Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Tiesību aktu paketes par elektroenerģijas un gāzes iekšējo tirgu - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 528 galīgā redakcija} {COM(2007) 529 galīgā redakcija} {COM(2007) 530 galīgā redakcija} {COM(2007) 531 galīgā redakcija} {COM(2007) 532 galīgā redakcija} {SEC(2007) 1179} /* SEC/2007/1180 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.9.2007 SEC(2007) 1180 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments Tiesību aktu paketes par elektroenerģijas un gāzes iekšējo tirgu Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 528 galīgā redakcija}{COM(2007) 529 galīgā redakcija}{COM(2007) 530 galīgā redakcija}{COM(2007) 531 galīgā redakcija}{COM(2007) 532 galīgā redakcija}{SEC(2007) 1179} Tiesību aktu paketes par elektroenerģijas un gāzes iekšējo tirgu ietekmes novērtējums Komisija 2007. gada 10. janvārī sniedza paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei „Eiropas enerģētikas politika”. Dokumentā secināts, ka neefektīvie un dārgie gāzes un elektroenerģijas tirgi rada zaudējumus patērētājiem un uzņēmumiem. Komisija apņēmās veikt turpmākus pasākumus atsevišķos gadījumos atbilstīgi konkurences noteikumiem un uzlabot pašreizējo regulējumu. Procedūras jautājumi un apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika 2007. gada sākumā, un tajā iesaistījās regulatori, pārvades sistēmu operatori, elektroenerģijas un gāzes uzņēmumu asociācijas, neatkarīgo ražotāju asociācijas, patērētāju asociācijas, rūpniecisko enerģijas lietotāju asociācijas, tirgotāji un jaunpienācēji, arodbiedrības un NVO . Piedalījās gandrīz 150 ieinteresēto personu. Problēmu definēšana un pamatscenārijs Risinājums jārod šādiem jautājumiem: tirgus koncentrācija un dominējošais stāvoklis tirgū, vertikāla tirgus piekļuves ierobežošana, tirgus integrācijas trūkums, pārredzamības trūkums, cenu veidošanas mehānismi, pakārtotais gāzes tirgus, balansēšanas tirgus un sašķidrinātās dabasgāzes tirgus. Daudzi jautājumi saistīti ar vertikāli integrētu uzņēmumu pastāvēšanu un daudzu regulatoru nepietiekamām pilnvarām. Valstu energotīkli netiek pietiekami koordinēti. Lai gan līdz šim veiktajiem pasākumiem šo problēmu mazināšanai bijuši pozitīvi rezultāti, tie izrādījušies nepietiekami. Eiropadome un Eiropas Parlaments aicināja Komisiju ierosināt jaunus likumdošanas pasākumus, lai uzlabotu elektroenerģijas un gāzes iekšējā tirgus darbību. Mērķi Eiropadome un Parlaments 2007. gadā atgādināja, ka ir nepieciešama Eiropas enerģētikas politika, tāpat jāpabeidz elektroenerģijas un gāzes iekšējā tirgus izveide. Ierosinātie pasākumi veicinās šā mērķa sasniegšanu. Funkcionējošs iekšējais tirgus palīdzēs īstenot Lisabonas stratēģijas mērķus saistībā ar Eiropas ekonomikas konkurētspēju un ilgstspējību. Pastāv arī sasaiste ar citiem politikas virzieniem, piemēram, emisiju kvotu tirdzniecības shēmas (ETS) pārskatīšanu vai CO2 emisiju samazināšanu. Komisijas uzdevums ir nodrošināt, ka ieguvēji no liberalizācijas procesa ir visi ES iedzīvotāji. Vispārējā stratēģijā svarīga loma ir arī vairākiem sekundāriem mērķiem. Konkurences uzlabošana ar labāku regulējumu, nošķiršanu un asimetriskas informācijas samazināšanu Dažādās dalībvalstīs nošķiršanas līmenis atšķiras, un tas kropļo konkurenci starp tirgus dalībniekiem. Vertikāli integrēti elektroenerģijas un gāzes uzņēmumi lielā mērā saglabā savu dominējošo pozīciju tradicionālajos tirgos. Rezultātā vairākas dalībvalstis joprojām stingri kontrolē galalietotājiem noteiktās elektroenerģijas un gāzes cenas, tādējādi nopietni ierobežojot