LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 229/44

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva. Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem – sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam””

COM(2011) 682 final

2012/C 229/08

Ziņotājs: GUERINI kgs

Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2011. gada 25. oktobrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Sociālās uzņēmējdarbības iniciatīva. Labvēlīgu apstākļu izveide sociālajiem uzņēmumiem – sociālās ekonomikas un sociālo inovāciju pamatam””

COM(2011) 682 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2012. gada 8. maijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 481. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 23. un 24. maijā (23. maija sēdē), ar 193 balsīm par, 4 balsīm pret un 8 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (EESK) atbalsta Komisijas iniciatīvu, kas attiecīgi saistīta ar šo paziņojumu un tajā paustajiem 11 pamatpasākumiem. Tāpat EESK ir gandarīta par to, ka Komisija ir pārņēmusi vairākas idejas no izpētes atzinuma par sociālo uzņēmējdarbību (1).

1.2 EESK uzskata, ka ir jāatbalsta sociālie uzņēmumi, jo tiem varētu būt svarīga nozīme sociālo inovāciju veicināšanā gan tāpēc, ka tie ieviestu jaunas metodes pakalpojumu un pasākumu īstenošanai ar mērķi uzlabot cilvēku dzīves kvalitāti, gan tāpēc, ka tie veicinātu jaunu produktu radīšanu sabiedrības jauno vajadzību apmierināšanai. EESK vēlas uzsvērt milzīgās iespējas, ko piedāvā sociālais uzņēmums, lai uzlabotu piekļuvi darba tirgum un darba apstākļus, jo īpaši sievietēm un jauniešiem, kā arī citām nelabvēlīgākā stāvoklī esošām darba ņēmēju kategorijām.

1.3 Minētā Komisijas iniciatīva ir nozīmīga iespēja atbalstīt pasākumus, kas veicina lielāku skaidrību par terminoloģiju, tādējādi novēršot pārklāšanos starp jēdzieniem “sociālā ekonomika”, “sociālais uzņēmums” un “sociālā uzņēmējdarbība”. Tas konsolidētu iniciatīvas mērķus un uzdevumus, kā arī palielinātu efektivitāti. Tādēļ EESK iesaka Eiropas Savienības iestādēm ievērot konsekventu jēdziena “sociālais uzņēmums” lietojumu gan politiskajos priekšlikumos, gan saziņā.

1.4 EESK atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt instrumentus, kas uzlabotu zināšanas par nozari un sociālā uzņēmuma redzamību, kā arī atbalsta mērķi izstrādāt pasākumu plānu, kas sociālajiem uzņēmumiem ļautu nostiprināt uzņēmējdarbības spējas, profesionālismu un pieredzes apvienošanu. Tas arī veicinātu ieguldījumus gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes sekmēšanai.

1.5 EESK augstu vērtē un atzīst Komisijas mērķi uzlabot piekļuvi finansējumam un tiesisko regulējumu. Attiecībā uz šiem diviem mērķiem Komiteja uzsver, ka sociālo uzņēmumu veicināšanai ir nepieciešama labvēlīga ekonomiskā un tiesiskā vide.

1.6 EESK atzinīgi vērtē paziņojumā izteikto aicinājumu veicināt un sekmēt pasākumus, kas atvieglotu sociālo uzņēmumu piekļuvi publiskajiem iepirkumiem.

1.7 EESK aicina dalībvalstis izstrādāt nacionālo regulējumu sociālo uzņēmumu izaugsmei un attīstībai, ņemot vērā attiecīgās svarīgākās jomas, lai nodrošinātu atbalstu un attīstību, un jo īpaši iesaka īstenot pasākumus, kas atsevišķām dalībvalstīm ļautu nesadalīto peļņu atbrīvot no aplikšanas ar nodokli, tādējādi veicinot sociālo uzņēmumu kapitāla konsolidāciju.

1.8 Lai nodrošinātu efektīvāku atbalstu paziņojumā ierosinātajām darbībām, vajadzētu veicināt sociālās ekonomikas nozares radīto rezultātu un ieguvumu novērtēšanas pasākumus.

