Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Eiropas Savienības un Marokas Karalistes protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē /* COM/2013/0648 final - 2013/0315 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Pamatojoties uz attiecīgo Padomes pilnvarojumu, Eiropas Komisija ir sākusi sarunas ar Marokas Karalisti par to, lai atjaunotu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti. Šīm sarunām noslēdzoties, 2013. gada 24. jūlijā sarunu Puses parafēja jaunā protokola projektu. Jaunais protokols attiecas uz četru gadu periodu, skaitot no spēkā stāšanās datuma. Nolīguma protokola galvenais mērķis ir piešķirt zvejas iespējas Eiropas Savienības kuģiem Marokas Karalistes ūdeņos saskaņā ar pieejamo pārpalikumu. Komisijas nostāja sarunās bija balstīta arī uz retrospektīvu (ex-post) novērtējumu, kuru veica neatkarīgi eksperti. Galvenais mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kurā abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Marokas zvejas zonā. Konkrētāk, šajā protokolā ir paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās: – mazapjoma pelaģiskā zveja ziemeļos: 20 seineri; – mazapjoma zveja ziemeļos: 35 kuģi zvejai ar grunts āķu jedām; – mazapjoma zveja dienvidos: 10 kuģi (zvejai ar āķu rindām un makšķerēm); – bentiskā zveja: 16 kuģi (zvejai ar grunts āķu jedām un grunts traļiem); – tunzivju zveja: 27 kuģi zvejai ar makšķerrīkiem; – rūpnieciskā pelaģiskā zveja: 80 000 tonnu nozvejas, 18 kuģi. Iepriekšējais protokols, kuru provizoriski piemēroja no 2011. gada 28. februāra, Parlamenta atbalstu neguva, jo Parlaments uzskatīja, ka tā ieguvums attiecībā pret izmaksām ir pārāk mazs, ka tas negarantē izmantojamo krājumu ilgtspēju un neievēro starptautiskās tiesības tiktāl, ciktāl nav pierādīts, ka vietējie iedzīvotāji no minētā protokola gūtu ekonomisku un sociālu labumu. Parlamenta paustās bažas tika kliedētas, – krasi uzlabojot jaunā protokola izmaksu un ieguvumu attiecību, jo salīdzinājumā ar iepriekšējo protokolu tajā noteiktās zvejas iespējas ir palielinātas, turpretī Eiropas Savienības finansiālais ieguldījums ir samazināts; – izceļot ilgtspējas principu kā plānotās darbības būtisku nosacījumu, jo šis princips balstās uz zinātniskiem darbiem un tekstā ir vairākkārt uzsvērts; – uzliekot Marokai par pienākumu sniegt tādus regulārus un sīkus pārskatus par nozares atbalstam paredzētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu, kuros iekļauti arī ekonomiski vai sociāli ieguvumi, jo īpaši attiecībā uz ģeogrāfisko teritoriju, jaunajā protokolā turklāt paredzēts apturēšanas mehānisms, ieskaitot arī gadījumus, kad pārkāptas cilvēktiesības un demokrātijas principi. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei ar Parlamenta piekrišanu pieņemt lēmumu par šā nolīguma noslēgšanu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI Vērtējot 2007.–2011. gada protokolu, ar ieinteresētajām personām notika apspriedes. Tika uzklausīts arī dalībvalstu ekspertu viedoklis tehnisko sanāksmju laikā. Šajās apspriedēs secināts, ka zivsaimniecības protokolu ar Marokas Karalisti ir lietderīgi saglabāt. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šī procedūra ir uzsākta paralēli procedūrām, kas attiecas uz Padomes lēmumu par minētā protokola noslēgšanu un Padomes regulu par zvejas iespēju iedalīšanu ES dalībvalstīm. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Gada finansiālā ieguldījuma kopējo summu EUR 30 000 000 apmērā veido: a) summa EUR 16 000 000 apmērā, kas jāmaksā par piekļuves tiesībām, un b) atbalsts EUR 14 000 000 apmērā Marokas Karalistes zivsaimniecības nozares politikas izstrādei. Šis atbalsts atbilst valsts politikas mērķiem zivsaimniecības jomā un jo īpaši Marokas Karalistes vajadzībām cīņai pret maluzvejniecību. 2013/0315 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Eiropas Savienības un Marokas Karalistes protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts starp abām Pusēm spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu un 7. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[1], tā kā: (1) Padome 2006. gada 22. maijā ir pieņēmusi Regulu (EK) Nr. 764/2006 par to, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti[2]. (2) Eiropas Kopiena un Marokas Karaliste attiecīgi 2007. gada 28. februārī ir viena otrai paziņojušas, ka tās ir pabeigušas vajadzīgās procedūras, lai Partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti stātos spēkā[3]. (3) Savienība risināja sarunas ar Marokas Karalisti par jaunu protokolu, ar kuru Eiropas Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Marokas Karalistes suverenitātē vai jurisdikcijā. (4) Ar Lēmumu Nr. …/2013/ES[4] Padome atļāva šo protokolu parakstīt un provizoriski piemērot, ņemot vērā tā iespējamo noslēgšanu nākotnē. (5) Ar Marokas Karalisti noslēgtā Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma īstenošana, piemērojot protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un attiecīgo finansiālo ieguldījumu, kā arī nosacījumus atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšanai Marokas Karalistes zvejas zonā, ir ES interesēs. Tādēļ minētais protokols būtu jāapstiprina Savienības vārdā. (6) Eiropas Savienības un Marokas Karalistes Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 10. pantā ir izveidota Apvienotā komiteja, kuras pienākums ir kontrolēt nolīguma piemērošanu un vajadzības gadījumā veikt grozījumus protokolā. Lai īstenotu šos grozījumus, Apvienotā komiteja būtu jāpilnvaro tos apstiprināt vienkāršotā procedūrā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības un Marokas Karalistes protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti, noslēdz Savienības vārdā. Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs norīko personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā sniegt paziņojumu, lai izteiktu Savienības piekrišanu uzņemties šā protokola saistības. 3. pants Eiropas Komisija ir pilnvarota apstiprināt protokolā veiktās korekcijas, kuras saskaņā ar Eiropas Savienības un Marokas Karalistes Zivsaimniecības partnerattiecību nolīguma 10. pantu pieņēmusi Apvienotā komiteja. 4. pants Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS PROTOKOLS starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par zvejas iespējām un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti 1. pants Vispārīgie principi Šis protokols un tā pielikumi un papildinājumi ir 2007. gada 28. februārī starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti noslēgtā Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē neatņemama sastāvdaļa – turpmāk „zivsaimniecības nolīgums” –, un tas atbilst Eiropas un Vidusjūras valstu nolīgumam, ar ko 1996. gada 26. februārī tika izveidota asociācija starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti – turpmāk „asociācijas nolīgums”. Tas sekmē asociācijas nolīguma vispārīgoo mērķu sasniegšanu un nodrošina zivsaimniecības resursu dzīvotspēju ekoloģijas, ekonomikas un sociālajā aspektā. Šā protokola noslēgšana notiek saskaņā ar asociācijas nolīguma 1. pantu attiecībā uz dialoga un sadarbības attīstību un tā paša nolīguma 2. pantu attiecībā uz demokrātijas principu un cilvēka pamattiesību ievērošanu. 2. pants Piemērošanas laikposms, ilgums un zvejas iespējas Saskaņā ar zivsaimniecības nolīguma 5. pantu no piemērošanas brīža un uz četriem gadiem piešķirtās zvejas iespējas ir noteiktas šim protokolam pievienotajā tabulā. Panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4. un 5. panta noteikumiem. Piemērojot zivsaimniecības nolīguma 6. pantu, kuģi, kas peld ar Eiropas Savienības (ES) dalībvalsts karogu, var veikt zvejas darbības Marokas zvejas zonās tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kas izdota saskaņā ar šo protokolu un tam pievienotajā pielikumā izklāstīto kārtību. 3. pants Finansiālais ieguldījums 1. Protokolā aplēstā gada kopējā vērtība sasniedz EUR 40 000 000 laika posmā, kas minēts 2. pantā. Minētajā kopsummā: (a) EUR 30 000 000 ir finansiālais ieguldījums, kas paredzēts zivsaimniecības nolīguma 7. pantā, un to veido: i) EUR 16 000 000 kā finansiāla kompensācija par resursu pieejamību; ii) EUR 14 000 000 kā atbalsts Marokas zivsaimniecības nozares politikai. (b) EUR 10 000 000 ir summa, ko veido maksa, kas kuģu īpašniekiem jāmaksā saskaņā ar zvejas licencēm, kuras izdotas, piemērojot zivsaimniecības nolīguma 6. pantu un saskaņā ar kārtību, kas paredzēta šā protokola pielikuma I nodaļas D un E punktā. 2. Panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6. un 8. panta noteikumiem. 3. Saskaņā ar 6. panta 9. punkta noteikumiem finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts 1. punkta a) apakšpunktā, pirmajā gadā ES samaksā ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā protokola piemērošanas datuma, bet turpmākajos gados – ne vēlāk kā šā protokola gadadienā. 4. Finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts 1. punkta a) apakšpunktā, iemaksā Marokas Karalistes Galvenajam kasierim kontā, kurš atvērts Karalistes Valsts kasē un kura rekvizītus paziņo Marokas iestādes. 5. Atbilstīgi šā protokola 6. pantam finansiālā ieguldījuma izmantošana ir vienīgi Marokas iestāžu kompetencē. 4. pants Koordinācija zinātnes un izpētes zvejas jomā 1. Saskaņā ar nolīguma 4. panta 1. punktu Puses apņemas regulāri un pēc vajadzības nodrošināt zinātnisku sanāksmju rīkošanu, lai pārbaudītu zinātniska rakstura problēmas, ko konstatē šā protokola vadības un tehniskās uzraudzības Apvienotā komiteja. Zinātnisko sanāksmju pilnvaras, sastāvu un darbību nosaka zivsaimniecības nolīguma 10. pantā paredzētā Apvienotā komiteja. 2. Abas Puses apņemas sekmēt atbildīgu zveju Marokas zvejas zonās, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos. 3. Saskaņā ar zivsaimniecības nolīguma 4. panta 2. punktu abas Puses, pamatojoties uz zinātniskās komitejas sanāksmju secinājumiem, attiecīgā gadījumā un pēc savstarpējas vienošanās apspriežas zivsaimniecības nolīguma 10. pantā paredzētās Apvienotās komitejas ietvaros par pasākumu apstiprināšanu zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai. 4. Pētniecības un zinātniskās kompetences uzlabošanas nolūkos Marokas zvejas zonās var veikt izpētes zveju pēc Apvienotās komitejas pieprasījuma. Izpētes zvejas īstenošanas kārtību nosaka saskaņā ar šā protokola pielikuma IV nodaļas noteikumiem. 5. pants Zvejas iespēju pārskatīšana 1. Zvejas iespējas, kas minētas 2. pantā, Apvienotā komiteja var pārskatīt pēc abpusējas vienošanās, ja šīs pārskatīšanas mērķis ir Marokas zivsaimniecības resursu ilgtspējība. 2. Ja zvejas iespējas tiek palielinātas, 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā minēto finansiālo ieguldījumu palielina proporcionāli zvejas iespējām un attiecīgajam laika posmam. Tomēr šo palielinājumu pielāgo tā, lai ES maksātā finansiālā ieguldījuma kopsumma divkārt nepārsniegtu 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļā minēto summu. Savukārt, ja Puses vienojas samazināt 2. pantā minētās zvejas iespējas, finansiālo ieguldījumu samazina proporcionāli zvejas iespējām un attiecīgajam laika posmam. 3. Zvejas iespēju sadalījumu starp dažādām kuģu kategorijām arī var pārskatīt pēc abu Pušu savstarpējas vienošanās atkarībā no zivju krājumu ilgtspējības nosacījumiem, ko var ietekmēt šāda pārdalīšana. Ja zvejas iespēju pārdale to pamato, Puses vienojas attiecīgi pielāgot finansiālo ieguldījumu. 6. pants Atbalsts Marokas zivsaimniecības nozares politikai 1. Šā protokola 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā minētais finansiālais ieguldījums sekmē Marokas zivsaimniecības nozares politikas izstrādi un īstenošanu atbilstīgi zivsaimniecības nozares attīstības stratēģijai „Halieutis”. 2. Maroka izmanto un pārvalda šo ieguldījumu, pamatojoties uz sasniedzamajiem mērķiem, kurus abas Puses nosaka, savstarpēji vienojoties Apvienotajā komitejā, un ar tiem saistītajām gada un daudzgadu programmām, kā arī saskaņā ar stratēģiju „Halieutis” un īstenojamo projektu gaidāmās ietekmes novērtējumu. 