Īpašais ziņojums Vai Komisijas sistēma 
darbības rezultātu 
novērtēšanai attiecībā 
uz lauksaimnieku 
ienākumiem ir labi 
izstrādāta un balstīta 
uz pamatotiem datiemLV 2016  Nr. 01
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-4037-8 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/05783 QJ-AB-16-001-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-4005-7 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/259412 QJ-AB-16-001-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-4028-6 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/882361 QJ-AB-16-001-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Attēls 12. lappusē ir publicēts ar ESAO piekrišanu.  
© OECD  (2003), Farm Household Income: Issues and Policy Responses, OECD Publishing, Paris.  
DOI : http://dx.doi.org/10.1787/9789264099678-en
Vai Komisijas sistēma 
darbības rezultātu 
novērtēšanai attiecībā 
uz lauksaimnieku 
ienākumiem ir labi 
izstrādāta un balstīta 
uz pamatotiem datiem
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 01
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Augustyn Kubik  vadītā I apakšpalāta, kuras pārziņā ir izdevumu jomas, kas saistītas 
ar dabas resursu aizsardzību un apsaimniekošanu. Revīziju vadīja ERP locekle Rasa Budbergytė , un viņai palīdzēja locekles 
biroja vadītājs Tomas Mackevičius  un atašejs Maura McElhinney , galvenais vadītājs Hèlder Faria Viegas , pamatgrupa Sven 
Kölling  un Blanka Happach , revidenti Ramona Bortnowschi, Els Brems, Antonio Caruda Ruiz, Vincent Ly-Sunnaram, Ioannis 
Papadakis, Maciej Szymura  un Bertrand Tanguy .
No kreisās uz labo: B. Happach, T. Mackevičius, S. Kölling, R. Budbergytė, H. Faria Viegas.
03
 Saturs
Punkts
 Abreviatūras
 Glosārijs
I–X Kopsavilkums
1–17  Ievads
1–2 Kopējās lauksaimniecības politikas un 2013. gada reformas vispārējie mērķi attiecībā uz 
lauksaimnieku ienākumiem
3–5 Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēto pasākumu mērķi attiecībā uz lauksaimnieku 
ienākumiem
6 Lauksaimnieku ienākumi, lauku mājsaimniecību ienākums un dzīves līmenis
7–11  Komisijas datu avoti attiecībā uz ienākumiem lauksaimniecībā
12–15  Kopējās lauksaimniecības politikas pasākumu rezultātu novērtēšana attiecībā uz ienākumiem no 
lauksaimniecības
16 –17  Palātas iepriekšējās revīzijas
18–24  Revīzijas tvērums un pieeja
25–87  Apsvērumi
25–51  Komisija vēl nav izstrādājusi visaptverošu datu kopumu, lai novērtētu kopējās lauksaimniecības 
politikas pasākumu rezultātus attiecībā uz lauksaimnieku ienākumiem
26–32  Komisijai joprojām trūkst informācijas par lauksaimnieku ienākumiem Eiropas Savienības līmenī
33–39  Ekonomikas pārskati lauksaimniecībā ir svarīgs lauksaimniecības nozares ekonomiskās situācijas 
uzraudzības instruments, bet tam ir raksturīgi ierobežojumi, kas attiecas uz kopējās lauksaimniecības 
politikas pasākumu novērtēšanu
40–51  Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkls ir vispāratzīts ienākumu un uzņēmējdarbības informācijas 
avots attiecībā uz komerciālām lauku saimniecībām, taču tam ir ierobežojumi
04 Saturs
52–76  Komisija un dalībvalstis ne vienmēr nodrošināja, ka pieejamie dati par lauksaimnieku ienākumiem 
ir pietiekami kvalitatīvi
54–58  Tika konstatētas nepilnības tajā, kā Komisija pārvalda ekonomikas pārskatus lauksaimniecībā…
59–76  …un dažās dalībvalstīs bija vērojamas nepilnības lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkla darbībā
77–87  Pieejamo datu ierobežojumi, atsevišķu kopējās lauksaimniecības politikas pasākumu neskaidrie 
mērķi un nepilnības darbības rezultātu rādītājos ietekmē Komisijas spēju parādīt sasniegto
79–82  Tiešie maksājumi kalpo daudziem mērķiem, kuru sasniegšanu ir grūti novērtēt…
83–87  …un ar lauksaimnieku ienākumiem saistītos kopējās lauksaimniecības politikas darbības rezultātu 
rādītājus nevar skaidri sasaistīt ar pasākumiem un mērķu faktisko sasniegšanu
88–100  Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.   Dalībvalstu izvēle attiecībā uz Eiropas Savienības tiešo maksājumu īstenošanu
 II pielikums.   Lauksaimniecības ienākumu aprēķināšana saskaņā ar ekonomikas pārskatiem 
lauksaimniecībā
 III pielikums.   Ienākumu aprēķināšana saskaņā ar lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklu
 IV pielikums.   Komisijas izmantotie darbības rezultātu rādītāji kopējās lauksaimniecības politikas 
novērtēšanai
 V pielikums.   Eiropas statistikai piemērojamie kvalitātes kritēriji
 Komisijas atbilde
05
 Abreviatūras
ELFLA : Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai
ELGF : Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds
EPL : Ekonomikas pārskati lauksaimniecībā
ESAO : Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija
EU-SILC : Eiropas Savienības statistika par ienākumiem un dzīves apstākļiem
KLP : Kopējā lauksaimniecības politika
KUNS : Kopīgā uzraudzības un novērtēšanas sistēma
LESD : Līgums par Eiropas Savienības darbību
LSGDT : Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkls
LSSA : Lauku saimniecību struktūras apsekojums
06
 Glosārijs
Atdalīšana : process, kurā tiešā atbalsta maksājumus nošķir no lauksaimnieciskās ražošanas.
EPL : ekonomikas pārskati lauksaimniecībā – valsts lauksaimniecības nozares ekonomiskās situācijas analīzes 
galvenais instruments. Tie ir nacionālo kontu satelītkonti.
Ģimenes saimniecības ienākums : LSGDT rādītājs, kas raksturo ienākumus no lauksaimniecības saimniecībās ar 
nealgotiem ģimenes darbiniekiem, t. i., lauksaimnieku un viņa ģimenes locekļiem.
Lauksaimnieciskās uzņēmējdarbības ienākums : lauksaimniecisku darbību radīts ienākums, no kura atņemtas 
darbaspēka izmaksas, procenti par kapitāla aizņēmumu un zemes nomas maksa. To var izmantot, lai atlīdzinātu 
savus ražošanas faktorus, kas ir saimniecības īpašumā (pašu darbu, pašu kapitālu vai saimniecībai piederošo zemi).
Lauksaimniecības faktoru ienākums : ienākums, ko radījuši lauksaimnieciskajā ražošanā izmantotie faktori 
(zeme, darbs un kapitāls). To aprēķina, no bāzes cenās izteiktās lauksaimniecības produkcijas vērtības atņemot 
starppatēriņa, pamatkapitāla patēriņa (nolietojuma) un ražošanas nodokļu vērtību un pieskaitot (citu) ražošanas 
subsīdiju vērtību. Tas parasti neietver ienākumus no citiem avotiem (ar lauksaimniecību nesaistīta darbība, algas, 
sociālie pabalsti, ienākumi no īpašuma).
Lauksaimnieks : persona, kuras saimniecība atrodas ES teritorijā un kura veic neatkarīgu lauksaimniecisku darbību.
Lauku mājsaimniecības ienākums : mājsaimniecības ienākums no neatkarīgas darbības lauksaimniecībā un no 
darbības, kas nav saistīta ar lauksaimniecību.  Lauksaimniecība var nebūt galvenais ienākumu avots.
Lauku saimniecība : vienība, kurai ir vienota vadība un kas ES teritorijā veic lauksaimniecisko darbību kā galveno 
vai sekundāro darbību. Vienam lauksaimniekam var būt vairākas lauku saimniecības.
LSGDT : lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkls – komerciālo lauku saimniecību ienākumu un uzņēmējdarbības 
un kopējās lauksaimniecības politikas ietekmes novērtēšanas instruments. Tā pamatā ir uzskaites dati par vairāk 
nekā 80 000 lauku saimniecību visās ES dalībvalstīs.
Nacionālie konti : nacionālie konti sniedz informāciju par ekonomikas struktūru un ekonomiskās situācijas attīstību 
katrā dalībvalstī.
Nolietojums : aktīvu vērtības zudums novecošanas vai lietošanas rezultātā.
Novērtēšana : periodiska pierādījumu vākšana un analīze, lai izdarītu secinājumus par intervences efektivitāti un 
lietderību. Intervenci vērtē, pamatojoties uz rezultātiem un ietekmi politikas adresātu līmenī.
Rādītājs : izmērāms mainīgais lielums, kas sniedz noderīgu informāciju, lai varētu novērtēt, cik lielā mērā ir sasniegts 
mērķis.
Rīcībā esošais lauku mājsaimniecības ienākums : kopējais ienākums no visiem avotiem, atņemot nodokļus un 
sociālās apdrošināšanas obligātās iemaksas.
07 Glosārijs
Saimniecības neto ienākums : LSGDT rādītājs, kas raksturo pašas saimniecības ražošanas faktoru izmaksu segšanai 
pieejamo summu. To aprēķina, no saimniecības neto pievienotās vērtības atņemot īpašnieka samaksātās algas, 
nomas maksu un procentus.
Saimniecības neto pievienotā vērtība : LSGDT rādītājs, kas raksturo lauku saimniecības kopējo produkcijas vērtību, 
kurai pieskaitīti tiešie maksājumi un atņemts starppatēriņš un nolietojums. Tā ir summa, kas pieejama, lai maksātu 
par visiem lauku saimniecības ražošanas pamatfaktoriem (zemi, darbu un kapitālu).
Satelītkonti : konti, kas izveidoti uz nacionālo kontu pamata, lai nodrošinātu papildu informāciju un jēdzienus, kas 
pielāgoti kādas ekonomikas nozares, piemēram, lauksaimniecības, specifikai.
Standarta produkcija : lauku saimniecības bruto produkcijas vērtība naudā lauku saimniecības cenās. Standarta 
vērtību nosaka atbilstoši attiecīgā reģiona vidējam stāvoklim.
Starppatēriņš : ražošanas procesā patērēto preču un pakalpojumu vērtība (neietver nolietojumu).
Uzraudzība : intervences resursu, iznākumu un rezultātu regulāra pārbaude.
(Valsts) intervence : darbība, pasākums, programma vai projekts, kuru veic vai finansē valsts iestāde.
2003. gada reforma : KLP reforma, ar kuru tika ieviesta tiešā atbalsta atdalīšana no lauksaimnieciskās ražošanas 
un noteikts, ka maksājumi ir atkarīgi no atbilstības pamatstandartiem attiecībā uz zemes uzturēšanu, vidi, pārtikas 
nekaitīgumu, dzīvnieku un augu veselību un dzīvnieku labturību (tā dēvētā savstarpējā atbilstība).
2013. gada reforma : KLP reforma laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam. Tās mērķis ir panākt līdzsvarotāku 
pieejamā atbalsta sadalījumu un atalgot lauksaimniekus, kuri piemēro ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi, ar īpašu 
“zaļo” maksājumu. Veicot šo reformu, ir paredzēts sekmēt arī ES lauksaimniecības orientāciju uz tirgu, vienlaikus 
izveidojot drošības tīklu, lai pasargātu lauksaimniekus no ārējo apstākļu nenoteiktības, un turpināt atbalstīt lauku 
attīstību dalībvalstīs.
08
 Kopsavilkums
I
Lauksaimnieku ienākumi un dzīves līmenis ir jautājumi, kuriem Līgumā un kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) 
2013. gada reformā ir pievērsta īpaša uzmanība. Gandrīz trešdaļa ES budžeta joprojām tieši vai netieši tiek atvēlēta 
tam, lai atbalstītu lauksaimnieku ienākumus un tādējādi palīdzētu viņiem sasniegt pietiekami augstu dzīves līmeni.
II
Saskaņā ar KLP jauno uzraudzības un novērtēšanas sistēmu Komisijai ir jānovērtē KLP pasākumu kopējā ietekme uz 
izvirzītajiem mērķiem. Tam vajadzīgi ne tikai skaidri noteikti mērķi, uzdevumi un rādītāji, bet arī pietiekama un kvali -
tatīva statistikas informācija par ekonomisko situāciju lauksaimniecībā un lauksaimnieku ienākumiem.
III
Šajā ziņojumā ir vērtēts, vai Komisijas izmantotā darbības rezultātu novērtēšanas sistēma attiecībā uz lauksaimnieku 
ienākumiem ir labi izstrādāta un balstīta uz pamatotiem datiem. Palāta pārbaudīja, vai Komisija skaidri noteica vaja -
dzīgos statistikas datus, vai šie dati bija pietiekami kvalitatīvi un vai Komisija definēja būtiskus rādītājus.
IV
Palāta secina, ka Komisijas izmantotā KLP darbības rezultātu novērtēšanas sistēma attiecībā uz lauksaimnieku ienā -
kumiem nav pietiekami labi izstrādāta un lauksaimnieku ienākumu analīzei izmantoto statistikas datu kvantitāte un 
kvalitāte ir būtiski ierobežota.
V
Komisija nav skaidri noteikusi, kādi statistikas dati ir vajadzīgi, lai efektīvi novērtētu ar lauksaimnieku ienākumu 
atbalstu saistīto KLP pasākumu rezultātus. Par lauku mājsaimniecību rīcībā esošajiem ienākumiem nav pieejami 
reprezentatīvi dati, kas palīdzētu novērtēt, vai ir sasniegts Līgumā noteiktais mērķis nodrošināt pietiekami augstu 
dzīves līmeni lauksaimniekiem. Turklāt nav nevienas uzticamas sistēmas, kas ienākumus lauksaimniecībā ļautu salī -
dzināt ar ienākumiem citās ekonomikas nozarēs, tādējādi pamatojot ES ienākumu atbalstu lauksaimniekiem.
VI
Galvenie ES līmenī pašreiz pieejamie instrumenti lauksaimnieku ienākumu novērtēšanai ir ekonomikas pārskati lauk -
saimniecībā (EPL) un lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkls (LSGDT). EPL ir Komisijas galvenais statistikas avots 
globālai lauksaimnieku ienākumu uzraudzībai makroekonomikas līmenī. Tomēr to potenciāls vēl nav pilnīgi izman -
tots, un tie nesniedz pietiekamu informāciju par svarīgiem faktoriem, kas saistīti ar lauksaimnieku ienākumiem, kā 
arī par lauksaimniecības ekonomisko vērtību kopumā. LSGDT ir svarīgs KLP novērtēšanas instruments, bet tam ir 
ierobežojumi, jo tas attiecas tikai uz komerciālām saimniecībām un informācija par ienākumiem ir nepilnīga.
Kopsavilkums 09
VII
Komisija un dalībvalstis ne vienmēr nodrošināja, ka lauksaimnieku ienākumu novērtēšanai izmantotie dati ir pietie -
kami kvalitatīvi. Gan attiecībā uz EPL, gan LSGDT Palāta konstatēja nepilnības Komisijas un dalībvalstu īstenotajā 
pārvaldībā. Turklāt EPL kvalitātes nodrošināšanas procedūras vēl nav pilnīgi efektīvas, un revīzijā tika konstatētas 
atsevišķas nepilnības LSGDT kvalitātes nodrošināšanas pasākumos.
VIII
Atsevišķu KLP pasākumu neskaidro mērķu un bāzes datu trūkuma dēļ ir grūti novērtēt, vai konkrēti KLP pasākumi, 
kas paredzēti lauksaimnieku ienākumu atbalstam, savus mērķus ir sasnieguši. Komisija nav arī noteikusi efektīvai 
darbības rezultātu novērtēšanai būtiskus rādītājus. Rādītāji, pamatojoties uz kuriem Komisijai ir jāveic novērtēšana, 
nav pietiekami ticami vai pietiekami skaidri saistīti ar KLP pasākumiem, tāpēc tos nevar izmantot, lai parādītu, vai tie 
efektīvi un lietderīgi palīdzēja sasniegt vēlamo ietekmi un mazināja atšķirības ienākumos.
IX
Attiecībā uz statistikas datiem par lauksaimnieku ienākumiem Palāta iesaka Komisijai:
a) izveidot aptverošāku sistēmu informācijas sniegšanai par lauksaimnieku rīcībā esošajiem ienākumiem un to 
salīdzināšanai ar ienākumiem citās ekonomikas nozarēs;
b) pilnveidot EPL, lai to potenciālu varētu labāk izmantot;
c) nodrošināt, lai lauksaimnieku ienākumu analīzes pamatā ir rādītāji, kas ņem vērā pašreizējo situāciju lauksaim -
niecībā, un pietiekami un konsekventi dati par visiem KLP pasākumu atbalsta saņēmējiem. To varētu panākt, 
izveidojot sinerģijas starp esošajiem administratīvajiem datiem vai pilnveidojot LSGDT cai citus piemērotus 
statistikas instrumentus;
d) uzlabot pašreizējos EPL un LSGDT statistikas datu kvalitātes nodrošināšanas pasākumus, ko noteikušas 
dalībvalstis.
X
Attiecībā uz lauksaimnieku ienākumu atbalstam paredzēto KLP pasākumu rezultātu mērīšanu Palāta iesaka Komisijai 
jau pašā sākumā noteikt nākamajam plānošanas periodam pienācīgus darbības mērķus un bāzes datus, ar kuriem 
varētu salīdzināt KLP pasākumu rezultātus, veikto novērtējumu kontekstā papildināt pašreizējo darbības rezultātu 
rādītāju sistēmu ar citiem būtiskiem un kvalitatīviem datiem, lai novērtētu sasniegtos rezultātus, un novērtēt lauk -
saimnieku ienākumu atbalstam paredzēto pasākumu efektivitāti un lietderību.
10
 Ievads
Kopējās lauksaimniecības politikas un 2013. gada 
reformas vispārējie mērķi attiecībā uz lauksaimnieku 
ienākumiem
01 
Saskaņā ar LESD1 KLP mērķi ir “celt lauksaimniecības ražīgumu” un “šādi panākt 
pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, jo īpaši palielinot lauksaim -
niecībā nodarbināto personu individuālos ienākumus”. Arī 2013. gada KLP refor -
mas2 uzmanības centrā bija ienākumi no lauksaimniecības saistībā ar ekonomiski 
dzīvotspējīgas pārtikas ražošanas mērķi, tādējādi palīdzot nodrošināt pietiekami 
augstu dzīves līmeni lauksaimniekiem3.
02 
KLP pasākumi tiek finansēti no ES budžeta, izmantojot Eiropas Lauksaimniecības 
garantiju fondu (ELGF jeb pirmo pīlāru) un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku 
attīstībai (ELFLA jeb otro pīlāru). Saskaņā ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu 
no 2014. līdz 2020. gadam no ELGF tiks iztērēti līdz pat 277 miljardi EUR (29 % no 
ES kopējā budžeta) tiešajiem maksājumiem lauksaimniekiem un tirgus atbalstam 
konkrētās lauksaimniecības nozarēs4.
Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēto 
pasākumu mērķi attiecībā uz lauksaimnieku 
ienākumiem
03 
KLP 2003. gada reforma mainīja uzsvaru no atbalsta ražošanai (tā dēvētā “atda -
līšana”) un ieviesa ienākumu atbalsta sistēmu, kas lielā mērā balstījās uz indivi -
duālo lauksaimnieku saņemtā atbalsta līmeņiem atsauces periodā. 2013. gada 
reforma turpināja nodalīt maksājumus no to vēsturiskā konteksta, vienlaikus 
pakāpeniski pārejot uz vienotākiem maksājumiem par hektāru visās ES dalībval -
stīs. Tā arī pārstrukturēja tiešos maksājumus, kas no 2015. gada ir iedalīti šādās 
grupās: pamata maksājumi par hektāru, kuri tiek veikti visiem lauksaimniekiem, 
“zaļie” maksājumi, ar kuriem lauksaimnieki tiek atalgoti par īpašu lauksaimnie -
cības praksi, kas tiek uzskatīta par labvēlīgu klimatam un videi, un maksājumi 
gados jaunajiem lauksaimniekiem. Lai gan dalībvalstīm jāievēro zināmi ierobežo -
jumi, kopumā tām ir liela rīcības brīvība, un šos maksājumus tās var novirzīt tālāk, 
lai risinātu konkrētas politikas problēmas5.1 Līgums par Eiropas Savienības 
darbību (LESD) (OV C 326, 
26.10.2012., 47. lpp.), 39. panta 
1. punkta a) un 
b) apakšpunkts. Pārējie 
KLP mērķi, kas noteikti 
39. pantā, ir: c) stabilizēt tirgus, 
d) nodrošināt piedāvāto 
produktu pieejamību tirgū un 
e) panākt, ka patērētāji 
piedāvātos produktus saņem 
par samērīgām cenām.
2 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regula 
(EK) Nr. 1306/2013 par kopējās 
lauksaimniecības politikas 
finansēšanu, pārvaldību un 
uzraudzību un Padomes 
Regulu (EEK) Nr. 352/78, 
(EK) Nr. 165/94, 
(EK) Nr. 2799/98, 
(EK) Nr. 814/2000, 
(EK) Nr. 1290/2005 un 
(EK) Nr. 485/2008 atcelšanu 
(OV L 347, 20.12.2013., 
549. lpp.), 110. panta 2. punkts.
3 Skatīt arī preambulu Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2013. gada 17. decembra 
Regulā (ES) Nr. 1308/2013, ar 
ko izveido lauksaimniecības 
produktu tirgu kopīgu 
organizāciju un atceļ Padomes 
Regulas (EEK) Nr. 922/72, 
(EEK) Nr. 234/79, 
(EK) Nr. 1037/2001 un 
(EK) Nr. 1234/2007 (OV L 347, 
20.12.2013., 671. lpp.).
4 Padomes 2013. gada 
2. decembra Regula 
(ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar 
ko nosaka daudzgadu finanšu 
shēmu 2014.–2020. gadam 
(OV L 347, 20.12.2013., 
884. lpp.).
5 Pārskatu par dalībvalstu 
izvēlētajām iespējām skatīt 
I pielikumā .
11 Ievads
04 
Lai gan regulā tie nav īpaši skaidri norādīti6, Komisija uzskata, ka daži politikas 
elementi ir konkrēti saistīti ar atbalstu lauksaimnieku ienākumiem, jo īpaši tiešie 
maksājumi. Šie maksājumi ir paredzēti tam, lai palīdzētu saglabāt lauksaimniecī -
bu visā ES teritorijā, atbalstot un stabilizējot lauksaimnieku ienākumus, tādējādi 
nodrošinot saimniecību ekonomisko dzīvotspēju ilgākā laika periodā un mazinot 
to neaizsargātību pret cenu svārstībām. Turklāt, nosakot, ka pilni maksājumi ir 
atkarīgi no pamatstandartu ievērošanas (tā dēvētā savstarpējā atbilstība), un 
piemērojot īpašo “zaļo” komponentu, šādiem maksājumiem būtu arī jāpalīdz 
nodrošināt, ka lauksaimniecība sniedz labumu sabiedrībai.
05 
Tiešie maksājumi ir finansiāli vissvarīgākais, tomēr ne vienīgais instruments, kas 
ietekmē lauksaimnieku ienākumus. ES līmenī tos papildina lauku attīstības7 pasā -
kumi un vairāki tirgus un veicināšanas pasākumi, kas vērsti uz konkrētām lauk -
saimniecības nozarēm. Krīzes laikā Komisija var arī īstenot intervenci konkrētos 
tirgos, nodrošinot ierobežotu piekļuvi publiskai vai privātai intervences krājumu 
glabāšanai, kas ietekmē tirgus cenas un tādējādi lauksaimnieku ienākumus.
Lauksaimnieku ienākumi, lauku mājsaimniecību 
ienākums un dzīves līmenis
06 
Ģimenes saimniecība ir visbiežāk sastopamais saimniecības modelis ES, turklāt 
lielais vairums lauku saimniecību joprojām tiek pārvaldītas kā individuālas saim -
niecības8. Šādās saimniecībās parasti plaši izmanto ģimenes darbaspēku. Kompo -
nenti, kas veido šādu lauku mājsaimniecību ienākumu, ir parādīti attēlā . ES tie -
sību aktos nekad nav definēti tādi Līgumā minēti jēdzieni kā “lauku iedzīvotāji”, 
“pietiekami augsts dzīves līmenis” vai “ienākumi” ( earnings ), bet lauku mājsaim -
niecības rīcībā esošie ienākumi ir galvenais elements dzīves līmeņa novērtēšanai9.6 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regula (ES) 
Nr. 1307/2013, ar ko izveido 
noteikumus par 
lauksaimniekiem paredzētiem 
tiešajiem maksājumiem, kurus 
veic saskaņā ar kopējās 
lauksaimniecības politikas 
atbalsta shēmām, un ar ko 
atceļ Padomes Regulu (EK) 
Nr. 637/2008 un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 73/2009 
(OV L 347, 20.12.2013., 
608. lpp.).
7 Tādi kā ieguldījumu pasākumi 
vai maksājumi 
lauksaimniekiem apgabalos, 
kuros ir dabīgi vai citi specifiski 
ierobežojumi.
8 Terminu “ģimenes 
saimniecība” lieto attiecībā uz 
jebkuru ģimenes pārvaldītu 
saimniecību, kurā vismaz 50 % 
no regulārā lauksaimniecības 
darbaspēka nodrošina 
ģimenes darbinieki. Saskaņā ar 
Eurostat  datiem 2010. gadā 
97 % lauku saimniecību 
ES pārvaldīja individuāli 
īpašnieki.
9 Skatīt 64. un 65. punktu 
īpašajā ziņojumā 
Nr. 14/2003 par Komisijas 
veiktu zemnieku saimniecību 
ieņēmumu novērtējumu 
[EK līguma 33. panta 1. punkta 
b) apakšpunkts] (OV C 45, 
20.2.2004., 1. lpp.).
