KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam, par Padomes pirmā lasījuma nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu attiecībā uz zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei /* COM/2013/0241 final - 2011/0156 (COD) */





2011/0156 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam, par Padomes pirmā lasījuma nostāju, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu attiecībā uz zīdaiņiem un maziem bērniem paredzētu pārtiku, īpašiem medicīniskiem nolūkiem paredzētu pārtiku un par pilnīgiem uztura aizstājējiem svara kontrolei 1. Konteksts Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2011) 353 galīgā redakcija — 2011/0156 COD) || 2011. gada 24. jūnijs Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: || 2011. gada 26. oktobris Datums, kad Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā sniedzis savu nostāju: || 2012. gada 14. jūnijs Grozītā priekšlikuma nosūtīšanas datums: || [*] Padomes nostājas pieņemšanas datums: || 2013. gada 22. aprīlis * Ņemot vērā Padomes un Eiropas Parlamenta neoficiālo sarunu rezultātus pēc pirmā lasījuma Eiropas Parlamentā, Komisija nesagatavoja priekšlikuma grozījumu, bet gan pauda savu viedokli par Parlamenta grozījumiem Paziņojumā “Communication de la Commission sur les suites données aux avis et résolutions adoptés par le Parlement eropéen lors de la session de juin 2012” (dokuments SP (2012)540), kas Eiropas Parlamentam tika nosūtīts 2012. gada 12. jūlijā. 2. Komisijas priekšlikuma mērķis Minētajā priekšlikumā tiek pārskatīti pamata tiesību akti, kurus piemēro īpašas diētas pārtikas produktiem, tā saucamajiem “diētiskajiem pārtikas produktiem”, kā to nosaka Direktīva 2009/39/EK[1]. Ņemot vērā pārtikas tirgus un attiecīgi ES pārtikas aprites tiesību aktu izmaiņas pēdējo desmit gadu laikā, regulas priekšlikumā ir ierosināts atcelt plašo jēdzienu “īpašas diētas pārtikas produkti”, ko izveidoja 1977. gadā un kas ieinteresētajām personām un kontroles iestādēm ir radījis problēmas tirgus un juridiskā kontekstā, kurš ir mainījies. Tajā ir noteikts jauns pamats vispārīgu noteikumu izveidei tikai noteiktam pārtikas produktu kategoriju skaitam, kuras uzskata par svarīgām attiecībā uz atsevišķām neaizsargātām iedzīvotāju grupām, t. i., zīdaiņiem un maziem bērniem, kā arī personām, kuras atrodas mediķu uzraudzībā. Minētajā priekšlikumā arī paredzēts izveidot vienotu Savienības sarakstu atsevišķām tādu vielu kategorijām (piem., vitamīniem, minerālvielām, aminoskābēm…), ko varētu pievienot priekšlikumā ietvertajām pārtikas produktu kategorijām. Ar šo Savienības sarakstu konsolidē daudzos sarakstus, kurus patlaban paredz dažādi Komisijas pasākumi, ko tā pieņēmusi saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu attiecībā uz īpašas diētas pārtikas produktiem. Priekšlikuma mērķis ir regulējuma uzlabošana, jo tādējādi tiktu saglabāti īpaši noteikumi produktiem tikai tādos gadījumos, kad ir jāaizsargā neaizsargātās iedzīvotāju grupas, un tiktu vienkāršoti spēkā esošie tiesību akti, svītrojot noteikumus, kuri ir kļuvuši lieki vai pretrunīgi, un apvienojot dažādos to vielu sarakstus, kuras varētu pievienot šiem produktiem. 3. Piezīmes par Padomes nostāju 3.1. Vispārīgas piezīmes Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei nodeva 2011. gada 24. jūnijā. Eiropas Parlaments 2012. gada 14. jūnijā pirmajā lasījumā pieņēma savu nostāju un atbalstīja Komisijas priekšlikuma galvenos mērķus. Eiropas Parlaments īpaši piekrita attiecībā uz nepieciešamību atcelt jēdzienu “īpašas diētas pārtikas produkti”, kā arī nepieciešamību piemērot tiesību aktu darbības jomu tikai atsevišķām to pārtikas produktu kategorijām, kas paredzēti neaizsargātajām iedzīvotāju grupām. Eiropas Parlamenta nostāja ietvēra 83 Komisijas sākotnējā priekšlikuma grozījumus. Netika iesniegts grozīts Komisijas priekšlikums. Paziņojumā “Communication de la Commission sur les suites données aux avis et résolutions adoptés par le Parlement européen lors de la session de juin 2012” (dokuments SP (2012) 540), kas Eiropas Parlamentam tika nosūtīts 2012. gada 12. jūlijā, Komisija norādīja, ka tā varētu pilnībā, daļēji, principā pieņemt 53 no 83 grozījumiem vai piekrist to pārstrādāšanai, jo uzskatīja, ka ar šiem grozījumiem varētu precizēt vai uzlabot Komisijas priekšlikumu un tie atbilst tā vispārējiem mērķiem. Pēc Eiropas Parlamenta nostājas pieņemšanas pirmajā lasījumā starp Eiropas Parlamenta, Padomes prezidentūras un Komisijas delegācijām turpinājās neoficiālas sarunas, lai panāktu vienošanos kopējās nostājas stadijā (“agrīna otrā lasījuma vienošanās”). Šīs sarunas izrādījās veiksmīgas un ir atspoguļotas Padomes kopējā nostājā, ko pieņēma ar kvalificētu balsu vairākumu. Komisija uzskata, ka Padomes kopējā nostāja atspoguļo Komisijas priekšlikuma sākotnējos mērķus un ņem vērā daudzas Eiropas Parlamenta norādītās problēmas. Kaut arī atsevišķos jautājumos kopējā nostāja atšķiras no Komisijas sākotnējā priekšlikuma, Komisija to uzskata par rūpīgi līdzsvarotu kompromisu un ir apmierināta, ka tas ietver visus tos jautājumus, kurus Komisija uzskatīja par būtiskiem, pieņemot savu priekšlikumu. 3.2. Eiropas Parlamenta grozījumi, kurus Komisija pieņēma un Padome pilnībā, daļēji vai principā iekļāva pirmā lasījuma nostājā Pārtika svara samazināšanai. Eiropas Parlaments piekrita Komisijas priekšlikumam attiecībā uz spēkā esošo noteikumu par ēdienreizes aizstājējiem svara kontrolei iekļaušanu Regulā (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem. Tomēr tā pieņēma grozījumus, lai minētās regulas darbības jomā iekļautu pilnīga uztura aizstājējus svara kontrolei, tostarp diētiskos pārtikas produktus ar ļoti zemu enerģētisko vērtību (VLCD), kas arī kopumā aizstāj ikdienas uzturu, bet kuriem ir zemāka enerģētiskā vērtība (1., 11., 12., 20., 22., 26., 36. un 46. grozījums). Eiropas Parlaments attiecībā uz šiem produktiem pamataktā noteica arī sīki izstrādātus noteikumus (71. un 82. grozījums). Paziņojumā par Eiropas Parlamenta pirmā lasījuma nostāju Komisija kā kompromisu pieņēma principu par minēto produktu iekļaušanu regulas darbības jomā. Tomēr tā paskaidroja, ka pamataktā nevajadzētu iekļaut sīki izstrādātus noteikumus. Tieši pretēji — tie būtu jāizveido ar deleģētu aktu, kas pieņemts, pamatojoties uz regulu, kā tas jau notiek attiecībā uz visiem pārējiem tās darbības jomā iekļautajiem pārtikas produktiem. Padomes nostāja atbilst Komisijas nostājai, jo ēdienreizes aizstājēji tās darbības jomā nav iekļauti, turpretī pilnīga uztura aizstājēji, tostarp VLCD, tās darbības jomā ir iekļauti, un paredzams, ka ar deleģētiem aktiem attiecībā uz šiem produktiem pieņems īpašus noteikumus. Apsvērumos ir sniegts precizēts VLCD raksturojums, un tas saskan ar Eiropas Parlamenta bažām, ko tas paudis savos grozījumos. Padomes kopējā nostāja Komisijai ir pieņemama. Dzērieni uz piena bāzes un līdzīgi produkti, kas paredzēti maziem bērniem. Eiropas Parlaments pirmā lasījuma nostājā pieņēma 21. un 81. grozījumu, aicinot Komisiju pieņemt ziņojumu par pienu, kas paredzēts maziem bērniem (tā saucamo “papildu ēdināšanas pienu bērniem”). Minētajā ziņojumā, kura pamatā jābūt Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes ieteikumam, būtu jānovērtē nepieciešamība šiem produktiem izveidot īpašus noteikumus. Komisija piekrita Eiropas Parlamentam attiecībā uz tāda ziņojuma lietderīgumu, kura pamatā būtu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes zinātniskais ieteikums, jo īpaši ņemot vērā dažādos viedokļus par to, vai šiem produktiem būtu vai nebūtu jāapmierina mazu bērnu uztura prasības. Padome arī piekrīt Eiropas Parlamentam un ierosina izveidot projektu, saistībā ar kuru Komisijai divu gadu laikā no regulas stāšanās