LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 26.11.2008 
SEC(2008) 2893 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums 
 
PADOMES DIREKT ĪVA (Euratom)  
 
par Kopienas kodoldroš ības sistēmas pamatstrukt ūru izveidošanu  
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
{COM(2008) 790 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2892} 
LV 2   L LV 1. KONSULT ĀCIJAS UN SPECI ĀLĀS ZINĀŠANAS  
Ietekmes nov ērtējums ir saist īts ar programmas pl āna punktu 2008/TREN/003 – Pārskatīts 
likumdošanas priekšlikums par kodoldroš ību. Tas ir pavaddokuments p ārskatītās Direktīvas 
par Kopienas kodoldroš ības sistēmas pamatstrukt ūru projektam, kuras m ērķis ir atsākt 
kopīgas ES kodoldroš ības sistēmas izveides procesu, aizst ājot Komisijas 2003. gad ā iesniegto 
ierosināto direktīvu, ar ko nosaka pamata pien ākumus un visp ārējos principus kodoliek ārtu 
drošībai1. 
Šis jaunais priekšlikums ir 2004. gad ā Īrijas Padomes prezident ūras laikā uzsāktā plaša un 
ilgstoša konsult āciju procesa rezult āts. Vēlāk Padomes Kodoldroš ības darba grupa ( WPNS ), 
Augstākā līmeņa grupa ( HLG ) kodoldroš ības un kodolatkritumu apsaimniekošanas 
jautājumos un Eiropas Kodolener ģijas forums turpin āja darbu šaj ā jautājumā. 
2004. gad ā sāktā konsultāciju procesa rezult ātā ir pilnībā pārskatīta pieeja, kas bija ietverta 
2004. gada droš ības direkt īvas priekšlikum ā, ko tolaik blo ķēja dalībvalstu maz ākums. 
Galvenie argumenti bija p ārlieku detaliz ēti saistošu likumdošanas aktu priekšraksti, k ā arī 
šaubas par to, vai priekšlikums piln ībā ievēros subsidiarit ātes principu.  
Pārskatītais likumdošanas prie kšlikums par kodoldroš ību balstās uz: a) Rietumeiropas 
Kodolregulatoru asoci ācijas ( WENRA ) 2006. gad ā pabeigto tehnisko darbu par esošaj ām 
kodoliekārtām ar visu Eiropas kodoldroš ības regulatoru l īdzdalību; b) principu, ka tikai stipri 
un neatkar īgi regulatori var nodrošin āt nepārtrauktu drošu atomelektrostaciju darb ību Eiropas 
Savienībā; c) galveno pieejamo starptautisko juri disko instrumentu, proti, Konvencijas par 
kodoldroš ību2 un Starptautisk ās atomener ģijas aģentūras (SAEA) droš ības jomā veikto darbu, 
jo īpaši tās izstrādāto drošības pamatprincipu3 iekļaušanu Eiropas ties ību aktos. Papildus tam 
dažādu ekspertu grupu darb ības rezult ātā saistībā ar kodoldroš ības jautājumiem tika 
nodrošināts tehniskais pamats, kas atbalsta p ārskatītās Direktīvas, ar ko izveido Kopienas 
sistēmu kodoldroš ībai, projekt ā ierosinātos pamatprincipus.  
Eiropas Parlaments ir vienm ēr atbalstījis robežl īmeņus nosakošu Eiropas kodoldroš ības 
tiesību aktu izveidi, k ā tas gadu gait ā redzams t ā ziņojumos4. Turklāt, kā tas atspogu ļots 
2. Eiropas kodolener ģijas foruma secin ājumos, nozare tagad stingri atbalsta ES kodoldroš ības 
tiesību aktus.  
Visbeidzot, ar nol ūku pabeigt ietekmes nov ērtējumu tika izveidota vad ības grupa, kuru 
veidoja visu ieinteres ēto Komisijas dienestu p ārstāvji. 
