EIROPAS KOMISIJA Briselē, 3.3.2017 COM(2017) 109 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 25. novembra Regula (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem



1.Ievads Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (turpmāk tekstā — regula) 7. pantā noteikts: “Reizi piecos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu. Šajā ziņojumā īpaši novērtē nosūtīto datu kvalitāti, kā minēts 4. pantā, datu vākšanas metodes, uzņēmumu, lauku saimniecību un valstu pārvaldes iestāžu slogu un šīs statistikas lietderību saistībā ar tematisko stratēģiju par pesticīdu ilgtspējīgu izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz 1. pantā minētajiem mērķiem. Atbilstīgos gadījumos tajā iekļauj priekšlikumus, lai turpinātu uzlabot datu kvalitāti un datu vākšanas metodes, tādējādi uzlabojot datu aptvērumu un salīdzināmību un samazinot slogu uzņēmumiem, lauku saimniecībām un valstu pārvaldes iestādēm. Pirmo ziņojumu iesniedz līdz 2016. gada 31. decembrim.” 2.Tvērums un saturs Saskaņā ar regulas 2. panta a) punktu “pesticīdi” attiecas uz augu aizsardzības līdzekļiem (AAL), kā definēts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 2. panta 1. punktā, vai biocīdiem produktiem, kā definēts Direktīvas 98/8/EK 2. panta 1. punktā. Regulā noteikts, ka dalībvalstīm ik gadu jānosūta Komisijai statistikas dati par katru gadu tirgū laistajiem pesticīdiem (pesticīdu tirdzniecības statistika). Turklāt tām jāsniedz statistikas dati par lauksaimniecībā izmantotajiem pesticīdiem (pesticīdu izmantošanas statistika) par piecu gadu laikposmiem. Šajos datos jāietver konfidenciāli dati. Dalībvalstīm arī jāsniedz Komisijai ziņojumi par nosūtīto datu kvalitāti, un Komisijai, savukārt, jānovērtē šo datu kvalitāte. 2.1.Pesticīdu tirdzniecības statistika Attiecībā uz tirgū laistajiem pesticīdiem pārskata periods ir kalendārais gads. Pirmais pārskata periods bija otrais kalendārais gads pēc 2009. gada 30. decembra. Dati ir jānosūta 12 mēnešu laikā pēc pārskata gada beigām, turpretī kvalitātes ziņojumi jānosūta 3 mēnešus vēlāk. Līdz šim nosūtītie dati un kvalitātes ziņojumi aptver 2011.–2014. (ieskaitot) pārskata gadu. 2.2.Pesticīdu izmantošanas statistika Attiecībā uz statistiku par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā pārskata periodam jābūt laikposmam, kurš nepārsniedz 12 mēnešus, katrā piecu gadu laikposmā. Pirmais piecu gadu laikposms sākās pirmajā kalendārajā gadā pēc 2009. gada 30. decembra. Šie dati un kvalitātes ziņojumi tiek gaidīti 12 mēnešu laikā pēc katra piecu gadu laikposma beigām. Tādējādi datu un kvalitātes ziņojumu nosūtīšana par pirmo piecu gadu laikposmu (2010.–2014. (ieskaitot) pārskata gadu) beidzās 2015. gada decembrī. Attiecībā uz abiem datu kopumiem Komisijai (Eurostat) dati pirms publicēšanas jāapkopo, pienācīgi ņemot vērā dalībvalstu sniegtu konfidenciālo datu aizsardzību. Tas nozīmē, ka Komisija (Eurostat) nevar sniegt nekādus statistikas datus par atsevišķām darbīgajām vielām. Turpmākajās nodaļās sniegts vispārējs vērtējums par dalībvalstu nosūtīto pesticīdu tirdzniecības datu kvalitāti. Šis vērtējums ir sagatavots, izmantojot dalībvalstu iesniegtos kvalitātes ziņojumus atbilstoši regulas 4. panta prasībām. Izmantotie kvalitātes kritēriji ir noteikti Regulas (EK) Nr. 223/2009 12. panta 1. punktā (Statistikas kvalitāte). Pesticīdu izmantošanas statistikas kvalitātes ziņojumu validācija vēl nav pabeigta, un tāpēc tie turpmāk tekstā nav analizēti. 2.3.Datu vākšanas metodes un avoti Attiecībā uz lielāko daļu 28 dalībvalstu un Norvēģiju visi pamatā esošie primārie dati par pesticīdu tirdzniecību ir iegūti no administratīviem avotiem, kam atbilstoši tiesību normām ziņošana ir obligāta. Visas valstis, izņemot Dāniju, Slovēniju un Norvēģiju, uzskata visu ar katru atsevišķo respondentu saistīto informāciju par konfidenciālu. Lielākajai daļai valstu nav publisku datubāzu, un apkopotie dati parasti ir pieejami statistikas publikācijās un/vai tīmekļa vietnēs. Beļģijā un Norvēģijā individuālie dati ir pieejami pēc pieprasījuma. Šveicei ir atkāpe — kvalitātes ziņojumi nav pieejami. Sīkāku informāciju sk. I pielikumā.

