LV ECB -PUBLIC  
EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS  
(2019.  gada 12. jūnijs)  
par Latvijas Finanšu un kapitāla tirgus komisijas mērķiem un pārvaldību  
 (CON/2019/ 22) 
 
Ievads un tiesiskais pamats 
Eiropas Centrālā banka (ECB) 2019.  gada 28. maijā  saņēma Latvijas finanšu ministra lūgumu sniegt 
atzinumu par likumprojektu, ar kuru groza Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumu (turpmāk – 
"likumprojekts")1. 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz  Līguma par Eiropas Savienības darbību 127.  panta 
4. punktu un 282.  panta 5.  punktu, un Padomes Lēmuma 98/415/EK2 2. panta 1.  punkta trešo ievilkumu, 
jo likumprojekts attiecas uz Latvijas Banku un saskaņā ar Līguma 127.  panta 6.  punktu ECB uzticētajiem 
īpašajiem uzdevumiem saistībā ar kredītiestāžu prudenciālu uzraudzību. ECB Padome šo atzinumu 
pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas reglamenta 17.5.  panta pirmo teikumu.  
 
1. Likumprojekta mērķis  
1.1 Saskaņā ar likumprojekta anotāciju tam ir divi mērķi. Pirmk ārt, ar likumprojektu groza Finanšu un 
kapitāla tirgus komisijas (FKTK) padomes locekļu amatā iecelšanas procedūru, paplašinot 
kvalifikācijas prasības, nosakot amata pilnvaru laika maksimālos termiņus un aizliedzot ieņemt 
amatu vairāk nekā divus secīgus termiņus.  Otrkārt, ar likumprojektu nostiprina noteikumus par 
noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanu 
finanšu un kapitāla tirgos, paplašinot mērķus un precīzāk nosakot FKTK padomes funkcijas. 
Saskaņā ar anotācij u šie mērķi atbilst Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas  
īstermiņa ieteikumiem, kas Latvijai sniegti3, lai pastiprinātu uzraudzības un kontroles mehānismu 
finanšu sistēmas ļaunprātīgas izmantošanas novēršanai. Mērķi atspoguļo arī secinājumus,  kas 
izdarīti 2018.  gada jūlija MONEYVAL savstarpējās izvērtēšanas ziņojumā4 par noziedzīgi iegūtu 
līdzekļu legalizācijas novēršanas un terorisma finansēšanas novēršanas pasākumiem Latvijā.  
1.2 Ar likumprojektu tiek grozīta Latvijas Bankas loma FKTK padomes priekšsēdētāja un locekļu 
iecelšana amatā.  Pašreiz spēkā esošajā Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likumā (turpmāk – 
“FKTK likums”)5 noteikts, ka FKTK padomes priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku amatā 
ieceļ parlaments pēc Latvijas Bankas prezident a un finanšu ministra kopīga ieteikuma un ka 
pārējos FKTK padomes locekļus amatā ieceļ priekšsēdētājs pēc saskaņošanas ar Latvijas Bankas 
                                                 
