EIROPAS KOMISIJA Briselē, 16.11.2016 COM(2016) 731 final 2016/0357(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulu (ES) Nr. 515/2014, Regulu (ES) 2016/399, Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (ES) 2016/1624



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Pamatinformācija Mūsu galvenā prioritāte ir nodrošināt iedzīvotāju drošību atvērtā Eiropā. Migrācijas un bēgļu krīžu radītais spiediens, kā arī vairāki teroristu uzbrukumi ir bijuši liels pārbaudījums ES migrācijas un drošības sistēmām. ES iedzīvotāji sagaida Šengenas zonas ārējo robežu efektīvu pārvaldību, lai novērstu neatbilstīgu migrāciju un nodrošinātu labāku iekšējo drošību. Ārējo robežu pārvaldības efektivitāte ir svarīgs priekšnoteikums, lai Šengenas zonā būtu iespējama brīva pārvietošanās un lai atvieglotu ES ārējo robežu šķērsošanu mobilā pasaulē. Katru gadu Šengenas zonas robežas aptuveni 400 miljonus reižu šķērso Eiropas Savienības pilsoņi un 200 miljonus reižu — trešo valstu pilsoņi. Patlaban aptuveni 1,4 miljardi cilvēku no aptuveni 60 pasaules valstīm var izmantot bezvīzu režīmu, lai ceļotu uz Eiropas Savienību. Tādējādi ES ir industrializētās pasaules visatvērtākais galamērķis un, pamatojoties uz savstarpības principu, nodrošina ieguvumus arī ES iedzīvotājiem, jo ir atvieglota bezvīzu ceļošana uz ārvalstīm. To trešo valstu valstspiederīgo skaits, uz kuriem attiecas bezvīzu režīms ceļošanai uz Šengenas zonas valstīm, turpinās pieaugt, un sagaidāms, ka līdz 2020. gadam to trešo valstu valstspiederīgo skaits, uz kuriem attiecas bezvīzu režīms un kuri šķērso Šengenas zonas robežas, palielināsies par vairāk nekā 30 %, proti, no 30 miljoniem 2014. gadā līdz 39 miljoniem 2020. gadā. Šie dati parāda, ka ir jāievieš sistēma, kas spētu sasniegt vīzu režīmam līdzīgus mērķus, proti, novērtēt un pārvaldīt iespējamu neatbilstīgu migrāciju un drošības riskus, kurus rada trešo valstu valstspiederīgie, kas apmeklē ES, bet panākt to vieglākā un apmeklētājiem draudzīgākā veidā atbilstīgi ES vīzu režīma liberalizācijas politikas mērķiem. Komisija savā 2016. gada 14. septembra paziņojumā “Drošības stiprināšana pasaulē, ko raksturo mobilitāte: informācijas apmaiņas uzlabojumi cīņā pret terorismu un ārējo robežu stiprināšana” apstiprināja, ka ir jāpanāk pareizs līdzsvars starp mobilitātes nodrošināšanu un drošības stiprināšanu, vienlaikus atvieglojot likumīgu iebraukšanu Šengenas zonā bez nepieciešamības saņemt vīzu. Vīzu režīma liberalizācija ir svarīgs instruments, lai veidotu partnerattiecības ar trešām valstīm, tostarp lai nodrošinātu efektīvas atgriešanas un atpakaļuzņemšanas sistēmas un palielinātu ES pievilcību uzņēmējdarbībai un tūrismam. Salīdzinājumā ar trešo valstu valstspiederīgajiem, kam ir vajadzīga vīza, kompetento robežas un tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā ir ierobežota informācija par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas bezvīzu režīms, saistībā ar riskiem, ko šādas personas var radīt pirms ierašanās pie Šengenas zonas robežām. Šā trūkstošā informācijas slāņa un riska novērtējuma piemērošana ceļotājiem, uz kuriem attiecas bezvīzu režīms, nodrošinātu būtisku pievienoto vērtību esošajiem pasākumiem, uzturot un nostiprinot Šengenas zonas drošību, un ļautu bezvīzu režīma ceļotājiem pilnvērtīgi izmantot savu bezvīzu režīma statusu. Paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” ir paredzēta efektīvas un integrētas ārējo robežu pārvaldības izveide, balstoties uz jaunām tehnoloģijām un pilnvērtīgi izmantojot sadarbspējas potenciālu, turklāt tas ir atspoguļots pārskatītajā tiesību akta priekšlikumā par ES ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS) . <IIS priekšlikuma mērķis ir modernizēt to ārpuskopienas iedzīvotāju ieceļošanas un izceļošanas ierakstu apkopošanu un reģistrēšanu, kuri šķērso ES ārējās robežas. Paralēli Komisija uzsāka priekšizpēti par ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) izveidi. ETIAS apkopotu informāciju no bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem un nodrošinātu informācijas un tehnoloģiskās infrastruktūras sadarbspēju ar IIS un citām ES informācijas sistēmām. Lai nodrošinātu maksimālu sadarbspēju un resursu koplietošanu, IIS un ETIAS ir jāizstrādā un jāīsteno kopā un paralēli. Priekšsēdētājs Junkers savā septembra runā par stāvokli Savienībā uzsvēra, ka ir svarīgi ātri ierosināt ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu, un Komisija paziņoja, ka tiesību akta priekšlikums par šīs sistēmas izveidi tiks pieņemts līdz 2016. gada novembrim. Šajā saistībā, kā arī ņemot vērā atsauci uz ETIAS Bratislavas ceļvedī, Eiropadome 2016. gada oktobrī aicināja Komisiju ierosināt priekšlikumu par ETIAS izveidi, uzsverot, ka ir svarīgi panākt, “ lai varētu veikt iepriekšējas drošības pārbaudes par ceļotājiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, un, ja vajadzīgs, liegtu tiem ieceļot”. ETIAS izveides pamatojums ETIAS būs automatizēta sistēma, kas izveidota, lai identificētu visus riskus, kuri saistīti ar bezvīzu režīma ceļotāju, kas ieceļo Šengenas zonā. Tādas valstis kā ASV, Kanāda un Austrālija jau izmanto līdzīgas sistēmas un uzskata tās par svarīgu savu drošības sistēmu sastāvdaļu, tāpēc šīs sistēmas ir zināmas daudziem eiropiešiem. ETIAS apkopos informāciju par šiem ceļotājiem pirms viņu ceļojuma uzsākšanas, lai nodrošinātu ātrāku apstrādi. Ceļotājiem tā dos pārliecību, ka viņi varēs bez traucējumiem šķērsot robežu. Integrētas robežu pārvaldības nostiprināšana un iekšējās drošības uzlabošana Pašlaik nav iepriekšējas informācijas par bezvīzu režīma ceļotājiem, kas ierodas pie Šengenas zonas ārējās robežas. Skatoties gan no migrācijas, gan drošības perspektīvas, noteikti ir vajadzīgas iepriekšējas pārbaudes, lai identificētu visus riskus, kas saistīti ar bezvīzu režīma ceļotāju, kurš ieceļo Šengenas zonā. Pašlaik robežsargiem lēmums ir jāpieņem pie Šengenas zonas ārējām robežām bez iespējas veikt iepriekšēju novērtējumu. Aptuveni 286 000 trešo valstu pilsoņu 2014. gadā tika atteikta ES 28 dalībvalstu ārējo robežu šķērsošana. Lielākā daļa atteikumu tika reģistrēti pie ārējām sauszemes robežām (81 %), kam seko atteikumi pie gaisa robežām (16 %). Aptuveni vienā piektdaļā gadījumu atteikums saņemts derīgas vīzas neesības dēļ, taču lielākajā daļā gadījumu atteikuma iemesls bija trešās valsts valstspiederīgā radītā migrācijas un/vai drošības riska negatīvs novērtējums. Eiropola un Eiropas Robežu un krasta apsardzes riska novērtējumi apliecina, ka šādi riski pastāv gan saistībā ar neatbilstīgu migrāciju, gan saistībā ar drošību. Tādēļ ETIAS galvenā funkcija būtu pārbaudīt informāciju, ko bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgie ir norādījuši tiešsaistes pieteikumā pirms savas ierašanās pie ES ārējām robežām, ja šīs personas rada konkrētus riskus saistībā ar neatbilstīgu migrāciju, drošību vai sabiedrības veselību. To paveiktu, automātiski apstrādājot katru tīmekļa vietnē vai mobilā aplikācijā iesniegto pieteikumu un salīdzinot to ar citām ES informācijas sistēmām, īpašu ETIAS kontrolsarakstu un skaidri izstrādātiem pārbaudes noteikumiem. Šāda pārbaude ļautu konstatēt, ka nav faktisku liecību vai pamatota iemesla atteikt ceļošanas atļaujas izsniegšanu. Izveidojot ETIAS, Eiropas Robežu un krasta apsardze tiktu pilnvarota ar ETIAS centrālās nodaļas starpniecību pārvaldīt ETIAS centrālo sistēmu, kas būs savienota ar valstu robežsardzes infrastruktūru un integrēta tajā. Pieteikumus, kas automatizētajā apstrādē tiktu noraidīti, pārsūtītu ETIAS centrālajai nodaļai Eiropas Robežu un krasta apsardzē, kur tiktu ātri pārbaudīta sniegtās informācijas un noteikto brīdinājumu pareizība. Pieteikumus, kas saņēmuši brīdinājumu vai trāpījumu, pārsūtīs atbildīgajai(-ām) dalībvalstij(-īm). Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) izstrādās ETIAS informācijas sistēmu un nodrošinās tās tehnisko pārvaldību. Eiropols iesaistīsies sakarā ar drošības aspektiem. Pieprasot derīgu ceļošanas atļauju visiem bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem neatkarīgi no viņu ceļošanas veida vai ieceļošanas vietas, ES nodrošinās, ka visi ceļotāji tiek pārbaudīti pirms ierašanās, vienlaikus pilnībā ievērojot viņu tiesības uz bezvīzu režīmu. Tomēr šī sistēma ir sevišķi aktuāla sauszemes robežām, jo bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgie, kas ceļo pa sauszemi (ar kājām, automašīnā, autobusā, kravas automobilī, vilcienā), nenodrošina iepriekšēju pasažieru informāciju (API) vai pasažieru datu reģistrus (PDR), kas tā nav gaisa un/vai jūras transporta gadījumā. Tādējādi ETIAS divējādi nostiprinās ES iekšējo drošību, proti, pirmkārt, identificējot personas, kas rada drošības risku, pirms šīs personas ierodas pie Šengenas zonas ārējās robežas; un, otrkārt, nodrošinot informāciju valstu tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam, kad tas ir vajadzīgs konkrētās situācijās saistībā ar teroristu nodarījuma novēršanu, noteikšanu vai izmeklēšanu vai citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem. Ceļošanas atvieglošana