Ietekmes nov ērtējuma projekts ir iesniegts izv ērtēšanai Ietekmes nov ērtējuma komisijai, kas 
2008. gada 9. septembr ī sniedza t ās sākotnējo atzinumu, kam 2008. gada 14. oktobr ī sekoja 
galīgais atzinums par no jauna iesniegtu p ārskatītu dokumentu. Ietekmes nov ērtējuma 
komisijas gal īgie koment āri ir pilnībā ņemti vērā. 
2. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
Interese par kodolener ģētiku, ko no jauna ir paudušas vair ākas dalībvalstis, ņemot vērā 
perspektīvu daudzu kodoliek ārtu darbības pagarin āšanu un jaunu kodoliek ārtu celtniec ību, 
padara šo p ārskatīto priekšlikumu īpaši aktu ālu. Ir acīmredzams, ka radiolo ģisku avāriju 
                                                 
1 S ākotnējais 2003. gada Komisijas priekšlikums (COM 2003/32 gal īgā redakcija) un p ārskatītā 
2004. gada versija (doCOM (2004)526 gal īgā redakcija). 
2 IAEA INFCIRC 449 of 5 July 1994.  
3 SAEA droš ības pamatprincipi : Fundamental safety principles, IAEA Safety Standard Series No. SF-1 
(2006).  
4 P ēdējie bija Maldeikis zi ņojums saist ībā ar Euratom L īguma nosl ēgšanas 50. gadadienu 
(A6-0129/2007) un Reul zi ņojums par konvenci ālajiem ener ģijas veidiem (dok. A6-0348/2007). 
LV 3   L LV ietekme sniedzas p āri valstu robež ām, radot potenci ālu kaitējumu strādājošo un iedz īvotāju 
veselībai, kā arī visdažādākās ekonomiska rakstura sekas ener ģētikas nozarei. T ā kā viens no 
galvenajiem ES politikas m ērķiem ir iedz īvotāju aizsardz ība, papildu l īmeņa garantijas ES 
iedzīvotājiem kopum ā varētu radīt tiesiskais regul ējums, kas v ērsts uz kodoldroš ības 
panākšanu, uztur ēšanu un past āvīgu paaugstin āšanu Kopien ā, kā arī dalībvalstu 
reglament ējošo iestāžu lomas palielin āšanu. 
Sabiedrības atbalsts ir priekšnosac ījums tālākai kodolener ģētikas attīstībai, un l īdz šim 
Kopiena ir vienm ēr bijusi akt īva, veicinot kodoldroš ību, jo vēl neeksist ē Kopienas ties ību 
sistēma, kas noteiktu kop ējus drošības standartus jaun ām un esošaj ām kodoliek ārtām Eiropas 
Savienībā. Tomēr Kopienai ir j āpievērš pienācīga uzman ība Eiropas iedz īvotāju bažām par 
kodoliekārtu drošību. Viens no galvenajiem 2007. gada ar kodoldroš ību saistītās aptaujas5 
secinājumiem bija, ka par sp īti tam, ka eiropiešiem kopum ā ir samērā labas zin āšanas par 
kodolener ģētikas jaut ājumiem, jo īpaši par to, vai vi ņu valstīs atrodas atomelektrostacijas, 
tomēr viņiem trūkst zināšanu par kodoldroš ību (no 56% l īdz 90% respondentu). 
