Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 351/10)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU VIENOTAJĀ DOKUMENTĀ

“Coteaux de Béziers”

PGI-FR-A1146-AM03

Paziņojuma datums: 7.7.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Tiešās apkaimes apgabals

I nodaļā — specifikācijas 4. punktā, kas attiecas uz ģeogrāfiskajiem apgabaliem, kuros tiek veiktas dažādas darbības, — 4.2. punkts, kas nosaka tiešās apkaimes apgabalu, bez izmaiņām tiek pārrakstīts komūnu sarakstā, kas veidots saskaņā ar oficiālo ģeogrāfisko kodeksu, kurā valsts līmenī tiek atzīsts un noteikts komūnu saraksts katrā departamentā. Šīs redakcionālās izmaiņas ļauj atsaukties uz tiešās apkaimes apgabalu saistībā ar 2021. gadā spēkā esošo oficiālā ģeogrāfiskā kodeksa redakciju, ko publicējis INSEE, un juridiski noteikt minētā apgabala robežas.

Vienotais dokuments tiek papildināts ar šo atsauci uz punktu “Papildu nosacījumi — tiešās apkaimes apgabals”.

2. Vīndārzos izmantotās vīnogu šķirnes

I nodaļā — AĢIN “Coteaux de Béziers” specifikācijas 4. punktā attiecībā uz vīnogu šķirnēm

— tiek pievienotas šādas šķirnes: ““Assyrtiko B”, “Bronner B”, “Cabernet blanc B”, “Carricante B”, “Fiano B”, “Floreal B”, “Johanniter B”, “Muscaris B”, “Saphira B”, “Sauvignac B”, “Solaris B”, “Soreli B”, “Souvigner gris B”, “Verdejo B”, “Voltis B”, “Agiorgitiko N”, “Artaban N”, “Cabernet cortis N”, “Calabrese N”, “Monarch N”, “Montepulciano N”, “Moschofilero Rs”, “Pinotin N”, “Primitivo N”, “Prior N”, “Roditis Rs”, “Saperavi N”, “Touriga nacional N”, “Vidoc N” un “Xinomavro N””. Specifikācijā iekļautajām šķirnēm ir labāka noturība pret sēnīšu slimībām, un tās ir arī vairāk pielāgotas klimata pārmaiņām. Šīs šķirnes atbilst AĢIN vīnu profilam.

— tiek svītrotas šādas šķirnes, kas nav sastopamas AĢIN vīndārzos: ““Aranel N”, “Clairette rose Rs”, “Jurançon noir N”, “Manseng noir N”, “Maréchal Foch N”, “Muscat à petits grains rouges Rg”, “Muscat à petits grains roses Rs”, “Savagnin rose Rs”, “Altesse B”, “Arriloba B”, “Aubin B”, “Aubin vert B”, “Auxerrois B”, “Jurançon blanc B”, “Melon B”, “Merlot blanc B”, “Mondeuse blanche B”, “Müller-Thurgau B”, “Muscadelle B”, “Muscat cendré B” un “Pinot blanc B””. Šīs izmaiņas attiecībā uz vīnogu šķirnēm tiek izdarītas vienotā dokumenta punktā “Vīna vīnogu šķirnes”.

3. Kontroles iestāde

Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “Coteaux de Béziers” specifikācijas 3. nodaļā bez izmaiņām tiek atjaunināta punkta redakcija attiecībā uz kontroles iestādi.

Šis atjauninājums vienoto dokumentu neietekmē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums(-i)

Coteaux de Béziers

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna(-u) apraksts

1. Ar AĢIN “Coteaux de Béziers” apzīmēti sarkanvīni

ĪSS APRAKSTS

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Coteaux de Béziers” ir rezervēta nedzirkstošajiem vīniem.

Sarkanvīnus galvenokārt ražo no šķirņu “Grenache”, “Syrah”, “Merlot” vai “Cabernet-Sauvignon” vīnogām kā vienšķirnes vai divšķirņu vīnus. Tiem ir tumši rubīnsarkana līdz izteikti granātsarkana krāsa ar violetiem atspīdumiem. Aromātā vispirms jūtamas primārās sarkano un melno ogu smaržas, ko vēlāk papildina nedaudz pikanta, vāja piparmētras un lakricas smarža. Pagaršojot vispirms jūtama maiga garša, kas lielākoties atgādina sarkanās ogas, pēc tam — sabalansēta spēcīgu tanīnu un pilnīga augļainuma garša.

