ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
C 362/172

P9_TA(2020)0147

EK un Marokas noslēgtā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīguma grozīšana (Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2020. gada 18. jūnija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (06198/2013 – C9-0006/2019 – 2007/0181(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 362/31)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (06198/2013),

— ņemot vērā projektu protokolam, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (1),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta pirmo daļu (C9-0006/2019),

— ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 12. decembra nostāju par priekšlikumu Padomes lēmumam noslēgt protokolu, ar ko groza Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses, lai ņemu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanos Eiropas Savienībai (2),

— ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A9-0005/2020),

1. sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

2. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Marokas Karalistes valdībai un parlamentam.

(1) OV L 200, 27.7.2012., 25. lpp.

(2) OV C 323 E, 18.12.2008., 259. lpp.
C 232/110

P9_TA(2019)0075

ES un ASV nolīgums, ar kuru iedala daļu no tarifa likmes kvotas augstas kvalitātes liellopu gaļas importam ***

Eiropas Parlamenta 2019. gada 28. novembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību, ar kuru Amerikas Savienotajām Valstīm iedala daļu no augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa likmes kvotas, kas minēta pārskatītajā saprašanās memorandā par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par paaugstinātiem nodokļiem, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem (2014) (10681/2019 – C9-0107/2019 – 2019/0142(NLE))

(Piekrišana)

(2021/C 232/25)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (10681/2019),

— ņemot vērā nolīguma projektu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību, ar kuru Amerikas Savienotajām Valstīm iedala daļu no augstas kvalitātes liellopu gaļas tarifa likmes kvotas, kas minēta pārskatītajā saprašanās memorandā par tādas liellopu gaļas importu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuriem nav izēdināti daži augšanu veicinoši hormoni, un par paaugstinātiem nodokļiem, ko Amerikas Savienotās Valstis piemēro dažiem Eiropas Savienības produktiem (2014) (10678/2019),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) punkta v) apakšpunktu (C9-0107/2019),

— ņemot vērā 2019. gada 28. novembra (1) nenormatīvo rezolūciju par lēmuma projektu,

— ņemot vērā Reglamenta 105. panta 1. un 4. punktu un 114. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu,

— ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A9-0038/2019),

1. sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

2. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Amerikas Savienoto Valstu valdībai un parlamentam.

(1) Pieņemtie teksti, P9_TA(2019)0076.
(7) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (46) ir svarīgi, lai maksājumu pakalpojumu sniedzēja pienākums glabāt un sniegt informāciju par pārrobežu maksājumu darījumu būtu proporcionāls un aprobežotos tikai ar to, kas dalībvalstīm nepieciešams ar PVN saistītas krāpšanas apkarošanai e-komercijā. Turklāt vienīgā informācija par maksātāju, kas jāglabā, ir maksātāja atrašanās vieta. Kas attiecas uz informāciju par maksājuma saņēmēju un pašu maksājumu darījumu, maksājumu pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt pienākumam saglabāt un nodot nodokļu iestādēm tikai to informāciju, kas ir nepieciešama nodokļu iestādēm, lai atklātu iespējamos krāpniekus un veiktu PVN kontroli. Tādēļ maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāglabā tikai uzskaite par tādiem pārrobežu maksājumu darījumiem, kas var norādīt uz saimniecisko darbību. Robežvērtības noteikšana, pamatojoties uz maksājumu saņēmēja saņemto maksājumu skaitu kalendārā ceturkšņa laikā, sniegtu ticamu norādi, ka šie maksājumi tika saņemti kā daļa no saimnieciskās darbības, tādējādi izslēdzot maksājumus nekomerciālu iemeslu dēļ. Ja šāda robežvērtība ir sasniegta, būtu piemērojams maksājumu pakalpojumu sniedzēja uzskaites veikšanas pienākums.

