ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.17.

Tādēļ EESK atzinīgi vērtē nodomu palielināt stingri aizsargājamo teritoriju īpatsvaru, un uzsver, ka biodaudzveidības aizsardzībā ļoti būtiska ir dabisko procesu aizsardzība, it īpaši krasu klimata pārmaiņu kontekstā. Komiteja ļoti atzinīgi vērtē to, ka liela uzmanība tiek pievērsta pirmatnējo un seno mežu stingrai aizsardzībai (ar pārvaldību bez iejaukšanās). Tomēr EESK uzsver, ka it īpaši pirmatnējos un senos privātīpašumā esošos mežus būs grūti efektīvi aizsargāt bez būtiskiem kompensāciju maksājumiem. Šajā sakarā EESK uzsver un pauž atzinību par to vides NVO rīcību, kuras darbojas kā vides aizstāvji, kā arī par ugunsdzēsēju pastāvīgo darbu, kas veikts, aizsargājot teritorijas, kurās bieži vien sastopama bagātīga biodaudzveidība. Attiecībā uz valstij piederošajām pirmatnējo un seno mežu teritorijām EESK gribētu aicināt Komisiju izstrādāt ieteikumu par izciršanas pārtraukšanu. Pašreizējie strīdi par mežu aizsardzību vairākās ES dalībvalstīs liecina par to, ka būtisks ekonomisks spiediens tiek izdarīts arī uz valstij piederošām teritorijām.
2.24.

EESK vēlas pievērst īpašu uzmanību mākslīgajam intelektam, ko izmanto, pieņemot darbā vai atbrīvojot no darba personālu un personāla izvērtēšanas un novērtēšanas procedūrās . Baltajā grāmatā minēts, ka MI izmantošana personāla atlasē ir uzskatāma par “augsta riska” darbību un būtu jāregulē neatkarīgi no nozares. EESK iesaka paplašināt šo izmantošanas jomu, iekļaujot MI izmantošanu personāla atbrīvošanai no darba un personāla izvērtēšanas un novērtēšanas procedūrās, taču arī izpētīt to MI lietojumu, kas ietver augstu risku darbavietā, kopējās iezīmes neatkarīgi no nozares. Darbavietā nevajadzētu atļaut tādus MI lietojumus, kuriem nav zinātniska pamatojuma, piemēram, emociju noteikšanai, izmantojot biometrisko atpazīšanu.
2.1.4.

Komisija plāno arī izmantot preventīvus mehānismus, lai: nepieļautu to, ka vienotajā tirgū rodas jauni šķērši pakalpojumu sniegšanai, uzlabotu neatbilstības konstatēšanas spējas, izveidotu tiešsaistes izpildes platformu (e-izpildes laboratoriju) informācijas kopīgošanai par nelikumīgām un neatbilstīgām rūpniecības un patēriņa precēm, izveidotu iestādēm paredzētu vienotu Eiropas informācijas ievades punktu nepārtikas preču kontrolei un plānotajai muitas vienloga sistēmai, nodrošinātu, lai Iekšējā tirgus informācijas sistēma (IMI) kļūst par standarta rīku, izstrādātu rīku, ar ko pilsoņi un uzņēmumi varētu anonīmi ziņot par regulatīvajiem šķēršļiem, ar kuriem tie saskaras, īstenojot savas tiesības iekšējā tirgū, uzlabotu ES lauksaimniecības un pārtikas (tostarp dzīvnieku un augu veselības) tiesību aktu izpildi, novērtētu pašreizējo struktūru (piemēram, Patērētāju tiesību aizsardzības sadarbības tīkla, ES produktu atbilstības tīkla vai EUIPO novērošanas centra) un no vienotā tirgus programmas vai programmas “Digitālā Eiropa” līdzekļiem finansētas, progresīvu IT risinājumu pārbaudei un piemērošanai paredzētas laboratorijas integrāciju, pastiprinātu cīņu pret viltotām un nelikumīgām precēm, tai skaitā nelikumīgām precēm, kas ražotas vai komplektētas ES no importētām sastāvdaļām, un paplašinātu OLAF pašreizējās pilnvaras, stiprinātu izpildi lauksaimniecības un pārtikas ķēdē, izstrādātu marķēšanas un izsekojamības sistēmas, veicinot digitālo rīku izmantošanu, lai uz ES ārējām robežām un pašā ES varētu veikt mērķtiecīgākas kontroles, padarītu SOLVIT par standarta instrumentu vienotā tirgus strīdu izšķiršanai, pilnveidotu lietu izskatīšanas procesu, divu mēnešu laikā veicot sūdzību iepriekšēju izskatīšanu, lai varētu pieņemt lēmumu par nākamajiem posmiem, kā arī izmantotu “ EU Pilot ” sistēmu saskaņā ar skaidriem nosacījumiem un termiņiem gadījumos, kad šķiet iespējams panākt ātru risinājumu īsā laikā.
3.3.3.

