Īpašais ziņojums Nr. 24/2012 “Eiropas Savienības Solidaritātes fonda reakcija uz 2009. gada Abruci zemestrīci – darbu atbilstība un izmaksas”





GLOSĀRIJS CASE : "Complessi Antisismici Sostenibili Ecocompatibili", t. i., seismiski izolēti un vides ziņā ilgtspējīgi mājokļi. CASE projektu 2009. gada 23. aprīlī izsludināja Itālijas Ministru padome. Itālijas valdība 2009. gada 28. aprīlī izdeva Dekrētu Nr. 39, kurš zināms kā Decreto Abruzzo un kurā Civilās aizsardzības departamentam pieprasīts nodrošināt ilgtspējīgi izmantojamu CASE mājokļu celtniecību. Ēkas tiek celtas uz īpašiem balstiem, lai tās izolētu no horizontālām zemestrīces kustībām. Turklāt tās ir energoefektīvas, un tajās ir atjaunojamās enerģijas sistēmas, piemēram, saules fotoelementu paneļi un saules ūdenssildītāji. Civilās aizsardzības departaments : Itālijas civilā aizsardzība ir integrēta sistēma, kas dod iespēju saskaņoti izmantot visus pieejamos valsts un privātos resursus. Tas ir premjerministra biroja departaments un saskaņā ar tiesību aktiem ietver daudzas iestādes, pārvaldes un privātas un publiskas struktūras (tostarp armiju, jūras kara floti, gaisa spēkus, daudzas ministrijas un reģionālās pašvaldības), un pētniecības darbībās iesaistītus akadēmisko aprindu locekļus. Tā 2012. gada budžets ir 1,67 miljardi EUR, no kuriem 72 % sedz aizdevumus saistībā ar iepriekšējo gadu katastrofām, 21 % — darbus, kas paredzēti tiesību aktos, un 7 % — departamenta iekšējos izdevumus, tostarp gaisa flotes izmaksas. ESSF : Eiropas Savienības Solidaritātes fonds tika izveidots ar Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, lai reaģētu uz lielām dabas katastrofām un paustu Eiropas solidaritāti katastrofu skartajiem reģioniem Eiropā. Tas ir izmantots tādu katastrofu gadījumos kā plūdi, mežu ugunsgrēki, zemestrīces, vētras un sausums. ESSF var mobilizēt tikai tad, ja katastrofas nodarītais kaitējums valstī pārsniedz trīs miljardu EUR robežu (2002. gada cenās) vai 0,6 % no valsts NKI. Fonda gada budžets ir viens miljards EUR. Kopš 2011. gada novembra no fonda palīdzībai bija atvēlēti gandrīz 2,5 miljardi EUR (sk. I pielikumu). Īstenošanas nolīgums : Nolīgums C(2009) 9138, kuru 2009. gada 11. novembrī parakstīja Komisija un Civilās aizsardzības departaments un kurā noteikta dotācijas summa un ESSF finansētās intervences pēc Abruci zemestrīces. +++++ TIFF +++++ L’Akvila : Abruci reģiona galvaspilsēta; 2009. gadā tajā bija reģistrēti 73150 iedzīvotāji, taču ikdienā tajā uzturējās 100000 cilvēku, kas tajā studēja, sniedza pakalpojumus, strādāja un uzturējās kā tūristi. Tā atrodas 721 metra augstumā virs jūras līmeņa starp četrām kalnu virsotnēm, kas pārsniedz 2000 metru augstumu. Klimats ir vēss salīdzinājumā ar klimatu lielākajā daļā Itālijas centrālā apgabala. 1. ATTĒLS. L’AKVILAS ĢEOGRĀFISKĀ ATRAŠANĀS VIETA Avots:Eurostat. MAP : vārdu grupas "Moduli Abitativi Provvisori", t. i., pagaidu mītņu moduļi, akronīms. MUSP : vārdu grupas "Moduli ad Uso Scolastico Provvisori", t. i., pagaidu moduļi skolu vajadzībām, akronīms. Šie moduļi ir zemestrīces izpostīto skolu pagaidu aizstājēji. KOPSAVILKUMS I. Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm un valstīm, ar kurām norit sarunas par pievienošanos Eiropas Savienībai, reaģēt uz lielām dabas katastrofām, papildinot to valsts izdevumus būtiskiem avārijas darbiem. Finansējamie darbi ietver enerģētikas, ūdensapgādes, notekūdeņu, transporta, telekomunikāciju, veselības un izglītības nozares infrastruktūras un iekārtu tūlītēju atjaunošanu darba kārtībā un pagaidu mītņu un glābšanas darbu nodrošināšanu, lai apmierinātu iedzīvotāju neatliekamās vajadzības. II. Zemestrīce 2009. gada aprīļa sākumā skāra Itālijas Abruci reģionu un tā galvaspilsētu L’Akvilu, nodarot tiešu kaitējumu, kas novērtēts vairāk nekā 10 miljardu EUR apmērā. Eiropas Savienība 2009. gada novembrī no sava Solidaritātes fonda sniedza atbalstu pusmiljarda EUR apmērā avārijas darbiem Itālijā. Saskaņā ar Īstenošanas nolīgumu šis ieguldījums bija jāizmanto i) sākotnējiem avārijas darbiem (indikatīvais ESSF ieguldījums — 50 miljoni EUR), ii) MAP (pagaidu mājokļu moduļi 7000 iedzīvotāju) un MUSP (pagaidu skolas 15000 skolēnu) projektiem (indikatīvais ESSF ieguldījums — 94 miljoni EUR) un iii) CASE mājokļu projektam 15000 cilvēku (indikatīvais ESSF ieguldījums — 350 miljoni EUR). III. Palātas revīzijas laikā tika pārbaudīts, i) vai Īstenošanas nolīgumā paredzētie izdevumi bija atbilstīgi ESSF regulai, ii) vai CASE projekts bija labi izplānots un ātri īstenots un iii) vai CASE projekts bija īstenots, pienācīgi ņemot vērā taupības aspektu. IV. Palāta konstatēja, ka finansētie projekti, izņemot CASE projektu, saskaņā ar ESSF regulu bija tiesīgi saņemt finansējumu. Tie visi bija īstenoti saskaņā ar Īstenošanas nolīgumu, un tie bija reakcija uz daudzām neatliekamām zemestrīces skarto iedzīvotāju vajadzībām. Itālijas varas iestāžu izvēlētā stratēģija būvēt CASE dzīvokļus bija viegli saprotama, bet projekts nebija sekmīgs visu bez mājokļiem palikušo iedzīvotāju izmitināšanā pirms ziemas iestāšanās. CASE dzīvokļi izrādījās pārlieku dārgi, un tajos varēja izmitināt pārāk maz cilvēku, un projekta plānošanā un ekonomiskuma nodrošināšanā projekta īstenošanā bija nepilnības. V. Lai mācītos no Abruci pieredzes un pienācīgi ņemtu vērā konkrēto ārkārtas situāciju un tās ietekmi, Palāta iesaka Komisijai: i) apsvērt ESSF regulas pielāgošanu aktualitātēm attiecībā uz reaģēšanas stratēģijām katastrofu gadījumos, ii) mudināt dalībvalstis uzlabot gatavību reaģēt ārkārtas situācijās, lai sniegtu savlaicīgu un izmaksu ziņā efektīvu palīdzību, un iii) sekmēt to, ka ārkārtas reaģēšanas projektu izstrādē un īstenošanā pienācīgi tiek ņemts vērā ekonomiskuma aspekts. IEVADS 1. Abruci reģionu Itālijā 2009. gada 6. aprīlī satricināja 6,3 baļļu stipra zemestrīce. Zemestrīce nopietni sabojāja pamata infrastruktūru un radīja ievērojamu kaitējumu iedzīvotājiem. Zemestrīces skartās teritorijas ietvēra visu L’Akvilas provinci, lielāko daļu no Abruci reģiona un dažas robežteritorijas. Šīs spēcīgās seismiskās aktivitātes epicentrs bija reģiona galvaspilsētā L’Akvilā, kuras vēsturisko centru zemestrīce skāra īpaši smagi. +++++ TIFF +++++ © Eiropas Revīzijas palāta. 2. No kopējā katastrofā cietušo iedzīvotāju skaita (aptuveni 300000 cilvēku) vairāk nekā 300 zaudēja dzīvību un 1500 guva ievainojumus. Tūkstošiem iedzīvotāju zaudēja savas mājas un/vai uzņēmumus, un aptuveni 67500 cilvēku tika izvietoti telšu nometnēs, viesnīcās un privātmājās. Tika konstatēts, ka ievērojama daļa ēku, kuras apsekoja pēc zemestrīces, bija pilnīgi nedrošas [1] (skatīt 1. tabulu). 3. Saskaņā ar informāciju palīdzības pieteikumā Eiropas Savienības Solidaritātes fondam tika aprēķināts, ka kopējais tiešais kaitējums ir vairāk nekā 10 miljardi EUR, kas ir 0,67 % no Itālijas NKI un vairāk nekā trīs reizes pārsniedz 3 miljardu EUR robežu, kura jāsasniedz, lai mobilizētu ES Solidaritātes fondu [2]. Itālijas varas iestādes 10 nedēļu termiņā, kas ir noteikts pieteikumu iesniegšanai ESSF, iesniedza pieteikumu finansiālās palīdzības saņemšanai saistībā ar zemestrīci. Komisija 2009. gada 8. jūnijā izdeva lēmumu, kurā ierosināja, ka Padomei un Eiropas Parlamentam, kas kopā veido Eiropas Savienības budžeta lēmējinstitūciju, finanšu palīdzības sniegšanai jāmobilizē 494 miljoni EUR [3]. 