2. Ievads

2.1 Pēdējos gados ir palielinājusies sociālo uzņēmumu nozīme ekonomikas politikas un kohēzijas politikas jomā. Vairākas organizācijas ir bijušas daudzu un dažādu iniciatīvu veicinātājas. Arī pati EESK ir izstrādājusi dažus pašiniciatīvas atzinumus, kas pilnībā saskan un veido vienotu kopumu ar šo dokumentu. Šajā sakarā var minēt, piemēram, 2009. gada atzinumu par tematu “Uzņēmējdarbības formu daudzveidība” (2) un jaunāko svarīgo izpētes atzinumu “Sociālā uzņēmējdarbība un sociālais uzņēmums” (3), kas izstrādāts pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma, lai veicinātu sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas sagatavošanu, un kas aptver vairākas svarīgas jomas sociālo uzņēmumu attīstībai un izaugsmei.

2.2 Jau vairākus gadus Eiropā un citviet tiek apkopota stabila akadēmiskā un zinātniskā pieredze par sociālā uzņēmuma tematiku, rosinot darboties arī Eiropas Savienības iestādes.

2.3 Ir svarīgi atgādināt Eiropas Parlamenta 2009. gada 19. februāra rezolūciju par sociālo ekonomiku (2008/2250(INI)), kā arī 400 Eiropas augstskolu pasniedzēju aicinājumu “From Words to Action: European Scholars in Support of Social Economy Enterprises”, ko 2012. gada 13. oktobrī izskatīja Eiropas Parlaments, piedaloties komisāriem Barnier un Tajani.

2.4 Sociālās uzņēmējdarbības jēdziena nozīme laika gaitā ir mainījusies, pakāpeniski paplašinot tā semantiku atkarībā no autoriem, kuri šo jēdzienu lietoja. Sākotnēji to izmantoja, lai apzīmētu bezpeļņas organizāciju veiktu uzņēmējdarbību ar nolūku gūt peļņu, ko atkal ieguldīt šo pašu bezpeļņas organizāciju finansēšanai. Ir svarīgi saglabāt sociālā uzņēmuma jēdzienu, lai novērstu tā sajaukšanu ar uzņēmumu sociālās atbildības jēdzienu. Tas būtu jāuzsver turpmākajās ES iestāžu iniciatīvās šajā jomā.

3. Sociālā uzņēmuma definīcija

3.1 Sociālā uzņēmuma definīcija, kas ierosināta paziņojumā par sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu, ir pozitīvs solis virzībā uz šādu organizāciju specifikas atzīšanu, un tai jābūt standarta aprakstam, ko izmanto Eiropas Savienības iestādes. Definīcijā attiecīgi ir ņemti vērā šādi trīs galvenie sociālam uzņēmumam raksturīgi aspekti: sociālais mērķis/uzdevums, uzņēmējdarbība un līdzdalības pārvaldība. EESK uzsver, ka šis apraksts jāizmanto priekšlikumā regulai par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem.

3.2 Tāpat ir svarīgi atcerēties, ka pati Eiropas Komisija priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmu ir noteikusi vairākus kopīgus kritērijus, kas raksturo sociālo uzņēmumu.

3.3 EESK atbalsta to, ka Komisija nenosaka vienu oficiālu sociālā uzņēmuma definīciju, ņemot vērā dažādos noteikumus valstu līmenī, kas ir jāievēro, lai nodrošinātu, ka sociālā uzņēmuma definīcija netiek ļaunprātīgi izmantota.

3.4 EESK norāda uz nesen pieņemto izpētes atzinumu par tematu “Sociālā uzņēmējdarbība un sociālais uzņēmums”, kurā iekļautas šādas sociālā uzņēmuma pazīmes:

— uzņēmumiem galvenie ir sociālie mērķi, nevis peļņas mērķi, un tie rada sociālos labumus visas sabiedrības vai tās locekļu interesēs;

— uzņēmums ir pārsvarā bezpeļņas struktūra un pāri palikušos līdzekļus galvenokārt investē atkārtoti, nevis sadala privātajiem akcionāriem vai īpašniekiem;

— uzņēmumiem ir dažādas juridiskās formas un modeļi (piemēram, kooperatīvi, brīvprātīgas apvienības, bezpeļņas apvienības, fondi, peļņas vai bezpeļņas uzņēmējsabiedrības); uzņēmumi bieži apvieno dažādas juridiskās formas un dažreiz maina minēto formu atbilstoši savām vajadzībām;