1 Grozījumi Finanšu un kapitāla tirgus likumā 
2  Padomes Lēmums 98/415/EK (1998.  gada 29.  jūnijs) par valstu iestāžu apspriešanos ar Eiropas Centrālo banku par 
tiesību aktu projektiem (OV L 189, 3.7.1998., 42.  lpp.).  
3  Pieejami Ekonomiskās sadarbības un attīstības or ganizācijas interneta vietnē www.oecd.com.  
4  Pieejams Finanšu darījumu darba grupas interneta vietnē www.fatf -gafi.org.  
5  Finanšu un kapitāla tirgus komisijas likums, pieejams https://likumi.lv/doc.php?id=8172 ,  
ECB -PUBLIC  
2 prezidentu un finanšu ministru. Likumprojektā noteikts, ka priekšsēdētāju un visus FKTK padomes 
locekļus pēc Ministru kabineta ieteikuma amatā apstiprina parlaments. Priekšsēdētāja un FKTK 
padomes locekļu amata pretendentus izraugās atklātā konkursā, un tos izvērtē komisija, kuras 
sastāvā ir arī Latvijas Bankas padomes loceklis.  
1.3 Ar likumprojektu tiek grozīti priekšsēdētāja un FKTK padomes locekļu amatu pretendentu atlases 
kritēriji. Tiek prasīts, ka pretendentiem, kas kandidē uz šiem amatiem, cita starpā ir: a) augstākā 
izglītībā tiesību zinātnē, ekonomikā vai finanšu vadībā; b) latviešu valodas un vienas svešvalodas 
zināšanas; c) vismaz piecu gadu darbības pieredze finanšu un kapitāla tirgus vai tā uzraudzības 
vai noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanas 
jomā; un d) tie atbilst prasībām, lai saņemtu otrās kategorijas speciālo atļauju pieejai valsts 
noslēpumam. Likumā “Par valsts noslēpumu”6 noteikts, ka ikvienam, kam ir pieeja slepenai 
informācijai, jāsaņem otrās kategorijas speciālā atļauja7. Šo atļauju nepiešķir personām, par kurām 
pārbaudes gaitā tiek konstatēts, ka pastāv šaubas par to, vai persona spēj saglabāt valsts 
noslēpumu, un to, ka tā saglabās valsts noslēpumu.  
1.4 Ar likumprojektu groza spēkā esošos noteikumus attiecībā uz priekšsēdētāja un FKTK padomes 
locekļu atbrīvošanu no amata.  Spēkā esošajā likumā noteikt i četri iemesli, kuru dēļ parlaments var 
atbrīvot šīs amatpersonas no amata: a) saņemts pašas amatpersonas iesniegums; b) stājies spēkā 
notiesājošs tiesas spriedums, ar kuru amatpersona notiesāta par noziedzīga nodarījuma  
izdarīšanu; c) amatpersona vairāk nekā sešus mēnešus pēc kārtas slimības vai citu iemeslu dēļ 
nevar pildīt savus pienākumus; un d) saņemts Latvijas Bankas prezidenta un finanšu ministra 
kopīgs iesniegums.  
1.5 Ar likumprojektu tiek svītrots ceturtais atcelšanas no amata iemesls un ieviesti trīs jauni atcelšanas 
no amata iemesli: d) stājies spēkā galīgais nolēmums par amatpersonas speciālās atļaujas pieejai 
valsts noslēpumam anulēšanu vai par kategorijas pazemināšanu; e) saņemts FKTK priekšsēdētāja 
iesniegums par FKTK padomes locekļa atbrīvošanu, ja padomes loceklis vairs neatbilst 
nevainojamas reputācijas kritērijam; un f) saņemts vismaz 34 no 100 parlamenta deputātiem 
iesniegums par FKTK priekšsēdētāja atbrīvošanu no amata, ja priekšsēdētājs vairs neatbilst 
nevainojamas reputācijas kritērijam. Likumprojektā tāpat noteikts, ka visi seši iemesli attiecas ne 
tikai uz FKTK priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietnieku, bet arī uz jebkuru FKTK padomes locekli. 
Ja personu atbrīvo no amata e) vai f) iemesla dēļ, lietas apstākļus izvērtēs 1.3.  punktā minētā 
komisija, kuras sastāvā iekļauts arī Latvijas Bankas padomes loceklis. Šīs komisijas lēmumu var 
pārsūdzēt administratīvajās tiesās. Ja sūdzība administratīvajā tiesā nav iesniegta vai ja 
administratīvā tiesa lēmusi par labu komisijas lēmumam, galīgo lēmumu par atbrīvošanu no amata, 
pamatojoties uz e) vai f) iemeslu, sagatavo Ministru kabinets un pieņem parlaments. Parlamenta 
lēmums ir galīgs un nav pārsūdzams.  
1.6 Likumprojek tā iekļauti grozījumi, kas attiecas uz FKTK padomes locekļu sastāvu un amata pilnvaru 
laiku. Tostarp noteikts, ka FKTK padomes sastāvā būs trīs locekļi, nevis pieci locekļi, kā noteikts 
pašreizējā FKTK likumā. Priekšsēdētāja un FKTK padomes locekļu amata pilnvaru laiks būs pieci 
gadi, nevis seši gadi, kā tas paredzēts pašreizējā FKTK likumā, un persona nevarēs ieņemt amatu 
                                                 
