Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par pieredzi, kas gūta, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku /* COM/2007/0832 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 20.12.2007 COM(2007) 832 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par pieredzi, kas gūta, piemērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku SATURS KOPSAVILKUMS 2 1 IEVADS 2 1.1 PRIEKŠVĒSTURE UN MĒRĶI 2 1.2 POLITIKAS KONTEKSTS 4 1.3 ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI 5 1.4 DALĪBVALSTU UN CITU VALSTU APTVERAMĪBA 5 2 REGULAS ĪSTENOŠANA 7 2.1 APLŪKOTIE JAUTĀJUMI 7 2.1.1 Juridisko pienākumu ievērošana 7 2.1.2 Regulas īstenošanas slogs un regulāra datu sniegšana, ko veic ziņotājas valstis 9 2.1.3 Datu vākšana, apkopošana un validēšana 9 2.1.4 Jautājumi saistībā ar metodiku 10 2.2 REZULTĀTI 10 2.2.1 Datu nosūtīšana un validēšana 10 2.2.2 Metodiskās vadlīnijas 11 2.2.3 Datu izplatīšana 11 3 SECINĀJUMI 13 3.1 ĪSTERMIŅA SASNIEGUMI 13 3.2 ILGTERMIŅA SASNIEGUMI 13 KOPSAVILKUMS Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulas (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku[1] 9. pantā ir norādīts, ka pēc tam, kad dati ir savākti par trim gadiem, Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par pieredzi, kas gūta šīs regulas piemērošanā. Šis ziņojums ir vērsts uz to, lai izpildītu minēto prasību pēc tam, kad datu vākšana pirmajā trīs gadu periodā (2003.–2005. gadā) ir pabeigta. Pēc tiesību akta priekšvēstures, mērķu un politikas konteksta vispārīga izklāsta ir aplūkoti daži jautājumi, kas saistīti ar [minētās regulas] īstenošanu. Turklāt ziņojumā ir sniegta informācija par galvenajiem rezultātiem. Noslēguma nodaļā ir izklāstīti secinājumi un iespējamie sasniegumi nākotnē. Līdz ar šīs regulas īstenošanu ir kļuvusi pieejama detalizēta informācija par kravu un pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem un dati par negadījumiem dzelzceļa pārvadājumos, un ir uzlabojusies datu kvalitāte un to iesniegšanas savlaicīgums. Dalībvalstis ir centušās izpildīt regulas prasības, un šie centieni ir jāturpina, lai uzlabotu datu iesniegšanas savlaicīgumu un pilnīgumu. 1 . IEVADS 1.1 . PRIEKŠVĒSTURE UN MĒRĶI Regulu 91/2003 izstrādāja, lai sniegtu Komisijai, citām ES iestādēm, valstu valdībām un plašai sabiedrībai salīdzināmus, ticamus, saskaņotus, regulārus un visaptverošus statistikas datus par kravu un pasažieru dzelzceļa pārvadājumu dinamiku Eiropas Savienībā. Tas ir panākts, paplašinot konkrētus to datu būtiskos aspektus, kurus iepriekš vāca saskaņā ar Padomes Direktīvu par dzelzceļa kravu pārvadājumiem (80/1177/EEC), lai iekļautu informāciju par pasažieru pārvadājumiem, satiksmes plūsmām un negadījumiem dzelzceļa tīklā, informāciju par bīstamu kravu veidiem, informāciju par transporta vienību veidiem un informāciju par iekšzemes un starptautiskiem kravu un pasažieru pārvadājumiem reģionālajā līmenī ( NUTS2 ). Tāpēc Regulas (EK) Nr. 91/2003 galvenās iezīmes var apkopot šādi: - datus sniedz par visiem dzelzceļiem Kopienā; - datus sniedz gan par kravu, gan par pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem; iegūtie dati ietver gada un ceturkšņa statistiku par kravu un pasažieru pārvadājumiem; - datus par sākumpunktu un galapunktu gan kravu, gan pasažieru pārvadājumiem nosaka ģeogrāfiski NUTS2 līmenī. - iegūtā informācija ietver statistiku par satiksmes plūsmām dzelzceļa tīklā attiecībā uz kravu un pasažieru vilcieniem; - dati ietver statistiku par dzelzceļa negadījumiem. 