LV    LV LV 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 5.11.2008 
SEC(2008) 2411 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
pievienots 
priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
par zinātnes vajadz ībām izmantojamo dz īvnieku aizsardz ību 
   
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
{COM(2008) 543 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2410} 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
1. Kādas ir probl ēmas? 
Direktīva Nr. 86/609/EEK ir Eiropas Kopienas galvenais ties ību akts, kura m ērķis ir saska ņot 
dalībvalstu noteikumus par to dz īvnieku aizsardz ību, kurus izmanto izm ēģinājumiem un 
citiem zin ātniskiem m ērķiem. Direkt īvu pieņēma 1986. gad ā, un tā nekad nav tikusi b ūtiski 
mainīta. Kopš direkt īvas pieņemšanas ir eksperiment ālās metodes ir iev ērojami 
pilnveidojuš ās, un tagad ir pieejama jauna zin ātniska inform ācija par dz īvnieku sp ēju izjust 
sāpes un ciešanas. Turkl āt dzīvnieku eksperiment ālās izmantošanas ētiskā puse direkt īvas 
pašreizējos noteikumos nav pietiekami atspogu ļota. Direkt īvā nav nepārprotamas atsauces uz 
„trīs R principu“1, un nenodrošina š ā principa piln īgu piemērošanu, kaut ar ī visas ieinteres ētās 
personas tagad atz īst šo principu par attiec īgās jomas pamatprincipu. 
Lai kompens ētu šos tr ūkumus, daudzas dal ībvalstis ir izstr ādājušas viet ējos pasākumus. 
Rezultātā ir izveidojusies ļoti atšķirīga un nevienl īdzīga konkurences vidi nozares 
uzņēmumiem un zin ātniskajām aprind ām, kas apdraud direkt īvas mērķa – novērst iekšējā 
tirgus sadrumstalot ību – īstenošanu. Turkl āt direktīvas redakcij ā, kas ir ļoti līdzīga 
starptautisk ās konvencijas redakcijai, ir v ērojamas daudzas neskaidr ības, pretrunas un 
nenoteiktība, kas savuk ārt rada tās transpon ēšanas probl ēmas.  
Problēmu analīze liecina, ka 12 politikas jom ās ir četras probl ēmas. 
a) No ekonomiskaj ām problēmām, kas ietekm ē iekšējo tirgu, j āmin neizdev īgi konkurences 
apstākļi valstīm, kurās ir augsti dz īvnieku labtur ības standarti, un to pamat ā galvenok ārt ir 
cenu atšķirības, atšķirīgas dalībvalstīs noteiktās regulatīvās un atļaušanas proced ūras un 
kritēriji, kas rada atš ķirīgas projektu izmaksas un kav ējumus, neapmierinošus (darba) 
apstākļus pētniekiem, š ķēršļus horizont ālajai mobilit ātei un noziedz ības palielin āšanos 
aktīvistu vidū. Līdzīgas probl ēmas var konstat ēt dzīvnieku selekcion āru un pieg ādātāju vidū, 
jo īpaši attiec ībā uz izmitin āšanas un apr ūpes izmaks ām. 
b) Dzīvnieku labtur ības problēmas attiecas uz dz īvnieku labtur ības atšķirīgo līmeni, kas izriet 
no spēkā esošo standartu daž ādības un ir saist īts ar salīdzinoši lielo skaitu dz īvnieku, kurus 
valsts ties ību akti neaizsarg ā. 
c) Zinātniskās problēmas ir saist ītas ar inov āciju zemo l īmeni un sliktas kvalit ātes 
zinātniskajiem p ētījumiem; probl ēmas rada projektu izpildes kav ējumi, iesp ējami nevajadz īgā 
izmēģinājumu dubl ēšanās, vājie stimuli izstr ādāt un lietot alternat īvas metodes, risks, ka 
pētījumu rezult āti atšķirsies pētījumu projekta izv ērtēšanas un uzlabojumu ieviešanas 
nekonsekvences d ēļ, kā arī šķēršļi, kas apgr ūtina zinātnieku brīvu pārvietošanos. 
d) Sabiedr ības iekšējās problēmas, ko rada augoš ā plaisa starp nepiet iekami stingriem ties ību 
aktiem un liel ām sabiedr ības rūpēm – tās izriet no ētisko un sabiedrisko v ērtību maiņas un 
sabiedrības pieaugoš ās intereses par to, cik pie ņemami ir izm ēģinājumi ar dz īvniekiem.  
                                                 
