ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.

atkārtoti pauž pārliecību, ka līdztekus kopējās nostājas pieņemšanai ir jāveic arī šādi pasākumi: a) nepieļaut bezatbildīgas ieroču piegādes, stingri piemērojot kodeksa prasības gan uzņēmumiem, gan valstu bruņotajiem spēkiem; b) nepieļaut ieroču nelegālu tirdzniecību ar gaisa un jūras transportu; uzlabot un piemērot tirdzniecības starpnieku kontroli, aicinot dalībvalstis, kuras vēl nav nodrošinājušas savu tiesību aktu atbilstību Padomes 2003. gada 23. jūnija Kopējās nostājas 2003/468/KĀDP attiecībā uz ieroču tirdzniecības starpniecības kontroli (1) burtam un garam, izdarīt to tagad; c) nekavējoties izmeklēt nesenos apgalvojumus saistībā ar ieroču embargo pārkāpumiem; d) nepieļaut, ka privātiem starpniekiem pārdod ieročus, kas iegūti EDAP (Eiropas Drošības un aizsardzības politika) un drošības sektora reformas operāciju un citu ES iniciatīvu laikā, un ka tie vēlāk nonāk vardarbīgu konfliktu vai saspīlējuma skartos reģionos; e) uzlabot to datu pārredzamību un kvalitāti, kurus ES dalībvalstis iesniedz saistībā ar gada ziņojumu par rīcības kodeksu;
F.

tā kā šī vienošanās paredz, ka “Pārtikas mehānismam” no ārkārtas palīdzības rezerves nodrošinās apropriācijas kopumā EUR 340 miljonu apmērā, šajā nolūkā EUR 22 miljonus ņemot no 2008. gada budžetā joprojām pieejamām apropriācijām, EUR 78 miljonus — no 2009. gada budžetā iekļautajām apropriācijām un EUR 240 miljonus — 2008. gada budžetā iekļaujot ārkārtas palīdzības rezerves vienreizēju palielinājumu;
D.

tā kā romi ir vieni no galvenajiem rasisma un diskriminācijas upuriem, kā to skaidri parāda nesenie uzbrukumi un agresija pret romiem Itālijā un Ungārijā, kā arī to apstiprina Eirobarometra apsekojumi;
7.

uzsver, ka ir nepieciešams uzlabot stratēģisko energotehnoloģiju koordinēšanu dažādos līmeņos un starp dažādiem partneriem, arī uzsver nepieciešamību izvairīties no pārliekas birokrātijas, nodrošināt vienkāršību un skaidrību, kā arī nodrošināt visu iespējamo partneru plašu līdzdalību, piemēram, ar ierosināto Eiropas Kopienas Stratēģisko energotehnoloģiju vadības grupas un ierosinātās Enerģētikas pētniecības alianses palīdzību, kurām ir jābūt pieejamām visiem Eiropas pētniecības centriem, neatkarīgi no to resursu apmēriem;
15.

ņem vērā euro vērtības pieaugumu, it īpaši attiecībā pret ASV dolāru; uzsver cenu stabilitātes mērķa nozīmīgumu, bet atzīst, ka spēcīgas un straujas euro kursa izmaiņas nedrīkst traucēt ECB spēju kontrolēt monetāro politiku, ja to apdraud inflācija vai arī apgrūtinātas izaugsmes perspektīvas valstīm, kuras atkarīgas no eksporta; aicina ECB uzraudzīt šo attīstību un nepieciešamības gadījumā rīkoties, kā arī aicina Eirogrupu, Komisiju un ECB uzlabot savu darbību koordināciju valūtas maiņas kursa politikas jomā;
N.

tā kā Čadā ir arī vairāk nekā 57 000 bēgļu no Centrālāfrikas Republikas, un to lielākā daļa izvietota četrās nometnēs Čadas dienvidos; tā kā papildus šiem bēgļiem austrumu Čadā atrodas vēl aptuveni 180 000 valsts iekšienē pārvietotu personu, kuri uz turieni devušies un turpina doties, lai izvairītos no etniskās vardarbības; tā kā EUFOR izvietošana var veicināt valsts iekšienē pārvietotu personu atgriešanos, taču šo procesu nevajadzētu steidzināt;
23.

tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, ka jebkuriem pētījumiem saistībā ar TPP jābūt vērstiem uz to, lai: I. I. nodrošinātu pašreiz dalībvalstīs darbojošos pārvaldības sistēmu pilnīgu aprakstu un analīzi; II. aplūkotu pamatprincipus, uz kuriem balstās TPP, saistībā ar to, a) kam tiesības var piešķirt un kam tās var nodot, vai tās var tirgot — līdztekus jebkādiem ierobežojumiem šajā sakarībā; b) kāda ir tiesību darbības joma, t. i., vai tās ir definētas, ņemot vērā atrašanās vietu, kvantitāti (produkciju) vai intensitāti (ieguldījumu), vai šo aspektu apvienojumu; III. izmantojot pierādījumus, kas gūti no pašreizējām pārvaldības sistēmām, novērtētu katra šāda pamatprincipa efektivitāti, īstenojot KZP mērķus, lai: a) palielinātu zvejniecības nozarē nodarbināto cilvēku iztikas līdzekļus; b) nodrošinātu ilgtspējīgu jūras ekosistēmu, kurā tiek saglabāti zivju krājumi; c) uzturētu no zivsaimniecības atkarīgu kopienu dzīvotspēju; d) noteiktu zvejas tiesību koncentrācijas apjomu saistībā ar šo sistēmu kopš tās sākuma, un kā tā izraisījusi darbavietu skaita samazināšanos; e) izvērtētu zivsaimniecības nozares ekonomisko efektivitāti; IV. izpētītu šos jautājumus atsevišķi dažādiem zvejniecības veidiem gan Kopienas, gan ārpus Kopienas ūdeņos;
19.

pauž nožēlu par to, ka ne visas dalībvalstis ir izveidojušas tiesībsargu bērnu tiesību jautājumos, kā to aicinājusi izdarīt ANO Bērnu tiesību komiteja, lai veicinātu bērnu tiesību atbalstu un ANO Bērna tiesību konvencijas turpmāku īstenošanu, un aicina tās dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, to izdarīt iespējami drīz; uzskata, ka Eiropas Savienībai ir jāpiešķir finansiālie resursi Eiropas Bērnu tiesībsargu tīklam (ENOC), lai ENOC varētu aktīvāk un visas ES mērogā risināt tos jautājumus, kas attiecas uz bērnu tiesībām;
—

ņemot vērā partnerības un sadarbības nolīgumu, ar kuru izveidotas partnerattiecības starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Krievijas Federāciju, no otras puses, kurš stājās spēkā 1997. gada 1. decembrī un kura darbība beidzās 2007. gadā,
Eiropas Parlamenta rezolūcija par miera procesu Spānijā