Tomēr, lai dalībvalstis varētu sasniegt šo maksimālo apjomu, tam būtu jāparedz atkāpe no Regulā (ES) Nr. 1305/2013 noteiktajiem budžeta ierobežojumiem. Tādējādi dalībvalstīm jābūt iespējai izmantot pieejamos līdzekļus un saņemt atkāpi no Regulas (ES) Nr. 1305/2013 59. panta 5. punkta neatkarīgi no līdzekļu izcelsmes, vienlaikus piemērojot mērķtiecīgus kritērijus, kas ļautu izvairītos no jebkādas pārmērīgas kompensācijas.
3.3.2.

Koksnes produkti var uzglabāt oglekli ilgu laiku, tādējādi izolējot to no atmosfēras. Ilgi kalpojoši koksnes produkti, piemēram, kokmateriāli būvniecībai un augstas kvalitātes mēbeles, ir vieni no efektīvākajiem oglekļa dioksīda uzglabāšanas risinājumiem. Atkārtoti izmantojot un pārstrādājot biobāzētus produktus ar īsāku dzīves ciklu, tiks nodrošināts, ka oglekļa dioksīda uzglabāšana turpinās. Visiem šiem produktiem, tostarp modernām biodegvielām, tekstilmateriāliem un “zaļām” ķimikālijām, ir liels potenciāls aizstāt fosilas izcelsmes izejvielas un produktus, kas ir galvenie klimata pārmaiņu izraisītāji. Turklāt dzīves cikla beigās biobāzētus produktus var izmantot jaunu biobāzētu produktu vai bioenerģijas ieguvei un tādējādi aizstāt fosilos enerģijas avotus. Protams, vērtības ķēdei var būt arī blakusplūsmas.
5.2.

Digitalizācija un mākslīgais intelekts ir pacēluši pastāvīgas mācīšanās nozīmi jaunā līmenī. Tas ir viens no galvenajiem veidiem, kā globālajā sacensībā par prasmēm un izglītību stiprināt Eiropas Savienību un kā to darīt iekļaujošā veidā. Komiteja iesaka izstrādāt ES stratēģiju, kurā būtu izklāstīti pasākumi, kas jāveic, lai veicinātu pastāvīgu mācīšanos, kuras centrā ir izglītojamais, un stratēģijas pamatā likt digitalizāciju un uzticama mākslīgā intelekta ieviešanu, kā arī ņemt vērā valstu sistēmu atšķirības. Attiecīgi būtu jāpaaugstina mērķi saistībā ar ES izglītības telpu: ar to, ka pastāvīgas mācīšanās procesā ir iesaistīta ceturtā daļa cilvēku, nepietiek – ikvienam jābūt tiesīgam uz to.
4.4.

