EIROPAS PARLAMENTA REZOL ŪCIJA  
(2012. gada 10. maijs)  
ar konstat ējumiem, kas ir neat ņemama da ļa no l ēmuma par 8., 9. un 10. Eiropas Att īstības fonda 
2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprin āšanu  
EIROPAS PARLAMENTS,  
— ņemot v ērā Komisijas zi ņojumu par paveikto darbu saist ībā ar l ēmumiem par 2009. finanšu gada 
budžeta izpildes apstiprin āšanu (COM(2011) 736) un Komisijas dienestu darba dokumentus (SEC(2011) 
1350 un SEC(2011) 1351), kas pievienoti šim zi ņojumam,  
— ņemot v ērā 8., 9. un 10. Eiropas Att īstības fonda finanšu p ārskatus un ie ņēmumu un izdevumu 
pārskatus par 2010. finanšu gadu (COM(2011) 471 – C7-0273/2011),  
— ņemot v ērā Komisijas 2011. gada 27. apr īļa gada zi ņojumu par 8., 9. un 10. Eiropas Att īstības fonda 
finanšu p ārvald ību 2010. gad ā, 
— ņemot v ērā finanšu inform āciju par Eiropas Att īstības fondiem (COM(2011) 334),  
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas 2010. finanšu gada p ārskatu par darb ībām, ko finans ē no 8., 9. un 10. 
Eiropas Att īstības fonda, ar Komisijas atbild ēm (  1 ), un Rev īzijas pal ātas īpašos zi ņojumus,  
— ņemot v ērā deklar āciju par p ārskatu ticam ību, k ā ar ī par pak ārtoto dar ījumu likum ību un pareiz ību (  2 ), 
ko Rev īzijas pal āta iesniegusi saska ņā ar L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 287. pantu,  
— ņemot v ērā Padomes 2012. gada 21. febru āra ieteikumu attiec ībā uz Komisijas atbr īvošanu no atbild ības 
par Eiropas Att īstības fonda darb ību īstenošanu 2010. finanšu gad ā (05458/2012 – C7-0047/2012, 
05459/2012 – C7-0048/2012, 05460/2012 – C7-0049/2012),  
— ņemot v ērā Partnerattiec ību nol īgumu starp Āfrikas, Kar ību j ūras re ģiona un Klus ā oke āna valst īm, no 
vienas puses, un Eiropas Kopienu un t ās dal ībvalst īm, no otras puses, kuru 2000. gada 23. j ūnij ā 
parakst īja Koton ū ( 3 ) un p ārskat īja 2005. gada 25. j ūnij ā Luksemburg ā ( 4 ), 
— ņemot v ērā Padomes 2001. gada 27. novembra L ēmumu 2001/822/EK par aizj ūras zemju un teritoriju 
asoci āciju ar Eiropas Kopienu (“Aizj ūras zemju asoci ācijas l ēmums”) (  5 ), kas groz īts ar Padomes L ēmumu 
2007/249/EK (  6 ), 
— ņemot v ērā 33. pantu Iekš ējā nol īgum ā, kuru 1995. gada 20. decembr ī nosl ēdza dal ībvalstu vald ību 
pārst āvji, tiekoties Padom ē, par Kopienas atbalsta finans ējumu un p ārvald ību saska ņā ar Otro finanšu 
protokolu, kurš pievienots Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (  7 ),LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/125  
( 1 ) OV C 326, 10.11.2011., 251. lpp.  
( 2 ) OV C 326, 10.11.2011., 262. lpp.  
( 3 ) OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.  
( 4 ) OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.  
( 5 ) OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp., un OV L 324, 7.12.2001., 1. lpp.  
( 6 ) OV L 109, 26.4.2007., 33. lpp.  
( 7 ) OV L 156, 29.5.1998., 108. lpp.
— ņemot v ērā 32. pantu Iekš ējā nol īgum ā, kuru 2000. gada 18. septembr ī nosl ēdza dal ībvalstu vald ību 
pārst āvji, tiekoties Padom ē, par Kopienas atbalsta finans ējumu un p ārvald ību saska ņā ar Finanšu proto ­
kolu, kas pievienots Āfrikas, Kar ību j ūras re ģiona un Klus ā oke āna valstu un Eiropas Kopienas un t ās 
dal ībvalstu partnerattiec ību nol īgumam, kuru 2000. gada 23. j ūnij ā nosl ēdza Koton ū (Benina), un par 
tāda finanšu atbalsta pieš ķiršanu aizj ūras zem ēm un teritorij ām, uz kur ām attiecas EK l īguma ceturt ā 
da ļa ( 1 ), 
— ņemot v ērā 2011. gada 5. j ūlija rezol ūcijas par ES att īstības politikas ietekmes palielin āšanu (  2 ) un par 
jaunatt īstības valst īm sniegt ā ES budžeta atbalsta n ākotni (  3 ), 
— ņemot v ērā 2008. gada 22. maija rezol ūciju par turpm ākajiem pas ākumiem saist ībā ar 2005. gada 
Par īzes deklar āciju par atbalsta efektivit āti (  4 ), 
— ņemot v ērā 2006. gada 28. septembra rezol ūciju par cieš āku un efekt īvāku sadarb ību: 2006. gada 
atbalsta efektivit ātes pakete (  5 ), 
— ņemot v ērā ESAO Att īstības pal īdz ības komitejas (APK) zi ņojumu par pal īdz ības efektivit āti, kas ir 
progresa zi ņojums par 2009. gada j ūnija Par īzes deklar ācijas īstenošanu,  
— ņemot v ērā 2010. gada 4. un 5. novembra “Tunisas konsensu – atbalsta efektivit ātes m ērķa izvirz īšana”, 
kas ir att īstības efektivit ātes Āfrikas programma,  
— ņemot v ērā nosl ēguma dokumentu par 2011. gada decembr ī Pus ānā notikušo ESAO augsta l īme ņa 
san āksmi par pal īdz ības efektivit āti, 
— ņemot v ērā L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 319. pantu,  
— ņemot v ērā 74. pantu 1998. gada 16. j ūnija Finanšu regul ā, kas attiecas uz sadarb ību att īstības finan ­
sēšanas jom ā atbilst īgi Ceturtajai ĀKK un EK konvencijai (  6 ), 
— ņemot v ērā 119. pantu 2003. gada 27. marta Finanšu regul ā, ko piem ēro 9. Eiropas Att īstības 
fondam (  7 ), 
— ņemot v ērā 142. pantu Padomes 2008. gada 18. febru āra Regul ā (EK) Nr. 215/2008 par Finanšu regulu, 
ko piem ēro 10. Eiropas Att īstības fondam (  8 ), 
— ņemot v ērā Reglamenta 76. pantu un 77. panta trešo ievilkumu, un VI pielikumu,  
— ņemot v ērā Budžeta kontroles komitejas zi ņojumu un Att īstības komitejas atzinumu (A7-0100/2012),  
A. t ā k ā Koton ū nol īgumu, kas ir Savien ības un Āfrikas, Kar ību j ūras re ģiona un Klus ā oke āna valstu ( ĀKK) 
un aizj ūras zemju un teritoriju (AZT) attiec ības reglament ējošs pamatdokuments, galvenok ārt nosl ēdza 
tāpēc, lai samazin ātu un ilg ākā laika posm ā nov ērstu nabadz ību pavisam, iev ērojot ilgtsp ējīgas att īstības 
m ērķus un nodrošinot ĀKK valstu un AZT pak āpenisku integr āciju pasaules ekonomik ā;LV L 286/126 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 1 ) OV L 317, 15.12.2000., 355. lpp.  
( 2 ) Pie ņemtie teksti, P7_TA(2011)0320.  
( 3 ) Pie ņemtie teksti, P7_TA(2011)0317.  
( 4 ) OV C 279 E, 19.11.2009., 100. lpp.  
( 5 ) OV C 306 E, 15.12.2006., 373. lpp.  
( 6 ) OV L 191, 7.7.1998., 53. lpp.  
( 7 ) OV L 83, 1.4.2003., 1. lpp.  
( 8 ) OV L 78, 19.3.2008., 1. lpp.