konkurenci, kas nav patērētāju ilgtermiņa interesēs. Piegādes drošības uzlabošana, pastiprinot stimulus veikt pietiekamas investīcijas pārvades un sadales jaudā Investīciju koordinēšana starp pārvades sistēmu operatoriem (PSO). Piegādes drošība un dialogs par energoresursiem ar mūsu svarīgākajiem gāzes piegādātājiem. Tehnoloģiju attīstības veicināšana. Patērētāju aizsardzības uzlabošana un energoresursu nepietiekamības novēršana Labāki konkurences nosacījumi un piegādes drošība ir visu patērētāju interesēs. Visi aplūkotie risinājumi veicina patērētāju aizsardzību. Politikas varianti un ietekmes analīze - PSO nošķiršana Neko nemainīt nozīmētu izmantot pašreizējos tiesību aktus, kas paredz PSO juridisku un funkcionālu nošķiršanu. Pārvades darbību turpmākai nošķiršanai tika apsvērtas divas iespējas. Nošķirot īpašumtiesības, PSO kļūtu par pārvades aktīvu īpašniekiem, tīkla operatoriem un paši piederētu neatkarīgam īpašniekam. Pastāvot neatkarīgam sistēmas operatoram (NSO), pārvades tīkla operators un attīstītājs būtu trešā persona, kas būtu pilnībā neatkarīga no vertikāli integrētiem uzņēmumiem. Otrs variants ir „regulēta nošķiršana”, ar kuru piešķir plašākas pilnvaras regulatoriem; ar to iepazīstināja Eiropadomes sanāksmē martā. Ja īstenotos pamatscenārijs, arī turpmāk pastāvētu nopietni trūkumi, kas saistīti ar pašreizējām prasībām par nošķiršanu un sīkāk izklāstīti Komisijas paziņojumā. Ekonomiskā analīze liecina, ka pilnīga nošķiršana veicina investīcijas, samazina tirgus koncentrāciju un pazemina cenas. Nekas neliek domāt par negatīvu ietekmi uz kredītreitingu, uzņēmumu akciju cenām vai attiecībām ar ārējiem piegādātājiem. Kopumā ir mazāk empīrisku pierādījumu saistībā ar NSO darbību. Šis variants negatīvi neietekmē tādus attiecīgo uzņēmumu parametrus kā kredītreitings un akciju cenas. - Valstu energoregulatoru stiprināšana, lai tiktu saskaņotas to pilnvaras Pašreizējais regulējums paplašināja valsts energoregulatoru pilnvaras katrā dalībvalstī un paredzēja, ka jāizveido iestādes ar īpašu kompetenci. Komisija arī apsvēra regulatoru ex-ante pilnvaru paplašināšanu vairākās jomās. Neko nemainot, tiktu apdraudēta regulatoru uzticamība, jo, kā uzskata vairākums ieinteresēto personu, regulatoriem nav piešķirtas pietiekamas pilnvaras, lai tie varētu pildīt tiem uzticētos uzdevumus. Stiprinot regulatoru pilnvaras, var novērst tirgus traucējumus, un tādējādi izveidotos enerģētikas tirgi, kuros valda lielāka konkurence. Var zināmā mērā palielināties valsts sektora izmaksas saistībā ar regulēšanu. - ES energoregulatoru sadarbība Pašlaik regulatori sadarbojas ERGEG (Eiropas elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupā), kas izveidota ar Komisijas 2003. gada novembra lēmumu. Lai gan ir notikusi iekšējā enerģijas tirgus nozīmīga attīstība, vēl aizvien vērojams nepietiekams regulējums attiecībā uz pārrobežu jautājumiem. Viens no risinājumiem, lai izkļūtu no šī strupceļa, ir pakāpeniska pašreizējās pieejas pārtapšana Eiropas neatkarīgo regulatoru tīklā („ ERGEG+ ”) un jaunas ES līmeņa struktūras izveide. Izvērtējot veicamos uzdevumus, jāsecina, ka vienīgā iespēja, lai novērstu nepietiekamo regulējumu, ir izveidot regulatīvu aģentūru ar tiesībām pieņemt atsevišķus lēmumus, kas ir juridiski saistoši trešām personām. Tomēr ekonomisko ietekmi izvērtēt ir grūti. Regulatīvās struktūras maiņa radītu regulēšanas centrālo izmaksu kāpumu, savukārt dalībvalstīs regulēšanas izmaksas samazinātos. - PSO koordinēšana Pašreizējās PSO asociācijas (Eiropas Pārvades sistēmu operatori ( ETSO ) un Eiropas Gāzes pārvades asociācija ( GTE )) darbojas saskaņā ar brīvprātības principu. Lai stiprinātu PSO koordināciju, būtu vajadzīgs jauns tiesiskais pamats. Komisija izskatīja iespēju uzticēt ETSO un GTE jaunus un oficiālākus uzdevumus Eiropas līmenī. Galvenā uzmanība tiktu pievērsta divām kompetences jomām: kopējai investīciju plānošanai un saskaņotu tehnisko noteikumu izstrādei. Ciešākas PSO sadarbības svarīgākie elementi ir tirdzniecības un tehnisko kodeksu izstrāde, tīkla ekspluatācijas koordinēšana un kopēju investīciju plānošana. Tad gāzes un elektroenerģijas ražošana un transportēšana daudz lielākā mērā atbilstu attiecīgajiem saimnieciskajiem un vides apstākļiem, tādējādi palielinot kopējo nozares efektivitāti. Labumu dotu arī institucionālas lomas piešķiršana esošajām PSO asociācijām („ ETSO+ \ GTE+ ” risinājums). - Pārredzamības uzlabošana Lai vairumtirgus būtu efektīvs, nepieciešams drošs cenu veidošanas mehānisms un tirgus dalībniekiem jāsaņem pietiekama tirgus informācija. Viena iespēja ir vai nu ieviest saistošas pamatnostādnes par pārredzamību, vai arī uzlabot pārredzamības prasības attiecībā uz gāzi. Pārredzamība jāattiecina arī uz tīkla informāciju un informāciju par piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru tirgū un par tirdzniecību. ERGEG 2006. gadā sniegtie oficiālie ieteikumi varētu kalpot par izejas punktu. Pašreizējā regulējuma darbības joma attiecībā uz pārredzamību ir ierobežota. Pašreizējās pārredzamības prasības galvenokārt attiecas uz tīkla jaudu. Uzlabojot pārredzamību, ar ļoti zemām izmaksām uzlabosies piegādes ķēžu efektivitāte. Uz preču tirdzniecību patlaban neattiecas un arī tuvākajā nākotnē neattieksies citi juridiskie instrumenti. Elektroenerģija un gāze ir svarīgi ražojumi un atšķiras no citām precēm. Ir lietderīgi un pamatoti izstrādāt tirdzniecības noteikumus gāzes un elektroenerģijas aktuāltirgiem un standartizētu termiņdarījumu tirgiem, ņemot vērā šo nozaru īpatnības. - Gāzes pārvades ilgtermiņa līgumi pirms liberalizācijas Pašreizējais regulējums ir radījis zināmas neskaidrības. Viena iespēja būtu svītrot vai grozīt noteikumus, lai būtu skaidrs, ka tiesību aktus piemēro arī šādiem līgumiem, tomēr tādējādi var tikt apšaubīta pirms liberalizācijas noslēgto līgumu par gāzes importu ES spēkā esība. Komisija ir secinājusi, ka šajā jautājumā direktīva nebūtu jāgroza. Ir skaidrs, ka visi līgumi, kas noslēgti pirms Direktīvas 2003/55/EK stāšanās spēkā, joprojām ir spēkā, ciktāl tiek atbilst Kopienas konkurences tiesību aktiem, un ka uz šiem līgumiem tādā pašā mērā attiecas pašreizējā regulējuma noteikumi. - Pastiprināta SSO nošķiršana, tostarp rūpīgāka regulatīvā uzraudzība un 100 000 ierobežojuma pārskatīšana Īpašumtiesību nošķiršana tiem sadales sistēmu operatoriem (SSO), kuru juridiskais režīms patlaban ir līdzīgs PSO, ir viena no iespējām. Otra iespēja ir uzlabot SSO darbību saistībā ar pārvaldības nošķiršanu, izmantojot Kopienas pamatnostādnes. Komisija apsvēra iespēju pastiprināt SSO nošķiršanas pienākumus un prasību par obligātu juridisko un funkcionālo nošķiršanu piemērot visiem SSO. Šis risinājums nešķiet samērīgs, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu analīzi. - Gāzes uzglabāšana Konkurence gāzes nozarē ir ierobežota, ņemot vērā pieejamos uzglabāšanas apjomus. 