ETIAS turklāt atvieglos Šengenas zonas ārējās robežas šķērsošanu bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem. ETIAS atļauju saņems, iesniedzot pieteikumu, un šis process būs vienkāršs, lēts un ātrs, turklāt lielākajā daļā gadījumu nebūs vajadzīgas nekādas papildu darbības. Kā liecina pieredze, ko guvušas citas valstis ar līdzīgām ceļošanas atļauju sistēmām (ASV, Kanāda, Austrālija), aptuveni 95 % gadījumu vai biežāk atbilde būtu pozitīva, un pieteikumu iesniedzēji to saņemtu dažu minūšu laikā. Pirkstu nospiedumi un citi biometriskie dati netiktu apkopoti. Atļauja būs derīga piecus gadus un vairākiem ceļojumiem, turklāt pieteikuma maksa būs tikai EUR 5. Atļaujas saņemšana pirms ceļojuma bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem, kas vēlas doties uz Šengenas zonu, nodrošinātu skaidrību. Saņemot ceļošanas atļauju, pieteikumu iesniedzēji agrīni zinās, ka tiks ielaisti Šengenas zonā. Tas ir būtisks uzlabojums ceļotājiem salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju. Pat ja galīgais lēmums par iebraukšanas atļaušanu Šengenas zonā joprojām būs ārējo robežu robežsargu ziņā, kā paredz Šengenas Robežu kodekss, ETIAS ievērojami samazinās to gadījumu skaitu, kad ieceļošana tiek atteikta robežšķērsošanas vietās. Robežsargi varēs redzēt, vai attiecīgā persona ir vai nav pirms ierašanās pie robežas saņēmusi ceļošanas atļauju. Tādējādi ETIAS samazinās pārvadātāju izmaksas par pasažieru atgriešanu no jūras un gaisa robežām. Personas, kam atļauja ir atteikta, lieki netērēs laiku un līdzekļus, lai ceļotu uz Šengenas zonu. Šos lēmumus varēs pārsūdzēt dalībvalstī, kas lēmumu ir pieņēmusi, un tāpat kā līdzīgu ceļošanas atļauju sistēmu gadījumā nebūs jāuzsāk ilgstošs un dārgs vīzas pieteikuma process. ETIAS galvenie elementi Definīcija Ierosinātā ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) būs ES sistēma bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem, kas šķērso ārējās robežas. Sistēma ļaus noteikt, vai šādu personu klātbūtne dalībvalstu teritorijā radīs neatbilstīgas migrācijas, drošības vai sabiedrības veselības risku. Šajā nolūkā kā jaunu nosacījumu ieceļošanai Šengenas zonā noteiks ceļošanas atļauju, un, ja personai nebūs derīgas ETIAS ceļošanas atļaujas, ieceļošana Šengenas zonā tiks atteikta. Turklāt attiecīgos gadījumos pārvadātājiem būs pirms pasažieru iekāpšanas transportlīdzeklī, kas dosies uz kādu Šengenas zonas valsti, jāpārbauda, vai pasažieriem ir derīga ETIAS ceļošanas atļauja. Derīga ceļošanas atļauja būtu uzticams apliecinājums ceļotājam, ka pirms ierašanās pie Šengenas zonas robežšķērsošanas vietas veiktais riska novērtējums viņam a priori dod tiesības ieceļot Šengenas zonā. Robežsargs vienalga veiktu robežkontroles pārbaudes saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu un pieņemtu galīgo lēmumu par ieceļošanas atļaušanu vai atteikšanu. ETIAS sastāvētu no ETIAS informācijas sistēmas, ETIAS centrālās nodaļas un ETIAS valstu nodaļām. ETIAS informācijas sistēma sastāvētu no centrālās sistēmas, kas apstrādās pieteikumus; valsts vienotās saskarnes katrā dalībvalstī, un tā balstītos uz vienādām tehniskajām specifikācijām visām dalībvalstīm un savienotu valstu robežu infrastruktūru ar centrālo sistēmu; drošas komunikāciju infrastruktūras starp centrālo sistēmu un valstu vienotajām saskarnēm; publiskas tīmekļa vietnes un mobilās aplikācijas mobilajām ierīcēm; e-pasta pakalpojuma; droša konta pakalpojuma, kas pieteikumu iesniedzējiem ļautu sniegt papildu informāciju un/vai dokumentāciju, ja to uzskatītu par vajadzīgu; pārvadātāju vārtejas; tīmekļa pakalpojuma, kas nodrošinātu saziņu starp centrālo sistēmu un ārējām ieinteresētajām personām, un programmatūras, kura ETIAS centrālajai nodaļai un ETIAS valstu nodaļām ļautu apstrādāt pieteikumus. Cik vien tas maksimāli un tehniski iespējams, ETIAS informācijas sistēma turpinās izmantot IIS aparatūras un programmatūras sastāvdaļas un tās sakaru infrastruktūru. Sadarbspēju nodrošinātu arī ar citām informācijas sistēmām, ko ETIAS izmantos, piemēram, ar vīzu informācijas sistēmu (VIS), Eiropola datiem, Šengenas informācijas sistēmu (SIS), pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmu (Eurodac) un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS). ETIAS centrālo nodaļu izveidos Eiropas Robežu un krasta apsardzē, un šī nodaļa būs apsardzes tiesiskā regulējuma un politikas satvara daļa. ETIAS centrālā nodaļa strādās 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā, un tai būs četri galveni uzdevumi: 1) nodrošināt, lai pieteikumu lietās saglabātie dati un ETIAS informācijas sistēmā reģistrētie dati būtu pareizi un atjaunināti; 2) ja vajadzīgs — pārbaudīt ceļošanas atļauju pieteikumus, lai izslēgtu jebkādas neskaidrības saistībā ar pieteikuma iesniedzēja identitāti gadījumos, kad automatizētais process ir noteicis trāpījumu; 3) definēt, testēt, īstenot, novērtēt un pārskatīt ETIAS pārbaudes noteikumu konkrētus riska rādītājus pēc apspriešanās ar ETIAS Pārbaudes komiteju; kā arī 4) veikt regulāras revīzijas par pieteikumu izskatīšanu un ETIAS pārbaudes noteikumu īstenošanu, it sevišķi saistībā ar šo noteikumu ietekmi uz pamattiesībām un saistībā ar privātumu un datu aizsardzību. Katrā dalībvalstī izveidotu ETIAS valstu nodaļas, kuru galvenais pienākums būtu veikt riska novērtējumus un pieņemt lēmumu par ceļošanas atļaujas piešķiršanu pieteikumiem, kurus noraidījis automatizētais pieteikumu process. Nodaļām būtu vajadzīgi atbilstīgi resursi, lai 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā pildītu savus uzdevumus. Vajadzības gadījumā šīs nodaļas apspriestos ar citām valstu nodaļām un Eiropolu un izdotu atzinumus, ja ar tām apspriestos citas dalībvalstis. Tāpat šīs nodaļas būtu valsts centrālie piekļuves punkti pieprasījumiem par piekļuvi ETIAS datiem tiesībaizsardzības nolūkā, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus nodarījumus, kas ir to kompetences jomā. Eiropas Robežu un krasta apsardzē tiktu izveidota arī ETIAS Pārbaudes komiteja ar padomdevējas struktūras funkcijām. Tajā būtu katras ETIAS valsts nodaļas un Eiropola pārstāvji, un ar to apspriestos, lai definētu, novērtētu un pārskatītu riska rādītājus, kā arī lai īstenotu ETIAS kontrolsarakstu. Darbības joma ETIAS būs piemērojama bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem, tostarp — kā arī saistībā ar drošības un sabiedrības veselības riska pārbaudīšanu — Eiropas Savienības pilsoņu ģimenes locekļiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kam ir tiesības uz brīvu pārvietošanos, ja šīm personām nav uzturēšanās atļaujas. ETIAS nebūs piemērojama: ilgtermiņa vīzu turētājiem, vietējās pierobežas satiksmes atļauju turētājiem, Šengenas zonas mikrovalstu pilsoņiem, diplomātisko pasu turētājiem un kuģu un gaisa kuģu apkalpes locekļiem, atrodoties norīkojumā, trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ir ES pilsoņu vai tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes locekļi, kuram ir tiesības uz brīvu pārvietošanos saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kam ir derīga uzturēšanās atļauja, kā arī atzītiem bēgļiem, bezvalstniekiem un citām personām, kuras dzīvo dalībvalstī un kurām ir dalībvalsts izdots ceļošanas dokuments. ETIAS neattiecas uz ES pilsoņiem. Tādējādi trešo valstu valstspiederīgajiem, kam ir vairākas valstspiederības, tostarp ES dalībvalsts valstspiederība, ir jāizmanto ES dalībvalsts izdota pase, lai ieceļotu Šengenas zonā. Vietējās pierobežas satiksmes atļauju turētāji ir izslēgti no ETIAS regulas darbības jomas, kamēr tiek gaidīts ar šo personu kategoriju saistīto drošības risku vispusīgs novērtējums atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1931/2006, ar ko nosaka vietējās pierobežas satiksmes noteikumus pie dalībvalstu ārējām sauszemes robežām un ar ko groza Šengenas Konvencijas noteikumus. Eiropas Komisija izskatīs nepieciešamību grozīt Regulu (EK) Nr. 1931/2006, lai nodrošinātu, ka vietējās pierobežas satiksmes atļauju izdošanas nosacījumi garantē atbilstīgus drošības riska novērtējumus, vienlaikus nekādi neskarot atvieglojumus, kas vietējās pierobežas satiksmes atļauju turētājiem ir paredzēti Regulā (EK) Nr. 1931/2006 un Šengenas Robežu kodeksā. Eiropas Komisija arī izskatīs pašas atļaujas drošības elementus. Ceļošanas atļauju pieteikumu un izdošanas process

Tiesību akta priekšlikumā ir detalizēti noteikti praktiski pasākumi un process ceļošanas atļaujas izdošanai vai noraidīšanai. Turpmāk attēlā sniegts bezvīzu režīma trešās valsts valstspiederīgajam piemērojamā procesa pārskats. 1. attēls. Ceļošana ar ETIAS Tiešsaistes pieteikums Pirms plānotā ceļojuma pieteikuma iesniedzējs īpašā tīmekļa vietnē vai mobilā aplikācijā izveido tiešsaistes pieteikumu. Lai aizpildītu pieteikumu, katram pieteikuma iesniedzējam būs jāsniedz šādi dati: –uzvārds, vārds(-i), uzvārds piedzimstot, ierastais vārds(-i); dzimšanas datums, dzimšanas vieta, dzimšanas valsts, dzimums, pašreizējā valstspiederība, pieteikuma iesniedzēja vecāku vārdi; dzīvesvietas adrese; –ceļošanas dokuments; –attiecīgā gadījumā — visas pārējās valstspiederības; –pastāvīgās dzīvesvietas informācija; –e-pasta adrese un tālruņa numurs; –pirmās plānotās ieceļošanas dalībvalsts; –izglītības un pašreizējās nodarbošanās informācija; –atbildes uz ETIAS pamatjautājumu kopumu (par epidēmijas vai citu infekcijas vai lipīgu un parazitāru slimību iespējamību; ziņas par sodāmību; klātbūtne kara skartās zonās; visi atgriešanas lēmumi, kas iepriekš pieņemti uz robežām, vai pavēles atstāt ES dalībvalsts teritoriju); –ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīga persona, par nepilngadīgo personu atbildīgās personas identitāte; –ja pieteikumu iesniedz persona, kas nav pieteikuma iesniedzējs, personas identitāte un uzņēmums, ko šī persona pārstāv (attiecīgā gadījumā). –ES pilsoņu / tādu trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļiem, kam ir tiesības uz brīvu pārvietošanos bez uzturēšanās atļaujām, — ģimenes locekļa statuss; tā ģimenes locekļa identitātes informācija, ar kuru pieteikuma iesniedzējam ir saites; viņu ģimenes saites. Pieteikuma aizpildīšana tiešsaistē principā neaizņemtu ilgāk par 10 minūtēm. Izņemot derīgu pasi, atbilžu sniegšanai uz uzdotajiem jautājumiem nebūtu vajadzīga nekāda papildu dokumentācija. ETIAS pieņems pieteikuma iesniedzēja vārdā iesniegtus pieteikumus situācijās, kad bezvīzu režīma trešās valsts valstspiederīgie paši nevar izveidot pieteikumu (piemēram, vecuma, rakstpratības līmeņa, piekļuves informācijas tehnoloģijai vai nespējas to lietot dēļ). Šādos gadījumos pieteikumu var iesniegt trešā persona ar nosacījumu, ka pieteikumā norāda šīs personas identitāti.

Pieteikumu iesniedzēji, kas plāno ceļot no tālām vietām, parasti iegādātos biļeti tiešsaistē vai pie ceļojumu aģenta. Abas šīs iespējas ir saistītas ar informācijas tehnoloģijas izmantošanu. Tādējādi pieteikuma iesniedzējam būs tieša piekļuve vajadzīgajai tehnoloģijai, lai nosūtītu ETIAS pieteikumu, vai būs iespēja lūgt ceļojumu aģentu nosūtīt pieteikumu viņa/viņas vārdā. Maksas samaksa Kad pieteikums būs gatavs, visiem pieteikumu iesniedzējiem, kas vecāki par 18 gadiem, būs jāsedz maksa EUR 5 apmērā par katru pieteikumu. Tas būs elektronisks maksājums euro valūtā ar kredītkarti vai citu maksājuma metodi. Pieejamās maksājumu metodes varētu sīkāk precizēt vēlākā posmā, lai ietvertu papildu un aktuālus maksājumu veidus, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību un to pieejamību, lai netiktu kavēti bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgie, kuriem, iesniedzot ETIAS atļaujas pieteikumu, konkrēti maksājumu veidi var nebūt pieejami. Maksājumu pārvaldītu banka vai finanšu starpnieks. Maksājuma veikšanai vajadzīgos datus sniegtu vienīgi uzņēmumam, kas īsteno finanšu darījumu, un saistībā ar pieteikumu ETIAS šos datus neapstrādātu. Pēc maksājuma saņemšanas tiks automātiski nosūtīts ETIAS pieteikums. Pieteikumu apstrāde Pieteikuma novērtēšanas un lēmuma pieņemšanas process sāksies tūlīt pēc maksas samaksas apstiprinājuma saņemšanas. Pieteikums tiks apstrādāts automātiski. Attiecīgā gadījumā ETIAS centrālā nodaļa un ETIAS valsts(-u) nodaļa(-as) veiks pieteikuma manuālu apstrādi. 1. posms. Automatizēta apstrāde Šajā automatizētajā posmā tiks apstrādāti dati saistībā ar identitāti, ceļošanas dokumentu un atbildēm uz pamatjautājumiem. Centrālā sistēma dažu minūšu laikā sāks pieteikuma iesniedzēja sniegtās informācijas pilnībā automatizētu salīdzināšanu ar citām informācijas sistēmām, ETIAS izveidoto kontrolsarakstu un ETIAS skaidri izstrādātiem pārbaudes noteikumiem. 2. attēls. Pieteikumu automatizētā apstrāde Šā automatizētā procesa mērķis ir pārliecināties, vai: –jau nav spēkā kāda cita derīga ceļošanas atļauja, pieteikumā sniegtie dati par ceļošanas dokumentu neatbilst citam ceļošanas atļaujas pieteikumam, kas saistīts ar dažādiem identitātes datiem, un pieteikuma iesniedzējs vai saistītais ceļošanas dokuments neatbilst noraidītam, atsauktam vai anulētam ceļošanas atļaujas pieteikumam (ETIAS); –uz pieteikuma iesniedzēju neattiecas ieceļošanas atteikuma brīdinājums (SIS) un/vai ka ceļošanas dokuments, kas izmantots pieteikumam, neatbilst ceļošanas dokumentam, kurš paziņots kā pazudis, nozagts vai atzīts par nederīgu (SIS un Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāze (SLTD)); –uz pieteikuma iesniedzēju neattiecas brīdinājums, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi, vai pieteikuma iesniedzējs netiek meklēts apcietināšanai izdošanas nolūkā (SIS); –pieteikuma iesniedzējs nav paziņots kā persona, kura pārsniedz atļauto uzturēšanās termiņu (pašlaik vai iepriekš), vai pieteikuma iesniedzējs nav saņēmis ieceļošanas atteikumu (IIS); –pieteikuma iesniedzējam nav noraidīts vīzas pieteikums vīzu informācijas sistēmā (VIS) (tas attiecas uz valstu valstspiederīgajiem, kam ir piešķirts bezvīzu režīma statuss piecu gadu vai mazāk laikā, un uz pieteikumu iesniedzējiem, kuriem ir vairāk par vienu valstspiederību); –pieteikuma iesniedzējs un pieteikumā sniegtie dati atbilst Eiropola datos reģistrētajai informācijai; –ir veikts riska novērtējums par neatbilstīgas migrācijas riskiem, it sevišķi par to, vai pieteikuma iesniedzējam ir ticis piemērots atgriešanas lēmums vai izraidīšanas pasākums, kas izdots pēc starptautiskās aizsardzības pieteikuma atsaukšanas vai noraidīšanas (EURODAC);

