[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 9.11.2007

COM(2007) 691 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Veidojot kopējo aviācijas telpu ar Izraēlu

1. IEVADS

Komisija paziņojumā „Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu”[1] uzsvēra, ka ir ļoti svarīgi radīt Kopēju gaisa telpu ar Eiropas kaimiņvalstīm austrumos un dienvidos. Izvirzot šādu mērķi, būtu jāpanāk, ka ES un tās partnervalstis, kas atrodas pie Eiropas dienvidu un austrumu robežām, vienoti piemēro noteikumus attiecībā uz tirgus darbībām. Eiropas Savienības Padome 2005. gada 27. jūnijā šo mērķi atbalstīja ar dokumentu „Secinājumi par programmas izstrādi Kopienas ārējai politikai aviācijas jomā”, kurā tika izteikta atzinība par panākto, paplašinot kopējo gaisa telpu nolūkā līdz 2010. gadam integrēt ES kaimiņvalstis.

Uzlabojumi ES aviācijas attiecībās ar citām kaimiņvalstīm ar mērķi radīt kopēju gaisa telpu ir nozīmīgs solis turpmākai Eiropas aviācijas nozares attīstībai ekonomiskā ziņā. ES lidojumi ar galamērķiem kaimiņvalstīs ir 19 % no starptautiskās satiksmes ārpus ES robežām, un šis rādītājs ir tikai nedaudz mazāks nekā satiksme uz Ziemeļamerikas tirgiem. ES jau ir integrējusi Šveices, Norvēģijas un Islandes aviācijas tirgus, un 2006. gada jūnijā Kopiena un tās dalībvalstis parakstīja Eiropas Kopējās gaisa telpas nolīgumu ( ECAA ) ar Rietumbalkānu reģiona valstīm, savukārt 2006. gada decembrī tika parakstīts pirmais Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgums ar Maroku.

Tuvo Austrumu reģionā un Eiropas kaimiņattiecību politikas ietvaros svarīgākais ES partneris ir Izraēla. ES attiecības ar Izraēlu reglamentē Eiropas un Vidusjūras reģiona partnerattiecību ietvaros, kuras veidotas atbilstīgi ES un Izraēlas asociācijas nolīgumam un reģionālajai dimensijai Barcelona Process. Asociācijas nolīgumā izcelts mērķis stiprināt sadarbību transporta nozarē (53. pants), paredzēta pušu sadarbība regulējuma jomā, it īpaši attiecībā uz aviācijas drošumu un drošību, un izteikts atbalsts sadarbībai transporta nozarē (tostarp aviācijā) tehnoloģijas jomā un pētniecībā.

Turklāt 2004. gada decembrī puses pieņēma kopēju ES un Izraēlas EKP rīcības plānu, lai atbalstītu Izraēlas mērķi turpināt integrēšanos Eiropas ekonomikas un sociālajās struktūrās. Rīcības plāns stājās spēkā 2005. gada aprīlī. Rīcības plānā iekļautas šādas konkrētas prioritātes: palielināt sadarbību civilās aviācijas nozarē, tostarp gaisa satiksmes pārvaldības jautājumos (iesaiste Vienotās Eiropas gaisa telpā), risināt ar drošumu un drošību saistītos jautājumus, atzīt savstarpēju nolīgumu par lidojumederīgumu un definēt iespējas visaptveroša nolīguma par aviāciju noslēgšanai.

Izraēla centienos veidot ciešāku sadarbību ar ES ir paudusi interesi uzsāk sarunas par visaptverošu aviācijas nolīgumu un izrādījusi apņēmību kopā ar ES reformēt starptautiskā gaisa transporta pamatnosacījumus. Lai izpētītu iespējas padziļināt attiecības ar ES aviācijas nozarē, tika izveidota Izraēlas starpministriju komiteja, un 2007. gada aprīlī tika pieņemts ieteikums Izraēlai nekavējoties uzsākt visaptverošas sarunas ar ES par aviāciju.

