Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Ziņojums par melnās jūras reģiona sinerģijas īstenošanas pirmo gadu /* COM/2008/0391 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.6.2008 COM(2008) 391 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM ZIŅOJUMS PAR MELNĀS JŪRAS REĢIONA SINERĢIJAS ĪSTENOŠANAS PIRMO GADU KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM ZIŅOJUMS PAR MELNĀS JŪRAS REĢIONA SINERĢIJAS ĪSTENOŠANAS PIRMO GADU 1. IEVADS Padome 2007. gada maijā pieņēma secinājumus par Komisijas paziņojumu „Melnās jūras reģiona sinerģija – jauna reģionālās sadarbības iniciatīva”[1]. Tā aicināja turpmākās prezidentūras un Eiropas Komisiju turpināt darbu pie ES uzlabotas un saskaņotas iesaistīšanās Melnās jūras reģionā[2]. Ņemot vērā Melnās jūras reģiona stratēģisko nozīmi Eiropas Savienībai, Padome aicināja Komisiju 2008. gada pirmajā pusē veikt analīzi par Melnās jūras reģiona sinerģijas iniciatīvas attīstību. Melnās jūras reģiona sinerģija ir periodiski apspriesta attiecīgajā Padomes darba grupā gan Portugāles, gan Slovēnijas prezidentūras laikā. Tas ir devis plašas iespējas dalībvalstīm un Komisijai analizēt tās attīstību. Eiropas Parlaments ir pieņēmis ziņojumu par Melnās jūras reģiona sinerģiju[3]. Tajā uzsvērts, ka ES galvenā uzmanība jāpievērš ierobežotam skaitam prioritāru mērķu, izvairoties no centienu izkliedēšanas un dubultošanas. Eiropas Parlaments uzskata arī, ka, lai pieņemtu saskaņotu, efektīvu un uz rezultātu orientētu reģionālās politikas pieeju, pēc paziņojuma jāseko turpmākiem konsekventiem pasākumiem, lai veicinātu īstu reģionālu dimensiju, kas pielāgota šim reģionam. Tas uzskata, ka Bulgārija, Grieķija un Rumānija kā ES dalībvalstis Melnās jūras reģionā varētu un tām vajadzētu būt priekšgalā, lai veicinātu lielāku sadarbību ar reģionu un reģionā. Reģionu komiteja ir sagatavojusi atzinumu par Melnās jūras reģiona sinerģiju, un tas tika pieņemts tās plenārsēdē 2008. gada 6. un 7. februārī[4]. Pēc Komisijas pieprasījuma Ekonomikas un sociālo lietu komiteja gatavo paskaidrojošu atzinumu par 2007. gada paziņojumu par Melnās jūras reģiona sinerģiju. Šajā ziņojumā par Melnās jūras reģiona sinerģijas pirmo gadu aprakstīts progress, kas līdz šim gūts 2007. gada paziņojumā noteikto uzdevumu īstenošanā. Tajā arī sniegta atskaite par saziņu un daudzajām apspriedēm ar partneriem Melnās jūras reģionā. To rezultātā sinerģija ir uzsākta un apstiprināta kā kolektīvs pasākums, un tajās ir izstrādāti vairāki progresīvi priekšlikumi. Melnās jūras reģiona sinerģijas iniciatīva papildina Eiropas kaimiņattiecību politiku, paplašināšanās politiku Turcijai un stratēģisko partnerību ar Krievijas Federāciju. 2. KONKRēTU UZDEVUMU VEIKšANā GūTAIS PROGRESS 2007. gada paziņojumā formulēti konkrēti mērķi un uzdevumi nozarēs vai tematiskās jomās. Komisija ir sākusi īstenot lielāko daļu šo uzdevumu. 2.1. Vide Komisija analizē Eiropas Kopienas pievienošanās nosacījumus konvencijai par Melnās jūras aizsardzību pret piesārņojumu. Tā ir atbalstījusi pētījumus par juridiskajām izmaiņām, kas nodrošinātu pievienošanos. Šo jautājumu paredzēts izskatīt konvencijas ministru konferencē, kas notiks 2008. gada oktobrī Kijevā. Pilnīga dalība Bukarestes konvencijā ir īpaši svarīga, ņemot vērā nesen pieņemto jūras stratēģijas pamatdirektīvu. Pēdējā lielā mērā ir balstīta uz reģionālu sadarbību, tostarp reģionālu jūras konvenciju satvaru. Ir sākts darbs, lai izpētītu iespēju attiecināt DABLAS