KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem 2010. gadā /* COM/2011/0428 galīgā redakcija */





Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem 2010. gadā VISPāRīGAS ZIņAS PAR GADA ZIņOJUMU PAR PēTNIECīBAS UN TEHNOLOģIJU IZSTRāDES PASāKUMIEM Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju izstrādes darbībām ir sagatavots atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 190. pantam. Ziņojumā ir iekļauta arī informācija par pētniecisko darbību, ko veic atbilstīgi Euratom līgumam, lai gan formāli tā neatbilst šā ziņojuma tematam. PLAšāKS 2010. GADA KONTEKSTS Eiropadome 2010. gada jūnijā[1] apstiprināja stratēģiju “Eiropa 2020” kā ES darba kārtību izaugsmei un darbavietām nākamajiem desmit gadiem. Tā nosaka veidu, kā Eiropa var atgūties pēc krīzes, pievēršoties straujai, noturīgai un iekļaujošai izaugsmei. Stratēģiju papildina septiņas pamatiniciatīvas, lai paātrinātu progresu katrā prioritārajā jomā. Kā panākumu robežzīmes tika noteikti pieci galvenie mērķi. Viens no stratēģijas stūrakmeņiem ir vajadzība atbalstīt Eiropas izcilību pētniecībā un tās inovāciju spējas. Par galveno mērķi tika noteikta “apstākļu uzlabošana pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei, jo īpaši, lai palielinātu pētniecības un tehnoloģiju izstrādes intensitāti līdz 3 %”. Kaut arī pēdējo desmit gadu laikā Eiropas Savienība kopumā neguva būtiskus panākumus šā 3 % mērķa sasniegšanā[2], minētais mērķis visā ES pievērsa uzmanību vajadzībai, lai pētniecībā un tehnoloģiju izstrādē vairāk ieguldītu gan valsts, gan privātais sektors. Rezultātā reālie ieguldījumi pētniecībā un tehnoloģiju izstrādē ES 27 dalībvalstīs palielinājās[3]. Tomēr vispārējā pētniecības un tehnoloģiju izstrādes intensitāte Eiropā ir tikai 2 % ( Eurostat , 2009). Komisija 2010. gada oktobrī pieņēma paziņojumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīva “Inovācijas savienība””[4], kurā paredzēta stratēģiska un integrēta metode pētniecībai un jauninājumiem. Novembrī Padome[5] (un vēlāk 2011. gada februārī – Eiropadome) atbalstīja šo iniciatīvu, jo īpaši uzsverot nepieciešamību radīt Eiropā atbilstošus apstākļus pasaules mērogā konkurētspējīgai jauninājumu videi. Paziņojumā par ES budžeta pārskatīšanu[6] Komisija iepazīstināja ar savu viedokli par ES nākotnes budžeta arhitektūru un mērķi un izveidoja pamatu turpmākajam priekšlikumam par nākamo daudzgadu finanšu pamatprogrammu. Jautājumā par sekmīgu fiskālo konsolidāciju mērķis ir izstrādāt nākotnes budžetu, kas spētu palīdzēt nodrošināt Eiropas 2020. gada stratēģiju un balstītos uz tādiem pamatprincipiem kā atbalsts galvenajām politikas prioritātēm, ES pievienotā vērtība un virzība uz rezultātiem. Pētniecība un jauninājumi ir ekonomikas politikas centrā, nodrošina izaugsmi un darbavietas, tāpēc ir uzskatāmi par vienu no efektīvākajiem progresa virzītājspēkiem. Svarīgākais ir tas, ka Budžeta izvērtējums piedāvā izstrādāt Kopīgu stratēģisko pamatu visam turpmākajam ES pētniecības un jauninājumu finansējumam. Mērķis, kā turpmāk noteikts Zaļajā grāmatā, būtu izstrādāt saskanīgu instrumentu kopu, kas nodrošina vienlaidu finansējumu visā jauninājumu ķēdē – no pētniecības līdz tehnoloģiju izstrādei, demonstrējumiem un ieviešanai tirgū. INOVāCIJAS SAVIENīBA, TOSTARP EPT POLITIKAS SASNIEGUMI Ar Inovāciju savienības ideju Eiropa ir pieņēmusi stratēģisku un integrētu metodi jauninājumu jomā, kurā mērķi — palielināt konkurētspēju un risināt sabiedriskās problēmas — cits citu papildina un jauninājumu veicināšana nosaka politikas izstrādi un ieviešanu visās jomās. Galvenā īstenošanas iezīme ir Eiropas Inovācijas partnerības, kas apvieno visus jauninājumu cikla dalībniekus un integrē Eiropas pūliņus aktuālo sabiedrisko problēmu risināšanā, vienlaikus paātrinot arī jauno tehnoloģiju un produktu ieviešanu