Komisijas gada ziņojums Eiropas Parlamentam par trešo valstu antidempinga, antisubsidēšanas un aizsardzības pasākumiem pret Kopienu (2004.g.) {SEC(2005) 1519} /* COM/2005/0594 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.11.2005 COM(2005) 594 galīgā redakcija KOMISIJAS GADA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM PAR TREŠO VALSTU ANTIDEMPINGA, ANTISUBSIDĒŠANAS UN AIZSARDZĪBAS PASĀKUMIEM PRET KOPIENU (2004.g.){SEC(2005) 1519} IEVADS Šā ziņojuma mērķis ir sniegt pārskatu par tirdzniecības aizsardzības pasākumiem, proti, par antidempinga, kompensācijas un aizsardzības lietām, ko trešās valstis īstenoja pret Eiropas Kopienu 2004. gadā. Ziņojumā ir divas daļas, pirmajā daļā ir apkopotas galvenās tendences attiecīgajā gadā, bet otrajā daļā, pielikumā, ir apskatītas konkrētas valstis vai valstu grupas, īpašu uzmanību pievēršot nozīmīgākajām lietām. I DAļA. VISPāRēJāS TENDENCES 2004. gadā apstiprinājās aizvien izteiktāka tendence, ka to tirdzniecības aizsardzības pasākumu skaits, kas vērsti pret Kopienas eksportētājiem, aizvien pieaug. To pasākumu skaits, kas tika vērsti pret Kopienu, 2003. gada beigās bija 192, bet 2004. gadā pieauga līdz 199. Tarifu un citu tirdzniecību šķēršļu samazinājums atsevišķās valstīs patiešām aizvien vairāk stimulē tirdzniecības aizsardzības izmantošanu. Turpretim EK joprojām ir viena no disciplinētākajām un piesardzīgākajām TAI lietotājām pasaulē. Būtībā Eiropas Kopiena neiebilst pret to, ka trešās valstis īsteno tirdzniecības aizsardzības darbības, ciktāl tas notiek objektīvi un taisnīgi, atbilstoši starptautiski izstrādātiem noteikumiem. Diemžēl tas ne vienmēr tā ir. EK bieži vien ir spiesta izmantot PTO strīdu risināsanas procedūru tam, lai nodrošinātu, ka šīs valstis ievēro starptautiskās tirdzniecības noteikumus. To antidempinga pasākumu skaita pieaugums, ko trešās valstis īsteno pret EK eksportētājiem, šķiet, ir jo īpaši grūti pamatojams tādēļ, ka lielākajā daļā rūpniecības nozaru EK tirgus ir atvērts starptautiskai konkurencei (zema ievedmuita). EK ražotāji savas valsts tirgū darbojas spēcīgas konkurences apstākļos, kas ievērojami pazemina to spēju vai motivāciju dempinga apstākļos eksportēt uz trešo valstu tirgiem. Turklāt dažas trešās valstis joprojām gandrīz regulāri piemēro aizsardzības pasākumus. Tas rada īpašas bažas Eiropas Kopienai, jo aizsardzības instruments ir paredzēts tam, lai veicinātu taisnīgu importu, un šā iemesla dēļ tas jāizmanto vienīgi ārkārtas gadījumos. EK Dohas Attīstības programmas (DAP) kontekstā ir stingri atbalstījusi augsto standartu piemērošanu izmeklēšanā tirdzniecības aizsardzības jomā. Jānorāda, ka aizvien pieaug to trešo valstu skaits, kuras patlaban uzsāk antidempinga lietas gandrīz vienīgi pret EK kopumā un nevis pret atsevišķām dalībvalstīm. Tādējādi antidempinga maksājumi, kas šādi tiek noteikti, attiecas uz visiem Eiropas Kopienas eksportētājiem. Principā procedūras pret Eiropas Kopienu kopumā ir tiesiskas, jo Kopiena ir PTO locekle ar savām tiesībām. Turklāt trešās valstis aizvien vairāk atzīst, ka Eiropas