Briselē, 22.06.2005.

SEK (2005) 834 galīgais

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktu par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2005.–2009. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] nosaka, ka iesaistītajām dalībvalstīm, tas ir, tām dalībvalstīm, kas pieņēmušas vienoto valūtu, līdz 1999. gada 1. martam Padomei un Komisijai jāiesniedz stabilitātes programmas. Saskaņā ar šīs regulas 5. pantu katra stabilitātes programma bija jāpārbauda Padomei, balstoties uz novērtējumiem, ko sagatavojusi Komisija un ar Līguma 114. pantu izveidotā komiteja (Ekonomikas un finanšu komiteja). Padome pēc Komisijas ieteikuma un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, pamatojoties uz programmas pārbaudi, sniedza atzinumu. Saskaņā ar šo regulu dalībvalstīm ik gadu jāiesniedz savu stabilitātes programmu atjauninājumi, kurus Padome var izskatīt saskaņā ar tiem pašiem procedūru noteikumiem. Pirmo stabilitātes programmu, kas attiecās uz laika posmu no 1999. gada līdz 2002. gadam, Portugāle iesniedza 1998. gada 30. decembrī, un Padome to novērtēja 1999. gada 8. februārī. Ik pēc gada tika iesniegti atjauninājumi.

Portugāles iestādes 2005. gada 9. jūnijā iesniedza pēdējo Portugāles stabilitātes programmas atjauninājumu. Šis stabilitātes programmas atjauninājums attiecas uz laika posmu no 2005. gada līdz 2009. gadam un to iesniedza valdība, kas tika ievēlēta vispārīgās vēlēšanās 2005. gada 20. februārī. Saskaņā ar Portugāles iekšējiem procedūru noteikumiem (Likums par budžeta stabilitāti) 2005. gada 2. jūnijā programmas atjauninājumu apstiprināja valdība un 2005. gada 9. jūnijā apsprieda parlaments. Komisijas dienesti ir veikuši šā atjauninājuma tehnisko analīzi, ņemot vērā Komisijas dienestu 2005. gada pavasara ekonomikas prognožu rezultātus, kā arī rīcības kodeksu[2], kopīgi pieņemto metodiku potenciālā kopprodukta un cikliski koriģēto bilanču novērtēšanai, ieteikumus ekonomikas politikas vispārīgajās pamatnostādnēs laika posmam no 2003. gada līdz 2005. gadam un Ekonomikas un finanšu padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu par „Drošības un stabilitātes pakta uzlabotu īstenošanu”, ko Eiropas Padome apstiprināja 2005. gada 22. martā.[3] Šī analīze pamato šādu novērtējumu:

- Atjauninājums atbilst pārskatītajam „rīcības kodeksam par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”[4]. Tomēr programmā nav minētas prognozes par ilgtermiņa valsts finanšu ilgspējīgumu, kā vietā ir tikai atsauce uz valdības izveidotu īpašu komiju, kas novērtē ilgtermiņa sociālās nodrošinājuma sistēmas ilgspējīgumu.

- Atjauninātā stabilitātes programma ir veidota, ņemot vērā valsts budžeta deficīta korekcijas nepieciešamību, kas, 2005. gadā esot 6,2 % no IKP, krietni pārsniegs 3 % no IKP. Kā jau iepriekš Portugāles varas iestādes ziņoja, atspoguļojot apspriedes ar Eurostat (Statistikas biroju), šim rādītājam laika posmā no 2002. līdz 2004. gadam seko deficīts 2,9 % no IKP, kas ir ievērojami sliktāk, salīdzinot ar izvirzīto 2,2% no IKP 2005. gadam iepriekšējā programmas atjauninājumā. Šo lejupslīdi skaidro ar mazāku pieaugumu nekā gaidīts, izdevumu pieauguma pārskatīšanu, pārtēriņiem salīdzinājumā ar budžetu un iepriekšējā programmā plānoto vienreizēju pasākumu neieviešanu[5], kā arī 2005. gada jūnijā jaunās valdības pieņemto korektīvo paketi par apmēram 0,6 % no IKP. Deficīta samazināšanai atjauninātā programma uzsver stratēģiju, kas paredz drīzāk strukturālu, ne būtisku vienreizēju un pagaidu pasākumu īstenošanu, kas netieši norāda uz iepriekšējā atjauninājumā uzsvērtās budžeta stratēģijas izmaiņām. Tiek paredzēts, ka valsts budžeta deficīts pakāpeniski uzlabosies un pārsniegs 3 % no IKP salīdzināmās vērtības līdz vismaz 2007. gadam.

