Komisijas paziņojumsEiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejaiun Reģionu Komitejai - Publiskā un privātā sektora partnerība nākotnes interneta jautājumos /* COM/2009/0479 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.10.2009 COM(2009)479 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Publiskā un privātā sektora partnerība nākotnes interneta jautājumos KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Publiskā un privātā sektora partnerība nākotnes interneta jautājumos SATURS 1. Ievads 3 2. Šā paziņojuma mērķi 4 3. Nākotnes internets — logs uz viedāku pasauli 5 3.1. Viedo infrastruktūru attīstības tendences 5 3.2. Nākotnes interneta dzinuļi 7 4. Eiropas ietekme uz nākotnes internetu 7 4.1. Nākotnes internets septītajā pamatprogrammā 7 4.2. Nākotnes interneta iniciatīvas dalībvalstīs 8 4.3. Nozare un inovācijas 8 5. Rīcības virzieni nākotnes interneta jomā 9 5.1. Vairāk investīciju nākotnes interneta pētniecībā un izstrādē 9 5.2. Veicināt dalībvalstu iniciatīvas un popularizēt nākotnes interneta starptautisko nozīmi 10 5.3. Uz nākotnes interneta pamatiem celta publiskā un privātā sektora partnerība 10 6. Secinājumi 12 IEVADS Internets ir kļuvis par vienu no svarīgākajām 21. gadsimta infrastruktūrām, kas sabiedrības un ekonomikas attīstību veicina gluži tāpat, kā dzelzceļa, ceļu un gaisa satiksmes tīkls to darīja iepriekšējā gadsimtā. Tas ir ne tikai jaunās pakalpojumu ekonomikas virzītājspēks, bet arī rīks, kas veicina “piektās brīvības” un īstenas zināšanu sabiedrības rašanos[1]. Nākotnē vēl skaidrāk pamanāmas būs tās interneta radītās izmaiņas ekonomikā un sabiedrībā, kuru virzītājspēks ir informācijas un sakaru tehnoloģiju attīstība un jaunu uzņēmējdarbības un sabiedrisko lietojumu panākumi. Sabiedriskos pakalpojumus, piemēram, veselības aprūpes, mobilitātes, vides monitoringa vai energovadības jomā, patlaban uztur sarežģītas infrastruktūras, kuru pamatā interneta parasti nav. Minētās infrastruktūras var padarīt “viedākas”, t. i., daudz efektīvākas un ilgtspējīgākas, ja vien to pamata funkcijās un procesos pilnīgi iekļauj interneta tehnoloģijas. Tomēr jaunu efektivitātes un produktivitātes līmeni iespējams sasniegt tikai tad, ja tehnoloģiskos šķēršļus pārvar ar starpdisciplināru un atvērtu inovāciju pieeju. Internets ir radījis vairākus inovāciju viļņus: pirmais bija tīmekļa ieviešana, kam sekoja sakaru un audiovizuālo pakalpojumu integrācija (piemēram, VoIP un IPTV)[2] un — vēl nesenā pagātnē — arī daudzi tiešsaistes pakalpojumi un lietojumi. Tomēr apjomīga vairāku tehnoloģiju, piemēram, dalītās skaitļošanas platformu, Web 2.0 , vienādranga pakalpojumu, dažādu platjoslas piekļuves tīklu, mobilo ierīču un sensoru (“lietiskā interneta priekšmetu”), integrācija nozīmē, ka ir jāpārstrādā pirms vairāk nekā trīsdesmit gadiem radītā interneta arhitektūra. Paļāvība un drošība — tie ir visnozīmīgākie jautājumi, uz kuriem jārod jaunas atbildes. Lai spētu izpildīt jauno lietojumu reāllaika prasības, ir vajadzīgas jaunas funkcijas un arvien augstāka efektivitāte. Neraugoties uz tehnoloģiskajiem jautājumiem, nākotnes interneta infrastruktūras izraisītā uzņēmējdarbības un sabiedrības mijiedarbības procesu pārstrukturizācija varētu Eiropas uzņēmējiem pavērt vienreizīgu iespēju izraisīt jaunu inovāciju vilni un iegūt to tehnoloģiskajai un zinātniskajai zinātībai atbilstošu stāvokli interneta ekonomikā. Citur pasaulē, piemēram, ASV, Japānā, Korejā un Ķīnā, nākotnes internets ir kļuvis par stratēģisku prioritāti. Eiropas Savienībā tā ir viena no Septītās pamatprogrammas IST pētniecības programmas prioritātēm, turklāt aptuveni 20 % IST budžeta piešķirti pētniecībai un izstrādei šajā jomā. Vairākas dalībvalstis arī sākušas vērienīgas