2.4.Nosūtīto datu kvalitāte Visas dalībvalstis, Šveice un Norvēģija pilda prasības attiecībā uz datu aptvērumu un savlaicīgumu. Lielākā daļa valstu sniedz datu kopumus laikā un reaģē, sekmīgi sadarbojoties, ja ir vajadzīgas papildu pārbaudes vai labojumi. Kas attiecas uz precizitāti, ticamību un salīdzināmību, lielākā daļa valstu norādīja, ka tā kā to primārie pesticīdu tirdzniecības dati tika vākti no administratīviem avotiem vai no atļaujas turētājiem, tās uzskatīja, ka sniegtie dati ir precīzi. Turklāt paraugu ņemšanas kļūdas bija nebūtiskas, jo tika apkopotas tikai faktiskās administratīvās vērtības un aplēses vai paraugi netika izmantoti. Tomēr tika izmantotas dažādas datu vākšanas metodes. Tāpēc Komisija uzskata, ka visi primārie pesticīdu tirdzniecības dati ir precīzi un ticami, jo nebija aprēķinu vai aplēšu par vērtībām, kuras bija paredzēts noteikt ar statistikas palīdzību. Rezultātā arī apkopotie pesticīdu tirdzniecības dati tiek uzskatīti par precīziem un ticamiem. Kopumā lielākā daļa valstu sniedza ziņojumus, ievērojot šādus piesardzības pasākumus, lai nodrošinātu nepieciešamo datu statistiskas kvalitāti: •bieži pārskatot un atjauninot aptaujas anketas; •ņemot vērā respondentu iepriekšējos gados paziņotās problēmas un veiktos ieteikumus; •izmantojot visu atļauto produktu sarakstu; •piemērojot datiem iekšējus kvalitātes kontroles procesus; •uzglabājot datus drošā vidē, kur tos aizsargā statistikas konfidencialitāte. Pesticīdu tirdzniecības dati sniedz labu kvalitātes aplēsi par to pesticīdu kopējo daudzumu, kas laisti tirgū katrā valstī. Tie var uzrādīt jaunu pesticīdu veidu tendences, produktu daudzumu laika gaitā un izrietošos riskus cilvēkiem un videi. Nākotnē šādas aplēses varētu uzlabot, nodalot atļaujas profesionālām un “mājas un dārza” vajadzībām (t. i., attiecīgi izmantošanai lauksaimniecībā un ar lauksaimniecību nesaistītai izmantošanai). Datu kvalitātes papildu pārbaudes varētu paredzēt arī attiecībā uz atlikušo krājumu apjomiem. Sīkāku informāciju sk. II pielikumā. 3.Atbilstība — statistikas datu lietderība un izplatīšana 3.1.No ieinteresētajām personām saņemtā informācija Apspriežoties ar attiecīgajiem Komisijas dienestiem un aģentūrām, tika noskaidroti šādi svarīgi punkti, kas jāapsver.

