EIROPAS KOMISIJA Briselē, 3.11.2021 COM(2021) 661 final 2021/0345(NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2022. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Visām zvejas iespēju regulām zivju ieguve no krājumiem jāierobežo līdz apjomam, kas ir saderīgs ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) vispārējiem mērķiem. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (pamatregula) ir noteikti mērķi, kuri ikgadējos priekšlikumos par nozvejas un zvejas piepūles limitiem jāiestrādā, lai nodrošinātu Savienības zvejniecību vidisko, ekonomisko un sociālo ilgtspēju. Atbilstoši pārvaldības cikla ilgumam zvejas iespējas nosaka katru gadu (dziļūdens krājumiem reizi divos gados), taču tas nebūt netraucē pārvaldībā ieviest ilgtermiņa pieeju. Eiropas Parlaments un Padome cita starpā ir pieņēmuši daudzgadu plānu Ziemeļjūrai un rietumu ūdeņiem. Dažas no šajā priekšlikumā ierosinātajām zvejas iespējām Savienībai ir jānosaka autonomi, bet par dažām citām vienošanās panākta pēc daudzpusējām vai divpusējām apspriedēm. To iznākumu īsteno, kvotas dalībvalstīm iedalot saskaņā ar relatīvās stabilitātes principu. Šis priekšlikums aptver: –krājumus, kurus Savienība pārvalda autonomi, –kopīgus krājumus, kuri jāpārvalda kopīgi ar Apvienoto Karalisti Ziemeļjūrā un ziemeļrietumu ūdeņos un ar Norvēģiju Ziemeļjūrā un Skagerakā vai par kuriem notikušas Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) piekrastes valstu apspriešanās, un –zvejas iespējas, kuru pamatā ir reģionālu zvejniecības pārvaldības organizāciju (RZPO) satvarā noslēgtas vienošanās. Virkne zvejas iespēju šajā priekšlikumā norādītas kā “pm” (pro memoria) šādu iemeslu dēļ: –zinātniskais ieteikums par dažiem krājumiem priekšlikuma pieņemšanas laikā vēl nebija pieejams vai –attiecīgās RZPO vēl nav darījušas zināmus konkrētus nozvejas limitus un citus ieteikumus, jo to gadskārtējās sanāksmes vēl nav notikušas, vai –dati par dažiem krājumiem Grenlandes ūdeņos, par kopīgiem krājumiem vai zvejas iespējām, ar kurām apmainās ar trešām valstīm, vēl nav pieejami, jo apspriešanās ar Grenlandi un attiecīgajām trešām valstīm vēl nav noslēgušās, vai –Komisijai vēl jāapspriežas ar Apvienoto Karalisti par 2022. gada sadarbību kopīgo krājumu jautājumā, arī par zvejas iespējām. Zvejas iespēju noteikšanā izmantotā pieeja Kā jau ik gadus ierasts, Komisija ir sagatavojusi paziņojumu “Ceļā uz ilgtspējīgāku zveju Eiropas Savienībā: pašreizējais stāvoklis un 2022. gada ievirzes” (COM(2021) 279). Ikgadējā paziņojumā, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem, tiek sniegts pārskats par krājumu stāvokli un izskaidrota zvejas iespēju noteikšanas kārtība. 2021. gada 30. jūnijā Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) pēc Komisijas lūguma sniedza ikgadējo ieteikumu par vairākiem zivju krājumiem, uz kuriem attiecas šis priekšlikums. ICES zinātniskie ieteikumi būtībā ir atkarīgi no datiem: pilnībā novērtēt, proti, sagatavot krājumu apmēra aplēses un prognozes par to reakciju uz dažādiem izmantošanas scenārijiem (“nozvejas scenāriju tabulas”), var tikai tādus krājumus, par kuriem pieejami pietiekami un ticami dati. Ja pieejamie dati ir pietiekami, zinātniskās organizācijas var aplēst zvejas iespēju korekcijas, kas nodrošinās krājuma izmantošanu maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY). Tad ieteikumu sauc par “MSY ieteikumu”. Pārējos gadījumos zvejas iespēju ieteicamo apjomu zinātniskās organizācijas nosaka, paļaudamās uz piesardzīgu pieeju. Šajā nolūkā izmantoto metodiku ICES ir izskaidrojusi publicētajā materiālā par to, kā sniegt ieteikumus par krājumiem, par kuriem trūkst datu.

Visas zvejas iespējas, kuras Komisija ierosinājusi šajā priekšlikumā, atspoguļo par krājumu stāvokli saņemtos zinātniskos ieteikumus, kas izmantoti iepriekš minētajā paziņojumā izklāstītajā veidā. Izkraušanas pienākums Saskaņā ar pamatregulas 15. pantu izkraušanas pienākums kopš 2019. gada 1. janvāra attiecas uz visiem krājumiem, kuriem noteikti nozvejas limiti. Tomēr pamatregula paredz dažus izņēmumus no izkraušanas pienākuma. Pamatojoties uz dalībvalstu kopīgajiem ieteikumiem, Komisija ir pieņēmusi deleģētās regulas, ar kurām nosaka īpašus izmetumu plānus, kas, balstoties uz de minimis vai augstas izdzīvotības atbrīvojumiem, atļauj ierobežotu daudzumu izmetumu. Tā kā līdz ar izkraušanas pienākuma ieviešanu izmetumi vairs nav atļauti, ierosinātajām zvejas iespējām ir jāatspoguļo pāreja no izkrautā apjoma uz nozvejoto apjomu, kā noteikts pamatregulas 16. panta 2. punktā. Šāda atspoguļošana notiek, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu par krājumiem, kurus apzvejo pamatregulas 15. panta 1. punktā minētās zvejniecības. Ierosinātās zvejas iespējas ir noteiktas arī saskaņā ar citiem relevantiem noteikumiem, t. i., 16. panta 1. punktu par relatīvās stabilitātes principu un 16. panta 4. punktu (tas atsaucas uz KZP mērķiem un relevantajiem daudzgadu plānu noteikumiem). Lai ņemtu vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu piemērošanu, Komisija kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) ierosina, pamatojoties uz ieteikumu par nozveju, nevis uz (iepriekš izmantoto) ieteikumu par izkrāvumiem. Ierosinātajās Savienības kvotās ņemti vērā ierobežota apjoma izmetumi, kas tiks veikti uz noteikto atbrīvojumu pamata; šie daudzumi netiks izkrauti un ieskaitīti kvotās, tāpēc tie no Savienības kvotām ir atvilkti. Ikgadējā elastība Jāņem vērā arī saikne starp pamatregulu un Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96. Ar otro minēto regulu ir ieviesti ikgadējās KPN pārvaldības papildu nosacījumi, arī elastība attiecībā uz krājumiem, kuriem nosakāma piesardzīga vai analītiska KPN (šajā gadījumā tie ir krājumi, par kuriem ICES attiecīgi sniegusi piesardzīgu ieteikumu vai MSY ieteikumu) (3. un 4. pants). Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 2. pantu Padomei, kad tā nosaka KPN, ir jānolemj, uz kuriem krājumiem minētās regulas 3. un 4. pants neattiecas, un lēmuma pieņemšanā jo īpaši jāpamatojas uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Pamatregulas 15. panta 9. punktā ir paredzēts vēl cits ikgadējas elastības mehānisms. Lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principa piemērošanu un KZP mērķu sasniegšanu, būtu skaidri jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantā un pamatregulas 15. panta 9. punktā paredzētos pasākumus nevar piemērot kumulatīvi. Pamatregulas 15. panta 9. punktā paredzētā ikgadējā elastība nebūtu jāpiemēro, ja tas apdraudētu KZP mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz krājumiem, kuru nārsta bara biomasa (SSB) ir mazāka par biomasas limita references rādītāju (Blim). Ierosinātās KPN un skaidrojumi Kopš 2019. gada Komisija (ikgadējās zvejas iespēju regulas paskaidrojuma rakstā) uzskaita krājumus, kuriem ierosinātā KPN no pašreizējās KPN atšķiras vairāk nekā par 20 %. Attiecībā uz 2022. gadu tie ir šādi krājumi. KPN Jūras apgabals Ierosinātā 2022. gada KPN Atšķirība no 2021. gada KPN* Skaidrojums Menca Kategatā Kategats 97 t –21 % Piesardzīgajā ieteikumā norādīta nulles apjoma nozveja. Komisija ierosina (Norvēģijas omāra zvejniecībā) nenovēršamu piezveju KPN, un tas ir saskaņā ar ICES tehnisko ieteikumu. Norvēģijas omārs 3.a zonā Skageraks un Kategats 8501 t –31 % Komisija ierosina KPN, kas ir saskaņā ar MSY ieteikumu un FMSY diapazona mazāko vērtību (FMSY lower). FMSY diapazons ir zvejas izraisītas zivju mirstības vērtību diapazons, kurā visas ietilpstošās vērtības ilgtermiņā nodrošina MSY, neizraisa ilgtermiņa ieguves apjoma samazinājumu par vairāk kā 5 % un neatstāj būtisku ietekmi uz attiecīgā krājuma atražošanos. KPN ir saskaņā ar FMSY lower, bet ne ar FMSY punktvērtību, jo šajā zvejniecībā piezvejo mencu, par kuru sniegtajā ieteikumā norādīta nulles apjoma nozveja. FMSY punktvērtība ir zvejas izraisītas zivju mirstības vērtība, kas ilgtermiņā nodrošina MSY. Norvēģijas omārs 8.c zonas 25. un 31. funkcionālajā vienībā (FV) Biskajas līča dienvidu daļa 25. FV 1,7 t 31. FV 20 t 25. FV pārņemta iepriekšējā gada KPN, 31. FV +1329 % Attiecībā uz 25. FV piesardzīgajā ieteikumā norādīta nulles apjoma nozveja. Komisija ierosina saglabāt KPN zinātniskajai zvejniecībai, kurā vāc datus par nozveju uz piepūles vienību (CPUE). Attiecībā uz 31. FV Komisija ierosina KPN, kas ir saskaņā ar MSY ieteikumu un FMSY punktvērtību. Savienības kvotas noteikšanā piemērots ar atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma saistīts atvilkums. Jūras zeltplekste Kategatā Kategats 1038 t +34 % Komisija ierosina KPN, kas ir saskaņā ar MSY ieteikumu un FMSY lower. KPN ir saskaņā ar FMSY lower, bet ne ar FMSY punktvērtību, jo šajā zvejniecībā piezvejo mencu, par kuru sniegtajā ieteikumā norādīta nulles apjoma nozveja. Šī KPN ir daļa (19,2 %) no KPN, kas noteikta ieteikuma aptvertajam apgabalam (Kategats, Belti un Ēresunds). Savienības kvotas noteikšanā piemērots ar atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma saistīts atvilkums. Parastā jūrasmēle 7.b un 7.c zonā Ūdeņi uz rietumiem no Īrijas un Porkupīnas sēklis 19 t –44 % Komisija ierosina KPN, kas ir saskaņā ar piesardzīgu ieteikumu. Parastā jūrasmēle 8.a un 8.b zonā Biskajas līča ziemeļu un centrālā daļa 2233 t –37 % Komisija ierosina KPN, kas ir saskaņā ar MSY ieteikumu un FMSY punktvērtību. Biomasa patlaban ir mazāka par MSY Btrigger, bet lielāka par Blim. MSY Btrigger ir SSB, par kuru mazākas biomasas gadījumā jāveic pārvaldības darbība, lai krājums varētu atjaunoties virs apmēra, kas spēj ilgtermiņā nodrošināt MSY, un Blim ir SSB, par kuru mazākas biomasas gadījumā reproduktīvā spēja var būt ierobežota. MSY ieteikumā ņemta vērā pašreizējā mazā biomasa. Savienības kvotas noteikšanā piemērots ar atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma saistīts atvilkums. * Ja no KPN izdarīti ar atbrīvojumu no izkraušanas pienākuma saistīti atvilkumi, salīdzināšana veikta, pamatojoties uz Savienības kvotām. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar KZP mērķiem un noteikumiem. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar citām Savienības rīcībpolitikām, jo īpaši ar rīcībpolitiku vides un ilgtspējīgas attīstības jomā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 3. punkts.

Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no pamatregulas 2. pantā noteiktajiem pienākumiem. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts LESD 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. •Proporcionalitāte Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. KZP ir kopēja politika, un saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu ir jāpieņem Padomei. Ar ierosināto Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Pēc tam dalībvalstis, ievērojot pamatregulas 16. un 17. pantu, zvejas iespējas pēc saviem ieskatiem iedalīs reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis, kad tās izmanto tām iedalītās zvejas iespējas, var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto sociālekonomisko modeli. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome līdzīgu regulu pieņem katru gadu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. •Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu ir Padomes regula. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Zvejas iespēju regula vairākas reizes gadā tiek pārskatīta, lai atspoguļotu jaunākos zinātniskos ieteikumus un citu notikumu attīstību. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām a)Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Pamatodamās uz gadskārtējo paziņojumu “Ceļā uz ilgtspējīgāku zveju Eiropas Savienībā: pašreizējais stāvoklis un 2022. gada ievirzes”, Komisija savu pieeju dažādiem zvejas iespēju priekšlikumiem ir apspriedusi ar ieinteresētajām personām, jo īpaši ar konsultatīvo padomju starpniecību, un ar dalībvalstīm. Komisija ir ievērojusi pieeju, kas izklāstīta tās paziņojumā “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija). Šī pieeja ietver agrīnu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, kura dod iespēju izvērst stratēģiskākas debates (savlaicīgas sagatavošanās (front-loading) process). b)Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Ieinteresēto personu atsauksmes par iepriekšminēto gadskārtējo paziņojumu atspoguļo to viedokli par Komisijas veikto resursu stāvokļa izvērtējumu un par pārvaldības lēmumu pareizību. Komisija atsauksmes ir ņēmusi vērā šā priekšlikuma izstrādē. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Kā jau minēts, Komisija par izmantojamo metodiku ir apspriedusies ar ICES. ICES ieteikums ir balstīts uz ieteikumu pamatsistēmu, kuru izstrādājušas ICES ekspertu grupas un lēmējinstitūcijas, un tas izdots saskaņā ar saprašanās memorandu, kas noslēgts ar Komisiju. Galīgais mērķis ir atjaunot un uzturēt krājumus tādā apmērā, kas spēj nodrošināt MSY. Šis mērķis ir nepārprotami iestrādāts pamatregulas 2. panta 2. punktā, kurā teikts, ka to “ja iespējams, sasniedz līdz 2015. gadam un (..) līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem”. Tas atspoguļo saistības, kuras Savienība uzņēmusies, ņemot vērā 2002. gada Johannesburgas samita secinājumus un īstenošanas plānu (šis pasaules samits bija īpaši veltīts ilgtspējīgas attīstības jautājumiem). Kā minēts iepriekš, informācija par MSY ir pieejama attiecībā uz dažiem krājumiem, to vidū tādiem, kas ir svarīgi nozvejas apjoma un komerciālās vērtības ziņā (piemēram, heks, menca, makšķerniekzivju dzimta, jūrasmēles, megrimi, pikša un Norvēģijas omārs).

Zvejas iespējas specializētajā zvejā apgūstamiem Ziemeļjūras un rietumu ūdeņu krājumiem jānosaka, pamatojoties uz attiecīgajiem daudzgadu plāniem, kuros zvejas izraisīta zivju mirstība izteikta ar FMSY diapazoniem, tātad piedāvāta zināma elastība ar īpašiem nosacījumiem. Komisija ir lūgusi ICES ieteikumu, uz kura pamata var novērtēt vajadzību pēc šādas elastības un šo elastību īstenot. FMSY vērtību augšējo diapazonu KPN ierosināšanai izmanto tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, zvejas iespējas FMSY diapazona robežās jānosaka tādēļ, lai: –sasniegtu mērķus, kas attiecīgajā daudzgadu plānā noteikti jauktu sugu zvejniecībām, vai –novērstu smagu kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika, vai –mazinātu izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Ja krājuma biomasa ir mazāka par attiecīgajā daudzgadu plānā minētajiem references rādītājiem, zvejas iespējas būtu jānosaka tādā apmērā, kas atbilst zvejas izraisītas zivju mirstības līmenim, kurš proporcionāli samazināts, ņemot vērā biomasas samazinājumu. Dažos gadījumos MSY sasniegšanai var būt nepieciešams samazināt zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājus un/vai nozvejas. Attiecīgi šajā priekšlikumā ir izmantots MSY ieteikums, ja tāds pieejams. Atbilstoši KZP mērķiem, ja KPN tiek ierosinātas, pamatojoties uz MSY ieteikumu, tās atbilst apjomam, kas saskaņā ar minēto ieteikumu nodrošinātu MSY sasniegšanu 2022. gadā. Šī pieeja ir saskaņā ar principiem, kas izklāstīti gadskārtējā paziņojumā “Ceļā uz ilgtspējīgāku zveju Eiropas Savienībā: pašreizējais stāvoklis un 2022. gada ievirzes”. Attiecībā uz krājumiem, par kuriem trūkst datu, zinātniskās padomdevējas struktūras sniedz ieteikumus par to, vai nozvejas būtu jāsamazina, jāsaglabā nemainīgas vai jāpalielina. ICES ieteikumā ir kvantitatīvi izteikti norādījumi par šādām izmaiņām, un tie izmantoti ierosināto KPN noteikšanā. Par dažiem krājumiem (galvenokārt plašā teritorijā sastopamiem krājumiem, haizivīm un rajām) ICES ieteikums tiek sniegts rudenī. Kad attiecīgais ieteikums būs saņemts, šis priekšlikums būs attiecīgi jāatjaunina. •Ietekmes novērtējums Zvejas iespēju regulas darbības tvērumu nosaka LESD 43. panta 3. punkts. Šā priekšlikuma mērķis ir nepieļaut īstermiņa pieeju, priekšroku dodot noturīgai ilgtspējai. Tāpēc tajā ņemtas vērā ieinteresēto personu un konsultatīvo padomju iniciatīvas, ja ICES un/vai Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) par tām atsaukusies labvēlīgi. Komisijas KZP reformas priekšlikums pamatojās uz ietekmes novērtējumu (SEC(2011) 891), kurā teikts, ka MSY mērķa sasniegšana ir vidiskās, ekonomiskās un sociālās ilgtspējas priekšnoteikums. Attiecībā uz RZPO zvejas iespējām un krājumiem, kurus izmanto kopīgi ar trešām valstīm, šis priekšlikums galvenokārt īsteno pasākumus, par kuriem panākta starptautiska vienošanās. Visi elementi, kas ir zvejas iespēju potenciālās ietekmes novērtēšanai relevanti, tiek izskatīti laikā, kad tiek gatavotas un norisinās starptautiskās sarunas, kurās ar trešām personām vienojas par Savienības zvejas iespējām. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Priekšlikumā paredzēta Savienības vai valstu publiskā sektora iestāžu administratīvo procedūru vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz zvejas piepūles pārvaldībai piemērojamajām prasībām. •Pamattiesības Nepiemēro. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Ierosinātie pasākumi budžetu neietekmē. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