Kopiena ir integrēts tirgus. Patiesībā nav īsti skaidrs, vai Eiropas Kopienas eksportētāji iegūst vai zaudē no šīm divām iespējām: gadījumā, ja lieta tiek uzsākta pret visu Kopienu, ir sarežģītāk konstatēt dempingu un kaitējumu (piemēram, augstāka eksporta cena vienā dalībvalstī kompensē zemāku eksporta cenu citā). Turpretim vēršanās tikai pret eksportu par zemām cenām vienā dalībvalstī var atvieglot kaitējuma konstatēšanu. Jāpatur prātā arī tas, ka Eiropas Kopienas nostāju var ietekmēt fakts, ka mēs piemērojam tirdzniecības aizsardzības pasākumus attiecībā uz visu Kopienu, tāpēc ir grūti pārmest trešajām valstīm, kuras dara to pašu. Statistikas ziņā pārdalīšana saglabājas gandrīz tāda pati kā iepriekšējos gados: ASV 2004. gadā tie bija 27% no visiem pasākumiem pret Eiropas Kopienu, tai sekoja Indija (18%), Brazīlija (7%), Kanāda (6%) un Dienvidāfrika (5%). II DAļA. DARBīBAS 1. Valstis 2. Amerikas Savienotās Valstis Salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, kad galvenie bija aizsardzības pasākumi tērauda nozarē, 2004. gadā ASV darbība šajā jomā bija diezgan mērena. ASV nevis uzsāka jaunas izmeklēšanas pret Eiropas Kopienu, bet gan veica vairākas pasākumu termiņa beigu pārskatīšanas jau uzsāktajās antidempinga un kompensācijas lietās. Komisija īpaši aktīvi iesaistījās piecās pasākumu termiņa beigu pārskatīšanās attiecībā uz kompensācijas pasākumiem, vienā gadījumā spēkā esošos maksājumus atcēla. Galvenie notikumi 2004. gadā bija saistīti ar pasākumiem, uz kuriem attiecas PTO strīdu risināšanas procedūras, un jo īpaši ar PTO lietas uzsākšanu par „nulles maksājumu piemērošanu” un īpašas grupas izveidošanu „privatizācijas lietā”. „Nulles maksājumu piemērošanas lietā” Eiropas Kopiena apstrīd metodi, kas ASV izmeklēšanas iestādēm aprēķinos ļauj ignorēt tos eksporta darījumus, uz kuriem neattiecas dempings (metode, kas pazīstama ar nosaukumu „nulles maksājuma iegūšana”), jo tādējādi tiek ievērojami palielinātas dempinga starpības. Ja šī prakse netiktu izmantota, ASV iestādes diezin vai būtu spējušas konstatēt dempingu un noteikt maksājumus tik daudzās lietās. „Nulles maksājuma noteikšanas” prakse skar EK eksportētāju tirdzniecības apjomu vairāku simtu miljonu ASV dolāru apmērā. Īpašā grupa uzsāka darbu 2004. gada oktobrī. Gaidāms, ka galīgais īpašās grupas ziņojums būs gatavs 2005. gada septembra beigās. Vēl viens nozīmīgs notikums 2004. gadā bija īpašās grupas izveide privatizācijas lietā. Kaut arī pēc PTO grupas nolēmuma pieņemšanas 2002. gadā Amerikas Savienotās Valstis savā privatizācijas metodikā ieviesa uzlabojumus, daži nolēmuma aspekti netika īstenoti, piemēram, pasākumu termiņa beigu pārskatīšana, kurā ASV pasākumu nemainīja. Diemžēl attiecībā uz šo strīdīgo īstenošanu vienīgais līdzeklis Eiropas Kopienai ir pieprasīt izveidot vēl vienu grupu pret ASV. Šādu grupu izveidoja 2004. gada 27. septembrī, un tās galīgais ziņojums gaidāms 2005. gada 14. jūnijā. ASV ir PTO locekle, kuras pasākumi visbiežāk tiek apstrīdēti PTO strīdu risināšanas sistēmā. Tas rada noteiktu neatbilstību starp ASV