās iemaksas saglabājas pie saistībām (skatīt 2.7.2.1. skaidrojumu), līdz ar ziedotajiem līdzekļiem saistītie kritēriji ir izpildīti, t. i., radušies attiecināmie izdevumi (skatīt 3.4. skaidrojumu). Atbilstošo summu tad atzīst kā ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus no līdzfinansējuma. Attiecīgi gada saimnieciskās darbības rezultāts nemainās. 31.1.IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS IR SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2018. 2017. Finanšu ieņēmumi 0 2 8 1 10 4 Citi ieņēmumi 1 6 27 12 46 22 Kopā 1 8 35 13 57 25 Finanšu ieņēmumus veido procenti no trasta fondiem un procenti par priekšfinansējumu. Citi ienākumi pilnībā attiecas uz realizētiem un nerealizētiem ieņēmumiem no valūtas maiņas.



IZDEVUMI 31.2.ATBALSTA INSTRUMENTI Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2018. 2017. Plānojamais atbalsts (0) 1 532 1 468 2 001 2 150 Makroekonomiskais atbalsts – 26 – – 26 21 Nozaru politika – 2 – – 2 (9) Iekšējie ĀKK projekti – 27 389 410 827 1 112 Ārkārtas palīdzība – 3 60 811 873 289 Citas ar iepriekšējiem EAF saistītās atbalsta programmas – 0 – – 0 (1) Institucionālais atbalsts – – 3 15 18 23 Saņemtās eksporta kompensācijas 0 (0) – – 0 (1) Iemaksas trasta fondos – – – 307 307 114 Kopā (0) 59 984 3 012 4 054 3 700 EAF pamatdarbības izdevumi attiecas uz dažādiem atbalsta instrumentiem un izpaužas dažādos veidos, atkarībā no tā, kā tiek izmaksāti un pārvaldīti naudas līdzekļi. Kopējo izdevumu par atbalsta instrumentiem pieaugums ir galvenokārt 11. EAF. Minētais pieaugums atbilst šā EAF ciklam. 11. EAF sākās 2015. gadā, un 2018. gads tādējādi bija tā pastāvēšanas ceturtais gads. 2018. gadā 11. EAF sasniedza briedumu attiecībā uz pieņemto darbību īstenošanu, un tādējādi izmaksas ir palielinājušās salīdzinājumā ar 2017. gadu. 11. EAF nepabeigto līgumu skaits palielinājās no 1,6 tūkstošiem 2017. gadā līdz 2,3 tūkstošiem 2018. gadā. Šis palielinājums atbilst priekšfinansējuma ieskaita palielinājumam un uzkrāto izdevumu palielinājumam. Nozaru politikas izdevumu pozīcija 2017. gadā bija negatīva sakarā ar 2016. gadā nepareizi ierakstīta rēķina apvērsi. 31.3.LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2018. 2017. Līdzfinansējums – – (18) 1 (17) 42 Šajā pozīcijā iekļauti izdevumi, kas 2018. gadā radās saistībā ar līdzfinansējuma projektiem. Jāatzīmē, ka radušies izdevumi ietver ar finanšu gada robeždatumu saistītās aplēstās summas (un attiecīgi iepriekšējā gada aplēsto summu apvērses). Tā kā 2017. gadā aplēsto izdevumu (52 miljoni EUR) apvērses pārsniedza 2018. gadā radušos izdevumus (36 miljoni EUR), līdzfinansējuma izdevumu pozīcija 2018. gadā bija negatīva. Attiecīgie negatīvie ieņēmumi ir atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā (skatīt 3.1.1. skaidrojumu).





31.4.ATBALSTA INSTRUMENTI UN LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI PĀRVALDĪBAS VEIDU DALĪJUMĀ Miljoni EUR 2018. 2017. Tiešā pārvaldība 1 750 1 447 Īsteno: Komisija 122 122 ES izpildaģentūras 31 26 Trasta fondi 594 89 ES delegācijas 1 003 1 209 Netiešā pārvaldība 2 287 2 295 Īsteno: EIB un EIF 44 48 Starptautiskās organizācijas 920 1 171 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 114 (20) Publisko tiesību subjekti 231 356 Trešās valstis 977 739 ES struktūras ar publiskā un privātā sektora partnerību 1 – Privāttiesību subjekti, kas īsteno publisko un privāto partnerību 0 0 Kopā 4 037 3 742 31.5.FINANSĒJUMA IZMAKSAS Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2018. 2017. Debitoru parādu daļēja norakstīšana (0) (1) (5) (1) (7) 9 Citi finanšu izdevumi – – – (0) (0) (1) Kopā (0) (1) (5) (1) (7) 8 Debitoru parādu daļējas norakstīšanas pozīcijā iekļauta izdevumu aplēse neatgūstamajiem debitoru parādiem. Tā kā aplēse ietver arī iepriekšējā gada aplēses apvērses, kopējo izdevumu pozīcija 2018. gadā bija negatīva (no 34 miljoniem EUR 2017. gadā līdz 27 miljoniem EUR 2018. gadā — skatīt 2.3.1. skaidrojumu). 31.6.CITI IZDEVUMI Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2018. 2017. Administratīvie un IT izdevumi (0) (0) 45 67 112 107 Uzkrājums riskiem un maksām – – – (4) (4) – Realizētie tirdzniecības debitoru zaudējumi 0 0 0 – 1 3 Zaudējumi no valūtas maiņas 0 6 26 7 39 44 Kopā 1 7 71 70 148 154 Šī pozīcija ietver atbalsta izdevumus t. i., administratīvās izmaksas, kas saistītas ar EAF plānošanu un īstenošanu. Tie ir projektu sagatavošanas, pēcpārbaudes, pārraudzības un novērtēšanas izdevumi, kā arī izdevumi par datortīkliem, tehnisko palīdzību utt. 32.IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS, UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA 32.1.IESPĒJAMIE AKTĪVI Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Izpildes garantijas – 0 10 0 11 10 Ieturēšanas garantijas – 0 6 – 7 8 Kopā – 1 16 0 17 18 Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas ir noteikti to līgumos ar EAF. Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti tiek ieturēti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmēji izpilda savus pienākumus. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Ievērojot līgumslēdzējas iestādes apstiprinājumu, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs saņemtās garantijas atspoguļo kā iespējamos aktīvus. Ja līgumi tiek pārvaldīti netiešajā režīmā, garantijas pieder līgumslēdzējai iestādei, kas nav EAF, un EAF tās neieraksta. 2018. gadā minētās garantijas veidoja 501 miljonu EUR. 32.2.CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA 33.Saistības vēl neizlietotās apropriācijās Turpmāk minētā summa ir budžeta RAL (“Reste à Liquider”), no kuras atskaitītas saistītās summas, kas iekļautas kā izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atcelšana. Tā ir parasta parādība saistībā ar daudzgadu programmām. Miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2018. 31.12.2017. Saistības vēl neizlietotās apropriācijās 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508 Kopā 0 88 1 650 8 009 9 071 8 508 2018. gada 31. decembrī budžeta RAL kopsumma bija 10 616 miljoni EUR (2017. gadā — 9745 miljoni EUR).

