LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 331/8

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2015/C 331/09)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

JAMBON D’AUVERGNE

ES Nr.: FR-PGI-0005-01348 – 23.6.2015.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Nosaukums

Jambon d’Auvergne

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.2. grupa. Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. c.)

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Jambon d’Auvergne ir ar sauso sālīšanas metodi sālīta cūkgaļas ciska, kas ir nogatavināta un vītināta vismaz 240 dienas (8 mēneši) (sākot no sālīšanas dienas līdz nogatavināšanas beigām). Ciskas svars ar kaulu nogatavināšanas beigās ir vismaz 6 kg. To gatavo no svaigas, aplīdzinātas cūkas ciskas, kuras svars sālīšanas laikā ir vismaz 8,5 kg. Cisku nekūpina.

Laikposmā starp sālīšanu un nogatavināšanas beigām šķiņķa svara zudumi ir atkarīgi no svaigas aplīdzinātas ciskas svara; tie ir šādi:

— svaigais 8,5 līdz 9,5 kg šķiņķis: minimālais svara zudums ir 28 %,

— svaigais 9,5 līdz 10,5 kg šķiņķis: minimālais svara zudums ir 28,5 %,

— svaigais 10,5 līdz 11,5 kg šķiņķis: minimālais svara zudums ir 29 %,

— svaigais šķiņķis virs 11,5 kg: minimālais svara zudums ir 29,5 %.

Jambon d’Auvergne šķiņķim piemīt šādas citas fizikāli ķīmiskās īpašības:

— ūdens saturs (neiesaiņotā gatavā produktā): ≤ 61 %,

— sāls saturs (ar mitruma saturu 77 % pēc tam, kad atdalīti tauki): ≤ 6,5 %,

— šķīstošo cukuru saturs (neiesaiņotā gatavā produktā): ≤ 0,7 %.

Jambon d’Auvergne šķiņķim ir noapaļotas ciskas forma, tam ir vienmērīga krāsa, un tas ir samērā stingrs. Gaļas konsistence ir mīksta līdz sausa. Jambon d’Auvergne šķiņķim ir izteikta garša ar noturīgu pēcgaršu. Šķiņķim piemīt raksturīgā vītinātas cūkgaļas smarža un garša ar riekstu notīm un nedaudz sajūtamu ķiploka aromātu.

Sagriežot šķēles neizjūk, tām ir maz apkārtējo tauku. Mīkstums ir vienmērīgā sarkanā līdz tumši sarkanā krāsā, tauku kārtas krāsa ir vienmērīgi balta līdz viegli dzeltena vai sārta.

Jambon d’Auvergne patērētājiem piedāvā šādi:

— neiepakotu vai iepakojumā, ar kaulu vai bez, veselu, pusi, ceturtdaļu vai sešdaļu,

— sagriežot šķēlēs pēc patērētāja pieprasījuma,

— šķēlēs sagrieztu kontrolētas atmosfēras iepakojumā vai vakuumiepakojumā.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Vismaz 60 % no gaļas cūku nobarošanā izmantotās barības veido labība, eļļas sēklas un no tām atvasinātie produkti, un tās sastāvā ir vismaz 1,7 % linolskābes (sausnā).

Jambon d’Auvergne pagatavo no sieviešu kārtas vai kastrētu vīriešu kārtas gaļas cūku svaigām ciskām. Nav izmantojami nekastrēti tēviņi, kuilēni, monorhīdi kuiļi (ar vienu sēklinieku), kriptorhīdi kuiļi (kam viens vai abi sēklinieki neatrodas sēklinieku maisiņā) un hermafrodīti īpatņi.

Visi dzīvnieki ir identificējami un izsekojami.

Ir atļauts izmantot visu SEUROP klasifikācijas kategoriju liemeņus.

Svaiga ciska, no kuras gatavo Jambon d’Auvergne, ir noapaļota un nogriezta ne augstāk kā 6 cm virs ciskas kaula galvas. Pēc aplīdzināšanas ciska ir gatava sālīšanai, tā sver vismaz 8,5 kg, un pie pamatnes tās tauku kārta ir vismaz 10 mm.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Jambon d’Auvergne ražošana no sālīšanas līdz nogatavināšanas beigām norit ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde var būt papildināta ar uzrakstu “vītināts šķiņķis”, kas norādīts ar burtiem, kuru izmērs nepārsniedz trīs ceturtdaļas no ģeogrāfiskās izcelsmes norādes burtu lieluma.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals ietver turpmāk norādīto pašvaldību teritorijas.

