LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 8.10.2008 
SEC(2008) 2570 
Pavaddokuments  
Komisijas pazi ņojumam Padomei, Eiropas Parlam entam un Eiropas Ekonomikas un 
sociālo lietu komitejai, un Re ģionu komitejai  
Vietējās pašpārvaldes iest ādes: attīstības līdzdalībnieces 
  
{COM(2008) 626 gal īgā redakcija} 
LV 2   LV Komisijas pazi ņojums Padomei, Eiropas Parlamen tam un Eiropas Ekonomikas un 
sociālo lietu komitejai, un Re ģionu komitejai  
Vietējās pašpārvaldes iest ādes: attīstības līdzdalībnieces 
Vietējās pašpārvaldes iest ādes kā attīstības līdzdalībnieces. Lai sasniegtu šaj ā paziņojumā 
noteiktos m ērķus un akcent ētu vietējo dalībnieku un pašp ārvaldes iest āžu augošo lomu 
attīstības jomā, Komisija mudina viet ējos dalībniekus, tostarp viet ējās pašpārvaldes iest ādes, 
izstrādāt vienotu pieeju sadarb ībai attīstības jomā, iekļaujot jaut ājumu par atbalstu viet ējai 
pārvaldībai. Turkl āt, lai sekm ētu atšķirīgu vietējo dalībnieku saska ņotību un papildin āmību un 
padarītu to efekt īvāku, jāizstrādā ES līmeņa rīcības stratēģijas pamatvirzieni. Tas pras ītu 
vairāku pamatprincipu un modalit āšu brīvprātīgu ievērošanu – sekot Par īzes deklar ācijas par 
palīdzības efektivit āti principiem viet ējā līmenī, atbalstīt vietējo demokr ātisko pārvaldību, 
uzlabot attiec īgo valstu programmas, ko viet ējā pārvaldība izmanto par pamatu, un veicin āt 
sociālo un ekonomisko att īstību. Tālab šo dokumentu vajadz ības gadījumā var papildin āt vai 
pilnveidot iesaist ītie dalībnieki.  
LV 3   LV  VIETĒJĀS PĀRVALDĪBAS ATBALSTS  
SADARB ĪBA ATTĪSTĪBAS JOM Ā 
 
PREAMBULA 
Attīstības darbā aizvien plaš āk atzīst vietējo dimensiju un viet ējās un teritori ālās iestādes kļūst 
par attīstības dalībniecēm. 
Augošā sadarbības dalībnieku, kas akt īvi darbojas viet ējā līmenī, daudzveid ība – 
starptautisk ās organiz ācijas, valstis, viet ējās un teritori ālās iestādes, pilsonisk ās sabiedrības 
organizācijas un priv ātais sektors – rada vajadz ību uzlabot pal īdzības saska ņotību, 
papildināmību un efektivit āti. 
NOLŪKS 
Šajā dokument ā ir ietverti principi un modalit ātes, ar kuru pal īdzību ir paredz ēts uzlabot 
sadarbības efektivit āti un atbalst īt vietējo pārvaldību un decentraliz āciju partnervalst īs.  
Tas ir adres ēts dažādiem Eiropas dal ībniekiem, kas darbojas šaj ā jomā: Eiropas Savien ībai, 
dalībvalstīm, vietējām un teritori ālajām valdībām, pilsonisk ās sabiedrības organiz ācijām un 
privātam sektoram. N ākotnē paredzēts piesaist īt visus starptautiskos sadarb ības dalībniekus.  
Dokument ā ir ievērots saska ņotības princips un taj ā tiek tālāk attīstītas idejas, kas izteiktas 
Eiropas konsens ā par attīstību (2006. gads), konkr ētos Eiropas Komisijas pazi ņojumos par 
tādām tēmām kā pārvaldība, vietējās pašpārvaldes iest ādes un nevalstiskie dal ībnieki, Eiropas 
Savienības Padomes secin ājumos, Eiropas Parlamenta rezol ūcijās, kā arī Reģionu komitejas 
un Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumos par šo jaut ājumu.  
