KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par Eiropas Pilsoņu gada (2013. gads) īstenošanu, rezultātiem un vispārējo izvērtējumu /* COM/2014/0687 final */





1. Ievads Saskaņā ar lēmumu par Eiropas Pilsoņu gada noteikšanu 2013. gadā[1] šajā ziņojumā sniegts pārskats par tā īstenošanu, rezultātiem un vispārējiem sasniegumiem. Tā pamatā ir arī viedokļi no minētā Gada ex post novērtējuma, kuru pēc Komisijas pasūtījuma veica ārējs līgumdarba izpildītājs.[2] 1.1. Pamatinformācija Jēdziens “Savienības pilsonība” pirmoreiz tika lietots 1993. gadā Māstrihtas līgumā. Pēc tam ar Amsterdamas (1999. gadā) un Lisabonas (2009. gadā) līgumu papildus nostiprināja tiesības, kas izriet no Savienības pilsonības. Tomēr, kaut arī tiesības uz pārvietošanās un dzīvesvietas brīvību pašlaik ir pietiekami nostiprinātas primārajās un sekundārajās Savienības tiesībās, piemērojamie normatīvie akti joprojām neatbilst realitātei, ar kuru pilsoņi saskaras, mēģinot izmantot šīs tiesības ikdienas dzīvē. Jo īpaši Savienības pilsoņi joprojām saskaras ar pārāk daudziem praktiskiem šķēršļiem, ja vēlas dzīvot un strādāt citā dalībvalstī. Komisija minētos šķēršļus izskatīja 2010. gada ziņojumā par ES pilsonību[3], jo īpaši attiecībā uz pārrobežu situācijām, un paredzēja 25 konkrētus pasākumus to likvidēšanai. Cita starpā Komisija secināja, ka Savienības pilsoņiem izmantot viņu tiesības, jo īpaši tiesības uz brīvu pārvietošanos, liedz nepietiekama informācija. Eiropas Parlaments 2010. gada 15. decembra rezolūcijā[4] aicināja Komisiju pasludināt 2013. gadu par Eiropas Pilsoņu gadu, “lai stimulētu debates par Eiropas pilsonību un informētu ES iedzīvotājus par viņu tiesībām, jo īpaši par jaunajām tiesībām, kas tiks piešķirtas pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā”. Tādēļ bija pareizi 20 gadus pēc Māstrihtas līguma noslēgšanas izraudzīties 2013. gadu par Eiropas Pilsoņu gadu ar mērķi “paaugstināt izpratni un zināšanas par tiesībām un pienākumiem, ko nodrošina Savienības pilsonība, lai ļautu pilsoņiem pilnībā izmantot savas tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstu teritorijā”.[5] Šis mērķis bija vēl jo būtiskāks, ņemot vērā tuvojošās (2014. gada) Eiropas vēlēšanas, kurās visiem Savienības pilsoņiem bija tiesības balsot un kandidēt. Saskaņā ar deklarāciju Partnerība informācijas sniegšanai par Eiropu[6] Eiropas Parlaments, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija nosauca 2013. gada Eiropas Pilsoņu gadu par vienu no 2013./2014. gada iestāžu komunikācijas prioritātēm. 1.2. Gada mērķi 2013. gada Eiropas Pilsoņu gadam (turpmāk “EYC2013”) tika izvirzīti šādi konkrētie mērķi: · paaugstināt Savienības pilsoņu izpratni par viņu tiesībām brīvi pārvietoties un dzīvot Savienībā un vispārīgāk — par viņu tiesībām pārrobežu situācijās, tostarp tiesībām piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē; · paaugstināt Savienības pilsoņu izpratni par to, kā viņi var gūt praktisku labumu no Savienības tiesībām un politikas nostādnēm, dzīvojot citā dalībvalstī, un veicināt viņu aktīvu piedalīšanos pilsoniskajos forumos par Savienības politikas nostādnēm un problēmām; un · veicināt debates par ietekmi un iespējām, kādas ir tiesībām uz pārvietošanās brīvību kā neatņemamam Savienības pilsonības aspektam, jo īpaši stiprinot sociālo kohēziju, savstarpēju izpratni starp Savienības pilsoņiem un saikni starp pilsoņiem un Savienību. EYC2013 bija plānots, lai apliecinātu, ka Savienības pilsonība ir nevis tukšs jēdziens, bet dalībvalstu valstspiederīgo pamatstatuss, kas viņiem paredz praktiskas tiesības un labumu (kā fiziskām personām, patērētājiem, darbiniekiem, studentiem, brīvprātīgajiem, politiskajiem darbiniekiem utt.). Plašākā nozīmē bija plānots, ka ar EYC2013 arī uzsvērtu, ka galvenokārt no Savienības pilsoņiem pašiem ir atkarīga šo tiesību nostiprināšana, piedaloties pilsoniskās sabiedrības un demokrātiskajā dzīvē. 1.3. EYC2013 resursi Ar Komisijas lēmumu[7], ar ko apstiprināja EYC2013 2013. gada darba programmu, piešķīra budžetu EUR 1 miljona apmērā šo konkrēto mērķu sasniegšanas pasākumu finansēšanai. Pēc Eiropas Savienības vispārējā budžeta 2013. finanšu gadam apstiprināšanas ar grozījumu šajā darba programmā[8] nodrošināja vēl EUR 1 miljonu, lai varētu paplašināt minēto pasākumu apjomu. Paredzot EYC2013, 2012. gadā EYC sagatavošanas pasākumiem tika piešķirts budžets EUR 750 000 apmērā. Komunikācijas ģenerāldirektorāts spēja piesaistīt vēl EUR 1,2 miljonus no programmas “Eiropa pilsoņiem” budžeta. No piešķirtajiem līdzekļiem EUR 3 842 849,92 apmērā 79 % tika izmantoti pasākumiem, kas saistīti ar ES līmeņa informācijas un komunikācijas kampaņu, bet pārējie līdzekļi 21 % apmērā tika sadalīti starp pasākumu subsīdijām, lai atbalstītu pilsoniskās sabiedrības organizāciju Eiropas Pilsoņu gada aliansi (EYCA), EYC2013 atklāšanas un noslēguma konferences attiecīgi Īrijas un Lietuvas ES prezidentūru laikā un līgumu par EYC2013 pasākumu ārēju novērtēšanu. 1.4. Galvenās iesaistītās personas un partneri EYC2013 kampaņā 1.4.1. Valstu kontaktpunkti Tāpat kā iepriekšējos Eiropas gados dalībvalstis tika lūgtas nozīmēt valstu kontaktpunktus, lai palīdzētu koordinēt ar EYC2013 saistītos pasākumus ar ieinteresētajām personām valsts, reģionālā un vietējā līmenī. Tomēr ierobežotie budžeta līdzekļi neļāva sniegt finansiālu atbalstu valstu iestādēm, lai palīdzētu organizēt kampaņu valsts līmenī. Visas dalībvalstis, izņemot divas[9], iecēla valsts kontaktpunktu. Daudzās valstīs šis kontaktpunkts kļuva par aktīvu dalībnieku un lielākoties cieši sadarbojās ar Komisijas pārstāvniecībām un Eiropas Parlamenta Informācijas birojiem, kā arī ar Komisijas galvenā komunikācijas pakalpojumu sniedzēja valsts partneraģentūru.