KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Turpmākie pasākumi Padomes 2011. gada 12. jūlija Lēmumam 2011/734/ES, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu (2012. gada novembris)

1. Ievads

Šajā paziņojumā novērtēti pasākumi, kurus īstenojusi Grieķija, lai ievērotu Padomes Lēmumu 2011/734/ES, kas grozīts ar 2012. gada 13. marta Lēmumu 2012/211/ES[1]. Līdz ar Komisijas dienestu izstrādāto atbilstības ziņojumu, kas sagatavots sadarbībā ar ECB[2], šis paziņojums arī papildina novērtējumu par atbilstību Saprašanās memorandam (SM)[3] saistībā ar finansējumu Grieķijai no citām euro zonas dalībvalstīm, izmantojot Eiropas finanšu stabilizācijas instrumentu (EFSF). Šis novērtējums pamatojas uz Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi un detalizēto novērtējumu, ko, pārskatot ekonomikas korekcijas programmu, veica Komisijas dienesti kopā ar SVF un ECB darbiniekiem.

2. Padomes 2012. gada 13. marta lēmums

Padome 2012. gada 13. martā saskaņā ar LESD 126. panta 9. punktu un 136. pantu pieņēma lēmumu, kas adresēts Grieķijai, lai pastiprinātu un paplašinātu fiskālo uzraudzību, un ar ko Grieķijai pieprasa veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai līdz 2014. gadam novērstu pārmērīgu budžeta deficītu. Ar šo lēmumu grozīja 2011. gada jūlija lēmumu[4], kas tika pārstrādāts, lai konsolidētu vairākus secīgus grozījumus 2010. gada 10. maija Lēmumā 2010/320/ES.

2012. gada marta lēmumu pieņēma, kad tika veidota otrā korekciju programma Grieķijai. Lēmumā Grieķijai tika pieprasīts veikt virkni īpašu pasākumu, kuru mērķis ir panākt vispārējās valdības primāro deficītu, kas nepārsniedz 1 % no IKP 2012. gadā, un primāro budžeta pārpalikumu vismaz 1,8 % no IKP 2013. gadā un 4,5 % no IKP 2014. gadā. Pēc PSI (privātā sektora iesaistes programma) parādu konversijas šie mērķi atbilda vispārējā budžeta deficītam 7,3 % no IKP 2012. gadā, 4,7 % no IKP 2013. gadā un 2,2 % no IKP 2014. gadā. Lai šos mērķus sasniegtu, tika pieprasīts strukturālā budžeta deficīta uzlabojums vismaz 10 % no IKP laikā no 2009. līdz 2014. gadam.

3. Daudz gausāka makroekonomikas vide

Patlaban prognozē, ka ekonomiskā aktivitāte būs daudz zemāka, nekā paredzēts, kad 2012. gada martā tika pieņemts Lēmums 2012/734/ES. Grieķijas ekonomikai šis ir jau piektais lejupslīdes gads pēc kārtas. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi tiek lēsts, ka reālais IKP 2012. gadā samazināsies par 6,0 %, bet 2013. gadā – par 4,2 % (pretstatā iepriekšējā Padomes lēmumā minētajiem attiecīgi 4,7 % un 0,0 %), kam sekos pieaugums tikai 0,6 % apmērā 2014. gadā un 2,9 % un 3,7 % attiecīgi 2015. un 2016. gadā. Turpretim Padomes 2012. gada marta lēmums bija balstīts uz izaugsmes atsākšanos jau līdz 2013. gadam. Pašlaik tiek prognozēts nominālā IKP samazinājums par 5,4 % 2013. gadā (pretstatā martā prognozētajam samazinājumam 0,4 %), līdz tas pieaugs par attiecīgi 0,2 %, 3,2 % un 4,9 % 2014., 2015. un 2016. gadā.

Salīdzinot ar martā prognozēto, Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognoze paredz ievērojami lielāku un pastāvīgāku ekonomiskās aktivitātes kritumu, kur iekšzemes pieprasījuma samazināšanās radīto iespaidu pastiprina fiskālie pasākumi, kas vajadzīgi, lai Grieķijas budžeta līkne atgūtu stabilitāti, kā arī vāji neto eksporta rādītāji. Šīs tendences izraisa vairāki faktori. Pirmkārt, paļāvību mazināja lielās neskaidrības par politisko atbalstu programmai divkāršo pavasara parlamenta vēlēšanu laikā, kas izraisīja aizkavēšanos programmas īstenošanā. Neskaidrības par Grieķijas stāvokli turpināja ietekmēt uzticēšanos un kavēja investīciju un eksporta jomas atlabšanu. Otrkārt, pasaules ekonomikas pavājināšanās negatīvi ietekmēja preču un pakalpojumu eksportu. Treškārt, kavēšanās programmas īstenošanā un attiecīgo līdzekļu izmaksās vienlaikus ar stingrākiem kreditēšanas nosacījumiem pēc ievērojama naudas apjoma aizplūšanas no banku sektora, kā rezultātā privātā sektora piekļuve kredītiem kļuva ļoti ierobežota, spēcīgi ietekmēja gan patēriņa, gan ieguldījumu aktivitātes kritumu privātajā sektorā. Visbeidzot, nesenā Grieķijas nacionālo kontu revīzija 2012. gada oktobrī atklāja daudz krasāku reālā IKP samazināšanos (reālais ražošanas apjoms samazinājās par 4,9 % 2010. gadā un 7,1 % 2011. gadā), salīdzinot ar Padomes lēmuma pamatā esošajiem rādītājiem (ražošanas apjoma kritums 3,5 % un 6,9 % apmērā attiecīgi tiem pašiem diviem gadiem).

1. tabula. Makroekonomikas galvenās tendences (2011. – 2016. gads)

Avots: Eiropas Komisija

4. pārmērīga budžeta deficīta novēršana 4.1. Fiskālā politika 2012. gadā

Grieķijai bija ieteikts veikt budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kurus uzskata par nepieciešamiem, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu līdz 2014. gadam, nodrošinot strukturālās bilances uzlabojumu par vismaz 10 procentu punktiem no IKP laikposmā no 2009. līdz 2014. gadam. 2012. gadā Grieķija ir veikusi efektīvus pasākumus atbilstīgi Padomes Lēmumam 2011/734/ES, lai novērstu pārmērīgu vispārējās valdības budžeta deficītu.

Vispārējās valdības fiskālais deficīts ir būtiski uzlabojies – no 15,6 % no IKP 2009. gadā līdz 9,4 % no IKP 2011. gadā, un saskaņā ar atbilstības ziņojumā iekļauto detalizēto dienesta novērtējumu līdz 6,9 % no IKP 2012. gadā – , bet primārais deficīts (deficīts bez procentu izdevumiem) sasniedz 1,5 % no IKP. Aplūkojot gadu kopumā, ir sagaidāms, ka EKS vispārējā deficīta rādītājs 2012. gadā būs par 0,4 procentu punktiem no IKP labāks nekā Padomes lēmumā noteiktais valdības budžeta deficīta (pēc EKS 95 metodoloģijas) maksimāli pieļaujamais apjoms 2012. gadam, kas ir 7,3 % no IKP. Sagaidāms, ka absolūtā izteiksmē vispārējās valdības deficīts 2012. gadā būs sasniedzis EUR 13,4 miljardus, pretstatā Padomes lēmumā noteiktajiem deficīta griestiem EUR 14,8 miljardu apmērā. Tomēr ir paredzams, ka primārais deficīts būs nedaudz augstāks nekā vēlamais 1,0 % no IKP, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi, kas ir dziļāka, nekā gaidīts.

Tiek lēsts, ka Grieķija uzlabojusi strukturālo deficītu[5] par 13,9 procentu punktiem no IKP, t.i., no 14,7 % deficīta 2009. gadā līdz aptuveni 1,5 % deficītam 2012. gadā. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi, cikliski koriģētais budžeta deficīts tikai 2012. gadā vien uzlabosies par 3,9 procentu punktiem no IKP. Ar to saistīto fiskālo pasākumu apjoms 2009.-2012. gadā ir lielāks nekā Padomes lēmumā visam 2009.-2014. gada posmam rekomendētie 10 % no IKP.

Saskaroties ar ekonomiskās aktivitātes pazemināšanos, valdība ir pieņēmusi papildu konsolidācijas pasākumus, kuru mērķis ir iespējami mazināt ekonomikas lejupslīdes ietekmi uz valsts finansēm. To starpā bija algu samazinājums īpaša algu režīma profesiju pārstāvjiem (tiesnešiem, policijai, aizsardzības nozarei un augstskolu mācībspēkiem) no 2012. gada augusta un pasākumi, lai mazinātu izdevumu pārsniegumu veselības nozarē. Turklāt ievērojami tika samazināts publiskā sektora investīciju budžets. Šie panākumi tika veicināti, ieviešot labāku budžeta uzraudzību un kontroli, ieviešot vidēja termiņa budžeta plānošanu un būtiskas strukturālas reformas veselības aprūpes jomā. Procentu maksājumi, kas bija par aptuveni 1,0% no IKP mazāki nekā gaidīts, arī ļāva veiksmīgāk īstenot šo korekciju.

Fiskālais sniegums tika panākts bez būtiska pieauguma kavēto maksājumu ziņā. Lai gan izpildes kritērijs un orientējošais mērķis attiecībā uz nokavēto maksājumu neuzkrāšanu nozaru ministrijās, slimnīcās un valsts iestādēs līdz jūnija beigām un līdz septembra beigām nav sasniegti (sk. 2. tabulu), tomēr kopējais nokavēto maksājumu pieaugums EUR 1,6 miljardu apmērā kopš gada sākuma ir neliels. Nokavēto maksājumu uzkrāšanās notika galvenokārt veselības aprūpes un aizsardzības nozarēs.