1.2. POLITIKAS KONTEKSTS Izstrādājot kopējo transporta politiku, ir jāiegūst labākās iespējamās zināšanas par pasažieru un kravu dzelzceļa pārvadājumu apjomu un dinamiku. Baltajā grāmatā „Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks pieņemt lēmumu”[2] bija noteikts kopējā transporta politikā izvirzītais mērķis par to, kā nodrošināt lietderīgu un efektīvu pārvadājumu sistēmu Eiropas pilsoņiem. Šis mērķis ir saglabāts arī Baltās grāmatas vidusposma pārskatā[3], lai gan tajā minētais mērķis ir vairāk vērsts uz ilgtspējīgas mobilitātes nodrošināšanu Eiropā. Atjaunotā ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijā[4] transportu izvirza kā galveno ES mērķi. Tādējādi Kopienas statistiku dzelzceļa jomā izmanto, lai noteiktu, kontrolētu un novērtētu ES transporta politiku un citas ES politikas jomas, piemēram, atjaunināto ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un iekšējā tirgus darbību. Aizvien pieaug šo datu nozīme lēmumu pieņemšanā ES, piemēram, pilnvaras, kas ir piešķirtas Komisijai 2. un 3. priekšlikumu paketē dzelzceļa jomā. Otrajā priekšlikumu paketē dzelzceļa jomā ir ietvertas trīs direktīvas (par drošību, savietojamību un tirgus atvēršanu) un viena regula par Eiropas Dzelzceļa aģentūru. Trešajā juridisko pasākumu paketē ir ietvertas divas direktīvas (direktīva par turpmāku tirgus atvēršanu starptautiskiem pasažieru dzelzceļa pārvadājumiem un direktīva par vilcienu vadītāju apliecībām) un viena regula (par dzelzceļa pasažieru tiesībām un pienākumiem). Attiecīgo informāciju arī izmanto, nosakot pasažieru un kravu plūsmu apjomu un aprēķinot pārvadājumu modālo sadalījumu ES. Citi gadījumi, kad politikas vajadzībām var izmantot šos datus, ir šādi: - Eiropas Dzelzceļa aģentūra ( ERA ) ir ieinteresētā šo datu izmantošanā, piemēram, kopīgu drošības rādītāju izstrādei; - turklāt šos datus ir iespējams izmantot vides politikas mērķiem salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem. Vajadzība pēc datiem arvien pieaug, ņemot vērā politisko apņemšanos vides apsvērumu dēļ veicināt dzelzceļa izmantošanu. Šī statistika ir svarīga saistība ar ziņošanas mehānismu attiecībā uz transportu un vidi ( TERM ), ko sadarbībā ar dalībvalstīm un Eiropas Komisiju izstrādāja Eiropas Vides aģentūra, lai informētu ES transporta politikas veidotājus. 1.3. ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI Regula (EK) Nr. 91/2003 piešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, kuras izmanto 10. un 11. pantā komitoloģijas procedūrā. Eurostat ir izmantojis šo procedūru, lai pieņemtu noteikumus, kas aptver dažādus regulas īstenošanas aspektus. Minētos noteikumus kā Komisijas regulas pieņēma pēc tam, kad bija saņemts Statistikas programmu komitejas atzinums. Līdz šim ir pieņemtas divas īstenošanas regulas: - Komisijas 2003. gada 3. jūlija Regula (EK) Nr. 1192/2003[5], kurā galvenokārt ir paredzētas saskaņotas definīcijas, kas visām dalībvalstīm jāizmanto dzelzceļa statistikā, sniedzot datus, bet arī pielāgo tā pielikuma saturu, kas ir saistīts ar negadījumu statistiku; - Komisijas 2007. gada 27. marta Regula (EK) Nr. 332/2007[6], kurā ir paredzēts nosūtāmo datu tehniskais formāts (datu kopas, kas jāiesniedz, ievērojot atbilstošu struktūru un kodifikāciju). Patlaban vēl vienu Komisijas regulu apspriež attiecīgajās komitejās. Regulas mērķis ir saskaņot vairākas definīcijas un grozīt Regulas 91/2003 H pielikumu, lai tas atbilstu Dzelzceļu drošības direktīvas 2004/49/EK 1. pielikumam. 