KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Bulgārijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu 1. Ievads Kad Bulgārija iestājās Eiropas Savienībā, tika izveidots sadarbības un pārbaudes mehānisms[1] (turpmāk „SPM”), lai palīdzētu Bulgārijai ieviest taisnīgu, neatkarīgu un efektīvu tiesu un administratīvo sistēmu. Reformu veikšana tiesību un tiesu sistēmas jomā, lai to turpmāk saskaņotu ar citām dalībvalstīm, ir valsts uzdevums. Šajā nolūkā valdībai jāsagatavo un jāiesniedz priekšlikumi par galvenajiem likumiem, parlamentam tie ir jāpieņem un tiesu iestādēm jāmaina savas procedūras un prakse, lai tos īstenotu, kā plānots. No 2007. gada SPM ir bijusi atbalsta funkcija, palīdzot Bulgārijai ieviest mūsdienīgas tiesu sistēmas struktūras. Dažkārt SPM tika apstrīdēts un kritizēts par kādu tā elementu, bet šodien ir plaši atzīts, ka mehānisms palīdzēja veicināt pārmaiņas pozitīvā virzienā. Bulgārijas valdība ir izrādījusi mērķtiecību un apņemšanos virzīt reformu procesu. Piecu gadu laikā galvenā uzmanība no tiesību aktu sagatavošanas un pieņemšanas ir novirzīta uz to īstenošanu. Reformai nepieciešamie tiesiskā regulējuma elementi lielākoties ir ieviesti, lai gan vēl nav pilnībā pabeigti. Kā tiks izklāstīts šajā ziņojumā, nākamie vajadzīgie pasākumi šajā procesā tiesu iestādēm un policijai jāvelta jauno tiesību aktu īstenošanai. Piecus gadus pēc SPM izveides šis ir piektais gada ziņojums[2]. Komisija 2012. gada vasarā veiks pilnīgu Bulgārijas progresa novērtējumu saskaņā ar SPM kopš pievienošanās un, ņemot vērā šo novērtējumu, izstrādās attiecīgus priekšlikumus. Šajā ziņojumā ietverti vairāki konkrēti ieteikumi, lai palīdzētu Bulgārijai sagatavoties vispārējam novērtējumam. 2. Situācija saistībā ar reformu procesu Bulgārijā Sasniegumi un problēmas Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā ziņojuma, kas publiskots 2010. gada jūlijā, Bulgārija nostiprināja Augstākās tiesas padomi un uzlaboja noteikumus par tiesnešu iecelšanu amatā, profesionālo apmācību, novērtēšanu un paaugstināšanu amatā. Bulgārija veica pasākumus, lai uzlabotu interešu konfliktu novēršanu. Tika uzsākta policijas izmeklēšanu reforma, un tika pieņemts lēmums izveidot īpašu tiesu, kas izskata organizētās noziedzības lietas. Parlamentam iesniedza jaunu likumu par līdzekļu atsavināšanu, ko tas noraidīja 8. jūlijā. Ir sagatavoti grozījumi likumā par publisko iepirkumu. Pirmie rezultāti pēc grozījumu izdarīšanas kriminālprocesa kodeksā kļuva pieejami 2011. gada pavasarī, un sekas, ko sniegusi Augstākā tiesas padomes veiktā augsta līmeņa lietu uzraudzība, ir acīm redzamas. Vairākās organizētās noziedzības un korupcijas lietās ir pasludināti tiesas spriedumi. Vienlaikus ir panākts lielāks skaits apsūdzību lietās, kas saistītas ar organizēto noziedzību un krāpšanu saistībā ar ES līdzekļiem. Tomēr Komisijas novērtējumā ir norādes arī uz nopietnām problēmām. Kopš iepriekšējās vasaras vairāki attaisnojoši spriedumi lietās, kuras saistītas ar augsta līmeņa korupciju, krāpšanu un organizēto noziedzību, ir atklājuši nopietnus