PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 11/2010 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu eiropas parlamenta un padomes direktīvu par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem

Pieņemta Padomē 2010.gada 10.maijā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2010/C 203 E/01)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

Inteliģentās transporta sistēmas (ITS) ir progresīvas lietotnes, kurām gan nepiemīt inteliģence kā tāda, tomēr to mērķis ir nodrošināt novatoriskus pakalpojumus attiecībā uz dažādiem transporta veidiem un satiksmes vadību un dot iespēju dažādiem lietotājiem labāk piekļūt informācijai un drošāk, saskaņotāk un gudrāk izmantot transporta tīklus.

ITS saista telekomunikācijas, elektroniku un informācijas tehnoloģijas ar transporta inženieriju, lai plānotu, izstrādātu, izmantotu, uzturētu un apsaimniekotu transporta sistēmas. Informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošana autotransporta nozarē un tās saskarnēs ar citiem transporta veidiem būs ievērojams ieguldījums, kas ļaus uzlabot vides situāciju, efektivitāti, arī energoefektivitāti, autotransporta drošumu un drošību, tostarp bīstamu preču pārvadāšanu, sabiedrības drošību un pasažieru un kravu mobilitāti, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus darbību, kā arī paaugstinātu konkurētspējas un nodarbinātības līmeni. Tomēr ITS lietotnēm nevajadzētu skart valsts drošības un aizsardzības intereses.

Lai nodrošinātu koordinētu un efektīvu ITS ieviešanu visā Savienībā, būtu jāizstrādā specifikācijas, tostarp, attiecīgā gadījumā, standarti, kas nosaka turpmākos noteikumus un procedūras. Pirms specifikāciju pieņemšanas Komisijai būtu jānovērtē to atbilstība dažiem noteiktiem principiem, kas izklāstīti II pielikumā. Prioritāte vispirms būtu jāpiešķir četrām galvenajām ITS izstrādes un ieviešanas jomām. Šajās četrās jomās būtu jānosaka prioritāras darbības specifikāciju un standartu izstrādei un izmantošanai. Turpmākā ITS īstenošanas gaitā būtu jāņem vērā pastāvošā ITS infrastruktūra, ko ievieš atsevišķas dalībvalstis – tehnoloģiskā progresa un finanšu ieguldījuma ziņā.

ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešana un izmantošana būs saistīta ar personas datu apstrādi. Šāda apstrāde būtu jāveic atbilstīgi Savienības tiesību aktiem, kas cita starpā jo īpaši izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (3) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/58/EK (2002. gada 12. jūlijs) par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (4) . Cita starpā ITS lietotnēm būtu jāpiemēro mērķa ierobežošanas un datu minimizācijas principi.

Būtu jāmudina izmantot personas datu anonimizāciju, kas ir viens no personu privātuma nostiprināšanas principiem. Attiecībā uz datu aizsardzību un ar privātumu saistītiem jautājumiem ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešanas jomā Komisijai attiecīgā gadījumā būtu papildus jākonsultējas ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju un jālūdz atzinums no Darba grupas par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, kas izveidota saskaņā ar Direktīvas 95/46/EK 29. pantu.

ITS lietotņu un pakalpojumu, jo īpaši satiksmes un maršruta informācijas pakalpojumu ieviešana un izmantošana būs saistīta ar tādu ceļa, satiksmes un maršruta datu apstrādi un izmantošanu, kas veido daļu no dalībvalstu valsts sektora struktūru dokumentācijas. Šāda apstrāde un izmantošana būtu jāveic atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2003/98/EK (2003. gada 17. novembris) par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (5) .

Attiecīgos gadījumos vispārējās specifikācijās būtu jāiekļauj sīki izstrādāti noteikumi, ar kuriem nosaka procedūru, ar ko regulē komponentu atbilstības vai lietošanas piemērotības novērtēšanu. Šo noteikumu pamatā vajadzētu būt Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam Nr. 768/2008/EK (2008. gada 9. jūlijs) par produktu tirdzniecības vienotu sistēmu (6) , jo īpaši attiecībā uz atbilstības novērtēšanas procedūru dažādu stadiju moduļiem. Ar Direktīvu 2007/46/EK (7) jau izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to daļu vai saistītā aprīkojuma tipa apstiprināšanai, un Direktīva 2002/24/EK (8) un Direktīva 2003/37/EK (9) attiecīgi paredz noteikumus divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem un to daļu vai saistītā aprīkojuma tipa apstiprinājumam. Tādēļ atbilstības novērtēšanas paredzēšana attiecībā uz iekārtām un lietotnēm, kas ietilpst minēto direktīvu darbības jomā, būtu darba dublēšanās. Tajā pašā laikā, lai gan šīs direktīvas piemēro transportlīdzekļos ierīkotām, ar ITS saistītām iekārtām, tās nav piemērojamas ārējās ceļu infrastruktūras ITS iekārtām un programmatūrai. Tādos gadījumos specifikācijās varētu paredzēt atbilstības novērtēšanas procedūras. Šādām procedūrām vajadzētu sastāvēt tikai no pasākumiem, kas ir vajadzīgi katram atsevišķam gadījumam.

