Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Dānijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2014. gada konverģences programmu /* COM/2014/0405 final */





Ieteikums PADOMES IETEIKUMS par Dānijas 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Dānijas 2014. gada konverģences programmu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši tās 9. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas[3], ņemot vērā Eiropadomes secinājumus, ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu, ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu, ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu, ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu, tā kā: (1) Eiropadome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju – “Eiropa 2020” –, kam pamatā ir ciešāka ekonomikas politikas koordinācija, lielākoties pievēršot uzmanību galvenajām jomām, kurās jārīkojas, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju. (2) Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010.–2014. g.) un 2010. gada 21. oktobrī – lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas ņemt vērā šīs integrētās pamatnostādnes savā ekonomikas un nodarbinātības politikā. (3) Valstu vai to valdību vadītāji 2012. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu par Izaugsmes un nodarbinātības paktu, kas ir saskaņots pamats rīcībai valstu, ES un eurozonas līmenī, izmantojot visas iespējamās sviras, instrumentus un politikas jomas. Viņi pieņēma lēmumu par dalībvalstu līmenī veicamo rīcību, jo īpaši paužot pilnīgu apņemšanos sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus. (4) Padome 2013. gada 9. jūlijā pieņēma ieteikumu par Dānijas 2013. gada valsts reformu programmu un sniedza savu atzinumu par Dānijas atjaunināto konverģences programmu 2013.-2016. gadam. (5) Komisija 2013. gada 13. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu[4], iezīmējot 2014. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Komisija tajā pašā dienā, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu[5], kurā tā identificēja Dāniju kā vienu no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. (6) Eiropadome 2013. gada 20. decembrī apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra vajadzību īstenot diferencētu, uz izaugsmi vērstu fiskālo konsolidāciju, atjaunot normālus aizdevumu nosacījumus ekonomikai, sekmēt izaugsmi un konkurētspēju, risināt bezdarba problēmu, novērst krīzes sociālās sekas un modernizēt valsts pārvaldi. (7) Komisija 2014. gada 5. martā publicēja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu sagatavotā padziļinātā pārskata rezultātus par Dāniju[6]. Komisijas veiktā analīze liek tai secināt, ka Dānijas makroekonomikas problēmas saistībā ar privātā sektora parādu un ārējo konkurētspēju vairs netiek uzskatītas par nelīdzsvarotību makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras nozīmē. Konkrēti, mājokļu tirgus pielāgošana un sekas, ko augsts privātā sektora parādu līmenis rada reālajai ekonomikai, un finanšu nozares stabilitāte, šķiet, tiek kontrolētas. Tomēr šīm tendencēm, kā arī ārējās konkurētspējas veicinošajiem faktoriem joprojām nepieciešams pievērst uzmanību. (8) Dānija 2014. gada 15. aprīlī iesniedza savu 2014. gada konverģences programmu un 2014. gada valsts reformu programmu. Abas programmas izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību. (9) 2014. gada konverģences programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas ilgtspēju un saglabāt strukturālo budžeta bilanci vidējā termiņa mērķa līmenī vai pārsniegt to. Vidējā termiņa mērķis -0,5 % apmērā no IKP atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Dānijas vispārējās valdības deficīts 2013. gadā ir noturīgi samazināts zem 3 % no IKP. Programma ir vērsta uz vispārējās valdības kopējo deficītu 1,3 % apmērā no IKP 2014. gadā un 2,9 % apmērā no IKP 2015. gadā, kas atbilst (pārrēķinātajai) strukturālajai bilancei vidējā termiņa mērķa līmenī vai pārsniedz to. Kopumā programmā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis atbilst Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām. Plānots, ka