KOMISIJAS PAZIŅOJUMS par Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Viens no mums” /* COM/2014/0355 final */





1. IEVADS Eiropas pilsoņu iniciatīva, kas tika ieviesta ar Lisabonas līgumu, lai veicinātu pilsoņu plašāku demokrātisko iesaisti Eiropas lietās[1], ļauj vienam miljonam Eiropas Savienības (ES) pilsoņu, kuri nāk no vismaz septiņām dalībvalstīm, aicināt Eiropas Komisiju ierosināt tiesību aktus par jautājumiem, kas ietilpst ES kompetencē. Pilnīga informācija par šo jauno juridisko instrumentu un par visām iniciatīvām, kas līdz šim uzsāktas, ir atrodama Eiropas pilsoņu iniciatīvu oficiālajā reģistrā[2]. “Viens no mums” ir otrā Eiropas pilsoņu iniciatīva, kas atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes regulā par pilsoņu iniciatīvu izklāstītajām prasībām. Tās organizatori to oficiāli iesniedza Komisijai 2014. gada 28. februārī, saņēmuši atbalstu no vairāk nekā 1,7 miljoniem pilsoņu un sasnieguši nepieciešamo slieksni 18 dalībvalstīs. Saskaņā ar regulu par pilsoņu iniciatīvu Komisijai ir trīs mēneši laika, lai iesniegtu atbildes paziņojumu, kurā tā izklāsta “savus juridiskos un politiskos secinājumus par pilsoņu iniciatīvu, rīcību, ko tā plāno veikt, ja tāda tiek plānota, un šādas rīcības veikšanas vai neveikšanas iemeslus”[3]. Komisija tikās ar organizatoriem 2014. gada 9. aprīlī; 10. aprīlī organizatoriem bija iespēja iepazīstināt ar savu iniciatīvu atklātā uzklausīšanā, ko Eiropas Parlamentā rīkoja Komisija un Eiropas Parlaments. I pielikumā ir iekļauta sīkāka informācija par pilsoņu iniciatīvas procedūras jautājumiem. Iniciatīvas “Viens no mums” priekšmets ir “Cilvēka cieņas, tiesību uz dzīvību un tiesību uz personas neaizskaramību no ieņemšanas brīža juridiskā aizsardzība ES kompetences jomās, kurās šāda aizsardzība ir īpaši svarīga”[4]. Izklāstot galvenos mērķus, organizatori apgalvo: “Cilvēka embrijs ir pelnījis, lai tiktu respektēta tā cieņa un neaizskaramība. To vēsta Eiropas Savienības Tiesas paziņojums Brüstle lietā, kas definē cilvēka embriju kā sākuma posmu cilvēka attīstības ciklā. Lai nodrošinātu saskaņotību ES kompetences jomās, kurās var tikt apdraudēta cilvēka embrija dzīvība, ES būtu jāizveido aizliegums un jāpārtrauc finansējums darbībām, kas paredz cilvēka embriju iznīcināšanu, īpaši pētniecības, attīstības palīdzības un veselības aizsardzības jomās.” Pielikumā pieprasīti trīs tiesību aktu grozījumi. – Finanšu regula[5]. Konsekventuma princips. Budžeta līdzekļi netiks piešķirti tādu darbību finansēšanai, kas iznīcina cilvēku embrijus vai atbalsta to iznīcināšanu. – Pētniecības finansējums — regula par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”[6]. Ētikas principi. Netiek finansētas šādas pētniecības jomas: pētniecības pasākumi, kuros tiek iznīcināti cilvēku embriji, tostarp tie, kuru mērķis ir iegūt cilmes šūnas, un izpēte, kas ietver cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošanu, lai turpmākajos soļos tos iegūtu. – Sadarbība attīstības jomā — Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) regula[7]. Darbības joma. Savienības palīdzību, pamatojoties uz šo regulu, nedrīkst izmantot, lai tieši vai netieši finansētu abortu, finansējot organizācijas, kas mudina uz abortu vai to veicina. Atsauces šajā regulā uz reproduktīvo un seksuālo veselību, veselības aprūpi, tiesībām, pakalpojumiem, piegādēm, izglītību un informāciju Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību, tās principiem un rīcības programmu, Kairas programmu un Tūkstošgades attīstības mērķiem, it īpaši 5. TAM par veselību un māšu mirstību, nevar interpretēt kā tādas, kas veido juridisko pamatu ES līdzekļu izmantošanai aborta tiešai vai netiešai finansēšanai. Iniciatīva ir jāizskata saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību noteikumiem, ieskaitot kompetences piešķiršanas, proporcionalitātes un subsidiaritātes principus. 2. Pašreizējais stāvoklis 2.1. Cilvēka cieņa ES tiesību aktos Līgumā par Eiropas Savienību (LES) skaidri iemiesota cilvēka cieņa, tiesības uz dzīvību un tiesības uz personas neaizskaramību. Saskaņā ar LES 2. pantu “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības”. Saskaņā ar LES 21. pantu “Savienības starptautiskās darbības virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi, attīstību un paplašināšanos un kurus tā tiecas veicināt visā pasaulē, proti, demokrātija, tiesiskums, universāls un nedalāms cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana”. Eiropas Savienības Pamattiesību harta, kas ir ES Līgumu neatņemama daļa un kas ir saistoša ES iestādēm, pirmajos trīs pantos aizsargā attiecīgi cilvēka cieņu, tiesības uz dzīvību un tiesības uz personas neaizskaramību. Visiem ES tiesību aktiem un visiem ES izdevumiem ir jābūt saskaņā ar Līgumiem un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un tāpēc jārespektē cilvēka cieņa, tiesības uz dzīvību un tiesības uz personas neaizskaramību. Tādēļ tas attiecas arī uz ES tiesību aktiem un izdevumiem cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecības un attīstības sadarbības jomā. Jāatzīmē, ka Tiesas tā sauktais Brüstle spriedums (lietā C-34/10 Brüstle/Greenpeace), uz kuru organizatori atsaucās savu mērķu uzskaitījumā, norāda, ka “[biotehnoloģiskās] direktīvas mērķis nav reglamentēt cilvēka embriju izmantošanu zinātniskajā pētniecībā. Tās mērķis ir tikai biotehnoloģisko izgudrojumu patentspēja”[8]. Tajā netika aplūkots jautājums par to, vai šādus pētījumus var veikt un vai tos var finansēt. 2.2. Cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecība 2.2.1. Cilmes šūnu pētniecība Cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecībai ir potenciāls sekmēt jaunu veselības aprūpes paaudzi, piedāvājot ārstēšanu vai iespējamu izārstēšanu neārstējamām un/vai dzīvībai bīstamām slimībām, piemēram, parkinsonismam, diabētam, insultam, sirds slimībām un aklumam. Piemēram, tiek lēsts, ka šobrīd 1,2 miljoni Eiropas pilsoņu slimo ar parkinsonismu[9]. Embriju cilmes šūnas ir unikālas, jo tās var veidot jebkuras no organisma šūnām, un zinātnieki izmanto šo īpašību, lai radītu jaunas šūnas, ko var pārstādīt pacientiem, lai tās aizstātu bojātus vai slimus audus. Turklāt embriju cilmes šūnu pētījumi ļauj biologiem[10] izprast, kā mūsu audi attīstās un sevi uztur, un cilmes šūnas izmanto arī jaunu zāļu pārbaudei, lai samazinātu toksiskuma risku un attīstītu pētniecību farmācijas jomā. Embriju cilmes šūnas ir šūnu līnijas, kas spēj bezgalīgā skaitā radīt identiskas šūnas, ko var sasaldēt, uzglabāt un nosūtīt uz citām laboratorijām tālākai audzēšanai un eksperimentēšanai. Tādēļ pētnieki gandrīz vienmēr izmanto jau pastāvošas šūnu līnijas, nevis rada jaunas, izmantojot no neauglības ārstēšanas pāri palikušas blastocistas[11], kas tiek ziedotas pētniecībai, ievērojot nepārprotamu rakstisku informētas personas piekrišanu. ASV, Francijā, Dienvidkorejā un Apvienotajā Karalistē notiek tādas ārstēšanas klīniskie izmēģinājumi, kuras pamatā ir cilvēku embriju cilmes šūnas, attiecībā uz tādām slimībām kā muguras smadzeņu bojājums, sirds mazspēja un dažādu veidu aklums[12]. Ir identificētas arī konkrētiem audiem raksturīgas jeb pieaugušo cilmes šūnas; tās sastopamas noteiktos organisma audos un ir svarīgas terapijai dažos, bet ne visos gadījumos. Inducētās pluripotentās cilmes šūnas ir specializētas pieaugušo šūnas, kas ir ģenētiski pārprogrammētas. Pētniekam, kurš atklāja šo metodi, kuras pamatā ir informācija, kas iegūta no pētījumiem, kuros izmanto cilvēka embrija cilmes šūnas, 2012. gadā piešķīra Nobela prēmiju. Inducētajām pluripotentajām cilmes šūnām ir daudzas ļoti līdzīgas īpašības ar embriju cilmes šūnām, un turpinās pētījumi, lai gūtu panākumus, tomēr vēl nav iespējams šīs šūnas ražot atbilstoši klīniskajam standartam vai uzskatīt par dabiskām šūnām. Japānā tiek sākts klīniskais izmēģinājums, kurā izmanto inducētās pluripotentās cilmes šūnas[13]. Cilvēka embriju cilmes šūnu atklāšana un pastāvīga attīstība ir bijusi atkarīga no cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecības, un embriju cilmes šūnas ir svarīgas, lai attīstītu cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecību — zināšanas abās jomās savstarpēji papildinās. Ņemot vērā to, cik daudzsološa cilmes šūnu terapija ir daudzu slimību ārstēšanā, un straujo izpētes gaitu, pētniecību daudzās jomās var īstenot vienlaikus, lai rastu labāko šūnu avotu konkrētiem medicīniskiem lietojumiem.[14] 2.2.2. Dalībvalstu kompetence un darbības šajā jomā Cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecību Eiropā regulē valstu tiesību akti un noteikumi, kas katrā valstī ir atšķirīgi. Ir valstis, kuras ļauj veidot cilvēka embriju cilmes šūnu līnijas, un valstis, kuras nepieļauj šo soli, bet ļauj ievest embriju cilmes šūnu līnijas; valstis, kuras aizliedz jebkāda veida pētījumus ar cilvēka embrija cilmes šūnām, un valstis, kam nav īpašu tiesību aktu par šo jautājumu. Pašlaik cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecība ir pieļaujama — ar kontroli un nosacījumiem — 18 dalībvalstīs, kamēr 3 dalībvalstis to aizliedz, bet pārējās nav pieņēmušas īpašus tiesību aktus.[15] 2.2.3. Savienības līmeņa kompetence un darbības šajā jomā Līguma noteikumi par pētniecību Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 182. pantā ir dots juridiskais pamats ES pētniecības programmām: “Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pēc apspriešanās arEkonomikas un sociālo lietu komiteju pieņem daudzgadu pamatprogrammu, kas aptver visas Savienības darbības”. Šīs ES pētniecības programmas pieņem, neskarot dalībvalsts darbības pētniecības jomā. Iemesls ir tāds, ka saskaņā ar ES primārajiem tiesību aktiem — Lisabonas līgumu — pētniecība ir paralēla kompetence. Saskaņā ar LESD 4. panta 3. punktu “Savienības kompetencē ir darbību veikšana zinātniskās izpētes, tehnoloģiju attīstības un kosmosa jomā, jo īpaši, nosakot un īstenojot programmas, tomēr šīs kompetences īstenošana nedrīkst liegt dalībvalstīm īstenot savu kompetenci”. “Apvārsnis 2020” — ES pētniecības un inovācijas programma “Apvārsnis 2020” ir ES pētniecības un inovācijas programma ar turpat 80 miljardu euro finansējumu, kas pieejams turpmākajos septiņos gados (2014–2020). Izstrādājot jauno programmu, Komisija sarīkoja plašu apspriešanos, iesaistot visas galvenās ieinteresētās personas, un ņēma vērā pārrunas ar Eiropas Parlamentu un Padomi, kā arī pieredzi, kas gūta iepriekšējās programmās. Komisija ņēma vērā arī Eiropas Ētikas grupas[16] ieteikumus un Eirobarometra apsekojuma konstatējumus, kur pilsoņu izlasei no visas Eiropas bija lūgts izteikt viedokli par dažādiem tematiem, ieskaitot embriju cilmes šūnu pētniecību. Lielākā daļa atbalstīja embriju cilmes šūnu pētniecību.