spēkā būtu jāizveido ziņojums par šiem produktiem, kā to aicina Eiropas Parlaments. Padome aicina Komisiju šajā ziņojumā cita starpā apsvērt mazu bērnu uztura prasības, šo produktu nozīmi mazu bērnu uzturā un to, vai šie produkti sniedz kādu papildu labumu uzturvērtības ziņā salīdzinājumā ar parastu uzturu bērnam, kuru pārtrauc barot ar krūti. Padomes prasība par ziņojuma izveidi Komisijai ir pieņemama. Pesticīdi. Eiropas Parlaments pirmā lasījuma nostājā ierosināja grozījumus, lai pamataktā ieviestu sīki izstrādātus noteikums par pesticīdu izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz pārtiku, kas paredzēta zīdaiņiem un maziem bērniem (15., 16., 17., 62. un 63. grozījums). Šie noteikumi cita starpā pievērš uzmanību tam, cik svarīgi, īstenojot tiesību aktus, ir maksimāli ierobežot pesticīdu izmantošanu produktos, kas paredzēti tādas pārtikas ražošanai, kas ietilpst minētās regulas darbības jomā, un cik svarīgi ir regulāri aktualizēt šīs jomas pasākumus un pievērst īpašu uzmanību atsevišķiem pesticīdiem, kuru sastāvā ir bīstamas aktīvās vielas, drošinātājvielas vai sinerģisti, ar mērķi pilnībā izvairīties no to izmantošanas. Padome ierosina grozījumus, kuri saskan ar Eiropas Parlamenta grozījumiem. Tomēr Padome savos grozījumos neiekļāva atsauci uz faktu, ka tiesību aktu īstenošanas procesā par galīgo mērķi būtu jānosaka izvairīšanās no tādu atsevišķu pesticīdu izmantošanas, kuru sastāvā ir bīstamas aktīvās vielas, drošinātājvielas vai sinerģisti. Komisija daļēji, principā pieņem Eiropas Parlamenta ierosinātos grozījumus vai piekrīt to pārstrādāšanai. Šajā sakarā būtu jāpiebilst, ka Komisijas priekšlikumā bija paredzēta iespēja Komisijai nepieciešamības gadījumā izveidot īpašus noteikumus par pesticīdiem, norādot tos tajā deleģētajā aktā, kas aptver regulā iekļautos produktus, un vēl jāpiebilst, ka tiesību akti par pesticīdiem nesen tika pārskatīti un tajos ir ņemtas vērā neaizsargātās grupas (tostarp bērnus, augļus un embrijus). Tādējādi Komisija varētu būt elastīga, atsaucoties uz pesticīdu izmantošanu, kamēr vien tas atbilst spēkā esošajiem noteikumiem par pesticīdiem. Komisija atbalsta Padomes nostāju šajā jautājumā un uzskata, ka tas ir labs kompromiss, kurā ir ietvertas Eiropas Parlamenta būtiskākās bažas. Turklāt Komisija arī atsaucas uz pielikumā ietverto paziņojumu. Attēlu izmantošana mākslīgā piena maisījuma maziem bērniem marķējumā. Komisija pēc būtības ir pieņēmusi Eiropas Parlamenta 59. grozījumu, ar kuru paplašina esošos ierobežojumus attiecībā uz mākslīgā piena maisījuma maziem bērniem marķējumu, attiecinot tos arī uz mākslīgo maisījumu zīdaiņiem marķējumu, saistībā ar aizliegumu izmantot mazuļu attēlus, tekstu utt., lai idealizētu produkta izmantošanu. Tomēr Komisija uzsvēra, ka šādi noteikumi labāk iederētos attiecīgā deleģētajā aktā. Padome savā nostājā piekrīt Eiropas Parlamentam un ierosina tiem līdzīgus grozījumus. Padome vēl ierosina papildināt šo prasību ar vispārīgu principu par to, ka mākslīgo maisījumu zīdaiņiem un mākslīgo papildu ēdināšanas maisījumu maziem bērniem marķējumu, noformējumu un reklāmu izstrādā tā, lai neveicinātu atteikšanos no barošanas ar krūti. Komisija atzīst, ka šā noteikuma politiskā nozīmīguma dēļ ir lietderīgi to ietvert pamataktā, kā to ierosināja abi likumdevēji, un Padomes nostāju uzskata par pieņemamu. Tehniskās norādes. Eiropas Parlaments ierosināja 30. un 72. grozījumu, kurā aicināja Komisiju pieņemt vadlīnijas, izmantojot deleģētos aktus, lai veicinātu pārtikas apritē iesaistīto uzņēmēju, jo īpaši MVU, atbilstību regulas prasībām. Komisija principā šos grozījumus pieņēma. Padomes nostājā ir paredzēta iespēja Komisijai pieņemt tehniskas vadlīnijas, taču nav pieprasīts to darīt, izmantojot deleģētos aktus. Komisija pieņem Padomes nostāju. Piesardzības princips. Eiropas Parlaments ieviesa 9., 10., 53., 64. un 69. grozījumu, lai atkārtotu, ka minēto piesardzības principu, kā to nosaka Vispārīgo pārtikas aprites tiesību aktu Regula (EK) Nr. 178/2002[2], piemēro, īstenojot riska pārvaldības pasākumus, kas attiecas uz šajā regulā iekļautajiem pārtikas produktiem. Komisija kā kompromisu principā pieņēma dažus no šiem grozījumiem. Ņemot vērā Eiropas Parlamenta bažas, Padome savā nostājā ieviesa savstarpēju atsauci uz attiecīgajām Regulas (EK) Nr.178/2002 prasībām. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 178/2002 horizontālo raksturu, Komisija dod priekšroku tādai savstarpējai atsaucei, kas nodrošinātu ES noteikumu labāku saskaņotību, un tādēļ atbalsta Padomes nostāju. Piekļuve dokumentiem. Eiropas Parlaments savā nostājā ieviesa 76. grozījumu — nodrošināt taisnīgu piekļuvi dokumentiem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001[3] noteikumiem. Komisija šo grozījumu pieņēma daļēji, un Padome to pieņēma ar citu formulējumu. Padomes nostāja ir pieņemama, jo tā ietver savstarpēju atsauci uz Regulu (EK) Nr. 1049/2001, tādējādi nodrošinot ES noteikumu saskaņotību. 3.3. Eiropas Parlamenta grozījumi, kurus Komisija noraidīja un Padome pilnībā, daļēji vai pēc būtības iekļāva pirmā lasījuma nostājā Savienības vielu saraksts. Komisijas priekšlikumā tika paredzēts izveidot Savienības sarakstu atsevišķām tādu vielu kategorijām (piem., vitamīniem, minerālvielām, aminoskābēm…), ko varētu pievienot regulā ietvertajām pārtikas produktu kategorijām. Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu šis saraksts bija jāizveido un jāaktualizē ar īstenošanas aktiem, pamatojoties uz pamataktā noteiktajiem kritērijiem. Eiropas Parlaments savā nostājā ierosināja šo Savienības vielu sarakstu pievienot regulai kā pielikumu un norādīja, ka tas būtu jāizveido un jāaktualizē ar deleģētajiem aktiem (22., 87., 88. un 89. grozījums). Eiropas Parlamenta grozījumos šis pielikums bija atstāts neaizpildīts, un tas būtu jāaizpilda Komisijai pēc regulas pieņemšanas. Komisija šos grozījumus noraidīja, jo uzskatīja, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību noteikumiem precīzi definētu vielu kategoriju saraksta izveide un aktualizēšana, pamatojoties uz pamataktā noteiktajiem kritērijiem, būtu jāveic, izmantojot īstenošanas aktus. Padome savā nostājā pieņem Eiropas Parlamenta nostāju par Savienības saraksta pievienošanu regulai kā pielikumu. Tomēr Padome šo pielikumu neatstāj neaizpildītu līdz brīdim, kad Komisija to nākotnē pieņems, bet gan pati izveido Savienības sarakstu, šajā pielikumā iekļaujot visas vielas, kuras ietilpst atsevišķās vielu kategorijās (piem., vitamīni, minerālvielas, aminoskābes…), ko varētu pievienot regulā ietvertajām pārtikas produktu kategorijām. Turklāt Padome piekrīt Eiropas Parlamentam, ka grozījumi Savienības sarakstā (attiecībā uz ietvertajām kategorijām vai vielām) būtu veicami ar deleģētajiem aktiem, bet pārstrādā attiecīgos regulas pantus, ņemot vērā izmaiņas Komisijai deleģētajās pilnvarās. Komisija saprot, ka, ņemot vērā to iedzīvotāju grupu neaizsargātību, kas ir regulā ietvertās pārtikas produktu patērētāji, likumdevējs vēlas pats lemt par to, kādas vielas būtu jāiekļauj Savienības sarakstā. Tādēļ Komisija piekrīt tam, ka likumdevējs izveido Savienības vielu sarakstu kā regulas pielikumu. Komisija arī piekrīt tam, ka pielikuma grozījumi būtu jāveic ar deleģētajiem aktiem, jo Padomes nostājas formulējums Komisijai piešķir nepieciešamo plašo rīcības brīvību attiecībā uz šādu pasākumu pieņemšanu, saskaņā ar deleģēto aktu raksturu, kā to nosaka Līgums par Eiropas Savienības darbību. Nanomateriāli. Eiropas Parlaments pieņēma 87 grozījumus, ar ko noteikti īpaši kritēriji to vielu novērtēšanai un iekļaušanai Eiropas Savienības sarakstā, kuras ir inženierijas ceļā iegūti nanomateriāli, jo īpaši ievērojot pārbaužu metodes to drošības novērtēšanai. Eiropas