Visiem tiesību aktiem par pesticīdu statistiku būtu jānodrošina saskaņoti riska indikatori, kas Komisijai jāsagatavo atbilstoši 15. pantam Direktīvā par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu, un būtu jāveicina riska indikatoru aprēķināšana, izmantojot apkopotos statistikas datus. Nevar uzskatīt, ka pesticīdu statistikas datu vākšanas uzdevums ir pilnīgi atsevišķs no šo datu izmantošanas uzdevuma nolūkā aprēķināt risku. Liktos loģiski, ka vispirms būtu jāzina riska indikatori, pirms tiek pieņemts jebkāds lēmums par šajā nolūkā vācamajiem datiem. Par vajadzīgu tiek uzskatītas turpmākas diskusijas, un notiks arī apspriešanās ar dalībvalstīm Direktīvas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu darba grupā. Ieinteresētās personas ierosina pielāgot tiesību aktus tā, lai varētu publiskot zemākā līmenī apkopotos rādītājus, jo tie varētu būt vajadzīgi riska indikatoru aprēķināšanai. Ir atzīsts, ka ir grūtības savākt pilnvērtīgus datus par pesticīdu izmantošanu no lauksaimniekiem un ka dalībvalstīm par šā darba veikšanu veidojas izmaksas, kā arī ir grūtības panākt ES mēroga vienošanos par to, kuri kultūraugi ir būtiski, jo dažādās Eiropas klimata zonās tie var ievērojami atšķirties. Pesticīdi rada piesārņojumu un tieši ietekmē jo īpaši bioloģiskās daudzveidības, ūdensobjektu un augsnes stāvokli. Lai nodrošinātu, ka šī ietekme tiek pienācīgi risināta, ir svarīgi, lai politikas veidotāji spētu noteikt riska apmēru un pesticīdu piesārņojuma līmeni. Tas arī palīdzētu labāk īstenot esošos vides politikas instrumentus un noderētu atlikušo politikas trūkumu noteikšanai, lai risinātu pesticīdu izraisīto vides noslodzi. Pašlaik dati ir vajadzīgi tādām politikas jomām kā ES bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam, kopējā lauksaimniecības politika (KLP), Ūdens pamatdirektīva un Augsnes aizsardzības tematiskā stratēģija. Statistika par pesticīdiem ir pārāk sakopota, lai būtu par konstruktīvu pamatu vides riska novērtējumam. Lai veiktu pamatīgu analīzi par pesticīdu lietošanas ietekmi uz ekosistēmām, būtu vajadzīgi dati par to, kuras konkrētās pesticīdu darbīgās vielas ir lietotas kuriem kultūraugiem, kā arī informācija par to ekosistēmu veidiem, kurās šie kultūraugi tiek audzēti. Dati par apdraudējumu, t. i., (eko)toksikoloģiskajām īpašībām, ir raksturīgi darbīgajām vielām. Tādējādi, lai saprastu risku, vienīgais veids, kā efektīvi apvienot datus par apdraudējumu ar datiem par iedarbību, ir iegūt datus par pesticīdu konkrētu darbīgo vielu lietošanas devām katram kultūraugam, teritorijai un ekosistēmas veidam. Turklāt būtu jāpiemēro kumulatīvas riska novērtēšanas metodes, lai sniegtu izpratni par to, kā darbīgo vielu, drošinātājvielu un sinerģistu maisījumi mijiedarbojas, radot pesticīdos kombinētu iedarbību. Regula neprasa dalībvalstīm sniegt informāciju par tās ekosistēmas veidu, kurā vielas tiek lietotas. Darbīgo vielu maisījumu ietekme uz ekosistēmu, kurā atrodas kultūraugs, ir atkarīga no šīs ekosistēmas raksturlielumiem, tostarp biotiskajām un abiotiskajām iezīmēm. Projekts “Ekosistēmu un to pakalpojumu kartēšana un novērtēšana” sniedz saskaņotu ekosistēmu tipoloģiju. Šī tipoloģija varētu kalpot par pamatu dalībvalstu ziņošanai par pesticīdu lietošanu pa ekosistēmas veidiem un uzlabot mūsu izpratni par pesticīdu radītajiem vides riskiem. Lai atbalstītu Regulas (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū 50. pantā prasīto salīdzinošo novērtējumu par aizstājamām vielām, ir vajadzīga pamatīga analīze par pesticīdu radītajiem vides riskiem. Tas nav iespējams ar pašlaik pieejamajiem datiem. Ja kļūtu pieejama pietiekami sīki izstrādāta statistika par pesticīdiem, tā varētu būt ļoti noderīga, veicot retrospektīvus riska novērtējumus par faktiskajiem riska līmeņiem, kas gaidāmi no vispārējas pesticīdu lietošanas ES, cilvēku un dzīvnieku veselībai, kā arī videi. Tas ļautu novērtēt tendences, kas pamatojas uz risku, papildinot ar tirdzniecību saistītās tendences. Tā kā katrai pesticīdu darbīgajai vielai ir atšķirīgs toksiskums un apdraudējuma iespējamība, tendences, kas balstās uz to apdraudējumu cilvēku un dzīvnieku veselībai un dažādām nemērķa organismu grupām, varētu būt ļoti vērtīgas, lai atbalstītu ES politiku sabiedrības veselības, patērētāju tiesību aizsardzības, dzīvnieku veselības un vides aizsardzības jomā. Šādi novērtējumi papildinātu ikgada novērtējumus par risku patērētājiem, ko izraisa pesticīdu atlieku līmeņi, kurus uzrauga dalībvalstis. Līdzsvaru starp konfidencialitāti un datu atbilstību vai lietderību varētu panākt, izpētot dažādas apkopošanas iespējas, piemēram, pamatojoties uz toksiskumu un lietošanas veidiem. Rezultātā ir ierosināts dialogs starp Komisijas dienestiem, aģentūrām un citiem saistītajiem dalībniekiem, lai izpētītu iespējas, kas nākotnē palīdzētu maksimāli palielināt datu atbilstību un lietderību. 