Šis ziņojums ir daļa no minētajiem jaunajiem mehānismiem. Šis ziņojums, tāpat kā jaunais īstenošanas noteikumu reģistrs, ko uztur Tiesa, ir instruments, kas nodrošina pārredzamību un veicina Civildienesta noteikumu saskanīgu piemērošanu.

Iestādēm ir autonomija attiecībā uz Civildienesta noteikumu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības piemērošanu to darbiniekiem.

Vienojoties ar attiecīgajām iestādēm, Komisija ir sagatavojusi tabulas, kurās atspoguļota situācija katrā no desmit iestādēm par laikposmu no 2014. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim. Pamatojoties uz tabulām, Komisija ir izstrādājusi vispārēju tabulu, kurā sniegts pārskats par situāciju visās iestādēs.

Vēlāk Komisija pārbaudīja no reģistra izgūtos noteikumus, lai nodrošinātu, ka ziņojumā ir aptverti visi iestāžu un aģentūru lēmumi Civildienesta noteikumu īstenošanai. Šajā nolūkā Komisija salīdzināja minētos noteikumus ar noteikumiem, ko tai tieši nosūtījušas citas iestādes un aģentūras.

Lai sagatavotu ziņojumu, Komisija izmantoja informāciju no Eiropas Savienības Tiesas pārvaldītā reģistra.

Šāda ziņojuma izstrāde ir daļa no plašāka regulējuma, kas ieviests ar Civildienesta noteikumu 2014. gada reformu. Regulējuma mērķis ir nodrošināt pārredzamību un noteikumu pieejamību Eiropas Savienības pilsoņiem. Tas arī ietver Eiropas Savienības Tiesas uzturētu reģistru, kuram iestādes un aģentūras iesniedz savus noteikumus.

Komisijai trīs gadu laikā būs jāiesniedz nākamais ziņojums, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 110. panta 6. punktu. Nākamais ziņojums attieksies uz īstenošanas noteikumiem, kas būs spēkā laikposmā no 2017. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim.

→ Kāda ir Civildienesta noteikumos paredzētā sistēma to īstenošanai?

45. pants Spēja strādāt kādā no trešām valodām pirms pirmās paaugstināšanas amatā

37. pants To organizāciju saraksta izveide, kuras paredzētas Savienības interešu sekmēšanai

Katras iestādes iecēlējinstitūcija pieņem tekstu un nosūta to Tiesas priekšsēdētājam

Komisija sagatavo teksta galīgo redakciju un nosūta to visām iestādēm

Atšķirībā no noteikumiem, ko pieņem, iestādēm savstarpēji vienojoties, vispārīgo īstenošanas noteikumu saturu nosaka katra iestāde atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 13. panta 2. punktā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 298. pantā atzītajam principam, ka katrai iestādei ir autonomija kā darba devējam. Tomēr attiecībā uz ārstēšanās izdevumu atlīdzināšanu atbilstoši kopīgajai veselības apdrošināšanas shēmai Komisija, pamatojoties uz Kopīgajiem noteikumiem par Eiropas Savienības ierēdņu apdrošināšanu slimības gadījumiem, ir pieņēmusi vispārīgus īstenošanas noteikumus, kas attiecas uz darbiniekiem visās iestādēs un aģentūrās.

c) Citi īstenošanas noteikumi

→ Iestādēm ir autonomija attiecībā uz Civildienesta noteikumu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības piemērošanu to darbiniekiem. Šo autonomiju īsteno atbilstoši Civildienesta noteikumos paredzētajam tiesiskajam regulējumam.

Šādu citu īstenošanas noteikumu pieņemšanas kārtība ir atkarīga no attiecīgās iestādes administratīvās prakses.

X pielikuma 5. pants To ierēdņu izmitināšana, kuri pilda pienākumus trešās valstīs

X pielikuma 2. pants To ierēdņu pārcelšana, kuri pilda pienākumus trešās valstīs

Pamatojoties uz šiem ievaddatiem un vienojoties ar attiecīgajām iestādēm, Komisija ir sagatavojusi tabulas, kurās atspoguļota situācija katrā no desmit iestādēm:

Šā ziņojuma sagatavošanas mērķiem deviņas citas iestādes ir nosūtījušas Komisijai savus īstenošanas noteikumus. Vienlaikus Komisija izmantoja informāciju no Eiropas Savienības Tiesas pārvaldītā reģistra.