2004. gadā vienojās par brīvprātīgām pamatnostādnēm, tomēr to izpilde kavējas. Vajadzīgi pasākumi, lai nepieciešamība pēc efektīvas piekļuves un jaunu uzglabāšanas iespēju attīstības stimulu saglabāšana būtu līdzsvarā. Tam nepieciešami īpaši reglamentējošie noteikumi. Juridiskās un funkcionālās nošķiršanas īstenošana attiecībā uz gāzes uzglabāšanu un SDG iekārtām un pamatnostādņu izstrāde ir izdevīga izmaksu un ieguvumu ziņā. Prasības uzlabot piekļuvi uzglabāšanai varētu attiecināt arī uz SDG termināliem. - Prasību ieviešana attiecībā uz stratēģisko gāzes uzglabāšanu Pēc tam, kad 2006. un 2007. gadā gāzes piegādē bija vērojama krīze, Komisija apsvēra, vai jāpastiprina pastāvošais mehānisms. Tika izskatītas trīs iespējas: noteikt, ka uzņēmumiem jāveido obligāti stratēģiskie krājumi, uzlabot esošo mehānismu, izveidot dalībvalstu solidaritātes mehānismu reģionālā līmenī. Nosakot gāzes uzglabāšanas pienākumu, tiek uzlabota vispārējā gāzes piegādes drošība Eiropā, bet tam ir arī negatīva ietekme. Ņemot vērā jautājuma sarežģītību, Komisija drīzumā uzsāks pētījumu par stratēģiskajiem gāzes krājumiem. - Regulējums jauniem ieguldījumiem gāzes infrastruktūrā Piegādes drošības uzlabošana un konkurējoša gāzes tirgus izveide ir divi mērķi, kas ES jāsaliedē. Nereti izrādās, ka nav viegli īstenot pašreizējo iespēju nozīmīgiem jauniem infrastruktūras objektiem piešķirt atbrīvojumu no noteikuma par regulētu trešu personu piekļuvi. Otrā iespēja paredz uzlabot procedūru un precizēt kritērijus atbrīvojuma piešķiršanai. Īstenojot pamatscenāriju, palielinātos atšķirības starp valstu praksi saistībā ar atbrīvojuma lūgumiem attiecībā uz jauniem infrastruktūras projektiem. Reglamentējošo noteikumu precizēšana un izskaidrošana ar īpašām pamatnostādnēm samazinātu šo risku un noderētu pārrobežu atbrīvojuma lūgumu izskatīšanā. Ieteicams jaunajai Energoregulatoru sadarbības aģentūrai uzticēt uzdevumu piešķirt atbrīvojuma lūgumus par cauruļvadu trasēm, kas šķērso vairāku dalībvalstu teritoriju. - Patērētāju aizsardzība un energoresursu nepietiekamības novēršana Pašreizējās direktīvas paredz pasākumus patērētāju aizsardzībai, un tajās ietverts universālā pakalpojuma jēdziens attiecībā uz elektroenerģiju. Runājot par papildu pasākumiem, kas saistīti ar SSO labāku darbību, tika apsvērtas divas iespējas: papildu jauni likumdošanas pasākumi vai „nesaistošas tiesību normas” (enerģijas patērētāju harta). Pienākums sniegt informāciju, domājams, veicinās patērētāju aizsardzību, konkurenci tirgū un zemākas elektroenerģijas cenas. Datu pieejamība patērētājiem pozitīvi ietekmētu visas izmaksas un energoresursu taupīšanu. Šādu iekārtu uzstādīšanas izmaksas šķiet mazas salīdzinājumā ar potenciālajiem ieguvumiem. - Kontrole pār trešu valstu ieguldījumiem ES tīklos Komisija ir analizējusi pasākumus, ar kuriem kontrolē trešu valstu uzņēmumu ieguldījumus ES gāzes un elektroenerģijas tīklos. Efektīvu PSO nošķiršanu var apdraudēt trešo valstu uzņēmumi, kuri aktīvi darbojas gan piegādes, gan tīkla ekspluatācijas jomā, un visā visumā īpašumtiesību nošķiršana varētu izraisīt Eiropas tīklu izpārdošanu. Tika apsvērts, vai nepieciešami papildus regulatīvi vai īpašumtiesību noteikumi. Ieguldījumi ES gāzes un elektroenerģijas tīklos ir apsveicami, un var uzskatīt, ka trešo valstu ieguldījumi dod labumu. Ja trešo valstu uzņēmumu iesaistīšanās apdraud efektīvu PSO nošķiršanu vai ieguldījuma motivācija nav saistīta ar ekonomiskiem apsvērumiem, tas var neitralizēt nošķiršanas labvēlīgo ietekmi uz konkurenci un apdraudēt piegādes drošību. Iespējamas divas pieejas: trešo valstu uzņēmumu īpašumtiesību ierobežošana ES tīklos vai regulatīva pieeja, saskaņā ar kuru potenciālā PSO neatkarība tiek uzraudzīta valsts un/vai Eiropas līmenī. - Makroekonomiskās ietekmes analīze Ekonometriskās simulācijas par enerģētikas tirgus turpmākas liberalizācijas radīto makroekonomisko ietekmi rāda, ka