— uzņēmumi ir ekonomikas jomas dalībnieki, kas ražo preces un sniedz pakalpojumus (bieži vispārējas nozīmes), un tiem bieži ir spēcīgs sociālās inovācijas aspekts;

— uzņēmumi darbojas kā neatkarīgas vienības, tajos ir spēcīgi izteikta līdzdalība un koplēmuma procedūra (darbinieki, lietotāji, locekļi), pārvaldība un demokrātija (pārstāvības vai atklāta demokrātija);

— uzņēmumi bieži rodas no pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

3.5 Attiecībā uz minēto raksturojumu ir svarīgi pievērst uzmanību šādām atsevišķām prasībām:

— Bezpeļņas mērķis jāparedz statūtos, nosakot pienākumu piešķirt uzņēmuma peļņu un pārpalikumu obligāto pasākumu veikšanai vai uzņēmuma kapitāla palielināšanai, izmantojot starp īpašniekiem nedalāmu fondu gan uzņēmuma darbības laikā, gan pēc tā likvidēšanas. Sociālajā uzņēmumā peļņu un pārpalikumu, kā arī fondus un rezerves ir aizliegts tieši sadalīt vadītāju, akcionāru, dalībnieku, darbinieku un līdzstrādnieku vidū, tāpat minētais aizliegums attiecas uz netiešu sadali, piemēram, izmaksāt vadītājiem un darbiniekiem lielākas kompensācijas nekā uzņēmumos, kas darbojas tādā pašā vai līdzīgā jomā un apstākļos. Lai garantētu atbilstošu sociālā uzņēmuma kapitalizāciju, arī atlīdzībai ar finanšu instrumentu starpniecību jābūt ierobežotai un tā nedrīkst pārsniegt noteiktos procentus.

— Uzmanība uz kopējo labklājību un vispārējām sabiedrības interesēm. Sociālo uzņēmumu bieži vien definē, aplūkojot divus dažādus aspektus: plašāks sociālais mērķis attiecībā uz vispārējām vietējās sabiedrības vai īpašu dažādos nelabvēlīgos stāvokļos esošu sociālo grupu interesēm un saskaņā ar iepriekš minēto mērķi realizēti preču vai pakalpojumu veidi.

— Sociālās kohēzijas veicināšanas funkcija, kas izpaužas, nodrošinot preces un pakalpojumus, kuri veicina ekonomikas, sociālās jomas un vides ilgtspēju.

4. Piezīmes par Komisijas priekšlikumu

4.1 Paziņojumā ir minēti dažādi aspekti, kā uzlabot piekļuvi finanšu līdzekļiem (3.1. punkts), palielināt sociālā uzņēmuma redzamību (3.2. punkts) un uzlabot tiesisko regulējumu (3.3. punkts).

4.2 Attiecībā uz iespējām uzlabot piekļuvi finanšu līdzekļiem Komiteja piekrīt Eiropas Komisijas vērtējumam par sociālo uzņēmumu finansējuma nepieciešamību. Tas izskaidrojams ar to, ka gan kredītiestādēm, gan valsts iestāžu īstenoto kredītatbalsta pasākumu organizatoriem trūkst atbilstīgu instrumentu, kas ļautu novērtēt sociālo uzņēmumu kredītspēju. Diemžēl daudzos gadījumos nākas konstatēt, ka sociālo uzņēmumu darbības vērtību un ekonomisko stabilitāti atzīst nelabprāt.

4.3 Lai nodrošinātu sociālo uzņēmumu priekšrocību lielāku redzamību, jāsāk ar sociālo, nevis ekonomisko sasniegumu novērtēšanu. EESK uzsver, ka nepieciešami līdzekļi, kas ļautu novērtēt un veicināt sociālo uzņēmumu darbības sociālo ietekmi un efektivitāti.

4.4 Sociālo pārskatu izveidošanas praksei ir būtiska nozīme sociālās ekonomikas organizācijā. Ir vairāki uzņēmuma sociālo rezultātu novērtēšanas instrumenti, ko pārsvarā izstrādājušas labāk strukturētas organizācijas, tomēr būtu jāizpēta un jāizstrādā arī tādi instrumenti, kurus varētu izmantot mazāki sociālie uzņēmumi. Komisijai būtu jāuzsāk pētījumi, ka ļautu salīdzināt patlaban pieejamos modeļus, veicināt šo sistēmu lietošanu un izstrādāt vienotu Eiropas rīcības kodeksu, kuru varētu izmantot plašs sociālo uzņēmumu loks.