trūkumus tiesu praksē Bulgārijā. Minētie trūkumi nav pietiekamā mērā analizēti vai risināti, ko bija jāveic tiesu iestāžu vadībai, Augstākās tiesas padomei, ģenerālprokuroram un Augstākās Kasācijas tiesas priekšsēdētājam. Lai arī pārskatītais un decembrī pieņemtais Likums par tiesu sistēmu stiprina tiesu iestāžu atbildību, minētais likums vēl nav īstenots, kā plānots. Ir apšaubīta tiesu iestādēs veiktās dažu svarīgu amatvietu aizpildīšanas kvalitāte un pārredzamība, izraisot nepieredzētus sabiedrības protestus un diskusijas par iespējamajiem konstitūcijas grozījumiem. Turklāt apvainojumi korupcijā tiesu iestādēs vēl netiek izskatīti sistemātiski, kā to ieteikusi Komisija. Kopumā Komisija uzskata, ka Bulgārijas valdība ir izrādījusi ilgtspējīgu politisko gribu un apņemšanos īstenot savu reformu stratēģiju. Šī apņemšanās būs jāturpina visās jomās, kurās ir uzlaboti tiesību akti un izveidotas jaunas struktūras. Tiesnešu profesionālo asociāciju un pilsoniskās sabiedrības spēcīgāku iesaistīšanos veicina arī spēcīgāks sabiedrības pieprasījums pēc neatgriezeniska reformu procesa. Tomēr tiesu iestāžu vadītājiem vēl ir jāparāda reāla apņemšanās veikt pamatīgu tiesu sistēmas reformu, jo lēnā progresa iemesli nav tikai trūkumi juridiskajā praksē un kriminālkodeksā. Tiesu sistēmas reforma Veicot grozījumus Likumā par tiesu sistēmu decembrī, Bulgārija izveidoja juridisko pamatu būtiskiem strukturāliem uzlabojumiem tiesu sistēmā. Minētie grozījumi uzlabo amatā iecelšanas, mācību un vērtēšanas procedūras un nostiprina integritāti. Šie uzlabojumi jāuzskata par svarīgu soli ceļā uz viena no divu Bulgārijas ilgtermiņa mērķu izpildi saistībā ar tiesu reformas stratēģiju: uzlabot atbildību un paaugstināt profesionālismu tiesu iestādēs. Lai īstenotu šos jaunos tiesību aktus, turpmākajā periodā būs jāpieliek lielas pūles. Ir vajadzīgas specializētākas mācības. Stratēģijai jo īpaši liela uzmanība jāvelta izmeklēšanas spēju uzlabošanai, kas vajadzīga, lai efektīvi apkarotu korupciju un organizēto noziedzību, sevišķi attiecībā uz sarežģītiem ekonomikas un finanšu lietu izmeklēšanas gadījumiem. Kopumā Augstākās tiesas padomei būs jāparāda stingra apņemšanās veikt reformu, īstenojot jauno likumu praksē, lai efektīvi stiprinātu tiesu iestāžu pārvaldību, jo īpaši attiecībā uz darba slodzes sadalījumu, cieši sadarbojoties ar Tieslietu ministriju, profesionālo asociāciju un pilsonisko sabiedrību. Tiesnešu iecelšana amatā vēl aizvien nav pietiekamā mērā pārredzama un ticama. Svarīga augsta līmeņa amatpersonas iecelšana amatā Augstākās tiesas padomē 2010. gada novembrī radīja bažas par pārredzamības trūkumu un atlases procesa raksturu. Likumā par tiesu sistēmu nesen ieviestie grozījumi, kuri stājās spēkā 2011. gada janvārī, diemžēl vēl nav uzlabojuši situāciju, jo augsta līmeņa amatpersonu iecelšana amatā tika veikta, ievērojot vecos noteikumus, un netika veikts reāls kandidātu profesionālo kvalifikāciju, pārvaldības prasmju un godīguma novērtējums. Turklāt nesenai nominācijai sekoja apsūdzības par interešu konfliktu un procesuāliem