Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 808/2004 attiecībā uz Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību /* COM/2008/0677 galīgā redakcija - COD 2008/0201 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 30.10.2008 COM(2008) 677 galīgā redakcija 2008/0201 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 808/2004 attiecībā uz Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) ir liela nozīme Eiropas Savienības (ES) produktivitātes un iekšzemes kopprodukta (IKP) izaugsmē, un tās pamatīgi un vēl nepieredzētā veidā maina mūsu sabiedrību un ekonomiku. IKT joprojām ir nozīmīgs ekonomiskās un sociālās modernizācijas virzītājspēks. Kopiena ir izraudzījusies proaktīvu politikas pieeju, lai izveidotu visus iekļaujošu informācijas sabiedrību, pamatojoties uz visaptverošu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu publiskajos pakalpojumos, mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) un mājsaimniecībās. Salīdzinošajai novērtēšanai ir vislielākā nozīme, uzraugot Kopienas politiku un progresu atjaunotās Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā. Šai novērtēšanai vajadzīga saskaņota, uzticama, ļoti kvalitatīva un savlaicīga Kopienas statistika par informācijas sabiedrību. | 120 | Vispārīgais konteksts Paziņojumā „i2010 ― Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”[1] Komisija popularizē atvērtu un konkurētspējīgu digitālo ekonomiku, uzsver IKT kā iekļaušanas un dzīves kvalitātes dzinējspēka nozīmi un izklāsta visaptverošu IKT un plašsaziņas līdzekļu jomas stratēģiju. Saistībā ar šo stratēģiju salīdzinošo novērtēšanu uzskata par galveno faktoru, uzraugot progresu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā. Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāja i2010 salīdzinošās novērtēšanas sistēmu[2], kurā ietverts pamatrādītāju saraksts saistītajam uzraudzības procesam. Šie rādītāji ir grupēti atbilstoši galvenajiem i2010 stratēģijas mērķiem, proti, Eiropas informācijas telpas uzraudzīšana, IKT pētniecība un inovācijas uzņēmumos, sociālā iekļaušana, publiskie pakalpojumi un dzīves kvalitāte. Joprojām ir vajadzība pēc statistikas datiem šajā jomā, jo IKT joprojām ir liela ietekme uz Eiropas uzņēmumiem un sabiedrībām. Līdzdalīga tīmekļa, globālu režģiskās skaitļošanas tīklu, „lietu interneta”, visuresošas savienojamības un nākamās paaudzes tīklu izveide nosaka vajadzību pēc statistikas informācijas par informācijas sabiedrību. Turklāt IKT un ar IKT saistītas inovācijas tiek uzskatītas par zināšanu ekonomikas izveides galvenajiem priekšnosacījumiem. Internets mainās, kļūstot no informācijas avota par arvien līdzdalīgāku globālu tīmekli. Iedzīvotāji dod arvien lielāku ieguldījumu tīmeklī un izmanto to blogošanai, multivides satura apmaiņai un sociālo tīklu veidošanai. Pazīmes liecina, ka internetam būs raksturīga virzība uz globālajiem režģiskās skaitļošanas tīkliem, kas ļaus attālināti piekļūt drošiem datorresursiem „tieši laikā”. Šī attīstība ir īpaši nozīmīga Eiropas uzņēmumiem, jo tā ļauj cerēt uz ievērojamiem produktivitātes uzlabojumiem, balstoties uz labāku resursu sadali. Nākotnē arvien vairāk ierīču, sensoru un objektu būs saistīti ar fiksētu vai bezvadu tīklu starpniecību. Tie spēs mijiedarboties ar vidi un autonomi nosūtīt informāciju citām ierīcēm. „Lietu interneta” izveide būs nozīmīga transportam, videi, veselības aprūpei, ilgtspējai un drošības sistēmām, un tas nodrošinās lielu efektivitātes kāpumu ekonomikā. Mobilās ierīces kļūst arvien inteliģentākas, integrējot vairākas funkcijas vienā ierīcē. Informācijas iegūšanai un nosūtīšanai cilvēki arvien vairāk izmanto šīs ierīces, kas nodrošina bezvadu piekļuvi internetam. Tas pastiprinās līdzdalīga tīmekļa attīstību un veicinās ar atrašanās vietu saistītus