[17] Ņemot vērā visus pētniecības atbalstīšanas aspektus, ieskaitot ES līmeņa atbalsta pievienoto vērtību, ētikas apsvērumus un visu veidu cilmes šūnu pētniecības potenciālo pozitīvo ietekmi uz veselības aprūpi, 2011. gada novembrī Komisija nāca klajā ar priekšlikumu. Demokrātiskajā procesā, kas 2013. gada decembrī ļāva Padomei un Parlamentam vienoties par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, Komisija, Padome un Parlaments arī ņēma vērā visus pētniecības atbalstīšanas aspektus. Vēlēto pārstāvju diskusijās par “Apvārsni 2020” vienojās, ka ES atbalsts pētniecībai veselības jomā ir paredzēts un cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecība ir iespējama tikai attiecībā uz pētniecību pēc cilmes šūnu līniju izveides. Visi bija vienisprātis, ka cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecības ES līmeņa projekti pievieno vērtību dalībvalstu darbībām šajā jomā, ievērojot subsidiaritātes principu[18]. Pētniecības jomā ES pievieno vērtību dalībvalstu darbībām, atbalstot pārrobežu sadarbību pētniecībā gadījumos, kad sasniegumiem ir vajadzīga savstarpēji papildinošu zināšanu kritiskā masa un finansiāli resursi. Tas īpaši attiecas uz cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecību, kur jaunas cilmes šūnu terapijas ieviešanai klīniskos apstākļos ir vajadzīgas vairākas zinātnes disciplīnas un daudzas dažādas prasmes un resursi. Pārrobežu sadarbības pētniecības projekti arī palīdz uzlabot koordināciju un samazināt cilmes šūnu līniju dubultu un tādējādi nevajadzīgu iegūšanu un izmantošanu. Tika arī nolemts, ka cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecība potenciāli var dot vērtīgus sasniegumus veselības pētniecības jomā un ka līdzsvara un atsvara pasākumi, kas ir identiski tiem, par kuriem vienojās 7. pamatprogrammā, sniedz pietiekamas garantijas, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti ieviestie stingrie noteikumi. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” satvars, kas regulē cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecību “Apvāršņa 2020” atbalstu cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecībai stingri reglamentē gan vispārīgi, gan īpaši noteikumi. Tāpat kā iepriekšējā pētniecības pamatprogrammā (7. pamatprogrammā), “Apvārsnī 2020” ir īpaši noteikumi, kas reglamentē tiešu finansiālo atbalstu cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecībai. Šie noteikumi ir izklāstīti “Apvāršņa 2020” regulas 19. pantā (II pielikums) un pievienotajā Komisijas paziņojumā (III pielikums), ko pieprasīja iestāžu sarunu laikā par nolīgumu starp Eiropas Savienības Padomi un Eiropas Parlamentu un ko Komisija publiskoja tiesību akta pieņemšanas laikā. Paziņojums ir neatņemama daļa no “Apvāršņa 2020” tiesību aktu paketes un ļauj interpretēt tiesību normu praktisko īstenošanu, ņemot vērā viedokļu daudzveidību par šo pētniecības jomu un atšķirīgo juridisko situāciju un praksi dalībvalstīs. “Apvāršņa 2020” tiesību aktu pakete, ieskaitot noteikumus par cilvēka embriju cilmes šūnu izpēti, tika pakļauta parastajai likumdošanas procedūrai un pieņemta demokrātiski, pilnībā ievērojot Līguma noteikumus, ar abu likumdevēju skaidru vairākumu: Eiropas Parlaments pieņēma regulu 2013. gada 21. novembra plenārsēdē[19], bet Eiropas Savienības Padome — 2013. gada 3. decembra sanāksmē.[20] Stingrais ētikas satvars, kurā darbojas “Apvārsnis 2020”, precīzi atbilst noteikumiem, par kuriem rūpīgi izstrādāta vienošanās attiecībā uz 7. pamatprogrammu (IV un V pielikums). Kā minēts Komisijas paziņojumā par “Apvārsni 2020”, Komisija ierosināja turpināt 7. pamatprogrammas ētikas principus, jo Komisija “ir izstrādājusi, pamatojoties uz pieredzi, atbildīgu pieeju zinātnes jomai, kura ir ļoti daudzsološa un ir pierādījusi spēju sekmīgi darboties pētniecības programmā, kurā piedalās pētnieki no daudzām valstīm ar atšķirīgu tiesisko regulējumu”. To pamatā ir ieteikumi, ko sniegusi Eiropas Dabaszinātņu ētikas un jauno tehnoloģiju grupa[21], un to veido “trīskāršas slēdzenes” sistēma. Pirmām un galvenām kārtām tiek ievēroti valsts tiesību akti — ES projektiem ir jāievēro tās valsts likumi, kurā pētījums tiek veikts. Turklāt visiem projektiem jābūt zinātniski validētiem profesionālapskatē un jāiziet stingra ētikas pārbaude. Visbeidzot, ES fondus nedrīkst izmantot jaunu cilmes šūnu līniju atvasināšanai un pētniecībai, kas iznīcina embrijus — arī cilmes šūnu iegūšanai. Programmai “Apvārsnis 2020” ir uz sabiedrības problēmām balstīta pieeja, un tā risina galvenos jautājumus, kas rūp pilsoņiem Eiropā un citur pasaulē. Veselības aprūpes jomā tas ietver, piemēram, pētījumus par vēzi, diabētu, Alcheimera slimību un parkinsonismu. Īstenojot savas pētniecības programmas, Komisija nepublicē uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus pētniecības jomā, kas īpaši attiecas uz cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecību. Gluži pretēji, zinātnieki paši, īstenojot augšupēju pieeju, iesaka labākās iespējamās pieejas konkrētam pētījumam. ES pētniecība arī ļauj īstenot projektus, kas var ietvert dažādu šūnu tipu salīdzināšanu, ieskaitot cilvēka embriju cilmes šūnas un inducētās pluripotentās cilmes šūnas, paturot atvērtas visas pētniecības iespējas, ņemot vērā zinātnes attīstību. Eiropas Komisijas atbalstītais cilvēka embriju cilmes šūnu līniju Eiropas reģistrs[22] veicina jau iegūto cilvēka embriju cilmes šūnu pārraudzību Eiropā un ārpus tās, uzlabo to pieejamību zinātniekiem un palīdz izvairīties no jaunu cilmes šūnu līniju nevajadzīgas veidošanas. “Apvāršņa 2020” regulas 19. panta 3. punktā noteikts: “Nefinansē šādas pētniecības jomas: pētniecības pasākumus, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana reproduktīvos nolūkos; pētniecības pasākumus, kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu un kuri varētu šādas izmaiņas padarīt par pārmantojamām; pētniecības pasākumus, kas paredzēti cilvēku embriju radīšanai vienīgi pētniecības nolūkā vai cilmes šūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu.” Minētajā pantā paredzēts, ka minētās pētniecības jomas var pārskatīt, kad tiek veikta “Apvāršņa 2020” starpposma novērtēšana, ņemot vērā zinātnes sasniegumus. 19. panta 4. punktā noteikts: “Gan pieaugušo, gan embriju cilvēka cilmes šūnu pētniecību var finansēt kā atkarībā no zinātniskā ierosinājuma satura, tā arī atkarībā no iesaistīto dalībvalstu tiesiskā regulējuma. Finansējumu nepiešķir pētniecības pasākumiem, kuri ir aizliegti visās dalībvalstīs. Nefinansē pasākumu īstenošanu kādā dalībvalstī, kurā šādi pasākumi ir aizliegti.” Pastāv stingri tiesību aktu noteikumi par to ES pētniecības projektu priekšlikumu izvērtēšanu, pieņemšanu un finansēšanu, kuros paredzēts izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas. Atbilstību regulas 19. panta noteikumiem vērtē vairākās uzraudzības priekšpārbaudēs un pēcpārbaudēs. “Apvārsnī 2020” paredzētās cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecības priekšpārbaudes un pēcpārbaudes Katru priekšlikumu, kas saistīts ar cilvēka embriju cilmes šūnām, zinātniski izvērtē neatkarīgā starptautiskā profesionālapskatē. Šajā izvērtēšanā pārbauda, vai šādu cilmes šūnu izmantošana ir nepieciešama paredzēto zinātnisko mērķu sasniegšanai. Katram priekšlikumam ir arī jāiziet stingra ētikas pārbaude[23], kurā ņem vērā principus, kas atspoguļoti ES Pamattiesību hartā un attiecīgās starptautiskās konvencijās[24], un to veic Komisijas iecelti neatkarīgi eksperti; visas prasības, ko nosaka šie pārbaudītāji, kļūst par projekta dalībnieku līgumsaistībām. Par katru priekšlikumu, kas izturējis gan zinātniskās izvērtēšanas, gan ētikas pārbaudes posmu, pēc tam lemj Komisija, un to pakļauj konkrētas dalībvalsts apstiprināšanas procedūrai atsevišķa projekta līmenī, lai nodrošinātu, ka tas atbilst tās valsts tiesību aktiem, kurā pētījums tiek veikts. Programmas komiteja, kurā ir visu dalībvalstu pārstāvji un novērotāji no pamatprogrammas asociētajām valstīm, darbojas saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas vajadzīga, lai apstiprinātu finansējumu šiem projektiem. Tikai tad slēdz līgumus, un tajos ietver skaidrus ētikas noteikumus un ziņošanas prasības. Papildus projektu uzraudzībai to īstenošanas laikā Komisija ar neatkarīgu ārējo ekspertu palīdzību veic ētikas pārbaudi atsevišķiem projektiem, lai pārbaudītu, ka pētījumi tiek veikti saskaņā ar ētikas pārbaudē izvirzītajām prasībām. Ētikas normu ievērošanas revīzijā par 7. pamatprogrammas 6 finansētiem projektiem, kuros bija paredzēts izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas, neatkarīgu ārēju ekspertu komisija pārliecinājās, ka visas ētikas un regulatīvās prasības ir izpildītas, ka projekti ir atbilstīgi to līguma noteikumiem un 7. pamatprogrammas tiesību akta tekstam. Gadījumam, kad projekts izrādītos pretrunā atzītajiem ētikas principiem un noteikumiem par pētījumiem ar cilvēka embrija cilmes šūnām, ir ieviesti noteikumi, kas vajadzīgi, lai apturētu projektu un piemērotu pienācīgas sankcijas. Nav atklātas nekādas neatbilstības attiecībā uz 7. pamatprogrammas projektiem, kuros izmanto cilvēka embriju cilmes šūnas. Komisija strikti ievēroja šo principu piemērošanas saistības un pārraudzību iepriekšējās pamatprogrammās un regulāri informēja Programmas komiteju par vispārējo progresu programmas īstenošanā. Tādi paši pārraudzības un verifikācijas procesi tiks piemēroti “Apvārsnī 2020”. Saskaņā ar 7. pamatprogrammas Veselības aprūpes programmu (2007–2013) ES finansēja 27 pētniecības sadarbības projektus, kuros izmanto cilvēka embriju cilmes šūnas; jaunākais no šiem aptver arī darbu ar inducētajām pluripotentajām cilmes šūnām. Arī Eiropas Pētniecības padomes stipendijas (10) un Marijas Kirī vārdā nosauktās darbības (24) ir bijušas saistītas ar cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecību.[25] Par ES pētniecības projektu līdzekļiem nav radītas jaunas cilvēka embriju cilmes šūnu līnijas. Komisija atklāti un pārredzami veicina atbildīgu pētniecību un sniedz informāciju par to pilsoņiem un zinātniekiem. Papildus ziņošanai par projektu detaļām Komisijas CORDIS vietnē projektu īstenotāji tiek mudināti veidot atsevišķas projektu vietnes, un Komisija atbalsta vietni EuroStemCell[26], kas sniedz ticamu, neatkarīgu informāciju un praksē apstiprinātus izglītojošus resursus par cilmes šūnām un to ietekmi uz sabiedrību. 2.3. Attīstības sadarbība 2.3.1. Mātes un bērna veselība jaunattīstības valstīs 2010. gadā visā pasaulē no grūtniecības vai dzemdību komplikācijām nomira 287 000 sieviešu. Gandrīz visi šie gadījumi (99 %) notiek jaunattīstības valstīs un neproporcionāli ietekmē nabadzīgos un vismazāk aizsargātos iedzīvotājus. Pieejas mātes veselības aizsardzībai aizsargā arī viņu mazuļu veselību. Piemēram, priekšlaicīgu dzemdību skaitu, kas ir galvenais cēlonis jaundzimušo nāvei, var efektīvi samazināt, uzlabojot sievietēm, īpaši pusaudzēm, piekļuvi ģimenes plānošanai un kvalitatīvai aprūpei. Tāpēc kvalificēta aprūpe pirms un pēc dzemdībām un to laikā ir nepieciešama, lai glābtu gan māšu, gan mazuļu dzīvību, un prasa piekļuvi visaptverošiem veselības aprūpes pakalpojumiem, kuri iekļauj seksuālās un reproduktīvās, kā arī māšu un jaundzimušo un bērnu veselības aprūpes pakalpojumus visā veselības aprūpes ķēdē. Viens no māšu mirstības cēloņiem ir nedroši aborti, kas veido aptuveni 13 % no māšu mirstības, nogalinot 47 000 gadā, gandrīz tikai jaunattīstības valstīs. Pēc Pasaules veselības organizācijas (PVO) datiem visefektīvākā iejaukšanās, lai samazinātu negribētu grūtniecību un uzspiestus abortus, ir labāka piekļuve ģimenes plānošanas pakalpojumiem un pretapaugļošanās līdzekļu izmantošanas efektivitāte[27]. Tā varētu samazināt abortu skaitu. Gandrīz visās pasaules valstīs[28] tiesību akti atļauj abortu, lai glābtu sievietes dzīvību, un vairākumā valstu aborts ir atļauts, lai saglabātu sievietes fizisko un/vai garīgo veselību. 2.3.2. ES dalībvalstu kompetence un darbības ES dalībvalstu attīstības sadarbību mātes un bērna veselības jomā virza Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) un “Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību” rīcības programma. “Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību” rīcības programma Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) Kairā 1994. gadā 179 valstis, tostarp visas 28 ES dalībvalstis, pieņēma rīcības programmu, nosakot sieviešu līdztiesību un iespēju nodrošināšanu kā pasaules mēroga prioritāti no vispārējo cilvēktiesību viedokļa un kā svarīgu soli virzībā uz nabadzības izskaušanu[29]. Sievietes spēja saņemt reproduktīvās veselības aprūpi un reproduktīvo tiesību atzīšanu ir viņas emancipācijas stūrakmens un sekmē ilgtspējīgu attīstību. Programma aicina uz pasākumiem, kas nodrošinātu vispārēju piekļuvi ģimenes plānošanas un seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem un reproduktīvajām tiesībām. Citu problēmu starpā nedrošos abortus programma apzīmē kā lielu sabiedrības veselības problēmu un aicina negribētas grūtniecības novēršanai piešķirt visaugstāko prioritāti. Aborts nekādā gadījumā nebūtu jāveicina kā ģimenes plānošanas metode. Abortiem ir jānotiek katras valsts juridiskajā satvarā. ICPD uzsver, ka tur, kur aborti nav pretlikumīgi, tiem jābūt drošiem. Kopš 1994. gada valstis ik pēc pieciem gadiem ir atkārtoti apstiprinājušas šīs saistības un pārskatījušas rīcības programmas izpildi. Pirmās šādas ICPD pārskatīšanas konferences atskaites punkti, kas tika noteikti 1999. gadā, pārtapa astoņos Tūkstošgades attīstības mērķos. Tūkstošgades attīstības mērķi 2000. gadā 189 zemju, ieskaitot visas 28 ES dalībvalstis, valsts un valdības vadītāji pieņēma ANO Ģenerālās asamblejas Tūkstošgades deklarāciju ar astoņiem Tūkstošgades attīstības mērķiem, kas ietvēra tālejošus nodomus līdz 2015. gadam samazināt māšu un bērnu mirstību. 4. TAM tiecas par divām trešdaļām samazināt mirstību līdz piecu gadu vecu bērnu vidū. 5. TAM tiecas no 1990. līdz 2015. gadam par trim ceturtdaļām samazināt māšu mirstību, kā arī nodrošināt reproduktīvās veselības aprūpes vispārēju pieejamību. Kopš tā laika Tūkstošgades attīstības mērķi ir kļuvuši par atskaites punktu pasaules mēroga attīstības politikai. Tie ir izraisījuši nepieredzētu starptautiskās sabiedrības pievēršanos cilvēku labklājībai, cilvēku attīstībai un cilvēku nabadzībai. ANO pašlaik koordinē strukturētu procesu, kas noteiks attīstības satvaru pēc 2015. gada, kad pašreizējie TAM zaudēs spēku. 2.3.3. Savienības kompetence un darbības šajā jomā Līgumu noteikumi par sadarbību attīstības jomā Galvenais ES attīstības sadarbības rīcībpolitikas mērķis ir mazināt un ilgākā posmā izskaust nabadzību[30], pilnībā ievērojot cilvēka cieņu. Šis vadmotīvs skaidri izpaužas Tūkstošgades attīstības mērķos, ko ES ir apņēmusies sasniegt, lai mazinātu galēju nabadzību un badu, uzlabotu cilvēku labklājību, samazinot mātes un bērna mirstību, apkarotu HIV/AIDS, malāriju un citas slimības. Jaunajā ES attīstības rīcībpolitikā — Pārmaiņu programmā[31] — ir atkārtots uzsvars uz cilvēku, nosakot, ka svarīgi attīstības palīdzības mērķi ir cilvēktiesības (demokrātija un tiesiskums) un iekļaujoša, ilgtspējīga izaugsme cilvēces attīstībai. ES attīstības sadarbības pasākumi tiek pieņemti, neskarot dalībvalstu darbības attīstības sadarbības jomā. Saskaņā ar LESD 4. panta 4. punktu sadarbība attīstības jomā pieder pie dalītas kompetences jomām: “attiecībā uz sadarbību attīstības jomā un humāno palīdzību Savienības kompetencē ir veikt darbības un vadīt kopēju politiku, tomēr minētās kompetences īstenošana nedrīkst liegt dalībvalstīm īstenot savu kompetenci”. LESD 208.–211. pantā ir sniegts ES attīstības sadarbības pasākumu juridiskais pamats. LESD 208. panta 2. punktā ir noteikts, ka “Savienība un dalībvalstis respektē saistības un ņem vērā mērķus, ko tās apstiprinājušas saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizāciju un citām kompetentām starptautiskām organizācijām”. Pievienotā vērtība, ko nodrošina rīcība Savienības līmenī, balstās uz ES klātbūtni uz vietas visā pasaulē, tās plašo pieredzi un pārnacionālo raksturu, koordinēšanas veicinātājas nozīmi un potenciālu nodrošināt apjomradītus ietaupījumus. “Eiropas Konsenss”[32], ko 2005. gadā pieņēma dalībvalstis, Eiropas Komisija, Parlaments un Padome, nosaka kopīgās vērtības, mērķus, principus un saistības attīstības programmu īstenošanai dalībvalstu un Savienības līmenī: nabadzības mazināšana, cilvēktiesību ievērošana, demokrātija, pamatbrīvības un tiesiskums, laba pārvaldība, dzimumu līdztiesība, solidaritāte, sociālais taisnīgums un efektīva daudzpusēja rīcība. Galvenie Eiropas Savienības instrumenti attīstības sadarbības finansēšanai Galvenie ES rīcībā esošie attīstības sadarbības finansēšanas instrumenti ir Eiropas Attīstības fonds (EAF)[33] un attīstības sadarbības instruments (ASI)[34]. EAF atbalsta sadarbību ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstīm un priekšplānā izvirza ekonomisko, sociālo un cilvēces attīstību, reģionālo sadarbību un integrāciju. To pārvalda Komisija, un ES dalībvalstis tajā veic tiešas iemaksas. Savukārt ASI sniedz divpusēju atbalstu jaunattīstības valstīm, uz kurām neattiecas EAF, un tematisko atbalstu visām partnervalstīm prioritārajās jomās, tādās kā cilvēktiesības, demokrātija un laba pārvaldība, iekļaujoša un ilgtspējīga izaugsme. 11. EAF 2014.–2020. gadam būs 30,5 miljardu euro budžets. ASI laika posmam no 2014. līdz 2020. gadam no ES budžeta saņems piešķīrumu 19,7 miljardu euro apmērā. Pirms šo jauno finansēšanas instrumentu ierosināšanas laika posmam no 2014. līdz 2020. gadam un papildus ietekmes novērtējumam un dažādo novērtējumu, revīzijas un termiņa vidusposma pārskatu iekšējai izskatīšanai Komisija laikā no 2010. gada 26. novembra līdz 2011. gada 31. janvārim rīkoja sabiedrisko apspriešanos par ES ārējās darbības finansēšanu nākotnē. Šā procesa pamatā bija tiešsaistē publicēta anketa, ko papildināja pamatinformācijas dokuments “ES ārējās darbības finansēšanas instrumenti pēc 2013. gada”[35]. Komisija iesniedza tiesību akta priekšlikumu 2011. gada decembrī, ņemot vērā visus attīstības rīcībpolitikas aspektus, tostarp pievienoto vērtību, kas piemīt atbalstam, ko ES līmenī sniedz jaunattīstības valstīm saskaņā ar principiem, kuri paredzēti Eiropas Konsensā par attīstību (2005. gads) un “Pārmaiņu programmā”. ASI regula tika pieņemta 2014. gada 11. martā saskaņā ar LESD 209. pantu: “Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru nosaka pasākumus, kas nepieciešami sadarbības politikas īstenošanai attīstības jomā un kas var attiekties uz daudzgadu sadarbības programmām ar jaunattīstības valstīm vai tematiskām programmām.” Demokrātiskais process apliecināja, ka gan Eiropas Parlamentā, gan Padomē (Eiropas Parlaments pieņēma regulu 2013. gada 6. decembra plenārsēdē, bet Eiropas Savienības Padome pieņēma to 2014. gada 11. marta sanāksmē) nepārprotams vairākums atbalstīja attīstības rīcībpolitikas prioritātes un mērķus, tostarp sadarbību prioritārajās jomās, kā to ierosināja Komisija. Prioritātes attiecībā uz ES sniegto attīstības finansējumu veselības nozarē, ieskaitot seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesības ASI regulas 2. pantā ir atgādināts, ka cīņa ar nabadzību saskaņā ar Tūkstošgades attīstības mērķiem ir un paliek galvenais mērķis, īstenojot sadarbību attīstības jomā. Tas ietver