iniciatīvas nozarē. Nākotnes interneta tehnoloģiju un lietojumu jomā par vadošo reģionu Eiropa var kļūt vien tad, ja tā īsteno saskaņotu pieeju, kura maksimāli izmanto Eiropas mērogā un dalībvalstīs ieguldītos pūliņus. Eiropas Savienība ir spērusi vairākus soļus, īstenojot plašāku interneta politikas nostādņu pieeju, piemēram, lai sekmētu inovatīvu interneta tehnoloģiju, kā Ipv6[3], ieviešanu un radītu labvēlīgu attīstības vidi lietiskajam internetam[4], vienlaikus atbalstot interneta pārvaldības pamatprincipus: principu “gals–gals” [ end-to-end principle ], atvērtību un sadarbspēju. Ir svarīgi plūkt pirmos ilgtermiņa pētniecības investīciju nestos augļus, proti, no īstermiņa līdz vidēja termiņa inovāciju iniciatīvām Eiropā varētu rasties jauni ražotāji un pakalpojumu sniedzēji. Tagad “digitālai sabiedrībai” un ekonomikai ir nepieciešama visaptveroša pieeja, kas aptvers nākotnes internetu — vienu no šīs pieejas pamatelementiem. Šī pieeja un šajā paziņojumā izklāstītie pasākumi tiks integrēti visaptverošā Eiropas “digitālajā programmā”, kuru Komisija iesniegs nākamajā gadā, lai pārvarētu galvenos šķēršļus patiesi vienotam digitālajam tirgum, veicinātu investīcijas ātrgaitas internetā un novērstu nepieņemamo “digitālo plaisu”[5]. Šā PAZIņOJUMA MēRķI Gaidāmā nākotnes interneta tehnoloģiskā attīstība un tiekšanās uz viedajām infrastruktūrām (enerģētikas, mobilitātes, veselības aprūpes, darbavietu aprīkojuma, vides u.c. jomās) Eiropai paver iespēju sekmīgi virzīties uz ilgtspējīgu ekonomiku saskaņā ar ekonomikas atveseļošanas plānu, ko Komisija pieņēma 2008. gada 26. novembrī[6]. Plašāka nākotnes interneta tehnoloģiju izmantošana viedajās infrastruktūrās paver iespēju krietni uzlabot Eiropas konkurētspēju topošo tehnoloģiju un sistēmu, piemēram, sensoru tīklu[7] vai mākoņdatošanas, jomā un nodrošinās to, ka ir iespējams mērīt, novērot un apstrādāt milzīga apjoma informāciju[8]. Šā paziņojuma mērķis ir radīt satvaru tam, lai minētās tendences tiktu maksimāli izmantotas “viedās” sabiedrības rašanās labā, vienlaikus uzlabojot Eiropas IST nozares konkurētspēju, jo īpaši: - izmantojot ES līmenī īstenotos pasākumus , lai paplašinātu interneta tehnoloģijas iespējas; - apvienojot īsa līdz vidēja termiņa pieeju , atkārtoti uzsverot nozīmīgākos aspektus un atbalstot jaunas iniciatīvas, lai palīdzētu Eiropai kļūt par līderi nākotnes interneta jomā; - sagatavojoties arī dalībvalstu[9] un nozares atbalstītajai publiskā un privātā sektora partnerības (PPSP) iniciatīvai nākotnes interneta jomā [10]. Šīs iespējas priekšrocību izmantošana nozīmē: - izveidot ciešas partnerības ar dažādu nozaru, IST un viedo infrastruktūru uzņēmējiem; - novērst sadrumstalotību un radīt kritisko masu ES mērogā; - veicināt konkurenci, atvērtību un standartizāciju, iesaistot patērētājus/iedzīvotājus, kā arī nodrošināt paļāvību, drošību un datu aizsardzību, tam izmantojot pārredzamas un demokrātiskas pārvaldības pamatprincipus un piedāvāto pakalpojumu uzraudzību. Nozares virzītu publiskā un privātā sektora partnerību, ko, izmantojot jau pastāvošos pamatprogrammas mehānismus, īstenos jaunās, 2011.—2013. gada IST darba programmas, nodrošinās strauju minēto pasākumu ieviešanu. Publiskā un privātā sektora partnerība izmantos piecu Eiropas tehnoloģiju platformu (ETP)[11] darba augļus un tādējādi abpusēji risinās ar internetu saistītos jautājumus to attiecīgajos stratēģiskajos pētniecības plānos. NāKOTNES INTERNETS — LOGS UZ VIEDāKU PASAULI Lai sabiedriskās nozīmes lietojumus, kas atbalsta infrastruktūru, padarītu “viedākus”, pasaulē ir sāktas vairākas iniciatīvas. Minētās iniciatīvas ir atbildes reakcija uz to, ka ir jāvirzās uz ilgtspējīgāku un efektīvāku ekonomiku, jānodrošina saskaņota dabas resursu