Priekšlikums Padomes regula ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai /* COM/2006/0411 galīgā redakcija - CNS 2006/0134 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.7.2006 COM(2006) 411 galīgā redakcija 2006/0134 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) jaunākajos zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka divu veidu mencu krājumus Baltijas jūrā nelabvēlīgi ietekmē ilgtspējību nenodrošinoši izmantošanas līmeņi. Zvejas dēļ austrumu mencu krājumi ICES 25. līdz 32. apakšapgabalā ir sasnieguši mirstības līmeņus, kas ir samazinājuši krājumu lielumu līdz tādai pakāpei, ka krājumi, iespējams, nevarēs atjaunoties reprodukcijas rezultātā, tādēļ krājumiem draud iznīcība. Lai gan rietumu mencu krājumi ICES 22. līdz 24. apakšapgabalā ir nedaudz labākā stāvoklī, arī tos ietekmē ļoti augsti zvejas līmeņi, kā rezultātā ieguve ir ievērojami zemāka par ilgtermiņa potenciālo līmeni. Tādēļ mērķis ir izveidot daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumu zvejniecības ilgtermiņa pārvaldībai, lai nodrošinātu Baltijas mencu krājumu izmantošanas atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas galvenajam mērķim – nodrošināt ilgtspējīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus. | 120 | Vispārējais konteksts Starptautiskā Baltijas jūras zvejniecības komisija (IBSFC) 2003. gadā pieņēma pārvaldības plānu Baltijas jūras mencu krājumu zvejniecībai. Pārvaldības plānā noteikti pārvaldības mērķi un ietvertas procedūras abu veidu krājumu kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) noteikšanai, tehniskie pasākumi zvejas intensitātes ierobežošanai un mencu zvejniecības selektivitātes uzlabošanai, kā arī apņemšanās turpināt sadarbību kontroles un ieviešanas jomā. No ICES saņemtajos ieteikumos norādīti vairāki pārvaldības plāna trūkumi un pierādīts, ka patlaban plānu ir ļoti grūti īstenot. Galvenie trūkumi ir zinātnisko ieteikumu atkarība no nozvejas līmeņiem nākamajam gadam un paļaušanās uz saskaņoto KPN un kvotu ieviešanu. Sakarā ar krājumu lieluma novērtēšanas nenoteiktību ICES nevar sagatavot nozvejas prognozes ar plāna īstenošanai nepieciešamo precizitāti. IBSFC pārvaldības plāna panākumi ir atkarīgi no KPN un kvotu īstenošanas un ieviešanas. Tomēr ir noskaidrojies, ka saskaņotās kvotas netiek ievērotas un būtiski mencu daudzumi, īpaši austrumu krājumi, tiek izkrauti, neziņojot par tiem. ICES lēš, ka tādējādi pēdējos gados nav paziņots par 35%-45% austrumu mencu izkraušanu. Spēkā ir vairāki tehniski pasākumi, kas ietekmē mencu zvejniecību Baltijas jūrā. Šie pasākumi ietver slēgtu apgabalu/sezonu noteikšanu, lai ierobežotu zvejas intensitāti, un ar zvejas rīkiem saistītus pasākumus, lai palielinātu zvejošanas selektivitāti. Jo īpaši ir pierādīts, ka Bacoma traļa (tralis ar taisnstūra tīklotu logu āmī) ieviešanai ir pozitīva ietekme, un tā ir samazinājusi neliela izmēra mencu nozveju. Tomēr tehniskie pasākumi nav bijuši pietiekami, lai risinātu ilgtspējību nenodrošinošu zvejas līmeņu problēmu. Vispārējais secinājums ir, ka pašreizējo IBSFC pārvaldības plānu nevar īstenot un ieviest. Tādēļ pārvaldības plāns ir jāpārskata. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku noteikts vispārējais pamats zivsaimniecības resursu ilgtspējīgai izmantošanai un noteiktas situācijas, kurās Padome pieņem pārvaldības plānus. Padomes 2005. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 2187/05 noteikti visi pastāvīgie tehniskie pasākumi zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā. Tomēr šajā priekšlikumā ietverti tālāki tehniski pasākumi saistībā ar mencu krājumu ilgtermiņa pārvaldību. Starp šiem pasākumiem ir noteiktie apgabali un sezonas, kas ir slēgtas zivsaimniecībām, kas zvejo mencas. Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 52/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītos nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Baltijas jūrā, ir daudzi pagaidu noteikumi saistībā ar mencu zvejniecības pārvaldību Baltijā. Ja šie noteikumi attiecas uz mencu krājumu pārvaldību, tie ir ietverti priekšlikumā. | 140 | Atbilstība Eiropas Savienības mērķiem un politikai citās jomās Priekšlikuma mērķis – ilgtspējīga attīstība – atbilst Kopienas vides politikai, īpaši šīs politikas aspektiem, kas attiecas uz dabiskās vides aizsardzību un dabas resursu saglabāšanu. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un respondentu vispārējais raksturojums Priekšlikums pamatojas uz vairākām apspriedēm ar dalībvalstīm un ieinteresēto personu pārstāvjiem. Komisija 2004. gada septembrī izdeva dalībvalstīm un ieinteresētajām personām neoficiālu dokumentu, kurā apspriestas problēmas saistībā ar mencu zvejniecības pārvaldību un iespējamie aspekti, kas jāietver pārvaldības plānā. Neoficiālais dokuments 2004. gada 5. oktobrī tika apspriests ar dalībvalstīm neformālā sanāksmē. Vispārējās atsauksmes bija pozitīvas. Visas dalībvalstis atbalstīja jauna mencu krājumu pārvaldības plāna izveidi, kurā būtu ietverta intensitātes ierobežošanas sistēma. Šis atbalsts tika apstiprināts decembrī Zivsaimniecības padomes tikšanās laikā, kad Padome un Komisija izdeva kopīgu paziņojumu, kas uzliek tām saistības 2005. gadā izstrādāt Baltijas mencu ilgtermiņa pārvaldības plānu, tajā skaitā austrumu krājumu atjaunošanas plānu. Pēc kopējā paziņojuma ar Padomi Komisija 2005. gada aprīlī izdeva pārskatītu neoficiālu dokumentu. Šis dokuments tika apspriests ar ieinteresētajām personām reģionālā seminārā Briselē 3. maijā un ar dalībvalstīm 6. jūnijā. Gan ieinteresētās personas, gan dalībvalstis atbalstīja pārvaldības plāna vispārējo izklāstu, kas sniegts neoficiālajā dokumentā. Svarīgie jautājumi, kas tika uzdoti, bija nepieciešamība pakāpeniski samazināt izmantošanu līdz ilgtermiņa ilgtspējīgiem līmeņiem un zvejas intensitātes pārvaldības sistēmas ieviešanas nozīme, kura būtu pieņemama zivsaimniecības nozarei. Šajā ziņā ne dalībvalstis, ne ieinteresētās personas nevarēja akceptēt sistēmu, kas ir līdzīga sistēmai „dienas ārpus ostas”, kura patlaban ir spēkā Ziemeļjūrā un Skotijas rietumos. Pamatojoties uz atsauksmēm no dalībvalstīm un ieinteresētajām personām un ņemot vērā jaunos zinātniskos ieteikumus no ICES, Komisija izstrādāja priekšlikuma projektu Padomes regulai. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām par priekšlikuma projektu notika 23. augustā, bet apspriešanās ar dalībvalstīm notika IBSFC gada sanāksmes laikā no 5. līdz 9. septembrim. | 212 | Atsauksmju kopsavilkums un kā tās tika ņemtas vērā | Ekspertu atzinumu vākšana un izmantošana | 221 | Attiecīgās zinātniskās/ekspertu atzinumu jomas ICES un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (ZZTEK) tika pieprasīts sniegt zinātniskus ieteikumus par Baltijas jūras mencu zvejniecības ilgtermiņa pārvaldību un īpaši par piemērotiem zvejas noteikumiem, kas ir jāpiemēro atjaunošanas posmā un kad krājumi ir jau atjaunojušies. Priekšlikums ir balstīts uz saņemtajiem ieteikumiem. | 2249 | Saņemto un izmantoto ieteikumu kopsavilkums Potenciāli būtiski riski ar neatgriezeniskām sekām saistībā ar plāna īstenošanu nav minēti. | 225 | No ICES un ZZTEK saņemtie vispārējie ieteikumi ir tādi, ka ievērojami jāsamazina zvejas izraisītā mirstība, lai nodrošinātu lielu ieguvi un nelielu risku krājumiem. Turklāt ieteikumos norādīts, ka pakāpeniska pieeja, kad zvejas intensitāti vairāku gadu laikā pakāpeniski samazina līdz ieteiktajiem līmeņiem, ļoti iespējams, nodrošinātu ilgtspējīgus zvejas līmeņus, ja to pilnībā īsteno un ievieš. | 226 | Ekspertu ieteikumu publiskošanai izmantotie līdzekļi ICES un ZZTEK ieteikumi ir publiski pieejami to attiecīgajās tīmekļa vietnēs. | 230 | Ietekmes novērtējums Ierosinātie pasākumi, ja tos īstenos, nodrošinās: a) attiecībā uz mencu krājumiem Baltijas mencu krājumu atjaunošanu līdz ilgtspējīgiem līmeņiem un šo līmeņu uzturēšanu pēc tam, vecuma sastāva maiņu uz vecākām un lielākām zivīm; b) attiecībā uz citiem krājumiem zvejas izraisītās mirstības samazināšanos krājumos (galvenokārt plekstveidīgo zivju krājumos), kas nozvejoti kopā ar mencām bentālo zivju sugu zvejā, izņemot analītisku novērtējumu par šiem saistītajiem krājumiem, un zvejas izraisītās mirstības samazināšanās novērtējuma ietekmi uz krājumu attīstību un nozveju; c) attiecībā uz zvejas intensitāti zvejas intensitātes vispārēju samazinājumu flotes segmentos, kas izmanto bentālo zivju sugas Baltijas jūrā; d) attiecībā uz zvejniecības ietekmi uz vidi bentālo zivju sugu zvejas samazinātu ietekmi uz vidi; e) attiecībā uz nozvejas nozari stabilu mencu nozveju atjaunošanas periodā, kam seko palielināta nozveja, palielinātu nozveju uz vienības intensitāti. Pārvaldības plāna ekonomiskās sekas zivsaimniecības nozarei ir atkarīgas no tā, kā dalībvalstis īsteno plānu. Pašreizējā zvejas izraisītā mirstība abu veidu krājumos divas līdz trīs reizes pārsniedz piedāvātos mērķa līmeņus, un, lai sasniegtu mērķus, proporcionāli būs jāsamazina zvejas intensitāte. Tādēļ plāns, ja to īstenos, radīs zvejas intensitātes pakāpenisku samazināšanos par 50% līdz 75%. Tas ir, nemainot flotes jaudu proporcionāli samazināt laika periodus, kuros ir atļauta bentālo zivju sugu zveja. Ja tomēr mencas zvejojošo flotes segmentu jauda tiek samazināta, piemēram, ar ekspluatācijas pārtraukšanas programmām, to periodu samazinājums, kad pieejama bentālo zivju sugu zvejai, būtu mazāks. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 310 | Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. pants. Kad 2002. gadā tika veikta kopējās zivsaimniecības politikas reforma un Padomes Regulā (EK) 2371/2002 tika ieviests 5. pants par atjaunošanas plāniem un 6. pants par pārvaldības plāniem, uzmanība tika vērsta uz atsevišķu krājumu pārvaldību, kuriem ļoti vajadzīgi atjaunošanas pasākumi. Šiem krājumiem bija nepieciešama atšķirīga pieeja nekā tiem krājumiem, kuriem raksturīgs bioloģiski drošs līmenis. Tomēr noteiktām zvejniecības nozarēm ir liela mijiedarbība un/vai saiknes vienai ar otru, un ir nepieciešama kopēja pārvaldības pieeja, lai noteiktu ilgtermiņa mērķus un izstrādātu efektīvu pārvaldības pamatu. Tā kā abu veidu mencu krājumus, uz kuriem attiecas šis priekšlikums, izmanto tie paši zvejas kuģi, priekšnoteikums ir, lai daudzgadu plānu ilgtermiņa pārvaldībai piemērotu abu veidu krājumiem vienlaicīgi, lai gan krājumu saglabāšanas statuss ir atšķirīgs. Zivju krājumu statuss var būt tik tuvs bioloģiski drošam līmenim vai ārpus tā, ka krājumu lielums gadu no gada varētu svārstīties ap šo robežvērtību. Tā kā šī situācija varētu rasties šā plāna piemērošanas laikā, ir nepieciešama liela elastība tās risināšanā, tiecoties uzturēt krājumu ilgtspējīgus līmeņus. Tādēļ šo priekšlikumu nevar pieņemt saskaņā ar Regulas 2371/2002 5. un 6. pantu, lai gan priekšlikums atbilst tai pašai daudzgadu plānu koncepcijai, kas bija šo pantu pamatā. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. | 331 | Mencu krājumi Baltijas jūrā ir izplatīti lielākajā Baltijas jūras daļā un ir atrodami visu to dalībvalstu ūdeņos, kas robežojas ar Baltijas jūru. Dalībvalstu atsevišķi veiktie pasākumi nebūs pietiekami, lai nodrošinātu mencu resursu izmantošanu saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, tādēļ ir jāveic rīcība Kopienas līmenī. Mencu zvejniecība līdz šim tika pārvaldīta, izmantojot kopējo pieļaujamo nozveju, ko sekmē tehniski pasākumi. Šie pasākumi nav bijuši pietiekami, lai ierobežotu izmantošanu līdz ilgtspējīgiem līmeņiem, un ir jāveic papildu pasākumi Kopienas līmenī. Piedāvāto pasākumu īstenošanai nepieciešama zvejas intensitātes pakāpeniska samazināšana papildus kopējās pieļaujamās nozvejas gada korekcijām. Līdztekus šiem pasākumiem veic uzraudzības, pārbaudes un novērošanas pasākumus. | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | Pārbaudes/pārskatīšanas/termiņa izbeigšanās klauzula | 531 | Priekšlikumā iekļauta pārbaudes klauzula. | 532 | Priekšlikumā iekļauta pārskatīšanas klauzula. | 570 | Priekšlikuma sīks skaidrojums Priekšlikums ir pamatā plānam mencu krājumu atjaunošanai un pārvaldībai Baltijas jūrā atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem. Lai sasniegtu mērķus, mencu krājumu izmantošana jāsamazina līdz līmeņiem, kas, ļoti iespējams, nodrošinātu krājumu atjaunošanu līdz krājumu biomasas pieņemamiem līmeņiem, nodrošinot KPN lielu stabilitāti un lielu ieguvi. Tādēļ mērķi ir noteikti zvejas izraisītās mirstības koeficientu izteiksmē, kas ir pietiekami zemi, lai krājumi varētu atjaunoties līdz ilgtspējīgiem līmeņiem, un pietiekami augsti, lai nodrošinātu lielu ieguvi. Piedāvātie minimālie zvejas izraisītās mirstības koeficienti ir balstīti uz ICES zinātniskiem ieteikumiem un atspoguļo pašreizējo bioloģisko situāciju Baltijas jūrā. Pārskatīšanas klauzula ir iekļauta priekšlikumā, lai nodrošinātu, ka minimālos zvejas izraisītās mirstības koeficientus varētu attiecīgā gadījumā mainīt, ņemot vērā jaunu zinātnisku informāciju un ieteikumus. Mērķu sasniegšanas mehānisms ir divkāršs. Zvejas intensitātes un zvejas izraisītās mirstības samazinājums par 10% gadā ir nepieciešams līdz mērķu sasniegšanai. Īpašos noteikumos aprakstīts, kā veic zvejas intensitātes korekcijas un kā zinātnisku informāciju izmantos tādas kopējās pieļaujamās nozvejas noteikšanā, kura atbilst intensitātes ierobežojumiem. Plānā ir ietverti noteikumi par pārskatīšanu ik pēc trim gadiem, lai pārbaudītu pārvaldības pasākumu darbību un piemērotību. | 1. 2006/0134 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], tā kā: (1) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) jaunākajos zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka Baltijas jūras mencu krājumi ICES 25. līdz 32. apakšapgabalā ir samazinājušies līdz līmeņiem, kad tos ietekmē samazināta reproduktīvā spēja un ka netiek nodrošināta ilgtspējīga krājumu zveja. (2) ICES jaunākajos zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka Baltijas jūras mencu krājumi ICES 22., 23. un 24. apakšapgabalā tiek pārmērīgi izmantoti un ir sasnieguši līmeņus, kad tiem ir reproduktīvās spējas samazināšanās risks. (3) Jāveic pasākumi, lai izveidotu daudzgadu plānu mencu krājumu zvejas pārvaldībai Baltijas jūrā. (4) Plāna mērķis ir nodrošināt, lai Baltijas mencu krājumus varētu izmantot ilgtspējīgos ekonomiskos, vides un sociālos apstākļos. (5) Regulā (EK) Nr. 2371/2002 cita starpā pieprasīts, ka, lai sasniegtu šo mērķi, Kopienai jāpiemēro piesardzības pieeja, veicot pasākumus, lai aizsargātu un saglabātu krājumus, nodrošinātu to ilgtspējīgu izmantošanu un līdz minimumam samazinātu zvejniecības ietekmi uz jūras ekosistēmām. Ir jātiecas pakāpeniski ieviest uz ekosistēmu balstītu zvejniecības pārvaldības pieeju un jāveicina efektīva zveja ekonomiski dzīvotspējīgas un konkurētspējīgas zivsaimniecības nozarē, nodrošinot pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kuri ir atkarīgi no Baltijas mencu zvejas, un ievērojot