Eiropas tirgū. Inovācijas panākumu uzraudzība Izpildot Eiropadomes 2010. gada jūnija uzdevumu – izstrādāt jaunu rādītāju panākumu uzraudzībai jauninājumu jomā, augsta līmeņa speciālistu grupa, kurā piedalījās vadošie uzņēmējdarbības novatori un ekonomisti, izvērtēja iespējamo rādītāju pieejamību un kvalitāti, kā arī to tehnisko izmantojamību. Minētā speciālistu grupa ņēma vērā vajadzību nepieļaut dublēšanos ar mērķi par 3 % intensitāti pētniecībā un tehnoloģiju izstrādē, pievērsties rezultātiem un ietekmei un nodrošināt starptautiskas salīdzināšanas iespējas. Speciālistu grupas darba rezultātā un pēc apspriešanās ar dalībvalstīm Inovācijas savienībā tika piedāvāts rādītājs, kas balstīts uz strauji augošo inovatīvo uzņēmumu īpatsvaru ekonomikā, un tas ļauj risināt kritisko problēmu, kas ES ir jānovērš, ja tā vēlas panākt inovāciju līderus citur pasaulē. Pamatnosacījumu uzlabošana Viena no prioritārajām jomām Inovācijas savienībā ir uzņēmējdarbības vides būtiska uzlabošana, lai atvieglotu privātās investīcijas pētniecībā un jauninājumos. Šim nolūkam ir nepieciešams plaši ieviest daudzus būtiskus pamatnosacījumus, un Inovācijas savienībā un Eiropadomē tika uzsvērtas šādas prioritātes: standartizācijas jomā – Eiropas standartizācijas sistēmas reforma, lai tā kļūtu ātrāka un iedarbīgāka, nodrošinot savietojamus standartus, jo īpaši IKT nozarē; publiskā iepirkuma jomā – pašreizējo tiesību aktu piemērošanas uzlabošana un Mazo uzņēmumu inovatīvo pētījumu shēmas izveide, lai veicinātu inovatīvo produktu ieviešanu un izmantošanu; intelektuālā īpašuma jomā – Eiropas patenta pieņemšana un ES līmeņa zinību tirgus izveide, lai atvieglotu zināšanu izmantošanu[7]. Finansēšanas atvieglojumi inovatīviem uzņēmumiem Arī 2010. gadā piekļuve finansējumam bija galvenais šķērslis, kas kavēja Eiropas investīciju mērķa sasniegšanu pētniecības un jauninājumu jomā. Inovācijas savienības saistības, kas palīdzēs risināt šo situāciju, attiecas uz jaunas paaudzes ES līmeņa finanšu instrumentu izstrādi tirgus trūkumu novēršanai un privātā finansējuma piesaistes būtiska pieauguma nodrošināšanai pētniecības un jauninājumu jomā; tāda režīma izveidi, kas ļaus jebkurā dalībvalstī reģistrētiem riska kapitāla fondiem brīvi darboties un ieguldīt visā ES; palīdzību inovatīviem uzņēmumiem atrast piemērotus investorus visā ES; un valsts atbalsta sistēmas pārskatīšanu attiecībā uz pētniecību un tehnoloģiju izstrādi, kā arī jauninājumiem, lai noskaidrotu, kurus jauninājumu veidus ir iespējams pienācīgi atbalstīt. Jaunās paaudzes finanšu instrumenti būs balstīti uz pārsteidzošajiem panākumiem, ko gūst Riska dalīšanas finanšu mehānisms[8] (RSFF) Septītās pamatprogrammas un citu ES līmeņa shēmu ietvaros. Sabiedrisko problēmu risināšana: Eiropas inovācijas partnerības Eiropas inovācijas partnerību (EIP) jēdziens tika ieviests Inovācijas savienības ietvaros kopā ar priekšlikumu uzsākt izmēģinājuma EIP aktīvām un veselīgām vecumdienām. EIP mērķis ir mobilizēt un koordinēt visus atbilstošos līdzekļus piedāvājuma un pieprasījuma jomās. Viens būtisks aspekts ir sāpīgo jautājumu risināšana reglamentācijas un finanšu jomā un pašreizējo atbalsta pasākumu integrēšana, lai nodrošinātu, ka inovatīvie produkti un risinājumi ātri nonāk tirgū. Pēc tam, kad 2010. gada novembrī[9] atbalstu izteica Padome, Komisija uzsāka apspriešanos ar ieinteresētajām personām par izmēģinājuma EIP jomu un saturu un BUJ (bieži uzdoto jautājumu) dokumentā ieskicēja pārvaldības mehānismus un atlases kritērijus nākamajām EIP. Eiropadome apstiprināja izmēģinājuma partnerību 2011. gada 4. februārī. 