[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.1.2009 COM(2009) 35 galīgā redakcija 2009/0010 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums ir izstrādāts, reaģējot uz Eiropas ekonomikas straujo lejupslīdi finanšu krīzes rezultātā un uz Kopienas energoapgādes drošības nepilnībām, kuras kļuvušas redzamas gāzes krīzes apstākļos. Ar to tiek īstenots Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns (COM (2008) 800), kuru 2008. gada 11.-12. decembrī apstiprināja Eiropadome. Kopā ar priekšlikumiem platjoslas infrastruktūras un lauku attīstības jomās tajā jo īpaši ņemta vērā Eiropadomes prasība nākt klajā ar sīki izstrādātu un sabalansētu pasākumu sarakstu. - Vispārējs konteksts Reālajā ekonomikā finanšu krīze sāka izpausties 2008. gada rudenī. Gāzes krīze sākās 2008. gada decembrī, Kopienai nesaņemot Krievijā ražotās gāzes piegādes. Parādot, ka energotīklu starpsavienojumi Eiropā ir nepietiekami, gan ekonomikas krīze, gan gāzes krīze rada strukturālas problēmas Eiropas ekonomikai un mazina Eiropas iedzīvotāju labklājību. Ir nepieciešams un patlaban tiek izstrādāts visaptverošs ekonomikas atveseļošanas plāns. Šis priekšlikums radīt finansiālus stimulus enerģētikas nozares galvenajām jomām ir minētā plāna būtiska sastāvdaļa. - Pašreizējie noteikumi priekšlikuma jomā Eiropas komunikāciju tīklu programmas enerģētikas infrastruktūras daļai ir jādarbojas kā katalizatoram, kas veicinātu pārrobežu gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu izbūvi; šāds mērķis ir izvirzīts arī vienai no trim šā priekšlikuma apakšprogrammām. Šajā regulā noteiktais projektu saraksts papildina pamatnostādnes Eiropas enerģētikas tīkliem (Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6.septembra Lēmums Nr. 1364/2006/EK). - Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikuma mērķis ir sniegt atbalstu projektiem enerģētikas politikas jomā, kas ir galvenā daļa no plašāka ES mērķa — veicināt ekonomikas izaugsmi un ilgtspējīgu attīstību. Priekšlikums atbilst ES enerģētikas politikas mērķiem, kas izklāstīti Otrajā stratēģiskajā enerģētikas pārskatā, jo īpaši tāpēc, ka tā īstenošana palīdzēs palielināt energoapgādes drošību un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Izraugoties projektus, Komisija ir ņēmusi vērā vairākus kritērijus, jo īpaši projektu izstrādes pakāpi, adekvātu ģeogrāfisko līdzsvaru, Eiropas intereses, kā arī Eiropas pievienoto vērtību un tehnoloģiju attīstību. Visi šie kritēriji atbilst enerģētikas politikai, kuru EK ir izstrādājusi iepriekšējo gadu laikā, kā arī pašreizējai situācijai saistībā ar šābrīža finanšu plāniem. Domājams, ka šī pieeja tiks atbalstīta nākotnes finanšu plānos. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Ņemot vērā ekonomiskās krīzes radīto problēmu risināšanas steidzamību, ir jārīkojas pēc iespējas drīzāk, tādējādi dodot signālu ieguldītājiem. Tas nozīmē, ka apspriešanās procesam nav bijis laika. - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Pieaicinātu ekspertu atzinumi netika izmantoti. - Ietekmes novērtējums Ņemot vērā ekonomiskās krīzes radīto problēmu risināšanas steidzamību, ir jārīkojas pēc iespējas drīzāk, saskaņā ar Eiropadomes atzinumiem. Tas nozīmē, ka izstrādāt ietekmes novērtējumu nav bijis laika. 3. Priekšlikuma juridiskie aspekti - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ir ierosināts 2009. un 2010. gadā īstenot ieguldījumu pasākumu programmu ar apakšprogrammām šādās jomās: - gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu projekti (finansējums: 1750 miljoni euro); - jūras vēja enerģijas ražošanas projekti (500 miljoni euro); - oglekļa uztveršana un uzglabāšana (1250 miljoni euro). - Juridiskais pamats Juridiskais pamats būs Līguma 156. pants gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu projektu apakšprogrammai un 175. pants pārējām apakšprogrammām. - Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes princips ir piemērojams, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Priekšlikuma mērķus dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt turpmāk norādīto iemeslu dēļ. - Lai saskaņoti un efektīvi reaģētu uz ekonomikas krīzi, ir vajadzīga kopīga ES mēroga ieguldījumu koncepcija, kas aptvertu gan ES, gan atsevišķu valstu resursus. - Daudzi no regulā minētajiem projektiem, jo īpaši jūras vēja enerģijas un energotīklu starpsavienojumu apakšprogrammu projekti, ir starptautiska rakstura. - Starpsavienojumu veicināšana, enerģijas ražošana no atjaunojamiem energoresursu avotiem un oglekļa uztveršana un uzglabāšana nesen ir apstiprināti par Eiropas Savienības kopīgu mērķi. - Visas apakšprogrammas, jo īpaši oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas apakšprogramma, ir izstrādātas tā, lai maksimāli palielinātu to atkārtošanas iespējas dalībvalstīs. - Dalībvalstīm darbojoties tikai atsevišķi, tiktu kavēta saskaņotas pieejas piemērošana. Starptautiskas nozīmes projektu pabeigšana ir būtiska Eiropas Savienības mērķu sasniegšanai. Ar Kopienas rīcību priekšlikuma mērķus būtu vieglāk sasniegt turpmāk norādīto iemeslu dēļ. - ES mēroga darbība ļaus sasniegt šos mērķus. - ES mēroga darbība var papildināt atsevišķu valstu veikto darbību, lai sasniegtu Eiropas Savienības vispārējos mērķus, tādējādi ņemot vērā ekonomikas krīzes un ar energoapgādes drošību saistīto problēmu starptautisko raksturu. - Priekšlikums attiecas tikai uz šādiem projektiem. Tāpēc priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. - Tā kā priekšlikumā paredzēts izveidot finansiālās palīdzības programmu, tas var būt tikai regulas priekšlikums. - Finansiālais apgrūtinājums ir proporcionāls mērķim radīt Eiropas ekonomikai lielus stimulus un risināt energoapgādes drošības problēmas. - Administratīvo slogu līdz minimumam samazina lēmums koncentrēties uz dažiem liela mēroga projektiem. - Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātie juridiskie instrumenti: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. - Tā kā priekšlikumā paredzēts izveidot finansiālās palīdzības programmu, tas var būt tikai regulas priekšlikums. 4. Ietekme uz budžetu Finansējums 3500 miljonu euro apmērā ir piešķirams kopā trim apakšprogrammām; 1500 miljoni euro paredzēti 2009. gadam un 2000 miljoni euro 2010. gadam. Lielākā daļa maksājumu tiks veikta no 2009. līdz 2012. gadam; pēdējie maksājumi, jo īpaši oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektiem, ir plānoti 2014./2015. gadam. 2009/0010 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 156. pantu un 175. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[4], tā kā: (1) Eiropas ekonomika piedzīvo strauju lejupslīdi finanšu krīzes rezultātā. (2) Tajā pašā laikā ir skaidrs, ka Eiropas ekonomikas spēcīgums ilgtermiņā un tās ilgtspējība ir atkarīgi no tā, vai ekonomika tiks pielāgota, ņemot vērā energoapgādes drošības prasības un nepieciešamību samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas. Šis secinājums ir vēl jo svarīgāks, pieaugot bažām par uzticamu gāzes piegāžu nodrošināšanu. (3) Ņemot vērā šos apsvērumus, Eiropadome 2008. gada 11. un 12. decembra sanāksmē[5] apstiprināja Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānu[6], kurā izklāstīts, kā dalībvalstis un Eiropas Savienība var saskaņot savu politiku un radīt jaunus stimulus Eiropas ekonomikai, orientējot tos uz Kopienas ilgtermiņa mērķu sasniegšanu. (4) Šā plāna svarīga daļa bija priekšlikums palielināt Kopienas izdevumus noteiktās stratēģiskās nozarēs, lai mazinātu ieguldītāju neuzticēšanos un palīdzētu sagatavot ceļu uz spēcīgāku ekonomiku nākotnē. Eiropadome lūdza Komisiju iesniegt sarakstu ar konkrētiem projektiem, ievērojot adekvātu ģeogrāfisko līdzsvaru, lai palielinātu ieguldījumus, jo īpaši infrastruktūras projektu izstrādē. (5) Īpaši