LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 3.12.2008 
SEC(2008) 2886 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
Pielikums 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
CEĻĀ UZ ES STRAT ĒĢIJU PAR INVAZ ĪVAJĀM SUGĀM 
 
{COM(2008) 789 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2887}  
 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
LV 2   LV IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
I. Problēmas būtība un iniciat īvas mērķis  
„Svešzemju sugas” ir sugas, kas introduc ētas ārpus to agr ākā vai pašreiz ējā izplatības areāla 
un kam izdevies izdz īvot un vairoties. „Invaz īvas svešzemju sugas" ir svešzemju sugas, kuru 
introdukcija un/vai izplat īšanās apdraud biolo ģisko daudzveid ību1. Tūkstošgades ekosist ēmu 
novērtējumā atklājās, ka invaz īvas svešzemju sugas ietekm ē visas ekosist ēmas2. Augot 
tirdzniecībai, aizvien nopietn āka kļūst bioloģiskās invāzijas probl ēma. Invaz īvās sugas (IS)3 
negatīvi ietekm ē bioloģisko daudzveid ību, piem ēram, to īpatņi konkur ē ar citiem 
organismiem, maina biotopa strukt ūru, ir toksiski, ir paraz ītu saimniekorganismi vai patog ēnu 
pārnēsātāji, veido hibr īdus ar līdzīgām sugām un šķirnēm, iznīcina vietējos organismus, maina 
vietējo barošan ās tīklu (piem ēram, invaz īvi augi maina bar ības vielu pieejam ību), rada 
apputeksn ēšanas trauc ējumus, izraisa viet ējo sugu izmiršanu, p ārveido ekosist ēmas, mainot 
enerģijas un bar ības vielu pl ūsmu, kā arī biotopu un ekosist ēmu fiziskos faktorus. IS var 
izraisīt ūdensceļu aizsprostojumus, nodar īt kaitējumu mežsaimniec ībai, laukaugiem un ēkām, 
kā arī radīt postījumus pils ētteritorijās. IS profilakses, kontroles un/vai izskaušanas izmaksas 
un videi un tautsaimniec ībai nodar ītais kaitējums ir iev ērojams. Kontroles izmaksas bieži vien 
ir lielas, lai gan maz ākas nekā zaudējumi, ko past āvīgi nodara invaz īvie organismi. Š īs 
izmaksas var ētu novērst vai samazin āt, pieņemot lēmumus par introdukcijas profilaksi un 
apturēšanu agrākā stadijā. 
 
050010001500200025003000
1500 1600 1700 1800 1900 2000Date of introductionNo. of speciesAlien to Europe
Alien in EuropeAliens of European origin
 
AVOTS: DAISIE projekts  (sk. B pielikumu).  
                                                 