2. tabula. Fiskālās izpildes kvantitatīvie kritēriji (EUR miljardi)

Avots: Komisijas dienesti

Saskaņā ar atbilstības ziņojumā ietverto detalizēto dienesta vērtējumu vispārējās valdības konsolidētais parāds 2012. gadā mazināsies par EUR 11,1 miljardu, pretstatā Padomes lēmumā lēstajiem EUR 26,957 miljardiem. Tas ir saistīts ar neprognozēti zemiem ieņēmumiem no privatizācijas, neprognozēti zemu valdības parāda konsolidāciju, kā arī neplānoti sliktiem naudas līdzekļu/uzkrājumu rādītājiem un citām procentu korekcijām. Sakarā ar zemāku nominālo IKP pēc statistikas datu pārskatīšanas un ņemot vērā sliktākas makroekonomikas prognozes, parāda attiecība pret IKP 2012. gadā varētu pieaugt līdz 162,5 %.

4.2. Fiskālās korekcijas virzība vidējā termiņā

Tā kā ekonomikas lejupslīde ir izrādījusies dziļāka un ilgstošāka, nekā sākotnēji paredzēts, Komisija iesaka Padomei pagarināt fiskālās korekcijas termiņu par diviem gadiem un, pamatojoties uz primāro bilanci nominālā izteiksmē, izvirzīt mērķus Grieķijas fiskālajiem kontiem 2013.–2016. gadam.

Pēc 2012. gadā konstatēta EUR 2,925 miljonu (1,5 % no IKP) liela primārā deficīta Grieķijai 2013. gadā būtu jāsasniedz primārā bilance un primārais pārpalikums EUR 2,775 miljoni (1,5 % no IKP) 2014. gadā, EUR 5,700 miljoni (3 % no IKP) 2015. gadā un EUR 9,000 miljoni (4,5 % no IKP) 2016. gadā (sk. 3. tabulu). Pārskatīto mērķu sasniegšanai vajadzīgie pasākumi izmaksās EUR 9,2 miljardus 2013. gadā un vēl EUR 4,3 miljardus 2014. gadā. Pārskatītā korekcija nozīmē to, ka vispārējā valsts budžeta bilance mazāka par 3 % no IKP kļūs 2016. gadā.

3. tabula. Primārā bilance un vispārējā valsts budžeta bilance 2013.–2016. gadā

Avots: Komisijas dienesti

Jaunā fiskālā virzība atbilst cikliski koriģētās primārās bilances un IKP attiecības uzlabojumam no 4,1 % 2012. gadā līdz 6,2 % 2013. gadā, 6,4 % 2014. gadā un vismaz 6,4 % no IKP 2015. un 2016. gadā[6]. Turpmāko gadu laikā iestādes veiks attiecīgus pasākumus, kas norisināsies parasto budžeta procesu satvarā. Tomēr ir vērts atzīmēt, ka prognozes par atlikušo fiskālo nobīdi turpmākajos gados ir ļoti neskaidras un lielā mērā atkarīgas no ekonomikas atveseļošanās gaitas, kā arī no nodokļu un sociālās nodrošināšanas administrācijas uzlabojumu rezultātiem.

4.3. Fiskālās atbilstības pasākumi saskaņā ar MTFS 2013.–2016. gadam

Lai pašreizējo pārmērīga budžeta deficīta situāciju pēc iespējas ātrāk izbeigtu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/734/ES, Grieķijas iestādes, pieņemot 2013. gada budžetu un vidēja termiņa fiskālo stratēģiju 2013.–2016. gadam, ir izlēmīgi rīkojušās, lai konsolidētu savas valsts finanses 2013. un 2014. gadā.

Grieķijas parlaments 2012. gada 11. novembrī pieņēma 2013. gada budžetu, tostarp ieņēmumu un izdevumu konsolidācijas pasākumus vairāk nekā EUR 9,2 miljardu (vairāk nekā 5 % no IKP) apmērā, lai šādi samazinātu primāro deficītu 2013. gadā. 2013. gada budžets ir daļa no vidēja termiņa fiskālās stratēģijas (MTFS) 2013.–2016. gadam, kuru Grieķijas parlaments pieņēma dažas dienas iepriekš, 2012. gada 7. novembrī.

MTFS un attiecīgie tās īstenošanas akti paredz ļoti apjomīgu un agrīnas iestrādes prasošu fiskālo konsolidāciju un visaptverošu strukturālo pasākumu kopumu. Kopējā fiskālā korekcija 2013.–2014. gadā plānota aptuveni 7,2 % apmērā no IKP, un 2013. gadā veicamie pasākumi tajā veido 2/3 no konsolidācijas apjoma. Tam būtu jāļauj līdz 2016. gadam sasniegt primāro pārpalikumu 4,5 % no IKP un valsts budžeta deficītu 2,0 % no IKP. Attiecībā uz kvalitāti korekcija lielā mērā ir izdevumu pasākumi, kas tiks īstenoti agrīnā programmas posmā.

2013. gada budžetu, MTFS un individuālos pasākumus Grieķijas iestādes un Komisijas dienesti ir detalizēti apsprieduši saistībā ar ekonomikas korekcijas programmu un finansiālo atbalstu, ko Grieķija saņem. Šajās diskusijās fiskālās konsolidācijas pasākumi tika skatīti saistībā ar to satvarā paredzētajām reformām, lai ne vien nodrošinātu ilgtspējīgu pārmērīgā deficīta korekciju un parādu līknes stabilitāti un prognozējamību, bet arī ņemtu vērā to, kā šie pasākumi ietekmēs izaugsmi un Grieķijas sabiedrību. Šajās diskusijās, izstrādājot un īstenojot pasākumus, vienmēr tika ievēroti sociālie apsvērumi un sociālo partneru nozīme (piemēram, ar pensiju reformām ir mēģināts aizsargāt vismazāk nodrošinātos pensionārus).

Fiskālās konsolidācijas pasākumi aptver visas valsts pārvaldes jomas, un galvenie no tiem ir šādi.

· Pensiju sistēmas ilgtspējas palielināšana, samazinot pensiju izmaksāšanai vajadzīgos līdzekļus un pilnībā izmantojot pensiju reformas ietekmi. Sagaidāms, ka pensiju pasākumi radīs ietaupījumus aptuveni EUR 5,3 miljardu apmērā (aptuveni 2,8 % no IKP). Tie veido apmēram 2/5 no kopējās pasākumu paketes 2013.–2014. gadam. Ar šiem pasākumiem noslēdzas reformu virkne, ko ievadīja 2010. gada pensiju reforma un ko īstenoja, lai kompensētu ļoti straujos pensiju palielinājumus 2000.–2009. gadā. Vispārējais pensionēšanās vecums pieaugs no 65 līdz 67 gadiem, un tam proporcionālas pensionēšanās vecuma izmaiņas skars gandrīz visas pensionāru kategorijas, tādējādi paātrinot šā 2010. gada pensiju reformas elementa izpildi, ko sākotnēji bija plānots sākt 2015. gadā. Tiks likvidētas visas sezonas prēmijas, ko piešķīra par pensijas pamata un papildu daļu, bet pamata un papildu pensijas summa uz vienu atbalsta saņēmēju tiks pakāpeniski samazināta (summas no EUR 1000 līdz EUR 1500 par 5 %; summas no EUR 1500 līdz EUR 2000 par 10 %; summas no EUR 2000 līdz EUR 3000 par 15 %; summas virs EUR 3000 par 20 %). Samazinās arī jaunos vienreizējos pabalstus ierēdņiem un visiem sociālās nodrošināšanas fondiem. Samazināsies arī īpašajiem algu režīmiem piesaistītās pensijas, jo mazākas kļūs pašas algas un tiks atcelti automātiskie algas paaugstinājumi. Pārējie pasākumi ir, piemēram, iemaksu palielinājums lauksaimniekiem, vēlētiem darbiniekiem izmaksāto pensiju samazinājums, materiālā stāvokļa pārbaudes ieviešana attiecībā uz konkrētām pensiju saņēmēju kategorijām, īpašo pensiju pabalstu atcelšana arodbiedrību pārstāvjiem un kontrolpārbaudes, lai nepieļautu neattaisnotus pensiju maksājumus.

· Pastāvīgs publiskā sektora algu samazinājums. Pēc ievērojamā algu palielinājuma 2000.–2009. gadā un jau veiktajiem būtiskajiem algu samazinājumiem valdība patlaban plāno 2013.–2014. gadā izdarīt turpmākus pastāvīgus algu samazinājumus aptuveni EUR 1,3 miljardu (0,7 % no IKP) apmērā. Šī ietaupījumu kategorija atbilst 10 % no kopējās fiskālo pasākumu paketes 2013.–2014. gadam. Ar algām saistīto izdevumu racionalizācija strādājošajiem, uz kuriem attiecas īpašs algu režīms (tiesneši, diplomāti, ārsti, profesori, bruņotie spēki un policija, lidostu darbinieki, ģenerālsekretāri), notiks, ar 2012. gada 1. augustu sākot pakāpeniski samazināt mēnešalgas (ievērojot šādus limitus: 2 % summām, kas mazākas par EUR 1000; 10 % summām no EUR 1000 līdz EUR 1500; 20 % summām no EUR 1500 līdz EUR 2500; 30 % summām no EUR 2500 līdz EUR 4000; 35 % summām, kas pārsniedz EUR 4000). Šos samazinājumus 2014. gadā papildinās automātiskā algu paaugstinājuma likvidēšana bruņotajiem spēkiem; tas ik gadu ļaus ietaupīt vismaz EUR 88 miljonus. Vēl viens svarīgs pasākums ir sezonas prēmiju likvidēšana valsts un vietējo pašvaldību darbiniekiem un to juridisko personu darbiniekiem, kuras ir publisko un privāto tiesību subjekts, kā arī 2013.–2016. gada laikposmam noteiktā to prēmiju izmaksas apturēšana visā publiskajā sektorā, kas piešķirtas par īpaši labu darbu.

