1.

iesaka Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos: a) atbalstīt Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu un uzlabot pievienošanās procesu, nodrošinot, ka ar to stiprina pamatvērtības un tiesiskumu un nodrošina ilgtspējīgu demokrātisku, ekonomisku un ekoloģisku pārveidi un sociālo konverģenci, kā arī nodrošina labas kaimiņattiecības un reģionālo sadarbību, kas ir būtiski paplašināšanās un stabilizācijas un asociācijas procesa elementi, turklāt nodrošinot, ka Savienības paplašināšanās turpinās paralēli ar diskusijām par Eiropas nākotni un ar ES iekšējo reformu; b) pastiprināt centienus stiprināt dalībvalstu politisko gribu sekmēt paplašināšanos Rietumbalkānu virzienā, nevis ļaut ES iekšējiem procesiem šo paplašināšanos kavēt, kā arī uzlabot ES politiskās un stratēģiskās vadlīnijas attiecībā uz vispārējo politiku reģionā; c) turpināt paplašināšanos, jo tā ir svarīgs elements, kas nodrošina uzticēšanos Eiropas Savienībai, tās panākumus un ietekmi reģionā un ārpus tā; d) paātrināt to valstu pievienošanās procesu, kuras gan politiski, gan administratīvi apņēmušās īstenot ar ES saistītas reformas; e) nodrošināt, ka ar uzlaboto metodiku atbalsta pilntiesīgu dalību ES kā galīgo mērķi un ka ES nosaka paredzamākus noteikumus un kritērijus, pamatojoties uz nosacījumiem un atgriezeniskumu, turklāt piemēro šos noteikumus un kritērijus konsekventi, padarot pievienošanās procesu dinamiskāku un tādējādi ar pārskatītas metodikas piemērošanu atjaunojot uzticēšanos tam; f) nodrošināt, ka lielākas uzmanības pievēršana procesa politiskajai būtībai, kā izklāstīts Komisijas pārskatītās metodikas priekšlikumā, neaizstāj ekspertu līmenī veiktu kritēriju izpildes novērtējumu un neierobežo ES apņemšanos īstenot uz nopelniem balstītu procesu; g) nodrošināt, ka politikas jomu grupēšana uzlabo reformu dziļumu, kvalitāti un ilgtspēju, radot konkrētus rezultātus pievienošanās sarunvalstīs, tajā pašā laikā ļaujot risināt vienlaicīgas sarunas par dažādām sadaļām; h) sniegt skaidrus, pārredzamus un konsekventus pievienošanās kritērijus, kā arī nepārtrauktu politisku un tehnisku atbalstu visā procesa gaitā, tajā skaitā parlamentiem to neatkarīgās uzraudzības lomas nostiprināšanai, un uzlabot vietēji sasniegtā progresa mērīšanu, nodrošinot, ka katra pievienošanās sarunvalsts tiek novērtēta, pamatojoties uz nosacījumiem un uz paša nopelnu principu; i) nodrošināt paplašināšanās procesa nepārtrauktību, pārskatatbildību, konsekvenci un paredzamību, nostiprinot Komisijas jauno metodiku kā ilgtermiņa politikas pielāgojumu un izvairoties no procesa un tā parametru ad hoc pārskatīšanas sakarā ar kādas dalībvalsts politiskiem apsvērumiem; nodrošināt, ka pievienošanās kritēriju un atbalsta pamatā būtu gūtās atziņas, lai novērstu agrāk konstatētās nepilnības un pilnveidotu pievienošanās procesu; j) atvieglot uzlabotās metodikas īstenošanu attiecībā uz pievienošanās sarunvalstīm, ar kurām jau notiek sarunas, ja tās nolemj piedalīties, lai nodrošinātu efektīvu un ilgtermiņa pieskaņošanu Eiropas standartiem un normām; k) stiprināt politiskos un ekonomiskos stimulus Rietumbalkānu valstīm un uzlabot saskaņotību starp paplašināšanās procesu un ES politiskajām iniciatīvām, reizi gadā Eiropadomes sanāksmju laikā rīkojot reģionālas sanāksmes, kurās piedalītos Rietumbalkānu valstu vadītāji, kā arī nodrošināt Rietumbalkānu pārstāvju regulāru dalību Eiropadomes sanāksmēs, Politikas un drošības komitejas sanāksmēs un Komisijas darba grupās; l) veicināt pievienošanās sarunvalstu pakāpenisku integrāciju ES procesos, sektorpolitikas virzienos un