3. ES TIESĪBAS RĪKOTIES  
Kopienas kompetence noteikt pamata droš ības standartus ES l īmenī ir skaidri noteikta 
Euratom l īgumā. Saskaņā ar Līguma 2. panta b) punktu, "Lai veiktu šo uzdevumu, Kopiena 
saskaņā ar šo Līgumu (..) ievieš vienotus droš ības standartus darbinieku un visas sabiedr ības 
veselības aizsardz ībai, kā arī raugās, lai tos piem ērotu.”  2. sadaļas 3. noda ļā „Veselības 
aizsardzība un darba droš ība” ir noteikta virkne detaliz ētu noteikumu ar m ērķi izveidot, 
padarīt spēkā esošus un īstenot pamata standartus, kas min ēti Euratom l īguma 2. panta 
b) punktā. Euratom l īguma 3. noda ļa ir tikusi izmantota radiolo ģiskās aizsardz ības mērķiem, 
līdz Eiropas Kopienu Tiesa konstat ēja iekšējo saistību starp radiolo ģisko aizsardz ību un 
kodoldroš ību un Kopienas kompetenci kodoldroš ības jomā (spriedums liet ā C-29/996 Tiesa 
norādīja, ka, „nosakot Kopienas kompetences, nav ieteicams m ākslīgi nodalīt atsevišķi 
iedzīvotāju veselības aizsardz ību un joniz ējošā starojuma avotu droš ību.”) Tāpēc šis 
spriedums apstiprina faktu, ka esošie droš ības standarti ar m ērķi aizsargāt strādājošo un 
iedzīvotāju veselību pret joniz ējošā starojuma kait īgās iedarbības risku ir j āpapildina ar 
kodoliekārtu drošības standartiem. Par droš ību atbildīgo valstu iest āžu tehnisk ā kompetence 
neliedz Kopienai pie ņemt tiesību aktus šaj ā sakarā. 
4. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA AVOTI  
Ietekmes nov ērtējums aktualiz ē 2003. gada ietekmes nov ērtējumu saist ībā ar sākotnējo 
kodoldroš ības priekšlikumu7, par tā tehnisko pamatu kalpo Kodoldroš ības darba grupas gala 
ziņojumā8 identific ētie secinājumi un ieteikumi, ko 2006. gada 13. decembr ī apstiprin āja 
Padomes Kodoljaut ājumu darba grupa (WPAQ) un ko  papildina WPNS apakšgrupu9 
ziņojumos konstat ētais. 
                                                 
5 Eirobarometra speci ālizdevums Nr. 271 „Eiropieši un kodoldroš ība”, Izpētes darbs 2006. g. okt.-nov., 
publikācija 2007. g. feb. http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_271_en.pdf 
6 Eiropas Kopienu Komisija / Eiropas Savien ības Padome (lieta C-29/99) 
7 Ietverts dokumenta COM 2003/32 gal īgajā redakcijā 
8 dok. 15475/2/06 REV2 (http://register.consilium.eu ropa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02.en06.pdf) 
9 dok. 15475/2/06 REV2 ADD 1 (http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-
re02ad01.en06.pdf ) dok. 15475/2/06 REV 2 ADD 2 
(http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/06/st15/st15475-re02ad02.en06.pdf ) dok. 15475/2/06 REV 2 
ADD 3 (http://register.consilium.europa.eu/ pdf/en/06/st15/st15475-re02ad03.en06.pdf ) 
LV 4   L LV Šajā kontekst ā īpaša uzman ība ir jāpievērš darbībām WENRA  ietvaros, kas ir organiz ācija, 
kurā ietilpst 17 Eiropas valstu10 kodolnozares reglament ējošo iestāžu vadītāji un vadoši 
darbinieki, kuri izstr ādājuši vairākus kopīgos kodolreaktoru droš ības robežl īmeņus, lai līdz 
2010. gadam harmoniz ētu dalībvalstu pras ības. 
Otrkārt, ietekmes nov ērtējums ir balst īts uz saist ībām un pras ībām saskaņā ar SAEA 
Konvenciju par kodoldroš ību, kas, kop ā ar SAEA droš ības pamatnoteikumiem (Safety 
Fundamentals) , veido starptautiski atz ītu platformu kodoldroš ības attīstībai. Šī konvencija 
neparedz detaliz ētus tehniskos noteikumus; tom ēr tā nosaka prec īzu tiesisko regul ējumu, kas 
vērsts uz kodoldroš ības pastāvīgu paaugstin āšanu. Euratom un visas ES dal ībvalstis ir 
Konvencijas par kodoldroš ību līgumslēdzējas puses. SAEA droš ības pamatnoteikumi prakse, 
kuras pamat ā ir valstu droš ības prasības un kuru pilnveidošan ā būtisku ieguld ījumu devušas 
dalībvalstis. 
