LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 8.12.2010 
SEC(2010) 1491 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS  
EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU 
KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
   
Eiropas Savien ības stratēģija Donavas re ģionam 
  
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
 
  
{SEC(2010) 1490 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 1489 gal īgā redakcija} 
{COM(2010) 715 gal īgā redakcija} 
 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Dalībvalstis piepras īja Eiropas Komisijai izstr ādāt ES strat ēģiju Donavas re ģionam1. Šis 
aicinājums seko ES strat ēģijai Baltijas j ūras reģionam, kuras izstr ādi 2008./2009. gad ā 
koordinēja Komisija un kuru tagad īsteno. Šaj ā pieprasījumā sevišķi uzsvērts, ka ilgtsp ējīga 
attīstība ir svar īga un tā sasniedzama, izv ēloties integr ētu pieeju. ES strat ēģiju Donavas 
reģionam Komisij ā koordinē Reģionu politikas ģenerāldirektorāts, kas tālab arī ir sagatavojis 
šo ietekmes nov ērtējumu.  
2. PROBLEM ĀTIKAS RAKSTUROJUMS  
Problemātika raksturota, balstoties uz soci ālekonomisku izv ērtējumu un r īkojot plašas 
apspriedes. Taj ās piedalījās Donavas re ģiona dalībvalstis un treš ās valstis, vald ību un 
nevalstisk ās struktūras un ieinteres ētās personas, ieskaitot pilso ņus un speci ālistus no š ī 
reģiona. Šaj ā darbā piedalījās arī Eiropas Invest īciju banka un 22 Komisijas 
ģenerāldirektorāti2. Pēc būtības uzdevumi, kuri tika izvirz īti, ir izteikti starptautiski un tie 
atklāj daudzas starptautis kas papildu sekas3. Kļūst arvien vair āk acīmredzams, ka Donavas 
reģionā vairs nevar izstr ādāt rīcībpolitiku un pie ņemt lēmumus katrai nozarei atseviš ķi.  
• Pārvaldības problem ātikas raksturojums 
Donavas re ģionā lielākā problēma ir pārvaldība. Seviš ķi trūkst piem ērotas starpvalstu 
pārvaldības. Tā dēļ sadarbības ir par maz (kop īgu interešu un pat interešu sadursmju ir maz). 
Piemēram, valst īs ir atšķirīgs redzējums par vides un citiem ar upes baseina apsaimniekošanu 
saistītiem jautājumiem, kurus, apl ūkojot plaš ākās kopsakar ībās būtu risināt vieglāk, vai var ētu 
risināt ar inovat īvām tehnolo ģijām, kuras, iesp ējams, pied āvās šī stratēģija. 
ES nodrošina dažas sist ēmas (ar ties ību aktu un finanšu instrumentu pal īdzību), kuras var ētu 
risināt konkrētus svarīgākos uzdevumus un izmantot iesp ējas, pastāv dažas starpvald ību 
ietvarsistēmas. Tom ēr iestādēm trūkst rīcībspējas, un ir nopietnas plaisas ties ību aktu 
īstenošanas jom ā (piemēram, ES direkt īvas tiek p ārņemtas ties ību aktos, bet īstenībā tās nav 
spēkā). Tā dēļ daudzās reģiona probl ēmas tiek risin ātas sadrumstaloti, un re ģiona potenci āls 
netiek izmantots. Nepieciešams, lai mijiedarb ība tiktu izprasta un vad īta labāk; jāizstrādā 
sadarbības instrumenti vai ar ī instrumentiem j ābūt kopīgiem; pāri robežām un nozar ēs 
nepieciešams apzin āt un izmantot siner ģiju, no konfliktiem j āizvairās vai tie jārisina.  
• Problemātikas raksturojums pa jom ām 
                                                 
1 Eiropadome ofici āli lūdza Eiropas Komisiju koordin ēt ES strat ēģiju Donavas re ģionam; 2009. gada 
19. jūnija secin ājumos teikts: “Ilgtsp ējīgu attīstību būtu jācenšas pan ākt arī ar integr ētu pieeju īpašām 
problēmām, ar kur ām saskārušies konkr ēti reģioni. (..) T ā (..) aicina Komisiju l īdz 2010. gada beig ām 
nākt klajā ar ES strat ēģiju Donavas re ģionam.”  
2 Dienestu darba grup ā piedalās ģenerāldirektorāti: AGRI, EAC, ECFIN, ELARG, RELEX, AIDCO, 
ECHO, EMPL, ENTR, ENV, CLIM, INFSO, JLS, MARE, MOVE, ENER, MARKT, RTD, SANCO, 
TAXUD, TRADE un SG. 
