LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 12.12.2011 
SEC(2011) 1551 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
ar ko groza Direkt īvu 2003/98/EK par va lsts sektora inform ācijas atkalizmantošanu 
 
{COM(2011) 877 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1552 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV 1. DARBĪBAS JOMA UN KONTEKSTS  
1.1. Darbības joma 
Šis ietekmes nov ērtējums ir veikts, lai, ņemot vērā publisk ā sektora inform ācijas 
(turpmāk PSI) atkalizmantošanas tirgus att īstību, noskaidrotu, vai ir j āgroza 
Direktīva 2003/98/EK par va lsts sektora inform ācijas atkalizmantošanu (turpm āk PSI 
direktīva), kurā paredzēti PSI atkalizmantošanas pamatnosac ījumi visā Eiropas Savien ībā. 
Komisija ir ņēmusi vērā pārmaiņas atkalizmantošanas tirgos, ar ī ar direkt īvu ieviest ās 
pārmaiņas, un ir nov ērtējusi, vai ir palikuši v ēl kādi šķēršļi un, ja ir palikuši, tad k ādi tie ir un 
kā tos vislab āk pārvarēt. 
1.2. Konteksts 
PSI direktīva ir pieņemta 2003. gada 17. novembr ī. Ar direkt īvu noteikt ā tiesiskā regulējuma 
mērķis ir atrais īt valdības rīcībā esošo datu ekonomisko potenci ālu, padarot šos datus 
pieejamus komerci ālai un nekomerci ālai atkalizmantošanai, lai veicin ātu inovācijas.  
PSI direktīva ir Eiropas digitaliz ācijas programmas un strat ēģijas „Eiropa 2020 — Strat ēģija 
gudrai, ilgtsp ējīgai un integr ējošai izaugsmei” st ūrakmens1. Digitaliz ācijas programmas 
1.c. punkt ā paredzētais pamatpas ākums ir š īs direktīvas pārskatīšana. Brīvi pieejamo datu 
resursu, tostarp vald ības datu, tautsaimniecisk ā nozīme pašlaik ir plaši atz īta. Piemēram, 
saskaņā ar The Economist  2010. gada zi ņojumu dati ir k ļuvuši par „ bruto ieguld ījumu 
ekonomik ā, kurš ir gandr īz līdzvērtīgs kapitālam un darbasp ēkam”2, savukārt Digital Britain  
galīgajā ziņojumā atzīst datus par „ inovatīvu valūtu [..]uz zin āšanām balstītas ekonomikas 
dzīvības eliks īru”3. Tomēr papildus tam, ka publisko datu br īva pieejam ība sekm ē 
jauninājumus un radošumu, kas savuk ārt veicina ekonomikas izaugsmi, t ā arī nodrošina 
pārredzamu, atbild īgu un efekt īvāku pārvaldību. 
Nesen veikt ā pētījumā lēsts, ka 2008. gad ā publiskā sektora inform ācijas kopējā tirgus vērtība 
visā ES bija 28 miljardi euro4, bet kopējie tautsaimniec ības ieņēmumi no turpm ākas publisk ā 
sektora inform ācijas atkl āšanas, ļaujot vienk āršu piekļuvi, ES 27 dal ībvalstīs sasniegtu 
40 miljardus euro gad ā. Kopējie tiešie un netiešie tautsaimniec ības ieņēmumi no PSI 
izmantošanas visu ES–27 dal ībvalstu tautsaimniec ībā varētu sasniegt 140 miljardus euro 
gadā5, skaidri demonstr ējot ievērojamus ekonomikas ieguvumus no plaš ākas PSI 
atkalizmantošanas. Probl ēmas var sag ādāt uzdevums ieviest tirg ū optimālu tiesisko 
regulējumu, lai vienk āršotu un veicin ātu esošo publisko datu atkalizmantošanu komerci ālos 
un nekomerci ālos nolūkos. 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm . 
2 http://www.economist .com/node/15557443 . 
3 http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/+/in teractive.bis.gov.uk/digitalbritain/report/ . 
4 P ārskats par jaun ākajiem pētījumiem par PSI atkalizmantošanu un saist ītā tirgus att īstību (Review of 
recent studies on PSI re-use and related market developments ), G. Vickery , 2011. gada augusts.  