–nav ziņu par sodāmību (ECRIS); –pieteikuma iesniedzējam un/vai viņa ceļošanas dokumentam nav piemērots Interpola brīdinājums (ceļošanas dokumenti, par kuriem izdoti paziņojumi (TDAWN)). Šis automatizētais process arī pārliecināsies, vai pieteikuma iesniedzējs nav ETIAS kontrolsarakstā, un pārbaudīs, vai pieteikuma iesniedzējs ir sniedzis apstiprinošu atbildi uz visiem ETIAS pamatjautājumiem. Pieteikuma lietas novērtēšanai izmantos ETIAS centrālajā sistēmā esošos skaidri izstrādātos pārbaudes noteikumus. Šie noteikumi ietvers algoritmu, kas salīdzinās ETIAS pieteikuma lietā reģistrētos datus un konkrētus riska rādītājus, kuri liecina par identificētiem neatbilstīgas migrācijas, drošības vai sabiedrības veselības riskiem. Konkrētos riska rādītājus noteiks ETIAS centrālā nodaļa pēc apspriešanās ar ETIAS Pārbaudes komiteju (skatīt turpmāk). Neatbilstīgas migrācijas, drošības vai sabiedrības veselības riskus noteiks, pamatojoties uz: –IIS statistikas datiem par pārmērīgi daudziem atļauto uzturēšanās termiņu pārsniegšanas gadījumiem vai ieceļošanas atteikumiem konkrētām trešo valstu valstspiederīgo grupām; –ETIAS statistikas datiem par ceļošanas atļauju atteikumiem neatbilstīgas migrācijas, drošības vai sabiedrības veselības risku dēļ, kuri saistīti ar konkrētām trešo valstu valstspiederīgo grupām; –statistikas datiem, ko sagatavojusi gan IIS, gan ETIAS un kas parāda saistību starp informāciju, kura apkopota ETIAS pieteikuma veidlapā, un atļauto uzturēšanās termiņu pārsniegšanas gadījumiem vai ieceļošanas atteikumiem; –dalībvalstu sniegto informāciju par konkrētiem drošības riska rādītājiem vai apdraudējumiem, ko identificējušas šīs dalībvalstis; –dalībvalstu, kā arī Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC) sniegto informāciju par konkrētiem sabiedrības veselības riskiem. Šie pārbaudes noteikumi un neatbilstīgas migrācijas, drošības vai sabiedrības veselības riski būs mērķtiecīgi, samērīgi un konkrēti. Šiem noteikumiem izmantotie datu kopumi nekādā gadījumā nebūs balstīti uz personas rasi vai etnisko izcelsmi, politiskajiem uzskatiem, reliģiju vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, seksuālo dzīvi vai dzimumorientāciju. Ja automatizētais process nepaziņos nekādus trāpījumus vai nevienu elementu, par kuru būtu vajadzīga papildu analīze, automātiski tiks izdota ceļošanas atļauja un pieteikuma iesniedzējs saņems informāciju e-pastā. Šāda pozitīva atbilde attieksies uz lielāko daļu pieteikumu (sagaidāms, ka vairāk nekā 95 % gadījumu) un tiks paziņota pieteikuma iesniedzējam dažu minūšu laikā pēc maksājuma veikšanas. Ja automatizētais process paziņos trāpījumu vai noteiks elementus, par kuriem būs vajadzīga papildu analīze, pieteikumam turpmāk tiks veikts manuāls novērtējums. 2. posms (ja vajadzīgs). Manuāla apstrāde ETIAS centrālajā nodaļā Ja automatizētais process paziņos trāpījumu no citām informācijas sistēmām vai ETIAS kontrolsaraksta, vai konkrētiem riska rādītājiem vai ja process nevarēs pieņemt lēmumu, jo nebūs skaidrības saistībā ar pieteikuma iesniedzēja identitāti, ETIAS centrālā nodaļa veiks manuālu izskatīšanu. ETIAS centrālā nodaļa pārbaudīs pieteikumu, lai novērstu jebkādas neskaidrības saistībā ar pieteikuma iesniedzēja identitāti, izmantojot automatizētajā procesā paziņoto informāciju. Rezultātā 12 stundu laikā var tikt pieņemts pozitīvs lēmums par pieteikumu. Ja trāpījumu apstiprinās, pieteikums tiks nosūtīts ETIAS valsts nodaļai pirmās ieceļošanas dalībvalstī, ko pieteikuma iesniegšanas procesā norādījis pieteikuma iesniedzējs. Sagaidāms, ka vēl 3–4 % pieteikumu saņems pozitīvu lēmumu pēc tam, kad ETIAS centrālā nodaļa būs pārbaudījusi datus. Arī pārējie 1–2 % ETIAS pieteikumu, kuros paziņots trāpījums vai trāpījumi, būtu jānosūta ETIAS valstu nodaļām manuālai apstrādei un lēmuma pieņemšanai. 3. posms (attiecīgā gadījumā). Manuāla apstrāde ETIAS valsts nodaļā dalībvalstī, kas ir plānotā pirmās ieceļošanas valsts Ja ETIAS centrālās sistēmas automatizētais process atklās (apstiprinātu) trāpījumu izmantotajās datubāzēs vai ETIAS kontrolsarakstā un/vai norādīs, ka pieteikuma iesniedzējs atbilst pārbaudes noteikumiem, pieteikumu nosūtīs ETIAS valstu nodaļām. ETIAS pieteikumu kādai konkrētai dalībvalstij nosūtītu automātiski, proti, to saņemtu ceļotāja plānotās pirmās iebraukšanas dalībvalsts, kas norādīta pieteikumā.

Kad pieteikums būs nosūtīts atbildīgajai ETIAS valsts nodaļai, šai ETIAS valsts nodaļai būs pieteikuma lieta jānovērtē un ne vairāk kā 72 stundu laikā pēc pieteikuma iesniegšanas jāinformē pieteikuma iesniedzējs par pieņemto lēmumu (negatīvu vai pozitīvu). Atbildīgās ETIAS valsts nodaļas uzdevums būs novērtēt neatbilstīgas migrācijas, drošības vai sabiedrības veselības risku un izlemt, vai izdot vai atteikt ceļošanas atļauju. Ja pieteikuma iesniedzējs saņem negatīvu lēmumu par savu pieteikumu, viņam vienmēr it tiesības to pārsūdzēt. Pārsūdzības celtu dalībvalstī, kas ir pieņēmusi lēmumu par pieteikumu, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Turklāt īpaša procedūra ir paredzēta situācijās, kad pastāv humāni apsvērumi, valsts intereses vai starptautiskas saistības un kad ETIAS valstu nodaļas var izdot ceļošanas atļauju ar ierobežotu teritoriālo vai pagaidu derīgumu. Ja informācija, ko pieteikumā sniedzis ceļotājs, neļauj atbildīgajai ETIAS valsts nodaļai pieņemt lēmumu par to, vai izdot vai atteikt ceļošanas atļauju, ETIAS valsts nodaļa var pieteikuma iesniedzējam pieprasīt papildu informāciju un/vai dokumentāciju. Pieprasījumu pieteikuma iesniedzējam nosūtīs e-pastā, skaidri norādot trūkstošo informāciju un/vai sniedzamo dokumentāciju. Šī informācija būs jāsniedz 7 darbdienu laikā, un ETIAS valsts nodaļai būs šī informācija jāapstrādā ne ilgāk kā 72 stundu laikā pēc tam, kad ceļotājs to ir iesniedzis. Ārkārtas gadījumos pieteikuma iesniedzēju var e-pastā aicināt ierasties uz interviju konsulātā viņa dzīvesvietas valstī. Manuāli novērtējot pieteikumus, par kuriem ETIAS valstu nodaļas ir atbildīgas, nodaļas varēs izmantot valstu datubāzēs vai citās pieejamās decentralizētās sistēmās ietverto informāciju. Šā procesa gaitā notiks arī apspriešanās ar citu dalībvalstu atbildīgajām iestādēm un Eiropolu, kas saņems piekļuvi attiecīgajai papildu informācijai vai dokumentācijai, ja šīs iestādes ir atbildīgas par datiem, kuru dēļ salīdzināšanas laikā ar citām informācijas sistēmām ir konstatēts trāpījums. Pēc tam 24 stundu laikā to dalībvalstu ETIAS valstu nodaļas, ar kurām notikusi apspriešanās, izdos (vai nu pozitīvu, vai negatīvu) pamatotu atzinumu par pieteikumu, un šo atzinumu reģistrēs pieteikuma lietā. Ja viena vai vairākas ETIAS valstu nodaļas, ar kurām notikusi apspriešanās, izdod negatīvu atzinumu par pieteikumu, atbildīgā dalībvalsts atteiks ceļošanas atļauju. Šīs manuālās apstrādes kontekstā kompetentajām tiesībaizsardzības iestādēm ir obligāti jāspēj piekļūt aktuālai un skaidri noteiktai informācijai ETIAS, ja tas ir vajadzīgs, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Piekļuve datiem vīzu informācijas sistēmā (VIS) tiesībaizsardzības nolūkā jau ir pierādījusi savu efektivitāti, palīdzot izmeklētājiem panākt ievērojamu progresu gadījumos, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību, terorismu vai narkotiku tirdzniecību. Tomēr vīzu informācijas sistēmā nav datu par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas bezvīzu režīms. Globalizētās noziedzības laikmetā ETIAS sagatavotā informācija varētu būt nepieciešama tiesībaizsardzības iestādēm saistībā ar konkrētu izmeklēšanu, lai iegūtu pierādījumus un informāciju par personu, kuru tur aizdomās par nozieguma izdarīšanu, vai par noziegumā cietušo pusi. ETIAS glabātie dati var arī būt nepieciešami, lai identificētu vainīgo teroristu nodarījumā vai citos smagos noziedzīgos nodarījumos, it sevišķi, ja ir jārīkojas steidzami. Piekļuve ETIAS datiem šajos nolūkos būtu jāpiešķir tikai pēc kompetento iestāžu pamatota pieprasījuma, norādot šādas vajadzības iemeslus. Pieprasījums vispirms būtu jāpārbauda tiesai vai iestādei, kas nodrošina pilnīgu neatkarību un objektivitāti. Tomēr ārkārtējas steidzamības situācijās tiesībaizsardzības iestādēm varētu būt ļoti svarīgi nekavējoties saņemt personas datus, kuri vajadzīgi smaga nozieguma novēršanai vai šādā noziegumā vainīgo saukšanai pie kriminālatbildības. Tādos gadījumos no ETIAS saņemto personas datu pārbaude notiek pēc iespējas ātrāk pēc tam, kad kompetentajām iestādēm ir piešķirta piekļuve šādiem datiem. Lai novērstu situāciju, kurā tiesībaizsardzības iestādes sistemātiski veic meklēšanu ETIAS, ETIAS centrālajā sistēmā glabātajiem datiem piekļūs tikai konkrētos gadījumos un tikai tad, kad tas būs vajadzīgs, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus nodarījumus. Izraudzītajām iestādēm un Eiropolam būtu jāpieprasa piekļuve ETIAS vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda piekļuve sniegs informāciju, kas būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Izraudzītajām iestādēm un Eiropolam būtu jāpieprasa piekļuve ETIAS vienīgi tad, ja iepriekšēja meklēšana visās attiecīgajās dalībvalsts datubāzēs un Eiropola datubāzēs nav nodrošinājusi pieprasīto informāciju. Ja pieteikuma manuālu apstrādi veic tādēļ, ka ir atklāts trāpījums Eiropola datos, atbildīgās dalībvalsts ETIAS valsts nodaļa apspriedīsies ar Eiropolu gadījumos, kas ir Eiropola pilnvaru darbības jomā. Tādos gadījumos šīs dalībvalsts ETIAS valsts nodaļa nosūtīs Eiropolam pieteikuma lietas attiecīgos datus, kā arī trāpījumu(-s), kas vajadzīgs(-i) apspriešanās nolūkā, un attiecīgo pieteikuma iesniedzēja sniegto papildu informāciju vai dokumentāciju. Eiropols 24 stundu laikā sniegs pamatotu atzinumu. ETIAS valsts nodaļa informāciju par galīgo lēmumu augšupielādēs centrālajā sistēmā. Kad sistēma lēmumu paziņos pieteikuma iesniedzējam, viņš attiecīgā gadījumā saņems informāciju par to, kura valsts iestāde bija atbildīga par viņa ceļošanas atļaujas apstrādi un lēmuma pieņemšanu. ETIAS centrālajā sistēmā, centrālajā nodaļā un valsts nodaļā tiks saglabāti ieraksti par visām veiktajām datu apstrādes darbībām. Šie ieraksti ietvers datumu un laiku, pieteikumu automatizētajai apstrādei izmantotos datus un trāpījumus, kas atklāti, veicot pārbaudes. Par ceļošanas atļauju pieņemtais (pozitīvais vai negatīvais) lēmums tiks pamatots un izskaidrots. Struktūra, kas pieņēmusi lēmumu, šo lēmumu un attiecīgo pamatojumu reģistrēs atsevišķā ETIAS pieteikuma lietā. Visos gadījumos galīgo lēmumu ETIAS valsts nodaļa pieņem divu nedēļu laikā pēc pieteikuma saņemšanas no centrālās sistēmas. Atbilde pieteikumu iesniedzējiem Pieteikumu iesniedzēji saņems e-pastu ar derīgu ceļošanas atļauju un atļaujas numuru vai atteikuma pamatojumu. Ceļošanas atļaujas derīgums būs 5 gadi (vai līdz pases derīguma termiņa beigām). Ja ceļošanas atļauja tiek atteikta, pieteikuma iesniedzējs saņems informāciju par to, kura valsts iestāde bija atbildīga par viņa ceļošanas atļaujas apstrādi un lēmuma pieņemšanu, kā arī par procedūru, kas jāīsteno, lai pārsūdzētu lēmumu. Pārvadātāju veiktā pārbaude Pirms iekāpšanas transportlīdzeklī pārvadātajiem ir jāpārbauda, vai bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem ir derīga ETIAS ceļošanas atļauja. To var īstenot ar tiešsaistes saskarnes vai citu mobilu tehnisko risinājumu palīdzību. Ja ceļotājam ar derīgu ceļošanas atļauju pēc tam tiktu atteikta ieceļošana, pārvadātājs joprojām būtu atbildīgs par ceļotāja nogādāšanu atpakaļ uz sākotnējo iekāpšanas vietu, bet netiktu piemērots nekāds sods. Ja ceļotājam, kam nav derīgas ceļošanas atļaujas, tiktu atļauta iekāpšana un pēc tam atteikta ieceļošana, pārvadātājs būtu ne tikai atbildīgs par ceļotāja nogādāšanu atpakaļ uz sākotnējo iekāpšanas vietu, bet tiktu arī piemērots sods. Ierašanās Šengenas zonas robežšķērsošanas vietā Kad ceļotājs ieradīsies robežšķērsošanas vietā, robežsargs saistībā ar standarta robežkontroles procesu elektroniski nolasīs ceļošanas dokumenta datus. Rezultātā tiks pārbaudītas dažādas datubāzes, kā noteikts Šengenas Robežu kodeksā, tostarp ETIAS, kas uzrādīs aktuālo ceļošanas atļaujas statusu. Pašai ETIAS lietai robežsargs robežkontroles vajadzībām nevarēs piekļūt. Ja ceļotājam nav derīgas ceļošanas atļaujas, robežsargam būs jāatsaka ieceļošana Šengenas zonā un atbilstīgi jāpabeidz robežkontroles process. Ceļotāju, kā arī ieceļošanas atteikumu reģistrēs IIS saskaņā ar IIS regulu. Ja ceļotājam ir derīga ceļošanas atļauja, robežkontroles procesu īstenos saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu. Šā procesa rezultātā ceļotājam var atļaut ieceļot Šengenas zonā vai liegt piekļuvi saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa nosacījumiem.