darba grupas[5] pieeju uz citām vides jomām, no kurām atkritumu joma ir visdaudzsološākā. Turklāt Komisija ir sākusi projektu, lai turpinātu un pastiprinātu darba grupas darbu. Rezultātā DABLAS sekretariāts sniegs pakalpojumus visam DABLAS reģionam, kā arī tiešu ieguldījumu atbalstu ar upes baseina apsaimniekošanu saistītiem projektiem. Komisija drīz sāks klimata pārmaiņu tehniskās palīdzības projektu, kurā ietverts Melnās jūras reģions. Tajā galvenā uzmanība tiks pievērsta jaudas palielināšanai, lai īstenotu Kioto protokolu un piedalītos starptautiskās sarunās par nolīgumu pēc 2012. gada. Notiek apspriedes ar mūsu partneriem par reģiona mēroga centieniem, lai novērstu klimata pārmaiņas. 2.2. Jūrniecības politika un zivsaimniecība Nesen pieņemtās integrētās Eiropas Savienības jūrniecības politikas ietvaros[6] Komisija veicina labāku sadarbību starp valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par piekrastes pārvaldības darbībām, tostarp Melnās jūras rietumu reģionu, izveidojot jūrniecības uzraudzības sistēmu integrētu tīklu. Šajā sakarībā tā arī izskatīs iespēju paplašināt šo tīklu, lai aptvertu citas Melnās jūras piekrastes valstis, kas nav Eiropas Savienībā. Melnās jūras reģiona valstis jau ir izveidojušas ekskluzīvas ekonomiskās zonas un pašlaik gatavo reģionālu stratēģiju integrētu piekrastes zonu apsaimniekošanai. Komisija sagatavos plānu, lai veicinātu jūrniecības teritoriālā plānojuma izveidi līdz 2008. gada beigām. Dalībvalstis Melnās jūras reģionā tiek aicinātas sākt apsvērt jūrniecības teritoriālo plānojumu un mācīties no citu dalībvalstu pieredzes. Komisija pašlaik veido Eiropas jūras novērojumu un datu tīklu visu jūru, tostarp Melnās jūras, baseiniem. ES zivsaimniecības pārvaldības pasākumi ir izveidoti ar Padomes regulu, ar ko nosaka zvejas iespējas un nosacījumus, kas ir saistīti ar atsevišķiem zivju krājumiem un ir piemērojami Melnajā jūrā 2008. gadā. Šie pasākumi attiecas tikai uz Bulgāriju un Rumāniju, lai gan zivsaimniecības pārvaldībai un pareizai ekosistēmas pieejai jāietver visas valstis ap Melno jūru. Tāpēc Komisija ir sākusi strādāt pie iespējām izveidot reģionālu zivsaimniecības pārvaldības sadarbību. Šīs analīzes rezultāti un konkrētie priekšlikumi tiks apspriesti ar dalībvalstīm un Melnās jūras piekrastes valstīm. 2.3. Enerģētika Melnās jūras reģions ir panācis ievērojamu progresu esošo instrumentu un resursu mobilizēšanā. Moldovas Republika, Turcija un Ukraina ir apstiprinājušas savu nodomu iesaistīties oficiālās sarunās, lai pievienotos Enerģētikas kopienas līgumam, kas paredz īstenot Kopienas acquis elektroenerģijas un gāzes nozarē. Gruzija 2007. gada decembrī tika akceptēta kā novērotāja. Attiecībā uz enerģētikas infrastruktūru Komisija ir sponsorējusi izpēti par Kaspijas un Melnās jūras gāzes koridoru; šajā izpētē izskatītas visas transportēšanas iespējas (pa cauruļvadiem un ar cauruļvadiem nesaistītas). 2.4. Transports Komisija ir sākusi optimizēt dažādos sadarbības centienus transporta jomā. Tā ir sākusi pētnieciskas sarunas ar reģiona valstīm par Eiropas transporta tīkla paplašināšanu. Tas ietver iespēju sagatavot TRACECA [7] struktūras, kas kalpos par iestādēm dienvidaustrumu asij. Kopā ar TRACECA valstīm Komisija 2008. gada beigās gatavo satiksmes ministru sanāksmi, kurā varētu pieņemt attiecīgos lēmumus. Ar vairākiem saistītiem projektiem Komisija ir pastiprinājusi uzmanību kuģošanas un jūras drošībai. Turklāt tā Melnajā jūrā ir sākusi īstenot jūras transporta maģistrāļu koncepciju, kas ir cieši saistīta ar TRACECA programmu. Ir sākts darbs, lai paplašinātu kopējo gaisa telpu līdz Melnās jūras reģiona valstīm, ietverot drošības uzraudzības uzlabošanu un civilās aviācijas iestāžu stiprināšanu. 