- Programmā iesniegtais makroekonomiskais scenārijs paredz, ka faktiskā IKP pieaugums palielināsies no 1 % 2004. gadā un 0,8 % 2005. gadā līdz 1,4 % 2006. gadā, 2,2 % 2007. gadā, 2,6 % 2008. gadā un 3,0 % 2009. gadā. Šādu virzību nosaka paaugstinātais iekšzemes pieprasījums. Tiek paredzēts, ka ārējās iemaksas būs ierastā apmērā un vai nu pozitīvajā, vai negatīvā pusē. Pieauguma prognozes 2005. un 2006. gadam ir nedaudz zem Komisijas dienestu prognozēm, atspoguļot pēdējo attīstību. Saskaņā ar kopīgi pieņemto metodiku Komisijas dienestu prognozētais IKP pieaugums turpmākajiem gadiem ir zemāks par Portugāles prognozēto; kopprodukta prognožu starpība samazināsies programmas laikā un, iespējams, ka tās laikā arī izlīdzināsies. Tomēr nevar izslēgt, ka budžeta konsolidācijas centieni var ietekmēt pieaugumu lielākā apmērā nekā ir netieši pieņemts programmā. Kaut gan pieņēmums, ka nepastāvīgā fiskālā situācija tiek risināta, var labvēlīgi iespaidot pašapziņu. Turklāt vājā konkurētspēja Portugāles eksporta tirgū, kur valda spēcīga konkurence, var ietekmēt ārējā sektora neto iemaksas saistībā ar pieaugumu. Tāpēc paredzētā ekonomiskā izaugsme ir atkarīga no strukturālu produktivitātes un konkurētspējas trūkumu risināšanas un no pašpaļāvības atjaunošanas apmēra. Kopumā, ņemot vērā pēdējo gadu pieredzi, šķiet, ka pieauguma prognozes 2007. līdz 2009. gadam atspoguļo labvēlīgus pieņēmumus un tāpēc ietver riska elementu. Šķiet, ka programmas prognozes saistībā ar inflāciju 2005. un 2006. gadam ir zemākas, ņemot vērā plānotu netiešo nodokļu pieaugumu.