B. t ā k ā Eiropas Att īstības fonds (EAF) ir Savien ības vissvar īgākais finanšu instruments, ar kura pal īdz ību 
nodrošina att īstības sadarb ību ar ĀKK valst īm; 
C. t ā k ā, neskatoties uz Parlamenta atk ārtotu pras ību EAF iek ļaut Savien ības budžet ā, Komisija sav ā 2011. 
gada 29. j ūnija pazi ņojum ā “Budžets strat ēģijai “Eiropa 2020” ” (COM(2011) 500) ierosin āja, lai EAF ar ī 
turpm āk finans ētu no avotiem, kurus nefinans ē no Savien ības budžeta 2014.–2020. gada periodam, kas 
noz īm ē to, ka EAF joproj ām īstenos nevis saska ņā ar visp ārējo Finanšu regulu, bet gan ar īpašiem 
finanšu noteikumiem;  
D. t ā k ā kop ējā atbalsta summa, ko pieš ķir no EAF, tiek iev ērojami palielin āta, jo Savien ības atbalsts, kuru 
sniedz laikposm ā no 2008. l īdz 2013. gadam, izmantojot 10. EAF, ir noteikts EUR 22 682 000 000 
apm ērā, kas gad ā nomin āli ir par 37 % vair āk nek ā no 9. EAF pieš ķirt ā summa, un, kaut gan no EAF 
veikto maks ājumu apjoms laikposm ā no 2000. l īdz 2010. gadam ir pieaudzis divk ārt, l īdzek ļu apguves 
sp ējas probl ēma joproj ām ir aktu āla; 
E. t ā k ā gadu p ēc tam, kad tika izveidots Eiropas Ārējās darb ības dienests (E ĀDD), kurš l īdztekus Komisijai 
ir atbild īgs par Eiropas att īstības atbalsta p ārvald ību, to kritiz ēja par neefekt īvu darb ību un nopietn ām 
strukt ūras un p ārejas probl ēm ām, kas past āv Savien ības deleg ācij ās; 
F. t ā k ā att īstības pal īdz ības kop ējā situ ācija nemit īgi main ās un t ā k ā att īstības pal īdz ība ir da ļa no plaš āka 
konteksta, kur ā daudz ām jaunatt īstības valst īm tirdzniec ība, naudas p ārvedumi un citi ien ākumu avoti 
pašlaik ir svar īgāki par kop ējo ofici ālās att īstības pal īdz ības (OAP) maks ājumu apjomu;  
G. t ā k ā pal īdz ības efektivit ātes nodrošin āšanas nol ūkā ir oblig āti nepieciešama p ārredzam ība un p ārska ­
tatbild ība – no vienas puses, starp l īdzek ļu dev ēju un partnervalst īm un, no otras puses, starp partner ­
valsti un t ās iedz īvot ājiem; t ā k ā līdzek ļu dev ēji un partnervalstis, parakstot Par īzes deklar āciju un Akras 
rīcības programmu ( AAA ) par pal īdz ības efektivit āti, ir vienojuš ās savlaic īgi sniegt izsme ļošu inform āciju 
par patlaban ējā un turpm ākā atbalsta pl ūsm ām, lai att īstības valstis var ētu r ūpīgāk izstr ādāt budžetus un 
revid ēt gr āmatved ības uzskaiti;  
H. t ā k ā att īstības pal īdz ību bieži vien sniedz valst īm, kur ās ir v ājas instit ūcijas un augsta korupcija un 
kur ās nepietiekami labi darbojas iekš ējās kontroles sist ēmas, un t ā k ā Savien ības att īstības budžeta 
rev īzija š ā iemesla d ēļ ir īpaši noz īm īga; 
I. t ā k ā 2010. gads bija iez īm īgs ar smag ām glob ālās att īstības sadarb ības probl ēm ām, jo, piem ēram, s ākās 
pasaules finanšu par ādu kr īze, pieauga p ārtikas cenas un Haiti notika zemestr īce, 
1. atg ādina, ka EAF darbojas projektu un budžeta atbalsta form ā – 2010. gad ā 66 % l īdzek ļu tika izman ­
toti projektu īstenošanai un 34 % tika izmaks āti k ā budžeta atbalsts; atg ādina, ka 2010. gad ā 49 % EAF 
maks ājumu tika p ārvald īti centraliz ēti, proti, Komisija pati īstenoja atbalsta darb ības, 11 % maks ājumu 
pārvald īja kop īgi, kas noz īm ē, ka tos izmaks āja ar t ādu starptautisko organiz āciju starpniec ību k ā 
Apvienoto N āciju Organiz ācija un Pasaules Banka, savuk ārt 40 % maks ājumu p ārvald īja decentraliz ēti, 
t. i., Komisija atseviš ķus īstenošanas uzdevumus dele ģēja sa ņēm ējvalstu iest ādēm; 
2. ar gandar ījumu atz īm ē bruto maks ājumu izlietojuma rekordaugsto r ādītāju un saist ību uz ņemšanos 
gandr īz 50 % apm ērā 10. EAF izmantošanas laikposma vid ū, t ādējādi saglab ājot iesp ēju sasniegt 
m ērķi – piln īgi visu 10. EAF saist ību uz ņemšanos l īdz 2013. gada beig ām; tom ēr pauž bažas par 
ļoti zemajiem saist ību uz ņemšan ās r ādītājiem re ģionos (20 %) un AZT (3 %) attiec ībā uz tiem paredz ēto 
finans ējumu 10. EAF darb ības laikposma vid ū; prasa Komisijai steidzami pa ātrin āt re ģion ālo indikat īvo 
programmu un AZT programmu īstenošanu;  
3. atk ārtoti pauž bažas par to, ka Parlaments nav ties īgs kontrol ēt EAF darb ības t āpat, k ā tas kontrol ē citus 
atbalsta instrumentus, piem ēram, att īstības sadarb ības instrumentu; mudina Komisiju n ākt klaj ā ar 
konkr ētiem priekšlikumiem, k ā uzlabot Parlamenta īstenoto demokr ātisko kontroli p ār EAF, saska ņojot 
to ar att īstības sadarb ības instrumentu; uzsver ar ī ĀKK un ES Apvienot ās parlament ārās asamblejas 
noz īmi EAF p ārraudz ībā;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/127
EAF iek ļaušana budžet ā 
4. atk ārtoti pauž atbalstu EAF iek ļaušanai budžet ā; ir stingri p ārliecin āts, ka tas ir nepieciešams, lai 
stiprin ātu demokr ātisko kontroli, p ārskatatbild ību un finans ējuma p ārredzam ību un lai nodrošin ātu 
liel āku Savien ības politikas saska ņu attiec ībā uz ĀKK valst īm; uzsver, ka iek ļaušana budžet ā samazin ātu 
dar ījumu izmaksas un vienk āršotu zi ņošanas un p ārskatatbild ības pras ības, jo past āvētu tikai viens 
administrat īvo noteikumu un l ēmumu pie ņemšanas strukt ūru kopums, nevis divi; cer, ka Komisija 
nodrošin ās to, lai iek ļaušana budžet ā nemazin ātu ĀKK finans ējuma paredzam ību; 
5. pauž dzi ļu nož ēlu, ka Komisija sav ā pazi ņojum ā “Budžets strat ēģijai “Eiropa 2020” ” neierosin āja EAF 
līdzek ļus iek ļaut Savien ības budžet ā, kas paredz ēts 2014.–2020. gada finanšu sh ēm ā; stingri prasa, lai 
pēc iesp ējas ātrāk un ne v ēlāk k ā 2020. gad ā, kad beidzas Koton ū nol īguma termi ņš, EAF l īdzek ļi tiktu 
ietverti Savien ības budžet ā; ap ņēm īgi mudina Komisiju nekav ējoties sagatavot sadarb ības ar ĀKK valst īm 
iek ļaušanu budžet ā; 
6. mudina Padomi un dal ībvalstis labv ēlīgi rea ģēt uz Komisijas ierosin ājumu un vienoties par piln īgu EAF 
iek ļaušanu Savien ības budžet ā, s ākot ar 2020. gadu; uzskata, ka tas bija j ādara daudz agr āk; cer, ka 
Komisija pild īs šo sol ījumu un veiks visus vajadz īgos pas ākumus, lai sagatavotos EAF iek ļaušanai 
budžet ā; 
7. uzsver, ka EAF iek ļaušana Savien ības budžet ā nenoz īm ē, ka att īstības pal īdz ības kop ējo izdevumu 
apjomu var samazin āt; 
Ticam ības deklar ācija 
Pārskatu ticam ība 
8. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas atzinumu, ka 8., 9. un 10. EAF gal īgie gada p ārskati visos b ūtiskajos 
aspektos patiesi atspogu ļo EAF finanšu st āvokli 2010. gada 31. decembr ī; 