Ceļošanas atļauju atsaukšana vai anulēšana Izdota ceļošanas atļauja ir jāanulē vai jāatsauc, tiklīdz atklājas, ka tās izdošanas laikā nebija vai pašlaik vairs nav izpildīti izdošanas nosacījumi, it sevišķi, ja ir nopietns pamats uzskatīt, ka ceļošanas atļauja tika iegūta krāpnieciskā ceļā. Atsaukšanas vai anulēšanas lēmumu principā pieņems tās dalībvalsts iestādes, kuras rīcībā ir pierādījumi, kas nosaka atsaukšanu vai anulēšanu, vai pieteikuma iesniedzēja norādītās pirmās ieceļošanas dalībvalsts ETIAS valsts nodaļa. It sevišķi, ja saistībā ar ieceļošanas atteikumu tiek izveidots jauns SIS brīdinājums, SIS informēs ETIAS centrālo sistēmu, kas savukārt pārbaudīs, vai šis jaunais brīdinājums atbilst kādai derīgai ceļošanas atļaujai. Ja tas atbilst, tad nekavējoties tiks informēta dalībvalsts, kas izveidoja brīdinājumu, un šai dalībvalstij būs jāatsauc ceļošanas atļauja. Eiropola nozīme Eiropols papildina pievienoto vērtību, ko ETIAS nodrošinās ES iekšējai drošībai. Tas atspoguļo Eiropola kā ES informācijas centra un drošības sadarbības pamatinstrumenta nozīmi nostiprinātā tiesiskajā regulējumā. Datus, ko pieteikumu iesniedzēji iesniegs ETIAS atļaujas saņemšanai, salīdzinās ar Eiropola rīcībā esošajiem datiem par personām, kuras tur aizdomās par noziedzīga nodarījuma izdarīšanu vai piedalīšanos tajā, kuras ir notiesātas par šādu nodarījumu vai par kurām ir faktiskas liecības vai pamatots iemesls uzskatīt, ka šīs personas izdarīs šādu nodarījumu. Eiropolam ir unikāla iespēja apvienot informāciju, kas nav pieejama atsevišķām dalībvalstīm vai citām ES datubāzēm. Tādēļ Eiropols tiks iesaistīts ETIAS pārbaudes noteikumu izstrādē, proti, tas piedalīsies ETIAS Pārbaudes komitejā. Tāpat tas pārvaldīs ETIAS kontrolsarakstu Eiropola datu ietvaros. Turklāt ETIAS valstu nodaļas varēs apspriesties ar Eiropolu pēc trāpījuma noteikšanas ETIAS automatizētās apstrādes laikā gadījumos, kas ietilpst Eiropola pilnvaru jomā. Tas ļaus ETIAS valstu nodaļām izmantot Eiropolam iespējami pieejamu attiecīgo informāciju, novērtējot tādas personas ETIAS pieteikumu, kura varētu radīt drošības draudus. Visbeidzot, Eiropols var īpašos gadījumos pieprasīt apspriešanos par datiem, kas tiek glabāti ETIAS centrālajā sistēmā, ja Eiropols atbalsta dalībvalstu rīcību, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, kuri ir Eiropola pilnvaru jomā. ETIAS tehniskā infrastruktūra ETIAS nodrošinās tehnisko infrastruktūru: –pieteikumu iesniedzējiem, lai ievadītu datus, kas vajadzīgi katram ceļošanas atļaujas tiešsaistes pieteikumam, un nodrošinās atbilstīgus norādījumus šaubu gadījumā; –lai ETIAS centrālā sistēma varētu izveidot, atjaunināt un dzēst ceļošanas atļaujas pieteikumu un informāciju, kas apkopota, lai izskatītu pieteikumu, līdz tiek pieņemts lēmums piešķirt vai atteikt atļauju; –lai ETIAS centrālā sistēma varētu apstrādāt pieteikuma iesniedzēja personas datus, lai pārbaudītu konkrētas datubāzes un iegūtu šajās datubāzēs esošo informāciju par pieteikuma iesniedzēju nolūkā novērtēt pieteikumu; –lai robežsargi varētu piekļūt pieteikuma iesniedzēja ceļošanas atļaujas statusam no jebkuras Šengenas zonas robežšķērsošanas vietas, nolasot datus no ceļošanas dokumenta mašīnlasāmās joslas vai pieteikuma numura; –lai pārvadātāji varētu aplūkot ceļošanas atļaujas statusu, izmantojot tikai datus no ceļošanas dokumenta mašīnlasāmās joslas vai pieteikuma numura; –lai ETIAS centrālās nodaļas un ETIAS valstu nodaļu darbinieki varētu pārvaldīt pieteikumu izskatīšanas procesu, ietverot informācijas apmaiņu ar citu dalībvalstu kompetentajām iestādēm un paziņojumus pieteikumu iesniedzējiem; –lai ETIAS centrālā nodaļa, kā arī ETIAS valstu nodaļu darbinieki un kompetentās iestādes varētu sagatavot statistikas datus, izmantojot anonimizētus datus, kas neļauj identificēt personas, statistikas datus sašaurinot attiecībā uz ļoti mazu grupu. ETIAS tehniskajai infrastruktūrai ir 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā jāsniedz laicīgas atbildes robežsargiem un pārvadātājiem, nodrošinot 99,9 % pieejamību. ETIAS informācijas sistēmai ir arī jānodrošina visaugstākā līmeņa drošības aizsardzības mehānismi pret ielaušanos, piekļuvi un datu atklāšanu nepilnvarotām personām, datu sabojāšanu un datu integritātes zudumiem. Šo prasību centīsies izpildīt, kā īstenošanas pasākumu pieņemot drošības plānu. Datu saglabāšanas termiņš Kopumā ETIAS pieteikumu datu saglabāšanas termiņš būs 5 gadi pēc ceļošanas atļaujas pēdējās izmantošanas vai pēc pēdējā lēmuma par ceļošanas atļaujas atteikšanu, atsaukšanu vai anulēšanu. Šis saglabāšanas termiņš atbilst saglabāšanas termiņam, kāds paredzēts IIS ierakstam ar ieceļošanas atļauju, kura piešķirta, pamatojoties uz ETIAS ceļošanas atļauju. Šāda saglabāšanas termiņu saskaņošana nodrošina, ka gan ieceļošanas ieraksts, gan saistītā ceļošanas atļauja tiek saglabāta uz vienādu laiku, un ir ETIAS un IIS sadarbspējas papildu elements. Šāda datu saglabāšanas termiņu saskaņošana ir nepieciešama, lai ļautu kompetentajām iestādēm veikt vajadzīgo riska analīzi, ko paredz Šengenas Robežu kodekss un ETIAS. Saglabāšanas termiņš arī samazinās atkārtotas reģistrācijas biežumu un nāks par labu visiem ceļotājiem. Pēc šā termiņa ETIAS pieteikuma lieta tiks automātiski un pilnībā izdzēsta. Sadarbspēja un resursu koplietošana ar IIS

Ierosinātā regula ietver vispārēju principu, ka ETIAS balstās uz pārbaudāmo informācijas sistēmu (IIS, SIS, VIS, Eiropola dati, Eurodac un ECRIS) sadarbspēju un uz šīm informācijas sistēmām, it sevišķi IIS, izstrādāto sastāvdaļu turpmāku izmantošanu. Šāda pieeja arī palīdz būtiski samazināt izmaksas, kas saistītas ar ETIAS izveidi un darbību. ETIAS un IIS koplietos trešo valstu valstspiederīgo personas datu kopīgu repozitoriju ar papildu datiem no ETIAS pieteikuma (piemēram, dzīvesvietas informācija, atbildes uz pamatjautājumiem, IP adrese) un IIS ieceļošanas un izceļošanas ierakstiem, kas tiek glabāti atsevišķi, bet ir saistīti ar šo koplietoto un vienoto identifikācijas datni. Šāda pieeja pilnībā atbilst sadarbspējas stratēģijai, kas ierosināta 2016. gada 6. aprīļa paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” un ietvers visus atbilstīgos datu aizsardzības pasākumus. Tiks koplietotas vai turpmāk lietotas šādas IIS sastāvdaļas: –teritoriālais tīkls (kas ir ieviests kā virtuālais tīkls (pašlaik saukts par Testa-ng) un kas savieno dalībvalstu domēnus ar centrālo domēnu) — tā kapacitāte ir pietiekama, lai nodrošinātu ETIAS saziņu starp valstu infrastruktūrām un centrālo sistēmu; –valsts vienotā saskarne, kas ir vispārēja sistēma, kuru izstrādāja un ieviesa eu-LISA, lai sniegtu vairākus sakaru pakalpojumus starp valstu robežkontroles infrastruktūrām un centrālo sistēmu, un ko izmantos arī ETIAS ziņojumu apstrādei; –tehniskie līdzekļi, kas pārvadātājiem ļauj pārbaudīt tādu bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgo ETIAS statusu, kuri ceļo uz Šengenas zonu, un kas izmantos to pašu pakalpojumu, kuru sniedz ieceļošanas/izceļošanas sistēmai; –tehniskie līdzekļi, kas pieteikumu iesniedzējiem ļauj nosūtīt pieprasījumus ETIAS (kura ir ieviesta kā tīmekļa saskarne un mobilā platforma) un kas arī izmantos IIS ieviesto infrastruktūru, lai ceļotājiem ļautu pārbaudīt atļautas uzturēšanās atlikušo laiku. Izstrādes posma un darbības posma izmaksas ETIAS sistēmas izstrādes izmaksas tiek lēstas EUR 212,1 miljona apmērā; vidējās gada darbības izmaksas — EUR 85 miljonu apmērā. ETIAS būs finansiāli pašuzturoša, jo gada darbības izmaksas segs ieņēmumi no maksām. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regula (ES) Nr. 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss). Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām (VIS regula). Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Kopienas Vīzu kodeksu. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1987/2006 par otrās paaudzes Šengenas Informācijas sistēmas (SIS II) izveidi, darbību un izmantošanu. Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011, COM(2016) 194 final. Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Regula (ES) Nr. 603/2013 par pirkstu nospiedumu salīdzināšanas sistēmas Eurodac izveidi, lai efektīvi piemērotu Regulu (ES) Nr. 604/2013, ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm, un par dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu un Eiropola pieprasījumiem veikt salīdzināšanu ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos, un ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2009/315/TI attiecībā uz informācijas apmaiņu par trešo valstu valstspiederīgajiem un attiecībā uz Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS) un ar ko aizstāj Padomes Lēmumu 2009/316/TI. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1077/2011, ar ko izveido Eiropas Aģentūru lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. septembra Regula (ES) 2016/1624 par Eiropas Robežu un krasta apsardzi un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/399 un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 863/2007, Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004 un Padomes Lēmumu 2005/267/EK. Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 515/2014, ar ko kā daļu no Iekšējās drošības fonda izveido finansiāla atbalsta instrumentu ārējām robežām un vīzām un atceļ Lēmumu Nr. 574/2007/EK.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regula (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) un ar kuru aizstāj un atceļ Padomes Lēmumus 2009/371/TI, 2009/934/TI, 2009/935/TI, 2009/936/TI un 2009/968/TI. 2.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS Apspriešanās ar ieinteresētajām personām ETIAS priekšlikumu sagatavoja, pamatojoties uz priekšizpēti. Šīs priekšizpētes ietvaros Komisija apkopoja dalībvalstu robežkontroles un drošības ekspertu viedokļus. Turklāt ETIAS priekšlikuma galvenie elementi tika apspriesti Sadarbspējas augsta līmeņa ekspertu grupā, kuru izveidoja pēc 2016. gada 6. aprīļa paziņojuma “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” izdošanas. Tāpat apspriešanās notika ar gaisa, jūras un dzelzceļa pārvadātāju pārstāvjiem, kā arī ar pārstāvjiem no ES dalībvalstīm, kurām ir ārējās sauszemes robežas. Priekšizpētes ietvaros notika arī apspriešanās ar Pamattiesību aģentūru. Ietekmes novērtējums ETIAS tiesību akta priekšlikuma pamatā ir no 2016. gada jūnija līdz oktobrim veiktās priekšizpētes rezultāti. 3.PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto darbību kopsavilkums Tiesību akta priekšlikumā ir noteikti ETIAS mērķi, funkcijas un pienākumi. Saskaņā ar priekšlikumu Eiropas Robežu un krasta apsardze tiek pilnvarota nodrošināt ETIAS centrālās nodaļas izveidi un pārvaldību. Turklāt Eiropas Aģentūra lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) tiek pilnvarota izstrādāt un nodrošināt sistēmas tehniskās darbības pārvaldību. Būtiska nozīme tiek piešķirta arī Eiropolam, proti, saistībā ar ETIAS drošības mērķu nodrošināšanu. Tādēļ šajā priekšlikumā ir ietverti attiecīgi grozījumi Regulā (ES) Nr. 2016/399, Regulā (ES) Nr. 2016/1624, Regulā (ES) Nr. 1077/2011 un Regulā (ES) 2016/794. Attiecīgi grozījumi regulās, kas attiecas uz ES sistēmām, kuras pārbaudīs ETIAS, tiks aplūkoti atsevišķos Komisijas priekšlikumos. Šajā tiesību akta priekšlikumā ir noteikti ETIAS elementi. Par tehniskajiem un darbības jautājumiem vienosies vēlākā posmā saistībā ar īstenošanas lēmumiem, kuros Komisija pieņems papildu pasākumus un noteikumus par: –sadarbspējas izveidi un augsta līmeņa izstrādi; –tīmekļa vietnes specifikācijām un nosacījumiem; –datu ievadīšanu; –konkrētu datu kategoriju definēšanu; –piekļuvi datiem; –to informācijas sistēmu noteikšanu, kuras būs jāpārbauda; –pārbaudes noteikumu izstrādi; –datu grozīšanu, dzēšanu un dzēšanu pirms noteiktā laika;