3 Ekonomik ā papildu sekas ir ietekme (izmaksas vai ieguvumi), kas skar personu, kas nav piedal ījusies 
lēmuma pie ņemšanā saistībā ar rīcību, kurai ir š ī ietekme, k ā arī netiek veikts maks ājums, kas šo 
ietekmi kompens ētu; starptautiskas papildu sekas rodas, ja r īcība, ko veikusi viena valsts, citas valstis 
ietekmē pozitīvi vai negat īvi. 
LV 3   LV Sadarbība īpaši nepieciešama vair ākos jautājumos: mobilit āte, pieejam ība, enerģētika, vide un 
riska pārvaldība. Minētie jautājumi būtībā jāaplūko visās stratēģijās. Piedev ām publiskaj ā 
apspriešan ā (sevišķi dalībvalstu priekšlikumos) noskaidroj ās, ka jāaplūko vēl citi jaut ājumi 
(vai tos var apl ūkot) vai nu starptautisku papildu seku d ēļ (inovācija, konkur ētspēja, vienot ā 
tirgus izveide, cilv ēkkapitāls, drošība un tūrisms) un/vai ar ī tādēļ, ka pieredzes apmai ņā rodas 
skaidras priekšroc ības (inform ācijas sabiedr ība, iestāžu rīcībspēja vai nelabv ēlīgos apstākļos 
esošas kopienas). Ja min ētos jautājumus ņems vērā, partneri/ieinteres ētās personas var ēs arī 
izsvērti rīkoties jaut ājumos, kurus t ās uzskata par maz āk prioritāriem, un t ādos, kas ir b ūtiski; 
lai nodrošin ātu vienošanos par visiem jaut ājumiem, pied āvājumā ir svarīgi iekļaut vairākus 
citus jaut ājumus. Turkl āt minētie sociālekonomiskie un citi aspekti pastiprin ās to valstu 
integrāciju, kuras Eiropas Savien ībai pievienojuš ās nesen.  
2.1.1.  Jāsadarbojas š ādās jomās, jo tās nevar apl ūkot atseviš ķi  
– Mobilitāte un pieejam ība. Ciktāl skarta iekšzemes ku ģniecība, ir skaidrs, ka Donavas 
potenciāls pilnībā netiek izmantots. Uzlabojumi b ūtu iespējami, ja veiktu virkni pas ākumu, 
piemēram, liel āka transportu veidu sadarb ība, uzlabota vad ība, lielāki ieguld ījumi 
infrastrukt ūrā un kvalific ēta darbasp ēja pieejam ība un nodrošin āšana ar pien ācīgu 
aprīkojumu. Tr ūkst ne tikai piepras ījuma, bet ar ī piedāvājuma. Donavas kan āli vienmēr 
nav kuģojami, bieži vien ostas darbojas neefekt īvi, kuģu nav daudz un tie bieži vien ir 
sliktā stāvoklī, nepietiek apkalpes, jo tr ūkst apmācības iestāžu. Ciktāl skarti ce ļi un 
dzelzceļš, nereti infrastrukt ūra ir neefekt īva vai tās vienkārši nav, īpaši starptautisko 
savienojumu jom ā, kurus valsts iest ādes neuzskata par priorit āriem.  
– Enerģētika. Bieži re ģionā saistībā ar energodroš ību un energoefektivit āti rodas gr ūtības. 
Tiek import ēts liels ener ģijas daudzums, un t ā transport ēšana ir d ārga; turkl āt tirgus ir 
sadrumstalots, un tr ūkst starpsavienojumu. Donavas re ģions ir seviš ķi neaizsarg āts 
energoapg ādes drošība ziņā, kad 2009. gada janv ārī gāzes piegāde tika p ārtraukta. 
Vienlaikus ener ģijas ražošana un izmantošana ir pies ārņojuma avots. Uzdevums ir pan ākt 
lielāku energoefektivit āti (un ietaup ījumus) un ražot vair āk enerģijas no atjaunojamajiem 
enerģijas avotiem.  