4. Prasībā mobilizēt 494 miljonus EUR Komisija norādīja, ka saskaņā ar Itālijas varas iestāžu aprēķiniem tādu būtisku avārijas darbu izmaksas, attiecībā uz kuriem ir tiesības saņemt finansējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2012/2002 [4] 3. panta 2. punktu, ir 2004 miljoni EUR, no kuriem lielākā daļa paredzēta glābšanas darbiem un jo īpaši pagaidu mājokļiem. Komisija arī norādīja uz Itālijas varas iestāžu paziņojumu, ka tās meklēja iespējas finansēt daļu no rekonstrukcijas papildus avārijas darbiem, izmantojot attiecīgās darbības programmas, kas tiek līdzfinansētas no struktūrfondiem [5]. 1. TABULA ZEMESTRĪCES RADĪTIE ĒKU BOJĀJUMI Avots: Civilās aizsardzības departaments. Apsekojuma rezultāti | Privātas ēkas | Sabiedriskās ēkas | Kultūras mantojums | Drošs (A) | 52,0 % | 53,6 % | 24,1 % | Daļēji vai pārejoši nedrošs (B, C) | 15,9 % | 25,2 % | 22,2 % | Pilnīgi nedrošs (E) vai nedrošs ārēju risku dēļ (F) | 32,1 % | 21,2 % | 53,7 % | Pārbaudīto vienību skaits | 71302 | 2219 | 1800 | 5. Īstenošanas nolīgumu [6] noslēdza 2009. gada 11. novembrī, un dotāciju izmaksāja 2009. gada 30. novembrī [7]. 6. Saskaņā ar Īstenošanas nolīgumu 494 miljonu EUR dotācija (sk. 2. tabulu) bija jāizmanto - sākotnējiem avārijas novēršanas darbiem; sākotnējās palīdzības iedzīvotājiem kopējās izmaksas bija 653 miljoni EUR [8], no kuriem indikatīvu summu — 50 miljonus EUR — finansēja no ESSF; - MAP projektam (mazāku pagaidu mājokļu nodrošināšana līdz 7000 cilvēku) un MUSP projektam (pagaidu skolu nodrošināšana daļai no vairāk nekā 15000 skolēnu, ko skārusi zemestrīce); kopējās MAP un MUSP projektu izmaksas bija 321 miljons EUR [9], no kuriem indikatīvu summu — 94 miljonus EUR — finansēja no ESSF; - CASE mājokļu projektam, kas ietver pagaidu māju nodrošināšanu vismaz 15000 L’Akvilas iedzīvotāju; šā projekta kopējās izmaksas bija 810 miljoni EUR [10], no kuriem indikatīvu summu — 350 miljonus EUR — finansēja no ESSF. 2. TABULA NO ESSF FINANSĒJAMĀS DARBĪBAS (MILJONOS EUR) Avots: ESSF Īstenošanas nolīgums. | Valsts budžets | ESSF ieguldījums | Kopā | Sākotnējie avārijas darbi | 603 | 50 | 653 | MAP un MUSP projekti | 227 | 94 | 321 | CASE projekts | 460 | 350 | 810 | | 1290 | 494 | 1784 | REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 7. Revīzijā tika meklēta atbilde uz trim konkrētiem revīzijas jautājumiem: 1) vai Īstenošanas nolīgumā paredzētie darbi atbilda ESSF regulai; 2) vai CASE projekts bija labi izplānots un izstrādāts; 3) vai CASE projekts tika īstenots, pienācīgi ņemot vērā ekonomiskuma aspektu. 8. Saistībā ar 2. un 3. jautājumu revīzija bija vērsta uz CASE projektu, jo tas saņēma lielāko daļu no ESSF dotācijas (sk. 6. punktu). Revīzija notika no 2011. gada novembra līdz 2012. gada februārim, un paraugam atlasīja piecas iepirkuma procedūras un 12 ēku būvdarbu un mēbeļu, betona, balstu un seismiskās izolācijas sistēmu piegādes līgumus. Paraugs aptvēra 35 % no summām, par kurām tika noslēgti līgumi saistībā ar CASE projektu (sk. II pielikumu). Dokumentu analīzi papildināja tikšanās ar Civilās aizsardzības departamenta pārstāvjiem, projekta teritoriju pārstāvjiem un attiecīgajām iesaistītajām personām zemestrīces zonā, kā arī apmeklējumi uz vietas. APSVĒRUMI ĪSTENOŠANAS NOLĪGUMS UN ESSF REGULA ESSF REGULA NEPIEDĀVĀ TĀDUS RISINĀJUMUS KĀ CASE PROJEKTS 9. ESSF mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm un valstīm, ar kurām norit sarunas par pievienošanos Eiropas Savienībai, reaģēt uz lielām dabas katastrofām un papildināt to valsts izdevumus turpmāk norādītajiem būtiskajiem avārijas darbiem [11]: - enerģētikas, dzeramā ūdens, notekūdeņu, transporta, telekomunikāciju, veselības aizsardzības un izglītības nozares infrastruktūras un iekārtu tūlītēja atjaunošana darba kārtībā; - pagaidu mītņu un glābšanas darbu nodrošināšana, lai apmierinātu katastrofas skarto iedzīvotāju neatliekamās vajadzības; - tūlītēja aizsardzības infrastruktūras nostiprināšana un pasākumi, lai nekavējoties aizsargātu kultūras mantojumu; - tūlītēja katastrofas skarto zonu tīrīšana, tostarp dabas zonu tīrīšana. 10. Komisija to interpretēja tādējādi [12], ka avārijas darbu finansējuma summa nedrīkst pārsniegt summu, kas nepieciešama darbiem, kuri uzskatāmi par tūlītēji nepieciešamiem (atjaunošana darba kārtībā), un parasti nesegs pilnīgas rekonstrukcijas izmaksas. 11. Visi darbi tika īstenoti saskaņā ar Īstenošanas nolīgumu. Tomēr, lai gan ESSF regulā bija paredzētas tādas darbības kā sākotnējie ārkārtas palīdzības darbi, palīdzība iedzīvotājiem un MAP un MUSP projekti, to nevar teikt par CASE projektu. TIESĪBAS SAŅEMT FINANSĒJUMU SĀKOTNĒJAM ATBALSTAM IEDZĪVOTĀJIEM 12. Pēc zemestrīces Civilās aizsardzības departaments nodrošināja sākotnējos ārkārtas palīdzības darbus un atbalstu aptuveni 67000 cilvēku, kas 2009. gada aprīļa beigās tika izmitināti viesnīcās un privātmājās (gandrīz 32000) un telšu nometnēs (vairāk nekā 35000). 13. Fonda resursi sākotnējiem ārkārtas palīdzības darbiem un atbalstam iedzīvotājiem tika iztērēti atbilstīgi ESSF regulas nosacījumiem, jo tie bija būtiski avārijas darbi, kas nodrošināja glābšanas darbus, lai apmierinātu katastrofas skarto iedzīvotāju neatliekamās vajadzības. TIESĪBAS SAŅEMT FINANSĒJUMU MAP UN MUSP PROJEKTIEM 14. Īstenošanas nolīgumā tika paredzēta 2300 pagaidu māju (MAP) un 34 pagaidu skolu (MUSP) būvniecība. Saskaņā ar galīgo īstenošanas ziņojumu Civilās aizsardzības departaments uzbūvēja 3313 MAP mājas un 33 pagaidu skolas. Turklāt tika atjaunotas un nostiprinātas 59 bojātās skolas. Īpaši būtiski bija MUSP projekta sasniegumi, jo ātrā skolu uzbūvēšana ļāva ģimenēm ar skolēniem palikt L’Akvilas teritorijā. +++++ TIFF +++++ © Eiropas Revīzijas palāta. 15. MAP un MUSP projekti tika īstenoti atbilstīgi ESSF regulas nosacījumiem. Tā ar MAP projektu iedzīvotājiem tika nodrošinātas pagaidu mītnes un ar MUSP projektu tika apmierināta vajadzība nodrošināt izglītības nozares infrastruktūras tūlītēju atjaunošanu darba kārtībā. TIESĪBAS SAŅEMT FINANSĒJUMU CASE PROJEKTAM 16. Īstenošanas nolīgumā bija paredzēta tādu 160 pagaidu blokmāju celtniecība [13], kurās ir 4000–4500 dzīvokļu un kurās var mitināties vairāk nekā 15000 cilvēku. Kopumā ātrāk nekā gada laikā pēc zemestrīces tika uzceltas 185 blokmājas. +++++ TIFF +++++ © Eiropas Revīzijas palāta. 17. Tā vietā, lai nodrošinātu pagaidu mītnes, kā to paredz ESSF regula, projekta ietvaros tika uzceltas jaunas pastāvīgas būves, kas piemērotas cilvēku izmitināšanai laikposmā, kurš nepieciešams rekonstrukcijai, un kas radīja ilgstošu ietekmi uz L’Akvilas pašvaldības ainavu un dzīvojamo fondu. 18. Lai gan Komisija un Itālijas varas iestādes Īstenošanas nolīgumā noteica, ka darbi, kuri nav tūlītēji nepieciešami, netiek finansēti (sk. 10. punktu), CASE dzīvokļi ar augstu energoefektivitāti un seismisko izolāciju ir daudz labāk aprīkoti nekā parastās pagaidu mājas un daudzas no iepriekš pastāvējušajām ēkām. 19. Pēc tam, kad visi CASE dzīvokļi tika pabeigti, Civilās aizsardzības departaments tos nodeva L’Akvilas pašvaldībai, kas tos pašlaik apsaimnieko. Nākotnē pašvaldība dažus no CASE dzīvokļiem plāno pārdot brīvajā tirgū [14]. Citi dzīvokļi tiks izmantoti, lai apmierinātu vajadzības pēc sociālajiem mājokļiem, kā arī tie tiks izīrēti universitātes studentiem un citiem cilvēkiem. Tādējādi tiek plānots, ka dzīvokļi radīs ieņēmumus. Tomēr — pretēji struktūrfondu regulējumam — ESSF regula neietver noteikumus attiecībā uz šādu iespējamību. Tas nozīmē, ka regulā nav paredzēta iespēja finansēt šādas jaunas ilgtermiņa būves [15]. 