(7) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/679 (46) ir svarīgi, lai maksājumu pakalpojumu sniedzēja pienākums glabāt un sniegt informāciju par pārrobežu maksājumu darījumu būtu proporcionāls un aprobežotos tikai ar to, kas dalībvalstīm nepieciešams ar PVN saistītas krāpšanas apkarošanai e-komercijā. Turklāt vienīgā informācija par maksātāju, kas jāglabā, ir maksātāja atrašanās vieta. Kas attiecas uz informāciju par maksājuma saņēmēju un pašu maksājumu darījumu, maksājumu pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt pienākumam saglabāt un nodot nodokļu iestādēm tikai to informāciju, kas ir nepieciešama nodokļu iestādēm, lai atklātu iespējamos krāpniekus un veiktu PVN kontroli. Tādēļ maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāglabā tikai uzskaite par tādiem pārrobežu maksājumu darījumiem, kas var norādīt uz saimniecisko darbību. Robežvērtības noteikšana, pamatojoties vai nu uz maksājumu saņēmēja saņemto maksājumu skaitu kalendārā ceturkšņa laikā , vai uz minimālo summu uz vienu maksājumu , sniegtu ticamu norādi, ka šie maksājumi tika saņemti kā daļa no saimnieciskās darbības, tādējādi izslēdzot maksājumus nekomerciālu iemeslu dēļ. Ja šāda robežvērtība ir sasniegta, būtu piemērojams maksājumu pakalpojumu sniedzēja uzskaites veikšanas pienākums.
c)

Copernicus datu un informācijas piekļuves pakalpojumi sniedz savu ieguldījumu Eiropas atvērtās zinātnes mākonim un tādējādi uzlabo pētnieku un zinātnieku piekļuvi Copernicus datiem; pētniecības infrastruktūra, īpaši in situ novērošanas tīkli, būs būtiski in situ novērošanas infrastruktūras elementi, kas ļaus izmantot Copernicus pakalpojumus, un, no otras puses, tie arī gūs labumu no Copernicus pakalpojumiem izveidotās informācijas.
(19)

Prototipu izstrādes posms ir svarīgs posms, kurā dalībvalstis vai asociētās valstis parasti lemj par to konsolidētajām investīcijām un sāk savu nākotnes aizsardzības ražojumu vai tehnoloģiju iegādes procesu. Šā iemesla dēļ šajā konkrētajā posmā dalībvalstis un asociētās valstis vienojas par nepieciešamajām saistībām, tostarp par projekta izmaksu dalīšanu un īpašumtiesībām. Lai nodrošinātu to saistību ticamību, Savienības finansiālais atbalsts, ko sniedz no fonda, parasti nedrīkstētu pārsniegt 20 % no attiecināmajām izmaksām.
(11)

Relevantam kritērijam šīs regulas darbības jomas noteikšanā vajadzētu būt būtiskai saiknei ar Savienību. Būtu jāuzskata, ka šāda būtiska saikne ar Savienību pastāv tad, ja pakalpojuma sniedzējam ir uzņēmējdarbības vieta Savienībā, vai – ja tādas nav – tad, ja tam ir ievērojams skaits lietotāju vienā vai vairākās dalībvalstīs vai tā darbības ir vērstas uz vienu vai vairākām dalībvalstīm. Darbību vēršanu uz vienu vai vairākām dalībvalstīm var noteikt, pamatojoties uz visiem attiecīgajiem apstākļiem, to vidū tādiem faktoriem kā attiecīgajā dalībvalstī parasti lietotās valodas vai valūtas lietošana. vai iespēja pasūtīt preces vai pakalpojumus. Par darbību vēršanu uz kādu dalībvalsti varētu secināt arī no lietotnes pieejamības attiecīgās valsts lietotņu veikalā, no vietējas reklamēšanās vai reklamēšanās attiecīgajā dalībvalstī lietotajā valodā vai no tādām attiecībām ar klientiem kā klientu apkalpošanas nodrošināšana valodā, ko galvenokārt lieto attiecīgajā dalībvalstī. Tāpat par būtisku saikni būtu jāuzskata gadījumi, kad pakalpojuma sniedzējs vērš savas darbības uz vienu vai vairākām dalībvalstīm, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1215/2012 (6) 17. panta 1. punkta c) apakšpunktā. No otras puses, pakalpojuma sniegšanu tikai nolūkā nodrošināt atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/302 (7) noteiktajam diskriminācijas aizliegumam tikai šā viena iemesla dēļ nevar uzskatīt par darbību virzīšanu vai vēršanu uz konkrētu teritoriju Savienībā. [Gr. 14]
1.