pakalpojumus. Pateicoties šīm tendencēm, palielināsies datu plūsma, kas veicinās pāreju uz otrās paaudzes platjoslas savienojumiem, izmantojot interneta protokolus un piedāvājot ievērojami lielāku ātrumu. Virzība uz nākamās paaudzes tīkliem ir viens no galvenajiem uzdevumiem, kas raksturo elektronisko komunikāciju turpmākajos gados. Apspriežoties ar dalībvalstīm, Komisija izstrādāja platjoslas darbības indeksu, lai, izmantojot virkni faktoru, kuros iekļautas sociāli ekonomiskās dimensijas, noteiktu dalībvalstu vispārējos rezultātus, kā arī progresīvu pakalpojumu pārņemšanu. Statistikas datiem ir liela nozīme, lai varētu turpināt rezultātu uzraudzību šajā jomā. Lai sagatavotu strukturālos rādītājus, ko izmanto ikgadējā pavasara ziņojumā Eiropadomei, ir vajadzīgi rādītāji, kas balstās uz saskaņotu statistikas informāciju par informācijas sabiedrības jomu. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā 2004. gada 21. aprīļa Regulā (EK) Nr. 808/2002 attiecībā uz Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību[3] definēta ikgadēju statistikas datu sniegšana diviem moduļiem „uzņēmumi un informācijas sabiedrība” un „mājsaimniecības/privātpersonas un informācijas sabiedrība”. Regulā paredzēts maksimālais termiņš ― 5 gadi pēc tās stāšanās spēkā. Galvenās ieinteresētās personas ir atzinušas, ka spēkā esošās regulas galvenie mērķi lielā mērā ir sasniegti. Saistītais harmonizācijas process Eiropas Savienībā būtiski ietekmējis IKT statistikas attīstību pasaulē, izvirzot Eiropas Kopienu Statistikas biroju (Eurostat) un Eiropas Statistikas sistēmu priekšgalā. Priekšlikums grozīt Regulu (EK) Nr. 808/2004 nodrošinās statistikas datu sniegšanu par IKT izmantošanu mājsaimniecībās un par to, kā IKT izmanto privātpersonas un uzņēmumi, salīdzinošās novērtēšanas sistēmas vajadzībām un tās turpinājumiem saskaņā ar Lisabonas stratēģiju. Vienlaikus šis grozījums paredzēts, lai atjauninātu statistikas datu sniegšanas tematus un pielāgotu tos jaunajai attīstībai IKT jomā. Turklāt, lai labāk izmantotu statistikas datus un samazinātu respondentu slogu, tiks uzlaboti datu analīzes līdzekļi. To panāks, ieviešot jaunas datu analīzes metodes kā daļu no ierosinātās Eiropas uzņēmējdarbības un tirdzniecības statistikas modernizācijas programmas (MEETS)[4]. Ierosinātā regula ir saskaņā ar Komisijas jauno politikas pieeju attiecībā uz tiesību aktu vienkāršošanu un labāku regulējumu, kā minēts 2006. gada 14. novembra paziņojumā „Labāka regulējuma Eiropas Savienībā stratēģisks pārskats”[5] un paziņojumā par to, kā „mazināt slogu, kas saistīts ar statistikas datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā”[6]. Tas ir viens no tiem ātri veicamajiem pasākumiem, kuri norādīti 2007. gada 24. janvāra paziņojuma „Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā”[7] III pielikumā. | 140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Informācijas sabiedrības pakalpojumus uzskata par ļoti svarīgiem Eiropas iekšējā tirgus attīstībā[8]. Elektroniskā komercija jo īpaši sniedz ievērojamas nodarbinātības iespējas ― tā veicina izaugsmi un uzņēmumu ieguldījumus inovācijās un var dot ieguldījumu konkurētspējas stiprināšanā. Šajā saistībā ir svarīgi ar statistikas rādītāju palīdzību uzraudzīt e-komercijas attīstību iekšējā tirgū. Saskanīga statistikas informācija ir noderīga, definējot IKT prasmju rādītājus un sniedzot ziņojumus par tiem, un šādi izveidojot saskanīgu rādītāju un salīdzinošās novērtēšanas sistēmu, lai uzraudzītu progresu Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanā vispārējā un profesionālajā izglītībā[9]. Priekšlikums atbilst Komisijas prioritātēm un iniciatīvai, kas veltīta labākam regulējumam, vienkāršošanai un respondentu sloga samazināšanai. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Priekšlikums apspriests ar datu sagatavotājiem Eiropas Statistikas sistēmas attiecīgajā darba grupā un ar statistikas iestāžu vadītājiem un uzņēmējdarbības un sociālās statistikas nodaļu vadītājiem. Otrkārt, ir veikta apspriešanās ar attiecīgajiem Komisijas ģenerāldirektorātiem un dienestiem (ĢD INFSO, ĢD ENTR, ĢD MARKT, ĢD SANCO, ĢD REGIO, ĢD EAC, ĢD EMPL un ĢD JRC). Treškārt, priekšlikums apspriests ar starptautiskām organizācijām (ESAO ― Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija). | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Pašreizējais priekšlikums ir rezultāts, kas gūts intensīvās sarunās ar visām ieinteresētajām personām. Ņemot vērā strauji mainīgo IKT raksturu, uzskata, ka ir svarīgi saglabāt priekšlikuma elastīgumu attiecībā uz tematiem, par kuriem jāvāc statistikas dati. Šajā saistībā ir vajadzība strauji sniegt statistikas datus. Temati tika atjaunināti, lai nodrošinātu atbilstību gaidāmajai informācijas sabiedrības tehnoloģiju attīstībai. Tika paredzēti noteikumi, lai nodrošinātu saskaņu ar cita veida sociālo statistiku. Visbeidzot, sniedzot individuālo datu kopas, tiks uzlabotas statistikas datu analīzes iespējas. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Valstu un Komisijas (ĢD JRC, ĢD INFSO, ĢD ENTR, ĢD MARKT, ĢD SANCO) pārstāvji, kas piedalījās Eurostat ekspertu grupas un informācijas sabiedrības statistikas darba grupas sanāksmēs, bija eksperti, kuri pārzināja spēkā esošos tiesību aktus, valstu sistēmas, kas paredzētas informācijas sabiedrības statistikas vākšanai un apkopošanai, un jaunās IKT attīstības tendences. | 222 | Izmantotās metodes Eksperti deva ieguldījumu darba grupu sanāksmēs un rakstiskajā apspriešanā sagatavošanās procesa laikā. | 223 | Galvenās organizācijas/eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumu Galvenie eksperti bija no valstu statistikas iestādēm un ĢD JRC, ĢD INFSO, ĢD ENTR, ĢD MARKT, ĢD SANCO, ĢD REGIO, ĢD EAC un ĢD EMPL. | 2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Netika minēts, ka ir vērojams potenciāli nopietns apdraudējums ar neatgriezeniskām sekām. | 225 | Eksperti piedalījās jaunu tematu definēšanā saistībā ar datoru un interneta izmantošanu, par ko nākotnē jāvāc statistikas dati. | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Darba grupu darba dokumenti un sanāksmju protokoli ir pieejami CIRCA. | 230 | Ietekmes un seku analīze Noteica divas iespējas. 1. iespēja. (Spēkā esošās regulas termiņš beidzas 2009. gadā.) Nevarēs veikt apsekojumus par IKT izmantošanu uzņēmumos un mājsaimniecībās un saņemt saskaņotus datus Eiropas mērogā, kuru pamatā būtu Eiropas tiesību akti. Tas nozīmētu pakāpenisku atgriešanos tajā situācijā, kas bija pirms 2005. gada. Valstu statistikas dati nebūtu saskaņoti un tāpēc nebūtu salīdzināmi. Rādītāju kopums nebūtu pielāgots politikas vajadzībām Eiropas mērogā. Dalībvalstīs joprojām ir ievērojamas IKT izmantošanas atšķirības, tāpēc dalībvalstis, iespējams, pievērstos dažādiem ar IKT saistītiem rādītajiem. Starp statistikas datu vākšanu valstu mērogā un publicēšanu Eiropas mērogā būtu liela laika atstarpe. Valstīs tiktu piemēroti atšķirīgi kvalitātes standarti. Tas radītu situāciju, ka atsevišķi statistikas datu vākšanas pasākumi, visticamāk, privātā sektora veikti, aizstātu oficiālos statistikas datus Eiropas mērogā; tādējādi tiktu zaudēta uzticēšanās Eiropas un dalībvalstu mēroga statistikas datiem. Eiropas politikas veidošanas iestāžu un dalībvalstu saskaņota pieeja būtu ievērojami apgrūtināta. 