EESK pauž nožēlu par to, ka paziņojumā COM(2019) 177 nav runāts par iespējamajiem konkrētajiem nodokļu lēmumu veidiem, kuru gadījumā varētu izlemt ar kvalificētu balsu vairākumu, un mudina Komisiju to mainīt. EESK raizētos, ja ES līmenī tiktu pieņemti tādi lēmumi par enerģijas nodokļiem, kas, piemēram, atceļot subsīdijas par enerģijas rēķiniem mazturīgu patērētāju gadījumā, sadales jomā izraisa tādas negatīvas sekas kā enerģētiskās nabadzības palielināšanās. Pastāv jutīgi jautājumi, kas dalībvalstis ietekmē atšķirīgi, ņemot vērā to atkarību no fosilā kurināmā un alternatīvu avotu pieejamību. Ir vajadzīga piemērota pieeja, kas atbilst vietējiem apstākļiem, un ir jāveic pasākumi taisnīgas pārejas nodrošināšanai, lai darba ņēmējus, patērētājus un kopienas neatstātu novārtā. Šādos gadījumos var izrādīties, ka jaunu enerģijas nodokļu pasākumu ieviešanai var būt vajadzīgs kompensējošs finansējums no ES, lai atlīdzinātu radīto sociālo un ekonomisko kaitējumu.
3.1.

Saistībā ar izskatāmo priekšlikumu ir jānorāda uz vairākiem tehniskiem aspektiem. Saskaņā ar 21. panta f) apakšpunktu Eiropas Komisijai arī turpmāk ir jāpublisko gan gada vidējais degvielas patēriņš, gan CO 2 emisijas par reisā noieto attālumu un pārvadāto kravu. Tas varētu būt pretrunā jaunajam grozītajam noteikumam 9. panta 1) punkta f) apakšpunktā (jauns), kurā norādīts, ka jebkuram pārvadātās kravas monitoringam (par reisu) jābūt brīvprātīgam, jo saskaņā ar ierosināto grozījumu pārvadātā krava ir tikai brīvprātīgs monitoringa objekts un tādējādi tas nav saskaņots ar ANO SJO DVS. Turklāt, neraugoties uz to, ka priekšlikuma 3. panta p) punktā un 11. panta 3. punkta a) apakšpunkta xi) punktā ir iekļauta kuģa maksimālās kravnesības definīcija, šķiet, ka šis rādītājs nav konsekventi integrēts visos priekšlikuma pantos, un to var interpretēt kā Komisijas neuzticēšanos ANO SJO DVS efektivitātei.
4.4.

VKG nozīmīgumu veicina arī to sastāvs , it īpaši to locekļu reprezentativitāte un kompetence , kas ir būtiski aspekti un ir jāsaglabā nākotnē, kā arī vairāk jāstimulē trešās valstīs. Tas ir jānodrošina ar atlases procedūru. EESK pauž cerību, ka ar to apspriedīsies par atlases procedūras uzlabošanu. VKG ietvaros būtu jāgarantē līdzsvarota pilsoniskās sabiedrības interešu pārstāvība. Mērķis ir nodrošināt, ka viena ieinteresētā persona vai ieinteresēto personu apakšgrupa nedominē debatēs vai programmā, kam būtu jāietver visu apakšgrupu ierosināti jautājumi.
4.2.1.

ES konkurences politikai un ES patērētāju aizsardzības politikai ir bijusi liela nozīme vienotā tirgus pilnveidošanā. Lai patērētāji varētu gūt labumu, vienotajam tirgum būtu jādarbojas efektīvi, un patērētājiem jābūt iespējai uzticēties precēm un pakalpojumiem gan tiešsaistē, gan bezsaistē un neatkarīgi no tā, vai to sniedz uz vietas vai kāds no citas dalībvalsts. Dalībvalstīm ir jāgādā par to, lai uzņēmumi ievērotu konkurences un patērētāju aizsardzības noteikumus un lai nebūtu konkurentu diskriminācijas, kas kaitē patērētāju labklājībai.
3.1.