Ar instrumentu palīdz sasniegt konkrēto mērķi, kas noteikts 3. panta 2. punkta a) apakšpunktā, koncentrējoties uz šādiem īstenošanas pasākumiem: a) robežkontroles uzlabošana saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1624 4. panta a) punktu: i. stiprinot spējas, lai veiktu pārbaudes un uzraudzību pie ārējām robežām, tostarp pasākumus, lai atklātu veicinātu likumīgu robežšķērsošanu, un novērstu attiecīgā gadījumā pasākumus, kas saistīti ar pārrobežu noziedzību noziedzības , piemēram, migrantu kontrabandu kontrabandas , cilvēku tirdzniecību un terorismu tirdzniecības un terorisma, novēršanu, un pasākumus tādu personu nosūtīšanai, kurām vajadzīga starptautiskā aizsardzība vai kuras vēlas pieteikties starptautiskajai aizsardzībai ; [Gr. 159] ii. atbalstot meklēšanu un glābšanu saistībā ar robežu uzraudzību jūrā; [Gr. 160] iii. Šengenas zonā īstenojot tehniskus un operatīvus pasākumus, kuri ir saistīti ar robežkontroli , ar nosacījumu, ka šādi pasākumi neapdraud brīvu pārvietošanos ; [Gr. 161] iv. veicot iekšējās drošības risku analīzi un to apdraudējumu analīzi, kas var iespaidot ārējo robežu darbību vai drošību; v. šīs regulas darbības jomā atbalstot dalībvalstis, kuras saskaras ar esošu vai iespējamu nesamērīgi lielu migrācijas spiedienu uz ES ārējām robežām 23. pantā minēto ārkārtas situāciju , tostarp sniedzot pastiprinātu tehnisko un operatīvo palīdzību, kā arī karsto punktu zonās izvietojot migrācijas pārvaldības atbalsta vienības. [Gr. 162] b) Eiropas Robežu un krasta apsardzes turpmāka attīstība, izmantojot kopīgu jaudas veidošanu, kopīgu iepirkumu kopīgu spēju veidošana , kopīgi iepirkumi , kopīgu standartu noteikšanu noteikšana un citus pasākumus citi pasākumi , kas ļauj racionalizēt sadarbību un koordināciju starp dalībvalstīm , lai turpinātu attīstīt un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru apsardzi ; [Gr. 163] c) aģentūru sadarbības stiprināšana valstu līmenī starp valsts iestādēm, kas ir atbildīgas par robežkontroli vai par uzdevumiem, kurus veic pie robežas, un ES līmenī starp dalībvalstīm, vai starp dalībvalstīm, no vienas puses, un attiecīgajām Savienības struktūrām, birojiem un vai aģentūrām vai trešām valstīm , tostarp aģentūrām, kas atbildīgas par ārējām darbībām , no otras puses; [Gr. 164] d) Savienības acquis par ārējām robežām vienotas piemērošanas nodrošināšana, tostarp īstenojot ieteikumus, kas sagatavoti ar kvalitātes kontroles mehānismiem, piemēram, Šengenas izvērtēšanas mehānismu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1053/2013, neaizsargātības novērtējumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2016/1624 un valstu kvalitātes kontroles mehānismiem; e) tādu lielapjoma IT sistēmu izveidošana, darbināšana un uzturēšana robežu pārvaldības jomā, kurām jau piemēro Savienības tiesību aktus, ieskaitot šo IT sistēmu sadarbspēju un to sakaru infrastruktūru infrastruktūras sadarbspēju, un darbības datu kvalitātes uzlabošanai un informācijas sniegšanai ; [Gr. 165] ea) spēju palielināšana sniegt palīdzību personām, kas nokļuvuši briesmās jūrā, jo īpaši atbalstot meklēšanas un glābšanas operācijas; [Gr. 166] eb) atbalstot meklēšanu un glābšanu saistībā ar robežu uzraudzību jūrā; [Gr. 167]
(36)

