par iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” starpposma novērtējumu attiecībā uz laikposmu no 2014. gada vidus līdz 2017. gada vidum

par iniciatīvas “ES palīdzības brīvprātīgie” starpposma novērtējumu attiecībā uz laikposmu no 2014. gada vidus līdz 2017. gada vidum

9. Iniciatīvas piecu mērķu sasniegšana nav bijusi efektīva, un Daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam noteiktie uzdevumi ne tuvu nav izpildīti. Pirmo trīs gadu budžets netika pilnā apjomā izmantots, lai gan skaitļos attiecībā uz 2017. gadu bija redzams izteikts finansējuma izmantojums spēju attīstīšanai / tehniskajai palīdzībai. Lai gan brīvprātīgo skaits pieaug, tas joprojām ir krietni zemāks par noteikto mērķi. Vairāk nekā 200 ES palīdzības brīvprātīgo ir nosūtīti darbā humānās palīdzības projektos trešās valstīs. Tomēr šis skaitlis ne tuvu nesasniedz mērķi līdz 2020. gadam nodrošināt 4000 ES palīdzības brīvprātīgo. Galvenais iemesls ir šķēršļi, kas liedz piedalīties, piemēram, organizāciju sertifikācija vai nepieciešamība veidot partnerības ar citām organizācijām, lai pieteiktos ES finansējumam. Šie iemesli ir radījuši īpašas problēmas organizācijām, kas nedarbojas jau izveidotos tīklos. Konsorcija partneru meklēšana un konsorcija pārvaldības administratīvās procedūras traucē darboties efektīvi. Darbā pieņemšanas procesa efektivitāti varētu uzlabot, paātrinot procedūras. Ņemot vērā iniciatīvas mazo budžetu un lēno ieviešanu, tā līdz šim ir sniegusi nelielu ieguldījumu, lai uzlabotu ES spēju nodrošināt humāno palīdzību. Novērtējuma ietvaros veiktajās aptaujās ir gūtas liecības, ka brīvprātīgie uzskata, ka to prasmes pēc nosūtīšanas ir uzlabojušās. Dažas darba vietas, kas tika piedāvātas iniciatīvas ietvaros tās pirmajos īstenošanas gados, palielināja dalībnieku iespējas sniegt ieguldījumu humānās palīdzības jomā. Līdz šim nav gūti pierādījumi, ka iniciatīvā noteiktie brīvprātīgā darba standarti būtu pozitīvi ietekmējuši ES dalībvalstu nacionālos standartus. Dažas organizācijas uzskata, ka konsorciju veidošana ir sarežģīta, jo īpaši gadījumos, kad organizācijas nedarbojas jau izveidotos tīklos.

8. Intervijās, kurās ārējais vērtētājs aptaujāja dažādas ieinteresēto personu grupas, tika atzīts, ka Regulā noteiktie pieci iniciatīvas mērķi ir būtiski svarīgi iniciatīvas atbalsta saņēmējiem, nosūtošajām un uzņemošajām organizācijām un brīvprātīgajiem. Vietējās kopienas par īpaši lietderīgiem uzskata tos pasākumus, kuri sekmē vietējo brīvprātīgo darbu un spēju attīstīšanu, lai vietējā mērogā uzlabotu prasmes sagatavoties katastrofām. Kopumā dažādie iniciatīvas ietvaros īstenotie pasākumi atbilst iniciatīvas mērķiem. Tomēr mērķi iepazīstināt ar ES humānās palīdzības principiem par būtisku uzskata tikai neliels skaits ieinteresēto personu (galvenokārt brīvprātīgie). Tas nozīmē, ka iniciatīvas komunikācijas pasākumos ir jāpievērš lielāka uzmanība šim jautājumam. Noslēgto humānās palīdzības partnerattiecību pamatnolīguma partneru interese joprojām ir ļoti neliela; tas ir problemātisks aspekts iniciatīvai, kurai būtu jārada uzlabojumi humānās palīdzības jomā. Nosūtošajām un uzņemošajām organizācijām, kas piedalās iniciatīvā, ir diezgan pozitīvs viedoklis par iniciatīvas spēju nodrošināt to vajadzības un nosūtīt darbā brīvprātīgos, kuriem ir pareizie profili, kas atbilst uzņemošās organizācijas vajadzībām.

