LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 124/1

Komisijas paziņojums – Tehniski norādījumi par atkritumu klasificēšanu

(2018/C 124/01)

Šā paziņojuma mērķis ir sniegt tehniskus norādījumus attiecībā uz dažiem aspektiem Direktīvā 2008/98/EK par atkritumiem (“Atkritumu pamatdirektīva” vai “APD”) (1) un Komisijas Lēmumā 2000/532/EK par atkritumu sarakstu (“Atkritumu saraksts” vai “AtS”), kas pārskatīts 2014. un 2017. gadā (2).

It īpaši tajā ir sniegti skaidrojumi un norādījumi nacionālajām iestādēm, to vidū pašvaldību iestādēm, un uzņēmumiem (piemēram, attiecībā uz atļauju izsniegšanas jautājumiem) par to, kā pareizi interpretēt un piemērot attiecīgos ES tiesību aktus par atkritumu klasificēšanu, proti, attiecībā uz atkritumu bīstamo īpašību noteikšanu, atkritumu novērtēšanu, lai noteiktu, vai tiem ir bīstamas īpašības, un galvenokārt – atkritumu klasificēšanu par bīstamiem vai nebīstamiem.

Paziņojums ir pieņemts pēc sarunām un apspriedēm ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām (3).

Paziņojums sastāv no trim nodaļām un četriem pielikumiem:

— 1. nodaļā ir sniegts vispārējs ievads par atkritumu klasificēšanu un instrukcijas par to, kā jālasa sniegtie norādījumi.

— 2. nodaļa sniedz īsu ieskatu atkritumus reglamentējošo ES tiesību aktu attiecīgajās daļās, kā arī pievēršas to relevancei (bīstamo) atkritumu definēšanā un klasificēšanā.

— 3. nodaļa apraksta atkritumu klasificēšanas procesa galvenās darbības, pievēršoties pamatjēdzieniem, bet neaplūkojot jautājumus detalizēti.

Detalizētas informācijas vajadzībām ir dotas norādes uz attiecīgajiem pielikumiem, kuros konkrētie aspekti ir aprakstīti plašāk:

— 1. pielikums informē par Atkritumu sarakstu un par to, kā izraudzīties pareizos Atkritumu saraksta ierakstus.

— 2. pielikums iepazīstina ar dažādajiem avotiem, no kuriem gūstama informācija par bīstamām vielām un to klasifikāciju.

— 3. pielikums apraksta principus katras bīstamās īpašības (no HP 1 līdz HP 15) novērtēšanai.

— 4. pielikums aplūko pamatjēdzienus un min atkritumu paraugu ņemšanai un ķīmisko analīžu veikšanai pieejamos standartus un metodes.

Šis dokuments sniedz spēkā esošajiem ES tiesību aktiem atbilstošus precizējumus, ņemot vērā dažādo ES dalībvalstu vadlīnijas attiecībā uz atkritumu klasifikāciju.

Vajadzības gadījumā šos tehniskos norādījumus var atjaunināt, ņemot vērā attiecīgo ES tiesību aktu īstenošanas pieredzi.

Šajā paziņojumā sniegtie norādījumi neskar interpretāciju, ko var sniegt Eiropas Savienības Tiesa. Šajos tehniskajos norādījumos paustie viedokļi nevar skart nostāju, kādu Komisija var pieņemt Tiesas priekšā.

SAĪSINĀJUMI

PTP Pielāgošanās tehnikas progresam BDE Bromēti difenilēteri LPTP atsauces dokuments Labāko pieejamo tehnisko paņēmienu atsauces dokuments BTEX Benzols, toluols, etilbenzols un ksilēns CEN Eiropas Standartizācijas komiteja KM Klasifikācija un marķēšana CLP Klasifikācija, marķēšana un iepakojums CLRTAP Konvencija par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos ECHA Eiropas Ķimikāliju aģentūra EVA Eiropas Vides aģentūra NTRL Nolietots transportlīdzeklis GHS Globāli harmonizētā sistēma ONV Ozona slāni noārdoša viela PAH Policikliskie aromātiskie ogļūdeņraži NOP Noturīgs organiskais piesārņotājs DDL Drošības datu lapa ANO Apvienoto Nāciju Organizācija WAC Atkritumu pieņemšanas kritēriji EEIA Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi

SATURA RĀDĪTAJS

SAĪSINĀJUMI 3

1. IEVADS 5

1.1. Pamatinformācija 5

1.2. Norādījumu adresāti 5

1.3. Kā lasīt norādījumus 5

2. TIESISKAIS REGULĒJUMS 6

2.1. Tiesību akti par atkritumiem 6

2.1.1. Atkritumu pamatdirektīva (APD) 6

2.1.2. Eiropas Atkritumu saraksts 7

2.1.3. Atkritumu sūtījumu regula (ASR) 8

2.1.4. Poligonu direktīva 8

2.1.5. Ieguves rūpniecības atkritumu direktīva 9

2.1.6. REACH regula 9

2.1.7. Klasifikācijas, marķēšanas un iepakojuma ( CLP ) regula 10

2.1.8. Noturīgo organisko piesārņotāju (NOP) regula 10

2.1.9. Seveso III direktīva 11

3. ATKRITUMU KLASIFICĒŠANAS PROCEDŪRAS 12

3.1. Vispārīgā pieeja atkritumu klasificēšanai 12

3.1.1. 1. solis. Vai ir piemērojama APD? 13

3.1.2. 2. solis. Kurš AtS ieraksts jāpiemēro? 14

3.2. Ierakstu SB un SN attiecināšana 15

3.2.1. 3. solis. Vai informācijas par atkritumu sastāvu pietiek, lai varētu noteikt, vai tiem piemīt bīstamas īpašības, to saskaņā ar 4. soli vai nu aprēķinot, vai testējot? 16

3.2.2. 4. solis. Vai atkritumiem piemīt kāda no bīstamajām īpašībām HP 1–HP 15? 17

3.2.3. 5. solis. Vai ir zināms vai iespējams, ka atkritumi satur AtS pielikuma 2. punkta trešajā ievilkumā norādītus NOP? 18

PIELIKUMI:

1. PIELIKUMS. Anotētais Atkritumu saraksts 21

2. PIELIKUMS. Datu avoti un pamatinformācija par bīstamām vielām 83

3. PIELIKUMS. Īpašas pieejas, kā noteikt bīstamas īpašības (no HP 1 līdz HP 15) 87

4. PIELIKUMS. Atkritumu paraugu ņemšana un ķīmiskā analizēšana 124

5. PIELIKUMS. Avoti un ārējas atsauces 134

1. IEVADS

1.1. Pamatinformācija

Atkritumu klasificēšana par bīstamiem vai nebīstamiem, un jo īpaši izpratne par to, kad un kādos apstākļos atkritumi jāuzskata par bīstamiem, ir būtiski aspekti visā atkritumu apsaimniekošanas ķēdē, proti, no atkritumu rašanās līdz to galīgajai apstrādei. No brīža, kad atkritumi ir pareizi klasificēti par bīstamiem, stājas spēkā vairāki svarīgi pienākumi, piemēram, attiecībā uz marķēšanu un iepakošanu, bet arī attiecībā uz pieejamajiem atbilstīgajiem apstrādes risinājumiem.

ES ir iemantojusi pieredzi atkritumu nozari reglamentējošo tiesību aktu piemērošanā, un, 2014. un 2017. gadā pārskatot atkritumu klasificēšanas sistēmu un to īpašību sarakstu, kas padara atkritumus bīstamus, ir ņēmusi vērā zinātnisko un saimniecisko progresu. Šis tiesību aktu atjaunināšanas pasākums, kurā ņemti vērā arī pēdējos gados ieviestie būtiskie grozījumi ES tiesību aktos, kas reglamentē ķimikālijas, iestādēm un nozarei atkal izvirza jaunus uzdevumus.

Kā uzsver arī Komisijas paziņojums par iespējām novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas (COM(2018) 32 final), tas, kādā veidā tiek īstenoti un izpildīti noteikumi par atkritumu klasifikāciju, būtiski ietekmē atkritumu apsaimniekošanas veida izvēli, piemēram, atkritumu savākšanas iespējamību un ekonomisko dzīvotspēju, reciklēšanas metodi vai izvēli starp reciklēšanu un apglabāšanu. Šādas atšķirības var ietekmēt otrreizējo izejvielu izmantošanu. Šis norādījumu dokuments par atkritumu klasificēšanu ir pirmais Komisijas ieteiktais rīks, kas atkritumu apsaimniekotājiem un kompetentajām iestādēm var palīdzēt atkritumu raksturošanai un klasificēšanai izveidot vienotu pieeju, kura šādas atšķirības un ietekmi samazinātu līdz minimumam.

1.2. Norādījumu adresāti

Šis dokuments nacionālajām iestādēm, to vidū pašvaldību iestādēm, un uzņēmumiem (piemēram, attiecībā uz atļauju izsniegšanas jautājumiem) sniedz ieteikumus un norādījumus par to, kā pareizi interpretēt un piemērot attiecīgos ES tiesību aktus par atkritumu klasificēšanu, it īpaši Atkritumu pamatdirektīvu (4) un Lēmumu par atkritumu sarakstu (5).

1.3. Kā lasīt norādījumus

1. un 2. nodaļa sniedz vispārēju ievadu un apraksta konkrēto tiesisko regulējumu.

3. nodaļa apraksta klasifikācijas procesa galvenos soļus. Tā konkrēti neinformē, kā klasifikācijas procesā nepieciešamie soļi izdarāmi, bet gan sniedz vispārīgu aprakstu. Par dažiem soļiem ir sniegtas atsauces uz attiecīgo pielikumu, kurā ir izvērstāka informācija.

2. TIESISKAIS REGULĒJUMS

2.1. Tiesību akti par atkritumiem

2.1.1. Atkritumu pamatdirektīva (APD)

Atkritumu pamatdirektīvā ir sniegta atkritumu definīcija un noteikta to apsaimniekošanas kārtība. Bīstami atkritumi ir atkritumi, kam piemīt viena vai vairākas no direktīvas III pielikumā minētajām 15 bīstamajām īpašībām. AtS pamats ir APD 7. pants.

1. izcēlums. Atkritumu pamatdirektīva

Atkritumu pamatdirektīva 2008/98/EK (turpmāk – APD) ir galvenais ES līmeņa leģislatīvais dokuments par atkritumiem. Kā direktīva tā ir transponēta dalībvalstu tiesību aktos atsevišķu tiesību aktu veidā.

Direktīvas tvērumu nosaka tās 3. panta 1. punktā sniegtā atkritumu definīcija, proti:

“atkritumi ir jebkura viela vai priekšmets, no kā īpašnieks atbrīvojas, ir nodomājis atbrīvoties vai ir spiests atbrīvoties”.

Daudzos gadījumos ir viegli izlemt, vai viela vai priekšmets atbilstoši APD ir atkritumi. Tomēr dažos gadījumos tas ir daudz grūtāk. Izvērstus norādījumus par atkritumu definīciju, kā arī informāciju par izņēmumiem no APD tvēruma un Tiesas saistošās judikatūras piemērus sk. Guidance on the interpretation of key provisions of Directive 2008/98/EC (6) (“Norādījumos par Direktīvas 2008/98/EK galveno noteikumu interpretāciju”, turpmāk – “Norādījumu dokuments par APD”). Ja viela vai priekšmets atbilst atkritumu kritērijiem, tam piemēro atkritumu jomas tiesību aktus, to vidū noteikumus par atkritumu klasifikāciju (ja vien attiecīgā viela vai priekšmets no APD tvēruma nav nepārprotami izslēgti).

Bīstamie atkritumi APD 3. panta 2. punktā ir definēti šādi:

“bīstami atkritumi ir atkritumi, kam piemīt viena vai vairākas III pielikumā minētās bīstamās īpašības”.

Ir svarīgi izlemt, vai vielu vai priekšmetu var uzskatīt par atkritumiem APD izpratnē, turklāt tikpat svarīgi ir izlemt, vai šī viela vai priekšmets būtu jāklasificē par nebīstamiem vai par bīstamiem atkritumiem.

Bīstamo atkritumu apsaimniekošanu reglamentē stingri noteikumi, it īpaši:

— pienākums nodrošināt pierādījumus, ka šie atkritumi ir izsekojami atbilstoši attiecīgās dalībvalsts noteiktajai kārtībai (APD 17. pants),

— atkritumu sajaukšanas aizliegums (APD 18. pants); sīkāku informāciju sk. “Norādījumu dokumentā par APD”,

— īpašas marķēšanas un iepakošanas prasības (APD 19. pants).

ES tiesību aktos ir papildus noteikts, ka bīstamos atkritumus drīkst pārstrādāt tikai īpaši tam paredzētās pārstrādes iekārtās, kas saņēmušas īpašu atļauju saskaņā ar Atkritumu pamatdirektīvas 23.–25. panta prasībām, kā arī saskaņā ar citiem tiesību aktiem, piemēram, Poligonu direktīvu (7) un Rūpniecisko emisiju direktīvu (8).

Nesen ar Komisijas Regulu (ES) Nr. 1357/2014 (9), kuru piemēro no 2015. gada 1. jūnija, un Padomes Regulu (ES) 2017/997 (10), kuru piemēro no 2018. gada 5. jūlija, zinātnes progresam tika pielāgotas APD III pielikumā noteiktās atkritumu īpašības, kas padara tos bīstamus. ES regulas dalībvalstīs ir piemērojamas tieši, un tās nav jātransponē nacionālajos tiesību aktos. Bīstamās īpašības sīkāk aplūkotas šā dokumenta 3. pielikumā.

Kontekstā ar atkritumu klasifikāciju APD 7. pants nosaka pamatnoteikumus attiecībā uz Atkritumu sarakstu (sk. turpinājumā) un tā piemērošanu. Dalībvalstis savos nacionālajos dokumentos, kas atbilst Atkritumu sarakstam, var iekļaut papildu ierakstus.

APD 7. pants APD 7. panta 2. un 3. punkts satur normas gadījumiem, kur dalībvalsts par bīstamiem uzskata kādus atkritumus, kas AtS iekļauti kā nebīstami, un otrādi. Abi punkti ir formulēti šādi: “2. Dalībvalsts var uzskatīt atkritumus par bīstamiem atkritumiem arī tad, ja tie nav iekļauti atkritumu sarakstā, taču tiem piemīt viena vai vairākas no III pielikumā minētajām īpašībām. Dalībvalstis par visiem tādiem gadījumiem nekavējoties informē Komisiju. Tās šādus gadījumus min 37. panta 1. punktā paredzētajā ziņojumā un sniedz Komisijai visu attiecīgo informāciju. Ņemot vērā saņemtos paziņojumus, sarakstu pārskata, lai pieņemtu lēmumu par tā pielāgošanu. 3. Ja dalībvalstij ir pierādījumi, kas apliecina, ka konkrētiem atkritumiem, kas iekļauti bīstamo atkritumu sarakstā, nepiemīt neviena no III pielikumā minētajām īpašībām, tā šos atkritumus var uzskatīt atkritumiem, kas nav bīstami. Dalībvalsts par visiem tādiem gadījumiem nekavējoties informē Komisiju un sniedz Komisijai visus vajadzīgos pierādījumus. Ņemot vērā saņemtos paziņojumus, sarakstu pārskata, lai pieņemtu lēmumu par tā pielāgošanu.” 7. panta 2. un 3. punkts nenosaka kompetento iestādi vai attiecīgu kārtību šādu lēmumu pieņemšanai; šis jautājums ir katras dalībvalsts iekšējās juridiskās un administratīvās struktūras kompetencē (tomēr saimnieciskās darbības veicēji vai citas privātas struktūras netiek uzskatītas par “dalībvalstīm” un tām nav tiesību pieņemt lēmumu atbilstoši APD 7. panta 2. un 3. punktam).