INSPIRE un Copernicus sistēmu un elektronisku datu apstrādes rīku izmantošanu, datu pārraidi reāllaikā un saziņas pilnveidi, proti, pāreju no oficiāliem rakstiskiem ziņojumiem uz dinamisku centrālu datubāzu izveidi Eiropas Komisijas un Eiropas Vides aģentūras līmenī. Atbalstot Komisijas viedokli un regulas priekšlikuma formulējumu, EESK arī norāda, ka runa ir par tīri procesuālām, nevis būtiskām izmaiņām dažādos juridiskos dokumentos par vides rādītāju atlasi, reglamentēto vielu sarakstu un to robežvērtībām. EESK atzinīgi vērtē priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ziņošanas pienākumu pielāgošanu vides politikas jomā ( 19 ) kā būtisku soli virzībā uz vides ziņojumu izstrādes un iesniegšanas procesa vispārēju modernizāciju. Komiteja atbalstaunsistēmu un elektronisku datu apstrādes rīku izmantošanu, datu pārraidi reāllaikā un saziņas pilnveidi, proti, pāreju no oficiāliem rakstiskiem ziņojumiem uz dinamisku centrālu datubāzu izveidi Eiropas Komisijas un Eiropas Vides aģentūras līmenī. Atbalstot Komisijas viedokli un regulas priekšlikuma formulējumu, EESK arī norāda, ka runa ir par tīri procesuālām, nevis būtiskām izmaiņām dažādos juridiskos dokumentos par vides rādītāju atlasi, reglamentēto vielu sarakstu un to robežvērtībām.
3.5.

Apvienojot ietaupījumus, kas gūti no Brexit , reformām un taupības pasākumiem, ar jaunajiem ieguldījumiem, kas jāprasa no dalībvalstīm, Komisija ierosina vispārēju Savienības daudzgadu finanšu shēmu laikposmam no 2021. gada līdz 2027. gadam 1 279 miljardu EUR apmērā, proti, 1,11 % no 27 dalībvalstu radītās bagātības, un 950 miljonus EUR piešķirt programmai “Muita” .
4.13.

Kā norāda Komisija, kosmoss ir daļa no globālās vērtību ķēdes, kuru skar ievērojamas pārmaiņas, kas paplašina kosmosa nozares tradicionālās robežas. Tā sauktais “jaunais kosmoss” ( New Space –komerciālais kosmosa tehnoloģiju sektors) rada apvērsumu kosmosa nozarē ne tikai no tehnoloģiju, bet arī no darījumdarbības modeļa aspekta. Tāpēc ļoti svarīgi ir, ka ES aktīvi atbalstītu visu kosmosa nozari, jo īpaši pētniecību un izstrādi, jaunuzņēmumus un biznesa inkubatorus, kas darbojas šajā nozarē. EESK ir sarūgtināta, ka izskatāmajā regulā Komisija tikai paziņo, ka kosmosa programma atbalsta uzņēmumu sadarbību kosmosa centru veidā, kuri valsts un reģionālā līmenī apvieno kosmosa un digitālās nozares dalībniekus, neko nenorādot par šādu centru darbību un finansējumu.
1.4.

EESK atzinīgi vērtē to, ka atbalsts digitālo prasmju apguvei ir kļuvis par svarīgu programmas elementu. Digitālās prasmes un spējas ir priekšnosacījums pārējo četru prioritāšu īstenošanai. Ar nožēlu jāsecina, ka šai prioritātei paredzētais budžets ir mazāks nekā citu prioritāšu budžets. Tādēļ EESK atbalsta Eiropas Parlamenta priekšlikumu palielināt budžetu no 700 miljoniem EUR (7,6 % no kopējā budžeta) līdz 830 miljoniem EUR (9 % no kopējā budžeta). Tomēr Komiteja arī uzsver, ka apmācības jomā īpaša atbildība ir uzticēta dalībvalstīm, kam tā ir jāfinansē no sava budžeta. EESK secina, ka digitālo prasmju apguvei atvēlētais finansējums ES dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Tādēļ Komiteja aicina Komisiju norādīt dalībvalstīm uz to atbildību šajā jomā, lai nodrošinātu, ka visi cilvēki var gūt vienādu labumu no digitalizācijas.
1.3.

EESK prasa rast iespēju ar reģionalizāciju atjaunināt to sugu sarakstus, uz kurām attiecas šī regula, jo dažas sugas apgrūtina jauktu sugu zvejniecību pārvaldību tāpēc, ka šo sugu nozveja ir maza, to uzskata par piezveju vai pat tāpēc, ka dažās dalībvalstīs nav kvotu, jo īpaši ņemot vērā tūlītēju izkraušanas pienākuma stāšanos spēkā un to, ka ir parādījies “kritisko sugu” ( choke species ) fenomens, kas dažos gadījumos varētu novest pie zvejas pārtraukšanas.
3.2.8.

Tas ļaus cilvēkiem/iedzīvotājiem/pacientiem/lietotājiem no jauna uzņemties pilnu kontroli pār savu digitālo identitāti. Tādā veidā viņi varētu piedalīties to zināšanu apguvē, kas personalizētas medicīnas un profilakses nolūkos iegūtas no apkopotajiem veselības datiem, kā arī gūt ievērojamu ekonomisku labumu, kas izriet no šiem apkopotajiem datiem.
2.2.

EESK kopumā ir saņēmusi četras konkrētas atzinuma pieprasījuma vēstules: divas no Eiropas Parlamenta un divas no Padomes par katru no šiem regulu priekšlikumiem. Tāpēc šā atzinuma mērķis ir, atbildot uz konkrētajiem iestāžu nosūtītajiem atzinumu pieprasījumiem, paust EESK viedokli par šiem diviem tiesību aktu priekšlikumiem, neskarot tālāko Komitejas darbu saistībā ar atlikušo Komisijas ierosinātā EMS tiesību aktu kopuma daļu.
1.3.

EESK atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar prognozēm galvenie ieguvēji no direktīvas un regulas būs ieguldījumu brokeru sabiedrības, kas ir mazie un vidējie uzņēmumi (MVU). Samērīgākam un atbilstošākam to prudenciālajam regulējumam būtu jāpalīdz uzlabot darījumdarbības veikšanas apstākļus un jāmazina šķēršļi ieiešanai tirgū. Jo īpaši tas attiecas uz kapitāla prasībām un administratīvo slogu. EESK norāda, ka noteikumi var pamudināt inovatīvus uzņēmumus attīstīties, izmantojot digitālos līdzekļus. Šie priekšlikumi, citastarp, paredz atvieglot piekļuvi finansējumam MVU, kas nav bankas vai ieguldījumu brokeru sabiedrības. Atbilstīgākam prudenciālajam regulējumam vajadzētu sekmēt kapitāla atbrīvošanu no neproduktīvām regulatīvām procedūrām un ļaut mazām ieguldījumu brokeru sabiedrībām piedāvāt klientiem, tostarp citiem MVU, labākus pakalpojumus. Tam vajadzētu veicināt atbalstu ieguldījumu brokeru sabiedrībām, kuras pilda starpnieka lomu, aicinot noguldītājus veikt ieguldījumus ES, lai tādējādi nodrošinātu Eiropas uzņēmumiem nebanku finansējuma avotus.
1.7.

EESK vēlas vērst dalībvalstu uzmanību uz svarīgiem aspektiem PVN režīmā, ko piemēro organizācijām un apvienībām, kuras sniedz palīdzību nelabvēlīgā situācijā esošām personām. Parasti PVN dēļ tās nevar atgūt ievērojamas summas, un tas būtiski mazina to spēju sniegt palīdzību personām no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Tādēļ Komiteja iesaka ES iestādēm un dalībvalstīm atbrīvot šīs organizācijas no PVN režīma. EESK arī uzskata, ka PVN nevajadzētu piemērot Pro Bono vai Pro Deo advokātiem, ja vien šie advokāti no tā gūst tikai nelielus ienākumus (vai arī ienākumu vispār nav).
5.5.2.

