Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2022/C 309/07)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar pieteikumu, kurā lūgts apstiprināt šo maznozīmīgo grozījumu, var iepazīties Komisijas datubāzē eAmbrosia.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“PLÁTANO DE CANARIAS”

ES Nr.: PGI-ES-0867-AM01 — 10.1.2022.

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums

“Plátano de Canarias”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Spānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) “Plátano de Canarias” attiecas uz Musa acuminata Colla (AAA) sugas “Cavendish” šķirnes banāniem, kurus audzē Kanāriju salās un kurus pēc sagatavošanas un iepakošanas paredzēts lietot uzturā svaigus.

Banānu mizas krāsa ir no zaļas novākšanas laikā līdz spilgti dzeltenai, kad tie nonāk pie patērētāja, savukārt mīkstuma nokrāsa ir no ziloņkaula krāsas un krēmīgas līdz dzeltenai.

Taču banānu “Plátano de Canarias” raksturīgā īpatnība ir brūnie plankumiņi uz mizas, kuri ir kļuvuši par šo banānu pazīšanas zīmi un vienu no produkta iezīmēm, kas patērētājam ļauj to atpazīt.

Banānos “Plátano de Canarias” aktīvi darbojas fermenti polifenoloksidāze un peroksidāze, kas veicina oksidēšanos, kura izraisa mizas sabrūnēšanu. Šī īpatnība izpaužas banāna nogatavošanās procesā — parādās brūnie plankumiņi uz mizas, un tā kļūst jutīgāka pret mehānisku iedarbību. Brūnie plankumi uz mizas ir banānu “Plátano de Canarias” atšķirības zīme, tie ir “slaveni ar plankumiem”.

Banāns “Plátano de Canarias” ir garenas formas, ar izteiktu izliekumu, pie stublāja auglis sašaurinās.

Obligāto kalibrēšanu veic pēc augļa garuma un šķērsgriezuma, minimālais lielums ir attiecīgi 14 cm un 27 mm.

Banāna “Plátano de Canarias” nozīmīgākie ķīmiskie raksturlielumi:

— cietes saturs ir mazāks par 8;

— kopējais cukuru saturs ir lielāks par 10.

Gan cietes, gan kopējais cukuru saturs tiek izteikts gramos uz 100 gramiem gatava mīkstuma.

Zemais cietes saturs un augstais cukuru saturs ir ar AĢIN aizsargātā produkta īpašās pazīmes.

Rezumējot iepriekš teikto, galvenās produkta “Plátano de Canarias” īpašās iezīmes ir galvenokārt šādas:

— izteikti salda garša, kuras pamatā ir augstais cukuru saturs un zemais cietes saturs;

— intensīvs raksturīgs aromāts (impacto plátano — spāņu val.), ko rada augstais izoamila acetāta un heksilbutirāta saturs: 3-metilbutilacetāts jeb izoamila acetāts, kas piešķir banānam intensīvo aromātu (impacto a plátano). Kā liecina līdz šim veiktie pētījumi, šīs sastāvdaļas koncentrācija banānos “Plátano de Canarias” ir krietni lielāka nekā citas izcelsmes banānos. Attiecīgi banāns “Plátano de Canarias” satur sastāvdaļas, piemēram, heksilbutirātu, kas ietekmē arī tā raksturīgo aromātu. Taču šī sastāvdaļa nenozīmīgos daudzumos ir atrodama arī citas izcelsmes banānos;

— tumšie plankumiņi uz banāna mizas, kas rodas ļoti aktīvas fermentu polifenoloksidāzes un peroksidāzes darbības rezultātā — tā veicina oksidēšanās reakcijas, kas izraisa mizas sabrūnēšanu.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādes produktiem)

—

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Banāni “Plátano de Canarias” jāaudzē noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde.

Tomēr ar AĢIN “Plátano de Canarias” aizsargāto banānu nogatavošanas un iepakošanas process var norisināties ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

AĢIN “Plátano de Canarias” nosaukumam un logotipam jābūt skaidri uzdrukātiem uz iepakojuma kopā ar Eiropas Savienības logotipiem un citu vispārīgu informāciju, kas ir prasīta saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem.

AĢIN “Plátano de Canarias” logotips ir šāds:

— Pantone 295 (zils) — fona ovāls.

— Pantone 347 (zaļš) — banāna apmale un banānkoka lapas.

