ES ir mainījusi sadarbības veidu ar partnervalstīm, lai veicinātu to lielāku līdzdalību. Lai palielinātu ietekmi, ES ir pārgājusi no finansiālās palīdzības, kas balstīta uz projektiem, uz atbalstu patiesi pārveidojošu reformu politikai. Šī jaunā pieeja ir devusi taustāmus ieguvumus cilvēkiem, piemēram, atbalstot decentralizāciju Ukrainā un augsta līmeņa energoefektivitātes iniciatīvas Armēnijā, Gruzijā un Ukrainā.

3. Turpmākā politikas pieeja Austrumu partnerībai

Apspriešanās liecina, ka pastāv stingra vienprātība par to, ka “20 mērķuzdevumi 2020. gadam” dod taustāmus rezultātus sabiedrībai. Tie ir radījuši pārmaiņas trijās no četrām prioritārajām jomām, proti, spēcīgāka ekonomika, spēcīgāka savienojamība un spēcīgāka sabiedrība. Attiecībā uz spēcīgāku pārvaldību sākotnējie sasniegumi ietver “vienotos kontaktpunktus”, kas nodrošina efektīvus un pieejamus sabiedriskos pakalpojumus, un e-aktīvu deklarācijas sistēmas lielākajā daļā partnervalstu.

ES dalībvalstis, lielākā daļa partnervalstu un pilsoniskā sabiedrība uzsver nepieciešamību būtiski uzlabot rezultātus pārvaldības jomā, jo īpaši tiesiskumu, cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, kā arī neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu un pilsoniskās sabiedrības lomu. Progress pārvaldības jomā ir tieši saistīts ar ilgtspējīgu ekonomikas attīstību. Juridiskā noteiktība un funkcionējošas demokrātiskas iestādes ir būtiskas, lai piesaistītu investīcijas, atbalstītu politisko stabilitāti un tiesiskuma reformas un veicinātu sociālekonomisko integrāciju. Tāpēc turpmākajā politikā tiks nostiprināta uz rezultātiem orientēta darba kārtība, ko atbalsta profesionāli neatkarīga, kvalitatīva oficiālā statistika, kas ļaus uzraudzīt progresu un atbalstīt uz pierādījumiem balstītu lēmumu pieņemšanu.

Uz stimuliem balstītai pieejai ir vajadzīgi skaidrāki norādījumi par konkrētām reformu prioritātēm ar objektīviem, precīziem, detalizētiem un pārbaudāmiem kritērijiem. Sekmīgām reformām vajadzētu novest pie lielāka finansējuma un investīcijām. Nopietnai vai ilgstošai stagnācijai vai pat regresam reformu īstenošanā vajadzētu novest pie tā, ka tiek samazināts ES finansējums, izņemot atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai.

Apspriešanās parādīja visu partnervalstu vēlmi vēl vairāk pielāgot partnerību katras partnervalsts interesēm, mērķiem un progresam. Asociētās valstis sagaida, ka varēs piedalīties kopīgās iniciatīvās par jautājumiem, uz kuriem attiecas asociācijas nolīgumi un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas, lai pilnībā izmantotu to potenciālu.

Divpusēja sadarbība joprojām ir galvenais veids, kā nodrošināt individuāli pielāgotu pieeju. Divpusēju nolīgumu īstenošana tiks paātrināta un papildināta ar ciešāku nozaru sadarbību un apmaiņu starp ieinteresētajām partnervalstīm. ES turpinās sniegt atbalstu, tajā skaitā mērķorientētu nozaru palīdzību, divpusējos, reģionālos un daudzvalstu forumos saskaņā ar iekļautības un diferenciācijas principiem. Turklāt AP turpinās būt elastīga un iekļaujoša, ļaujot valstīm kopīgi risināt kopīgas un globālas problēmas dažādās jomās, veicinot reģionālo integrāciju.

Pamatojoties uz partnerības galvenajiem sasniegumiem un atzīstot, ka noturības stiprināšana ir primārs politikas satvars, kā izklāstīts Stratēģiskajā pieejā noturībai ES ārējā darbībā , ES, tās dalībvalstis un partnervalstis sadarbosies, lai sasniegtu šādus Austrumu partnerības ilgtermiņa politikas mērķus pēc 2020. gada:

·vienoti noturīgai, ilgtspējīgai un integrētai ekonomikai;

·vienoti atbildīgām iestādēm, tiesiskumam un drošībai;

·vienoti ceļā uz noturību vides un klimata jomā;

·vienoti noturīgai digitālajai pārveidei un

·vienoti noturīgai, taisnīgai un iekļaujošai sabiedrībai.

