Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgās direktīvas pieņemšanā par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu /* COM/2006/0050 galīgā redakcija - COD 2003/0210 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 10.2.2006 COM(2006) 50 galīgā redakcija 2003/0210 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgās direktīvas pieņemšanā par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu 2003/0210 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai daļai par Padomes kopējo nostāju Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgās direktīvas pieņemšanā par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu (Dokuments attiecas uz EEZ) 1- PRIEKŠVĒSTURE Datums, kad priekšlikums nosūtīts EP un Padomei(dokuments KOM(2003)550 galīgais - 2003/0210(COD): | 2003. gada 22. septembris | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: | 2004. gada 31. marts | Reģionu komitejas atzinuma sniegšanas datums: | 2004. gada 12. februāris | Eiropas Parlamenta atzinuma datums (pirmais lasījums): | 2005. gada 28. aprīlis | Grozītā priekšlikuma nosūtīšanas datums: | 2005. gada 22. jūnijs | Kopējās nostājas pieņemšanas datums: | 23.1.2006 | 2- KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Gruntsūdeņi ir svarīgs dabas resurss, ko galvenokārt izmanto dzeramajam ūdenim, rūpniecībai un lauksaimniecībai. Gruntsūdeņi arī ir ekoloģiski augstvērtīgi, jo tie ir saskarsmē ar virszemes ūdeņiem un mitrzemēm, līdz ar to šiem ūdeņiem ir būtiska loma ūdens aprites ciklā, kas jāaizsargā. Kopš 1980. gada gruntsūdeņu aizsardzība bijusi Kopienas tiesību aktu darbības lokā, un samērā nesen – 2000. gadā pieņemta Ūdens pamatdirektīva. Tomēr joprojām trūkst skaidru kritēriju, lai definētu gruntsūdeņu vides kvalitātes mērķus un jo īpaši – labu to ķīmisko stāvokli. Turklāt vajadzīgi īpaši pasākumi, lai novērstu un kontrolētu gruntsūdeņu piesārņošanu. Vienojoties par Ūdens pamatdirektīvu, tas tika atzīts tādā mērā, ka direktīvas 17. pantā Komisijai pieprasīja izteikt priekšlikumu minēto vajadzību risināšanai. Ņemot vērā augšminēto un tā kā notikušas plašas apspriedes ar iesaistītajām pusēm, Komisija 2003. gada septembrī publicēja priekšlikumu jaunai direktīvai par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņošanu[1]. Priekšlikumā iekļauti šādi svarīgākie elementi: - atbilstības režīms, lai novērtētu gruntsūdeņu labu ķīmisko stāvokli ierobežotam piesārņotāju skaitam vietās, kur ievēro esošos Kopienas standartus; - kritēriji gruntsūdeņu ķīmiskā stāvokļa novērtēšanai, pamatojoties uz vides kvalitātes standartiem, ko attiecīgā līmenī izveidojušas dalībvalstis (valsts, upju baseina vai gruntsūdeņu tilpes līmenī) atkarībā no dabisko gruntsūdeņu apstākļu atšķirībām, identificētajiem apgrūtinājumiem un ar tiem saistītajām ķīmiskajām vielām; - kritēriji, lai identificētu nozīmīgu augšupejošu tendenci piesārņotāju koncentrācijā gruntsūdeņos un noteiktu sākumpunktus, lai šo tendenci novērstu; - pasākumi, lai novērstu vai ierobežotu tiešu un netiešu piesārņojuma iekļuvi gruntsūdeņos. Priekšlikumā ir iekļauts skaidrs, detalizēts izklāsts, ar kuru gādā, lai tiktu sasniegti Ūdens pamatdirektīvas vides aizsardzības mērķi attiecībā uz gruntsūdeņiem. Tāpat ar priekšlikumu tiek panākts vajadzīgais līdzsvars starp jautājumiem, kas jārisina Kopienas līmenī, un