6. Ārējais novērtējums tika veikts laikposmā no 2017. gada maija līdz novembrim. Faktu vākšanas posmā tika veikta visaptveroša dokumentu pārbaude un plaša apspriešanās ar ieinteresētajām personām (tostarp Komisijas līmenī un ar dalībvalstu pārstāvjiem, nosūtošajām organizācijām, uzņemošajām organizācijām, ES palīdzības brīvprātīgajiem un citām galvenajām ieinteresētajām personām). Tika izmantotas dažādas metodes, tostarp tiešsaistes aptaujas un daļēji strukturētas intervijas pa tālruni vai klātienē. Tika veiktas sešas mērķorientētas aptaujas un trīs izpētes klātienē Latīņamerikā un Karību jūras reģionā, Tuvajos Austrumos un Dienvidaustrumāzijā. Trīs mēnešus (no 2017. gada augusta līdz oktobrim) tika veikta atklāta sabiedriskā apspriešana tiešsaistē, kurā kopumā tika saņemtas 30 atbildes. Metodisko pieeju papildināja trīs gadījumu izpētes par dažādiem iniciatīvas ietvaros īstenotiem projektiem (t. i., sertifikāciju, nosūtīšanu darbā, tehnisko palīdzību un spēju attīstīšanu).

5. Kā noteikts Regulas 27. panta 4. punkta b) apakšpunktā, Komisijai ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma novērtējuma ziņojums. Starpposma novērtējuma galvenais mērķis ir sniegt neatkarīgu novērtējumu par Regulas īstenošanas rezultātiem un kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem, tostarp par iniciatīvas ietekmi humānajā jomā un programmas izmaksu lietderību pirmajos trijos Regulas īstenošanas gados kopš tās izsludināšanas 2014. gadā. Tādējādi novērtējumā ir aplūkota iniciatīvas īstenošana laikposmā no 2014. gada vidus līdz 2017. gada vidum.

3. Lai īstenotu iniciatīvu, periodam no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ir piešķirti 147 936 000 EUR. Lai gan iniciatīvas ietvaros panāktie sasniegumi pieaug, iniciatīvas īstenošana — budžeta izpildes, kā arī apmācīto un darbā nosūtīto brīvprātīgo skaita ziņā — notiek ievērojami lēnāk, nekā tika paredzēts Daudzgadu finanšu shēmā 2014.–2020. gadam.

2. Ar iniciatīvu tiek nodrošināts finansējums ES un trešo valstu organizāciju konsorcijam ES palīdzības brīvprātīgo nosūtīšanai darbā uz trešām valstīm un sagatavošanai pirms nosūtīšanas (ietverot praksi). Ar to tiek finansēti arī projekti ES un trešo valstu organizāciju spēju attīstīšanai, lai tās atbilstu standartiem un procedūrām, kas noteiktas, lai piedalītos iniciatīvā, un uzlabotu to spēju veidošanas prasmes, tostarp brīvprātīgo pārvaldībā. Ar iniciatīvu tiek arī noteikti standarti, procedūras un sertifikācijas mehānisms, apmācības programma ES palīdzības brīvprātīgo sagatavošanai pirms nosūtīšanas darbā uz trešām valstīm, atbilstīgo ES palīdzības brīvprātīgo datubāze, tīkls un komunikācijas plāns.

19. Iniciatīvas īstenošanas sākotnējā posmā galvenā uzmanība tika pievērsta organizatoriskai attīstībai. Pakāpeniska pāreja no finansēšanas procesiem (brīvprātīgo pārvaldības vai organizatorisko iespēju un spēju atbalsta) uz pasākumiem, kas orientēti uz humāno ietekmi, palīdzētu īstenot ieinteresēto personu cerības šajā jautājumā.

17. Ir jāpastiprina to organizāciju interese, kas nodarbojas ar humāno palīdzību plašākā izpratnē, kā tas ir paredzēts Regulā. ES palīdzības brīvprātīgie tiek nosūtīti darbā tādos pasākumos kā noturības attīstīšana, saiknes veidošana starp palīdzību, atjaunošanu un attīstību dažādās ar humāno palīdzību saistītās nozarēs (ūdens, sanitārie apstākļi un higiēna, dzimumu jautājumi, loģistika), taču arī attīstības projektos pārtikas nodrošinājuma, nabadzības mazināšanas un ekonomikas noturības jomā. Jaunu sinerģiju veidošana ar pašreizējām Komisijas programmām un projektiem ir viens no mērķiem, kas jau ir noteikti Komisijas 2018. gada darba programmā.

