Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2010. gada 7. oktobris ) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Policijas akadēmijas 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu



Oficiālais Vēstnesis L 320 , 07/12/2010 Lpp. 12 - 16



Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2010. gada 7. oktobris) ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no Lēmuma par Eiropas Policijas akadēmijas 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu EIROPAS PARLAMENTS, ņemot vērā Eiropas Policijas akadēmijas 2008. finanšu gada galīgos pārskatus, ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par Eiropas Policijas akadēmijas 2008. finanšu gada pārskatiem, ar Akadēmijas atbildēm [1], ņemot vērā Padomes 2010. gada 16. februāra ieteikumu (5827/2010 – C7-0061/2010), ņemot vērā 2010. gada 5. maija lēmumu [2], ar kuru tiek atlikta 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšana, un Eiropas Policijas akadēmijas direktora atbildes, ņemot vērā EK līguma 276. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 319. pantu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un jo īpaši tās 185. pantu, ņemot vērā Padomes 2005. gada 20. septembra Lēmumu 2005/681/TI, ar ko izveido Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) [4], un jo īpaši tā 16. pantu, ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 [5], un jo īpaši tās 94. pantu, ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu, ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas otro ziņojumu (A7-0253/2010), A. tā kā Policijas akadēmiju nodibināja 2001. gadā un 2006. gada 1. janvārī to pārveidoja par Kopienas struktūru Finanšu regulas 185. panta nozīmē, un tāpēc tai piemēro uz aģentūrām attiecināmās pamata Finanšu regulas noteikumus; B. tā kā Revīzijas palāta savā ziņojumā par Akadēmijas 2006. finanšu gada pārskatiem ir iekļāvusi atzinumu ar piezīmi par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību, jo iepirkuma procedūra neatbilda Finanšu regulas noteikumiem; C. tā kā Revīzijas palāta savā ziņojumā par Akadēmijas 2007. finanšu gada pārskatiem ir iekļāvusi atzinumu ar piezīmi par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību; D. tā kā Revīzijas palāta savā ziņojumā par Akadēmijas 2008. finanšu gada pārskatiem ir pievienojusi papildinājumu savam atzinumam par pārskatu ticamību, tomēr skaidri nekvalificējot to kā piezīmi, un ir iekļāvusi atzinumu ar piezīmi par pakārtoto darījumu likumību un pareizību, E. tā kā iepriekšminētajā 2010. gada 5. maija lēmumā Parlaments nolēma atlikt 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu; Vispārīgi apsvērumi Galvenie trūkumi Akadēmijas darbībā nav novērsti 1. uzskata par nepieņemamu to, ka, kopš Akadēmija 2006. gadā tika izveidota kā aģentūra, tai ir bijušas grūtības ievērot labas administrācijas standartus, kuru ievērošana tiek gaidīta no ikvienas pastāvīgas aģentūras; uzsver, ka kopš 2006. gada atkārtotās revīzijās ir atklājušās Akadēmijas grūtības ievērot Finanšu regulu un Civildienesta noteikumus, grāmatvedības sistēmu, kā arī problēmas tādās jomās kā budžeta pārvaldība, cilvēkresursi, publiskā iepirkuma procedūras un noteikumi, kas reglamentē ar kursiem saistītos izdevumus; saprot, ka uzlabojumi Akadēmijas darbā būs panākti tikai 2014. gadā, kad jābūt pilnībā īstenotam Akadēmijas daudzgadu plānam (ko Valde apstiprinājusi 2010. gada maijā); tādēļ nespēj pieņemt, ka Akadēmijai vajadzīgi