12 Ievads
Komisijas datu avoti attiecībā uz ienākumiem 
lauksaimniecībā
07 
Komisijai ir jānosaka lauksaimnieku ienākumu novērtēšanai vajadzīgā statistikas 
sistēma, savukārt dalībvalstīm būtu jāsniedz Komisijai visa informācija, kas vaja -
dzīga attiecīgo pasākumu uzraudzībai un novērtēšanai. Vajadzīgajai informācijai 
pēc iespējas jābūt balstītai uz vispāratzītiem datu avotiem10.
08 
Komisijas galvenais vispārējo datu avots attiecībā uz lauksaimniecībā nodarbi -
nātajiem iedzīvotājiem ir lauku saimniecību struktūras apsekojums  (LSSA)11, 
ko veic, lai vāktu datus par lauksaimniecības stāvokli Eiropas Savienībā ar mērķi 
uzraudzīt tendences un pārmaiņas Eiropas lauku saimniecību struktūrā. Tas nav 
paredzēts datu vākšanai par lauksaimnieku ienākumiem no lauksaimniecības vai 
par ELGF finansēto ES atbalstu. AttēlsLauku mājsaimniecības ienākuma komponenti
=  Bruto ieņēmumi 
–
Skaidras naudas izdevumi= Neto ienākumi no
saimnieciskās darbības
–
 Nolietojums= Saimniecības
ienākums
= Saimniecības
ienākums
=
–= Ārpus saimniecības
gūtais ienākums+
Avots:  ESAO (2003./uni00A0gads.). Rīcībā esošais lauku 
mājsaimniecības 
ienākumsNodokļi un obligātās 
iemaksas  Kopējais lauku 
mājsaimniecības 
ienākums+ Bruto algas   
+ Īpašuma ienākums+ Sociālie maksājumi+ Citi ienākumi+ Tirgus ieņēmumi
+ Subsīdijas+ Citi ieņēmumi
10 Regula (ES) Nr. 1306/2013, 
110. panta 4. punkts.
11 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2008. gada 
19. novembra Regula (EK) 
Nr. 1166/2008, kas attiecas uz 
lauku saimniecību struktūras 
apsekojumiem un 
lauksaimnieciskās ražošanas 
metožu apsekojumu un ar ko 
atceļ Padomes Regulu (EEK) 
Nr. 571/88 (OV L 321, 1.12.2008., 
14. lpp.). Pēdējais ES mēroga 
LSSA, kas tika īstenots kā lauku 
saimniecību skaitīšana, notika 
2010. gadā. Nākamais izlases 
veida apsekojums ir plānots 
2016. gadā.
13 Ievads
09 
Lai uzraudzītu saimniecisko darbību un ienākumus no lauksaimniecības un at -
sevišķiem ar saimniecību saistītiem uzņēmējdarbības veidiem, Komisija izmanto 
divus galvenos statistikas instrumentus:
 ο ekonomikas pārskatus lauksaimniecībā (EPL) , kuri ir valsts lauksaimnie -
cības nozares makroekonomiskās situācijas un lauksaimniecības ienākumu 
izmaiņu analīzes galvenais instruments;
 ο lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklu (LSGDT) , kas ir mikroeko -
nomikas instruments, kura mērķis ir novērtēt komerciālo lauku saimniecību 
ienākumus un uzņēmējdarbību.
10 
EPL ir Eiropas kontu sistēmas (EKS 1995) satelītkonti, kas sniedz papildu informāci -
ju un izmanto lauksaimniecības nozarei pielāgotus jēdzienus12. Attiecībā uz tiem 
tiek piemērota īpaša metodoloģija, un tos sagatavo, izmantojot īpašus noteiku -
mus un metodes13. Lielākās dalībvalstīs EPL ir sīkāk iedalīti reģionālajos kontos. 
Datu vākšanu un apkopošanu valsts līmenī pilnībā finansē dalībvalstis, un valstu 
statistikas biroji vai lauksaimniecības ministrijas ir atbildīgas par datu vākšanu 
un nacionālo EPL aprēķināšanu. Komisija ( Eurostat ) ir atbildīga par metodoloģijas 
izveidi un datu apkopošanu ES līmenī.
11 
LSGDT ir paredzēts tam, lai aplēstu ienākumus, ko gūst komerciālā lauku saim -
niecība kā uzņēmējdarbības vienība, kuras produkcijas vērtība standarta produk -
cijas izteiksmē pārsniedz noteiktu robežvērtību, ko uzskata par tādu, kas aptver 
lielāko iespējamo daļu lauksaimniecības produkcijas, lauksaimniecības zemi un 
lauksaimniecības darbaspēku tajās saimniecībās, kas orientētas uz tirgu14. Tas ir 
vienīgais ES līmenī saskaņotais ekonomikas datu avots par lauku saimniecībām15, 
un to pārvalda Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD. Tā kā LSGDT 
pamatā ir valstu grāmatvedības datu tīkli, dalībvalstis finansē datu vākšanu, bet 
Komisija par dalībvalstu iesniegtajiem datiem maksā standarta maksu par katru 
saimniecību16. Pašlaik valstu sadarbības biroji (valsts vai privātās iestādes) vāc 
datus par vairāk nekā 80 000 lauku saimniecību visās dalībvalstīs. Dalība apse -
kojumā ir brīvprātīga. Datus izmanto Komisija un daudzas citas ieinteresētās 
personas, tostarp dalībvalstis.12 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2003. gada 
5. decembra Regula (EK) 
Nr. 138/2004 par ekonomikas 
pārskatiem Kopienas 
lauksaimniecībā (OV L 33, 
5.2.2004., 1. lpp.).
13 Lauksaimniecības ienākumu 
aprēķināšana saskaņā ar EPL ir 
parādīta II pielikumā .
14 Ienākumu aprēķināšana 
saskaņā ar LSGDT ir parādīta 
III pielikumā . Saimniecība nav 
tas pats, kas lauku 
mājsaimniecība, un viens 
lauksaimnieks var pārvaldīt 
vairākas lauku saimniecības.
15 Padomes 2009. gada 
30. novembra Regula (EK) 
Nr. 1217/2009, ar ko izveido 
tīklu grāmatvedības datu 
savākšanai par ienākumiem 
un saimniecisko darbību lauku 
saimniecībās Eiropas Kopienā 
(OV L 328, 15.12.2009., 27. lpp.).
16 Par pārskata periodu no 2010. 
līdz 2014. gadam Komisija 
standarta maksas veidā līdz 
šim ir samaksājusi 
51,4 miljonus EUR.
14 Ievads
Kopējās lauksaimniecības politikas pasākumu 
rezultātu novērtēšana attiecībā uz ienākumiem no 
lauksaimniecības
12 
Ikviens KLP pasākums ir jāuzrauga un jānovērtē, lai uzlabotu tā kvalitāti un parā -
dītu sasniegumus17. KLP pasākumu rezultātu novērtēšana saistībā ar lauksaimnie -
cības ienākumiem lielā mērā balstās uz EPL un LSGDT ietverto informāciju, tāpēc 
tai jābūt pietiekamai un kvalitatīvai.
13 
Līdz 2018. gada 31. decembrim Komisijai ir jāiesniedz sākotnējais ziņojums par 
KLP uzraudzības un novērtēšanas īstenošanu, ietverot pirmos KLP darbības rezul -
tātus par 2014.–2020. gadu. Otrs ziņojums, kurā ietverts KLP darbības rezultātu 
novērtējums, ir jāiesniedz līdz 2021. gada 31. decembrim.
14 
Veicot KLP 2013. gada reformu, kopīgo uzraudzības un novērtēšanas sistēmu 
(KUNS), kas jau tika piemērota ELFLA, attiecināja arī uz ELGF finansētajiem pasā -
kumiem18. Lai izpildītu savus pienākumus attiecībā uz ELGF finansēto pasākumu 
uzraudzību un novērtēšanu, Komisijai jānosaka, kāda informācija ir vajadzīga, un 
jāsagatavo daudzgadu novērtēšanas plāns. Dalībvalstīm ir jānodrošina šādu datu 
kvalitāte un savlaicīga pieejamība.
15 
KUNS balstās uz standarta rādītājiem, lai vispusīgi un regulāri novērtētu pasā -
kumu progresu, efektivitāti un lietderību izvirzīto mērķu sasniegšanā. Komisija 
noteica rādītājus19, kas atspoguļo KLP instrumentu īstenošanu ( īstenošanas rādī -
tāji), ar kuriem novērtē sasniegtos rezultātus ( rezultātu rādītāji ) un kas parāda 
to ietekmi uz KLP vispārējo mērķu sasniegšanu ( ietekmes rādītāji )20.17 Skatīt arī 68. apsvērumu 
Regulā (ES) Nr. 1306/2013.
18 Regula (ES) Nr. 1306/2013, 
110. pants.
19 Komisijas 2014. gada 22. jūlija 
Īstenošanas regula (ES) 
Nr. 834/2014, ar ko nosaka 
noteikumus par to, kā 
piemērot kopējās 
lauksaimniecības politikas 
kopīgo uzraudzības un 
novērtēšanas sistēmu 
(OV L 230, 1.8.2014., 1. lpp.).
20 Sīkāku informāciju skatīt 
IV pielikumā .
15 Ievads
Palātas iepriekšējās revīzijas
16 
Palāta pārbaudīja Komisijas veikto novērtējumu par lauksaimnieku ienākumiem 
2002. gadā21. Šajā revīzijā tika secināts, ka ES statistikas instrumenti nesniedza 
pietiekami izsmeļošu informāciju par lauku mājsaimniecību rīcībā esošajiem ienā -
kumiem un neļāva novērtēt lauku iedzīvotāju dzīves līmeni.
17 
Gada pārskatā par 2007. finanšu gadu Palāta attiecībā uz lauksaimnieku ienāku -
mu novērtēšanu konstatēja, ka Komisija ir uzņēmusies vairākas iniciatīvas saistībā 
ar EPL un LSGDT22. Tomēr Palāta uzskatīja, ka ir vajadzīgi pilnīgāki statistikas dati 
un rādītāji, lai varētu stingrāk kontrolēt to, kā tiek īstenota KLP , no kuras budžeta 
līdzekļiem vairāk nekā divas trešdaļas tika atvēlētas ienākumu atbalstam.21 Īpašais ziņojums Nr. 14/2003.
22 Gada pārskats par 
2007. finanšu gadu (OV C 286, 
10.11.2008., 1. lpp.), 
5.66. punkts.
16
 Revīzijas tvērums un pieeja
18 
Lai veiktu KLP uzraudzību un novērtēšanu, ir vajadzīga kvalitatīva informācija par 
ekonomisko situāciju lauksaimniecībā un lauksaimnieku ienākumiem. Vislielāko 
risku rada pamatotas statistikas informācijas un būtisku rādītāju trūkums Eiropas 
līmenī. Konkrētāk, pastāv risks, ka lauksaimnieku ienākumu novērtēšanas rādītāji 
un kritēriji var nebūt pienācīgi noteikti vai ka attiecīgie dati var nebūt pieejami 
vai pietiekami kvalitatīvi.
19 
Šīs revīzijas mērķis bija pārbaudīt Komisijas izmantotos lauksaimnieku ienākumu 
novērtēšanas instrumentus un to, kā tā izmanto ar ienākumiem saistītus datus, lai 
novērtētu to KLP pasākumu rezultātus, kuru mērķis ir ekonomiski dzīvotspējīga 
pārtikas ražošana un atbalsts lauksaimnieku ienākumiem. Šajā kontekstā Palāta 
pārbaudīja arī kopējos darbības rezultātu rādītājus, kurus Komisija bija nesen no -
teikusi tiešajiem maksājumiem un citiem ELGF finansētiem pasākumiem saistībā 
ar konkrētiem KLP mērķiem23. Šīs revīzijas nolūks nebija novērtēt pašu KUNS vai 
sniegt vispārēju atzinumu par dalībvalstu statistikas sistēmu darbību.
20 
Revīzijas vispārējais jautājums bija šāds:
“Vai Komisijas izmantotā KLP darbības rezultātu novērtēšanas sistēma attiecī -
bā uz lauksaimnieku ienākumiem ir labi izstrādāta un balstīta uz pamatotiem 
datiem?”
Konkrētāk, revīzijas mērķis bija atbildēt uz turpmāk minētajiem jautājumiem.
 ο Vai Komisija ir skaidri noteikusi, kādi statistikas dati ir vajadzīgi, lai efektī -
vi novērtētu ar lauksaimnieku ienākumu atbalstu saistīto KLP pasākumu 
rezultātus?
 ο Vai Komisija un dalībvalstis nodrošināja, ka lauksaimnieku ienākumu novērtē -
šanai izmantotie dati ir pietiekami kvalitatīvi?
 ο Vai Komisija noteica atbilstīgus rādītājus, kas ļauj efektīvi novērtēt ar lauk -
saimnieku ienākumu atbalstu saistīto KLP pasākumu rezultātus?23 Attiecībā uz ELFLA finansēto 
pasākumu rezultātu 
novērtēšanu skatīt īpašo 
ziņojumu Nr. 12/2013 “Vai 
Komisija un dalībvalstis var 
pierādīt, ka ES budžeta līdzekļi, 
kas piešķirti lauku attīstības 
politikas mērķu īstenošanai, 
tiek pienācīgi izlietoti” ( http://
eca.europa.eu ).
17 Revīzijas tvērums un pieeja
21 
Palāta noteica revīzijas kritērijus, pamatojoties uz Līguma24 un spēkā esošo regu -
lu25 noteikumiem.
22 
Revīzijas apmeklējumi tika veikti Komisijā un sešās dalībvalstīs26. Šīs dalībvalstis 
kopā veido vairāk nekā 50 % no Eiropas lauksaimniecības bruto pievienotās vēr -
tības, un lauksaimnieki šajās dalībvalstīs saņem vairāk nekā 50 % no ES lauksaim -
niecības budžeta līdzekļiem, galvenokārt tiešo maksājumu veidā.
23 
Komisijas līmenī Palāta pārbaudīja, vai veiktās procedūras nodrošināja EPL 
sagatavošanas un LSGDT pārvaldības atbilstību Eurostat  prakses kodeksā no -
teiktajām Eiropas statistikas izstrādes, sagatavošanas un izplatīšanas sistēmas 
kvalitātes prasībām27. Apmeklētajās dalībvalstīs Palāta pārbaudīja tajās ieviestās 
datu vākšanas un kvalitātes nodrošināšanas procedūras gan attiecībā uz EPL, gan 
LSGDT. Dalībvalstu apmeklējumu mērķis bija arī apzināt labu praksi lauksaimnie -
ku ienākumu novērtēšanā. Revīzijas pierādījumi tika vākti un pārbaudīti saskaņā 
ar revīzijas kritērijiem, izmantojot intervijas un dokumentu un datu analīzi. Turklāt 
Palāta visās 28 dalībvalstīs veica aptauju par EPL un LSGDT īstenošanu.
24 
Palāta veica arī Komisijas izmantotās darbības rezultātu pārvaldības sistēmas do -
kumentu pārbaudi un analīzi attiecībā uz mērķiem un darbības rezultātu rādītā -
jiem, kas saistīti ar lauksaimnieku ienākumiem. Šajā analīzē, kā arī LSGDT sistēmas 
revīzijā Palātai palīdzēja divi ārējie eksperti.24 LESD 39. pants.
25 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2003. gada 
5. decembra Regula (EK) 
Nr. 138/2004 par ekonomikas 
pārskatiem Kopienas 
lauksaimniecībā (OV L 33, 
5.2.2004., 1. lpp.), Padomes 
2009. gada 30. novembra 
Regula (EK) Nr. 1217/2009, ar 
ko izveido tīklu grāmatvedības 
datu savākšanai par 
ienākumiem un saimniecisko 
darbību lauku saimniecībās 
Eiropas Kopienā (OV L 328, 
15.12.2009., 27. lpp.), Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
2009. gada 11. marta Regula 
(EK) Nr. 223/2009 par Eiropas 
statistiku un ar ko atceļ Eiropas 
Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK, Euratom) 
Nr. 1101/2008 par tādas 
statistikas informācijas 
nosūtīšanu Eiropas Kopienu 
Statistikas birojam, uz kuru 
attiecas konfidencialitāte, 
Padomes Regulu (EK) 
Nr. 322/97 par Kopienas 
statistiku un Padomes 
Lēmumu 89/382/EEK, 
Euratom, ar ko nodibina 
Eiropas Kopienu Statistikas 
programmu komiteju (OV L 87, 
31.3.2009., 164. lpp.), un 
Regula (ES) Nr. 1306/2013.
26 Vācijā, Spānijā, Francijā, 
Nīderlandē, Polijā un 
Rumānijā.
27 Skatīt V pielikumu .
18
 Apsvērumi
Komisija vēl nav izstrādājusi visaptverošu datu 
kopumu, lai novērtētu kopējās lauksaimniecības 
politikas pasākumu rezultātus attiecībā uz 
lauksaimnieku ienākumiem
25 
Lai atbildētu uz jautājumu, vai Komisija ir skaidri noteikusi vajadzīgos statistikas 
datus, Palāta ņēma vērā, vai ir iegūta informācija par visiem attiecīgajiem lauk -
saimnieku ienākumu aspektiem, vai EPL ir iekļauti pietiekami makroekonomiskie 
dati par lauksaimnieku ienākumiem un vai LSGDT ietver pietiekamus datus par 
individuālu lauksaimnieku ienākumiem.
Komisijai joprojām trūkst informācijas par lauksaimnieku 
ienākumiem Eiropas Savienības līmenī
Nav reprezentatīvu datu par lauku mājsaimniecību rīcībā 
esošajiem ienākumiem
26 
Lauku mājsaimniecību rīcībā esošie ienākumi ietver ieņēmumus no lauksaimnie -
cības produktu pārdošanas, subsīdijas, citus ieņēmumus (ar saimniecību saistīti 
ienākumi)28 un citus ienākumus29. Rīcībā esošie ienākumi ir galvenais elements 
lauksaimnieku dzīves līmeņa novērtēšanai, kas ir viens no galvenajiem Līguma 
mērķiem.
27 
Statistikas sistēma informācijas sniegšanai par lauksaimnieku un viņu mājsaim -
niecību rīcībā esošajiem ienākumiem ES līmenī nav izveidota. Taču pieejamā 
informācija norāda, ka pieaug tādu ienākumu nozīme, kas nav saistīti ar lauksaim -
niecisko darbību. Komisija veica divas priekšizpētes par šādu datu vākšanu30, kuru 
novērtēšana bija iekļauta Komisijas statistikas programmā 2008. līdz 2012. ga -
dam31. Tomēr Komisija šādu novērtējumu līdz šim nav veikusi, ne arī darījusi ko 
citu, lai uzlabotu savas zināšanas par lauku mājsaimniecību rīcībā esošajiem 
ienākumiem.
28 
Dati par visu mājsaimniecību, tostarp lauku mājsaimniecību, rīcībā esošajiem 
ienākumiem un to dzīves apstākļiem ir pieejami ES statistikā par ienākumiem un 
dzīves apstākļiem ( EU-SILC )32. Tomēr šajā apsekojumā ietverto lauku mājsaimnie -
cību skaits kopumā ir pārāk mazs, lai izdarītu pamatotus secinājumus par lauk -
saimnieku ienākumiem un dzīves apstākļiem.28 Ienākumi no citām ienākumus 
nesošām darbībām, kas tiek 
veiktas, izmantojot 
saimniecības resursus.
29 Ienākumi no ārējiem avotiem, 
piemēram, lauksaimnieka vai 
viņa ģimenes locekļu saņemtā 
alga par citām darbībām.
30 Statistics Sweden , Feasibility 
study on collection of off-farm 
income data and data on other 
income  [Priekšizpēte par ārpus 
saimniecības gūtā ienākuma 
datu un datu par citiem 
ienākumiem vākšanu], 
2006. gads; AgraCeas , 
Feasibility study on the 
implementation of income of 
agricultural households sector 
(IAHS) statistics  [Priekšizpēte 
par lauku mājsaimniecību 
ienākumu statistikas 
ieviešanu], 2007. gads.
31 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2007. gada 
11. decembra Lēmums 
Nr. 1578/2007/EK par Kopienas 
statistikas programmu 2008. 
līdz 2012. gadam (OV L 344, 
28.12.2007., 15. lpp.).
32 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2003. gada 16. jūnija 
Regula (EK) Nr. 1177/2003 par 
Kopienas statistiku attiecībā 
uz ienākumiem un dzīves 
apstākļiem ( EU-SILC ) (OV L 165, 
3.7.2003., 1. lpp.).
19 Apsvērumi
29 
Turklāt dati par lauku mājsaimniecību ienākumiem tiek īpaši vākti tikai 10 dalīb -
valstīs, un pieeja šādas informācijas vākšanai, kā arī iegūtā detalizācijas pakāpe 
šajās dalībvalstīs ievērojami atšķiras (skatīt 1. izcēlumu ). Šī pieeju dažādība traucē 
izdarīt secinājumus par lauksaimnieku ienākumiem un dzīves līmeni.
Nav pienācīgas atsauces sistēmas lauksaimnieku ienākumu 
salīdzināšanai ar ienākumiem citās ekonomikas nozarēs
30 
Lauksaimnieku ienākumi ir jāsalīdzina ar ienākumiem citās ekonomikas nozarēs 
vai ar ienākumiem, ko gūst īpašas, ar lauksaimniekiem salīdzināmas sociāleko -
nomiskās grupas, lai noteiktu, cik nelabvēlīgā situācijā viņi var atrasties un kāpēc 
saimniecību dzīvotspējai ir vajadzīgs vai svarīgs ES ienākumu atbalsts.
31 
Saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju pieejamā statistika rāda, ka lauksaimnie -
ku ienākumi joprojām ir ievērojami mazāki par vidējiem ienākumiem ekonomikā 
kopumā33. Tomēr šā secinājuma pamatā ir tādu ienākumu salīdzināšana, kas ap -
rēķināti atšķirīgi un tāpēc ir grūti salīdzināmi34. Šāds salīdzinājums interpretējams 
piesardzīgi, lai izvairītos no riska izdarīt nepareizus secinājumus par to, vai un, 
attiecīgā gadījumā, cik lielā mērā lauksaimnieku ienākumi ir mazāki par ienāku -
miem citās ekonomikas nozarēs. 1. izcēlumsAtsevišķu dalībvalstu sagatavotā statistika par lauku mājsaimniecību ienākumiem
Dati par lauku mājsaimniecību ienākumiem pašlaik tiek vākti Bulgārijā, Dānijā, Spānijā, Francijā, Nīderlandē, 
Austrijā, Polijā, Somijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē (Anglijā). Tomēr nav vienotas “lauku mājsaimnie -
cības” definīcijas, un piemērotās metodoloģijas atšķiras. Nīderlandē informācija par mājsaimniecību ienā -
kumiem ir pieejama par vairāk nekā pusi no LSGDT izlasē ietvertajām saimniecībām (2013. gads). Francijas 
iestādes LSGDT datus izmanto kopā ar nodokļu maksātāju reģistru informāciju, lai aprēķinātu lauku mājsaim -
niecību ienākumus. Polija izmanto EU-SILC  apsekojumu, un LSGDT respondenti tiek aicināti brīvprātīgi sniegt 
papildu informāciju par savu mājsaimniecību ienākumiem. Bulgārija, Spānija un Somija izmanto tikai EU-SILC  
apsekojumu, kas ietver salīdzinoši maz lauku mājsaimniecību.
33 “Commission Impact 
Assessment, the Common 
Agricultural Policy towards 
2020 ” [Komisijas ietekmes 
novērtējums, kopējā 
lauksaimniecības politika 
2020. gada perspektīvā], 
SEC(2011)1153  final /2, 
20.10.2011.,18. lpp. Komisija 
norāda, ka ienākumu līmenis 
lauksaimniecības nozarē 
joprojām ir zem 50 % no 
vidējās algas ekonomikā 
kopumā.
34 Savos gada darbības pārskatos 
Komisija salīdzina 
lauksaimniecības faktoru 
radīto ienākumu uz 
lauksaimniecības darba 
vienību ar ES iekšzemes 
kopproduktu uz vienu 
iedzīvotāju. Cits salīdzinājums, 
ko izmanto Komisija, ir 
lauksaimnieciskās 
uzņēmējdarbības ienākums uz 
nealgotu darbinieku un bruto 
alga par pilnslodzes 
ekvivalentu pārējās 
ekonomikas nozarēs.
20 Apsvērumi
32 
Saimniecību lielums un to locekļu ienākumu līmenis ievērojami atšķiras, un liela ir 
arī saimniecību daudzveidība. Vidējie lielumi, ko Komisija izmanto, lai salīdzinātu 
ienākumus pēc saimniecības lieluma, saimniecības veida un reģiona LSGDT, ne 
vienmēr parāda, cik nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar citiem atrodas noteik -
tas lauksaimnieku grupas. Tādējādi šos vidējos lielumus nevar izmantot, lai palī -
dzētu noteikt, vai lauksaimnieku ienākumu atbalstam paredzētie KLP pasākumi 
palīdz mazināt atšķirības ienākumos.
Ekonomikas pārskati lauksaimniecībā ir svarīgs 
lauksaimniecības nozares ekonomiskās situācijas 
uzraudzības instruments, bet tam ir raksturīgi ierobežojumi, 
kas attiecas uz kopējās lauksaimniecības politikas pasākumu 
novērtēšanu
Komisija nav pilnveidojusi EPL, lai labāk izmantotu to potenciālu
33 
Komisija līdz šim nav pielāgojusi EPL jaunajiem nacionālo kontu standartiem35 un 
nav pilnībā izmantojusi EPL potenciālu, tos pilnveidojot, lai nodrošinātu informā -
ciju par importa nozīmi, lauksaimniecības produktu (vietējo vai ārvalstu) pieprasī -
juma izmaiņām, piedāvājumu pārtikas rūpniecībai, mājsaimniecību galapatēriņu, 
īpašu nodokļu režīmu attiecībā uz lauksaimniecību vai lauksaimniecības produk -
tu izmantošanu ar pārtiku nesaistītiem mērķiem, piemēram, bioenerģijas ražoša -
nai. Taču visi šie elementi ir svarīgi faktori, kas ietekmē lauksaimnieku ienākumus.
