[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 10.3.2011 COM(2011) 118 galīgā redakcija 2011/0051 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām, (Šengenas Robežu kodekss) un Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums ietver vairākus grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss). To pamatā ir regulas piemērošanas pirmajos gados gūtā pieredze. Priekšlikumā ir ietvertas arī dažas cieši saistītas izmaiņas 1985. gada 14. jūnija Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu. Vispārīgais konteksts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) stājās spēkā 2006. gada 13. oktobrī. Pēc četriem praktiskas piemērošanas gadiem ir radusies nepieciešamība pēc vairākiem ierobežotiem tehniskiem grozījumiem. Šo grozījumu galvenie avoti ir šādi: - dalībvalstu un Komisijas praktiskā pieredze Šengenas Robežu kodeksa piemērošanā, tostarp Šengenas novērtējumu rezultāti un dalībvalstu iesniegtie ziņojumi un lūgumi; - Komisijas 2009. gada septembra ziņojums par to, kā darbojas noteikumi par spiedogu iespiešanu trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentos saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 10. un 11. pantu (COM(2009) 489); - Komisijas 2010. gada 13. oktobra ziņojums par Šengenas Robežu kodeksa III sadaļas (Iekšējās robežas) piemērošanu (COM(2010)554); - saskanības apsvērumi saistībā ar citiem nesen pieņemtiem tiesību aktiem, piemēram un jo īpaši, ar Vīzu kodeksu (2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 810/2009) un Atgriešanas direktīvu (2008. gada 16. decembra Direktīva 2008/115/EK). Šis priekšlikums ietver grozījumus, ar kuriem tiek panākta lielāka skaidrība un samazinātas iespējas atšķirīgi interpretēt esošo tekstu, kā arī grozījumus, kas sniedz risinājumus praktiskām problēmām, kuras ir radušās Šengenas Robežu kodeksa pirmajos gados Turklāt tas paredz skaidri noteiktu tiesisko regulējumu divpusējiem nolīgumiem saistībā ar kopīgām robežpārbaudēm uz autoceļiem. Par jaunām politikas ierosmēm, piemēram, ES Ieceļošanas/izceļošanas sistēmu un ES Reģistrēto ceļotāju programmu būs īpaši priekšlikumi, kas jāapspriež atsevišķi. Spēkā esošie noteikumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) un 1985. gada 14. jūnija Konvencija, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM Par ierosinātajām izmaiņām notika viedokļu apmaiņa ar dalībvalstu ekspertiem Imigrācijas un patvēruma grupas sanāksmē 2010. gada 16. martā. Īpašā ekspertu sanāksmē 2010. gada 7. maijā notika padziļināta viedokļu apmaiņa par ierosinātajiem grozījumiem. Dalībvalstu eksperti pauda plašu atbalstu ierosināto izmaiņu būtībai, kā arī pieejai, ka tiek ierosināti tehniski grozījumi, lai veiktu ierobežotu skaitu praktisku un tehnisku uzlabojumu Šengenas Robežu kodeksā. Vairāki eksperti uzsvēra steidzamo praktisko nepieciešamību pragmatiski pievērsties dažiem šajā priekšlikumā izvirzītajiem jautājumiem un izteica cerību, ka grozījumus varēs pieņemt ātri. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Kopsavilkums Galvenie ierosinātie grozījumi attiecas uz šādiem jautājumiem. - "Uzturēšanās, kas nav ilgāka par trim mēnešiem sešu mēnešu laikā" (5. pants) aprēķināšanas metodes skaidra definīcija: ņemot vērā spriedumu, kuru EKT 2006. gada 3. oktobrī pasludināja lietā C-241/05, Bot , (ETZ 2006 lpp. I-09627), un saistīta paralēla noteikuma pieņemšanu Vīzu kodeksa 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā, nepieciešams šajā jautājumā sniegt precizētus un autentiskus leģislatīvus norādījumus attiecībā uz Šengenas Robežu kodeksu. - Precizējums attiecībā uz personu, kam nav vajadzīga vīza, ceļošanas dokumentu nepieciešamo derīguma termiņu (5. pants), lai reaģētu uz praktiskām vajadzībām un saskaņotu tekstu ar Vīzu kodeksa 12. pantu. - Iespēja izveidot īpašas joslas bezvīzu ceļotājiem (9. pants), lai radītu papildu elastīgumu un paātrinātu robežkontroli atbilstoši praktiskām vajadzībām. - Robežsargu apmācības uzlabošana, lai tie spētu atklāt īpašas neaizsargātības situācijas, kurās ir iesaistīti nepavadīti nepilngadīgie un cilvēku tirdzniecības upuri (15. pants). Nepieciešamība pievērst īpašu uzmanību mācībām, lai spētu atklāt šādas situācijas, tika nesen apstiprināta Komisijas Rīcības plānā par nepavadītiem nepilngadīgiem (2010.–2014. gads), COM 2010 (213) galīgā redakcija, 6.5.2010. - Iespēja paredzēt atkāpes attiecībā uz glābšanas dienestu, policijas un ugunsdzēsēju brigāžu locekļu, kas darbojas ārkārtas situācijās, ieceļošanu un izceļošanu (19. pants). - Skaidri noteikts tiesiskais regulējums kopīgām robežšķērsošanas vietām (VI pielikums): lai varētu slēgt divpusējus nolīgumus starp dalībvalstīm un kaimiņos esošām trešām valstīm attiecībā uz sadarbību robežkontroles jomā, paredzot kopīgas robežšķērsošanas vietas, nepieciešams grozīt Šengenas Robežu kodeksa VI pielikumu, ietverot skaidri paustu atļauju slēgt divpusējus nolīgumus saistībā ar kopīgām robežpārbaudēm uz autoceļiem un noteiktu tiesisko regulējumu attiecībā uz dažiem būtiskiem jautājumiem, piemēram, situāciju attiecībā uz personām, kas lūdz starptautisko aizsardzību. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 77. panta 1. punkts, kā arī 77. panta 2. punkts. Ar šo priekšlikumu tiek grozīta Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss), kuras pamatā bija līdzvērtīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma noteikumi, t.i., 62. panta 1. punkts un 2. punkta a) apakšpunkts. Ar šo priekšlikumu tiek grozīts arī 21. un 22. pants 1985. gada 14. jūnija Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu, kuru ar Lēmumu 1999/436/EK tika nolemts balstīt uz EKDL 62. panta 3. punktu, kā arī minētās konvencijas 136. pants, kuru tika nolemts balstīt uz EKDL 62. panta 2. punktu. Subsidiaritātes princips 77. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts pilnvaro Savienību veidot politiku tā, lai "nodrošinātu, ka personām, šķērsojot iekšējās robežas, neveic nekādu kontroli neatkarīgi no to pilsonības", un "veiktu personu kontroli un ārējo robežu šķērsošanas efektīvu uzraudzību". Šis priekšlikums ir šo noteikumu paredzētajās robežās. Šā priekšlikuma mērķis ir tālāk attīstīt un tehniski uzlabot Šengenas Robežu kodeksa pasākumus attiecībā uz pārbaudēm, kādas veic personām, kas šķērso ārējās robežas, un uz kontroles neveikšanu personām, šķērsojot iekšējās robežas. Dalībvalstis, rīkojoties vienas, to pietiekami sasniegt nevar, jo grozījumu esošā Savienības aktā (Šengenas Robežu kodeksā) var veikt vienīgi Savienība. Proporcionalitātes princips Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktā noteikts, ka Savienības rīcības saturam un veidam ir jābūt samērīgam ar Līgumu mērķu sasniegšanai nepieciešamo. Šīs rīcības izvēlētajam veidam jārada iespēja sasniegt priekšlikuma mērķi un to īstenot pēc iespējas efektīvāk. Šengenas Robežu kodekss 2006. gadā bija jāizveido regulas formā, lai nodrošinātu, ka to piemēro vienādi visās dalībvalstīs, kuras piemēro Šengenas acquis . Ierosinātā iniciatīva – grozījumi Šengenas Robežu kodeksā – ir esošas regulas grozījumi un tos var panākt vienīgi ar regulu. Attiecībā uz saturu šī iniciatīva attiecas vienīgi uz esošā regulējuma uzlabojumiem un ir balstīta uz tajā ietvertajām politikas ievirzēm. Priekšlikums tādējādi ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Tiesību akta izvēle Ierosinātais tiesību akts – regula. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Ierosinātais grozījums neietekmē ES budžetu. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA Līgumiem pievienoto dažādo protokolu un ar trešām valstīm noslēgto asociācijas nolīgumu sekas Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību Trešās daļas V sadaļa, tāpēc piemēro „mainīgās ģeometrijas” sistēmu, kas paredzēta protokolos par Apvienotās Karalistes, Īrijas un Dānijas nostāju un Šengenas protokolā. Šis priekšlikums papildina Šengenas acquis . Tādēļ ir jāņem vērā sekas saistībā ar dažādajiem protokoliem attiecībā uz Dāniju, Īriju un Apvienoto Karalisti; Īslandi un Norvēģiju; un Šveici un Lihtenšteinu. Katras minētās valsts situācija ir sīki aprakstīta šā priekšlikuma 7.-12. apsvērumā. Īss pārskats par ierosinātajiem grozījumiem - 1. pants – Grozījumi Šengenas Robežu kodeksā Horizontālās izmaiņas - Visā tekstā tiek ierosināts noteikts skaits izmaiņu, kas radušās, stājoties spēkā Lisabonas līgumam ("EK" tiek aizstāta ar "ES", "Eiropas Kopiena" – ar "Eiropas Savienība", tiek atjauninātas atsauces uz Līguma noteikumiem). 2. pants – Definīcijas - 1. punkts. Grozījums, kas izriet no 4. un 4.a punktā ierosinātajām izmaiņām. - 4. punkts. Precizējums, uzsverot, ka 2. panta 4. punkts attiecas uz prāmju satiksmi vienīgi starp dalībvalstīm . - 4.a punkts. Jaunā definīcija ļaus iekšējo kravas pārvadājumu operatoriem gūt tādu pašu labumu no iekšējās robežkontroles neesamības kā iekšējās prāmju satiksmes operatoriem. - 15. punkts. Ir pārveidota uzturēšanās atļaujas definīcija. Lai novērstu jebkādus pārpratumus, ir skaidri noteikts, ka vīzas (gan ilgtermiņa vīzas, gan īstermiņa vīzas) nekādos apstākļos nevar uzskatīt par "uzturēšanās atļaujām" 15. punkta b) apakšpunkta nozīmē. Ir svītrota novecojusī atsauce uz "atkārtotu ieceļošanu". Ir arī precizēts, ka valstu atļaujas ir jāpaziņo un jāpublicē saskaņā ar 34. pantu, lai tās par tādām tiktu atzītas. 4. pants. Ārējo robežu šķērsošana Lai uzlabotu teksta vispārējo struktūru un skaidrību, ir svītrotas esošās atkāpes a) un b) apakšpunktā. Lai saglabātu svītroto noteikumu būtību, regulas 18. un 19. pants tiek grozīti tā, lai vispārīgi atļautu atkāpes no 4. panta dažādiem robežu veidiem un personu kategorijām, kopā ar pašreizējo VI pielikuma 3.2.5.-9. punkta formulējumu (izklaides kuģošana un piekrastes zveja) un VII pielikuma 3.1. punkta formulējumu (jūrnieki). Atsauce uz "šķērsošanu atsevišķā gadījumā" 2. punktā ir paredzēta, lai izņēmumus, kas tiek atļauti ar šo noteikumu, skaidri nošķirtu no vietējās pierobežas satiksmes režīmiem, kas atļauj "regulāru šķērsošanu" (ko regulē ar 35. pantu un Regulu (EK) Nr. 1931/2006). Turklāt 2. pantā tiek skaidri atļauts šajā jomā slēgt divpusējus nolīgumus ar kaimiņos esošām trešām valstīm. 5. pants. Trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas nosacījumi - 1. punkts. Uzturēšanās ilgums . Ņemot vērā EKT 2006. gada 3. oktobra spriedumu lietā C-241/05, Bot un saistīta paralēla noteikuma pieņemšanu Vīzu kodeksa 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā, tiek doti precīzi leģislatīvi norādījumi Šengenas Robežu kodeksam par to, kā jāaprēķina "trīs mēneši sešu mēnešu laikā", formulējumu saskaņojot ar Vīzu kodeksu. Derīgi ceļošanas dokumenti . Reaģējot uz praktiskām vajadzībām, teksts tiek saskaņots ar Vīzu kodeksa 12. pantu, ietverot iespēju robežsargiem pamatotos ārkārtas gadījumos atļaut atkāpes. - 4. punkts. Tiek svītrots novecojušais un maldinošais termins "atkārtotas ieceļošanas vīza". Regulas 5. panta 4. punkta b) apakšpunkta iekļautā atsauce uz Regulu (EK) Nr. 415/2003 tiek aizstāta ar atsauci uz jauno Vīzu kodeksu. Ņemot vērā to, ka Vīzu kodeksa 46. pantā un XII pielikumā tiek prasīts vākt statistikas datus par katru vietu , kur dalībvalstis izsniedz vīzas (šajā definīcijā tiek ietvertas robežšķērsošanas vietas, kur tiek izsniegtas vīzas), 5. panta 4. punkta b) apakšpunkta otrā daļa ir kļuvusi lieka un tā būtu jāaizstāj ar atsauci uz attiecīgiem Vīzu kodeksa noteikumiem. 7. pants. Personu robežpārbaudes - 5. punkts. Tiek precizēts esošais pienākums informāciju sniegt rakstiski. - Jauns 8. punkts. Tā kā 4. panta 2. punktā uzskaitīto izņēmuma gadījumu (īpaša rakstura prasības un ārkārtas situācijas) dēļ praksē var būt nepieciešams arī paredzēt atkāpes no 7. panta, tas tiek skaidri atļauts. 9. pants. Atsevišķas joslas un informācija uz zīmēm - 2. punkts. Iespējas izveidot īpašas joslas bezvīzu ceļotājiem nolūks ir radīt papildu elastīgumu un paātrināt robežkontroli atbilstoši praktiskām vajadzībām. 10. pants. Spiedogu iespiešana trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentos - 2. punkts. Tiek veikts valodas kļūdas labojums teksta angļu valodas versijā. - 3. punkts. Starptautiskās satiksmes vilcienu apkalpes locekļu situācija ir pielīdzināma pilotu vai jūrnieku situācijai, jo šiem vilcieniem ir jāievēro noteikts grafiks. Savā 2009. gada septembra "spiedogu ziņojumā" (COM 2009 (489) galīgā redakcija) Komisija jau paziņoja, ka tā ieviesīs atbrīvojumu no spiedoga iespiešanas šai personu kategorijai. 11. pants. Pieņēmums attiecībā uz uzturēšanās ilguma nosacījumu ievērošanu - 3. punkts. Tiek veikts tehnisks pielāgojums, kas izriet no jauna tiesību akta pieņemšanas (Atgriešanas direktīva 2008/115/EK). - Jauns 4. punkts. Tiek veikts tehnisks pielāgojums, lai novērstu nepilnību pašreizējā tekstā (pierādījums par izceļošanu, ja nav izceļošanas spiedoga). 12. pants. Robežuzraudzība - Tiek veikts grozījums saistībā ar Komisijas pilnvarām pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. 13. pants. Ieceļošanas atteikums - 5. punkts. Tiek veikts tehnisks pielāgojums, kas izriet no jauna tiesību akta pieņemšanas (Migrācijas statistikas regula 862/2007). 15. pants. Kontroles īstenošana - 1. punkts. Tiek dota skaidra norāde uz kopējām robežsargu mācību pamatprogrammām, kuru izstrādājusi FRONTEX . Nepieciešamība pievērst īpašu uzmanību mācībām, lai spētu atklāt īpašas neaizsargātības situācijas, tika nesen uzsvērta Komisijas Rīcības plānā par nepavadītiem nepilngadīgiem (COM 2010(213) galīgā redakcija, 6.5.2010.). 