2009
“GALILEO”  PROGRAMMAS 
IZSTRĀDES UN APSTIPRINĀŠANAS POSMA PĀRVALDĪBAEIROPAS 
REVĪZIJAS PALĀTA
Īpašais ziņojums  Nr. 7
LV
ISSN 1831-0877

“GALILEO” PROGRAMMAS 
IZSTRĀDES UN APSTIPRINĀŠANAS POSMA PĀRVALDĪBAĪpašais ziņojums  Nr. 7   2009
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība2
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA
12, rue Alcide De Gasperi
L-1615 Luxembourg
Tālrunis +352 4398-45410
Fakss +352 4398-46410
E-pasts: euraud@eca.europa.eu
Internets: http://www.eca.europa.eu
Īpašais ziņojums  Nr. 7   2009
Liela daļa papildu informācijas par Eiropas Savienību ir pieejama internetā. 
Tai var piekļūt, izmantojot Europa  serveri (http://europa.eu).
Kataloga dati ir atrodami šīs publikācijas beigās.Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs, 2009. gads.ISBN 978-92-9207-321-3doi: 10.2865/45086
© Eiropas Kopienas, 2009. gads.
Pārpublicēšanas gadījumā atsauce uz avotu ir obligāta.
Printed in Belgium
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība3
SATURS
Punkts
 AKRONĪMI
I–XII  KOPSAVILKUMS
1.–2.  IEVADS
3.–29.  “GALILEO” VĒSTURE
3.–8.  PIRMSĀKUMI (LĪDZ 1999. GADAM)
9.–12.  DEFINĒŠANA (1999.–2002. GADS)
13.–26.  IZSTRĀDE UN APSTIPRINĀŠANA KOPUZŅĒMUMA “GALILEO” VADĪBĀ (2003.–2006. GADS)
27.–29.  IZSTRĀDE UN APSTIPRINĀŠANA PĒC KOPUZŅĒMUMA “GALILEO” DARBĪBAS BEIGĀM (KOPŠ 2006. GADA)
30.–33.  REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
34.–74.  APSVĒRUMI
35.–42.  KONCESIJAS SARUNAS NAV VEIKSMĪGAS
43.–50.  TEHNOLOĢIJAS ATTĪSTĪBAS PASĀKUMI KAVĒJAS UN PĀRSNIEDZ BUDŽETU
51.–57.  PĒTNIECĪBAS UN TEHNOLOĢIJU ATTĪSTĪBAS DARBĪBU LIETDERĪBA IR IEROBEŽOTA
58.–65.  EGNOS  INTEGRĀCIJA TIKAI DAĻĒJI VEIKSMĪGA
66.–74.  PUBLISKĀ SEKTORA ĪSTENOTĀ PĀRVALDĪBA NEBIJA PIENĀCĪGA
75.–86.  SECINĀJUMI UN IETEIKUMI
 I PIELIKUMS.  EIROPAS KOSMOSA AĢENTŪRA
 II PIELIKUMS.  FAKTI, SKAITĻI UN SKAIDROJOŠI PIEMĒRI PAR EIROPAS ĢEOSTACIONĀRĀS NAVIGĀCIJAS PĀRKLĀJUMA 
DIENESTU ( EGNOS )
 III PIELIKUMS.  STARPTAUTISKA SADARBĪBA SAISTĪBĀ AR “GALILEO”
 IV PIELIKUMS.  ERP IZMANTOTIE KRITĒRIJI, LAI NOVĒRTĒTU, KĀ PUBLISKAIS SEKTORS PĀRVALDĪJA “GALILEO” 
KONCESIJAS PROCESU. NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS
 V PIELIKUMS.  ZIŅOJUMĀ IZMANTOTO TERMINU GLOSĀRIJS
 KOMISIJAS ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība4
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība5
AKRONĪMI
ARTES  Padziļināti pētījumi par telekomunikāciju sistēmām [ Advanced Research in 
Telecommunications Systems ]
CNES  Centre National d’Etudes Spatiales
CS Komercpakalpojums
EGNOS  Eiropas ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests
EK Eiropas Kopienas
EKA  Eiropas Kosmosa aģentūra
EOIG  EGNOS operatoru un infrastruktūras grupa
FP6  Sestā Eiropas Kopienas pamatprogramma attiecībā uz pētniecības, tehnoloģijas 
attīstības un izstāžu pasākumiem, kas veicina Eiropas pētniecības telpas izveidi un 
jauninājumus (no 2002. līdz 2006. gadam)
GCC  “Galileo” kontroles centrs
GCS  Zemes kontroles segments
GIOVE  “Galileo” apstiprināšanas orbītā elements
GJU  Kopuzņēmums “Galileo”
GMS  Zemes misijas segments
GNSS  Globālās navigācijas pavadoņu sistēma
GPS  Globālā pozīcijas noteikšanas sistēma
GSA  Eiropas  GNSS  Uzraudzības iestāde
GSTB  “Galileo” sistēmas pārbaudes stends
HoT  Noteikumi
INTOSAI  Starptautiskā Augstāko revīzijas iestāžu organizācija [ International Organisation of 
Supreme Audit Institutions ]
IOV  Apstiprināšana orbītā
JTI Kopīgā tehnoloģiju ierosme
KP Komerciālais pakalpojums
NRSCC  Ķīnas Valsts attālās uzrādes centrs
OS Atklātais pakalpojums
PB-Nav  Programmas “Satelītnavigācija” padome
PFI Privāta finanšu iniciatīva
PPP  Publiskā un privātā sektora partnerība
PwC  PricewaterhouseCoopers
RTD  Pētniecība un tehnoloģiju attīstība
SAR  Meklēšana un glābšana
SESAR  Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības pētījumi
SoL  Dzīvības drošības pakalpojums
SRP  Sabiedriski regulēts pakalpojums
TEN-T  Eiropas transporta tīkls
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība6
KOPSAVILKUMS
I
EGNOS  un “Galileo” programmas uzsāka  
1990. gadu vidū ar nolūku izveidot Eiro-
pas Globālās navigācijas pavadoņu sistēmu 
(GNSS ). EGNOS ir reģionāla Eiropai paredzēta 
satelītu signālu uzlabošanas sistēma, kas  
uzlabo signālus no esošajām satelītnavigā-cijas sistēmām, piemēram, GPS . “Galileo”  
pašlaik atrodas izstrādes stadijā kā Eiropas 
Globālā satelītnavigācijas sistēma.
II
Lai pārvaldītu “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posmu, Eiropas Komisija un Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA) izveidoja 
īpašu struktūru — kopuzņēmumu “Galileo” (GJU ), kurš darbojās no 2003. gada septem-
bra līdz 2006. gada beigām. 2007. gadā kop-
uzņēmuma “Galileo” darbības nodeva GNSS  
Uzraudzības iestādei (Kopienas aģentūra).
III
“Galileo” programma vairākos aspektos bija pirmā šāda veida programma: pirmo reizi  
starp EKA un Komisiju notika cieša sadarbība 
šādā plašā kosmosa programmā, rūpniecisku programmu pirmo reizi pārvaldīja Eiropas  
līmenī, un Komisija pirmo reizi piedalījās  
publiskā un privātā sektora partnerībā.IV
Sarunas ar privāto sektoru par koncesijas  nolīgumu apstājās 2007. gada sākumā, un  
Parlaments un Padome 2007. gada rudenī  
nolēma programmu novirzīt. Tehnoloģijas  
attīstībā bija zaudēti pieci gadi. 2008. gada 
beigās nebija palaisti darboties spējīgi pava-doņi, un izstrādes un apstiprināšanas posma 
izmaksu aplēses bija gandrīz dubultojušās  
no 1,1 miljarda EUR līdz 2,1 miljardam EUR. 
“Galileo” programmas izstrādes un apstipri-nāšanas posma revīzijā Palāta noskaidroja,
kādu faktoru dēļ koncesijas process cieta i) 
neveiksmi;
kādu faktoru dēļ kavējās tehnoloģijas  ii) 
attīstība un tika pārsniegtas ar to sais-
tītās izmaksas;
kādā mērā izdevumi pētniecības un attīs- iii) 
tības pasākumiem deva labumu “Galileo” 
programmai;
cik labi kopuzņēmums “Galileo” integ- iv) 
rēja EGNOS “Galileo” programmā;
vai “Galileo” programma bija pienācīgi  v) 
pārvaldīta.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība7
V
Palāta secināja, ka izstrādes un apstiprinā-
šanas posms nebija pārvaldīts pienācīgi. Ar 
“Galileo” programmu bija saistītas problē-
mas dažādos līmeņos.
Kopuzņēmums “Galileo” nebija spēcīgs  i) 
programmas pārvaldītājs, un arī citai  struktūrai šāds uzdevums nebija uzti-cēts. Tas nesasniedza lielāko daļu savu  mērķu — galvenokārt tāpēc, ka kopuzņē-mums nevarēja ietekmēt faktorus, kuru dēļ tas notika.
Programmai nebija stipra stratēģiskā  ii) 
sponsora un uzrauga; Komisija aktīvi  nevirzīja programmu, atstājot to bez  “stūrmaņa”.
Tā kā dalībvalstu cerības attiecībā uz  iii) 
programmu atšķīrās, tās iejaucās savu  
rūpniecības nozaru interesēs un kavēja 
lēmumu pieņemšanu. Panāktie kom-
promisi izraisīja problēmas īstenošanā, 
kavējumus un, visbeidzot, izmaksu  
pārsniegšanu.
VI
Publiskā un privātā sektora partnerība nebija 
pietiekami sagatavota un izstrādāta. Tāpēc 
kopuzņēmumam “Galileo” bija jāvienojas par publiskā un privātā sektora partnerību, kas 
nebija reāli iespējama.
VII
Kopuzņēmuma “Galileo” uzdevumu uzraudzīt tehnoloģijas attīstības darbības nopietni  
ierobežoja pārvaldības jautājumi, tādi kā  nepilnīgs budžets, kavējumi un izstrā-
des un apstiprināšanas posma rūpnieciskā  organizācija.KOPSAVILKUMS
VIII
“Galileo” programmas pētniecības un teh-
noloģiju attīstības rezultātu lietderība  
bija ierobežota, jo bija pārtraukumi, Sestā  
pamatprogramma nebija piemērota tirgus  
attīstības pasākumu finansēšanai, nebija vis-
aptverošas tirgus attīstības pieejas un bija kavējumi.
IX
EGNOS integrācija “Galileo” programmā bija 
tikai daļēji veiksmīga, jo kopuzņēmuma  “Galileo” pilnvaras nebija skaidri noteiktas, lēmums iekļaut EGNOS  koncesijas sarunās  
kavēja EGNOS  programmas sasniegumus, jo 
EGNOS  iestāžu sistēma nebija skaidra, un  
kopuzņēmums “Galileo” veltīja maz pūļu  EGNOS  tirgus attīstībai.
X
Programmas pārvaldība nebija pienācīga.  
Pienākumu sadale starp programmas izstrā-
des un apstiprināšanas posmā iesaistītajām 
pusēm (ES un EKA dalībvalstīm, Komisiju,  
kopuzņēmumu “Galileo” un EKA) nebija  
skaidri definēta. Komisija nebija pienācīgs  līderis “Galileo” programmas attīstībā un  
pārvaldībā.
XI
Lai 2007. gada vidū īstenotā EGNOS  un “Gali-
leo” programmas novirzīšana būtu veiksmīga, Komisijai ievērojami jāstiprina programmu pārvaldība. Šajā ziņojumā ir iekļauti vairāki ieteikumi, kuru mērķis ir atbalstīt Komisiju šā uzdevuma veikšanā.
XII
Visbeidzot, ja ES nolemj iesaistīties citās lie-lās infrastruktūras programmās, Komisijai ir jānodrošina, ka tai ir pieejami atbilstīgi pār-valdības instrumenti.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība8
IEVADS
 1.  Šajā revīzijas ziņojumā ir aprakstīta Eiropas Savienības iesaistīšanās sate-
lītnavigācijā 2003.–2006. gada posmā.
 2.  Eiropas Savienības satelītnavigācijas stratēģijā ietilpst divas program-
mas — EGNOS1 un “Galileo”.
EGNOS a)  ir reģionāla Eiropai paredzēta sistēma, kas uzrauga un  
koriģē signālus, kurus raida esošās satelītsakaru navigācijas sis-
tēmas2, uzlabojot signālu precizitāti un novērtējot to drošumu.
“Galileo” programmu šobrīd veido kā Eiropas globālās navigācijas b) 
pavadoņu sistēmu ( GNSS ). Tā ir Amerikas GPS  līdzinieks un Eiropas 
Komisijas un Eiropas Kosmosa aģentūras (EKA) kopēja iniciatīva 
(sk. I pielikumu ).1 Eiropas ģeostacionārās 
navigācijas pārklājuma dienests.
2 GPS (Globālā pozīcijas 
noteikšanas sistēma) — globālās 
navigācijas pavadoņu sistēma, 
kuru izstrādājis un izmanto ASV 
Aizsardzības departaments; 
GLONASS  — globālās navigācijas 
pavadoņu sistēma, kuru 
izstrādājusi bijusī Padomju 
Savienība un kuru šobrīd Krievijas 
Federācijas valdības vajadzībām 
izmanto tās kosmonautikā.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība9
PIRMSĀKUMI (LĪDZ 1999. GADAM)
 3.  “Galileo” vēsture aizsākās 1994. gadā ar Eiropas Komisijas priekšlikumu 
iesaistīt Eiropu satelītnavigācijā3. Uz šā priekšlikuma pamata Eiropas 
Savienības Padome 1994. gada decembrī aicināja Komisiju sākt vaja-
dzīgās darbības4.
 4.  Komisijas sākotnējā GNSS  izstrādes stratēģija aptvēra divas stadijas. 
Pirmajā stadijā ( GNSS-1 ) bija jāizstrādā papildinājums esošajām GPS  
un GLONASS  sistēmām. Šajā stadijā, kas pazīstama kā EGNOS , ietilpst 
trīs ģeostacionāro pavadoņu uztvērējraidītāji un visu Eiropu aptverošs 
zemes staciju tīkls, kuru izmanto, lai uzlabotu GPS un GLONASS  pre-
cizitāti (sk. 2. zemsvītras piezīmi) un novērtētu to signālu drošumu.
 5.  EGNOS  vispirms īstenoja 1994. gadā kā Eiropas Kosmosa aģentūras  
programmu, kurai bija finansējums no vairākiem avotiem (EKA dalīb-
valstīm, Eiropas Komisijas, Eurocontrol un vairākiem valstu civilās  
aviācijas operatoriem un citām organizācijām5). Sākotnēji EGNOS  
bija paredzēta demonstrējumiem, bet pakāpeniski to nolēma pār-
veidot par pirms operatīvu un vēlāk — par darbības programmu  
(sk. arī II pielikumu ).
 6.  Otrajā posmā ( GNSS-2 ) bija jāievieš globāla civila satelītsakaru navigācijas 
sistēma jeb “Galileo”. To galarezultātā veidos 30 satelīti fiksētā aptu-
veni 23 000 km augstumā, kā arī zemes staciju tīkls, un tā piedāvās 
piecu līmeņu pakalpojumus (sk. 1. izcēlumu ).“GALILEO” VĒSTURE
3 COM(94) 248, Satelītnavigācijas 
pakalpojumi: Eiropas pieeja 
[Satellite navigation services: 
a European approach ].
4 Eiropas Savienības Padomes 
1994. gada 19. decembra 
Rezolūcija par Eiropas ieguldījumu 
globālās navigācijas pavadoņu 
sistēmas ( GNSS ) attīstībā.
5 Sagrupētas EGNOS  operatoru un 
infrastruktūras grupā ( EOIG ).
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība10
 7.  “Galileo” izveides pamatā bija trīs motīvi:
politiskais (“Galileo” ir apliecinājums Eiropas spējai radīt neat- a) 
karīgu GNSS );
ekonomiskais (“Galileo” uzskatīja par komerciāli dzīvotspē- b) 
jīgu, un to pamatoja būtisku ekonomisko un sociālo ieguvumu  
prognozes);
tehnoloģiskais (“Galileo” bija jākļūst par vissarežģītāko pieejamo c) 
navigācijas sistēmu).
 8.  “Galileo” programmu no sākuma sadalīja četros posmos (sk. 1. tabulu ):
tehniskā definēšana; a) 
izstrāde un apstiprināšana; b) 
izvietošana; c) 
komerciālā ekspluatācija. d) 
“GALILEO” PIECI PAKALPOJUMI
Atklātais pakalpojums  (OS) būs pieejams bez lietotāja maksas un nodrošinās konkurētspēju un laika 
rezultātus salīdzinājumā ar citām GNSS  sistēmām.
Dzīvības drošības pakalpojumam  (SoL) būs paaugstināts sniegums (tostarp integritātes funkcija, t. i., 
savlaicīgs brīdinājums ar samazinātu precizitāti) un apstiprinājums, un to līdz ar apkopes garantiju 
piedāvās kritiskajām transporta nozarēm, piem., aviācijai un jūrniecībai.
Komercpakalpojums  (CS) sniegs piekļuvi diviem (kodētiem) papildsignāliem, kas ļaus paaugstināt datu 
caurlaides ātrumu un dos lietotājiem iespēju uzlabot precizitāti.
Sabiedriski regulēti pakalpojumi  (PRS ) piedāvās pozīciju un laiku ar kontrolētu piekļuvi konkrētiem 
lietotājiem, kuriem vajadzīga augsta pakalpojumu nepārtrauktība (piem., avārijas dienestiem, drošības spēkiem un militārām vajadzībām).
Visbeidzot, ar 
meklēšanas un glābšanas ( SAR ) pakalpojuma  palīdzību “Galileo” dos ieguldījumu Starp-
tautiskajā meklēšanas un glābšanas satelītsakaru sistēmā ( Cospas-Sarsat ). “Galileo” satelīti spēs uztvert 
signālus no avārijas bojām kuģos, lidmašīnās vai pie cilvēkiem un tos nosūtīt atpakaļ uz valstu glābšanas 
centriem, kuriem būs iespēja noteikt avārijas atrašanās vietu.1. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība11
2000. GADA NO VEMBRĪ PAREDZĒTIE “GALILEO” PROGRAMMAS POSMI1. TABULA
Posmi un galvenie mērķi Sākotnējais laika grafi  ks Pārvaldības struktūra*
Defi  nēšanas posms
Tehniskie pasākumi
Tehniskie pētījumi• 
Tehnoloģijas sākotnējā attīstīšana• 
Citi pasākumi
Pārvaldības struktūru sagatavošana • 
nākamajam posmam
Tiesiskā regulējuma un • 
uzņēmējdarbības attīstības priekšizpēteStarptautiski nolīgumi
• 1999–2000 Eiropas Komisija un EKA atsevišķi, 
koordinējot darbības ar PMB 
(programmas valdes [Programme Management Board]) ,GPO (“Galileo” programmas 
biroja [ Galileo Programme Offi   ce]) 
un GISS (“Galileo” starpposma 
atbalsta struktūras [ Galileo Interim 
Support Structure ]) palīdzību
Izstrādes un apstiprināšanas posms
Tehniskie pasākumi
Kosmosa, zemes un lietotāju • 
segmentu detalizēta defi  nēšana
Prototipa satelītu un minimāla • 
zemes segmenta izstrāde un būvniecībaSistēmas “apstiprināšana orbītā”
• 
Citi pasākumi
Pētniecības dotācijas (• FP6)
Attīstības uzņēmējdarbības plāns• 
Koncesijas sarunas• 
EGNOS•  integrācija
Starptautiski nolīgumi• 2001–2005 Eiropas Komisija un EKA ar 
kopuzņēmuma “Galileo” starpniecību
Izvietošanas posms
Tehniskie pasākumi
Satelītu montāža un palaišana• 
Pabeigta zemes segmenta • 
uzstādīšana
Citi pasākumi
Uzņēmējdarbības attīstība• 2006–2007 Eiropas GNSS  Uzraudzības iestāde 
(GSA ) un koncesijas turētājs
Komerciālās ekspluatācijas posms
Tehniskie pasākumi
Satelītu atjaunošana• 
Centru darbība• 
Uzturēšana• 
Citi pasākumi
Komercpasākumi• 2008+ Eiropas  GNSS  Uzraudzības iestāde 
(GSA ) un koncesijas turētājs
* Šajā tabulā nav atspoguļoti jaunākajos (2007) Komisijas paziņojumos un Padomes rezolūcijās 
piedāvātie grozījumi “Galileo” pārvaldības struktūrā.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība12
DEFINĒŠANA (1999.–2002. GADS)
 9.  Darbs pie “Galileo” programmas sākās 1999. gadā, kad Padome ļāva uzsākt 
definēšanas posmu6. Šajā posmā gan Komisija, gan EKA veica tehnis-
kos pētījumus, sākotnējo izstrādi un priekšizpēti. Finansējumu no  
Eiropas Kopienas budžeta galvenokārt piešķīra no Ceturtās un Piektās 
pamatprogrammas pētniecības un attīstības jomā7. EKA finansējumu 
piešķīra ar GalileoSat programmas starpniecību.
 10.  Komisija 2000. gada novembrī8 iepazīstināja Eiropas Parlamentu un 
Padomi ar definēšanas posma rezultātiem. Tajos bija konkrēti priekš-
likumi par sistēmas definēšanu, tās ekonomiskajiem un finanšu aspek-
tiem un pārvaldības struktūru. “Galileo” programmas turpmākajiem posmiem noteica šādus termiņus (sk. arī 1. tabulu ):
izstrādes un apstiprināšanas posmu paredzēja no 2001. līdz  a) 
2005. gadam;
izvietošanas posmu paredzēja no 2006. līdz 2007. gadam; b) 
komerciālās ekspluatācijas posmam bija jāsākas 2008. gadā. c) 
  Paziņojumā bija paredzēts, ka EGNOS  sāks darbību 2003. gadā.
 11.  Tajā pašā paziņojumā Komisija norādīja: “izmaksu/ieguvumu pētījumi 
rāda, ka “Galileo” ir rentabla un pietiekami pievilcīga, lai no 2007. gada 
novērstu vajadzību pēc jebkāda turpmāka publiska finansējuma sub-
sīdiju veidā.” Bija paredzēts, ka “Galileo” sistēma kopā izmaksās 3,3 miljardus EUR (detalizētu sadalījumu sk. 2. tabulā ). Komisija uzskatīja, 
ka publiskā un privātā sektora partnerība ir “būtisks “Galileo” prog-rammas veiksmes faktors”. Paziņojumā bija arī uzsvērts, ka Nicas Eiro-
padomē 2000. gada decembrī steidzami jāpieņem politisks lēmums, 
lai programmu turpinātu.6 Padomes 1999. gada 19. jūlija 
rezolūcija par Eiropas dalību 
jaunas paaudzes satelītu 
navigācijas pakalpojumos — 
“Galileo” definēšanas posms.
7 Eiropas Parlamenta un Padomes 
1994. gada 26. aprīļa Lēmums Nr. 1110/94/EK par ceturto Eiropas 
Kopienas pamatprogrammu 
attiecībā uz pētniecības, 
tehnoloģijas attīstības un izstāžu 
pasākumiem (1994.–1998.) (OV L 126, 18.5.1994., 1. lpp.); 
Eiropas Parlamenta un Padomes 
1998. gada 22. decembra Lēmums 
Nr. 182/1999/EK par piekto Eiropas 
Kopienas pamatprogrammu 
attiecībā uz pētniecības, 
tehnoloģijas attīstības un izstāžu pasākumiem (1998.–2002.) 
(OV L 26, 1.2.1999., 1. lpp.).
8 COM(2000) 750, 2000. gada 
22. novembrī, Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam 
un Padomei par “Galileo”.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība13
 12.  Kā tas bija prasīts Eiropas Savienības Padomes 2001. gada 5. aprīļa rezo-
lūcijā, Komisija veica vairākus pētījumus par “Galileo” biznesa plānu. 
Šajos pētījumos bija ieteikts publiskā un privātā sektora partnerī-bas koncesijas modelis
9. Padome apstiprināja koncesijas izvēli “Gali-
leo” programmas izvietošanas posma un komerciālās ekspluatācijas 
posma finansēšanai un 2002. gada martā apņēmās izvietošanas pos-
mam “censties nodrošināt tādu sadali, lai ne vairāk kā viena trešdaļa 
finansējuma ir no Kopienas budžeta un vismaz divas trešdaļas no  
privātuzņēmējiem”.
IZSTRĀDE UN APSTIPRINĀŠANA KOPUZŅĒMUMA 
“GALILEO” VADĪBĀ (2003.–2006. GADS)
MĒRĶIS
 13.  No tehniskā viedokļa izstrādes un apstiprināšanas posmā ietilpa teh-
noloģiskā izstrāde  sistēmas daļai — divu eksperimentālu un četru  
darbības satelītu sākotnējai galvenajai satelītu konstelācijai, ar to  
saistītajam zemes segmentam un pārbaudes lietotāju segmentiem,  tādējādi apstiprināšana bija iespējama, veicot pārbaudes orbītā un uz 
zemes (apstiprināšana orbītā ( IOV )). EKA bija atbildīga par šo tehno-
loģiskās izstrādes pasākumu īstenošanu ar tās GalileoSat programmas 
starpniecību.
 14.  Lai sagatavotos programmas turpmākiem posmiem, paralēli tehnoloģis-
kajai izstrādei Komisija izstrādes un apstiprināšanas posmā pievērsās 
arī citiem pasākumiem, kuru mērķis bija pārvarēt plaisu starp sistēmu un tās nākotnes lietotājiem. To veica, attīstot uzņēmējdarbību un  mobilizējot līdzekļus. Lietotāju segmentu agrīna izveide tika uzskatīta par būtisku “Galileo” sistēmas turpmākā izmantošanā, ja bija jārada tieši ieņēmumi. Tādējādi Komisija orientējās uz privātā sektora iesaisti publiskā un privātā sektora partnerības veidā. Uzsvars bija arī uz  
pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumu finansēšanu ar Sestās 
pētniecības pamatprogrammas ( FP6 )
10 palīdzību, lai atbalstītu gan  
tehnoloģisko izstrādi, gan uzņēmējdarbības attīstību, un uz EGNOS  
programmas izmantošanu kā priekšteci, lai sagatavotu tirgu “Galileo” 
programmai. EGNOS  sniegs reģionālos pakalpojumus, kuri ir līdzīgi 
trim no pieciem “Galileo” nākotnes pakalpojumiem — atklātajam  
pakalpojumam, dzīvības drošības pakalpojumam un meklēšanas un glābšanas pakalpojumam (sk. 1. izcēlumu ).9 DBFO (izstrāde, būvniecība, 
finansēšana un ekspluatācija 
[design-build-finance-operate ]) 
veida publiskā un privātā sektora partnerība, kurā privātais 
dalībnieks atgūst izmaksas no 
lietotāju maksām vai pieejamības 
maksājumiem.
10 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2002. gada 27. jūnija 
Lēmums Nr. 1513/2002/EK 
par sesto Eiropas Kopienas 
pamatprogrammu attiecībā 
uz pētniecības, tehnoloģijas 
attīstības un izstāžu pasākumiem, kas veicina Eiropas pētniecības 
telpas izveidi un jauninājumus 
(no 2002. līdz 2006. gadam) 
(OV L 232, 29.8.2002., 1. lpp.).
