Komisijas Paziņojums par riska faktoru novērtēšanas rezultātiem un riska samazināšanas stratēģijām šādām vielām: benzilbutilftalāts (BBF), 2-furaldehīds (furfurols), nātrija perborāts

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 149/04)

Padomes 1993. gada 23. marta Regulā (EEK) Nr. 793/93 par esošo vielu riska faktoru novērtējumu un kontroli (1) paredzēti noteikumi par datu paziņošanu, prioritāšu noteikšanu, riska faktoru novērtēšanu un, vajadzības gadījumā, stratēģiju izstrādāšanu esošo vielu bīstamības riska samazināšanai.

Ņemot vērā Regulu (EEK) Nr. 793/93, novērtēšanai saskaņā ar Komisijas Regulām (EK) Nr. 2268/95 (2) un (EK) Nr. 143/97 (3) attiecīgi par prioritāro vielu otro un trešo sarakstu, kā paredzēts Regulā (EEK) Nr. 793/93, kā prioritāras identificētas šādas vielas:

Ziņotājas dalībvalstis, kas izraudzītas saskaņā ar minētajām regulām, atbilstīgi Komisijas 1994. gada 28. jūnija Regulai (EK) Nr. 1488/94, ar ko nosaka principus esošo vielu riska faktoru novērtēšanai attiecībā uz cilvēkiem un vidi (4), ir novērtējušas riska faktorus saistībā ar šo vielu kaitīgumu cilvēkiem un videi, kā arī piedāvājušas stratēģiju risku samazināšanai saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 793/93.

Notikušas apspriedes ar Toksikoloģijas, ekotoksikoloģijas un vides zinātnisko komiteju (SCTEE) un Veselības n vides risku komiteju (SCHER), kas sniegušas atzinumus par ziņotāju sagatavoto novērtējumu. Šie atzinumi atrodami minēto zinātnisko komiteju tīmekļa vietnē.

Riska novērtēšanas rezultāti un riska samazināšanas ieteicamās stratēģijas, kā paredzēts 11. panta 2. punktā Regulā (EEK) Nr. 793/93, jāpieņem Kopienas līmenī, un Komisijai tās jāpublicē. Šajā paziņojumā un attiecīgajā Komisijas ieteikumā 2008/447/EK (5)sniegti riska faktoru novērtēšanas rezultāti (6), kā arī stratēģijas, kā ierobežot iepriekšminēto vielu bīstamības risku.

Šajā paziņojumā iekļautie riska faktoru novērtēšanas rezultāti un bīstamības riska samazināšanas stratēģijas saskan ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota, ievērojot Regulas (EEK) Nr. 793/93 15. panta 1. punktu.

(1) OV L 84, 5.4.1993., 1. lpp.

(2) OV L 231, 28.9.1995., 18. lpp.

(3) OV L 25, 28.1.1997., 13. lpp.

(4) OV L 161, 29.6.1994., 3. lpp.

(5) OV L 156, 14.6.2008.

(6) Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

PIELIKUMS

1. DAĻA

CAS Nr. 85-68-7 EINECS Nr. 201-622-7 Struktūrformula: EINECS nosaukums: benzilbutilftalāts IUPAC nosaukums: benzilbutilftalāts Ziņotāja dalībvalsts: Norvēģija Klasifikācija (1): 2. kl. repr.; R61 3. kl. repr.; R62 N; R50-53

Riska vērtējuma pamatā ir pašreizējā prakse, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai importētas vielas aprites ciklu, kā aprakstīts pilnajā riska novērtējuma ziņojumā, kuru Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts (2).

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā vielu galvenokārt (vairāk nekā 95 % kopējā patēriņa) izmanto par polivinilhlorīda (PVH) u.c. polimēru materiālu plastifikatoru.

Ar BBF plastificētus polimēru materiālus izmanto sadzīvē un ražošanā, piemēram, grīdu segumam, hermētiķiem, krāsām, tekstilmateriālu pārklājumiem un adhezīviem. Neliela apjoma ar polimēru materiāliem nesaistīts, bet būtisks lietojums ir pārtikas produktu iesaiņošana un iepakošana, kuras apjoms tehnoloģiju attīstības dēļ pēdējos gados ir samazinājies, un pēc BBF vairs nav pieprasījuma tā izmantošanai pārtikas produktu iesaiņojuma materiāliem (piemēram, pēc mākslīgās celulozes plēves). Bez tam ir dati par to, ka BBF nelielā koncentrācijā konstatēts bērnu kopšanas piederumos un rotaļlietās; tomēr šajos izstrādājumos BBF acīmredzot nonāk kā blakusprodukts vai piemaisījums, jo to ražošanai netiek izmantots ar īpašu nolūku.

