LV  ECB -PUBLIC  
 
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS  
(2020.  gada 30. janvāris)  
par kredītiestāžu maksātnespējas administratoru un likvidatoru tiesībām turēt līdzekļus kontā 
Latvijas Bankā  
(CON/2020/4)  
 
Ievads un tiesiskais pamats 
Eiropas Centrālā banka (ECB) 2019.  gada 26.  novembrī saņēma Latvijas Republikas Finanšu ministrijas 
lūgumu sniegt atzinumu par likumprojektu, ar kuru veic grozījumus Kredītiestāžu likumā1 (tālāk tekstā – 
“likumprojekts”).  
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 127.  panta 
4. punktu un 282.  panta 5.  punktu, un Padomes Lēmuma 98/415/EK 2 2. panta 1.  punkta trešo ievilkumu, 
jo likumprojekts attiecas uz Latvijas Banku. ECB Padome šo atz inumu pieņēmusi saskaņā ar Eiropas 
Centrālās bankas reglamenta 17.5.  panta pirmo teikumu.  
 
1. Likumprojekta mērķis  
1.1 Pašlaik Latvijas nacionālajos tiesību aktos maksātnespējīgu kredītiestāžu administratoriem noteikts 
pienākums turēt līdzekļus Latvijas Bankā atv ērtā kontā. Likumprojekta galvenais mērķis ir i) 
pārvērst šo pienākumu par tiesībām un ii) paplašināt šīs tiesības, attiecinot tās arī uz likvidējamu 
kredītiestāžu likvidatoriem3. 
1.2 Saskaņā ar likumprojektu kredītiestādes likvidators vai administrators var t urēt likvidējamās vai 
maksātnespējīgās kredītiestādes līdzekļus, tostarp likvidācijas vai maksātnespējas procesa laikā 
atgūtos līdzekļus, euro kontā Latvijas Bankā saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kas 
piemērojami šādu kontu pārvaldīšanai Latvijas Bankā.  Vienīgi likvidatoram vai administratoram ir 
tiesības pārskaitīt līdzekļus uz šādu kontu Latvijas Bankā no likvidējamās vai maksātnespējīgās 
kredītiestādes konta kredītiestādē, kas atrodas ES/EEZ dalībvalstī. Tāpat vienīgi likvidatoram vai 
administratoram ir tiesības pārskaitīt līdzekļus no šāda konta Latvijas Bankā uz likvidējamās vai 
maksātnespējīgās kredītiestādes kontu. Likvidatoram vai administratoram ir arī tiesības turēt 
skaidro naudu kasē tādā apmērā, kāds nepieciešams, lai segtu likvidācijas vai maksātnespējas 
procesa kārtējos izdevumus.  
                                                 
1   Kredītiestāžu likums, Latvijas Vēstnesis, 163, 24.10.1995.  
2  Padomes Lēmums 98/415/EK (1998.  gada 29. jūnijs) par valstu iestāžu apspriešanos ar Eiropas Centrālo banku par 
tiesību aktu projektiem (OV L 189, 3.7.1998., 42.  lpp.).  
3  Ievērojot Kredītiestāžu likuma 6.  pantu, trešo valstu kredītiestāžu filiāles maksātnespējas procesa laikā var izmantot 
esošās tiesības turēt līdzekļus kontā Latvijas Bankā. Ja netiek grozīts Kredītiestāžu likuma 6.  pants, trešo valstu 
likvidējamo kredīties tāžu filiāles arī varēs izmantot tiesības turēt līdzekļus kontā Latvijas Bankā.  
ECB -PUBLIC  
2 1.3 Atbilstoši Finanšu ministrijas sniegtajai informācijai likumprojektā tiek ievērota vienota pieeja 
attiecībā uz kredītiestāžu maksātnespējas administratoru un likvidatoru tiesībām turēt šādu 
kredītiestāžu līdzekļ us kontā, kas atvērts Latvijas Bankā, un tiesībām turēt skaidro naudu kasē, lai 
segtu likvidācijas vai maksātnespējas procesa kārtējos izdevumus.  
 