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība14
KOPUZŅĒMUMS “GALILEO” — PĀRVALDĪBAS INSTRUMENTS 
IZSTRĀDES UN APSTIPRINĀŠANAS POSMĀ
 15.  Izstrādes un apstiprināšanas posms bija jāpārvalda kopuzņēmumam 
“Galileo” — īpašai struktūrai, kuru izveidoja Komisija un EKA pēc  
Eiropas Savienības Padomes un EKA Padomes apstiprinājuma. Eiropas 
Savienības Padome lēmumu pilnībā sākt izstrādes un apstiprināšanas 
posmu pieņēma tikai 2002. gada martā11 — 15 mēnešus vēlāk, nekā 
bija paredzēts. Šo kavēšanos izraisīja garas sarunas starp ES dalībval-
stīm par sistēmas izmantošanu militāriem mērķiem un privātā sektora finansējumu un līdzdalību programmā. EKA Padomes oficiālā atļauja sākt izstrādes un apstiprināšanas posmu tika atlikta vēl līdz 2003. gada 
maijam EKA dalībvalstu garo debašu dēļ par to rūpniecisko līdzdalību 
programmā. Kopuzņēmumu “Galileo” izveidoja 2002. gada maijā ar 
EK regulu
12 13, tā dibināšanas aktu parakstīja 2003. gada jūnijā, un  
kopuzņēmums sāka darbību 2003. gada septembrī.
 16.  Kopuzņēmuma “Galileo” izveides galvenais iemesls bija vajadzība pēc 
koordinācijas platformas starp EKA un Komisiju. Bija arī vairāki citi ļoti 
svarīgi iemesli14, piemēram, vajadzība pārvaldīt programmu ar vienas 
struktūras palīdzību un spēja piesaistīt privāto finansējumu izstrādei 
un apstiprināšanai. Kaut arī privātais sektors norādīja uz gatavību  
ieguldīt līdz 200 miljoniem EUR izstrādes un apstiprināšanas posmā15, 
parakstot saprašanās memorandu, šī iecere netika īstenota.
 17.  Saskaņā ar saviem statūtiem kopuzņēmums “Galileo” bija pilnvarots
pārraudzīt visas “Galileo” programmas darbības, kuras bija plāno- a) 
tas izstrādes un apstiprināšanas posmā;
veikt vajadzīgos pielāgojumus, ievērojot izstrādes un apstiprinā- b) 
šanas posma attīstību;
sagatavoties izvietošanas posmam un ekspluatācijas posmam. c) 11 Sākotnējais apstiprinājums 
dažām darbībām tika dots 
2001. gada aprīlī.
12 Padomes 2002. gada 21. maija 
Regula (EK) Nr. 876/2002, ar ko 
izveido kopuzņēmumu “Galileo” (OV L 138, 28.5.2002., 1. lpp.).
13 EK Līguma 171. pants: “Kopiena 
var izveidot kopuzņēmumus 
vai kādas citas struktūras, kas vajadzīgas, lai efektīvi īstenotu 
Kopienas pētniecības, tehnoloģijas 
attīstības un demonstrācijas 
programmas.”
14 Regula (EK) Nr. 876/2002; 
Eiropas Padomes 2001. gada marta secinājumi; Priekšlikums Padomes 
regulai par kopuzņēmuma 
“Galileo” izveidi, COM(2001) 336, 
2001. gada 20. jūnijs.
15 Regulas (EK) Nr. 876/2002 
trīspadsmitais apsvērums.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība15
 18.  Saskaņā ar tā statūtiem kopuzņēmuma “Galileo” galvenie uzdevumi 
bija:
vadīt konkursa procedūru, kuras rezultātā tiktu parakstīts kon- a) 
cesijas līgums;
EKA tehnoloģijas attīstības pasākumu pārraudzība; b) 
pētniecības pasākumu uzsākšana un pārvaldība; c) 
EGNOS d)  integrēšana “Galileo”.
 19.  Sākotnēji kopuzņēmumā “Galileo” ietilpa tikai divi tā dibinātāji — EKA 
un Komisija. Ķīnas Valsts attālās uzrādes centrs ( NRSCC ) pievienojās 
kopuzņēmumam “Galileo” 2004. gada oktobrī, Izraēlas komercsabied-rība “Matimop” — 2005. gada septembrī (sk. arī III pielikumu ). Kop-
uzņēmuma “Galileo” pārvaldības struktūra ir parādīta 2. attēlā .
FINANSĒJUMS
 20.  Izstrādes un apstiprināšanas posmā ES līdzekļus (no TEN-T16 un FP6 ) 
novirzīja caur kopuzņēmumu “Galileo”, bet EKA līdzfinansēja “Gali-
leo” ar savu programmu  GalileoSat un ARTES starpniecību ( 1. attēls ). 
No 1999. līdz 2007. gadam “Galileo” piešķirtie līdzekļi sasniedza 1,94 
miljardus EUR.
VIRZĪBA
 21.  Komisija 2004. gada oktobrī nosūtīja paziņojumu Parlamentam un Pado-
mei par programmas virzību17. Šis paziņojums sagatavoja pamatu  
Transporta Padomes 2004. gada decembra sanāksmei, kurā nolēma vir-
zīties uz programmas izvietošanas posmu. Komisija nesniedza atjau-ninātu laika grafiku. Tajā laikā tehnoloģiskā izstrāde jau kavējās par 
aptuveni trim gadiem.16 Padomes 1995. gada 
18. septembra Regula (EK) 
Nr. 2236/95, ar ko paredz 
vispārējus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai 
Eiropas komunikāciju tīklu jomā 
(OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp.); 
Eiropas Parlamenta un Padomes 
1996. gada 23. jūlija Lēmums Nr. 1692/96/EK par Kopienas 
pamatnostādnēm Eiropas 
transporta tīkla attīstībai 
(OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp.), 
kurā grozījumi izdarīti ar 
Lēmumu Nr. 1346/2001/EK 
(OV L 185, 6.7.2001., 1. lpp.).
17 Komisijas paziņojums Eiropas 
Parlamentam un Padomei “Pāreja 
uz Eiropas satelītu radionavigācijas 
programmas izvēršanas un 
izmantošanas posmiem”, 
COM(2004) 636, galīgā redakcija.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība16
“GALILEO” IZSTRĀDES UN APSTIPRINĀŠANAS POSMS,  
FINANSĒJUMA PLŪSMA ( 1999–2007)*1. ATTĒLS
EKA dalībvalstis
902 miljoniEiropas Komisija
946 miljoniCiti
92 miljoni
Kopuzņēmums “Galileo”
892 miljoni
Eiropas Kosmosa aģentūra
1 716 miljoni
Infrastruktūras attīstība
1 716 miljoniRTD
110 miljoniKopuzņēmuma darbība 
114 miljoni   92 milj.             114 milj.
            110 milj.
   750 milj.
   196 milj.
   50 milj.
   852 milj.   668 milj.
   1 716 milj.NRSCC
MatimopBeļģijaTEN-T
FP6TEN-T GalileoSat
ARTESGalileoSat
FP6
* Ķīnas un Izraēlas ieguldījums bija ieguldījums kopuzņēmuma “Galileo” pamatkapitālā (attiecīgi 5 miljoni EUR un 
4 miljoni EUR) un ieguldījums, lai finansētu valstu pašu rūpniecības pasākumus (slēdzot līgumus ar EKA). Pēdējais minētais ieguldījuma veids netika pilnībā mobilizēts.
Avots: EKA aplēse.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība17
 22.  Paziņojumā bija minēts, ka kopuzņēmums “Galileo” ir “sekmīgi pabei-
dzis nākamā koncesionāra izvēles procedūru”, taču koncesijas atlases 
posms tikko bija pagarināts līdz 2005. gada janvāra beigām. Turklāt 2005. gada februārī kopuzņēmums “Galileo” neizraudzījās preten-
dentu no diviem kandidātu konsorcijiem
18. Pretendenti savukārt iero-
sināja izveidot apvienotu konsorciju (un kopuzņēmums “Galileo” tam 
2005. jūnijā piekrita) un iesniedza kopēju piedāvājumu.
 23.  No 2005. gada jūlija līdz decembrim ne koncesijas sarunas, ne tehno-
loģijas attīstības pasākumi nevirzījās uz priekšu, jo iejaucās dažas  dalībvalstis. Nesaskaņas dalībvalstu starpā bija saistītas ar sastāvu  apvienotajā konsorcijā, kurš gatavojās pretendēt uz koncesijas līgumu, un ar sistēmas darbības centru, zemes infrastruktūras un galveno  biroju novietojumu. Izmantojot starpniecību
19, 2005. gada decem-
brī tika panākta vienošanās. Sarunas ar apvienoto konsorciju sākās 2006. gada janvārī.
 24.  2005. gada 28. decembrī tika veiksmīgi palaists pirmais eksperimentālais 
satelīts GIOVE-A , un tādējādi tika nodrošināta pieeja “Galileo” frek-
vencēm, kuras bija piešķīrusi Starptautiskā Telesakaru apvienība.
 25.  2006. gada jūnijā20 Komisija paziņoja par “Galileo” atjaunināto laika gra-
fiku21. Izstrādes un apstiprināšanas posms tagad bija paredzēts līdz 
2009. gada sākumam, izvietošana — 2009. un 2010. gadā (trīs gadu 
novirze salīdzinājumā ar sākotnējo laika grafiku). Šajā paziņojumā bija 
minēta arī budžeta palielināšana izstrādes un apstiprināšanas posmam 
līdz 1,5 miljardiem EUR (par 400 miljoniem EUR vairāk nekā sākotnējā budžetā). Par koncesijas sarunām Komisija minēja: “Kļuva skaidrs, ka lēmums par koncesiju ir piemērotākais programmas specifikai. […] 2006. gada nogalē tiks pabeigtas aplēses par ieņēmumiem un izmak-sām, kā arī publiskā sektora ieguldījumu. Bez tam, tiks konsolidēta finansiālā shēma un sastādītas galvenās līguma klauzulas.”
 26.  Sarunu dalībnieki no kopuzņēmuma “Galileo” un apvienotā konsorcija 
2006. gada novembrī parafēja “Galileo” publiskā un privātā sektora 
partnerības noteikumus (v.1) — līgumiski nesaistoša paziņojuma  
pirmo projektu. Šo dokumentu varētu uzskatīt par pirmsākumu kop-uzņēmuma “Galileo” koncesijas līgumam.18 Eurely  un iNavsat konsorciji. 
Trešais iepriekš izraudzītais 
konsorcijs, kura galvenais 
dalībnieks bija Eutelsat , izstājās no 
atlases posma 2004. gada vasarā.
19 Eiropas Komisijas priekšsēdētāja 
vietnieks 2005. gada oktobrī iecēla 
par starpnieku bijušo Eiropas komisāru, paziņojums presei 
IP/05/1345.
20 Komisijas paziņojums Eiropas 
Parlamentam un Padomei 
“Programmas “Galileo” īpašuma 
novērtēšana”, COM(2006) 272, 2006. gada 7. jūnijs.
21 Komisija par šo laika grafiku 
pirmo reizi paziņoja 2005. gada 
25. oktobra paziņojumā presei 
IP/05/1345 “Piezīmēs preses 
izdevumu redaktoriem”.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība18
IZSTRĀDE UN APSTIPRINĀŠANA PĒC KOPUZŅĒMUMA 
“GALILEO” DARBĪBAS BEIGĀM (KOPŠ 2006. GADA)
 27.  Kopuzņēmums “Galileo” 2006. gada beigās uzskatīja, ka tas ir “veiksmīgi 
paveicis galvenos uzdevumus”22. Kopuzņēmumu “Galileo” likvidēja  
2006. gada decembra beigās23, un tā darbības nodeva Eiropas GNSS  
Uzraudzības iestādei ( GSA ), kuru izveidoja 2004. gada jūlijā, lai nodro-
šinātu sabiedrības intereses saistībā ar Eiropas GNSS  programmām un 
īstenotu programmu vadību “Galileo” izvietošanas posmā un eksplua-tācijas posmā
24. Šīs darbību nodošanas rezultātā mainījās GSA  loma, 
kāda tā nebija paredzēta tās dibināšanas laikā.
 28.   Koncesijas sarunas ar apvienoto konsorciju apstājās 2007. gada sākumā. 
Eiropas Komisija 2007. gada maija paziņojumā25 atzina, ka EGNOS  un 
“Galileo” īstenošana būtiski kavējas (par pieciem gadiem salīdzinājumā 
ar sākotnējo laika grafiku) un pārsniedz izmaksas. Eiropas Savienības 
Padome 2007. gadā26 nolēma programmu pārvirzīt — sistēmu pare-
dzēja izvietot līdz 2013. gadam, finansējums bija pilnībā paredzēts 
no Kopienas budžeta (sk. 2. tabulu ), un EKA bija deleģēta publiskā 
iepirkuma aģenta loma. Uz šādu principu pamata Eiropas Parlaments 
un Padome pieņēma regulu par GNSS  programmu turpmāku īsteno-
šanu27. 2008. gada 1. jūlijā Komisija publicēja uzaicinājumu izteikt  
ieinteresētību par infrastruktūras pirkšanu “Galileo” sistēmai sešās 
pozīcijās (sistēmas atbalsts, zemes misijas segments, zemes kontroles 
segments, kosmosa segments (satelīti), palaišanas pakalpojumi un  
ekspluatācija). Pēc piemērotu kandidātu priekšatlases 2008. gada bei-gās tika saņemti sākonējie priekšlikumi. 2009. gadā paredzēts pabeigt 
cenu aptaujas procesu.22 Kopuzņēmuma “Galileo” 
2006. gada 30. novembra 
paziņojums presei “Nākamais solis 
“Galileo” programmā. Pārvaldības 
nodošana no kopuzņēmuma 
“Galileo” Eiropas GNSS  Uzraudzības 
iestādei” [ Next step in the 
Galileo Program; Handover of the 
management from the Galileo Joint 
Undertaking to the European GNSS 
Supervisory Authority ].
23 Padomes 2006. gada 12. decembra 
Regula (EK) Nr. 1942/2006, ar ko 
groza Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par 
Eiropas satelītu radionavigācijas 
programmu vadības struktūru izveidi 
(OV L 367, 22.12.2006., 18. lpp.); Padomes 2006. gada 12. decembra 
Regula (EK) Nr. 1943/2006, ar kuru 
groza Regulu (EK) Nr. 876/2002, ar 
ko izveido kopuzņēmumu “Galileo” 
(OV L 367, 22.12.2006., 21. lpp.).
24 Padomes 2004. gada 12. jūlija 
Regula (EK) Nr. 1321/2004 par 
Eiropas satelītu radionavigācijas 
programmu vadības struktūru izveidi 
(OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp.).
25 Komisijas paziņojums Eiropas 
Parlamentam un Padomei “Galileo” 
krustcelēs: Eiropas GNSS  programmu 
īstenošana”, SEC(2007) 624, 
2007. gada 16. maijs.
26 Padomes rezolūcijas un 
secinājumi 2007. gada 6.–8. jūnijā, 
1.–2. oktobrī un 29.–30. novembrī.
27 Eiropas Parlamenta un Padomes 
2008. gada 9. jūlija Regula (EK) 
Nr. 683/2008 par Eiropas satelītu 
radionavigācijas programmu ( EGNOS  
un “Galileo”) turpmāku īstenošanu 
(OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.).
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība19
 29.  Komisija 2007. gada maija paziņojumā samērā izvērsti analizēja koncesijas 
sarunu neizdošanos. Šā dokumenta mērķis bija pavērt ceļu program-
mas pārvirzīšanai. Šādā skatījumā dokumentā sniegtais viedoklis par dažiem neveiksmes iemesliem nav izsmeļošs. Paziņojumā bija minēts, 
ka Komisijas pieņēmumi par laika grafiku, budžetu un tirgus riska un 
projektēšanas riska pārnešanu “iespējams, bija optimistiski”. Paziņo-jumā apskatīti arī tādi jautājumi kā publiskā pārvaldība, privātā sek-tora pārvaldība un tas, ka dalībvalstu nacionālās intereses dominēja 
pār programmas ilgtermiņa stratēģiskajiem mērķiem. Tomēr tajā nav 
risināti jautājumi par publiskā un privātā sektora partnerības izveidi (tostarp termiņu un zināšanām) un ziņojumu sagatavošanu — fakto-
riem, kuri turpmāk apskatīti šajā ziņojumā.
“GALILEO” IZMAKSU APLĒSES2. TABULA
Sākotnējās izmaksu 
aplēses miljonos EUR 
(COM(2000) 750)Atjauninātās izmaksu aplēses 
miljonos EUR (COM(2007) 261 
un EKA dokumenti)
Defi nēšanas posms 80 80
Izstrādes un 
apstiprināšanas posms1 100 2 100
Izvietošana 2 150 3 400
Kopā3 330
(no kuriem 1 800 miljoni
no publiskā sektora)*5 580
(visa summa no
publiskā sektora)**
* Gada darbības izmaksas, tostarp konstelācijas aizvietošana, bija lēstas 
220 miljonu EUR apmērā.
** Pieejamības maksājumi (fiksētā daļa) saistībā ar darbības izmaksām, uzturēšanu 
un papildināšanai ņemtā kredīta procentiem līdz 2030. gadam tiek lēsti 
5 300 miljonu EUR apmērā.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība20
 30.  Palāta veica revīziju par “Galileo” izstrādes un apstiprināšanas posma 
pārvaldību un noskaidroja,
kādu faktoru dēļ koncesijas process cieta neveiksmi; a) 
kādu faktoru dēļ kavējās tehnoloģijas attīstība un tika pārsniegtas b) 
ar to saistītās izmaksas;
kādā mērā izdevumi pētniecības un attīstības pasākumiem deva c) 
labumu “Galileo” programmai;
cik labi kopuzņēmums “Galileo” integrēja d) EGNOS  “Galileo”  
programmā;
vai “Galileo” programma bija pienācīgi pārvaldīta. e) 
 31.  Revīzijā tika apskatīts laikposms, kurā kopuzņēmums “Galileo” pārvaldīja 
izstrādes un apstiprināšanas posmu (no 2003. gada septembra līdz 
2006. gada decembrim), galvenā uzmanība bija vērsta uz kopuzņē-
muma pilnvarām, tā izveides procesu un uzdevumu pārvaldību. Revī-zijas darbu veica 2007. un 2008. gadā. Palāta sekoja līdzi programmas 
attīstībai, tostarp pārvirzīšanai, līdz 2008. gada beigām.
 32.  Palāta vāca revīzijas pierādījumus, caurlūkojot dokumentus un veicot 
intervijas kopuzņēmumā “Galileo”, Komisijā un EKA, kā arī intervējot citas “Galileo” ieinteresētās puses, piemēram, dalībvalstu pārstāv-
jus, GSA (GNSS  Uzraudzības iestāde) pārstāvjus, pētniecības projektu 
labumguvējus, Eiropas Kosmosa aģentūras pārstāvjus, uzņēmumus, kas piedalījās koncesijas konkursā, un konsultantus, ar kuriem kop-uzņēmums “Galileo” bija noslēdzis līgumus.
 33.  Lai novērtētu, cik kvalitatīvi kopuzņēmums “Galileo” pārvaldīja pētnie-
cības un attīstības pasākumus, Palāta veica aptauju, kurā piedalījās 482 viena vai vairāku to pētniecības projektu labumguvēji, kurus finan-sēja no FP6  tematiskās prioritātes jomas “Aeronautika un kosmoss”.REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība21
 34.  Turpmāk izklāstītie revīzijas atzinumi aptver dažādus kopuzņē-
muma “Galileo” uzdevumus izstrādes un apstiprināšanas posmā  
(35.–65. punkts), kā arī ar publiskā sektora pārvaldību saistītos jau-tājumus (66.–74. punkts). Katrā iedaļā sīki aprakstīti kopuzņēmuma 
“Galileo” mērķi, kas izmantoti salīdzināšanai ar rezultātiem. Pēc tam 
Palāta novērtē, kādu iemeslu dēļ kopuzņēmums “Galileo” nesasniedza lielāko daļu savu mērķu. Vajadzības gadījumā salīdzināšanai izmantota esošo programmu, projektu vai organizāciju pieredze. Citos gadī-
jumos izmantoti vispārpieņemti projektu vadības principi. Palāta ir 
lietojusi arī revīzijas kritēriju kopu, kas izriet no labākās prakses PPP  
veidošanā
28, tas it īpaši attiecas uz 35.–42. punktu (izvērstu pārskatu 
par šo analīzi sk. IV pielikumā ).
KONCESIJAS SARUNAS NAV VEIKSMĪGAS
MĒRĶIS
 35.  Kopuzņēmuma “Galileo” svarīgākais uzdevums bija vadīt sarunas par 
publiskā un privātā sektora partnerību, kurā privātais sektors part-
nerībā ar Eiropas Komisiju ieguldītu “Galileo” infrastruktūras izveidē 
un lietošanā. Sākotnēji bija paredzēts, ka koncesionāru (attiecīgos  
privātuzņēmumus) izraudzīs līdz 2004. gada beigām, ka kopuzņēmums 
“Galileo” pabeigs sarunas 2005. gadā un ka GSA  piešķirs tiesības slēgt 
koncesijas līgumu līdz 2005. gada beigām.
REZULTĀTI
 36.  Kā plānots, kopuzņēmums “Galileo” koncesijas procesu īstenoja posmos 
(iepriekšēja atlase, atlase, sarunas). Kopuzņēmums 2004. gada aprīlī 
izsniedza konkursa dokumentu sākotnējo komplektu, pēc tam tas  
organizēja konkursa dialoga procedūru un nodrošināja pretendentus ar koncesijas līguma projektu un vērtēšanas kritērijiem.
 37.   Kopuzņēmums “Galileo” nespēja izraudzīties pretendentu, kuram dot 
priekšroku, ne 2004. gada oktobrī, ne pēc pagarinātā atlases posma 
beigām 2005. gada februārī. Sarunas netika sāktas līdz pat 2006. gada 
janvārim, kad pretendenti bija apvienojušies vienā konsorcijā.APSVĒRUMI
28 INTOSAI  pamatnostādnes par 
labāko praksi publisko/privāto 
finanšu un koncesiju revīzijā (pārskatītas) [ INTOSAI Guidelines on 
Best Practice for the Audit of Public/
Private Finance and Concessions 
(revised) ], 2007. gada novembris.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība22
 38.  Koncesijas līgumslēgšanas tiesību piešķiršanas termiņu pagarināja divas 
reizes — no 2005. gada decembra līdz 2006. gada decembrim un  
tad — līdz 2007. gada decembrim. 2007. gada sākumā Komisija un  GSA  nolēma sarunas atcelt.
NEIZDOŠANĀS IEMESLI
 39.  Publiskā un privātā sektora partnerība nebija pietiekami sagatavota un 
izstrādāta. Tādēļ kopuzņēmumam “Galileo” bija jāvada sarunas par 
publiskā un privātā sektora partnerību, kas nebija reāli iespējama.
SAGATAVOŠANA
 40.  Dalībvalstīs un trešās valstīs ir ievērojama PPP  projektu pieredze. Tā 
liecina, ka labākajā praksē ir ietverti turpmāk uzskaitītie elementi.
Pienācīga sagatavošana. Publiskais sektors skaidri definē pro- a) 
jekta prasības, novērtē privātā sektora iespējas, vērtē iespējamos 
ieguvumus, izskata savu vajadzību apmierināšanas alternatīvās  
iespējas, izskata atbilstīgu riska sadali, ņem vērā pieejamību un 
iespējamo rentabilitāti un sagatavo darbības pamatojumu. Pirms 
konkrēta PPP  veida izvēles jāveic pienācīgs riska novērtējums.
Pietiekami daudz laika. Citu organizāciju pieredze b) 29 liecina, ka  
stabilas PPP  pieejas un publiskā sektora pozīcijas definēšana ilgst 
vairāk nekā gadu pat PPP  projektiem, kuri nav tik sarežģīti kā  
“Galileo”.
Pienācīgi pārvaldības resursi. c) PPP  projekta pārvaldībai ir vajadzīga 
savlaicīgi veidota īpaša komanda, kurai ir vajadzīgās prasmes.
 Efektīvas konkurences uzturēšana. d) 
Notiekošā e) PPP  projekta regulāra caurskatīšana, lai pārliecinātos, 
ka tas joprojām ir rentabls.29 PPP/PFI prakse Apvienotajā 
Karalistē.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība23
 41.  “Galileo” PPP  sagatavošanas posmā Komisija neievēroja vairākus no 
uzskaitītajiem labākās prakses elementiem30.
Pienācīga sagatavošana. Kaut arī Komisija bija veikusi vairākus  a) 
pētījumus, tā neizskatīja tradicionālo publisko iepirkumu, un  
netika izveidots publiskā sektora salīdzinātājs31. Turklāt Komisija 
iepriekš neizpētīja, kāds varētu būt reāls riska sadalījums starp  publisko un privāto sektoru, kurā projekta posmā vai saistībā ar kurām “Galileo” darbībām PPP  būtu visveiksmīgākā vai kādi būtu 
relatīvie ieguvumi no dažādiem PPP  modeļiem
32. Lai panāktu  
politisko vienprātību, Komisija izvirzīja priekšlikumu īstenot PPP  
“Galileo” izvietošanas un ekspluatācijas posmos, un Padome šo  
priekšlikumu pieņēma. Veikusi vairākus pētījumus par publiskā un 
privātā sektora ieguldījumu, Komisija publiskā un privātā sektora 
partnerībai izvēlējās koncesiju (sk. 12. punktu). Komisijas doku-mentācijā bija definēti koncesijas raksturlielumi, bet argumenti bija balstīti vairāk uz vispārīgiem apgalvojumiem nekā uz konkrētu analīzi saistībā ar “Galileo”. Iepirkumam tika piedāvāts intensīvs 
laika grafiks. Kaut arī sagatavošanas posmā bija norādīti vairāki 
riska faktori un grūtības, kuras būtu jāpārvar
33, Komisija skaidri 
nenovērtēja, kā tās varētu ietekmēt darījuma īstenošanas iespēju 
vai kā publiskais sektors varētu tās veiksmīgi risināt.
Pietiekami daudz laika. Ņemot vērā intensīvo laika grafiku, ar  b) 
kuru saskaņā 2004. gada decembrī bija jāziņo Transporta Pado-
mei, Komisija nedeva kopuzņēmumam “Galileo” pietiekami daudz 
laika34, lai definētu koncesijas pieeju. Vairāki pretendenti arī pauda 
bažas, ka nebija pietiekami daudz laika, lai sagatavotu pamatotu 
uzņēmējdarbības plānu konkursa dialoga procedūras posmā. Tādē-jādi kopuzņēmuma “Galileo” sākotnējā konkursa dokumentācijā 
nebija noteikti konkrēti mērķi. Proti, tajā nebija risināta lielākā daļa grūtību, kas raksturīgas koncesijas modelim. Tāpēc uzņēmumi iesniedza piedāvājumus, kuros nebija minētas konkrētas cenas vai 
saistības un kuros bija tik daudz nosacījumu un brīdinājumu, ka nebija pietiekama pamata salīdzinājumam un novērtējumam. Tā 
paša iemesla dēļ kopuzņēmumam “Galileo” nebija stingru vērtē-
šanas kritēriju ienākošo piedāvājumu salīdzinošai novērtēšanai. 
Pirmais skaidri formulētais paziņojums par publiskā sektora pozī-ciju vairākos jautājumos, kuri bija svarīgi “Galileo”, bija noteikumi, par kuriem 2006. gada beigās vienojās ar pretendentiem.30 Detalizēts pārskats par 
kritērijiem, kurus izmantoja, lai 
revidētu valsts sektora īstenoto “Galileo” koncesijas procesa 
pārvaldību, un novērtējuma 
kopsavilkums par katru kritēriju ir 
sniegts IV pielikumā .
31 Publiskā sektora salīdzinātājs 
ir aplēse par to, cik projekts izmaksātu, ja tiktu izmantotas 
tradicionālās iepirkuma metodes. 