Tādām galvenajām iesaistītajām personām kā ITS pakalpojumu sniedzējiem, ITS lietotāju apvienībām, transporta un iekārtu operatoriem, ražošanas nozares pārstāvjiem, sociālajiem partneriem, profesionālajām apvienībām un vietējām iestādēm vajadzētu būt iespējai konsultēt Komisiju par komerciālajiem un tehniskajiem aspektiem, kas saistīti ar ITS ieviešanu Savienībā. Lai to paveiktu, Komisijai, nodrošinot ciešu sadarbību ar ieinteresētajām personām un dalībvalstīm, būtu jāizveido ITS konsultatīvā grupa. Konsultatīvās grupas darbs būtu jāveic pārredzami un tā rezultāti būtu jādara pieejami komitejai, ko izveido saskaņā ar šo direktīvu.

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi — proti, nodrošināt sadarbspējīgu Inteliģentās transporta sistēmas saskaņotu ieviešanu visā Savienībā — nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un/vai privātajā sektorā, un to, ka minētās rīcības mēroga un iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1. Ar šo direktīvu izveido pamatu, lai atbalstītu inteliģento transporta sistēmu (ITS) koordinētu un saskaņotu ieviešanu un izmantošanu Savienībā, jo īpaši pāri robežām starp dalībvalstīm, un nosaka vispārējus nosacījumus šim nolūkam.

2. Ar šo direktīvu nodrošina specifikāciju izstrādi darbībām prioritārās jomās, kuras minētas 2. pantā, kā arī attiecīgā gadījumā vajadzīgo standartu izstrādi.

3. Šo direktīvu piemēro ITS lietotnēm un pakalpojumiem autotransporta jomā un to saskarnēm ar citiem transporta veidiem, neskarot valsts drošības un aizsardzības intereses.

2. pants

Prioritāras jomas

1. Šajā direktīvā specifikāciju un standartu izstrādes un izmantošanas prioritārās jomas ir šādas:

2. Prioritāro jomu apjoms ir detalizēti aprakstīts I pielikumā.

3. pants

Prioritāras darbības

Prioritārajās jomās ir šādas prioritārās darbības specifikāciju un standartu izstrādei un izmantošanai, kā noteikts I pielikumā:

4. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā izmanto šādas definīcijas:

5. pants

ITS ieviešana

1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka specifikācijas, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar 6. pantu, atbilstīgi II pielikumā izklāstītajiem principiem piemēro ITS lietotnēm un pakalpojumiem, kad tie tiek ieviesti. Tas neskar katras dalībvalsts tiesības pieņemt lēmumus par to veikto šādu lietotņu un pakalpojumu ieviešanu savā teritorijā. Šīs tiesības neskar tiesību aktus, kas pieņemti saskaņā ar 6. panta 2. punkta otro daļu.

2. Dalībvalstis arī cenšas sadarboties saistībā ar prioritārajām jomām, kamēr nav pieņemtas specifikācijas.

6. pants

Specifikācijas

1. Komisija vispirms pieņem specifikācijas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu ITS ieviešanas un izmantošanas sadarbspēju, savietojamību un nepārtrauktību attiecībā uz prioritārajām darbībām.

2. Komisija tiecas pieņemt specifikācijas vienai vai vairākām prioritārajām darbībām līdz … (17).

Vēlākais dienā, kad pagājuši 12 mēneši pēc to specifikāciju pieņemšanas, kas vajadzīgas noteiktai prioritārai darbībai, Komisija, iepriekš veikusi ietekmes novērtējumu, ietverot izmaksu un ieguvumu analīzi, vajadzības gadījumā saskaņā ar LESD 294. pantu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par šīs prioritārās darbības izvēršanu.

3. Pēc tam, kad ir pieņemtas prioritārajām darbībām vajadzīgās specifikācijas, Komisija pieņem specifikācijas, nodrošinot ITS ieviešanas un izmantošanas sadarbspēju, savietojamību un nepārtrauktību citām darbībām prioritārajās jomās.

4. Attiecīgā gadījumā un atbilstīgi specifikācijas jomai, specifikācijā ietver vienu vai vairākus šāda veida noteikumus:

pakalpojumu noteikumus, kas apraksta ITS lietotnēm un pakalpojumiem pakalpojumu saturu un to dažādos līmeņus.

5. Neskarot procedūras saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK, specifikācijās attiecīgā gadījumā nosaka apstākļus, kādos dalībvalstis drīkst, paziņojušas par to Komisijai, paredzēt papildu noteikumus ITS pakalpojumu sniegšanai visā to teritorijā vai teritorijas daļā, ja minētie noteikumi netraucē sadarbspējai.

6. Specifikācijas attiecīgā gadījumā pamato uz jebkuru no standartiem, kas minēti 8. pantā.

Attiecīgā gadījumā specifikācijās paredz atbilstības novērtēšanu saskaņā ar Lēmumu Nr. 768/2008/EK.

Specifikācijas atbilst II pielikumā izklāstītajiem principiem.

7. Pirms specifikāciju pieņemšanas Komisija veic ietekmes novērtējumu, ietverot izmaksu un ieguvumu analīzi.

7. pants

Deleģētie akti

1. Komisija var pieņemt deleģētus aktus attiecībā uz specifikācijām saskaņā ar LESD 290. pantu. Pieņemot šādus deleģētos aktus, Komisija rīkojas saskaņā ar attiecīgiem šīs direktīvas noteikumiem, jo īpaši ar 6. pantu un II pielikumu.