tirdzniecības aizsardzības instrumentu (TAI) praksi un PTO noteikumiem. Šīs domstarpības saasina ASV nevēlēšanās īstenot PTO pieņemtos nolēmumus (piemēram, 1916. gada Antidempinga aktu un Bērda grozījumu). Daļēji tas skaidrojams ar to, ka ASV administrācija jūt spēcīgu spiedienu no pašmāju lobijiem un no Kongresa, tādējādi, šķiet, tiek uzskatīts, ka tā reti kad atklāti izpilda PTO grupas pieņemtos nolēmumus, kas ir nelabvēlīgi ASV vietējās ražošanas interesēm. 3. Krievija, Ukraina un Baltkrievija Nozīmīgs sasniegums 2004. gadā bijis tas, ka ievērojami palielinājās Krievijas, Ukrainas un Baltkrievijas aktivitāte tirdzniecības aizsardzības jomā. Baltkrievija 2004. gadā uzsāka četras ar aizsardzības pasākumiem saistītas lietas attiecībā uz dažādiem ražojumiem, bet Krievija un Ukraina uzsāka divas izmeklēšanas katra. Turklāt gan Krievija, gan Ukraina 2004. gadā pirmo reizi uzsāka antidempinga procedūru pret EK eksportētājiem attiecīgi saistībā ar nerūsējošo tēraudu un skrūves tipa kompresoriem. Šajās procedūrās galvenā problēma bija nepārredzamība un informācijas neizpaušana. Vēl kāds konkrēts jautājums, kas uzsvērts iepriekšējo gadu ziņojumā, ir erga omnes aizsardzības pasākumi, ko šīs valstis nepārtraukti izmanto, lai risinātu importa apjomu pieaugumu, kas radies, piemērojot reģionālās tirdzniecības liberalizācijas iniciatīvas, t.i., sakaru un informācijas sistēmas jomā. Komisija ļoti aktīvi rīkojās šajās lietās un iesaistījās vairākās diskusijās ar iestādēm, lai uzlabotu procedūras pārredzamību. Līdz ar vispārēju eksporta apjomu pieaugumu no Eiropas Kopienas uz Krieviju un Ukrainu, kas palielinājās paplašināšanās dēļ, EK eksportētāji ir ievērojami noraizējušies par šīm procedūrām. Viņi pauda bažas par to, ka šos tirdzniecības pasākumus izmanto, lai veicinātu attiecīgo valstu ražošanas nozares. EK dalībvalstis, it īpaši Polija un Baltijas valstis, vairākkārt ir izvirzījušas jautājumu par to, vai minētās valstis ievēro starptautiskos tirdzniecību noteikumus, jo īpaši kopš to iestāšanās PTO. 4. Ķīna Lai gan iepriekšējo gadu ziņojumā tika prognozēts, ka palielināsies to tirdzniecības pasākumu skaits, kurus Ķīna īstenos pret EK, 2004. gadā šī tendence neapstiprinājās. Ķīna salīdzinoši maz izmantoja tirdzniecības aizsardzību pret Eiropas Kopienu, un tikai septiņiem EK ražojumiem 2004. gadā piemēroja attiecīgus pasākumus. Starptautiskā mērogā Ķīna tomēr aizvien biežāk izmanto TAI, jo īpaši ķīmiskās rūpniecības nozarē. Tā, piemēram, Ķīnas uzsāktajās antidempinga procedūrās bieži ir iesaistīti EK uzņēmumi, kuri nodarbojas ar eksportu no citām Āzijas valstīm uz Ķīnu. Ievērojamais Ķīnas ekonomiskās izaugsmes temps nav samērots ar atbilstošu importa apjomu pieaugumu. EK tirdzniecības deficīts arvien palielinās daļēji tādēļ, ka EK eksportētāji kopumā joprojām saskaras ar vairākiem būtiskiem šķēršļiem, iespiežoties Ķīnas tirgū. 5. Indija Indija joprojām ir viena no valstīm, kas starptautiskā mērogā visvairāk izmanto TAI, taču 2004. gadā to lietu skaits, ko Indija bija uzsākusi pret EK, bija vismazākais vairāku gadu laikā. 