pārkāpumiem lietā, kuru izskatīja sekmīgais kandidāts. Lai izteiktu protestu, no amata atkāpās divi Augstākās tiesas padomes locekļi, norādot, ka lēmumi par amatā iecelšanu bija iepriekš plānoti. Tam sekojošā tiesnešu profesionālo asociāciju un pilsoniskās sabiedrības mobilizācija, kas aicina veikt reformas Augstākās tiesas padomē, būtiski sekmē tiesu sistēmas reformu. Pilsoniskās sabiedrības ieteikumi rīkot publiskas apspriedes un paziņot kandidātu vārdus agrākā posmā ir vērā ņemami. Augsti kompetentu un motivētu tiesnešu iecelšana amatā, kuru godīgumu nevar apšaubīt, īpaši jaunajā tiesā, kas specializējas organizētās noziedzības lietu izskatīšanā, ir neatņemams elements, lai sekmīgi īstenotu tiesu reformu. Tiesu iestāžu atbildība aizvien rada nopietnas bažas. Kopš Komisijas iepriekšējā gada novērtējuma ir uzsāktas vairākas jaunas disciplinārlietas, un divi tiesneši ir atbrīvoti no amata. Vienlaikus apsūdzības pret tiesnešiem tiesu iestāžu inspekcija ne vienmēr izskata sistemātiski, un daži disciplinārsodi šķiet saudzīgi. Pēc apvainojumiem korupcijā kriminālizmeklēšana pret tiesnešiem joprojām netiek uzsākta sistemātiski. Jūnijā pieņemtais Augstākās tiesas padomes lēmums jaunās specializētās krimināltiesas darbā pieņemšanas panelī iesaistīt tiesnesi, kam ir bijuši disciplinārpārkāpumi, rada nopietnas bažas. Kopumā netiek īstenota konsekventa disciplināra prakse. Minētās problēmas aizvien ir galvenais faktors, kas apdraud sabiedrības uzticību tiesu iestādēm. Tiesu prakses uzlabošana joprojām ir svarīgākais Bulgārijas tiesu iestāžu uzdevums. 2010. gadā veiktie kriminālkodeksa grozījumi un Augstākās tiesas padomes augsta līmeņa lietu stingra uzraudzība dažos gadījumos ir parādījusi labus rezultātus. Jaunākajā ziņošanas periodā 9 no Komisijas uzraudzītajām lietām tika pieņemti tiesas nolēmumi, turklāt četri no tiem bija galīgie nolēmumi. Tomēr neraugoties uz atsevišķu individuālu rīcību, tiesu iestādes neveica nopietnus centienus, lai ņemtu vērā Komisijas ieteikumus šajā jomā. Trūkumi tiesu praksē vēl nav sistemātiski analizēti un risināti, nav sāktas visaptverošas mācību programmas un apmācību shēmas. Kopumā tiesu iestāžu vadītāju, Augstākās tiesu padomes, ģenerālprokurora un Augstākās kasācijas tiesas padomes priekšsēdētāja pasīvā attieksme pret vērā ņemamiem trūkumiem tiesu praksē rada nopietnas bažas. Jāuzlabo tiesu prakse un jāveic reforma tiesu iestāžu un citu izmeklēšanas iestāžu, tostarp policijas, sadarbībā, pārvaldībā un struktūrās. Tiesu iestādēm un valdībai kopā ar pilsonisko sabiedrību būtu jāsadarbojas, lai noteiktu un novērstu pašreizējos trūkumus un šķēršļus, vienlaikus pilnībā ievērojot tiesu iestāžu neatkarību. Cīņa pret organizēto noziedzību Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā gada ziņojuma Bulgārija ir īstenojusi policijas reformu . Kompetento policijas direktorātu reorganizācijas rezultātā tika integrētas tās policijas darbības, kas saistītas ar operatīvo darbību un izmeklēšanu, kā arī būtiski palielināts policijas izmeklētāju skaits. Bulgārijai jāturpina centieni policijas