Carbonn Climate Registry ietvaros ir ziņojušas par saviem emisiju samazināšanas mērķiem, kas, ja tiktu sasniegti, līdz 2020. gadam varētu nodrošināt 5,6 gigatonnu CO 2 ekvivalenta samazinājumu (Gt CO 2 e), savukārt līdz 2050. gadam – 26,8 Gt CO 2 e salīdzinājumā ar līmeni 1990. gadā. Kopumā 2030. gadā 7 494 pilsētas un vietējās pašvaldības, kas pārstāv vairāk nekā 680 miljonus iedzīvotāju un ir apņēmušās ievērot Globālo pilsētas mēru klimata un enerģētikas paktu, varētu samazināt 1,3 Gt CO 2 e gadā no ierastās darbībām, tādējādi laikposmā no 2010. līdz 2030. gadam kopumā nodrošinot 15,64 Gt CO 2 e ( 14 ). Vairāk nekā 1 000 vietējās un reģionālās pašvaldības no 86 valstīm, pārstāvot 804 miljonus iedzīvotāju,ietvaros ir ziņojušas par saviem emisiju samazināšanas mērķiem, kas, ja tiktu sasniegti, līdz 2020. gadam varētu nodrošināt 5,6 gigatonnu COekvivalenta samazinājumu (Gt COe), savukārt līdz 2050. gadam – 26,8 Gt COe salīdzinājumā ar līmeni 1990. gadā. Kopumā 2030. gadā 7 494 pilsētas un vietējās pašvaldības, kas pārstāv vairāk nekā 680 miljonus iedzīvotāju un ir apņēmušās ievērot Globālo pilsētas mēru klimata un enerģētikas paktu, varētu samazināt 1,3 Gt COe gadā no ierastās darbībām, tādējādi laikposmā no 2010. līdz 2030. gadam kopumā nodrošinot 15,64 Gt CO
5.5.

Pamatnostādne Nr. 5 atsaucas arī uz “taisnīgu atalgojumu, kas nodrošina pienācīgus dzīves apstākļus” un uz to, ka “būtu jānodrošina pienācīgs minimālās algas līmenis, ņemot vērā tā ietekmi uz konkurētspēju, darbvietu izveidi un nodarbinātu personu nabadzību”. Līdz ar to – salīdzinājumā ar iepriekšējām pamatnostādnēm – lielāka uzmanība ir veltīta zema atalgojuma un nodarbinātu personu nabadzības problēmām, taču EESK joprojām uzskata, ka ir vajadzīga skaidra definīcija jēdzienam “kvalitatīvas darbvietas”. Šajā saistībā būtu lietderīgi palielināt koplīgumu efektivitāti, piemēram, paplašinot to darbības jomu. Tajā pašā laikā ir būtiski un ārkārtīgi svarīgi pilnībā ievērot subsidiaritātes principu, kā arī sociālo partneru autonomiju.
1.16.

EESK ir gandarīta par to, ka klimats ir noteikts par vienu no galvenajām prioritātēm, bet pauž bažas par to, ka šajos trijos reģionos klimata un vides prioritātes ir atšķirīgas. Bažas raisa arī tas, ka uzmanības centrā ir pasākumi, kas tiek prasīti no ĀKK valstīm, bet netiek norādīts uz ES atbildību par tās darbības sekām vai ietekmi uz dabas resursiem un ekosistēmām šajās jaunattīstības valstīs.
5.6.

