EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.5.2018 COM(2018) 368 final 2018/0193(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 un attiecībā uz zivsaimniecības kontroli groza Padomes Regulas (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1005/2008 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 {SEC(2018) 267 final}

{SWD(2018) 279 final}

{SWD(2018) 280 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķis ir garantēt to, ka zvejas un akvakultūras darbības ir ilgtermiņā vidiski ilgtspējīgas un tiek pārvaldītas atbilstīgi mērķim panākt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā. Tās panākumi lielā mērā ir atkarīgi no rezultatīvas kontroles un noteikumu izpildes sistēmas īstenošanas. Pasākumi, ar kuriem izveido Savienības zivsaimniecības kontroles sistēmu (ZKS), kas nodrošina atbilstību KZP noteikumiem, ir paredzēti četros dažādos tiesību aktos: 1) Zivsaimniecības kontroles regulā, 2) regulā, ar ko izveido Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru (EFCA), 3) regulā, ar ko izveido sistēmu, lai izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju (NNN zvejas regula), un 4) regulā par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību (Ārējo zvejas flotu regula). Priekšlikuma mērķis ir pārskatīt ZKS, izņemot Ārējo zvejas flotu regulu, kas nesen jau tika pārskatīta. Izņemot nesen pārskatīto Ārējo zvejas flotu regulu, pašreizējā Savienības zivsaimniecības kontroles sistēma tika izstrādāta pirms reformētās kopējās zivsaimniecības politikas (KZP), un tāpēc tā nav pilnībā saderīga ar šo politiku. Turklāt sistēmā ir atspoguļotas kontroles stratēģijas, metodikas un problēmas, kas bija aktuālas pirms vairāk nekā 10 gadiem, un tā nespēj faktiski apmierināt pašreizējās un turpmākās vajadzības attiecībā uz zvejniecības datiem un flotu kontroli, iet kopsolī ar zvejas prakšu un metožu nemitīgo attīstību un izmantot modernas un izmaksu ziņā lietderīgākas kontroles tehnoloģijas un datu apmaiņas sistēmas. Turklāt pašreizējā sistēma neatspoguļo jaunās un mūsdienīgās, nesen pieņemtās Savienības rīcībpolitikas, piemēram, stratēģiju attiecībā uz plastmasu, digitālā vienotā tirgus stratēģiju un okeānu starptautisko pārvaldību. Gan nesen veiktais Komisijas REFIT izvērtējums,, gan Eiropas Revīzijas palātas īpašais ziņojums, gan arī Eiropas Parlamenta rezolūcija parādīja, ka ZKS ir trūkumi un tā kopumā nav atbilstoša mērķim. Kopš visu šo dokumentu publicēšanas Padomē, Parlamentā un Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) valdē ir notikušas vairākas diskusijas un viedokļu apmaiņas ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām. Šajās diskusijās apstiprinājās, ka Eiropas iestādes un tiešās interesētās personas ir vienisprātis, ka zivsaimniecības kontroles sistēma nav iedarbīga un efektīva un tāpēc tā nav pilnībā atbilstoša nolūkam veicināt KZP mērķu sasniegšanu. Turklāt pašreizējā tiesiskā regulējuma nepilnības konstatēja arī REFIT platforma savā 2017. gada jūnija atzinumā par Somijas valdības iesniegto Ieinteresēto personu aptauju par ES zvejniecību kontroli. Priekšlikuma konkrētie mērķi ir šādi: 1) mazināt atšķirības starp KZP un citām ES rīcībpolitikām, 2) vienkāršot tiesisko regulējumu un mazināt nevajadzīgo administratīvo slogu, 3) uzlabot zvejniecības datu un informācijas, jo īpaši nozvejas datu, pieejamību, uzticamību un pilnīgumu un nodrošināt informācijas apmaiņu un koplietošanu, un 4) novērst šķēršļus, kas kavē noteikumu ievērošanas kultūras izveidi un vienlīdzīgu attieksmi pret operatoriem dalībvalstīs un starp tām. Priekšlikums ir viena no likumdošanas iniciatīvām, ko REFIT ietvaros paredzēts pieņemt 2018. gadā. Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētās rīcībpolitikas jomā Priekšlikums ir saskanīgs ar vispārējo tiesisko regulējumu, kas izveidots reformētās KZP satvarā, un tā mērķis ir mazināt pašreizējās atšķirības ar šo rīcībpolitiku, galvenokārt saistībā ar izkraušanas pienākuma rezultatīvu kontroli un zvejas kapacitātes kontroli. Turklāt priekšlikums ir saskanīgs ar tirgu kopīgās organizācijas jeb TKO nostādnēm, jo tas paredz virkni noteikumu par piegādes ķēdes kontrolēm, to vidū izsekojamības noteikumus, kuri ir būtiski, lai izpildītu prasības attiecībā uz patērētāju informēšanu. Visbeidzot, priekšlikuma mērķis ir izpildīt saistības, kuras nesen uzņēmusies Komisija, jo īpaši Kopīgajā paziņojumā par starptautisko okeānu pārvaldību ietvertās saistības attiecībā uz cīņu pret nelegālu zveju. Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām Priekšlikums ne tikai ir saskanīgs ar citām Savienības rīcībpolitikām, bet arī uzlabo sinerģiju ar tām, jo atbalsta šādu instrumentu īstenošanu: 1) Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā, ciktāl tā attiecas uz zvejas rīkiem, 2) digitālā vienotā tirgus stratēģija, proti, priekšlikumā ir popularizēti digitāli risinājumi un sadarbspējīgas sistēmas, un 3) stiprāka un atjaunota stratēģiskā partnerība ar ES tālākajiem reģioniem (pastiprināti kontroles pasākumi). Turklāt priekšlikuma mērķis ir uzlabot sinerģiju ar pārtikas un barības aprites tiesību aktiem, labāk salāgojot definīcijas, un ar vides tiesību aktiem (Dzīvotņu direktīvu), ciktāl tie pilnvaro dalībvalstis faktiski kontrolēt zvejas darbības zvejai ierobežotās teritorijās. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE Juridiskais pamats Priekšlikums par KZP mērķu sasniegšanai vajadzīgajiem noteikumiem pamatojas uz LESD 43. panta 2. punktu; saskaņā ar Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu šis jautājums ir ES ekskluzīvā kompetencē. Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Neattiecas. Proporcionalitāte

Priekšlikums paredz mērķorientētas izmaiņas, kuru tvērums nav plašāks par to, kas nepieciešams izvirzīto mērķu sasniegšanai. Politisko risinājumu proporcionalitāte ir iztirzāta priekšlikumam pievienotā ietekmes novērtējuma 7.4.2. iedaļā. Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: pašreizēju regulu grozījumi. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude REFIT procesa ietvaros tika veikts visaptverošs izvērtējums par Kontroles regulas īstenošanu un tās ietekmi uz KZP 2010.–2016. gadā, un tā rezultāti tika publicēti Komisijas ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei un tam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā “REFIT: Zivsaimniecības regulas ietekmes novērtējums”. Izvērtējumā apstiprinājās, ka Kontroles regulai ir ļoti būtiska nozīme, lai nodrošinātu atbilstību KZP. 2009. gadā pieņemtais dokuments novērsa iepriekšējās sistēmas galvenās nepilnības, proti, tas paaugstināja vispārējo KZP ievērošanas līmeni, uzlaboja komunikāciju, informācijas apmaiņu un datu koplietošanu starp dažādām ieinteresētajām personām un kopumā uzlaboja zvejniecības datu kvalitāti un kvantitāti, kā arī veicināja vienlīdzīgus konkurences apstākļus operatoriem. Tomēr izvērtējums parādīja arī to, ka darbs ir jāturpina un ka pašreizējais tiesiskais regulējums nav pilnībā atbilstošs mērķim, tāpēc tika rosināts to pārskatīt šādu iemeslu dēļ: ·izpildes panākšanas noteikumi nav pietiekami atturoši; ·noteikumi par zvejniecības datiem ir nepilnīgi; ·tiesiskais regulējums ir sarežģīts un tiesību normas neskaidras; ·trūkst pasākumu, ar kuriem tiktu kontrolēti jaunie reformētās KZP noteikumi, un sinerģija ar citām rīcībpolitikām nav pietiekama. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām REFIT izvērtējuma ietvaros 2016. gadā notika plaša sabiedriskā apspriešana. Tās rezultāti ir publicēti Europa tīmekļa vietnē. Vēlāk tika veiktas papildu mērķorientētās apspriešanas, lai i) vienotos par problēmām, kuras Eiropas Komisija konstatējusi REFIT izvērtējumā, ii) vienotos par rīcības nepieciešamību un iii) apkopotu viedokļus un saņemtu atbildes no iespējami lielāka skaita ieinteresēto personu par sākotnējā ietekmes novērtējuma perspektīvajiem elementiem un par konkrētiem pasākumiem, kurus Komisija ierosinājusi konstatēto problēmu novēršanai. Apspriešanā piedalījās dalībvalstu kompetentās iestādes, konsultatīvās padomes, ES un valstu organizācijas un apvienības, vides NVO, Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra (EFCA) un tās valde, Eiropas Jūras drošības aģentūra (EMSA) un FRONTEX (jūras robežu kontrole). Lai nodrošinātu plašu un visaptverošu visu attiecīgo ieinteresēto personu aptvērumu, notika diskusijas vairākos forumos, arī Padomes Iekšējās un ārējās zivsaimniecības politikas jautājumu darba grupā un Eiropas Parlamenta Zivsaimniecības komitejā. Ieinteresētās personas bija vienisprātis, ka ES zivsaimniecības kontroles sistēma ir jāpārskata. Saņemtajos komentāros un atbildēs tika norādīti trūkumi Zivsaimniecības kontroles regulas īstenošanā, kā arī dažu noteikumu nepilnības. Ieinteresētās personas kopumā atbalstīja Komisijas ieceri pievērsties šādiem būtiskiem jautājumiem: salāgošana ar KZP, atšķirības noteikumu piemērošanā dažādās dalībvalstīs, tiesiskā regulējuma sarežģītība un dažu sankciju sistēmas noteikumu neskaidrība, datu pieejamība, kvalitāte un koplietošana, mazu zvejas kuģu un izkraušanas pienākuma izpildes kontrole, kā arī nepieciešamība uzlabot sinerģiju ar citiem tiesību aktiem, jo īpaši NNN zvejas regulu, vides tiesību aktiem un pārtikas aprites tiesību aktiem. Komentāros tika uzsvērti arī citi jautājumi, piemēram, vienkāršošana, reģionalizācija, vienlīdzīgi konkurences apstākļi un izmaksu ziņā lietderīgu risinājumu nepieciešamība. Ieinteresētās personas īpaši mudināja vienkāršot un juridiski precizēt pašreizējos kontroles noteikumus, lai gan valda uzskats, ka dažkārt ir nepieciešami atbrīvojumi no galvenajiem noteikumiem. Dažas ieinteresētās personas uzskatīja, ka reģionalizācija ir nozīmīga koncepcija, savukārt vairākas citas ieinteresētās personas uzskatīja, ka tā neatbilst Savienības kontroles politikas idejai un mērķiem. Visas ieinteresētās personas uzskatīja, ka ir ļoti būtiski radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus zvejas operatoriem un dalībvalstīm visā ES. Visbeidzot, ieinteresētās personas norādīja, ka pārskatīšanas procesa galvenajiem principiem, kad vien iespējams, ir jābūt administratīvā sloga samazināšanai un rentabilitātei. Attiecībā uz ierosinātajiem politikas risinājumiem lielākā daļa ieinteresēto personu stingri atbalstīja vai par vēlamiem uzskatīja mērķorientētus grozījumus zivsaimniecības kontroles sistēmā, arī Zivsaimniecības kontroles regulā, NNN zvejas regulā un EFCA izveidošanas regulā. Ietekmes novērtējuma 2. pielikumā ir sniegts visu šo apspriešanu rezultātā izdarīto secinājumu kopsavilkums, savukārt 10. pielikumā ir iekļauti no ieinteresētajām personām saņemtie rakstiskie komentāri. Ieinteresēto personu nosūtīto rakstisko komentāru oriģināli un iepriekš minēto darbsemināru un semināru protokoli ir publicēti Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē. Ekspertu atzinumu apkopošana un izmantošana Tiesību akta priekšlikuma un ietekmes novērtējuma pamatā ir plašs materiālu un pētījumu kopums, uz ko atsauces dotas ietekmes novērtējuma 1. pielikumā.