nepieciešamību veicināt pilnīgu un efektīvu Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD) rīcības programmas īstenošanu, kā norādīts regulas[36] I un II pielikumā. Saskaņā ar ASI regulu ES finansējuma prioritātes ir atspoguļotas ģeogrāfiskajās un tematiskajās daudzgadu indikatīvajās programmās (DIP), par kurām tiek veikts stratēģiskais dialogs ar Eiropas Parlamentu. Risinot stratēģisko dialogu 2014. gada pirmajā ceturksnī, Parlaments pieprasīja daudzgadu indikatīvajās programmās veltīt lielāku uzmanību sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesībai. Šīs izmaiņas stratēģiskā dialoga rezultātā pašlaik tiek integrētas daudzgadu indikatīvajās programmās. ES finansējuma prioritātes tiek noteiktas arī kopīgi ar partnervalstu valdībām. Tādējādi ES finansējums veselības jomā tiek vērsts uz partnervalstu veselības sistēmu stiprināšanu, lai tās varētu nodrošināt vispārēju piekļuvi visaptverošam augstvērtīgu veselības pakalpojumu kopumam. ES rīcība balstās uz valstu veselības aprūpes plāniem, kurus nosaka saņēmējvalstu valsts iestādes. Ja šīs veselības sistēmas atbilst cilvēktiesību un starptautiskajām prasībām, tiesības lemt par pakalpojumu klāstu un to, kādā veidā tos piedāvāt pilsoņiem, ir katras partnervalsts suverēnās tiesības. ES loma ir atbalstīt šo valstu centienus izstrādāt efektīvas veselības pakalpojumu sniegšanas sistēmas visā aprūpes ciklā. ES finansējums var tikt izmantots, lai atbalstītu veselības aprūpes iestāžu celtniecību un labiekārtošanu, veselības aprūpes nozarē strādājošā personāla mācības, iekārtu, vajadzīgo zāļu un materiālu sagādi, kā arī tehniskās palīdzības un rīcībpolitikas konsultāciju sniegšanu valdībām nacionālo veselības stratēģiju izstrādē. Šāds finansējums visbiežāk tiek piešķirts kā partnervalstu pamatbudžeta daļa, lai vairotu valsts atbildību par programmām un šo programmu noturību. Šāds palīdzības veids, tā saucamais “budžeta atbalsts”, priekšplānā izvirza nozaru rīcībpolitikas atbalstu un reformas pārvaldības uzlabošanai un labākai pakalpojumu sniegšanai iedzīvotājiem un tādējādi sasniedz konkrētus un izmērāmus rezultātus, īstenojot rīcībpolitikas dialogu ar valdību un nosakot sasniedzamos radītājus. 2002.–2010. gadā ES ir piešķīrusi 5 miljardus euro partnervalstu valsts budžeta atbalstam un papildu 1,3 miljardus euro tieši partnervalstu veselības budžetam vai šo valstu valdības programmu atbalstam[37]. Vēl viens svarīgs ES finansējuma kanāls ir ANO aģentūras, kas darbojas veselības nozarē, un pasaules mēroga veselības aizsardzības iniciatīvas, tādas kā Pasaules fonds AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai un Vakcīnu un vakcinācijas globālā alianse. Laikposmā no 2002. līdz 2010. gadam ES ir atvēlējusi šiem saņēmējiem 1 miljardu euro. ES finansējumu var izmantot arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju finansēšanai, īpaši tur, kur jāuzlabo marginālo un grūti sasniedzamo iedzīvotāju grupu piekļuve veselības pamatpakalpojumiem, it īpaši ārkārtas gadījumos vai konflikta situācijās, piemēram, situācijās, kad valdības pašas nespēj vai nevēlas efektīvi rīkoties. Tomēr lielākā daļa pilsoniskās sabiedrības organizācijām paredzētā finansējuma ir paredzēta tam, lai attīstītu šo organizāciju spēju aizstāvēt savas intereses un stiprinātu to lomu politikas veidošanas procesā, uzraudzītu reformas un pieprasītu atbildību no valdībām. 2002.–2010. gada laikposmā ES ir iedalījusi 1,3 miljardus euro pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kuras darbojas veselības nozarē. No attīstībai atvēlētajiem līdzekļiem 5 gadu laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam ES ir iztērējusi 3,2 miljardus euro partnervalstu veselības nozares vajadzībām, no tiem 1,5 miljardi euro — rēķinot pēc metodikas, par kuru vienojās G8 valstis, — tika iztērēti mātes veselības, jaundzimušā veselības un bērnu veselības vajadzībām. Konkrētāk, 87 miljoni euro tika ieguldīti reproduktīvās veselības aprūpē, 17 miljoni euro — ģimenes plānošanā un 95 miljoni euro — seksuāli transmisīvo slimību kontrolei. Iemaksas Pasaules fondā AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai veido vēl 503 miljonus euro. ICPD rīcības programmas un Tūkstošgades attīstības mērķu savstarpējā saskaņošana ES finansējums attīstības jomai ir precīzi sasaistīts ar mērķiem un starptautiskajām saistībām, par ko vienojās ICPD rīcības programmā, un ar Tūkstošgades attīstības mērķiem. Pat ja Savienība nebija šo nozīmīgo starptautisko vienošanos parakstītāja, kad tās tika pieņemtas, tajos paredzētie mērķi un saistības tika lielā mērā integrēti ES tiesību aktos, kuros izklāstīta Savienības rīcībpolitika attiecībā uz sadarbību attīstības jomā, un skaidras atsauces uz tiem ir iekļautas Eiropas Konsensā par attīstību, Padomes secinājumos par ES nozīmi pasaules veselības aizsardzības nozarē[38], Padomes secinājumos par Visaptverošu programmu laikposmam pēc 2015. gada[39], kā arī regulās par ASI 2007.–2013. gadam un 2014.–2020. gadam. Eiropas Parlaments pieņēma vairākas rezolūcijas[40] Tūkstošgades attīstības mērķu un ICPD atbalstam, kurās tas aicināja “ES stingri aizstāvēt tiesības uz augstāko sasniedzamo veselības aizsardzības standartu, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības aizsardzību un HIV/AIDS pacientu tiesības un integrāciju, cita starpā nodrošinot brīvprātīgas ģimenes plānošanas iespējas, drošas aborta procedūras un kontracepcijas līdzekļus”[41]. ES attīstības palīdzība neveicina abortu kā ģimenes plānošanas veidu, un tas pilnībā atbilst ICPD principiem. Attīstības palīdzības mērķis ir mazināt aborta izmantošanu, ieviešot plašus, uzlabotus ģimenes plānošanas pakalpojumus, dot priekšroku nevēlamu grūtniecību novēršanai un izskaust vajadzību pēc aborta. ES finansējums ir paredzēts neaizsargātām un nelabvēlīgā situācijā esošām sievietēm, pusaudzēm, neprecētām sievietēm, bēglēm un iekšzemē pārvietotām sievietēm, HIV nēsātājām un izvarošanas upuriem. ES sniegtā attīstības finansējuma izmantojuma kontrole ES līgumu slēgšanas noteikumi[42] ir stingri, lai nodrošinātu, ka visas darbības, ko finansē no ES attīstības palīdzības, ir saskaņā ar to valstu likumiem, kurās tās tiek īstenotas. Visiem ES dotāciju saņēmējiem un viņu darbiniekiem jāievēro cilvēktiesības. ES līdzekļu izmantošana paredzētajam mērķim tiek nodrošināta, izmantojot dažādus kontroles pasākumus un līdzsvara un atsvara sistēmu visā projekta vadīšanas ciklā. Komisija uzrauga projektu un programmu darbību, īstenojot neatkarīgus novērtējumus, ko veic ārēji eksperti, kas izmanto starptautiski atzītus kritērijus. 2013. gadā šajā uz rezultātiem vērstajā uzraudzības sistēmā tika izskatīti vairāk nekā 1 600 notiekošu un pabeigtu projektu un programmu (arī budžeta atbalsta operāciju) visās ES atbalsta jomās[43]. No šiem projektiem un programmām 64 bija no veselības nozares, bet 22 attiecās uz iedzīvotāju rīcībpolitiku/programmām un reproduktīvo veselību. 81 % no uzraudzītajiem projektiem šajās divās nozarēs tika novērtēti kā “ļoti labiˮ vai “labiˮ (salīdzinājumā ar vidēji 75 % rādītāju visu ES sadarbības nozaru projektu vidū). Attiecībā uz projektiem, kuros tiek konstatētas nopietnas grūtības, Komisija nodrošina īpašus pēcpasākumus. Šī neatkarīgā uzraudzība “uz vietasˮ papildina Komisijas darbinieku veikto iekšējo uzraudzību. Papildus novērtējumiem projekta vai programmas līmenī neatkarīgu ārējo ekspertu stratēģiskie novērtējumi nodrošina svarīgu atgriezenisko saiti par ietekmi un sasniegtajiem rezultātiem. Tā bija 2012. gadā ar novērtējumu par Eiropas Komisijas atbalstu veselības nozarei, kad tika konstatēts, ka tas ir saskanīgs ar ES rīcībpolitiku attīstības jomā un ir labi orientēts uz nabadzības mazināšanu[44]. Tika atzīts, ka ES atbalsts ir devis nozīmīgu ieguldījumu veselības pakalpojumu kvalitātes uzlabošanā un stiprinājis institucionālās un procedurālās sistēmas, kas saistītas ar pārredzamību un pārskatatbildību valstīs, kurās tā īstenojusi programmas. Eiropas Revīzijas palāta ik gadu pievēršas ES sniegtās attīstības palīdzības pārvaldības analīzei. Revīzijas palāta nesenajā ziņojumā par EAF konstatējusi, ka ES delegācijām ir labs pārskats par projektu operatīvo īstenošanu, galvenokārt pateicoties kontroles apmeklējumiem[45]. Visu novērtējumu un revīziju rezultāti tika ņemti vērā, nosakot jaunos finansēšanas instrumentus 2014.–2020. gada finanšu satvaram, ieskaitot ASI. Papildinot uzraudzību un novērtējumus, finanšu revīzijas un pārbaudes sniedz pārliecību par ārējās palīdzības operāciju likumību un pareizību. Tiem ES palīdzības saņēmējiem, kas ir iesnieguši nepatiesas ziņas, pieļāvuši būtiskas kļūdas, pārkāpumus vai krāpniecību, tiks apturētas dotācijas, un tie var tikt izslēgti no turpmākā ES finansējuma saņēmēju loka, un tiem var tikt piemērotas finansiālas sankcijas. 3. EIROPAS PILSOŅU INICIATĪVU PIETEIKUMU IZVĒRTĒŠANA 3.1. Vispārīgas piezīmes Kā minēts šā paziņojuma ievadā, Eiropas pilsoņu iniciatīvas “Viens no mumsˮ mērķis ir panākt, ka ES — lai nodrošinātu cilvēka cieņu un neaizskaramību — aizliedz un beidz finansēt darbības, kuras paredz cilvēka embriju iznīcināšanu, jo īpaši tādās jomās kā pētniecība, attīstības palīdzība un sabiedriskā veselība. Šajā nolūkā būtu attiecīgi jāgroza Finanšu regula, regula par pētniecības pamatprogrammu “Apvārsnis 2020ˮ un regula, ar kuru izveidoja finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā. Komisija ir rūpīgi izvērtējusi šo pieprasījumu. Attiecībā uz pieprasījumu Eiropas Savienībai pārtraukt finansēt šīs darbības un grozīt Finanšu regulu ir jāpiezīmē, ka saskaņā ar Finanšu regulas 87. pantu visiem ES izdevumiem ir jābūt saskaņā ar ES Līgumiem un Pamattiesību hartu. Tādējādi ES Finanšu regula jau nodrošina, ka visiem izdevumiem, tostarp pētniecības, attīstības sadarbības un sabiedriskās veselības jomā, jābūt tādiem, kas respektē cilvēka cieņu, tiesības uz dzīvību un tiesības uz personas neaizskaramību. Turklāt Finanšu regulas mērķis ir nodrošināt vispārīgus finanšu noteikumus, konkrētāk, ES budžeta veidošanas un īstenošanas noteikumus, nevis noteikumus kādai īpašai ES rīcībpolitikas jomai. 