svarīgi ir finansēt pasākumus, kas piedāvā ātru risinājumu problēmām gan saistībā ar ekonomikas krīzi, gan ar Kopienas steidzamām vajadzībām pēc enerģijas. (6) Lai ieguldījumiem būtu reāla un būtiska ietekme, tiem jābūt koncentrētiem uz dažām konkrētām nozarēm. Tām jābūt nozarēm, a) kurās pasākumi dos būtisku ieguldījumu energoapgādes drošības un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanā; b) kurās ir lieli, rūpīgi izstrādāti projekti, kas nodrošina ievērojamu finansiālās palīdzības summu efektīvu un lietderīgu izmantošanu un veicina būtisku ieguldījumu summu piesaistīšanu no citiem avotiem, tostarp no Eiropas Investīciju bankas, un c) kurās Eiropas mēroga darbība var radīt pievienoto vērtību. Šiem kritērijiem atbilst gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu, jūras vēja enerģijas ražošanas un oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas nozares. (7) Problēmas saistībā ar gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumiem ir parādījušās pēdējo gadu laikā. Nesenās gāzes krīzes (2006. un 2009. gada ziemā) un naftas cenu pieaugums līdz 2008. gada vidum parādīja, cik neaizsargāta šajā ziņā ir Eiropa. Pašmāju energoresursu — gāzes un naftas — krājumi izsīkst, tādējādi Eiropa energoapgādes jomā arvien vairāk kļūst atkarīga no importa. Tāpēc enerģētikas infrastruktūrai būs izšķiroša nozīme. (8) Tomēr pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze nelabvēlīgi ietekmē enerģētikas infrastruktūras projektu īstenošanu. Dažos svarīgos — tostarp Kopienas nozīmes — projektos nepietiekamo līdzekļu dēļ, iespējams, gaidāma būtiska īstenošanas kavēšanās. Tāpēc būtu nepieciešama nekavējoša rīcība, lai atbalstītu ieguldījumus energotīklu starpsavienojumos. Tā kā šādu projektu izstrādei un īstenošanai vajadzīgs ievērojams laiks, ir svarīgi, lai Kopiena nekavējoties veiktu ieguldījumus šādā infrastruktūrā un tādējādi varētu paātrināt tādu projektu izstrādi, kuriem ir īpaši liela nozīme energoapgādes drošībai Kopienā. Tam būs ārkārtīgi svarīga nozīme, nodrošinot Kopienas energoapgādes drošību par konkurētspējīgām cenām, kad ekonomika būs atveseļojusies un pasaulē pieaugs pieprasījums pēc enerģijas. (8.a) No enerģētikas infrastruktūras projektiem ir jāizraugās projekti, kuri ir vissvarīgākie iekšējā enerģijas tirgus darbībai un energoapgādes drošībai un kuri veicinātu arī ekonomikas atveseļošanos. (9) Attiecībā uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu un jūras vēja enerģijas ražošanu šī regula pamatojas uz Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu[7], kurā aicināts izstrādāt kopīgu stratēģisku plānu pētījumiem un jauninājumiem enerģētikas jomā saskaņā ar ES enerģētikas politikas mērķiem, vienlaikus apņemoties izstrādāt sešas Eiropas rūpniecības iniciatīvas, jo īpaši abās minētajās jomās. 2008. gada 16. oktobra sanāksmē[8] Eiropadome aicināja Komisiju būtiski paātrināt tehnoloģiju plāna īstenošanu. Ar šo programmu tiek uzsākta oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas un jūras vēja enerģijas ražošanas projektu finansēšana, neskarot sešu rūpniecības iniciatīvu turpmāko izstrādi enerģētikas demonstrējumu projektu jomā, kā īsumā izklāstīts Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā. (10) Lai šai regulai būtu tūlītēja ietekme ekonomikas krīzes radīto problēmu risināšanā, tajā jāiekļauj saraksts ar projektiem, kuriem drīkst nekavējoties piešķirt finansiālu atbalstu, ja tie atbilst efektivitātes un lietderīguma kritērijiem un noteiktajiem finansējuma ierobežojumiem. (11) Attiecībā uz gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu projektiem šis saraksts tiek sastādīts atbilstīgi projektu ieguldījumam energoapgādes drošības un dažādošanas mērķu sasniegšanā, kas noteikti nesenajā Otrajā Enerģētikas stratēģiskajā pārskatā[9] un kurus apstiprinājis Eiropas Parlaments un Padome[10]. Projektus izraugās, ja ar tiem tiek īstenotas minētajā pārskatā noteiktās prioritātes, ja tie ir pietiekamā mērā izstrādāti un sniedz ieguldījumu šādās jomās: a) energoapgādes un energoresursu avotu drošība un dažādošana; b) tīkla jaudas optimizēšana un iekšējā enerģijas tirgus integrācija, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu posmiem; c) tīkla attīstība, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, mazinot Kopienas mazāk attīstīto un salu reģionu izolētību; d) atjaunojamu energoresursu avotu piesaistīšana; e) savstarpēji savienoto tīklu drošība, uzticamība un savstarpējā izmantojamība un f) dalībvalstu solidaritāte. Šo projektu īstenošanai būs nepieciešama valsts, reģionālo un vietējo pārvaldes iestāžu apņemšanās paātrināt administratīvās procedūras un atļauju piešķiršanu. Bez šādas paātrināšanas daudzi projekti atbalstu noteiktajā termiņā nesaņems. (12) Attiecībā uz jūras vēja enerģijas ražošanu sarakstā ir iekļauti projekti, kuri, pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Eiropas Vēja enerģijas tehnoloģiju platformas dalībniekiem, no rūpniecības nozares un citiem avotiem, ir uzskatāmi par apstiprinātiem un gataviem īstenošanai, kuri ir novatoriski un vienlaikus balstīti uz vispāratzītām idejām, kuru īstenošanu iespējams paātrināt ar finansiāliem stimuliem, projekti ar pārrobežu nozīmi, liela mēroga un tādi projekti, kuri spēj nodemonstrēt, kā efektīvi plašāk izmantojami tehnoloģiju sasniegumu rezultāti, ņemot vērā Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā apstiprinātos mērķus un struktūras. Finansiālais atbalsts jānovirza tādiem projektiem, kuru izstrāde 2009. un 2010. gadā varētu būtiski pavirzīties uz priekšu. (13) Attiecībā uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu saraksts jāsastāda, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta ieinteresētajām personām, kas darbojas Forumā par fosilajiem kurināmajiem, no Fosilā kurināmā bezemisiju spēkstaciju tehnoloģiju platformas dalībniekiem un no citiem avotiem. Finansiālais atbalsts jānovirza tādiem projektiem, kuru izstrāde 2009. un 2010. gadā varētu būtiski pavirzīties uz priekšu. (14) Projekta gatavības pakāpe jānovērtē, pamatojoties uz to, vai tajā paredzēta labi izstrādāta un īstenojama spēkstacijas koncepcija, tostarp attiecībā uz tās oglekļa uztveršanas komponentu, kā arī labi izstrādāta un īstenojama CO2 transporta un uzglabāšanas koncepcija, un vai vietējās pārvaldes iestādes ir paudušas skaidru apņemšanos projektu atbalstīt. Projektiem būs jānodemonstrē arī tas, kā tiks efektīvi plašāk izmantoti tehnoloģiju sasniegumu rezultāti un kā tie paātrinās Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā noteikto mērķu sasniegšanu. (15) Atbalstāmie projekti būs jāizvēlas no atbilstīgajiem projektiem, inter alia nodrošinot to, ka katra dalībvalsts neatbalsta vairāk kā vienu oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektu, lai tādējādi tiktu pētīti dažādi ģeoloģiskie uzglabāšanas apstākļi un tiktu atbalstīts mērķis veicināt ekonomikas atveseļošanos visā Eiropā. (16) Kopienas finansējums nedrīkstētu nevajadzīgi izkropļot konkurenci vai iekšējā tirgus darbību, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par trešo pušu piekļuvi un iespējamajiem izņēmumiem no attiecībā uz trešo pušu piekļuvi. Piešķirot līdzekļus papildus Kopienas finansējumam, jāievēro valsts atbalsta noteikumi. Neatkarīgi no tā formas Kopienas finansiālais atbalsts jāpiešķir saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[11] ("Finanšu regula"), un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[12], izņemot, ja šīs regulas noteikumi skaidri atšķiras no minēto regulu noteikumiem. (17) Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi un Kopienas steidzamās vajadzības pēc enerģijas, kā arī šīs regulas detalizētību, finansiālo atbalstu, atkāpjoties no Finanšu regulas 75. panta 2. punktā un 