Regulas noteikumi tiks īstenoti un to ievērošana uzraudzīta saskaņā ar KZP. 2021/0345 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2022. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 prasīts saglabāšanas pasākumus pieņemt, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, un konsultatīvo padomju ieteikumus. (2)Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un attiecīgā gadījumā arī jānosaka ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā izklāstītajiem kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Turklāt kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) no krājumiem, uz kuriem attiecas īpaši daudzgadu plāni, būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos noteiktajiem mērķrādītājiem un pasākumiem. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tā, lai nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto attiecīgo zvejas darbību relatīvu stabilitāti. (3)Tātad saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 KPN būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem un ievērojot viedokļus, kas izteikti apspriedēs ar ieinteresētajām personām, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs. (4)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu izkraušanas pienākums kopš 2019. gada 1. janvāra ar dažiem izņēmumiem attiecas uz visiem krājumiem, kuriem noteikti nozvejas limiti. Minētās regulas 16. panta 2. punktā noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu ievieš izkraušanas pienākumu, zvejas iespējām ir jāatspoguļo nozvejas, nevis izkrāvumi. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko detalizētus izkraušanas pienākuma īstenošanas noteikumus nosaka īpašu izmetumu plānu veidā. (5)Zvejas iespējās, kas noteiktas krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāņem vērā tas, ka izmešana principā vairs nav atļauta. Tāpēc tās būtu jānosaka, pamatojoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumā norādīto kopējo nozveju apjomu (nevis vēlamo nozveju apjomu). Daudzumi, kurus kā izņēmumu no izkraušanas pienākuma drīkst turpināt izmest, būtu jāatvelk no ieteikumā norādītā kopējo nozveju apjoma. (6)Attiecībā uz dažiem krājumiem ICES ieteikusi nulles apjoma nozvejas. Taču, ja minēto krājumu KPN tiktu noteiktas ieteiktajā apjomā, pienākums izkraut visas nozvejas, tai skaitā piezvejas, kas no minētajiem krājumiem gūtas jauktu sugu zvejniecībās, izraisītu tā dēvētās kritiskās sugas parādību. Lai panāktu līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu (ņemot vērā pretējā gadījumā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas) un vajadzību panākt minēto krājumu labu bioloģisko stāvokli un ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus apzvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY), ir lietderīgi noteikt īpašas KPN piezvejām, ko gūst no minētajiem krājumiem. Minētās KPN būtu jānosaka apjomā, kas nodrošina zivju mirstības samazināšanos minētajos krājumos un rosina uzlabot selektivitāti un nepieļaut piezvejas no minētajiem krājumiem. Lai samazinātu nozvejas no krājumiem, kuriem noteiktas piezvejas KPN, zvejas iespējas zvejniecībās, kas minētos krājumus apzvejo, būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim. Lai novērstu nelikumīgu nozvejas izmešanu, būtu jānosaka ar zvejas iespējām nesaraujami saistīti tehniskie un kontroles pasākumi. (7)Lai jauktu sugu zvejniecībās pēc iespējas garantētu zvejas iespēju izmantošanu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktu, ir lietderīgi izveidot kvotu apmaiņas rezervi tām dalībvalstīm, kurām nav kvotu, ar ko nosegt nenovēršamās piezvejas. (8)Saskaņā ar rietumu ūdeņu daudzgadu plānu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/472, minētās regulas 1. panta 1. punktā uzskaitīto krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms saskaņā ar minētās regulas 4. pantu ir jāuztur minētās regulas 2. pantā definētajos zvejas izraisītas zivju mirstības vērtību diapazonos, kas nodrošina MSY (FMSY diapazoni). Tāpēc kopējā zvejas izraisītā Eiropas labraka (Dicentrarchus labrax) mirstība ICES 8.a un 8.b rajonā būtu jānosaka saskaņā ar ICES MSY ieteikumu un FMSY punktvērtību, ņemot vērā komerciālās un atpūtas nozvejas un ieskaitot izmetumus. FMSY punktvērtība ir zvejas izraisītas zivju mirstības vērtība, kas ilgtermiņā nodrošina MSY. Attiecīgajām dalībvalstīm (Francijai un Spānijai) būtu jāveic atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu, ka to flotu un atpūtas zvejnieku veiktās zvejas izraisīta zivju mirstība nepārsniedz FMSY punktvērtību, kā prasīts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. punktā. (9)Ņemot vērā atpūtas zvejniecību būtisko ietekmi uz Eiropas labraka krājumiem, atpūtas zvejniecībām noteiktie pasākumi būtu jāpatur spēkā. Būtu jāsaglabā zinātniskajam ieteikumam atbilstošs dienas individuālais limits. Stacionāri tīkli būtu jāizslēdz, jo tie nav pietiekami selektīvi un ar tiem, iespējams, tiks nozvejots par noteiktajiem limitiem lielāks īpatņu skaits. Ņemot vērā vidiskos, sociālos un ekonomiskos apstākļus, it īpaši piekrastes kopienu komerciālo zvejnieku atkarību no attiecīgajiem krājumiem, attiecībā uz Eiropas labraku pieņemtie pasākumi nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp komerciālo un atpūtas zvejnieku interesēm. Konkrētāk, minētie pasākumi, ņemdami vērā atpūtas zvejnieku ietekmi uz krājumiem, dod šiem zvejniekiem iespēju zvejot. (10)Zinātniskajā ieteikumā par plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumiem to sliktā saglabāšanās stāvokļa dēļ ieteiktas nulles apjoma nozvejas. Turklāt augsti izdzīvotības rādītāji liecina, ka izmešana par zvejas izraisītas plātņžaunzivju mirstības pieauguma iemeslu nav uzskatāma un to saglabāšanai nāktu par labu. Tāpēc šādu sugu zveja būtu jāaizliedz. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. punkta a) apakšpunktu sugām, kuru zveja ir aizliegta, izkraušanas pienākumu nepiemēro. (11)Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/973 ir izveidots Ziemeļjūras daudzgadu plāns, kas stājies spēkā 2018. gadā. Ar Regulu (ES) 2019/472 ir izveidots Rietumu ūdeņu daudzgadu plāns, kas stājies spēkā 2019. gadā. Zvejas iespējas minēto plānu 1. panta 1. punktā uzskaitītajiem krājumiem būtu jānosaka atbilstoši mērķrādītājiem (FMSY diapazoniem) un aizsardzības pasākumiem, kas paredzēti minētajos daudzgadu plānos. FMSY diapazoni ir noteikti attiecīgajā ICES ieteikumā. Ja atbilstoša zinātniska informācija nav pieejama, piezvejas sugu krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar piesardzīgu pieeju, kā noteikts daudzgadu plānos.

