- ceturtkārt, Komisija ir arī nolēmusi no šā brīža publicēt ieteikumus sarunu norādēm par tirdzniecības nolīgumiem, sākot ar šiem trim ieteikumiem šodien. Tas nozīmē, ka vienlaikus ar iesniegšanu Padomei apspriešanai un nodošanu Eiropas Parlamentam, kā tas ir bijis iepriekš, tie tagad tiek arī automātiski nosūtīti valstu parlamentiem un darīti pieejami plašākai sabiedrībai, tādējādi no paša sākuma nodrošinot iespēju plašai un iekļaujošai diskusijai par plānoto nolīgumu;

Ar ES nolīgumiem tiek arī skaidri saglabātas valstu valdību tiesības reglamentēt sabiedrības interesēs, kas ir svarīgs princips visām sarunām nākotnē. Šis princips ir pamatā ES jaunajai pieejai attiecībā uz ieguldījumu aizsardzību. Komisija tagad īsteno pilnībā reformētu pieeju ieguldījumu aizsardzībai savos divpusējos nolīgumos, kas ievērojami atšķiras no ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas sistēmas, kā to parāda nolīgums ar Kanādu.

ES un Kanādas Visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA) tiks provizoriski piemērots no 21. septembra. ES un Japāna principiālu vienošanos par ekonomisko partnerattiecību nolīguma galvenajiem elementiem panāca 6. jūlijā, un joprojām turpinās intensīvs darbs, lai līdz gada beigām vienotos par nolīguma galīgo redakciju. Šādi tālejoši nolīgumi, piemēram, ļaus atbrīvoties no lielākās daļas nodevu, ko ES uzņēmumi maksā par tirdzniecību ar Kanādu un Japānu, un atvērs jaunus tirgus ES eksportam, t. sk. lauksaimniecības, pārtikas un dzērienu nozarē. Ar šiem nolīgumiem tiks atcelti šķēršļi vairākās pakalpojumu nozarēs un vēl vairāk veicināta inovatīva un konkurētspējīga ekonomika, atvieglojot uzņēmējdarbību visiem uzņēmumiem un it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

Tirdzniecības aizsardzības instrumenti arī palīdz nodrošināt, ka ES uzņēmumi var strādāt godīgas konkurences apstākļos. Komisija intensīvi sadarbojas ar Eiropas Parlamentu un Padomi, lai panāktu ierosināto tirdzniecības aizsardzības instrumentu noteikumu vispārējo modernizāciju un izstrādātu jaunu antidempinga aprēķināšanas metodiku saskaņā ar Eiropas Padomes 2017. gada 23. jūnija secinājumiem, kuros aicināts panākt raitu likumdevēju vienošanos. Atjauninātie noteikumi saglabātu un stiprinātu ES spēju reaģēt uz būtiskiem tirgus kropļojumiem valstīs, kuras eksportē uz ES. Antisubsidēšanas tirdzniecības aizsardzības instrumenta stiprināšana ir būtisks elements ES apņēmībā apkarot vienu no galvenajiem negodīgas starptautiskās tirdzniecības cēloņiem: negodīgu subsidēšanas praksi, it īpaši gadījumos, kad tā izraisa jaudas pārpalikumu. Turklāt ES turpinās virzīt iniciatīvas daudzpusējā līmenī attiecībā uz negodīgu subsidēšanu. Konkrēti, ES iesniedz priekšlikumus Pasaules Tirdzniecības organizācijā, kuri veicinātu rūpniecības subsīdiju pārredzamību un ierobežotu kaitējumu nodarošu subsīdiju izmantošanu lauksaimniecības un zivsaimniecības nozarē. ES arī risina jaudas pārpalikuma izraisītās problēmas, stiprinot starptautisko ekonomisko pārvaldību, piemēram, cenšoties risināt steidzamas problēmas tērauda rūpniecības nozarē Pasaules forumā par tērauda rūpniecības jaudas pārpalikumu, ko izveidojušas G20 un ESAO dalībvalstis. Vēl viena joma, kurā bieži vien tiek negatīvi ietekmētas ES ražotāju intereses, ir publiskais iepirkums, kurā daudzi ES galvenie tirdzniecības partneri joprojām piemēro ierobežojošu praksi, kas diskriminē ES uzņēmējus un nenodrošina savstarpību tirgus pieejamības jomā. Tādēļ Komisija aicina ātri pieņemt tās pārskatīto priekšlikumu par starptautiskā iepirkuma instrumentu, t. i., līdzekli, ar ko veicināt atvērtu un savstarpēju piekļuvi iepirkuma tirgiem visā pasaulē.

Tāpat ES darbs pie globālās pārvaldības noteikumiem ir jāpielāgo jauniem globālās konkurences izaicinājumiem, piemēram, bažām par to, ka ārvalstu ieguldītāji, it īpaši subsidēti un/vai valdībām piederoši uzņēmumi, pārņem stratēģiskus ES aktīvus. ES principiālā atvērtība attiecībā uz ĀTI nemainīsies. Taču līdz ar to ir nepieciešama spēcīga un atbilstoša politika, lai, no vienas puses, atvērtu citus tirgus un nodrošinātu vienādu noteikumu piemērošanu visiem un, no otras puses, aizsargātu aktīvus no pārņemšanas, kas kaitē būtiskām ES vai tās dalībvalstu interesēm. Lai gan ES tirdzniecības un ieguldījumu politika joprojām ir atbilstošākais līdzeklis, ar ko nodrošināt, ka trešās valstis ir tikpat atvērtas pret ārvalstu ieguldījumiem kā ES un veicina līdzvērtīgus apstākļus ES uzņēmumiem, ir jāpieņem arī tādi pasākumi, ar kuriem tiek aizsargātas ES galvenās intereses.