5 P ārskats par jaun ākajiem pētījumiem par PSI atkalizmantošanu un saist ītā tirgus att īstību (Review of 
recent studies on PSI re-use an d related market developments ), G. Vickery , 2011. gada j ūlijs, paredz ēta 
publikācija. 
 
LV 2   LV Direktīvas 13. pant ā aicināts pārskatu par direkt īvas piemērošanu sagatavot l īdz 2008. gada 
1. jūlijam. Pārskatu sagatavoja Komisija, to public ējot paziņojumā COM(2009) 2126. Tā 
konstatēja, ka, neraugoties uz l īdzšinējiem panākumiem, joproj ām pastāv daudz š ķēršļu, 
piemēram, publisk ā sektora iest ādes cenšas maksim āli segt izmaksas, nevis r ūpējas par 
saimniecisko labumu kopum ā, valda negod īga konkurence starp publisko un priv āto sektoru, 
un publisk ā sektora iest ādes neapzin ās ekonomikas potenci ālu. Komisija secin āja, ka līdz 
2012. gadam j āveic vēl viens nov ērtējums, kad, dom ājams, būs pieejami plaš āki dati par 
direktīvas ietekmi, sek ām un piem ērošanu. 
Plaša mēroga sabiedrisk ā apspriešana par direkt īvas pārskatīšanu tika veikta no 2010. gada 
9. septembra l īdz 30. novembrim, un tika sa ņemtas 598 atbildes no vis ām ieinteres ētajām 
personām, tostarp vald ībām, publisk ā sektora satura īpašniekiem (ar ī no pašreiz neiek ļautajām 
nozarēm), komerci ālajiem un nekomerci ālajiem atkalizmantot ājiem, ekspertiem, akad ēmisko 
aprindu p ārstāvjiem un iedz īvotājiem. 
Apspriešanas laik ā saņemtās atbildes atkl āja, ka, lai gan sal īdzinājumā ar iepriekš ējo pārskatu 
atkalizmantošanas kult ūra daudzās dalībvalstīs ir progres ējusi, vēl ir daudz j āstrādā, lai pēc 
iespējas palielin ātu PSI atkalizmantošanas potenci ālu. It seviš ķi gan publisk ā sektora iest ādes, 
gan atkalizmantot āji vēlas saņemt preciz ējumus un skaidrojumus par tarifik āciju un 
licencēšanas principiem, k ā arī datu form ātiem. Tāpat arī atkalizmantot āji vairāk nekā PSI 
īpašnieki atbalst īja direkt īvas groz īšanu, lai padar ītu visu pieejamo inform āciju 
atkalizmantojamu, pie ņemtu papildu pas ākumus publisko datu resursu atkl āšanai un ieviestu 
praktiskus pas ākumus atkalizmantošanas vienk āršošanai (tostarp pieejamo dokumentu resursu 
sarakstus, vienk āršotus licenc ēšanas nosac ījumus vai to neesam ību un robežizmaksu 
tarifikāciju). 
2. PROBLĒMAS KONSTAT ĒŠANA  
Uzņēmumiem, kuri mekl ē iespējas izstrādāt komerci ālu tiešsaistes produktu, izmantojot 
publiskos datus vis ās ES dalībvalstīs, varētu rasties turpm āk minētās problēmas. 
2.1. Nepietiekama skaidr ība un pārredzamība 
• Atkalizmantošanu kav ē informācijas trūkums par faktiski pieejamajiem datiem, k ā 
arī ierobežojoši vai neskai dri atkalizmantošanas nosac ījumi, tostarp inform ācijas 
cenu noteikšana. 
• Nav pietiekamas p ārliecības, vai datu kopums ietilpst atkalizmantošanas jom ā, jo 
dažas publisk ā sektora iest ādes pārmērīgi paļaujas uz publisk ā uzdevuma j ēdzienu, 
lai ierobežotu atkalizmantošanu. 
• MVU, iesp ējams, uzskata PSI atkalizmantošanas at ļaujas ieg ūšanu par p ārāk 
sarežģītu un atsak ās no produkta izstr ādes, jo tiem tr ūkst resursu, lai var ētu sekot 
procesam, l īdz tas tiek pabeigts. 
                                                 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=COM:2009:0212:FIN:EN:PDF. 
