2. PIELIKUMS

Norādījumi par fiskālo pasākumu piemērošanu inframarginālai peļņai

Pašreizējā krīzes situācijā dalībvalstis izņēmuma kārtā var lemt ieviest tādus nodokļu pasākumus, kuru mērķis ir apgūt daļu peļņas, ko gūst konkrēti elektroenerģijas ražotāji.

To ieņēmumu pārdale elektroenerģijas galapatērētājiem, ko gūst no inframarginālām rentēm piemērotiem fiskāliem pasākumiem, daļēji novērstu to, ka pašreizējās augstās gāzes cenas palielina izmaksas, kas rodas galalietotājiem. Tas arī ļautu saglabāt efektīvas elektroenerģijas vairumtirdzniecības robežcenas, kas vajadzīgas efektīvai dispečēšanai un tirgu sasaistei Eiropas vienotajā elektroenerģijas tirgū. Tomēr šāds pasākums būtu rūpīgi jāizstrādā tā, lai izvairītos no nevajadzīgiem tirgus izkropļojumiem, vienlaikus stimulējot papildu investīcijas atjaunīgā enerģijā. Tas jo īpaši ietver šādus elementus:

·pasākuma ilgums būtu jāierobežo un jāsaista ar konkrētu krīzes situāciju;

·pasākumam nevajadzētu ietekmēt elektroenerģijas vairumtirdzniecības cenu veidošanos, kas balstās uz robežizmaksām, kuras izteiktas ar vērtības līkni, tādējādi saglabājot cenu signālu efektivitāti īstermiņa darbības lēmumu pieņemšanā. Šaubu gadījumā būtu jāatgūst mazāk virspeļņas, lai izvairītos no ietekmes uz cenu veidošanos;

·nevajadzētu ietekmēt ilgtermiņa cenu tendences, kas izriet no strukturālām tirgus norisēm un ES ETS oglekļa cenas signāla. Tas tāpēc, lai neietekmētu ilgtermiņa cenu signālus, kas veicina fiksēto un investīciju izmaksu segšanu, stimulējot investīcijas jaudā, kas vajadzīga dekarbonizētai un uzticamai elektroenerģijas sistēmai;

·jāatzīmē, ka daļai pasaules gāzes cenu pieauguma ir strukturāls komponents (ko varētu noteikt, pamatojoties uz vidējām cenām laika gaitā). Nodoklim nevajadzētu attiekties uz šā strukturālā komponenta ietekmi;

·būtu skaidri jāizklāsta un jāpamato metode, ar kuru aprēķina rentes, kas uzskatāma par “pārmērīgām” saistībā ar konkrēto krīzes vidi, un aktivēšanas/deaktivēšanas mehānismi. Lai izvairītos no patvaļīgas izmantošanas, kas radītu smagus izkropļojumus, “negaidīta papildu peļņa” un “aktivēšanas/deaktivēšanas” mehānisms būtu jānosaka, pamatojoties uz objektīviem un verificējamiem kritērijiem un notikumiem. Tie varētu būt, piemēram, novirze no pasaules gāzes vidējām cenām ilgstošā laikposmā un to stundu skaits, kuru laikā gāze nosaka cenu elektroenerģijas sistēmā. Pamatojoties uz šiem skaidri definētajiem kritērijiem, būtu arī skaidri jāierobežo nodokļa piemērošanas ilgums, tam nepārsniedzot 2022. gada 30. jūniju;

·papildu inframarginālās rentes būtu jāatgūst tikai tajos periodos, kad gāzes rūpnīcas bija marginālas, un apjomā, kādā šādas papildu inframarginālas rentes faktiski tika nopelnītas ar inframarginālajām vienībām;

·ar šo pasākumu nevajadzētu izdalīt atsevišķas ražošanas tehnoloģijas. Tam vajadzētu aptvert jebkādas inframarginālas vienības, kas darbojas nodokļa piemērošanas stundās, piemēram, inframarginālās rentes no elektroenerģijas, kas saražota no akmeņoglēm un lignīta, atjaunīgiem energoresursiem (tostarp hidroenerģijas) un kodolenerģijas;

·pasākums būtu vienādi jāpiemēro visiem ražotājiem neatkarīgi no tā, vai uz tiem attiecas atbalsta shēmas vai jaudas atlīdzības mehānismi. Tomēr būtu jāņem vērā, ka dažas atbalsta shēmas pēc savas būtības jau ļauj novērst (regulēti tarifi), apgūt (divvirzienu līgumi par starpību, kas noslēgti pirms gāzes cenu krīzes) vai samazināt (mainīgas piemaksas) inframarginālās rentes augstu cenu periodos. Varētu tikt risināta fiksētu piemaksu īpašā situācija, kas var palielināt inframarginālās rentes;

·pasākumam nevajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku un ar to būtu jāatgūst tikai daļa no faktiski gūtās peļņas. Tāpēc tajā jāņem vērā, ka ražotāji var būt pārdevuši daļu savas produkcijas par zemāku cenu pirms krīzes sākuma nākotnes darījumos; Enerģija, kas nav devusi nekādu ar augstākām elektroenerģijas tirgus cenām saistītu peļņu, jo tā jau bijusi pārdota kā nākotnes darījums, būtu jāatbrīvo no atgūšanas pasākumiem;

·ieņēmumi no šī pasākuma būtu jāpārnes uz mājsaimniecībām vai jāizmanto neselektīvos un pārredzamos pasākumos, kas atbalsta visus galapatērētājus (piemēram, skaidra, atsevišķa atlaide galalietotāju elektroenerģijas rēķinos, kas ir proporcionāla to vidējam dienas vai nedēļas patēriņam).

Jāņem vērā, ka, ciktāl atbrīvojumi no šādiem peļņas nodokļiem rada selektīvas priekšrocības konkrētiem uzņēmumiem, var tikt piemēroti valsts atbalsta noteikumi.