KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek īstenota 2008. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2186/93 /* COM/2015/090 final */





1. Ievads Ar Regulu (EK) Nr. 177/2008[1] (turpmāk “UR regula”) tiek izveidota kopēja sistēma uzņēmumu reģistriem statistikas vajadzībām. Regula stājās spēkā 2008. gada 25. martā un atcēla Regulu (EEK) Nr. 2186/93[2] (turpmāk “atceltā UR regula”). UR regulas mērķis ir šāds: · augstas kvalitātes un saskaņoti statistikas uzņēmumu reģistri dalībvalstīs; · labāka statistika par globalizāciju. Šiem nolūkiem UR regulā noteikts, ka dalībvalstis: · veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu uzņēmumu reģistru kvalitāti; · nosūta Eurostat datus par starptautiskām uzņēmumu grupām un tajās ietilpstošajām vienībām. Ar statistikas uzņēmumu reģistru ilgtermiņa kvalitātes uzlabojumiem paredzēts samazināt uzņēmējdarbības statistikas sagatavošanas izmaksas un respondentu administratīvo slogu. Tomēr, lai nodrošinātu kvalitātes un saskaņotības līmeņus, kas ir nepieciešami, lai panāktu gaidītos ieguvumus, īstermiņā un vidējā termiņā UR regulas īstenošana nozīmē, ka valstu statistikas iestādēm rodas zināmas sākotnējās izmaksas un nedaudz pieaug administratīvais slogs. Saskaņā ar UR regulas 6. pantu Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par regulas īstenošanu, “īpašu uzmanību pievēršot statistikas sistēmas izmaksām, uzņēmumu apgrūtinājumam un ieguvumiem”. Šajā ziņojumā aplūkoti UR regulas īstenošanas svarīgākie aspekti, ņemot vērā pasākumus, ko veikusi Komisija (Eurostat), un UR regulas ietekmi uz · valstu statistikas iestāžu un Eurostat (statistikas sistēmas) izmaksām; · respondentu administratīvo slogu; · ieguvumiem saistībā ar statistikas uzņēmumu reģistru kvalitāti un labākiem globalizācijas aspektu mērījumiem. Ziņojuma tapšanas laiks ir saistīts ar patlaban notiekošo visaptverošas un racionalizētas pamatregulas sagatavošanu, ar ko integrē uzņēmējdarbības statistiku un attiecīgi plāno atcelt dažas regulas, tostarp UR regulu. 2. Īsumā par UR regulu Visas Eiropas Savienības (ES) dalībvalstis uztur uzņēmumu reģistrus statistikas vajadzībām. Ar UR regulu izveido kopēju sistēmu šiem reģistriem, nosakot vienotu pieeju, cita starpā, šādiem aspektiem: vienību definīcijas, aptvērums, atjaunināšana, raksturojumi un uzņēmumu reģistru kvalitāte. Analizējot šo jautājumu, jāņem vērā šādi aspekti: · uzņēmumu reģistri ir būtisks resurss, lai veiktu statistisko apsekojumu pienācīgu plānošanu, vadīšanu un koordinēšanu, jo, lai efektīvi izraudzītos izlases, ir nepieciešams atjaunināts uzņēmumu apsekojuma plāns; · uzņēmumu reģistru attīstība un standartizācija, tādējādi nodrošinot to kvalitāti, var palīdzēt būtiski uzlabot statistikas datu kvalitāti; · lai sagatavotu oficiālo uzņēmējdarbības un ekonomikas statistiku, kas ir saskanīga un salīdzināma gan starp valstīm, gan statistikas jomām, ir vajadzīga kopēja sistēma valstu statistikas uzņēmumu reģistru saskaņošanai; · uzņēmumu reģistru un to izmantošanas standartizācija ir obligāts datu integrācijas priekšnoteikums. Salīdzinājumā ar atcelto UR regulu jaunajā regulā paredzēti turpmāki noteikumi, konsolidējot kopējo sistēmu valstu reģistru saskaņošanai. Regula attiecas arī uz prasībām par papildu mainīgajiem lielumiem, īpaši uzņēmumu grupas līmenī, tādējādi atspoguļojot vienotā tirgus izveidi un notiekošo ekonomikas globalizāciju, kā arī dažādu nozaru darbību ciešāku integrāciju. Pateicoties UR regulai, varēja izveidot EuroGroups reģistru (EGR) kā lietderīgu statistikas instrumentu, kas paredzēts, lai sniegtu informāciju par visām kontroles attiecībām starptautiskās uzņēmumu grupās. EGR procesu veido sarežģīta dažādu datu kopu plūsma starp Eurostat un dalībvalstīm, iesaistot valstu statistikas iestādes, valstu centrālās bankas un arī Eiropas Centrālo banku. Turklāt ar UR regulu tika ieviesti noteikumi saistībā ar konfidenciālu datu apmaiņu par starptautiskām uzņēmumu grupām un to vienībām starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstu statistikas iestādēm, kā arī starp Komisiju (Eurostat) un centrālajām bankām. Ar UR regulu tiek paplašināts statistikas uzņēmumu reģistru aptvērums, lai, cik vien iespējams, aptvertu visus uzņēmumus, kuri darbojas valsts ekonomikā. Tāpēc ar UR regulu tiek ieviesta šādu NACE 2. red. sadaļu obligāta iekļaušana uzņēmumu reģistros: · A – Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zivsaimniecība · O – Valsts pārvalde un aizsardzība; obligātā sociālā apdrošināšana UR regulā ir izmantota statistikas vienību definīcija, kas iekļauta Padomes 1993. gada 15. marta Regulā (EEK) Nr. 696/93 par statistikas vienībām ražošanas sistēmas novērošanai un analīzei Kopienā[3] (turpmāk “statistikas vienību regula”). UR regulā uzskaitītas šādas statistikas vienības, kuras jāreģistrē uzņēmumu reģistros: juridiska vienība, vietējā vienība, uzņēmums, uzņēmumu grupa. Statistikas vienību regulas definīcijas nav pareizi īstenotas visās dalībvalstīs. Eurostat un valstu statistikas iestādes joprojām sadarbojas, lai sasniegtu mērķi par statistikas vienību saskaņotu īstenošanu. 3. Pasākumi, kuri atvieglo īstenošanu Lai nodrošinātu UR regulas īstenošanu, tika izstrādāts pasākumu kopums, kas paredzēts, lai palīdzētu dalībvalstīm šajā procesā. Īstenošanas atbalsta regulas Lai veicinātu UR regulas īstenošanu, tika pieņemtas šādas divas Komisijas regulas: (1) Komisijas 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 192/2009, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām, attiecībā uz konfidenciālu datu apmaiņu starp Komisiju (Eurostat) un dalībvalstīm[4]: ar to nosaka formātu, drošības un konfidencialitātes pasākumus un procedūru individuālo vienību datu nosūtīšanai Komisijai (Eurostat) un datu par starptautiskām uzņēmumu grupām nosūtīšanai attiecīgajām valstu iestādēm. Dati tiks nosūtīti, izmantojot elektroniskos rīkus, un Komisija (Eurostat) tos augšupielādēs, izmantojot vienoto datu ievades punktu. Komisija (Eurostat) un attiecīgās valstu iestādes saglabā šīs informācijas konfidencialitāti saskaņā ar valsts iestāžu norādījumiem drošā kontroles zonā ar ierobežotu piekļuvi; (2) Komisijas 2010. gada 26. novembra Regula (EK) Nr. 1097/2010, ar kuru attiecībā uz konfidenciālu datu apmaiņu starp Komisiju (Eurostat) un centrālajām bankām īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām[5]: ar to nosaka formātu, drošības un konfidencialitātes pasākumus un procedūru datu nosūtīšanai vienīgi statistikas vajadzībām starp Komisiju (Eurostat) un valstu centrālajām bankām un starp Komisiju un Eiropas Centrālo banku. Attiecīgajai valsts iestādei ir jādod viennozīmīga atļauja veikt datu apmaiņu. Atkāpes Ja uzņēmumu reģistrā jāveic ievērojami pielāgojumi, saskaņā ar UR regulas 14. pantu Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma var piešķirt atkāpi uz pārejas periodu, kas nav ilgāks par 2010. gada 25. martu. Attiecībā uz lauksaimniecību, mežsaimniecību un zivsaimniecību, valsts pārvaldi un aizsardzību, obligāto sociālo apdrošināšanu un papildu datiem par uzņēmumu grupām Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma pārejas periodā, kas nepārsniedz 2013. gada 25. martu, var piešķirt atkāpes. Kopumā atkāpes tika piešķirtas 15 dalībvalstīm, kuru pieteikumi bija pamatoti un balstīti uz leģitīmu vajadzību. Šis papildu laiks ļāva dalībvalstīm turpināt pielāgot valstu statistikas sistēmas un saskaņot tās ar UR regulas prasībām. UR ieteikumu rokasgrāmata Saskaņā ar UR regulas 7. pantu Komisija ir publicējusi ieteikumu rokasgrāmatu par uzņēmumu reģistriem, kurā izskaidroti UR regulas noteikumi, lai tos varētu pareizi un saskaņoti interpretēt visās dalībvalstīs. Šajā nolūkā esošā UR ieteikumu rokasgrāmata ir atjaunināta, cieši sadarbojoties Eurostat un dalībvalstīm, un 2010. gada 1. martā tika publicēta tās jaunā redakcija. Tā ietver šādus aspektus: (i) pamatinformācija: mērķi, vienības, saturs un piekļuve (1.–10. nodaļa); (ii) vienības demogrāfija: pārmaiņas un pēctecība (11.–16. nodaļa, 21.–22. nodaļa); (iii) saturs: atjauninājumi un attīstība (17.–20. nodaļa); (iv) pamatnostādnes par konkrētām jomām (23.–24. nodaļa); (v) specifikācijas attiecībā uz datu apmaiņu starp Eurostat un dalībvalstīm; (vi) uzņēmumu reģistru glosārijs. UR ieteikumu rokasgrāmatas jaunā redakcija ir līdzeklis, lai iegūtu labākus risinājumus pareizai un saskaņotai regulas interpretācijai, apzinot un iesakot labāko praksi. Finansiāls atbalsts dalībvalstīm Lai atvieglotu UR regulas īstenošanu, Eurostat ir atbalstījis dalībvalstis ar dotācijām, kas paredzētas dalībvalstu sistēmu attīstībai. Dalībvalstu speciālistu apmācība Eurostat organizētas apmācību programmas par statistikas uzņēmumu reģistriem bija vēl viens veids, kā dalībvalstīm tika sniegts atbalsts īstenošanas procesā. 4. Novērtējums par to, kā īstenota UR regula Galvenais informācijas avots par UR regulas īstenošanu ir ikgadējā aptauja, kuru Eurostat veic 30 valstīs (dalībvalstis un divas EBTA valstis – CH un NO). Kopumā ikgadējā aptauja galvenokārt attiecas uz īstenošanas kvalitatīvajiem aspektiem un jo īpaši šādās jomās: · avoti, kurus izmanto, lai atjauninātu uzņēmumu reģistrus; · reģistrēto vienību veidi (īpaši juridiskā vienība, uzņēmums, vietējā vienība un uzņēmumu grupa); · reģistrēto vienību skaits; · aptvērums saskaņā ar NACE 2. red.; · “raksturojumu” reģistrācija (uzņēmumu reģistros izmantotie un UR regulas pielikumā norādītie mainīgie lielumi). Tika prognozēts, ka būtisko kvalitātes uzlabojumu dēļ, kas ir galvenie UR regulas mērķi, palielināsies valstu statistikas iestāžu izmaksas un respondentu administratīvais slogs. Tika gaidīts, ka šī ietekme valstīs būs ļoti atšķirīga, ņemot vērā katras valsts uzņēmumu reģistra atšķirīgo attīstības pakāpi. 2013. gadā anketā tika iekļauti papildu ad hoc jautājumi par statistikas sistēmas izmaksām un uzņēmumu slogu saistībā ar UR regulas īstenošanu. Ja vien nav norādīts citādi, turpmāko nodaļu saturs izriet no ikgadējiem aptaujas rezultātiem (ieskaitot divu EBTA valstu atbildes), kā arī no dažiem administratīviem datiem par dotācijām, ko Eurostat piešķīra dalībvalstīm. 4.1. Statistikas sistēmas izmaksas 4.1.1. Izmaksas, kas radušās to valstu statistikas iestādēm, kuras sniedza atbildes Izmaksas, kas rodas Eiropas Statistikas sistēmai saistībā ar uzņēmumu reģistru darbības nodrošināšanu vienu gadu, un papildu izmaksas, kas izriet no UR regulas grozījumiem, var noteikt tikai aptuveni, un lielākā daļa valstu sniedza tikai daļēju informāciju vai vispār nevarēja sniegt skaitlisku informāciju. Tas skaidrojams, piemēram, ar to, ka statistikas uzņēmumu reģistru saskaņošana ir ilgs un pakāpenisks process, kas tika sākts ar atcelto UR regulu, un joprojām turpinās. Daudzas valstis (18) nevarēja precīzi nošķirt izmaksas, kas saistītas ar UK regulas īstenošanu, no lielāka vispārējo izmaksu kopuma (piemēram, vispārēja IT sistēmu pārveide, darbinieki, kas nodarbojās ar vairākām jomām utt.). Dažas valstis