2. iespēja. (Spēkā esošā regula tiek grozīta.) Spēkā esošās regulas grozīšana nodrošinātu, ka joprojām tiktu sniegti statistikas dati par informācijas sabiedrību. Eiropas Savienībā tiktu saskaņotas statistikas rādītāju definīcijas. Saskaņošanu turpinātu, nosakot vienotu anketas paraugu un atjauninot metodikas rokasgrāmatu, kurā arī tiktu definēti vienoti kvalitātes principi. Rādītāju kopums tiktu pielāgots attiecīgajām politikas vajadzībām Eiropas mērogā. Dalībvalstis saskaņotu datu vākšanas periodus; tas ir svarīgi, lai izlīdzinātu sezonālo ietekmi. Būtu nodrošināta ātra statistikas datu publicēšana Eiropas mērogā. Eiropas un dalībvalstu mērogā statistikas dati tiktu labāk pieņemti un to ticamība būtu lielāka, nekā 1. iespējā. Tiktu ievērojami atvieglināta Eiropas un valstu politikas salīdzinošā novērtēšana. Spēkā esošās regulas termiņa izbeigšanās ievērojami nesamazinātu respondentu slogu, jo dalībvalstis turpinātu vākt statistikas datus par informācijas sabiedrību valstu mērogā. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Grozītās regulas mērķis ir nodrošināt, lai arī turpmāk tiktu izmantota esošā vienotā sistēma, kas vajadzīga, lai sistemātiski sagatavotu ticamu, saskaņotu, laicīgu un kvalitatīvu Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību un sniegtu gada statistikas datus par IKT izmantošanu uzņēmumos un mājsaimniecībās. Turklāt priekšlikums paredzēts, lai atjauninātu regulu atbilstoši strauji augošās statistikas jomas vajadzībām. | 310 | Juridiskais pamats Kopienas statistikas juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 285. pants. Padome saskaņā ar koplēmuma procedūru pieņem statistikas sagatavošanas pasākumus, ja tas vajadzīgs Kopienas darbību veikšanai. Minētajā pantā ir izklāstītas prasības attiecībā uz Kopienas statistikas sagatavošanu, nosakot, ka tai jāatbilst taisnīguma, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, rentabilitātes un statistikas konfidencialitātes prasībām. | 320 | Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. | Dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt priekšlikuma mērķus turpmāk minētā(-o) iemesla(-) dēļ. | 321 | Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt šā priekšlikuma mērķus, tas ir, nevar radīt vienotu sistēmu sistemātiskai Kopienas statistikas sagatavošanai par informācijas sabiedrību. | Priekšlikuma mērķus var labāk sasniegt ar Kopienas rīcību šādu iemeslu dēļ. | 324 | Mērķus var labāk sasniegt Kopienas mērogā, pamatojoties uz Kopienas tiesību aktu, jo tikai Komisija var koordinēt vajadzīgo statistikas informācijas saskaņošanu Kopienas mērogā, bet datu savākšanu un salīdzināmas statistikas apkopošanu par informācijas sabiedrību var organizēt dalībvalstis. Tādēļ Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma 5. pantā. | 325 | Tiks ievērojami atvieglināta politikas noteikšana Eiropas mērogā un šīs Eiropas politikas salīdzinošā novērtēšana. Izmantojot salīdzinošās novērtēšanas pasākumus, varēs vieglāk salīdzināt dalībvalstis. | 327 | Regulas mērķis ir izveidot vienotu sistēmu, lai sistemātiski sagatavotu Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību Eiropas mērogā. To var labāk panākt, veicot koordinēšanu Eiropas mērogā. | Tādējādi priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. | 331 | Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar minimālām prasībām, lai sasniegtu tās mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs šāda mērķa sasniegšanai. Regulā nav norādīti datu vākšanas mehānismi katrā dalībvalstī, bet tikai definēti sniedzamie dati, lai nodrošinātu saskaņotu struktūru un laika grafiku. | 332 | Ierosinātie Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) 808/2004 grozījumi neuzliek par pienākumu dalībvalstīm mainīt statistikas sagatavošanas sistēmu par informācijas sabiedrību. Priekšlikumā iekļauti pielāgojumi cita veida sociālajai statistikai attiecībā uz vienotu sociāli ekonomisko fona mainīgo lielumu kopumu. Vienlaikus individuālo datu kopu sniegšana radīs mazāku slogu valstu statistikas iestādēm. Tiek saglabāts stabils uzņēmumu slogs