[10] Dažos gadījumos (piemēram, Austrijā un Itālijā) valstu kontaktpunkti izdeva īpašas informācijas brošūras vai bukletus, lai varētu informēt pilsoņus par viņu tiesībām ES, bet citur (piemēram, Īrijā un Portugālē) tie organizēja Pilsoņu dialogu nacionālās sērijas, iedvesmojoties no Komisijas Savienības līmeņa Pilsoņu dialogiem. 1.4.2. Pilsoniskās sabiedrības organizācijas Daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ES un valstu līmenī darbojas tādās jomās kā pilsoniskā līdzdalība un Eiropas integrācija. EYCA — šādu organizāciju līdz šim lielākā grupējuma — izveide bija EYC2013 galvenā iezīme. EYCA apvienoja 62 ES līmeņa dalīborganizācijas un valstu un ES līmeņa tīklus[11], kas pārstāv vairāk nekā 4500 organizāciju 50 valstīs visā Eiropā. Darbojoties darba programmas divos pamatvirzienos (“līdzdalības veicināšana, informējot pilsoņus ar pilsoniskās sabiedrības starpniecību” un “pilsoņu īstenota politikas darba kārtības izstrāde pilsoņiem Eiropā un viņu uzklausīšana”) kopā ar visiem dalībniekiem ES un valstu līmenī, EYCA bija vērtīgs Komisijas stratēģiskais partneris, īstenojot EYC2013, kas nodrošināja būtiskas atklāsmes no pilsoniskās sabiedrības viedokļa. 1.4.3. Komisijas dienesti un pārstāvniecības Komisija, sagatavojot un palīdzot organizēt EYC2013 pasākumus, kā arī apzinot sadarbības iespējas saistībā ar EYC2013 tematiku, vairākās sanāksmēs iesaistīja daudzus iekšējos departamentus. Komisijas pārstāvniecībām bija galvenā stratēģiskā nozīme, nodrošinot informēšanu par EYC2013 valstu, reģionālā un vietējā līmenī un netraucētu koordināciju ar dalībniekiem valstīs attiecībā uz saturu, loģistiku, informēšanu plašsaziņas līdzekļos (tostarp sociālajos tīklos), uzraudzību un ziņošanu. Tām arī bija būtiska nozīme, organizējot Pilsoņu dialogus, jaunu komunikācijas rīku, kuru tās veicināja, rīkojot “papildu pasākumus”, lai sagatavotu ieinteresētos pilsoņus aktīvai dalībai debatēs. Vairākās dalībvalstīs tās guva aktīvu atbalstu no Europe Direct informācijas centru (EDIC) tīkla valstīs. 1.4.4. Citas ES iestādes Visa gada garumā Eiropas Parlamenta deputāti apmeklēja ar EYC2013 saistītus pasākumus ES un valstu līmenī, jo īpaši Pilsoņu dialogu sērijas. Arī Eiropas Parlamenta informācijas biroji (EPIO) piedalījās EYC2013 kampaņas īstenošanā. Reģionu komiteja bija pirmā, kas aizsāka oficiālo EYC2013 pasākumu virkni, 2012. gada 28. novembrī rīkojot forumu par tematu Reģioni un pilsētas ir gatavas 2013. gada Eiropas gadam: pilsoņu darba kārtība iegūst vietēju raksturu.[12] Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) aktīvi atbalstīja kampaņu visa gada garumā, sākot ar Tava Eiropa 2013 brīvdabas pasākumu 2013. gada 23.–24. janvārī.[13] Tā organizēja arī vēl vienu augsta līmeņa pasākumu saistībā ar 2013. gada Pilsoniskās sabiedrības dienu (Tik eiropeiski, cik mēs varam! Apvienojot ekonomiku, solidaritāti un demokrātiju).[14] 1.5. Partnerību, pro bono pasākumu un brīvprātīgo darba nozīmība EYC2013 panākumiem Ārējais vērtētājs secināja, ka EYC2013 daudzos atšķirīgos veidos iesaistījās daudzi dažādi dalībnieki un tas palīdzēja mazināt ierobežojumus, kurus radīja pieticīgais budžets, kas bija atvēlēts informēšanas kampaņai vairāk nekā 507 miljoniem cilvēku 28 dalībvalstīs (pēc Horvātijas pievienošanās 2013. gada 1. jūlijā). Galveno sviru, kas ļāva īstenot šo kampaņu ar ierobežotiem līdzekļiem, nodrošināja alianšu stratēģija, kas pamatojās uz daudzu iesaistīto personu apņēmību sadarboties un iesaistīties Eiropas, valsts un pat vietējā līmenī. Ārējie vērtētāji atzina, ka bez šādām partnerībām to nebūtu iespējams izdarīt. Pievēršanās vietējam līmenim — partnerību nozīmība Spānijas projekts par 19 Eiropas priekšstāvjiem Gada ietvaros bija viens no lielākajiem partnerību pasākumiem. To ierosināja Komisijas pārstāvniecība Madridē un Spānijas valsts kontaktpunkts ciešā sadarbībā ar Europe Direct informācijas centriem (EDIC) Spānijā, un to atbalstīja Komisijas galvenais komunikāciju pakalpojumu sniedzējs (ar Spānijas partneraģentūras palīdzību). Projektā apzināja vienu personu katrā Spānijas reģionā (to ir 19), un katrai šādai personai bija savs stāsts, kas ilustrēja Eiropas pilsonības nozīmību. Minēto “19 priekšstāvju” stāsti tika izdoti brošūrā, kas tika izplatīta visos Spānijas EDIC. Šo 19 priekšstāvju portreti 2013. gada 26. novembrī tika atklāti uz ES iestāžu kopīgās ēkas fasādes Madrides galvenajā maģistrālē, piedaloties lielākajiem plašsaziņas līdzekļiem, pilsētas amatpersonām, garāmgājējiem un Komisijas un Eiropas Parlamenta augstiem pārstāvjiem, Spānijas EYC2013 vēstniekiem, Gada priekšstāvjiem un runaspersonām. Vienlaikus vietējiem un reģionālajiem plašsaziņas līdzekļiem tika izplatīti 19 paziņojumi presei (viens katrā reģionā), kā arī viens galvenais paziņojums presei valsts līmeņa plašsaziņas līdzekļiem. Pasākuma rezultātā tika publicēti vairāk nekā 40 ziņu izlaidumi TV, radio un tiešsaistes presē. Instalācija tika filmēta videoierakstā, to papildināja intervijas ar dažām klātesošajām amatpersonām, un šo ierakstu demonstrēja oficiālos pasākumos. Vērtētājs konstatēja, ka iesaistītās personas deva būtisku ieguldījumu, jo īpaši brīvprātīgo darba veidā vai no saviem finanšu līdzekļiem. Jo īpaši tas attiecās uz EYCA dalībniekiem valstīs, kuri pielāgoja savu darbību (pasākumus, seminārus un darbnīcas) EYC2013 prioritātēm. Arī Komisijas galvenais komunikācijas pakalpojumu sniedzējs nodrošināja vairākas iespējas rīkot pro bono informēšanas pasākumus, izmantojot savu partneraģentūru tīklu valstīs; dažādi uzņēmumi visā Savienībā piedāvāja bezmaksas raidlaiku radio, stendu vietas uz valsts transporta maģistrālēm bez maksas vai ar būtiskām atlaidēm un citus līdzīgus atbalsta žestus. 