Attiecībā uz juridisko pamatu, ņemot vērā 2002. gada 5. novembra Eiropas Kopienu Tiesas spriedumus saistībā ar vienoto gaisa telpu, divpusējie nolīgumi starp dalībvalstīm un Izraēlu ir jāgroza, jo daži noteikumi neatbilst Kopienas tiesību aktiem, it īpaši tie, kuri Kopienas gaisa pārvadātājiem neļauj lidot uz Izraēlu, ja vien tie neizlido no valsts, kurā pārvadātājs reģistrēts. Komisijai ir dotas „horizontālas” pilnvaras apspriest ar trešām valstīm nepieciešamos labojumus divpusējos nolīgumos. Turklāt Komisijas horizontālo pilnvaru izmantošana kopš 2005. gada ir izrādījusies efektīva, jo ir noslēgti ļoti daudzi divpusēji nolīgumi, kas ir saskaņoti ar Kopienas tiesību aktiem.

Eiropas Komisija aicinājusi Izraēlu uzsākt horizontālas sarunas nolūkā atrisināt juridiskās problēmas, kuras konstatējusi Eiropas Kopienu Tiesa tā dēvētajās „Vienotās gaisa telpas” lietās, un radīt stabilu pamatu turpmākai Eiropas un Izraēlas attiecību attīstībai aviācijas nozarē. Izraēlas puse norādījusi, ka tā dotu priekšroku horizontālu sarunu risināšanai līdztekus sarunām par visaptverošu aviācijas nolīgumu. Jāņem vērā, ka līdzīgu pieeju sekmīgi izdevies īstenot sarunās par aviāciju ar Maroku, jo drīz pēc sarunu sākšanas par visaptverošu aviācijas nolīgumu puses parafēja horizontālo nolīgumu.

Tāpēc ar šo paziņojumu Komisija iesaka Padomei pilnvarot Komisiju apspriest visaptverošu nolīgumu par kopēju gaisa telpu ar Izraēlu, apvienojot tirgus atvēršanu ar paralēlu procesu, proti, sadarbību regulējuma jomā un/vai regulējuma konverģenci tādās prioritārās jomās kā aviācijas drošība, aviācijas drošums, vides aizsardzība, valsts atbalsta un konkurences noteikumu piemērošana, lai varētu radīt vienādus konkurences noteikumus un taisnīgas un vienlīdzīgas konkurences apstākļus.

2. SPēKā ESOšIE NOTEIKUMI

ES ir lielākais Izraēlas tirdzniecības partneris, un tā savukārt ir ES lielākais tirdzniecības partneris Euromed zonā; kopējais tirdzniecības apmērs 2005. gadā bija aptuveni 23 miljardi euro. ES Izraēlai ir galvenais importa avots un otrais nozīmīgākais eksporta galamērķis. Kopējais tirdzniecības apmērs ar ES ir 35 % no Izraēlas kopējā tirdzniecība apmēra, neiekļaujot šajā aprēķinā tirdzniecību ar dimantiem. Saskaņā ar Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu asociācijas nolīgumu ES un Izraēla ir vienojušās liberalizēt rūpniecības ražojumu tirdzniecību.

Izraēla bija pirmā valsts ārpus Eiropas, kas kļuva par asociēto valsti Eiropas Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammā. Šis īpašais statuss minētajā programmā Izraēlai tika piešķirts, atzīstot, ka tā sasniegusi augstu līmeni zinātnes un pētniecības jaudu un izveidojusi ciešu un ilglaicīgu sadarbības tīklu zinātnes un tehnoloģiju jomā starp Izraēlu un ES.

ES un Izraēla parafējušas nolīgumu par Izraēlas dalību Eiropas satelītu radionavigācijas programmā Galileo. Tas skaidri pierāda Izraēlas apņēmību palielināt iesaisti ES programmās un darbībās.