3.2.Pētījumi par pesticīdu izmantošanu ar lauksaimniecību nesaistītām vajadzībām Lauksaimniecība ir visredzamākā un, iespējams, vislielākā profesionālā nozare, kurā izmanto pesticīdus. Tomēr arī citi profesionāli vai neprofesionāli lietotāji vairāk vai mazāk nozīmīgi var ietekmēt kopējo izmantoto pesticīdu daudzumu. Lauksaimniecībā izmantoto pesticīdu daudzumu salīdzinājums ar kopējo tirgū laisto daudzumu ir paredzēts kvalitātes ziņojumā, ko pievienos datiem par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā. Regula attiecas gan uz ikgada statistiku par pesticīdu laišanu tirgū, gan uz statistiku par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā. Trūkst konsekvences starp abiem šiem kopumiem, jo nav informācijas par pesticīdiem, kas izmantoti ar lauksaimniecību nesaistītām vajadzībām. Tas tika atzīmēts arī sarunās, kas norisinājās pirms regulas apstiprināšanas, un tādējādi regulas II pielikuma 6. iedaļā (Kvalitātes ziņojums) tika pievienots apsvērums: “— īsu aprakstu par komerciālu tādu pesticīdu izmantošanu ar lauksaimniecību nesaistītiem mērķiem, kuri iegūti izmēģinājuma pētījumos, ko vada Komisija (Eurostat).” 1. attēls. Pārskats par dažādiem pesticīdu izmantošanas veidiem

Komisija 2011. gadā piešķīra dotācijas eksperimentāliem pētījumiem, lai aplēstu gan komerciālu, gan nekomerciālu pesticīdu izmantošanu ar lauksaimniecību nesaistītām vajadzībām. Piecas valstis (Beļģija, Itālija, Lietuva, Latvija un Rumānija) pieteicās dotāciju saņemšanai. Turklāt Komisijai ir informācija, ka šādi apsekojumi tika veikti Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē. Eksperimentālie apsekojumi koncentrējās uz tādām nozarēm kā: -ainavu teritorijas vai dārzi, āra atpūtas teritorijas, parki; -sporta, atpūtas teritorijas un vietas; -dzelzceļš; -automaģistrāles un šosejas; -lidostas un jūras ostas; -arheoloģisko atradumu vietas; -piemājas dārzu dārzkopji/lauksaimnieki, kuriem lauksaimniecība ir vaļasprieks; -valsts meži; -dārzi un parki; -citas. Galvenās gūtās atziņas no senākas darbības un eksperimentālajiem pētījumiem ir šādas: 1.pesticīdu ar lauksaimniecību nesaistītas izmantošanas veidi ir ļoti dažādi gan dalībvalstu starpā, gan pat starp valsts reģioniem; 2.lielākajai daļai dalībvalstu var noteikt dominējošās izmantošanas nozares, un tās tām ir kopīgas;

3.ar dominējošajiem izmantošanas veidiem ir saistīts ierobežots darbīgo vielu saraksts; 4.dažādām izmantošanas nozarēm ir vajadzīgas atšķirīgas datu vākšanas metodes vai metožu kombinācija. Neraugoties uz valstu vai reģionālo situāciju šķietamo daudzveidību, visām dalībvalstīm ir kopīgi konkrēti galvenie dalībnieki, un tiem vajadzētu būt par pamatu visiem apsekojumiem par pesticīdu izmantošanu ar lauksaimniecību nesaistītās nozarēs. Tās ir šādas: 1.dzīvojamās teritorijas (tostarp mājas un dārzkopība); 2.sabiedriskās vietas (tostarp golfa laukumi); 3.rūpnieciskās teritorijas; 4.infrastruktūra; 5.meži. Šīs darbības nozares būtu jāaptver kā prioritāte, un tām jābūt par pamatu statistikas datu salīdzināšanai par pesticīdu izmantošanu ar lauksaimniecību nesaistītās nozarēs starp dalībvalstīm vai reģioniem. 3.3.Regulas darbības jomas paplašināšana Regulas 5. apsvērumā paredzēts, ka tās darbības joma tiks paplašināta, aptverot arī biocīdus. Savā ziņojumā par biocīdu ilgtspējīgu lietošanu Komisija ir norādījusi, ka tai nešķiet lietderīgi tikai paplašināt Direktīvas par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu darbības jomu, attiecinot to uz biocīdiem. Šā iemesla dēļ Komisija uzskata arī par nevajadzīgu paplašināt regulas darbības jomu uz biocīdiem, pat ja tas bija sākotnējais nolūks. 4.Izmaksas un slogs Apsekojumu izmaksas un administratīvais slogs lielā mērā ir atkarīgi no izraudzītās apsekojuma metodes. Pesticīdu tirdzniecības statistika daudzās dalībvalstīs balstās uz administratīvajiem datiem, kas ir pesticīdu iestāžu vai atļaujas turētāju rīcībā (sk. I pielikumu). Tas nozīmē, ka izmaksas attiecas uz sazināšanos ar iestādēm vai bieži vien ļoti ierobežoto atļaujas turētāju skaitu par datu pieprasīšanu un tad par to apstrādi. Lai gan no visām dalībvalstīm faktiskie skaitļi nav pieejami, tiek ziņots, ka gan saistīto darbadienu skaits, gan faktiskās izmaksas lielākajā daļā gadījumu ir samērā zemas. Tiek ziņots, ka arī ziņošanas struktūrvienību izmaksas un slogs ir samērā pieņemami, jo nepieciešamie dati vienalga ir jāreģistrē, kā norādīts Regulā (EK) Nr. 1107/2009.