patērētāju intereses. (6) Lai sasniegtu mērķi, austrumu krājumi jāatjauno līdz bioloģiski drošam līmenim, un attiecībā uz abiem krājumu līmeņiem jānodrošina, ka to reproduktīvā spēja tiek pilnīgi saglabāta un tādējādi var sasniegt lielāku ilgtermiņa ieguvi. (7) To var panākt, nosakot atbilstīgu metodi mencu zvejas intensitātes pakāpeniskai samazināšanai līdz līmeņiem, kas atbilst mērķim, un nosakot mencu krājumu kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) līmeņos, kuri atbilst zvejas intensitātei. (8) Tā kā mencu nozveja, zvejojot siļķes un brētliņas un zvejojot lašus žaunu tīklā un iepinējtīklā, ir ļoti ierobežota, uz to neattiecina zvejas intensitātes pakāpenisku samazinājumu. (9) Lai nodrošinātu zvejas iespēju stabilitāti, ir lietderīgi ierobežot KPN novirzi no viena gada uz nākamo. (10) Zvejas intensitātes kontroles atbilstīga īstenošana ir to periodu ilguma regulēšana, kad ir atļauta mencu zveja. (11) Jāveic kontroles pasākumi papildus vai, atkāpjoties no pasākumiem, kas noteikti Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[3], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[4], un Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulā (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[5] , lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā noteiktajiem pasākumiem, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I NODAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pants Priekšmets Šajā regulā noteikts daudzgadu plāns šādiem mencu krājumiem (še turpmāk – „attiecīgie mencu krājumi”) un šo krājumu zvejniecībai: (a) mencas, kas mīt 22., 23. un 24. apakšapgabalā; (b) mencas, kas mīt 25. līdz 32. apakšapgabalā. 2. pants Darbības joma Šo regulu piemēro Kopienas zvejas kuģiem (Kopienas kuģiem), kas darbojas Baltijas jūrā un dalībvalstīs, kuras robežojas ar Baltijas jūru (še turpmāk – „attiecīgās dalībvalstis”). 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas papildus tām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā un Regulas (EK) Nr. 2187/05 2. pantā: (a) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) zonas ir tās, kas definētas Regulā (EEK) Nr. 3880/91, (b) „Baltijas jūra” ir ICES IIIb, IIIc un IIId rajons, (c) „kopējā pieļaujamā nozveja (KPN)” ir daudzums, ko var zvejot no katra krājuma katru gadu, (d) VMS ir kuģu novērošanas sistēmas ( VMS ) atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 2244/2003, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām[6]. II NODAĻA MĒRĶIS UN NOLŪKI 4. pants Mērķis un nolūki Plāns nodrošina attiecīgo mencu krājumu ilgtspējīgu izmantošanu, pakāpeniski samazinot un uzturot zvejas izraisītās mirstības koeficientus līmeņos, kas nav zemāki par 1) 0,6 3 līdz 6 gadu veciem mencu krājumiem 22., 23. un 24. apakšapgabalā un 2) 0,3 4 līdz 7 gadu veciem mencu krājumiem 25. līdz 32. apakšapgabalā. III NODAĻA KOPĒJĀ PIEĻAUJAMĀ NOZVEJA 5. pants KPN noteikšana 1. Katru gadu Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu par attiecīgo mencu krājumu KPN nākamajam gadam. 2. Attiecīgo mencu krājumu KPN nosaka saskaņā ar 6. un 7. pantu. 6. pants Attiecīgo mencu krājumu KPN noteikšanas procedūra 1. Padome pieņem attiecīgo mencu krājumu KPN, kas atbilstīgi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) veiktajai zinātniskai novērtēšanai ir lielākā no (a) KPN, kas nodrošinātu zvejas izraisītās mirstības koeficienta 10% samazinājumu tās piemērošanas gadā salīdzinājumā ar iepriekšējā gadā aplēsto zvejas izraisītās mirstības koeficientu, (b) KPN, kas nodrošinātu 4. pantā noteikto zvejas izraisītās mirstības koeficienta līmeni. 2. Ja 1. punkta piemērošana nodrošinātu KPN, kas par vairāk nekā 15% pārsniedz iepriekšējā gada KPN, Padome pieņem KPN, kas ir 15% lielāka par tā gada KPN. 3. Ja 1. punkta piemērošana nodrošinātu KPN, kas ir vairāk nekā 15% zemāka par iepriekšējā gada KPN, Padome pieņem KPN, kas ir 15% mazāka par tā gada KPN. 4. Nepiemēro 3. punktu, ja ZZTEK veiktā zinātniskā novērtēšana liecina, ka zvejas izraisītās mirstības koeficients KPN piemērošanas gadā pārsniegs vērtību 1 gadā 3 līdz 6 gadu veciem mencu krājumiem 22., 23. un 24. apakšapgabalā vai vērtību 0,6 gadā 4 līdz 7 gadu veciem mencu krājumiem 25. līdz 32. apakšapgabalā. 7. pants Atkāpe no 6. panta Atkāpjoties no 6. panta, Padome, ja tā uzskata to par lietderīgu, var pieņemt KPN, kas ir zemāks par KPN 6. panta piemērošanas rezultātā. IV NODAĻA ZVEJAS INTENSITĀTES IEROBEŽOŠANA 8. pants Periodu noteikšanas procedūra, kad ir atļauta zvejošana ar zvejas rīku ar linuma acu izmēru, kas ir vienāds vai lielāks par 90 mm, vai ar apakšējām savienotājvirvēm 1. Aizliegts zvejot ar traļiem, velkamiem vadiem vai līdzīgu zvejas rīku ar linuma acu izmēru, kas ir vienāds vai lielāks par 90 mm, ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai trīssienu tīkliem ar linuma acu izmēru, kas ir vienāds vai lielāks par 90 mm, vai ar apakšējām savienotājvirvēm: (a) no 15. marta līdz 14. maijam 22., 23. un 24. apakšapgabalā un (b) no 15. jūnija līdz 14. septembrim 25. līdz 27. apakšapgabalā. 