5. POLITIKAS IESP ĒJAS  
Ietekmes nov ērtējumā ir aplūkotas četras politikas iesp ējas:  
– 0. politikas iesp ēja paredz esoš ās situācijas saglab āšanu; 
– 1. politikas iesp ēja paredz izstr ādāt Kopienas ties ību aktus, kas izveido kop ējus drošības 
standartus esoš ām kodoliek ārtām; 
– 2. politikas iesp ēja paredz izmantot Kopienas ties ību aktus, kas izveido tikai kop ēju 
sistēmu ar mērķi nodrošin āt un uztur ēt augstu, vien ādu kodoldroš ības līmeni visā Kopienā, 
atgādinot plaši atz ītus kodoldroš ības principus, tiem nepieciešamos īstenošanas pas ākumi 
jāizstrādā Augstākā līmeņa grupai; 
– 3. politikas iesp ēja ir starptautiski atz ītu kodoldroš ības principu kopums (2. politikas 
iespējā ierosinātā pieeja), ko papildina ar pras ībām attiecībā uz jaun ām un esoš ām 
spēkstacijām, kuras dal ībvalstis tiek aicin ātas izstrādāt, ievērojot principu par droš ības 
pastāvīgu paaugstin āšanu, pamatojoties uz WENRA  izstrādātajiem droš ības līmeņiem, cieši 
sadarbojoties ar Augst ākā līmeņa grupu (HLG)11, kuras sast āvā ir augsta l īmeņa pārstāvji 
no visu ES dal ībvalstu regulatoriem un droš ības iestādēm. 
6. IESPĒJU SALĪDZINĀJUMS – IEROSIN ĀTIE ES PASĀKUMI  
Iespēju novērtējums par ādīja, ka efekt īvāko risinājumu Kopienas kodoldroš ības sistēmas 
izveidei pied āvā 3. politikas iesp ēja. Tāpēc saskaņā ar šobrīd ierosināto pārskatīto direktīvas 
pamata pieeju Kopiena nosaka tikai  virkni pamatprincipu kodoldroš ības jomā, kas jau ir 
ietverti SAEA Konvencij ā par kodoldroš ību (valstu reglament ējošo iest āžu lomas 
palielināšana, licences tur ētāja atbildība par droš ību reglament ējošās iestādes uzraudz ībā, 
reglament ējošo iestāžu neatkar ības nostiprin āšana, kas nodrošina augsta l īmeņa pārredzamību 
jautājumos, kas attiecas uz kodoliek ārtu drošību, pārvaldības sistēmu ieviešana, droš ības 
regulāra uzraudz ība, speci ālo zināšanu pieejam ība kodoldroš ības jautājumos, droš ības 
prioritāte), tos papildinot ar jaun ām drošības prasībām attiecībā uz jauniem kodolreaktoriem, 
kurus dal ībvalstis tiek rosin ātas būvēt, ievērojot principu par droš ības past āvīgu 
paaugstin āšanu, ņemot vērā WENRA  izstrādātos drošības līmeņus un cieši sadarbojoties ar 
Augstākā līmeņa grupu. Pamatojoties uz t ās pieņemtajiem desmit kodoldroš ības 
reglament ācijas pamatprincipiem, Augst ākā līmeņa grupa k ļūs par kontaktpunktu to 
                                                 
10 Be ļģija, Bulgārija, Čehija, Somija, Francija, V ācija, Ung ārija, Itālija, Lietuva, N īderlande, Rum ānija, 
Slovākija, Slov ēnija, Spānija, Zviedrija, Šveice un Lielbrit ānija. 