3. Protokola piemērošanas pirmajā gadā brīdī, kad Apvienotajā komitejā notiek pamatnostādņu, mērķu, kritēriju un novērtēšanas rādītāju apstiprināšana, ES tiek informēta par to, kā Maroka izlieto 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu. Maroka katru gadu pirms iepriekšējā gada 30. septembra iesniedz ES atskaiti par šo izlietojumu. 4. Visus šo pamatnostādņu, mērķu, kritēriju un novērtēšanas rādītāju grozījumus abas Puses apstiprina Apvienotajā komitejā. 5. Maroka sniedz informāciju par to projektu attīstības gaitu, kas tiek īstenoti, izmantojot šajā protokolā paredzēto nozares atbalstu, un ar to iepazīstas un izvērtē Apvienotā komiteja. 6. Atkarībā no projektu rakstura un īstenošanas ilguma Maroka iesniedz Apvienotajā komitejā ziņojumu par pabeigto projektu īstenošanu, kuros izmantots šajā protokolā paredzētais nozares atbalsts, tostarp par gaidāmajiem ekonomiskajiem un sociālajiem ieguvumiem, jo īpaši par ietekmi uz nodarbinātību un investīcijām un par jebkuru citu kvantificējamo ietekmi, ko rada veiktie pasākumi, kā arī par to ģeogrāfisko sadalījumu. Šos datus izstrādā, pamatojoties uz rādītājiem, kurus sīkāk precizē Apvienotā komiteja. 7. Turklāt pirms protokola darbības izbeigšanās Maroka iesniedz gala ziņojumu par šajā protokolā paredzētā nozares atbalsta izmantošanu, tostarp par iepriekšējos punktos minētajiem elementiem. 8. Abas Puses veic nozares atbalsta izmantošanas uzraudzību, ja nepieciešams – arī pēc šā protokola darbības izbeigšanās, kā arī, ja attiecināms, gadījumos, kad tā darbība tiek apturēta saskaņā ar šajā protokolā paredzēto kārtību. 9. Šā protokola 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļā paredzētā īpašā finansiālā ieguldījuma, izmaksāšana notiek pa daļām, pamatojoties uz metodiku, kas pamatojas uz šā nozares atbalsta izmantošanas rezultātu analīzi un programmās minētajām vajadzībām. 10. Darbību veikšanas kārtību nosaka Apvienotā komiteja. 7. pants ES uzņēmumu ekonomiskā integrācija Marokas zivsaimniecības nozarē Abas Puses saskaņā ar spēkā esošajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem sekmē saimnieciskās darbības veicēju kontaktus un sadarbību šādās jomās: – palīgnozaru attīstīšana saistībā ar zivsaimniecību, jo īpaši kuģu būves un remonta, kā arī zvejas iekārtu un rīku ražošanas jomā; – apmaiņas attīstīšana profesionālās kompetences un darbinieku izglītošanas jomā jūras zvejas nozarei; – zvejas produktu tirdzniecība; – tirgvedība; – akvakultūra. 8. pants Protokola piemērošanas apturēšana, rodoties domstarpībām par interpretāciju vai piemērošanu 1. Visas domstarpības starp Pusēm saistībā ar šā protokola noteikumu interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm savstarpēji apspriežoties Apvienotajā komitejā, kā paredzēts zivsaimniecības nolīguma 10. pantā, vajadzības gadījumā rīkojot īpašas sanāksmes. 2. Šā protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja domstarpības starp Pusēm uzskata par nopietnām un ja apspriešanās Apvienotajā komitejā saskaņā ar 1. punktu nav novedusi pie mierizlīguma. 3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. 4. Apturēšanas gadījumā Puses turpina konsultācijas ar nolūku atrisināt domstarpības mierizlīguma ceļā. Pēc domstarpību atrisināšanas protokola piemērošanu atjauno. Finansiālās kompensācijas summu samazina proporcionāli un atkarībā no laika, cik ilgi protokola piemērošana ir tikusi apturēta. 9. pants Protokolā paredzēto tehnisko pienākumu nepildīšana Saskaņā ar šā protokola noteikumiem un spēkā esošajiem tiesību aktiem Maroka saglabā tiesības piemērot pielikumos minētās sankcijas, ja netiek ievēroti noteikumi vai pildīti pienākumi, kas izriet no šā protokola piemērošanas. 10. pants Datu elektroniska apmaiņa Maroka un ES apņemas visīsākajā laikā izveidot sistēmas, kas nepieciešamas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar protokola tehnisko pārvaldību, piemēram, nozvejas datiem, kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) pozīcijām un paziņojumiem par ienākšanu vai iziešanu no zonas. 11. pants Piemērojamie valsts tiesību akti Kuģu darbības, kuras tie veic, piemērojot šo protokolu un tā pielikumu, proti, pārkraušanu citā kuģī, ostu pakalpojumu izmantošanu, aprīkojuma iegādi utt., reglamentē Marokas valsts tiesību akti. 12. pants Stāšanās spēkā Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā datumā, kurā Puses savstarpēji paziņo par tam nepieciešamo iekšējo procedūru izpildi. Zvejas iespējas Mazapjoma zveja || Bentiskā zveja || Rūpnieciskā pelaģiskā zveja || Rūpnieciskā pelaģiskā zveja par maksu Pelaģiskā zveja ziemeļos: riņķvadi || Mazapjoma zveja dienvidos: āķu rindas un makšķeres || Mazapjoma zveja ziemeļos: grunts āķu jedas || Mazapjoma tunzivju zveja: makšķerrīki || Grunts āķu jedas un grunts traļi || Pelaģiskie vai puspelaģiskie traļi || Pelaģiskie vai puspelaģiskie traļi || || || || || C krājums Kvota: 80 000 tonnas 20 kuģi || 10 kuģi || 35 kuģi || 27 kuģi || 16 kuģi || 18 kuģi PROTOKOLA PIELIKUMS Nosacījumi Eiropas Savienības kuģu zvejas darbībām Marokas zvejas zonās I nodaļa Licences pieteikumu iesniegšanas un licenču izdošanas kārtība A. Licences pieteikumi 1. Marokas zvejas zonās zvejas licenci var iegūt tikai tie kuģi, kam uz to ir tiesības. 2. Lai kuģim būtu šādas tiesības, kuģa īpašniekam, kapteinim un pašam kuģim nedrīkst būt aizliegts nodarboties ar zveju Marokā, un kuģis nedrīkst būt juridiski atzīts par NNN kuģi. 3. Tam ir jābūt likumības stāvoklī attiecībā pret Marokas pārvaldes iestādēm tajā nozīmē, ka ir jābūt izpildījušam visas iepriekšējās saistības, kas izriet no tā zvejas darbībām Marokā saskaņā ar zivsaimniecības nolīgumiem, kuri noslēgti ar Eiropas Savienību. 4. Kompetentās Eiropas Savienības iestādes (turpmāk „Komisija”) vismaz 20 dienas pirms pieprasīto licenču derīguma termiņa sākuma iesniedz Lauksaimniecības un jūras zvejniecības ministrijas Jūras zvejniecības departamentam (turpmāk „departaments”) to kuģu sarakstus, kuri vēlas veikt zvejas darbības protokolam pievienotajā tehnisko datu lapā noteiktajās robežās. Šos sarakstus iesniedz elektroniski tādā formātā, kas saderīgs ar departamentā izmantoto programmatūru. 5. Sarakstos norāda kuģu skaitu katrā zvejas kategorijā un zonā, kā arī par katru kuģi – galvenās īpašības, maksājumu summu sadalījumā pa kategorijām un rīku vai rīkus, ko izmantos attiecīgajā periodā. 6. Kategorijā „rūpnieciskā pelaģiskā zveja” katram kuģim sarakstā norāda arī pieprasīto kvotu nozvejas tonnās kā ikmēneša prognozi. Ja kārtējā mēneša laikā nozveja sasniedz mēnesim prognozēto kuģa kvotu pirms attiecīgā mēneša beigām, kuģa īpašniekam ir iespēja ar Komisijas starpniecību iesniegt departamentam nozvejas mēneša prognozes precizējumu un pieprasījumu par mēnesim prognozētās kvotas palielināšanu. 7. Ja kārtējā mēneša laikā nozveja nesasniedz mēnesim prognozēto kuģa kvotu, attiecīgais kvotas apjoms vai samaksātā maksa pāriet uz nākamo mēnesi. 8. Individuālos licences pieprasījumus, kas apkopoti atbilstoši zvejas kategorijai, iesniedz departamentā vienlaikus ar 4. un 5. punktā minētajiem sarakstiem un saskaņā ar veidlapas paraugu, kas iekļauts 1. papildinājumā. 9. Katram licences pieprasījumam pievieno šādus dokumentus: – tonnāžas sertifikāta kopija, kas pareizi apliecināta karoga dalībvalstī; – jauna un apliecināta krāsu fotogrāfija ar sānskatā attēlotu kuģi tā pašreizējā stāvoklī. Fotogrāfijas minimālie izmēri ir 15 cm x 10 cm; – pierādījums, ka ir samaksāta maksa par zvejas licences tiesībām, nodevas un maksa par novērotājiem. Attiecībā uz kategoriju „rūpnieciskā pelaģiskā zveja” – pierādījums par samaksas veikšanu ir jāiesniedz pirms tā mēneša 1. datuma, kurā paredzēta darbība atļautajā zvejas zonā, kas norādīta attiecīgajā tehnisko datu lapā; – visi citi dokumenti vai apliecinājumi, kas jāuzrāda saskaņā ar īpašiem noteikumiem, kuri attiecas uz konkrētā tipa kuģiem atbilstīgi šā protokola noteikumiem. 10. Ja gadā, uz kuru attiecas šis protokols, atjauno gada licenci tādam kuģim, kura tehniskie parametri nav mainījušies, atjaunošanas pieprasījumam pievieno tikai pierādījumu par to, samaksāta maksa par zvejas licences tiesībām, nodevas un maksa par novērotājiem. 11. Licences pieprasījuma veidlapas un visus citus 6. punktā minētos dokumentus ar informāciju, kas nepieciešama zvejas licenču izdošanai, var nosūtīt elektroniski formātā, kas saderīgs ar departamentā izmantoto programmatūru. B. Licenču izdošana 1. Departaments izdod zvejas licences Komisijai ar Eiropas Savienības delegācijas Marokā (turpmāk „Delegācija”) starpniecību visiem kuģiem 15 dienu laikā pēc visu iepriekš 6. punktā minēto dokumentu saņemšanas. Attiecīgā gadījumā departaments informē Komisiju par iemesliem, kādēļ licence atteikta. 2. Zvejas licences izdod atbilstoši datiem, kas iekļauti protokolam pievienotajās tehniskajās datu lapās, jo īpaši norādot zvejas zonu, attālumu līdz krastam, datus par pozicionēšanas un pastāvīgās lokalizācijas sistēmu, kas izmanto satelītsakarus (VMS bākas sērijas numuru), atļautos rīkus, galvenās zivju sugas, atļauto linuma acs izmēru, pieļaujamo papildu nozveju, kā arī attiecībā uz kategoriju „rūpnieciskā pelaģiskā zveja” – kuģim atļautās nozvejas kvotas mēneša prognozes. Kuģa kvotas mēneša prognozi var palielināt nozvejas robežās, kas paredzēta attiecīgajā tehnisko datu lapā. 3. Zvejas licences izdod tikai tiem kuģiem, kas nokārtojuši visas nepieciešamās administratīvās formalitātes. 4. Abas Puses vienojas veicināt elektroniskās licences sistēmas ieviešanu. C. Licences derīguma termiņš un izmantošana 1. Licences derīguma periods atbilst kalendārajam gadam, izņemot pirmo periodu, kas sākas piemērošanas datumā un beidzas 31. decembrī, un pēdējo periodu, kas sākas 1. janvārī un beidzas protokola darbības izbeigšanās datumā. 2. Zvejas licences ir derīgas tikai attiecībā uz laika periodu, par kuru ir samaksāta nodeva, un tajā zvejas zonā, tam zvejas rīku veidam un tai zvejas kategorijai, kas norādīta konkrētajā licencē. 3. Visas zvejas licences izdod konkrētam kuģim, un tās nevar nodot izmantošanai citiem kuģiem. Tomēr, ja pierāda, ka ir iestājies nepārvaramas varas apstāklis, piemēram, kuģa zaudējums vai ilgstoša imobilizācija smagas tehniskas avārijas dēļ, ko pienācīgi konstatē karoga valsts kompetentās iestādes un pēc Eiropas Savienības pieprasījuma, kuģa licenci visīsākajā laikā nomaina ar licenci, kas izdota citam kuģim, kurš pieder pie tās pašas zvejas kategorijas un kura tilpība nepārsniedz avāriju cietušā kuģa tilpību. 4. Avārijā cietušā kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis iesniedz departamentā pieteikumu par zvejas licences anulēšanu. 5. Zvejas licence ir pastāvīgi jāglabā uz konkrētā kuģa un inspekcijas gadījumā jāuzrāda attiecīgi pilnvarotajām iestādēm. 6. Zvejas licences ir derīgas vienu kalendāro gadu, pusgadu vai ceturksni. Pusgads ir viens no sešus mēnešus ilgiem laika posmiem, kas sākas 1. janvārī vai 1. jūlijā, izņemot protokola darbības pirmo un pēdējo periodu. Ceturksnis ir viens no trīs mēnešus ilgiem laika posmiem, kas sākas 1. janvārī, 1. aprīlī, 1. jūlijā vai 1. oktobrī, izņemot protokola darbības pirmo un pēdējo periodu. D. Zvejas licences maksa un nodevas 1. Zvejas licenču gada maksu nosaka spēkā esošie Marokas tiesību akti. 2. Maksa par licencēm attiecas uz to kalendāro gadu, kurā licenci izdod, un to maksā tad, kad pieprasa kārtējā gada pirmo licenci. Šo licences maksu summā ietilpst visas saistītās maksas un nodevas, izņemot ostas nodevas un samaksu par sniegtajiem pakalpojumiem. 3. Tāpat kā maksu par zvejas licencēm arī nodevas katram kuģim aprēķina, pamatojoties uz protokolam pievienotajās tehnisko datu lapās norādītajām likmēm. 4. Nodevas aprēķina proporcionāli zvejas licences faktiskajam derīgumam, ņemot vērā iespējamo bioloģiskās saudzēšanas laiku. 