Lai novērtētu ierosināto politikas risinājumu ietekmi un tos salīdzinātu, ietekmes novērtējumā tika izmantoti arī neatkarīgu ekspertu atzinumi. 2017. gada rudenī tika veikts ārējs pētījums, lai novērtētu politikas risinājumu vidisko, ekonomisko un sociālo ietekmi, administratīvā sloga izmaiņas un vienkāršošanas radītos ieguvumus un dažādo risinājumu efektivitāti, lietderīgumu, saskanību salīdzinātu ar attiecīgo iestāžu ieteikumiem. Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējuma procesā tika analizēti trīs politikas risinājumi: 1) pamatscenārijs, t. i., rīcībpolitikā netiek veiktas nekādas izmaiņas, bet tiek panākta pašreizējo noteikumu pilnīga izpilde; 2) 1. risinājums: mērķorientēti grozījumi Zivsaimniecības kontroles regulā; 3) 2. risinājums: mērķorientēti grozījumi zivsaimniecības kontroles sistēmā (konkrēti regulās par zivsaimniecības kontroli, par nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju un par Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru). Tika konstatēts, ka 2. risinājums sniegtu ievērojami labākus kopējos rezultātus salīdzinājumā ar citiem risinājumiem, un tas tika izraudzīts par vēlamo risinājumu. Vēlamākā risinājuma labvēlīgā ietekme uz vidi ietvertu pārzvejas samazināšanu, izmetumu novēršanu jūrā, veselīgākus zivju krājumus un aizsargājamo jūras teritoriju pienācīgu kontroli. Galvenie sociālekonomiskie ieguvumi būtu šādi: palielinātos atalgojums un zvejas nozares konkurētspēja, jo īpaši mazajām zvejas flotēm, tiktu veicināta darbvietu izveide (jo īpaši IKT jomā), uzlabotos atbilstība KZP un tiktu nodrošināta vienlīdzīga attieksme pret zvejniekiem. Izmaksas būtu proporcionālas ieguvumiem (īpaši ņemot vērā izmaksu ietaupījumus) un lietderīgas, jo būtiskie ieguvumi atsvērtu salīdzinoši nelielās izmaiņas izmaksās. Arī dalībvalstu iestādes gūtu labumu no izmaksu ietaupījumiem (piecos gados 157 miljoni EUR salīdzinājumā ar pamatscenāriju), kas panākti, nodrošinot vienkāršošanu un sadarbspēju. Nelabvēlīga sociālā vai vidiskā ietekme vēlamā risinājuma īstenošanas rezultātā nav paredzama. 2018. gada 8. janvārī ietekmes novērtējums tika iesniegts Regulējuma kontroles padomei, lai tā veiktu kvalitātes pārbaudi. Padome analizēja ziņojuma projektu un 2018. gada 9. februārī sniedza labvēlīgu atzinumu, kam bija pievienoti ieteikumi par uzlabošanu. Pārskats par padomes ieteikumiem un veiktajām izmaiņām salīdzinājumā ar iepriekšējo projektu ir sniegts ietekmes novērtējuma 1. pielikumā. Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Vēlamajā risinājumā paredzētie pasākumi un grozījumi lielā mērā palīdzētu samazināt nevajadzīgo administratīvo slogu publiskā sektora iestādēs un ilgtermiņā arī visā ES, ņemot vērā to, ka lielākā daļa jauno izmaksu ir saistītas ar IKT izstrādāšanu un vienreizējām investīcijām. Paredzams, ka ar vēlamo risinājumu tiks vienkāršota pašreizējā sistēma un krasi samazināts tās administratīvais slogs, 5 gadu laikā radot izmaksu ietaupījumus aptuveni 157 miljonu EUR apmērā salīdzinājumā ar pamatscenāriju. Jānorāda, ka dažus ietaupījumus varēja izteikt naudas izteiksmē, savukārt citi tika identificēti, taču izteikt tos kvantitatīvi nebija iespējams. Ieviešot vienkāršas un rentablas zvejniecības datu ziņošanas sistēmas, kuras izmanto izmaksu ziņā pieņemamas un plaši pieejamas mobilo tālruņu tehnoloģijas, netiks uzlikts papildu administratīvais slogs mazajiem operatoriem (mazapjoma zvejniekiem). Turklāt jaunu IKT ieviešana veicinās inovāciju un nodrošinās jaunus veidus, kā radīt darbvietas MVU un jaunuzņēmumos. Pamattiesības Šim priekšlikumam nav ietekmes uz pamattiesību aizsardzību. Priekšlikumā ir precizēti datu piekļuves aspekti un personas datu apstrādes nolūki. Personas datu apstrāde tiks veikta, ievērojot personas datu aizsardzības pienākumus, kas noteikti Regulā (ES) 2016/679 un regulā, ar ko aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Saistību apropriācijas netiek ietekmētas, jo nav ierosināti grozījumi attiecībā uz Eiropas strukturālo un investīciju fondu finansējuma maksimālajām summām, kas paredzētas darbības programmās 2014.–2020. gada plānošanas periodam. 5.CITI ELEMENTI Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Spēkā esošā Zivsaimniecības kontroles regula jau paredz, ka Komisija reizi 5 gados novērtē tās īstenošanu, pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem ziņojumiem. Šis noteikums tiks saglabāts. Sīks skaidrojums par veidu, kā tiks uzraudzīta un izvērtēta faktiskā ietekme, ir sniegts ietekmes novērtējuma 9. iedaļā. Skaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām) Neattiecas.

Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Priekšlikums ir strukturēts šādi: 1. pants: grozījumi Regulā (EK) Nr. 1224/2009, 2. pants: grozījumi Regulā (EK) Nr. 768/2005, 3. pants: grozījumi Regulā (EK) Nr. 1967/2006, 4. pants: grozījumi Regulā (EK) Nr. 1005/2008, 5. pants: grozījumi Regulā (ES) 2016/1139. Grozījumus var apkopot, iedalot pēc priekšlikuma galvenā temata, apakštematiem, attiecīgajiem pantiem un konkrētajiem noteikumiem. Grozījumi Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Savienības kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem 1. TEMATS: NOTEIKUMU IZPILDE Apakštemats Panti Konkrēti priekšlikuma noteikumi Inspekcija un pārraudzība Grozīti: 73., 74., 75., 76., 77., 78., 79., 80. pants Skaidrāk aprakstīts inspicēšanas process, inspektoru pienākumi, kā arī kapteiņu un operatoru pienākumi inspekciju laikā. Inspekcijas ziņojumu digitalizācija, ko panāk, nosakot pienākumu izmantot elektronisku inspekcijas ziņojumu sistēmu, kas attiecīgajām iestādēm un dalībvalstīm ļaus labāk izmantot datus un apmainīties ar tiem. Paskaidrotas kontroles novērotāju funkcijas un pienākumi. Sankcijas Jauni: 89.a, 91.a, 91.b, 92.a, 92.b pants, III un IV pielikums Grozīti: 82., 85., 90., 91., 92. pants Iekļautas jaunas definīcijas, lai paskaidrotu un uzlabotu nodaļu par noteikumu izpildi. Jauns saraksts ar KZP noteikumu pārkāpumiem, kas pēc būtības kvalificējami kā smagi pārkāpumi (nepiemērojot nekādus kritērijus). Jauns sīki izstrādāts un izsmeļošs saraksts ar kritērijiem, kas izmantojami, lai dažus citus KZP noteikumu pārkāpumus varētu kvalificēt kā smagus pārkāpumus. Tas veicinās vienlīdzīgus nosacījumus, vienlaikus nodrošinot proporcionalitāti. Lai sankciju sistēmu visās dalībvalstīs padarītu atturošāku un iedarbīgāku un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, ieviestas obligātās administratīvās sankcijas un minimālie naudas soda apmēri par smagiem KZP noteikumu pārkāpumiem. Precizēti tūlītējie noteikumu izpildes pasākumi (jeb preventīvie pasākumi), kas dalībvalstīm jāveic smagu pārkāpumu gadījumā. Paskaidrots, ka punkti ir jāpiešķir gan zvejas licences turētājam, gan kapteinim, ja tie ir dažādi subjekti. Paskaidrots, ka tiesvedību un punktu piešķiršanu smaga pārkāpuma gadījumā var īstenot piekrastes dalībvalsts, taču to sistemātiska izpilde ir jānodrošina karoga dalībvalstij. Paskaidrots, ka smagu pārkāpumu gadījumā papildus pamatsankcijām tiek sistemātiski piemēroti punkti (ar dažiem izņēmumiem, kad pārkāpumu nav izdarījis zvejas licences turētājs vai kapteinis, piemēram, atpūtas zvejā). Nodrošināts, ka dalībvalstis var labāk izmantot datus par pārkāpumiem un sankcijām un apmainīties ar tiem. 2. TEMATS: DATU PIEEJAMĪBA, KVALITĀTE UN KOPLIETOŠANA Apakštemats Panti Konkrēti priekšlikuma noteikumi Kuģa izsekošana Grozīti: 4., 9., 10., 12. pants Jauns: 9.a pants Kuģu izsekošanas sistēmas specifikācijas ir padarītas elastīgākas (nav obligāti jāizmanto satelītiekārtas). Ir sniegti skaidrojumi par kuģu monitoringa centriem. Visiem kuģiem, arī tiem, kas īsāki par 12 m, ir jābūt izsekošanas sistēmai. Relevanti dati ir jādara pieejami aģentūrām, kas nodarbojas ar pārraudzības darbībām. Zvejas žurnāls Grozīts: 14. pants Attiecībā uz visu kategoriju kuģiem ir svītrots atbrīvojums no tādas nozvejas reģistrēšanas zvejas žurnālos, kuras svars ir mazāks par 50 kg. Ir precizēti noteikumi par t. s. pielaidi, un tie pielāgoti konkrētām situācijām / zvejniecībām. Zvejas žurnāla saturs ir salāgots ar jauno noteikumu par izsekojamību (unikāla zvejas reisa identifikatora izmantošana), un ir izdarīti grozījumi ar mērķi uzlabot reģistrēto datu kvalitāti. Par 12 m īsāki kuģi Grozīti: 9., 14., 15. pants Jauns: 15.a pants Pašreizējās atkāpes ir svītrotas, un ir noteiktas tikai divas zvejas kuģu kategorijas: > 12 m un < 12 m. Visiem zvejas kuģiem, kas īsāki par 12 m, par nozveju jāziņo elektroniski. Pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas Grozīti: 20., 21., 22., 23., 24. pants Svītroti: 16., 25., 28. pants Visi dati tiek reģistrēti digitālā veidā un iesniegti elektroniski. Dokumentu saturs ir salāgots ar jaunajiem noteikumiem par izsekojamību (unikāla zvejas reisa identifikatora izmantošana), un ir izdarīti grozījumi ar mērķi uzlabot reģistrēto datu kvalitāti. Pašreizējās atkāpes attiecībā uz izkraušanas deklarāciju ir svītrotas. Pārkraušanai citā kuģī ārpus ES ūdeņiem vai trešo valstu ostās ir vajadzīga karoga dalībvalsts atļauja. Iepriekšēja paziņošana Grozīti: 17., 19. pants Svītrots: 18. pants Jauns: 19.a pants Iepriekšējas paziņošanas pienākums ir attiecināts uz visiem kuģiem, kas īsāki par 12 m, un vairs neaprobežojas tikai ar krājumiem, kurus aptver daudzgadu plāni. Savienības zvejas kuģiem, kuri izkrauj nozveju trešo valstu ostās, ir jāiesniedz iepriekšējs paziņojums. Atpūtas zvejas kontrole Grozīti: 4., 55. pants Dalībvalstīm ir jāizveido sistēma, kas izmantojama, lai kontrolētu atpūtas zvejas dalībniekus (reģistrācija vai licencēšana) un vāktu informāciju par nozvejām. Saistībā ar sugām, uz kurām attiecas Savienības noteiktie saglabāšanas pasākumi, kas piemērojami atpūtas zvejai, nozvejas deklarācijas ir jānosūta kompetentajām iestādēm un ir jāizveido kuģu reģistrācijas vai licencēšanas sistēma. Ir saglabāts aizliegums pārdod nozvejas, bet pašreizējās atkāpes attiecībā uz Vidusjūru ir svītrotas (skatīt grozījumus Regulā (EK) Nr. 1967/2006). Ir sagatavoti nosacījumi, lai paredzētu tādus konkrētus noteikumus par zvejas rīku kontroli un marķēšanu, kas attiecas uz atpūtas zveju, noteikumus par kuģu izsekošanu, par reģistrācijas vai licencēšanas sistēmām un par nozvejas reģistrēšanu. Ir ietvertas komercuzņēmumu organizētas atpūtas zvejas darbības. Izsekojamība Grozīti: 4., 56., 57., 58. pants Jauns: 56.a pants Ir precizēti noteikumi par izsekojamību un ieviests jauns pants par partijām. Lai konkrētu zvejas produktu partiju varētu sasaistīt ar konkrētu izkrāvumu no ES zvejas kuģa, ir precizēta izsekojamības informācija. Lai kontroles pasākumi iekšējā tirgus piegādes ķēdē būtu iedarbīgāki un efektīvāki, informācija tiek reģistrēta elektroniski. Atkāpe attiecībā uz importētiem produktiem ir svītrota. Izsekojamības noteikuma piemērošanas jomā ietilpst tikai konkrēti zvejas un akvakultūras produkti. Atkāpe attiecībā uz produktiem, kurus pārdod patērētājiem, ir salāgota ar citiem regulas noteikumiem (ne vairāk kā 5 kg zvejas produktu, nevis 50 EUR dienā). Svēršanas, transportēšanas un pārdošanas procedūras un dati Grozīti: 59., 60., 62., 64., 65., 66., 68. pants Jauni: 59.a, 60.a pants Svītroti: 61., 63., 67. pants Ir racionalizēti pašreizējie atbrīvojumi, kas traucē izkrauto zivju pareizu svēršanu un reģistrāciju. Ir izveidota vienkārša un iedarbīga sistēma, kas izmantojama, lai nodrošinātu, ka izkraušanas laikā svēršana tiek veikta pareizi, proti, to veic reģistrēts operators. Ir izveidotas konkrētas procedūras attiecībā uz nešķirotiem izkrāvumiem. Ir grozītas pašreizējās atkāpes attiecībā uz zivju daudzumu, kas tiek pārdots / izsniegts privātam patēriņam nereģistrētiem pircējiem, un tās ir salāgotas ar noteikumiem par kontroles pasākumiem piegādes ķēdē. Ir precizēti operatoru pienākumi un pārskatatbildība piegādes ķēdē. Ir pievienotas prasības digitālā veidā reģistrēt un elektroniski iesniegt pārdošanas zīmes, pārņemšanas deklarācijas un transportēšanas dokumentus. Ir vienkāršota kārtība, kādā operatori ziņo iestādēm (karoga valsts, izkraušanas valsts, tirdzniecības valsts). Datu pieejamība un apmaiņa Grozīti: 33., 34., 109., 110., 111., 112., 114. un 115. pants Jauni: 111.a, 112.a pants Svītrots: 116. pants Ir pabeigta datu sistēmas digitalizācija un kopumā uzlabota datu pieejamība, uzticamība un apmaiņa. Noteikumi par dalībvalstu veikto datu reģistrēšanu un iesniegšanu Komisijai ir racionalizēti un salāgoti ar citiem grozījumiem. Grozījumi skaidri nosaka datus, ko vāc dalībvalstis, validēšanas posmus un Komisijas piekļuvi savāktajiem datiem un tās nolūku. Grozījumi skaidri nosaka arī personas datu aizsardzības pasākumus un apstrādes drošības jautājumu. Pants par tīmekļa vietnes drošo daļu ir svītrots. 3. TEMATS: MAZĀKAS ATŠĶIRĪBAS AR KZP Apakštemats Panti Konkrēti priekšlikuma noteikumi “Kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu” definīcija Grozīts: 4. pants “Kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu” definīcija ir padarīta skaidrāka un salāgota ar KZP. Zvejas licence un zvejas atļauja Grozīti: 6., 7. pants Noteikumi ir salāgoti ar KZP. Izkraušanas pienākums Jauns: 25.a pants Grozījumi nosaka, ka izkraušanas pienākuma kontrolē ir obligāti jāizmanto attālā elektroniskā monitoringa rīki, jo īpaši videonovērošana. Jaunie noteikumi skars atsevišķus kuģus un flotes segmentus atkarībā no riska novērtējuma, un tos reģionālā līmenī īstenos dalībvalstis. Zvejas kapacitāte Jauns: 39.a pants Grozīti: 38., 41. pants Ir pievienots jauns pants, kas prasa konkrētus kuģus, kuri izmanto aktīvus zvejas rīkus, aprīkot ar ierīci, kas monitorē un reģistrē dzinēja jaudu. Pašreizējie noteikumi par dzinēja jaudas verifikāciju ir vienkāršoti. Ir pievienoti noteikumi par zvejas kuģu tilpības fizisko verifikāciju. Nacionālās kontroles programmas un gada ziņojumi Svītroti: 46. pants, 1. pielikums Grozīts: 55. pants Jauns: 93.a pants Nacionālo kontroles programmu tvērums ir paplašināts, lai tās aptvertu ne tikai daudzgadu programmu kontroli, bet arī KZP noteikumu kontroli. Tāpēc 1. pielikums par daudzgadu plānu inspekcijas kritērijiem ir svītrots. Nacionālajās kontroles programmās ir ietverta arī atpūtas zvejas kontrole. Ziņojumi par nacionālajām inspekcijām un kontrolēm būs jāiesniedz reizi gadā. 4. TEMATS: SINERĢIJA AR CITĀM RĪCĪBPOLITIKĀM Zvejas rīki Grozīti: 14., 43., 55. pants Ir atvieglota un uzlabota kārtība, kādā visu kategoriju kuģi ziņo par nozaudētiem zvejas rīkiem, izmantojot (elektroniskus) žurnālus. Par 12 m īsākiem kuģiem patlaban piemērojamā atkāpe no prasības turēt uz kuģa aprīkojumu, kas vajadzīgs nozaudētu zvejas rīku atgūšanai, ir svītrota. Ir sagatavoti nosacījumi, kas vajadzīgi, lai noteiktu Savienības noteikumus par zvejas rīku marķēšanu un kontroli atpūtas zvejā. Zvejai ierobežotās teritorijas Grozīti: 4., 50. pants Termina “zvejai ierobežotas teritorijas” definīcija un 50. panta noteikumi ir grozīti, lai ietvertu zvejai ierobežotās teritorijas, kas atrodas dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā, kā arī ārpus ES ūdeņiem. 5. TEMATS: SALĀGOŠANA AR LISABONAS LĪGUMU Salāgošana ar Lisabonas līgumu Grozīti vai ieviesti vairāki panti Pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ir salāgotas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantu. Arī noteikumi, ar kuriem lēmumu pieņemšanas pilnvaras ir piešķirtas tikai Padomei, ir pielāgoti, lai saskaņotu tos ar jaunajām procedūrām, kas piemērojamas kopējai zivsaimniecības politikai. Grozījumi Padomes Regulā (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru Temats Panti Konkrēti priekšlikuma noteikumi Salāgošana ar KZP Grozīti: 2. un 3. pants Grozīts: 17. pants Aģentūras mērķis un pienākumi ir pilnībā salāgoti ar jauno KZP. Aģentūras inspekcijas pilnvaru ģeogrāfiskais tvērums vairs neparobežojas tikai ar starptautiskajiem ūdeņiem. Datu apmaiņa Grozīts: 16. pants Grozījumi precizē noteikumus par informācijas apmaiņu un apstrādi un personas datu aizsardzības pasākumus. Salāgošana ar vienoto pieeju par decentralizētām ES aģentūrām Grozīti: 26., 29., 39. pants Ir ieviesti vairāki grozījumi, lai EFCA izveidošanas regulu labāk salāgotu ar vienoto pieeju. Budžets Grozīts: 35. pants Ieņēmumu gūšanas iespējas ir paplašinātas, lai saskaņā ar līdzīgiem noteikumiem par citām aģentūrām (piemēram, Frontex) atļautu deleģēšanas nolīgumus un ad hoc dotācijas. Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju Temats Panti Konkrēti priekšlikuma noteikumi NNN nozvejas sertifikāta digitalizācija (CATCH) Jauni: 12.a–12.e pants Regulas (EK) Nr. 1005/2008 III nodaļā aprakstītajā nozvejas sertifikācijas sistēmā izmanto papīra dokumentus, kas to padara neefektīvu. Grozījumi Savienības nozvejas sertifikācijas sistēmā paredz nozvejas sertifikātu pārvaldības vajadzībām izveidot datubāzi (CATCH), kuras pamatā ir informācijas pārvaldības sistēma oficiālo kontroļu vajadzībām un kura nodrošina uz riska izvērtējumu balstītas kontroles, samazina krāpnieciska importa iespējas un atvieglo dalībvalstu administratīvo slogu. CATCH operacionālās funkcijas tiks izstrādātas vairākos posmos. Komisijai ir piešķirtas īstenošanas un deleģētās pilnvaras attiecībā uz CATCH darbību un turpmāku attīstību. Inspekcijas Grozīts: 10. pants Salāgošana ar jaunajiem Regulas (EK) Nr. 1224/2009 noteikumiem. Zvejas kuģi, kas iesaistījušies NNN zvejā Grozīti: 2., 3., 11. pants Salāgošana ar jaunajiem Regulas (EK) Nr. 1224/2009 noteikumiem un attiecīgas savstarpējās norādes. Procesuālā darbība un noteikumu izpilde (arī attiecībā uz smagiem pārkāpumiem) Jauns: 42.a pants Grozīti: 27., 42., 43. pants Svītroti: 44.–47. pants Ir ieviestas savstarpējas norādes, lai nodrošinātu salāgošanu ar jaunajiem Regulas (EK) Nr. 1224/2009 noteikumiem par procesuālo darbību un noteikumu izpildi, arī sankcijām. Novecojušie panti ir svītroti. Grozījums Padomes Regulā (EK) Nr. 1967/2006, kas attiecas uz Vidusjūras zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas pārvaldības pasākumiem Grozījums Regulā (ES) 2016/1139, ar kuru izveido daudzgadu plānu mencas, reņģes un brētliņas krājumiem Baltijas jūrā un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto Temats Panti Konkrēti priekšlikuma noteikumi Regula (EK) Nr. 1967/2006 Grozīts: 17. pants Svītroti: 21., 23. pants Lai nodrošinātu saderību ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ir svītroti daži noteikumi par atpūtas zveju un pārkraušanu citā kuģī. Regula (ES) 2016/1139 Svītroti: 12., 13. pants Lai nodrošinātu saderību ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ir svītroti noteikumi par zvejas žurnāliem un pielaidi. 2018/0193 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 un attiecībā uz zivsaimniecības kontroli groza Padomes Regulas (EK) Nr. 768/2005, (EK) Nr. 1967/2006, (EK) Nr. 1005/2008 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/1139 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Kopējā zivsaimniecības politika ir reformēta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Kopējās zivsaimniecības politikas mērķi un zivsaimniecības kontroles un noteikumu izpildes prasības ir noteiktas minētās regulas 2. un 36. pantā. Tās sekmīga īstenošana ir atkarīga no efektīvas un atjauninātas kontroles un noteikumu izpildes sistēmas. (2)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009 ir izveidota Savienības zivsaimniecības kontroles sistēma, kas cita starpā paredz uzraudzības centrus, zvejas kuģu izsekošanu, nozvejas ziņojumu sniegšanas pienākumus, iepriekšējus paziņojumus, atļaujas veikt pārkraušanu citā kuģī trešās valstīs, zvejas aizliegumu publiskošanu, zvejas kapacitātes kontroli, valstu veiktas kontroles programmas, atpūtas zvejas kontroli, kontroles zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdē, zvejas produktu svēršanu, transportēšanas dokumentus, izkraušanas deklarācijas, pārdošanas zīmes un pārņemšanas deklarācijas, inspekcijas un revīzijas, sankciju piemērošanu par pārkāpumiem un piekļuvi datiem. (3)Taču Regula (EK) Nr. 1224/2009 tika izstrādāta pirms jaunās kopējās zivsaimniecības politikas pieņemšanas. Tādēļ tā būtu jāgroza, lai labāk nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas kontroles un noteikumu izpildes prasībām saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 un izmantotu modernas un izmaksu ziņā efektīvas kontroles tehnoloģijas. (4)Regulā (EK) Nr. 1224/2009 būtu jāiekļauj atsauces uz definīcijām, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. 1380/2013 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1379/2013. Skaidrības un konsekvences labad dažas Regulā (EK) Nr. 1224/2009 noteiktās definīcijas būtu jāsvītro vai jāgroza, un būtu jāpievieno jaunas definīcijas. (5)Būtu jāgroza “kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu” definīcija, lai precizētu, ka tā aptver visus zivsaimniecības nozarē piemērojamos Savienības tiesību aktus, arī noteikumus par tehniskajiem un saglabāšanas pasākumiem attiecībā uz jūras bioloģiskajiem resursiem, par to Savienības flotu pārvaldību un kontroli, kuras izmanto šādus resursus, par zvejas un akvakultūras produktu apstrādi un tirdzniecību, Savienības sistēmu nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas aizkavēšanai, novēršanai un izskaušanai un Savienības noslēgtiem starptautiskiem nolīgumiem. (6)Termins “kuģu satelītnovērošanas sistēmas dati” būtu jāaizstāj ar skaidrāku terminu “kuģa pozīcijas dati”. Termina “kuģa pozīcijas dati” definīcijā vairs nevajadzētu atsaukties uz datu pārraidi ar satelītnovērošanas iekārtām, jo tagad ir pieejamas citādas kuģu izsekošanas un kuģa pozīcijas datu pārraides tehnoloģijas. (7)Termina “partija” definīcija būtu jāsaskaņo ar pārtikas aprites tiesību aktos noteikto šā termina definīciju. (8)Termina “daudzgadu plāni” definīcijas būtu jāatjaunina, lai ņemtu vērā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 noteikumus par daudzgadu plāniem. (9)“Zvejas licences”, “zvejai ierobežotas teritorijas” un “atpūtas zvejas” definīcijā termins “jūras ūdeņu dzīvie resursi” būtu jāaizstāj ar terminu “jūras bioloģiskie resursi”, lai minēto definīciju saskaņotu ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. (10)Termina “zvejas kuģis” definīcija ir sniegta Regulā (ES) Nr. 1380/2013, un tā ietver kuģus, kas aprīkoti jūras bioloģisko resursu komerciālai izmantošanai, piemēram, nozvejotājkuģus, atbalsta kuģus, zivju apstrādes kuģus, kuģus, kas iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, un zvejas produktu pārvadāšanai aprīkotus transportkuģus, izņemot konteinerkuģus. Tādēļ “zvejas kuģa” definīcija Regulā (EK) Nr. 1224/2009 būtu jāsvītro. (11)Lai veicinātu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu izpildi, būtu jāiekļauj jaunas terminu “nozvejotājkuģis” un “izlaišana no zvejas rīka” definīcijas. (12)No bioloģiskā, ekonomiskā un sociālā viedokļa raugoties, Savienībā svarīga nozīme ir mazapjoma zvejai. Ņemot vērā mazapjoma zvejas iespējamo ietekmi uz krājumiem, svarīgi kontrolēt to, lai mazo kuģu zvejas darbības un zvejas piepūle atbilstu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem. Tādēļ ir jāiegūst šo kuģu pozīcijas dati. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāspēj izsekot visus zvejas kuģus, arī zvejas kuģus, kuru garums ir mazāks nekā 12 metri. Attiecībā uz kuģiem, kuru garums ir 12 metri, tagad ir iespējams izmantot mobilās ierīces, kas ir lētākas un viegli izmantojamas.

