Priekšlikums Padomes regula, ar ko precizē jomu galīgajiem antidempinga pasākumiem, kas uzlikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 85/2006 par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu /* COM/2009/0130 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 20.3.2009 COM(2009) 130 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko precizē jomu galīgajiem antidempinga pasākumiem, kas uzlikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 85/2006 par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā antidempinga procedūrā sakarā ar Norvēģijas izcelsmes saimniecībās audzētu lašu ievešanu piemērot Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregula”), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. marta Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, kas tika veikta saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2006. gada 17. janvāra Regula (EK) Nr. 85/2006, ar ko ievieš galīgo antidempinga maksājumu Norvēģijas izcelsmes saimniecībā audzētu lašu importam, atcelta ar Padomes 2008. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 685/2008. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau sniegta iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ar Padomes 2006. gada 17. janvāra Regulu (EK) Nr. 85/2006 Padome ieviesa galīgo antidempinga maksājumu Norvēģijas izcelsmes saimniecībā audzētu lašu importam. Tallinas administratīvā tiesa vērsās Eiropas Kopienu Tiesā ar lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu par jautājumu, vai saldēti lašu mugurkauli (asakas ar zivju gaļu) ir klasificējami ar kādu no TARIC kodiem, uz kuriem attiecas minētās regulas 1. pants, un no tā izrietošo jautājumu par šādas klasificēšanas ietekmi uz antidempinga pasākumiem. Minētās regulas 1. pants nosaka dažāda līmeņa pasākumus atkarībā no attiecīgā ražojuma veida. Viens no ražojuma veidiem ir „citādi saimniecībās audzēti laši (arī izķidāti, bez galvas), svaigi, dzesināti vai saldēti”. Komisija 2008. gada 18. jūlijā pēc savas iniciatīvas sāka minēto pasākumu starpposma pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu, lai noskaidrotu ražojuma definīciju. Izmeklēšanā konstatēja, ka lašu mugurkauliem, saldētiem, svaigiem vai dzesinātiem nav vienādas galvenās fizikālās īpašības un tiem galvenais izmantojums nav vienāds ar „citādiem saimniecībās audzētiem lašiem (arī izķidātiem, bez galvas), svaigiem, dzesinātiem vai saldētiem”. Tie nav savstarpēji aizvietojami un nekonkurē viens ar otru Kopienas tirgū. Tādēļ Padomei ierosina pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai noskaidrotu ražojuma definīciju regulā, ar kuru nosaka galīgos antidempinga pasākumus, norādot, ka pasākumi neattiecas uz lašu mugurkauliem, saldētiem, svaigiem vai dzesinātiem. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā iespēju robežās samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ: iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums, iespējams, negatīvi ietekmēs Kopienas budžetu. | Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko precizē jomu galīgajiem antidempinga pasākumiem, kas uzlikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 85/2006 par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], („pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Iepriekšējās