Eiropas Komisija ir aicinājusi ES un tās partnerus, jo īpaši no visa Eiropas kontinenta, risināt kopīgas problēmas un cieši sadarboties attiecībā uz jaunām politikas prioritātēm nākotnē, lai atbalstītu ekoloģisko pārveidi, digitālo pārveidi un nodrošinātu ekonomiku, kas darbojas visu labā, jo īpaši vairāk darba iespēju jauniešiem, un veicinātu dzimumu līdztiesību. Šie jautājumi tiks iekļauti visos politikas mērķos.

4. Turpmākās Austrumu partnerības galvenie politikas mērķi

4.1. Vienoti noturīgai, ilgtspējīgai un integrētai ekonomikai

Ekonomikas stiprināšana ir būtiska, lai attaisnotu iedzīvotāju cerības, mazinātu nevienlīdzību un padarītu partnervalstis par vietu, kur cilvēki vēlas veidot savu nākotni. Labāk integrēta ekonomika, kas ir iekļaujoša, ilgtspējīga un taisnīga, dod labumu visiem. Mērķis ir radīt pienācīgas darbvietas un ekonomiskas iespējas, nodrošinot labklājību cilvēkiem, kas dzīvo partnervalstīs.

Tas nozīmēs pastiprinātu tirdzniecību un partnervalstu un ES ekonomikas turpmāku reģionālo un divpusējo integrāciju, kā arī sadarbību pakāpeniskai dekarbonizācijai virzībā uz klimata neitralitāti, izmantojot iespējas, ko sniedz gan ekoloģiskā, gan digitālā pārveide. Pamatojoties uz spēkā esošajiem asociācijas nolīgumiem, DCFTA un citiem tirdzniecības nolīgumiem, ES kopā ar partnervalstīm koncentrēsies uz atbalstu to pilnīgai īstenošanai, lai gūtu maksimālu labumu. Saskaņā ar ES jauno izaugsmes stratēģiju, Eiropas zaļo kursu un digitālo stratēģiju ES un partnervalstis turpinās atbalstīt AP valstu ekonomikas modernizāciju, padarot tās konkurētspējīgākas un inovatīvākas. Turklāt ES un partnervalstis veiks investīcijas fiziskajā savienojamībā un infrastruktūrā (transportā, enerģētikā un digitālajā jomā) kā ekonomikas attīstības pamatnosacījumos. Ekonomikas krīzes gadījumā ES ir gatava palīdzēt partnervalstīm saglabāt makroekonomisko stabilitāti un stimulēt strukturālās reformas, izmantojot ES makrofinansiālo palīdzību. Atbalstot strukturālās reformas, uzlabojot piekļuvi finansējumam un atbalstot MVU, tiks veicināta izaugsme un investīcijas. Investīcijas cilvēkos, jo īpaši jauniešos, un labāka izglītības, pētniecības un inovācijas sasaiste ar privātā sektora vajadzībām sagatavos partnervalstis nākotnes problēmu risināšanai.

4.1.1. Tirdzniecība un ekonomiskā integrācija

Pēdējās desmitgades laikā ES un AP tirdzniecība ir gandrīz divkāršojusies, tādējādi padarot partnervalstis par ES desmito lielāko tirdzniecības partneri. ES ir pirmais tirdzniecības bloks četrām partnervalstīm (Azerbaidžānai, Gruzijai, Moldovai un Ukrainai), bet Armēnijai un Baltkrievijai ES ir otrais lielākais tirdzniecības partneris. Šīs tirdzniecības attiecības ir novedušas arī pie partnervalstu preču eksporta diversifikācijas un to labākas integrācijas globālajās vērtības ķēdēs. Turklāt to uzņēmumu skaits, kas eksportē uz ES no Gruzijas, ir palielinājies par 46 %, no Moldovas – par 48 % un no Ukrainas – par 24 %. Tas skaidri atspoguļo AP savstarpējos ieguvumus.