pēc tam, kad tika veikts ievērojams samazinājums 2007. gada īstenošanas pasākumu programmā[10] | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais instruments: regula. | 342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Pienācīga juridiskā instrumenta izvēle ir atkarīga no sasniedzamā likumdošanas mērķa. Ņemot vērā informācijas vajadzības Eiropas mērogā, Kopienas statistikas jomā šiem pamataktiem visbiežāk izmanto regulas, nevis direktīvas. Regulai dodama priekšroka, jo tajā tiek paredzēti vienādi noteikumi visā Kopienā, garantējot, ka dalībvalstis to piemēro precīzi un visaptveroši. Tā ir tieši piemērojama, proti, tas nozīmē, ka tā nav jātransponē valstu tiesību aktos. Turpretim direktīvas, kas paredzētas valstu tiesību aktu harmonizēšanai, ir saistošas dalībvalstīm attiecībā uz to mērķi un atstāj valstu iestādēm izvēli attiecībā uz formu un metodēm izvirzīto mērķu sasniegšanai. Tās arī jāpārņem valstu tiesību aktos. Regulas izmantojums ir saskaņā ar citiem tiesību aktiem statistikas jomā, kas ir pieņemti kopš 1997. gada. | IETEKME UZ BUDžETU | 401 | Datu vākšanai nav papildu ietekmes uz Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | 510 | Vienkāršošana | 511 | Priekšlikumā paredzēta administratīvo procedūru vienkāršošana publiskajām iestādēm (ES vai valsts sektorā) un attiecībā uz privātpersonām. | 513 | Priekšlikumā norādīti temati, par kuriem jāvāc dati saistībā ar informācijas sabiedrību, un definēti datu sniegšanas dalījumi vai sociāli ekonomiskie fona raksturlielumi. Skaidri paredzēts, ka gada dati tiks sniegti tikai par tematu un dalījumu apakškopu. Tas, ka privātpersonu/mājsaimniecību modulim tiek sniegtas individuālo datu kopas, nevis kopsavilkuma dati, samazina valstu statistikas iestāžu slogu, jo tām nav jāsagatavo kopsavilkuma dati. | 514 | Šis priekšlikums ir viens no tiem ātri veicamajiem pasākumiem, kuri norādīti paziņojuma „Rīcības programma administratīvā sloga samazināšanai Eiropas Savienībā” III pielikumā. Komisija darba dokumentā (COM(2008) 35) ziņots par ievērojamu progresu uzņēmumu sloga samazināšanā, pateicoties vienkāršošanai un īsākam statistikas rādītāju sarakstam 2007. gada īstenošanas regulā. | E-13485 | 2008/0201 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 808/2004 attiecībā uz Kopienas statistiku par informācijas sabiedrību (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[11], ņemot vērā atzinumu, ko sniegusi Statistikas programmu komiteja, kas izveidota ar Padomes Lēmumu 89/382/EEK, Euratom[12], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[13], tā kā: 1. Ikgadējā statistikas datu sniegšana par informācijas sabiedrību saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) 808/2004[14] ir ierobežota līdz pieciem pārskata gadiem pēc regulas stāšanās spēkā un beigsies 2009. gadā. Tomēr Eiropas mērogā arī turpmāk ir vajadzība pēc ikgadējas saskanīgas statistikas informācijas par informācijas sabiedrības jomu. 2. Pavasara Eiropadome 2005. gada martā uzsvēra nozīmi, kāda ir pilnīgi iekļaujošas informācijas sabiedrības izveidei, pamatojoties uz visaptverošu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošanu publiskajos pakalpojumos, mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) un mājsaimniecībās. 3. Pavasara Eiropadome 2006. gada martā atzina, ka izšķiroša nozīme ir produktīvākai informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanai uzņēmumos un administratīvās organizācijās, un aicināja Komisiju un dalībvalstis aktīvi īstenot i2010 stratēģiju. Tā veicina atvērtas un konkurētspējīgas digitālās ekonomikas izveidi un uzsver IKT kā iekļaušanas un dzīves kvalitātes dzinējspēka nozīmi. To uzskata par galveno faktoru atjaunotajā Lisabonas partnerībā izaugsmei un nodarbinātībai. 4. 