(13)Lai precizētu zvejas uzraudzības centru lomu, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 noteikumi par šiem centriem būtu jāiekļauj atsevišķā pantā. (14)Regula (EK) Nr. 1224/2009 tika grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/812, lai dažus tās noteikumus saskaņotu ar izkraušanas pienākumu, kas noteikts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā. Lai varētu pienācīgi kontrolēt izkraušanas pienākuma izpildi, noteikta procentuālā daļa zvejas kuģu, pamatojoties uz riska novērtējumu, būtu jāaprīko ar pastāvīgi reģistrējošām elektroniskām monitoringa ierīcēm, arī videonovērošanas sistēmām (CCTV). CCTV datus var papildināt ar datiem, kas saņemti no citām elektroniskām monitoringa ierīcēm. Šo ierīču, arī CCTV, sniegtie dati nodrošinās dalībvalstu amatpersonām iespēju kontrolēt, kā tiek pildīts izkraušanas pienākums jūrā. CCTV būtu jāizmanto tikai attiecībā uz zvejas rīkiem un kuģa daļām, kurās zvejas produkti tiek novietoti, apstrādāti un uzglabāti. CCTV videomateriāli būtu jāieraksta uz vietas, un tie pēc pieprasījuma būtu jādara pieejami tikai dalībvalstu amatpersonām vai Savienības inspektoriem, jo īpaši saistībā ar inspekcijām, izmeklēšanām vai revīzijām. (15)Kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanā izšķirīga nozīme ir nozvejas datu ticamībai un visaptverošai vākšanai. (16)Nozvejas reģistrācijas datus iesniedz papīra formā, tādēļ netiek saņemta pilnīga un uzticama informācija un galu galā operatori dalībvalstīm un dalībvalstis Komisijai sniedz nepilnīgus ziņojumus par nozvejām, kā arī tiek kavēta informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm. Tādēļ uzskata, ka kuģu kapteiņiem dati par nozveju, jo īpaši zvejas žurnāli, pārkraušanas deklarācijas un izkraušanas deklarācijas, jāreģistrē digitālā veidā un jāiesniedz elektroniski. (17)Nozvejas ziņojumu sniegšanas pienākums neattiecās uz tādu kuģu kapteiņiem, kuru garums ir mazāks nekā 10 metri, tāpēc dati par šiem kuģiem tika vākti, pamatojoties uz paraugošanas plāniem, un bija nepilnīgi un neuzticami. Tāpēc ir svarīgi prasību ziņot par nozvejām attiecināt uz visiem zvejas kuģiem neatkarīgi no to izmēra. Tādējādi arī tiks vienkāršoti noteikumi un uzlabota atbilstība un kontrole. (18)Attiecībā uz kuģiem, kuru garums ir 12 metri vai vairāk, ir svarīgi, lai zvejas žurnālā sniegtā informācija būtu precīzāka un ietvertu datus par katrā zvejas rīka iemetienā vai zvejas darbībā gūtajām nozvejām, jo tādējādi tiks uzlabota kontroles efektivitāte. Attiecībā uz kuģiem, kuru garums ir mazāks nekā 12 metri, būtu jāvienkāršo ar zvejas žurnāla aizpildīšanu un iesniegšanu saistītie pienākumi, un zvejas žurnālos ietvertā informācija kuģu kapteiņiem būtu jāiesniedz tikai vienu reizi, pirms ierašanās ostā. (19)Noteikumi par pielaidi zvejas žurnālā reģistrētajos uz kuģa paturēto zivju daudzuma aprēķinos būtu jāgroza, lai ņemtu vērā jaunos noteikumus par tādu nozveju reģistrēšanu zvejas žurnālos, kas mazākas nekā 50 kg. Noteikumi par pielaidi būtu jāgroza arī tāpēc, lai ņemtu vērā to nozveju īpatnības, kuras tiek izkrautas nešķirotas. (20)Kad zvejas kuģis atstāj ostu, tam būtu nekavējoties jāiedarbina elektroniskais zvejas žurnāls, un attiecīgajam zvejas reisam tiek piešķirts unikāls zvejas reisa identifikācijas numurs. Lai varētu veikt pastiprinātas kontroles un uzlabotu datu validāciju dalībvalstīs un zvejas produktu izsekojamību piegādes ķēdē, atsauce uz minēto unikālo zvejas reisa identifikācijas numuru būtu jānorāda zvejas žurnālā, pārkraušanas deklarācijās un izkraušanas deklarācijās. Lai uzlabotu un vienkāršotu to, kā dalībvalstu kompetentajām iestādēm tiek nosūtīta informācija par zvejas rīku pazaudēšanu, zvejas žurnāla formātā būtu jāietver informācija par pazaudētiem zvejas rīkiem. (21)Iepriekšējs paziņojums par izkraušanu ļauj amatpersonām labāk kontrolēt to, kā tiek ievēroti noteikumi par nozvejas reģistrēšanu un zvejas darbībām. Lai uzlabotu nozvejas reģistrēšanas noteikumu ievērošanu, noteikumi par iepriekšējiem paziņojumiem būtu jāattiecina uz visiem kuģiem, kuru garums pārsniedz 12 metrus, nevis tikai uz tiem zvejas kuģiem, kuri zvejo krājumos, uz kuriem attiecas daudzgadu plāni. Dalībvalstīm vajadzētu būt tiesībām sava karoga kuģiem, kas darbojas vienīgi to teritoriālajos ūdeņos, noteikt īsāku iepriekšēja paziņojuma iesniegšanas termiņu, ja vien tas nemazina to spēju inspicēt kuģus pēc ierašanās. (22)Savienības zvejas kuģiem, kas izkrauj zvejas produktus trešās valstīs vai pārkrauj zvejas produktus citā kuģī trešo valstu ūdeņos vai atklātā jūrā, būtu jāiesniedz iepriekšējs paziņojums vai jāsaņem atļauja no karoga dalībvalstīm. Šādi iepriekšēji paziņojumi un atļaujas tiek prasītas, ņemot vērā karoga dalībvalstu pienākumu novērst, ka NNN zvejā iegūti zvejas produkti nonāk starptautiskajos tirgos. (23)Noteikumi par nozvejas datu un zvejas piepūles reģistrēšanu, ko veic dalībvalstis, būtu jāgroza, lai iekļautu svēršanas datu reģistru, pārņemšanas deklarāciju un transportēšanas dokumentu datus. (24)Noteikumi par agregēto nozvejas datu un zvejas piepūles datu iesniegšanu būtu jāvienkāršo, paredzot vienu datumu visu iesniegumu iesniegšanai. (25)Noteikumi par to, kā Komisija publicē zvejas aizliegumus pēc zvejas kvotu vai maksimālās pieļaujamās zvejas piepūles pilnīgās izmantošanas, būtu jāvienkāršo, lai šādus aizliegumus varētu publicēt laikus. Turklāt minētie noteikumi būtu jāsaskaņo ar Regulā (ES) Nr. 1380/2013 noteikto izkraušanas pienākumu. (26)Noteikumi par zvejas kapacitāti būtu jāatjaunina, lai atsauktos uz Regulu (ES) Nr. 1380/2013. (27)Būtu jāvienkāršo noteikumi par zvejas kuģu tilpības verifikāciju, ko veic zvejas kapacitātes kontroles nolūkā, un jāprecizē noteikumi par dzinēja jaudas verifikāciju. Ja zvejas kuģi, kas aprīkoti ar aktīviem zvejas rīkiem, darbojas ar dzinējiem, kuru jauda pārsniedz to reģistrācijā norādīto dzinēja jaudu, nav iespējams nodrošināt atbilstību Regulā (ES) Nr. 1380/2013 noteiktajai maksimāli pieļaujamajai zvejas kapacitātei. Tāpēc ir svarīgi tādu zvejas kuģu dzinēja jaudu, kas aprīkoti ar aktīviem zvejas rīkiem, efektīvi kontrolēt, izmantojot ierīces, kas nepārtraukti monitorē dzinēja jaudu. (28)Lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem, katrai dalībvalstij būtu jāizveido un regulāri jāatjaunina gada vai daudzgadu valsts kontroles programma, kas aptver visus kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka oficiālās kontroles tiek veiktas, pamatojoties uz risku. Būtu arī jāpieprasa gada ziņojumi par valsts veiktajām inspekcijām un kontrolēm. (29)Zvejai ierobežotas teritorijas ir noteiktas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, valsts tiesību aktiem un starptautiskajiem nolīgumiem. Tāpēc noteikumi par zvejai ierobežotu teritoriju kontroli, ko veic dalībvalstis, būtu jāattiecina uz zvejai ierobežotām teritorijām neatkarīgi no to atrašanās vietās. Attiecīgā gadījumā būtu jākontrolē arī atpūtas kuģi, kas zvejo zvejai ierobežotās teritorijās. (30)No bioloģiskā, ekonomiskā un sociālā viedokļa raugoties, atpūtas zvejai Savienībā ir svarīga nozīme. Ņemot vērā atpūtas zvejas būtisko ietekmi uz konkrētiem zivju krājumiem, ir jāparedz īpaši instrumenti, kas ļautu dalībvalstīm efektīvi kontrolēt atpūtas zveju. Reģistrēšanas vai licencēšanas sistēmai būtu jānodrošina precīza to fizisko un juridisko personu uzskaite, kuras piedalās atpūtas zvejā, un ticamu datu vākšana par nozvejām un zvejas praksi. Lai izvērtētu šādas zvejas prakses ietekmi uz krājumiem un sniegtu dalībvalstīm un Komisijai informāciju, kas vajadzīga jūras bioloģisko resursu efektīvai pārvaldībai un kontrolei, ir vajadzīgi pietiekami un ticami dati par atpūtas zveju. (31)Saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku jau ir noteikti vairāki īpaši saglabāšanas pasākumi, ko piemēro atpūtas zvejai. Ar reģistrēšanas vai licencēšanas un nozvejas reģistrācijas sistēmām būtu jānodrošina šo īpašo saglabāšanas pasākumu efektīva kontrole. (32)Lai dalībvalstis varētu veikt kontroles un inspekcijas visos zvejas un akvakultūras produktu tirdzniecības posmos no pirmās pārdošanas līdz mazumtirdzniecībai, tostarp transportēšanā, būtu jāprecizē noteikumi par piegādes ķēdē veiktām kontrolēm.