6  Likums "Par valsts noslēpumu", pieejams https://likumi.lv/doc.php?id=41058  
7  Sk. likuma "Par valsts noslēpumu" 11.  panta 2.  daļu.  
ECB -PUBLIC  
3 vairāk kā divus secīgus termiņus. Pretstatā pašreizējiem noteikumiem FKTK padomes locekļi 
nedrīkstēs vienlaikus būt FKTK padomes locekļi  un ieņemt FKTK struktūrvienību direktoru amatus.  
1.7 Ar likumprojektu tiek grozīti FKTK mērķi, funkcijas un atbildība attiecībā uz noziedzīgi iegūtu 
līdzekļu legalizācijas, terorisma un proliferācijas finansēšanas novēršanu, kā arī sankciju 
ievērošanu. FCMC pašreizējie mērķi ir veicināt ieguldītāju, noguldītāju un apdrošināto personu 
aizsardzību, kā arī veicināt finanšu un kapitāla tirgu attīstību un stabilitāti. Ar likumprojektu tie tiks 
papildināti arī ar mērķi novērst noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un proliferācijas un terorisma 
finansēšanu. FKTK pašreizējās funkcijas ir finanšu un kapitāla tirgus regulēšana un tā dalībnieku 
darbības atbilstības likumiem, FKTK noteikumiem un lēmumiem kontrole. Ar likumprojektu šīs 
funkcijas tiks papildinātas, pieprasot finanšu un kapitāla tirgus dalībniekiem ievērot Noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likumu8 un Starptautisko un 
Latvijas Republikas nacionālo sankciju likumu9 attiecībā uz finanšu ierobežojumiem.  
 
2. Apsvērumi  
2.1 ECB ņem vērā grozīto Latvijas Bankas lomu priekšsēdētāja un FKTK padomes locekļu iecelšanā 
un atcelšanā.  
2.2 Saskaņā ar Līguma 127.  panta 6.  punktu un Padomes Regulas (ES) Nr.  1024/201310 4. un 
6. pantu ECB atbild par vienotā uzraudzības mehānisma efektīvu un saskaņotu darbību, un ECB 
un nacionālajām kompetentajām iestādēm (NKI), tostarp FKTK, ir pienākums sadarboties un 
pienākums sniegt informāciju. Attiecīgos gadījumos un neierobežojot E CB atbildību par 
uzdevumiem, kas tai uzticēti ar Regulu (ES) Nr.  1024/2013, NKI, tostarp FKTK, atbild par 
palīdzības sniegšanu ECB saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Regulā (ES) Nr.  468/2014 
(ECB/2014/17)11 izklāstītajiem noteikumiem, sagatavojot un īstenojot jebkādus tiesību aktus, kas 
saistīti ar uzdevumiem, kuri ECB uzticēti saskaņā ar Regulas (ES) Nr.  1024/2013 4.  pantu, 
attiecībā uz kredītiestādēm12, tostarp palīdzību verifikācijas darbībās13,14. ECB saprot, ka 
likumprojektā paredzētās izmaiņas FKTK pārva ldībā neietekmēs FKTK atbildību šajos jautājumos.  
                                                 