To izmanto, lai palīdzētu 
noskaidrot, vai privātais 
finansējums piedāvā augstāku 
rentabilitāti nekā tradicionālais 
iepirkums.
32 Tika pētīts tikai kopuzņēmuma 
modelis un koncesijas modelis.
33 Tika norādīti vairāki 
ierobežojumi, kas saistīti ar PPP , 
piemēram, neskaidrība saistībā 
ar ieņēmumiem (tirgus risks), 
tehnoloģiskais risks, savstarpēja 
atkarība starp izstrādes un izvietošanas posmu (koncepcijas 
risks) un rūpnieciskā koncentrācija 
kosmosa rūpniecības nozarē.
34 Kopuzņēmums “Galileo” 
izsniedza konkursa dokumentācijas 
pirmo komplektu mazāk nekā astoņus mēnešus pēc darbības 
sākšanas.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība24
Pienācīgi pārvaldības resursi. Kopuzņēmums “Galileo” bija jauna c) 
organizācija ar jaunu juridisko risinājumu, jaunu komandu, jaunu 
vadītāju, bet bez iepriekšējas pieredzes koncesijas sarunu vadī-šanā. Ārējos padomdevējus pieaicināja tikai 2004. gada septembrī 
(t. i., pēc konkursa dokumentācijas publicēšanas un cenu aptaujas 
sākotnējā posma).
Konkurences uzturēšana. Kopš 2004. gada rudens savstarpēji  d) 
konkurēja divi rūpnieciski konsorciji. 2005. gada maijā tie izteica 
priekšlikumu apvienot spēkus un iesniegt kopēju piedāvājumu. Ar zināmiem nosacījumiem
35 un cerot uz augstāku rentabilitāti, kop-
uzņēmums “Galileo” piekrita apvienošanai. Tā kā nebija publiskā 
sektora salīdzinātāja, procedūrā pazuda konkurences elements.
Regulāra caurskatīšana. Publiskajam sektoram ir regulāri jāizskata e) 
darboties sācis PPP  projekts, lai pārliecinātos, ka tas joprojām ir 
rentabls. Kaut arī kopuzņēmuma “Galileo” ziņojumos, kuros bija izvērtēta koncesija, bija minēti vairāki riska faktori un problē-mas
36, ziņojums par programmas virzību bija nepamatoti pozitīvs. 
Savos kārtējos oficiālajos paziņojumos kopuzņēmums neapšaubīja 
koncesijas īstenošanas iespēju, bet tikai katru gadu atlika līgum-
slēgšanas tiesību piešķiršanas termiņu uz turpmākiem divpadsmit mēnešiem. Līdz ar to dalībvalstīm, kuras uzticējās kopuzņēmumam 
“Galileo”, nebija pietiekamas informācijas, uz kuras pamata piepra-
sīt koriģējošus pasākumus (sk. arī 74. punkta f) apakšpunktu).
IZRAUDZĪTAIS  PPP  MODELIS
 42.  Komisija izteica priekšlikumu par publiskā un privātā sektora partnerību 
koncesijas veidā, un Padome to apstiprināja, lai panāktu dalībvalstu politisko vienprātību. Šī publiskā un privātā sektora partnerības kon-cesija, par ko kopuzņēmumam “Galileo” bija jāvada sarunas un kas  bija balstīta uz izmaksu sadali, kurā būtu ne vairāk kā viena trešdaļa finansējuma no publiskā sektora un vismaz divas trešdaļas — no pri-vātuzņēmējiem, vairākos aspektos būtiski atšķīrās no jebkuras citas tobrīd eksistējošas publiskā un privātā sektora partnerības
37.
“Galileo” piemīt augsts tehnoloģiskais risks. “Galileo” aptver  a) 
konstelāciju, kurā ietilpst 30 vidējās zemes orbītas satelīti ar jau-nām sastāvdaļām (piemēram, jauna veida atompulksteņiem), kas vēl nav pārbaudītas kosmosā.
Ir grūti prognozēt ieņēmumus, jo b) GPS atklātie pakalpojumi ir brīvi 
pieejami. Vēl ir jādefinē ekspluatācijas modelis.35 Atbilstība ES tiesību aktiem 
par publisko iepirkumu un 
konkurenci, stingrs laika grafiks, būtiski uzlabojumi piedāvājumā, 
salīdzinot ar iepriekšējiem 
individuālajiem piedāvājumiem, un 
apvienotā konsorcija apņemšanās 
veidot vienotu un atbilstīgu 
juridisku struktūru.
36 Vērtējuma ziņojumi 2004. gada 
oktobrī, 2005. gada februārī un 
2005. gada jūnijā.
37 Tradicionāli PPP  infrastruktūras 
projekti attiecas uz, piemēram, 
tuneļiem un ceļiem. Vissalīdzināmākā PPP  — Paradigm/
Skynet (Apvienotās Karalistes 
aizsardzības telekomunikāciju 
sistēma) — tomēr atšķiras no 
“Galileo” vairākos aspektos: tai ir zemāks tehnoloģiskais 
risks, Apvienotās Karalistes 
Aizsardzības ministrija ir drošs 
bāzes ieņēmumu avots, ir pieejama 
darbības uzskaite, un projektu 
izmēģina viens sponsors ar PPP 
pieredzi (Apvienotās Karalistes Aizsardzības ministrija).
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība25
“Galileo” koncesijai bija jāsākas pēc tam, kad ir izstrādāta sistēmas c) 
koncepcija un kad publiskais sektors ir daļēji attīstījis infrastruk-
tūru, nevis pirms šiem pasākumiem. Kaut arī “Galileo” PPP  ir līdzīga 
DBFO (izstrāde, būvniecība, finansēšana un ekspluatācija [ design-
build-finance-operate ]) koncesijas veidam, tā būtiski atšķīrās tajā 
ziņā, ka privātajam koncesionāram bija jāapņemas būvēt, finansēt un ekspluatēt jaunu sistēmu, kuru izstrādājis un tālāk nodevis  publiskais sektors ( 2. izcēlums ).
KONCESIJAS GALVENIE RISKI
Galvenie trīs faktori, kas kavēja koncesijas sarunas, bija tirgus riska, izstrādes riska un civiltiesiskās 
atbildības režīma pārnešana no publiskā sektora uz privāto sektoru.
Lai pārnestu tirgus risku , bija jābūt pārliecībai, ka būs iespējams iegūt tirgus ieņēmumus saskaņā ar 
tirgus bāzes attīstības scenāriju, par kuru bija vienošanās. Tomēr šā riska pārnešanu uz privāto sektoru apgrūtināja tirgus nenoteiktība, ieņēmumu gūšanas perspektīva tālā nākotnē un publiskā sektora gai-dāmā galvenā loma tirgus attīstībā.
Lai pārnestu 
izstrādes risku , bija jābūt pārliecībai, ka projektā (kuru sagatavoja EKA izstrādes un apstipri-
nāšanas posmā) nav iekšēju problēmu, kuru dēļ sistēmā rastos bojājumi vai tā nespētu sasniegt paredzē-
tos rezultātus (ekspluatācijas posmā koncesionārs būtu atbildīgs par šīm problēmām). Šo risku bija grūti 
pārnest ne tikai “Galileo” projekta tehniskās sarežģītības dēļ un ekspluatācijas posmā no koncesionāra 
gaidīto rezultātu dēļ, bet arī pienākumu sadales dēļ, proti, koncepcija un izstrāde (EKA), no vienas puses, un izvietošana, ekspluatācija un uzturēšana (koncesionārs), no otras puses.
Civiltiesiskās atbildības režīms  attiecas uz papildu līgumatbildību attiecībā uz iespējamajiem “Galileo” 
darbības traucējumu upuriem, kuriem nav pieejams īpašs tiesiskais vai apdrošināšanas modelis.2. IZCĒLUMS
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība26
TEHNOLOĢIJAS ATTĪSTĪBAS PASĀKUMI KAVĒJAS 
UN PĀRSNIEDZ BUDŽETU
MĒRĶIS
 43.  Otrais no kopuzņēmuma “Galileo” četriem galvenajiem uzdevumiem bija 
pārraudzīt EKA tehnoloģiskās attīstības pasākumus, lai nodrošinātu, 
ka plānotajā termiņā un budžeta robežās tiek uzbūvēti un nodoti  ekspluatācijā atbilstīgi satelīti un zemes segmenta instalācijas, kas 
demonstrētu sistēmas spēju un uzticamību (sk. 13. punktu).
REZULTĀTI
 44.  Līdz 2006. gada decembrim darbojās tikai viens eksperimentālais satelīts 
(GIOVE-A ), un tas veiksmīgi nodrošināja pieeju “Galileo” frekvencēm, 
kuras bija piešķīrusi Starptautiskā Telesakaru apvienība. Otro ekspe-
rimentālo satelītu ( GIOVE-B ) palaida 2008. gada aprīlī, 30 mēnešus  
vēlāk nekā sākotnēji plānots. Pašreizējā laika grafikā38 izstrādes un 
apstiprināšanas posmu paredzēts pabeigt 2010. gadā — ar piecu  
gadu kavēšanos. Saskaņā ar izmaksu aplēsēm, kuras EKA sagatavoja 
2008. gada jūlijā39, izstrāde un apstiprināšana izmaksās par 1 mil-
jardu EUR vairāk, nekā tas bija paredzēts sākotnējā 1,1 miljardu EUR 
lielajā budžetā (sk. 3. tabulu ).
IZSTRĀDES UN APSTIPRINĀŠANAS POSMA BUDŽETA 2001. 
UN 2008. GADA APLĒŠU SALĪDZINĀJUMS (MILJONOS EUR 2001. GADA CENĀS)3. TABULA
Darbība Sākotnējā budžeta aplēse 2008. gada jūlija budžeta aplēse
“Galileo” sistēmas pārbaudes 
stends ( GSTB-V2 )85 173
Palaišanas iekārtas 90 224
Apstiprināšana orbītā ( IOV) 747 1 253
EKA izmaksas 110 303
Citas izmaksas 68 151Kopā 1 100 2 104
Avots: EKA.38 Regula (EK) Nr. 683/2008.
39 Aplēses iepriekš bija 
atjauninātas 2005. gada februārī 
un 2007. gada maijā.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība27
KAVĒJUMU UN BUDŽETA PĀRSNIEGŠANAS IEMESLI
 45.  Kopuzņēmumam “Galileo” uzdevumu uzraudzīt tehnoloģiskās attīstības 
pasākumus nopietni traucēja pārvaldības jautājumi, tādi kā nepilnīgs 
budžets, kavējumi un izstrādes un apstiprināšanas posma rūpnieciskā organizācija.
 46.  Kopuzņēmumam “Galileo” bija uzdots pārraudzīt tehnoloģisko izstrādi, 
taču šis uzdevums nebija sīkāk definēts. Faktiski EKA strādāja bez  
kopuzņēmuma “Galileo” īstenotās pārraudzības, bet saskaņā ar saviem 
noteikumiem un procedūrām. Kopuzņēmuma “Galileo” uzraudzības 
loma attiecībā uz EKA neatbilda tā pārvaldības struktūrai. Šis jautā-jums ir turpmāk apskatīts kā pārvaldības jautājums 66.–74. punktā.
 47.  Kā tas tika ziņots Padomei40, programmas “Galileo” izstrādes un apstip-
rināšanas  budžets bija nepilnīgs . Tajā nebija paredzēts nekāds skaidri 
formulēts budžets vai rezerve neparedzētiem gadījumiem41. Budžets 
bija par 1,1 miljardu EUR zemāks nekā izmaksu aplēse, kas izrietēja 
no definēšanas posma. Turklāt netika atlikta naudas summa Komisi-
jas 50 miljonu EUR finanšu ieguldījumam kopuzņēmumā “Galileo”,  
kā arī nebija iekļautas drošības prasības (120 miljoni EUR)42. Kopējās 
projekta resursu prasības un izmaksas ir jānosaka plānošanas posmā, 
tostarp vajadzības gadījumā jāparedz budžets izmaiņām un nepare-
dzētiem gadījumiem. Citu organizāciju pieredze liecina, ka atkarībā no programmas sarežģītības, jauninājumu pakāpes un nezināmo faktoru 
skaita kosmosa programmām parasti ir vajadzīgs budžets neparedzē-tiem gadījumiem no 10 % līdz 40 % apmērā.
 48.  Izstrādes un apstiprināšanas posms sākās tikai 2003. gada maijā, t. i., 
29 mēnešus vēlāk nekā plānots  (sk. 15. punktu). Saskaņā ar EKA aprē-
ķiniem, kurus apstiprināja kopuzņēmums “Galileo”, šī kavējuma dēļ radās papildizmaksas aptuveni 142 miljonu EUR apmērā
43.40 COM(2000) 750, 
2000. gada 22. novembris.
41 Uz EKA līdzdalību izstrādes 
un apstiprināšanas posmā (tas 
veido pusi no kopējā budžeta) 
attiecas 20 % de facto  piešķīrums 
neparedzētiem gadījumiem: ja 
kopējās izmaksas ir pārsniegtas par 
mazāk nekā 20% no programmas 
līdzekļu kopapjoma, neviena 
no dalībvalstīm, kas piedalās 
programmā, nedrīkst no tās 
izstāties.
42 Par drošības prasībām sāka 
domāt pārāk vēlu programmas 
gaitā: “Galileo” Drošības padome 
2004. gadā paziņoja par papildu prasībām, kuru summa tika 
lēsta 120 miljonu EUR apmērā 
papildizmaksu dēļ. Tā rezultātā 
iesniegtajiem 1 000 grozījumu 
pieprasījumiem bija tālejoša 
ietekme uz tehnisko bāzi un līdz 
ar to uz notiekošajiem attīstības pasākumiem.
43 Šo summu veido: 
a) 41 miljons EUR otrā 
izmēģinājuma satelīta izstrādei, lai samazinātu risku, kas saistīts ar 
pieejas nodrošināšanu frekvencēm 
pirms 2006. gada jūnija, jo tikai ar 
vienu satelītu risks bija pārāk liels; 
b) 15 miljoni EUR papildu slodzes 
vajadzībām; c) 40 miljoni EUR 
papildizmaksām, kuras EKA radās laika grafika lielo izmaiņu 
dēļ; d) 46 miljoni EUR papildu 
darbaspēka izmaksām rūpniecībā 
ekonomisko apstākļu izmaiņu dēļ.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība28
 49.  Izstrādes un apstiprināšanas posma rūpnieciskā organizācija , kurai bija 
raksturīga īpaša kārtība, kas bija balstīta uz ad hoc  galvenā līgumslē-
dzēja izraudzīšanu, noveda pie kavējumiem un izmaksu pārsniegšanas . 
Konkurences videi ir jāveicina rezultātu sasniegšana laikā un budžeta robežās. 2000. gadā izveidoja vadošo Eiropas kosmosa uzņēmumu  kopuzņēmumu
44, lai tas darbotos kā nozares galvenais līgumslēdzējs, 
kas izstrādātu un piegādātu “Galileo” infrastruktūru. Oligopolijas vidē, kas ir raksturīga Eiropas kosmosa nozarei, kopuzņēmuma izveide vēl vairāk samazināja konkurenci. EKA nebija izvēles, un tā noslēdza vai-rākus līgumus ar šo kopuzņēmumu no 2001. gada jūlija līdz 2004. gada 
decembrim. Vairāku līgumu izpildē bija būtiski kavējumi un pārsnieg-
tas izmaksas. EKA ziņojumos bija minēts, ka šīs problēmas ir saistītas 
ar problēmām pārvaldībā, nekonkrētību ziņošanā un lēmumu pieņem-
šanā, kā arī to, ka apakšuzņēmēju atlasi noteica “pašu noteikti rūpnie-
cības sadalījuma ierobežojumi, nevis izmaksu un laika efektivitāte”. Tā kā izstrādes un apstiprināšanas posma galvenā līguma īstenošanā 
bija nopietnas problēmas, 2007. gada decembrī EKA nolēma būtiski 
grozīt “apstiprināšanas orbītā” rūpniecisko organizāciju un līgumu  
sistēmu. EKA pārņēma vispārējā galvenā līgumslēdzēja uzdevumus  
un pienākumus. Šī reorganizācija nozīmē, ka izstrādes un apstipri-
nāšanas posmā veidojas papildizmaksas
45. Saskaņā ar EKA aplēsēm  
tie būs 350 miljoni EUR par grozīto rūpniecības līgumu sistēmu un  194 miljoni EUR par EKA izmaksām
46.
 50.  Tas, ka 2005. gada otrajā pusē koncesijas sarunas apstājās (sk. 23. punktu), 
arī ietekmēja tehnoloģisko attīstību, jo programma kavējās par čet-riem ar pusi mēnešiem, un šīs kavēšanās, kā arī 2005. gada 5. decem-bra nolīguma
47 īstenošanas dēļ radās papildizmaksas 103 miljonu EUR 
apmērā.
PĒTNIECĪBAS UN TEHNOLOĢIJU ATTĪSTĪBAS 
DARBĪBU LIETDERĪBA IR IEROBEŽOTA
MĒRĶIS
 51.  Kopuzņēmuma “Galileo” trešais uzdevums48 bija uzsākt un pārvaldīt 
vajadzīgos pētniecības pasākumus, lai atbalstītu “Galileo” izstrādes 
un apstiprināšanas posma galveno uzdevumu un mērķu sasniegšanu 
(t. i., tehnoloģiskā attīstība un agra lietotāju segmentu izveide, sk. arī 
13. un 14. punktu).44 Par centrālā biroja atrašanās 
vietu un funkcijām, uzņēmuma 
pārvaldības struktūru un darba sadalījumu vairākiem 
apakšuzņēmējiem vienojās dažādu 
valstu valdības.
45 Tostarp “apstiprināšanas orbītā” 
līguma izbeigšana.
46 “Apstiprināšanas orbītā” 
pārklājuma pagarināšana līdz 
2010. gadam un iepirkuma 
pienākumu sagatavošana pilnai 
darbības jaudai.
47 Apvienotā konsorcija 
partneri vienojās izveidot divus 
identiskus “Galileo” kontroles 
centrus ( GCC ), kuros ietilptu 
GMS (zemes misijas segments 
[Ground Mission Segment]) un GCS (Zemes kontroles segments 
[Ground Control Segment]), bet 
GCC  nolēma īstenot gan ar Vācijā 
izvietotu GMS , gan Itālijā bāzētu 
GCS , nevis izveidot vienu darbības 
un vienu rezerves GCC . Vienojās 
arī izveidot trešo GMS aukstajā 
dublēšanas fāzē un trešo GCS .
48 Komisija pilnvaroja 
kopuzņēmumu “Galileo” 
veikt šo uzdevumu Sestās pamatprogrammas 2002. gada 
9. decembrī pieņemtajā darba 
programmā (tematiskā prioritāte 
1.4. “Aeronautika un kosmoss”). 
To īstenoja kā trīs īpašo atbalsta 
pasākumu gada līgumus ( FP6), 
kurus noslēdza ar kopuzņēmumu “Galileo”.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība29
REZULTĀTI
 52.  No 2003. gada septembra līdz 2006. gada decembrim kopuzņēmums 
“Galileo” atlasīja 70 pētniecības projektus, slēdza par tiem līgumus 
un uzraudzīja šos projektus, kuru kopējā vērtība bija 110 miljoni EUR. 
Finansējuma avots bija FP6 , un tika organizēti vairāki uzaicinājumi 
iesniegt priekšlikumus. Darbības bija vērstas uz lietotāju segmentu 
izveidi, tostarp novatorisku pakalpojumu veicināšanu un atbilstīgas 
tehnoloģijas (uztvērēju, vietējo komponentu) izmantošanu, kā arī  tirgus attīstību dažādās lietotāju grupās. Pētniecības un tehnoloģiju 
attīstības pasākumos ietilpa arī daļa no “Galileo” sistēmas tehnolo-
ģiskās attīstības un EGNOS  demonstrācijas pasākumi.
 53.  Revīzijā apstiprinājās49, ka kopuzņēmumu “Galileo” kopumā uztvēra kā 
efektīvu struktūru FP6  darba programmas “Galileo” jomas īstenošanā50. 
Pētniecības projekti izraisīja interesi un palielināja informētību lie-
totāju aprindās, kā arī satuvināja dažādas organizācijas un ieintere-
sētās puses. Tomēr pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumu 
galīgā izmantošana “Galileo” programmā ir ierobežota. Kopuzņēmums “Galileo” pietiekami neizmantoja projektu rezultātus, lai formulētu 
lietotāju apstiprinātu saskanīgu prasību kopumu, kas Eiropas Kosmosa 
aģentūrai varētu kalpot par pamatu “Galileo” sistēmas specifikācijai. 
Lielā skaitā projektu bija sīki analizēti reglamentējošie pasākumi, kas 
vajadzīgi gan ES, gan dalībvalstu līmenī, lai veicinātu GNSS  lietošanu 
daudzos ekonomiskajos un sociālajos sektoros. Šo projektu rezultā-tiem neveica pēcpārbaudi.
IEROBEŽOTĀS LIETDERĪBAS IEMESLI
 54.  “Galileo” pētniecības un tehnoloģiju attīstības rezultāti bija daļēji liet-
derīgi, jo bija pārtraukumi, Sestā pamatprogramma nebija piemērota 
tirgus attīstības pasākumu finansēšanai, nebija visaptverošas tirgus 
attīstības pieejas, un bija kavējumi.
 55.  Kad Komisija izteica priekšlikumu par kopuzņēmuma “Galileo” likvidāciju, 
tās nolūks bija nodrošināt programmas nepārtrauktību  un darbības 
vienmērīgi nodot GSA51. Tomēr no projektu atbalsta, projektu pēcpār-
baudes un projektu rezultātu izplatīšanas viedokļa bija problemātiski nodot uzdevumu uzraudzīt vairāk nekā 50 projektus no kopuzņēmuma 
“Galileo” uz GSA , un šīs nodošanas rezultātā radās kavējumi
52.49 It īpaši, veicot aptaujas un 
intervējot FP6 dalībniekus.
50 Aptauju rezultāti kopumā 
liecināja par pozitīvu viedokli par 
kopuzņēmuma “Galileo” īstenoto 
pārvaldību, sevišķi šādās jomās: konkursa dokumentācija (darba 
apraksti), līgumu pārvaldība, 
uzraudzība un pārskati. Jomas, 
kurās tika uzskatīts, ka ir vajadzīgi 
uzlabojumi, bija intelektuālā īpašuma tiesību politika 
un rezultātu izplatīšana un 
izmantošana.
51 Priekšlikums Padomes 
Regulai, ar ko groza 
Regulu (EK) Nr. 1321/2004 par Eiropas satelītu radionavigācijas 
programmu vadības struktūru 
izveidi, COM(2006) 261, 
2006. gada 2. jūnijs.
52 75 % no 482 aptaujātajiem 
dalībniekiem ziņoja par negatīvu 
ietekmi uz savu(-iem) 
projektu(-iem).
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība30
 56.  Instruments pamatprogrammu dotāciju piešķiršanai nav piemērots tirgus 
attīstības pasākumu finansēšanai. FP6  dotācijas (pēc uzaicinājuma  
iesniegt priekšlikumus) principā nozīmē, ka tiek lietota pieeja “no  apakšas uz augšu” bez centralizētas rezultātu izmantošanas. Būtu bijis 
ideāli, ja FP6 pasākumi būtu atbalstīti, to rezultātus apkopojot visap-
tverošā “no augšas uz apakšu ” tirgus attīstības pieejā  kopuzņēmuma 
“Galileo” / GSA  līmenī (sk. arī EGNOS  65. punktā). Ja nav šādas aktīvas 
pieejas, pēc projektu pabeigšanas ir grūti nodrošināt to turpmāku  
lietderību “Galileo” programmā.
 57.  Aptaujas rezultāti arī apstiprināja, ka kopējie kavējumi programmas īste-
nošanā (tehnoloģijas attīstībā, EGNOS  darbībās un koncesijas saru-
nās) negatīvi ietekmēja gan FP6  projektu izpildi (piemēram, nebija 
EGNOS  signāla), gan projektu rezultātu turpmāku izmantošanu (jo  
tiem bija ietekme uz GNSS  uzņēmējdarbības un pētniecības attīstības 
iespējām).
EGNOS  INTEGRĀCIJA TIKAI DAĻĒJI VEIKSMĪGA
MĒRĶIS
 58.  Kā “Galileo” priekštecim EGNOS  ir izšķirīga nozīme agrā lietotāju seg-
mentu izveidē (sk. arī 14. punktu). Kopuzņēmuma “Galileo” ceturtais uzdevums bija “pārraudzīt EGNOS  optimālu integrāciju “Galileo””  
(sk. 12. zemsvītras piezīmi). Tā kā EGNOS  un “Galileo” ir divas pilnīgi 
neatkarīgas sistēmas ( EGNOS  un “Galileo” izvērstu salīdzinājumu skatīt 
II pielikumā ), integrācija ir saistīta nevis ar infrastruktūras tehnisku 
dalīšanu, bet ar šādiem aspektiem:
integrāciju “Galileo” pārvaldības un vadības struktūrās uzskatīja a) 
par vajadzīgu, lai risinātu tādus jautājumus kā nolīguma slēgšana 
starp EGNOS  īpašniekiem53, EGNOS  integrācija, “Galileo” finansē-
šana54 un EGNOS  saimnieciskās vienības iecelšanas termiņš;
tirgus līmenī integrācijas mērķis bija sagatavoties “Galileo” ievie- b) 
šanai tirgū, izmantojot EGNOS  sistēmu kā priekšteci, jo tai bija  
paredzēts sniegt reģionālos pakalpojumus, kuri ir līdzīgi trim no 
pieciem paredzētajiem “Galileo” pakalpojumiem.53 Saukts arī par EGNOS  
pamatnolīgumu.
54 Tas izrietēja no finansēšanas 
problēmām, ar kurām EGNOS  
saskārās 2006. gada janvārī.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība31
REZULTĀTI
 59.  Politiskā ziņā EGNOS  un “Galileo” integrēja vienotā Eiropas GNSS  politikā. 
Līdzīgi no finansiālā viedokļa Komisijas finansējumu, kas paredzēts 
EGNOS , iekļāva “Galileo” finansējumā.
 60.  Tomēr EGNOS  bija kavējumi, un joprojām nav atrisinātas programmas 
galvenās problēmas, piemēram, tirgus attīstība un dažādu ieintere-
sēto pušu sertifikācija un loma.
Kopš 2004. gada oktobra notika sarunas par pamatnolīgumu  a) 
saistībā ar EGNOS  īpašumtiesībām un turpmāku izmantošanu.  
2008. gada septembrī šāda nolīguma vēl joprojām nebija. EGNOS  
atklātā pakalpojuma signāls tehniski ir bijis pieejams kopš  
2006. gada jūlija, bet bez saimnieciskās vienības nevar pasludi-
nāt, ka tas darbojas55.
Kopuzņēmuma “Galileo” tirgus iekarošanas plāns netika īstenots, b) 
un sertificējama EGNOS  versija nav gaidāma līdz pat 2009. gada 
martam — vismaz divus gadus vēlāk nekā paredzēts56.
CĒLOŅI, KĀPĒC PANĀKUMI BIJA TIKAI DAĻĒJI
 61.  Veiksmīgi sasniegt savus četrus mērķus kopuzņēmumam “Galileo” traucēja 
vairāki faktori:
nebija skaidra kopuzņēmuma “Galileo” loma un pilnvaras attiecībā a) 
uz EGNOS ;
lēmums integrēt b) EGNOS  “Galileo” programmā kaitēja EGNOS ;
EGNOS c)  iestāžu sistēma ir ļoti sarežģīta;
kopuzņēmums “Galileo” veltīja pārāk maz pūļu tirgus attīstības  d) 
pasākumiem.55 Atbildības jautājumu dēļ 
un saistībā ar neskaidrību par 
EGNOS  turpmāko finansēšanu un 
pārvaldību.