Pesticīdu izmantošanas statistikā informācija ir jāreģistrē saimniecības līmenī, kas rada lielāku slogu. Tas nozīmē, ka ir jāsagatavo paraugs un anketas un jānosūta intervētāji vai vēstules, ja nav izstrādāta elektroniska datu vākšanas sistēma. Kopējās izmaksas lielā mērā ir atkarīgas no izraudzītās metodes, ko var redzēt arī Komisijai nosūtītajā informācijā. No ziņojumiem nevar izdarīt tiešus secinājumus par saistītajām izmaksām, jo informācija šajā nolūkā nav pietiekami detalizēta. Kā paskaidrots, lielākajā daļā valstu informācija nāk tieši no lauksaimniekiem. Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 profesionāliem lietotājiem (lauksaimniekiem vai uzņēmējiem) jāveic uzskaite par pesticīdu izmantošanu. Tas nozīmē, ka informācijai jābūt vienmēr pieejamai, kad lauksaimniekam ir jāatbild intervētājam vai jāaizpilda anketa. Tas atspoguļojas kvalitātes ziņojumos, kas daudzos gadījumos liecina, ka saimniecībām ir vajadzīgs ierobežots laiks — no 15 minūtēm līdz aptuveni 2 stundām katram apsekojumam (katrus 5 gadus) —, lai aizpildītu apsekojumu. 5.Pirmajos piecos gados gūtā pieredze Dati par pesticīdu tirdzniecību tiek nosūtīti ik gadu kopš 2012. gada decembra (2011. gada dati). Neraugoties uz dažiem sākotnējiem tehniskiem jautājumiem Komisijā, tagad procesi ir pārdomāti un darbojas labi. Pirmie dati par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā Komisijai tika nosūtīti 2015. gada beigās. Līdz šai dienai, pamatojoties uz ļoti lielo sarežģītu datu apjomu, nav bijis iespējams pilnībā apstrādāt datus, tas nozīmē, ka tie vēl nav pieejami lietotājiem. Līdz ar to vēl nav veikts novērtējums par to lietderību. Neraugoties uz to, turpmāk izklāstītas dažas novērotās nepilnības un sniegti ieteikumi. 5.1.Sīki izstrādātu datu par pesticīdiem pieejamība Regula aizliedz izpaust datus par atsevišķām darbīgajām vielām. Saskaņā ar regulas 3. panta 4. punktu: “Konfidencialitātes apsvērumu dēļ, pirms publicēšanas atbilstīgos gadījumos Komisija (Eurostat) datus summē saskaņā ar III pielikumā norādītajām līdzekļu ķīmisko vielu klasēm vai kategorijām, atbilstīgi ņemot vērā konfidenciālu datu aizsardzību katras valsts līmenī. Valstu iestādes un Komisija (Eurostat) konfidenciālus datus izmanto vienīgi statistikas vajadzībām atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 223/2009 20. pantam.” Rezultātā Komisija nevar publicēt datus par katru atsevišķo darbīgo vielu. Turklāt apkopotos datus ne vienmēr var izplatīt, ja ir tiešs vai netiešs risks identificēt statistikas vienības, — tas ir statistikas vispārīgs noteikums, lai aizsargātu datu privātumu. Ja tirdzniecības statistiku vāktu no mazumtirgotājiem, būtu liels skaits statistikas vienību, neradot lielas bažas par datu konfidencialitātes jautājumiem. Tomēr noskaidrojies, ka lielākā daļa dalībvalstu vāc datus tieši no atļaujas turētājiem. To veic vai nu administratīvo datu veidā, kas ir nosūtīti pesticīdu iestādēm, vai ar anketas palīdzību. Attiecībā uz lielāko daļu darbīgo vielu tas nozīmē, ka ir tikai viens datu sniedzējs, kā rezultātā informācija ir konfidenciāla. Tā kā daudzās klasēs ir tikai dažas vielas vai arī daudzām grupas vielām ir viens un tas pats ražotājs/importētājs, ir radusies situācija, ka ievērojams apkopoto datu apjoms ir konfidenciāls arī augstākos līmeņos. Komisija uzskata, ka regulas juridiski prasītos tirdzniecības datus valstis vāc un nosūta Komisijai sekmīgi. Tā arī uzskata, ka datu vispārējā kvalitāte ir laba. Tomēr konfidencialitātes noteikumu piemērošana ievērojamai datu daļai samazina lietotājiem sniegtās statistikas informācijas vērtību. Tāpēc nevar pieņemt, ka regula labi kalpo lietotāju vajadzībām. 