LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 189/23

Grozījuma pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2009/C 189/10

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMA PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

Grozījumu pieteikums saskaņā ar 9. pantu

“PROSCIUTTO DI CARPEGNA”

EK Nr. IT-PDO-0105-1496-02.03.2007

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

—  Produkta nosaukums — Apraksts —  Ģeogrāfiskais apgabals —  Izcelsmes apliecinājums — Ražošanas metode —  Saikne — Marķējums —  Valsts prasības —  Citas (norādīt sīkāk)

2. Grozījumu pieteikums:

—  Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā — Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums —  Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi —  Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu pieprasīto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3. Grozījums(-i):

3.1. Apraksts:

Izdarītie grozījumi ir tikai precizējumi pilnveidošanas un lielākas skaidrības labad un paredzēti, lai sniegtu kontrolei noderīgu drošu un galīgu informāciju un garantētu produkta vispārējo kvalitāti. Tādēļ daži fizikālie, organoleptiskie un ķīmiskie rādītāji izklāstīti praktiskāk un skaidrāk.

Citādā formulējumā sniegta jo īpaši tā daļa, kas attiecas uz gatavā šķiņķa masu un konsistenci.

Turklāt kļuvis vajadzīgs pārformulēt iepriekšējo norādi par NaCl, mitruma un proteolīzes vidējām, maksimālajām un minimālajām vērtībām, aizstājot to ar konsekventāku šo vērtību aprakstu un – kas sevišķi svarīgi – atbilstošāku tehnoloģiskajiem risinājumiem, kas nostiprinājušies aizritējušajās desmitgadēs.

3.2. Ražošanas metode:

Lai sniegtu objektīvus parametrus, kas atbilstu gan tradīcijai, gan arī faktiski ievērotajiem kritērijiem, citādā redakcijā ir 2. pantā ievietotā norāde par svaigo cisku masu, kas “nedrīkst pārsniegt 12 kg”.

Daži labojumi izdarīti 4. pantā par pagatavošanas metodi.

Konkrēti, “72 stundu” termiņš izejvielas piegādei aizstāts ar piemērotāku “96 stundu” termiņu, lai pagatavošanas kārtība turpmāk būtu atbilstošāka pārējiem tās pašas tirdzniecības kategorijas produktiem. Tādēļ jāprecizē, ka sākotnējā dokumentācijā, kas bija par pamatu citu šķirņu šķiņķu atzīšanai, bija noteikts, ka maksimālais pieļaujamais laika sprīdis starp nokaušanu un šķiņķa pagatavošanu ir “120 stundas”.

Lai atvieglotu kontroļu veikšanu, norādīts, ka tās vides temperatūras intervālam, kādā pārstrādes uzņēmumam jāuzglabā piegādātās ciskas, kamēr tās vēl nav apstrādātas, jābūt “no –1 °C līdz +4 °C”.

Atkarībā no faktiskajiem apstrādes paņēmieniem noteikts, ka pirmās sālīšanas ilgums nedrīkst pārsniegt 7 dienas un nevis ka tam jābūt “septiņas dienas”, kā norādīts iepriekšējā redakcijā. Turklāt precīzāk aprakstīti ražošanas telpas vides apstākļi, norādot, ka “temperatūra nedrīkst būt zemāka par 0 °C un mitrumam jābūt pietiekami augstam”, un nevis vienkārši “kontrolēti temperatūras un relatīvā mitruma apstākļi”.

Otrās sālīšanas ilgums saīsināts līdz 11 dienām, jo iepriekš noteiktais termiņš – “12–14 dienas” – bija pārāk ilgs. Šis grozījums ne vien ļauj tikpat stingri ievērot pagatavošanas tradīciju, bet atbilst arī obligāti izpildāmajām ražošanas prasībām.

Lai nepieļautu, ka, pagatavošanas laikā caururbjot kaulu, tiek pārkāpti ražošanas procesa sanitāri higiēniskie noteikumi, bija jāpapildina šķiņķa pārsiešanas apraksts un jāparedz vēl viens paņēmiens, proti, “koniskās daļas augšpusi sasien ar slīdošu mezglu”.

Lai norādījumi būtu precīzāki un nepārprotamāki, specifikācijas 5. pantā norāde par nogatavināšanas ilgumu “vidēji 14 mēneši, taču nekad mazāk par 12 mēnešiem” aizstāta ar “ilgst vismaz 13 mēnešus”, tādējādi skaidri izklāstot prasību minimumu, kas jāievēro tradicionālās pagatavošanas metodes saglabāšanai.