- Atjauninātā programma paredz, ka vispārējais valsts budžeta deficīts 2005. gadā sasniegs 6,2% no IKP pēc 2,9% no IKP 2003. un 2004. gadā[6] (izņemot vienreizējus un pagaidu pasākumus, šie līmeņi atbilstoši būtu 5,4% un 5,2% no IKP). Tiek paredzēts, ka deficīts samazināsies līdz 4,8% no IKP 2006. gadā, 3,9% 2007. gadā un 2,8% 2008. gadā. 2009. gadam programma paredz turpmāku deficīta līmeņa samazinājumu līdz 1,6% no IKP. Primārā bilance tiek paredzēta līdzīga: –3,3 % 2005. gadā, –1,6 % 2006. gadā un –0,5 % no IKP 2007. gadā. 2008. un 2009. gadam tiek prognozēts primārais pārpalikums 0,7 % un 1,8 % apmērā no IKP. Programma liek uzsvaru uz pasākumiem ar ilgtermiņa ietekmi un nepaļaujas uz pagaidu pasākumiem kā budžeta bilances uzlabošanas veidu. Tādējādi konsolidācijas centieni notiks visas programmas laikā, īpaši uzsverot programmas sākumu, tā kā nozīmīgi konsolidācijas centieni notiks 2006. gadā. Komisijas dienestu aprēķini saskaņā ar kopīgi pieņemtu metodiku saistībā ar programmas informāciju uzrāda, ka cikliski koriģēts deficīts ievērojami palielinās līdz 5,3 % no IKP 2005. gadā, bet ievērojami samazinās līdz 1,4 % 2009. gadā. Detalizētas izdevumu un ienākumu prognozes līdz 2009. gadam uzrāda, ka konsolidācijas centienus atbalstīs nodokļu ieņēmumu un primāro izdevumu puse, liekot ievērojamu uzsvaru uz pēdējo. Programmas sākuma daļā konsolidācija galvenokārt paļaujas uz pieaugošiem ieņēmumiem, kā arī augstākām nodokļu likmēm, zemākiem nodokļu kredītiem un pastiprinātu nodokļu ievākšanu, kas daļēji kompensē iepriekšminētos vienreizējos ieņēmumus (jo īpaši standarta PVN likmes pieaugums no 19% līdz 21%). Vēlākajos gados tiek paredzēts paaugstināts devums no izdevumu ierobežojumiem no pastāvīgiem pasākumiem, piemēram, no valsts administrācijas reformām, tostarp algu likumprojekta apturēšanas, un izmaiņām sociālā nodrošinājuma ieturēšanas shēmās, kas ievērojami ietekmēs budžetu galvenokārt vidējā termiņā. Ieguldījumu daļa kopējos valdības izdevumos programmas periodā nedaudz samazinās.

- Budžeta prognozes apēno vairāki riska elementi. Pirmkārt, ekonomisko darbību kāpinājums, jo īpaši no 2007. gada var nebūt tik liels kā paredzēts. Otrkārt, izdevumu un ieņēmumu tendences var arī nebūt tik labvēlīga kā plānots. Patiesi, augstākas nodokļu likmes palielina izvairīšanos no nodokļiem risku un vairums pasludināto izdevumu ierobežojumu joprojām ir likumīgi īstenojami. Līdz jūnija beigām valdība plāno iesniegt budžetu labojumus 2005. gadam. Turpmākajiem gadiem izdevumu reformas var tomēr būt ilgāk īstenojamas un rezultātā to īstermiņa un vidēja termiņa rezultāti var neizrādīties tik nozīmīgi, kā ir gaidīts. Tādā gadījumā valdība, iespējams, tiks aicināta izpildīt savas saistības veikt papildu pasākumus, lai izvairītos no tā ka deficīts pārsniedz 3 % no IKP ilgāk nekā plānots. Pat ja tiek ievērota plānotā virzība, 2008. un 2009. gadam budžeta nostāja programmā nenodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai nepārsniegtu deficīta slieksni, pastāvot normālām makroekonomiskām svārstībām. Tā arī nav nepietiekama, lai nodrošinātu Stabilitātes un izaugsmes pakta vidēja termiņa bezdeficīta budžeta stāvokļa mērķa sasniegšanu līdz programmas perioda beigām.

- Valsts parāda pret IKP līmenis pārsniedza 60 % no IKP Līguma salīdzināmās vērtības 2003. gadā, sasniedzot 61,9 % 2004. gadā. Saskaņā ar atjauninājumu programmas parāda līmenim sasniedzot 66,5 % no IKP 2005. gadā, tas sasniegs savu augstāko punktu — 67,8 % no IKP — 2007. gadā un pēc tam samazināsies līdz 64,5 % 2009. gadā. Bruto parāda attīstība var neizrādīties tik labvēlīga kā prognozēts, ņemot vērā ekonomisko darbību, valsts deficīta mērķu un tamlīdzīgus riskus, balstoties uz iepriekšēju pieredzi ar parādu paaugstinošām krājumu plūsmas korekcijām, jo īpaši finanšu līdzekļu uzkrāšanu.