programmās pirms to pievienošanās, tostarp ar mērķtiecīgu finansiālu atbalstu no ES fondiem, lai sniegtu taustāmus ieguvumus iedzīvotājiem, īpaši bērniem un jauniešiem, un stiprinātu ES pirmspievienošanās palīdzību un klātbūtni šajās valstīs pirms to pilntiesīgas dalības; m) atbalstīt lielāku parlamentu lomu pievienošanās procesā, izmantojot izveidotos forumus, un konsekventi veicināt jaunas iniciatīvas, piemēram, parlamentu priekšsēdētāju samitu, ko pirmo reizi 2020. gada 28. janvārī sasauca Eiropas Parlamenta priekšsēdētājs un Rietumbalkānu valstu parlamentu vadītāji; n) veicināt un popularizēt sarunvalstu parlamentu deputātu ciešāku iesaistīšanu Eiropas Parlamenta darbā; o) iesaistīt Rietumbalkānu valstu pārstāvjus konferencē par Eiropas nākotni, īpašu uzmanību pievēršot jauniešu līdzdalībai; p) uzlabot nosacījumu mehānismu un uzstāt uz pievienošanās procesa atgriezeniskumu, paredzot objektīvu kritēriju piemērošanu gadījumā, ja būtu jālemj par sarunu apturēšanu vai atlikšanu; nodrošināt, ka Komisija sāk šīs procedūras pēc rūpīgas izvērtēšanas un reaģējot uz dalībvalstu vai Eiropas Parlamenta priekšlikumu, vienlaikus atzīmējot arī to, ka nelīdzsvarotības klauzulas un atgriezeniskuma princips jau ir piemērojams pašreizējām sarunu programmām Serbijai un Melnkalnei; nodrošināt, ka nosacījumu izpildes un apturēšanas mehānisms tiek papildināts ar precīzu ES iestāžu paziņojumu par iespējamās apturēšanas iemesliem; q) uzlabot dalībvalstu atbildību par paplašināšanās procesu, vairāk iesaistot dalībvalstu ekspertus tiesiskuma un citās jomās, kā arī pilsonisko sabiedrību un cilvēktiesību aizstāvjus uz vietas, un uzlabot vispārējo norišu novērtēšanu, turpinot ievērot ilgtermiņa objektīvos standartus un izvairoties no pievienošanās procesa tehnisko aspektu politizācijas, jo īpaši pamatojoties uz Eiropas Padomes un citu standartus nosakošo struktūru uzraudzības ziņojumiem un ieteikumiem; r) atzīt, ka Berlīnes process atbalsta un papildina ES paplašināšanās politiku, taču to nevar uzskatīt ne par alternatīvu pievienošanās procesam, ne par veidu, kā dublēt paplašināšanās ietvaros īstenotos centienus; s) atzīt, ka pievienošanās sarunu sākšana ar Albāniju un Ziemeļmaķedoniju ir pašas Savienības politiskajās, drošības un ekonomiskajās interesēs; t) atzīt, ka Eiropadomes nespēja sākt pievienošanās sarunas ar Albāniju un Ziemeļmaķedoniju 2018. gada jūnijā, 2019. gada jūnijā un 2019. gada oktobrī negatīvi ietekmēja ES lomu reģionā un sabiedrisko domu attiecībā uz pievienošanos ES, dodot negatīvu vēstījumu Rietumbalkānu valstīm, un atzīt, ka pievienošanās sarunu uzsākšana atjaunos uzticēšanos procesam, kā to ieteica Eiropas Parlaments un Komisija; u) cik iespējams ātri ieviest vīzu režīma liberalizāciju ar Kosovu, jo kritēriji ir izpildīti kopš 2018. gada jūlija; v) palielināt sarunu dinamiku nolūkā paātrināt Melnkalnes un Serbijas pievienošanos; w) izvirzīt demokrātijas, tiesiskuma, cilvēktiesību un pamatbrīvību prioritāti paplašināšanās procesa pašā centrā, kā pirmās atklājot un kā pēdējās slēdzot tās sarunu sadaļas, kas saistītas ar tiesu sistēmu, korupciju un organizēto noziedzību, kā arī sadaļas, kas saistītas ar cilvēktiesību, tostarp minoritāšu tiesību, plašsaziņas līdzekļu brīvības un vārda brīvības ievērošanu; x) pievērst uzmanību institucionālo un administratīvo spēju veidošanai, lai visos līmeņos stiprinātu pārredzamību un labas pārvaldības efektivitāti; y) izmantot neseno paplašināšanās procesu pieredzi, tostarp Centrāleiropas valstu gūtās atziņas; z) turpināt sadarboties ar Rietumbalkānu valstīm terorisma un organizētās