 
LV 3   LV 2.2. Bloķēti resursi 
• Direktīvas darbības joma pašlaik neietver datu s, kurus apkopojušas vai uzr ādījušas 
sabiedrisk ās raidorganiz ācijas, izgl ītības un izp ētes iestādes, kā arī kultūras iestādes. 
Daži no min ētajiem datiem, it seviš ķi neaizsarg ātie kultūras materi āli, var tikt 
atkalizmantoti, lai gan to neregul ē nekādi nosacījumi, tāpēc atbrīvojumu pamatojums 
jāizskata jaun ā izmaksu un ieguvumu anal īzē. 
2.3. Pārāk augsta maksa un vienl īdzīgu konkurences apst ākļu trūkums 
• Atkalizmantot āji sūdzas par maksu, kas noteikta t ādā līmenī, kurš galu gal ā darbojas 
kā atkalizmantošanas š ķērslis, it īpaši maziem un vid ējiem uzņēmumiem. 
• Publiskā sektora iest ādes bieži vien nepareizi nosaka izmaksas starp visp ārīgas un 
precīzas inform ācijas darb ībām un nesp ēj nodrošin āt, lai no uz ņēmumiem, kuri 
izstrādā precīzas inform ācijas produktus to visp ārīgajai inform ācijai, iekas ētās cenas 
atbilst tam, k ādas cenas tie iekas ē savās iestādēs. 
• Dažas publisk ā sektora iest ādes apvieno savu publisko uzdevumu veikšanu ar 
komerciālām, peļņu nesošām darbībām, kuras k ā tādas ar PSI direktīvu nav 
aizliegtas. Sacenšoties ar priv āto sektoru tirgos par produktiem un pakalpojumiem, 
kuri izstrādāti, pamatojoties uz PSI un kurus t ās rada un/vai apkopo, dažas publisk ā 
sektora iest ādes tiecas piem ērot konkurenci krop ļojošu cenu un licenc ēšanas 
nosacījumus. 
2.4. Nekonsekventa pieeja dal ībvalstīs 
• Direktīvas īstenošana un piem ērošana, kā arī PSI atkalizmantošanas pan ākumi visā 
ES nav vien ādi. 
• Atšķirīgais temps, k ādā katra dal ībvalsts ievieš PSI atkalizmantošanas politiku, rada 
turpmāku iekšējā tirgus sadrumstalošan ās risku, kait ējumu uz ņēmumiem, 
patērētājiem un pilso ņiem. 
2.5. Nepietiekama atkalizmant ošanas noteikumu piem ērošana 
• Kaut arī dalībvalstīs ir vispārējas, funkcion ējošas tiesisk ās aizsardz ības sistēmas, 
tikai dažās no tām ir paredz ētas konkr ētas iestādes, kas uzklaus ītu sūdzības pret 
publiskā sektora iest ādēm, kuras p ārkāpj PSI atkalizmantošanas noteikumus. 
• Atkalizmantot āji vairum ā dalībvalstu saskaras ar apgr ūtinošām un ilgstoš ām 
procedūrām, kas nav piem ērotas viņu sūdzību risināšanai. Efekt īva tiesisk ās 
aizsardzības mehānisma (lēmumu pie ņemšanas laiks, efekt īva iestāžu kompetence) 
trūkuma dēļ dažās dalībvalstīs daži tirgi ir neefekt īvi, un tā rezultātā veidojas 
negatīva ietekme uz konkurenci un inov āciju, un visbeidzot uz pat ērētāju labklājību. 
3. ES PASĀKUMU PAMATOJUMS , ES PIEVIENOT Ā VĒRTĪBA UN SUBSIDIARIT ĀTE 
PSI direktīva ir pieņemta, pamatojoties uz L īguma par Eiropas Savien ības darbību (turpm āk 
LESD) 114. pantu (Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 95. pants), jo t ā būtība aptver 
 
LV 4   LV pakalpojumu br īvu apriti un netrauc ētu iekšējā tirgus darb ību. Jebkuriem direkt īvas 
grozījumiem tādējādi ir viens un tas pats juridiskais pamatojums. 
