KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par brīvprātīgo ekodizaina shēmu komplicētām televizora pierīcēm /* SWD/2012/0392 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par brīvprātīgo ekodizaina shēmu komplicētām televizora pierīcēm 1. Vispārīga informācija Ar ekodizaina Direktīvu 2009/125/EK izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem. Ar enerģiju saistītam ražojumam vai ar enerģiju saistītu ražojumu grupai ir jāpiemēro ekodizaina īstenošanas noteikumi vai pašregulācijas pasākumi, ja ar enerģiju saistītajam ražojumam ir ievērojams pārdošanas apjoms, ievērojama ietekme uz vidi un ievērojams uzlabošanas potenciāls (15. pants). Šiem kritērijiem pilnībā atbilst tādas komplicētas televizora pierīces (CSTB), kas ir maksas televīzijas kanālu uztvērēji. Lai gan paredzams, ka uzstādīto CSTB skaits 2010. gadā stabilizēsies aptuveni 82 miljonu ierīču robežās un pēc 2015. gada sāks samazināties, līdz 2020. gadam krītoties līdz 41 miljonam ierīču, to kopējais enerģijas patēriņš joprojām būs ievērojams, jo tirgū aizvien vairāk dominēs ierīces, kas nodrošinās papildu funkcijas, kam nepieciešama lielāka jauda. 2. Darbs ekodizaina prasību noteikšanai vai pašregulācijas apstiprināšanai Darbs, lai izstrādātu ekodizaina īstenošanas noteikumus vai pašregulāciju un sagatavotu šo ietekmes novērtējumu, tika veikts četros posmos. 1. posms. Novērtējums attiecībā uz ekodizaina īstenošanas pasākumu/pašregulāciju, kā noteikts Ekodizaina direktīvas 15. panta 2. punkta a) – c) apakšpunktā, ņemot vērā Ekodizaina direktīvas I pielikumā noteiktos ekodizaina parametrus. 2. posms. Attiecīgo Eiropas Savienības iniciatīvu, tirgus konjunktūras un to ekoloģisko raksturlielumu atšķirību apsvēršana, kas piemīt tirgū esošām iekārtām ar līdzvērtīgu funkcionalitāti, kā noteikts Ekodizaina direktīvas 15. panta 2. punktā. 3. posms. Politikas mērķu noteikšana, ietverot vēlamo vērienīguma līmeni, politikas variantus to sasniegšanai un ekodizaina īstenošanas regulas svarīgākos elementus, kā noteikts Ekodizaina regulas VII pielikumā, un pašregulācijas svarīgākos elementus, kā noteikts Ekodizaina regulas VIII pielikumā. 4. posms. Ietekmes uz vidi un patērētājiem ekoloģisks, ekonomisks un sociāls novērtējums, ņemot vērā Ekodizaina direktīvas 15. panta 5. punktā noteikto īstenošanas pasākumu kritērijus. 3. Rezultātu kopsavilkums 3.1. 1. posms. Īstenošanas pasākuma juridiskais pamats: atbilstība Ekodizaina direktīvas 15. pantam, VIII pielikumam Lai izvērtētu kritērijus ekodizaina īstenošanas pasākumiem vai pašregulācijai atbilstīgi Ekodizaina direktīvas 15. panta 2. punktam, Komisija saskaņā ar Ekodizaina direktīvas 15. panta 4. punkta a) apakšpunktu un II pielikumu veica tehnisku, vides un ekonomisku izpēti ("priekšizpēte")[1] par komplicētām televizora pierīcēm. Attiecībā uz kritērijiem, kas noteikti Ekodizaina direktīvas 15. panta 2. punktā, priekšizpētē secināts, ka lielākā ietekme uz vidi ir elektroenerģijas patēriņam izmantošanas posmā, un attiecībā uz ES tika iegūti šādi rezultāti. 