2.5. Pārvietošanās pārvaldība un drošības uzlabošana Eiropadomes 2007. gada jūnijā pieņemtie secinājumi par globālo pieeju migrācijai apstiprināja vairākas prioritāras darbības, tostarp sadarbības platformas izveidi par migrāciju Melnās jūras reģionā. ES 2008. gada aprīlī nolēma izveidot šo platformu, apvienojot dalībvalstis, ES aģentūras, valstis, kas robežojas ar Melno jūru, un reģionālās organizācijas. Platformas mērķis būs nodrošināt mērķtiecīgu un pastiprinātu dialogu par migrāciju un uzlabot praktisko sadarbību starp dalībvalstīm un reģiona valstīm, kā arī šo valstu pašu starpā. Ir progresīvi plāni finansēt Burgas Melnās jūras robežu koordinācijas centra[8] turpmāko attīstību. Paredzams, ka katra Melnās jūras reģiona valsts izveidos valsts centrus, kas sniegs attiecīgo informāciju koordinācijas centram/veiks informācijas apmaiņu ar tā starpniecību. Komisija līdzfinansē divus projektus, kas vērsti pret cilvēku tirdzniecību, tās apkarošanai izmantojot attiecīgi darba tirgus pasākumus un policijas pasākumus. 2.6. Pētniecības, zinātnes un izglītības tīkli Komisija atbalsta iestāžu sadarbību un strukturālas reformas augstākās izglītības jomā ar Tempus programmas palīdzību. Melnās jūras reģionālā sadarbība augstākās izglītības jomā iegūs no programmas jaunā posma, kurā prioritāte tiks piešķirta vairāku valstu projektiem. Sadarbība augstākās izglītības jomā un akadēmiska mobilitāte joprojām tiek veicināta ar Erasmus Mundus programmas palīdzību. Melnās jūras reģiona savstarpēja savienojuma ( BSI ) projektā (kas apstiprināts finansēšanai 2007. gadā) izveidos reģionālu pētniecības un izglītības tīklu, kas to savienos ar Eiropas platjoslas pētniecības tīklu GÉANT2 . Šis vadošais projekts ir lielākais šāda veida projekts reģionā. Komisija atbalsta arī reģionālu zinātnisko sadarbību, tostarp ar INCONet Austrumeiropas un Vidusāzijas valstu projektu, kas sākts 2008. gada janvārī. 2.7. Nodarbinātība un sociālie jautājumi Darbības reģionālā līmenī tika sāktas nesen. Tās vai nu pievēršas Melnās jūras reģiona īpašiem jautājumiem (piemēram, 2008. gadā notiks seminārs par sociālo dialogu), vai plašākā kontekstā – tematiskiem jautājumiem (piemēram, seminārs par dzimumu līdztiesību 2007. gada novembrī). 2.8. Tirdzniecība ES ir turpinājusi veicināt Melnās jūras reģionālās tirdzniecības liberalizāciju, jo īpaši atbalstot partnervalstu centienus pievienoties PTO. 2.9. Demokrātija, cilvēktiesību ievērošana un laba pārvaldība Moldovas Republikā 2008. gada maijā notika pirmais no vairākiem Melnās jūras reģiona sinerģijas pilsoniskās sabiedrības semināriem par cilvēktiesību jautājumiem. Šis pasākums iepazīstināja ar izpausmes brīvības standartiem pilsoniskās sabiedrības perspektīvā. Dalībnieki bija valsts amatpersonas un pilsoniskās sabiedrības pārstāvji no Melnās jūras reģiona valstīm. Tika pieņemti ieteikumi valdībām par izpausmes brīvību. 2.10. „Iesaldētie” konflikti Komisija ir turpinājusi atbalstīt ES aktīvu lomu šo konfliktu pamatcēloņu novēršanā, tostarp Melnās jūras reģionālā satvarā. Uzmanība tika pievērsta uzticības vairošanas pasākumu veicināšanai arī plašākā reģionālā kontekstā, tostarp sadarbības programmām, kas īpaši paredzētas sašķelto pušu samierināšanai. 