–ierakstu saglabāšanu un piekļuvi tiem; –veiktspējas prasībām, ietverot tehniskā aprīkojuma minimālās specifikācijas. Juridiskais pamats Priekšlikumā par šīs regulas juridisko pamatu tiek izmantots Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts. LESD 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunkts ir atbilstīgs juridiskais pamats, lai papildus precizētu pasākumus attiecībā uz dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanu un izstrādātu standartus un procedūras, kas dalībvalstīm jāievēro, veicot personu pārbaudes pie šādām robežām, kā arī lai precizētu pasākumus saistībā ar ārējo robežu integrētas pārvaldības sistēmas pakāpenisku izveidi. Turklāt priekšlikums balstās uz 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu kā juridisko pamatu, lai atļautu piekļuvi tiesībaizsardzības nolūkos saskaņā ar stingriem nosacījumiem. Šis papildu juridiskais pamats attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi paredz to pašu parasto likumdošanas procedūru, kas piemērojama saskaņā ar 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu. Visbeidzot, priekšlikums arī balstās uz 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ciktāl tas groza Eiropola uzdevumu sarakstu. Subsidiaritātes princips Ierosinātā iniciatīva ir LESD 77. panta 2. punkta b) apakšpunkta darbības jomā, jo Eiropas Savienības kompetencē ir tādu pasākumu pieņemšana, kas attiecas uz personu pārbaudi un dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanas efektīvu uzraudzību. Pašreizējais ES regulējums dalībvalstu ārējo robežu šķērsošanas jomā nepiedāvā automatizētas, koordinētas un vienveidīgas iepriekšējas pārbaudes iespēju attiecībā uz bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem. Tas dalībvalstīm neļauj saskaņoti un koordinēti piemērot kopīgos Šengenas noteikumus. Neapšaubāmi pastāv pārrobežu problēma, jo bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgie var brīvi izvēlēties pirmo ieceļošanas vietu Šengenas zonā, lai izvairītos no konkrētām kontroles darbībām konkrētās robežkontroles vietās. Attiecībā uz vīzu pieteikumu iesniedzējiem informācijai par bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem jābūt pieejamai, lai uzlabotu personu drošības un imigrācijas pārbaužu efektivitāti un ES ārējo robežu pārvaldības vispārējo kvalitāti. Šos mērķus dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt vienas pašas, bet tos var labāk sasniegt Savienības līmenī. Proporcionalitātes princips Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikts, ka Savienības rīcība ir samērīga ar Līguma mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Ar ierosināto iniciatīvu tiek papildus pilnveidots Šengenas acquis, lai nodrošinātu, ka kopīgi noteikumi pie ārējām robežām tiek piemēroti vienādi visās dalībvalstīs, kuras ir atcēlušas robežkontroli pie iekšējām robežām. Šī iniciatīva izstrādā instrumentu, kas Eiropas Savienībai ļauj nodrošināt, lai noteikumi attiecībā uz bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgo radīto neatbilstīgas migrācijas, drošības un sabiedrības veselības risku novērtēšanu visās dalībvalstīs tiktu piemēroti tikpat konsekventi, kā tie tiek piemēroti trešo valstu valstspiederīgajiem, kuriem ir vajadzīga vīza. Tāpat šī iniciatīva paredz, ka ETIAS centrālajā sistēmā glabātos datus varēs aplūkot tiesībaizsardzības iestādes, kad tas būs vajadzīgs konkrētos gadījumos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Tādā gadījumā, kā arī ja iepriekšēja meklēšana valstu un Eiropola datubāzēs nebūs sniegusi pieprasīto informāciju, ETIAS valstu tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam laikus nodrošinās precīzu, drošu un rentablu veidu izmeklēšanas veikšanai attiecībā uz bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem, kas ir aizdomās turētās personas (vai cietušie) teroristu nodarījumos vai smagos noziegumos. Saskaņā ar iniciatīvu kompetentās iestādes varēs aplūkot tādu bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgo ETIAS pieteikuma lietu, kas ir aizdomās turētās personas (vai cietušie) šādos smagos noziegumos. Priekšlikums ietver visus atbilstīgos datu aizsardzības pasākumus un ir samērīgs tiesību uz personas datu aizsardzību ziņā. Priekšlikums atbilst datu apjoma samazināšanas principam, ietver stingrus datu drošības noteikumus un neparedz datu apstrādi uz ilgāku laiku, nekā absolūti nepieciešams, lai sistēma varētu darboties un sasniegt savus mērķus. Tiks paredzēti un pilnībā īstenoti visi aizsardzības pasākumi un mehānismi, kas vajadzīgi, lai efektīvi aizsargātu trešo valstu valstspiederīgo pamattiesības (skatīt turpmāk iedaļu par pamattiesībām). Lai sistēma darbotos, nebūs vajadzīgi papildu procesi vai saskaņošana ES līmenī; tādējādi paredzamais pasākums ir samērīgs, jo tas ES mēroga rīcības ziņā nepārsniedz nepieciešamo, lai sasniegtu nospraustos mērķus. Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi instrumenti nebūtu piemēroti turpmāk aprakstītā(-o) iemesla(-u) dēļ. Ar šo priekšlikumu tiks izveidota centralizēta sistēma, ar kuras starpniecību dalībvalstis sadarbosies cita ar citu Šengenas zonas ārējo robežu pārvaldības jautājumos, tādēļ ir nepieciešama kopīga arhitektūra un darbības noteikumi. Priekšlikumā paredzēs noteikumus par bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgo neatbilstīgas migrācijas, drošības un sabiedrības veselības riska novērtējuma pārbaudēm, pirms šīs personas ierodas pie ārējām robežām, un par piekļuvi sistēmai, arī tiesībaizsardzības nolūkā, un šie noteikumi būs vienādi visām dalībvalstīm. Turklāt centrālo sistēmu pārvaldīs Eiropas Robežu un krasta apsardze. Tādējādi tikai regula var pilnībā sasniegt šos mērķus, un tā ir jāizvēlas par tiesību aktu.

Pamattiesības Ierosinātā regula ietekmē pamattiesības, jo īpaši tiesības uz cieņu (ES Pamattiesību hartas 1. pants); tiesības uz brīvību un drošību (Hartas 6. pants), privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību (Hartas 7. pants), personas datu aizsardzību (Hartas 8. pants), patvēruma tiesības (Hartas 18. pants) un aizsardzību pārvietošanas, izraidīšanas vai izdošanas gadījumā (Hartas 19. pants), diskriminācijas aizliegumu (Hartas 21. pants), bērnu tiesības (Hartas 24. pants) un tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību (Hartas 47. pants). ETIAS ieviešanai ir pozitīva ietekme uz sabiedrības likumīgajām interesēm saistībā ar augsta līmeņa drošības garantēšanu. Labāka un precīzāka to bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgo radīto drošības risku identificēšana, kuri šķērso Šengenas zonas ārējo robežu, palīdz atklāt cilvēku tirdzniecību (jo īpaši nepilngadīgo gadījumā) un pārrobežu noziedzību un tādējādi kopumā sekmē tādu personu identificēšanu, kuru klātbūtne Šengenas zonā radītu drošības apdraudējumu. Tādējādi ETIAS palīdz uzlabot drošību Šengenas zonā esošajiem iedzīvotājiem un pilnveidot iekšējo drošību ES. ETIAS garantē nediskriminējošu piekļuvi pieteikumu procesam visiem bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem, nodrošinot, ka pieņemtie lēmumi nekādā gadījumā nebalstās uz personas rasi vai etnisko izcelsmi, politiskajiem uzskatiem, reliģiju vai filozofisko pārliecību, seksuālo dzīvi vai dzimumorientāciju. ETIAS garantē, ka persona, kura iesniedza pieteikumu, saņems informāciju, kā arī nodrošina efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus. Attiecībā uz tiesībām uz personas datu aizsardzību priekšlikumā ir ietverti visi atbilstīgie aizsardzības pasākumi attiecībā uz personas datiem, it sevišķi attiecībā uz piekļuvi, kura ir stingri jāattiecina vienīgi uz šīs regulas mērķi. Tajā ir paredzētas arī personu tiesības uz pārsūdzību, it sevišķi tiesības uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, un publisko neatkarīgo iestāžu veikto apstrādes darbību uzraudzība. Arī iepriekš minētais datu saglabāšanas termiņa ierobežojums palīdz nodrošināt personas datu aizsardzību (ko uzskata par pamattiesībām). Priekšlikumā ir paredzēts, ka valstu tiesībaizsardzības iestādes un Eiropols varēs izmantot ETIAS centrālo sistēmu, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Kā paredzēts Hartas 52. panta 1. punktā, jebkādam tiesību uz personas datu aizsardzību ierobežojumam jābūt atbilstīgam paredzētā mērķa sasniegšanai, un tas nedrīkst pārsniegt šā mērķa sasniegšanai nepieciešamo. Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. panta 2. punktā arī atzīts, ka publiskas pārvaldes iestādes iejaukšanos indivīda tiesībās uz privātumu var pamatot ar nepieciešamību nodrošināt valsts drošības intereses, sabiedrisko drošību vai nozieguma novēršanu, kā tas ir minēts pašreizējā priekšlikumā. Eiropas Savienības Tiesa ir atzinusi arī to, ka cīņa pret terorismu un smagiem noziegumiem, jo īpaši cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu, ir ārkārtīgi svarīga, lai nodrošinātu sabiedrības drošību, un tās efektivitāte var būt lielā mērā atkarīga no mūsdienīgu informācijas tehnoloģiju un izmeklēšanas metožu izmantošanas, un tādējādi piekļuvi personas datiem, kas piešķirta šiem konkrētajiem mērķiem, varētu attaisnot, ja tā tiek uzskatīta par nepieciešamu. Tādējādi priekšlikums pilnībā atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartai saistībā ar tiesībām uz personas datu aizsardzību un atbilst arī LESD 16. pantam, ar kuru ikvienam tiek garantētas tiesības uz viņa personas datu aizsardzību. Priekšlikums paredz piekļuvi ETIAS, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, ar mērķi piekļūt datiem, ko bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgie ir snieguši, piesakoties uz ceļošanas atļauju. Lai gan līdzīgi dati ir pieejami VIS datos par vīzu turētājiem vai pieteikumu iesniedzējiem, nevienā citā ES datubāzē nav pieejami šādi dati par bezvīzu režīma valstspiederīgajiem. Noziedzības globalizācija seko ekonomikas globalizācijai. Starptautiskas noziedzīgas organizācijas attīsta savas darbības pārrobežu mērogā. Noziedzīgas darbības, piemēram, cilvēku tirdzniecība, cilvēku kontrabanda vai nelikumīgu preču kontrabanda, ir saistītas ar vairākkārtēju robežu šķērsošanu. VIS glabātā informācija ir svarīgs informācijas avots kriminālizmeklēšanām pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kas iesaistīti noziedzīgā darbībā, kā parāda VIS izmantošanas paplašināšanās tiesībaizsardzības nolūkā, kā arī sistēmas efektivitāte un lietderība. Tomēr šī informācija pašlaik nav pieejama par bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem. Tādējādi, paredzot iespēju aplūkot ETIAS centrālajā sistēmā glabātos datus, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, tiek novērsts informācijas trūkums par bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgajiem un vajadzības gadījumā tiek nodrošināta iespēja izveidot saikni ar ETIAS pieteikuma lietā glabāto informāciju. Turklāt, tā kā ceļošanas atļauja parasti būs derīga piecus gadus, valstu tiesībaizsardzības iestādēm vai Eiropolam, iespējams, būs nepieciešams aplūkot ETIAS centrālajā sistēmā glabātos datus gadījumā, kad ar personu vai teroristu nodarījumu vai citu smagu noziegumu saistīta informācija kļūs pieejama pēc tam, kad personai jau ir piešķirta ceļošanas atļauja. ETIAS centrālās sistēmas izmantošana, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, ierobežo tiesības uz personas datu aizsardzību. Priekšlikumā ir paredzēti efektīvi aizsardzības pasākumi, lai mazinātu šo ierobežojumu: –ir skaidri noteikts kompetento iestāžu rīcības brīvības apmērs un tās īstenošanas veids — piekļuvi ETIAS centrālajā sistēmā glabātajiem datiem tiesībaizsardzības nolūkos var piešķirt tikai, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu noziedzīgus nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, kā noteikts Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI par terorisma apkarošanu un Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi, un tikai tad, ja tas ir nepieciešams konkrētajā lietā; tas izslēdz gan piekļuvi ETIAS saistībā ar noziegumiem, kas nav smagi, gan sistemātisku vai masveida datu salīdzināšanu; –piekļuves pieprasījumu tiesībaizsardzības nolūkos pamatojums ar paskaidrojumiem — izraudzītās valstu tiesībaizsardzības iestādes un Eiropols var pieprasīt piekļuvi ETIAS centrālajā sistēmā glabātajiem datiem tikai tad, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda piekļuve būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt attiecīgo noziedzīgo nodarījumu; –neatkarīga pārbaude pirms datu aplūkošanas — piekļuves pieprasījumiem, lai aplūkotu ETIAS centrālajā sistēmā glabātos datus nolūkā konkrētā gadījumā novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, veic neatkarīgu pārbaudi, lai noskaidrotu, vai ir atbilstība stingrajiem nosacījumiem attiecībā uz piekļuves pieprasīšanu ETIAS centrālajā sistēmā glabātajiem datiem tiesībaizsardzības nolūkos; šādu neatkarīgu pārbaudi veic vispirms, un tas jādara tiesai vai iestādei, kas nodrošina pilnīgu neatkarību un objektivitāti un uz ko neattiecas pilnīgi nekāda tieša vai netieša ārējā ietekme; –datu apjoma samazināšana, lai ierobežotu apstrādes apmēru līdz minimumam, kas vajadzīgs saistībā ar datu apstrādes mērķiem: ne visi ETIAS pieteikuma lietā glabātie dati būs pieejami, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus; daži datu elementi vispār nebūs pieejami, ņemot vērā to ierobežoto saistību ar kriminālizmeklēšanām (piemēram, informācija par personas izglītību vai par to, vai persona var vai nevar radīt sabiedrības veselības risku); citi datu elementi būs pieejami tikai tad, ja nepieciešamība aplūkot šādus konkrētus datus ir nepārprotami paskaidrota pamatotajā piekļuves pieprasījumā tiesībaizsardzības nolūkos un ja to ir apstiprinājusi neatkarīga pārbaude (piemēram, dati par pašreizējo nodarbošanos); –ETIAS centrālajā sistēmā glabātos datus aplūkos tikai galējā situācijā — valstu tiesībaizsardzības iestādes un Eiropols var pieprasīt piekļuvi ETIAS centrālajā sistēmā glabātajiem datiem vienīgi tad, ja iepriekšēja meklēšana visās attiecīgajās dalībvalsts datubāzēs un Eiropola datubāzēs nav nodrošinājusi pieprasīto informāciju. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Saskaņā ar priekšizpēti pašreizējais priekšlikums ir balstīts uz vēlamo risinājumu ETIAS sistēmai, un nepieciešamā summa ir aplēsta EUR 212,1 miljona apmērā, kurā ir ņemts vērā arī tiesībaizsardzības iestāžu piekļuves mērķis. Šis finansiālais atbalsts segs ne tikai centrālo sastāvdaļu izmaksas visā daudzgadu finanšu shēmas (DFS) periodā (EUR 113,4 miljoni ES līmenī, gan izstrādes, gan darbības izmaksas, izmantojot netiešu pārvaldību), bet arī izmaksas dalībvalstīs pastāvošās valstu robežu infrastruktūras integrēšanai ETIAS, izmantojot valstu vienotās saskarnes (NUI) (EUR 92,3 miljoni, izmantojot dalītu pārvaldību). Finansiāls atbalsts valstu integrācijas izmaksām nodrošinās to, ka sarežģītie ekonomiskie apstākļi valstīs neapdraudēs un nekavēs projektus. Izstrādes posmā (2018.–2020. gads) Komisija kopā atvēlēs EUR 4,2 miljonus (izmantojot dalītu pārvaldību) izdevumiem, kas saistīti ar darbībām dalībvalstīs. Sākot no 2020. gada, kad jaunā sistēma sāks darboties, turpmāko darbības izmaksu atbalstam dalībvalstīs varētu izmantot šo valstu programmas Iekšējās drošības fonda (IDF) ietvaros (dalīta pārvaldība). Tomēr darbība sāksies pēc pašreizējās DFS beigām, tādēļ dalībvalstu finansējums ir jāapspriež diskusijās par nākamo daudzgadu finanšu shēmu. Gan eu-LISA, gan Eiropas Robežu un krasta apsardzei būs vajadzīgi papildu cilvēkresursi un finanšu resursi, lai veiktu jaunos uzdevumus saskaņā ar ETIAS regulu. Attiecībā uz eu-LISA izstrādes posms sāksies no 2018. gada, savukārt Eiropas Robežu un krasta apsardzei resursi būs vajadzīgi, lai īstenotu darbības posmu, un šajā sakarā resursi būs pakāpeniski jānodrošina, sākot no 2020. gada otrā pusgada. Kā izklāstīts 1. iedaļā iepriekš, sākot no 2020. gada, ETIAS sistēma nodrošinās ieņēmumus no maksas, un, ņemot vērā šo ieņēmumu specifisko būtību, tos ierosina uzskatīt par ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem. Pamatojoties uz pašreizējām aplēsēm par pieteikumu skaitu, ieņēmumi no maksas pārpārēm segs ETIAS tiešās izstrādes un darbības izmaksas. Tas savukārt ļaus finansēt saistītus izdevumus viedo robežu jomā.

