Īpašais ziņojums Nr. 11/2011 Vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmas koncepcija un pārvaldība nodrošina shēmas efektīvu darbību





GLOSĀRIJS Aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN) ir apzīmējums, ko piešķir produktiem, kuru īpašības ir galvenokārt saistītas ar to izcelsmes ģeogrāfisko apgabalu un ar šā apgabala ražotāju iemaņām. Visi ražošanas posmi norisinās attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Ir jābūt ciešai saiknei starp produkta īpatnībām un produkta ģeogrāfisko izcelsmi. Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) ir apzīmējums, ko piešķir produktiem, kuru sevišķās īpašības vai reputācija asociējas ar noteiktu ģeogrāfisko apgabalu, kurā notiek vismaz viens no ražošanas posmiem. Ja roduktus pārstrādā, izejvielas var nākt arī no cita ģeogrāfiskā apgabala. Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai 132. pasākums ietver finansiālu atbalstu lauksaimniekiem par izmaksām, kas izriet no dalības pārtikas kvalitātes shēmās, tostarp ĢIN shēmā. Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai 133. pasākums ietver finansiālu atbalstu ražotāju grupām par izmaksām, kas izriet no patērētāju informēšanas un tādu produktu popularizēšanas, kuri ir iekļauti pārtikas kvalitātes shēmās, tostarp ĢIN shēmā. ES lauksaimniecības produktu kvalitātes politika ir to ES shēmu kopums, kuru mērķis ir akcentēt produktu vienreizējas īpašības, ko nosaka sevišķa izcelsme un/vai ražošanas metode. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN) shēma aizsargā tādu produktu nosaukumus, kuru īpašā kvalitāte, reputācija vai citas īpašības ir galvenokārt saistītas ar to ģeogrāfisko izcelsmi. Atkarībā no šīs saistības veida un pakāpes izšķir divu veidu aizsargātos nosaukumus ACVN un AĢIN. Kompetentā iestāde ir dal ībvalsts centrāla iestāde, kas atbild par oficiālo pārbaužu rīkošanu attiecībā uz ACVN vai AĢIN produkta atbilstību specifikācijai un kas uzrauga nosaukuma izmantošanu tirgū. Kopējā lauksaimniecības politika ir ES lauksaimniecības atbalsta un shēmu sistēma. Lauku attīstības programma ir galvenais plānošanas dokuments, kuru sagatavo dalībvalsts un apstiprina Komisija un kurš ir paredzēts, lai plānotu un īstenotu ES lauku attīstības politiku. Pašreizējās lauku attīstības programmas ir laikam no 2007. līdz 2013. gadam. Neatļauta prakse ir aizsargāta nosaukuma neatļauta vai ļaunprātīga izmantošana, atdarināšana vai asociāciju izraisīšana ar to, kā arī cita prakse, kas maldina patērētāju par produkta patieso izcelsmi. Pieteikuma iesniedzēju grupa ir tādu ražotāju vai pārstrādātāju jebkādas juridiskas formas vai sastāva apvienība, kuri strādā ar vienu un to pašu lauksaimniecības vai pārtikas produktu. Tā iesniedz par pārbaudi atbildīgajai valsts iestādei pieteikumu kāda produkta reģistrēšanai ar ACVN vai AĢIN. Produkta specifikācija ir dokuments, ko pievieno pieteikumam reģistrēt nosaukumu kā ACVN vai AĢIN. Specifikācijā jāmin tādas svarīgas produkta pazīmes kā aizsargātais nosaukums, produkta apraksts, ģeogrāfiskā apgabala definējums, produkta iegūšanas metode un dati par produkta saistību ar ģeogrāfisko apgabalu. Ar aizsargātu nosaukumu tirgū laistam produktam jāatbilst produkta specifikācijai. Vienotais dokuments ir dokuments, ko pievieno pieteikumam reģistrēt nosaukumu kā ACVN vai AĢIN un ko izskata Komisija. Vienotajā dokumentā min produkta specifikācijas galvenos punktus un apraksta saikni starp produktu un konkrēto ģeogrāfisko apgabalu. 11. panta pārbaudes ir pārbaudes, ko dalībvalstis veic, lai pirms ACVN vai AĢIN produkta laišanas tirgū pārliecinātos par tā atbilstību produkta specifikācijai. Šīs pārbaudes ir paredzētas 11. pantā 2006. gada 20. marta Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību. KOPSAVILKUMS I. Ar Eiropas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmu aizsargā tādu produktu nosaukumus, kuru īpašības asociējas ar ģeogrāfisko apgabalu, kurā tos ražo. Atkarībā no šādas asociācijas veida un pakāpes izšķir divu veidu aizsargātos nosaukumus: ACVN un AĢIN. II. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēma piedāvā potenciālus ekonomiskus ieguvumus lauksaimniekiem un pārtikas ražotājiem, un tā var pozitīvi ietekmēt tautsaimniecību laukos. Lai šo mērķi sasniegtu un lai sniegtu iecerēto aizsardzību, ir jāievieš pienācīga ES sistēma. Palāta vēlējās uzzināt, vai shēmas kontroles sistēmas koncepcija ir pietiekami spēcīga, vai izmantotās procedūras un pasākumi dara shēmu pievilcīgu potenciālajiem dalībniekiem un vai pieejamie pasākumi un Komisijas darbības ir vairojušas patērētāju informētību. III. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmai piemēroto pārbaužu mērķis ir pārliecināties, vai ACVN un AĢIN produkti atbilst to specifikācijām, un atklāt gadījumus, kad aizsargāto nosaukumu izmanto patvaļīgi. Revīzijā tapa redzams, ka šīs kontroles sistēmas koncepcija jāpadara skaidrāka. ES regula par likumības pārbaudēm saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un labturības noteikumiem neparedz obligātas prasības pārbaudēm, ko dalībvalstis veic ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmā. IV. Komisijas pienākums ir pārraudzīt dalībvalstu veiktās pārbaudes ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmā, bet Komisijā nav viena atbildīgā dienesta, kurš veiktu šīs shēmas revīzijas, turklāt līdz šim neviena tāda revīzija nav veikta. Tikai nesen ir uzsāktas sistemātiskas dokumentārās pārbaudes, kurās atklājies, ka dalībvalstu ziņojumos sniegtā informācija nav pilnīga. V. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmas efektivitāti nosaka ražotāju līdzdalība un patērētāju informētība. Shēmai varētu piesaistīt vairāk ražotāju, īpaši apgabalos, kur shēma līdz šim nav bijusi tik populāra, bet pieteikumu izskatīšanas procedūra ir gara, un tas attur ražotājus, kuri turklāt bieži nemaz par shēmu nav dzirdējuši. Komisijas pasūtītā pētījumā secināts, ka patērētāji vāji pazīst shēmas simbolus un koncepciju. Lai gan šāds stāvoklis liecina, ka jāveicina shēmas atpazīstamība, ES mērogā nav vispārējas stratēģijas šā jautājuma risināšanai. Tiek īstenoti daži pasākumi, bet tie ir fragmentāri. VI. Palāta iesaka - tiesību aktos par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmu iestrādāt obligātas prasības attiecībā uz produktu specifikāciju pārbaudēm; - precizēt tvērumu regulārajām pārbaudēm, kuru mērķis ir atklāt neatļautu praksi. Savstarpējās palīdzības noteikumi jāpielāgo valsts iestāžu vajadzībām; - Komisijai iekļaut savā plānā, ar kuru saskaņā tā dalībvalstīs veic regulāras revīzijas, arī pārbaudes, kurās dalībvalstis skata ĢIN shēmu; - izstrādāt skaidru stratēģiju ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmas popularizēšanai ražotāju un patērētāju vidū. Komisijai jāizpēta iedarbīgāki līdzekļi shēmas reklamēšanai, piemēram, Komisija pati pēc savas ierosmes varētu rīkot informēšanas kampaņu. IEVADS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU SHĒMAS PRINCIPI 1. ES lauksaimniecības produktu kvalitātes politikas mērķis ir akcentēt produktu vienreizējas īpašības, ko nosaka sevišķa izcelsme un/vai ražošanas metode. Viena no šīs politikas shēmām, par kuru sagatavots šis revīzijas ziņojums, ir ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN) shēma, ko piemēro lauksaimniecības un pārtikas produktiem. 2. Ar ĢIN shēmu aizsargā tādu produktu nosaukumus, kuru īpašā kvalitāte, reputācija vai citas īpašības ir galvenokārt saistītas ar to ģeogrāfisko izcelsmi. Šiem nosaukumiem piešķir intelektuālā īpašuma tiesības. ĢIN shēmas ideja balstās uz atsevišķās valstīs pastāvošajām sistēmām, piemēram, franču Appellation d’Origine Contrôlée ("AOC") vai itāļu Denominazione di Origine Controllata ("DOC"). 3. ĢIN shēmu ieviesa 1992. gadā ar mērķi paredzēt Kopienas mēroga noteikumus un tādējādi saskaņot ES pieeju reģistrētu produktu nosaukumu aizsargāšanai [1]. Pašreiz shēmu reglamentē Padomes 2006. gada 20. marta Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību [2] (turpmāk tekstā — "Regula"). 4. Atkarībā no veida un pakāpes, kādā izpaužas produkta saistība ar ģeogrāfisko apgabalu, ĢIN shēmā izšķir divu veidu aizsargātos nosaukumus: a) aizsargāti cilmes vietas nosaukumi (ACVN) tiek reģistrēti attiecībā uz produktiem, kuru īpašības galvenokārt nosaka ģeogrāfiskais apgabals un ražotāju zināšanas ražošanas vietā [3]. Visi ražošanas posmi norisinās attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Ir jābūt ciešai saistībai starp produkta pazīmēm un ģeogrāfisko izcelsmi. Labi pazīstamu ACVN produktu piemēri ir "Queso Manchego", "Prosciutto di Parma", "Grana Padano", "Comté"; b) aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) tiek reģistrēta attiecībā uz produktiem, kuru sevišķās īpašības vai reputācija asociējas ar noteiktu ģeogrāfisko apgabalu, kurā notiek vismaz viens no ražošanas posmiem. Ja produktus pārstrādā, izejvielas var nākt arī no cita ģeogrāfiskā apgabala [4]. Labi pazīstamu AĢIN produktu piemēri ir "Bayerisches Bier", "Scotch Beef", "Pruneaux d’Agen". 5. Nosaukumus var reģistrēt kā ACVN vai AĢIN gan produktiem, kuri ir saistīti ar ģeogrāfisku apgabalu Eiropas Savienībā, gan trešu valstu produktiem, ja tā arī aizsargā produktu nosaukumus (piemēram, Ķīnā, Kolumbijā). 6. 2010. gada beigās saskaņā ar Regulu bija reģistrēti 964 produktu nosaukumi, no kuriem 502 bija ACVN, bet 462 — AĢIN. Kopš shēmas ieviešanas produktu nosaukumu reģistrēšana pakāpeniski kļūst biežāka. Komisijas izvirzītais mērķis ir 1100 reģistrēti produktu nosaukumi 2012. gada beigās [5]. 7. ACVN un AĢIN produktus var pazīt pēc ieviestajiem ES simboliem, kuru nolūks ir garantēt, ka attiecīgie produkti ir saistīti ar konkrēto ģeogrāfisko apgabalu. ĢIN shēmā ietvertu produktu etiķetēs ir jāiekļauj attiecīgais logotips vai norādes "aizsargāts cilmes vietas nosaukums" vai "aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde". ACVN un AĢIN logotipi +++++ TIFF +++++ Avots: V pielikums Komisijas Regulā (EK) Nr. 1898/2006 (OV L 369, 23.12.2006., 1. lpp.), kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 628/2008 (OV L 173, 3.7.2008., 3. lpp.). EKONOMISKAIS POTENCIĀLS 8. Atbilstoši Regulai reģistrēto ACVN un AĢIN produktu kopējā vairumtirdzniecības vērtība ir apmēram 15 miljardi EUR, kas veido aptuveni 2,5 % no izdevumiem pārtikai Eiropas Savienībā [6] un ir aptuveni tikpat, cik bioloģisko produktu vairumtirdzniecības vērtība. 1. grafikā ir parādīts, kā procentuāli iedalās ACVN un AĢIN produktu galveno grupu vairumtirdzniecības vērtība [7]. 9. Pētījumos konstatēts, ka ACVN un AĢIN produktiem parasti ir lielāka ražotāja cena nekā tādas pašas kategorijas produktiem bez aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Novērotā cenu starpība ir no 5 % līdz 300 %. Pētījumos minētais galvenais iemesls šādai starpībai ir kvalitātes kontrole, kuru nodrošina ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība [8]. 1. GRAFIKS ACVN UN AĢIN PRODUKTU VAIRUMTIRDZNIECĪBAS VĒRTĪBAS PROCENTUĀLĀ DAĻA +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija, ĢD AGRI. 10. Regulā ir atzīts ĢIN shēmas ekonomiskais potenciāls un ievērojamais devums lauku ekonomikai, proti, palielinās lauksaimnieku ienākumi un lauku iedzīvotāji izvēlas palikt laukos [9]. Arī Komisijas paziņojumā par kopējās lauksaimniecības politikas nākotni ir uzsvērts, ka lauksaimniecības produktu kvalitātes politika, tostarp ĢIN shēma, ir KLP daļa [10]. Shēma veicina lauksaimnieciskās darbības dažādošanu un palielina konkurētspēju. 11. Saistībā ar ĢIN shēmu pastāv finanšu pasākumi, kuri nebūt nenozīmē ievērojamus ES budžeta izdevumus. Šo pasākumu mērķis ir veicināt pārtikas kvalitātes shēmas, tostarp ĢIN shēmu, un atbalstīt tajās iesaistījušos lauksaimniekus. REVĪZIJAS MĒRĶIS, TVĒRUMS UN PIEEJA 12. Regulā teikts, ka tādu produktu reklāma, kuriem ir sevišķas īpašības, var ievērojami sekmēt lauku ekonomiku. Lai šo mērķi sasniegtu un lai sniegtu iecerēto aizsardzību, ir jāievieš pienācīga ES sistēma. Tāpēc revīzijas mērķis bija atbildēt uz šādu jautājumu: vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu shēmas koncepcija un pārvaldība nodrošina shēmas efektīvu darbību? 