(12)Ziemeļjūras daudzgadu plāna 7. pantā noteikts: kad zinātniskais ieteikums liecina, ka plāna 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par biomasas limita references rādītāju (Blim), jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma drīzu atgriešanos līmenī, kas pārsniedz līmeni, kurš spēj nodrošināt MSY. Konkrēti, minētie korektīvie pasākumi var ietvert attiecīgā krājuma specializētās zvejniecības apturēšanu un prasīt minēto krājumu vai citu zvejniecības apzvejotu krājumu zvejas iespējas atbilstoši samazināt. (13)Zilās tunzivs KPN Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1627 noteikumiem. (14)Krājumiem, par kuriem trūkst pietiekamu vai uzticamu datu, uz kuriem varētu balstīt krājuma apmēra aplēses, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā definēto piesardzīgo pieeju zvejniecības pārvaldībā un vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku (jo īpaši pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām). (15)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 tika ieviesti ikgadējo KPN pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, to vidū elastības noteikumi par piesardzīgām un analītiskām KPN (3. un 4. pants). Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro. 2014. gadā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests vēl cits ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principa piemērošanu, KZP mērķu sasniegšanu un krājumu bioloģisko stāvokli, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pants analītiskai KPN būtu jāpiemēro tikai tad, ja Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzētā ikgadējā elastība netiek izmantota. (16)Ja KPN ir iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt savu KPN. Būtu jānodrošina, ka attiecīgā dalībvalsts, kad tā nosaka KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar KZP principiem un noteikumiem. (17)Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle 2022. gadam jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1627 5., 6., 7. un 9. pantu un I pielikumu. (18)Lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir lietderīgi attiecībā uz vienu un to pašu bioloģisko krājumu ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažiem KPN apgabaliem. (19)Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc attiecīgās zvejas iespējas būtu jāierobežo, nosakot šo sugu zvejas vispārēju aizliegumu. (20)Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences 12. sanāksmē (2017. gada 23.–28. oktobrī Manilā) konvencijas I un II papildinājumā iekļautajos aizsargājamo sugu sarakstos tika pievienotas vairākas sugas. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt minēto sugu aizsardzību attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem, kuri zvejo visos ūdeņos, un kuģiem, kas nav Savienības zvejas kuģi, bet zvejo Savienības ūdeņos. (21)Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. (22)Savienības KPN Grenlandes paltusam starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 2. apakšapgabalā neskar Savienības nostāju par pienācīgo Savienības daļu minētajā zvejniecībā. (23)[Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisija (NEAFC) gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā ir pieņēmusi saglabāšanas pasākumu, kurš attiecas uz abiem sarkanasaru krājumiem Irmingera jūrā un piegulošajos ūdeņos un aizliedz minēto krājumu specializēto zveju. Turklāt, lai minimalizētu piezvejas, NEAFC ir aizliegusi zvejas darbības apgabalā, kurā uzturas sarkanasaru bari. Minētie pasākumi, kas pamatojas uz ICES ieteikumu par nulles apjoma nozveju, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Ieteikumu par sarkanasariem ICES 1. un 2. apakšapgabalā NEAFC neizdevās pieņemt. Minētā krājuma KPN būtu jānosaka saskaņā ar Savienības nostāju, kas pausta NEAFC.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc NEAFC gadskārtējās sanāksmes.] (24)[Covid-19 pandēmijas dēļ Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) gadskārtējā sanāksme 2020. gadā tika aizstāta ar lēmumu pieņemšanas procesu, kurā izmanto saraksti, kurš sākās 2020. gada oktobrī un kuram būtu jābeidzas 2021. gada janvāra sākumā. Viens no šā procesa galvenajiem mērķiem bija atļaut turpināt esošos pasākumus, kuru termiņš beidzas 2020. gadā un kuros vajadzības gadījumā izdarītu nelielus tehniskus pielāgojumus.] Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc ICCAT gadskārtējās sanāksmes.] (25)[ICCAT Ieteikums 19-04 par zilās tunzivs pārvaldības plānu nosaka KPN tikai 2019. un 2020. gadam. Lēmums par 2021. gada KPN apjomu ICCAT vēl jāpieņem. Ņemot vērā 2020. gadā izmantoto lēmumu pieņemšanas procesu, ierosināts vadīties pēc zinātniskā ieteikuma, kurā KPN ieteikts saglabāt 36 000 t apmērā. Lai gan šķiet, ka jautājumā par KPN apjomu ir panākts konsenss, pastāv risks, ka ICCAT to oficiāli nepieņems pirms šīs regulas pieņemšanas. Tāpēc KPN būtu jānosaka minētajā apjomā, bet, ja ICCAT pieņem citādu KPN, jāpārskata pēc iespējas drīz.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc ICCAT gadskārtējās sanāksmes.] (26)[ICCAT lēmumu pieņemšanas procesā 2020. gadā Savienība ierosināja visaptverošu plānu, kurā bija iekļauta KPN ar mērķi nekavējoties apturēt īsspuru mako pārzveju Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, kā arī virkne atbalsta pasākumu, kas īstenojami, lai vēl vairāk samazinātu šīs sugas haizivju mirstību. Ņemot vērā to, ka konsenss ICCAT nav panākts, krājuma stāvoklis ir slikts un Savienība ir atbildīga par divām trešdaļām nozvejas apjoma, Savienībai būtu jānosaka vienpusējs minētās sugas nozvejas limits, kas atbilst Savienības daļai no vispārējā limita, ko zinātniskā komiteja pieprasījusi ICCAT līmenī.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc ICCAT gadskārtējās sanāksmes.] (27)[ICCAT Ieteikums 17-04 par ieguves kontroles noteikumu attiecībā uz garspuru tunzivi Ziemeļatlantijā nosaka KPN tikai 2018.–2020. gadam. Lēmums par 2021. gada KPN ICCAT vēl jāpieņem. Ņemot vērā 2020. gadā izmantoto lēmumu pieņemšanas procesu, ierosināts vadīties pēc zinātniskā ieteikuma, kurā ieteikts jauno KPN noteikt, pamatojoties uz pašreizējo pagaidu noteikumu par ieguves kontroli, un nozvejas un citu limitu proporcionālu palielinājumu ieviest tikai uz vienu gadu. Lai gan šķiet, ka jautājumā par KPN apjomu ir panākts konsenss, pastāv risks, ka ICCAT to oficiāli nepieņems pirms šīs regulas pieņemšanas. Tāpēc KPN būtu jānosaka minētajā apjomā, bet, ja ICCAT pieņem citādu KPN, jāpārskata pēc iespējas drīz.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc ICCAT gadskārtējās sanāksmes.] (28)[Ņemot vērā 2020. gadā izmantoto lēmumu pieņemšanas procesu, ICCAT vēl nav oficiāli pieņēmusi lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, Atlantijas zilā marlīna un baltā marlīna KPN. Lai gan šķiet, ka jautājumā par KPN apjomu ir panākts konsenss, pastāv risks, ka ICCAT tās oficiāli nepieņems pirms šīs regulas pieņemšanas. Tāpēc KPN būtu jānosaka minētajā apjomā, bet, ja ICCAT pieņem citādas KPN, jāpārskata pēc iespējas drīz.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc ICCAT gadskārtējās sanāksmes.] (29)[Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā ir pieņēmušas mērķsugu un piezvejas sugu nozvejas limitus laikposmam no 2020. gada 1. decembra līdz 2021. gada 30. novembrim. Nosakot 2021. gada zvejas iespējas, būtu jāņem vērā atbilstošo kvotu apguve 2020. gadā.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc CCAMLR gadskārtējās sanāksmes.] (30)[Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā ir paturējusi spēkā iepriekš pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Minētajiem pasākumiem būtu jāpaliek ieviestiem Savienības tiesību aktos.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc IOTC gadskārtējās sanāksmes.] (31)[Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) gadskārtējā sanāksme notiks no 2021. gada 21. janvāra līdz 1. februārim. Līdz tam SPRFMO konvencijas apgabalā būtu provizoriski jāsaglabā pašreizējie pasākumi.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc SPRFMO gadskārtējās sanāksmes.]

(32)[Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā nav panākusi konsensu jautājumā par to, vai jaunākā tropisko tunzivju pasākuma termiņš, kas beidzās 2020. gada 31. decembrī, būtu jāpagarina. Tā rezultātā tropisko tunzivju zveja Klusā okeāna austrumu daļā no 2021. gada 1. janvāra vairs netiks regulēta. Ņemot vērā KZP iestrādāto piesardzības principu, ir lietderīgi noteikt, ka līdz brīdim, kad IATTC vienojas par jaunu pasākumu, Savienība turpina piemērot Padomes Regulā (ES) 2020/123 izklāstītos noteikumus par tropiskajām tunzivīm.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc IATTC gadskārtējās sanāksmes.] (33)[Dienvidu tunzivs saglabāšanas komisija (CCSBT) gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā ir apstiprinājusi gadskārtējā sanāksmē 2016. gadā pieņemto dienvidu tunzivs KPN 2021. gadam. Relevantie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc CCSBT gadskārtējās sanāksmes.] (34)[Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā ir nolēmusi līdz gadskārtējai sanāksmei 2021. gadā saglabāt 2020. gada KPN galvenajām tās pārziņā esošajām sugām. Relevantie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc SEAFO gadskārtējās sanāksmes.] (35)[Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā ir pagarinājusi tropisko tunzivju saglabāšanas un pārvaldības pasākumu termiņu. Turklāt tā ir konkretizējusi nozvejas limitus, kas piemērojami Savienības kuģiem, kuri ar āķu jedām zvejo lielacu tunzivi. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc WCPFC gadskārtējās sanāksmes.] (36)[Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 42. gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā ir pieņēmusi virkni zvejas iespēju 2021. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc NAFO gadskārtējās sanāksmes.] (37)[Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) 7. sanāksmē 2020. gadā tika saglabātas KPN, kas 2019. gadā pieņemtas attiecībā uz nolīguma aptvertajiem krājumiem. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc SIOFA gadskārtējās sanāksmes.] (38)[1920. gada 9. februāra Līgums attiecībā uz Špicbergenu (Svalbāra) (1920. gada Parīzes līgums) piešķir visām Līguma pusēm vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem ūdeņos ap Svalbāru, arī attiecībā uz zveju. Savienības nostāja par šādu piekļuvi, ciktāl tā attiecas uz sniega krabju zvejniecību kontinentālajā šelfā ap Svalbāru, ir izklāstīta vairākās Norvēģijai adresētās verbālnotās, no kurām jaunākās ir datētas ar 2021. gada 26. februāri un 2021. gada 28. jūniju. Lai nodrošinātu to, ka sniega krabju izmantošana ūdeņos ap Svalbāru notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus var noteikt Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā Parīzes līguma robežās atrodas šis apgabals, ir lietderīgi noteikt, cik kuģiem ir atļauts darboties šādā zvejniecībā. Šādu zvejas iespēju iedalīšana dalībvalstīm attiecas tikai uz 2022. gadu. Jāatgādina, ka Savienībā primārā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu gulstas uz karoga dalībvalstīm.] (39)Saskaņā ar Venecuēlas Bolivāra Republikai adresēto Savienības deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas karogu, piešķir zvejas iespējas Savienības ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ir jānosaka lutjānzivju zvejas iespējas, kas Venecuēlai pieejamas Savienības ūdeņos. (40)Daži noteikumi būtu jāpiemēro pastāvīgi, un tāpēc, lai novērstu juridisko nenoteiktību laikā no 2022. gada beigām līdz dienai, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2023. gadam, šīs regulas noteikumus par zvejas aizliegumiem un aizlieguma sezonām būtu jāturpina piemērot arī 2023. gada sākumā līdz laikam, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2023. gadam. (41)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras atļaut individuālām dalībvalstīm tām iedalīto zvejas piepūli pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Minētās pilnvaras Komisijai būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (42)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras piešķirt jūrā pavadāmas papildu dienas par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī noteikt izklājlapu formātu, kādā vācama un iesūtāma informācija par jūrā pavadāmo dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras Komisijai būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. (43)Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus par zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2022. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus par konkrētiem reģioniem, kam būtu jāparedz atsevišķa piemērošanas sākumdiena. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. (44)Dažus no starptautiskajiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pieņem gada beigās, un tie kļūs piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, būtu jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti periodam, kas sākas 2021. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. (45)[Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumā un protokolā par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi, Apvienotā komiteja ir noteikusi Savienībai 2022. gadā pieejamo zvejas iespēju apjomu Grenlandes ūdeņos.] [Šis apsvērums un relevantie noteikumi tiks atjaunināti pēc attiecīgajām apspriedēm.] IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants

Priekšmets 1.Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām. 2.Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver: a)nozvejas limitus 2022. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2023. gadam;

b)zvejas piepūles limitus 2022. gadam, izņemot II pielikumā noteiktos zvejas piepūles limitus, kurus piemēros no 2022. gada 1. februāra līdz 2023. gada 31. janvārim; c)dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2021. gada 1. decembra līdz 2022. gada 30. novembrim. 2. pants

Darbības joma 1.Šo regulu piemēro šādiem kuģiem: a)Savienības zvejas kuģiem; b)trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos. 2.Šo regulu piemēro arī: a)dažām atpūtas zvejniecībām, kad tās ir konkrēti minētas šīs regulas attiecīgajos noteikumos; b)komerciālām zvejniecībām, kas darbojas no krasta. 3. pants

Definīcijas Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā noteiktās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas: a)“trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī; b)“atpūtas zvejniecība” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta kontekstā; c)“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; d)“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN): i)zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, ir zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma, ii)visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma; e)“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; f)“analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmāku nozveju iespējām; g)“linuma acs izmērs” ir zvejas rīka linuma acs izmērs, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 34. panta 6) punktā;

h)“Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu; i)“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā; j)“instrumentāla boja” ir boja, kas skaidri marķēta ar unikālu atsauces numuru, kurš ļauj identificēt tās īpašnieku, un aprīkota ar satelītlokalizācijas sistēmu, kura ļauj uzraudzīt tās atrašanās vietu; k)“ekspluatācijā esoša boja” ir jebkura iepriekš aktivizēta, ieslēgta un jūrā izvietota instrumentāla boja, kas atrodas uz dreifējošas zivju pievilināšanas ierīces (ZIP) vai peldoša baļķa un pārraida atrašanās vietas datus un jebkādu citu pieejamu informāciju, piemēram, eholotes aplēses; l)“FMSY punktvērtība” ir zvejas izraisītas zivju mirstības aplēses vērtība, kas konkrēta zvejas modeļa gadījumā un caurmērā pastāvošajos vides apstākļos dod ilgtermiņā maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. 4. pants

Zvejas zonas Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas: a)“ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā; b)“Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēsa bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; c)“Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Kullenei; d)“ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –53° 30' N 15° 00' W, –53° 30' N 11° 00' W, –51° 30' N 11° 00' W, –51° 30' N 13° 00' W, –51° 00' N 13° 00' W, –51° 00' N 15° 00' W; e)“ICES 8.c rajona 25. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –43° 00' N 9° 00' W, –43° 00' N 10° 00' W,

–43° 30' N 10° 00' W, –43° 30' N 9° 00' W, –44° 00' N 9° 00' W, –44° 00' N 8° 00' W, –43° 30' N 8° 00' W; f)“ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –43° 00' N 8° 00' W, –43° 00' N 10° 00' W, –42° 00' N 10° 00' W, –42° 00' N 8° 00' W; g)“ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –42° 00' N 8° 00' W, –42° 00' N 10° 00' W, –38° 30' N 10° 00' W, –38° 30' N 9° 00' W, –40° 00' N 9° 00' W, –40° 00' N 8° 00' W; h)“ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir Spānijas jurisdikcijā esošais ģeogrāfiskais apgabals, kas aptver Kadisas līci un tam piegulošos 9.a rajona ūdeņus; i)“ICES 8.c rajona 31. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –43° 30' N 6° 00' W,

–44° 00' N 6° 00' W, –44° 00' N 2° 00' W, –43° 30' N 2° 00' W; j)“Kadisas līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7º 23' 48″ rietumu garuma; k)“CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 2. panta a) punktā; l)“CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 II pielikumā; m)“IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju; n)“ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu; o)“IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi; p)“NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 III pielikumā; q)“SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību; r)“SIOFA (Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā) nolīguma apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā; s)“SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā; t)“WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas definēts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā; u)“Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo jūru platums; v)“IATTC un WCPFC konvencijas apgabalu pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo: –150º rietumu garuma meridiāns, –130º rietumu garuma meridiāns, –4º dienvidu platuma paralēle, –50º dienvidu platuma paralēle.

II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU

ZVEJAS IESPĒJAS I nodaļa

Vispārīgi noteikumi 5. pants

KPN un to sadalījums 1.Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos un konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šo KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā. 2.Ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas zvejniecības jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu Savienības zvejas kuģiem var būt atļauts zvejot, ievērojot šīs regulas I pielikumā noteiktās KPN un šīs regulas 16. pantā un V pielikuma A daļā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 izklāstītos nosacījumus un tās īstenošanas noteikumus. 3.Apvienotās Karalistes zvejniecības jurisdikcijā esošos ūdeņos Savienības zvejas kuģiem var būt atļauts zvejot, ievērojot šīs regulas I pielikumā noteiktās KPN un šīs regulas 16. pantā un Regulā (ES) 2017/2403 izklāstītos nosacījumus un tās īstenošanas noteikumus. 6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm 1.Dažu I pielikumā norādīto zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. 2.KPN, kas jānosaka dalībvalstij: a)atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu; b)nodrošina krājuma izmantošanu, kura – i)ja ir pieejams analītisks novērtējums – ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst maksimālajam ilgtspējīgas ieguves apjomam vai – ii)ja analītisks novērtējums nav pieejams vai ir nepilnīgs – ir saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā. 3.Līdz 2022. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju: a)dalībvalsts noteiktās KPN; b)dati, ko dalībvalsts savākusi un novērtējusi un kas izmantoti par pamatu KPN noteikšanā; c)ziņas par to, kā noteiktās KPN atbilst 2. punktam. 7. pants

Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi 1.Nozvejas, uz kurām Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums neattiecas, tiek paturētas uz kuģa vai izkrautas tikai tad, ja: a)tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai

b)tās veido daļu no Savienības kvotas, kas nav sadalīta starp dalībvalstīm un nav pilnībā apgūta. 2.Lai varētu piemērot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā paredzēto atkāpi no pienākuma ieskaitīt nozvejas attiecīgajās kvotās, šīs regulas I pielikumā ir norādīti tajā pašā punktā minētie nemērķa sugu krājumi, kas ir drošās bioloģiskās robežās. 8. pants

Kvotu apmaiņas mehānisms, ko piemēro nenovēršamām piezvejām domātām KPN 1.Lai ņemtu vērā izkraušanas pienākuma ieviešanu un konkrētu piezveju kvotas darītu pieejamas dalībvalstīm, kurām tādu nav, IA pielikumā norādītajām KPN piemēro 2.–5. punktā izklāstīto kvotu apmaiņas mehānismu. 2.6 % no katras dalībvalstij iedalītās KPN kvotas mencai Ķeltu jūrā, mencai ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, merlangam Īrijas jūrā un jūras zeltplekstei ICES 7.h, 7.j un 7.k rajonā un 3 % no katras KPN kvotas merlangam ūdeņos uz rietumiem no Skotijas dara pieejamus kvotu apmaiņas rezervei, kuru atver no 2022. gada 1. janvāra. Dalībvalstīm, kurām šādu kvotu nav, līdz 2022. gada 31. martam ir ekskluzīva piekļuve šai rezervei. 3.No rezerves paņemtās kvotas nevar apmainīt vai pārcelt uz nākamo gadu. Neizmantotos daudzumus pēc 2022. gada 31. marta atdod atpakaļ dalībvalstīm, kuras tos sākotnēji ieguldījušas rezervē. 4.Dalībvalstis, kurām šādu kvotu nav, pretī dod IA pielikuma papildinājumā uzskaitītu krājumu kvotas, ja vien dalībvalsts, kurai šādu kvotu nav, un dalībvalsts, kas ieguldījusi rezervē, nevienojas citādi. 5.Par to, ka 4. punktā minētās kvotas ir ar līdzvērtīgu komerciālo vērtību, pārliecinās, pamatojoties uz tirgus maiņas kursu vai citiem savstarpēji pieņemamiem maiņas kursiem. Ja citu alternatīvu nav, komerciālo vērtību nosaka, pamatojoties uz Savienības iepriekšējā gada vidējām cenām, ko noteicis Eiropas Zvejas un akvakultūras produktu tirgus novērošanas centrs. 6.Ja 2.–5. punktā aprakstītais kvotu apmaiņas mehānisms neļauj dalībvalstīm nenovēršamās piezvejas nosegt līdzvērtīgā apmērā, dalībvalstis cenšas par kvotu apmaiņu vienoties, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, un nodrošināt, ka apmaiņas kvotu komerciālā vērtība ir līdzvērtīga. 9. pants

Zvejas piepūles limiti ICES 7.e rajonā 1.Ar jūrasmēles krājuma pārvaldību ICES 7.e rajonā saistīto tiesību un pienākumu tehniskie aspekti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajā periodā ir noteikti II pielikumā. 2.Pēc dalībvalsts pieprasījuma, ko tā izteikusi saskaņā ar II pielikuma 7.4. punktu, Komisija papildus II pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var attiecīgajai dalībvalstij ar īstenošanas aktiem iedalīt vairākas jūrā pavadāmas dienas, kad minētās dalībvalsts karoga kuģim, uz kura ir reglamentēti zvejas rīki, var būt atļauts atrasties ICES 7.e rajonā. Šādus īstenošanas aktus Komisija pieņem saskaņā ar 52. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 3.Pamatojoties uz II pielikuma 8.1. punktā minēto pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, Komisija papildus II pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var pieprasījumu izteikušai dalībvalstij ar īstenošanas aktiem iedalīt ne vairāk kā vēl trīs dienas, kad laikā no 2022. gada 1. februāra līdz 2023. gada 31. janvārim kuģis drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Šādu iedalīšanu tā veic, pamatojoties uz aprakstu, ko attiecīgā dalībvalsts iesniegusi saskaņā ar II pielikuma 8.3. punktu, un pēc apspriešanās ar ZZTEK. Šādus īstenošanas aktus Komisija pieņem saskaņā ar 52. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 10. pants

Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraka zvejniecībām ICES 8.a un 8.b rajonā 1.Francija un Spānija nodrošina, ka to komerciālo un atpūtas zvejniecību izraisītā zivju mirstība Eiropas labraka krājumā ICES 8.a un 8.b rajonā nepārsniedz FMSY punktvērtību, kā prasīts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. punktā. 2.Atpūtas zvejniecībās, arī no krasta, ICES 8.a un 8.b rajonā viens zvejnieks dienā drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus. Šo punktu nepiemēro stacionāriem tīkliem, kurus Eiropas labraka nozvejošanai vai paturēšanai izmantot nedrīkst. 3.Šā panta 2. punkts neskar stingrākus valsts pasākumus attiecībā uz atpūtas zvejniecībām. 11. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu 1.Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar: a)apmaiņas, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu;

b)atvilkumus un pārdales, kas veiktas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; c)pārdales, kas veiktas, ievērojot Padomes Regulas (ES) 2017/2403 12. un 47. pantu; d)papildu izkrāvumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; e)daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; f)atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu; g)kvotu nodošanu un apmaiņas, kas veiktas, ievērojot šīs regulas 17. pantu. 2.Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētās KPN un kvotu ikgadējās pārvaldības nolūkos šīs regulas I pielikumā ir norādīti krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN. 3.Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. punktu, 3. panta 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN. 4.Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. [12. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Ziemeļjūrā 1.Apgabali, kuros aizliegts zvejot, izņemot ar pelaģiskiem zvejas rīkiem (riņķvadiem un traļiem), un periodi, kuros šos aizliegumus piemēro, ir noteikti IV pielikumā. 2.Kuģiem, kas ar grunts traļiem un zvejas vadiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir vismaz 70 mm, zvejo ICES 4.a un 4.b rajonā vai ar minētajiem zvejas rīkiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir vismaz 90 mm, zvejo ICES 3.a rajonā, un kuģiem, kas zvejo ar āķu jedām, ir aizliegts zvejot Savienības ūdeņos ICES 4.a rajonā uz ziemeļiem no 58º 30′ 00″ ziemeļu platuma un uz dienvidiem no 61º 30′ 00″ ziemeļu platuma un Savienības ūdeņos ICES 3.a.20. rajonā (Skageraks), 4.a un 4.b rajonā uz ziemeļiem no 57º 00′ 00″ ziemeļu platuma un uz austrumiem no 5º 00′ 00″ austrumu garuma. 3.Atkāpjoties no 2. punkta, tajā minētie zvejas kuģi drīkst zvejot tajā norādītajos apgabalos, ja tie atbilst vismaz vienam no šādiem kritērijiem: a)to mencas nozvejas nepārsniedz 5 % no to kopējās nozvejas vienā zvejas reisā. Kuģus, kuru mencas nozvejas 2017.–2019. gadā nepārsniedza 5 % to kopējās nozvejas, uzskata par šim kritērijam atbilstošiem, ja tie turpina izmantot tos pašus zvejas rīkus, ko tie izmantojuši minētajā periodā. Šo pieņēmumu var atspēkot; b)izmanto reglamentētu un ļoti selektīvu grunts trali vai zvejas vadu, kas saskaņā ar zinātnisku pētījumu mencas nozvejas ļauj samazināt vismaz par 30 % salīdzinājumā ar kuģiem, kas zvejo ar velkamiem zvejas rīkiem ar linuma acs atsauces izmēru, kas norādīts Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļas 1.1. punktā. Šādus pētījumus var izvērtēt ZZTEK, un negatīva vērtējuma gadījumā attiecīgos zvejas rīkus vairs neuzskata par derīgiem izmantošanai šā panta 2. punktā minētajos apgabalos; c)kuģi, kas izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 100 mm vai lielāks (TR1), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus: i)traļi, kam apakšdaļā pirms āmja ir lielacu (vismaz 600 mm) linuma plātne, ii)paaugstināta zvejas virve (0,6 m), iii)horizontāla selektīvā plātne ar lielacu linuma izkļuves plātni; d)kuģi, kas ICES 4.a rajonā izmanto grunts traļus un zvejas vadus, kuru linuma acs izmērs ir 70 mm vai lielāks, un kuģi, kas ICES 3.a rajonā izmanto minētos zvejas rīkus, kuru linuma acs izmērs ir 90 mm vai lielāks, bet visos gadījumos ir mazāks nekā 100 mm (TR2), izmanto šādus ļoti selektīvus zvejas rīkus:

i)horizontāls šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota apaļzivīm paredzētā izeja, ii)Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm, iii)šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja; e)uz kuģiem attiecas nacionāls mencas nozvejas novēršanas plāns, kas izstrādāts, lai, izmantojot telpiskus vai tehniskus pasākumus vai to kombināciju, mencas nozvejas uzturētu tādā zvejas izraisītas zivju mirstības līmenī, kas atbilst noteiktajām zvejas iespējām. Dalībvalstu gadījumā šādus plānus ne vēlāk kā divus mēnešus pēc to īstenošanas novērtē ZZTEK, bet trešo valstu gadījumā – attiecīgā valsts zinātniskā struktūra, un ja šādos novērtējumos tiek uzskatīts, ka nacionālā mencas nozvejas novēršanas plāna mērķis netiks sasniegts, tos vajadzības gadījumā pārskata. 4.Dalībvalstis uzlabo 2. punktā minēto kuģu uzraudzību, kontroli un pārraudzību attiecībā uz atbilstību 3. punkta nosacījumiem. 5.Šo pantu nepiemēro zvejas operācijām, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, ja šāda izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. pantu.] 13. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Kategatā 1.Savienības kuģi, kas Kategatā zvejo ar grunts traļiem, kuru minimālais linuma acs izmērs ir 70 mm, izmanto vienu no šādiem selektīviem zvejas rīkiem: a)šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja; b)šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota apaļzivīm paredzētā izeja; c)Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm, d)reglamentēts ļoti selektīvs zvejas rīks, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK novērtētu zinātnisku pētījumu ir tādi, ka nozvejās menca ir mazāk nekā 1,5 %, ja tas ir vienīgais uz kuģa esošais zvejas rīks. 2.Savienības kuģi, kas piedalās attiecīgās dalībvalsts īstenotā projektā un kam ir funkcionējošs pilnībā dokumentētām zvejniecībām vajadzīgais aprīkojums, drīkst izmantot zvejas rīku saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļu. Attiecīgā dalībvalsts šādu kuģu sarakstu dara zināmu Komisijai. 3.Šo pantu nepiemēro zvejas operācijām, ko veic vienīgi zinātniskās izpētes nolūkā, ja šāda izpēte tiek veikta, pilnībā ievērojot Regulas (ES) 2019/1241 25. pantu. 14. pants

Aizliegtās sugas 1.Savienības zvejas kuģi nezvejo, nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī vai neizkrauj šādu sugu zivis: a)ērkšķu raja (Raja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; b)slaidā beriksa (Beryx splendens) NAFO 6. apakšapgabalā; c)pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; d)baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

e)melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; f)gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; g)parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; h)lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; i)bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; j)siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos; k)dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; l)cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā; m)vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; n)parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; o)dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstīto piezvejas novēršanas programmu kontekstā. 2.Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atbrīvo. 15. pants

Datu nosūtīšana Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem un zvejas piepūli, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. II nodaļa

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos 16. pants

Zvejas atļaujas 1.Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos, attiecīgā gadījumā ir noteikts V pielikuma A daļā. 2.Ja saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas V pielikuma A daļā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas V pielikuma A daļā, pārsniegt nedrīkst. III nodaļa

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju ūdeņos 1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi

17. pants

Kvotu nodošana un apmaiņa 1.Ja reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumi atļauj kvotu nodošanu vai apmaiņu starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas uzmetumu. Attiecīgā dalībvalsts par šo uzmetumu paziņo Komisijai. 2.Pēc attiecīgās dalībvalsts paziņojuma saņemšanas Komisija var apstiprināt iecerētās kvotu nodošanas vai apmaiņas uzmetumu. Apstiprinājuma gadījumā Komisija bez liekas kavēšanās izsaka piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa tai ir saistoša. Par nodošanu vai apmaiņu Komisija paziņo RZPO sekretariātam saskaņā ar RZPO noteikumiem. 3.Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās. 4.Zvejas iespējas, kuras no attiecīgās dalībvalsts saņemtas vai tai nodotas kvotu nodošanas vai apmaiņas veidā, par kvotām, kas pieskaitītas dalībvalstij iedalītajām zvejas iespējām vai no tām atvilktas, tiek uzskatītas no brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa attiecīgā gadījumā ir stājusies spēkā saskaņā ar nosacījumiem, par kuriem panākta vienošanās ar RZPO līgumslēdzēju pusi, vai saskaņā ar RZPO noteikumiem. Tas negroza zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu. 5.Attiecībā uz RZPO līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2023. gada 31. janvārim. [2.–11. iedaļa tiks atjaunināta pēc attiecīgajām RZPO gadskārtējām sanāksmēm] 2. iedaļa

NEAFC konvencijas apgabals 18. pants

Sarkanasaru zvejas aizliegumi Irmingera jūrā Ir aizliegtas jebkādas zvejas darbības apgabalā, kuru norobežo šādas koordinātas, ko nosaka saskaņā ar WGS84 sistēmu: Ģeogrāfiskais platums Ģeogrāfiskais garums 63º 00' –30º 00' 61º 30' –27º 35' 60º 45' –28º 45' 62º 00' –31º 35' 63º 00' –30º 00′ 3. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals 19. pants

Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi 1.To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 1. punktā. 2.To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 2. punktā. 3.To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 3. punktā. 4.To zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 4. punktā. 5.To krātiņveida lamatu skaitu, ko izmanto zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 5. punktā. 6.Zilo tunzivju kopējo audzēšanas un nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 6. punktā. 7.To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kam saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir atļauts ziemeļu krājuma garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, ierobežo, kā noteikts šīs regulas VI pielikuma 7. punktā.