2. Vispārīgi apsvērumi  
2.1 Latvijas Bankas uzdevumi  
2.1.1  Saskaņā ar Kredītiestāžu likuma spēkā esošajiem noteikumiem līdzekļi, kas iegūti kredītiestādes 
maksātnespējas procesā, atgūstot vai pārdodot tās aktīvus, administratoram jāpārskaita Latvijas 
Bankā atvērtā kredītiestādes kontā. Ar likumprojektu tiek noteiktas likvidatora vai administratora 
tiesības (bet ne pienākum s) turēt likvidējamās vai maksātnespējīgās kredītiestādes līdzekļus, 
tostarp likvidācijas vai maksātnespējas procesā atgūtos līdzekļus, kontā Latvijas Bankā. Tāpēc ar 
likumprojektu ierosinātā spēkā esošā maksātnespējas administratoru regulējuma paplašināšana 
attiecībā uz likvidējamo kredītiestāžu likvidatoriem, neuztic Latvijas Bankai jaunu uzdevumu, bet 
drīzāk ir Latvijas Bankas pašreizējā uzdevuma tehnisks papildinājums.  
2.1.2  Turklāt jāatzīmē, ka, lai gan šķiet, ka lielākajai daļai Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) 
nacionālo centrālo banku (NCB) nav uzticēti uzdevumi saistībā ar maksātnespējas administratoru 
vai likvidatoru kontu uzturēšanu, ECB identificējusi vienu ārpus euro zonas dalībvalsti, kurā NCB 
noteikti līdzīgi uzdevumi. Bulgārijā bankrota proced ūras pilnvarotais var noguldīt kredītiestādes, 
kura atzīta par bankrotējušu, līdzekļus kontā Българска народна банка (Bulgārijas Nacionālā 
banka)4. Vēl vienā ārpus euro zonas dalībvalstī (Horvātijā) kredītiestādēm, kurām piemēro 
brīvprātīgu vai piespiedu l ikvidāciju, ir pienākums iedalīt un uzturēt vajadzīgās rezerves kontā 
Hrvatska narodna banka (Horvātijas Nacionālā banka)5. Dažās citās ārpus euro zonas 
dalībvalstīs6, lai gan attiecīgajām NCB nav tieši uzticēts līdzīgs uzdevums turēt likvidējamo vai 
maksā tnespējīgo kredītiestāžu līdzekļus, maksātnespēja vai likvidācija nenozīmē, ka automātiski 
tiek slēgts konts attiecīgajā NCB. Šajā sakarā un ņemot vērā arī to, ka tas nav nekas neparasts, ka 
NCB sniedz banku pakalpojumus dažādām iestādēm, Latvijas Bankas paplašinātais uzdevums 
nešķiet pilnīgi netipisks NCB uzdevums.  
2.2 Kredītiestādes maksātnespējas vai likvidācijas sekas saistībā ar Eurosistēmas operācijām  
2.2.1  Attiecībā uz kredītiestādes maksātnespējas vai likvidācijas sekām saistībā ar Eurosistēmas  
monetārās politikas operācijām katrai Eurosistēmas NCB jāpiemēro līgumiski vai regulējoši 
noteikumi, kas paredz vismaz saistību neizpildes gadījumus, kuros cita starpā kompetenta tiesu 
iestāde vai cita iestāde attiecībā uz darījuma partneri pieņēmusi lēmu mu īstenot darījuma partnera 
likvidācijas vai likvidatora iecelšanas procedūru vai kuros darījuma partneris ir maksātnespējīgs vai 
tiek uzskatīts par maksātnespējīgu. Darījuma partnera likvidācijas vai likvidatora iecelšanas 
                                                 