2. Atsevišķu deleģēto aktu pieņem katrai no prioritārajām darbībām.

3. Šajā pantā minētajiem deleģētajiem aktiem piemēro 12., 13. un 14. pantā noteikto procedūru.

8. pants

Standarti

1. Standartus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ITS ieviešanas un izmantošanas sadarbspēju, savietojamību un nepārtrauktību, izstrādā prioritārajās jomās un prioritārajām darbībām. Lai to panāktu, Komisija, apspriedusies ar 15. pantā minēto komiteju, lūdz attiecīgas standartizācijas struktūras atbilstīgi Direktīvā 98/34/EK noteiktajai procedūrai pielikt visas iespējamās pūles, lai ātri pieņemtu minētos standartus.

2. Piešķirot pilnvaras standartizācijas iestādēm, tiek ievēroti II pielikumā izklāstītie principi, kā arī visi funkcionālie noteikumi, kas ietverti specifikācijā, kura pieņemta saskaņā ar 6. pantu.

9. pants

Nesaistoši pasākumi

Komisija var pieņemt pamatnostādnes un citus nesaistošus pasākumus, lai sekmētu dalībvalstu sadarbību attiecībā uz prioritārajām jomām atbilstīgi 15. panta 2. punktā minētajai konsultēšanās procedūrai.

10. pants

Noteikumi attiecībā uz privātumu, drošību un informācijas atkārtotu izmantošanu

1. Dalībvalstis nodrošina, ka saistībā ar ITS lietotņu darbību un pakalpojumiem personas datu apstrādi veic saskaņā ar Savienības noteikumiem par privātpersonu pamattiesību un brīvību aizsardzību, jo īpaši ar Direktīvas 95/46/EK un Direktīvas 2002/58/EK noteikumiem.

2. Dalībvalstis jo īpaši nodrošina personas datu aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantošanu, cita starpā nelikumīgu piekļuvi, sagrozīšanu vai nozaudēšanu.

3. Neskarot 1. punktu, lai nodrošinātu privātumu, attiecībā uz ITS lietotnēm un pakalpojumiem attiecīgos gadījumos veicina anonīmu datu izmantošanu.

Neskarot Direktīvu 95/46/EK, personas datus apstrādā vienīgi tiktāl, ciktāl šāda apstrāde vajadzīga ITS lietotņu darbībai un pakalpojumu sniegšanai.

4. Attiecībā uz Direktīvas 95/46/EK piemērošanu un jo īpaši, ja iesaistītas īpašas personas datu kategorijas, dalībvalstis arī nodrošina, ka ir ievēroti visi noteikumi par piekrišanu tādu personas datu apstrādei.

5. Piemēro Direktīvu 2003/98/EK.

11. pants

Noteikumi par atbildību

Dalībvalstis nodrošina to, ka jautājumus, kas saistīti ar atbildību attiecībā uz ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešanu un izmantojumu, kā izklāstīts specifikācijās, kuras pieņemtas saskaņā ar 6. pantu, risina saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp jo īpaši Padomes Direktīvu 85/374/EEK (1985. gada 25. jūlijs) par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz atbildību par produktiem ar trūkumiem (18), kā arī attiecīgajiem valstu tiesību aktiem.

12. pants

Deleģēšanas īstenošana

1. Pilnvaras pieņemt 7. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz septiņu gadu laikposmu pēc … (19). Komisija iesniedz ziņojumu par deleģētajām pilnvarām ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām pēc … (19).

2. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

3. Komisijai piešķirtās Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 13. un 14. pantā izklāstītos nosacījumus.

13. pants

Deleģēšanas atsaukšana

1. Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt 7. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.

2. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, vēlākais vienu mēnesi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informē otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu atsaukt un šīs atsaukšanas iemeslus.

3. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

14. pants

Iebildumi pret deleģētajiem aktiem

1. Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pretdeleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas.

Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu var pagarināt par diviem mēnešiem.

2. Ja pēc šā termiņam beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms šā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir nolēmuši neizteikt iebildumus.

3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus, iebildumus pamato.

15. pants

Komitejas procedūra

1. Komisijai palīdz Eiropas ITS komiteja (EIK).

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. pantu.

16. pants

Eiropas ITS konsultatīvā grupa

Komisija izveido Eiropas ITS konsultatīvo grupu, kura konsultē Komisiju attiecībā uz komerciāliem un tehniskiem aspektiem, kas saistīti ar ITS ieviešanu un lietošanu Savienībā. Šajā grupā ir augsta līmeņa pārstāvji no attiecīgajiem ITS pakalpojumu sniedzējiem, lietotāju apvienībām, transporta un iekārtu operatoriem, ražošanas nozares, sociālajiem partneriem, profesionālām apvienībām, vietējām iestādēm un citiem attiecīgajiem forumiem.

17. pants

Ziņojumu sagatavošana

1. Līdz … (20) dalībvalstis iesniedz Komisijai ziņojumu par valsts pasākumiem un projektiem saistībā ar prioritārajām jomām.

2. Līdz … (21) dalībvalstis informē Komisiju par saviem turpmāko piecu gadu rīcības plāniem saistībā ar ITS.

Pamatnostādnes attiecībā uz dalībvalstu ziņojumiem pieņem saskaņā ar 15. panta 2. punktā minēto konsultatīvo procedūru.

