LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.6.2010 
SEC(2010) 745 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ATZINUMS 
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Somij ā 
LV 2   LV KOMISIJAS ATZINUMS 
par pārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Somij ā 
STABILIT ĀTES UN IZAUGSMES PAKTA PIEM ĒROŠANA PAŠREIZ ĒJĀ KRĪZES 
SITUĀCIJĀ 
1. Daudzu ES valstu kopbudžeta defic īts patlaban p ārsniedz L īgumā noteikto atsauces 
vērtību 3 % no IKP. Uz bieži vien iev ērojamo defic īta pieaugumu, k ā arī uz parāda 
attīstību jāraugās nepieredz ētās vispasaules 2008./2009. gada finanšu kr īzes un 
ekonomikas lejupsl īdes kontekst ā. Jāņem vērā vairāki faktori. Pirmk ārt, ekonomikas 
lejupslīdes rezult ātā samazin ās nodokļu ieņēmumi un pieaug soci ālo pabalstu 
(piemēram, bezdarbnieka pabalstu) izdevumi. Otrk ārt, ņemot vērā to, ka budžeta 
politikai ir svar īga nozīme ārkārtas situācijā, kas pašreiz valda ekonomik ā, Komisija 
2008. gada novembra Eiropas ekonomikas atvese ļošanas plānā (EEAP), ko decembr ī 
apstiprināja Eiropadome, aicin āja veikt fisk ālās stimulēšanas pas ākumus. Pl ānā 
paskaidrots, ka stimul ēšanas pas ākumiem j ābūt savlaicīgiem, mērķtiecīgiem, ar 
ierobežotu darb ības laiku un katr ā dalībvalstī dažādiem, lai ņemtu vērā šo valstu 
atšķirīgos stāvokļus attiecībā uz valsts finanšu ilgtsp ējību un konkur ētspēju, un tie 
jāpārtrauc, kad ekonomiskie apst ākļi uzlabojas. Visbeidzot, lai stabiliz ētu finanšu 
sektoru, vair ākas dalībvalstis ir veikušas pas ākumus, no kuriem daži ir ietekm ējuši 
parādu vai palielina risku, ka defic īts un parāds varētu nākotnē pieaugt, lai gan dažas 
valstis atbalsta pas ākumu izmaksas n ākotnē varētu atgūt. 
2. Stabilitātes un izaugsmes pakt ā noteikts, ka Komisijai j āuzsāk pārmērīga budžeta 
deficīta novēršanas proced ūra vienm ēr, kad k ādas dalībvalsts budžeta defic īts 
pārsniedz atsauces v ērtību 3 % no IKP. Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā 2005. gad ā 
izdarīto grozījumu mērķis bija jo īpaši nodrošin āt to, ka situ ācija ekonomik ā un 
budžeta st āvoklis ir piln ībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūras posmos. T ādējādi Stabilit ātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu 
valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta st āvokli, ņemot vērā 
situāciju ekonomik ā, un tādējādi ilgtermi ņā nodrošin ātu valsts finanšu ilgtsp ējību. 
JURIDISKAIS PAMATOJUMS 3. Līguma par Eiropas Savien ības darbību 126. pants paredz p ārmērīga budžeta defic īta 
novēršanas proced
ūru. Šī procedūra ir sīkāk aprakst īta Padomes Regul ā (EK) 
Nr. 1467/97 „par to, k ā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūras īstenošanu”1, kas ietilpst Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā. 
