Rezultātā uzņēmumi, kas izmanto digitālās darījumdarbības modeļus, maksā mazāk nekā pusi no nodokļa likmes, ko maksā uzņēmumi, kuri darbojas tradicionālās darījumdarbības modeļu ietvaros, t. i., faktiskā vidējā nodokļa likme ir 9,5 % pretstatā 23,2 %. Tas notiek daļēji sakarā ar novecojušo nodokļu sistēmu, daļēji sakarā ar valdību paredzētajiem stimuliem digitāliem uzņēmumiem, lai atbalstītu šīs uz nākotni orientētās nozares izaugsmi. Dažos gadījumos, īstenojot agresīvas nodokļu plānošanas stratēģijas, ir iespējams vēl vairāk samazināt nodokļu slogu. Tādējādi rodas nelīdzsvarota sistēma, kas rada nelabvēlīgus apstākļus tradicionālajiem uzņēmumiem. Tiek radīta arī nevienlīdzība starp digitālajiem uzņēmumiem, kas darbojas tikai vienā valstī, un uzņēmumiem, kas savu darbību īsteno dažādās jurisdikcijās. Tas liek apšaubīt, cik ilgtspējīgas ir dalībvalstu nodokļu bāzes, un rada risku, ka tā rezultātā citiem uzņēmumiem un nodokļu maksātājiem ir jāuzņemas lielāks nodokļu slogs un tiek mazināts sociālais taisnīgums.

Kopš pašreizējās Komisijas pilnvaru sākuma tās prioritāte ir bijusi uzlabot ES nodokļu sistēmu taisnīgumu un efektivitāti. ES ir bijusi vadošā pozīcija, īstenojot globālu revolūciju nodokļu pārredzamības jomā, tā pieņēmusi saistošus noteikumus, lai novērstu nepilnības, kas ļauj izvairīties no nodokļu maksāšanas, vērsusies pret jurisdikcijām, kas nesadarbojas, un pieņēmusi atjauninātu PVN regulējumu, kas atbilst mūsdienu pasaules vajadzībām. Saskaņā ar valsts atbalsta noteikumiem Komisija ir īstenojusi pasākumus pret preferenciālu nodokļu režīmu uzņēmumiem, kuri īsteno nodokļu plānošanas praksi. Turklāt Komisija ir ierosinājusi jaunu, konkurētspējīgu, taisnīgu un stabilu regulējumu nodokļu piemērošanai uzņēmumiem vienotajā tirgū. Komisija ir arī ierosinājusi pasākumus, lai veicinātu turpmāku pārredzamību, pieprasot starptautiskiem uzņēmumiem publicēt nodokli, ko tie maksā Eiropas Savienībā (publisku pārskatu sniegšana par katru valsti). Tā aicina Eiropas Parlamentu un Padomi paust turpmāku apņēmību attiecībā uz šo svarīgo priekšlikumu, lai veicinātu tā ātru pieņemšanu.

Taisnīgi un efektīvi nodokļi ir svarīgi, lai atbalstītu digitālo vienoto tirgu tā potenciāla atraisīšanā. Ir svarīgi nodrošināt atjauninātu nodokļu vidi, kurā digitālās darbības tiek atzītas to patiesajā vērtībā un kurā digitāli orientēti uzņēmumi var attīstīties, gūstot labumu no paredzamas un taisnīgas darījumdarbības vides. Nodokļi ir būtiski svarīgi ES ekonomikas un sociālajā modelī. Taisnīga un efektīva nodokļu sistēma nodrošina ieņēmumus, kas nepieciešami sabiedrisko pakalpojumu finansēšanai, vienlaikus veicinot ekonomikas izaugsmi un ES uzņēmumu konkurētspēju. Saskaroties ar pieaugošu nevienlīdzību un apzinoties sociālā taisnīguma trūkumu, ES iedzīvotāji aicina dalībvalstis un Komisiju rīkoties, lai uzlabotu nodokļu sistēmu taisnīgumu. Lai nodrošinātu uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kas ir noteicošais faktors sekmīgai vienotā tirgus darbībai, kā arī aizsargātu Eiropas sociālo modeli, uz kuru iedzīvotāji paļaujas, visiem nodokļu maksātājiem ir jāmaksā sava taisnīgā daļa.

Digitālie uzņēmumi attīstās daudz straujāk nekā ekonomika kopumā, un lielākajiem digitālajiem uzņēmumiem ir milzīgas lietotāju un patērētāju bāzes Eiropas Savienībā. Piemēram, 42 % eiropiešu ir Facebook lietotāji. Lai gan digitālajā ekonomikā lielākā daļa tīmekļa vietņu ir lokālas (piekļuve tikai no vienas valsts), plūsmas lauvas tiesu veido daudz mazāks skaits globālu tīmekļa vietņu. Pēdējos septiņos gados vadošo digitālo uzņēmumu vidējie gada ieņēmumi pieauga par aptuveni 14 % salīdzinājumā ar aptuveni 3 % IT un telekomunikāciju uzņēmumiem un 0,2 % citiem starptautiskiem uzņēmumiem.