1.6. EYC2013 un citu ES programmu un iniciatīvu papildināmība Kā liecina ārējais vērtējums, vērienīguma pakāpe un kopumā ļoti ierobežotais budžets[15] lika visām iesaistītajām personām izmantot izdomu un sistemātiski meklēt savstarpējas papildināmības iespējas starp dažādām ES programmām/iniciatīvām un attiecīgajām komandām. Viena no EYC2013 īpatnībām bija sasniegto sinerģiju lielais skaits un intensitāte. Jo īpaši tas sakāms par kampaņu “Jaunatne kustībā”. Tika izstrādāta kopīga vizuālā identitāte un izveidotas īpašas EYC2013 animācijas, kuras tika finansētas no EYC2013 budžeta, atbalstot 16 pasākumus dažādās dalībvalstīs,[16] bet EYC2013 vēstnieki un Gada priekšstāvji aktīvi piedalījās paneļdiskusijās par Gada tematiku. Šie pasākumi deva arī iespēju izplatīt publikācijas par jautājumiem, kas saistīti ar ES pilsonību. 2013. gada Eiropas Jaunatnes nedēļa bija veltīta aktīvai jauniešu pilsonības pozīcijai un līdzdalībai sabiedriskajā dzīvē; godalgas tika piešķirtas programmas “Jaunatne darbībā” projektiem, kas rādīja paraugu, kā veicināt pilsonības popularitāti jauniešu vidū. Programmas “Jaunatne darbībā” aģentūras valstīs organizēja simtiem valsts un reģiona līmeņa pasākumus visā ES, sadarbojoties ar EYC2013 kontaktpunktiem, Komisijas pārstāvniecībām un Eurodesk[17] tīklu. Komisija 2013.–2014. gadā uzsāka vairākus pilsoņu iesaistes pasākumus, atbalstot “atbildīgu pētniecību un inovācijas”[18], lai sekmētu abpusēju dialogu ar pilsoņiem visā Eiropā un palīdzētu ES izstrādāt pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pētniecības un inovāciju politikas darba kārtību. Iniciatīva VOICES,[19] kuru finansēja ar ES programmu “Zinātne sabiedrībā” un kura tika uzsākta zem EYC2013 karoga, pamatojās uz Komisijas iepriekš izteiktu solījumu pilsoņu dialoga rezultātus[20] ņemt vērā savā darbā, izveidojot savlaicīgu, iesaistošu, pārredzamu un izsekojamu procesu. Generations@school Generations@school tika uzsākta 2012. gadā Eiropas Aktīvas novecošanas un paaudžu solidaritātes gada ietvaros, aicinot skolotājus savās kopienās organizēt projektus ar skolēnu un gados vecu pilsoņu piedalīšanos un tad sacensties konkursā ar citām skolām visā ES. Šis projekts tika piesaistīts EYC2013 un veltīts diskusijām par Eiropu, tās pašreizējo situāciju, un par to, ko vecākā paaudze un jaunieši var kopīgi darīt, lai veidotu rītdienas Eiropu (Ko nozīmē būt Eiropas pilsonim? Kādas ES tiesības nodrošina Eiropas integrācija? Kā Eiropas rītdienas pilsoņi saprot šīs tiesības un kā viņi domā tās izmantot? Kādu Eiropu mēs nodosim nākamajai paaudzei?). Daļu minētā konkursa izmaksu (par tulkošanu un žūrijas organizēšanu) sedza EYC2013 budžets, un EYC2013 darbinieki palīdzēja atlasīt uzvarētājas skolas. 2. Gada divas puses Komisijas priekšsēdētājs José Manuel Barroso 2012. gada runā par stāvokli Savienībā uzsvēra, ka “.. laiki, kad Eiropas integrācija noritēja ar iedzīvotāju netiešu piekrišanu, ir beigušies ..”. EYC2013 bija lieliska iespēja risināt šo politisko imperatīvu — nodrošināt plašas sabiedrības līdzdalību ES integrācijā, vienlaikus informējot arī par Savienības pilsoņu tiesībām. Tādēļ EYC2013 pasākumi pēc rakstura bija divpusēji, tie paredzēja informēšanu un dialogu, bet arī nodrošināja plašam iesaistīto personu lokam dažādas līdzdalības iespējas. 2.1. Informēšana — ES līmeņa informācijas un komunikācijas kampaņa Tika izstrādāts lozungs, kas ietvēra sevī abus minētos kampaņas aspektus — “Runa ir par Eiropu, runa ir par Tevi. Piedalies diskusijā!” Šo lozungu pārtulkoja visās 24 ES valodās, un tas bija EYC2013 vizuālās identitātes pamatelements. Jau pašā sākumā EYC2013 vizuālā identitāte bija kopīga dažādām iestādēm, un Savienības iestādes tika mudinātas izmantot to ar EYC2013 saistītos komunikācijas pasākumos. Eiropas Parlaments to (kā ievietotu zīmi) iekļāva savā koncepcijā un krāsās, bet EESK un Reģionu komiteja — pārņēma un konsekventi lietoja. Komisijas galvenā līgumdarba izpildītāja organizētās EYC2013 centrālās komunikācijas kampaņas mērķis bija sniegt plašai sabiedrībai informāciju par ES tiesībām un iespējām. Tajā arī informēja par esošajiem daudzvalodu informēšanas un līdzdalības rīkiem un veicināja to lietošanu, palīdzot pilsoņiem izmantot lielāko daļu viņu ES tiesību un iespēju, lai varētu iesaistīties Savienības politikas izstrādē (tostarp par Europe Direct tīklu, Tava Eiropa, SOLVIT, Interaktīvo politikas izstrādi tiešsaistē (IPM), Eiropas Pilsoņu iniciatīvām (ECI), lūgumiem Eiropas Parlamentam un sūdzībām Eiropas ombudam). Kampaņā centās izmantot visu ES iestāžu esošo rīku un materiālu potenciālu (tīmekļa vietnes, portālus, videomateriālus, brošūras, pasākumus utt.), lai informētu pilsoņus un nodrošinātu viņu līdzdalību ES. Šim nolūkam bija nepieciešama cieša sadarbība ar visiem EYC2013 dalībniekiem, tostarp daudziem Komisijas dienestiem (jo īpaši pārstāvniecībām), Europe Direct informācijas centriem (EDIC), Eiropas Parlamenta informācijas birojiem (EPIO) un citām ES iestādēm, dalībvalstīm (valsts, reģionālā un vietējā līmenī) un pilsoniskās sabiedrības organizācijām (valsts un ES līmenī). Komisija izmantoja arī esošos audiovizuālos un iespiestos materiālus par pilsoņu tiesībām un pārrobežu pasākumiem, kā arī vienoto tirgu. Komisijas pārstāvniecības un to attiecīgie EDIC tīkli bija galvenie dalībnieki un rīcības rosinātāji valsts, reģionālā un vietējā līmenī, organizējot simtiem semināru, debašu un konferenču visa Gada garumā. Ar Gadu saistīti temati tika risināti 50 % “papildu pasākumos”, kas īpaši paredzēti Pilsoņu dialogu iniciatīvas sagatavošanai, līdzdalībai tajā un turpinājuma darbam (skatīt turpmāk), tādēļ tos var uzskatīt par EYC2013 kampaņas neatņemamu sastāvdaļu. Galvenās