Civildienesta noteikumi un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība paredz arī selektīvas pilnvaras, kas ir piemērojamas tikai vienai iestādei. Piemēram, Civildienesta noteikumu 72. panta 1. punkta trešā daļa paredz, ka iestāžu iecēlējinstitūcijas var vienai no iestādēm piešķirt pilnvaras izstrādāt noteikumus, kas reglamentē ārstēšanās izdevumu atlīdzināšanu (šādas pilnvaras galu galā piešķirtas Komisijai), un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 125. panta 1. punkts pilnvaro Eiropas Parlamentu ar iekšēju lēmumu pieņemt īstenošanas pasākumus, lai piemērotu noteikumus par deputātu palīgiem.

-tajās īstenošanas noteikumi ir identificēti pēc to atsauces numura, spēkā stāšanās datuma un, ja piemērojams, spēkā esības beigu datuma.

-tajās ir uzskaitīti īstenošanas noteikumi, kas — vismaz daļēji — ir bijuši spēkā laikposmā, uz kuru attiecas ziņojums (no 2014. gada 1. janvāra līdz 2016. gada 31. decembrim);

-to noteikumu saraksts, kas pieņemti, iestādēm savstarpēji vienojoties (I pielikums);

Pamatojoties uz aģentūru sniegto informāciju, Komisija ir sagatavojusi vispārīgu tabulu, kurā sniegts kopsavilkums par to īstenošanas noteikumu skaitu un veidiem, kuri bija piemērojami aģentūrās 2016. gada 31. decembrī.

-pieņemot noteikumus, kas atšķiras no Komisijas pieņemtajiem;

Ar Civildienesta noteikumu 2014. gada reformu tika izveidots jauns regulējums to noteikumu pieņemšanai, ar kuriem aģentūras īsteno Civildienesta noteikumus.

Pastāv arī juridiskās nomenklatūras atšķirības starp iestādēm. Piemēram, attiecībā uz īstenošanas noteikumiem par bērna kopšanas atvaļinājumu septiņas iestādes ir pieņēmušas vispārīgus īstenošanas noteikumus, savukārt trīs iestādes ir izvēlējušās par to pašu jomu pieņemt citus īstenošanas noteikumus.

-attiecībā uz katru jomu tabulā ir atsevišķi norādīti dažādi scenāriji, atbilstoši kuriem aģentūras pieņēmušas to noteikumus.

-tajā ir ievērota Civildienesta noteikumu un Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības struktūra, lai atvieglotu to dažādo jomu noteikšanu, kurās aģentūras pieņēmušas īstenošanas noteikumus;

Lielākā daļa iestāžu ir paredzējušas noteikumus par atkāpšanos no Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 30. panta 2. punkta attiecībā uz to, kā ierēdņus, kuriem ir AD 9 līdz AD 14 pakāpe un kuriem ir īpašas pilnvaras, klasificē par “nodaļas vadītāju vai līdzvērtīgā amatā” vai “padomdevēju vai līdzvērtīgā amatā” pirms 2015. gada 31. decembra.

Visas iestādes, savstarpēji vienojoties, ir pieņēmušas noteikumus, lai īstenotu ierēdņiem noteikto prasību pierādīt spēju strādāt kādā no trešām valodām pirms viņu pirmās paaugstināšanas amatā, kā paredzēts Civildienesta noteikumu 45. panta 2. punktā.

45. pants — Spēja strādāt kādā no trešām valodām pirms pirmās paaugstināšanas amatā

Visas iestādes, savstarpēji vienojoties, ir izveidojušas to organizāciju sarakstu, kuras paredzētas Savienības interešu sekmēšanai, kā paredzēts Civildienesta noteikumu 37. panta b) punkta otrajā ievilkumā.

37. pants — To organizāciju saraksta izveide, kuras paredzētas Savienības interešu sekmēšanai

Civildienesta noteikumu 27. pants ļauj katrai iestādei pieņemt piemērotus pasākumus, ņemot vērā novērotu tādu būtisku līdzsvara trūkumu starp ierēdņu pārstāvētajām pilsonībām, kam pamatā nav objektīvu kritēriju. Minētajiem piemērotajiem pasākumiem jābūt pamatotiem, un to dēļ nekad nedrīkst noteikt citus amatā iecelšanas kritērijus, kā vien tos, kas pamatojas uz nopelniem. Pirms šādu piemērotu pasākumu pieņemšanas iecēlējinstitūcija pieņem vispārīgus īstenošanas noteikumus. Šā ziņojuma pabeigšanas brīdī neviena iestāde vēl nebija pieņēmusi šādus īstenošanas noteikumus.

Visas iestādes ir pieņēmušas iekšējos noteikumus par ziņošanu, kā to paredz Civildienesta noteikumu 22.c pants.