Digitālā ekonomika maina veidu, kā mēs sazināmies, patērējam preces un pakalpojumus un veicam darījumdarbību. Digitalizācija sniedz sabiedrībai daudz ieguvumu. Lai pilnībā izmantotu tās potenciālu, Komisija ir noteikusi digitālo vienoto tirgu par vienu no savām galvenajām prioritātēm. Digitālā vienotā tirgus izveide nodrošinās, ka Eiropas Savienība saglabā savu pasaulē vadošo pozīciju digitālajā ekonomikā, sniedzot jaunas iespējas inovācijai un palīdzot Eiropas uzņēmumiem attīstīties pasaules mērogā. Tas varētu dot Eiropas ekonomikai EUR 415 miljardus, veicinot nodarbinātību, izaugsmi, konkurenci, ieguldījumus un inovāciju. Pieņemot, ka laikus tiek īstenota atbilstīgā politika un tiesiskais regulējums, datu ekonomikas vērtība Eiropas Savienībā līdz 2020. gadam palielināsies līdz EUR 739 miljardiem, kas veido 4 % no kopējā ES IKP. Ar digitalizāciju palielināsies pārrobežu iespējas pat vismazākajiem uzņēmumiem.

Digitālā ekonomika sniedzas pāri robežām, un starptautiskā mērogā arvien vairāk tiek atzīts, ka ir nepieciešams jauns nodokļu regulējums, kas ir atbilstošs digitālās darījumdarbības modeļiem. Komisija ir stingri pārliecināta, ka risinājumam gala rezultātā ir jābūt globālam. Tas atbilst nepieciešamībai labāk izmantot globalizāciju ar pienācīgu globālu pārvaldību un globāliem noteikumiem. Komisija cieši sadarbojas ar Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), lai sniegtu atbalstu starptautiska risinājuma izstrādē. Tomēr sakarā ar problēmas sarežģīto būtību un plašo aplūkojamo jautājumu klāstu progress starptautiskā līmenī ir sarežģīts.

Tāpēc līdztekus starptautiskajām diskusijām, turpinot savā septembra paziņojumā aizsākto darbu, Komisija pašlaik piedāvā ES līmeņa risinājumus. Tas nodrošinās papildu stimulu starptautiskajām diskusijām, sniedzot skaidru piemēru, kā starptautiskā līmenī apspriestos principus var pārveidot modernā, taisnīgā un efektīvā uzņēmumu ienākuma nodokļa regulējumā, kas pielāgots digitālajam laikmetam. Tādējādi, izvirzot pirmos visaptverošos pasākumus, lai risinātu jautājumu un mazinātu tūlītējus riskus, ES un tās dalībvalstis aizsāks globālā risinājuma veidošanas procesu.

3. Ilgtspējīga nodokļu sistēma digitālajā laikmetā: visaptverošs risinājums uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas ietvaros

ES digitālajam vienotajam tirgum ir vajadzīgs stabils nodokļu regulējums, kas ir atbilstošs digitālās darījumdarbības modeļiem. Tam ir jāveicina inovācija, nodrošinot stabilu vidi, kurā uzņēmumiem ieguldīt. Tam ir arī jānodrošina, ka visi dalībnieki izmanto jaunās tirgus dinamikas sniegtās iespējas saskaņā ar taisnīgiem un līdzsvarotiem nosacījumiem. Nodokļu regulējumam ir jānodrošina nodokļu jautājumu noteiktība attiecībā uz uzņēmumu ieguldījumiem un jānovērš konkurences izkropļojumi un jaunas nodokļu nepilnības, kas rodas vienotajā tirgū. Turklāt tam ir jānodrošina dalībvalstīm ilgtspējīgi nodokļu ieņēmumi.

Tādēļ Komisija ierosina visaptverošu risinājumu, lai novērstu problēmu attiecībā uz nodokļu piemērošanu digitālajai ekonomikai. Tas ietver trīs galvenos elementus.

3.1. Jauna direktīva par uzņēmumu ienākuma nodokļa piemērošanu nozīmīgai digitālai klātbūtnei

Pirmais visaptverošā risinājuma elements ir direktīva, kas paredz noteikumus par uzņēmumu aplikšanu ar nodokļiem saistībā ar nozīmīgu digitālo klātbūtni. Šī direktīva nodrošina risinājumu pašreizējās uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas ietvaros, risinot problēmas “kur piemērot nodokļus” un “kam piemērot nodokļus” digitālajā ekonomikā.