20. Saskaņā ar ESSF regulu Fonda darbības joma ietver tikai vissteidzamākās vajadzības, bet uz ilgtermiņa rekonstrukciju jāattiecina citi instrumenti. Tāpēc CASE projekts, kura mērķis bija nodrošināt ilglaicīgas mītnes, neatbilda ESSF mērķiem. CASE PROJEKTA PLĀNOŠANA UN ĪSTENOŠANA CASE PROJEKTA PAMATĀ ESOŠĀ STRATĒĢIJA BIJA VIEGLI SAPROTAMA, BET … 21. L’Akvilas pašvaldības iedzīvotāju pagaidu izmitināšanai Itālijas varas iestādes īstenoja stratēģiju, kas ir atšķirīga no stratēģijām, kuras tika īstenotas saistībā ar iepriekšējām katastrofām. Iepriekšējo katastrofu stratēģijas ietvēra īslaicīgu izmitināšanu telšu nometnēs, tad tika uzcelti pagaidu mājokļi un pēc tam — jaunas pastāvīgas ēkas. Pēc L’Akvilas zemestrīces izvēlētā stratēģija ietvēra ilgāku izmitināšanu telšu nometnēs nekā parasti, ko Itālijas varas iestādes uzskatīja par iespējamu, jo zemestrīce notika pirms vasaras, un vienlaicīgu ātru augstas kvalitātes blokmāju būvniecību. Tās mērķis bija nodrošināt, ja iespējams — līdz ziemai, tādus pilnībā aprīkotus dzīvokļus, kas piemēroti tūlītējai apdzīvošanai, tostarp cilvēkiem, kas zemestrīcē bija zaudējuši visu iedzīvi. 2. attēlā ir parādīta Itālijas varas iestāžu pieņemtā stratēģija. 2. ATTĒLS TRADICIONĀLĀ UN CASE STRATĒĢIJA +++++ TIFF +++++ Avots: Civilās aizsardzības departaments. 22. Itālijas varas iestādes uzskatīja, ka stratēģijas izvēli pamatoja šādi iemesli: a) lielais skaits cilvēku, kas dzīvoja izpostītās ēkās, jo īpaši L’Akvilas pilsētā; b) L’Akvilas ainava ir kalnaina, un nav viegli atrast gana daudz zemes pietiekama skaita viena stāva māju būvniecībai; c) paredzētie ilgstošie rekonstrukcijas būvdarbi vēsturiskajā centrā, kas nozīmēja, ka mītnes būtu nepieciešamas ilgam laikposmam; d) ārkārtējie klimatiskie apstākļi ar ļoti aukstu ziemu un ļoti augstu temperatūru vasarā. 23. Palāta uzskata, ka CASE projekts neatbilda īpašajiem ESSF regulas nosacījumiem, neskatoties uz to, ka Itālijas varas iestādes stratēģiju uzskatīja par pamatotu. … VAJADZĪBU NOVĒRTĒJUMĀ BIJA NEPILNĪBAS, UN … 24. Civilās aizsardzības departaments ar starptautisku ekspertu palīdzību, tostarp piedaloties ES civilās aizsardzības komandai, kurā bija dalībvalstu eksperti, neilgi pēc zemestrīces novērtēja ēku bojājumus. Mēnesi pēc zemestrīces Civilās aizsardzības departaments uzskatīja, ka nedrošo ēku kopējā skaita aplēse ir ticama [16]. 25. Vietējo varas iestāžu reģistri nebija piemēroti, lai novērtētu pārvietoto personu faktisko vajadzību pēc mītnēm. Lai CASE projektu īstenotu pietiekami ātri, iepirkums attiecīgi bija jāuzsāk, pirms šī informācija kļuva pieejama. Visbeidzot faktiskās vajadzības pēc mītnēm tika konstatētas, balstoties uz skaitīšanu, ko veica 2009. gada augusta sākumā, t. i., četrus mēnešus pēc zemestrīces un vairāk nekā divus mēnešus pēc līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas CASE mājokļu būvniecībai. Skaitīšanā tika iegūta ticama informācija par iedzīvotāju faktiskajām vajadzībām, jo tā sniedza arī informāciju par cilvēku izvēli attiecībā uz pagaidu mītņu nodrošināšanas pasākumiem [17], un tās rezultātā tika uzceltas 19 papildu blokmājas [18]. 26. Tā kā dati par pārvietotajiem iedzīvotājiem nebija pieejami savlaicīgi, tikai pamatojoties uz 2009. gada augusta skaitīšanas rezultātiem kļuva skaidrs, ka vajadzības pēc mājokļiem bija lielākas nekā plānotais to dzīvokļu skaits, kas bija jāpiešķir, balstoties uz prioritātes kritērijiem.3. tabulā ir parādīts to ģimeņu skaits, kas pieprasīja pagaidu mājokļus, un pieejamo CASE dzīvokļu skaits. Saskaņā ar šiem datiem 4294 ģimeņu jeb aptuveni 8800 cilvēku prasības pēc CASE dzīvokļiem nevarēja apmierināt. Lai gan CASE blokmāju skaits tika palielināts no 150 līdz 185 mājām, 2012. gada aprīlī 11292 cilvēki joprojām saņēma vienreizējus maksājumus īrei, kas mēnesī izmaksā vairāk nekā 3 miljonus EUR, 162 cilvēki joprojām dzīvoja viesnīcās un 142 — Guardia di Finanza (finanšu policijas) barakās [19]. 3. TABULA ĢIMENES, KAS PIEPRASĪJUŠAS CASE DZĪVOKĻUS UN IR TAJOS IZMITINĀTAS Avots: Civilās aizsardzības departaments. | Kopā | CASE mītņu pieprasījumi | Piešķirtie CASE dzīvokļi | Novērtētās ģimenes | 15752 | 8715 | 4421 | Ar vairāk nekā 6 ģimenes locekļiem | 69 | 49 | 26 | Ar 6 ģimenes locekļiem | 202 | 168 | 120 | Ar 5 ģimenes locekļiem | 708 | 536 | 408 | Ar 4 ģimenes locekļiem | 2407 | 1750 | 1309 | Ar 3 ģimenes locekļiem | 3046 | 1998 | 1486 | Ar 2 ģimenes locekļiem | 3883 | 2203 | 935 | Ar 1 ģimenes locekli | 5437 | 2011 | 137 | … LIELĀKĀ DAĻA DZĪVOKĻU LĪDZ ZIEMAI NEBIJA PIEEJAMI 27. Mērķis izmitināt iedzīvotājus dzīvokļos līdz ziemai (sk. 21. punktu) netika pilnībā sasniegts. Lai gan pirmie dzīvokļi bija gatavi līdz 2009. gada septembra beigām (mazāk nekā sešus mēnešus pēc zemestrīces) un blokmājas tika uzbūvētas saskaņā ar plānu, līdz novembra beigām varēja izmitināt tikai aptuveni 6300 no 15000 cilvēku, kuru izmitināšana tika paredzēta Īstenošanas nolīgumā. Pēdējie dzīvokļi bija pieejami 2010. gada martā (sk. 4. tabulu). Tāpēc nevarēja izvairīties no papildu izmitināšanas izmaksām, jo šajā laikā cilvēki, kuriem vajadzēja mājvietas, ziemu pavadīja viesnīcās. 28. Šī kavēšanās radās tāpēc, ka bija vajadzīgs laiks, lai uzsāktu nepieciešamās iepirkuma procedūras, un bija jāatrod piemēroti būvlaukumi, kuru seismiskā, hidroloģiskā un ģeoloģiskā drošība bija jāanalizē. Lai gan Itālijā pastāv augsts seismiskais risks (sk. III pielikumu), Civilās aizsardzības departaments pirmo reizi pieņēma šādu stratēģiju. Tāpēc CASE māju tehniskās specifikācijas un konkursa dokumenti tika sagatavoti tikai pēc zemestrīces [20]. Tomēr pirmās iepirkuma procedūras varēja uzsākt 2009. gada 22. maijā, jau pusotru mēnesi pēc zemestrīces. 4. TABULA CASE DZĪVOKĻU NODOŠANAS GAITA Avots: Civilās aizsardzības departaments. Datums | Ekspluatācijā nodoto dzīvokļu skaits | Izmitināto cilvēku skaits | 29.9.2009. | 300 | 1042 | 30.10.2009. | 825 | 2973 | 30.11.2009. | 1694 | 6328 | 31.12.2009. | 2941 | 10625 | 31.1.2010. | 3588 | 12772 | 28.2.2010. | 4357 | 14554 | 10.3.2010. | 4415 | 14649 | CASE DZĪVOKĻU IZMAKSAS CASE DZĪVOKĻI BIJA SAMĒRĀ DĀRGI 29. Saistībā ar CASE projektu Civilās aizsardzības departaments parakstīja līgumus par kopējo summu 710 miljoni EUR (bez PVN) [21], ieskaitot inženiertehnisko darbu, zaļo zonu, mēbeļu un citas izmaksas. 5. tabulā ir parādīts to izmaksu sadalījums, kas ir ietvertas CASE dzīvokļu kvadrātmetra izmaksu aprēķinā, t. i., neskaitot mēbeļu, inženiertehnisko darbu, nojaukšanas, elektromehānisko darbu un zaļo zonu izmaksas (kas kopā veido 112,5 miljonus EUR, sk. II pielikumu). 30. Katras no 185 blokmājām vidējās būvniecības izmaksas bija EUR 3230629, kas nozīmē, ka katra no 4449 dzīvokļiem būvniecība izmaksāja EUR 134337. 