3. PāRROBEžU SADARBīBA, DARBS AR PILSONISKO SABIEDRīBU Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta pārrobežu sadarbības programmas veicina sadarbību starp robežreģionu vietējām iestādēm, risinot kopējas problēmas. Tās arī veicina cilvēku savstarpējo saziņu. Melnās jūras reģiona pārrobežu sadarbības programma ir sākuma posmā. Puses (kas pārstāv valsts un reģionālās iestādes no 10 valstīm[9]) ir sagatavojušas „kopīgu darbības programmu”. Programmai piešķirti 17,5 miljoni euro[10]. Pirmos aicinājumus iesniegt priekšlikumus paredzēts publicēt pirms 2008. gada beigām. Rumānijas, Moldovas un Ukrainas pārrobežu sadarbības programma attiecas uz Melnās jūras ziemeļrietumu piekrasti, un tai piešķirti 126 miljoni euro. Tās īstenošana jāsāk 2008. gada rudenī. Melnās jūras reģiona forums[11] ir pastiprinājis uzmanību pilsoniskai sabiedrībai. Tā pilsoniskās sabiedrības pirmās darbības jau ir notikušas. Melnās jūras reģiona sinerģija ir piesaistījusi nozīmīgu NVO interesi. Odesā 2008. gada 7. februārī notika 29 vides NVO alianses sanāksme, un tajā pieņēma nostājas dokumentu „Par zaļāku Melnās jūras reģiona sinerģiju”. 4. PALīDZīBA Septiņām Melnās jūras reģiona valstīm, kas nav Eiropas Savienībā, 2007. gadā piešķīra Kopienas palīdzību 837 miljonu euro vērtībā EKPI un pirmspievienošanās instrumenta ietvaros. (Sīkāka informācija sniegta pielikumā.) Turklāt kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisma izveide piedāvā iespēju Kopienas un dalībvalstu piešķirto līdzekļu apvienošanai. Šie līdzekļi var arī līdzsvarot papildu aizdevumu finansējumu no Eiropas valsts finanšu iestādēm ieguldījumiem kaimiņvalstīs, tostarp Melnās jūras reģionā. Kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisms atvieglos papildu finansējuma mobilizēšanu prioritāriem projektiem un tādējādi var arī atbalstīt Melnās jūras reģionālās sadarbības centienus. 5. CITA SADARBīBA AR PARTNERVALSTīM, REģIONāLāM UN STARPTAUTISKāM ORGANIZāCIJāM Melnās jūras reģiona visas valstis ir iesaistītas Melnās jūras reģiona sinerģijas pārrunās. Prezidentūras un Komisija ir veikušas vairākas apspriedes ar tām dažādos veidos. Pēdējā laikā ir strauji attīstījušās attiecības starp Eiropas Savienību un Melnās jūras reģiona ekonomiskās sadarbības organizāciju ( BSEC )[12]. Komisija 2007. gada jūnija ieguva novērotājas statusu Melnās jūras reģiona ekonomiskās sadarbības organizācijā. ES prezidentūras pārstāvji, nākamā prezidentūra un Komisija pievienojās BSEC ārlietu ministriem darba brokastu sarunās Kijevā 2008. gada februārī. Paplašinātajai BSEC trijotnei bija trīs sanāksmes ar attiecīgo Padomes darba grupu. Komisijas pārstāvji piedalījās visās BSEC augsta līmeņa sanāksmēs un deva ieguldījumu BSEC darba grupu darbībā. 6. ĀRLIETU MINISTRU SANāKSME KIJEVā (2008. GADA 14. FEBRUāRī) Ārlietu ministru sanāksme notika pēc Eiropas Savienības iniciatīvas, un tajā piedalījās visi reģionālie partneri, ES dalībvalstis un ES iestādes. Sanāksmē sāka Melnās jūras reģiona sinerģiju kā kopējus centienus. Dalībnieki pieņēma kopīgu paziņojumu[13]. Tajā atzinīgi vērtē Melnās jūras reģiona sinerģiju un paziņo, ka Eiropas Savienības lielāka iesaistīšanās var palielināt Melnās jūras reģionālās sadarbības potenciālu. Melnās jūras reģiona sinerģija gūs labumu no Eiropas kaimiņattiecību politikas un citiem ES politikas virzieniem, ko piemēro attiecībās ar reģiona valstīm. ES atbalsts Melnās jūras reģionālai sadarbībai ir vērsts uz reāliem rezultātiem vairākās prioritārās jomās, jo īpaši enerģētikas, transporta, komunikāciju, tirdzniecības, vides, jūrniecības politikas, zivsaimniecības, migrācijas, tiesību aizsardzības un organizētās noziedzības apkarošanas jomā. Paziņojumā piebilsts, ka ES turpmāka paplašināšanās var dot labumu arī tirdzniecības, zinātnes, pētniecības, kultūras un izglītības jomā, kā arī nodarbinātības un sociālajās lietās. 