iezīmes[21], kas raksturoja centrālo komunikācijas kampaņu, bija šādas: · EYC2013 vajadzībām tika izveidota kopīga iestāžu centrālā tīmekļa vietne (www.europa.eu/citizens-2013, pēc tam www.europa.eu/citizens-2014), kuras ievada lappuses bija pieejamas visās 24 oficiālajās ES valodās, arī horvātu un gēļu valodā. Šī vietne bija paredzēta dažādu mērķauditoriju lasītājiem, piemēram, zinātnisko aprindu pārstāvjiem, jauniešiem, darba meklētājiem un vēlētājiem. Raksti tika aktīvi pasūtīti visām iesaistītajām personām, kuras tika mudinātas sniegt ziņas par pasākumiem, kas iekļaujami tīmekļa vietnes centrālajā ES līmeņa pasākumu kalendārā. Vietnē tika iekļauta informācija par EYC2013 vēstniekiem, Gada priekšstāvjiem un runaspersonām (skatīt turpmāk), kuri arī tika mudināti iesniegt ziņojumus par savu darbību publicēšanai vietnē. Šajā vietnē tika publicēta arī vispārīga informācija par ES tiesībām, izvilkumi no dažām publikācijām, ziņojumi un fotoattēli par EYC2013 pasākumiem; · audiovizuālie un radio materiāli — EYC2013 video ziņu izdevumu izplatīšana visā ES, vēsturiskie kadri, EYC2013 “virusālie” video (resp., video, par kuriem cilvēki grib pastāstīt arī citiem, tādējādi nodrošinot plašu izplatību), kā arī 30 sekunžu ilgu radio materiālu izveide un atskaņošana visā ES par ES tiesībām un Eiropas gadu — liela daļa no šiem materiāliem bija pro bono; · plašsaziņas līdzekļu pasākumi, tostarp ES un valsts līmeņa preses konferences, preses informēšana pa pastu un proaktīva sadarbība ar plašsaziņas līdzekļiem; · reklāma — partnerību veidošana ar organizācijām, kas strādā ar sabiedrību, piemēram, sabiedriskā transporta operatoriem, pašvaldību centriem vai bibliotēkām, lai varētu pro bono izvietot EYC2013 reklāmas materiālus; EYC2013 kampaņas materiālu pro bono izvietošana — Slovākijas piemērs Ar metodi “tieši pie pilsoņiem”, izmantojot sabiedrisko transportu, lai varētu sasniegt plašu sabiedrību, nododot tai kampaņas vēstījumus, tika nodrošināta atlaide līdz 90 %, izvietojot EYC2013 vizuālos un “virusālos” materiālus Bratislavas autobusos (sadarbībā ar Dopravný podnik, lielāko sabiedriskā transporta operatoru Slovākijas galvaspilsētā). Rezultātā 2013. gada decembrī EYC2013 plakāti bija izvietoti uz visiem 500 šā uzņēmuma autobusiem, kuros divas nedēļas katru dienu tika pārvadāti 650 000 pasažieri. Vienā no šīm nedēļām autobusu ekrānos tika demonstrēts arī 30 sekunžu ilgs EYC2013 “virusālais” materiāls ar EYC2013 lozungu un vizuālo noformējumu, nodrošinot maksimālu iedarbību. · EYC2013 vēstnieki, priekšstāvji un runaspersonas — dalībvalstīs labi pazīstamas personības — tika lūgtas brīvprātīgi ziedot laiku un darbu, kļūstot par Gada “vēstniekiem”. Tika apzināti arī pilsoņi, kuriem bijusi pozitīva pieredze ES tiesību izmantošanā, lai personalizētu kampaņu ar interesantiem reālās dzīves stāstiem, darbojoties kā “Gada priekšstāvjiem”. Viņiem pievienojās ar EYC2013 saistīto jomu speciālisti (jo īpaši pilsonības, ES lietu un politikas jomās), kuri darbojās kā kampaņas “runaspersonas” saskarsmē ar plašsaziņas līdzekļiem. Dažos gadījumos kādu no šīm funkcijām pildīja valstu kontaktpunkti vai EK pārstāvniecības. Ņemot vērā nacionālās īpatnības, dažas valstis nolēma nepiesaistīt vēstniekus, priekšstāvjus vai runaspersonas, bet tā vietā piedāvāja kampaņai citus pakalpojumus (piemēram, atbalstu pasākumiem, reklāmas materiālus utt.); · sociālo tīklu atbalsts, jo īpaši izmantojot Komisijas centrālos kontus sociālajos tīklos — vairāki balsojumi Facebook un ar tiem saistīta Facebook vietne, tiešsaistes uzraudzība, tiešsaistes EYC2013 fotokonkurss ar Facebook starpniecību, nodrošinot 12 mēnešu kalendāru 2014. gadam, un cits tīmeklim pielāgots saturs. Facebook tika izvietota arī noteikta veida reklāma. Komisijas sociālo tīklu kanāli tika izmantoti kā līdzekļi, organizējot “sociālo tīklu tematiskās nedēļas” — tā ir jauna prakse, kuras centrā noteiktu laika posmu, parasti vienu nedēļu, ir kāds plašu sabiedrību interesējošs temats. Šīs tematiskās nedēļas mudināja attiecīgos Komisijas dienestus sadarboties ārpus ikdienas pienākumiem un veicināt uz pilsoņu vajadzībām vērstu pieeju. Ārējie vērtētāji secināja, ka šie ierasto rāmju laušanas pasākumi, veidojot sadarbību starp departamentiem un orientējoties uz klientiem, bija EYC2013 pozitīvais ilgtspējīgais rezultāts; · EYC2013 laikā tika iespiesti komunikācijas materiāli un reklāmas objekti, tostarp kampaņas instrumentāriji dažādām lasītāju mērķauditorijām (23 oficiālajās valodās), pastkartes, plakāti, uzskates līdzekļi, reklāmkarogi un dažādi izdales materiāli. Komisija nodrošināja iespēju lejupielādēt kampaņas vizuālās identitātes digitālos failus, kā arī noformēšanas rokasgrāmatu, lai ieinteresētās personas varētu viegli pasūtīt savus reklāmas objektus (par saviem līdzekļiem) un tām nebūtu pašām jāizstrādā vizuālais noformējums; · Komisija arī mobilizēja savus korporatīvos komunikācijas dienestus un rīkus EYC2013 atbalstam. Tostarp jāmin videoklipi par Pilsoņu dialogiem, informācija tīmeklī par ES politikas virzieniem, pilsoniskās sabiedrības projekti, kas finansēti programmas “Eiropa pilsoņiem” ietvaros, EDIC un Team Europe organizētie pasākumi[22], atbalsts “vienas pieturas aģentūrai” pilsoņiem ar Tava Eiropa starpniecību un grupas, kuras Komisija īpaši aicināja sagatavot un turpināt darbu pie Pilsoņu dialogiem, kas tika organizēti visā Gada garumā; un · Iniciatīva “Atpakaļ uz skolu”[23], kura mudina amatpersonas uz pilnīgu iesaistīšanos, nodrošinot mācību materiālus un attiecīgo EYC2013 pamatinformāciju. ES tiesību popularizēšana — EYC2013 vēstnieki Judit Polgár, olimpiskā čempione šahā no Ungārijas, varbūt ir labākā šahiste vēsturē. Viņa bija arī viena no