· Citi ar algām saistīti pasākumi ietver valsts sektora darbinieku algu racionalizēšanu (ieskaitot konsultējošo ārstu algu samazinājumu un jaunu darbinieku nepieņemšanu darbā Pilsoņu aizsardzības ministrijā un Izglītības ministrijā), vienotās ierēdņu atalgojuma sistēmas piemērošanu parlamenta personālam un izņēmumu atcelšanu attiecībā uz 2011. gadā ieviesto publiskā sektora atalgojuma sistēmu reformu. MTFS mērķis ir arī samazināt vietējo pašvaldību darbinieku algas. Publiskajā sektorā strādājošo skaitu turpinās ierobežot, samazinot nepilna laika akadēmisko mācībspēku un skolotāju aizvietotāju pieņemšanu darbā kā vidējās izglītības mācību iestādēs, tā universitātēs un tehniskajās augstskolās un samazinot uz noteiktu laiku noslēgto līgumu skaitu vēl par 10 procentiem. Visbeidzot, 27 000 civildienesta ierēdņu līdz 2013. gada novembrim tiks iekļauti mobilitātes shēmā, tostarp likvidējot dažu kategoriju darbinieku amata vietas vai saistībā ar struktūrvienību slēgšanu/apvienošanu un disciplinārlietu risināšanu (tostarp piemērojot tūlītēju atlaišanu). 2000 darbinieku mobilitātes shēmā tika iekļauti jau 2012. gada novembrī.

· Sociālo pabalstu (izņemot pensijas) racionalizēšana, šādi 2013.–2014. gadā ietaupot apmēram EUR 300 miljonus (0,2 % no IKP). Pieņemtie pasākumi ir, piemēram, neapdrošinātām personām izmaksājamo pabalstu racionalizācija, materiālā stāvokļa pārbaudes ieviešana pirms ģimenes pabalsta izmaksāšanas, subsīdiju samazināšana lauksaimniekiem, vecuma kritērija palielināšana personām, kas pēc materiālā stāvokļa pārbaudes saņem piemaksu mazu pensiju gadījumā (EKAS), īpašo bezdarbnieka pabalstu samazināšana un transporta pabalstu racionalizēšana dažu kategoriju pacientiem. Visu šo pasākumu mērķis ir uzlabot sociālo pabalstu reālo ietekmi un orientēt tos uz mājsaimniecībām ar zemākiem ienākumiem, kā ieteikuši tehniskās palīdzības partneri (ESAO). Šie pasākumi stiprina prasību par sociālās palīdzības nodrošināšanu, vienlaikus to precīzāk orientējot uz visneaizsargātākajām sabiedrības grupām. Pasākumu pakete turklāt paredz ieviest divas jaunas sociālās programmas, kuru mērķis ir mazināt ietekmi, ko rada augsts bezdarba līmenis un iedzīvotājiem pieejamo ienākumu samazināšanās.

· Izmaksu samazināšana un efektivitātes uzlabošana veselības aprūpes jomā, ieskaitot izdevumus par zālēm. Ar zāļu iegādi saistītie izmaksu ietaupījumi atbilst aptuveni 2/3 no veselības aprūpes jomā paredzētajiem samazinājumiem, un 2013.–2014. gada laikposmā tie būs aptuveni EUR 1,0 miljards (0,6 % no IKP). Ietaupījumus plāno gūt, turpinot izstrādāt stimulus un pienākumus lietot ģenēriskās zāles, pārskatot par zālēm veicamā līdzdalības maksājuma struktūru, izņēmumus nosakot tikai ierobežotam skaitam zāļu, kas nepieciešamas konkrētai terapeitiskai ārstēšanai, regulāri pārskatot zāļu cenas, pamatojoties uz stāvokli trijās ES dalībvalstīs, kurās cenas ir viszemākās, un piemērojot zāļu ražotājiem automātisku zaudējumu apvērses mehānismu. Pēdējais garantēs, ka ambulatorie zāļu izdevumi nepārsniedz EUR 2440 miljonus 2013. gadā un EUR 2000 miljonus 2014. gadā, lai tādā veidā līdz 2014. gadam panāktu atbilstību vispārējam mērķim (1,0 % no IKP), vienlaikus saglabājot zāļu piegādes pacientiem. Šos izdevumus samazināt palīdzēs arī slimnīcu izdevumu samazināšana, līdzdalības maksājumu palielināšana slimnīcās un par recepšu zālēm, ko piemēros no 2014. gada, un slimnīcu tīkla optimizēšana.

· Valdības darbības izdevumu samazināšana. Paredzētie pasākumi ļaus ietaupīt apmēram EUR 239 miljonus 2013. gadā un vēl EUR 225 miljonus 2014. gadā, tātad kopumā apmēram EUR 0,5 miljardus (0,3 % no IKP), un tie ir, piemēram, pakāpeniska e-iepirkuma ieviešana visā valsts pārvaldē, diskrecionāro ārpusalgas izdevumu samazināšana par 25 %, subsīdiju samazināšana iekšzemes prāmju satiksmē un dotāciju samazināšana ārpusbudžeta fondiem ārpus vispārējās valdības sektora, to dotāciju likvidēšana, kas saistītas ar atbalstu lauksaimnieku arodbiedrībām, lai pieteiktos ES finansiālā atbalsta saņemšanai, un stingrāki Zaļā fonda noteikumi par izdevumiem.

· Darbības izdevumu samazināšana un pārprofilēšana ar aizsardzību saistītajās jomās. Izdevumu samazinājums, kuru 2013.–2014. gadā plānots piemērot militārā iepirkuma jomā, ir aptuveni EUR 340 miljoni (papildus militārā aprīkojuma iepirkuma samazinājumam, kas īstenots jau iepriekš). Pārējie pasākumi ietver darbības izdevumu samazināšanu, slēdzot militārās nometnes un samazinot kadetu uzņemšanu militārajās akadēmijās. Šādā veidā 2013.–2014. gadā paredzēts ietaupīt apmēram EUR 400 miljonus (0,2 % no IKP).

· Taupības veicināšana un kontroles pastiprināšana valsts uzņēmumos (VU), palielinot ieņēmumu daļu, samazinot transfertus uz VU ārpus vispārējās valdības sektora un samazinot darbības un personāla izdevumus (publisko tiesību regulēto valsts uzņēmumu atalgojuma sistēmu saskaņojot ar to, ko piemēro pārējā publiskā sektora daļā) un šādi 2013.–2014. gadā kopumā ietaupot vairāk nekā EUR 350 miljonus (0,2 % no IKP). Lai šos ietaupījumus patiešām īstenotu, līdz 2013. gadam tiks ieviesta jauna uzraudzības un noteikumu izpildes sistēma, kas noteiks konkrētus mērķus attiecībā uz katra VU finanšu rezultātiem un kuras satvarā varēs piemērot sankcijas, lai nodrošinātu izpildi un neļautu novirzīties no izpildes mērķa.

· Izmaksu samazināšana un izdevumu efektivitātes uzlabošana izglītībā, samazinot finansējumu struktūrām, kas nav iekļautas vispārējā valsts budžeta nodaļā par izglītību, racionalizējot augstākās izglītības iestāžu tīklu un samazinot centrālo un reģionālo izglītības pārvaldes iestāžu izdevumus, šādi ietaupot vismaz EUR 86 miljonus 2013. gadā un vēl EUR 37 miljonus 2014. gadā un turpmāk. Šiem izmaksu samazinājumiem jābūt saskaņā ar rīcības plānu, kas izstrādāts, lai uzlabotu izglītības sistēmu un tās efektivitāti, un ko valdība ir apņēmusies īstenot, un tiem nevajadzētu nelabvēlīgi ietekmēt no ES struktūrfondiem līdzfinansēto izglītības reformu īstenošanas gaitu.

· Valdības transfertu samazinājumi vietējām pašvaldībām, ko panāk, samazinot transfertus par parastajiem izdevumiem un vietējo pašvaldību veiktiem ieguldījumiem, un kas ļauj 2013.–2014. gadā ietaupīt kopumā EUR 220 miljonus. Lai šos ietaupījumus patiešām īstenotu, iekšējās stabilitātes paktu, kura pamatā ir līdzsvaroti budžeti, paredzēts stiprināt, ieviešot pašvaldību izdevumu uzraudzības sistēmu, nosakot ekonomiskus atturošus stimulus, kas neļauj novirzīties no gada starpposmu mērķiem, un atceļot budžeta deficīta finansēšanas iespēju. Paredzamie ietaupījumi ir vismaz EUR 100 miljoni 2013. gadā un vēl EUR 120 miljoni 2014. gadā un turpmāk (0,1 % no IKP 2013.–2014. gada laikposmā).

· Kapitālizdevumu samazināšana (publiskā sektora investīcijas ar iekšzemes finansējumu un ar investīcijām saistītās dotācijas) 2013.–2014. gadā kopumā par EUR 300 miljoniem (0,2 % no IKP). Lai mazinātu šo samazinājumu negatīvo ietekmi uz IKP, valdība ir apņēmusies atteikties no projektiem ar mazāku pievienoto vērtību un mazāku kapitālietilpību.

· Visaptveroša tiešo nodokļu un nodokļu administrācijas reforma un nodokļu palielināšana, lai novērstu pastāvošos izkropļojumus. Šis pasākumu kopums atbilst apmēram ¼ kopējās pasākumu paketes un ļauj ietaupīt EUR 1668 miljonus 2013. gadā un EUR 1820 miljonus 2014. gadā un turpmāk (1,9 % no IKP). Tiek uzsākta vērienīga nodokļu reforma, kurai 2014. gadā būtu jāļauj ietaupīt vismaz EUR 1,6 miljardus. Nodokļu administrācijas reformai savukārt būtu jāatbalsta labāka nodokļu iekasēšana. Paredzētie nodokļu pasākumi ir, piemēram, nodevu palielināšana par tiesas prāvām, kuģu īpašnieku aktīvu nodokļa palielināšana, PVN atmaksāšanas apjomu samazināšana lauksaimniekiem, dīzeļdegvielas akcīzes nodokļa subsīdijas samazināšana lauksaimniekiem, sašķidrinātās naftas gāzes un dīzeļdegvielas akcīzes nodokļa izlīdzināšana, paaugstinot sašķidrinātās naftas gāzes nodokli, sociālās nodrošināšanas iemaksu izlīdzināšana (darba ņēmējiem, kas darba attiecībās pirmoreiz stājušies pirms 1993. gada, piemēroto iemaksu limitu pielīdzina tam, kuru piemēro darba ņēmējiem, kas darba attiecībās pirmoreiz stājušies pēc 1993. gada), tabakas akcīzes nodokļa reforma, OPAP bruto ieņēmumu no azartspēlēm aplikšana ar 30 % nodokli un loterijas laimestu aplikšana ar 10 % nodokli, kā arī noguldījumu procentu nodokļa likmes palielināšana no 10 līdz 15 %.