Dokument ā tiek atzīti Parīzes deklar ācijā par palīdzības efektivit āti izteiktie priekšlikumi. Tas 
ir izstrādāts, ievērojot starptautiskas konkr ētas iniciat īvas par decentraliz ācijas un viet ējās 
pārvaldības jautājumiem, tostarp "Eiropas dokumentu par viet ējām pašvald ībām" (1985. gads) 
un citus Eiropas Padomes dokumentus, "ANO vadl īnijas par decentraliz āciju un viet ējo 
pašpārvaldes iest āžu stiprin āšanu" (2007. gads), " Āfrikas dokumentu par demokr ātiju, 
velēšanām un viet ējo pārvaldību" (2007. gads) un " OECD  principus par starptautisko iesaisti 
nestabilās valstīs" (2007. gads). T āpat tajā ir ievērotas atzi ņas, kas gūtas attīstības partneru 
neformālas darba grup ās par vietējo pārvaldību un decentraliz āciju. 
Šis dokuments pamatojas uz turpm āk tekstā minētajām definīcijām. 
Decentraliz ācija:  centrālās valdības dažādu pilnvaru, kompeten ču un resursu nodošana 
vietējām, vēlētām pārvaldības iestādēm. Decentraliz ācija ietver tr īs savstarp ēji saistītas, 
nedalāmas dimensijas: 
• politiskā, kas ietver pilnvaru jaunu p ārdalīšanu atbilst īgi subsidiarit ātes principam 
ar mērķi stiprināt demokrātisko likum ību; 
• administrat īvā, kas paredz reorganiz āciju un prec īzu uzdevumu un funkciju 
iedalīšanu starp teritori ālajiem līmeņiem, lai uzlabotu efektivit āti, produktivit āti 
un administr ācijas pārredzamību visā valsts teritorij ā; 
• finanšu, kas ietver valsts l īdzekļu pārdali vietējām un teritori ālajām iestādēm un 
ļauj tā pašām gūt ieņēmumus atbilstoši to iedal ītajiem uzdevumiem. 
Decentraliz ācija: valsts dele ģē administrat īvās funkcijas viet ējām, nevēlētām publisk ām 
struktūrām. 
LV 4   LV Vietēja demokr ātiska pārvaldība: lēmumu pie ņemšanas un īstenošanas process valsts 
politikā saistībā ar vietējām pašvald ībām (vēlētas decentraliz ācijas kontekst ā), kas sekm ē visu 
teritorijas dal ībnieku (valsts, iedz īvotāju pilsonisk ās sabiedrības, privātā sektora) vienl īdzīgu 
līdzdalību un stiprina atbild ību pret pilso ņiem, visp ārējās interes ēs ievērojot soci ālās 
vajadzības.  
Vietējās pašpārvaldes iest ādes ir saistītas ar vald ības iestādēm vietējā līmenī. 
Satvars  
Šajā dokument ā ietverto principu pamat ā ir šāda pārliecība. 
• Vietēja demokr ātiska pārvaldība un decentraliz ācija ir stabils pamats, kas ļauj 
vērsties pret nabadz ību un netaisn ību, sasniegt T ūkstošgades att īstības mērķus un 
ievērot cilvēktiesības (tostarp ekonomisk ās, sociālās un kultūras tiesības). Viet ēja 
demokrātiska pārvaldība, tostarp visi dal ībnieki, kas piedal ījās vietējās politikas 
izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā, sekmē tādu attīstības procesu, kur ā būtu 
ievērotas iedz īvotāju, īpaši neaizsarg āto grupu, ties ības un pras ības. 