7. TURPMāKā VIRZīBA Pirmajā gadā gūtā pieredze ir pierādījusi 2007. gada paziņojumā ietverto principu spēkā esību. Iniciatīvas galvenais mērķis joprojām ir stiprināt rīcību reģionālā līmenī, veicinot stabilitāti un labklājību Melnās jūras reģionā. Tas ir elastīgs, ietverošs un pārredzams satvars, kas ir balstīts uz ES un visu Melnās jūras valstu kopējām interesēm. Komisija atzinīgi vērtē to, ka Melnās jūras reģiona sinerģijas dalībnieki paredz turpināt pašreizējo pragmatisko un uz projektu orientēto pieeju. Rezultātā jāturpina darbs, lai izpildītu 2007. gada paziņojumā un Kijevas kopīgajā paziņojumā noteiktos uzdevumus. Jāturpina sadarbība ar BSEC un citām reģionālām organizācijām, kas nodrošina pievienoto vērtību. Ārlietu ministru sanāksmes laikā Kijevā un turpmāko mēnešu laikā pēc tās ES dalībvalstis un Melnās jūras reģiona sinerģijas partneri ir snieguši ierosinājumus par to, kā Melnās jūras reģiona sinerģijas sadarbības procesu var nostiprināt kā ilgtermiņa centienus. Šie priekšlikumi var nodrošināt jaunu impulsu reģionālai sadarbībai ar mūsu partneriem austrumos no Eiropas Savienības. Komisija plāno tos izpētīt un aktīvi īstenot, lai veicinātu efektīvāku un vērienīgāku rīcību: - jānosaka ilgtermiņa, izmērojami mērķi tādās jomās kā transports, vide, enerģētika vai kuģošanas drošība, lai veicinātu saskaņotāku rīcību. Tiem būtu vajadzīgs visu Melnās jūras reģiona sinerģijas dalībnieku atbalsts. Katrā gadījumā jānosaka vadošā valsts un/vai organizācija , lai nodrošinātu to darbību koordināciju, kuras valsts vai reģionālā līmenī varētu veikt noteikto mērķu sasniegšanai; - lai veicinātu projektu īstenošanu, varētu izveidot nozaru partnerības , lai nodrošinātu līdzfinansējuma satvaru (tostarp ar kaimiņattiecību politikas ieguldījumu mehānisma palīdzību) un pamatu starptautisko finanšu iestāžu iesaistīšanai. Šajās partnerībās varētu apvienoties visi vai daži Melnās jūras reģiona sinerģijas dalībnieki, lai sadarbotos vairākos projektos. Ziemeļu dimensijas[14] sekmīgā pieredze sniedz noderīgu piemēru tam, kā tas varētu darboties; - ministru sanāksmju biežumam jāatspoguļo konkrētas vajadzības. Dažos gadījumos tās varētu notikt esošo nozaru ietvaros (piemēram, TRACECA vai Baku iniciatīva) vai varētu sekot Kijevas paraugam (līdzās BSEC sanāksmēm, ar ES pilnīgu dalību vai iesaistot mainīgu trijotni). Ārlietu ministru sanāksmes varētu notikt pēc vajadzības, lai atzīmētu procesa galvenos pavērsienus. Ir bijuši vairāki citi priekšlikumi, kas arī ir pelnījuši turpmāku izpēti: - Baltkrievijas iesaistīšana dažos nozares pasākumos saistībā ar sinerģiju; - Melnās jūras reģiona pilsoniskās sabiedrības foruma izveide; - akadēmisko un studentu tīklu stiprināšana; - Melnās jūras reģiona Eiropas pētījumu institūta izveide. Komisija ir gatava sadarboties ar dalībvalstīm un visām ieinteresētajam personām pie šīm un citām jaunām idejām, stiprinot Melnās jūras reģionālo sadarbību, kas: - papildina divpusējo, pielāgoto sadarbību ar mūsu partneriem EKP un citu politikas virzienu ietvaros, kuri attiecas uz reģionu; - ir ietverošas un iesaista visas dalībvalstis un Melnās jūras reģiona valstis; - nodrošina pievienoto vērtību. 