MTFS iekļauto pasākumu kopējā kvalitāte ir augsta. MFTS ir ceļš uz pastāvīgu to izdevumu posteņu korekciju, kuros kopš 2000. gada bija vērojams pārmērīgs pieaugums. MTFS paredz ievērojamas izmaiņas izdevumu struktūrā: mazāk ar pabalsta tiesībām un algām saistītu izdevumu; pensiju un publiskā sektora darbinieku algu samazinājumi veido aptuveni 2/3 no pasākumu paketes kopējā rezultāta. Daļa samazinājumu darbības izdevumu jomā ir papildināta ar strukturāliem pasākumiem, tādiem kā e-iepirkuma ieviešana un personāla mobilitāte, un centrālās administrācijas darbības visaptveroša funkcionāla pārskatīšana. Līdz ar pensiju un algu koriģēšanu pasākumu pakete ietver arī tādu apsvēršanas vērtu, bet mazāk pārliecinošu rīcībpolitiku kā, piemēram, iekšzemes investīciju samazināšana. Neraugoties uz šādu samazināšanu, gaidāms, ka iekšzemē finansēto ieguldījumu apjoms vidējā termiņā būtiski pieaugs. Jāatzīmē arī tas, ka MTFS neietver ietaupījumus, kas varētu rasties no administratīviem pasākumiem, jo to īstenošanas posmi ir sarežģītāki un tāpēc neizdošanās risks ir lielāks. Šo pasākumu īstenošana tomēr ir nepārvērtējami svarīga, lai palielinātu valsts izdevumu efektivitāti, un tie būs daļa no Finanšu ministrijas un pārējo nozaru ministriju sadarbības memorandiem.

4. tabula. Fiskālie pasākumi saskaņā ar MTFS 2013.–2014. gadam

Avots: Komisijas dienesti

4.4. Strukturālie pasākumi, kas ietekmē budžetu

Papildus un lai atbalstītu fiskālās politikas pasākumus, kas aprakstīti iepriekšējā sadaļā, Grieķija ir veikusi vairākus strukturālus politikas pasākumus, kas ietekmē budžetu.

Privatizācijas plāns ir ievērojams potenciālu ieņēmumu avots, kas jāizmanto parāda samazināšanai, bet līdz šim tas nav palīdzējis ģenerēt plānotos ieņēmumus. Programmas īstenošanu pārtrauca divas vēlēšanas, bet kopš 2012. gada septembra ir atsākusies zināma virzība. Kumulatīvie ieņēmumi līdz 2012. gada decembrim ir prognozēti tikai aptuveni EUR 1,7 miljardi, lai gan paredzams, ka vairāki aktīvi būs gatavi pārdošanai 2013. gada pirmajā pusē. Parlaments nesen atcēla "zelta akcijas" (25 %) valsts uzņēmumos, kas jāprivatizē turpmākajos gados, tādēļ varētu palielināties ienākumi, kas plānoti no dažiem šiem aktīviem. Prognozē, ka kumulatīvie ieņēmumi no privatizācijas līdz 2013. gada beigām varētu būt aptuveni EUR 3,4 miljardi, līdz 2016. gada beigām sasniedzot EUR 10,4 miljardus. Tomēr joprojām pastāv šaubas par privatizācijas procesa pārvaldības efektivitāti, tāpēc bija jāparedz labāki stimuli, lai nodrošinātu lielākus ienākumus, vienlaikus veicinot labāku nozares praksi, lielākus ieguldījumus un jaunu darbavietu izveidi.

5. tabula. Prognozētie ieņēmumi no privatizācijas

Līdz: || Kumulatīvie ieņēmumi kopš 2011. gada jūnija (EUR mljrd.)

2012. gada beigām || 1,7

2013. gada beigām || 4,1

2014. gada beigām || 6,0

2015. gada beigām || 8,0

2016. gada beigām || 10,4

Visaptverošas ienākuma nodokļa reformas rezultātā paplašināsies nodokļu bāze, kas tādējādi palīdzēs vienmērīgāk sadalīt nodokļu slogu. Paredzams, ka šī reforma stāsies spēkā no 2013. gada janvāra un pilnīga ietekme uz budžetu īstenosies 2014. gadā. Reforma, kuru sākotnēji bija jāpieņem 2011. gada rudens sākumā, tagad ir konkrēta iniciatīva, kuras ietekme uz ieņēmumiem sagaidāma kā pozitīva (nevis sākotnēji plānotā neitrālā ietekme uz ieņēmumiem). Vidēja termiņa fiskālajā stratēģijā (MTFS) ir ņemta vērā reformu ietekme uz nodokļu ieņēmumiem. Nodokļu reforma ir koncentrēta uz jaunu nodokļu sistēmu pašnodarbinātajiem, kas vairs neparedz nodokļu atlaidi, un uz uzņēmumu ienākuma nodokļa pārnešanu no dividendēm uz peļņu. Nodokļu reformas mērķis ir arī likvidēt īpašus nodokļu režīmus un nodokļu izdevumus, lai nodokļu slogu sadalītu plašāk. Pastāv zināms risks saistībā ar reformas pabeigšanu, jo varētu sagaidīt iebildumus no brīvo profesiju pārstāvjiem un pašnodarbinātajiem.

Turpinās pensiju sistēmas reforma. Konkrētāk, iestādes jau ir veikušas pasākumus, nesen pieņemot likumu, ar kuru pārskata papildpensiju sistēmu. Likums izveido jaunu vienotu fondu (ETEA), kurā ir apvienoti [gandrīz] visi (vairāki) līdzekļi. Turklāt likums nosaka jaunu formulu, kuras pamatā ir aktuāri neitrāls pensiju pabalstu aprēķins ("nosacītā noteiktu iemaksu" sistēma) un kas papildināta ar ilgtspējas faktoru, lai garantētu sistēmas ilgtspēju nākotnē. Jauno formulu, kas tagad ir ieviesta, ar atpakaļejošu spēku piemēro pensijas tiesībām, kas uzkrātas kopš 2001. gada, un tā ietekmēs pensijas, ko izmaksās no 2015. gada janvāra. Pārāk dāsnas vienreizējās pensijas pensionēšanās brīdī ir būtiski ierobežotas, un valdība izstrādā jaunu aktuāri neitrālu formulu, lai aprēķinātu turpmākos vienreizējo maksājumu prasījumus. Turpmākajos mēnešos vajadzīgi mērķtiecīgi centieni, lai īstenotu reformu, jo īpaši ETEA organizatoriskos aspektus, un izveidotu individualizētas pensiju lietas, iespējams, izmantojot tehnisko palīdzību no citām dalībvalstīm.

Veselības aprūpe tiek vēl vairāk racionalizēta. Reformas pasākumi turpinās, un nozīmīgs politiskais impulss tika dots 2012. gada martā, kad pieņēma jauno veselības aprūpes likumu (Likums Nr. 4052/2012) un lielu skaitu saistīto ministru dekrētu. Pieņemtā politika bija vērsta uz 1) izdevumu samazināšanu un pēc tam to kontroli farmācijas nozarē; 2) vienotas universālas veselības sociālās nodrošināšanas organizācijas jeb EOPYY (Valsts veselības pakalpojumu organizācija) izveidi un 3) slimnīcu sektora reformu. Līdz šim īstenotie pasākumi ir sākuši nest augļus. Piemēram, elektroniskās receptes tagad veido vairāk nekā 90 % no visām receptēm, un sistēma var nodrošināt reāllaika informāciju nepārtrauktai uzraudzībai un novērtēšanai. Pēc perioda, kurā bija vērojama lēna virzība dažu pasākumu īstenošanā (piemēram, zāļu cenu un izdevumu atlīdzināšanas sarakstu atjaunināšana, SNP zāļu recepšu izrakstīšana, atlīdzināto summu atgūšana), pirmsvēlēšanu un pēcvēlēšanu periodā iestādes atkārtoti apliecināja savu apņemšanos īstenot pieņemtās reformas un ir ierosinājušas vairākus jaunus politikas pasākumus.

Norit arī šādas strukturālās reformas:

· tiek veikta virkne citu pasākumu, lai īstenotu nodokļu pārvaldes reformu un stiprinātu cīņu pret korupciju. Grāmatvedības datu uzskaites un dokumentācijas kodeksa aizstāšana, kas apstiprināta 2012. gada 7. novembrī, un mūsdienīga nodokļu procedūras kodeksa pieņemšana, kas paredzēta 2013. gada vidū, ir svarīgi elementi, lai palīdzētu īstenot nodokļu pārvaldes reformu un uzlabotu nodokļu politikas reformas darbības jomu. Lai uzlabotu nodokļu iekasēšanu, tiek īstenoti vairāki citi pasākumi: tie ietver pastiprinātu koncentrēšanos uz iekasējamiem nodokļu ieņēmumiem un jaunus noteikumus, lai norakstītu neiekasējamos parādus, bet nodokļu iestādēs tiks aizliegti maksājumi skaidrā naudā. Korupcijas jomā valdība plāno sākt īstenot korupcijas novēršanas plānu un stiprināt ziņotāju aizsardzību, kā arī centralizēt lēmumus par iekšējiem disciplinārajiem pasākumiem.