4.5 Lai palielinātu uzticēšanos un paļāvību sociālajiem uzņēmumiem, ir svarīgi izveidot uzticību sociālajiem uzņēmumiem, salīdzinot visus Eiropas Savienības sociālos “marķējumus”. EESK uzskata, ka saskaņā ar 6. pamatpasākumā minētajiem Komisijas ierosinājumiem, būtu jāizveido publiska datubāze, kas ļautu salīdzināt sociālo rezultātu novērtēšanas modeļus un to, kā tiek piemērotas pašreizējās metodes.

4.6 EESK atbalsta ieceri uzlabot Eiropas sociālās uzņēmējdarbības tiesisko vidi (9. pamatpasākums), gan vienkāršojot regulu par Eiropas kooperatīvo sabiedrību statūtiem, gan apsverot iespēju izveidot Eiropas fonda statūtus. Labāka tiesiskā vide sociālajiem uzņēmumiem varētu balstīties uz pamatnostādnēm, kas paredzētas, lai izstrādātu statūtus labdarības un brīvprātīgo apvienībām, no kurām bieži rodas sociālie uzņēmumi. Tādēļ EESK aicina Padomi un Parlamentu apstiprināt ierosināto regulu.

4.7 Šajā sakarā EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos visās dalībvalstīs uzsākt pētījumu par savstarpējo apdrošināšanas sabiedrību stāvokli, lai pirmām kārtām aplūkotu šo apvienību pārrobežu darbības. Savstarpēju apdrošināšanas sabiedrību sistēmas kā sociālās aizsardzības instrumentu atklāšana un veicināšana ir svarīgs aspekts iekļaujošas labklājības sistēmas saglabāšanai.

4.8 Atbalsts sociālajiem uzņēmumiem veicinātu iespējas iesaistīt ieinteresētās personas un sekmētu iedzīvotāju līdzdalību pašorganizētos palīdzības pasākumos, kas veicina pieprasījuma apkopošanu un sekmē savstarpējās palīdzības pieredzi.

4.9 Ja sociālie uzņēmumi, kas pievēršas darbā iekārtošanai, tiek pareizi atbalstīti, tie var būt mērķtiecīgs aktīvas nodarbinātības politikas instruments, kurš sekmētu nelabvēlīgā stāvoklī esošu personu nodarbinātību, kā arī pašreizējās nodarbinātības krīzes apstākļos būtu svarīgi ikvienam, kas zaudējis darbu.

4.10 Darba ņēmēju līdzdalība var būt svarīgs līdzeklis dažu rūpniecības krīžu novēršanai un varētu sekmēt uzņēmumu pārpirkšanu, kuru veic darba ņēmēji, kas izveidojuši dažādus sociālos uzņēmumus.

4.11 Sociālajiem uzņēmumiem ir būtiska nozīme sociālo inovāciju jomā. Sociālo kooperatīvu pieredze iesaistīšanai darbā ir uzskatāms piemērs, bet, neatkarīgi no juridiskās formas, sociālās inovācijas nozīmē jaunas pakalpojumu sniegšanas metodes, jaunu novatorisku produktu radīšanu un pakalpojumus, kas apmierina sabiedrības jaunās vajadzības. Tādēļ Eiropas iestādēm jārīkojas saskaņoti, koordinējot pasākumus attiecībā uz sociālo uzņēmumu, sociālo inovāciju un sociālajām pārmaiņām.

4.12 Lielu atbalstu inovācijai sniedz organizācijas, kas veicina sociālo uzņēmumu tīklu rašanos un attīstīšanos, tādējādi sekmējot līdzdalību partnerības procesos un sociālo uzņēmumu darbības apvienošanā konsorcijos. Svarīgs ir Komisijas priekšlikums, ar ko 5. pamatpasākumā ierosina pasākumus sociālo uzņēmumu apvienošanai un tīklu izveidei, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu, apjomradītos ietaupījumus un kopīgu pakalpojumu sniegšanu (apmācība, plānošana, pārvalde utt.).

