Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otro daļu par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulas pieņemšanu, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem /* COM/2008/0911 galīgā redakcija/2 - COD 2007/0199 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.1.2009 COM(2008) 911 galīgā redakcija 2007/0199 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otro daļu par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas pieņemšanu, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem 2007/0199 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar EK līguma 251. panta 2. punkta otro daļu par Padomes kopējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas pieņemšanu, ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1775/2005 par dabasgāzes pārvades tīklu piekļuves nosacījumiem 1. PRIEKŠVĒSTURE Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2007) 528 - 2007/0195/COD): | 19.09.2007. | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: | 22.04.2008. | Reģionu komitejas atzinuma datums: | 10.04.2008. | Eiropas Parlamenta atzinuma datums (pirmais lasījums): | 9.07.2008. | Datums, kad vienbalsīgi pieņemta kopējā nostāja: | [09.01.2009.] | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Šis priekšlikums ir daļa no trešās tiesību aktu paketes, kas attiecas uz ES gāzes un elektroenerģijas iekšējo tirgu ("trešā tiesību aktu pakete"); šajā paketē iekļautas divas direktīvas un trīs regulas. Šīs tiesību aktu paketes galvenais mērķis ir radīt tiesisko regulējumu, lai Eiropas Savienības iedzīvotāju un nozares interesēs padarītu tirgus atvēršanu pilnībā efektīvu un radītu vienotu ES gāzes un elektroenerģijas tirgu. Tā palīdzēs saglabāt iespējami zemas cenas un paaugstināt pakalpojumu sniegšanas un piegādes drošības standartus. Tam nepieciešami šādi galvenie pasākumi: - efektīvāka regulatīvā uzraudzība, ko veic neatkarīgi valstu regulatori; - aģentūras nodibināšana, kuras uzdevums ir nodrošināt efektīvāku sadarbību starp valstu regulatoriem un pieņemt lēmumus par visiem svarīgajiem pārrobežu jautājumiem; - tīklu operatoru obligātas sadarbības noteikšana, lai saskaņotu visus noteikumus, kas attiecas uz enerģijas transportēšanu Eiropā un koordinētu ieguldījumu plānošanu; - enerģijas ražošanas efektīva atsaistīšana no enerģijas pārvades, lai novērstu interešu konfliktu, veicinātu ieguldījumus tīklā un novērstu jebkādu diskrimināciju; - mazumtirdzniecības tirgus pārskatāmības palielināšana un darbības uzlabošana; - solidaritātes un reģionālās sadarbības pastiprināšana starp dalībvalstīm, lai nodrošinātu lielāku piegādes drošību. 3. PIEZĪMES PAR KOPĒJO NOSTĀJU 3.1. Vispārīgas piezīmes Padomes pieņemtajā kopējā nostājā par pieciem dokumentiem, kas veido trešo tiesību aktu paketi, ir iekļauti visi būtiskākie Komisijas priekšlikuma komponenti, kas nepieciešami, lai nodrošinātu iekšējā gāzes un elektroenerģijas tirgus pareizu darbību un, vispārīgāk, lai sasniegtu iepriekš minētos galvenos mērķus. Tāpēc Komisija kopumā var atbalstīt kopējo nostāju (skatīt 3.2. punktu). Pirmajā lasījumā galvenais mērķis bija panākt vienošanos Padomē. Tāpēc Eiropas Parlamenta pieņemtos grozījumus oficiāli neiekļāva kopējā nostājā. Pārrunas par tiem notiks otrā lasījuma laikā. Tomēr daži Eiropas Parlamenta pieņemtie grozījumi ir ņemti vērā kopējā nostājā (skatīt 3.3. punktu). Komisija uzskata, ka vairāki neiekļautie grozījumi ir jāņem vērā otrajā lasījumā (skatīt 3.4. punktu). 3.2. Īpašas piezīmes Galvenās izmaiņas Komisijas priekšlikumā ir šādas. 3.2.1 Tīkla kodeksu izveide un grozīšana Kopējā nostājā ir veiktas izmaiņas Komisijas priekšlikumā attiecībā uz tīkla kodeksu izveidi un grozīšanu. Tajā paredzēta jauna koncepcija pamatvadlīnijām, kuras sagatavo aģentūra un ko piemēro pārvades sistēmas operatori, izstrādājot Eiropas tīkla kodeksus (Komisijas novērtējumu skatīt 3.3. punktā). 