1.4 . DALĪBVALSTU UN CITU VALSTU APTVERAMĪBA Regula (EK) Nr. 91/2003 uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Tā nav jātransponē dalībvalstu tiesību aktos. Tomēr ir ieviesta pakāpeniska regulas pielikumu īstenošana (konkrētiem dzelzceļa uzņēmumiem, datu kopām un mainīgajiem lielumiem) saskaņā ar konkrētiem noteikumiem un uz maksimālo triju gadu termiņu (līdz 2005. gadam ieskaitot). Gan Rumānija, gan Bulgārija ir apliecinājušas vēlmi pilnībā ievērot ES tiesību aktus šajā jomā, sākot ar 2006. gadu kā atskaites gadu datu sniegšanai. Rumānija ir iesniegusi gandrīz visus 2005. gada datus saskaņā ar regulas noteikumiem. Savukārt kandidātvalstis Horvātija un Turcija ir iesniegušas daļu no datiem, bet Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika vēl nav iesniegusi informāciju. 2003. gadā Regulu (EK) Nr. 91/2003 ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu[7] oficiāli iekļāva EEZ līguma XXI pielikumā (Statistika). Saskaņā ar šo lēmumu Norvēģijai ir jānosūta regulā prasītie dati. Regulā ir paredzēta vienkāršota ziņošanas prasība, ko piemēro Lihtenšteinas datiem[8]. Arī Šveicei atbilstoši Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumam par sadarbību statistikas jomā[9] ir jāiesniedz dati, kas sagatavojami, balstoties uz regulā noteiktajiem principiem. Šveicei jāvāc regulā prasītie dati, vēlākais sākot ar 2006. gada sākumu[10]. 2 . REGULAS ĪSTENOŠANA 2.1 . APLŪKOTIE JAUTĀJUMI 2.1.1. Juridisko pienākumu ievērošana Regulā noteikto datu sniegšanas pienākumu ievērošana attiecīgajā periodā ir ievērojami uzlabojusies. Attīstības tendences galvenokārt ietekmēja apstāklis, ka pielikumu noteikumus ieviesa pakāpeniski, proti, šādi: - 2003. gada dati – pirmo reizi pieprasīja A1, A2 un A3 tabulu un I pielikumu; - 2004. gada dati – pirmo reizi pieprasīja A4, A5, A6, A7, A8 un A9 tabulu un B pielikumu, C pielikumu, D pielikumu, E pielikumu un H pielikumu. - 2005. gada dati – pirmo reizi pieprasīja F pielikumu un G pielikumu. 1. tabulā ir atspoguļota datu sniegšana 2005. pārskata gadā pa datu kopām un pēc periodiskuma. Saskaņā ar Regulu 91/2003: - datu kopas saistībā ar E pielikumu (statistika par kravu un pasažieru pārvadājumiem) iesniedz reizi ceturksnī; - A, B, C un D pielikuma datu kopas (statistika par kravu un pasažieru pārvadājumiem) un H pielikuma datu kopas (statistika par negadījumiem) iesniedz reizi gadā; - F pielikuma datu kopas (reģionālā statistika par kravu un pasažieru pārvadājumiem) un G pielikuma datu kopas (statistika par satiksmes plūsmām dzelzceļa tīklā) iesniedz reizi piecos gados (sākot ar 2005. pārskata gadu). 