11 Izveidota ar Komisijas 2007. gada 17. j ūlija Lēmumu 2007/530/Euratom (O V L 195, 27.7.2007.). 
LV 5   L LV reglament ējošo iestāžu sadarb ībai, kuras dal ībvalstīs nodarbojas ar kodoliek ārtu drošības 
jautājumiem, dodot ieguld ījumu sistēmas izveidošan ā Kopienas kodoldroš ībai. 
Dalībvalstu pien ākums ir iev ērot SAEA droš ības pamatprincipus, k ā arī Konvencij ā par 
kodoldroš ību noteiktos pien ākumus un pras ības. 
7. PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA 
Ņemot vērā no jauna radušos interesi par atomener ģiju Eiropā un citur, ir svar īgi uzturēt 
augstu kodoldroš ību ES, izveidot saistošu noteikumu kopumu un kop ējus ES droš ības 
standartus. Nesenie pazi ņojumi par jaunu atomelektrostaciju celtniec īb u ES rada v ēl lielāku 
vajadzību pēc ES līmeņa konver ģences noteikumiem, lai atbalst ītu dalībvalstu centienus 
drošības normu harmoniz ēšanā. Par spīti tam, ka kodoliek ārtu darbībā pastāv pārrobežu riski, 
līdz šim standartiz ācija starp valst īm ir notikusi tikai ierobežot ā apmērā.  
Šīs sistēmas ietvaros izv ēlētās politikas iesp ējas galven ā pievienot ā vērtība ir tas, ka Eiropas 
Savienības saistošs tiesisks regul ējums, kas defin ē pamata pien ākumus un visp ārējos 
principus kodoliek ārtu drošībai, nodrošin ātu izvirzītā mērķa — kodoldroš ības panākšanu, 
uzturēšanu un t ās līmeņa pastāvīgu paaugstin āšanu — kas atseviš ķu valstu l īmenī nebūtu tik 
efektīva. Tāpat šai pieejai ir t āda priekšroc ība, ka tā nodrošina liel āku regulējuma noteikt ību 
Kopienas l īmenī. Saskaņā ar Euratom l īguma institucion ālajiem noteikumiem Euratom ir savi 
mehānismi, ar kuru pal īdzību var nodrošin āt dalībvalstu likumu atbilst ību direkt īvas 
noteikumiem, t ādējādi Euratom var īstenot tās uzdevumu nodrošin āt pareizu Kopienas ties ību 
aktu kopuma piem ērošanu. Turkl āt ir jāuzsver, ka ES ties ību akti pieš ķir tiesības un uzliek 
pienākumus ne tikai katras dal ībvalsts iest ādēm, bet ar ī privātpersonām un uzņēmumiem. 
Iestādes katrā dalībvalstī atbild par ES ties ību aktu īstenošanu valsts likumos un to pareizu 
realizēšanu, un t ām ir jāgarantē pilsoņu tiesības saskaņā ar šiem likumiem.  
Neeksistējot ES tiesiskai sist ēmai, uz dal ībvalstīm attiecas SAEA Konvencija par 
kodoldroš ību. Tomēr dalībai SAEA Konvencij ā par kodoldroš ību ir tikai br īvprātīgs raksturs, 
jo Konvencija ir stimul ējošs instruments, un t āpēc tā nevar ietvert nek ādas sankcijas par 
saistību nepild īšanu. Konvencija nav paredz ēta ar mērķi nodrošin āt līgumslēdzēju pušu 
pienākumu izpildi ar kontroles un sankciju pal īdzību, bet tā ir balstīta uz līgumslēdzēju pušu 
kopīgajām interes ēm panākt augstāku drošības līmeni, ko izstr ādā un sekm ē regulārās 
līgumslēdzēju pušu san āksmēs. Dalība katrai l īgumslēdzējai pusei paredz divas 
pamatsaist ības: sagatavot valsts zi ņojumu un dar īt to pieejamu izskat īšanai, un iesniegt savu 
valsts ziņojumu izskat īšanai pārējām līgumslēdzējām pusēm.  