Pēc analītiskajiem kritērijiem, izņemot minimālo faktisko spirta tilpumkoncentrāciju, vīni atbilst ES noteikumos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums Miliekvivalentos uz litru Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. Ar AĢIN “Coteaux de Béziers” apzīmēti sārtvīni

ĪSS APRAKSTS

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Coteaux de Béziers” ir rezervēta nedzirkstošajiem vīniem.

Sārtvīnus galvenokārt ražo no šķirņu “Cinsault”, “Grenache” un “Syrah” vīnogām, ko izmanto jauktā veidā vai atsevišķi pa šķirnēm. To krāsa ir no bāli sārtas līdz lašsārtai. Skābenā, smalkā smarža atgādina sarkanās ogas. Pēc garšas tie ir patīkami un samtaini, vienmēr pilnīgi, gardi un labi veldzē slāpes.

Pēc analītiskajiem kritērijiem, izņemot minimālo faktisko spirta tilpumkoncentrāciju, vīni atbilst ES noteikumos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3. Ar AĢIN “Coteaux de Béziers” apzīmēti baltvīni

ĪSS APRAKSTS

Aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Coteaux de Béziers” ir rezervēta nedzirkstošajiem vīniem.

Baltvīnus ražo galvenokārt no šķirņu “Chardonnay”, “Sauvignon”, “Viognier” un “Vermentino”, kā arī “Marsanne” vai “Grenache blanc” vīnogām kā vienšķirnes vai vairākšķirņu vīnus. Tiem ir kristāliska, zeltaina krāsa ar zaļu atspīdumu. Šajos vīnos dominē eksotisko augļu un citrusaugļu aromāts. Tie ir dzīvīgi, līdzsvaroti un rada patīkamu svaigumu mutē.

Pēc analītiskajiem kritērijiem, izņemot minimālo faktisko spirta tilpumkoncentrāciju, vīni atbilst ES noteikumos noteiktajām robežvērtībām.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālā kopējā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) Minimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Īpašā vīndarības metode

Attiecībā uz vīndarības metodēm jāievēro pienākumi, kas minēti Savienības tiesību aktos un Lauku un jūras zivsaimniecības kodeksā (Code rural et de la pêche maritime).

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. AĢIN “Coteaux de Béziers” 110 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Coteaux de Béziers” apzīmēto vīnu iegūšanai izmantojamo vīnogu novākšana, vinifikācija un vīnu izturēšana notiek šādu Ēro (Hérault) departamenta pašvaldību teritorijā:

Bassan, Béziers (izņemot zonas AI, AH, AK, AL, AM, AV, AW, AX, AY, AZ, BC, BD (Lirou kreisais krasts), BM, BN, BT, BV), Boujan-sur-Libron, Cers, Corneilhan, Lieuran-lès-Béziers, Lignan-sur-Orb, Pailhès, Portiragnes, Sauvian, Sérignan, Servian (zona C1), Thézan-lès-Béziers (Orbas (Orb) kreisais krasts), Valras, Vendres (visa pašvaldības teritorija, izņemot zonu BR), Vias, Villeneuve-lès-Béziers.

7. Vīna vīnogu šķirne(-es)

“Agiorgitiko N”

“Alicante Henri Bouschet N”

“Alvarinho” – “Albariño”

“Aramon N”

“Aramon blanc B”

“Aramon gris G”

“Arinarnoa N”

“Artaban N”

“Arvine B” – “Petite Arvine”

“Assyrtiko B”

“Aubun N” – “Murescola”

“Bourboulenc B” – “Doucillon blanc”

“Bronner B”

“Cabernet blanc B”

“Cabernet cortis N”

“Cabernet franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Calabrese N”

“Caladoc N”

“Carignan N”

“Carignan blanc B”

“Carmenère N”

“Carricante”

“Chardonnay B”

“Chasan B”

“Chenanson N”

“Chenin B”

“Cinsaut N” – “Cinsault”

“Clairette B”

“Colombard B”

“Cot N” – “Malbec”

“Egiodola N”