9. atg ādina Rev īzijas pal ātas atzinumu par to, ka joproj ām tiek ļoti bieži konstat ētas kod ēšanas k ļūdas; 
pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka, kaut ar ī šīs k ļūdas b ūtiski neietekm ēja 2010. gada 
pārskatus, t ās tom ēr var mazin āt EuropeAid  sadarb ības biroja finanšu p ārvald ības datu ticam ību; 
10. konstat ē, ka  EuropeAid  sadarb ības biroja r īcības pl ānu izstr ādāja, lai t ā p ārvald ības inform ācijas un 
gr āmatved ības sist ēm ā (CRIS ) uzlabotu inform ācijas par l īgumiem kvalit āti un gr āmatved ības iniciat īvu 
par pal īdz ību lietot ājiem pareizi kod ēt gr āmatved ības inform āciju un to klasific ēt; v ēlas zin āt, k ādi b ūs 
CRIS  gr āmatved ības modu ļa p ārskat īšanas 2012. gad ā rezult āti; aicina Komisiju zi ņot Parlamenta 
kompetentaj ām komitej ām par to, vai atbilst īgi cer ētajam ir samazin ājuš ās daudzk ārt konstat ētās kod ē­ 
šanas k ļūdas un vai ir pan ākts liel āks uzlabojums attiec ībā uz datu ievad īšanas kvalit āti; 
11. ar gandar ījumu konstat ē, ka uz uzkr ājumu gr āmatved ību principu balst ītās jaun ās sist ēmas ( ABAC-EAF ) 
ieviešana ir praktiski pabeigta; konstat ē, ka jaun ā gr āmatved ības sist ēma uzlabo gr āmatved ības kop ējos 
apst ākļus un uzlabo kod ēšanas kvalit āti; 
Dar ījumu pareiz ība 
12. ar gandar ījumu konstat ē, ka saska ņā ar Rev īzijas pal ātas sniegto inform āciju attiec ībā uz ie ņēmumiem 
un saist ībām b ūtiskas k ļūdas nav konstat ētas; ta ču ir ļoti nobaž ījies par to, ka visai bieži tiek izdar ītas 
skait ļos neizsak āmas k ļūdas, kas ietekm ē saist ības, jo netiek iev ēroti iepirkuma noteikumi un juridiski 
saistošie termi ņi, kuros ir j āparaksta l īgumi;LV L 286/128 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
13. ir nobaž ījies, ka Rev īzijas pal ātas atzinum ā par p ārskatiem pak ārtoto maks ājumu likum ību un pareiz ību 
ir secin āts, ka maks ājumus b ūtiski ietekm ēja k ļūdas; atg ādina, ka attiec ībā uz maks ājumiem no 8., 9. un 
10. EAF Rev īzijas pal ātas apl ēstais iesp ējam ākais k ļūdu īpatsvars ir 3,4 %, kas ir liel āks par kritisko 2 % 
slieksni, un ir nobaž ījies par to, ka skait ļos izsak āmas un skait ļos neizsak āmas k ļūdas tika konstat ētas 
visu veidu projektos – to nebija tikai pieg ādes l īgumos;  
14. konstat ē, ka galvenie projektu maks ājumos joproj ām atkl āto, skait ļos izsak āmo k ļūdu veidi ir š ādi: 
a) precizit ātes k ļūdas – apr ēķina k ļūdas; b) re ālās past āvēšanas k ļūdas – nav fakt ūrrēķinu vai citu 
apliecinošu dokumentu par sniegtajiem pakalpojumiem vai pieg ādātaj ām prec ēm; c) k ļūdas, nosakot 
izdevumu attiecin ām ību, – izdevumi radušies, neiev ērojot īstenošanas periodu vai attiecas uz liet ām vai 
darb ībām, kas nav paredz ētas l īgum ā, un nepamatoti ir maks āts PVN vai nav piem ērotas oblig ātās 
sankcijas;  
15. īpašas bažas pauž par slikti īstenoto projektu skaita pieaugumu 2010. gad ā (12,6 % sal īdzin ājum ā ar 
11 % 2009. gad ā) ( 1 ) un par nemain īgi augsto k ļūdu biežumu saist ību apropri ācij ās, kuras p ārvalda 
decentraliz ēti; 
16. pauž nož ēlu, ka joproj ām ļoti bieži tiek izdar ītas skait ļos neizsak āmas k ļūdas, kas ietekm ē maks ājumus; 
konstat ē, ka skait ļos neizsak ām ās k ļūdas galvenok ārt attiec ās uz izpildes garantij ām, administrat īvajiem 
izdevumiem paredz ētu apstiprin āšanas un l īgumsl ēgšanas proced ūru neiev ērošanu, apliecinošo doku ­
mentu nepietiekam ību un nepiln īgi iev ērotiem l īguma noteikumiem;  
17. konstat ē, ka Komisijas skat ījum ā skait ļos neizsak ām ās k ļūdas finanšu l īdzek ļus neietekm ēja; pie ņem 
zin āšanai, ka, īstenojot strat ēģiju nol ūkā samazin āt skait ļos neizsak āmas k ļūdas, iev ērojami ir pieaudzis  
EuropeAid  sadarb ības biroja tiešsaist ē sniegt ās apm ācības apjoms un jauniecelto deleg ācijas vad ītāju 
iepriekš ējas apm ācības semin āru skaits u. c.; cer, ka Komisijai izdosies pier ādīt, ka, īstenojot šos pas ā­
kumus, tiks samazin āts skait ļos neizsak āmo k ļūdu daudzums; aicina Komisiju pastiprin āt ex ante  
pārbaudes, lai nov ērstu skait ļos neizs ākam ās k ļūdas un iesp ējamos zaud ējumus, kas var rasties, neiev ē­
rojot banku noteikumus par garantiju;  
Atlikuš ās k ļūdas 
18. atg ādina, ka  EuropeAid  sadarb ības birojs joproj ām str ādā pie pamatr ādītāja izstr ādes, lai apl ēstu atlikušo 
kļūdu ietekmi uz finanšu l īdzek ļiem p ēc vis ām dar ījumu  ex ante  un  ex post  p ārbaud ēm; konstat ē 
Komisijas apgalvojumu, ka t ās atlikušo k ļūdu neto īpatsvars ir maz āks nek ā Rev īzijas pal ātas apl ēstais 
kļūdu īpatsvars; atg ādina Rev īzijas pal ātas atzinumu par to, ka Rev īzijas pal ātas rev īzija neapstiprina  
EuropeAid  sadarb ības biroja ģener āldirektora apgalvojumu par ieg ūtām pamatot ām garantij ām, ka 
maks ājumus, ko  EuropeAid  sadarb ības birojs veica no EAF, b ūtiskas k ļūdas, visticam āk, neietekm ēja; 
19. pauž nož ēlu par to, ka nesakr īt Rev īzijas pal ātas iesp ējam ākā k ļūdas īpatsvara apl ēses, kas ir veiktas, 
pamatojoties uz Rev īzijas pal ātas piem ēroto viena gada p ārskata pieeju un pašreiz ējo metodiku, no 
vienas puses, un Komisijas prakse izmantot neto atlikušo k ļūdu īpatsvaru attiec ībā uz laikposmu, kas 
ilg āks par gadu, no otras puses; uzskata, ka ar pieeju, kuras pamat ā ir atlikuš ās k ļūdas to tagad ējā 
izteiksm ē, nav iesp ējams sniegt sal īdzin āmu inform āciju, lai var ētu veikt ikgad ējo budžeta izpildes 
apstiprin āšanas proced ūru; ar gandar ījumu konstat ē, ka Komisija piekr īt Rev īzijas pal ātai, ka b ūtu j āgūst 
skait ļos izteikti papildu pier ādījumi; aicina Komisiju noteikt ā termi ņā, proti, l īdz 2013. gadam, pabeigt 
tā pamatr ādītāja izstr ādes procesu, ar kuru nov ērtē atlikušo k ļūdu ietekmi uz finanšu l īdzek ļiem;  
Pārraudz ības un kontroles sist ēmu efektivit ātes kopv ērtējums  
20. pauž nož ēlu par Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka Komisijas p ārvald īto EAF p ārraudz ības un kontroles 
visp ārējās sist ēmas ir efekt īvas tikai da ļēji; pie ņem zin āšanai, ka  EuropeAid  sadarb ības biroja galvenajos 
dienestos veikt ā uzraudz ība un kontrole bija efekt īva, ta ču nepiln īgi efekt īva bija Savien ības deleg ācij ās 
veikt ā uzraudz ība un kontrole;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/129  
( 1 ) Gada zi ņojums par 8., 9. un 10. Eiropas Att īstības fonda finanšu p ārvald ību 2010. gad ā, 11. lpp.