34.Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības Pamatinformācija 2016. gada 23. jūnijā vairākums Apvienotās Karalistes iedzīvotāju, kuri balsoja referendumā par dalību Eiropas Savienībā, nobalsoja par izstāšanos no ES. Apvienotā Karaliste 2017. gada 29. martā oficiāli paziņoja Eiropadomei savu nodomu izstāties no ES un Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom). Šādi rīkodamās, tā iedarbināja Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu, kurā ir noteikta procedūra, lai dalībvalsts izstātos no Savienības. Sarunu process Komisija 2018. gada 19. martā publicēja izstāšanās līguma projektu, kurā aprakstīts sarunās panāktais progress. Izstāšanās līguma finansiālā norēķina daļā ES un AK pirmajā sarunu posmā panākto progresu pārvērta juridiskā tekstā. Savukārt 2018. gada 14. novembrī tika publicēts kopējs ziņojums, kurā bija pausta sarunu dalībnieku līmenī panākta vienošanās par izstāšanās līguma projekta pilnu tekstu un par strukturējumu Politiskajai deklarācijai, kas nosaka satvaru turpmākajām attiecībām starp Apvienoto Karalisti un Eiropas Savienību. Tajā pašā datumā tika publicēts atjauninātais un saskaņotais izstāšanās līguma projekts, kurā AK piekrita apmaksāt visas savas saistības atbilstīgi esošajai daudzgadu finanšu shēmai (DFS), kā arī iepriekšējiem finanšu plāniem, tostarp Apvienotās Karalistes daļu Savienības saistībās un iespējamās saistībās, tā, it kā tā joprojām būtu dalībvalsts. AK valdība apstiprināja izstāšanās līguma projektu 2018. gada 14. novembrī, un Eiropadome to apstiprināja 25. novembrī. Padome 2019. gada 11. janvārī (50. pants) apstiprināja lēmumu par izstāšanās līguma noslēgšanu un nosūtīja to Eiropas Parlamentam, lai tas dotu piekrišanu. Eiropadome pēc Apvienotās Karalistes lūguma saskaņā ar LESD 50. pantā noteikto procedūru 2019. gada 21. martā piekrita atlikt AK izstāšanos līdz 2019. gada 22. maijam, ar nosacījumu, ka parlamenta Pārstāvju palāta izstāšanās līgumu apstiprina, vēlākais, 2019. gada 29. martā, vai līdz 2019. gada 12. aprīlim, ja līgums netiek apstiprināts līdz minētajam datumam (Eiropadomes Lēmums (ES) 2019/476, 2019. gada 22. marts, OV L 80, 22.3.2019., 1. lpp.). Parlamenta Pārstāvju palāta neapstiprināja izstāšanās līgumu līdz 2019. gada 29. martam, tāpēc pēc Apvienotās Karalistes atkārtota lūguma Eiropadome 2019. gada 10. aprīlī piekrita atlikt AK izstāšanos līdz 2019. gada 31. oktobrim (Eiropadomes Lēmums (ES) 2019/584, 2019. gada 11. aprīlis, OV L 101, 11.4.2019., 1. lpp.). AK jāizstājas ratifikācijas procedūru pabeigšanai sekojošā mēneša pirmajā dienā vai 2019. gada 1. novembrī, atkarībā no tā, kurš no šiem termiņiem iestājas agrāk. Līdz jaunajam izstāšanās datumam Apvienotā Karaliste paliks par dalībvalsti ar visām tiesībām un pienākumiem saskaņā ar LES 50. pantu, un Apvienotajai Karalistei ir tiesības jebkurā brīdī atsaukt savu paziņojumu. Saistībā ar EAF Izstāšanās līguma projektā noteikts, ka Apvienotā Karaliste joprojām ir EAF puse līdz 11. EAF un visu iepriekšējo neslēgto EAF slēgšanai un šajā ziņā uzņemas tādus pašus pienākumus kā dalībvalstis saskaņā ar iekšējo nolīgumu, ar kuru tas tika izveidots, kā arī pienākumus, kas izriet no iepriekšējiem EAF līdz to slēgšanai. Tā drīkst piedalīties EAF komitejā kā novērotāja bez balsstiesībām. Izstāšanās līguma projektā noteikts arī, ka, ja šī līguma spēkā stāšanās datumā par summām no 10. EAF projektiem vai no iepriekšējiem EAF saistības nav uzņemtas vai ir atceltas, šo summu Apvienotās Karalistes daļu atkārtoti neizmanto. Tas pats attiecas uz Apvienotās Karalistes līdzekļu daļu, par kuriem nav uzņemtas saistības, vai atceltajām summām 11. EAF ietvaros pēc 2020. gada 31. decembra. Tā kā Apvienotā Karaliste izstāšanās līgumu nebija ratificējusi, šo pārskatu parakstīšanas brīdī faktiskais izstāšanās datums un veids (ar vienošanos vai bez tās) vēl nav zināms. Ņemot vērā pašreizējo situāciju, nav finansiālas ietekmes, par ko ziņot EAF finanšu pārskatos 2018. gada 31. decembrī. 35.FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA Turpmākā informācija par EAF finanšu riska pārvaldību attiecas uz Komisijas veiktajām kases operācijām EAF vārdā, lai izmantotu tā līdzekļus. 35.1.RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS Kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir izklāstīti 11. EAF finanšu regulā un iekšējā nolīgumā. Saskaņā ar iepriekš minēto regulu ir piemērojami turpmāk minētie galvenie principi. (a)EAF iemaksas veic dalībvalstis, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi. (b)Dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās, tostarp mazāk zināmās valūtās. (c)Bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu. Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz modernām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem. Kases un maksājumu operāciju pārvaldību reglamentē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta. 35.2.VALŪTAS RISKS Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās — neto pozīcija Miljoni EUR 31.12.2018. 31.12.2017. USD GBP DKK SEK EUR Cita Kopā USD GBP DKK SEK EUR Cita Kopā Finanšu aktīvi Debitoru parādi un atgūstamās summas 63 – 0 – 67 8 138 64 – – – 26 2 92 Nauda un naudas ekvivalenti 1 0 – – 386 – 387 4 0 – – 344 – 347 Kopā 64 0 0 – 453 8 525 68 0 – – 370 2 439 Finanšu saistības Ilgtermiņa finanšu saistības – – – – (18) – (18) – – – – (14) – (14) Kreditoru parādi (1) – – – (218) (22) (241) 0 – – – (533) (30) (563) Kopā (1) – – – (236) (22) (259) 0 – – – (547) (30) (577) Kopā 63 0 0 – 217 (14) 267 68 0 – – (177) (28) (138) Visas iemaksas tiek glabātas euro valūtā, un citas valūtas iegādājas tikai tad, kad tās ir vajadzīgas maksājumu izpildei. Tādējādi EAF kases operācijas nav pakļautas valūtas riskam. 35.3.PROCENTU LIKMJU RISKS EAF neaizņemas naudu, tādēļ tas nav pakļauts procentu likmju riskam. Procenti tiek uzkrāti par atlikumiem dažādos banku kontos. Tādēļ Komisija EAF vārdā ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka regulāri saņemtie procenti atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamām svārstībām. Katra dalībvalsts veic iemaksas EAF budžetā speciālā kontā, kas atvērts tās norādītā finanšu iestādē. Tā kā dažiem no šiem kontiem piemērotā atlīdzība var būt negatīva, lai pēc iespējas samazinātu atlikumu attiecīgajos kontos, tiek izmantotas naudas pārvaldības procedūras. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2016/888 jebkādu negatīvu atlīdzību šajos kontos sedz attiecīgā dalībvalsts. Komercbanku kontos turētie diennakts atlikumi tiek atlīdzināti katru dienu. Šādu kontu atlikumu atlīdzināšana balstās uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteikto starpību (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz tirgus atsauces likmi, un tos koriģē, ņemot vērā jebkuras šīs likmes svārstības. Rezultātā EAF neuzņemas risku, ka tā atlikumus varētu atlīdzināt atbilstoši likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm. 35.4.KREDĪTRISKS (DARĪJUMU PARTNERA RISKS) Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies Miljoni EUR Kopā Termiņš nav kavēts un vērtība nav samazinājusies Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 138 121 12 5 – Kopā 31.12.2018. 138 121 12 5 – Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 92 92 0 – – Kopā 31.12.2017. 92 92 0 – – Finanšu aktīvi dalījumā pa riska kategorijām Miljoni EUR 31.12.2018. 31.12.2017. Debitoru parādi Nauda Kopā Debitoru parādi Nauda Kopā Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu Augstākie un augstas pakāpes 5 303 308 3 103 106 Virs vidējās pakāpes – 80 80 0 240 240 Zem vidējās pakāpes – 4 4 3 4 7 Neieguldījumu pakāpe – 0 0 1 0 2 Kopā 5 387 391 7 347 354 Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga 1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē) 133 0 134 86 0 86 2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē) – – – – – – Kopā 133 0 134 86 0 86 Kopā 138 387 525 92 347 440