3.2. Cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecība Eiropas Komisija ir rūpīgi izvērtējusi Eiropas pilsoņu iniciatīvas pieprasījumu ieviest tiesību aktus, kas aizliegtu piešķirt ES finansējumu jebkādām “pētniecības darbībām, kurās iznīcina cilvēka embrijus, tostarp tādām, kas vērstas uz cilmes šūnu iegūšanu, un pētniecībai, kas ietver cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošanu un turpmākos pasākumus cilmes šūnu iegūšanaiˮ. Kā aprakstīts iepriekš, tiesību aktos par pašreizējo ES pētniecības programmu ir iekļauti sīki izstrādāti noteikumi, kas reglamentē ES atbalstu cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecībai. Vienošanos par šiem noteikumiem abi ES likumdevēji, t. i., Eiropas Parlaments un Padome, panāca tikai pavisam nesen (2013. gada decembrī), izmantojot parasto likumdošanas procedūru, pilnā mērā ievērojot LESD 182. pantu. Vienošanās par finansēšanas noteikumiem attiecībā uz programmu “Apvārsnis 2020ˮ tika panākta, ņemot vērā visus aspektus, tostarp ētiskos apsvērumus, ES pievienoto vērtību un potenciālos ieguvumus, ko veselības jomā var dot visu veidu cilmes šūnu pētniecība. Programmas “Apvārsnis 2020ˮ noteikumi par cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecību ir rūpīgi pārbaudīti un veido tā saucamo “trīskāršas slēdzenesˮ sistēmu: Pirmām kārtām, tiek ievēroti valsts tiesību akti — ES projektiem ir jābūt saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, kurā tiek veikta pētniecība. Papildus tam visiem projektiem ir jābūt zinātniski pārbaudītiem profesionālapskatē un uz tiem jāattiecina rūpīga ētikas pārbaude. Visbeidzot, ES līdzekļus nedrīkst izmantot jaunu cilmes šūnu līniju atvasināšanai vai pētniecības darbībām, kurās iznīcina embrijus, tai skaitā cilmes šūnu iegūšanai. Šie noteikumi ietver virkni skaidru izņēmumu un nosacījumu, vairākas stingras priekšpārbaudes (zinātniskā pārbaude, ētikas pārbaude), lēmuma pieņemšanas papildlīmeņus individuālu projektu līmenī, iesaistot dalībvalstis, līgumsaistības, detalizētas ziņojumu sagatavošanas prasības un ex-post revīzijas (pilns 19. panta teksts un Komisijas paziņojuma teksts ir sniegts II un III PIELIKUMĀ). Sistēmas līmenī veiktās revīzijas ir apliecinājušas, ka ieviestā sistēma ir labi izstrādāta un atbilst augstākajiem ētikas standartiem. Turklāt Komisija nepieprasa iesniegt pētījumu priekšlikumus, kas īpaši attiektos uz cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošanu. Komisija uzskata, ka programmas “Apvārsnis 2020ˮ noteikumi par cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecību pilnā mērā atbilst ES Līgumu noteikumiem un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas prasībām[46]. Tā uzskata arī, ka šie noteikumi jau risina virkni svarīgu organizatoru pieprasītu jautājumu, proti, ka ES nefinansē cilvēka embriju iznīcināšanu un ka ir ieviestas pienācīgas pārbaudes. Tomēr Komisija uzskata, ka tā nevar apmierināt organizatoru prasību Eiropas Savienībai nefinansēt pētījumus, ko veic pēc cilvēka embriju cilmes šūnu līniju izveides. Tam par iemeslu ir fakts, ka Komisija ir izstrādājusi savu priekšlikumu, ņemot vērā ētikas apsvērumus, potenciālos ieguvumus veselības jomai un ES līmenī sniegtā atbalsta pievienoto vērtību attiecībā uz visiem cilmes šūnu pētniecības veidiem. Šo priekšlikumu pieņēmuši abi likumdevēji, proti, Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz iestāžu sarunu ceļā demokrātiski panāktu vienošanos. 3.3. Sadarbība attīstības jomā Eiropas Komisija ir rūpīgi analizējusi pilsoņu iniciatīvā pausto pieprasījumu ieviest tiesību normas, kas aizliegtu potenciāla ES finansējuma piešķiršanu par darbībām, kurās iznīcina cilvēka embrijus vai kuras paredz šādu iznīcināšanu, t. i., konkrēti abortu tieša vai netieša finansēšana, izmantojot attīstības palīdzību. Pilsoņu iniciatīva balstās uz mērķi samazināt attīstības valstīs veikto abortu skaitu. Attīstības partnervalstīs, kurās ES sniedz atbalstu veselības nozarei, tā sniedz palīdzību veselības aprūpes sistēmu vajadzībām, vai nu atbalstot integrētu pakalpojumu sniegšanu, kas ietver seksuālās, reproduktīvās, mātes, jaundzimušā un bērna veselības pakalpojumus visā aprūpes ciklā, vai sniedzot budžeta atbalstu, lai palīdzētu valstīm uzlabot veselības pakalpojumu sniegšanu attiecīgajā valstī. Pēc definīcijas minētā palīdzība tieši vai netieši veicinās visu partnervalstu piedāvāto veselības pakalpojumu klāstu, kurā var būt iekļauti ar abortu saistīti pakalpojumi mātes dzīvības glābšanai. Šis visaptverošais ES atbalsts būtiski veicina aborta gadījumu skaita samazināšanos, jo tas palielina piekļuvi drošiem un kvalitatīviem pakalpojumiem, tostarp augstvērtīgiem ģimenes plānošanas pakalpojumiem, plašam kontracepcijas metožu klāstam, “avārijasˮ kontracepcijai un vispusīgai dzimumaudzināšanai. ES attīstības sadarbības mērķis ir vispārēja un taisnīga piekļuve labas kvalitātes aprūpei visiem pilsoņiem, un ES pilnībā ievēro partnervalstu suverēnos lēmumus par to, kuri pakalpojumi tiks sniegti un kā tie ir veidoti, ja vien šādi pakalpojumi ir saskaņā ar atzītiem cilvēktiesību principiem. Tāpēc Komisija nedod priekšroku atbalsta iezīmēšanai tikai noteikta veida pakalpojumiem, jo šādā veidā būtu grūtāk nodrošināt vispusīgu un efektīvu valsts veselības stratēģijas atbalstu. Komisija uzskata, ka ES ir jāpilda savas starptautiskās saistības 5. Tūkstošgades attīstības mērķa sasniegšanā. Neraugoties uz nozīmīgu situācijas uzlabojumu kontracepcijas izmantošanā, ievērojams skaits māšu ik gadu mirst tādu abortu rezultātā, kuri veikti bez nepieciešamām prasmēm vai vidē, kas neatbilst minimālajiem medicīnas standartiem. Saskaņā ar PVO uzskatiem māšu mirstību un slimības var krasi samazināt, uzlabojot šādu veselības pakalpojumu drošumu. Komisija piemēro visstingrākos noteikumus, un jebkurš finansējums vienmēr ir un būs pilnīgā saskaņā ar ES regulējuma un attiecīgo valsts tiesību aktu prasībām. Tiklīdz finansējums tiek piešķirts, tiek ieviesti visaptveroši un pārredzami pārraudzības mehānismi. Pārraudzība ir iedarbīga, un Komisija vērš lielu uzmanību uz to, lai līgumos paredzētās un ar uzraudzību saistītās garantijas tiktu pastāvīgi piemērotas un lai tas tiktu darīts pilnīgi pārredzamā veidā. Visbeidzot, ANO ir sākusi izstrādāt jaunu attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada, un ES patlaban strādā pie tā, lai nodrošinātu, ka satvarā, kas būs spēkā pēc 2015. gada, tiktu iekļauti ICPD rīcības programmas galvenie principi un saistības un Tūkstošgades attīstības mērķi. Nepārprotamā starptautiskā vienprātība par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību jomu un definīciju, kas tika kodificētas ICPD rīcības programmā, nupat tika apstiprināta no jauna 2014. gada aprīļa pārskatā[47], kurš kalpos par pamatu Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas īpašajai sesijai par ICPD, kas norisināsies 2014. gada septembrī. Principi, par kuriem panākta vienošanās Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), joprojām nosaka globālās attīstības sadarbības aprises, un tos stingri atbalsta ES un tās dalībvalstis. 4. SECINĀJUMI Atbildot uz Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Viens no mumsˮ, Komisija izdarījusi turpmāk minētos secinājumus. 4.1. Vispārīgi ES primārajos tiesību aktos skaidri nostiprināta cilvēka cieņa, tiesības uz dzīvību un tiesības uz personas neaizskaramību. ES Finanšu regulā noteikts, ka visiem ES izdevumiem jābūt saskaņā ar ES primārajiem tiesību aktiem. Tāpēc Komisija neuzskata par vajadzīgu ierosināt izmaiņas Finanšu regulā. 4.2. Cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecība Abi ES likumdevēji tikai nesen (2013. gada decembrī) ir pieņēmuši lēmumu par noteikumiem, kas regulā par programmu “Apvārsnis 2020ˮ paredzēti attiecībā uz cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecību. Tie ietver rūpīgi pārbaudītu izņēmumu un nosacījumu kopumu, stingras priekšpārbaudes, lēmumu pieņemšanu katrā atsevišķā gadījumā, iesaistot dalībvalstis, līgumsaistības, ziņojumu iesniegšanas prasības un ex-post revīzijas. Šie noteikumi skaidri izslēdz no ES finansējuma saņemšanas darbības, kurās iznīcina blastocistas pētniecības vajadzībām, un tie ir pilnīgā saskaņā ar valstu tiesību aktiem par cilvēka embrionālo cilmes šūnu pētniecību. Sistēmas līmeņa revīzijas ir apliecinājušas, ka ieviestā sistēma ir labi izstrādāta un atbilst augstākajiem ētikas standartiem. Komisija uzsver, ka tā nepieprasa iesniegt priekšlikumus par pētījumiem, kuri īpaši attiektos uz cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošanu. Komisija uzskata, ka programmas “Apvārsnis 2020ˮ noteikumi par cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecību ir pilnīgā saskaņā ar ES Līgumiem un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu[48]. Tā uzskata arī, ka šie noteikumi jau tagad risina virkni organizatoriem būtisku prasību, konkrētāk, ka ES nefinansē cilvēka embriju iznīcināšanu un ka ir ieviestas atbilstīgas pārbaudes. Komisija tomēr uzskata, ka tā nevar izpildīt organizatoru prasību nefinansēt pētniecību pēc cilvēka embriju cilmes šūnu līniju izveides. Tam par iemeslu ir fakts, ka Komisija ir izstrādājusi savu priekšlikumu, ņemot vērā ētikas apsvērumus, potenciālos ieguvumus veselības jomai un ES līmenī sniegtā atbalsta pievienoto vērtību attiecībā uz visiem cilmes šūnu pētniecības veidiem. Šo priekšlikumu jau ir pieņēmuši abi likumdevēji, t. i., Eiropas Parlaments un Padome, pamatojoties uz iestāžu sarunās demokrātiski panāktu vienošanos. Komisija turpinās stingri piemērot “trīskāršas slēdzenesˮ sistēmu un ievēros uzraudzības un verifikācijas noteikumus, kas jau ir iestrādāti 7. pamatprogrammā un ir izklāstīti regulas par programmu “Apvārsnis 2020ˮ 19. pantā un saistītajā Komisijas paziņojumā (pilns 19. panta teksts un Komisijas paziņojuma teksts ir sniegts II un III PIELIKUMĀ). Tas tiks darīts pilnībā pārredzamā veidā. Regulas par programmu “Apvārsnis 2020ˮ 19. panta 5. punktā ir