2004. gadā tika uzsāktas tikai trīs jaunas izmeklēšanas, salīdzinot ar septiņām izmeklēšanām 2003. gadā. Strīds, ko Eiropas Kopiena 2003. gada beigās Pasaules Tirdzniecības Organizācijā uzsāka saistībā ar divdesmit septiņiem antidempinga pasākumiem, kurus Indija bija noteikusi EK eksportētājiem, iespējams, ietekmēja vispārējo antidempinga praksi Indijā. Līdz ar apspriešanos Indija iesaistījās vairākās lietās, kad tika pārskatīti spēkā esošie antidempinga pasākumi pret EK ražotājiem. Tādējādi daži no šiem pasākumiem 2005. gada pirmajos mēnešos tika izbeigti. 6. Latīņamerika Salīdzinot ar iepriekšējo gadu, 2004. gadā aktivitāte tirdzniecības aizsardzības jomā bija nedaudz samazinājusies. Argentīna, kura parasti tirdzniecības aizsardzības darbībās pret EK ir visaktīvākā, 2004. gadā neuzsāka nevienu jaunu izmeklēšanu. Iespējams, ka dabīgs importa apjomu samazināšanas līdzeklis bija saimnieciskā lejupslīde, kas sekoja pēc 2002. gadā notikušās valsts valūtas devalvācijas. Argentīna tomēr veica trīs spēkā esošo kompensācijas pasākumu termiņa beigu pārskatīšanas, kas bija vērstas pret lauksaimniecības pārstrādes produktu (kviešu lipekļa, konservētu persiku un olīveļļas) eksportu no EK, rezultāts bija tāds, ka 2004. gada beigās, kaut arī Eiropas Kopiena ļoti pretojās, pasākumu termiņš tika pagarināts. Eiropas Kopiena iesniedza visas trīs lietas izskatīšanai Pasaules Tirdzniecības Organizācijā, kurā apspriedes ir paredzētas 2005. gada jūlijā. 7. Nozares 8. Lauksaimniecība No nozarēm, ko ietekmē tirdzniecības aizsardzības pasākumi, īpaši jāmin lauksaimniecība. Joprojām tiek veiktas daudzas kompensācijas darbības, kas vērstas pret lauksaimniecības pārstrādes produktu, piemēram, olīveļļas, augļu un dārzeņu pārstrādes produktu, cukura un no labības iegūtu ražojumu, eksportu no Eiropas Kopienas. Eiropas Kopiena, protams, neapstrīd to, ka pastāv lauksaimniecības subsīdijas vai ka šādām subsīdijām var piemērot kompensācijas maksājumus. Subsīdiju esība tomēr pati par sevi nepamato kompensācijas maksājumu noteikšanu, ja dziļāk netiek analizēts, vai par eksportēto ražojumu patiesi ir saņemtas attiecīgās subsīdijas. Vairākās kompensāciju (piemēram, olīveļļas, konservētu persiku) procedūrās, kas tika uzsāktas 2004. gadā, trešās valstis apgalvoja, ka par eksportētajiem lauksaimniecības produktiem automātiski saņemtas subsīdijas, ko piešķir atsevišķiem lauksaimniekiem, nevis pārstrādes produktu eksportētājiem. Eiropas Kopiena 2004. gadā pievērsa īpašu uzmanību šīm procedūrām, lai nodrošinātu to, ka trešās valstis visas ar kompensācijas pasākumiem saistītās darbības veiktu, pilnībā parādot, ka par eksportētajām precēm ir nepārprotami saņemts šāds atbalsts. Jāatzīmē, ka plašās kopējās lauksaimniecības politikas reformas, kuras kopš 2000. gada ir īstenojusi Eiropas Kopiena, mainīs piešķirtā atbalsta būtību. Tādējādi aizvien lielāks atbalsta apjoms tiks novirzīts no produkcijas atbalsta uz citām atbalsta formām (vienas saimniecības maksājums), nekādi nesaistot to ar produkciju un neradot nekādas tirdzniecību traucējošas sekas. Protams, Komisijas uzdevums būs nodrošināt, lai valstis, kuras piemēro kompensācijas instrumentu, pienācīgi ņemtu vērā visas šādas izmaiņas. Prasība trešām valstīm pierādīt, ka atbalsts lauksaimniecībai ir ietekmējis arī pārstrādes produktus, apgrūtinās attiecīgo atbalsta shēmu kompensēšanu. 