izmantošana, jāmazina klimata pārmaiņu ietekme un jāaizsargā vide. Sabiedrība uz tām noraugās ar lielu interesi. Eiropā klimata un enerģētikas tiesību aktu kopums[12] veido vērienīgu politikas satvaru to infrastruktūru atkalatzīšanai, kuras kalpo sabiedrībai. Viedo infrastruktūru attīstības tendences Lai pārstrādātu minēto iniciatīvu uzņēmējdarbības un operacionālos procesus un lai tie kļūtu “viedi”, daudzas no tām plaši izmantos savienojamību un dalīto informācijas apstrādi. Daži viedo infrastruktūru piemēri. - Viedie energotīkli : pasaulē elektroenerģijas ražošanas apjoms teju divkāršosies, no aptuveni 17,3 triljoniem kWh 2005. gadā tam pieaugot līdz 33,3 triljoniem kWh 2030. gadā. Energotīklus arvien vairāk apdraudēs pārslodze un elektroapgādes pārtraukums. Izmantojot interneta savienojamību, skaitļošanas jaudu, digitālos sensorus un pārvades un sadales sistēmu attālo vadību, elektrotīklus varēs padarīt “viedākus”, “zaļākus” un produktīvākus[13]. “Viedie tīkli” jeb “enerģētikas internets” var reaģēt ātrāk, tas var būt interaktīvāks un pārredzamāks nekā patlaban izmantotais tīkls. Tajā var iekļaut jaunus atjaunojamos energoresursus un salāgot ierīču uzlādes procesus, savukārt patērētājus tas var informēt par energopatēriņu, bet energoapgādes uzņēmumi varēs efektīvāk pārvaldīt to tīklus un samazināt siltumnīcefekta gāzu emisiju. Dažos izmēģinājuma projektos mūsdienīgas interneta tehnoloģijas izmantojums ir pavēris iespēju par vairāk nekā 15 % samazināt maksimumslodzi. - Viedās vides informācijas sistēmas : sensoru tīklus arvien plašāk izmanto reāllaika vai gandrīz reāllaika vides datu savākšanai. Lai to īstenotu, datu pārvaldei, izplatīšanai un iekļaušanai sarežģītās informācijas sistēmās ir vajadzīgs interneta pieslēgums. Šie vides informācijas pakalpojumi ir izmantojami daudzās jomās, tādās kā atjaunojamās enerģijas staciju lokalizācija un ekspluatācija, prasmīga ntelektisko ēku pārvalde, drošākas ceļu transporta sistēmas un iedzīvotājiem paredzēta informācija par vides riskiem un apdraudējumiem[14]. - Viedās transporta un mobilitātes sistēmas : lēš, ka sastrēgumi Eiropai maksā 135 miljardus euro gadā. Ir aprēķinās, ka Vācijā vien sastrēgumi ik dienu patērē 33 miljonus litru degvielas un 13 miljonus dīkstāves stundu — 250 miljonu euro vērti saimnieciskie zaudējumi dienā[15]. Jaunu ceļu izbūve bieži vien nav dzīvotspējīgs risinājums. Daudzsološa alternatīva ir ceļu “intelektualizācija” un automobiļu aprīkošana ar intelektiskām transporta sistēmām (ITS)[16] — piemēram, ar sensoru tīkliem, radiofrekvenciālo marķējumu un pozicionēšanas sistēmām[17]. Internets ir rīks, ar kuru iespējams savienot šīs dažādās tehnoloģijas un uzlabot mobilitāti, reāllaikā pārvaldot sabiedriskā un privātā transporta resursus, ceļotājiem paredzētu informāciju un lēmumu pieņemšanas sistēmas, turklāt tas krietni vien pārsniedz patlaban izmantoto risinājumu iespēju robežas[18]. - Viedās veselības aprūpes sistēmas : lai samazinātu veselības aprūpes izmaksas un paaugstinātu pacientu komforta līmeni, veselības aprūpes pakalpojumus arvien biežāk sniedz pacienta dzīvesvietā, nevis stacionārā. Patlaban veikto pētniecisko eksperimentu mērķis ir izstrādāt tādas tehnoloģijas sadzīves videi, kas spēj pacientiem sniegt palīdzību un apmierināt to vajadzības pēc informācijas un saziņas. Minētās tehnoloģijas ir ierīču (sensoru, izpildmehānismu, īpaša tehniskā nodrošinājuma un aprīkojuma), tīklu un pakalpojumu platformu kombinācija, ar ko iegūst ziņas par veselības stāvokli, pacienta slimības vēsturi, alerģiskām reakcijām un saslimšanām. Šīs milzīgās datubāzes var izmantot gan medicīniskās palīdzības sniegšanai, gan pētniecības un statistikas vajadzībām. Šādas tīklam pieslēgtās infrastruktūras ir