Oficiālais Vēstnesis 313 E , 20/12/2006 Lpp. 0165 - 0165



P6_TA(2006)0439 Miera process Spānijā Eiropas Parlamenta rezolūcija par miera procesu Spānijā Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Reglamenta 103. panta 2. punktu, 1. atbalsta Austrijas prezidentūras laikā notikušās Eiropadomes 2006. gada 23. un 24. martā deklarāciju par to, ka "Eiropadome atzinīgi vērtē Spānijas valdības priekšsēdētaja paziņojumu par pastāvīgo pamieru, kuru pasludinājusi teroristu grupa ETA"; 2. atbalsta Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja Josep Borrell 2006. gada 22. marta paziņojumu par to, ka šīs ir labas ziņas gan Spānijas, gan visas Eiropas sabiedrībai, kas pierāda, ka pret terorismu var cīnīties ar demokrātijas spēku, un ka šis ir tas laiks, kad jāizrāda miers un piesardzība, laiks, kad jāpiemin daudzie terorisma upuri, un laiks cerībām un visu demokrātijas politisko spēku vienotībai; 3. aicina Komisiju un Padomi veikt atbilstīgas darbības; 4. nosoda vardarbību, jo tā ir morāli nepieņemama un pilnīgi nesavienojama ar demokrātiju; 5. pauž solidaritāti terorisma upuriem; 6. atbalsta cīņu pret terorismu un miera iniciatīvu basku valstī, kuru uzsāka Spānijas demokrātiskās institūcijas saskaņā ar to ekskluzīvajām kompetencēm; 7. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. --------------------------------------------------
3.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu konstatē, ka 2019. gada 17. decembrī Institūts parakstīja grozījumu līgumā ar Komisijas Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ģenerāldirektorātu par 378 950 EUR piešķiršanu saskaņā ar Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu ar mērķi īstenot darbību “ES kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu spējas palielināšana, lai novērtētu un uzraudzītu dzimumu līdztiesības politikas ietekmi (2018.–2021.)” un ka šī summa tika saņemta 2019. gada 27. decembrī, bet informācija par šo summu budžetā netika iekļauta; norāda, ka saskaņā ar Finanšu regulas 157. pantu šāda informācija ir jāpaziņo; pauž nožēlu par to, ka Institūts nav publicējis 2020. gada budžeta grozījumu, ar kuru tiktu iekļauta iekasētā summa, un nav iekļāvis šo summu 2020. gada budžetā, kas tika publicēts 2021. gada 31. martā, kā arī par to, ka par līdzīgu jautājumu iepriekš tika ziņots 2019. gadā; norāda, ka 2021. gada beigās Institūts īstenoja Revīzijas palātas 2020. gada pārskatu revīzijā iekļauto konstatējumu par budžeta pārvaldību un ka Institūts publicēja sava 2020. gada budžeta labojumu (3) attiecībā uz ieguldījumu no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta; norāda, ka Revīzijas palāta pašlaik veic šīs darbības pēcpārbaudi; aicina Institūtu – jo Revīzijas palāta norāda, ka šāda situācija liecina par problēmas sistemātiskumu, – sniegt budžeta izpildes apstiprinātājiestādei paskaidrojumu, kāpēc problēma pārskatos atkārtojās 2020. gadā; aicina Institūtu informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par citiem pasākumiem, ko tas ir veicis, lai novērstu tās atkārtošanos;
57.

ņem vērā, ka kopējais IT budžets 2020. gadā bija 10 093 000 EUR, proti, par 25 % vairāk nekā 2019. gadā, kad IT budžets bija 8 085 000 EUR; norāda, ka nozīmīgākais projekts, kas veidoja gandrīz 50 % no palielinājuma un ko finansēja ar īpašiem pārvietojumiem, bija visas IT glabāšanas infrastruktūras aizstāšana; konstatē, ka Revīzijas palāta ir ieguldījusi 358 000 EUR galalietotāju IT aprīkojumā (klēpjdatoros, ekrānos, planšetdatoros, mobilajos tālruņos un šifrētās USB atslēgās), un tas ir par 185 % vairāk nekā 2019. gadā; konstatē, ka 6 390 000 EUR tika izlietoti IT pakalpojumiem, galvenokārt lietojumprogrammu uzturēšanai, IT operācijām un citu iestāžu sniegtajiem pakalpojumiem; ņem vērā, ka 2020. gadā tika īstenoti vairāki jauni IT projekti ar ieguldījumu 1 603 000 EUR apmērā (par 23 % vairāk nekā 2019. gadā);
14.