2. izcēlums. APD 7. pants

2.1.2. Eiropas Atkritumu saraksts

AtS paredz papildu noteikumus par atkritumu bīstamo īpašību novērtēšanu un atkritumu klasificēšanu. Tajā ir sniegts atkritumu saraksts, kas iedalīts nodaļās, apakšnodaļās un ierakstos. AtS ierakstus var iedalīt absolūtos ierakstos “Bīstams”, absolūtos ierakstos “Nebīstams” un spoguļierakstos.

3. izcēlums. Eiropas Atkritumu saraksts

Eiropas Atkritumu saraksts ir izveidots ar Komisijas Lēmumu 2000/532/EK (11). Šis lēmums par atkritumu sarakstu ir galvenais dokuments attiecībā uz atkritumu klasifikāciju. AtS konsolidētā versija pastāv jau kopš 2000. gada, un tas ir pārskatīts ar Komisijas Lēmumu 2014/955/ES (12), lai atkritumu sarakstu pielāgotu zinātnes progresam un saskaņotu ar izmaiņām tiesību aktos, kuri reglamentē ķimikālijas. Kā ES lēmums AtS ir visā pilnībā saistošs, ir adresēts dalībvalstīm un nav jātransponē. Dažas dalībvalstis, lai palīdzētu saviem uzņēmumiem un iestādēm īstenot AtS, ir izdevušas norādījumu dokumentus, kas atspoguļo AtS, it īpaši gadījumos, kur dalībvalsts izmanto APD 7. panta 2. vai 3. punktu; sk. 2. izcēlumu.

Klasifikācija atbilstoši Atkritumu sarakstam, pirmkārt, nozīmē, ka jebkādi atkritumi jāklasificē, tiem piešķirot sešciparu numuru (sīkāk sk. 1. pielikumu).

Pilnīga un prasībām atbilstoša klasifikācija uzņēmumiem un kompetentajām iestādēm dod iespēju izlemt, vai attiecīgie atkritumi ir bīstami vai nē (sīkāk sk. 2.3.1.). Šajā sakarā AtS paredz trīs veidu ierakstus:

— “absolūtie ieraksti “Bīstams””: uz atkritumiem, uz kuriem attiecināti absolūtie ieraksti “Bīstams”, nevar attiecināt ierakstus “Nebīstams” un tie bez papildu novērtēšanas uzskatāmi par bīstamiem,

— “absolūtie ieraksti “Nebīstams””: uz atkritumiem, uz kuriem attiecināti absolūtie ieraksti “Nebīstams”, nevar attiecināt ierakstus “Bīstams”, un tie bez papildu novērtēšanas uzskatāmi par nebīstamiem,

— “spoguļieraksti”, kuru gadījumā uz atkritumiem no viena un tā paša avota saskaņā ar AtS atkarībā no konkrētā gadījuma un atkritumu sastāva var attiecināt ierakstu “Bīstams” vai ierakstu “Nebīstams”.

2.1.3. Atkritumu sūtījumu regula (ASR)

Ar ASR ES tiesībās tiek īstenoti Bāzeles konvencijas un ESAO Lēmuma C(2001)107/Final noteikumi. Sūtījumu procedūras ir atkarīgas no atkritumu veida, to galamērķa un paredzētā pārstrādes veida.

4. izcēlums. Atkritumu sūtījumu regula

Ar Regulu (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem (Atkritumu sūtījumu regula) (13) ES tiesībās tiek īstenoti Bāzeles konvencijas un ESAO Lēmuma C(2001)107/Final noteikumi. Atkritumu sūtījumu regulā, kura ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs, ir noteikta kārtība, nosacījumi un prasības, kas jāievēro atkritumu pārrobežu nosūtīšanas laikā, tostarp veicot sūtījumus starp dalībvalstīm. Saskaņā ar Atkritumu sūtījumu regulas 34. un 36. pantu ir aizliegts atkritumus apglabāšanas nolūkā eksportēt ārpus ES/EBTA teritorijas, kā arī bīstamus atkritumus no ES valstīm eksportēt uz valstīm, kurās ESAO lēmumu nepiemēro.

Atkritumu sūtījumiem ir noteiktas divas kontroles procedūras, proti:

— regulas 18. panta vispārīgās informācijas prasības, kas parasti attiecas uz reģenerācijai paredzētu atkritumu sūtījumiem, kuri minēti III pielikuma (“zaļā” saraksta atkritumi) vai IIIA pielikuma sarakstā, un

— iepriekšējas rakstiskas paziņošanas un piekrišanas procedūra visu citu veidu atkritumu sūtījumiem.

Kas attiecas uz atkritumu identificēšanu, pareizas procedūras un dokumentēšanas vajadzībām tiek piemērota ASR III–IV pielikumu sarakstu klasifikācija; šajos sarakstos ir iekļauti saraksti no starptautiskiem nolīgumiem. Šo sarakstu klasifikācijas pieeja atšķiras no tās, kas noteikta Atkritumu sarakstā.

Tomēr klasifikācija saskaņā ar APD un AtS ir relevanta arī Atkritumu sūtījumu regulas kontekstā, piemēram, kā kritērijs, pēc kura nosaka, vai attiecīgos atkritumus var nosūtīt uz dažām valstīm, kuras nav nedz ES, nedz ESAO dalībvalstis (ASR 36. panta 1. punkts). Atkritumu klasifikācija atbilstoši ierakstiem, kas doti ASR III–IV pielikumu sarakstos (t. i., Bāzeles konvencijas un ESAO kodi), kā arī AtS ierakstiem (ASR V pielikuma 2. daļa), jānorāda paziņojuma un pārvietošanas dokumentā, ko izmanto saskaņā ar paziņojuma procedūru un atbilstoši IC pielikuma 25. punktā dotajiem norādījumiem. Līdzīgi tādu sūtījumu gadījumā, uz kuriem attiecas regulas 18. panta vispārīgās informācijas prasības, atkritumu identifikācija jānorāda VII pielikumā norādītajā pavaddokumentā.

Attiecībā uz atkritumu sūtījumiem, ko reglamentē iepriekšējas rakstiskas paziņošanas un piekrišanas procedūra, – šā veida atkritumu paziņojuma un pārvietošanas dokumentos bīstamo īpašību un apstrādes darbību identificēšanai jāizmanto Bāzeles konvencijas attiecīgi III un IV pielikuma kodi; paziņojuma un pārvietošanas dokumenti ir doti IA un IB pielikumā, bīstamo īpašību kodi ir apzīmēti ar “H”, bet apstrādes darbību kodi – ar “D” un “R”.

2.1.4. Poligonu direktīva

Poligonu direktīva ietver noteikumus par atkritumu poligonu apsaimniekošanu, atļaujas nosacījumiem, slēgšanu un apsaimniekošanu pēc to slēgšanas. Padomes Lēmumā 2003/33/EK ir noteikti atkritumu pieņemšanas kritēriji dažādām atkritumu poligonu kategorijām, ko atzīst Poligonu direktīva. Atkritumu pieņemšanas kritēriju (WAC) kontekstā veiktās analīzes parasti nevar izmantot atkritumu klasificēšanai saskaņā ar Atkritumu sarakstu.

5. izcēlums. Poligonu direktīva

Direktīva 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (Poligonu direktīva) (14) ietver noteikumus par atkritumu poligonu apsaimniekošanu, atļaujas nosacījumiem, slēgšanu un apsaimniekošanu pēc slēgšanas. Padomes Lēmumā 2003/33/EK ir noteikti atkritumu pieņemšanas kritēriji (WAC) atkritumu pieņemšanai dažādu kategoriju atkritumu poligonos, ko atzīst Poligonu direktīva.

Atkritumu klasificēšana par bīstamiem saskaņā ar AtS un APD III pielikumu ir svarīga arī Poligonu direktīvas mērķiem, jo bīstamie atkritumi parasti būtu jāapglabā bīstamajiem atkritumiem paredzētos poligonos, savukārt nebīstamie atkritumi būtu jāapglabā nebīstamiem vai inertiem atkritumiem paredzētos poligonos. Stabilus, ķīmiski neaktīvus bīstamos atkritumus var apglabāt nebīstamiem atkritumiem paredzētos poligonos, ja ir ievēroti Poligonu direktīvas II pielikumā izklāstītie nosacījumi un WAC. Padomes Lēmuma 2003/33/EK B pielikums skaidri nosaka “pamatraksturojuma” uzdevumu un no pamatraksturojuma izrietošos secinājumus par bīstamību un par atkritumu pieņemšanu poligonos, kā arī ilustrē šo pieeju pielikuma 1. attēlā.

Tomēr atkritumu klasificēšanu par bīstamiem vai nebīstamiem saskaņā ar APD un atbilstoši AtS nedrīkst jaukt ar atkritumu novērtēšanu, kurā nosaka atbilstību atkritumu pieņemšanas kritērijiem, kas izklāstīti Poligonu direktīvas II pielikumā un noteikti Padomes Lēmumā 2003/33/EK (WAC lēmums).

2.1.5. Ieguves rūpniecības atkritumu direktīva

Ieguves rūpniecības atkritumu direktīva izveido regulējumu pareizai tādu atkritumu apsaimniekošanai, kas rodas ieguves rūpniecībā. Kaut arī šā veida atkritumi nav APD tvērumā, ieguves rūpniecības atkritumu bīstamība būtu jāklasificē atbilstoši Atkritumu sarakstam.

6. izcēlums. Ieguves rūpniecības atkritumu direktīva

Direktīvas 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu (Ieguves rūpniecības atkritumu direktīvas) (15) mērķis ir nodrošināt, lai ieguves rūpniecības radītie atkritumi tiktu apsaimniekoti tā, lai novērstu vai maksimāli samazinātu kaitīgo ietekmi uz vidi un no tā izrietošos draudus cilvēka veselībai. Kaut arī ieguves rūpniecības atkritumi, ja uz tiem attiecas Ieguves rūpniecības atkritumu direktīva, no APD tvēruma ir nepārprotami izslēgti (sk. APD 2. panta 2. punkta d) apakšpunktu), tik un tā ir relevanti tos klasificēt saskaņā ar AtS: Ieguves rūpniecības atkritumu direktīva nosaka, ka apsaimniekotājiem jāizstrādā atkritumu apsaimniekošanas plāns, nosakot pasākumus, kas nepieciešami, lai pienācīgi apsaimniekotu relevantos atkritumus. Saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas plānu ieguves rūpniecības atkritumu bīstamība būtu jāklasificē atbilstoši AtS kritērijiem.

2.1.6. REACH regula

REACH regula nosaka ķimikāliju reģistrēšanas, vērtēšanas, licencēšanas un ierobežošanas kārtību Eiropas Savienībā. Atkritumi nav viela, izstrādājums vai maisījums REACH regulas izpratnē. Neskatoties uz to, REACH regulējumā sagatavotā informācija var būt atkritumu klasificēšanai relevanta.

7. izcēlums. REACH regula

Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (16), stājās spēkā 2007. gadā. REACH regula ir vispārīgais tiesību akts, kas ES līmenī reglamentē ķimikālijas, proti, vielas (atsevišķi, maisījumos vai izstrādājumos). REACH regulas mērķis ir augstā līmenī nodrošināt cilvēka veselības un vides aizsardzību, tostarp sekmēt vielu bīstamības novērtēšanai paredzētu alternatīvu metožu izstrādi, kā arī nodrošināt vielu brīvu apriti iekšējā tirgū, turklāt veicinot konkurētspēju un inovāciju. REACH regula ar vispārējo mērķi nodrošināt ķimikāliju drošu izmantošanu definē un darbina vairākus procesus:

— vielu reģistrācija (pienākums, ievērojot dažus nosacījumus, Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (ECHA) iesniegt informāciju par vielu īpašībām un izmantošanu),

— piegādes ķēdē uzlabota saziņa, ko panāk ar paplašinātām drošības datu lapām (pDDL),

— lai panāktu noteiktību attiecībā uz pareizu reģistrācijas procesa norisi un lai noskaidrotu pamatu bažām, kas saistītas ar dažām vielām, – vielu izvērtēšana, ko veic valsts iestādes,

— to vielu izmantošanas ierobežošana, attiecībā uz kurām konstatēta nepieņemama riska pakāpe,

— licencēšana – attiecas uz dažām vielām, kuras rada ļoti lielas bažas un kuras tirgū laist un izmantot var, tikai saņemot īpašu licenci uz noteiktu laiku ar noteiktiem nosacījumiem.

Ir svarīgi ņemt vērā, ka saskaņā ar REACH regulas 2. panta 2. punktu atkritumi (saskaņā ar APD definīciju) šīs regulas izpratnē netiek uzskatīti par vielu, maisījumu vai izstrādājumu; REACH regula neuzliek tiešus pienākumus atkritumu radītājiem vai īpašniekiem (lai gan attiecībā uz vielām, kuras izgatavotas vai tiek ievestas Eiropas Savienībā daudzumos, kas pārsniedz 10 tonnas gadā, ķīmiskās drošības ziņojumā, ko iesniedz kopā ar reģistrācijas dokumentāciju, ir jāaplūko atkritumu stadija).

Tomēr atkritumu klasificēšanas nolūkā informācija par ķīmiskajām vielām, kas radīta un paziņota saskaņā ar REACH, it īpaši informācija par bīstamību, kā arī šīs informācijas turpmāka izmantošana vielu klasifikācijai saskaņā ar CLP (sk. 2. pielikumu), ir ļoti nepieciešama.

Jāņem vērā, ka REACH regulas mērķiem izmantotās testēšanas metodes ir norādītas Regulā (EK) Nr. 440/2008 (Testēšanas metožu regula). Dažas minētajā regulā noteiktās testēšanas metodes vai to pielāgotos variantus var izmantot atkritumu klasificēšanā.

2.1.7. Klasifikācijas, marķēšanas un iepakojuma (CLP) regula

CLP regulā ir sniegti vielu un maisījumu bīstamības klasificēšanas kritēriji. Saskaņā ar šo regulu atkritumi netiek uzskatīti par vielu, maisījumu vai izstrādājumu. Tomēr atkritumiem piemērojamās bīstamības īpašības ir saistītas ar CLP kritērijiem. Turklāt vielu klasificēšana saskaņā ar CLP regulu var būt relevanta arī atkritumu klasificēšanā.

8. izcēlums. CLP regula

Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (CLP regula) (17) Eiropas Savienībai pielāgo ANO starptautisko ķimikāliju klasifikācijas sistēmu (globāli harmonizētā sistēma; turpmāk – GHS). Šajā kontekstā regula izklāsta detalizētus vielu novērtēšanas un to bīstamības klasifikācijas noteikšanas kritērijus.

Līdzīgi REACH regulai CLP regulas 1. panta 3. punkts nosaka, ka atkritumi nav viela, maisījums vai izstrādājums; tādēļ CLP regulā paredzētie pienākumi neattiecas uz atkritumu radītājiem vai īpašniekiem.

Kaut arī CLP regula ir APD III pielikuma pamatā, APD kritēriji no CLP regulas nav pārņemti identiski. Tā vietā attiecībā uz atkritumu klasifikāciju būtu jāņem vērā, ka daži no APD III pielikumā norādītajiem bīstamo īpašību kritērijiem tieši atsaucas uz CLP regulā noteiktajām bīstamības klasēm un kategorijām, kā arī uz bīstamības apzīmējumiem un ar tiem saistītajiem klasifikācijas kritērijiem. Daudzos spoguļierakstos īpaši minētas “bīstamas vielas”. Vielas klasificē saskaņā ar CLP regulu, savukārt bīstamo vielu klātbūtne atkritumos jānovērtē atbilstoši APD III pielikumam (detalizētu informāciju sk. 3.2. un 3. pielikumā). Turklāt CLP regulas VI pielikuma 3. daļas 3.1. tabulā ir sniegta vielu oficiālā harmonizētā klasifikācija. Ja šāda harmonizēta klasifikācija ir pieejama, atkritumu klasificēšanā tā jāizmanto (informāciju par šo pašu tēmu sk. 2. pielikuma 2.1.1. punktā).