3.2.2 Tīkla ieguldījumu plāns Komisija ir ierosinājusi, ka Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklam ( ENTSOG ) ik pēc diviem gadiem jāizstrādā tīkla ieguldījumu plāns. Padome to nomainījusi ar nesaistošu orientējošu tīkla attīstības plānu. (Komisijas novērtējumu skatīt 3.3. punktā). 3.2.3 Pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla izmaksas Padome pievieno prasību, ka nacionālās pārvaldes iestādes drīkst apstiprināt Pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla ( ENTSO ) izmaksas tikai tad, ja tās ir samērīgas un proporcionālas. Komisija var pieņemt šo grozījumu, ja tiek pievienota prasība, ka izmaksas jāapstiprina iepriekš, lai novērstu tiesisko nenoteiktību attiecībā uz to izmaksu kompensēšanu, kuras pārvades sistēmas operatoriem radušās saistībā ar dalību ENTSO. 3.2.4 Tarifi Komisija ir ierosinājusi, ka tarifi jānosaka atsevišķi tīkla ieejas un izejas punktiem. Padome ir iekļāvusi divu gadu ilgu īstenošanas periodu dalībvalstīm, lai panāktu atbilstību, un Komisijai tas ir pieņemami. 3.2.5 Uzglabāšanas iekārtu izmantošanas pārskatāmība Komisija bija ierosinājusi nodrošināt pilnīgu pārskatāmību attiecībā uz uzglabāšanas un SDG iekārtu izmantošanu. Padome ir grozījusi šo pantu, norādot, ka uzglabāšanas sistēmu operatorus var atbrīvot no pienākuma publiskot informāciju par uzglabāšanas iekārtu izmantošanu, ja ir tikai viens uzglabāšanas iekārtas izmantotājs, ja šīs informācijas publiskošana negatīvi ietekmētu izmantotāja komerciālo stāvokli un ja regulators atļauj informāciju nepubliskot. (Komisijas novērtējumu skatīt 3.3. punktā). 3.2.6 Vadlīnijas Komisija ir ierosinājusi apjomīgu vadlīniju sarakstu, kas aptver gan jau esošās vadlīnijas, gan vairākus jaunus jautājumus, kā arī vadlīnijas, kas balstītas uz tīkla kodeksiem. Padome pirmkārt ir svītrojusi visas nepārprotamās atsauces uz vadlīnijām, kuras jau ir minētas tīkla kodeksu sarakstā. Komisija var piekrist šādam tiesību akta formulējumam. Tomēr Padome ir arī svītrojusi dažus vadlīnijās paredzētus risinājumus. - Komisijas priekšlikumā bija paredzēta iespēja izdot vadlīnijas par mazumtirdzniecības tirgiem. Dalībvalstis tika aicinātas noteikt procedūras datu apmaiņai un operatora maiņai, bet Padome attiecīgo pantu iekļāva direktīvā. Vienlaikus tā svītroja iespēju izdot vadlīnijas. Komisija var tam piekrist. - Komisijas priekšlikumā bija paredzēta iespēja izdot vadlīnijas par SDG un uzglabāšanas iekārtu sekundārajiem tirgiem. Padome šo risinājumu ir svītrojusi. Komisija uzskata, ka šis svītrojums ir nepieņemams, jo sekundārajiem tirgiem ir liela nozīme pārvades, uzglabāšanas un SDG infrastruktūras izmantojuma optimizēšanā, tāpēc nākotnē var kļūt nepieciešami noteikumi visās šajās trīs jomās. 3.3. Kopējās nostājas aspekti, kas atbilst Eiropas Parlamenta izdarītajiem grozījumiem Vairāki Eiropas Parlamenta veiktie grozījumi ir iekļauti kopējā nostājā tādā pašā formulējumā vai pēc būtības. Tie ir izklāstīti turpmāk. 3.3.1 Aģentūras pilnvaras izstrādāt pamatvadlīnijas un kodeksus Gan Padomes kopējā nostājā, gan Eiropas Parlamenta izdarītajos grozījumos (50. grozījums) ir veiktas izmaiņas Komisijas priekšlikumā attiecībā uz tīkla kodeksu izveides procedūru. Tajā paredzēta jauna koncepcija pamatvadlīnijām, kuras sagatavo aģentūra un ko piemēro pārvades sistēmas operatori, izstrādājot Eiropas tīkla kodeksus. Komisija uzskata, ka aģentūras uzdevumiem likumdošanas procesā ir jābūt skaidrāk definētiem. Tā vietā, lai sniegtu savu atzinumu tikai pēc tam, kad pārvades sistēmas operatori ir izstrādājuši kodeksu, aģentūra jau iepriekš pamatvadlīniju veidā noteiks prasības kodeksiem konkrētās jomās. Turklāt Eiropas Parlaments ir ierosinājis, ka aģentūrai jāpieņem saistoši tīkla kodeksi (51. grozījums/ pārskatīts), savukārt Padome joprojām uzskata, ka tikai Komisija var noteikt saistošus kodeksus. Komisija nevar atbalstīt parlamenta mēģinājumu palielināt aģentūras pilnvaras, jo tas ir pretrunā ar Eiropas Kopienu Tiesas lēmumu Meroni lietā — šajā lēmumā norādīts, ka Komisija nevar deleģēt citai iestādei pilnvaras rīkoties pēc saviem ieskatiem. 