atzinīgi vērtē to, ka ir parakstīts [līgums par] transversālu inženierijas pamatrisinājumu (TIP), kas ir bijis līdz šim lielākais Aģentūras konkurss; norāda – Aģentūra uzskata TIP par nozīmīgu Aģentūras operatīvās sagādes modeļa inovāciju, no kuras tiek sagaidīts, ka tā nodrošinās vērā ņemamus ieguvumus pārdevēju un līgumu pārvaldības procesā, cita starpā nodrošinot arī lielāku rentabilitāti, apjoma radītus ietaupījumus un raitākus iepirkuma procesus un turklāt mazinot Aģentūras atkarību no salīdzinoši maza pārdevēju skaita; atzinīgi vērtē šo novatorisko pieeju, mudina Aģentūru to īstenot arī turpmāk un aicina Aģentūru informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par to, vai ieguvumi materializējas un kā Aģentūrai izdodas pārvaldīt šai novatoriskajai pieejai raksturīgo risku;
9.

pieņem zināšanai no 2020. gada uz 2021. gadu pārnesto apropriāciju samazinājumu 215 895,65 EUR apmērā, kas ir 1,7 % no 2020. gada budžeta, salīdzinot ar apropriācijām, kas pārnestas no 2019. gada uz 2020. gadu (323 410 EUR apmērā, kas ir 2,8 % no 2019. gada budžeta); turklāt pieņem zināšanai to, ka no apropriācijām, kas bija pārnestas no 2019. gada uz 2020. gadu, 74,31 % tika izlietotas (salīdzinājumā ar 90,36 % 2018. gadā);
15.

pieņem zināšanai dzimumu līdzsvaru Aģentūras augstākā līmeņa vadītāju vidū, proti, to, ka 3 no 5 darbiniekiem (60 %) ir sievietes; pieņem zināšanai dzimumu līdzsvaru Aģentūras valdē, proti, to, ka valdē ir 61 loceklis un 46 valdes locekļi (75,41 %) ir vīrieši; turklāt pieņem zināšanai dzimumu līdzsvaru Aģentūras kopējā darbinieku skaitā, proti, to, ka 159 no 253 darbiniekiem (62,85 %) ir vīrieši; aicina Komisiju un dalībvalstis ņemt vērā to, cik svarīgi ir nodrošināt dzimumu līdzsvaru, kad tās izvirza savus kandidātus Aģentūras valdes locekļu amatam;
4.

pieņem zināšanai to, ka pieteikums attiecas uz 508 darba ņēmējiem, kas atlaisti no darba uzņēmumā Finnair Oyj un vienā apakšuzņēmumā; turklāt pieņem zināšanai to, ka saskaņā ar Somijas aplēsēm pasākumos piedalīsies 500 no visiem atbalsttiesīgajiem saņēmējiem (paredzētie atbalsta saņēmēji);
A.

tā kā saskaņā ar Euratom Apgādes aģentūras (“Aģentūra”) ieņēmumu un izdevumu finanšu pārskatiem tās 2019. finanšu gada galīgais budžets bija 223 000 EUR, kas ir par 81,30 % vairāk nekā 2018. gadā, jo tika īstenoti IT pakalpojumu līgumi, par kuriem Aģentūra 2019. gada beigās saņēma papildu ieguldījumu no Komisijas; tā kā Aģentūras budžetu pilnībā finansē no Savienības budžeta;
14.

atzīst, ka ir izveidota iekšējas kontroles sistēma, lai sniegtu pamatotu pārliecību par mērķu sasniegšanu; atzinīgi vērtē to, ka attiecībā uz 2019. gadu ne iekšējā revidenta vai Revīzijas palātas veiktās pārbaudes ziņojumos, ne Revīzijas komitejas atzinumos nav minēta nekāda līdzekļu piesavināšanās vai pārkāpumi; norāda arī, ka visas struktūrvienības izmantoja riska pārvaldību, glabājot reģistrus, kas ietver informāciju par konstatētajiem riskiem, to novērtējumu un izvēlēto rīcību; norāda, ka 2019. gadā netika ziņots par kritiskiem riska līmeņiem un nekādi ievērojami riski nematerializējās; atzinīgi vērtē to, ka 93 % no 2016. līdz 2018. gadā sniegtajiem ieteikumiem ir tikuši vai tiek īstenoti;
20.