5. TABULA CASE BŪVNIECĪBAS IZMAKSAS (EUR) Avots: Eiropas Revīzijas palātas analīze, kas balstīta uz Civilās aizsardzības departamenta sniegtajiem dokumentiem. Būvdarbu veids | Līgumsummas | % no kopējās summas | Lifti | 9810023 | 1,6 | Ēkas | 425305706 | 71,2 | Liešana / betona stiegrošana | 55160175 | 9,2 | Betons | 27344339 | 4,6 | Metināti tērauda režģi | 15927758 | 2,7 | Balsti | 37562778 | 6,3 | Seismiskās izolācijas sistēmas | 12013512 | 2,0 | Ekskavācija | 14542086 | 2,4 | KOPĀ | 597666377 | 100,0 | 31. CASE māju izmaksas Palāta salīdzināja ar standarta izmaksām, kas tiek piemērotas Itālijā (sk. 3. attēlu), balstoties uz parasti izmantojamo atsauces rokasgrāmatu [22]. Attiecīgi kvadrātmetru skaits tika aprēķināts saskaņā ar šajā rokasgrāmatā izmantoto aprēķina metodi. Kvadrātmetra izmaksu aprēķina pamatā bija 1960 kvadrātmetri uz vienu blokmāju [23]. Vienības izmaksas bija EUR 1648 par vienu dzīvojamās platības kvadrātmetru [24], ietverot autostāvvietu izmaksas. 32. Atsauces rokasgrāmatā ir norādīts, ka sociālo mājokļu pamata cena ir aptuveni EUR 1153 par kvadrātmetru, ieskaitot autostāvvietas [25], salīdzinājumā ar to CASE blokmājas vidēji bija par 43 % dārgākas. Savukārt saliekamo dzīvokļu standarta izmaksas bija aptuveni EUR 640 par kvadrātmetru [26] attiecībā uz 5964 kvadrātmetru blokmājām, salīdzinājumā ar kurām CASE mājokļi vidēji bija par 158 % dārgāki [27] [28]. ĀRKĀRTAS SITUĀCIJAS UN SEISMISKĀS IZOLĀCIJAS IETEKME 33. Saskaņā ar Civilās aizsardzības departamenta sniegto informāciju prasība projektu īstenot ātri ietekmēja būvniecības materiālu, darba metožu un darbuzņēmēju izvēli. Palāta aprēķināja, ka šo faktoru ietekme ir aptuveni 27 miljoni EUR. a) Balsti CASE māju būvniecībai bija no tērauda, jo šādus balstus varēja piegādāt ātrāk nekā betona balstus, ko izmanto parastos apstākļos. Tomēr tie arī bija vairāk nekā divas reizes dārgāki nekā cena, par kādu tika panākta vienošanās attiecībā uz betona balstiem [29], kas ietvēra papildu izmaksas vairāk nekā 21 miljona EUR apmērā. b) Betonam bija jābūt izmantojamam visos iespējamajos laika apstākļos, un tam bija ātri jāžūst, tādēļ bija jāizmanto ļoti augstas kvalitātes betons ar dārgām ķīmiskām piedevām, kas nozīmē, ka tas bija par aptuveni 16 % jeb 4 miljoniem EUR dārgāks [30]. c) Tikai daži uzņēmumi piedāvāja būvēt vairāk nekā vienu no 30 daļām īsajos termiņos, tāpēc līgumslēgšanas tiesības tika piešķirtas 16 dažādiem pretendentiem. Ja būtu bijis iespējams piešķirt līgumslēgšanas tiesības deviņiem par vislabākajiem atzītajiem pretendentiem, būtu ietaupīti aptuveni 2 miljoni EUR. d) Darbuzņēmējiem īsā laikā bija jāīsteno liels projekts, tāpēc viņiem arī bija vairāk jāmaksā par materiāliem un darbu, jo būvdarbi tika veikti trīs maiņās. Šīs papildu izmaksas nav precīzi aprēķināmas. 34. Daļa no papildu izmaksām radās seismiski izolētas ēkas konstrukcijas dēļ, jo tai bija nepieciešami ne tikai seismiskie izolatori, bet arī papildu lifti un kāpnes, kas savieno izolēto platformu ar neizolēto pagrabstāvu. Palāta aprēķināja, ka šīs papildu izmaksas bija aptuveni 23 miljoni EUR [31]. 35. Pārskatītā cena par kvadrātmetru bez izmaksām, ko radīja ārkārtas situācija un papildu izmaksas par seismisko izolāciju, bija EUR 1510 (sk. 6. tabulu), kas tik un tā ir ievērojami augstāka par standarta būvju kvadrātmetra cenu (sk. 3. attēlu). 6. TABULA CASE DZĪVOKĻU KORIĢĒTĀS IZMAKSAS Apraksts | Summa (EUR) | Kopējās būvniecības izmaksas | 597666377 | Mīnus: ārkārtas situācijas darba metožu izmaksas | - 27000000 | Mīnus: seismiskās izolācijas izmaksas | - 23000000 | Koriģētās izmaksas | 547666377 | | | 185 blokmāju vienības izmaksas | 2960358 | 4449 dzīvokļu vienības izmaksas | 123098 | Cena par vienu kopējās platības kvadrātmetru (1960 m2) | 1510 | 36. Izmaksas, ko radīja ārkārtas situācija un izvēle ēkas aprīkot ar seismisko izolāciju, daļēji izskaidro CASE dzīvokļu papildu izmaksas. Tomēr tās daļēji radās arī tāpēc, ka bija ierobežots pretendentu skaits, termiņi bija īsi un līgumslēgšanas tiesību piešķiršanā cenai tika piešķirta maza nozīme. PRETENDENTU SKAITS BIJA IEROBEŽOTS ĀRKĀRTĪGI ĪSI TERMIŅI PIEDĀVĀJUMU SAŅEMŠANAI 37. Neskatoties uz ārkārtas iepirkuma noteikumu piedāvātajām iespējām, termiņiem piedāvājumu un dalības pieteikumu saņemšanai būtu jābūt pietiekami gariem, lai ieinteresētajām pusēm dotu iespēju pieņemamā un piemērotā periodā sagatavot un iesniegt savus piedāvājumus, jo īpaši ņemot vērā līguma sarežģītību [32]. Garāki termiņi sekmē lielāku konkurenci un piedāvājumu augstāku kvalitāti, un tas labvēlīgi ietekmē projekta sekmes un saimnieciskuma faktoru pienācīgu ievērošanu. 3. ATTĒLS CASE UN STANDARTA MĀJOKĻU IZMAKSU SALĪDZINĀJUMS +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 38. Zemestrīces dienā Itālijas valdība izsludināja ārkārtas stāvokli, kā rezultātā "pilnvarotā komisāra Abruci ārkārtas stāvokļa jautājumos" pilnvaras tika piešķirtas Civilās aizsardzības departamenta vadītājam. Ārkārtas stāvokļa akts Civilās aizsardzības departamenta vadītājam deva pilnvaras izdot rīkojumus, atkāpjoties no pastāvošajiem tiesību aktiem, kas izpildiestādei ļāva daļēji neievērot parastās iepirkuma procedūras. Decreto Abruzzo [Abruci dekrēts] [33] deva iespēju veikt iepirkumu, izmantojot sarunu procedūras, bez iepriekšējas sludinājumu publicēšanas. 39. Neskatoties uz Abruci dekrēta sniegtajām iespējām, Civilās aizsardzības departaments piemēroja daudz pārredzamākas atklātas iepirkuma procedūras attiecībā uz ēku būvniecību un mēbeļu piegādi, kas veidoja vairāk nekā 70 % no CASE projekta kopējiem izdevumiem. Sarunu procedūras tika izmantotas tikai attiecībā uz 30 % izdevumu, t. i, balstu, betona un seismisko izolatoru piegādei. Tomēr, ņemot vērā sākotnējo kavēšanos ar iepirkuma procedūru uzsākšanu, Civilās aizsardzības departaments ievērojami samazināja piedāvājumu iesniegšanai pieejamo laiku visām procedūrām (sk. 7. tabulu). 7. TABULA PIEDĀVĀJUMU IESNIEGŠANAS TERMIŅI Avots: Eiropas Revīzijas palātas analīze, kas balstīta uz paziņojumiem par iepirkumu un uzaicinājuma vēstulēm. Iepirkums | Uzaicinājumi uz konkursiem | Termiņš | Dienu skaits | Parastais dienu skaits | Ēkas | 26.5.2009. | 3.6.2009. | 8 | 52 | Mēbeles | 8.7.2009. | 16.7.2009. | 8 | 52 | Balsti | 22.5.2009. | 28.5.2009. | 6 | 20 | Betons | 22.5.2009. | 29.5.2009. | 7 | 20 | Seismiskās izolācijas sistēmas | 28.5.2009. | 4.6.2009. | 7 | 20 | 40. Saskaņā ar Civilās aizsardzības departamenta sniegto informāciju tikai dažiem uzņēmumiem bija iespēja piegādāt vēlamos daudzumus un garantēt vēlamo kvalitāti īsā laikā (sīkāka informācija 8. tabulā). Tāpēc Civilās aizsardzības departaments aicināja relatīvi mazu skaitu uzņēmumu piedalīties sarunu procedūrās un saņēma maz piedāvājumu. Tomēr daudzi piedāvājumi nebija pieņemami, galvenokārt tāpēc, ka piedāvājumu saņemšanai bija atvēlēts īss laiks, kā rezultātā piedāvājumu kvalitāte bija zema (sk. 1. izcēlumu). Tas norāda, ka, nosakot termiņus piedāvājumu iesniegšanai, izpildiestāde varēja vairāk ņemt vērā līgumu ievērojamo sarežģītību, jo būvdarbu apjoms bija liels un īstenošanai bija paredzēts īss laiks. 8. tabulā ir redzams, ka atšķirība starp uzaicināto uzņēmumu skaitu un pieņemamo piedāvājumu skaitu īpaši liela bija attiecībā uz betona piegādi (sk. 41. punktu) un seismisko izolatoru piegādi (sk. 1. izcēlumu). 