(33)Būtu jāprecizē noteikumi, ko piemēro zvejas un akvakultūras produktu sadalīšanai partijās. Būtu jāprecizē, ka partijām jāsastāv no vienas sugas zvejas un akvakultūras produktiem, izņemot gadījumus, kad to daudzumi ir ļoti mazi. (34)Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002 18. pantā noteiktajām izsekojamības prasībām Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 931/2011 paredzēti daži izsekojamības noteikumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtikas konkrēto nozari, proti, tā paredz, ka operatoriem jāglabā noteikts informācijas kopums, kurš pēc pieprasījuma jādara pieejams kompetentajām iestādēm un jānosūta operatoram, kuram zvejas produkts tiek piegādāts. Zivsaimniecības nozarē izsekojamība ir svarīga ne tikai pārtikas nekaitīguma nodrošināšanai, bet arī lai varētu veikt kontroles un garantētu patērētāju interešu aizsardzību. (35)Tāpēc ir lietderīgi pamatoties uz spēkā esošajiem noteikumiem par izsekojamību, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 178/2002 18. pantā un Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 931/2011. Operatoriem būtu jāglabā noteikts informācijas kopums par zvejas un akvakultūras produktiem, kurš pēc pieprasījuma jādara pieejams kompetentajām iestādēm un jānosūta operatoram, kam piegādā zvejas produktu. Attiecībā uz neimportētiem zvejas produktiem izsekojamības informācijā būtu jāiekļauj unikālais zvejas reisa identifikācijas numurs, lai konkrētu zvejas produktu partiju varētu sasaistīt ar konkrētu izkraušanu, ko viens vai vairāki Savienības zvejas kuģi veic tajā pašā attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā. (36)Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 931/2011 izsekojamības informācijai, kas vajadzīga zvejas un akvakultūras produktu kontrolei, vajadzētu būt pieejamai no pirmās pārdošanas līdz mazumtirdzniecības posmam. Tas jo īpaši ļaus nodrošināt, ka patērētājam sniegtā informācija par zvejas vai akvakultūras produktu sugām un izcelsmi ir precīza. (37)Tādi paši noteikumi būtu jāpiemēro zvejas un akvakultūras produktiem, kas importēti no trešām valstīm. Attiecībā uz importētiem produktiem obligātajā izsekojamības informācijā būtu jāiekļauj atsauce uz nozvejas sertifikātu, kas paredzēts Regulā (EK) Nr. 1005/2008. (38)Lai nodrošinātu zvejas un akvakultūras produktu izsekojamības informācijas efektīvu un savlaicīgu nosūtīšanu, minētā informācija būtu jāreģistrē digitalizētā veidā un elektroniski jānosūta piegādes ķēdē un kompetentajām iestādēm pēc to pieprasījuma. (39)Attiecībā uz zvejas produktiem, ko no zvejas kuģiem tieši pārdod patērētājiem, noteikumus, kas attiecas uz izsekojamību, reģistrētiem pircējiem un pārdošanas zīmēm, nepiemēro daudzumiem, kas ir mazāki par noteiktām robežvērtībām. Šīs robežvērtības būtu jāsaskaņo un jāsamazina, lai līdz minimumam samazinātu tādu zvejas produktu laišanu tirgū, kuri nav izsekojami un līdz ar to nav kontrolējami. (40)Kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanā izšķirīga nozīme ir nozvejas datu ticamībai un visaptverošai vākšanai. Konkrētāk, pēc iespējas uzticamākā veidā būtu jāveic nozvejas reģistrēšana izkraušanas laikā. Tāpēc nepieciešams pastiprināt procedūras attiecībā uz zvejas produktu svēršanu izkraušanas laikā. (41)Svēršana būtu jāveic, izmantojot kompetento iestāžu apstiprinātas sistēmas, un operatoriem, ko dalībvalstis reģistrējušas šī uzdevuma veikšanai. Lai nozvejas varētu paziņot precīzi, izkraušanas laikā visi produkti būtu jānosver pa sugām. Turklāt svēršanas dati būtu jāreģistrē elektroniski un jāglabā trīs gadus. (42)Nešķirotu sugu izkraušana būtu jāatļauj tikai tad, ja ir ievēroti stingri nosacījumi, tostarp svēršana ar sistēmām, ko ekspluatē vai kontrolē dalībvalstu iestādes. (43)Lai uzlabotu kontroles un nodrošinātu nozvejas reģistrācijas datu ātru validāciju un ātru informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm, visiem operatoriem dati būtu jāreģistrē digitālā veidā un 24 stundu laikā elektroniski jāiesniedz dalībvalstīm. Tas jo īpaši attiecas uz izkraušanas deklarācijām, pārdošanas zīmēm un pārņemšanas deklarācijām. (44)Tā kā ir pieejami piemēroti tehnoloģiski rīki, prasība reģistrēt datus digitālā veidā un 24 stundu laikā tos elektroniski iesniegt dalībvalstīm būtu jāattiecina uz visiem zvejas produktu pircējiem. (45)Būtu jāvienkāršo transportēšanas dokumentu nosūtīšana attiecīgajām dalībvalstīm, un tā būtu jāveic pirms atiešanas, lai kompetentās iestādes varētu veikt kontroles. (46)Lai varētu veikt pastiprinātas kontroles un uzlabotu datu validāciju dalībvalstīs un zvejas produktu izsekojamību piegādes ķēdē, izkraušanas deklarācijās, pārdošanas zīmēs, pārņemšanas deklarācijās un transportēšanas dokumentos būtu jāietver atsauce uz unikālo zvejas reisa identifikācijas numuru. (47)Regulas (EK) Nr. 1224/2009 noteikumi par ražotāju organizāciju uzraudzību un cenu noteikšanas un intervences pasākumu uzraudzību vairs nav aktuāli un būtu jāsvītro, jo tagad šāda uzraudzība paredzēta Regulā (ES) Nr. 1379/2013. (48)Lai uzlabotu riska novērtēšanu, ko valsts iestādes veic, plānojot kontroles pasākumus, un inspekciju efektivitāti, būtu jāpastiprina prasības, kas attiecas uz pārkāpumu nacionālo reģistru. (49)Lai dalībvalstīs nodrošinātu vienlīdzīgu tiesisko attieksmi pret visiem kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpējiem, būtu jāprecizē un jānostiprina noteikumi par tādas rīcības noteikšanu, kas uzskatāma par smagu pārkāpumu. (50)Lai efektīvi atturētu no viskaitīgākās rīcības, saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām nepieciešams izveidot pilnīgu to pārkāpumu sarakstu, kas jebkādos apstākļos uzskatāmi par smagiem. Turklāt, lai nodrošinātu proporcionalitāti, jāizveido izsmeļošs kritēriju saraksts, kas kompetentajām valstu iestādēm jāizmanto, nosakot dažu citu pārkāpumu smagumu. (51)Lai ātrāk un efektīvāk reaģētu uz smagajiem parkāpumiem un labāk atturētu no tiem, dalībvalstīm būtu jāievieš administratīvās procedūras, kas vērstas uz šādiem smagiem pārkāpumiem un neskar spēkā esošās kriminālprocedūras. Standartizēta minimālā naudas soda apmēra noteikšana un punktu sistēmas uzlabošana, kā rezultātā var tikt apturētas vai atsauktas zvejas licences vai tiesības vadīt kuģi, palielinās arī visu dalībvalstu sankciju sistēmu atturošo ietekmi un novērsīs recidīvismu. (52)Valstu struktūrām, kas atbild par zivsaimniecības kontroles darbībām, kā arī visām attiecīgajām tiesu iestādēm vajadzētu būt piekļuvei nacionālajam pārkāpumu reģistram. Pilnīgi pārredzama nacionālajos reģistros iekļautās informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm uzlabos arī efektivitāti un nodrošinās vienlīdzīgus kontroles darbību apstākļus.