noteikts, ka tā paša panta 3. punktā iekļauto sarakstu ar pētniecības jomām, kuras nefinansē, var pārskatīt, kad tiek veikta programmas “Apvārsnis 2020ˮ starpposma novērtēšana, ko paredzēts īstenot līdz 2017. gada 31. decembrim. Lēmums veikt šo īpašo novērtēšanu būs atkarīgs no attiecīgo zinātnisko jomu un tehnoloģiju attīstības. Attiecībā uz ES atbalstu veselības pētniecībai nākotnē — Komisija rūpīgi sekos līdzi pētniecības zinātniskajam progresam, it īpaši inducēto pluripotento cilmes šūnu pētniecības jomā, jo šādām šūnām ir daudz kopīgu īpašību ar embrionālajām cilmes šūnām, bet tās vēl nevar iegūt tā, lai nodrošinātu atbilstību visiem klīniskajiem standartiem vai lai tās varētu pielīdzināt dabīgajām šūnām, un vajadzības gadījumā sniegs atbalstu. Komisija piekrīt Eiropas Ētikas un jauno tehnoloģiju grupas 22. atzinumam, kurā teikts: “Ja nākotnē tiks atrastas alternatīvas cilvēka embriju cilmes šūnām ar tādu pašu potenciālu, kāds piemīt no embrijiem iegūtām cilmes šūnām, tad pēc iespējas drīzāk ir jāņem vērā šādas attīstības ietekme uz to pētniecības projektu zinātniskiem un ētiskiem aspektiem, kuru pamatā ir cilvēka embriju cilmes šūnas”[49]. Tas nozīmē, ka, tiklīdz būs pieejamas cilvēka embriju cilmes šūnām līdzvērtīgas alternatīvas, Komisija pētīs šādu šūnu pilnīgu izmantošanu un potenciālu un no jauna vērsīsies Eiropas Ētikas un jauno tehnoloģiju grupā pēc atzinuma, ņemot vērā rezultātus, kādi būs cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecībai, un zinātnes progresu attiecībā uz cilvēka embriju cilmes šūnu alternatīvām. Tikmēr Komisija turpinās sniegt atbalstu cilvēka embriju cilmes šūnu līniju Eiropas reģistram, lai atvieglotu pašreizējās cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecības uzraudzību Eiropā un palīdzētu optimizēt šādu šūnu izmantošanu, novēršot jaunu cilvēka embriju cilmes šūnu līniju nevajadzīgu iegūšanu. 4.3. Attīstības sadarbība Komisija secina, ka Eiropas Savienības rīcībā patlaban ir vajadzīgais tiesiskais regulējums, lai efektīvi pārvaldītu ES sniegto attīstības finansējumu tādā veidā, kas palīdz samazināt jaunattīstības valstīs veikto abortu skaitu. Lai gan pilsoņu iniciatīva tiešā veidā neapstrīd Tūkstošgades attīstības mērķu un ICPD rīcības programmas galvenos mērķus un saistības, Komisija uzskata, ka finansējuma aizliegums ierobežotu Savienības spēju izpildīt Tūkstošgades attīstības mērķus, it īpaši mātes veselības jomā, un ICPD mērķus, kurus nesen atkārtoti apstiprināja gan starptautiskajā, gan ES līmenī. ANO ir sākusi izstrādāt jaunu attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada, un ES patlaban strādā pie tā, lai nodrošinātu, ka satvarā, kas būs spēkā pēc 2015. gada, tiktu iekļauti ICPD rīcības programmas galvenie principi un saistības un Tūkstošgades attīstības mērķi. Nepārprotamā starptautiskā vienprātība par seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību jomu un definīciju, kas tika kodificētas ICPD rīcības programmā, nupat tika apstiprināta no jauna 2014. gada aprīļa pārskatā[50], kurš kalpos par pamatu Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas īpašajai sesijai par ICPD, kas norisināsies 2014. gada septembrī. Principi, par kuriem panākta vienošanās Starptautiskajā konferencē par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), joprojām nosaka globālās attīstības sadarbības aprises, un tos stingri atbalsta ES un tās dalībvalstis. Komisija centīsies informēt ieinteresētās personas un pilsonisko sabiedrību, izmantojot starptautisku konferenci 2015. gadā, kura veicinās labāku izpratni par jauniem starptautiskajiem instrumentiem, nolūkā uzlabot attīstības un humānās palīdzības rīcībpolitikas un sadarbības efektivitāti. Komisija turpinās uzlabot savas uzraudzības un pārraudzības sistēmas un sniegs regulārus progresa ziņojumus Eiropas Revīzijas palātai. Piemēram, Komisija pašlaik izstrādā rīkus un vadlīnijas uzraudzības sistēmu stiprināšanai un revīzijas ziņojumu kvalitātes novērtēšanai. Komisija turpina pildīt savas saistības attiecībā uz ES finansēto attīstības programmu darbības rezultātu labāku ziņošanu. Šādas ziņošanas sistēmas tiks izmantotas pārvaldības metožu vajadzībām, vairos atbildību par ES palīdzību, uzlabos šādas palīdzības caurskatāmību un redzamību un galu galā palielinās ietekmi, ko radīs ES attīstības mērķi, kas izklāstīti Pārmaiņu programmā[51]. ASI termiņa vidusposma pārskats tiks sagatavots ne vēlāk kā 2017. gada beigās. Vidusposma pārskatīšanā tiks analizēti gan tematisko, gan programmu novērtējumu dati, un šī informācija tiks izmantota stratēģiskajā dialogā ar abiem likumdevējiem. Tādējādi Komisijas pieeja pamatojas uz nepārtrauktu, pastāvīgu, pilnīgu, demokrātisku un pārredzamu pārskatīšanu. Saskaņā ar Eiropas Pilsoņu iniciatīvas regulas 10. panta 2. punktu šis paziņojums tiks nodots iniciatīvas organizatoriem, kā arī Eiropas Parlamentam un Padomei, un tas arī tiks publiskots. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu, OV L 65, 11.3.2011., 1. lpp. [2] Oficiālais reģistrs ir aplūkojams tiešsaistē: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/welcome?lg=lv. [3] Saskaņā ar Regulas par pilsoņu iniciatīvu 10. panta 1. punktu. [4] http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/ongoing/details/2012/000005. [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.); Komisijas 2012.gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.). [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu "Apvārsnis 2020" (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK. [7] Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regula (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam, OV L 77, 13.3.2014., 44. lpp. [8] Eiropas Savienības Tiesas (Virspalātas) sprieduma 40. punkts, 2011. gada 18. oktobris, Krājums, 2011 I-09821. [9] http://www.epda.eu.com/en/#. [10] http://workshops.biologists.com/workshop_sept_2014.html. [11] Blastocista ir no apmēram simt šūnām sastāvoša struktūra, kas izveidojas piecas sešas dienas pēc apaugļošanas un vēl nav implantēta dzemdē. [12] www.clinicaltrials.gov; http://www.advancedcell.com. [13] http://apps.who.int/trialsearch. [14] Attiecībā uz šo jautājumu 2012. gada Nobela prēmijas laureāts Jamanaka paziņoja: “Embriju cilmes šūnas joprojām ir svarīgas inducēto pluripotento cilmes šūnu pētniecībā. Rezultāti no pētījumiem, kuros izmanto cilvēka embriju cilmes šūnas, piemēram, metodes, kas rada dažādu tipu šūnas, ir izmantoti inducēto pluripotento cilmes šūnu pētniecībā. Tādēļ inducēto pluripotento cilmes šūnu pētniecība ir attīstījusies tik strauji. Turklāt embriju cilmes šūnas izmanto par kontroles [salīdzināšanas] materiālu, kad pētnieki veic eksperimentus ar inducētajām pluripotentajām cilmes šūnām un analizē to kvalitāti.” (http://articles.latimes.com/2010/nov/27/science/la-sci-yamanaka-20101127). [15] ESF Science Policy Briefing 38, http://www.esf.org/publications/science-policy-briefings.html. [16] Ieteikumi par 7. pamatprogrammas cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecības projektu ētisko izvērtējumu (22. atzinums), Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupa (EGE) 2007. gada 20. jūnijā. http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion_22_final_follow_up_en.pdf. EGE ir neatkarīga, plurālistiska, daudznozaru organizācija, kas sniedz konsultācijas Eiropas Komisijai par ētikas jautājumiem zinātnē un jaunajās tehnoloģijās saistībā ar Kopienas tiesību aktiem vai rīcībpolitiku. [17] http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_341_en.pdf. [18] Saskaņā ar LES 5. pantu "saskaņā ar subsidiaritātes principu jomās, kuras nav ekskluzīvā Savienības kompetencē, Savienība rīkojas tikai tad, ja dalībvalstis centrālā vai reģionālā un vietējā līmenī nevar pietiekami labi īstenot paredzētās darbības mērķus, bet ierosinātās darbības mēroga vai seku dēļ tie ir labāk sasniedzami Savienības līmenī". [19] 533 deputāti par, 29 — pret, 22 atturējās. [20] 2 atturējās. [21] http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion_22_final_follow_up_en.pdf. [22] www.hescreg.eu. hESCreg tika izveidots, lai piedāvātu pētniekiem, likumdevējiem, regulatoriem un vispārībai padziļinātu pārskatu par pašreizējo stāvokli cilvēka pluripotento cilmes šūnu pētniecības jomā Eiropā. [23] Balstoties uz Eiropas Zinātnes un jauno tehnoloģiju ētikas grupas 22. atzinumu. http://ec.europa.eu/bepa/european-group-ethics/docs/publications/opinion_22_final_follow_up_en.pdf. [24] Eiropas Padomes Konvencija par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta 1997. gada 4. aprīlī Ovjedo, un tās papildu protokoli un Vispārējā deklarācija par cilvēka genomu un cilvēktiesībām, ko pieņēmusi UNESCO. [25] Pilnīga informācija par projektiem ir atrodama CORDIS adresē http://cordis.europa.eu. [26] http://www.eurostemcell.org/. [27] WHO (2012): Safe abortion: technical and policy guidance for health systems; p. 87, 90. [28] Tikai sešās valstīs aborts ir aizliegts jebkādā gadījumā. Avots: United Nations; World Abortion Policies 2013; www.unpopulation.org. [29] UNFPA (1995): International Conference on Population and Development - ICPD - Programme of Action A/CONF.171/13/Rev.1. [30] LESD 208. pants. [31] Padomes 2012. gada 14. maija secinājumi: “ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma”. [32] Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Komisijas kopīgs paziņojums par Eiropas Savienības attīstības politiku “Eiropas Konsenss” (OV 2006/C 46/01). [33] PADOMES 2007. gada 14. maija REGULA (EK) Nr. 617/2007 par 10. Eiropas Attīstības fonda īstenošanu saskaņā ar ĀKK un EK Partnerattiecību nolīgumu, OV L 152, 13.6.2007., 1. lpp. [34] REGULA (ES) Nr. 233/2014. [35] http://ec.europa.eu/europeaid/how/public-consultations/5240_en.htm. [36] REGULA (ES) Nr. 233/2014. [37] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2012/1308_docs_en.htm, II pielikums. [38] Padomes secinājumi par ES nozīmi pasaules veselības aizsardzības nozarē, 2010. gada 10. maijs. [39] Padomes secinājumi par Visaptverošu programmu