noziedzības apkarošanas jomā; aa) nodrošināt mērķtiecīgu koncentrēšanos uz valsts spēju veidošanu, tiesu nolēmumu īstenošanu, tiesu reformām un centieniem apkarot korupciju un organizēto noziedzību; ab) uzstāt, lai tiktu ievēroti un pilnībā īstenoti iekšzemes un starptautisko tiesu nolēmumi, tostarp konstitucionālo tiesu nolēmumi un visi Eiropas Cilvēktiesību tiesas, Starptautiskā Kara noziegumu tribunāla bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY) un tā pēcteča Starptautiskā Kara noziegumu tribunālu atlikušās jurisdikcijas mehānisma (IRMCT), Kosovas Specializētās palātas (SC) un Specializētās prokuratūras (SPO) nolēmumi, kā arī Eiropas Padomes pārraudzības struktūru, tostarp Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI), ieteikumi; ac) mudināt Rietumbalkānu valstis pildīt to starptautiskās saistības attiecībā uz kara noziegumos vainojamo personu saukšanu pie atbildības un bezvēsts pazudušo personu likteņa noskaidrošanu; prasīt pilnībā sadarboties ar IRMCT, Kosovas SC un SPO, bez iebildumiem atbalstīt ICTY darbu un secinājumus, kā arī popularizēt un izplatīt tās paveikto un mantojumu iedzīvotāju vidū; nosodīt jebkādus mēģinājumus glorificēt kara noziedzniekus un noliegt vēsturiskus faktus, kā arī šajā sakarā atbalstīt Reģionālo komisiju, kuras uzdevums ir konstatēt faktus par visiem bijušās Dienvidslāvijas teritorijā izdarīto kara noziegumu un citu smagu cilvēktiesību pārkāpumu upuriem (RECOM iniciatīva); ad) palielināt ES iesaisti neatrisinātu divpusējo jautājumu risināšanā, labu kaimiņattiecību un reģionālās sadarbības veicināšanā, īstenojot uzticēšanās veidošanas un starpniecības centienus, un mudināt Rietumbalkānu valstis apņemties panākt izlīgumu un mierīgus risinājumus ilgstošiem konfliktiem; ae) stiprināt pievienošanās procesu, lai padziļinātu Rietumbalkānu valstu un dalībvalstu iedzīvotāju solidaritāti, vienlaikus cienot šo valstu vēsturi, kultūru un tradīcijas; af) atbalstīt jauniecelto ES īpašo pārstāvi Belgradas un Prištinas dialogam un citiem Rietumbalkānu reģionālajiem jautājumiem, lai panāktu Serbijas un Kosovas attiecību visaptverošu normalizēšanu un veicinātu labas kaimiņattiecības reģionā viņa pilnvaru laikā; ag) veicināt plašāku sabiedrības atbalstu reģionālajam izlīgumam, citstarp atbalstot parlamentu pilnīgu iesaistīšanos Belgradas un Prištinas dialogā un centienos panākt ilgtspējīgu reģionālo izlīgumu; ah) stiprināt un, ja iespējams, palielināt ES un Rietumbalkānu valstu kopīgos centienus veicināt cilvēku savstarpējos kontaktus un apmaiņu, lai veidotos savstarpēji pozitīvs priekšstats; ai) sekmēt vienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanu iekļaujošai politiskajai videi un veicināt centienus visās Rietumbalkānu valstīs pārvarēt politisko polarizāciju un ieilgušus parlamenta boikotus; veidot iekļaujošu un konstruktīvu parlamentāro kultūru un stiprināt parlamentāro kontroli un uzraudzību; veicināt atbildīgu attieksmi pret iedzīvotāju interešu pārstāvību parlamentos, lai sekmētu demokrātisko kontroli un uzlabotu likumdošanas kvalitāti; aj) ņemt vērā un veicināt Eiropas Parlamenta darbības, kas saistītas ar pievienošanos, un demokrātijas atbalsta darbības, tostarp tā pastāvīgo komiteju un delegāciju darbības, un iesaistīt Parlamenta pastāvīgos referentus Rietumbalkānu valstu jautājumos pārbaudes procesā un uz vietas; ak) veicināt vēlēšanu reformas, kas centrālā un vietējā līmenī nodrošina brīvas, taisnīgas, uz konkurenci balstītas un pārredzamas vēlēšanas bez iebiedēšanas un dezinformācijas kampaņām, kas atbilst gan starptautiskajiem standartiem, tostarp