atsevišķi veica valsts uzņēmumu reģistru pārmaiņas, tāpēc tās atbilda UR regulas prasībām jau tās spēkā stāšanās brīdī. Saskaņā ar valstu statistikas iestāžu informāciju lielākā daļa izdevumu ir saistīti ar IT uzlabojumiem, kas vajadzīgi, lai izpildītu UR regulas prasības, kā arī ar papildu personāla izmaksām. Labāka informācija tika iegūta kvalitatīvā izteiksmē. Visas 30 valstis sniedza atbildes, un vispārējie rezultāti liecināja, ka aptuveni 75 % gadījumu UR regulas īstenošanas izmaksas tika lēstas kā mērenas, niecīgas vai to nebija un tikai aptuveni ceturtdaļā gadījumu ietekme tika atzīta par būtisku. Dažas dalībvalstis norādīja, ka UR regulas īstenošana nav radījusi nekādas papildu izmaksas, jo dalībvalstu sistēmas jau ir atbildušas prasībām pirms regulas īstenošanas. 1. tabula. Valstu statistikas iestāžu izmaksu aplēses Izmaksu aplēse || Valstu skaits || Iekļauto juridisko vienību procentuālā daļa (2013. gada apsekojums) Nav vai niecīgas || 16 || 54,0 % Mērenas || 7 || 18,8 % Būtiskas || 7 || 27,2 % Lielākā daļa valstu uzskata, ka UR regulas īstenošana nedz samazina apsekojumu sākšanas izdevumus (28 no 30 valstīm), nedz laiku, kas vajadzīgs šiem apsekojumiem (29 valstis). 4.1.2. Eurostat piešķirtais finansiālais atbalsts Ņemot vērā statistikas uzņēmumu reģistru atšķirīgo attīstības pakāpi dalībvalstīs, kā arī izmaksas, kas saistītas ar UR regulas īstenošanu, Komisija nodrošināja līdzekļus, lai atbalstītu dalībvalstis. Tas ir jāņem vērā, novērtējot statistikas sistēmas vispārējās izmaksas. Lielākā daļa projektu bija veltīti uzņēmumu reģistra izveidei vai pārveidei un/vai tā aptvēruma uzlabošanai. 2008.–2013. gada dotācijas bija veltītas valstu uzņēmumu reģistru attīstībai, lai uzlabotu saderību ar EGR. Šo dotāciju vispārīgie mērķi bija šādi: · EGR datu izstrāde un testēšana, ņemot vērā saskaņotību ar valstu uzņēmumu reģistriem; · valsts preferenču un prioritātes noteikumu definīcija EGR vajadzībām; · mijiedarbība starp centrālā EGR reģistra un valstu statistikas uzņēmumu reģistra vidi; · metožu un rīku izstrāde un īstenošana EGR vajadzībām valstu līmenī. Dalībvalstīm piešķirto dotāciju kopējās summas[6] Gads || Samaksātā summa (EUR) || Atbalsta galvenā joma 2008 || 352 850 || Kvalitāte, sistēmas izstrāde (avots un procesi) 2009 || 370 793 || Kvalitāte, sistēmas izstrāde (procesi) 2010 || 440 579 || Sistēmas izstrāde (procesi) 2011 || 354 765 || Aptvērums, sistēmas izstrāde (avots un procesi) 2012 || 66 937 || Sistēmas izstrāde (procesi) 2013 || 606 366 || Sistēmas izstrāde (avots un procesi) Samaksātā kopsumma || 2 192 290 Iepriekšminētie līdzekļi ir palīdzējuši uzlabot valstu uzņēmumu reģistru spēju sniegt informāciju par starptautisku uzņēmumu grupām EGR. Vienkāršojot datu vākšanu, lai novērstu divkāršu slogu uzņēmumiem, un uzlabojot statistikas informācijas kvalitāti, dalībvalstis ir saņēmušas atbalstu, lai nodrošinātu, ka efektīvāk tiek izmantoti jau pieejamie dati par ekonomiku. Tas tika darīts, izmantojot tiešsaistes datu vākšanu, no dažādiem reģistriem iegūtu datu automātisku integrāciju, statistikas datu no uzņēmumu pārskatiem automātisku iekļaušanu elektroniskās anketās utt. 4.2. Uzņēmumu slogs Paredzamais sākotnējais uzņēmumu sloga palielinājums dažādās valstīs izrādījās ļoti atšķirīgs, un to bija diezgan grūti novērtēt. Ļoti nozīmīgs un daudzsološs konstatējums bija tas, ka jebkurā gadījumā slogs nav sasniedzis līmeni, kas rada respondentiem būtiskas problēmas. Lielākā daļa to valstu statistikas iestāžu, kas sniedza atbildes, varēja nodrošināt tikai kvalitatīvus novērtējumus. Attiecībā uz aptuveni 70 % juridisko vienību, kuras bija iekļautas aptaujā, valstu statistikas iestādes nesniedza informāciju par uzņēmumu sloga palielināšanos. Divās valstīs UR regulas noteikumu rezultātā slogs pat bija samazinājies. Attiecībā uz aptuveni 30 % juridisko vienību valstu statistikas iestādes uzskatīja, ka UR regulas īstenošana ir mēreni palielinājusi uzņēmumu slogu. Tie bija gadījumi, kad regulas īstenošanas pirmajos gados slogs palielinājās, jo tika paplašināts nozaru aptvērums, un saistībā ar nepieciešamību iekļaut papildu mainīgos lielumus uzņēmumu grupas līmenī. 