5.2.Pesticīdu tirdzniecības statistika Salīdzināt pesticīdu tirdzniecību starp valstīm un gadu laikā nav vienkārši, jo tādi ārējie faktori kā klimatiskie apstākļi, augsne un ražošanas metodes var spēcīgi ietekmēt nepieciešamos pesticīdu veidus un daudzumus. Produkta pārdošanas vieta var arī nebūt tā izmantošanas vieta, un pesticīdus lauksaimniekiem tieši var pārdot arī mazumtirgotāji kaimiņvalstīs. Tā var būt maza daļa no kopējiem pesticīdu pārdošanas apjomiem, bet šie daudzumi netiek pareizi atspoguļoti tirdzniecības statistikā. Var būt arī laika nobīde starp pesticīdu pārdošanu un izmantošanu atkarībā no tā, vai tie tiek pirkti krājumiem vai tiešai izmantošanai. Daudzi lietotāji vēlētos saņemt sīki izstrādātus datus par atsevišķu pārdoto darbīgo vielu daudzumiem. Tomēr ne Komisija, ne valstu statistikas institūti nevar sniegt šo informāciju, jo tiem jāievēro regulas un konfidencialitātes noteikumi.

Kā izklāstīts iepriekš, regula ļoti ierobežo veidu, kādā Komisija var izplatīt datus. Visi dati ir jāapkopo klasēs un grupās neatkarīgi no tā, vai dalībvalstis uzskata datus par konfidenciāliem vai nē. Turklāt Komisija nevar novirzīties no regulas III pielikumā noteiktajām klasēm. Tā kā lietotāji bieži vien interesējas par konkrētām darbīgajām vielām vai vielu grupām, kas atšķiras no iepriekšdefinētām klasēm, regulu varētu uzskatīt par pārāk ierobežojošu; tā neļauj veikt pienācīgas analīzes. Labs piemērs ir nesenās diskusijas par neonikotinoīdiem, pesticīdu grupu, kas, iespējams, rada kaitējumu bitēm. Attiecīgās darbīgās vielas visas nav vienā III pielikuma ķīmiskajā klasē, un tas nozīmē, ka Komisija nav spējusi sniegt politikas veidotājiem visus vajadzīgos datus. Regulā norādīts, ka vienīgā izmantojamā vienība ir svars, bet bioloģiskos pesticīdus vajadzētu izteikt nevis pēc svara, bet kolonijas veidojošās vienībās. Tas rada problēmas gan datu sniedzējiem, gan datu lietotājiem, jo sniegtajiem datiem nav jēgas vai arī tie pirms datu nosūtīšanas un izmantošanas ir jāpārveido. Jāturpina risināt šo tīri tehnisko jautājumu. 5.3.Pesticīdu izmantošanas statistika Regulā paredzēts, ka attiecībā uz statistiku par pesticīdu izmantošanu lauksaimniecībā katrai dalībvalstij jālemj par to kultūraugu izlasi, kas jāapskata 5 gadu pārskata periodā un kas ir raksturīgi attiecīgajā dalībvalstī audzētajiem kultūraugiem un izmantotajām vielām. Veidojot kultūraugu izlasi, tajā jāietver valsts pesticīdu rīcības plāniem būtiskākie kultūraugi. Tomēr, tā kā valsts rīcības plānos ne vienmēr ir atsauce uz visbūtiskākajiem kultūraugiem, kultūraugu izvēle ir bijusi samērā atšķirīga. Tas radījis riskantu situāciju, ka nebūs iespējams pilnībā salīdzināt datus par pesticīdu izmantošanu kultūraugiem starp valstīm. Pārskata periodam jābūt laikposmam, kurš nepārsniedz 12 mēnešus, kad tiek veikti visi augu aizsardzības pasākumi, kas tieši vai netieši saistīti ar attiecīgo kultūraugu, piecu gadu laikposmā. Dalībvalstis var izvēlēties pārskata periodu jebkurā piecu gadu laikposma laikā, un katram izvēlētajam kultūraugam var izraudzīties savādāku pārskata periodu. Tas radījis situāciju, ka valstis ir izvēlējušās atšķirīgus pārskata periodus, un tādējādi, iespējams, nebūs iespējams ne salīdzināt datus par to pašu gadu starp valstīm, ne arī sniegt jebkādus ES līmeņa rezultātus. 