EYC2013 vēstniecēm. Judīte teica: “Es kā EYC2013 vēstniece vēlos palīdzēt citiem cilvēkiem saprast, ka sadarbību nevar nodrošināt tikai dalībvalstu līmenī vien. Visiem cilvēkiem Eiropas Savienībā jāsaprot, ka viņiem ir dota iespēja iepazīt cilvēkus citās valstīs un dalīties ar pārdomām un viedokļiem par viņus interesējošajiem jautājumiem. Es kā šahiste, ungāriete un eiropiete mēģinu veicināt Eiropas Savienības attīstību sporta, izglītības un kultūras jomā.” 2.2. Dialoga veicināšana 2.2.1. Plašas sabiedrības informēšana — Pilsoņu dialogi Laikā no 2012. gada septembra līdz 2014. gada martam Komisija rīkoja 51 Pilsoņu dialogu visās dalībvalstīs, un to kopējais budžets (atsevišķi no EYC2013 budžeta) veidoja EUR 3,56 miljonus. Iesaistījās arī priekšsēdētājs un lielākā daļa kolēģijas locekļu. Komisija izstrādāja un testēja Pilsoņu dialogus kā jaunu instrumentu tiešai politiskai saziņai ar plašu sabiedrību. To pamatā bija “pilsētas sapulces” modelis, kad komisārs kopā ar Eiropas Parlamenta deputātu vai valsts vai reģiona politiķi uzklausa pilsoņus un diskutē ar viņiem par ES problēmām. Dialogu mērķis bija atjaunot Eiropas pilsoņu uzticību politikas veidotājiem un Eiropas pārvaldes struktūrām. Tie palīdzēja Eiropai “atgūt seju” un sniedza pilsoņiem iespēju atklāti paust savus uzskatus un saņemt konkrētu informāciju. Katru Pilsoņu dialogu pasākumu vidēji apmeklēja vairāk nekā 300 pilsoņu; līdz 2014. gada marta beigām šos pasākumus klātienē bija apmeklējuši aptuveni 17 000 pilsoņu, un vēl citi 105 000 bija sekojuši tiem tiešsaistē, izmantojot tīmekļapraidi vai sociālos tīklus. Preses pielikumi reģionālajos laikrakstos nedēļās, kad notika Pilsoņu dialogi, sasniedza līdz 43 miljoniem eiropiešu ar papīra izdevumu starpniecību un vēl 51 miljonu tiešsaistē. Par katru pasākumu vidēji tika publicēti 39 materiāli plašsaziņas līdzekļos (televīzijas tiešraides un televīzijas apskati, radioapskati un raksti drukātajā un tiešsaistes presē). Visi dialogi tika translēti tiešā tīmekļapraidē un dokumentēti centrālajā informācijas vietnē (http://ec.europa.eu/debate-future-europe/). Pēc katras sērijas beigām kolēģija apstiprināja ziņojumu[24] par galvenajām mācībām, kas gūstamas no šā pasākuma. “Ledus laušana” — Pilsoņu dialogi Komisija 2014. gada 27. martā noslēdza pirmo 50 Pilsoņu dialogu sērijas ar Eiropas līmeņa debatēm Briselē. Šajā pasākumā piedalījās kopumā 150 pilsoņi no visas Eiropas, lai apspriestu savu reālo eiropiešu pieredzi un dalītos bažās un cerībās par Eiropas nākotni un savu kā Eiropas pilsoņu nākotni. Viena no viņiem, jauna poliete vārdā Kamila, atsaucoties uz daudzām diskusijām ar skolasbiedriem par Eiropu, sarunā ar Komisijas priekšsēdētāju J. M. Barroso aizrautīgi izsaucās: “Jauniešiem ir svarīgi zināt, ka viņi ir ES pilsoņi, un pārzināt iespējas, ko tas viņiem paver. ES jautājumiem ir jābūt skolas mācību plānos visās 28 dalībvalstīs.” 2.2.2. Organizētas pilsoniskās sabiedrības mobilizēšana Pilsoņu dialogi, kuru uzdevums bija informēt atsevišķus pilsoņus, bet vienlaikus arī EYCA dalīborganizācijas, ES līmeņa tīklus un to nacionālās alianses/iniciatīvas 23 dalībvalstīs[25], bija būtiski svarīgi, lai ES iesaistītu organizētās pilsoniskās sabiedrības grupas EYC2013 pasākumos. EYCA nacionālās alianses jau sākumā tika aktīvi iesaistītas darbā ar valstu kontaktpunktiem, ES iestāžu birojiem un galvenā komunikācijas pakalpojumu sniedzēja partneraģentūrām, gatavojot kopīgus rīcības plānus EYC2013 īstenošanai. Mobilizācija valsts, reģionālā un vietējā līmenī — dažu EYCA nacionālo alianšu piemēri EYCA atšķirīgā pazīme bija pakāpe, kādā tā iesaistīja un mobilizēja nacionālās alianses lielākajā daļā dalībvalstu un cik radošas šīs alianses bija. Nacionālā alianse Apvienotajā Karalistē, vienā no divām dalībvalstīm, kurās nebija kontaktpunktu, tā vietā cieši sadarbojās ar Komisijas pārstāvniecībām un Eiropas Parlamenta informācijas birojiem Londonā, Glāzgovā un Kārdifā. Kopīgi tās rīkoja daudzus seminārus, izskatot tādus tematus kā sociālā iekļaušana, brīvprātīgo darbs un rīki aktīvai pilsoņu līdzdalībai. Bulgārijas nacionālā alianse sadarbojās ar ES iestāžu birojiem, organizējot konkursu, kas noslēdzās ar vasaras nometni Mēs esam Eiropas pilsoņi[26], kurā studentiem no visas valsts bija izdevība prezentēt savus projektus par to, kā ciešāk iesaistīties ES politiskajā dzīvē un atklāt pieejamās finansējuma iespējas. EYCA un Eiropas Pilsoņu forums publicēja 12 lappušu dokumentu angļu un franču valodā, īpaši pievēršoties EYC2013 un vajadzībai veikt plašu komunikācijas darbu. Līdzīgas publikācijas vai slejas sagatavoja arī citi EYCA dalībnieki, lai informētu par EYC2013, iesaistītu cilvēkus un mudinātu viņus piedalīties konkrētās diskusijās par Savienības pilsonības politiku. Horvātijas pievienošanās Eiropas Savienībai deva EYCA iespēju organizēt ES līmeņa konferenci “ES pilsonība: šķērsojot perspektīvas” Zagrebā 8. jūlijā, sniedzot pilsoniskās sabiedrības organizācijām no Rietumbalkāniem ieskatu diskusijās par pilsonību, kas pašlaik notiek Eiropā. Šajā pasākumā piedalījās vairāk nekā 150 dalībnieku, kas plaši pārstāvēja gan Balkānus, gan citas Eiropas valstis. Visām diskusijām uzmanīgi sekoja līdzi daudzi klātesošie žurnālisti. Pasākumā tika apspriestas galvenās EYC2013 problēmas un sniegti ieteikumi, kas pēc tam tika pievienoti vispārējiem EYCA politikas ieteikumiem (skatīt turpmāk). Gada gaitā EYCA un tās dalībnieki ES un valstu līmenī piedalījās ES līmeņa debatēs par pilsonības politiku (tiesībām, kas saistītas ar ES pilsonību, šķēršļiem to izmantošanā, šķēršļu pārvarēšanas veidiem utt.) saskaņā ar EYC2013 mērķiem. Tika izveidotas trīs darba grupas, kurās piedalījās 100 pārstāvji no 80 valstu un ES līmeņa