5. Par visām izmaiņām tiesību aktos attiecībā uz zvejas licencēm Komisiju informē ne vēlāk kā divus mēnešus pirms to piemērošanas. E. Maksāšanas kārtība Pirms zvejas licenču izdošanas zvejas licenču maksas, nodevas un maksa par novērotājiem iemaksājama Lauksaimniecības un jūras zvejniecības ministrijai atvērtajā ministrijas kases pārvaldnieka bankas kontā ar numuru 0018100078000 20110750201, kas atvērts Bank Al Maghrib Marokā. Nodevas par kvotām, kas piešķirtas „rūpnieciskās pelaģiskās zvejas” kategorijas traleriem, maksā šādi: – nodevu par mēnesī prognozēto kuģa kvotu, ko pieprasa kuģa īpašnieks, samaksā pirms zvejas darbības uzsākšanas vai arī līdz katra mēneša 1. datumam; – ja mēnesī prognozētā kvota tiek palielināta, kā paredzēts I nodaļas A iedaļas 6. punktā, nodeva par šo palielinājumu Marokas iestādēm jāsaņem pirms zvejas darbības turpināšanas; – ja mēnesī prognozētā kvota un tās iespējamais palielinājums tiek pārsniegts, nodevas summa, kas atbilst šim pārsniegumam, tiek trīskāršota. Mēneša pārrēķinu, kas aprēķināts pēc faktiskās nozvejas, samaksā divu mēnešu laikā pēc tā mēneša, kurā veikta attiecīgā nozveja. II nodaļa Noteikumi, ko piemēro tunzivju zvejas kuģiem 1. Nodeva ir EUR 35 par tonnu nozvejas, kas iegūta Marokas zvejas zonā. 2. Licences izdod uz vienu kalendāro gadu pēc tam, kad par katru kuģi nomaksāts vienreizējs avansa maksājums EUR 7000 apmērā. 3. Avansu aprēķina proporcionāli licences derīguma termiņam. 4. Kuģu kapteiņiem, kam ir licences tālu migrējošo sugu zvejai, regulāri jāveic ieraksti kuģa zvejas žurnālā saskaņā ar šā pielikuma 6. papildinājumā doto paraugu. 5. Viņiem ir arī pienākums nosūtīt minēto kuģa žurnālu kopijas kompetentajām iestādēm ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc nozvejas izkraušanas. Šīs iestādes nekavējoties nosūta minētās kopijas Komisijai, kas nodrošina to nosūtīšanu departamentam. 6. Katru gadu līdz 30. aprīlim Komisija iesniedz departamentam aprēķinu par nodevām, kas nomaksājamas par iepriekšējo zvejas gadu, pamatojoties uz nozvejas deklarācijām, kuras iesnieguši kuģu īpašnieki un pārbaudījuši dalībvalstu un Marokas kompetentie zinātniskie institūti, piemēram, IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografía), IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfera) un INRH (Institut National de Recherche Halieutique). 7. Protokola piemērošanas pēdējā gadā aprēķinu par nodevām, kas iekasējamas par iepriekšējo zvejas gadu, nosūta 4 mēnešu laikā, skaitot no protokola darbības izbeigšanās datuma. 8. Galīgo aprēķinu nosūta attiecīgajiem kuģu īpašniekiem, kuriem 30 dienu laikā, skaitot no paziņojuma par datu apstiprināšanu departamentā, ir jāizpilda savi finansiālie pienākumi. Pierādījumu par kuģu īpašnieku veiktajiem maksājumiem, izsakot tos euro valūtā, ko Marokas Valsts kases pārvaldnieks saņem 1. nodaļas E iedaļā minētajā kontā, Komisija nosūta departamentam ne vēlāk kā pusotra mēneša laikā pēc minētā paziņojuma. 9. Taču, ja galīgā aprēķinātā summa ir mazāka par iepriekš minēto avansu, starpību neatmaksā. 10. Kuģu īpašnieki veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu kuģa zvejas žurnāla kopiju nosūtīšanu un iespējamo papildu maksājumu veikšanu termiņos, kas norādīti 5. un 8. punktā. 11. Ja kuģu īpašnieks neizpilda saistības, kas paredzētas 5. un 8. punktā, tad zvejas licences darbību automātiski aptur, līdz šīs saistības ir izpildītas. III nodaļa Zvejas zonas Pirms šā protokola piemērošanas sākuma datuma Maroka iesniedz Eiropas Savienībai bāzlīniju un Marokas zvejas zonas, kā arī visu tās iekšpusē esošo zvejas aizlieguma zonu ģeogrāfiskās koordinātas, izņemot Marokas Vidusjūras zonu, kas atrodas austrumos no 35°47’18’’N – 5°55’33’’W (Spartela rags) un ir izslēgta no šā protokola darbības jomas. Visu kategoriju zvejas zonas Marokai piederošajā Atlantijas okeāna zonā ir noteiktas tehnisko datu lapās (2. papildinājums). IV nodaļa Izpētes zvejas īstenošanas noteikumi Abas Puses kopīgi nosaka i) Eiropas uzņēmējus, kas veiks izpētes zveju, ii) vislabvēlīgāko periodu šādai zvejai un iii) piemērojamos nosacījumus. Lai atvieglotu kuģiem izpētes zveju, departaments nosūta visu pieejamo zinātnisko informāciju un citu pamatinformāciju. Abas Puses vienojas par zinātnisko protokolu, kas tiks sagatavots, pamatojoties uz šo izpētes zveju, un nosūtīts attiecīgajiem uzņēmējiem. Marokas zivsaimniecības nozare ir cieši iesaistīta (saskaņošana un dialogs par izpētes zvejas ieviešanas nosacījumiem). Izpētes zvejas reisi norit vismaz trīs mēnešus un ilgākais sešus mēnešus, ja vien pēc abpusējas vienošanās Puses šo laikposmu nemaina. Komisija informē Marokas iestādes par izpētes zvejas licenču pieteikumiem. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj šādas ziņas: – kuģa tehniskie parametri; – kuģa komandas kompetence šādā zvejā; – priekšlikums par kampaņas tehniskajiem parametriem (ilgums, zvejas rīki, izpētes reģioni u. c.); – finansējuma veids. Vajadzības gadījumā departaments organizē sarunas par tehniskajiem un finansiālajiem aspektiem ar Komisiju un, iespējams, ar attiecīgajiem kuģu īpašniekiem. Pirms izpētes zvejas kampaņas uzsākšanas Eiropas Savienības kuģim jāierodas Marokas ostā, lai veiktu inspekcijas, kas paredzētas šā pielikuma IX nodaļas 1.1. un 1.2. punktā. Pirms kampaņas sākuma kuģu īpašnieki iesniedz departamentam un Komisijai: – deklarāciju par nozveju, kas jau atrodas uz kuģa; – kampaņas laikā izmantojamo zvejas rīku tehniskos parametrus; – garantiju, ka tie atbilst Marokas zivsaimniecības tiesību aktu prasībām. Kampaņas laikā jūrā attiecīgie kuģu īpašnieki: – reizi nedēļā nosūta Departamentam un Komisijai pārskatu par katru dienu iegūto nozveju un tās raksturu, norādot kampaņas tehniskos parametrus (pozīciju, dziļumu, datumu un laiku, nozvejas apjomu un citus novērojumus vai piezīmes); – ar kuģu satelītnovērošanas sistēmas (VMS) palīdzību paziņo kuģa atrašanās vietu, ātrumu un kursu; – nodrošina, ka uz kuģa atrodas viens Marokas zinātniskais novērotājs vai novērotājs, ko izvēlējušās Marokas iestādes. Novērotāja uzdevums ir vākt zinātnisku informāciju par nozveju, kā arī ņemt nozvejas paraugus. Novērotājam uz kuģa ir kuģa virsnieka statuss, un kuģa īpašnieks sedz viņa uzturēšanās izdevumus atrašanās laikā uz kuģa. Lēmumu par novērotāja atrašanās laiku uz kuģa, viņa palikšanas ilgumu un iekāpšanas un izkāpšanas ostu pieņem, vienojoties ar Marokas iestādēm. Ja vien Puses nav vienojušās citādi, kuģim nav pienākums piestāt ostā biežāk kā vienu reizi divu mēnešu laikā; – nodod kuģi inspekcijai, pirms tas atstāj Marokas zvejas zonu, ja Marokas iestādes to pieprasa; – ievēro Marokas zivsaimniecības tiesību aktus. Nozveja, tostarp piezveja, kas iegūta zinātniskās kampaņas laikā, paliek kuģa īpašnieka īpašumā, ja ir izpildīti noteikumi, kas attiecībā uz to pieņemti Apvienotajā komitejā, un zinātniskā protokola noteikumi. Departaments ieceļ kontaktpersonu, kura atbild par visu neparedzēto problēmu risināšanu, kas var kavēt izpētes zvejas attīstību. V nodaļa Noteikumi par to ES zvejas kuģu satelītnovērošanu, kuri darbojas Marokas zvejas zonā uz šā nolīguma pamata 1. Vispārīgie noteikumi 1.1. Marokas tiesību aktus, kas regulē satelītpozicionēšanas un lokalizācijas ierīču darbību, piemēro Eiropas Savienības kuģiem, kas veic vai plāno veikt darbības Marokas zvejas zonā saskaņā ar šo protokolu. Karoga valsts rūpējas par to, lai kuģi, kas peld ar tās karogu, pildītu šo tiesību aktu prasības. 1.2. Lai veiktu satelītnovērošanu, Marokas iestādes paziņo Eiropas pusei Marokas zvejas zonas koordinātas (platumu un garumu), kā arī informē par visām zvejas aizlieguma zonām. (1) Departaments nosūta šo informāciju Komisijai pirms šā protokola piemērošanas datuma. (2) Minēto informāciju nosūta elektroniskā formātā, izsakot to decimālā formātā N/S DD.ddd (WGS84). (3) Visas šo koordinātu izmaiņas paziņo bez kavēšanās. 1.3. Karoga valsts un Maroka katra izraugās vienu korespondenta VMS, kas pildīs kontaktpunkta funkcijas. (1) Karoga valsts un Marokas Zvejas uzraudzības un kontroles centri (CSCP) pirms šā protokola piemērošanas datuma paziņo sava attiecīgā korespondenta VMS kontaktinformāciju (vārdu, adresi, tālruņa un teleksa numuru un e-pastu). (2) Jebkuras izmaiņas korespondenta VMS kontaktinformācijā jāpaziņo nekavējoties. 2. VMS dati 2.1. Nosakot kuģa atrašanās vietu, kļūda nedrīkst pārsniegt 100 m, un ticamības intervālam jābūt 99 %. 2.2. Ja kuģis zvejo saskaņā ar nolīgumu un tam veic satelītnovērošanu Marokas zvejas zonā atbilstoši šim protokolam, turpmākos ziņojumus par atrašanās vietu karoga valsts CSCP nekavējoties nosūta Marokas CSCP. Minētos ziņojumus nosūta šādi: (1) elektroniski, izmantojot drošu protokolu; (2) ik pēc divām stundām vai biežāk; (3) formātā, kas minēts 3. papildinājumā; (4) kā ziņojumus par atrašanās vietu. 2.3. Turklāt VMS pozīcijas identificē šādi: (1) pirmo reģistrēto pozīciju pēc ieiešanas Marokas zvejas zonā apzīmē ar kodu „ENT”; (2) visas turpmākās pozīcijas apzīmē ar kodu „POS”; (3) pirmo reģistrēto pozīciju pēc iziešanas no Marokas zvejas zonas apzīmē ar kodu „EXI”; (4) pozīcijas, ko nosūta manuāli saskaņā ar 13. punktu, apzīmē ar kodu „MAN”. 2.4. Satelītnovērošanas sistēmas programmatūras elementiem un aprīkojuma iekārtām jābūt: (1) uzticamām, nepieļaujot nekādu pozīciju falsifikāciju un manuālas manipulācijas; (2) pilnībā automatizētām un jādarbojas bez pārtraukuma neatkarīgi no vides un klimatiskajiem apstākļiem. 2.5. Aizliegts pārvietot, atvienot, iznīcināt, bojāt vai izslēgt pastāvīgās lokalizācijas sistēmu, kurā izmanto satelītsakarus un kura uzstādīta kuģī, lai pārraidītu datus, un apzināti izmainīt, pāradresēt vai viltot datus, ko minētā sistēma emitē vai reģistrē. 2.6. Kuģu kapteiņi visu laiku nodrošina, ka: (1) dati netiek sagrozīti; (2) satelītnovērošanas aparatūras antena vai antenas nekādā veidā netiek bloķētas; (3) elektroenerģijas padeve satelītnovērošanas aparatūrai nekādā veidā netiek pārtraukta; (4) satelītnovērošanas aparatūra netiek demontēta. 2.7. Puses vienojas pēc pieprasījuma apmainīties ar informāciju par satelītnovērošanai izmantoto aparatūru, lai pārbaudītu, vai visa aparatūra ir pilnībā saderīga ar otras puses prasībām saskaņā ar šiem noteikumiem, un arī lai izveidotu iespējamos apmaiņas protokolus, ja tiek integrētas funkcijas, kas ļauj pārraidīt datus par nozveju. 3. Tehniska kļūme vai avārija, kas ietekmē kuģī uzstādīto uzraudzīšanas iekārtu 3.1. Ja rodas tehniska kļūme vai avārija, kas ietekmē zvejas kuģī uzstādīto pastāvīgās satelītnovērošanas iekārtu, karoga valstij par to nekavējoties jāinformē departaments un Komisija. 3.2. Bojāto iekārtu nomaina desmit darbdienu laikā pēc kļūmes apstiprināšanas. Pēc šā termiņa beigām attiecīgajam kuģim jāatstāj Marokas zvejas zona vai jāienāk kādā no Marokas ostām, lai veiktu remontu. 3.3. Laikā, kamēr iekārta nav nomainīta, kuģa kapteinis manuālā veidā elektroniski, pa radio vai faksu nosūta ziņojumu par globālo pozīciju ik pēc četrām stundām, tostarp tos ziņojumus par pozīciju, ko kuģa kapteinis reģistrē 5. punktā paredzētajos apstākļos. 3.4. Šos manuālos ziņojumus nosūta karoga valsts CSCP, kas tos nekavējoties pārsūta Marokas CSCP. 4. Ja Marokas CSCP nesaņem VMS datus 4.1. Ja Marokas CSCP konstatē, ka karoga valsts nenosūta informāciju, kas noteikta 5. punktā, par to nekavējoties paziņo Komisijai un attiecīgajai karoga valstij. 4.2. Vainīgās karoga valsts CSCP un/vai Marokas CSCP nekavējoties jāziņo par visiem darbības traucējumiem attiecībā uz pozīcijas ziņojumu nosūtīšanu un saņemšanu starp CSCP, lai iespējami drīz atrastu tehnisku risinājumu. Komisija jāinformē par abu CSCP rasto risinājumu. 4.3. Visi ziņojumi, kas nav nosūtīti sakaru pārtraukuma laikā, jānosūta atkārtoti, tiklīdz tiek atjaunoti sakari starp attiecīgās karoga valsts CSCP un Marokas CSCP. 4.4. Karoga valsts CSCP un Marokas CSCP pirms šā protokola stāšanās spēkā savstarpēji vienojas par alternatīviem elektroniskās saziņas līdzekļiem, kuri jāizmanto VMS datu nosūtīšanai, ja rodas CSCP kļūme, un nekavējoties informē par visām izmaiņām. 4.5. Sakaru kļūmes starp Marokas un ES karoga valsts CSCP nedrīkst ietekmēt kuģu zvejas darbības parasto gaitu. Taču ir nekavējoties jāizmanto pārraides veids, par ko nolemts saskaņā ar 4.4. punktu. 