Tā kā BBF nav ķīmiski saistīts ar attiecīgo matricu, tas var no polimēru materiāla migrēt un kļūt kustīgs emisijām uz citām matricām (vides vai bioloģiskām). BBF var izdalīties no polimēru materiāliem to izstrādājumu lietošanas laikā vai pēc tā. Izdalīšanās ātrums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, piemēram, temperatūras un izstrādājuma lietošanas fizikālmehāniskajiem apstākļiem.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A. Cilvēku veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠAJIEM, PATĒRĒTĀJIEM un CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU,

norāda, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Tomēr jāatzīmē, ka riska novērtējumā nav vērtēta ar citu ftalātu izmantošanu saistītā kaitīgās iedarbības aditivitāte.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

rāda, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B. Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFFĒRU

norāda, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ŪDENS EKOSISTĒMU

1. liecina, ka vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana. Šāds secinājums ir izdarīts, jo: — ar ūdens ekosistēmu saistīto risku pareizai raksturošanai vajadzīga plašāka informācija. Informācijas un/vai testēšanas prasības ir: — ilglaicīgi pētījumi par iedarbību uz zivju vairošanos un to endokrīno sistēmu.

2. ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Jāņem vērā riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto. Secinājums ir izdarīts, jo: ir bažas par ūdens vides (un sedimentu) stāvokli kā kaitīgās iedarbības sekām, ko rada grīdas segumi gan mazos, gan lielos objektos, un ar polimēru materiāliem nesaistīti lietojumi pārstrādes un kompozītmateriālu vai receptūru sagatavošanas laikā.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Jāņem vērā riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto. Secinājums ir izdarīts, jo:

— ir bažas par ūdens vides (un sedimentu) stāvokli kā kaitīgās iedarbības sekām, ko rada grīdas segumi gan mazos, gan lielos objektos, tekstilmateriāli ar PVH pārklājumu un ar polimēru materiāliem nesaistīti lietojumi pārstrādes un kompozītmateriālu vai receptūru sagatavošanas laikā. Scenāriji, kas rada bažas, ir pēc pieejamajiem emisiju datiem izstrādātie parastie scenāriji.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

STRĀDĀJOŠAJIEM

Vispāratzīts, ka patlaban Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, nodrošina pietiekamu tiesisku regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto. Šā regulējuma satvarā ir ieteicams:

— Kopienas līmenī noteikt BBF arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu 98/24/EEK (3);

VIDEI

Ir ieteicams:

— lai vienkāršotu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu Nr. 2008/1/EK (4) (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole), BBF jāiekļauj pastāvīgajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP);

— ņemot vērā esošā tiesiskā regulējuma pasākumus saskaņā ar Padomes Direktīvu 76/769/EEK (direktīva par tirdzniecību un lietošanu) noteikt BBF lietošanas ierobežojumus ražošanas iekārtās BBF saturošu polimēru materiālu pārstrādei (plastizola grīdas seguma materiāla masas sagatavošana un pārstrāde), tekstilmateriālu PVH pārklājumu sagatavošanai un pārstrādei, kā arī BBF lietojumiem, kas nav saistīti ar polimēru materiāliem, paredzot attiecīgu atbrīvojumu tādām iekārtām, kurām nav BBF emisiju vidē, un iekārtām, kurās BBF emisijas tiek pietiekami samazinātas. Pietiekama samazināšana nozīmē, piemēram, efektīvu izplūdes gāzu un notekūdeņu attīrīšanu. Emisiju samazināšanas efektivitāte ir jādokumentē, lai dalībvalstu iestādes varētu veikt attiecīgu uzraudzību.

2. DAĻA

CAS Nr. 98-01-1 EINECS Nr. 202-627-7 Struktūrformula: Molekulformula: C5H4O2 EINECS nosaukums: 2-furaldehīds IUPAC nosaukums: 2-furaldehīds Ziņotāja dalībvalsts: Nīderlande Klasifikācija (5): nav

Riska vērtējuma pamatā ir pašreizējā prakse, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai importētas vielas aprites ciklu, kā aprakstīts pilnajā riska novērtējuma ziņojumā, kuru Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts

Riska novērtējumā, pamatojoties uz pieejamo informāciju, konstatēts, ka Eiropas Kopienā apmēram 75 % no vielas kopējā patēriņa izmanto furāna savienojumu ražošanai. Pārējo daļu galvenokārt izmanto par selektīvās attīrīšanas šķīdinātāju naftas pārstrādes uzņēmumos. Citi zināmie lietojumi ir ugunsizturīgo materiālu un pesticīdu ražošana, izmantošana par gazoila ķīmisko marķieri (naftas pārstrādes uzņēmumos). Bez tam to izmanto arī par smaržvielu kosmētikas līdzekļu ražošanai un analītiskajā ķīmijā par reaktīvu. Apvienotajā Karalistē izlietojuma struktūra ir citāda — tur apmēram 40 % kopējā patēriņa tiek izmantota sintētisko sveķu, abrazīvu un ugunsizturīgo materiālu ražošanai.