13. Atbilde balstās uz trim kritērijiem. a) ĢIN shēmas pārbaužu sistēmas pamatīgums. Pievienojoties ĢIN shēmai, ražotājs cer, ka viņa produkta nosaukums ir pienācīgi aizsargāts pret patvaļīgu vai nepareizu izmantošanu, kas var gadīties, jo reģistrētajam produktam ir augstāka cena. Patērētājs, kurš iegādājas ACVN vai AĢIN produktu, sagaida, ka tas nāk no norādītā ģeogrāfiskā apgabala un atbilst produkta specifikācijai [11]. Lai abu pušu cerības attaisnotu, ir jāievieš pamatīga ĢIN shēmas pārbaužu sistēma. b) ĢIN shēmas pievilcība. ĢIN shēmas panākumi ir atkarīgi no tās spējas piesaistīt ražotājus. Ja ražotājiem par shēmu nav intereses vai tā ir niecīga, shēmai nebūs iecerētās ietekmes. c) Patērētāju informētība par ĢIN shēmu. Lai patērētājs izvēlētos ACVN vai AĢIN produktu, viņam ir jāzina par ĢIN shēmu un tās darbības principiem: shēma garantē produkta izcelsmi norādītajā ģeogrāfiskajā apgabalā un ražošanu saskaņā ar produkta specifikāciju. 14. Revīzijā galvenokārt skatīja tiesisko regulējumu un Komisijas darbības. Palātas revidenti apmeklēja Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta (ĢD AGRI) atbildīgos dienestus, kuros rīkoja sarunas ar darbiniekiem, kā arī pārlūkoja dokumentus. Palāta sazinājās arī ar Komisijas Veselības un patērētāju ģenerāldirektorātu (ĢD SANCO) un lūdza informāciju par šā ģenerāldirektorāta pienākumiem saistībā ar dalībvalstu veikto ĢIN shēmas pārbaužu pārraudzību. 15. Revidenti sazinājās ar atbildīgajiem dienestiem visās dalībvalstīs un ieguva papildu pierādījumus Komisijā izdarītajiem novērojumiem un papildu informāciju, ja tāda bija pieejama. Informāciju ievāca tiešsaistes aptaujā un dalībvalstu iestāžu apmeklējumos [12]. Tiešsaistē aptaujāja visas dalībvalstis. Aptaujā izmantoja trīs anketas [13], un uz visām anketām atbildēja apmēram 90 % dalībnieku. 16. Revīzijā aplūkoja stāvokli 2009. gada beigās, bet ņēma vērā arī būtiskus turpmākus notikumus. Tāpēc šā ziņojuma secinājumu un ieteikumu daļā ir ņemts vērā priekšlikums pieņemt jaunu regulu par lauksaimniecības produktu kvalitātes shēmām. Priekšlikums attiecas uz ĢIN un citām kvalitātes shēmām, kuras iecerēts reglamentēt ar vienu regulu [14]. APSVĒRUMI NEPILNĪBAS SAISTĪBĀ AR DALĪBVALSTU VEIKTO PĀRBAUŽU REGULĒJUMU UN UZRAUDZĪBU 17. ĢIN shēmas nolūks ir aizsargāt produktu nosaukumus, kuri reģistrēti kā ACVN vai AĢIN. Lai šo mērķi sasniegtu, būtiski svarīgi ir paredzēt pamatīgu sistēmu, ar kuru saskaņā dalībvalstīm jāveic pārbaudes, un šādu sistēmu pienācīgi pārraudzīt. Te jāizšķir divu veidu pārbaudes: a) Regulas 11. pantā ir noteikts dalībvalstu pienākums pirms produktu laišanas tirgū pārbaudīt to atbilstību specifikācijām (11. panta pārbaudes). Regulā paredzēts, ka par šīm pārbaudēm dalībvalstīs atbild "kompetenta iestāde", bet pārbaužu veikšanu var uzticēt arī neatkarīgai "kontroles institūcijai", kas akreditēta saskaņā ar Eiropas standartu EN 45011 [15]. Pārbaužu izmaksas parasti sedz uzņēmēji; b) dalībvalstu kompetentās iestādes atbild arī par pārbaudēm, kuru mērķis ir atklāt un novērst aizsargāta nosaukuma neatļautu izmantošanu, atdarināšanu vai atsaukšanos uz to, kā arī jebkādu citu rīcību, kas var maldināt patērētāju par produkta patieso izcelsmi ("neatļauta prakse") [16]. NOTEIKUMOS, AR KURIEM SASKAŅĀ PĀRBAUDA ACVN UN AĢIN PRODUKTU ATBILSTĪBU PRODUKTU SPECIFIKĀCIJĀM, NAV OBLIGĀTU PRASĪBU 18. Regulā nav noteiktas obligātas prasības kompetentajām iestādēm un kontroles institūcijām, piemēram, nav precizēts 11. panta pārbaužu tvērums, biežums, atlases metodoloģija un dažādos ražošanas un izplatīšanas posmos iesaistītās pārbaudāmās personas. Regulas 10. pantā [17] ir atsauce uz pārbaudēm saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004, atbilstoši kurai pārbauda, vai ir ievēroti dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību akti un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumi [18], taču nav sniegtas precīzas instrukcijas par kontroles sistēmas darbību. 19. Tomēr Regulā (EK) Nr. 882/2004 nav konkrētu norāžu par produktu specifikāciju (11. panta) pārbaudēm. Vairākums šīs regulas noteikumu ir vispārīgi un attiecas uz pārtikas nekaitīgumu, higiēnu un dzīvnieku veselību un labturību. Cita starpā ir noteikts, kā atlasīt un analizēt paraugus, kā izraudzīties references laboratorijas vai kā oficiāli pārbaudīt no trešām valstīm ievestu dzīvnieku barību un pārtiku. Tātad šie noteikumi neder kā obligātas prasības 11. panta pārbaudēm. 20. Tā kā tiesību aktos par ĢIN shēmu ir ļoti maz informācijas tieši par 11. panta pārbaudēm, tad dažādās dalībvalstīs ir ieviestas dažādas kontroles sistēmas. 1. tabulā ir doti apmeklēto dalībvalstu dažādās prakses piemēri. 1. TABULA 11. PANTA PĀRBAUDĒM PIEMĒROTO DIVU KONTROLES SISTĒMU SALĪDZINĀJUMS Avots: Eiropas Revīzijas palāta. Kontroles sistēmas elementi | Kontroles institūcija (1. dalībvalsts) | Kompetentā iestāde (2. dalībvalsts) | Uzņēmēju pārbaužu regularitāte | Dažādi: katru gadu vai reizi vairākos gados (atkarībā no produkta) | Katru uzņēmēju pārbauda katru gadu | Pārbaudes tvērums | Ražotāji | Ražotāji, iepakošanas uzņēmumi, uzņēmumi, kas ražo produktus ar savu zīmolu | Sākumpārbaude [9999] | Nav obligāta; pirmo pārbaudi var veikt vairākus gadus pēc pievienošanās ĢIN shēmai | Obligāta ražotāju uzņemšanai shēmā | Aizsargātā produkta nosaukuma izmantotāju uzņēmēju reģistrs (pārbaužu objekts) | Uzņēmējiem nav jābūt reģistrētiem | Uzņēmējiem jābūt reģistrētiem | Pārbaudāmo uzņēmēju parauga atlase | Balstīta uz risku | Katru gadu pārbauda visus uzņēmējus | Kā valsts iestāde pārrauga kompetentās reģionālās iestādes | Lai gan reģionos darbojas atsevišķas kompetentās iestādes, pārraudzība nenotiek | Visas pārbaudes veic tikai viena kompetentā iestāde | 21. Tabulā redzams, ka abās kontroles sistēmās ir atšķirīgi risināti tādi svarīgi jautājumi kā pārbaužu regularitāte, tvērums un sākumpārbaudes veikšana. Kontroles sistēmu atšķirības tika konstatētas arī tiešsaistes aptaujas atbilžu analīzē. Šādas atšķirības nozīmē, ka nav panākta Regulā piesauktā "saskaņotākā pieeja", bet tā "nodrošina godīgu konkurenci to ražotāju starpā, kuru ražotajiem produktiem ir šādas norādes, un sekmē produktu uzticamību no patērētāju viedokļa" [19]. 