parāda līmenis 44,5 % apmērā no IKP 2013. gadā uz laiku palielināsies 2015. gadā, bet pēc tam kritīsies. Programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ticams. Scenārijs 2014. gadā paredz pieaugumu 1,6 % un 2015. gadā — 1,9 % apmērā no IKP, un tas lielā mērā saskan ar Komisijas 2014. gada pavasara prognozes rādītājiem – 1,5 % un 1,9 %. Pamatojoties uz 2014. gada konverģences programmas izvērtējumu un Komisijas prognozi, Padome saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 uzskata, ka Dānijas valsts finanšu sistēma ir stabila un var paredzēt, ka konverģences programmas mērķis tiks sasniegts. (10) Dānijai vēl nav izdevies uzlabot to sabiedrības grupu stāvokli, kuras darba tirgū ir atstumtas, kā arī sekmēt izglītības sistēmas rentabilitāti. Ir redzami pirmie invaliditātes pensiju un subsidētās nodarbinātības reformas rezultāti, ir stājusies spēkā reforma skaidrā naudā izmaksāto pabalstu jomā, ir panākta vienošanās par reformu slimības pabalstu jomā, un aprīlī valdība laida klajā reformas priekšlikumu aktīvā darba tirgus politikas jomā. Vēl aizvien jārisina problēma, kā nodrošināt pietiekoši daudz mācekļu vietu un celt šāda apmācības veida kvalitāti un prestižu, uzlabot profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un samazināt priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas augstos rādītājus. Minēto reformu ietekme pilnībā vēl nav redzama, jo to īstenošana sākta tikai nesen. 2014. gada februārī tika panākta vienošanās par reformu profesionālās izglītības un apmācības jomā, un paredzams, ka tā stāsies spēkā 2015. gada vidū, un tās mērķis būs uzlabot profesionālās izglītības un apmācības kvalitāti ar dažādu iniciatīvu palīdzību. (11) Produktivitātes stiprināšana vēl aizvien ir problēma, kas jārisina Dānijas ekonomikā. Eiropas Komisijas novērtējums lielā mērā atbilst Produktivitātes komisijas konstatējumiem. Produktivitātes komisija 2014. gada aprīlī publicēja 25 galvenos ieteikumus un vairāk nekā 100 konkrētus ierosinājumus tādās jomās kā konkurence, publiskais iepirkums, izglītība, internacionalizācija, inovācija, nodokļu sistēma un infrastruktūra. Zema produktivitātes pieauguma problēmu risinās, īstenojot Produktivitātes komisijas ieteikumus. (12) Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir vispusīgi izanalizējusi Dānijas ekonomikas politiku. Tā ir izvērtējusi konverģences programmu un valsts reformu programmu. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Dānijā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomikas pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu. Komisijas ieteikumi Eiropas pusgada kontekstā ir sniegti turpmāk izklāstītajā 1. līdz 3. ieteikumā. (13) Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Dānijas konverģences programmu, un tās atzinums[7] ir atspoguļots jo īpaši turpmāk izklāstītajā 1. ieteikumā, AR ŠO IESAKA Dānijai laikposmā no 2014. gada līdz 2015. gadam rīkoties šādi. 1. Pēc pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas turpināt īstenot uz izaugsmi vērstu fiskālo politiku un saglabāt stabilu fiskālo stāvokli, nodrošinot vidēja termiņa budžeta mērķa turpmāku ievērošanu visā konverģences programmas darbības laikā. 2. Veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu to cilvēku nodarbināmību, kuri darba tirgū ir atstumti. Uzlabot izglītības rādītājus, jo īpaši jauniešiem ar migrantu izcelsmi, un profesionālās apmācības efektivitāti. Atvieglot pāreju no izglītības uz darba tirgu, cita starpā plašāk izmantojot apmācību darbā un mācekļu programmas. 3. Intensīvāk strādāt, lai novērstu šķēršļus ienākšanai tirgū un mazinātu regulatīvo slogu, ar mērķi palielināt konkurenci iekšējo pakalpojumu jomā, jo īpaši mazumtirdzniecības un būvniecības jomā, kā ieteikusi Produktivitātes komisija. Briselē, Padomes vārdā– priekšsēdētājs [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. [2] COM(2014) 405 final. [3] P7_TA(2014)0128 un P7_TA(2014)0129. [4] COM(2013) 800 final. [5] COM(2013) 790 final. [6] SWD(2014) 77 final. [7] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 2. punktu.