· Valdība ir apņēmusies nodrošināt stingrāku visu vispārējās valdības izdevumu kontroli un ir veikusi būtiskus pasākumus šajā jomā. Finanšu ministrija ir palīdzējusi stiprināt saistību izpildes uzraudzību, ieviešot saistību reģistrus par izdevumiem atbildīgajās struktūrās. Neskatoties uz sākotnējiem kavējumiem izveidot efektīvu institūciju publisko finanšu pārvaldībai, 72 % vispārējās valdības struktūru 2012. gada jūnijā paziņoja datus, izmantojot saistību reģistrus, un līdz ar to tika sasniegti jūnijam noteiktie strukturālie mērķkritēriji. Šobrīd prognozē, ka aptvērums 2012. gada decembrī būs 90 %, jo galvenā struktūra, kas nodrošina veselības aprūpes pakalpojumus (EOPYY), no 2012. gada oktobra sāks paziņot datus, izmantojot e-portālu. EOPYY jāpanāk pilnīga atbilstība attiecībā uz saistību reģistra paziņošanu, izmantojot e-portālu. Ir jāuzlabo sociālās nodrošināšanas un veselības aprūpes nozares fiskālā pārraudzība.

· Tiek uzlabota budžeta izpilde un stabila fiskālā pārvaldība, ko veicina arī Finanšu ministrijas nozīmes pastiprināšana. 2012. gada 17. novembrī Ministru Padome pieņēma aktu (18. novembrī pārveidots par likumu), kas ievieš: i) sadarbības memorandu starp Finanšu ministriju un citām ministrijām vai starp ministrijām un plašā vispārējās valdības sektora uzraudzīto struktūru vadītājiem, kas jāparaksta līdz katra gada 31. decembrim; ii) iekšējās stabilitātes paktu attiecībā uz vietējām pašvaldībām, balstoties uz līdzsvarotiem budžeta ierobežojumiem un ietverot korektīvus un sankciju mehānismus, jo vispārīgi jāpiemēro automātiski izdevumu samazinājumi, kad paredzams, ka mērķi netiks sasniegti; iii) stingrāku sistēmu, lai uzraudzītu valsts uzņēmumu (VU) ikmēneša budžeta izpildi, paredzot sankcijas tiem VU, kas neievēro apstiprinātos mērķus; un iv) pastiprinātu budžeta plānošanas un īstenošanas centralizāciju, kas stiprina valdības grāmatvedības iestādes (GAO) koordinācijas pilnvaras saistībā ar nozaru ministriju ģenerāldirektorātu finanšu dienestiem. Akts arī paredz ik mēnesi iesniegt budžeta izpildes plānu un ziņot par faktisko izpildi uzraugošajam finanšu dienestu ģenerāldirektoram un GAO (atkarībā no budžeta lieluma). Akts arī atļauj Finanšu ministrijai visu gadu veikt korektīvus pasākumus pret visām struktūrām (izņemot VU un vietējās pašvaldības), kas neievēro budžeta saistības, tai skaitā paredz iespēju tās pakļaut tiešai Finanšu ministrijas uzraudzībai.

5. Secinājums

Grieķija ir veikusi reālus pasākumus, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/734/ES. Grieķija ir nodrošinājusi strukturālās bilances uzlabošanos laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam, kas jau pārsniedz Padomes ieteiktos vismaz 10 procentu punktus no IKP laikposmā no 2009.–2014. gadam. Tiek lēsts, ka Grieķija ir uzlabojusi strukturālo deficītu par 13,9 procentu punktiem no IKP, samazinot 14,7 % deficītu 2009. gadā līdz aptuveni 1,5 % deficītam 2012. gadā. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts ir uzlabojies no 15,6 % 2009. gadā līdz 6,9 % no IKP 2012. gadā.

Grieķija ir veikusi pasākumus, lai ierobežotu deficītu 2012. gadā. Lai pašreizējo pārmērīga budžeta deficīta situāciju pēc iespējas ātrāk izbeigtu saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/734/ES, Grieķijas iestādes ir arī izlēmīgi rīkojušās, lai konsolidētu savas valsts finanses 2013. un 2014. gadā, pieņemot 2013. gada budžetu un vidēja termiņa fiskālo stratēģiju 2013.–2016. gadam. Parlamenta pieņemtais 2013. gada budžets ietver papildu ieņēmumus un izdevumus ietekmējošos pasākumus vairāk nekā EUR 9,2 miljardu apmērā (vairāk nekā 5 % no IKP). MTFS un attiecīgie tās īstenošanas akti paredz ļoti apjomīgu un agrīnas iestrādes prasošu fiskālo konsolidāciju un visaptverošu strukturālo pasākumu kopumu, kas ir ievērojamas fiskālās konsolidācijas pamatā. Līdz ar to līdz 2016. gadam vajadzētu būt sasniedzamam primārajam pārpalikumam 4,5 % no IKP un valsts budžeta deficītam 2,0 % no IKP.

Patlaban prognozē, ka ekonomiskā aktivitāte būs daudz zemāka, nekā paredzēts, kad 2012. gada martā tika pieņemts Lēmums 2012/734/ES. Tiek prognozēts, ka reālais IKP samazināsies par 6,0 % 2012. gadā un 4,2% 2013. gadā, salīdzinot ar attiecīgi 4,7 % un 0,0 % iepriekšējā Padomes lēmumā. Salīdzinājumā ar prognozēm, kas bija pieejamas martā, pašreizējās prognozes liecina par ievērojami lielāku un pastāvīgāku ekonomiskās aktivitātes kritumu. Ja netiks veiktas izmaiņas politikā, šī ekonomiskās situācijas ievērojamā pasliktināšanās negatīvi ietekmēs arī valsts finanšu prognozes.

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, Komisija iesaka Padomei pagarināt pārmērīgā budžeta deficīta korekcijas termiņu par diviem gadiem, proti, līdz 2016. gadam, pārskatīt fiskālos mērķus, kas Grieķijai jāievēro 2013. un 2014. gadā, un noteikt jaunus mērķus 2015. un 2016. gadam.

Šie mērķi būtu jānosaka, pamatojoties uz vispārējās valdības primāro bilanci nominālā izteiksmē. 2012. gadā primārajam deficītam jābūt EUR 2,925 miljoni (1,5 % no IKP), 2013. gadā primārajai bilancei ir jābūt EUR 0 (0 % no IKP), 2014. gadā — EUR 2,775 miljoni (1,5 % no IKP), 2015. gadā — EUR 5,700 miljoni (3,0 % no IKP) un 2016. gadā — EUR 9,000 miljoni (4,5 % no IKP). Jaunais fiskālais virziens nozīmē cikliski koriģētās primārās bilances un IKP attiecības uzlabošanos no 4,1 % 2012. gadā līdz 6,2 % 2013. gadā un vismaz 6,4 % no IKP 2014., 2015. un 2016. gadā. Primārās bilances mērķi ietver vispārējo deficītu 5,4 % no IKP 2013. gadā, 4,5 % no IKP 2014. gadā, 3,4 % no IKP 2015. gadā un 2,0 % no IKP – 2016. gadā. Attiecīgie rādītāji cikliski koriģētajai vispārējās valdības bilancei tiek lēsti –1,3 % no IKP 2012. gadā, 0,7 % no IKP 2013. gadā un 0,4 % no IKP 2014. gadā. Attiecīgie rādītāji cikliski koriģētā valdības budžeta deficīta attiecībai pret IKP tiek lēsti –1,3 % 2012. gadā, 0,7 % 2013. gadā, 0,4 % 2014. gadā, 0,0 % 2015. gadā un –0,4% 2016. gadā, kas atspoguļo procentu maksājumu profilu.

Visaptverošā pieejā, lai nodrošinātu fiskālo saistību ievērošanu, galvenās jomas, kas tiek uzlabotas, ir korektīvie un sankciju mehānismi, pārredzamība, atbildība, uzraudzība. Šajā sakarā tiek īstenoti nepieciešamie institucionālie uzlabojumi. Cita starpā tie ietver: HRADF pārvaldības un neatkarības stiprināšana, privatizācijas procesā izmantojot ceturkšņa automātiskas korekcijas mehānismus, ja vērojamas novirzes no mērķiem, un esošās parlamenta budžeta iestādes darbības reaktivizācija, nostiprinot tās reputāciju, neatkarību un tehnisko kompetenci, lai tā kļūtu par pilntiesīgu fiskālo padomi (piemēram, prognožu nodrošināšana/apstiprināšana budžeta sagatavošanā, atbilstības uzraudzība attiecībā uz budžeta mērķiem un fiskālajiem noteikumiem, neatkarīgu vērtējumu sniegšana par fiskālajām tendencēm un problēmām utt.), pamatojoties uz labāko starptautisko praksi.

Valdība nodrošinās efektīvu un laicīgu parādu apkalpošanu un skaidras naudas plūsmas uzraudzību, pastiprināti īstenojot parādu apkalpošanas kontu, kas izveidots ar Likumu Nr. 4063/2012 (ar kuru izveidoja atsevišķu kontu Grieķijas Bankā). Atbilstoši likumam šajā kontā iemaksātos līdzekļus drīkst izmantot tikai parādu apkalpošanai, tostarp visu Grieķijas aizdevumu amortizācijai un procentu maksājumu izmaksām, parādu pārvaldības darījumiem un atvasinātajiem finanšu instrumentiem, kā arī citām paralēlām izmaksām (maksas un citi izdevumi), kas saistītas ar parādu apkalpošanu un kopumā valsts parāda pārvaldību. Šī konta ienākumu avots ir EFSF aizdevumu izmaksa, uz ko attiecas EFSF akceptēšanas paziņojums, kā arī Grieķijas iemaksas parādu apkalpošanā, tostarp visi ieņēmumi no valsts aktīvu privatizācijas un vismaz 30 % no papildu ieņēmumiem. Uz visiem maksājumiem no šī konta attiecas iepriekšēja detalizēta ziņošana EFSF/ESM un ex-post apstiprinājums, ko izsniedz konta turētājs.