1 Konvencija par biolo ģisko daudzveid ību: Vadošie principi (KBD l ēmums COP VI/23). 
2 Skat īt pielikumu: 1. att. — galveno dzinu ļu ietekme uz biolo ģisko daudzveid ību/ekosist ēmām saskaņā 
ar Tūkstošgades ekosist ēmu novērtējumu (MA, 2005). 
3 Šaj ā dokument ā visur lietots termins „invaz īvās sugas”, ar ko j āsaprot tiklab „invaz īvas citzemju sugas", 
kas minētas Konvencij ā par biolo ģisko daudzveid ību, kā „invazīvas svešzemju sugas”. Invaz īvas sugas 
plaši defin ē kā sugas, kuru introdukcija un/vai izplat īšanās var apdraud ēt bioloģisko daudzveid ību vai 
radīt citas neparedz ētas sekas. 
LV 3   LV Eiropas iedz īvotāju un visp ār ļaužu un pre ču augošajai mobilit ātei ir daudzas priekšroc ības, 
taču tā arī paver liel ākas iesp ējas seviš ķi invazīvu sugu t īšai introdukcijai un 
„pasažierorganismu” vai pies ārņotāju netīšai introdukcijai pa tirdzniec ības vai citiem ce ļiem. 
IS nepazīst valstu robežas. IS rad ītā ietekme un izmaksas v ēl vairāk palielin āsies, jo nākotnē 
gaidāms IS eksponenci āls pieaugums (sk. grafiku). Š ī ir kopīga problēma visām dalībvalstīm, 
Eiropai un pasaulei, t āpēc ir ļoti svarīgi šo glob ālo draudu apkarot ar ī Eiropas l īmenī. 
Dažās jomās atrodami teicami piem ēri ar IS saist ītai politikai un normat īvajiem aktiem, ta ču 
tie ir atseviš ķi gadījumi. Maz ticams, ka pašreiz ējie sadrumstalotie pas ākumi var ētu 
ievērojami sekm ēt to apdraud ējumu mazin āšanu, ko IS rada Eiropas dabai un ekosist ēmām. 
Pašlaik nav meh ānismu, lai pan āktu saskan ību vai element āru konsekvenci starp kaimi ņvalstu 
izmantotaj ām pieejām. Daudzi sp ēkā esošie ES ties ību akti da ļēji aptver daž ādus ar IS 
saistītus aspektus, t āpēc to saska ņota īstenošana ir gr ūts uzdevums. 
Kopiena ir ap ņēmusies būtiski samazin āt IS ietekmi uz biolo ģisko daudzveid ību. Lai sekm ētu 
šo procesu, š ā ietekmes nov ērtējuma ziņojuma m ērķis ir izkl āstīt politikas variantus un 
pasākumus tūlītējai rīcībai, kamēr ES strat ēģija par IS v ēl tikai tiek izstr ādāta. Ietekmes 
novērtējuma ziņojuma 1. noda ļā aplūkota pašreiz ējā rīcībpolitika un juridiskais konteksts, k ā 
arī sniegts p ārskats par konsult ācijām un apspried ēm ar ekspertiem, kas notikušas pazi ņojuma 
sagatavošanas gait ā. 2. nodaļā iztirzāta invazīvo sugu probl ēma Eirop ā un raksturoti daž ādie 
introdukcijas ce ļi, sniegti piem ēri IS ietekmei uz vidi un ekonomiku, p ārskats par pašreiz ējām 
atziņām par attiec īgajām izmaks ām un skaidrojums par to, k āpēc ir jārīkojas ES l īmenī. 
3. nodaļā izklāstīti mērķi ES stratēģijai par IS. 
II. Dažādu pieeju izv ērtēšana mērķu sasniegšanai 
4. nodaļā izklāstīti četri apzin ātie politikas varianti m ērķu sasniegšanai un daži horizont āli 
jautājumi, kas b ūtiski visiem variantiem. Šie varianti viens ar otru nekonkur ē un viens 
otru neizsl ēdz; tos raksturo daž āda paredz ētās rīcības intensit āte un lietder ība. Lai palielin ātu 
intensitāti, ir jāpalielina resursi, kas savuk ārt atkarīgs no gatav ības ieguld īt līdzekļus. 
B variantā minētie pasākumi nav izol ēti, bet gan kumulatīvi pasākumi , kas ir da ļa no pieejas, 
kuras mērķis ir intensific ēt pašreizējos pūliņus cīnīties ar IS rad ītajām problēmām un 
pilnveidot sp ēkā esošos instrumentus un ties ību aktus. Ir lietder īgi dažus pas ākumus īstenot 
nekavējoties , bet citu elementu ieviešana var pras īt vairākus gadus. Ierosin ātie pasākumi 
attiecas uz t īšas un net īšas introdukcijas profilaksi, agr īnu brīdināšanu un inform āciju, 
naturalizējušos IS sugu izskaušanu, ierobežošanu un kontroli. Apzin ātie varianti ir š ādi.  
• A) Līdzšinējais scenārijs: arī turpmāk izmanto pašreiz ējos instrumentus. 
• B) Optimizēt pašreizējo pieeju izmantošanu : pilnībā likt lietā pašreizējos tiesību aktus, 
izstrādāt un ieviest br īvprātīgus rīcības kodeksus, izveidot agr īnas brīdināšanas un 
informācijas sist ēmu, uztur ēt Eiropas IS sarakstu, vairot inform ētību, apmain īties ar 
paraugpraksi, valsts l īmenī veikt izskaušanas un kontroles pas ākumus. 
• B+) Pielāgot spēkā esošos ties ību aktus : šis variants paredz groz īt spēkā esošos ties ību 
aktus, lai paplašin ātu to darb ības jomu un taj ā oficiāli ietvertu IS jaut ājumus. 
• C) Izveidot visaptverošu un specifi sku ES juridisko instrumentu:  šis variants noz īmē, 
ka tiks izmantoti B) variant ā raksturoti pamatinstrumenti, ta ču līdztekus tiks strauji ieviesti 
jauni tiesību akti, kas dotu iesp ēju plaši apkarot IS. 
LV 4   LV Tiek aplūkota arī virkne horizont ālu jautājumu, kas vienl īdz svarīgi visiem variantiem, tostarp 
komunikācija, izglītošana un inform ēšana, zināšanu bāzes izveide un finans ējums. 
5. nodaļā sniegts variantu kopsavilkums un visp ārīgs salīdzinājums un nov ērtējums. 6. noda ļā 
var iepazīties ar secin ājumiem, savuk ārt 7. noda ļā apzināti tie monitoringa aspekti un r ādītāji, 
kas noder ēs, lai izv ērtētu sekmes, sagatavojot visaptverošu ES strat ēģiju par invaz īvajām 
sugām.