1 „Trīs R princips“ (aizst āt dzīvnieku izmantošanu izm ēģinājumiem, t ās samazin āšana un pilnveide) ir visp āratzīts kā dzīvnieku 
eksperiment ālās izmantošanas pamatprincips gan atseviš ķu valstu, gan starptautisk ā mērogā (piem., Ekonomisk ās sadarbības un 
attīstības organiz ācijā (ESAO) un Starptautiskaj ā epizootiju biroj ā (SEB)). Tas ir aizg ūts no grāmatas „Hum ānu eksperiment ālo 
metožu principi“ (The Principles of Humane  Experimental Technique) , autori: W. M. S. Russell  un R. L. Burch , 1959.  
LV 3   LV 2. Kādi ir politikas m ērķi? 
Eiropas Komisijas galvenais m ērķis šajā jomā ir izveidot vienl īdzīgus konkurences apst ākļus 
gan zinātniekiem, gan nozares uz ņēmumiem. Vienlaikus, ņemot vērā EK līgumam pievienoto 
protokolu par dz īvnieku labtur ību, priekšlikuma m ērķis ir paaugstin āt izmēģinājumiem 
izmantoto dz īvnieku labtur ības un aizsardz ības līmeni. 
Alternatīvo metožu plaš āka izmantošana veicin ās ražošanas uzplaukumu Eiropas Savien ībā. 
Direktīvas grozījumi ir v ērsti arī uz normat īvās vides vienk āršošanu un ES zin ātnes un 
rūpniecības konkur ētspējas nodrošin āšanu. 
3. Kādi ir politikas varianti? 
Lai sasniegtu min ētos mērķus, ir izvirz īti četras politikas varianti: atcelt ierobežojumus, 
politiku nemain īt, ieviest pašregul ējumu un padar īt stingrāku spēkā esošo direkt īvu. 
Lietderīga izrādījās tikai Direkt īvas Nr. 86/609/EEK atjaunin āšana. 
Tika analiz ēti 25 konkr ēti risinājumi.  
I. Joma 
Piedāvātie risinājumi paredz paplašin āt to dzīvnieku loku un t ās procedūras, uz ko attiecas 
pašreizējā Direktīva Nr. 86/609/EEK, lai aptvertu: 
1. risinājums – dz īvniekus, ko izmanto fundament ālajos pētījumos; 
2. risinājums – dz īvniekus, kurus audz ē, lai iegūtu to audus un org ānus, ko izmantot 
izmēģinājumiem vai citiem zin ātniskiem m ērķiem;  
3. risinājums – atseviš ķas bezmugurkaulnieku sugas; 
4. risinājums – embrijus un aug ļus, ko ieg ūst pēdējā grūsnības trimestr ī pirms dzimšanas; 
5. risinājums – dz īvniekus, kurus izmanto izgl ītības un praktisko m ācību mērķiem. 
II. Projektu at ļaušana  
Ir jāizveido vienl īdzīgi konkurences apst ākļi, lai nodrošin ātu, ka ir noteiktas minimuma 
prasības projektu at ļaušanai, vienlaikus saglab ājot konkurenci p ētniecības jomā:  
1. risinājums: atseviš ķu projektu at ļaušana 30 dienu laik ā; 
2. risinājums: projektu grupas at ļaušana oblig ātajai testēšanai. 
III. Projektu ētiskais izv ērtējums  
Pārskatītā direktīva dos iesp ēju padarīt par oblig ātu visu to projektu ētisko novērtējumu, kuros 
izmanto dz īvniekus, u noteikt pras ību minimumu. 
1. risinājums: projektu oblig āts ētiskais nov ērtējums un pras ību minimums.  
2. risinājums: visu projektu retrospekt īva izvērtējuma ieviešana. 
IV. Pastāvīga ētiskās pārraudzības strukt ūra un nacion ālā dzīvnieku labtur ības un 
ētikas komiteja  
LV 4   LV Izveidojot nacion ālo dzīvnieku labtur ības un ētikas komiteju, kas koordin ē ētiskās pārbaudes, 
un pastāvīgu ētiskās pārraudzības strukt ūru uzņēmumu līmenī, tiktu nodrošin āta ētisko 
pārbaužu konsekvence. 
1. risinājums: nacion ālā dzīvnieku labtur ības un ētikas komiteja. 
2. risinājums: past āvīga ētiskās pārraudzības strukt ūra. 
V. Izmitin āšanas un apr ūpes standarti 
Kā obligātus minimuma standartus direkt īvā varētu iekļaut atseviš ķus elementus no Eiropas 
Padomes konvencijas ETS 123 groz ītā A pielikuma.  
1. risinājums: atbilst ība Eiropas Padomes konvencijas ETS 123 groz ītajam A pielikumam. 