(53)Validēšana ir svarīgs pasākums, lai nodrošinātu, ka dati, ko dalībvalstis ievākušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ir ticami un pilnīgi. Būtu jāprecizē validējamo datu kopums un dalībvalstu pienākumi neatbilstības gadījumā. (54)Lai izpildītu savus pienākumus saskaņā ar kopējās zivsaimniecības noteikumiem, Komisijai jābūt pieejamiem dažādiem dalībvalstu ievāktajiem datiem. Būtu jāprecizē, kādiem datiem vajadzētu būt pieejamiem Komisijai un kādi uzdevumi Komisijai jāveic, izmantojot šos datus. (55)Dalībvalstu ievāktie dati ir ļoti noderīgi arī zinātniskiem mērķiem. Būtu jāprecizē, ka dalībvalstu un Savienības zinātniskajām struktūrām var piešķirt piekļuvi datiem, kas ievākti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, jo īpaši kuģa pozīcijas datiem un zvejas darbību datiem. Visbeidzot, dalībvalstu ievāktie zvejas darbību dati ir noderīgi arī Eiropas Savienības Statistikas birojam (Eurostat), kurš tos var izmantot, lai sniegtu statistiku par zvejniecībām. (56)Tā kā datu apmaiņa starp dalībvalstīm ir ļoti svarīga, lai izpildītu kopējās zivsaimniecības politikas noteikumos paredzētos kontroles un noteikumu izpildes pienākumus, būtu jāprecizē šādas apmaiņas noteikumi. Konkrētāk, dalībvalstīm būtu cita citai jāpiešķir piekļuve saviem pārkāpumu reģistriem, jo tas ļaus tām uzlabot noteikumu izpildi attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem, kas to ūdeņos kuģo ar citas dalībvalsts karogu, un attiecībā uz sava karoga zvejas kuģiem, kas izdarījuši pārkāpumus citas dalībvalsts ūdeņos. (57)Dalībvalstu ievākto datu kopums, kam vajadzētu būt pieejamam Komisijai, piemēram, zvejas darbību dati, kontroles dati, citas zivsaimniecības elektroniskās datubāzes un nacionālais pārkāpumu reģistrs, var ietvert personas datus. Tā kā pēc zvejas reisa identifikācijas numura vai zvejas kuģa vārda var identificēt fiziskas personas, piemēram, zvejas kuģa īpašnieku vai kapteini, informācija, kas satur šādus datus, noteiktos apstākļos var būt personas dati. (58)Personas datu apstrāde ir vajadzīga zivsaimniecības kontrolei un noteikumu izpildei. Konkrētāk, lai uzraudzītu zvejas iespējas, tostarp kvotas apguvi, un validētu dalībvalstu iesniegtos agregētos datus, Komisijai vajadzētu būt iespējai apstrādāt zvejas žurnālu, izkraušanas deklarāciju, pārdošanas zīmju datus un citus zvejas darbību datus. Lai veiktu verifikāciju, revīzijas un uzraudzītu dalībvalstu kontroles darbības, Komisijai vajadzētu būt iespējai piekļūt tādai informācijai kā inspekcijas un kontroles novērotāju ziņojumiem un pārkāpumu datubāzei un šo informāciju apstrādāt. Saistībā ar starptautisko nolīgumu un saglabāšanas pasākumu sagatavošanu un īstenošanu Komisijai vajadzības gadījumā būtu jāapstrādā dati par Savienības zvejas kuģu zvejas darbībām ārpus Savienības ūdeņiem; šie dati ietver arī kuģa identifikācijas numuru un kuģa īpašnieka un kapteiņa vārdu. (59)Personas dati, ko apstrādā zivsaimniecības kontroles un noteikumu izpildes vajadzībām, būtu jāglabā 5 gadus, jo zvejas iespēju uzraudzības nolūkos Komisija dalībvalstu iesniegtos agregētos datus validē 5 gadu laikā pēc to nosūtīšanas. Ja tiek veikti turpmāki pasākumi saistībā ar pārkāpumiem, inspekcijām, verifikācijām, sūdzībām vai revīzijām vai notiek tiesas vai administratīvie procesi, datu glabāšanas termiņš izņēmuma kārtā jāpagarina līdz 10 gadiem, ņemot vērā minēto procesu ilgumu un vajadzību minētos datus izmantot visā šādu procesu norises periodā. (60)Būtu jānodrošina, ka vienmēr un visos līmeņos tiek ievēroti personas datu aizsardzības pienākumi, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 un Regulā (ES) 2018/XX, un attiecīgā gadījumā valsts noteikumi, ar kuriem transponē Direktīvu (ES) 2016/680. (61)Ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 Komisijai ir piešķirtas pilnvaras īstenot dažus minētās regulas noteikumus. (62)Lisabonas līgums ir stājies spēkā, un pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009, jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantu. (63)Būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai Regulu (EK) Nr. 1224/2009 papildinātu ar īpašiem noteikumiem, kas reglamentē kontroles, attiecībā uz: –dažu zvejas kuģu atbrīvošanu no zvejas atļaujas saņemšanas pienākuma, –noteikumiem, ko piemēro elektronisko reģistrēšanas un ziņošanas sistēmu (izsekošanas sistēmas, zvejas žurnāls, iepriekšēji paziņojumi, pārkrāvumi citā kuģī, izkraušanas deklarācijas) atteices gadījumā, –konkrētu kategoriju zvejas kuģu atbrīvošanu no pienākuma aizpildīt un iesniegt iepriekšēju paziņojumu un pārkraušanas deklarāciju, –sīki izstrādātiem noteikumiem par izsekojamības sistēmu darbību, –svērēju reģistrēšanas kritērijiem un procedūrām un svēršanas datu reģistru saturu, –noteikumiem par svēršanas procedūrām un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mazajām pelaģiskajām sugām, –noteikumiem par kontroles novērotājiem, –noteikumiem par dalībvalstu kompetento iestāžu un operatoru inspekcijām, –zvejas licences apturēšanas vai atsaukšanas iemesla noteikšanu, apturēšanas vai atsaukšanas pēcpasākumiem, punktu dzēšanu,

–minimālās prasības attiecībā uz valsts kontroles rīcības programmām, gada ziņojumiem un kritēriju noteikšanu, –tāda termiņa noteikšanu, līdz kuram dalībvalstīm uzskatāmi jāparāda, ka krājumus var droši izmantot. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (1). Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlamentam un Padomei visi dokumenti būtu jāsaņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (64)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 1224/2009 īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz: –zvejas licencēm un zvejas atļaujām, –zvejas kuģu, rīku un laivu marķēšanu un identifikāciju, –izsekošanas ierīču tehniskajām prasībām un parametriem, –pielaidi, –pārrēķina koeficientiem, ko izmanto, lai uzglabātu vai apstrādātu zivju svaru pārrēķinātu zivju dzīvsvarā, –kuģa pozīcijas datu saturu un formātu, noteikumiem par zvejas žurnālu aizpildīšanu un digitālu reģistrēšanu un nosūtīšanu, iepriekšējiem paziņojumiem, pārkraušanas deklarācijām un izkraušanas deklarācijām, –elektronisko monitoringa ierīču sistēmu, arī CCTV, tehniskajām prasībām un parametriem, –formātu, kādā Komisijai iesniedzami nozvejas reģistrācijas dati un zvejas piepūles dati, –tiesiskās aizsardzības līdzekļiem dalībvalstij nodarīta kaitējuma gadījumā, –zvejas kuģa dzinēja jaudas un kuģa tilpības verificēšanu un zvejas rīku tipa, numura un parametru verificēšanu, –dzinēja jaudas nepārtrauktā monitoringa ierīču tehniskajām prasībām un parametriem, –dzinēja jaudas sertificēšanu, –reģistrēšanas vai licencēšanas sistēmu, kuģu izsekošanu un noteikta veida atpūtas zvejā izmantotu zvejas rīku kontroli, –nešķirotu izkrāvumu paraugošanas plāniem, –reģistrētiem pircējiem, –pārraudzības un inspekcijas ziņojumiem,

–inspekcijas un pārraudzības ziņojumu datubāzes darbību, –daudzumu atskaitīšanu no kvotām korektīvu pasākumu gadījumā, –licences turētāju un kuģu kapteiņu punktu sistēmas darbību, –īpašām kontroles un inspekcijas programmām, –kvotu atvilkšanu, –piekļuvi datiem un datu apmaiņu, –dalībvalstu ziņojumiem, –savstarpēju palīdzību. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (65)Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā daži noteikumi, ar kuriem lēmumu pieņemšanas pilnvaras ir piešķirtas tikai Padomei, ir jāpielāgo, lai saskaņotu tos ar jaunajām procedūrām, kas piemērojamas kopējai zivsaimniecības politikai. Tādēļ būtu jāpārstrādā šādi Regulas (EK) Nr. 1224/2009 noteikumi: –noteikumi par to, ka ikvienā daudzgadu plānā nosaka maksimālo nozvejas apjomu, pēc kura pārsniegšanas jāizmanto apstiprināta osta vai vieta, kas atrodas tuvu krastam, un datu nosūtīšanas biežumu, –noteikumi par kontroles novērotāju sistēmas izveidi. (66) Tāpēc Regula (EK) Nr. 1224/2009 būtu attiecīgi jāgroza. (67)Lai nodrošinātu saskanību ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 darbības jomu, Padomes Regulas (EK) Nr. 768/2005 mērķi būtu jāpaplašina. Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras pienākumiem būtu jāaptver visas kopējās zivsaimniecības politikas piemērošanas saskaņošana. Tiem būtu jāietver pētniecība un izstrāde kontroles un inspekcijas metožu jomā un palīdzības sniegšana Komisijai konkrētās jomās. (68)Būtu jānodrošina, ka aģentūra, veicot datu apstrādi un apmaiņu, ievēro Regulā (ES) 2018/XX paredzētos pienākumus attiecībā uz personas datu aizsardzību. Savienības iestāžu pārstāvjiem vajadzētu būt iespējai piedalīties aģentūras valdes sanāksmē. (69)Būtu jāprecizē, ka aģentūras gada un daudzgadu darba programmas projekts, ko sagatavo aģentūras izpilddirektors, ir jāiesniedz aģentūras valdei. (70)Būtu jāprecizē, ka aģentūra var saņemt finansējumu arī deleģēšanas nolīgumu vai ad hoc dotāciju veidā, neskarot citus ienākumu veidus. (71)Visbeidzot, būtu jāprecizē arī noteikumi par aģentūras vērtēšanu, ko veic Komisija. (72)Tāpēc Regula (EK) Nr. 768/2005 būtu attiecīgi jāgroza.

(73)Lai nodrošinātu kontroles noteikumu saskaņotību, būtu jāgroza Padomes Regula (EK) Nr. 1967/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1139. Konkrētāk, Padomes Regulas (EK) Nr. 1967/2006 noteikumi par atpūtas zvejas kontroli, pārkrāvumu citā kuģī reģistrēšanu un ziņošanu par tiem un nozvejas reģistrēšanu, un Regulas (ES) 2016/1139 noteikumi par zvejas žurnāliem un pielaidi zvejas žurnālā reģistrētajos aprēķinos būtu jāsvītro, un to vietā būtu jāpiemēro attiecīgie Regulas (EK) Nr. 1224/2009 noteikumi. (74)Regulas (EK) Nr. 1005/2008 III nodaļā noteiktā nozvejas sertifikācijas sistēma ir papīra formā, un tāpēc tā nav efektīva un neatbilst zvejas produktu digitālajai izsekojamības sistēmai. Saskaņā ar starptautiskajām saistībām un sistēmas efektīvas īstenošanas nolūkā Regula (EK) Nr. 1005/2008 būtu jāgroza, lai izveidotu datubāzi nozvejas sertifikātu pārvaldības vajadzībām (CATCH), kas balstīta uz oficiālo kontroļu vajadzībām izveidoto informācijas pārvaldības sistēmu un nodrošina iespēju veikt uz riska analīzi balstītas kontroles, samazina krāpnieciska importa iespējas un atvieglo dalībvalstu administratīvo slogu. CATCH operatīvās funkcijas tiks izstrādātas dažādos posmos. (75)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus Regulas (EK) Nr. 1005/2008 īstenošanā, jo īpaši lai nodrošinātu tādas informācijas un dokumentu integrētu pārvaldību, apstrādi, uzglabāšanu un apmaiņu, kuri attiecas uz oficiālajām pārbaudēm, verifikācijām, kontrolēm un citām attiecīgām oficiālām darbībām, kas saistītas ar zvejas produktu importu un eksportu, kā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1005/2008, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas un deleģētās pilnvaras attiecībā uz tādas sistēmas CATCH izstrādi un darbību, kas balstīta uz oficiālo kontroļu vajadzībām izveidoto informācijas pārvaldības sistēmu. (76)Lai nodrošinātu zvejas kontroli reglamentējošo Savienības tiesību instrumentu saskaņotību, daži Regulas (EK) Nr. 1005/2008 noteikumi par smagiem pārkāpumiem būtu jāsvītro un, ja vajadzīgs, jāpārceļ uz Regulu (EK) Nr. 1224/2009, kas ir galvenais tiesību instruments zivsaimniecības kontroles jomā. Pēc tam Regulā (EK) Nr. 1005/2008 būtu jāiekļauj atsauce uz Regulā (EK) Nr. 1224/2009 ietvertajiem noteikumiem par smagiem pārkāpumiem. (77)Tāpēc Regula (EK) Nr. 1005/2008 būtu attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1224/2009 Regulu (EK) Nr. 1224/2009 groza šādi: (1)regulas 4. pantu groza šādi: (a)ievadteikumu aizstāj ar šādu: “Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā un Regulas (ES) Nr. 1379/2013 5. pantā izklāstītās definīcijas, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi.”; (b)panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. “kopējās zivsaimniecības politikas noteikumi” ir juridiski saistoši Savienības tiesību akti, to vidū Savienības noslēgti starptautiskie nolīgumi, par jūras bioloģisko resursu saglabāšanu, pārvaldību un izmantošanu, par akvakultūru un par zvejas un akvakultūras produktu apstrādi, transportēšanu un tirdzniecību;” (c)panta 9. punktu aizstāj ar šādu: “9. “zvejas licence” ir oficiāls dokuments, kas atbilstīgi valsts tiesību aktiem dod tā turētājam tiesības izmantot konkrētu zvejas kapacitāti jūras bioloģisko resursu komerciālai izmantošanai. Tajā ir paredzētas minimālās prasības attiecībā uz zvejas kuģa identifikāciju, tehniskajiem parametriem un aprīkojumu;” (d)panta 12. punktu aizstāj ar šādu: “12. “kuģa pozīcijas dati” ir zvejas kuģa identifikācijas, ģeogrāfiskās pozīcijas, datuma, laika, kursa un ātruma dati, kurus uz zvejas kuģiem uzstādītas izsekošanas ierīces pārraida karoga dalībvalsts zvejas uzraudzības centram;” (e)panta 14. punktu aizstāj ar šādu: “14.“zvejai ierobežota teritorija” ir jebkura jūras teritorija, kurā zvejas darbības uz laiku vai pastāvīgi ir ierobežotas vai aizliegtas;”