- Attiecībā uz ilgtermiņa valsts finanšu ilgspējīgumu šķiet, ka Portugāli apdraud prognozētās iedzīvotāju novecošanās budžeta izmaksas. Ja nebūs turpmāko pasākumu, augstais deficīts un aizvien pieaugošais valsts parāda pret IKP līmenis iedragās valsts finanšu ilgspējīgumu, tāpēc savlaicīgi ir jāvirzās uz bezdeficīta budžetu. Pieņemtajām strukturālajām reformām, jo īpaši pensiju un veselības aprūpes jomā, būtu jāsamazina ietekme uz budžetu saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Tomēr nešķiet, ka ar šīm reformām varēs nodrošināt ilgspējīgumu. Atjauninājumā uzsvērtās reformas, īpaši valsts dienesta pensionēšanās noteikumi, var šajā jomā dot ieguldījumu, ja tiks atbilstoši īstenotas.

- Kopumā atjauninājumā izklāstītā ekonomikas politika daļēji atbilst valsts specifiskajām ekonomikas politikas pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. Saskaņā ar ieteikto programma paredz valsts finanšu konsolidāciju izdevumu pusē, kas tomēr notiks progresējošā veidā un nepaļaujoties uz būtiskiem vienreizējiem un pagaidu pasākumiem. Turklāt programmas prognozes, ja vien tiks ievērotas, netieši norāda uz cikliski koriģētas primārās bilances kāpinājumu (vienreizēju un pagaidu pasākumu tīkls) par vairāk nekā 0,5 % no IKP katru gadu. Tomēr programmā nav paredzēts samazināt deficītu zem 3 % no IKP līdz 2008. gadam un plānotie izdevumu ierobežojumi nebūs pietiekami, lai līdz programmas perioda beigām sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes pakta vidēja termiņa bezdeficīta budžeta stāvokļa mērķi.

- Ņemot vērā atjauninātajā stabilitātes programmā iesniegtos deficīta un parāda rādītājus 2005. un turpmākajiem gadiem, Komisija Portugālei 22. jūnijā aizsāka pārmērīga budžeta deficīta procedūru. Padome, izlemjot par pārmērīgu budžeta deficītu Portugālē, arī izdos ieteikumus saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta korekciju, šāds ieteikums, cita starpā, iekļaus pārmērīga budžeta deficīta korekcijas gala termiņu.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu, Portugālei vajadzētu: (i) neļaut pasliktināties fiskālajam stāvoklim 2005. gadā, nodrošinot striktu pasludināto korektīvo pasākumu īstenošanu; (ii) cik ātri vien iespējams panākt ilgspējīgu pārmērīga budžeta deficīta korekciju, veicot nozīmīgus pasākumus 2006. gadā, kam katru gadu sekos nozīmīga lejupslīde, un mērķtiecīgi īstenojot plānotos pasākumus valsts izdevumu samazināšanai, un izmantot jebkuru iespēju, lai sekmētu budžeta deficīta samazināšanu, jo īpaši izveidot rezerves, rēķinoties ar ietekmi uz budžetu saistībā ar iespējami zemāku tā pieaugumu nekā paredzēts; (iii) panākt bruto parāda līmeņa striktu lejupvirzību, nodrošinot, ka parāda attīstība atspoguļo deficīta samazināšanas virzību, un izvairoties no parādu paaugstinošiem finanšu darījumiem; (iv) kontrolēt izdevumu attīstību, iespējams īpašu izdevumu kategoriju griestiem izsludinot lielākas saistības visaptverošas reformu programmas ietvaros, uzlabojot kvalitāti un nodrošinot ilgtermiņa valsts finanšu ilgspējīgumu; v) turpmāk uzlabot vispārēju valdības datu apstrādi.

Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi pievienoto ieteikumu Padomes atzinumam par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu un nosūta to Padomei.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punktu par atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu 2005.–2009. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[7] un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu;

ņemot vērā Komisijas ieteikumu;

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

(1) [...] Padome pārbaudīja atjaunināto Portugāles stabilitātes programmu laika periodam no 2005. līdz 2009. gadam. Programma atbilst „rīcības kodeksam par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu” [8]. Tomēr programmā nav iekļautas prognozes par ilgtermiņa valsts finanšu ilgspējīgumu. Tādējādi Portugāle tiek aicināta panākt pilnīgu atbilsmi ar rīcības kodeksa datiem.

(2) Atjauninātā stabilitātes programma ir veidota, ņemot vērā valsts budžeta deficīta korekcijas nepieciešamību, kas, 2005. gadā esot 6,2 % no IKP, krietni pārsniegs 3 % no IKP. Kā jau iepriekš Portugāles varas iestādes ziņoja, atspoguļojot apspriedes ar Eurostat , šim rādītājam laika posmā no 2002. līdz 2004. gadam seko deficīts 2,9 % no IKP, kas ir ievērojami sliktāk, salīdzinot ar izvirzīto 2,2 % no IKP 2005. gadam iepriekšējā programmas atjauninājumā. Šo lejupslīdi skaidro ar mazāku pieaugumu nekā gaidīts, izdevumu pieauguma pārskatīšanu, pārtēriņiem salīdzinājumā ar budžetu un iepriekšējā programmā plānoto vienreizēju pasākumu neieviešanu, kā arī 2005. gada jūnijā jaunās valdības pieņemto korektīvo paketi par apmēram 0,6 % no IKP. Deficīta samazināšanai atjauninātā programma uzsver stratēģiju, kas paredz drīzāk strukturālu, ne ievērojamu vienreizēju un pagaidu pasākumu īstenošanu, kas netieši norāda uz iepriekšējā atjauninājumā uzsvērto budžeta stratēģiju izmaiņām. Tiek paredzēts, ka valsts valdības deficīts pakāpeniski uzlabosies, bet pārsniegs 3 % no IKP salīdzināmās vērtības līdz vismaz 2007. gadam.

(3) Makroekonomiskais scenārijs, uz kura pamatojas programma, paredz faktisko IKP pieaugumu progresijā no 0,8 % 2005. gadā līdz 3,0 % 2009. gadā, starp minētajiem gadiem paredzot atbilstoši 1,4 %, 2,2 % un 2,6 % pieaugumu. Ņemot vērā pašreizējo informāciju pieauguma prognozes pirmajam programmas periodam šķiet ticamas, tomēr programmas tālākajiem gadiem pastāv vairāki riski. Lai īstenotu paredzēto pieauguma prognozi, ir nepieciešami strukturāli pasākumi, kas risinātu produktivitāti un konkurētspēju un atjaunotu pašpaļāvību. Šķiet, ka programmas prognozes saistībā ar inflāciju 2005. un 2006. gadam ir zemākas, ņemot vērā plānotu netiešo nodokļu pieaugumu.

(4) Programma tiecas sasniegt valsts budžeta deficītu zem 3 % no IKP salīdzināmās vērtības līdz 2008. gadam. Ir paredzams, ka valsts budžeta deficīta līmenis samazināsies no 6,2 % no IKP 2005. gadā līdz 4,8 % 2006. gadā, 3,9 % 2007. gadā, 2,8 % 2008. gadā un 1,6 % 2009. gadā. Komisijas dienestu aprēķini saskaņā ar kopīgi pieņemtu metodiku saistībā ar programmas informāciju uzrāda, ka cikliski koriģētais deficīts, sasniedzis 5,3 % no IKP 2005. gadā, pakāpeniski samazināsies līdz 1,4 % 2009. gadā. Konsolidācijas centieni aptvers visu programmas laiku, īpaši uzsverot programmas sākumu, tā kā nozīmīgi konsolidācijas centieni notiks 2006. gadā. Programmas sākuma daļā konsolidācija galvenokārt paļaujas uz pieaugošiem ieņēmumiem, kā arī augstākām nodokļu likmēm (jo īpaši standarta PVN likmes pieaugumu no 19% līdz 21%), zemākiem nodokļu kredītiem un pastiprinātu nodokļu ievākšanu, kas daļēji kompensē iepriekšminētos vienreizējos ieņēmumus. Vēlākajos gados tiek paredzēts paaugstināts devums no izdevumu ierobežojumiem no pastāvīgiem pasākumiem, piemēram, no valsts administrācijas reformām, algu likumprojekta apturēšanas un izmaiņām sociālā nodrošinājuma ieturēšanas shēmās, kas ievērojami ietekmēs budžetu galvenokārt vidējā termiņā. Ieguldījumu daļa kopējos valdības izdevumos programmas periodā nedaudz samazinās.