18. pants. Īpaši noteikumi attiecībā uz dažādu tipu robežām un dažādiem transportlīdzekļu veidiem, ko izmanto ārējo robežu šķērsošanai - Pēdējā teikumā. Lai papildinātu 4. panta 2. punkta grozījumus, tiek paredzēts sistemātiski saskaņots pamats atkāpēm no 4. panta visu tipu robežām un visiem transportlīdzekļu veidiem VI pielikumā. 19. pants. Īpaši noteikumi attiecībā uz dažādu kategoriju personu pārbaudēm - Jauns 1. punkta g) apakšpunkts. Lai atļautu atkāpes saistībā ar glābšanas dienestu, policijas un ugunsdzēsēju brigāžu locekļu, kas darbojas ārkārtas situācijās, ieceļošanu un izceļošanu, ir nepieciešams skaidrs tiesiskais regulējums (jaunas kategorijas iekļaušana 19. pantā, to papildinot ar attiecīgiem noteikumiem VII pielikumā), ietverot iespēju slēgt divpusējus nolīgumus par šo jautājumu. - Jauns 1. punkta h) apakšpunkts. Tiek paredzēts īpašs atbrīvojums darbiniekiem, kas strādā jūrā (piemēram, darbiniekiem uz naftas platformām vai vēja parkiem jūrā) VII pielikuma 8. punktā, paredzot noteikumus, kas ir pielīdzināmi tiem, kas attiecas uz piekrastes zveju (VI pielikuma 3.2.8. un 3.2.9. punkts). - 1. punkta otrais teikums. Lai papildinātu 4. panta 2. punkta grozījumus, tiek paredzēts sistemātiski saskaņots pamats atkāpēm no 4. panta visām personu kategorijām, kas minētas VII pielikumā. 21. pants. Pārbaudes iekšzemē - d) punkts. Daudzas dalībvalstis neīsteno Šengenas īstenošanas konvencijas 22. pantu (pieteikšanās pienākums, ieceļojot citās dalībvalstīs, trešo valstu valstspiederīgajiem, kas uzturas likumīgi). Ir daudzkārt norādīts uz praktiskām grūtībām saistībā ar šā vispārējā pieteikšanās pienākuma ievērošanas pārbaudi, un nav pārliecinošu argumentu, kas liecinātu, ka, no izmaksu un ieguvuma perspektīvas raugoties, šim noteikumam būtu būtiska ietekme uz nelegāli uzturošos imigrantu identificēšanu. Tādēļ nesenajā Komisijas ziņojumā par Šengenas Robežu kodeksa III sadaļas (Iekšējās robežas) piemērošanu (COM (2010) 554) tika ierosināts atcelt Šengenas īstenošanas konvencijas 22. pantu, kā arī attiecīgo atsauci uz to Šengenas Robežu kodeksa 21. panta d) punktā. Ierosinātais grozījums neietekmē dalībvalstu tiesības paredzēt mērķtiecīgas pārbaudes, lai cīnītos pret nelegālo imigrāciju to teritorijā 21. panta a) līdz c) punktā noteiktajās robežās. 32. pants. Grozījumi pielikumos - Tiek veikts grozījums saistībā ar Komisijas pilnvarām pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. 33. pants. Pilnvaru deleģēšana - Pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu ir skaidri jādeleģē Komisijai. Priekšlikumā tiek ievērots standarta formulējums, kas ierosināts Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas kopīgās izpratnes projektā, kurā nosaka iestāžu darba metodes 290. panta īstenošanai. Formulējumā var būt nepieciešamas turpmākas izmaiņas, lai ņemtu vērā notiekošo iestāžu sarunu rezultātus. 34. pants. Paziņošana - 1. punkts. Precizējums saistībā ar 2. panta 15. punkta grozījumiem. Ņemot vērā juridiskās sekas, kādas Šengenas Robežu kodekss piešķir uzturēšanās kartēm, kas izsniegtas saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK, šo atļauju veidu būs īpaši jāizceļ kā tādu. 37. pants. Procedūra, kā dalībvalstis paziņo informāciju - Tiek saskaņoti paziņošanas pienākumi, dalībvalstīm skaidri nosakot pienākumu informēt Komisiju par visiem divpusējiem nolīgumiem, kādi atļauti saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu. III pielikums - Pielāgojums, kas izriet no 9. panta 2. punkta grozījuma, lai atļautu atsevišķas joslas bezvīzu ceļotājiem. IV pielikums - 3. punkts. Tehnisks pielāgojums. Ņemot vērā ceļošanas dokumenta standartizmēru (126 x 88 mm), vīzas ielīmes starndartizmēru (105 x 74 mm) un ieceļošanas/izceļošanas spiedoga standartizmēru (43 x 30 mm), tehniski vairs nav iespējams ievērot noteikumu, ka spiedogi būtu jāiespiež tajā pašā lapā, kurā ir vīzas ielīme, potenciāli neietekmējot uz vīzas esošo uzrakstu lasāmību. VI pielikums - Jauns 1.1.4. punkts. Lai atļautu slēgt divpusējus nolīgumus starp dalībvalstīm un kaimiņos esošām trešām valstīm par sadarbību robežkontroles jomā, paredzot kopīgas robežšķērsošanas vietas, ir nepieciešams tiesiskais regulējums, aptverot arī dažus būtiskus jautājumus, piemēram, situāciju attiecībā uz personām, kas lūdz starptautisko aizsardzību. Ierosinātais grozījums ļauj dalībvalstīm slēgt divpusējus nolīgumus (pilnvarojums LESD 2. panta 1. punkta nozīmē), taču neuzliek tām šādu pienākumu. - 1.2.1. un 1.2.2. punkts. Konsekvences nolūkā noteikumi, kas attiecas uz divpusējo nolīgumu slēgšanu par robežpārbaudēm uz dzelzceļa, tiek saskaņoti ar tiesisko regulējumu, kas attiecībā uz autoceļiem ierosināts 1.1.4. punktā. Ņemot vērā ierosinātās izmaiņas 37. pantā, 1.2.1. punkta pēdējais teikums kļūst lieks un tas būtu jāsvītro. Lielāks elastīgums attiecībā uz vietu, kur pārbaudes var veikt, tiek paredzēts saskaņā ar praktiskām vajadzībām. - 3.1.1.-3.1.5. punkts. Tehnisks pielāgojums, ar kuru formulējumu saskaņo ar terminiem, kas lietoti FAL konvencijā (Starptautiskās jūrniecības organizācijas Konvencijā par starptautiskās jūras satiksmes atvieglošanu) un Direktīvā 2010/65/ES par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām[1], ietverot iespējas ieviešanu apkalpes un pasažieru sarakstus iesniegt elektroniski; atsauci uz informāciju, kas tiek prasīta FAL konvencijas sarakstos, kā apstiprināts ar Direktīvu 2002/6/EK; iespēju sarakstus robežpunktam iesniegt ar ostas iestāžu starpniecību; nosakot sarakstu nosūtīšanas termiņus; dodot precīzākus norādījumus par sarakstu administratīvu pārbaudi un precizējumu par nepieciešamību pārbaudīt personas, kas atrodas uz kuģa un neizkāpj krastā. - 3.2.1. punkts: Pielāgojumi, kas izriet no 3.1. punkta grozījumiem. - 3.2.2. punkts. Pielāgojums atbilstoši izmaiņām, kas ierosinātas 3.1.4. punktā. - 3.2.4. punkts. Lai izvairītos no pārklāšanās ar grozīto 3.1.2. punktu, 3.2.4. punkts būtu jāsvītro. - 3.2.9. punkts. Pienākums paziņot par izmaiņām jau ir paredzēts 3.1.2. punktā, un to nav nepieciešams atkārtot 3.2.9. punktā. - Jauns 3.2.10. punkta i) apakšpunkts. Precizējums par nepieciešamību iesniegt apkalpes un pasažieru sarakstus prāmju savienojumu gadījumos, saskaņots ar Kuģošanas drošības direktīvas 98/41/EK noteikumiem. - Jauns 3.2.11. punkts. Precizējums attiecībā uz režīmu, kādu piemēro prāmjiem no trešās valsts, kam ir vairāk nekā viena pietura dalībvalstu teritorijā, saskaņā ar esošā paralēlā noteikuma par gaisa robežām (2.1.2. punkta b) apakšpunkta iii) daļa) loģiku un formulējumu. VII pielikums - 3.1. punkts. Redakcijas kļūdas labojums: lielākā daļa dalībvalstu