tiem, kurus vislabāk atstāt dalībvalstu ziņā. 3 - KOMENTĀRI PAR KOPĒJO NOSTĀJU 3.1 Vispārīgas piezīmes Komisija savā grozītajā priekšlikumā ir pilnīgi, daļēji vai principā piekritusi 67 no 89 grozījumiem, ko Eiropas Parlaments ierosinājis pirmajā lasījumā. Pašlaik kopējā nostājā, burtiski vai pēc būtības, ir iekļauti 54 grozījumi. Komisija ir pieņēmusi visus grozījumus, kuros mēģināts noskaidrot priekšlikuma mērķus, jo īpaši tos, kas attiecas uz atbilstības režīmu saistībā ar gruntsūdeņu labu ķīmisko stāvokli. Komisija nepieņēma grozījumus, kas atkārtoja Ūdens pamatdirektīvas noteikumus un atsaucās uz gruntsūdeņu ekosistēmām. Padome ir iekļāvusi galvenos Parlamenta grozījumus, kas saistīti ar atbilstību gruntsūdens labam ķīmiskam stāvoklim, ar piesārņojuma tendenču identifikāciju un novēršanu, kā arī ar izņēmumiem, kuri saistīti ar noteikumiem par piesārņotāju ievades novēršanu vai ierobežošanu. Komisija uzskata, ka kopējā nostāja, kas ar kvalificētu balsu vairākumu pieņemta 2005. gada 8. decembrī, nemaina priekšlikuma pieeju vai mērķus, un tādēļ to pēc savas būtības var atbalstīt. 3.2 Detalizētas piezīmes 3.2.1 Komisijas pieņemtie Parlamenta grozījumi, kuri pilnīgi, daļēji vai principā iekļauti kopējā nostājā Dažādā apmērā ir iekļauti 2., 5., 6., 9., 12., 13., 14., 15., 17., 19., 20., 26., 28., 29., 30., 31., 32., 33., 34., 39., 42., 47., 48., 55., 57., 58., 59., 63., 65., 88., 89. un 90. grozījums. Tie rada skaidrību attiecībā uz gruntsūdens laba ķīmiskā stāvokļa noteikšanu, kā arī par „nepieļaušanas vai ierobežošanas” noteikumiem. Komisija ir pieņēmusi 60. grozījumu ar vienīgo noteikumu, ka ir noteikta atsauce uz nitrātu direktīvu, kas ir iekļauta kopējā nostājā, kura, savukārt, ir atbilstīga 64. grozījumam. Kopējās nostājas C daļa būtībā aptver 66., 67., 68.,69. 70. un 71. grozījuma noteikumus ar to starpību, ka Padome ir saglabājusi terminu "robežvērtības", kamēr Eiropas Parlaments ir ierosinājis izmantot vienu terminu „gruntsūdeņu kvalitātes standarti”. Ir ņemts vērā arī 72. grozījums. Visbeidzot, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 81, 82, 83 un 84 . grozījums attiecībā uz tehniskajām prasībām par tendenču vērtējumu un to novēršanu kopējā nostājā ir ietverts daļēji vai principā. Padome ir nolēmusi vienkāršot IV pielikumu, iekļaujot vispārējus nosacījumus par tendenču vērtējuma un to novēršanas prasībām, tajā pašā laikā atsakoties no tabulām ar kopējiem laikposmiem, kas varētu nebūt pielietojami visās situācijās, kas saistītas ar gruntsūdeņiem. 3.2.2 Komisijas noraidītie Parlamenta grozījumi, kuri pilnīgi, daļēji vai principā iekļauti kopējā nostājā Komisija noraidīja 18. grozījumu , bet tas ir daļēji iekļauts kopējā nostājā. Grozījumā ir atsauce uz „videi nozīmīgiem” gruntsūdeņu piesārņotāju koncentrācijas palielinājumiem. Padome ir mainījusi savu formulējumu, kas tagad 2. panta jaunajā 3. definīcijā ir kļuvusi skaidrāka. Tika noraidīts arī 50. grozījums, taču tas tika iekļauts kopējā nostājā kā 6. panta 4. punkts. 