— Pantone 109 (dzeltens) — banāna attēla fons.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ar AĢIN “Plátano de Canarias” aizsargāto banānu audzēšanas ģeogrāfiskais apgabals ir Kanāriju salu arhipelāgs un ietver visas tā lauksaimniecības zemes, kas atrodas zemāk par 500 metriem virs jūras līmeņa.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

a) Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Kanāriju salu arhipelāgs atrodas iepretim Āfrikas ziemeļrietumu krastam, starp koordinātām 27° 37′ un 29° 25′ ziemeļu platuma. Šī atrašanās vieta kopā ar pasāta vējiem un auksto Kanāriju straumi veido mitru subtropu klimatu, kam raksturīgas mērenas temperatūras un reti nokrišņi.

Vidējā temperatūra Kanāriju salās ir samērā vienmērīga visu gadu. Piekrastē vidējā gaisa temperatūra ir aptuveni 20 °C, taču, palielinoties augstumam, ir novērojama izteikta temperatūras samazināšanās un diennakts temperatūras svārstību pieaugums.

Ar mērenām temperatūrām un mitrajiem vējiem, kuri sasniedz salas, ir saistīta auga lēnā attīstība un ilgāks augļa nogatavošanās periods, kas ievērojami ietekmē “Plátano de Canarias” raksturīgās īpašības.

b) Produkta specifika

Banāni, uz kuriem attiecas AĢIN “Plátano de Canarias”, ir gareni, ar izteiktu izliekumu, vismaz 14 cm gari un vismaz 27 mm plati šķērsgriezumā, tiem ir izteikti salda garša un brūni plankumiņi uz mizas.

Brūnie plankumiņi ir banānu “identitātes” zīme un galvenā īpašība, kas ļauj patērētājiem atpazīt banānus “Plátano de Canarias”.

Tehniski šo plankumiņu veidošanos izraisa dažu specifisku fermentu, it īpaši polifenoloksidāzes un peroksidāzes, darbība.

Pētījums, kas tika veikts, lai pamatotu AĢIN “Plátano de Canarias” atzīšanas pieteikumu, satur salīdzinošus datus par banānu “Plátano de Canarias” un citas izcelsmes banānu parametriem. Ir acīmredzams, ka peroksidāzes un polifenoloksidāzes darbība banānos “Plátano de Canarias” ir daudz aktīvāka nekā citas izcelsmes banānos. Tāpēc šie plankumiņi uz banāniem “Plátano de Canarias” ir daudz vairāk izteikti nekā uz citiem banāniem, un plankumiņi ir kļuvuši par “Plátano de Canarias” pazīšanas zīmi.

Šajā pētījumā tika aplūkota arī produkta specifika no uzturvērtības viedokļa. Visaptveroši izanalizējot uzturvielas, kas atrodamas banānos “Plátano de Canarias” un citas izcelsmes banānos, tika konstatētas ievērojamas atšķirības — “Plátano de Canarias” satur mazāk cietes un vairāk šķīstošu cukuru, kas banāna garšu padara saldāku. Turklāt šajos banānos ir augstāks kālija un fosfora saturs un zemāks nātrija un kalcija saturs nekā citas izcelsmes banānos. Šīs nozīmīgās atšķirības liecina, ka banāni “Plátano de Canarias” atšķiras no citos pasaules apgabalos audzētajiem banāniem. (Forster et al. 2002).

c) Cēloniskā saikne starp ģeogrāfisko apgabalu, produkta kvalitāti un reputāciju, kā arī nosaukuma “Plátano de Canarias” atpazīstamību

Pieteikums attiecībā uz aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes piešķiršanu “Plátano de Canarias” pamatojas uz produkta kvalitāti, kā arī uz tā reputāciju un nosaukuma atpazīstamību. Savukārt “Plátano de Canarias” raksturīgais audzēšanas veids ir veidojies vēsturisku, dabas un cilvēka faktoru apvienojuma ietekmē.

Kanāriju salu arhipelāgs atrodas iepretim Āfrikas ziemeļrietumu krastam, starp koordinātām 27° 37′ un 29° 25′ ziemeļu platuma. Šāda atrašanās vieta nosaka klimata īpatnības — šeit ir mitrs subtropu klimats, kam raksturīgas mērenas temperatūras un reti nokrišņi.

Īpatnējie klimatiskie apstākļi Kanāriju salās ir saistīti ar to atrašanos Atlantijas okeānā, subtropu joslas centrā un uz rietumiem no Āfrikas kontinenta. Klimats zonā, kurā atrodas arhipelāgs, veidojas, mijiedarbojoties diviem faktoru kopumiem, kuri darbojas neatkarīgi. No vienas puses, salas ietekmē atmosfēras dinamika, kas ir raksturīga subtropu platuma grādiem, un, no otras puses, fakts, ka salās lielākoties ir nelīdzens reljefs, tās apskalo auksta okeāna straume un tās atrodas tuvu kontinentam.