110. pantā noteiktā, var piešķirt bez darba programmas vai cita veida finanšu lēmumu iepriekšējas pieņemšanas. (18) Saskaņā ar Finanšu regulas 160.a pantu ārkārtas apstākļos ir pieļaujama iespēja atkārtoti darīt pieejamas saistību apropriācijas, kuras atceltas tāpēc, ka projekts pilnībā vai daļēji nav ticis īstenots. Tomēr šis noteikums attiecas tikai uz izpētes projektiem. Lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo regulu paredzētais budžets tiek izmantots lietderīgi un veicina tās mērķu sasniegšanu, šai iespējai jābūt pieļaujamai arī saistībā ar šīs regulas īstenošanu. (19) Īstenojot atbilstīgi šai regulai finansētās darbības, ir jāaizsargā Kopienas finanšu intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes, atgūstot nepamatoti izmaksātas summas, un – ja pārkāpumi ir konstatēti – nosakot iedarbīgas, samērīgas un preventīvas sankcijas saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[13], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[14], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[15]. (20) Ņemot vērā to, ka šīs regulas mērķus — ekonomikas atveseļošanu Kopienā, energoapgādes drošības prasību apmierināšanu un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, palielinot izdevumus noteiktās stratēģiskās nozarēs, — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un ka, ņemot vērā šīs regulas darbības jomu, kā arī izraudzīto nozaru un projektu raksturu, šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. (21) Ņemot vērā apakšprogrammās aptverto jautājumu raksturu, Komisijai, izraugoties piedāvājumus finansēšanai un nosakot saskaņā katrai apakšprogrammai piešķiramās finansējuma summas, jāsaņem palīdzība no dažādām komitejām. (22) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[16]. (23) Ņemot vērā neatliekamo nepieciešamību risināt problēmas saistībā ar ekonomikas krīzi un Kopienas steidzamās vajadzības pēc enerģijas, šai regulai jāstājas spēkā nekavējoties pēc tās publicēšanas, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA IEVADA NOTEIKUMI 1. pantsPriekšmets Ar šo regulu izveido finanšu instrumentu „Eiropas enerģētikas programma ekonomikas atveseļošanai”, turpmāk tekstā — „EEPEA”, lai enerģētikas jomā Kopienā izstrādātu tādus projektus, kuri sekmē ekonomikas atjaunošanu, energoapgādes drošību un siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināšanu. Tajā noteiktas apakšprogrammas, lai sasniegtu minētos mērķus šādās jomās: a) gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumi; b) jūras vēja enerģija, kā arī c) oglekļa uztveršana un uzglabāšana. Programmā noteikti projekti, kurus finansēs katrā apakšprogrammā, un izklāstīti kritēriji tādu darbību apzināšanai un īstenošanai, ar kurām realizēs minētos projektus. 2. pantsDefinīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) „oglekļa uztveršana un uzglabāšana” ir viens no klimata pārmaiņu samazināšanas veidiem, kas ietver oglekļa dioksīda (CO2) uztveršanu no enerģijas ražošanas iekārtām, tā transportēšanu uz uzglabāšanas vietām un iepildīšanu piemērotos ģeoloģiskos veidojumos pastāvīgai uzglabāšanai; b) „attaisnotās izmaksas” — nozīme definēta Regulā (EK) Nr. 2342/2002; c) „gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumi” ir: (i) visas augstsprieguma līnijas, izņemot sadales tīkla līnijas, un zemūdens posmi, ja šādu infrastruktūru izmanto starpreģionālai vai starptautiskai pārvadei vai savienojumam; (ii) viss aprīkojums vai iekārtas, kas ir būtiskas, lai attiecīgā sistēma varētu pareizi darboties, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas; (iii) augstspiediena gāzes cauruļvadi, izņemot sadales tīklu cauruļvadus; (iv) pazemes uzglabāšanas iekārtas, kas savienotas ar (iii) apakšpunktā minētajiem augstspiediena gāzes cauruļvadiem; (v) sašķidrinātas dabasgāzes (SDG) pieņemšanas, uzglabāšanas un regazifikācijas iekārtas; kā arī (vi) viss aprīkojums vai iekārtas, kas ir būtiskas, lai attiecīgā sistēma varētu pareizi darboties, tostarp aizsardzības, uzraudzības un kontroles sistēmas; d) „projekta daļa” ir visas darbības, kas ir finansiāli, tehniski vai laikā neatkarīgas un veicina projekta pabeigšanu; e) „ieguldījumu posms” ir tāds projekta posms, kurā veic būvniecību un rodas kapitāla izmaksas; f) „jūras vēja enerģija” ir elektroenerģija, ko ražo ar turbīnu dzinējiem, kurus darbina vējš un kuri atrodas jūrā — tuvu vai tālu no krasta; g) „plānošanas posms” ir tāds projekta posms pirms ieguldījumu posma, kurā tiek sagatavota projekta īstenošana, vajadzības gadījumā tiek veikts īstenojamības novērtējums, iepriekšēji un tehniski pētījumi, kā arī iegūtas licences un pilnvaras. 3. pantsBudžets 1. Finanšu piešķīrums EEPEA īstenošanai 2009. un 2010. gadam ir 3 500 miljoni euro, ko sadala šādi: a) starpsavienojumu projekti gāzes un elektroenerģijas jomā: EUR 1 750 milj.; b) jūras vēja enerģijas projekti: EUR 500 milj.; c) oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projekti: EUR 1 250 milj. 2. Saistību apropriācijas, kas atbilst tādam saistību apjomam, kurš atcelts tāpēc, ka projekti, kuriem šāds apjoms bija paredzēts, netika īstenoti vai tos īstenoja tikai daļēji, izņēmuma gadījumos un kad tas ir pietiekami pamatoti, ir no jauna pieejamas 2010. un 2011. gadā, ja tas ir svarīgi EEPEA mērķu sasniegšanai. 3. Šā panta 2. punkta nolūkā Komisija katra finanšu gada sākumā pārbauda visus atbrīvojumus no saistībām, kas izdarīti iepriekšējā finanšu gadā, un, ņemot vērā pieprasījumus, novērtē, vai vajadzīgs apropriācijas no jauna darīt pieejamas. Pamatojoties uz minēto novērtējumu, Komisija var iesniegt attiecīgus priekšlikumus budžeta lēmējinstitūcijai līdz katra finanšu gada 15. februārim, norādot katram budžeta postenim iemeslus, kāpēc apropriācijas ir no jauna darītas pieejamas. 4. Budžeta lēmējinstitūcija sešu nedēļu laikā pieņem lēmumu par Komisijas priekšlikumiem. Ja šajā laikā nav pieņemts lēmums, priekšlikumi uzskatāmi par apstiprinātiem. 5. Saistību apropriācijas, kuras no jauna padarītas pieejamas, nevar pārnest uz nākamo finanšu gadu. Juridiskas saistības, kas attiecas uz saistību apropriācijām, kuras ir no jauna darītas pieejamas, noslēdz līdz n gada 31. decembrim. N gada beigās no jauna pieejamo saistību apropriāciju neizlietoto atlikumu atbildīgais kredītrīkotājs atceļ pavisam. II NODAĻAAPAKŠPROGRAMMAS 1. iedaļaGāzes un elektroenerģijas TīKLU STARPSAVIENOJUMI 4. PANTS MēRķI Kopiena sekmē starpsavienojumu projektus gāzes un elektroenerģijas jomā, kuriem ir vislielākā pievienotā vērtība Kopienā un kuri veicina šādu mērķu sasniegšanu: a) energoavotu un energoapgādes diversifikācija un drošība; b) energotīkla jaudas optimizācija un iekšējā enerģētikas tirgus integrācija, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu posmu; c) tīkla attīstība, lai stiprinātu ekonomisko un sociālo kohēziju, samazinot Kopienas mazāk labvēlīgo un salu reģionu izolētību; d) atjaunojamo enerģijas avotu piesaistīšana; kā arī e) savstarpēji savienoto enerģētikas tīklu drošība, uzticamība un savstarpēja izmantojamība. 5. pants Prioritātes Instrumentu EEPEA izmantos Kopienā īpaši nozīmīgu enerģētikas tīklu steidzamai pielāgošanai un attīstīšanai, lai atbalstītu iekšējā enerģētikas tirgus darbību, un, jo īpaši, lai risinātu problēmas, kas saistītas ar energoapgādes pārtraukumiem, drošību un diversifikāciju, kā arī lai pārvarētu šķēršļus vides, tehniskajā un finanšu jomā. Vajadzīgs īpašs Kopienas atbalsts, lai intensīvāk attīstītu enerģētikas tīklus un paātrinātu to būvniecību. 6. pants Projektu saraksts Pielikuma A daļā ir sniegts projektu saraksts, kuri atbilst 5. pantā izklāstītajām prioritātēm. 7. pantsKopienas finansiālās palīdzības piešķiršana 1. EEPEA finansiālo palīdzību (turpmāk – „EEPEA finansējums”) starpsavienojumu projektiem gāzes un elektroenerģijas jomā piešķir darbībām, ar kurām īsteno pielikuma A daļā minētos projektus vai to daļas. 