pilsoniskās sabiedrības organizācijām no lielākās daļas dalībvalstu, lai izskatītu šādus jautājumus: 1) līdzdalību veicinoša pilsonība un pilsoniskais dialogs; 2) ekonomiskā, sociālā un politiskā pilsonība: vienota sistēma; un 3) integrējoša pilsonība visiem ES rezidentiem. Šā prasīgā un iekļaujošā darba rezultāts bija Tas ir par MUMS, tas ir par Eiropu! Ceļā uz demokrātisku Eiropas pilsonību[27], 98 politikas ieteikumu kopums, kas paredzēts ES iestādēm, valstu iestādēm un pašām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. EYCA politikas ieteikumi — organizētas pilsoniskās sabiedrības skatījums Plašā starpnozaru un starpvalstu EYCA tīkla viens no galvenajiem mērķiem, izstrādājot politikas ieteikumus, bija nodrošināt izpratni par aktīvo pilsonību kā par ilglaicīgu pārnozaru tematu Eiropas publiskajā politikā. Šajos ieteikumos EYCA kopumā uzsver, ka ES pilsonību nedrīkst ierobežot ar pieeju, kas balstīta uz individuālajām tiesībām, bet tai nepieciešama stingra uz vērtībām balstīta dimensija, lai eiropiešiem varētu vairot izjūtu, ka tie pieder pie kopīgā Eiropas projekta. Šie ieteikumi papildina un pastiprina ieteikumus, kas iekļauti Eiropas Komisijas 2013. gada pilsonības ziņojumā, un konkrētāk — to pamatā ir divas papildu asis, kuru mērķis ir stiprināt: 1) pilsoņu īpašumtiesības uz Eiropas projektu; un 2) ietvaru līdzdalībai Eiropas lēmumu pieņemšanas procesā. 3. Veidojot ilglaicīgu politikas izstrādes mantojumu 3.1. EYC2013 konferences ES līmenī Tāpat kā iepriekšējos Eiropas gados atklāšanas un noslēguma pasākumus rīkoja divas dalībvalstis, kas vadīja ES prezidentūru attiecīgajā gadā — šajā gadījumā tās bija Īrija un Lietuva. Priekšsēdētājs J. M. Barroso, Īrijas Taoiseach, Enda Kenny, un Tánaiste, Eamon Gilmore, oficiāli atklāja Gadu Dublinas pilsētas rātsnamā 2013. gada 10. janvārī. Gada pirmais Pilsoņu dialogs notika uzreiz tajās pašās telpās, un tajā piedalījās Komisijas priekšsēdētāja vietniece Viviane Reding un Īrijas Eiropas lietu valsts ministre Lucinda Creighton. Noslēguma pasākums notika Lietuvas parlamentā (Seimā) Viļņā, 2013. gada 12.–13. decembrī. Galvenie runātāji ievada ceremonijā bija priekšsēdētāja vietniece V. Reding, Lietuvas premjerministrs Algirdas Butkevičius, Seima priekšsēdētāja Loreta Graužinienė un Eiropas ombude Emily O’Reilly. Pasākuma laikā EYCA politikas ieteikumi (skatīt iepriekš) tika oficiāli nodoti V. Redingai, kura atkal piedalījās Pilsoņu dialogā Viļņas rātsnamā, un tas bija gada pēdējais dialogs. 3.2. EYC2013 galvenie dokumenti Eiropas gadu vispārējie mērķi ir šādi: 1) rīkot ES mēroga informēšanas kampaņu par izvēlēto tematu un 2) rosināt politikas izstrādi attiecīgajā jomā. EYC2013 nebija izņēmums; politikas izstrādes jomā tā galvenie rezultāti bija šādi: · Eiropiešiem ir ko teikt — analītisks ziņojums par sabiedrisko apspriešanu ES pilsoņi — jūsu tiesības, jūsu nākotne[28], kuru Komisija rīkoja no 2012. gada 9. maija līdz 27. septembrim par Eiropas pilsonību, un tajā iesaistījās gandrīz 12 000 cilvēku un organizāciju, un tādējādi šī apspriešana kļuva par plašāko sabiedrisko apspriešanu, kāda Komisijai jebkad bijusi; · 2013. gada ziņojums par ES pilsonību ES pilsoņi — jūsu tiesības, jūsu nākotne:[29] galvenais noslēguma dokuments, kuru Komisija pieņēma 2013. gada 8. maijā un kurā tika paredzēti 12 pasākumi, lai novērstu šķēršļus, kas pilsoņiem traucē izmantot viņu ES tiesības, sākot no šķēršļu novēršanas darba ņēmējiem, studentiem un stažieriem ES un beidzot ar birokrātijas samazināšanu dalībvalstīs un ES pilsoņu līdzdalības veicināšanu Savienības demokrātiskajā dzīvē; · Komisijas ziņojums par Pilsoņu dialogiem Pilsoņu dialogi kā ieguldījums Eiropas publiskās telpas veidošanā:[30] ieskats un gūtās mācības no vairākām pilsētas sapulces veida diskusijām visā ES laikā no 2012. gada septembra līdz 2014. gada marta beigām; un · 2013. gada decembrī (Lietuvas prezidentūras laikā) Padomes secinājumu kopums[31], pamatojot 2013. gada ziņojumu par ES pilsonību un aicinot uz tā ieteikumu īstenošanu. 4. EYC2013 turpinājums 4.1. Pasākumu pagarināšana uz 2014. gadu Ņemot vērā to, ka attiecīgajā gadā notika Eiropas vēlēšanas un institucionālā pāreja, Komisija uzskatīja par lietderīgu pagarināt ar EYC2013 saistītos pasākumus uz 2014. gadu. Daudzi no šiem pasākumiem joprojām bija svarīgi līdzdalībai demokrātijā un iekļaujošai līdzdalībai ES politikas virzienu izstrādē. Pasākumiem, kuri tika veikti 2014. gadā, netika piešķirti papildu līdzekļi. Tādēļ ciešā sadarbībā starp EYCA, EESK un Komisiju tika organizēti divi ES līmeņa pasākumi: - Kopīgi atgūt Eiropas projektu — apaļā galda sanāksme 2014. gada 20. februārī; un - Ārpus darba kārtības un manifestiem: ko Eiropa nozīmē mums? — pilsoniskās sabiedrības diena 2014. gada 18. martā. Abos pasākumos, kas notika EESK telpās Briselē, EYCA politikas ieteikumi tika izmantoti par pamatu dažādām diskusijām starp Komisijas, Eiropas Parlamenta un EESK pārstāvjiem. 