tipisks tādu interneta tehnoloģiju piemērs, ar ko iespējams paaugstināt nozīmīgu ikdienas procesu ekonomisko un sabiedrisko lietderīgumu. Kaut arī nelieli, taču vairākās Eiropas pilsētās — un arī citviet pasaulē — minētajās nozarēs ir sākti izmēģinājuma projekti, piemēram, Stokholmā (transporta sistēma), Amsterdamā (mobilitāte un darbs), Maltā (energotīkls), Parīzē (veselības aprūpe). Tajos ir iesaistījušies arī lieli interneta uzņēmumi. Nākotnē šī joma arvien paplašināsies, paverot izcilas iespējas kā publiskā, tā arī privātā sektora uzņēmējiem. Eiropai ir pienācis laiks izmantot šo iespēju un izstrādāt vērienīgu pieeju interneta atbalstītām infrastruktūrām. Nākotnes interneta dzinuļi Jaunā lietojuma scenāriju darbības joma un vērienīgums rosina apsvērt pašreizējās interneta infrastruktūras iespējas. - Strauji pieaug pieslēguma datu pārraides ātrums. Virkne ES dalībvalstu plāno līdz 2015. gadam ieviest vismaz 100 Mb/s pieslēgumu. Citās pasaules valstīs (piemēram, Korejā) ir nosprausts mērķis līdz 2012. gadam visā valstī nodrošināt 1 Gb/s pieslēgumu — 250 reižu lielāks datu pārraides ātrumus salīdzinājumā ar patlaban piedāvāto vidējo platjoslas pieslēguma datu pārraides ātrumu. - Internetā datu pārraides apjoms ik gadu pieaug par 60 % . Tādi jaunievedumi kā datņu apmaiņas sistēmas, videoapmaiņa un augstas izšķirtspējas tiešsaistes TV turpinās triecientempā palielināt datu pārraides apjomu. Patlaban vērojamā zemā motivācija investēt infrastruktūrā vēl vairāk sašaurinās šaurās vietas. - Kaut arī internets nav izstrādāts tā, lai to izmantotu ar mobilo sakaru ierīcēm, globālās mobilo platjoslas pakalpojumu ieviešanas rezultātā līdz 2012. gadam interneta lietotāju pulkam būs pievienojies vēl 1 miljards lietotāju. - Rodas arvien vairāk vīrusu, un arvien biežāk uzbrūk internetā un tīmeklī. Pieaug arī elektroniskās identitātes zādzību skaits un privātuma pārkāpšana, neatļauti izmantojot personas un vērtīgus uzņēmējdarbības datus. Uz sensoriem balstītas infrastruktūras plašās ieviešanas dēļ un tāpēc, ka ir ārkārtīgi daudz internetam pieslēdzošos ierīču, radīsies arvien vairāk ar drošību un ievainojamību saistītu jautājumu, turklāt krasi pieaugs kibernoziegumu skaits un iespējas to veikt. Situāciju sarežģī arī “uzticamas vides” trūkums. - Jauni interneta pakalpojumi [19] rodas kā sēnes pēc lietus . To veicina arī tā dēvētie atvērtie inovāciju modeļi un mākoņdatošana[20]. Mākoņdatošana brāzeniski mazina šķēršļus, kas tirgū liedz ieiet pakalpojumu sniedzējiem, it īpaši MVU. - Miljoniem dažādu ierīču, sensoru, pakalpojumu un “lietiskā interneta priekšmetu” ir izredzes nokļūt tiešsaistē . Pastāvošā infrastruktūra tā rezultātā kļūs “viedāka”, un modernizētos pakalpojumus varēs izmantot iedzīvotāji, uzņēmēji un valsts pārvaldes iestādes. Mums ir jārada vairāk iespēju sabiedrisku lietojumu jomā izmantot visaptverošas pieejas. Ar tehnoloģiju vien ir par maz, lai atrisinātu minēto jaunievedumu radītos problēmjautājumus. Ir jāveido ciešāka saikne starp tehnoloģiju attīstību un lietotāju un lietojumu prasībām. EIROPAS IETEKME UZ NāKOTNES INTERNETU Nākotnes internets septītajā pamatprogrammā Komisija jau ir atzinusi nākotnes interneta nozīmīgumu[21]. Īstenojot septīto pamatprogrammu, jau ir veikti pasākumi, kas Eiropu padara par tehnoloģiju pionieri. Patlaban Eiropā īsteno aptuveni 90 nākotnes internetam veltītu pētniecības projektu, kuros iesaistīts vairāk nekā 500 Eiropas struktūru un kuru finansējuma kopsumma, kas divu gadu laikā saņemts no ES, ir vidēji aptuveni 400 miljoni euro. Viens no projektiem ir iniciatīva FIRE ; tā atbalsta eksperimentālas lielapjoma platformas, ar kurām novērtē nākotnes interneta tehnoloģijas, lēš, kādas prasības gaidāmas nākotnē, un prognozē