VI. Pārredzamība un inform ācijas pieejam ība 
Direktīvā varētu iekļaut minimuma pras ības pārredzamības un valsts iest āžu pārskatatbild ības 
jomā, paredzot, ka nekonfidenci ālai inform ācijai par ētiskajiem nov ērtējumiem un projektu 
atļaušanu jābūt pieejamai sabiedr ībai.  
1. risinājums: nekonfidenci ālā informācija no ētisko nov ērtējumu pārskatiem un projekta 
atļaušanas lēmumiem ir j āpadara pieejama sabiedr ībai. 
VII. Prim āti (izņemot cilv ēku ģints prim ātus) 
Pārskatītā direktīva varētu pastiprin āt aizliegumu savva ļā sagūstītu primātu (izņemot cilv ēku 
ģints primātus) izmantošanai un v ēl vairāk ierobežot t ās pētījumu jomas, kur ās var izmantot 
šos primātus. Būtu vēlama pakāpeniska p āreja uz īpaši šim nol ūkam audz ētu otrās paaudzes 
(F2) un turpm āko paaudžu prim ātu licencētu izmantošanu. Cilv ēkpērtiķu izmantošana b ūtu 
īpaši jāierobežo.  
1. risinājums: pāreja uz tikai īpaši šim nol ūkam audz ētu F2 un turpm āko paaudžu prim ātu 
(izņemot cilvēku ģints primātus) izmantošanu. 
2. risinājums:  aizliegums izmantot cilv ēkpērtiķus ar ļoti ierobežotiem iz ņēmumiem.  
VIII. Inspekcijas  
Direktīva varētu saskaņot minimuma pras ības attiec ībā uz ikgad ējām inspekcij ām, nosakot 
divas inspekcijas (viena – bez br īdinājuma). Var paredz ēt arī Eiropas Kopienas inspekciju 
sistēmas izstrādi.  
1. risinājums: valsts iest āžu inspekcijas vismaz divreiz gad ā (viena – bez br īdinājuma). 
2. risinājums: EK inspekcijas. 
LV 5   LV IX. Izglītība un mācības 
Pārskatītajā direktīvā varētu iekļaut minimuma pras ības attiec ībā uz person āla mācībām un 
noteikt pras ības attiec ībā uz kompetenci, k āda ir jāapliecina un j āuztur laika gait ā, lai 
mazinātu izmaksu daž ādību. 
1. risinājums: pras ības attiec ībā uz kompetenci un minimuma elementi izgl ītības un m ācību 
jomā.  
X. Dublēšanās novēršana izm ēģinājumos ar dz īvniekiem 
Varētu izveidot centraliz ētu Kopienas datub āzi, kurā būtu apkopota inform ācija par projektu 
atļaušanu un zin ātniskajiem rezult ātiem. Tas nodrošin ātu zināšanu apmai ņu un rezult ātu 
pārskatāmību. 
1. risinājums: centraliz ētas datubāzes izveide. 
XI. CO 2 izmantošana eitan āzijā 
Direktīvā varētu precizēt eitanāzijas hum ānās metodes, lai likvid ētu izmaksu priekšroc ības, 
kādas uzņēmumiem rada iesp ēja izvēlēties metodi. CO 2 izmantošanu var ētu aizliegt, iz ņemot 
gadījumus, kad pirms t ās lietošanas dz īvnieks ir bez sama ņas.  
1. risinājums: aizliegt CO 2 izmantošanu, iz ņemot gad ījumus, kad dz īvnieki vispirms tiek 
apdullināti ar anestez ējošu gāzi. 
XII. Statistiskie p ārskati  
Pārskatītā direktīvā varētu paaugstin āt dalībvalstu ikgad ējo statistisko p ārskatu kvalit āti, 
ieviešot š ādus elementus:  
1. risinājums: ģenētiski modific ēto dzīvnieku skaits, noteiktas b ezmugurkaulnieku sugas un 
embriji un aug ļi (izņemot kāpurus) pēdējā to attīstības trimestr ī;  
2. risinājums: to dz īvnieku skaits, kas nogalin āti, lai zinātnisko proced ūru gaitā izmantotu to 
orgānus un audus;  
3. risinājums: projektu skaits un uz ņēmumu veidi; 
4. risinājums: izm ēģinājumu smaguma klasifik ācija2. 
XIII. Alternat īvu pārbaudes metožu veicin āšana  
Visām dalībvalstīm ir jāizvēlas attiec īgās valsts references laboratorija, lai pa ātrinātu 
dzīvnieku test ēšanas alternat īvu validēšanu.  
1. risinājums: valsts references laboratorijas.  
                                                 