4.6. Maroka informē savus kompetentos kontroles dienestus, lai ES kuģiem netiktu pārmesta VMS datu nenosūtīšana CSCP kļūmes dēļ, un arī par nosūtīšanas veidu, par ko nolemts saskaņā ar 4.4. punktu. 5. VMS datu aizsardzība 5.1. Visi uzraudzības dati, ko viena Puse paziņo otrai Pusei saskaņā ar šiem noteikumiem, ir paredzēti tikai, lai Marokas iestādes varētu veikt Eiropas flotes uzraudzību, kontroli un novērošanu, kad tā zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, kā arī zinātniskiem pētījumiem, ko Maroka veic saistībā ar zivsaimniecības vadību un pārvaldību. 5.2. Šos datus nekādā gadījumā nedrīkst izpaust trešām personām neatkarīgi no iemesla. 5.3. Visus strīdus par šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu izskata Pušu apspriedēs Apvienotajā komitejā, kas paredzēta nolīguma 10. pantā, un tā pieņem lēmumu. 5.4. Ja vajadzīgs, Puses vienojas, lai pārskatītu šos noteikumus Apvienotajā komitejā, kas paredzēta nolīguma 10. pantā. VI nodaļa Ziņošana par nozveju 1. Zvejas žurnāls 1.1. Kuģu kapteiņiem ir pienākums veikt ierakstus zvejas žurnālā, kas īpaši izveidots saistībā ar zveju Marokas zvejas zonā un kā paraugs ir pievienots pielikuma 7. papildinājumā, kā arī atjaunināt ierakstus šajā zvejas žurnālā saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti minētā žurnāla paskaidrojošajā piezīmē. 1.2. Kuģu īpašniekiem ir pienākums nosūtīt zvejas žurnāla kopiju kompetentajām iestādēm ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc nozvejas izkraušanas. Šīs iestādes nekavējoties nosūta minētās kopijas Komisijai, kas nodrošina to nosūtīšanu departamentam. 1.3. Ja kuģa īpašnieks neizpilda saistības, kas iepriekš paredzētas 1. un 2. punktā, zvejas licences darbību automātiski aptur, līdz kuģa īpašnieks šīs saistības ir izpildījis. Komisiju nekavējoties informē par jebkuru šādu lēmumu. 2. Deklarācijas par ceturkšņa nozveju 2.1. Līdz katra ceturkšņa trešā mēneša beigām Komisija informē departamentu par nozvejas apjomiem iepriekšējā ceturksnī attiecībā uz visiem ES kuģiem un saskaņā ar paraugiem, kas iekļauti šā pielikuma 8. un 9. papildinājumā. 2.2. Paziņo mēneša datus, kas jo īpaši tiek sadalīti pa kategorijām, attiecībā uz visiem kuģiem un visām sugām, kas norādītas zvejas žurnālā. 2.3. Šo informāciju nosūta arī departamentam elektroniski tādā formātā, kas ir saderīgs ar ministrijas izmantoto programmatūru. 3. Datu ticamība Informācijai dokumentos, kas minēti iepriekš 1. un 2. punktā, ir jāatspoguļo faktiskā nozvejas situācija, lai veidotu vienu no pamatiem krājumu stāvokļa izmaiņu uzraudzībai. 4. Pāreja uz elektronisku sistēmu Abas Puses noslēdz protokolu par visas ar nozveju un deklarācijām saistītās informācijas elektronisku apmaiņu (turpmāk „elektroniskā ziņošanas sistēma” [„Electronic Reporting System”]), tā sauktajiem „ERS datiem”, kas minēti 11. papildinājumā. Abas Puses paredz šā protokola īstenošanu un nozvejas deklarāciju papīra formas aizstāšanu ar ERS datiem, tiklīdz Maroka būs uzstādījusi nepieciešamās iekārtas un programmatūras. 5. Izkraušana ārpus Marokas Kuģu īpašniekiem ir pienākums nosūtīt kompetentajām iestādēm deklarācijas par nozvejas izkraušanu, kas veikta šā protokola ietvaros, ne vēlāk kā piecpadsmitdienu laikā pēc izkraušanas. Šīs iestādes nekavējoties nosūta kopijas Delegācijai, kas nodrošina to tālāku nosūtīšanu. VII nodaļa Marokas jūrnieku nodarbināšanas kārtība 1. Kuģu īpašnieki, kuri izmanto zvejas licences saskaņā ar šo nolīgumu, visā laika posmā, kamēr atrodas Marokas zvejas zonā, nodarbina Marokas jūrniekus saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti 2. papildinājumā iekļautajās tehnisko datu lapās. 2. Kuģu īpašnieki izvēlas savos kuģos nodarbināmos jūrniekus no oficiālā jūrskolu absolventu saraksta, ko departaments iesniedzis Komisijai un Komisija nosūtījusi attiecīgajām karoga valstīm. Šo sarakstu atjaunina katru gadu 1. februārī. No šiem absolventiem kuģu īpašnieki brīvi izraugās kandidātus, kuri ir viskompetentākie un kuru pieredze ir atbilstošākā. 3. Marokas jūrnieku darba līgumus, vienu eksemplāru nododot katram parakstītājam, noslēdz starp kuģa īpašnieka aģentu(-iem) un jūrniekiem un/vai viņu arodbiedrībām vai pārstāvjiem, apspriežoties ar Marokas kompetento iestādi. Šie līgumi garantē jūrniekiem piemērojamo sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. 4. Kuģa īpašniekam vai viņa aģentam jānosūta šāda līguma kopija Departamentam ar Delegācijas starpniecību, tiklīdz attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes ir minēto līgumu vizējušas. 5. Kuģa īpašnieks vai viņa aģents ar Delegācijas starpniecību departamentam dara zināmus uz katra kuģa darbā pieņemto Marokas jūrnieku uzvārdus, norādot viņu statusu apkalpē. 6. Delegācija 1. februārī un 1. augustā iesniedz departamentam pusgada apkopojumu par katru kuģi attiecībā uz Marokas jūrniekiem, kuri nodarbināti uz ES kuģiem, norādot viņu apliecību numurus. 7. Uz ES zvejas kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kādas tās noteiktas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz biedrošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 8. Algas Marokas jūrniekiem maksā kuģu īpašnieki. Par tām pirms licences izdošanas vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un attiecīgie Marokas jūrnieki vai viņu pārstāvji. Tomēr Marokas jūrniekiem maksājamās algas nedrīkst būt zemākas par algām, ko maksā Marokas kuģu komandām, un tās nekādā gadījumā nedrīkst būt zemākas par SDO noteiktajiem standartiem. 9. Ja viens vai vairāki nodarbinātie jūrnieki nepiesakās noteiktajā laikā pirms kuģa atiešanas, kuģim atļauts uzsākt plānoto reisu pēc tam, kad attiecīgās ostas kompetentās iestādes tikušas informētas par nepilnu prasīto jūrnieku skaitu un kad atjaunināts apkalpes saraksts. Iestādes par to informē departamentu. 10. Kuģa īpašnieks veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka jūrnieki šajā nolīgumā prasītajā skaitā ir uz kuģa vēlākais līdz nākamā reisa sākumam. 11. Ja Marokas jūrniekus nepieņem darbā uz kuģa citu iemeslu dēļ, izņemot iepriekšējā punktā minētos iemeslus, attiecīgajiem Eiropas Savienības kuģu īpašniekiem ne vēlāk kā trīs mēnešu laikā ir jāsamaksā vienreizēja summa EUR 20 apmērā par katru Marokas jūrnieku, kas nav pieņemts darbā, un par katru zvejas dienu Marokas zvejas zonā. 12. Šo summu izmanto Marokas jūras zvejnieku izglītībai un iemaksā bankas kontā Nr. 0018100078000 20110750201, kas atvērts Bank Al Maghrib Marokā. 13. Izņemot gadījumus, kas paredzēti 9. punktā, ja kuģu īpašnieki atkārtoti nepakļaujas prasībai nodarbināt vajadzīgo Marokas jūrnieku skaitu, kuģa zvejas licences darbību automātiski aptur, līdz šīs saistības tiek izpildītas. Delegāciju nekavējoties informē par jebkuru šādu lēmumu. VIII nodaļa Zvejas uzraudzība un novērošana Zvejas novērošana 1. Kuģi, kam saskaņā ar šo protokolu ir atļauts zvejot Marokas zvejas zonā, uzņem Marokas ieceltus novērotājus saskaņā ar turpmāk izklāstītajiem nosacījumiem. 1.1. 25 % no zvejottiesīgajiem kuģiem, kuru tilpība pārsniedz 100 GT, uzņem novērotājus katru ceturksni. 1.2. Rūpnieciskās pelaģiskās zvejas kuģi uzņem vienu pastāvīgo zinātnisko novērotāju uz visu to darbības laiku Marokas zvejas zonā. 1.3. No pārējiem Eiropas Savienības zvejas kuģiem, kuru tilpība ir 100 GT vai mazāka, katrā zvejas kategorijā novērotāji pavada ne vairāk kā desmit reisus gadā. 1.4. Departaments izveido to kuģu sarakstu, kuriem ir jāuzņem novērotāji, kā arī iecelto novērotāju sarakstu. Tiklīdz šie saraksti ir izveidoti, tos nosūta delegācijai. 1.5. Departaments ar delegācijas starpniecību, izdodot licences, vēlākais piecpadsmit dienas pirms novērotāja plānotās uzņemšanas dienas, paziņo attiecīgajam kuģa īpašniekam tā ieceltā novērotāja vārdu, kuram jāierodas uz kuģa. 2. Uz pelaģiskajiem traleriem novērotāji atrodas pastāvīgi. Pārējās zvejas kategorijās novērotāji pavada vienu reisu uz katra kuģa. 3. Par novērotāju uzņemšanas nosacījumiem vienojas kuģu īpašnieki vai to aģenti un Marokas iestādes. 4. Pēc izvēlēto kuģu saraksta paziņošanas novērotājus uzņem uz kuģa tā īpašnieka izvēlētajā ostā pirmā reisa sākumā Marokas zvejas zonā. 5. Attiecīgie kuģu īpašnieki ne vēlāk kā divas nedēļas pirms plānotās novērotāja uzņemšanas kuģī paziņo datumus un Marokas ostas, kur notiks uzņemšana. 6. Ja novērotāju uz kuģa uzņem ārvalsts ostā, viņa ceļa izdevumus sedz kuģa īpašnieks. Ja kuģis, uz kura atrodas Marokas novērotājs, dodas prom no Marokas zvejas zonas, ir jādara viss, lai nodrošinātu novērotāja atgriešanos Marokā pēc iespējas drīzāk, attiecīgās izmaksas sedzot kuģa īpašniekam. 7. Ja novērotāji ir ceļojuši veltīgi, jo kuģu īpašnieki nav izpildījuši savas saistības, kuģu īpašnieki apmaksā viņu ceļa izmaksas un dienas naudu par novērotāju bezdarbības dienām tādā pašā apmērā, kādu saņem Marokas valsts tādas pašas kategorijas ierēdņi. Līdzīgā kārtā, ja kuģa īpašnieka dēļ kavējas novērotāja uzņemšana, kuģa īpašnieks maksā novērotājam iepriekš minēto dienas naudu. 8. Par katrām izmaiņām likumos un noteikumos par dienas naudām delegāciju informē ne vēlāk kā divus mēnešus pirms šo izmaiņu stāšanās spēkā. 9. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā vēlākais divpadsmit stundas pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks līdz ar to ir atbrīvots no pienākuma uzņemt novērotāju uz kuģa. 10. Novērotājam uz kuģa ir apkalpes locekļa statuss. Viņa uzdevumi ir šādi: 10.1. novērot kuģu zvejas darbības; 10.2. pārbaudīt zvejas darbībās iesaistīto kuģu atrašanās vietas koordinātas; 10.3. ņemt bioloģiskos paraugus zinātniskajām programmām; 10.4. atzīmēt izmantotos zvejas rīkus; 10.5. pārbaudīt kuģa zvejas žurnālā reģistrētos datus par nozveju Marokas zvejas zonā; 10.6. pārbaudīt piezvejas procentuālo daudzumu un novērtēt tirdzniecībai derīgo zivju, vēžveidīgo un galvkāju izmetumu apjomu; 10.7. pa faksu vai radio pārraidīt nozvejas datus, ieskaitot uz kuģa esošo nozveju un piezveju apjomu. 11. Kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā. 12. Novērotāju rīcībā nodod visus līdzekļus, kas vajadzīgi viņu pienākumu izpildei. Kapteiņi nodrošina novērotāju piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi viņu pienākumu izpildei, dokumentiem, kam ir tiešs sakars ar kuģa zvejas darbībām, jo īpaši kuģa zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam, kā arī tām kuģa daļām, kurām piekļūstot, ir atvieglināta novērotāju pienākumu izpilde. 13. Atrazdamies uz kuģa, novērotājs: 13.1. veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības; 13.2. saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un respektē visu to kuģa dokumentu konfidencialitāti, kuri pieder attiecīgajam kuģim. 14. Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotāji sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko nosūta Marokas kompetentajām iestādēm, kā arī kopiju delegācijai. Viņš to paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis pēc saviem ieskatiem var ziņojumam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras kapteinis paraksta. Kad novērotājs nokāpj no kuģa, vienu ziņojuma kopiju nodod kuģa kapteinim. 15. Kuģa īpašnieks par saviem līdzekļiem nodrošina novērotājus ar pārtiku un izmitina tādos pašos apstākļos, kādos uzturas kuģa virsnieki, ņemot vērā kuģa iespējas. 16. Novērotāju algu un sociālās iemaksas maksā Marokas kompetentās iestādes. 17. Lai segtu Marokas izdevumus, kas rodas sakarā ar novērotāju atrašanos uz kuģiem, papildus kuģu īpašnieku maksātajai maksai ir jāmaksā „maksa par novērotājiem” 3,5 euro apmērā uz GT par ceturksni katram kuģim, kas zvejo Marokas zvejas zonā. 18. Šo izdevumu segšana notiek saskaņā ar norēķinu kārtību, kas paredzēta šā pielikuma I nodaļas E punktā. 19. Ja kuģa īpašnieks neizpilda saistības, kas iepriekš paredzētas 4. punktā, zvejas licences darbību automātiski aptur, līdz šīs saistības ir izpildītas. Delegāciju nekavējoties informē par jebkuru šādu lēmumu. Kopīgā zvejas uzraudzības sistēma 1. Līgumslēdzējas puses izveido kopīgu uzraudzības un novērošanas sistēmu par kuģu izkraušanu ar mērķi uzlabot kontroles efektivitāti tā, lai nodrošinātu šā protokola noteikumu ievērošanu. 