ietekmi uz sabiedrību un ekonomiku. Agrīnu nākotnes interneta ieviešanu, testēšanu un eksperimentus atbalsta arī pētniecības tīkls GÉANT [22]. Minētās investīcijas ir vērā ņemami tuvinājušas pētnieku aprindas Eiropā, it īpaši līdz ar Nākotnes interneta grupas ( FIA ) izveidi [23]. Līdz šim veiktie pētījumi jāapvieno, - paplašinot to tehnoloģijas sektoru mijiedarbību, kas veicina nākotnes interneta rašanos; - veidojot plašu izpratni par sociāli ekonomiskajām prasībām un to tehnoloģiskajām sekām; - veicinot ātrdarbīgu pētniecības tīklu, piemēram, GÉANT , izmantošanu, lai atbalstītu agrīnu nākotnes interneta ieviešanu, testēšanu un eksperimentus. Nākotnes interneta iniciatīvas dalībvalstīs Ne viena vien dalībvalsts ir sākusi īstenot valsts mēroga iniciatīvas. Dalībvalstu darba grupa, ņemot vērā tematu, stratēģiju un nozares politiku daudzveidību, 2008. gadā meklēja iespēju šajā jomā izstrādāt vienotu pieeju[24]. Ziņojumā dalībvalstis norādīja šādu guvumu: “ ES nozīmes lietojumu rašanās veicināšana un eksperimentālo sistēmu un platformu ieviešana ”. Lai koordinētu valstu iniciatīvas, izveidoja “Nākotnes interneta forumu”[25], kas iemieso dalībvalstu apņemšanos nākotnes interneta izstrādes jautājumus risināt kopīgi un apmainoties ar informāciju, labāko praksi, etalontehnoloģijām un lietojumiem. Tas rosina ieviest arī inovatīvus, kopīgās prasības izpildošus risinājumus — varbūt pat izmantojot publiskā iepirkuma procedūru. Nozare un inovācijas Domājot par nozares politikas tālāko attīstību, Eiropas Komisija rosina izveidot nozares un akadēmisko aprindu partnerības, kuru pētniecības ieceres būtu saskanīgas. Ar nākotnes internetu saistīto tehnoloģiju un sistēmu jomā patlaban darbojas piecas Eiropas tehnoloģiju platformas (ETP): e-mobilitāte, NEM, NESSI, ISI un EPoSS. ETP ir palīdzējušas noteikt pētniecības prioritātes Eiropas mērogā. Nu ir pienācis laiks mērķtiecīgākai un integrētākai partnerībai starp nozares pārstāvjiem, kas nosprauduši kopējus nozares mērķus. Tāpēc grupa Eiropas vadošo IST uzņēmumu sākusi iniciatīvu, kuras mērķis ir izstrādāt publiskā un privātā sektora partnerības uzdevumus un struktūru. RīCīBAS VIRZIENI NāKOTNES INTERNETA JOMā Nākotnes internets nebūs “uzlabots līdzšinējais internets”, drīzāk tā būs infrastruktūra, kuras pamatā lielākoties ir jaunas tehnoloģijas, kas var radīt jaunas lietojumu un uzņēmējdarbības modeļu grupas. Eiropai ir jārisina aktuālās problēmas un prioritārie jautājumi saistībā ar gaidāmo „digitālo programmu”. Ir noteikti trīs savstarpēji saistīti virzieni: - sekmēt investīcijas pētniecībā un izstrādē, kas īpaši veicinātu privātās investīcijas; - izmantot dalībvalstu iniciatīvas; - publiskā un privātā sektora partnerības izveide ar nozares pārstāvjiem. Atvērtums, demokrātiska kritisko resursu vadība, pārredzami pārvaldes modeļi, lietotāju iesaistīšana, izmantojot atvērtas inovāciju shēmas, uzticama datu aizsardzība un drošība ir nākotnes interneta pamatprincipi, kas attiecīgi tiks atspoguļoti ierosinātajos rīcības virzienos. Vairāk investīciju nākotnes interneta pētniecībā un izstrādē Nākotnes internetam ir vajadzīga ilgtermiņa pieeja un ilgstošas investīcijas pētniecībā, vienlaikus izvairoties no konkurences kropļošanas. Darbības virzieni Lai atbalstītu vidēja līdz ilgtermiņa pētījumus, ko nākotnes interneta jomā veic papildus ierosinātajai PPSP, Komisija ir paredzējusi Septītās pamatprogrammas ietvaros 2011.