2. tabula. Valstu statistikas iestāžu novērtējums par sloga pārmaiņām Valstu statistikas iestāžu vispārējais novērtējums par uzņēmumu sloga pārmaiņām || Uzņēmumu sloga pārmaiņas || Valstu skaits || Iekļauto juridisko vienību procentuālā daļa - (slogs samazinājies) || 2 || 5,7 % 0 (nav mainījies) || 18 || 63,5 % + (slogs mēreni palielinājies) || 10 || 30,7 % ++ (slogs būtiski palielinājies) || 0 || - Gandrīz visās valstīs (29) UR regula nav ietekmējusi to apsekojumu skaitu, kas bija adresēti uzņēmumiem, un esošo apsekojumu vienkāršošanu. 23 valstis atbildēja, ka esošajos apsekojumos nebija jāiekļauj papildu jautājumi. 4.3. Ieguvumi, pateicoties UR regulai (valstu un ESS līmenī) Tas, ka UR regula tika īstenota, palielināja statistikas uzņēmumu reģistru kvalitāti un ļāva veikt būtiskus pasākumus, īstenojot mērķi par globalizācijas statistisku mērīšanu. Valstu līmenī galvenos ieguvumus, kurus norādīja valstu statistikas iestādes, var apkopot šādi: · precīzāki dati atsevišķās statistikas jomās (9 valstis); · koordinācija starp dažādām statistikas jomām (13 valstis); · pilnīgāks priekšstats par valsts uzņēmumiem (7 valstis); · ieguldījums valstu uzņēmumu grupu reģistrā (19 valstis); · saskaņošana uzņēmumu grupu jomā (15 valstis); · labāki rīki analītiskiem mērķiem (7 valstis); · labāki datu izplatīšanas rīki (2 valstis). Turklāt UR regulas īstenošana nozīmēja, ka efektīvāk tiek izmantoti administratīvi avoti (15 valstīs), plašāk tiek izmantoti komerciāli avoti (7 valstīs) un tiek izmantoti papildu administratīvi resursi (13 valstīs). Dažas valstis uzsvēra, ka, izmantojot informāciju par uzņēmumu grupām, bija iespējams apkopot ienākošo ārvalstu saistīto uzņēmumu tirdzniecības statistiku, pamatojoties uz jau pieejamiem datiem, un tādējādi nebija nepieciešams apsekojums/papildu jautājumi. Nozīmīgākais no UR regulas izrietošais ieguvums izpaudās visas Eiropas Statistikas sistēmas līmenī. EGR sagatavošana ir būtisks pasākums, kas vajadzīgs, lai izstrādātu precīzu un salīdzināmu Eiropas uzņēmumu statistiku un sagatavotu statistiku par globalizāciju. Pateicoties UR regulai un tam, ka uzņēmumu reģistros tika iekļauta informācija par juridiskajām vienībām, ir izdevies panākt situāciju, kurā tādu starptautisku uzņēmumu grupu struktūra, kas darbojas ES, un to valstu daļas patlaban ir atspoguļotas valstu uzņēmumu reģistros vai EuroGroups reģistros, un dalībvalstis ir izveidojušas procedūras, lai sadarbotos ar mērķi uzlabot datu kvalitāti. Citi ieguvumi rodas, pateicoties lielākai saskaņotībai un saskaņošanai Eiropas Statistikas sistēmas līmenī. Pamatojoties uz UR regulu, svarīgi attīstības pasākumi ir projekta darbs pie mikrodatu sasaistes un datu glabāšanas, un Eiropas profilu veidošana par lielām un sarežģītām uzņēmumu grupām. Papildu jautājumi Definējot uzņēmumu (statistikas vienība, uz kuru attiecas lielākā daļa uzņēmējdarbības statistikas datu), vairākums dalībvalstu pievēršas tikai juridiskajai vienībai. Šāda prakse negatīvi ietekmē Eiropas uzņēmējdarbības statistikas atbilstību, precizitāti un salīdzināmību, jo rodas arvien lielāka atšķirība starp ekonomisko realitāti un tās statistisko