izmeklēšanas un antidempinga pasākumi (1) Pēc antidempinga izmeklēšanas uzsākšanas 2004. gada oktobrī[2] Komisija ar Regulu (EK) Nr. 628/2005[3] ieviesa pagaidu antidempinga maksājumus par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu ievedumiem procentuālā nodokļa veidā. (2) Komisija 2005. gada 1. jūlijā ar Regulu (EK) Nr. 1010/2005[4] grozīja pagaidu maksājumu veidu uz minimālo importa cenu (“MIC”). (3) Ar Regulu (EK) Nr. 85/2006[5] Padome ieviesa galīgo antidempinga maksājumu Norvēģijas izcelsmes saimniecībā audzētu lašu importam („sākotnējā izmeklēšana” un „galīgā regula”). Galīgo maksājumu uzlika MIC veidā. (4) Pēc starpposma pārskatīšanas, kas aprobežojās ar tiem dempinga aspektiem, kuru mērķis ir novērtēt vajadzību turpināt, atcelt vai grozīt spēkā esošos pasākumus, ar Regulu (EK) Nr. 685/2008[6] Padome atcēla ar galīgo regulu noteiktos antidempinga pasākumus. 2. Pārskatīšanas izmeklēšanas uzsākšana (5) Komisija daļējo starpposma pārskatīšanu sāka pēc savas iniciatīvas pēc tam, kad Tallinas administratīvā tiesa vērsās Eiropas Kopienu Tiesā ar lūgumu sniegt prejudiciālu nolēmumu par jautājumu, vai saldēti lašu mugurkauli (asakas ar zivju gaļu) ir klasificējami ar kādu no TARIC kodiem, uz kuriem attiecas galīgās regulas 1. pants. Galīgās regulas 1. pants nosaka dažāda līmeņa pasākumus atkarībā no attiecīgā ražojuma veida. Viens no ražojuma veidiem ir „citādi (arī izķidāti, bez galvas), svaigi, dzesināti vai saldēti”. (6) Tāpēc uzskatīja par lietderīgu pārbaudīt vai saldēti lašu mugurkauli pēc definīcijas atbilst attiecīgajam ražojumam un jo īpaši minētajam noformēšanas veidam, iespējams, atzinumam piešķirs spēku ar atpakaļejošu datumu – no attiecīgo antidempinga pasākumu noteikšanas dienas. (7) Apspriedusies ar Padomdevēju komiteju Komisija ar paziņojumu („paziņojums par uzsākšanu”) Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī [7] paziņoja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu par izmeklēšanu tikai attiecībā uz ražojuma klāstu. B. PAŠREIZĒJĀ IZMEKLĒŠANA (8) Komisija oficiāli informēja par izmeklēšanas sākšanu Norvēģijas iestādes, Norvēģijas ražotāju asociāciju, zināmos Kopienas importētājus, zināmos Kopienas lietotājus, Kopienas ražotāju asociāciju un citus zināmos Kopienas ražotājus. Ieinteresētajām personām deva iespēju darīt savu viedokli zināmu rakstiski un lūgt tās uzklausīt termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu. (9) Komisija izsūtīja aptaujas anketas visām tai zināmajām attiecīgajām pusēm un visām pārējām uzņēmējsabiedrībām, kas pieteicās termiņā, kurš noteikts paziņojumā par procedūras uzsākšanu. (10) Ņemot vērā daļējās pārbaudes jomu, tās nolūkā netika noteikts izmeklēšanas periods. Anketās iekļautā informācija attiecās uz 2005.–2007. gadu („attiecīgais periods”). Tika pieprasīta informācija par pirkumu apjomu, pārdevumu apjomu un vērtību attiecīgajā periodā. Turklāt attiecīgajām personām lūdza komentēt jebkuras atšķirības vai līdzības starp lašu mugurkauliem un saimniecībās audzētiem lašiem attiecībā uz to ražošanas fiziskajām, ķīmiskajām un/vai bioloģiskajām īpašībām, galīgo izmantošanu, savstarpējo aizstājamību, konkurenci savā starpā. (11) Divi Kopienas importētāji un Norvēģijas ražotāju asociācija sadarbojās šajā izmeklēšanā un iesniedza minēto pamatinformāciju.Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai definētu esošo antidempinga pasākumu jomu, un veica izmeklēšanu šādu importētāju telpās:- Nereus AS, Pärnu , Igaunija,- Pärlitigu OÜ, Tallinn , Igaunija.Apmeklēja arī minēto lašu mugurkaulu pārstrādātāju: - Korvekula Kalatoostuse, Tartu, Igaunija. (12) Visas ieinteresētās personas tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata nonāca pie pašreizējiem secinājumiem. Saskaņā ar pamatregulas 20. panta 5. punktu šīm personām pēc šās informācijas atklāšanas tika dots laiks iebildumu iesniegšanai. Tika izskatītas personu izteiktās mutvārdu un rakstveida piezīmes un vajadzības gadījumā konstatējumi tika attiecīgi grozīti. C. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS (13) Pārskatāmais ražojums ir tas pats, kas sākotnējā izmeklēšanā, t.i., saimniecībās audzēti (nevis savvaļas) Norvēģijas izcelsmes laši, no kuriem ir vai nav atdalīta fileja, kas ir vai nav svaigi, atdzesēti vai saldēti („attiecīgais ražojums”). Definīcijā nav ietverti citi līdzīgi saimniecībās audzēti produkti – lielā (jūras) forele, biomasa (dzīvi laši), kā arī savvaļas lasis un tālāk apstrādāti produktu veidi, piemēram, kūpināts lasis. (14) Šo ražojumu pašreiz klasificē ar KN kodiem ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 19 13 un ex 0304 29 13, kas atbilst ražojuma dažādiem veidiem (svaigas vai atdzesētas zivis, svaigas vai atdzesētas filejas, saldētas zivis un saldētas filejas). D. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI 1. Metodika (15) Lai novērtētu vai lašu mugurkauli ietilpst galīgās regulas 1. pantā definētajā ražojuma jomā, Komisija pārbaudīja, vai lašu mugurkauliem un saimniecībās audzētiem lašiem ir vienādas galvenās fiziskās un/vai bioloģiskās īpašības un galīgā izmantošana. Saistībā ar minēto tika novērtēta arī lašu mugurkaulu un saimniecībās audzētu lašu savstarpējā aizstājamība un konkurence savā starpā. 2. Galvenās fiziskās īpašības (16) Lašu mugurkauli, kas parasti sver apmēram 10 % no visas zivs, ir blakusprodukts, kas rodas lašu filejas sagatavošanas procesā. Fileju iegūst, pēc izķidāšanas un galvas nogriešanas sadalot lasi vismaz trīs atsevišķos gabalos: divas filejas un mugurkauls, pie kura vēl palikusi gaļa. Augstāku apstrādes līmeni sasniedz, ja papildus, piemēram, noņem muguras spuras, atslēgas kaulu, sēžas kaulu, vēdera spuras un ādu. (17) Galīgās regulas 1. pants attiecas uz dažādiem saimniecībās audzētu lašu sagatavošanas veidiem, iekaitot veselu zivi, veselu izķidātu zivi ar galvu un dažādi sagatavotām filejām (svars, ar/bez ādas). (18) Lašu mugurkauli neapstrīdami neietilpst sagatavošanas veidos, kas attiecas uz veselu zivi, izķidātu ar galvu, izķidātu bez galvas vai kādu no sagatavošanas veidiem kas galīgās regulas 1. pantā minēti attiecībā uz filejām. Tiešām, lašu mugurkauli ir skaidri un viegli atšķirami no minētajiem sagatavošanas veidiem, jo kā turpmāk norādīts, tiem ir pavisam citas fiziskās īpašības. (19) Jāvaicā vai lašu mugurkauli ietilpst galīgās regulas 1. panta kategorijā „Citi”, kur ietilpst izķidāti laši bez galvas (svaigi, dzesināti vai saldēti), bet kura netiek aprobežota ar šo sagatavošanas veidu. (20) Tādējādi tiek uzskatīts, ka galīgajā regulā