Attiecībā uz sadarbību transporta nozarē ir notikušas sekmīgās sarunas ar ES par kopēja Izraēlas–Palestīnas transporta biroja izveidi, kura mērķis būtu sniegt praktisku atbalstu kopējas transporta nozares plānošanas darbā.

Aviācijas nozarē ES un Izraēlas tirgi ir cieši saistīti. Izraēlai ir divpusēji gaisa pakalpojumu nolīgumi ar lielāko daļu ES dalībvalstu, un tas apliecina, ka šai nozīmīgajai Eiropas Savienības kaimiņvalstij rūp attiecības aviācijas nozarē. Pasažieru starptautisku pārvadājumu ziņā no Izraēlas un uz to ES tirgus ir pats svarīgākais — tas aizņem 54 % no kopējā tirgus apmēra (4,54 miljoni un attiecīgi 8,59). Tāpat arī Eiropas Savienībai Izraēla ir nozīmīgākais aviācijas tirgus Tuvo Austrumu reģionā, turklāt tā izaugsmes potenciāls ir liels. Pasažieru pārvietošanās starp ES un Izraēlu, neraugoties uz bažām par drošību, no 1995. līdz 2005. gadam vidēji palielinājusies par 2,7 %. IATA prognozē, ka minētais rādītājs turpinās augt atbilstoši vidējiem pieauguma rādītājiem (6,6%) to pasažieru skaita ziņā, kuri no 2005. līdz 2009. gadam ceļojuši no Eiropas un Tuvajiem Austrumiem. Lielākie atsevišķie divpusējie tirgi ir Francija (660 000 pasažieru), Apvienotā Karaliste (651 000), Vācija (626 000), Itālija (579 000), Spānija (364 000) un Nīderlande (266 000).

ES un Izraēlas tirgū paredzētā kopējā jauda ir diezgan līdzīgi sadalīta starp Kopienas un Izraēlas gaisa pārvadātājiem. Visticamāk tas daļēji ir saistīts ar divpusējiem gaisa pakalpojumu nolīgumu noteikumiem starp dalībvalstīm un Izraēlu; minētie noteikumi pārsvarā ierobežo izraudzīto gaisa pārvadātāju skaitu līdz vienam no katras puses un pielāgo nosacījumus par jaudu abu gaisa pārvadātāju prasībām. Varētu teikt, ka vērā ņemamu pasažieru skaitu no Izraēlas cauri ES tirgiem pārvadā atbilstoši sestās brīvības satiksmes tiesībām, pasažieriem ceļojot uz ASV.

Eiropai Izraēla ir augošs tūrisma tirgus. Izraēlu 2004. gadā apmeklēja 1,5 miljoni tūristu, no tiem 89 % (1,34 miljoni) ieradās ar gaisa transportu. Salīdzinājumā ar 2003. gada rādītājiem šis rādītājs ir palielinājies par 42 %, bet salīdzinājumā ar 2000. gada rādītājiem tikai par 56 %. Lai gan palielinājums bijis pieticīgs, tas tomēr norāda, ka pastāv straujas izaugsmes potenciāls, ko gan varētu ietekmēt politiskā situācija. Tā kā lielākā daļa tūristu ierodas ar gaisa transportu, tūrisma pieaugums pastiprinās pieprasījumu pēc gaisa satiksmes pakalpojumiem. Par satiksmi no Izraēlas laikā kopš 2000. gada jānorāda, ka pasažieru skaits, kuri ceļo no Izraēlas uz citām valstīm, būtiski pārsniedz ārvalstu viesu skaitu Izraēlā.