– Vide. Daudz ās Donavas re ģiona dalībvalstīs bieži vien ir slikta gan upes, gan pazemes 
ūdens kvalit āte. Ir daudz pies ārņotāju, sevišķi barības vielu. L īdzīgs ir augsnes st āvoklis, 
(sevišķi starptautisk ās industri ālajās teritorij ās) un pils ētu rajonu gaisa st āvoklis. Izz ūdot 
dabiskajām platībām (konkrēti neskarti kalnu ra joni), ir apdraud ētas ainavas un biolo ģiskā 
daudzveid ība, izraisot sugu skaita samazin āšanos. Ja biolo ģiskā daudzveid ība un 
ekosistēmas tiks izn īcinātas, var notikt neatgriezeniskas p ārmaiņas un kļūt neiespējama 
tādu preču piegāde un tādu pakalpojumu sniegšana k ā aizsardzība pret pl ūdiem, ūdens 
attīrīšana, pārtikas un koksnes, piel āgošanās klimata p ārmaiņām un to seku mazin āšana. 
Upēs zivju zveja notiek t ādā apjomā, kas nav ilgtsp ējīgs, un zivju migr āciju kavē 
hidromorfolo ģiskas izmai ņas. Seviš ķi apdraud ētas ir stores sugas, kas vis ā Donavas 
baseinā ir svarīga migrējošā zivs.  
– Riska pārvaldība. Donavas re ģionā ir trīs lieli riska faktori: pl ūdi, sausums un r ūpnieciskais 
piesārņojums. Nevienam no tiem nav robežu. M ērķis ir pārvaldīt kā riska nov ēršanu 
(nepieļaut, ka risks rodas), t ā reaģēšanu (ja risks rodas, sniegt pal īdzību). Galvenais pl ūdu 
cēlonis ir tas, ka Donava un t ās pietekas liel ā mērā ir upes, kuru gultnes veidotas m ākslīgi, 
liedzot plaš ās teritorij ās brīvu liekās ūdens masas pl ūsmu, kā dēļ ūdens līmenis ceļas. 
Galvenais sausuma c ēlonis ir m ēreni kontinent āls klimats, kas jut īgs pret klimata 
LV 4   LV pārmaiņām. Rūpnieciskais risks galvenok ārt rodas tad, ja novecojušos uz ņēmumos notiek 
negadījumi, kuru d ēļ kaimiņvalstīs rodas iev ērojams pies ārņojums.  
2.1.2.  Jomas, kur ās starptautisku papildu seku d ēļ nepieciešama cieš āka sadarb ība  
– Inovācija un konkur ētspēja. Raksturīgi tas, ka vis ā Donavas re ģionā sadarbības intensit āte 
(pētniecības jomā, uzņēmumos un publiskaj ā sektorā u n  t o  s t a r p ā), uzņēmējdarbība, 
kapitāla veidošana, izmantojot inov ācijas, ieguld ījumi pētniecībā un izstrādē un vispārējā 
konkurētspējā ļoti atšķiras. Reģionam iev ērojami nāktu par labu plaš ākas saiknes, seviš ķi 
visā reģionā no austrumiem uz rietumiem. 
– Iekšējā tirgus īstenošana.  Ciktāl skarts iekš ējais tirgus, atš ķirīgo nacion ālo regulējumu dēļ 
pakalpojuma sniedz ēji retāk, nekā tam vajadz ētu būt, veic saimniecisku darb ību citās 
Donavas re ģiona valst īs vai sniedz pakalpojumus p āri robežām. Daudzos gad ījumos 
maziem un vid ējiem uzņēmumiem tr ūkst resursu, lai p ārvarētu administrat īvus un citus 
šķēršļus nolūkā piekļūt kaimiņvalstu tirgiem, t ādēļ to potenci āls tiek būtiski ierobežots.  
– Cilvēkkapitāls. Donavas re ģionā iedzīvotāju, kuriem ir augst ākā izglītība, daļa ir mazāka 
nekā vidēji ES-27, un atkal te redzamas lielas atš ķirības. Joproj ām ir ierobežota augsti 
kvalificēta un apm ācīta darbasp ēka, sevišķi pētnieku un studentu, mobilit āte. Pašlaik 
reģions pat neizmanto visu potenci ālu, ko sniedz min ētais darbasp ēks, kurš ir svar īgs, bet 
līdz šim piln ībā neizmantots faktors.  
– Drošība. Līdz ar ekonomisko integr āciju un akt īvāku starptautisko tirdzniec ību reģionā 
palielinās organizētās noziedz ības draudi (kontrabanda, cilv ēku tirdzniec ība, melnais tirgus 
utt.). Visā reģionā organizētā noziedzība ne tikai rada ti ešus draudus, bet ar ī sadārdzina 
uzņēmumu dar ījumu izmaksas, š ādi ierobežojot ekonomikas izaugsmi. Skaidrs, ka š ī 
problēma risināma starptautiski.  