16. Iniciatīvas pievilcīgumu varētu palielināt, ja laiku līdz nosūtīšanai (no uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas līdz faktiskajai nosūtīšanai darbā) samazinātu no pašreiz nepieciešamā pusotra gada līdz īsākam nosūtīšanas termiņam. Tas, iespējams, palielinātu ES iedzīvotāju nosūtīšanas iespējas un samazinātu to personu skaitu, kas izstājas no procesa.

15. Ir jāvienkāršo procesi un administratīvās procedūras, lai palielinātu organizāciju līdzdalību iniciatīvā. Atbildēs, kas saņemtas no iesaistītajām organizācijām un organizācijām, kuras vēl nav iesaistījušās iniciatīvā, ir skaidri norādīts, ka procedūras ir jāpārskata. Piemēram, nosūtošās organizācijas uzskata, ka sertifikācijas process ir sarežģīts, tādēļ ir jāapsver iespēja pārskatīt sertifikācijas procesu un nodrošināt lielāku atbalstu ieinteresētajām organizācijām īstermiņā un vidējā termiņā. Tehniskās palīdzības projekti, kas palīdz organizācijām sasniegt paredzētos standartus brīvprātīgo pārvaldības, drošības un aizsardzības jomā, ir labāk jāsasaista ar ES organizāciju sertifikācijas procesu.

13. Ņemot vērā ārējā novērtējuma ziņojumā sniegtos konstatējumus un Komisijas pašas pieredzi un dialogu ar ieinteresētajām personām iniciatīvas īstenošanas sākotnējā posmā, Komisija kopumā secina, ka iniciatīva nodrošina pievienoto vērtību un tās mērķi ir būtiski svarīgi ieinteresētajām personām. Tomēr novērtējumā ir izvirzītas vairākas problēmas, kas ir jānovērš, lai vēl vairāk palielinātu iniciatīvas ietekmi un padarītu to pievilcīgāku organizācijām un brīvprātīgajiem. Šie aspekti ir minēti pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā un ir apkopoti turpmākajos punktos.

12. Iniciatīva rada ES pievienoto vērtību, jo tiek izmantoti vienoti standarti visu ES dalībvalstu brīvprātīgo pārvaldībai, kopīgai apmācībai, kā arī spēju attīstīšanas un tehniskās palīdzības finansēšanai. Tas ļauj sadarboties dažāda lieluma un dažādu jomu organizācijām (piemēram, humānās palīdzības, attīstības, civilās aizsardzības, brīvprātīgām organizācijām). Iniciatīva ir atvērta ne tikai partnerattiecību pamatnolīguma partneriem, bet visām ES organizācijām, kas darbojas vai plāno darboties humānās palīdzības jomā. Piemēram, tikai 3 % humānās palīdzības partnerattiecību pamatnolīguma partneru ir organizācijas, kas izveidotas dalībvalstīs, kuras pievienojās ES 2004. gadā vai vēlāk. Šo organizāciju procentuālā daļa no sertificēto organizāciju kopējā skaita ir daudz lielāka (20 %). Šajā ziņā iniciatīva spēja piesaistīt plašu organizāciju klāstu no dažādām ES dalībvalstīm.

11. Ir jāuzlabo iniciatīvas saskaņotība ar humānās palīdzības, attīstības un civilās aizsardzības instrumentiem. Iniciatīva netika iestrādāta spēkā esošajos ES instrumentos, ar kuriem tiek nodrošināta humānā palīdzība, bet tika izveidota kā atsevišķs instruments. Tā kā brīvprātīgos nedrīkst nosūtīt darbā uz bruņotu konfliktu reģioniem, dažas trešās valstis, kurās tiek nodrošināta liela daļa humānās palīdzības, netiek ietvertas iniciatīvas darbības jomā. Attiecībā uz saskaņotību ar ES attīstības sadarbības politiku — Regulā izmantotā plašā humānās palīdzības definīcija rada iespēju sinerģijai, jo brīvprātīgos var nosūtīt darbā daudzos dažādos projektos, kuri ietver pasākumus, kas veido saikni starp palīdzību, atjaunošanu un attīstību un atbalsta un uzlabo vietējo kopienu vispārējo noturību. Lai gan iniciatīva nav oficiāli saistīta ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem, lielākā daļa uzņemošo organizāciju, kas piedalās iniciatīvas pasākumos, norāda, ka tās darbojas gan humānās palīdzības, gan attīstības jomā. Īstenoto pasākumu iekšējo saskaņotību šajā iniciatīvas posmā nav iespējams pilnīgi novērtēt, taču to plānā paredzētie aspekti liek domāt, ka tiem vajadzētu būt savstarpēji saskaņotiem.