56 Tā kā EGNOS  trūkst skaidru 
atskaites punktu un plānu, šī ir tikai konservatīva aplēse.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība32
 62.  Nebija skaidrs, kāda ir kopuzņēmuma “Galileo” loma un pilnvaras attiecībā 
uz EGNOS . Kopuzņēmuma “Galileo” statūtos bija teikts tikai, ka kopuz-
ņēmums “pārraudzīs EGNOS  optimālu integrāciju “Galileo””. Saskaņā 
ar trīspusēju nolīgumu57 EKA ar tās ARTES-9  programmas starpniecību 
bija atbildīga par EGNOS  tehnisko izstrādi un darbību. Tomēr šajos 
juridiskajos dokumentos nav skaidri norādīts, kurš ir EGNOS  prog-
rammas galvenais pārvaldītājs. Tā kā nebija programmas pārvaldītāja , 
EGNOS  nepārprotami trūka ilgtermiņa stratēģiskā redzējuma58, un  
tas noveda pie neskaidrības, kavējumiem un izmaksu pārsniegšanas 
(II pielikums ).
 63.  Kaut arī lēmums iekļaut EGNOS koncesijas sarunās nodrošināja turpmāku 
Kopienas finansējumu, tajā pašā laikā tas kavēja EGNOS  programmas 
sasniegumus, jo
koncesijas sarunu kavējumu dēļ bija jāpagarina a) EGNOS  tehnolo-
ģijas attīstības termiņi; un
visas darbības, kas bija saistītas ar b) EGNOS  saimnieciskās vienī-
bas iecelšanu, tika apturētas, jo tā bija “Galileo” koncesionāra  atbildība.
  Turklāt vajadzība noslēgt EGNOS  pamatnolīgumu sarežģīja koncesijas 
sarunas.
 64.  EGNOS iestāžu sistēma ir ļoti sarežģīta.  Katram no dažādajiem EGNOS  
finanšu dalībniekiem ir atšķirīgas prioritātes. EKA kā EGNOS  aktīvu  
īpašnieks ARTES-9 programmas laikā darbojas to valstu uzdevumā,  
kuras finansiāli piedalās šajā programmā. Jebkādas īpašumtiesību  
nodošanas nosacījums ir šo valstu piekrišana59. Komisijai nav īpašum-
tiesību uz EGNOS , bet saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1321/2004 tai ar GSA  
starpniecību jākļūst par EGNOS  aktīvu īpašnieci. Tā kā kopuzņēmumam 
“Galileo” nebija skaidri formulētu pilnvaru kā EGNOS  programmas  
pārvaldītājam, radās šaubas, vai kopuzņēmumam bija tiesības vadīt 
sarunas par EGNOS  pamatnolīgumu.57 Nolīgums starp Eiropas Kopienu, 
Eiropas Kosmosa aģentūru 
un Eiropas Aeronavigācijas drošības organizāciju par Eiropas 
ieguldījumu globālās navigācijas 
pavadoņu sistēmas ( GNSS ) 
attīstībā, noslēgts 1998. gadā 
(OV L 194, 10.7.1998,16. lpp.).
58 Piemēram, ilgtermiņa finansiālu 
saistību, stabilas tehniskās 
bāzes, skaidras virzības uz 
turpmāku pārvaldību, mērķu 
prioritāšu noteikšanas attiecībā 
uz EGNOS  paplašināšanu ārpus 
Eiropas, skaidra redzējuma par 
EGNOS  un “Galileo” savstarpējo 
papildināmību.
59 Saskaņā ar divpusējiem 
nolīgumiem starp EKA un 
astoņiem valstu gaisa satiksmes (pārvaldības) pakalpojumu 
sniedzējiem un citām aģentūrām.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība33
 65.  Turklāt kopuzņēmuma “Galileo” uzmanība galvenokārt bija pievērsta 
iestāžu, finanšu un starptautiskās sadarbības jautājumiem, un EGNOS  
vajadzībām paredzēta pakalpojumus veicinošu faktoru kopuma agrai  
izstrādei  tika veltīts ierobežots laiks un resursi : kopuzņēmums “Galileo” 
centralizēti neizmantoja FP6 tirgus attīstības rezultātus (56. punkts) 
un neieviesa EGNOS  tirgus iekarošanas plānu.
PUBLISKĀ SEKTORA ĪSTENOTĀ PĀRVALDĪBA 
NEBIJA PIENĀCĪGA
 66.  Turpmākajās iedaļās apskatīta funkciju sadale un tas, kā Komisija pildīja 
savu “Galileo” programmas galvenā virzītāja funkciju.
NESKAIDRA FUNKCIJU SADALE
 67.  Nebija skaidri definēta programmas izstrādes un apstiprināšanas posmā 
iesaistīto dalībnieku (ES un EKA dalībvalstis, Komisija, kopuzņēmums 
“Galileo” un EKA) funkciju sadale.
 68.  Kopuzņēmuma “Galileo” spēju efektīvi pārvaldīt programmu ierobežoja:
tā pārvaldības struktūra ( a) 2. attēls ). 
Kopuzņēmuma “Galileo” statūtos tam bija paredzēta pārraudzības 
loma attiecībā uz EKA veikto tehnoloģiskās attīstības darbu. Tomēr 
EKA bija gan kopuzņēmuma “Galileo” dibinātāja (un tādējādi tā 
bija pārstāvēta gan Izpildu komitejā, gan Valdē), gan “līgumslē-dzēja puse” (finansējuma saņēmējs un atbildīgais par ieviešanu 
saskaņā ar nolīgumu starp EKA un kopuzņēmumu “Galileo”). Tādē-
jādi praksē kopuzņēmums “Galileo” nevarēja efektīvi pārraudzīt 
EKA šā interešu konflikta dēļ, jo ESA bija pārstāvēta kopuzņēmumā 
“Galileo”;
kopuzņēmuma “Galileo” pagaidu raksturs. b) 
Kopuzņēmuma “Galileo” slēgšana pirms izstrādes un apstiprināša-nas posma beigām apdraudēja kopuzņēmuma autoritāti
60.60 Komisija 2007. gada maija 
paziņojumā atzina: “Ir pierādījies, 
ka laika izvēle kopuzņēmuma “Galileo” darbību pārnešanai uz 
GSA  2007. gada 1. janvārī nebija 
optimāla (…). GSA  vēl bija izveides 
procesā, un tās attiecības ar 
Komisiju un EKA nebija izveidotas.”
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība34
 69.  Nolīgums starp EKA un kopuzņēmumu “Galileo” par tehnoloģijas attīstī-
bas pasākumu īstenošanu izstrādes un apstiprināšanas posmā (saru-
nas par šo nolīgumu vadīja Komisija pirms kopuzņēmuma “Galileo” darbības sākuma
61) nebija pietiekami konkrēts (labāks modelis būtu 
EKA- EUMETSAT nolīgumi62 63). Tādējādi nebija skaidrības saistībā ar  
noteikumiem par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu64, īpašumtie-
sību nodošanu, ziņojumu sagatavošanu un īstenošanu65. Nolīgumā  
nebija skaidri noteiktas dažādo iesaistīto personu funkcijas. Līdzīgi kā pamatnolīgumā starp EKA un Eiropas Kopienu
66, šīm lomām bija 
jābūt savstarpēji papildinošām: EKA — kompetentā tehniskā struk-tūra, Komisija risina politiskos jautājumus, un kopuzņēmums “Galileo” 
nodarbojas ar lietotāju prasībām un sertifikāciju.
 70.  EKA bija iesaistīta gan programmas pārvaldībā (darbojoties kopuzņē-
mumā “Galileo”), gan atbildīga par “Galileo” un EGNOS  tehnoloģijas 
attīstības pasākumu ikdienas pārvaldību.
 71.  Tā kā funkcijas nebija skaidri noteiktas, nebija skaidras pārskatatbildī-
bas. Daudzus ar “Galileo” saistītos lēmumus ietekmēja tas, ka neviens 
dalībnieks (Komisija, kopuzņēmums “Galileo”, EKA, dalībvalstis) neuz-
ņēmās pilnu atbildību, piemēram, saistībā ar lēmumu nodalīt atsevišķi 
izstrādes un izvietošanas fāzes, saistībā ar publiskā un privātā sektora 
partnerības izveidi, ar pretendentu apvienošanās piedāvājumu, ar  
nolīgumu starp EKA un kopuzņēmumu “Galileo”, attiecībā uz nepilnīgo 
budžetu, kavējumiem EGNOS  tehnoloģijas attīstībā un “apstiprināšana 
orbītā” rūpnieciskā organizācijā.
 72.  Programmas pārvaldību apgrūtināja arī dalībvalstu iejaukšanās program-
mas atsevišķu sastāvdaļu pārvaldībā (23.–49. punkts).61 Vēlāk šo nolīgumu oficiāli 
apstiprināja kopuzņēmuma 
“Galileo” Valde un to parakstīja izpilddirektors.
62 EUMETSAT  (Eiropas 
Meteoroloģisko satelītu 
izmantošanas organizācija [ the 
European Organisation for the 
Exploitation of Meteorological Satellites ]) ir starpvaldību 
organizācija, kas izveidota, lai 
apkalpotu 21 dalībvalsti un 
deviņas sadarbības valstis.
63 EKA ir atbildīga par EUMETSAT  
programmu kosmosa segmenta 
attīstību, un EUMETSAT  ir atbildīga 
par visu sistēmu. EKA- EUMETSAT  
nolīgumi ir vairāk izstrādāti šādos 
aspektos:
finansiālā atbildība, tās • 
sadalīšana rūpnieciskajā cenā un 
EKA izmaksās, kā arī procedūras, 
kuras nodrošina finansiālās 
atbildības robežu ievērošanu;
pārvaldības rezerves un • 
apstiprināšanas procedūru 
izmantošana;skaidru saziņas līniju izveide;• 
skaidras procedūras, kā • 
rīkoties ar līguma grozījumiem, 
kuri neattiecas uz sākotnēji 
paredzēto darbu;fiziskā un intelektuālā īpašuma • 
tiesības.
64 EKA savā rūpniecības politikā piemēro “atbilstošas atdeves” principu. Tas nozīmē, ka valsts, kas veic iemaksu EKA, zināmas rez erves 
robežās saņem rūpniecības līgumslēgšanas tiesības vērtībā, kura atbilst tās ieguldījumam. Teorētiski šis princips attiecas tika i uz 
50 % no izstrādes un apstiprināšanas budžeta. Praksē nav iespējams piemērot šādus noteikumus 50 % no tādas darbības, kuru pārvalda kā veselu un nedalāmu.
65 Piemēram, atsevišķu līguma grozījumu īstenošanā un finansēšanā, proti, autentifikācijā, datu apmaiņā, augstas precizitātes 
pozicionēšanas pakalpojumā un 5. decembra nolīgumā.
66 Eiropas Kopienas un Eiropas Kosmosa aģentūras pamatnolīgums (OV L 261, 6.8.2004., 64. lpp.).
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība35
KOPUZŅĒMUMA “GALILEO” PĀRVALDĪBAS STRUKTŪRA2. ATTĒLS
K/u “Galileo” Uzraudzības 
padome (ES dalībvalstis)ESA PB-Nav 
(EKA dalībvalstis)“Galileo” Drošības padome
K/u “Galileo”  Valde
K/u “Galileo” direktors K/u “Galileo” Izpildu komiteja
ESA Nozare Konsultanti Citi līgumslēdzējiNolīgums starp EKA un k/u “Galileo” RTD dotācijas Pētniecības līgumiKopuzņēmums “Galileo”
Kopuzņēmumu “Galileo” pārvaldīja direktors, četras padomes un Izpildu komiteja. Visus Valdes 
darba kārtības jautājumus sagatavoja Izpildu komitejas sēdēs, un Uzraudzības padome tos 
vispirms apsprieda ES dalībvalstu līmenī un EKA dalībvalstu līmenī PB-Nav (Programmas padomē 
“Satelītnavigācija”). Eiropas Kosmosa aģentūrai un Komisijai bija vienāds balsu skaits Valdē, tāpēc visu lēmumu pieņemšanā bija vajadzīga vienprātība.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība36
PROGRAMMAI NEBIJA SPĒCĪGA STRATĒĢISKĀ SPONSORA 
UN PĀRRAUGA
 73.  No 1999. līdz 2004. gadam Komisija aktīvi pildīja savu lomu programmas 
ierosināšanā un uzsākšanā. Kavējumi un izmaksu pārsniegšana kļuva acīmredzami 2005. gadā, bet nozīmīgi koriģējoši pasākumi netika  veikti līdz pat 2007. gada martam.
 74.  Visā programmas darbības laikā Komisija kā programmas galvenais vir-
zītājs neievēroja vairākus pārvaldības principus, tādus kā:
skaidru, reālu un pieņemamu mērķu nospraušana. Programmai  a) 
ir vairāki mērķi, tāpēc ieinteresētās puses ar to saistīja dažādas cerības. Līdzās politiskajiem, ekonomiskajiem un tehnoloģiska-
jiem motīviem (7. punkts) dalībvalstis redzēja “Galileo” kā līdzekli 
Eiropas kosmosa nozares konsolidēšanai. Dažām valstīm iespējamā 
izmantošana militāros vai aizsardzības nolūkos bija vienlīdz sva-
rīgs mērķis. Komisija neierindoja programmas mērķus prioritārā 
secībā;
atbilstīgu stratēģiju un to īstenošanas instrumentu noteikšana.  b) 
Komisija nav rīkojusies saskaņā ar EGNOS  un “Galileo” programmas 
ilgtermiņa stratēģisko redzējumu
67, bet orientējusies uz īstermiņa 
mērķiem un lēmumiem. Par to liecina
plāna trūkums attiecībā uz i) EGNOS  un “Galileo”. Jautājumi, kas 
bija saistīti ar, piemēram, “Galileo” un EGNOS  nākotnes eks-
pluatācijas modeli, sistēmas prioritāšu ieviešanu (piem., kuru pakalpojumu ieviest vispirms) vai EGNOS  necivilās aviācijas  
tirgu attīstību, 2008. gada beigās vēl nebija atrisināti;
problēmas, ar kurām saskārās sarunās par ii) EGNOS  pamatnolī-
gumu. Saistībā ar Eiropas satelītnavigācijas politiku Komisija 
izteica priekšlikumu apvienot EGNOS  un “Galileo” program-
mas kā Eiropas satelītu radionavigācijas programmas. Tomēr to darīja, nesaņemot iepriekšēju piekrišanu no citām EGNOS  
ieinteresētajām personām (5.–64. punkts) un maz domājot par sarežģīto iestāžu sistēmu. Kopuzņēmuma “Galileo” (un vēlāk GSA ) uzdevums bija vadīt sarunas par šādu nolīgumu, bet  
2008. gada beigās virzība nebija panākta. Tādējādi, izņemot 
tehniskus jautājumus (kurus pārvaldīja EKA), neviens nebija 
pilnvarots pieņemt svarīgus lēmumus par EGNOS  un virzīt  
programmu;67 Piemēram, abu programmu 
savstarpējā papildināmība, 
EGNOS  un “Galileo” nākotnes 
ekspluatācijas modeļi vai sistēmas 
prioritāšu ieviešana.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība37
Komisijas uzmanības koncentrēšana uz programmas virzīšanu iii) 
no vienas Padomes sēdes uz citu (piem., sk. 21. un 22. punktu 
par Komisijas 2004. gada 6. oktobra paziņojumu);
(pastāvīgas) organizācijas izveide nākotnē. No 1999. gada jūlija c) 
līdz 2006. gada decembrim Komisija uzdeva sešām dažādām  pagaidu struktūrām sniegt tehnisko atbalstu “Galileo” program-mas pārvaldībai vai faktiski pildīt pārvaldības uzdevumu. Kop-
uzņēmums “Galileo” bija piektā šāda iniciatīva. Kā elastīga un  
specializēta organizācija, kas orientēta uz uzņēmējdarbību, tas  varēja būt efektīvs programmas pārvaldītājs. Tomēr kopuzņēmuma 
“Galileo” pozīciju apdraudēja tā pagaidu raksturs
68, pārvaldības 
struktūra ( 2. attēls ) un zināšanu trūkums;
vajadzīgo prasmju nodrošināšana, lai pildītu visas tās program- d) 
mas sastāvdaļas, kuras pārvalda un pārrauga publiskais sektors. Kopuzņēmuma “Galileo” izveidē Komisija nepievērsa pietiekamu 
uzmanību tam, ka šis kopuzņēmums bija jauna organizācija un ka 
tam nebija pietiekamas pieredzes un zināšanu, lai pildītu savus 
uzdevumus (sk. arī 41. punkta c) apakšpunktu);
riska pārvaldība. Programmas sākumā Komisija nepievērsa pietie- e) 
kamu uzmanību riskam, kas saistīts ar “Galileo” koncesiju (piem., 
tirgus riskam, projektēšanas riskam un tehnoloģiskajam riskam) 
(sk. arī 41. punkta a) apakšpunktu un 2. izcēlumu ), un tādējādi  
sāka koncesijas procesu bez vajadzīgās sagatavošanās;
savlaicīgu lēmumu pieņemšana par visām programmas iezīmēm. f) 
Komisija pietiekami kritiski necaurskatīja vai neuzraudzīja kop-uzņēmuma “Galileo” iesniegtos progresa ziņojumus. Komisijas  paziņojumos pastāvīgi bija jūtams kopuzņēmuma “Galileo” oficiālo pārskatu pozitīvais tonis. Tā rezultātā Komisija nepieprasīja un  neveica nozīmīgus koriģējošus pasākumus līdz pat 2007. gada  
martam, kaut arī koncesijas termiņu katru gadu pagarināja par  divpadsmit mēnešiem.68 Pat pirms kopuzņēmuma 
“Galileo” darbības sākuma 
Komisija publicēja priekšlikumu par Padomes regulu, ar kuru 
izveido GSA  kā tā pēcteci 
(COM(2003) 471, galīgā redakcija, 
2003. gada 31. jūlijs).
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība38
SECINĀJUMI
UN IETEIKUMI
 75.  Izstrādes un apstiprināšanas posms nebija pārvaldīts pienācīgi. Ar “Gali-
leo” programmu bija saistītas dažādu līmeņu problēmas.
Kopuzņēmums “Galileo” nebija spēcīgs programmas pārvaldītājs, a) 
un arī citai struktūrai šāds uzdevums nebija uzticēts. Tas nesasnie-
dza lielāko daļu savu mērķu, tomēr faktorus, kuru dēļ tas notika, kopuzņēmums pārsvarā nespēja vadīt.
Programmai nebija stipra stratēģiskā sponsora un uzrauga. Komi- b) 
sija aktīvi nevirzīja programmu, atstājot to bez “stūrmaņa”. Prog-rammas pārvaldībā bija vairākas nepilnības: trūka reālu mērķu,  
piemērotas stratēģijas un prasmju, sagatavošanas darbs bija  
nepietiekams, un reaģēšanas laiks pirms koriģējošiem pasāku-
miem bija garš.
Tā kā dalībvalstu cerības attiecībā uz programmu atšķīrās, tās  c) 
iejaucās savu rūpniecības nozaru interesēs un kavēja lēmumu pie-
ņemšanu. Panāktie kompromisi izraisīja problēmas īstenošanā,  
kavējumus un, visbeidzot, izmaksu pārsniegšanu.
KĀDU FAKTORU DĒĻ KONCESIJAS PROCESS 
CIETA NEVEIKSMI?
 76.  Publiskā un privātā sektora partnerība nebija pietiekami sagatavota 
un izstrādāta. Tāpēc kopuzņēmumam “Galileo” bija jāvienojas par  
publiskā un privātā sektora partnerību, kas nebija reāli iespējama.  (35.–42. punkts).
KĀDU FAKTORU DĒĻ KAVĒJĀS TEHNOLOĢIJAS 
ATTĪSTĪBA UN TIKA PĀRSNIEGTAS AR TO SAISTĪTĀS IZMAKSAS?
 77.  Kopuzņēmuma “Galileo” uzdevumu uzraudzīt tehnoloģijas attīstības dar-
bības nopietni ierobežoja pārvaldības jautājumi, tādi kā nepilnīgs  budžets, kavējumi un izstrādes un apstiprināšanas posma rūpnieciskā organizācija (43.–50. punkts).
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība39
KĀDĀ MĒRĀ IZDEVUMI PĒTNIECĪBAS UN ATTĪSTĪBAS 
PASĀKUMIEM DEVA LABUMU “GALILEO” PROGRAMMAI?
 78.  Pētniecības un tehnoloģiju attīstības rezultāti bija daļēji lietderīgi, jo 
bija pārtraukumi, Sestā pamatprogramma nebija piemērota tirgus  attīstības pasākumu finansēšanai, nebija visaptverošas tirgus attīs-tības pieejas un bija kavējumi (51.–57. punkts).
CIK LABI KOPUZŅĒMUMS “GALILEO” INTEGRĒJA 
EGNOS  “GALILEO” PROGRAMMĀ?
 79.  EGNOS  integrācija “Galileo” programmā bija tikai daļēji veiksmīga, jo 
kopuzņēmuma “Galileo” pilnvaras nebija skaidri noteiktas, lēmums iekļaut EGNOS  koncesijas sarunās kavēja EGNOS  programmas sasnie-
gumus, jo EGNOS  iestāžu sistēma nebija skaidra, un kopuzņēmums  
“Galileo” veltīja maz pūļu EGNOS  tirgus attīstībai. (58.–65. punkts).
VAI “GALILEO” PROGRAMMA BIJA PIENĀCĪGI 
PĀRVALDĪTA?
 80.  Programmas pārvaldība nebija pienācīga. Pienākumu sadale starp prog-
rammas izstrādes un apstiprināšanas posmā iesaistītajām pusēm (ES un EKA dalībvalstīm, Komisiju, kopuzņēmumu “Galileo” un EKA) nebija 
skaidri definēta. Komisija nebija pienācīgs līderis “Galileo” attīstībā un pārvaldībā. (66.–74. punkts).
PIEREDZE NĀKOTNEI
 81.  Kopš 2007. gada “Galileo” programmas organizācija ir ievērojami mai-
nījusies, bet liela daļa no kopuzņēmuma “Galileo” gūtās pieredzes  ir būtiska gan “Galileo” programmas turpināšanai, gan turpmākiem iespējamiem kopuzņēmumiem un rūpnieciskām programmām.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība40
 82.  Komisija ir piedāvājusi būt par programmas pārvaldītāju ; tas ir ļoti nopietns 
uzdevums, kura izpildei Komisijai nepietiek pieredzes. Iespējams, ka 
tas ir noderīgi īstermiņā, tomēr Komisijai jāapsver, vai tas būtu pie-mērotākais risinājums ilgtermiņā. Palāta piedāvā šādus ieteikumus.
1. IETEIKUMS
Lai iegūtu autoritāti kā programmas pārvaldītāja, Komisijai būtu jāpielāgo savi resursi, kā arī juridiskie un finanšu instrumenti noza-
res programmas attīstības un pārvaldības īpatnībām:
cilvēkresursu daudzumam un zināšanām jābūt proporcionāliem a) 
programmas pārvaldības uzdevumam;
jāizveido piemērota ES un EKA sadarbības sistēma; b) 
Komisijai jānodrošina, ka tai ir finanšu instrumenti infrastruktū- c) 
ras finansēšanai (izņemot dotācijas), un jāuzņemas ilgtermiņā 
segt ikgadējās darbības un papildināšanas izmaksas;
programmas pārvaldībai jābūt tādai, lai ļautu programmas pār- d) 
valdītājam saskanīgi veikt savus uzdevumus (definēt gaidāmos 
rezultātus, piešķirt pilnvaras un pārbaudīt izpildi).
 83.  Lai programma “Galileo” būtu veiksmīga, tai vajadzīgs skaidrs virziens. 
Lēmumus par programmas nākotni Komisija nevar pieņemt viena pati, bet skaidra vadošā loma ir sevišķi svarīga.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība41
2. IETEIKUMS
Komisijai ir steidzami jākonkretizē programmas politiskie mērķi un 
tie jāiestrādā stratēģiskajos un darbības mērķos , kas sniegs “Gali-
leo” stingru turpmāko plānu līdz pilnai izvietošanai un pēc tam,  
piemēram:
kā pozicionēt programmu “Galileo” kā komerciālu sistēmu? Vai a) 
tai ir finansiāli jāatmaksājas, vai arī tai būs vajadzīgs turpmāks 
publiskā sektora atbalsts? Vai svarīgāk ir gūt pēc iespējas vairāk ieņēmumu vai kāpināt makroekonomiskos ieguvumus un kal-
pot visai “Galileo” vērtību ķēdei ar tās izmantošanā radītajiem 
pakalpojumiem un precēm?
kāda būs b) EGNOS  un “Galileo” savstarpējā saistība, kad “Gali-
leo” sāks darboties pilnībā? Vai tās darbosies paralēli, tādējādi nodrošinot vajadzīgu dublēšanos pakalpojumu sniegšanā, vai 
arī EGNOS  demontēs?
 84.  Koncesijas sarunu neizdošanās nenozīmē, ka nav pamata “Galileo” konce-
sijai nākotnē, bet jebkādiem turpmākiem centieniem iesaistīt privāto 
finansējumu jābūt balstītiem uz reālāku novērtējumu par to, kam ir 
tirdzniecības potenciāls un vai tiešām ir pamats publiskā un privātā 
sektora partnerībai. Jāatzīmē, ka ir citu starptautisku satelītprojektu 
veiksmīgas izmantošanas modeļi, piemēram, Inmarsat , Intelsat , Eutel-
sat vai Eumetsat .
3. IETEIKUMS
Komisijai ir jāveltī pietiekami daudz laika, lai sagatavotu komerci-
ālās ekspluatācijas posmu, izmantojot labāko praksi dalībvalstīs, 
apsverot dažādus privātā sektora iniciatīvas modeļus un ņemot  
vērā pieredzi līdzīgās nozarēs.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība42
 85.  Atkarībā no lēmuma, kā “Galileo” pozicionēs kā komerciālu sistēmu 
(sk. 2. ieteikumu), Eiropas Savienībai būs vai nu jāiesaistās “Galileo”/
EGNOS  ieņēmumu agras tirgus attīstības veicināšanā (lai radītu tiešus 
ieņēmumus, ar kuriem nosegt izdevumus), vai jāuzņemas “Galileo”  
kopējo iespējamo izmaksu finansēšana (iespējams, 10 miljardi EUR  
nākamo 20 gadu laikā). Pirmajā gadījumā jāizveido piemērota sistēma lietotājiem.
4. IETEIKUMS
Komisijai jānodrošina, lai tiktu risināti šādi jautājumi:
svarīgu un stabilu lietotāju prasību analīze, apkopošana un  a) 
apstiprināšana;
nodrošināšanas darbību attīstīšana (piemēram, vajadzīgās tie- b) 
siskās un regulatīvās sistēmas nodrošināšana);
EGNOS c)  kā “Galileo” paraugprakses virzīšana, sertificējot EGNOS  
dzīvības drošības pakalpojumu un padarot EGNOS  un “Galileo” 
ekspluatācijas modeļus saderīgus;
skaidra un saskanīga ieņēmumu modeļa vai cenu politikas  d) 
izstrāde “Galileo” un EGNOS  pakalpojumiem un civiltiesiskās  
atbildības politikas izstrāde.