3. Pēc sākotnējā ziņojuma dalībvalstis ik pēc trīs gadiem ziņo par progresu, kāds panākts 1. punktā minēto darbību ieviešanā.

4. Reizi trīs gados Komisija sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par panākumiem šīs direktīvas ieviešanā. Ziņojumam pievieno analīzi par darbību un 5. līdz 11. panta un 16. panta īstenošanu, tostarp par izmantotajiem un vajadzīgajiem finanšu resursiem, vajadzības gadījumā izvērtējot nepieciešamību grozīt šo direktīvu.

5. Atbilstīgi 15. panta 2. punktā minētajai konsultēšanās procedūrai Komisija … (22) pieņem darba programmu. Darba programmā iekļauj katra gada mērķus un datumus tās īstenošanai un vajadzības gadījumā ierosina vajadzīgos pielāgojumus.

18. pants

Transponēšana

1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības līdz … (23).

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces un to formulējumu.

2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

19. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

20. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm.

(1) OV C 277, 17.11.2009., 85. lpp.

(2) Eiropas Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta), Padomes 2010.gada 10.maijā nostāja, Eiropas Parlamenta … nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes … lēmums.

(3) OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

(4) OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(5) OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.

(6) OV L 218, 13.8.2008., 82. lpp.

(7) OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

(8) OV L 124, 9.5.2002., 1. lpp.

(9) OV L 171, 9.7.2003., 1. lpp.

(10) OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

(11) OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.

(12) OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(13) OV L 166, 30.4.2004., 124. lpp.

(14) OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.

(15) OV L 108, 25.4.2007., 1. lpp.

(16) OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp.

(17) 30 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

(18) OV L 210, 7.8.1985., 29. lpp.

(19) Lūgums ievietot datumu: šīs direktīvas spēkā stāšanās diena.

(20) Lūgums ievietot datumu: 12 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(21) Lūgums ievietot datumu: divi gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(22) Lūgums ievietot datumu: seši mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(23) 18 mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

nākotnes jaunu vai uzlabotu ITS lietotņu vienkāršu (“Plug and Play”) integrēšanu atvērtajās transportlīdzekļa iekšējās platformās;

1.1. To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai integrētu dažādas ITS lietotnes atvērtās transportlīdzekļu iekšējās platformās, pamatojoties uz

4.2. To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai neaizsargātajiem satiksmes dalībniekiem uzlabotu drošību un ērtumu attiecībā uz visām attiecīgām ITS lietotnēm.

4.1. To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai atbalstītu satiksmes dalībnieku drošību saistībā ar to transportlīdzekļos integrēto cilvēka un mašīnas saskarni un portatīvo ierīču lietošanu, lai atvieglotu braukšanu un/vai transporta darbības, kā arī transportlīdzekļu sakaru sistēmu drošību.

To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ITS atbalstītas rezervēšanas sistēmas drošām stāvvietām kravu un komerciālajiem transportlīdzekļiem, pamatojoties uz

To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ITS atbalstītas informācijas sistēmas drošām stāvvietām kravu un komerciālajiem transportlīdzekļiem, jo īpaši pieceļu atpūtas zonās un pakalpojumu centros, pamatojoties uz

1.5. To saskarsņu noteikšana, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu sadarbspēju un savietojamību starp pilsētas ITS arhitektūru un Eiropas ITS arhitektūru, pamatojoties uz

atbilstīgu ITS tehnoloģiju pieejamību ITS lietotņu izstrādātājiem viņu iespējām šīs tehnoloģijas izmantot;

1.4. To pasākumu noteikšana, kas vajadzīgi, lai ITS lietotnes realizētu kravu pārvadājumu loģistikas (eFreight) vajadzībām (īpaši kravu uzraudzībai un izsekošanai visa maršruta garumā un visos transporta veidos), pamatojoties uz

1.3. to minimālo prasību noteikšana, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu ar kravas pārvadājumu vadību saistīto ITS pakalpojumu nepārtrauktību transporta koridoros un dažādos transporta veidos, pamatojoties uz

1.2. to minimālo prasību noteikšana, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu ITS pakalpojumu nepārtrauktību, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu pakalpojumiem, pasažieru pārvadājumu pārvaldībai dažādos transporta veidos, pamatojoties uz

1.1. to prasību noteikšana, kas vajadzīgas, lai izstrādātu ES ITS pamatarhitektūru, pievēršoties jautājumiem, kas ir īpaši saistīti ar ITS sadarbspēju, pakalpojumu nepārtrauktību un multimodalitātes aspektiem, tostarp, piemēram, multimodālu sadarbspējīgu biļešu pārdošanu, kādos dalībvalstis un to kompetentas iestādes sadarbībā ar privāto sektoru var izstrādāt savu ITS mobilitātes arhitektūru valstu, reģionu vai vietējā mērogā;

ITS lietotņu un pakalpojumu savlaicīgu atjaunināšanu, kuru, izmantojot šos ceļa un satiksmes datus, veic ITS pakalpojumu sniedzēji.