2.1.8. Noturīgo organisko piesārņotāju (NOP) regula

NOP regulas mērķis ir vidi un cilvēka veselību aizsargāt no noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem (NOP). Par bīstamiem jāklasificē atkritumi, kuri noteiktus AtS pielikuma 2. punkta trešajā ievilkumā norādītus NOP satur daudzumā, kas pārsniedz NOP regulā noteiktās robežvērtības.

9. izcēlums. NOP regula

Regulas (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem (NOP regulas) (18) mērķu vidū ir, īstenojot attiecīgus starptautiskos nolīgumus, vidi un cilvēku veselību aizsargāt no dažām konkrētām vielām, kas tiek transportētas pāri starptautiskajām robežām tālu no to avotiem, ir vidē noturīgas un var bioakumulēties dzīvos organismos. Regulas tvērumā ir tikai vielas, kas norādītas regulas pielikumu sarakstos.

Saskaņā ar NOP regulas 7. pantu atkritumi, kas sastāv no NOP, tos satur vai ir ar tiem piesārņoti, pārsniedzot konkrētas robežvērtības (7. panta 4. punkta a) apakšpunktā minēto koncentrācijas robežu, jeb tā dēvēto “zema NOP satura robežvērtību”) (19), ir saskaņā ar NOP regulas noteikumiem bez liekas kavēšanās jālikvidē vai jāatgūst [jāreģenerē] tādā veidā, lai nodrošinātu, ka noturīgā organiskā piesārņotāja saturs ir iznīcināts vai neatgriezeniski pārveidots tā, lai atlikušajiem atkritumiem un atliekām nebūtu noturīgu organisko piesārņotāju īpašību. Aizliegtas ir likvidēšanas vai atgūšanas [reģenerācijas] darbības, kas var novest pie NOP atgūšanas, reciklēšanas [otrreizējas pārstrādes] vai atkalizmantošanas.

Ar Komisijas Lēmumu 2014/955/ES grozītajā spoguļierakstu klasifikācijā jāņem vērā noteiktu NOP esība. Atkritumus, kas satur noteiktus NOP (AtS pielikuma 2. punkta trešajā ievilkumā (20) norādītie NOP), kuru koncentrācija pārsniedz attiecīgās NOP regulā noteiktās robežvērtības, par bīstamiem uzskata bez papildu izvērtēšanas (sk 1. pielikuma 1.4.10. iedaļas piemēru).

Jāņem vērā, ka:

— izņemot AtS pielikuma 2. punkta trešajā ievilkumā īpaši minētos atkritumus, tādi atkritumi, kas satur NOP regulas pielikumos norādītos NOP, netiek automātiski klasificēti par bīstamiem, pat ja attiecīgās koncentrācijas pārsniedz NOP regulas IV pielikumā noteiktās robežvērtības. Klasifikācija ir atkarīga no vielas bīstamības klasifikācijas, un tā jānovērtē, piemērojot APD III pielikuma vispārīgos noteikumus, kas attiecas uz bīstamības īpašībām HP 1–HP 15,

— šī ietekme uz klasifikāciju nav nekādā veidā atkarīga no visiem pienākumiem, kas saskaņā ar NOP regulu ir noteikti NOP atkritumu radītājiem un turētājiem, vai ar šiem pienākumiem saistīta.

2.1.9. Seveso III direktīva

Seveso III direktīvas mērķis ir novērst lielas avārijas, kas saistītas ar bīstamām vielām, un ierobežot šādu avāriju sekas attiecībā uz vidi un cilvēka veselību. Tā attiecas arī uz atkritumiem. Operatoriem, kas rīkojas ar atkritumos esošām bīstamām vielām, kuru koncentrācija pārsniedz noteiktas robežvērtības, atkritumi jāklasificē, balstoties uz īpašībām, kas atkritumiem piemīt kā maisījumam. Attiecīgos informācijas avotos var būt dota klasifikācija atbilstoši ES tiesību aktiem, kas reglamentē atkritumus.

10. izcēlums. Seveso III direktīva

Direktīvas 2012/18/ES par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību (Seveso III direktīva) (21) galvenais mērķis ir novērst lielas avārijas, kurās iesaistītas bīstamas vielas, kā arī mazināt šādu avāriju seku ietekmi uz cilvēku veselību un vidi tā, lai visā Savienībā konsekventi un efektīvi nodrošinātu augstu aizsardzības līmeni.

Operatoriem, kas rīkojas ar bīstamām vielām, kuru koncentrācija pārsniedz noteiktas robežvērtības, ir pienākums veikt visus nepieciešamos pasākumus liela mēroga avāriju novēršanai un ierobežot šādu avāriju sekas. Pie šādiem pienākumiem jāmin to iedzīvotāju informēšana, kurus varētu skart avārijas sekas, drošības pārskatu iesniegšana, drošības pārvaldības sistēmas ieviešana un iekšējo avārijas rīcības plānu izstrāde. Dalībvalstīm cita starpā ir jānodrošina, lai būtu izstrādāti avārijas rīcības plāni apkārtējām teritorijām, kā arī lai tiktu plānoti seku mazināšanas pasākumi.

Seveso III direktīva attiecas arī uz atkritumiem, taču no tās tvēruma ir izslēgti atkritumu poligoni, to vidū atkritumu pazemes glabātavas. Seveso III direktīvas I pielikuma 5. piezīmē ir atsauce uz CLP regulu (EK) Nr. 1272/2008 un ir tieši minēti atkritumi:

“Attiecībā uz bīstamajām vielām, uz ko neattiecas Regula (EK) Nr. 1272/2008, tostarp atkritumiem, bet kas tomēr atrodas vai varētu atrasties uzņēmumā un kam konkrētā uzņēmuma apstākļos piemīt vai varētu piemist ekvivalentas īpašības, kas varētu izraisīt lielu avāriju, šīs vielas tiek provizoriski iedalītas analogā kategorijā vai pielīdzinātas konkrētai bīstamai vielai, kas iekļauta šīs direktīvas darbības jomā.”

3. ATKRITUMU KLASIFICĒŠANAS PROCEDŪRAS

3.1. Vispārīgā pieeja atkritumu klasificēšanai

Pēc reprezentatīva parauga paņemšanas tiek novērtēti un klasificēti katras atsevišķās ražotāja radītās atkritumu plūsmas atkritumi. Ja ir vairāk nekā viena veida atkritumi, katrs veids jānovērtē atsevišķi. Tas nodrošina, ka atsevišķas bīstamo atkritumu vienības vai to partijas:

— netiek kļūdaini klasificētas par nebīstamiem atkritumiem tāpēc, ka tās ir sajauktas (atšķaidītas) ar citiem atkritumiem (sk. APD 7. panta 4. punktu),

— tiek laikus identificētas, lai nepieļautu to sajaukšanu ar citiem atkritumiem, piem., tvertnē, maisā, grēdā vai konteinerā (sk. APD 18. pantu).

No šīm prasībām atbrīvoti ir tikai jaukti sadzīves atkritumi no mājsaimniecībām.

Šajā nodaļā un zemāk redzamajā shēmā (sal. ar 2. attēlu) ir sniegts apraksts par vispārīgo pieeju atkritumu klasifikācijai. Shēmā ir atsauce uz:

— attiecīgo šā dokumenta nodaļu, kurā attiecīgais klasificēšanas solis ir vispārīgi paskaidrots, un

— attiecīgo šā dokumenta pielikumu, kurā ir sniegta detalizēta informācija.

Kad pabeigti pirmie divi zemāk aprakstītie soļi. vajadzētu būt zināmam, vai:

— uz aplūkojamo vielu vai priekšmetu attiecas APD un AtS un vai

— aplūkojamajai vielai vai priekšmetam ir piemērojams absolūts AtS ieraksts (“Bīstams” vai “Nebīstams”), vai spoguļieraksts, kas attiecīgi nozīmē, ka novērtēšana jāturpina.

3.1.1. 1. solis. Vai ir piemērojama APD?

Pirms atkritumu klasificēšanas būtu jāpārbauda, vai APD vispār ir piemērojama.

— Pirmkārt, jāpārliecinās, ka aplūkojamā viela vai priekšmets patiešām ir atkritumi (saskaņā ar APD definīciju). Noskaidrot, vai attiecīgais priekšmets vai viela ir uzskatāma par atkritumiem APD izpratnē, ir priekšnoteikums turpmākai novērtēšanai attiecībā uz vielas vai priekšmeta bīstamību. Attiecībā uz šo konkrēto novērtēšanu “Norādījumu dokuments par APD” skaidro jēdziena “atbrīvoties no atkritumiem” definīciju Atkritumu pamatdirektīvā, kā arī tādus radniecīgus APD jēdzienus kā “blakusprodukti” un “atkritumu stadijas izbeigšanās”.

— Otrkārt, jāpārbauda, vai attiecīgās norādītās atkritumu plūsmas nav no APD tvēruma izslēgtas. Pat ja vielu vai priekšmetu uzskata par atkritumiem, ir jāpārbauda, vai uz to neattiecas viens no APD 2. pantā minētajiem tās tvēruma izņēmumiem. APD 2. panta teksts dots izcēlumā zemāk. Detalizēti norādījumi par konkrētajiem izņēmumiem atrodami “Norādījumu dokumentā par APD”. Ja novērtēšanā tiek konstatēts, ka uz vielu vai priekšmetu attiecas izņēmums, netiek piemērota nedz APD, nedz AtS (īpašs gadījums ir 2.1.5. nodaļā aplūkotā Ieguves rūpniecības atkritumu direktīva, kas neietilpst APD tvērumā, taču norādītajā direktīvā minētajos apstākļos atkritumi jāklasificē atbilstoši AtS). Visas atkritumu plūsmas, kas no APD tvēruma nav nepārprotami izslēgtas, jāklasificē saskaņā ar APD un AtS un attiecīgi saskaņā ar pieeju, kas izklāstīta šajā tehnisko norādījumu dokumentā. Tas attiecas arī uz gadījumiem, kad attiecībā uz konkrētu atkritumu plūsmu ir pieņemti papildu tiesību akti (piemēram, attiecībā uz elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA), ko reglamentē EEIA direktīva 2012/19/ES (22), vai uz bateriju atkritumiem, ko reglamentē Bateriju direktīva 2006/66/EK (23)), kā minēts APD 2. panta 4. punktā.

Direktīva 2008/98/EK 2. pants. Izņēmumi no darbības jomas 1. Šīs direktīvas darbības jomā neietver: a) gāzveida emisijas atmosfērā; b) zemi (in situ), tostarp neizraktu, piesārņotu augsni un celtnes, kas ir cieši saistītas ar zemi; c) nepiesārņotu augsni un citu dabiskas izcelsmes materiālu, kas izrakts saistībā ar būvdarbiem un kuru noteikti izmantos kā materiālu celtniecībā dabiskā veidā tajā pašā vietā, no kuras tā ir izrakta; d) radioaktīvos atkritumus; e) nederīgas sprāgstvielas; f) kūtsmēslus, uz kuriem neattiecas 2. punkta b) apakšpunkts, salmus un citus dabīgus, nekaitīgus lauksaimniecībā vai mežsaimniecībā izmantojamus materiālus, ko izmanto lauksaimniecībā, mežsaimniecībā vai enerģijas ražošanā no biomasas ar procesiem vai metodēm, kas nekaitē videi vai neapdraud cilvēka veselību. 2. Turpmāk minētos neietver šīs direktīvas darbības jomā, ciktāl uz tiem jau attiecas citi Kopienas tiesību akti: a) notekūdeņi; b) dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, tostarp pārstrādāti produkti, uz kuriem attiecas Regula (EK) Nr. 1774/2002, izņemot tos, kas paredzēti sadedzināšanai, apglabāšanai poligonā vai izmantošanai biogāzes vai kompostēšanas iekārtās; c) tādu dzīvnieku līķi, kas miruši citā veidā, nevis nokaujot, tostarp dzīvnieki, kas nogalināti, lai apkarotu epizootiskas slimības, un no kuriem atbrīvojas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1774/2002; d) atkritumi, kas radušies ģeoloģiskās izpētes, derīgo izrakteņu ieguves, apstrādes un glabāšanas, kā arī karjeru izstrādes rezultātā, un uz kuriem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu. 3. Neskarot citos atbilstīgos Kopienas tiesību aktos paredzētās saistības, nogulsnes, kas izvietotas virszemes ūdeņos, lai kontrolētu ūdeņus un ūdens ceļus vai lai novērstu plūdus vai lai mazinātu plūdu un sausuma vai zemes meliorācijas ietekmi, neietver šīs direktīvas darbības jomā, ja ir pierādīts, ka nogulsnes ir nekaitīgas. 4. Konkrētos gadījumos vai papildus šīs direktīvas noteikumiem atsevišķās direktīvās var paredzēt īpašus noteikumus par konkrētu atkritumu veidu apsaimniekošanu.

11. izcēlums. APD 2. pants. Izņēmumi no darbības jomas

3.1.2. 2. solis. Kurš AtS ieraksts jāpiemēro?

Atkritumu sarakstā ir 20 nodaļas (divciparu kodi), kas sīkāk iedalītas apakšnodaļās (četrciparu kodi) un ierakstos (sešciparu kodi).

Konkrētu ierakstu attiecina saskaņā ar atkritumu saraksta izmantošanas kārtību. Šī kārtība veido nodaļu hierarhisko secību. Anotētā AtS versija un tā izmantošanas kārtība ir dotas 1. pielikumā.

Visi atkritumi, kurus var identificēt pēc ieraksta, kas atzīmēts ar zvaigznīti (*), būtu jāuzskata par bīstamiem. Visiem citiem ierakstiem atbilstošos atkritumus uzskata par nebīstamiem. Lai pabeigtu 2. soli un noteiktu, kāds AtS ieraksts vai ieraksti ir piemērojami:

— attiecīgais AtS ieraksts vai ieraksti jāizvērtē attiecībā uz konkrētajiem atkritumiem, ņemot vērā, ka uz APD 7. panta 2. un 3. punkta pamata dalībvalstis savos tiesību aktos varētu būt ieviesušas īpašus ierakstus,

— pēc tam jānovērtē, uz kuru no šādiem ierakstu veidiem aplūkojamie atkritumi jāattiecina: — Absolūts ieraksts “Bīstams” (AB) (apzīmēts ar zvaigznīti (*)) Uz atkritumiem, uz kuriem ir attiecināti ieraksti AB, nevar attiecināt ierakstus “Nebīstams”, un tos bez turpmākas novērtēšanas atzīst par bīstamiem. Ja uz atkritumiem ir attiecināts ieraksts AB, tie tiks klasificēti par bīstamiem, un, lai izlemtu, vai atkritumi ir jāklasificē par bīstamiem, turpmāka novērtēšana nav vajadzīga. Tomēr būs jāpāriet uz 3.–5. soli (sk. 3.2. nodaļu), lai noteiktu, kādas bīstamās īpašības piemīt attiecīgajiem atkritumiem, jo šī informācija var būt nepieciešama, lai izpildītu APD 19. panta noteikumus par bīstamo atkritumu pareizu marķēšanu (piemēram, lai aizpildītu atkritumu pārvietošanai vajadzīgo pavadzīmi). Informāciju par tādu atkritumu ierakstiem AB, kuriem nepiemīt bīstamas īpašības, lūdzam skatīt 1. pielikuma 1.1. punkta 1. izcēlumā. — Absolūts ieraksts “Nebīstams” (AN) Uz atkritumiem, uz kuriem ir attiecināti ieraksti AN, nevar attiecināt ierakstus “Bīstams”, un tie bez turpmākas novērtēšanas būtu jāklasificē par nebīstamiem. Ja uz atkritumiem ir attiecināts ieraksts AN, tie tiks klasificēti par nebīstamiem, un, lai izlemtu, vai atkritumi ir jāklasificē par nebīstamiem, turpmāka novērtēšana nav vajadzīga. Informāciju par tādu atkritumu ierakstiem AN, kuriem piemīt bīstamas īpašības, lūdzam skatīt 1. pielikuma 1.1. punkta 1. izcēlumā. — Spoguļieraksts Spoguļierakstus var definēt kā divus vai vairākus saistītus ierakstus, no kuriem viens attiecas uz bīstamiem atkritumiem, bet otrs – uz nebīstamiem atkritumiem. Ja uz atkritumiem attiecina mijierakstu grupu, nevis ierakstus AB vai AN, attiecināmības novērtēšanā jāveic tālāki soļi. Mijieraksti sastāv vismaz no šādiem ierakstiem: — Spoguļieraksts “Bīstams” (SB) (apzīmēts ar zvaigznīti (*)). — Spoguļieraksts “Nebīstams” (SN) Ja uz atkritumiem var attiecināt gan ierakstu SB, gan ierakstu SN, jāpāriet uz klasifikācijas procesa 3.–5. soli (sk. 3.2. nodaļu), lai uz šīs izpētes rezultātu pamata varētu noteikt, vai uz atkritumiem jāattiecina ieraksts SB vai SN.