– Tūrisms.  Donavas re ģionā ir pārsteidzoša kult ūras, etnisk ā un dabas daudzveid ība. Daudz 
kas no tā ļoti interes ētu tūristus. Tom ēr šo tūrisma potenci ālu neizmanto piln ībā. Starp 
izveidotaj ām ierosmēm nav saist ības un vienotas strat ēģijas, kura šos centienus saska ņotu.  
2.1.3.  Jomas, kur ās pieredzes apmai ņa ir lietder īga un tādēļ nepieciešama cieš āka 
sadarbība  
– Informācijas sabiedr ība. Donavas re ģionā salīdzinājumā ar pārējām ES-27 valst īm 
informācijas sabiedr ība nav labi att īstīta. Cilvēkiem retāk pieejami datori, internets un 
informācija elektronisk ā formātā. Tādēļ skartās valstīs pilnībā neizmanto izaugsmes, 
kohēzijas un ilgtsp ējas avotu. Ja b ūtu pieejama laba pieredze un jaun ākie sasniegumi 
attīstītākajās reģiona daļās, ieguvums b ūtu milzīgs. 
– Iestāžu rīcībspēja. Reģionā vietām vēl veidojas un tiek izstr ādātas starpvalstu, nacion ālās, 
reģionālās un vietējās pārvaldības sistēmas, bieži vien v ēl aizvien p ārvarot nesenos gados 
notikušo dzi ļo pārmaiņu sekas. Tas skar l ēmumu pie ņemšanu (publisk ā sektora ier ēdņu 
stabilitāte, pārredzamība, konsult ācijas, pl ānošana, finanšu inženierija, projektu 
sagatavošana, telpisk ā plānošana …) un k ā rīcība tiek īstenota (laic īgums, efektivit āte, 
rezultativit āte, saimnieciskums, bez korupcijas …). T ā kā konkrētās reģiona daļās 
pārvaldība ir seviš ķi sekmīga, pieredzes nodošana sasniegtu īstu progresu. 
– Nelabvēlīgos apstākļos esošas kopienas. Donavas re ģionā nelabvēlīgos apstākļos atrodas 
vairākas kopienas, piem ēram, minorit ātes vai romi (Donavas re ģionā dzīvo desmit miljoni 
LV 5   LV romu jeb 80 % visas Eiropas romu). Min ētās kopienas nereti dz īvo trūcīgos apstākļos bez 
elementāras infrastrukt ūras. Tek nov ērota diskrimin ācija, soci ālā atstumtība un telpisk ā 
segregācija, kā arī sociāli saspīlējumi. Tom ēr konkrētās reģiona daļās publiskaj ām 
iestādēm bieži vien nepietiek resu rsu un pieredzes tikt vispus īgi galā ar minētajiem 
uzdevumiem, t ādēļ labas prakses un labas organiz ēšanas pārņemšana no kaimi ņvalstīm tām 
ļoti palīdzētu. 
3. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Parasti lēmumu pie ņemšana vislab āk notiek atbilst īgajā līmenī, un rīcība jāīsteno tiem, kam ir 
vajadzīgās zināšanas un pieredze. Eiropas jaut ājumos to var dar īt Eiropas Savien ības iestādes, 
nacionālos jautājumos — valstu vald ības, bet re ģionālos un viet ējos jautājumos — re ģioni un 
pilsētas. Tomēr, lai risin ātu makro l īmeņa reģionālos jautājumus, kas skar vair ākas valstis (un 
dažkārt arī trešās valstis), bet ne visu Eiropas Savien ību, ir nepieciešama konkr ēta reģionu 
sadarbības sistēma makro l īmenī. 
Zināma valstu sadarb ība jau notiek, piem ēram, izmantojot starpvald ību struktūras vai veidojot 
sadarbību par konkr ētiem jautājumiem. Tom ēr minētie sadarb ības veidi nav tik efekt īvi, kā 
vajadzētu, neaptver visus jaut ājumus, kuros nepieciešams sadarboties, un tiem nav 
stratēģiskās perspekt īvas, lai iesaist ītu augstāko politisko l īmeni. Tādēļ dalībvalstis ar 
Padomes starpniec ību aicināja Komisiju Donavas re ģionam izstr ādāt makro līmeņa reģionālo 
stratēģiju.  
4. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Vispārējais mērķis (“skatījums”) ir izveidot Donavas re ģiona valstu, pils ētu un reģionu 
ilgtermiņa sadarbību un integr ētu pieeju, lai risin ātu problēmas, īstenotu kop īgās perspekt īvas 
un no tām gūtu labumu. Proti, valst īm ir noder īgs labāks pamats, lai kop īgi apspriestu, lemtu 
un īstenotu pas ākumus darbam ar kop īgām problēmām un perspekt īvām. Koordin ētāka pieeja 
katrā politikas jom ā ir iespējama, taču jāpatur prātā saiknes ar cit ām ekonomikas nozar ēm 
(piemēram, transports, vide, ekonomisk ā izaugsme). 
Lai to pan āktu, īpaši jāpievēršas trīs konkrētiem mērķiem: uzlabota koordin ācija un 
saskaņotība (lai uzlabotu iedarb īgumu), nostiprin āta iestāžu rīcībspēja (lai uzlabotu 
efektivitāti), ilgtermi ņa sadarbības process (lai ieg ūtu politisko akceptu). 
5. POLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Iepriekš min ētās problēmas norāda, ka ir nepieciešama lab āka politikas izstr āde, lēmumu 
pieņemšana un īstenošana, balstoties uz pastiprin ātu koordin āciju, sadarb ību un daž ādu 
nozaru, k ā arī Donavas valstu, pils ētu un reģionu integr āciju. Lai saska ņotu, īstenotu un 
nostiprinātu pašreiz ējo politiku, ir ne pieciešama paplašin āta rīcībspēja. Ņemot vērā šo analīzi, 
turpmāk aprakstītie risinājumi un meh ānismi ir jāaplūko no noteikto m ērķu izpildes viedok ļa. 
Šie risinājumi attiecas uz iesp ējamo Donavas re ģiona sadarb ības pamatu, k ā arī ģeogrāfisko 
darbības jomu.  
• Iespējamais sadarb ības pamats 
LV 6   LV – Risinājums Nr.1. Komisija nav iesaist īta (bāzes scenārijs). Komisija neizstr ādā Donavas 
reģiona strat ēģiju. Šajā risinājumā ir divi iesp ējamie scen āriji: 1.1. Donavas re ģiona 
stratēģija netiek izstr ādāta un 1.2. ir strat ēģija, bet to neizstr ādā Komisija. 
– Risinājums Nr. 2. Komisija vien īgi sagatavo strat ēģiju. Komisija izstr ādā stratēģiju, bet tās 
īstenošana notiek vien īgi starpvald ību līmenī bez ES līdzdalības.  
– Risinājums Nr. 3. Komisija pas ākumus koordin ē ES līmenī (izmantojot ES strukt ūras). 
Koordinētu stratēģiju izstrādā, izmantojot past āvošās ES strukt ūras, Komisijai ir 
veicinātājas loma. Strat ēģiju sagatavo Komisija, bet turpm ākos lēmumus pie ņem 
partnerības iestādes.  
– Risinājums Nr. 4. Komisija atbalsta t ādas jaunas iest ādes izveidi, kurai ir finansi ālas un 
likumdošanas pilnvaras. Tiek izve idota jauna starptautiska organiz ācija, kura ir pilnvarota 
pieņemt jaunus ties ību aktus Donavas re ģionam un p ārvaldīt fondus starpvalstu projektu 
finansēšanai.  
• Ģeogrāfiskie risin ājumi 
– A risinājums. Attiecas tikai uz Donavas upi. Š ī pieeja attiecas vien īgi uz teritoriju tieši upes 
krastos (dal ībvalstis un valstis, kas nav dal ībvalstis), t ādējādi ar to risina vien īgi tādus 
jautājumus, kas saist īti ar upi, piem ēram, kuģojamība un vide. 
– B risinājums. Paplašin āšana līdz funkcion ālai ģeogrāfiskajai teritorijai. Š ī pieeja attiecas uz 
visu Donavas re ģionu (dalībvalstis un valstis, kas nav dal ībvalstis), t ādējādi ar to var risin āt 
plašu probl ēmu klāstu attiecībā uz apgabalu (un ne tikai uz upi). Šaj ā risinājumā “Donavas 
reģions” tiek uzskat īts kā funkcion āla telpa ar dal ībniekiem, kas nepieciešami, lai 
nodrošinātu sadarbību dažādos jautājumos, vai t ā būtu dalībvalsts vai ne4.  
– C risinājums. Šī pieeja attiecas uz teritoriju ārpus upes krastiem, bet saista tikai Donavas 
reģiona dalībvalstis. Š ī pieeja balst ās uz B risin ājumu, bet attiecas tikai uz ES dal ībvalstīm.  
6. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
• Iespējamais sadarb ības pamats 
Tabulā sniegts kopsavil kums par to, k ādā mērā katrs risin ājums varētu nodrošin āt 4. punkt ā 
minēto mērķu īstenošanu: iedarb īgums; cik viegli m ērķus īstenot (efektivit āte); un vai ir 
iespējamas saist ības (politiskais akcepts).  
Risinājums Nr.1. Komisija nav iesaist īta (bāzes scenārijs)  
Scenārijs Nr. 1.1. Donavas re ģiona strat ēģija netiek izstr ādāta 
 -- - 0 + ++ 
                                                 
4 Lai sniegtu priekšstatu par te ritoriju, uz ko tas attiecas, k ā aptuvenu nor ādi par Donavas re ģionu var 
izmantot Donavas upes baseina valstis (t āpēc tā robežas neattiecas tikai uz upes krastiem), ko izmanto 
Donavas sadarb ības proces ā, kas ir plaši atz īts šajā teritorijā. Attiecīgā teritorija ir: V ācija (Bādene-
Virtemberga un Bav ārija), Austrija, Slov ākijas Republika, Čehijas Republika, Ung ārija, Slov ēnija, 
Rumānija un Bulg ārija Eiropas Savien ībā, un Horv ātija, Serbija, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, 
Moldovas Republika un Ukraina (re ģioni Donavas krastos) ārpus ES. Tas neizsl ēdz, ka kaimi ņvalstis 
(vai jūras telpas) var piedal īties konkr ētu jautājumu risin āšanā. Jāuzsver, ka Donavas re ģions neattiecas 
tikai uz pašu Donavas upi. 
LV 7   LV Iedarbīgums   9   
Efektivitāte   9   
Politiskais akcepts  9     
Risinājums Nr.1. Komisija nav iesaist īta (bāzes scenārijs)  
Scenārijs Nr. 1.2.: Ir strat ēģija, bet to neizstr ādā Komisija  
 -- - 0 + ++ 
Iedarbīgums    9  
Efektivitāte   9   
Politiskais akcepts   9    
Risinājums Nr. 2.  
Komisija vien īgi izstrādā stratēģiju 
 -- - 0 + ++ 
Iedarbīgums    9  
Efektivitāte   9   
Politiskais akcepts   9    
Risinājums Nr. 3.  
Komisija pas ākumus koordin ē ES līmenī (izmantojot ES strukt ūras) 
 -- - 0 + ++ 
Iedarbīgums     9 
Efektivitāte    9  
Politiskais akcepts      9 
Risinājums Nr. 4.  
Komisija atbalsta t ādas jaunas iest ādes izveidi, kurai ir finansi ālās un likumdošanas pilnvaras  
 -- - 0 + ++ 
Iedarbīgums     9 
Efektivitāte  9    
Politiskais akcepts   9    
 
• Ģeogrāfiskie risin ājumi 
– A risinājums. Attiecas tikai uz Donavas upi. Lai gan upes st āvokli varētu uzlabot, netiek 
skartas citas Donavas re ģionam svar īgas politikas jomas. Netiek piev ērsta uzman ība 
iespējai nostiprin āt reģiona sociāli ekonomisko att īstību pēc paplašin āšanās. 
– B risinājums. Paplašin āšana līdz funkcion ālai ģeogrāfiskajai teritorijai. Šis risin ājums ļauj 
risināt plašāku jautājumu loku, kas saist īts ar Donavas re ģiona svarīgākajiem uzdevumiem 
un ne tikai ar Donavas upi. K ā liecina apspriešan ās rezultāti, plašāka pieeja var sekm ēt 
tādu jautājumu risin āšanu, kas cit ādi ir nonākuši strupce ļā (kuģojamība pret vidi) un ļauj 
visām pusēm apzināt sev gūstamo labumu, t.i., š ī pieeja atļauj rast politiskus kompromisus. 
Tādējādi ir iesp ējams rezult āts, kas ir plaš āks nekā mazākais kopsauc ējs. Turklāt savs 
labums ir ar ī integrētai pieejai attiec ībā uz politiskaj ām jomām, ņemot vērā to savstarp ējo 
ietekmi un izvairoties no nodal ījumiem. Ir iesp ēja nostiprin āt reģiona integr āciju ES, gan 
administrat īvā, gan juridisk ā ziņā, kā arī saistībā ar sociāli ekonomisko att īstību. Tādējādi 
šim risinājumam var ētu būt plašāks politiskais akcepts, un tas var ētu veicināt virzību 
jomās, kurās raksturīga atšķirīga politisk ā nostāja. 