3.1. To prasību noteikšana, kas vajadzīgas attiecībā uz ceļa un satiksmes datu (proti, satiksmes kustības plāni, satiksmes noteikumi un ieteicamie maršruti, īpaši attiecībā uz smagkravas transportlīdzekļiem) vākšanu, ko veic attiecīgās valsts iestādes un/vai - attiecīgā gadījumā - privātais sektors, un šo datu piegādi ITS pakalpojumu sniedzējiem, pamatojoties uz

To prasību noteikšana, kas vajadzīgas, lai visu Eiropas Savienību aptverošus reālā laika satiksmes informācijas pakalpojumus darītu precīzus un pieejamus ITS lietotājiem, pamatojoties uz

To prasību noteikšana, kas vajadzīgas, lai visu Eiropas Savienību aptverošus multimodālus maršruta informācijas pakalpojumus darītu precīzus un pieejamus pāri robežām ITS lietotājiem, pamatojoties uz

sniedz sadarbspēju – nodrošina, ka sistēmas un to pamatā esošie uzņēmējdarbības procesi spēj apmainīties ar datiem un dalīties informācijā un zināšanās, lai ļautu efektīvi sniegt ITS pakalpojumus;

atbalsta pakalpojumu nepārtrauktību – nodrošina vienmērīgus pakalpojumus visā Savienībā, kad ITS pakalpojumi tiek ieviesti, jo īpaši Eiropas transporta tīklā un, kad iespējams, uz tās ārējām robežām. Pakalpojumu nepārtrauktību nodrošina tādā līmenī, kas pielāgots to transporta tīklu īpatnībām, kuri savieno valstis ar valstīm, un attiecīgos gadījumos reģionus ar reģioniem un pilsētas ar lauku apgabaliem;

Specifikāciju pieņemšanu, standartu pilnvarojumu izdošanu un ITS lietotņu un pakalpojumu atlasi un ieviešanu pamato ar vajadzību izvērtējumu, kurā piedalās visas attiecīgās iesaistītās personas, un to veicot ievēro šādus principus. Šie pasākumi

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I. IEVADS

1. Komisija 2008. gada 16. decembrī pieņēma priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko nosaka pamatu paātrinātai ITS (1) ieviešanai visā ES, kā arī ar to saistītu rīcības plānu.

2. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumu par priekšlikumu 2009. gada 13. aprīlī. Notika konsultācijas ar Eiropas Reģionu komiteju, tomēr atzinumu tā nesniedza.

3. Eiropas Parlaments 2009. gada 23. aprīlī pieņēma atzinumu (2) pirmajā lasījumā, apstiprinot 57 grozījumus. Komisija neiesniedza grozītu priekšlikumu.

4. Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs sniedza atzinumu par Komisijas priekšlikumu 2009. gada 22. jūlijā (3).

5. Padome 2010. gada 10. maijā pieņēma nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantā.

II. PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS

6. Šā priekšlikuma vispārējais mērķis ir izveidot nosacījumus un, it īpaši, ieviest mehānismus, kas vajadzīgi, lai veicinātu intelektisko transporta sistēmu (ITS) pakalpojumu un lietojumu ieviešanu autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem, lai ITS varētu pilnā mērā sniegt ieguldījumu dažādu ES politikas pasākumu īstenošanā.

III. PIRMAJĀ LASĪJUMĀ PIEŅEMTĀS NOSTĀJAS ANALĪZE

7. Vispārīgas piezīmes

Eiropas Komisijas 2001. gadā publicētās Transporta politikas baltās grāmatas vidusposma pārskatā “Eiropas dinamisma saglabāšana” (4) uzsvērta intelektiskā transporta nozīme un izcelta nepieciešamība risināt pieaugošos uzdevumus saistībā ar ilgtspējīgu autoceļu transporta sistēmu. Intelektiskajām transporta sistēmām, kas tapušas, piemērojot transportam jaunas informācijas un komunikāciju tehnoloģijas, piemīt potenciāls veicināt drošu, efektīvu, stabilu, iekļaujošu un vienmērīgu preču un cilvēku transportu Eiropas ceļu tīklā un tā saskarnes ar citem transporta veidiem, kā arī uzlabot Eiropas rūpniecības konkurētspēju. Komisijas priekšlikums bija vērsts uz to, lai pilnībā realizētu ITS potenciālu, sniedzot atbalstu ES politikai saistībā ar palielinātu ceļu drošību, uzlabotu transporta efektivitāti un samazinātu ietekmi uz vidi, kā arī lai radītu impulsu, kas vajadzīgs, lai paātrinātu pietiekami “nobriedušu” ITS lietojumu un pakalpojumu izplatību tirgū. Šajā sakarā priekšlikumā bija paredzēts piemērot komitoloģijas procedūru (regulatīvo kontroles procedūru), lai izveidotu kopīgas un juridiski saistošas specifikācijas, ar ko definē detalizētus noteikumus un procedūras attiecībā uz ITS izvēršanu ES.

Lai arī Padome bija vienisprātis ar Komisiju par priekšlikuma mērķi, Padomes pieejā paredzēts izdarīt būtiskus grozījumus iesniegtajā priekšlikumā saistībā ar šādiem jautājumiem:

— to jomu noteikšana un definēšana, kur var pieņemt specifikācijas;

— prioritātes piešķiršana dažām darbībām minētajās jomās, lai pieņemtu specifikācijas;

— dalībvalstu pienākumu precizēšana ITS lietojumu un pakalpojumu izvēršanai un lietošanai;

— jauni panti par “nesaistošiem pasākumiem” un “standartiem”.