Papildinformācija par ierakstu AN, AB, SB un SN attiecināšanu sniegta 1. pielikuma 1 punktā.

3.2. Ierakstu SB un SN attiecināšana

Lai izraudzītos pareizo spoguļierakstu, ieteicams izlasīt tālākās nodaļas. Šīs nodaļas var izmantot arī tam, lai noteiktu ar ierakstiem AB saistīto atkritumu bīstamās īpašības, jo šāda informācija var būt nepieciešama, lai izpildītu APD 19. panta noteikumus par bīstamo atkritumu pareizu marķēšanu (piemēram, lai aizpildītu atkritumu pārvietošanai paredzēto pavadzīmi).

Kad ir paveikts 3.–5. solis, vajadzētu būt zināmam, vai aplūkojamie atkritumi satur bīstamas sastāvdaļas un vai tiem piemīt viena vai vairākas bīstamas īpašības (HP 1–HP 15), kā arī vai tie satur kādus relevantus NOP. Tātad iespējams noteikt, vai šie atkritumi ir bīstami vai nav. Zemāk shēmā ir parādīti veicamie soļi un sniegtas norādes uz attiecīgajām nodaļām (un pielikumiem, kur sniegta papildinformācija).

3.2.1. 3. solis. Vai informācijas par atkritumu sastāvu pietiek, lai varētu noteikt, vai tiem piemīt bīstamas īpašības, to saskaņā ar 4. soli vai nu aprēķinot, vai testējot?

Svarīgs solis atkritumu klasificēšanā ir iegūt tādu informāciju par bīstamo vielu klātbūtni atkritumos un to saturu, ar kuru pietiek, lai noteiktu, vai atkritumiem varētu piemist kāda no bīstamajām īpašībām HP 1–HP 15. Neatkarīgi no izraudzītajām bīstamo īpašību novērtēšanas metodēm (aprēķināšana vai testēšana), kas aprakstītas 4. solī, ir nepieciešama noteikta informācija par atkritumu sastāvu. Informāciju par atkritumu sastāvu, bīstamo vielu klātbūtni atkritumos un iespējamām bīstamajām īpašībām var iegūt vairākos veidos:

— informācija par ražošanas/ķīmisko procesu, kurā rodas atkritumi, un tajā izmantotajām izejvielām un starpproduktiem, arī ekspertu slēdzieni (kā noderīgi uzziņu avoti jāmin LPTP pārskati, ražošanas procesa rokasgrāmatas, procesu apraksti un ražotāja sniegtie izejvielu saraksti u. tml.),

— informācija no vielas vai priekšmeta sākotnējā ražotāja, pirms šī viela vai priekšmets kļuvuši par atkritumiem, piemēram, drošības datu lapas (DDL), produkta marķējums vai produkta lapa (detalizētu informāciju sk. 2. pielikumā),

— dalībvalstu līmenī pieejamās atkritumu analīžu datubāzes,

— atkritumu paraugošana un ķīmiska analizēšana (sk. 4. pielikumu).

Kad informācija par atkritumu saturu ir savākta, kļūst iespējams novērtēt, vai vielas ir klasificētas par bīstamām, proti, vai tām ir piešķirts bīstamības apzīmējuma kods (sk. 12. izcēlumu). Lai noskaidrotu, vai atkritumos esošās vielas ir klasificētas kā bīstamas, un uzzinātu vairāk par konkrētām bīstamības klasēm un kategorijām, kas uz vielām var tikt attiecinātas saskaņā ar CLP regulu, lūdzam skatīt 2. pielikuma norādījumus.

Bīstamības apzīmējumu kodi Tas, vai vielas, kuru klātbūtne ir konstatēta attiecīgajos atkritumos, tiek uzskatītas par bīstamām, ir jānovērtē atbilstoši CLP kritērijiem. Šajā sakarā noderīgus informēšanas rīkus sk. šā dokumenta 2. pielikumā Jāņem vērā, ka saskaņā ar CLP regulu “bīstamības apzīmējumi” ir definēti šādi: “bīstamības apzīmējums” ir frāze, ar ko apzīmē bīstamības klasi un kategoriju, kas raksturo bīstamu vielu vai maisījuma bīstamības veidu, ja nepieciešams, iekļaujot bīstamības pakāpi; Bīstamības apzīmējuma koda un attiecināto CLP regulas VI pielikuma 3. daļas 3.1. tabulā norādīto bīstamības klašu un kategoriju piemērs: Bīstamības apzīmējums: Apraksts: Bīstamības klase un kategorija: H330 Ieelpojot, iestājas nāve Acute Tox. 2 Pirmais cipars aiz “H” apzīmē bīstamības kategoriju (2 – fiziska bīstamība; 3 – bīstamība veselībai; 4 – bīstamība videi), bet otrais un trešais cipars ir secīgi skaitļi, kuros apvienoti bīstamības kodi. Informāciju par bīstamības apzīmējumu kodiem, kas attiecināti uz vielām, sk. 2. pielikumā.

12. izcēlums. Piezīme par CLP kritērijiem: Bīstamības apzīmējumu kodi

Jāņem vērā, ka, ja tiek apsvērta iespēja bīstamās īpašības testēt tieši (parasti tā testē fizikālās bīstamās īpašības; sk. 4. soli), aplūkojamo atkritumu ķīmiska analizēšana var izpalikt. Tās vietā iepriekš minētie informācijas avoti jau var liecināt, vai ir iespējams ar saprātīgām pūlēm mērķēti tieši testēt noteiktas bīstamas īpašības.

Ja tiek apsvērta iespēja aplūkojamos atkritumus paraugot un ķīmiski analizēt, lai noteiktu atkritumu ķīmisko sastāvu (piemēram, lai bīstamo īpašību novērtēšanā varētu īstenot aprēķināšanas pieeju, kas aprakstīta 4. solī), lūdzam skatīt 4. pielikumu.

Atkritumu klasificētājiem jāveic visi praktiski pieņemamie pasākumi, lai atkritumu sastāvs un bīstamās īpašības būtu noteiktas jau pirms šā brīža.

Visbeidzot, ja par atkritumu sastāvu savāktā informācija (ņemot vērā visus iepriekš minētos risinājumus) nedod iespēju nedz izsecināt, nedz novērtēt atkritumiem piemītošās bīstamās īpašības, arī ar aprēķināšanu vai atkritumu testēšanu ne (domāta atkritumu testēšana tālāk aprakstītā 4. soļa kārtībā), operatoram būtu jāapsver, vai konkrētos atkritumus neklasificēt par bīstamiem; ja nepieciešams, operatoram vispirms jāapspriežas ar kompetento iestādi.

Jāņem vērā, ka attiecībā uz dažām bīstamajām īpašībām, kas aprakstītas 4. solī, ir pieejamas tiešās testēšanas metodes, taču attiecībā uz visām bīstamajām īpašībām tās nav pieejamas. No tā izriet, ka tiešo testēšanu nevar izmantot, lai atkritumus ar nezināmu sastāvu pilnvērtīgi klasificētu par nebīstamiem.

3.2.2. 4. solis. Vai atkritumiem piemīt kāda no bīstamajām īpašībām HP 1–HP 15?

Kā minēts 2.1.1. nodaļā un tālāk aprakstīts šā dokumenta 3. pielikumā, APD III pielikums apraksta 15 īpašības (HP 1–HP 15), kas atkritumus padara bīstamus. 1. (1. tabulā) ir uzskaitītas visas minētās bīstamās īpašības.

1. tabula

Atkritumu īpašības, kas tos padara bīstamus (apraksts no APD III pielikuma)

Bīstamās īpašības HP 1 Sprādzienbīstams HP 2 Spēcīgs oksidētājs HP 3 [Viegli] uzliesmojošs HP 4 Kairinošs – kairina ādu un izraisa acu bojājumus HP 5 Toksisks konkrētiem mērķa orgāniem (STOT) / Toksisks ieelpojot HP 6 Akūts toksiskums HP 7 Kancerogēns HP 8 Kodīgs HP 9 Infekciozs HP 10 Toksisks reprodukcijai HP 11 Mutagēns HP 12 Akūtas toksiskas gāzes izplūde [Izdala akūti toksisku gāzi] HP 13 Jutīgumu izraisošs HP 14 Ekotoksisks HP 15 Atkritumi, kas spējīgi demonstrēt iepriekšminētu bīstamu īpašību, ko ne vienmēr atspoguļo sākotnējie atkritumi [kam var izpausties kāda no iepriekš minētajām bīstamajām īpašībām, kura sākotnējiem atkritumiem tieši nepiemīt]

Pēc 3. soļa izpildes vajadzētu būt pieejamai pietiekamai informācijai par aplūkojamo atkritumu būtisko sastāvu. Tas nozīmē, ka vajadzētu būt pieejamai pietiekamai informācijai par atkritumu sastāvā esošajām bīstamajām vielām un to, kā tās ir klasificētas (piemēram, vai uz tām saskaņā ar CLP regulu attiecināts kāds no relevantiem bīstamības apzīmējuma kodiem), lai būtu iespējams izmantot vismaz vienu no zemāk minētajām metodēm, ko lieto, lai noskaidrotu, vai atkritumiem piemīt bīstamas īpašības:

— aprēķināšana attiecībā uz to, vai aplūkojamo atkritumu sastāvā esošās vielas sasniedz vai pārsniedz bīstamības apzīmējumu kodiem piesaistītas robežvērtības (individuāli; attiecībā uz īpašībām HP 4–HP 14; sk. 3. pielikumu),

— testēšana attiecībā uz to, vai atkritumiem piemīt bīstamas īpašības vai nē.

3. pielikumā ir detalizēts apraksts un norādījumi par to, kā ar aprēķināšanas vai testēšanas palīdzību novērtēt individuālās bīstamās īpašības HP 1–HP 15.

Attiecībā uz aprēķināšanas metodi būtu jāņem vērā, ka atkritumu saturā esošo bīstamo vielu vērtības, kas noteiktas, piemēram, aplūkojamo atkritumu paraugošanā un ķīmiskā analizēšanā, ir jāsalīdzina ar APD III pielikumā norādītajām koncentrācijas robežvērtībām. Šīs koncentrācijas robežvērtības attiecas uz atkritumu stāvokli, kādā tie ir atkritumu klasifikācijas brīdī, proti, uz atkritumu mitrsvaru. Tomēr daudzas analīžu metodes rezultātus nosaka, balstoties uz saussvaru. Rezultātā uz saussvara bāzes izteiktās analīžu vērtības ir jākoriģē, ņemot vērā atkritumu mitruma saturu, lai varētu noteiktu vielas koncentrāciju sākotnējos atkritumos, jo apsaimniekošana attiecas uz sākotnējiem atkritumiem. Atkritumu klasificētājiem būtu jāzina, ka laboratorijas rezultātus nereti izsaka uz saussvara bāzes, tādēļ viņiem vajadzētu pievērst uzmanību izsniegto analīžu rezultātu bāzei. Atkritumi jāklasificē uz mitrsvara bāzes (vai nu balstoties uz sākotnējo testu, vai uz vērtībām, kas pārrēķinātas no saussvara). Turklāt īpaši jāuzsver, ka APD 7. panta 4. punktā ir noteikts aizliegums atkritumus atšķaidīt vai sajaukt, lai tajos samazinātu bīstamo vielu sākotnējo koncentrāciju.

Tāpat jāņem vērā, ka APD III pielikumā noteiktās koncentrācijas robežvērtības netiek piemērotas tīru metālu sakausējumiem kompaktā formā (ja vien tie nav piesārņoti ar bīstamām vielām). Papildinformācija par metāla sakausējumu klasificēšanu ir sniegta 1. pielikuma 1.4.6. iedaļā.

Papildu norādījumi par to, kā veikt atkritumu paraugošanu un ķīmiskās analīzes, lai būtu iespējams izmantot aprēķināšanas metodi, ir atrodami 4. pielikumā.

Lai noteiktu, vai atkritumiem piemīt kāda konkrēta bīstama īpašība, attiecībā uz dažām bīstamām īpašībām (piemēram, fizikālajām īpašībām HP 1 (“Sprādzienbīstams”), HP 2 (“Spēcīgs oksidētājs”) un HP 3 (“Uzliesmojošs”)) dažos gadījumos ir lietderīgi veikt tiešo testēšanu.

AtS pielikumā teikts:

“Ja atkritumu bīstamā īpašība novērtēta, veicot testus un izmantojot bīstamo vielu koncentrācijas, kas norādītas Direktīvas 2008/98/EK III pielikumā, noteicošie ir testa rezultāti.”

Visbeidzot, ja atkritumiem piemīt viena vai vairākas no minētajām 15 bīstamajām īpašībām, tiem jāpiešķir attiecīgais spoguļieraksts “Bīstams”. Savukārt, ja atkritumiem nepiemīt bīstamas īpašības, ir jāveic 5. solis, lai pārbaudītu, vai konkrēti NOP atkritumu saturā pārsniedz tiem noteiktās robežvērtības. Šī ir pēdējā darbība, pirms uz aplūkojamiem atkritumiem attiecina kodu SB vai SN.

3.2.3. 5. solis. Vai ir zināms vai iespējams, ka atkritumi satur AtS pielikuma 2. punkta trešajā ievilkumā norādītus NOP?

Procesā, kurā atkritumi tiek klasificēti par bīstamiem vai nebīstamiem, pēdējā darbība ir noteikt, vai atkritumi nesatur kādus no AtS pielikuma 2. punkta trešajā ievilkumā norādītajiem NOP un it īpaši, vai konkrēto NOP saturs nepārsniedz attiecīgās robežvērtības, kas norādītas NOP regulā. 1. pielikuma 1.4.10. punktā ir sniegts izvērsts pārskats, kur cita starpā ir iekļauts vērā ņemamo NOP saraksts un attiecīgās to koncentrācijas robežvērtības.

Ja atkritumi attiecīgos NOP nesatur vai ja NOP saturs tajos nesasniedz noteiktās koncentrācijas robežvērtības, uz tiem attiecina attiecīgo ierakstu SN. Pretējā gadījumā uz atkritumiem attiecina ierakstu SB.