21. pauž nož ēlu par to, ka tr ūkumi Savien ības deleg āciju uzraudz ības un p ārbaudes sist ēm ās tiek konstat ēti 
atk ārtoti; atg ādina Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka EAF l īdzek ļus sa ņemošo valstu kred ītrīkot āju 
administr āciju vair ākums p ārbaudes protokol ē nepietiekami un p ārbaudes ir neefekt īvas, tr ūkst institu ­
cion ālās sp ējas, Savien ības deleg ācij ās nepietiek l īdzek ļu un ir lieli kadru main ības r ādītāji; t āpēc prasa 
stiprin āt valsts kred ītrīkot āja administr ācijas institucion ālo sp ēju, nodrošinot papildu finanšu apm ācību 
un m ērķtiec īgus nor ādījumus, lai p ārvar ētu šos finanšu p ārvald ības jom ā konstat ētos tr ūkumus;  
22. konstat ē, ka p ēdējos trijos Rev īzijas pal ātas gada p ārskatos par EAF ir zi ņots par person āla tr ūkumu un 
neatbilstošiem cilv ēkresursiem, kas var negat īvi ietekm ēt Savien ības rev īzijas procesus; ir ļoti nobaž ījies 
par šo vair ākk ārt konstat ēto probl ēmu;  
23. uzsver, ka Savien ības sniegt ās att īstības pal īdz ības efekt īvas īstenošanas, izcili kvalitat īvas uzraudz ības un 
pēcp ārbaužu priekšnoteikums ir pietiekami liel ā skait ā nokomplekt ēts kompetents person āls; šaj ā sakar ā 
aicina Komisiju un E ĀDD savu iest āžu cilv ēkresursu aspektus uzskat īt par pietiekami priorit āriem, k ā ar ī 
par pietiekami priot āru uzskat īt rentabilit āti, lai negat īvi neietekm ētu nevienas deleg ācijas sp ēju veikt 
uzraudz ības un kontroles uzdevumu;  
24. pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas konstat ējumus, ka  EuropeAid  sadarb ības biroja  ex ante  p ārbaudes, ko 
veic kred ītrīkot āji gan biroja galvenajos dienestos, gan Savien ības deleg ācij ās, bija efekt īvas tikai da ļēji; 
atg ādina, ka  EuropeAid  sadarb ības biroja p ārbaužu pamat ā liel ākoties ir ārēju uzraugu vai ārēju revidentu 
izsniegtas apliec ības un izdevumu apstiprin ājumu p ārbaudes; pauž nož ēlu par Rev īzijas pal ātas konsta ­
tējumu, ka biežo k ļūdu d ēļ šādu p ārbaužu ticam ība ir ierobežota; konstat ē, ka Komisija nol ūkā atrisin āt 
šo jaut ājumu ieviesa oblig ātu revidentiem dom ātu darba uzdevumu;  
25. ar gandar ījumu konstat ē, ka gan  EuropeAid  sadarb ības biroja galveno dienestu, gan Savien ības deleg āciju 
pārbaudes sist ēma tika atz īta par efekt īvu; ir nobaž ījies par t ādiem vair ākk ārtējiem tr ūkumiem Savie ­
nības deleg āciju uzraudz ības un kontroles sist ēm ās k ā iegr āmatošanas pien ākuma neveikšana vai neat ­
bilstoša iegr āmatošana un nepareizu iepirkuma proced ūru izmantošana īstenošanas organiz ācij ās; 
konstat ē, ka “ES l īdzek ļu sa ņēm ēju finanšu p ārvald ības instrumentu kopumu ārēju darb ību veikšanai” 
pabeidza un izplat īja, lai pilnveidotu īstenošanas organiz āciju zin āšanas par finanšu p ārvald ību un 
ties ībām sa ņemt atbalstu;  
26. konstat ē, ka Komisija joproj ām str ādā, lai uzlabotu  EuropeAid  sadarb ības biroja uzraudz ības un 
pārbaudes sist ēmas; cer, ka, veicot pašreiz ējo š ā biroja p ārbaudes sist ēmu p ārskat īšanu ( EuropeAid  
sadarb ības biroja r īcības pl āns, lai stiprin ātu kontroles piram īdu), tiks g ūti pozit īvi rezult āti attiec ībā 
uz p ārskatatbild ību, efektivit āti un izmaksu lietder ību; aicina Komisiju inform ēt Parlamenta kompetent ās 
komitejas par pas ākumiem, kas veikti, lai atrisin ātu iepriekš min ētās probl ēmas;  
27. atzin īgi v ērtē to, ka 2010. gada j ūnij ā tika ieviests jauns zi ņošanas form āts, saska ņā ar kuru deleg ācijas 
katru gadu zi ņo par sa ņēm ējvalst īs veikt ām publisko finanšu p ārvald ības reform ām, un mudina dele ­
gācijas šo jauno sist ēmu izmantot konsekventi;  
28. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka gada darb ības p ārskats ir prec īzs un inform ējošs, it 
seviš ķi t āpēc, ka ir izmantoti skaitliskie r ādītāji un ir sniegta objekt īva aina par īstenošanu un rezult ā­
tiem;  
29. mudina Komisiju sniegt vair āk inform ācijas par EAF īstenošanu ĀKK valstu visp ārējā un re ģion ālā 
līmen ī un nodrošin āt visu to darb ību lab āku atpaz īstam ību, kuras Savien ība finans ē aizj ūras teritorij ās; 
Komisijas un E ĀDD kompetence Savien ības att īstības atbalsta sniegšan ā 
30. konstat ē, ka 2010. gad ā E ĀDD izveidoj ās par pilnv ērtīgu iest ādi un s āka savu darb ību; atk ārtoti pauž 
bažas par to, ka s ākotn ējais kompetences sadal ījums starp Komisijas un E ĀDD darbiniekiem Savien ības 
deleg ācij ās ir rad ījis jucekli un ir pamatoti kritiz ēts; prasa uzlabot Eiropas att īstības pal īdz ības efektivi ­
tāti, lai nov ērstu t ās sadrumstaloto p ārvald ības veidu;LV L 286/130 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
31. aicina Komisiju uzraudz īt š īs jaun ās sist ēmas darb ību un zi ņot par to; konstat ē, ka jaut ājumi, kas E ĀDD 
un Komisijai bija savstarp ēji j āpreciz ē, tiek risin āti “Komisijas dienestu un E ĀDD darba risin ājumos 
attiec ībā uz ārējo attiec ību jaut ājumiem”; aicina Komisiju kompetentaj ām Parlamenta komitej ām iesniegt 
šo dokumentu, ja tas ir pabeigts, pievienojot p ārskatu par jaut ājumiem, kurus Komisija un E ĀDD nav 
atrisin ājuši, un šo jaut ājumu risin āšanas strat ēģiju, k ā ar ī ofici ālu preciz ējumu par iesp ējamo elast ību, 
izmantojot Savien ības deleg āciju cilv ēkresursus;  
Budžeta atbalsts  
32. atg ādina, ka Rev īzijas pal āta sav ā gada p ārskat ā par EAF darb ību 2010. finanšu gad ā konstat ēja, ka 
budžeta atbalsta maks ājumus 2010. gad ā ietekm ēja ļoti biež ās skait ļos neizsak ām ās k ļūdas – 35 % 
apm ērā, kas ir tikpat daudz k ā 2009. gad ā, kad ar ī budžeta atbalsta maks ājumos tika fiks ēti notur īgi 
augsti k ļūdu l īme ņi; konstat ē – lai atrisin ātu šo jaut ājumu, Komisija pastiprin āja apm ācību un ieviesa 
Savien ības ārējās darb ības finans ējuma sa ņēm ēju finanšu p ārvald ības instrumentu kopumu; prasa, lai 
Komisija uzraudz ītu šo jaut ājumu un zi ņotu, vai ar šiem pas ākumiem situ ācija tiek uzlabota;  
33. atg ādina, ka Komisija budžeta atbalstu k ā vienu no atbalsta veidiem izmantoja gandr īz divdesmit gadus; 
konstat ē, ka joproj ām ir iesp ējas uzlabot t ādus aspektus k ā š ā atbalsta koncepcija, īstenošanas efekti ­
vit āte un lietder ība, t ā p ārbaude un zi ņošana par to;  
34. atz īst budžeta atbalsta iesp ējam ās priekšroc ības; tom ēr uzskata, ka tas nav pareizais risin ājums vis ām 
probl ēm ām; pauž viedokli, ka šis atbalsta veids ir iedarb īgs tikai tad, ja to īsteno, nodrošinot pietiekamu 
pārredzam ību, p ārskatatbild ību un efektivit āti; 
35. pie ņem zin āšanai Komisijas p ūliņus un pan āktos uzlabojumus, apliecinot budžeta atbalsta pieš ķiršanas 
krit ērijus ofici ālākā un struktur ētākā veid ā, piem ēram, ieviešot p ārskat īto k ārtību, saska ņā ar kuru 
nov ērtē publisko finanšu p ārvald ības jom ā pan ākto uzlabojumu, vai nor ādījumus par v ājām valst īm 
paredz ētu budžeta atbalstu u. c.;  
36. aicina Komisiju galvenok ārt piev ērsties programmu efektivit ātei, rezult ātus p ārbaudot sal īdzin ājum ā ar 
rādītājiem, valsts strat ēģijas dokumentos public ēt nosac ījumus un izpildes r ādītājus un nodrošin āt, lai 
deleg āciju zi ņojumos struktur ētā un ofici ālā veid ā tiktu apliecin āts publisko finanšu p ārvald ības jom ā 
gūtais uzlabojums, prec īzi nosakot krit ērijus, saska ņā ar kuriem ir j āvērtē uzlabojums, faktiskais uzla ­
bojums un iemesli, kuru d ēļ reformu programma var neb ūt bijusi īstenota atbilstoši pl ānam;  
37. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka ir iev ērojami samazin ājies agr ākais lielais to skait ļos 
neizsak āmo k ļūdu skaits, kas attiecas uz publisko finanšu p ārvald ības jom ā pan ākt ā uzlabojuma aplie ­
cin āšanu, jo 2010. gada j ūnij ā tika ieviesta p ārskat ītā k ārtība, saska ņā ar kuru uzrauga publisko finanšu 
pārvald ības jom ā pan ākto uzlabojumu un par to zi ņo; aicina Komisiju turpin āt darbu pie t ā, lai 
nodrošin ātu past āvīgu skait ļos neizsak āmo k ļūdu samazin ājumu;  
38. konstat ē Komisijas 2011. gada 13. oktobra pazi ņojumu “Turpm ākā pieeja saist ībā ar ES budžeta 
atbalstu treš ām valst īm” (COM(2011) 638), kur ā, piem ēram, ir teikts, ka Komisija ievies īs jaunu atbalsta 
sa ņemšanas krit ēriju, ko piem ēros “budžeta p ārredzam ības un kontroles” jom ā; 
39. atg ādina, ka saska ņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1905/2006 (  1 ) 25. panta 1. 
punkta b) apakšpunktu budžeta atbalstu var pieš ķirt, ja partnervalsts publisko izdevumu p ārvald ība ir 
pietiekami p ārredzama, droša un efekt īva; šaj ā sakar ā pauž bažas par risku, ko rada Komisijas sniegt ā 
atbalsta sa ņemšanas krit ēriju “dinamisk ā” interpret ācija; aicina Komisiju turpin āt darbu, lai pien ācīgi 
pamatotu savus l ēmumus par budžeta atbalsta sa ņemšanas ties ībām un pan āktu, lai visos finans ēšanas 
nol īgumos b ūtu paredz ēti visaptveroši un prec īzi krit ēriji, ar kuriem var ētu nov ērtēt l īdzek ļu maks ājumuLV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/131  
( 1 ) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu instru ­
mentu sadarb ībai att īstības jom ā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp.).