3.2.3 Komisijas un Padomes noraidītie Parlamenta grozījumi, kas nav iekļauti kopējā nostājā Abas institūcijas noraidīja 3. , 4. , 7. , 10. , 11. , 16. , 21. , 23. , 27. , 40. , 49. , 93. , 51. , 52. , 54. , 56. , 62. un 80. g rozījumu un tie netika iekļauti. Šie grozījumi atkārtoja Ūdens pamatdirektīvas noteikumus, proti, par gruntsūdeņiem, ko izmanto kā dzeramo ūdeni ( 3., 4., 62 . grozījums), gruntsūdeņu kvantitatīvajiem jautājumiem ( 7., 10. un 80. grozījums ) , atsaucēm uz cilvēku vai ekotoksikoloģiskajiem kritērijiem ( 27. grozījums ) kā arī pievienoja jaunus noteikumus par vēsturiski piesārņotu vietu pārvaldīšanu ( 23., 93. un 49. grozījums) Daļa no 88. grozījuma (par vietējiem notekūdeņiem) tika noraidīta. Novēršanas pasākumi ( 51. ) un nosacījums, ka „piesārņotājs maksā principā” ( 52. ) netika saglabāti; kā arī netika saglabāti īpaši noteikumi par kūrvietām un medicīniskajiem ūdens avotiem ( 54.) Tāpat arī netika iekļauts 56. grozījums, kas atsaucās uz INSPIRE [2] programmu. Visbeidzot direktīvā par nepareiziem uzskatīja pētījumu ieteikumus, tāpēc netika saglabāts 95. un 100. grozījums. 3.2.4 Komisijas pilnīgi, daļēji vai principā pieņemtie Parlamenta grozījumi, kuri tomēr nav iekļauti kopējā nostājā 1., 8., 15., 22., 24., 25., 36., 37., 38., 41., 46. un 91. grozījumu Komisija daļēji vai principā akceptēja, bet tie nav iekļauti kopējā nostājā. Daži no grozījumiem attiecas uz redakcijas rakstura izmaiņām, piemēram, uz termina „ķīmisks” iekļaušanu visā tekstā ( 1 ) un „rašanos cilvēku darbības rezultātā” saskaņā ar 5. panta 37. grozījumu. Citi grozījumi bija nopietnāki, piemēram, jauna apsvēruma iekļaušana par lauksaimniecības un mežsaimniecības praksi ( 8. ), jaunas definīcijas par „fona koncentrāciju” ( 22. ) un „bāzes līnijas koncentrāciju” ( 24.,38. ) vai atsauce uz dabiskiem ģeoģēniski noteiktiem piesārņojuma līmeņiem ( 91. ), kas varētu būt lietderīgi un atbilstu kopīgai nostājai. Iespējamais priekšlikums par direktīvu, ar ko groza priekšlikuma I pielikumu, arī netika saglabāts ( 36. ). Jauns pants par mērījumu metodēm (kā tika ierosināts ar 41 . grozījumu) netika iekļauts, taču tas būtu atbilstošs līdzīgam kopīgās nostājas noteikumam priekšlikuma IV pielikuma 1.2 panta b) un c) daļā. Visbeidzot, kopīgā nostājā nav iekļauta atsauce par pasākumiem un gruntsūdeņu monitoringu ( 46. ). 3.2.5 Padomes papildu izmaiņas priekšlikumā Pēdējais punkts 1. pantā ir paplašināts, iekļaujot atsauci uz Ūdens pamatdirektīvas noteikumu par „nepieļaušanu vai ierobežošanu”, kas iekļauts atsevišķā 2. punktā. 2. panta 1. punktā ir iekļauta jauna definīcija par „gruntsūdeņu kvalitātes standartu”, un „robežvērtība" tagad saistās ar šo definīciju (2. panta 2. punkts). Iepriekšējās 2. un 3. definīcija (tagad 3. un 4. definīcija) ir nedaudz pārveidotas, iekļaujot savstarpēju norādi uz „vides risku” (3. definīcija) un izmainot vārdus „netiešas izplūdes” uz „ievadi”. (kas aptver kā tiešu, tā arī netiešu piesārņotāja ievadi gruntsūdenī). Sākotnējā priekšlikumā 3. pants attiecās uz atbilstības kritērijiem labam gruntsūdeņa ķīmiskam vērtējumam, kam sekoja prasības par robežvērtību noteikšanu. Tas tagad ir izmainīts, apvienojot kritērijus gruntsūdeņa ķīmiskā satura vērtējumam 3. pantā, proti, nosakot „gruntsūdeņa kvalitātes standartu” un „robežvērtības”, kā arī iekļaujot prasības par robežvērtību noteikšanu ar papildu nosacījumiem pārrobežu gruntsūdeņiem. Tāpat uz 2008. gadu ir mainīts Komisijas ierosinātais termiņš robežvērtību noteikšanai no 2006. gada. 3. panta pārveidošanai loģiskas sekas ir tādas, ka visi ar atbilstību saistīti elementi tagad ir iekļauti 4. pantā, ieskaitot noteikumus, kas sākotnēji bija