ar gandarījumu atzīmē Iestādes pašreizējos pasākumus un īstenotos centienus pārredzamības nodrošināšanā, interešu konfliktu novēršanā un pārvaldībā un trauksmes cēlēju aizsardzībā; atzinīgi vērtē to, cik efektīvas ir interešu konfliktu novēršanai ieviestās ex post un ex ante kontroles, ar ko tika novērsti 37 interešu konflikta gadījumi un kas noslēdzās ar astoņiem konstatējumiem, no kuriem neviens neprasīja pieņemt korektīvus pasākumus;
25.

norāda, ka 2019. gada beigās F4E štatu sarakstā bija 159 sievietes un 279 vīrieši, un vīrieši lielākoties strādāja divās no trijām darbinieku kategorijām, savukārt vairāk nekā 50 % no Savienības līgumdarbiniekiem bija sievietes; arī norāda, ka Kopuzņēmuma darbinieki nāca no 22 dalībvalstīm – lielākā daļa darbinieku nāca no trijām dalībvalstīm, un pa vienam darbiniekam no citām četrām valstīm; mudina Kopuzņēmumu panākt līdzsvarotu dzimumu un ģeogrāfisko pārstāvību, vienlaikus atzīstot, ka tas ir atkarīgs no tā, kas piesakās uz attiecīgo vakanci un atsaucas uz uzaicinājumu izteikt ieinteresētību.
2.

attiecībā uz Revīzijas palātas konstatējumiem par šo un pagājušo gadu norāda, ka no 2019. gada uz 2020. gadu tika pārnests mazāk apropriāciju, par kurām uzņemtas saistības, salīdzinājumā ar to apropriāciju apjomu, kuras pārnestas no 2018. gada uz 2019. gadu, taču to apjoms joprojām bija liels – 3 386 293 EUR jeb 22 % no Aģentūras budžeta, kas norāda uz budžeta vajadzību pārvērtēšanu pretēji budžeta gada pārskata principam; atgādina, ka par lieliem pārnesumiem tika ziņots arī saistībā ar 2016., 2017. un 2018. finanšu gadu, un aicina Aģentūru analizēt to iemeslus un attiecīgi uzlabot budžeta plānošanu; ņem vērā Aģentūras atbildi, ka apropriācijas, par kurām uzņemtas saistības un kuras pārnestas uz 2020. gadu, galvenokārt ir saistītas ar liela mēroga aktivitātēm, kuru norise plānota trīs līdz četru gadu garumā, un – mazākā mērā – ar citām ilgtermiņa aktivitātēm;
2.

norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas pārskatu Iestāde atbilstīgi attiecīgajam maksu regulējumam iekasē maksu no kredītreitingu aģentūrām un šādām maksām būtu jāsedz tikai tie Iestādes izdevumi, kas saistīti ar kredītreitingu aģentūru reģistrāciju, sertifikāciju un uzraudzību; norāda, ka 2017. gadā maksas, ko Iestāde iekasēja no kredītreitingu aģentūrām, pārsniedza izdevumus par 853 950 EUR un Iestāde šo pārpalikumu iztērēja citām darbībām, savukārt 2018. gadā izdevumi pārsniedza no kredītreitingu aģentūrām iekasētās maksas par 224 664 EUR; norāda, ka kumulatīvā novirze laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam ir 540 412 EUR; turklāt konstatē, ka Iestāde atbilstīgi attiecīgajam maksu regulējumam no darījumu reģistriem iekasē maksu un šādām maksām būtu jāsedz tikai tie izdevumi, kas saistīti ar darījumu reģistru reģistrāciju un uzraudzību; norāda, ka 2017. gadā Iestādes izdevumi saistībā ar darījumu reģistru reģistrāciju un uzraudzību pārsniedza ar tiem saistītās maksas par 452 466 EUR un 2018. gadā Iestādes izdevumi šajā pašā jomā pārsniedza ar tiem saistītās maksas par 30 882 EUR; norāda, ka kumulatīvā novirze laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam ir 545 735 EUR (jeb 6 %); konstatē, ka, kaut arī Iestāde ievēroja Komisijas sniegtos norādījumus, pārpalikumi un deficīti var būt par iemeslu tam, ka gada laikā darbības tiek šķērsfinansētas; norāda uz Iestādes atbildi, ka 2017. gadā tai bija jāpārdala resursi darbam pie konkrēta riska, kas saistīts ar darījumu reģistriem, kā rezultātā radās atšķirība starp iekasētajām maksām un faktiskajiem izdevumiem, neskatoties uz to, ka attiecībā uz maksām tā vienmēr izmantoja Komisijas norādījumus par budžeta veidošanas modeli, un ka jebkāda īstermiņa nelīdzsvarotība ir jākompensē ilgtermiņā; aicina Iestādi turpināt ierobežot šādu šķērsfinansēšanu, kamēr Iestādes budžetā netiek atkārtoti konstatētas būtiskas novirzes;
norāda, ka Aģentūras atbalstīto operāciju skaits ir palielinājies no 1 496 operācijām 2017. gadā līdz 1 748 operācijām 2018. gadā (16,8 % palielinājums) un ka Eiropola finansēto operatīvo sanāksmju skaits ir palielinājies no 403 sanāksmēm 2017. gadā līdz 427 sanāksmēm 2018. gadā (5,9 % palielinājums); uzsver Aģentūras un jo īpaši kopējo izmeklēšanas grupu (KIG) darba nozīmi un pievienoto vērtību organizētās noziedzības apkarošanā Eiropā; šajā sakarībā norāda, ka Aģentūras atbalstīto KIG skaits ir pieaudzis no 64 KIG 2017. gadā līdz 93 KIG 2018. gadā (45 % palielinājums) un ka 27 KIG darbā bija nepieciešama koordinācija vairāk nekā 20 valstīs ( 3 ) ; norāda, ka Aģentūras budžeta palielināšana atbilst visu tās darbību intensitātes palielināšanai, tostarp attiecībā uz atbalstu sadarbībai kibernoziedzības jomā un cīņā pret terorismu tiešsaistē; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt KIG pienācīgu finansējumu un resursus, kas atbilstu straujajam darbības apjoma pieaugumam;
3.

atzinīgi vērtē to, ka pārnestās apropriācijas no 2017. gada uz 2018. gadu veido 3,25 % no kopējā pārnesto apropriāciju apmēra, pēc 2,05 % samazinājuma, salīdzinot ar 2017. gadu;
2.

pauž nožēlu par to, ka tika atcelti 4 350 908 EUR no apropriācijām, kuras tika pārnestas no 2016. gada uz 2017. gadu, jeb 10,11 % no kopējās pārnesto apropriāciju summas, un tas ir ievērojami, proti, par 5,65 % vairāk nekā 2016. gadā; aicina Aģentūru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu pārnesto apropriāciju pilnīgu izmantošanu un līdz ar to izvairītos no ievērojamu līdzekļu summu atcelšanas;
5.

atgādina par Savienības saistībām, kas izriet no Parīzes nolīguma, un Savienības apņemšanos sasniegt mērķi laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam 20 % no Savienības izdevumiem atvēlēt ar klimatu saistītiem pasākumiem; norāda, ka 21,0 % no 2020. gada budžeta projektā ierosinātajām saistību apropriācijām ir saistīts ar klimatu un ka vēl vismaz 3,5 miljardi EUR būtu jāatvēl ar klimatu saistītiem izdevumiem, lai sasniegtu 20 % mērķi; pauž nožēlu, ka pašreizējās DFS ietvaros Savienības budžeta iespējas patstāvīgi risināt klimata problēmu ir ierobežotas, un norāda, ka šajā jomā ir nepieciešamas daudz lielākas investīcijas — saskaņā ar Komisijas aplēsēm 175 līdz 290 miljardi EUR gadā; uzsver, ka būtu jādara viss iespējamais, lai līdz 2020. gada beigām pēc iespējas lielākā apmērā tiktu sasniegts vispārējais Savienības budžeta mērķis;
153.