9. Tērauda un ķīmiskās rūpniecības nozare Pēc lielas aktivitātes tērauda rūpniecības nozarē, kas sekoja ASV 2003. gadā īstenotajiem aizsardzības pasākumiem, 2004. gads šajā nozarē bija mierīgs. Tā kā visā pasaulē nepārtraukti saglabājas pieprasījums pēc tērauda, jo īpaši no Ķīnas, 2004. gadā bija dažas procedūras saistībā ar tēraudu, izņemot atlikušo lielo skaitu ASV spēkā esošo antidempinga un kompensācijas maksājumu, un divas nozīmīgas procedūras Krievijā, proti, aizsardzības procedūra saistībā ar liela diametra caurulēm un antidempinga procedūra saistībā ar nerūsējošo tēraudu. Kā atzīmēts iepriekšējos gados, ķīmijas un farmācijas nozare joprojām ir nozare, ko visvairāk ietekmē tirdzniecības aizsardzības pasākumi. III DAļA. KONKRēTI REZULTāTI Eiropas Kopienas eksportētājiem, pret kuriem bija vērstas trešo valstu īstenotās procedūras, 2004. gadā bija vērojami vairāki pozitīvi rezultāti. Tika pabeigtas vairākas nozīmīgas lietas, nenosakot pasākumus, savukārt citās lietās pasākumi tika atcelti. Komisija lielā mērā bija iesaistīta visās šajās procedūrās, un tas liecina par to, ka aktīva un tieša iesaistīšanās var ievērojami ietekmēt to TAI procedūru rezultātu, ko uzsākušas trešās valstis. Jāmin šādas svarīgākās lietas: - Indijā antidempinga izmeklēšanas pabeigšana saistībā ar krītpapīru no Eiropas Kopienas un Indonēzijas; - Austrālijā antidempinga un kompensācijas izmeklēšanas pabeigšana saistībā ar olīveļļu no Grieķijas, Itālijas un Spānijas; - Krievijā Eiropas Kopienai tika atcelta aizsardzības pasākumu piemērošana saistībā ar balto cukuru; - Turcijā piecu ar aizsardzības pasākumiem saistītu izmeklēšanu pabeigšana bez pasākumu noteikšanas; - Korejā antidempinga izmeklēšanas pabeigšana saistībā ar skaidu plātnēm no Beļģijas, Itālijas un Spānijas; - Amerikas Savienotajās Valstīs kompensācijas maksājumu atcelšana korozijizturīga tērauda stieņiem no Itālijas. Lieki piebilst, ka Komisijas un dalībvalstu iesaistīšanās šajās lietās nebija vienīgais faktors, kas ļāva panākt pozitīvu vai labāku rezultātu Eiropas Kopienas eksportētājiem. Aktīva visu svarīgāko lietu uzraudzība un pastāvīga iejaukšanās Eiropas Kopienas eksportētāju atbalstam, kā arī regulārs dialogs ar trešo valstu iestādēm, kuras atbild par TAI, palīdz izstrādāt nosacījumus, lai rastu Eiropas Kopienas eksportētājiem pieņemamus risinājumus. Attiecībās ar dalībvalstīm saistībā ar trešo valstu noteiktajiem pasākumiem Komisija visu 2004. gadu turpināja meklēt veidus, kā uzlabot koordināciju. Ir svarīgi, lai dalībvalstis, tieši vai izmantojot pārstāvniecības trešās valstīs, brīdinātu Komisiju par problēmām, ar kurām EK eksportētāji saskaras ārzemēs, veidojot kontaktus ar Komisijas dienestiem un EK eksportētājiem vai vēršot uzmanību uz problēmām par konkrētām