2 Izm ēģinājuma smagums tiek klasific ēts, pamatojoties uz iesp ējamo sāpju, ciešanu vai dz īvniekam 
nodarītā kaitējuma ilgumu, intensit āti un biežumu.  
LV 6   LV 4. Kāda ir konkr ēto risinājumu ietekme?  
Tika analiz ēti un nov ērtēti 25 konkr ēti risinājumi, ja iesp ējams – skaitlisk ā vai naudas 
izteiksmē. To priekšroc ības tika v ērtētas, pamatojoties uz četriem probl ēmu aspektiem, bet 
lietošanas uz ņēmumu un valsts un pašvald ību iestāžu izmaksas tika v ērtētas atseviš ķi. Dažos 
gadījumos sākotnējie risinājumi tika kori ģēti, ņemot vērā apakšuzņēmēja Prognos AG  veiktā 
ārējā pētījuma rezult ātus. 
 IEGUVUMI  
(ja iespējams – skaitlisk ā 
izteiksmē) IZMAKSAS   
(ja iespējams – naudas izteiksm ē) 
Dzīvnieku 
labturība ++ 500 000 
dzīvnieku  Valsts iest āžu 
izmaksas  – 80 000 euro  
Kontrole  +++  At ļaušanas izmaksas  – – 4 miljoni euro  
Ētiskā novērtējuma 
izmaksas  – – 2,6 miljoni euro
 I joma – 
1. risinājums – 
fundament ālie 
pētījumi 
 