10. Procedūras un prasības, kas lielā mērā ietekmē iniciatīvas efektivitāti, tiek precīzi reglamentētas ar trim tiesību aktiem. Lai gan tās, no vienas puses, rada noteiktu administratīvo slogu organizācijām, no otras puses, tās pozitīvi ietekmē brīvprātīgo pieredzi, jo šādā veidā tiek izveidots pārredzams darbā pieņemšanas process un tiek atbalstīta šo personu zināšanu apguve un pilnveidošanās nosūtījuma laikā. Jaunie Eiropas noteikumi un procedūras brīvprātīgo pārvaldībai var organizācijām radīt īpašas grūtības tādos gadījumos, ja tās paralēli šai iniciatīvai iesaistās savas valsts brīvprātīgā darba shēmā. Dažas organizācijas uzskata, ka šis process mazina vēlmi piedalīties, jo tas var ilgt līdz pat 18 mēnešiem: vispirms tiek publicēts uzaicinājums iesniegt priekšlikumus, pēc tam notiek atlases process, tiek publicēta informācija par brīvprātīgo vakancēm, veikta brīvprātīgo apmācība un visbeidzot brīvprātīgos nosūta darbā. Šā tiesiskā regulējuma ietvaros Komisija pastāvīgi meklē veidus, kā vienkāršot un paātrināt procesus, lai padarītu iniciatīvu pievilcīgāku ieinteresētajām personām. Pieteikumu iesniegšanas, atlases un ziņošanas procedūras šķiet īpaši apgrūtinošas tām organizācijām, kas galvenokārt darbojas ES humānās palīdzības (ārkārtas reaģēšanas) projektos, kuros ir jāievēro dažādas procedūras attiecībā uz dotāciju pārvaldību. Tika izveidota efektīva uzraudzības sistēma, kuru varētu vēl attīstīt, lai papildus kvantitatīvajai informācijai tā varētu apstrādāt kvalitatīvo informāciju un ad hoc ziņojumus. Ņemot vērā, ka projektu galīgie ziņojumi vai saistītie finanšu dati šajā posmā nav pieejami, izmaksu efektivitātes analīze var sniegt tikai provizorisku novērtējumu. Ārējā novērtējumā tika norādīts, ka Komisijas rīcība attiecībā uz pakalpojumu līgumiem, kuru pamatā ir vairāku brīvprātīgo apmācība un apdrošināšana, atbilst taupīguma principiem. Iniciatīvai būs nepieciešami vienkāršāki procesi, plašāki informācijas un komunikācijas pasākumi par tās iespējami pozitīvo ietekmi uz organizācijām ES un ārpus Savienības un par tās darbības principiem, kā arī ciešāka saikne starp iniciatīvu, ES humānās jomas un attīstības mērķiem un finansējumu.

20. Precīzāk noteikta iniciatīvas ietekme padarītu to pievilcīgāku organizācijām un brīvprātīgajiem un palīdzētu uzlabot tās īstenošanu. Atbilstoši iniciatīvas intervences loģikai ir izveidota uzraudzības sistēma. Šobrīd tās ietvaros tiek apkopoti tikai kvantitatīvie dati; tā ir jāpapildina ar kvalitatīviem datiem par to projektu ietekmi, kuri saistīti ar humānās palīdzības jomu, katastrofu riska pārvaldību vai saiknes veidošanu starp palīdzību, atjaunošanu un attīstību. Ir jāpārskata darbības rādītāji attiecībā uz to atbilstību un spēju apkopot uzticamus, pieņemamus un salīdzināmus datus. Papildus pašreizējiem darbības rādītājiem attiecībā uz brīvprātīgo nosūtīšanu darbā ir jāizstrādā darbības rādītāji attiecībā uz progresu, kas panākts spēju attīstīšanas un tehniskās palīdzības jomā, kurai tiek piešķirta lielākā daļa iniciatīvas budžeta. Tas palīdzētu novērtēt iniciatīvas ietekmi uz vietējām kopienām, iesaistītajām organizācijām un brīvprātīgajiem un uzskatāmi parādītu saiknes starp ES palīdzības brīvprātīgo projektiem un projektiem, kas tiek īstenoti humānās palīdzības / sagatavotības katastrofām jomā. Ir sīkāk jāaplūko iespēja veidot labāku sadarbību ar humānās palīdzības vietējiem birojiem un ES delegācijām, tostarp saistībā ar ES palīdzības brīvprātīgo projektu uzraudzību.