3.3. Apspriešanās ar ENTSO un tā veiktā uzraudzība Gan kopējā nostājā, gan Eiropas Parlamenta izdarītajos grozījumos ir veiktas izmaiņas Komisijas priekšlikumā attiecībā uz apspriešanos ar Gāzes pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīklu. Kopējā nostājā ir precizēti ENTSO uzdevumi salīdzinājumā ar aģentūras konsultācijām. Parlamenta veiktais grozījums (22. grozījums) pēc būtības ir līdzīgs, bet tas ir pārāk ierobežojošs, lai saglabātu pietiekami plašu jomu, kādā ENTSO var sniegt konsultācijas un veikt uzraudzību. 3.3.3 Pārskatāmība un konfidencialitāte Komisija bija ierosinājusi nodrošināt pilnīgu pārskatāmību attiecībā uz uzglabāšanas un SDG iekārtu izmantošanu. Padome ir grozījusi šo pantu, norādot, ka uzglabāšanas sistēmu operatorus var atbrīvot no pienākuma publiskot informāciju par uzglabāšanas iekārtu izmantošanu, ja ir tikai viens uzglabāšanas iekārtas izmantotājs, ja šīs informācijas publiskošana negatīvi ietekmētu izmantotāja komerciālo stāvokli un ja regulators atļauj informāciju nepubliskot. Parlaments ir ierosinājis iekļaut pantu (42.grozījums), kas atļautu uzglabāšanas un SDG sistēmu operatoriem nepubliskot datus, ja tādējādi tiktu pārkāptas konfidencialitātes prasības. Komisija uzskata, ka Parlamenta ierosinātais grozījums nav pietiekami ierobežojošs un konfidencialitātei piešķir lielāku nozīmi nekā pārskatāmībai, lai gan uz konkurenci balstītā tirgū pārskatāmībai ir jābūt noteikumam, bet konfidencialitātei — tikai izņēmumam. Padomes izdarītais grozījums ir pieņemams šim konkrētajam gadījumam, kad uzglabāšanas iekārtai ir tikai viens izmantotājs, jo parasti tās ir nelielas uzglabāšanas iekārtas, ko sistēmas operatori izmanto galvenokārt paši savām vajadzībām. Ir pamatoti, ka atbrīvojums no pārskatāmības nodrošināšanas pienākuma ir iespējams tikai gadījumos, kad uzglabāšanas iekārtai ir viens izmantotājs, jo var pieņemt, ka tirgū ir zināms, ka šīm (nelielajām) uzglabāšanas iekārtām ir tikai viens izmantotājs. Tāpēc datu publiskošana varētu negatīvi ietekmēt uzglabāšanas iekārtas jaudu īpašnieka komerciālo stāvokli, jo īpaši, ja tā konkurenti attīstītu uzglabāšanas iekārtas jaunos tirgos. 3.4. Eiropas Parlamenta izdarītie grozījumi, kurus atbalstījusi Komisija, bet nav apstiprinājusi Padome Komisija pilnībā vai vismaz daļēji var pieņemt – dažos gadījumos ar precīzāku formulējumu vai pārstrādātā veidā — lielāko daļu Parlamenta pieņemto grozījumu. Tas attiecas uz šādiem galvenajiem jautājumiem: 3.4.1 Aģentūras pilnvaras attiecībā uz ieguldījumu plāniem Saskaņā ar kopējo nostāju ENTSO pieņem orientējošu tīkla attīstības plānu 10 gadiem. Šo plānu pārskata aģentūra, kura var Komisijai un ENTSO ierosināt izmaiņas plānā. Eiropas Parlaments ierosina, ka aģentūrai jāpieņem saistošs tīkla ieguldījumu plāns, ko sagatavo ENTSO . Komisija nevar piekrist tam, ka aģentūrai piešķir pilnvaras patstāvīgi pieņemt saistošu ieguldījumu plānu. Tomēr Komisija varētu atbalstīt to, ka aģentūra pieņem nesaistošu ieguldījumu plānu vai ka aģentūrai palīdz uzraudzīt saskanību starp valstu regulatoru apstiprinātajiem valsts ieguldījumu plāniem un ENTSO tīkla desmitgadu attīstības plāniem. 3.4.2. Nacionālo pārvaldes iestāžu pilnvaras Parlaments ir ierosinājis paplašināt pārvaldes iestāžu pilnvaras, palielinot to nozīmi, veicot kontroli pār jaudas sadalījumu un pārslodzes novēršanu uzglabāšanas un SDG iekārtām (41. grozījums), kā arī to nozīmi regulas īstenošanā (39., 46. grozījums). 4. SECINĀJUMI Komisija uzskata, ka kopējā nostājā ir saglabāti galvenie Komisijas priekšlikuma elementi. Komisija atzīst, ka kopējā nostājā ir panākts labs līdzsvars un tā ir pieņemams kompromiss, kas ļaus iekšējam gāzes un elektroenerģijas tirgum darboties bez traucējumiem. Tomēr Komisija uzskata, ka vairāki Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā ierosinātie grozījumi būtu jāiekļauj tikai otrajā lasījumā.