–2013. gada IST darba programmai piešķirt vismaz 200 miljonus euro gadā. Īstenojot tiesiskā regulējuma un pētniecības politiku, Komisija pieņems visaptverošu pētniecības un izstrādes pieeju nākotnes internetam, lai, risinot lietotāju iesaistīšanās, pārvaldības, standartizācijas un intelektuālā īpašuma tiesību jautājumus, pārvarētu tehnoloģiskos šķēršļus. Komisija aktīvi popularizēs “Nākotnes interneta asambleju” — instrumentu, ar ko apvienot pētniecību un izstrādi, izplatīt rezultātus, izzināt pētniecības/ieviešanas nākamās prioritātes un scenārijus, samazināt centienu sadrumstalotību un popularizēt nākotnes internetam paredzētus lietojumus, izmantojot virzību uz “viedo infrastruktūru”. | Veicināt dalībvalstu iniciatīvas un popularizēt nākotnes interneta starptautisko nozīmi - Lai gan dalībvalstu iniciatīvas jau tagad ir vērā ņemamas, tomēr tām par labu nāks savstarpēja pārredzamība un kopējas stratēģijas. Lai nepieļautu ieguldīto pūliņu sadrumstalošanu un konstatētu, kuri mērķi ir kopīgi, nozares pārstāvju un ekspertu plašās aprindas vienojošā nākotnes interneta daudzslāņainības dēļ ir vajadzīgs strukturēts mehānisms. Tāpēc kopīga rīcība ir īpaši vērtīga, lai vienkopus pulcētu dažādās iniciatīvas, kas vairo Eiropas ietekmi starptautiskā mērogā. Darbības virzieni Komisija aktīvi iesaistīsies vērienīgā, dalībvalstu Nākotnes interneta forumam veltītā darba programmā, lai mazinātu ieguldīto pūliņu sadrumstalotību, izraudzītos labāko praksi un pēc iespējas plašāk ieviestu sabiedriski nozīmīgus nākotnes interneta lietojumus, iespējams, izmantojot publiskā iepirkuma procedūru. Komisija regulāri informēs Nākotnes interneta forumu par PPSP sekmēm, virzoties uz mērķi, kas paredz mazināt ieguldīto pūliņu sadrumstalotību un apmaiņu ar labāko praksi. Komisija sparīgāk centīsies spēcināt ES divpusējo un daudzpusējo starptautisko sadarbību ar citām vadošajām nākotnes interneta iniciatīvām, lai atbalstītu nākotnes interneta globālo standartu izstrādi un sekmētu sadarbspēju saskaņā ar Komisijas pieņemto politiku šajā jomā[26]. | Uz nākotnes interneta pamatiem celta publiskā un privātā sektora partnerība - Nākotnes internets paātrinās jaunu nozares apvērsumu, kas interneta operatorus, pakalpojumu izstrādātājus un aprīkojuma ražotājus aicinās veidot partnerību ar publisko sektoru. Notikumu virzību var paātrināt, intelektiskāku pakalpojumu pieprasījuma apmierināšanai izmantojot ilgtermiņa pētījumu starprezultātus. Saistībā ar iepriekš minēto nozare nesen sāka īstenot[27] un ierosināja[28] nākotnes interneta publiskā un privātā sektora partnerību, kuras pamatā ir 2008. gada vidū izveidotā sadarbība. Šādas publiskā un privātā sektora partnerības galvenajai pazīmei ir jābūt faktam, ka tās ietvaros izstrādā atvērtas, standartizētas starpsektoru pakalpojumu platformas. No Eiropas politikas skatu punkta tādas jomas kā veselības aprūpe, mobilitāte, vide un energovadība visvairāk gūs labumu no jaunās, “viedās” interneta atbalstītās infrastruktūras, kura veicinās pakalpojumu strauju ieviešanu un to, ka lietotāji un patērētāji pakalpojumus pieņems. Publiskā un privātā sektora partnerības uzdevumi un mērķi Ierosinātās PPSP mērķim jābūt šādiem: 1. paaugstināt uzņēmējdarbības procesu efektivitāti, intensīvāk izmantot infrastruktūras un sabiedriskas nozīmes lietojumus. Tam — domājot par liela mēroga lietojumiem — būtu jāizmanto jauna interneta arhitektūra, pakalpojumi un tehnoloģijas; 2. izstrādāt pakalpojumu arhitektūru un platformas, kuru pamatā ir interneta ilgtermiņa prasības un kuras Eiropā rosina nozari risināt viedo infrastruktūru problēmjautājumus, tādējādi palīdzot sasniegt ES politikas virzienu mērķus inovāciju, ilgtspējīgas izaugsmes, enerģijas un vides jomā; 3. veicināt starpnozaru partnerības, kuru pamatā ir nākotnes interneta vērtību ķēdes un kurās ir iesaistīti lietotāji un vietāja, reģionāla un valsts mēroga iestādes; 4. popularizēt interneta infrastruktūru kā atvērtu un uzticamu platformu tādu tīklā izmantojamu lietojumu izstrādei, kuru pamatā ir uz lietotāju vērstas, atvērtas