(1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.)

(2) Komisijas Lēmums 2000/532/EK par atkritumu sarakstu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/98/EK (OV L 226, 6.9.2000., 3. lpp.)

(3) Apspriešanās ar ieinteresētajām personām norisinājās 2015. gada jūnijā un ilga vienu mēnesi; sk. http://ec.europa.eu/environment/waste/hazardous_index.htm. 2015. gada 30. jūnijā Briselē notika seminārs ieinteresētajām personām.

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.)

(5) Komisijas Lēmums 2000/532/EK par atkritumu sarakstu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/98/EK (OV L 226, 6.9.2000., 3. lpp.)

(6) Eiropas Komisijas Vides ģenerāldirektorāts (2013. g.): Norādījumu dokumentu par Direktīvas 2008/98/EK galveno noteikumu interpretāciju sk. http://ec.europa.eu/environment/waste/framework/pdf/guidance_doc.pdf.

(7) Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.).

(8) Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīva 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

(9) Komisijas 2014. gada 18. decembra Regula (ES) Nr. 1357/2014, ar ko aizstāj III pielikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 365, 19.12.2014., 89. lpp.).

(10) Padomes 2017. gada 8. jūnija Regula (ES) Nr. 2017/997, ar ko attiecībā uz bīstamo īpašību HP 14 “Ekotoksisks” groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK III pielikumu (OV L 150, 14.6.2017., 1. lpp.).

(11) Komisijas Lēmums 2000/532/EK par atkritumu sarakstu atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2008/98/EK (OV L 226, 6.9.2000., 3. lpp.).

(12) Komisijas 2014. gada 18. decembra lēmums 2014/955/ES, ar ko groza Lēmumu 2000/532/EK par atkritumu sarakstu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/98/EK (OV L 370 30.12.2014., 44. lpp.)

(13) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 14. jūnija Regula (EK) Nr. 1013/2006 par atkritumu sūtījumiem (OV L 190, 12.7.2006., 1. lpp.).

(14) Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp.).

(15) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/21/EK par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu un par grozījumiem Direktīvā 2004/35/EK – Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas deklarācija (OV L 102, 11.4.2006., 15. lpp.).

(16) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

(17) Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

(18) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.).

(19) Būtu jāpiem, ka dažas ES dalībvalstis konkrētiem NOP ir noteikušas stingrākas robežvērtības.

(20) AtS norādītie NOP ir tā dēvētie “vecie NOP”. Tādējādi par bīstamiem klasificē tikai tos atkritumus, kuri satur “vecos NOP” un kuros koncentrācija pārsniedz zemo NOP satura robežvērtību.

(21) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīva 2012/18/ES par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību, ar kuru groza un vēlāk atceļ Padomes Direktīvu 96/82/EK (OV L 197, 24.7.2012., 1. lpp.).

(22) Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Direktīva 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) (OV L 197, 24.7.2012., 38. lpp.).

(23) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 6. septembra Direktīva 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un ar ko atceļ Direktīvu 91/157/EEK (OV L 266, 26.9.2006., 1. lpp.).

PIELIKUMI Komisijas paziņojumam – Tehniski norādījumi par atkritumu klasificēšanu SATURS 1. PIELIKUMS. Anotētais atkritumu saraksts 21 1.1. Atkritumu saraksta struktūra 21 1.2. Kā identificēt attiecīgo ierakstu 24 1.2.1. Anotētais Atkritumu saraksts 27 1.3. Sarežģītu ierakstu klasificēšanas piemēri 62 1.3.1. Iepakojuma atkritumi un saturs 62 1.3.2. Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi (EEIA) 64 1.3.3. Nolietoti transportlīdzekļi 66 1.4. Noteikta veida atkritumu konkrētu sastāvdaļu novērtēšanas piemēri 67 1.4.1. Organiskas sastāvdaļas un īpaši ķīmiski savienojumi 67 1.4.2. Ozona slāni noārdošas vielas 69 1.4.3. Azbests 71 1.4.4. Atkritumi, kas satur CaO un Ca(OH) 2 72 1.4.5. Atkritumi, kas satur akmeņogļu darvu un bitumenu 74 1.4.6. Metāli un sakausējumi 75 1.4.7. Organiskie peroksīdi 76 1.4.8. Gumijas atkritumi 77 1.4.9. Plastmasas atkritumi 78 1.4.10. NOP atkritumi 80 2. PIELIKUMS. Datu avoti un bāze informācijai par bīstamajām vielām 83 2.1. Vielu klasificēšana par bīstamām saskaņā ar CLP regulu 83 2.1.1. Harmonizētā vielu klasifikācija 83 2.1.2. Pašklasifikācija 84 2.1.3. Klasificēšanas un marķēšanas reģistrs kā pētniecības instruments 84 2.2. Informācija par vielu/maisījumu, kuri kļūst par atkritumiem, sastāvu, īpašībām un atkritumu apsaimniekošanu 85 2.3. Citi informācijas avoti 86 3. PIELIKUMS. Konkrētas pieejas bīstamības īpašību (no HP 1 līdz HP 5) noteikšanai 87 3.1. HP 1 noteikšana: “Sprādzienbīstams” 87 3.2. HP 2 noteikšana: “Spēcīgs oksidētājs” 88 3.3. HP 3 noteikšana: “Uzliesmojošs” 91 3.4. HP 4 noteikšana: “Kairinošs – kairina ādu un izraisa acu bojājumus” 96 3.5. HP 5 noteikšana: “Toksisks noteiktiem mērķa orgāniem (STOT) / Toksisks ieelpojot” 99 3.6. HP 6 noteikšana: “Akūts toksiskums” 102 3.7. HP 7 noteikšana: “Kancerogēns” 105 3.8. HP 8 noteikšana: “Kodīgs” 106 3.9. HP 9 noteikšana: “Infekciozs” 108 3.10. HP 10 noteikšana: “Toksisks reprodukcijai” 111 3.11. HP 11 noteikšana: “Mutagēns” 113 3.12. HP 12 noteikšana: “Akūtas toksiskas gāzes izplūde” 114 3.13. HP 13 noteikšana: “Jutīgumu izraisošs” 118 3.14. HP 14 noteikšana: “Ekotoksisks” 119 3.15. HP 15 noteikšana: “Atkritumi, kas spējīgi demonstrēt iepriekšminētu bīstamu īpašību, ko ne vienmēr atspoguļo sākotnējie atkritumi” 122 4. PIELIKUMS. Atkritumu paraugošana un ķīmiskā analīze 124 4.1. Paraugošana 124 4.1.1. Paraugošanas satvars 124 4.1.2. Paraugošanas metodika 126 4.1.3. Paraugošanas standarti dažāda veida atkritumiem 128 4.1.4. Paraugošanas stratēģijas ar viendabību un neviendabīgumu saistītu jautājumu risināšanai 128 4.1.5. Paraugošanas statistiskā pieeja 128 4.2. Atkritumu ķīmiskā analīze 129 4.2.1. Reālistiskas “sliktākā gadījuma” vielas 131 4.2.2. Vispārēji ieraksti 132 5. PIELIKUMS. Avoti un ārējās atsauces 134