4.13 EESK atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto pasākumu, proti, izstrādāt instrumentus nozares zināšanu un sociālās uzņēmējdarbības redzamības uzlabošanai (5., 6. un 8. pamatpasākums). Lai veicinātu sociālo un parasto uzņēmumu sadarbību, ir lietderīgi labāk izprast sociālo uzņēmējdarbību.

4.14 Ir svarīgi attīstīt iniciatīvas, kas sociālajiem uzņēmumiem palīdzētu nostiprināt uzņēmējdarbības spējas, profesionālismu un pieredzes apvienošanu. Šajā ziņā būtu lietderīgi veicināt platformas, kas ļautu apmainīties ar paraugpraksi, kā arī paaugstinātu sociālo uzņēmumu internacionalizācijas līmeni.

4.15 EESK uzskata, ka Komisijai, uzsākot izzinošu pētījumu, prioritāte jāpiešķir sociālo uzņēmumu jauno juridisko formu salīdzinājumam. Ņemot vērā, ka valsts modeļiem ir vai nav nepieciešams uz savām īpašībām un tradīcijām pamatots tiesiskais regulējums, subsidiaritātei vajadzētu būt galvenajam vadmotīvam.

4.16 Ir būtiski veicināt valsts iestāžu tiekšanos uz subsidiaritātes principa ievērošanu, mērķtiecīgu stimulu pasākumiem un tādu uzņēmējdarbības apvienību iniciatīvu radīšanu, kurām ir izšķiroša nozīme sociālo uzņēmumu izaugsmē.

4.17 Ir jānodrošina, ka atbalsta politika neizkropļo konkurences principus, bet atzīst sociālā uzņēmuma īpatnības. Ar minētajiem uzņēmumiem nevar oportūnistiski manipulēt, lai iegūtu priekšrocības.

4.18 Attiecībā uz finanšu uzlabošanas instrumentu izstrādi EESK uzdevums būtu apkopot un izplatīt dalībvalstu inovatīvās pieejas. Būtu lietderīgi atbalstīt šādus ar uzņēmējdarbību saistītos aspektus:

— kredīta garantijas instrumenti sociālajiem uzņēmumiem (savstarpēji garantiju tīkli vai publiski garantiju fondi);

— kapitalizācijas instrumenti sociālajiem ieguldījumiem vidējā un ilgā termiņā (ētiskie fondi, sociālo inovāciju fondi, sociālā riska kapitāla fondi);

— regulatīvi vai nodokļu instrumenti, kas vērsti uz sociālo uzņēmumu kapitalizācijas atbalstu, mudinot vai veicinot dažādu ieinteresēto pušu līdzdalību.

4.19 Īpaša uzmanība būtu jāpievērš hibrīdiem ieguldījumiem, kas ir piemērotāki sociālajiem uzņēmumiem, jo tajos apvienoti solidāri vērtējuma elementi un finanšu elementi. Tāpat ir svarīgi, ka līdztekus sociālajiem uzņēmumiem tiek veicināta labāka banku un kredītiestāžu pieredze kopā ar spēcīgu kopienas un līdzdalības struktūru, kā tas ir kooperatīvu kredītbanku vai ētisku un sociālu banku gadījumā.

4.20 Ir lietderīgi atbalstīt mikrokredītu jomas (2. pamatpasākums), taču ir svarīgi nošķirt mikrokredīta nozīmīgās sociālās funkcijas, no vienas puses (mikrokredīts ir spēcīgs līdzeklis, kas palīdz cilvēkiem izkļūt no nabadzības slazda), un sarežģītus un strukturētus uzņēmuma izveides instrumentus, no otras puses. Turklāt daži sociālie uzņēmumi piesaista ieguldījumus simtiem tūkstošu eiro apmērā, ko attiecīgi nevarētu panākt ar mikrokredītiem.

4.21 EESK atzinīgi vērtē sociālās inovācijas, uzņēmējdarbības un uzņēmuma atbalsta iespējas, ko piedāvā jaunās struktūrfondu programmas, kuras minētas 3. un 4. pamatpasākumā un sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvā. EESK uzsver, ka dalībvalstīm valstu reformu programmās jāpiešķir prioritāte minētajām jomām, lai šīs jomas varētu iekļaut nākamajā Eiropas Sociālā fonda plānošanas periodā. Bez tam atzinīgi jāvērtē, ka ierosinātā “Sociālo pārmaiņu un inovāciju programma” varētu sniegt papildu atbalstu sociālo uzņēmumu spēju attīstībai un finansējumam.