Aviācijas nozare Izraēlā

Aviokompāniju tirgu Izraēlā raksturo El Al Israeli Airlines dominējošā pozīcija. El AL ir vienīgais Izraēlas pārvadātājs, kas veic regulārus reisus no Izraēlas un uz to, un aviokompānijas Arkia, Israair un Sun d’Or , kas nodarbojas ar fraktēšanu, nodrošina pakalpojumus īsas un vidējas distances lidojumos. Sun d’Or ir El Al filiāle un pieder tai pilnībā. Israeli Airlines piedāvāto pakalpojumu klāstā dominē pasažieru pārvadāšana no viena punkta uz otru.

Kopienas pārvadātājiem, kuri ir tā dēvētie globālie operatori un var veikt lidojumus uz vairākiem galamērķiem starpkontinentālā mērogā, Izraēla ir vilinošs sestās brīvības satiksmes tiesību tirgus un nozīmīgs izcelsmes un mērķa tirgus. Mazākiem un/vai jaunākiem pārvadātājiem, it īpaši jaunajiem zemo cenu pārvadātājiem, Izraēla varētu nodrošināt pakalpojumu sniegšanas iespējas pasažieru pārvadāšanai no viena punkta uz otru.

Izraēla ir noslēgusi divpusējus pakalpojumu nolīgumus ar 21 dalībvalsti un ar daudziem citiem starptautiskiem partneriem. Izraēlai ir ilgstošas attiecības ar Starptautisko civilās aviācijas organizāciju ( ICAO ), un tā arī ir parakstījusi vairākus citus nozīmīgus daudzpusējus nolīgumus aviācijas nozarē. Tomēr Izraēlas aviācijas politika joprojām raksturojama kā piesardzīga un konservatīva, un līdz šim Izraēla visai negribīgi atsaukusies uz aicinājumiem liberalizēt vēsturiskos nolīgumus ar dalībvalstīm gaisa satiksmes jomā. Izraēlas valdības iniciatīva sākt sarunas Kopienas līmenī par aviāciju apliecina tās nepārprotamo gatavību meklēt iespējas atvērt gaisa satiksmes tirgus ES.

Gaisa satiksmes tirgu reģionālās integrācijas sakarā Izraēla līdz šim ar divpusēju iniciatīvu palīdzību ir centusies selektīvi paplašināt un intensificēt attiecības ar kaimiņvalstīm un reģiona valstīm. Šādus mēģinājumus būtisku ierobežo reģiona sarežģītie politiskie jautājumi. ES mēģinājumi izveidot kopēju gaisa telpu Izraēlai sniegtu jaunas iespējas tādās jomās kā reģionālā sadarbība, tostarp regulējuma saskaņošana, nosakot kopējus standartus Eiropas un Vidusjūras reģionā.

Par regulējumu jānorāda, ka Izraēla nopietni vērtē ICAO noteiktos pienākumus un ir demonstrējusi iniciatīvu par nepieciešamību garantēt konsekvenci un kvalitāti starptautiskā aviācijas regulējuma jomā. Izraēlas gaisa satiksme drošuma ziņā sevi nevainojami pierādījusi, un tās aviācijas drošības nosacījumi visticamāk ir vieni no stingrākajiem visā pasaulē. Ļoti pozitīvs piemērs ir valsts interese un sniegums vides aizsardzības ziņā. Izraēlas aviokompāniju darbiniekiem ir laba sociālā aizsardzība, un tie ir augstas klases profesionāļi. Aviokompāniju licencēšana notiek ļoti stingri. Pašlaik aktīvi tiek apspriests jautājums, vai turpināt gaisa satiksmes atbrīvojumus no konkurences noteikumu ievērošanas.

Izraēla gaisa satiksmes jomā piemēro augstus ekspluatācijas standartus un tādu regulējumu, kas rada stabilu pamatu saskanībai ar ES acquis paredzēto regulējumu par aviāciju, ievērojot savstarpējas atzīšanas principu. EASA un Izraēla jau ir parakstījušas sadarbības noteikumus par lidojumderīguma sertifikātiem.

