Rekordlielais skaits migrantu, kas Eiropas Savienībā ierodas kopš 2015. gada, un 2015. gada novembra izvērtēšanas laikā konstatētie trūkumi pie Grieķijas ārējo robežu daļām ir izraisījuši ievērojamu sekundāro kustību, liekot vairākām dalībvalstīm uz laiku atjaunot iekšējo robežkontroli pie visām savām iekšējām robežām vai to daļām saistībā ar sabiedriskās kārtības vai iekšējās drošības nopietnu apdraudējumu, ko rada nekontrolēts tādu personu pieplūdums, kas nav pienācīgi dokumentētas un/vai reģistrētas pēc to ierašanās pirmajā ES dalībvalstī.

Grieķijas Republika ir guvusi ievērojamus panākumus to daudzo trūkumu novēršanā, kas ārējo robežu pārvaldībā konstatēti 2015. gada novembra izvērtēšanā. Turklāt ES un Turcijas 2016. gada 18. marta paziņojuma sākotnējā īstenošana kopā ar notiekošajām operācijām, ko veic Frontex un NATO, ir strauji samazinājusi neatbilstīgo migrantu un patvēruma meklētāju skaitu no Turcijas uz Grieķijas Republiku. Šis neatbilstīgo migrantu un patvēruma meklētāju plūsmas būtiskais samazinājums uz Grieķijas Republiku kopā ar atbalstu, ko ES aģentūras un citas dalībvalstis sniedz karstajos punktos, Grieķijas Republikai ir ļāvis ievērojami uzlabot jaunu ierodošos neatbilstīgo migrantu un patvēruma meklētāju reģistrāciju. Jāgūst pārliecība par migrācijas plūsmas būtiskā samazinājuma ilgtspēju. Grieķijas gūtais progress atgriešanas jomā arī būs atkarīgs no migrācijas plūsmas būtiskā samazinājuma ilgtspējas, kā arī no struktūru izveides un uzturēšanas un pietiekamu resursu nodrošināšanas neatbilstīgo migrantu efektīvai atgriešanai.

Ņemot vērā to, ka Šengenas Robežu kodeksa attiecīgajos noteikumos atļautais maksimālais periods atsevišķu dalībvalstu iekšējo robežu kontroles vienpusējai atjaunošanai beigsies maija vidū (skatīt iepriekš) un ka Grieķija jau ir sniegusi Regulas (ES) Nr. 1053/2013 16. panta 4. punktā paredzēto ziņojumu, Komisijai nebūtu jāgaida, līdz beigsies trīs mēnešu periods, pirms veikt izvērtējumu par to, vai 2016. gada 12. maijā situācija nebūs mainījusies, jo īpaši tāpēc, ka Komisijas rīcībā ir būtiska informācija par ārējo robežu kontroles situāciju Grieķijas Republikā.

Dānija izziņoja kontroli no 2016. gada 4. janvāra līdz 2016. gada 2. jūnijam pie visām iekšējām robežām, īpašu uzmanību pievēršot prāmjiem, kas ierodas no Vācijas, un Dānijas un Austrijas sauszemes robežām. Lai gan sākotnējais lēmums bija pamatots ar neparedzētām migrācijas plūsmām un kaimiņvalstīs pieņemtajiem robežkontroles pasākumiem, kas, iespējams, varētu radīt ļoti lielu skaitu neatbilstīgo migrantu Kopenhāgenas apgabalā, jaunākajā paziņojumā uzsvērta nenoteiktība par milzīgo skaitu bēgļu un migrantu, kuri jau ir Eiropas Savienībā.

Šengenas zonas pareizai darbībai ir vajadzīga robežuzraudzības atbilstoša darbība, neatbilstīgu migrantu sistēmiska identifikācija un reģistrācija, uzņemšanas un atgriešanas procedūras. Turklāt Grieķijas Republikā joprojām ir ievērojams skaits nereģistrēto migrantu, kuri var mēģināt neatbilstīgi pārvietoties uz citām dalībvalstīm.

Rezultātā saglabājas daži ārējo robežu kontroles nopietni trūkumi, kas izraisīja neatbilstīgo migrantu sekundāro kustību un mudināja vairākas dalībvalstis uz laiku atjaunot iekšējo robežu kontroli ar sabiedrisko kārtību vai iekšējo drošību saistītu iemeslu dēļ, apdraudot telpas bez iekšējo robežu kontroles vispārējo darbību. Lai novērstu šo sekundārās kustības pastāvīgo risku, ir nepieciešama iekšējo robežu pagaidu kontroles saskaņota, koordinēta un ilgtspējīga pieeja.

Tā kā visi citi pasākumi ir bijuši neefektīvi, lai mazinātu konstatēto nopietno apdraudējumu, šajā gadījumā ir izpildīti nosacījumi, lai piemērotu Šengenas Robežu kodeksa 29. pantu kā galējo līdzekli.