Atbilstīgi šai pieejai Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā izdarīti daži grozījumi Komisijas sākotnējā priekšlikumā, mainot tā formulējumu un tekstā svītrojot un/vai pievienojot vairākus nosacījumus.

Ierosinot “soli pa solim” pieeju ITS lietojumu un pakalpojumu izvēršanai un lietošanai, Padome izvēlas smalku līdzsvaru, no vienas puses veicinot dažu ITS pakalpojumu un lietojumu attīstību, izvēršanu un lietošanu, no otras puses nepalielinot administratīvo un finansiālo nastu dalībvalstīm.

8. Galvenie jautājumi

Priekšmets un darbības joma

Komisija ierosināja izveidot pamatu intelektisko transporta sistēmu koordinētai ieviešanai un izmantošanai Kopienā, kā arī šim nolūkam nepieciešamo specifikāciju izstrādei.

Eiropas Parlaments lielā mērā atkārtoja Komisijas priekšlikumu izveidot šādu sistēmu intelektisko transporta sistēmu, tostarp savstarpēji savietojamu ITS, koordinētai un saskaņotai ieviešanai un izmantošanai Savienībā. EP ierosināja, ka šo direktīvu būtu jāattiecina uz visām intelektiskajām transporta sistēmām pasažieriem, transporta līdzekļiem un infrastruktūrai, kā arī to mijiedarbībai autotransporta, tostarp pilsētu transporta, jomā. Turklāt EP ierosināja direktīvas darbības jomā iekļaut arī neaizsargātus transporta lietotājus, bet izslēgt no tās jautājumus, kas saistīti ar sabiedrisko kārtību un sabiedrības drošību.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā precizēts, ka ar ierosināto sistēmu tiek atbalstīts koordinēts un saskaņots ITS lietojums, it īpaši pāri dalībvalstu robežām. Padome, tāpat kā EP, paredz, ka šajā direktīvā netiks izdarīti pārsteidzīgi spriedumi par valstu drošības vai aizsardzības interesēm.

Prioritāras jomas

Komisijas priekšlikumā bija uzskaitītas četras prioritāras jomas (optimāla ceļu, satiksmes un maršrutu datu izmantošana, satiksmes un kravu pārvadājumu pārvaldības ITS pakalpojumu nepārtrauktība Eiropas transporta koridoros un konurbācijās, ceļu drošums un drošība un transporta līdzekļu integrācija transporta infrastruktūrā), kurās Komisijai būtu konkrēti jādefinē specifikācijas ITS lietojumu un pakalpojumu izvēršanai un lietošanai.

Eiropas Parlaments apstiprināja minētās prioritārās jomas, bet svītroja iespēju pieņemt specifikācijas citās jomās papildus četrām uzskaitītajām.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā lielā mērā apstiprināta Eiropas Parlamenta nostāja un paredzēts atsevišķs pants turpmāk norādītajām četrām prioritārām jomām:

I. ceļu, satiksmes un maršruta datu optimāla izmatošana;

II. satiksmes un kravu pārvadājumu pārvaldības ITS pakalpojumu nepārtrauktība;

III. ITS lietojumi saistībā ar ceļu satiksmes drošumu un drošību;

IV. saiknes izveide starp transportlīdzekļiem un transporta infrastruktūru.

Minēto prioritāro jomu klāsts ir precizēts direktīvas I pielikumā.

Prioritāras darbības

Komisijas priekšlikumā nebija paredzētas prioritāras darbības.

Arī Eiropas Parlaments nenoteica prioritāras darbības. Tomēr Eiropas Parlaments noteica četras jomas (ES mēroga satiksmes un maršrutu informācijas pakalpojumu sniegšanu reāllaikā, datus un procedūras vispārēju satiksmes informācijas pamatpakalpojumu nodrošināšanai par brīvu, e-Call sistēmas saskaņotu ieviešanu visā Eiropā un atbilstīgus pasākumus drošām stāvvietām kravas automobiļiem un komerciālajiem transporta līdzekļiem, kā arī telemātiski kontrolētas stāvvietu un rezervācijas sistēmas), kurās Komisijai būtu jādefinē specifikācijas obligātai izvēršanai un jāizmanto obligāta ITS lietojumu un pakalpojumu pakāpe.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā uztverta Eiropas Parlamenta doma par to, ka jāpiešķir prioritāte konkrētiem ITS lietojumiem un pakalpojumiem. Tādēļ Padome nosaka sešas turpmāk norādītās prioritārās darbības:

a) daudzveidīgu ES mēroga maršruta informācijas pakalpojumu nodrošināšana;

b) reāllaika satiksmes informācijas pakalpojumu nodrošināšana visā ES;

c) dati un procedūras, lai pēc iespējas sniegtu lietotājiem ar ceļu satiksmes drošību saistītu obligātu vispārēju bezmaksas maršruta informāciju;

d) saskaņota savstarpēji savietojamas e-Call sistēmas nodrošināšana visā ES;

e) informācijas pakalpojumu sniegšana par drošām stāvvietām kravas automobiļiem un komerciāliem transporta līdzekļiem;

f) rezervācijas pakalpojumu sniegšana par drošām stāvvietām kravas automobiļiem un komerciāliem transporta līdzekļiem.