Kantalas (Cantal), Augšluāras (Haute-Loire) un Pijdedomas (Puy-de-Dôme) departamenta teritorija.

Aljē (Allier) departamentā – šādu kantonu teritorija: Chantelle, Commentry, Cusset-Nord, Cusset-Sud, Ébreuil, Escurolles, Gannat, Huriel, Jaligny-sur-Besbre, Lapalisse, Marcillat-en-Combraille, Le Mayet-de-Montagne, Le Montet, Montmarault, Vichy-Nord un Vichy-Sud. Šādu pašvaldību teritorijas Bourbon-l’Archambault kantonā: Buxières-les-Mines, Saint-Aubin-le-Monial, Saint-Hilaire, Ygrande. Cérilly kantonā: Cérilly, Theneuille, Le Vilhain un Vitray pašvaldības teritorija. Šādu pašvaldību teritorijas Donjon kantonā: Avrilly, Le Bouchaud, Le Donjon, Lenax, Loddes, Montaiguët-en-Forez, Montcombroux-les-Mines, Neuilly-en-Donjon, Saint-Didier-en-Donjon. Šādu pašvaldību teritorijas Hérisson kantonā: Bizeneuille, Le Brethon, Givarlais, Louroux-Bourbonnais, Louroux-Hodement, Maillet, Saint-Caprais. Montluçon-Est kantonā: Chamblet, Deneuille-les-Mines, Désertines, Saint-Angel, Verneix pašvaldības teritorija. Šādu pašvaldību teritorijas Montluçon-Ouest kantonā: Lamaids, Prémilhat, Quinssaines. Montluçon-Sud kantonā: Lavault-Sainte-Anne, Lignerolles, Néris-les-Bains, Teillet-Argenty pašvaldības teritorija. Saint-Pourçain-sur-Sioule kantonā: Bransat, Cesset, Laféline, Loriges, Louchy-Montfand, Monétay-sur-Allier, Montord, Saulcet, Verneuil-en-Bourbonnais pašvaldības teritorija. Šādu pašvaldību teritorija Souvigny kantonā: Besson, Bresnay, Gipcy, Meillers, Noyant-d’Allier, Souvigny. Varennes-sur-Allier kantonā: Billy, Langy, Magnet, Montaigu-le-Blin, Saint-Félix, Saint-Gérand-le-Puy, Saint-Germain-des-Fossés, Sanssat un Seuillet pašvaldības teritorija.

Korēzas (Corrèze) departamentā: Ussel-Est kantona un Ussel-Ouest kantona visu pašvaldību teritorija.

Lo (Lot) departamentā: Labastide-du-Haut-Mont pašvaldības teritorija.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Jambon d’Auvergne ģeogrāfiskais apgabals ir veidojies, aptverot vietas, kurās tiek piekoptas tradicionālas ražošanas metodes, ko vēsturiski ietekmējuši gaļas žāvēšanai labvēlīgie dabas apstākļi, un sālīšanas uzņēmumu atrašanās vietas.

Tas atrodas kalnu masīvā ar vidējo augstumu tuvu 1 000 m, un to veido augsti plato un vulkānu virsotnes, ko norobežo daudzas ielejas. Šajā apgabalā valda kontinentālais klimats, kam piemīt šādam augstumam raksturīgās iezīmes. Vēji, kas pūš šajā apgabalā, nodrošina labu gaisa apmaiņu, kas veicina sālīto gaļas produktu mitruma zudumu vītināšanas laikā. Tā kā izrobotais reljefs atrodas perpendikulāri dominējošajai mitra gaisa plūsmai no rietumiem, ģeogrāfiskajā apgabalā vērojama izteikta fēna ietekme, īpaši lejpus masīvam.

Līdz 20. gadsimta vidum apgabalā ar cūkkopību un cūkgaļas pārstrādi, izmantojot sausās sālīšanas metodi, nodarbojās pārsvarā zemnieku saimniecībās, un šī tradīcija ir aprakstīta daudzos avotos.