(5) Budžeta rezultāts, kas ir paredzēts programmā, ir pakļauts vairākiem riskiem. Pirmkārt, ekonomisko darbību kāpinājums varētu arī nebūt tādā apmērā kā gaidīts fiskālu konsolidācijas pasākumu dēļ un, ņemot vērā paredzēto starptautiskās konkurences pieaugumu Portugāles eksporta tirgos. Otrkārt, ieņēmumu kāpināšanas un izdevumu ierobežošanas pasākumi var nebūt tik efektīvi kā paredzēts vai var būt nepieciešams vairāk laika vēlamā rezultāta sasniegšanai. Augstākas nodokļu likmes palielina izvairīšanos no nodokļiem risku un vairums pasludināto izdevumu ierobežojumu joprojām ir likumīgi īstenojami. Ņemot vērā šo novērtējumu, valdību, iespējams, aicinās izpildīt tās saistības veikt papildu pasākumus, lai izvairītos no deficīta, kas pārsniedz 3 % no IKP ilgāk nekā paredzēts. Turklāt, pat ja paredzētais kurss tiek ievērots, budžeta nostāja programmā var arī nenodrošināt pietiekamu drošības rezervi, lai nepārsniegtu deficīta griestus ar normālām makroekonomiskām svārstībām līdz vismaz 2009. gadam. Tas arī nav pietiekami, lai nodrošinātu, ka Stabilitātes un izaugsmes pakta vidēja termiņa bezdeficīta budžeta mērķis tiek sasniegts programmas laikā. Jūtīguma analīze uzrāda, ka deficīts 2009. gadā joprojām varētu būt 3% vai tamlīdzīgā līmenī nelabvēlīgas makroekonomiskas attīstības gadījumā.

(6) Valsts parāda pret IKP līmenis pārsniedza 60 % no IKP Līguma salīdzināmās vērtības 2003. gadā, sasniedzot 61,9 % 2004. gadā. Saskaņā ar atjaunināto programmu, sasniedzot 66,5 % no IKP 2005. gadā, tas sasniegs savu augstāko punktu — 67,8 % no IKP — un pēc tam samazināsies līdz 64,5 % 2009. gadā. Bruto parāda attīstība var neizrādīties tik labvēlīga kā prognozēts, ņemot vērā ekonomisko darbību, budžeta mērķu un tamlīdzīgus riskus, balstoties uz iepriekšēju pieredzi ar parādu paaugstinošām krājumu plūsmas korekcijām, jo īpaši finanšu līdzekļu uzkrāšanu.

(7) Attiecībā uz ilgtermiņa valsts finanšu ilgspējīgumu šķiet, ka Portugāli apdraud prognozētās iedzīvotāju novecošanās budžeta izmaksas. Pieņemtajām strukturālajām reformām, jo īpaši pensiju un veselības aprūpes jomā, būtu jāsamazina ietekme uz budžetu saistībā ar iedzīvotāju novecošanos. Tomēr nešķiet, ka ar šīm reformām varēs nodrošināt ilgspējīgumu. Atjauninājumā uzsvērtās reformas, īpaši valsts dienesta pensionēšanās noteikumi, var šeit dot ieguldījumu, ja tiks atbilstoši īstenotas. Valdība ir devusi uzdevumu sagatavot ziņojumu, kurā tiktu novērtēts sociālās nodrošinājuma sistēmas ilgspējīgums.