Līdzekļi, kas atbilst kategorijām neieguldījumu pakāpe un zem vidējās pakāpes, attiecas galvenokārt uz dalībvalstu iemaksām EAF, kas veiktas speciālos dalībvalstu atvērtos kontos saskaņā ar EAF FR 20. panta 3. punktu. Saskaņā ar šo regulu iemaksātās summas paliek šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic maksājumi. Lielākā daļa EAF finanšu līdzekļu saskaņā EAF FR tiek turēti “speciālajos kontos”, ko dalībvalstis atvērušas iemaksu veikšanai. Vairums šo kontu tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes EAF rada vismazāko darījumu partnera risku (risku uzņemas dalībvalstis). Tā EAF finanšu līdzekļu daļa, kas tiek turēta komercbankās, lai veiktu maksājumus, tiek papildināta nepieciešamības brīdī, un to automātiski pārvalda ar Komisijas kases naudas pārvaldības sistēmu. Katrā kontā tur minimālu naudas daudzumu, kas ir proporcionāls vidējai ikdienas maksājumu summai. Rezultātā šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir nelielas, un tādējādi arī EAF risks ir ierobežots. Papildus tam tiek piemērotas īpašas pamatnostādnes par komercbanku izvēli, lai vēl vairāk samazinātu darījumu partnera risku, kam ir pakļauts EAF. Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos var tikt prasīts zemāks līmenis. 35.5.LIKVIDITĀTES RISKS Finanšu saistību termiņu analīze pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem Miljoni EUR < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Kopā Finanšu saistības 241 7 11 259 Kopā 31.12.2018. 241 7 11 259 Finanšu saistības 563 13 1 577 Kopā 31.12.2017. 563 13 1 577 Eiropas Attīstības fondam piemērotie budžeta principi nodrošina, ka kopējie budžeta perioda naudas līdzekļi vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu visus saistītos maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā. Tomēr dalībvalstis gada iemaksas EAF veic trīs daļās, turpretim maksājumiem piemīt zināma sezonalitāte. Lai nodrošinātu vienmēr pietiekamus finanšu līdzekļus tādu maksājumu segšanai, kas veicami konkrētajā mēnesī, starp Komisijas kases un attiecīgajiem izdevumu departamentiem notiek regulāra informācijas apmaiņa par kases stāvokli. Turklāt attiecībā uz EAF kases operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte. 36.INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM EAF saistītās personas ir ES trasta fonds “Bêkou”, ES trasta fonds Āfrikai un Eiropas Komisija. Tā kā darījumi starp abiem subjektiem notiek EAF parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem nav nepieciešamas īpašas prasības, sniedzot informāciju par šādiem darījumiem. EAF nav atsevišķas vadības, jo to vada Komisija. ES galvenās vadības, tajā skaitā Komisijas, pilnvaras ir uzrādītas Eiropas Savienības konsolidētajos gada pārskatos 7.2. pozīcijā “Galvenās vadības pilnvaras”. 37.NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA Šo pārskatu parakstīšanas dienā EAF grāmatvedei nedz bija zināmas, nedz tika ziņots par būtiskām problēmām, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā. Gada pārskati un attiecīgie skaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš. 38.SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA UN BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTA SASKAŅOŠANA