2. Padome katru gadu pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu par papildu periodiem nākamajā gadā, kad ir aizliegta zveja ar 1. punktā minēto zvejas rīku, saskaņā ar 3. un 4. punktā izklāstītajiem noteikumiem. 3. Ja ZZTEK ir aplēsusi, ka viena attiecīgā mencu krājumu zvejas izraisītās mirstības koeficients ir vismaz 10% augstāks par 4. pantā noteikto minimālo zvejas izraisītās mirstības koeficientu, kopējo dienu skaitu, kad ir atļauta zveja ar 1. punktā minēto zvejas rīku, samazina par 10% salīdzinājumā ar kārtējā gadā atļauto kopējo dienu skaitu. 4. Ja ZZTEK ir aplēsusi, ka viena attiecīgā mencu krājumu zvejas izraisītās mirstības koeficients ir mazāks nekā 10% virs 4. pantā noteiktajiem minimālajiem zvejas izraisītās mirstības koeficientiem, kopējais dienu skaits, kad ir atļauta zveja ar 1. punktā minēto zvejas rīku, ir vienāds ar kārtējā gadā atļauto kopējo dienu skaitu, kas reizināts ar 4. pantā noteikto minimālo zvejas izraisītās mirstības koeficientu, dalīts ar ZZTEK aplēsto zvejas izraisītās mirstības koeficientu. 5. Pēc Komisijas pieprasījuma dalībvalstis sniedz piemērotās sistēmas aprakstu, lai nodrošinātu atbilstību 2., 3. un 4. punktam. 6. Atkāpjoties no 1. līdz 4. punkta, Kopienas kuģiem ar kopējo garumu mazāku par 12 metriem ir atļauts turēt uz kuģa un izkraut līdz 10% mencu dzīvsvara, zvejojot ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem un/vai trīssienu tīkliem ar linuma acu izmēru, kas ir vienāds vai lielāks par 110 mm. 9. pants Zvejas dienu atjaunošanas procedūra 1. Zvejas dienas, kurās ir atļauta mencu zveja 8. panta 1. punkta apgabalos, Komisija var atkārtoti piešķirt dalībvalstīm, pamatojoties uz a) zvejas darbības pastāvīgiem pārtraukumiem, kas ir bijuši kopš 2005. gada 1. janvāra attiecīgajā apgabalā saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2792/1999 7. pantu, b) galīgo izņemšanu no attiecīgā apgabala. 2. Konkrēta zvejas rīka kategorijas kuģiem piešķirto papildu dienu skaits būs tieši proporcionāls 2005. gadā iztērētajai jaudai, kas mērīta atsaukto kuģu kilovatdienās, kuri izmanto konkrēto zvejas rīku, salīdzinājumā ar visu kuģu izmantotās intensitātes salīdzināmo līmeni, kuri izmantoja šo zvejas rīku 2005. gada laikā. Jebkuru pusi dienas šā aprēķina rezultātā noapaļo līdz tuvākajai pilnai dienai. 3. Dalībvalstis, kas vēlas izmantot 1. un 2. punktā aprakstītos piešķīrumus, iesniedz pieprasījumu Komisijai ar ziņojumiem, kuros ietverta informācija par konkrētās zvejas darbības pastāvīgiem pārtraukumiem. Pamatojoties uz šo pieprasījumu, Komisija var mainīt zvejas periodus šai dalībvalstij saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantā noteikto procedūru. 10. pants Zvejas ierobežojumi apgabalos 1. Aizliegts veikt jebkādu zvejas darbību no 1. maija līdz 31. oktobrim norobežotajos apgabalos, ar loksodromām secīgi savienojot šādus punktus, kurus mēra saskaņā ar WGS84 koordinātu sistēmu. (a) 1. apgabals - 55°45’N, 15°30’E - 55°45’N, 16°30’E - 55°00’N, 16°30’E - 55°00’N, 16°00’E - 55°15’N, 16°00’E - 55°15’N, 15°30’E - 55°45’N, 15°30’E (b) 2. apgabals - 55°00’N, 19°14’E - 54°48’N, 19°20’E - 54°45’N, 19°19’E - 54°45’N, 18°55’E - 55°00’N, 19°14’E (c) 3. apgabals - 56°13’N, 18°27’E - 56°13’N, 19°31’E - 55°59’N, 19°13’E - 56°03’N, 19°06’E - 56°00’N, 18°51’E - 55°47’N, 18°57’E - 55°30’N, 18°34’E - 56°13’N, 18°27’E 2. Atkāpjoties no 1. punkta, ir atļauta zveja ar žaunu tīkliem, iepinējtīkliem un trīssienu tīkliem ar linuma acu izmēru, kas ir vienāds vai lielāks par 157 mm vai ar virvēm. Zvejojot ar virvēm, mencas nedrīkst turēt uz kuģa. V NODAĻA UZRAUDZĪBA, PĀRBAUDE UN NOVĒROŠANA 11. pants Īpaša atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā 1. Atkāpjoties no 1. panta 2. punkta Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulā (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[7], visiem Kopienas kuģiem, kuru kopējais garums ir vienāds vai lielāks par astoņiem metriem un kuri pārvadā uz klāja vai izmanto kādus rīkus mencu zvejai Baltijas jūrā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2187/2005 3. pantu jābūt īpašai atļaujai mencu zvejai Baltijas jūrā. 2. Dalībvalstis izdod 1. punktā minēto īpašo atļauju mencu zvejai tikai Kopienas kuģiem, kuriem 2005. gadā bija īpaša atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā, saskaņā ar III pielikuma 6.2.1. punktu Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 27/2005, ar ko 2005. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem - ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi[8]. Tomēr dalībvalsts var izdot īpašu atļauju mencu zvejai Kopienas kuģim, kurš kuģo ar šīs dalībvalsts karogu, kuram nebija īpašas zvejas atļaujas 2005. gadā, ja tas nodrošina, ka vismaz līdzvērtīgai jaudai, kas mērīta kilovatos (kW), tiek liegta zveja Baltijas jūrā ar jebkuru 1. punktā minēto rīku. 3. Katra attiecīgā dalībvalsts izveido un uztur kuģu sarakstu, kuriem ir īpaša atļauja mencu zvejai Baltijas jūrā, un dara to pieejamu savā oficiālajā tīmekļa vietnē. 