Parlaments ieviesa arī savstarpēju atsauci uz jēdziena “nanomateriāls, kas iegūts ar inženierijas paņēmieniem” definīciju, kas sniegta Regulā (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem[4] (41. grozījums). Komisija noraidīja šos grozījumus, ņemot vērā, ka Eiropas Parlamenta paustās bažas Komisija ir izskatījusi tās priekšlikumā un tāpēc šie grozījumi nebija vajadzīgi. Padome savā nostājā dažādās redakcijās iekļauj Eiropas Parlamenta grozījumus. Tā arī pārstrādā priekšlikumu, lai precizētu regulas un Regulas (EK) Nr. 258/97 par jauniem pārtikas produktiem[5] mijiedarbību. Komisija kompromisa garā un, ņemot vērā to, ka ir nodrošināta atbilstība citiem ES tiesību aktiem, var pieņemt Padomes nostāju. Definīciju grozījumi. Komisijas priekšlikumā paredzēta iespēja vajadzības gadījumā pielāgot pārtikas definīcijas, kas noteiktas regulā, pamatojoties uz deleģētajiem tiesību aktiem, ņemot vērā tehnikas un zinātnes attīstību un nozīmīgas attīstības tendences starptautiskajā mērogā. Tāds priekšlikums tika izteikts arī, lai atvieglotu risinājumu iespējamiem robežgadījumiem nākotnē attiecībā uz šīs regulas darbības jomā iekļautajiem pārtikas produktiem. Gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir vienisprātis, ka definīcijas ir ļoti svarīgi elementi regulas priekšlikumā un tāpēc tās nevar grozīt ar deleģētajiem tiesību aktiem. Lai gan Komisija sākotnēji noraidīja Eiropas Parlamenta 48. grozījumu, tā tagad kompromisa garā un ņemot vērā to, ka Padome priekšlikumā par interpretācijas lēmumiem ievieš jaunu pantu, var pieņemt Padomes ieteikto grozījumu (skat. turpmāk 3.6. punktu). Pilnvaru deleģēšana Komisijai Eiropas Parlamenta (77. grozījums) un Padomes nostājās paredzēts, ka Komisijai uz pieciem gadiem nodotās pilnvaras pieņemt deleģētos tiesību aktus automātiski pagarina, ja nav izteikti iebildumi, nevis uz nenoteiktu laiku, kā sākotnēji ierosināja Komisija. Komisija var to pieņemt kompromisa garā un ņemot vērā to, ka abi likumdevēji to prasa. 3.4. Eiropas Parlamenta grozījumi, kurus Komisija pieņēma pilnībā, daļēji vai principā, bet Padome neiekļāva pirmā lasījuma nostājā Pārtikas produktu īpašiem medicīniskiem nolūkiem dažādās kategorijas. Eiropas Parlaments pieņēma 47. grozījumu, kurā precizēts, ka pārtiku speciāliem medicīniskiem nolūkiem var iedalīt trīs dažādās kategorijās (proti, uzturvērtības ziņā pilnvērtīgi produkti ar standarta [uzturvielu] sastāvu; uzturvērtības ziņā pilnvērtīgi produkti ar pielāgotu [uzturvielu] sastāvu; uzturvērtības ziņā nepilnvērtīgi produkti ar standarta vai pielāgotu [uzturvielu] sastāvu). Lai gan Komisija principā pieņēma šo grozījumu, Padome to savā nostājā neiekļāva. Padomes nostāja tomēr ir Komisijai pieņemama, jo šo trīs kategoriju pārtikas produktu īpašiem medicīniskiem nolūkiem atšķirības jau iekļautas esošajos tiesību aktos un tiks noteiktas attiecīgajā deleģētajā aktā. Šāda līmeņa precizējumu iekļaušana deleģētajos aktos arī nodrošinās nepieciešamo elastību, ja šādas kategorijas turpmāk vajadzētu grozīt. 3.5. Eiropas Parlamenta grozījumi, kurus Komisija noraidīja un Padome neiekļāva pirmā lasījuma nostājā Pārtikas produkti, kuros nav lipekļa un kuros lipekļa līmenis ir ļoti zems. Komisija iesākumā izteica priekšlikumu, ka noteikumi attiecībā uz šiem produktiem, kas pašlaik iekļauti īpašā regulā, kas pieņemta atbilstoši Diētiskās pārtikas pamatdirektīvai, būtu jāsaglabā kā tādi, bet jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem[6]. Eiropas Parlaments savā nostājā (1.,11., 12.,20., 35., 44., 45., 70., 90. grozījums) izteica priekšlikumu iekļaut pārtiku personām, kuras nepanes lipekli, regulas darbības jomā un iekļāva īpašus noteikumus pamataktā. Komisija to noraidīja, jo tas nebūtu nepieciešams un neatbilstu labāka regulējuma un vienkāršošanas mērķim. Padome neiekļāva Eiropas Parlamenta grozījumus un, gluži