“Fer N” – “Fer Servadou”, “Braucol”, “Mansois”, “Pinenc”

“Fiano”

“Floreal B”

“Gamay N”

“Ganson N”

“Gewurztraminer Rs”

“Grenache N”

“Grenache blanc B”

“Grenache gris G”

“Gros Manseng B”

“Johanniter B”

“Lledoner pelut N”

“Macabeu B” – “Macabeo”

“Marsanne B”

“Marselan N”

“Mauzac B”

“Mauzac rose Rs”

“Merlot N”

“Meunier N”

“Monarch N”

“Mondeuse N”

“Montepulciano”

“Morrastel N” – “Minustellu”, “Graciano”

“Moschofilero Rs”

“Mourvèdre N” – “Monastrell”

“Muscardin N”

“Muscaris B”

“Muscat d’Alexandrie B” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat de Hambourg N” – “Muscat”, “Moscato”

“Muscat à petits grains blancs B” – “Muscat”, “Moscato”

“Nielluccio N” – “Nielluciu”

“Négrette N”

“Parrellada B”

“Petit Manseng B”

“Petit Verdot N”

“Picardan B” – “Araignan”

“Pinot gris G”

“Pinot noir N”

“Pinotin N”

“Piquepoul blanc B”

“Piquepoul gris G”

“Piquepoul noir N”

“Plant droit N” – “Espanenc”

“Portan N”

“Primitivo N” – “Zinfandel”

“Prior N”

“Riesling B”

“Rivairenc N” – “Aspiran noir”

“Roditis Rs”

“Roussanne B”

“Saperavi N”

“Saphira B”

“Sauvignac”

“Sauvignon B” – “Sauvignon blanc”

“Sauvignon gris G” – “Fié gris”

“Sciaccarello N”

“Sémillon B”

“Solaris B”

“Soreli B”

“Souvignier gris Rs”

“Sylvaner B”

“Syrah N” – “Shiraz”

“Tannat N”

“Tempranillo N”

“Terret blanc B”

“Terret gris G”

“Terret noir N”

“Touriga nacional N”

“Ugni blanc B”

“Verdejo B”

“Verdelho B”

“Vermentino B” – “Rolle”

“Vidoc N”

“Viognier B”

“Voltis B”

“Xinomavro N”

8. Saiknes apraksts

8.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ar AĢIN “Coteaux de Béziers” apzīmētā produkta ražošanas ģeogrāfiskais apgabals aptver 17 pašvaldību teritorijas Ēro (Hérault) departamentā, tostarp Bezjē (Béziers) pilsētu, kas ir tā ģeogrāfiskais centrs. Lielākā daļa vīndārza atrodas starp divām piekrastes upēm, kas tek no Sevēnu (Cévennes) kalnu atzara uz Vidusjūru: starp Libronu (Libron), kas ir veidojusi raksturīgo ainavu ar nelieliem, priežu mežu apaugušiem pakalniem, un Orbu (Orb), kam pāri paceļas Bezjē katedrāle — AĢIN logotipa emblēma.

Merģelis un koluviālie nogulumi, kas klāj apgabala ziemeļu daļu, ir veidojušies kainozoja ēras priekšpēdējā periodā (Ēro miocēna baseins). Apgabala dienvidos dominē kvartāra ērā veidojušies aluviālie nogulumi, kas lielākoties sastopami viljafransijas stratigrāfiskā stāva terašu veidā. Lielu platību aizņem no Korneijanas smiltīm (sables de Corneilhan) veidojušās smilšainas augsnes, tāpēc ka ar to saistītais ģeoloģiskais veidojums arī ir ļoti plašs — tas sasniedz 40 m biezumu. Šī augsnes apstākļu dažādība rada iespēju audzēt daudzas vīnogu šķirnes.

Ar AĢIN “Coteaux de Béziers” apzīmētā produkta ražošanas apgabalā valda Vidusjūras klimats, kas rada labvēlīgus apstākļus vīnogulāju audzēšanai, pateicoties karstām, sausām vasarām, maigām ziemām un diviem lietainiem periodiem rudenī un pavasarī. Temperatūra visā vīnogulāju veģetācijas periodā ir pietiekami augsta, lai vīnogas pienācīgi nogatavotos. Tai apgabala daļā, kas atrodas tuvu jūrai, jūras vējš mīkstina laikapstākļus liela karstuma laikā. Nokrišņu daudzums visā apgabalā var būt robežās no 400 mm līdz 800 mm, tāpēc, izvēloties vīnogu šķirnes, īpaša uzmanība jāpievērš to izturībai pret sausumu.