Tādu ES ties ību aktu izstr ādāšana, kuru pamat ā ir Konvencij ā par kodoldroš ību noteiktie 
principi, un kuros piln ībā ņemts vērā SAEA veikums droš ības jomā, izstrādājot drošības 
pamatprincipus, uzsver starptautisko sasniegumu noz īmi kodoldroš ības jomā un Eiropas 
sabiedrībai paver plaš ākas iespējas iesaist īties ar to saist īto jautājumu risin āšanā. 
Visbeidzot, priekšlikuma m ērķis ir arī nostiprin āt valstu reglament ējošo iestāžu nozīmi un 
neatkarību, tādējādi izmantojot to esošo ko mpetenci, nevis radot lejupv ērstu pieeju k ā 
sākotnējā priekšlikum ā par kodoldroš ību. Tas ar ī stiprina valstu iest āžu lomu saska ņoto 
pasākumu īstenošanā; šis risinājums pilnībā atbilst subsidiarit ātes principam  
8. SUBSIDIARIT ĀTE 
ES dalībvalstis jau ir īstenojušas pas ākumus, kas t ām ļauj nodrošin āt augstu kodoldroš ības 
līmeni Eiropas Savien ībā. Tomēr, ņemot vērā dažādo vēsturisko att īstību, tiesisk ās sistēmas, 
reaktoru tipu un skaitu un daž ādās pieejas reglament ācijai, vēl nav izveidoti kop ēji uz visu 
Kopienu attiecin āmi noteikumi kodoldroš ības jomā, kaut ar ī tas ļautu tālāk uzlabot 
kodoldroš ību, ko nevar pan ākt tikai valstu l īmenī.  
LV 6   L LV Jaunais priekšlikums nomaina 2003./2004. gada priekšlikuma lejupv ērsto pieeju ar 
augšupvērstu pieeju, jo attiec ībā uz jauniem kodolreaktoriem dal ībvalstis tiek rosin ātas 
pieņemt papildu droš ības prasības, lai past āvīgi paaugstin ātu drošību, pamatojoties uz 
WENRA  izstrādātajiem droš ības līmeņiem un cieši sadarbojoties ar Augst ākā līmeņa grupu. 
Dalībvalstis patur ar ī tiesības noteikt stingr ākas valsts l īmeņa prasības, nekā paredzēts 
Kopienas ties ību sistēmā.  
Otrkārt, ierosin āto principu l īmenī pārskatītā direktīva balstās uz dalībvalstu reglament ējošo 
iestāžu esošo kompetenci, k ā arī uz Konvencijas par kodoldroš ību starptautiski atz ītajiem 
principiem un SAEA droš ības pamatprincipiem, t ādējādi neradot papildu slogu dal ībvalstu 
iestādēm.  
ES saistošie ties ību akti tāpat nodrošina tiesisku noteikt ību, radot sabiedr ībai iespējas vairāk 
iesaistīties šo jaut ājumu risin āšanā. 
Turklāt ir jānorāda, ka jaunais priekšlikums piln ībā ņem vērā dalībvalstu viedok ļus, ko tās 
izteica 2003./2004. gada priekšlikuma izskat īšanas laik ā, atsaistot droš ību no kodolatkritumu 
un finanšu jaut ājumiem, k ā arī svītrojot ideju par Kopienas droš ības inspektoru instit ūcijas 
izveidošanu un atst ājot atbild ību par kodoldroš ības uzraudz ību tikai valstu reglament ējošo 
iestāžu ziņā. 
9. PĀRRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Indikatorus, kas liecina par progresu m ērķu sasniegšan ā, noteiks dal ībvalstu līmenī. 
10. SECINĀJUMS  
Iepriekš min ēto apsvērumu ietvaros izraudz ītā politikas iesp ēja ir uzskat āma par v ēlamo 
pieeju, jo tai tehn isku, ekonomisku un droš ības apsvērumu ziņā ir visliel ākās priekšroc ības, 
sniedzoties t ālāk par principu l īmeni un faktiski rosinot dal ībvalstis noteikt papildu droš ības 
prasības.