1. PIELIKUMS Anotētais atkritumu saraksts 1.1. Atkritumu saraksta struktūra Atkritumu saraksts (turpmāk – “AtS”) ar Lēmumu 2000/532/EK izveidotajā versijā un ar Lēmumā 2014/955/ES paredzētajiem grozījumiem ir spēkā kopš 2015. gada 1. jūnija. Atkritumu sarakstā ir 20 nodaļas (divciparu kodi, sal. ar 1. tabulu. Šīs nodaļas ir sīkāk iedalītas apakšnodaļās (četrciparu kodi) un ierakstos (sešciparu kodi). Turpmāk sniegti nodaļu, apakšnodaļu un ierakstu piemēri. Nodaļa : 20 SADZĪVES ATKRITUMI (MĀJSAIMNIECĪBAS ATKRITUMI UN LĪDZĪGI KOMERCIĀLIE, RŪPNIECĪBAS UN IESTĀŽU ATKRITUMI) UN ATSEVIŠĶI SAVĀKTIE ATKRITUMU VEIDI Apakšnodaļa : 20 01 Atsevišķi savāktas daļas (izņemot 15 01) Ieraksts : 20 01 02 Stikls Klasificējot atkritumus, vispirms jāpārliecinās, vai uz atkritumiem attiecas konkrētās nodaļas nosaukums. Ja nodaļas nosaukums atbilst, var pārbaudīt, vai atkritumi ir apakšnodaļas nosaukuma tvērumā. Tikai pēc tam var meklēt attiecīgo kodu. Tas nozīmē, ka iepriekš sniegtajā piemērā ar atkritumiem, kuri klasificēti ar ierakstu 20 01 02: — atkritumiem jābūt mājsaimniecību atkritumiem vai mājsaimniecību atkritumiem līdzīgiem komerciāliem, rūpnieciskiem vai iestāžu atkritumiem (lai tie būtu 20. nodaļas tvērumā), — tiem jābūt savāktiem atsevišķi (lai tie būtu 20 01 apakšnodaļas tvērumā), un — tiem jābūt no stikla, — bet tie nedrīkst būt stikla iepakojums, jo pēc apakšnodaļas 20 01 nosaukuma izlietotais iepakojums no šīs apakšnodaļas ir izslēgts un uz to jāattiecina 15. nodaļas ieraksts par izlietoto iepakojumu. AtS nodaļu hierarhiskā secība atbilstoši AtS Nodaļas (divciparu kodi) var kategorizēt trīs dažādās kopās, kas atbilstoši iepriekš noteiktai AtS pielikumā aprakstītai kārtībai jāņem vērā, cenšoties noteikt, kurš absolūtais ieraksts vai spoguļieraksts vislabāk atbilst aplūkojamiem atkritumiem: A. no 01. līdz 12. un no 17. līdz 20. ar atkritumu avotu saistītās nodaļas B. no 13. līdz 15. ar atkritumu veidu saistītās nodaļas C. 16 nodaļa atkritumiem, kas sarakstā nav norādīti Pirmkārt, ir svarīgi izskatīt 01. līdz 12. nodaļu un 17. līdz 20. nodaļu (izslēdzot vispārīgos ierakstus, kas beidzas ar 99), kurās atkritumi identificēti, minot to avotu vai izcelsmes rūpniecības nozari. Būtu jāņem vērā nevis tas, kurā nozarē vispār atkritumi rodas, bet gan konkrētais rūpnieciskais process. Viens piemērs ir autobūves nozares atkritumi. Atkarībā no procesa atkritumus var klasificēt atbilstoši 12. nodaļai (atkritumi, kas radušies metālu un plastmasas formēšanā un to virsmas fizikālā un mehāniskā apstrādē), 11. nodaļai (atkritumi, kas radušies metālu un citu materiālu virsmas ķīmiskajā apstrādē un pārklāšanā; krāsaino metālu hidrometalurģijas atkritumi) vai 08. nodaļai (atkritumi, kas radušies pārklāšanas līdzekļu (krāsu, laku un stiklveida emaljas), adhezīvu, hermētiķu un tipogrāfijas krāsu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā Šajā posmā nevar izmantot šo nodaļu kodu 99. Ja 01. līdz 12. nodaļā vai 17. līdz 20. nodaļā piemērots atkritumu kods nav atrodams, hierarhiskā secība ir tāda, ka turpinājumā jāpārbauda 13. līdz 15. nodaļa (izslēdzot to vispārīgos ierakstus, kas beidzas ar 99). Šīs nodaļas attiecas uz pašu atkritumu dabu, piem., “izlietotais iepakojums”. Ja neviens no šiem kodiem neder, atkritumi jāidentificē saskaņā ar 16. nodaļu (izslēdzot vispārīgos ierakstus, kas beidzas ar 99), kurā vienkopus pārstāvētas visvisādas atkritumu plūsmas, ko nav iespējams konkrēti saistīt ar noteiktiem procesiem vai nozari, piem., elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumi vai nolietoti transportlīdzekļi. Ja uz atkritumiem nav iespējams pamatoti attiecināt arī nevienu no 16. nodaļas ierakstiem, saraksta iedaļā, kas atbilst pirmajā solī identificētajam atkritumu avotam, jāatrod piemērots kods ..99 (atkritumi, kas nav minēti citur). Piemērotākā ieraksta noteikšana ir svarīgs atkritumu klasificēšanas solis, un šajā sakarā nepieciešams, lai operators, balstoties uz zināšanām par atkritumu rašanās avotu un procesu, kā arī to potenciālo sastāvu, pieņemtu pamatotu un godprātīgu spriedumu. Plašāka informācija par to, kā izmantot sarakstu un tam noteikto hierarhisko secību, ir sniegta 1.2. pielikumā, kur sniegts shēmā (sk. 1. attēlu) iekļautās informācijas kopsavilkums. 1. tabula AtS nodaļas KODS NODAĻU APRAKSTS SECĪBA 01 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES MINERĀLU IZPĒTĒ, IEGUVĒ, KARJERU IZSTRĀDĒ, FIZIKĀLĀ UN ĶĪMISKĀ APSTRĀDĒ A 02 LAUKSAIMNIECĪBAS, DĀRZKOPĪBAS, AKVAKULTŪRAS, MEŽSAIMNIECĪBAS, MEDNIECĪBAS, ZVEJNIECĪBAS UN PĀRTIKAS RAŽOŠANAS UN APSTRĀDES ATKRITUMI 03 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES KOKAPSTRĀDĒ, PLĀKŠŅU UN MĒBEĻU, CELULOZES, PAPĪRA UN KARTONA RAŽOŠANĀ 04 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES ĀDU, KAŽOKĀDU APSTRĀDĒ UN TEKSTILRŪPNIECĪBĀ 05 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES NAFTAS PRODUKTU ATTĪRĪŠANĀ, DABASGĀZES ATTĪRĪŠANĀ UN AKMEŅOGĻU PIROLĪZĒ 06 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES NEORGANISKĀS ĶĪMIJAS PROCESOS 07 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES ORGANISKĀS ĶĪMIJAS PROCESOS 08 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES PĀRKLĀŠANAS LĪDZEKĻU (KRĀSU, LAKU UN STIKLVEIDA EMALJAS), ADHEZĪVU, HERMĒTIĶU UN TIPOGRĀFIJAS KRĀSU RAŽOŠANĀ, SAGATAVOŠANĀ, PIEGĀDĒ UN IZMANTOŠANĀ 09 FOTORŪPNIECĪBAS ATKRITUMI 10 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES TERMISKOS PROCESOS 11 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES METĀLU UN CITU MATERIĀLU VIRSMAS ĶĪMISKAJĀ APSTRĀDĒ UN PĀRKLĀŠANĀ; KRĀSAINO METĀLU HIDROMETALURĢIJAS ATKRITUMI 12 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES METĀLU UN PLASTMASAS FORMĒŠANĀ, VIRSMAS FIZIKĀLĀ UN MEHĀNISKĀ APSTRĀDĒ 13 EĻĻU ATKRITUMI UN ŠĶIDRĀ KURINĀMĀ ATKRITUMI (IZŅEMOT PĀRTIKAS EĻĻAS UN 05. UN 12. NODAĻĀ MINĒTOS ATKRITUMUS) B 14 ORGANISKO ŠĶĪDINĀTĀJU, AUKSTUMNESĒJU UN PROPELENTU ATKRITUMI (IZŅEMOT 07. UN 08. NODAĻĀ MINĒTOS ATKRITUMUS) 15 IEPAKOJUMA ATKRITUMI; ABSORBENTI, SLAUCĪŠANAS MATERIĀLS, FILTRU MATERIĀLS UN AIZSARGAPĢĒRBS, KAS NAV MINĒTI CITUR 16 ATKRITUMI, KAS NAV MINĒTI CITUR C 17 BŪVNIECĪBĀ UN BŪVJU NOJAUKŠANĀ RADUŠIES ATKRITUMI (TOSTARP NO PIESĀRŅOTĀM VIETĀM IZRAKTA AUGSNE) A 18 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES CILVĒKU UN DZĪVNIEKU VESELĪBAS APRŪPĒ UN/VAI AR TO SAISTĪTAJĀ ZINĀTNISKAJĀ IZPĒTĒ [PĒTNIECĪBĀ] (IZŅEMOT VIRTUVES UN SABIEDRISKĀS ĒDINĀŠANAS UZŅĒMUMU ATKRITUMUS, KURU RAŠANĀS NAV TIEŠI SAISTĪTA AR VESELĪBAS APRŪPI) 19 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES ATKRITUMU APSAIMNIEKOŠANAS IEKĀRTĀS, NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS, DZERAMĀ ŪDENS UN TEHNISKAJĀM VAJADZĪBĀM LIETOJAMĀ ŪDENS SAGATAVOŠANAS IEKĀRTĀS 20 SADZĪVES ATKRITUMI (MĀJSAIMNIECĪBU ATKRITUMI UN TIEM LĪDZĪGI TIRDZNIECĪBAS UN RŪPNIECĪBAS UZŅĒMUMU UN IESTĀŽU ATKRITUMI) UN ATSEVIŠĶI SAVĀKTIE ATKRITUMU VEIDI Atkritumu saraksta ierakstu veidi Tiek uzskatīts, ka visi ar zvaigznīti (*) apzīmētie ieraksti norāda bīstamus atkritumus. Kā norādīts 3.1.2. nodaļā, visus 842 Atkritumu saraksta ierakstus var iedalīt absolūtos ierakstos “Bīstams” (AB), absolūtos ierakstos “Nebīstams” (AN), spoguļierakstos “Bīstams” (SB) un spoguļierakstos “Nebīstams” (SN) (sal. ar 2. tabulu). Tādējādi visi atkritumi ir bīstami vai nebīstami. 2. tabula Atkritumu saraksta ierakstu skaits Atkritumu saraksta 842 ieraksti 408 ieraksti “Bīstams” 434 ieraksti “Nebīstams” 230 AB 178 SB 188 SN 246 AN — Absolūts ieraksts “Bīstams” (AB) Uz atkritumiem, uz kuriem ir attiecināti ieraksti AB, nevar attiecināt mijierakstus “Nebīstams”, un tos bez turpmākas novērtēšanas atzīst par bīstamiem. Anotētā Atkritumu saraksta ieraksti AB ir tumšsarkanā krāsā (sal. ar. šā pielikuma 1.2.1. iedaļas 3. tabulu). Ja uz atkritumiem ir attiecināts ieraksts AB, tie tiks klasificēti par bīstamiem, un, lai izlemtu, vai atkritumi ir jāklasificē par bīstamiem, turpmāka novērtēšana nav vajadzīga. Tomēr būs jāpāriet uz 3. un 4. soli (sk. 3.2. nodaļu), lai noteiktu attiecīgo atkritumu bīstamās īpašības, jo šī informācija var būt nepieciešama, lai izpildītu Atkritumu pamatdirektīvas (APD) 19. panta noteikumus (piem., lai aizpildītu atkritumu pārvietošanai vajadzīgās kravas pavadzīmes). — Absolūts ieraksts “Nebīstams” (AN) Uz atkritumiem, uz kuriem ir attiecināti ieraksti AN, nevar attiecināt mijierakstus “Bīstams”, un tos bez turpmākas novērtēšanas klasificē par nebīstamiem. Anotētā Atkritumu saraksta ieraksti AN ir melnā krāsā (sal. ar. šā pielikuma 1.2.1. iedaļas 3. tabulu). Ja uz atkritumiem ir attiecināts ieraksts AN, tie tiks klasificēti par nebīstamiem, un, lai izlemtu, vai atkritumi jāklasificē par nebīstamiem, turpmāka novērtēšana nav vajadzīga. — Spoguļieraksti Spoguļierakstus var definēt kā divus vai vairākus saistītus ierakstus, no kuriem viens attiecas uz bīstamiem atkritumiem, bet otrs – uz nebīstamiem atkritumiem. Dažkārt pie spoguļierakstu grupas piederošs ieraksts var atbilst vairākiem iespējamiem saistītiem mijierakstiem. Ja uz atkritumiem attiecina mijierakstu grupu, nevis ierakstus AB vai AN, attiecināmības novērtēšanā ir jāveic turpmāki soļi. Mijieraksti sastāv vismaz no šādiem ierakstiem. — Spoguļieraksts “Bīstams” (SB) Anotētā Atkritumu saraksta ieraksti SB ir oranžā krāsā (sal. ar šā pielikuma 1.2.1. iedaļas 3. tabulu). — Spoguļieraksts “Nebīstams” (SN) Anotētā Atkritumu saraksta ieraksti SN ir zilā krāsā (sal. ar šā pielikuma 1.2.1. iedaļas 3. tabulu). Spoguļierakstus var iedalīt šādās apakškategorijās: — to, vai izvēlēties ierakstu SB vai SN, izlemj atkarībā no vispārīgas norādes uz bīstamām vielām, piem.: 10 12 09* gāzu attīrīšanā radušies cietie atkritumi, kas satur bīstamas vielas SB 10 12 10 gāzu attīrīšanā radušies cietie atkritumi, kas nav minēti 10 12 09. pozīcijā SN — to, vai izvēlēties ierakstu SB vai SN, izlemj atkarībā no konkrētas norādes uz bīstamām vielām, piem.: 16 01 11* bremžu kluči, kas satur azbestu SB 16 01 12 bremžu kluči, kas nav minēti 16 01 11. pozīcijā SN — Ja ieraksts norāda uz vairākiem ierakstiem, attiecināmā ieraksta noteikšana var būt atkarīga no attiecīgo atkritumu izcelsmes vai noteiktām īpašībām, kā arī no to sastāvā varbūtēji esošām bīstamām vielām, piem.: 17 06 01* izolācijas materiāli, kas satur azbestu SB 17 06 03* izolācijas materiāli, kas sastāv no bīstamām vielām vai kas tās satur SB 17 06 04 izolācijas materiāli, kas nav minēti 17 06 01. un 17 06 03. pozīcijā SN Bieži, bet ne vienmēr, savstarpēji saistītus spoguļierakstus var pazīt pēc frāzes “kas nav minēts… pozīcijā”, kura veido atsauci starp ierakstiem SB un SN. Ja jāizvēlas, vai attiecināt ierakstu SB vai SN, turpinājumā jāizdara klasificēšanas procesa 3.–5. solis (sal. ar 3.2. nodaļu), lai noteiktu bīstamo vielu klātbūtni un sastāvu attiecīgajā koncentrācijā vai arī lai noteiktu, vai atkritumiem tiešā veidā neizpaužas bīstamas īpašības, un tātad lai uz aplūkojamo atkritumu plūsmu pareizi varētu attiecināt ierakstu SB vai SN. Absolūts ieraksts “Nebīstams” par atkritumiem, kam piemīt bīstamas īpašības Lūdzam ņemt vērā, ka atkritumi, uz kuriem attiecināts ieraksts AN, ir bez turpmākas to bīstamo īpašību novērtēšanas klasificēti par nebīstamiem. Vienīgais šā principa izņēmums ir aprakstīts APD 7. panta 2. punktā, kas paredz, ka, ja attiecīgās dalībvalsts kompetentā iestāde uz pietiekamu pierādījumu pamata uzskata, ka attiecīgie atkritumi, uz kuriem ir attiecināts kods AN, patiesībā jāklasificē par bīstamiem, attiecīgie atkritumi tiks klasificēti par bīstamiem. Tas jāpaziņo Komisijai, ņemot vērā iespējamus turpmākus grozījumus Atkritumu sarakstā. Absolūts ieraksts “Bīstams” par atkritumiem, kam nepiemīt bīstamas īpašības Ja uz atkritumiem iespējams attiecināt tikai ierakstu AB, atkritumus klasificē par bīstamiem. Vienīgais šā principa izņēmums saskaņā ar APD 7. panta 3. punktu ir spēkā gadījumos, kur attiecīgā dalībvalsts minētos atkritumus uzskata par nebīstamiem, pamatojoties uz pietiekamiem iesniegtiem pierādījumiem, kas to apliecina. Tas jāpaziņo Komisijai, ņemot vērā iespējamus turpmākus grozījumus Atkritumu sarakstā. Izvēle starp spoguļierakstiem: bīstamo īpašību novērtēšana 3.2. nodaļā aprakstītie soļi jāveic tikai tad, ja uz attiecīgajiem atkritumiem tiek attiecināts ieraksts SB vai SN vai ja atkritumu, uz kuriem attiecināts ieraksts AB, bīstamās īpašības jānovērtē, piem., kravas pavadzīmes aizpildīšanai. 1. izcēlums. Bīstamo īpašību novērtēšana: AN, AB, spoguļieraksti 1.2. Kā identificēt attiecīgo ierakstu Atkritumus klasificējot, svarīgi ir izdarīt visu iespējamo, lai identificētu: — to avotu (konkrēto procesu vai darbību, kuras rezultātā atkritumi radušies), — to veidu (vai veidus, ja atkritumi ir jaukti). Kad šī informācija ir iegūta, jāpārskata viss atkritumu saraksts, rīkojoties saskaņā ar zemāk sniegtajām norādēm. No visiem AtS 842 ierakstiem izvēlēties visatbilstošāko ir komplicēti. Vispirms jāpārskata viss saraksts, un, kā aprakstīts iepriekšējās nodaļas piemērā par 20 01 02. ierakstu, atkritumiem jāatbilst galīgajam izraudzītajam ierakstam, apakšnodaļai un nodaļai. Saraksta struktūra ir tāda, ka iespējams identificēt vairāk nekā vienu ierakstu; tāpēc, lai noteiktu piemērotāko ierakstu, turpinājumā jāizmanto 3.2. nodaļā paredzētie novērtēšanas soļi. Nodaļu un apakšnodaļu nosaukumi ierobežo apakšnodaļu un tajos esošo ierakstu tvērumu, un nosaukumos var būt paredzēti arī īpaši izņēmumi. Pirms izraugās ierakstu, svarīgi ir šos nosaukumus pārbaudīt. Atbalsts šajā procesā ir piedāvātā shēma (1. pielikums, 1. attēls), kas būtu jāizmanto kopā ar norādījumiem. Tas ir vairāksoļu process, kurā var būt atkārtošanās. A1. solis. Pirmais solis: — Konkrēto procesu vai darbību, kuras rezultātā radušies atkritumi, salīdzina ar 01. līdz 12. un 17. līdz 20. nodaļas virsrakstiem. Ja process vai darbība ietilpst vienas vai vairāku nodaļu virsrakstu tvērumā, skata attiecīgo nodaļu apakšnodaļu virsrakstus. — Ja process vai darbība ietilpst nodaļas un apakšnodaļas virsraksta tvērumā, šajā apakšnodaļā meklē ierakstu, kas nepārprotami atbilst konkrētajam atkritumu veidam. — Šajā posmā nevajadzētu izmantot vispārīgo ierakstu XX XX 99. — Ja piemērotu ierakstu (vai ierakstus) atrast nav iespējams, jāpāriet uz A2. soli. Konkrētais process vai darbība Process vai darbība nav vispārīgā nozare vai uzņēmējdarbības veids. Uzņēmumam katru savu darbību vai procesa posmu var nākties klasificēt atbilstoši dažādām nodaļām. Piemēram, uz dažādos automobiļu ražošanas procesa posmos radītiem atkritumiem var attiekties 12. nodaļa (atkritumi, kas radušies metālu formēšanā un virsmas apstrādē), 11. nodaļa (neorganiskie atkritumi, kas satur metālapstrādē un metālu pārklāšanā radušos metālus), kā arī 08. nodaļa (pārklājumu izmantošanā radušies atkritumi). A2. solis. Otrais solis: — Konkrēto atkritumu veidu salīdzina ar 13. līdz 15. nodaļas nosaukumiem. Ja atkritumu veids ietilpst vienas vai vairāku nodaļu virsrakstu tvērumā, skata šīs nodaļas apakšnodaļu virsrakstus. — Ja atkritumu veids ietilpst nodaļas un apakšnodaļas virsraksta tvērumā, šajā apakšnodaļā jāmeklē ieraksts, kas nepārprotami atbilst konkrētajam atkritumu