2. Puses izstrādā kopīgās uzraudzības gada plānu, kurā iekļauj visas zvejas kategorijas, kas paredzētas šajā protokolā. 3. Šim nolūkam katras Līgumslēdzējas puses kompetentās iestādes ieceļ savu pārstāvi, paziņojot viņa vārdu otrai Līgumslēdzējai pusei, lai atvieglotu kuģa izkraušanas kontroli un novērotu šīs izkraušanas kārtību. 4. Marokas iestādes pārstāvis kā novērotājs seko dalībvalstu valsts inspekcijas dienestu veiktajai to kuģu izkraušanas pārbaudei, kuri darbojušies Marokas zvejas zonā. 5. Pārstāvis pavada valsts inspekcijas amatpersonas, kad tās apmeklē ostas, kāpj uz kuģiem, ierodas dokos, izsolēs, zivju vairumtirdzniecības veikalos, saldētavās un citās telpās zivju izkraušanai un uzglabāšanai pirms to pirmās pārdošanas izsolē, un viņam ir pieeja inspicējamajiem dokumentiem. 6. Marokas iestādes pārstāvis sagatavo un iesniedz ziņojumu ar detalizētu informāciju par pārbaudēm, kurās viņš ir piedalījies. Šā ziņojuma kopiju nosūta delegācijai. 7. Departaments uzaicina delegāciju piedalīties ieplānotos inspekcijas apmeklējumos kuģu izkraušanas ostās, nosūtot par to paziņojumu vienu mēnesi iepriekš. 8. Pēc Komisijas pieprasījuma Eiropas Savienības zvejas inspektori var kā novērotāji piedalīties Marokas iestāžu veiktajās Eiropas Savienības kuģu izkraušanas inspekcijās Marokas ostās. 9. Abu Pušu kompetentās iestādes vienojas par šo darbību praktisko pusi. IX nodaļa Kontrole 1. Tehniskā pārbaude 1.1. Vienu reizi gadā un pēc tehnisko parametru izmaiņām vai pēc pieprasījuma mainīt zvejas kategoriju, kurā izmanto cita veida zvejas rīkus, Eiropas Savienības kuģiem, kas saņēmuši licenci saskaņā ar šā protokola noteikumiem, jāierodas Marokas ostā, lai tiem veiktu pārbaudes, kas paredzētas spēkā esošajos tiesību aktos. Šādai inspekcijai obligāti jānotiek 48 stundu laikā pēc kuģa ienākšanas ostā. 1.2. Ja inspekcija pabeigta ar apmierinošu rezultātu, kuģa kapteinim izsniedz sertifikātu, kura derīguma termiņš ir tāds pats kā zvejas licencei un kurš tiek automātiski atjaunots, ja kuģa licenci atjauno attiecīgā gada laikā. Tomēr maksimālais derīguma termiņš nedrīkst pārsniegt vienu gadu. Šai apliecībai vienmēr jābūt uz kuģa. 1.3. Tehniskā pārbaude ir nepieciešama, lai varētu kontrolēt atbilstību tehniskajām prasībām un uz kuģa esošos zvejas rīkus, pārbaudīt uz kuģa uzstādītās satelītpozicionēšanas un lokalizācijas iekārtas darbību un pārliecināties, vai tiek pildītas prasības par Marokas apkalpes locekļu iesaistīšanu. 1.4. Kuģa īpašnieks sedz maksu par inspekciju pēc Marokas tiesību aktos noteiktā tarifa. Izdevumu summa nepārsniedz summu, ko citi kuģi parasti maksā par tiem pašiem pakalpojumiem. 1.5. Ja kuģa īpašnieks neizpilda saistības, kas paredzētas šīs nodaļas 1.1. un 1.2. punktā, zvejas licences darbība tiek automātiski apturēta līdz šo saistību izpildei. Delegāciju nekavējoties informē par jebkuru šādu lēmumu. 2. Kuģa ieiešana zonā un iziešana no tās 2.1. Eiropas Savienības kuģi, kas saņēmuši licenci saskaņā ar šā protokola noteikumiem, vismaz sešas stundas iepriekš informē departamentu par nodomu ienāk vai iziet no Marokas zvejas zonas, kā arī sniedz šādu informāciju: 2.1.1. ziņojuma nosūtīšanas datums un laiks; 2.1.2. kuģa atrašanās vieta saskaņā ar V nodaļas 5. punktu; 2.1.3. uz kuģa esošās nozvejas svars kilogramos un sadalījums pa sugām, apzīmējot ar trīsburtu kodu; 2.1.4. ziņojuma veids, piemēram, „nozveja ienākšanas laikā” (COE) un „nozveja iziešanas laikā” (COX). 2.2. Šo informāciju visieteicamāk sniegt pa faksu vai ― kuģiem, kuri nav aprīkoti ar faksu ―, pa radio, ievērojot 10. papildinājumā norādītās atsauces. 2.3. Kuģiem, kas pieder pie kategorijas „rūpnieciskā pelaģiskā zveja”, lai tie varētu galīgi iziet no Marokas zvejas zonas, jāsaņem departamenta iepriekšēja atļauja. Šo atļauju izdod 24 stundu laikā pēc kapteiņa vai kuģa pieņēmēja pieprasījuma, izņemot pieprasījumus, kas tiek saņemti nedēļas nogalēs, kuriem atļauja tiek izdota nākamajā pirmdienā. Ja atļauju atsaka, departaments nekavējoties informē kuģa īpašnieku un Eiropas Savienību par atteikuma iemesliem. 2.4. Ja kāds kuģis zvejo, neinformējot par to departamentu, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez licences. 2.5. Kuģa faksa un tālruņa numuru, kā arī kapteiņa elektroniskā pasta adresi kuģa īpašnieks norāda zvejas licences pieprasījuma veidlapā. 3. Kontroles procedūras 3.1. To Eiropas Savienības kuģu kapteiņi, kas saņēmuši licenci saskaņā ar šā protokola noteikumiem, atļauj un atvieglo to Marokas ierēdņu uzkāpšanu uz kuģa un funkciju veikšanu, kuriem ir jāveic zvejas darbības inspekcija un kontrole. 3.2. Minētās amatpersonas paliek uz kuģa tikai tik ilgi, cik vajadzīgs viņu pienākumu izpildei. 3.3. Pēc katras veiktās inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecinājumu. 4. Aizturēšana 4.1. Departaments informē delegāciju visīsākajā laikā un ne vēlāk kā 48 stundu laikā par jebkuru aizturēšanu un jebkurām sankcijām, kuras vērstas pret Eiropas Savienības kuģi, kas ienācis Marokas zvejas zonā. 4.2. Vienlaikus Komisijai īsā ziņojumā dara zināmus apstākļus un iemeslus, kas ir bijuši par pamatu aizturēšanai. 5. Aizturēšanas protokols 5.1. Pēc tam kad attiecīgais konstatējums ir reģistrēts par kontroli atbildīgo Marokas iestāžu sastādītajā protokolā, kuģa kapteinis to paraksta. 5.2. Šī parakstīšana neskar kapteiņa tiesības un iespējas aizstāvēties pret apsūdzībām viņam inkriminētos pārkāpumos. 5.3. Kapteinis nogādā kuģi ostā, kuru norādījušas par inspekciju atbildīgās Marokas iestādes. Kuģi, kas pārkāpj spēkā esošos Marokas tiesību aktus par jūras zveju, patur ostā, līdz tiek pabeigtas parastās administratīvās formalitātes, kas saistītas ar kuģa aizturēšanu. 5.4. Pārkāpuma noregulēšana – pirms uzsākt tiesvedību, potenciālā pārkāpuma situāciju mēģina atrisināt izlīgstot. Šī procedūra beidzas ne vēlāk kā trīs darbdienu laikā pēc kuģa aizturēšanas. 5.5. Ja izmanto izlīguma procedūru, piemēroto naudassoda apjomu nosaka saskaņā ar Marokas zivsaimniecības tiesību aktiem. 5.6. Ja lietu nevar nokārtot ar izlīguma procedūru un tā ir jāsniedz kompetentā tiesu iestādē, kuģu īpašnieki Marokas kompetentās iestādes noteiktā bankas kontā iemaksā drošības naudu, ko veido kuģa aizturēšanas izmaksas un sodi un kompensācijas, kas jāmaksā personām, kuras ir atbildīgas par pārkāpumu. 5.7. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām. To atbrīvo, ja tiesvedība beidzas bez notiesāšanas. Līdzīgi, ja notiesāšanas rezultātā ir jāmaksā sods, kas ir mazāks par iemaksāto drošības naudu, kompetentā Marokas iestāde atbrīvo starpību. 5.8. Kuģim atļauj atstāt ostu, ja: – ir izpildītas ārpustiesas noregulējumā paredzētās saistības; vai – pirms tiesvedības pabeigšanas – ja ir iemaksāta iepriekš 5.6. punktā minētā drošības nauda un to ir pieņēmusi kompetentā Marokas iestāde. 6. Pārkraušana citā kuģī 1. Jebkāda nozvejas pārkraušana jūrā Marokas zvejas zonā ir aizliegta. Tomēr Eiropas Savienības rūpnieciskie pelaģiskie traleri, kas saņēmuši licenci saskaņā ar šā protokola noteikumiem un vēlas veikt nozvejas pārkraušanu Marokas zvejas zonā, veic šo darbību Marokas ostā vai citā vietā, ko norāda Marokas kompetentās iestādes, ja iepriekš saņem Departamenta atļauju. Šāda pārkraušana citā kuģī notiek novērotāja vai jūras zvejas delegācijas pārstāvja un kontroles iestāžu uzraudzībā. Jebkura persona, kas pārkāpj šo noteikumu, var saņemt sodu, ko paredz spēkā esošie Marokas tiesību akti. 1.1. Minēto kuģu īpašnieki pirms jebkuras pārkraušanas citā kuģī vismaz 24 stundas iepriekš sniedz Departamentam šādu informāciju: – pārkraušanā citā kuģī iesaistīto zvejas kuģu nosaukumi; – kravas transportkuģa nosaukums, karoga valsts, reģistrācijas numurs un izsaukuma signāls; – pārkraujamās nozvejas apjoms tonnās pa sugām; – nozvejas galamērķis; – pārkraušanas datums un diena. 1.2. Maroka saglabā tiesības neatļaut pārkraušanu citā kuģī, ja attiecīgais transportkuģis ir bijis iesaistījies nelegālā, nereģistrētā un neregulētā zvejā Marokas zvejas zonā vai ārpus tās. 1.3. Pārkraušanu uzskata par došanos projām no Marokas zvejas zonas. Tādēļ kuģiem ir jāiesniedz departamentam nozvejas ziņojumi un jāpaziņo, vai tie vēlas turpināt zvejot Marokas zvejas zonā vai atstāt šo zonu. 1.4. Marokas ostā izkraujošo vai citā kuģī pārkraujošo un saskaņā ar šā protokola noteikumiem licenci saņēmušo Eiropas Savienības rūpniecisko pelaģisko traleru kapteiņi atļauj un atvieglo šo darbību kontroli, ko veic Marokas inspektori. Pēc katras ostā veiktās inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecinājumu. X nodaļa Nozvejas izkraušana Līgumslēdzējas puses, apzinoties labākas integrācijas nepieciešamību, lai kopīgi attīstītu savas attiecīgās zvejas nozares, vienojas par turpmāk minētajiem noteikumiem attiecībā uz tās nozvejas daļas izkraušanu Marokas ostās, kuru Marokas zvejas zonā ieguvuši Eiropas Savienības kuģi, kas saņēmuši licenci saskaņā ar šā protokola noteikumiem. Obligātā izkraušana notiek saskaņā ar prasībām, kas minētas tehniskajās datu lapās, kuras pievienotas šim protokolam. Finansiālie stimuli 1. Izkraušana 1.1. Eiropas Savienības tunzivju zvejas kuģi un RSW tipa kuģi (zvejo nelielo pelaģisko sugu C krājumus), kas saņēmuši licenci saskaņā ar šā protokola noteikumiem un izkrauj Marokas ostā vairāk nekā 25 % obligātā izkrāvuma, kas paredzēts tehnisko datu lapās Nr. 5 un Nr. 6, saņem 5 % atlaidi no nodevas par katru tonnu, kas izkrauta, pārsniedzot šo obligāto robežlīmeni. 2. Piemērošanas kārtība 2.1. Izkraušanas laikā zivju tirgotājs aizpilda svēršanas veidlapas, ko izmanto kā pamatu produkcijas izsekošanai. 2.2. Produktu tirdzniecībai zivju tirgos sagatavo „pārdošanas apjomu un atskaitījumu uzskaites” apliecinājumu (DVR). 2.3. Minēto svēršanas veidlapu un DVR kopijas nosūta Jūras zvejas delegācijai izkraušanas ostā. Kad departaments tās ir apstiprinājis, attiecīgajiem kuģu īpašniekiem dara zināmas summas, kas tiem tiks atmaksātas. Šīs summas atskaita no nodevām, kas jāmaksā par turpmākajiem licences pieteikumiem. 3. Novērtēšana 3.1. Finansiālo stimulu līmeni regulē Apvienotā komiteja, ņemot vērā izkrauto nozveju sociāli ekonomisko ietekmi. 4. Sankcijas izkraušanas pienākumu neizpildes gadījumā 4.1. Kuģiem, kas pieder pie kategorijām, uz kurām attiecas obligātā izkraušana, un kas neizpilda šo pienākumu, kā paredzēts attiecīgajās tehnisko datu lapās, piemēro palielinājumu 5 % apmērā, veicot nākamo nodevas maksājumu. Atkārtotā gadījumā minēto sankciju piemērošanu izskata Apvienotā komiteja. Papildinājumi (1) Licences pieprasījuma veidlapa (2) Tehnisko datu lapas (3) VMS ziņojumu nosūtīšana Marokai, ziņojums par atrašanās vietu (4) Zvejas zonu koordinātas (5) Marokas CSCP koordinātas (6) ICCAT zvejas žurnāls tunzivju zvejai (7) Zvejas žurnāls (citiem zvejas veidiem) (8) Nozvejas deklarācijas veidlapa (rūpnieciskā pelaģiskā zveja) (9) Nozvejas deklarācijas veidlapa (cita zveja, izņemot rūpniecisko pelaģisko un tunzivju zveju) (10) Marokas Jūras zvejniecības departamenta radiostacijas parametri (11) ERS protokols 1. papildinājums MAROKAS UN EIROPAS SAVIENĪBAS ZVEJAS NOLĪGUMS ZVEJAS LICENCES PIEPRASĪJUMS ZVEJAS KATEGORIJAS NUMURS: ... I. IESNIEDZĒJS 1. Kuģa īpašnieks: .................................................................................................................................................... 2. Kuģa īpašnieka asociācija vai pārstāvis: ............................................................................................ 3. Kuģa īpašnieka asociācijas vai pārstāvja adrese: ....................................................................................... ..................................................................................................................................................................................... 4. Tālrunis: ................................ Fakss: ................................... E-pasts: ………………….. 