6.Priekšlikumi turpmākiem uzlabojumiem Ņemot vērā attiecīgo ieinteresēto personu viedokli, Komisija uzskata, ka ir svarīgi turpināt tiesību aktu pielāgošanu pesticīdu tirdzniecības jomā tā, lai visus datus, kas nav konfidenciāli, varētu darīt pieejamus publiski gan attiecībā uz darbīgajām vielām, gan dažādos apkopojuma veidos. Komisija uzskata, ka tikpat svarīgi ir turpināt tiesību aktu pielāgošanu pesticīdu izmantošanas statistikas jomā, lai nodrošinātu saskanīgāku pieeju un tvērumu starp dalībvalstīm. Tajā varētu iekļaut norādītus kopējus pārskata periodus un skaidras apsekojamo kultūraugu aptveršanas prasības. Aptveršanas noteikumus varētu balstīt uz kultūraugu ražošanas statistiku (varētu aptvert konkrētu procentuālo daudzumu no laukaugiem un ilggadīgajiem stādījumiem) un uz potenciālo vides un cilvēku veselības risku analīzēm, pamatojoties uz darbīgo vielu tirdzniecību. Šos noteikumus izstrādātu, cieši sadarbojoties attiecīgajiem Komisijas dienestiem un aģentūrām un ar valstu ekspertiem. Visbeidzot, Komisija kopā ar ieinteresētajām personām ir izstrādājusi lauksaimniecības statistikas stratēģiju 2020. gadam un turpmākajam laikposmam. Šajā stratēģijā ierosināts visu lauksaimniecības statistiku, izņemot ekonomikas pārskatus lauksaimniecībā, grupēt atbilstoši divām pamatregulām. Komisija stingri iesaka arī pesticīdu statistiku apvienot ar citām lauksaimniecības statistikas jomām.

I pielikums Šajā pielikumā sniegtā informācija balstās uz valsts kvalitātes ziņojumiem, ko atbilstoši regulas prasībām sniegušas valstis PAR PESTICĪDU TIRDZNIECĪBU ATBILDĪGĀS VALSTU IESTĀDES DATU VĀKŠANAS METODES PAR PESTICĪDU TIRDZNIECĪBU BE Federālā veselības, pārtikas aprites drošuma un vides valsts pārvalde Administratīvie dati; atļaujas turētājiem (ražotājiem, importētājiem un eksportētājiem) ir jāpaziņo tirgū laistie daudzumi BG Lauksaimniecības un pārtikas ministrija Administratīvie dati, pamatojoties uz pilnvaroto izplatītāju deklarācijām CZ Čehijas Statistikas birojs Administratīvie dati; uzņēmējiem, kas laiž produktus tirgū vai uzglabā tos eksportam uz trešām valstīm, ir jāziņo Lauksaimniecības centrālajam uzraudzības un pārbaudes institūtam (CISTA). Datu vākšanu veic tiešsaistē un/vai izmantojot anketas papīra formātā DK Dānijas Vides aizsardzības aģentūra, Dānijas Vides un pārtikas ministrija Administratīvie dati. Obligāta ziņošana, ko Dānijas atļaujas turētāji veic elektroniski un ārvalstnieki — pa e-pastu DE Federālais patērētāju tiesību aizsardzības un pārtikas nekaitīguma birojs (BVL) Administratīvie dati; atļaujas turētājiem (tostarp paralēlu tirdzniecības atļauju turētājiem), ražotājiem un izplatītājiem ir jāpaziņo iekšzemē pārdotais vai eksportētais daudzums, ieskaitot pārdošanu ārkārtas situācijās EE Igaunijas Statistikas birojs Visu importētāju un piegādātāju skaitīšanas apsekojums tīmekļa lietojumprogrammā un/vai izmantojot pa pastu nosūtītu apsekojumu papīra formātā IE Lauksaimniecības, pārtikas un kuģniecības departaments Datus vāc, veicot skaitīšanu. Administratīvos datus iegūst no visiem produkta atļaujas turētājiem un tirdzniecības uzņēmumiem EL Grieķijas Statistikas iestāde (ELSTAT) Visu tirgotāju statistiskais apsekojums valsts teritorijā, ko veic Lauku attīstības un pārtikas ministrija, vēstuļu vai e-pasta formātā. Kopš 2014. gada tirgotājiem ir pienākums reģistrēt datus