22. Citāda ir situācija ar citām ES kvalitātes shēmām, kurās ir konkrētāka informācija par dalībvalstu pārbaudēm. Regulā par vīna produktu ĢIN shēmu ir noteikts, kurus ražotājus un kurus ražošanas posmus pārbaudīt [20]. Vairāk informācijas ir arī par dalībvalstu pārbaudēm saistībā ar bioloģisko lauksaimniecību, kas arī ir viena no ES kvalitātes shēmām. Regula par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu papildina Regulas (EK) Nr. 882/2004 noteikumus, nosakot pārbaužu biežumu, pārbaudāmos ražošanas posmus, prasības attiecībā uz kontroles institūciju ziņojumiem un informācijas apmaiņu ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm [21]. 1. IZCĒLUMS PIEMĒRI PAR NEPILNĪBĀM PRODUKTU SPECIFIKĀCIJU PĀRBAUDĒS Divās no apmeklētajām dalībvalstīm revidenti konstatēja, ka kontroles institūcijas neadekvāti pārbaudīja ACVN produktu pārstrādē izmantotu izejvielu izcelsmi. Ar ACVN reģistrētas olīveļļas specifikācijas pārbaude neietvēra vidējās ražības ticamības pārbaudi, bet tā ir svarīga, lai noteiktu, vai pārstrādes uzņēmumam piegādāto un eļļā pārstrādāto olīvu daudzums var reāli nākt no attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala. Kontroles institūcija, kas pārbaudīja ar ACVN reģistrēta siera specifikāciju, neadekvāti pārbaudīja siera ražošanā izmantotā piena izcelsmi. Kontroles institūcija pārbaudē nepievērsa uzmanību riskam, ka pienu varētu pieņemt no saimniecībām, kuras atrodas ārpus produkta specifikācijā norādītā ģeogrāfiskā apgabala. PĀRBAUDĒM, KURU MĒRĶIS IR ATKLĀT UN NOVĒRST NEATĻAUTU PRAKSI, TIESĪBU AKTOS NAV DOTA SKAIDRA DEFINĪCIJA 23. Regulas 13. pantā ir noteikts, ka reģistrētie nosaukumi ir jāaizsargā pret neatļautu praksi. Eiropas Parlaments ir pieprasījis "ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pilnīgu ex officio aizsardzību kā pienākumu visu dalībvalstu iestādēm" [22]. 24. Kaut arī reģistrētos nosaukumus ir svarīgi aizsargāt pret neatļautu praksi, Regulā nav noteikumu par to, kādas pārbaudes (un vai vispār) dalībvalstīm šajā sakarā jāveic. Komisija ir norādījusi vienīgi to, ka ĢIN produktu pārbaudēm piemēro Regulu (EK) Nr. 882/2004, tātad dalībvalstīm tādas pārbaudes jāiekļauj šajā regulā minētajā daudzgadu valsts kontroles plānā [23]. Tomēr tas nepadara skaidrāku dalībvalstu pienākumu veikt regulāras pārbaudes neatļautas prakses atklāšanai un novēršanai. Nav nekādu norāžu, kā šādas pārbaudes veikt un vai vispār veikt. 25. Vairākas apmeklētās dalībvalstis uzsvēra, ka Regulā būtu jāparedz savstarpējas palīdzības procedūra, atbilstoši kurai reaģēt uz paziņojumiem par aizsargāta nosaukuma neatļautu izmantošanu dalībvalstī, kas nav ražošanas dalībvalsts. Šāds dalībvalstu viedoklis liek pārdomāt, vai ir noderīgs Regulas (EK) Nr. 882/2004 35. un 36. pants, kuros paredzēti noteikumi par sadarbības organizācijām un palīdzību pēc pieprasījuma. 26. Vairākums dalībvalstu neveic regulāras pārbaudes ar mērķi atklāt un novērst neatļautu praksi. Parasti šādas pārbaudes ACVN un AĢIN produktiem piemēro tikai tad, ja ir iesniegta sūdzība, vai kā papildu pārbaudi kopā ar pārtikas higiēnas un drošības pārbaudēm. Ja pārbaudes veic, tad ir atšķirīga attieksme pret ACVN un AĢIN produktiem no citām valstīm, kā tas revidentiem tapa redzams dalībvalstu apmeklējumos un tiešsaistes aptaujā. Vairākās dalībvalstīs pārbauda tikai savas valsts produktus, bet ne citu valstu produktus. 27. Šā ziņojuma 2. izcēlumā ir doti piemēri par neatļautu praksi, ko dalībvalstis atklājušas, veicot pārbaudes attiecībā uz pārtikas drošību, vai gadījumos, kad radušās aizdomas vai iesniegta sūdzība. Šie piemēri liecina arī par to, ka pastāv liels neatļautas prakses neatklāšanas risks, kam par iemeslu ir regulāru pārbaužu trūkums. 2. IZCĒLUMS VALSTS IESTĀŽU ATKLĀTIE NEATĻAUTAS PRAKSES PIEMĒRI Francijas iestādes atklāja, ka kāds miesnieks bija pārdevis jēra gaļu restorāniem un rēķinos ierakstījis, ka tai ir aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, lai gan tā nebija taisnība. Saprotams, arī restorāni savās ēdienkartēs bija nepamatoti norādījuši šo nepatieso informāciju. Bavārijas iestādes pārbaudīja paraugus veikalos, kuros pārdeva ACVN sieru, un konstatēja vairākus šā nosaukuma neatļautas izmantošanas gadījumus. Lielākā daļa šo sieru nemaz nebija no attiecīgā ģeogrāfiskā apgabala, un vienā gadījumā produkta specifikācijā norādītā aitas piena vietā bija izmantots govs piens. Kāds pārstrādes un iepakošanas uzņēmums tirgoja galda olīvas, nelikumīgi izmantojot aizsargātu cilmes vietas nosaukumu. Itālijas iestāžu pārbaudītajos dokumentos atklājās, ka šā uzņēmuma fasētās olīvas nebija produkta specifikācijā norādītās šķirnes olīvas. Pārbaudēs, ko kādā lielveikalā veica Grieķijas iestādes, ledusskapja vitrīnā bija ievietota norāde, ka siers ir ACVN produkts. Tas pats nosaukums bija arī uz šā siera svēršanas etiķetes un uz kases čekiem. Lielveikals nedrīkstēja marķēt sieru ar aizsargāto nosaukumu, jo ražotājs nebija akreditēts un tātad viņam nepiemēroja produkta specifikācijas pārbaudes. KOMISIJA NEPILNĪGI PĀRRAUGA DALĪBVALSTU VEIKTĀS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU SHĒMAS PĀRBAUDES 28. Lai dalībvalstu kontroles sistēmas būtu pienācīgi pārraudzītas, dalībvalstu veiktās pārbaudes būtu regulāri jārevidē un jāizskata ziņojumi par valsts kontroles pasākumiem. KOMISIJA NAV REVIDĒJUSI DALĪBVALSTU VEIKTĀS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU SHĒMAS PĀRBAUDES 29. Regulā nav konkrētu noteikumu par to, kā Komisijai pārraudzīt ĢIN shēmas pārbaudes. Pārraudzība ir pieminēta Regulas (EK) Nr. 882/2004 45. pantā, kur noteikts, ka attiecībā uz dalībvalstu oficiālo kontroli "Komisijas eksperti veic vispārējas un specifiskas revīzijas dalībvalstīs". Lai gan DĢ SANCO Pārtikas un veterinārais birojs (PVB) parasti revidē dalībvalstu oficiālo kontroli, tā nav vienīgā struktūrvienība, kurai piešķirta atbildība par ĢIN shēmas revīzijām. Biroja darbinieki uzskata, ka tiesību aktos ir teikts "Komisijas eksperti", tātad nekur nav noteikts, ka par ES pārbaudēm jāatbild tikai PVB, un PVB nav vienīgā par šīs jomas revīzijām atbildīgā struktūrvienība. 