Riska novērtējumā konstatēti arī vairāki dabīgi ar Kopienā ražotās vai importētās vielas aprites ciklu nesaistīti kaitīgās iedarbības avoti. Runa ir par to, ka 2-furaldehīds ir dabā sastopama gaistoša viela, ko satur daudzi pārtikas produkti (augļi, dārzeņi, vīns, maize) un vairākas augu ēteriskās eļļas; 2-furaldehīds nelielā daudzumā veidojas arī vairākos pārtikas produktos un kā ķīmiskās rūpniecības un degvielas ražošanas atkritumu sadalīšanās blakusprodukts. Bez tam 2-furaldehīds kā piesārņotājviela ievērojamos daudzumos izdalās, celulozes un papīra rūpniecībā iegūstot celulozi pēc sulfītmetodes, tas var nokļūt vidē ar dūmiem, kurinot ar malku vai sadedzinot koksni. Citi riski, kas nav tieši saistīti ar Kopienā ražotās vai importētās vielas kaitīgo iedarbību, kura ir netīša, neietilpst šā pilnīgā risku novērtēšanas pārskata jomā, tomēr tajā ir informācija, ko var izmantot šo citu risku novērtēšanai.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A. Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠAJIEM

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

— visos scenārijos ir bažas par sistēmisku un vietēju kaitīgu iedarbību uz elpošanas ceļiem kā sekām vielas atkārtotai iedarbībai, to ieelpojot,

— pastāv sistēmiska kaitīguma risks kā sekas atkārtotai iedarbībai caur ādu, ražošanas procesos veicot tīrīšanas operācijas un iekārtu apkopes,

— pastāv attīstības traucējumu risks kā sekas atkārtotai iedarbībai caur ādu un ieelpojot, ražošanas procesos veicot tīrīšanas operācijas un iekārtu apkopes,

— pastāv kancerogenitātes risks kā sekas atkārtotai iedarbībai caur ādu un ieelpojot pēc visiem kaitīgas iedarbības scenārijiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKIEM, KURI PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU,

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana,, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— ņemot vērā vielas īpašības, nav sagaidāmi riski, kas varētu būt saistīti ar tās fizikāli ķīmiskajām īpašībām.

B. Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

SAUSZEMES EKOSISTĒMU

liecina, ka vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— lai pareizi raksturotu 2-furaldehīda toksisko iedarbību uz sauszemes ekosistēmām, vajadzīga plašāka informācija. Scenārijos “maisījumu gatavošana ugunsizturīgo materiālu ražošanai” un “izmantošana par pesticīdu ražošanas starpproduktu” prognozējamā koncentrācija vidē (PECaugsnē) ir lielāka par prognozējamo nenovērojamas kaitīgas iedarbības koncentrāciju (PNECaugsnē). Sauszemes ekosistēmas PNEC nosaka pēc līdzsvarošanas paņēmiena, un tāpēc PNEC vērtība jāprecizē, veicot eksperimentālus pētījumus;

— tomēr šim vides segmentam netiek ierosināt veikt izmēģinājumus, jo ir izstrādāti ieteikumi par riska samazināšanas pasākumiem vietējai ūdens videi, kuros iekļaujami arī secinājumi attiecībā uz sauszemes vidi.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ŪDENS EKOSISTĒMU

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

— ir bažas par kaitīgas iedarbības sekām uz ūdens vidi, ko rada minerāleļļu un degvielu ķīmiskā marķiera gatavošana, maisījumu gatavošana ugunsizturīgo materiālu ražošanai un izmantošana par pesticīdu ražošanas starpproduktu.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

STRĀDĀJOŠAJIEM

Vispāratzīts, ka patlaban Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, nodrošina pietiekamu tiesisku regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto.

Šā regulējuma satvarā ir ieteicams

— Kopienas līmenī noteikt 2-furaldehīda arodekspozīcijas robežvērtības saskaņā ar Direktīvu 98/24/EEK (3).

VIDEI

— lai vienkāršotu emisijas atļauju piešķiršanu un kontroli saskaņā ar Padomes Direktīvu 2008/1/EK (4) (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole), ieteicams 2-furaldehīdu iekļaut pastāvīgajā darba programmā par pamatnostādņu izstrādāšanu attiecībā uz labākajiem pieejamajiem tehniskajiem paņēmieniem (LPTP).