2. Komisija aicina iesniegt priekšlikumus, lai apzinātu 1. punktā minētās darbības, un novērtē, vai šādi priekšlikumi atbilst 8. pantā izklāstītajiem atbilstības kritērijiem, kā arī 9. pantā noteiktajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem. Komisija informē saņēmējus par piešķiramo EEPEA finansējuma apjomu. 8. pantsTiesības uz atbalstu 1. Priekšlikumi ir tiesīgi saņemt EEPEA finansējumu tikai tad, ja tajos paredzēts īstenot pielikuma A daļā minētos projektus, nepārsniedzot turpat noteikto EEPEA finansējuma maksimālo apjomu. 2. Priekšlikumus var iesniegt: a) viena vai vairākas dalībvalstis, rīkojoties kopīgi; b) viens vai vairāki publiskā vai privātā sektora uzņēmumi vai iestādes, rīkojoties kopīgi, ar tās (to) dalībvalsts(-u) piekrišanu, kura(-s) ir tieši saistīta(-s) ar attiecīgo projektu; c) viena vai vairākas starptautiskas organizācijas, rīkojoties kopīgi, ar to visu dalībvalstu piekrišanu, kuras ir tieši saistītas ar attiecīgo projektu; vai d) kopuzņēmums, ar visu dalībvalstu piekrišanu, kuras ir tieši saistītas ar attiecīgo projektu. 3. Fizisku personu iesniegti priekšlikumi nav atbilstīgi. 9. pantsAtlases un piešķiršanas kritēriji 1. Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus atlases kritērijus: a) pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība; b) finanšu paketes nodrošinājums visam attiecīgās darbības ieguldījumu posmam. 2. Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 7. panta 2. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus piešķiršanas kritērijus: a) gatavība, jo īpaši attiecībā uz spēju sākt darbu drīzumā un ieguldīt līdzekļus līdz 2010. gada beigām; b) tas, kādā apjomā līdzekļu trūkums aizkavē darbības īstenošanu; c) tas, kādā apjomā EEPEA finansējums stimulēs publiskā un privātā sektora finansējumu; d) sociālekonomiskā ietekme; e) ietekme uz vidi; f) ieguldījums energotīkla vienmērīgā darbībā un savstarpējā izmantojamībā, kā arī tā jaudas optimizācijā; g) ieguldījums pakalpojumu kvalitātes, drošības un drošuma uzlabošanā; h) dalībvalstu apstiprināta apņemšanās turpināt īstenot projektu, jo īpaši attiecībā uz 12. panta 2. punktā minētajām procedūrām un procesiem. 10. pantsFinansēšanas nosacījumi 1. EEPEA finansējums sedz tikai ar projektiem saistītus izdevumus, kuri rodas atbalsta saņēmējiem vai trešām personām, kas atbildīgas par projekta īstenošanu. 2. EEPEA finansējums nepārsniedz 50 % no attaisnotajām izmaksām. 11. pantsInstrumenti 1. Pēc tam, kad publicēts 7. panta 2. punktā minētais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, Komisija, rīkojoties saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru, veic priekšlikumu atlasi, kuriem paredzēts piešķirt finansējumu, un nosaka EEPEA finansējuma apjomu. Komisija precizē priekšlikumu īstenošanas nosacījumus un metodes. 2. EEPEA finansējumu piešķir, pamatojoties uz Komisijas lēmumiem. 12. pantsDalībvalstu finansiālā atbildība 1. Dalībvalstis veic projektu tehnisko uzraudzību un finanšu kontroli, cieši sadarbojoties ar Komisiju, un apliecina to izdevumu apjomu un atbilstību šai regulai, kuri radušies saistībā ar projektiem vai projektu daļām. Dalībvalstis var prasīt Komisijas piedalīšanos pārbaudēs uz vietas. 2. Dalībvalstis informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 1. punktu, un jo īpaši iesniedz tai aprakstu par kontroles, pārvaldības un uzraudzības sistēmām, kas izveidotas, lai nodrošinātu projektu sekmīgu pabeigšanu un attiecīgo izdevumu likumību un pareizību. 2. iedaļaJūras vēja enerģijas projekti 13. PANTS EEPEA FINANSēJUMA PIEšķIRšANA 1. EEPEA finansējumu jūras vēja enerģijas projektiem piešķir pēc tam, kad publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus par darbībām, ar kurām īsteno pielikuma B daļā minētos projektus. 2. Komisija aicina iesniegt priekšlikumus par 1. punktā minēto darbību īstenošanu, un novērtē, vai šādi priekšlikumi atbilst 14. pantā izklāstītajiem atbilstības kritērijiem, kā arī 15. pantā noteiktajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem. 3. Komisija informē saņēmējus par piešķiramo EEPEA finansējuma apjomu. 14. pantsTiesības uz atbalstu 1. Priekšlikumi ir tiesīgi saņemt EEPEA finansējumu tikai tad, ja tajos paredzēts īstenot pielikuma B daļā minētos projektus, nepārsniedzot turpat noteikto EEPEA finansējuma maksimālo apjomu, un ja tie atbilst šādiem nosacījumiem: a) projekta grafiks ietver apjomīgus kapitālizdevumus 2009. un 2010. gadā; b) projektu vada komercuzņēmums. 2. Priekšlikumus var iesniegt viens vai vairāki uzņēmumi, rīkojoties kopīgi. 3. Fizisku personu iesniegti priekšlikumi nav atbilstīgi. 15. pantsAtlases un piešķiršanas kritēriji 1. Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 13. panta 1. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus atlases kritērijus: a) pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība; b) finanšu paketes nodrošinājums visam attiecīgā projekta ieguldījumu posmam. 2. Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 13. panta 1. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus piešķiršanas kritērijus: a) tas, kādā apjomā projekts uzlabo vai palielina tādu iekārtu un infrastruktūru mērogu, kuru būvniecība jau ir uzsākta vai tiek plānota; b) tas, kādā apjomā projektā iekārtu un infrastruktūru būvniecība reālā un rūpnieciskā mērogā, un tas, cik lielā mērā tas attiecas uz: (i) vēja ražotas elektroenerģijas mainīguma balansēšanu, izmantojot integrējošas sistēmas, (ii) liela mēroga uzglabāšanas sistēmām, (iii) vēja enerģijas parku kā virtuālo elektrostaciju (vairāk nekā 1 GW) pārvaldību, (iv) turbīnām, kas novietotas tālāk no krasta vai dziļākos ūdeņos (20 līdz 50 m), nekā to nosaka pašreizējais standarts, (v) jauniem apakšstruktūru projektiem, vai (vi) montāžas, uzstādīšanas, ekspluatācijas, ekspluatācijas pārtraukšanas procesiem un to testēšanu ilglaicīgos projektos; c) projekta inovatīvi parametri un tas, kā tas demonstrēs šo parametru īstenošanu; d) attiecīgā projekta ietekme un ieguldījums Kopienas jūras vēja energosistēmā, tostarp tā atkārtošanas potenciāls; e) atbalsta saņēmēju izteiktā apņemšanās projekta tehnoloģiskos sasniegumus darīt zināmus citiem Eiropas uzņēmumiem atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši saskaņā ar mērķiem un struktūrām, kuras noteiktas Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā. 16. pantsFinansēšanas nosacījumi 1. EEPEA finansējums sedz ar projektu būvniecību un izveidi saistītās izmaksas. 2. EEPEA finansējums nepārsniedz 50 % no 1. punktā minētajām izmaksām. Kopienas un valsts finansējuma iespējama uzkrāšana nerada pārmērīgu kompensāciju. 17. pantsInstrumenti 1. Pēc tam, kad publicēts 13. panta 1. punktā minētais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, Komisija, rīkojoties saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto procedūru, veic priekšlikumu atlasi, kuriem paredzēts piešķirt EEPEA finansējumu, un nosaka finansējuma apjomu. Komisija precizē priekšlikumu īstenošanas nosacījumus un metodes. 2. EEPEA finansējumu piešķir, pamatojoties uz piešķīrumu nolīgumiem. 3. iedaļaOglekļa uztveršana un uzglabāšana 18. PANTS EEPEA FINANSēJUMA PIEšķIRšANA 1. EEPEA finansējumu, kas paredzēts oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektiem, piešķir darbībām, ar kurām īsteno pielikuma C daļā minētos projektus. 2. Komisija aicina iesniegt priekšlikumus par 1. punktā minēto darbību veikšanu, un novērtē, vai minētie priekšlikumi atbilst 19. pantā izklāstītajiem atbilstības kritērijiem, kā arī 20. pantā noteiktajiem atlases un piešķiršanas kritērijiem. 