ITS lietojumu un pakalpojumu izvēršana

Komisijas priekšlikumā bija paredzēts, ka dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai Savienībā koordinēti izvērstu un lietotu savstarpēji savietojamus ITS lietojumus un pakalpojumus. Tādēļ Komisija ierosināja pieņemt specifikācijas, izmantojot komitoloģijas procedūru (regulatīvo kontroles procedūru), kas varētu nozīmēt arī pienākumus dalībvalstīm izvērst ITS lietojumus un pakalpojumus.

Eiropas Parlaments lielā mērā atkārtoja Komisijas priekšlikumu, nostiprinot attiecīgos formulējumus, lai izvairītos no ITS lietojumu un pakalpojumu ģeogrāfiskas sadrumstalotības un saistības trūkuma. EP norādīja, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina ITS lietojumu un pakalpojumu atgriezeniska savietojamība Savienībā. EP ierosināja arī, ka dalībvalstīm būtu jāpiemēro ITS visiem transporta veidiem un to saskarnēm, tādējādi nodrošinot visu transporta veidu augstu integrācijas pakāpi. Turklāt EP paredzēja, ka dalībvalstīm būtu jāveic nepieciešamie pasākumi, lai nodrošinātu to, ka vajadzību novērtēšanai tiek prasīta galveno principu kopuma (efektivitāte, rentabilitāte, ģeogrāfiska nepārtrauktība, savstarpēja savietojamība un gatavības pakāpe) ievērošana. Tādēļ dalībvalstīm būtu jāņem vērā arī ģeogrāfiski izolētu reģionu struktūras īpatnības un attālumi līdz tādiem reģioniem, vajadzības gadījumā pieļaujot izņēmumus no minētā rentabilitātes principa.

Padome norāda, ka dalībvalstis pieņem lēmumus par to, vai izvērst ITS lietojumus un pakalpojumus savā teritorijā. Tomēr, ja ITS lietojumus un pakalpojumus izvērš, saskaņā ar šo direktīvu pieņemtās specifikācijas ir jāievēro. Padome arī paredz, ka dalībvalstis centīsies sadarboties saistībā ar minētajām prioritārajām jomām gadījumos, kad nekādas specifikācijas nav pieņemtas.

Specifikācijas

Komisijas priekšlikumā bija paredzēts piemērot komitoloģijas procedūru (regulatīvo kontroles procedūru), lai pieņemtu specifikācijas, ar ko definē detalizētus noteikumus un procedūras ITS izvēršanai visā Savienībā. Turklāt minētās specifikācijas būtu jābalsta uz konkrētiem principiem, kas izklāstīti I pielikumā, un tajās būtu jāiekļauj vismaz galvenie elementi, kas izklāstīti II pielikumā.

Eiropas Parlaments turklāt norādīja, ka Komisijai būtu jādefinē specifikācijas ITS lietojumu un pakalpojumu obligātas izvēršanas un lietošanas minimālās pakāpes četrās jomās (skatīt iedaļu par prioritārām darbībām). Komisijai turklāt būtu jānosaka specifikācijas ITS nepieciešamajai ieviešanai un izmantošanai, ja tā pārsniedz ITS lietojumu un pakalpojumu minimālās prasības gadījumā, kad Kopiena līdzfinansējusi Eiropas ceļu tīkla (TERN) izveidi vai uzturēšanu. Specifikācijās būtu arī jānosaka apstākļi, kādos dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju var paredzēt papildu noteikumus šādu pakalpojumu nodrošināšanai visā katras valsts teritorijā vai tās daļā. Pirms specifikāciju pieņemšanas Komisijai būtu jāveic ietekmes izpēte, kurā jāietver vispārēja direktīvā paredzēto īstenošanas pasākumu izmaksu un ieguvumu analīze. Ietekmes izvērtējumā būtu jāpievēršas jautājumiem par papildu izmaksām ekonomikai; tās būtu jāsedz uzņēmējiem, un par parametriem, kas saistīti ar ITS ekonomikas ciklu.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā ir izvērsta Eiropas Parlamenta doma noteikt prioritātes dažiem ITS lietojumiem un pakalpojumiem, kas ietverti prioritārās darbībās. Šā iemesla dēļ Komisijai būtu jāizvirza mērķis pieņemt specifikācijas minētajām prioritārajām darbībām. Turklāt vēlākais 12 mēnešus pēc prioritārajām darbībām vajadzīgo specifikāciju pieņemšanas Komisija, iepriekš sagatavojot ietekmes novērtējumu apvienojumā ar izmaksu un ieguvumu analīzi, vajadzības gadījumā iesniedz priekšlikumu EP un Padomei par attiecīgās prioritārās darbības izvēršanu. Turklāt Padome norāda, ka specifikācijās var iekļaut funkcionālus, tehniskus, organizatoriskus un pakalpojumu noteikumus. Padome pievienojas EP nostājai, ka dalībvalstis, iesniedzot paziņojumu Komisijai, var noteikt papildu noteikumus par ITS pakalpojumu sniegšanu savā teritorijā. Padome paredz, ka specifikācijas attiecīgā gadījumā var balstīt uz standartiem un ka Komisija pirms specifikāciju pieņemšanas vienmēr veic ietekmes novērtējumu. Visbeidzot Padome paredz, ka Komisija var pieņemt specifikācijas, izmantojot deleģētu aktu procedūru saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Saskaņā ar minēto procedūru pilnvaras pieņemt specifikācijas beigsies septiņus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā. EP vai Padome jebkurā laikā var atsaukt deleģētās pilnvaras pieņemt specifikācijas. Eiropas Parlaments vai Padome divu mēnešu laikā pēc paziņošanas datuma var iebilst pret specifikācijām. Pamatojoties uz EP vai Padomes ierosinājumu, šo termiņu var pagarināt par diviem mēnešiem.