Komisija 2011. gadā pauda viedokli par kabotāžas noteikumu interpretāciju vairākos aspektos ( The New Cabotage Regime under Regulation (EC) No 1072/2009 (“Jaunais kabotāžas režīms saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1072/2009”), pieejams Mobilitātes un transporta ĢD tīmekļa vietnē). Pašreizējā priekšlikumā Komisijas izpratne par kabotāžas pārvadājumu ir atspoguļota ierosinātajā grozījumā definīcijai, kas minēta 2. panta 2. punkta 6. apakšpunktā, un ierosinātajā jaunajā 8. panta 4. punkta a) apakšpunktā tiek regulēts jautājums par dokumentācijas pieejamību transportlīdzeklī uz ceļa veikto pārbaužu laikā. EESK atzinīgi vērtē šos precizējumus, taču pauž bažas par to, ka daži citi attiecīgi jautājumi, kas aplūkoti Komisijas skaidrojošajā dokumentā, nav risināti priekšlikumā. Tas attiecas uz jautājumu par to, vai visa starptautiskā krava ir jāpiegādā, pirms var uzsākt kabotāžu, un kā saskaņā ar pašreizējo versiju aprēķināt 8. panta 2. punktā noteikto septiņu dienu kabotāžas periodu. EESK pauž bažas arī par to, ka nav izmantota iespēja skaidri noteikt, vai tahogrāfa datus var izmantot arī kabotāžas noteikumu atbilstības pārbaudei. Komisijas 2011. gada skaidrojošajā dokumentā paustā nostāja skaidri liecina, ka Komisija tam piekrīt. EESK uzskata, ka vajadzēja izmantot iespēju to nepārprotami noteikt regulas tekstā. EESK jebkurā gadījumā norāda, ka ir svarīgi gādāt par to, lai digitālais tahogrāfs būtu pilnībā pieejams kā atbilstības kontroles instruments, un vēlētos, lai tiktu būtiski samazināts laiks, kas atvēlēts šāda veida tahogrāfu uzstādīšanai pašreizējos transportlīdzekļos.
1.6.

EESK atbalsta EIR integrēto stratēģisko pieeju un uzsver, ka tā jāattiecina arī uz vides un sociālās politikas integrēšanu. Vides aizsardzības mērķu īstenošanu var uzlabot tikai tad, ja sociālā ietekme, proti, ietekme uz darba tirgu un patērētājiem, it īpaši neaizsargātām iedzīvotāju grupām, tiek rūpīgi izskatīta un proaktīvi ņemta vērā. Tirgus instrumenti, piemēram, dabas resursu nodokļu reformas, ir svarīgi instrumenti to mērķu sasniegšanai, kas noteikti vides tiesību aktos. Tādēļ EESK norāda, ka jāīsteno apņemšanās pakāpeniski atteikties no videi kaitīgām subsīdijām.
8.3.

Saistības prasīs darbu un apņēmību no dalībnieku puses papildus to parastajiem pienākumiem. Šim ieguldījumam vajadzētu sniegt pievienoto vērtību dalībnieku iekšējam darbam papildus korporatīvajai sociālajai atbildībai, un to var atklāti publiskot kā apņemšanos atbalstīt dzimumu līdzsvara uzlabošanu darba vietā. Dalībnieku veiktajiem pasākumiem vajadzētu būt pieejamiem, lai citi var tos atkārtot.
4.4.

Izskatāmajā priekšlikumā daudzi no šiem negatīvajiem aspektiem ir laboti. Tomēr joprojām pastāv vairākas viedokļu atšķirības: a) Komisija uzstāj, ka deleģēto aktu termiņam jābūt nenoteiktam. EESK uzskata, ka deleģējuma ilgumam principā vienmēr ir jābūt ierobežotam laikā un jābūt iespējai to pagarināt, izņemot īpašus, pienācīgi pamatotus gadījumus; b) EESK joprojām ir bažas par to, ka Parlamentam un Padomei nebūs reālas iespējas laikus un efektīvi kontrolēt deleģēto aktu saturu; c) tai arī joprojām ir šaubas par īstenošanas aktu un deleģēto aktu precīzu nošķīrumu, jo īpaši attiecībā uz “būtiskiem” un “nebūtiskiem” pasākumiem, kas saistīti ar pamattiesībām; d) visbeidzot, EESK atkārtoti norāda, ka LESD 290. un 291. panta formulējuma maiņa varētu reizi par visām reizēm kliedēt jebkādas neskaidrības, kas ir pašreizējo sarežģījumu pamatā.
1.4.

Ņemot vērā to, ka ūdenstūrisms un piekrastes tūrisms ir lielā mērā atkarīgs no jūras ekosistēmām, ir svarīgi gādāt par to, ka Vidusjūras reģiona valstis palielina reģionālo sadarbību, lai šīs ekosistēmas aizsargātu. Šajā sakarā komiteja atbalsta to, ka Vidusjūras rietumos esošās ES dalībvalstis un trešās valstis ir apvienojušas spēkus (1), lai degradētās ekosistēmas atjaunošanas nolūkā kopīgi risinātu jūras nozaru izaugsmes, kā arī zilās un zaļās infrastruktūras problēmas.
4.6.