Apgabals ir izvietots starpupju koridorā, kuru veido vīnogulājiem piemērotas, labi drenētas augsnes, kurš robežojas ar Vidusjūru un kurā valda maigs un mērens klimats. Bezjē apkārtnes, ar AĢIN “Couteaux de Béziers” apzīmētā produkta apgabala, ekonomiskās un lauksaimnieciskās attīstības pamatā ir tas, ka šeit satiekas sauszemes un upju tirdzniecības ceļi.

8.2. Produkta specifika

Grieķi un romieši, galli un katari ir pratuši uzturēt un attīstīt vīnkopību, kas šim reģionam vienmēr bijusi raksturīga. Izmantojot gadsimtu gaitā iegūtās vīnkopības prasmes un zināšanas, tiek ražoti dažādu veidu vīni — sarkanvīni, sārtvīni un baltvīni, arī saldie vīni, tostarp “Catharoise de Béziers” (izgatavots no šķirnes “Picardan” (agrākais šķirnes “Cinsault” nosaukums) vīnogām), un nedrīkst aizmirst arī par degvīnu, ko ražo no šķirnes “Terret-Bourret” vīnogām. Bezjē apkārtnes nedzirkstošie vīni īstu popularitātes kāpumu atkal piedzīvoja pēc vīnogu kaitēkļa filoksēras izraisītās krīzes, kas skāra tikai daļu apgabala. Popularitātes virsotnē Bezjē vīns nonāca XIX gadsimta otrajā pusē. Līdz ar vairāku desmitu hektāru plašu īpašumu pāriešanu lielu zemes īpašnieku īpašumā, darbinieku pieplūdumu un dzelzceļa līnijas izveidi Bezjē kļuva par pašpasludinātu “pasaules vīna galvaspilsētu”.

Pēc 1950. gada sākās laiks, kad vīna patēriņš samazinājās. Tāpēc Langedokas (Languedoc) vīnkopji lielus centienus veltīja tam, lai no vīndārziem turpmāk iegūtu mazāku ražas iznākumu, kas labāk atbilst patērētāju gaumei.

20. gs. 70. gados aizsāktā vietējo vīnu (vin de pays) ražošana 1982. gadā tika atzīta ar dekrētu un strauji attīstījās. Pašlaik ar AĢIN “Coteaux de Béziers” apzīmētā produkta ražošanā piedalās 5 vīna ražotāju kooperatīvi un 15 individuāli vīna ražotāji. Katrs ražotājs pēc savas izvēles var tirgot ar AĢIN “Coteaux de Béziers” apzīmētus šādu divu tipu vīnus dažādās proporcijās:

— vīni, kas ražoti, sajaucot reģiona tradicionālo šķirņu, piemēram, “Grenache”, “Carignan”, “Cinsault”, “Mourvèdre”, vīnogas, kā arī piejaucot citos vīnkopības reģionos audzētu plaši pazīstamu šķirņu vīnogas;

— vienšķirnes vīni, kas iegūti no vienas šķirnes vīnogām, galvenokārt “Merlot”, “Cabernet-Sauvignon”, “Syrah”, “Chardonnay” vai “Sauvignon” vīnogām.

Pateicoties šo dažādo šķirņu vīnu maisījumu ieguves prasmei, vīnos, kas ražoti vīna reģionā Coteaux de Béziers, izpaužas visas tipiskās īpašības, ko tiem piešķir vīnogulāju audzēšanai un sarkanvīnu, baltvīnu vai sārtvīnu ražošanai piemērotās zemes. Apgabala Coteaux de Béziers vīnkopji laika gaitā ir pierādījuši savu spēju ar kvalitatīviem produktiem apmierināt patērētāju un tirgotāju vajadzības un pieprasījumu. Šo spēju rezultātā Bezjē apkārtnē ir iesakņojusies īsta vīnkopības tradīcija.