8.To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 m un kuri ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivi, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 8. punktā. 20. pants

Atpūtas zvejniecības Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejniecībām. 21. pants

Haizivis 1.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas lielacu lapshaizivs (Alopias superciliosus) liemeņa daļas vai visu liemeni. 2.Aizliegts iesaistīties Alopias ģints lapshaizivju specializētajā zvejā. 3.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut ICCAT konvencijas apgabalā nozvejotu Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni. 4.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni. 5.Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotu zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis). 4. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals 22. pants

Paziņošana par ilkņzivju izpētes zvejniecībām Dalībvalstis 2022. gadā drīkst piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas un kuras darbojas FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī FAO 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Dalībvalstis, kas plāno to darīt, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu ne vēlāk kā 2022. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR sekretariātam. 23. pants

Ilkņzivju izpētes zvejniecības limiti 1.Ilkņzivju zveju 2021./2022. gada zvejas sezonā ir atļauts veikt tikai VII pielikuma A tabulā noteiktajām dalībvalstīm tajā noteiktajos apakšapgabalos ar tajā noteikto skaitu kuģu un tikai attiecībā uz minētā pielikuma B tabulā noteiktajām sugām tajā noteiktās KPN un piezvejas limitu robežās. 2.Specializētā haizivju zveja mērķiem, kas nav zinātniskā pētniecība, ir aizliegta. Jebkuras haizivis, jo īpaši mazuļus un apaugļotas mātītes, kas nejauši piezvejotas ilkņzivju zvejniecībā, atbrīvo dzīvas. 3.Attiecīgā gadījumā, kad paziņotās nozvejas sasniedz noteikto KPN, zveju konkrētajā mazapjoma pētnieciskajā vienībā (SSRU) beidz, un zveju šajā SSRU aizliedz uz visu atlikušo sezonu. 4.Lai iegūtu zvejniecības potenciāla noteikšanai vajadzīgo informāciju un nepieļautu pārmērīgu nozvejas un zvejas piepūles koncentrāciju, zvejo pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī FAO 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā, ja tā atļauta saskaņā ar 22. pantu, ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 m. 24. pants

Krila zvejniecība 2021./2022. gada zvejas sezonā 1.Dalībvalstis, kas plāno 2021./2022. gada zvejas sezonā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu (Euphausia superba), ne vēlāk kā 2022. gada 1. maijā par to paziņo Komisijai, izmantojot VII pielikuma papildinājuma B daļā noteikto formātu. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2022. gada 30. maijā paziņojumus iesniedz CCAMLR sekretariātam. 2.Dalībvalstu paziņojumā, kas minēts 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam iecerēts atļaut piedalīties krila zvejniecībā.

3.Dalībvalsts, kas plāno CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu, par savu nodomu to darīt paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri atbilst jebkuram no šādiem nosacījumiem: a)paziņojuma sniegšanas laikā tie ir attiecīgās dalībvalsts karoga kuģi; b)paziņojuma sniegšanas laikā tie ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi, bet sagaidāms, ka zvejniecības darbības laikā tie būs attiecīgās dalībvalsts karoga kuģi. 4.Ja atļauju saņēmušais kuģis, par kuru CCAMLR sekretariātam paziņots saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, krila zvejniecībā nevar piedalīties pamatotu ekspluatācijas iemeslu vai force majeure dēļ, attiecīgā dalībvalsts ir tiesīga atļaut to aizstāt ar citu kuģi. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis tūlīt informē CCAMLR sekretariātu un Komisiju un sniedz: a)pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), arī Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju; b)izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. 5.Dalībvalstis neatļauj krila zvejniecībās piedalīties kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas kuģu sarakstiem. 5. iedaļa

IOTC kompetences apgabals 25. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo IOTC kompetences apgabalā 1.Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo tropiskās tunzivis, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VIII pielikuma 1. punktā. 2.Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo zobenzivi (Xiphias gladius) un garspuru tunzivi (Thunnus alalunga), un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VIII pielikuma 2. punktā. 3.Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj Komisijai pierādīt, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle. 4.Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, dalībvalstis pārliecinās, ka nododamie kuģi ir IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju RZPO kuģu reģistrā. Nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistījušos kuģu sarakstā. 5.Dalībvalstis savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma drīkst palielināt tikai IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktajās robežās. 26. pants

Dreifējošas ZPI un apgādes kuģi 1.Dreifējošas ZPI aprīko ar instrumentālām bojām. Cita veida boju, piemēram, radioboju, izmantošana ir aizliegta. 2.Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neseko vairāk kā 300 ekspluatācijā esošām bojām. 3.Katram kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, gadā drīkst iegādāties ne vairāk kā 500 instrumentālu boju. Kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, nekad (nedz krājumos, nedz ekspluatācijā) nav vairāk par 500 instrumentālu boju. 4.Vienlaikus divi apgādes kuģi drīkst palīdzēt ne mazāk kā pieciem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un tie visi ir vienas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi. 5.Vienīgajam kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, nekad nepalīdz vairāk kā viens apgādes kuģis ar dalībvalsts karogu.

6.Savienība IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā nereģistrē jaunus vai papildu apgādes kuģus. 27. pants

Haizivis 1.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni. 2.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 m un kuri iesaistījušies zvejas operācijās tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ), un ar noteikumu, ka nozveja paredzēta tikai vietējam patēriņam. 3.Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atbrīvo. 28. pants

Mobulīdrajas 1.Savienības zvejas kuģi nezvejo mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, neuzglabā, nepiedāvā pārdošanai un nepārdod mobulīdraju liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot gadījumus, kad nozvejotās zivis tieši patērē zvejnieku ģimenes (“pašpatēriņa zvejniecība”). Atkāpjoties no pirmās daļas, mobulīdrajas, kas netīši nozvejotas nerūpnieciskajā zvejā ar kuģiem, kuri izmanto riņķvadus, makšķerrīkus, žaunu tīklus, rokas āķu rindas un velcējamas āķu rindas un ir reģistrēti IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā, drīkst izkraut vietējā patēriņa vajadzībām. 2.Tīklā, uz āķa vai uz klāja pamanītās mobulīdrajas visi zvejas kuģi, izņemot tos, kas iesaistījušies pašpatēriņa zvejniecībā, tūlīt atbrīvo dzīvas un, ciktāl praktiski iespējams, neskartas, un to dara tā, lai pēc iespējas mazāk kaitētu attiecīgajiem īpatņiem. 6. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals 29. pants

Pelaģiskās zvejniecības 1.Zvejot no SPRFMO konvencijas apgabala pelaģiskajiem krājumiem IH pielikumā noteikto KPN robežās drīkst tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā šajā apgabalā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības. 2.Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2022. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 78 600 tonnām. 3.Zvejas iespējas, kas noteiktas IH pielikumā, attiecīgās dalībvalstis drīkst izmantot tikai tad, ja tās līdz nākamā mēneša piektajai dienai Komisijai iesūta turpmāk minēto informāciju, lai Komisija to varētu paziņot SPRFMO sekretariātam: (a)saraksts ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī; (b)kuģu satelītnovērošanas sistēmu reģistrētie dati; (c)mēneša nozvejas ziņojumi; (d)dati par ienākšanu ostā, ja tādi pieejami. 30. pants

Grunts zvejniecības 1.Grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2022. gadā dalībvalstis attiecīgi īsteno vai gūst tikai tajās apgabala daļās, kurās grunts zveja notikusi laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un ierobežo līdz gada vidējam nozvejas apjomam vai zvejas piepūles parametriem minētajā periodā (“reģistrētie dati”). Pārsniegt minētos limitus dalībvalstis drīkst tikai tad, ja SPRFMO apstiprina to plānu zvejot par reģistrētajiem datiem lielākā apjomā.

2.Dalībvalstis, kurām SPRFMO konvencijas apgabalā laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrētas grunts zvejas piepūles vai nozvejas, apgabalā nezvejo, ja vien SPRFMO neapstiprina to plānu zvejot, kaut arī reģistrētu datu nav. 31. pants

Izpētes zvejniecības 1.2022. gadā dalībvalstis ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas, SPRFMO konvencijas apgabalā nepiedalās, ja vien SPRFMO nav apstiprinājusi šādu zvejniecību pieteikumu, kurš ietver zvejas operāciju plānu un apņemšanos īstenot datu vākšanas plānu. 2.Zveja notiek vienīgi SPRFMO norādītajos pētniecības blokos. Aizliegts zvejot dziļumā, kas mazāks par 750 m un lielāks par 2000 m. 3.KPN ir norādīta IH pielikumā. Atļauts viens zvejas reiss, kura maksimālais ilgums ir 21 secīga diena, āķu skaits vienā ievietošanas reizē nepārsniedz 5000 un zvejas rīku ievietošanas reižu skaits vienā pētniecības blokā nav lielāks par 20. Zveju izbeidz, kad ir sasniegta KPN vai kad zvejas rīki ir ievietoti un izcelti 100 reižu, atkarībā no tā, kas iestājas drīzāk. 7. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals 32. pants

Zvejniecības, kurās izmanto riņķvadu 1.Kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nezvejo dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares), lielacu tunzivi (Thunnus obesus) vai svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) vienā no šādiem zvejas aizlieguma periodiem norādītajos apgabalos: a)no 2022. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 2022. gada 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2022. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2023. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo: –Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, –150º rietumu garuma meridiāns, –40º ziemeļu platuma paralēle, –40º dienvidu platuma paralēle; b)no 2022. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 2022. gada 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo: –96º rietumu garuma meridiāns, –110º rietumu garuma meridiāns, –4º ziemeļu platuma paralēle, –3º dienvidu platuma paralēle. 2.Karoga dalībvalsts pirms 2022. gada 1. aprīļa informē Komisiju par to, kuru no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem zvejas aizlieguma periodiem tā izvēlējusies katram attiecīgajam kuģim. 3.Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas to nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis.