3. Ja vairāki priekšlikumi projektiem, kuri īstenojami vienā un tajā pašā dalībvalstī, atbilst 19. pantā noteiktajiem atbilstības kritērijiem un 20. panta 1. punktā noteiktajiem atlases kritērijiem, Komisija, pamatojoties uz 20. panta 2. punktā minētajiem piešķiršanas kritērijiem, no šādiem priekšlikumiem izvēlas ne vairāk kā vienu priekšlikumu katrā dalībvalstī, kam piešķir EEPEA finansējumu. 4. EEPEA finansējumu piešķir ne vairāk kā 5 projektiem. Finansējums vienam projektam nepārsniedz EUR 250 milj. 5. Komisija informē saņēmējus par piešķiramo EEPEA finansējuma apjomu. 19. pantsTiesības uz atbalstu 1. Priekšlikumi ir tiesīgi saņemt EEPEA finansējumu tikai tad, ja tajos paredzēts īstenot projektus, kuri uzskaitīti pielikuma C daļā, un ja tie atbilst šādiem nosacījumiem: a) projektos pierādīts, ka tiem ir kapacitāte, lai uztvertu vismaz 85 % CO2 enerģijas ražošanas iekārtās, kuru elektroenerģijas jauda ir vismaz 300 MW vai tās ekvivalents, kā arī spēja transportēt un ģeoloģiski droši uzglabāt CO2 pazemes krātuvēs; b) projekta grafiks paredz apjomīgus kapitālizdevumus 2009. un 2010. gadā; c) projekta īstenotāji vienojas par saistošu deklarāciju attiecībā uz to, ka vispārīgas zināšanas, kuras iegūst demonstrācijas iekārtas izmantošanas gaitā, tie darīs pieejamas plašākām nozares aprindām un sniegs ieguldījumu Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā[17]. 2. Priekšlikumus iesniedz viens vai vairāki uzņēmumi, rīkojoties kopīgi. 3. Fizisku personu iesniegti priekšlikumi nav atbilstīgi. 20. pantsAtlases un piešķiršanas kritēriji 1. Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus atlases kritērijus: a) pieejas stabilitāte un tehniskā piemērotība; b) finanšu paketes nodrošinājums visam attiecīgā projekta ieguldījumu posmam; c) skaidrība par to, kādas atļaujas vajadzīgas attiecīgā projekta būvniecībai un darbībai ierosinātajā teritorijā(-s), kā arī stratēģija minēto atļauju iegūšanai. 2. Izvērtējot priekšlikumus, kuri saņemti saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, Komisija piemēro šādus piešķiršanas kritērijus: a) pieprasītais finansējums par tonnu samazināmā CO2 pirmajos 5 darbības gados (īpatsvars — 40 %); b) attiecīgā projekta sarežģītība un novitāte, tostarp ar to saistītās pētniecības darbības, kā arī atbalsta saņēmēju izteiktā apņēmība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši ar Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā noteiktajiem mērķiem un struktūrām darīt zināmus citiem Eiropas uzņēmējiem attiecīgajā projektā iegūtos tehniskos rezultātus (īpatsvars — 40 %); d) pārvaldības plāna pareizība un piemērotība, tostarp attiecībā uz tajā ietverto zinātnisko, inženierzinātnisko un tehnisko informāciju un datiem, kā arī ierosinātā koncepta gatavība panākt projekta darbību līdz 2015. gada 31. decembrim (īpatsvars — 20 %). 21. pantsFinansēšanas nosacījumi EEPEA finansējums sedz attiecīgā projekta ieguldījumu posma elementu izmaksas, kuras attiecas tikai uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu, ņemot vērā iespējamos saimnieciskos ieguvumus. Tas nepārsniedz 80 % no kopējām attaisnotajām ieguldījumu izmaksām. 22. pantsInstrumenti 1. Pēc tam, kad publicēts 18. panta 2. punktā minētais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, Komisija, rīkojoties saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto procedūru: izvēlas priekšlikumus, kuriem piešķir EEPEA finansējumu, un nosaka piešķiramā EEPEA finansējuma apjomu. Komisija precizē noteikumus un metodes attiecīgo priekšlikumu īstenošanai. 2. EEPEA finansējumu piešķir, pamatojoties uz piešķīrumu nolīgumiem. III NODAĻAKOPĪGI NOTEIKUMI 23. pantsCits EEPEA finansējums un instrumenti 1. Daļu no Kopienas finansējuma, kas paredzēts pielikumā uzskaitītajiem projektiem, var novirzīt Eiropas Investīciju bankas resursu attiecīgajam instrumentam. Šāds ieguldījums nepārsniedz EUR 500 milj.Kopienas atbildība attiecībā uz aizdevumu garantiju instrumentu vai citu finanšu instrumentu, tostarp pārvaldības izmaksām un citām atbilstīgām izmaksām, nepārsniedz Kopienas ieguldījuma summu instrumentā, un nevar radīt nekādas citas saistības pret Eiropas Savienības vispārējo budžetu. 2. 3.Komisija, rīkojoties saskaņā ar 28. panta 2. punktā minēto procedūru, lemj par EEPEA finansējuma apjomu, ko piešķir minētajam instrumentam. Komisija un Eiropas Investīciju banka paraksta saprašanās memorandu, kurā precizē minētā lēmuma īstenošanas nosacījumus un metodes. 24. pantsPlānošanas un īstenošanas noteikumi 1. Atkāpjoties no Finanšu regulas 75. panta 2. punkta un 110. panta, uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus tieši izsaka Komisija, ņemot vērā šīs regulas 3. panta 1. punktā minētās finansiālās iespējas un regulas II nodaļā izklāstītos atbilstības, atlases un piešķiršanas kritērijus. 2. EEPEA finansējums sedz tikai ar projektiem saistītus izdevumus, kuri rodas atbalsta saņēmējiem, kas atbildīgi par projekta īstenošanu. Izdevumus var uzskatīt par atbilstīgiem, sākot no 31. pantā minētās dienas. 3. PVN nav atbilstīgas izmaksas, izņemot neatgūstamo PVN. 4. Atbilstīgi šai regulai finansētos projektus un darbības īsteno saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, un tajos ņem vērā Kopienas attiecīgos politikas virzienus, jo īpaši tos, kuri attiecas uz konkurenci, tostarp piemērojamiem noteikumiem par valsts atbalstu, vides aizsardzību, veselību, ilgtspējīgu attīstību un publisko iepirkumu. 25. pantsRezerve Līdz 0,1 % no šajā regulā noteiktā finansējuma rezervē īstenošanai un Komisijas novērtējumam. 26. pants Dalībvalstu vispārēji pienākumi 1. Saskaņā ar tām noteiktajiem pienākumiem dalībvalstis dara visu iespējamo, lai īstenotu projektus, kuriem piešķirts EEPEA finansējums. Tās jo īpaši pieliek pūles, lai paātrinātu administratīvās procedūras, kā arī pilnvaru piešķiršanas, licencēšanas un sertifikācijas procedūras, kuras jāizpilda projektu iesniedzējiem. 2. Dalībvalstis līdz katra gada 31. martam paziņo Komisijai par iepriekšējā gadā saskaņā ar 1. punktu veiktajiem pasākumiem. 27. pantsEiropas Kopienu finansiālo interešu aizsardzība 1. Kad tiek veiktas saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Komisija nodrošina, lai tiktu aizsargātas Kopienas finansiālās intereses, piemērojot preventīvus pasākumus pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un atgūstot prettiesiski samaksātās summas un, ja ir atklāts pārkāpums, piemērojot efektīvus, proporcionālus un preventīvus sodus saskaņā ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95 un Padomes Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999. 2. Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar šo regulu, Regulas (EK, Euratom) Nr. 2988/95 1. panta 2. punktā minētais „pārkāpums” ir jebkurš Kopienas tiesību aktu noteikumu pārkāpums vai līgumsaistību neizpilde, ko izraisa kāda uzņēmēja darbība vai bezdarbība, kas kaitē vai varētu kaitēt Eiropas Savienības vispārējam budžetam vai tās pārvaldītiem budžetiem, radot nepamatotus izdevumus. 3. Visi ar šo regulu saistītie izpildes pasākumi paredz jo īpaši uzraudzību un finanšu kontroli, ko veic Komisija vai tās pilnvarots pārstāvis, un revīzijas, ko veic Revīzijas palāta, vajadzības gadījumā, revīzijas uz vietas. IV NODAĻA ĪSTENOŠANAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 28. pantsKomitejas 1. Komisijai palīdz šādas komitejas: a) oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektiem — komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmuma 2006/971/EK 8. pantu[18]; b) jūras vēja enerģijas projektiem — komiteja, kas izveidota ar Lēmuma 2006/971/EK 8. pantu; c) starpsavienojumu projektiem gāzes un elektroenerģijas jomā — komiteja, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 680/2007 15. pantu. 2. Ja ir atsauce uz šo pantu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā paredzētais laikposms ir viens mēnesis. 