1. tabula. Regulas prasību ievērošana attiecībā uz savlaicīgumu un pilnīgumu 2005. gadā (pārskata gads) Datu sniegšana reizi ceturksnī | Datu sniegšana reizi gadā | Datu sniegšana reizi piecos gados (sākot ar 2005. gadu) | T | savlaicīguma problēmas | M | trūkst dažas tabulas | Q | kvalitātes problēmas, datu nepilnīgums | – | neattiecas | Attiecībā uz datu sniegšanu par 2003. gadu dažām ziņotājām valstīm bija problēmas ar konkrētu datu kopu iesniegšanu (galvenokārt saistībā ar statistiku par negadījumiem u. tml.) vai problēmas ar konkrētiem elementiem (vilcienu kustība u. tml.). Turpmākajos divos gados datu sniegšana ir uzlabojusies, lai gan vēl joprojām ir jācenšas uzlabot datu kopu periodiskums un pilnīgums. 2.1.2. Regulas īstenošanas slogs un regulāra datu sniegšana, ko veic ziņotājas valstis Lielākā daļa ziņotāju valstu, lai ievērotu regulu, tieši izmantoja jau pieejamos datus, tāpēc netika veikti īpaši pasākumi, jo pašreizējie procesi bija pietiekami, lai izpildītu izvirzītās prasības. Tomēr dažās valstīs bija jāpagarina datu vākšanas termiņš, un bija vajadzīgas papildu apkopošanas procedūras. Turklāt jānorāda, ka regulā nebija paredzēts finansiālais atbalsts īstenošanas izmaksu segšanai. Lielākā daļa ziņotāju valstu uzskata par pieņemamu darba slodzi saistībā ar regulāru datu sniegšanu. Tomēr dažās dalībvalstīs radītais slogs ir ievērojams, īpaši dzelzceļa uzņēmumiem kā sākotnējiem datu sniedzējiem valstu kompetentajām iestādēm, kurās piemēro ES liberalizācijas noteikumus (kā rezultāts ir vairāku dzelzceļa uzņēmumu darbība). Eksperimentālajā pētījumā, ko 2006. gadā sāka darba grupa Eiropas statistikas sistēmas plānošanas un koordinēšanas jautājumos, atklāja situācijas dažādību saistībā ar izmaksām, proti, vidējās gada izmaksas, izstrādājot dzelzceļa pārvadājumu statistiku, ievērojami atšķiras pat starp dalībvalstīm, kas ir salīdzināmas lieluma un tirgus struktūras ziņā. Tikai ar nedaudziem izņēmumiem dalībvalstis apstiprināja, ka rādītāji, kurus sniedza izmaksu un ieguvumu pētījumā[11], tiešām atspoguļo dzelzceļa pārvadājumu statistikas izstrādāšanas izmaksas saskaņā ar Regulu 91/2003. 2.1.3. Datu vākšana, apkopošana un validēšana Ziņotājās valstīs datu vākšanas un apkopošanas procesā tiek ievērots tradicionālais modelis, kad informāciju vāc no sīkākajām vienībām. Kopumā šī informācijas plūsma sākas dzelzceļa uzņēmumā, kas pārsūta attiecīgo informāciju valsts kompetentajai iestādei, kura veic valsts datu apkopošanu, validēšanu un pārsūtīšanu Eurostat . Dažos gadījumos valstu kompetentās iestādes izmanto citu avotu informāciju, piemēram, Satiksmes ministrijas, infrastruktūras pārvaldnieku vai valstu drošības iestāžu informāciju, īpaši statistikai par satiksmes plūsmām dzelzceļa tīklā un statistikai par negadījumiem. Visas valstu kompetentās iestādes pirms informācijas nosūtīšanas Eurostat veic validācijas pārbaudes, izmantojot iekšējās kontroles procedūras un/vai pirmsvalidācijas programmatūru, ko ir nodrošinājis Eurostat . Validācijas noteikumi aptver daudzus procesa aspektus, tostarp datu sniegšanas formātu, kodifikāciju, katras datu kopas iekšējo atbilstību, datu kopu un mainīgo atbilstību u. tml., un, ja konstatē kļūdas, tās manuāli labo pirms datus nodod Eurostat . 