3.5. Eiropas Pētniecības telpas (EPT) nodrošināšana 3.5.1. EPT pārvaldība Ļubļanas procesa[10] mērķis ir saskaņotā darbībā un balstoties uz piecām EPT partnerībām starp dalībvalstīm un ES pārvarēt trūkumus un neefektivitāti, ko Eiropas pētniecības sistēmā rada sadrumstalotība, saskanības un koordinācijas trūkums un traucēkļi zināšanai brīvai apritei. Inovācijas savienība paredzēja, ka Komisija 2012. gadā iesniegs priekšlikumu jaunam EPT satvaram. Šajā satvarā tiks apzināti un risināti galvenie sāpīgie jautājumi, kas traucē izstrādāt tādu pētniecības sistēmu, kura atbilstu ES mērķiem uz zināšanām balstītas ekonomikas jomā. Lai ieviestu šādu EPT sistēmu, Komisija analizēs, kā izmantot priekšrocības, ko sniedz Lisabonas līgumā nostiprinātais EPT juridiskais pamats. Cits būtisks posms vispārējā EPT pārvaldībā bija jauna mandāta apstiprināšana CREST , mainot tās nosaukumu uz Eiropas Pētniecības telpas komiteju[11] (ERAC) , lai labāk atspoguļotu EPT piešķirto nozīmīgumu [12]. 3.5.2. Pētnieki Cilvēkresursu un mobilitātes vadības grupa arī 2010. gadā veica aktīvu darbību Eiropas partnerības pētniekiem īstenošanā. Pamatojoties uz Valstu rīcības plāniem, daudzas valstis guva panākumus ceļā uz atvērtāku un vienotāku ES darba tirgu pētniekiem. Tika noslēgts līgums par šo darbību veikšanas uzraudzību, lai nākamajos trīs gados varētu sagatavot ikgadējus darbības ziņojumus. Citas svarīgas darbības ir pētnieku karjeras posmu sistēmas izstrāde, pētījums par iespējām atvieglot Eiropas mēroga pensiju fondu izveidi pētniekiem, pētījums par ES pētnieku mobilitātes jautājumiem un karjeras ceļiem (MORE) , kā arī EURAXESS paplašināšana, attiecinot to uz Indiju un Singapūru, lai izvērstu ES pētnieku sadarbību ārvalstīs. Skatoties nākotnē uz 2011. gadu, tiks veicināta salīdzināma pētnieku karjeras struktūra, turpināsies centieni atbalstīt Eiropas mēroga pensiju fondu un tiks izmēģināta ideja par pētnieka karti, lai izveidotu Eiropas līmeņa reģistrācijas un informācijas sistēmu. 3.5.3. Kopīgās plānošanas iniciatīva (JPI) Padomes 2009. gada decembra Secinājumi aizsāka izmēģinājuma JPI par neirodeģeneratīvām slimībām un atlasīja vēl trīs tematus, par kuriem Komisija pieņēma Komisijas ieteikumus: “Lauksaimniecība, pārtikas drošība un klimata pārmaiņas”, “Kultūras mantojums un globālās pārmaiņas” un “Veselīgs uzturs veselīgai dzīvei”. Padome izsludināja šīs trīs JPI iniciatīvas Padomes 2010. gada oktobra sesijā. Augsta līmeņa kopīgās plānošanas grupa apzināja otro vilni, ko veidoja sešas JPI , un tās Padome apstiprināja 2010. gada maijā: 1. “Ilgāks mūžs, labāka dzīve – demogrāfisko izmaiņu iespējas un problēmas”; 2. “Ar mikrobiem saistītās problēmas – jauns cilvēka veselības apdraudējums”; 3. “Veselīgas un produktīvas jūras un okeāni”; 4. “Ūdens problēmas mainīgā pasaulē”; 5. “Apvienot zināšanas par klimatu Eiropai”; 6. “Eiropas Pilsētas – globālas problēmas, vietēji risinājumi”. Padomes 2010. gada novembra secinājumos atzinīgi novērtēts pirmais divgadu ziņojumus par kopīgo plānošanu, tostarp Brīvprātīgās pamatnostādnes par pamatnosacījumiem, kur apskatīti panākumi un ieskicēta JPI procesa nākotne. 3.5.4. Pētniecības infrastruktūra Regula, kas izveidoja tiesisko regulējumu Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijiem (ERIC)[13] , tika izstrādāta, lai atvieglotu lielas pētniecības infrastruktūras izveidi un darbību, iesaistot vairākas Eiropas valstis. Taču ERIC regulas vienota un savlaicīga ieviešana daudzās dalībvalstīs joprojām ir problēma. Pirmais aicinājums izveidot ERIC tika iesniegts 2010. gada oktobrī; SHARE ERIC (Aptauja par veselību, novecošanu un pensionēšanos Eiropā) tika veikta 2011. gada martā[14]. Eiropas stratēģiskā foruma pētniecības infrastruktūrai (ESFRI) ceļa kartes ieviešana 2010. gadā guva būtiskus panākumus, jo īpaši pateicoties sagatavošanās posma projektiem, ko finansēja no Septītās pamatprogrammas Pētniecības infrastruktūras tematiskās sadaļas. 