reformas īstenošanā un jāsaista tā ar pirmstiesas izmeklēšanas plašāku reformu. Tam būs nepieciešams izveidot efektīvu operatīvu sadarbību ar prokuratūru un citām iestādēm, piemērot apvienotu komandu principu visās smagajās krimināllietās un veikt ieguldījumu aprīkojumā un īpašās mācībās. Neraugoties uz pastāvīgu policijas darbu organizētās noziedzības apkarošanā, kopējos rezultātus var būtiski uzlabot. Lai arī apvienotā komanda, kas atbild par organizētās noziedzības lietu izskatīšanu, panāca vairākas apsūdzības attiecībā uz svarīgām organizētās noziedzības grupām un ir pasludināti daži notiesājoši spriedumi, kopš Komisijas veiktā iepriekšējā gada ziņojuma ir slēgtas citas svarīgas lietas, kurās pieņemti attaisnojoši spriedumi. Pārsūdzības lietās ir pasludināti smagi brīvības atņemšanas spriedumi, bet vienā simboliskā organizētās noziedzības lietā vēl nav uzsākta to izpilde. Ir trūkumi pierādījumu vākšanā, liecinieku aizsardzībā, kā arī izmeklēšanas stratēģijās, visaptverošās finanšu izmeklēšanās un līdzekļu nodrošināšanā. Ģenerālprokuroram sistemātiski jāanalizē attaisnojošu lēmumu iemesli augsta līmeņa lietās, jāsniedz ieteikumi turpmāku lietu izskatīšanā, ja ir konstatēti trūkumi procedūrā, un jāpārsūdz attaisnojoši lēmumi, ja šķiet, ka tiesas nepareizi novērtējušas sniegtos pierādījumus. Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā gada ziņojuma Bulgārija nolēma veikt reformas tiesu struktūrās, kuras izskata organizētās noziedzības lietas. 2012. gada janvārī tiks izveidota īpaša krimināltiesa un prokuratūra . Gatavojoties specializētās struktūras izveidei, būs svarīgi nodrošināt tās efektivitāti un neatkarību. Jo īpaši tiesai iedalīto izskatāmo lietu skaitam jābūt samērīgām ar tās darbinieku kapacitāti, lai ātri un efektīvi veiktu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un spriedumu pasludināšanu organizētās noziedzības lietās. Tiesai jānodarbina pieredzējuši darbinieki, kuru godīgums un profesionālā pieredze nav apstrīdama. Kriminālvajāšanas līmenī jāsaglabā apvienoto komandu princips. Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā gada ziņojuma Bulgārijas iestādes īstenoja plānus, lai stiprinātu līdzekļu atsavināšanu , ievērojot Komisijas ieteikumus. Sadarbībā ar Eiropas Padomi tika sagatavots jauns tiesību akts, bet parlaments to noraidīja. Minētajā priekšlikumā paredzēts veikt līdzekļu atsavināšanu neatkarīgi no kriminālsodāmības. Tajā arī paredzēta augstu amatpersonu un politiķu ex-officio līdzekļu pārbaude. Bulgārijai steidzami jāpieņem šie tiesību akti par līdzekļu atsavināšanu, neraugoties uz nesenajiem šķēršļiem parlamentā. Joprojām jārisina līdzekļu atsavināšanas citi trūkumi. Līdzekļi jāidentificē un jāatsavina izmeklēšanas agrīnos posmos, pirms tos var noslēpt vai pārvietot. Šajā nolūkā jāizveido efektīva sadarbība starp līdzekļu atsavināšanas komisiju, finanšu iestādēm, administratīvajām iestādēm un prokuratūru, tostarp apvienotajām komandām. Cīņa pret korupciju Cīņā pret augsta līmeņa korupciju vēl nav panākti pārliecinoši rezultāti. Ir bijuši ļoti nedaudzi