veidam. — Vajadzības gadījumā var izmantot vispārīgo ierakstu XX XX 99. — Ja piemērotu ierakstu (vai ierakstus) atrast nav iespējams, jāpāriet uz A3. soli. Šāds vispārīgs kods XX XX 99 būtu jāpiešķir tikai tad, ja citas iespējas ir izsmeltas, un to piešķirt būtu iespējami jāizvairās. A3. solis. Trešais solis: — Pārbauda, vai atkritumi ietilpst kāda 16. nodaļas apakšnodaļas virsraksta tvērumā. — Ja atkritumu veids atbilst apakšnodaļas virsraksta tvērumam, šajā apakšnodaļā jāmeklē ieraksts, kas nepārprotami atbilst konkrētajam atkritumu veidam. — Ja piemērotu ierakstu (vai ierakstus) atrast nav iespējams, jāpāriet uz A4. soli. A4. solis. Pēdējais solis: — Atgriežas A1. solī un piešķir vispārīgo ierakstu XX XX 99 no nodaļas un apakšnodaļas, kas atbilst procesam vai darbībai, kuras rezultātā radušies atkritumi. — Pirms piešķir kādu XX XX 99, pārliecinās, ka ir izskatīts A1. līdz A3. solis. Kad pabeidz A1. līdz A4. soli, attiecīgajiem atkritumiem vajadzētu būt piešķirtam ierakstiem AB vai AN vai piemērotākajam spoguļierakstam. Ja piešķir spoguļierakstu, jāpāriet uz klasificēšanas procedūras 3. soli (sk. 3.2. nodaļu), lai galīgi izlemtu, vai piešķirt ierakstu SB vai SN. 1. pielikumā sniegtā shēma ir paredzēta tikai kā atbalsts piemērotākā ieraksta vai spoguļierakstu pāra piešķiršanā attiecīgajai atkritumu plūsmai. Būtu jāņem vērā, ka klasificēšanas process uzskatāms par vairāksoļu procesu, kurā var būt atkārtošanās. Turpmāko iedaļu mērķis ir sniegt papildu atbalstu šajā kontekstā. — 1.2.1. iedaļā dota anotēta AtS versija, — 1.3. iedaļā sniegti konkrēti sarežģītu ierakstu piemēri, kas ilustrē klasificēšanas procedūru, — 1.4. iedaļā ir iekļauti noteiktu atkritumu veidu konkrētu sastāvdaļu klasificēšanas piemēri. Jauktu atkritumu klasificēšana Ja atkritumi pieder pie vairāk nekā viena atkritumu veida, katra veida atkritumi būtu jāaplūko atsevišķi. Tas nodrošinās, ka: — nekādas bīstamo atkritumu vienības vai partijas netiks kļūdaini klasificētas par nebīstamām, šādus atkritumus sajaucot (atšķaidot) ar citiem atkritumiem (sk. APD 7. panta 4. punktu), — visas bīstamo atkritumu vienības vai partijas tiks laikus identificētas, nepieļaujot, ka tās tiek sajauktas ar citiem atkritumiem, piem., atkritumu tvertnē, maisā, kaudzē vai konteinerā (sk. APD 18. pantu). Šīs prasības nav jāpiemēro tikai jauktiem sadzīves atkritumiem no mājsaimniecībām. Sarakstā ir nedaudzi jauktiem atkritumiem paredzēti ieraksti. Parasti (lai nodrošinātu atbilstību APD sajaukšanas kritērijiem) šie ieraksti paredzēti tādiem atkritumiem no uzņēmumiem, kas kādā procesā rodas kā kopā sajaukti vairāku veidu atkritumi. Šie ieraksti nav paredzēti atkritumiem (vai atkritumu vienībām), kas rodas atsevišķi un pēc tam tiek sajaukti ar citiem atkritumiem (piem., tos liekot vienā tvertnē). 1.2.1. Anotētais Atkritumu saraksts 3. tabulas sarakstā doti visi AtS ieraksti, skaidri norādot, kuri ieraksti ir AN, AB, SN un SB. Lūdzam ņemt vērā, ka tālāk sniegtajā anotētajā Atkritumu sarakstā iekļauto ierakstu veidu interpretācija ir viena iespējama interpretācija, kurā līdzsvaroti dažādu dalībvalstu viedokļi. Dalībvalstu līmenī ir dažādas interpretācijas, un arī ar tām der iepazīties. (1). 3. tabula Anotētais Atkritumu saraksts KODS NODAĻU APRAKSTS IERAKSTA VEIDS 1 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES MINERĀLU IZPĒTĒ, IEGUVĒ, KARJERU IZSTRĀDĒ UN FIZIKĀLĀ UN ĶĪMISKĀ APSTRĀDĒ 01 01 atkritumi, kas radušies minerālu ieguvē 01 01 01 atkritumi, kas radušies metālus saturošu minerālu ieguvē AN 01 01 02 atkritumi, kas radušies metālus nesaturošu minerālu ieguvē AN 01 03 atkritumi, kas radušies metālus saturošu minerālu fizikālā un ķīmiskā apstrādē 01 03 04* skābās smagās frakcijas, kas radušās sēra rūdas apstrādē SB B 01 03 05* citas smagās frakcijas, kas satur bīstamas vielas SB 01 03 06 frakcijas, kas nav minētas 01 03 04. un 01 03 05. pozīcijā SN 01 03 07* citi metālus saturošu minerālu fizikālā un ķīmiskā apstrādē radušies atkritumi, kas satur bīstamas vielas SB 01 03 08 putekļveida un pulverveida atkritumi, kas nav minēti 01 03 07. pozīcijā SN 01 03 09 (2) sarkanie dubļi, kas radušies alumīnija oksīda ražošanā un kas nav 01 03 10. pozīcijā minētie atkritumi SN 01 03 10* (3) sarkanie dubļi, kas radušies alumīnija oksīda ražošanā un kas satur bīstamas vielas, kas nav 01 03 07. pozīcijā minētie atkritumi SB A 01 03 99 citur neminēti atkritumi AN C 01 04 metālus nesaturošu minerālu fizikālā un ķīmiskā apstrādē radušies atkritumi 01 04 07* metālus nesaturošu minerālu fizikālā un ķīmiskā apstrādē radušies atkritumi, kas satur bīstamas vielas SB 01 04 08 grants un drupinātu iežu atkritumi, kas nav minēti 01 04 07. pozīcijā SN 01 04 09 smilšu un māla atkritumi AN 01 04 10 putekļveida un pulverveida atkritumi, kas nav minēti 01 04 07. pozīcijā SN 01 04 11 kālija sāls un akmeņsāls pārstrādes atkritumi, kas nav minēti 01 04 07. pozīcijā SN 01 04 12 smagās frakcijas un citi atkritumi, kas radušies minerālu mazgāšanā un attīrīšanā un kas nav 01 04 07. un 01 04 11. pozīcijā minētie atkritumi SN 01 04 13 akmens izciršanā un izzāģēšanā radušies atkritumi, kas nav minēti 01 04 07. pozīcijā SN 01 04 99 citur neminēti atkritumi AN 01 05 urbšanas dubļi un citi urbšanas atkritumi 01 05 04 saldūdens urbšanas dubļi un atkritumi AN 01 05 05* urbšanas dubļi un atkritumi, kas satur naftu SB B 01 05 06* urbšanas dubļi un citi urbšanas atkritumi, kas satur bīstamas vielas SB 01 05 07 barītu saturoši urbšanas dubļi un atkritumi, kas nav minēti 01 05 05. un 01 05 06. pozīcijā SN 01 05 08 hlorīdus saturoši urbšanas dubļi un atkritumi, kas nav minēti 01 05 05. un 01 05 06. pozīcijā SN 01 05 99 citur neminēti atkritumi AN 2 LAUKSAIMNIECĪBAS, DĀRZKOPĪBAS, AKVAKULTŪRAS, MEŽSAIMNIECĪBAS, MEDNIECĪBAS, ZVEJNIECĪBAS UN PĀRTIKAS RAŽOŠANAS UN APSTRĀDES ATKRITUMI 02 01 lauksaimniecības, dārzkopības, akvakultūras, mežsaimniecības, medniecības un zvejniecības atkritumi 02 01 01 mazgāšanas un tīrīšanas nogulsnes AN 02 01 02 dzīvnieku audu atkritumi AN 02 01 03 augu audu atkritumi AN 02 01 04 plastmasas atkritumi (izņemot iepakojumu) AN 02 01 06 dzīvnieku izkārnījumi, urīns un kūtsmēsli (arī ar salmiem), atsevišķi savākti un citur apstrādāti notekūdeņi AN 02 01 07 mežizstrādes atkritumi AN 02 01 08* agroķīmiskie atkritumi, kas satur bīstamas vielas SB 02 01 09 agroķīmiskie atkritumi, kas nav minēti 02 01 08. pozīcijā SN 02 01 10 metāla atkritumi AN 02 01 99 citur neminēti atkritumi AN 02 02 atkritumi, kas radušies gaļas, zivju un citu dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu ražošanā un apstrādē 02 02 01 mazgāšanas un tīrīšanas nogulsnes AN 02 02 02 dzīvnieku audu atkritumi AN 02 02 03 patēriņam vai apstrādei nederīgi materiāli AN 02 02 04 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas AN 02 02 99 citur neminēti atkritumi AN 02 03 atkritumi, kas radušies augļu, dārzeņu, graudaugu, pārtikas eļļu, kakao, kafijas, tējas un tabakas izstrādājumu ražošanā un apstrādē; konservu ražošanā; rauga un rauga ekstrakta ražošanā, melases pārstrādē un fermentācijā 02 03 01 nogulsnes, kas radušās mazgāšanā, tīrīšanā, mizošanā, lobīšanā, centrifugēšanā un atdalīšanā AN 02 03 02 konservējošo vielu atkritumi AN 02 03 03 atkritumi, kas radušies, veicot ekstrakciju ar šķīdinātājiem AN 02 03 04 patēriņam vai apstrādei nederīgi materiāli AN 02 03 05 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas AN 02 03 99 citur neminēti atkritumi AN 02 04 atkritumi, kas radušies cukura ražošanā 02 04 01 zeme no biešu tīrīšanas un mazgāšanas AN 02 04 02 specifikācijām neatbilstīgs kalcija karbonāts AN 02 04 03 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas AN 02 04 99 citur neminēti atkritumi AN 02 05 atkritumi, kas radušies piena produktu ražošanā 02 05 01 patēriņam vai apstrādei nederīgi materiāli AN 02 05 02 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas AN 02 05 99 citur neminēti atkritumi AN 02 06 atkritumi, kas radušies maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanā 02 06 01 patēriņam vai apstrādei nederīgi materiāli AN 02 06 02 konservējošo vielu atkritumi AN 02 06 03 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas AN 02 06 99 citur neminēti atkritumi AN 02 07 atkritumi, kas radušies alkoholisko un bezalkoholisko dzērienu (izņemot kafiju, tēju un kakao) ražošanā 02 07 01 atkritumi, kas radušies izejvielu mazgāšanā, tīrīšanā un mehāniskā apstrādē AN 02 07 02 spirta destilācijas atkritumi AN 02 07 03 ķīmiskās apstrādes atkritumi AN 02 07 04 patēriņam vai apstrādei nederīgi materiāli AN 02 07 05 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas AN 02 07 99 citur neminēti atkritumi AN 3 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES KOKAPSTRĀDĒ, PLĀKŠŅU UN MĒBEĻU, CELULOZES, PAPĪRA UN KARTONA RAŽOŠANĀ 03 01 atkritumi, kas radušies kokapstrādē, plākšņu un mēbeļu ražošanā 03 01 01 mizas un korķa atkritumi AN 03 01 04* zāģskaidas, ēveļskaidas, atgriezumi, koksne, kokskaidu plātnes un finieris, kas satur bīstamas vielas SB 03 01 05 zāģskaidas, ēveļskaidas, atgriezumi, koksne, kokskaidu plātnes un finieris, kas nav minēti 03 01 04. pozīcijā SN 03 01 99 citur neminēti atkritumi AN 03 02 atkritumi, kas radušies koksnes konservēšanā 03 02 01* nehalogenēti organiskie koksnes konservanti AB 03 02 02* hlororganiskie koksnes konservanti AB 03 02 03* metālorganiskie koksnes konservanti AB 03 02 04* neorganiskie koksnes konservanti AB 03 02 05* citi koksnes konservanti, kas satur bīstamas vielas AB B 03 02 99 koksnes konservanti, kas nav minēti citur AN B 03 03 atkritumi, kas radušies celulozes, papīra un kartona ražošanā un apstrādē 03 03 01 mizas un koksnes atkritumi AN 03 03 02 zaļā atsārma nogulsnes (radušies vārīšanas atsārma reģenerācijā [atgūšanā]) AN 03 03 05 nogulsnes, kas radušās, makulatūras [reciklēšanā] pārstrādē atdalot tipogrāfijas krāsu AN 03 03 07 mehāniski atdalīti atlikumi, pārstrādājot papīru un kartonu papīrmasā AN 03 03 08 atkritumi, kas radušies pārstrādei [reciklēšanai] paredzētā papīra un kartona šķirošanā AN 03 03 09 dubļi pēc apstrādes ar kaļķi AN 03 03 10 šķiedru atlikumi, šķiedru, pildvielu un pārklājumu duļķes, kas radušās mehāniskā atdalīšanā AN 03 03 11 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas nav minētas 03 03 10. pozīcijā AN 03 03 99 citur neminēti atkritumi AN 4 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES ĀDU, KAŽOKĀDU APSTRĀDĒ UN TEKSTILRŪPNIECĪBĀ 04 01 atkritumi, kas radušies ādu un kažokādu apstrādē 04 01 01 dīrāšanā un kaļķošanā atdalīti atkritumi AN 04 01 02 kaļķošanas atkritumi AN 04 01 03* attaukošanā radušies atkritumi, kas satur šķīdinātājus bez šķidrās fāzes AB B 04 01 04 miecēšanas atsārms, kas satur hromu AN 04 01 05 miecēšanas atsārms, kas nesatur hromu AN 04 01 06 hromu saturošas notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas AN 04 01 07 hromu nesaturošas notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas AN 04 01 08 miecētas ādas atkritumi, kas satur hromu (zilais aizsargpārklājums, atgriezumi, pulēšanas putekļi) AN 04 01 09 ādu apstrādes atkritumi AN 04 01 99 citur neminēti atkritumi AN B 04 02 atkritumi, kas radušies tekstilrūpniecībā 04 02 09 kompozītmateriālu (impregnēts audums, elastomērs, plastomērs) atkritumi AN 04 02 10 organiskas vielas no dabīgiem produktiem (piemēram, tauki, vasks) AN 04 02 14* apdares atkritumi, kas satur organiskos šķīdinātājus SB 04 02 15 apdares atkritumi, kas nav minēti 04 02 14. pozīcijā SN 04 02 16* krāsvielas un pigmenti, kas satur bīstamas vielas SB 04 02 17 krāsvielas un pigmenti, kas nav minēti 04 02 16. pozīcijā SN 04 02 19* notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas satur bīstamas vielas SB 04 02 20 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas nav minētas 04 02 19. pozīcijā SN 04 02 21 neapstrādātu tekstilšķiedru atkritumi AN 04 02 22 apstrādātu tekstilšķiedru atkritumi AN 04 02 99 citur neminēti atkritumi AN 5 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES NAFTAS PRODUKTU ATTĪRĪŠANĀ, DABASGĀZES ATTĪRĪŠANĀ UN AKMEŅOGĻU PIROLĪZĒ 05 01 atkritumi, kas radušies naftas produktu attīrīšanā 05 01 02* atsāļotāju dūņas AB 05 01 03* nogulsnes tvertņu apakšā AB 05 01 04* skābās alkilnogulsnes AB 05 01 05* naftas noplūdes AB 05 01 06* iekārtu tehniskās apkopes dūņas, kas satur naftas produktus AB 05 01 07* skābais gudrons AB 05 01 08* citi darvas produkti AB 05 01 09* notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas satur bīstamas vielas SB 05 01 10 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas nav minētas 05 01 09. pozīcijā SN 05 01 11* atkritumi, kas radušies degvielu bāziskā attīrīšanā AB 05 01 12* naftu saturošas skābes AB 05 01 13 dūņas no apsildes sistēmas ūdens AN 05 01 14 dzesēšanas kolonnu atkritumi AN 05 01 15* izlietoti filtrmāli AB 05 01 16 sēru saturoši atkritumi, kas radušies degvielas desulfurizācijā AN 05 01 17 bitumens AN 05 01 99 citur neminēti atkritumi AN 05 06 akmeņogļu pirolīzes atkritumi 05 06 01* skābais gudrons AB 05 06 03* citi darvas produkti AB 05 06 04 dzesēšanas kolonnu atkritumi AN 05 06 99 citur neminēti atkritumi AN 05 07 dabasgāzes attīrīšanas un pārvadāšanas atkritumi 05 07 01* atkritumi, kas satur dzīvsudrabu AB B 05 07 02 atkritumi, kas satur naftas sēru AN 05 07 99 citur neminēti atkritumi AN B 6 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES NEORGANISKĀS ĶĪMIJAS PROCESOS 06 01 atkritumi, kas radušies skābju ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 06 01 01* sērskābe un sērpaskābe AB 06 01 02* sālsskābe AB 06 01 03* fluorūdeņražskābe AB 06 01 04* fosforskābe un fosforpaskābe AB 06 01 05* slāpekļskābe un slāpekļpaskābe AB 06 01 06* citas skābes AB 06 01 99 citur neminēti atkritumi AN 06 02 atkritumi, kas radušies sārmu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 06 02 01* kalcija hidroksīds AB 06 02 03* amonija hidroksīds AB 06 02 04* nātrija un kālija hidroksīds AB 06 02 05* citi sārmi AB 06 02 99 citur neminēti atkritumi AN 06 03 atkritumi, kas radušies sāļu, to šķīdumu un metālu oksīdu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 06 03 11* cietie sāļi un šķīdumi, kas satur cianīdus SB 06 03 13* cietie sāļi un šķīdumi, kas satur smagos metālus SB 06 03 14 cieti sāļi un šķīdumi, kas nav minēti 06 03 11. un 06 03 13. pozīcijā SN 06 03 15* metālu oksīdi, kas satur smagos metālus SB 06 03 16 metālu oksīdi, kas nav minēti 06 03 15. pozīcijā SN 06 03 99 citur neminēti atkritumi AN 06 04 metālu saturoši atkritumi, kas nav minēti 06 03. pozīcijā 06 04 03* atkritumi, kas satur arsēnu AB B 06 04 04* atkritumi, kas satur dzīvsudrabu AB B 06 04 05* atkritumi, kas satur citus smagos metālus AB B 06 04 99 citur neminēti atkritumi AN B 06 05 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas 06 05 02* notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas satur bīstamas vielas SB 06 05 03 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas nav minētas 06 05 02. pozīcijā SN 06 06 atkritumi, kas radušies sēra ķīmisko savienojumu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā, sēra ķīmiskajos procesos un desulfurizācijas procesos 06 06 02* atkritumi, kas satur bīstamus