Ražošana tradicionāli noritēja ziemā, un saražoto produkciju patērēja vasarā, siena novākšanas un ražas laikā, kā arī Ziemassvētku laikā. Tā kā aukstumkameru nebija, sālīšanu un vītināšanu varēja optimāli veikt tikai ziemā, kad apgabalā valdīja vidēji augstiem kalnu apgabaliem raksturīgais aukstums. Ražošanas procesa laikā šķiņķus dažkārt žāvēšanas sākumā novietoja kamīnu tuvumā, kas veicināja garšas veidošanās procesu aktivizēšanu bez produkta kūpināšanas. Pēc tam tos novietoja vēsās telpās ar labu gaisa cirkulāciju, lai turpinātu produkta vītināšanu. Ķiploku pievienošana sālim pastiprināja gaļas uzglabājamību, pateicoties ķiploka antioksidējošām īpašībām, un veicināja šā šķiņķa garšas veidošanos.

Pēc 19. gadsimta lauksaimniecības revolūcijas sālītas gaļas vītināšanas metodes tika pilnveidotas, meistariem vairāk izmantojot rūpnieciskus ražošanas paņēmienus. Ģeogrāfiskajā apgabalā no šodien esošajiem uzņēmumiem vairāk nekā 15 ir sākuši darboties vēl pirms Otrā pasaules kara. 19. gadsimta 30. gados daļa Overņas iedzīvotāju emigrēja uz Parīzi, kur viņi iesaistījās sabiedriskās ēdināšanas nozarē, un tas ir veicinājis šajā ģeogrāfiskajā apgabalā ražoto gaļas produktu izplatību un slavu.

Šodien vītinātas gaļas izstrādājumi veido 78 % no šajā ģeogrāfiskajā apgabalā ražoto gaļas produktu kopējā apjoma, turpretī valsts mērogā šis skaitlis sasniedz vien 16 %.

Produkta specifika

Pēc vismaz astoņus mēnešus ilgā nogatavināšanas procesa, kurā ietilpst turēšana siltā gaisā un sālīšana ar sāli, kam pievienots ķiploks, Jambon d’Auvergne iegūst maigu līdz sausu samērā blīvu konsistenci, un tam ir noapaļota forma.

Šķiņķa liesums ir sarkanā līdz tumši sarkanā krāsā, un tā malas visapkārt veido plāna tauku kārtiņa.

Vītinātai cūkgaļai piemītošā smarža un garša, kas raksturīga šim šķiņķim, nogatavināšanas gaitā pastiprinās, un tai pievienojas riekstu notis ar vieglu ķiploka aromātu.

Saikne

Saikne starp Jambon d’Auvergne ģeogrāfisko apgabalu balstās uz produkta reputāciju un specifiskajām īpašībām.

Šā šķiņķa ražošana ir sākusies fermās, pateicoties ģeogrāfiskā apgabala labvēlīgajiem apstākļiem: te minami gan dabas faktori, proti, produktu vītināšanai piemērots ziemas klimats un reljefs (ziemas vidējās temperatūras ļauj uzglabāt produktu, bet kalnu grēdas rada vītināšanu veicinošu fēnu), gan cilvēkfaktori, jo cūkkopība ir labi attīstīta un nodrošina izejvielas.

Kopš paša sākuma tradicionālās sālīšanas metodes tika nodotas no paaudzes paaudzē un izplatītas ģeogrāfiskajā apgabalā (turēšana siltā gaisā, ķiploka pievienošana sālim, vismaz 8 mēnešus ilgā nogatavināšana).

Šodien ražošanas laikā apstrāde ar siltu gaisu, turpinot tradicionālo metožu izmantošanu, šķeļ un kausē starpmuskuļu taukus, tādējādi pastiprinot Overņas šķiņķa krāsas intensitāti un garšu.

Tā kā ģeogrāfiskā apgabala līdzenumu teritorijā vēsturiski ir auguši ķiploki, tie tika pievienoti sālim produkta sālīšanas laikā, un tas ir svarīgs faktors Jambon d’Auvergne īpašību veidošanās procesā, kas šo šķiņķi atšķir no citiem žāvētu šķiņķu veidiem, piešķirot tam vieglu ķiploka garšu.