(f)panta 20. punktu aizstāj ar šādu: “20.“partija” ir zvejas vai akvakultūras produktu vienību kopums;” (g)panta 24. punktu aizstāj ar šādu: “24.“daudzgadu plāni” ir plāni, kas minēti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 9. un 10. pantā, pārvaldības plāni, kas pieņemti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 18. pantu, kā arī citi Savienības pasākumi, kas pieņemti, pamatojoties uz Līguma 43. panta 3. punktu, un vairāk nekā vienam gadam paredz konkrētu zivju krājumu īpašu pārvaldību vai atjaunošanu;” (h)panta 23. punktu svītro; (i)panta 28. punktu aizstāj ar šādu: “28. “atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto atpūtai, tūrismam vai sportam;” (j)panta 31. punktu svītro; (k)pievieno šādu 33. un 34. punktu: “33. “izlaišana no zvejas rīka” ir prakse, kad zivis no zvejas rīka ar nolūku tiek atlaistas jūrā, pirms attiecīgais rīks ir pilnībā pacelts uz zvejas kuģa; 34. “nozvejotājkuģis” ir zvejas kuģis, ko izmanto jūras bioloģisko resursu nozvejošanai;” (2)regulas 5. panta 6. punktu svītro; (3)regulas 6. pantu aizstāj ar šādu: “6. pants Zvejas licence 1. Savienības zvejas kuģi jūras bioloģisko resursu komerciālai izmantošanai var lietot tikai tad, ja tam ir derīga zvejas licence. 2. Karoga dalībvalsts nodrošina, ka zvejas licencē ietvertā informācija ir pareiza un atbilst tai, kas norādīta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. pantā minētajā Savienības zvejas flotes reģistrā. 3. Karoga dalībvalsts uz laiku aptur zvejas licenci kuģim, kuram minētā dalībvalsts noteikusi īslaicīgu lietošanas aizliegumu vai kura zvejas atļauja ir apturēta saskaņā ar 91.b pantu. 4. Karoga dalībvalsts galīgi anulē zvejas licenci kuģim, kuram piemēro kapacitātes koriģēšanas pasākumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 1380/2013 22. pantā, vai kura zvejas atļauja ir anulēta saskaņā ar 91.b pantu. 5.Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt noteikumus par to zvejas licenču derīgumu, ko izsniegusi karoga dalībvalsts, kā arī par tajā obligāti iekļaujamo informāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

(4)regulas 7. pantu groza šādi: (a)panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Ja dalībvalstī ir izveidota īpaša valsts zvejas atļauju shēma sava karoga zvejas kuģiem, dalībvalsts pēc Komisijas pieprasījuma nosūta tai izdotajās atļaujās ietvertās informācijas kopsavilkumu un attiecīgos agregētos rādītājus par zvejas piepūli.”; (b)panta 5. punktu aizstāj ar šādu: “5.Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt noteikumus par to zvejas atļauju derīgumu, ko izsniegusi karoga dalībvalsts, kā arī par tajā obligāti iekļaujamo informāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; (c)pievieno 6. punktu: “6. Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 119.a pantu pieņemt deleģētos aktus, kuros nosaka atkāpes no pienākuma saņemt zvejas atļaujas Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 10 metri.”; (5)regulas 8. pantu groza šādi: (a)regulas 8. panta virsrakstu aizstāj ar šādu: “8. pants Savienības zvejas kuģu un rīku marķēšana un identifikācija”; (b)panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2.Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt noteikumus par: (a)kuģu marķēšanu un identifikāciju; (b)kuģa identifikācijas dokumentiem, kam jāatrodas uz kuģa; (c)laivu un zivju pievilināšanas ierīču marķēšanu un identifikāciju; (d)zvejas rīku marķēšanu un identifikāciju; (e)rīku marķēšanas zīmēm; (f)boju marķēšanu un auklu izlikšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”;

(6)regulas 9. pantu aizstāj ar šādu: “9. pants Kuģu satelītnovērošanas [monitoringa] sistēmas 1.Dalībvalstīs darbojas kuģu satelītnovērošanas [monitoringa] sistēmas, kas veic sava karoga zvejas kuģu pozīcijas un kustības efektīvu monitoringu visur, kur šie kuģi atrodas, kā arī zvejas kuģu efektīvu monitoringu dalībvalstu ūdeņos, vācot un analizējot kuģa pozīcijas datus. Katra karoga dalībvalsts nodrošina kuģa pozīcijas datu pareizības nepārtrauktu un sistemātisku monitoringu un kontroli. 2.Uz Savienības zvejas kuģiem ir uzstādīta pilnībā funkcionējoša ierīce, kas kuģu satelītnovērošanas [monitoringa] sistēmai ļauj automātiski noteikt kuģa atrašanās vietu un identificēt to, regulāros intervālos pārraidot kuģa pozīcijas datus. Kuģu satelītnovērošanas [monitoringa] sistēmas arī ļauj karoga dalībvalsts zvejas uzraudzības centram, kas minēts 9.a pantā, jebkurā laikā iegūt datus par zvejas kuģi. Kuģa pozīcijas datu pārraidīšanai un datu iegūšanai izmanto vai nu satelītsavienojumu, vai arī var izmantot sauszemes mobilo tīklu, ja kuģis atrodas šāda tīkla uztveršanas zonā. 3.Atkāpjoties no 2. punkta, Savienības zvejas kuģu, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri, kapteiņi drīkst lietot uz kuģa mobilu ierīci, kas kuģu satelītnovērošanas [monitoringa] sistēmai ļauj automātiski noteikt kuģa atrašanās vietu un identificēt to, regulāros intervālos reģistrējot un pārraidot kuģa pozīcijas datus. Ja ierīce nav mobilo sakaru tīkla uztveršanas zonā, kuģa pozīcijas datus attiecīgajā laikposmā reģistrē un pārraida, tiklīdz kuģis ir šāda tīkla uztveršanas zonā un vēlākais pirms tā ieiešanas ostā. 4.Ja Savienības zvejas kuģis atrodas citas dalībvalsts ūdeņos, karoga dalībvalsts minētā kuģa pozīcijas datus dara pieejamus, automātiski tos pārraidot piekrastes dalībvalstu zvejas uzraudzības centram. Kuģa pozīcijas datus dara pieejamus arī tai dalībvalstij, kuras ostās zvejas kuģis, visticamāk, izkraus nozveju vai kuras ūdeņos zvejas kuģis, visticamāk, turpinās zvejas darbības. 5.Ja Savienības zvejas kuģis darbojas trešās valsts ūdeņos vai ūdeņos, kuros zvejas resursus pārvalda reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija, kā minēts 3. panta 1. punktā, un ja tas ir paredzēts ar minēto trešo valsti noslēgtā nolīgumā vai minētās organizācijas piemērojamajos noteikumos, kuģa pozīcijas datus dara pieejamus arī attiecīgajai valstij vai organizācijai. 6.Uz trešās valsts zvejas kuģiem, kas darbojas Savienības ūdeņos, ir uzstādīta pilnībā funkcionējoša ierīce, kas regulāros intervālos pārraida kuģa pozīcijas datus un kuģu satelītnovērošanas [monitoringa] sistēmai ļauj automātiski noteikt šāda kuģa atrašanās vietu un identificēt to, tāpat kā atbilstoši šim pantam noteikts Savienības zvejas kuģiem. 7.Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 119.a pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par zvejas darbību un zvejas piepūles monitoringu, ko veic zvejas uzraudzības centri, jo īpaši attiecībā uz kapteiņu pienākumiem saistībā ar kuģu monitoringa ierīcēm. 8. Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt sīki izstrādātus noteikumus par: (a)kuģa pozīcijas datu formātu un saturu; (b)kuģu monitoringa ierīču prasībām un tehniskajām specifikācijām; (c)tādu datu nosūtīšanas biežumu, kas saistīti ar zvejas kuģu pozīciju un kustību, arī zvejai ierobežotās teritorijās; (d)datu nosūtīšanu piekrastes dalībvalstīm. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; (7)iekļauj šādu 9.a pantu: “9.a pants Zvejas uzraudzības centri

1.Dalībvalstīs tiek izveidoti un darbojas zvejas uzraudzības centri, kas uzrauga zvejas darbības un zvejas piepūli. Konkrētas dalībvalsts zvejas uzraudzības centri uzrauga sava karoga zvejas kuģus neatkarīgi no tā, kādos ūdeņos tie darbojas vai kurā ostā atrodas, kā arī Savienības zvejas kuģus, kuri kuģo ar citu dalībvalstu karogu, un trešo valstu zvejas kuģus, kuriem piemēro noteikumus par kuģu satelītnovērošanas [monitoringa] sistēmu un kuri darbojas konkrētās dalībvalsts suverenitātē vai jurisdikcijā esošos ūdeņos. 2.Katra karoga dalībvalsts izraugās kompetentās iestādes, kas atbild par zvejas uzraudzības centru, un veic atbilstošos pasākumus, kas nodrošina to, ka attiecīgiem zvejas uzraudzības centriem ir pienācīgi personālresursi un ka tie ir aprīkoti ar datortehniku un programmatūru, kas ļauj veikt automātisku datu apstrādi un elektronisku datu nosūtīšanu. Sistēmas kļūmes gadījumā dalībvalstis nodrošina dublēšanas un atjaunošanas procedūras. Dalībvalstīm var būt kopīgi zvejas uzraudzības centri. 3.Karoga dalībvalstis nodrošina to, ka zvejas uzraudzības centriem ir pieejami visi attiecīgie dati un jo īpaši 109. un 110. pantā uzskaitītie dati un ka tie darbojas 7 dienas nedēļā un 24 stundas diennaktī. 4.Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 119.a pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz sīki izstrādātiem noteikumiem par zvejas darbību un zvejas piepūles monitoringu, ko veic zvejas uzraudzības centri, jo īpaši attiecībā uz: (a)monitoringu par ieiešanu konkrētos apgabalos un iziešanu no tiem; (b)zvejas darbības monitoringu un reģistrēšanu; (c)piemērojamajiem noteikumiem tehniskas vai sakaru kļūmes vai kuģu monitoringa ierīces nedarbošanās gadījumā; (d)veicamajiem pasākumiem gadījumā, ja netiek saņemti dati par zvejas kuģu pozīciju un kustību.”; (8)regulas 10. pantu aizstāj ar šādu: “10. pants Automātiskās identifikācijas sistēma Saskaņā ar Direktīvu 2002/59/EK zvejas kuģis, kura lielākais garums pārsniedz 15 metrus, ir aprīkots ar automātiskās identifikācijas sistēmu, ko uztur darbībā un kas atbilst veiktspējas standartiem, kurus izstrādājusi Starptautiskā Jūrniecības organizācija.”; (9)regulas 12. pantu aizstāj ar šādu: “12. pants Pārraudzības darbību datu nosūtīšana Kuģu satelītnovērošanas [monitoringa] sistēmas(-u), automātiskās identifikācijas sistēmas un kuģu noteikšanas sistēmas datus, kas savākti saskaņā ar šo regulu, dara pieejamus Komisijai, Savienības aģentūrām un dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas iesaistītas pārraudzības darbībās šādos nolūkos: kuģošanas drošība un drošums, robežkontrole, jūras vides aizsardzība un vispārējā tiesībaizsardzība.”; (10)regulas 13. pantu svītro; (11)regulas 14. pantu aizstāj ar šādu: “14. pants Zvejas žurnāla aizpildīšana

1.Katra Savienības nozvejotājkuģa kapteinis kārto elektronisku zvejas žurnālu, kurā reģistrē zvejas darbības. 2.Šā panta 1. punktā minētajā zvejas žurnālā konkrēti ietver šādu informāciju: (a)unikāls zvejas reisa identifikācijas numurs; (b)kuģa identifikācijas numuri un zvejas kuģa vārds; (c)katras sugas FAO trīsburtu kods un attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals, kurā gūtas nozvejas; (d)nozveju datums un attiecīgā gadījumā laiks; (e)iziešanas no ostas un ierašanās ostā datums un laiks un zvejas reisa ilgums; (f)zvejas rīka tips, tehniskās specifikācijas un izmēri; (g)katras sugas aplēstie daudzumi dzīvsvara kilogramos vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaits, to vidū — atsevišķā ierakstā — tādi daudzumi vai īpatņu skaits, kas nepārsniedz piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru; Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir 12 metru vai vairāk, šo informāciju sniedz par katru zvejas rīka iemetienu vai par katru zvejas darbību; (h)dzīvsvara ekvivalentā izteikts aplēsto izmetumu apjoms katrai sugai, uz ko neattiecas izkraušanas pienākums; (i)aplēsto izmetumu apjoms katrai sugai, uz ko neattiecas izkraušanas pienākums atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4. un 5. punktam; (j)izmantotie pārrēķina koeficienti; (k)dati, kas prasīti 3. panta 1. punktā minēto zivsaimniecības nolīgumu piemērošanas kontekstā. 3.Ja jūrā pazaudēti zvejas rīki, zvejas žurnālā norāda arī: (a)pazaudētā zvejas rīka tipu; (b)datumu un laiku, kad zvejas rīks pazaudēts; (c)pozīciju, kurā zvejas rīks pazaudēts; (d)pasākumus, kas veikti zvejas rīka atgūšanai. 4.Salīdzinot ar izkrautajiem daudzumiem vai inspekcijas rezultātu, atļautā pielaide zvejas žurnālā reģistrētajās aplēsēs par zivju daudzumiem (kilogramos), ko patur uz kuģa, ir 10 % katrai sugai. Uz kuģa paturētajām sugām, kas nepārsniedz 50 kg dzīvsvara ekvivalenta, atļautā pielaide ir 20 % katrai sugai. Atkāpjoties no pirmās daļas, zvejniecībās, kas minētas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punkta a) apakšpunkta pirmajā un trešajā ievilkumā un kuru nozveju izkrauj nešķirotu, šajā punktā norādītos pielaides ierobežojumus nepiemēro tādu sugu nozvejām, kas atbilst abiem šādiem nosacījumiem:

(a)tās nepārsniedz 1 % no visu izkrauto sugu svara un (b)to kopējais svars ir mazāks nekā 100 kg. 5.Zvejniecībās, uz ko attiecas Savienības zvejas piepūles režīms, Savienības nozvejotājkuģu kapteiņi apgabalā pavadīto laiku zvejas žurnālos reģistrē un uzskaita šādi: (a)attiecībā uz velkamiem zvejas rīkiem: i) ieiešana attiecīgajā apgabalā esošā ostā un iziešana no tās; ii) katra ieiešana jūras apgabalos, kuros piemēro īpašus noteikumus par piekļuvi ūdeņiem un resursiem, un katra iziešana no šādiem apgabaliem; iii) uz kuģa paturētā nozveja (pa sugām dzīvsvara kilogramos) laikā, kad kuģis izgāja no minētā apgabala, vai laikā, pirms tas iegāja minētajā apgabalā esošā ostā; (b)attiecībā uz stacionāriem zvejas rīkiem: i) ieiešana attiecīgajā apgabalā esošā ostā un iziešana no tās; ii) katra ieiešana jūras apgabalos, kuros piemēro īpašus noteikumus par piekļuvi ūdeņiem un resursiem, un katra iziešana no šādiem apgabaliem; iii) datums un laiks, kad minētajos apgabalos ievietoti vai pārlikti stacionāri zvejas rīki; iv) datums un laiks, kad pabeigtas zvejas darbības ar stacionāriem zvejas rīkiem; v) uz kuģa paturētā nozveja (pa sugām dzīvsvara kilogramos) laikā, kad kuģis izgāja no minētā apgabala, vai laikā, pirms tas iegāja minētajā apgabalā esošā ostā. 6.Lai uzglabāto vai apstrādāto zivju svaru zvejas žurnāla vajadzībām pārrēķinātu zivju dzīvsvarā, Savienības nozvejotājkuģu kapteiņi izmanto pārrēķina koeficientu, kas noteikts saskaņā ar 9. punktu. 7.Trešās valsts nozvejotājkuģu, kas darbojas Savienības ūdeņos, kapteiņi šajā pantā minēto informāciju reģistrē tādā pašā veidā kā Savienības zvejas kuģu kapteiņi. 8.Par zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis. 9.Komisija ar īstenošanas aktiem var: (a)paredzēt sīki izstrādātus noteikumus par 3. punktā noteiktās pielaides īstenošanu; (b)paredzēt sīki izstrādātus noteikumus par pārrēķina koeficientu izmantošanu; (c)noteikt pārrēķina koeficientus.

Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; (12)regulas 15. pantu aizstāj ar šādu: “15. pants Zvejas žurnāla elektroniska iesniegšana 1.Savienības nozvejotājkuģu, kuru lielākais garums ir 12 metru vai vairāk, kapteiņi 14. pantā minēto informāciju savas karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei elektroniski iesniedz: (a)vismaz reizi dienā un attiecīgā gadījumā pēc katra zvejas rīka iemetiena un (b)pēc pēdējās zvejas darbības pabeigšanas un pirms ieiešanas ostā. 2.Savienības nozvejotājkuģu, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri, kapteiņi 14. pantā minēto informāciju savas karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei elektroniski iesniedz pēc pēdējās zvejas darbības pabeigšanas un pirms ieiešanas ostā. 3.Savienības nozvejotājkuģu kapteiņi 14. pantā minēto informāciju elektroniski nosūta arī jebkuras inspekcijas laikā un pēc savas karoga dalībvalsts kompetentās iestādes pieprasījuma. 4.Piekrastes dalībvalsts kompetentās iestādes pieņem no karoga dalībvalsts saņemtos elektroniskos ziņojumus, kuros iekļauti 1., 2. un 3. punktā minētie zvejas kuģu sūtītie dati. 5. Trešās valsts nozvejotājkuģu, kas darbojas Savienības ūdeņos, kapteiņi 14. pantā minēto informāciju piekrastes dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedz elektroniski.”; (13)iekļauj šādu 15.a pantu: “15.a pants Deleģētie un īstenošanas akti par prasībām attiecībā uz zvejas žurnālu 1.Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 119.a pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz: (a)noteikumiem, kas piemērojami zvejas žurnāla datu elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas vai sakaru kļūmes vai nedarbošanās gadījumā; (b)pasākumiem, kas jāveic zvejas žurnāla datu nesaņemšanas gadījumā; (c)piekļuvi zvejas žurnāla datiem un pasākumiem, kas jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta. 2.Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt sīki izstrādātus noteikumus par: (a)zvejas žurnāla formātu, saturu un iesniegšanu;

(b)zvejas žurnālā ietvertās informācijas aizpildīšanu un digitālu reģistrēšanu; (c)zvejas žurnāla datu elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību; (d)prasībām attiecībā uz zvejas žurnāla datu nosūtīšanu no Savienības zvejas kuģa uz tā karoga valsts kompetentajām iestādēm un atbildes ziņojumiem no iestādēm; (e)prasībām un formātu, kādā veicama zvejas žurnālā ietvertās informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm; (f)tās vienas iestādes uzdevumiem, kas minēta 5. panta 5. punktā, attiecībā uz zvejas žurnālu; (g)zvejas žurnāla datu nosūtīšanas biežumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; (14)regulas 16. pantu svītro; (15)regulas 17. pantu groza šādi: (a)panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1.Neskarot daudzgadu plānos ietvertos konkrētos noteikumus, Savienības zvejas kuģu, kuru lielākais garums ir 12 metru vai vairāk, kapteiņi savas karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm vismaz četras stundas pirms paredzamās ierašanās ostā elektroniski paziņo šādu informāciju: (a)unikālais reisa identifikācijas numurs, kā norādīts zvejas žurnālā; (b)kuģa identifikācijas numuri un zvejas kuģa vārds; (c)galamērķa ostas nosaukums un ostā ierašanās nolūks, piemēram, izkraušana, pārkraušana citā kuģī vai pakalpojumu izmantošana; (d)zvejas reisa datumi un attiecīgie ģeogrāfiskie apgabali, kuros gūtas nozvejas; (e)datums un laiks, kad kuģis izgājis no ostas, un paredzamais ostā ierašanās datums un laiks; (f)katras sugas FAO trīsburtu kods; (g)zvejas žurnālā reģistrētie katras sugas daudzumi, to vidū — atsevišķā ierakstā — daudzumi, kas nepārsniedz piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru; (h)katras sugas daudzumi, kas jāizkrauj vai jāpārkrauj citā kuģī, to vidū — atsevišķā ierakstā — daudzumi, kas nepārsniedz piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru.”; (b)iekļauj 1.a punktu:

“1.aPiekrastes dalībvalsts sava karoga kuģiem, kas darbojas vienīgi tās teritoriālajos ūdeņos, var noteikt īsāku iepriekšēja paziņojuma iesniegšanas termiņu, ja vien tas nemazina dalībvalstu spēju veikt inspekcijas.”; (c)panta 6. punktu aizstāj ar šādu: “6.Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 119.a pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz: (a)konkrētu kategoriju zvejas kuģu atbrīvojumu no 1. punktā izklāstītā pienākuma, ņemot vērā izkraujamo zvejas produktu daudzumus un veidu; (b)iepriekšēja paziņojuma pienākuma, kas izklāstīts 1. punktā, paplašināšanu uz zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir mazāks nekā 12 metri, attiecībā uz konkrētām zvejniecībām; (c)noteikumiem, kas piemērojami iepriekšēja paziņojuma elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas vai sakaru kļūmes vai nedarbošanās gadījumā; (d)pasākumiem, kas jāveic iepriekšēja paziņojuma datu nesaņemšanas gadījumā; (e)piekļuvi iepriekšēja paziņojuma datiem un pasākumiem, kas jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta.”; (16)regulas 18. pantu svītro; (17)regulas 19. pantā vārdus “17. un 18. pantā” aizstāj ar vārdiem “17. pantā”; (18)iekļauj 19.a pantu: “19.a pants Iepriekšējs paziņojums par izkraušanu trešās valsts ostās 1.Savienības zvejas kuģiem ir atļauts veikt izkraušanu ostās ārpus Savienības ūdeņiem tikai tad, ja tie savas karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm vismaz 3 dienas pirms paredzamās ierašanās ostā elektroniski paziņojuši 3. punktā norādīto informāciju un karoga dalībvalsts nav noraidījusi atļauju attiecīgajā laikposmā veikt izkraušanu. 2. Karoga dalībvalsts var noteikt īsāku laiku, kas nav mazāks kā četras stundas, 1. punktā minētā iepriekšējā paziņojuma sniegšanai sava karoga zvejas kuģiem, kas veic zvejas darbības trešās valsts ūdeņos, ņemot vērā zvejas produktu veidu un attālumu starp zvejas vietām un ostu. 3.Savienības zvejas kuģu kapteiņi iesniedz karoga dalībvalstij šādu informāciju: (a)unikāls reisa identifikācijas numurs, kas norādīts zvejas žurnālā saskaņā ar 14. panta 2. punkta a) apakšpunktu; (b)kuģa identifikācijas numurs un zvejas kuģa vārds; (c)galamērķa ostas nosaukums un ostā ierašanās nolūks, piemēram, izkraušana vai pakalpojumu izmantošana; (d)attiecīgie ģeogrāfiskie apgabali, kuros gūtas nozvejas;

(e)datums un laiks, kad kuģis izgājis no ostas, un paredzamais ostā ierašanās datums un laiks; (f)katras sugas FAO trīsburtu kods; (g)zvejas žurnālā reģistrētie katras sugas daudzumi; (h)katras sugas daudzumi, kas jāizkrauj. 4.Ja, pamatojoties uz iesniegtās informācijas un citas pieejamās informācijas analīzi, ir pamatots iemesls uzskatīt, ka zvejas kuģis neievēro kopējās zivsaimniecības politikas noteikumus, karoga dalībvalsts kompetentās iestādes to trešo valsti, kurā kuģis plāno veikt izkraušanu, lūdz sadarboties nolūkā veikt iespējamo inspekciju. Šajā nolūkā karoga dalībvalsts var pieprasīt zvejas kuģim veikt izkraušanu citā ostā vai aizkavēt ostā ierašanās laiku vai izkraušanu.”; (19)regulas 20. pantā iekļauj šādu 2.a un 2.b punktu: “2.a Neskarot Padomes Regulas (EK) Nr. 1005/2008 4. panta 4. punktu un šīs regulas 43. panta 3. punktu, Savienības pārkrāvējkuģiem un Savienības saņēmējkuģiem ir atļauts veikt pārkraušanu citā kuģī ārpus Savienības ūdeņiem vai trešo valstu ostās tikai tad, ja no savas(-ām) karoga dalībvalsts(-īm) ir saņemta atļauja. 2.b Lai pieteiktos atļaujai veikt pārkraušanu citā kuģī saskaņā ar 2.a punktu, Savienības kuģu kapteiņi vismaz 3 dienas pirms plānotās pārkraušanas citā kuģī savai karoga dalībvalstij elektroniski nosūta šādu informāciju: (a)unikāls reisa identifikācijas numurs, kas norādīts zvejas žurnālā saskaņā ar 14. panta 2. punkta a) apakšpunktu; (b)kuģa identifikācijas numuri un pārkrāvēja zvejas kuģa un saņēmēja zvejas kuģa vārds; (c)katras sugas FAO trīsburtu kods un attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals, kurā gūtas nozvejas; (d)katras sugas aplēstie daudzumi produkta svara un dzīvsvara kilogramos, norādot produkta sagatavošanas veidu; (e)saņēmēja zvejas kuģa galamērķa osta; (f)plānotās pārkraušanas citā kuģī datums un laiks; (g)ģeogrāfiskā pozīcija vai konkrētās ostas nosaukums, kurā plānota pārkraušana citā kuģī.”; (20)regulas 21. pantu aizstāj ar šādu: “21. pants Pārkraušanas deklarācijas aizpildīšana 1.Savienības zvejas kuģu, kuru lielākais garums ir 10 metru vai vairāk un kuri iesaistīti pārkraušanā citā kuģī, kapteiņi aizpilda elektronisku pārkraušanas deklarāciju. 2.Pārkraušanas deklarācijā, kas minēta 1. punktā, ietver vismaz šādu informāciju:

(a)unikāls reisa identifikācijas numurs, kas norādīts zvejas žurnālā saskaņā ar 14. panta 2. punkta a) apakšpunktu; (b)kuģa identifikācijas numuri un pārkrāvēja zvejas kuģa un saņēmēja zvejas kuģa vārds; (c)katras sugas FAO trīsburtu kods un attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals, kurā gūtas nozvejas; (d)katras sugas aplēstie daudzumi produkta svara un dzīvsvara kilogramos, norādot produkta sagatavošanas veidu vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaitu, to vidū — atsevišķā ierakstā — tādus daudzumus vai īpatņu skaitu, kas nepārsniedz piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru.”; (e)saņēmēja zvejas kuģa galamērķa osta un paredzamais ierašanās datums un laiks; (f)pārkraušanas citā kuģī datums un laiks; (g)ģeogrāfiskais apgabals vai apstiprinātā osta, kurā veic pārkraušanu citā kuģī; (h)izmantotie pārrēķina koeficienti. 3.Salīdzinot ar izkrautajiem daudzumiem vai inspekcijas rezultātu, atļautā pielaide pārkraušanas deklarācijā reģistrētajās aplēsēs par zivju daudzumiem (kilogramos), ko patur uz kuģa, ir 10 % katrai sugai. 4.Gan pārkrāvēja zvejas kuģa, gan saņēmēja zvejas kuģa kapteinis ir atbildīgi par savās attiecīgajās pārkraušanas deklarācijās reģistrēto datu pareizību. 5.Lai uzglabāto vai apstrādāto zivju svaru pārkraušanas deklarācijas vajadzībām pārrēķinātu zivju dzīvsvarā, zvejas kuģu kapteiņi izmanto pārrēķina koeficientu, kas noteikts atbilstoši 14. panta 9. punktam. 6.Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 119.a pantu pieņemt deleģētos aktus, ar ko konkrētu kategoriju zvejas kuģus atbrīvo no 1. punktā noteiktā pienākuma, ņemot vērā zvejas produktu daudzumus un/vai veidu.”; (21)regulas 22., 23. un 24. pantu aizstāj ar šādiem: “22. pants Pārkraušanas deklarācijas datu elektroniska nosūtīšana 1.Savienības zvejas kuģu, kuru lielākais garums ir 10 metru vai vairāk, kapteiņi 24 stundu laikā pēc pārkraušanas citā kuģī pabeigšanas 21. pantā minēto informāciju elektroniski nosūta savas karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei. 2.Piekrastes dalībvalsts kompetentās iestādes pieņem no karoga dalībvalsts saņemtos elektroniskos ziņojumus, kuros iekļauti 1. punktā minētie zvejas kuģu sūtītie dati. 3.Ja Savienības zvejas kuģis savas nozvejas pārkrauj citā kuģī dalībvalstī, kas nav tā karoga dalībvalsts, tad karoga dalībvalsts kompetentās iestādes pārkraušanas deklarācijas datus tūlīt pēc saņemšanas elektroniski pārsūta tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā nozveja pārkrauta citā kuģī un kurā ir nozvejas galamērķis. 4.Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 119.a pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz: (a)noteikumiem, kas piemērojami citā kuģī pārkraušanas datu elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas vai sakaru kļūmes vai nedarbošanās gadījumā;