34 
EPL nav paredzēti tam, lai analizētu konkrētu nozaru atkarību no subsīdijām un 
to nozīmi dzīvotspējīgām lauku saimniecībām reģionos, īpašiem produkcijas 
veidiem vai noteiktām lauksaimnieku sociālekonomiskajām grupām. Subsīdiju 
nozīme ir parādīta tikai kopumā, ietverot gan ES, gan arī valstu sniegto atbalstu 
lauksaimniekiem. Tādējādi EPL nevar izmantot par pietiekamu pamatu KLP pasā -
kumu efektivitātes un lietderības analīzei saistībā ar lauksaimnieku ienākumiem.35 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 21. maija 
Regula (ES) Nr. 549/2013 par 
Eiropas nacionālo un 
reģionālo kontu sistēmu 
Eiropas Savienībā (“EKS 2010”) 
( OV L 174, 26.6.2013., 1. lpp.).
21 Apsvērumi
35 
Informācija par zemes cenām un nomas maksu ir svarīga ne tikai lauksaimnieku 
ienākumu aprēķināšanai, bet arī KLP pasākumu ietekmes novērtēšanai, jo zeme ir 
galvenais lauksaimnieciskās ražošanas faktors. Turklāt tiešie maksājumi visbiežāk 
ir saistīti ar lauksaimniecības zemi, un tas var ietekmēt zemes cenas un tādējādi 
atbalsta efektivitāti un lietderību36. Spēkā esošajos ES tiesību aktos nav juridiska 
pamata, kas nodrošinātu, ka tiek regulāri vākti salīdzināmas kvalitātes dati par 
zemes cenām un nomas maksu visās dalībvalstīs. Lai gan Eurostat  pielika zināmas 
pūles, lai savāktu piemērotus datus, pieejamie dati ir nepilnīgi un neatbilst vieno -
tai metodoloģijai. Tas ietekmēja arī EPL sniegto datu pareizību37.
36 
EPL rāda ienākumu rezultātus par katru dalībvalsti kopumā, bet ne reģionālā 
līmenī. Papildu datus par ienākumiem reģionālā līmenī dalībvalstis sniedz tikai 
brīvprātīgi, bet tie nav pieejami par visiem attiecīgajiem dalībvalsts reģioniem un, 
ja ir pieejami, tiek sniegti ar lielu (divu gadu) novēlošanos. Tas mazina rezultātu 
lietderību, novērtējot reģionālo situāciju saistībā ar ienākumiem lauksaimniecībā.
37 
Pēc būtības makroekonomikas līmenī EPL izmanto, lai novērtētu saimnieciskās 
darbības rādītājus un izaugsmi tirgus darbību rezultātā un to attīstību laika gaitā. 
EPL neņem vērā sabiedriskos labumus, ko lauksaimnieki sniedz sabiedrībai. Šādu 
sabiedrisko labumu sniegšana ir svarīgs un īpašs mērķis tādiem pasākumiem 
kā “zaļie” maksājumi, kas veido 30 % no ES tiešajiem maksājumiem. Tas uzsver 
lauksaimniecības daudzfunkcionālo lomu, vienlaikus arī palielinot lauksaimnie -
ku ienākumus. Tomēr apjoms, kādā lauksaimniecības nozare rada sabiedriskos 
labumus, un sabiedrības vērtējums šajā ziņā dažādos reģionos un dalībvalstīs 
ievērojami atšķiras. Līdz šim Komisija nav apsvērusi iespēju EPL pilnveidot vai 
izveidojusi kādu citu instrumentu, lai novērtētu lauksaimniecības nozares radīto 
sabiedrisko labumu ekonomisko vērtību kopumā.36 Skatīt 97. punktu īpašajā 
ziņojumā Nr. 5/2011 “Vienotā 
maksājuma shēma (VMS): 
pareizas finanšu pārvaldības 
uzlabošanai risināmie 
jautājumi” un 74. punktu 
īpašajā ziņojumā Nr. 16/2012 
“Cik efektīva ir vienotā 
platībmaksājuma shēma kā 
pārejas sistēma lauksaimnieku 
atbalstam jaunajās 
dalībvalstīs” ( http://eca.
europa.eu ).
37 Skatīt 56. punktu.
22 Apsvērumi
Konkrētu EPL informāciju Komisija var izmantot labākā veidā
38 
EPL ir paredzēti tam, lai sniegtu informāciju par ienākumu izmaiņām lauksaimnie -
cības nozarē kopumā, nevis par absolūtiem ienākumu līmeņiem un individuālu 
lauku saimniecību vai lauksaimniecībā nodarbinātu mājsaimniecību ienākumiem. 
Tie nav paredzēti detalizētu secinājumu izdarīšanai mikroekonomikas līmenī, 
piemēram, par individuālu saimniecību ekonomisko dzīvotspēju un lauku māj -
saimniecību dzīves līmeni. Taču savos gada darbības pārskatos un statistikas 
un ekonomikas informācijas gada ziņojumos Komisija izmanto EPL informāciju 
mikroekonomikas līmenī, kā galveno darbības rādītāju izmantojot salīdzinājumus 
ar lauksaimniecības faktoru radīto ienākumu uz vienu darbinieku38 absolūtās 
vērtībās. Tomēr EPL nav paredzēti tieši datu sniegšanai par absolūtiem ienākumu 
līmeņiem vai individuālu lauksaimnieku ienākumu līmeņiem.
39 
Komisija izmanto rādītāju “lauksaimnieciskās uzņēmējdarbības ienākums”39 kā 
aizstājēju “ģimenes saimniecības ienākumam”40 un uzskata, ka tas ir tuvākais 
rādītājs, kas atbilst lauksaimnieku dzīves līmenim. Tomēr šis pieņēmums vairs ne -
atspoguļo faktisko situāciju ES lauksaimniecībā, jo starp lauksaimniecībā nodarbi -
nātajiem iedzīvotājiem dalībvalstīs pastāv ievērojamas atšķirības, turklāt tās vairs 
nav tikai individuālas (ģimenes) saimniecības, kuras pārvalda viens īpašnieks, kas 
samaksu par savu darbu nesaņem, bet darbojas arī daudz juridisku personu vai 
kopsaimniecību, kas izmanto gandrīz tikai algotu darbaspēku41. Pēdējie bieži vien 
ir tradicionālie uzņēmumi (piemēram, ieguldītāji, kas iegādājas lielus zemes gaba -
lus intensīvās lauksaimniecības vajadzībām), tāpat kā citās ekonomikas nozarēs. 
Tāpēc EPL uzrādītos ienākumu rezultātus nevar skaidri attiecināt uz ģimenes 
saimniecībām un izmantot kā individuālu lauksaimnieku ienākumu vai dzīves lī -
meņa aptuvenu rādītāju. Tā kā arī individuālu saimniecību daļa dalībvalstīs būtiski 
atšķiras, EPL sniegtie dalībvalstu ienākumu rezultāti nav savstarpēji salīdzināmi42.38 Lauksaimniecības faktoru 
ienākums ir lauksaimniecības 
radītais ienākums, kuru 
izmanto aizņemto vai nomāto 
ražošanas faktoru (kapitāla, 
algu un zemes nomas maksas) 
un savu ražošanas faktoru 
(sava darbaspēka, kapitāla un 
zemes) izmaksu segšanai.
39 Tā ir atlīdzība par 
lauksaimnieka paveikto darbu 
kopā ar ienākumu, no kura 
atņemtas algotā darba 
izmaksas, un šis rādītājs sniedz 
informāciju par 
lauksaimniecības ienākumu 
izmaiņu tendencēm 
neatkarīgos lauksaimniecības 
uzņēmumos.
40 Skatīt III pielikumu .
41 Saskaņā ar 2010. gada LSSA 
juridiskās personas 
apsaimniekoja 27 % no 
ES lauksaimniecības zemes 
platības. Šī daļa būtiski 
palielinājās 2004. un 
2007. gadā, kad 
ES paplašinājās.
42 Skatīt arī Regulas (EK) 
Nr. 138/2004 I pielikuma 
5.12. punktu.
23 Apsvērumi
Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkls ir vispāratzīts 
ienākumu un uzņēmējdarbības informācijas avots 
attiecībā uz komerciālām lauku saimniecībām, taču tam ir 
ierobežojumi
40 
LSGDT mērķis ir vākt reprezentatīvus uzskaites datus par komerciālām lauku 
saimniecībām43. LSGDT var sniegt svarīgu un noderīgu informāciju par lauku 
saimniecību uzņēmējdarbības rezultātiem katrā lauksaimniecības nozarē un 
lieluma klasē. Tādējādi tas ir galvenais informācijas avots KLP pasākumu rezultātu 
novērtēšanai44.
41 
Pēc Palātas īpašā ziņojuma Nr. 14/2003 Komisija kopā ar dalībvalstu sadarbības 
birojiem izstrādā LSGDT metodoloģiju, ņemot vērā lauksaimniecības nozares 
attīstību. Tā ir arī veikusi pasākumus, lai LSGDT rezultātus tuvinātu starptautiska -
jiem grāmatvedības un finanšu pārskatu standartiem.
Ienākumu rādītājos nav pilnībā ņemta vērā saimniecību attīstība 
lauksaimniecības nozarē
42 
LSGDT galvenais ienākumu rādītājs ir “saimniecības neto pievienotā vērtī -
ba”. To var izmantot saimniecību gūto ienākumu salīdzināšanai neatkarīgi no 
to organizatoriskās formas. Tā kā tajā nav ņemtas vērā ārējo ražošanas faktoru 
(piemēram, zemes nomas vai banku procentu) izmaksas, kas jāsedz daudziem 
lauksaimniekiem, tas nevar arī sniegt pietiekamu informāciju par lauksaimnieku 
faktiskajiem ienākumiem no lauksaimniecības vai saimniecību ienesīgumu.
43 
Sākotnēji LSGDT bija paredzēts tam, lai sniegtu informāciju par ģimenes saimnie -
cībām, un svarīgs rādītājs saimniecībām, kas izmanto īpašnieku un viņu ģimenes 
darbaspēku un kapitālu, ir “saimniecības neto ienākums uz ģimenes darba 
vienību” . To aprēķina tikai tām saimniecībām, kurām ir reģistrēts neatalgots 
ģimenes darbaspēks. Savukārt uzņēmumi, kas pieder atsevišķiem īpašniekiem 
vai nodokļu vajadzībām izveidotai īpašnieku grupai un kas visā, izņemot juridisko 
formu, ir līdzīgi ģimenes saimniecībām, netiek ņemti vērā, jo tiem nav neatalgota 
darbaspēka. Taču šādas struktūras ir bieži sastopamas daudzās dalībvalstīs, īpaši 
Vācijā, Spānijā un Francijā, un to izslēgšana var sagrozīt rezultātus45.43 Saimniecības, kuras ir lielākas 
par minimālo ekonomisko 
lielumu.
44 Komisijas novērtējums par 
tiešā atbalsta ietekmi uz 
ienākumiem un ietekmes 
novērtējums “KLP 2020. gada 
perspektīvā” (abus Komisija 
veica 2011. gadā) būtībā 
balstās uz LSGDT datiem.
45 Spānijā vairāk nekā 30 % 
lauksaimniecības zemes 
platības apsaimnieko 
juridiskās personas, no kurām 
daudzas ir izveidotas nodokļu 
vajadzībām. Francijā juridiskās 
personas un kopsaimniecības 
apsaimnieko 58 % 
lauksaimniecības zemes 
platības, bet Vācijā – vairāk 
nekā trešdaļu.
24 Apsvērumi
44 
Turklāt nav atsevišķa ienākumu rādītāja saimniecībām, kas organizētas kā tradi -
cionālie uzņēmumi, lai gan šādām juridiskām personām ir būtiska nozīme lauk -
saimniecības nozarē daudzās dalībvalstīs.
Informācija par citiem ar saimniecību saistītiem lauksaimnieku 
ienākumiem ir nepilnīga
45 
Ieņēmumi no finanšu ieguldījumiem, kapitāla pārvedumi un nodokļu sistēmas 
labvēlīgā ietekme uz ienākumiem no lauksaimniecības var būtiski ietekmēt saim -
niecības ienākumus un finanšu stāvokli, kā arī tās spēju reaģēt uz tirgus spēkiem. 
Tomēr pašreizējā LSGDT metodoloģija šādu ietekmi neņem vērā.
46 
Daudzi lauksaimnieki arī izmanto savu saimniecību resursus, lai papildus primāra -
jai lauksaimnieciskajai ražošanai iesaistītos citās ienākumus nesošās darbībās vai 
citādi dažādotu savu saimniecisko darbību ar mērķi palielināt ienākumus. Šādu ar 
saimniecību saistītu darbību piemēri ir pārtikas pārstrāde saimniecībās, produktu 
tiešā pārdošana, pakalpojumu sniegšana, izmantojot lauksaimniecības aprīkoju -
mu, atjaunojamās enerģijas ražošana vai agrotūrisms. Šādas darbības nodrošina 
papildu ienākumus, mazina ienākumu nepastāvību un padara lauksaimniekus 
mazāk atkarīgus no subsīdijām. AttēlsAtjaunojamā enerģija var nodrošināt lauksaimniekiem papildu ienākumu avotus
© Eiropas Savienība, avots: Eiropas Komisija, Audiovizuālais dienests,  
fotogrāfs: L. Chamussy.
25 Apsvērumi
47 
Sīkāka informācija par citiem ar saimniecību saistītiem ienākumiem tiek vākta 
tikai kopš 2014. gada46. Tomēr šo informāciju iekļauj tikai tādā gadījumā, ja saim -
niecību pārskatos ieņēmumus un izmaksas nevar atdalīt no lauksaimnieciskās 
darbības. Informācija joprojām ir nepilnīga, jo citos gadījumos tā netiek iekļauta, 
piemēram, ja šāda darbība tiek pārvaldīta atsevišķās uzņēmējdarbības vienībās, 
kas pieder lauksaimniekam. Arī savāktie dati nav reprezentatīvi, jo LSGDT izlasē 
šādas saimniecības pašlaik ir pārstāvētas nepietiekami un atšķirīgo grāmatvedī -
bas metožu dēļ dalībvalstu dati nav salīdzināmi (skatīt 2. izcēlumu ). Tāpēc rodas 
nepilnīgs priekšstats par lauksaimnieku faktisko uzņēmējdarbību, kas saistīta 
ar saimniecību, un to lomu, kāda viņu kopējo ienākumu stabilizēšanā ir papildu 
ieņēmumu avotiem. 2. izcēlumsNekonsekventa pieeja citiem ar saimniecību saistītiem lauksaimnieku ienākumiem
Saskaņā ar 2010. gada LSSA vairāk nekā 30 % Vācijas saimniecību veica uzņēmējdarbību, kas nebija saistīta 
ar lauksaimniecību. Taču ienākumu klasifikāciju LSGDT regulē valsts nodokļu tiesību akti, saskaņā ar kuriem 
darbības ieņēmumi, kuru avots nav primārā lauksaimnieciskā ražošana, tiek uzskatīti par ienākumiem no 
lauksaimniecības ļoti ierobežotā apmērā. Ja šis ierobežojums tiek pārsniegts, ieņēmumus nereģistrē LSGDT. 
Daudzas saimniecības izmanto biogāzes iekārtas un ražo un pārdod elektroenerģiju valsts energotīklam. Tā kā 
šos ieņēmumus klasificē kā “ieņēmumus no nelauksaimnieciskās darbības”, tos neuzskata par tieši saistītiem ar 
saimniecību un tie neparādās LSGDT rezultātos.
Francijā ienākumus no citām ar saimniecību saistītām ienākumus nesošām darbībām, tādām kā lauksaimnie -
cības produktu pārstrāde, lauksaimniecības pakalpojumi, zemes vai ēku iznomāšana (ieskaitot nomas ienāku -
mus no vēja enerģijas ģeneratoru vai saules enerģijas paneļu uzstādīšanas un elektroenerģijas pārdošanas), 
iekļauj tikai tādā gadījumā, ja šīs darbības veic viena un tā pati saimniecība un ja ieņēmumi no šādām darbī -
bām nepārsniedz noteiktu summu47. Pretējā gadījumā šos ienākumus LSGDT neiekļauj. Abos gadījumos LSGDT 
nepilnīgi atspoguļo diversifikācijas faktisko līmeni.
Nīderlandē tika konstatēta laba prakse, ka savāktie dati par citām ienākumus nesošām darbībām ļauj labāk 
novērtēt lauksaimnieku ienākumu situāciju. Saskaņā ar Nīderlandes 2012. gada LSGDT rezultātiem saimnie -
cības, kas papildus primārajai lauksaimnieciskajai ražošanai veica citas ienākumus nesošas darbības, no šīm 
darbībām saņēma vidēji 51 000 EUR.
47 Parasti mazāko no šiem: 30 % no saimniecības gada apgrozījuma vai 50 000 EUR.46 Komisijas 2012. gada 30. aprīļa 
Īstenošanas regula (ES) 
Nr. 385/2012 par lauku 
saimniecības apgrozījuma 
pārskatu, kas izmantojams, lai 
noteiktu lauku saimniecību 
ieņēmumus un analizētu šo 
saimniecību saimniecisko 
darbību (OV L 127, 15.5.2012., 
1. lpp.).
26 Apsvērumi
LSGDT nav paredzēts tam, lai reprezentatīvi atspoguļotu 
KLP saņēmējus
48 
LSGDT pamatā esošā apsekojuma mērķis ir pārstāvēt pēc iespējas lielāku lauk -
saimniecības produkcijas, lauksaimniecības zemes platības un darbaspēka daļu 
šajās saimniecībās. Šim nolūkam visas saimniecības tiek klasificētas, pamatojoties 
uz standartizētu produkcijas vērtību, kas vispārīgā veidā atspoguļo to lauksaim -
niecības produkcijas vērtību. Tomēr standarta produkcijas minimālā robežvērtība 
dalībvalstīs atšķiras, tāpat kā lauksaimniecībā nodarbināto iedzīvotāju un ES at -
balsta saņēmēju pārstāvība LSGDT (skatīt tabulu ).
49 
Lai gan izmantotā pieeja no dalībvalstu viedokļa ir pamatota, jo saimniecību eko -
nomiskais lielums ES ievērojami atšķiras, tas ierobežo uz LSGDT balstītu ienāku -
mu salīdzināšanu starp dalībvalstīm. Piemēram, attiecībā uz Spānijas saimniecību, 
kuras standarta produkcijas vērtība ir 10 000 EUR gadā, nav pieejami salīdzināmi 
dati Vācijā, Francijā vai Nīderlandē, jo šādas saimniecības apsekojumā nav ietver -
tas. Tādējādi saskaņota informācija ES līmenī ir pieejama tikai par tām saimniecī -
bām, kuru standarta produkcija gadā pārsniedz 25 000 EUR robežvērtību48. Tāpēc 
salīdzinājumi par viena darbinieka vidējiem ienākumiem visās LSGDT ietvertajās 
saimniecībās var radīt nepareizu priekšstatu par lauksaimnieku ienākumu situāci -
ju dalībvalstīs.
50 
LSGDT tika izveidots ar mērķi novērot lauku saimniecību ienākumus un saimnie -
cisko darbību. Tomēr, atlasot saimniecības, nav ņemts vērā, vai tās ir ES atbalsta 
saņēmējas. Tas var nozīmēt to, ka nav pieejama pietiekami reprezentatīva infor -
mācija par konkrētu ES atbalsta pasākumu ietekmi un īpašu grupu, piemēram, 
gados jaunu lauksaimnieku, ienākumiem49. Turklāt tiešie maksājumi tiek veikti 
ne tikai komerciālajiem lauksaimniekiem, bet arī daudziem lauksaimniekiem, 
kuri strādā nepilnu slodzi vai kuriem lauksaimniecība ir iztikas avots, jo uz šiem 
lauksaimniekiem LSGDT darbības joma neattiecas. Komisijai ir maz informācijas 
par šādu mazāku saimniecību ienākumiem un ražošanas darbībām, lai gan to 
īpatsvars starp ES tiešo maksājumu saņēmējiem ir no 12 % Bulgārijā līdz 79 % 
Slovākijā50. Tas ierobežo secinājumus, kurus var izdarīt, pamatojoties uz LSGDT 
rezultātiem, par atbalsta pasākumu vispārējo ietekmi uz dažādām saimniecību 
kategorijām51.48 Šādu robežvērtību pašlaik 
piemēro Vācija, Francija 
(kontinentālā daļa), 
Luksemburga, Nīderlande, 
Slovākija un Apvienotā 
Karaliste (Anglija, Skotija un 
Velsa).
49 Tas attiecas arī uz ELFLA 
finansētajiem pasākumiem. 
Saskaņā ar Palātas veikto 
aptauju Dānija, Vācija, Lietuva 
un Nīderlande jau ir īpaši 
ietvērušas bioloģiskās 
saimniecības. Arī Vācija, 
Ungārija un Lietuva īpašu 
uzmanību pievērš juridiskām 
personām, kas ražo būtisku 
daļu šo valstu 
lauksaimniecības produkcijas. 
Austrija īpaši atlasa kalnu 
saimniecības. Itālija ir 
ievērojami paplašinājusi 
LSGDT izlasi, lai iegūtu 
precīzākus datus par lauku 
attīstības pasākumu ietekmi.
50 Skatīt tabulu .
51 Čehijas Republikā, Dānijā, 
Vācijā un Grieķijā tiešo 
maksājumu saņēmēju skaits 
bija pat lielāks par LSSA 
ietverto saimniecību skaitu, jo, 
ņemot vērā robežvērtības, 
LSSA netika ietvertas mazākās 
saimniecības, kuras neko 
neražo vai ražo ļoti maz. 
Tādējādi ne tikai nav 
informācijas par daudzu 
lauksaimnieku ienākumiem, 
kuri saņem maksājumus no 
ES budžeta, bet nav arī 
strukturālu datu.
27 Apsvērumi TabulaLauksaimniecībā nodarbināto iedzīvotāju un KLP atbalsta saņēmēju pārstāvība 
LSGDT
DalībvalstsSaimniecības 2010.  gada 
LSSAValsts LSGDT robežvērtība 
(standarta produkcija, EUR)LSGDT pārstāvēto LSSA 
saimniecību īpatsvarsLSGDT nepārstāvēto KLP 
atbalsta saņēmēju īpatsvars
Beļģija 42 850 25 000 72 % 30 %
Bulgārija 370 500 2 000 31 % 12 %
Čehijas Republika 22 870 8 000 65 % 39 %
Dānija 42 120 15 000 68 % 51 %
Vācija 299 150 25 000 65 % 47 %
Īrija 139 900 8 000 74 % 36 %
Grieķija 723 010 4 000 44 % Informācijas nav
Spānija 989 810 4 000 53 % 61 %
Igaunija 19 620 4 000 41 % 55 %
Francija 516 110 25 0001 15 0002 57 % 28 %
Itālija 1 620 900 8 000 49 % 38 %
Kipra 38 860 4 000 26 % Informācijas nav
Latvija 83 400 4 000 26 % 67 %
Lietuva 199 930 4 000 27 % 69 %
Luksemburga 2 210 25 000 73 % 20 %
Ungārija 576 840 4 000 18 % 45 %
Malta 12 540 4 000 24 % 37 %
Nīderlande 72 320 25 000 71 % 25 %
Austrija 150 160 8 000 62 % 26 %
Polija 1 506 620 4 000 48 % 50 %
Portugāle 305 260 4 000 36 % 53 %
Rumānija 3 859 030 2 000 27 % Informācijas nav
Slovēnija 74 640 4 000 54 % 33 %
Slovākija 24 460 25 000 18 % 79 %
Somija 63 880 8 000 61 % 38 %
Zviedrija 71 100 15 000 39 % 57 %
Apvienotā Karaliste 186 650 25 0003 15 000450 % 50 %
ES-27 12 014 740
1 Francijas kontinentālā daļa.
2 Gvadelupa, Martinika un Reinjona.
3 Izņemot Ziemeļīriju.
4 Ziemeļīrija.
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz Komisijas un apsekojuma datiem.
28 Apsvērumi
51 
Turklāt LSSA nav ietverta informācija par ES atbalstu no ELGF, un tikai dažām da -
lībvalstīm ir unikāls saimniecības identifikācijas numurs, kas LSSA un LSGDT datus 
ļautu saistīt ar tādiem administratīviem datiem kā integrētās administrācijas un 
kontroles sistēmas dati par atbalsta maksājumiem un apsaimniekotajām zemes 
platībām. Šāda saikne ļautu informāciju par ES atbalstu ienākumiem apvienot ar 
datiem par lauksaimniecības struktūrām un zemes izmantošanu. Tas arī palīdzētu 
labāk izprast faktorus, kas nosaka lauksaimnieku ienākumus, kā arī samazināt 
administratīvo slogu respondentiem.
Komisija un dalībvalstis ne vienmēr nodrošināja, ka 
pieejamie dati par lauksaimnieku ienākumiem ir 
pietiekami kvalitatīvi
52 
Līgumā ir noteikti pamatprincipi Eiropas statistikas izveidei, kurai jāatbilst tais -
nīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības 
un statistikas konfidencialitātes prasībām52. Šie principi ir sīkāk izstrādāti Eiropas 
Statistikas prakses kodeksā, kuru ievēro gan dalībvalstis, gan arī Komisija. Tā īste -
nošanu veicina kvalitātes nodrošināšanas sistēma. Tomēr ne prakses kodekss, ne 
arī kvalitātes nodrošināšanas sistēma nav obligāta.  Konkrētie kritēriji, kas attiecas 
uz sagatavotās statistikas informācijas kvalitāti, ir izklāstīti V pielikumā .