4.22 Atsaucoties uz 1. pamatpasākumu (fonds sociālajai uzņēmējdarbībai), EESK atzinīgi vērtē iniciatīvu, bet vērš uzmanību uz nepieciešamību saglabāt to pašu aprakstu, kas iekļauts sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvā. Šāds fonds jāuzskata par vienu no vairākiem ieguldījumu instrumentiem, kas paredzēti sociālajiem uzņēmumiem.

4.23 EESK uzskata, ka de minimis regulai vajadzētu būt mazāk ierobežojošai attiecībā uz sociālajiem uzņēmumiem (11. pamatpasākums), jo īpaši tiem, kas pievēršas darbā iekārtošanai, arī tad, ja valsts atbalstus var piešķirt tieši uzņēmumam, nevis darba ņēmējiem. Šīs nostājas pamatojums meklējams Lielbritānijā, konkrēti, nesenajā “Big Society Fund” lietā par fondu, kas tika līdzfinansēts ar ievērojami lielu daļu valsts līdzekļu, bet Komisija to neuzskatīja par valsts atbalstu, ņemot vērā iniciatīvas acīmredzamo sociālo vērtību.

4.24 Pozitīvi vērtējams ir nodoms veicināt sociālo uzņēmumu piekļuvi publisko iepirkumu sistēmai (10. pamatpasākums). Eiropas Komisijai pēdējos gados ir bijusi svarīga nozīme sociālās klauzulas veicināšanā publiskajos iepirkumos. Jau vairāk nekā desmit gadus ES iestādes pastiprināti pievēršas sociālās kohēzijas un ilgtspējīgas attīstības tematikai un apzinās, ka labklājīgas un taisnīgas sabiedrības mērķa sasniegšanai ir nepieciešams, ka ekonomiskā izaugsme veicina vides ilgtspēju un sociālo kohēziju.

4.25 Komisijai būtu apņēmīgi jāturpina uzsāktais ceļš, lai veicinātu sociālo un vides kritēriju iekļaušanu publisko iepirkumu līguma piešķiršanas kritērijos, kā arī būtu jāapkopo un jāizplata labākie dalībvalstu piemēri, kad piešķiršanas kritērijos ņemti vērā sociālie un vides aspekti. Turklāt arī Eiropas Kopienu Tiesa savos spriedumos ir atzinusi šādu noteikumu nozīmi.

4.26 EESK atzinīgi vērtē Komisijas 6. pamatpasākumu par sertifikātu datubāzes izveidi, kas veicinātu minēto sistēmu salīdzināšanu. Turklāt, lai panāktu sinerģiju un dalītos gūtajās zināšanās, Komisijai būtu jāveic pētījumi par šādām sistēmām. Šajā izpētes dokumentā EESK uzsver, ka ir vajadzīga salīdzināma un konsolidēta statistika, pētījumi un dati par sociālajiem uzņēmumiem. Komisijai un Eurostat jāuzņemas vadība, lai Eiropas Savienībā sekmētu mācīšanos vienam no otra.

4.27 Priekšlikums par vienotu piekļuves vietu datiem (8. pamatpasākums) tiek vērtēts atzinīgi un būtu jāpapildina ar līdzīgām iniciatīvām dalībvalstīs, lai nodrošinātu atbilstību un sinerģiju.

4.28 Eiropas Komisijai ir svarīga loma, jo tā nodrošina, ka atbalsts sociālajiem uzņēmumiem tiek saglabāts politiskajā darba kārtībā un ka šādi uzņēmumi vienmēr tiek atbilstoši ņemti vērā. Tādēļ svarīgs ir ierosinājums izveidot padomdevēju grupu par sociālajiem uzņēmumiem; šī grupa uzraudzītu paziņojumā iekļauto pasākumu turpmāko īstenošanas gaitu. Dalībvalstis būtu jāveicina veidot līdzīgas struktūras.

Briselē, 2012. gada 23. maijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) OV C 24, 28.1.2012., 1. lpp.

(2) OV C 318, 23.12.2009., 22. lpp.

(3) OV C 24, 28.1.2012., 1. lpp.