Kas attiecas uz banānu audzēšanu, Kanāriju salu atrašanās vieta vienlaikus ir gan tās ģeogrāfiskā robeža, gan klimatiskā robeža, jo šim augam ir nepieciešama pietiekami silta temperatūra — no 25 °C līdz 27 °C. Banānkoks nīkuļo, kad temperatūra noslīd līdz 16 °C, bet 14 °C temperatūrā tas vairs neaug.

Banānkoka attīstības ciklu nosaka ikdienas temperatūras pakāpeniska celšanās virs 14 °C, attiecīgi auga lēnā attīstība salīdzinājumā ar banānu kultūrām tropu apgabalos ir izskaidrojama ar Kanāriju salu mērenajām temperatūrām un mitriem vējiem, kas sasniedz arhipelāgu.

Ilgāks augšanas laiks un tāpēc arī ilgāks augļa nogatavošanās posms (kopumā līdz pat trim papildu mēnešiem) nosaka banāna “Plátano de Canarias” atšķirīgās īpašības, proti, zemo cietes saturu un augsto cukuru saturu ar saharozes pārsvaru.

Šie apstākļi ietekmē arī fermentu darbību banānos — tā paātrina reakcijas, kuras izraisa mizas sabrūnēšanu. Šī darbība izraisa brūnu plankumiņu parādīšanos uz mizas, kuri ir banānu “Plátano de Canarias” atšķirības zīme, jo tie ir “slaveni ar plankumiem”.

Šā augļa raksturīgās īpašības ir ievērojami ietekmējuši tādi vides faktori kā gaisma, temperatūra, ūdens, augsne, relatīvais mitrums, vējš u. c. Visi šie faktori ietekmē auga fizioloģisko attīstību un piešķir tam iepriekš aprakstītās īpatnības.

Kanāriju salu ģeogrāfiskā atrašanās vieta attiecībā pret kontinentālo tirgu būtiski saīsina transportēšanas ilgumu salīdzinājumā ar citas izcelsmes banānu transportēšanas ilgumu; tāpēc var novākt gatavākus augļus un tā panākt labākas to organoleptiskās īpašības un piedāvāt patērētājiem augstākas kvalitātes produktu.

Produkta “Plátano de Canarias” reputācija un atpazīstamība vēsturiski ir novērtēta ar daudzām atsaucēm presē, literatūrā u. c. Dažas no tām ir minētas turpmāk.

Laikraksts “La Vanguardia”, trešdien, 1921. gada 25. maijā, 11. lpp.:

“(..) Valdībai tiek prasīts izmantot ietekmi uz Vācijas iestādēm, lai tās atļautu Kanāriju salu banānus importēt Vācijā, kas jau mēnešiem ir aizliegts (..)”.

Laikraksts “La Vanguardia”, otrdien, 1930. gada 24. jūnijā, 32. lpp.:

“Matosa kungs, kurš zina banānu audzēšanas nozīmi Kanāriju salās, apsolīja, ka šīs lietas risinājuma labad viņš izmantos visus līdzekļus, kas ir viņa ministrijas rīcībā.”

Laikraksts “La Vanguardia”, sestdien, 1970. gada 21. novembrī, 8. lpp.:

“Ir atsāktas Kanāriju salu banānu popularizēšanas kampaņas.”

Tirgus pētījumā, ko 2002. gadā veica Lauksaimniecības, zivsaimniecības un pārtikas ministrija par banānu tirgu Spānijā un Portugālē (Estudio del Mercado del Plátano en España y Portugal), tika izdarīti secinājumi, kas arī liecina par nosaukuma “Plátano de Canarias” atpazīstamību un reputāciju; no pētījuma izriet, ka šos banānus augstu vērtē vairākums patērētāju neatkarīgi no dzimuma, vecuma, sociālās piederības un dzīvesvietas un ka viņu apziņā tie spontāni un tieši saistās ar Kanāriju salām.

Atsauce uz produkta specifikācijas publikāciju

https://www.gobiernodecanarias.org/cmsgobcan/export/sites/agp/icca/galerias/doc/calidad/PLIEGO-DE-CONDICIONES-MODIFICADO-1.pdf

(1) OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.