Saskaņā ar Finanšu regulu Komisijai būtu jāpieņem Ņemot vērā to, ka Programmas īstenošanas laikposms ir septiņi gadi, ir nepieciešams nodrošināt pienācīgu elastīgumu, lai panāktu, ka Programmas solidaritātes darbību īstenošanā ir iespējams pielāgoties mainīgajiem apstākļiem un politiskajām prioritātēm. Tādēļ šajā regulā nav sīki izklāstīts, kā darbības tiks plānotas, un nav lemts par to, kādas nākamajos septiņos gados būs politiskās vai attiecīgās budžeta prioritātes. Tā vietā sekundāras politiskās izvēles iespējas un prioritātes, tostarp dažādu darbību satvarā īstenojamu konkrētu pasākumu detaļas, tiks noteiktas gada darba programmas un jāinformē par tām Eiropas Parlaments un Padome. programmā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1046 (21) (Finanšu regula) . Darba programmās būtu jānosaka arī to īstenošanai vajadzīgie pasākumi saskaņā ar Programmas vispārējo mērķi un konkrētajiem mērķiem, atlases un piešķiršanas kritēriji attiecībā uz dotācijām, kā arī visi citi prasītie elementi. Darba programmas un to grozījumi būtu jāpieņem, izmantojot deleģētos aktus. Lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jāveic atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un jānodrošina attiecīgo dokumentu vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 45]
(2)

regulas 6. pantu aizstāj ar šādu: “6. pants Pieprasījumu un citu paziņojumu nosūtīšana 1. Pieprasījumus un paziņojumus saskaņā ar šo regulu nosūta decentralizētā IT sistēmā, kuru veido valstu IT sistēmas, kas savienotas sakaru infrastruktūrā, kura un nodrošina drošu , aizsargātu un uzticamu pārrobežu informācijas apmaiņu starp valstu IT sistēmām arī reāllaikā, pienācīgi ievērojot pamattiesības un pamatbrīvības . Minētās decentralizētās IT sistēmas pamatā ir e-CODEX. [Gr. 15] 2. Uz pieprasījumiem un paziņojumiem, kas nodoti 1. punktā minētajā decentralizētajā IT sistēmā, attiecas kvalificētu uzticamības pakalpojumu izmantošanas vispārējais tiesiskais regulējums, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 (9). [Gr. 16] 3. Ja 1. punktā minētajiem pieprasījumiem un paziņojumiem ir vajadzīgs zīmogs vai ar roku veikts paraksts vai tāds ir ietverts to struktūrā, tā vietā drīkst lietot “kvalificētus elektroniskos zīmogus” un “kvalificētus elektroniskos parakstus”, kas definēti kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 910/2014 , ja pilnībā ir nodrošināts, ka iesaistītās personas ir ieguvušas informāciju par dokumentiem pietiekami laicīgi un likumīgi . [Gr. 17] 3.a Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 20. pantu, lai papildinātu šo regulu, paredzot sīki izstrādātus noteikumus par decentralizētās IT sistēmas darbību. Komisija, īstenojot šīs pilnvaras, nodrošina, ka sistēma garantē efektīvu, uzticamu un netraucētu attiecīgās informācijas apmaiņu, kā arī augstu drošības līmeni pārsūtīšanas laikā un privātuma un personas datu aizsardzību saskaņā ar Regulu (ES) 2016/679 un Direktīvu 2002/58/EK. [Gr. 18] 4. Ja 1. punktā minētā nosūtīšana nav iespējama tāpēc, ka notikusi neparedzēta decentralizētās IT sistēmas ārkārtas kļūme, vai to nepieļauj citi ārkārtas apstākļi, nosūtīšanu veic, izmantojot citus pēc iespējas ātrākus līdzekļus, kurus pieprasījuma saņēmēja dalībvalsts ir atzinusi par pieņemamiem tādiem, kas ir pieņemami .”; [Gr. 19] (9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.)."
C 388/341

P8_TA(2018)0506

Stratēģiskās partnerības nolīgums starp ES un Japānu ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Stratēģiskās partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (08462/2018 – C8-0417/2018 – 2018/0122(NLE))

(Piekrišana)

(2020/C 388/36)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (08462/2018),

— ņemot vērā projektu stratēģiskās partnerības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Japānu, no otras puses (08463/2018),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, 212. panta 1. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0417/2018),

— ņemot vērā 2018. gada 12. decembra nenormatīvo rezolūciju par lēmuma projektu (1),

— ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0383/2018),

1. sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

2. uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Japānas valdībai un parlamentam.