galīgie un izpildīti spriedumi šajā jomā, un nav liecību par to, ka augsta līmeņa korupcija tiek aktīvi apkarota. Kopš iepriekšējās vasaras tika pasludināti divi spriedumi, ar kuriem piemēroti nosacīti sodi augsta līmeņa krāpšanas un korupcijas lietās. Divās lietās pret bijušajiem ministriem tika pieņemti attaisnojoši spriedumi. Divās citās lietās, kurās bija iesaistīts bijušais ministrs un augsta līmeņa valsts ierēdnis, bija sarežģījumi un kavēšanās tiesā[3]. Pārsūdzība divās lietās, kuras saistītas ar krāpšanu ar ES līdzekļiem un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, par ko ziņots pagājušajā gadā, aizvien nav izskatīta un norit lēni. Prokuratūra pārtrauca vairākas lietas, kurās iesaistīti ES līdzekļi, neraugoties uz OLAF un citas dalībvalsts tiesu iestāžu sniegtajiem norādījumiem par krāpšanu. Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā gada ziņojuma Bulgārijā tika taisīti attaisnojoši spriedumi vairākās svarīgās krāpšanas un korupcijas lietās. Kāds parlamenta loceklis ir attaisnots interešu konflikta apsūdzībā, un bijušais ES līdzekļu Maksājumu aģentūras priekšsēdētājs ir attaisnots par pilnvaru ļaunprātīgu izmantošanu un neizdevīgu līgumu noslēgšanu trīs atsevišķos gadījumos. Ğenerālprokuroram rūpīgi jāanalizē šādu attaisnojošu spriedumu iemesli un vajadzības gadījumā jāpieņem koriģējoši pasākumi. Tajos jāietver ieteikumi turpmāku lietu izskatīšanai, ja ir konstatēti trūkumi procedūrā, vai pārsūdzība, ja šķiet, ka tiesas nav pietiekami izvērtējušas prokuratūras iesniegtos pierādījumus. Komisijas un neatkarīgu ekspertu veiktajā dažu minēto lietu analīzē tika atklāti nopietni trūkumi tiesu un izmeklēšanas praksē . Minētās nepilnības galvenokārt attiecas uz pierādījumu vākšanu, liecinieku aizsardzību, vispārīgu izmeklēšanas stratēģiju trūkumu, visaptverošu finanšu izmeklēšanu un līdzekļu atsavināšanu. Jāuzlabo koordinācija starp prokuratūru un policiju, kā arī pašā prokuratūrā. Minētos trūkumus papildina novecojis kriminālkodekss. Tiesu prakse ir pieļaujoša un pārlieku piesardzīga, tiesas pievērš pārāk lielu uzmanību procedūrām, kaitējot tiesiskumam. Lai arī tiek veikta kriminālkodeksa pārskatīšana, jāapsver steidzami koriģējoši pasākumi, piemēram Augstākās Kasācijas tiesas interpretējošo spriedumu izmantošana vai grozījumi tiesību aktos, jo paredzams, ka jaunais kriminālkodekss stāsies spēkā ne agrāk kā 2013. gada beigās. Bulgārija 2010. gada novembrī pieņēma pastiprinātu likumu par interešu konfliktu . Tā kā kavējās ar likumu izveidotas komisijas locekļu norīkošana un minētās komisijas administrācijas izveide, tika pārtraukti turpmāki pasākumi attiecībā uz norādēm par interešu konfliktiem kopš 2011. gada pirmā ceturkšņa. Tā rezultātā apsūdzības interešu konfliktu jautājumos netika ņemtas vērā svarīgā lietā jūnijā, kurā bija iesaistīts augstākā amatā iecelts tiesnesis. 