53 
Lai novērtētu, vai dati par lauksaimnieku ienākumiem ir pamatoti, Palāta pār -
baudīja pasākumus, kas ieviesti, lai cita starpā nodrošinātu EPL un LSGDT sniegto 
statistikas datu kvalitāti, kā paredzēts Eiropas Statistikas prakses kodeksā.52 LESD, 338. panta 2. punkts.
29 Apsvērumi
Tika konstatētas nepilnības tajā, kā Komisija pārvalda 
ekonomikas pārskatus lauksaimniecībā…
Komisijai nebija pietiekami atjauninātas informācijas par 
metodoloģiju un datu avotiem, kurus dalībvalstis izmanto EPL 
sagatavošanā
54 
Informācija par EPL metodoloģiju un datu avotiem (jeb “uzskaites informācija”), 
kuru Komisijai sniedza dalībvalstis, detalizācijas pakāpes un kvalitātes ziņā ievēro -
jami atšķīrās, un kopš 2006. gada tā nav atjaunināta, turklāt par trim dalībvalstīm 
šāda uzskaites informācija nebija sniegta. Visās sešās apmeklētajās dalībvalstīs 
procedūras un datu avoti attiecībā uz būtiskām pozīcijām ievērojami atšķīrās un 
vairs neatbilda uzskaites informācijā ietvertajam aprakstam. Tāpēc Komisija nevar 
pārbaudīt, vai dalībvalstu sniegtā statistikas informācija ir pietiekami saskaņota 
un salīdzināma, un tas ierobežo Komisijas spējas sagatavot ieteikumus un izstrā -
dāt pamatnostādnes, lai uzlabotu statistikas informācijas vispārējo kvalitāti.
55 
Galvenie EPL rādītāji salīdzina lauksaimniecības ienākumus lauksaimniecībā 
nodarbināto personu darba ieguldījuma (kas izteikts lauksaimniecības darba 
vienībās) līmenī53. Jebkādas izmaiņas vai kļūdas darba ieguldījuma aprēķinos ie -
tekmē nodarbinātās personas ienākumus un tādējādi var būtiski mainīt ienākumu 
rezultātus un to interpretāciju. Eurostat  nebija pietiekami atjauninātas informā -
cijas par dalībvalstu izmantoto metodoloģiju, un tas mazināja tā spēju novērtēt 
saņemtās informācijas pareizību un salīdzināmību. Turklāt dalībvalstu noteiktās 
darba stundas svārstījās no 1600 stundām gadā Francijā līdz 2120 stundām Polijā, 
un arī tas ietekmēja rezultātu salīdzināmību.53 To aprēķina, kopējos 
ienākumus dalot ar to personu 
kopēju skaitu, kuras ir 
nodarbinātas lauksaimniecībā 
vai nu kā algoti darbinieki, vai 
kā neatkarīgi lauksaimnieki.
30 Apsvērumi
Konstatēti trūkumi ziņojumu sniegšanā Eurostat  par ienākumiem 
no lauksaimniecības…
56 
Palāta atklāja vairākus gadījumus, kad EPL sniegtie dati nebija pietiekami parei -
zi vai salīdzināmi, kas būtiski ietekmēja EPL norādīto ienākumu aprēķināšanu. 
Piemēram, tika konstatētas neatbilstības atsevišķu produktu, tādu kā vīns un 
olīveļļa, uzskaitē, lauksaimniecības zemes nomas maksā, informācijas sniegšanā 
par noteiktām, ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām, subsīdiju uzskaitē un 
lauksaimnieciskās uzņēmējdarbības ienākuma aprēķināšanā (skatīt 3. izcēlumu ).3. izcēlumsPiemēri trūkumiem lauksaimniecības ienākumu aprēķināšanā
Polijas statistikas birojs iekļāva EPL aplēsi tikai par to nomas maksu, ko lauksaimnieki maksāja par valstij pie -
derošu zemi, neietverot no privātiem zemes īpašniekiem nomātās zemes vērtību, jo iestādēm tā nav zināma. 
Pamatojoties uz LSGDT rezultātiem, Palāta lēš, ka šāda zeme tomēr aptver aptuveni 61 % no nomātās lauk -
saimniecības zemes platības Polijā. Arī Rumānijas statistikas birojs pārskatos ietvēra tikai datus par lauksaim -
niecības uzņēmumu, nevis individuālo lauksaimnieku, nomātās zemes vērtību.
Daudzas saimniecības ir iesaistītas lauksaimniecības produktu pārstrādē, piemēram, siera ražošanā, mežsaim -
niecības produktu pārstrādē, mežistrādē vai agrotūrismā. Šādu darbību vērtība ir jāiekļauj EPL, ja tās nav atda -
lāmas no lauksaimnieciskās darbības. Tomēr daudzās dalībvalstīs dati par šādu darbību vērtību nav pieejami.
Rumānijas statistikas birojs platībatkarīgās subsīdijas reģistrēja gadā, kad tās tika izmaksātas lauksaimniekiem 
(uz skaidru naudu balstīti dati). Saskaņā ar piemērojamajiem standartiem subsīdijas būtu jāreģistrē gadā, kad 
lauksaimnieks iesniedza atbalsta pieteikumu (uz uzkrājumiem balstīti dati).
Francijā dati par īpašniekiem/akcionāriem veikto maksu par īpaša veida nomas saimniecību ( fermage ) bija no -
vecojuši un netika atbilstīgi ņemti vērā, aprēķinot lauksaimnieciskās uzņēmējdarbības ienākumu, lai gan šādi 
tiek apsaimniekota vairāk nekā puse no Francijā izmantotās lauksaimniecības zemes platības.
31 Apsvērumi
57 
Dalībvalstīm galīgie dati par ienākumiem ir jāsniedz līdz sekojošā gada septem -
bra beigām54. Tomēr nākamajos gados dalībvalstis savus datus bieži pārveido -
ja, un tas būtiski ietekmēja EPL norādītos ienākumus55. Šie atjauninājumi tika 
skaidroti galvenokārt ar to, ka jālabo kļūdas iepriekš sniegtajos datos, ka avota 
dati nebija savlaicīgi pieejami vai labāki datu avoti tagad ir snieguši precīzāku 
informāciju. Lai gan statistikas datu pārskatīšana ir statistikas izveides standarta 
procedūra, šie atjauninājumi norāda uz nepilnībām dalībvalstu EPL sagatavošanā 
un mazina Komisijas izmantoto galveno ar ienākumiem saistīto darbības rezultātu 
rādītāju ticamību.
Kvalitātes nodrošināšana nav pilnīgi efektīva
58 
Lai gan Eurostat  centās uzlabot EPL kvalitāti, netika veikts vispusīgs un neatkarīgs 
novērtējums par to, vai dalībvalstis ir izveidojušas efektīvu kvalitātes nodrošinā -
šanas sistēmu EPL datu vākšanai un apkopošanai. 2010. gadā Eurostat  izveidoja 
kopīgu darba grupu EPL kvalitātes rādītāju noteikšanai un kvalitātes ziņojumu 
standartu definēšanai. 2012. gadā tas koordinēja par EPL sagatavošanu atbildīgo 
valsts iestāžu pašnovērtējumu. Šajā gadījumā dalībvalstis tika aicinātas sniegt 
vispārēju novērtējumu par EPL datu kvalitāti un norādīt vajadzīgos uzlabojumus. 
Palāta konstatēja, ka šajā saistībā četras dalībvalstis56 neiesniedza nevienu ziņoju -
mu, tāpēc Eurostat  rīcībā nenonāca atjaunināta un pilnīga informācija par sniegto 
EPL datu kvalitāti.
…un dažās dalībvalstīs bija vērojamas nepilnības lauku 
saimniecību grāmatvedības datu tīkla darbībā
LSGDT apsekojuma tehniskā īstenošana var ietekmēt rezultātu 
kvalitāti
59 
Kopumā var izšķirt trīs LSGDT apsekojuma sistēmas. Vienā dalībvalstu grupā 
valstu LSGDT sadarbības biroji iegūst datus no privātiem grāmatvedības uzņē -
mumiem, kas kārto individuālu saimniecību grāmatvedības uzskaiti un datus 
izmanto arī lauksaimnieku ienākumu deklarācijās57. Otrajā grupā sadarbības biroji 
ir tieši iesaistīti grāmatvedības uzskaites kārtošanā LSGDT vajadzībām un tieši 
sazinās ar lauksaimniekiem58. Trešajā grupā valstu sadarbības biroji slēdz līgumus 
ar privātiem datu vācējiem, kuri vāc datus tieši no saimniecībām59.54 Regula (EK) Nr. 138/2004, 
II pielikums.
55 Rumānijā 2014. gadā koriģējot 
lauksaimnieciskās 
uzņēmējdarbības ienākuma 
rezultātu par 2012. gadu, tas 
palielinājās par 129 %, attiecīgi 
Dānijā par 104 %, 
Luksemburgā par 48 %, Itālijā 
par 27 % un Beļģijā par 23 %. 
Savukārt Vācijā rezultāts 
samazinājās par 23 %, bet 
Francijā – par 12 %. Faktoru 
ienākums būtiski mainījās 
Beļģijā (+12 %), Vācijā (-13 %), 
Itālijā (+10 %), Luksemburgā 
(+28 %), Latvijā (+43 %) un 
Nīderlandē (+13 %).
56 Beļģija, Vācija, Kipra un 
Apvienotā Karaliste.
57 Piemēram, Vācijā un Francijā.
58 Piemēram, Nīderlandē.
59 Piemēram, Spānijā, Polijā un 
Rumānijā.
32 Apsvērumi
60 
Tieši pārvaldīta sistēma palīdz nodrošināt datu kvalitātes augstu līmeni. Pie -
mēram, laba prakse tika konstatēta Nīderlandē, kur datu vākšana tiek uzticēta 
pētniecības institūtam, kurš pārņem grāmatvedības uzskaites darbu un kuram ir 
tieša piekļuve visai būtiskajai informācijai par saimniecību uzņēmējdarbību. Tā -
pat, ja LSGDT dati ir iegūti no datiem, kas izmantoti nodokļu vajadzībām, pastāv 
stimuls nodrošināt lielāku precizitāti, jo saskaņā ar valsts nodokļu tiesību aktiem 
par nepareizu grāmatvedības uzskaiti var tikt piemērots sods.
61 
Saskaņā ar kārtību, kas tika konstatēta Spānijā un Rumānijā, līgumslēdzēji saņēma 
noteiktu summu par katru lauku saimniecības darbības pārskatu, kas iesniegts sa -
darbības birojam. Pastāv risks izraudzīties saimniecības ar vienkāršu struktūru, lai 
samazinātu darba slodzi uz vienu saimniecību, tāpēc pastāv lielāks risks attiecībā 
uz iegūtās informācijas kvalitāti.
Izlases pārstāvība starp dalībvalstīm ievērojami atšķiras…
62 
Komisija apstiprina dalībvalstu ierosināto izlases lielumu, bet tai nav pietiekamas 
dokumentācijas par to, kā dalībvalstis to aprēķināja, kādi pieņēmumi tika izdarīti 
un vai aprēķini tika veikti saskaņā ar statistikas principiem. Neatkarīgi eksperti 
nav publiskojuši vai pārskatījuši būtiski svarīgu informāciju, piemēram, izman -
toto parametru un uzticamības intervālu precizitāti, lai novērtētu atlases plānu 
kvalitāti.
63 
Izlases lielums dalībvalstīs un reģionos ievērojami atšķiras, tāpat kā atšķiras vie -
nas saimniecības pārstāvēto saimniecību skaits izlasē60. Tomēr svarīgas lauksaim -
niecības nozares LSGDT izlasē var būt pārstāvētas nepietiekami. Piemērs ir vīna 
ražotāji un vīnogu, augļu un citrusaugļu, olīvu un dažādu ilggadīgo stādījumu 
audzētāji Spānijā, kas visi kopā aptvēra tikai 0,8 % no saimniecībām, kuras darbo -
jas attiecīgajās nozarēs. Taču šīs nozares veido aptuveni 24 % no Spānijas kopējās 
lauksaimniecības produkcijas vērtības.60 Vienas saimniecības 
pārstāvēto saimniecību skaits 
LSGDT izlasē svārstās no trim 
Luksemburgā līdz 
185 Rumānijā. Atšķirības 
dažādās nozarēs un lieluma 
klasēs var būt daudz lielākas.
33 Apsvērumi
64 
Komisija iesaka jaunas saimniecības izraudzīties pēc nejaušības principa, lai no -
drošinātu labāko statistisko pārstāvību attiecībā uz informāciju par iedzīvotājiem. 
Šādi jaunas saimniecības izraudzījās tikai 11 dalībvalstis61. Savukārt pārējās dalīb -
valstīs atlase ne vienmēr bija pārredzama, un to ierobežoja tas, kā tika organizēta 
datu vākšana. Tādējādi Vācijā, Spānijā, Francijā, Polijā un Rumānijā atlases process 
bija lielā mērā atkarīgs no grāmatvedības biroju vai datu vācēju iniciatīvas, ku -
riem bija jānosaka “piemērotas saimniecības”, kas atbilst atlases kritērijiem. Šajā 
ziņā saimniecību atlasi varēja ietekmēt subjektīvi faktori, tādējādi ietekmējot arī 
iegūtās ienākumu informācijas pārstāvību. Spānijā tas arī radīja lielas atšķirības 
starp LSGDT izlasē ietverto apakšreģionu īpatsvaru, tāpēc būtiska valsts daļa un 
teritoriālā struktūra tajā nebija labi pārstāvēta. Tas ietekmē arī tiešo maksājumu 
turpmākos novērtējumus, jo Spānija ir ieviesusi sistēmu ar 51 apakšreģionu, kas 
LSGDT izlasē pašlaik nav pietiekami pārstāvēts.
65 
Dalība LSGDT apsekojumā ir brīvprātīga. Apmeklētajām dalībvalstīm bija grūti 
atrast piemērotu skaitu saimniecību gandrīz visu attiecīgo lielumu klasēs. Dažas 
dalībvalstis ieviesa stimulus, lai iesaistītu saimniecības un atlīdzinātu tām par 
papildu slogu, tomēr Palāta konstatēja, ka šie pasākumi ne vienmēr bija efektīvi, 
lai aptvertu visus attiecīgos saimniecību veidus un lieluma klases62.
66 
Vācijas mazās un ļoti lielās saimniecības izlasē ir pārstāvētas ļoti nepietiekami, lai 
gan stimuli tam ir ieviesti. Grūtības tika konstatētas arī Nīderlandē, kur 78 % no 
izraudzītajām jaunajām saimniecībām apsekojumā piedalīties atteicās. Rumānijā 
trūka īpašu stimulu attiecībā uz visu lielumu klasēm, tāpēc apsekojumā varēja 
iesaistīt mazāk saimniecību nekā paredzēts. Īpaši grūti bija iesaistīt tajā ļoti mazas 
un ļoti lielas saimniecības. Tomēr ir svarīgi iegūt kvalitatīvus datus par visu attie -
cīgo lielumu klasēm, jo situācija lielākās vai mazākās saimniecībās var ievērojami 
atšķirties no situācijas vidēja lieluma saimniecībās.61 Dānija, Īrija, Igaunija, Itālija, 
Latvija, Malta, Nīderlande, 
Slovākija, Zviedrija, Somija un 
Apvienotā Karaliste. Slovēnija 
izlasi pēc nejaušības principa 
izmantoja daļēji.
62 Saskaņā ar Palātas veikto 
aptauju 14 dalībvalstis 
izmaksāja atlīdzību 
saimniecībām, kuras piedalījās 
apsekojumā (Beļģija (Flandrija), 
Vācija, Grieķija, Igaunija, 
Latvija, Lietuva, Ungārija, 
Malta, Austrija, Polija, 
Slovākija, Slovēnija, Somija un 
Zviedrija). Beļģijā (Flandrijā), 
Horvātijā, Itālijā, Lietuvā, 
Latvijā, Ungārijā, Nīderlandē, 
Somijā un Apvienotajā 
Karalistē iestādes nodrošina 
privileģētu piekļuvi 
informācijai par 
uzņēmējdarbības rezultātiem 
vai konsultatīvajiem 
pakalpojumiem, ļaujot 
saimniecībām savus rezultātus 
salīdzināt ar citu saimniecību 
rezultātiem.
34 Apsvērumi
…un LSGDT datu vākšanā tika konstatēti arī citi trūkumi
67 
LSGDT datus iegūst no grāmatvedības pārskatiem, kuras ieraksti veikti sistemā -
tiski un regulāri visu atskaites gadu. Saimniecībām, kuras piedalās apsekojumā, 
jābūt gatavām un spējīgām kārtot saimniecības grāmatvedību63.
68 
Taču Rumānijā, kur individuālās saimniecības veido aptuveni 70 % no LSGDT 
izlases, rezultāti bija lielā mērā balstīti uz intervijām, jo it sevišķi mazākās saim -
niecības pienācīgi neveica grāmatvedības uzskaiti. Tāpat arī Spānijā datu vākšana 
par daudzām saimniecībām lielā mērā balstījās uz intervijām ar lauksaimniekiem, 
nevis sistemātiskiem grāmatvedības ierakstiem. Tas būtiski mazina sniegtās infor -
mācijas kvalitāti un neļauj pārbaudīt tās pamatā esošos datus.
69 
Neatbilstības tika konstatētas arī neatalgota ģimenes darbaspēka slodzes ap -
rēķināšanā. Šajā aspektā Komisija atzina, ka ģimenes darbinieku darba stundu 
skaits parasti ir pārvērtēts. Tāpēc ienākumu novērtējums uz vienu darbinieku var 
izrādīties pārāk zems, tādējādi ietekmējot rādītāju ticamību.
70 
LSGDT datus dalībvalstis parasti iesniedza tiesību aktos noteiktajā 12 mēnešu 
termiņā pēc grāmatvedības gada beigām64. Tomēr datu kvalitāte ne vienmēr 
bija tāda, kādu Komisija bija paredzējusi, un dažās dalībvalstīs bija vajadzīgs liels 
papildu darbs. Piemēram, 2012. grāmatvedības gada rezultātus Komisija varēja 
publicēt tikai 2014. gada novembrī, t. i., aptuveni divus gadus pēc atsauces gada 
beigām. Komisija centās procesu paātrināt, palielinot dalībvalstīm izmaksāto 
atlīdzību65, taču, ja netiek uzlabota datu kvalitāte, tas šo procesu būtiski nesaīsi -
nās. Ja tā turpināsies, svarīgi dati par KLP 2013. gada reformā pieņemto pasākumu 
uzraudzību un novērtēšanu nebūs savlaicīgi pieejami, lai sagatavotu 2018. gada 
starpposma ziņojumu.63 Regula (EK) Nr. 1217/2009, 
2. panta e) punkts.
64 Komisijas 1983. gada 13. jūlija 
Regula (EEK) Nr. 1915/83 par 
konkrētiem sīki izstrādātiem 
īstenošanas noteikumiem 
attiecībā uz uzskaiti ar mērķi 
noteikt lauku saimniecību 
ienākumus (OV L 190, 
14.7.1983., 25. lpp.).
65 Saskaņā ar Komisijas 
2012. gada 29. marta 
Īstenošanas regulu (ES) 
Nr. 283/2012, ar ko no lauku 
saimniecību grāmatvedības 
datu tīkla 2012. pārskata gada 
nosaka standarta maksu par 
lauku saimniecības darbības 
pārskatu (OV L 92, 30.3.2012., 
15. lpp.), šī maksa bija 160 EUR 
par derīgu lauku saimniecības 
darbības pārskatu. Sākot ar 
2015. gadu, dalībvalstis 
papildus saņem 5 EUR par 
katru lauku saimniecības 
darbības pārskatu, ja 
grāmatvedības datus tās 
iesniedz jau 11 mēnešu laikā 
no grāmatvedības gada 
beigām.
35 Apsvērumi
Nepietiekams dalībvalstu finansējums var ietekmēt rezultātu 
kvalitāti
71 
Komisijas maksa dalībvalstīm nav atkarīga no datu vākšanas sistēmas un dalīb -
valstu faktiskajām izmaksām. LSGDT parasti darbojas labāk, ja arī dalībvalsts ir 
nopietni ieinteresēta iegūt kvalitatīvus datus par lauku saimniecību ienākumiem 
un uzņēmējdarbības rezultātiem un tāpēc nodrošina pietiekamu finansējumu. 
Piemēram, Nīderlandes LSGDT pamatā ir tik liels apjoms datu par lauku saimnie -
cību uzņēmējdarbību, kā arī vides un sociālajiem aspektiem, ka tas ievērojami 
pārsniedz ES līmenī pašreiz noteiktās prasības. Arī Vācijas, Francijas un Polijas 
valsts iestādēm ir liela interese par LSGDT sistēmas darbību, jo rezultāti tiek plaši 
izmantoti valsts politikas un tās darbības rezultātu analīzē.
72 
No apmeklētajām dalībvalstīm visvairāk nepilnību tika konstatētas Spānijā un 
Rumānijā. Tās abas pašlaik saskaras ar grūtībām nodrošināt vajadzīgo valsts finan -
sējumu. Šajās dalībvalstīs LSGDT darbība ir ļoti atkarīga no ES finansējuma. Datu 
izmantošana valsts vajadzībām šajās dalībvalstīs bija ļoti ierobežota. Rumānijā da -
tus vāc tikai tāpēc, lai tos iesniegtu Komisijai, un iestādēm nav vajadzīgo tehnisko 
līdzekļu un pietiekami kvalificēta personāla, lai veiktu datu plašāku analīzi. Tomēr, 
ņemot vērā dalībvalstu ievērojamo rīcības brīvību ES atbalsta sadalē, ir būtiski, lai 
LSGDT kā svarīgākais KLP pasākumu darbības rezultātu novērtēšanas instruments 
nodrošinātu pienācīgas kvalitātes rezultātus par katru dalībvalsti.
Oficiālajos LSGDT kvalitātes nodrošināšanas pasākumos ir 
nepilnības
73 
LSGDT pārvalda Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, kurš kopā ar 
valstu sadarbības birojiem atbild arī par datu kvalitātes nodrošināšanu. Eurostat  ir 
atbildīgs par Komisijas statistikas darbību koordinēšanu66. LSGDT kontekstā Euro -
stat koordinēšanas tvērumu nosaka savstarpējs nolīgums67. Tomēr šajā nolīgumā 
Eurostat  nav paredzēta pārraudzības funkcija.66 Komisijas 2012. gada 
17. septembra 
Lēmums 2012/504/ES par 
Eurostat  (OV L 251, 18.9.2012., 
49. lpp.).
67 2015. gada 7. maija Saprašanās 
memorands starp Eurostat  un 
Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ĢD.
36 Apsvērumi
74 
No apmeklētajām dalībvalstīm oficiāla kvalitātes nodrošināšanas procedūra bija 
ieviesta tikai Nīderlandē, un tikai šajā valstī iestādes apstiprina izlasi, ņemot vērā 
tajā pārstāvētos iedzīvotājus, un regulāri pārbauda, vai tā atbilst pieņēmumiem. 
Pārējās dalībvalstīs sadarbības biroji pārbaudīja saņemto datu ticamību. Tomēr, 
izņemot Poliju, netika veiktas pārbaudes uz vietas, lai novērtētu datu vācēju veik -
tā darba kvalitāti vai noteiktu, kādi dokumenti ir sniegtās informācijas pamatā.
75 
Komisija ir informēta par LSGDT darbības rezultātu problēmām atsevišķās dalīb -
valstīs68. Tomēr līdz šim nav izstrādāts laika grafiks situācijas uzlabošanai, un vēl 
ir jānovērš tādas būtiskas nepilnības kā nepietiekams nozaru un lieluma klašu 
aptvērums visās dalībvalstīs, stimulu trūkums saimniecību iesaistīšanai – daudzās 
dalībvalstīs – un finansējuma trūkums.
76 
Komisija cenšas novērst nepilnības LSGDT un sadarbībā ar dalībvalstīm pēta 
iespējas izveidot izmaksu ziņā lietderīgāku datu vākšanas sistēmu. Tā arī paredz 
izmantot LSGDT, lai sniegtu atjauninātu informāciju par saimniecību ilgtspē -
jas rādītājiem. Tomēr, šķiet, ka konkrētus uzlabojumus nevarēs veikt agrāk par 
2017. gadu, un līdz 2019. gada beigām dati nebūs pieejami. Tas var ietekmēt KLP 
2013. gada reformas novērtēšanu.
Pieejamo datu ierobežojumi, atsevišķu kopējās 
lauksaimniecības politikas pasākumu neskaidrie mērķi 
un nepilnības darbības rezultātu rādītājos ietekmē 
Komisijas spēju parādīt sasniegto
77 
EPL un LSGDT ietvertie dati veido pamatu ar lauksaimnieku ienākumiem saistīto 
KLP pasākumu rezultātu novērtējumam, ko veic Komisija. Tomēr efektīvam dar -
bības rezultātu novērtējumam ir vajadzīgi ne tikai pieejami un kvalitatīvi dati par 
lauksaimnieku ienākumiem, bet arī jau pašā sākumā skaidri noteikti pasākumu 
mērķi un konkrētiem mērķiem paredzēti rādītāji. Turklāt ienākums nav vienīgais 
KLP mērķis, un tas nav arī lielākās daļas KLP pasākumu vienīgais mērķis.68 Būtiskus trūkumus Komisija 
konstatēja arī Grieķijā.