attiecībā uz partiju finansēšanas pārredzamību, gan starptautisko novērošanas misiju ieteikumiem; turpināt sekot līdzi Venēcijas komisijas atzinumu īstenošanai; sniegt ieguldījumu Eiropas Parlamenta demokrātijas atbalsta programmām šajā reģionā; al) mudināt valstu parlamentus izmantot Eiropas Parlamenta demokrātijas atbalsta instrumentus, piemēram, Žana Monē dialogu un pušu savstarpējo dialogu, lai veicinātu politisko darbu parlamentārā dialoga jomā un uzlabotu likumdošanas darba pārskatatbildību, uzraudzību, demokrātisko kontroli un kvalitāti; am) stiprināt un cieši iesaistīt pilsonisko sabiedrību kā neaizstājamu dalībnieku demokrātijas nostiprināšanas, reģionālās sadarbības un ar pievienošanos saistītu reformu procesos, īpašu uzmanību pievēršot proeiropeiskiem un demokrātiju atbalstošiem spēkiem reģionā; an) nodrošināt, ka kandidātvalstu iedzīvotāji un sabiedrība aktīvāk iesaistās pievienošanās procesā un gūst no tā lielāku labumu; šajā sakarā īpaši atbalstīt un veicināt proeiropeiskus un demokrātiju atbalstošus sabiedriskus spēkus, uzskatus un viedokļus; ao) nodrošināt, lai saistībā ar ikvienu darbību, turklāt gan lēmumu pieņemšanas agrīnā posmā, gan īstenošanas un novērtēšanas posmos, notiktu būtisks un visaptverošs dialogs ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, akadēmiskajām aprindām un jauniešiem, īpaši raugoties, lai netiktu atbalstītas vai finansētas esošas vietējās antieiropeiskas varas struktūras vai vietējās struktūras, kuram ir apšaubāma demokrātiskā reputācija, tādējādi veicinot ES vērtību, tiesiskuma un cīņas pret korupciju attīstību, kā arī veidojot spēcīgas un efektīvas demokrātiskas iestādes, kas ir veiksmīgas pievienošanās ES pamats; ap) stingri nosodīt nomelnošanas kampaņas, draudus un iebiedēšanu, kas vērsta pret žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļiem, un uzstāt uz šādu nodarījumu izmeklēšanu un saukšanu pie atbildības par tiem, tādējādi nodrošinot žurnālistiem drošu vidi, vienlaikus risinot jautājumus par plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrāciju, politisko un ekonomisko spiedienu uz plašsaziņas līdzekļu finansēšanu un pārredzamības trūkumu šajā jomā; aq) aktīvi atbalstīt un stiprināt demokrātisku, neatkarīgu un daudzveidīgu plašsaziņas līdzekļu vidi, kā arī plašsaziņas līdzekļu pārskatatbildību un pārvaldību; ar) palielināt atbalsta pasākumus, ar kuriem veicina noturību pret dezinformāciju un graujošām plašsaziņas līdzekļu kampaņām, tostarp tādām, kuras īsteno ar ārvalstu ietekmes darbībām, kuru mērķis ir ar hibrīdkara līdzekļiem vājināt demokrātiskos procesus un graut Rietumbalkānu valstu suverenitāti, kā arī mazināt ES lomu reģionā; as) veicināt un aktīvi atbalstīt diskriminācijas novēršanas politikas virzienu īstenošanu un prasīt krimināli sodīt naida noziegumu veicējus; veicināt ātrāku virzību uz dzimumu līdztiesību, diskriminācijas apkarošanu un etnisko, nacionālo un reliģisko minoritāšu, personu ar invaliditāti, romu un LGBTQI+ personu, īpašu uzmanību pievēršot bērniem, sociālās iekļaušanas nodrošināšanu, izveidojot iekļaujošu politiku cilvēku pamattiesību aizsardzībai; at) aicināt izveidot stingrāku tiesisko regulējumu nolūkā nepieļaut un aktīvi apkarot feminicīdu un vardarbību pret sievietēm un bērniem un citu veidu vardarbību ģimenē, cita starpā atgādinot par pienākumiem, kas paredzēti Eiropas Padomes Konvencijā par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, un veicot nepieciešamos pasākumus tās ratifikācijai; novērst un apkarot cilvēku tirdzniecību; au) atzīt grūtības, ar kurām Rietumbalkānu valstis saskaras migrācijas