– C risinājums. Paplašin āts uz teritoriju ārpus upes krastiem, bet saistošs tikai Donavas 
reģiona dalībvalstīm. Lai gan šis risin ājums vienk āršotu daudzu pas ākumu īstenošanu, jo 
uz visu teritoriju attiecas kop īgs tiesiskais regul ējums (ES direkt īvas) un kop īgi 
finansējuma instrumenti (jo īpaši strukt ūrfondi), tas nevar ētu pilnībā pievērst uzman ību 
visām Donavas re ģiona probl ēmām un nākotnes perspekt īvām. Piemēram, kuģojamības 
uzlabojums b ūtu tikai da ļējs, jo Donava pl ūst caur Horv ātiju un Serbiju. Ar ī vairumā 
pārējo politikas jomu saska ņošana un īstenošana b ūtu nepilnīga, jo jaut ājumi bieži vien 
LV 8   LV attiecas ar ī uz kaimi ņos esošo kandid ātvalstu, topošo kandid ātvalstu un trešo valstu 
teritorijām. 
7. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Analizējot dažādu politisko risin ājumu ietekmi, m ēs secinām, ka labākie risinājumi ir šādi. 
• Iespējamais sadarb ības pamats 
Priekšroka dodama risin ājumam Nr. 3, kur Komisija pas ākumus koordin ē ES līmenī 
(izmantojot ES strukt ūras). Šis risin ājums aktīvi iesaista Komisiju k ā procesa veicin ātāju, 
sniedzot atbalstu Donavas valst īm saskaņotas reģiona stratēģijas izstrādē. Šādas ES strat ēģijas 
izstrāde notiek cieš ā sadarbībā ar iesaist ītajām valstīm un attiec īgajiem Eiropas Komisijas 
dienestiem. Procesa laik ā notiks plaša atkl āta apspriešan ās ar visām reģiona ieinteres ētajām 
personām, kā arī apspriešan ās ar reģiona speci ālistiem. Šim risin ājumam var ētu izmantot 
pieredzi, kas g ūta ar ES Baltijas j ūras stratēģiju, ko izstr ādāja 2009. gad ā un pašlaik īsteno.  
Šis risinājums ir lab āks par citiem ierosin ātajiem risin ājumiem attiec ībā uz 
– efektivitāti, ļaujot labāk saskaņot reģiona politikas virzienus un finans ējumu; 
– iedarbīgumu, sekm ējot konkr ētu pasākumu īstenošanu ar Komisijas vadošo lomu, 
līdzatbildību par strat ēģiju uz vietas, k ā arī ar pasākumu iesp ējamību; 
– politisko akceptu, izmantojot jau past āvošos fondus, iest ādes un ties ību aktus un 
izmantojot integr ējošu pieeju, kas vis ām pusēm ļaus identific ēties ar strat ēģiju.  
Attiecībā uz administrat īvajām izmaks ām šim risin ājumam nepieciešamas liel ākas saistības 
nekā bāzes scenārijam, bet tas ir maz āk resursietilp īgs nekā citi risinājumi, kas paredz izveidot 
jaunas iest ādes. Komisijas centr ālā koordinatora loma ļauj efekt īvāku politikas un 
finansējuma īstenošanu, k ā rezultātā resursi kopum ā tiek izmantoti lab āk. 
Attiecībā uz noteiktajiem m ērķiem, kas min ēti 4. noda ļā, šis risin ājums uzlabo koordin āciju 
un politikas un ieguld ījumu lēmumu saska ņotību, stiprina re ģiona iestāžu rīcībspēju (jo tas 
izmanto un nostiprina past āvošās struktūras un iest ādes un pastiprina valstu sadarb ību), kā arī 
uzlabo redzam ību un atbild ību (jo to past āvīgi uzraudz īs un novērtēs Eiropas Komisija un 
dalībvalstis).  
• Ģeogrāfiskie risin ājumi 
Priekšroka dodama B risin ājumam, kur Donavas re ģionu paplašina l īdz funkcion ālai 
ģeogrāfiskajai teritorijai. Š ī pieeja attieksies uz visu Donavas re ģionu (dalībvalstis un valstis, 
kas nav dal ībvalstis), t ādējādi ir iesp ēja risināt visa Donavas re ģiona galvenos jaut ājumus, 
palīdzot citādā veidā pārvarēt administrat īvos un politiskos š ķēršļus un nepiln ības. 
8. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Uzraudzība un nov ērtēšana var notikt tr īs līmeņos: 
– jānosaka starpposma m ērķi attiecībā uz nepieciešamaj ām struktūrām (tematisku darba 
grupu izveide, atbild īgie par datu apkopošanu, re ģiona inform ācijas apmai ņas pasākumi un 
LV 9   LV kontaktpunkti ieinteres ētajām person ām). Jāizveido zi ņojumu sniegšanas sist ēma un 
jānosaka termi ņi;  
– jānosaka uzraudz ības rādītāji katrai r īcības plāna priorit ātei, līdz ar pietiekami detaliz ētu 
pamatu, lai var ētu novērtēt īstenošanas gaitu. Šos r ādītājus pieņems ar rīcības plānu. 
– jānosaka galvenie m ērķi, lai nov ērtētu situācijas attīstību Donavas re ģionā attiecībā uz 
galvenajām problēmām. Tie būs pamats s ākumpozīcijas noteikšanai attiec ībā pret ko var ēs 
novērtēt galveno m ērķu īstenošanu vides, labkl ājības, pieejam ības un droš ības jomā.  
Būs jānosaka zi ņojumu sniegšanas pas ākumus. Komisija var ētu sniegt regul ārus ziņojumus 
par virzību uz rīcības plānā noteikto uzraudz ības rādītāju izpildi. Var ētu noteikt ar ī 
novērtēšanas grafiku (piem ēram, 3 gadus p ēc īstenošanas uzs ākšanas).  
9. SECINĀJUMS  
Šis ietekmes nov ērtējuma ziņojums pied āvā izstrādāt ES strat ēģiju Donavas re ģionam, ar 
Eiropas Komisijas dal ību, koordin ējot noturīgu sadarb ības pamatu, veicinot atbalstu att īstībai 
un integrētu pieeju starpvalstu jaut ājumiem, izmantojot past āvošās ES strukt ūras. Stratēģiju 
jāpapildina ar sl īdošo rīcības plānu, kurā noteikti konkr ēti piemēri par sadarb ības 
nostiprināšanu. Pied āvātā organizācija ir līdzīga tai, ko izmanto (un p ārbauda) ES strat ēģijai 
Baltijas j ūras reģionam. T ā kā šai pieejai atbalsts jau ir, Baltijas j ūras reģiona pieeja k ā 
atsauces punkts var b ūt īpaši noder īga.  
ES stratēģija Donavas re ģionam būs noturīgs sadarb ības pamats, lai atbalst ītu attīstību un 
integrētus pasākumus starpvalstu jaut ājumos. Strat ēģiju papildin ās slīdošais rīcības plāns, 
kurā būs noteikti konkr ēti piemēri par sadarb ības nostiprin āšanu. Katru r īcības plāna 
prioritāro jomu koordin ēs valsts. Turkl āt dalībvalstis b ūs iesaistītas ar Padomes starpniec ību, 
un stratēģijas īstenošanai l īdzi sekos augsta l īmeņa grupa.  
Komisija b ūs nozīmīgs dalībnieks, nodrošinot procesa virz ību, vadot un domstarp ību 
gadījumā veicinot p ārrunas kā salīdzinoši neatkar īgs, likumīgs un uzticams partneris. T ādējādi 
Komisija sekm ēs procesu, koordin ējot darbu un zi ņojot par sasniegto. Attiec ībā uz 
finansējumu strukt ūrfondi tiks iesaist īti procesa s ākotnējā posmā, lai nodrošin ātu to gatav ību 
sniegt finans ējumu rīcības plāna pasākumiem. 
Visbeidzot ES strat ēģija Donavas re ģionam var nodrošin āt konkrētus rezultātus, balstoties uz 
skaidru politisku atbalstu  (Komisija, valstu vad ītāji). Tā var veicin āt konkrētus uzlabojumus, 
jo ir izstrādāta, balstoties uz tehnisk ām zināšanām (ĢD, ministrijas, ieinteres ētās personas) un 
konkrētu Komisijas iesaist īšanos. Tā var izveidot procesu ar pas ākumiem, kas uzskat āmi par 
atvērtiem, caurskat āmiem un likum īgiem. Galu gal ā stratēģijas stiprā puse ir t ās būtiskā 
ietekme, izmantojot politikas jomu saska ņošanu un finans ējuma saska ņošanu ar past āvošajiem 
instrumentiem. Tom ēr ir jāturpina uzlabot Donavas re ģiona valstu un ieinteres ēto personu 
sadarbība partner ībā ar kopīgiem mērķiem un atbild ību.