Kavējumi, ko izraisa 
atļaušana un ētiskais 
novērtējums  –  
Dzīvnieku 
labturība +++ 1,8 miljoni 
dzīvnieku  To izmēģinājumu 
izmaksas, kuros 
izmanto audus un orgānus
 –  I joma – 
2. risinājums – 
audi 
Sabiedrisk ā 
atbildība un 
pārredzamība +++  Valsts iest āžu 
izmaksas  – 320 000 euro  
Dzīvnieku 
labturība ++ Dz īvnieki, 
kas 
izmantoti 
1000 izmēģināju
mos
 Valsts iest āžu 
izmaksas  –  I joma – 
3. risinājums – 
bezmugurkaulnieki 
Kontrole  ++  Izmantošanas 
uzņēmumu izmaksas  – – –  
Dzīvnieku 
labturība (++) Tikai 
175 000 
zīdītāju 
vien Valsts iest āžu 
izmaksas  – 12,6 miljoni euro
 I joma – 
4. risinājums – 
augļi 
Kontrole  +++  Izmantošanas 
uzņēmumu izmaksas  – 845 000 euro  
Dzīvnieku 
labturība ++ 199 000 
dzīvnieku  Valsts iest āžu 
izmaksas  – 35 000 euro  I joma – 
5. risinājums – 
izglītība un 
mācības Kontrole  +++  Izmantošanas 
uzņēmumu izmaksas  – 1,4 miljoni eu
ro 
LV 7   LV Dzīvnieku 
labturība 
Dzīvnieku 
labturība 
(papildus)  ++ 
+++ 950 000 
dzīvnieku  Dalībvalstu izmaksas 
papildus at ļaušanas 
izmaksām  – 
– 57 000 euro  
Kontrole un 
pārredzamība  ++  Dal ībvalstu izmaksas 
kopā ar projekta 
atļaušanas izmaks ām + 11 500 euro  
Kontrole un 
pārredzamība 
(papildus)  +  Izmantošanas 
uzņēmumu izmaksas 
dalībvalstīs, bez 
projekta at ļaušanas 
izmaksām  – 11 miljoni eur
o II. Atļaušana – 
1. risinājums – 
atsevišķu projektu 
atļaušana 
Konkurētspēja  +++  Izmantošanas 
uzņēmumu izmaksas 
dalībvalstīs, bez 
projekta at ļaušanas 
izmaksām  – 12,6 miljoni e
uro 
Izmantotāju 
izmaksas, 
MVU 
konkurētspēja, 
pētījumi +++ samazin ājums 
par 
21,2 miljoniem 
euro Sabiedriskais t ēls –  II. Atļaušana –
 2. risinājums – 
projektu grupu 
atļaušana 
Valsts iest āžu 
izmaksas  ++ 1,9 miljoni 
euro 
(samazinājums 
par 
700 000 euro)  Dzīvnieku labtur ība 0  
 
