Ja ražotājs izvēlas nepiemērot saskaņoto standartu vai piemērot to tikai daļēji, tam ir pienākums citā veidā pierādīt, ka radioiekārta atbilst pamatprasībām, un sniegt pilnīgu tehnisko pamatojumu, lai apliecinātu atbilstību šīm prasībām. Ja saskaņoto standartu nav vai tie netiek piemēroti, ražotājam ir jāapspriežas ar paziņoto struktūru, lai novērtētu atbilstību 3. panta 2. un 3. punkta prasībām; taču saistībā ar 3. panta 1. punkta prasībām šāda pienākuma nav.

Kopš pagājušā gadsimta 80. gadu vidus ES aizvien plašāk ir izmantojusi standartus, lai atbalstītu savus politikas virzienus un tiesību aktus. Standartizācija ir sniegusi būtisku ieguldījumu iekšējā tirgus izveidē saistībā ar “jaunās pieejas” tiesību aktiem, kuros ir atsauces uz Eiropas standartizācijas organizāciju izstrādātajiem Eiropas standartiem. Šīm Eiropas organizācijām ir īpaši nolīgumi (attiecīgi Vīnes nolīgums un Frankfurtes nolīgums) ar Starptautisko Standartizācijas organizāciju / Starptautisko Elektrotehnikas komisiju, kuri nodrošina sadarbību saistībā ar lielāko daļu standartizācijas tematu un nepieļauj darbību pārklāšanos. Proti, ja ir veikts starptautisks darbs, ko var pieņemt Eiropā, priekšroka tiek dota starptautiskajā līmenī veiktajam darbam.

4.2.Saskaņoto standartu sagatavošana

Komisija, rīkojoties saskaņā ar Standartizācijas regulas (Regula (ES) Nr. 1025/2012) 10. pantu, pieprasīja Eiropas Elektrotehnikas standartizācijas komitejai (CENELEC) un Eiropas telesakaru standartu institūtam (ETSI) izstrādāt saskaņotos standartus attiecībā uz radioiekārtām, lai sekmētu RID 3. panta īstenošanu (turpmāk “pilnvarojums”).

Pilnvarojums tika nodots CENELEC un ETSI gandrīz divus gadus pirms RID paredzētā pārejas perioda beigām. Pilnvarojumu nodeva 2015. gada 4. augustā, savukārt pārejas periods beidzās 2017. gada 12. jūnijā.

Pilnvarojumā bija noteikts standartu izstrādes termiņš — 2016. gada 15. marts.

Pilnvarojuma sagatavošanas laikā notika apspriešanās ar CENELEC un ETSI. Tādējādi tie zināja, ka saskaņotos standartus RID vajadzībām ir jāsāk izstrādāt laikus.

Jaunākajā sarakstā ar saskaņotajiem standartiem, kas attiecas uz Direktīvu 1999/5/EK, bija 252 saskaņotie standarti, konkrētāk, 21 standarts attiecībā uz 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta pamatprasībām, 52 standarti attiecībā uz 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta pamatprasībām un 179 standarti attiecībā uz 3. panta 2. un 3. punkta pamatprasībām. Ne visi šie saskaņotie standarti bija jāatjaunina. Lai atbilstīgi atspoguļotu izmaiņas RID, bija vajadzīgas tikai nelielas izmaiņas pastāvošajā pieejamo standartu kopumā, kas bija pieņemts saskaņā ar atcelto direktīvu (Direktīvu 1999/5/EK). Papildus jauniem standartiem, kas bija jāizstrādā RID jaunās darbības jomas dēļ (salīdzinājumā ar Direktīvas 1999/5/EK darbības jomu), bija jāatjaunina 187 standarti, kuru atsauces bija publicētas saskaņā ar Direktīvu 1999/5/EK, nolūkā tos publicēt saskaņā ar RID.

Tomēr saskaņoto standartu publicēšana saskaņā ar RID aizkavējās, jo liels skaits standartu vai nu netika izstrādāti termiņā, vai netika atjaunināti vai pielāgoti RID vajadzībām.