Gada saimnieciskās darbības rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrāšanas principu grāmatvedībā. Tomēr budžeta izpildes rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības noteikumi. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta izpildes rezultātu nosaka tie paši pamatā esošie operacionālie darījumi, lietderīgs kontroles pasākums ir pārbaude, vai tie ir saskaņojami. Šī saskaņošana ir atspoguļota tabulā turpmāk, izceļot būtiskākās saskaņošanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem. Miljoni EUR 2018. 2017. GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (4 118) (3 818) Ieņēmumi Prasījumi, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu (1) (7) Kārtējā gadā konstatētie prasījumi, kuru summas vēl nav iekasētas (11) (3) Iepriekšējos gados konstatētie prasījumi, kuru summas iekasētas kārtējā gadā 11 29 Priekšfinansējuma neto ietekme 36 57 Uzkrātie ieņēmumi (neto) (39) (62) Citi (1) (2) Izdevumi Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti 115 19 Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā (366) (60) Priekšfinansējuma neto ietekme (179) (685) Uzkrātie izdevumi (neto) 484 373 GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (4 069) (4 158) 38.1.SASKAŅOŠANAS POSTEŅI — IEŅĒMUMI Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par prasījumiem, kuri konstatēti attiecīgā gada laikā, un summām, kuras iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem. Prasījumus, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu, ieraksta saimnieciskās darbības rezultātā, bet no budžeta viedokļa tos nevar uzskatīt par ieņēmumiem, jo iekasētās summas ieskaita rezervēs un nevar atkārtoti piesaistīt bez Padomes lēmuma. Tāpēc kārtējā gadā konstatētos, bet vēl neiekasētos prasījumus saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tie nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretim iepriekšējos gados konstatētie un kārtējā gadā iekasētie prasījumi jāpievieno saimnieciskās darbības rezultātam saskaņošanas nolūkā. Priekšfinansējuma neto ietekme ir atgūto priekšfinansējuma summu noskaidrošana. Tā ir saņemtā nauda, kas neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu. Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse. 38.2.SASKAŅOŠANAS POSTEŅI — IZDEVUMI Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti, jāpieskaita saskaņošanas nolūkā, jo tie ir iekļauti saimnieciskās darbības rezultātā, bet neietilpst budžeta izdevumos. Turpretim iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā, jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta saskaņošanas nolūkā, jo tie ietilpst kārtējā gada budžeta izdevumos, bet neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu vai samazina izdevumus korekciju gadījumā. Naudas ieņēmumi no atceltajiem maksājumiem neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu, bet tie ietekmē budžeta izpildes rezultātu. Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un tāda priekšfinansējuma noskaidrošana, kas samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Otrais lielums rāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī. Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto izdevumu apvērse. EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI

ES TRASTA FONDA “BÊKOU” GALĪGIE 2018. GADA PĀRSKATI Jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz tūkstošiem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās turpmāk var nesakrist. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ES TRASTA FONDU “BÊKOU”

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem Atbilstīgi 234. un 235. pantam Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR), un 35. pantam Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR), Eiropas Komisija var izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (“Savienības trasta fondi”). Ārkārtas situāciju un ārkārtas situāciju seku pārvarēšanas pasākumu vajadzībām, kuri nepieciešami reaģēšanai uz krīzēm, vai tematisko pasākumu vajadzībām Savienības trasta fondus izveido saskaņā ar nolīgumu, ko noslēdz ar citiem līdzekļu devējiem. Eiropas Komisija Savienības trasta fondus izveido ar lēmumu, pirms tam apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi vai saņemot to apstiprinājumu. Minētajā lēmumā iekļauj izveides nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem. Savienības trasta fondus izveido un īsteno tikai tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem: •Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību — Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus; •Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām; •Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību; •Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tāda Savienības instrumenta vai budžeta pozīcijas mērķiem, no kuriem tos finansē. Lai nodrošinātu līdzekļu devēju taisnīgu pārstāvību un lai lemtu par līdzekļu izlietojumu, katram Savienības trasta fondam izveido valdi, kuru vada Komisija. Valdes sastāvā ir pārstāvis no katras iemaksas neveicošās dalībvalsts novērotāja statusā. Savienības trasta fonda izveides nolīgumā paredz noteikumus par valdes sastāvu un tās iekšējos noteikumus. Savienības trasta fondus izveido uz noteiktu laiku, ko nosaka to izveides nolīgumā. Minēto darbības laiku var pagarināt pēc attiecīgā Savienības trasta fonda valdes pieprasījuma un pēc tam, kad Komisija ir nākusi klajā ar ziņojumu, kurā pamatots šāds pagarinājums. Eiropas Parlaments un/vai Padome var pieprasīt Komisijai pārtraukt apropriācijas trasta fondam vai pārskatīt dibināšanas aktu tā likvidācijas nolūkā. Komisijas grāmatvedis darbojas kā Savienības trasta fondu grāmatvedis. Grāmatvedis ir atbildīgs par to, lai noteiktu grāmatvedības procedūras un kontu plānu, kas ir kopīgs visiem Savienības trasta fondiem. Komisijas iekšējam revidentam, OLAF un Revīzijas palātai ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz Savienības trasta fondiem kā attiecībā uz citiem Komisijas veiktiem pasākumiem. Savienības trasta fondiem arī katru gadu veic neatkarīgu ārējo revīziju. Esošie ES trasta fondi Līdz šim Komisija ir izveidojusi četrus ESTF: – ESTF “BÊKOU”, kura mērķis ir atbalstīt visus aspektus Centrālāfrikas Republikas izkļūšanai no krīzes un tās atjaunotnes centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā; – MADAD ESTF — Eiropas Savienības Reģionālais trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī; – ĀFRIKAS ESTF; Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī; – KOLUMBIJAS ESTF, lai atbalstītu miera nolīguma īstenošanu agrīnā atveseļošanā un stabilizācijā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī. Papildu informācija ir pieejama atsevišķo ESTF tīmekļa vietnēs: Bêkou — http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en Madad — http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm

Āfrika — http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en Kolumbija — http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en Trasta fonds “Bêkou” Pirmais ES trasta fonds, kurā piedalās vairāki līdzekļu devēji, ir nodēvēts par “Bêkou”, kas sangu valodā nozīmē “cerība”; tas tika izveidots 2014. gada 15. jūlijā, piedaloties Komisijai (ko pārstāv DEVCO ĢD un ECHO ĢD, un EĀDD) un trim dalībvalstīm (Vācija, Francija un Nīderlande), un mērķis bija veicināt stabilizāciju un atjaunotni Centrālāfrikas Republikā (CĀR). Tā maksimālais izveides ilgums bija 60 mēneši. Trasta fondu pārvalda no Briseles. Trasta fonda valdē un ES trasta fonda “Bêkou” darbības komitejā ir līdzekļu devēju, Komisijas pārstāvji un novērotāji. Valde pieņem un pārskata ESTF stratēģiju. Valde sanāk vismaz reizi gadā. Darbības komiteja pārbauda, apstiprina un uzrauga fonda finansēto darbību īstenošanu. Komiteja arī apstiprina gada pārskatus un gada ziņojumus par trasta fonda finansētajām darbībām. Trasta fonda “Bêkou” gada pārskati Saskaņā ar 8. pantu Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības trasta fondu Centrālāfrikas Republikai, “ES trasta fondu “Bêkou””, un dibināšanas nolīguma 11. panta 2. punkta 1. apakšpunktu gada pārskati sastāv no divām daļām: 1) gada finanšu ziņojuma, kuru sagatavo ESTF vadītājs, un 2) gada finanšu pārskatiem, ko sagatavo Komisijas grāmatvedis, kurš saskaņā ar šo pašu pantu ir arī trasta fonda grāmatvedis. Saskaņā ar 8. pantu dibināšanas nolīgumā finanšu pārskatus sagatavo atbilstīgi Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (ES grāmatvedības noteikumi, EGN), kas balstīti Starptautiskajos publiskā sektora grāmatvedības standartos (SPSGS). Gada pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju un galīgos gada pārskatus ESTF vadītājs un grāmatvedis iesniedz darbības komitejai apstiprinājumam (8. panta 3. punkta 4. apakšpunkta c) daļa).



Gada būtiskākie notikumi ES trasta fonda “Bêkou” (ESTF “Bêkou”) mērķis ir nodrošināt piekļuvi pamatpakalpojumiem, atbalstīt ekonomikas atveseļošanos un darbvietu radīšanu un veicināt sociālo kohēziju un samierināšanu. ESTF “Bêkou” kopš tā izveides ir pieņēmis 16 programmas un sasniedzis vairāk nekā 2 miljonus līdzekļu saņēmēju. Neraugoties uz pastāvošo demokrātiski ievēlēto valdību un centieniem atjaunot stabilitāti, drošības situācija CĀR joprojām ir nepastāvīga. Tieši šajā sarežģītajā un nepastāvīgajā kontekstā ESTF “Bêkou” pilnībā izmanto savas salīdzināmās priekšrocības, proti, elastīgumu un spēju pielāgoties mainīgiem apstākļiem. Turklāt ESTF “Bêkou” joprojām ir vienīgais instruments, kas stiprina gan iedzīvotāju, gan valsts noturīgumu ar patiesas neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaistes (LRRD) pieejas starpniecību. Ņemot vērā pašreizējo situāciju CĀR un ESTF “Bêkou” darbības izbeigšanu 2019. gada jūlijā, ESTF valde 2018. gada novembrī oficiāli lūdza pagarinājumu par 18 mēnešiem, kā rezultātā ESTF “Bêkou” kopējais darbības laiks pagarinājās no 60 mēnešiem līdz 78 mēnešiem. Oficiālā procedūra, kas ietver apspriedes ar Eiropas Parlamentu un Padomi, tika sākta 2018. gada decembrī. Nozīmīgākie pasākumi 2018. gadā bija šādi: ·ESTF “Bêkou” pieņēma jaunu pasākumu par kopējo summu 35 miljoni EUR veselības aprūpes jomā un par 2 miljoniem EUR palielināja budžetu katram no diviem jau pieņemtajiem pasākumiem ekonomikas atveseļošanas jomā un sociālās kohēzijas, dialoga un samierināšanas veicināšanas jomā; ·atbildot uz Revīzijas palātas ieteikumu par SMART mērķu noteikšanu ESTF līmenī, tika pieņemts ESTF “Bêkou” rezultātu ietvars. Šis stratēģiskais rīks labāk atspoguļos ESTF “Bêkou” pasākumu vispārējos rezultātus; ·ESTF “Bêkou” projektus iezīmēja nosacītā stabilitāte valsts ziemeļaustrumu un dienvidrietumu daļā, kur bija vajadzīgi papildu iesaistīšanās pasākumi, lokalizētie konflikti Bangi un iekšzemē, kā arī valsts amatpersonu atkārtota izvietošana ārpus Bangi.