Šodienas tirdzniecības politikas pasākumu paketes ietvaros Komisija ierosina izvērst ES sadarbību un izveidot satvaru ES ieplūstošo ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanai. Tā mērķis ir novērst stratēģisku aktīvu pārņemšanu, kas var apdraudēt drošību vai sabiedrisko kārtību, tādējādi aizsargājot Eiropas galvenās intereses un vienlaikus saglabājot ES tirgu atvērtību pret ieguldījumiem kopumā.

Tādējādi šodienas paziņojumā par ārvalstu tiešo ieguldījumu veicināšanu, vienlaikus aizsargājot būtiskas intereses, tiek ierosināti turpmāki konkrēti pasākumi dalībvalstīm un attiecīgos gadījumos Komisijai, lai izvērtētu noteiktus ĀTI Eiropas Savienībā ar mērķi aizsargāt drošību un sabiedrisko kārtību. Paziņojums papildina priekšlikumu regulai, ar ko izveido satvaru ES ieplūstošo ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanai, pamatojoties uz drošības vai sabiedriskās kārtības apsvērumiem, apvienojumā ar dalībvalstu sadarbības mehānismu, kā arī satvaru izvērtēšanai ES līmenī.

4. Efektīvu nolīgumu izstrāde pārredzamā un iekļaujošā sarunu procesā

Ir svarīgi, kā mēs īstenojam tirdzniecības politiku un tirdzniecības sarunas. Ja ES vēlas izstrādāt efektīvus nolīgumus visu iedzīvotāju labā, šo nolīgumu izstrādei ir jābūt atbildīgai, pārredzamai un iekļaujošai. Tas ir visu ES iestāžu, visu dalībvalstu un visu valstu parlamentu kopīgs pienākums.

Lai palielinātu potenciālos ieguvumus no mūsu tirdzniecības politikas, ES ir jābūt uzticamai sarunu partnerei: mūsu institucionālajai lēmumu pieņemšanas procedūrai ir jābūt skaidrai, paredzamai un atbilstošai paredzētajam mērķim. Tātad ir jānodrošina, ka mūsu institucionālā uzbūve ļauj mums atbildīgi, pārredzami un iekļaujoši ratificēt un īstenot nolīgumus, par kuriem esam risinājuši sarunas. Eiropas Savienības Tiesas atzinums par ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgumu sniedz gaidīto skaidrību par kompetenču sadalījumu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos starp ES un tās dalībvalstīm.

Ieteikumā sākt sarunas ar Austrāliju un Jaunzēlandi ir ietverts plašs tematu saraksts, kuri pilnībā sakrīt ar ES kopējo tirdzniecības politiku, t. sk. preču un pakalpojumu tirdzniecības un ārvalstu tiešo ieguldījumu liberalizācija, publiskais iepirkums, starptautiskie noteikumi ar mērķi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus un tālejoši ilgtspējīgas attīstības mērķi. Tas ļauj ātri virzīties uz priekšu attiecībā uz politisko nepieciešamību stiprināt ES tirdzniecības pozīciju pasaulē. Komisija ir gatava šīm sarunām paātrinātā tempā, lai varētu tās pabeigt līdz 2019. gada martam.

Ieteikums sākt sarunas ar Austrāliju un Jaunzēlandi neietver ieguldījumu aizsardzību un ieguldījumu strīdu izšķiršanu: ir jāpabeidz diskusija par ES tirdzniecības nolīgumu un ieguldījumu aizsardzības nolīgumu vislabāko uzbūvi, un Komisija ir gatava turpināt to apspriest ar Padomi un Eiropas Parlamentu. Tajā pašā laikā Komisija turpina risināt notiekošās ieguldījumu sarunas, t. sk. ar Japānu, Ķīnu, Mjanmu un citiem partneriem, lai uzlabotu ES ieguldītāju pozīciju ārvalstīs, vienlaikus veicinot ilgtspējīgu attīstību un aizsargājot valstu valdību tiesības reglamentēt. Komisija šodien arī pieņēma ieteikumu sākt sarunas par ieguldījumu tiesas izveidi daudzpusējā līmenī. Šis priekšlikums ir vēl viens solis ceļā uz pārredzamāku, saskaņotāku un godīgāku pieeju ieguldītāju sūdzību risināšanai aizsardzības nolīgumu ietvaros.

Kompetenču sadalījuma juridiskajam aspektam nekādi nevajadzētu ietekmēt pieņemšanas procesa leģitimitāti un iekļautību. Tas būtu jānodrošina neatkarīgi no tā, vai gala lēmums par pieņemšanu tiek veikts ES līmenī vai arī dalībvalstu līmenī. Tāpēc Komisija atzinīgi novērtē faktu, ka ES dalībvalstu valdības šobrīd arvien aktīvāk iesaista tirdzniecības pārrunās valstu un reģionālos parlamentus. Valstu parlamentiem patiešām ir būtiska nozīme valdību pozīcijas uzraudzībā attiecībā uz ES tirdzniecības sarunām. Tāpēc Komisija mudina dalībvalstis turpināt un, ja vien iespējams, nodrošināt valstu parlamentu iesaisti tirdzniecības sarunās pēc iespējas agrākā posmā.

Tas ir viens no galvenajiem iemesliem, kādēļ Komisija ir nolēmusi publicēt ieteikumus sarunu norādēm par tirdzniecības nolīgumiem, sākot ar šodien iesniegto ieteikumu par Austrāliju, Jaunzēlandi un daudzpusējo ieguldījumu tiesu un ievērojot praksi, kas noteikta 50. panta sarunu procedūrai ar Apvienoto Karalisti.