4  Likuma par banku bankrotu ( Закон за банковата несъстоятелност ) 72. panta 2.  punkts.  
5  Likuma par Hrvatska narodna banka 16.  pants ( Zakon o Hrvatskoj narodnoj banci (Narodne novine br. 75/2008), 
Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o Hrvatskoj narodnoj banci (Narodne novine br.54/2013) ). 
6  Piemēram Čehijas Republikā un Ungārijā.  
ECB -PUBLIC  
3 procedūras gadījumā saistību ne izpilde ir automātiska, bet gadījumā, ja darījuma partneris ir 
maksātnespējīgs vai tiek uzskatīts par maksātnespējīgu, saistību neizpilde var būt automātiska7. 
2.2.2  Attiecībā uz sekām, ko izraisa maksātnespējas procesa sākšana attiecībā uz kredītiestādi, kura 
piedalās TARGET2 komponentsistēmā, centrālā banka vai komponentsistēmas operators 
nekavējoties bez iepriekšēja brīdinājuma izbeidz vai bloķē dalībnieka dalību savā TARGET2 
komponentsistēmā, ja cita starpā attiecībā uz dalībnieku uzsākts maksātnespējas process8 (kas 
definēts kā jebkurš kolektīvs pasākums, kurš paredzēts dalībnieka likvidēšanai vai tā 
reorganizācijai, ja šāds pasākums ietver pārvedumu vai maksājumu bloķēšanu vai ierobežošanu9). 
Likvidācija pati par sevi nav noteikta kā pamatojums dalībnieka da lības TARGET2 
komponentsistēmā izbeigšanai, un katras dalībvalsts tiesību sistēma saskaņā ar nacionālajiem 
tiesību aktiem pārliecinās, vai likvidācija ir daļa no maksātnespējas procesa Eiropas Centrālās 
bankas Pamatnostādnes ECB/2012/27 piemērošanas vajadz ībām10.Latvijā kredītiestāde var tikt 
likvidēta cita starpā arī maksātnespējas gadījumā saskaņā ar Kredītiestāžu likuma 126.  panta 
1. daļas 3) apakšpunktu. Tomēr, ja likvidācijas process uzsākts pirms kredītiestādes 
maksātnespējas un/vai tai neiestājoties ( piemēram, bankas licences atsaukšanas vai 
pašlikvidācijas gadījumā), dalībnieka dalību TARGET2 var izbeigt, jo dalībnieks neatbilst 
Pamatnostādnes ECB/2012/27 17.  panta 1.  punkta b)  apakšpunktā noteiktajiem piekļuves 
kritērijiem.  
2.2.3  Ņemot vērā iepriekš minēto, maksātnespējīgo kredītiestāžu administratoru un likvidējamo 
kredītiestāžu likvidatoru tiesības turēt līdzekļus Latvijas Bankā atvērtos kontos saskaņā ar 
likumprojektu neietekmē Eurosistēmas operācijas. Uz šādos kontos turētiem līdzekļiem attiecas 
ECB Pad omes pieņemti atbilstošie noteikumi, tostarp par negatīvas noguldījumu iespējas procentu 
likmes piemērošanu11. 
2.2.4  Līguma 123. panta 1.  punktā noteiktais monetārās finansēšanas aizliegums cita starpā aizliedz 
konta pārsnieguma iespējas vai jebkāda cita veida kr edīta iespējas NCB par labu publiskajam 
sektoram. Monetārās finansēšanas aizlieguma precīza piemērošanas joma sīkāk precizēta 
Padomes Regulā (EK) Nr.  3603/9312, kurā skaidri norādīts, ka aizliegums ietver jebkādu publiskā 
sektora saistību pret trešām  personām finansēšanu. Nacionālie tiesību akti, kuros noteikts, ka NCB 
finansējums kredītiestādēm, kas nav saistīts ar centrālās bankas uzdevumiem (piemēram, 
                                                 