30. Palāta atzīmē, ka līdz šim neviena revīzija nav veikta. PVB skaidro, ka tam ir ierobežoti resursi un kā prioritārs ir atlasīts risks saistībā ar pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku un augu veselību un dzīvnieku labturību. Tātad pašlaik Komisija cieši neuzrauga ĢIN shēmas piemērošanu dalībvalstīs. DALĪBVALSTU ZIŅOJUMI PAR ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU SHĒMAS PĀRBAUDĒM NAV PILNĪGI 31. Dalībvalstu ziņojumi par ĢIN shēmas pārbaudēm ir daļa no ziņojumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 882/2004 41. un 44. pantā, kuros paredzēti daudzgadu valsts kontroles plāni un gada ziņojumi par to īstenošanu. ĢD AGRI 2009. gadā pirmo reizi analizēja šos daudzgadu plānus un gada ziņojumus. Analīzē iekļāva četras dalībvalstis un pārbaudīja, vai ir apkopota informācija un cik tās ir daudz par ACVN un AĢIN produktu pārbaudēm un nosaukumu aizsardzību. ĢD AGRI analīzē bija secināts, ka informācijas par šo produktu pārbaudēm trūkst: informācijas vai nu nebija vispār, vai tā bija nepilnīga. 32. Tātad Komisijā pieejamā informācija par dalībvalstu kontroles sistēmām ir ļoti ierobežota. Pamatojoties uz šo informāciju, Komisijai nav iespējams gūt skaidru ainu, kuras iestādes katrā dalībvalstī veic pārbaudes un kādi ir to rezultāti. VARĒTU PIESAISTĪT VAIRĀK RAŽOTĀJU, BET TO KAVĒ GARAS PROCEDŪRAS UN INFORMĀCIJAS TRŪKUMS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU SHĒMAI VARĒTU PIEVIENOTIES VAIRĀK RAŽOTĀJU 33. ĢIN shēmas izdošanās ir atkarīga no shēmas spējas piesaistīt ražotājus. Atbildes tiešsaistes aptaujā liecina, ka pusē dalībvalstu iestādes vērtē jaunu dalībnieku iesaistīšanos kā "zemu" vai "ļoti zemu", ņemot vērā, ka valstī būtu iespējams reģistrēt vairāk produktu [24]. Galvenie iemesli "zemai" vai "ļoti zemai" dalībai: a) "uzņēmēji uzskata, ka pieteikuma iesniegšanas procedūras ir pārāk laikietilpīgas"; b) "mūsu valstī nav ģeogrāfisko norāžu un cilmes vietas nosaukumu tradīciju"; c) "patērētājiem trūkst zināšanu par šādas shēmas pastāvēšanu"; d) "ražotājiem trūkst zināšanu par šādas shēmas pastāvēšanu". 34. 2. grafikā ir parādīts, cik daudz nosaukumu katrā valstī bija reģistrēts 2010. gada beigās, un tas apstiprina daļas dalībvalstu novērtējumu, ka viņu valstī iesaistīšanās shēmā ir zema vai ļoti zema. 35. Grafikā redzams, ka reģistrēti produktu nosaukumi koncentrējas dažās dalībvalstīs: 77 % nosaukumu ir reģistrēti piecās dalībvalstīs, 14 dalībvalstīs 2010. gada beigās bija reģistrēti mazāk nekā pieci nosaukumi, bet sešās dalībvalstīs nebija reģistrēts neviens nosaukums [25]. Nevienlīdzīgā sadale liecina, ka dažādās dalībvalstīs ražotāji dažādi uztver ĢIN shēmu. Iespējams, tas tāpēc, ka dažās dalībvalstīs, piemēram, Francijā, Itālijā un Spānijā, pirms ES shēmas ieviešanas pastāvēja līdzīga valsts shēma, tātad ražotājiem ir vairāk pieredzes, labākas zināšanas par shēmu un lielāka interese par to. 2. GRAFIKS KATRĀ DALĪBVALSTĪ KĀ ACVN VAI AĢIN REĢISTRĒTIE PRODUKTU NOSAUKUMI [26] +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija, ĢD AGRI. GARAS REĢISTRĒŠANAS PROCEDŪRAS ATTUR INTERESENTUS 36. Par vienu no galvenajiem iemesliem zemai vai ļoti zemai līdzdalībai ĢIN shēmā uzņēmēji uzskata pieteikšanās procedūru laikietilpību. Tāpēc Palāta analizēja procedūru un tai vajadzīgo laiku. Procedūras dažādie posmi ir parādīti 3. grafikā. 3. GRAFIKS REĢISTRĒŠANAS PROCEDŪRA +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija, ĢD AGRI. 37. Palāta konstatēja, ka pieteikumu izskatīšana gan attiecīgajā valstī, gan Komisijā aizņem daudz laika. Komisijai caurmērā tam vajadzīgi četri gadi [27]. Procedūru ieilgšanas galvenie iemesli, kā to novēroja Palāta, ir trīs: valsts iestādes veic pamatīgas pārbaudes, pieteikuma iesniedzēju grupas iesniedz nepilnīgus pieteikumus, un valsts iestādēm vajadzīgs laiks, lai pēc Komisijas lūguma sniegtu papildu informāciju par vienoto dokumentu. Attiecībā uz vienoto dokumentu ĢD AGRI 2010. gadā sagatavoja divus norādījumu projektus. Vieni norādījumi bija adresēti valstīm un paskaidroja galvenos jautājumus, kas tām jāpārbauda. Otri norādījumi bija adresēti pieteikuma iesniedzējiem un paskaidroja, kā aizpildāms vienotais dokuments. To, vai šie norādījumi saīsinās pieteikumu izskatīšanas laiku, varēs novērtēt tikai nākotnē. AR PIEEJAMO PASĀKUMU TIKAI NETIEŠI VAR VEICINĀT SHĒMAS PIEVILCĪBU 38. Galvenais instruments, kas pieejams finansiāla atbalsta sniegšanai ĢIN shēmas dalībniekiem, ir Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai 132. pasākums "Lauksaimnieku piedalīšanās pārtikas kvalitātes shēmās". No šā pasākuma līdzekļiem sedz izmaksas, kas lauksaimniekiem rodas, piedaloties ES vai valsts pārtikas kvalitātes shēmās [28]. Atbalstu sniedz par produktiem, kas paredzēti cilvēku patēriņam, un tā maksimālais apmērs ir EUR 3000 vienai saimniecībai (ilgākais piecus gadus). Taču pasākumu izmanto tikai 16 dalībvalstis, turklāt tā tiešais uzdevums nav ražotāju informēšana par ĢIN shēmu, lai gan valsts iestādes uzskata, ka neinformēšana ir vēl viens svarīgs iemesls zemai vai ļoti zemai dalībai (sk. 33. punktu) [29]. Neinformētības jautājums ir aplūkots šā revīzijas ziņojuma nākamajā daļā, kur runāts par ĢIN shēmas atpazīstamību patērētāju vidū. PATĒRĒTĀJI MAZ PAZĪST ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU SHĒMU, UN IZMANTOTĀS METODES DIEZ VAI VEICINĀS ATPAZĪSTAMĪBU PATĒRĒTĀJI MAZ PAZĪST ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU SHĒMU 39. 1. ĢIN shēmas atpazīstamība patērētāju vidū minēta nesenā Komisijas pasūtītā pētījumā [30], kurā cita starpā analizēta aptauja par ACVN un AĢIN simbolu atpazīstamību. Aptaujātajiem patērētājiem lūdza aplūkot uz vienas lapas izkārtotus ACVN un AĢIN simbolus, kā arī vēl trīs citus starptautiskus pārtikas simbolus [31]. Aptaujā atsaucās 16718 respondenti, kuri ACVN un AĢIN simbolus pazina vāji: tos atpazina tikai 8 % aptaujāto. Lai gan Grieķijā atpazīstamība ir pārsteidzoši liela, vidējais atpazīstamības rādītājs Eiropas Savienībā ir tikai 5,6 % [32]. Salīdzinājumam tajā pašā pētījumā secināts, ka bioloģiskās pārtikas logotipu pazīst 16 % patērētāju, savukārt godīgas tirdzniecības logotipu — 22 %. Pilnu ainu sk. 4. grafikā. 4. GRAFIKS ACVN UN AĢIN LOGOTIPU ATPAZĪSTAMĪBA DALĪBVALSTĪS [33] +++++ TIFF +++++ Avots: London Economics. 40. Aptaujā konstatēja arī, ka trūkst zināšanu par shēmas nozīmi. Tikai puse respondentu, kuri pazina logotipus, zināja, ka produkts ir ražots noteiktā ģeogrāfiskā apgabalā. IZMANTOTĀS METODES DIEZ VAI VEICINĀS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU SHĒMAS ATPAZĪSTAMĪBU 41. ĢIN shēmas atpazīstamības veicināšanai ir vairākas iespējas, tostarp finanšu piešķiršana pasākumiem, ar kuriem var risināt šo jautājumu, vai Komisijas pašas ierosinātas darbības. 