4. Zvejas kuģa kapteinis vai viņa pilnvarots pārstāvis, kuram dalībvalsts ir izdevusi īpašu atļauju mencu zvejai Baltijas jūrā, uzglabā šīs atļaujas kopiju uz zvejas kuģa. 12. pants Kuģa žurnāli 1. Atkāpjoties no 6. panta 4. punkta Regulā (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[9], visu Kopienas kuģu ar kopējo garumu, kas ir vienāds vai lielāks par astoņiem metriem, kapteiņi uzglabā kuģa žurnālu par savām darbībām saskaņā ar minētās regulas 6. pantu. 2. Attiecībā uz kuģiem ar VMS dalībvalstis pārbauda, lai Zvejas pārraudzības centrā ( FMC ) saņemtā informācija atbilstu kuģa žurnālā uzskaitītajām darbībām, izmantojot VMS datus. Šīs kontrolpārbaudes uzskaita datorlasāmā veidā par trīs gadu periodu. 3. Katra dalībvalsts uztur un dara pieejamu savā oficiālajā tīmekļa vietnē kontaktinformāciju kuģa žurnālu, izkraušanas deklarāciju un iepriekšēju paziņojumu iesniegšanai, kā noteikts šīs regulas 18. pantā. 13. pants Nozvejas datu elektroniska uzskaite un nosūtīšana 1. Atkāpjoties no 1. panta Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulā (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[10], uz kuģiem, kas aprīkoti ar VMS , var būt uzstādīti operatīvi datorizēti līdzekļi, kurus apstiprinājušas karoga dalībvalsts kompetentās iestādes, informācijas elektroniskai uzskaitei un paziņošanai par zvejas darbību, kas jāreģistrē kuģa žurnālā. 2. Kuģi, kuri minēti 1. punktā, nosūta visu uzskaitīto informāciju par zvejas darbību, kas jāreģistrē kuģa žurnālā, karoga dalībvalsts Zvejas pārraudzības centram ( FMC ). Karoga dalībvalstu FMC nodrošina, lai šie dati tiktu ierakstīti datorlasāmā veidā un uzglabāti trīs gadus. 3. Dalībvalstis nodrošina, lai tās FMC saņemtu 2. punktā minēto informāciju vismaz katru dienu vai, ja to pieprasa FMC , īsākos laika intervālos. 4. Karoga dalībvalstis nosūta saskaņā ar 2. punktu saņemto informāciju piekrastes valsts FMC katru dienu laikā, kad to zvejas kuģi ir šīs piekrastes valsts ūdeņos. Piekrastes valsts FMC var nolemt pieprasīt informāciju īsākos laika intervālos. 14. pants Zvejas intensitātes datu uzskaite 1. Zvejas kuģi nosūta Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b pantā paredzēto informāciju karoga dalībvalsts FMC un ietver to savā datorizētajā datu bāzē, kā minēts Komisijas Regulas (EK) Nr. 2244/2003 13. pantā. 2. Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.b pantu nepiemēro ar VMS aprīkotiem kuģiem. 15. pants Zvejas intensitātes uzraudzība un kontrole 1. Karoga dalībvalsts kompetentās iestādes uzrauga un kontrolē atbilstību (a) zvejas intensitātes ierobežojumiem, kas paredzēti 8. panta 1. un 2. punktā, (b) zvejas ierobežojumiem, kas paredzēti 10. pantā. 2. Katra dalībvalsts izveido un uztur kuģu sarakstu, kuriem piemēro šīs regulas 8. panta 1. un 2. punkta noteikumus, līdz katra gada 31. janvārim un dara to pieejamu savā oficiālajā tīmekļa vietnē. Sarakstā ietver katra kuģa izmantoto kalendāro dienu skaitu šīs regulas 8. panta 1. punktā noteiktajos apgabalos. 3. Sarakstu, kas minēts 2. punktā, aktualizē katru dienu, lai atspoguļotu katra kuģa izmantotās dienas. 16. pants Pielaides robeža kuģa žurnālā Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2807/83 5. panta 2. punkta, atļautā pielaides robeža, aplēšot daudzumus kilogramos zivju, kurām piemēro KPN un kuras uzglabā ar kuģiem, ir 8% no kuģa žurnālā norādītā skaitļa. Nozvejai, ko izkrauj nešķirotu, atļautā pielaides robeža, aplēšot daudzumus, ir 8% no kopējā daudzuma, ko uzglabā uz kuģa. 17. pants Iekļūšana īpašos apgabalos vai izkļūšana no tiem 1. Zvejas kuģis var uzsākt zvejas darbību Kopienas ūdeņos vai nu 22. līdz 24. apakšapgabalā (A apgabals), vai 25. līdz 27. apakšapgabalā (B apgabals) ar mazāk nekā 100 kg mencu uz kuģa. 2. Ja zvejas kuģis izkļūst no A, B apgabala vai 28. līdz 32. apakšapgabala (C apgabals) ar vairāk nekā 100 kg mencu uz kuģa, tas (a) tieši dodas uz ostu apgabalā, kurā tas zvejo, un izkrauj zivis, vai (b) tieši dodas uz ostu ārpus apgabala, kurā tas zvejo, un izkrauj zivis, (c) atstājot apgabalu, kurā kuģis zvejo, tīklus noglabā saskaņā ar šādiem nosacījumiem tā, lai tos nevarētu viegli izmantot (i) tīklus, atsvarus un līdzīgus rīkus atvieno no to traļa bortiem, kā arī buksēšanas un vilkšanas virvēm un tauvām, (ii) tīklus, kas ir uz vai virs klāja, droši piestiprina kādai virsbūves daļai. 18. pants Iepriekšējs paziņojums 1. Kopienas zvejas kuģa, kas izkļūst no A apgabala, B apgabala vai C apgabala ar vairāk nekā 300 kg mencu uz tā, kapteinis divas stundas pirms apgabala atstāšanas paziņo karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm par (a) izkļūšanas laiku un vietu, (b) sugu daudzumu dzīvsvaru visai nozvejai, ko uzglabā uz kuģa. Kuģus, kuriem piemēro šīs regulas 13. pantu, atbrīvo no šī pienākuma. 