ir ratificējušas Konvenciju Nr. C 108 par jūrnieku nacionālajām personas apliecībām, savukārt Konvenciju Nr. C 185 par jūrnieku nacionālajām personas apliecībām ir ratificējušas tikai trīs dalībvalstis (LT, HU, FR). Tādēļ būtu jāmin abas konvencijas. Redakcijas uzlabojums: "nokāpšana krastā" ostā ietver ne tikai ieceļošanu, bet arī iespēju atgriezties uz kuģa (izceļošanu) pēc tam, kad uzturēšanās krastā ir beigusies. - Tiek svītrots pēdējais teikums 3.1. punktā un 3.2. punktā. Minētā pielikuma 3. punkts attiecas vienīgi uz atkāpēm no 4. panta un 7. panta, nevis uz atkāpēm no 5. panta. Tādējādi šis teksts ir maldinošs, un tas būtu jāsvītro. - 6.4. un 6.5. punkts. Ir jāizveido valstu kontaktpunktu saraksts apspriešanās nolūkos par nepilngadīgajiem (pašlaik izveidots uz brīvprātības pamata ar Šengenas rokasgrāmatas 3.7. nodaļu un 37. pielikumu), un jānosaka, ka tas ir jāizmanto obligāti. - Jauns 7. punkts. Skat. komentāru par 19. panta 1. punkta g) apakšpunktu. - Jauns 8. punkts. Skat. komentāru par 19. panta 1. punkta h) apakšpunktu. VIII pielikums - Pielāgojums, kas izriet no 11. panta grozījumiem. 2. pants – Grozījumi Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu - 21. panta 3. punkta atcelšana. Ņemot vērā Šengenas Robežu kodeksa 34. pantā paredzēto paziņošanas noteikumu, šis noteikums ir kļuvis lieks, un to nepieciešams atcelt. - 22. panta atcelšana. Skat. komentāru par ŠRK 21. panta d) apakšpunktu. - 136. panta atcelšana. Ar ES tiesību aktiem ir saskaņoti noteikumi attiecībā uz robežpārbaudēm. Tas ietekmē dalībvalstu pilnvaras slēgt līgumus šajā jomā. Divpusēju nolīgumu slēgšana starp kādu dalībvalsti un trešo valsti par robežpārbaudēm bez Šengenas Robežu Kodeksā paredzētas īpašas atļaujas to darīt ietekmētu ES tiesības LESD 3. panta 2. punkta un LESD 2. panta 1. punkta nozīmē. Konvencijas, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, 136. pants nav saderīgs ar šo principu. Tādēļ tā būtu jāatceļ. 2011/0051 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru izdara grozījumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss) un Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas Nolīgumu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 77. panta 1. un 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Savienības politikas mērķis ārējo robežu jomā ir panākt integrētu pārvaldību, lai nodrošinātu vienādu un augstu kontroles un uzraudzības līmeni, kas neizbēgami izriet no personu brīvas pārvietošanās Eiropas Savienībā un ir brīvības, drošības un tiesiskuma telpas būtisks aspekts. Šajā nolūkā ir izveidojami kopīgi noteikumi par standartiem un procedūrām ārējo robežu kontrolei. (2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 562/2006, ar kuru ievieš Kopienas Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām (Šengenas Robežu kodekss)[2] stājās spēkā 2006. gada 13. oktobrī. (3) Pēc četriem praktiskas piemērošanas gadiem ir radusies nepieciešamība veikt vairākus grozījumus, pamatojoties uz dalībvalstu un Komisijas praktisko pieredzi Šengenas Robežu kodeksa piemērošanā, tostarp Šengenas novērtējumu rezultātiem, kā arī dalībvalstu iesniegtiem ziņojumiem un lūgumiem. (4) Komisijas 2009. gada septembra ziņojumā par to, kā darbojas noteikumi par spiedogu iespiešanu trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentos saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 10. un 11. pantu (COM(2009) 489), kā arī Komisijas 2010. gada 13. oktobra ziņojumā par Šengenas Robežu kodeksa III sadaļas (Iekšējās robežas) piemērošanu (COM(2010) 554) ir ietverti konkrēti ierosinājumi tehniskiem grozījumiem Šengenas Robežu kodeksā. (5) Nesen pieņemtu tiesību aktu, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulas (EK) Nr. 810/2009, ar ko izveido Vīzu kodeksu (Vīzu kodekss)[3] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvas 2008/115/EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi[4] dēļ ir nepieciešami daži grozījumi Šengenas Robežu kodeksā. (6) Lai saskaņotu Šengenas Robežu kodeksa noteikumus ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz papildu pasākumu pieņemšanu uzraudzības regulēšanai saskaņā ar 12. panta 5. punktu, kā arī uz grozījumiem pielikumos saskaņā ar 32. pantu. Īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un regulāri nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. (7) Tā kā šīs regulas mērķi, proti, noteikt tehniskus grozījumus esošos Šengenas Robežu kodeksa noteikumos, var sasniegt vienīgi Savienības līmenī, Eiropas Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kas arī noteikts minētajā pantā, šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. (8) Attiecībā uz Īslandi un Norvēģiju šī regula papildina Šengenas acquis tā Nolīguma nozīmē, ko Eiropas Savienības Padome, Īslandes Republika un Norvēģijas Karaliste noslēgušas par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē[5] jomā, kas noteikta 1. panta A punktā Padomes Lēmumā 1999/437/EK par dažiem pasākumiem, lai piemērotu minēto Nolīgumu[6]. (9) Attiecībā uz Šveici šī regula papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma izpratnē, kurš noslēgts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā tajā jomā, kura norādīta Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta A punktā saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/146/EK par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Kopienas vārdā[7]. (10) Attiecībā uz Lihtenšteinu šī regula pilnveido Šengenas acquis tā protokola nozīmē, kurš parakstīts starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu, Šveices Konfederāciju un Lihtenšteinas Firstisti par Lihtenšteinas Firstistes pievienošanos Nolīgumam starp Eiropas Savienību, Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par Šveices Konfederācijas asociēšanu Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un pilnveidošanā, jomā, kura norādīta 1. panta A punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK, to lasot saistībā ar 3. pantu Padomes Lēmumā 2008/261/EK[8]. (11) Saskaņā ar 1. un 2. pantu 22. protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un Dānijai šī regula nav saistoša un nav jāpiemēro. Tā kā šī regula pilnveido Šengenas acquis , Dānija saskaņā ar minētā protokola 4. pantu sešos mēnešos pēc tam, kad Padome ir pieņēmusi lēmumu par šo regulu, izlemj, vai tā šo regulu ieviesīs savos valsts tiesību aktos. (12) Šī regula pilnveido tos Šengenas acquis noteikumus, kuros Apvienotā Karaliste nepiedalās saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumu 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[9]. Tādēļ Apvienotā Karaliste nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā un tas nav Apvienotajai