P6_TA(2006)0320
Godīga tirdzniecība un attīstība
Eiropas Parlamenta rezolūcija par godīgu tirdzniecību un attīstību (2005/2245(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā 1998. gada 2. jūlija rezolūciju par godīgu tirdzniecību (1),
—ņemot vērā 2003. gada 10. aprīļa rezolūciju par krīzi starptautiskajā kafijas tirgū (2),
—ņemot vērā Komisijas 2004. gada 12. februā ra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Lauksaim-
niecības preču ķēdes, atkarība un nabadzība —priekšlikums ES rīcības plānam” (KOM(2004)0089),
—ņemot vērā Komisijas 1999. gada 29. novembra paziņojumu Padomei par godīgu tirdzniecību
(KOM(1999)0619),
—ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2005. gada 27. oktobra atzinumu par ētisku
tirdzniecību un patērētāju garantiju sistēmām (3),
—ņemot vērā Arušā 2005. gada 21.-23. novembrī notikušās Āfrikas Savienības tirdzniecības ministru
konferences pieņemto deklarāciju un rīcības plānu Āfrikas precēm,
—ņemot vērā Sanpaulu vienošanos, ko pieņēma Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferences par tirdznie-
cību un attīstību vienpadsmitajā sesijā, kas notika Sanpaulu 2004. gada 13.-18. jūnijā,
—ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 177.-181. pantu,
—ņemot vērā 2000. gada 23. jūnijā parakstīto partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras
reģiona un Klusā okeāna valstīm (ĀKK), no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no
otras puses, (Kotonū nolīgums) (4), kurā tika veikti grozījumi 2005. gada 25. jūnijā Luksemburgā (5), un
joīpaši tā 23. panta g) apakšpunktu;
—ņemot vērā Kotonū nolīguma Sadarbības stratēģiju apkopojumu, ko Komisija izdeva 2001. gadā,
—ņemot vērā Eiropas Komisijas izstrādāto rokasgrāmatu (“Zaļie iepirkumi” 2004) par videi draudzīgiem
valsts iepirkumiem,
—ņemot vērā AFNOR 2005. gada 9. decembra projektu “Les critères applicables à la démarche de commerce
équitable” [Kritēriji, kas piemērojami godīgas tirdzniecības jomā],
—ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
—ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu
(A6-0207/2006),
A. tā kāir pierādījies, ka godīga tirdzniecība ir efektīvs veids, kā veicināt ilgtspējīgu attīstību;
B. tā kāgodīgai tirdzniecībai un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības darbībām, kas veicina sociālo
un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, ir kopīgs mērķis tirgot un sekmēt tādu ražojumu tirdz-niecību, kuri atbilst noteiktiem sociālajiem, vides aizsardzības un attīstības kritērijiem,
C. tā kāgodīga tirdzniecība un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, kas veicina sociālo un
vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, ir svarīgi instrumenti, kā īstenot Tūkstošgades attīstības
mērķus (TAM), īpaši nabadzības izskaušanu un uz attīstību vērstās globālās partnerattiecības;13.12.2006. C 303 E/865 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijsLV
(1) OV C 226, 20.7.1998., 73. lpp.
(2) OV C 64E, 12.3.2004., 607. lpp.
(3) OV C 28, 3.2.2006., 72. lpp.
(4) OV L 317, 15.12.2000., 3. lpp.
(5) OV L 287, 28.10.2005., 4. lpp.