 86.  Turpmākos gados Komisija ir izveidojusi citus kopuzņēmumus ( SESAR , ITER 
un vairākas kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas ( JTIs )). “Galileo” pieredze 
liecina, ka pieejai šiem jaunajiem uzņēmumiem jābūt labi plānotai un reālai.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība43
5. IETEIKUMS
Jebkuros kopuzņēmumos un nozares programmās,  kurās ES nolemj 
iesaistīties nākotnē , Komisijai
jānodrošina, ka ir skaidri un pamatoti iemesli kopuzņēmuma  a) 
izveidei;
jānodrošina, ka visas reālās iespējas sadarbībai ar privāto sek- b) 
toru ir pienācīgi izskatītas;
jācenšas izveidot pārvaldības struktūru, kas netraucē kopuzņē- c) 
mumam pienācīgi pārvaldīt programmu.
  Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2009. gada 14. maija sēdē  
Luksemburgā.
Revīzijas palātas vārdā —
e jas pa ātas ā dā
priekšsēdētājs
Vítor Manuel da Silva Caldeira
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība44
EIROPAS KOSMOSA AĢENTŪRA
EKA ir starpvaldību organizācija, kuru tās pašreizējā veidolā izveidoja 
1975. gadā, apvienojot divas toreiz pastāvošas aģentūras — ELDO (Eiropas 
Kosmosa raķešu palaišanas attīstības organizācija) un ESRO  (Eiropas Kos-
mosa izpētes organizācija). EKA ir 18 dalībvalstis: Austrija, Beļģija, Čehija, Dānija, Somija, Francija, Vācija, Grieķija, Īrija, Itālija, Luksemburga, Nīder-lande, Norvēģija, Portugāle, Spānija, Zviedrija, Šveice un Apvienotā Karaliste. Par kosmosu atbildīgās attiecīgo valstu iestādes ir EKA valdošās padomes locekles.
EKA mērķis ir nodrošināt un sekmēt Eiropas valstu sadarbību kosmosa izpētes 
un tehnoloģiju un to pielietošanas jomā vienīgi un tikai miermīlīgos nolūkos, lai tos izmantotu zinātniskiem mērķiem un esošajām kosmosa pielietojuma sistēmām.
EKA darbību var iedalīt divās kategorijās: obligātās un fakultatīvās. Vispārējā 
budžeta un zinātniskās programmas budžeta ietvaros īstenotās programmas 
ir obligātas un ietver Aģentūras pamatdarbības (nākotnes projektu izpēte, 
tehnoloģiju izpēte, kopēji ieguldījumi tehnoloģijās, informācijas sistēmās un mācību programmās). Visas dalībvalstis piedalās šajās programmās, balstoties 
uz to IKP. Citās programmās, kuras ir zināmas kā fakultatīvās programmas, 
piedalās mazāks dalībvalstu skaits, kuras var brīvi izlemt par savu dalības 
apjomu. Gan ARTES-9 , gan GalileoSat ir fakultatīvās programmas. 2006. gadā 
EKA budžeta izdevumi bija gandrīz 3 miljardi EUR.
EKA un Eiropas Kopiena ir savstarpēji neatkarīgas organizācijas. Tajās ir dažā-
das dalībvalstis un to darbībā piemēro atšķirīgus noteikumus un procedūras. ES regulas EKA nav saistošas.
EKA un Eiropas Kopienas noslēgtais pamatnolīgums (spēkā kopš 2004. gada 
maija) oficiāli regulē šo iestāžu sadarbību. Eiropas Kosmosa politika, paraks-tīta 2007. gada maijā, apvieno EKA pieeju ar atsevišķu dalībvalstu izvēlētajām 
pieejām un pirmo reizi izveido kopēju politikas pamatu Eiropas veiktajām 
darbībām kosmosā.I PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība45
FAKTI, SKAITĻI UN SKAIDROJOŠI PIEMĒRI PAR EIROPAS ĢEOSTACIONĀRĀS  
NAVIGĀCIJAS PĀRKLĀJUMA DIENESTU ( EGNOS )
EGNOS  UN KOPUZŅĒMUMA “GALILEO” SALĪDZINĀJUMSII PIELIKUMS
EGNOS Kopuzņēmums “Galileo”
Saite ar citām globālām 
navigācijas satelītsistēmāmpastiprina GPS un GLONASS  signāluspilnīgi neatkarīgs no citām globālām 
navigācijas satelītsistēmām
Pakalpojumi 3: OS, SoL, SAR 5: OS, CS, PRS, SoL, SAR
Pārklājums reģionāls (Eiropa) globāls
Kosmosa segments3 ģeostacionāru ( GEO ) pavadoņu 
uztvērējraidītāji orbītā 36 000 km augstumā30 vidējā zemes orbītā ( MEO ) esoši 
pavadoņi 23 000 km augstumā
Stacionārās iekārtas uz 
zemes4 Misijas kontroles centri
34 RIMS  (telemetrijas un integritātes 
kontroles stacijas)
6 Zemes navigācijas stacijas ( NLES )3 “Galileo” kontroles centri ( GCC )
20 “Galileo” sensoru stacijas ( GSS)
5 S joslas augšuplīnijas stacijas
10 C joslas augšuplīnijas stacijas
FinansēEKA, Eiropas Komisija, Eurocontrol , EOIG , 
kopuzņēmuma “Galileo” akcionāriEKA, Eiropas Komisija, Ķīna, Izraēla
EGNOS  FINANSĒJUMA AVOTI
EGNOS  finansējuma avoti (kopumā 630 miljoni EUR, 2001. g. cenās)
No 1995. līdz 2007. gadam piešķirtie līdzekĮi
EOIG
26 %Eurocontrol
2 %Kopuzņēmuma
“Galileo” akcionāri
7 % Eiropas Komisija
(TEN-T +
7. pamatprogramma)
28 %
EKA
dalībvalstis
(ARTES )
37 %
Avots : ERP aplēse.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība46
EGNOS  TRŪKA ILGTERMIŅA VĪZIJAS
EGNOS  mērķi tika pakāpeniski pielāgoti, programmu pārveidojot no demons-
tratora uz pilnvērtīgu darbības programmu. Tā cieta no ilgtermiņa stratēģijas un politiskas apņemšanās trūkuma. Daži piemēri:
EGNOS a)  dotācijas no Eiropas Komisijas izmaksāja ik gadu daļās un ar sis-
temātisku kavēšanos. Arī EKA dalībvalstis iemaksas veica ar kavēšanos. 
Tāpēc dažas programmas darbības kavējās un radīja nenoteiktību par 
programmas izvietojuma plānošanu;
vidēja termiņa un mainīgas prasības, standartu pastāvīga pilnveidošana b) 
un jaunas idejas par sistēmas sertifikāciju radīja kavēšanos un papildu 
izmaksas;
2008. gada septembrī c) EGNOS  vēl joprojām nebija virzības apraksta;
lai gan d) EGNOS  OS signāls kļuva pieejams 2006. gada jūlijā, 2008. gada 
septembrī sistēma vēl nebija uzsākusi darbību tādēļ, ka nebija atrisināti 
jautājumi par trešo personu atbildību, pastāvēja nenoteiktība par prog-
rammas nākotni saistībā ar tās finansēšanu un pārvaldību un Komisija 
nevēlējās tehniski pieņemt sistēmu;
lai gan EKA un kopuzņēmums “Galileo” centās demonstrēt e) EGNOS  iespē-
jas ārvalstīs (piemēram, Āfrikā, Ķīnā un Dienvidamerikā), nav reālas stra-tēģijas EGNOS  atbalstam ārpus Eiropas;
kopuzņēmuma “Galileo” organizācijas struktūrā f) EGNOS  bija iekļauts teh-
niskajā daļā, nevis uzskatīts par pilnvērtīgu daudznozaru programmu. 
Līdz 2006. gadam kopuzņēmums “Galileo” nesaņēma finanšu līdzekļus no Komisijas, lai tos atvēlētu ar EGNOS  saistītai pētniecībai.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība47
STARPTAUTISKA SADARBĪBA SAISTĪBĀ AR “GALILEO”
ES ir noslēgusi vairākas starptautiskas vienošanās saistībā ar “Galileo”.
Sadarbības nolīgums noslēgts ar Amerikas Savienotajām Valstīm (2004. g.) 
un Krieviju (2006. g.), lai nodrošinātu “Galileo” un esošo globālo navigācijas satelītsistēmu, piemēram, GPS un GLONASS  savstarpēju izmantojamību un 
savietojamību.
Sadarbības nolīgumi noslēgti ar Ķīnu (2003. g.) un Izraēlu (2004. g.), uz šo 
nolīgumu pamata Ķīnas Valsts attālās uzrādes centrs un Izraēlas komercsa-
biedrība “Matimop” kļūst par kopuzņēmuma “Galileo” akcionāriem.
Vispārēji sadarbības nolīgumi noslēgti ar Ukrainu (2005. g.), Indiju (2005. g.), 
Maroku (2005. g.) un Dienvidkoreju (2006. g.), taču to rezultātā šīs valstis nav 
piedalījušās kopuzņēmumā “Galileo” vai kļuvušas par tā akcionāriem.
Visu šo nolīgumu mērķis bija mazināt tehnoloģiskos un politiskos riskus, 
veicināt un stiprināt rūpniecisko un politisko zinātnību jeb know-how , sekmēt 
sistēmu lietojumprogrammu lietošanu, piedāvāt ieiešanu trešo valstu tir-gos, veicināt “Galileo” izveidošanu par starptautisku standartu un sagatavot 
pamatu sauszemes iekārtu uzstādīšanai dažādos pasaules reģionos.
Attiecības ar Ķīnas un Izraēlas uzņēmumiem tika sabojātas, kad kopuzņē-
mums “Galileo” tika likvidēts un radās problēmas ar attiecīgo nolīgumu pārnešanu uz GSA . Pārrunas par sadarbību ar vēl citām valstīm, piemēram, 
Brazīliju, Meksiku, Čīli, Kanādu, Argentīnu un Austrāliju arī tika pārtrauktas pēc kopuzņēmuma “Galileo” likvidācijas.III PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība48ERP IZMANTOTIE KRITĒRIJI, LAI NOVĒRTĒTU, KĀ PUBLISKAIS SEKTORS PĀRVALDĪJA “GALILEO”  
KONCESIJAS PROCESU. NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMSIV PIELIKUMS
Kritēriji (pamatojoties uz 
INTOSAI  pamatnostādnēm 
par labāko praksi publiskā/
privātā sektora fi  nanšu 
un koncesiju revīzijā)Atbildīgā 
iestādeVai kritēriji 
tika ievēroti?Novērtējuma kopsavilkums
A. Projekta piemērošanas joma
A. 1. Projekta atlase
Kā revidētā vienība noteica potenciālo 
projektu prioritāro secību? Vai tā īstenoja projektus atbilstoši noteiktajai prioritārajai secībai?Komisija 
(Padome)Netika 
novērtēts
(Šādu lēmumu 
noteica politiski apsvērumi)“Galileo” bija unikāls projekts, un tā īstenošanas lēmumam bija politisks raksturs. Saskaņā ar 1990. gadu sākumā 
uzsākto Komisijas iniciatīvu Padome apstiprināja “Galileo” programmu un tās vadību uzticēja Eiropas Komisijai.
Pēc tam saskaņā ar Komisijas priekšlikumu un tādēļ, lai uzsāktu izstrādes posmu, tika panākta dalībvalstu politiska 
vienprātība un pieņemts lēmums izveidot publiskā un privātā sektora partnerību/koncesiju. Bija paredzēts, ka turpmāko posmu vadība un fi  nansēšana notiks saskaņā ar šo plānu. Skatīt Komisijas paziņojumus, Komisijas veikto 
pētījumu materiālus un Padomes secinājumus no 1994. līdz 2003. gadam.
A. 2. Projekta prasību noteikšanaVai revidētā vienība jau pašā sākumā 
skaidri noteica prasības un formulēja tās faktisko rezultātu aspektā, tādējādi nepārprotami norādot iespējamos ierobežojumus, ar kuriem būs jārēķinās privātajam sektoram?Komisija 
(Padome)Daļēji Komisijas veiktais sagatavošanās darbs un Padomes pieņemtie lēmumi liecina, ka Eiropas publiskais sektors 
noteica savas prasības ļoti vispārīgi. Bija paredzēts, ka piedāvātā koncesija ietvers “Galileo” sistēmas izvietošanas un ekspluatācijas posmu, tostarp arī papildināšanas posma, vadību un fi  nansēšanu. Tādējādi koncesionāra pienākums 
bija apgādāt, palaist, ekspluatēt un uzturēt sistēmu un tās komponentus koncesijas līguma laikā, lai varētu nodrošināt piecus “Galileo” satelītsakaru pakalpojumus un pakārtotas izmantošanas iespēju turpmāku attīstīšanu. “Galileo” koncesijas līgumā tika iekļauta arī EGNOS  vadība un EGNOS  pakalpojumu sniegšana.
Komisijas veiktais sagatavošanās darbs koncesijas izveidošanai nenovērsa daudzas neskaidrības ļoti svarīgos 
jautājumos, piemēram, attiecībā uz ieņēmumu gūšanas modeli un projekta pāreju no izstrādes posma uz 
izvietošanas posmu. Ar privātā sektora līdzdalību saistītie ierobežojumi bija īsumā uzskaitīti, taču nebija aprakstīta publiskā sektora stratēģija, ar kuru varētu iepazīstināt privāto sektoru.
Tādējādi Komisijas veiktais sagatavošanās darbs nespēja sniegt privātajam sektoram skaidri defi  nētas prasības un 
ierobežojumus saistībā ar piedāvāto “Galileo” koncesiju.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība49A. 3. Privātā sektora potenciāls
Vai revidētā vienība veica iepriekšēju 
privātā sektora potenciāla novērtējumu saistībā ar tā spēju izpildīt prasības?Komisija Daļēji Komisija sagatavošanās darbu posmā salīdzināja koncesijas īstenošanas iespējamību un sadarbību kopuzņēmuma 
formā (kas izpaustos kā kapitāldaļas kopuzņēmumā “Galileo”); kaut arī vispārīgos secinājumos, tā atzinīgi novērtēja koncesiju. Pastāvēja uzskats, ka privātais sektors nebūs ar mieru piedalīties un investēt kopuzņēmumā, jo nav skaidri sagaidāmie fi  nansiālie ieguvumi un ir iespējams interešu konfl  ikts izstrādes un apstiprināšanas posmā.
Komisija atzina arī, ka Eiropas privātais sektors spēs piegādāt “Galileo” sistēmu un nodrošināt pakalpojumus, jo tam ir 
atzīta tehniskā zinātība ( know-how ) un apliecināta pieredze lielu projektu fi  nansēšanā un vadībā.
Tomēr, kā konstatēts A. 2. punktā, projekta prasības nebija pietiekami skaidri formulētas. Tāpēc novērtējums par 
privātā sektora potenciālo spēju izpildīt šīs prasības bija pārāk vispārīgs.
Tādējādi Komisija nespēja veikt privātā sektora potenciāla sākotnējo novērtējumu.
A. 4. Potenciālo ieguvumu novērtēšanaVai revidētā vienība iepriekš novērtēja 
sagaidāmos ieguvumus?Komisija 
(Padome)Daļēji Lēmumu īstenot “Galileo” programmu ar publiskā un privātā sektora partnerības palīdzību pamato šādi apsvērumi 
(sk. Komisijas 1999. gada 10. februāra paziņojumu): tādējādi varēs iegūt papildu fi  nansējumu, uzlabot projekta 
izstrādi un ekonomisko izdevīgumu, iegūt labāku pakalpojuma izmantošanu, kā arī galvenā uzmanība tiks pievērsta lietotāja vajadzībām un izmaksas būs labāk pārvaldītas.
Vienā pētījumā, ko bija pasūtījusi Komisija, bija uzskaitīti projekta mērķi: sasniegt pilnu darbības jaudu pēc iespējas 
drīz, ideāli — 2008. gada sākumā, lai varētu izmantot GNSS  tirgū radušās izdevības, nozīmīgu izvēršanas posmam 
nepieciešamo līdzekļu daļu (vēlams 2/3) iegūt no privātā fi  nansējuma, panākt rentabilitāti (optimizējot tehniskos 
risinājumus un sistēmu, optimizējot iepirkuma procedūru un padarot to efektīvāku, panākot atbilstošu riska pārnešanas pakāpi un ieviešot fi  nansiālus stimulus), iesaistīt ES ražotājus, lai tie varētu gūt labumu no līgumiem, 
kas noslēgti par sistēmas uzstādīšanu un lietotāja iekārtu ražošanu, privātajam sektoram uzticēt atbildību par to, lai sistēma darbotos atbilstoši tirgus un publiskā sektora noteiktajām veiktspējas prasībām un lai šīm prasībām atbilstu arī specifi  kācijas, optimizēt ienākumu gūšanu no darbības tirgū, samazināt vajadzību pēc publiskajiem izdevumiem 
un tos amortizēt ilgākā laika posmā, kā arī optimizēt visa projekta ”dzīves cikla” izmaksas, efektīvi izmantojot privāto sektoru. Pētījumā ir atzīts, ka būs nepieciešams kompromiss, ja vienam projektam ir izvirzīti tik daudzi mērķi.
Tomēr sagatavošanas posmā Komisija nepiedāvāja nevienu kompromisu. Turklāt šie vispārējie mērķi nebija 
pietiekami precīzi formulēti piedāvātajai “Galileo” koncesijai. Komisijai būtu vajadzējis izstrādāt stratēģiju, kurā būtu, piemēram, noteikti šādi aspekti: i) publiskā sektora vēlmes “Galileo” komerciālajā ekspluatācijā, ii) publiskā sektora stratēģija, kā nodrošināt praktisku pāreju, lai atrisinātu attīstības un izvēršanas posmu savstarpējo atkarību.
Šādi dokumenti vēlāk lieti noderētu, lai veiktu pienācīgu novērtējumu un izstrādātu atlases kritērijus, ko piemērot 
publiskā iepirkumu konkursā, kad jānovērtē iesniegtie piedāvājumi.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība50A. 5. Plašāki politiskie mērķi (tostarp regulējuma aspekti)
Vai revidētā vienība novērtēja, kāda 
varētu būt plašāku politisko mērķu ietekme uz projektu?Komisija 
(Padome)Daļēji Projektu “Galileo” ierobežo stratēģiski apsvērumi (piemēram, potenciālas iespējas to izmantot militāriem nolūkiem). 
Par šādiem jautājumiem dalībvalstīm nav vienotas nostājas. Tomēr apmēram trešo daļu no potenciālajiem ienākumiem, ko varētu gūt no “Galileo” izmantošanas, ir paredzēts iegūt no sabiedriski regulējamiem pakalpojumiem, piemēram, avārijas dienestu un drošības dienestu darbības vai armijas.
GNSS  lietojumprogrammu izstrāde ir ļoti atkarīga arī no normatīvajiem pasākumiem, kurus jāievieš dalībvalstu un 
ES līmenī. Arī šajā jomā tika aplēsts, ka apmēram trešdaļa no potenciālajiem ienākumiem ir atkarīga no publiskā sektora atbalsta, bez kura privātais sektors nevar plānot ieņēmumus. Tomēr Komisija nepiedāvāja plānu, kā ar normatīvā regulējuma palīdzību varētu uzlabot izredzes sekmīgi īstenot “Galileo” programmu.
A. 6. Piemērotākā partnerības veida izraudzīšanāsVai revidētā vienība izskatīja 
alternatīvus projekta īstenošanas veidus, kas atbilstu tās vajadzībām, piemēram, tradicionālo publisko iepirkumu vai privatizāciju, pirms tā izvēlējās fi  nansējumu ar publiskā un privātā sektora partnerības vai koncesijas palīdzību?Komisija 
(Padome)Nē Sagatavošanās darbu posmā Komisija neizskatīja iespēju organizēt tradicionālo publisko iepirkumu. Komisija 
aprobežojās ar to, ka izskatīja i) programmas “Galileo” darbības plāna izstrādāšanu un ii) atbilstošu publiskā un privātā sektora partnerības struktūru. Sagatavošanās posmā tā ierosināja publiskā un privātā sektora partnerību koncesijas veidā kā alternatīvu kopuzņēmumam.
Pretēji ieteikumiem, kuri sniegti divos PricewaterhouseCoopers  veiktajos pētījumos (2001. gada novembrī un 
2003. gada janvārī), turpmāk netika izstrādāts neviens publiskā sektora salīdzinošais rādītājs, ar kura palīdzību varētu novērtēt privātā sektora piedāvājumu priekšrocības publiskā un privātā sektora partnerības gadījumā, lai uzlabotu publiskā sektora pozīcijas sarunās.
A. 7. JauninājumiVai revidētās vienības iepriekš noteica 
jauninājumu apjomu tādās jomās kā projekta koncepcija un uzbūve un darbība, un fi  nansēšana?Komisija Daļēji Sagatavošanās darbu posmā Komisija atzina, ka ir nepieciešami jauninājumi piedāvātajā “Galileo” koncesijā, taču 
neprecizēja, kur un kādi jauninājumi ir iespējami.
Nekādu turpmāku sagatavošanas darbu Komisija neveica. Koncesijas atlases procesa sākumā konkursa 
dokumentācijā minētie nosacījumi mudināja dalībniekus iesniegt novatoriskus risinājumus, pieļaujot vairāku piedāvājuma variantu iesniegšanu.
Taču, tā kā nebija skaidri defi  nētas “Galileo” koncesijai izvirzītās prasības (skatīt A. 2. punktu), atlases procedūrā 
nebija iespējams piešķirt prioritāti jauninājumiem.
A. 8. Riska novērtējumsVai revidētā vienība iepriekš izvērtēja 
pienācīgu projekta risku sadalījumu starp projektā iesaistītajiem publiskā un privātā sektora dalībniekiem?Komisija Nē Sagatavošanās posmā nenotika riska sadalījuma izpēte. Tas būtu bijis iespējams, ja privātajam sektoram būtu 
izvirzītas skaidri defi  nētas prasības.Kritēriji (pamatojoties uz 
INTOSAI  pamatnostādnēm 
par labāko praksi publiskā/
privātā sektora fi  nanšu 
un koncesiju revīzijā)Atbildīgā 
iestādeVai kritēriji 
tika ievēroti?Novērtējuma kopsavilkums
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība51A. 9. Projekta izmaksu pieņemamība un iespējamais ekonomiskais izdevīgums
Vai pirms konkursa procedūras 
sākšanas revidētā vienība izvērtēja, kādas var būt maksimālās pieļaujamās izmaksas un vai projekts būs rentabls?Komisija Nē Lai gan sagatavošanās posmā tika defi  nēts, kādi riski būs jānovērš un kādas grūtības būs jāpārvar, pirms koncesijas 
izveides ar privātā sektora partneriem netika novērtēts, cik lielā mērā šādas neskaidrības varētu ietekmēt projekta īstenošanas iespējamību. Tika novērtēti potenciālie “Galileo” projekta sniegtie ieguvumi, taču netika pilnībā formulēti argumenti par labu tā īstenošanai koncesijas veidā un pret to.
Pirms iepirkuma procedūras sākšanas netika izvērtētas projekta izmaksu pieņemamība un iespējamais ekonomiskais 
izdevīgums.
A. 10. Darbības ekonomiskā pamatojuma izklāstsVai revidētā vienība sagatavoja 
pienācīgu darbības ekonomisko pamatojumu, kas attaisnotu lēmumu sākt iepirkuma procedūru?Komisija Daļēji Pēc Padomes lūguma (Padomes 2001. gada 5. aprīļa rezolūcija) Komisija veica sagatavošanās darbu, lai atbalstītu 
programmas “Galileo” darbības plānu un lai izvērtētu, kāds modelis būtu piemērotākais privātā un publiskā sektora partnerībai (darbības ekonomiskais pamatojums).
Lai gan Komisija nonāca pie secinājuma, ka ir atbalstāms publiskā sektora risinājums, pamatojot to ar labu izmaksu 
un ieguvumu attiecību, tā skaidri neformulēja koncesijas modeļa priekšrocības un trūkumus.
B. B. Projekta vadība
B. 1. Projekta darba grupa
Vai revidētā vienība novērtēja, kādas 
prasmes būs nepieciešamas, lai sekmīgi īstenotu projektu? Kādā veidā šīs prasmes piesaistīt, piemēram, izmantojot iestādē strādājošos vai uzaicinot padomdevējus ārpus iestādes? Vai projekta darba grupu izveidoja laikus?Dalīta. 
Komisija un kopuzņēmums “Galileo”Daļēji Kopuzņēmums “Galileo” sāka darbību 2003. gada septembrī, kad tas pārņēma “Galileo” Starpposma atbalsta 
struktūras ( GISS ) darbiniekus. Pēc tam tika pieņemti arī citi darbinieki, taču kopuzņēmumam “Galileo” neizdevās 
piesaistīt speciālistus, kam būtu tieša pieredze publiskā un privātā sektora partnerību un koncesiju procesa pārvaldībā.
Kopuzņēmums iecēla ārējus padomdevējus visai vēlīnā atlases procesa posmā (t. i., pēc tam, kad jau bija izplatīta 
konkursa dokumentācija un kad jau bija sākusies cenu aptauja.)
B. 2. Tirgus izpēte
Vai pirms ofi  ciālas iepirkuma 
procedūras sākšanas revidētā vienība veica tirgus izpēti, lai noskaidrotu, vai ir tādi piegādātāji, kas vēlētos pietiekties šā projekta konkursam?Komisija Daļēji 2003. gada 22. februārī Komisija publicēja uzaicinājumu uzņēmumiem izteikt ieinteresētību saistībā ar “Galileo” 
koncesiju (OV C 43, 22.2.2003., 12. lpp.). Šā uzaicinājuma mērķis bija izveidot ieinteresēto uzņēmumu datu bāzi un ļaut tiem sagatavoties konkursa procedūrai. Pieteicās 85 uzņēmumi, un tos reģistrēja datu bāzē. Lai gan ieinteresētajiem uzņēmumiem sarīkoja informatīvu pasākumu, Komisija neveica nekādas darbības, lai novērtētu, vai dalībnieki ir sapratuši piedāvātajai koncesijai izvirzītās prasības, un lai noskaidrotu viņu domas par tām.
Kopumā potenciālie piegādātāji bija ieinteresēti “Galileo” projektā, taču pirms iesaistīšanās koncesijā viņiem bija 
vajadzīga precīzākas ziņas par izvirzītajām prasībām.
B. 3. Līgumiskie jautājumiVai revidētā iestāde noteica līgumiskos 
jautājumus, kuri, iespējams, radīsies iepirkuma procedūras laikā, un vai tā sagatavoja līguma projektu, kurā būtu izklāstīts sākotnējais katra līguma jautājuma risinājums?Kopuzņēmums 
“Galileo”Daļēji Līguma projekts tika sagatavots atlases posma un cenu aptaujas laikā.
Tomēr šis projekts bija pāragrs, jo vēl arvien pastāvēja daudzas neskaidrības, no tām sevišķi nozīmīgas attiecās uz 
piemērojamās jurisdikcijas izvēli.
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība52B. 4. Konkursa stratēģija
Vai revidētā vienība izstrādāja 
konkursa stratēģiju, kura aptvertu vairākus paredzamos konkursa posmus, kurā tā būtu noteikusi, cik pretendentu uzaicināt uz katru konkursa posmu, kura būtu defi  nējusi iestādes pieeju saziņai ar pretendentiem un vai tā bija noteikusi reālus termiņus konkursa procesam?Dalīta. 