4. Saskaņā ar Līguma 126. panta 2. punktu Komisijai j āuzrauga budžeta discipl īnas 
ievērošana, pamatojoties uz š ādiem diviem krit ērijiem: a) vai pl ānotā vai faktisk ā 
valsts budžeta defic īta attiecība pret iekšzemes kopproduktu (IKP) p ārsniedz atsauces 
vērtību 3 % (iz ņemot gad ījumus, kad š ī attiecība ir būtiski un past āvīgi 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Zi ņojumā ņemtas arī vērā "Specifik ācijas, kā īstenot Stabilit ātes un 
izaugsmes paktu, un pamatnost ādnes par stabilit ātes un konver ģences programmu formu un saturu”, ko 
Ekonomikas un finanšu padome pie ņēma 2009. gada 10. novembr ī un kas pieejamas 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 
LV 3   LV samazinājusies un sasniegusi atsauces v ērtībai tuvu l īmeni, vai ar ī ja atsauces v ērtība 
ir pārsniegta tikai iz ņēmuma kārtā un uz laiku, un š ī attiecība joproj ām ir tuva 
atsauces v ērtībai); un b) vai valsts par āda attiecība pret IKP p ārsniedz atsauces 
vērtību 60 % (ja vien š ī attiecība pietiekami strauji nesamazin ās un netuvin ās 
atsauces v ērtībai). 
5. Līguma 126. panta 3. punkt ā paredzēts, ka tad, ja k āda dalībvalsts neatbilst viena vai 
abu šo krit ēriju prasībām, Komisija sagatavo zi ņojumu. Šaj ā ziņojumā „ņem vērā arī 
to, vai valsts budžeta defic īts pārsniedz vald ības invest īciju izdevumus, k ā arī ņem 
vērā visus citus b ūtiskus faktorus, tostarp dal ībvalsts ekonomikas un budžeta st āvokli 
vidēji ilgā laikā.” 
6. Pamatojoties uz datiem, ko Somijas iest ādes paziņojušas 2010. gada apr īlī2, kā arī uz 
Komisijas dienestu 2010. gada pavasara prognozi, Komisija 2010. gada 12. maij ā 
saskaņā ar 126. panta 3. punktu pie ņēma ziņojumu par Somiju3. 
7. Pēc tam saska ņā ar Līguma 126. panta 4. punktu Ekonomikas un finanšu komiteja 
2010. gada 27. maij ā izstrādāja atzinumu par Komisijas zi ņojumu. 
8. Līguma 126. panta 5. punkt ā noteikts, ka Komisija adres ē Padomei atzinumu, ja t ā 
uzskata, ka dal ībvalstī pastāv vai var rasties p ārmērīgs budžeta defic īts. Lai secin ātu, 
vai pastāv vai var rasties p ārmērīgs budžeta defic īts, Komisija uzskata, ka ir j āņem 
vērā: i) secinājumi tās ziņojumā, kas sagatavots saska ņā ar 126. panta 3. punktu, un 
ii) Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par šo zi ņojumu. Pamatojoties uz 
minētajiem faktoriem, Komisija attiec ībā uz Somiju ir sagatavojusi vair ākus 
apsvērumus. 
APSVĒRUMI ATTIEC ĪBĀ UZ SOMIJU 
9. Saskaņā ar datiem, ko Somijas iest ādes paziņojušas 2010. gada apr īlī, bija plānots, ka 
valsts kopbudžeta defic īts Somijā sasniegs 4,1 % no IKP 2010. gad ā, tādējādi 
pārsniedzot atsauces v ērtību 3 % no IKP. Saska ņā ar 126. panta 3. punktu sast ādītajā 
Komisijas zi ņojumā pausts uzskats, ka defic īts nav bijis tuvu atsauces v ērtībai 3 % 
no IKP. Trešaj ā papildbudžet ā, ko Somijas Finanšu ministrija iesniedza parlament ā 
2010. gada 14. maij ā, norādīts, ka nodok ļu ieņēmumi 2010. gad ā varētu būt par 
0,5 % no IKP liel āki nekā plānots, galvenok ārt paļaujoties uz stingr āku uzņēmumu 
ienākuma nodok ļu uzkrāšanu. Tas rada pozit īvu risku pašreiz ējām prognoz ēm par 
valsts finans ēm, bet ņemot vērā, ka nav veikts min ēto prognožu piln īgs 