Jāpatur prātā, ka atjaunojamā elektroenerģija no nepastāvīgiem avotiem (vēja un saules starojuma) kā tāda nevar vienkārši piedalīties jaudas mehānismos, un to arī nevar tirgot nākotnes līgumu tirgos. Kaut arī tādēļ ir pareizi stiprināt nākamās dienas un tekošās dienas tirdzniecību, saules un vēja enerģijas specifiskā izmaksu struktūra (t. i., robežizmaksas ir nulle) nozīmē, ka tas nenovedīs pie ieguldījumu un atjaunojamās enerģijas refinansēšanas. Atjaunojamo elektroenerģiju ir jāļauj tirgot nākotnes līgumu tirgos. Vienīgais paredzamais veids, kā to panākt, ir atjaunojamo enerģiju saistīt ar balansēšanas un elastīguma iespējām. Līdztekus uzkrāšanai akumulatoros tas galvenokārt ietver tādas tehniskās iespējas kā, piemēram, elektroenerģijas pārvēršanu siltumā un enerģijas pārvēršanu gāzē (7).
4.3.

Krāpšana nodokļu jomā un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas izraisa publisko ieņēmumu ievērojamu samazināšanos, kas ļoti negatīvi ietekmē SIP mērķu īstenošanu un spēju palielināt publiskos ieguldījumus. Plaša mēroga operācijās saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un ar to saistītos noziegumos (piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijā) būtiska loma ir nodokļu oāzēm. Nodokļu oāžu izmantošanas izbeigšana būtu jānosaka par prioritāti. Tādēļ EESK aicina visas ES un eurozonas iestādes nekavējoties pieņemt un īstenot attiecīgās direktīvas.
3.5.

EESK atzinīgi vērtē procesuālās garantijas pieteikuma iesniedzēju tiesību ievērošanai. Šajā jautājumā komitejas nostāja vienmēr bijusi skaidra. Visi pieteikuma iesniedzēji, kas sasnieguši kādu no dalībvalstīm, ir neaizsargāti, gandrīz visi no viņiem ir veikuši tālu ceļu un saskārušies ar grūtībām un briesmām. Lai pielāgotos un sadarbotos ar iestādēm, viņiem ir jāpārvar ar valodu un kultūru saistīti un psiholoģiski šķēršļi. Lai gan jaunās ierosinātās procedūras ir skaidrākas, to piemērošana būs dalībvalstu iestāžu uzdevums. Jānoskaidro, kādi palīdzības un atbalsta veidi būs pieejami, ja darbā ar jaunajām procedūrām iestādes saskarsies ar grūtībām.
1.6.

EESK iebilst pret nepamatotu ģeogrāfisko bloķēšanu. EESK tomēr atzīst, ka ir vairāki labi pamatoti iemesli, kāpēc uzņēmumi, it īpaši MVU un mikrouzņēmumi, izvairās vai atsakās no pārrobežu tiešsaistes tirdzniecības, vai arī pielāgo cenas un/vai nosacījumus tirgus atšķirību dēļ. Daži no šiem iemesliem cita starpā ir atšķirīga tiesiskā vide, valstu noteiktās papildu prasības, papildu izmaksas par transportu, lingvistiskās prasības attiecībā uz pirmslīguma informāciju un prasības attiecībā uz noformējuma nodaļu.
5.1.

Nepieciešamo dokumentu daudzuma būtiska samazināšana, kā arī to pieejamība un atjaunināšana tiešsaistē nodrošinātu efektīvāku īstenošanu un samazinātu administratīvo slogu, savukārt kontroles dienesti varētu darboties efektīvāk. No vienas puses, tas atturētu no nelikumīgas sociālās prakses un, no otras puses, stiprinātu konkurētspēju un godīgu konkurenci.