42. Palāta analizēja, vai šādi ES finanšu pasākumi varētu veicināt informētību par ĢIN shēmu [34]: a) Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) 133. pasākums "Informācijas un reklāmas aktivitātes", b) pasākumi, kas paredzēti Padomes 2007. gada 17. decembra Regulā (EK) Nr. 3/2008 par informācijas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs [35]. RAŽOTĀJU GRUPAS IEROBEŽOTI IZMANTO 133. PASĀKUMU 43. Saskaņā ar ELFLA 133. pasākumu finansiāli atbalsta ražotāju grupas, kas vēlas informēt patērētājus par produktiem, kuri iekļauti ES vai valsts pārtikas kvalitātes shēmās. Atbilstoši šim pasākumam finansējamu darbību mērķim ir jābūt patērētāju pārliecināšanai iegādāties pārtikas kvalitātes shēmās iekļautus lauksaimniecības produktus un pārtiku. Finansējamajās darbībās ir jāvērš uzmanība uz produktu sevišķajām iezīmēm vai priekšrocībām, tātad tiesību aktos prasīts vairāk uzsvērt pašus produktus, nevis ĢIN shēmu. Saskaņā ar 133. pasākumu finansē 70 % no tādu darbību attiecināmajām izmaksām, kuras veicina iekšējo tirgu. 44. ĢD AGRI nespēja sniegt datus, uz kuru pamata varētu izdarīt skaidru secinājumu par to, cik sekmīgi 133. pasākums ir veicinājis ĢIN shēmu un, konkrēti, vai ir palielinājusies patērētāju informētība. Tā kā šo jautājumu ietekmē vairāki ārēji faktori, tāda analīze varbūt pat nebūtu iespējama. Taču fakts, ka dalībvalstis uz šo pasākumu piesakās un raiti iztērē pieejamos līdzekļus, liecina, ka ražotāju grupām tas ir pievilcīgs un ka ražotāji to uzskata par piemērotu līdzekli patērētāju informētības vairošanai. 45. 2010. gada beigās 133. pasākums bija ietverts 14 dalībvalstu 2007.–2013. gada lauku attīstības programmās kopā par 206 miljoniem EUR. Šī summa, kura ietver dažādas pārtikas kvalitātes shēmas, tostarp ĢIN shēmu, bioloģisko lauksaimniecību un valstu pārtikas kvalitātes shēmas, veido 0,6 % no dalībvalstu finanšu plānu 1. ass kopējās summas (32362 miljoni EUR). Sīkāk par katru dalībvalsti sk. 5. grafiku. 46. Izņemot Apvienoto Karalisti, tajās 13 dalībvalstīs, kuras neietvēra 133. pasākumu savās lauku attīstības programmās, vai nu produktu nosaukumi vispār nebija reģistrēti kā ACVN vai AĢIN, vai arī šo nosaukumu bija reģistrēts pavisam maz (sk. 2. grafiku). Acīmredzams iemesls saistībā ar ĢIN shēmu ir tas, ka šajās dalībvalstīs nav vai ir maz ražotāju grupu, kas laiž tirgū ACVN vai AĢIN produktus, kurus var pieteikt līdzfinansēšanai 133. pasākumā. 5. GRAFIKS SAISTĪBAS 133. PASĀKUMAM +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija, ĢD AGRI. 47. Līdz 2010. gada beigām uzkrātie izdevumi, kas deklarēti visās attiecināmās kvalitātes shēmās (ražotāju grupu izlietotie izdevumi), bija 16,2 miljoni EUR, kas ir 7,8 % no dalībvalstu 2007.–2013. gada programmu posma finanšu plānu kopsummas. Pamatojoties uz informāciju, ko tiešsaistes aptaujā sniedza par ĢIN shēmas izdevumiem iepriekšējā programmu posmā, Palāta lēš, ka kopējā summa, ko iztērēs Eiropas Savienības ĢIN shēmai šajā programmu posmā, būs apmēram divi miljoni EUR (vidēji 0,3 miljoni EUR gadā). VEICINĀŠANAS PROGRAMMAS IEROBEŽOTI SEKMĒJUŠAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU SHĒMAS ATPAZĪSTAMĪBU 48. Regulā (EK) Nr. 3/2008 paredzētās veicināšanas programmas parasti ierosina nozaru vai starpnozaru organizācijas ar mērķi īstenot ražotāju un pārstrādātāju informēšanas kampaņas. Šīs programmas apstiprina ĢD AGRI. Ja runa ir par ĢIN shēmu, programmā ir jāuzsver tieši šīs shēmas elementi un jāveicina mērķgrupu — patērētāju un ražotāju — zināšanas par to. 49. Par datiem, uz kuru pamata varētu izdarīt skaidru secinājumu par to, cik sekmīgi veicināšanas programmas ir popularizējušas ĢIN shēmu un, konkrēti, vai tās ir palielinājušas informētību, jāsaka tas pats, kas par 133. pasākumu (sk. 44. punktu). Taču fakts, ka nozaru organizācijas izmanto Regulā (EK) Nr. 3/2008 paredzēto veicināšanas pasākumu, liecina par šā pasākuma piemērotību ĢIN shēmas popularizēšanai. 50. Laikā no 2005. līdz 2009. gadam ĢD AGRI apstiprināja 25 programmttiecībā uz ACVN un AĢIN produktiem. Attiecīgās saistības un līdz 2010. gada septembra beigām deklarētie uzkrātie izdevumi ir atspoguļoti 2. tabulā. 2. TABULA. VEICINĀŠANAS PROGRAMMU SAISTĪBAS UN IZDEVUMI Avots: Eiropas Komisija, ĢD AGRI. Dalībvalsts | Programmu skaits | Uzņemtās saistības miljonos EUR | Deklarētie izdevumi miljonos EUR | Itālija | 12 | 11,7 | 7,8 | Grieķija | 5 | 6,2 | 3,3 | Francija | 2 | 4,8 | 4,2 | Spānija | 2 | 3,6 | 2,8 | Itālija-Portugāle | 1 | 1,8 | 1,3 | Polija | 1 | 0,8 | 0,7 | Portugāle | 1 | 0,5 | 0,0 | Vācija | 1 | 0,4 | 0,4 | KOPĀ | 25 | 29,7 | 20,6 | 51. Kā redzams 2. tabulā, aplūkotajā laika posmā veicināšanas programmas izmantotas samērā maz. Ir izmantotas 25 programmas (vidēji piecas gadā) ar kopējiem izdevumiem 2010. gada septembra beigās apmēram 21 miljons EUR (vidēji apmēram četri miljoni EUR līdzfinansējuma gadā) [36]. 52. Viens no iemesliem, kāpēc programmu skaits ir neliels: veicināšanas programmas produktiem ar zemu ekonomisko vērtību parasti nevar atbilst nosacījumam par izmaksu un efektivitātes attiecību, kas prasīts 8. pantā Komisijas 2008. gada 5. jūnija Regulā (EK) Nr. 501/2008 [37], ar ko nosaka kārtību, kādā piemērojama Padomes Regula (EK) Nr. 3/2008. Tāpēc pārsvarā apstiprina tādas veicināšanas programmas, ko izstrādājušas organizācijas, kuras nodarbojas ar produktiem ar augstu ekonomisko vērtību. 53. Tajās 12 programmās, kurās risināja ES iekšējā tirgus jautājumus, uzsvaru lika tikai uz dažām dalībvalstīm, lielākoties Vāciju, Franciju un Itāliju. Saprotams, nozaru organizācijas rīko kampaņas valstīs, kurās ir lielākie tirgi. Tātad informēšana notiek tikai dažās dalībvalstīs. 