3.3. Marķējums:

Lai galapatērētājs varētu produktu vieglāk atpazīt, jāiededzina identifikācijas zīmogs ar uzrakstu “Prosciutto di Carpegna”.

Specifikācijas grozījumu ierosinājis uzņēmums San Leo Carpegna Srl, kura juridiskā adrese ir Carpegna 61021 (PU) – Via Petricci, jo tas, būdams vienīgais atzītais ražotājs–ACVN “Prosciutto di Carpegna” pagatavotājs, ir likumiski ieinteresēts to panākt.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“PROSCIUTTO DI CARPEGNA”

EK Nr.: IT-PDO-0105-1496-02.03.2007

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums:

“Prosciutto di Carpegna”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Itālija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1 Produkta veids (kā II pielikumā):

1.2. grupa. 1 Gaļas produkti (termiski apstrādāti, sālīti, kūpināti u. tml.)

3.2 Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Prosciutto di Carpegna” ir nogatavināts žāvētais šķiņķis, ko iegūst, apstrādājot un vismaz trīspadsmit mēnešus nogatavinot liela auguma cūku ciskas vidē, kas atrodas ierobežotajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nogatavināšanai beidzoties, vesels “Prosciutto di Carpegna” šķiņķis pēc formas ir ieapaļš, nesfērisks, nedaudz saplacināts, ar pietiekami biezu speķa kārtu gurnam pretējā pusē un sver vismaz 8 kg.

Šķiņķa krāsa griezumā ir galvenokārt lašsārta, speķis ciets, atbilstīgā daudzumā, speķa krāsa balta un rožaini balta. Smarža smalka un piesātināta, atgādina nogatavinātu žāvētu gaļu, garša smalka un aromātiska, konsistence maiga un elastīga.

Ķīmiskās un fizikāli ķīmiskās īpašības ir šādas: mitruma daudzums no 57 līdz 63 %; sāls un ūdens attiecība (attiecība starp procentos izteiktu nātrija hlorīda un mitruma saturu) no 7,8 līdz 11,2; mitruma un proteīnu attiecība (attiecība starp procentos izteiktu mitruma un kopējo proteīnu saturu) no 1,9 līdz 2,5 un proteolīzes indekss (trihloretiķskābē šķīstošo slāpekļa savienojumu satura attiecība pret kopējo slāpekļa saturu) ne mazāks par 24 un ne lielāks par 31.

“Prosciutto di Carpegna” var laist tirdzniecībā vai nu nesadalītu, vai atkaulotu – jeb sagatavotu lietošanai pēc pilnīgas tās aizsargkārtas noņemšanas, ar kuru šķiņķis bija pārklāts nogatavināšanas laikā, un liekā ārējā speķa atdalīšanas – un sagrieztu šķēlēs un iesaiņotu vakuumiepakojumā vai iepakojumā ar kontrolētu gaisa sastāvu. “Prosciutto di Carpegna” griež šķēlēs un iesaiņo šādā veidā tad, ja tas nogatavināts vismaz četrpadsmit mēnešus.

3.3 Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

“Prosciutto di Carpegna” pagatavošanai izmanto vienīgi svaigas ciskas, kas iegūtas no cūkām, kuras dzimušas, audzētas un nokautas Lombardijas, Emīlijas Romaņjas un Markes reģionā, izmantojot Itālijas Large White, Itālijas Landrace un Itālijas Duroc šķirnes vai citu tādu šķirņu vai hibrīdu kuiļus, kuri atbilst Itālijas ciltsgrāmatas noteikumiem attiecībā uz liela auguma cūkām: nekādā gadījumā nedrīkst izmantot tīršķirnes vaislas kuiļus, kas pieder pie Beļģijas Landrace, Hampshire, Pietrain, Duroc un Spotted Poland šķirnes, kā arī tādus, kam ir nelabvēlīgi ģenētiskie rādītāji, it īpaši paaugstināta uzņēmība pret stresu (CSS – cūku stresa sindroms).

To cūku tipiskās īpašības, kas selekcionētas, pamatojoties uz ierakstiem Itālijas ciltsgrāmatā, atbilst arī Regulas (EEK) Nr. 3220/84 un tās turpmāko grozījumu noteikumiem attiecībā uz cūku liemeņu klasifikāciju tirdzniecībai; tomēr saskaņā ar šiem klasifikācijas kritērijiem derīgas ir tikai ciskas, kas iegūtas no liemeņiem, kuri pieder pie šīs klasifikācijas vidējām grupām.