un bēgļu plūsmu pārvaldībā, un reģiona ievērojamos centienus nodrošināt patvērumu un humānās palīdzības piegādes, rīkojoties galvenokārt ar ES atbalstu; nodrošināt Rietumbalkānu valstu un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras (Frontex) statusa nolīgumu efektīvu īstenošanu; av) uzsvērt Rietumbalkānu valstu svarīgo ieguldījumu Eiropas Savienības ārējo robežu aizsardzībā un palielināt Eiropas atbalstu reģiona robežu pārvaldībai; stiprināt patvēruma sistēmas spējas reģionā, rīkojoties sadarbībā ar Eiropas Patvēruma atbalsta biroju (EASO) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroju (UNHCR); aw) uzsvērt sociālās dimensijas un sociāli ekonomiskās kohēzijas izšķirošo nozīmi un tās galveno lomu visā pievienošanās procesā; ax) lielāku uzmanību pievērst nabadzības izskaušanai, pilsoniskās sabiedrības atbalstam un saistību īstenošanai darba tiesību jomā; ay) mudināt Rietumbalkānu valstis paaugstināt savu darba un sociālo tiesību līmeni, veicināt izaugsmi un īstenot ES sociālo acquis, turklāt sarunu procesā ar ES partneriem iesaistīt plašu ieinteresēto personu loku, piemēram, arodbiedrības, tirdzniecības palātas un darba kameras; az) ar konkrētiem pasākumiem novērst intelektuālā darbaspēka emigrāciju, piemēram, veicinot kvalitatīvas un iekļaujošas izglītības reformas, īpaši profesionālās izglītības un apmācības (PIA) jomā, nodrošinot, ka izglītības nozare labāk atbilst darba tirgus prasībām un dod ieguldījumu ilgtermiņa un ilgtspējīgu darba iespēju radīšanā jauniešiem; ba) atbalstīt saskaņā ar Eiropas Parlamenta Jauno politisko līderu programmu izveidotās reģionālā dialoga platformas “Bridging the Gap” centienus mazināt plaisu starp Rietumbalkānu valstu jaunatnes politiku un jauniešu līdzdalību, no vienas puses, un parlamenta deputātu darbību, no otras puses, un mudināt uz konkrētu rīcību, lai veicinātu jauniešu iesaistīšanos politikā un uz jauniešiem vērstas politikas īstenošanu visā reģionā; bb) veicināt jauniešu brīvprātīgā darba un pilsoniskās līdzdalības iespējas un vairāk ieguldīt reģiona jauniešos, palielinot pievienošanās sarunvalstu dalību pašreizējās mobilitātes programmās, piemēram, Erasmus+, programmā “Radošā Eiropa” un programmā “Apvārsnis 2020”, kā arī veidojot jaunas programmas reģionu iekšējai mobilitātei; bc) ar īpašām Eiropas Komisijas programmām stiprināt sadarbību zinātnes, pētniecības un inovācijas jomās; bd) pastiprināt palīdzību Rietumbalkānu valstīm nolūkā uzlabot to vides, energoefektivitātes un klimata jomas tiesību aktus un nodrošināt, ka tās spēj tos īstenot saskaņā ar ES standartiem un Parīzes nolīgumu, cita starpā ātri un pilnībā izpildot Enerģētikas kopienas līgumā paredzētas starptautiskās saistības attiecībā uz tiesību aktu pilnīgu saskaņošanu ar Savienības enerģētikas jomas aquis un to īstenošanu; be) aicināt iestādes veikt steidzamus pasākumus gaisa un ūdens piesārņojuma monitoringam, mazināšanai un novēršanai; nodrošināt ex ante stratēģiskos vides novērtējumus un ietekmes uz vidi novērtējumus, lai nodrošinātu ilgtspējīgu hidroenerģijas un tūrisma attīstību, kas būtu saskaņota ar vides saglabāšanas centieniem; bf) veicināt reģiona enerģētikas nozares integrāciju, palielinot piegādes avotu diversifikāciju un drošību un uzlabojot enerģētikas infrastruktūras un digitālo tīklu savienojamību; bg) veicināt nepieciešamo enerģētikas pārkārtošanu uz tīrākiem atjaunojamiem enerģijas avotiem, atsakoties no oglēm un brūnoglēm, kas rada nopietnu sociālo un veselības apdraudējumu vietējiem iedzīvotājiem un kaimiņvalstīm; iesaistīt Rietumbalkānu pievienošanās sarunvalstis