iekļauti I pielikumā (jo īpaši tā 22. zemsvītras piezīmē), ar to radot elastību principa „ja neatbilst viens, tad neatbilst viss” (ja viens kritērijs pārsniedz gruntsūdens klasifikācijas standartu, ar to atzīstot, ka tā ķīmiskā kvalitāte ir slikta) pielietošanai risku novērtējumā. Būtībā 5. panta jēga saglabājas tāda pati kā sākotnējā priekšlikumā, taču tagad tajā ir iekļauti noteikumi, kas ir pārcelti no agrākā IV pielikuma, tādējādi padarot šo pantu plašāku. Tajā ir iekļauts jauns noteikums attiecībā uz iemesliem par tendenču maiņas sākumpunktu definīcijām. Tāpat ievērojami paplašināts ir 6. pants, kurā apskata noteikumus par piesārņotāju ievades „novēršanu vai ierobežošanu” (atšķirībā no sākotnējā priekšlikumā paredzētās netiešās izplūdes). Piesārņotāji, kuru ievadi ir jānovērš vai jāierobežo, kā arī ar to saistītie pasākumi ir izskaidroti 6. panta 1. punktā. Jauns noteikums par difūziem piesārņojuma avotiem ir iekļauts 6. panta 2. punktā. Visbeidzot, 6. panta 3. punktā ir iekļauti vairāki atbrīvojumi, kas atsaucas vai nu uz Ūdens pamatdirektīvas noteikumiem, kas pārņemti no Direktīvas 80/68/EEK, vai arī izceļ pieļaujamu ūdens pārvaldības praksi. Nedaudz grozīts ir 7. pants, kurā tagad „iepriekšējas izpētes un apstiprināšanas” vietā atsaucas uz „jebkādu jaunu apstiprināšanas procedūru”. Pamatā 8. pantu nemaina. Arī 9. panta pamatteksts netiek mainīts, grozot vienīgi ieviešanas termiņu no 18 mēnešiem līdz 24 mēnešiem. Skaidrības labad I pielikums ir uzlabots, mainot zemsvītras piezīmes ar atsevišķiem pantiem, kas precizē gruntsūdeņu kvalitātes standartu apjomu un piemērošanu. Atsauce tabulas labajā slejā attiecībā uz nitrātiem ir paplašināta, attiecinot to uz visām darbībām, kas iekļautas Direktīvā 91/676/EEK, nevis atsaucoties vienīgi uz pret nitrātiem jūtīgām zonām. Visbeidzot tabulā ir iekļauta „kopējā pesticīdu” robežvērtība 0.5 µg/l. Ir grozīta II un III pielikuma secība. II pielikuma A daļa tagad attiecas uz robežvērtību noteikšanas pamatnostādnēm (jauns teksts, kas atbilst Eiropas Parlamenta 65. labojumam). B daļā ir iekļauta robežvērtībām atbilstošas vielu vai jonu minimālās vērtības, kas sadala sākotnēji III pielikumā iekļautās tabulas trīs dažādās kategorijās, precizējot, ka robežvērtības, kas saistītas ar antropogēnās darbības rezultātā izveidojošos sāļu koncentrāciju, var noteikt vai nu sulfātiem, vai hlorīdiem, vai arī ar to elektrovadītspējas palīdzību. Pielikuma C daļā tagad ir iekļauta agrākā III pielikuma B daļa ar papildu paskaidrojumiem, kas uzlabo tekstu. III pielikums tagad ir saistīts ar gruntsūdens ķīmiskā statusa novērtējumu un paplašina agrākā II pielikuma oriģināltekstu ar sīkākiem paskaidrojumiem un savstarpējām norādēm uz 4. pantu. Visbeidzot, IV pielikums ir vienkāršots, lai tajā sniegtu vispārīgākas un nevis detalizētas prasības, jo īpaši par laikposmiem, kas nav piemērojami visām gruntsūdeņu situācijām Eiropā. Šajā ziņā sākotnējā 1.2. punkta c) daļa un 2.3. punkts ir svītrots un ir iekļautas jaunas prasības par monitoringa biežumu un tā veikšanas vietām. 4- SECINĀJUMI Padomes ieviestās izmaiņas nodrošina skaidrāku priekšlikumu un tā īstenošanu saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvā iekļautajiem noteikumiem. Tāpēc Komisija atbalsta kopējo nostāju. [1] KOM(2003) 550 galīgais, 19.9.2003. [2] KOM(2004) 516 galīgais.