2. Paziņojumu, kas paredzēts 1. punktā, var arī sniegt Kopienas zvejas kuģa kapteiņa pārstāvis. 3. Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 7. panta 1. punkta, Kopienas kuģa, kas uzglabā vairāk nekā 300 kg mencu dzīvsvara, kapteinis vai viņa pilnvarots pārstāvis informē tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kur notiks izkraušana vismaz vienu stundu pirms ierašanās izkraušanas vietā par (a) izkraušanas vietas nosaukumu, (b) aplēsto ierašanās laiku izkraušanas vietā, (c) sugu daudzumu dzīvsvaru visai nozvejai, ko uzglabā uz kuģa. 19. pants Izraudzītās ostas 1. Ja kuģis uzglabā vairāk nekā 750 kg mencu dzīvsvara, mencas var izkraut vienīgi izraudzītās ostās. 2. Katra dalībvalsts var izraudzīties ostas, kurās jāizkrauj jebkurš Baltijas mencu daudzums, kas pārsniedz 750 kilogramus. 3. 15 dienu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās datuma katra dalībvalsts, kurai ir izveidots izraudzīto ostu saraksts, uztur un dara pieejamu savā oficiālajā tīmekļa vietnē izraudzīto ostu sarakstu. 20. pants Pirmoreiz izkrauto mencu svēršana 1. Zvejas kuģi ar vairāk nekā 100 kg mencu uz tiem neuzsāk izkraušanu, kamēr to neatļauj izkraušanas vietas kompetentās iestādes. 2. Dalībvalsts kompetentās iestādes var pieprasīt, lai jebkurš Baltijas jūrā nozvejoto un tajā dalībvalstī izkrauto mencu daudzums tiktu nosvērts kontrolieru klātbūtnē pirms transportēšanas citur no izkraušanas ostas. 21. pants Pārbaudes kritēriji Katra Baltijas jūras dalībvalsts nosaka īpašus pārbaudes kritērijus. Šos kritērijus periodiski pārskata pēc tam, kad ir veikta sasniegto rezultātu analīze. Pārbaudes kritērijus pakāpeniski attīsta, kamēr netiek sasniegti I pielikumā noteiktie mērķkritēriji. 22. pants Tranzīta un pārkraušanas aizliegums 1. Tranzīts mencu zvejai slēgtos apgabalos ir aizliegts, ja vien zvejas rīks uz kuģa nav droši piestiprināts un noglabāts saskaņā ar 17. panta 2. punkta (c) apakšpunktu. 2. Mencu pārkraušana notiek tikai ostā, ko kompetentās iestādes izraudzījušās pārkraušanai. 3. Katra dalībvalsts izveido un uztur pārkraušanai izraudzīto ostu sarakstu un dara to pieejamu savā oficiālajā tīmekļa vietnē. 23. pants Baltijas mencu transportēšana Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 8. panta 1. punkta, zvejas kuģa, kura kopējais garums ir vienāds vai lielāks par astoņiem metriem, kapteinis aizpilda izkraušanas deklarāciju, transportējot zivis uz vietu, kas nav izkraušanas vai importēšanas vieta. Izkraušanas deklarāciju pievieno Regulas (EEK) Nr. 2847/93 13. pantā paredzētajiem dokumentiem. 24. pants Kopīga novērošana un inspektoru apmaiņa 1. Attiecīgās dalībvalstis veic kopīgas pārbaudes un novērošanas darbības un šajā sakarā izveido kopīgas operatīvas procedūras. 2. Kopīgas pārbaudes un novērošanas darbībās iesaistītās dalībvalstis nodrošina, lai inspektori no katras piedalošās dalībvalsts tiktu aicināti piedalīties vismaz šajās darbībās. 3. Komisijas inspektori var piedalīties šajās kopīgajās pārbaudes un novērošanas darbībās. 4. Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (KZKA) pirms katra gada 15. novembra sasauc kompetentu valsts pārbaudes iestāžu sanāksmi, lai koordinētu kopīgo pārbaudes un novērošanas programmu nākamajam gadam. 25. pants Nacionālas kontroles rīcības programmas 1. Baltijas jūras dalībvalstis nosaka nacionālas kontroles rīcības programmas Baltijas jūrai saskaņā ar II pielikumu. 2. Baltijas jūras dalībvalstis nosaka īpašus pārbaudes kritērijus saskaņā ar I pielikumu. Šos kritērijus periodiski pārskata pēc tam, kad ir veikta sasniegto rezultātu analīze. Pārbaudes kritērijus pakāpeniski attīsta, kamēr netiek sasniegti I pielikumā noteiktie mērķkritēriji. 3. Pirms katra gada 31. janvāra Baltijas jūras dalībvalstis savā oficiālajā tīmekļa vietnē dara pieejamu Komisijai un citām dalībvalstīm, kas robežojas ar Baltijas jūru, savas nacionālās kontroles rīcības programmas, kas minētas 1. punktā, kopā ar īstenošanas grafiku. 4. Komisija vismaz vienreiz gadā sasauc Zivsaimniecības un akvakultūras komitejas sanāksmi, lai novērtētu atbilstību nacionālajām kontroles rīcības programmām un to rezultātus par mencu krājumiem Baltijas jūrā. 26. pants Īpaša uzraudzības programma Atkāpjoties no Regulas (EEK) Nr. 2847/93 34.c panta 1. punkta 5. daļas, īpašā kontroles un pārbaudes programma attiecīgajiem mencu krājumiem var ilgt vairāk nekā trīs gadus. VI NODAĻA PAVEIKTĀ DARBA KONTROLE 27. pants Plāna novērtēšana 1. Komisija, pamatojoties uz ZZTEK un Baltijas reģionālās konsultatīvās padomes ( RAC ) ieteikumiem, novērtē pārvaldības pasākumu ietekmi uz attiecīgajiem krājumiem un uz to zvejniecību šīs regulas piemērošanas trešajā gadā un katrā no nākamajiem gadiem. 2. Komisija pieprasa zinātniskus ieteikumus no ZZTEK par progresa tempu virzībā uz 4. pantā noteiktajiem mērķiem šīs regulas piemērošanas trešajā gadā un tās piemērošanas katrā trešajā secīgajā gadā. Ja ieteikumos norādīts, ka mērķi, iespējams, netiks sasniegti, Padome ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma par papildu un/vai alternatīviem pasākumiem, kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu mērķu sasniegšanu. 