Brīvi pieejamo datu tautsaimniecisk ā nozīme, it īpaši valdības datu, kas ir pamats jauniem 
informācijas pakalpojumiem un produktiem,  pašlaik tiek arvien plaš āk atzīta. Kamēr ES 
līmenī tiek saska ņoti PSI atkalizmantošanas pamatprincipi, joproj ām ir aktu ālas dažas 
problēmas. 
Pirmkārt, direktīvas mērķis ir novērst iekšējā tirgus sadrumstalot ību un veicin āt uz PSI bāzes 
izstrādātos pārrobežu produktus un pakalpojumus, jo valstu PSI tiesību akti var kav ēt PSI 
atkalizmantošanas iekš ējā tirgus netrauc ētu darbību. 
Piemēram, ir nepieciešama r īcība ES līmenī, veicot groz ījumus direkt īvas darbības jomā, lai 
nodrošinātu, ka kult ūras iestāžu rīcībā esošie publiski neaizsarg ātie materi āli kļūst pieejami 
atkalizmantošanai konsekventi vis ā ES, nevis tikai atseviš ķā dalībvalstī. 
Otrkārt, direktīvā noteiktā tiesiskā regulējuma mērķis ir nodrošin āt tādus apstākļus, kas pēc 
iespējas vairotu publisko datu resursu atkalizmantošanas ieguvumu potenci ālu Eiropā. Tomēr, 
pilnveidojot uz PSI pamatotas darb ības, daži pašreiz ējie būtiskie noteikumi neatspogu ļo šo 
nolūku. Piem ēram, pašreiz ējais tarifik ācijas režīms tiek uzskat īts par neatbilstošu, lai 
veicinātu uz publisko datu atkalizmantošanu pamatotas darb ības. Turkl āt dažas dal ībvalstis ir 
atsevišķi pārgājušas uz robežizmaksu tarifik ācijas režīmu, kamēr citas ir saglab ājušas izmaksu 
segšanas rež īmu. Vienīgi rīcība ES līmenī, proti, nosakot oblig ātu saskaņošanu, var nodrošin āt 
to, ka oblig ātie tarifik ācijas noteikumi un iz ņēmumi ir konsekventi vis ā ES, lai veicin ātu 
atkalizmantošanas pas ākumus. 
4. POLITIKAS M ĒRĶI 
PSI ir nozīmīgs digitālā satura produktu un pakalpojumu s ākotnējais materi āls ar lielu un l īdz 
šim neizmantotu potenci ālu. Vispārējais ES rīcības mērķis ir palīdzēt ekonomikas izaugsmei 
un darbvietu rad īšanai, uzlabojot PSI izmantošanas apst ākļus un sekm ējot iekšējā PSI 
atkalizmantošanas tirgus turpm āko attīstību. Turkl āt PSI atklāšana atkalizmantošanai pozit īvi 
ietekmēs valdību pārredzamību, efektivit āti un pārskatatbild ību un pal īdzēs pilsoņu tiesību 
nostiprināšanai. Visp ārējais mērķis pilnībā atbilst ES l īmeņa horizont ālajām stratēģijām, jo 
īpaši Komisijas strat ēģijai „Eiropa 2020”, kuru uzs āka 2010. gada 3. mart ā, lai pārveidotu 
Eiropu par „ par gudru, ilgtsp ējīgu un integr ējošu ekonomiku ar augstu nodarbin ātības, 
ražīguma un soci ālās kohēzijas līmeni ”. 
Šis vispārējais mērķis ir sadal īts šādos konkr ētos mērķos. 
(1) Novērst konkurences izkrop ļojumus ES tirg ū: vienlīdzīgi konkurences 
nosacījumi, atkalizmantot ājiem un v ēsturiskām publisk ā sektora „hibr īdiestādēm” 
iesaistoties komercdarb ībā. 
(2) Digitālā satura tirgus veicin āšana uz PSI bāzes izstrādātiem produktiem un 
pakalpojumiem: lai sekm ētu ekonomikas izaugsmi un rad ītu darbvietas, kas 
saistītas ar PSI atkalizmantošanu, ir j āizpilda daži nosac ījumi saist ībā ar datu 
atkalizmantošanu un ar PSI izmantošanas ķēdi gan komerci āliem, gan 
nekomerci āliem nolūkiem. 