4.2. Patiesas Eiropas publiskās telpas veidošana Kā rīks, kas paredzēts pilsoņiem, lai viņi varētu runāt savā vārdā (nevis ar īpašu interešu grupu pārstāvju starpniecību) un tiešā veidā paust savas bažas, bailes, cerības un gaidas augstākā līmeņa politikas veidotājiem, Pilsoņu dialogi bija būtisks ieguldījums Eiropas publiskās telpas veidošanā, lai varētu tajā apspriest Eiropas politiku. Tie bija kas vairāk, nevis tikai jautājumu un atbilžu sesijas, un pieredze, jo īpaši no visas Eiropas Pilsoņu dialoga, kas noslēdza pirmās sērijas 2014. gada 27. martā, liecināja, ka šiem dialogiem ir liels potenciāls apkopot idejas un bagātināt diskusijas, kas pašlaik vai nu aprobežojas ar nelielu skaitu iesaistīto organizāciju, vai arī notiek lielākoties ārpus iestāžu loka. Tai pat laikā EYCA dalīborganizāciju un tīklu cieša iesaiste ES un valstu līmenī nodrošināja, ka pilsoniskajā sabiedrībā organizētie pilsoņi no visas Savienības arī varēja izskatīt EYC2013 problēmas un veicināt ES politikas izstrādi pilsonības un demokrātijas jomā. EYC2013 un tā turpinājums 2014. gadā bija lieliska iespēja pārdomām par to, kā savienot kopā šos — līdz šim atsevišķos — sasniedzamības rīkus un turpmāk veidot patiesu “Eiropas publisko telpu”. Eiropas vēlēšanu rezultāti akcentēja nepieciešamību veicināt pilsoņu līdzdalību pilsoniskajā dzīvē un iesaisti Savienības integrācijas procesos, vai nu organizējoties pilsoniskajā sabiedrībā, vai darbojoties individuāli. Komisija plāno radīt iespējas izveidot publisku telpu debatēm, diskusijām un domu apmaiņai par Eiropas problemātiku no Eiropas skatu punkta, piedaloties pilsoņu organizācijām un plašai sabiedrībai. 4.3. Secinājumi Komisija atzinīgi vērtē ārējo vērtētāju secinājumus[32] par EYC2013 vajadzībām izvēlēto pasākumu portfeļa piemērotību un viņu atziņu, ka tie pilnībā aptvēra Gada mērķus, bez būtiskiem izlaidumiem vai pārklāšanās. Vērtētāji arī atzīmēja, ka tematikas plašums nozīmēja — ir jāiesaista visdažādākie galvenie dalībnieki un tālākizglītotāji, tādējādi veicinot EYC2013 vēstījuma plašu izplatību. Komunikācijas pasākumi tika atzīti par tādiem, kas atbilst dažādu mērķauditoriju vajadzībām. Komisija piekrīt (savstarpēji saistītajiem) secinājumiem par efektivitāti un lietderību, t. i., ka novēlotā Lēmuma pieņemšana apgrūtināja potenciālo partneru savlaicīgu mobilizēšanu pasākumu atbalstam, jo īpaši valstu līmenī, kā arī tam, ka pieejamie finanšu līdzekļi nebija pietiekami, lai varētu realizēt ieceri informēt visus pilsoņus par viņu ES tiesībām. Tomēr vērtētāji uzskata, ka līdzdalības pasākumi un notikumi izrādījās efektīvāki nekā informēšana plašsaziņas līdzekļos. Turklāt viņi uzsver iesaistīto personu būtisko mobilizēšanos (skatīt iepriekš), atvēlot cilvēkresursus un finanšu līdzekļus un/vai piedaloties kā brīvprātīgajiem, un norāda, ka dažādiem pasākumiem bija atšķirīga efektivitāte. Komisija arī piekrīt vērtētāju secinājumiem par EYC2013 pasākumu ilgtspējību. No vienas puses, ES mēroga informācijas un komunikācijas kampaņas ietekmei patiesi ir grūti būt ilgtspējīgai, ņemot vērā mazo budžetu, un šis apstāklis mazina vispārējo ilgtspēju. No otras puses, iesaistošās komunikācijas metodes, kas tika atbalstītas, pievēršoties, kā šajā gadījumā, pilsoņu vajadzībām, visticamāk, radīs ilglaicīgu ietekmi uz iesaistītajām personām, ja tiks apmierinātas radušās cerības saistībā ar turpmāko darbu; pretējā gadījumā dažas iesaistītās personas nākotnē var būt mazāk ieinteresētas piedalīties. Runājot par ietekmi uz Eiropas pilsoņu vispārējo informētību par viņu tiesībām un spēju iesaistīties Eiropas integrācijas procesā, EYC2013 var uzskatīt tikai par konkrētu atbalstu Komisijas vispārīgajiem centieniem, kas tiek īstenoti ar korporatīvās komunikācijas stratēģijas un ES sasniedzamības programmu un politikas palīdzību. EYC2013 bija iecerēts kā ES mēroga kampaņa, lai informētu par ES pilsoņu tiesībām, un kā politikas izstrādes rosinātājs ES pilsonības jomā, jo īpaši attiecībā uz patiesas Eiropas publiskās telpas veidošanu. Gada gaitā priekšplānā īpaši izvirzījās otrais apsvērums, jo īpaši pagarinot EYC2013 pasākumus līdz 2014. gadam, kad tuvojās Eiropas vēlēšanas. Pieticīgais budžets ierobežoja komunikācijas kampaņas apjomu un ietekmi, tomēr šī problēma tika efektīvi risināta, izmantojot visu iesaistīto personu radošu pieeju, apņēmību, brīvprātīgo darbu un aizrautību Savienības un valstu līmenī. Tas attiecās arī uz EYCA un tās dalībniekiem no organizētās pilsoniskās sabiedrības, kuri izveidoja ilgtspējīgus tīklus ar ilglaicīgu ietekmi, kas atvieglos patiesas Eiropas publiskās telpas veidošanu. Visi šie centieni un pasākumi kopumā palīdzēja padarīt EYC2013 par “Gadu pilsoņiem un ar pilsoņiem” neatkarīgi no tā, vai viņi bija organizēti (ar EYCA starpniecību) vai ne (piedaloties Pilsoņu dialogos). EYC2013 ārējais vērtējums — izaicinājumi turpmākajiem Eiropas gadiem ü Lai varētu sasniegt plašu auditoriju, vienlīdz iekļaujot visas 28 dalībvalstis, informācijas kampaņai būtu nepieciešama budžeta “ieejas biļete” vismaz vairāku miljonu euro apmērā, piemēram, tikai publikācijām plašsaziņas līdzekļos vien. Tai būtu arī jāsniedz tiešs un oriģināls vēstījums, lai piesaistītu cilvēku uzmanību un varētu radīt ietekmi. ü Ja līdzekļi ir ierobežoti, prioritāra ir komunikācijas kampaņa pasākumu atbalstam. Šādā gadījumā pasākumi ir informācijas izplatīšanas galvenie balsti un kampaņa ir instruments, kura mērķis galvenokārt ir iesaistīt dalībniekus un piesaistīt plašsaziņas līdzekļu uzmanību, lai nodrošinātu plašāku izplatīšanu. ü Nav efektīvi mēģinājumi ar ierobežotu budžetu organizēt tradicionālu kampaņu un ar pasākumiem saistītu komunikāciju. Lēmums par komunikācijas stratēģiju ir jāpieņem agrīnā izstrādes posmā. Pielikumā: 2013. gada Eiropas Pilsoņu gads īsumā [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Lēmums Nr. 1093/2012/ES par Eiropas Pilsoņu gadu (2013. gads), OV L 325, 23.11.2012., 1. lpp. [2] 2013. gada Eiropas Pilsoņu gada novērtējums, PPMI, Euréval and Occurence, 2014. gada jūnijs. [3] Likvidējot šķēršļus ES pilsoņu tiesību īstenošanai, Eiropas Komisija, COM(2010) 603 galīgā redakcija, 2010. gada 27. oktobris. [4] Eiropas Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūcija par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2009. gadā un to efektīvu īstenošanu pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā (2009/2161(INI)), OV C 169 E, 15.6.2012., 49. lpp. [5] 2. pants — iepriekš minētā lēmuma