4.Šā panta 3. punktu nepiemēro: a)ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; b)reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja tilpnēs vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis. 33. pants

Dreifējošas ZPI 1.Kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā nekad vienlaikus nav vairāk par 450 aktīvām ZPI. ZPI uzskata par aktīvu, kad tā, izvietota jūrā, ir sākusi pārraidīt atrašanās vietas datus, kuriem līdzseko kuģis, tā īpašnieks vai operators. ZPI tiek aktivizētas vienīgi uz kuģa, kas zvejo ar riņķvadu. 2.15 dienu laikā pirms 32. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētā izvēlētā zvejas aizlieguma perioda sākuma kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā: (a)neizvieto ZPI; (b)savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik sākotnēji izvietojis. 3.Saskaņā ar IATTC prasībām dalībvalstis katru mēnesi paziņo Komisijai to, cik ZPI ir bijušas aktīvas katrā atsevišķā dienā. Ziņojumus iesniedz ne agrāk kā 60 dienas un ne vēlāk kā 75 dienas pēc pārskata mēneša beigām. Komisija šo informāciju nekavējoties pārsūta IATTC sekretariātam. 34. pants

Lielacu tunzivs nozvejas limiti zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas Lielacu tunzivs gada kopējās nozvejas, ko IATTC konvencijas apgabalā drīkst gūt katras dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, ir noteiktas IL pielikumā. 35. pants

Okeāna baltspuru haizivs zvejas aizliegums 1.Aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot minētajā apgabalā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs liemeņa daļas vai visu liemeni. 2.Nejauši nozvejotiem 1. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo. 3.Kuģu operatori: a)reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi); b)paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis Komisijai iesūta līdz 31. janvārim. 36. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums Savienības zvejas kuģi IATTC konvencijas apgabalā nezvejo mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī, neizkrauj, neuzglabā, nepiedāvā pārdošanai un nepārdod mobulīdraju liemeņa daļas vai visu liemeni. Tiklīdz kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo. 8. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals

37. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja: a)spoku kaķhaizivs (Apristurus manis); b)plankumainā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi); c)īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus); d)lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps); e)gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus); f)raju dzimtas (Rajidae) zivis; g)samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus); h)Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis; i)dzelkņu haizivs (Squalus acanthias). 9. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals 38. pants

Nosacījumi, kas piemērojami lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejniecībās 1.Dalībvalstis nodrošina, ka kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20º ziemeļu platuma un 20º dienvidu platuma, netiek iedalītas vairāk kā 403 zvejas dienas. 2.Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20º dienvidu platuma. 3.Dalībvalstis nodrošina, ka lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozvejas, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, 2022. gadā nepārsniedz IG pielikuma tabulā noteiktos limitus. 39. pants

Tādas zvejas pārvaldība, kurā izmanto ZPI 1.Kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, no 2022. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2022. gada 30. septembra plkst. 24.00 neizvieto ZPI, neveic to apkopi un neievieto zvejas rīku ZPI tuvumā WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20º ziemeļu platuma un 20º dienvidu platuma. 2.Papildus 1. punktā noteiktajam aizliegumam atklātās jūras teritorijās, kas ietilpst WCPFC konvencijas apgabala daļā, kura atrodas starp 20º ziemeļu platuma un 20º dienvidu platuma, zvejas rīku ievietot ZPI tuvumā ir aizliegts vēl uz diviem papildu mēnešiem: no 2022. gada 1. aprīļa plkst. 00.00 līdz 2022. gada 31. maija plkst. 24.00, vai arī no 2022. gada 1. novembra plkst. 00.00 līdz 2022. gada 31. decembra plkst. 24.00. 3.Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos:

a)reisa pēdējā zvejas rīku iemetienā, ja kuģa tilpnēs vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis; b)ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru; c)ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. 4.Katra dalībvalsts nodrošina, ka neviens no tās kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neizvieto jūrā vairāk kā 350 ZPI ar aktivizētām instrumentālām bojām. Bojas tiek aktivizētas vienīgi uz kuģa. 5.Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem pārkrauj citā kuģī vai izkrauj visas to nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis. 40. pants

To Savienības zvejas kuģu maksimālais skaits, kuriem atļauts zvejot zobenzivi Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam atļauts zvejot zobenzivi (Xiphias gladius) WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20º dienvidu platuma, ir norādīts IX pielikumā. 41. pants

Zobenzivs nozvejas limiti zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas, uz dienvidiem no 20º dienvidu platuma Dalībvalstis nodrošina, ka zobenzivs (Xiphias gladius) nozvejas, ko kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, guvuši uz dienvidiem no 20º dienvidu platuma, 2022. gadā nepārsniedz IG pielikumā noteikto limitu. Turklāt tās nodrošina, ka tā rezultātā zobenzivs zvejas piepūle netiek pārvirzīta uz apgabalu, kas atrodas uz ziemeļiem no 20º dienvidu platuma. 42. pants

Zīdainā haizivs un okeāna baltspuru haizivs 1.WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni: a)zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis); b)okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus). 2.Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atbrīvo. 43. pants

IATTC un WCPFC konvencijas apgabala pārklāšanās apgabals 1.Kad kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejo IATTC un WCPFC konvencijas apgabala pārklāšanās apgabalā, tie piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus. 2.Kad kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai otrajā minētajā reģistrā, zvejo IATTC un WCPFC konvencijas apgabala pārklāšanās apgabalā, tie piemēro 32. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2., 3. un 4. punktā un 33., 34. un 35. pantā izklāstītos pasākumus. 10. iedaļa

Beringa jūra 44. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos Mintaja (Gadus chalcogrammus) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta.

11. iedaļa

SIOFA NOLĪGUMA APGABALS 45. pants

Grunts zvejas limiti Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga kuģi, kuri zvejo SIOFA nolīguma apgabalā: a)gada grunts zvejas piepūli un nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam reprezentatīvā periodā, kurā tie aktīvi darbojušies minētajā apgabalā un par kuru eksistē Komisijai deklarēti dati; b)izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu metodes, telpiskā ziņā neizvērš grunts zvejas piepūli ārpus pēdējos gados apzvejotajiem apgabaliem; c)nesaņem atļauju zvejot IK pielikumā noteiktajās pagaidu aizsargājamajās teritorijās, proti, Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What un Walter’s Shoal, izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu metodes, kuras drīkst pielietot ar nosacījumu, ka uz kuģa visu laiku, kamēr tas zvejo minētajos apgabalos, atrodas zinātniskais novērotājs. III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU ZVEJAS IESPĒJAS SAVIENĪBAS ŪDEŅOS 46. pants

Norvēģijas karoga zvejas kuģi un Fēru Salās reģistrēti zvejas kuģi Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem drīkst atļaut zvejot Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētos nosacījumus. 47. pants

Apvienotās Karalistes karoga zvejas kuģi, kas reģistrēti Apvienotajā Karalistē un ko licencējusi Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvalde Apvienotās Karalistes karoga zvejas kuģiem, kas reģistrēti Apvienotajā Karalistē un ko licencējusi Apvienotās Karalistes zivsaimniecības pārvalde, drīkst atļaut zvejot Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulā (ES) 2017/2403 paredzētos nosacījumus. 47.a pants Kvotu nodošana un apmaiņa ar Apvienoto Karalisti (2)Jebkāda kvotu nodošana vai apmaiņa starp Savienību un Apvienoto Karalisti notiek saskaņā ar 2.–4. punktu. (3)Dalībvalsts, kas plāno nodot kvotas Apvienotajai Karalistei vai ar to apmainīties ar kvotām, drīkst apspriesties ar Apvienoto Karalisti par kvotu nodošanas vai apmaiņas uzmetumu. Attiecīgā dalībvalsts par šo uzmetumu paziņo Komisijai. (4)Ja Komisija apstiprina attiecīgās dalībvalsts paziņoto kvotu nodošanas vai apmaiņas uzmetumu, kas minēts 2. punktā, Komisija bez liekas kavēšanās izsaka piekrišanu, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa tai ir saistoša. Komisija paziņo Apvienotajai Karalistei un dalībvalstīm par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās. (5)Kvotas, kuras no Apvienotās Karalistes saņemtas vai tai nodotas saskaņā ar vienošanos par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij iedalītas vai no tai iedalītajām kvotām atvilktas, tiek uzskatītas no brīža, kad par kvotu nodošanu vai apmaiņu ir paziņots saskaņā ar 3. punktu. Šādas apmaiņas negroza zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu. 48. pants

Venecuēlas karoga zvejas kuģi Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētie nosacījumi. 49. pants

Zvejas atļaujas

Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kāds norādīts V pielikuma B daļā. 50. pants

Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi Nozvejām un piezvejām, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 49. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. panta nosacījumus. 51. pants

Aizliegtās sugas 1.Trešo valstu kuģi nezvejo, nepatur uz kuģa, nepārkrauj citā kuģī un neizkrauj šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos: a)ērkšķu raja (Raja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; b)parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; c)bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; d)melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā; e)siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos; f)dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; g)cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā; h)parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; i)vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; j)dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā. 2.Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums, un tos tūlīt atbrīvo. IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI 52. pants

Komiteju procedūra 1.Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.