5. Kapteinis: .............................. Valstspiederība: ............................. E-pasts: …………………………..… II. KUĢA IDENTIFIKĀCIJA 1. Kuģa vārds: ............................................................................................................................................. 2. Karoga valsts: ............................................................................................................................................... 3. Ārējais reģistrācijas numurs: .................................................................................................................................. 4. Reģistrācijas osta: ……………………. MMSI: ……………. SJO numurs:…………………………… 5. Datums, kurā kuģis ieguvis pašreizējo valstspiederību: ....................... Iepriekšējais karogs, ja tāds ir: ………………… 6. Kuģa būves gads un vieta: ................................... Radio izsaukuma signāls: ................................................................. 7. Radio izsaukuma frekvence: …………………............ Satelīttālrunis: ……….………………………… 8. Korpusa materiāls: Tērauds ¨ Koks ¨ Poliesteris ¨ Cits ¨ III. KUĢA TEHNISKIE PARAMETRI UN IEKĀRTAS 1. Lielākais garums: .................................................. Platums: .................................................................................... 2. Bruto tonnāža (izteikta GT): ............... Neto tonnāža:…………………………… 3. Galvenā dzinēja jauda KW: ................ Modelis: .............................. Tips: .......................................... 4. Kuģa tips: .................................................. Zvejas kategorija: …................................................................ 5. Zvejas rīki: .......................................................................................................................................................... 6. Zvejas zonas: …………………………………….. Mērķsugas: ……………………………………….. 7. Apkalpes locekļu kopskaits: ............................................................................................................................... 8. Nozvejas glabāšanas veids uz kuģa: Svaigā veidā ¨ Atdzesētā veidā ¨ Jaukta tipa ¨ Saldētā veidā ¨ 9. Saldētavas jauda diennaktī (tonnās): ................................................................................................... 10. Kravas telpu ietilpība: .................................................................... Skaits: ................................................................ 11. VMS radarbāka Ražotājs: …………………………………Modelis: ……………………. Sērijas numurs: ……………………… Programmatūras versija: ..................................................... Satelītoperators: ………………………..…………..… Sagatavots [vieta] .............................................................., [datums] ............................. Iesniedzēja paraksts ........................................................... 2. papildinājums Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 1 Mazapjoma zveja ziemeļos: pelaģiskās sugas Atļautais kuģu skaits || 20 Atļautie zvejas rīki || Zvejas vadi Lielākie atļautie izmēri atbilstoši zonā valdošajiem apstākļiem: 500 m x 90 m Aizliegums zvejot ar ēsmas zivtiņu vadiem Kuģa tips: || < 100 GT Maksa || EUR 75 ceturksnī un uz GT Atļautās zvejas zonas koordinātas || Uz ziemeļiem no 34°18'00" Paplašinājums līdz 33°25'00" paralēlei ir atļauts vienlaicīgi 5 kuģiem, kas darbojas rotācijas sistēmā un pakļauti zinātniskai novērošanai Tālāk par 2 jūras jūdzēm Mērķsuga || Sardīnes, anšovi un citas pelaģiskās sīksugas Izkraušanas prasības Marokā || 30 % deklarētās nozvejas Saudzēšanas laiks || Divi mēneši: februāris un marts Nodarbināšanas prasības || 3 jūrnieki no Marokas uz kuģa Piezīmes || Darbību paplašinājumam uz dienvidiem no 34°18'00N paralēles 5 kuģiem nepieciešams novērtējums gadu pēc piemērošanas, lai noteiktu neparedzētās mijiedarbības ar nacionālo floti un ietekmes uz resursiem apmēru. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 2 Mazapjoma zveja ziemeļos Atļautais kuģu skaits || 35 Atļautie zvejas rīki || Grunts āķu jedas Kat. a) < 40 GT – maksimālais atļauto āķu skaits vienam kuģim ir 10 000 aprīkotu, piestiprinātu un darbam gatavu āķu ar ne vairāk kā 5 grunts āķu jedām Kat. b) ≥ 40 GT un < 150 GT - 15 000 āķi, kas aprīkoti, piestiprināti un darbam gatavi, ar ne vairāk kā 8 grunts āķu jedām Kuģa tips || a)<40 GT: 32 licences > 40 GT un < 150 GT: 3 licences Maksa || EUR 67 ceturksnī un uz GT Atļautās zvejas zonas koordinātas || Uz ziemeļiem no 34°18'00" N Paplašinājums līdz 33°25'00" paralēlei ir atļauts vienlaicīgi[5] 4 kuģiem, kas darbojas rotācijas sistēmā un pakļauti zinātniskai novērošanai Tālāk par 6 jūras jūdzēm Mērķsugas || Matastes, jūraskarūsu dzimtas zivis un citas bentisko sugu zivis Izkraušanas prasības Marokā || Brīvprātīga izkraušana Saudzēšanas laiks || No 15. marta līdz 15. maijam Piezveja || 0 % zobenzivju un zilo haizivju Nodarbināšanas prasības || < 100 GT: brīvprātīgi < 100 GT: 1 jūrnieks no Marokas Piezīmes || Darbību paplašinājumam uz dienvidiem no 34°18'00N paralēles 4 kuģiem nepieciešams novērtējums gadu pēc piemērošanas, lai noteiktu neparedzētās mijiedarbības ar nacionālo floti un ietekmes uz resursiem apmēru. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 3 Mazapjoma zveja dienvidos Atļautais kuģu skaits || 10 Atļautie zvejas rīki || Āķu rindas un makšķeres Kuģa tips || < 80 GT Maksa || EUR 67 ceturksnī un uz GT Atļautās zvejas zonas koordinātas || Uz dienvidiem no 30°40'00''N Tālāk par 3 jūras jūdzēm Mērķsugas || Jūraskarūsu dzimtas zivis, sudrabainās kuprzivis Izkraušanas prasības Marokā || Brīvprātīga izkraušana Saudzēšanas laiks || - Atļautie zvejas vadi zvejai ar dzīvu ēsmu || Tīkla acu lielums 8 mm zvejai ar dzīvu ēsmu Zvejas vadus lieto tālāk par 3 jūras jūdzēm Piezveja || 0 % galvkāju un vēžveidīgo 5 % citu bentisko sugu Nodarbināšanas prasības || 2 jūrnieki no Marokas uz kuģa Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 4 Bentiskā zveja Atļautais kuģu skaits || 16 kuģi: 5 traleri un 11 kuģi zvejai ar āķu jedām Atļautie zvejas rīki || Traleriem: § gruntstralis o linuma acu izmērs 70 mm o aizliegts izmantot āmi ar dubultkārtas linumu o aizliegts āmī izmantot linumu no divkārša vijuma auklas Kuģiem zvejai ar āķu jedām: § grunts āķu jedas o maksimālais atļautais āķu skaits kuģim 20 000 Kuģa tips || Traleri: § kuģa maksimālā tilpība 600 GT Kuģi zvejai ar āķu jedām: § kuģa maksimālā tilpība 150 GT Maksa || EUR 60 ceturksnī un uz GT Atļautās zvejas zonas koordinātas || Uz dienvidiem no 29°N 200 m no izobātas traleriem 12 jūras jūdžu attālumā kuģiem zvejai ar āķu jedām Mērķsugas || Melnais heks, matastes, līhijas/pelamīdas Izkraušanas prasības Marokā || 30 % no reisa nozvejas Saudzēšanas laiks || - Piezveja || 0 % galvkāju, vēžveidīgo un 5 % dziļūdens haizivju Nodarbināšanas prasības || 4 jūrnieki no Marokas kuģiem zvejai ar āķu jedām 7 jūrnieki no Marokas traleriem Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 5 Tunzivju zveja Atļautais kuģu skaits || 27 Atļautie zvejas rīki || Makšķeres un āķu rindas Atļautās zvejas zonas koordinātas || Tālāk par 3 jūdzēm Visa Marokai piederošā Atlantijas okeāna zona, izņemot aizsargājamo apgabalu uz austrumiem no līnijas no 33°30’N/7°35’W līdz 35°48’N/6°20’W Mērķsugas || Tunzivis Izkraušanas prasības Marokā || 25 % no reisa deklarētās nozvejas, ko veido svītrainās tunzivis (Katsuwonus pelamis), pelamīdas (Sarda sarda) un fregates makreļtunzivis (Auxis thazard) Saudzēšanas laiks || - Atļautie zvejas vadi zvejai ar dzīvu ēsmu || 8 mm linuma acu tīkls ēsmas zvejošanai, zvejas vadus lieto tālāk par 3 jūras jūdzēm Maksa || EUR 35 par nozvejoto tonnu Avanss || Pieprasot gada licences, jāiemaksā vienreizēja avansa summa EUR 7000 apmērā Nodarbināšanas prasības || 3 jūrnieki no Marokas uz kuģa Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 6 Rūpnieciskā pelaģiskā zveja Atļautais kuģu skaits || 18 Atļautie zvejas rīki || Pelaģiskie vai puspelaģiskie traļi Piešķirtās kvotas || 80 000 tonnu gadā § lielākais 10 000 tonnu mēnesī uz floti § izņemot laikā no augusta līdz oktobrim, kad mēneša nozvejas maksimums palielināts līdz 15 000 tonnām Kuģa tips || Rūpnieciskie pelaģiskie traleri Atļautais kuģu skaits || Zvejas atļaujas saņēmušo kuģu sadalījums § 10 kuģi ar tilpību līdz 3000 GT § 3 kuģi ar tilpību no 150 līdz 3000 GT § 5 kuģi ar tilpību līdz 150 GT Kuģa maksimālā atļautā tilpība || 7765 GT, ņemot vērā zvejas flotes struktūru Eiropas Savienībā Atļautās zvejas zonas koordinātas || Uz dienvidiem no 29°N § 15 jūras jūdžu attālumā saldētājtraleriem § 8 jūras jūdžu attālumā RSW tipa kuģiem Mērķsugas || Sardīnes, sardinellas, Atlantijas makreles, stavridas un anšovi Nozvejas proporcijas (pa sugām) || § stavridas/makreles/anšovi: 65 %; § sardīnes/sardinellas 33 %; § piezveja: 2 % Šīs nozvejas proporcijas var tikt pārskatītas Apvienotās komitejas ietvaros Izkraušanas prasības Marokā || 25 % no reisa nozvejas Saudzēšanas laiks || Apstiprinātajiem zvejas kuģiem apstiprinātajā zvejas zonā ir jāievēro visi saudzēšanas laikposmi, kurus noteicis departaments, un tur jāpārtrauc visa veida zvejas darbības[6]. Atļautais tīkls || Minimālais izplestu linuma acu izmērs pelaģiskās vai piegrunts zvejas tralī ir 40 mm. Pelaģiskā vai piegrunts traļa maiss var būt pastiprināts ar linuma gabalu, kura minimālais acu izmērs (izplestā veidā) ir 400 mm, un ar siksnām, kas novietotas vismaz 1,5 metrus viena no otras, izņemot siksnu, kas atrodas traļa pakaļējā daļā, kura nedrīkst būt novietota mazāk kā 2 metrus no atveres maisā. Aizliegts maisu pastiprināt vai veidot dubultkārtas kādu citu iemeslu dēļ, un ar trali nekādā gadījumā nedrīkst zvejot citas sugas kā tikai atļautās pelaģiskās sīksugas. Piezveja || 2 % citu sugu. Piezvejai atļauto sugu saraksts noteikts Marokas regulējumā attiecībā uz „nelielo pelaģisko sugu zveju Atlantijas okeāna dienvidos”. Rūpnieciskā pārstrāde || Nozveju rūpnieciska pārstrāde zivju miltos un/vai zivju eļļā ir stingri aizliegta. Taču bojātās vai sabojājušās zivis un atbirumu, kas radies pēc nozveju pārkraušanas, var pārstrādāt zivju miltos vai zivju eļļā, nepārsniedzot maksimālo daudzumu 5 % no kopējās pieļaujamās nozvejas apjoma. Maksa || Rūpnieciskajiem pelaģiskās zvejas traleriem ar saldētavām: § ikmēneša avansa maksājums EUR 100 par tonnu Rūpnieciskajiem pelaģiskās zvejas traleriem svaigām zivīm: § ikmēneša avansa maksājums EUR 35 par tonnu Ja atļautās nozvejas apjoms tiek pārsniegts, maksa tiek palielināta 3 reizes. Nodarbināšanas prasības || Kuģa tilpība < 150 GT: § 2 jūrnieki no Marokas 150 GT ≤ kuģa tilpība <1500 GT: § 4 jūrnieki no Marokas 1500 GT ≤ kuģa tilpība <5000 GT: § 8 jūrnieki no Marokas 5000 GT ≤ kuģa tilpība <7765 GT: § 16 jūrnieki no Marokas 3. papildinājums VMS ZIŅOJUMU NOSŪTĪŠANA MAROKAI ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU Dati || Kods || Obligāts/ neobligāts || Saturs Ieraksta sākums || SR || O || Sistēmas dati – norāda ieraksta sākumu Adresāts || AD || O || Ziņojuma dati – adresāta valsts trīsburtu kods (ISO-3166) Nosūtītājs || FR || O || Ziņojuma dati – nosūtītāja valsts trīsburtu kods (ISO-3166) Karoga valsts || FS || O || Ziņojuma dati – karoga valsts trīsburtu kods (ISO-3166) Ziņojuma tips || TM || O || Ziņojuma dati – ziņojuma tips (ENT, POS vai EXI) Radio izsaukuma signāls (IRCS) || RC || O || Kuģa dati – kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls (IRCS) Līgumslēdzējas puses iekšējais pazīšanas numurs || IR || F || Kuģa dati – līgumslēdzējas puses unikālais numurs – trīsburtu kods (ISO-3166), aiz kura norādīts numurs Ārējais reģistrācijas numurs: || XR || O || Kuģa dati – kuģa borta numurs (ISO 8859.1) Ģeogrāfiskais platums || LT || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta – atrašanās vieta grādos un decimālgrādos Z/D DD.ddd (WGS84) Ģeogrāfiskais garums || LG || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta – atrašanās vieta grādos un decimālgrādos A/R DD.ddd (WGS84) Kurss || CO || O || Kuģa kurss 360° skalā Ātrums || SP || O || Kuģa ātrums decimālmezglos Datums || DA || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta – kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (GGGGMMDD) Laiks || TI || O || Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta – kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas laiks pēc UTC (HHMM) Ieraksta beigas || ER || O || Sistēmas dati – apzīmē ieraksta beigas Turpmāk minētā informācija nepieciešama tādai pārraidei, lai Marokas CSCP varētu identificēt raidītāju CSCP: CSCP servera IP adrese un/vai DNS atsauces; SSL sertifikāts (pilna sertificēšanas iestāžu ķēde). Datus pārraida pēc šāda parauga: izmantotās rakstzīmes atbilst standartam ISO 8859.1; dubulta slīpsvītra (//) un kods „SR” norāda ziņojuma sākumu; katru datu elementu identificē ar tā kodu un atdala no citiem datu elementiem ar dubultu slīpsvītru (//); datu elementa kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/); kods „ER” un divkārša slīpsvītra (//) norāda ziņojuma beigas; fakultatīvie datu elementi jānorāda starp ziņojuma sākumu un beigām. 