(8) Kopumā atjauninājumā izklāstītā ekonomikas politika daļēji atbilst valsts specifiskajām ekonomikas politikas pamatnostādnēm valsts finanšu jomā. Saskaņā ar ieteikumiem programma paredz, ka valsts finanšu konsolidācija notiks galvenokārt izdevumu pusē, nepaļaujoties uz ievērojamiem vienreizējiem un pagaidu pasākumiem. Programmas prognozes, ja vien tiks ievērotas, netieši norāda uz cikliski koriģētas primārās bilances kāpinājumu (vienreizēju un pagaidu pasākumu tīkls) par 0,5 procentu punktiem no IKP katru gadu. Tomēr programmā nav paredzēts samazināt deficītu zem 3 % no IKP līdz 2008. gadam un plānotie izdevumu ierobežojumi nebūs pietiekami, lai līdz programmas perioda beigām sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes pakta vidēja termiņa bezdeficīta budžeta stāvokļa mērķi.

(9) Ņemot vērā atjauninātajā stabilitātes programmā iesniegtos deficīta un parāda rādītājus 2005. un turpmākajiem gadiem, Komisija Portugālei 22. jūnijā aizsāka pārmērīga budžeta deficīta procedūru. Padome, izlemjot par pārmērīgu budžeta deficītu Portugālē, arī izdos ieteikumus saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta korekciju, šāds ieteikums, cita starpā, iekļaus pārmērīga budžeta deficīta korekcijas gala termiņu.

* * *

Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome uzskata, ka Portugālei vajadzētu:

(i) neļaut pasliktināties fiskālajam stāvoklim 2005. gadā, nodrošinot striktu pasludināto korektīvo pasākumu īstenošanu;

(ii) cik ātri vien iespējams panākt ilgspējīgu pārmērīga budžeta deficīta korekciju, veicot nozīmīgus pasākumus 2006. gadā, kam katru gadu sekos nozīmīga lejupslīde, un mērķtiecīgi īstenojot plānotos pasākumus valsts izdevumu samazināšanai, un izmantot jebkuru iespēju, lai sekmētu budžeta deficīta samazināšanu, jo īpaši izveidot rezerves, rēķinoties ar ietekmi uz budžetu saistībā ar iespējami zemāku tā pieaugumu nekā paredzēts;

(iii) panākt bruto parāda līmeņa striktu lejupvirzību, nodrošinot, ka parāda attīstība atspoguļo deficīta samazināšanas virzību, un izvairoties no parādu paaugstinošiem finanšu darījumiem;

(iv) kontrolēt izdevumu attīstību, iespējams īpašu izdevumu kategoriju griestiem izsludinot lielākas saistības visaptverošas reformu programmas ietvaros, uzlabojot kvalitāti un nodrošinot ilgtermiņa valsts finanšu ilgspējīgumu;

(iv) turpmāk uzlabot vispārēju valdības datu apstrādi.

Tabula: Nozīmīgāko makroekonomikas un budžeta aplēšu salīdzinājums

2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. |

Faktiskais IKP (izmaiņas, %) | SP 2005. g. jūn. | 1,0 | 0,8 | 1,4 | 2,2 | 2,6 | 3,0 |

KOM 2005. g. aprīlis | 1,0 | 1,1 | 1,7 | – | – | – |

SP 2004. g. janv. | 1,0 | 2,5 | 2,8 | 3,0 | – | – |

SPCI inflācija (%) | SP 2005. g. jūn. | 2,5 | 2,5 | 2,9 | 2,5 | 2,5 | 2,4 |

KOM 2005. g. aprīlis | 2,5 | 2,3 | 2,1 | – | – | – |

SP 2004. g. janv. | 2,0 | 2,0 | 2,0 | 2,0 | – | – |

Valsts bilance (% no IKP) | SP 2005. g. jūn. | -2,9 | -6,2 | -4,8 | -3,9 | -2,8 | -1,6 |