Sarkanvīniem primārajā aromātā ir galvenokārt jūtamas augļainas notis. Tanīni ir maigi un smalki, struktūra var būt viegla vai tumīgāka, tomēr garša vienmēr ir pilnīga, jo īpaši nobeigumā, tā ir maiga, nav pārmērīgi savelkoša.

Sārtvīni ir bāli sārtā līdz intensīvi lašsārtā krāsā. Augļainā smarža un pilnīgā, veldzējošā garša tos padara par patērētājiem pievilcīgu produktu.

Baltvīnu primārajā aromātā dominē augļainas notis. Līdzsvaru nodrošina pietiekams skābums, kas ir samērots ar vīna stiprumu tā, lai tā garša būtu svaiga.

8.3. Cēloniskā saikne starp ģeogrāfiskā apgabala specifiku un produkta specifiku

Jau pirms vairākiem gadu desmitiem gan kooperatīvos, gan individuāli darbojošies apgabala Coteaux de Béziers vīnkopji deva jaunu impulsu vīnkopības attīstībai.

Vidusjūras siltais un sausais klimats apvienojumā ar ietekmi uz lauksaimniecību un augsni, ko rada divas piekrastes upes, kuras norobežo koridoru, kas paveras uz Vidusjūru, ir radījis labi drenētu zemes gabalu kopumu, kas ir īpaši piemērots dažādu tādu šķirņu audzēšanai, no kurām iegūtie vīni pirmām kārtām izceļas ar savu augļainumu.

Librona ir veidojusi raksturīgo ainavu ar nelieliem, priežu mežu klātiem pakalniem (Soubergues Langedokā), uz kuriem lielākoties ir iestādītas šķirnes, no kurām iegūst sarkanvīnus, bet var iegūt arī intensīvus sārtvīnus. Savukārt Orba, pār kuru paceļas Bezjē katedrāle — AĢIN logotipa emblēma —, gadsimtu gaitā ir veidojusi auglīgākas zemes, kas ir labi piemērotas baltvīnu un dažu vieglu sarkanvīnu ražošanai.

Tieši šī konkrētā lauksaimniecisko un augsnes apstākļu daudzveidība ļauj pilnībā izpausties šķirņu potenciālam un iegūt vīnus ar pilnīgu un koncentrētu aromātu.

AĢIN apgabals izceļas ar diezgan lielu saražoto sārtvīnu īpatsvaru, kas ir gandrīz tikpat liels kā sarkanvīnu īpatsvars. Šo patīkamās garšas sārtvīnu izredzes tirgū mudina attīstīt to ražošanu.

Vairumā Bezjē apkārtnes tuvējo pašvaldību teritoriju iedzīvotāji pamatā nodarbojas ar vīnkopību, turklāt tūrisms un svētku svinēšana (pludmales, mantojums, festivāls Feria de Béziers utt.) dod īpaši labas iespējas popularizēt vīnus, kas ražoti, nodrošinot tiem īpašu saikni ar izcelsmes teritoriju, tai skaitā ar AĢIN “Coteaux de Béziers” apzīmētos vīnus. Tas, ka liela daļa produkcijas tiek regulāri pārdota ārvalstu klientiem (Beniluksa valstīm, Vācijai, Apvienotajai Karalistei), liecina par AĢIN “Coteaux de Béziers” vīnu reputāciju. Vīnkopji iesaistās arī vietēju svinīgu pasākumu organizēšanā. Šīs darbības palīdz radīt un uzturēt vīna reputāciju un spēcīgu saikni starp vīnu un sabiedrību Bezjē apkārtnē.

1834. gadā izveidotais Biteruā (Biterrois) muzejs, kas iepazīstina ar cilvēku vēsturi un attīstību Bezjē reģionā, liecina, ka starp Bezjē apkārtnes teritoriju un vīnkopību pastāv nesaraujama saikne: liela daļa muzeja ir veltīta vīnogulājiem un vīnam, kā arī daudzu šeit apmetušos mucinieku un podnieku dzīvei (amforas, kurās vīnu varēja pārvest uz Romu un provincēm).

Šī saikne starp tūrismu un vīnkopju darbību ir “Coteaux de Béziers” vīnu reputācijas stūrakmens.

Vīnogulāji Bezjē apkārtnes iedzīvotājiem nodrošina iztiku un kā pagātnē, tā vēl šodien virza šīs teritorijas attīstību.