37 Apsvērumi
78 
Palāta analizēja, vai KLP pasākumiem no paša sākuma bija noteikti skaidri mērķi 
attiecībā uz lauksaimnieku ienākumiem. Uz šā pamata Palāta vērtēja, vai Komi -
sija bija formulējusi būtiskus rādītājus, kas ļauj efektīvi novērtēt KLP pasākumu 
rezultātus attiecībā uz lauksaimnieku ienākumu atbalstu. Turklāt tā novērtēja, 
vai pašreizējā plānošanas perioda darbības rezultātu rādītāji ļaus noteikt, cik lielā 
mērā šie mērķi ir sasniegti. Palātas veikto analīzi apstiprināja arī eksperti.
Tiešie maksājumi kalpo daudziem mērķiem, kuru 
sasniegšanu ir grūti novērtēt…
79 
Lai analizētu KLP mērķus attiecībā uz lauksaimnieku ienākumiem, Palāta izman -
toja Finanšu regulā noteiktos SMART  kritērijus, proti, mērķiem jābūt konkrētiem, 
izmērāmiem, sasniedzamiem, atbilstīgiem un ar noteiktu termiņu69.
80 
Parasti komerciālās lauku saimniecības galvenos ienākumus gūst no savas pro -
dukcijas pārdošanas. Tiešie maksājumi lauksaimniekiem pēc būtības ir papildu 
ieņēmumi. Turklāt var gaidīt, ka tie vēl vairāk ietekmēs lauksaimnieku ienākumus, 
iespaidojot to lēmumus uzņēmējdarbības jomā70.
81 
KLP vispārējais mērķis attiecībā uz ekonomiski dzīvotspējīgu pārtikas ražošanu un 
tās ietekmi uz ienākumiem no lauksaimniecības līdz šim nav izteikts izmērāmos 
mērķos. Nav precizēts arī tas, kā atsevišķiem pasākumiem tiešo maksājumu shē -
mās būtu jāpalīdz sasniegt vispārējo mērķi, jo ne regulā71, ne arī tās preambulā 
nav pietiekami skaidri noteikti to īpašie mērķi un nav ne bāzes datu, ne arī mērķa, 
uz kura pamata varētu novērtēt to darbības rezultātus. Turklāt attiecības ar citiem 
KLP mērķiem, tādiem kā dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana, ir sarežģītas 
un arī var ietekmēt lauksaimnieku ienākumus.69 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regula (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 atcelšanu 
(OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), 
30. panta 3. punkts.
70 Saskaņā ar Komisijas sniegto 
informāciju tiešo maksājumu 
īpatsvars ES komerciālo 
saimniecību kopējos 
ieņēmumos 2012. gadā bija 
11,2 %. Tomēr šis īpatsvars 
saimniecībās un dalībvalstīs 
ievērojami atšķiras. (ES lauku 
saimniecību ekonomiskais 
apskats, kas balstīts uz 
2012. gada LSGDT datiem, 
1. lpp.).
71 Regula (ES) Nr. 1307/2013. 
Pieejamais budžets lielā mērā 
ir ES atbalsta summa, kas laika 
gaitā izmaksāta 
lauksaimniekiem par zemes 
kultivēšanu vai dzīvnieku 
audzēšanu (saistītie 
maksājumi).
38 Apsvērumi
82 
Komisija uzskata, ka tiešajiem maksājumiem, arī kopā ar citiem pasākumiem, būtu 
vienlaikus jāpalīdz sasniegt daudzus mērķus, tādus kā atbalsts saimniecību eko -
nomiskajai dzīvotspējai, produktivitātes un konkurētspējas uzlabošana lauksaim -
niecībā un dabas resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas un klimata pasākumu 
veicināšana. Tomēr, tā kā kopumā nav skaidrības par to, kādus vispārējus un kon -
krētus KLP mērķus ir paredzēts sasniegt, ir būtībā grūti, pamatojoties uz darbības 
rezultātu rādītājiem, novērtēt, vai pasākuma mērķis ir sasniegts. Dažādās iespējas, 
kuras dalībvalstis var izvēlēties tiešo maksājumu īstenošanai, visu sarežģī vēl vai -
rāk, jo ietekme uz lauksaimniecības tirgiem un lauksaimnieku ienākumu nevienlī -
dzība vienā dalībvalstī var ievērojami atšķirties no situācijas citā.
…un ar lauksaimnieku ienākumiem saistītos kopējās 
lauksaimniecības politikas darbības rezultātu rādītājus 
nevar skaidri sasaistīt ar pasākumiem un mērķu faktisko 
sasniegšanu
83 
Rādītājiem būtu jāļauj novērtēt politikas pasākumu progresu, efektivitāti un 
lietderību izvirzīto mērķu sasniegšanā72. Tiem jābūt atbilstīgiem, apstiprinātiem, 
ticamiem, izmērāmiem un stabiliem, kā arī balstītiem uz pamatotu statistikas 
informāciju73.
84 
Ietekmes rādītājiem  ir jāatspoguļo KLP pasākumu kopējā ietekme. Attiecībā 
uz lauksaimnieku ienākumiem, kas ir daļa no ekonomiski dzīvotspējīgas pārtikas 
ražošanas vispārējā mērķa, svarīgākie ietekmes rādītāji ir lauksaimnieciskās uzņē -
mējdarbības un lauksaimniecības faktoru ienākums. Tomēr tie ierobežoti atspo -
guļo tendences, un tajos nav noteiktas absolūtā ienākuma vērtības un bāzes dati. 
Turklāt šo rādītāju izmaiņas ir galvenokārt saistītas ar izmaiņām cenās, nevis ar 
KLP pasākumu ietekmi. Tie nevar sniegt informāciju arī par to, cik lielā mērā KLP 
ir sasniegusi Līgumā noteikto mērķi attiecībā uz pietiekami augstu dzīves līmeni 
lauku iedzīvotājiem, jo atbilstīgi dati ES līmenī nav pieejami.72 Komisijas 2014. gada 22. jūlija 
Īstenošanas regula (ES) 
Nr. 834/2014, ar ko nosaka 
noteikumus par to, kā 
piemērot kopējās 
lauksaimniecības politikas 
kopīgo uzraudzības un 
novērtēšanas sistēmu 
(OV L 230, 1.8.2014., 1. lpp.), 
1. pants.
73 Rādītājiem pēc iespējas 
jāatbilst RACER  kritērijiem – 
tiem jābūt atbilstīgiem, 
apstiprinātiem, ticamiem, 
vienkāršiem un stabiliem, “ Part 
III: Annexes to impact 
assessment guidelines ” [III daļa. 
Ietekmes novērtēšanas 
pamatnostādņu pielikumi], 
(Eiropas Komisija, 2009. gada 
15. janvāris: http://ec.europa.
eu/smartregulation/impact/
commission_guidelines/docs/
iag_2009_annex_en.pdf ).
39 Apsvērumi
85 
Palāta arī konstatēja, ka Komisijas rezultātu rādītāji , ciktāl tie ir tieši saistīti ar 
ienākumiem, attiecas uz ekonomiski dzīvotspējīgas pārtikas ražošanas vispārējo 
mērķi un tādējādi arī uz lauksaimnieku ienākumiem no lauksaimniecības. Taču rā -
dītāju sniegtā informācija jau atkal nav pietiekami precīza, lai to varētu pietiekami 
skaidri sasaistīt ar ES pasākumiem un parādīt, ka tie palīdzēja sasniegt vēlamo re -
zultātu (skatīt 4. izcēlumu ). Tā kā nekādi mērķi vai bāzes dati nav noteikti, rādītāji 
nevar sniegt informāciju par iespējamo atšķirību starp mērķu vēlamo un faktisko 
sasniegšanu, kā arī to, vai pasākumi palīdzēja šo atšķirību mazināt. 4. izcēlumsNepilnības Komisijas izmantotajos rezultātu rādītājos saistībā ar lauksaimnieku 
ienākumiem
Rādītājs “gada tiešo maksājumu īpatsvars ienākumos no lauksaimniecības” , ko aprēķina, pamatojoties 
uz EPL, uzsver tiešo maksājumu nozīmi lauksaimniecības nozarē. Tomēr šā rādītāja pamatā esošie dati nav 
pietiekami ticami74. Turklāt rādītāju sagroza šādas situācijas: ir saimniecības, kuras saņem tiešos maksājumus, 
bet neko neražo un tādējādi negūst ienākumus no lauksaimniecības. Savukārt dažās dalībvalstīs ievērojamu 
daļu lauksaimniecības ienākumu rada lauksaimnieki, kuri tiešos maksājumus nesaņem vai saņem tikai neno -
zīmīgas summas75. Visbeidzot, šis rādītājs neņem vērā lauksaimnieku ienākumu samazinājumu paaugstinātas 
nomas maksas dēļ, kas rodas, kapitalizējot tiešos maksājumus zemes cenās. Turklāt nav arī skaidrs, vai rādītāja 
izmaiņas ir saistītas tikai vai galvenokārt ar konkrētiem KLP pasākumiem, izmaiņām tirgū vai citiem faktoriem.
Rādītājs “lauku saimniecības ienākumu mainīgums”  ir galvenokārt atkarīgs no cenu svārstībām pasaules 
tirgū. Šis rādītājs, ko aprēķina, pamatojoties uz LSGDT datiem, var sniegt būtisku informāciju par tiešo maksā -
jumu kopējo efektivitāti tirgus nestabilitātes seku mazināšanā. Tomēr tas nav pietiekami pamatots, jo neņem 
vērā subsīdijas, nodokļus un ar lauksaimniecību nesaistītus ienākumus, kuriem var būt liela nozīme, lai palīdzē -
tu lauksaimniekiem pielāgoties cenu svārstībām.
Rādītājs “pievienotā vērtība pārtikas apritē iesaistītajiem primārajiem ražotājiem”  attiecas uz primārās 
lauksaimnieciskās ražošanas pievienoto vērtību salīdzinājumā ar citiem pārtikas aprites posmiem, tādiem kā 
pārtikas pārstrādes nozare, tirgotāji vai lielveikali. Šis rādītājs nav pietiekami stabils, jo var būt situācijas, kad 
tas samazinās, lai gan ienākumi no lauksaimniecības palielinās. Piemēram, gadījumā, kad liels pieprasījums 
pēc jauniem pārtikas produktiem izraisa produktu cenas palielināšanos. Šajā gadījumā lauksaimnieku daļa 
pārtikas apritē, visticamāk, samazināsies, lai gan lauksaimnieku ienākumi var palielināties.
74 Skatīt 38. punktu.
75 Nīderlandē 39 % lauksaimniecības produkcijas ražoja saimniecības, kas tiešos maksājumus nesaņēma.
40 Apsvērumi
86 
Komisijas izmantotie rādītāji neņem vērā citus rezultātus, kas ir svarīgi tiešo mak -
sājumu izpildei saistībā ar ienākumiem. Piemēram, nav tāda rezultātu rādītāja, kas 
sniegtu informāciju par to, cik lielā mērā lauksaimniecībā nodarbinātie iedzīvotāji 
izmanto tiešo maksājumu instrumentu, cik tāls ir maksājumu faktiskais ceļš līdz 
lauksaimniecības produktu ražotājiem un vai jaunās tiešo maksājumu shēmas 
lauksaimniekus ar zemiem ienākumiem atbalsta labāk nekā tās, kas bija pirms 
reformas.
87 
Rādītāji nesniedz informāciju arī par to, vai ES maksājumi efektīvi palīdzēja sa -
sniegt ienākumu mērķi, jo šie rādītāji nevar parādīt, vai KLP atbalsta sniegšana 
citā līmenī vai veidā būtu ietekmējusi ienākumus no lauksaimniecības par tādu 
pašu summu un ar tādām pašām budžeta izmaksām, ne arī to, ka konkrēts pa -
sākums ir bijis pietiekami mērķtiecīgs, lai visefektīvākajā veidā novērstu tirgus 
nepilnības.
41
 Secinājumi un ieteikumi
88 
Pārtikas ražošana, lauksaimnieku ienākumi un dzīves līmenis ir jautājumi, kuriem 
Līgumā ir pievērsta īpaša uzmanība. Saskaņā ar KLP 2013. gada reformu viena 
trešdaļa ES budžeta joprojām tiek tieši vai netieši atvēlēta tam, lai stabilizētu tir -
gu, atbalstītu lauksaimnieku ienākumus un tādējādi veicinātu ekonomiski dzīvot -
spējīgu pārtikas ražošanu un pietiekami augstu dzīves līmeni lauksaimniekiem.
89 
Jau agrāk Palāta konstatēja, ka ir vajadzīgi ticamāki un vispusīgāki statistikas 
dati un rādītāji, lai varētu stingrāk kontrolēt to, kādi rezultāti ir sasniegti ar KLP , 
no kuras budžeta līdzekļiem vairāk nekā divas trešdaļas tika atvēlētas ienākumu 
atbalstam.
90 
Saskaņā ar KLP jauno uzraudzības un novērtēšanas sistēmu Komisijai ir jānovērtē 
KLP pasākumu kopējā ietekme attiecībā uz izvirzītajiem mērķiem. Tam ir vajadzī -
ga pietiekama un kvalitatīva informācija.
91 
Palāta secina, ka Komisijas izmantotā KLP darbības rezultātu novērtēšanas sis -
tēma attiecībā uz lauksaimnieku ienākumiem nav pietiekami labi izstrādāta un 
lauksaimnieku ienākumu analīzei izmantoto statistikas datu kvalitāte un kvantitā -
te ir būtiski ierobežota.
Komisija nav skaidri noteikusi, kādi statistikas dati ir 
vajadzīgi, lai efektīvi novērtētu ar lauksaimnieku 
ienākumu atbalstu saistīto KLP pasākumu rezultātiem
92 
Par lauku mājsaimniecību rīcībā esošajiem ienākumiem nav pieejami reprezenta -
tīvi dati, kas palīdzētu novērtēt, vai ir sasniegts Līgumā noteiktais mērķis nodroši -
nāt pietiekami augstu dzīves līmeni lauksaimniekiem. Nav arī nevienas uzticamas 
sistēmas, kas ienākumus lauksaimniecībā ļautu salīdzināt ar ienākumiem citās 
ekonomikas nozarēs, tādējādi attaisnojot ES ienākumu atbalstu lauksaimniekiem 
(26.–32. punkts).
42 Secinājumi un ieteikumi
1. ieteikums. Sistēmu izveide būtiskas informācijas vākšanai 
un salīdzināšanai par lauksaimnieku ienākumiem
Komisijai jāizveido aptverošāka statistikas sistēma, kas sniegtu informāciju par 
lauku mājsaimniecību rīcībā esošajiem ienākumiem un labāk aprakstītu lauk -
saimnieku dzīves līmeni. Šim nolūkam Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm un 
pamatojoties uz vienotu metodoloģiju, jāapsver, kā vislabāk varētu pilnveidot un 
apvienot pašreizējos ES statistikas instrumentus.
Komisijai arī jāuzlabo sistēma lauksaimnieku ienākumu salīdzināšanai ar ienāku -
miem citās ekonomikas nozarēs.
93 
ES līmenī pašreiz pieejamie instrumenti lauksaimnieku ienākumu novērtēšanai ir 
EPL un LSGDT. Tie abi sniedz datus, kas vajadzīgi, lai novērtētu to KLP pasākumu 
rezultātus, kuru mērķis ir ekonomiski dzīvotspējīgas pārtikas ražošanas veicināša -
na un atbalsts lauksaimnieku ienākumiem. Tomēr šiem instrumentiem ir būtiski 
ierobežojumi, un var nebūt pieejami svarīgi dati, lai efektīvi novērtētu KLP pasā -
kumus, kuru mērķis ir atbalsts lauksaimnieku ienākumiem.
94 
EPL potenciāls vēl nav pilnībā izmantots, un tie nesniedz pietiekamu informāciju 
par svarīgiem faktoriem, kas saistīti ar lauksaimnieku ienākumiem. Turklāt EPL 
informāciju Komisija ne vienmēr izmanto pareizi (33.–39. punkts).
2. ieteikums. EPL pilnveidošana
Komisijai jāpilnveido EPL, lai to potenciālu varētu labāk izmantot un tādējādi tie
 ο sniegtu sīkāku informāciju par faktoriem, kuri ietekmē ienākumus no 
lauksaimniecības;
 ο nodrošinātu reģionāla līmeņa datu nosūtīšanu, pamatojoties uz oficiālu vie -
nošanos ar dalībvalstīm.
Komisijai arī
 ο jāizvērtē, vai EPL ir iespējams pilnveidot, lai sniegtu pamatotu aplēsi par lauk -
saimnieku ražoto sabiedrisko labumu ekonomisko vērtību;
 ο jānodrošina, ka EPL informācija tiek pienācīgi izmantota ienākumu rādītājos.
43 Secinājumi un ieteikumi
95 
LSGDT ir svarīgs KLP novērtēšanas instruments, bet tam ir ierobežojumi. Ienāku -
mu rādītāji pilnībā neņem vērā saimniecību attīstību lauksaimniecības nozarē, 
savukārt informācija par citiem ar saimniecību saistītiem lauksaimnieku ienā -
kumiem ir nepilnīga. Turklāt ES līmenī nav pieejami dati par daudzu ES atbalsta 
saņēmēju ienākumiem (40.–51. punkts).
3. ieteikums. Sinerģiju veidošana starp LSGDT un citiem 
statistikas instrumentiem
Komisijas veiktās lauksaimnieku ienākumu analīzes pamatā ir jābūt rādītājiem, 
kas ņem vērā pašreizējo situāciju lauksaimniecībā, un pietiekamiem un konsek -
ventiem datiem par visiem KLP pasākumu atbalsta saņēmējiem. To varētu panākt, 
izveidojot sinerģijas starp esošajiem administratīvajiem datiem vai pilnveidojot 
LSGDT vai citus piemērotus statistikas instrumentus.
Komisija un dalībvalstis ne vienmēr nodrošināja, ka 
lauksaimnieku ienākumu novērtēšanai izmantotie dati 
ir pietiekami kvalitatīvi
96 
Komisijai bija nepietiekami atjaunināta informācija par dalībvalstu izmantoto 
EPL metodoloģiju un datu avotiem, ziņojumu sniegšanā Eurostat  tika konstatēti 
trūkumi, un kvalitātes nodrošināšanas procedūras nebija pilnīgi efektīvas. Tas var 
ietekmēt sniegto datu pareizību un mazināt to salīdzināmību. Tas liek apšaubīt arī 
Komisijas izmantoto galveno KLP darbības rezultātu uzraudzības rādītāju ticamī -
bu (53.–58. punkts).
4. ieteikums. EPL kvalitātes uzlabošana
Ņemot vērā EPL nozīmi KLP uzraudzībā, Komisijai jāievieš regulāri kvalitātes 
ziņojumi par EPL un jāgūst pamatota pārliecība, ka dalībvalstis ir izveidojušas 
kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu sniegtie dati ir 
salīdzināmi un apkopoti saskaņā ar Eiropas statistikai piemērojamajiem kvalitātes 
kritērijiem.
44 Secinājumi un ieteikumi
97 
Attiecībā uz LSGDT apsekojuma tehniskā īstenošana dažās dalībvalstīs ietekmēja 
rezultātu kvalitāti, kā arī izlases pārstāvība dalībvalstīs bija atšķirīga. Tādējādi ne 
visas nozares, lieluma klases un reģioni bija pietiekami labi pārstāvēti LSGDT, ma -
zinot tā lietderību analīzes nolūkiem. Turklāt iegūto rezultātu kvalitāti var ietek -
mēt nepietiekams dalībvalstu finansējums LSGDT datu vākšanai (59.–72. punkts).
98 
Revīzijā konstatēja atsevišķas nepilnības LSGDT kvalitātes nodrošināšanas pasā -
kumos (73.–76. punkts).
5. ieteikums. LSGDT kvalitātes uzlabošana
Komisijai arī jānovērš LSGDT īstenošanā konstatētās nepilnības, ar attiecīgajām 
dalībvalstīm vienojoties par skaidru grafiku un veicinot sistēmas potenciāla labā -
ku izmantošanu.
Komisijai jāpilnveido pašreizējie kvalitātes nodrošināšanas pasākumi attiecībā uz 
dalībvalstu LSGDT statistikas datu ieguvi, lai nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs ir 
pienācīgi pārstāvētas KLP svarīgās nozares un saimniecību lieluma klases, atspo -
guļojot arī dalībvalstu izdarīto izvēli KLP iespēju ziņā.
Komisija nav noteikusi būtiskus rādītājus, kas ļauj 
efektīvi novērtēt ar lauksaimnieku ienākumu atbalstu 
saistīto KLP pasākumu rezultātiem
99 
Neskaidro mērķu un bāzes datu trūkuma dēļ ir grūti, pamatojoties uz darbības 
rezultātu rādītājiem, novērtēt, vai konkrēti KLP pasākumi, kas paredzēti lauksaim -
nieku ienākumu atbalstam, savus mērķus ir sasnieguši. Dalībvalstu izvēle attiecī -
bā uz tiešo maksājumu īstenošanu ir vēl viens izaicinājums Komisijas analīzei par 
to, vai šie maksājumi efektīvāk un lietderīgāk palīdzēja sasniegt KLP mērķus un 
tādējādi radīja ES pievienoto vērtību (79.–82. punkts).
45 Secinājumi un ieteikumi
100  
Komisijas izmantotie rādītāji par ekonomiski dzīvotspējīgu pārtikas ražošanu un 
lauksaimnieku ienākumiem nav pietiekami ticami vai pietiekami skaidri saistīti 
ar KLP pasākumiem, lai parādītu, ka tie efektīvi un lietderīgi palīdzēja sasniegt 
vēlamo rezultātu. Rādītāju būtiskumu vēl vairāk samazina datu pieejamības iero -
bežojumi. Rādītāji arī nesniedz informāciju par to, vai mērķi tika efektīvi sasniegti, 
jo tam vajadzīga padziļināta analīze par faktoriem, kuri ietekmē lauksaimnieku 
ienākumus (83.–87. punkts).
6. ieteikums. Lauksaimnieku ienākumu atbalstam paredzēto 
KLP pasākumu rezultātu novērtēšanas uzlabošana
Ņemot vērā Palātas konstatētās nepilnības, Komisijai jāuzlabo ar lauksaimnieku 
ienākumiem saistīto KLP pasākumu rezultātu informācijas ticamība un pilnīgums,
 ο nākamajam plānošanas periodam no paša sākuma nosakot atbilstošus 
darbības mērķus un bāzes datus, ar kuriem var salīdzināt KLP pasākumu 
rezultātiem;
 ο savu izvērtējumu kontekstā papildinot pašreizējo darbības rezultātu rādītāju 
sistēmu ar citiem būtiskiem un kvalitatīviem datiem, lai novērtētu sasniegtos 
rezultātus;
 ο arī savu izvērtējumu kontekstā novērtējot lauksaimnieku ienākumu atbalstam 
paredzēto pasākumu efektivitāti un lietderību.
Šo ziņojumu 2016. gada 13. janvāra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
I apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Augustyn KUBIK .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

46
 Pielikumi
Dalībvalstu izvēle attiecībā uz Eiropas Savienības tiešo maksājumu īstenošanu
DalībvalstsPamata 
maksā -
jumsVienotais 
platīb -
maksājumsPārdalošs
maksājumsMak -
sājums 
gados 
jaunajiem 
lauksaim -
niekiemMaksājums par 
apgabaliem, 
kuros ir dabas 
ierobežojumiMaksājums par 
klimatam un 
videi labvēlīgu 
lauksaimniecības 
praksi1Brīvprātīgi 
saistītie 
maksājumiMazo lauk -
saimnieku 
atbalsta 
shēma
Beļģija X – X X – X X –
Bulgārija – X X X – X X X
Čehijas 
Republika– X – X – X X –
Dānija X – – X X X X X
Vācija X – X X – X – X
Igaunija – X – X – X X –
Īrija X – – X – X X –
Grieķija X – – X – X X X
Spānija X – – X – X X X
Francija X – X X – X X –
Horvātija X – X X – X X X
Itālija X – – X – X X X
Kipra – X – X – X X –
Latvija – X – X – X X –
Lietuva – X X X – X X X
Luksemburga X – – X – X X –
Ungārija – X – X – X X X
Malta X – – X – X X X
Nīderlande X – – X – X X –
Austrija X – – X – X X X
Polija – X X X – X X X
Portugāle X – – X – X X X
Rumānija – X X X – X X X
Slovēnija X – – X – X X X
Slovākija – X – X – X X –
Somija X – – X – X X –
Zviedrija X – – X – X X –
Apvienotā 
KaralisteX – – X – X X –
1 Tā dēvētais “zaļais” maksājums.I pielikums
47 Pielikumi
Lauksaimniecības ienākumu aprēķināšana saskaņā ar ekonomikas pārskatiem 
lauksaimniecībāII pielikums
Lauksaimniecības nozares galīgā produkcija
= Bruto pievienotā vērtība bāzes cenās
= Neto pievienotā vērtība bāzes cenās
= Lauksaimniecības faktoru ienākums Rādītājs A
Rādītājs B
Rādītājs CDalīts ar neatalgotā 
darba ieguldījumu Dalīts ar kopējo 
darba ieguldījumu
–
Procentu 
maksājumi– 
Sam-
aksātā 
noma– Darbinieku 
atalgojums+ 
Procentu 
ienākumi+ Citas 
ražošanas 
subsīdijas– Citi 
ražošanas 
nodok/uni013Ci– 
Pamatkapitāla 
patēri/uni0146š – 
Starppatēri/uni0146š
= Neto
uz/uni0146ēmējdarbības 
ienākums 
48 Pielikumi
Ienākumu aprēķināšana saskaņā ar lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkluIII pielikumsLauksaimniecības produktu galīgie krājumi
+ Pārdošana
+ Lauksaimniecības dzīvnieku uzskaites
vērtību korekcija
+ Lauku saimniecības patēri/uni0146š
+ Izmantošana lauku saimniecības vajadzībām
= Produkcija (augkopības + lopkopības produkti)– Lauksaimniecības produktu sākuma krājumi
– Lauksaimniecības dzīvnieku iegāde
– Starppatēri/uni0146š 
+ Subsīdijas lauku saimniecībai – PVN un lauku saimniecības nodok/uni013Cu bilance
= Saimniecības bruto pievienotā vērtība (saimniecības bruto ienākums)
– Nolietojums
= Saimniecības neto pievienotā vērtība (SNPV)
– Algas, noma un procentu maksājumi + Subsīdijas ieguldījumiem
= /uni0122imenes saimniecības ienākums (/uni0122SI)
49 Pielikumi
Komisijas izmantotie darbības rezultātu rādītāji kopējās lauksaimniecības politikas 
novērtēšanai
Īstenošanas rādītāji (kas tiek atbalstīts)
Tiešie maksājumi
Platība un lauksaimnieku skaits, uz ko attiecas:
 ο Pamata maksājuma shēma
 ο Vienotā platībmaksājuma shēma
 ο Pārejas posma valsts atbalsts
 ο Pārdalošs maksājums
 ο Ekoloģizācija (kultūraugu dažādošana, pastāvīgās zālaugu platības, ekoloģiski nozīmīgās platības, bioloģiskie lauksaimnieki u. c.)