(1) Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0507.
1. Ja telpā bez iekšējo robežu kontroles pastāv nopietns apdraudējums sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai dalībvalstī, minētā dalībvalsts izņēmuma kārtā var atjaunot robežkontroli pie visām tās iekšējām robežām vai to konkrētām daļām uz ierobežotu laikposmu, un to var darīt tikai galējās nepieciešamības gadījumā . Robežkontroles pagaidu atjaunošanas pie iekšējām robežām apjoms un ilgums nepārsniedz to, kas noteikti ir nepieciešams, lai reaģētu uz nopietno apdraudējumu.
(14) Ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, kas nonāk vidē tāpēc, ka tos nepareizi izmet kanalizācijā vai tiek kā citādi nepareizi izmesti vidē. Tāpēc uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kurus bieži vien izmet kanalizācijā vai no kuriem atbrīvojas citā nepareizā veidā, vajadzētu attiecināt marķēšanas prasības. Marķējums informētu patērētājus par piemērotiem veidiem, kā no šādiem atkritumiem atbrīvoties, un/vai par to, kā tos izmest nevajadzētu, un/vai par to, kā nepareiza atbrīvošanās no atkritumiem rada piedrazojumu, kam ir negatīva ietekme uz vidi. Komisija vajadzētu būt pilnvarām noteikt saskaņotu marķējuma formātu; lai nodrošinātu, ka tas ir efektīvs un viegli saprotams, Komisijai, formātu nosakot, vajadzības gadījumā būtu jānoskaidro, kā šo ierosināto marķējumu uztver reprezentatīvas patērētāju grupas.

(14) Ir vienreizlietojami plastmasas izstrādājumi, kas nonāk vidē tāpēc, ka tos nepareizi izmet kanalizācijā vai tie tiek kā citādi nepareizi izmesti vidē. Turklāt izmešana kanalizācijā var radīt būtisku ekonomisku kaitējumu kanalizācijas tīkliem, nosprostojot sūkņus un bloķējot caurules. Attiecībā uz šiem izstrādājumiem bieži vien ir ļoti maz informācijas par to sastāvā esošo materiālu raksturlielumiem un pienācīgu atkritumu likvidēšanu. Tāpēc uz vienreizlietojamiem plastmasas izstrādājumiem, kurus bieži vien izmet kanalizācijā vai no kuriem atbrīvojas citā nepareizā veidā, vajadzētu attiecināt marķēšanas prasības un veikt informētības vairošanas pasākumus . Marķējums informētu patērētājus par piemērotiem veidiem, kā no šādiem atkritumiem atbrīvoties, un/vai par to, kā tos izmest nevajadzētu, par to, kā nepareiza atbrīvošanās no atkritumiem rada piedrazojumu, kam ir negatīva ietekme uz vidi , par plastmasas saturu attiecīgajā izstrādājumā un izstrādājuma reciklējamību . Komisijai vajadzētu būt pilnvarām noteikt saskaņotu marķējuma formātu; lai nodrošinātu, ka tas ir efektīvs, viegli saprotams un nav maldinošs , Komisijai, formātu nosakot, vajadzības gadījumā būtu jānoskaidro, kā šo ierosināto marķējumu uztver reprezentatīvas patērētāju grupas , un būtu arī jāizvērtē pastāvošās nozaru brīvprātīgās vienošanās .
—

ņemot vērā tā 2013. gada 17. janvāra nostāju attiecībā uz priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Partnerības un sadarbības nolīgumu Starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Irākas Republiku, no otras puses (1),
(6b)