nosac ījumu iev ērošanu; aicina Komisiju pamatot ākā un p ārredzam ākā veid ā noteikt apjomu, kas ir 
jāpieš ķir konkr ētām budžeta atbalsta programm ām; 
40. attiec ībā uz budžeta atbalstu uzsver dubultu p ārskatatbild ību: starp l īdzek ļu dev ēju un partnervalsti un 
starp partnervalsti un t ās iedz īvot ājiem; t āpēc uzsver, ka gan Savien ības, gan partnervalstu nodok ļu 
maks ātāji ir ieinteres ēti, lai tiktu nodrošin āta p ārredzama un pareiza rev īzija, un uzsver joproj ām 
aktu ālo vajadz ību p ēc liel āka atbalsta, att īstot partnervalstu pašu kontroles sp ējas; 
41. atg ādina, ka publisko finanšu p ārvald ība ir viens no budžeta atbalsta sniegšanas krit ērijiem pašreiz ējām 
102 sa ņēm ējvalst īm (  1 ); aicina Komisiju inform ēt budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādi par iemesliem, 
kuru d ēļ Komisijas t īmek ļa vietn ē var iepaz īties tikai ar 28 zi ņojumiem par publiskiem t ēriņiem un 
finanšu p ārskatatbild ību (  2 ); 
42. cer, ka Komisija un dal ībvalstis izveidos publisku re ģistru, kur ā tiktu p ārredzami uzskait īti budžeta 
atbalsta nol īgumi, proced ūras un att īstības r ādītāji (  3 ); 
43. aicina Komisiju iesniegt regul ārus zi ņojumus par to m ērķu sasniegšanu, kas ir noteikti attiec ībā uz 
Savien ības nodrošin āto budžeta atbalstu, un par atseviš ķām probl ēm ām, kuras ir konstat ētas konkr ētās 
sa ņēm ējvalst īs; aicina Komisiju nodrošin āt, lai budžeta atbalsts tiktu samazin āts vai atcelts, ja nav 
sasniegti prec īzi m ērķi; 
44. uzskata, ka 2010. gad ā public ētā Za ļā gr āmata (  4 ) sniedz pozit īvu ieguld ījumu p ārdom ās par to, k ā 
budžeta atbalstu padar īt par efekt īvāku un lietder īgāku nabadz ības mazin āšanas instrumentu;  
45. mudina Komisiju atkal pal īdz ēt partnervalst īm att īstīt parlament ārās kontroles un rev īzijas sp ējas, k ā ar ī 
palielin āt p ārredzam ību un inform ācijas publisku pieejam ību, jo īpaši tad, ja pal īdz ību sniedz budžeta 
atbalsta veid ā, iev ērojot Regulas (EK) Nr. 1905/2006 25. panta 1. punkta b) apakšpunktu; un aicina 
Komisiju regul āri zi ņot par paveikto;  
Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 11/2010 “K ā Komisija p ārvalda visp ārējā budžeta atbalstu 
ĀKK, Lat īņamerikas un Āzijas valst īs” 
46. atzin īgi v ērtē Rev īzijas pal ātas veikto rev īziju un rev īzijas rezult ātos izteiktos konstrukt īvos ieteikumus;  
47. uzskata, ka visp ārējs budžeta atbalsts (VBA) ir ļoti noder īgs atbalsta sniegšanas instruments, ja to 
piem ēro pareizi, jo ar to ir iesp ējams palielin āt sa ņēm ējvalstu vald ību dal ību un atbild ību, k ā ar ī 
vajadz ību p ēc sa ņēm ējvalstu parlamentu īstenotas stingr ākas kontroles un pilsonisk ās sabiedr ības iesais ­
tīšan ās, vienlaikus paplašinot ar ī akt īva Savien ības un sa ņēm ējvalstu politisk ā dialoga pamatu un palie ­
linot vajadz ību p ēc t ā; 
48. ir dzi ļi nobaž ījies par Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka Komisija pien ācīgi nep ārvalda galvenos riska 
veidus, kas ietekm ē VBA efekt īvu sniegšanu divdesmit gadus kopš dienas, kad ar š ā instrumenta 
pal īdz ību Komisija s āka nodrošin āt šo atbalstu; mudina Komisiju iev ērot Rev īzijas pal ātas ieteikumus, 
lai stiprin ātu riska p ārvald ību, pien ācīgi nov ērtējot uztic ības risku un risku att īstības jom ā, un jo īpaši lai 
lab āk izmantotu jau pieejamo inform āciju;LV L 286/132 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 1 ) Atbilde uz 23. rakstisko jaut ājumu, kas pirms 2012. gada 12. janv āra uzklaus īšanas ir adres ēts Komisijas loceklim 
A. Piebalgam saist ībā ar EAF 2010. gada budžeta izpildes apstiprin āšanu.  
( 2 ) http://ec.europa.eu/europeaid/what/economi c–support/public–finance/pefa_assesments_en.htm  
( 3 ) K ā tas ir pras īts rezol ūcij ā par jaunatt īstības valst īm sniegt ā ES budžeta atbalsta n ākotni, 2011. gada 5. j ūlijā pie ņemtie 
teksti, P7_TA(2011)0317, 52. punkts.  
( 4 ) Komisijas 2010. gada 19. oktobra Za ļā gr āmata “Treš ām valst īm sniegt ā ES budžeta atbalsta n ākotne” (COM(2010) 
586).
49. piekr īt Komisijas viedoklim, ka dažos gad ījumos, īstenojot “dinamisku pieeju” attiec ībā uz VBA, var 
pan ākt noz īm īgus politiskus rezult ātus, ja budžeta atbalsts tiek sniegts valst īm, kas v āji p ārvalda 
publisk ās finanses, ta ču ir ap ņēm ības pilnas veikt reformas un ir guvušas pan ākumus reformu īsteno ­ 
šan ā; tom ēr ir dzi ļi nobaž ījies, ka 12 stabil ās ĀKK valstis, attiec ībā uz kur ām VBA ir pl ānots konkr ētās 
valsts strat ēģijas dokumentos, kas izstr ādāti saist ībā ar 10. EAF, un piecas Lat īņamerikas valstis, kur ām ir 
sagatavotas VBA programmas, organiz ācijas  Transparency International  2009. gada korupcijas uztveres 
indeks ā ir kvalific ētas k ā valstis, kur ās ir “plaši izplat īta korupcija”, kas noz īm ē to, ka š īm valst īm 
pieš ķirtais skaitlis bija maz āks par “3” skal ā, kur “10” apz īm ē valstis bez korupcijas, bet “0” apz īm ē 
valstis ar augstu korupcijas l īmeni; mudina Komisiju izstr ādāt atbilstošas, stingras un p ārredzamas 
uzraudz ības metodes un nodrošin āt, lai Savien ības deleg ācij ās str ādātu pietiekams skaits kvalific ētu 
darbinieku, pirms VBA s ākt sniegt sa ņēm ējvalst īm, kur ās ir tik augsts uztic ības risks; šaj ā sakar ā aicina 
EĀDD piln ībā izmantot savu politisko kompetenci, akt īvi piedaloties sa ņēm ējvalst īm paredz ēto politisko 
m ērķu izstr ādē, tos nosakot attiec ībā uz c īņu pret korupciju un nodrošinot pan ākumus šo m ērķu 
sasniegšan ā; 
50. ir nobaž ījies par Rev īzijas pal ātas secin ājumiem, ka nepietiekami ir ņemta v ērā vajadz ība stiprin āt t ādas 
uzraudz ības strukt ūras sa ņēm ējvalst īs k ā parlamenti un pilsonisk ās sabiedr ības organiz ācijas, jo 
parlament ārās uzraudz ības stiprin āšana un pilsonisk ās sabiedr ības iesaist īšan ās uzlabošana ir b ūtiski 
sp ēju veidošanas m ērķu elementi attiec ībā uz VBA; mudina Komisiju vair āk ieguld īt darbu un l īdzek ļus, 
sa ņēm ējvalst īs uzlabojot iest āžu darb ību, tiesiskas valsts principa iev ērošanu, demokr ātisko iek ārtu un 
labu p ārvald ību; 
51. aicina Komisiju š ādus m ērķus noteikt sav ās VBA programm ās, ņemot v ērā partnervalsts īpašos apst āk­ 
ļus, jo kop ējais VBA programmu m ērķis ir atbalst īt attiec īgās valsts nacion ālās att īstības strat ēģijas 
īstenošanu;  
52. aicina Komisiju un dal ībvalstis:  
— apliecin āt kop īgu ap ņēm ību piln ībā uz ņemties stingru politisko funkciju sav ā dialog ā ar sa ņēm ējval ­
stīm, jo š āda loma ir b ūtiska no VBA sekm īguma viedok ļa, it seviš ķi, ja tas ir saist īts ar lielu 
iesp ējamo ietekmi, k āda var b ūt Savien ības kop ējai politikai, ko īsteno visu dal ībvalstu v ārd ā, 
— uzlabot šo valstu koordin āciju attiec ībā uz proced ūrām, 
— stiprin āt ap ņemšanos iev ērot VBA m ērķus, 