 ο Maksājums gados jaunajiem lauksaimniekiem
 ο Mazo lauksaimnieku atbalsta shēma
 ο Brīvprātīgs saistītais atbalsts
 ο Maksājums par apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi
 ο Valsts programmas kokvilnas nozarē
Tirgus pasākumi
 ο Valsts intervence (apjoms un ilgums)
 ο Glabāšana privātās noliktavās (apjoms un ilgums)
 ο Eksporta kompensācijas (to produktu daudzums, kas eksportēti, saņemot eksporta kompensācijas)
 ο Ārkārtas atbalsta pasākumi (pēc vajadzības)
 ο Ražotāju organizācijas (% no produkcijas, ko tirgojušas ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības)
 ο Skolu programmas (galasaņēmēju skaits programmās “Skolas piens” un “Augļi skolai”)
 ο Jauni vīnogulāju stādījumi (hektāros)
 ο Pārstrukturētie vīna dārzi (hektāros)
 ο Veicināšanas projektu un ieguldījumu un inovācijas pasākumu projektu skaits vīna nozarē
Horizontālie aspekti
 ο To hektāru skaits un to KLP maksājumu īpatsvars, uz kuriem attiecas savstarpējā atbilstība
 ο Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes saistībā ar kvalitātes politiku (vīna nozarē), jaunu aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, aizsargātu ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāžu un garantētu tradicionālo īpatnību skaits pa nozarēm
 ο Hektāru skaits saistībā ar bioloģisko lauksaimniecību (kopējais un to hektāru skaits, kuros tiek veikta pāreja uz bioloģisko lauksaimniecību) un sertifi -
cēto reģistrēto bioloģisko lauksaimnieku skaits
 ο Programmu skaits (ES un ārpus tās) un jauno priekšlikumu iesniedzēju organizāciju skaits saistībā ar veicināšanas politiku
 ο To lauksaimnieku skaits, kuriem sniegtas konsultācijas, izmantojot lauku saimniecību konsultatīvo sistēmuIV pielikums
50 Pielikumi
Ietekmes rādītāji (kādās jomās paredzēta KLP ietekme)
Vispārējais mērķis: ekonomiski dzīvotspējīga pārtikas ražošana
Lauksaimnieciskās uzņēmējdarbības ienākums – Lauksaimniecības faktoru ienākums – Kopējais faktoru ražīgums lauksaimniecībā – ES preču cenu mainī -
gums – Izmaiņas pārtikas produktu patēriņa cenās – Lauksaimniecības preču tirdzniecības bilance
Vispārējais mērķis: dabas resursu ilgtspējīga apsaimniekošana un rīcība klimata politikas jomā
Lauksaimniecības emisijas – Lauku putnu indekss – Augstas dabas vērtības (ADV) lauksaimniecība – Ūdens ieguve lauksaimniecībā – Ūdens kvalitāte – 
Augsnes organiskās vielas aramzemē – Ūdens izraisīta augsnes erozija
Vispārējais mērķis: līdzsvarota teritoriālā attīstība
Nodarbinātības līmenis laukos – Nabadzības līmenis laukos – IKP uz vienu lauku iedzīvotāju
Rezultātu rādītāji (ko panākuši KLP pasākumi)
Īpašie mērķi: palielināt lauku saimniecību ienākumus, ierobežot lauku saimniecību ienākumu mainīgumu, uzlabot ES lauksaimniecī -
bas nozares konkurētspēju, palielināt tās īpatsvaru pārtikas apritē un saglabāt tirgus stabilitāti
Tiešā atbalsta daļa lauksaimniecības ienākumos  – Lauku saimniecību ienākumu mainīgums (pēc saimniecības veida, pēc saimniecības ekonomiskā lielu -
ma)  – Pievienotā vērtība pārtikas apritē iesaistītajiem primārajiem ražotājiem  – ES  lauksaimniecības produktu eksports (ES  lauksaimniecības produktu 
eksporta daļa pasaules eksportā, galaproduktu daļa ES lauksaimniecības produktu eksportā) – intervences glabāšanai vai glabāšanai privātās noliktavās 
iepirkto produktu apjoms no ES kopējās produkcijas – to produktu apjoms no ES kopējās produkcijas, kas eksportēti, saņemot eksporta kompensācijas – 
ES preču cenas salīdzinājumā ar pasaules cenām – To produktu vērtība, kas saražoti atbilstīgi ES kvalitātes shēmām, salīdzinājumā ar lauksaimniecības un 
pārtikas produkcijas kopējo vērtību – Bioloģiskās lauksaimniecības nozīme (bioloģiskajai lauksaimniecībai atvēlētās platības daļa no kopējās izmantotās 
lauksaimniecības zemju platības (ILZP), bioloģiski audzētu dzīvnieku īpatsvars no kopējā lauksaimniecības dzīvnieku skaita)
Īpašie mērķi: nodrošināt sabiedriskos labumus, veikt klimata pārmaiņu seku mazināšanas un pielāgošanās pasākumus, veicināt 
resursu efektivitāti, izmantojot inovācijas
Kultūraugu daudzveidība (saimniecībās un reģionā) – Zālaugu platību daļa kopējā ILZP – Ekoloģiski nozīmīgo platību (EFA) daļa no lauksaimniecības zemju 
platības – To platību daļa, kurās praktizē ekoloģizāciju – Siltumnīcefekta gāzu neto emisijas no lauksaimniecības augsnēm
Īpašais mērķis: saglabāt lauksaimniecības daudzveidību ES
Strukturālā daudzveidība (absolūtā un relatīvā izteiksmē) – Papildu rezultātu rādītāji attiecībā uz lauku attīstību, kas noteikti Īstenošanas regulā (ES) 
Nr. 808/2014IV pielikums
51 Pielikumi
Eiropas statistikai piemērojamie kvalitātes kritēriji1
Eurostat  prakses kodeksa principi
Atbilstība Līmenis, kādā statistika atbilst lietotāju pašreizējām un iespējamām vajadzībām
Precizitāte Novērtējumu pietuvinājums nezināmajām faktiskajām vērtībām
Savlaicīgums Laika intervāls starp informācijas pieejamību un informācijā aprakstīto notikumu vai parādību
Punktualitāte Laika intervāls starp reālo datu publicēšanas dienu un dienu, līdz kurai dati bija jāpublicē
Pieejamība un skaidrība Nosacījumi un procedūras, saskaņā ar kurām lietotāji var iegūt, izmantot un interpretēt datus
SalīdzināmībaSpēja noteikt atšķirības, ko izraisa dažādu statistikas jēdzienu, datu ieguves rīku un procedūru lietošana, veicot statistikas 
datu salīdzināšanu dažādos ģeogrāfiskajos reģionos, nozaru jomās vai laika periodos
Saskaņotība Datu piemērotība to apvienošanai dažādos veidos un dažādiem nolūkiem, iegūstot ticamus rezultātus.
1 Regula (EK) Nr. 223/2009, 12. pants.V pielikums
52 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
I
Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) precizēti pieci kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķi, no 
kuriem tikai viens ir saistīts ar lauksaimnieku ienākumiem (faktiski neminot vārdu “ienākumi”).
KLP 2013. gada reformā ir precizēti trīs politiskie mērķi (ekonomiski dzīvotspējīga pārtikas ražošana; dabas resursu 
ilgtspējīga apsaimniekošana un rīcība klimata politikas jomā; līdzsvarota teritoriālā attīstība), kur pirmajā mērķī kon -
krēti minēti lauksaimniecības ienākumi.
Tomēr ienākumi nav vienīgais KLP mērķis, un tiešie maksājumi nav vienīgais KLP instruments, kas ietekmē ienāku -
mus; to ietekme arī nav saistīta tikai ar ienākumiem, jo tie atbalsta arī privāto un sabiedrisko labumu kopīgu nodro -
šināšanu. Tā kā tie ir platībatkarīgie maksājumi, tie veicina ne tikai atbalstu lauksaimnieku ienākumiem, bet kopīgi 
ar citiem KLP instrumentiem sekmē arī citus mērķus, kas saistīti ar zemes izmantojumu, piemēram, augsnes aizsar -
dzību, bioloģiskās daudzveidības palielināšanu un klimata pārmaiņu radītās ietekmes mazināšanu. Tāpēc ir ļoti grūti 
nepārprotami attiecināt konkrētus maksājumus uz atsevišķu ietekmi.
II
Likumdevējs ir nepārprotami izveidojis jaunu KLP uzraudzības un novērtēšanas sistēmu. Tā izveidota, lai aptvertu 
dažādo pasākumu kopējo ietekmi attiecībā uz šiem dažādajiem mērķiem. Katrs no šiem mērķiem tiks uzraudzīts un 
novērtēts, izmantojot vispusīgu kopēju rādītāju kopumu, no kuriem daži ir specifiski pasākumiem, bet citi ir plašāki, 
atspoguļojot kopīgo ietekmi.
Lai gan atsevišķi rādītāji ir lietderīgs sākuma punkts, ar tiem tomēr nevar tiešā veidā novērtēt politikas vai pasākuma 
radīto ietekmi; tas jādara, veicot novērtējumu, kurā tiek ņemti vērā citi elementi, kas ietekmē minēto politiku un tās 
sekas. Tāpēc atsevišķo rādītāju priekšrocības vai trūkumi būs atkarīgi no tā, kā tos izmantos novērtējumā.
IV
Atsevišķajiem rādītājiem un rīkiem ir gan stiprās puses, gan trūkumi, tomēr kopējā sistēma nodrošina vislabāko 
iespējamo līdzsvaru starp informācijas vajadzībām un ar to saistītajām izmaksām un administratīvo slogu.
Apzinātie statistikas datu ierobežojumi patiesībā parāda datu avotu galvenās iezīmes.
V
Komisijas rīcībā ir reprezentatīvi dati par ienākumiem, kas gūti, veicot lauksaimniecisko darbību. Šos datus var 
izmantot, lai novērtētu to KLP pasākumu izpildi, ar ko tiek atbalstīti lauksaimnieku ienākumi.
Līgumā pastāv saikne starp lauksaimniecības ražīguma celšanu un pietiekami augsta dzīves līmeņa panākšanu lauku 
iedzīvotājiem, jo īpaši palielinot lauksaimniecībā nodarbināto personu individuālos ienākumus. Tāpēc ir lietderīgi 
pievērst galveno uzmanību ienākumiem, kas gūti, veicot lauksaimniecisko darbību, jo šādi ienākumi ir primāri sva -
rīgi KLP kontekstā.
Komisijas atbilde 53
VI, a) Lauku saimniecību grāmatvedības datu tīkls (LSGDT) nav paredzēts tam, lai vāktu 
datus par lauku mājsaimniecību ienākumiem
LSGDT ir galvenais datu avots KLP uzraudzības un novērtēšanas sistēmai. LSGDT mērķi ir skaidri noteikti Padomes 
2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1217/2009, proti, vākt grāmatvedības datus, kas vajadzīgi to lauku saimnie -
cību ienākumu noteikšanai, kuras atrodas apsekojamajā jomā, un lauku saimniecību saimnieciskās darbības analīze, 
lauksaimnieku dzīves līmeņa vai lauku saimniecību ienākumu novērtējums neietilpst LSGDT darbības jomā.
VI, b) Izmaksas, kas saistītas ar datu vākšanu par lauku mājsaimniecību ienākumiem, 
var būt lielākas par nodrošināto ieguvumu
Komisija ir informēta par vispārējo analītisko vērtību, kas piemīt statistikas datiem, kuri attiecas uz mājsaimniecību 
ienākumiem dažādās nozarēs, un pēdējo gadu laikā ir bijuši dažādi mēģinājumi ieviest šādu datu vākšanu. Tomēr 
pārrunu secinājumi nav pozitīvi, tostarp arī tāpēc, ka dalībvalstis nevēlas statistikas datos iekļaut informāciju par 
nodokļiem. Tā kā KLP galvenā uzmanība tiek pievērsta lauksaimnieciskajā darbībā un lauku attīstības pasākumos 
gūto ienākumu atbalstam, vispārēja lauku mājsaimniecību ienākumu uzraudzība nebija prioritāte, turklāt nebija 
pamatoti iekļaut šo jauno datu vākšanu statistikas darba programmā. Tā vietā tika izstrādāts specifisks ES apseko -
jums ( SILC ), lai vāktu informāciju par ES mājsaimniecību dzīves līmeni.
VI, c) Informācija par lauksaimniecības ienākumiem, ko nodrošina LSGDT, ir pilnīga
LSGDT izlasē tiešām iekļautas tikai tās lauku saimniecības, kuras īsteno grāmatvedības praksi, jo nekomerciālo 
saimniecību iekļaušana netieši liecinātu par to, ka pastāv mazāk ticami dati, kuru pamatā drīzāk ir aplēses, nevis 
pārliecinoši pierādījumi. Tomēr dažādu robežvērtību izmantošana katrai ES dalībvalstij ļauj LSGDT izlasē iekļaut 
dažāda ekonomiskā lieluma saimniecības, tādējādi ņemot vērā saimniecību komerciālās atšķirības dažādajās Eiropas 
lauksaimniecības nozarēs.
VII
Izvērstā datu pārbaudes un apstiprināšanas sistēma, ko Komisija ieviesa attiecībā uz LSGDT, nodrošina to, ka tiek 
apstiprināta un garantēta augsta vākto datu kvalitāte. Turklāt, veicot apmeklējumus uz vietas, var pārbaudīt apzinā -
tos jautājumus. Palāta nekonstatēja nevienu konkrētu nepilnību Komisijas dienestu ieviestajās datu apstiprināšanas 
procedūrās.
Tā kā LSGDT dati tiek plaši izmantoti Komisijas dienestu darbā un pētniecības kopienā, primārie lietotāji var efektīvi 
pārbaudīt šo datu kvalitāti.
VIII
Regulā (ES) Nr. 1306/2013 ir skaidri definēti mērķi, attiecībā pret kuriem uzraudzības un novērtēšanas sistēmā ir 
jāmēra KLP izpilde. Lai gan katram atsevišķajam rādītājam ir savas priekšrocības un trūkumi, šajā kontekstā definē -
tais rādītāju kopums nodrošina vislabāko iespējamo līdzsvaru starp vajadzību pēc informācijas un ar to saistītajām 
izmaksām un administratīvo slogu.
Komisijas atbilde 54
IX, a) 
Komisija daļēji pieņem šo ieteikumu un apsvērs, kā to varētu ieviest.
Komisija uzskata, ka varētu stiprināt pašreizējo sistēmu informācijas sniegšanai par ienākumiem no lauksaimniecis -
kās darbības, tomēr administratīvais slogs, kas saistīts ar sistēmas izveidi informācijas sniegšanai par lauku mājsaim -
niecību rīcībā esošajiem ienākumiem, varētu būt lielāks par potenciālajiem ieguvumiem. Juridiskā pamata noteik -
šana šādai datu vākšanai būtu ļoti delikāts jautājums.
Lauku mājsaimniecību rīcībā esošie ienākumi ir daudz plašāks jēdziens par lauku saimniecību ienākumiem. KLP 
atbalsta lauksaimnieku ienākumus, atbalstot viņu lauksaimniecisko darbību. Tāpēc, lai novērtētu, vai mērķis ir 
sasniegts, ir svarīgi analizēt no lauksaimnieciskās darbības gūto ienākumu attīstību.
IX, b) 
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisija ir iecerējusi:
– pilnveidot EPL (ekonomikas pārskatus lauksaimniecībā), lai tādējādi sniegtu sīkāku informāciju par faktoriem, 
kuri ietekmē ienākumus no lauksaimniecības;
– veikt pētījumu, lai izvērtētu, vai EPL ir iespējams pilnveidot, lai sniegtu pamatotas aplēses par lauksaimnieku 
saražoto sabiedrisko labumu ekonomisko vērtību;
– pārrunāt ar dalībvalstīm iespēju oficiāli vienoties par operacionālajiem pasākumiem reģionālo EPL ietveršanai;
– pārbaudīt, vai EPL informācija tiek pienācīgi izmantota ienākumu rādītājos.
IX, c) 
Komisija pieņem šo ieteikumu.
LSGDT dati jau ietver gandrīz visas ES subsīdijas.
IX, d)
Komisija pieņem šo ieteikumu attiecībā uz EPL. Komisija plāno sākt regulāru kvalitatīvu ziņojumu sniegšanu par EPL 
un atbilstības novērtējumu, lai iegūtu pamatotu apstiprinājumu tam, ka dalībvalstis ir izveidojušas kvalitātes nodro -
šināšanas sistēmu.
Attiecībā uz LSGDT Komisija plāno novērst LSGDT īstenošanā identificētās nepilnības, ar attiecīgajām dalībvalstīm 
vienojoties par skaidru grafiku  un mudinot labāk izmantot sistēmas potenciālu. Komisija ir informēta par LSGDT 
darbības rezultātu problēmām atsevišķās dalībvalstīs, un tiek veikti pasākumi šo nepilnību novēršanai. Tiek īstenots 
gada plāns apmeklējumiem uz vietas un rīcības plāni, kā arī papildu sanāksmes līdz šim panāktā progresa novērtē -
šanai attiecībā uz saskaņotajiem aspektiem. Pēdējo gadu laikā šāda pieeja ir radījusi būtiskus uzlabojumus vairākās 
dalībvalstīs.
Komisijas atbilde 55
X
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Kā noteikts, rādītāji ir tikai novērtējuma sākumpunkts. Šajā sakarībā laba novērtētāju prakse ir izmantot papildu 
informāciju, lai spriestu par gūtajiem rezultātiem. Cita starpā novērtējumā spriež par KLP pasākumu efektivitāti un 
lietderību attiecībā pret to mērķiem.
Ievads
03
Attiecībā uz tiešajiem maksājumiem KLP 2003. gada reformā tika sākta pāreja no maksājumiem, kas saistīti ar 
ražošanas veidu, uz maksājumiem, kas nošķirti  no ražošanas. Tas tika darīts, lai stiprinātu lauksaimniecības orien -
tāciju uz tirgu (vairs nekādu ierobežojumu attiecībā uz lauksaimnieku ražošanas izvēli), un tas bija atbilstoši mūsu 
PTO saistībām. Tomēr abu veidu atbalsts – gan pirms, gan pēc 2003. gada – izpaudās kā atbalsts lauku saimniecību 
ienākumiem.
Arī citi KLP instrumenti atbalsta lauksaimnieku ienākumus, piemēram, ieguldījumu atbalsts vai maksājums apgaba -
liem, kuros ir dabas ierobežojumi (lauku attīstība) un tirgus pasākumi (viena tirgus organizācija).
Turklāt viena no pēdējo 10 gadu galvenajām tendencēm ir aizvien lielāks uzsvars uz vides un klimata jautājumiem, 
ne tikai ieviešot “zaļos” maksājumus 2013. gadā, bet arī paredzot savstarpējo atbilstību un daudzus citus pasākumus 
vides jomā. Paredzams, ka KLP atbalsts nodrošinās atbalstu lauku saimniecību ienākumiem, bet vienlaikus  sekmēs 
uzlabojumus vides (un klimata) jomā.
04
KLP mērķi, kā arī tiešo maksājumu un citu instrumentu specifiskais pamatojums reformas sagatavošanas laikā tika 
plaši pārrunāts ar ieinteresētajām personām un citām iestādēm. Ir notikusi sabiedriskā apspriešanās, ir sniegts pazi -
ņojums un, piemēram, Komisijas tiesību aktu priekšlikumos par tiešajiem maksājumiem bija iekļauts paskaidrojuma 
raksts, kurā bija izklāstīts reformas pamatojums (COM(2011) 625 galīgā redakcija/2).
Turklāt trīs vispārīgie KLP mērķi ir iestrādāti arī Regulā (ES) Nr. 1306/2013 (110. pants), savukārt konkrētie mērķi ir 
izklāstīti Īstenošanas regulā (ES) Nr. 834/2014 (2. apsvērums).
06
KLP atbalsta lauksaimnieku ienākumus, atbalstot lauksaimniecisko darbību (platībatkarīgs atbalsts, daži nozarei spe -
cifiski atbalsti, ieguldījumi, tirgus pasākumi, vides darbības lauksaimniecības apgabalos). Tāpēc ir atbilstoši uzrau -
dzīt ienākumus, kas gūti no šīs lauksaimnieciskās darbības. Lauku mājsaimniecību kopējo ienākumu uzraudzība ES 
līmenī ir interesants pasākums, tomēr to nevajadzētu uzskatīt par pamatu tam, lai lemtu par tāda atbalsta nepiecie -
šamību, kas vērsts uz saimniekošanas darbībām.
Komisija uzskata, ka “lauku mājsaimniecību rīcībā esošo kopējo ienākumu” koncepcija (kopējie ienākumi, atskaitot 
nodokļus un sociālā nodrošinājuma iemaksas) nav visatbilstošākais risinājums KLP mērķu īstenošanai. Pietiekami 
augsts dzīves līmenis lauku iedzīvotājiem jo īpaši jānodrošina, palielinot lauksaimniecībā nodarbināto personu indi -
viduālos ienākumus.
Komisijas atbilde 56
12
Regulas (ES) Nr. 1306/2013 68. apsvērumā minēti mērķi, saistībā ar kuriem tas darāms. Lai to panāktu, izmantoti Īste -
nošanas regulās (ES) Nr. 808/2014 un (ES) Nr. 834/2014 noteiktie rādītāji.
15
Rādītāji nodrošina pamatu novērtējumam, kurā skata KLP darbības rādītājus attiecībā pret mērķiem, proti, efektivi -
tāti, lietderību, atbilstību, saskaņotību un ES pievienoto vērtību. Tomēr šie rādītāji paši par sevi, jo īpaši, ja tos skata 
nošķirti, neļauj novērtēt politikas, pasākuma vai darbības izpildi, jo ir jānovērtē rādītāju attīstība laika gaitā, un tie ir 
jāizprot tajā kontekstā, kādā tie parādās.
16
Ņemot vērā Palātas veikto pārbaudi, Komisija pārskatīja LSGDT tiesisko regulējumu, cita starpā ietverot tajā ienāku -
mus no citām ienākumus nesošām darbībām.
Apsvērumi
25 – KLP Kopīgā uzraudzības un novērtēšanas sistēma (KUNS)
KUNS ir nepārprotami definēta tiesību aktos, tostarp saistībā ar lauksaimnieku ienākumiem. Tajā noteikta to rādītāju 
hierarhiskā secība, kas sasaistīti ar dažādiem KLP ietekmes, rezultātu, iznākumu un konteksta līmeņiem. Katram no 
šiem rādītājiem ir noteikti atbilstīgi datu avoti, akcentējot ieviestos datu vākšanas rīkus. Lai gan vienmēr ir iespējami 
uzlabojumi, datu kopums ir skaidri noteikts.
26
LESD 39. panta 1. punkta b) apakšpunktā mērķis panākt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem ir 
sasaistīts ar lauksaimniecības ražīgumu. Šī saikne ir jau iestrādāta noteikumā, kurā īpaši norādīts uz “lauksaimniecībā 
nodarbinātām personām”. Šī norāde neattiecas uz personām, kuras nav iesaistītas lauksaimniecībā (piemēram, māj -
saimniecības locekļiem, kuri strādā citā profesijā), kā arī neattiecas uz darbībām, kuras veic lauksaimnieks, bet kuras 
nepārprotami ir nesaistītas ar lauksaimniecību. Attiecīgi LESD 39. panta 1. punkta b) apakšpunkts ir nepārprotami 
saistīts ar LESD 39. panta 1. punkta a) apakšpunktu (“celt lauksaimniecības ražīgumu”), uz ko norāda vārda “šādi” 
izmantojums LESD 39. panta 1. punkta b) apakšpunkta sākumā. Tāpēc Komisija uzskata, ka ir lietderīgi koncentrēties 
uz ienākumiem, kas gūti no lauksaimnieciskām darbībām (tostarp papildu darbībām), jo šādi ienākumi ir primāri 
svarīgi KLP kontekstā (nevis kopējie mājsaimniecības ienākumi, kas neietilpst lauksaimniecības un lauku attīstības 
kategorijās).
27
Statistikas sistēma sniegt informāciju par ienākumiem no lauksaimnieciskām darbībām ir ietverta LSGDT un EPL. 
Informāciju par lauku mājsaimniecību ienākumiem vāc EU-SILC  ietvaros, un izlases lielums ir veidots tā, lai tajā 
ietvertu populāciju kopumā. Būtībā tas lielākajā daļā dalībvalstu nepieļauj sadalītus datus lauksaimniecības nozarē.
Tā kā pieejamā informācija norāda, ka aizvien pieaug to ienākumu nozīmīgums, kas nav sensu stricto  saistīti ar 
lauksaimniecisko darbību, bet ir saistīti ar saimniekošanas darbību diversifikāciju, LSGDT apsekojumā ir veikts rūpīgs 
pārskats, kurā lauku saimniecības ienākumu aprēķinā ietverts pilnīgi jauns datu kopums par ienākumiem, kas gūti 
citās ar saimniecību saistītās ienākumus nesošās darbībās.