Komisija un kopuzņēmums “Galileo”Daļēji Sagatavošanās darbu posmā Komisija izstrādāja indikatīvu iepirkuma procedūras plānu dalībnieku atlasei un sarunu 
procedūrai, publicējot uzaicinājumu izteikt ieinteresētību un uzaicinājumu pieteikties dalībai koncesijā un paredzot priekšatlases un atlases posmu. Bija paredzēts, ka tiesības slēgt līgumus piešķirs 14 mēnešus pēc procedūras sākuma. Kaut arī kopuzņēmums “Galileo” sāka darbu ar novēlošanos, Komisija un kopuzņēmums sākumā pieturējās pie izstrādātā plāna, kas paredzēja rīkot atlasi un sarunu procedūru īsā laikposmā 2003. un 2004. gadā (paziņojums par koncesiju publicēts OV 2003/S 200 — 179789).
Tomēr plānotie termiņi bija ļoti vērienīgi. Apvienotās Karalistes pieredze liecina, ka publiskā un privātā sektora 
partnerības un privātā fi  nansējuma iniciatīvu jomā specifi  sku un saskanīgu mērķu izvirzīšana parasti aizņem daudz 
vairāk laika (18 mēneši nav nekas neparasts) pat vienkāršiem PPP projektiem. Saskaņā ar Eiropas Kosmosa aģentūras 
vispāratzītajām un izmantotajām iepirkuma procedūrām ir skaidrs, ka pat pieredzējušai organizācijai vajadzīgs vairāk nekā gads, lai izstrādātu pilnvērtīgu pieeju Eiropas kosmosa rūpniecības vidē.
B. 5. Projekta termiņiVai revidētā vienība paredzēja reāli 
izpildāmus projekta termiņus, kuros defi  nēti atskaites punkti, ar kuriem varētu salīdzināt projekta gaitu, un starpposmi, kad iestāde var pārbaudīt projekta turpmāko dzīvotspēju?Dalīta. 
Komisija un kopuzņēmums “Galileo”Daļēji Sākotnējos “Galileo” programmas izpildes termiņus paziņoja vairākas reizes no 2000. līdz 2004. gadam (skatīt 
1. tabulu ).
Tomēr izpildes termiņi bija ļoti vispārīgi un tajos nebija atzīmēti starpposmi, ko varētu izmantot programmas 
dzīvotspējas pārskatīšanai. Atjauninātos termiņus ofi  ciāli paziņoja 2006. un 2007. gadā.
Starpposma atskaites punktus, kas attiecās uz koncesijas procesu, vairākas reizes atlika, taču netika sniegti nekādi 
komentāri par to, vai projektu vēl arvien ir iespējams īstenot.
B. 6. Izmaksu un ieguvumu salīdzināšanaVai revidētā vienība salīdzināja 
publiskā un privātā fi  nansējuma izmaksas un ieguvumus ar alternatīva risinājuma izmaksām un ieguvumiem?Dalīta. 
Komisija un kopuzņēmums “Galileo”Nē Sagatavošanās darbu posmā Komisija analizēja arī projekta “Galileo” izmaksas un ieguvumus, taču piedāvāto 
koncesijas pieeju nesalīdzināja ar alternatīvas iepirkumu procedūras piedāvātajām iespējām.
Kā minēts A. 6. punktā, PricewaterhouseCoopers  pētījumā ir izteikts ieteikums izstrādāt pilnvērtīgu publiskā sektora 
salīdzināšanas mehānismu. Tomēr šis ieteikums netika ņemts vērā.
B. 7. Konkursa pretendentu saraksts
Vai revidētā vienība izveidoja 
pienācīgu konkursa dalībnieku 
sarakstu?Dalīta. 
Komisija un 
kopuzņēmums 
“Galileo”Daļēji Iepriekš atlasīto konsorciju (skatīt arī B. 2. punktu) sarakstā bija iekļauti daudzi Eiropas rūpniecības nozares pārstāvj i, 
kas spētu izveidot “Galileo” sistēmu.
Tomēr nozares uzņēmumus un ar nākamajiem posmiem saistītos uzņēmumus aizstāja ar kosmosa rūpniecības 
uzņēmumiem. Stāvoklis vēl vairāk saasinājās, kad 2004. gada vasarā viens no trim iepriekš atlasītajiem konsorcijiem pieņēma lēmumu izstāties no atlases procedūras.Kritēriji (pamatojoties uz 
INTOSAI  pamatnostādnēm 
par labāko praksi publiskā/
privātā sektora fi  nanšu 
un koncesiju revīzijā)Atbildīgā 
iestādeVai kritēriji 
tika ievēroti?Novērtējuma kopsavilkums
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība53B. 8. Prasību precizēšana
Vai revidētā vienība precīzi formulēja 
prasības?Kopuzņēmums 
“Galileo”Nē Kopuzņēmuma “Galileo” izstrādātā konkursa dokumentācija palīdzēja pretendentiem tikai labāk strukturēt 
piedāvājumus. Tajā bija uzskaitīti vispārējie principi, taču nebija defi  nēti specifi  skie mērķi, skaidri noteiktas riska 
pozīcijas vai pieejas, kuras kopuzņēmums “Galileo” kā publiskā sektora pārstāvis dod priekšroku. Turklāt konkursa dokumentācijā nebija minēti ne koncepcijas trūkumi, ne piedāvātajam koncesijas projektam piemītošās īstenošanas grūtības. Proti, kopuzņēmums “Galileo” skaidri nenorādīja, kuram tirgus attīstības variantam tas dod priekšroku (vai kuram alternatīvam variantam), tikai aicināja pretendentus ierosināt iespējamās pieejas. Turklāt, aicinot pretendentus aprakstīt, kāda būs viņu stratēģija, kad tie pārņems apstiprināšanas orbītā fāzes ( In Orbit Validation  — 
IOV fāze) rezultātus, un stratēģija attiecībā uz civiltiesisko atbildību, kopuzņēmums “Galileo” nenoteica koncesijas 
līgumam piemērojamo jurisdikciju, lai gan tas būtu noderējis pretendentiem kā pamats veicamajai analīzei. Vienīgais izņēmums bija jautājums par satelītu palaišanu: kopuzņēmums skaidri norādīja, ka tas dod priekšroku Ariane 5  un 
Sojuz .
Tādējādi pretendentiem nebija pietiekamas informācijas par to, kāda ir publiskā sektora nostāja un kam tas dod 
priekšroku. Tiem nācās sagatavot piedāvājumus, izmantojot savu spriedumu, bez norādījumiem par to, kāda veida piedāvājumus sagatavot un bez iespējām precīzi reaģēt uz skaidri formulētām prasībām.
B. 9. Konkurences uzturēšanaVai revidētajai vienībai izdevās uzturēt 
konkurences spriedzi līdz pat līguma slēgšanas tiesību piešķiršanai un vai tā sekmīgi vadīja sarunas ar izraudzīto pretendentu?Kopuzņēmums 
“Galileo”Nē Tā kā kopuzņēmums divas reizes nespēja atlasīt izraudzīto pretendentu un tā kā tas apstiprināja piedāvājumu 
apvienošanu, uzskatāms, ka kopuzņēmums nespēja uzturēt konkurences spriedzi.
B. 10. Regulāras pārbaudes
Vai iepirkuma procedūras laikā 
revidētā iestāde regulāri pārliecinājās, ka projekts joprojām ir ekonomiski izdevīgs?Dalīta. 
Komisija un kopuzņēmums “Galileo”Nē Paziņojumos kopuzņēmums “Galileo” regulāri pauda ciešu apņemšanos panākt vienošanos ar privāto sektoru, 
taču tas nespēja novērtēt projekta īstenošanas iespējamību un potenciālo ekonomisko izdevīgumu (skatīt arī B. 5. punktu).
B. 11. Projekta izmaksu budžeti
Vai revidētā vienība sagatavoja un 
kontrolēja reālus budžetus visām projekta izmaksām, ņemot vērā iekšējos un ārējos resursus?Dalīta Jā Kopuzņēmums “Galileo” pamatojās uz katram pasākumam apstiprināto gada budžetu.
Tomēr attiecībā uz visu atlases un sarunu procedūru Komisija un kopuzņēmums “Galileo” nenovērtēja, cik lielus 
izdevumus piešķir publiskais un cik — privātais sektors. 2005. gada oktobrī privātais sektors iesniedza tāmi par 24,5 miljoniem EUR.
B. 12. Padomdevēju iecelšanaVai revidētā vienība, izmantojot 
konkursu, iecēla kompetentus ārējos padomdevējus?Dalīta Daļēji Kopuzņēmums rīkoja konkursu, un pēc tam iecēla pieredzējušus ārējus padomdevējus, taču tas notika vēlīnā atlases 
procesa posmā (t. i., pēc tam, kad jau bija izplatīta konkursa dokumentācija un kad jau bija sākusies cenu aptauja).
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība54B. 13. Izmaksu pārvaldība
Kā revidētā vienība uzraudzīja un 
pārvaldīja projekta izmaksas, ņemot vērā arī iekšējos un ārējos resursus?Dalīta Daļēji Kopuzņēmums “Galileo” nodarbināja ārējus padomdevējus un konsultantus saskaņā ar pamatlīgumiem, kurus 
noslēdza pēc konkursa procedūras. Izmaksas kontrolēja, dodot konkrētus darbuzdevumus.
Tomēr kopuzņēmumam “Galileo” nebija ilgtermiņa politikas attiecībā uz izmaksām, kas saistītas ar ārējiem 
padomdevējiem.
C. Konkursa piedāvājumi un līgums
C. 1. Pretendentu piedāvājumi
Vai pretendenti iesniedza pietiekami daudz risinājumu? Daļēji Kopuzņēmuma “Galileo” saņemtie konkursa pretendentu piedāvājumi liecināja, ka pretendenti ir kvalifi  cēti un 
pieredzējuši nozares vadošie speciālisti Eiropā.
Tomēr, tā kā publiskā sektora pārstāvji nebija snieguši precīzas specifi  kācijas (skatīt B. 8. punktu), pretendentiem 
trūka norādījumu, kāda veida piedāvājumus sagatavot, tāpēc viņiem nebija iespējas precīzi reaģēt uz skaidri formulētām prasībām.
Uz šo problēmu norādīja viens priekšatlases posmā izraudzītais pretendents, kurš 2004. gada pavasarī izteica 
precīzas prognozes par to, kā beigsies koncesijas process (cenu aptaujas sanāksmes protokols):
“Kopuzņēmuma “Galileo” konkursa dokumentācijā ir iekļauti daudzi noderīgi norādījumi, un lēmums rīkot divpu-
sējas sanāksmes (proti, reizi divās nedēļās sarunu procedūras ietvaros) ir pamatots, tomēr vēl arvien pastāv lielas bažas. Ir pārāk maz laika, lai varētu izanalizēt kopuzņēmuma “Galileo” prasības, sagatavotu “Galileo” uzņēmuma darbības plānu un iesniegtu piedāvājumu līdz šā gada 1. septembrim. Termiņā iesniegtie piedāvājumi lielā mērā balstīsies uz aptuveniem pieņēmumiem. Pretendentiem mutiski izteiktie ieteikumi censties pēc labākās sirdsap-ziņas ir pretrunā rakstiskajiem norādījumiem iesniegt juridiski saistošu konkursa piedāvājumu. Kopuzņēmumam “Galileo” nav resursu, lai pienācīgi salīdzinātu iesniegtos piedāvājumus, pamatojoties uz ekonomisko izdevīgumu publiskajam sektoram. Kopuzņēmums neizstrādā publiskā sektora darbības plānu, ko varētu izmantot šādai salīdzināšanai, un tas nepaspēs to izdarīt konkursam atvēlētajā termiņā. Turklāt iesniegto priekšlikumu vērtēšana nebūs konsekventa, jo: i) pretendenti pievienos saviem piedāvājumiem daudzus ierobežojošus noteikumus, kuri katrā piedāvājumā būs atšķirīgi un kurus kopuzņēmums “Galileo” nespēs izvērtēt; ii) kopuzņēmums ir noteicis, ka pretendenti paši izvirza un apņemas sasniegt galvenos faktiskos rezultātus; tie būs atšķirīgi, un arī tos kopuzņē-mums nespēs izvērtēt. Tādējādi pretendentiem jārēķinās, ka līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanu apdraudēs risks, kas nav pieņemams saskaņā ar vispāratzītajiem publiskā un privātā sektora partnerības principiem. ”
Tieši tā arī notika — iesniegtajos priekšlikumos nebija norādīts precīzs cenrādis un saistības, un kopuzņēmums 
“Galileo” bija spiests pagarināt atlases posmu. Šo lēmumu apstiprināja kopuzņēmuma “Galileo” padomdevēja 2004. gada decembrī sagatavotā tehniskā piezīme:
“Daudzos aspektos pretendentu iesniegto piedāvājumu izskatīšana nevirzījās uz priekšu, un tas liecināja, ka nav skaidrī-
bas par kopuzņēmuma prasībām. Tādējādi starp iesniegtajiem piedāvājumiem bija ievērojamas strukturālas atšķirības 
(tāpēc tos nebija iespējams tieši salīdzināt), un abi pretendenti iesniedza tikai provizoriskus cenu aprēķinus. ”Kritēriji (pamatojoties uz 
INTOSAI  pamatnostādnēm 
par labāko praksi publiskā/
privātā sektora fi  nanšu 
un koncesiju revīzijā)Atbildīgā 
iestādeVai kritēriji 
tika ievēroti?Novērtējuma kopsavilkums
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība55C. 2. Piedāvājumu novērtēšana
Vai revidētā vienība izvērtēja visus piedāvājumu aspektus? Daļēji Kopuzņēmums “Galileo” izskatīja saņemtos piedāvājumus un izvērtēja tos saskaņā ar iepriekšnoteiktiem 
(fi nansiālajiem, tehniskajiem un vadības) novērtēšanas kritērijiem.
Tomēr 2005. gada februārī kopuzņēmums savstarpēji konkurējošajiem piedāvājumiem galu galā piešķīra kopumā 
vienādu novērtējumu (skatīt arī C. 1. punktu).
C. 3. Pretendenta izraudzīšanāsVai revidētā vienība izanalizēja novērtējumu rezultātus 
tā, lai izraudzītos pretendentu ar ekonomiski izdevīgāko piedāvājumu?Daļēji Kopuzņēmums “Galileo”, izvērtējot piedāvājumus, piemēroja ofi  ciāli noteiktos konkursa vērtēšanas kritērijus. Tomēr 
tam nebija izvērstu un pilnvērtīgu novērtēšanas kritēriju, kuros atspoguļotas precīzas prasības, saskaņā ar kurām novērtēt un salīdzināt piedāvājumus (skatīt arī A. 4. punktu).
Kopuzņēmums “Galileo” divas reizes — 2004. gada oktobrī un 2005. gada februārī, pēc atlases posma 
pagarināšanas — paziņoja, ka nespēj izraudzīties labāko pretendentu.
C. 4. Nosacījumu grozīšana sarunu laikā ar izraudzīto pretendentuVai galīgo sarunu laikā ar izraudzīto pretendentu 
revidētā vienība samazināja līdz minimumam grozījumus darījuma noteikumos?Nē Kad bija apstiprināta piedāvājumu apvienošana un bija iesniegts apvienotais piedāvājums, kopuzņēmums “Galileo” 
vairs nespēja vadīt sarunu procesu. Tas nespēja panākt apvienošanās noteikumu ievērošanu, un sarunu kvalitāti negatīvi ietekmēja apvienotā konsorcija sastāvs, kā arī nespēja vienoties (iemesli — akcionāru skaits, viņu atšķirīgās intereses, dažādā pieredze publiskā un privātā sektora partnerības jomā u.c.).
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība56
ZIŅOJUMĀ IZMANTOTO TERMINU GLOSĀRIJS
Darbības pamatojums : informācija, kurā ir aprakstīts projekta izveides 
vai turpināšanas pamatojums. Darbības pamatojumā izskaidro projekta nepieciešamību.
Darbības plāns : darbības mērķu oficiāls uzskaitījums, mērķu sasniedzamības 
pamatojums un to sasniegšanas plāns.
“Galileo” lietotāju segments : pretstatā sistēmas kosmosa segmentam un 
zemes segmentam lietotāju segments pārveido signālus pakalpojumos gala lietotājiem. Šo segmentu veido dažāda veida lietotāju uztvērēji.
Gatavības maksājums : publiskas iestādes periodisks maksājums koncesionā-
ram par gatavību sniegt pakalpojumu.
Interešu konflikts : situācijā, kurā persona vai organizācija pilda divas funk-
cijas, kurām ir pretēji mērķi vai intereses.
Koncesijas līgums : līgums par publiska objekta nodošanu juridiskai personai, 
kas to apsaimnieko un veic tajā ieguldījumus.
Konkurences spriedze : situācija, kurā konkurenti ir spiesti padarīt piedā-
vāto preci vai pakalpojumu pēc iespējas pievilcīgu iepircējam, lai nezaudētu sāncenšiem. Konkurences spriedze ļauj piešķīrējai iestādei panākt labāku 
darījumu.
Konkursa process : prakse, kad izsludina konkursu par dažādu privātu uzņē-
mumu piedāvājumiem, tos saņem un izvērtē, lai izraudzītos, kurš sniegs pakal-
pojumus saskaņā ar publiskā un privātā sektora finansēšanas vai koncesijas 
līgumu, tādējādi no ieguldītajiem līdzekļiem gūstot maksimālu atdevi.
Pārvaldības struktūras : pārraudzības sistēma, kas ļauj vadībai kontrolēt pro-
jektu. Šī sistēma ietver vadības atbildības sadalījumu, kā arī procesus un sistēmas, saskaņā ar kurām sagatavo ziņojumus vadībai.V PIELIKUMS
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība57
Publiskā sektora salīdzinātājs : projekta izmaksu aplēse, ja izmantotu tradicio-
nālās iepirkuma metodes. Pēc šīs aplēses nosaka, vai privātais finansējums nodrošinās labāku ieguldīto līdzekļu atdevi nekā tradicionāls iepirkums.
Publiskā un privātā sektora partnerība : valsts pakalpojums vai privāts uzņē-
mējdarbības projekts, ko finansē un īsteno, valsts sektoram sadarbojoties ar vienu vai vairākiem privātiem uzņēmumiem.
Riska pārnešana : tāda riska nodošana privātā sektora pakalpojuma sniedzē-
jam, kas parasti ir iepircēja atbildībā.
Riska sadalījums : publiskā un privātā sektora finansēšanas vai koncesijas 
līguma pušu vienošanās par to, kura viena vai vairākas puses atbildēs par nelabvēlīga notikuma finanšu vai citām sekām. Ar šādu vienošanos tiek mazi-nāta nelabvēlīgā notikuma varbūtība un vājinātas šā notikuma iespējamās 
sekas.
Tradicionāls iepirkums : līgums, saskaņā ar kuru pasūtītājs vienkārši maksā 
darbuzņēmējam par kādu objektu, kamēr darbs ar šo objektu vēl turpinās. Par 
šādiem objektiem pilnībā samaksā tad, kad tie ir pabeigti. Objektu apkope 
ir atsevišķu līgumu priekšmets, bet to izmantošana paliek publiskā sektora 
atbildībā.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība58
KOMISIJASATBILDES
KOPSAVILKUMS
I–V
“Galileo” un EGNOS  ir divas novatoriskas  
programmas, kuru mērķis ir izveidot Eiro-
pas Globālās navigācijas pavadoņu sistēmu (GNSS ). Eiropas Kosmosa aģentūra (EKA) un 
Komisija uzsāka šīs divas programmas kā  
kopīgu iniciatīvu un ieguva attiecīgo dalīb-
valstu spēcīgu atbalstu šīm programmām.
EKA uzņēmās tehnoloģiskās izstrādes darbī-
bas, un Komisija bija atbildīga par politikas izstrādāšanu. Kopā tās izveidoja kopuzņē-mumu “Galileo” ( GJU ), kas kalpotu par koordi-
nēšanas platformu, lai pārraudzītu izstrādes un apstiprināšanas posma īstenošanu.
Pēc Komisijas ierosinājuma izvietošanas un 
ekspluatācijas posmam Padome izveidoja  
Uzraudzības iestādi ( GSA ), lai publiskā un  
privātā sektora partnerības ( PPP ) ietvaros  
pārstāvētu publiskā sektora intereses.
Kopš “Galileo” programmas pirmsākumiem  
dalībvalstīm un Eiropas Kosmosa aģentūrai šajā lietā ir bijusi svarīga loma. Pēc pieredzē-tajam grūtībām atrast finansējumu no pri-vātiem avotiem integrētā “Galileo”/ EGNOS  
programma 2008. gadā kļuva par ES prog-
rammu, ko pilnībā finansē no ES budžeta.  
No tā brīža Komisija uzņēmās programmas  
pārvaldītājas lomu. Līdz ar jauno struktūru 
ir precizēti pienākumi, un Komisija šobrīd  uzskata, ka tā ir uz pareizā ceļa, lai sasniegtu 
savus mērķus. Komisija atzīst, ka programmas īstenošana kavējās un pārsniedza izmaksas, tomēr, ņemot vērā pirmsprojekta inova-
tīvo dabu un tehnisko sarežģītību, Komisija 
uzskata, ka Palātas novērtējums par izstrā-
des un apstiprināšanas posma pārvaldību ir pārāk negatīvs. Raugoties uz paveikto, šķiet, 
ka varēja darīt vairāk, lai dažas no problē-mām risinātu jau agrākā posmā.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība59
V
i)
GJU  tika izveidots kā saskarne starp EKA,  
kas ir atbildīga par tehnoloģijas attīstības  
pasākumu veikšanu ( IOV  posms jeb apstip-
rināšana orbītā), un Eiropas Komisiju, kura ir atbildīga par politikas aspektiem.
ii)
Komisija pastāvīgi uzraudzīja programmu,  neiejaucoties EKA atbildības jomā, īpaši  
attiecībā uz tehniska un rūpnieciska rakstura 
jautājumiem. Komisija iesaistījās visos gadī-jumos, kad bija nepieciešams novērst šķērš-ļus un ierosināt programmas pielāgojumus.
VI
PPP  izvēle bija Padomes pieņemts politisks 
lēmums. Komisijai tika piešķirtas skaidri  
formulētas politiskās pilnvaras ierobežotā  
laikposmā sagatavot PPP , ko tā izdarīja,  
pamatojoties uz tobrīd pieejamo informāciju šajā īpaši specifiskajā un inovatīvajā nozarē. 
Atbildot uz PPP  koncesijas aicinājumu, noza-
res uzņēmumi nāca klajā ar nopietniem un 
reāliem priekšlikumiem.
VIII
Ar GJU  un vēlāk ar GSA  starpniecību Komi-
sija izmantoja Sestās pētniecības pamat-
programmas ( FP6 ) līdzekļus, lai finansētu  
tehnoloģiskās izstrādes pasākumus un ar  
lietojumprogrammu saistītās pētniecības  
un tehnoloģiju attīstības ( RTD ) darbības.  
Šie RTD  projekti un jo īpaši ar lietojumprog-
rammu saistītās RTD  darbības dos rezultātus 
vidējā/ilgākā laikposmā (2009.–2015. gads), un šā darba izmantošana ir jāiekļauj turp-mākajā “ GNSS  lietojumprogrammas rīcības  
plānā”.IX
Komisijas priekšlikums EGNOS  integrēt “Gali-
leo” ļāva efektīvi saglabāt EGNOS  programmu 
un nodrošināja līdzekļus, kas nepieciešami 
šā projekta turpināšanai. Komisija saglabāja 
šo integrēto pieeju gan koncesijas sarunu  laikā, gan pēc tām.
X
Palātas apgalvojumā nav pilnībā ņemta vērā reālā situācija tajā laikā. Programmā bija  
iesaistīts liels skaits ieinteresēto personu  
no publiskā sektora (ES un EKA dalībvalstis, EKA, trešās valstis, Komisija), kurām ir dažā-das institucionālās lomas un pienākumi, un Komisija aktīvi darbojās, lai pienācīgi integ-rētu šīs ieinteresētās personas. Komisija  panāca reālu progresu starptautiskās sadar-
bības jomā. GJU  un GSA  izveide, kā arī priekš-
likumi par programmas pārorientēšanu, kuru 
rezultātā tika pieņemta Regula 683/2008, ir 
piemēri Komisijas vadošajai lomai, pienācīgi ņemot vērā ieinteresēto personu attiecīgās 
lomas.
XI
Komisijai ir piešķirtas skaidri formulētas  
pilnvaras pārņemt programmas izvietoša-
nas posma pārvaldību, un tādēļ tā ir sākusi 
pielāgot savas vadības spējas gan savos  
dienestos, gan izmantojot kvalificētu ārējo 
padomdevēju atbalstu.
XII
“Galileo” programmas laikā gūtā pieredze  
tiek nodota dalībvalstīm un citām ieintere-sētajām personām, lai tādējādi uzlabotu lielu infrastruktūras programmu pārvaldību.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība60
IEVADS
2.
Eiropas Kosmosa aģentūra un Komisija  
uzsāka EGNOS  un “Galileo” programmas kā  
kopīgu iniciatīvu un ieguva attiecīgo dalīb-valstu spēcīgu atbalstu šīm programmām.
EKA uzņēmās veikt tehnoloģisko izstrādi, un 
Komisija bija atbildīga par politikas izstrā-dāšanu. Kopā tās izveidoja kopuzņēmumu  
“Galileo”, kas kalpotu par koordinēšanas  
platformu, lai pārraudzītu izstrādes un  apstiprināšanas posma īstenošanu.
Pēc Komisijas ierosinājuma izvietošanas un 
ekspluatācijas posmam Padome izveidoja  Uzraudzības iestādi ( GSA ), lai publiskā un  
privātā sektora partnerības ( PPP ) ietvaros  
pārstāvētu publiskā sektora intereses.
GALILEO VĒSTURE
15.
Lai īstenotu “Galileo” programmas izstrā-des posmu, tika izveidots kopuzņēmums  
“Galileo” ar mērķi nodrošināt projekta pār-
valdes un finanšu kontroles vienotību “Gali-
leo” programmas pētniecības, attīstības un 
demonstrācijas fāzēs, kā arī mobilizēt šai  
programmai piešķirtos līdzekļus (1. pants  
Regulā (EK) Nr. 876/2002). Šajā posmā teh-
niskā atbildība tika uzticēta EKA tās Gali-
leoSat  programmas ietvaros. Rūpnieciskie  
pasākumi tika uzsākti pēc tam, kad EKA  dalībvalstis apstiprināja GalileoSat  prog-
rammu. Kopuzņēmums “Galileo” izstrādes un 
apstiprināšanas posmā kalpoja par koordinē-
šanas platformu starp EKA un Komisiju.17.–18.
Saskaņā ar GJU  statūtu 2. pantu galvenie  
uzdevumi ir:
1)  pārraudzīt EGNOS  integrāciju “Galileo”, kā 
arī “Galileo” izstrādes un apstiprināšanas 
posma īstenošanu;
2)  ar EKA starpniecību uzsākt izstrādes  
posma rūpnieciskos pasākumus;
3)  sadarbībā ar Komisiju un EKA sagatavot  
izvietošanas un ekspluatācijas posmus,  sarīkojot konkursu, kura rezultātā tiks  noslēgts koncesijas līgums;
4)  uzraudzīt visas programmas darbības.21.
Transporta padome 2004. martā noteica, ka Komisijas 2004. gada oktobra paziņojuma  
mērķis ir nevis ziņot par izstrādes un apstip-
rināšanas posmā panākto progresu, bet gan 
par izvietošanas un ekspluatācijas posmu  sākumu.
Kavēšanās ar tehnoloģijas izstrādi ( IOV  
jeb apstiprināšana orbītā) tajā laikā netika 
uzskatīta par nesavienojamu ar 2006. gada 
programmas izvietošanas posma pasākumu 
sākumu.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība61
22.