sulfīdus SB 06 06 03 sulfīdus saturoši atkritumi, kuri nav minēti 06 06 02. pozīcijā SN 06 06 99 citur neminēti atkritumi AN 06 07 atkritumi, kas radušies halogēnu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā un halogēnu ķīmiskajos procesos 06 07 01* elektrolīzes procesa atkritumi, kas satur azbestu AB B 06 07 02* aktīvā ogle, kas radusies hlora ražošanā AB 06 07 03* bārija sulfāta dūņas, kas satur dzīvsudrabu AB B 06 07 04* šķīdumi un skābes, piemēram, kontaktskābe AB 06 07 99 citur neminēti atkritumi AN B 06 08 atkritumi, kas radušies silīcija un silīcija savienojumu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 06 08 02* atkritumi, kas satur bīstamus hlorsilānus SB 06 08 99 citur neminēti atkritumi AN 06 09 atkritumi, kas radušies fosfora savienojumu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā un fosfora ķīmiskajos procesos 06 09 02 fosforu saturoši izdedži AN 06 09 03* kalciju saturoši reakciju atkritumi, kas satur bīstamas vielas vai kas piesārņoti ar tām SB 06 09 04 kalciju saturoši reakciju atkritumi, kas nav 06 09 03. pozīcijā minētie reakciju atkritumi SN 06 09 99 citur neminēti atkritumi AN 06 10 atkritumi, kas radušies slāpekļa savienojumu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā, slāpekļa ķīmiskajos procesos un minerālmēslu ražošanā 06 10 02* atkritumi, kas satur bīstamas vielas SB 06 10 99 citur neminēti atkritumi AN 06 11 atkritumi, kas radušies neorganisko pigmentu un opalescentu vielu ražošanā 06 11 01 kalciju saturoši reakciju atkritumi, kas radušies titāna dioksīda ražošanā AN 06 11 99 citur neminēti atkritumi AN 06 13 atkritumi, kas radušies neorganiskās ķīmijas procesos un kas nav minēti citur 06 13 01* neorganiskie augu aizsardzības līdzekļi, koksnes konservanti un citi biocīdi AB 06 13 02* izlietota aktīvā ogle (izņemot 06 07 02. pozīcijā minēto) AB 06 13 03 melnā ogle AN 06 13 04* atkritumi, kas radušies azbesta apstrādē AB 06 13 05* sodrēji AB 06 13 99 citur neminēti atkritumi AN 7 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES ORGANISKĀS ĶĪMIJAS PROCESOS 07 01 atkritumi, kas radušies galveno organisko ķīmisko vielu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 07 01 01* ūdeni saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi [uz ūdens bāzes] AB 07 01 03* halogenēti organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 01 04* citi organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 01 07* halogenēti kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 01 08* citi kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 01 09* halogenētas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 01 10* citas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 01 11* notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas satur bīstamas vielas SB 07 01 12 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas nav minētas 07 01 11. pozīcijā SN 07 01 99 citur neminēti atkritumi AN 07 02 atkritumi, kas radušies plastmasu, sintētiskā kaučuka un ķīmisko šķiedru ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 07 02 01* ūdeni saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi [uz ūdens bāzes] AB 07 02 03* halogenēti organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 02 04* citi organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 02 07* halogenēti kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 02 08* citi kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 02 09* halogenētas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 02 10* citas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 02 11* notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas satur bīstamas vielas SB 07 02 12 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas nav minētas 07 02 11. pozīcijā SN 07 02 13 plastmasas atkritumi AN 07 02 14* tādu piedevu atkritumi, kas satur bīstamas vielas SB 07 02 15 tādu piedevu atkritumi, kas nav minēti 07 02 14. pozīcijā SN 07 02 16* atkritumi, kas satur bīstamus silikonus SB 07 02 17 atkritumi, kas satur silikonus un kas nav minēti 07 02 16. pozīcijā SN 07 02 99 citur neminēti atkritumi AN 07 03 atkritumi, kas radušies organisko krāsvielu un pigmentu (izņemot 06 11. pozīcijā minētos) ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 07 03 01* ūdeni saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi [uz ūdens bāzes] AB 07 03 03* halogenēti organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 03 04* citi organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 03 07* halogenēti kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 03 08* citi kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 03 09* halogenētas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 03 10* citas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 03 11* notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas satur bīstamas vielas SB 07 03 12 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas nav minētas 07 03 11. pozīcijā SN 07 03 99 citur neminēti atkritumi AN 07 04 atkritumi, kas radušies organisko augu aizsardzības līdzekļu (izņemot 02 01 08. un 02 01 09. pozīcijā norādītos), koksnes konservantu (izņemot 03 02 pozīcijā norādītos) un citu biocīdu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 07 04 01* ūdeni saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi [uz ūdens bāzes] AB 07 04 03* halogenēti organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 04 04* citi organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 04 07* halogenēti kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 04 08* citi kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 04 09* halogenētas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 04 10* citas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 04 11* notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas satur bīstamas vielas SB 07 04 12 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas nav minētas 07 04 11. pozīcijā SN 07 04 13* cietie atkritumi, kas satur bīstamas vielas SB 07 04 99 citur neminēti atkritumi AN 07 05 atkritumi, kas radušies farmaceitisko līdzekļu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 07 05 01* ūdeni saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi [uz ūdens bāzes] AB 07 05 03* halogenēti organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 05 04* citi organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 05 07* halogenēti kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 05 08* citi kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 05 09* halogenētas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 05 10* citas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 05 11* notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas satur bīstamas vielas SB 07 05 12 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas nav minētas 07 05 11. pozīcijā SN 07 05 13* cietie atkritumi, kas satur bīstamas vielas SB 07 05 14 cietie atkritumi, kas nav minēti 07 05 13. pozīcijā SN 07 05 99 citur neminēti atkritumi AN 07 06 atkritumi, kas radušies taukvielu, smērvielu, ziepju, mazgāšanas līdzekļu, dezinfekcijas līdzekļu un kosmētisko līdzekļu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 07 06 01* ūdeni saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi [uz ūdens bāzes] AB 07 06 03* halogenēti organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 06 04* citi organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 06 07* halogenēti kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 06 08* citi kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 06 09* halogenētas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 06 10* citas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 06 11* notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas satur bīstamas vielas SB 07 06 12 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas nav minētas 07 06 11. pozīcijā SN 07 06 99 citur neminēti atkritumi AN 07 07 atkritumi, kas radušies tīru ķīmisko vielu un ķīmisko produktu, kas nav minēti citur, ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 07 07 01* ūdeni saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi [uz ūdens bāzes] AB 07 07 03* halogenēti organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 07 04* citi organiskie šķīdinātāji, tos saturoši mazgāšanas šķidrumi un izejas atsārmi AB 07 07 07* halogenēti kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 07 08* citi kuba atlikumi un reakciju atlikumi AB 07 07 09* halogenētas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 07 10* citas nogulsnes uz filtra un izlietotie absorbenti AB 07 07 11* notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas satur bīstamas vielas SB 07 07 12 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas nav minētas 07 07 11. pozīcijā SN 07 07 99 citur neminēti atkritumi AN 8 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES PĀRKLĀŠANAS LĪDZEKĻU (KRĀSU, LAKU UN STIKLVEIDA EMALJAS), ADHEZĪVU, HERMĒTIĶU UN TIPOGRĀFIJAS KRĀSU RAŽOŠANĀ, SAGATAVOŠANĀ, PIEGĀDĒ UN IZMANTOŠANĀ 08 01 atkritumi, kas radušies krāsu un laku ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā un noņemšanā 08 01 11* krāsu un laku atkritumi, kas satur organiskos šķīdinātājus vai citas bīstamas vielas SB 08 01 12 krāsu un laku atkritumi, kas nav minēti 08 01 11. pozīcijā SN 08 01 13* krāsu vai laku nogulsnes, kas satur organiskos šķīdinātājus vai citas bīstamas vielas SB 08 01 14 krāsu un laku nogulsnes, kas nav minētas 08 01 13. pozīcijā SN 08 01 15* ūdens nogulsnes, kas satur krāsas vai lakas, kuras satur organiskos šķīdinātājus vai citas bīstamas vielas SB 08 01 16 ūdens nogulsnes, kas satur krāsas vai lakas, kuras nav minētas 08 01 15. pozīcijā SN 08 01 17* krāsu vai laku noņemšanā radušies atkritumi, kas satur organiskos šķīdinātājus vai citas bīstamas vielas SB 08 01 18 krāsu vai laku noņemšanā radušies atkritumi, kas nav minēti 08 01 17. pozīcijā SN 08 01 19* ūdens suspensijas, kas satur krāsas vai lakas, kuras satur organiskos šķīdinātājus vai citas bīstamas vielas SB 08 01 20 ūdens suspensijas, kas satur krāsas vai lakas, kuras nav minētas 08 01 19. pozīcijā SN 08 01 21* krāsu vai laku noņemšanas līdzekļu atkritumi AB 08 01 99 citur neminēti atkritumi AN 08 02 atkritumi, kas radušies citu pārklāšanas līdzekļu (ieskaitot keramisko materiālu) ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 08 02 01 pulverveida pārklāšanas līdzekļu atkritumi AN 08 02 02 ūdens nogulsnes, kas satur keramiskos materiālus AN 08 02 03 ūdens suspensijas, kas satur keramiskos materiālus AN 08 02 99 citur neminēti atkritumi AN 08 03 atkritumi, kas radušies tipogrāfijas krāsu ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 08 03 07 ūdens nogulsnes, kas satur tipogrāfijas krāsu AN 08 03 08 ūdeni saturoši šķidrie atkritumi, kas satur tipogrāfijas krāsu [tipogrāfijas krāsu saturoši šķidrie atkritumi uz ūdens bāzes] AN 08 03 12* tipogrāfijas krāsas atkritumi, kas satur bīstamas vielas SB 08 03 13 tipogrāfijas krāsas atkritumi, kas nav minēti 08 03 12. pozīcijā SN 08 03 14* tipogrāfijas krāsas nogulsnes, kas satur bīstamas vielas SB 08 03 15 tipogrāfijas krāsas nogulsnes, kas nav minētas 08 03 14. pozīcijā SN 08 03 16* kodināšanas šķīdumu atkritumi AB 08 03 17* drukas toneru atkritumi, kas satur bīstamas vielas SB 08 03 18 drukas toneru atkritumi, kas nav minēti 08 03 17. pozīcijā SN 08 03 19* disperģēta eļļa AB 08 03 99 citur neminēti atkritumi AN 08 04 atkritumi, kas radušies adhezīvu un hermētiķu (ieskaitot hidroizolācijas līdzekļus) ražošanā, sagatavošanā, piegādē un izmantošanā 08 04 09* adhezīvu un hermētiķu atkritumi, kuri satur organiskos šķīdinātājus vai citas bīstamas vielas SB 08 04 10 adhezīvu un hermētiķu atkritumi, kas nav minēti 08 04 09. pozīcijā SN 08 04 11* adhezīvu un hermētiķu nogulsnes, kas satur organiskos šķīdinātājus vai citas bīstamas vielas SB 08 04 12 adhezīvu un hermētiķu nogulsnes, kas nav minētas 08 04 11. pozīcijā SN 08 04 13* ūdens nogulsnes, kas satur adhezīvus vai hermētiķus, kuri satur organiskos šķīdinātājus vai citas bīstamas vielas SB 08 04 14 ūdens nogulsnes, kas satur adhezīvus un hermētiķus, kuri nav minēti 08 04 13. pozīcijā SN 08 04 15* ūdeni saturoši šķidrie atkritumi, kas satur adhezīvus vai hermētiķus, kuri satur organiskos šķīdinātājus vai citas bīstamas vielas SB 08 04 16 ūdeni saturoši šķidrie atkritumi, kas satur adhezīvus un hermētiķus, kuri nav minēti 08 04 15. pozīcijā SN 08 04 17* kolofonija eļļa AB 08 04 99 citur neminēti atkritumi AN 08 05 atkritumi, kas nav minēti 08. nodaļā 08 05 01* izocianātu atkritumi AB 9 FOTORŪPNIECĪBAS ATKRITUMI 09 01 fotorūpniecības procesu atkritumi 09 01 01* attīstīšanas un aktivatoru šķīdumi uz ūdens bāzes AB 09 01 02* ofseta plašu attīstīšanas šķīdumi uz ūdens bāzes AB 09 01 03* attīstīšanas šķīdumi uz šķīdinātāju bāzes AB 09 01 04* fiksēšanas šķīdumi AB 09 01 05* balināšanas šķīdumi un fiksāžu balināšanas šķīdumi AB 09 01 06* sudrabu saturoši atkritumi, kas rodas fotogrāfijas atkritumu vietējā apstrādē AB B 09 01 07 fotofilmas un fotopapīrs, kas satur sudrabu vai sudraba savienojumus AN 09 01 08 fotofilmas un fotopapīrs, kas nesatur sudrabu vai sudraba savienojumus AN 09 01 10 vienreizlietojamie fotoaparāti bez baterijām AN 09 01 11* vienreizlietojamie fotoaparāti ar baterijām, kas iekļautas 16 06 01., 16 06 02. vai 16 06 03. pozīcijā SB B 09 01 12 vienreizlietojamie fotoaparāti ar baterijām, kas nav minētas 09 01 11. pozīcijā SN 09 01 13* sudraba vietējā reģenerācijā radušies ūdeni saturoši šķidrie atkritumi, kas nav minēti 09 01 06. pozīcijā AB 09 01 99 citur neminēti atkritumi AN 10 ATKRITUMI, KAS RADUŠIES TERMISKOS PROCESOS 10 01 atkritumi, kas radušies spēkstacijās un citās termocentrālēs (izņemot 19. nodaļā minētos) 10 01 01 smagie pelni, izdedži un sodrēji (izņemot 10 01 04. pozīcijā minētos sodrējus) AN 10 01 02 akmeņogļu vieglie pelni AN 10 01 03 kūdras un neapstrādātas koksnes vieglie pelni AN 10 01 04* naftas produktu vieglie pelni un sodrēji AB 10 01 05 kalciju saturoši cietie atkritumi, kuri radušies dūmvadu gāzu [dūmgāzu] desulfurizācijā AN 10 01 07 duļķveidīgi kalciju saturoši atkritumi, kuri radušies dūmvadu gāzu [dūmgāzu] desulfurizācijā AN 10 01 09* sērskābe AB 10 01 13* par degvielu izmantotu emulģētu ogļūdeņražu vieglie pelni AB 10 01 14* līdzsadedzināšanas iekārtās radušies smagie pelni, izdedži un sodrēji, kas satur bīstamas vielas SB 10 01 15 līdzsadedzināšanas iekārtās radušies smagie pelni, izdedži un sodrēji, kas nav minēti 10 01 14. pozīcijā SN 10 01 16* līdzsadedzināšanas iekārtās radušies vieglie pelni, kas satur bīstamas vielas SB 10 01 17 līdzsadedzināšanas iekārtās radušies vieglie pelni, kas nav minēti 10 01 16. pozīcijā SN 10 01 18* gāzu attīrīšanā radušies atkritumi, kas satur bīstamas vielas SB 10 01 19 gāzu attīrīšanā radušies atkritumi, kas nav minēti 10 01 05., 10 01 07. un 10 01 18. pozīcijā SN 10 01 20* notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas satur bīstamas vielas SB 10 01 21 notekūdeņu vietējās attīrīšanas iekārtu dūņas, kas nav