izšķir tikai divus ražojuma veidus, t.i. filejas veida vai veselu lasi, turklāt pēdējais attiecas uz visu lasi. No sākotnējās izmeklēšanas, kuras laikā informāciju vāca tikai par veselām zivīm un filejām, nevis par citām zivju daļām, redzams, ka piemērojamo MIC aprēķināja pamatojoties tikai uz šo informāciju. Tādējādi šķiet, ka kaut gan lašu mugurkauli nav nepārprotami izslēgti, tomēr izmeklēšanas mērķis tobrīd nebija mugurkauli. (21) Kā jau minēts, pie mugurkaula paliek mazliet gaļas un arī tā daļēji paredzēta lietošanai pārtikā. Tomēr mugurkaulos, kā jau norāda nosaukums, galvenokārt ir kauls, bet saimniecībās audzētos lašos, filejas veidā vai veselos, galvenokārt ir gaļa. Tiešām, lašu mugurkauli ir apmēram 10 % no vesela laša svara un gaļa pie mugurkaula ir 25 % līdz 40 % no mugurkaula svara. Tādējādi pie mugurkaula esošā gaļa ir tikai 2,5 % līdz 4 % no veselas zivs svara, bet laša gaļa ir vairāk nekā 65 % no veselas zivs svara. (22) Tāpēc secināja, ka lašu mugurkauliem un saimniecībās audzētiem lašiem, kā tie definēti galīgajā regulā, nav vienādas galvenās fiziskās īpašības. 3. Galvenais gala izmantojums un savstarpēja aizstājamība (23) Tālāka izmeklēšana atklāja, ka saimniecībās audzētiem lašiem, kā tie definēti galīgajā regulā, ir vairāki gala izmantojumi. Šos ražojumus pārdod sagatavotus ar vai bez galvas, filejas vai steika veidā, vai arī pirms žāvēšanas vai marinēšanas sagatavo fileju. Parasti šos ražojumus pārdod lielveikalos vai tālāk apstrādā un piedāvā restorānos vai specializētos veikalos. Ņemot vērā to cenu, tos reklamē kā augstākā segmenta ražojumus un gandrīz var uzskatīt par luksusa precēm. (24) Bieži lašu mugurkaulus uzskata par atkritumiem un fileju ieguves procesā tos iznīcina. Ja lašu mugurkaulus neiznīcina iepakošanas punktā, kur notiek fileju ieguve, tad tos visbiežāk pārdod kā zemākā segmenta ražojumus un galvenokārt izmanto dzīvnieku barībai, bet arī kā sastāvdaļas zupām, hamburgeru masai un pastētēm. Tikai atsevišķos gadījumos arī lašu mugurkaulus žāvē un tādus pārdod izmantošanai pārtikā (t.i. vispirms nenoskrāpējot nost gaļu). Tomēr žāvētā gaļa uz mugurkaula būs vēl ierobežotāka svara. (25) Iegūtā informācija rāda, ka lašu mugurkaulu cenas ir ievērojami zemākas nekā saimniecībās audzētu lašu cenas. Laikposmā no 2006. gada janvāra līdz 2008. gada jūlijam saimniecībās audzētus lašus ne reizi neimportēja par zemāku cenu kā 2,88 €/kg, bet tajā pat laikā lašu mugurkaulus importēja vidēji par 0,50 €/kg. Jāatzīmē, ka minētajā laikposmā saimniecībās audzētu lašu cenas bija ievērojami atšķirīgas, bet lašu mugurkaulu cenu attīstība bija vienmērīga. (26) Ņemot vērā minēto, Komisija secināja, ka abiem ražojumiem nav vienāds gala izmantojums un tiem ir atšķirīgs mērķa tirgus. Saimniecībās audzēti laši ir augstākā segmenta ražojumi, bet lašu mugurkauli ir lašu blakusprodukti, kas paredzēti zemākā segmenta tirgum un ko galvenokārt izmanto kā dzīvnieku barības sastāvdaļu vai pārtikas ražošanā. (27) No minētā var secināt, ka saimniecībās audzētiem lašiem un lašu mugurkauliem nav vienāds gala izmantojums un tie nav savstarpēji aizvietojami. E. SECINĀJUMI PAR RAŽOJUMA DEFINĪCIJU (28) Minētie konstatējumi pierāda, ka lašu mugurkauliem un saimniecībās audzētiem lašiem, kā tie definēti galīgajā regulā, nav