vismaz deviņi gadi (2006–2014), lai sasniegtu pieņemamu labas pārvaldības līmeni, kāds tiek gaidīts no ikvienas pastāvīgas aģentūras; Akadēmijas pārvaldība laika posmā no 2006. līdz 2009. gadam 2. uzskata par nepieņemamu bijušā direktora, kuram vajadzēja atskaitīties Parlamentam par 2008. gada budžeta izpildi, bezatbildību un neprofesionalitāti; uzsver, ka Čehijas prezidentūra 2009. gada 18. maijā ir nākusi klajā ar šādiem konstatējumiem: - nepareiza Akadēmijas pārvaldība: ņemot vērā iekšējā revīzijas dienesta konstatētos faktus, Komisija piedāvāja Akadēmijai palīdzību, taču direktors tā arī nesazinājās nedz ar Tiesiskuma, brīvības un drošības ģenerāldirektorātu, nedz Budžeta ģenerāldirektorātu, - iekšējā saziņa sekretariātā: starp direktoru un darbiniekiem trūka saziņas un uzticības, tādēļ ieilga nesaskaņas, - pārredzamības trūkums: tā vietā, lai apzinātu problēmas un lūgtu padomu Valdei vai Komisijai, direktors nesniedza informāciju, kas vēlāk tika atklāta nejauši, - direktora atbildība Akadēmijas valdes priekšā: direktors neievēroja Valdes lēmumus; 3. pauž nožēlu, ka Akadēmijas Valde pienācīgi nereaģēja uz bijušā direktora pieļautajām administratīvajām kļūdām, jo vēlējās izvairīties no kaitējuma Aģentūras reputācijai; 4. uzskata par nepieņemamu to, ka Valde nolēma nepiemērot disciplinārsodu, galvenokārt tādēļ, ka bijušais direktors varētu celt prasību tiesā; 5. tādēļ uzstāj, ka atbildība ir jāuzņemas Akadēmijas Valdei, un ierosina izdarīt izmaiņas, lai šāda situācija nākotnē neatkārtotos; prasa pārskatīt Komisijas statusu, piešķirot tai balsstiesības, kas ļautu bloķēt tādu lēmumu pieņemšanu Akadēmijas un citu Savienības aģentūru valdē, kas attiecas uz aģentūru budžeta, finanšu un administrācijas pārvaldīšanu; Strukturāli trūkumi 6. turklāt apšauba Akadēmijas iespējas pilnībā pārvarēt savas strukturālās problēmas, kas saistītas ar: - to, ka Akadēmija ir maza struktūra, tādēļ ir apšaubāma tās spēja efektīvi izpildīt ES finanšu un civildienesta noteikumus, - Akadēmijas sekretariāta atrašanās vietu Bramshilā apmēram 70 km no Londonas, kas ir neizdevīga, cita starpā arī no personāla darbā pieņemšanas un sabiedriskā transporta viedokļa, - Akadēmijas pārvaldības izmaksām, kas nav mazas, jo, lai gan tajā ir nodarbināti tikai 24 darbinieki, tās Valdē ir 27 locekļi (skaitļi attiecas uz 2008. finanšu gada sākumu); 7. tādēļ ierosina izskatīt iespēju pievienot Akadēmiju Eiropolam, kas atrisinātu Akadēmijas strukturālās un samilzušās problēmas; turklāt ierosina Revīzijas palātai, papildinot Komisijas veikto pārskatu par regulatīvo aģentūru darbību, veikt regulatīvo aģentūru visaptverošu revīziju, lai cita starpā pārbaudītu darbības, pārvaldības un operatīvo izmaksu attiecību un novērtētu to, kā tajās tiek risinātas strukturālas vai cita veida problēmas; Revīzijas palātas nostāja 8. norāda, ka Revīzijas palāta nav gatava bez kavēšanās sniegt atzinumu vēstules veidā, kurā būtu novērtēta Akadēmijas rīcības plāna izveide, kā to pieprasījis Parlaments 23. punktā rezolūcijā [6], kas ir 2010. gada 5. maija lēmuma par 2008. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu neatņemama daļa; tomēr pienācīgi ņem vērā Revīzijas palātas deklarāciju, ka īpašajos gada ziņojumos par 2006. līdz 2008. gadu tā jau ir detalizēti ziņojusi par Akadēmijā atklātajām problēmām; Akadēmijas rīcības plāns 2010. līdz 2014. gadam 9. norāda, ka jaunais Akadēmijas direktors iepriekš minētās Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcijas 22. punktā minēto rīcības plānu ir iesniedzis laikā; tomēr pauž nožēlu, ka konkrēti pasākumi, ko Akadēmijā plānots veikt, tajā ir aprakstīti neprecīzi; pauž nožēlu arī par to, ka Akadēmijas ierosinātie rādītāji ir neskaidri un ne vienmēr palīdz skaidri novērtēt mērķu izpildi; 10. norāda, ka pēc Parlamenta prasības izveidot rīcības plānu Akadēmijas direktors un Valde ir nosprauduši reālistisku četrus gadus ilgu periodu (no 2010. līdz 2014. gadam), kurā Akadēmija varētu izpildīt iepriekš minētās Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcijas pielikumā iekļautos mērķus; tādēļ nespēj pieņemt, ka Akadēmijai vajadzīgi vēl četri gadi, lai sasniegtu pieņemamu labas pārvaldības līmeni, kāds tiek gaidīts no ikvienas pastāvīgas aģentūras; 11. pieprasa, lai Akadēmijas direktors reizi sešos mēnešos informētu budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par progresu rīcības plāna īstenošanā; Konkrētas piebildes Finanšu procedūru apstiprināšana un jauna grāmatvedības sistēma (pamata Finanšu regulas 43. pants) 12. pauž bažas par 2008. gadā piedzīvotajām grūtībām, pārejot no vecās grāmatvedības sistēmas uz uzkrājumu grāmatvedību, un kavēšanos ar pienācīgu grāmatvedības sistēmas ieviešanu, kas vēl joprojām rada risku, ka finanšu informācija par pārnesumiem no iepriekšējā gada, piešķirto ieņēmumu izmantošanu un saikni ar atsevišķām summām 2007. gada bilancē varētu nebūt kvalitatīva; pauž nopietnas bažas par to, ka Akadēmijas veicamie pasākumi ir atlikti uz 2011. gadu, jo no amata atkāpušies divi svarīgi, par finansēm atbildīgi darbinieki – grāmatvedis un finanšu un budžeta pārzinis; 13. uzsver – Revīzijas palāta, veicot saistību parauga revīziju (sk. 15. punktu Revīzijas palātas ziņojumā par Akadēmijas gada pārskatiem), konstatēja, ka trijos gadījumos revīzijas gaitā nebija iespējams pārbaudīt finanšu izpildi un līdz ar to nevarēja atšifrēt attiecīgās slēguma bilances 2008. gada 31. decembra pārskatos; 14. uzsver – jau īpašajā gada ziņojumā par 2006. gadu Revīzijas palāta bija norādījusi, ka Akadēmijā nav izveidotas sistēmas un procedūras, kas vajadzīgas, lai tā varētu sagatavot finanšu pārskatu atbilstīgi visām aģentūrām piemērojamās pamata Finanšu regulas prasībām; Budžeta plānošana un izpildes uzraudzība 15. pauž bažas par to, ka Akadēmijā ir vāja budžeta plānošana un budžeta izpildes uzraudzība; jo īpaši norāda uz to, ka 2008. gadā uz nākamo gadu nācās pārnest 31 % no Akadēmijas budžeta; Akadēmijas šajā sakarā ierosinātos pasākumus uzskata par nepietiekamiem un neskaidriem; 16. norāda, ka jau 2007. finanšu gadā tika atcelti vairāk nekā 20 % (EUR 0,5 miljoni) no Akadēmijas apropriācijām, kuras bija pārnestas no iepriekšējā gada; Akadēmijas darbības finanšu pārvaldība 17. pauž bažas par Akadēmijas darbības finanšu pārvaldību; jo īpaši norāda, ka attiecībā uz 2008. gadu Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka: - trīs gadījumos trūka juridisko saistību par kopējo vērtību EUR 39500, - deviņos gadījumos pirms juridisko saistību uzņemšanās nebija uzņemtas budžeta saistības par kopējo vērtību EUR 244200, un Akadēmijas šajā sakarā ierosinātos pasākumus uzskata par nepietiekamiem un neskaidriem; Iepirkumu kontroles apstākļi 18. pauž bažas par to, ka Akadēmija vairākkārt nav ievērojusi Finanšu regulas noteikumus attiecībā uz publisko iepirkumu; īpaši norāda, ka pārkāpumi iepirkuma procedūrās, kad līgums slēgts ar