54. Palāta novēroja, ka dalībvalstis, kurās ir visvairāk apstiprināto ACVN un AĢIN produktu veicināšanas programmu, pievērš īpašu uzmanību reklāmas iespējām trešās valstīs [38]. Kad ĢD AGRI uzdeva jautājumu, vai šie veicināšanas pasākumi uzskatāmi par veiksmīgiem, ģenerāldirektorāts uzrādīja vairākus pētījumus par popularizēšanu trešās valstīs [39]. Pētījumi liecina, ka gandrīz visās aplūkotajās valstīs produktu atpazīstamība tomēr ir zema. Dažos pētījumos norādīts, ka ES kampaņām trešās valstīs ir ļoti neliela ietekme (Sk. 3. izcēlumu). KOMISIJA VEIC MAZ PASĀKUMU PĒC SAVAS IEROSMES AR MĒRĶI VEICINĀT TIEŠI ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU SHĒMU 55. Komisija bieži īsteno pasākumus kopējās lauksaimniecības politikas popularizēšanai, piemēram, piedalās gadatirgos vai rīko seminārus. Arī ĢIN shēmu iekļauj šajos pasākumos, bet īpaši neizceļ. Pēdējos gados nav notikusi neviena tieši šīs shēmas veicināšanas un informācijas kampaņa [40]. Tiešsaistes anketā lūgtas izteikt papildu komentārus par ĢIN shēmu, piecas dalībvalstis uzsvēra vajadzību to vairāk popularizēt. 3. IZCĒLUMS CITĀTI PAR VEICINĀŠANAS PROGRAMMU IEROBEŽOTO IETEKMI "[..] Eiropas veicināšanas kampaņu rezultātā Eiropas nosaukumu un logotipu atpazīstamība gandrīz nemaz nav palielinājusies. [..] Pat aptaujātie profesionāļi logotipus pazīst reti. [..] Vairākums programmu Šveicē un Norvēģijā nesekmīgi risinājušas Eiropas nosaukumu un to logotipu atpazīstamību." (Šveice un Norvēģija) "Kampaņas nesasniedz kritisko masu, tāpēc tām nav ilgtermiņa rezultātu." (ASV un Kanāda) SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 56. ĢIN shēmas nolūks ir aizsargāt reģistrētus produktu nosaukumus. Shēma arī veicina ES lauksaimniecības konkurētspēju, jo ACVN un AĢIN produktu ekonomiskais potenciāls var dot labumu lauku ekonomikai. Tas, cik sekmīgi ar ĢIN shēmu izdodas šos mērķus sasniegt, lielā mēra ir atkarīgs no Komisijas izstrādātās sistēmas un tās pārvaldības, kā arī no dalībvalstu īstenošanas pasākumiem. 57. Palātas vispārējs secinājums ir tāds, ka vajadzīgāka lielāka skaidrība par vairākiem ar ĢIN shēmas kontroli saistītiem jautājumiem un ka trūkst skaidras stratēģijas shēmas atpazīstamības veicināšanai ražotāju un patērētāju vidū. Izvērstāki secinājumi un ieteikumi ir doti turpmāk; tajos ir ņemts vērā Komisijas priekšlikums pieņemt jaunu regulu par lauksaimniecības produktu kvalitātes shēmām ("ierosinātā regula"). 58. Pašlaik tiesību aktos nav obligātu prasību, kas kompetentajām iestādēm un kontroles institūcijām būtu jāievēro produktu specifikāciju pārbaudēs. Komisijas ierosinātās regulas preambulā ir teikts, ka, lai palīdzētu dalībvalstīm labāk piemērot regulas noteikumus, ir minētas atsauces uz Regulas (EK) Nr. 882/2004 būtiskākajiem pantiem. Tomēr šīs atsauces joprojām nedod skaidru priekšstatu, kā izveidot 11. panta pārbaužu kontroles sistēmu. Turklāt Regula (EK) Nr. 882/2004 galvenokārt reglamentē tos kontroles aspektus, kas attiecas uz pārtikas un lopbarības nekaitīgumu un dzīvnieku veselību un labturību un kas tikai ierobežotā mērā noder 11. panta pārbaudēm. 1. IETEIKUMS Tiesību aktos par ĢIN shēmu jāparedz obligātas prasības attiecībā uz 11. panta pārbaudēm. Jāprecizē tādi jautājumi kā pārbaužu obligātais tvērums, biežums, atlases metodoloģija un dažādos ražošanas un izplatīšanas posmos iesaistītās pārbaudāmās personas. Varētu apsvērt iespēju veidot darba grupas, kurās dalīties pieredzē par labāko praksi šajā jomā. 59. Regulā nav noteikts, ka pārbaudēm, ko dalībvalstis veic, lai atklātu un novērstu neatļautu praksi, vajadzētu būt obligātām. Nav arī noteikts, kā tieši šīs pārbaudes veikt. Tā rezultātā vairākums valsts iestāžu šādas regulāras pārbaudes neveic. Ierosinātajā regulā Komisija uzdod dalībvalstīm veikt atbilstošus administratīvus pasākumus un pasākumus tiesību aizsardzībai tiesā saistībā ar neatļautas prakses novēršanu un paskaidro, ka šīs jomas pārbaudes veido daļu no oficiālās kontroles, ko dalībvalstis piemēro kvalitātes shēmām. Sīkāk nekas par šīm pārbaudēm piemērojamo kontroles sistēmu nav teikts. Atkal ir atsauce uz Regulu (EK) Nr. 882/2004, taču šīs regulas noderība ir ierobežota, tāpat kā attiecībā uz 11. panta pārbaudēm. 2. IETEIKUMS Tiesību aktos par ĢIN shēmu jāietver skaidri noteikumi attiecībā uz kontroles sistēmu, kas nodrošinātu regulāras pārbaudes ar mērķi atklāt un novērst neatļautu praksi. Vajadzīga arī savstarpējas palīdzības sistēma, kas būtu piemērota to valsts iestāžu konkrētajām vajadzībām, kuras strādā ar ĢIN shēmu. 60. Pašlaik Komisija cieši neuzrauga ĢIN shēmas piemērošanu dalībvalstīs. Līdz šim nav veikta neviena ĢIN shēmas revīzija, un tikai nesen uzsāktas sistemātiskas dokumentārās pārbaudes, kurās konstatēts, ka dalībvalstu ziņojumos sniegtā informācija nav pilnīga. Informācijas nepilnība tiek risināta ierosinātajā regulā tādējādi, ka dalībvalstīm uzdots iekļaut atsevišķu iedaļu par lauksaimniecības kvalitātes shēmu pārbaudēm daudzgadu valsts kontroles plānos un gada ziņojumos, kas sagatavojami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004. Kaut arī šis noteikums ir pozitīvs solis uz priekšu, tikai nākotne rādīs, vai Komisija līdz ar to spēs iegūt pilnīgu informāciju par dalībvalstu kontroles sistēmām un pārbaudēm. 3. IETEIKUMS Komisijai jāiekļauj savā plānā, ar kuru saskaņā tā dalībvalstīs veic regulāras revīzijas, arī pārbaudes, kurās dalībvalstis skata ĢIN shēmu. 61. ĢIN shēmas izdošanās cita starpā ir atkarīga no ražotāju iesaistīšanās tajā. Ražotāji shēmā varētu iesaistīties vairāk, īpaši dalībvalstīs, kurās līdz šim ĢIN shēma vēl nav bijusi tik populāra. Tomēr pieejamie pasākumi nav adekvāti ražotāju līdzdalības veicināšanai. Viņus attur arī garās procedūras. Tāpēc Komisija 2010. gadā izdeva divus norādījumu projektus par pieteikšanās procedūru un ierosinātajā regulā samazina pieteikumu izskatīšanas orientējošo termiņu no viena gada līdz pusgadam. 62. Patērētāji ļoti vāji pazīst shēmu un tās simbolus. ĢIN shēmas popularizēšanai pieejamie līdzekļi diez vai vairos shēmas atpazīstamību. Šos līdzekļus izmanto ierobežoti, un tie nebalstās uz skaidru ĢIN shēmas popularizēšanas stratēģiju. Tiek īstenoti vairāki pasākumi, bet ar ierobežotiem panākumiem. 