2011. gada jūnijā tika izveidota komiteja, kas atbild par interešu konflikta jautājumiem, bet vēl ir jāatrod telpas un darbinieki un jāizstrādā reglaments. Šajā kontekstā jāizskata jautājumi attiecībā uz nepilnībām politiķu, tiesnešu un augstos amatos esošo ierēdņu īpašuma deklarācijās un pārbaudēs . Patlaban netiek piemērots sods par nepatiesām deklarācijām un netiek veikti pasākumi neatbilstību uzraudzībā. Pēc nesenajiem grozījumiem tiesību aktos par komercreģistru, kura mērķis ir nostiprināt datu aizsardzību, jāīsteno jaunās procedūras, lai saglabātu uzņēmumu informācijas pārredzamību. Bulgārija turpina īstenot integrētu stratēģiju , lai novērstu un sodītu korupciju un organizēto noziedzību, un tās ietvaros ir veikusi daudzus pasākumus. Vienlaikus 2010. gada rīcības plāns, kura mērķis bija cīņa pret organizēto noziedzību, nav pilnībā īstenots un nav atjaunināts 2011. gadā. Tas padara īstenošanu un koordinēšanu sarežģītāku. Visaptverošs projekts pretkorupcijas pasākumu analīzei un izstrādei visās administrācijas jomās, ko uzsāka 2010. gada sākumā, vēl nav sniedzis reālus rezultātus un nav izstrādāts īstenošanas grafiks. Bulgārijai jāapsver iespēja par konkrētu mērķu noteikšanu cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību dažādām iestādēm, kuras ir iesaistītas integrētās stratēģijas īstenošanā. Bulgārijai arī būtu jāiesaista ārējie eksperti un pilsoniskā sabiedrība integrētās stratēģijas rezultātu novērtēšanā. Reaģējot uz Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas ( GRECO ) ieteikumiem par pārredzamību politisko partiju finansēšanā, Bulgārija ietvēra 11 no 16 ieteikumiem jaunajā vēlēšanu kodeksā, kas pieņemts 2011. gada janvārī. Minētā vēlēšanu kodeksa īstenošanas pirmais pārbaudes gadījums būs tuvojošās prezidenta un vietējās vēlēšanas. Kopš Komisijas veiktā iepriekšējā gada ziņojuma Bulgārija ir sagatavojusi vairākas izmaiņas Likumā par publisko iepirkumu , kuru mērķis, cita starpā, ir vienkāršot un paātrināt publiskā iepirkuma procedūras. Bulgārija arī plāno veikt grozījumus Valsts finanšu inspekcijas aģentūrā, lai varētu veikt ex-officio pārbaudes attiecībā uz atklātiem konkursiem un izstrādāt pārbaudes, pamatojoties uz risku novērtējumu. Šādi juridiski uzlabojumi tiek vērtēti atzinīgi. Tomēr galvenais uzdevums publiskā iepirkuma jomā aizvien ir administratīvo spēju būtisks uzlabojums un administratīvās darbības kvalitāte. 3. Secinājums Kopš Komisijas iepriekšējā novērtējuma 2010. gada jūlijā Bulgārijas valdība ir izrādījusi mērķtiecību un apņemšanos reformu procesa virzīšanā. Tā turpināja veikt tiesu sistēmas reformu, nostiprināt tiesību aktus par interešu konfliktu un sāka strukturālu reformu policijā un krimināltiesas sistēmā. Nākamajā ziņošanas periodā būs vajadzīga nepārtraukta apņemšanās, lai īstenotu minētās reformas un sasniegtu faktiskus uzlabojumus attiecībā uz iecelšanu amatā, novērtēšanu un prasmēm tiesu iestādēs, kā arī lai izveidotu efektīvas struktūras cīņā ar organizēto noziedzību. Svarīgs ieguldījums būs jauna likuma par līdzekļu atsavināšanu pieņemšana, lai uzlabotu aizsardzību pret organizēto noziedzību un korupciju. Steidzami nepieciešams būtiski uzlabot tiesu iestāžu un izmeklēšanas iestāžu atbildību un profesionālo praksi, lai panāktu pārliecinošus rezultātus cīņā pret korupciju un organizēto noziedzību. Bulgārijai valsts prioritāro jautājumu ietvaros būtu steidzami jāīsteno tās tiesu reformas stratēģija un jāveic turpmāki pasākumi ceļā uz tiesu sistēmas fundamentālu reformu. 