8. TABULA SAŅEMTIE, NORAIDĪTIE UN PIEŅEMTIE PIEDĀVĀJUMI Avots: Eiropas Revīzijas palātas analīze, kas balstīta uz konkursa dokumentiem. Iepirkums | Uz sarunu procedūrām uzaicinātie uzņēmumi | Saņemtie piedāvājumi | Pieņemtie piedāvājumi | Noraidītie piedāvājumi | Noraidīto piedāvājumu procentuālais īpatsvars | Ēkas | Neattiecas | 58 | 44 | 14 | 24,1 % | Mēbeles | Neattiecas | 19 | 18 | 1 | 5,3 % | Balsti | 5 | 5 | 4 | 1 | 20,0 % | Betons | 7 | 4 | 1 | 3 | 75,0 % | Seismiskie izolatori | 5 | 3 | 2 | 1 | 33,0 % | 1. IZCĒLUMS IEMESLI PIEDĀVĀJUMU NORAIDĪŠANAI No pieciem nepieņemamiem piedāvājumiem sarunu procedūrās viens uzņēmums pieprasīja pagarināt termiņus konkursa dokumentu iesniegšanai (balstu piegāde). Turklāt divi piedāvājumi tika noraidīti, jo tie neietvēra piedāvājumu par pirmo daļu (betons), vai tāpēc, ka trūka dokumentu (betons un seismiskie izolatori). Atklātajiem konkursiem par ēkām viens piedāvājums tika iesniegts par vēlu, pieci piedāvājumi neatbilda noteikumiem par aploksnēm, un četros gadījumos trūka dažu dokumentu: divos gadījumos piedāvājumos nebija precizēts, kāds darba līguma veids tiek izmantots, un pārējos divos gadījumos trūka "neiesaistīšanās mafijā" [34] sertifikāta. NEPIEMĒROTS LĪGUMU SADALĪJUMS DAĻĀS 41. Konkursu sadalīšana pieņemama izmēra daļās arī palielina konkurenci. Tomēr atšķirībā no ēku iepirkuma, kas tika sadalīts daudzās daļās, lai garantētu pietiekamu skaitu pretendentu un labāku iznākumu, sarunu procedūras nebija pienācīgi sadalītas daļās. Tas bija īpaši uzskatāms attiecībā uz betona piegādi, kur viena no trim daļām bija tik liela, ka divi no četriem pretendentiem neietvēra finanšu piedāvājumu šai pirmajai daļai, jo tā pārsniedza viņu ražošanas jaudu [35], un tādējādi tie tika izslēgti arī no pārējo daļu iepirkuma. 2. IZCĒLUMS PUBLISKĀ IEPIRKUMA PROCEDŪRAS ES Finanšu regulā un Publiskā iepirkuma direktīvā ir norādīts, ka līgumslēgšanas tiesības var piešķirt, piemērojot vai nu "zemākās cenas" kritēriju, vai "ekonomiski izdevīgākā piedāvājuma" kritēriju. Konkursa procedūrās ir noteikti minimālie kritēriji (atlases kritēriji), kas ir jāizpilda uzņēmumiem, kuri vēlas piedalīties konkursā. Piedāvājumi, kas atbilst šiem sākotnējiem kritērijiem, tiek vērtēti saskaņā ar piešķiršanas kritērijiem (zemākā cena vai ekonomiski izdevīgākais piedāvājums). CASE projekta piedāvājumi tika vērtēti saskaņā ar ekonomiski izdevīgākā piedāvājuma kritēriju. Šis kritērijs paredz, ka pretendenti iesniedz savus piedāvājumus divās dažādās aploksnēs: pirmajā ir aprakstīti piedāvāto būvdarbu/preču/pakalpojumu raksturlielumi (tehniskais piedāvājums) un otrajā ir norādīta cena (finanšu piedāvājums). Tehniskie piedāvājumi tiek vērtēti saskaņā ar tehniskajiem kritērijiem, un tiem piešķir punktus līdz maksimālajam skaitam, kāds noteikts iepirkuma dokumentos. Finanšu piedāvājums tiek vērtēts matemātiski, lētākajam pieņemamajam piedāvājumam saņemot augstāko punktu skaitu atbilstīgi katram konkursam noteiktajam svērumam. Kopējais svēruma punktu skaits vienmēr ir 100. Itālijā finanšu piedāvājums tiek vērtēts, ņemot vērā atlaidi, ko piemēro iepriekš noteiktajai cenai, kura tiek saukta par "pamata cenu" un kura ir noteikta iepirkuma dokumentos. Tādējādi cena finanšu piedāvājumā nedrīkst būt augstāka par pamata cenu, bet parasti tā ir tuva pamata cenai, ja tai piemēro mazu svērumu. LĪGUMU PIEŠĶIRŠANĀ CENA BIJA SEKUNDĀRS KRITĒRIJS CENAI PIEŠĶĪRA ĻOTI MAZU SVĒRUMU 42. Ekonomiski izdevīgāko piedāvājumu iepirkuma procedūru gadījumā piešķiršanas kritērijiem jābūt tādiem, kas vislabāk piemēroti attiecīgajam konkursam, un cenai piešķirtais svērums attiecībā pret citiem kritērijiem piešķirto svērumu nedrīkst neitralizēt cenas kritēriju līgumslēdzēja izvēlē [36]. 43. CASE projekta piegāžu un būvdarbu līgumslēgšanas tiesības tika piešķirtas, balstoties uz ekonomiski izdevīgākā piedāvājuma kritēriju. Izvērtēšanas procesā pretendentiem tika piešķirti punkti par to tehniskajiem un finanšu piedāvājumiem, un finanšu piedāvājumiem noteiktais svērums bija 25–55 punkti no 100 punktiem. 44. Visnozīmīgākā līguma, ēku būvniecības līguma, finanšu piedāvājumam noteiktais svērums bija 25 punkti no 100 punktiem, kas bija ļoti mazs svērums, jo tādējādi līgumslēdzēja izvēlē cenas ietekme tika neitralizēta. Kaut arī pieņemamo piedāvājumu bija daudz (sk. 8. tabulu), faktiski cenai piemērotais svērums bija tik mazs, ka visas cenas bija tuvu pamata cenai un līgumslēgšanas tiesības tika piešķirtas par cenām, kuras nebija zemākas par visu pretendentu piedāvāto cenu vidējo cenu. Salīdzinājumam attiecībā uz mēbeļu piegādi finanšu piedāvājuma proporcija bija 40 punkti no 100 punktiem, un konkurence bija vairāk balstīta uz cenu, t. i., piedāvātās atlaides bija lielākas, un piedāvājumos cenas bija atšķirīgākas. 45. Līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu par ēkām un mēbeļu piegādi vairāk ietekmēja diskrecionāri nekā objektīvi pārbaudāmi kritēriji. Attiecībā uz ēku līgumiem vissvarīgākais tehniskā piedāvājuma piešķiršanas kritērijs bija ēku estētiskās/arhitektoniskās iezīmes, kas per se ir diskrecionārs kritērijs, jo tam nepastāv objektīvi pārbaudāmi rādītāji. Paziņojumā par konkursu šis piešķiršanas kritērijs bija definēts visai plaši, tādējādi piedāvājumu izvērtēšanas komisijai sniedzot ievērojamu rīcības brīvību [37]. Saskaņā ar labāko praksi šādos gadījumos jāsniedz papildu informācija, lai pamatotu piešķirto punktu skaitu. PIEŠĶIRŠANAS KRITĒRIJI RADĪJA PAAUGSTINĀTAS IZMAKSAS PAR VIENU KVADRĀTMETRU 46. Piešķiršanas kritēriju un iepirkumā izmantoto svērumu sekas bija tādas, ka pretendenti, lai tie uzvarētu, piedāvāja vairāk nekā tikai standarta saturu, piemēram, vadāmu mehānisku ventilāciju [38], aizsargus pret sauli vai ekskluzīvus apdares materiālus. Šīs ierīces, kas, iespējams, varēja palielināt komforta līmeni un uzlabot energoefektivitāti, palielināja dzīvokļu viena kvadrātmetra cenu un samazināja finanšu resursus, kas būtu pieejami lielāka skaita dzīvokļu būvniecībai, lai izmitinātu vairāk cilvēku. 3. IZCĒLUMS ĒKU IEPIRKUMA PIEŠĶIRŠANAS KRITĒRIJI UN SVĒRUMS CASE ēku būvniecībai Civilās aizsardzības departaments izsludināja atklātu konkursu. Piešķiršanas kritērijs bija "ekonomiski izdevīgākais piedāvājums". Finanšu piedāvājuma svērums bija 25 no 100 punktiem un tehniskā piedāvājuma īpatsvars — 75 no 100 punktiem. Tehniskā piedāvājuma svēruma faktori bija šādi: a) ēku arhitektoniskā kvalitāte un ārējie aspekti: 15 punkti; b) aprīkojuma energoefektivitāte un kvalitāte: 10 punkti; c) vides ilgtspējas parametru uzlabošana: 10 punkti; d) iekštelpu iekārtojuma arhitektoniskā kvalitāte un to apdares kvalitāte: 10 punkti; e) piedāvātās platības lielums: 5 punkti; f) izmitināto cilvēku skaits: 5 punkti; g) telpu plānojuma pielāgojamība un variabilitāte: 5 punkti; h) ēku pielāgojamība attiecībā uz īpašu platformas garumu: 5 punkti; i) būvniecības laiks: 10 punkti. 47. Situācijā pēc zemestrīces kritēriju mērķim cita starpā bija jābūt izmitināto cilvēku skaita maksimālai palielināšanai. Tomēr izmantotie kritēriji vairāk bija piemēroti ilgtermiņa ieguldījumiem, nevis konkrētajai ārkārtas situācijai, jo tajos liels svērums bija piešķirts arhitektonisko aspektu uzlabošanai un energoefektivitātes palielināšanai, taču mazs svērums bija izmitināto cilvēku skaitam un piedāvātajai dzīvojamajai platībai (sk. 3. izcēlumu). Tādējādi dzīvokļu platība, kuru iepirkuma rezultātā faktiski ieguva, bija mazāka nekā vidējā platība saņemtajos piedāvājumos. Turklāt faktiski izmitināto cilvēku skaits bija mazāks nekā vidējais skaits saņemamajos piedāvājumos. Šo faktoru dēļ palielinājās izmaksas par kvadrātmetru un par izmitināto cilvēku. Turklāt, neizmantojot arhitektūras kritērijus, iepirkumā varēja ietaupīt aptuveni 11 miljonus EUR [39]. PAPILDU DARBIEM TIKA IZMANTOTI TIEŠIE LĪGUMI 48. Lai ietaupītu laiku, jaunas iepirkuma procedūras attiecībā uz papildu darbiem netika rīkotas, un tā vietā tika noslēgtas tiešas vienošanās. Piemēram, apkures sistēmas, kas nebija iekļautas sākotnējos līgumos, tika iepirktas no tiem pašiem darbuzņēmējiem, kas būvēja ēkas. Līgumu pielikumos cenas tika aprēķinātas, piemērojot tās pašas nelielās pamata cenu atlaides, kas tika piemērotas ēkām (skatīt 44. punktu). Ēku līgumi tika piešķirti, balstoties uz diskrecionāriem kritērijiem (sk. 45. punktu), tāpēc par apkures sistēmām samaksātās cenas bija augstākas, nekā tām vajadzētu būt [40]. 