3. DAĻA

CAS Nr. 11138-47-9 EINECS Nr. 234-390-0 Bezūdens formai piešķirtais numurs, attiecas arī uz monohidrātu un tetrahidrātu Struktūrformulas: BHO3. H2O.Na (monohidrāts) BHO3. 4H2O.Na (tetrahidrāts) EINECS nosaukums: perborskābes nātrija sāls IUPAC nosaukums: nātrija perborāts Ziņotāja dalībvalsts: Austrija Klasifikācija (6): nav

Riska novērtējuma (2) pamatā ir pašreizējā prakse, kas attiecas uz Eiropas Kopienā ražotas vai importētas vielas aprites ciklu, kā aprakstīts pilnajā riska novērtējuma ziņojumā, ko Komisijai nosūtījusi ziņotāja dalībvalsts.

Riska novērtējumā novērtēts nātrija perborāta un tā sadalīšanās produkta — ūdeņraža peroksīda — radītais risks. Pilnajā riska novērtēšanas pārskatā nav otra tā sadalīšanās produkta — borskābes — radītā riska novērtējuma.

Pamatojoties uz pieejamo informāciju, riska novērtējumā konstatēts, ka Eiropas Kopienā nātrija perborāta monohidrātu un tetrahidrātu galvenokārt izmanto par oksidētājām un balinātājām vielām mazgāšanas līdzekļos (izmantošanai mājsaimniecībā un profesionāliem lietojumiem paredzētajos mazgāšanas līdzekļos) un tīrīšanas līdzekļu sastāvā (piemēram, automātiskajām trauku mazgāšanas mašīnām paredzētajos līdzekļos, traipu izņemšanas līdzekļos balinošo tablešu veidā) un kosmētikas līdzekļos (zobu protēžu tīrīšanai). Veļas mazgāšanas līdzekļos perborātus izmanto netīras veļas mazgāšanai paredzēto parasto pulveru un koncentrēto pulveru sastāvā.

RISKA NOVĒRTĒJUMS

A. Cilvēka veselība

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

STRĀDĀJOŠAJIEM

ir tāds, ka vajadzīgi īpaši riska ierobežošanas pasākumi. Secinājums ir izdarīts, jo:

— ir bažas par vietēju iedarbību uz augšējiem elpošanas ceļiem un par attīstības defektiem kā kaitīgas iedarbības sekām pēc nātrija perborāta ieelpošanas ražošanas procesa laikā.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

PATĒRĒTĀJIEM un CILVĒKIEM, KAS PAKĻAUTI IEDARBĪBAI AR VIDES STARPNIECĪBU

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

CILVĒKA VESELĪBU (fizikāli ķīmiskajām īpašībām)

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

B. Vide

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

ATMOSFĒRU, ŪDENS EKOSISTĒMU un SAUSZEMES EKOSISTĒMU

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga sīkāka informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— riska novērtējums rāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

Riska novērtējuma secinājums attiecībā uz

MIKROORGANISMIEM NOTEKŪDEŅU ATTĪRĪŠANAS IEKĀRTĀS

ir tāds, ka patlaban nav vajadzīga papildu informācija un/vai testēšana, vai riska samazināšanas pasākumi papildus tiem, ko jau izmanto. Šāds secinājums ir izdarīts, jo:

— riska novērtējums norāda, ka risks nav sagaidāms. Riska samazināšanas pasākumi, ko jau izmanto, tiek uzskatīti par pietiekamiem.

RISKA IEROBEŽOŠANAS STRATĒĢIJA

STRĀDĀJOŠAJIEM

Vispāratzīts, ka patlaban Kopienas līmenī spēkā esošie tiesību akti, kas attiecas uz strādājošo aizsardzību, nodrošina pietiekamu tiesisku regulējumu vielas radītā riska ierobežošanai vajadzīgajā apjomā, un tas ir jāizmanto.

(1) Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/73/EK, ar ko 29. reizi tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 67/548/EEK par normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz bīstamu vielu klasifikāciju, iepakošanu un marķēšanu (OV L 152, 30.4.2004., 1. lpp., labojums ar OV L 216, 16.6.2004., 125. lpp.).

(2) Riska faktoru novērtēšanas ziņojuma pilns teksts un kopsavilkums atrodami Eiropas Ķīmisko vielu biroja tīmekļa vietnē:

http://ecb.jrc.it/existing-substances/

(3) OV L 131, 5.5.1998., 11. lpp.

(4) OV L 24, 29.1.2008., 8. lpp.

(5) Patlaban šī ķīmiskā viela nav iekļauta I pielikumā Direktīvā 67/548/EEK.

(6) Patlaban šī ķīmiskā viela nav iekļauta I pielikumā Direktīvā 67/548/EEK.