Finansiālajā ziņā ESTF iemaksu veicēju saistības līdz 2018. gada beigām veidoja vairāk nekā 242 miljonus EUR. Tas ir palielinājums par 6 miljoniem EUR salīdzinājumā ar 2017. gadu. Tikai 5 miljoni EUR no šiem 242 miljoniem EUR joprojām ir jāapstiprina. Attiecībā uz līgumiem — ESTF “Bêkou” 2018. gadā parakstīja 30 jaunus līgumus par kopējo summu gandrīz 80 miljoni EUR (kas ir 48 % no kopējās summas, par kuru noslēgti līgumi kopš šā fonda izveides). Tie veicina fonda programmu īstenošanu tādās jomās kā veselības aprūpe, ekonomikas atveseļošana, lauku izturētspēja un darbvietu radīšana, ūdens un sanitārais nodrošinājums, samierināšana un reģionu atvēršana. Visbeidzot, jāpiemin arī, ka 2018. gadā vairāk nekā 57 miljoni EUR (jeb gandrīz 50 % no kopējās summas, kas samaksāta kopš ESTF “Bêkou” izveides) tika samaksāti papildus iepriekšējos gados veiktajiem maksājumiem; kopējās izmaksas kopš ESTF “Bêkou” izveides ir sasniegušas gandrīz 119 miljonus EUR. Finanšu pārskatos minēto pasākumu ietekme ir visredzamākā, aplūkojot: ·priekšfinansējumu — palielinājums par 24 839 t. EUR, kas izriet no lielā parakstīto jauno līgumu un izmaksāto avansa maksājumu skaita; ·naudu un naudas ekvivalentus — samazinājums par 26 017 t. EUR, ko izraisījis galvenokārt iepriekš minētais priekšfinansējuma maksājumu palielinājums; ·saistības vēl neizlietotās apropriācijās — palielinājums no 25 310 t. EUR līdz 54 645 t. EUR, pateicoties jaunajiem līgumiem. BILANCE tūkst. EUR 31.12.2018. 31.12.2017. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 3 443 686 3 443 686 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 29 546 7 465 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 1 138 877 Nauda un naudas ekvivalenti 13 926 39 943 44 611 48 285 AKTĪVI KOPĀ 48 054 48 971 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības (42 737) (44 720) (42 737) (44 720) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (918) (716) Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ieņēmumi (4 399) (3 536) (5 317) (4 252) SAISTĪBAS KOPĀ (48 054) (48 971) NETO AKTĪVI – – KAPITĀLS UN REZERVES Uzkrātais pārpalikums – – Gada saimnieciskās darbības rezultāts – – NETO AKTĪVI – – FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS tūkst. EUR 2018. 2017. IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu Ieņēmumi no ziedojumiem 33 682 29 620 33 682 29 620 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu Finanšu ieņēmumi 1 1 1 1 Ieņēmumi kopā 33 683 29 621 IZDEVUMI Darbības izdevumi (32 825) (28 918) Citi izdevumi (858) (703) Izdevumi kopā (33 683) (29 621) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS – – NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS tūkst. EUR 2018. 2017. Gada saimnieciskās darbības rezultāts – – Pamatdarbības Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (24 839) 7 912 Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (261) 578 Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (1 982) (14 620) Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 202 716 Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ieņēmumu palielinājums/(samazinājums) 863 2 321 NETO NAUDAS PLŪSMA (26 017) (3 092) Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) (26 017) (3 092) Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 39 943 43 036 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 13 926 39 943 NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS tūkst. EUR Uzkrātais pārpalikums/ (deficīts) Gada saimnieciskās darbības rezultāts Neto aktīvi ATLIKUMS 31.12.2017. – – – Gada saimnieciskās darbības rezultāts – – – ATLIKUMS 31.12.2018. – – –

ESTF ĀFRIKAI 2018. GADA GALĪGIE PĀRSKATI Jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz tūkstošiem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās turpmāk var nesakrist. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ESTF ĀFRIKAI Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem Atbilstīgi 234. un 235. pantam Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR), un 35. pantam Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR), Eiropas Komisija var izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (“Savienības trasta fondi”). Ārkārtas situāciju un ārkārtas situāciju seku pārvarēšanas pasākumu vajadzībām, kuri nepieciešami reaģēšanai uz krīzēm, vai tematisko pasākumu vajadzībām Savienības trasta fondus izveido saskaņā ar nolīgumu, ko noslēdz ar citiem līdzekļu devējiem. Eiropas Komisija Savienības trasta fondus izveido ar lēmumu, pirms tam apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi vai saņemot to apstiprinājumu. Minētajā lēmumā iekļauj izveides nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem. Savienības trasta fondus izveido un īsteno tikai tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

•Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību — Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus; •Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām; •Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību; •Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tāda Savienības instrumenta vai budžeta pozīcijas mērķiem, no kuriem tos finansē. Lai nodrošinātu līdzekļu devēju taisnīgu pārstāvību un lai lemtu par līdzekļu izlietojumu, katram Savienības trasta fondam izveido valdi, kuru vada Komisija. Valdes sastāvā ir pārstāvis no katras iemaksas neveicošās dalībvalsts novērotāja statusā. Savienības trasta fonda izveides nolīgumā paredz noteikumus par valdes sastāvu un tās iekšējos noteikumus. Savienības trasta fondus izveido uz noteiktu laiku, ko nosaka to izveides nolīgumā. Minēto darbības laiku var pagarināt pēc attiecīgā Savienības trasta fonda valdes pieprasījuma un pēc tam, kad Komisija ir nākusi klajā ar ziņojumu, kurā pamatots šāds pagarinājums. Eiropas Parlaments un/vai Padome var pieprasīt Komisijai pārtraukt apropriācijas trasta fondam vai pārskatīt dibināšanas aktu tā likvidācijas nolūkā. Komisijas grāmatvedis darbojas kā Savienības trasta fondu grāmatvedis. Grāmatvedis ir atbildīgs par to, lai noteiktu grāmatvedības procedūras un kontu plānu, kas ir kopīgs visiem Savienības trasta fondiem. Komisijas iekšējam revidentam, OLAF un Revīzijas palātai ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz Savienības trasta fondiem kā attiecībā uz citiem Komisijas veiktiem pasākumiem. Savienības trasta fondiem arī katru gadu veic neatkarīgu ārējo revīziju. Esošie ES trasta fondi Līdz šim Komisija ir izveidojusi četrus ESTF: – ESTF “BÊKOU”, kura mērķis ir atbalstīt visus aspektus Centrālāfrikas Republikas izkļūšanai no krīzes un tās atjaunotnes centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā; – MADAD ESTF — Eiropas Savienības Reģionālais trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī; – ĀFRIKAS ESTF; Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī; – KOLUMBIJAS ESTF, lai atbalstītu miera nolīguma īstenošanu agrīnā atveseļošanā un stabilizācijā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī. Papildu informācija ir pieejama atsevišķo ESTF tīmekļa vietnēs: Bêkou — http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en Madad — http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm Āfrika — http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en Kolumbija — http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en ESTF Āfrikai Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā (“ESTF Āfrikai”) tika izveidots 2015. gada 12. novembrī Valletas samitā par migrāciju. Šī trasta fonda galvenie mērķi ir atbalstīt visus stabilitātes nodrošināšanas aspektus un veicināt labāku migrācijas pārvaldību, kā arī novērst destabilizācijas, piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, jo īpaši veicinot noturību, ekonomiskas un vienlīdzīgas iespējas, drošību un attīstību, kā arī novēršot cilvēktiesību pārkāpumus.

Trasta fonds darbojas trīs galvenajās ģeogrāfiskajās zonās, proti, Sāhelas reģionā un Čada ezera reģionā, Āfrikas ragā un Ziemeļāfrikā; izvērtējot katru gadījumu individuāli, arī atbilstīgo valstu kaimiņvalstis var izmantot trasta fonda projektu sniegtās priekšrocības. Trasta fonds ir izveidots uz noteiktu laika periodu līdz 2020. gada 31. decembrim, lai īstermiņā un vidējā termiņā risinātu reģionu problēmas. Trasta fondu pārvalda no Briseles. Trasta fonda valdē un ESTF Āfrikai darbības komitejā ir līdzekļu devēju un Komisijas pārstāvji, kā arī iemaksas neveicošo ES dalībvalstu, attiecīgo valstu iestāžu un reģionālo organizāciju pārstāvji kā novērotāji. Valde izveido un pārskata ESTF stratēģiju. Valde sanāk vismaz reizi gadā. Darbības komiteja pārbauda, apstiprina un uzrauga fonda finansēto darbību īstenošanu. Komiteja arī apstiprina gada pārskatus un gada ziņojumus par trasta fonda finansētajām darbībām. ESTF Āfrikai gada pārskati Saskaņā ar 7. pantu Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā un fonda iekšējos noteikumus (“dibināšanas nolīgums”), gada pārskati sastāv no divām daļām: 1) gada finanšu ziņojuma, par kuru atbild ESTF vadītājs, un 2) gada finanšu pārskatiem, ko sagatavo EK grāmatvedis, kurš saskaņā ar šo pašu pantu ir arī trasta fonda grāmatvedis. Saskaņā ar 8. pantu dibināšanas nolīgumā finanšu pārskatus sagatavo atbilstīgi Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (ES grāmatvedības noteikumi, EGN), kas balstīti Starptautiskajos publiskā sektora grāmatvedības standartos (SPSGS). Gada pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju un galīgos gada pārskatus ESTF vadītājs un grāmatvedis iesniedz darbības komitejai apstiprinājumam (8. panta 3. punkta 4. apakšpunkta c) daļa).