atjauninājums, defic īta mērķis 2010. gadam ofici āli nav main īts un pašreiz ējais 
novērtējums paliek sp ēkā. Var uzskat īt, ka atsauces v ērtība ir pārsniegta iz ņēmuma 
kārtā Līgumā un Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā paredzētajā nozīmē. Konkrēti, tas ir 
radies no ekonomika s nopietnas lejupsl īdes Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes 
pakta izpratn ē un stimul ējošiem pas ākumiem, kas bija reakcija uz ekonomikas 
lejupslīdi atbilstīgi Eiropas ekonomikas atvese ļošanas plānam. Saska ņā ar Komisijas 
                                                 
2 Atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 479/2009 dal ībvalstīm divreiz gad ā jāziņo Komisijai par pl ānoto 
un faktisko valsts budžeta defic īta un parāda līmeni. Jaun ākie Somijas pazi ņotie dati ir pieejami: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/porta l/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Visi ar p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru saistītie dokumenti, kas attiecas uz Somiju, 
atrodami š ādā tīmekļa vietnē: 
 http://ec.europa.eu/ec onomy_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
LV 4   LV dienestu 2010. gada pavasara prognozi re ālais IKP samazin ājās par 7,8 % 
2009. gad ā, un tiek prognoz ēts, kas 2010. gad ā tas būs 1,4 %. Turkl āt plānoto 
atsauces v ērtības pārsniegumu var uzskat īt par īslaicīgu. Saska ņā ar Komisijas 
dienestu 2010. gada pavasara prognozi defic īts 2011. gad ā būs mazāks par atsauces 
vērtību, ja plānotā ekonomikas atg ūšanās apstiprin āsies. Līgumā minētais defic īta 
kritērijs nav izpild īts. 
10. Saskaņā ar pārmērīga budžeta defic īta paziņojumu valsts kop ējais parāds 2010. gad ā 
ir 49,9 % no IKP, saglab ājoties zem atsauces v ērtības 60 % no IKP. Komisijas 
dienestu 2010. gada  pavasara prognoz ē lēsts, ka par āda attiecība 2010. gad ā būs 
50,5 % no IKP un t ā pieaugs l īdz 54,9 % no IKP 2011. gad ā, kas nep ārsniedz 
atsauces v ērtību 60 % no IKP. L īgumā minētais parāda kritērijs ir izpild īts. 
11. Saskaņā ar Līguma un Stabilit ātes un izaugsmes pakta noteikumiem Komisija sav ā 
ziņojumā analizēja arī „būtiskos faktorus”. Saska ņā ar Stabilit ātes un izaugsmes 
paktu, gatavojot l ēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu, tos dr īkst ņemt 
vērā tikai tad, ja budžeta defic īts vienlaikus atbilst diviem nosac ījumiem — ka tas 
saglabājas tuvu atsauces v ērtībai un ka atsauces v ērtība tiek pārsniegta tikai uz laiku. 
Somijas gad ījumā šie abi nosac ījumi nav izpild īti. Atseviš ķi ņemot, attiec īgie faktori 
konkrētajā gadījumā šķiet esam diezgan labv ēlīgi, ievērojot Somijas fisk ālās 
politikas sekm īgos rezult ātus. 
12. Ekonomikas un finanšu kom itejas atzinums ir saska ņā ar Līguma 126. panta 
4. punktu un atbilst Komisijas saska ņā ar 126. panta 3. punktu sniegtaj ā ziņojumā 
iekļautajam nov ērtējumam. 
SECINĀJUMS 
Somijas budžeta situ ācijas uzraudz ības un jo īpaši Līguma 126. panta 2. punkt ā noteikto 
kritēriju izpildes nov ērtējuma rezult ātā Komisija ir sagatavojusi zi ņojumu saska ņā ar Līguma 
126. panta 3. punktu. Komisija, ņēmusi vērā savu ziņojumu un Ekonomikas un finanšu 
komitejas atzinumu, uzskata, ka Somij ā ir pārmērīgs budžeta defic īts.