3. TURPMāKA ATTIECīBU NOSTIPRINāšANA AR VIENU NO SVARīGāKAJāM KAIMIņVALSTīM

Pēc Izraēlas starpministriju komitejas ieteikuma Izraēlas valdība 2007. gada maijā oficiāli ierosināja Komisijai uzsākt visaptverošas sarunas par aviāciju.

Izraēla arī sāk izmantot liberālāku pieeju gaisa pakalpojumiem starp dalībvalstīm un Izraēlu, un tās tirgus kļūst pieejamāks. Izraēla dažos gadījumos ir piekritusi savstarpēji palielināt to Kopienas gaisa pārvadātāju skaitu, kuriem atļauts veikt lidojumus starp konkrēto dalībvalsti un Izraēlu, un ir arī paaugstinājusi iknedēļas lidojumu biežumu. Tas apliecina Izraēlas stipro apņemšanos iesaistīties sarunās ar Kopienu par aviāciju, tādējādi turpinot tirgu integrāciju.

4. KOPIENAS PIEEJAS IEGUVUMI UN PIEVIENOTā VēRTīBA

Civilās aviācijas nozare (tostarp infrastruktūra, operatori un citi darītāji rūpniecībā) ir svarīga Eiropas ekonomikas daļa. Gaisa satiksmes operatori vien rada aptuveni 0,6% pievienotās vērtības ES un nodarbina vairāk nekā 400 000 darbinieku (0,4% no kopējā nodarbināto skaita ir nodarbināti ekonomikā ārpus finanšu nozares)[2] savukārt visā transporta nozarē ES ir nodarbināti 3 miljoni iedzīvotāju. Kopēja aviācijas tirgus izveide laikā kopš 90. gadiem būtiski sekmējusi nozares dinamismu un efektivitāti un radījusi lielu ekonomisku un sociālu labumu. No 1992. līdz 2003. gadam ES iekšējo maršrutu skaits ir palielinājies par 40 %. Lielākajiem Kopienas pārvadātājiem no 1990. gada līdz 2002. gadam produktivitāte palielinājusies par 87%[3]. Tomēr visu iekšējā tirgus potenciālu nevarēs izmantot, ja Kopiena attiecības aviācijā ar ārpuskopienas valstīm nespēs organizēt kā vienota, koordinēta vienība, it īpaši situācijās, kad šāda koordinēta darbība var radīt papildu vērtību Eiropas aviācijas nozares un tās lietotāju interesēm. Šajā ziņā Eiropas Savienības gūto pieredzei augstu vērtē ārpuskopienas valstis. Tas jo īpaši attiecināms uz Izraēlu, ar ko Eiropa vēlas izveidot priviliģētas attiecības.

Dalībvalstis un Izraēla palaikam risinājušas sarunas par ierobežojošiem divpusējiem gaisa satiksmes nolīgumiem, paredzot samazinātu tirgus atvērtību un nosakot stingrus tirgus nosacījumus operatoriem. Vairums nolīgumu atļauj gaisa pārvadātājam izmantot vienu galamērķi katras puses teritorijā, taču tas praktiski ierobežo tirgus pieejamību visiem pārvadātājiem, izņemot divus, kuri apkalpo tādu maršrutu. Turklāt bieži vien sarunas par izraudzīšanu un lidojumu regularitāti notiek starp vienu pilsētu pāri, taču tas vēl vairāk ierobežo piekļuvi tirgum. Šobrīd spēkā esošā sistēma, kuras ietvaros tiek noslēgti divpusēji gaisa satiksmes nolīgumi starp dalībvalstīm un Izraēlu, traucē satiksmes maršrutiem un rada nelabvēlīgāku situāciju vairākiem Kopienas gaisa pārvadātājiem un dažu dalībvalstu patērētājiem. Kopienas līmeņa nolīgums par aviāciju augstākajā iespējamā līmenī radītu vienādus konkurences noteikumus visiem Kopienas gaisa pārvadātājiem, un tas dalībvalstu pasažieriem dotu iespēju gūt labumu, ko sniedz līdzīgi nosacījumi un satiksmes pieaugums starp ES un Izraēlu.