2010. gadā tika noslēgti desmit nolīgumi, un projektu izveides posms turpinās vai ir tuvu noslēgumam. Pildot inkubatora funkcijas, ESFRI guva panākumus jaunas infrastruktūras projektu uzsākšanā un kopīgas EPT metodes izstrādē, tomēr pašlaik ir jāpievēršas Eiropas līmeņa pētniecības infrastruktūras ilglaicīgākam noturīgumam. Izcilības standarti ir jāattiecina uz pašreizējās infrastruktūras izmantošanu, un tiem ir jāatvieglo visas Eiropas līmeņa pētniecības infrastruktūras novērtēšana un prioritāšu noteikšana. Tādējādi tika izveidota darba grupa, lai līdz 2011. gadam izstrādātu un piedāvātu šīs novērtēšanas un prioritāšu noteikšanas metodisko pamatu. 3.5.5. EPT ārējā dimensija Eiropas partnerība starptautiskai sadarbībai zinātnes un tehnikas jomā, kuras mērķis ir sekmēt lielāku saskanību starp ES un dalībvalstīm, arī 2010. gadā bija Savienības darbības pamatelements šajā jomā. Stratēģiskais forums starptautiskai sadarbībai zinātnes un tehnikas jomā (SFIC) nodrošināja šīs partnerības panākumus. Īpaša uzmanība tika veltīta “Indijas izmēģinājuma iniciatīvas” īstenošanai ar ūdeni un bioloģiskajiem resursiem saistīto problēmu jomā, lai 2011. gadā izstrādātu ES/dalībvalstu un Indijas pētniecības un inovācijas stratēģisko darba kārtību. SFIC arī apzināja citas kopīgas ES un dalībvalstu prioritātes, ierosinot koordinētas vai kopīgas iniciatīvas un veidojot papildu ģeogrāfiskās “izmēģinājuma iniciatīvas” ar Ķīnu un ASV. 3.5.6. Zināšanu nodošana ERAC darba grupa par zināšanu nodošanu atbalsta un uzrauga, kā tiek īstenota Padomes Rezolūcija par Komisijas ieteikumu un prakses kodeksu zināšanu nodošanas jautājumos[15]. Šī grupa atbalstīja savstarpējas mācības un 2010. gadā iesniedza pirmo ziņojumu, kurā apzināja uzsāktās iniciatīvas un paredzēja ieteikuma ieviešanu valstu līmenī. Darba grupa sekmīgi darbojās, izstrādājot norādījumus iesaistītajām personām jautājumā par zināšanu nodošanu un intelektuālā īpašuma pārvaldību attiecībā uz starptautisko sadarbību pētniecībā un rādītājiem. Turklāt Komisija uzsāka trīs gadus ilgu uzraudzības pētījumu par pasākumiem, ko dalībvalstis veic, pamatojoties uz ieteikumu, un šo pasākumu ietekmi. Lai iesaistītu ieinteresētās aprindas, Komisija 2010. gada novembrī organizēja trešo forumu iesaistītajām personām. 3.5.7. Universitāte s: modernizācijas darba kārtība 2010. gadā notika daudzi savstarpējo mācību pasākumi par pieciem tematiem, kas ietilpst modernizācijas darba kārtībā universitātēm [16], un to vispārējie rezultāti tika apspriesti Beļģijas prezidentūras konferencē “Nosacījumi izcilības nodrošināšanai universitātēs un citās pētniecības organizācijās”, kas notika oktobrī. 2011. gada martā notika ERAC seminārs, kurā apkopoja secinājumus un apsprieda rezultātu ieviešanu politikas procesā. Vienlaikus tika izveidota arī iesaistīto personu platforma, lai izstrādātu kopīgus principus ārēji konkurētspējīgam pētniecības finansējumam. Tās ziņojums tiek izmantots kā politikas diskusiju materiāls, piemēram, EPT sistēmas sagatavošanās darbam un turpinājuma pasākumiem attiecībā uz Paziņojumu par augstākās izglītības modernizācijas darba kārtību. SEPTīTā PAMATPROGRAMMA 2010. gada darba programmu īstenošana 2010. gadā noslēdzās 63 uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, un to kopīgais indikatīvais budžets bija 3,9 miljardi euro. Pavisam 12 397 priekšlikumus atzina par piemērotiem, un no tiem 2582 izraudzījās finansēšanai[17], tādējādi sekmju koeficients bija 21 % no visiem priekšlikumiem. Visos piemērotajos priekšlikumos piedalījās pavisam 57 315 pretendenti, un šo projektu kopējās izmaksas bija 23,3 miljardi euro, bet kopējais pieprasītais ES ieguldījums sasniedza 17,8 miljardus euro. Finansēšanai izraudzītajos priekšlikumos piedalījās pavisam 13 710 pretendenti, un šo projektu kopējās izmaksas bija 5,2 miljardi euro, bet kopējais pieprasītais ES ieguldījums sasniedza 3,8 miljardus euro. Rēķinot pēc pretendentu skaita, vispārējais sekmju koeficients bija 24 %. 