PIELIKUMS. Pasākumi, kAS jāveic saskaņā ar Padomes 2012. gada 13. marta Lēmumu 2011/734/ES

1. panta 1. punkts. Grieķija pēc iespējas ātri un vēlākais līdz 2014. gadam novērš pašreizējo pārmērīgo budžeta deficītu. || Nav ievērotS. Jauns ieteikums pagarināt termiņu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai līdz 2016. gadam.

1. panta 2. punkts. Pārmērīga budžeta deficīta novēršanai nepieciešamā korekcijas plāna mērķis ir panākt, lai vispārējās valdības primārais budžeta deficīts (t. i., deficīts, neieskaitot procentu maksājumus) 2012. gadā nepārsniedz EUR 2 037 miljonus (1,0 % no IKP) un primārais budžeta pārpalikums ir vismaz EUR 3 652 miljoni (1,8 % no IKP) 2013. gadā un EUR 9 352 miljoni (4,5 % no IKP) 2014. gadā. Pēc parādu konvertācijas primārā budžeta deficīta/pārpalikuma mērķi ir saskaņā ar kopējo deficīta apmēru, kas ir EUR 14 811 miljoni (7,3 % no IKP) 2012. gadā, EUR 9 462 miljoni (4,7 % no IKP) 2013. gadā un EUR 4 499 miljoni (2,2 % no IKP) 2014. gadā. Šā mērķa īstenošanai laikposmā no 2009. gada līdz 2014. gadam būs panākti strukturālās bilances uzlabojumi vismaz 10 % apmērā no IKP. Ieņēmumi no aktīvu (finanšu un nefinanšu aktīvu) privatizācijas, kā arī pārskaitījumi saistībā ar Eurogrupas 2012. gada 21. februāra lēmumu attiecībā uz euro zonas valstu centrālo banku, tostarp Grieķijas banku, ieguldījumu portfeļa ienākumiem, kas rodas no to turējumā esošajām Grieķijas valdības obligācijām, nesamazina nepieciešamās fiskālās konsolidācijas apmēru, un tos neietver minēto mērķu sasniegšanas novērtējumā. || DAĻĒJI IEVĒROTS. Saskaņā ar atbilstības ziņojumā iekļauto detalizēto dienesta novērtējumu prognozē, ka valdības budžeta deficīts 2012. gadā būs 6,9 % no IKP un primārais deficīts 1,5 % no IKP. Tāpēc sagaidāms, ka EKS vispārējā deficīta rādītājs 2012. gadā būs par 0,4 procentu punktiem no IKP labāks nekā Padomes lēmumā noteiktais valdības budžeta deficīta (pēc EKS 95 metodoloģijas) maksimāli pieļaujamais apjoms 2012. gadam, kas ir 7,3 % no IKP. Tomēr ir prognozē, ka primārais deficīts būs nedaudz lielāks par mērķi 1 % no IKP, ņemot vērā ekonomikas lejupslīdi, kas ir dziļāka nekā prognozēts. Prognozē, ka kumulatīvais strukturālās bilances uzlabojums 2009.–2012. gadā būs 13,9 % no IKP salīdzinājumā ar 10 % uzlabojuma mērķi 2009.–2014. gadā.

1. panta 3. punkts. Šā panta 2. punktā minētais korekcijas plāns atbilst vispārējās valdības konsolidētā parāda ikgadējai izmaiņai EUR –26 954 miljoni 2012. gadā, EUR 6 775 miljoni 2013. gadā un EUR 1 492 miljoni 2014. gadā. || NAV IEVĒROTS. Prognozē, ka vispārējās valdības konsolidētais parāds 2012. gadā samazināsies par EUR 11,1 miljardiem salīdzinājumā ar Padomes lēmumā noteiktajiem EUR 26,957 miljardiem. Tas ir saistīts ar mazākiem nekā prognozēts ieņēmumiem no privatizācijas, mazāka nekā prognozēts valdības parāda konsolidācijas un sliktākiem nekā prognozēts naudas uzkrājumiem un citām procentu korekcijām.

2. panta 7.a punkts. Grieķija nekavējoties pieņem šādus pasākumus: ||

a) samazina farmācijas izdevumus par vismaz EUR 1 076 miljoniem 2012. gadā; || IevērotS. - Likums Nr. 4052/2012 (Oficiālais Vēstnesis 41/A/01.03.2012) - Samazināt zāļu cenas: Ministru Lēmums YG/151/29.02.2012-Oficiālais Vēstnesis 545/B/01.03.2012. - Samazināt cenas zālēm, kam beidzies patenta darbības laiks: Ministru Lēmums YG/151/29.02.2012-Oficiālais Vēstnesis 545/B/01.03.2012. - Samazināt ģenērisko zāļu cenas: Ministru Lēmums YG/151/29.02.2012-Oficiālais Vēstnesis 545/B/01.03.2012. - Samazināt cenas zālēm, kas nav oriģinālzāles: Ministru Lēmums YG/151/29.02.2012-Oficiālais Vēstnesis 545/B/01.03.2012. - Palielināt līdzdalības maksājumus: Kopīgs ministru Lēmums F42000oik2555/353/28.02.2012- Oficiālais Vēstnesis 497/28.02.2012. - Samazināt farmaceitu un vairumtirgotāju peļņas normu: Ministru Lēmums YG/151/29.02.2012-Oficiālais Vēstnesis 545/B/01.03.2012. - Obligāta e-receptes izmantošana zāļu izrakstīšanai: Ministru Lēmums YG/148/29.02.2012-Oficiālais Vēstnesis 545/B/01.03.2012. - Obligāti protokoli: Ministru Lēmums Y4a/29.02.2012-Oficiālais Vēstnesis 545/B/01.03.2012. - Atlīdzināt farmaceitiem, tikai pamatojoties uz elektronisko recepti: Ministru Lēmums YG/148/29.02.2012-Oficiālais Vēstnesis 545/B/01.03.2012. - Atlaides sarakstā iekļautām atmaksājamām farmaceitiskajām precēm: Ministru Lēmums YG/151/29.02.2012-Oficiālais Vēstnesis 545/B/01.03.2012. - Apkārtraksti, kas pieprasa atjaunināt informāciju par slimnīcas un sociālā nodrošinājuma fondu budžetu. F.80000/5368/1108/06.03.2012 un 22435/06.03.2012 un Kopīgs ministru Lēmums Y10/G.P. oik GY156/01.03.2012. - Atlīdzināto summu atgūšana: Ministru Lēmums GY 150/01.03.2012-Oficiālais Vēstnesis 681/B/08.03.2012

b) ārstiem slimnīcās samazina samaksu par virsstundām par vismaz EUR 50 miljoniem 2012. gadā; || IEVĒROTS. - Samazinājums virsstundu darba samaksā ārstiem: Likums Nr. 4051/2012, Oficiālais Vēstnesis 40/A/29.02.2012. - Īstenošanas apkārtraksts 2/17589/022/29.02.2012

c) samazina militārā aprīkojuma iepirkumus par EUR 300 miljoniem (naudas līdzekļi un piegādes) 2012. gadā; || IEVĒROTS. Samazinājums militāro materiālu iepirkumos: Likums Nr. 4051/2012, Oficiālais Vēstnesis 40/A/29.02.2012.

d) par 10 % samazina atalgojumu vietējā līmenī vēlētiem un ar tiem saistītajiem darbiniekiem 2012. gadā un samazina mēra vietnieku un ar tiem saistīto darbinieku skaitu 2013. gadā ar mērķi ietaupīt vismaz EUR 9 miljonus 2012. gadā un papildus EUR 28 miljonus 2013. gadā; || IEVĒROTS. Atalgojuma samazinājums par 10 % vietējā līmenī vēlētiem un ar tiem saistītajiem darbiniekiem: Likums Nr. 4051/2012, Oficiālais Vēstnesis 40/A/29.02.2012. Atalgojuma samazinājums ir tūlītējs. Tomēr mēra vietnieku un ar tiem saistīto darbinieku skaita samazinājums stāsies spēkā tikai 2013. gada 1. janvārī.

e) samazina centrālās valdības darbības izdevumus un ar vēlēšanām saistītos izdevumus vismaz par EUR 370 miljoniem (salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu), no kuriem vismaz EUR 100 miljoni ir ar militāro jomu saistīti darbības izdevumi un vismaz EUR 70 miljoni ir vēlēšanu izdevumi; || IEVĒROTS. Centrālās valdības darbības izdevumu un vēlēšanu izdevumu samazinājums: Likums Nr. 4051/2012, Oficiālais Vēstnesis 40/A/29.02.2012. Lai gan tiesību aktos ir veiktas izmaiņas, izdevumu samazinājumi dažās kategorijās ir bijuši ex post mazāki nekā sākotnēji iekļauts programmā, kas saistīts ar to, ka daži neparedzēti izdevumi nav pietiekami kompensēti ar citiem ietaupījumiem (tādējādi vajadzīgs apropriāciju palielinājums, izmantojot rezervi neparedzētiem izdevumiem).

f) samazina pašvaldību darbības izdevumus ar mērķi 2012. gadā ietaupīt vismaz EUR 50 miljonus; || IEVĒROTS. Samazinājumi subsīdijās un dotācijās: Likums Nr. 4051/2012, Oficiālais Vēstnesis 40/A/29.02.2012.

g) samazina subsīdijas attālo rajonu iedzīvotājiem un samazina dotācijas vairākām ministriju uzraudzībā esošām vienībām ar mērķi 2012. gadā samazināt izdevumus vismaz par EUR 190 miljoniem; || IEVĒROTS. - Attālie rajoni: Kopīgs ministru Lēmums Nr. 1411/25952/05.03.2012. - Dotācijas: Ministru lēmums par grozījumiem Izglītības ministrijas budžetā F.1/A/137/23741/IB/06.03.2012, par grozījumiem īstenošanas budžetā F.a/A9017022/16.02.2012, par dotācijām universitātēm attiecībā uz līgumdarbiniekiem F.a/G23736/IB/06.03.2012, par dotācijām universitātēm darbības izdevumiem 1/A/23740/IB/06.03.2012, par dotācijām universitātēm par pārtiku studentiem F.1/B 23738/IB/06.03.2012, par dotācijām tehnikumiem attiecībā uz līgumdarbiniekiem, darbības izdevumiem un pārtiku studentiem 23734/IB/06.03.2012. - Par grozījumiem Kultūras un tūrisma ministrijas budžetā YPPOT/OIKON/A1/19924/05.03.2012

h) samazina publiskā sektora ieguldījumu budžetu (PIB) par EUR 400 miljoniem 2012. gadā. Šim samazinājumam PIB budžetā nebūs nekādas ietekmes uz projektiem, kurus līdzfinansē no struktūrfondiem (tostarp TEN-T projektiem); || IEVĒROTS. PIB samazinājums: Likums Nr. 4051/2012, Oficiālais Vēstnesis 40/A/29.02.2012.

i) veic izmaiņas papildpensiju fondos un pensiju fondos ar augstām vidējām pensijām vai fondos, kuri saņem lielas subsīdijas no budžeta, un samazina citas lielas pensijas ar mērķi 2012. gadā ietaupīt vismaz EUR 450 miljonus (neto, pēc nodokļu un sociālo iemaksu atskaitījumiem); || IEVĒROTS. - Izmaiņas papildpensijās, Likums Nr. 4051/2012, Oficiālais Vēstnesis 40/A/29.02.2012. - Ministru lēmums par NAT, Oficiālais Vēstnesis 499/B/28.02.2012

j) samazina ģimenes pabalstus mājsaimniecībām ar augstiem ienākumiem ar mērķi 2012. gadā ietaupīt EUR 43 miljonus; || IEVĒROTS. Ģimenes pabalstu samazinājums: Likums Nr. 4052/2012, Oficiālais Vēstnesis 41/A/01.03.2012.

k) ministriju līmenī pieņem lēmumus, lai pabeigtu jaunās atalgojuma shēmas pilnīgu ieviešanu visās attiecīgajās vienībās, un pieņem tiesību aktus, kas precizē, kā atgūt sākot no 2011. gada novembra pārmaksātās algas; || IEVĒROTS. - Atalgojuma shēma: Likums Nr. 4051/2012, Oficiālais Vēstnesis 40/A/29.02.2012. - Kopīgs ministru Lēmums par ministru biroju darbiniekiem 2-16306/0022/23.02.2012, Oficiālais Vēstnesis 78/Yo/24.02.2012 - Kopīgs ministru lēmums par darba līgumiem uz noteiktu laiku, 2-391/0022/17.02.2012, Oficiālais Vēstnesis B 414/23.02.2012 - Ministru Lēmums par grūtām profesijām, Oficiālais Vēstnesis 465/B/24.02.2012 - Ministru Lēmums par juristiem, Oficiālais Vēstnesis 498/B/28.02.2012 - Ministru Lēmums par neatkarīgu iestāžu īpašajiem zinātniekiem, Oficiālais Vēstnesis 498/B/28.02.2012

l) groza 3. un 21. pantu Likumā 4038/2012 tā, lai tiktu pārskatīti nosacījumi maksājumu plānu pagarināšanai nokavētajiem nodokļu un sociālo iemaksu maksājumiem: maksājumu plāni attieksies tikai uz pašreizējiem nokavētajiem maksājumiem, kas ir mazāki par EUR 10 000 privātpersonām un EUR 75 000 uzņēmumiem. Nodokļu maksātāji, kas piesakās uz pagarinātu maksājumu plānu, nodokļu iestādēm atklāj visus savus finanšu pārskatus; || IEVĒROTS.

m) izstrādā pamatlikumu, kurā būtiski pārskatīta sekundāro/papildpensiju publisko fondu darbība ar mērķi stabilizēt pensiju izdevumus un garantēt šo shēmu neitrālo ietekmi uz budžetu un nodrošināt sistēmas vidēja termiņa un ilgtermiņa noturību. || IEVĒROTS.

2. panta 8. punkts. Līdz 2012. gada marta beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus: ||

a) īsteno sekundāro/papildu pensiju shēmu reformu, kas izstrādāta, apspriežoties ar Eiropas Komisiju, Eiropas Centrālo banku un Starptautisko Valūtas fondu, un kuru attiecībā uz tās prognozēto ietekmi uz ilgtermiņa stabilitāti apstiprinājusi Ekonomikas politikas komiteja. Atbilstoši valsts aktuāriestādes novērtējumam šie parametri, ko paredz jaunā sekundārā nosacīto noteikto iemaksu sistēma, nodrošina ilgtermiņa aktuāro līdzsvaru; || IEVĒROTS.

b) koriģē aptieku peļņas normu un ievieš regresīvas peļņas normas ar mērķi panākt kopējo peļņas normu, kas ir mazāka par 15 %; || IevērotS un turpinās tĀ īstenošana. Parlaments ir pieņēmis Likumu Nr. 4052/2012. Iestādes līdz septembra beigām ir atcēlušas 6, 7 un 8 % no aptieku peļņas normas attiecībā uz zālēm, kuru cena ir lielāka par EUR 200, kā paredzēts Likumā Nr. 4052/2012. Tādējādi zālēm, kas maksā vairāk par EUR 200, piemēro tikai EUR 30.

c) uzsāk pašreizējās sociālo programmu funkcionālās pārskatīšanas otro posmu, kurā detalizētāk pārskata konkrētas programmas nolūkā mazināt pārmērīgu sadrumstalotību, gūt ietaupījumus un palielināt efektivitāti; || Turpinās pasākumA īstenošana. ESAO ziņojums par sociālo programmu vēl nav pabeigts un nav saskaņots ar Grieķijas iestādēm. Tomēr daži no tās konstatējumiem tika izmantoti, lai mainītu sociālo programmu politiku.

d) elektronisko recepšu sistēmā iekļauj visas medicīniskās darbības (zāļu receptes, nosūtījumi pie speciālista, diagnostika, ķirurģija), ko veic gan nacionālās veselības aprūpes sistēmas (NVAS) iestādēs un pakalpojumu sniedzēji, kas nolīguši līgumu ar EOPYY, gan sociālā nodrošinājuma fondi; NVAS iestādes un pakalpojumu sniedzēji iesniedz detalizētus ikmēneša revīzijas pārskatus; zemāku izmaksu sadalīšanas likmi piesaista ģenēriskajām zālēm, kuru cena ir daudz zemāka nekā atsauces cena (zemāka par 60 % no atsauces cenas), pamatojoties uz pieredzi citās dalībvalstīs; sociālā nodrošinājuma fondi publicē ikgadēju pārskatu par zāļu izrakstīšanu; visas slimnīcas pieņem saistību reģistrus; || IevērotS un turpinās tĀ īstenošana. Ir pieņemts Likums Nr. 4052/2012 un attiecīgie ministru dekrēti. E-recepšu aptvērums veido vairāk nekā 90 % no izrakstītajām zālēm. E-recepšu sistēma nosūtījumiem un diagnostikai pastāv, taču tās tvērums joprojām ir ierobežots un vēl nav apvienots ar citu e-recepšu sistēmu. Iestādes strādā ar Zviedrijas iestādēm, lai uzlabotu e-recepšu sistēmu. Iestādes līdz novembra vidum e-diagnozi iekļaus zāļu e-recepšu sistēmā. IevērotS un turpinās tĀ īstenošana. EOPYY tagad ir ikdienas piekļuve e-recepšu datiem, un tā var sagatavot ziņojumus par e-receptēm. Iestādes oktobra sākumā iesniedza ļoti vienkāršu pirmo ziņojumu. IevērotS un turpinās tĀ īstenošana. Īsumā, izmaksu sadalīšana ir zemāka lētākajām ģenēriskajām zālēm, jo Likumā Nr. 4052/2012 un ministrijas dekrētā norādīts, ka tikai lētākās zāles katrā SNP grupā tiks atmaksātas un par pārējām pacients maksās cenas starpību. Citiem vārdiem, vislētāko ģenērisko zāļu cena ir atsauces cena atlīdzināšanai. Iestādes ir ieviesušas iekšējo atsauces cenu sistēmu ATC-4 līmenī un novembra vidū ir publicējušas atmaksājamo farmaceitisko preču sarakstu. IevērotS un turpinās tĀ īstenošana. Iestādes iegūst datus un tos analizē. Iestādes līdz septembra beigām iesniedza pirmo ziņojuma projektu. Ziņojuma struktūra un saturs ir būtiski jāuzlabo. IevērotS un turpinās tĀ īstenošana. Lai gan ne visās, tomēr lielākajā daļā slimnīcu ir norīkoti iekšējie kontrolieri. Līdz novembra beigām ir jāiesniedz ziņojums par viņu darbībām.

e) rīkojas, lai ar Piegāžu koordinācijas komitejas palīdzību un Specifikāciju komitejas atbalstu ieviestu jaunu centralizētu zāļu un medicīnas preču iepirkumu NVAS, izmantojot vienotu medicīnas preču un zāļu kodēšanas sistēmu; || Turpinās pasākumA īstenošana. Organizēti vairāki konkursi attiecībā uz medicīnas ierīcēm un zālēm, ko izmanto slimnīcās, kas var radīt būtiskus ietaupījumus.

f) nolūkā pastiprināt izdevumu kontroli pieņem tiesību aktus, kas racionalizē papildu budžetu iesniegšanas un apstiprināšanas kārtību; turpina saistību reģistru izveidi, kas aptver visu vispārējo valdību; || DAĻĒJI IEVĒROTS. Pirmajā ceturksnī ir izveidots administratīvais grafiks vidēja termiņa fiskālās stratēģijas atjaunināšanai. Ir pieņemta vidēja termiņa fiskālā stratēģija. Ar iestādēm tiek apspriesta tiesību aktu pieņemšana, lai racionalizētu procedūras, kādā iesniedz un apstiprina papildu budžetu. IevērotS un turpinās tĀ īstenošana. Martā publicēts apkārtraksts par saistību reģistriem attiecībā uz ieguldījumu budžetu. Jūlijā 72 % par izdevumiem atbildīgo struktūru paziņoja datus no saistību reģistriem, un tas atbilst attiecīgajam strukturālajam kritērijam (otrs kritērijs attiecībā uz neatbilstību starp aptauju veidā paziņotajiem datiem un datiem, kas paziņoti no saistību reģistriem, tika nedaudz pārsniegts).