Astoņas iestādes ir pieņēmušas vispārīgus īstenošanas noteikumus, lai noteiktu dienesta gadu skaitu, kas dod tiesības uz pensiju un ko ierēdnim, kurš sāk dienestu Savienībā pēc aiziešanas no darba valsts pārvaldē vai valsts vai starptautiskā organizācijā vai pēc darbības nodarbinātas vai pašnodarbinātas personas statusā, ieskaita Savienības pensiju programmā par iepriekšējo dienesta laiku, kā paredzēts Civildienesta noteikumu VIII pielikuma 11. panta 2. punkta otrajā daļā.

67. panta 1. punkta c) apakšpunkts, VII pielikuma 3. pants — Pabalsts izglītībai

101.a pants, X pielikuma 5. pants — To ierēdņu izmitināšana, kuri pilda pienākumus trešās valstīs

101.a pants, X pielikuma 2. pants — To ierēdņu pārcelšana, kuri pilda pienākumus trešās valstīs

Komisija un EĀDD ir vienojušies par sīki izstrādātu kārtību, kādā Komisijas amatpersona, kas strādā Savienības delegācijā, pieņem norādījumus no delegācijas vadītāja, un EĀDD ierēdnis, kam jāveic uzdevumi Komisijas labā, pieņem norādījumus no Komisijas, kā paredzēts Civildienesta noteikumu 96. pantā.

Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12. panta 1. punkta trešā daļa ļauj katrai iestādei pieņemt piemērotus pasākumus, ņemot vērā novērotu tādu būtisku līdzsvara trūkumu starp pagaidu darbinieku pārstāvētajām pilsonībām, kam pamatā nav objektīvu kritēriju. Minētajiem piemērotajiem pasākumiem jābūt pamatotiem, un to dēļ nekad nedrīkst noteikt citus amatā iecelšanas kritērijus, kā vien tos, kas pamatojas uz nopelniem. Pirms šādu piemērotu pasākumu pieņemšanas institūcija, kas pilnvarota noslēgt līgumus par pieņemšanu darbā, pieņem vispārīgus īstenošanas noteikumus. Šā ziņojuma pabeigšanas brīdī neviena iestāde vēl nebija pieņēmusi šādus īstenošanas noteikumus.

“Ja to skaidri paredz Civildienesta noteikumi, katra iestāde, iepriekš apspriežoties ar personāla komiteju un saņemot Civildienesta noteikumu komitejas atzinumu, pieņem savus vispārīgus noteikumus Civildienesta noteikumu pantu īstenošanai. Dažus tekstus iestādes arī pieņem kā “vispārīgus īstenošanas noteikumus” — ja Civildienesta noteikumu panti paredz “īstenošanas noteikumus” vai ja tiesību aktu noteikumi nav formulēti pietiekami skaidri, lai tos piemērotu tieši.”

“Dažos Civildienesta noteikumu pantos ir skaidri noteikts, ka to piemērošanai vajadzīgi noteikumi, kas jānosaka, iestādēm savstarpēji vienojoties. Šādus noteikumus visas iestādes pieņem vienādi, un Tiesas priekšsēdētājs galu galā nostiprina iestāžu savstarpēju vienošanos.”

Kopš 2014. gada februāra visu iestāžu un aģentūru iecēlējinstitūciju pieņemto noteikumu reģistrs ir publiski pieejams, izmantojot interneta lietojumprogrammu “Komunikācijas un informācijas centrs pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un iedzīvotājiem” (Circab), kam var piekļūt no speciāla Eiropas Komisijas autentifikācijas pakalpojuma (ECAS) konta.

→ Kādi mehānismi ir ieviesti, lai nodrošinātu, ka iestādes, kad vien iespējams, savstarpēji saskaņo savu praksi, lai izvairītos no nevienlīdzīgas attieksmes pret ES iestāžu darbiniekiem?

Šādas atšķirības galvenais iemesls ir tas, ka nav vienotas metodikas īstenošanas noteikumu iesniegšanai reģistram, tāpēc pieeja var atšķirties no šajā ziņojumā ievērotās. Piemēram, dažas iestādes ir iesniegušas reģistram dažus noteikumus atbilstīgi pozīcijai “vispārīgi īstenošanas noteikumi”, lai gan šajā ziņojumā šādi noteikumi ir norādīti kā “citi īstenošanas noteikumi”. Dažas iestādes ir arī atsevišķi iesniegušas reģistram noteikumus, ar ko groza jau esošu noteikumu, lai gan šajā ziņojumā grozīšanas noteikumi nav norādīti kā atsevišķi noteikumi.