2011. gada darba programmas 2011. gada darba programmas tika apstiprinātas 2010. gada 19. jūlijā, un tās ietvēra uzaicinājumus par gandrīz 6,4 miljardiem euro ES ieguldījuma pētniecībā un jauninājumos. Tās bija pirmās Septītās pamatprogrammas darba programmas pēc stratēģijas “Eiropa 2020” publicēšanas. Minēto darba programmu raksturīgās iezīmes bija šādas: - augstākā prioritāte piešķirta mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). MVU saņems gandrīz 800 miljonu euro, un vairākās jomās pirmo reizi tika ieviesti iezīmēti budžeta līdzekļi; - veselības aizsardzībā trešdaļa kopējā 2011. gada budžeta tiks tērēta pētnieku patstāvīgi veiktiem klīniskiem izmēģinājumiem, lai ātrāk ieviestu tirgū jaunas zāles; - apmēram 1,1 miljarda euro IKT finansējums palīdzēs īstenot Digitalizācijas programmu Eiropai, risinot tādas problēmas kā novecojošā sabiedrība un ekonomika ar zemāku oglekļa dioksīda emisiju līmeni, pievēršoties nākamās paaudzes tīkla un pakalpojumu infrastruktūrai, robotikas sistēmām, elektroniskām un fotoniskām komponentēm, digitālā satura tehnoloģijām un nākotnes internetam; - uzaicinājums par tematu “Okeāns rītdien: pētniecisko spēku apvienošana, lai risinātu problēmas okeāna pārvaldībā” attiecas uz vairākiem tematiem; - pēc 2010. gada ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona (LAC) augstākā līmeņa sanāksmes[18] īpaša uzmanība tika veltīta LAC reģiona pētniecisko struktūru līdzdalībai; - vairāk nekā 1,3 miljardi euro tika rezervēti vislabākajiem radošajiem zinātniekiem, ko atlasīja Eiropas Pētniecības padome; - gandrīz 750 miljoni euro tika piešķirti pētnieku mācībām un karjeras izaugsmei, tostarp pārrobežu un starpnozaru mobilitātei, ar Marijas Kirī vārdā nosauktu darbību starpniecību. Saistītās iniciatīvas Attiecībā uz 185. panta iniciatīvām rezultāti, ko deva Interaktīvās automatizētās dzīves vides (AAL) kopīgās programmas starpnovērtējums, apliecināja tās panākumus 23 partnervalstu apvienošanā kopīgam mērķim finansēt inovatīvus projektus, kas balstīti uz IKT tehnoloģijām, lai atbalstītu gados vecākus cilvēkus un rūpniecību Eiropā. 2010. gadā AAL izsludināja trešo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus ar kopējo budžetu 55 miljonu euro apmērā, un no tiem 23 miljoni euro bija ES ieguldījums. Arī “Eurostars” 2010. gadā sekmīgi piesaistīja Eiropas pētniecības un tehnoloģiju izstrādes MVU, jo piektais uzaicinājums liecināja par pretendentu skaita 10 % pieaugumu. Šajā gadā tika veikts arī “Eurostars” starpposma novērtējums. Tika secināts, ka “Eurostars” programmai ir laba pievienotā vērtība attiecībā uz MVU, kas Eiropā nodarbojas ar pētniecību un tehnoloģiju izstrādi, tomēr ir iespējas arī turpmākiem uzlabojumiem. ES ieguldīja 48 miljonus euro Eiropas metroloģijas pētniecības programmas (EMRP) iniciatīvā, kas attiecās uz Eiropā veikto pētniecību metroloģijas jomā. Trešajā īstenošanas gadā EMRP pašlaik aptver 44 % visa EPT pētnieciskā darba šajā jomā. Eiropas Parlaments un Padome pieņēma lēmumu par Kopīgo Baltijas jūras pētniecības programmu (BONUS) [19]. Privātiem uzņēmumiem finanšu atbalsts pētniecībai un jauninājumiem tiek sniegts ar Riska dalīšanas finanšu mehānisma (RSFF) palīdzību. Līdz 2010. gada beigām RSFF aizdevumu apjoms sasniedza 6,305 miljardus euro, un to piešķīra 67 projektiem. Vidējā termiņā (līdz 2010. gada beigām) un ar pozitīvu starpposma novērtējumu[20] RSFF krietni apsteidz plānoto īstenošanas grafiku, un pieprasījuma līmenis pārsniedz sākotnēji cerēto. RSFF piesaistīto ieguldījumu vērtība vairāk nekā 32 reizes pārsniedz ES budžeta ieguldījumu. Absolūtos skaitļos tas nozīmē, ka neatkarīgi no finanšu un ekonomikas krīzes 500 miljonu euro ES budžeta līdzekļu radīja 16 miljardu euro vērtas investīcijas laika posmā no 2007. līdz 2010. gadam. 