29. pantsNovērtēšana 1. Komisija veic EEPEA novērtējumu, lai izvērtētu apropriāciju izmantošanas efektivitāti un programmas devumu Kopienas enerģētikas politikas mērķu sasniegšanā. 2. Komisija var prasīt, lai atbalsta saņēmēja dalībvalsts iesniedz īpašu novērtējumu par projektiem, kas finansēti atbilstīgi šīs regulas II nodaļas 1. iedaļai, vai — attiecīgā gadījumā — sniedz Komisijai informāciju un palīdzību, kas vajadzīga šādu projektu izvērtēšanai. 3. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai novērtējumu par EEPEA sasniegtajiem rezultātiem. 30. pantsInformācija Eiropas Parlamentam un Padomei Komisija uzrauga šīs regulas īstenošanu. Ik gadu, iesniedzot provizorisko budžeta projektu, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par programmas īstenošanu. 31. pantsStāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Atbilstīgie projekti A. STARPSAVIENOJUMI 1. Gāzes starpsavienojumi Projekts | Atbalstīto projektu teritorija | Paredzētais Kopienas ieguldījums (miljonos EUR) | Gāzes tranzīta dienvidu koridors NABUCCO[19] ITGI – Poseidon | Austrija, Ungārija, Bulgārija, Vācija, Rumānija Itālija, Grieķija | 250 100 | Baltijas starpsavienojums Skanled | Polija, Dānija, Zviedrija | 150 | SDG tīkls Sašķidrinātās dabasgāzes termināls Polijas piekrastē Świnoujście ostā | Polija | 80 | Centrālā un Dienvidaustrumeiropa Starpsavienojums Slovākija-Ungārija (Velky Krtis – Balassaqyarmat) Gāzes pārvades sistēma Slovēnijā starp Austrijas robežu un Ļubļanu (izņemot Rogatec-Kidričevo posmu) Starpsavienojums Bulgārija-Grieķija (Haskovo-Komotini) Gāzes starpsavienojums Rumānija-Ungārija Gāzes uzglabāšanas jaudas palielināšana Čehijas mezglā Infrastruktūra un aprīkojums, lai nodrošinātu gāzes plūsmu rietumu-austrumu virzienā īslaicīga padeves pārtraukuma gadījumā | Slovākija-Ungārija Slovēnija Bulgārija, Grieķija Rumānija, Ungārija Čehijas Republika Visas dalībvalstis | 25 40 20 30 25 20 | Vidusjūras reģions Francijas gāzes tīkla nostiprināšana uz ass Āfrika-Spānija-Francija | Francija | 150 | Ziemeļjūras apgabals Cauruļvads Vācija-Beļģija-Apvienotā Karaliste Savienojums Francija-Beļģija | Beļģija Francija, Beļģija | 35 100 | KOPĀ | 1025 | 2. Elektroenerģijas starpsavienojumi Projekts | Atbalstīto projektu teritorija | Paredzētais Kopienas ieguldījums (miljonos EUR) | Baltijas starpsavienojums Estlink-2 Starpsavienojums Zviedrija-Baltijas valstis un tīkla nostiprināšana Baltijas valstīs | Igaunija, Somija Zviedrija, Latvija, Lietuva | 100 175 | Centrālā un Dienvidaustrumeiropa Halle/Saale – Schweinfurt | Vācija | 50 | Vidusjūras reģions Starpsavienojuma Portugāle-Spānija nostiprināšana Starpsavienojums Francija-Spānija (Baixas – Sta Llogaia) Jauns 380 kV maiņstrāvas zemūdens kabelis starp Sicīliju un kontinentālo Itāliju (Sorgente – Rizziconi) | Portugāle Francija, Spānija Itālija | 30 150 100 | Ziemeļjūras apgabals Starpsavienojums Īrijas Republika-Velsa | Īrija, AK | 100 | KOPĀ | 705 | 3. Projekti mazās salās Iniciatīvas mazās izolētās salās | Kipra, Malta | 20 | B. JŪRAS VĒJA ENERĢIJAS PROJEKTI Projekts | Jauda | Atbalstīto projektu teritorija | Paredzētais Kopienas ieguldījums (miljonos EUR) | 1) Jūras vēja enerģijas integrācija elektrotīklā | 1.1.Baltic I un II - Kriegers Flak I, II, III Izstrādes posmā esošo projektu attīstīšana. Finansējums paredzēts, lai nodrošinātu papildu izmaksas kopīga starpsavienojuma risinājumam. | 1.5 GW | Dānija, Zviedrija, Vācija, Polija | 150 | 1.2. Ziemeļjūras tīkls Jūras vēja energotīkla modulāra izstrāde, virtuālās jūras elektrostacijas demonstrējumi | 1 GW | Apvienotā Karaliste, Nīderlande, Vācija, Īrija, Dānija | 150 | 2) Jaunas turbīnas, struktūras un sastāvdaļas, ražošanas jaudas optimizācija | 2.1 Alpha Ventus/Bard Offshore 1 Izstrādes posmā esošo projektu attīstīšana. Jaunu 6-7 MW turbīnu un inovatīvu struktūru izmantošana, kas novietotas tālu no krasta (līdz 100 km) dziļākos ūdeņos (līdz 40 m) | 0.5 GW | Vācija, Polija | 150 | 2.2 Aberdīnas jūras vēja enerģijas parks (Eiropas testēšanas centrs) Izstrādes posmā esošo projektu attīstīšana, lieljaudas (multimegavatu) turbīnu testēšana. Inovatīvu struktūru un apakšstruktūru izstrāde, tostarp jūras vēja enerģijas ražošanas iekārtu ražošanas jaudas uzlabošana. Var paredzēt 100 megavatu jaudas palielinājumu. | 0.25 GW | AK | 40 | 2.3 Thornton Bank Izstrādes posmā esošā projekta attīstīšana. Projekta Downvind izstrādē iegūtās pieredzes izmantošana (līdzfinansēts saskaņā ar Sesto pamatprogrammu); Downvind iekārtu turbīnu paplašināšana (5 MW) dziļākos ūdeņos (līdz 30 m) ar nelielu vizuālo ietekmi uz ainavu (redzamība līdz 30 km). | 90MW | Beļģija | 10 | KOPĀ | 500 | C. OGLEKĻA UZTVERŠANAS UN UZGLABĀŠANAS PROJEKTI Projekta nosaukums/ teritorija | Paredzētais Kopienas ieguldījums (miljonos EUR) | Kurināmais | Jauda | Uztveršanas tehnoloģija | Uzglabāšanas koncepts | Huerth | Vācija | 250 | Akmeņogles | 450 MW | Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls (IGCC) | Sālsūdens nesējslānī | Jaenschwalde | Akmeņogles | 500 MW | Oxyfuel tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnēs | Eemshaven | Nīderlande | 250 | Akmeņogles | 1200 MW | Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls (IGCC) | Naftas/gāzes atradnēs | Rotterdam | Akmeņogles | 1080 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnēs | Rotterdam | Akmeņogles | 800 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnēs | Belchatow | Polija | 250 | Akmeņogles | 858 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Sālsūdens nesējslānī | Compostella | Spānija (ar Portugāli) | 250 | Akmeņogles | 500 MW | Oxyfuel tehnoloģija | Sālsūdens nesējslānī | Kingsnorth | AK | 250 | Akmeņogles | 800 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnes | Longannet | Akmeņogles | 3390 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Sālsūdens nesējslānī | Tilbury | Akmeņogles | 1600 MW | Pulverveida akmeņogļu sadedzināšanas tehnoloģija | Naftas/gāzes atradnes | Hatfield (Yorkshire) | Akmeņogles | 900 MW | Integrētās gazifikācijas kombinētais cikls (IGCC) | Naftas/gāzes atradnēs | KOPĀ 1250 | TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS Šo dokumentu pievieno kā paskaidrojuma raksta papildinājumu. Tāpēc, neietekmējot finanšu pārskata saprotamību, jācenšas neatkārtot paskaidrojuma rakstā minēto informāciju. Pirms šā pārskata aizpildīšanas lūdzam iepazīties ar attiecīgajiem norādījumiem un skaidrojumiem par turpmākajiem punktiem. 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko izveido programmu ekonomikas atveseļošanas atbalstam, piešķirot Kopienas finansiālo palīdzību projektiem enerģētikas jomā. 2. ABM/ABB (budžeta līdzekļu vadība vai sadale pa darbības jomām) Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības: 06: Enerģētika un transports 06 09: Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (ex-BA pozīcijas)), norādot nosaukumu 06 09 01: Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam: energotīkli 06 09 02: Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam: oglekļa uztveršana un uzglabāšana 06 09 03: Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam: jūras vēja energotīklu sistēma Eiropā 06 01 04 13: Enerģētikas jomas projekti ekonomikas atveseļošanas atbalstam: administratīvās pārvaldības izdevumi 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Sākums: 2009. gads. Beigas: 2010. gads. 3.3. Budžeta informācija ( vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas ) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 06 09 01 | Fakult. | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | 1a | 06 09 02 | Fakult. | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | 1a | 06 09 03 | Fakult. | Dif. | JĀ | NĒ | NĒ | 1a | 06 01 04 13 | Fakult. | Nedif. | JĀ | NĒ | NĒ | 1a | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) f | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu ( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā x Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[20] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem x Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā. miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Kopā — cilvēkresursi | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI Priekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata punktā jāiekļauj šāda papildinformācija. 