5.PAPILDU INFORMĀCIJA Līdzdalība Šis priekšlikums balstās uz Šengenas acquis, jo tas attiecas uz ārējo robežu šķērsošanu. Tāpēc ir jāņem vērā turpmāk aprakstītās sekas saistībā ar dažādajiem protokoliem un nolīgumiem ar asociētajām valstīm. Dānija: saskaņā ar 1. un 2. pantu Protokolā (Nr. 22) par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību (LES) un Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), Dānija nepiedalās tādu Padomes pasākumu pieņemšanā, kas paredzēti LESD Trešās daļas V sadaļā. Tā kā šī regula balstās uz Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. Apvienotā Karaliste un Īrija: saskaņā ar 4. un 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā un Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā, un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās ne Regulā (ES) Nr. 2016/399 (Šengenas Robežu kodekss), ne jebkurā citā no tiesību aktiem, ko parasti dēvē par “Šengenas acquis”, t. i., tiesību aktos, ar kuriem tiek organizēta un atbalstīta kontroles atcelšana pie iekšējām robežām, un papildu pasākumos attiecībā uz kontroli pie ārējām robežām. Šī regula pilnveido šo acquis, tāpēc Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un šī regula tām nav saistoša un nav jāpiemēro. Saskaņā ar Tiesas spriedumu lietā C-482/08 Apvienotā Karaliste pret Padomi, ECLI:EU:C:2010:631, apstāklis, ka šajā regulā 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 88. panta 2. punkta a) apakšpunkts ir minēti kā juridiskais pamats līdztekus LESD 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktam, neietekmē iepriekš minēto secinājumu, jo piekļuve tiesībaizsardzības vajadzībām ir saistīta ar ETIAS izveidi. Islande un Norvēģija: procedūras, kuras noteiktas Asociācijas nolīgumā, ko noslēgusi Padome un Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, ir piemērojamas, jo šis priekšlikums balstās uz Šengenas acquis, kā paredzēts minētā nolīguma A pielikumā. Šveice: šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kā paredzēts nolīgumā, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. Lihtenšteina: šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kā paredzēts protokolā, kas noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā. Horvātija, Kipra, Bulgārija un Rumānija: šī regula, ar ko izveido ETIAS, balstās uz Regulas (ES) 2016/399 6. pantā aprakstītajiem ieceļošanas nosacījumiem. Šis noteikums dalībvalstīm, kas pievienojas, bija jāpiemēro no brīža, kad tās pievienojās Eiropas Savienībai.



2016/0357 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS) un groza Regulu (ES) Nr. 515/2014, Regulu (ES) 2016/399, Regulu (ES) 2016/794 un Regulu (ES) 2016/1624 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Komisijas 2016. gada 6. aprīļa paziņojumā “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” ir izklāstīta nepieciešamība ES nostiprināt un uzlabot savas IT sistēmas, datu arhitektūru un informācijas apmaiņu robežu pārvaldības, tiesībaizsardzības un terorisma apkarošanas jomā. Paziņojumā uzsvērts, ka ir jāuzlabo informācijas sistēmu sadarbspēja. Svarīgi, ka paziņojumā ir izklāstīti iespējamie varianti, kā maksimāli palielināt ieguvumus no esošajām sistēmām un nepieciešamības gadījumā izstrādāt jaunas un papildinošas sistēmas, lai novērstu joprojām pastāvošās informācijas nepilnības. (2)Minētajā 2016. gada 6. aprīļa paziņojumā patiešām ir atklātas vairākas informācijas nepilnības. Šīs nepilnības ietver to, ka Šengenas zonas ārējo robežu iestāžu rīcībā nav informācijas par ceļotājiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības, šķērsojot ārējās robežas. Komisija 2016. gada 6. aprīļa paziņojumā norāda, ka uzsāks pētījumu par iespēju izveidot ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS). Šāda automatizēta sistēma noteiks bezvīzu režīma trešo valstu valstspiederīgo tiesības pirms ceļošanas uz Šengenas zonu, kā arī noteiks, vai šāds ceļojums rada drošības vai neatbilstīgas migrācijas risku. (3)Savukārt 2016. gada 14. septembra paziņojumā “Drošības stiprināšana pasaulē, ko raksturo mobilitāte: informācijas apmaiņas uzlabojumi cīņā pret terorismu un ārējo robežu stiprināšana” ir apstiprināts, ka prioritāri ir jāpanāk ārējo robežu drošība, un ir izklāstītas konkrētas iniciatīvas, lai paātrinātu un paplašinātu ES rīcību, turpinot nostiprināt ārējo robežu pārvaldību. (4)Ir nepieciešams noteikt ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) mērķi, definēt tās tehnisko arhitektūru, izveidot ETIAS centrālo nodaļu, ETIAS valstu nodaļas un ETIAS Pārbaudes komiteju, pieņemt noteikumus par to datu apstrādi un izmantošanu, ko sistēmā ievadīs pieteikumu iesniedzējs, ieviest noteikumus par ceļojumu atļauju izsniegšanu vai atteikšanu, noteikt mērķus, kādiem datus apstrādās, noteikt iestādes, kas būs pilnvarotas piekļūt datiem, un nodrošināt personas datu aizsardzību. (5)ETIAS būtu jāpiemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri, šķērsojot ārējās robežas, ir atbrīvoti no vīzas prasības. (6)Tāpat ETIAS būtu jāpiemēro trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir atbrīvoti no vīzas prasības un kuri ir tāda Savienības pilsoņa ģimenes locekļi, uz ko attiecas Direktīva 2004/38/EK, vai kuri ir tāda trešās valsts valstspiederīgā ģimenes locekļi, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, un kuriem nav Direktīvā 2004/38/EK minētās uzturēšanās atļaujas. Līguma par Eiropas Savienības darbību 21. panta 1. punktā ir noteikts, ka ikvienam Eiropas Savienības pilsonim ir tiesības brīvi pārvietoties un dzīvot dalībvalstīs, ievērojot Līgumos noteiktos ierobežojumus un nosacījumus, kā arī to īstenošanai paredzētos pasākumus. Attiecīgie ierobežojumi un nosacījumi ir izklāstīti Direktīvā 2004/38/EK par Savienības pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā. (7)Kā apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa, šādiem ģimenes locekļiem ir tiesības ieceļot dalībvalsts teritorijā un šim nolūkam saņemt ieceļošanas vīzu. Tādējādi arī ģimenes locekļiem, kas atbrīvoti no vīzas prasības, vajadzētu būt tiesībām saņemt ceļošanas atļauju. Dalībvalstīm būtu jānodrošina šādām personām visas iespējas saņemt vajadzīgo ceļošanas atļauju, kas ir jāizdod bez maksas. (8)Tiesības saņemt ceļošanas atļauju nav beznosacījumu tiesības, jo šo atļauju var atteikt tiem ģimenes locekļiem, kuri apdraud sabiedrisko kārtību, sabiedrības drošību vai sabiedrības veselību atbilstīgi Direktīvai 2004/38/EK. Ņemot vērā minēto, ģimenes locekļiem var pieprasīt personas datus, kas saistīti ar viņu identifikāciju un statusu, ciktāl šie dati ir būtiski, lai novērtētu šo personu iespējami radīto drošības apdraudējumu. Tāpat viņu ceļošanas atļaujas pieteikumi būtu jāizskata, balstoties tikai un vienīgi uz drošības apsvērumiem, nevis migrācijas riskiem. (9)ETIAS būtu jāparedz ceļošanas atļaujas trešo valstu valstspiederīgajiem, kas atbrīvoti no vīzas prasības, šķērsojot ārējās robežas (turpmāk — vīzas prasība), lai tādējādi būtu iespējams noteikt, vai šo personu klātbūtne dalībvalstu teritorijā nerada neatbilstīgas migrācijas, drošības vai sabiedrības veselības risku. Derīgai ceļošanas atļaujai vajadzētu būt jaunam ieceļošanas nosacījumam dalībvalstu teritorijā, tomēr ceļošanas atļaujai vien nevajadzētu automātiski piešķirt kādam tiesības ieceļot. (10)ETIAS būtu jāpalīdz uzturēt augstu drošības līmeni, novērst neatbilstīgu migrāciju un aizsargāt sabiedrības veselību, ļaujot novērtēt ceļotājus pirms viņu ierašanās pie ārējo robežu šķērsošanas vietām. (11)ETIAS būtu jāpalīdz atvieglot robežpārbaudes, ko robežsargi veic pie ārējo robežu šķērsošanas vietām, un nodrošināt koordinētu un saskaņotu novērtējumu attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas ceļošanas atļaujas prasība un kuri plāno apmeklēt Šengenas zonu. Šai sistēmai būtu arī jānodrošina iespēja labāk informēt pieteikumu iesniedzējus par viņu tiesībām apmeklēt Šengenas zonu. Turklāt ETIAS būtu arī jāpalīdz atvieglot robežpārbaudes, samazinot ieceļošanas atteikumu skaitu pie ārējām robežām. (12)ETIAS būtu arī jāatbalsta Šengenas informācijas sistēmas (SIS) mērķi saistībā ar brīdinājumiem attiecībā uz personām, kuras ir meklēšanā apcietināšanas, nodošanas vai izdošanas nolūkā, uz bezvēsts pazudušām personām, uz personām, ko cenšas atrast, lai tās varētu palīdzēt tiesas procesā, vai uz personām saistībā ar diskrētām pārbaudēm vai īpašām pārbaudēm. Šādā nolūkā ETIAS būtu automatizēti jāapstrādā pieteikuma lietas, salīdzinot tās ar attiecīgajiem brīdinājumiem Šengenas informācijas sistēmā. Šo apstrādi veiks nolūkā atbalstīt SIS. Tādējādi visi trāpījumi, ko nodrošinās šāda salīdzināšana, būtu jāsaglabā SIS. (13)ETIAS būtu jāsastāv no lielapjoma informācijas sistēmas, ETIAS informācijas sistēmas, centrālās komandas, ETIAS centrālās nodaļas un valstu komandām, kā arī ETIAS valstu nodaļām. (14)ETIAS centrālajai nodaļai vajadzētu būt Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras struktūrvienībai. ETIAS centrālajai nodaļai būtu jāatbild par automatizētā procesā noraidīto ceļošanas atļauju pieteikumu pārbaudi, lai noteiktu, vai pieteikuma iesniedzēja personas dati atbilst tās personas datiem, kurai ir atklāts trāpījums, kā arī jāatbild par pārbaudes noteikumiem un par regulāru pieteikumu apstrādes revīziju veikšanu. ETIAS centrālajai nodaļai būtu jāstrādā 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā.