Tajā laikā pieejamā informācija liecināja par 
to, ka cerības sagaidīt pozitīvu iznākumu no 
iepirkuma procesa bija pamatotas. Paziņo-jumā bija norādīts, ka līdz šim procedūra ir bijusi veiksmīga, un tai bija nepieciešams  
Padomes apstiprinājums, lai
—  kopuzņēmums varētu pabeigt sarunas  
par koncesijas līgumu, kas bija jāparaksta 
2005. gada laikā, un
—  privātā sektora ieinteresētās personas  
varētu apstiprināt savus piedāvājumus  un finansiālo iesaisti.
23.
Komisija pildīja tai uzticētos politiskos pie-
nākumus un radīja nosacījumus, lai noslēgtu 
vienošanos starp dalībvalstīm, lūdzot bijušo komisāru Van Miert  būt par starpnieku. Komi-
sija spēja atjaunot sarunas par koncesijas  
līgumu, kā arī izstrādes un apstiprināša-
nas posma darbības, ko bija apturējušas  pretrunas starp dalībvalstīm laikposmā no  
2005. gada jūlijam līdz decembrim.
26.
Ar spēcīgu Komisijas un Eiropas Investīciju 
bankas atbalstu GJU  2006. gadā, konkrētāk, 
2006. gada otrajā pusē, mazināja domstarpī-
bas ar apvienoto konsorciju, un neatrisināti palika tikai daži būtiski jautājumi. Šo sarunu 
rezultātus, kā arī pārrunu grupu un citas GJU  
darbības 2006. gada beigās nodeva GSA .27.
Komisija 2005. gada beigās sagatavoja izvie-
tošanas posma pamatu, uzsākot pasākumus, 
lai nodrošinātu GJU , kas radīts attīstības  
posmam, darbību nodošanu GSA , kas radīta 
izvēršanas un izmantošanas posmam, lai  
pārvaldītu publiskā sektora intereses PPP  
shēmā.
Komisijas veikto pasākumu pamatā bija šādi 
divi apsvērumi: 1) ņemot vērā situāciju sais-tībā ar sarunām pēc konsorciju apvienoša-nās, koncesijas sarunas varēja pabeigt līdz 2006. gada beigām, un 2) IOV  posmā vēro-
jamie kavējumi nozīmēja to, ka IOV  posms  
darbosies ilgāk nekā GJU .
28.
Vienlaicīgi, 2006. un 2007. gadā EKA jopro-
jām saskārās ar nopietnām grūtībām EGNOS  
un “Galileo” pārvaldē. EGNOS  gadījumā šīs  
grūtības galvenokārt bija tehniska rakstura 
problēmas. Saistībā ar “Galileo” industriālo 
struktūru un EKA veikto pārvaldību bija  vērojami nozīmīgi kavējumi un izmaksu pār-
sniegšana. EKA uzsāka kardinālas izmaiņas  
līgumattiecībās, ko tā bija izveidojusi Gali-
leoSat  programmai.
Lai novērstu šīs problēmas un koncesijas  
procesa apturēšanu, Komisija iesniedza  
Padomei un Parlamentam priekšlikumus par programmas pārorientēšanu, izvietošanas  
posma finansēšanu no Kopienas budžeta,  Komisijas kā programmas vadītājas lomu  un EKA kā iepirkuma aģenta izmantošanu  
izvietošanas posmā. Regula 683/2008 par  
GNSS  programmu turpmāku īstenošanu tika 
pieņemta 2008. gada 9. jūlijā.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība62
29.
2007. gada paziņojuma nolūks nebija sīki  aprakstīt koncesijas sarunu neizdošanās  iemeslus, bet gan apkopot šo sarunu rezul-tātus un ierosināt turpmāko virzību.
REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA
31.Palātas revidētajā periodā (no 2003. gada  septembra līdz 2006. gada decembrim) tika izveidots kopuzņēmums “Galileo”, lai nodro-šinātu šā projekta pārvaldības un finanšu  kontroles vienotību “Galileo” programmas  pētniecības, attīstības un demonstrācijas  posmos, kā arī lai mobilizētu šai program-mai piešķirtos līdzekļus.
APSVĒRUMI
39.PPP  koncepcijas pamatā bija pētījumi un  
ziņojumi, kas izstrādāti “Galileo” definēša-
nas posmā, kurā bija apliecināta “Galileo”  izvietošanas, ekspluatācijas un komerciālās 
izmantošanas efektivitāte PPP  struktūras  
ietvaros, izmantojot privāto finansējumu.  
Padome veicināja un visbeidzot arī atbals-
tīja PPP  izvēli. Laika trūkums ierobežoja PPP  
sagatavošanu. Atbildot uz PPP  koncesijas  
aicinājumu, nozares uzņēmumi nāca klajā  
ar nopietniem un reāliem priekšlikumiem.
41.
Kā to apliecina Komisijai pieejamie pētījumi, labākās prakses elementi PPP  jomā nenolie-
dzami bija ņemti vērā. Tomēr šī labākā prakse 
ir nodibināta stabilās nozarēs un pakalpoju-
mos (autoceļu, slimnīcu, spēkstaciju jomā), kur riski jau ir samērā labi noteikti un kur ir 
viegli izveidot cenu salīdzināšanas mehānis-mus, pamatojoties uz pašreizējiem datiem  par izmaksām. Tas neattiecās un joprojām  neattiecas uz “Galileo” izvietošanu, eksplua-tāciju un komerciālo izmantošanu.a)
Tā kā “Galileo” ir līdz šim nepieredzēts  projekts, datu trūkuma dēļ bija ļoti grūti  piemērot labāko praksi PPP  jomā, piemē-
ram, izveidot uzticamu publiskā sektora  
salīdzinātāju.
Būtiskas atšķirības starp IOV  un FOC  (pil-
nīgas operatīvās spējas) darbības jomām  
neļāva izmantot IOV  datus, lai izveidotu šādu 
salīdzinātāju.
Komisijas un GJU  veiktajos pētījumos bija  
skaidri norādīti riski saistībā ar ierosinātās infrastruktūras izvietošanu, ekspluatāciju un komerciālo izmantošanu, kā arī izvērtēta šo risku efektīva sadale PPP /koncesijas shēmas 
ietvaros.
b)
Ņemot vērā laika trūkumu un grūtības atrast 
pietiekamu skaitu par pamatu izmantojamu paraugu, attiecībā uz iepirkumu Komisija un 
GJU  izvēlējās uz konkurenci balstīta dialoga 
procedūru, lai veicinātu konkursa specifikā-
ciju pakāpenisku pielāgošanu.
Uz konkurenci balstīta dialoga procedūra ir 
paredzēta, lai risinātu tādas sarežģītas lietas 
kā, piemēram, “Galileo” PPP , kam ir sarežģīta 
tehniskā, finansiālā un juridiskā struktūra.
Ar šo procedūru bija paredzēts risināt “Gali-
leo” PPP  raksturojošos nezināmos elemen-
tus, sadarbojoties ar īpaši nopietniem un  specializētiem pretendentiem.
Procedūras ilgums tika pagarināts, lai kandi-
dātiem ļautu iesniegt uzlabotus un ticamākus 
darbības plānus un finanšu risinājumus.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība63
Dialoga procesa pagarināšana un sadarbība 
starp GJU  un kandidātiem pat pēc to apvie-
nošanās deva nozīmīgus rezultātus, kas tika 
iekļauti noteikumos.
c)
GJU  darbinieku vidū bija profesionāļi, kuri  
ieguvuši īpašu pieredzi kosmosa jomā un  
projektu jomā, kā arī īpašu pārvaldības pie-redzi saistībā ar publiskā sektora infrastruk-
tūras projektiem un projektu finansēšanu.  
Salīdzinot ar rūpniecības nozares grupām,  nebija vērojams nekāds zināšanu trūkums.
Programmas koncepcijas izstrādes posmā  
tika iesaistīti pieredzējuši padomdevēji (ska-tīt jo īpaši sākotnējo pētījumu). Kopš sākās uz konkurenci balstīta dialoga aktīvais posms, 
pieredzējuši padomdevēji ( Price water house-
Coopers , Lovell’s  u.c.) un Eiropas Investīciju 
bankas augstākas amatpersonas palīdzēja  GJU  sarunu risināšanā vai nu pirms, vai pēc 
kandidātu apvienošanās un paša apvienoša-
nās procesa laikā.
d)
Ne GJU , nedz arī Komisija neveicināja un  
neatbalstīja abu piedāvājumu apvienošanu. 
Lai mazinātu ietekmi uz Palātas aprakstīto  
procesu (jo īpaši konkurences elementu  
zudumu), Komisija noteica nosacījumus  
apvienošanās apstiprināšanai.
Pēc kopējā piedāvājuma rūpīgas pārbaudes 
GJU , izmantojot augsti kvalificētu padom-
devēju atbalstu, atzina, ka kopējais pie-dāvājums sniedz labāku cenas un vērtības  attiecību salīdzinājumā ar individuālajiem  piedāvājumiem.e)
Dalībvalstīm nebija jāuzticas GJU  oficiālajiem 
paziņojumiem tikai tāpēc, ka tās piedalījās GJU  Uzraudzības padomē, kura saņēma plašu 
informāciju par sarunās panākto progresu un 
regulāras ziņas par programmas attīstību.
Dalībvalstis piedalījās arī īpašās darba gru-
pās, piemēram, PPP  ekspertu sanāksmē, lai 
ciešāk sekotu līdzi sarunu procesam, un tām bija dots pilnīgs pārskats par sarunu laikā  
piedzīvotajām grūtībām, konkrēti, ar konce-
siju saistītās lietās.
Lai arī sarunas bija sarežģītas, abas puses tās 
bija strukturējušas un veikušas profesionālā veidā, un GJU  nebija pietiekama pamatojuma 
apšaubīt koncesijas īstenošanas iespēju.  
GJU  ziņojumi bija paredzēti plašākai publi-
kai kā dalībvalstis, un tāpēc bija jāsaglabā  
atsevišķas komerciāla rakstura informācijas 
konfidencialitāte.
42.
Komisijas ierosinātais PPP  modelis atšķīrās 
no tobrīd pastāvošajiem PPP  modeļiem. Šo 
darbību un risku specifika nozīmēja to, ka  citus eksistējošos projektus nevarēja izman-
tot par paraugu “Galileo” projektam attie-
cībā uz risku sadali un finansējuma sadali  
starp publisko un privāto sektoru.
a)
Visas iesaistītās ieinteresētās puses, jo īpaši privātais sektors, saprot, ka “Galileo” ir teh-
noloģiski sarežģīts projekts.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība64
b)
Sākuma pētījumos bija skaidri norādīts, ka  
ieņēmumus ir grūti prognozēt, tomēr tas  netika uzskatīts par kavēkli PPP  shēmas  
izveidei.
Publiskā sektora veiktie pieejamības maksā-
jumi tika uzskatīti par piemērotu instrumentu finansiālās dzīvotspējas nodrošināšanai.
Noteikumos bija iekļauta pieejamības mak-
sājumu iespējamā struktūra, par kuru tika  
noslēgta augsta līmeņa vienošanās ar pri-
vāto sektoru.
c)
Fakts, ka attīstības posmā par sistēmas kon-
cepcijas izstrādi atbildīgs bija publiskais  
sektors, privātajam sektoram bija zināms un 
tika uzsvērts kā sarežģīts elements attiecīgo 
risku sadalījumam koncesijas shēmā.
Tomēr nevienā šīs jomas ekspertu ziņojumā 
tas nebija uzsvērts kā būtisks kavēklis šīs  
koncesijas shēmas dzīvotspējai.
Jāatgādina, ka rūpniecības uzņēmumi, kuri 
attīstības posmā bija izstrādājuši koncep-ciju, bija plaši pārstāvēti koncesijas līguma pretendentu starpā.
2. izcēlumsSarunu laikā visstrīdīgākie jautājumi bija tir-
gus risks, izstrādes risks un, mazākā mērā,  
civiltiesiskās atbildības risks.Neraugoties uz to, progress tika panākts  
vismaz attiecībā uz civiltiesiskās atbildības riska un tirgus riska sadali.
Turklāt ir iespējams, ka koncesijas sarunu  
neizdošanās pamatā ir arī citi faktori, piemē-ram, tas, ka nozares uzņēmumi apzinājās, ka ir izdevīgākas finansēšanas iespējas.
Tika apzinātas grūtības saistībā ar 
tirgus  
riska  pārnešanu, un tā rezultātā noteikumos 
bija skaidri norādīta iespējamā vienošanās, 
saskaņā ar kuru riska pārnešana pirmajā  
posmā būtu minimāla un pastāvētu mehā-nismi, lai līguma darbības laikā pakāpeniski 
palielinātu tirgus riska pārnešanas pakāpi.
Izstrādes riska  pārnešana ir bijis vispretru-
nīgākais PPP  sarunu jautājums.
IOV  posmu, kas sākotnēji tika izveidots, lai 
samazinātu izstrādes risku, privātais sektors 
uzskatīja par galveno šā riska uzņemšanās  
kavēkli.
Nozares uzņēmumu attieksme, atsakoties  
uzņemties izstrādes risku, pamatojoties uz dzīvotspējas, iesaistes un apstiprināšanas  spēju trūkumu IOV  posmā, sarunu laikā tika 
nopietni apstrīdēta, ņemot vērā to, ka iespē-jamais koncesionārs bija galvenokārt to pašu uzņēmumu grupa, kuriem bija skaidrība par 
savu sniegumu izstrādes posmā.
Noteikumu ietvaros bija panākta vienošanās 
par 
civiltiesiskās atbildības  mazināšanas sis-
tēmas pamatelementiem.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība65
43.
Regulā tika noteikts GJU  pienākums “uzticēt 
[EKA] nepieciešamo darbību veikšanu attīstī-bas fāzē attiecībā uz ar šajā sistēmā saistīto 
kosmosa un Zemes segmentu”.
Šīs darbības EKA veica GalileoSat  program-
mas ietvaros, kuru kopīgi finansēja EKA  dalībvalstis (pēc brīvprātības principa) un  Eiropas Kopienas.
45.
EKA bija atbildīga par GalileoSat  programmas 
īstenošanu un par savām darbībām ziņoja  
GJU . Kā tas minēts 2. panta 4. punktā, GJU  
veiktā uzraudzība aprobežojās ar pienākumu nodrošināt, ka visi programmas posmi tiek 
pareizi saskaņoti, un tā nebija paredzēta, lai 
aizstātu EKA tehnisko pieredzi.
47.
“Galileo” budžets izstrādei uz apstiprināšanai tika sagatavots, pamatojoties uz Komisijas  
pasūtītiem pētījumiem, un EKA to apstipri-
nāja GalileoSat  deklarācijā.
GalileoSat  deklarācijā bija paredzēts 20 %  
standarta elastīgums attiecībā uz EKA iegul-
dījumu, kopējā budžetā radot 10 % de facto  
rezervi neparedzētiem gadījumiem, kas  izrādījās nepietiekams apjoms programmas sarežģītības dēļ.
48.
Tā kā EKA dalībvalstis GalileoSat  programmu 
uzsāka novēloti, jau pašā sākumā radās kavē-
jumi un palielinājās izmaksas, kas netika  
atgūtas.49.
IOV  posmā EKA veica iepirkuma procedūras, 
pamatojoties uz savu izstrādāto iepirkuma  sistēmu.
EKA izvēlējās rūpniecisko organizāciju, kuru 
vadīja viens galvenais līgumslēdzējs, tomēr nodrošinot ģeogrāfisko sadalījumu apakšuz-ņēmēju izvēlē vismaz attiecībā uz EKA dalīb-
valstu finansēto programmas daļu.
“Galileo” bija pirmā un vienīgā GNSS  prog-
ramma, kas bija atvērta Eiropas kosmosa  
aģentūras līdzdalībai. Tā rezultātā galvenais 
izvēlētais līgumslēdzējs, iespējams, varēja  turpmākajos konkursos izmantot noteik-
tas konkurences priekšrocības (galveno-
kārt attiecībā uz izvietošanas posmu). Tas  
nopietni ietekmēja EKA veicināto rūpniecī-
bas politiku.
Tā rezultātā, kā arī vairāku ieinteresēto  
dalībvalstu darbību ietekmē par galveno  
līgumslēdzēju tika izvēlēts kopuzņēmums,  
ko veidoja konfliktējoši uzņēmumi, kuri tā  
arī nespēja efektīvi strādāt kopā.
Ņemot vērā izmaksu pieaugumu un kavē-
jumus, 2007. gada decembrī EKA beidzot  nolēma grozīt rūpniecisko organizāciju un  līgumu sistēmu, uzņemoties galvenos pienā-kumus un līgumus par dažādu darbu izpildi noslēdzot tieši ar apakšuzņēmējiem.
53.
Pētniecības pasākumi, ko finansēja, izman-
tojot FP6 , koncentrējās uz visām galvenajām 
lietotāju nozarēm, pievēršoties lietojum-programmām un citiem aspektiem (standarti-zācija, juridiskie un pakalpojumu sniegšanas aspekti, tirgus u.c.) “Galileo” turpmākas  izmantošanas nodrošināšanai. Pētniecības  
projekti dažādās lietotāju nozarēs parasti  ietvēra izstrādes, pārbaudes un demonstrā-
cijas pasākumus.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība66
Šā darba rezultātu ir jāizmanto turpmākajā 
“GNSS  lietojumprogrammas rīcības plānā”.
Pasākumi, kuri bija sistēmas specifikāciju  
pamatā, tika definēti jau iepriekš, izmanto-jot līdzekļus no FP5 .
54.
Pamatprogrammas mērķis ir veicināt tehno-loģiju un pakalpojumu izstrādi, saglabājot  
tirgus dalībnieku iespēju izvēlēties, kādā  
jomā šāda izstrāde tiks veikta. Šī pieeja ir  
apliecinājusi tās lietderīgumu tādā nozīmē, 
ka vairāki izņēmumi, jo īpaši MVU, ir ieguvuši zināšanas un pieredzi, kas tiem palīdzējusi 
kļūt par tirgus līderiem, piemēram, Ifen  un 
Septentrio  divkāršo “Galileo”/ GPS  uztvērēju 
jomā, Polestar  iekštelpu pozicionēšanas risi-
nājumu jomā un Telesys  ar atrašanās vietu  
saistīto pakalpojumu jomā.
Kā jebkurā pētniecības pasākumā, projektu 
rezultāti nav garantēti un ir atkarīgi no vai-
rākiem faktoriem, kuri ir ārpus Komisijas  
atbildības jomas. Lēmums par šo rezultātu  
izmantošana komerctirgū ir jāatstāj projekta konsorcija locekļu ziņā.
55.
Projektu uzraudzību, ko veica GSA , galve-
nokārt nodrošināja darbinieki, kuri iepriekš bija strādājuši pie šiem projektiem GJU . GSA  
veicināja projektu rezultātu izplatīšanu,  izveidojot interneta datubāzi ar projektu  
rezultātiem, rīkojot divus veiksmīgus pasā-
kumus “Growing Galileo”, kuros apzināti šie 
rezultāti, un publicējot minēto rezultātu  apkopojumu.Vairākos FP6  projektos bija vērojami kavē-
jumi, tomēr katra projekta analīzē ir norādīti dažādi iemesli, kas nav obligāti saistīti ar  
pārnešanu.
56.
FP6  ietvaros finansētie pasākumi ietver jaunu 
lietojumprogrammu izstrādi, ar to saistīta  
tirgus potenciāla izvērtēšanu, pētījumus par iespējamiem uzņēmējdarbības modeļiem, kā 
arī izpēti par uzņēmējdarbības plāniem, kas 
piemēroti to komercializācijai. Pieredze tir-
gus attīstības un tehnoloģisko jauninājumu 
jomā liecina, ka lielāko daļu tirgus jauni-nājumu ir radījis pats tirgus, nevis pieeja  
“no augšas uz apakšu”. Tas jo īpaši attiecas 
uz nenobriedušiem tirgiem kā, piemēram,  
uz šo tirgu, kur GJU/GSA  būtu saskāries ar  
grūtībām izveidot visaptverošas attīstības  
stratēģijas.
57.
Kavēšanos ar dažiem FP6  projektiem daļēji 
var izskaidrot ar kavēšanos “Galileo”/ EGNOS  
programmas īstenošanā.
60.
EGNOS  bija kavējumi, ko izraisīja galveno-
kārt tehniskas problēmas, kas nav Komisijas kontrolē un kas ietver kavējumus saistībā ar izstrādi.
a)
EGNOS  nolīguma noslēgšana izrādījās ļoti  
sarežģīta, jo pastāvēja būtiskas problēmas  
saistībā ar attiecībām starp dažādām EGNOS  
programmā iesaistītajām pusēm. Visbeidzot 2008. gada nogalē tika pabeigta šā nolīguma izstrāde, un tas tika parakstīts 2009. gada  31. martā. Turklāt EGNOS  paredzēto EKA prog-
rammu ( ARTES 9 ), kuras ietvaros EGNOS  tiek 
pašlaik veikta, noslēgs 2009. gada 31. martā. Šajā brīdī sistēmai vajadzētu atbilst tehnis-
kajām specifikācijām, kas nepieciešams, lai 
saimnieciskā vienība to varētu izmantot.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība67
b)
Šīs sistēma būs reāli sertificējama 2009. gada 
martā, un līdz 2010. gadam ir plānots pabeigt vienības sertificēšanu saskaņā ar Eiropas vie-
notās gaisa telpas regulu.
61.
b)Lai gan EGNOS  integrācija “Galileo” ir  
apstiprināta kā politiska līmeņa mērķis, tā  vienmēr ir radījusi problēmas saistībā ar  
līgumslēgšanu.
Šā iemesla dēļ koncesijas līguma kandidāti 
tika lūgti EGNOS  integrāciju “Galileo” uzska-
tīt par iespējamo scenāriju.
Saņemtie piedāvājumi skaidri atspoguļoja  
šo divu sistēmu integrēšanas priekšrocības, 
un pēc abu kandidātu apvienošanās sarunas 
par koncesijas līgumu tika risinātas, pama-
tojoties uz integrācijas scenāriju.
c)
EGNOS  iestāžu sistēma ir sarežģīta vēstu-
risku iemeslu dēļ, kas saistīti ar program-
mas izveidi.
d)
GJU  pasūtīja sagatavot vairākus EGNOS  
paredzētus uzņēmējdarbības plānus, kā arī pētījumus par tā pakalpojumu iespējamo  komercializāciju, kuri liecināja par EGNOS  
ierobežoto potenciālu dot ienākumus.
Apspriedes ar aviācijas nozares pārstāvjiem 
liecināja par grūtībām izveidot ienākumu  
radīšanas mehānismu attiecībā uz EGNOS  
signālu, kurš jebkuram lietotājam ir pieej-ams bez maksas.Šajā sakarā ir jāuzsver, ka no tehniskā vie-
dokļa nav atšķirību EGNOS  atklātā pakal-
pojuma un dzīvības drošības pakalpojuma  
pieejamībā lietotājiem. Tie atšķiras vienīgi 
sertificēšanas ziņā.
Šie pieņēmumi attaisnoja GJU  lēmumu neie-
guldīt EGNOS  paredzētajos tirgus attīstības 
pasākumos.
62.
EGNOS  programmu īstenoja kā EKA prog-
rammu ( ARTES 9 ) un to galvenokārt finan-
sēja EKA dalībvalstis un EGNOS  operatoru un 
infrastruktūras grupa. ES finansējums bija  ierobežots.
Dažādu tehnisku iemeslu dēļ ARTES 9  prog-
rammā bija vērojami kavējumi un izmaksu  
pārsniegšana.
63.
a)
Neatkarīgi no koncesijas procesa EGNOS  
saskārās ar vairākām tehnoloģiska rakstura 
problēmām, kas nebija ne Komisijas, ne GJU  
kontrolē, un kas arī radīja kavējumus prog-
rammas īstenošanā.
b)
Ir ļoti grūti iecelt operatoru infrastruktūrai, kura tehniskajā ziņā nav pabeigta. Turklāt  Komisija nevarētu uzticēt ekspluatāciju ope-ratoram, kam nav tiesību uz pārvaldāmajiem aktīviem.
Šobrīd Eiropas Komisijas uzraudzībā tiek  
pabeigtas darbības saistībā ar EGNOS  saim-
nieciskās vienības iecelšanu.
Nepieciešamība noslēgt pamatnolīgumu  
ierobežotā mērā ietekmēja koncesijas  
sarunas.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība68
64.
GJU  tika piešķirtas skaidri formulētas piln-
varas EGNOS  integrēšanai “Galileo”. Tādēļ  
bija nepieciešams ar dažādām EGNOS  iein-
teresētajam personām risināt sarunas par  
pamatnolīgumu, lai nodrošinātu EGNOS  īpa-
šumtiesību galīgo nodošanu.
GJU  vadītās sarunas par pamatnolīgumu  
galu galā izrādījās neveiksmīgas sarežģītās iestāžu sistēmas dēļ, ko atzina pati Palāta,  
tomēr tās kalpoja par stingru pamatu pašrei-
zējam galīgajā variantā izstrādātajam nolī-
gumam ar Komisiju.
65.
Programmas laikā radušos kavējumu dēļ GJU  
neieviesa EGNOS  tirgus iekarošanas plānu.
67.
Uzdevumu sadale starp pusēm izstrādes  
posmā bija balstīta uz pušu sadarbības prin-cipu, lai izveidotu kopīgu platformu prog-
rammas attīstībai.
Attiecībā uz izvietošanas posmu šī pie-
eja ir izskatīta atkārtoti saskaņā ar GNSS  
regulu, kurā skaidri noteikts stingrs lomu  
un pienākumu sadalījums starp iesaistīta-jām pusēm.
68.
a)
Attiecībā uz GJU  galvenajiem uzdevumiem  
skatīt Komisijas nostāju 17. punktā.
Komisija atzīmē, ka šī pārvaldības struktūra 
un, jo īpaši, EKA divkāršā loma bija skaidri  norādīta GJU  dibināšanas regulā.b)
Šajā programmas posmā GJU  likvidācijai nav 
nekādas ietekmes uz GJU  lomu.
No otras puses, GJU  slēgšana bija nepiecie-
šama, lai izvairītos no GJU  un GSA  pienākumu 
pārklāšanās.
69.
EKA un GJU  nolīgums bija paredzēts, lai  
izveidotu partnerību starp pusēm, kuras  līdzfinansē šo projektu, un saskaņā ar to  EKA būtu piemērojusi savus noteikumus par līgumslēgšanas tiesību piešķiršanu.
Tā kā šis nolīgums bija balstīts uz sadarbības 
principu, īstenošanas un ziņojumu sagata-
vošanas kārtība nebija sīki izstrādāta, kā tas 
ir standarta līgumattiecību gadījumā. GJU  
izpildu komiteja izstrādāja īpašus ziņojumu 
sagatavošanas noteikumus, kad bija jāsāk  
pildīt maksājumu saistības pret EKA.
Komisijas un EKA 2008. gada decembrī  
parakstītais deleģēšanas līgums saistībā  
ar izstrādes posmu paredz stingras prasī-
bas attiecībā uz uzraudzību un ziņojumu  
sagatavošanu.
70.
Divu EKA programmu — GalileoSat  un  
ARTES 9 — laikā EKA bija atbildīga gan par 
IOV  posmu, gan par EGNOS .
71.
Komisija uzskata, ka EKA ir pilnībā atbildīga 
par tās veikto tehnoloģiskās izstrādes pasā-
kumu rezultātiem. Komisija ir skaidri uzņē-musies politisko atbildību šajā programmā. Katrā lēmumā var noskaidrot iestādi, kurai  bija uzticēts to pieņemt.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība69
73.