tiešsaistē ES Lauksaimniecības, pārtikas un vides ministrija Elektroniska anketa/apsekojums (valsts teritorijā un ārpus tās), ko attiecina uz atļaujas turētājiem un respondentiem, kuriem nodotas tirdzniecības tiesības. Administratīvos datus sniedz S.G. Sanidad Vegetal FR Lauksaimniecības, pārtikas un mežsaimniecības ministrija Administratīvie dati; izplatītāju pienākums ir paziņot tirdzniecības rādītājus ūdens dienestiem. Pēc tam tirdzniecības rādītājus apstrādā Vides ministrija HR Horvātijas Statistikas birojs Administratīvie dati; Lauksaimniecības ministrija atbild par datu vākšanu no izplatītājiem un tirdzniecības punktiem IT Itālijas Valsts statistikas institūts (ISTAT) Visiem izplatītājiem pa pastu nosūtīts skaitīšanas apsekojums CY Kipras Statistikas dienests (CYSTAT) Piegādātājiem pa pastu nosūtīta vai elektroniska anketa/apsekojums. Administratīvos datus sniedz Lauksaimniecības ministrija LV Latvijas Valsts augu aizsardzības dienests (VAAD) Visu respondentu – izplatītāju pilns apsekojums (papīra un/vai elektroniskā formātā) LT Lietuvas Statistikas departaments Visu ražotāju un atļaujas turētāju pilns apsekojums LU Institut National de la Statistique et des Etudes Economiques (STATEC) Pārdevēju (mazumtirgotāju vai vairumtirgotāju) un kooperatīvu skaitīšanas apsekojums HU Ungārijas Centrālais statistikas birojs Valsts pārtikas aprites drošuma birojs (Lauku attīstības ministrija) apkopo atļaujas turētāju iesniegtos datus MT Valsts statistikas birojs (NSO) Pilnvaroto importētāju skaitīšanas apsekojums tiešsaistē NL Nīderlandes Statistikas birojs Administratīvie dati, ko iegūst no Augu aizsardzības biroja (NVWA) AT Austrijas Statistikas iestāde (STAT), Austrijas Veselības un pārtikas nekaitīguma aģentūra (AGES) Atļauja; apstiprinājuma turētāju un izplatītāju pienākums ir paziņot datus Austrijas Federālajam pārtikas nekaitīguma birojam PL Centrālais statistikas birojs Vispusīgs apsekojums, ko veic sadarbībā ar Lauksaimniecības un lauku attīstības ministriju un Augu aizsardzības institūtu — valsts pētniecības institūtu PT Portugāles Statistikas institūts (INE), valsts iestāde (DGAV) Administratīvos datus iegūst no valsts iestādes Direção Geral de Alimentação e Veterinária (DGAV) RO Valsts statistikas institūts Skaitīšanas apsekojums tiešās intervijās, ko veic sadarbībā ar Lauksaimniecības un lauku attīstības ministriju (Valsts augu aizsardzības aģentūru). Tas aptver sertificētas pārdošanas struktūrvienības, uzņēmējus un fiziskas personas SI Slovēnijas Republikas Statistikas birojs Administratīvie dati, ko paziņo Slovēnijas Republikas Pārtikas nekaitīguma, veterinārmedicīnas un augu aizsardzības administrācijai (UVHVVR) SK Slovākijas Republikas Statistikas birojs (SOSR) Administratīvie dati; Lauksaimniecības centrālais kontroles un pārbaudes institūts (CCTIA) vāc datus no atļaujas turētājiem vai paralēlo tirdzniecības atļauju turētājiem FI Somijas Drošuma un ķīmisko produktu aģentūra (Tukes) Somijas Drošuma un ķīmisko produktu aģentūra (Tukes) vāc datus pa pastu vai e-pastu no atļaujas turētājiem vai to pārstāvjiem SE Zviedrijas Ķīmisko produktu aģentūra (Keml) Aģentūra vāc datus no atļaujas turētājiem UK Ķīmisko produktu regulējuma direktorāts Uzņēmumu brīvprātīga, elektroniska skaitīšana, ko veic Britu kultūraugu audzēšanas padome Valsts statistikas biroja (ONS) uzdevumā NO Norvēģijas Pārtikas nekaitīguma iestāde Administratīvie dati no importētājiem un ražotājiem