• Pateicoties viet ējo, vēlēto pašpārvaldes iest āžu demokr ātiskai likum ībai, saiknei ar 
iedzīvotājiem un sp ējai mobiliz ēt vietējos dalībniekus, š īm iestādēm ir būtiska 
loma viet ējā pārvaldībā un attīstībā. Decentraliz ācijas politikas ietvaros un 
saskaņā ar subsidiarit ātes principu ir b ūtiski nostiprin āt vietējo pašpārvaldi, 
nodrošinot to ar vajadz īgo kompetenci un resursiem. 
• Nevienu b ūtisku attīstības jautājumu nevar risin āt tikai vien ā līmenī. Lai valsts 
politika b ūtu saskaņota, nepieciešama teritori āla līmeņa mijiedarb ība (vietējā, 
valsts, glob ālā). 
• Vietējās demokr ātiskās pārvaldības un decentraliz ācijas politika ir valsts 
institucion ālā satvara da ļa, tā pozitīvi ietekm ē šā satvara reformu un veicina valsts 
rīcības likum ību.  
I SADARB ĪBAS PRINCIPI : EFEKTIV ĀKAS SADARB ĪBAS IZVEIDOŠANA – ATBILDES 
REAKCIJA UZ PIEPRAS ĪJUMU  
Šajā dokument ā ietverto atzinumu īstenošana ir j āskata kā ieguldījums Parīzes deklar ācijas 
principu realiz ēšanā. Tā pamatojas uz visp ārīgiem saska ņotības, papildin āmības un 
koordinēšanas principiem, ko izmanto att īstībā iesaistītie Eiropas dal ībnieki.  
Līdzatbildība 
• Atzīt valsts un viet ējā līmenī partnervalstu valsts un viet ējo pašvald ību, 
pilsoniskas sabiedr ības organiz āciju un pilso ņu vadošo lomu decentraliz ācijas un 
vietējās pārvaldības procesos.  
• Atbalstīt vietējās pašpārvaldes iest ādes un pilsonisk ās sabiedrības organiz ācijas 
politiskajā dialogā par attīstības jautājumiem. 
• Sistemātiski censties att īstīt visu viet ējā pārvaldībā iesaistīto dalībnieku resursus 
individuālajā, organizatoriskaj ā un institucion ālajā līmenī, īpašu uzman ību 
pievēršot dzimumu l īdztiesības jautājumiem. 
LV 5   LV Saderība 
• Atbalstot valsts proced ūras un sist ēmas, nodrošin āt vietējai pārvaldībai sniegt ā 
atbalsta sader ību ar valsts decentraliz ācijas politikas virzieniem un strat ēģiju.  
• Sekmēt elastīgu un operat īvu atbalsta strat ēģiju un pal īdzības modalit ātes, kas 
pielāgotas valsts un viet ējiem apst ākļiem, īpašu uzman ību piev ēršot 
sadrumstalot ības riska anal īzei saistībā ar decentraliz āciju un īpašām vajadzībām 
nestabilitātes situācijās, konfliktu plos ītās un pēckonflikta valst īs (piemēram, 
resursu att īstīšana, valsts veidošana).  
• Definējot atbalsta strat ēģiju, dot priekšroku viet ējai analīzei un iev ērot ar likum ību 
saistītos aspektus.  
Saskaņošana 
• Koordinēt sadarbības dalībnieku un partnervalsts darb ību un finansi ālo atbalstu 
saistībā ar decentraliz āciju un viet ējās pārvaldības procesiem. 
• Sekmēt teritoriālo pieeju att īstības jautājumā, kas ļauj rast integr ētus risinājumus, 
un veicināt saskaņotību ar nozaru politiku. 
• Atbalstīt vietējās pārvaldības un decentraliz ācijas procesus ilgtermi ņā. 