Komisija pildīja GNSS  programmu galvenā  
virzītāja funkciju.
Koncesijas sarunas tika risinātas laikā no  
2005. gada līdz 2007. gadam, un 2006. gada decembrī tika pieņemti paredzētie notei-kumi.
Tad, kad kļuva skaidrs, ka koncesijas sarunas 
nav izdevušās, tika veikti koriģējoši pasā-kumi.
Līdz 2006. gada beigām vērojamās prob-
lēmas sarunu risināšanā nebija pietiekams  pamats, lai secinātu, ka “Galileo” infrastruk-tūras nodrošināšana PPP  koncesijas shēmas 
ietvaros nav iespējama.
Tikai 2007. gada sākumā Komisijas rīcībā  
bija elementi, lai konstatētu, ka koncesijas 
procesa pagarināšana nebūtu devusi labumu publiskajam sektoram, un lai nolemtu nos-
lēgt sarunas.
Komisija atsaucas arī uz savu atbildi uz  
23. punktu.
74.
Izstrādes posmā vērojamo problēmu pamatā bija iemesli, kas lielā mērā bija ārpus Komisi-jas kontroles un kurus pārsvarā neietekmēja 
tās veikto pasākumu pamatā esošie vadības 
principi.
a)
Attiecībā uz Eiropas GNSS  programmām  
Komisija spēja noteikt skaidrus mērķus, ko apstiprināja Padome un Parlaments.Ieinteresētajām personām var būt dažādas  
cerības par šāda mēroga programmu, un  dalībvalstis varēja noteikt un veicināt dažā-
dus mērķus, tomēr tas nav mainījis program-
mas sākumā izvirzītos mērķus.
b)
Tāda PPP  koncesijas modeļa izvēle, ar  
ko var aptvert dažādus projekta posmus  (izvietošana, ekspluatācija un komerci-
ālā ekspluatācija) patiešām atbilst ilg-
termiņa stratēģiskajam redzējumam un  
plānojumam.
Neizdošanās šajā procesā neietekmē Pado-
mes pieņemto ilgtermiņa pieeju.
i)
Saskaņā ar PPP  koncesijas shēmu paredzams, 
ka ekspluatācijas modeli un plānu sagatavos 
privātais sektors.
Viens no šā modeļa izvēles iemesliem ir  
fakts, ka privātais sektors ir atzīts par spē-
jīgu nodrošināt šo uzdevumu izpildi.
Saskaņā ar GNSS  regulu Komisija būs atbil-
dīga par “Galileo” plāna izstrādāšanu, kā arī par infrastruktūras izvietošanu.
Attiecībā uz EGNOS  plāna izveide tiks  
apspriesta sarunās par turpmākā EGNOS  
operatora izvēli.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība70
ii)
Problēmas, ar kurām saskārās sarunās par  
EGNOS  pamatnolīgumu, liela mērā bija atka-
rīgas no EGNOS  ieinteresēto pušu starpā  
pastāvošo attiecību dinamikas.
Šā nolīguma sarunu vadīšanu pārņēma GSA , 
un Komisija tās noslēdza, nepārtraucot  sarunu virzību.
EK– EOIG  nolīgums galīgajā variantā tika  
izstrādāts 2008. gada decembrī un parakstīts 2009. gada 31. martā.
iii)
Ņemot vēra programmas politisko un stratē-
ģisko raksturu, Komisija ir regulāri sniegusi 
informāciju un centusies panākt vienprātību 
Padomes sanāksmēs.
c)
Atbilstoši Līguma noteikumiem Komisijai  
bija jāizveido divas juridiskās struktūras:  
GJU  (saskaņā ar 171. pantu), kas izstrādes  
un apstiprināšanas posmā kalpotu par ins-
trumentu sadarbībai ar EKA, un GSA  (saskaņā 
ar 308. pantu), lai vadītu izvietošanas un eks-pluatācijas posmu. Lai izveidotu šīs divas  struktūras, četru dažādu līgumu ietvaros tika 
veikti atbalsta pasākumi, tomēr tie neietvēra 
juridisko struktūru izveidi.
d)
Skatīt Komisijas piezīmes 41. pun-
kta c) apakšpunktā.e)
Izmantojot pieredzējušu padomdevēju atbal-
stu, dialoga posmā GJU  izveidoja visaptve-
rošu risku matricu saistībā ar koncesiju.
Sarunās ar koncesijas kandidātiem tika saga-
tavots plašs dokumentu kopums par šādu  risku apzināšanu un iespējamo sadali.
Kā tas aprakstīts iepriekš, šā projekta spe-
cifika neļāva iepriekš veikt šo risku apjoma 
pilnīgu apzināšanu un novērtēšanu.
f)
Komisija pildīja GNSS  programmu galvenā  
virzītāja funkciju. Tad, kad kļuva skaidrs, ka 
koncesijas sarunas nav izdevušās, tika veikti 
koriģējoši pasākumi.
Līdz 2006. gada beigām vērojamās prob-
lēmas sarunu risināšanā nebija pietiekams  
pamats, lai secinātu, ka “Galileo” infrastruk-
tūras nodrošināšana PPP  koncesijas shēmas 
ietvaros nav iespējama.
Tikai 2007. gada sākumā Komisijas rīcībā  
nonāca elementi, lai konstatētu, ka konce-sijas procesa pagarināšana nebūtu devusi  labumu publiskajam sektoram, un lai nolemtu 
noslēgt sarunas.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība71
SECINĀJUMI 
UN IETEIKUMI
75.
Ņemot vērā projekta novatorisko raksturu  
un tehniskās sarežģītības pakāpi, Komisija  uzskata, ka Palātas novērtējums par izstrā-des un apstiprināšanas posmu ir pārlieku  
negatīvs.
a)
GJU  netika izveidots kā spēcīgs darbības  
programmas vadītājs. Regulā 876/2002 ir  
skaidri noteikts: “Ar šo, lai ieviestu “Galileo” 
programmas attīstības fāzi, izveido kopuz-ņēmumu Līguma 171. panta nozīmē uz četru gadu laika posmu. Šā kopuzņēmuma pamat-uzdevums ir nodrošināt šā projekta vadības 
un finanšu kontroles vienotību “Galileo”  
programmas pētniecības, attīstības un  
demonstrācijas fāzēs, kā arī mobilizēt šai  
programmai piešķirtos līdzekļus.” Tajā arī  noteikts, ka GJU  “uztic [EKA] nepieciešamo 
darbību veikšanu attīstības fāzē attiecībā uz 
ar šajā sistēmā saistīto kosmosa un Zemes  
segmentu”, atzīstot EKA atbildību tehnolo-
ģiskās izstrādes darbību īstenošanā.
b)
Komisija savas atbildības robežās nepār-traukti uzraudzīja un vadīja programmu. Tā iesaistījās visos gadījumos, kad bija nepiecie-
šams novērst šķēršļus, sniegt papildu līdzek-
ļus un pielāgot programmas struktūras.Programmas jaunajā struktūrā, ko Komisija 
ierosināja 2008. gadā, bija skaidri noteikta Komisijas kā programmas pārvaldītājas loma, lai risinātu Palātas uzsvērto problēmu.
76.
PPP  tika sagatavota, pamatojoties uz tajā  
laikā pieejamo informāciju un sagatavoša-
nās darbiem, kuros izmantoti jaunākie ārējo 
ekspertu padomi.
PPP  koncepcijas pamatā bija pētījumi un  
ziņojumi, kas izstrādāti “Galileo” definēšanas 
posmā, un kuros bija apliecināta “Galileo”  
izvietošanas, ekspluatācijas un komerciālās 
ekspluatācijas efektivitāte PPP  struktūras  
ietvaros, izmantojot privāto finansējumu.  
Padome veicināja un visbeidzot arī atbals-tīja PPP  izvēli. Laika trūkums ierobežoja PPP  
sagatavošanu. “Galileo” PPP  īpašās problē-
mas, kas galvenokārt ir saistītas ar tehniska-
jām un tirgus īpatnībām, lielā mērā izskaidro 
nespēju pabeigt koncesijas procesu.
77.
EKA saskārās ar tehniskām un plānošanas  problēmām, ar kurām var izskaidrot kavēju-mus un izmaksu pārsniegšanu.
78.
Pētniecības un tehnoloģiju attīstības dar-
bības ir bijušas nozīmīgs instruments, lai  
palīdzētu definēt “Galileo” uzdevumu un  
darbības, koncentrētos uz visām galveno  lietotāju nozarēm, pievērstos izpētei sais-tībā ar lietojumprogrammām un citiem  aspektiem, kas veicinās turpmāku “Galileo” 
izmantošanu.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība72
Šīs darbības ir izraisījušas lielu interesi lie-
totāju aprindās un ļāvušas izstrādāt tehno-loģijas un iegūt zināšanas, ko izmantos vēlāk 
komrecializācijas posmā.
79.
EGNOS  integrācija “Galileo” ir bijusi svarīga, 
lai nodrošinātu EGNOS  programmas turpinā-
šanu, kā arī nepieciešamo finansējumu.
Neraugoties uz tehnoloģiskajām problēmām 
un pateicoties Komisijas ierosinātajai iestāžu 
sistēmas precizēšanai, EGNOS  būs pirmā dar-
boties spējīgā Eiropas GNSS  programma.
80.
Komisijai bija jāpilda virzītāja loma visā  
programmas laikā, ņemot vērā visas ieinte-
resētās personas, jo īpaši EKA kā partneri  
šajā kopīgajā iniciatīvā. Komisija aktīvi pār-
valdīja situāciju un regulāri uzņēmās ini-ciatīvu, lai novērstu šķēršļus un atbalstītu  
programmu.
81.
Komisija ir pamatīgi pārskatījusi program-
mas pārvaldību un ņēmusi vērā daudzus  
Revīzijas Palātas ieteikumus.
82.
Komisija nolēma ierosināt “Galileo” prog-rammas pārvaldības pārņemšanu šai prog-rammai izšķiroši svarīgā brīdī. Padome un  Eiropas Parlaments atbalstīja šo priekšli-kumu, pieņemot Regulu 683/2008. Ierosināt risinājumu, kas būtu vispiemērotākais ilgter-miņā, ir viens no Komisijas uzdevumiem.1. ieteikums
Komisija jau ir veikusi konkrētus pasāku-
mus, lai pielāgotu tās resursus un juridis-kos un finanšu instrumentus ar mērķi pildīt 
programmas pārvaldītājas pienākumus. Lai 
veicinātu šo procesu, tika izveidota Iestāžu “Galileo” komiteja ( GIP ).
a)
Lai izveidotu īpašu “Galileo” komandu,  Komisija ir nodrošinājusi 30 pieredzējušu  
darbinieku (dažiem no tiem ir GJU  pieredze) 
pārcelšanu no GSA  un pabeigusi iekšējās  
darbā pieņemšanas procedūras.
b)
Regulā 683/2008 ir precizētas EKA un Komi-
sijas attiecīgās lomas un pienākumi. Pie-
mērojot šo regulu, Komisija ir noslēgusi  
deleģēšanas nolīgumus ar EKA, lai veiktu  
FOC  iepirkuma darbības un EGNOS  turpmā-
kas izstrādes darbības.
c)
Saskaņā ar Regulu 683/2008 Komisija varēja 
izmantot īpašu “Galileo” budžeta pozī-
ciju infrastruktūras finansēšanai. Komisija  
izmanto publiskā iepirkuma procedūru, lai  
iegādātos infrastruktūru.
Attiecībā uz darbības un papildināšanas  
izmaksām Komisija sagatavo nākamo finanšu shēmu, lai nodrošinātu piemērotu budžeta finansējumu. Turklāt tā pārskatīs finanšu ins-trumentus, kas darīti pieejami saskaņā ar tās finanšu regulu, lai nodrošinātu to piemēro-tību programmas finansēšanai.
d)
Ar Regulu 683/2008 izveidotā pārvaldības sis-tēma skaidri nosaka lomas un pienākumus.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība73
83.
Regulā 683/2008 ir skaidri noteikts Komisijas 
uzdevums uzņemties vadību, kā arī ierosināt Padomei un Parlamentam “Galileo” scenāri-
jus pēc izvietošanas posma. Turklāt ir izvei-
dota Iestāžu “Galileo” komiteja.
2. ieteikums
Regulā 683/2008 ir atkārtoti norādīti prog-
rammas politiskie mērķi, kas pēdējo gadu  laikā nav mainījušies. Tajā arī sniegts stabils 
plāns programmas izvietošanas posmam, kā 
arī Komisija lūgta 2010. gadā iesniegt pazi-
ņojumu par “Galileo” turpināšanu pēc izvie-
tošanas posma.
a)
Komisijas paziņojumā cita starpā būs ietverti 
“Galileo” stratēģiskie un darbības mērķi. Tajā 
tiks izskatīts jautājums par sistēmas darbī-
bas modeli, ņemot vērā tirgus realitāti un  
sistēmas vēlamo vietu vērtību ķēdē, kā arī  skaidri uzsvērta ierosināto modeļu ietekme 
attiecībā uz budžetu un publiskā sektora  
pienākumiem.
b)
Šajā paziņojumā tiks izskatīts jautājums par 
EGNOS  integrēšanu “Galileo”.
84.
Komisija jau ir sākusi darbu ar dažādām  ieinteresētajām personām, lai sagatavotu šā paziņojuma projektu, un lūgusi ārējo padom-devēju atbalstu, lai apkopotu plašo infor-māciju, kas iegūta pēdējos gados, jo īpaši,  pateicoties koncesijas sarunu pieredzei.3. ieteikums
Lai laicīgi pabeigtu izvietošanas posmu,  
Komisija ir sākusi sagatavot ekspluatācijas  posmu. Tā ņems vērā pieejamo pieredzi.
85.
Komisija analizēs iespējas, kā tas noteikts  Regulā 683/2008, un iesniegs savus secinā-jumus 2010. gadā.
4. ieteikums
a) un b)
Paziņojuma ietvaros Komisija apkopo lie-
totāju prasības un izstrādā nodrošināšanas 
darbības, kas nepieciešamas, lai veicinātu  GNNS  tehnoloģijas izmantošanu. Tas ļaus  
Komisijai ierosināt piemērotu regulatīvo  sistēmu.
c)
Komisija ir uzsākusi pasākumus, lai nodro-
šinātu, ka darboties spējīgs EGNOS  atbilst  
tā lietotāju vajadzībām, jo īpaši aviācijas  
nozarē, un šim nolūkam tā ir izraudzījusies 
pieredzējušu operatoru ar lielu pieredzi  
aviācijas jomā.
86.
Komisija ir izveidojusi vairākus kopuzņēmu-mus un varētu izveidot vēl citus. Katrs no  
tiem ir pamatīgi plānots un izvērtēts, izman-tojot to darbībai atbilstošus kritērijus.
5. ieteikums
Katrā atsevišķā gadījumā Komisija rūpīgi  
pārbauda jebkura jauna kopuzņēmuma  
izveides loģisko pamatojumu un tā optimālo 
pārvaldību.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība74
II PIELIKUMS
EGNOS  programma tika īstenota EKA papild-
programmas ( ARTES 9 ) ietvaros un atbilstoši 
EKA programmu pārvaldībai. Tā kā tā bija  
pirmā EKA navigācijas programma, nācās  
saskarties ar vairākām tehniska rakstura  
problēmām.
b)
Šī pētniecības programma ir veikta vairāk  
nekā 10 gadus, kuru laikā mainījās teh-
niskās prasības un attīstījās sertificēšanas  
sistēma.
c)
Tā kā koncesijas sarunas nebija izdevušās,  
EGNOS  plāns bija jāpārstrādā saskaņā ar  
jauno pārvaldības sistēmu, kas ar Regulu  
683/2008 tika izveidota 2008. gada jūlijā.
d)
Viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc  
EGNOS  nespēja darboties, bija EKA grūtības 
nodrošināt signāla pieejamību, sniedzot  
tādu kvalitātes līmeni un uzticamību, kas  
veicinātu tā sertificēšanu.
EKA sāka tehnisko pieņemšanu tikai  
2009. gada marta sākumā. Tas ir priekšno-
sacījums, lai sistēmu varētu nodot EK, kas  tajā brīdī un nevis pirms tam akceptēs šo  sistēmu, ja tā atbildīs mērķiem, ko EKA sev noteikusi ARTES 9  programmā.e)
Komisija ir koordinējusi un finansējusi EKA un GJU  centienus apliecināt EGNOS  iespējas 
ārvalstīs. Pamatojoties uz šiem iepriekšējiem 
pētījumiem, Komisija izlems, vai ierosināt  
EGNOS  darbības jomas paplašināšanu ārpus 
Eiropas.
f)
Komisija GJU  piešķīra TEN-T  2004. gada un  
TEN-T  2005. gada līdzekļus, kas bija īpaši  
paredzēti EGNOS , kā arī 2005. gadā — līdzek-
ļus no EuropeAid  sadarbības biroja. Turklāt 
vairāki FP6  projekti bija saistīti ar EGNOS . 
Visbeidzot, GJU  tika piešķirti līdzekļi no  
pētījumiem paredzētā pastāvīgā budžeta,  
ko katru gadu apstiprina GJU  padome. Tos  
būtu varēts izmantot, lai finansētu īpašus  
ar EGNOS  saistītus pētījumus, ja GJU  vadība 
būtu šādi nolēmusi.
III PIELIKUMS
Nolīgumi ar Ķīnas Valsts attālās uzrādes  
centru ( NRSCC ), Izraēlas komercsabiedrību  
Matimop  un GJU  tika nodoti GSA . Administra-
tīvās padomes līmenī tika panākta vienoša-
nās ar  Matimop un NRSCC par GJU  likvidāciju. 
Apspriedes ar trešām valstīm vadīja Komi-sija, nevis GJU , un tādējādi GJU  likvidācija  
neietekmēja šīs apspriedes.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība75
IV PIELIKUMS
Komisija pamatā atsaucas uz iepriekš snieg-
tajām atbildēm uz Palātas ziņojumu, jo īpaši 
uz 39., 41. un 42. punktu.
A.2.
Sakarā ar to, ka šis bija iepriekš nepieredzēts projekts, attiecībā uz prasībām un ierobe-žojumiem nebija iespējams sasniegt tādu  sagatavotības līmeni, kā tas ir ar stabilām  
nozarēm un pakalpojumiem saistītos pro-
jektos (autoceļu, slimnīcu, spēkstaciju jomā 
u.c.), kur riski jau ir samērā labi noteikti un 
ir viegli izveidot izmaksu salīdzināšanas  mehānismus, pamatojoties uz pašreizējiem 
datiem par izmaksām. Ņemot vērā laika trū-
kumu un grūtības atrast pietiekamu skaitu 
par pamatu izmantojamu paraugu, Komisija 
un GJU  attiecībā uz iepirkumu izvēlējās uz  
konkurenci balstīta dialoga procedūru, lai  
veicinātu pakāpenisku konkursa specifikā-ciju pielāgošanu.
Uz konkurenci balstīta dialoga procedūra ir 
paredzēta, lai risinātu tādas sarežģītas lietas 
kā, piemēram, “Galileo” PPP , kam ir sarežģīta 
tehniskā, finansiālā un juridiskā struktūra.
Ar šo procedūru bija paredzēts risināt “Gali-
leo” PPP  raksturojošos nezināmos elemen-
tus, sadarbojoties ar īpaši nopietniem un  specializētiem pretendentiem.
Dialoga procesa pagarināšana un sadarbība 
starp GJU  un kandidātiem pat pēc to apvie-
nošanās deva nozīmīgus rezultātus, kas tika 
iekļauti noteikumos.A.3.
Skatīt atbildi uz A.2. punktu.
A.4.
Skatīt atbildi uz A.2. punktu.
A.5.
Visās nesen veiktajās attiecīgajās regulatīva-jās darbībās Komisija ir iekļāvusi noteikumus GNSS  lietojumprogrammu veicināšanai (ska-
tīt, piemēram, Eiropas nodevu iekasēšanas 
elektronisko sistēmu).
Tomēr Komisija ir ievērojusi piesardzību, lai 
neradītu konkurences traucējumus par labu 
“Galileo” vai EGNOS .
Attiecīgās ieņēmumu daļas, kas tieši vai  
netieši atkarīgas no publiskā sektora, sarunu 
laikā aprēķināja iespējamais koncesionārs.  
Paziņojumā par “Galileo” nākotni šie skaitļi tiks pārskatīti un ieteikti piemēroti regulē-
jošie pasākumi.
A.6.
Padome veicināja un visbeidzot arī atbalstīja PPP  izvēli.
Atšķirībā no situācijas stabilākās nozarēs  
publiskā sektora uzticama salīdzinātāja  izveidošanas iespēja nebija reāla, jo pietrūka attiecīgo datu.
Šāda salīdzinātāja izveidošanai nevarēja  
izmantot pat IOV  (apstiprināšana orbītā)  
datus, jo starp IOV  un FOC  (pilnīgas ope-
ratīvās spējas) pastāvēja lielas apjoma  
atšķirības.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība76
A.7.
Uz konkurenci balstīta dialoga ceļā preten-
denti sagatavoja un ierosināja novatoriskus risinājumus, kas tika rūpīgi apspriesti.
Īpaši rūpīgi tika novērtēti pretendentu  
norādītie novatoriskie komrecializācijas  risinājumi. Šā procesa laikā Komisija varēja gūt ieskatu jaunās lietojumprogrammās un 
tirgos.
A.9.
Šie jautājumi tika apskatīti Price water house-
Coopers  veiktajos provizoriskajos pētījumos, 
un šo pētījumu secinājumi apstiprināja PPP  
izvēles izdevīgumu.
B.1.
GJU  darbinieku vidū bija profesionāļi, kuri  
ieguvuši īpašu pieredzi kosmosa jomā un  
projektu jomā, īpašu pārvaldības pieredzi  
saistībā ar publiskā sektora infrastruktūras projektiem un projektu finansēšanu. Salīdzi-
not ar rūpniecības nozares grupām, zināšanu 
trūkums nebija vērojams.
Programmas koncepcijas izstrādes posmā  
tika iesaistīti pieredzējuši padomdevēji (ska-
tīt jo īpaši sākotnējo pētījumu). Kopš sākās uz konkurenci balstīta dialoga aktīvais posms, 
pieredzējuši padomdevēji ( Price water house-
Coopers , Lovell’s  u.c.) un Eiropas Investīciju 
bankas augstākas amatpersonas palīdzēja  
GJU  sarunu veikšanā vai nu pirms, vai pēc  
kandidātu apvienošanās un paša apvieno-
šanās procesa laikā.B.2.
Uz konkurenci balstīta dialoga posmā liela 
uzmanība tika pievērsta, lai novērtētu un  veicinātu visu pušu izpratni par prasībām  
koncesijas līguma noslēgšanai.
Tas bija viens no iemesliem, lai izvēlētos uz 
konkurenci balstīta dialoga procedūru.
B.3.
Uz konkurenci balstīta dialoga posmā līguma projekts tika vēl vairāk uzlabots un papla-šināts, kā arī notika plašas apspriedes par  piemērojamo tiesību aktu izvēli.
B.4.
Plāns bija vērienīgs, un GJU  tajā veica grozī-
jumus, lai ņemtu vērā to, ka sarunas izrādījās 
sarežģītākas nekā sākotnēji paredzēts.
B.5.
Projekta turpmāka iespējamība tika regu-lāri pārskatīta un par to sniegtas atsauks-
mes, jo īpaši Komisijas sagatavotos secīgos 
paziņojumos.
B.6.
Skatīt atbildi uz A.6. punktu.
B.7.
Kā norādījusi Palāta, konkurss piesaistīja  daudzus Eiropas uzņēmumus, kuri nopietni pievērsušies šim projektam. Ir pilnīgi  
saprotams, ka attiecībā uz novatorisku un  sarežģītu kosmosa jomas projektu kosmosa 
nozare uzņēmās nozīmīgu lomu konsorcijā. 
Tomēr operatori piedalījās visos konkurējo-
šos konsorcijos.
KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība77
B.8.
Skatīt atbildi uz A.2. punktu.
B.11.
Privātā sektora piedāvājumu izmaksas netika 
izvērtētas, jo nebija paredzēts tos finansēt no publiskajiem līdzekļiem.
B.12.
Skatīt atbildi uz B.1. punktu.
B.13.
Izmaksas saistībā ar ārējiem padomdevējiem 
tika nepārtraukti kontrolētas.
C.1.
Skatīt atbildi uz B.2. punktu.
C.2.
Piedāvājumi tika rūpīgi izskatīti un salīdzi-
nāti.
C.4.
Neraugoties uz apvienošanos, GJU  spēja tur-
pināt sarunu procesu un panākt konverģenci 
daudzos jautājumos, kas tika atspoguļots  
noteikumos, ko 2006. gada beigās parakstīja 
ar apvienoto konsorciju.

KOMISIJAS 
ATBILDES
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009 — “Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība79
Eiropas Revīzijas palāta
Īpašais ziņojums Nr. 7/2009
“Galileo” programmas izstrādes un apstiprināšanas posma pārvaldība
Luksemburga: Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojs2009 — 77 lpp. — 21 x 29,7 cmISBN 978-92-9207-321-3doi: 10.2865/45086

Kā saņemt ES izdevumus
Maksas izdevumi:
• iepērkoties EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• grāmatnīcās, norādot nosaukumu, izdevēju un/vai ISBN numuru;•  tieši sazinoties ar vienu no mūsu pārdošanas punktiem. Informāciju saziņai 
varat iegūt šādā interneta adresē: http://bookshop.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
Bezmaksas izdevumi:• izmantojot EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Eiropas Komisijas pārstāvniecībās un delegācijās. Informāciju saziņai varat iegūt 
šādā interneta adresē: http://ec.europa.eu vai sūtot faksu uz +352 2929-42758.
“GALILEO”  PROGRAMMU SĀKA ĪSTENOT 1990. GADU VIDŪ AR NOLŪKU 
IZVEIDOT EIROPAS GLOBĀLĀS NAVIGĀCIJAS PAVADOŅU SISTĒMU. BIJUSI BŪTISKA KAVĒŠANĀS, UN IZMAKSAS IR PĀRSNIEGTAS. ŠAJĀ ĪPAŠAJĀ 
ZIŅOJUMĀ PALĀTA REVIDĒJA “GALILEO”  PROGRAMMAS IZSTRĀDES 
UN APSTIPRINĀŠANAS POSMU, MEKLĒJOT NEIZDOŠANĀS IEMESLUS. PALĀTA SECINĀJA, KA IZSTRĀDES UN APSTIPRINĀŠANAS POSMA PĀRVALDĪBA NEBIJA PIENĀCĪGA. LAI 2007. GADA VIDŪ SĀKTĀ EGNOS  UN 
“GALILEO”  PROGRAMMAS NOVIRZĪŠANA BŪTU VEIKSMĪGA, KOMISIJAI 
IEVĒROJAMI JĀSTIPRINA PROGRAMMU PĀRVALDĪBA. ŠAJĀ ZIŅOJUMĀ IR IEKĻAUTI VAIRĀKI IETEIKUMI, KURU MĒRĶIS IR ATBALSTĪT KOMISIJU ŠĀ UZDEVUMA VEIKŠANĀ. VISBEIDZOT, JA ES NOLEMJ IESAISTĪTIES CITĀS LIELĀS INFRASTRUKTŪRAS PROGRAMMĀS, KOMISIJAI IR JĀNODROŠINA, KA TAI IR PIEEJAMI ATBILSTĪGI PĀRVALDĪBAS INSTRUMENTI.
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAQJ-AB-09-006-LV-C
ISBN 978-92-9207-321-3