2006. gada aprīlī i2010 stratēģijas augsta līmeņa pārstāvju grupa atbalstīja i2010 salīdzinošās novērtēšanas sistēmu, kurā iekļauts pamatrādītāju saraksts, kas paredzēts, lai novērtētu Eiropas informācijas sabiedrības attīstību saskaņā ar i2010 stratēģiju. 5. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 24. oktobra Lēmumu 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads)[15], tiek stiprināta konkurētspēja un inovācijas jauda Kopienā, lai veicinātu zināšanu sabiedrības izveidi un ilgtspējīgu attīstību, pamatojoties uz līdzsvarotu ekonomikas izaugsmi. Lēmumā teikts, ka Kopienai jārada stabils analītisks pamats attiecīgajās jomās, lai atbalstītu politikas veidošanu. Programmā izteikts atbalsts pasākumiem, kas kalpo politikas analīzei, pamatojoties uz oficiālo statistiku. 6. Ministru apspriežu laikā 2007. gada decembrī prezidentūras secinājumos atzinīgi novērtēts Komisijas paziņojums par Eiropas iniciatīvu e-iekļaušanas jomā „Būt par informācijas sabiedrības daļu”[16]. Tika atzīta e-iekļaušanas kā svarīga Eiropas mērķa nozīme. Komisiju un ministrus jo īpaši aicināja integrēt e-iekļaušanu kā jaunu sociālās politikas dimensiju. E-iekļaušanas politikā jārisina problēmas, kas saistītas e-piekļuves šķēršļiem, jānovērš digitālās kompetences trūkumi un jāveicina tādu indivīdu efektīva dalība, kuri palikuši ārpus informācijas sabiedrības. 7. Informācijas sabiedrības attīstības salīdzinošās novērtēšanas rādītāji, kas paredzēti Kopienas politiskajās stratēģijās, piemēram, i2010 stratēģijas salīdzinošās novērtēšanas sistēmā un tās turpinājumos saskaņā ar Lisabonas stratēģiju, jābalsta uz saskanīgu statistikas informāciju. 8. Tāpēc ir attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 808/2004, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 808/2004 groza šādi. 9. Regulas 3. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu. „1. Apkopojamā statistika ietver informāciju, kas vajadzīga, lai veiktu Kopienas politisko stratēģiju attiecībā uz Eiropas informācijas telpas izveides, uzņēmumu inovatīvās darbības un Eiropas informācijas sabiedrības salīdzinošās novērtēšanas procesu, piemēram, i2010 salīdzinošās novērtēšanas sistēmai un tās turpinājumiem saskaņā ar Lisabonas stratēģiju, un ir noderīga strukturālajiem rādītājiem, un citu informāciju, kas ir vajadzīga, lai nodrošinātu vienotu bāzi, uz kuras pamata analizēt informācijas sabiedrību.” 10. Regulas 6. panta 1. punktu aizstāj ar šādu tekstu. „1. Dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) šajā regulā un tās īstenošanas pasākumos paredzētos datus un metadatus, tostarp konfidenciālus datus, saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem par to datu nosūtīšanu, uz kuriem attiecas statistikas datu konfidencialitāte. Minētie Kopienas noteikumi attiecas uz rezultātu apstrādi, ja tie ietver konfidenciālus datus.” 11. Regulas 7. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu. „2. Saskaņā ar šo regulu iesniedzamajiem datiem piemēro šādus kvalitātes novērtējuma rādītājus: 12. „atbilstība” attiecas uz pakāpi, kādā statistika atbilst pašreizējām un iespējamām lietotāju vajadzībām; 13. „precizitāte” attiecas uz novērtējuma atbilstību nezināmajām faktiskajām vērtībām; 14. „laicīgums” attiecas uz laika posmu starp informācijas pieejamību un tās aprakstīto notikumu vai parādību; 15. „punktualitāte” attiecas uz laika posmu starp datu sniegšanas dienu un termiņu, kad tie bija jāsniedz; 16. „pieejamība” un „skaidrība” attiecas uz nosacījumiem un kārtību, kādā lietotāji var iegūt, izmantot un interpretēt datus; 17. „salīdzināmība” attiecas uz piemēroto statistikas jēdzienu, noteikšanas instrumentu un procedūru atšķirību ietekmes noteikšanu, salīdzinot statistiku ģeogrāfiskos apgabalos, nozaru jomās vai laikā; 18. „saskanība” attiecas uz datu piemērotību, lai tos ticami kombinētu dažādos veidos un dažādiem mērķiem. Piemērojot kvalitātes novērtēšanas dimensijas, Komisija (Eiropas Kopienu Statistikas birojs) ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādā sīkus kvalitātes novērtēšanas kritērijus un vienotus standartus, kas paredzēti, lai nodrošinātu sniegto datu kvalitāti. Šos standartus publicē metodikas rokasgrāmatā.” 