D. tā kācenas daudzām galvenajām jaunattīstības valstu lauksaimniecības eksporta precēm, piemēram,
cukuram, kokvilnai, kakao un kafijai, laika posmā no 1970. līdz 2000. gadam pazeminājās par 30 līdz
60 procentiem, liekot sīkzemniekiem pārdot savas preces zem pašizmaksas un samazinot daudzupasaules nabadzīgāko valstu ieņēmumus, bet risinājumu var sniegt godīga tirdzniecība;
E. tā kāVispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXXVI-XXXVIII panti paredz, ka
Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībvalstis, cik iespējams, rīkojas vienoti, lai panāktu plaša
patēriņa preču cenu stabilizāciju; tā kā Āfrikas Savienība pastāv uz to, ka plaša patēriņa preču jautājums
ir jāapspriež pašreiz notiekošajā s PTO sarunās;
F. tā kāKotonū nolīguma 23. panta g) apakšpunktā ir paredzēts atbalsts godīgai tirdzniecībai un Kotonū
nolīguma Sadarbības stratēģijas apkopojuma 2.6.3. nodaļas 64. punkts paredz, ka “sadarbībai ir jānodro-
šina atbalsts gan jaunattīstības valstu ražotāju grupām, gan ES NVO, izmantojot budžeta pozīcijas unEAF resursus; šis atbalsts ir jāizmanto jaunu produkcijas veidu ražošanas sākšanai, patērētāju informē-
šanas kampaņām, izglītošanas pasākumiem un resursu palielināšanai”;
G. tā kāgodīgai tirdzniecībai ir divi savstarpēji neatdalāmi mērķi: no vienas puses, nodrošināt attīstības
iespējas sīkražotājiem un darba ņēmējiem jaunattīstības valstīs, un aicināt starptautisko tirdzniecības
sistēmu un privātās firmas, lai tās rīkotos veidā, kas ir taisnīgāks un vairāk sekmē ilgtspējīgu attīstību, no
otras; tā kāstarptautiskā kustība par godīgu tirdzniecību īsteno minēto mērķi, rādot labu piemēru un
izdarot spiedienu uz valdībām, starptautiskām organizācijām un uzņēmumiem;
H. tā kāvairākām citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas veicina sociālo un vides
aizsardzības standartu paaugstināšanu, ir mērķi gan sekmēt noturīgu attīstību attiecībā uz jaunattīstības
valstu ražotājiem un darba ņēmējiem, gan ļauj privātiem uzņēmumiem aktīvi iesaistīties un efektīvi atbal-
stīt noturīgu attīstību;
I. tā kāizpratnes veidošanā par ziemeļu un dienvidu attiecībām godīgas tirdzniecības organizācijām ir
svarīga loma, jo īpaši, organizējot sabiedriskas kampaņas un sekmējot pilsoņu sadarbību, kā arīizman-
tojot godīgas tirdzniecības pilsētu un universitāšu jēdzienu;
J. tā kāgodīgas tirdzniecības apjoms Eiropā kopš 2000. gada vidēji pieaug līdz 20 % gadā un vairāk nekā
miljons ražotāju un viņu ģimenes no tā gūst peļņu, turklāt Eiropas patērētāji ir aizvien vairāk ieinteresēti
iepirkties atbildīgi; tā kāminētais pieaugums ES dalībvalstīs ir atšķirīgs un kopējais godīgas tirdzniecības
īpatsvars tirgū joprojām ir neliels, taču strauji pieaug, un arī starptautiskās tendences ir daudzsološas;
K. tā kāarvien palielinās to Eiropas mazumtirgotāju skaits, kas nopietni strādā, lai atbalstītu godīgu tirdz-
niecību un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, un palīdz paaugstināt sociālos un videsaizsardzības standartus, informējot par saviem principiem un piedāvājot ražojumus;
L. tā kāmiljoniem ražotāju vēlas pievienoties godīgas tirdzniecības sistēmai un citām neatkarīgi uzrau-
dzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, untākāpastāv lielas izaugsmes iespējas, starptautiskā tirdzniecības un lauksaimniecības politika rada šķēr-
šļus, jo īpaši jaunattīstības valstu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, tostarp ražotājiem, kas strādā
saskaņā ar godīgas tirdzniecības principiem;
M. tā kāir jāvairo Eiropas patērētāju informētība par godīgas tirdzniecības pozitīvo ietekmi uz ražotāju un
viņu vietējo kopienu sociālekonomisko situāciju;
N. tā kāražotāji un patērētāji gūst labumu no vienota atpazīstama godīgas tirdzniecības sertifikācijas marķē-