 
LV 5   LV (3) PSI pārrobežu izmantošanas veicin āšana: īsts un plaukstošs PSI 
atkalizmantošanas iekš ējais tirgus rad īsies tikai tad, kad b ūs likvidēti regulatīvie un 
praktiskie atkalizmantošanas š ķēršļi visā Eiropā. 
5. POLITIKAS IESP ĒJAS 
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā (4. un 5. noda ļa) tika apsv ērtas šādas iespējas: i) izmai ņu 
neieviešana direkt īvā (atsauces scen ārijs), ii) direkt īvas atcelšana, iii) ieteikuma ties ību 
pasākumi, iv) groz ījumi tiesību aktos un v) risin ājumu kopums, apvienojot ieteikuma ties ību 
pasākumus un groz ījumus ties ību aktos. 
Bez politikas p ārmaiņām: direktīvā neveic izmai ņas (atsauces scen ārijs) 
Pēc direktīvas pirmās pārskatīšanas 2009. gad ā Komisija secin āja, ka direkt īvas panākumi un 
īstenošana ir nevienm ērīga, un konstat ēja vairākus palikušos š ķēršļus. Tā kā nebija pietiekamu 
datu par direkt īvas ietekmi un piem ērošanu, Komisija nol ēma līdz 2012. gadam veikt papildu 
pārskatīšanu, lai apsv ērtu, vai ir nepieciešami groz ījumi tiesību aktos, ņemot vērā šajā laikā 
panākto progresu dal ībvalstīs. PSI atkalizmantošanai iesp ēja „bez politikas p ārmaiņām” 
nozīmētu to, ka sp ēkā paliktu direkt īvas pašreiz ējie noteikumi un valstu transpon ēšanas 
instrumenti. 
ES pašreiz ējās rīcības pārtraukšana: PSI direktīvu atceļ 
PSI direktīvā ir noteikti PSI atkalizmantošanas pamatnosac ījumi visā ES, un ar to ir ieviestas 
pārmaiņas dalībvalstu politik ā un tiesību aktos. Ja š īs direktīvas nebūtu, dalībvalstis p ēc savas 
izvēles varētu atcelt vai groz īt valsts īstenošanas ties ību aktus par PSI atkalizmantošanu. Š īs 
konkrētās iespējas rezultātā tiktu atcelti visi direkt īvā un transpon ēšanas instrumentos pašlaik 
ietvertie regulat īvie pienākumi. 
Ieteikuma ties ību pasākumi  
Šie instrumenti, piem ēram, Komisijas pamatnost ādnes vai ieteikumi, nodrošina papildu 
informāciju un/vai interpret āciju par dažiem PSI direktīvas noteikumiem. 
Apspriešanas laik ā respondenti vis ās kategorij ās rosināja veikt ieteikuma ties ību pasākumus 
licencēšanas mode ļiem, tehniskajiem form ātiem un cenu apr ēķinam (tostarp robežizmaksu 
aprēķinam). Respondenti ar ī kopumā aicināja īstenot padzi ļinātu izpratni veicinošus 
pasākumus (paraugprakse, zin āšanu un pieredzes apmai ņa). 
Grozījumi tiesību aktos  
Šī iespēja paredz veikt groz ījumus direkt īvas saturā, t. i., tās noteikumos paredz ētajās tiesībās 
un pienākumos. Š ādas likumdošanas iesp ējas ietver: i) direkt īvas darb ības jomas 
paplašināšanu, ietverot taj ā patlaban neiek ļautās nozares; ii) tarifik ācijas noteikumu 
paredzēšanu, pamatojoties uz robežizmaks ām, ar iesp ējamiem iz ņēmumiem; iii) visp ārējā 
principa groz īšanu, padarot pieejamos dokumentus atkalizmantojamus; iv) t ādas prasības 
noteikšanu, kas paredz datus public ēt mašīnlasāmā formātā; v) tādas prasības noteikšanu, kas 
paredz iecelt neatkar īgu regulatoru; vi) atbilst ības pierādīšanas pien ākuma pārcelšanu uz 
tarifikācijas pras ībām; vii) tādas prasības noteikšanu, kas publisko uzdevumu darb ības jomu 
paredz defin ēt vienīgi tiesību aktos. 