— izvair īties no pretrun īgu sign ālu došanas sa ņēm ējvalst īm attiec ībā uz labu p ārvald ību un tiesiskas 
valsts principu, pat ja tas dal ībvalst īm un Komisijai var š ķist vismaz tikpat gr ūti, cik pamatot ās 
pras ības, ko izvirza VBA sa ņēm ējvalst īm; 
53. ir nobaž ījies par Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka VBA programmu četru sast āvda ļu koncepcija un 
īstenošana (proti, finans ējums, atbalsts sp ēju veidošanai, izmaks āšanas apst ākļi un dialogs) nenodrošina 
to, ka šo programmu iesp ējam ā ietekme ir optimiz ēta; aicina Komisiju iev ērot Rev īzijas pal ātas ietei ­
kumus, nosakot summas, kas lab āk atbalst ītā un p ārredzam ākā veid ā ir j āpieš ķir atseviš ķām VBA 
programm ām, savu sp ēju veidošanas aktivit āti galvenok ārt veltot priorit āraj ām vajadz ībām, stiprinot 
ar izpildi saist ītu nosac ījumu p ārvald ību attiec ībā uz t ādiem aspektiem k ā visp ārējie atbalsta sa ņemšanas 
nosac ījumi un īpašie nosac ījumi, kas j āiev ēro, veicot atbalsta maks ājumus, un uzlabojot pieeju dialogam;  
54. aicina Komisiju regul ārāk piedal īties dialog ā ar sa ņēm ējvalst īm par visiem VBA aspektiem un mudina 
Komisiju uzlabot savu Savien ības deleg ācij ās str ādājošo darbinieku zin āšanas, lai šo dialogu padar ītu 
iedarb īgāku; prasa Komisijai nodrošin āt, lai Savien ības deleg āciju darbiniekiem, kas īsteno VBA, b ūtu 
pieejami atbilstoši cilv ēkresursi un inform ācija;  
55. mudina Komisiju uzlabot atskait īšanos par savu VBA programmu efektivit āti, jo īpaši to dar īt, izstr ā­
dājot atbilstošas skait ļos izsak āmas izv ērtējuma metodes un nodrošinot regul āru īstenošanas uzrau ­
dz ību, vadoties p ēc konkr ētiem r ādītājiem un prec īzi izm ērāmiem m ērķiem;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/133
56. atk ārtoti aicina Komisiju izstr ādāt gada zi ņojumu par budžeta atbalsta izmantošanu, lai attiec ībā uz 
patlaban īstenotaj ām budžeta atbalsta programm ām uzlabotu stipro un v ājo aspektu konstat ēšanu;  
57. mudina Komisiju un citus l īdzek ļu dev ējus sadarboties, lai veiktu kop īgu regul āru izv ērtēšanu par to, cik 
efekt īvs no nabadz ības samazin āšanas viedok ļa ir atbalsts, ko sniedz, īstenojot VBA programmas;  
Att īstības priorit ātes un att īstības sadarb ība ar liel āku ietekmi  
58. uzsver, ka labai p ārvald ībai, demokr ātijai, cilv ēkties ību iev ērošanai un nabadz ības samazin āšanai ir j ābūt 
to īstenošanas organiz āciju integr ētiem m ērķiem, kas darbojas valst īs, kur ās sniedz EAF atbalstu;  
59. atg ādina 2011. gada Ar ābu pavasara notikumus un to, cik svar īgi ir, sniedzot visu veidu att īstības 
pal īdz ību, īpaši atbalst īt demokr ātijas principu iev ērošanu un demokr ātiskas iek ārtas izveidi;  
60. atk ārtoti pauž ap ņemšanos iev ērot efekt īvas pal īdz ības principus, kuru pamat ā ir patiesa partner ība, 
saska ņā ar ESAO Par īzes deklar ācij ā un AAA  sniegto defin īciju;  
61. ar gandar ījumu pie ņem zin āšanai Komisijas 2011. gada 13. oktobra pazi ņojumu “ES att īstības politikas 
ietekmes palielin āšana: P ārmai ņu programma” (COM(2011) 637), kur ā ir teikts, ka ir j āturpina atbalst īt 
soci ālo integr āciju un hum āno att īstību; stingri prasa, lai vismaz 20 % Savien ības atbalsta tiktu pieš ķirti 
pamata un vid ējai izgl ītībai un vesel ības pamatapr ūpei; mudina Komisiju liel āku uzman ību piev ērst 
m ātes vesel ībai, jo š ī ir t ā joma, kur ā T ūkstošgades att īstības m ērķu sasniegšana nav bijusi apmierinoša;  
62. atk ārtoti aicina Komisiju atbalstu vesel ības apr ūpes sist ēmu stiprin āšanai padar īt par priorit āti, it īpaši to 
paredzot tieši tr ūcīgajiem cilv ēkiem, lai uzlabotu m ācīšan ās kvalit āti un pal īdz ētu izstr ādāt politikas 
pamatnost ādnes, kas b ūtu labv ēlīgas tr ūcīgajiem un kur ās b ūtu ņemti v ērā dzimuma aspekti; mudina 
Komisiju nodrošin āt to ES finans ēto darb ību lab āku atpaz īstam ību, ko veic aizj ūras zem ēs un teritorij ās; 
63. atzin īgi v ērtē to, ka att īstības pal īdz ība daudz ās pasaules nabadz īgākaj ās valst īs vairs nav galvenais 
ien ākumu avots; uzsver – lai pal īdz ība b ūtu efekt īva, nabadz īgaj ām valst īm ir j āsp ēj patst āvīgi nodro ­ 
šin āt ien ākumus, un pauž nož ēlu par to, ka nelikum īga kapit āla aizpl ūšana no jaunatt īstības valst īm 
liel ākā apjom ā nek ā taj ā iepl ūstošais kapit āls, piem ēram, korupcijas vai liela m ēroga izvair īšan ās no 
nodok ļu maks āšanas ce ļā, ir smaga un b ūtiska probl ēma, kas trauc ē mazin āt nabadz ību un paildzina 
atkar ību no pal īdz ības;  
64. papildus tam uzsver – lai nodrošin ātu ilgtermi ņa soci ālu un ekonomisku att īstību, nepieciešami ilgtsp ē­
jīgi ien ākumu avoti, kas neb ūtu pal īdz ība; šaj ā sakar ā uzskata, ka galvenais faktors, ko var izmantot 
jaunatt īstības valstis, ir sapr ātīgas un efekt īvi īstenotas tirdzniec ības attiec ības, kas atbilstu PTO princi ­
piem, un t āpēc mudina Komisiju, Padomi un ĀKK valstis nov ērst neatrisin ātās probl ēmas, kas attiecas 
uz ierosin ātajiem ES un ĀKK re ģiona ekonomisk ās partner ības nol īgumiem un br īvo tirdzniec ību; 
65. ir nobaž ījies par Komisijas p ārbaudes proced ūrām, kas tiek īstenotas tad, kad Savien ības finanšu 
līdzek ļus p ārvalda starptautisk ās organiz ācijas saska ņā ar kop ējas p ārvald ības vienošanos; pie ņem zin ā­ 
šanai, ka to Savien ības finanšu l īdzek ļu p ārbaud īšanas un uzraudz īšanas nosac ījumos, kurus p ārvalda 
kop ēji, ir konstat ēti nopietni tr ūkumi; aicina Komisiju nodrošin āt, lai visi t ās partneri Komisijai sniegtu 
iesp ēju ātri un bez birokr ātiskiem š ķēršļiem iepaz īties ar saviem iekš ējās rev īzijas zi ņojumiem;  
66. atg ādina gad ījumu Afganist ānā, kur droš ības st āvoklis ir ārk ārtēji sarež ģīts un ir k ļuvis tik smags, ka 
Komisijas darbinieki vairs nevar br īvi p ārvietoties, kas iev ērojami ierobežo virknes iekš ējo standarta 
pārbaužu proced ūru īstenošanu;LV L 286/134 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
67. nor āda, cik svar īgi ir saist īt humanit ārās pal īdz ības, atjaunošanas un att īstības aspektus, lai stiprin ātu 
saiknes starp humanit āro pal īdz ību, atvese ļošanu un att īstību un nodrošin ātu netrauc ētu p āreju no 
humanit ārās pal īdz ības uz att īstības pal īdz ību; uzsver, ka joproj ām daudz j āstr ādā, lai uzlabotu 
kompleks ās humanit ārās pal īdz ības, atjaunošanas un att īstības koordin ēšanu, efektivit āti, lietder ību un 
saska ņot ību; 
68. mudina Komisiju nodrošin āt, lai EAF finans ējumu saska ņotu ar citiem instrumentiem (p ārtikas meh ā­
nismu, nodrošin ātības ar p ārtiku tematisko programmu, Eiropas demokr ātijas un cilv ēkties ību instru ­
mentu, nevalstisko dal ībnieku vai viet ējo pašvald ību tematisko programmu, stabilit ātes instrumentu, 
lauku mikro finanšu izm ēģin ājuma projektu); aicina Komisiju nodrošin āt lab āku humanit ārās pal īdz ības 