Dzīvnieku 
labturība +++ 11,7 miljoni 
dzīvnieku/37
1 000 
dzīvnieku  Uzņēmumu 
administrat īvās 
izmaksas  – –  9 miljoni euro (7 miljoni euro)
 
Zinātnieku 
informētība un 
apmierinātība 
ar darbu  ++  Konkur ētspēja – –  
Pētniecības 
kvalitāte ++ līdz 
70 miljoniem euro
 Valsts iest āžu 
izmaksas  – –  III. Ētiskā 
pārbaude (A) – 
1. risinājums 
Vienlīdzīgi 
konkurences 
apstākļi ++  Projektu kav ējumi –  
III. Ētiskā 
pārraudzība (A) Pārredzamība ++ 12,1 miljoni 
dzīvnieku  Uzņēmumu izmaksas  – – pārskatītais 
risinājums  
4 miljoni euro  
LV 8   LV – 2. risinājums Pētniecības 
kvalitāte ++  Valsts iest āžu 
izmaksas  – –  
 
Pārredzamība ++ 12,1 miljoni 
dzīvnieku  Infrastrukt ūras 
izmaksas   –  IV. Ētiskā 
pārraudzība (B) 
– 1. risinājums Valsts iest āžu 
pārskatatbild ība   +  Dal ībvalstu 
infrastrukt ūras 
izmaksas   –  
Dzīvnieku 
labturība ++
+ 12,1 miljoni 
dzīvnieku  Uzņēmumu izmaksas  – –  IV. Ētiskā 
pārraudzība (B) 
– 2. risinājums Ētiskās 
diskusijas un 
informētība ++   
 
Dzīvnieku 
labturība +++ 12,1 miljoni 
dzīvnieku  Izmaksas saist ībā ar 
apstākļu uzlabošanu 
mazākiem 
dzīvniekiem  –  
Zinātne ++  Izmaksas saist ībā ar 
apstākļu uzlabošanu 
lielākiem dzīvniekiem  – – –  V. Izmitin āšana un 
aprūpe – 
1. risinājums – 
ETS 123  
Vienlīdzīgi 
konkurences 
apstākļi ++  Ikgad ējās 
izmantošanas 
uzņēmumiem 
izmaksas   37 miljoni 
euro 
 
Valsts iest āžu 
pārskatatbild īb
a un pārredzamība
 ++  Uz ņēmumu izmaksas  – – – pārskatītais 
risinājums: 
520 000 euro
 VI. Pārredzamība 
– 1. risinājums  
Pētījumu un 
izmēģinājumu 
ar dzīvniekiem 
tēls +  Dal ībvalstu izmaksas  –  
 