No ES un Izraēlas kopējās gaisa telpas būtu ievērojams ekonomisks ieguvums. Tirgus atvēršana un aviācijas standartu savstarpēja atzīšana sniegtu labumu aviācijas tirgiem, ņemot vērā to ģeogrāfisko atrašanās vietu un tradicionāli ciešās ekonomiskās un tirdzniecības saites starp ES un Izraēlu.

Atverot tirgus, būtiski uzlabotos ceļošanas iespējas pasažieriem no ES un Izraēlas. Tiek lēsts, ka tiešie reisi starp ES un Izraēlu un kopējais lidojumu skaits būtiski palielinās tirdzniecību un tūrisma plūsmu starp ES un Izraēlu. Tāpat paredzams, ka lielu daļu ekonomisko ieguvumu varētu baudīt Eiropas aviokompānijas un Eiropas ekonomika plašākā nozīmē. Kopējā gaisa telpa radītu būtiskas jaunas tirgus iespējas tiem gaisa pārvadātājiem ES, kuri vēlas sākt lidojumus uz Izraēlu, bet kuriem šobrīd nav piešķirtas nepieciešamās satiksmes tiesības. Vēl tas varētu sekmēt Izraēlas pārvadātāju integrēšanos esošajās Kopienas gaisa pārvadātāju aliansēs, tādējādi apjomradītu ietaupījumu dēļ radot iespēju izstrādāt integrētus produktus un uzlabot pakalpojumus pasažieriem un efektivitāti vispār.

Tas noteikti būs ļoti svarīgi, lai nodrošinātu, ka notiek līdzsvarota tirgu atvēršana un integrācija, ņemot vērā citus nozīmīgus politikas mērķus un mazinot nelabvēlīgu ietekmi. Tālab ir būtiski gādāt par to, ka tirgus atvēršanas procesam līdztekus notiek paralēls process saistībā ar sadarbību regulējuma jomā un/vai pakāpenisku konverģenci tādos jautājumos kā aviācijas drošums, aviācijas drošība, vide, valsts atbalsts un konkurences tiesību aktu aspekti, lai garantētu vienādus konkurences noteikumus un taisnīgu konkurenci, balstoties uz vienlīdzīgām iespējām. Atvērtam tirgus nepieciešamas pamats, ar ko garantē taisnīgu konkurenci un augstus drošības un drošuma standartus. Attiecībā uz vides jautājumiem nolīgumam ir jāatbilst Kopienas ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Ir svarīgi panākt, ka nolīgums neierobežo ES spēju piemērot regulējuma un ekonomiskus instrumentus, kas mazina gaisa satiksmes pieauguma nevēlamas sekas it īpaši tādos aspektos kā gaisa kvalitāte un trokšņa līmenis lidostu apkaimē un globālo klimata pārmaiņu veicināšana.

ES politiskajās un ekonomiskajās interesēs būtu nodrošināt tādu kopēju standartu īstenošanu, kas būtu saderīgi ar Eiropas standartiem ekonomiskajās attiecībās ar partneriem Vidusjūras reģionā (skatīt arī 47. pantu ES un Izraēlas asociācijas nolīgumā). To iespējams panākt tikai ar tādu visaptveroša nolīgumu, par kuru sarunas ir risinātas Kopienas līmenī un kas paredz aviācijas standartu un procedūru savstarpēju atzīšanu. Nolīguma galīgais mērķis būtu integrēt Izraēlas aviācijas nozari Kopējā gaisa telpā ar Eiropas Savienību un ar savstarpējas atzīšanas palīdzību saskaņot tiesību aktus svarīgākajās jomās ES tiesību aktos par aviāciju.