Karalistei saistošs un nav jāpiemēro. (13) Šī regula pilnveido Šengenas acquis noteikumus, kuros Īrija nepiedalās, saskaņā ar Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[10]. Tādēļ Īrija nepiedalās šā lēmuma pieņemšanā, un tas nav tai saistošs un nav jāpiemēro, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Šengenas Robežu kodeksa grozījumi Regulu (EK) Nr. 562/2006 groza šādi. (1) Šādi groza 2. pantu: 1. minētā panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: "c) dalībvalstu jūras, upju un ezeru ostas, ko izmanto regulārai iekšējai prāmju satiksmei un iekšējai kravas pārvadājumu satiksmei;"; 2. minētā panta 4. punktā vārdus "regulāra prāmju satiksme" aizstāj ar vārdiem "regulāra iekšēja prāmju satiksme"; 3. iekļauj šādu 4.a punktu: "4.a "iekšēja kravas pārvadājumu satiksme" ir jebkāda kravas pārvadājumu satiksme starp noteiktām divām vai vairākām ostām dalībvalstu teritorijā, nepiestājot ostās ārpus dalībvalstu teritorijas;"; 4. minētā panta 5. punktā frāzi "personas, kas izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību" aizstāj ar šādu frāzi: "personas, kas izmanto tiesības uz pārvietošanās brīvību saskaņā ar ES tiesībām"; 5. minētā panta 5. punkta a) apakšpunktā frāzi "17. panta 1. punkta" aizstāj ar frāzi "20. panta 1. punkta"; 6. minētā panta 5. punkta b) apakšpunktā vārdu "Kopienu" aizstāj ar vārdu "Savienību"; 7. minētā panta 6. punktā frāzi "17. panta 1. punkta" aizstāj ar frāzi "20. panta 1. punkta"; 8. minētā panta 15. punktu aizstāj ar šādu punktu: "uzturēšanās atļauja" ir: a) visas uzturēšanās atļaujas, ko dalībvalstis izsniegušas atbilstoši vienotajam formātam, kas noteikts Padomes 2002. gada 13. jūnija Regulā (EK) Nr. 1030/2002, ar ko nosaka vienotu uzturēšanās atļauju formu trešo valstu pilsoņiem, un uzturēšanās atļaujas, kas izsniegtas saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK; b) visi citi dokumenti, ko dalībvalsts izsniegusi trešo valstu valstspiederīgajiem, atļaujot uzturēties tās teritorijā, par kuriem ir veikta paziņošana un turpmāka publicēšana saskaņā ar 34. pantu, izņemot i) pagaidu atļaujas, kuras izdod uz laiku, kamēr izskata vai nu pieprasījumu izsniegt a) apakšpunktā minēto uzturēšanās atļauju, vai arī patvēruma pieprasījumu, un ii) vīzas, ko dalībvalstis izsniegušas atbilstoši vienotajam formātam, kas noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 1683/95* ____________________ OV L 105, 13.4.2006., 1. – lpp.". (2) Regulas 3. panta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: a) tādu personu tiesības, kuras izmanto tiesības uz pārvietošanās brīvību saskaņā ar ES tiesībām;" (3) Regulas 4. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: "2. Atkāpjoties no 1. punkta, izņēmumus attiecībā uz prasību ārējās robežas šķērsot vienīgi konkrētās robežšķērsošanas vietās un noteiktā darbalaikā var pieļaut šādos gadījumos: 9. ja rodas īpaša vajadzība atsevišķā gadījumā ārējās robežas šķērsot ārpus robežšķērsošanas vietām vai ārpus noteiktā darbalaika, attiecībā uz personām vai personu grupām, kam ir attiecīgas valsts tiesību aktos paredzētas atļaujas, un ja tas nav pretrunā dalībvalstu valsts politikas un iekšējās drošības interesēm. Dalībvalstis var divpusējos nolīgumos noteikt īpašu kārtību; 10. personām vai personu grupām neparedzamās ārkārtas situācijās.". (4) Šādi groza 5. pantu: 11. minētā panta 1. punktā ievadformulējumu un a) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu: "Attiecībā uz plānotu uzturēšanos dalībvalstu teritorijā uz laiku, kas nepārsniedz trīs mēnešus sešu mēnešu laikposmā, skaitot no pirmās ieceļošanas dienas dalībvalstu teritorijā, uz trešo valstu valstspiederīgajiem attiecas šādi ieceļošanas noteikumi: a) viņiem ir derīgs ceļošanas dokuments vai dokumenti, kas dod tiesības šķērsot robežu un kas atbilst šādiem kritērijiem: i) tā derīgums ilgst vismaz vēl trīs mēnešus pēc datuma, kurā paredzēts izceļot no dalībvalstu teritorijas. Pamatotā ārkārtas gadījumā no šādas prasības var atteikties; ii) tas ir izdots pēdējos desmit gados."; 12. minētā panta 4. punktu groza šādi: i) a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: "a) trešo valstu valstspiederīgajiem, kas neatbilst visiem 1. punktā paredzētajiem nosacījumiem, bet kam ir kādas dalībvalsts izdota uzturēšanās atļauja vai ilgtermiņa vīza, ir atļauts tranzītā ieceļot citu dalībvalstu teritorijās, lai varētu nonākt dalībvalstī, kas izsniegusi uzturēšanās atļauju vai ilgtermiņa vīzu, ja vien viņi nav iekļauti tādas dalībvalsts brīdinājumu sarakstā, kuras ārējās robežas viņi ir iecerējuši šķērsot, un ja brīdinājumam nav pievienots norādījums atteikt ieceļošanu vai tranzītu;"; ii) b) punkta pirmo un otro daļu aizstāj ar šo: "trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri atbilst noteikumiem, kas paredzēti 1. punktā, izņemot tā b) apakšpunktu, un kuri ierodas pie robežas, var atļaut ieceļot dalībvalstu teritorijās, ja vīzu izsniedz pie robežas saskaņā ar 35. un 36. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regulā (EK) Nr. 810/2009*. Dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 810/2009 46. pantu un XII pielikumu vāc statistikas datus par vīzām, kas izsniegtas pie robežas. ____________________ OV L243, 15.9.2009., 1. lpp." (5) Šādi groza 7. pantu: 13. minētā panta 2. punkta otrajā daļā frāzi "personas, kas izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību" aizstāj ar "personas, kas izmanto tiesības uz pārvietošanās brīvību saskaņā ar ES tiesībām"; 14. minētā panta 2. punkta trešajā daļā frāzi "personas, kas izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību" aizstāj ar "personas, kas izmanto tiesības uz pārvietošanās brīvību saskaņā ar ES tiesībām"; 15. minētā panta 2. punkta ceturtajā daļā frāzi "personas, kas izmanto Kopienas tiesības uz pārvietošanās brīvību" aizstāj ar "personas, kas izmanto tiesības uz pārvietošanās brīvību saskaņā ar ES tiesībām"; 16. minētā panta 5. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: "Trešās valsts valstspiederīgos, kam jāveic pilna pārbaude otrajā līnijā, rakstiski informē par šādas pārbaudes mērķi un procedūru."; 17. minētā panta 6. punktā vārdu "Kopienas" svītro un pēc vārda "brīvību" iekļauj frāzi "saskaņā ar Savienības tiesībām"; 18. pievieno šādu 8. punktu: "8. Ja tiek piemērots 4. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunkts, dalībvalstis var arī paredzēt atkāpes no šajā pantā iekļautajiem noteikumiem.". (6) Regulas 9. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: "2. a) Personas, kas izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesībām, var izmantot joslas, kas apzīmētas ar III pielikuma A daļā doto zīmi ("ES, EEZ, CH"). Tās var izmantot arī joslas, kas apzīmētas ar III pielikuma B1 daļā doto zīmi ("bezvīzu ceļotāji") vai B2 daļā doto zīmi ("visas pases"). Trešo valstu valstspiederīgie, uz kuriem saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 539/2001 neattiecas prasība, lai tiem šķērsojot dalībvalstu ārējās robežas, būtu vīza, un tie trešo valstu valstspiederīgie, kuriem ir derīga uzturēšanās atļauja vai ilgtermiņa vīza, var izmantot joslas, kas apzīmētas ar šīs regulas III pielikuma B1 daļā doto zīmi ("bezvīzu ceļotāji"). Viņi var izmantot arī joslas, kas apzīmētas ar šīs regulas III pielikuma B2 daļā doto zīmi ( "visas pases"). (b) Visas pārējās personas izmanto joslas, kas apzīmētas ar III pielikuma B2 daļā doto zīmi. Pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētās zīmju norādes var būt valodā vai valodās, kādas katra dalībvalsts uzskata par piemērotām. Atsevišķu joslu, kas apzīmētas ar III pielikuma B1 daļā doto zīmi – ("bezvīzu ceļotāji"), nodrošināšana dalībvalstīm ir fakultatīva un nevis obligāta. Tās lemj, vai minētās joslas izveidot un kurās robežšķērsošanas vietās to darīt, atbilstoši praktiskām vajadzībām." (7) Šādi groza 10. pantu: 19. minētā panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: “2. Spiedogus ieceļojot un izceļojot iespiež tādu trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentos, kuri ir Savienības pilsoņa ģimenes locekļi, uz kuriem attiecas Direktīva 2004/38/EK, bet kas neuzrāda minētajā direktīvā paredzēto uzturēšanās atļauju. Spiedogus ieceļojot un izceļojot iespiež tādu trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentos, kuri ir tādu trešo valstu valstspiederīgo ģimenes locekļi, kuri izmanto tiesības brīvi pārvietoties saskaņā ar Savienības tiesībām, bet neuzrāda Direktīvā 2004/38/EK paredzēto uzturēšanās atļauju. " b) minētā panta 3. punktā pievieno šādus f) un g) apakšpunktus: "f) starptautiskās satiksmes pasažieru un preču vilcienu apkalpes locekļu ceļošanas dokumentos; g) to trešo valstu valstspiederīgo ceļošanas dokumentos, kuri uzrāda Direktīvā 2004/38/EK paredzētās uzturēšanās atļaujas." (8) Šādi groza 11. pantu: minētā panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu: "Ja 1. punktā minēto pieņēmumu neatspēko, trešās valsts valstspiederīgos var atgriezt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/115/EK*."; pievieno šādu 4. punktu: "Ja nav izceļošanas spiedoga, attiecīgos 1. un 2. punkta noteikumus piemēro pēc analoģijas.". ____________________ * OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp." (9) Regulas 12. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu: "5. Attiecībā uz papildu noteikumiem, kas reglamentē uzraudzību, Komisiju pilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu."; (10) Regulas 13. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu: "5. Dalībvalstis vāc statistiku par to personu skaitu, kam atteikta ieceļošana, par atteikuma iemesliem, to personu valstspiederību, kam atteikta ieceļošana, un to, pie kāda tipa robežas (sauszemes robeža, robeža lidostās vai jūras robeža) ieceļošana atteikta, un to iesniedz saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 862/2007(.". ____________________ ( OV L 199, 31.7.2007., 23. lpp. (11) Regulas 15. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu: "Dalībvalstis nodrošina, ka robežsargi ir specializēti un attiecīgi apmācīti profesionāļi, ņemot vērā kopējas robežsargu mācību pamatprogrammas, kuras izstrādājusi Eiropas Aģentūra operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām, kas izveidota ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2007/2004. Mācību programmās iekļauj specializētas mācības, kā atklāt īpašas neaizsargātības situācijas saistībā ar nepavadītiem nepilngadīgajiem un cilvēku tirdzniecības upuriem. Dalībvalstis veicina to, ka robežsargi mācās valodas, jo īpaši tās, kas ir vajadzīgas viņu pienākumu izpildei.". (12) Regulas 18. panta otrajā daļā pēc vārdiem "atkāpes no" pievieno panta atsauci "4.". (13) Regulas 19. panta 1. punktu groza šādi: a) tā pirmajā daļā pievieno šādu g) un h) apakšpunktu: "g) glābšanas dienesti, policija un ugunsdzēsēju brigādes; h) darbinieki, kas strādā jūrā."; b) tā otrajā daļā pēc vārdiem "atkāpes no" pievieno panta atsauci "4.". (14) Regulas 21. panta d) apakšpunktu svītro. (15) Regulas 32. pantu aizstāj ar šādu pantu: "32. pants Grozījumi pielikumos Attiecībā uz grozījumiem III, IV un VIII pielikumā Komisiju pilnvaro pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 33. pantu."; (16) Regulas 33. pantu aizstāj ar šādu pantu: "33. pants Deleģējuma īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus. 2. Regulas 12. panta 5. punkta un 32. pantā minēto pilnvaru deleģējumu piešķir uz nenoteiktu laiku, sākot no x.x.2011. (Šīs regulas spēkā stāšanās diena) 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 12. panta 5. punktā un 32. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Tas stājas spēkā dienu pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā noteikts. Tas neietekmē neviena jau spēkā esoša deleģētā tiesību akta derīgumu. 4. Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto tiesību aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 12. panta 5. punktu un 32. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei, nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem." (17) Regulas 34. panta 1. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: "a) uzturēšanās atļauju sarakstu, nodalot atsevišķi tās atļaujas, uz kurām attiecas 2. panta 15. punkta a) apakšpunkts, un tās, uz kurām attiecas 2. panta 15. punkta b) apakšpunkts, un pievienojot to atļauju paraugu, uz kurām attiecas 2. panta 15. punkta b) apakšpunkts. Uzturēšanās atļaujas, kas izsniegtas saskaņā ar Direktīvu 2004/38/EK, īpaši izceļ kā tādas." (18) Regulas 37. panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu teikumu: "Dalībvalstis paziņo Komisijai savus noteikumus, kas attiecas uz 21. panta c) punktu, 4. panta 3. punktā minētos sodus un divpusējos nolīgumus, kādus atļauj šī regula.". (19) Regulas III, IV, VI, VII un VIII pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas pielikumu. 2. pants Grozījums Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu 1985. gada 14. jūnija Konvencijā, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, izdara šādus grozījumus: (1) svītro 21. panta 3. punktu; (2) svītro 22. pantu; (3) svītro 136. pantu. 3. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā […] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. Sagatavots […], Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Šādi groza III, IV, VI, VII un VIII pielikumu. (1) Šādi groza III pielikumu. (a) Pielikuma B daļu aizstāj ar šādu daļu: "B1 daļa: "bezvīzu ceļotāji"; [pic] B2 daļa: "visas pases"." [pic] " (b) Pielikuma C daļā starp zīmēm "ES, EEZ, CH" un zīmēm "VISAS PASES" iekļauj šādas zīmes. [pic] Tulkojums: BEZVĪZU CEĻOTĀJI - VIEGLĀS AUTOMAŠĪNAS [pic] Tulkojums: BEZVĪZU CEĻOTĀJI - AUTOBUSI [pic] Tulkojums: BEZVĪZU CEĻOTĀJI – KRAVAS AUTOMAŠĪNAS (2) Regulas IV pielikuma 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu: "Ja ieceļo un izceļo trešo valstu valstspiederīgie, kam ir vajadzīga vīza, spiedogu iespiež lapā, kas atrodas pretī lapai, kur ir vīza." (3) Regulas VI pielikuma 1. punktu groza šādi: (a) iekļauj šādu 1.1.4. punktu: " 1.1.4. Kopīgas robežšķērsošanas vietas 1.1.4.1. Dalībvalstis var slēgt divpusējus nolīgumus ar kaimiņos esošām trešām valstīm attiecībā uz kopīgu robežšķērsošanas vietu izveidi, kurās vienas puses robežsargi veic ieceļošanas un/vai izceļošanas pārbaudes saskaņā ar saviem tiesību aktiem otras puses teritorijā. Kopīgās robežšķērsošanas vietas var atrasties vai nu dalībvalsts teritorijā vai trešās valsts teritorijā. 1.1.4.2. Kopīgās robežšķērsošanas vietas, kas atrodas dalībvalsts teritorijā Divpusējos nolīgumos, ar kuriem izveido kopīgas robežšķērsošanas vietas, kas atrodas dalībvalsts teritorijā, iekļauj atļauju trešās valsts robežsargiem veikt savus uzdevumus dalībvalstī, ievērojot šādus principus: 20. Starptautiskā aizsardzība . Trešās valsts valstspiederīgajam, kas lūdz starptautisku aizsardzību dalībvalsts teritorijā, dod piekļuvi attiecīgās dalībvalsts procedūrām pat tad, ja trešās valsts valstspiederīgais vēl nav izgājis izceļošanas kontroli, ko veic trešās valsts robežsargi, kas atrodas kopējā robežšķērsošanas vietā. 21. Personas aizturēšana vai īpašuma aizturēšana . Ja trešās valsts robežsargiem kļūst zināmi fakti, kas pamato personas aizturēšanu vai apsardzības piemērošanu tai vai īpašuma aizturēšanu, tie - vai nu informē dalībvalsts iestādes par šiem faktiem un dalībvalsts iestādes nodrošina attiecīgus pēcpasākumus saskaņā ar valsts, ES un starptautiskajām tiesībām neatkarīgi no attiecīgās personas valstspiederības, - vai rīkojas saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem. Šajā gadījumā attiecīgajai personai tomēr jāpiedāvā piekļuve dalībvalsts tiesām un tās rīcībā jābūt pietiekamiem tiesiskās aizsardzības pasākumiem, lai nodrošinātu tiesību aizsardzību jomās, uz kurām attiecas Savienības tiesības, lai sniegtu tiesību aizsardzību, kas indivīdiem izriet no Savienības tiesību noteikumiem, un nodrošinātu, ka šie noteikumi ir pilnībā spēkā. 22. Personas, kas izmanto tiesības uz pārvietošanās brīvību saskaņā ar ES tiesībām un ieceļo ES teritorijā . Trešās valsts robežsargi nedrīkst kavēt personas, kas izmanto tiesības uz pārvietošanās brīvību saskaņā ar ES tiesībām, ieceļot ES teritorijā. Ja ir iemesli, uz kuru pamata var liegt izceļot no attiecīgās trešās valsts, trešās valsts robežsargi informē dalībvalsts iestādes par šiem iemesliem un dalībvalsts iestādes nodrošina attiecīgus pēcpasākumus saskaņā ar valsts, ES un starptautiskajām tiesībām. 1.1.4.3. Kopīgās robežšķērsošanas vietas, kas atrodas trešās valsts teritorijā. Divpusējos nolīgumos, ar kuriem izveido kopīgas robežšķērsošanas vietas, kas atrodas trešās valsts teritorijā, iekļauj atļauju dalībvalsts robežsargiem veikt savus uzdevumus trešā valstī saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksu un ievērojot šādus principus: 23. Starptautiskā aizsardzība. Trešās valsts valstspiederīgajam, kas ir izgājis izceļošanas kontroli, ko veic trešās valsts robežsargi, un pēc tam dalībvalsts robežsargiem, kas atrodas trešajā valstī, lūdz starptautisko aizsardzību, atļauj piekļuvi attiecīgās dalībvalsts teritorijai nolūkā sākt attiecīgās procedūras. Trešās valsts iestādes akceptē attiecīgās personas pārvietošanu uz dalībvalsts teritoriju. 24. Personas aizturēšana vai īpašuma aizturēšana . Ja trešās valsts robežsargiem kļūst zināmi fakti, kas pamato personas aizturēšanu vai apsardzības piemērošanu tai vai īpašuma aizturēšanu, tie rīkojas saskaņā ar savas valsts tiesību aktiem un piemērojamiem Savienības tiesību aktiem. Trešās valsts iestādēm jāakceptē attiecīgās personas vai objekta pārvietošana uz dalībvalsts teritoriju. 25. Trešās valsts valstspiederīgie, kas ieceļo savas pilsonības valsts teritorijā : Dalībvalsts robežsargi nekavē attiecīgās trešās valsts pilsoņus ieceļot to pilsonības valstī. Ja ir iemesli, uz kuru pamata saskaņā ar dalībvalsts tiesībām var liegt izceļot no dalībvalsts, dalībvalsts robežsargi informē trešās valsts iestādes par šiem iemesliem un trešās valsts iestādes nodrošina attiecīgus pēcpasākumus saskaņā ar valsts un starptautiskajām tiesībām. 1.1.4.4. Dalībvalstis pirms divpusējo nolīgumu par kopīgām robežšķērsošanas vietām ar trešajām kaimiņvalstīm slēgšanas vai grozīšanas apspriežas ar Komisiju par nolīguma saderību ar šo regulu. Ja Komisija uzskata, ka nolīgums nav saderīgs ar šo regulu, tā ziņo attiecīgajai dalībvalstij. Dalībvalsts veic visus atbilstīgos pasākumus, lai saprātīgā laikā grozītu nolīgumu tādā veidā, lai novērstu konstatētās nesaderības." b) Pielikuma 1.2.1. un 1.2.2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: "1.2.1. Vilcienos, kas šķērso ārējās robežas, veic gan vilcienu pasažieru, gan personāla pārbaudes, arī preču vilcienos vai tukšos vilcienos. Dalībvalstis var slēgt divpusējus nolīgumus par to, kā veikt šīs pārbaudes, ievērojot 1.1.4. punktā izklāstītos principus. Šīs pārbaudes veic vai nu: - pirmajā pienākšanas stacijā vai pēdējā atiešanas stacijā dalībvalsts teritorijā, - vai vilcienā, tranzīta laikā no pēdējās atiešanas stacijas trešā valstī līdz pirmajai pienākšanas stacijai dalībvalsts teritorijā, vai otrādi, - vai pēdējā atiešanas stacijā vai pirmajā pienākšanas stacijā trešās valsts teritorijā. 1.2.2. Lai sekmētu ātrgaitas pasažieru vilcienu satiksmes plūsmas, dalībvalstis, kuru teritorijā vilcieni iebrauc no trešām valstīm, savstarpēji vienojoties ar attiecīgām trešām valstīm, var arī pieņemt lēmumu, ievērojot 1.1.4. punktā izklāstītos principus, personu ieceļošanas pārbaudes vilcienos no trešām valstīm veikt vai nu: - trešās valsts stacijās, kur personas iekāpj vilcienā, - vai stacijās dalībvalstu teritorijā, kur personas izkāpj no vilciena, vai vilcienos tranzīta laikā starp stacijām trešās valsts teritorijā un stacijām dalībvalstu teritorijā, ja personas paliek vilcienā."; (4) Regulas VI pielikuma 3. punktu groza šādi: (a) minētā pielikuma 3.1.1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu teikumu: Dalībvalstis var slēgt divpusējus nolīgumus, saskaņā ar kuriem pārbaudes var veikt arī braucienu laikā vai kādas trešās valsts teritorijā, kad kuģis ienāk ostā vai iziet no tās, ievērojot 1.1.4. punktā noteiktos principus. b) minētā pielikuma 3.1.2., 3.1.3. 