Ierosinātā ieteikuma piemērošanas joma

Šengenas Robežu kodeksa 29. pants ir aizsargpasākums Šengenas zonas vispārējai darbībai. Tā mērķis nav sodīt vai izolēt dalībvalsti, un tā mērķis nav arī izslēgt kādu dalībvalsti no Šengenas zonas; tā mērķis drīzāk ir mazināt nopietnu apdraudējumu sabiedriskajai kārtībai vai iekšējai drošībai Šengenas zonā. Ievērojams skaits neatbilstīgu migrantu līdz šim nepārvietojas pa gaisu vai jūru no Grieķijas Republikas uz citām dalībvalstīm. Tāpēc šo pasažieru kontroles atjaunošana nemazinātu apdraudējumu un tādējādi būtu nesamērīga. Tādēļ ar priekšlikumu nevajadzētu apsvērt visu dalībvalstu īstenotas iekšējo robežu kontroles ieviešanu attiecībā uz lidojumu un prāmju pasažieriem no Grieķijas Republikas vai uz to. 29. pants pēc būtības ir pasākums, kura piemērošanas joma un termiņš aprobežojas ar to, kas ir noteikti nepieciešams, lai novērstu apdraudējumu telpas bez iekšējo robežu kontroles vispārējai darbībai.

Attiecībā uz iekšējo robežu pagaidu kontroles piemērošanas jomu, kas ieteikta 29. pantā, pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, dalībvalstīm, kuras pašlaik veic iekšējo robežu kontroli, būtu jāatļauj turpināt to darīt, jo šāda kontrole ir apliecinājusi, ka spēj efektīvi novērst sabiedriskās kārtības un iekšējās drošības nopietnu apdraudējumu, ko izraisījusi neatbilstīgo migrantu sekundārā kustība no Grieķijas Republikas, proti, Vācijai, Dānijai, Austrijai un Zviedrijai, kā arī asociētajai valstij – Norvēģijai. Iekšējās robežas, uz kurām pašlaik attiecas pārbaudes, patiešām atbilst konstatētajiem migrācijas ceļiem un apdraudējumiem, pievēršot uzmanību konkrētām sauszemes robežas daļām vai konkrētām ostām.

Dalībvalstīm, kas nolemj veikt iekšējo robežu kontroli saskaņā ar šo ieteikumu, būtu par to jāpaziņo attiecīgi pārējām dalībvalstīm, Eiropas Parlamentam un Komisijai.

Iekšējo robežu kontrole būtu jāveic tikai nepieciešamajā apmērā, tās intensitāte jāierobežo līdz absolūti nepieciešamajam minimumam un tai pēc iespējas mazāk jātraucē plašai sabiedrībai šķērsot attiecīgās iekšējās robežas. Šajā nolūkā būtu jāveic tikai mērķtiecīga kontrole. Turklāt šīs kontroles nepieciešamība, kā arī ietekmētās robežas daļas būtu regulāri jāpārvērtē sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm, ņemot vērā mainīgo situāciju.

Robežkontrole būtu jāveic tikai uz laiku, kāds vajadzīgs, lai novērstu visus nopietnos trūkumus Savienības ārējās robežas pārvaldībā. Vairākām likumdošanas iniciatīvām un darbībām, ko Savienība veic, lai stiprinātu savu ārējo robežu pārvaldību (Eiropas robežu un krasta apsardze, ES patvēruma tiesību aktu noteikumu pilnīga piemērošana, ko veic Grieķijas Republika, ārkārtas pārcelšanas shēmas īstenošanas paātrināšana, ES un Turcijas paziņojums), arī vajadzētu būt ieviestām un nekavējoties pilnībā funkcionējošām, un tādējādi vēl vairāk jāveicina neatbilstīgo migrantu sekundārās kustības ievērojama samazināšana.

Komisija uzraudzīs šā ieteikuma piemērošanu un situāciju uz vietas un jebkurā brīdī nepieciešamības gadījumā ierosinās šā ieteikuma pielāgojumus, lai atspoguļotu migrācijas plūsmas izmaiņas.

Komisija plāno sniegt ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei pēc četriem mēnešiem, sākot no šā ieteikuma pieņemšanas dienas, par tā piemērošanu, un šajā sakarībā Komisija var ierosināt grozījumus, ņemot vērā gūto pieredzi un apstākļus.

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā

Šis ieteikums veicinās spēkā esošo noteikumu īstenošanu politikas jomā.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Šis ieteikums ir saistīts ar Savienības iekšējo tirgu un migrācijas un patvēruma politiku.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

29. pants Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 9. marta Regulā (ES) Nr. 2016/399 par Savienības Kodeksu par noteikumiem, kas reglamentē personu pārvietošanos pār robežām.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)