un att īstības pal īdz ības saska ņu un savstarp ējo papildin ām ību gan politikas izstr ādes l īmen ī, gan praks ē 
un vair āk piev ērsties katastrofu riska mazin āšanai, k ā ar ī pan ākt lab āku sagatavot ību katastrofu gad īju­
miem un stiprin āt katastrofu apdraud ēto iedz īvot āju sp ēju t ās p ārvar ēt; 
69. nor āda, ka Savien ībai nepieciešami ļoti atš ķirīgi att īstības sadarb ības instrumenti, kas b ūtu piem ēroti 
daž ādiem kontekstiem, jo, sniedzot att īstības pal īdz ību, nav viena risin ājuma vis ām situ ācij ām; jo īpaši 
uzsver nepieciešam ību p ēc īpašiem instrumentiem un darba metod ēm, lai šo pal īdz ību sniegtu nesp ē­
jīgām valst īm vai ļoti nedemokr ātisk ām valst īm, piem ēram, Eritrejai, kur ās šo valstu iedz īvot ājiem tiek 
atteikta pal īdz ība, neskatoties uz plaši izplat īto p ārtikas kr īzi; 
70. uzskata, ka patlaban ējā, Āfrikas ragu p ēkš ņi piemekl ējus ī p ārtikas kr īze ar ī ir starptautisk ās humanit ārās 
pal īdz ības un att īstības atbalsta saska ņas un savstarp ējās papildin ām ības tr ūkuma un ļaunpr ātīgas 
spekul ācijas ar p ārtikas produktiem tra ģiskas sekas; nor āda, ka pret ēji dabas katastrof ām š ī kr īze 
sākās l ēnām un pak āpeniski izv ērtās par humanit āru katastrofu; atg ādina, ka sausumi un p ārtikas 
trūkums diemž ēl šaj ā re ģion ā ir hroniskas par ādības un ka ir j āstiprina viet ējo lauksaimnieku pašap ­
gādes sp ēja, lai nodrošin ātu ilgtsp ējību; 
71. konstat ē, ka termi ņa vidusposma p ārskat īšanas process v ēl nav pabeigts attiec ībā uz vis ām partnerval ­
stīm (  1 ), kaut ar ī to bija paredz ēts veikt 2010. un 2011. gad ā; cer, ka Komisija to pabeigs cik vien 
iesp ējams ātri un sav ā ofici ālaj ā tīmek ļa vietn ē sniegs inform āciju par p ārskat īšanas procesa izn ākumu;  
Haiti sniegtais Savien ības atbalsts  
72. atg ādina par zemestr īci Haiti un t ās katastrof ālaj ām sek ām; pauž nož ēlu par to, ka netika pietiekami 
saska ņota humanit ārā pal īdz ība un att īstības pal īdz ība (saistot humanit āro pal īdz ību, atjaunošanu un 
att īstību); uzskata, ka humanit ārās pal īdz ības pamat ā vajadz ētu b ūt atbalsta pak āpeniskas samazin āšanas 
strat ēģijai; pauž viedokli, ka Komisijas p ūliņi un finans ējums b ūtu j āvelta atjaunošanai un att īstībai; 
73. pauž nož ēlu par Savien ības deleg ācijas un  ECHO  p ārst āvniec ības darb ības nepietiekamo koordin āciju; 
atbalsta visu Savien ības dal ībnieku darb ības pastiprin ātu koordin āciju šaj ā valst ī; t ādēļ mudina Komisiju 
nodrošin āt lab āku humanit ārās pal īdz ības un att īstības pal īdz ības saska ņot ību un savstarp ējo papildi ­
nām ību gan politikas izstr ādes l īmen ī, gan praks ē; 
74. pauž nož ēlu par dažu projektu ilgtsp ējības tr ūkumu un uzsver, ka projekti b ūtu galvenok ārt j āīsteno, lai 
rad ītu darbvietas un nodrošin ātu ilgtsp ējīgu izaugsmi, kas Haiti valstij ļautu palielin āt savus ien ākumus, 
lai k ļūtu maz āk atkar īga no ārvalstu pal īdz ības; t ādēļ prasa Komisijai iesniegt Parlamentam to projektu 
sarakstu, kuri Haiti īstenoti, pievienojot šo projektu pašreiz ējā st āvok ļa s īki izstr ādātu nov ērtējumu, lai 
konstat ētu, cik ilgtsp ējīgi tie bijuši kopš īstenošanas s ākuma;  
75. nor āda uz Savien ības atbalsta neatpaz īstam ību Haiti; uzskata – lai palielin ātu atpaz īstam ību, projektu 
dokumentos b ūtu j āatveido ne tikai karogs, bet ar ī Eiropas Savien ības, nevis vienk ārši Komisijas vai  
ECHO  nosaukums, kas vidusm ēra Haiti iedz īvot ājam ir daudz maz āk atpaz īstami;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/135  
( 1 ) Atbilde uz 31. rakstisko jaut ājumu, kas pirms 2012. gada 12. janv āra uzklaus īšanas ir adres ēts Komisijas loceklim 
A. Piebalgam saist ībā ar EAF 2010. gada budžeta izpildes apstiprin āšanu.
Rev īzijas pal ātas Īpašais zi ņojums Nr. 12/2010 “ES att īstības pal īdz ība pamatizgl ītībai Subsah āras 
Āfrik ā un Dienvid āzij ā” 
76. atzin īgi v ērtē šo Rev īzijas pal ātas izcilo zi ņojumu, kur ā ir veikta apjom īga to sasniegumu anal īze, kas 
gūti, Savien ībai atbalstot pamatizgl ītību; ta ču taj ā ir nor ādīts ar ī uz programmas tr ūkumiem, par kuriem 
Komisijas veiktos pas ākumus var vainot tikai da ļēji; 
77. piln ībā atz īst gr ūtības, ar kur ām Komisija sask ārās, veicot šo programmu laik ā, kad t ā str ādāja daž ās no 
vistr ūcīgākaj ām attiec īgo re ģionu dal ībvalst īm, un bieži vien cenšoties pal īdz ēt šo valstu tr ūcīgākajiem 
iedz īvot ājiem; piekr īt v ērtējumam, ka 45 % r ādītāju izpilde un ac īmredzama virz ība attiec ībā uz 30 % 
rādītāju ir izcils sasniegums; v ēlētos, lai Komisija inform ētu, ja starplaik ā šie skait ļi ir uzlabojušies v ēl 
vair āk; 
78. piln ībā piekr īt Rev īzijas pal ātas secin ājumiem un ieteikumiem un pie ņem zin āšanai Komisijas atbildes;  
79. atg ādina iepriekš ējās budžeta izpildes apstiprin āšanas rezol ūcijas, kur ās k ā galven ā probl ēma, kas rodas, 
īstenojot konkr ētas att īstības programmas, ir nosaukts kvalific ētu darbinieku tr ūkums Savien ības dele ­
gācij ās un Komisijas galven ās m ītnes atbalsta tr ūkums; aicina Komisiju šo jaut ājumu apspriest ar 
Parlamenta kompetentaj ām komitej ām, lai rastu notur īgāku š īs probl ēmas risin ājumu;  
80. aicina Komisiju metodiski nov ērst Rev īzijas pal ātas konstat ētos tr ūkumus; v ēlētos sa ņemt inform āciju 
par š ādiem jaut ājumiem:  
a) Izgl ītības kvalit āte (kas ir apl ūkota dienestu darba dokument ā, ko Komisija publiskoja 2010. gada 
febru ārī – SEC(2010) 121): neskarot faktu, ka tagad, š ķiet, ir nedaudz par v ēlu un ka tas bija j ādara, 
sākot programmu, vai Komisija nevar ētu min ēt, k ādus v ēl pas ākumus t ā ir veikusi, lai uzraudz ītu un 
uzlabotu izgl ītības kvalit āti? 
b) Daž ās valst īs, kas ir apl ūkotas Īpašaj ā zi ņojum ā Nr. 12/2010, tika min ēti kr āpšanas un nesaimnie ­
ciskas r īcības gad ījumi, p ārvaldot vald ības l īdzek ļus, tostarp “mirušo dv ēse ļu” skolot āji; k ādu atbalstu 
Komisija sniedz, lai pal īdz ētu š īm valst īm nov ērst šos kr āpšanas pa ņēmienus?  
c) Viens no programmas sekm īgas īstenošanas pamatinstrumentiem vai r īkiem ir pareizu statistikas 
datu un izv ērtējumu pieejam ība par faktisko izgl ītības sist ēmu; Rev īzijas pal āta nor āda, ka virkn ē 
valstu š ādi dati un izv ērtējumi nav pieejami vai nav atjaunin āti; k ādus pas ākumus Komisija ir veikusi, 
lai to nov ērstu?  
d) K ā Rev īzijas pal āta nor ādīja, meite ņu iesp ējas ieg ūt pamatizgl ītību ir atkar īgas no daudziem ar 
izgl ītību nesaist ītiem faktoriem, piem ēram, atseviš ķām sanit ārām telp ām u. c., kaut gan daž ās no 
šīm valst īm ir g ūti pan ākumi; k ādus konkr ētus pas ākumus Komisija ir veikusi katr ā no t ām, lai 
palielin ātu pamatizgl ītību ieg ūstošo meite ņu īpatsvaru, un kur ās no š īm valst īm k ā viens no iesp ē­
jamajiem risin ājumiem tiek apsv ērta iesp ēja izveidot tikai meiten ēm paredz ētas skolas?  