3.1.4. un 3.1.5. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: "3.1.2. Kapteinis vai jebkura cita persona, vai jebkura cita persona, kuru pienācīgi pilnvarojis kuģa operators, (abos gadījumos turpmāk – kapteinis) sastāda apkalpes un visu pasažieru sarakstu, iekļaujot informāciju, kas tiek prasīta Starptautiskās jūrniecības organizācijas (IMO) Konvencijas par starptautiskās jūras satiksmes atvieglošanu (FAL) 5. veidlapā (apkalpes saraksts) un 6. veidlapā (pasažieru saraksts), kā arī attiecīgā gadījumā vīzas vai uzturēšanās atļaujas numuru, ne vēlāk kā - divdesmit četras stundas pirms ierašanās ostā vai - ne vēlāk kā brīdī, kad kuģis izbrauc no iepriekšējās ostas, ja reisa laiks ir mazāks par 24 stundām, vai - tiklīdz šī informācija ir pieejama, ja ierašanās osta nav zināma vai mainās reisa laikā. Kapteinis paziņo sarakstu(s) attiecīgajai kompetentajai iestādei, kuru iecēlusi attiecīgā dalībvalsts (robežsardzei vai ostas vai citām iestādēm, kuras to nekavējoties nosūta robežsardzei). 3.1.3. Saņemšanas apstiprinājumu atdod kapteinim, kas to pēc pieprasījuma uzrāda, kad kuģis ir ostā. 3.1.4. Kapteinis tūlīt ziņo kompetentajai iestādei par jebkādām apkalpes sastāva vai pasažieru skaita izmaiņām. Turklāt kapteinis tūlīt un 3.1.2. punktā noteiktajā termiņā informē kompetentās iestādes par tādiem kuģa pasažieriem, kas nelikumīgi ceļo bez biļetes. Tomēr pasažieri, kas nelikumīgi ceļo bez biļetes, paliek kapteiņa pārziņā. Atkāpjoties no 4. un 7. panta, personām, kas atrodas uz kuģa, neveic sistemātiskas robežpārbaudes. Robežsargi tomēr veic kuģa fizisku inspekciju un uz kuģa esošo personu pārbaudi, ņemot vērā ar nelikumīgu imigrāciju un iekšējo drošību saistītu draudu analīzi. 3.1.5. Kapteinis laikus un saskaņā ar attiecīgā ostā spēkā esošiem noteikumiem paziņo kompetentajai iestādei par kuģa iziešanu."; c) minētā pielikuma 3.2.1. punktu aizstāj ar šādu punktu: "3.2.1. Kruīza kuģa kapteinis 3.1.2. punktā noteiktajā termiņā nosūta attiecīgai kompetentai iestādei kruīza maršrutu un programmu."; d) minētā pielikuma 3.2.2. punktā otro daļu aizstāj ar šādu: "Ņemot vērā ar nelikumīgu imigrāciju un iekšējo drošību saistītu draudu analīzi, tomēr veic šo kuģu apkalpes un pasažieru pārbaudes." e) minētā pielikuma 3.2.3. punkta a) apakšpunktā un 3.2.3. punkta b) apakšpunktā atsauci "3.2.4. punktā" aizstāj ar atsauci "3.1.2. punktā"; f) minētā pielikuma 3.2.3. punkta e) apakšpunkta otro daļu aizstāj ar šādu: "Ņemot vērā ar nelikumīgu imigrāciju un iekšējo drošību saistītu draudu analīzi, tomēr veic šo kuģu apkalpes un pasažieru pārbaudes." g) svītro 3.2.4. punktu; h) svītro 3.2.9. punkta otro daļu; i) minētā pielikuma 3.2.10. punktā pievieno šādu i) apakšpunktu: "i) 3.1.2. punktu (pienākums iesniegt pasažieru un apkalpes sarakstus) nepiemēro. Ja saskaņā ar Direktīvu 98/41/EK* jāsastāda uz kuģa esošo personu saraksts, kapteinis ne vēlāk kā trīsdesmit minūtes pēc izbraukšanas no trešās valsts ostas nosūta šā saraksta kopiju tās ostas kompetentajai iestādei, kas ir ierašanās osta dalībvalstu teritorijā. ____________________ * OV L 188, 2.7.1998., 35. lpp." j) pievieno šādu 3.2.11. punktu: "3.2.11. Ja prāmis, kas veic reisu no trešās valsts ar vairāk nekā vienu pieturu dalībvalstu teritorijā, uzņem pasažierus tikai atlikušajam brauciena posmam pa šo teritoriju, šiem pasažieriem izceļošanas pārbaudi veic izbraukšanas ostā, bet ieceļošanas pārbaudi – iebraukšanas ostā. Pārbaudes pasažieriem, kas šo pieturu laikā jau atrodas uz prāmja un nav iekāpuši tajā dalībvalstu teritorijā, veic ierašanās ostā.". (5) Regulas VII pielikuma 3. punktu groza šādi: (a) minētā pielikuma 3.1. un 3.2. punktu aizstāj ar šo: "Atkāpjoties no 4. un 7. panta, dalībvalstis var atļaut jūrniekiem, kam ir jūrnieka personu apliecinoši dokumenti, kas izdoti saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) Konvenciju par jūrnieku nacionālajām personas apliecībām (1958. gada Konvencija Nr. 108 un 2003. gada Konvencija Nr. 185), 1965. gada 9. aprīļa Londonas Konvenciju un attiecīgas valsts noteikumiem, ieceļot dalībvalstu teritorijā un izceļot no tās, nokāpjot krastā, lai uzturētos ostas zonā, kurā piestāj kuģis, vai tuvējās administratīvās teritorijās, neierodoties robežšķērsošanas vietā, ar nosacījumu, ka viņi ir iekļauti sava kuģa apkalpes sarakstā, kas iepriekš ir iesniegts pārbaudei attiecīgajām iestādēm. Ņemot vērā ar nelikumīgu imigrāciju un iekšējo drošību saistītu draudu analīzi, robežsargi saskaņā ar 7. pantu jūrniekus tomēr pārbauda pirms nokāpšanas krastā." (6) Regulas VII pielikuma 6. punktā pievieno šādu 6.4. un 6.5. punktu: "6.4. Dalībvalstis ieceļ valsts kontaktpunktus apspriešanās par nepilngadīgajiem veikšanai un par to informē Komisiju. Komisija dara dalībvalstīm pieejamu šo valsts kontaktpunktu sarakstu. 6.5. Ja rodas šaubas saistībā ar kādu no apstākļiem, kas izklāstīti 6.1., 6.2. un 6.3. punktā, robežsargi izmanto valsts kontaktpunktu sarakstu, lai apspriestos par nepilngadīgajiem.". (7) Regulas VII pielikumā pievieno šādu 7. un 8. punktu: "7. Glābšanas dienesti, policija un ugunsdzēsēju brigādes Kārtību, kādā ieceļo un izceļo glābšanas dienestu, policijas un ugunsdzēsēju brigāžu locekļi, kas darbojas ārkārtas situācijās, nosaka valstu tiesību aktos un attiecīgā gadījumā divpusējos nolīgumos. Šajā kārtībā var paredzēt atkāpes no 4., 5. un 7. panta. 8. Darbinieki, kas strādā jūrā Atkāpjoties no 4. un 7. panta, darbiniekiem, kuri strādā jūrā (uz naftas platformām, vēja parkiem jūrā utt.) un ar jūras vai gaisa transportu regulāri atgriežas dalībvalstu teritorijā, neuzturējušies trešās valsts teritorijā, sistemātiskas pārbaudes neveic. Tomēr, nosakot, cik bieži pārbaudes būtu jāveic, ņem vērā nelikumīgās imigrācijas draudu analīzi, jo īpaši ja jūrā esošā objekta tiešā tuvumā ir trešās valsts piekraste.". (8) VIII pielikuma standartveidlapā frāzi "ieceļošanas spiedoga" aizstāj ar frāzi "ieceļošanas vai izceļošanas spiedoga" un vārdu "ieceļojis(-usi)" aizstāj ar frāzi "ieceļojis(-usi) vai izceļojis(-usi)". [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Direktīva 2010/65/ES par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām, un ar ko atceļ Direktīvu 2002/6/EK. OV L 283, 29.10.2010., 1. lpp. [2] OV L 105, 13.4.2006., 1. lpp. [3] OV L 243, 15.9.2009., 1. lpp. [4] OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp. [5] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp. [6] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp. [7] OV L 53, 27.2.2008., 1. lpp. [8] OV L 83, 26.3.2008., 5. lpp. [9] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp. [10] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.