(15)Katrai dalībvalstij būtu jāizveido ETIAS valsts nodaļa, kas galvenokārt būs atbildīga par izskatīšanu un lēmuma pieņemšanu attiecībā uz to, vai izdot vai atteikt ceļošanas atļauju. ETIAS valstu nodaļām būtu jāsadarbojas savstarpēji un ar Eiropolu, lai novērtētu pieteikumus. ETIAS valsts nodaļai būtu jāstrādā 24 stundas diennaktī un 7 dienas nedēļā. (16)Lai sasniegtu savus mērķus, ETIAS būtu jānodrošina tiešsaistes pieteikuma veidlapa, kurā pieteikuma iesniedzējam būtu jānorāda sava identitāte, ceļošanas dokuments, dzīvesvietas informācija, kontaktinformācija, izglītība un pašreizējā nodarbošanās, savs ģimenes locekļa statuss saistībā ar ES pilsoni vai trešās valsts valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas brīva pārvietošanās bez uzturēšanās atļaujas; ja pieteikuma iesniedzējs ir nepilngadīga persona — atbildīgās personas identitāte; kā arī atbildes uz pamatjautājumu kopumu (vai pieteikuma iesniedzēju ir vai nav skārusi kāda slimība, kas varētu izraisīt epidēmiju, kā noteikts Pasaules Veselības organizācijas Starptautiskajos veselības aizsardzības noteikumos, vai citas infekcijas vai lipīgas parazitāras slimības, ziņas par sodāmību, klātbūtne kara skartās zonās, atgriešanas lēmums, kas pieņemts uz robežas, vai pavēle atstāt teritoriju). Piekļuve pieteikuma iesniedzēja veselības informācijai būtu jāatļauj tikai nolūkā noteikt, vai persona rada sabiedrības veselības apdraudējumu. (17)ETIAS būtu jāpieņem pieteikumi, kas iesniegti pieteikuma iesniedzēja vārdā, ja ceļotājs kāda iemesla dēļ pats nespēj sagatavot pieteikumu. Tādos gadījumos pieteikums būtu jāsagatavo ceļotāja pilnvarotai vai par ceļotāju atbildīgai trešai personai ar nosacījumu, ka pieteikuma veidlapā tiek norādīta šīs personas identitāte. (18)Lai pabeigtu pieteikuma izskatīšanu, no visiem pieteikumu iesniedzējiem, kas vecāki par 18 gadiem, būtu jāpieprasa maksa. Maksājums būtu jāpārvalda bankai vai finanšu starpniekam. Elektroniskā maksājuma veikšanai vajadzīgie dati būtu jāsniedz vienīgi bankai vai finanšu starpniekam, kas apstrādā finanšu darījumu, un šie dati netiek uzskatīti par ETIAS datiem. (19)Lielākā daļa ceļošanas atļauju būtu jāizdod dažu minūšu laikā, tomēr neliels skaits atļauju varētu tikt izdots laikposmā, kas nepārsniedz 72 stundas. Izņēmuma gadījumos, ja pieteikuma iesniedzējam ir nosūtīts papildu informācijas vai dokumentācijas pieprasījums, procedūra var aizņemt līdz divām nedēļām. (20)ETIAS būtu jāapstrādā pieteikuma iesniedzēja sniegtie personas dati tikai, lai iepriekš pārbaudītu Regulā (ES) 2016/399 noteiktos atbilstības kritērijus un lai novērtētu, vai pieteikuma iesniedzējs varētu neatbilstīgi migrēt uz Savienību un vai pieteikuma iesniedzēja ieceļošana Savienībā varētu radīt drošības vai sabiedrības veselības risku. (21)Šādus riskus nav iespējams novērtēt bez 16. apsvērumā uzskaitīto personas datu apstrādes. Katrs pieteikumos ietverto personas datu elements būtu jāsalīdzina ar datiem ierakstos, lietās vai brīdinājumos, kuri reģistrēti informācijas sistēmā (Šengenas informācijas sistēmā (SIS), vīzu informācijas sistēmā (VIS), Eiropola datos, Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāzē (SLTD), ieceļošanas/izceļošanas sistēmā (IIS), Eurodac, Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmā (ECRIS) un/vai Interpola datubāzē ar ceļošanas dokumentiem, par kuriem izdoti paziņojumi (Interpola TDAWN)), vai ar ETIAS kontrolsarakstiem, vai ar konkrētiem riska rādītājiem. Salīdzināšanai izmantojamo personas datu kategorijas būtu jāierobežo tikai uz tām datu kategorijām, kuras pieejamas pārbaudītajās informācijas sistēmās, ETIAS kontrolsarakstā un konkrētajos riska rādītājos. (22)Salīdzināšanai būtu jānotiek automatizēti. Vienmēr, kad salīdzinājums atklāj atbilstību (trāpījumu) starp kādu no pieteikuma personas datiem vai to kombināciju un kādu ierakstu, lietu vai brīdinājumu iepriekš minētajās informācijas sistēmās vai ar personas datiem ETIAS kontrolsarakstā, vai ar riska rādītājiem, pieteikums būtu jāapstrādā manuāli, to darītu tās dalībvalsts ETIAS valsts nodaļas darbinieks, kura norādīta kā pirmā ieceļošanas valsts. ETIAS valsts nodaļas novērtējuma rezultātā būtu jāpieņem lēmums par ceļošanas atļaujas izdošanu vai atteikumu. (23)Automatizētās apstrādes rezultātā var tikt izdota atļauja. Sagaidāms, ka lielākā daļa pieteikumu saņems automatizētu pozitīvu atbildi. Ceļošanas atļaujas atteikumam nevajadzētu būt balstītam tikai uz pieteikumos ietverto personas datu automatizētu apstrādi. Tādēļ pieteikumi, kuriem ir atklāts trāpījums, būtu manuāli jāapstrādā ETIAS valsts nodaļas darbiniekam. (24)Pieteikumu iesniedzējiem, kam ir atteikta ceļošanas atļauja, vajadzētu būt pārsūdzības tiesībām. Pārsūdzības būtu jāceļ dalībvalstī, kas ir pieņēmusi lēmumu par pieteikumu, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. (25)Būtu jāizmanto pārbaudes noteikumi, lai analizētu pieteikuma lietu un lai tādējādi būtu iespējams salīdzināt ETIAS centrālās sistēmas pieteikuma lietā reģistrētos datus ar konkrētiem riska rādītājiem, kas atbilst iepriekš noteiktam drošības, neatbilstīgas migrācijas vai sabiedrības veselības riskam. Kritērijiem, ko izmanto konkrēto riska rādītāju noteikšanai, nekādā gadījumā nevajadzētu būt balstītiem uz pieteikuma iesniedzēja rasi vai etnisko izcelsmi, politiskajiem uzskatiem, reliģiju vai filozofisko pārliecību, dalību arodbiedrībās, seksuālo dzīvi vai dzimumorientāciju. (26)Būtu jāizstrādā ETIAS kontrolsaraksts, lai atklātu saistības starp datiem ETIAS pieteikuma lietā un informāciju par personām, kuras tur aizdomās par smaga nozieguma vai teroristu nodarījuma izdarīšanu vai par kurām ir faktiskas norādes vai pamatots iemesls uzskatīt, ka šīs personas izdarīs smagu noziegumu vai teroristu nodarījumu. ETIAS kontrolsarakstam būtu jāietilpst Eiropola apstrādātajos datos saskaņā ar Regulas (ES) 2016/794 18. panta 2. punkta a) apakšpunktu un Eiropola integrētās datu pārvaldības koncepciju, ar ko īsteno minēto regulu. Sniedzot informāciju Eiropolam, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai noteikt mērķi vai mērķus, kādiem to apstrādās, ietverot iespēju ierobežot šo apstrādi, attiecinot to tikai uz ETIAS kontrolsarakstu. (27)Tā kā nemitīgi rodas jauna veida drošības apdraudējumi, jaunas neatbilstīgas migrācijas pieejas un sabiedrības veselības apdraudējumi, ir nepieciešams efektīvi reaģēt un pret šiem apdraudējumiem izmantot modernus līdzekļus. Tā kā šie līdzekļi ir saistīti ar ievērojama personas datu apjoma apstrādi, būtu jāievieš atbilstīgi aizsardzības pasākumi, lai tiesības uz privātās dzīves aizsardzību un tiesības uz personas datu aizsardzību tiktu skartas tikai tiktāl, ciktāl tas ir vajadzīgs demokrātiskā sabiedrībā. (28)Tādēļ ETIAS esošie personas dati būtu jāaizsargā; piekļuve šiem datiem būtu jāierobežo un jāpiešķir tikai darbiniekiem ar stingri noteiktām pilnvarām, un šos datus nekādā gadījumā nevajadzētu izmantot lēmumu pieņšanai, balstoties uz jebkāda veida diskrimināciju. Saglabātie personas dati būtu droši jāglabā eu-LISA iekārtās Savienības teritorijā. (29)Izdota ceļošanas atļauja būtu jāanulē vai jāatsauc, tiklīdz atklājas, ka netika izpildīti vai vairs netiek izpildīti nosacījumi tās izdošanai. It sevišķi, ja saistībā ar ieceļošanas atteikumu vai paziņotu pazaudētu vai nozagtu ceļošanas dokumentu tiek izveidots jauns SIS brīdinājums, SIS būtu jāinformē ETIAS, kam būtu jāpārbauda, vai šis jaunais brīdinājums atbilst kādai derīgai ceļošanas atļaujai. Tādā gadījumā nekavējoties būtu jāinformē tās dalībvalsts ETIAS valsts nodaļa, kam ir jāatsauc šī ceļošanas atļauja. Saskaņā ar līdzīgu pieeju jaunos elementus, ko ietvers ETIAS kontrolsarakstā, salīdzina ar ETIAS glabātajām pieteikumu lietām, lai pārbaudītu, vai šie jaunie elementi atbilst kādai derīgai ceļošanas atļaujai. Tādā gadījumā pirmās ieceļošanas dalībvalsts ETIAS valsts nodaļai būtu jānovērtē trāpījums un, ja nepieciešams, jāatsauc šī ceļošanas atļauja. Tāpat būtu jāparedz iespēja atsaukt ceļošanas atļauju pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma. (30)Ja izņēmuma gadījumā dalībvalsts uzskata, ka nepieciešams atļaut trešās valsts valstspiederīgā ieceļošanu tās teritorijā, jo pastāv humāni apsvērumi, valsts intereses vai starptautiskas saistības, šai dalībvalstij vajadzētu būt iespējai izdot ceļošanas atļauju ar ierobežotu teritoriālo vai pagaidu derīgumu. (31)Gaisa un jūras pārvadātājiem, kā arī pārvadātājiem, kas pārvadā cilvēku grupas pa sauszemi ar autobusiem, vajadzētu būt pienākumam pirms ceļotāju iekāpšanas transportlīdzeklī pārbaudīt, vai viņiem ir visi ceļošanas dokumenti, kas vajadzīgi, lai ieceļotu dalībvalstu teritorijā saskaņā ar Šengenas konvenciju. Tam būtu jāietver pārbaude, vai ceļotājiem ir derīga ceļošanas atļauja. Pārvadātājiem nevajadzētu būt piekļuvei pašai ETIAS lietai. Drošai interneta piekļuvei, ietverot iespēju izmantot mobilus tehniskos risinājumus, vajadzētu ļaut pārvadātājiem aplūkot šo informāciju, izmantojot ceļošanas dokumenta datus. (32)Lai nodrošinātu atbilstību pārskatītajiem ieceļošanas nosacījumiem, robežsargiem būtu jāpārbauda, vai ceļotājam ir derīga ceļošanas atļauja. Tādēļ standarta robežkontroles procesa laikā robežsargam būtu elektroniski jānolasa ceļošanas dokumenta dati. Rezultātā tiktu pārbaudītas dažādas datubāzes, kā noteikts Šengenas Robežu kodeksā, tostarp ETIAS, kam būtu jāuzrāda aktuālais ceļošanas atļaujas statuss. Pašai ETIAS lietai nevajadzētu būt pieejamai robežsargam robežkontroles vajadzībām. Ja ceļotājam nav derīgas ceļošanas atļaujas, robežsargam būtu jāatsaka ieceļošana Šengenas zonā un atbilstīgi jāpabeidz robežkontroles process. Ja ceļotājam ir derīga ceļošanas atļauja, robežsargam būtu jāpieņem lēmums par ieceļošanas atļaušanu vai atteikšanu. (33)Lai apkarotu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, kā arī ņemot vērā noziedzīgu tīklu globalizāciju, tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā ir obligāti jābūt vajadzīgajai informācijai, lai efektīvi veiktu savus uzdevumus. Piekļuve datiem vīzu informācijas sistēmā (VIS) tiesībaizsardzības nolūkā jau ir pierādījusi savu efektivitāti, palīdzot izmeklētājiem panākt ievērojamu progresu gadījumos, kas saistīti ar cilvēku tirdzniecību, terorismu vai narkotiku tirdzniecību. Vīzu informācijas sistēmā nav datu par trešo valstu valstspiederīgajiem, uz kuriem attiecas bezvīzu režīms. (34)Piekļuve ETIAS iekļautajai informācijai ir vajadzīga, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus, kā minēts Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI, vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, kā minēts Padomes Pamatlēmumā 2002/584/TI. Saistībā ar konkrētu izmeklēšanu, kā arī lai iegūtu pierādījumus un informāciju par personu, kuru tur aizdomās par nozieguma izdarīšanu, vai par noziegumā cietušo pusi, tiesībaizsardzības iestādēm var būt nepieciešams piekļūt ETIAS sagatavotajiem datiem. ETIAS glabātie dati var arī būt nepieciešami, lai identificētu vainīgo teroristu nodarījumā vai citos smagos noziedzīgos nodarījumos, it sevišķi, ja ir jārīkojas steidzami. Piekļuve ETIAS nolūkā novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus ir iejaukšanās personu, kuru personas dati tiek apstrādāti ETIAS, pamattiesībās uz personas privātās dzīves neaizskaramību un uz personas datu aizsardzību. Tādēļ ETIAS esošie dati būtu jāsaglabā un jādara pieejami izraudzītajām dalībvalstu iestādēm un Eiropas Policijas birojam (Eiropolam), piemērojot šajā regulā paredzētos stingros nosacījumus, lai šādu piekļuvi ierobežotu tikai uz datiem, kas ir absolūti nepieciešami, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus saskaņā ar prasībām, kuras it sevišķi noteiktas Tiesas judikatūrā, jo īpaši Digital Rights Ireland lietā.