2.1.4. Jautājumi saistībā ar metodiku Līdz ar īstenošanas Regulā (EK) Nr. 91/2003 aplūkotajiem metodiskajiem pasākumiem ir pieejama kopēja sistēma, lai nodrošinātu saskaņotu datu vākšanu un salīdzināmu rezultātu sagatavošanu. Aplūkotajā periodā izvirzīja šādus būtiskus jautājumus saistībā ar metodiku: - pasažieru tranzīta iekļaušanas/neiekļaušanas jautājums; - problēmas saistībā ar metodiku, izstrādājot UIC dzelzceļa staciju kodu un NUTS2 reģionu atbilstības tabulu un vienu kopīgu konversijas instrumentu NST/R-NST2000 (CPA, CN) transporta statistikas nolūkos; - vajadzība saskaņot definīcijas starp Dzelzceļu drošības direktīvu 49/2004 un pārējām regulām dzelzceļa pārvadājumu jomā (kopā ar izmaiņām datu vākšanas diapazonā), lai uzlabotu statistiku par dzelzceļa negadījumiem; - metodiskā palīdzība attiecībā uz G pielikumu – statistika par satiksmes plūsmām dzelzceļa tīklā; - atbilsmes problēmas starp I pielikumu un nosūtāmiem datiem. 2.2 . REZULTĀTI 2.2.1. Datu nosūtīšana un validēšana Katrā Regulas 91/2003 pielikumā ir paredzēti konkrēti termiņi ziņotājām valstīm datu nosūtīšanai. Aplūkotajā periodā šo termiņu ievērošana ir uzlabojusies. Ir sasniegta augsta līmeņa standartizācija saistībā ar datu nosūtīšanas tehnisko procedūru. Datus elektroniski nosūta Eurostat , ievērojot prasīto datņu struktūru un ieraksta formātu. Tas ļauj ātri integrēt informāciju Eurostat datu sagatavošanas datubāzē un agrīnā posmā pamanīt galvenās kļūdas un nezināmus kodus. Tiklīdz dati ir ielādēti Eurostat datubāzē, tiek piemērotas sīki izstrādātas validācijas procedūras, lai nodrošinātu nosūtīto datu kvalitāti. Validācija ietver datu kopu iekšējo atbilstību, atbilstību laika ziņā, atbilstību starp datu kopām un tādu datu apmaiņas rezultātu salīdzināšanu, kurus kopīgi izmanto divas ziņotājas valstis. Datu kvalitāte ir vērtējama kā augsta kravu pārvadājumu jomā (kuru pamatā ir preču-transporta pavadzīmes). Dati par pasažieriem nevar sasniegt tādu pašu kvalitātes līmeni, jo datu vākšanas metodikas dalībvalstīs atšķiras. Attiecībā uz statistiku par negadījumiem dati dažkārt ir „piesārņoti” ar pašnāvībām un pašnāvības mēģinājumiem. Attiecībā uz daļu no datiem par negadījumiem joprojām trūkst kopīgu definīciju (iespējams, pateicoties Regulā 91/2003 paredzētajam piecu gadu pārejas periodam); iepriekš minētās saskaņotās definīcijas uzlabos datu kvalitāti. Šā apgalvojuma pamatā ir tas, ka ir īstenota stabila kopējās metodikas sistēma, veikts darbs saistībā ar apkopošanas un validēšanas procedūrām valstu līmenī, kā arī sekojošie kvalitātes kontroles pasākumi, kurus Eurostat veic pirms datu izplatīšanas. Lielākā daļa dalībvalstu uzskata Regulas 91/2003 īstenošanas līmeni par augstu. Vislielākās grūtības ir informācijas sniegšana reģionālajā līmenī, ņemot vērā zemu datu avotu un apkopošanas instrumentu kvalitāti, ierobežotu piekļuvi datiem un dažos gadījumos grūtības saistībā ar datu apstrādi. Tomēr daudzās ziņotājās valstīs veic pasākumus stāvokļa uzlabošanai, piemēram, regulāri kontaktējoties ar datu sniedzējiem, lai sniegtu iespēju nosūtīt pilnīgus datus, vai izstrādājot jaunas datu apstrādes sistēmas. 2.2.2. Metodiskās vadlīnijas Eurostat ir izstrādājis rokasgrāmatu par Regulas 91/2003 īstenošanu, lai dalībvalstīm un citām ziņotājām valstīm sniegtu norādes par to, kā attiecīgā regula ir īstenojama. Minēto rokasgrāmatu ik gadu atjaunina, iekļaujot jaunāko informāciju, dokumentāciju vai vadlīnijas saistībā ar attiecīgās statistiskas vākšanu. Turklāt Eurostat sadarbībā ar dalībvalstīm un UIC izstrādāja UIC dzelzceļa staciju kodu un NUTS2 reģionu atbilstības tabulu. 