4. IETEIKUMS Palāta iesaka Komisijai izstrādāt vienotu stratēģiju ĢIN shēmas popularizēšanai. Komisijai jāmeklē efektīvāki paņēmieni, ar kuriem veicināt ĢIN shēmu, piemēram, jārīko kampaņa pēc savas ierosmes. Šo ziņojumu 2011. gada 20. jūlija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Olavi ALA-NISSILÄ. Revīzijas palātas vārdā +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira priekšsēdētājs [1] Pirmā regula par ĢIN shēmu bija Padomes 1992. gada 14. jūlija Regula (EEK) Nr. 2081/92 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (OV L 208, 24.7.1992., 1. lpp.). [2] OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. [3] Regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunkts. [4] Regulas 2. panta 1. punkta b) apakšpunkts. [5] Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2010. gada darbības pārskats, 1.2. tabula, 6. lpp. [6] AND International: "Valeur de la production agricole sous AOP et IGP" ["ACVN un AĢIN lauksaimniecības produktu vērtība"], galīgais ziņojums (2009. gada augusts) [7] Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta biļetens par ACVN un AĢIN produktiem (2010. g.). [8] London Economics: "Evaluation of the CAP policy on the protected designations of origin (PDO) and protected geographical indications (PGI)" ["Kopējās lauksaimniecības politikas novērtējums saistībā ar ACVN un AĢIN"] (2008. gads). [9] Regulas preambulas 2. apsvērums. [10] Komisijas 2010. gada 18. novembra paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "KLP 2020. gada perspektīvā: Kā risināt nākotnē paredzamās ar pārtiku, dabas resursiem un teritoriālajiem aspektiem saistītās problēmas", COM(2010) 672 galīgā redakcija. [11] Produkta specifikācijā ir minētas tādas svarīgas pazīmes kā produkta nosaukums, apraksts, ģeogrāfiskā apgabala definējums, produkta iegūšanas metode un dati par produkta saistību ar ģeogrāfisko apgabalu. [12] Francija, Grieķija, Itālija, Kipra, Polija, Portugāle, Spānija un Vācija. [13] "Pieteikumu izskatīšana un vērtēšana dalībvalstīs", "Dalībvalstu veiktās pārbaudes" un "Finansiāla atbalstīšana un popularizēšana". [14] Komisijas 2010. gada 10. decembra "Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par lauksaimniecības produktu kvalitātes shēmām", COM(2010) 733 galīgā redakcija. [15] Eiropas standartā EN 45011 ir noteiktas vispārējās prasības, kas jāievēro trešai personai, kura strādā ar produktu sertificēšanas sistēmu un kura vēlas būt atzīta par kompetentu un uzticamu. [16] Neatļautas prakses dažādas formas ir minētas Regulas 13. panta 1. punktā. [17] Regulas 10. panta 1. punkts: "Dalībvalstis norīko kompetento iestādi vai iestādes, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 882/2004 ir atbildīgas par kontrolēm attiecībā uz šajā regulā paredzētajiem pienākumiem". [18] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (OV L 191, 28.5.2004., 1. lpp.). [9999] Sākumpārbaudēs pārbauda ražotājus, kuri sāk laist tirgū ACVN vai AĢIN produktus. Pārbauda produkta atbilstību specifikācijai. [19] Regulas preambulas 6. apsvērums. [20] Komisijas 2009. gada 14. jūlija Regula (EK) Nr. 607/2009, ar ko paredz konkrētus sīki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2008 piemērošanai attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, tradicionālajiem apzīmējumiem, konkrētu vīna nozares produktu marķēšanu un noformēšanu (OV L 193, 24.7.2009., 60. lpp.). [21] Padomes 2007. gada 28. jūnija Regulas (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu V sadaļa (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.). [22] Eiropas Parlamenta 2010. gada 25. marta rezolūcija par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku — kāda ir pareizā stratēģija? (OV C 4 E, 7.1.2011., 25. lpp.). [23] Skaidrojošā piezīme Nr. 2009-01. [24] Austrija, Beļģija, Dānija, Igaunija, Īrija, Latvija, Lietuva, Malta, Nīderlande, Slovākija, Somija, Vācija, Zviedrija. [25] Bulgārija, Igaunija, Latvija, Lietuva, Malta un Rumānija. [26] Divas trešās valstis (Kolumbija un Ķīna) 2010. gada beigās katra bija reģistrējusi vienu produktu. [27] Vidējais laiks no dienas, kad iesniegts pieteikums, līdz dienai, kad reģistrē produkta nosaukumu, bija 47 mēneši 2008. gadā reģistrētiem nosaukumiem un 46 mēneši 2009. gadā reģistrētiem nosaukumiem. Šajā aprēķinā nav ņemts vērā grozījumiem vajadzīgais laiks. [28] 20. panta c) punkta ii) apakšpunkts Padomes 2005. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.). [29] 2010. gada beigās 16 dalībvalstis bija iekļāvušas 132. pasākumu savās 2007.–2013. gada lauku attīstības programmās. Pasākumam piešķirtā summa kopā bija 294 miljoni EUR. Līdz 2010. gada beigām uzkrātie izdevumi, kas deklarēti visās attiecināmās kvalitātes shēmās (lauksaimnieku izlietotie izdevumi), bija 18,6 miljoni EUR. [30] London Economics: "Evaluation of the CAP policy on the protected designations of origin (PDO) and protected geographical indications (PGI)" ["Kopējās lauksaimniecības politikas novērtējums saistībā ar ACVN un AĢIN"] (2008. gads). [31] Pētījumā analizēja reprezentatīvu paraugu no katras dalībvalsts. Adresāti bija tie cilvēki aptaujātajās mājsaimniecībās, kuri visbiežāk iepērkas. [32] London Economics skaidro ACVN un AĢIN produktu ārkārtīgi labo pazīstamību Grieķijā ar to, ka Grieķijas prese plaši atspoguļoja nosaukuma "Feta" reģistrēšanu kā ACVN un Eiropas Savienības Tiesas attiecīgās lietas (apvienotās lietas C-465/02 un C-466/02 par reģistrācijas atsaukšanu). [33] Aptauja Apvienotajā Karalistē neietvēra Ziemeļīriju. [34] Informācijas pasākumi, kas paredzēti Padomes 2000. gada 17. aprīļa Regulā (EK) Nr. 814/2000 par informācijas pasākumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku (OV L 100, 20.4.2000., 7. lpp.), nav uzskatāmi par pietiekami nozīmīgiem šajā jomā, jo ĢIN shēmai pieejamie izdevumi ir mazi. [35] OV L 3, 5.1.2008., 1. lpp. [36] Tajā pašā laika posmā noraidīja 27 programmas saistībā ar ACVN un AĢIN. [37] OV L 147, 6.6.2008., 3. lpp. [38] Septiņas no divpadsmit Itālijas programmām, četras no piecām Grieķijas programmām. [39] "Euréval" veica vairākus pētījumus par veicināšanas pasākumiem trešās valstīs, proti, Šveicē un Norvēģijā, Ķīnā, Indijā un Dienvidaustrumāzijā, Krievijā, Japānā, kā arī ASV un Kanādā. [40] Līdz šim ĢD AGRI ir ierosinājis un 100 % finansējis tikai vienu informācijas un veicināšanas programmu — trīsgadīgo (2004.–2007. g.) Eiropas Autentisko garšu programmu, kuras budžets bija 6 miljoni EUR. Programmas mērķis bija informēt Ziemeļamerikas un Āzijas sabiedrību par ES kvalitātes shēmām, tostarp par ĢIN shēmu. --------------------------------------------------