ierosinātie varianti pozitīvi ietekmēs cenas un IKP. Lielāka efektivitāte elektroenerģijas un gāzes nozarēs pazemina energoresursu cenas, kas, savukārt, ietekmē pārējo ekonomiku. - Nodarbinātības un sociālās ietekmes analīze Visu ierosināto pasākumu tiešā sociālā ietekme, kas izpaužas kā nodarbinātība enerģētikas nozarē, varētu būt visnotaļ neliela. Vairums nozares uzņēmumu jau atrodas pārstrukturēšanas procesā, lai risinātu liberalizācijas problēmas neatkarīgi no tā, ka tiks ieviesta turpmāka nošķiršana un uzlabots regulējums. Iespējama energoresursu nepietiekamība rada bažas dažās dalībvalstīs. Enerģētikas tirgus turpmākai liberalizācijai varētu būt pozitīva ietekme, jo tiek prognozēta elektroenerģijas un gāzes cenu pazemināšanās. - Ietekmes uz vidi analīze Ierosinātajiem regulējuma grozījumiem galvenokārt ir ekonomisks mērķis, bet nevar izslēgt enerģētikas sistēmas ietekmi uz vidi un Eiropas ekonomiku kopumā. Tiek prognozēts, ka sagaidāmā intensīvā konkurence varētu mazināt peļņu, ko rada konkurences trūkums elektroenerģijas iekšējā tirgū. Rezultātā ES ETS ietekme uz elektroenerģijas cenām varētu būt lielāka, kas dod skaidrāku un mazāk izkropļotu signālu par oglekļa cenām, izmantojot patērētājiem noteiktās elektroenerģijas cenas. Secinājums: variantu salīdzinājums - Turpmāka PSO nošķiršana: īpašumtiesību nodalīšana starp pārvades tīkliem un ražošanas/piegādes interesēm (pilnīga īpašumtiesību nošķiršana) sniedz vislabākās garantijas no konkurences viedokļa. NSO variants ir alternatīvs risinājums, ja to papildina stingrāks regulējums pārvades sistēmu darbības uzraudzīšanai. - Regulatoru lomas un koordinācijas pastiprināšana: status quo nav reāla iespēja. Lielākas regulatoru pilnvaras un neatkarība ir ļoti labvēlīga konkurencei, nodrošinot vienādus darbības noteikumus uzņēmumiem Eiropā. Izmaksas ir ļoti mazas salīdzinājumā ar prognozētajiem ieguvumiem no tirgus darbības viedokļa. Koordinācijas trūkumu starp regulatoriem var risināt, izveidojot Kopienas aģentūru. - Koordinācija starp PSO: oficiālu koordināciju starp PSO vislabāk var panākt, izmantojot „ ETSO+ / GIE+ ” variantu. - Lielāka vairumtirgu pārredzamība: būtu lietderīga vienota pieeja pārredzamības uzlabošanai, pamatojoties uz augsta līmeņa Viseiropas standartu kopumu par informācijas sniegšanu attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju, un to atzinīgi vērtētu arī tirgus dalībnieki. - Darbības ilgtermiņa gāzes līgumu regulēšanai: izmaksu un ieguvumu analīze par turpmākiem likumdošanas pasākumiem attiecībā uz ilgtermiņa līgumiem nav pārliecinoša. - Piekļuve gāzes uzglabāšanas iekārtām: jāaplūko potenciālais ieguvums, kādu prognozē, veidojot stratēģiskus gāzes uzkrājumus ES līmenī. Šādiem pasākumiem ir mazs ieinteresēto personu atbalsts. - Izmaiņas regulējumā attiecībā uz ieguldījumiem gāzes importa infrastruktūrā: pašreizējā regulējumā nepieciešami grozījumi. ES darbībai šajā līmenī, lai radītu ieguldījumiem labvēlīgus nosacījumus, ir nepārprotama pievienotā vērtība. - SSO nošķiršana: šobrīd turpmāka nošķiršana nedos tādu ieguvumu, kas ievērojami pārsniedz izmaksas. Tā kā vairākās dalībvalstīs juridiskā nošķiršana ir notikusi tikai nesen, nebūtu samērīgi tagad ieviest īpašumtiesību nošķiršanu. - Patērētāju aizsardzība: Enerģētikas harta nodrošinātu piemērotu aizsardzības līmeni ES, īpaši pret energoresursu nepietiekamību. - Kontrole pār trešu valstu ieguldījumiem ES tīklos: regulatīvi pasākumi varētu nodrošināt, ka tiek ņemta vērā ES gāzes un elektroenerģijas tīklu nozīme un ka ES trešu valstu uzņēmumi ievēro prasības par nošķiršanu.