laikposmam pēc 2015. gada, 2013. gada 25. jūnijs. [40] Eiropas Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūcija 2012/2002(INI), 2013. gada 12. marta rezolūcija 2012/2222(INI), 2013. gada 11. decembra rezolūcija 2013/2057(INL). [41] Eiropas Parlamenta 2013. gada 13. jūnija rezolūcija par Tūkstošgades attīstības mērķiem – satvara noteikšana laikposmam pēc 2015. gada (2012/2289(INI). [42] PRAG 2014: Iepirkumi un dotācijas Eiropas Savienības ārējām darbībām. Sk. šādas nodaļas: 2.3.3., 2.3.4., 2.4.14 un pielikumu e3h2; http://ec.europa.eu/europeaid/prag [43] Eiropas Komisija: 2014. gada ikgadējais ziņojums par Eiropas Savienības attīstības un ārējās palīdzības politiku un tās īstenošanu 2013. gadā (tiks publicēts šādā adresē: http://ec.europa.eu/europeaid/multimedia/publications/index_en.htm ) [44] http://ec.europa.eu/europeaid/how/evaluation/evaluation_reports/2012/1308_docs_en.htm [45] Eiropas Revīzijas palāta (2013): Gada pārskats par darbībām, ko finansē no astotā, devītā un desmitā Eiropas Attīstības fonda (EAF) (2013/C 331/02). [46] Regulas par programmu “Apvārsnis 2020ˮ 19. panta 1. punkts: “Visos pētniecības un inovācijas pasākumos, kas tiek veikti saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020 ˮ, ievēro ētikas principus un attiecīgos valstu, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās papildprotokolus”. [47] http://www.un.org/en/development/desa/population/commission/sessions/2014/index.shtml. [48] Regulas par programmu “Apvārsnis 2020ˮ 19. panta 1. punkts: “Visos pētniecības un inovācijas pasākumos, kas tiek veikti saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020ˮ, ievēro ētikas principus un attiecīgos valstu, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās papildprotokolus”. [49] Ieteikumi par 7. pamatprogrammā veikto cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecības projektu ētikas pārbaudi — Atzinums Nr. 22, 2007. gada 20. jūnijs, 41. lpp. [50] http://www.un.org/en/development/desa/population/commission/sessions/2014/index.shtml. [51] Komisijas dienestu darba dokuments “Sagatavot apstākļus ES attīstības un sadarbības rezultātu ietvaram”, 10.12.2013., SWD(2013) 530. I PIELIKUMS. Pilsoņu iniciatīvas “Viens no mums” procedūras aspekti Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 4. panta 2. punktu šī iniciatīva tika reģistrēta 2012. gada 11. maijā un publicēta Komisijas tiešsaistes reģistrā. Komisijā reģistrētās pilsoņu komitejas locekļi ir šādu dalībvalstu pastāvīgie iedzīvotāji: Francija, Itālija, Apvienotā Karaliste, Ungārija, Polija, Spānija un Vācija. Iniciatīva tika reģistrēta itāļu valodā. Tad organizatori sagādāja iniciatīvas nosaukuma, priekšmeta un mērķu tulkojumu visās ES oficiālajās valodās. Saskaņā ar regulu par pilsoņu iniciatīvu veidlapās, ko pilsoņi izmantoja iniciatīvas atbalstīšanai, bija iniciatīvas nosaukums, priekšmets un mērķi. Veidlapās bija pieejama arī saite uz Komisijas tiešsaistes reģistru, kas ļāva pilsoņiem, kuri to vēlējās, iegūt par iniciatīvu sīkāku informāciju, ko organizatori bija snieguši tiesību akta projektā, kurš bija daļa no reģistrācijas pieprasījuma. Organizatori sniedza tiesību akta projekta tulkojumu 19 oficiālajās ES valodās. Šo tiesību akta projektu, iespējams, aplūkojuši ne visi pilsoņi, kuri atbalstīja iniciatīvu. Iniciatīvas oficiālais 12 mēnešu paziņojumu par atbalstu vākšanas periods beidzās 2013. gada 11. maijā. Tomēr Komisija ir pieņēmusi paziņojumus par atbalstu iniciatīvai līdz 2013. gada 1. novembrim, ņemot vērā grūtības, kas organizatoriem bija radušās saistībā ar tiešsaistes vākšanas sistēmu izveidi Eiropas pilsoņu iniciatīvas sākumposmā[1]. Kad attiecīgo dalībvalstu kompetentās iestādes bija pārbaudījušas savāktos paziņojumus par atbalstu, organizatori 2014. gada 28. februārī iesniedza Komisijai savu iniciatīvu, kā arī 28 apliecības, ko izdevušas dalībvalstu kompetentās iestādes, un informāciju par atbalsta un finansējuma avotiem saskaņā ar regulas 9. pantu. Derīgo paziņojumu par atbalstu skaits, kas norādīts apliecībās, un informācija, ko sniegušas dalībvalstu kompetentās iestādes, ir atspoguļota tabulā. Šajos skaitļos ir ierēķināts papildu laikposms līdz 2013. gada 1. novembrim. Dalībvalsts || Parakstītāju skaits || Slieksnis, kas jāpārvar vismaz septiņās dalībvalstīs Beļģija || 5478 || 16 500 Bulgārija || 906 || 13 500 Čehija || 11 468 || 16 500 Dānija || 7563 || 9750 Vācija || 137 874 || 74 250 Igaunija || 2417 || 4500 Īrija || 6679 || 9000 Grieķija || 52 977 || 16 500 Spānija || 144 827 || 40 500 Francija || 83 503 || 55 500 Horvātija || 12 778 || 9000 Itālija || 623 947 || 54 750 Kipra || 6407 || 4500 Latvija || 9132 || 6750 Lietuva || 11 646 || 9000 Luksemburga || 5469 || 4500 Ungārija || 45 933 || 16 500 Malta || 23 017 || 4500 Nīderlande || 27 271 || 19 500 Austrija || 24 973 || 14 250 Polija || 235 964 || 38 250 Portugāle || 65 564 || 16 500 Rumānija || 110 405 || 24 750 Slovēnija || 3481 || 6000 Slovākija || 31 951 || 9750 Somija || 1230 || 9750 Zviedrija || 2468 || 15 000 Apvienotā Karaliste || 26 298 || 54 750 Kopā || 1 721 626 || Slieksnis sasniegts 18 dalībvalstīs. Saskaņā ar regulas 10. pantu Komisija: - 2014. gada 28. februārī publicēja attiecīgo informāciju reģistrā šādā adresē: http://ec.europa.eu/citizens-initiative/public/initiatives/finalised/details/2012/000005, - 2014. gada 9. aprīlī tikās ar organizatoriem. 2014. gada 10. aprīlī saskaņā ar regulas 11. pantu organizatoriem tika dota iespēja iepazīstināt ar savu iniciatīvu atklātā uzklausīšanā, ko rīkoja Eiropas Parlaments. Komisijas sanāksmes laikā Komisiju pārstāvēja Komisijas locekle Gēgena-Kvinna un augstākie ierēdņi no ĢD DEVCO un citiem attiecīgiem dienestiem. Atklātajā uzklausīšanā Komisiju pārstāvēja Komisijas locekļi Gēgena-Kvinna un Piebalgs. II PIELIKUMS. Pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” regulas 19. pants[2] 19. pants Ētikas principi 1. Visos pētniecības un inovācijas pasākumos, kas tiek veikti saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, ievēro ētikas principus un attiecīgos valstu, Savienības un starptautiskos tiesību aktus, tostarp Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un tās papildprotokolus. Īpašu uzmanību pievērš proporcionalitātes principam, tiesībām uz privāto dzīvi, tiesībām uz personas datu aizsardzību, tiesībām uz personas fizisko un garīgo neaizskaramību, tiesībām uz nediskrimināciju un vajadzībai nodrošināt cilvēku veselības augstu aizsardzības līmeni. 2. Pētniecības un inovācijas darbības, ko veic saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, ir vērstas tikai un vienīgi uz civilu izmantojumu. 3. Nefinansē šādas pētniecības jomas: a) pētniecības pasākumus, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana reproduktīvos nolūkos; b) pētniecības pasākumus, kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu un kuri varētu šādas izmaiņas padarīt par pārmantojamām (1); c) pētniecības pasākumus, kas paredzēti cilvēku embriju radīšanai vienīgi pētniecības nolūkā vai cilmes šūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu. 4. Gan pieaugušo, gan embriju cilvēka cilmes šūnu pētniecību var finansēt kā atkarībā no zinātniskā ierosinājuma satura, tā arī atkarībā no iesaistīto dalībvalstu tiesiskā regulējuma. Finansējumu nepiešķir pētniecības pasākumiem, kuri ir aizliegti visās dalībvalstīs. Nefinansē pasākumu īstenošanu kādā dalībvalstī, kurā šādi pasākumi ir aizliegti. 5. Šā panta 3. punktā minētās pētniecības jomas var pārskatīt, kad tiek veikts 26. panta 1. punktā minētais starpposma novērtējums, ņemot vērā zinātnes sasniegumus. III PIELIKUMS. “Apvārsnis 2020” — Komisijas paziņojums[3] Komisijas paziņojumi (pamatprogramma) 2013/C 373/02 KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Attiecībā uz lēmumiem par ES finansējumu cilvēka embriju cilmes šūnu izpētei saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” Eiropas Komisija ierosina arī turpmāk ievērot tos pašus ētikas principus, uz kuriem balstījās Septītā pamatprogramma. Eiropas Komisija ierosina saglabāt šos ētikas principus, jo, pateicoties tiem un pamatojoties uz pieredzi, attiecībā uz ļoti daudzsološu zinātnes jomu ir izstrādāta atbildīga pieeja, kas ir izrādījusies pilnīgi piemērota pētniecības programmai, kurā piedalās pētnieki no daudzām valstīm ar atšķirīgu tiesisko regulējumu. 1. || Lēmumā par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” skaidri noteikts, ka Kopienas finansējumu nepiešķir šādām trim pētniecības jomām: — || izpētes pasākumiem, kuru mērķis ir cilvēka klonēšana reproduktīviem nolūkiem; — || izpētes pasākumiem, kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu un kuri varētu šādas izmaiņas padarīt pārmantojamas; — || pētniecības pasākumiem, kas paredzēti cilvēku embriju radīšanai vienīgi pētniecības nolūkā vai cilmes šūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu. 2. || Netiks finansēti tādi pasākumi, kas ir aizliegti visās dalībvalstīs. Netiks finansēti pasākumi konkrētā dalībvalstī, ja šādi pasākumi tajā ir aizliegti. 3. || Lēmumā par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un noteikumos par ētikas principiem, ar ko reglamentē Kopienas finansējumu cilvēka embriju cilmes šūnu izpētei, netiek sniegts nekāds vērtējums par tiesisko regulējumu vai ētikas principiem, ar ko šādu izpēti reglamentē dalībvalstīs. 4. || Aicinājumos iesniegt priekšlikumus Eiropas Komisija skaidri nepieprasa izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas. Iespējamā pieaugušu cilvēku vai cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana ir atkarīga no zinātnieku atzinuma, ņemot vērā mērķus, ko viņi vēlas sasniegt. Praksē lielākā daļa no Kopienas finansējuma cilmes šūnu izpētei ir atvēlēta pētījumiem, kuros izmanto pieaugušu cilvēku cilmes šūnas. Nav iemesla to būtiski mainīt pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. 5. || Katrs projekts, kurā paredzēts izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas, ir zinātniski jāizvērtē; izvērtēšanas laikā neatkarīgi eksperti nosaka, vai šādu cilmes šūnu izmantošana ir vajadzīga paredzēto zinātnisko mērķu sasniegšanai. 