4. papildinājums ZVEJAS ZONU KOORDINĀTAS Tehnisko datu lapa || Kategorija || Zvejas zona (ģeogrāfiskais platums) || Attālums no krasta 1 || Mazapjoma zveja ziemeļos: pelaģiskās sugas || 34o18'00"N ‒ 35o48'00"N (paplašinājums līdz 33°25'00"N saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti tehnisko datu lapā Nr. 1) || Tālāk par 2 jūdzēm 2 || Mazapjoma zveja ziemeļos: zveja ar āķu jedām || 34°18'00"N – 35°48'00"N (paplašinājums līdz 33°25'00"N saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti tehnisko datu lapā Nr. 2) || Tālāk par 6 jūdzēm 3 || Mazapjoma zveja dienvidos || Uz dienvidiem no 30o40'00'' || Tālāk par 3 jūdzēm 4 || Bentiskā zveja || Uz dienvidiem no 29o00'00'' || Kuģi zvejai ar āķu jedām – tālāk par 12 jūdzēm || || || Traleri – ārpus 200 metru izobātas 5 || Tunzivju zveja || Viss Atlantijas okeāns, izņemot zonu, kuras robežas ir 35o48'N; 6o20'W/33o30'N; 7o35'W || Tālāk par 3 jūdzēm un 3 jūdžu attālumā ēsmas zvejošanai 6 || Rūpnieciskā pelaģiskā zveja || Uz dienvidiem no 29o00'00''N || Tālāk par 15 jūdzēm (kuģi ar saldētavām) Tālāk par 8 jūdzēm (RSW kuģi) Pirms stāšanās spēkā departaments paziņo Komisijai Marokas bāzlīnijas, Marokas zvejas zonas un navigācijai un zvejai aizliegto zonu ģeogrāfiskās koordinātas. Departaments vismaz vienu mēnesi iepriekš informē arī par visām šo robežu izmaiņām. 5. papildinājums Marokas CSCP koordinātas Marokas CSCP NOSAUKUMS – CNSNP (Valsts zvejas kuģu uzrau dzības centrs) CNSNP tālr.: +212 5 37 68 81 45/46 CNSNP fakss: +212 537 68 83 29/ 82 CNSNP elektroniskā pasta adrese: cnsnp@mpm.gov.ma cnsnp.radio@mpm.gov.ma Radiostacijas koordinātas Izsaukuma signāls: CNM 1. Diapazoni || 2. Kuģa raidīšanas frekvence || 3. Kuģa uztveršanas frekvence 4. 8 || 5. 8285 khz || 6. 8809 khz 7. 12 || 8. 12245 khz || 9. 13092 khz 10. 16 || 11. 16393 khz || 12. 17275 khz Par VMS datu pārraides protokolu atbildīgo personu elektroniskā pasta adreses: boukhanfra@mpm.gov.ma belhad@mpm.gov.ma abida@mpm.gov.ma 6. papildinājums ICCAT ZVEJAS ŽURNĀLS TUNZIVJU ZVEJAI || || || Āķu jedas Dzīvā ēsma Riņķvads Tralis Outros (Citi) || || || || || || || || || || || || || Kuģa vārds: ……………………………………………………………………. || Bruto tilpības tonnāža: …………………………………………………............................. || Kuģis IZGĀJA: Kuģis ATGRIEZĀS: || Mēnesis || Diena || Gads || Osta || || || Karoga valsts: ……………………………………………………………………........................... || Ietilpība – (TM) ……………………………………………........ || || || || || || || || Reģistrācijas numurs: ………………………………………………………………................................... || Kapteinis: ……………………………………………………….... || || || || Kuģa īpašnieks: ………………………………………………………….......................... || Apkalpes locekļu skaits: ….…………………………………………………........................ || || || || || || || || Adrese: ………………………………………………………………………….... || Ziņojuma datums: ………………………………………………...... || || || || (Ziņojumu sagatavoja): ………………………………………………................................. || Dienu skaits jūrā: || || Zvejas dienu skaits: Zvejas rīku iemetienu skaits: || || Zvejas reisa Nr.: || || || || || || Datums || Rajons || Ūdens virsmas temperatūra (ºC) || Zvejas piepūle Izmantoto āķu skaits || Capturas (Nozveja) || Isco usado na pesca (Dzīvā ēsma) || Mēnesis || Diena || Ģeogrāfiskais platums (Z/D) || Ģeogrāfiskais garums (A/R) || Zilā tunzivs Thunnus thynnus vai maccoyi || Dzeltenspuru tunzivs Thunnus albacares || (Lielacu tunzivs) hunnus obesus || (Baltā tunzivs) Thunnus alalunga || (Zobenzivs) Xiphias gladius || (Svītrainais marlīns) (Baltais marlīns) Tetraptunus audax vai albidus || (Melnais marlīns) Makaira indica || (Buriniekzivs) Istiophorus albicane vai I. platypterus || Svītrainā tunzivs Katsuwonus pelamis || (Jaukta nozveja) || Dienas kopējā nozveja (svaru norāda tikai kg) || Saira || Kalmārs || Dzīvā ēsma || (Citi) || || || || || || || Skaits || Svars kg || Skaits || kg || Skaits || kg || Skaits || kg || Skaits || kg || Skaits || kg || Skaits || kg || Skaits || kg || Skaits || kg || Skaits || kg || Skaits || kg || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || IZKRAUTIE APJOMI (KG) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Piezīmes || || || || || 1 – Aizpilda vienu žurnāla lapu mēnesī, vienu rindu dienā. || || 3 - „Diena” ir tā diena, kad tiek iemestas āķu jedas. || 5 - Apakšējo rindu (izkrautie apjomi) aizpilda tikai reisa beigās. Norāda faktisko svaru izkraušanas laikā. || || 2 - Pēc katra reisa šā zvejas žurnāla kopiju nosūta savam korespondentam vai ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madride, Spānija. || || 4 - Ar zvejas rajonu apzīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļo minūtes un ieraksta platuma un garuma grādus. Norāda Z vai D un A vai R. || || 6 - Visa šeit norādītā informācija ir konfidenciāla. || || || 7. papildinājums ZVEJAS ŽURNĀLS (IZŅEMOT TUNZIVJU ZVEJU) Zvejas žurnāla formātu, kas atbilst ne-tunzivs zvejas darbībām, nosaka savstarpēji vienojoties pirms šā protokola stāšanās spēkā. 1. IEDAĻA || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Diena || || Mēnesis || || Gads || Laiks || || Kuģa vārds (1) …………………………….. || Iziet no (4)………………. || || Datums (6) || || || || || || || || || || || || || || Radio izsaukuma signāls (2)………………… || || || || || || || || || || || || || || || || || Kapteiņa uzvārds (3) …………………………….. || Atgriežas (5)………………... || || Datums (6) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Zvejas rīks (7) Rīka kods (8) || || || Linuma acs izmērs (9) || || || || Zvejas rīka izmēri (10) || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || Kapteiņa paraksts (11) || || 2. IEDAĻA || 3. IEDAĻA. Svītrojiet neizmantotās A un B saraksta daļas || 4. IEDAĻA || Datums (12) || Statistikas nodaļa (13) || Zvejas darbību skaits (14) || Zvejas laiks (stunda) (15) || Nozvejoto apjomu novērtējums pa sugām (kilogramos) (16) (vai piezīmes par pārtraukumiem zvejā) || Nozvejas kopsvars (kg) (17) || Zivju kopsvars (kg) (18) || Zivju miltu kopsvars (kg) (19) || Stavridas A || Sardīnes || Sardinellas || Anšovi || Makreles || Matastes || Tunzivis || Heki || Sārtās karūsas || Kalmāri || Sēpijas || Astoņkāji || Garneles || Omāri || Citas zivis || || || Omāri B || Tīģergarneles || Dziļūdens rozā garneles || Āfrikas dziļūdens garneles || Citas garneles || Garspuru tunzivis || Sārtie omāri || Citi vēžveidīgie || Jūrasvelni || Heki || Citas zivis || Dažādi galvkāji || Dažādi čaulgliemji || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || 10. papildinājums MAROKAS JŪRAS ZVEJAS DEPARTAMENTA RADIOSTACIJAS PARAMETRI MMSI: || 242 069 000 Izsaukuma signāls: || CNM Atrašanās vieta: || Rabāta (Rabat) Frekvenču josla: || no 1,6 līdz 30 mHz Raidīšanas klase: || SSB-AIA-J2B Raidīšanas jauda: || 800 W Darba frekvences Diapazoni || Ceļi || Raidīšana || Uztveršana Diapazons – 8 || 831 || 8285 kHz || 8809 kHz Diapazons – 12 || 1206 || 12 245 kHz || 13 092 kHz Diapazons – 16 || 1612 || 16 393 kHz || 17 275 kHz Raidstacijas darba stundas Periods || Laiks Darba dienās || no plkst. 8.30 līdz 16.30 Sestdienās, svētdienās un svētku dienās || no plkst. 9.30 līdz 14.00 UĪV: || 16. kanāls || 70 ASN kanāls Radio telekss: || || || Tips: || DP-5 || Raidīšanas klase: || ARQ-FEC || Numurs: || 31356 Fakss: || || || Numuri: || 212 5 37 68 8329 11. papildinājums PROTOKOLS PAR ELEKTRONISKAS SISTĒMAS AR ZVEJAS DARBĪBĀM SAISTĪTO DATU PAZIŅOŠANAI (ERS SISTĒMAS) IZVEIDI UN IEVIEŠANU Vispārīgi noteikumi 1. Visiem ES zvejas kuģiem jābūt aprīkotiem ar elektronisku sistēmu (turpmāk tekstā – ERS sistēma), kas visu laiku, kamēr kuģis atrodas Marokas zvejas zonā, spēj reģistrēt un pārsūtīt datus par kuģa zvejas darbībām (turpmāk „ERS dati”). 2. ES kuģim, kas nav aprīkots ar ERS sistēmu vai kam ERS sistēma nedarbojas, nav atļauts ieiet Marokas zvejas zonā, lai tur veiktu zvejas darbības. 3. ERS dati tiek pārraidīti saskaņā ar karoga valsts procedūrām no kuģa uz karoga valsts Zvejas uzraudzības un kontroles centru (turpmāk „CSCP”). 4. Karoga valsts CSCP automātiski un bez kavēšanās pārraida pastāvīgos ziņojumus (COE, COX vai PNO) no kuģa uz Marokas CSCP. Deklarācijas par dienas nozveju (FAR) tiek automātiski un bez kavēšanās nosūtītas Marokas CSCP. 5. Karoga valsts un Maroka nodrošina, ka to CSCP rīcībā ir datoraprīkojums un vajadzīgā programmatūra ERS datu automātiskai pārraidei XML formātā, kas pieejams Eiropas Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē, un ir izveidotas drošības procedūras, kas ļauj ERS datus reģistrēt un uzglabāt datorlasāmā formātā vismaz 3 gadus. 6. Jebkādu minētā formāta grozījumu vai atjauninājumu identificē un datē, un tam jābūt darba kārtībā pēc 6 mēnešiem, skaitot no tā piemērošanas dienas. 7. ERS datu pārraidīšanai jāizmanto elektroniski saziņas līdzekļi, ko ES vārdā pārvalda Eiropas Komisija un kas zināmi kā DEH līdzekļi (Data Exchange Highway). 8. Karoga valsts un Maroka katra izraugās vienu korespondenta ERS, kas pildīs kontaktpunkta funkcijas. 9. Korespondenta ERS izraugās uz laikposmu, kas nav īsāks par 6 mēnešiem. 10. Karoga valsts un Marokas CSCP paziņo savu korespondenta ERS kontaktinformāciju (vārdus, adreses, tālruņa un teleksa numurus, e-pasta adreses), tiklīdz ERS sistēma ir darba kārtībā. Jebkuras izmaiņas korespondenta ERS kontaktinformācijā jāpaziņo nekavējoties. ERS datu reģistrēšana un paziņošana 11. ES zvejas kuģis: (a) katru dienu reģistrē ERS datus par katru dienu, kas pavadīta Marokas zvejas zonā; (b) par katru vada vai traļa iemetienu vai āķu jedu reģistrē visu nozvejoto un kuģī paturēto apjomu pa sugām, reģistrējot tās kā mērķsugas vai kā piezvejas vai noraidītās zivis; (c) par katru sugu, kas minēta Marokas izdotajā zvejas atļaujā, norāda arī tukšo nozveju; (d) katru sugu identificē ar tās FAO trīsburtu kodu; (e) nozvejas apjomu ieraksta, norādot dzīvsvara kilogramus un, ja vajadzīgs, īpatņu skaitu; (f) par katru sugu ERS datos reģistrē citā kuģī pārkrautos un/vai izkrautos apjomus; (g) katru reizi, kad kuģis ienāk Marokas zvejas zonā (COE ziņojums) vai iziet no tās (COX ziņojums), ERS datos reģistrē īpašu ziņojumu, kurā par katru Marokas izdotajā zvejas atļaujā norādīto sugu norādīti apjomi, kas paturēti uz kuģa pēc katras pārvietošanās; (h) katru dienu nosūta ERS datus karoga valsts CSCP elektroniskā veidā un XML formātā, kā paredzēts 4. punktā, vēlākais plkst. 23.59 pēc GMT laika. 12. Kapteinis atbild par reģistrēto un pārraidīto ERS datu pareizību. 13. Karoga valsts CSCP automātiski un visīsākajā laikā nosūta ERS datus Marokas CSCP, izmantojot XML formātu, kā paredzēts 5. punktā. 14. Marokas CSCP apstiprina visu saņemto ERS ziņojumu saņemšanu, nosūtot atbildes ziņojumu (RET). 15. Marokas CSCP ievēro visu ERS datu konfidencialitāti. Kuģa ERS sistēmas traucējumi un/vai nespēja kuģim un karoga valsts CSCP apmainīties ar ERS datiem 16. Karoga valsts nekavējoties informē tā kuģa kapteini un/vai īpašnieku vai pārstāvi, kas kuģo ar attiecīgās valsts karogu, par visiem tehniskiem traucējumiem, kas atgadās kuģa ERS sistēmas darbībā vai nespēju kuģim un karoga valsts CSCP apmainīties ar ERS datiem. 