inovāciju shēmas; 5. risināt tiesiskā regulējuma un politikas jautājumus, tādus kā sadarbspēja, atvērtums, standarti, datu drošība un privātums, saskaņā ar nākotnes interneta un “viedā” izmantojuma scenārijiem. Tas var attiekties arī uz nepieciešamo metodiku, procedūrām un labāko praksi, kas vajadzīga, lai aplūkotu tādu jautājumu aspektu kā, piemēram, kibernoziegumu novēršana — joma, kurā jānodrošina īpaši cieša publiskā un privātā sektora sadarbība. Publiskā sektora iesaistīšanās PPSP ir izšķirīgs priekšnoteikums, lai sekmīgi rastu atbildes šajā ar tehnoloģiju nesaistītajā sfērā; 6. panākt maksimālu sabiedrisko labumu, pēc vajadzības iesaistot pilsonisko sabiedrību/patērētāju aizsardzības organizācijas. Publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana Straujas PPSP izveides nolūkā pirmkārt un galvenokārt ir jāizmanto Septītās pamatprogrammas instrumenti — lai rezultātus gūtu agri un vidēja termiņa perspektīva būtu pamanāma jau pirms 2015. gada. Komisija iecerējusi Septītās pamatprogrammas IST temata (2011.–2013. gads) īstenošanas pēdējā posmā piešķirt 300 miljonus euro, lai sāktu šo iniciatīvu ar nozares pārstāvju, interneta tehnoloģiju un lietojumu scenāriju kritisko masu. Minēto summu piešķirs no pašreizējā IST darba programmas budžeta, un tā papildinās ilgtermiņa pētniecības problēmu risināšanai veltīto darbu. Liela nozīme publiskā un privātā sektora partnerības izveidē būs pētniekiem un dalībvalstīm. Komisija ir uzsākusi darbu, lai pārskatītu kopīgo tehnoloģiju ierosmju (KTI) juridiskās un pārvaldes struktūras, lai īstenotu pieredzi, kas gūta pašreizējo KTI izveidē, un nodrošinātu, ka tās pilnā mērā sasniedz savus mērķus. Ņemot vērā panākto virzību, Komisija, sadarbojoties ar privāto sektoru, izvērtēs iespēju nākotnē radīt KTI šajā jomā. Tas ļautu strukturētāk izmantot PPSP, pamatojoties uz saskaņotu stratēģisku pētniecības programmu, piesaistīt ievērojamus resursus kā no publiskā, tā no privātā sektora un nodrošināt ciešu, kopīgu apņēmību sasniegt rezultātus. Darbības virzieni Sadarbībā ar nozares pārstāvjiem un izmantojot pašreizējās pamatprogrammas mehānismus, Komisija izstrādās nākotnes interneta PPSP darba programmu, īpašu novērtējumu un partnerības darbības veidu. Komisija ir iecerējusi saskaņā ar nākamajām IST darba programmām (2011.–2013. gads) piešķirt 300 miljonus euro; pirmo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēs 2010. gadā. Komisija paredz, ka līdz 2010. gada vidum nozare būs izstrādājusi konkrētus publiskā un privātā sektora partnerības uzdevumus, tā sasniedzot divus mērķus, proti: i) uzlabot Eiropas nozaru zinātību saistībā ar nākotnes interneta tehnoloģijām un sistēmām un ii) atbalstīt sabiedriski nozīmīgu, nākotnes interneta modernizētu lietojumu izstrādi. Komisija dalībvalstis aicina atbalstīt nākotnes interneta PPSP (galvenokārt izmantojot Nākotnes interneta forumu) un iesaistīties sīkākā politikas/izmantošanas prasību izstrādē. Tiklīdz būs pārskatītas KTI juridiskās un pārvaldes struktūras, Komisija izvērtēs iespēju izveidot KTI nākotnes interneta jomā. | SECINāJUMI - Vairs nepietiek ar pakāpeniskām izmaiņām un izolētām uzņēmumu inovācijām, lai plūktu gaidītos nākotnes interneta nestos augļus. Lai kaut ko mainītu un radītu jaunus, trūkstošos pakalpojumu modeļus, izšķirīga ir sadarbīga pārnozaru rīcība, kurā iesaistās pētnieki, IST nozares, dažādu sabiedrisko pakalpojumu sfēru pārstāvji un lietojumu izstrādātāji. Elastīgas un atvērtas inovāciju pieejas, kuras atbalsta jaunos tirgus dalībniekus un idejas, ir atkarīgas no tīklu jaudas un to pakalpojumu potenciāla izsmelšanas, kas spēj izmantot internetu. Ar paziņojumu ierosināts, pa kuru ceļu turpināt virzību uz nākotnes interneta izstrādi, un tā mērķis ir