(b)pasākumiem, kas jāveic citā kuģī pārkraušanas datu nesaņemšanas gadījumā; (c)piekļuvi citā kuģī pārkraušanas datiem un pasākumiem, kas jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta. 5.Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt sīki izstrādātus noteikumus par: (a)pārkraušanas deklarācijas formātu un saturu; (b)citā kuģī pārkraušanas datu aizpildīšanu un elektronisku reģistrēšanu; (c)citā kuģī pārkraušanas datu elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību; (d)prasībām par citā kuģī pārkraušanas datu nosūtīšanu no Savienības zvejas kuģa uz tā karoga valsts kompetentajām iestādēm un atbildes ziņojumiem no karoga dalībvalsts iestādēm; (e)prasībām un formātu, kādā veicama citā kuģī pārkraušanas informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm; (f)tās vienas iestādes uzdevumiem, kas minēta 5. panta 5. punktā, attiecībā uz pārkraušanu citā kuģī; (g)citā kuģī pārkraušanas datu nosūtīšanas biežumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 23. pants Izkraušanas deklarācijas aizpildīšana 1.Savienības zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis aizpilda elektronisku izkraušanas deklarāciju. 2.Izkraušanas deklarācijā, kas minēta 1. punktā, norāda vismaz šādu informāciju: (a)unikāls zvejas reisa identifikācijas numurs; (b)kuģa identifikācijas numuri un zvejas kuģa vārds; (c)katras izkrautās sugas FAO trīsburtu kods un attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals, kurā gūtas nozvejas; (d)katras izkrautās sugas daudzumi atbilstoši 60. pantam nosvērta produkta un dzīvsvara kilogramos, norādot produkta sagatavošanas veidu vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaitu, to vidū — atsevišķā ierakstā — tādus daudzumus vai īpatņu skaitu, kas nepārsniedz piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru; (e)izkraušanas osta;

(f)izkraušanas datums un laiks; (g)svērēja reģistrācijas numurs; (h)izmantotie pārrēķina koeficienti. 3.Par izkraušanas deklarācijā reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis. 5.Lai uzglabāto vai apstrādāto zivju svaru izkraušanas deklarācijas vajadzībām pārrēķinātu zivju dzīvsvarā, zvejas kuģu kapteiņi izmanto pārrēķina koeficientu, kas noteikts atbilstoši 14. panta 9. punktam. 24. pants Izkraušanas deklarācijas datu elektroniska nosūtīšana 1.Savienības zvejas kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis 24 stundu laikā pēc izkraušanas pabeigšanas 23. pantā minēto informāciju elektroniski nosūta savas karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei. 2.Atkāpjoties no minētā noteikuma, tādu lietošanai pārtikā paredzētu zvejas produktu gadījumā, kas izkrauti nešķiroti un nosvērti atbilstoši 60. panta 5. punkta c) apakšpunkta nosacījumiem, kapteinis iesniedz atjauninātu 23. pantā minēto informāciju tūlīt pēc otrās svēršanas, lai ņemtu vērā otrās svēršanas rezultātu. 3.Ja Savienības zvejas kuģis savas nozvejas izkrauj dalībvalstī, kas nav tā karoga dalībvalsts, tad karoga dalībvalsts kompetentās iestādes izkraušanas deklarācijas datus tūlīt pēc saņemšanas elektroniski pārsūta tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā nozveja izkrauta. 4.Piekrastes dalībvalsts kompetentās iestādes pieņem no karoga dalībvalsts saņemtos elektroniskos ziņojumus, kuros iekļauti 1. un 2. punktā minētie zvejas kuģu sūtītie dati. 5.Komisija tiek pilnvarota saskaņā ar 119.a pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz: (a)atkāpēm saistībā ar izkraušanas deklarācijas iesniegšanu; (b)noteikumiem, kas piemērojami izkraušanas deklarācijas datu elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmu tehniskas vai sakaru kļūmes vai nedarbošanās gadījumā; (c)pasākumiem, kas jāveic izkraušanas deklarācijas datu nesaņemšanas gadījumā; (d)piekļuvi izkraušanas deklarācijas datiem un pasākumiem, kas jāveic, ja piekļuve datiem ir traucēta. 6.Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt sīki izstrādātus noteikumus par: (a)izkraušanas deklarācijas formātu un saturu; (b)izkraušanas deklarācijas datu aizpildīšanu un digitālu reģistrēšanu; (c)izkraušanas deklarācijas datu elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas darbību;

(d)prasībām attiecībā uz izkraušanas deklarācijas datu nosūtīšanu no Savienības zvejas kuģa uz tā karoga valsts kompetentajām iestādēm un atbildes ziņojumiem no iestādēm; (e)prasībām un formātu, kādā veicama izkraušanas deklarācijas datu apmaiņa starp dalībvalstīm; (f)tās vienas iestādes uzdevumiem, kas minēta 5. panta 5. punktā, attiecībā uz izkraušanas deklarācijām; (g)izkraušanas deklarācijas datu nosūtīšanas biežumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; (22)regulas 25. pantu svītro; (23)IV sadaļas 1. nodaļas 1. iedaļā iekļauj šādu 25.a pantu: “25.a pants Izkraušanas pienākuma kontrole 1.Dalībvalstis nodrošina izkraušanas pienākuma efektīvu kontroli. Šajā nolūkā atbilstoši 2. punktam noteikta minimāla procentuālā daļa zvejas kuģu, kuri zvejo sugas, uz ko attiecas izkraušanas pienākums, un kuri kuģo ar to karogu, ir aprīkota ar pastāvīgi reģistrējošām videonovērošanas (CCTV) sistēmām, kas veic arī datu uzglabāšanu. 2.Zvejas kuģu procentuālo daļu, kas minēta 1. punktā, nosaka attiecībā uz dažādām riska kategorijām īpašās kontroles un inspekcijas programmās, kas pieņemtas saskaņā ar 95. pantu. Minētās programmas nosaka arī šādās kategorijās ietverto zvejas kuģu riska kategorijas un veidus. 3. Papildus 1. punktā minētajām CCTV sistēmām dalībvalstis var pieprasīt, lai izkraušanas pienākuma kontrolē tiktu izmantotas citas elektroniskās monitoringa sistēmas. 4.Komisija ar īstenošanas aktiem var paredzēt sīki izstrādātus noteikumus par izkraušanas pienākuma kontrolei paredzēto elektronisko monitoringa sistēmu, to vidū pastāvīgi reģistrējošo (CCTV) sistēmu, prasībām, tehniskajām specifikācijām, uzstādīšanu un darbību. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; (24)regulas 28. pantu svītro; (25)regulas 29. panta 3. punkta pēdējo teikumu svītro; (26)regulas 32. pantu svītro; (27)regulas 33. pantu aizstāj ar šādu: “33. pants Nozveju un zvejas piepūles reģistrēšana

1.Katra karoga dalībvalsts reģistrē visus ar nozvejām un zvejas piepūli saistītos datus, kas minēti šīs regulas 14., 21., 23., 55., 59.a, 62., 66. un 68. pantā, un minēto datu oriģinālus glabā trīs gadus vai ilgāk atbilstīgi valsts noteikumiem. 2.Katru mēnesi līdz 15. datumam katra karoga dalībvalsts elektroniski iesniedz Komisijai vai tās izraudzītai struktūrai agregētus datus: (a)par dzīvsvara ekvivalentā izteiktiem iepriekšējā mēneša daudzumiem, kuri no katra krājuma vai krājumu grupas nozvejoti un paturēti uz kuģa, un katras sugas izmetumiem, to vidū – atsevišķā ierakstā – izmetumiem, kuri ir mazāki par piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru; (b)par iepriekšējā mēnesī izmantoto zvejas piepūli katrā zvejas apgabalā, uz ko attiecas zvejas piepūles režīms, vai – attiecīgā gadījumā – par katru zvejniecību, uz kuru attiecas zvejas piepūles režīms. 3.Ja dati, ko dalībvalstis saskaņā ar 2. punktu iesniegušas par krājumu vai krājumu grupu, ir balstīti uz aplēsēm, tad koriģētos daudzumus, kas noteikti, pamatojoties uz izkraušanas deklarācijām, dalībvalstis Komisijai iesniedz, tiklīdz tie ir pieejami un ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc izkraušanas dienas. 4.Ja dalībvalsts konstatē nekonsekvences starp informāciju, ko tā Komisijai iesniegusi saskaņā ar 2. un 3. punktu, un atbilstīgi 109. pantam veiktās apstiprināšanas [validēšanas] rezultātiem, tad koriģētos daudzumus, kas noteikti pēc minētās apstiprināšanas [validēšanas], šī dalībvalsts Komisijai iesniedz, tiklīdz tie ir pieejami un ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc izkraušanas dienas. 5.Visas nozvejas, kuras Savienības zvejas kuģi guvuši no krājuma vai krājumu grupas, kam noteiktas kvotas, karoga dalībvalsts kvotas izlietojumā katram attiecīgajam krājumam vai krājumu grupai ierēķina neatkarīgi no izkraušanas vietas. 6.Zinātniskās pētniecības nolūkos gūtās nozvejas, to vidū – attiecīgā gadījumā – arī piemērojamo minimālo saglabāšanas references izmēru nesasniegušu īpatņu nozvejas, kas tiek laistas tirgū un pārdotas, dalībvalstis reģistrē un šādu nozveju datus iesniedz Komisijai. Karoga dalībvalstij piemērojamās kvotas izlietojumā šīs nozvejas ieskaita tiktāl, cik tās pārsniedz 2 % no attiecīgajām kvotām. Šo punktu nepiemēro nozvejām, kas gūtas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/1004(*) 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto jūras pētniecisko uzskaišu sakarībā. 7.Izņemot to zvejas piepūli, kuru izmantojuši no zvejas piepūles režīma piemērošanas atbrīvotie zvejas kuģi, visu zvejas piepūli, ko izmantojuši Savienības zvejas kuģi, uz kuriem ir vai kuri attiecīgā gadījumā izmanto zvejas rīku vai rīkus, uz ko attiecas zvejas piepūles režīms, vai kuri darbojas zvejniecībā, uz ko attiecas zvejas piepūles režīms, un ģeogrāfiskajā apgabalā, uz ko attiecas minētais zvejas piepūles režīms, ieskaita maksimāli pieļaujamajā zvejas piepūlē, kas karoga dalībvalstij pieejama attiecībā uz šo ģeogrāfisko apgabalu un uz šādiem zvejas rīkiem vai uz šādu zveju. 8.Zvejas piepūli, ko ģeogrāfiskajā apgabalā, uz kuru attiecas zvejas piepūles režīms, zvejas kuģis izmanto saistībā ar zinātnisko pētniecību, ja uz kuģa ir zvejas rīks vai rīki, uz ko attiecas zvejas piepūles režīms, un kuģis darbojas zvejniecībā, uz ko attiecas minētais zvejas piepūles režīms, minētā kuģa karoga dalībvalsts maksimāli pieļaujamajā zvejas piepūlē, kas saistīta ar minēto zvejas rīku vai rīkiem vai ar minēto zvejniecību un ģeogrāfisko apgabalu, ieskaita tad, ja piepūles izmantošanas laikā gūtās nozvejas tiktāl, cik tās pārsniedz 2 % no iedalītās zvejas piepūles, laiž tirgū un pārdod. Šo punktu nepiemēro nozvejām, kas gūtas Regulas (ES) 2017/1004 5. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto jūras pētniecisko uzskaišu sakarībā. 9.Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt formu, kādā nosūtāmi šajā pantā minētie dati. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. (*)Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regula (ES) 2017/1004 par Savienības sistēmas izveidi datu vākšanai, pārvaldībai un izmantošanai zivsaimniecības nozarē un par atbalstu zinātniskā ieteikuma izstrādei saistībā ar kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 199/2008 (OV L 157, 20.6.2017., 1. lpp.).”; (28)regulas 34. pantu aizstāj ar šādu: “34. pants Dati par zvejas iespēju izmantošanu Ja konstatē, ka 80 % no krājuma vai krājuma grupas kvotas uzskatāmi par izmantotiem, Komisija var prasīt, lai dalībvalsts iesniegtu sīkāku informāciju, nekā paredzēts 33. pantā, un sniegtu to biežāk.”; (29)regulas 35. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: “2.No 1. punktā minētās dienas attiecīgā dalībvalsts aizliedz visiem sava karoga zvejas kuģiem vai daļai šādu kuģu veikt zvejas darbības saistībā ar krājumu vai krājumu grupu, kuru kvota attiecīgajā zvejniecībā ir pilnībā izmantota, vai veikt zvejas darbības ģeogrāfiskajā apgabalā, kur sasniegta maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle, kad uz kuģa ir attiecīgi zvejas rīki, un pieņem lēmumu par dienu, līdz kurai atļauts pārkraut citā kuģī, pārvietot un izkraut nozvejas vai iesniegt par tām galīgās deklarācijas. 3.Attiecīgā dalībvalsts 2. punktā minēto lēmumu publisko un tūlīt paziņo Komisijai. To publisko arī Komisijas publiskajā tīmekļvietnē. No dienas, kad attiecīgā dalībvalsts šādu lēmumu ir publiskojusi, dalībvalstis nodrošina to, ka zvejas kuģi, kas kuģo ar attiecīgās dalībvalsts karogu, vai to grupa to ūdeņos un to teritorijā neveic nekādas zvejas darbības saistībā ar attiecīgo krājumu vai krājumu grupu.”; (30)regulas 36. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.Ja Komisija konstatē, ka Savienībai, dalībvalstij vai dalībvalstu grupai pieejamās zvejas iespējas var uzskatīt par pilnībā izmantotām, Komisija informē par to attiecīgās dalībvalstis un ar īstenošanas aktiem var aizliegt zvejas darbības attiecībā uz konkrēto apgabalu, zvejas rīku, krājumu, krājumu grupu vai konkrētajās zvejas darbībās iesaistīto floti.”; (31)regulas 37. pantu groza šādi: (a)panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2.Ja netiek novērsts kaitējums, kas nodarīts dalībvalstij, kurai aizliedza zvejot, pirms tās zvejas iespējas bija pilnībā izmantotas, Komisija ar īstenošanas aktiem pieņem pasākumus, kuru mērķis ir attiecīgi kompensēt nodarīto kaitējumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 119. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. Minētie pasākumi var ietvert atvilkumus no ikvienas pārzvejojušās dalībvalsts zvejas iespējām un šo atvilkto daudzumu atbilstīgu iedalīšanu dalībvalstīm, kuru zvejas darbības tika aizliegtas, pirms to zvejas iespējas bija pilnībā izmantotas.”; (b)panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4.Komisija ar īstenošanas aktiem: (a) paziņo nodarīto kaitējumu; (b)nosaka, kurām dalībvalstīm un kādā apmērā kaitējums nodarīts; (c)nosaka, kuras dalībvalstis cik daudz zivju pārzvejojušas; (d) nosaka, kādi atvilkumi proporcionāli pārsniegtajām zvejas iespējām jāveic no pārzvejojušo dalībvalstu zvejas iespējām;