(35)It sevišķi piekļuve ETIAS datiem nolūkā novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus, būtu jāpiešķir tikai pēc kompetento iestāžu pamatota pieprasījuma, kurā pamatota šāda nepieciešamība. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visi šādi pieprasījumi piekļūt ETIAS glabātiem datiem vispirms tiek pārbaudīti un ka šo pārbaudi veic tiesa vai iestāde, kas nodrošina pilnīgu neatkarību un objektivitāti un kura ir brīva no pilnīgi jebkādas tiešas vai netiešas ārējās ietekmes. Tomēr ārkārtējas steidzamības situācijās kompetentajām iestādēm varētu būt ļoti svarīgi nekavējoties saņemt personas datus, kuri vajadzīgi smaga nozieguma novēršanai vai šādā noziegumā vainīgo saukšanai pie kriminālatbildības. Tādos gadījumos būtu jāakceptē, ka no ETIAS saņemto personas datu pārbaude notiek pēc iespējas ātrāk pēc tam, kad kompetentajām iestādēm ir piešķirta piekļuve šādiem datiem. (36)Tādēļ ir nepieciešams izraudzīties dalībvalstu kompetentās iestādes, kas ir pilnvarotas pieprasīt šādu piekļuvi, ar konkrētiem nolūkiem novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. (37)ETIAS valstu nodaļām būtu jāfunkcionē kā centrālam piekļuves punktam un jāpārliecinās, ka ir izpildīti nosacījumi, lai konkrētajā gadījumā pieprasītu piekļuvi ETIAS centrālajai sistēmai. (38)Eiropols ir Savienības informācijas apmaiņas centrs, un tam ir būtiska nozīme saistībā ar dalībvalstu iestāžu sadarbību pārrobežu noziegumu izmeklēšanas jomā, jo tas atbalsta Savienības mēroga noziedzības novēršanu, analīzi un izmeklēšanu. Tādēļ Eiropolam, veicot savus uzdevumus un saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794, vajadzētu būt piekļuvei ETIAS centrālajai sistēmai konkrētos gadījumos, kad tas ir vajadzīgs, lai Eiropols atbalstītu un nostiprinātu dalībvalstu rīcību teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā vai izmeklēšanā. (39)Lai nepieļautu sistemātisku meklēšanu, ETIAS centrālajā sistēmā glabātie dati būtu jāapstrādā tikai konkrētos gadījumos un tikai tad, kad tas ir vajadzīgs teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas un izmeklēšanas nolūkos. Izraudzītajām iestādēm un Eiropolam būtu jāpieprasa piekļuve ETIAS vienīgi tad, ja tiem ir pamatots iemesls uzskatīt, ka šāda piekļuve sniegs informāciju, kas būtiski palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Izraudzītajām tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam būtu jāpieprasa piekļuve ETIAS vienīgi tad, ja iepriekšēja meklēšana visās attiecīgajās dalībvalsts datubāzēs un Eiropola datubāzēs nav sniegusi pieprasīto informāciju. (40)ETIAS reģistrētie personas dati būtu jāsaglabā ne ilgāk, kā tas vajadzīgs ETIAS nolūkiem. Lai ETIAS varētu darboties, ar pieteikumu iesniedzējiem saistītie dati ir jāsaglabā uz ceļošanas atļaujas derīguma laiku. Lai novērtētu pieteikumu iesniedzēju radītos drošības, neatbilstīgas migrācijas un sabiedrības veselības riskus, personas dati ir jāglabā piecus gadus no pieteikuma iesniedzēja pēdējā ieraksta reģistrēšanas brīža IIS. Faktiski ETIAS būtu jāpaļaujas uz precīziem provizoriskiem novērtējumiem par drošības, neatbilstīgas migrācijas un sabiedrības veselības riskiem, it sevišķi, izmantojot pārbaudes noteikumus. Lai nodrošinātu uzticamu pamatu manuālam riska novērtējumam dalībvalstīs un pēc iespējas vairāk samazinātu tādus trāpījumus, kuri neatbilst reāliem riskiem (viltus pozitīvi rezultāti), trāpījumiem, kas izriet no pārbaudes noteikumiem, kuru pamatā ir ETIAS datu radītie statistikas dati, vajadzētu atspoguļot pietiekami plašu datu kopu. To nevar panākt, paļaujoties vienīgi uz ceļošanas atļauju datiem to derīguma laikā. Datu saglabāšanas termiņam būtu jāsākas no pieteikuma iesniedzēja pēdējā ieraksta reģistrēšanas brīža IIS, jo tas ir pēdējais faktiskais ceļošanas atļaujas izmantošanas gadījums. Piecu gadu saglabāšanas termiņš atbilst saglabāšanas termiņam, kāds paredzēts IIS ierakstam ar ieceļošanas atļauju, kura piešķirta, pamatojoties uz ETIAS ceļošanas atļauju, vai ar ieceļošanas atteikumu. Šāda saglabāšanas termiņu saskaņošana nodrošina, ka gan ieceļošanas ieraksts, gan saistītā ceļošanas atļauja tiek saglabāta uz vienādu laiku, un ir papildu elements, kas nākotnē nodrošinās ETIAS un IIS sadarbspēju. Šāda datu saglabāšanas termiņu saskaņošana ir nepieciešama, lai ļautu kompetentajām iestādēm veikt vajadzīgo riska analīzi, ko paredz Šengenas Robežu kodekss. Lēmums atteikt, atsaukt vai anulēt ceļošanas atļauju var liecināt, ka pieteikuma iesniedzējs rada augstāku drošības vai neatbilstīgas migrācijas risku. Ja šāds lēmums ir izdots, saistīto datu 5 gadu saglabāšanas termiņam būtu jāsākas no izdošanas brīža, lai ETIAS varētu precīzi ņemt vērā paaugstinātu risku, ko iespējami rada attiecīgais pieteikuma iesniedzējs. Pēc šāda termiņa beigām personas dati būtu jāizdzēš. (41)Būtu jāparedz precīzi noteikumi par Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) pienākumiem saistībā ar ETIAS informācijas sistēmas plānošanu, izstrādi un tehnisko pārvaldību, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras pienākumiem, kā arī dalībvalstu un Eiropola pienākumiem. (42)eu-LISA un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras darbībām, pildot šajā regulā noteiktos uzdevumus, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001. (43)[Regulu (ES) 2016/679] piemēro personas datu apstrādei, ko dalībvalstis veic, piemērojot šo regulu, ja vien šādu apstrādi dalībvalstu izraudzītās vai verificējošās iestādes neveic teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos. (44)Personas datu apstrādei, ko dalībvalstu iestādes saskaņā ar šo regulu veic teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas vai izmeklēšanas nolūkos, būtu jāpiemēro dalībvalstu tiesību aktos noteiktais personas datu aizsardzības standarts atbilstīgi [Direktīvai (ES) 2016/680/]. (45)Dalībvalstu veiktās personas datu apstrādes likumība būtu jāuzrauga neatkarīgām uzraudzības iestādēm, kas izveidotas saskaņā ar [Regulu (ES) 2016/679], savukārt Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam, kurš izveidots ar Regulu (EK) Nr. 45/2001, būtu jāuzrauga Savienības iestāžu un struktūru darbības saistībā ar personas datu apstrādi. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājam un uzraudzības iestādēm, uzraugot ETIAS, būtu savstarpēji jāsadarbojas. (46)“(..) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 28. panta 2. punktu ir notikusi apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, kas [..] sniedza atzinumu.” (47)Būtu jānosaka stingri noteikumi attiecībā uz piekļuvi ETIAS centrālajai sistēmai, kā arī jāparedz vajadzīgie aizsardzības pasākumi. Ir arī nepieciešams paredzēt personu datu piekļuves, labošanas, dzēšanas tiesības, pārsūdzības tiesības, it sevišķi tiesības uz tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, un publisko neatkarīgo iestāžu veikto apstrādes darbību uzraudzība. (48)Lai novērtētu ceļotāja iespējami radīto drošības, neatbilstīgas migrācijas vai sabiedrības veselības risku, būtu jānodrošina ETIAS informācijas sistēmas sadarbspēja ar citām informācijas sistēmām, kuras pārbaudīs ETIAS, piemēram, ar ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), vīzu informācijas sistēmu (VIS), Eiropola datiem, Šengenas informācijas sistēmu (SIS), Eurodac un Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu (ECRIS). Tomēr šo sadarbspēju var pilnvērtīgi nodrošināt tikai pēc tam, kad būs pieņemti priekšlikumi par IIS un ECRIS izveidi un pārstrādātās Eurodac regulas priekšlikums. (49)Lai efektīvi uzraudzītu šīs regulas piemērošanu, ir nepieciešams regulāri veikt novērtēšanu. Dalībvalstīm būtu jāpieņem noteikumi par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un ir jānodrošina to īstenošana. (50)Lai noteiktu tehniskos pasākumus, kas vajadzīgi šīs regulas piemērošanai, būtu jādeleģē pilnvaras Komisijai pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, lai: –pieņemtu iepriekš noteiktu sarakstu ar atbildēm uz jautājumiem par izglītības līmeni, pašreizējo nodarbošanos un ieņemamo amatu, ko norādīs ceļošanas atļaujas pieteikumā; –noteiktu saturu un formātu papildu jautājumiem, ko varētu uzdot ceļošanas atļaujas pieteikuma iesniedzējam; –noteiktu ceļošanas atļaujas maksas apmaksas metodes un procesu, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību un to pieejamību, un lai grozītu maksas summu; –pagarinātu labvēlības perioda ilgumu, kura laikā nav vajadzīga ceļošanas atļauja;

–papildus precizētu drošības, neatbilstīgas migrācijas vai sabiedrības veselības riskus, ko izmantos riska rādītāju noteikšanā. (51)Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai šī apspriešanās tiktu īstenota saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. It sevišķi, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu līdzdalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (52)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai pieņemt detalizētus noteikumus par publiskās tīmekļa vietnes un mobilajām ierīcēm paredzētās mobilās aplikācijas darbības nosacījumiem un par datu aizsardzības un drošības noteikumiem, kas piemērojami publiskajai tīmekļa vietnei un mobilajām ierīcēm paredzētajai mobilajai aplikācijai, kā arī par autentifikācijas shēmu, kura būtu paredzēta tikai un vienīgi pārvadātājiem, un paredzēt rezerves procedūru nosacījumus, kas būs jāievēro gadījumos, kad piekļuve ETIAS būs tehniski neiespējama. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (53)Tā kā ETIAS izveidi un kopīgu pienākumu, nosacījumu un procedūru noteikšanu saistībā ar datu izmantošanu nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un ierosinātās darbības mēroga un seku dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (54)ETIAS informācijas sistēmas izstrādes un ETIAS centrālās nodaļas un ETIAS valstu nodaļu izveides prognozētās izmaksas ir mazākas par atlikušo summu budžetā, kas viedajām robežām paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 515/2014. Tādējādi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 515/2014 5. panta 5. punkta b) apakšpunktu ar šo regulu būtu jāpārdala summa, kas patlaban piešķirta tādu IT sistēmu izstrādei, kuras sniedz atbalstu migrācijas plūsmu pārvaldībai pāri ārējām robežām. (55)Ieņēmumi no apmaksātajām ceļošanas atļauju maksām būtu jāparedz ETIAS informācijas sistēmas, ETIAS centrālās nodaļas un ETIAS valstu nodaļu kārtējo darbības un uzturēšanas izmaksu segšanai. Ņemot vērā sistēmas īpašo raksturu, ir lietderīgi ieņēmumus uzskatīt par ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem. (56)Šī regula neskar Direktīvas 2004/38/EK piemērošanu. (57)Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis, Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos tiesību aktos. (58)Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2000/365/EK; tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Apvienotajai Karalistei šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. (59)Šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuru īstenošanā Īrija nepiedalās saskaņā ar Padomes Lēmumu 2002/192/EK; tādēļ Īrija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā un Īrijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. (60)Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju — saskaņā ar Nolīgumu, kas noslēgts starp Eiropas Savienības Padomi un Islandes Republiku un Norvēģijas Karalisti par šo valstu asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā. (61)Attiecībā uz Šveici — saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā šī regula ir to Šengenas acquis noteikumu pilnveidošana, kuri attiecas uz jomu, kas minēta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā, to lasot saistībā ar Padomes Lēmuma 2008/146/EK 3. pantu un Padomes Lēmuma 2008/149/TI 3. pantu. (62)Attiecībā uz Lihtenšteinu — saskaņā ar Protokolu starp Eiropas Savienību, Eiropas