Dzīvnieku 
labturība +/– +++ 1300 
dzīvnieku,  
-- 12 000 dzīvnieku
 Uzņēmumu izmaksas  – –  
Sabiedrības 
bažas ++  Zin ātnes vajadz ības – – –  VII. Prim āti 
(izņemot cilvēku 
ģints primātus), –  
1. risinājums  
Bioloģiskā +/0  Ārpakalpojumi un – –   
LV 9   LV daudzveid ība konkurētspēja 
Dzīvnieku 
labturība ++  P ētījumi –  VII. Prim āti 
(izņemot cilvēku 
ģints primātus) – 
2. risinājums 
Sabiedrības 
bažas ++  Centr ālā iestāde 
darbam ar paredzamo 
pieprasījumu  – – –  
 
Dzīvnieku 
labturība ++ 12,1 miljoni 
dzīvnieku  Ietekme uz 
uzņēmumiem  – 0,9 miljoni
 euro VIII. Inspekcijas 
– 1. risinājums – 
valsts pārbaudes Atbildība un 
pārredzamība +++  Dal ībvalstu izmaksas  – – 3,1 miljoni
 euro/2,5 miljoni euro
 
(Dzīvnieku 
labturība) (++) 12,1 miljons 
dzīvnieku  Uzņēmumu izmaksas  –  VIII. Pārbaudes 
– 2. risinājums – 
ES inspekcijas (Atbildība un 
pārredzamība) (+++
)  Eiropas Savien ības 
izmaksas  – – – 4,2 miljoni euro (pārskatīts 
risinājums 
2,7 līdz 3,3 
miljoni) 
 
 
Dzīvnieku 
labturība +++ 12,1 miljoni 
dzīvnieku  Valsts iest āžu 
papildu izmaksas  –  
Zinātnes 
kvalitāte +++  Uz ņēmumu papildu 
izmaksas  – – 38 miljoni euro
 
Cilvēku/strādāj
ošo brīva 
pārvietošanās +++  IX. Izglītība un 
mācības – 
1. risinājums 
Personāla 
apmierinātība 
ar darbu  +++   
 
Dzīvnieku 
labturība — 
fundament ālie 
pētījumi (+) neliela 
pozitīvā 
ietekme  Uzņēmumu izmaksas  – – – 6,2 miljoni e
uro X. Dublēšanās – 
1. risinājums  
Dzīvnieku 0  Dal ībvalstu – –  173 000 eur
LV 10   LV labturība —
obligātā 
testēšana administrat īvās 
izmaksas  o 
Dalībvalstu 
izmaksu samazinājumi
 +  Resursu vajadz ības ES 
līmenī – – – 30 000 euro 
vienreizējās 
izmaksas, 
105 000 eur
o ikgadējās 
izmaksas  
 
XI. CO 2 – 
1. risinājums Dzīvnieku labtur ība +/– 
  Ietekme uz 
uzņēmumiem  – –
 – 46,2 miljoni euro
 
Monitorings un 
atbildība +++  Administrat īvais 
slogs – 7,4 miljoni euro XII. Statistiskie 
pārskati – 
1. risinājums  Politikas veidošana  ++     
Monitorings un 
atbildība  +++  Izmantot āju 
administrat īvais 
slogs  – 4 miljoni euro  
Pētījumu un nozares 
tēls +  Dal ībvalstu 
administrat īvais 
slogs  – –  XII. Statistiskie 
pārskati – 
2. risinājums 
Politikas veidošana  +++     
Monitorings un 
politikas veidošana  ++  Izmantot āju 
administrat īvais 
slogs  -  XII. Statistiskie 
pārskati – 
3. risinājums 
Pārredzamība  ++  Dal ībvalstu 
administrat īvais 
slogs  – –  
Monitorings un 
politikas 
veidošana/p ārredzamība +++  Izmantot āju 
administrat īvais 
slogs  – –  XII. Statistiskie 
pārskati – 
4. risinājums 
Sabiedrības inform ētība +++  Dal ībvalstu 
administrat īvais 
slogs  – –  
 
XIII. Alternat īvu 
metožu 
atbalstīšana – 
1. risinājums Dzīvnieku labtur ības 
pieaugums saist ībā ar 
dzīvnieku izmantošanas 
samazināšanos vai 
metožu pilnveidi  +++  Dal ībvalstu 
izmaksas  – Vienreizējās 
izmaksas 4–5 
miljonu euro apmērā, plus 
ikgadējās 
izmaksas 1,5–3 miljonu euro 
LV 11   LV apmērā 
Inovāciju veicin āšana 
 +++  Nozares 
izmaksas  ++  
Sabiedrības inform ētība ++  Efektivit ātes 
radītie ieguvumi 
valsts pētniecības 
budžetā
 +  
 