TAI darbībām divpusējās attiecībās ar trešām valstīm. Izrādījās, ka kontakttīkls starp dalībvalstīm un Komisiju, kam oficiāls statuss tika piešķirts, izveidojot īpašus kontaktpunktus dalībvalstīs, ir ļoti noderīgs, lai izplatītu informāciju par lietām, ko uzsākušas trešās valstis (piemēram, par jaunām izmeklēšanām, pasākumu noteikšanu vai PTO rīcību TAI jautājumos), un lai ātri rīkotos, ja tiek apdraudētas Eiropas Kopienas intereses. No 2004. gada 1. maija šis „kontaktu saraksts” tika paplašināts, un tajā tika iekļautas arī jaunās dalībvalstis. Kopumā tiešā saziņa ar dalībvalstīm bija īpaši noderīga tad, ja attiecīgie ražojumi bija ļoti specifiski. Tā, piemēram, Ukrainā uzsāktajā antidempinga izmeklēšanā attiecībā uz skrūves tipa kompresoriem dalībvalstīm izdevās atrast attiecīgos eksportētājus tieši pirms Ukrainas iestāžu noteiktā termiņa beigām. Tādējādi eksportētāji varēja piedalīties izmeklēšanas procedūrā. 2004. gadā notika apspriešanās ar Eiropas Kopienas ražošanas nozari, lai noteiktu papildu pasākumus, ko EK varētu veikt, lai uzlabotu saziņu. Konkrēti pasākumi jau ir veikti attiecībā uz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), saistībā ar tiem Tirdzniecības ģenerāldirektorāts savā tīmekļa vietnē ir publicējis pamatnostādņu kopumu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, ja tie ir iesaistīti tirdzniecības aizsardzības darbībās trešās valstīs[1]. IV DAļA. VISPāRēJIE JAUTāJUMI SAISTīBā AR TREšāM VALSTīM 10. Raksturīgās problēmas 11. Stingru standartu trūkums procedūras uzsākšanai Iepriekšējā gada ziņojumā apzinātās problēmas joprojām ir aktuālas. Lai gan pastāv atšķirības, dažas problēmas vairākās trešo valstu procedūrās ir kopīgas. Procedūru līmenī bieži vien trūkst stingra standarta izmeklēšanas uzsākšanai. Šķiet, dažām valstīm ir vajadzīgs pavisam maz pierādījumu, lai sūdzības iesniedzējs varētu sākumā šķietami ticami pierādīt šo lietu. Būtībā biežāk pamanītā nepilnība ir padziļinātas kaitējuma un cēloņsakarību analīzes trūkums. Bieži vien jo īpaši netiek ievēroti „citi faktori”, kas dažkārt nepārprotami izraisa lielāku kaitējumu nekā imports. Tādējādi piemērotie pasākumi bieži ir neproporcionāli kaitējumam, kas, iespējams, radies iekšzemes ražošanas nozarē. 12. Nepietiekama pārredzamība Vēl viena raksturīga problēma ir tā, ka dažas valstis, izmantojot TAI, pietiekami atklāti nesniedz informāciju. Informācijas trūkums, protams, var ļoti apgrūtināt to elementu novērtēšanu, kas ir izmeklēšanas uzsākšanas vai lēmuma ierosināšanas pamats. Problēma, kas saistīta ar pietiekami atklātu informācijas nepaušanu, kļūst aizvien nopietnāka, pamatojot pasākumu piemērošanu vai to pierādījumu noraidīšanu, kurus iesniedz Kopienas eksportētāji. Aizvien biežāk jānorāda, ka dažas izmeklēšanas iestādes nepārtraukti izmanto ar konfidencialitāti saistītus apsvērumus, lai atturētos no pienācīgas informācijas izpaušanas pat tad, kad tā nav konfidenciāla. Tāpēc eksportētājiem nav visu vajadzīgo elementu, lai sevi šajās procedūrās aizstāvētu. Paradoksāli šķiet, ka dažas trešās valstis nespēj garantēt, lai neizpaužamu informāciju neuzzinātu citas ieinteresētās personas. Eiropas Kopienas eksportētāji ziņoja, ka dažās trešās valstīs izmeklēšanas iestādes ne vienmēr ievērojušas šos konfidencialitātes noteikumus un ka tādēļ tās lielā mērā nav vēlējušās sadarboties procedūrās, it īpaši antidempinga izmeklēšanā, ja personām bijis jāsniedz neizpaužamu informāciju. 