Ieguld ījumu meh ānisms  
81. atg ādina, ka no 10. EAF ieguld ījumu meh ānismam ĀKK valstu un AZT vajadz ībām pieš ķirto finanšu 
līdzek ļu apjoms bija EUR 1 530 000 000; konstat ē, ka kop ējais no ieguld ījumu meh ānisma budžeta 
parakst īto darb ību apjoms 2010. finanšu gad ā bija EUR 374 230 000; atg ādina, ka Eiropas Invest īcijas 
banka (EIB) ir t āda ar risku saist īta atjaun īga instrumenta – ieguld ījumu meh ānisma p ārvald ītāja, ko 
finans ē no EAF, lai sekm ētu priv ātos ieguld ījumus, it īpaši ĀKK valst īs;LV L 286/136 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
82. pauž nož ēlu, ka Rev īzijas pal ātas sniegt ā ticam ības deklar ācija un Eiropas Parlamenta budžeta izpildes 
apstiprin āšanas proced ūra uz ieguld ījumu meh ānismu neattiecas, kaut ar ī darb ības Eiropas Savien ības 
vārd ā un tai uz ņemoties risku veic EIB, izmantojot EAF l īdzek ļus; uzskata, ka š āda situ ācija nav v ēlama 
no politisk ā viedok ļa un p ārskatatbild ības apsv ērumu d ēļ; uzsver, ka š īs normas samazina Parlamenta 
pilnvaru apjomu attiec ībā uz budžeta izpildes apstiprin āšanu, it īpaši ņemot v ērā, ka EAF l īdzek ļus 
ieg ūst no publiskiem l īdzek ļiem, kurus veido Eiropas nodok ļu maks ātāju iemaksas;  
83. uzsver, ka vis ām EAF finans ētām EIB darb ībām ir piln ībā j āatbilst L īguma par Eiropas Savien ības 
darb ību 208. pantam, saska ņā ar kuru nabadz ības samazin āšana un nov ēršana ir galvenais Savien ības 
att īstības politikas m ērķis; uzskata, ka efekt īva un ilgtsp ējīga var b ūt tikai t āda att īstības politika, ar kuru 
atbalsta ar ī tr ūcīgus cilv ēkus;  
84. uzskata, ka ekonomisk ās izaugsmes politikas centieni nevar b ūt sekm īgi, ja netiek veicin āta soci ālo un 
vides standartu sasniegšana un soci ālās aizsardz ības meh ānismu īstenošana;  
85. aicina EIB tieš ākā veid ā saist īt savus finans ējuma projektus ar nabadz ības samazin āšanu un T ūkstošgades 
att īstības m ērķu sasniegšanu, cilv ēkties ībām, korporat īvo soci ālo atbild ību, pien ācīgu darbu un vides 
principiem, labu p ārvald ību un uz ņēmumu izveidi, īstenojot Eiropas Parlamenta un Padomes L ēmumu 
Nr. 1080/2011/ES (  1 ); 
86. aicina EIB, īstenojot savu projektu ciklu, pastiprin āti r ūpīgi iztur ēties pret soci ālajiem aspektiem (tostarp 
cilv ēkties ību iev ērošanu), veicot gan  ex ante  anal īzi, gan jo īpaši uzraugot projektu īstenošanu un 
pabeigšanu; prasa defin ēt “izpildes r ādītājus”, lai lab āk konstat ētu EIB darb ību rad īto pievienoto v ērtību 
un iedarb ību, un uzlabot š īs bankas darbinieku kvalifik āciju ilgtsp ējīgas att īstības, cilv ēkties ību un 
soci ālo vai ar dzimumu saist ītu jaut ājumu jom ā; 
87. konstat ē, ka EIB ieguld ījumu meh ānisma un EIB ar pašu resursiem ĀKK valst īs īstenoto pas ākumu 
neatkar īgā termi ņa vidusposma izv ērtējum ā tika secin āts, ka, spriežot p ēc visa, centieni uzraudz īt 
projektu īstenošanu, nodrošin āt kl ātb ūtni projektu veikšanas viet ā un sekot l īdzi noris ēm vides un 
soci ālaj ā jom ā joproj ām ir nepiln īgi; aicina EIB uzlabot savus uzraudz ības meh ānismus;  
88. ar gandar ījumu konstat ē, ka EIB 2010. gada p ārskat ā par ieguld ījumu meh ānismu ir min ēts uzlabojums, 
kas g ūts, koncentr ējoties uz rezult ātu sasniegšanu; tom ēr uzskata, ka gada p ārskatos joproj ām ir lielas 
uzlabojumu iesp ējas, jo inform ācija par izn ākumiem, noteiktajiem m ērķiem, sasniegtajiem m ērķiem un 
iesp ējamo atk āpju iemesliem, k ā ar ī veiktajiem v ērtējumiem un v ērtējumu rezult ātu apkopojumu, 
tostarp par tr ūkumiem un jaut ājumiem, kas v ēl j ārisina, netiek izkl āstīta piln ībā, nav aktu āla un 
objekt īva; atzin īgi v ērtē EIB pretimn ākošo attieksmi, ko t ā apliecin āja š īs rezol ūcijas par budžeta izpildes 
apstiprin āšanu sagatavošanas darb ā; 
89. atg ādina, ka 14 % to l īdzek ļu, ko izmaks ā no ieguld ījumu meh ānisma (EUR 390 000 000), tiek virz īti 
caur Eiropas divpus ējās att īstības finanšu instit ūcij ām vai apvienotiem uz ņēmumiem;  
90. pauž nož ēlu, ka netiek nodrošin āta p ārredzam ība attiec ībā uz ieguld ījumu meh ānisma finanšu l īdzek ļu 
galasa ņēm ējiem; aicina EIB pirms projektu apstiprin āšanas ar seviš ķi pien ācīgu r ūpību p ārbaud īt, vai 
viet ējā l īmen ī ir notikusi nepieciešam ā sabiedrisk ā apspriešana par to projektu att īstības aspektiem, 
kuriem ir pieš ķirta ES garantija, tostarp par finanšu starpnieku veiktsp ēju, izmantojot aizdevumus, ko 
EIB pieš ķir attiec ībā uz min ētajiem aspektiem; uzskata, ka, apsverot aizdevumu izsniegšanu jaunatt īs­
tības valst īs, EIB b ūtu j āapliecina seviš ķi pien ācīga r ūpība saska ņā ar starptautiskai paraugpraksei atbil ­
stoš ām standartproced ūrām, lai apkarotu nelikum īgi ieg ūtu l īdzek ļu legaliz ēšanu un nepie ļautu tero ­
risma finans ēšanu;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/137  
( 1 ) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra L ēmums Nr. 1080/2011/ES, ar ko Eiropas Invest īciju bankai 
pieš ķir ES garantiju zaud ējumiem saist ībā ar aizdevumiem un aizdevumu garantij ām projektiem ārpus Savien ības (OV 
L 280, 27.10.2011., 1. lpp.).
91. konstat ē nevalstiskas organiz ācijas sniegtas zi ņas par iesp ējamiem gad ījumiem, kad EIB finanšu l īdzek ļi 
tika pieš ķirti uz ņēmumiem, attiec ībā uz kuru vadošajiem darbiniekiem vai nu tika veikta izmekl ēšana, 
vai ar ī vi ņi bija aps ūdz ēti korupcij ā un nelikum īgi ieg ūtu l īdzek ļu legaliz ēšan ā; aicina EIB sniegt b ūtis ­
kāko inform āciju par š ādiem gad ījumiem;  
92. konstat ē, ka EIB nodrošina EIB un Komisijas finans ēto projektu savstarp ējo papildin ām ību, apspriežoties 
ar Komisiju ļoti agr īnā stadij ā, pirms v ēl EIB ir s ākusi projektu r ūpīgu izskat īšanu; atg ādina, ka Komisija 
piedal ās Ieguld ījumu meh ānisma komitejas darb ā bez balssties ībām un par katru no konkr ētajiem 
priekšlikumiem sniedz savu atzinumu;  
93. aicina Komisiju ar ī turpm āk cieši uzraudz īt un kontrol ēt ieguld ījuma meh ānisma īstenošanu un regul āri 
inform ēt Parlamenta Budžeta kontroles komiteju par saviem konstat ējumiem;  
94. atg ādina, ka Komisijas, EIB un Rev īzijas pal ātas tr īspus ējā nol īgum ā ir noteiktas Rev īzijas pal ātas 
funkcijas attiec ībā uz EIB p ārvald īto EAF p ārbaudi; aicina Rev īzijas pal ātu izstr ādāt īpašo zi ņojumu 
par EIB p ārvald īto EAF efektivit āti un lietder ību no nabadz ības samazin āšanas viedok ļa; 
95. konstat ē atalgojumu, ko EIB saviem darbiniekiem atš ķirīgā apm ērā izmaks ā k ā gada piemaksas; aicina 
EIB katru gadu sav ā tīmek ļa vietn ē public ēt izsme ļošu inform āciju par to gada piemaksu apjomu, kuras 
tā izmaks ā saviem vadošajiem darbiniekiem, tostarp katram direktoru padomes, p ārvald ības komitejas 
un rev īzijas komitejas loceklim;  
96. turkl āt konstat ē, ka pašreiz ējās EIB Direktoru padomes sast āvā ir septi ņas sievietes un 19 v īrieši; uz 
div ām pašlaik vakantaj ām viet ām mudina dal ībvalstis izvirz īt sieviešu dzimuma kandidat ūras, lai 
padom ē pan āktu l īdzsvarot āku p ārst āvību.LV L 286/138 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.