2.2.3. Datu izplatīšana Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 91/2003 7. pantu var izplatīt visus datus, kurus dalībvalstis nav pasludinājušas par slepeniem. Praksē tikai nedaudzas valstis ir izmantojušas šo klauzulu, un lielāko daļu Eurostat sniegto datu var izplatīt. Saskaņā ar regulas noteikumiem I pielikuma dati (informācija par dzelzceļā uzņēmumiem) ir konfidenciāla. Eurostat izplata iegūtos datus, izmantojot savu izplatīšanas datubāzi, kurai iespējams brīvi piekļūt Eurostat tīmekļa vietnē. 19 tabulas jau ir aizpildītas ar A–E un H pielikuma datiem. Šogad (2007. gads) tabulu skaits pieaugs, jo tiks izplatīti F un G pielikuma dati. Eurostat arī izplata informāciju, izmantojot atsevišķas publikācijas, piemēram, sēriju Statistics in Focus vai ziņu izlaidumus, kas sniedz datus plašsaziņas līdzekļiem un plašai sabiedrībai. Pamatojoties uz datiem, kurus sniedza saskaņā ar regulas noteikumiem, 2005. gada datus bija iespējams publicēt Statistics in Focus : - dzelzceļa negadījumi Eiropas Savienībā 2004.–2005. gadā; - dzelzceļa kravas pārvadājumi 2005. gadā; - dzelzceļa pasažieru pārvadājumi 2004.–2005. gadā. 2. tabulā ir ietverti daži pamatrādītāji par Eiropas dzelzceļa pārvadājumiem, kas iegūti, pamatojoties uz minēto regulu. 2. tabula. Pasažieru un kravu pārvadājumi kopā [12]; bojāgājušie dzelzceļa negadījumos 2005. gadā (pēc valsts) Pasažieru pārvadājumi (miljoni pkm) | Izmaiņas salīdzinājumā ar 2004. gadu (%) | Kravu pārvadājumi (miljoni tkm) | Izmaiņas salīdzinājumā ar 2004. gadu (%) | Bojāgājušo skaits dzelzceļa negadījumos[13] | Beļģija | 8305 | -4,3 | :c[14] | 5,7 14 | 24 | 6667 | 1,3 | 14866 | -1,5 | 249 | Dānija | 5957 | 0,7 | 1976 | -14,9 | 23 | Vācija | 78244 | 7,4 | 95421 | 3,8 | 157 | Igaunija | 248 | 28,6 | 10639 | 1,4 | 21 | Grieķija | 1854 | 11,1 | 613 | 3,6 | 26 | Spānija | 21153 | 4,1 | 11635 | -2,0 | 65 | Francija | 76886 | 3,4 | 40701 | -9,8 | 79 | Īrija | 1781 | 12,6 | 303 | -24,1 | 0 | Itālija | 50088 | 1,7 | 22761 | 2,6 | 99 | Kipra | - | - | - | - | - | Latvija | 894 | 10,3 | 19779 | 6,2 | 5 | Lietuva | 280 | -1,0 | 12457 | 7,0 | 33 | Luksemburga | 267 | 5,8 | 392 | -33,9 | 0 | Ungārija | 9851 | -3,1 | 9090 | 3,9 | 91 | Malta | - | - | - | - | - | Nīderlande | 14036 | -0,4 | 5025 | -3,8 | 25 | Austrija | 9236 | 5,0 | 18957 | 1,1 | 44 | Polija | 17882 | -3,0 | 49972 | -4,5 | 291 | Portugāle | 3809 | 1,5 | 2422 | 6,1 | 99 | Slovēnija | 716 | 3,0 | 3245 | 3,0 | 5 | Slovākija | 2182 | -2,0 | 9463 | -2,5 | 7 | Somija | 3478 | 3,8 | 9706 | -4,0 | 22 | Zviedrija | 8910 | 3,2 | 21675 | 3,9 | 21 | Apvienotā Karaliste | 44415 | 2,5 | 22322 | -1,0 | 74 | Eiropas Savienība 25 | : | : | : | : | 1464 | Bulgārija | : | : | : | : | : | Horvātija | 1227 | 5,0 | 2835 | 13,7 | 35 | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | : | : | : | : | : | Islande | - | - | - | - | - | Lihtenšteina | 1 | 0,0 | 17 | -17,3 | 0 | Norvēģija | 2709 | 3,4 | 3149 | 10,7 | 4 | Rumānija | 7960 | -7,6 | 16582 | -2,6 | 36 | Šveice[15] | : | : | : | : | : | Turcija | 5036 | -3,8 | 9077 | -2,7 | 154 | 3. SECINĀJUMI Kopumā Regulas (EK) Nr. 91/2003 īstenošanā gūto pieredzi un sasniegtos rezultātus var uzskatīt par ļoti veiksmīgiem. Pieņemot regulu, darbs un resursi, kas ieguldīti tiesisko prasību izstrādē gan valstu, gan Eurostat līmenī, ir