15. panta 2. punkta a) apakšpunkts || Ikgadējais pārdošanas apjoms Eiropas Savienībā || 2010. gadā – 59 miljoni 2015. gadā – 20 miljoni 2020. gadā – 10 miljoni 15. panta 2. punkta b) apakšpunkts || Ietekme uz vidi, jo īpaši elektroenerģijas patēriņš izmantošanas posmā || 2010. gadā – 10 TWh 2015. gadā – 21 TWh 2020. gadā – 11 TWh 15. panta 2. punkta c) apakšpunkts || Elektroenerģijas patēriņa samazināšanas potenciāls || Līdz 60 % Pārdošanas apjoms aptuveni 60 miljoni vienību gadā krietni pārsniedz orientējošās 200 000 vienības, kas paredzētas Ekodizaina direktīvā. Komplicētu televizora pierīču gada elektroenerģijas patēriņš ES-27 2010. gadā aptuveni atbilst gada elektroenerģijas patēriņam Islandē. Lai gan izmantojamo CSTB skaits līdz 2020. gadam saruks, to enerģijas patēriņš saglabāsies līdzšinējā līmenī, jo to piedāvātajām jaunajām funkcijām būs nepieciešama papildu jauda. Pieņemot, ka vidējais tipiskais energopatēriņš[2] (turpmāk – "TEC”) tiek samazināts par 50 %, CSTB gada elektroenerģijas patēriņš 2015. gadā samazinātos par aptuveni 7 TWh (kad šo ierīču kopējais elektroenerģijas patēriņš sasniegs maksimumu). Šāds elektroenerģijas patēriņš atbilst gada patēriņam Luksemburgā, un tas ir uzskatāms par ievērojamu. Ievērojamu ietekmi uz vidi rada arī atkritumi, un šī problēma tiek risināta ar atkritumu apsaimniekošanas politiku[3] (“EEIA”). Uzlabojuma potenciāls ļauj (rentablā veidā) samazināt dzīves cikla izmaksas, ievērojami nepalielinot iegādes cenu, jo tas ir saistīts ar tehniskiem risinājumiem, kas nerada ievērojamas papildu izmaksas. 3.2. 2. posms. Pašreizējās iniciatīvas un tirgus spēku spēja risināt šo jautājumu Papildus Ekodizaina direktīvas 15. panta 2. punktam un 4. punkta c) apakšpunktam tiek ņemti vērā attiecīgi Eiropas Savienības un valstu tiesību akti vides jomā. Tiek ņemtas vērā gan Eiropas Savienības, gan dalībvalstu līmenī īstenotās saistītās iniciatīvas, un tiek analizēti šķēršļi, kas kavē tādu tehnoloģiju izplatīšanos tirgū, kam ir uzlaboti ekoloģiskie raksturlielumi. Ir konstatētas vairākas tirgus nepilnības, kas izskaidro, kāpēc rentablas tehnoloģijas, ar kurām var uzlabot energoefektivitāti, pietiekamā mērā neiekļūst tirgū, darbojoties tikai tirgus spēkiem. Lielāko daļu CSTB neiegādājas lietotājs (kuram pēc tam jāmaksā elektroenerģijas rēķini), bet gan televīzijas pakalpojumu sniedzēji, kuri šīs ierīces pēc tam kā daļu no pakalpojuma nodrošina patērētājam (atšķirīgas intereses). Tāpēc ražotāji nav pietiekami ieinteresēti optimizēt CSTB ekoloģiskos raksturlielumus, jo īpaši energopatēriņu. Uz šādu ražojumu ekoloģisko raksturlielumu uzlabošanu ir vērstas vairāku Eiropas Savienības līmeņa (Ekodizaina regula Nr. 1275/2008, Eiropas Rīcības kodekss attiecībā uz digitālās televīzijas pakalpojumiem) un dalībvalstu līmeņa iniciatīvas, tomēr to ietekme ir ierobežota. Tāpēc ES līmenī saskaņā ar Ekodizaina direktīvu būtu jāveic papildu leģislatīvi vai neleģislatīvi pasākumi. Secinājumi par 1. un 2. posmu 1. un 2. posmā veiktā analīze liecina, ka: – CSTB pārdošanas un tirdzniecības apjoms Eiropas Savienībā ir ievērojams; – CSTB ietekme uz vidi ir ievērojama, un ietekmes galvenais aspekts ir elektroenerģijas patēriņš; – pastāv ievērojams rentablu uzlabojumu potenciāls attiecībā uz elektroenerģijas patēriņu; – iniciatīvas Eiropas Savienības un dalībvalstu līmenī un tikai tirgus spēki vien neļauj pietiekamā mērā īstenot uzlabojumu potenciālu attiecībā uz enerģijas patēriņu. Tiek secināts, ka Ekodizaina direktīvas 15. panta 2. punktā noteiktie kritēriji ir izpildīti un ka uz CSTB būtu jāattiecina ekodizaina īstenošanas pasākums vai pašregulēšana saskaņā ar Ekodizaina direktīvas 15. panta 1. punktu. 3.3. 