7  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes (ES) 2015/510 (2014.  gada 19.  decembris) par Eurosistēmas monetārās 
politikas regulējuma īstenošanu (ECB/2014/60) (OV L 91, 02.04.2015., 3.  lpp.) 165.  panta 1.  punkts un 165.  panta 
2. punkts.  
8  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes 2013/47/ES (2012.  gada 5.  decembris) par Eiropas automatizēto reāl ā 
laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2) (ECB/2012/27) (OV  L 30, 30.1.2013., 1.  lpp.) 2.  panta 43.  punkts un 
17. panta 1.  punkts.  
9  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 98/26/EK (1998.  gada 19.  maijs) par norēķinu galīgumu maksājumu un 
vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV  L 166, 11.6.1998., 45.  lpp.) 2.  panta j)  apakšpunkts.  
10  Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādne ECB/2012/27 (2012.  gada 5.  decembris) par Eiropas automatizēto reālā 
laika bruto norēķinu sistēmu (TARGET2) (OV  L 30, 30.1.2013., 1.  lpp.). 
11  Ciktāl šādi līdzekļi uzskatāmi par ar monetāro politiku nesaistītiem noguldījumiem, kas nav valdības noguldījumi, 
skatīt Eiropas Centrālās bankas Pamatnostādnes (ES) 2019/671 (2019. gada 9. aprīlis) par nacionālo centrālo 
banku iekšzemes aktīvu un pas īvu pārvaldības operācijām (pārstrādāta versija) (ECB/2019/7) (OV L 113, 
29.4.2019., 11. lpp.) 4. panta 2.  punktu .  
12  Padomes Regula (EK) Nr.  3603/93 (1993.  gada 13.  decembris), ar ko precizē definīcijas, lai piemērotu Līguma 
104. pantā un 104.b panta 1.  punktā minētos aizliegumus (OV L 332, 31.12.1993., 1.  lpp.). Eiropas Kopienas 
dibināšanas līguma 104.  pants un 104.b panta 1.  punkts tagad ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 123.  pants 
un 125.  panta 1.  punkts.  
ECB -PUBLIC  
4 monetāro politiku, maksājumu sistēmām vai īslaicīga likviditātes atbalsta operācijām), ir pretrunā ar 
monetārās finansēšanas aizliegumu. Jo īpaši atbalsts kredītiestādēm, kas ir maksātnespējīgas, 
un/vai citām finanšu iestādēm, kas ir maksātnespējīgas, ir pretrunā ar šo aizliegumu. Pamatojums 
ir tāds, ka, finansējot maksātnespējīgu kredītiestādi, NCB uz ņemtos valdības uzdevumu13. Ņemot 
vērā iepriekš minēto, nav iespējamas konta pārsnieguma iespējas vai jebkāda cita veida kredīta 
iespējas tādu maksātnespējīgu kredītiestāžu administratoriem vai likvidējamu kredītiestāžu 
likvidatoriem, kurām atvērti konti Latvijas Bankā.  
2.3 Uzdevuma ietekme uz Latvijas Bankas finanšu vai organizatorisko kapacitāti  
Saskaņā ar likumprojektu Latvijas Bankai būs pieejami šā uzdevuma veikšanai nepieciešamie 
līdzekļi. Tādējādi Latvijas Banka likvidējamo kredītiestāžu līdzekļus turēs t ikai saskaņā ar Latvijas 
Bankas noteikumiem un nosacījumiem, kas piemērojami šādu kontu pārvaldīšanai Latvijas Bankā, 
ļaujot Latvijas Bankai noteikt un likvidējamajai kredītiestādei piemērot maksu par attiecīgā 
pakalpojuma sniegšanu. Likumprojekts pieļauj pārvedumus tikai starp likvidējamās kredītiestādes 
kontu Latvijas Bankā un šīs kredītiestādes kontiem citās kredītiestādēs ES/EEZ dalībvalstīs. Tas 
nozīmē, ka nebūs iespējams veikt līdzekļu pārvedumus no likvidējamās kredītiestādes konta 
Latvijas Bankā kreditoriem vai citām struktūrām un ka līdzekļu pārvedumi no likvidējamās 
kredītiestādes šādiem kreditoriem tiks veikti no attiecīgā konta kredītiestādē14. Ņemot vērā Latvijas 
Bankā turētā konta ierobežoto funkcionalitāti, paredzams, ka kontu Latvijas Bankā li kvidējamā 
kredītiestāde izmantos ļoti ierobežotam darījumu skaitam. Šajā sakarā nav sagaidāms, ka Latvijas 
Bankai būs jāatvēl ievērojami papildu cilvēkresursi, tehniskie un finanšu resursi, lai veiktu šo 
paplašināto uzdevumu.  
 
Šo atzinumu publicēs ECB interneta vietnē.  
 
 
Frankfurtē pie Mainas, 2020.  gada 30. janvārī  
 
[parakstīts] 
 
ECB prezidente  
Christine LAGARDE  
                                                 
13  Skatīt ECB 2018.  gada konverģences ziņojumu, kas pieejams ECB interneta vietnē www.ecb.europa.eu . 
14  Ar likumprojektu netiek grozīts Kredītiestāžu likuma IX nodaļā noteiktais likvidatora pienākums nokārtot kreditoru  
prasījumus.