Komisija patiešām pētīja, vai ir pamatoti vākt datus par lauku mājsaimniecību ienākumiem mikro līmenī. Tomēr 
lauku saimniecību nozares ienākumu projekts ( IAHS ) netika turpināts Lauksaimniecības statistikas pastāvīgās komi -
tejas ( CPSA ) kontekstā.
Komisijas atbilde 57
28
EU-SILC  izlases lielums ir veidots tā, lai tajā iekļautu visus iedzīvotājus, un būtībā tas ar pieņemamu precizitāti lielā -
kajā daļā dalībvalstu nepieļauj sadalītus rezultātus lauksaimniecības nozarē.
30 – Ienākumu salīdzināšana ar ienākumiem citās ekonomikas nozarēs
Komisija uzskata, ka ir svarīgi salīdzināt ienākumus no lauksaimnieciskās darbības  ar vidējo samaksu citās taut -
saimniecības nozarēs, un uzskata, ka tam ir izstrādāta atskaites sistēma1.
KLP atbalsta lauksaimnieku ienākumus, atbalstot lauksaimniecisko darbību (platībatkarīgs atbalsts, daži nozarei 
specifiski atbalsti, ieguldījumi, tirgus pasākumi, vides darbības lauksaimniecības apgabalos). Tāpēc ir atbilstoši 
uzraudzīt ienākumus, kas gūti no šīs lauksaimnieciskās darbības, un salīdzināt tos ar alternatīvajām izmaksām, proti, 
samaksu, ko var saņemt citās nozarēs. Lauku mājsaimniecību kopējo ienākumu uzraudzība ES līmenī ir interesants 
pasākums, tomēr to nevajadzētu izmantot par pamatu tam, lai lemtu par tāda atbalsta nepieciešamību, kas vērsts uz 
saimniekošanas darbībām.
32
Dažādu lauku saimniecību grupu ienākuma līmeni regulāri salīdzina, pamatojoties uz LSGDT datiem. Nacionālajos 
kontos šāda diferenciācija nav iespējama ne attiecībā uz lauksaimniecību, ne citām tautsaimniecības nozarēm. Iegū -
tās vērtības norāda, kā lauksaimniecība pielīdzinās citām tautsaimniecības nozarēm, kas tāpat ir ļoti dažādas.
33
EPL ir sagatavoti saskaņā ar EKS 1995 pamatjēdzieniem un noteikumiem2. Tomēr Regula (EK) Nr. 549/2013 neattiecas 
uz EPL, un EKS 2010 (pārskatītā EKS 1995 redakcija) var piemērot, vienīgi veicot izmaiņas EPL tiesību aktā, kas šobrīd 
tiek darīts.
Galvenās izmaiņas starp EKS 1995 un EKS 2010 nebija konkrēti saistītas ar lauksaimniecību. Atsevišķas dalībvalstis 
izvērtēja izmaiņu radītās sekas – dažas secināja, ka ietekme ir maznozīmīga, citas norādīja, ka ietekmes nav.
34
EPL patiešām nav paredzēti tam, lai palīdzētu analizēt konkrētu nozaru atkarību no subsīdijām un to būtiskumu 
dzīvotspējīgai lauksaimniecībai attiecīgajos reģionos, konkrētiem ražošanas veidiem vai konkrētām sociāli ekono -
miskām lauksaimnieku grupām.
Tāpēc, lai novērtētu subsīdiju ietekmi lauku saimniecību līmenī, Komisija izmanto LSGDT.
1 Rādītāji ir jāinterpretē uzmanīgi, ņemot vērā konceptuālās atšķirības starp pasākumiem, kas saistīti ar lauksaimnieku ienākumiem no 
lauksaimnieciskās darbības, un vidējo samaksu tautsaimniecībā, kā arī ņemot vērā to, ka dažās dalībvalstīs par to kopējo tautsaimniecību trūkst 
ticamu statistikas datu par pilna laika atbilstīgu darbu.
2 EKS ir Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēma, ko izmanto gan Eiropas Savienības dalībvalstis, gan citas valstis.
Komisijas atbilde 58
35
Komisija piekrīt, ka dati par zemes cenām un nomas maksu ir svarīgi KLP ietekmes novērtēšanai. Komisija 2014. gada 
novembrī un 2015. gada jūlijā iesniedza CPSA  un attiecīgi DGAS  priekšlikumu Komisijas regulai par zemes cenām un 
nomas maksu, kas būtu starpposma dokuments pirms Parlamenta un Padomes regulas. CPSA  un DGAS  nebija vien -
prātības par labu Komisijas regulai. Tika secināts, ka statistikas dati par zemes cenām ir slepeni un mazā darījumu 
skaita dēļ statistikas dati varētu nebūt uzticami. “Stratēģijā statistikas datiem lauksaimniecības jomā 2020. gadā un 
pēc tam” paredzēta lauksaimniecības cenu statistikas potenciāla iekļaušana Pamata regulā par lauksaimniecisko 
ieguldījumu/rezultātu statistiku.
36
Regulas (EK) Nr. 223/2009 14. panta 1. punkta c) apakšpunktā ir atzīts, ka Eiropas Statistikas programmas īstenošanai 
var izmantot rakstiskas vienošanās, un šādas vienošanās slēdz starp valsts statistikas iestādēm un Komisiju.
Šajā gadījumā šīs vienošanās stājās spēkā pirms Regulas (EK) Nr. 223/2009, un tās tika noslēgtas, pamatojoties uz 
“džentlmeņu vienošanos”.
Komisija īstenos pasākumus, lai oficiāli noformētu darbības pasākumus, ņemot vērā reģionālo EPL datu noteikumus.
38
EPL sniegtas gan absolūtās vērtības, gan indeksi. Ja indeksi nepārprotami paredzēti tam, lai uzraudzītu izmaiņas 
laika gaitā, tad absolūtās vērtības var izmantot, lai salīdzinātu vidējo ienākumu līmeni visās valstīs, ņemot vērā 
kontekstu. Parādot katru gada darba vienību, nav atklāts indivīdu vai mājsaimniecību ienākumu līmenis (un nebūt 
ne lauku mājsaimniecību dzīves līmenis). Tas vairāk paredzēts tam, lai parādītu strukturālo izmaiņu ietekmi (t. i., 
darbvietu skaita samazinājumu lauksaimniecībā) uz lauksaimniecības ienākumiem vidēji laika gaitā. Turklāt Komisija 
ir labi informēta par ierobežojumiem, kas nenovēršami ir saistīti ar rādītāju izmantojumu. Tāpēc atsevišķu rādītāju 
izmantošanai nolūkā novērtēt darbības rezultātus vai to priekšrocību un trūkumu atsevišķai novērtēšanai ir ierobe -
žota vērtība.
39
Saskaņā ar Eurostat  2010. gada FSS 97 % lauku saimniecību Eiropas Savienībā pārvaldīja individuāls īpašnieks (skatīt 
Palātas dokumenta 6. punktu), lai gan juridiskas personas apsaimniekoja 27 % ES lauksaimniecības platību.
Aprakstā par KLP uzraudzības un novērtēšanas sistēmas rādītāju “Lauksaimnieciskās uzņēmējdarbības ienākums” 
Komisija nepārprotami norādīja, ka šis rādītājs neliecina par lauksaimniecībā nodarbināto mājsaimniecību kopējiem 
ienākumiem vai to rīcībā esošiem ienākumiem, jo šādas mājsaimniecības papildus tīriem ienākumiem no lauksaim -
niecības var gūt ienākumus arī no citiem avotiem (ar lauksaimniecību nesaistītās darbības, atlīdzība, sociālie pabal -
sti, kā arī ienākums no īpašuma). Citiem vārdiem sakot, lauksaimnieciskās uzņēmējdarbības ienākumu nevar uzskatīt 
par lauksaimnieku ienākumu3.
Pieejamie statistikas dati ir jāanalizē vispusīgi. Ar informāciju, kas gūta no LSGDT, var papildināt no EPL iegūto 
informāciju.
3 Skatīt: http://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2015/2015-10-01-context-indicators_en.pdf
Komisijas atbilde 59
41
Galvenās norises attiecībā uz LSGDT ir rosinātas arī saistībā ar secīgajām KLP reformām. Lai reaģētu uz KLP pēc 
2013. gada, LSGDT aptaujas lapa tika papildināta ar dažiem agrovides mainīgajiem un jaunu subsīdiju mainīgo 
kopumu, tostarp ekoloģizāciju (Regula (ES) Nr. 385/2012 un Regula (ES) Nr. 2015/220). Tāpat kā KLP 2008. gada 
reformas dēļ Regulā (EK) Nr. 868/2008 tika veiktas izmaiņas LSGDT, tā arī KLP 2003. gada reformas dēļ Regulā (EK) 
Nr. 2253/2004 tika veiktas izmaiņas LSGDT utt.
42
Ārējie ražošanas faktori ir ņemti vērā citos rādītājos, piemēram, “Saimniecības neto ienākums” un “Saimniecības 
neto ienākums katrā gada darba vienībā”. Specifiskām analītiskajām vajadzībām var izmantot un pielāgot virkni 
dažādu no LSGDT atvasinātu rādītāju.
43
Ienākumu rādītājs “Saimniecības neto pievienotā vērtība/gada darba vienība” ir piemērojams arī šādām saimniecī -
bām. Svarīgi uzsvērt, ka LSGDT vāc informāciju, izmantojot pilnīgu individuālo grāmatvedības mainīgo kopumu, kas 
pieļauj to atkārtotu sadalīšanu, ievērojot specifiskas analītiskās vajadzības.
44
Var veidot arī ienākuma rādītājus lauku saimniecībām, kuras organizē kā tradicionālus uzņēmumus, ja tas nepiecie -
šams analītiskiem mērķiem.
45
Ar naudu nesaistīti ienākumi netiek skaidri reģistrēti LSGDT datu vākšanā, tomēr tos ņem vērā analīzē, kuras pamatā 
ir LSGDT dati (piemēram, rādītājos, kas atspoguļo atlīdzību par ģimenes darbu vai lauku saimniecības peļņu). LSGDT 
darbības jomā neietilpst tās ietekmes analizēšana, ko rada ienākumu aplikšana ar nodokļiem dalībvalstu līmenī.
46
Jaunākajā LSGDT saimniecības apgrozījuma pārskata versijā ir iekļautas citas, tieši ar saimniecību saistītas ienāku -
mus nesošas darbības.
47
Ja kādu darbību pārvalda atsevišķā uzņēmējdarbības struktūrā, kas nav lauku saimniecība, kura pieder LSGDT izla -
sei, tā nerada saimniecības ienākumus.
Lai gan starp lauksaimniecisko un ar lauksaimniecību nesaistītu darbību var pastāvēt pelēkā zona, Komisija uzskata, 
ka papildu ieņēmumu avotiem, kuri nepārprotami nav saistīti ar lauksaimniecību, ir maza nozīme attiecībā uz KLP .
2. izcēlums
Tā kā dati par citām tieši ar saimniecību saistītām un ienākumus nesošām darbībām tiek vākti LSGDT tikai no 
2014. grāmatvedības gada, turklāt tie Komisijā ir jāiesniedz līdz 2015. gada 31. decembrim (dažus mēnešus vēlāk 
attiecībā uz Apvienoto Karalisti un Vāciju), nekonsekventas pieejas novērtējuma pamatā ir galvenokārt reģistrācijas 
prakse pirms jaunā saimniecības apgrozījuma pārskata ieviešanas.
Visām ES dalībvalstīm dati jāiesniedz, ievērojot saskaņotus noteikumus, kuru izstrādi tās ir sekmējušas un par kuriem 
tās ir balsojušas LSGDT komitejā. Pieeju citām ar saimniecību tieši saistītām ienākumus nesošām darbībām varēs 
novērtēt tikai tad, kad būs pieejami visi 2014. gada apstiprinātie dati.
Komisijas atbilde 60
48
Kā paskaidrots LSGDT tiesību aktos un metodoloģijā, dažādās robežvērtības un pārstāvība dalībvalstīs ir viens no 
priekšnoteikumiem LSGDT izlases veidošanai un jēgpilnu rezultātu iegūšanai, ņemot vērā šā apsekojuma darbī -
bas jomu un mērķus. Dažādas robežvērtības patiesībā atspoguļo konkrētu dalībvalstu dažādās lauku saimniecību 
struktūras un tāpēc ņem tās vērā. Runājot par ES subsīdiju pārstāvību, kopējās tiešo maksājumu summas, ko piešķir 
ES saņēmējiem, un kopējā LSGDT datu vākšanā iegūtā rezultāta gada salīdzinājums liecina, ka pārstāvība ES ir laba, 
piemēram, ir konstatējama vairāk nekā 90 % pārstāvība attiecībā uz atdalītiem tiešiem maksājumiem. To apliecina 
plašais LSGDT datu izmantojums ietekmes novērtējumos un ekonomikas analīzēs, kurās vērtē KLP subsīdiju ietekmi 
uz lauku saimniecību ienākumiem.
49
Tā kā LSGDT lauku saimniecības pārstāv lielāko iespējamo lauksaimniecības produkcijas, lauksaimniecības zemes 
platības un darbaspēka daļu saimniecībās ar tirgus orientāciju, tieši šāda veida lauku saimniecību ienākumus salī -
dzina LSGDT. Ir jēgpilni salīdzināt lauku saimniecību ienākumus visās dalībvalstīs, izmantojot LSGDT, jo izlasē tiek 
atspoguļota lauku saimniecību dažādā struktūra valsts līmenī. Ja saimniecība, kuras standarta produkcijas vērtība ir 
EUR 10 000 gadā, nepārstāv LSGDT ietvertās saimniecības konkrētā dalībvalstī, tad nav iemesla iekļaut to salīdzinā -
jumā. Tāpēc viena darbinieka vidējo ienākumu salīdzinājums visās LSGDT iekļautajās saimniecībās var radīt nepa -
reizu priekšstatu par lauksaimnieku ienākumiem dalībvalstīs tikai tad, ja datus nepapildina ar izvērstu paskaidro -
jumu par to, kāda saimniecību daļa ir pārstāvēta datos.
50
LSGDT tika izveidots, lai vāktu grāmatvedības datus, kas jo īpaši nepieciešami:
a) apsekojumā ietverto lauku saimniecību ienākumu noteikšanai;
b) lauku saimniecību saimnieciskās darbības analīzei.
Tas netika izveidots, lai reprezentētu ES atbalsta saņēmējus vai lai to izmantotu lauku attīstības pasākumu uzraudzī -
šanai. Tādā gadījumā būtu nepieciešams pielāgot izlasi katrā politikas reformā, tādējādi apdraudot datu nepārtrauk -
tību un uzticamību.
Tomēr LSGDT darbības joma attiecas uz vairāk nekā 90 % tiešo maksājumu. Tā neattiecas uz saņēmējiem, kas gal -
venokārt ir lauksaimnieki, kuri strādā nepilnu slodzi vai kuriem lauksaimniecība ir iztikas avots un kuri nesasniedz 
attiecīgās apsekojuma robežvērtības, un saņem tikai nelielu daļu kopējā budžeta. Šie saņēmēji, visticamāk, neuztur 
saimniecības grāmatvedību, ko varētu izmantot LSGDT.
Sakarā ar ES lauku saimniecību strukturāliem pielāgojumiem šādu saimniecību skaits ir samazinājies; tāpēc ir 
samazinājies arī tiešu maksājumu saņēmēju skaits (–12 % Eiropas Savienības 15 dalībvalstīs, –7 % ES-N10 valstīs 
kopš 2005. gada, –4 % BG+RO kopš 2008. gada). Mazāka saņēmēju daļa saņem mazus tiešos maksājumus, un tāpēc 
vienam saņēmējam piešķir lielāku vidējo summu, īpaši tajās dalībvalstīs, kuras Eiropas Savienībai pievienojās 2004. 
un 2007. gadā.
51
Komisija un dalībvalstis jau šobrīd sadarbojas, lai informāciju par ES atbalstu ienākumiem varētu apvienot ar datiem 
par lauksaimniecības struktūrām un zemes izmantošanu. 2012. gadā tika izveidota darba grupa jautājumiem par 
saikni starp administratīviem datu avotiem, statistikas datiem un LSGDT. Šajā procesā piedalījās dažādas ES dalīb -
valstis, apmainoties ar pieredzi par savu datu avotu integrācijas dažādo līmeni. Tas tiek turpināts Eurostat  darbā 
pie stratēģijas izstrādes statistikas datiem lauksaimniecības jomā 2020. gadā un pēc tam, kur liela uzmanība veltīta 
dažādu datu avotu integrācijai. Lai gan ir jāpārvar dažādas tehniska un juridiska rakstura problēmas, administratīvo 
datu labāks izmantojums statistikā ir skaidri paredzēts.
Komisijas atbilde 61
52
Statistikas principi, ar ko regulē Eiropas statistikas izveidi, ir minēti Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku. Uz 
šiem principiem ir pamatota kvalitātes nodrošināšanas sistēma, un tie ir juridiski saistoši. Prakses kodekss ir pašre -
gulatīvs dokuments, ko pieņēmusi ESS komiteja; tā īstenošanu Eiropas Statistikas sistēmā uzrauga, pamatojoties 
uz salīdzinošo izvērtēšanu un uzlabošanas darbībām. Saskaņā ar grozīto Regulu (EK) Nr. 223/2009 dalībvalstis un 
Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai saglabātu uzticību Eiropas statistikai, ievērojot saistības attiecībā 
uz uzticēšanos statistikai.
54
Komisija ir atkārtoti izdevusi prasību iesniegt EPL inventarizācijas datus.
Jauna inventarizācija tika sākta 2014. gada decembrī. Tika noteikts, ka inventarizācijas dati jāiesniedz līdz 2016. gada 
30. septembrim.
55
Iepriekš 54. punktā minētajā jaunajā inventarizācijā tiks iegūta jaunākā informācija par metodoloģiju, ko pēc tam 
varēs izmantot, lai novērtētu šajā apsvērumā minētos aspektus.
56
Strādājot Darba grupā jautājumos par lauksaimniecības kontiem un cenām 2014. gada decembrī, Komisija skatīja 
jautājumu par neatbilstībām, kas tika konstatētas vīna un olīveļļas uzskaitē, un šis darbs vēl tiek turpināts.
3. izcēlums, otrais ievilkums
Katrā valstī atšķirsies situācija attiecībā uz to, cik lielā mērā vienu un to pašu nelauksaimniecisko sekundāro darbību 
var atdalīt no lauksaimniecības vai cik lielā mērā tā nav atkarīga no administratīviem noteikumiem. Patiesībā Regulā 
(EK) Nr. 138/2004 ir skaidri pateikts, ka katrai valstij jāsastāda pašai savs nenodalāmu nelauksaimniecisku sekundāro 
darbību saraksts atkarībā no lauksaimniecības īpatnībām konkrētajā valstī (1. pielikums, 1.30. punkts).
3. izcēlums, trešais ievilkums
Kā norāda Rumānijas varas iestādes, subsīdiju apstrāde atbilst Regulas (EK) Nr. 138/2004 noteikumiem. Attiecīgās 
subsīdijas ir tās, kuras izmaksātas vienotajā platībmaksājumu shēmā ( SAPS ), kas ir vienotās maksājumu shēmas vien -
kāršota versija, kuru piemēro dalībvalstīs, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gadā vai vēlāk4.
Rumānija apgalvo, ka saskaņā ar SAPS  veiktie maksājumi ir subsīdijas, kas nav tiešā veidā saistītas ar produkciju vai 
ražošanas faktoriem 3.065. punkta izpratnē, un tās ir tiešs atbalsts ieņēmumiem 3.066. punkta izpratnē. Komisija 
kontrolēs šo jautājumu.
3. izcēlums, ceturtais ievilkums
Attiecībā uz Franciju Komisija kontrolēs šo jautājumu.
4  Atbilstoši Regulas (EK) Nr. 138/2004 pielikuma 2. sadaļai “Citas ražošanas subsīdijas”:  
3.065.  Uzkrāšanas principa piemērošana citu ražošanas subsīdiju reģistrēšanā var nebūt vienkārša. (..) Ja subsīdijas nav tiešā veidā saistītas ar 
ražošanu vai ar ražošanas faktoriem, tad ir sarežģīti noteikt subsīdijas izmaksas pamatā esošā darījuma brīdi un nošķirt to no subsīdijas 
izmaksas brīža. Šajā konkrētajā gadījumā subsīdijas reģistrē tad, kad tās saņem.
 3.066.   Ieteicama šāda pieeja:  
(..) 
citas subsīdijas, kas nav tiešā veidā saistītas ar produkciju vai ar ražošanas faktoriem (tiešs atbalsts ieņēmumiem, atbalsts mazāk 
labvēlīgiem apgabaliem u. c.): ieteicams turpināt izmantot maksājuma veikšanas brīža kritēriju, jo ir grūti noteikt to, kad iesniegts 
pieteikums kompensācijas saņemšanai un vai attiecīgās summas ir precīzas.
Komisijas atbilde 62
57
Statistikas datu pārskatīšana ir standarta pieeja, ko visā pasaulē piemēro visās statistikas jomās. Pārskatu veic, kad 
ir pieejama jauna informācija, ko var integrēt rezultātos, lai sasniegtu labāku kvalitāti. Pārskati uzlabo rezultātu 
kvalitāti. Apstiprināšanas procedūras var izraisīt Komisijas reakciju pret sūtītāju, ja atjauninājumi pārsniedz konkrētas 
robežvērtības.
58
Komisija ir atgādinājusi konkrētajām četrām dalībvalstīm, ka tām ir jāiesniedz pašnovērtējumi.
Kopēja atbilde uz 60. un 61. punktu
Veids, kādā izvēlētā sistēma tiek īstenota, palīdz nodrošināt augstu vai zemu datu kvalitātes līmeni.
62
Kā nepārprotami norādīts ES tiesību aktos (Padomes Regulas (EK) Nr. 1217/2009 7. pants), vispirms atlases plānu 
apstiprina valsts komiteja, un tikai tad to nosūta Komisijai. Valsts statistikas iestādes ir pārstāvētas valsts komitejās, 
kur tās sniedz ekspertu padomus par precizitātes parametriem un uzticamības intervāliem.
Iepriekš Komisijas rīcībā nebija Palātas minētā pilnīgā informācija. Tomēr pēdējo gadu laikā situācija ir uzlabojusies.
63
Izlases lielums nav atkarīgs tikai no lauku saimniecību kopējā skaita vien, bet tajā ir jānodrošina lauksaimniecisko 
darbību pārstāvība atbilstoši lauksaimniecības nozares daudzveidībai, ņemot vērā lauku saimniecību veidus un 
lielumu katrā reģionā. Tāpēc tas, vai konkrēta saimniecību daļa uzskatāma par reprezentatīvu, ir atkarīgs no tā, cik 
līdzīgas ir vienā kopā ietvertās saimniecības.
Attiecībā uz Spānijas piemēru Palātas veiktās analīzes pamatā ir dati, kas vākti saskaņā ar iepriekšējo līgumu, ar ko 
ne vienmēr tika nodrošināta vēlamā pārstāvība. Šis līgums tika pārskatīts, un uzlabojumi ir redzami nākamo gadu 
datos.
64
Komisija ir informēta par metodēm, ko izmanto, lai izraudzītos saimniecības, jo šī informācija ir iekļauta atlases plāna 
faktu lapā, kura dalībvalstīm katru gadu ir jāpaziņo (Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2015/220 3. pants). Tā kā šīs 
metodes ir zināmas, ir iespējams papildus analizēt jebkuru ietekmi, kāda subjektīvajiem faktoriem varētu uz iegūtās 
informācijas par ienākumiem pārstāvību.
Runājot par Spānijas izlasi, apakšreģioni nav viena no pārstāvības dimensijām. Patiesībā LSGDT datos ir jānodrošina 
LSGDT iedalījuma (reģiona) pārstāvība, un izlases lielumu nosaka, lai nodrošinātu šāda līmeņa pārstāvību. Tomēr tas 
nenozīmē to, ka tiešo maksājumu novērtēšana nebūs iespējama tāpēc vien, ka politiskie reģioni pilnībā neatbilst 
statistikas reģioniem. Visbeidzot, teritoriālo struktūru pārstāvība tiek nodrošināta ģeogrāfiskā apkopojuma augstākā 
līmenī (kā tas nereti ir izlases veida apsekojumos).
Komisijas atbilde 63
Kopēja atbilde uz 65. un 66. punktu
Komisija ir informēta par šīm grūtībām, un, analizējot datus par grupām, kurās ir mazāks izlasē ietverto saimniecību 
skaits, tiek veikti atbilstoši pasākumi. Jāuzsver, ka LSGDT analīzi galvenokārt veic ekonomikas analītiķi, kuri strādā 
Komisijā, cieši sadarbojoties ar datu pārbaudītājiem un sakaru aģentūrām. Tāpat attiecībā uz katru no pētniekiem 
saņemto ārējo datu pieprasījumu datu analītiķi sniedz visu nepieciešamo palīdzību un informāciju, lai nodrošinātu 
datu pareizu interpretāciju.
68
Komisija ir informēta, ka mazākās saimniecībās grāmatvedības ne vienmēr veic uzskaiti. Tieši tāpēc attiecībā uz 
tādām valstīm kā Rumānija un Spānija lielāka uzmanība ir pievērsta tam, lai analizētu, ar kādiem risinājumiem būtu 
iespējams novērst nekvalitatīvu datu vākšanas risku.
Pēc lauksaimniecības nozares strukturālās attīstības analīzes Spānijas sakaru aģentūra ierosināja, sākot ar 2015. grā -
matvedības gada datiem, noteikt augstāku robežvērtību, paredzot tādu pašu izlasē iekļauto saimniecību skaitu, kas 
ļaus mazās saimniecības, kurās neveic grāmatvedības uzskaiti, aizstāt ar reprezentatīvākām saimniecībām, kuras 
sniedz ziņojumus.