Direktīvā ierosināts, ka uzņēmumiem būtu jāmaksā nodokļi tajās dalībvalstīs, kurās tiem ir nozīmīga digitālā klātbūtne, pat tad, ja tie fiziski tur neatrodas. Tas tiktu noteikts atbilstīgi ieņēmumiem, kas gūti, sniedzot digitālos pakalpojumus, tiešsaistes lietotāju skaitam vai uzņēmumu līgumu par digitāliem pakalpojumiem skaitam. Šīs robežvērtības nodrošinātu, ka, izvērtējot, kurā valstī uzņēmumam piemērot nodokli, tiek ņemts vērā digitālās darbības nozīmīgais apmērs, vienlaikus izvairoties no nesamērīga sloga MVU.

Direktīvā paredzēti arī jauni noteikumi peļņas attiecināšanai uz digitāliem uzņēmumiem. Direktīvā ir ierosināts izmantot pašreizējos transfertcenu noteikšanas principus un noteikts, ka peļņas attiecināšanai uz digitālu uzņēmumu, izmantojot noteiktus kritērijus, piemēram, datus un lietotājus, būtu jāatspoguļo konkrēti veidi, kā digitālās darbības rada vērtību.

3.2. Principu integrēšana KKUINB priekšlikumā

Otrs nozīmīgs elements Komisijas piedāvātajā visaptverošajā risinājumā ir ierosinātās direktīvas noteikumu integrēšana priekšlikumos kopējai konsolidētai uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzei (KKUINB). Komisija ir gatava sadarboties ar dalībvalstīm, lai izpētītu, kā to īstenot. Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi, kas iekļauti ziņojumos par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi un KKUINB, ir labs pamats turpmākajam darbam.

Jaunā direktīva par digitālo klātbūtni kopā ar KKUINB grozījumiem nodrošinās, ka gan attiecībā uz dalībvalstu uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmām, gan ierosināto ES kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi ir noteikumi, ar kuriem tiek novērsta problēma attiecībā uz nodokļu piemērošanu digitālajai ekonomikai.

3.3. Risinājuma paplašināšana globālā līmenī

Katrā risinājumā, kas ierosināts ES līmenī, ir jāņem vērā arī globālā dimensija. Šie priekšlikumi ir Komisijas ieguldījums uz vienprātību balstīta risinājuma veidošanā, kuru ESAO plāno panākt līdz 2020. gadam. Tajos ir sniegts piemērs, kā praksē īstenot starptautiskā līmenī apspriestos principus.

Kad vien iespējams, ES risinājums ir jāpaplašina un jāattiecina uz attiecībām ar trešām valstīm, lai ES un ārpussavienības uzņēmumiem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. To vajadzētu īstenot ar dalībvalstu dubultās nodokļu aplikšanas līgumiem. Tāpēc līdztekus ierosinātajai direktīvai Komisija arī izvirza ieteikumu dalībvalstīm pielāgot to dubultās nodokļu aplikšanas līgumus, kas noslēgti ar ārpussavienības jurisdikcijām, atbilstīgi ierosinātajai direktīvai.

Komisija ir gatava sniegt palīdzību dalībvalstīm, lai tās pieņemtu vienotu pieeju, apspriežot izmaiņas to dubultās nodokļu aplikšanas līgumos ar ārpussavienības jurisdikcijām. Komisija ir gatava palīdzēt Padomei noteikt prioritārās jurisdikcijas, kas jāapspriež, un, ja Padome nolemj, īstenot izpētes sarunas ar ārpussavienības jurisdikcijām par procesu, kura nolūks ir panākt vienošanos par izmaiņām to dubultās nodokļu aplikšanas līgumos ar dalībvalstīm. Tas ļautu izvairīties no situācijas, kad tiek īstenotas daudzas dažādas pieejas, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un radīt jaunas nepilnības nodokļu sistēmā.

Taisnīgu nodokļu pamatelementi digitālajā ekonomikā

4. Sadrumstalotības tūlītējā riska pārvaldība: pagaidu pasākums, ar ko tiek piemēroti nodokļi noteiktiem digitālo pakalpojumu ieņēmumiem

Lai vienotos par strukturālu risinājumu un to īstenotu, jo īpaši, lai attiecīgos principus ieviestu arī dubultās nodokļu aplikšanas līgumos ar ārpussavienības jurisdikcijām, ir nepieciešams laiks. Tomēr, lai aizsargātu ieņēmumus un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, uz dalībvalstīm tiek izdarīts arvien lielāks politiskais spiediens nekavējoties veikt pasākumus attiecībā uz nodokļu piemērošanu digitālajai ekonomikai. Arvien vairāk dalībvalstu jau īsteno vienpusējus pasākumus. Vienpusēji netiešo nodokļu pasākumi ir plānoti vai jau ir īstenoti 10 dalībvalstīs. Citas valstu nodokļu iestādes saskata risku, ka pašreizējā situācija varētu izraisīt vēl citus nekoordinētus pasākumus.