2010. gadā vairākus būtiskus starpposma rezultātus sasniedza ITER [21], proti, kopuzņēmumā “Fusion for Energy”[22]. Pēc 2010. gada jūlija ITER padomes vienošanās par bāzes datiem attiecībā uz projekta jomu, grafiku un izmaksām Euratom ir sadarbojies ar visiem pārējiem ITER dalībniekiem jautājumā par turpmākajiem pasākumiem pārvaldes uzlabošanā, izmaksu ierobežošanā un atbilstošā riska mazināšanā. Šis darbs turpināsies 2011. gadā. Aktualitātes Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējums Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējumu veica desmit neatkarīgu ekspertu grupa, kas izvērtēja šīs programmas struktūru, īstenošanas gaitu un pirmos panākumus. Viņu darbs bija balstīts uz vispusīgiem pētījumiem un ziņojumiem, kā arī tika izmantotas intervijas ar iesaistītajām personām un Komisijas darbiniekiem. Turklāt 2010. gada vasarā šī ekspertu grupa organizēja plašu un atklātu apspriešanos ar iesaistītajām personām tiešsaistē. Eksperti iesniedza galīgo ziņojumu 2010. gada 15. novembrī[23], un galvenais secinājums ir tāds, ka Septītā pamatprogramma noris saskaņā ar plānu un nepārprotami sniedz būtisku atbalstu Eiropas zinātnei un EPT. Ziņojumā uzsvērts, ka Septītā pamatprogramma līdz šim ir devusi ļoti pozitīvus rezultātus, tomēr saglabājas arī lielas problēmas. Tās ir sīkāk izklāstītas desmit ieteikumos, aptverot tādus jautājumus kā vajadzība pēc pētnieciskās bāzes ciešākas integrācijas un vienlaikus – pēc skaidrāka nodalījuma starp ES un valstu līmeņiem; finansējuma saglabāšana pašreizējā līmenī; būtisks pavērsiens programmas vienkāršošanas virzienā; moratorija izvērtēšana attiecībā uz jauniem pētnieciskiem instrumentiem; un kardināla stratēģijas pārskatīšana starptautiskajā pētnieku sadarbībā. Komisijas oficiālā atbilde[24] tika pieņemta 2011. gada 9. februārī. Šā paziņojuma struktūra aptver katru no desmit ieteikumiem, ko sniedza ekspertu grupa. Tajā ir sniegta sīka informācija par veiktajiem vai piedāvātajiem pasākumiem un vēlamajiem darbības virzieniem. Dažos gadījumos atbilde norāda uz robežām, ciktāl Komisija var darboties viena pati, un tā aicina citas iestādes un dalībvalstis sniegt atbalstu, lai izstrādātu kopīgas metodes. Atbildē arī ir apstiprināti ekspertu grupas secinājumi jautājumā par nākamo finansēšanas programmu mērķiem un īstenošanu. Tajā uzsvērts, ka šim nolūkam vajadzēs atbalstīt stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu un arī mērķus, kas noteikti Inovācijas savienībai un saistītajām pamatiniciatīvām. Vienkāršošana 2010. gads bija pagrieziena punkts, meklējot līdzsvaru starp vienkāršošanu un bažām par garantijām. Neraugoties uz jau sasniegtajiem būtiskajiem panākumiem, iesaistīto personu atsauksmes joprojām liecina par noteiktām bažām, ko rada pamatprogrammu noteikumu sarežģītība un administratīvais slogs. Iesaistītās personas, tāpat kā ES iestādes, atzina, ka ir nepieciešams papildu darbs, lai struktūra, pārvalde, procedūras un rīki kļūtu vēl vienkāršāki un efektīvāki. Komisija veica rūpīgu analīzi par pētniecisko programmu vispusīgas vienkāršošanas iespējām. Rezultāti tika publiskoti 2010. gada 29. aprīļa Paziņojumā par pētniecības pamatprogrammu īstenošanas vienkāršošanu[25]. Tāpat vienkāršošanas uzdevums tika pienācīgi izskatīts arī priekšlikumā par grozījumiem Finanšu regulā[26]. Daudzi Komisijas ierosinātie pasākumi guva vispārēju atbalstu, un 2010. gada pēdējā ceturksnī vienkāršošanas darbības attiecās uz tādu īstermiņa pasākumu definēšanu, kurus iespējams īstenot jau Septītajā pamatprogrammā. Rezultātā Komisija iesniedza Septītās pamatprogrammas vienkāršošanas paketi, kas tika pieņemta 2011. gada 24. janvārī[27]. Pašlaik turpinās intensīvs darbs, lai veiktu nopietnākas izmaiņas saistībā ar nākamo pētniecības un jauninājumu