Attiecībā uz Rumāniju – ņemot vērā šīs valsts sarežģīto lauksaimniecības struktūru, jo tur atrodas aptuveni trešā daļa 
visu ES mazo saimniecību, – LSGDT izlasi un datu kvalitāti stingri novēro jau kopš pirmajiem gadiem pēc pievienoša -
nās ES.
69
LSGDT rezultātus parāda ar gada darba vienību (piemēram, “Ienākumu rādītājs LSGDT/gada darba vienība”), tāpēc 
tie ir salīdzināmi, neatkarīgi no darba stundu skaita konkrētā saimniecībā.
70
Ir jārod līdzsvars starp ātru publicēšanu un apmierinošu datu kvalitāti. Tā kā informācija par saimniecību ienāku -
miem ir būtiska KLP un to nevar izmantot nepārbaudot, par prioritāti tiek izvirzīta datu kvalitāte, lai gan tiek īstenoti 
pastāvīgi centieni panākt ātrāku datu pieejamību (aptauja ar 2000 mainīgajiem tiek ik gadus izplatīta 28 dalībvalstīs, 
kopumā aptuveni 85 000 lauku saimniecībām).
Turklāt process apstiprinātu LSGDT datu pieejamības nodrošināšanai nav ilgāks par jebkuru citu datu avotu nodroši -
nāšanas procesu, ja ir jāveic rūpīga datu pārbaude un ir jāapstiprina atsevišķu saimniecību sniegtie dati.
Komisijas publicētajās analīzēs, kuru pamatā ir LSGDT, ir iekļautas aplēses, kas dod iespēju analizēt datus ar ilgāku 
perspektīvu nekā pieejamie ikgadējie datu kopumi.
Turklāt Komisijas un dalībvalstu kopīgie centieni jau ir acīmredzami uzlabojuši to datu kvalitāti, kas būs pieejami 
2013. gada KLP reformas novērtēšanai.
Komisijas atbilde 64
72
Rumānijai pieejamais ES finansējums ir EUR 160 katrai no 6000 izlasē iekļautajām saimniecībām, tātad kopā 
EUR 960 000 gadā. Komisija ir informēta par grūtībām, ar kurām šī dalībvalsts saskaras pieejamā finansējuma izman -
tošanā (lai gan jaunākā informācija liecina, ka naudas līdzekļi šobrīd tiek izmantoti, lai uzlabotu datu vākšanas IT 
sistēmu), tomēr tā lēš, ka ar to pietiktu, lai pilnveidotu LSGDT sistēmu Rumānijā.
Spānijā – pēc pēdējo gadu uzlabojumiem attiecībā uz LSGDT – Lauksaimniecības ministrija ir atsākusi savā tīmekļa 
vietnē un “Anuario de Estadísticas Agrarias” publicēt uz LSGDT pamatotus datus. Šis ir ļoti atzinīgi vērtēts pirmais 
solis ceļā uz to, lai nodrošinātu datu izmantošanu valsts vajadzībām.
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 68. punktu.
73
LSGDT kvalitātes sistēma pastāv, un to veido juridiskā, organizatoriskā un procesuālā daļa.
– Prasības attiecībā uz LSGDT un LSGDT datiem ir izklāstītas pamata regulā.
– No dalībvalstīm saņemto datu kvalitātes pārbaude un pasākumi, kas paredzēti šīs kvalitātes uzlabošanai, ir ap -
rakstīti par LSGDT atbildīgās vienības oficiālajās procedūrās.
Noteikumos, ar ko reglamentē LSGDT, ir nepārprotami ietverts “pienācīgi aizpildītu saimniecības apgrozījuma 
pārskatu” jēdziens un ir paredzēts, ka Komisija veic pārbaudi (Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 2015/220 11. un 
13. pants).
74
Komisijai iesniegto datu pareizību novērtē vienādā procedūrā visām dalībvalstīm (t. i., datu kvalitātes ikgadējā 
apstiprināšana, kas aprakstīta vietnē: http://ec.europa.eu/agriculture/rica/collect_en.cfm#tnfqc  un ikgadēji apmek -
lējumi uz vietas trīs ceturtdaļās valstu).
75
Komisija ir informēta par LSGDT darbības rezultātu problēmām atsevišķās dalībvalstīs un īsteno pasākumus šo nepil -
nību novēršanai. Ir ieviests gada plāns apmeklējumiem uz vietas un rīcības plāni, kā arī paredzētas papildu sanāk -
smes līdz šim panāktā progresa novērtēšanai attiecībā uz saskaņotajiem aspektiem. Šāda pieeja ir radījusi būtiskus 
uzlabojumus vairākās dalībvalstīs, piemēram:
– pēc vizītes Spānijā 2014. gadā un turpmākiem pasākumiem Spānijas varas iestādes ir nostiprinājušas LSGDT per -
sonālu, izmainījušas noteikumus līgumā ar datu vācējiem un izmeklējušas datu nepilnības, kā rezultātā ir atsākta 
LSGDT datu izmantošana un publicēšana;
– pēc vizītes Dānijā 2013. gadā un Somijā 2015. gadā, un turpmākiem pasākumiem tika analizēti daži ar attiecīgo 
izlašu īstenošanu saistītie aspekti un tika piedāvāti risinājumi, kas šobrīd tiek ieviesti.
Grieķijas LSGDT ietilpst rīcības plānā un sadarbības protokolā starp vairākām lauksaimniecības statistikā iesaistītām 
valsts iestādēm, un mērķis ir integrēt lauksaimniecības statistiku un administratīvos datus vienotā primārās nozares 
administratīvo un statistikas datu sistēmā. Šis rīcības plāns ir iekļauts Grieķijas saprašanās memoranda 2014. gada 
pārskatā, kurā minēta virkne darbību un kritēriju, par ko ir vienojušies Komisijas dienesti un kas paredzēti, lai risinātu 
jautājumus, attiecībā uz kuriem Grieķijas varas iestādes ir apņēmušās sasniegt izvirzītos mērķus.
Komisijas atbilde 65
76
Skatīt Komisijas atbildi uz 70. punktu.
81
Tiešo maksājumu sistēmas mērķi kopumā ir izklāstīti Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 24. apsvērumā. Iekļauto 
maksājumu mērķi attiecībā uz “ekoloģizāciju” un apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, kā arī gados jauniem 
lauksaimniekiem, brīvprātīgu saistīto atbalstu un mazajām saimniecībām ir izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1307/2013, attie -
cīgi 37., 46., 47., 49. un 54. apsvērumā.
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 82. punktu.
82
Komisija uzskata, ka, lai novērtētu, vai ar ienākumiem saistītie KLP mērķi ir sasniegti, vienmēr būs nepieciešams 
prasmīgs novērtējums, kura pamatā ir vispusīga informācija. Daļēji tā iemesls ir ES lauksaimniecības nozares daudz -
veidība. Daļēji tas ir arī tāpēc, ka var tikt veiktas pamata korekcijas – gan lauksaimniecības nozarē, gan ārpus tās –, 
kuras pozitīvi (vai negatīvi) ietekmē izredzes gūt saimniecības ienākumus ilgtermiņā, bet kuras daži vienkārši rādītāji 
skaidri neparāda. Jebkurai līgumā minēto mērķu interpretācijai, kā arī pieejai, novērtējot to sasniegšanu, ir jābūt 
pietiekami plašai, lai attaisnotu šo sarežģītību.
Tas, ka tiešie maksājumi palīdz vienlaikus sasniegt vairākus mērķus, kā arī dalībvalstīm pieejamās dažādās tiešo mak -
sājumu iespējas nedrīkst mazināt izvērtējuma sarežģītību. Tomēr šai situācijai ir vairāk priekšrocību nekā trūkumu. 
Zināmā mērā gan ekonomisko, gan vides mērķu īstenošana ar tiešo maksājumu starpniecību ir efektīva pieeja politi -
kai un akcentē to, ka “ilgtspējai” ir vairākas dimensijas.
83
Rādītājiem ir jāatbilst Palātas minētajiem RACER  kritērijiem tikai tad, ja iespējams . Vajadzības gadījumā, iespējams, ir 
jāizmanto aptuveni rādītāji, lai atspoguļotu parādību tad, ja tiešu rādītāju nav5.
84
Dati par lauksaimniecības ienākumiem (faktoru ienākums un uzņēmējdarbības ienākums) ir pieejami, un Komisija ir 
tos publicējusi tiešsaistē. Izmaiņas rādītāju vērtībās ir jāinterpretē un jāskata kontekstā, lai noteiktu cēloņsakarību ar 
politikas pasākumiem. Šis uzdevums politikas novērtējumā jāveic vērtētājam, jo neviens rādītājs nesniegs informā -
ciju par to, kas ir izraisījis izmaiņas vērtībā.
85
Pat ja noteiktu mērķu nav, rādītāji dod iespēju novērot, vai ienākumi pieaug. Pasākumu neto ietekmi un to, vai tie 
veicina attīstību, var novērtēt tikai vērtēšanas posmā, ņemot vērā kontekstu, kā arī ietekmējošos faktorus utt. Rādī -
tāji to nekādā ziņā nevar skaidri parādīt.
5 Skatīt: http://ec.europa.eu/smart-regulation/guidelines/docs/br_toolbox_en.pdf , 250.–251. lpp.
Komisijas atbilde 66
4. izcēlums, pirmais ievilkums
Komisija kopā ar dalībvalstīm ir izstrādājusi tādu rādītāju kopumu, kuri kopā ļautu sniegt vērtētājiem nepieciešamo 
informāciju.
Rādītāja uzdevums ir sniegt informāciju par lauksaimnieku atkarību no tiešajiem maksājumiem, nevis par to ienāku -
miem vispār.
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 38. punktu.
4. izcēlums, otrais ievilkums
Rādītājs “Lauku saimniecības ienākumu mainīgums”, kā pamatā ir LSGDT dati, nevar sniegt informāciju par tiešo 
maksājumu efektivitāti, jo, aprēķinot šo rādītāju, tiešos maksājumus neņem vērā. Šis rādītājs mēra saimniecības 
ienākumu nestabilitāti, kad tiešie maksājumi netiek izmaksāti (vai ir cita saistība ar valsts sektoru, piemēram, 
nodokļi).
4. izcēlums, trešais ievilkums
Rādītājs “Pievienotā vērtība primārajiem ražotājiem” nav paredzēts tam, lai sniegtu informāciju par ienākumiem, bet 
gan lai vēstītu par lauksaimnieku konkurētspēju pārtikas ražošanas ķēdē.
86
Attiecīgie dati ir pieejami (piemēram, īstenošanas rādītāji).
87
Atdalīti rādītāji nesniedz informāciju par lietderību vai alternatīviem scenārijiem. Tāds ir attiecīgi izvērtējuma un 
ietekmes novērtējuma uzdevums.
Secinājumi un ieteikumi
88
Revīzijā pieejamie ienākumu rādītāji tiek nereti sasaistīti ar tiešo maksājumu efektivitātes analīzi. Tomēr ienākumi 
nav vienīgais KLP mērķis, un tiešie maksājumi nav vienīgais KLP instruments, kas ietekmē ienākumus; tāpat to 
ietekme nav saistīta tikai ar ienākumiem, jo tie atbalsta arī privāto un sabiedrisko labumu kopīgu nodrošināšanu. 
Regulas (ES) Nr. 1306/2013 110. panta 3. punktā ir skaidri noteikts, ka ir jānovērtē visu KLP instrumentu kopīgā 
ietekme saistībā ar KLP kopīgajiem mērķiem. Konkrētāk, tiešie maksājumi, kas izpaužas kā platībatkarīgi maksājumi, 
veicina ne tikai atbalstu lauksaimnieku ienākumiem, bet sekmē arī citus mērķus, kuri saistīti ar zemes izmantojumu, 
piemēram, augsnes aizsardzību, bioloģiskās daudzveidības palielināšanu un klimata pārmaiņu radītās ietekmes 
mazināšanu. Kopā ar citiem KLP instrumentiem, piemēram, agrovides un klimata pasākumiem lauku attīstībā, tiešie 
maksājumi palīdz īstenot šos mērķus.
89
Lai gan tiešie maksājumi patiešām veido vairāk nekā divas trešdaļas no KLP budžeta, 30 % no šīs summas tiks sasais -
tīti ar to, vai Eiropas lauksaimnieki ievēro ilgtspējīgas lauksaimniecības praksi, kas labvēlīgi ietekmē augsnes kvali -
tāti, bioloģisko daudzveidību un vidi kopumā.
Komisijas atbilde 67
90
Tāpat Komisija izmanto vispāratzītus informācijas avotus un cenšas novērst nevajadzīgu administratīvo slogu. Infor -
mācijas pievienotā vērtība ir jānovērtē, ņemot vērā slogu un resursus, kas izmantoti informācijas iegūšanai.
91
Atsevišķiem rādītājiem un rīkiem ir gan stiprās puses, gan trūkumi, tomēr kopējā sistēma nodrošina vislabāko iespē -
jamo līdzsvaru starp informācijas vajadzībām un ar to saistītajām izmaksām un administratīvo slogu.
Turklāt apzinātie statistikas datu ierobežojumi patiesībā parāda datu avotu galvenās iezīmes.
92 – KLP Kopīgā uzraudzības un novērtēšanas sistēma (KUNS)
KUNS nodrošina vispusīgu rādītāju kopumu, kas izmantojams KLP ietekmes, rezultātu un īstenošanas novērtēšanai 
kopumā. Katram rādītājam ir skaidri noteikti atbilstīgi datu avoti.
Līgumā pastāv saikne starp lauksaimniecības ražīguma celšanu un pietiekami augsta dzīves līmeņa panākšanu lauku 
iedzīvotājiem, jo īpaši palielinot lauksaimniecībā nodarbināto personu individuālos ienākumus. Tāpēc ir lietde -
rīgi pievērst galveno uzmanību ienākumiem, kas gūti, veicot lauksaimniecisko darbību, jo šādi ienākumi ir primāri 
svarīgi KLP kontekstā. Attiecīgi ir ļoti svarīgi iegūt reprezentatīvus datus par ienākumiem, kas gūti no lauksaimnie -
ciskām darbībām (pretēji lauku mājsaimniecību rīcībā esošajiem ienākumiem). Šos datus var salīdzināt ar vidējo 
atalgojumu citās tautsaimniecības nozarēs, lai tādējādi pamatotu atbalstu ES lauku saimniecību ienākumiem.
1. ieteikums. Sistēmu izveide būtiskas informācijas vākšanai un salīdzināšanai par 
lauksaimnieku ienākumiem
Komisija daļēji pieņem šo ieteikuma daļu un apsvērs, kā to varētu īstenot.
Komisija uzskata, ka varētu stiprināt pašreizējo sistēmu informācijas sniegšanai par ienākumiem no lauksaimniecis -
kās darbības, tomēr administratīvais slogs, kas saistīts ar sistēmas izveidi informācijas sniegšanai par lauku mājsaim -
niecību rīcībā esošajiem ienākumiem, varētu būt lielāks par potenciālajiem ieguvumiem. Juridiskā pamata noteik -
šana šādai datu vākšanai būtu ļoti delikāts jautājums.
Lauku mājsaimniecību rīcībā esošie ienākumi ir daudz plašāks jēdziens par lauku saimniecību ienākumiem. KLP 
atbalsta lauksaimnieku ienākumus, atbalstot to lauksaimniecisko darbību. Tāpēc, lai novērtētu, vai mērķis ir 
sasniegts, ir svarīgi analizēt no lauksaimnieciskās darbības gūto ienākumu attīstību.
Komisija pieņem šo ieteikuma daļu.
93
Apzinātie statistikas datu ierobežojumi patiesībā parāda datu avotu galvenās iezīmes.
94
Komisija ņem vērā šo apsvērumu un tvērumu iespējamai tālākai EPL attīstībai.
Komisijas atbilde 68
2. ieteikums. EPL pilnveidošana
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisija ir iecerējusi:
– pilnveidot EPL nolūkā tādējādi sniegt sīkāku informāciju par faktoriem, kuri ietekmē ienākumus no 
lauksaimniecības;
– veikt pētījumu, lai izvērtētu, vai EPL ir iespējams pilnveidot, lai sniegtu pamatotas aplēses par lauksaimnieku 
saražoto sabiedrisko labumu ekonomisko vērtību;
– pārrunāt ar dalībvalstīm iespēju oficiāli vienoties par operacionālajiem pasākumiem reģionālo EPL ietveršanai;
– pārbaudīt, vai EPL informācija tiek pienācīgi izmantota ienākumu rādītājos.
95
LSGDT tika izveidots, lai vāktu grāmatvedības datus, kas jo īpaši nepieciešami:
a) apsekojumā ietverto lauku saimniecību ienākumu noteikšanai;
b) lauku saimniecību saimnieciskās darbības analīzei.
Tas attiecas uz vairāk nekā 90 % tiešo maksājumu. Tas neattiecas uz saņēmējiem, kas galvenokārt ir lauksaimnieki, 
kuri strādā nepilnu slodzi vai kuriem lauksaimniecība ir iztikas avots un kuri nesasniedz attiecīgās apsekojuma 
robežvērtības, un saņem tikai nelielu daļu kopējā budžeta. Šie saņēmēji, visticamāk, neuztur saimniecības grāmat -
vedību, ko varētu izmantot LSGDT.
Komisija uzskata, ka pašreizējie rādītāji par ienākumiem, kas gūti no lauksaimnieciskās darbības, atspoguļo, ciktāl 
iespējams, šā brīža situāciju lauksaimniecības jomā un sniedz pietiekamus un saskanīgus datus par iespējami lielāko 
daļu KLP pasākumu sniegto ieguvumu saņēmēju.
Kopš 2010. gada LSGDT daļēji iekļauj arī informāciju par citiem ar saimniecību saistītajiem ienākumiem (citas ienāku -
mus nesošas darbības, kas tieši saistītas ar saimniecību). Šis aspekts vēl vairāk nostiprināts jaunajā to datu kopumā, 
kas vācami par 2014. grāmatvedības gadu un turpmākiem gadiem.
3. ieteikums. Sinerģijas veidošana starp LSGDT un citiem statistikas instrumentiem
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisija uzskata, ka pašreizējie rādītāji par ienākumiem, kas gūti no lauksaimnieciskās darbības, atspoguļo, ciktāl 
iespējams, šā brīža situāciju lauksaimniecības jomā un sniedz pietiekamus un saskanīgus datus par iespējami lielāko 
daļu KLP pasākumu sniegto ieguvumu saņēmēju.
LSGDT dati jau ietver gandrīz visas ES subsīdijas. Attiecībā uz mazo saimniecību/saņēmēju pārstāvību – tā kā šo 
saimniecību rīcībā nav pietiekami kvalitatīvu datu, lai nodrošinātu, ka to līdzdalība LSGDT būtu pamatota uz grāmat -
vedības un uzskaites praksi, Komisija par pamatu izmantos informācijas administratīvo resursu labāku izmantojumu.
96
Komisija ir atkārtoti izvirzījusi prasību iesniegt EPL inventarizācijas datus, lai iegūtu jaunāko informāciju par EPL 
metodoloģiju un datu avotiem, ko dalībvalstis ir izmantojušas.
Komisijas atbilde 69
4. ieteikums. EPL kvalitātes uzlabošana
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisija plāno sākt regulāru kvalitatīvu ziņojumu sniegšanu par EPL un atbilstības novērtējumu, lai iegūtu pama -
totu apstiprinājumu tam, ka dalībvalstis ir izveidojušas kvalitātes nodrošināšanas sistēmu.
97
Izlases lielums nav atkarīgs tikai no lauku saimniecību kopējā skaita vien, bet tajā ir jānodrošina lauksaimnieciskās 
darbības pārstāvība atbilstoši lauksaimniecības nozares daudzveidībai, ņemot vērā lauku saimniecību veidus un 
lielumu katrā reģionā. Tāpēc tas, vai konkrēta saimniecību daļa ir uzskatāma par reprezentatīvu, ir atkarīgs no tā, cik 
līdzīgas ir vienā kopā ietvertās saimniecības.
Attiecībā uz jautājumu par nepietiekamu finansējumu – dažās Palātas apmeklētajās valstīs, piemēram, Rumānijā, ir 
aprēķināts, ka pieejamais ES finansējums ir pietiekami liels, lai pilnveidotu LSGDT sistēmu.
98
Komisija ir informēta par LSGDT darbības rezultātu problēmām atsevišķās dalībvalstīs, un īsteno pasākumus šo 
nepilnību novēršanai. Ir ieviests gada plāns apmeklējumiem uz vietas un rīcības plāni, kā arī paredzētas papildu 
sanāksmes līdz šim panāktā progresa novērtēšanai attiecībā uz saskaņotajiem aspektiem. Šāda pieeja ir radījusi 
būtiskus uzlabojumus vairākās dalībvalstīs.
5. ieteikums. LSGDT kvalitātes uzlabošana
Komisija pieņem šo ieteikumu un jau ir sākusi īstenot tā daļas.
Komisija ir informēta par LSGDT darbības rezultātu problēmām atsevišķās dalībvalstīs, un tiek veikti pasākumi 
šo nepilnību novēršanai. Tiek īstenots uz gada plāns apmeklējumiem uz vietas un rīcības plāni, kā arī paredzētas 
papildu sanāksmes līdz šim panāktā progresa novērtēšanai attiecībā uz saskaņotajiem aspektiem. Pēdējo gadu laikā 
šāda pieeja ir radījusi būtiskus uzlabojumus vairākās dalībvalstīs. Turklāt atsevišķas iepriekšējā Palātas veiktajā revī -
zijā konstatētās nepilnības ir jau novērstas.
99
Tiešo maksājumu sistēmas mērķi kopumā ir izklāstīti Padomes Regulas (EK) Nr. 1782/2003 24. apsvērumā. Iekļauto 
maksājumu mērķi attiecībā uz “ekoloģizāciju” un apgabaliem, kuros ir dabas ierobežojumi, kā arī gados jauniem 
lauksaimniekiem, brīvprātīgu saistīto atbalstu un mazajām saimniecībām ir izklāstīti Regulā (ES) Nr. 1307/2013, 
attiecīgi 37., 46., 47., 49. un 54. apsvērumā. Komisija uzskata, ka, lai novērtētu, vai ar ienākumiem saistītie KLP mērķi 
ir sasniegti, vienmēr būs nepieciešams prasmīgs novērtējums, kura pamatā ir vispusīga informācija. Jebkurai līgumā 
minēto mērķu interpretācijai, kā arī pieejai, novērtējot to sasniegšanu, ir jābūt pietiekami plašai, lai attaisnotu šo 
sarežģītību.
Dalībvalstīm pieejamās dažādās tiešo maksājumu iespējas nedrīkst mazināt izvērtējuma sarežģītību. Tomēr šai 
situācijai ir vairāk priekšrocību nekā trūkumu, jo dažādās pieejamās tiešo maksājumu iespējas palīdz dalībvalstīm 
efektīvāk risināt konkrēto situāciju to attiecīgajās lauksaimniecību nozarēs.
Komisijas atbilde 70
100
Komisija uzskata, ka rādītāji atbilstoši to definīcijai pašreizējās uzraudzības un novērtēšanas sistēmas kontekstā 
nodrošina vislabāko līdzsvaru starp vajadzību pēc informācijas KLP izpildes novērtēšanai un saistītajām izmaksām 
un administratīvo slogu.
Katram rādītājam neapšaubāmi ir zināmi ierobežojumi. Tāpēc Komisija izmanto rādītāju kopumu un datus. Rādītāji 
vien nevar sniegt informāciju par to, vai mērķi ir efektīvi sasniegti, tam ir vajadzīga padziļināta analīze. Pasākumu 
neto ietekmi un to, vai tie veicina attīstību, var novērtēt tikai vērtēšanas posmā, ņemot vērā kontekstu, kā arī ietek -
mējošos faktorus utt. Rādītāji to nekādā ziņā nevar skaidri parādīt.
6. ieteikums. Lauksaimnieku ienākumu atbalstam paredzēto KLP pasākumu rezultātu 
novērtēšanas uzlabošana
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisija arī turpmāk sekmēs vērtētāju labo praksi izmantot papildu informāciju, katrā atsevišķā gadījumā papildinot 
datus, kas vākti uzraudzības un novērtēšanas sistēmā, lai spriestu par sasniegtajiem rezultātiem, tomēr, ieviešot šajā 
sistēma papildu datus un tādējādi paplašinot to, tiks radīts nepamatots administratīvais slogs.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
Lauksaimnieku ienākumi un dzīves līmenis ir jautājumi, 
kuriem ES  kopējā lauksaimniecības politikā ir pievērsta 
īpaša uzmanība. Gandrīz trešdaļa ES budžeta joprojām 
tieši vai netieši tiek atvēlēta lauksaimnieku ienākumu 
atbalstam.
Palāta pārbaudīja sistēmu, ko Komisija ir izveidojusi, lai 
mērītu lauksaimnieku ienākumus un to ienākumu 
atbalstam adresēto ES  pasākumu rezultātus.
Palāta konstatēja, ka šī sistēma nav pietiekami labi 
izstrādāta un lauksaimnieku ienākumu analīzei izmantoto 
statistikas datu kvalitāte un kvantitāte ir būtiski 
ierobežota.
Palāta iesaka Komisijai izstrādāt pilnīgāku sistēmu, lai 
sniegtu informāciju par lauksaimnieku ienākumiem, un 
pilnveidot pašreizējos pasākumus ienākumu datu 
kvalitātes nodrošināšanai. Komisijai arī no paša sākuma 
jāformulē pienācīgi darbības mērķi un bāzes dati, ar 
kuriem var salīdzināt lauksaimnieku ienākumu atbalstam 
paredzēto ES  pasākumu rezultātus.