Eiropas skola Brisele I reģistrēja skolēnu skaita palielināšanos par sešdesmit skolēniem laikposmā no 2010./2011. līdz 2011./2012. mācību gadam, no 3074 skolēniem līdz 3131 skolēnam. Viena no Eiropas skolas prioritātēm joprojām ir nepārtraukta drošības uzlabošana (identitātes karšu sistēma, video novērošana), ņemot vērā skolas teritorijas izmēru un 14 atsevišķās ēkas.

Eiropas skolu sistēmā reģistrēto skolēnu skaits laikposmā no 2010. gada līdz 2011. gadam ir palielinājies par 2,6 %, no 22 778 skolēniem līdz 23 367 skolēniem. Gandrīz 75 % no kopējā skolēnu skaita ir 1. kategorijas skolēni (17 396 skolēni). Nedaudz vairāk nekā 5 % skolēnu ir 2. kategorijas skolēni, un šo kategoriju skāra ekonomikas krīzes sekas (ar Eiropas skolām tika noslēgts mazāks skaits līgumu). Visbeidzot, 3. kategorijā ir kopā 4774 skolēni, t.i., nedaudz vairāk nekā 20 %.

4.1.Sistēmas atvērtība–akreditētās skolas

Eiropas skolu sistēmas atvēršana valstu sistēmām ir viens no galvenajiem aspektiem reformā, ko Eiropas skolu Valde pieņēma Stokholmā 2009. gada aprīlī. Šī atvēršana ietver valstu skolu akreditēšanu, lai tās varētu piedāvāt Eiropas izglītības programmu un Eiropas vidusskolas diploma nodrošināšanu. Šīs, tā sauktās II tipa Eiropas skolas (EET2), ļauj nodrošināt skolu ES darbinieku bērniem ES vietās, kur nav Eiropas skolas. Šis akreditētās skolas, kas tiek finansētas valsts sistēmas ietvaros, var saņemt finansiālu iemaksu no ES budžeta proporcionāli Savienības darbinieku bērnu skaitam, kuri attiecīgajā skolā mācās. Komisija 2010. gada 8. decembrī pieņēma lēmumu par ES iemaksas piešķiršanu.

Izglītības iestādes akreditācijas lūgums tiek veikts pēc dalībvalstu iniciatīvas. Akreditācijas procedūra notiek, izglītības iestādes likumīgajam pārstāvim un Eiropas skolu ģenerālsekretāram, kurš pārstāv Eiropas skolu Valdi, parakstot konvenciju.

Piecas no sešām valstu skolām, kuras ir apstiprinājusi CSEE, 2011. gadā ir parakstījušas iemaksu nolīgumu un ir saņēmušus pirmos Komisijas maksājumus par 2009./2010., 2010./2011. un 2011./2012. mācību gadu. ES iemaksas summa par šiem trim mācību gadiem ir 7 419 967 euro.

Sešas akreditētās skolas ir: "Scuola per l’Europa" Parmā (Itālija), kas atrodas netālu no EFSA aģentūras (Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde); "Centre for European Schooling" Danshauglinā (Īrija), kas atrodas netālu no Komisijas Pārtikas un veterinārā biroja; "School of European Education" Heraklionā (Grieķija), kas atrodas netālu no ENISA aģentūras (Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra); "European Schooling" Helsinkos (Somija), kas atrodas netālu no aģentūras ECHA (Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra); "Ecole Européenne de Strasbourg" (Francija), kas atrodas netālu no Eiropas iestādēm (Eiropas Parlaments un Ombuds); un visbeidzot "Ecole Internationale Provence-Alpes-Côte d’Azur" Manoskā (Francija), kas atrodas netālu no Pētniecības centra ITER Kadarašā.

Apstiprināšanas process notiek attiecībā uz trīs citām skolām: Eiropas izglītības skola Hāgā (Nīderlande), kuras atvēršana ir paredzēta 2012. gada augustā; Tallinn European Schooling (Igaunija); "European School of Copenhagen" (Dānija).

Turklāt sistēmas atvērtība ļauj arī izmēģinājuma projekta ietvaros piešķirt akreditāciju mācību iestādēm, kurās ES iestāžu darbinieku bērni nemācās, bet kurās tiek mācīta Eiropas izglītības programma, un kuras tādējādi kļūst par tā sauktajām III tipa Eiropas skolām. Tādējādi Vācija ir iesniegusi dokumentus attiecībā uz mācību iestādi, kas 2012. gada septembrī tiks atvērta Badvilbelā.