4. ieteikumi Komisija aicina Bulgāriju rīkoties turpmāk minētajās jomās, ņemot vērā Bulgārijas kopš 2010. gada jūlija sasniegtā progresa novērtējumu. Šiem ieteikumiem jāpalīdz Bulgārijai koncentrēt savus centienus, lai sagatavotos Komisijas vispārīgajam novērtējumam par Bulgārijas progresu saskaņā ar SPM 2012. gada vasarā. 1. Tiesu sistēmas reforma 2. Sagatavot priekšlikumus Augstākās tiesas padomes, Augstākās Kasācijas prokuratūras un prokuratūras reformai kopumā attiecībā uz struktūrām, izskatāmo lietu sadalījumu, sastāvu, iecelšanu amatā un iekšējo organizāciju. 3. Īstenot minētos priekšlikumus, veicot administratīvus pasākumus un grozījumus tiesību aktos. 4. Tiesu iestāžu pārredzamība un uzticamība 5. Uzrādīt rezultātus par tiesnešu iecelšanu amatā un novērtēšanu, tostarp Augstākās tiesas padomes darbinieku iecelšanu amatā, kurā pilnībā ievēroti pārredzamības, neatkarības, godīguma un profesionālo nopelnu principi. 6. Uzrādīt rezultātus par disciplinārlietu un krimināllietu izmeklēšanu saistībā ar korupciju un nelikumīgu rīcību tiesu iestādēs. 7. Nodrošināt pilnīgu elektronisku pieeju tiesas spriedumiem un pamatojumiem, kā arī stingri piemērot lietu sadali pēc nejaušības principa. 8. Tiesu prakse krimināllietās 9. Sadarbībā ar starptautiskiem ekspertiem analizēt izmeklējošo iestāžu, prokuratūras (tostarp apvienoto komandu) un tiesu organizatoriskās struktūras un praksi, lai palielinātu izmeklēšanu un augsta līmeņa lietu efektivitāti; uzlabot sadarbību starp tiesu iestādēm un ar attiecīgajām administratīvajām iestādēm. 10. Pieņemt un īstenot precīzu rīcības plānu, lai labotu nepilnības struktūrās, pārvaldībā, personāla komplektēšanā, mācībās, sadarbībā un profesionālajā praksē sadarbībā ar starptautiskajiem ekspertiem un pilsonisko sabiedrību, kā arī izveidot apvienotu uzraudzības grupu minētā plāna īstenošanai. 11. Sistemātiski pieprasīt Augstākās Kasācijas tiesas interpretējošos spriedumus nekonsekventas tiesvedības jomās un uzlabot tiesas sasniegumus šajā jomā. 12. Cīņa pret organizēto noziedzību 13. Attiecībā uz specializēto tiesu un prokuratūru, kas atbild par organizētās noziedzības lietu izskatīšanu, piešķirt atbilstošus līdzekļus un personālu, kā arī pareizi noteikt to darbības jomu un iekšējo organizāciju, lai nodrošinātu vissvarīgāko lietu efektīvu izskatīšanu tiesā. 14. Turpināt policijas reformu, uzlabojot policijas izmeklētāju spējas, prasmes un aprīkojumu un risinot nepilnības, kas attiecas uz policijas darbības godīgumu un neatkarību, pierādījumu vākšanu un liecinieku aizsardzību. 