mērķi. [6] Trīs iestāžu 2008. gada 22. oktobrī parakstītā politiskā deklarācija, OV C 13, 20.1.2009. [7] C(2012) 8607, 2012. gada 29. novembris. [8] Komisijas 2013. gada 5. marta Lēmums Nr. C(2013) 1409 final. [9] Slovākija un Apvienotā Karaliste. [10] Ārējais līgumdarba izpildītājs, Berlīnē reģistrētais uzņēmums Media Consulta, atbalstīja Komisiju vispārējās Gada komunikācijas stratēģijas izstrādē un vairāku valstu komunikācijas kampaņu, pilsoniskās sabiedrības un citu sabiedrībā plaši pamanāmu pasākumu koordinācijā un turpinājuma darbā. [11] EYCA dalībnieku (ES un valstu līmenī) pilns saraksts ir atrodams: http://ey2013-alliance.eu/. [12] http://cor.europa.eu/en/events/forums/Pages/citizens-agenda-local.aspx. [13] http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-youreurope2013. [14] http://www.eesc.europa.eu/?i=portal.en.events-and-activities-civil-society-day-2013. [15] Salīdzinājumā ar iepriekšējo Eiropas gadu budžetu: 2007. gadā — Iespēju vienlīdzība visiem (EUR 22,5 miljoni), 2008. gadā — Starpkultūru dialogs (EUR 10 miljoni), 2010. gadā — Pret nabadzību un sociālo atstumtību (EUR 17,25 miljoni), 2011. gadā — Brīvprātīgais darbs (EUR 10,75 miljoni) un 2012. gadā — Aktīva novecošana un paaudžu solidaritāte (EUR 5 miljoni). [16] Palma de Maļorka (Spānija), 26.–28. marts; Vola (Grieķija), 18.–20. aprīlis; Parīze (Francija), 9.–10. maijs; Brisele (Beļģija), 28.–30. jūnijs; Spā (Beļģija), 17.–21. jūlijs; Burgasa (Bulgārija), 25.–28. jūlijs; Šventoja (Lietuva), 8.–11. augusts; Marseļa (Francija), 27.–29. septembris; Košice (Slovākija), 3.–5. oktobris; Ljēža (Beļģija), 17.–19. oktobris; Burgosa (Spānija), 20.–21. novembris; Nikosija (Kipra), 22.–23. novembris; Valleta (Malta), 6.–7. decembris; un 2014. gadā — Rīga (Latvija), 28. februāris–2. marts; Prāga (Čehija), 29.–30. aprīlis; un Lisabona (Portugāle), 9.‑11. maijs. [17] Informācijas par Eiropas politikas nostādnēm un iespējām galvenais sniedzējs jauniešiem un tiem, kuri strādā ar jauniešiem: http://www.eurodesk.org. [18] http://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/public-engagement-responsible-research-and-innovation. [19] “Pilsoņu uzskati, viedokļi un ierosmes Eiropā par zinātni”: http://www.voicesforinnovation.eu/ [20] Rezultātā tika sagatavoti uzaicinājumi iesniegt izpētes priekšlikumus pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritārajā jomā “Atkritumi — pārstrādes, atkārtotas izmantošanas un izejvielu atgūšanas resurss”, kam 2014.–2015. gadā paredzēts piešķirt ES finansējumu aptuveni EUR 116 miljonu apmērā. [21] Daži kvantitatīvi dati par kampaņu un tās pasākumiem ir atrodami Pielikumā (“2013. gada Eiropas Pilsoņu gads īsumā”). [22] ES eksperti referenti, kuri spēj vadīt prezentācijas, darbseminārus vai debates pēc uzaicinājuma (skolās, NVO, uzņēmumos utt.). [23] http://ec.europa.eu/news/eu_explained/110117_en.htm. [24] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Pilsoņu dialogi kā ieguldījums Eiropas publiskās telpas veidošanā, COM(2014) 173 final, 2014. gada 24. marts. [25] EYCA nacionālās alianses/iniciatīvas nebija Austrijā, Igaunijā, Grieķijā, Īrijā un Zviedrijā. [26] http://ey2013-alliance.eu/events/youth-camp-we-are-citizens-of-europe-koprivshtitsa-bulgaria/. [27] http://ey2013-alliance.eu/itsabouteuropeitsaboutus/. [28] http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/report_eucitizenship_consultation_en.pdf. [29] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — 2013. gada ziņojums par ES pilsonību “ES pilsoņi — jūsu tiesības, jūsu nākotne”, COM(2013) 269 final, 2013. gada 8. maijs. http://ec.europa.eu/justice/citizen/files/2013eucitizenshipreport_en.pdf. [30] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai — Pilsoņu dialogi kā ieguldījums Eiropas publiskās telpas veidošanā, COM(2014) 173 final, 2014. gada 24. marts. http://ec.europa.eu/debate-future-europe/citizens-dialogues/belgium/brussels3/dialogue_en.pdf. [31] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/jha/139959.pdf. [32] Plašāks secinājumu un ieteikumu izklāsts ir atrodams: http://europa.eu/citizens-2013/sites/default/files/content/document/EYC2013 %20evaluation%20final%20report%202014_07_25.pdf. Eiropas Pilsoņu gads (2013. gads) īsumā · Paredzētais budžets EUR 3 842 849,92 · Informācijas un komunikācijas kampaņa ES mērogā o 59 EYC2013 Vēstnieki no 22 dalībvalstīm o 56 EYC2013 Priekšstāvji no 21 dalībvalsts o 39 EYC2013 Runaspersonas no 14 dalībvalstīm o Vairāk nekā 230 partnerības 27 dalībvalstīs o 149 EYC2013 reklāmkarogi tīmekļa vietnēs visās dalībvalstīs o 33 EK Pārstāvniecības izplatījušas 686 000 EYC2013 reklāmas materiālus o EYC2013 tīmekļa vietne (01/01/2013 - 31/012/2013): § Apmeklētāji 338 590 § Atsevišķi apmeklētāji 259 377 § Lapu skatījumi 867 807 o Tīmekļa vietnē “YouTube” 350 reizes skatīts EYC2013 video ziņu izlaidums bez reklāmas o 973 368 EYC2013 vīrusālie video o 3100 bezmaksas EYC2013 radio reklāmas o 5976 respondenti uz EYC2013 Facebook lietotnes 11 aptaujām o 80 568 vietnes Facebook lietotāji apmeklējuši EYC2013 foto konkursu, saņemti 894 pieteikumi · Līdzdalības pasākumi o 51 “Pilsoņu dialogs” visās dalībvalstīs — apmēram 17 000 fiziski dalībnieki un 105 000 sekotāji sociālajos tīklos o EK Pārstāvniecību organizēti 363 papildpasākumi pilsoņu dialogu sagatavošanas atbalstam un turpmākiem pasākumiem o 91 Eiropas pilsoņu gada alianses (EYCA) pasākums – apmēram 24 000 dalībnieku o 13 iniciatīvas „Jaunatne kustībā” pasākumi — apmēram 98 000 dalībnieku o 612 reģistrēti pasākumi EYC2013 tīmekļa vietnē – apmēram 122 000 dalībnieku o Vairāk nekā 800 mazi un lieli pasākumi 2013. gada Eiropas Jaunatnes nedēļas ietvaros, kas organizēti valsts līmenī (vairāk nekā 1000 dalībnieku)