juma, kas ir jau ieviests;13.12.2006. C 303 E/866 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijsLV
O. tā kāsaskaņā ar godīgas tirdzniecības principiem īpaša uzmanība ir jāvelta sieviešu lomai, jo viņas ir
galvenie ekonomikas subjekti ilgtspējīgas attīstības kontekstā;
P. tā kāir pierādījies, ka godīga tirdzniecība ir efektīvs atbalsta līdzeklis vietējiem iedzīvotājiem un sniedz
tiem iespēju pārdot preces tieši Eiropas tirgū, tajā pašā laikā nemainot tradicionālo dzīvesveidu un
ražošanu;
Q. tā kāgodīgas tirdzniecības produkcija nonāk tirgū pa diviem dažādiem ceļiem: komplekso ceļu, kad
produkciju (galvenokārt amatniecības izstrādājumus) importē ar godīgas tirdzniecības organizāciju starp-
niecību un izplata galvenokārt specializētos godīgas tirdzniecības veikalos (Worldshops), un marķēšanasceļu, kad īpašas godīgas tirdzniecības apstiprināšanas aģentūras marķē preces, lai norādītu, ka to ražo-
šanas ķēdē ievēroti godīgas tirdzniecības principi;
R. tā kāpēdējās piecās desmitgadēs, īstenojot starptautisko godīgas tirdzniecības kustību, ko organizē starp-
tautiskās godīgas tirdzniecības apvienības, konkrēti šādas organizācijas: FLO (starptautiskā godīgas tirdz-
niecības marķēšanas organizācija), IFAT (Starptautiskā godīgas tirdzniecības asociācija), NEWS (Eiropas
pasaules veikalu tīkls) un EFTA (Eiropas godīgas tirdzniecības asociācija), ir izveidoti starptautiski saska-ņoti un brīvprātīgi ieviesti standarti marķētiem un nemarķētiem godīgas tirdzniecības ražojumiem unorganizācijām;
S. tā kā,ņemot vērā godīgas tirdzniecības panākumus un tiesiskas aizsardzības trūkumu, pastāv iespēja, ka
uzņēmumi, kas ienāk godīgas tirdzniecības tirgū, bet neizpilda attiecīgos kritērijus, godīgas tirdzniecībasjēdzienu var izmantot ļaunprātīgi; tā tas var mazināt jaunattīstības valstu nabadzīgo un sociāli atstumto
ražotāju ieguvumu un pārredzamības iespējas patērētājiem, kā arīradīt situāciju, kad tiek pārkāptas patē-
rētāju tiesības saņemt atbilstošu informāciju par tirgū piedāvātajiem ražojumiem;
T. tā kādažas dalībvalstis ir uzsākušas likumdošanas darbu, lai regulētu termina “Godīga tirdzniecība” lieto-
jumu un kritēriju godīgas tirdzniecības organizācijām noteikšanu;
U. tā kāKomisijā attiecībā uz godīgu tirdzniecību un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām,
kas sekmē sociālo vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, nav skaidras izteikta politiskās nostādnes
un dažādu ģenerāldirektorātu darbs šajājautājumā netiek strukturēti koordinēts;
V. tā kāpalīdzība un atbalsts godīgai tirdzniecībai, godīgas tirdzniecības organizācijām un citām neatkarīgi
uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām Eiropā, kuras sekmē sociālo un vides aizsardzības standartu paaug-
stināšanu, pašlaik ir ierobežots un sadrumstalots;
W. tā kāEiropas Kopienas iestādēs aizvien vairāk piedāvā godīgas tirdzniecības principiem atbilstīgu
produkciju;
X. tā kāir līdzekļi, kuri sader ar PTO principiem un ar kuriem valdības var atbalstīt godīgu tirdzniecību, ar
nosacījumu, ka tie nav diskriminējoši starp PTO dalībvalstīm,
1. pieprasa, lai Komisija izstrādā ieteikumu par godīgu tirdzniecību, atzīstot, ka nesaistošs tiesību akts
pašreizējā posmā ir atbilstoš a darbība un neradīs pārmērīgas reglamentācijas risku, un lai Komisija apsver
iespēju izstrādāt ieteikumu par citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas sekmē sociālo un
vides aizsardzības standartu paaugstināšanu;
2. uzskata —lai izslēgtu godīgas tirdzniecības jēdziena ļaunprātīgas izmantošanas iespēju, ir jānodrošina
vairāku tādu kritēriju ievērošana, ko noteikusi godīgas tirdzniecības kustība, t.i.,
a) godīga ražotāja cena, ar ko nodrošina godīgu algu un sedzot ilgtspējīgas ražošanas un dzīves izmaksas.