3. posms. Politikas mērķi un vēlamais vērienīguma līmenis Papildus Ekodizaina direktīvas II pielikumam CSTB elektroenerģijas patēriņa samazināšanas vērienīgums būtu jānosaka, analizējot lietotājiem vismazākās CSTB dzīves cikla izmaksas. Rezultāti ir atspoguļoti mērķos, kurus vajadzētu sasniegt ar apsvērtajiem politikas variantiem. Tiek apsvērti vairāki politikas varianti, lai panāktu tirgus pārveidi, sasniedzot attiecīgu vērienīgumu, tostarp ierastās darbības scenārijs, pašregulācija, energoefektivitātes marķējums un ekodizaina regula par CSTB. Tomēr ietekmes analīzē galvenā uzmanība ir pievērsta tam, lai salīdzinātu iespējamu ekodizaina regulu ar brīvprātīgu vienošanos CSTB energoefektivitātes uzlabošanai, ko iesniedza Digitālās sadarbspējas forums. Saskaņā ar Ekodizaina direktīvu, lai izmantotu brīvprātīgu vienošanos/pašregulāciju, ir vajadzīgs augsts vides aizsardzības vērienīguma līmenis un ir jāpierāda, ka šādi pasākumi, visticamāk, politikas mērķus ļaus sasniegt ātrāk vai ar mazākām izmaksām, nekā nosakot obligātas prasības. Šādā gadījumā brīvprātīgu vienošanos/pašregulāciju uzskata par vēlamo variantu (Ekodizaina direktīvas 18. apsvērums). Priekšlikumus par brīvprātīgu vienošanos (pašregulāciju) uzskata par derīgu alternatīvu regulai, ja to novērtējumu saistībā ar Ekodizaina direktīvas VIII pielikumā noteiktajiem kritērijiem uzskata par apmierinošu (17. pants), ņemot vērā no apspriežu foruma saņemtos secinājumus. 3.4. 4. posms. Novērtējums par ietekmi uz vidi, ekonomiku un sabiedrību Veic iespējamas regulas un brīvprātīgas vienošanās novērtējumu un savstarpēju salīdzinājumu. Abus variantus analizē, ņemot vērā Ekodizaina direktīvas 15. panta 5. punktā noteiktos kritērijus un ietekmi uz ražotājiem, tostarp MVU. Variantu stingruma pakāpe attiecībā uz prasībām, termiņiem, aptverto tirgu un uzraudzības procedūru ir atšķirīga. Turklāt saskaņā ar direktīvas noteikumiem ierosināto brīvprātīgo vienošanos novērtē salīdzinājumā ar VIII pielikumā noteiktajiem kritērijiem. – 2. risinājums. Brīvprātīgās vienošanās dokumentā mērķi CSTB energopatēriņam tiek noteikti divos līmeņos ar termiņu 2010. gada jūlijs un 2013. gada jūlijs, un līmeņi kopumā atbilst priekšizpētes ieteikumā noteiktajiem līmeņiem. Energopatēriņa prasībām būs jāatbilst 90 % to ražojumu, ko tirgū laidušas/ekspluatācijā nodevusi katra brīvprātīgo vienošanos parakstījusī puse. – 3. risinājums. Obligātas ekodizaina prasības stājas spēkā trīs posmos, proti, 2011. gada jūlijā, 2012. gada jūlijā un 2014. gada janvārī. Paredzams, ka kopējie ietaupītās elektroenerģijas un izmaksu rādītāji, kā arī CO2 emisiju samazinājuma rādītāji ražojumiem, kas laisti tirgū no 2010. gada jūlija līdz 2020. gada decembrim, būs šādi: || Kopējais elektroenerģijas patēriņš (TWh) || Kopējais elektroenerģijas ietaupījums (TWh) || Kopējais elektroenerģijas izmaksu ietaupījums[4] (miljardi EUR) || Kopējais CO2 emisiju ietaupījums[5] (milj. t) Nav politikas (1. pamatscenārijs) || 159 || - || - || - 2. variants || 115 || 44 || 6 || 21 3. variants || 114 || 45 || 6.2 || 21 Iepriekšējā tabulā redzams, ka atšķirība starp brīvprātīgās un obligātās pieejas ietekmi ir nenozīmīga. Nākamajā tabulā ir apkopoti apsvērumi par 2. varianta (brīvprātīga vienošanās) un 3. varianta (regula) ietekmi salīdzinājumā ar pamatscenāriju un novērtēti relatīvā skalā no 1 (maza) līdz 4 (liela): || Ietekme uz ekonomiku (izmaksas) || Ietekme uz vidi (elektroenerģija/CO2/ elektroenerģijas izmaksu ietaupījums) || Sociālā ietekme (darba vietu zaudēšanas risks MVU) || Uzlabojuma potenciāls vidējā termiņā un ilgtermiņa 2. variants (brīvprātīga vienošanās) || 1 || 3 || 1 || 4 3. variants (regula) || 2 || 3 || 1 || 2 Secināts, ka, izmantojot 2. variantu, dalībvalstīm (jo ar verifikāciju/uzraudzību saistītais slogs tiek pārcelts uz nozari) un nozarei rodas nedaudz mazākas izmaksas (jo brīvprātīgas vienošanās gadījumā var nemainīt visu ražojumu konstrukciju, jo 10 % ražojumu noteikumus nepiemēro). Ļoti svarīgi ir tas, ka 2. variants nodrošina turpmākas uzlabošanas potenciālu. Secinājumi par 3. un 4. posmu Salīdzinot šos variantus un novērtējot 2. variantu saistībā ar direktīvas VIII pielikumu, redzams, ka vēlamais variants ir brīvprātīga vienošanās. Brīvprātīga vienošanās nozīmē: – elektroenerģijas patēriņa samazināšana par 6,5 TWh līdz 2016. gadam salīdzinājumā ar pamatscenāriju, kas atbilst EUR 884 miljonu ietaupījumam un CO­2 emisiju samazinājumam par 2,6 miljoniem tonnu; – tiek izpildītas Direktīvas 2009/125/EK prasības, jo īpaši 18. apsvēruma un VIII pielikuma prasības; – prasības stājas spēkā ātrāk, un izmaksas ir mazākas nekā regulas gadījumā; – saderīgums ar spēkā esošajiem politikas instrumentiem un to papildināšana; – tirgus nepilnību labošana un iekšējā tirgus darbības uzlabošana; – nav būtisku administratīvo slogu ražotājiem vai mazumtirgotājiem; – iegādes cena nepieaug vai pieaug nenozīmīgi, un to vairāk nekā kompensētu ietaupījumi ražojuma izmantošanas posmā; – tiek ievērots likumdevēja konkrētais mandāts; – nav būtiskas ietekmes uz nozares konkurētspēju un nodarbinātību, jo īpaši MVU nozarē, jo ar ražojumu konstrukcijas maiņu un atbilstības atkārtotu novērtēšanu saistītās absolūtās izmaksas ir nelielas; – politikas mērķi tiek sasniegti elastīgā veidā atbilstīgi labāka regulējuma programmai; – pakalpojumu sniedzēju iesaistīšana nozīmē iespēju vidējā termiņā un ilgtermiņā ievērojami samazināt CSTB enerģijas patēriņu. 4. Uzraudzība un novērtēšana Uzraudzības un ziņošanas procedūra būs šāda: – Koordinācijas komiteja seko līdzi brīvprātīgās vienošanās attīstībai un rezultātiem un vienojas par praktisku jautājumu risināšanu, piemēram, tādas neatkarīgas trešās puses/inspektora izraudzīšanos, kas vāks datu no vienošanos parakstījušām pusēm un nosūtīs apkopotos rezultātus Komisijai; – vienošanos parakstījušās puses katru gadu iesniegs Komisijai ziņojumu, izmantojot neatkarīgu trešo pusi; – katru gadu notiks apspriedes ar apspriežu foruma dalībniekiem, lai izvērtētu un uzraudzītu brīvprātīgās vienošanās rezultātus; – Komisija ar Enerģiju patērējošu ražojumu ekodizaina komiteju apsvērs, vai ir sasniegti brīvprātīgās vienošanās mērķi; – ja Komisija uzskata, ka brīvprātīgās vienošanās mērķi nav sasniegti, tā apsvērs iespēju šādas vienošanās vietā ierosināt pieņemt regulu. [1] Priekšizpēte par ar enerģiju saistītiem ražojumiem “Lot 18 – Complex set-top boxes", Bio Intelligence Service S.A.S, Francija, nobeiguma ziņojums, 2008. gada decembris, dokumenti pieejami ENER ĢD ekodizaina tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/energy/efficiency/studies/ecodesign_en.htm. [2] Datoru energoefektivitātes testēšanas un salīdzināšanas paņēmiens, kurā galvenā uzmanība tiek pievērsta ražojuma tipiskajam energopatēriņam, reprezentatīvu laika posmu atrodoties normālos ekspluatācijas apstākļos. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīva 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem, OV L 37, 13.2.2003., 24. lpp. [4] Pieņēmums: 0,136 EUR/kWh. [5] Pieņēmums: 0,4 kg CO2/kWh