PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.IEVADS

Covid-19 pandēmija ir plaši izplatīta un smaga sabiedrības veselības krīze. Tā nopietni ietekmē iedzīvotājus, sabiedrību un ekonomiku visā pasaulē. Veselības krīzes mērogs un politikas pasākumi tās ierobežošanai ir līdz šim nepieredzēti. Rezultātā tās sociālekonomiskās ietekmes dziļums ir ārkārtīgi neskaidrs. Jau šajā posmā ir skaidrs, ka tā izraisa vēl nepieredzētas un akūtas problēmas dalībvalstu finanšu un ekonomikas sistēmām. Saskaņā ar Komisijas pavasara ekonomikas prognozēm ES IKP šogad samazināsies par aptuveni 7,5 %, kas ir lielāks kritums nekā pasaules finanšu krīzes laikā 2009. gadā, un 2021. gadā tas atjaunosies tikai par 6 %, tajā pašā laikā paredzams, ka 2020. gadā bezdarba līmenis ES pieaugs līdz 9 %, kas nozīmē nabadzības un nevienlīdzības pieauguma risku.

Reaģējot uz to, dalībvalstis ir pieņēmušas ārkārtas diskrecionārus ekonomiskus un finansiālus pasākumus. Kopā ar tā saukto “automātisko stabilizatoru” ietekmi, t. i., maksājumi, kas paredzēti saskaņā ar bezdarba apdrošināšanas un sociālā nodrošinājuma sistēmām, apvienojumā ar nodokļu ieņēmumu zudumu, šie pasākumi būtiski ietekmē publiskās finanses, un kopējais vispārējās valdības budžeta deficīts šogad gan eurozonā, gan Savienībā pieaug no 0,6 % no IKP 2019. gadā līdz 8,5 % no IKP.

Satricinājums ES ekonomikai ir simetrisks, jo pandēmija ir skārusi visas dalībvalstis, tomēr pandēmijas ietekme dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras, tāpat kā to spēja absorbēt ekonomisko un fiskālo satricinājumu un reaģēt uz to, kas ir atkarīga arī no dalībvalstu īpašajām ekonomikas struktūrām un sākotnējiem apstākļiem. Tā rezultātā pastāv risks, ka krīze palielinās atšķirības Savienībā, apdraudot kolektīvo ekonomisko un sociālo noturību. Šo vispārējo ainu apstiprina arī padziļinātais vajadzību novērtējums.

Savienība ir ātri rīkojusies, lai sniegtu koordinētu un spēcīgu kolektīvu reakciju uz krīzes sociālajām un ekonomiskajām sekām pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, kuras termiņš beidzas 2020. gadā. Šī reakcija papildina dalībvalstu veiktos diskrecionāros ekonomiskos un finansiālos pasākumus.

Krīze varētu radīt ilgstošu kaitējumu Savienības ekonomikas struktūrai, ja vien tai nestājas pretī ar samērīgiem īstermiņa un vidēja termiņa politikas pasākumiem Savienības līmenī. Lai risinātu šo problēmu, ir steidzami jānodrošina nekavējoties pieejama papildu finansiālā kapacitāte atveseļošanas un noturības atbalstam visā Savienībā.

Reakcijai uz krīzi jābūt visaptverošai, drosmīgai un noturīgai. Visaptverošam Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānam būs vajadzīgi milzīgi publiskie un privātie ieguldījumi Eiropas līmenī, lai Savienība stingri virzītos uz ilgtspējīgu un noturīgu ekonomikas atveseļošanos, radot kvalitatīvas darbvietas un novēršot tūlītējo kaitējumu, ko radījusi Covid 19 pandēmija, vienlaikus atbalstot Savienības zaļās un digitālās prioritātes. Galvenais instruments būs ES ilgtermiņa budžets, ko papildinās jaunais Eiropas Savienības Atveseļošanas instruments.

Ekonomiskās un sociālās situācijas ārkārtas rakstura dēļ ir vajadzīgi ārkārtas pasākumi, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanos un noturību. Lai sasniegtu šos mērķus, Savienībai ir sev jānodrošina vajadzīgie līdzekļi un jāveic atbilstīgi pasākumi, lai risinātu problēmas, ko rada Covid-19 pandēmija. Šā iemesla dēļ ir lietderīgi atļaut piesaistīt daļu no nepieciešamā finansējuma, izmantojot aizņēmumus kapitāla tirgos. Šie aizņēmumi tiks atmaksāti, kad Savienība atgriezīsies pozitīvā izaugsmes trajektorijā.