piegādātāju, attiecas uz apmēram 2 % 2008. gada darbības izdevumu; 19. uzsver – īpašajos gada ziņojumos par 2006. un 2007. gadu Revīzijas palāta jau ir kritizējusi Akadēmiju par to, ka nav pieejami dokumenti, kas pamato nepieciešamību iegādāties konkrētus priekšmetus un izskaidro, kādēļ izraudzīts konkrētais piegādātājs; Izdevumu pārbaudes apstākļi 20. uzsver – 2008. gadā Revīzijas palāta konstatēja, ka daudzos gadījumos nav ievēroti tie administratīvie un finanšu noteikumi, kuri piemērojami kursu un semināru organizēšanas izdevumiem, kas ir nozīmīga Akadēmijas darbības izdevumu daļa (64 %); norāda – galvenie pārkāpumi saistīti ar to, ka nav iesniegti izdevumus apliecinoši dokumenti, trūkst dalībnieku parakstu par piedalīšanos kursu mācībās, nav rēķinu oriģinālu un dokumentu, kas vajadzīgi izmitināšanas izmaksu atlīdzināšanai, kā arī viesspeciālistiem nebija prasīti ceļa dokumenti; aicina Akadēmiju veikt pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgas iespējas veikt ex ante un ex post kontroli; 21. pauž bažas, ka īpašajos ziņojumos par 2006. un 2007. gadu Revīzijas palāta jau ir norādījusi – budžeta apropriācijas nav izmantotas saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu (Akadēmijai piemērojamās Finanšu regulas 25. pants); Apropriācijas, kas izmantotas privātu izdevumu segšanai 22. pauž nožēlu, ka vēl nav sākta Akadēmijas izziņotā ārējā revīzija par apropriāciju izmantošanu privātu izdevumu segšanai, kas jāveic ārējam uzņēmumam; tādēļ pauž bažas par kavēšanos, kas nekādā ziņā neatvieglos ārējā uzņēmuma darbu; 23. norāda – sniedzot atbildi pēc 2010. gada 25. janvāra uzklausīšanas sanāksmes, toreizējais direktors Budžeta kontroles komitejas locekļiem paziņoja, ka līdzekļi ir atgūti; tomēr atzīmē, ka vēl aizvien nav atgūti GBP 2320,77 par transporta izdevumiem un taksometra pakalpojumu izmantošanu 2007. gadā; 24. norāda, ka pagaidām nav skaidrības arī par izdevumiem, ko radījuši darbinieki, izmantojot mobilos telefonus un automašīnas; 25. uzsver – attiecīgajā gada ziņojumā par 2007. gadu Revīzijas palāta jau bija vērsusi uzmanību uz to, ka revidentiem nebija iespēju pārskatīt visus 2007. gadā veiktos maksājumus, jo nebija iespējams noteikt nedz summas, kas nepareizi izmantotas privātām vajadzībām, nedz privāto izdevumu veidus; Cilvēkresursu pārvaldība – paļaušanās uz pagaidu darbinieku iecelšanu sensitīvos amatos 26. ir nobažījies par to, ka darbs ar finansēm līdz šim ir bijis uzticēts pagaidu darbiniekiem; norāda, ka līdz 2009. gadam Akadēmija nebija izsludinājusi konkursu uz brīvo iekšējās kontroles standartu koordinatora amata vietu un ka pēc tam intervijas šā amata vietas kandidātiem bija paredzētas 2010. gada sākumā; pauž bažas, ka divi svarīgākie par finansēm atbildīgie iestādes darbinieki (grāmatvedis un finanšu un budžeta pārzinis) nesen ir atkāpušies no amata; 27. norāda, ka lēmumam par budžeta izpildes apstiprināšanu ir pievienoti arī horizontāla rakstura konstatējumi, un sakarā ar tiem vērš uzmanību uz Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju [7] par ES aģentūru darbību, finanšu pārvaldību un kontroli. [1] OV C 304, 15.12.2009., 124. lpp. [2] OV L 252, 25.9.2010., 232. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [4] OV L 256, 1.10.2005., 63. lpp. [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. [6] OV L 252, 25.9.2010., 233. lpp. [7] OV L 252, 25.9.2010., 241. lpp. --------------------------------------------------