“Prosciutto di Carpegna” izejvielām izmantojamās cūkas (ar vismaz 160 kg dzīvsvaru +/- 10 % un vismaz desmit mēnešu vecas) nosūta kaušanai kopā ar dokumentiem, kas apliecina to izcelsmi; šādi iegūtās ciskas sagatavo lietošanai (ar īsi apgrieztām malām), to masa nedrīkst būt mazāka par 12 kg un tām jābūt klātām ar speķa kārtu.

Ciskas nogādā apstrādei 96 stundu laikā pēc cūku nokaušanas.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Prasībās saistībā ar izmantojamo cūku ģenētisko specifiku un to izejvielu sagatavošanu, kuras iegūtas no “Prosciutto di Carpegna” pagatavošanai vajadzīgo liela auguma cūku liemeņiem, ietilpst arī dzīvnieku audzēšanas paņēmieni un barošanas kārtība saskaņā ar senajām Itālijas tradīcijām, kas aizsāka lēnas un ilglaicīgas nobarošanas praksi, taču to mērķis bija sasniegt lielu dzīvsvaru; šīs prasības tiek izpildītas, ģenētiskās izlases mērķus, kaujamo cūku minimālo vecumu un vidējo svaru saskaņojot ar attiecīgu barošanas režīmu.

Lai to panāktu, tad saskaņā specifikācijas noteikumiem atļauto barība, tās daudzums un izbarošanas kārtība mainās atkarībā no konkrētā nobarošanas posma, dzīvnieku vecuma un svara.

Pirmajā posmā (līdz 80 kg dzīvsvara) barības devā labībai jābūt vismaz 45 % no kopējā sausnas daudzuma, labas kvalitātes un Kopienas standartiem atbilstošiem gaļas miltiem (2 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma), zivju miltiem (1 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma), paniņām (ne vairāk par 6 litriem vienam dzīvniekam dienā), lipīdiem ar kušanas temperatūru virs 36 °C (līdz 2 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma), proteīnu lizātiem (līdz 1 no barības devas kopējā sausnas daudzuma), kukurūzas skābbarībai (līdz 10 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma).

Otrajā (nobarošanas) posmā barības devā labībai jābūt vismaz 45 % no kopējā sausnas daudzuma, atūdeņotiem kartupeļiem (līdz 15 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma), maniokai (līdz 5 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma), presētu biešu sakņu skābbarībai (līdz 15 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma), linu raušiem (līdz 2 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma), žāvētām biešu saknēm (līdz 4 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma), ābolu un bumbieru drabiņām, vīnogu vai tomātu drabiņām vēdera izejas stimulēšanai (līdz 2 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma), piena sūkalām, paniņām, atūdeņotiem lucernas miltiem; melasei (līdz 5 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma), sojas, saulespuķu, un sezama raušiem (no 3 % līdz 15 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma), kokosriekstu, kukurūzas asnu, zirņu un/vai citu tauriņziežu sēklu raušiem (līdz 15 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma), alus raugam un/vai Torula raugam, lipīdiem ar kušanas temperatūru virs 40 °C (līdz 2 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma).

Barību, kas sastāv no labības, vēlams izbarot šķidrā veidā (biezputra vai putriņa), kurai pēc tradīcijas pievienotas piena sūkalas. Lai iegūtu labas kvalitātes zemādas speķi, ir atļauts pievienot barībai linolskābi, nepārsniedzot 2 % no izbarojamās devas kopējā sausnas daudzuma. Piena sūkalas un paniņas, kas ir attiecīgi siera recekļa un sviesta blakusprodukti, kopā nedrīkst pārsniegt 15 litrus vienam dzīvniekam dienā. Ja barībai pievieno alus šķiedeni, kopējais slāpekļa saturs nedrīkst pārsniegt 2 %. Atūdeņoto kartupeļu un maniokas daudzums, tos izbarojot kopā, nedrīkst pārsniegt 15 % no barības devas kopējā sausnas daudzuma. Specifikācijas noteikumu izpildes pasākumus noteikusi oficiālā kontroles sistēma.

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

ACVN “Prosciutto di Carpegna” pagatavošana un nogatavošana jāveic Markes reģiona Pesaro-Urbino provinces Carpegna pašvaldības kadastrālajā un administratīvajā teritorijā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

“Prosciutto di Carpegna” laiž tirdzniecībā veselu, ar kaulu, atkaulotu vai sagrieztu šķēlēs un iesaiņotu. Ja šķiņķis ir atkaulots, to tradicionāli var pārdot kā “presētu” vai “sagatavotu lietošanai” pēc aizsargkārtas un liekā zemādas speķa noņemšanas (atšķirība atkarīga no atkaulotā galaprodukta iesaiņojuma veida: vakuumiepakojumā, gaļas gabalus iepriekš viegli mehāniski sapresējot vai pārsienot ar auklu, pirms tam vairumā gadījumu arī tos saritinot). Ja šķiņķi sagriež šķēlēs, to iesaiņo vai nu vakuumiepakojumā, vai iepakojumā ar kontrolētu gaisa sastāvu; šādā gadījumā tam noteikti jābūt nogatavinātam vismaz 14 mēnešus.