6. || Attiecībā uz priekšlikumiem, kas ieguvuši pozitīvu vērtējumu zinātniskajā izvērtēšanā, Eiropas Komisija pēc tam organizē stingru ētikas principu pārbaudi. Šajā ētikas principu pārbaudē ņem vērā principus, kas noteikti ES Pamattiesību hartā un attiecīgās starptautiskās konvencijās, piemēram, Eiropas Padomes Konvencijā par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta Ovjedo 1997. gada 4. aprīlī, un tās Papildu protokolos, kā arī UNESCO pieņemtajā Vispārējā deklarācijā par cilvēka genomu un cilvēktiesībām. Ētikas principu pārbaudes mērķis ir arī pārliecināties, ka priekšlikumos tiek ievēroti to valstu noteikumi, kurās veiks izpēti. 7. || Atsevišķos gadījumos ētikas principu pārbaudi varēs veikt projekta īstenošanas laikā. 8. || Pirms projekta īstenošanas sākuma katrs projekts, kurā paredzēta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana, jāiesniedz apstiprināšanai attiecīgajā valsts vai vietējā ētikas komitejā. Jāievēro visi valsts noteikumi un procedūras, tostarp saistībā ar tādiem jautājumiem kā vecāku piekrišana, finansiālas stimulēšanas nepieļaušana u. c. Pārbaudīs arī to, vai projektā iekļautas atsauces uz licencēšanas un kontroles pasākumiem, kas jāveic tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā veiks pētījumus. 9. || Katru priekšlikumu, kas ieguvis pozitīvu vērtējumu zinātniskajā izvērtēšanā, ētikas principu pārbaudē valsts vai vietējā līmenī un ētikas principu pārbaudē Eiropas līmenī, atsevišķi iesniegs apstiprināšanai dalībvalstīm, kas sanāk komitejā, rīkojoties saskaņā ar pārbaudes procedūru. Netiks finansēts neviens priekšlikums, kurā iekļauta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana, ja tas neiegūs dalībvalstu apstiprinājumu. 10. || Eiropas Komisija turpinās darbu, lai rezultāti, kas iegūti Kopienas finansētā cilmes šūnu izpētē, būtu viegli pieejami visiem pētniekiem, tādējādi nodrošinot maksimālu labumu pacientiem visās valstīs. 11. || Eiropas Komisija atbalstīs darbības un iniciatīvas, kas palīdz koordinēt un racionalizēt cilvēka embriju cilmes šūnu izpēti saskaņā ar atbildīgu pieeju, ievērojot ētikas principus. Komisija jo īpaši turpinās atbalstīt cilvēka embriju cilmes šūnu līniju Eiropas reģistra izveidi. Šāda reģistra atbalstīšana sniegs iespēju pārraudzīt cilvēka embriju cilmes šūnas Eiropā, palīdzēs zinātniekiem tās vislabāk izmantot un, iespējams, palīdzēs novērst jaunu cilmes šūnu līniju nevajadzīgu iegūšanu. 12. || Eiropas Komisija turpinās pašreizējo praksi un neiesniegs komitejai, kura darbojas saskaņā ar pārbaudes procedūru, nevienu projekta priekšlikumu, kas ietver pētniecības darbības, kurās iznīcina cilvēka embrijus, tostarp cilmes šūnu iegūšanai. Izslēdzot šā izpētes posma finansēšanu, Kopienas finansējums netiks liegts turpmākiem posmiem, kuros paredzēta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana. IV PIELIKUMS. 7. pamatprogrammas lēmuma 6. pants[4] 6. pants Ētikas principi 1. Visi pētījumi, ko veic saskaņā ar Septīto pamatprogrammu, jāveic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem. 2. Saskaņā ar šo programmu nefinansē šādas pētniecības jomas: — zinātniskās izpētes pasākumus, kuru mērķis ir cilvēku klonēšana reproduktīvos nolūkos, — zinātniskās izpētes pasākumus, kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu, kas varētu šādas izmaiņas padarīt pārmantojamas (2), — zinātniskās izpētes pasākumus, kas paredzēti cilvēku embriju radīšanai vienīgi zinātniskās pētniecības nolūkā, vai cilmes šūnu ieguvei, tostarp veicot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu. 3. Gan pieaugušo, gan embriju cilvēka cilmes šūnu pētniecību var finansēt kā atkarībā no zinātniskā ierosinājuma satura, tā atkarībā no iesaistītās(o) dalībvalsts(u) tiesiskā regulējuma. Jebkurā pieteikumā, lai saņemtu finansējumu cilvēka embriju cilmes šūnu pētniecībai, ir attiecīgi jāiekļauj sīka informācija par licencēšanas un kontroles pasākumiem, ko veiks dalībvalsts kompetentās iestādes, kā arī sīka informācija par sniegto ētisko apstiprinājumu(-iem). Cilvēka embrija cilmes šūnu pētniecības jomā uz iestādēm, organizācijām un pētniekiem attiecas stingra licencēšana un kontrole atbilstīgi iesaistītās(o) dalībvalsts(u) tiesiskajam regulējumam. 4. Pētniecības jomas, kas paredzētas iepriekš, pārskata šīs programmas otrajā posmā (2010.-2013. gads), ņemot vērā zinātnes attīstību. V PIELIKUMS. 7. pamatprogramma — Komisijas deklarācija[5] Par 6. pantu Attiecībā uz lēmumiem par ES finansējumu cilvēka embriju cilmes šūnu izpētei saskaņā ar Septīto pamatprogrammu Eiropas Komisija ierosina arī turpmāk ievērot tos pašus ētikas principus, uz kuriem balstījās Sestā pamatprogramma. Eiropas Komisija ierosina saglabāt šos ētikas principus, jo, pateicoties tiem un pamatojoties uz pieredzi, attiecībā uz ļoti daudzsološu zinātnes jomu ir izstrādāta atbildīga pieeja, kas ir izrādījusies pilnīgi piemērota pētniecības programmai, kurā piedalās pētnieki no daudzām valstīm ar atšķirīgu tiesisko regulējumu. 1. || Lēmumā par Septīto pamatprogrammu skaidri noteikts, ka Kopienas finansējumu nepiešķir šādām trim pētniecības jomām: — || izpētes pasākumiem, kuru mērķis ir cilvēka klonēšana reproduktīviem nolūkiem; — || izpētes pasākumiem, kuru mērķis ir pārveidot cilvēku ģenētisko mantojumu un kas varētu šādas izmaiņas padarīt pārmantojamas; — || izpētes pasākumiem, kas paredzēti cilvēku embriju radīšanai vienīgi zinātniskās pētniecības nolūkā vai cilmes šūnu ieguvei, tostarp, veicot somatisko šūnu kodola pārstādīšanu. 2. || Netiks finansēti tādi pasākumi, kas ir aizliegti visās dalībvalstīs. Netiks finansēti pasākumi konkrētā dalībvalstī, ja šādi pasākumi tajā ir aizliegti. 3. || Lēmumā par Septīto pamatprogrammu un noteikumos par ētikas principiem, ar ko reglamentē Kopienas finansējumu cilvēka embriju cilmes šūnu izpētei, netiek sniegts nekāds vērtējums par tiesisko regulējumu vai ētikas principiem, ar ko šādu izpēti reglamentē dalībvalstīs. 4. || Aicinājumos iesniegt priekšlikumus Eiropas Komisija skaidri nepieprasa izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas. Iespējamā pieaugušu cilvēku vai cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana ir atkarīga no zinātnieku atzinuma, ņemot vērā mērķus, ko viņi vēlas sasniegt. Praktiski lielākā daļa no Kopienas finansējuma cilmes šūnu izpētei ir atvēlēta pētījumiem, kuros izmanto pieaugušu cilvēku cilmes šūnas. Nav iemesla to ievērojami mainīt Septītajā pamatprogrammā. 5. || Katrs projekts, kurā paredzēts izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas, ir zinātniski jāizvērtē; izvērtēšanas laikā neatkarīgi eksperti nosaka, vai šādu cilmes šūnu izmantošana ir vajadzīga paredzēto zinātnisko mērķu sasniegšanai. 6. || Attiecībā uz tiem priekšlikumiem, kas zinātniskajā izvērtēšanā guvuši pozitīvu vērtējumu, Eiropas Komisija pēc tam organizē stingru ētikas principu pārbaudi. Šajā pārbaudē ņem vērā principus, kas noteikti ES Pamattiesību hartā un attiecīgās starptautiskās konvencijās, piemēram, Eiropas Padomes Konvencijā par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta Ovjedo 1997. gada 4. aprīlī, un tās Papildu protokolos, kā arī UNESCO pieņemtajā Vispārējā deklarācijā par cilvēka genomu un cilvēktiesībām. Ētikas principu pārbaudes mērķis ir arī pārliecināties, ka priekšlikumos tiek ievēroti to valstu noteikumi, kurās veiks izpēti. 7. || Atsevišķos gadījumos ētikas principu pārbaudi varēs veikt projekta īstenošanas laikā. 8. || Pirms projekta īstenošanas sākuma katrs projekts, kurā paredzēta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana, jāiesniedz apstiprināšanai attiecīgajā valsts vai vietējā ētikas komitejā. Jāievēro visi valsts noteikumi un procedūras, tostarp saistībā ar tādiem jautājumiem kā vecāku piekrišana, finansiālas stimulēšanas nepieļaušana u.c. Pārbaudīs arī to, vai projektā iekļautas atsauces uz licencēšanas un kontroles pasākumiem, kas jāveic tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā veiks pētījumus. 9. || Katru priekšlikumu, kas ieguvis pozitīvu vērtējumu zinātniskajā izvērtēšanā, ētikas principu pārbaudē valsts vai vietējā līmenī un ētikas principu pārbaudē Eiropas līmenī, atsevišķi iesniegs apstiprināšanai dalībvalstīm, kas sanāk regulatīvās komitejas sanāksmē. Bez dalībvalstu apstiprinājuma netiks finansēts neviens projekts, kurā iekļauta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana. 10. || Eiropas Komisija turpinās darbu, lai rezultāti, kas iegūti Kopienas finansētā cilmes šūnu izpētē, būtu viegli pieejami visiem pētniekiem visu pacientu interesēs visās valstīs. 11. || Eiropas Komisija atbalstīs darbības un iniciatīvas, kas palīdz koordinēt un racionalizēt cilvēka embriju cilmes šūnu izpēti saskaņā ar atbildīgu pieeju, ievērojot ētikas principus. Komisija jo īpaši atbalstīs cilvēka embriju cilmes šūnu līniju Eiropas reģistra izveidi. Šāda reģistra atbalstīšana sniegs iespēju pārraudzīt cilvēka embriju cilmes šūnas Eiropā, palīdzēs zinātniekiem tās vislabāk izmantot un, iespējams, palīdzēs novērst jaunu cilmes šūnu līniju nevajadzīgu iegūšanu. 12. || Eiropas Komisija turpinās pašreizējo praksi un neiesniegs regulatīvajai komitejai nevienu projekta priekšlikumu, kas ietver izpētes darbības, kurās paredzēts iznīcināt cilvēka embrijus, tostarp cilmes šūnu iegūšanai. Izslēdzot šā izpētes posma finansēšanu, Kopienas finansējums netiks liegts turpmākiem posmiem, kuros paredzēta cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana. [1] Paziņojums presei 2012. gada 18. jūlijā: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/sefcovic/headlines/press-releases/2012/07/2012_07_18_eci_en.htm. [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads) un atceļ Lēmumu Nr. 1982/2006/EK. [3] Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, C 373/12, 20.12.2013. [4] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads). [5] Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, L 412, 30.12.2006., 42. lpp.