aprakstu (piemēram, uzņēmumu skaits ir novērtēts pārāk augstu). Ar UR regulu tika sākts sadarbības process, kas pārsniedza parasto mijiedarbību “Komisija (Eurostat) – dalībvalstis”; tas noteica vajadzību arī pēc ciešas koordinācijas un sadarbības starp dalībvalstīm tādās jomās kā komunikācija, pieredzes apmaiņa un darba prakse. Turklāt tas pavēra ceļu efektīvākai un plašākai administratīvo avotu izmantošanai un papildu administratīvo un komerciālo avotu izmantošanai. Vēl viens UR regulas īstenošanas rezultāts bija “UR ieteikumu rokasgrāmatas” publicēšana, kas ir rīks, lai veicinātu uzņēmumu reģistru principu un satura kvalitātes, saskaņotības un salīdzināmības uzlabošanu dalībvalstīs. Rokasgrāmatu atjaunināja ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm. Turpmākā attīstība Eiropas Statistikas sistēmā turpinās darbs, kas vajadzīgs, lai veicinātu statistikas vienību regulas saskaņotu ieviešanu dalībvalstīs. Tas ietver darbu par vienotu pieeju starptautiskām uzņēmumu grupām. UR regulā tika noteikts statistikas uzņēmumu reģistru precīzākas un salīdzināmākas sistēmas pamats, kas palielina sniegtās informācijas saskaņotību un kvalitāti. Šis darbs vēl nav pabeigts, bet turpinās, stiprinot uzņēmumu reģistru pamata funkcijas paredzētajā pamatregulā, ar ko integrē uzņēmējdarbības statistiku. Mērķis ir nodrošināt priekšnoteikumus, lai veiktu uzņēmumu statistikas datu horizontālo un vertikālo integrāciju un samazinātu uzņēmumu slogu un valstu statistikas iestāžu izmaksas. 5. Secinājumi Līdzsvars starp attiecīgajiem ieguvumiem, no vienas puses, un sistēmas mērenajām izmaksām un uzņēmumu slogu, no otras puses, kopumā ļauj pozitīvi novērtēt UR regulas īstenošanu, pat ja grūtības saistībā ar uzņēmuma definīcijas īstenošanu atbilstoši statistikas vienību regulai ietekmē UR regulas īstenošanu. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 20. februāra Regula (EK) Nr. 177/2008, ar ko izveido kopēju uzņēmumu reģistru sistēmu statistikas vajadzībām un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2186/93. OV L 61, 5.3.2008., 6. lpp. [2] Padomes 1993. gada 22. jūlija Regula (EEK) Nr. 2186/93 par statistikas komercreģistru izveidošanas koordinēšanu Kopienā. OV L 196, 5.8.1993., 1. lpp. [3] OV L 76, 30.3.1993., 1. lpp. [4] OV L 67, 12.3.2009., 14. lpp. [5] OV L 312, 27.11.2010., 1. lpp. [6] Sīkāku informāciju par dalībvalstīm, kas saņēmušas finansiālu atbalstu no Eurostat, un par precīzajām samaksātajām summām skatīt šā ziņojuma pielikumā. PIELIKUMS Pārskats par finansiālo atbalstu dalībvalstīm 2008.–2013. gadā Valsts || Gads || Summa (EUR) || Atbalsta galvenā joma Beļģija || 2009 || 30 950 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2010 || 118 803 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2011 || 52 849 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 202 602 || Bulgārija || 2008 || 6 379 || Kvalitāte || 2009 || 7142 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (procesi) || 2011 || 42 244 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 55 765 || Kipra || 2008 || 6166 || Sistēmas izstrāde (procesi) Čehijas Republika || 2008 || 12 948 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (procesi) Dānija || 2008 || 14 962 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (avots un procesi) || 2009 || 25 460 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (procesi) || 2010 || 28 847 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2011 || 57 740 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 127 009 || Igaunija || 2008 || 3840 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (procesi) Somija || 2008 || 25 542 