Sadalīšanu, sagriešanu šķēlēs, iesaiņošanu un attiecīgās darbības ACVN piešķiršanai žāvētajam šķiņķim var veikt jebkur, ja vien šīs darbības neietekmē aizsargātā produkta fizikāli ķīmiskās un organoleptiskās īpašības un spēj nodrošināt produkta identifikāciju un izsekojamību.

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Šķiņķi “Prosciutto di Carpegna” laiž tirdzniecībā, iededzinot zīmogu ar norādi “Prosciutto di Carpegna”.

Aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Prosciutto di Carpegna” jānorāda ar skaidri salasāmiem un neizdzēšamiem burtiem, kas krasi atšķiras no burtiem jebkurā citā uzrakstā uz etiķetes, un turpat blakus jābūt norādei “Denominazione di Origine Protetta”.

Šīs norādes ir saistītas ar nosaukuma logotipu. Nedrīkst pievienot nekādu apzīmējumu, kas nav skaidri paredzēts noteikumos.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

“Prosciutto di Carpegna” jābūt pagatavotam tradicionālajā ražošanas apgabalā, Markes reģiona Pesaro-Urbino provinces Carpegna pašvaldības kadastrālās un administratīvās teritorijas robežās, izmantojot izejvielas, kas iegūtas no cūkām, kuras dzimušas, audzētas un nokautas Markes, Emīlijas Romaņjas un Lombardijas reģiona teritorijā. Piemēro Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 2. panta 3. punkta nosacījumus.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

“Prosciutto di Carpegna” ražošanas apgabals atrodas Markes reģiona Pesaro-Urbino provinces teritorijā, kur Carpegna pašvaldībai ir šādas koordinātas un ģeogrāfiskais raksturojums:

— koordinātas – 43°47’ ziemeļu platums un 12°20’ austrumu garums,

— platība – 28,3 kvadrātkilometri,

— augstums virs jūras līmeņa — 748 metri,

— maksimālais augstums – 1 415 metri,

— augstumu starpība – 1 015 metri,

— iedzīvotāju skaits (2007. gada 21. decembrī) – 1 657.

Carpegna teritorija atrodas Itālijas pussalas centrālās daļas ziemeļu pusē, Sasso Simone un Simoncello dabas rezervāta robežās, tā aizņem kalna dienvidu nogāzi un atrodas aptuveni piecdesmit kilometru no Adrijas jūras krasta, netālu no Sanmarīno teritorijas. Carpegna zeme slīgst vietējai faunai tik raksturīgo dižskābaržu mežu zaļumā, tās tuvums Apenīnu kalniem nodrošina tai aizsardzību no aukstā Tramontana un Bora vēja, nosakot vietējo klimatisko apstākļu pastāvīgumu, kurus ietekmē salīdzinoši nelielais attālums līdz jūrai, augstums virs jūras līmeņa, mērenie vēji, stāvošu ūdeņu trūkums apgabalos, kuros ģeomorfoloģiskie faktori nodrošina labu drenāžu, tādējādi veidojot īpaši līdzsvarotu vidi ar siltu un sausu vasaru; šādi apstākļi bijuši arī par iemeslu tam, ka apgabalā jau izsenis dibinātas sanatorijas.

5.2. Produkta specifika:

Līdztekus izejvielas atbilstības kritērijiem, ražošanas procesa īpatnībām un žāvētā galaprodukta kvalitātes prasībām, jāmin arī šādus ar produkta īpašībām saistītus datus:

— tādu cūku cisku izmantošana, kuras pirms kaušanas nav jaunākas par desmit mēnešiem; tas nozīmē, ka izmantojama nobrieduša dzīvnieka gaļa, kas piemērotāka ilgai nogatavināšanai,

— žāvēšanai gatavo šķiņķu apstrāde un tīrīšana ar rokām, kā arī apvalka uzlikšana ar rokām,

— aizliegums izmantot jebkāda veida ķīmiskas piedevas un jebkurā pagatavošanas posmā (izņemot nātrija hlorīdu sālīšanai ražošanas procesa sākumā),