programmu sagatavošanu. Kopīgo tehnoloģiju iniciatīvu darbība Pašreizējās piecas Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas (KTI) ir balstītas uz LESD 187. pantu (bijušais EK līguma 171. pants). KTI tika ieviestas Septītajā pamatprogrammā kā jauns mehānisms pētījumu veikšanai ES līmenī. Kopuzņēmums “Novatorisku zāļu ierosme” (IMI) ir partnerība starp Komisiju un EFPIA , jumta organizāciju, ko veido uz Eiropas pētniecību balstītie farmācijas nozares uzņēmumi, lai uzlabotu pilsoņu veselību, risinot pirmskonkurences posma grūtības zāļu izstrādē. No farmācijas nozares ir paredzams ieguldījums natūrā par kopējo summu 1 miljards euro un līdzvērtīgs finansējums — no ES budžeta. 2010. gadā pirmoreiz pilnvērtīgi sāka darboties IMI izpildbirojs. Pirmais IMI starpposma novērtējums notika līdz 2010. gada beigām. Eksperti sniedza kopumā pozitīvu novērtējumu IMI kā pasaules lielākajai publiskā un privātā sektora partnerībai veselības aizsardzības pētījumos. Ieteikumi ir vērsti uz IMI darbības tālāku nostiprināšanu. 2010. gadā kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH) tika konsolidēts, piešķirot tam autonomiju. 2010. gadā tika sagatavots arī grozījums Padomes regulā. Šajā grozījumā ir ņemts vērā apstāklis, ka Pētniecības grupa ir kļuvusi par FCH trešo locekli un piedāvā to, lai projektos piedalošos pētniecības organizāciju ieguldījums natūrā arī tiktu uzskatīts par “atbilstīgu” tādā pašā mērā kā nozares uzņēmumu ieguldījums. Pašlaik notiek pirmais FCH starpposma novērtējums. Galīgais ziņojums ir paredzēts 2011. gada pavasarī. Pēc autonomijas iegūšanas 2009. gadā kopuzņēmums “Clean Sky” ( aeronautika un gaisa transports) 2010. gadā darbojās stabili. Gada laikā tika izsludināti un izvērtēti pieci uzaicinājumi. Paralēli tam, “Clean sky” sekmīgi pārvaldīja arī septiņus dotācijas nolīgumus dalībniekiem (privileģētiem saņēmējiem), un tie veidoja 75 % “Clean sky” pētnieciskās darbības. 2010. gadā notika “Clean sky” starpposma novērtējums. Vērtējums bija kopumā pozitīvs, tomēr tajā bija iekļauts saraksts ar vairāk nekā 40 ieteikumiem dažādos līmeņos. Paredzams, ka 2011. gadā tiks izplatīts Komisijas paziņojums, kas sniegs atbildes uz IMI , FCH un “Clean sky” termiņa vidusposma novērtējuma ziņojumiem. Kopuzņēmums ARTEMIS , kas darbojas iegulto datorsistēmu jomā, 2010. gadā izsludināja trešo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Kopumā 2010. gadā pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumi ļāva uzsākt desmit jaunus projektus, kuru izmaksas bija 167,5 miljoni euro. 50,5 % projekta izmaksu sedz tā dalībnieki, 32,8 % – ARTEMIS dalībvalstis un 16,7 % – kopuzņēmums. Tādējādi Savienības fondi radīja sviras efektu attiecībā 1:6. Kopuzņēmumam ENIAC , kas izveidots darbībām nanoelektronikas tehnoloģiju jomā līdz 2020. gadam, 2010. gadā tika piešķirta autonomija, un šajā gadā tas izsludināja arī trešo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Kopumā 2010. gadā pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumi ļāva uzsākt desmit jaunus projektus, kuru izmaksas bija 201 miljons euro. 56,5 % projekta izmaksu sedz tā dalībnieki, 26,8 % – ENIAC dalībvalstis un 16,7 % – kopuzņēmums. Tādējādi Savienības fondi radīja sviras efektu attiecībā 1:6. Komisijas ziņojums par ARTEMIS un ENIAC pirmo starpposma novērtējumu tika pieņemts 2010. gada 16. decembrī[28]. PERSPEKTīVAS 2011. GADAM Ar Zaļo grāmatu “No problēmām uz iespējām: virzība uz vienotu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovāciju finansējumam”[29] Komisija uzsāka plašas Eiropas mēroga publiskas diskusijas, lai piesaistītu idejas par daudziem svarīgiem jautājumiem, kas var palīdzēt izstrādāt kopīgu stratēģisku pamatu un noteikt prioritātes nākamajām ES pētniecības un jauninājumu finansēšanas programmām laika posmā pēc 2013. gada. Šajās