KOM 2005. g. aprīlis | -2,9 | -4,9 | -4,7 | – | – | – |

SP 2004. g. janv.* | -2,8 | -2,2 | -1,6 | -1,1 | – | – |

Primārā bilance (% no IKP) | SP 2005. g. jūn. | -0,1 | -3,3 | -1,6 | -0,5 | 0,7 | 1,8 |

KOM 2005. g. aprīlis | -0,1 | -2,0 | -1,6 | – | – | – |

SP 2004. g. janv. | 0,1 | 0,9 | 1,5 | 2,0 | – | – |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | SP 20051. g. jūn. | -2,2 | -5,3 | -3,8 | -3,1 | -2,3 | -1,4 |

KOM 2005. g. aprīlis | -2,0 | -3,9 | -3,7 | – | – | – |

SP 20041. g. janv.* | -1,7 | -1,3 | -0,9 | -0,7 | – | – |

Valsts bruto parāds (% no IKP) | SP 2005. g. jūn. | 61,9 | 66,5 | 67,5 | 67,8 | 66,8 | 64,5 |

KOM 2005. g. aprīlis | 61,9 | 66,2 | 68,5 | – | – | – |

SP 2004. g. janv.* | 60,0 | 59,7 | 58,6 | 57,0 | – | – |

Piezīmes: 1 Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. *Tai skaitā vienreizēji un pagaidu pasākumi. Avoti: Stabilitātes programmas (SP); Komisijas dienestu 2005. gada pavasara ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2. 8. 1997. Visi dokumenti, uz kuriem norādīts šajā tekstā, atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu, apstiprinājusi Ekonomikas un finanšu padome 2001. gada 10. jūlijā.

[3] Sk. Briseles Eiropadomes prezidentūras 2005. gada 22. un 23. marta secinājumus (7619/05) un Ekonomikas un finanšu padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu Eiropas Padomei (7423/05).

[4] Portugāles iestādes 2004. gada decembrī bija iesniegušas atjauninātu programmu, ievērojot formāli pieprasīto iesniegšanas dienu. Tomēr, ņemot vērā gaidāmās vispārējās vēlēšanas Portugālē, toreiz tika nolemts minēto programmu neizvērtēt, bet sagaidīt, kamēr jaunā valdība iesniedz tās atjauninājumu.

[5] Valdība, kas uzsāka darbu 2005. gada martā, uzticēja īpašajai komisijai, kas ir Centrālās bankas vadītāja atbildības jomā, novērtēt valsts finanses. Maija vidū komisija iesniedza savu slēdzienu, 2005. gadam prognozējot deficītu 6,8% no IKP līmenī nemainīgas politikas gadījumā.

[6] Eurostat 2005. gada 18. marta Ziņu izlaidumā Nr. 34/2005 paziņoja par „notiekošām diskusijām starp Eurostat un Portugāli par atbilstību starp Portugāles iesniegtiem datiem par uzkrājumiem un skaidru naudu laikam posmam no 2001. un 2004. gadam.” Turpmākā Portugāles varas iestāžu iesniegtā informācija norāda uz nelieliem augšupvērstiem grozījumiem 2000., 2002. un 2003. gadam, minot ikvienam gadam deficīta līmeni 2,9 % no IKP apmērā. Pašlaik Eurostat pārskata šos precizējumus.

[7] OV L209, 02.08.1997, 1. lpp. Dokumenti, uz kuriem norādīts šajā tekstā, atrodami tīmekļa vietnē

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[8] Portugāles iestādes 2004. gada decembrī bija iesniegušas atjauninātu programmu, ievērojot formāli pieprasīto iesniegšanas dienu. Tomēr, ņemot vērā gaidāmās vispārējās vēlēšanas Portugālē, toreiz tika nolemts minēto programmu neizvērtēt, bet sagaidīt, kamēr jaunā valdība iesniedz tās atjauninājumu.