— vienīgi no jūras ūdens iegūta, malta un sausa nātrija hlorīda (jūras sāls) izmantošana svaigo cisku sālīšanai,

— tādu svaigu atdzesētu un nesasaldētu cisku izmantošana, kas pēc lieluma ir atbilstīgas cūku minimālajam vecumam,

— cisku piegāde apstrādes uzņēmumam 96 stundu laikā pēc cūku nokaušanas,

— atbilstība prasībām attiecībā uz ražošanas procesa kopējo ilgumu, saskaņā ar kurām nogatavināšanu nedrīkst pabeigt agrāk par trīspadsmit mēnešiem pēc pagatavošanas procesa sākuma,

— šķiņķī izmantotā sāls daudzuma ierobežojuma ievērošana, ko apliecina ziņojumi par ķīmisko parametru pārbaudēm nogatavināšanas beigās — faktors, ar kuru šis šķiņķis oriģinalitātes un specifikas ziņā atšķiras no citiem Itālijas centrālos apgabalos ražotiem šķiņķiem.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām(AĢIN):

Ģeogrāfiskie un vides apstākļi Carpegna apgabalā, kas atrodas Montefeltro reģiona un tā dabas rezervāta vidienē, veido tādu savdabīgu klimatisko faktoru kopumu, kuri ir labvēlīgi gaļas izstrādājumu nogatavināšanai un kurus cilvēks pratis saskatīt un “izmantot” jau kopš senatnes. Šajā saistībā jāmin, ka par saikni starp cūkgaļas apstrādi un attiecīgās teritorijas atbilstību šādai saimnieciskajai darbībai dokumentālas liecības atrodamas jau Itālijas renesanses laikmetu rakstu avotos, piemēram, ir skaidra atsauce uz to, ka, pēc tam kad Cesena muižnieks, Malatesta Novello, bija pārdevis Venēcijas Republikai Cervia sāls vārītavas (1468. gadā), Carpegna grāfiste saglabājusi tiesības brīvi izmantot tajās iegūto sāli. Mērenie, taču pastāvīgie Adrijas jūras piekrastes vēji, kuri augstienēs gan pierimst, taču šķērso dabisko aizsargbarjeru, ko veido pirmie Apenīnu kalnāji, izplata Carpegna šai teritorijai tipiskās Vidusjūras kalnu augāju smaržas, kurā jūtams šajā rezervātā daudzus gadsimtus augošo dižskābaržu, skābaržu un akmeņozolu aromāts sajaukumā ar kreimeņu, liliju un vizbulīšu aromātu un daudzu sugu orhideju smaržām.

Šie faktori regulējoši iespaido arī gaļas audu fermentācijas aktivitāti, kas norisinās piemērotā veidā arī tad, ja sāls saturs gaļas izstrādājumā ir neliels, jo nogatavināšanu veicina ilgā turēšana vides dabiskajos apstākļos (stagionatura), kuriem ir tieša ietekme uz šķiņķa konsistenci un organoleptiskās īpašības.

Prasības attiecībā uz tādas izejvielas izmantošanu, kura ir labi piemērota ilgai nogatavināšanai, neizmantojot pārāk daudz sāls vai aromatizētāju, noteikušas teritorijas saimnieciskās attīstības vajadzības, turpinot Itālijas lielā auguma cūku audzēšanu, kas salīdzinājumā ar šās tradīcijas sākotnējo, centrālo attīstības apgabalu, pamazām vērsusies plašumā un aptvērusi upes Po ieleju līdz ar gadsimtiem ilgušu dzīvnieku pārvietošanu, kura apturēta tikai mūsdienās pēc lielajiem mutes un nagu sērgas uzliesmojumiem.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

Valdība ir uzsākusi valsts iebildumu procedūru attiecībā pret aizsargātā cilmes vietas nosaukuma “Prosciutto di Carpegna” specifikācijas grozījumu pieteikumu, kas pēc publicēšanas 2006. gada 12. aprīlī Itālijas Republikas oficiālajā vēstnesī (Gazzetta Ufficiale della Repubblica Italiana) Nr. 86 jau reģistrēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2081/92.

Ražošanas specifikācijas konsolidētā versija ir pieejama

— šādā tīmekļa vietnē: http://www.politicheagricole.it/DocumentiPubblicazioni/Search_Documenti_Elenco.htm?txtTipoDocumento=Disciplinare%20in%20esame%20UE&txtDocArgomento=Prodotti%20di%20Qualit%E0>Prodotti%20Dop,%20Igp%20e%20Stg vai