panākt, lai uz interneta balstīto Eiropas mēroga viedo infrastruktūru izstrādes jomā Eiropa ieņemtu vadošo pozīciju, kas ir viens no ES politikas mērķiem. Šajā kontekstā ir strauji jāizveido nozares virzīta publiskā un privātā sektora partnerība, kura papildinātu pašreizējo, Septītās pamatprogrammas IST darba programmas atbalstīto ilgtermiņa pētniecību. PPSP palīdzēs mobilizēt nozares resursus un uzņēmējus, tos iesaistot vērienīga, uz inovācijām balstīta plāna īstenošanā. Sākot publiskā un privātā sektora partnerību, Komisija apņemas būt par tās dzinējspēku un aicina Eiropas Parlamentu, Padomi un visus nozares pārstāvjus sadarboties, lai kopīgiem spēkiem sasniegtu iepriekš izklāstītos daudzsološos mērķus. [1] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/LV/ec/99436.pdf. [2] Pakalpojumi balss pārraidei, izmantojot IP, un IP televīzijas pakalpojumi. [3] COM(2008) 313, galīgā redakcija, “Rīcības plāns interneta protokola 6. versijas (IPv6) ieviešanai Eiropā”. [4] COM(2009) 278, galīgā redakcija, “Lietiskais internets: rīcības plāns Eiropai”. [5] http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/press_20090903_EN.pdf [6] COM(2008) 800, galīgā redakcija, “Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns”. [7] Pasaulē uzstādīti 76 miljoni energotīklu sensoru. Nākamajos 4 gados vai nedaudz ilgākā laikā to skaits divkāršosies. [8] Skatīt, piemēram, 44. punktu (4. nodaļa) COM(2009) 279 “Ilgtspējīga nākotne transportam — ceļā uz integrētu, uz tehnoloģijām balstītu un ērti izmantojamu sistēmu”. [9] http://register.consilium.europa.eu/pdf/lv/08/st16/st16616.lv08.pdf. [10] http://www.futureinternet.eu/fileadmin/documents/reports/Cross-ETPs_FI_Vision_Document_v1_0.pdf. [11] Eiropas tehnoloģiju platformas: e-mobilitāte, NEM, EPoSS, ISI un NESSI. [12] http://ec.europa.eu/environment/climat/climate_action.htm. [13] Ceļā līdz patērētājam var rasties līdz pat 40 % lieli energozudumi. [14] Sk., piemēram, Eiropas Vides aģentūras iniciatīvu “Peldvietu ūdens kvalitātes datu informācijas sistēma” (http://www.eea.europa.eu/themes/water/status-and-monitoring/state-of-bathing-water-1/bathing-water-data-viewer). [15] http://www.bundesregierung.de/nn_6562/Content/EN/Artikel/2008/01/2008-01-01-hightech-verkehr-innovationsstrategie-januar-2008__en.html. [16] COM(2008) 886, galīgā redakcija, “Rīcības plāns inteliģento transporta sistēmu ieviešanai Eiropā” (2. nodaļa). [17] To pamatā var būt globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) vai citas tehnoloģijas atrašanās vietas konstatācijai. [18] Pilsētās nesen veikto izmēģinājuma projektu rezultāti liecina, ka ar mūsdienīgām tehnoloģijām iespējams par 20 % samazināt sastrēgumus un par 12 % — gāzu emisiju. [19] Tipiski piemēri: Gmail , Facebook , Amazon , e-Bay u.c. [20] Mākoņdatošana ir datu apstrādes princips, saskaņā ar kuru resursus, kas pakalpojumu sniedzējam vairs nepieder vai kurus pakalpojumu sniedzējs nepārvalda, piedāvā kā interneta pakalpojumu. [21] COM(2008) 594 “Paziņojums par nākotnes tīkliem un internetu”. [22] Sk. paziņojumu “E-infrastruktūras e-zinātnei”http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0108:FIN:EN:PDF. [23] http://www.future-internet.eu/home/future-internet-assembly.html. [24] Valstu IST pētniecības vadītāju nākotnes interneta darba grupas ziņojums:http://www.future-internet.eu/fileadmin/documents/reports/FI_Rep_final__281108_.pdf. [25] http://ec.europa.eu/information_society/activities/foi/lead/fif/index_en.htm. [26] COM(2008) 588 “Eiropas stratēģiskie pamatnorādījumi starptautiskai sadarbībai zinātnes un tehnoloģiju jomā”. [27] Izmantojot Eiropas tehnoloģiju platformas (e-mobilitāti, NEM, NESSI, ISI un EPOSS). [28] http://www.fi-prague.eu/program/p/kennedy.pdf.