norāda, ka Komisijas Iekšējās revīzijas dienests, veicot revīziju par to, kā Komisija uzrauga EISI finanšu instrumentu īstenošanu, konstatēja, ka EISI finanšu instrumentu īstenošanas rādītājs ir ļoti zems un ka lielākā daļa no EISI finanšu instrumentiem sākotnēji piešķirtā budžeta (2,43 miljardi EUR) ir pārdalīta EISI dotāciju budžeta pozīcijām, un tādējādi EISI finanšu instrumentiem līdz 2020. gadam ir pieejami tikai 296 miljoni EUR; norāda arī – kā viens no iemesliem šādai rīcībai minēts tas, ka EISI finanšu instrumentu un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) atbilstības kritēriji lielā mērā pārklājas un projekti, kas būtu tiesīgi saņemt EISI finansējumu, faktiski ir tikuši finansēti no ESIF, jo šim fondam ir lielāka politiskā prioritāte un plašāka darbības joma; aicina Komisiju attiecībā uz EISI uzlabot atbalsta saņēmēju informētību par atbilstības noteikumiem, īpaši skaidri norādot atšķirību starp izpildes līgumu un apakšuzņēmuma līgumu, jo tas atbalsta saņēmējiem radīja lielākās neskaidrības; aicina Komisiju nodrošināt, ka finanšu instrumenti cits citu papildina, nevis aizvieto;
2.

atzinīgi vērtē to, ka atceltās no 2016. gada uz 2017. gadu pārnestās apropriācijas bija 34 865 EUR jeb 1,79 % no kopējās pārnesto apropriāciju summas un tas ir par 0,07 % mazāk nekā 2016. gadā;
10.

pauž bažas par Revīzijas palātas izlases pārbaudes rezultātiem saistībā ar maksājumu darījumiem, proti, par to, ka kļūdas tika atklātas 29 % no revidētajiem maksājumu darījumiem (37 no 128); pauž nožēlu, ka kļūdas 2017. gadā joprojām ir tāda paša veida kā vairākos iepriekšējos gados, t. i., izdevumi nav radušies (42 %), nav būtisku apliecinošo dokumentu (29 %) un pieļauti nopietni publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumi (12 %); pauž nožēlu, ka 33 % no 30 maksājumu darījumiem ar skaitļos izsakāmām kļūdām bija galīgie darījumi, kas bija atļauti pēc tam, kad bija veiktas ex ante pārbaudes;
2.

atzīmē, ka no 82 priekšlikumiem, kas bija paturēti no 2017. gada uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, 2017. gada beigās 17 bija dotācijas nolīguma sagatavošanas posmā; turklāt atzīmē, ka 2017. gada sākumā Kopuzņēmuma programmā ietilps 82 sākti projekti, kuros piedalīsies kopā 932 dalībnieki no 30 valstīm un kuru dotāciju kopsumma būs 414 000 000 EUR;
D.