otrādi, noteica, ka pašreizējie noteikumi, kuri piemērojami šiem produktiem, būtu jāiekļauj Regulā (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem, izmantojot tajā aprakstītās īpašās procedūras. Apsvērumā Padome precizē, ka šai iekļaušanai būtu jānodrošina vismaz līdzvērtīgs to personu aizsardzības līmenis, kuras nepanes lipekli, kā pašlaik noteikts ar esošajiem noteikumiem, un ka tā pirms regulas piemērošanas ir jāpabeidz. Turklāt Padome paredz, ka Komisijai vajadzētu arī apsvērt, kā nodrošināt, lai personas, kuras nepanes lipekli, tiktu pienācīgi informētas par to, kāda ir atšķirība starp pārtiku, kas ir īpaši ražota, sagatavota vai apstrādāta tā, lai samazinātu lipekļa saturu vienā vai vairākās lipekli saturošās sastāvdaļās, un citu pārtiku, kurās dabiskā veidā nav lipekļa. Komisija atbalsta Padomes nostāju, kas ne vien nodrošinās tā paša patērētāju aizsardzības līmeņa saglabāšanu, bet arī ļautu attiecināt esošos noteikumus uz iepriekš neiesaiņotu pārtiku, tādējādi palielinot patērētāju aizsardzību. Turklāt noteikumu iekļaušana Regulā (ES) Nr. 1169/2011, kurā jau ir iekļauti noteikumi par lipekli saturošu sastāvdaļu klātbūtnes obligātu norādi, atbildīs labākiem regulējuma principiem un nodrošinās, ka visi ar lipekli saistītie noteikumi iekļauti vienā un tai pašā tiesiskajā regulējumā. Maisījums jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušajiem: Komisija nepieņēma Eiropas Parlamenta nostāju (34.,43. un 92. grozījums), attiecībā uz to, ka maisījumi jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušajiem būtu jāiekļauj šīs regulas darbības jomā kā pārtikas apakškategorija īpašiem medicīniskiem nolūkiem, un ka visos gadījumos šādiem maisījumiem būtu jāatbilst gan prasībām, kas piemērojamas pārtikai īpašiem medicīniskiem nolūkiem, gan tām, kuras piemērojamas standarta mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem. Savā nostājā Padome atzina, ka būtu jāapsver, kādi noteikumi, kuri piemērojami standarta mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem maisījumiem maziem bērniem, būtu piemērojami arī zīdaiņiem domātai pārtikai īpašiem medicīniskiem nolūkiem, lai noteikumus piemērotu paplašināti. Tomēr tā pieņēma grozījumus, atstājot Komisijas ziņā to izdarīt saistībā ar deleģētiem aktiem. Padomes nostāja Komisijai ir pieņemama. Protams, ne visiem jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušajiem nepieciešama pārtika īpašiem medicīniskiem nolūkiem, un lēmums par uztura prasībām jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušajiem jāpieņem pamatojoties uz katru gadījumu atsevišķi. Tāpat arī ne visi noteikumi, kuri piemērojami mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem, būtu jāpiemēro maisījumiem, kas domāti jaundzimušajiem ar mazu svaru un priekšlaicīgi dzimušajiem, jo ir nepieciešama zināma elastība. Pieņemot īpašus noteikumus pārtikai īpašiem medicīniskiem nolūkiem, izmantojot deleģētus aktus, Komisijai būs iespēja apsvērt, kādi noteikumi būtu jāpiemēro zīdaiņu pārtikai īpašiem medicīniskiem nolūkiem, ņemot vērā tirgus attīstības tendences un būtisko šo produktu piedāvājuma paplašināšanos. Komisija uzskata, ka Padomes projektā ir ņemtas vērā Eiropas Parlamenta bažas, tā kā Padome skaidri paredz, ka Komisijai šis jautājums būs jāizvērtē, pieņemot deleģētos aktus. Jauninājumi. Padome savā nostājā neiekļauj Eiropas Parlamenta 31., 50. un 91., grozījumu, kuri attiecas un pagaidu atļaujas procedūru novatoriskiem produktiem. Eiropas Parlamenta grozījumu mērķis ir atļaut laist tirgū uz diviem gadiem tos novatoriskos produktus, kuri neatbilst prasībām attiecībā uz sastāvu, kuras noteiktas deleģētajos aktos, kas pieņemti saskaņā ar regulu. Padome uzskata, ka Komisijas priekšlikums šajā ziņā ir pietiekams, jo tā paredz iespēju ar deleģētajiem aktiem mainīt prasības attiecībā uz sastāvu tiem produktiem, uz