Ja tiktu ierosināts izmantot visaptverošas pilnvaras sarunām ar Izraēlu, tiktu apliecināta ES apņemšanās atvērt tirgus, panākt saskaņotu regulējumu par drošības un drošuma standartiem un par ilgtspējīgas attīstības nodrošināšanu Eiropas kaimiņvalstīm. ES un Izraēlas nolīgumam par aviāciju varētu būt plašāka ekonomiska ietekme uz gaisa satiksmi starp ES un citām kaimiņvalstīm pie ES dienvidu robežām, tas varētu arī palielināt reģionālo sadarbību.

Kā parādīts šajā paziņojumā, Izraēla ir paudusi gatavību uzsākt integrēšanos kopējā gaisa telpā ar ES. Tas netieši nozīmē, ka Izraēlai ir viss nepieciešamais, lai saskaņotu aviācijas standartus ar ES standartiem, pamatojoties uz savstarpēju atzīšanu, un lai izveidotu stabilu juridisku pamatu attiecībām aviācijas nozarē.

5. SECINāJUMI

Komisija uzskata par svarīgu sniegt Izraēlai plašas iespējas, lai nostiprinātu sadarbību civilās aviācijas jomā. Nolīgums ar Izraēlu izveidotu tālejošu pamatu, paredzot vietu tajā tādiem plašākiem ar aviāciju saistītiem jautājumiem kā sadarbība regulējuma jomā, aviācijas lidojumu drošība, aviācijas drošība, gaisa satiksmes pārvaldība, tehnoloģijas un pētniecība, jautājumi, kas skar uzņēmējdarbības veikšanu, kā arī rūpnieciskā sadarbība.

Civilās aviācijas nozare paver būtiskas jaunas iespējas turpmākai sadarbības nostiprināšanai starp Izraēlu un ES transporta nozarē un abpusēji izdevīgu attiecību veidošanai. Tālab tagad vajadzētu parūpēties par to, lai gaisa transports kļūtu par svarīgu jomu ciešākai sadarbībai starp ES un Izraēlu, radot vēl vienu piemēru tam, ka notiek integrācija Eiropas struktūrās un tirgos. Šis nolīgums būs svarīgs solis kopējas gaisa telpas izveidei starp Eiropas Savienību un tās kaimiņvalstīm Vidusjūras reģionā, un tas ir viens no svarīgākajiem ES aviācijas ārējās politikas mērķiem un būtisks ES politikas elements.

Kopienas līmeņa nolīgums aviācijā radīs iespēju īstenot Izraēlas centienus labāk integrēties Eiropas aviācijas struktūrās un apvienot tirgus atvēršanas dēļ gūtās priekšrocības ar sadarbību tādās jomās kā regulējums, tehnoloģijas un rūpniecība, lai nodrošinātu vienādus konkurences noteikumus operatoriem un priekšrocības pasažieriem.

Ievērojamā pievienotā vērtība politiskā un ekonomiskā ziņā, ko sniegtu nolīgums ar Izraēlu gaisa transporta jomā, ilgā laikā būtu mudinājums rīkoties citām reģiona valstīm, un tas palīdzētu palielināt reģionālo sadarbību Tuvajos Austrumos.

Ņemot vērā iepriekšminēto, Komisija piedāvā risināt sarunas par visaptverošu aviācijas nolīgumu ar Izraēlu un noslēgt šādu līgumu un aicina Padomi pilnvarot Komisiju uzsākt sarunas Eiropas Kopienas vārdā par šādu nolīgumu.

Komisija strādās ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un visiem interesentiem, lai turpmāk izstrādātu un sasniegtu mērķus, kas izvirzīti Padomes lēmuma priekšlikumā.

[1] COM(2005) 79 galīgā redakcija, 11.3.2005.

[2] EUROSTAT Statistics in focus , 37/2005, ISSN 1561-4840

[3] Pielikums Komisijas paziņojumam „Attīstīt Kopienas aviācijas ārējās politikas programmu” {COM(2005) 79 galīgā redakcija}