Eiropas Zaļā kursa un Taisnīgas pārkārtošanās fonda procesos; bh) atgādināt, ka ES ir lielākais ārvalstu investors šajā reģionā, kas laikposmā no 2014. līdz 2018. gadam veicis ārvalstu tiešās investīcijas 12,7 miljardu EUR apmērā; izstrādāt stratēģisku ekonomikas un investīciju plānu, lai uzlabotu konkurētspēju, tiesisko un uzņēmējdarbības vidi, MVU stāvokli un veicinātu ilgtspējīgu attīstību visā reģionā saskaņā ar saistībām, kas noteiktas Parīzes nolīgumā un Eiropas zaļajā kursā, vienlaikus atzīmējot, ka izaugsme Rietumbalkānos palēninās pēc īslaicīga investīciju pieauguma iepriekšējos gados, turklāt mazinās investīciju un eksporta ieguldījums izaugsmē; bi) veicināt un stiprināt Rietumbalkānu reģionālo ekonomisko integrāciju, kā tas jau tiek īstenots saistībā ar Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīgumu (CEFTA) un veidots atbilstoši ES aquis, un aktīvi atbalstīt ES un reģiona savstarpējo ekonomisko integrāciju, paplašinot ES politikas virzienus un, ja priekšnosacījumi ir izpildīti, iekšējo tirgu Rietumbalkānu valstīs; bj) atbalstīt iniciatīvas, kuru pamatā ir Rietumbalkānu valstu premjerministru 2017. gadā Triestes samitā pieņemtais reģionālās ekonomikas zonas daudzgadu rīcības plāns (MAP REA), un kura četri pīlāri — tirdzniecība, investīcijas, mobilitāte un digitālā integrācija — ir izšķiroši reģiona ekonomiskajai attīstībai un ātrākai konverģencei ar ES; bk) atbalstīt Rietumbalkānu valstu sadarbību ar reģionālām un starptautiskām organizācijām, piemēram, Reģionālās sadarbības padomi (RCC), Jauniešu reģionālās sadarbības biroju (RYCO), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (OECD), un ar starptautiskām finanšu iestādēm, piemēram, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB) un Eiropas Investīciju banku (EIB); bl) turpināt atbalstīt un sniegt vajadzīgo palīdzību, lai pēc iespējas ātrāk pabeigtu procesus saistībā ar Serbijas un Bosnijas un Hercegovinas pievienošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO), paužot gandarījumu par to pieteikumiem dalībai PTO, kas tika iesniegti attiecīgi 1999. un 2005. gadā, un atgādinot, cik svarīga ir dalība PTO, lai radītu tirdzniecības iespējas un tuvinātu kandidātvalstis dalībai ES; bm) aizstāvēt Savienības intereses, mazinot negatīvo ietekmi, ko rada brīvās tirdzniecības līgumi ar Eirāzijas Ekonomikas savienību, ko noslēgušas valstis, kuras vēlas iestāties Eiropas Savienībā un kurām ir bijusi dota iespēja noslēgt Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar Eiropas Savienību, cita starpā pārskatot šīm valstīm sniegtās palīdzības apmēru; bn) veicināt Rietumbalkānu valstu reģionālo sadarbību infrastruktūras attīstības jomā; bo) piešķirt reģionam augstu prioritāti saskaņā ar ES savienojamības stratēģiju un uzsvērt, ka ir svarīgi uzlabot transporta infrastruktūru reģionā, jo īpaši tās nozīmi tirdzniecības veicināšanā; atbalstīt Eiropas dzelzceļa un autoceļu koridoru būvniecību visās Rietumbalkānu valstīs; mudina Komisiju paātrināt infrastruktūras investīciju finansēšanu; bp) tuvināt reģiona un ES iedzīvotājus un ekonomiku, iekļaujot Rietumbalkānu valstis TEN-T un TEN-E tīklos, un palīdzēt nodrošināt kvalitatīvus un drošus transporta un enerģētikas pakalpojumus un uzlabot infrastruktūru un vispārējo savienojamību reģionā, kā arī starp reģionu un ES atbilstīgi Komisijas priekšlikumam par stratēģisko ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem; bq) paātrināt digitālās programmas Rietumbalkāniem īstenošanu, lai iedzīvotāji gūtu labumu no digitālās pārveides; palīdzēt reģiona valstīm uzlabot jaunuzņēmumu un MVU