 
LV 6   LV Risinājumu kopums  
Šī iespēja apvienotu b ūtiskas pārmaiņas atkalizmantošanas regul ējumā (tiesību aktu 
grozījumu iesp ēja) un papildu ieteikumus pa r principiem, kas publiskaj ām iestādēm 
jāpiemēro, īstenojot tos valsts l īmenī (ieteikuma ties ību pasākumu iesp ēja). 
6. POLITIKAS IESP ĒJU UN IETEKMES SAL ĪDZINĀJUMS  
1. iespēja (status quo ) palielin ātu iespējamību, ka valstu l īmenī tiek izmantotas atš ķirīgas 
pieejas, un t ādējādi vairotu tiesisko nenoteikt ību un izkrop ļotus konkurences apst ākļus iekšējā 
tirgū. 
2. iespēja (direktīvas atcelšana ) likvidētu drošības tīklu, kas ES l īmenī izveidots ar PSI 
atkalizmantošanas noteikumu minimumu, t ādējādi palielinot tiesisko nenoteikt ību un valstu 
pieeju atš ķirības, kaitējot konkurencei un iekš ējam tirgum saist ībā ar PSI atkalizmantošanu. 
Direktīvas atcelšana ar ī pilnīgi neatbilst saist ītajām iniciat īvām par datu pieejam ību un 
atkalizmantošanu, kuras tiek īstenotas ES un valstu l īmenī. 
3. iespēja (ieteikuma ties ību pasākumi ) viena pati atvieglotu PSI direktīvas noteikumu par 
licencēšanu un tarifik āciju piem ērošanu, ta ču vienalga palielin ātu iespējamību, ka valstu 
līmenī būtu dažādas pieejas, t ādējādi radot tiesisko nenoteikt ību un izkrop ļotus konkurences 
apstākļus iekšējā tirgū. 
4. iespēja (grozījumi ties ību aktos ) nostiprin ātu tiesisko regul ējumu, kas sekm ē 
atkalizmantošanu: t ā paplašin ātu direktīvas darbības jomu, ietverot kult ūras materi ālus, 
noteiktu piem ērojamas ES ties ības atkalizmantot publiskos datus, samazin ātu cenas par PSI 
atkalizmantošanu un vairotu atkalizmantošanas ties ību piemērošanas tiesisk ās aizsardz ības 
mehānisma efektivit āti. 
5. iespēja (risinājumu kopums, kur ā apvienoti ieteikuma ties ību pasākumi un groz ījumi 
tiesību aktos ) nozīmē 4. iespējas sniegtos ieguvumus, ta ču papildus tam š ī iespēja ļautu 
vienkāršāk piemērot PSI direktīvas noteikumus par licenc ēšanu un tarifik āciju. Rezult ātā tā 
nodrošinātu valstu regulat īvo atkalizmantošanas pieeju konver ģenci visā iekšējā tirgū, 
tādējādi sekmējot tiesisko noteikt ību, vairojot veicin āšanas pas ākumus un samazinot PSI 
atkalizmantošanas š ķēršļus. 
Šo dažādo politikas iesp ēju salīdzinājums ļauj secin āt, ka 5. iespēja (risinājumu kopums, 
aptverot ieteikuma ties ību pasākumus un groz ījumus ties ību aktos ) piedāvā vislabāko 
līdzsvaru starp PSI atkalizmantošanas veicin āšanu, saska ņošanu un tiesisko noteikt ību, ņemot 
vērā valsts apst ākļus un īstenošanas izmaksas. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Noteikto m ērķu sasniegšanas pan ākumu pamatr ādītājs ir pareiza PSI direktīvas transpon ēšana 
un piemērošana.  
PSI atkalizmantošanas un saist ītās politikas pan ākumi vis ā E S  t i k s  v ērtēti saskaņā ar 
rādītājiem, kuri sadarb ībā ar dalībvalstīm var tikt papildin āti (kā to paredz e-p ārvaldes rīcības 
plāns 2011.–2015. gadam). 
 
LV 7   LV Komisija apkopos datus, izmantojot dal ībvalstu zi ņošanas pien ākumu, ieinteres ēto personu 
viedokli, kas sniegts regul ārā dialogā, kā arī neatkarīgus pētījumus. 
Komisija p ārskatīs direktīvas piemērošanu un inform ēs Eiropas Parlamentu un Padomi par 
rezultātiem trīs gadus pēc transpon ēšanas datuma.