5. TURPMĀKĀ RĪCĪBA

21. Novērtējumā ir sniegta vērtīga analīze un ieskats iniciatīvas īstenošanā, tostarp norādīti pašreizējie trūkumi, un ierosināts, kurās jomās vēl nepieciešami uzlabojumi. Novērtējumā sniegtos konstatējumus un ieteikumus Komisija ņems vērā divējādā veidā: pirmkārt, apsvērs, kurus pasākumus var īstenot īstermiņā un vidējā termiņā saskaņā ar spēkā esošo tiesisko regulējumu, un, otrkārt, izvērtēs, kuriem pasākumiem būtu nepieciešamas būtiskākas izmaiņas tiesību aktos par ES palīdzības brīvprātīgajiem.

22. Attiecībā uz pirmo pasākumu kopumu — novērtējuma rezultāti tiks nekavējoties izmantoti programmas izstrādē un resursu piešķiršanā. Komisija jau izstrādā pasākumus, kuri tiks īstenoti no šā brīža līdz pašreizējā īstenošanas perioda beigām 2020. gadā un kuru mērķis ir paātrināt procesus, vienkāršot administratīvās procedūras, uzlabot atbalstu ieinteresētajām organizācijām, plašāk popularizēt finansējuma ieguves iespējas un informēt par “veiksmes stāstiem”. Šajā nolūkā, piemēram, tiks vēl vairāk vienkāršots sertifikācijas process organizācijām, kas noslēgušas partnerattiecību pamatnolīgumus, novērsta jebkāda dublēšanās divās administratīvajās procedūrās, saīsinātas sertifikācijas elektroniskās veidlapas, samazināts laiks no uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšanas līdz brīvprātīgo nosūtīšanai darbā, īstenoti plašāki popularizēšanas pasākumi, lai iepazīstinātu ar brīvprātīgo ietekmi attiecīgajā jomā. Ir būtiski svarīgi arī palielināt to ES palīdzības brīvprātīgo skaitu, kas nosūtīti darbā Komisijas humānās palīdzības, katastrofu riska mazināšanas un attīstības sadarbības projektos.

23. Otrs pasākumu kopums ir saistīts ar Komisijas pašreizējiem centieniem turpmāko ES programmu izstrādē nākamās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros. Šā starpposma novērtējuma konstatējumi tiks lietderīgi izmantoti, lai sagatavotu Komisijas priekšlikumu izdevumu programmām pēc 2020. gada. Šajā saistībā Komisija centīsies būtiski vienkāršot procedūras, likvidējot elementus, kuri palēnina brīvprātīgo nosūtīšanu darbā un rada ievērojamu administratīvo slogu dalības organizācijām. Tiks meklētas sinerģijas un iespēja saskaņot darbu ar citām ES brīvprātīgā darba shēmām, jo īpaši Eiropas Solidaritātes korpusu. Komisija centīsies nodrošināt lielāku skaidrību ES iedzīvotājiem, kuri meklē brīvprātīgā darba iespējas ES un ārpus tās. Tiks apsvērts, kā nodrošināt labāku saskaņošanu ar ES mērķiem attiecībā uz saiknes veidošanu starp palīdzību, atjaunošanu un attīstību, kā arī humāno palīdzību un attīstību, lai palielinātu humānās palīdzības un attīstības organizāciju līdzdalību un brīvprātīgā darba iespējas.

24. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, ES iestādēm un struktūrām, organizācijām un iedzīvotājiem turpinās īstenot un pilnveidot iniciatīvu, pamatojoties uz līdz šim gūto pieredzi un zināšanām un ņemot vērā starpposma novērtējuma ieteikumus. Ieinteresēto personu sniegtās atbildes arī turpmāk būs galvenais virzītājspēks, lai veiktu uzlabojumus, kuru rezultātā tiks panākta plašāka iniciatīvas ietekme nākamajā īstenošanas posmā, kas ilgs līdz 2020. gadam, un pēc tā.