49. Ievērojamas atšķirības tika novērotas arī saistībā ar liftu karkasu būvniecību, kas dažām ēkām izmaksāja par 100 % vairāk nekā citām ēkām [41]. Šo būvdarbu dēļ dažu ēku galīgās izmaksas palielinājās vairāk nekā par 13 %, un dažu veidu papildu būvdarbu kopējās izmaksas variēja no mazāk nekā EUR 128000 vienai ēkai līdz vairāk nekā EUR 280000 vienai ēkai, t. i., no 6 % līdz vairāk nekā 13 % no sākotnējām ēkas izmaksām (sk. 9. tabulu). Tādējādi ēka, kas saskaņā ar sākotnējo līgumu bija par EUR 34500 dārgāka nekā lētākā ēka, pēc papildu būvdarbiem kļuva gandrīz par EUR 189000 dārgāka. 9. TABULA PAPILDU BŪVDARBU IZMAKSAS ATLASĪTAJĀM ĒKĀM Avots: Eiropas Revīzijas palātas analīze, kas balstīta uz oficiālajiem dokumentiem. Izmaksas/ēka | 1. līgums | 2. līgums | 3. līgums | 4. līgums | Sākotnējais līgums (EUR) | 2152476,20 | 2124913,27 | 2140101,82 | 2117980,95 | Atšķirība salīdzinājumā ar lētāko ēku (EUR) | 34495,25 | 6932,31 | 22120,87 | 0,00 | Atšķirība salīdzinājumā ar lētāko ēku (%) | +1,6 % | +0,3 % | +1,0 % | 0,0 % | Papildu būvdarbi | 282307,78 | 201954,75 | 151235,25 | 127811,34 | Atšķirība salīdzinājumā ar lētāko ēku (EUR) | 154496,44 | 74143,41 | 23423,91 | 0,00 | Atšķirība salīdzinājumā ar lētāko ēku (%) | +120,9 % | +58,0 % | +18,3 % | 0,0 % | % no ēkas izmaksām | 13,1 % | 9,5 % | 7,1 % | 6,0 % | | | | | | Galīgās izmaksas | 2434783,98 | 2326868,02 | 2291337,07 | 2245792,29 | Atšķirība salīdzinājumā ar lētāko ēku (EUR) | 188991,69 | 81075,73 | 45544,78 | 0,00 | Atšķirība salīdzinājumā ar lētāko ēku (%) | +8,4 % | +3,6 % | +2,0 % | 0,0 % | Ēku skaits | 22 [1111] | 7 | 12 | 22 | SECINĀJUMI UN IETEIKUMI VAI ĪSTENOŠANAS NOLĪGUMĀ PAREDZĒTIE DARBI ATBILDA ESSF REGULAI? 50. ESSF regulā ir noteikts, ka fondu var izmantot tikai būtiskiem avārijas darbiem, tostarp pagaidu mītnēm. Regulā nav paredzēta reālas rekonstrukcijas vai peļņu nesošu projektu finansēšana. Turklāt saskaņā ar ESSF regulu fonda darbības joma ietver tikai vissteidzamākās vajadzības, taču uz ilgtermiņa rekonstrukciju attiecas citi instrumenti. Tāpēc Palāta uzskata, ka CASE projekts, ar ko tika nodrošinātas pastāvīgas ilgtermiņa mītnes, neatbilda ESSF mērķiem. Turklāt ir paredzēts, ka CASE dzīvokļi nākotnē nesīs ievērojamus ieņēmumus, lai gan ESSF regulā nav noteikumu attiecībā uz šādu iespējamību. 51. Izdevumi sākotnējai palīdzībai un atbalstam un MAP mājām, kā arī MUSP ēkām atbilda ESSF regulai. Ar projektiem tika apmierinātas iedzīvotāju neatliekamās vajadzības, veicot avārijas darbus, kas skaidri paredzēti regulā. 1. IETEIKUMS Komisijai jāprecizē ESSF regulas nosacījumi, ņemot vērā aktualitātes attiecībā uz reaģēšanas stratēģijām katastrofu gadījumos, un jāapsver, vai nav nepieciešamas izmaiņas — jo īpaši saistībā ar vajadzību pēc pagaidu mītnēm apmierināšanu, būvējot pastāvīgas celtnes, un attiecībā uz ieņēmumus nesošiem projektiem. Turklāt gadījumos, kad tiek plānoti ieņēmumi, Komisijai jānodrošina, ka šādi ieņēmumi tiek atmaksāti ES budžetā. Komisijai arī atkārtoti jāanalizē Itālijas varas iestāžu palīdzības pieteikums, ņemot vērā regulā noteiktos kritērijus, saskaņā ar kuriem tām ir tiesības uz finansējumu. VAI CASE PROJEKTS BIJA LABI IZPLĀNOTS UN IZSTRĀDĀTS? 52. Neskatoties uz neatbilstību ESSF regulai, ar stratēģiju tika apmierinātas zemestrīces skarto iedzīvotāju vajadzības pēc mājokļiem. Alternatīvie risinājumi šķita mazāk efektīvi attiecībā uz lielā skaita cilvēku izmitināšanu, ņemot vērā Abruci reģiona sarežģītos apstākļus. 53. Ēku bojājumi tika novērtēti ātri un ticami, bet dati par pārvietoto personu faktiskajām vajadzībām pēc mītnēm bija pieejami tikai divus mēnešus pēc tam, kad līgumslēgšanas tiesības jau bija piešķirtas. Tādējādi, kaut arī L’Akvila atrodas augsta seismiska riska zonā, nebija izstrādāta pienācīga kārtība, kādā informāciju par iedzīvotājiem darīt pieejamu pietiekami agri, lai attiecīgi pielāgotu projektu. Turklāt iepriekš netika noteikti un novērtēti potenciālie būvlaukumi. 54. Neskatoties uz atbilstīgas informācijas trūkumu par zemestrīces skartajiem iedzīvotājiem, tehniskajās specifikācijās tika pieprasītas augstas kvalitātes un dārgas trīsstāvu blokmājas, kam tika iztērēti pieejamie līdzekļi un kas samazināja iespējas pielāgot projektu lielākam pieprasījumam nekā plānots. Tādējādi ar CASE projektu netika nodrošināts pietiekams skaits dzīvokļu, lai apmierinātu visbeidzot konstatētās pārvietoto iedzīvotāju vajadzības. 55. CASE mājokļu tehniskās specifikācijas tika sagatavotas tikai pēc zemestrīces. Tāpēc, lai gan CASE dzīvokļi tika uzbūvēti ātri, projekts nesasniedza mērķi līdz ziemai izmitināt visus zemestrīces skartos cilvēkus. 2. IETEIKUMS Kopumā, lai palielinātu ESSF finansēto projektu sniegtos ieguvumus, Komisijai, izmantojot pieejamos forumus un līdzekļus (piemēram, struktūrfondus un labākās prakses izplatīšanu), jāuzlabo dalībvalstu sagatavotība ārkārtas situācijās rīkoties ātri un efektīvi. Komisijas un riskam pakļauto dalībvalstu mērķiem jābūt: a) sagatavot atjauninātus katastrofu pārvarēšanas plānus, kuriem jānodrošina arī savlaicīgas un ticamas informācijas pieejamība par dabas katastrofas skartajiem iedzīvotājiem un savlaicīga to teritoriju identifikācija, kas tiks izmantotas pagaidu izmitināšanas nolūkos; b) sagatavot iepriekš noteiktas stratēģijas un risinājumus ar mērķi maksimāli palielināt pienācīgi izmitināto cilvēku skaitu, izmantojot ierobežotos pieejamos resursus; c) izstrādāt pasākumus, lai nodrošinātu savlaicīgu iepirkumu ārkārtas situācijās (ārkārtas procedūras, kas nodrošina līdzekļu saprātīgu izmantošanu, tehniskās specifikācijas, pamatlīgumus un potenciālo līgumslēdzēju sarakstus). VAI CASE PROJEKTS TIKA ĪSTENOTS, PIENĀCĪGI ŅEMOT VĒRĀ EKONOMISKUMA ASPEKTU? 56. Ekonomiskumam netika pievērsta liela uzmanība. Lai gan salīdzinājums ar standarta būvniecības izmaksām ir tikai indikatīvs, CASE dzīvokļi nepārprotami bija dārgāki nekā tirgū pieejamie dzīvokļi. Lielās izmaksas daļēji var izskaidrot ar augstas kvalitātes materiālu un seismisko izolatoru izmantošanu un ar vajadzību projektu īstenot ātri. Tomēr būtu bijis iespējams izvairīties no daļas papildu izmaksu, ja konkursos būtu piedalījies lielāks skaits pretendentu un ja piedāvājumu vērtēšanā lielāka uzmanība būtu pievērsta ekonomiskumam. 57. Tā kā iepirkuma procedūras sāka īstenot vēlu, piedāvājumu iesniegšanas termiņi bija daudz īsāki nekā parasti, un tas nelabvēlīgi ietekmēja piedāvājumu kvalitāti un konkurenci. Daļas, par kurām tika veiktas sarunu procedūras, jo īpaši saistībā ar betona piegādi, bija pārāk lielas, kā rezultātā bija mazāks skaits pretendentu. Tiešās sarunas, kas tika izmantotas, lai piešķirtu līgumslēgšanas tiesības par papildu būvdarbiem, projekta īstenošanas laikā palīdzēja ietaupīt dārgo laiku, bet tajās pietiekami netika ņemti vērā ekonomiskuma faktori, un tā rezultātā dažos no revidētajiem līgumiem par līdzīgiem rezultātiem bija ievērojami augstākas izmaksas. 