tā kā Savienības maksimālais ieguldījums 10 gadu laikā Kopuzņēmumā IMI ir EUR 1 000 000 000 un to nodrošina no Septītās pamatprogrammas budžeta, bet katrs no dibinātājiem veic vienlīdzīgas iemaksas saimniecisko izdevumu segšanai, nepārsniedzot 4 % no Savienības kopējiem ieguldījumiem;
6.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu konstatē, ka 2015. gada 22. decembrī Komisija un Aģentūra, kas ir viena no četrim līdzsaņēmējiem un pārējo trīs līdzsaņēmju – Eiropas Patvēruma atbalsta biroja ( EASO ), Starptautiskās Migrācijas organizācijas ( IOM ) un ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos ( UNHCR ) – koordinatore, parakstīja EUR 5 500 000 dotācijas nolīgumu par reģionālu atbalstu aizsardzības ziņā sensitīvai migrācijas pārvaldībai Rietumbalkānos un Turcijā uz trīs gadu periodu, sākot no 2016. gada 1. janvāra; tomēr atzīmē, ka EUR 3 400 000 sadarbības nolīgumi ar minētajiem trim partneriem tika noslēgti tikai laikposmā no 2016. gada augusta līdz novembrim; norāda, ka attiecībā uz diviem no šiem nolīgumiem budžeta saistības, ar kuru palīdzību līdzekļus būtu bijis jādara pieejamus pirms juridisko saistību uzņemšanās, tika parakstītas tikai attiecīgi 2016. gada oktobrī un decembrī; turklāt atzīmē, ka attiecīgās budžeta saistības bija EUR 1 200 000, kas sedza tikai priekšfinansēšanas maksājumus; uzsver, ka šāda procedūra ir pretrunā Finanšu regulas noteikumiem par budžeta pārvaldību un ka novēlotā nolīgumu parakstīšana radīja nenoteiktību attiecībā uz partneru operatīvo sadarbību; pēc iepazīšanās ar Aģentūras atbildi pieņem zināšanai – lai dokumentētu to, ka juridiskās saistības attiecībā uz visiem trim projekta partneriem tika uzņemtas pirms budžeta saistībām, Aģentūra to pienācīgi ir reģistrējusi kā izņēmumu;
16.

no Revīzijas palātas ziņojuma konstatē, ka Aģentūra 2016. gada 15. decembrī parakstīja pamatlīgumu par Galileo satelītsistēmas izmantošanu laikposmā no 2017. līdz 2027. gadam par kopumā EUR 1 500 000 000; turklāt atzīmē, ka šo līgumu piešķīra atbilstoši publiskā iepirkuma procedūrai; ņem vērā, ka viens no iesaistītajiem konkursa pretendentiem ir iesniedzis pret Aģentūru vērstu prasību Eiropas Savienības Tiesā (Tiesā), apstrīdot iepirkuma procedūras iznākumu; konstatē, ka ar Tiesas nolēmumu tiks noteikta pamatlīguma iepirkuma procedūras likumība un pareizība, kas attieksies arī uz visiem saistītajiem specifiskajiem līgumiem un nākotnes maksājumiem; norāda, ka pirmie maksājumi veicami 2017. gadā;
8.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu ņem vērā, ka 2014. gadā Aģentūra parakstīja pamatlīgumu par IT konsultāciju pakalpojumu sniegšanu laikposmā no 2014. gada līdz 2017. gadam, kura kopējā summa bija EUR 1 100 000; ar nožēlu ņem vērā, ka, lai gan 2016. gadā tika parakstīti specifiski līgumi, lai sasniegtu minētajā pamatlīgumā skaidri definētos projekta rezultātus, konsultanti tika piesaistīti, pamatojoties uz atvērtu laika un līdzekļu principu, saskaņā ar kuru cena nav fiksēta un tieši saistīta ar sniegto pakalpojumu, bet gan ir atkarīga no pakalpojuma sniegšanā izmantoto darba dienu skaita; turklāt ņem vērā, ka 2016. gadā ap 50 % IT konsultāciju pakalpojumu tika sniegti ārpus Aģentūras telpām, un tas ierobežoja Aģentūras iespējas uzraudzīt līgumu efektīvu īstenošanu; ņem vērā, ka saskaņā ar šo pamatlīgumu 2016. gadā tika veikti maksājumi aptuveni EUR 400 000 apmērā; pieņem zināšanai Aģentūras atbildi par to, ka jaunajos IKT un konsultāciju pamatlīgumos tā attiecīgos gadījumos ievēro Revīzijas palātas ieteikumu, izmantojot īpašus konkrētus laika un līdzekļu noteikumus;