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2009 || 38 118 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (procesi) || 2010 || 36 470 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2011 || 43 164 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 143 295 || Francija || 2008 || 18 762 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2009 || 5883 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2010 || 18 247 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2013 || 209 271 || Sistēmas izstrāde (avots un procesi) || Kopā || 252 163 || Vācija || 2008 || 101 182 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (avots un procesi) || 2009 || 47 317 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2010 || 46 467 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2012 || 66 937 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2013 || 90 309 || Sistēmas izstrāde (avots un procesi) || Kopā || 352 212 || Ungārija || 2009 || 18 794 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2011 || 49 298 || Sistēmas izstrāde (avots un procesi) || Kopā || 68 092 || Īrija || 2009 || 12 996 || Sistēmas izstrāde (procesi) Latvija || 2008 || 5941 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2009 || 6962 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 12 903 || Lietuva || 2008 || 2686 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2009 || 8843 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 11 529 || Malta || 2008 || 3134 || Sistēmas izstrāde (procesi) Nīderlande || 2008 || 20 411 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (avots un procesi) || 2009 || 43 283 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 63 695 || Polija || 2008 || 14 366 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (procesi) || 2010 || 24 126 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2013 || 25 070 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 63 561 || Portugāle || 2008 || 32 501 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (avots un procesi) || 2009 || 36 724 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2010 || 102 814 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2013 || 69 861 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 241 900 || Rumānija || 2008 || 8723 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2009 || 6062 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2011 || 33 491 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 48 276 || Slovākija || 2008 || 7687 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2009 || 20 712 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2013 || 151 242 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 179 641 || Slovēnija || 2011 || 59 511 || Sistēmas izstrāde (avots un procesi) || 2013 || 22 017 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 81 528 || Spānija || 2008 || 5851 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (procesi) || 2013 || 38 597 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 44 448 || Zviedrija || 2008 || 25 179 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2009 || 45 311 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2010 || 64 805 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 135 295 || Apvienotā Karaliste || 2008 || 36 590 || Kvalitāte un sistēmas izstrāde (avots un procesi) || 2009 || 16 235 || Sistēmas izstrāde (procesi) || 2011 || 16 468 || Sistēmas izstrāde (procesi) || Kopā || 69 293 || ES kopā || 2008 || 352 850 || || 2009 || 370 793 || || 2010 || 440 579 || || 2011 || 354 765 || || 2012 || 66 937 || || 2013 || 606 366 || || Kopā || 2 192 290 ||