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Šis priekšlikums ir izstrādāts, reaģējot uz Eiropas ekonomikas straujo lejupslīdi finanšu krīzes un gāzes ziemas krīzes rezultātā. Ar to tiek īstenots Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns (COM (2008) 800), kuru Eiropadome apstiprināja 2008. gada 11.–12. decembra sanāksmē. Reālajā ekonomikā finanšu krīze sāka izpausties 2008. gada rudenī. Gāzes krīze sākās 2008. gada decembrī, Kopienai nesaņemot Krievijā ražotās gāzes piegādes. Gan ekonomikas krīze, gan gāzes krīze rada strukturālas problēmas Eiropas ekonomikai. Ir nepieciešams un patlaban tiek izstrādāts visaptverošs ekonomikas atveseļošanas plāns; šis priekšlikums radīt finansiālus stimulus enerģētikas nozares galvenajām jomām ir minētā plāna būtiska sastāvdaļa. Komisija jau ir iesniegusi priekšlikumu pārskatīt daudzgadu finanšu shēmu 2007.–2013. gadam, lai 1.a pozīcijā paredzētu papildu līdzekļus, ievērojot kopējās summas, kas noteiktas Iestāžu 2006. gada 17. maija nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[22]. Ņemot vērā pirmās apspriedes ar budžeta lēmējinstitūciju, Komisija patlaban ierosina līdzekļus, kas 2008. gadā netika izmantoti saskaņā ar 2. pozīcijā noteikto maksimālo apjomu, pārnest 1.a pozīcijā, lai ierosinātajiem enerģētikas jomas projektiem nodrošinātu 3,5 miljardus euro (1,5 miljards euro 2009. gadā un 2 miljardi euro 2010. gadā). – Lai nekavējoties sniegtu ieguldījumu ekonomikas krīzes risināšanā, projektiem jābūt apstiprinātiem tuvākajā laikā. – Tādēļ jau šajā regulā ir jāsniedz tādu projektu saraksts, kuriem varētu piešķirt finansiālu atbalstu, ievērojot lietderības un efektivitātes kritērijus, kā arī attiecīgā budžeta ierobežojumus. – Oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektu saraksts jānosaka, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no personām, kas darbojas Forumā par fosilajiem kurināmajiem, no Fosilā kurināmā bezemisiju spēkstaciju tehnoloģiju platformas dalībniekiem un no citiem avotiem. Šajā sarakstā finansiālais atbalsts jānovirza tādiem projektiem, kuru īstenošana var sākties 2009. un 2010. gadā, savukārt pārējie projekti iekļaujami rezerves sarakstā. Projekta gatavības pakāpe jānovērtē, pamatojoties uz to, vai tajā paredzēta labi izstrādāta un īstenojama spēkstacijas koncepcija, tostarp attiecībā uz tās oglekļa uztveršanas komponentu, kā arī labi izstrādāta un īstenojama CO2 transporta un uzglabāšanas koncepcija, un vai vietējās pārvaldes iestādes ir paudušas skaidru apņemšanos projektu atbalstīt. Lai veicinātu projektu ātrāku izstrādi, ir jānodrošina katram projektam ne vairāk kā 250 miljardus euro. Lai to panāktu, ir jāatlasa projekti, kuri gatavi īstenošanai 2009./2010. gadā. Atbalstāmie projekti būs jāizvēlas, inter alia nodrošinot to, ka katra dalībvalsts neatbalsta vairāk kā vienu oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas projektu, lai tādējādi tiktu pētīti dažādi ģeoloģiskie uzglabāšanas apstākļi un tiktu atbalstīts mērķis veicināt ekonomikas atveseļošanos visā Eiropā. Attiecībā uz jūras vēja enerģijas ražošanu sarakstā jāiekļauj tikai tie projekti, kuri gatavi īstenošanai, projekti, kuru īstenošanu iespējams paātrināt ar finansiāliem stimuliem, projekti ar pārrobežu nozīmi, liela mēroga projekti. Attiecībā uz gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu projektiem šis saraksts tiek sastādīts atbilstīgi projektu ieguldījumam energoapgādes drošības un diversifikācijas mērķu sasniegšanā, kas noteikti nesenajā Otrajā Enerģētikas stratēģiskajā pārskatā un kurus apstiprinājis Eiropas Parlaments un Padome. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Enerģētika ir kļuvusi par vienu no galvenajiem tematiem Eiropā. Eiropas Savienība decembrī pieņēma virkni nozīmīgu lēmumu attiecībā uz enerģētikas nākotni Eiropā, nosakot šādus mērķus: virzīt enerģētikas nozari uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, panākt to, lai Eiropas enerģijas avotu struktūrā lielāko daļu veidotu atjaunojamās enerģijas avoti, risināt Eiropā enerģijas pieprasījuma problēmas, izmantojot energoefektivitātes iespējas. Šādas izmaiņas prasa nozīmīgu saistību uzņemšanos un lielus kapitālieguldījumus. Tomēr, ja pašlaik netiks veikti papildu pasākumi, ekonomikas krīze var iekavēt šos kapitālieguldījumus. Kredītresursu apsīkums tieši ietekmē izmaiņu attīstības tempu Eiropā. Šī problēma apdraud tehnoloģisko progresu, un šodien pieļautie kavējumi nākotnē izraisīs augstākas cenas. Šā iemesla dēļ Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā sevišķi tiek uzvērta nepieciešamība nodrošināt stratēģiskus ieguldījumus un stimulēt ekonomiku saskaņā ar skaidri noteiktiem stratēģiskiem mērķiem. Lai ieguldījumiem būtu reāla un būtiska ietekme, tiem jābūt koncentrētiem uz dažām konkrētām nozarēm. Tām jābūt nozarēm, kurās Eiropas mēroga darbība var radīt pievienoto vērtību; kurās ir lieli, rūpīgi izstrādāti projekti, kas nodrošina ievērojamu finansiālās palīdzības summu izmantošanu; kurās pasākumi dos būtisku ieguldījumu energoapgādes drošības un siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanā. Šiem kritērijiem atbilst gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumu, jūras vēja enerģijas ražošanas un oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas nozares. Attiecībā uz oglekļa uztveršanu un uzglabāšanu un jūras vēja enerģijas ražošanu šī regula pamatojas uz Eiropas energotehnoloģiju stratēģisko plānu, kurš aicina izstrādāt Eiropas rūpniecības iniciatīvas minētajās jomās. Eiropadome 2008. gada 16. oktobra sanāksmē aicināja Komisiju būtiski paātrināt tehnoloģiju plāna īstenošanu. Problēmas saistībā ar gāzes un elektroenerģijas tīklu starpsavienojumiem ir parādījušās pēdējo gadu laikā. Nesenās gāzes krīzes (2006. un 2009. gada ziemā) un naftas cenu pieaugums līdz 2008. gada vidum parādīja, cik neaizsargāta šajā ziņā ir Eiropa. Pašmāju energoresursu — gāzes un naftas — krājumi izsīkst, tādējādi Eiropa energoapgādes jomā arvien vairāk kļūst atkarīga no importa. Tāpēc enerģētikas infrastruktūrai būs izšķiroša nozīme. Tomēr pašreizējā ekonomikas un finanšu krīze nelabvēlīgi ietekmē enerģētikas infrastruktūras projektu īstenošanu. Dažos svarīgos — tostarp Kopienas nozīmes — projektos nepietiekamo līdzekļu dēļ, iespējams, gaidāma būtiska īstenošanas kavēšanās. Tāpēc ir vajadzīga tūlītēja rīcība, lai atbalstītu ieguldījumus energotīklu starpsavienojumos. Tā kā šādu projektu izstrādei un īstenošanai vajadzīgs ievērojams laiks, ir svarīgi, lai Kopiena nekavējoties veiktu ieguldījumus šādā infrastruktūrā un tādējādi varētu paātrināt tādu projektu izstrādi, kuriem ir īpaši liela nozīme energoapgādes drošībai Eiropas Savienībā. Ir ļoti svarīgi, lai tad, kad ekonomika būs atveseļojusies un pasaulē pieaugs pieprasījums pēc enerģijas, Eiropas Savienība būtu labāk sagatavota un varētu nodrošināt energoapgādes drošību. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji (a) Veicināt ES klimata pārmaiņu mērķu izpildi, veicot būtiskus pasākumus saistībā ar Eiropadomes noteikto uzdevumu (12 demonstrējumu spēkstaciju celtniecība un darbības uzsākšana līdz 2015. gadam), lai līdz 2020. gadam nodrošinātu oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas tehnoloģiju komerciālu dzīvotspēju; (b) izveidot Eiropā mūsdienīgu un pilnībā integrētu jūras vēja enerģijas tīklu sistēmu, kura būtiski pastiprinās vēja enerģijas nozares ieguldījumu ES atjaunojamās enerģijas nozares mērķu sasniegšanā un nostiprinās Eiropas rūpniecības attīstību vēja enerģijas ražošanas jomā; (c) pielāgot un attīstīt energotīklus, lai sekmētu iekšējā enerģētikas tirgus darbību, jo īpaši novēršot problemātisko posmu trūkumus, risinot energoapgādes drošības un diversifikācijas jautājumus un pārvarot ar vidi saistītas problēmas, kā arī tehniskās un finansiālās grūtības. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši): Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[23]. Pārvalda centralizēti X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot izpildaģentūrām Kopienu izveidotām iestādēm, kā minēts Finanšu regulas 185. pantā dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu Pārvalda dalīti vai decentralizēti kopā ar dalībvalstīm kopā ar trešām valstīm Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Subsīdiju piešķiršana šiem darbības veidiem pamatosies uz Eiropas Kopienu standarta mērķfinansējuma līgumu. Šā līguma dažādi pārraudzības, informācijas un revīzijas noteikumi būs spēkā pilnībā. It īpaši starpsavienojumu projektu gadījumā dalībvalstis veic projektu tehnisko uzraudzību un finanšu kontroli, cieši sadarbojoties ar Komisiju, un apliecina to izdevumu patiesumu un atbilstību, kuri radušies attiecībā uz projektiem vai projektu daļām. Dalībvalstis var lūgt Komisiju piedalīties pārbaudēs uz vietas. Dalībvalstis ziņo Komisijai par visiem pasākumiem, kas veikti, lai paātrinātu administratīvo kārtību un atļauju, licenču un sertifikātu piešķiršanas procedūras, kas jāievēro starpsavienojumu projektu virzītājiem, jo īpaši sniedzot tiem kontroles, pārvaldības un pārraudzības sistēmu aprakstu, kas sagatavots, lai nodrošinātu projektu sekmīgu izpildi. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma/retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Komisija veic programmas novērtējumu, lai izvērtētu tās devumu Kopienas enerģētikas politikas mērķu sasniegšanā un apropriāciju izmantošanas efektivitāti. Komisija var prasīt, lai finansējuma saņēmēja dalībvalsts iesniedz īpašu novērtējumu par projektiem, kas finansēti atbilstīgi šīs regulas 2. nodaļas 3. iedaļai, vai — attiecīgā gadījumā — sniedz Komisijai informāciju un palīdzību, kas vajadzīga šādu projektu novērtēšanai. Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai novērtējuma ziņojumu par programmā sasniegtajiem rezultātiem. 6.2.2. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Nepiemēro. 7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi - Tā kā attiecībā uz visām darbībām ir paredzēti standarta mērķfinansējuma līgumi, uz tiem attieksies vispārpiemērojamie krāpšanas apkarošanas pasākumi. - Rezultāti būs skaidri uzskatāmi un izmērāmi visiem darbības veidiem. Subsīdiju veidi būs vienkārši — izdevumiem saistībā ar ieguldījumiem un attiecīgo operāciju izmaksām. Šos posteņus var rūpīgi pārbaudīt, turklāt projektos ir iegūti pietiekami materiāli un zināšanas, lai veiktu uz informāciju balstītu krāpšanas riska novērtējumu. - Visos projektos ir iespējamas pārbaudes uz vietas. - Atkarībā no projektu sarežģītības pakāpes īpaši pārraudzības uzdevumi var tikt uzticēti attiecīgi apmācītiem darbiniekiem vai ārējiem konsultantiem. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos euro (3 zīmes aiz komata) 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[25] (XX 01 01) | A*/AD | 6 | 12 | 12 | 12 | 12 | 12 | B*, C*/AST | 1 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 | Personāls, ko finansē[26] atbilstoši XX 01 02. pantam | 3 | 7 | 7 | 7 | 7 | 7 | Pārējais personāls, ko finansē[27] atbilstoši XX 01 04/05. pantam | TOTAL | 10 | 22 | 22 | 22 | 22 | 22 | 8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts - Programmas noteikšana un koordinācija - Projektu finanšu pārvaldība - Projektu pārraudzība - Pārstāvēt Komisiju Programmas komitejā un iesniegt tai pasākumus, kas veicami komitoloģijas procedūras gadījumā - Organizēt starpdienestu apspriedes Komisijā - Stratēģiskie novērtējumi 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014. un turpmākie gadi | KOPĀ | — iekšējais (intra muros) | — ārējais (extra muros) | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 1,2 | 1,2 | 2,4 | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 1,014 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | 2,2 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu 2009. un turpmākie gadi: 7 ierēdņi (122 000 euro 1 ierēdnim gadā) un 3 ārštata darbinieki: 2 GFIV (62 500 euro gadā), 1 GFII (34 500 euro gadā) 2010. un turpmākie gadi: 15 ierēdņi (122 000 euro 1 ierēdnim gadā) un 7 ārštata darbinieki: 4 GFIV (62 500 euro gadā), 2 GFII (34 500 euro gadā) un NVE (51 000 euro gadā) Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu, ko var dot vadošajam ĢD saskaņā ar ikgadējo resursu sadalīšanas procedūru, ievērojot budžeta ierobežojumus. 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014. un turpmākie gadi | TOTAL | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,300 | 0,200 | 1,7 | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas[28] | 0,108 | 0,108 | 0,216 | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 1 | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,06 | 0,36 | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,468 | 0,468 | 0,610 | 0,610 | 0,610 | 0,510 | 3,276 | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Komandējumi: 100 000 euro vienam projekta veidam Viena komiteja vienam tematam gadā = 4*27*1000 euro=108 000 euro Uzraudzības pasākumu konsultanti no 2011. gada: 250 000 euro gadā 0,5 FTE (konsultanti) uzraudzības sistēmai: 60 000 euro gadā Administratīvo resursu vajadzības sedz ar piešķīrumu, ko var piešķirt vadošajam ģenerāldirektorātam saskaņā ar ikgadējo resursu sadalīšanas procedūru, ievērojot budžeta ierobežojumus. [1] OV C […], […], […]. lpp. [jāievieto pilnīgas atsauces!] [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] OV C […], […], […]. lpp. [5] Prezidentūras secinājumi Eiropadomes sanāksmē Briselē 2008. gada 11.-12. decembrī, 17271/08, 9. punkts. [6] COM(2008) 800. [7] "Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns (ETS plāns) — Ceļā uz zemas oglekļa emisijas nākotni" (COM (2007) 723). [8] 2008. gada 16. decembra Briseles Eiropadomes prezidentūras secinājumi, [precīza atsauce]. [9] COM(2008) 781. [10] [atsauces] [11] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [12] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. [13] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [14] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [15] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [16] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [17] COM(2007) 723. [18] OV L 162, 22.6.2007. [19] Šo atbalstu var piešķirt kopā ar Eiropas Investīciju bankas atbalstu. [20] Skatīt 19. un 21.– 23. punktu Iestāžu 2007. gada 17. maija nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību, OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [21] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas. [22] COM (2008) 859, galīgā redakcija, 10.12.2008. [23] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”. [24] Kā aprakstīts 5.3. iedaļā. [25] Attiecīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [26] Attiecīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [27] Attiecīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [28] Tiesību akta projektā paredzētā koordinācijas grupa un komiteja.