finansēšanas un attīstības iespējas; br) izveidot prognozējamu grafiku tam, kā veidojama reģionāla viesabonēšanas brīvā zona un paātrināt tās ieviešanu, kā arī uzsākt tarifu turpmāku samazināšanu sakariem ar ES, pamatojoties uz plašāku fizisko un digitālo reģionālo sadarbību un savienojamību; bs) uzlabot konsekvenci, efektivitāti, pamanāmību un pārredzamību attiecībā uz Savienības finansējumu ārējās darbības jomā, tādējādi sekmējot Savienības vērtības, tiesiskumu, cīņu pret korupciju un spēcīgu un efektīvu demokrātisku institūciju izveidi; vajadzības gadījumā saskaņot IPA III finansējumu ar Eiropas zaļā kursa mērķiem; bt) nodrošināt pienācīgu, taisnīgu un proporcionālu, uz sniegumu balstītu un uz rezultātiem orientētu pirmspievienošanās palīdzību, kas atbilst saņēmēju pārveides vajadzībām un palīdz tiem izpildīt ES pievienošanās saistības; piešķirt prioritāti konkrētiem projektiem, no kuriem gūst labumu attiecīgo valstu iedzīvotāji, un uzlabot saņēmēju apguves spēju; bu) ekonomikas pārvaldības jautājumus ciešāk koordinēt ar starptautiskajām finanšu iestādēm (SFI) un uzlabot savstarpējo sadarbību, lai racionalizētu atbalsta centienus un izvairītos no finansējuma dublēšanās; bv) stiprināt nosacītību attiecībā uz makrofinansiālajiem nosacījumiem un panākumiem cīņā pret korupciju un tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu; bw) izvairīties no kopējā IPA finansējuma samazināšanas, kas varētu palēnināt ar ES saistītās reformas un mazināt Savienības spēju īstenot stratēģisko mērķi — stabilizēt un pārveidot pievienošanās sarunvalstis un sagatavot tās dalības saistību izpildei, kā arī nopietni ierobežot spēju risināt dažādas problēmas, kas saistītas ar tiesiskumu, izlīgumu, reģionālo integrāciju un klimata pārmaiņām, vienlaikus pakļaujot reģionu vēl lielākai trešo valstu ietekmei; nodrošināt pienācīgu un pastāvīgu atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai; bx) nodrošināt, ka IPA III virza tādas politiskās prioritātes, kuras ar konkrētu projektu starpniecību tieši ietekmē cilvēku dzīvi, un ka pirmspievienošanās finansējums tiek piešķirts pārredzami, samērīgi un nediskriminējoši, un tas ir balstīts uz stabiliem snieguma rādītājiem, ņemot vērā saņēmējvalstu izrādīto apņemšanos īstenot reformas un šajā procesā gūtos panākumus; bv) ar apturēšanas mehānisma palīdzību stiprināt uz snieguma rezultātiem balstītu pieeju un tādējādi nodrošināt saskaņotību ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI); papildināt IPA III regulu ar reformētu un uzlabotu stratēģisko dialogu, laikus informējot Eiropas Parlamentu un ar to apspriežoties; bz) uzturēt demokrātisko pārskatatbildību, ar deleģētajiem aktiem nodrošinot Eiropas Parlamenta pilnīgu iesaistīšanos IPA III izstrādes, plānošanas, uzraudzības un novērtēšanas kontroles, uzraudzības un stratēģiskās vadības procesā; ca) uzlabot ES atbalsta vispārējo pamanāmību un informētību par to reģionā, stiprinot stratēģisko komunikāciju un publisko diplomātiju, lai popularizētu Savienības vērtības un uzsvērtu ES finansēto projektu un programmu pievienoto vērtību; sadarbībā ar Rietumbalkānu valstīm sagatavot kopīgu komunikācijas stratēģiju; turpināt attīstīt izpratni par ieguvumiem, ko sniedz pievienošanās un Eiropas kontinenta apvienošanas process; cb) prasīt, lai pievienošanās sarunvalstis pakāpeniski pieskaņojas ES kopējai ārpolitikai un drošības politikai, kā arī kopējai tirdzniecības politikai; cc) ievērojami palielināt informācijas apjomu par ES atbalstu, jo īpaši attiecībā uz būtisko atbalstu, ko ES ir sniegusi Rietumbalkāniem, lai apkarotu Covid-19 