• Visos atbalsta strat ēģijas virzienos un programm ās, kas paredz ētas vietējai 
pārvaldībai un decentraliz ācijai ņemt vērā šādus jautājumus: cilv ēktiesības, bērnu 
tiesības, pamatiedz īvotāju tiesības, taisn īgumu, soci ālo iekļaušanu, dzimumu 
līdztiesību, jaunatnes probl ēmas, cīņu pret korupciju, HIV/AIDS, k ā arī vides un 
klimata pārmaiņu jautājumu. 
Rezultāti 
• Sekmēt decentraliz ācijas un viet ējās pārvaldības reformu monitoringa un 
vērtēšanas sist ēmu ieviešanu, īpaši uzlabojot inform ācijas apmai ņu, pēcpārbaudes 
un novērtējumu starp centr ālo un viet ējo līmeni, kā arī attīstot statistiskas 
resursus.  
• Nodrošināt šajā dokument ā noteikto sadarb ības principu piem ērošanas p ārbaudi 
un novērtēšanu. 
• Veikt ieguld ījumus mācību proces ā un dalīties pieredz ē par atbalstu saist ībā ar 
vietējo pārvaldību un decentraliz āciju. 
Savstarp ējā atbildība 
• Sekmēt savstarp ējo atbild ību, prognoz ējamas un p ārredzamas attiec ības ar 
vietējiem partneriem un izmantot att īstībai paredz ētos resursus. 
• Veicināt sadarbības partneru apmai ņas savstarp īgumu. 
LV 6   LV II I NTERVENCES ASS VIET ĒJĀS DEMOKR ĀTISKĀS PĀRVALDĪBAS UN 
DECENTRALIZ ĀCIJAS ATBALSTAM  
Šā dokumenta nol ūks ir defin ēt principus, kas paredz ēti, lai atbalst ītu vietējo demokr ātisko 
pārvaldību un decentraliz āciju, kā arī tuvāk iepazīstināt ar tiem. Min ētie principi ir j āpielāgo 
vietējiem apstākļiem.  
1. Pilnveidot valsts programmas viet ējai demokr ātiskai pārvaldībai  
1.1. Lai gūtu panākumus, atbalstot viet ējo demokr ātisko pārvaldību un decentraliz āciju, 
nepieciešama politisk ā griba un attiec īgās partnervalsts valsts programma, kur ā 
būtu skaidri noteikta daž ādu valsts p ārvaldes līmeņu dalībnieku konkr ētā loma, 
atbildība un resursi, k ā arī formulēti dalītas pārvaldības nosac ījumi.  
Daudzu līmeņu pārvaldību var atvieglot ar operat īvo pasākumu palīdzību, kuru m ērķis ir:  
• atbalstīt institucion ālus pasākumus, lai veicin ātu dialogu starp daž ādiem valsts 
pārvaldes l īmeņiem, tādejādi nodrošinot saska ņotību starp valsts un viet ējās 
politikas pl ānošanas un att īstības procesiem;  
• attīstīt to valsts strukt ūru resursus, kas at bild par decentraliz ācijas politikas jomu 
un stratēģijas izstrādi un īstenošanu, īpaši nodrošinot koordin āciju, atbilstošu 
plānošanu un finanšu p ārvaldību, monitoringu un īstenošanas uzraudz ību;  
• attīstīt vietējo pašpārvaldes iest āžu resursus, īpaši saist ībā ar dialogu starp 
dažādiem valsts p ārvaldes līmeņiem un to savstarp ējo sadarbību;  
• atbalstīt valsts, re ģionālās, starptautisk ā un kontinent ālas apvien ības, kas p ārstāv 
vietējās pašvald ības, paužot viet ējo pašpārvaldes iest āžu intereses att īstības 
resursu stiprin āšanā un atzīstot finansi āla atbalsta nepieciešam ību. 
2. Demokrātiskas pārvaldības stiprin āšana viet ējā līmenī 
Vietējās pārvaldības stiprin āšanai ir jāsekmē taisnīgums, pārredzamība, atbild ība, dzimumu 
līdztiesība un visu dal ībnieku akt īva iesaist īšanās, lai sekm ētu savstarp ējo uzticēšanos un 
valsts veiktie pas ākumi attīstības atbalstam dotu v ēlamos rezult ātus.  
2.1. Nostiprin āt vietējo pašvald ību likumību  
• Atbalstīt vietējo pašpārvaldes iest āžu savstarp ējos atbild ības mehānismus un 
atbildības mehānismus pret centr ālo valdību un pilso ņiem.  
• Atbalstīt institucion ālās programmas, kas garant ē tiesības uz inform āciju, veicina 
dialogu, lomu sadal ījumu un vienpr ātību visu soci ālo grupu, tostarp soci āli 
atstumto, starp ā. 
• Attīstīt vietējo pašpārvaldes iest āžu spējas, īpaši saist ībā ar līdzdalības politikas 
īstenošanu, vair āk iesaistot sievietes un b ērnus lēmumu pie ņemšanas procesos uz 
vietas, tādējādi nodrošinot ilgtsp ējību. 
LV 7   LV 2.2. Stiprināt pilsonisko sabiedr ību ar mērķi to aktīvi iesaistīt vietējās pārvaldības un 
decentraliz ācijas proces ā  
• Atzīt pilsonisk ās sabiedr ības organiz āciju autonomiju, daudzveid ību un to 
partnera un sarunu biedra lomu politiskaj ā dialogā ar valsts iest ādēm, kā arī to 
lomu soci ālo pakalpojumu un noz īmīgas infrastrukt ūras jomā. 
• Sekmēt aktīvu un uz l īdzdalību balstītu pilsoniskumu, atbalstot pilsonisk ās 
sabiedrības organiz āciju iesaist īšanos politikas veidošan ā, plānošanā, līdzekļu 
sadalē, monitoring ā un novērtēšanā. 
• Visos līmeņos (valsts, viet ējā, kopienas) att īstīt pilsonisk ās sabiedr ības 
organizāciju resursus.  
3. Sekmēt vietējo sociālo un ekonomisko att īstību, lai mazin ātu nabadz ību un 
nevienlīdzību 
Vietējo dalībnieku izstr ādātā un īstenotā teritoriālās attīstības stratēģijas efektivit āte pamatojas 
uz līdzsvaru starp ekonomisko att īstību, sociālo taisnīgumu un vides apsv ērumiem. Ir j ācenšas 
panākt saskaņotību ar valsts nozaru politiku, iev ērojot zemes izmantošanas pl ānošanas 
jautājumus. 
3.1. Nodrošināt vienlīdzīgu piek ļuvi viet ējā līmenī sniegtiem sabiedriskiem 
pakalpojumiem 
• Nodrošināt pieeju pamata pakalpojumiem un soci ālajām pamatties ībām, kā arī 
paplašināt galvenās sociālās infrastrukt ūras pakalpojumu kl āstu, uzlabot to 
kvalitāti un piek ļuvi tiem. 
• Atbalstīt vietējo pašpārvaldes iest āžu spēju sniegt viet ējus sabiedriskus 
pakalpojumus, tiecoties izveidot ilgtsp ējīgu pārvaldību, kas pamatojas uz visu 
iesaistīto dalībnieku (lietot āju, līgumslēdzēju, valsts dienestu, utt.) l īdzdalību, 
pielāgoties viet ējiem apst ākļiem, kā arī veikt p ētījumus par institucion ālo, 
finansiālo un vides ilgtsp ējību. 
3.2. Sekmēt vietējo ekonomisko att īstību 
• Atbalstīt vietējās pašpārvaldes iest ādes to katalizatora un viet ējās ekonomisk ās 
attīstības veicin ātāja lomā.  
• Sekmēt labvēlīgu apstākļu radīšanu priv ātā sektora att īstībai un struktur ētai 
saimnieciskai darb ībai (partnerattiec ības starp valsts un priv āto sektoru, 
infrastrukt ūru finansēšana, drošas īpašumties ības uz zemi, finanšu pakalpojumu 
pieejamība). 
• Veicināt vietējo resursu un potenci āla izmantošanu un sekm ēt vietējo uzņēmumu 
darbību valsts un starptautiskaj ā līmenī. 
• Sekmēt daudznozaru pieeju, kur ā ir ietverta ekonomisk ā attīstība ar teritori ālās 
attīstības komponentiem (piem ēram, piek ļuve sabiedriskajiem pakalpojumiem un 
dabas resursu saglab āšana).  
3.3 Veicin āt dabas resursu ilgtsp ējīgu apsaimniekošanu 
• Atbalstīt vietējās pašvald ības to saska ņotajā un ilgsp ējīgā dabas resursu 
apsaimniekošan ā saskaņā ar konkrētās valsts politiku.  
LV 8   LV 4. Veicināt fiskālo decentraliz āciju un viet ējo pašpārvaldes iest āžu finans ēšanu  
Lai varētu reaģēt uz vietējo pašpārvaldes iest āžu finansi ālajām vajadz ībām, nepieciešams 
izstrādāt atbilstošus finanšu pl ānus, kas b ūtu piemēroti konkr ēto vietējo pašpārvaldes iest āžu 
situācijai, lai tās varētu īstenot savu lomu, ko t ām piešķir decentraliz ācijas likumi. 
4.1. Stiprināt vietējo pašvald ību resursu pieejam ību un prognoz ējamību  
• Sadarbībā ar attiec īgajiem dienestiem sekm ēt vietējo pašpārvaldes iest āžu pašu 
resursu veiksm īgu izmantošanu. Izmantojot daž āda veida resursus, kas piel āgoti 
teritoriālajām īpatnībām un jaunajai ekonomiskajai situ ācijai, sekm ēt vietējas 
nodokļu sistēmas izveidi, kas b ūtu ilgtspējīga, elastīga un atbilstu attiec īgās valsts 
nodokļu sistēmai. 
• Veicināt vietējo pašvald ību spēju apgūt ārējos resursus – att īstības projektus, 
iespēju piedalīties nozaru programm ās, piekļuvi finanšu tirgum. Izstr ādājot vietējo 
budžetu, ņemt vērā attīstības partneru paredz ēto atbalstu projektiem.  
• Dot ieguld ījumu, lai nodrošin ātu to, ka finanšu p ārvedumu meh ānismi starp valsti 
un vietējā līmeņa valdības iestādēm ir regul āri, pārredzami un prognoz ējami; 
atbalstīt pielīdzināšanas modalit ātes, kuru m ērķis ir stiprin āt reģionālo līdzsvaru 
un solidarit āti. 
4.2. Stiprināt vietējo finanšu p ārvaldību, lai sekm ētu vietējo resursu p ārvaldības 
pārredzamību. 
• Stiprināt vietējās pašvald ības spēju noteikt izdevumu priorit ātes, kas izstr ādātas 
pamatojoties uz viet ējo dalībnieku sniegto inform āciju un savstarp ējo dialogu. 
• Stiprināt pārskatāmu meh ānismu par viet ējās pašvald ības pasākumiem un 
izdevumiem, izveidojot gr āmatvedības sistēmu un att īstot kvalific ēta person āla 
spējas.  
III EIROPAS DAL ĪBNIEKU SADARB ĪBAS MODALIT ĀTES  
Eiropas sadarb ības partneri cenšas saska ņot un koordin ēt savus pas ākumus un tie savstarp ēji 
ievēro katra atseviš ķa dalībnieka izv ēlēto instrumentu īpatnības. Ieguldot viet ējā attīstībā, 
Eiropas dal ībnieki katr ā pasākuma konkr ētajā posmā (izstrāde, plānošana, uzraudz ība, 
novērtēšana) iesaista viet ējās pašpārvaldes iest ādes. Tie tiecas saska ņot savu pas ākumu 
modalitātes ar attiec īgās valsts strat ēģiju un sist ēmām, kā arī ar attiecīgās vietējas pašvald ības 
plānu un budžeta iesp ējām. Eiropas dal ībnieki ir ap ņēmušies:  
• sekmēt sadarb ības pas ākumus, kas paredz ēti vietējās pārvaldības un 
decentraliz ācijas atbalstam;  
• ja to pieļauj tiesiskais regul ējums, Eiropas dal ībnieki ir ap ņēmušies sekm ēt un 
veidot ilgtsp ējīgas partner ības starp Eiropas viet ējām pašpārvaldes iest ādēm un 
dienvidu re ģionu viet ējām pašpārvaldes iest ādēm, kā arī partnerības starp 
dienvidu viet ējām pašpārvaldes iest ādēm; tas var veicin āt informācijas apmai ņu 
par jautājumiem saist ībā ar vietējo pārvaldību un sekm ēt resursu att īstību šajā 
jomā. Stiprināt sadarbības partner ības starp Eiropas Savien ības dalībvalstu 
vietējām pašpārvaldes iest ādēm, lai uzlabotu apmai ņu ar resursiem; 
• veicināt Eiropā izpratni un izgl ītot par att īstības jautājumiem.  
LV 9   LV Vēl daži pien ākumi, ko ir uz ņēmušies Eiropas dal ībnieki:  
• attiecībā uz ES dal ībvalstīm un Eiropas Komisiju – iev ērot ES Rīcības kodeksu 
attiecībā uz darba papildin āmību un dal īšanu attīstības politik ā, lai padar ītu 
palīdzību efektīvāku;  
• panākt pozitīvas pārmaiņas saistībā ar fiduci ārā riska kontroli ( īpaši dalībvalstu, 
Eiropas Komisijas un Eiropas viet ējo pašpārvaldes iest āžu līmenī), saistībā ar 
tiešiem finansi āla atbalsta meh ānismiem, kas paredz ēti vietējo pašpārvaldes 
iestāžu finans ēšanai vai viet ējiem attīstības fondiem; ar min ētajām atbalsta 
modalitātēm nedrīkst aizvietot viet ējo pašpārvaldes iest āžu pašu resu rsus un to 
pamatā ir minēto iestāžu vadošās lomas atz īšana vietējā politiskaj ā pārvaldībā;  
• attiecībā uz pilsoniskas sabiedr ības organiz ācijām – censties saska ņot pasākumus 
ar pārējiem dalībniekiem, rad īt uz līgumiem pamatotas attiec ības ar tām vietējam 
pašpārvaldes iest ādēm, kas respekt ē to autonomiju;  
• ar attiecīgu tiesisk ā un institucion ālā regulējuma radīšanu padar īt vieglāku dažādu 
sabiedrisku un nevalstisku dal ībnieku iesaist īšanos sadarb ībā attīstības jomā. 
IV ZIŅOJUMU SNIEGŠANA PAR PAN ĀKUMIEM SAIST ĪBĀ AR ŠĀ DOKUMENTA ĪSTENOŠANU  
• Dokumenta īstenošanas p ēckontrolei ir j ābalstās uz partner ības mehānismu, 
iesaistot visus dal ībniekus, kas piedal ījušies šā dokumenta izstr ādē un ievēro tā 
saturu. Pēc pasākumu īstenošanas uz vietas paredz ēts veikt pieredzes anal īzi, rīkot 
novērtējuma sapulces, pilnveidot vai papildin āt dokumentu un piedal īties 
starptautisk ās debatēs. 
• Papildināmības un siner ģiju radīšanai, jaunu iniciat īvu ierosin āšanai gan valsts, 
gan starptautiskaj ā līmenī būtu jākļūst par šā mehānisma mērķi.