8  Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likums, pieejams 
https://likumi.lv/doc.php?id=178987  
9  Starptautisko un Latvijas Republikas nacionālo sankciju likums, pieejams https://likumi.lv/ta/id/280278- starptautisko-
un-latvijas -republikas -nacionalo- sankciju -likums  
10  Padomes Regula (ES) Nr.  1024/2013 (2013.  gada 15. oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus 
uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciālo uzraudzību (OV  L 287, 
29.10.2013., 63.  lpp.).  
11  Eiropas Centrālās bankas Regula (ES) Nr.  468/2014 (2014.  gada  16. aprīlis), ar ko izveido Vienotā uzraudzības 
mehānisma pamatstruktūru Eiropas Centrālās bankas sadarbībai ar nacionālajām kompetentajām un norīkotajām 
iestādēm (VUM pamatregula) (OV  L 141, 14.5.2014., 1.  lpp.).  
12  Sk. Atzinuma CON/2018/6 2.1.  punktu.  
13  Neierobežojot atsevišķus Regulas (ES) Nr.  1024/2013 noteikumus, NKI veic konkrētus uzdevumus un atbild par 
tiem, kā arī pieņem visus attiecīgos uzraudzības lēmumus attiecībā uz mazāk nozīmīgām kredītiestādēm vai finanšu 
pārvaldītājsabiedrībām. Ja NKI pal īdz ECB veikt uzdevumus, kas tai uzticēti ar Regulu (ES) Nr.  1024/2013, ECB un 
NKI ievēro noteikumus, kas attiecīgajos Eiropas Savienības tiesību aktos noteikti attiecībā uz atbildības sadali un 
sadarbību starp dažādu dalībvalstu kompetentajām iestādēm.  
14  Saskaņā ar Bāzeles “Efektīvas banku uzraudzības pamatprincipiem ” uzraudzības iestādes vadītāj u ieceļ uz mazāko 
noteikto amata pilnvaru termiņu un šī termiņa laikā no amata atceļ  tikai likumā noteiktu iemeslu dēļ , vai tad, ja 
uzraudzības iestādes vadītājs nav fiziski vai garīgi spējīgs  pildīt  savas funkcijas  vai ir atzīts par vainīgu pārkāpumā. 
Sk. Bāzeles banku uzraudzības komitejas “Efektīvas banku uzr audzības pamatprincipus” (2012.  gada septembris), 
2. princips, 2. un 6.  efektīvais kritērijs, kas pieejam i Starptautisko norēķinu bankas interneta vietnē: www.bis.org.  
ECB -PUBLIC  
4 2.3 Kā norādīts Regulas (ES) Nr.  1024/201315 28. un 29.  apsvērumā, uzraudzības uzdevumi, kas nav 
uzticēti ECB un paliek nacionālo iestāžu kompetencē, ietver finanšu sistēmas izmantošanas 
novēršanu noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanu nolūkiem. Attiecīgos 
gadījumos ECB būtu pilnībā jāsadarbojas ar nacionālajām iestādēm, kuras atbild par noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas pasākumu uzraudzību16. Lai gan uzdevums uzraudzīt 
kredītiestādes attiecībā uz finanšu sistēmas izmantošanas novēršanu noziedzīgi iegūtu lī dzekļu 
legalizācijas un terorisma finansēšanu nolūkiem nav uzticēts ECB, noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas uzraudzības rezultātus ir svarīgi ņemt vērā, 
veicot ECB uzdevumu izpildi attiecībā uz kredītiestāžu prude nciālo uzraudzību saskaņā ar Līguma 
127. panta 6.  punktu un Regulu (ES) Nr.  1024/2013. Konkrētāk, risks, ka finanšu sistēma tiks 
izmantota noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai un terorisma finansēšanai, ir būtisks ECB 
prudenciālās uzraudzības lēmumiem par būtiskas līdzdalības iegūšanu uzraudzītajās iestādēs 
(tostarp attiecībā uz atļauju piešķiršanas procesu kredītiestādēm) un atbilstības un piemērotības 
novērtējumiem attiecībā uz uzraudzīto iestāžu esošajiem vai potenciālajiem vadītājiem, kā arī 
ikdienas uzraudzībai saistībā ar uzraudzības pārbaudes un novērtēšanas procesu. Noziedzīgi 
iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas prasību nopietni pārkāpumi var 
negatīvi ietekmēt kredītiestādes reputāciju un novest pie ievērojamām admi nistratīvām vai 
kriminālām sankcijām, kas uzliktas uzraudzītajām iestādēm vai to darbiniekiem, un tādējādi var 
apdraudēt uzraudzīto iestāžu dzīvotspēju. Atsevišķos gadījumos nopietni noziedzīgi iegūtu līdzekļu 
legalizācijas un terorisma finansēšanas novērš anas prasību pārkāpumi var tieši izraisīt 
nepieciešamību atsaukt kredītiestādes atļauju17. 
2.4 Ņemot vērā iepriekš minēto, ECB atzīmē, ka FKTK mērķi tiks paplašināti un tās funkcijas 
precizētas, lai stiprinātu pašreiz spēkā esošās  pilnvaras veikt noziedzīgi ieg ūtu līdzekļu 
legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas uzraudzību18. 
 
Šo atzinumu publicēs ECB interneta vietnē.  
 
 
Frankfurtē pie Mainas, 2019.  gada 12. jūnijā  
 
[parakstīts]  
 
ECB prezidents  
Mario DRAGHI  
                                                 
15  Padomes Regula (ES) Nr.  1024/2013 (2013.  gada 15.  oktobris), ar ko Eiropas Centrālajai bankai uztic īpašus 
uzdevumus saistībā ar politikas nostādnēm, kas attiecas uz kredītiestāžu prudenciāl o uzraudzību (OV  L 287, 
29.10.2013., 63.  lpp.).  
16  Sk. arī Regulas (ES) Nr.  1024/2013 6.  panta 2.  punktu, saskaņā ar kuru ECB un NKI ir pienākums godprātīgi 
sadarboties un pienākums sniegt informāciju.  
17  Sk. Atzinuma CON/2018/55 1.2.  punktu.  
18  Sk. Noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanas likuma 45.  panta 1.  daļu un 46., 
47. un 56.  pantu.