19. Regulas I un II pielikumu aizstāj ar šīs regulas I un II pielikumu. 2. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [..] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — Priekšsēdētājs priekšsēdētājs [..] [..] „I PIELIKUMS 1. MODULIS. UZņēMUMI UN INFORMāCIJAS SABIEDRīBA 20. Mērķi Šā moduļa mērķis ir laicīga statistikas sniegšana par uzņēmumiem un informācijas sabiedrību. Tajā paredzēta sistēma attiecībā uz prasībām par aptvērumu, periodiskumu, ietvertajiem tematiem, datu sniegšanas dalījumu, datu sniegšanas veidu un visiem vajadzīgajiem eksperimentālajiem pētījumiem. 21. Aptvērums Šis modulis attiecas uz uzņēmējdarbību, kas ietverta saimniecisko darbību statistiskās klasifikācijas Eiropas Kopienā (NACE 2. red.) C līdz N sadaļā, R sadaļā un 95. nodaļā. Statistiku apkopo par uzņēmuma vienībām. 22. Datu sniegšanas periodiskums Statistiku sniedz ik gadu pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Ne visi raksturlielumi noteikti jāsniedz katru gadu; katra raksturlieluma sniegšanas periodiskums tiks noteikts un par to vienosies kā par 8. pantā minēto īstenošanas pasākumu daļu. 23. Ietvertie temati Sniedzamie raksturlielumi ir no šāda tematu saraksta: - IKT sistēmas un to izmantošana uzņēmumos; - interneta un citu elektronisko tīklu izmantošana uzņēmumos; - e-komercija; - e-uzņēmējdarbības procesi un organizatoriski aspekti; - IKT izmantošana uzņēmumos, lai apmainītos ar informāciju un pakalpojumiem ar valsts un publiskām iestādēm (e-pārvalde); - IKT kompetence uzņēmuma vienībā un vajadzība pēc IKT prasmēm; - IKT, interneta un citu elektronisko tīklu, e-komercijas un e-uzņēmējdarbības procesu izmantošanas šķēršļi, - IKT izdevumi un ieguldījumi, - IKT drošība un uzticēšanās IKT; - IKT un ilgtspējīga attīstība; - IKT ietekme uz produktivitāti, ekonomisko izaugsmi, nodarbinātību, uzņēmumu organizāciju un vidi; - IKT izmantošana, lai atvieglinātu valsts un starptautisko ekonomisko integrāciju; - piekļuve internetam un citām tīkla tehnoloģijām un to izmantošana, lai savienotu objektus un ierīces (lietu internets); - piekļuve tehnoloģijām un to izmantošana, nodrošinot spēju pievienoties internetam vai citiem tīkliem jebkurā vietā un laikā (visuresoša savienojamība). Ne visi temati jāietver katru gadu. 24. Datu sniegšanas dalījums Ne visi dalījumi noteikti jāsniedz katru gadu; vajadzīgie dalījumi būs no šāda saraksta, un par tiem vienosies kā par īstenošanas pasākumu daļu: - pēc lieluma klases, - pēc NACE pozīcijas; - pēc reģiona: reģionālajā dalījumā būs ne vairāk kā trīs dalījumi grupās. - Datu sniegšanas veids Dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) kopsavilkuma datus. 25. Eksperimentāli pētījumi Ja ir noteiktas būtiskas jaunu datu prasības, sagaidāma nepietiekama datu kvalitāte vai prasīti jauni sarežģīti rādītāji, Komisija organizēs eksperimentālus pētījumus vai testēšanas pasākumus, kuri dalībvalstīs jāveic brīvprātīgi pirms katras datu vākšanas. Ar šiem eksperimentālajiem pētījumiem novērtēs attiecīgās datu vākšanas iespējamību, ņemot vērā priekšrocības, ko iegūst, pateicoties datu pieejamībai, attiecībā pret datu vākšanas izmaksām un respondentu slogu. Eksperimentālo pētījumu vai testēšanas pasākumu rezultāti palīdzēs definēt jaunus rādītājus. II PIELIKUMS 2. MODULIS. PRIVāTPERSONAS, MāJSAIMNIECīBAS UN INFORMāCIJAS SABIEDRīBA 26. Mērķi Šā moduļa mērķis ir laicīga statistikas sniegšana par privātpersonām, mājsaimniecībām un informācijas sabiedrību. Tajā paredzēta sistēma attiecībā uz prasībām par aptvērumu, periodiskumu, ietvertajiem tematiem, datu sniegšanas dalījumu, datu sniegšanas veidu un visiem vajadzīgajiem eksperimentālajiem pētījumiem. 