9. Citi būtiski nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabals, kas noteikts, paredzot atkāpi attiecībā uz tādu vīnu vīndarīšanu un izstrādi, uz kuriem attiecina aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Coteaux de Béziers”, sastāv no šādu Ēro (Hérault) departamenta komūnu teritorijām, pamatojoties uz 2021. gada oficiālo ģeogrāfisko kodeksu:

Abeilhan, Adissan, Agde, Agel, Aigne, Aigues-Vives, Les Aires, Alignan-du-Vent, Assignan, Aumes, Autignac, Azillanet, Babeau-Bouldoux, Beaufort, Bédarieux, Berlou, Bessan, Béziers (zonas AI, AH, AK, AL, AM, AV, AW, AX, AY, AZ, BC, BM, BN, BT, BV un daļa no zonas BD Lirū (Lirou) kreisajā krastā), Boisset, Cabrerolles, Cabrières, Cambon-et-Salvergues, Camplong, Capestang, Cassagnoles, Castanet-le-Haut, Castelnau-de-Guers, La Caunette, Causses-et-Veyran, Caussiniojouls, Caux, Cazedarnes, Cazouls-d'Hérault, Cazouls-lès-Béziers, Cébazan, Cessenon-sur-Orb, Cesseras, Colombières-sur-Orb, Colombiers, Combes, Coulobres, Courniou, Creissan, Cruzy, Espondeilhan, Faugères, Félines-Minervois, Ferrals-les-Montagnes, Ferrières-Poussarou, Florensac, Fontès, Fos, Fouzilhon, Fraisse-sur-Agout, Gabian, Graissessac, Hérépian, Lamalou-les-Bains, Laurens, Lespignan, Lézignan-la-Cèbe, Lieuran-Cabrières, La Livinière, Magalas, Maraussan, Margon, Marseillan, Maureilhan, Minerve, Mons, Montady, Montagnac, Montblanc, Montels, Montesquieu, Montouliers, Murviel-lès-Béziers, Neffiès, Nézignan-l'Évêque, Nissan-lez-Enserune, Nizas, Olargues, Olonzac, Oupia, Pardailhan, Péret, Pézenas, Pézènes-les-Mines, Pierrerue, Pinet, Poilhes, Pomérols, Le Poujol-sur-Orb, Pouzolles, Le Pradal, Prades-sur-Vernazobre, Prémian, Puimisson, Puissalicon, Puisserguier, Quarante, Rieussec, Riols, Roquebrun, Roquessels, Rosis, Roujan, Saint-Chinian, Saint-Étienne-d'Albagnan, Saint-Étienne-Estréchoux, Saint-Geniès-de-Varensal, Saint-Geniès-de-Fontedit, Saint-Gervais-sur-Mare, Saint-Jean-de-Minervois, Saint-Julien, Saint-Martin-de-l'Arçon, Saint-Nazaire-de-Ladarez, Saint-Pons-de-Thomières, Saint-Pons-de-Mauchiens, Saint-Thibéry, Saint-Vincent-d'Olargues, La Salvetat-sur-Agout, Servian (izņemot zonu CI), Siran, Le Soulié, Taussac-la-Billière, Thézan-lès-Béziers (daļas no zonas AR un AS, kas atrodas Orbas (Orb) labajā krastā), Tourbes, La Tour-sur-Orb, Usclas-d'Hérault, Vailhan, Valros, Vélieux, Vendres (zona BR), Verreries-de-Moussans, Vieussan, Villemagne-l'Argentière un Villespassans.

Marķējums

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi par marķēšanu.

Nosacījuma apraksts

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Coteaux de Béziers” var papildināt ar vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumu.

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Coteaux de Béziers” var papildināt ar norādi “primeur” (“agrīnais” — pildīts pudelē pirms pavasara iestāšanās) vai “nouveau” (“jaunais” — pildīts pudelē pirms nākamās ražas).

Ja vārdus “Indication géographique protégée” (“aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”) aizstāj ar tradicionālo norādi “Vin de pays” (“vietējais vīns”), uz marķējuma atveido Eiropas Savienības AĢIN logotipu.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5c95eaef-900f-4ec5-b542-c3e7389e557b

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.