Šai cenai ir jābūt vismaz tikpat augstai, kāda ir starptautisko godīgas tirdzniecības asociāciju noteiktāmazākā pieļaujamā cena un piemaksa,
b) jābūt iespējai daļu maksājumu veikt priekšlaicīgi, ja to prasa ražotājs,13.12.2006. C 303 E/867 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijsLV
c) stabilas ilgtermiņa attiecības ar ražotājiem un ražotāju iesaistīšana godīgas tirdzniecības standartu
izstrādē,
d) pārredzamība un izsekojamība visā piegādes ķēdes garumā, lai nodrošinātu, ka patērētājs tiek atbilsto ši
informēts,
e) ražošanas apstākļi, kuros tiek ievērotas Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) astoņas pamatkonven-
cijas,
f) vides aizsardzības principu ievērošana, cilvēktiesību un jo īpaši sieviešu un bērnu tiesību aizsardzība, kā
arīcieņa pret tradicionālajām ražošanas metodēm, kas veicina ekonomisko un sociālo izaugsmi,
g) ražotāju resursu un iespēju palielināšana, jo īpaši attiecībā uz jaunattīstības valstu sīkražotājiem, sociāli
atstumtiem ražotājiem un darba ņēmējiem, kā arīto organizācijām un attiecīgajām kopienām, lai nodroši-
nātu godīgas tirdzniecības ilgtspējību,
h) atbalsts ražotāju organizāciju īstenotajai ražošanai un pieejai tirgum,
i) pasākumi, kas veido izpratni par godīgas tirdzniecības principiem ražošanā un tirgus attiecībās, godīgas
tirdzniecības misiju un mērķiem, kā arīstarptautiskajos tirdzniecības nosacījumos valdošo netaisnību,
j)šo kritēriju uzraudzība un pārbaude, kurā dienvidu organizācijām jāspēlē lielāka loma, veicinot izmaksu
samazināšanu un vietējo organizāciju līdzdalības palielināšanu sertifikā cijas procesā,
k) godīgas tirdzniecības pasākumu ietekmes regulārs novērtējums;3. uzsver, ka visnozīmīgākais godīgas tirdzniecības darījumu pieaugums ir sasniegts marķētajiem ražoju-
miem un ka godīgas tirdzniecības marķējumu iniciatīvas ir izstrādātas vairākumā Eiropas valstu;
4. atzīmē, ka Eiropa ir lielākais godīgas tirdzniecības ražojumu tirgus, kurā notiek aptuveni 60 līdz 70 %
visas pasaules godīgas tirdzniecības darījumu un tam ir tālākas izaugsmes iespējas;
5. atgādina, ka brīvas un godīgas daudzpusējas tirdzniecības sistēmas izveidošana ir labākais veids, kā efek-
tīvi un visiem izdevīgi darboties globalizācijas apstākļos, turklāt godīgas tirdzniecības sistēma ir izrādījusiesefektīva nabadzības mazināšanā un ilgtspējīgas attīstības veicināšanā; uzskata, ka ilgtermiņā tāvarētu veicināt
jaunattīstības valstu vienlīdzīgu piedalīšanos daudzpusējā tirdzniecības sistēmā un garantēt tām stabilu un
ilgtspējīgu piekļuvi Eiropas tirgum, kā arīuzlabot patērētāju informētību;
6. atgādina, ka, neraugoties uz to, ka starptautiskie tirdzniecības nolīgumi neattaisno nabadzīgo valstu
cerības, godīgas tirdzniecības sistēma ir izrādījusies efektīva nabadzības mazināšanā un ilgtspējīgas attīstības
veicināšanā; uzskata, ka ilgākā laika posmā tāvarētu ļaut jaunattīstības valstīm pilnā mērā piedalīties daudz-
pusējā tirdzniecības sistēmā;
7. aicina Komisiju un Padomi veicināt godīgu tirdzniecību un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības
iniciatīvas, kas sekmē sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, jo tās ir efektīvs līdzeklis, kā
sasniegt TAM mērķus, kā arīatzīt svarīgo lomu, kāda ir godīgas tirdzniecības organizācijām un citām neatka-
rīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, kas sekmē sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu,
jaunattīstības valstu sīkražotāju un sociāli atstumto ražotāju atbalstīšanā, kā arīEiropas patērētāju infor-
mēšanā par godīgu tirdzniecību un ētiskām ziemeļu un dienvidu tirdzniecības attiecībām kopumā;
8. atgādina, ka Eiropas tirdzniecības politikai jāuzlabo dienvidu mazo ražotāju piekļuve tirgum;9. aicina Komisiju veikt pētījumu, lai noskaidrotu, kā godīga tirdzniecība varētu kļūt par paraugu ilgtspē-
jīgai tirdzniecības politikai, kas spētu veicināt līdzsvarotu tirdzniecību starp ziemeļiem un dienvidiem, un
atklātu tirdzniecības šķēršļus, kas visvairāk ietekmē pasaules nabadzīgākos;13.12.2006. C 303 E/868 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijsLV
10. aicina Komisiju atzīt, ka pastāv arī citas saprātīgas sistēmas, kas kopā ar godīgas tirdzniecības kustību
un Starptautiskās Sociālās un vides akreditācijas un marķējuma alianses paspārnē sadarbojas, lai iesaistītos
noteiktu sociālo un vides aizsardzības standartu noteikšanā trešo personu sertifikācijai;
11. aicina Komisiju un dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka patērētājiem ir pieejama
visa nepieciešamā informācija, lai apzināti varētu izdarīt izvēli; uzskata, ka ir jānodrošina patērētāju tiesības
ātri piekļūt informācijai par produkciju un šai informācijai ir jābūt saprotamai un skaidri redzamai;
12. aicina Komisiju sadarboties ar starptautisko godīgas tirdzniecības kustību un atbalstīt skaidrus un plaši
pielietojamus kritērijus, lai varētu novērtēt patērētāju uzticības veicināšanas sistēmas, liekot pamatus patērē-
tāju uzticībai šādām sistēmām un konsolidējot godīgas tirdzniecības preču sektorus;
13. aicina Komisiju izsludināt īpašus “uzaicinājumus izteikt priekšlikumus”, kuru mērķis ir sekmēt patērē-
tāju informētību, sniedzot atbalstu uzticības veicināšanas sistēmām un veicinot marķēšanu, kā arīsistemā tiski
vākt datus un veikt ietekmes novērtējumu visā ES;
14. aicina Komisiju labāk koordinēt pasākumus, ko godīgas tirdzniecības un citu tādu neatkarīgi uzrau-
dzītu tirdzniecības iniciatīvu jomā, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, veic
dažādi ģenerāldirektorāti, kuri ir atbildīgi par attīstību, tirdzniecību, nodarbinātību un sociālajiem jautāju-
miem, patērētāju aizsardzību, iekšējo tirgu un lauksaimniecību, kā arīnodrošināt, lai godīga tirdzniecība un
citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartupaaugstināšanu, kļūtu par šo jomu politisko nostādņu neatņemamu sastāvdaļu;
15. lūdz Komisijai un Padomei pētīt un apsvērt samazinātas PVN likmes ieviešanu godīgas tirdzniecības
principiem atbilstīgiem ražojumiem un atcelt ievedmuitas nodokļus šādiem ražojumiem no jaunattīstības
valstīm; uzsver, ka preces, kurām piemērotu samazinātu PVN likmi, būtu cieši jāuzrauga, lai nepieļautu ļaun-