ļāvuši ātri sagatavot salīdzināmus un ticamus rezultātus. Tas jo īpaši attiecas uz desmit dalībvalstīm, kuras 2004. gadā pievienojās ES. Vairāk problēmu saistībā ar datu vākšanu konstatēja valstīs, kurās dzelzceļa tirgus ir attīstīts (pastāv daudzi dzelzceļā uzņēmumi). Divos secīgajos gados datu sniegšana ir uzlabojusies, lai gan vēl joprojām ir problēmas, īpaši saistībā ar datu kopu periodiskumu un pilnīgumu. Pateicoties pastāvīgam mācību procesam (trijos iepriekšējos gados), visi 2006. gada ceturkšņu dati bija pieejami 2007. gada maijā (visas dalībvalstis ievēroja termiņu ceturkšņu datu iesniegšanai). Dažās valstīs ir gūti ievērojami panākumi, lai atvieglotu konfidencialitātes ierobežojumus dažām tabulām. Sākumā 7 valstis pasludināja dažas tabulas par konfidenciālām, tomēr sarunās ar starp valstu statistikas institūtiem un dzelzceļa uzņēmumiem vienojās, lai dati kļūtu publiski pieejami. Patlaban daži ierobežojumi attiecas tikai uz triju valstu datiem (AT[16], BE[17] un BG[18]). Šajās valstīs joprojām norit procedūra attiecībā uz datu nodošanu atklātībai. Tādējādi ES kopējie rādītāji (dažiem mainīgajiem) joprojām nav pieejami. Tas būtiski kavē dzelzceļa tirgus uzraudzību Eiropas līmenī un tādējādi arī datu kopu lietderību. Lielākā daļa jautājumu saistībā ar regulas interpretēšanu, datu vākšanu, apkopošanu, nosūtīšanu un validēšanu ir aplūkoti un atbilstoši risināti. Līdz ar šīs regulas īstenošanu plašāk kļuvusi pieejama informācija par šo nozari, kā arī ir uzlabojusies datu kvalitāte un to iesniegšanas savlaicīgums. Rezultātus, kas gūti attiecībā uz datu izmantošanu, var nekavējoties piemērot politikas veidošanā, īpaši saistībā ar dzelzceļa transporta nozares politikas izstrādi, īstenošanu un uzraudzību valstu un ES līmenī. Datu izplatīšana, izmantojot dažādus publiskos līdzekļus, ir atvieglojusi visa procesa pārskatāmību un ir palīdzējusi pilsoņiem gūt atdevi no ieguldītajiem resursiem. 3.1 . ĪSTERMIŅA SASNIEGUMI Īstermiņā ir jāpievēršas šādiem jautājumiem: - ir jāpabeidz saskaņotu definīciju ieviešana labākai dažādu valstu un dažādu transporta veidu datu salīdzināmībai; - ir jāintegrē un jāsaskaņo daži dzelzceļa negadījumu dati (kurus patlaban Eiropas Dzelzceļa aģentūra un Eurostat vāc atsevišķi), lai izvairītos no darba dublēšanas un atšķirīgu rādītāju publicēšanas nākotnē; - ir vajadzīgi turpmāki datu kvalitātes uzlabojumi dažiem elementiem un savlaicīga datu nosūtīšana; dažām ziņotājām valstīm ir jāveic papildu pasākumi, lai sniegtu ticamus un salīdzināmus datus un lai uzlabotu datu sniegšanas savlaicīgumu; - datu izplatīšana par satiksmes plūsmām dzelzceļu tīklā un reģionālu datu izplatīšana; - ES paplašināšanās, pievienojoties Bulgārijai un Rumānijai. Eurostat pievērsīs īpašu uzmanību tam, lai šīs divas jaunās dalībvalstis ievērotu ES tiesību aktus dzelzceļa transporta statistikas jomā; - pilnīga konfidencialitātes ierobežojumu atcelšana, lai darītu iespējamu savlaicīgu ES kopējo rādītāju izplatīšanu. 