pandēmiju, un nodrošināt, ka šā atbalsta saņēmēji neizplata dezinformāciju un negatīvu retoriku par ES reakciju uz Covid-19; cd) uzteikt Rietumbalkānu valstu sadarbību ar ES kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misijās; ce) nosodīt trešo valstu darbības, kuru mērķis ir destabilizēt un mazināt demokrātisko pārvaldību Rietumbalkānu reģionā; cf) turpināt sadarbību hibrīddraudu apkarošanas jomā, tostarp cīnoties pret Krievijas propagandu; cg) veikt turpmākus pasākumus pēc 2020. gada ES un Rietumbalkānu samita, lai paplašināšanās process tiek izvērtēts un pārskatīts un tam tiek piešķirts jauns dinamisms, sniedzot jaunu impulsu pievienošanās sarunvalstu pārveidei; ch) ātri īstenot pārskatīto paplašināšanās metodiku pievienošanās procesa atsākšanai un, pamatojoties uz Zagrebas Rietumbalkānu samitu, pieņemt sarunu programmas un sasaukt starpvaldību konferences ar mērķi sākt pievienošanās sarunas ar Albāniju un Ziemeļmaķedoniju; ci) uzsver Eiropas Savienības Padomes pieņemtos 15 nosacījumus, kas Albānijai jāizpilda pirms tās pirmās starpvaldību konferences ar ES dalībvalstīm; cj) uzturēt sadarbību ar Apvienoto Karalisti Rietumbalkānos, ņemot vērā šīs valsts saites ar reģionu un kopīgos mērķus gan attiecībā uz tiesiskuma veicināšanu un cīņu pret organizēto noziedzību un terorismu, gan arī citus KDAP misiju mērķus un uzdevumus; ck) sekmēt aktīvāku augstākā līmeņa politisko dialogu, regulāri rīkojot ES un Rietumbalkānu valstu samitus; cl) īstenot ieteikumus, kas ietverti 2019. gada tematiskajā novērtējumā par ES atbalstu tiesiskumam kaimiņvalstīs un paplašināšanās procesā iesaistītajās valstīs (2010-2017), kā arī nekavējoties pieņemt Komisijas paziņojumu par nopietnu tiesiskuma problēmu risināšanu, izmantojot nosacījumu un atgriezeniskuma mehānismu; cm) veikt turpmākus pasākumus saistībā ar būtisko atbalstu, ko visām Rietumbalkānu valstīm sniedz no Covid-19 krīzes izrietošo neatliekamo veselības un humanitārās vajadzību risināšanai; cn) turpināt atbalstīt ES kandidātvalstis un potenciālās kandidātvalstis Rietumbalkānos, lai koordinētu reaģēšanu uz Covid-19 uzliesmojuma sociālekonomiskajām sekām un tās mazinātu, un saskaņot pasākumus ar ES kopējo ārkārtas ekonomikas paketi, kas sagatavota kopīgi ar starptautiskajām finanšu iestādēm; co) nodrošināt, lai pašreizējā un nākamās paaudzes DFS kopā ar ekonomikas un investīciju plānu Rietumbalkāniem būtiski veicinātu atlabšanu pēc Covid 19 un sekmētu ekonomikas izaugsmi un integrāciju, izmantojot uzlabotus un ilgtspējīgus digitālos, enerģētikas un transporta savienojumus; cp) garantēt, ka ekonomikas un investīciju plāns Rietumbalkāniem netiek galvenokārt finansēts no esošajiem IPA resursiem, tādējādi iespējami atņemot finansējumu citām svarīgām politikas jomām un programmām; pilnībā saskaņot šo plānu ar Eiropas Zaļo kursu, jo īpaši ar ES dekarbonizācijas mērķi; cq) piešķirt prioritāti Rietumbalkānu valstīm jaunajā Ārējās darbības garantijā un Eiropas Fondā ilgtspējīgai attīstībai (EFIA+) saskaņā ar Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI); nodrošināt ar Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmas starpniecību piešķirto dotāciju divkāršošanu, lai atbalstītu privātā sektora attīstību, savienojamību, digitalizāciju, zaļo programmu un sociālās jomas investīcijas, un ar Garantiju instrumenta starpniecību būtiski palielināt finanšu garantijas publisko un privāto investīciju atbalstam reģionā; cr) paplašināt sabiedrības veselības krīzes jau aptverošā Eiropas Savienības Solidaritātes fonda ģeogrāfisko tvērumu, attiecinot to uz visām Rietumbalkānu valstīm;