28. pants Minimālo zvejas izraisītās mirstības koeficientu pārskatīšana Ja Komisija, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumiem, uzskata, ka 4. pantā dotie minimālie zvejas izraisītās mirstības koeficienti neatbilst pārvaldības plāna mērķiem, Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, pieņem lēmumu ar kvalificētu balsu vairākumu par pārskatītiem minimāliem zvejas izraisītās mirstības koeficientiem, kas atbilst mērķim. VII NODAĻA NOSLĒGUMA NOTEIKUMI 29. pants Atcelšana 1. Ar šo atceļ Padomes 1997. gada 24. aprīļa Regulu (EK) Nr. 779/97[11], ar kuru ievieš zvejas intensitātes vadības režīmu Baltijas jūrā. 2. Ar šo atceļ Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19.a panta 1.a punktu. 30. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šo regulu piemēro no 2007. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs I PIELIKUMS ĪPAšI PāRBAUDES KRITēRIJI Mērķis 1. Katra dalībvalsts nosaka īpašus pārbaudes kritērijus saskaņā ar šo pielikumu. Stratēģija 2. Zvejas darbības pārbaudi un novērošanu veic attiecībā uz kuģiem, kuri, iespējams, zvejo mencas. Mencu transportēšanas un tirdzniecības pārbaudes izlases kārtā izmanto kā papildu kotrolpārbaudes mehānismu, lai testētu pārbaudes un novērošanas efektivitāti. Prioritātes 3. Dažāda veida rīkiem nosaka dažāda līmeņa prioritātes atkarībā no apmēra, kādā zvejas iespējas ierobežojumi ietekmē flotes. Šā iemesla dēļ katra dalībvalsts nosaka konkrētas prioritātes. Mērķkritēriji 4. Ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc šīs regulas spēkā stāšanās datuma dalībvalstis īsteno savus pārbaudes grafikus, ņemot vērā turpmāk izklāstītos mērķus. Dalībvalstis nosaka un apraksta, kura paraugu ņemšanas stratēģija tiks piemērota. Komisija pēc pieprasījuma var piekļūt dalībvalsts izmantotajam paraugu ņemšanas plānam. a. Pārbaudes līmenis ostās Parasti sasniedzamajai precizitātei jābūt vismaz vienādai ar to, kas tiktu iegūta ar vienkāršu paraugu ņemšanas metodi izlases kārtā, ja pārbaudes aptver 20% izkrauto mencu svara, aptverot visas izkraušanas vietas. b. Tirdzniecības pārbaudes līmenis 5% mencu daudzumu pārbaude, kurus piedāvā pārdošanai izsolē. c. Pārbaudes līmenis jūrā Elastīgs kritērijs: jānosaka pēc zvejas darbības sīkas analīzes katrā apgabalā. Kritēriji pārbaudēm jūrā paredzēti atkarībā no patruļdienu skaita jūrā mencu pārvaldības apgabalos, iespējams, ar atsevišķu kritēriju patruļdienām īpašos apgabalos. d. Novērošanas no gaisa līmenis Elastīgs kritērijs: jānosaka pēc katrā apgabalā veiktās zvejas darbības sīkas analīzes, ņemot vērā dalībvalsts rīcībā esošos pieejamos resursus. II PIELIKUMS Nacionālo kontroles rīcības programmu saturs Nacionālo kontroles rīcības programmu mērķis cita starpā ir precizēt turpmāk minēto. 1. KONTROLES LĪDZEKĻI Cilvēkresursi 1.1. Krasta un jūras inspektoru skaits, kā arī periodi un zonas, kur viņi jāizvieto. Tehniskie resursi 1.2. Patruļkuģu un lidaparātu skaits, kā arī periodi un zonas, kur viņi jāizvieto. Finanšu resursi 1.3. Budžeta dotācija cilvēkresursu, patruļkuģu un lidaparātu izmantošanai. 2. AR ZVEJAS DARBĪBU SAISTĪTĀS INFORMĀCIJAS ELEKTRONISKA UZSKAITE UN PAZIŅOŠANA Sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 13., 14., 15. un 18. pantam. 3. OSTU IZRAUDZĪŠANĀS Attiecīgā gadījumā ostu saraksts, kas izraudzītas mencu izkraušanai saskaņā ar 19. pantu. 4. IEKĻŪŠANA ĪPAŠOS APGABALOS VAI IZKĻŪŠANA NO TIEM. Sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību 17. pantam. 5. IZKRAUŠANAS KONTROLE Jebkuru iekārtu un/vai sistēmu apraksts, kas ieviestas, lai nodrošinātu atbilstību šīs regulas 12., 16., 20., 22. un 23. panta noteikumiem. 6. PĀRBAUDES PROCEDŪRAS Nacionālajās kontroles rīcības programmās precizē procedūras, kas tiks ievērotas (a) veicot pārbaudes jūrā un uz sauszemes, (b) lai sazinātos ar kompetentajām iestādēm, kuras citas dalībvalstis izraudzījušās kā atbildīgas par nacionālo kontroles rīcības programmu attiecībā uz mencām, (c) kopīgai novērošanai un inspektoru apmaiņa, ieskaitot to inspektoru tiesību un pilnvaru noteikšanu, kuri darbojas citu dalībvalstu ūdeņos. [1] OV C , , lpp. [2] OV C , , lpp. [3] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp. [4] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp.. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003., 1. lpp.). [5] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. [6] OV L 333, 20.12.2003., 17. lpp. [7] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp. [8] OV L 12, 14.1.2005., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1936/2005 (OV L 311, 26.11.2005., 1. lpp.). [9] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 1. lpp.). [10] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1804/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 10. lpp.). [11] OV L 113, 30.4.1997.