ar ko Horvātijas Republikai atļauj ieviest īpašu pasākumu, atkāpjoties no 287. panta Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Saskaņā ar 395. panta 1. punktu 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (“PVN direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no minētās direktīvas noteikumiem nolūkā vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru vai nepieļaut noteiktu veidu nodokļa nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļa maksāšanas.

Ar vēstuli, kas Komisijā reģistrēta 2016. gada 20. decembrī, Horvātija pieprasīja atļauju pasākumam, ar ko atkāpjas no PVN direktīvas 287. panta, ļaujot tai no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim atbrīvot no PVN tos nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nav lielāks par EUR 45 000.

Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu Komisija 2017. gada 13. marta vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Horvātijas pieprasījumu. Komisija 2017. gada 14. marta vēstulē paziņoja Horvātijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga, lai izvērtētu pieprasījumu.

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

PVN direktīvas XII sadaļas 1. nodaļā dalībvalstīm paredzēta iespēja piemērot īpašus režīmus mazajiem uzņēmumiem, tostarp iespēja atbrīvot no nodokļa tādus nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums ir mazāks par konkrētu summu. Šis atbrīvojums nozīmē to, ka nodokļa maksātājam nav jāiekasē PVN par piegādēm un rezultātā nodokļa maksātājs nevar atskaitīt priekšnodokli.

Saskaņā ar PVN direktīvas 287. panta 19. punktu Horvātija drīkst atbrīvot no PVN tādus nodokļa maksātājus, kuru gada apgrozījums nepārsniedz EUR 35 000 ekvivalentu valsts valūtā pēc valūtas maiņas kursa, kas bija spēkā tās pievienošanās dienā (230 000 kunu). Horvātija lūdza palielināt šo robežvērtību līdz EUR 45 000 ekvivalentam valsts valūtā, proti, 300 000 kunām.

Paredzams, ka robežvērtības paaugstināšana uzņēmumiem samazinās administratīvo slogu un nodokļu saistību izpildes izmaksas, jo tie tiks atbrīvoti no vairākām nodokļu saistībām, piemēram, PVN deklarāciju iesniegšanas vai PVN uzskaites. Turklāt robežvērtības paaugstināšana ļaus vienkāršot nodokļa iekasēšanu un mazinās valstu nodokļu iestāžu darba slogu.

Horvātija uzskata, ka robežvērtības paaugstināšana valsts ieņēmumus būtiski neietekmēs. Pēc Horvātijas aplēsēm robežvērtības paaugstināšana samazinās valsts budžeta ieņēmumus par aptuveni 0,22 % no kopējiem valsts budžeta ieņēmumiem.

Personām, kuru apgrozījums nepārsniedz robežvērtību, joprojām būs iespēja reģistrēties kā PVN maksātājiem.

Horvātija lūdza piemērot robežvērtību EUR 45 000 ekvivalentu valsts valūtā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Līdzīgas atkāpes ir piešķirtas arī citām dalībvalstīm. Ir piešķirtas šādas robežvērtības: Luksemburgai EUR 40 000, Beļģijai EUR 25 000, Polijai EUR 40 000, Lietuvai EUR 45 000, Latvijai un Slovēnijai EUR 50 000, Itālijai un Rumānijai EUR 65 000.

Atkāpēm no PVN direktīvas vienmēr būtu jābūt ar noteiktu beigu termiņu, lai varētu novērtēt to ietekmi. Turklāt tiek pārskatīti PVN direktīvas 281.–294. panta noteikumi par īpašu režīmu mazajiem uzņēmumiem. Kā paziņots rīcības plānā PVN jomā un Komisijas 2017. gada darba programmā, Komisijas priekšlikums visaptverošu vienkāršošanas pasākumu veidā ir jāiesniedz līdz 2017. gada beigām.

Tāpēc ierosina atļaut Horvātijai paaugstināt robežvērtību līdz EUR 45 000 ekvivalentam valsts valūtā no 2018. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim vai līdz dienai, kad stājas spēkā direktīva, ar ko groza PVN direktīvas noteikumus par īpašu režīmu mazajiem uzņēmumiem.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Pasākums ir saskaņā ar Savienības mērķiem, kas saistīti ar mazajiem uzņēmumiem un ir izklāstīti Komisijas paziņojumā “Vispirms domāt par mazākajiem” — Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akts”, kurā dalībvalstis aicinātas, izstrādājot tiesisko regulējumu, ņemt vērā MVU īpatnības un tādēļ vienkāršot spēkā esošo regulējumu.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE