KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Galīgais novērtējumspar Kopienas daudzgadu programmas īstenošanu digitālā satura pieejamības, lietošanas un izmantošanas uzlabošanai Eiropā /* COM/2011/0548 galīgā redakcija */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Galīgais novērtējums par Kopienas daudzgadu programmas īstenošanu digitālā satura pieejamības, lietošanas un izmantošanas uzlabošanai Eiropā 1. IEVADS Šajā ziņojumā aplūkots programmas eContentplus (2005. –2008. gads), kas šajā dokumentā saukta par “Programmu”, galīgais novērtējums[1]. Programma ilga 4 gadus no 2005. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim, un tās budžets bija EUR 149 miljoni, no kuriem 100 % ir pilnībā atvēlēti projektiem, pētījumiem un administrēšanai (izmaksas, kas saistītas ar priekšlikumu vērtēšanas organizēšanu un projektu pārskatu sagatavošanu). Programmas mērķis bija Eiropā uzlabot digitālā satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu, veicinot informācijas radīšanu un izplatīšanu Kopienas līmenī sabiedrības interešu jomās. Šī programma ietilpa Komisijas politikā, kas tika izziņota ar paziņojumu „i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”. Cenšoties veicināt satura pieejamību, lietošanu un izmantošanu un sekmēt satura bagātināšanu, programmā eContentplus risināti divi no četriem galvenajiem digitālās konverģences izvirzītajiem uzdevumiem i2010 identificētās vienotas Eiropas informācijas telpas izveidē, proti, „savstarpējā izmantojamība” un „bagātīgs saturs”. Precīzāk, tā tika iecerēta, lai palīdzētu sasniegt i2010 1. mērķi — vienota Eiropas informācijas telpa, kas piedāvā pieejamus un drošus platjoslas sakarus, bagātīgu un daudzveidīgu saturu un digitālos pakalpojumus. Lai sasniegtu Programmas virsmērķi, tika strādāts šādos virzienos: 1. digitālā satura pieejamības, lietošanas un izmantošanas veicināšana Kopienas mērogā; 2. kvalitātes uzlabošana un labākās prakses veicināšana saistībā ar digitālo saturu satura nodrošinātāju un lietotāju vidū un nozaru starpā; 3. digitālajā saturā ieinteresēto personu sadarbības un informētības veicināšana. Šajos darbības virzienos Programma bija vērsta uz jomām, kas ir sabiedrības interesēs un kas nebūtu attīstījušās vai būtu attīstījušās lēnāk, ja būtu atstātas tirgum. - Ģeogrāfiskā informācija. eContentplus mērķis ir panākt, lai ģeogrāfisko informāciju (t. i., datus, kas tieši attiecas uz konkrētu atrašanās vietu vai ģeogrāfisku rajonu) plašāk izmantotu publiskā sektora struktūras, privāti uzņēmumi, tostarp mazie un vidējie uzņēmumi, un pilsoņi saskaņā ar PSI direktīvu[2] par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu, kā arī saskaņā ar INSPIRE direktīvu[3], kuras mērķis ir darīt pieejamu attiecīgu, saskaņotu un kvalitatīvu ģeogrāfisko informāciju, lai formulētu, īstenotu, uzraudzītu un izvērtētu Kopienas politikas veidošanu. Šajā sakarā programmā tika finansēti projekti, kuros piemēroti turpmāk minētie INSPIRE principi, kas ir īpaši svarīgi, lai paplašinātu atkalizmantošanu, ar kuriem jābūt viegli atklāt, kādi telpas dati ir pieejami, novērtēt to piemērotību attiecīgajam mērķim un uzzināt, kādi nosacījumi piemērojami to izmantošanai, un jābūt iespējai viengabalaini apvienot telpas datus no dažādiem avotiem un tajos dalīties ar daudziem lietotājiem un lietojumiem. - Izglītības saturs. Digitālais izglītības saturs ir saturs, ko var izmantot mācībām dažādos aspektos: oficiālajā izglītībā un mācību programmās, neformālā vispārējā izglītībā, profesionālās izglītības programmās un pašmācībā. eContentplus mērķis ir veicināt pedagoģiski pareiza izglītības digitālā satura efektīvu izmantošanu pāri robežām un papildināt tādas Kopienas iniciatīvas kā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmums 1720/2006/EK, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu mūžizglītības jomā, kura mērķu vidū ir atbalsts novatoriska un uz IKT balstīta satura, pakalpojumu, pedagoģijas un prakses attīstībai mūžizglītības vajadzībām. - Kultūras un zinātniskā/akadēmiskā satura digitālās bibliotēkas. Digitālās bibliotēkas ir organizēta digitālā satura krātuves, ko plašai publikai piedāvā kultūras un zinātniskās iestādes (bibliotēkas, arhīvi un muzeji) un privāti satura īpašnieki (piemēram, izdevēji) ES dalībvalstīs vai citās valstīs, kas piedalās programmā. Programmas eContentplus mērķis ir piesaistīt svarīgu digitālā kultūras, zinātniskā un akadēmiskā satura aktīvu pieejamību daudzās valodās, atbalstot sadarbspējīgu krātuvju un objektu izveidi, kas var būt par pamatu daudzvalodu un pārrobežu pakalpojumiem, un atbalstot risinājumus, kas veicina šo resursu izstādīšanu, atklāšanu un izguvi[4]. 2005. gada 30. septembrī Komisija pieņēma paziņojumu, kurā izklāstīts redzējums par iniciatīvu "i2010 — digitālās bibliotēkas", kuras mērķis ir padarīt ērtāku piekļuvi Eiropas kultūras mantojumam, kā arī atvieglot tā izmantošanu tiešsaistē. Ar šo iniciatīvu Komisija atbalstīja Eiropas digitālās bibliotēkas (europeana.eu) izveidi, kurai ir paredzēts līdz 2010. gadam darīt pieejamus tiešsaistē vismaz desmit miljonus grāmatu, dokumentu un citu kultūras darbu. Programma eContentplus tika īstenota ar ikgadējiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. To konkrētie mērķi un prioritātes tika noteiktas ikgadējās darba programmās, kas sagādāja arī pieejamo budžetu, kā arī orientējošu grafiku konkursam iesniegto projektu priekšlikumu vērtēšanai un atlasei. Finansējums EUR 146,9 miljonu kopsummā tika piešķirts 67 projektiem, un projektos tieši piedalījās vairāk nekā 800 Eiropas organizāciju. Komisija arī piedāvāja līgumus par pētījumiem, lai uzlabotu izpratni par Programmas aptverto darbību tautsaimniecisko nozīmi un dotu ieguldījumu, nosakot turpmākās prioritātes pētniecības un citādām darbībām, kas tiek attīstītas ES līmenī. To vidū bija šādi: pētījums par digitālo resursu ilgtermiņa saglabāšanas sociālekonomiskajiem virzītājspēkiem un ietekmi, pirmais sistemātiskais mēģinājums plānot vai izmērīt sabiedrības īpašuma sociālekonomisko ietekmi informācijas sabiedrībā un — pēc direktīvas par publiskā sektora informācijas (PSI) atkalizmantošanu pārskatīšanas 2008. gadā — pētījums par Eiropas PSI centrālās platformas izveidi, lai motivētu turpmākai rīcībai un pārraudzītu virzību uz ciešāku un pārredzamāku vidi valsts un Eiropas PSI atkalizmantošanas tirgu izaugsmei. 2. NOVĒRTĒJUMA MĒRĶI Atbilstīgi lēmuma par Programmas izveidi 5. panta 3. punktam Programmas beigās Komisijai ir jāiesniedz galīgais novērtējums. Šis novērtējums ir iegūts ar ekspertu komisiju un ārējo ekspertu palīdzību, tiem izvērtējot Programmas efektivitāti, sasniegumus, ietekmi, noturību un savstarpējo papildināmību ar citām iniciatīvām Eiropas Savienībā un ārpus tās, kā arī ar valstu iniciatīvām. Šā galīgā novērtējuma konstatējumi balstīti uz pieejamajiem dokumentiem, Komisijas datiem, aptaujas anketu un sekojušajām pārrunām ar atlasītiem projektu dalībniekiem. 3. NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI Vērtētāji konstatēja, ka Programma ir bijusi sekmīga un ir sasniegti mērķi, kas izklāstīti lēmumā par Programmas izveidi un ikgadējās darba programmās, kuras tika pieņemtas tās īstenošanai. Tā ir palīdzējusi Eiropā uzlabot digitālā satura pieejamību, lietojamību un izmantojamību, veicinot informācijas radīšanu un izplatīšanu sabiedrības interešu jomās. Konkrētāk, novērtējums liek izdarīt tālāk izklāstītos secinājumus. Programmas un Programmas sasniegumu veicinošā loma Programmas sasniegumi saskan ar Programmas mērķiem. Programmai izdevās radīt labākus nosacījumus piekļuvei digitālajiem materiāliem, to lietošanai, atkalizmantošanai un izmantošanai, tā dodot iespēju izraudzītajās mērķa jomās visā Eiropā veidot produktus un pakalpojumus ar pievienoto vērtību. Tā palīdzēja saturā ieinteresētajām personām (piegādātājiem un lietotājiem) apzināties visu digitālā satura potenciālu. Satura piegādātāji, proti, publiskās un privātās organizācijas un iestādes, kuras rada un vāc digitālo saturu vai kuru īpašumā tas ir, varēja uzlabot sava digitālā materiāla pamanāmību ne tikai savā valstī, bet arī citās ES dalībvalstīs un valstīs, kas piedalījās Programmā. Savukārt satura lietotāji, tostarp Eiropas pilsoņi, studenti un pētnieki, kā arī organizācijas un uzņēmumi tagad var atrast un izmantot šādu saturu neatkarīgi no atrašanās vietas un valodas. Tuvinot Eiropas mēroga konsorcijus un veicinot pārrobežu datu kopu un pakalpojumu radīšanu, ar programmu eContentplus ir izdevies panākt to, lai iepriekš minētajās mērķa jomās saturs būtu vieglāk pieejams, lietojams un izmantojams. Aptauja un intervijas apstiprināja, ka lielāko daļu projektu nebūtu bijis iespējams īstenot bez programmas eContentplus finansiālā atbalsta, uzsverot šādu finanšu mehānismu lietderību Eiropas līmenī. Projektu līmenī nebūtu sasniegti tādi rezultāti kā Eiropas digitālās bibliotēkas Europeana tapšana par Eiropas digitālā kultūras mantojuma kopēju daudzvalodu piekļuves punktu. Šā pirmrindas projekta īstenošana ir nozīmīgs sasniegums, jo ap to ir apmēram 20 „barotnes” projektu kopa un tas nodrošina piekļuvi aptuveni 17 miljoniem kultūras objektu no vairāk nekā 1500 Eiropas kultūras iestādēm (tieši vai netieši ar apkopotāju starpniecību). Dalība šajā iniciatīvā ir paaugstinājusi projekta partneru pamanāmību un devusi tiem daudz lielāku stimulu saglabāt šo pakalpojumu, kad finansējuma cikls būs noslēdzies. Runājot par izglītības saturu, ir bijuši nozīmīgi sasniegumi intensīvākas tīklu veidošanas un sadarbības rezultātā. Projekts MELT, piemēram, nodrošina mācību resursu apmaiņas portālu skolām (lreforschools.eun.org), kurā var atrast vairāk nekā 130 000 publisku izglītības resursu un līdzekļu no daudzām dažādām valstīm un piegādātājiem, tostarp 17 izglītības ministrijām. Ģeogrāfiskās informācijas jomā Programma ir pulcējusi datu sniedzējus, tehnoloģiju piegādātājus, lietotājus un citas ieinteresētās personas, veidojot tīklus, kas turpinās būt par platformu informācijas apmaiņai, mūsdienīgai tehnoloģijai un savietojamības šķēršļu mazināšanai ES. Tā, projekts EURADIN īstenos, pārbaudīs un validēs eksperimentālu risinājumu Eiropas infrastruktūrai, kas būs izmantojams par paraugu visās dalībvalstīs, izpildot INSPIRE ieteikumus attiecībā uz adresēm. Programmas efektivitāte Programma tika pārvaldīta efektīvi. Gan pretendenti, gan projekta dalībnieki bija apmierināti ar Komisijas sniegtās informācijas kvalitāti, kaut arī daži jaunpienācēji un organizācijas, kas nebija pazīstamas ar ES finansētajiem projektiem, sākotnēji uzdeva mazsvarīgus jautājumus par Programmas mērķu skaidrību un finansēšanas shēmām. Skaidru Programmas mērķu un līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju publikācija, no vienas puses, un divpakāpju vērtēšanas process, no otras puses, ļoti pozitīvi ietekmēja augstas kvalitātes priekšlikumu iesniegšanu un atlasi. eContentplus piešķīruma nolīgumā ieviestie vienkāršojumi ir paātrinājuši projektu izmaksu atlīdzināšanas pieprasījumu un maksājumu saņemšanas procedūras. Kā jauna veida projekti tika ieviesti labākās prakses tīkli, lai veicinātu specifikāciju un standartu pieņemšanu ar nolūku padarīt digitālo saturu Eiropā vieglāk pieejamu un izmantojamu. Tas tika panākts, apvienojot tīkla vienprātības un izpratnes veidošanas funkcijas ar tā locekļu viena vai vairāku konkrētu risinājumu īstenošanu lielā mērogā un reālās dzīves kontekstā. Programmas ietekme Ietekmi uz organizācijām, kas piedalās Programmā, var novērtēt tikai aptuveni, jo daudzi projekti vēl turpinās vai ir tikko pabeigti. Kaut arī vairums organizāciju gaida labāku pamanāmību un to digitālā satura izmantošanu tuvākajā nākotnē, tās jau atzīst, ka dalība eContentplus projektos ir paplašinājusi starptautisko un pārrobežu sadarbību un likusi tām labāk apzināties to īpašumā esošā digitālā satura tautsaimniecisko un kultūras vērtību. eContentplus projekti, piemēram, ir atbalstījuši vairāk nekā 20 miljonu lappušu pārveidi par digitālu tekstu no ieskenētām grāmatām un laikrakstiem, kas ir nacionālo bibliotēku rīcībā. Šīs pūles tuvākajā nākotnē padarīs lietotājiem iespējamu pilnteksta meklēšanu šā veida saturā Eiropas un dažādu valstu bibliotēku portālos. Tā kā ir izveidots īpašs portāls, varēs piekļūt daļai Eiropas TV pārraižu arhīvu, ne vien sniedzot iedzīvotājiem iespēju iepazīties ar televīzijas attīstību Eiropā, bet arī noskatīties valstu un starptautiskus kultūras un vēstures notikumus. Digitālo bibliotēku jomā programma eContentplus ir pirmā programma, kuras galvenā ietekme ir bijusi tāda, ka materiāli ir padarīti iedzīvotājiem tieši pieejami ļoti plašā mērogā. Patiešām, europeana.eu nevis ietekmē ieinteresētās personas vai veido tehniskus pielāgojumus un standartus, kas veicina vai nodrošina šādu pieejamību, bet ir kļuvusi par Eiropas kultūras satura piekļuves punktu. Programma arī parādījusi vairākus vēl paveicamus uzdevumus. Ir vajadzīgs lielāks publiskā sektora finansējums plaša apjoma digitalizācijai līdztekus iniciatīvām ar privātu partneru iesaisti, ja vien tās sekmē vispārēju piekļūstamību Eiropas kopējam kultūras mantojumam tiešsaistē. Arī pašreizējās licencēšanas sistēmas sadrumstalotība un sarežģītība bremzē lielas daļas Eiropas jaunākā kultūras mantojuma digitalizāciju. Ir jāpadara skaidrākas autortiesību ieguves procedūras, kā arī to privāto un publisko organizāciju darbs un atbildības jomas, kuru uzdevums ir digitalizēt nezināmu autoru darbus un tādus autortiesību aizsargātus darbus, kas vairs nav pieejami tirdzniecībā. Izglītības satura jomā Programmas atbalsta rezultātā tiek gaidīts ievērojams tās pamatā esošā satura izmantošanas pieaugums. Piemēram, portāls lreforschools.eun.org dod iespēju skolotājiem un skolēniem viegli atrast un izmantot mācību saturu no daudzām dažādām valstīm no vienota piekļuves punkta. Turklāt, valstu izglītības ministriju līdzdalībai daudzos projektos varētu būt arī ietekme uz tālmācības iekļaušanu mācību programmās. Attiecībā uz ģeogrāfisko informāciju tiek paredzēts, ka Programmas atbalsts palielinās sadarbspēju vairākās INSPIRE direktīvas tematiskajās jomās un tieši un izmērojami iespaidos INSPIRE īstenošanas noteikumus. Noturība Šajā posmā pagrūti novērtēt pasākumu noturību ilgākā laikā. Tomēr projektos tiek ziņots par ciešu saikni ar valstu politikas veidotājiem, un lielākā daļa pauž optimismu, ka projekti turpināsies, pamatojoties uz finansējumu no projektā iesaistītajām publiskajām un/vai privātajām iestādēm. 4. GALVENIE IETEIKUMI Arvien vairāk augstas kvalitātes digitālo saturu Eiropā pieprasa pilsoņi, skolēni, zinātnieki, MVU un citi lietotāji vai atkalizmantotāji uzņēmēju vidē, kas vēlas digitālā satura resursus izmantot pakalpojumu radīšanai. Tas rada nepieciešamību turpināt atbalstu Eiropas līmenī, lai palielinātu Eiropas digitālā satura pieejamību, jo īpaši sabiedrības interešu jomās, kur progress ir ļoti lēns un kur piekļuvi saturam īpaši ierobežo valodas un kultūras barjeras. Šā novērtējuma laikā ir kļuvuši saskatāmi vairāki vispārīgi punkti, kas liek domāt par šādām turpmākām darbībām. 4. Finansējumam jābūt sasaistītam ar skaidriem un definētiem politikas mērķiem. Pat ja finansēšanas pasākumiem citās jomās ir pozitīvs iznākums un ietekme, koncentrēšanās uz jomām, kurās ES ir skaidri un noteikti politikas mērķi, varētu radīt noturīgākus rezultātus ar lielāku ietekmi. Saikne starp kultūras satura mērķa jomu / digitālajām bibliotēkām un i2010 digitālās bibliotēkas iniciatīvu tam ir īpaši labs piemērs. 5. Digitālo bibliotēku iniciatīvai jāturpina saņemt ekonomisku atbalstu no Eiropas Komisijas, lai nodrošinātu Europeana un līdzīgu pakalpojumu nepārtrauktu attīstību Eiropas līmenī. 6. Lai gan publiskā sektora informācijai (PSI) ir milzīga tautsaimnieciska vērtība, tā joprojām netiek plaši izmantota. PSI direktīvas īstenošanu būtu jāturpina atbalstīt ar darbībām, kas maksimalizē PSI atkalizmantošanu Eiropā un pilnībā atraisa tās tautsaimniecisko potenciālu. Tas ir īpaši labi redzams ģeogrāfiskās informācijas jomā, kur datu kopu sadrumstalotība kavē pārrobežu lietošanu un liedz tās izmantot zinātniskiem un tirdznieciskiem mērķiem. 7. Lai turpinātu pastiprināt telpas informācijas apmaiņu starp publiskā sektora organizācijām un , eContentplus turpmākajās darbībās būtu jāatbalsta projekti, kas palīdz izveidot vairāk standartizētu elektronisku vidi, kurā glabāt un saskaņot telpas datu kopas, kas attiecas uz vienu vai vairākiem INSPIRE direktīvas I–III pielikumā minētajiem tematiem. Paraugi šajā ziņā ir tādi projekti kā EURADIN, Eiropas adrešu infrastruktūra un EGN (EuroGeoNames). 8. Augstu novērtētas ir Programmas daudzvalodu un daudzkultūru dimensijas, un Eiropas Komisijai būtu jāturpina akcentēt šos aspektus. 9. eContentplus piešķīruma nolīguma vienkāršojumi ir uztverti kā ļoti lietderīgi, it īpaši vienotas likmes ieviešana pieskaitāmajām izmaksām un Kopienas ieguldījuma priekšfinansēšana pa daļām. Skaidra Programmas mērķu un līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas kritēriju plānojuma publikācija, kā arī divpakāpju vērtēšanas process ir ļoti pozitīvi ietekmējuši augstas kvalitātes priekšlikumu iesniegšanu un atlasi. Tie būtu ņemami vērā piešķīruma nolīgumos, īstenojot turpmākās finansēšanas programmas. 10. Labākās prakses tīkli ir pierādījuši, ka tiem ir bijusi būtiska ietekme uz tīklu veidošanu un praktiskām pārbaudēm, sniedzot vispiemērotākos risinājumus un iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās personas. Šis finansēšanas līdzeklis būtu jāņem vērā finansēšanas darbībās, kuru mērķis ir rast konkurētspējīgus un novatoriskus risinājumus. 11. Izglītības satura jomā ir vajadzīga nepārtraukta rīcība, kas atbalstītu efektīvu, kontekstjutīgu starpniecības sistēmu īstenošanu un mācību tehnoloģiju standartizāciju. Veicamās darbības jākoncentrē uz izglītības satura izmantošanu īpašās grupās (piemēram, MVU) specifiskos izglītības kontekstos, vienlaikus sekmējot mācību tehnoloģiju vispārējo standartizāciju. 5. SECINĀJUMI Atzīstot, ka vajadzīgs turpmāks atbalsts Eiropas līmenī, lai paaugstinātu Eiropas digitālā saturu pieejamību, jo īpaši sabiedrības interešu jomās, kopš 2009. gada saskaņā ar IKT politikas atbalsta programmu (PAP) ir turpināti pasākumi, kas digitālo saturu Eiropā padara vienkāršāk pieejamu, lietojamu un izmantojamu. Temati, kas iekļauti IKT PAP 2009. un 2010. gada darba programmā kā eContentplus turpmākie pasākumi, saskan ar vērtētāju ieteikumu, ka finansēšanas pasākumiem jābūt saistītiem ar skaidri definētiem politikas mērķiem. Šo tematu mērķi ir vērsti uz to, lai veicinātu projektus, kas atbalstītu Komisijas politiku šādās jomās: digitālās bibliotēkas; kultūras satura digitalizācija, pieejamība tiešsaistē un digitāla saglabāšana; Zinātniskās informācijas pieejamība, izplatīšana un saglabāšana digitalizācijas laikmetā un publiskā sektora informācijas atkalizmantošana. Šīs jomas ir atzītas par prioritārām arī Eiropas digitalizācijas stratēģijas darbībās[5]. Lai balstītu stratēģisko mērķi par Europeana stiprināšanu un to iniciatīvu veicināšanu, kas dod iespēju uzlabot piekļuvi Eiropas kultūras mantojumam tiešsaistē, turpinās izmantot IKT PAP. Saskaņā ar Eiropas kultūras mantojuma digitalizācijas darba grupas[6] ierosinājumiem, IKT PAP izmantos kultūras materiālu, tostarp grāmatu, karšu, laikrakstu, skaņu ierakstu, arhīvu materiālu, fotogrāfiju, muzeju priekšmetu, filmu[7] un audiovizuālo materiālu, digitalizācijas veicināšanai, kā arī tiešsaistes piekļuves veicināšanai šiem materiāliem, lai darītu tos pieejamākus Eiropas iedzīvotājiem, kā arī atvieglinātu to izmantošanu atpūtai, darbam un mācībām. Finansējumu izmantos tam, lai pamudinātu publiskā sektora struktūras īstenot mērķi stimulēt satura tirgu, padarot to rīcībā esošo informāciju pieejamu pārredzamā, efektīvā un nediskriminējošā veidā. Digitalizācijas programmā Eiropai aplūkots arī stratēģiskais mērķis iekļaut tālmācību valstu rīcībpolitikā, lai modernizētu izglītību un apmācību. eContentplus sasniegumi mācību satura jomā varētu nākotnē kļūt par nozīmīgu aspektu virzībā uz šā mērķa sasniegšanu. Digitalizācijas programmas Eiropai pīlāra "Digitālo prasmju, iemaņu un iekļautības uzlabošana" ietvaros tālmācība veicinās to digitālo iemaņu apguvi, kas ir vajadzīgas inovācijām un izaugsmei uz zināšanām balstītā sabiedrībā. Komisija aicina Eiropas Parlamentu, Padomi, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un Reģionu komiteju: 12. pieņemt zināšanai, ka Programmas īstenošana ir bijusi sekmīga, 13. turpināt palīdzēt Komisijai tās darbā, kas ļauj labāk pamanīt iniciatīvas, kuru mērķis ir panākt, lai digitālais saturs Eiropā būtu vienkāršāk pieejams, lietojams un izmantojams, un rosināt uz pastāvīgu dialogu par digitālā satura jautājumiem. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 456/2005/EK (OV L 79, 24.3.2005., 1. lpp.) [2] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/98/EK (OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.) [3] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2007/2/EK (OV L 108, 25.4.2007, 1. lpp.) [4] Vairākas no šīm darbībām ir papildinātas ar programmu MEDIA 2007, kas ietver atbalsta sistēmu pieprasījuma video platformām un kinoteātru digitalizācijai. Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Lēmums Nr. 1718/2006/EK [5] COM(2010) 245, Digitalizācijas programma Eiropai, Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai [6] Eiropas kultūras mantojuma digitalizācijas "Viedo komiteja" tiešsaistē http://ec.europa.eu/information_society/activities/digital_libraries/comite_des_sages/index_en.htm [7] Komisijas paziņojums “Eiropas kinematogrāfijas iespējas un problēmas digitālajā laikmetā”, COM(2010) 487 galīgā redakcija