Daudzas saimnieciskās darbības Savienībā ir vērstas uz ilgtspējīgu attīstību, pamatojoties uz zaļāku ekonomiku, no vienas puses, un iekļaujošu izaugsmi, no otras. Šīm jomām ir izšķiroša nozīme ilgtspējīgas attīstības veicināšanai lauku un attālākos reģionos, tādējādi veicinot lauku apvidu ekonomisko un sociālo atjaunošanu. Ņemot vērā to ciešo saikni ar sociālajiem, veselības, vides, uztura, kultūras un dzimumu līdztiesības jautājumiem, to konkrētās darbības pilnībā atbilst stratēģijas “Eiropa 2020”centieniem un Komisijas mērķiem. Šajā sakarībā dalībvalstīm būtu jāizmanto iespējas, ko sniedz Direktīvas 98. panta 1. un 2. punkts, ar nosacījumu, ka tās ievēro šā panta principus, īpaši ņemot vērā ietekmi, kādu tas atstās uz to publisko finansējumu un Savienības budžetu kopumā.
(15)

Ja likumīgas pārcelšanās rezultātā mainās bērna pastāvīgā dzīvesvieta, piekritība būtu jāmaina, lai ievērotu tuvuma kritēriju. Tomēr puses izskatāmās lietās tiesu sistēmas efektivitātes labad var vienoties, ka piekritība tiek saglabāta to dalībvalstu tiesām, kurās lietas tiek izskatītas, līdz tiek pieņemts galīgais lēmums, ar nosacījumu, ka tas ir bērna interesēs. No otras puses, izskatāmās lietas , kas attiecas uz aizgādības un saskarsmes tiesībām , būtu jānoslēdz ar galīgu lēmumu, lai personas, kurām ir aizgādības tiesības, neaizvestu bērnu uz citu valsti nolūkā tādējādi izvairīties no nelabvēlīga iestādes lēmuma, ja vien puses nevienojas, ka izskatāmā lieta būtu jāizbeidz .
2.

No [Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation] ievēro šādu kritēriju: polimēram jābūt fizikāli un bioloģiski spējīgam sadalīties tādā mērā, lai tā lielākā daļa sadalītos par oglekļa dioksīdu (CO2), biomasu un ūdeni. Bionoārdāmības testā saskaņā ar tālāk minēto a)–c) punktu vismaz 90 % organiskā oglekļa ne vēlāk kā 24 mēnešos ir jāpārvēršas par CO2.
—

ņemot vērā projektu protokolam Stabilizācijas un asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Bosniju un Hercegovinu, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (13823/2016),
C 263/165

P8_TA(2017)0057

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgums starp ES un Libānu (Horvātijas pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 2. marta normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05748/2016– C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 263/23)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05748/2016),

— ņemot vērā protokolu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu nolīgumam, ar ko izveido asociāciju starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Libānas Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (05750/2016),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0171/2016),

— ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu, un 108. panta 7. punktu,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0027/2017),

1. sniedz piekrišanu protokola slēgšanai;
(15)

Trešās valsts ūdeņos Savienības kuģi var darboties vai nu saskaņā ar IZPN, kas noslēgti starp Savienību un trešām valstīm, vai arī saņemot tiešas zvejas atļaujas no trešām valstīm, ja IZPN nav spēkā. Abos gadījumos šīs darbības būtu jāveic pārredzamā un ilgtspējīgā veidā. Tāpēc būtu jāpilnvaro karoga dalībvalstis, vadoties pēc noteikta kritēriju kopuma un veicot uzraudzību, atļaut to karoga kuģiem pieprasīt un saņemt tiešas atļaujas no trešām piekrastes valstīm. Zvejas darbība būtu jāatļauj tad, kad karoga dalībvalsts ir pārliecinājusies par to, ka attiecīgā darbība nekaitēs ilgtspējai. Ja vien Komisijai nav citu pienācīgi pamatotu iebildumu, būtu jāatļauj karoga dalībvalsts un piekrastes valsts atļauju saņēmušajam operatoram sākt zvejas darbību. [Gr. 16]