8. SECINāJUMS Melnās jūras reģiona sinerģijas sākotnējie rezultāti liecina par šīs ES jaunās reģionālās politikas pieejas praktisko noderību un potenciālu. Sinerģijas sākuma posms ir pabeigts, un ir sākta īstenošana. Dalībnieki atbalsta Melnās jūras reģiona ilgtermiņa sadarbības procesa izveidi un ir formulējuši koncentrētas idejas par tā saturu un pasākumiem. Pirmajā gadā gūtā pieredze liecina arī par to, ka Melnās jūras reģionālās sadarbības attīstība, kuru atbalsta ES, ir komplicētā vidē notiekošs process. Pastāvīgam progresam ir vajadzīga arvien lielāka skaita dalībnieku, tostarp gan dalībvalstu, gan Melnās jūras reģiona partneru, konsekventa un aktīva iesaistīšanās. Tāpat kā pirmajā gadā Komisija būs gatava dot ieguldījumu šajā nozīmīgajā darbā. I PIELIKUMS Melnās jūras reģiona valstu karte II PIELIKUMS EK palīdzība Melnās jūras reģiona sinerģijas valstīm (saistības miljonos EUR) 2000.-2006. gadā Tacis un Turcijai paredzēto instrumentu ietvaros | 2007. gadā EKPI/PPI ietvaros | 2007. gadā EK humānās palīdzības instrumenta ietvaros | Divpusējā sadarbība | Armēnija | 44,8 | 24 | Azerbaidžāna | 72,6 | 22 | 1,35 | Gruzija | 65 | 28,8 | 2 | Moldova | 86,5 | 45,7 | 3 | Krievijas Federācija | 559 | 13 | 19,45 | Turcija | 1040 | 497,2 | Ukraina | 501,5 | 144 | Kopā divpusējā sadarbība | 2369,4 | 774,7 | Reģionālā sadarbība | 962,2 | 62 | Kopā | 3331,6 | 836,7 | 25,8 | [1] COM(2007) 160 galīgā redakcija, pieņemts 11.4.2007. [2] Melnās jūras reģionā (skatīt karti pielikumā) ietilpst Grieķija, Bulgārija, Rumānija un Moldova rietumos, Ukraina un Krievija ziemeļos, Gruzija, Armēnija un Azerbaidžāna austrumos un Turcija dienvidos. Lai gan Armēnija, Azerbaidžāna, Moldova un Grieķija nav piekrastes valstis, to vēsture, tuvums un ciešās saiknes padara tās par dabiskiem reģionāliem dalībniekiem. [3] Ziņojums par Melnās jūras reģionālās politikas pieeju (2007/2101( INI )). [4] RELEX-IV-008 COR. [5] Donavas un Melnās jūras reģiona darba grupu izveidoja Donavas un Melnās jūras reģiona valstis, lai veicinātu stratēģisku uzmanības koncentrēšanu uz ieguldījumiem saistībā ar ūdeni. [6] COM(2007) 575 galīgā redakcija – Integrēta Eiropas Savienības jūrniecības politika. [7] Transporta koridora Eiropa–Kaukāzs–Vidusāzija ( TRACECA ) programmas ietvaros sniedz palīdzību autoceļu, dzelzceļa, gaisa un jūras transporta savienojumiem. [8] Melnās jūras robežu koordinācijas un informācijas centrs, kas atrodas Burgas , Bulgārijā. [9] Armēnijas, Azerbaidžānas, Bulgārijas, Gruzijas, Grieķijas, Moldovas, Rumānijas, Krievijas Federācijas, Turcijas un Ukrainas. [10] Turcijas dalību programmā papildus finansē no pirmspievienošanās instrumenta līdzekļiem. [11] Rumānijas iniciatīva. [12] BSEC izveidota 1992. gadā. Sākotnēji pievērsās ekonomiskai sadarbībai, bet tās uzmanības loks tika pakāpeniski paplašināts. Dalībnieki ir Melnās jūras reģiona visas valstis, kas uzskaitītas 2. zemsvītras piezīmē, plus Albānija un Serbija. [13] Krievijas Federācija nepiedalījās pārrunās par kopīgo paziņojumu, jo tā deva priekšroku ES un BSEC paziņojumam. Tomēr Krievijas Federācija uzsvēra, ka tā atbalsta ES lielāku lomu, kā paredzēts kopīgajā paziņojumā. Tāpēc tā neiebilda pret dokumenta pieņemšanu. [14] Ziemeļu dimensijas partnerības izvēlas un finansē projektus, kas kalpo saskaņotiem mērķiem un izmanto īpašiem nolūkiem paredzētus līdzekļus.