vienādas galvenās fiziskās īpašības un nav vienāds galvenais gala izmantojums. Tie nav savstarpēji aizvietojami un nekonkurē viens ar otru Kopienas tirgū. Uz šo pamatojoties, Komisija secināja, ka lašu mugurkauli un saimniecībās audzēti laši, kā tie definēti galīgās regulas 1. pantā, ir divi dažādi ražojumi. Tā kā lašu mugurkauli neietilpa sākotnējās izmeklēšanas jomā, tad antidempinga maksājums nav piemērojams lašu mugurkaulu importam. (29) Pamatojoties uz iepriekšminēto, pašreizējo pasākumu piemērošanas joma ar atpakaļejošu datumu jāprecizē galīgās regulas grozījumos. F. PIEMĒROŠANA AR ATPAKAĻEJOŠU DATUMU (30) Tā kā šī atkārtotā izmeklēšana aprobežojas ar izstrādājuma jomas precizēšanu un tā kā uz lašu mugurkauliem neattiecās sākotnējā izmeklēšana un sekojošais antidempinga pasākums, uzskata par lietderīgu atzinumus piemērot no galīgās regulas spēkā stāšanās dienas, tostarp jebkuram importam, uz ko attiecas pagaidu maksājumi. (31) Tāpēc saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 85/2006 galīgi iekasētie pagaidu maksājumi un galīgie antidempinga maksājumi par lašu mugurkaulu importu Kopienā jāatmaksā vai no tiem jāatbrīvo. Atmaksājumi un atbrīvojumi ir jāpieprasa no valsts muitas iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem valsts muitas tiesību aktiem, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Padomes Regulas (EK) Nr. 85/2006 1. panta 1. punktu aizstāj ar šo: „1. Ar šo tiek ieviests galīgais antidempinga maksājums par saimniecībās audzētu Norvēģijas izcelsmes lašu (kas nav savvaļas laši) ievedumiem — filejas veidā vai veseliem, svaigiem, dzesinātiem vai saldētiem, kas atbilst KN kodiem ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, ex 0304 10 13 un ex 0304 20 13 (turpmāk — saimniecībās audzēti laši). Uz lašu mugurkauliem, kuri daļēji sastāv no asakas, kas klāta ar gaļu, kuri ir zivju rūpniecības ēdami blakusprodukti un kuri atbilst KN kodiem ex 0302 12 00, ex 0303 11 00, ex 0303 19 00, ex 0303 22 00, neattiecas galīgais antidempinga maksājums, ar nosacījumu, ka pie mugurkaula esošā gaļa nav vairāk par 40 % no laša mugurkaula svara.” 2. pants Par precēm, uz ko neattiecas Regulas (EK) Nr. 85/2006 1. panta 1. punkts, kas grozīts ar šo regulu, galīgos antidempinga maksājumus, kuri veikti vai reģistrēti uzskaitē, ievērojot Regulas (EK) Nr. 85/2006 sākotnējās versijas 1. panta 1. punktu, kā arī pagaidu antidempinga maksājumus, kas galīgi iekasēti atbilstoši tās pašas regulas 2. pantam, atmaksā vai no tiem atbrīvo. Atmaksājumu un atbrīvojumu pieprasa no valsts muitas iestādēm saskaņā ar spēkā esošajiem muitas tiesību aktiem. Attiecīgi pamatotos gadījumos trīs gadu termiņu, kas paredzēts 236. panta 2. punktā Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi[8], pagarina par diviem gadiem. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , un to piemēro ar atpakaļejošu datumu no 2006. gada 21. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [..] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. [2] OV C 261, 23.10.2004., 8. lpp. [3] OV L 104, 23.4.2005., 5. lpp. [4] OV L 170, 1.7.2005., 32. lpp. [5] OV L 15, 20.1.2006., 1. lpp. [6] OV L 192, 19.7.2008., 5. lpp. [7] OV C 181, 18.7.2008., 25. lpp. [8] OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.