diskusijās tiek apspriesti vairāki jautājumi, piemēram, kā mērķtiecīgi novirzīt finansējumu pašreizējo problēmu risināšanai un kā iedarbīgāk atbalstīt Eiropas uzņēmumu inovatīvos risinājumus, vienlaikus nostiprinot Eiropas zinātnisko bāzi un EPT. Rezultāti tiks publiskoti un apspriesti iesaistīto personu aprindās. Savienības nākamās pētniecības un jauninājumu finansēšanas programmas būs iekļautas Komisijas priekšlikumos nākamajai Daudzgadu finanšu pamatprogrammai, kuru paredzēts iesniegt 2011. gada jūnijā. Attiecībā uz Kopīgo stratēģisko pamatprogrammu paredzams, ka Komisija apstiprinās tiesību aktu priekšlikumus līdz 2011. gada beigām. PLAšāKAS INFORMāCIJAS AVOTI Publiski pieejamā papildu informācija ir šāda: - Pamatprogrammas un tās īpašo programmu gada uzraudzības ziņojumi[30]; - piecgadu novērtējuma ziņojumi[31]; - regulārie ziņojumi par zinātnes, tehnoloģijas un konkurences būtiskākajiem rādītājiem[32]; - statistikas dati par zinātni un tehnoloģiju Eiropā (Eurostat) [33]; - pētījumi un analīzes, ko publicē saistībā ar Eiropas Savienības pētniecības pasākumiem un politiku[34]; - Pētniecības ģenerāldirektorāta ikgadējie darbības pārskati[35]; - praktiski norādījumi par ES finansējuma iespējām pētniecībai un inovācijām[36] Lielāko daļu šo dokumentu var iegūt vai pasūtīt šādās tīmekļa vietnēs: - CORDIS vietne: http://cordis.europa.eu; - pētniecībai veltīta Komisijas vietne: http://ec.europa.eu/research; - EPT tīmekļa vietne: http://ec.europa.eu/research/era; - ieguldījumu Eiropas pētījumos tīmekļa vietne: http://ec.europa.eu/invest-in-research; - ERAWATCH tīmekļa vietne: http://cordis.europa.eu/erawatch. [1] http://ec.europa.eu/europe2020/index_en.htm. [2] Eiropadome 2002. gadā izvirzīja mērķi palielināt pētniecības un tehnoloģiju izstrādes intensitāti ES, lai 2010. gadā tā tuvotos 3 % robežai. [3] Laikā no 2000. līdz 2009. gadam ES 27 dalībvalstīs palielinājums bija 25 %. [4] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm. [5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf. [6] http://ec.europa.eu/budget/reform/index_en.htm. [7] Padome 2011. gada 10. martā atļāva uzsākt atvieglotu ES dalībvalstu sadarbību, lai izstrādātu vienotas patenttiesības. [8] http://ec.europa.eu/invest-in-research/funding/funding02_en.htm. [9] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf. [10] COM(2008) 9076. [11] ERAC ir stratēģiski politiska konsultatīva struktūra Padomei un Komisijai pētniecības un tehnoloģiju izstrādes jomā. [12] Padomes 2010. gada 26. maija rezolūcija (3016). [13] Padomes Regula Nr. 723/2009 (2009. gada 25. jūnijs). [14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0020:0031:EN:PDF. [15] COM(2008) 1329. [16] Tostarp: institucionālā reforma, pētniecības projektu izmaksas, pasaules klases izcilība, darbā pieņemšana un jauno pētnieku karjera. [17] Atlases procesā pārvarēja visus novērtēšanas sliekšņus un iekļāva galvenajā sarakstā. [18] Madride, 2010. gada 18.–19. maijs. [19] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/art169/docs/art-185-bonus_en.pdf. [20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm. [21] http://www.iter.org [22] http://fusionforenergy.europa.eu/. [23] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm. [24] COM(2011) 52 galīgā redakcija. [25] COM(2010) 187. [26] COM(2010) 815. [27] COM(2011) 174. [28] COM(2010) 752. [29] http://ec.europa.eu/research/csfri/index_en.cfm. [30] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring. [31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment. [32] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm. [33] http://ec.europa.eu/eurostat. [34] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm. [35] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm. [36] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html .