Visbeidzot, vismaz astoņus mēnešus ilgā Jambon d’Auvergne ražošana atspoguļo nogatavināšanas nozīmīgumu, jo šādi šķiņķis iegūst tam raksturīgās īpašības.

Tādējādi Jambon d’Auvergne savu slavu ieguvis izmantoto sālīšanas paņēmienu dēļ; Overņas sālīšanas meistaru zinātība ir palīdzējusi tam iegūt īpašības, kas laika gaitā palikušas nemainīgas (stingrā konsistence, riekstu un ķiploka garšas notis).

Produkta reputāciju jau ilgstoši apliecina vairākas atsauces senākā un mūsdienu literatūrā, un to nostiprinājusi arī popularizēšana, kuru kopš 19. gadsimta vidus veica daudzi no Overņas uz Parīzi un citām vietām izceļojušie iedzīvotāji.

Jau 1767. gadā Gazetin du Comestible preču kataloga autori piedāvāja saviem Parīzes klientiem Arnakas šķiņķi no Kantalas, tam piedēvējot apzīmējumu “ļoti iecienīts”. Vēlāk, 1834. gadā, bruņinieks Briand-de-Verzé atklāja, ka šie “īpaši iecienītie” šķiņķi bija no Kantalas un – precīzāk – no Overņas pašvaldībām Moras (Maurs) un Orijakas (Aurillac), kurās tolaik pastāvēja nozīmīga tirdzniecība.

Salīdzinoši nesen, 1956. gadā, M. Pallu, pirmais Sālītas gaļas, gaļas produktu un gaļas konservu tehniskā centra direktors, par Jambon d’Auvergne izteicās šādi: “vietējie šķiņķi, piemēram, Overņas šķiņķis (..), bieži ir gardi”.

Cita rakstura atsauce ir atrodama 1968. gadā publicētajā vienpadsmitajā Asteriksa komiksu albumā ar nosaukumu Le bouclier Arverne, kurā autori René Goscinny un Albert Uderzo ir attēlojuši pie Overņas ēstuves griestiem pakārtus žāvētus šķiņķus, lai šādi raksturotu Overņas apgabalu un tam raksturīgos ēdienus.

Jambon d’Auvergne ir pieminēts arī beļģu gastronomijas apskatnieka M. Buren grāmatās (1987. gadā izdotajā “Cūkgaļa” un 1988. gadā izdotajā “Šķiņķis”) un kulinārijas rakstnieces M. Toussaint-Samat grāmatā Histoire naturelle et morale de la nourriture (1998. gads).

Vēl šodien var atrast daudz dažādu liecību par Jambon d’Auvergne šķiņķa reputāciju.

Piemēram, nodaļā par gaļas produktiem grāmatā Auvergne – Produits du terroir et recettes traditionnelles (“Overņa – vietējie produkti un tradicionālās receptes”), kas izdota sērijā Patrimoine culinaire de la France jeb Francijas kulinārais mantojums (Albin Michel, 2011. gads) norādīts: “Overņas sālītas gaļas produkti Francijā ir sastopami gadatirgos un tirdziņos visur, un daži produkti, tādi kā šķiņķis un desas, ir plaši izplatīti un tiek tirgoti gan specializētajos veikalos, gan vairāku lielveikalu gaļas nodaļās (..).”

Arī internetā netrūkst atsauču uz Jambon d’Auvergne, piemēram, vietnēs par virtuvi un kulināriju vai tiešsaistes pārdošanas vietnēs, kuras tādējādi apliecina produkta slavu, kas ir izplatījusies aiz ģeogrāfiskā apgabala robežām, tāpat kā produkta tirdzniecība.

Produkta reputāciju apliecina arī tādi avoti kā brošūra par 2008. gada Starptautisko lauksaimniecības izstādi, kurā Overņas reģionam veltītajā lappusē ir iekļauts Overņas šķiņķu fotoattēls ar šādu parakstu: “(..) Overņa jau gadsimtiem lepojas ar (..) savu sālītas gaļas izstrādājumu kvalitāti”, vai tūrisma ceļvedis Le Petit Futé, kura 2012. gada izdevumā par Overņu Jambon d’Auvergne pieminēts kā viens no šā ģeogrāfiskā apgabala īpašajiem produktiem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-600f67c7-c5d9-4695-b676-91a86276a8c4

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.