Gada būtiskākie notikumi Līdz 2018. gada 31. decembrim līdzekļi, kas piešķirti ESTF Āfrikai, bija sasnieguši aptuveni 4,2 miljardus EUR. No tiem aptuveni 3,7 miljardi EUR ir no Eiropas Attīstības fonda (EAF) un ES finanšu instrumentiem, tajā skaitā Attīstības sadarbības instrumenta (DCI), Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (ENI), Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF), un finansējums no Eiropas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju ģenerāldirektorāta (ECHO ĢD), kā arī 489,5 miljoni ir no ES dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem (Šveices un Norvēģijas). 2018. gadā ESTF Āfrikai kopējie līdzekļi palielinājās par 902 miljoniem EUR, ieskaitot jaunas iemaksas 674 miljonu EUR apmērā no EAF un 117 miljonu EUR apmērā no ES budžeta. ESTF Āfrikai saņēma 24 jaunas iemaksas no ES dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem par summu 110 miljoni EUR (49 miljoni EUR Sāhelas un Čadas ezera platformai, 47 miljoni EUR Ziemeļāfrikas platformai un 14 miljoni Āfrikas raga platformai). Visas iemaksas no ES dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem, kas veiktas 2018. gadā, ieskaitot neizpildīto 2017. gada iemaksu, tika apstiprinātas līdz 2018. gada beigām. Eiropadomes 2018. gada 28. jūnija secinājumos ES un tās dalībvalstis tika aicinātas nodrošināt papildu finansējumu ESTF Āfrikai. Pamatojoties uz to, Komisija 6. jūlijā pieņēma lēmumu pārskaitīt 500 miljonus EUR no 11. EAF rezerves. Attiecībā uz situāciju ESTF Āfrikai īstenošanas jomā 2018. gadā — tika pieņemtas 45 jaunas programmas, kā arī 13 papildu programmas visos trijos reģionos, tajā skaitā starpplatformu programmas (16 Sāhelas un Čadas ezera platformā, 26 Āfrikas raga platformā, 9 Ziemeļāfrikas platformā un 7 starpplatformu programmas). Tādējādi 2018. gada beigās darbības komiteju apstiprināto programmu kopējais skaits ir 187 par kopējo summu 3590 miljoni EUR. Līdz 2018. gada beigām ir parakstīti 366 līgumi ar īstenošanas partneriem par kopējo summu 2461 miljons EUR, no kuriem 949,3 miljoni EUR ir summa, par kādu noslēgti jauni darbības līgumi tikai par 2018. gadu. Izmaiņas vecos līgumos palielina darbības līgumu kopējo summu 2018. gadā līdz 959,9 miljoniem EUR. Līgumu noslēgšanas radītājs 2018. gada beigās ir uzlabojies salīdzinājumā ar 2017. gada beigām (69 % parakstītu līgumu par apstiprinātu finansējumu attiecībā pret 62,9 %). ESTF Āfrikai 2018. gadā turpināja intensificēt sadarbību ar saviem partneriem Āfrikā un Eiropā, lai veicinātu stabilitāti un palīdzētu uzlabot migrācijas pārvaldību Sāhelas un Čadas ezera reģionā, Āfrikas raga reģionā un Ziemeļāfrikas reģionā. Tas turpināja novērst destabilizācijas, piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, veicinot attīstību un drošību. Savas pastāvēšanas trešajā gadā ESTF Āfrikai turpināja apliecināt savu kā tāda ātras un efektīvas īstenošanas rīka pievienoto vērtību, kas veicina politisko dialogu ar partnervalstīm, izmanto inovatīvas pieejas un sniedz konkrētus rezultātus, apvienojot finansējumu un zināšanas no dažādām ieinteresētajām personām. Ar ESTF Āfrikai starpniecību vairāk nekā 5,3 miljoni neaizsargātu cilvēku ir saņēmuši pamatpakalpojumus un guvuši labumu no pārtikas un uztura nodrošinājuma programmām. Vairāk nekā 150 000 cilvēku uzrunāti informatīvajās kampaņās par noturības veidošanas praksi un pamattiesībām, un 96 000 migrantu vai potenciālo migrantu tika uzrunāti informatīvajā kampaņā par migrāciju un ar neatbilstīgu migrāciju saistītajiem riskiem. Ar ES un Starptautiskās Migrācijas organizācijas iniciatīvas starpniecību ESTF Āfrikai ir atbalstījis 42 628 neaizsargātu migrantu (galvenokārt no Lībijas (18 329) un Nigēras (17 226) brīvprātīgu atgriešanos, un vairāk nekā 58 000 neaizsargātu migrantu tika sniegta palīdzība, viņiem atgriežoties savā izcelsmes valstī. Ar Migrācijas labākas pārvaldības programmas starpniecību Āfrikas ragā vien ESTF Āfrikai jau ir palīdzējis gandrīz 11 000 migrantu un pārvietoto personu un migrācijas pārvaldībā ir apmācījis gandrīz 1600 personu. Finanšu pārskatos šīs pastiprinātās darbības un jauno līgumu ietekme ir visredzamākā, aplūkojot: ·priekšfinansējumu — palielinājums par 57 110 t. EUR, jo tika izmaksāti avansa maksājumi par jaunajiem līgumiem; ·kreditoru parādus un uzkrātos izdevumus — palielinājums par 81 753 t. EUR, jo apstrādāts lielāks skaits prasījumu par izmaksu segšanu, bet arī jāpalielina uzkrājums izdevumiem; ·izdevumus — palielinājums no 279 299 t. EUR 2017. gadā līdz 576 808 t. EUR 2018. gadā, jo trasta fonds pastāv trešo gadu un tiek īstenots daudz lielāks skaits līgumu; ·saistības vēl neizlietotās apropriācijās ir palielinājušās no 926 139 t. EUR līdz 1 310 069 t. EUR jauno līgumu dēļ.

BILANCE tūkst. EUR 31.12.2018. 31.12.2017. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 34 144 52 990 34 144 52 990 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 273 214 197 258 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 16 656 3 020 Nauda un naudas ekvivalenti 146 864 162 571 436 734 362 849 AKTĪVI KOPĀ 470 878 415 838 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības (369 999) (396 713) (369 999) (396 713) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (12 733) (526) Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ieņēmumi (88 146) (18 600) (100 879) (19 126) SAISTĪBAS KOPĀ (470 878) (415 838) NETO AKTĪVI – – KAPITĀLS UN REZERVES Uzkrātais pārpalikums – – Gada saimnieciskās darbības rezultāts – – NETO AKTĪVI – – FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS tūkst. EUR 2018. 2017. IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu Ieņēmumi no ziedojumiem 576 802 279 027 576 802 279 027 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu Finanšu ieņēmumi 2 2 Citi ieņēmumi no apmaiņas darījumiem 5 270 6 271 Ieņēmumi kopā 576 808 279 299 IZDEVUMI Darbības izdevumi (561 761) (271 669) Citi izdevumi (15 047) (7 630) Izdevumi kopā (576 808) (279 299) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS – – NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS tūkst. EUR 2018. 2017. Gada saimnieciskās darbības rezultāts – – Pamatdarbības Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums (57 110) (134 662) Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (13 636) 6 456 Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (26 713) 258 211 Kreditoru parādu palielinājums/(samazinājums) 12 207 (177) Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ieņēmumu palielinājums/(samazinājums) 69 546 17 864 NETO NAUDAS PLŪSMA (15 706) 147 691 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) (15 706) 147 691 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 162 571 14 879 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 146 864 162 571 NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS tūkst. EUR Uzkrātais pārpalikums/ (deficīts) Gada saimnieciskās darbības rezultāts Neto aktīvi ATLIKUMS 31.12.2017. – – – Gada saimnieciskās darbības rezultāts – – – ATLIKUMS 31.12.2018. – – –

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI Jāņem vērā, ka skaitļi ir noapaļoti līdz miljoniem euro, tāpēc daži finanšu dati tabulās turpmāk var nesakrist. KONSOLIDĒTĀ BILANCE Miljoni EUR 31.12.2018. 31.12.2017. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 924 636 924 636 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 1 751 1 723 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 156 96 Nauda un naudas ekvivalenti 548 550 2 455 2 369 AKTĪVI KOPĀ 3 379 3 005 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Uzkrājumi – (4) Finanšu saistības (229) (292) (229) (296) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Kreditoru parādi (255) (564) Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi (1 374) (755