17. Karoga valsts informē Maroku par konstatētajiem traucējumiem un veiktajiem korektīvajiem pasākumiem. 18. Kuģa ERS sistēmas nedarbošanās gadījumā kuģa kapteinis un/vai īpašnieks nodrošina, ka ERS sistēma tiek salabota vai nomainīta 10 darbadienu laikā. Ja kuģis piestāj ostā šo 10 darbadienu laikā, Marokas zvejas zonā zvejas darbību tas var atsākt vienīgi tad, ja ERS sistēma ir pilnīgā darba kārtībā, izņemot gadījumus, kad Maroka izdevusi īpašu atļauju. 19. Zvejas kuģis, kura ERS sistēmā konstatēti tehniski traucējumi, no ostas var iziet tikai tad, ja pirms tam: (i) šī sistēma ir atkal darba kārtībā saskaņā ar karoga valsts prasībām; vai (j) ir saņemta attiecīga karoga valsts atļauja. Šādā gadījumā karoga valsts par savu lēmumu informē Maroku pirms kuģa iziešanas no ostas. 20. Visi ES kuģi, kas zvejo Marokas zvejas zonā un kam sabojājas ERS sistēma, ik dienas, vēlākais plkst. 23.59 pēc GMT, laika nosūta ERS datus karoga valsts CSCP, izmantojot jebkurus citus pieejamos elektroniskos sakaru līdzekļus. 21. ERS datus, kas minēti 11. punktā un ko nav bijis iespējams nosūtīt Marokai bojājumu dēļ, karoga valsts CSCP nosūta Marokas CSCP citā elektroniskā veidā, par ko Puses savstarpēji vienojas. Šādu alternatīvu nosūtīšanu uzskata par prioritāru, ņemot vērā, ka parasti piemērojamais nosūtīšanas termiņš var tikt neievērots. 22. Ja Marokas CSCP trīs dienas pēc kārtas nesaņem kuģa ERS datus, Maroka var pieprasīt kuģim nekavējoties atgriezties Marokas izraudzītā ostā, lai veiktu izmeklēšanu. CSCP traucējumi – ERS datu nesaņemšana Marokas CSCP 23. Ja CSCP nesaņem ERS datus, tās korespondenta ERS nekavējoties par to informē otru CSCP un, ja nepieciešams, sadarbojas problēmas risināšanā šim nolūkam nepieciešamo laika posmu. 24. Karoga valsts CSCP un Marokas CSCP savstarpēji vienojas par alternatīviem elektroniskās saziņas līdzekļiem, kuri jāizmanto ERS datu nosūtīšanai, ja rodas CSCP kļūme, un nekavējoties informē par visām izmaiņām. 25. Ja Marokas CSCP paziņo, ka ERS dati nav saņemti, karoga valsts CSCP identificē problēmas iemeslus un veic atbilstīgus pasākumus problēmas atrisināšanai. Karoga valsts CSCP informē Marokas CSCP un ES par analīzes rezultātiem un veiktajiem pasākumiem 24 stundu laikā. 26. Ja problēmas atrisināšanai nepieciešamas vairāk nekā 24 stundas, trūkstošos ERS datus karoga valsts CSCP nekavējoties nosūta Marokas CSCP, izmantojot citu elektroniskās paziņošanas iespēju, kā paredzēts 24. punktā. 27. Maroka informē par to savus kompetentos kontroles dienestus, lai ES kuģiem netiktu pārmesta ERS datu nenosūtīšana CSCP kļūmes dēļ. CSCP uzturēšana 28. Uzturēšanas darbības, ko plānojusi CSCP (tehniskās apkopes programma) un kas var ietekmēt ERS datu apmaiņu, jāpaziņo otrai CSCP vismaz 72 stundas iepriekš, ja iespējams, norādot apkopes datumu un ilgumu. Par neplānotām apkopēm šādu informāciju otrai CSCP nosūta, tiklīdz tas ir iespējams. 29. Apkopes laikā ERS datu nosūtīšana var tikt aizturēta, līdz tiek atjaunota sistēmas darbība. Tādēļ attiecīgie ERS dati būs pieejami uzreiz pēc apkopes pabeigšanas. 30. Ja uzturēšanas pasākumi ir ilgāki par 24 stundām, ERS datus nosūta citai CSCP, izmantojot alternatīvo elektroniskās paziņošanas iespēju, kas paredzēta 24. punktā. 31. Maroka informē par to savus kompetentos kontroles dienestus, lai ES kuģiem netiktu pārmesta ERS datu nenosūtīšana CSCP uzturēšanas darbību dēļ. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti parakstītu protokolu, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts abu Pušu spēkā esošajā Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[7] 11. – Jūrlietas un zivsaimniecība 11.03. – Starptautiskā zivsaimniecība un jūras tiesības Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[8] X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā Mērķi Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Apspriežot un noslēdzot nolīgumus zivsaimniecības nozarē ar trešām valstīm, tiek panākts galvenais mērķis nodrošināt Eiropas Savienības zvejas kuģu piekļuvi zvejas zonām, kas atrodas trešo valstu ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ), un veidot ar šīm valstīm partnerību, lai nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem. Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (ZPN) nodrošina arī saskanību starp kopējās zivsaimniecības politikas principiem un saistībām, kas pieņemtas citās Eiropas politikas jomās (trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā, kā arī politiskajā un finansiālajā ziņā labāka zvejniecības pārvaldība). Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1 Panākt ilgtspējību zivsaimniecības nozarē ārpus Savienības ūdeņiem, nodrošināt Eiropas klātieni nomaļās zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares intereses un patērētāju intereses, apspriežot un noslēdzot ZPN ar piekrastes valstīm saskaņoti ar citām Eiropas politikas jomām. Attiecīgās ABM/ABB darbības Jūrlietas un zivsaimniecība, starptautiskā zvejniecība un jūras tiesības, starptautiskie nolīgumi zivsaimniecības nozarē (budžeta pozīcija 11.03 01). Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Protokola noslēgšana veicinās to zvejas iespēju saglabāšanu, kādas Eiropas Savienības kuģiem bija Marokas zvejas zonā. Protokols veicinās arī zvejas resursu labāku pārvaldību un saglabāšanu ar finanšu atbalstu (nozares atbalstu) tādu programmu īstenošanai, kuras valsts līmenī pieņēmusi partnervalsts, jo īpaši kontroles un nelegālas zvejas apkarošanas jomā. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Zvejas iespēju izmantojuma pakāpe (izmantoto zvejas atļauju procentuālais daudzums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām). Nozvejas datu un nolīguma komerciālās vērtības datu apkopošana un analīze. Ietekme uz nodarbinātību un pievienoto vērtību ES, kā arī uz ES tirgus stabilizāciju (apkopotā veidā kopā ar citiem ZPN). Darba apspriežu un Apvienotās komitejas sanāksmju skaits. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Paredzēts, ka jauno protokolu piemēros, sākot no tā spēkā stāšanās datuma. Jaunais protokols ļaus regulēt Eiropas flotes zvejas darbību Marokas zvejas zonā, bet Eiropas kuģu īpašniekiem – pieprasīt zvejas licences zvejai Marokas ūdeņos. Turklāt jaunais protokols stiprinās sadarbību starp ES un Marokas Karalisti, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas izstrādi. Tajā jo īpaši paredzēta kuģu uzraudzība ar VMS palīdzību un nozvejas datu paziņošana elektroniski. Lai palīdzētu Marokas Karalistei saistībā ar tās valsts stratēģiju zivsaimniecības jomā „Halieutis”, arī NNN zvejas apkarošanu, nozares atbalsts ir pastiprināts. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Ja ES nenoslēgtu šo jauno protokolu, tiktu noslēgti privāti līgumi, kuri negarantētu ilgtspējīgu zvejniecību. Eiropas Savienība cer arī, ka ar šo protokolu Marokas Karaliste turpinās efektīvi sadarboties ar ES, jo īpaši nelegālās zvejniecības apkarošanas jomā. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Izanalizējot nozveju, kas gūta saistībā ar iepriekšējā protokolā paredzētajām iespējām, Puses nolēma palielināt tonnās izteikto atskaites daudzumu. Nozares atbalsts ir pastiprināts, ņemot vērā prioritātes, kas izklāstītas valsts stratēģijā zivsaimniecības nozarē, kā arī Marokas zivsaimniecības administrācijas spēju stiprināšanas vajadzības. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Saistībā ar ZPN pārskaitītie finanšu līdzekļi veido atkārtoti izmantojamos ieņēmumus trešo partnervalstu budžetā. Tomēr šo finanšu līdzekļu daļas piesaiste darbību īstenošanai saskaņā ar valsts nozares politiku ir nosacījums ZPN noslēgšanai un īstenošanas uzraudzībai. Šie finanšu resursi ir saderīgi ar citiem finansēšanas avotiem no citiem starptautiskiem finansētājiem projektu un/vai programmu īstenošanai valsts līmenī zivsaimniecības nozarē. Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva X Priekšlikums/iniciatīva ir spēkā trīs gadus no protokola parakstīšanas dienas. X Finansiālā ietekme no 2014. līdz 2017. gadam (4 gadus). ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG līdz GGGG, pēc kura turpinās normāla darbība. Paredzētie pārvaldības veidi[9] X Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ¨ Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: ¨ izpildaģentūrām ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[10] ¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē. ¨ Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Kopīga pārvaldība ar starptautiskām organizācijām PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Komisija (Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts sadarbībā ar zivsaimniecības atašeju, kas darbojas Eiropas Savienības delegācijā Rabātā) nodrošinās šā protokola īstenošanas regulāru uzraudzību, jo īpaši attiecībā uz uzņēmēju iesaisti zvejas iespēju izmantošanā un nozvejas datiem. Turklāt ZPN paredzēta vismaz viena Apvienotās komitejas ikgadējā sanāksme, kuras laikā Komisija tiekas ar trešo valsti, lai apspriestos par nolīguma un tā protokola īstenošanu un, ja vajadzīgs, pielāgotu programmu un/vai finansiālo ieguldījumu. Pārvaldības un kontroles sistēma Apzinātie riski Zivsaimniecības protokola ieviešana ir saistīta ar zināmu risku, piemēram, attiecībā uz summām, kas paredzētas zivsaimniecības nozares politikas finansēšanai (pārplānošana). Ar Marokas Karalisti 2007.–2011. gada protokola īstenošanas laikā šādu grūtību nebija. Paredzētās kontroles metodes Paredzēts izvērsts dialogs par nozares politikas plānošanu un īstenošanu. Šo kontroles metožu daļa ir arī 6. punktā norādīto rezultātu kopēja analīze. Turklāt protokols paredz īpašas klauzulas tā apturēšanai ar konkrētiem nosacījumiem un noteiktos apstākļos. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Komisija apņemas tiekties izveidot politisko dialogu un regulāru sadarbību ar Marokas Karalisti, lai varētu labāk pārvaldīt nolīguma īstenošanu un stiprināt ES ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Jebkurā gadījumā katrs maksājums, ko Komisija veic saskaņā ar ZPN, ir pakļauts tās parastajiem budžeta un finanšu noteikumiem un procedūrām. Tas ļauj pilnībā identificēt trešo valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. Attiecībā uz šo protokolu 3. panta 4. punktā paredzēts, ka visu finansiālā ieguldījuma apjomu jāiemaksā tikai vienā Marokas Valsts kases kontā. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [formulējums………………………...……………] || Dif./nedif. ([11]) || no EBTA valstīm[12] || no kandidātvalstīm[13] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 2 || 11.0301 Izveidot pārvaldības sistēmu zvejas darbībām, ko Savienības zvejas kuģi veic trešo valstu ūdeņos (APD) || Dif. || Nē || Nē || Nē || Nē No jauna veidojamās budžeta pozīcijas (nepiemēro) Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [formulēts………………………...……………] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē || [XX.YY.YY.YY] || || Jā/ Nē || Jā/ Nē || Jā/ Nē || Jā/ Nē Paredzamā ietekme uz izdevumiem Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos euro (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 2. numurs || Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana Ģenerāldirektorāts – Jūrlietas un zivsaimniecība || || || 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 11 03 01 Izveidot pārvaldības sistēmu zvejas darbībām, ko Savienības zvejas kuģi veic trešo valstu ūdeņos (APD) || Saistības || (1) || 30,000 || 30,000 || 30,000 || 30,000 || 120,000 Maksājumi || (2) || 30,000 || 30,000 || 30,000 || 30,000 || 120,000 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[14] || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 11.010401 || || (3) || 0,131 || 0,131 || 0,131 || 0,191 || 0,584 KOPĀ apropriācijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorātam || Saistības || =1+1a +3 || 30,131 || 30,131 || 30,131 || 30,191 || 12