15. Uzlabot darbību vispārēju koordināciju, lai cīnītos pret organizēto noziedzību un korupciju, īstenojot precīzus rīcības plānus un uzraugot mehānismu abās jomās, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību. 16. Līdzekļu atsavināšana 17. Pieņemt tiesību aktus, tajos paredzot atsavināšanu, kas nav balstīta uz notiesāšanu, un vecāko amatpersonu, tiesnešu un politiķu ex-officio līdzekļu pārbaudi, kā arī pierādīt sasniegumus šajā jomā. 18. Izveidot efektīvu sadarbību starp līdzekļu atsavināšanas komisiju, finanšu iestādēm, administratīvajām iestādēm un prokuratūru, tostarp apvienotajām komandām, un gūt rezultātus, nodrošinot līdzekļus izmeklēšanas sākumā. 19. Cīņa pret korupciju 20. Sadarbībā ar ārvalstu ekspertiem izveidot un apmācīt prokuroru un izmeklētāju tīklu, kas specializējušies ekonomikas un finanšu noziegumu izskatīšanā, sistemātiski tos iesaistīt visās lietās, kas attiecas uz ekonomikas un finanšu noziegumiem, korupciju, krāpšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, kā arī, organizējot kopīgas mācības un seminārus, nodrošināt, ka minētajiem prokuroriem attiecībā uz šādām lietām ir tāda pati izpratne par pierādījumu standartu kā tiesnešiem. 21. Nodrošināt visaptverošu un aktīvu izmeklēšanas stratēģiju piemērošanu prokuratūrā, kā arī attiecīgo lietu sasaisti un sistemātisku finanšu izmeklēšanu. 22. Grozīt kriminālkodeksu, lai atvieglotu tiesisko uzraudzību ekonomikas un finanšu noziegumos un pilnvaru ļaunprātīgas izmantošanas gadījumos. 23. Pierādīt pārliecinošus rezultātus attiecībā uz sankcijām saskaņā ar pārskatīto likumu par interešu konfliktu. 24. Korupcijas novēršana 25. Uzrādīt konkrētus rezultātus visaptveroša projekta ( Borkor ) īstenošanā, lai analizētu un izstrādātu korupcijas novēršanas pasākumus. 26. Pārskatīt līdzekļu deklarāciju un pārbaudes sistēmu, padarot to par efektīvu instrumentu, lai noteiktu materiālā stāvokļa nelikumīgu uzlabošanos. 27. Īstenot visus GRECO ieteikumus attiecībā uz politisko partiju finansēšanas pārredzamību. 28. Stiprināt kompetento iestāžu administratīvās spējas publiskā iepirkuma jomā, lai sniegtu padomus līgumslēdzējām iestādēm un pārbaudītu atklātos konkursus ex-ante un ex-post pēc riska novērtējumiem. 29. Piemērot valsts ierēdņiem vienlīdzīgus noteikumus interešu konfliktu un neatbilstības gadījumos, neatkarīgi no tā, vai viņi ir pastāvīgie ierēdņi vai pieņemti darbā saskaņā ar individuāliem pakalpojumu līgumiem. [1] Komisijas 2006. gada 13. decembra Lēmums Nr. 2006/929/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Bulgārijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību (OV L 354, 14.12.2006., 58. lpp.). [2] Šis ziņojums ir balstīts uz regulāru informāciju, kas saņemta no Bulgārijas iestādēm, jo īpaši atbildot uz Komisijas sīki izstrādātām aptaujas anketām. Komisijai darbā palīdzēja neatkarīgi eksperti, un tā izmantoja dokumentāciju un ieguldījumu no dažādiem avotiem. Klāt pievienotajā apliecinošajā dokumentā sniegts Komisijas detalizēts novērtējums par panākumiem, kas gūti saistībā ar katru atsevišķu kritēriju, kas noteikts lēmumā par SPM. [3] Viena lieta par valsts aģentūras bijušo priekšsēdētāju tika atgriezta prokuratūrā 2010. gada jūnijā un atkārtoti izskatīta pēc tam, kad lietas izskatīšanai norīkoja jaunu tiesnesi, savukārt vēl citā lietā, kurā iesaistīts bijušais ministrs, tika atsauktas liecības.