Kolēģijas sastāvā ir Eiropas Savienības iestāžu administrācijas vadītāji (ģenerāldirektori un par administrāciju un/vai cilvēkresursiem atbildīgie direktori) un viņu norīkots aģentūru pārstāvis. Visās sanāksmēs piedalās padomdevējs no Eiropas Komisijas Juridiskā dienesta. Saskaņā ar senu praksi un administrācijas vadītāju vienošanos Kolēģijas sanāksmes vada Eiropas Savienības Tiesas sekretārs.

Eiropas iestādes ir savstarpēji sadarbojušās kopš to izveides. Sākotnēji iestāžu priekšsēdētāji tikās Priekšsēdētāju komisijā (Commission des presidents).

SECINĀJUMI

Katras iestādes iecēlējinstitūcija pieņem iekšējos norādījumus, ar kuriem secinājumi tiek transponēti

Saskaņā ar senu praksi lēmumi Administrācijas vadītāju kolēģijā tiek pieņemti pēc vienprātības principa. Tas nozīmē, ka visiem administrācijas vadītājiem ir jācenšas panākt vienotu nostāju, lai tiktu pieņemti secinājumi. Pamatojoties uz to sadarbības pienākumu, kas noteikts Civildienesta noteikumu 110. panta 5. punktā, un saskaņā ar senu praksi administrācijas vadītāji apspriedēs cenšas panākt noteikumu un prakses saskaņošanu starp visām iestādēm.

2) Civildienesta noteikumu komitejas darbība

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 10. panta pirmo daļu Civildienesta noteikumu komitejas (Comité du statut) sastāvā ir Savienības iestāžu pārstāvji un vienāds skaits pārstāvju no to personāla komitejām. Visām aģentūrām kopā ir viens pārstāvis.

Saskaņā ar 1. pantu noteikumos par Civildienesta noteikumu komitejas sastāvu, kurus, savstarpēji vienojoties, pieņēmušas Eiropas Savienības iestāžu iecēlējinstitūcijas, komiteja sastāv no 22 locekļiem: viena locekļa, kuru iecēlusi katra no desmit iestādēm, viena aģentūru iecelta locekļa, viena locekļa, kuru iecēlusi katra no desmit iestāžu personāla komitejām, un viena aģentūru personāla komitejas iecelta locekļa.

Ar Civildienesta noteikumu komiteju apspriežas, pirms tiek pieņemti noteikumi, ko pieņem, iestādēm savstarpēji vienojoties, kā arī vispārīgi īstenošanas noteikumi un administrācijas vadītāju secinājumi. Iestāde var apspriesties ar to arī pirms citu īstenošanas noteikumu pieņemšanas.

Civildienesta noteikumu komitejā lēmumus pieņem, pamatojoties uz kvalificēta balsu vairākuma sistēmu, kā sīki izklāstīts 2. pantā noteikumos par Civildienesta noteikumu komitejas sastāvu, kurus, savstarpēji vienojoties, pieņēmušas Eiropas Savienības iestāžu iecēlējinstitūcijas.

b) Aģentūru noteikumu un prakses savstarpēja saskaņošana

Attiecībā uz īstenošanas noteikumiem aģentūrās galvenais saskaņotas pieejas veicinātājfaktors ir Civildienesta noteikumu 110. panta 2. punktā noteiktais princips, kas paredz, ka Komisijas pieņemtie īstenošanas noteikumi ir pēc analoģijas piemērojami aģentūrām.

Ja aģentūras plāno pieņemt individuālu lēmumu ārpus šīs sistēmas, tām jāprasa Komisijas piekrišana.

Vienkāršošanas, administratīvās efektivitātes un aģentūru noteikumu un prakses savstarpējās saskaņošanas labad Komisija ir izstrādājusi mehānismu ex-ante piekrišanas sniegšanai, ar nosacījumu, ka attiecīgā aģentūra ievēro Komisijas ierosinātu vienotu modeli.

Kā norādīts IV pielikumā, ex-ante piekrišana ir sniegta šādās jomās: personāla komitejas izveide, uzmākšanās, atvaļinājums personisku iemeslu dēļ, gada ziņojums/novērtējums, paaugstināšana amatā, darba laiks, Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 2. panta f) punktā minēto pagaidu darbinieku pieņemšana darbā un pārklasifikācija, personāla, kas nav pastāvīgie darbinieki, nodarbināšanas maksimālais ilgums, līgumdarbinieku novērtēšana un pārklasifikācija.