27. Aptvērums Šis modulis attiecas uz statistiku par privātpersonām un mājsaimniecībām. 28. Datu sniegšanas periodiskums Statistiku sniedz ik gadu pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Ne visi rādītāji noteikti jāsniedz katru gadu; katra raksturlieluma sniegšanas periodiskums tiks noteikts un par to vienosies kā par 8. pantā minēto īstenošanas pasākumu daļu. 29. Ietvertie temati Sniedzamie raksturlielumi ir no šāda tematu saraksta: - privātpersonu un/vai mājsaimniecību piekļuve IKT un to izmantošana; - privātpersonu un/vai mājsaimniecību interneta izmantošana dažādiem mērķiem; - IKT drošība un uzticēšanās IKT; - IKT kompetence un prasmes; - IKT un interneta izmantošanas šķēršļi; - IKT izmantošanas redzamā ietekme uz privātpersonām un/vai mājsaimniecībām; - IKT izmantošana, ko veic privātpersonas, lai apmainītos ar informāciju un pakalpojumiem ar valsts un publiskām iestādēm (e-pārvalde); - piekļuve tehnoloģijām un to izmantošana, nodrošinot spēju pievienoties internetam vai citiem tīkliem jebkurā vietā un laikā (visuresoša savienojamība). Ne visi temati jāietver katru gadu. 30. Sociāli ekonomiskie fona raksturlielumi attiecībā uz sniegtajiem datiem Ne visi fona raksturlielumi noteikti jāsniedz katru gadu; vajadzīgie raksturlielumi būs no šāda saraksta, un par tiem vienosies kā par īstenošanas pasākumu daļu: 31. par mājsaimniecībām sniedzamās statistikas vajadzībām: 32. pēc mājsaimniecības tipa, 33. pēc ienākumu grupas, 34. pēc reģiona; 35. par privātpersonām sniedzamās statistikas vajadzībām: 36. pēc vecuma grupas, 37. pēc dzimuma, 38. pēc izglītības līmeņa, 39. pēc nodarbinātības stāvokļa, 40. pēc de facto ģimenes stāvokļa, 41. pēc dzimšanas valsts, valstspiederības; 42. pēc reģiona. 43. Datu sniegšanas veids Dalībvalstis nosūta Komisijai ( Eurostat ) individuālo datu kopas, kas neļauj tieši noteikt attiecīgās statistikas vienības. 44. Eksperimentāli pētījumi Ja ir noteiktas būtiskas jaunu datu prasības, sagaidāma nepietiekama datu kvalitāte vai prasīti jauni sarežģīti rādītāji, Komisija organizēs eksperimentālus pētījumus vai testēšanas pasākumus, kuri dalībvalstīs jāveic brīvprātīgi pirms katras datu vākšanas. Ar šiem eksperimentālajiem pētījumiem novērtēs attiecīgās datu vākšanas iespējamību, ņemot vērā priekšrocības, ko iegūst, pateicoties datu pieejamībai, attiecībā pret datu vākšanas izmaksām un respondentu slogu. Eksperimentālo pētījumu vai testēšanas pasākumu rezultāti palīdzēs definēt jaunus rādītājus.” [1] COM(2005) 229, galīgā redakcija. [2] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/benchmarking/index_en.htm [3] OV L 143, 30.4.2004., 49. lpp. [4] COM(2007) 433, galīgā redakcija. [5] COM(2006) 689, galīgā redakcija. [6] COM(2006) 693, galīgā redakcija. [7] COM(2007) 23, galīgā redakcija. [8] OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp. Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu, konkrēti elektroniskās tirdzniecības, tiesiskajiem aspektiem iekšējā tirgū (Elektroniskās tirdzniecības direktīva). [9] COM(2007) 61, galīgā redakcija. [10] COM(2008), 35 galīgā redakcija. Komisijas 2008. gada 30. janvāra darba dokuments „Administratīvā sloga samazināšana Eiropas Savienībā. 2007. gada progresa ziņojums un prognoze 2008. gadam”. [11] OV C [...], [...], […]. lpp. [12] OV L 181, 28.6.1989., 47. lpp. [13] OV C [...], [...], […]. lpp. [14] OV L 143, 30.4.2004., 49. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1893/2006 (OV L 393, 30.12.2006., 1. lpp.). [15] OV L 310, 9.11.2006., 15. lpp. [16] COM(2007) 694, galīgā redakcija.