Standarti un nesaistoši pasākumi

Komisijas priekšlikumā nav dota atsauce uz standartiem un nesaistošiem pasākumiem; tādu atsauci nav devis arī Eiropas Parlaments.

Padomes nostājā pirmajā lasījumā ir dota atsauce uz standartiem, kurus var izstrādāt prioritārām jomām un prioritārām darbībām saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta Direktīvā 98/34/EK. Minētajiem standartiem būtu jānodrošina savstarpēja izmantojamība, savietojamība un nepārtrauktība ITS lietojumu un pakalpojumu izvēršanai un darbībai. Turklāt Padome ievieš pantu par Komisijas nostādņu un citu nesaistošu pasākumu pieņemšanu, lai atvieglotu dalībvalstu sadarbību saistībā ar prioritārām jomām.

Datu aizsardzība

Komisijas priekšlikumā izdarīta vispārīga atsauce uz esošajiem Savienības tiesību aktiem datu aizsardzības un privātuma jomā.

Eiropas Parlaments norādīja noteikumus par datu aizsardzību un privātumu, mudinot ITS lietojumu un/vai pakalpojumu darbības nodrošināšanai lietot anonīmus datus. Personas dati būtu jāapstrādā tikai tādā mērā, kādā šādu datu apstrāde ir nepieciešama ITS lietojumu un/vai pakalpojumu darbības nodrošināšanai.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā ņemta vērā EP nostāja, kā arī Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinums, stiprinot noteikumus par datu aizsardzību un privātumu.

Noteikumi par atbildību

Komisijas priekšlikumā nebija paredzēti noteikumi par atbildību.

Eiropas Parlaments uzskatīja atbildības jautājumus par nepieciešamu priekšnoteikumu, lai ātri izstrādātu un izvērstu ITS lietojumus un pakalpojumus.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā ņemta vērā EP nostāja un izdarīta atsauce uz attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem un valstu tiesību aktiem.

ITS specifikāciju un izvēršanas principi

Komisijas priekšlikums bija balstīts uz konkrētiem principiem, kas jāņem vērā, izvēloties un izvēršot ITS lietojumus un pakalpojumus.

Eiropas Parlaments nostiprināja un paplašināja minētos principus, izdarot atsauci uz neaizsargātu ceļu lietotāju aizsardzību, pakalpojumu nepārtrauktību, šķērsojot Kopienas robežas un iekšējās robežas, kā arī uz dažādu transporta veidu savietojamību.

Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā, kas balstīta uz EP nostājas, attiecīgie noteikumi izstrādāti sīkāk, izdarot atsauci uz proporcionalitāti, savstarpēju izmantojamību, atgriezenisko savietojamību un esošo valstu infrastruktūru un tīklu īpašību ievērošanu, vienlīdzīgu piekļuvi, laika noteikšanas un pozicionēšanas kvalitāti un saskaņotību.

9. Citi Eiropas Parlamenta pieņemtie grozījumi

Citi grozījumi, kas nav iekļauti Padomes pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā, ir šādi:

— atsauce uz progresīviem lietojumiem un Kopienas mehānismiem dažādiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļa transportam (ERTMS un TAF-TSI), jūras un iekšzemes ūdensceļu transportam (LRITS, SafeSeaNet, VTMIS, RIS), gaisa transportam (SESAR) un sauszemes transportam, piemēram, mājlopu pārvadāšanai (grozījums Nr. 2.);

— atsauce uz specializēto šaura diapazona datu pārraidi (DSRC) (grozījumi Nr. 5., 16. un 53.);

— atsauce uz pasažieriem, transporta līdzekļiem un infrastruktūru un uz to mijiedarbību autotransporta jomā, arī pilsētu transporta jomā, pantā “Priekšmets un darbības joma” (grozījums Nr. 7.);

— ITS lietojumu un pakalpojumu minimālās pakāpes izveide un definēšana (grozījumi Nr. 12., 20. un 21.);

— papildu noteikumi attiecībā uz “tipa apstiprinājumu ITS iekārtām un programmatūrām, kuras saistītas ar ceļu infrastruktūru” (grozījumi Nr. 27., 28., 29., 30. un 31.);

— 12 mēnešu transponēšanas laiks pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā (grozījums Nr. 49.);

— pienākums dalībvalstīm izveidot atbilstības tabulu, kurā norādītu saikni starp valstīs pieņemtajiem noteikumiem un šo direktīvu (grozījums Nr. 49.).

IV. SECINĀJUMI

Gatavojot pirmajā lasījumā pieņemto nostāju, Padome ir pilnībā ņēmusi vērā Komisijas priekšlikumu un Eiropas Parlamenta atzinumu pirmajā lasījumā. Runājot par Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem, Padome piebilst, ka daudzi grozījumi – būtībā, daļēji vai pilnībā – jau ir iekļauti pirmajā lasījumā pieņemtajā nostājā.

(1) Intelektiskās transporta sistēmas.

(2) Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta

(3) Dok. 12479/09.

(4) Dok. 10954/06.