kuriem attiecas regula. Tomēr Padome groza priekšlikumu, uzsverot, ka šādu prasību grozījumos ir jāņem vērā visi atbilstošie dati, tostarp tie, kurus sniedz ieinteresētās personas citstarp saistībā ar novatoriskiem produktiem. Komisija pieņem Padomes nostāju, kas izveido taisnīgu līdzsvaru starp atbalstu jauninājumiem un iespēju izslēgt nevajadzīgus noteikumus un mazināt pārmērīgu administratīvo slogu. Laktozi nesaturoša pārtika. Eiropas Parlaments pirmā lasījuma nostājā ierosināja 80. grozījumu, kurā Komisija tika aicināta nepieciešamības gadījumā kopā ar tiesību akta priekšlikumu sagatavot ziņojuma projektu, lai precizētu norāžu “laktozi nesaturoša pārtika” un “ļoti zems laktozes līmenis” statusu. Padome savā nostājā ierosina, ka šīs norādes vajadzības gadījumā varētu saskaņot atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem, kā tas ir attiecībā uz lipekli. Apsvērumā ir arī atsauce uz jau esošajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kurus šajā jautājumā sniegusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde[7]. Komisija uzskata, ka ziņojums varētu nebūt vajadzīgs, tā kā šo norāžu statuss ir skaidrs saskaņā ar vispārējiem tiesību aktiem pārtikas jomā un zinātniskais atzinums šajā jautājumā jau ir. Komisija pieņem Padomes nostāju, kas nodrošina atbilstību gan noteikumu pārvaldībai attiecībā uz pārtikas produktiem bez lipekļa, gan noteikumiem par obligāto norādi par laktozi saturošu sastāvdaļu klātbūtni, kas arī jau ir noteikts Regulā (ES) Nr. 1169/2011. 3.6. Jauni noteikumi, ko ieviesusi Padome Pārtika sportistiem. Komisija sākotnēji ierosināja pārtiku sportistiem neiekļaut ierosinātajā regulā un uz tiem attiecināt vienīgi vispārējos tiesību aktus pārtikas jomā (jo īpaši regulu par norādēm). Eiropas Parlaments pirmā lasījuma nostājā piekrita Komisijai, ka šie produkti nebūtu jāiekļauj šīs regulas darbības jomā, taču aicināja Komisiju “ne vēlāk kā līdz 2015. gada 1. jūlijam izvērtēt nepieciešamību pārskatīt vispārējos tiesību aktus pārtikas jomā šajā sakarībā” (6. grozījums). Savā nostājā Padome piekrita šos produktus neiekļaut ierosinātās regulas darbības jomā, taču tā iekļāva grozījumus, kuros Komisija tiek aicināta sagatavot ziņojumu par īpašu noteikumu nepieciešamību (ja tāda ir), attiecībā uz šiem produktiem, neizslēdzot iespēju šim ziņojumam pievienot tiesību akta priekšlikumu. Padomes lūgumu sniegt pārskatu var pieņemt galīgā kompromisa garā un jo īpaši, ņemot vērā likumdevēju vienprātību par to, ka līdz tam minētie produkti nebūtu jāiekļauj regulas darbības jomā. Interpretācijas lēmumi. savā nostājā Padome iekļāva pantu, ar ko Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt īstenošanas pasākumus, lai lemtu, vai pārtika attiecas uz regulas darbības jomu un kādā kategorijā tā iekļaujama. Komisija uzskata, ka Padomes grozījums ir lietderīgs priekšlikuma uzlabojums, kas sekmēs regulas īstenošanu un mazinās grūtības, kuras saistītas ar robežgadījumiem. Protams, sarežģītie robežgadījumi attiecībā uz pārtiku, kas pašlaik tiek uzskatīta par īpašās diētas pārtiku un “parasta patēriņa” pārtiku, bija viens no iemesliem, kas pārliecināja Komisiju iesniegt priekšlikumu. Pārejas periodi un esošo pasākumu atcelšana. Padomes nostājā paredzēts trīs gadu pārejas periods nevis divi gadi plus laiks, līdz izbeidzas krājumi, kā ieteica Komisija. Padome arī ierosina pagarināt šo pārejas periodu attiecībā uz īpašiem produktiem, gadījumā, ja Komisija aizkavējas ar deleģēto aktu pieņemšanu. Padomes nostāja ir pieņemama vispārēja kompromisa kontekstā, kā arī ņemot vērā pārskatīto projektu, kas nodrošinās lielāku skaidrību uzņēmējiem un kontroles iestādēm. Ārkārtas pasākumu noteikumu svītrošana. Tā kā noteikumi par ārkārtas pasākumiem jau ir iekļauti Regulā (EK) Nr. 178/2002, Padome savā nostājā tos svītro. Padomes nostāja Komisijai ir pieņemama. 