3.2. ILGTERMIŅA SASNIEGUMI Var paredzēt jaunu mainīgo lielumu vākšanu, pamatojoties uz datu izmantotāju vajadzībām (piemēram, vilcienu nobraukto kilometru attiecība pret izlietoto dīzeļdegvielu un elektrību var būt lietderīga, aprēķinot ietekmi uz vidi). Turklāt var apsvērt iespēju vākt datus par pasažieru ātrvilcieniem (pasažieru skaits, pasažieru nobrauktie kilometri un vilcienu nobrauktie kilometri). Tomēr ziņotājas valstis ir skaidri norādījušas uz problēmām attiecībā uz plašākas informācijas vākšanu un uz vajadzību pienācīgi pamatot jebkādu papildu slogu saistībā ar statistikas vākšanu kopumā un konkrēti saistībā ar statistiku par dzelzceļa pārvadājumiem. Var izdalīt vismaz divas papildu tendences nākotnē, kas nav saistītas ar jaunu datu sagatavošanas prasībām: - datu nosūtīšanas perioda neliela samazināšana līdz pieciem mēnešiem pēc novērošanas perioda beigām gada datiem par dzelzceļa pasažieriem atbilstoši savāktajiem statistikas datiem par citiem pārvadājumu veidiem; - ģeogrāfiskā aptvēruma paplašināšana sakarā ar turpmāko ES paplašināšanos vai ar brīvprātīgu trešo valstu iesaistīšanos, slēdzot sadarbības nolīgumus. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku (OV L 14, 21.1.2003., 1. lpp.). [2] COM (2001) 370, 2001. gada 12. septembris. [3] COM(2006) 314, 22.6.2006. „Eiropas dinamisma saglabāšana – Ilgtspējīga attīstība mūsu kontinentā. Eiropas Komisijas 2001. gadā publicētās Transporta baltās grāmatas vidusposma pārskats”. [4] 2006. gada 15.–16. jūnijā pieņēma Eiropas Padome. [5] Komisijas 2003. gada 3. jūlija Regula (EK) Nr. 1192/2003, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 91/2003 par dzelzceļa transporta statistiku (OV L 167, 4.7.2003., 13. lpp.). [6] Komisijas 2007. gada 27. marta Regula (EK) Nr. 332/2007 par tehniskajiem pasākumiem dzelzceļa transporta statistikas nosūtīšanai (OV L 88, 29.3.2007, 16. lpp.) [7] EEZ Apvienotās komitejas 2004. gada 6. februāra Lēmums Nr. 12/2004, ar ko groza EEZ līguma XXI pielikumu (Statistika), OV L 116, 2004. gada 22. aprīlis, 63.–64. lpp. [8] Lihtenšteinas datus sniedz Austrija, jo Lihtenšteinas teritorijā darbojas tikai viens (Austrijas) dzelzceļa uzņēmums. [9] Parakstīts 2004. gada 26. oktobrī un apstiprināts ar Padomes 2006. gada 27. februāra Lēmumu par Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīguma noslēgšanu par sadarbību statistikas jomā (OV L 90, 28.3.2006., 1.–21. lpp.). [10] Iepriekš minētā nolīguma A pielikums „Statistika par transportu un tūrismu”. [11] Par ziņojumu 2006. gada 19. jūnijā apspriedās ar dalībvalstīm darba grupā Eiropas statistikas sistēmas plānošanas un koordinācijas jautājumos (punkts 2.1. dienaskārtībā: prioritāšu izvērtēšana – izmaksu un ieguvumu eksperimentālo pētījumu rezultāti). [12] Vienkāršota un detalizēta ziņošana, visi transporta veidi (starptautiskais, valsts iekšējais, tranzīts tikai kravu pārvadājumiem). [13] Dažos datos var būt iekļautas pašnāvības. [14] Dati ir konfidenciāli, jo piemēro konfidencialitātes klauzulu vienkāršotai ziņošanai (mazie uzņēmumi); dati lieliem uzņēmumiem (detalizēta ziņošana) – 8130 miljoni tkm 2005. gadā. [15] Šveicei nav jāsniedz dati par dzelzceļa pārvadājumiem, sākot ar 2006. gadu kā atskaites gadu (saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par sadarbību statistikas jomā, OV L 90, 28.3.2006., 1-21. lpp.). [16] Tabula A3, F1 un F2 ir konfidenciāla; patlaban norit procedūra attiecībā uz tabulas C1, C2, C3 C4, E2, F3, F4 nodošanu atklātībā. [17] B1 tabula 2004. un 2005. gadam ir konfidenciāla. [18] Patlaban norit procedūra attiecībā uz tabulas E1 un E2 nodošanu atklātībā.