Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA , ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā /* COM/2013/0155 final - 2013/0084 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikta atšķirība starp Komisijai deleģētajām pilnvarām pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus konkrētu leģislatīvu aktu elementus (deleģētos aktus), kā noteikts LESD 290. panta 1. punktā, un Komisijai uzticētajām pilnvarām pieņemt vienotus nosacījumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu juridiski saistošos Savienības aktus (īstenošanas aktus), kā noteikts LESD 291. panta 2. punktā. Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[1], Komisija, ievērojot Līgumā noteiktos kritērijus, ir apņēmusies[2] pārskatīt leģislatīvos aktus, kuros patlaban ir iekļautas atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru. Vispārīgais mērķis ir līdz parlamenta septītā pilnvaru termiņa beigām (2014. gada jūnijs) visos juridiskajos instrumentos svītrot visus noteikumus, kuros ir atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru. Saistībā ar Padomes 1998. gada 9. marta Regulas (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā[3] pielāgošanu jaunajiem LESD noteikumiem tika pārklasificētas pilnvaras, kas patlaban Komisijai piešķirtas ar minēto regulu. ES darbaspēka apsekojums (DSA) ir nozīmīgākais mājsaimniecību apsekojums Eiropā. Rezultāti, ko tajā iegūst par nodarbinātību, bezdarbu un personām, kas ir ārpus darba tirgus, veido pamatu Eiropas statistiskās informācijas sistēmai par darba tirgiem Eiropas Savienībā. Konkrēti DSA nodrošina rādītājus par to, kā norit triju stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšana. Valstu statistikas iestādes ir atbildīgas par izlases veidošanu, anketu sagatavošanu, tiešo interviju veikšanu ar mājsaimniecībām un rezultātu nosūtīšanu Eurostat atbilstoši vienotajai kodēšanas sistēmai. Katru gadu pamata DSA papildina tā sauktais ad hoc modulis. Pamata apsekojuma daļa ir vienādi svarīga valstu un Eiropas līmenī, savukārt ad hoc moduļi, kas katru gadu mainās, kalpo galvenokārt Eiropas politikas iniciatīvām; tostarp ir Eiropas nodarbinātības stratēģija, pamatiniciatīva “Jaunatne kustībā”, sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģija, Eiropas integrācijas programma un tiesību aktu kopums nodarbinātības jomā. ES lēmumu pieņēmējiem ir ļoti svarīga augstas kvalitātes ad hoc moduļu datu ilgtspējīga sagatavošana, tādējādi ir ierosināts iekļaut regulā noteikumus par finansējumu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI Notika apspriešanās ar sociālās statistikas jomas direktoriem un Eiropas Statistikas sistēmas komiteju. Ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šā priekšlikuma mērķi ir šādi: i) grozīt Regulu (EK) Nr. 577/98 un pielāgot to jaunajam institucionālajam kontekstam. Konkrēti jānosaka Komisijas pilnvaras un pasākumu pieņemšanai piemērota procedūra, pamatojoties uz šīm pilnvarām. Saskaņā ar LESD 290. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 577/98 elementus. Jo īpaši, izmantojot deleģētos tiesību aktus, Komisija var pieņemt ad hoc moduļu saturu, definīcijas un visus apsekojuma mainīgo lielumu saraksta pielāgojumus, kas vajadzīgi tehnikas un koncepciju attīstības dēļ. Turklāt Komisija, izmantojot deleģētos tiesību aktus, var pieņemt strukturālo mainīgo lielumu sarakstu, noteikt izlases minimālo lielumu un apsekojumu biežumu. Komisijai būtu jānodrošina, ka ar šiem deleģētajiem aktiem netiek radīts ievērojams papildu slogs dalībvalstīm un respondentu vienībām. Komisijai ir piešķirtas īstenošanas pilnvaras, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu vienotus nosacījumus attiecībā uz statistikas informācijas nosūtīšanu, jo īpaši, pieņemot noteikumus par pamatotības kontroli, mainīgo lielumu kodēšanu un tādu principu sarakstu, kurus ievēro, sagatavojot jautājumus par darba statusu saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas noteikta Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantā; ii) nodrošināt, lai Komisija varētu piešķirt finanšu ieguldījumu. Tas ierosināts, ņemot vērā, cik svarīgi ir Eiropas darbaspēka apsekojuma ad hoc moduļi Savienības politikas atbalstam. Ir ierosināts šādam Savienības ieguldījumam īstenošanas finansējumā izmantot dotāciju procedūras bez uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Dotācijas piešķir valstu statistikas iestādēm un citām valstu iestādēm, kas minētas 5. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[4]. Lai varētu ievērojami vienkāršot administratīvās procedūras un būtiski samazinās kļūdu rašanās risku attiecībā uz dotāciju pārvaldību, saskaņā ar Finanšu regulas 124. panta 1. punktu var ierosināt vienreizēju maksājumu izmantošanu. · Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 338. panta 1. punkts. · Juridiskā instrumenta izvēle Eiropas Parlamenta un Padomes regula. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Ietekme uz budžetu ir izklāstīta finanšu pārskatā. · Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ jautājumu, tāpēc tas būtu jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. 2013/0084 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA , ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā (dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 338. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Stājoties spēkā Līgumam par Eiropas Savienības darbību (LESD), Komisijai piešķirtās pilnvaras jāpielāgo LESD 290. un 291. panta noteikumiem. (2) Ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[5], Komisija, ievērojot Līgumā noteiktos kritērijus, ir apņēmusies[6] pārskatīt leģislatīvos aktus, kuros patlaban ir iekļautas atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru. (3) Komisijai būtu jābūt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus konkrētu leģislatīvu aktu elementus, jo īpaši lai ņemtu vērā ekonomiskas, sociālas un tehniskas pārmaiņas. Komisijai būtu jānodrošina, ka ar šiem deleģētajiem aktiem netiek radīts ievērojams papildu slogs dalībvalstīm vai respondentu vienībām. (4) Padomes 1998. gada 9. marta Regulā (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā[7] ir iekļautas atsauces uz regulatīvo kontroles procedūru, tāpēc tā ir jāpārskata, ņemot vērā Līgumā noteiktos kritērijus. (5) Komisijai būtu jābūt pilnvarotai pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 577/98 elementus attiecībā uz ad hoc moduļu saturu, definīcijām un visiem apsekojuma mainīgo lielumu saraksta pielāgojumiem, kas vajadzīgi tehnikas un koncepciju attīstības dēļ. Turklāt Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, lai pieņemtu strukturālo mainīgo lielumu sarakstu, tostarp noteiktu izlases minimālo lielumu un apsekojumu biežumu. (6) Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (7) Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. (8) Ņemot vērā to, cik svarīgi, atbalstot Savienības politiku, ir Eiropas darbaspēka apsekojuma ad hoc moduļi, ir ierosināts Savienības ieguldījums to īstenošanas finansējumā, izmantojot dotāciju procedūras, bez uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Dotācijas piešķir valstu statistikas iestādēm un citām valstu iestādēm, kas minētas 5. panta 2. punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regulā (EK) Nr. 223/2009 par Eiropas statistiku[8]. Dotācijas darbaspēka apsekojumu veikšanai var būt vienreizēju maksājumu veidā. Līdz ar to vienreizējo maksājumu izmantošanai vajadzētu būt galvenajam veidam, kā vienkāršot dotāciju pārvaldību. (9) Atkāpjoties no 126. panta 3. punkta e) apakšpunkta Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam[9], ņemot vērā palielināto administratīvo slogu saistībā ar papildu informāciju, kura ir jāvāc darbaspēka apsekojumam, kas palīdzēs nodrošināt rādītājus stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķiem, ir nepieciešams līdzfinansēt valsts pārvaldes iestāžu personāla algu izmaksas, pat ja attiecīgā valsts iestāde būtu veikusi atbalstīto pasākumu bez ES dotācijas. (10) Lai sasniegtu pamatmērķi par to pilnvaru pielāgošanu, kas Komisijai piešķirtas ar LESD 290. un 291. pantu, saskaņā ar proporcionalitātes principu ir nepieciešams un lietderīgi paredzēt noteikumus par šādu saskaņošanu Regulā (EK) Nr. 577/98. Šajā regulā paredz vienīgi to, kas nepieciešams izvirzītā mērķa sasniegšanai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktu. (11) Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, ir nepieciešams, lai šī regula neietekmētu pasākumu pieņemšanas procedūras, kuras pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir sāktas, bet nav pabeigtas. (12) Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 577/98, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 577/98 groza šādi: (1) regulas 4. pantu groza šādi: a) panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: “2. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 7.c pantu attiecībā uz definīcijām un visiem apsekojuma mainīgo lielumu saraksta pielāgojumiem, kas vajadzīgi tehnikas un koncepciju attīstības dēļ. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 7.c pantu attiecībā uz mainīgo lielumu sarakstu (turpmāk – “strukturālie mainīgie lielumi”), tostarp izlases minimālo lielumu un apsekojumu biežumu, no apsekojuma raksturlielumiem, kas norādīti 1. punktā un kas jāapseko vienīgi kā gada vidējie mainīgie lielumi par 52 nedēļu pārskata periodu, nevis kā ceturkšņa vidējie mainīgie lielumi. 3. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par pamatotības kontroli, mainīgo lielumu kodēšanu un tādu principu sarakstu, kurus ievēro, sagatavojot jautājumus par darba statusu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.”; b) panta 4. punktu svītro; (2) iekļauj šādu 7.a, 7.b un 7.c pantu: "7.a pants Ad hoc moduļi 1. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 7.c pantu par mainīgo lielumu papildu kopumu (turpmāk – “ad hoc modulis”), lai papildinātu informāciju, kas aprakstīta 4. panta 1. punktā, tostarp priekšmetu, pārskata posmu, izlases lielumu (vienādu vai mazāku par izlases lielumu, kāds noteikts saskaņā ar 3. pantu) un rezultātu nosūtīšanas termiņu (kas var atšķirties no termiņa, kāds noteikts saskaņā ar 6. pantu). 2. Sīku tās informācijas sarakstu, kas jāvāc ad hoc modulī, sagatavo vismaz 12 mēnešus pirms minētā moduļa pārskata posma. Ad hoc modulī ir ne vairāk kā 11 mainīgo lielumu. 7.b pants Finanšu noteikums Savienība var piešķirt finansiālu atbalstu valsts statistikas iestādēm un citām valsts iestādēm, kas Regulas (EK) Nr. 223/2009 5. panta 2. punktā minētas kā izraudzīti saņēmēji, lai īstenotu 7.a pantā minētos ad hoc moduļus saskaņā ar X pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. XX/XX par Eiropas Savienības Sociālo pārmaiņu un inovācijas programmu[10], [COM (2011) 609 galīgā redakcija]. 7.c pants Deleģēto pilnvaru īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus. 2. Saskaņā ar 4. panta 2. punktu un 7.a pantu īstenojot deleģētās pilnvaras, Komisija nodrošina, ka deleģētie akti nerada ievērojamu papildu administratīvo slogu dalībvalstīm un respondentiem. 3. Pilnvaras pieņemt 4. panta 2. punktā un 7.a pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no (Publikāciju birojs: ierakstīt precīzu grozošās regulas spēkā stāšanās datumu). 4. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 4. panta 2. punktā un 7.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 5. Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 6. Saskaņā ar 4. panta 2. punktu un 7.a pantu pieņemtais deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu lēmumu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.”; (3) regulas 8. pantu aizstāj ar šādu: 8. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz Eiropas Statistikas sistēmas komiteja, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 223/2009. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.” 2. pants Šī regula neskar Regulā (EK) Nr. 577/98 paredzētās pasākumu pieņemšanas procedūras, kuras pirms šīs regulas stāšanās spēkā ir sāktas, bet nav pabeigtas. 3. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas joma(s) ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija(-s) un budžeta izdevumu pozīcija(-s) 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 577/98 par darbaspēka izlases veida apsekojuma organizēšanu Kopienā 1.2. Attiecīgā(-s) politikas joma(-s) ABM/ABB struktūrā[11] 3403 – Statistiskās informācijas sagatavošana 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma programmu/sagatavošanas darbību[12] X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Kopienas statistikas programma (2008–2012), VIII sadaļa “Nodarbinātība”. Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regula (ES) Nr. 99/2013 par Eiropas Statistikas programmu 2013. līdz 2017. gadam[13], 3.2. iedaļa “Tautu Eiropa”. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. .. Konkrētais mērķis Nr. 1 – datu sagatavošana Attiecīgās ABM/ABB darbības 3403 – Statistiskās informācijas sagatavošana 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Vākt statistisko informāciju par konkrētiem tematiem saistībā ar darba tirgu, kas svarīgi ES politikas iniciatīvām (katru gadu atšķirīgs temats pēc politikas veidotāju ierosinājuma; piemēram, 2010. gadā tika vākti dati par darba un ģimenes dzīves savienošanu, 2011. gadā – par cilvēku ar invaliditāti situāciju darba tirgū un 2012. gadā – par pāreju no darba dzīves uz pensionēšanos. Ņemot vērā iespēju apvienot minēto informāciju ar mainīgajiem lielumiem, kurus regulāri vāc, izmantojot pamata darbaspēka apsekojumu (DSA), iniciatīva nodrošinās salīdzināmus statistiskus pierādījumus, kas nepieciešami, lai noformulētu un novērtētu konkrētas ES iniciatīvas, kas saistītas ar darba tirgu. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Komisija (Eurostat) definē kopējas Eiropas Statistikas sistēmas pamatnostādnes, kas paredzētas, lai īstenotu DSA ad hoc moduļus. Statistikas datu kvalitāti nodrošinās, izmantojot īpašas minimālā izlases lieluma pārbaudes. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Salīdzināmi rādītāji attiecībā uz konkrētu publicētā moduļa (katru gadu atšķirīga) tematu. Īpašas publikācijas, kurās atspoguļo rezultātus. Pētniecībai pieejami mikrodati. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Rezultātu salīdzināmība ES līmenī par konkrētām ES iniciatīvām, kas vajadzīga politikas veidošanas pasākumiem. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Tikai ar tiesību aktu, ko papildina Savienības finansiālais atbalsts, var nodrošināt visu dalībvalstu līdzdalību, kam ir būtiska nozīme, lai dati būtu noderīgi politikas veidotājiem. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem tiesību aktiem Modulis ir pievienots darbaspēka apsekojumam, tāpēc moduļa nodrošinātie dati būs saderīgi ar DSA, un tos varēs izmantot vienlaicīgi ar to, šādi uzlabojot rezultātus. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ¨ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – ¨ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. – ¨ Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG. X Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – Pēc tam turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[14] X Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ¨ Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: – ¨ izpildaģentūrām – ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[15] – ¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ¨ Dalīta pārvaldība ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes Datu vākšanu līdzfinansēs ES, piešķirot ES valstu statistikas iestādēm (tās visas ir publiskas struktūras) dotācijas, kas saskaņā ar Finanšu regulu var būt vienreizēju maksājumu veidā. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Ir ieviesta sīku ziņojumu sniegšana par kvalitātes īstenošanu saskaņā ar konkrētiem Eurostat noteikumiem. Dotāciju saņēmējiem jāsniedz savāktie dati un attiecīgais kvalitātes ziņojums. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Tiešas pārvaldības metode = riski aprobežojas ar dotāciju pārvaldību. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Vienkāršotas dotāciju veidlapas izmantošana var samazināt kļūdu risku. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Visi iespējamie dotāciju saņēmēji ir publiskas struktūras (valstu statistikas iestādes). Tās ir dotācijas, neizmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Ir ieviesti kontroles pasākumi, ņemot vērā šīs konkrētās dotāciju procedūras, un tajās ir iekļauta ex ante un ex post analīze par dotāciju pārvaldību. Vienreizēju maksājumu izmantošana saskaņā ar Finanšu regulas 124. panta 1. punktu ievērojami mazina kļūdu risku saistībā ar dotāciju pārvaldību un atvieglina ievērojami vienkāršotu pārvaldi. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija(-s) un budžeta izdevumu pozīcija(-s) · Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Ieguldījums Daudzums [Apraksts………………………...……….] || Dif./nedif. ([16]) || no EBTA[17] valstīm || no kandidātvalstīm[18] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē || [XX.YY.YY.YY] || Dif./nedif. || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Ieguldījums IZDEVUMU KATEGORIJA Nr. 1 ― Gudra un iekļaujoša izaugsme || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē 1a || 04 03 02 01 XX PROGRESS ― Savienības nodarbinātības un sociālās politikas un tiesību aktu par darba apstākļiem izstrādes, īstenošanas, uzraudzības un novērtēšanas atbalsts || DA || JĀ || JĀ || NĒ || NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Daudzums || IZDEVUMU KATEGORIJA NR. 1 – Gudra un iekļaujoša izaugsme EMPL ĢD || || || N[19] gads 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 14 Maksājumi || (2) || 0,8 || 0,8 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 11,6 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) || || || || || || || || Maksājumi || (2a) || || || || || || || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[20] || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs 29 01 04 05 || || (3) || 0,047 || 0,047 || 0,047 || 0,047 || 0,047 || 0,047 || 0,047 || 0,329 KOPĀ — EMPL ĢD || Saistības || =1+1a +3 || 2,047 || 2,047 || 2,047 || 2,047 || 2,047 || 2,047 || 2,047 || 14,329 Maksājumi || =2+2a +3 || 0,847 || 0,847 || 2,047 || 2,047 || 2,047 || 2,047 || 2,047 || 11,929 Piezīme: šajā aprēķinā pieņem, ka iepriekšējais finansējums N gadā ir 40 % apmērā un galīgais maksājums N+2 gadā ir 60 % apmērā. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || Administratīvie izdevumi Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) || || || N gads 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ DG ESTAT ||  Cilvēkresursi || 0,223 || 0,223 || 0,223 || 0,223 || 0,223 || 0,223 || 0,223 || 1,559  Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || KOPĀ — ESTAT ĢD || Apropriācijas || || || || || || || || KOPĀ — daudzgadu finanšu shēmas 5.IZDEVUMU KATEGORIJA || (Saistību summa = maksājumu summa) || || || || || || || || Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) || || || N gads 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || Saistības || 2,270 || 2,270 || 2,270 || 2,270 || 2,270 || 2,270 || 2,270 || 15,890 Maksājumi || 1,070 || 1,070 || 2,270 || 2,270 || 2,270 || 2,270 || 2,270 || 13,490 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || N gads 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ REZULTĀTI Rezultāta veids[21] || Rezultātu vidējās izmaksas izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu skaits || Kopā izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[22]: || Nodrošināt kvalitatīvu statistiku par galvenajām sociālās politikas jomām Ierakstu skaits || Apsekojuma mikrodati || 3,4 €/ieraksts || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 4,066,336 || 14 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 1 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 4,066,336 || 14 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 580,905 || 2 || 4,066,336 || 14 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) || N gads 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,223 || 0,223 || 0,223 || 0,223 || 0,223 || 0,223 || 0,223 || 1,559 Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma — 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA[23] || || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,047 || 0,047 || 0,047 || 0,047 || 0,047 || 0,047 || 0,047 || 0,328 Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || || || KOPĀ || 0,270 || 0,270 || 0,270 || 0,270 || 0,270 || 0,270 || 0,270 || 1,887 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms pilna laika ekvivalenta vienībās (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) || N gads 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) 29 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 1,7 || 1,7 || 1,7 || 1,7 || 1,7 || 1,7 || 1,7 XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[24] 29 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) || || || || || || || 29 01 04 05[25] || - Galvenā mītne[26] || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 || 0,6 - Delegācijas || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || KOPĀ || 2,3 || 2,3 || 2,3 || 2,3 || 2,3 || 2,3 || 2,3 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || Ierēdņi veic šādus uzdevumus: - metodoloģisko darbu, kas vajadzīgs, lai pareizi definētu apsekojumu - IT darbu, lai varētu saņemt, validēt un apstrādāt datus - datu analīzi, datu izplatīšanu un lietotāju atbalstu Ārštata darbinieki || SNE veic šādus uzdevumus: - metodoloģisko darbu, kas vajadzīgs, lai pareizi definētu apsekojumu 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Neattiecas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[27]. Neattiecas. 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā – Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu X Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) || N gads 2014 || N+1 gads 2015 || N+2 gads 2016 || N+3 gads 2017 || N+4 gads 2018 || N+5 gads 2019 || N+6 gads 2020 || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || 0,86 || 0,86 || 0,86 || 0,86 || 0,86 || 0,86 || 0,86 || 6,02 KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas || 0,86 || 0,86 || 0,86 || 0,86 || 0,86 || 0,86 || 0,86 || 6,02 Piezīme: šīs summas ir aplēstas, pamatojoties uz iepriekšējām izmaksām, proti, ar 2 miljoniem euro tika segti 70 % no izmaksām. Tas nozīmē, ka bija nepieciešami 0,86 miljoni euro no trešām personām. Peļņas neesību nodrošina ar pienācīgu ex ante vienreizējo maksājumu summu aprēķināšanu katram saņēmējam (t.i., katrai dalībvalstij). Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – ¨ dažādus ieņēmumus Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[28] N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) ….pants || || || || || || || || Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Neattiecas. Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. Neattiecas. [1] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [2] OV L 55, 28.2.2011., 19. lpp. [3] OV L 77, 14.3.1998., 3. lpp. [4] OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp. [5] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [6] OV L 55, 28.2.2011., 19. lpp. [7] OV L 77, 14.3.1998., 3. lpp. [8] OV L 87, 31.3.2009., 164. lpp. [9] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [10] Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta. [11] ABM – budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām. ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [12] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [13] OV L 39, 9.2.2013., 12. lpp. [14] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [15] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [16] Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas. [17] EBTA – Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [18] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem [19] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [20] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [21] Rezultāti ir attiecīgie produkti un pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņas braucienu skaits, uzbūvēto ceļu garums km utt.). [22] Kā aprakstīts iedaļā 1.4.2. “Īpašs(-i) mērķis(-i)..”. [23] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [24] CA — līgumdarbinieki, INT – aģentūras darbinieki (t.s. intérimaire), JED — jaunākie eksperti delegācijās; LA — vietējie darbinieki; SNE – valstu norīkotie eksperti. [25] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [26] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [27] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [28] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.