58. Ēku būvniecības finanšu piedāvājumiem piešķirtais mazais svērums, neefektīvu piešķiršanas tehnisko kritēriju izmantošana un augstais diskrecionāro kritēriju svērums (piemēram, ēku arhitektoniskā kvalitāte un ārējie aspekti, aprīkojuma energoefektivitāte un kvalitāte) palielināja dzīvokļu izmaksas. 3. IETEIKUMS Lai uzlabotu turpmāko ESSF finansēto darbu ekonomiskumu, Komisijai a) jāpārskata dalībvalstu iepirkuma procedūras pēc dabas katastrofām, lai noteiktu un izplatītu labāko praksi un gūto pieredzi attiecībā uz iepirkumu ārkārtas situācijās; b) jānovērtē, vai ESSF dotācijas tika izmantotas atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem, tostarp ekonomiskuma principam, lai noteiktu un izplatītu labāko praksi un gūto pieredzi attiecībā uz ekonomiskuma aspektiem. Šo ziņojumu 2012. gada 12. decembra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklisHarald NOACK. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] COM(2011) 136 galīgā redakcija, 23.3.2011., Komisijas ziņojums "Eiropas Savienības Solidaritātes fonds. 2009. gada pārskats", 5. lpp. [2] COM(2011) 136 galīgā redakcija, 5. lpp. [3] COM(2011) 136 galīgā redakcija, 6. lpp. [4] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.). [5] COM(2009) 448 galīgā redakcija, 28.8.2009., Budžeta grozījuma Nr. 9 provizoriskais projekts, 2009. gada vispārējais budžets. [6] Īstenošanas nolīgums C(2009) 9138. [7] COM(2011) 136 galīgā redakcija, 6. lpp. [8] Galīgais īstenošanas ziņojums Relazione di esecuzione delle spese sostenute a valere sul contributo del Fondo di Solidarietà dell’Unione Europea (FSUE) [Izpildes ziņojums par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) piešķirtā finansējuma izlietojumu], Civilās aizsardzības departaments, 11. lpp. [9] Turpat. [10] Turpat. [11] Regulas (EK) Nr. 2012/2002 3. panta 2. punkts. [12] Komisijas ziņojums, Eiropas Savienības Solidaritātes fonds, 2002.–2003. gada ziņojums un ziņojums par pieredzi, kas gūta gadu pēc jaunā instrumenta piemērošanas. [13] Norme Tecniche per le Costruzioni 2008 [Būvnormatīvi 2008], dokuments, ko parakstījis Itālijas Civilās aizsardzības departaments; tajā ir norādīts, ka pagaidu būvju maksimālais izmantošanas ilgums ir 10 gadi, bet pastāvīgo būvju minimālais izmantošanas ilgums ir 50 gadi. [14] Pašvaldības 2011. gada 29. decembra lēmums, protokols nr. 172. [15] Paskaidrojuma rakstā Komisijas priekšlikumam Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (COM(2002) 514 galīgā redakcija), Komisija norāda, ka uz infrastruktūras un uzņēmumu ilgtermiņa rekonstrukciju attiecas citi instrumenti. [16] Novērtējumā piedalījās Eiropas Civilās aizsardzības mehānisma speciālisti. Viņi bija apmierināti ar ēku novērtējuma kvalitāti. Sk. Kopienas civilās aizsardzības mehānisma tehnisko ziņojumu, Kopienas civilās aizsardzības mehānisma novērtējuma misija, 2009. gada zemestrīce Itālijā, 2009. gada aprīlis. [17] Bija iespēja izvēlēties starp CASE un vienreizējām dotācijām cilvēkiem, kas paši sev atrada mītnes. [18] Sākotnēji blokmāju skaitu palielināja no 150 līdz 166 un pēc skaitīšanas — līdz 185 blokmājām. [19] Report sulla situazione della popolazione post sisma al 10 aprile 2012 [Ziņojums par iedzīvotāju stāvokli pēc zemestrīces, 2012. gada 10. aprīlis], pilnvarotais komisārs rekonstrukcijas jautājumos Abruci reģiona priekšsēdētājs. [20] Civilās aizsardzības departaments nesen sagatavoja tehniskās specifikācijas dažādiem risinājumiem, kas bija jāiepērk, izmantojot pamatlīgumus. Šajā nolūkā 2012. gada 13. martā tika noslēgts ad hoc nolīgums ar CONSIP, valsts akciju sabiedrību, kas Itālijas valsts pārvaldes vārdā darbojas kā centrālā iepirkumu iestāde. [21] Turklāt dzīvokļu pieslēgšana elektrības un gāzes tīkliem izmaksāja deviņus miljonus EUR, un bija arī tehniskās izmaksas 11 miljonu EUR apmērā; šīs izmaksas netika ņemtas vērā būvniecības izmaksu aprēķināšanā. [22] Prezzi Tipologie Edilizie, Collegio degli Ingegneri e Architetti di Milano, 2010 [Ēku tipveida izmaksas, Milānas Inženieru un arhitektu apvienība], Edizioni Dei. [23] Atsauces rokasgrāmatā ir norāde uz kopējo virsmu, pa kuru var staigāt. Tādējādi Palāta ņēma sekmīgo pretendentu piedāvāto vidējo platību, kas bija 1834 kvadrātmetri un kas ietvēra 30 % no aptuveni 180 kvadrātmetriem balkonu un kāpņutelpu, un pievienoja šo platību pārējos 70 %. [24] Palātas aprēķinātās izmaksas atšķiras no izmaksām, kādas uzrādījis Itālijas Civilās aizsardzības departaments (EUR 1314 par kvadrātmetru), galvenokārt tāpēc, ka atšķirīgi tika aprēķināts platības kvadrātmetru skaits. Civilās aizsardzības departamenta aprēķina pamatā bija 2333 kvadrātmetru platība, bet šī metode ir atšķirīga no atsauces rokasgrāmatā izmantotās metodes. Tāpēc Civilās aizsardzības departamenta uzrādītās izmaksas nav salīdzināmas ar rokasgrāmatā norādītajām izmaksām. [25] Sociālie mājokļi, "edificio in edilizia convenzionata"; izmaksas bez autostāvvietas ir EUR 1066 par kvadrātmetru. [26] Rūpnieciski izgatavota ēka, kas paredzēta cilvēku izmitināšanai — "Edificio di civile abitazione industrializzato", Prezzi Tipologie Edilizie, Collegio degli Ingegneri e Architetti di Milano, 2010 [Ēku tipveida izmaksas, Milānas Inženieru un arhitektu apvienība], Edizioni Dei. [27] Tika ziņots, ka MAP māju izmaksas bija EUR 733 par kvadrātmetru, kas ir tuvu atsauces rokasgrāmatā norādītajām standarta izmaksām. [28] Augstāka standarta līdzīga lieluma (1754 kvadrātmetri) dzīvojamā ēka, kas ietver lielu skaitu dārgāku garāžu, nevis autostāvvietas, maksā EUR 1294 par vienu dzīvojamās platības kvadrātmetru (ieskaitot autostāvvietu un garāžas), salīdzinājumā ar šīm izmaksām CASE dzīvokļu izmaksas tik un tā ir par 27 % augstākas. [29] Vidējā vienības cena tērauda balstiem bija EUR 6061,45, turpretim galīgā vienības cena betona balstiem bija EUR 2743,23. [30] Šī atšķirība atbilst vidējās cenas atšķirībai starp XC4 kategorijas betonu (Rck 30 N/mm2), ko izmanto seismiski izolētām platformām, vai XF1 kategorijas betonu (Rck 40 N/mm2), ko izmanto pagraba platformai, un lētākiem betona veidiem (attiecīgi XC1 vai XF2 kategorija). [31] Šīs izmaksas ietver 12 miljonus EUR seismiskās izolācijas sistēmām, aptuveni 3,5 miljonus EUR papildu liftiem (EUR 19000 katrs) un 7,5 miljonus EUR papildu kāpnēm un liftu karkasiem (EUR 40000 katrs). [32] 2006. gada 12. aprīļa Dekrēts Nr. 163 (Itālijas Publiskā iepirkuma tiesību akts) 70. panta 12. punktā ir noteikts, ka, ja ārkārtas situācijās nav iespējams piemērot tiesību aktā paredzētos minimālos termiņus, pārvalde nosaka termiņus, cik vien iespējams pienācīgi ņemot vērā būvdarbu sarežģītību un piedāvājumu sagatavošanai nepieciešamo laiku. [33] 2009. gada 28. aprīļa dekrēts nr. 39. [34] Sertifikāts par neiesaistīšanos organizētajā noziedzībā, ko izsniedz Itālijas Tirdzniecības palāta. [35] Kā to norādīja viens uzņēmums, kas iesniedza piedāvājumu, un kā tas reģistrēts piedāvājumu novērtēšanas komisijas protokolā. [36] Šī labā prakse ir formulēta arī Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, 138. panta 3. punkts (OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp.). [37] AVCP (Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture) — Itālijas publiskā iepirkuma uzraudzības iestādes izdotajās pamatnostādnēs ir paredzēts, ka paziņojumā par konkursu detalizēti jāizklāsta visi kritēriji un punktu skaits tā, lai piedāvājumu izvērtēšanas komisijai būtu ļoti maza rīcības brīvība, Autorità per la vigilanza sui contratti pubblici di lavori, servizi e forniture — Linee guida per l’applicazione del criterio dell’offerta economicamente più vantaggiosa negli appalti di servizi e forniture [Būvdarbu, pakalpojumu un piegāžu publiskā iepirkuma uzraudzības iestāde, Pamatnostādnes ekonomiski visizdevīgākā piedāvājuma kritēriju piemērošanai pakalpojumu un iekārtu iepirkuma konkursos]. [38] Vienā no četriem revidētajiem piedāvājumiem bija iekļauta šāda ierīce, par kuru bija apgalvots, ka ar to "dzīvokļos var sasniegt ideālu mikroklimatu, kas sekmē termisku un higrometrisku labsajūtu un dabisku gaisa jonizāciju". [39] Bez arhitektūras kritērijiem piešķirtajiem punktiem piedāvājumi būtu sarindoti citādi, un 185 ēku būvniecības cena būtu par 11 miljoniem EUR lētāka. [40] Neskatoties uz to, ka visas atlasītās ēkas saņēma ļoti lielu punktu skaitu par energoefektivitāti (tādējādi apkures vajadzībām bija jābūt līdzīgām), dārgākās apkures sistēmas izmaksas bija gandrīz EUR 140000, bet lētākās apkures sistēmas izmaksas bija EUR 67000. Divu pārējo ēku apkures sistēmas izmaksāja EUR 79000 un EUR 128000. [41] Viens no revīzijas paraugā iekļautajiem būvniekiem katrai no tā 22 celtajām ēkām uzstādīja divus liftu karkasus, kas izmaksāja gandrīz EUR 55000 par vienu karkasu, tas ir, EUR 110000 katrai ēkai, turpretim divi pārējie būvnieki pagatavoja liftu karkasus, kuru vienības cena bija EUR 23000. [1111] Šajā līgumā ēku skaits ir 20,53 standarta izmēra ēkas, jo vairākas no tām ir mazākas. Tomēr saistībā ar papildu izmaksām vienības cena tiek aprēķināta katrai no 22 ēkām, jo attiecībā uz apkures sistēmu un liftu karkasu izmaksām šī atšķirība netiek ņemta vērā, turpretim ēku vienības cenas aprēķina pamatā bija standarta rādītājs. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS ES SOLIDARITĀTES FONDA INTERVENCES KOPŠ 2002. GADA (2002. GADA NOVEMBRIS–2012. GADA SEPTEMBRIS) Avots: Eiropas Komisija. Saņēmējvalsts | Notikuma laiks | Katastrofas veids | Kategorija | Zaudējumi (miljonos EUR) | Sniegtais atbalsts (miljonos EUR) | Kopējais sniegtais atbalsts (miljonos EUR) | +++++ TIFF +++++ AUSTRIJA | 2002. gada augusts | Plūdi | nozīmīgi | 2900 | 134,0 | 148,8 | 2005. gada augusts | Plūdi (Tirole, Forarlberga) | reģionāli | 592 | 14,8 | +++++ TIFF +++++ BULGĀRIJA | 2005. gada maijs | Plūdi | nozīmīgi | 222 | 9,7 | 20,3 | 2005. gada augusts | Plūdi | nozīmīgi | 237 | 10,6 | +++++ TIFF +++++ HORVĀTIJA | 2010. gada maijs | Plūdi | kaimiņvalsts | 153 | 3,8 | 5,0 | 2010. gada septembris | Plūdi | kaimiņvalsts | 47 | 1,2 | +++++ TIFF +++++ KIPRA | 2008. gada aprīlis | Sausums | nozīmīgs | 165 | 7,6 | 7,6 | +++++ TIFF +++++ ČEHIJAS REPUBLIKA | 2002. gada augusts | Plūdi | nozīmīgi | 2300 | 129,0 | 145,0 | 2010. gada maijs | Plūdi | kaimiņvalsts | 205 | 5,1 | 2010. gada augusts | Plūdi | reģionāli | 437 | 10,9 | +++++ TIFF +++++ IGAUNIJA | 2005. gada janvāris | Vētra | nozīmīga | 48 | 1,3 | 1,3 | +++++ TIFF +++++ FRANCIJA | 2002. gada septembris | Plūdi (Gārā) | reģionāli | 835 | 21,0 | 203,7 | 2003. gada decembris | Plūdi (Ronas ielejā) | reģionāli | 785 | 19,6 | 2007. gada februāris | Ciklons "Gamède" | reģionāls | 211 | 5,3 | 2007. gada augusts | (Reinjonā) | reģionāla | 509 | 12,8 | 2009. gada janvāris | Viesuļvētra "Dean" | nozīmīga | 3806 | 109,4 | 2010. gada februāris | (Martinikā) | reģionāla | 1425 | 35,6 | +++++ TIFF +++++ VĀCIJA | 2002. gada augusts | Vētra "Klaus" | nozīmīgi | 9100 | 444,0 | 610,9 | 2007. gada janvāris | Vētra "Ksintija" | nozīmīga | 4750 | 166,9 | +++++ TIFF +++++ GRIEĶIJA | 2006. gada marts | Plūdi | reģionāli | 372 | 9,3 | 99,1 | 2007. gada augusts | Vētra "Kyrill" | nozīmīgi | 2118 | 89,8 | +++++ TIFF +++++ UNGĀRIJA | 2006. gada aprīlis | Plūdi (Evras upē) | nozīmīgi | 519 | 15,1 | 37,6 | 2010. gada maijs | Meža ugunsgrēki | nozīmīgi | 719 | 22,5 | +++++ TIFF +++++ ĪRIJA | 2009. gada novembris | Plūdi | reģionāli | 521 | 13,0 | 13,0 | +++++ TIFF +++++ ITĀLIJA | 2002. gada oktobris | Plūdi | reģionāla | 1558 | 30,8 | 1246,6 | 2002. gada oktobris | Plūdi | reģionāls | 894 | 16,8 | 2009. gada aprīlis | Zemestrīce (Molizē) | nozīmīga | 10212 | 493,8 | 2010. gada oktobris | Etnas vulkāna izvirdums | reģionāli | 676 | 16,9 | 2011. gada oktobris | Zemestrīce (Abruci) | reģionāli | 722,5 | 18,1 | 2002. gada maijs | Plūdi Veneto | nozīmīgas | 13274 | 670,2 | +++++ TIFF +++++ LATVIJA | 2005. gada janvāris | Vētra un plūdi | nozīmīga | 193 | 9,5 | 9,5 | +++++ TIFF +++++ LIETUVA | 2005. gada janvāris | Plūdi | kaimiņvalsts | 15 | 0,4 | 0,4 | +++++ TIFF +++++ MALTA | 2003. gada septembris | Meža ugunsgrēki | nozīmīgi | 30 | 0,96 | 0,96 | +++++ TIFF +++++ POLIJA | 2010. gada maijs | Plūdi un zemes nogruvumi Madeirā | nozīmīgi | 2994 | 105,6 | 105,6 | +++++ TIFF +++++ PORTUGĀLE | 2003. gada jūlijs | Pavasara plūdi | nozīmīgi | 1228 | 48,5 | 79,8 | 2010. gada februāris | Vasaras plūdi | nozīmīgi | 1080 | 31,3 | +++++ TIFF +++++ RUMĀNIJA | 2005. gada aprīlis | Plūdi | nozīmīgi | 489 | 18,8 | 108,0 | 2005. gada jūlijs | Plūdi | nozīmīgi | 1050 | 52,4 | 2008. gada jūlijs | Vētra (Tatros) | reģionāli | 471 | 11,8 | 2010. gada jūnijs | Plūdi | nozīmīgi | 876 | 25,0 | +++++ TIFF +++++ SLOVĀKIJA | 2004. gada novembris | Plūdi | nozīmīga | 203 | 5,7 | 26,1 | 2010. gada maijs | Plūdi | nozīmīgi | 650 | 20,4 | +++++ TIFF +++++ SLOVĒNIJA | 2007. gada septembris | Naftas noplūde ("Prestige") | nozīmīgi | 233 | 8,3 | 15,8 | 2010. gada septembris | Meža ugunsgrēki (uz Portugāles robežas) | nozīmīgi | 251 | 7,5 | +++++ TIFF +++++ SPĀNIJA | 2003. gada novembris | Zemestrīce Lorkā | reģionāla | 436 | 8,6 | 31,0 | 2003. gada augusts | Vētra "Gudruna" | kaimiņvalsts | 53 | 1,3 | 2011. gada maijs | Zemestrīce Lorkā | reģionāla | 843 | 21,1 | +++++ TIFF +++++ ZVIEDRIJA | 2005. gada janvāris | Vētra "Gudruna" | nozīmīga | 2297 | 81,7 | 81,7 | +++++ TIFF +++++ APVIENOTĀ KARALISTE | 2007. gada jūnijs | Plūdi | nozīmīgi | 4612 | 162,3 | 162,3 | Kopš 2002. gada apstiprinātā atbalsta kopējais apjoms | 3160,0 miljoni EUR | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS REVĪZIJAS APJOMS Piezīme. Saskaitāmo summa var neatbilst kopsummai noapaļošanas dēļ. Būvdarbi/piegādes | Līgumsummas bez PVN (miljonos EUR) | Pārbaudītās summas bez PVN (miljonos EUR) | Apjoms (%) | Betona liešana, metinātu tērauda režģu un betona balstu uzstādīšana | 55,2 | 0,0 | 0,0 | Betona piegāde | 27,3 | 27,3 | 100,0 | Tērauda režģu piegāde | 15,9 | 0,0 | 0,0 | Tērauda balstu piegāde | 37,6 | 37,6 | 100,0 | Seismiskās izolācijas sistēmu piegāde | 12,0 | 11,3 | 94,0 | Ekskavācija | 14,5 | 0,0 | 0,0 | Ēkas | 425,3 | 145,0 | 34,1 | Mēbeles | 55,7 | 28,5 | 51,2 | Inženiertehniskie darbi (kopā) | 41,2 | 0,0 | 0,0 | Nojaukšana | 0,1 | 0,0 | 0,0 | Elektromehāniskie darbi | 0,2 | 0,0 | 0,0 | Lifti | 9,8 | 0,0 | 0,0 | Zaļās zonas | 15,2 | 0,0 | 0,0 | KOPĀ | 710,2 | 249,7 | 35,2 | -------------------------------------------------- III PIELIKUMS SEISMISKAIS RISKS ITĀLIJĀ +++++ TIFF +++++ --------------------------------------------------