4.2.Norīkoto skolotāju/par stundām atbildīgo skolotāju pamatalgu tabulas pārskatīšana

Eiropas skolās norīkoto darbinieku civildienesta noteikumi zināmā mērā atbilst Eiropas iestāžu darbinieku Civildienesta noteikumiem. Pēc ES iestāžu darbinieku Civildienesta noteikumu reformas 2004. gadā un jo īpaši pēc pamata atalgojuma tabulas pārskatīšanas, Eiropas skolās norīkoto darbinieku Civildienesta noteikumi netika attiecīgi pielāgoti. Eiropas skolu valde 2010. gada decembrī pieņēma pārskatīto pamatalgu tabulu, lai tā atbilstu ES Civildienesta noteikumos ietvertajai pamatalgu tabulai.

Šos jaunos noteikumus piemēro darbiniekiem, kuri uzsāka darbu Eiropas skolu sistēmā, sākot ar 2011. gada 1. septembri. Attiecīgi tika grozīti Eiropas skolās norīkoto darbinieku Civildienesta noteikumi.

4.3.Pārblīvētība / infrastruktūra

Ņemot vērā 1. kategorijas skolēnu reģistrācijas pieteikumu skaita nepārtraukto palielināšanos, ir nepieciešamas papildu telpas. Dažas Eiropas skolas saskaras ar loti nopietnu pārblīvētības situāciju, un tas rada praktiska rakstura grūtības ikdienā. Tas jo īpaši attiecas uz skolām Briselē, Luksemburgā, Frankfurtē un Varēzē.

Ņemot vērā ES iestāžu darbinieku bērnu skaita palielināšanos un paredzamo skolēnu skaitu tuvākajos gados, Eiropas skolu Valde 2010. gada aprīlī nolēma pieprasīt Beļģijas iestādēm ierosināt vietu piektajai Eiropas skolai Briselē. Skaitliskās aplēses parāda, ka, neraugoties uz Lākenas skolas atvēršanu 2012. gada septembrī, no 2015. gada Briselē būs nepieciešama piektā Eiropas skola.

Eiropas skolu ģenerālsekretārs vairākas reizes ir nosūtījis vēstules Beļģijas iestādēm 2011. gadā, lūdzot ierosināt vietas, kas varētu atbilst piektās Eiropas skolas Briselē vajadzībām. Komisija visa 2011. gada laikā uzstāja Beļģijas iestādēm par sarunu uzsākšanu attiecībā uz piektās Eiropas skolas atrašanās vietu un par to, ka šai vietai ir jābūt darbinieku galveno dzīvošanas zonu un Eiropas iestāžu darbinieku biroju tuvumā. Beļģijas premjerministra Elio Di Rupo iecelšanas laikā 2011. gada decembrī Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Šefčovičs nosūtīja viņam vēstuli, kurā lūdza jo īpaši uzsākt sarunas nolūkā ierosināt piektās Eiropas skolas atrašanās vietas. Notika divpusēja saziņa ar Beļģijas iestādēm, pēc kuras Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Beļģijas premjerministram nosūtīja otru vēstuli, taču joprojām vēl nav saņemta oficiāla atbilde, kurā būtu norādīts priekšlikums.

Luksemburgas II Eiropas skola, kura spēs uzņemt 3000 skolēnus, pārcelsies uz pastāvīgo atrašanās vietu Bertranžā/Mamērā 2012. mācību gada sākumā. Šīs lielās skolas, kurā ir moderns aprīkojums, atvēršana ievērojami uzlabos ikdienas dzīvi visām ar skolu saistītām personām, kuras līdz šim atradās vienas skolas telpās.

Briseles IV Eiropas skola, kura varēs uzņemt apmēram 2800 skolēnus, arī pārcelsies uz pastāvīgajam telpām Lākenā 2012. gada septembrī. Atjaunināšanas un būvniecības darbi šajā vietā virzās saskaņā ar paredzēto grafiku; šie darbi ir ievērojams arhitektūras projekts.

Briseles IV Eiropas skolas skolēni, kas pagaidu kārtā atrodas Berkendāles skolas telpās, tiks pārcelti uz Lākenas skolu 2012. mācību gada sākumā. Skola pieliek lielas pūles gan praktisko aspektu ziņā, gan skolēnu iesaistīšanas ziņā, lai šīs pārmaiņas notiktu pēc iespējas labākos apstākļos.

4.4.Izmaksu dalīšana dalībvalstu starpā

2011. gadā ES finanšu iemaksa Eiropas skolu sistēmā 164 miljonu euro apmērā veidoja gandrīz 60 % no kopējā budžeta.

ES iemaksa ir līdzsvarojoša subsīdija, un tā ir atkarīga no dalībvalstu ieguldījuma norīkoto skolotāju veidā, kuri turpina saņemt savu valsts algu. Jau dažus gadus dalībvalstu neaizpildīto norīkoto skolotāju amata vietu skaits palielinās, un tā rezultātā palielinās ES finanšu iemaksa. Komisijas priekšsēdētaja vietnieks M. Šefčovičs teica runu par izglītību atbildīgo ministru padomes sanāksmē un 2011. gada septembrī ir nosūtījis dalībvalstīm vēstuli, lai tām atgādinātu par viņu saistību izpildi šajā jautājumā.