4. Secinājums Komisija uzskata, ka Padomes ar kvalificēto balsu vairākumu pieņemtā kopējā nostāja atspoguļo sākotnējos Komisijas priekšlikuma mērķus, un tajā tiek ņemtas vērā daudzas Eiropas Parlamenta norādītās problēmas. Lai gan attiecībā uz dažiem elementiem kopējā nostāja atšķiras no Komisijas sākotnējā priekšlikuma, Komisija uzskata, ka tas ir rūpīgi līdzsvarots kompromiss, un ir apmierināta, ka tas attiecas uz visiem citiem jautājumiem, kurus Komisija, pieņemot šo priekšlikumu, uzskatīja par būtiskiem. Iepriekš norādīto iemeslu dēļ Komisija atbalsta 2013. gada 22. aprīlī pieņemto kopīgo nostāju. 5. Komisijas paziņojums par pesticīdiem Īstenojot 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Komisija īpašu uzmanību pievērsīs pesticīdiem, kuros ir aktīvas vielas, drošinātājvielas vai sinerģisti, kuri atbilstīgi Regulai (EK) 1272/2008[8] klasificēti mutagēnu vielu 1.A vai 1.B kategorijā, kancerogēnu vielu 1.A vai 1.B kategorijā, reproduktīvai sistēmai toksisku vielu 1.A vai 1.B kategorija vai tiek uzskatītas par vielām, kurām ir endokrīnās sistēmas darbību traucējošas īpašības, kas var kaitīgi iedarboties uz cilvēkiem vai ir ļoti toksiskas, vai kam ir kritiska iedarbība, piemēram, neirotoksiska vai imūntoksiska ietekme uz attīstību, – ar mērķi pilnīgi izvairīties no to izmantošanas. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Direktīva 2009/39/EK par īpašas diētas pārtikas produktiem (OV L 124, 20.5.2009., 21.–29. lpp.). Saskaņā ar šo pamata tiesību aktu Komisija pieņēma virkni īpašu pasākumu. Konkrētāk, Komisijas 2006. gada 22. decembra Direktīva 2006/141/EK par mākslīgajiem maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgajiem papildu ēdināšanas maisījumiem zīdaiņiem, un ar ko groza Direktīvu 1999/21/EK (OV L 401, 30.12.2006., 1.–33. lpp.); Komisijas 2006. gada 5. decembra Direktīva 2006/125/EK par apstrādātu graudaugu pārtiku un bērnu pārtiku zīdaiņiem un maziem bērniem (OV L 339, 6.12.2006., 16.–35. lpp.); Komisijas 1996. gada 26. februāra Direktīva 96/8/EK par pārtikas produktiem, ko paredzēts izmantot svara samazināšanas dietām ar samazinātu enerģētisko vērtību (OV L 55, 6.3.1996., 22.–26. lpp.); Komisijas 1999. gada 25. marta Direktīva 1999/21/EK par diētisko pārtiku cilvēkiem ar veselības traucējumiem (OV L 91, 7.4.1999., 29.–36. lpp.); Komisijas 2009. gada 20. janvāra Regula (EK) Nr. 41/2009 par tādu pārtikas produktu sastāvu un marķēšanu, kas piemēroti cilvēkiem, kuri nepanes lipekli (OV L 16, 21.1.2009., 3.–5. lpp.); Komisijas 2009. gada 13. oktobra Regula (EK) Nr. 953/2009 par vielām, ko īpašu uztura apsvērumu dēļ var pievienot īpašas diētas pārtikas produktiem (OV L 269, 14.10.2009., 9.–19. lpp.); Padomes 1992. gada 18. jūnija Direktīva 92/52/EEK par mākslīgā piena maisījumiem zīdaiņiem un mākslīgā piena maisījumiem maziem bērniem, kas paredzēti eksportam uz trešajām valstīm (OV L 179, 1.7.1992., 129.–130. lpp.). [2] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (OV L 31, 1.2.2002., 1.–24. lpp.). [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145, 31.5.2001., 43.–48. lpp.). [4] Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulai (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (OV L 304, 22.11. 2011., 18.‑63. lpp.) [5] Eiropas Parlamenta un Padomes 1997.gada 27. janvāra Regula (EK) Nr. 258/97, kas attiecas uz jauniem pārtikas produktiem un jaunām pārtikas produktu sastāvdaļām, OV L 43, 14.2.1997., 1.‑6. lpp. [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem (OV L 404, 30.12.2006., 9.‑25. lpp.). [7] EFSA Diētisko produktu, uztura un alerģiju zinātnes ekspertu grupa (NDA); Scientific Opinion on lactose thresholds in lactose intolerance and galactosaemia. EFSA Journal, 2010. gads; 8(9):1777. (29 lpp.). doi:10.2903/j.efsa.2010. 1777. [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (OV L 353, 31.12.2008., I- 1355. lpp.).