5. Kā salīdzināt risinājumus?  
Turpmāk ir uzskait īti visnoder īgākie risinājumi, kas ļauj nodrošin āt vienlīdzīgus konkurences 
apstākļus Eiropas Kopien ā un uzlabot visu to 12,2 miljonu dz īvnieku labtur ību, kuri katru 
gadu tiek eksperiment āli izmantoti Kopienas teritorij ā.  
• Projektu at ļaušanas proced ūru un ētiskās novērtēšanas nostiprin āšana būtiski ietekm ētu 
ekonomisko atš ķirību izlīdzināšanu starp dal ībvalstīm.  
• Izmitināšanas un apr ūpes minimuma standarti likvid ētu šobrīd nevienl īdzīgo konkurences 
vidi, ar k ādu saskaras izmantot āji un dzīvnieku audz ēšanas un pieg ādes uzņēmumi, 
vienlaikus uzlabojot ar ī dzīvnieku labtur ību.  
• Standartiz ētas inspekcijas dotu iesp ēju atklāt uzņēmumus, kas neiev ēro noteikumus, lai 
tādā veidā nodrošinātu noteikumu iev ērošanu un veicin ātu sabiedr ības uzticēšanos.  
6. Kuri risin ājumi tika izraudz īti un kāda ir to ietekme? 
Aplūkojot iepriekš ējo tabulu, k ļūst skaidrs, ka daži taj ā norādītie risinājumi, kas nodrošina 
vislielākās priekšroc ības no dz īvnieku labtur ības viedok ļa, paredz ar ī vislielākās izmaksas 
(izmitināšanas un apr ūpes standarti, izgl ītības un mācību standarti). Ta ču inspekciju izmaksas 
ir salīdzinoši zemas, bet p ārredzamības pasākumu izmaksas, ja tie ir kopsavilkumi bez 
tehniskām detaļām, ir gandr īz nenozīmīgas.  
Vienīgi tas risin ājums, kas aizliedz CO 2 izmantošanu, rada zaud ējumus, kas nav proporcion āli 
ieguvumiem. P ārējie politikas risin ājumi nep ārsniedz pašu nepieciešam āko, lai sasniegtu 
pārskatīšanas mērķus (proporcionalit ātes princips). 
Tāpēc pamatoti risin ājumi ir šādi. 
• Paplašināt darbības jomu, taj ā ietverot dz īvniekus, kurus izmanto fundament ālajos 
pētījumos, dz īvniekus, kurus audz ē, lai izmantotu vi ņu audus un org ānus, atseviš ķas 
bezmugurkaulnieku sugas, aug ļus un embrijus p ēdējā to attīstības trimestr ī pirms 
dzimšanas vai izš ķilšanās, kā arī dzīvniekus, kurus izmanto izgl ītības un mācību mērķiem.  
• Atļauju pieš ķiršana atseviš ķiem projektiem, kas ietver atbilst ības pārbaudi un ētisko 
novērtējumu, nosakot, ka l ēmums ir j āpieņem 30 (ne vair āk kā 60) dienu laik ā, tomēr 
paredzot iesp ēju atļauju piešķirt arī projektu grupai oblig ātās testēšanas jom ā un atvieglotu 
atļaujas pieš ķiršanas procesu projektiem, kuros veic tikai t ādas proced ūras, kas klasific ētas 
kā „līdz vieglai”, un kuros neizmanto prim ātus (izņemot cilvēka ģints primātus).  
• Izveidot nacion ālo dzīvnieku labtur ības un ētikas komiteju, kas izstr ādātu vadlīnijas. 
LV 12   LV • Izveidot past āvīgu ētiskās pārraudzības strukt ūru visos uz ņēmumos. 
• Noteikt izmitin āšanas un apr ūpes minimuma standartus at bilstoši ETS 123 standartu 
prasībām. 
• Uzlabot p ārredzamību un inform ācijas pieejam ību, public ējot projektu kopsavilkumus bez 
tehniskām detaļām. 
• Uzlabot prim ātu (izņemot cilv ēku ģints prim ātu) labtur ību, vēl vairāk ierobežojot t ās 
pētījumu jomas, kur ās tos var izmantot, k ā arī pāriet tikai uz F2 un n ākamo paaudžu šim 
mērķim audzēto dzīvnieku izmantošanu p ēc pārejas perioda, kas noteikts katram sugas 
tipam.  
• Aizliegt cilv ēkpērtiķu izmantošanu ar ļoti nedaudziem iz ņēmumiem. 
• Uzlabot noteikumu izpildi, ieviešot valsts iest āžu inspekcijas divreiz gad ā (viena – bez 
brīdinājuma). 
• Atbilstoši izgl ītības un mācību standarti. 
• Īpaši CO 2 izmantošanas nosac ījumi. 
• Statistikas inform ācijas uzlabošana. 
• Valsts references laboratorijas.  
Kopējais izmaksu palielin ājums, ko rad īs atbalst ītie risin ājumi, var ētu sasniegt 
143,7 miljonus euro gad ā, tomēr tas lielā mērā būs saistīts ar tiem trim risin ājumiem, kas 
savukārt nodrošin ās vislielākos ieguvumus dz īvnieku labtur ības jomā. Svarīgi atzīmēt, ka ar 
projektu at ļauju pieš ķiršanu saist ītie 23 miljoni euro atbilst scen ārijam, kur ā neviena 
dalībvalsts neizmanto iesp ēju atvieglot at ļaujas pieš ķiršanas procesu projektiem, kuros veic 
tikai tādas proced ūras, kas klasific ētas kā „līdz vieglai”, un kuros neizmanto prim ātus 
(izņemot cilv ēka ģints primātus). Izmaksu palielin ājums ir jānovērtē, salīdzinot to ar kop ējām 
to izmēģinājumu izmaks ām, kuros izmanto dz īvniekus, un to kop ējā ikgadējā summa ir 
aptuveni 2,9 miljardu euro 25 dal ībvalstīs. Tomēr ir skaidrs, ka universit ātēm un publisk ām 
pētniecības iestādēm var būt nepieciešami p ārejas posmi, lai t ās spētu pielāgoties jaunaj ām 
prasībām, turpretim dažas r ūpniecības nozares sp ēs ievērot jaunos standartus daudz agr āk.  
Ieguvumi no samazin ātajām administrat īvajām izmaks ām un nevajadz īgas testēšanas 
novēršanas ir apr ēķināti aptuveni 90 miljonu euro apm ērā ik gadu. Lai apr ēķinātu kopējo 
izmaksu pieaugumu, ko rad īs direktīvas pārskatīšana, var at ņemt šo 90 miljonu euro lielo 
ietaupījumu no 143,7 miljonu euro kop ējā izmaksu palielin ājuma. Tātad kopējais izmaksu 
pieaugums b ūs aptuveni 51 miljons euro ik gadu. 
Pārējie ieguvumi un ietaup ījumi, kas tiks g ūti no uzlabotas p ētniecības, vēl nav iek ļauti. 
Attiecībā uz dažiem risin ājumiem, kas var b ūtiski uzlabot dz īvnieku labtur ību, atbilstošos 
zinātniskos ieguvumus var iz teikt naudas izteiksm ē. Ja būtu iespējams uzlabot kaut vai tikai 
dažus procentus (1–3%) p ētījumu, kuriem pašlaik ir v ājš eksperimenta pl āns, neatbilstoši 
izmitināšanas un apr ūpes standarti vai nepietiekami kompetents person āls, ieguvumi var ētu 
būt tikpat lieli k ā šo risinājumu finansi ālās izmaksas. 
LV 13   LV Visas šīs darbības ir rūpīgi pārbaudītas, vai tās tiešām ir nepieciešamas. T ās ir vajadz īgas, lai 
izpildītu prasības, kas ir noteiktas EK l īgumam pievienotaj ā protokolā, lai, izstr ādājot iekšējā 
tirgus un p ētījumu politiku, piln ībā ņemtu vērā dzīvnieku labtur ības prasības. Ir arī jāpiebilst, 
ka dalībvalstis katra atseviš ķi nevarēs izpildīt šīs prasības labāk.