g) pabeidz uzsākto sociālo programmu funkcionālo pārskatīšanu; || Turpinās pasākumA īstenošana. ESAO ziņojums par sociālo programmu vēl nav pabeigts un nav saskaņots ar Grieķijas iestādēm. Tomēr daži no tās konstatējumiem tika izmantoti, lai mainītu sociālo programmu politiku.

h) ieceļ Vienotas publiskā iepirkuma iestādes (SPPA) locekļus; || IEVĒROTS.

i) identificē tās shēmas, kuru gadījumā pensionēšanās brīdī izmaksātās vienreizējā maksājuma summas neatbilst veiktajām iemaksām un veic maksājumu pielāgojumus; || NAV IEVĒROTS. Novembrī tiks pabeigts tehniskais darbs, lai izveidotu aktuāru formulu papildpensiju aprēķināšanai. Ministru lēmums tiks pieņemts līdz decembrim.

j) samazina farmācijas vairumtirgotāju peļņas normu, lai tā nepārsniegtu 5 %; || IEVĒROTS. Parlaments ir pieņēmis Likumu Nr. 4052/2012.

k) īsteno vajadzīgās iepirkumu procedūras, lai ieviestu visaptverošu un vienotu veselības aprūpes informācijas sistēmu (e-veselības sistēmu); || IevērotS un turpinās tĀ īstenošana. Tika izsludināti konkursi, bet process vēl nav pabeigts.

l) ieceļ visus juridiskos, tehniskos un finanšu padomniekus 2012. un 2013. gadā plānotajai privatizācijai. || DAĻĒJI IEVĒROTS. Joprojām tiek gaidīta EAS padomnieku iecelšana.

2. panta 9. punkts. Līdz 2012. gada jūnija beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus: ||

a) pabeidz publiskā sektora izdevumu programmu pārskatīšanu. Pārskatīšanā piesaista ārējo tehnisko palīdzību un koncentrējas uz pensijām un sociālajiem pārskaitījumiem (tā, lai saglabātu pamata sociālo aizsardzību); uz izdevumiem aizsardzības jomā, neskarot valsts aizsardzības spēju; uz centrālo un vietējo administrāciju pārstrukturēšanu; kā arī pievēršas turpmākai zāļu izdevumu, slimnīcu darbības izdevumu un sociālo naudas pabalstu racionalizācijai; || Turpinās pasākuma īstenošana. KEPE veica publiskā sektora izdevumu pārskatīšanu, atspoguļojot konkrētus rezultātus, ko valdība izmantoja kā daļu no pasākumiem, kas pieņemti fiskālo tiesību aktu paketē.

b) pieņem nodokļu reformu, kas vienkāršo nodokļu sistēmu un likvidē izņēmumus un preferenciālus režīmus, tostarp paplašina nodokļa bāzes, tādējādi dodot iespēju līdz ar nodokļu ieņēmumu pieaugumu pakāpeniski samazināt nodokļu likmes. Šī reforma aptver iedzīvotāju ienākuma nodokli, uzņēmumu ienākuma nodokli, PVN, īpašuma nodokli un sociālās iemaksas, un ar to netiks mainīts relatīvais netiešo nodokļu slogs; || NAV IEVĒROTS. PANĀKTA VIRZĪBA. Plašas un detalizētas apspriedes par galvenajiem parametriem un iedzīvotāju ienākuma nodokļa (IIN) un uzņēmumu ienākuma nodokļa (UIN) reformas ietekmi uz budžetu. Tiesību aktu projekti par IIN, UIN un sankcijām utt. ir izsūtīti un, visticamāk, tiks pieņemti 2012. gada decembra beigās.

c) pārskata nekustamā īpašuma kadastrālo vērtību, lai to labāk salāgotu ar tirgus cenām; || NAV IEVĒROTS. PANĀKTA VIRZĪBA. Saskaņā ar Grieķijas Banku nekustamā īpašuma cenu kritums 2011. un 2012. gadā par 80 % de facto samazināja atšķirību starp cenām un kadastrālo vērtību. Tādēļ iestādes koncentrēja pūliņus uz dinamisku procesu, lai savlaicīgi pietuvinātu kadastrālo vērtību tirgus cenām. Finanšu ministrija sāka izstrādāt un īstenot standarta procedūru kadastrālās vērtības pārskatīšanai. Ir sagatavots grozījums par attiecīgās atbildības iekļaušanu ar nodokli apliekamā kapitāla direktorijā. Šis jaunais process samazinās politisko iejaukšanos nekustamā īpašuma cenu noteikšanā nodokļu uzlikšanas nolūkā.

d) nodokļu iestādēs pārtrauc pieņemt maksājumus skaidrā naudā un ar čeku, tos aizstājot ar bankas pārskaitījumiem, lai darbiniekiem nodrošinātu vairāk laika veikt darbības ar lielāku pievienoto vērtību (revīziju, nodokļu iekasēšanu un padomu sniegšanu nodokļu maksātājiem); || NAV IEVĒROTS. PANĀKTA VIRZĪBA. Ir noteiktas vajadzīgās institucionālās izmaiņas un tiek veiktas vajadzīgās darbības, lai pabeigtu šo uzdevumu. Jāpabeidz līdz 2012. gada decembrim. Norit darbs, lai pabeigtu novērtēto parādu maksājumus, izmantojot banku sistēmu, kas jāpabeidz līdz oktobra beigām. Tas ietvers parādus, kas paredzēti maksājumu plānā (pašlaik vairums ir saistīti ar krīzi).

e) par vidēji 12 % samazina publiskā sektora "īpašās algas", uz kurām neattiecas jaunā algu shēma. Tas stāsies spēkā no 2012. gada 1. jūlija un ļaus panākt vismaz EUR 205 miljonu ietaupījumu (neto, pēc nodokļu un sociālo iemaksu atskaitījumiem); || IEVĒROTS. Valdība novembrī pieņēma samazinājumus "īpašo algu" shēmās; tie ir iekļauti vispārējā rēķinā (C.1. punkts/13-39). Kaut arī šiem samazinājumiem vajadzēja stāties spēkā jūnijā, nevis novembrī, tie stājas spēkā ar atpakaļejošu datumu no 2012. gada 1. augusta.

f) pieņem lēmumus, lai īstenotu SPPA regulējumu; SPPA uzsāk savu darbību, lai īstenotu pilnvaras, mērķus, kompetences un tiesības, kā noteikts SPPA likumā un rīcības plānā, par kuru 2010. gada novembrī notikusi vienošanās ar Eiropas Komisiju. || NAV IEVĒROTS. PANĀKTA VIRZĪBA. Ir pieņemti lēmumi par SPPA valdes locekļu iecelšanu, SPPA personāla amata vietu izveidi, kā arī prezidenta dekrēti par SPPA darbības noteikumiem (PD 122/2012; FEK A 215/5.11.2012) un par SPAA organizāciju (PD 123/2012; FEK A 216/5.11.2012). Prezidenta dekrēts par SPPA finanšu regulējumu būs gatavs novembrī. IEVĒROTS. Valdes locekļi jau ir iecelti un 7 darbinieki (5 juristi, 2 inženieri) ir pārvietoti uz Iestādi no dažādām Grieķijas publiskā sektora struktūrām (no 2012. gada septembra vidus). Saskaņā ar prezidenta dekrētu par SPPA organizāciju, Iestādei jāpiešķir vairāk darbinieku, lai nodrošinātu, ka tā kļūst pilnībā darbspējīga. Patlaban SPPA atrodas tajā pašā ēkā, kur Grieķijas Tirdzniecības ģenerālsekretārs, bet vēlāk 2012. gadā tā pāries uz jaunu ēku. Grieķijas iestādēm jānodrošina, ka SPPA pāreja uz jaunām telpām notiek savlaicīgi. Turklāt no septembra vidus SPPA ir pieņēmusi 27 negatīvus lēmumus pret apspriestās procedūras pieņemšanu bez publiskošanas veselības aprūpes nozarē."

2. panta 10. punkts. Līdz 2012. gada septembra beigām Grieķija pieņem šādus pasākumus: ||

a) budžeta projektu 2013. gadam, kas atbilst 1. panta 2. punktā noteiktajam primārajam budžeta pārpalikuma mērķim; || IEVĒROTS.

b) noteikumus un procedūras centralizētajiem iepirkumiem/pamatlīgumus biežāk pirktajām precēm vai pakalpojumiem centrālās valdības līmenī, nosakot ministrijām un centrālās valdības struktūrām pienākumu izmantot šos līgumus un reģionālajām struktūrām paredzot brīvprātīgu līgumu izmantošanu. || NAV IEVĒROTS.

[1] OV L 113, 25.4.2012., 8. lpp.

[2] “The Economic Adjustment Programme for Greece – November 2012,” European Economy–Occasional Paper; šajā dokumentā lasītājs var iepazīties ar par makroekonomikas, finanšu, fiskālo un strukturālo reformu gaitas detalizētāku novērtējumu.

[3] Memorands par ekonomikas un finanšu politiku un Saprašanās memorands par īpašiem ekonomikas politikas nosacījumiem (2012. gada marts).

[4] Padomes Lēmums 2011/734/ES (pārstrādāts) (OV L 296, 15.11.2011., 38. lpp.).

[5] Strukturālā bilance tiek definēta kā ikgadējā cikliski koriģētā bilance, neskaitot vienreizējus un pagaidu pasākumus.

[6] Līdzvērtīgi rādītāji par cikliski koriģēto valsts budžeta bilanci ir šādi: -1,3 % no IKP 2012. gadā, 0,7 % no IKP 2013. gadā un 0,4 % no IKP 2014. gadā.