Saskaņā ar Standartizācijas regulu (Regulu (ES) Nr. 1025/2012) Komisija var publicēt saskaņotos standartus OV tikai tad, ja standartizācijas organizācijas tos ir oficiāli iesniegušas un ja tie atbilst prasībām, uz kurām tie attiecas.

Iepriekš izklāstītās problēmas savlaicīgā standartu pieejamības nodrošināšanā piesaistīja politisko un plašsaziņas līdzekļu uzmanību.

4.3.Galvenie pasākumi, ko Komisija veica, lai atrisinātu šīs problēmas

Lai atrisinātu iepriekš izklāstītās problēmas un turpmāk izvairītos no šādām situācijām, Komisijas dienesti cieši sadarbojās ar ESO.

Pirmām kārtām Komisija pēc iespējas ātrāk novērtēja saskaņotos standartus, kad tos iesniedza CENELEC un ETSI. Vidējais standartu novērtēšanas laiks bija mazāks par diviem mēnešiem no to neoficiālās iesniegšanas dienas un aptuveni mēnesis no to oficiālās iesniegšanas. Komisija arī sagatavoja saskaņoto standartu ikmēneša publikācijas, lai nodrošinātu, ka ražotājiem pēc iespējas ātrāk var tikt darīti pieejami atbilstīgi saskaņotie standarti, kā noteikts Standartizācijas regulas (Regulas (ES) Nr. 1025/2012) 10. panta 6. punktā. Rezultātā atbilstīgus saskaņotos standartus bija iespējams publicēt vidēji 2–3 mēnešu laikā pēc to saņemšanas no CENELEC un ETSI. Pēc pieprasījuma Komisija arī sniedza komentārus par standartu projektiem, lai novērstu jebkādas iespējamas problēmas ar to turpmāku publicēšanu OV.

Turklāt Komisijas dienesti organizēja kopīgu darbsemināru ar Eiropas standartizācijas iestādēm, lai aprakstītu un paskaidrotu saskaņotajiem standartiem piemērojamās kvalitātes prasības un visbiežāk sastopamās kļūdas saskaņoto standartu izstrādē nolūkā tās nepieļaut turpmāk. Darbsemināra laikā tika aplūkoti konkrēti gadījumu pētījumi, lai izskaidrotu nepublicēšanas iemeslus un parādītu dažu visbiežāk sastopamo kļūdu piemērus. Tāpat tika apspriesti ieteikumi un iespējamā turpmākā rīcība saistībā ar atsevišķām problēmām.

Tā kā aizkavējās RID saskaņoto standartu izstrāde un publicēšana, Komisijas dienesti saņēma daudzus jautājumus par RID piemērojamību, pārejas periodā piemērojamajiem noteikumiem un to, vai tiks skarta to radioiekārtu (piemēram, mobilo tālruņu) piegāde, kas laistas tirgū pirms pārejas perioda beigām (t. i., pirms 2017. gada 13. jūnija). Lai nodrošinātu lielāku skaidrību ieinteresētajām personām, Komisijas dienesti sagatavoja dokumentu ar nosaukumu “Bieži uzdotie jautājumi”, ko pirmo reizi Komisijas tīmekļa vietnē publicēja 2017. gada aprīlī un kas pēc tam ir pēc vajadzības ticis atjaunināts.

Komisija vienotā tirgus stratēģijas ietvaros lielākoties strādā ar mērķi modernizēt Eiropas standartizācijas sistēmu un ir sākusi tā saukto kopīgo standartizācijas iniciatīvu. Šīs iniciatīvas mērķis ir publiskā un privātā sektora partnerībā sadarboties ar standartizācijas iestādēm un dalībvalstīm, lai labāk reaģētu uz Eiropas standartizācijas problēmām, apmainītos ar informāciju par jauniem noteikumiem un attīstību un uzlabotu izpratni par standartu nozīmi.

4.4.Īpaši gadījumi un risinājumi