prātīgu godīgas tirdzniecības jēdziena izmantošanu;
16. prasa, lai dalībvalstis, kas pašreiz izstrādā godīgas tirdzniecības tiesību aktus vai tiesību aktus, kuri var
skart godīgas tirdzniecības organizācijas un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, ar ko veicinasociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, atbilstošos kritērijus pamatot ar attiecīgo ieinteresē to
personu, tai skaitā starptautiskās godīgas tirdzniecības kustības, gūtajām zināšanām un pieredzi, un sākuma
posmā novērtēt pārāk lielas reglamentēšanas risku, kā arī šādas reglamentēšanas iespējamo ietekmi uz sīkra-
žotājiem un sociāli atstumto slāņu ražotājiem;
17. prasa, lai Komisija īsteno Kotonū nolīguma 23. panta g) apakšpunktu un Nolīguma Sadarbības stratē-
ģijas apkopojuma noteikumus, jo īpaši to 61.-64. pantu;
18. aicina Komisiju izveidot iekšēju kontaktpunktu, kas nodrošinās regulāru godīgas tirdzniecības jautā-
jumu koordināciju starp tās dažādām struktūrvienībām;
19. aicina Komisiju nodrošināt “Atbalstu godīgai tirdzniecībai”:
a) jaunattīstības valstīs, ieskaitot pasākumus jaunu godīgas tirdzniecības principiem atbilstīgu ražojumu
izstrādei, tehniskās palīdzības nodrošināšanai un resursu palielināšanai (piemēram, Eiropas Sanitāro unfitosanitāro standartu (SPS), izcelsmes noteikumu, kā arīuzņēmumu normu pieaugošā skaita ievērošanai),
pasākumus, kas veicinātu pāreju uz ražošanu (vērtības pievienošana), resursu palielināšanas un sociāleko-nomisko jaudu palielināšanas programmu atbalsta pasākumus, iepriekšēja finansējuma atbalsta pasā-kumus ražotājiem, kas ievēro godīgas tirdzniecības principus, palīdzības pasākumus godīgas tirdzniecības
ražojumu izplatīšanai vietējā tirgū, īpašu uzmanību pievēršot projektiem, ko īsteno sievietes;
b) Eiropas Savienībā, ieskaitot atbalsta pasākumus programmām, kas veido izpratni par godīgu tirdzniecību,
sabiedriskajām kampaņām un atbalsta darbībām, ietekmes, paraugprakses, piegādes ķēdes analīžu un izse-
kojamības pētniecībai un atbildības novērtēšanai, kā arīgodīgas tirdzniecības veicināšanai un praktisks
atbalsts godīgas tirdzniecības veikaliem Worldshops;13.12.2006. C 303 E/869 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijsLV
c) Eiropas Savien ībā un jaunattīstības valstīs —godīgas tirdzniecības organizāciju darba un lomas
veicināšanai;
20. aicina Komisiju pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm iesniegt priekšlikumu Parla-
mentam par atbilsto šu rīcību un finansējuma piešķiršanu godīgai tirdzniecībai un citām neatkarīgi uzrau-
dzītām tirdzniecības iniciatīvām, ar ko veicina sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu;
21. aicina Komisiju izvērtēt, ar kādiem līdzekļiem varētu sekmēt informētības palielināšanu par godīgu
tirdzniecību un citām neatkarīgi uzraudzītām tirdzniecības iniciatīvām, ar ko veicina sociālo un vides aizsar-dzības standartu paaugstināšanu;
22. aicina ES valsts iestādes atklātajos konkursos un iepirkumu politiskajās nostādnēs iekļaut godīgas tirdz-
niecības kritērijus un aicina Komisiju sekmēt, lai šīs iestādes tos realizētu, piemēram, izstrādājot godīgas
tirdzniecības valsts iepirkuma pamatnostādnes;
23. atgādina, ka reģionālās valsts iestādes veic jo īpaši lielu ieguldījumu attiecīgo preču tirgū; tādēļ aicina
šīs iestādes to uzaicinājumos uz konkursu īpašu uzmanību pievērst godīgas tirdzniecības precēm;
24. atzinīgi vērtē pieaugošos Eiropas Parlamenta centienus piedāvāt godīgas tirdzniecības principiem atbil-
stošus ražojumus un uzsver, ka visām ES iestādēm to iekšējos pakalpojumos būtu jāizmanto godīgas tirdz-
niecības principiem atbilstīgi ražojumi;
25. uzsver, ka godīga tirdzniecība un citas neatkarīgi uzraudzītas tirdzniecības iniciatīvas, ar ko veicina
sociālo un vides aizsardzības standartu paaugstināšanu, var būt sekmīgi līdzekļi, kā uzņēmumus sociāli
izglītot un padarīt atbildīgus;
26. uzsver, cik liela nozīme ir tam, ka Eiropas politiskā nostādne par uzņēmumu sociālo atbildību ir
kļuvusi iesaisto šāka, turpinot un pastiprinot daudzo ieinteresēto personu forumu darbību, tai skaitā arī
forumu darbību, kur piedalās godīgas tirdzniecības organizācijas;
27. mudina Komisiju atbalstīt atbalsta mehānismus ražotāju iesaistīšanai, ja tas ir piemēroti, un līdzdalībai
cenu noteikšanā, kā paredzēts Kotonū nolīguma Sadarbības stratēģijas apkopojuma 63. punktā;
28. mudina Komisiju atbalstīt Āfrikas Savienību, lai tā pašreizējās pasaules tirdzniecības sarunās kā priori-
tāru jautājumu iekļautu plaša patēriņa preču cenas saskaņā ar PTO saistībām un jo īpaši Vispārējās vieno-
šanās par tarifiem un tirdzniecību XXXVI-XXXVIII pantu;
29. aicina Komisiju rīkoties saskaņā ar VVTT XXXVIII panta 2. punkta a) apakšpunktu, lai paredzētu pasā-
kumus pamatproduktu tirgus nosacījumu stabilizēšanai un uzlabošanai, jo šie produkti ir īpaši vajadzīgi
mazāk attīstītām valstīm, “ieskaitot pasākumus, kas sekmē stabilu un izdevīgu cenu veidošanu, tādējādi
attīstot …eksporta ienākumu dinamisku un pastāvīgu pieaugumu”;
30. atzinīgi vērtē īpašu sociālu un vides noteikumu iekļaušanu Vispārējo preferenču sistēmā + (VPS +), bet
uzskata, ka ir jāpastiprina uzraudzības mehānisms;
31. mudina Komisiju izstrādāt saskaņotu politiku sīkražotāju un sociāli atstumto ražotāju darbības sekmē-
šanai un aizsardzībai, ieskaitot godīgas tirdzniecības produktu ražotājus, pārstāvot viņu viedokli, un citu tāduneatkarīgi uzraudzītu tirdzniecības iniciatīvu pārstāvjus, ar kurām veicina sociālo un vides aizsardzības stan-
dartu paaugstināšanu, divpusējās, reģionālās un daudzpusējās tirdzniecības sarunās, piemēram, Ekonomikas
partnerattiecību nolīgumos;
32. aicina Komisiju, formulējot ES tirdzniecības politiku, ņemt vērā godīgo tirdzniecību un citas tirdznie-
cības pieejas, kuru pamatā ir sociāli un vides aizsardzības apsvērumi;
33. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei, kā arīSDO, Apvienoto Nāciju
Organizācijas Vides programmai, Apvienoto Nāciju Organizācijas Konferencei par tirdzniecību un attīstību,kāarīPTO.13.12.2006. C 303 E/870 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Ceturtdiena, 2006. gada 6. jūlijsLV