2.GROZĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURS

Nepieciešamība nodrošināt Eiropas Savienībai līdzekļus, lai tā varētu sasniegt savu mērķi

Saskaņā ar grozīto priekšlikumu Komisija būs pilnvarota kapitāla tirgos Savienības vārdā aizņemties summu līdz 750 miljardiem EUR 2018. gada cenās. Ieņēmumi tiks pārvietoti uz Savienības programmām saskaņā ar Eiropas Savienības Atveseļošanas instrumentu. Ņemot vērā to, ka Eiropas Savienības Atveseļošanas instruments ir ārkārtas reakcija uz minētajiem pagaidu, bet ārkārtējiem apstākļiem, Komisijai ar šo lēmumu piešķirtās pilnvaras aizņemties ir nepārprotami ierobežotas apjoma, ilguma un piemērošanas jomas ziņā. Tādējādi tiek izslēgta iespēja, ka šajā priekšlikumā paredzētās ārkārtas pilnvaras var izmantot kādiem mērķiem, kas nav saistīti ar Covid-19 pandēmijas tiešo ekonomisko un sociālo seku novēršanu.

Kapitāla tirgos aizņemtos līdzekļu nepieciešamā atmaksa no ES budžeta sāksies ar 2028. gadu un turpmāk. Visas Savienības saistības, kas izriet no ierosinātā akta, tiks pilnībā atmaksātas līdz 2058. gadam. Atmaksu organizē saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu, lai panāktu stabilu un paredzamu saistību samazinājumu visā periodā.

Pašu resursu maksimālo apjomu palielinājums

Lēmumā par pašu resursiem paredzētie maksimālie apjomi nosaka pašu resursu maksimālo summu, ko Savienība var pieprasīt dalībvalstīm attiecīgajā gadā nodot Savienības rīcībā, lai finansētu tās izdevumus.

Komisija 2018. gada 2. maijā ierosināja gada saistību apropriāciju maksimālo apjomu un gada maksājumu apropriāciju maksimālo apjomu attiecīgi 1,35 % un 1,29 % apmērā no ES nacionālā kopienākuma. Regulas, ar ko izveido daudzgadu finanšu shēmu (DFS), projektā noteiktie maksimālie apjomi, kas izteikti euro, nosaka maksimālo summu, par kuru var uzņemties saistības vai kuru var izlietot 2021.–2027. gada periodā. Rezervei starp lēmuma par pašu resursiem maksimālajiem apjomiem un DFS maksimālajiem apjomiem jābūt pietiekami lielai, lai nodrošinātu, ka Savienība spēj segt visas savas finansiālās saistības un iespējamās saistības jebkurā konkrētā gadā un jebkādos apstākļos, pat ja ekonomikas attīstība ir negatīva.

Komisijas 2020. gada pavasara prognozē paredzēts, ka eurozonas ekonomika 2020. gadā saruks rekordlielā 7,75 % apmērā, bet visas ES ekonomika 2020. gadā saruks par 7,5 %. Izaugsmes prognozes ES un eurozonai ir koriģētas lejup par aptuveni deviņiem procentpunktiem salīdzinājumā ar 2019. gada rudens ekonomikas prognozi. Lai gan pavasara prognozēs ir lielāka nenoteiktība nekā parasti, nav šaubu, ka lēmumā par pašu resursiem noteiktie maksimālie apjomi, kas izteikti procentos no ES nacionālā kopienākuma, samazināsies absolūtos skaitļos.

Lai saglabātu pietiekamu rezervi saskaņā ar lēmumā par pašu resursiem paredzētajiem maksimālajiem apjomiem un ļautu Savienībai segt visas tās finanšu saistības un iespējamās saistības, kuru termiņš ir attiecīgajā gadā, ir jāpalielina lēmumā par pašu resursiem paredzētie maksimālie apjomi, kas izteikti procentos no Savienības nacionālā kopienākuma.

Šajā nolūkā Komisijas 2018. gada 2. maija priekšlikums ir jāgroza, lai pieļautu papildu palielinājumu 0,11 procentpunktu apmērā gan saistību apropriāciju maksimālajam apjomam, gan maksājumu apropriāciju maksimālajam apjomam. Šis palielinājums papildina jau ierosinātās korekcijas, lai ņemtu vērā lēmuma par pašu resursiem absolūtās summas automātisko samazināšanos sakarā ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES un attiecīgo Savienības nacionālā kopienākuma samazinājumu. Tādējādi maksimālo apjomu gada maksājumu apropriāciju segšanai paredz 1,4 % apmērā no ES nacionālā kopienākuma un maksimālo apjomu gada saistību apropriāciju segšanai paredz 1,46 % apmērā no ES nacionālā kopienākuma.