13. Tirdzniecības aizsardzības instrumentu ļaunprātīga izmantošana Arvien vairāk valstu, galvenokārt jaunattīstības un „pārejas posma” valstis, aktīvi izmanto tirdzniecības aizsardzības instrumentus. Tas jo īpaši vērojams aizsardzības pasākumu jomā, kurus dažas valstis, šķiet, drīzāk izmanto kā ierastu praksi protekcionisma īstenošanai, nevis kā „drošības vārstu”, kas paredzēts, lai risinātu problēmu, kas saistīta ar negaidītu importa apjomu pieplūdumu. Iespējams, tām iemesls ir tāds, ka izmeklēšana aizsardzības pasākumu jomā ir mazāk prasīga un lētāka nekā antidempinga vai antisubsidēšanas izmeklēšana, jo, lai to īstenotu, nav vajadzīga informācija no ārzemēm vai pārbaudes uz vietas; aizsardzības pasākumi ļauj valstij slēgt importu no visiem avotiem pat tad, ja var izsekot, ka kaitējumu rada viena valsts vai kāda atsevišķa valstu grupa. Kopiena ir konsekventi izvirzījusi pārmērīgu aizsardzības pasākumu izmantošanu izskatīšanai PTO un ir stingri atbalstījusi vajadzību piemērot ļoti augstus standartus minēto pasākumu izmantošanai, lai tas paliktu ārkārtas instruments. V DAļA. SECINāJUMS Kaut arī attiecībā uz Kopienas eksportētājiem ir spēkā daudzi pasākumi, nākamajā gadā (turpmākajos gados) ir zināms pamats optimismam. Starptautiskajā mērogā Eiropas Kopiena saistībā ar Dohas Attīstības programmu uzstāj, lai antidempinga un antisubsidēšanas izmeklēšanā piemērotu stingrākus standartus (piemēram, izmeklēšanas procedūru saskaņošana un izmaksu samazināšana). Divpusējā līmenī Eiropas Kopiena veido īpašās TAI ekspertu grupas ar vairākiem tirdzniecības partneriem no Indijas, Korejas un Ķīnas. Šīs grupas sniedz iespēju apmainīties ar informāciju un viedokļiem par to, kā labāk veikt izmeklēšanu un piemērot TAI noteikumus. Tajās iespējams labāk izprast abu pušu praksi. Turklāt trešās valstis bieži vien lūdz Tirdzniecības ģenerāldirektorātu organizēt apmācību to amatpersonām par Eiropas Kopienas praksi TAI jomā. Stingro standartu dēļ, ko piemēro tirdzniecības aizsardzībā, tās aizvien biežāk Eiropas Kopienas praksi uzskata par „paraugu, kam jāseko” („Vorbildsfunktion”). Parasti Eiropas Kopiena finansē divus šādus apmācības seminārus gadā, ko papildina nenoteikts skaits citu pasākumu, par ko maksā attiecīgās trešās valstis. Tas ļauj Tirdzniecības ģenerāldirektorātam „apmācīt” trešo valstu amatpersonas, kā uzlabot izmeklēšanas metodes. Kopš 2001. gada semināri ir notikuši Taizemē, Indonēzijā, Ukrainā, Ķīnā, Krievijā, Indijā, Pakistānā un Rumānijā. 2004. gadā tika organizēti semināri Korejas, Argentīnas, Krievijas, Ķīnas, Vjetnamas, Turcijas, Ukrainas un Rumānijas ierēdņiem. [1] (http://europa.eu.int/comm/trade/issues/respectrules/tdi_sme/faqs.htm)