[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 16.12.2008 COM(2009) 887 galīgā redakcija 2008/0263 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar ko nosaka pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem {SEC(2008) 3083} {SEC(2008) 3084} (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Eiropas Komisijas Baltās grāmatas par transporta politiku vidusposma pārskats liecina, ka jauninājumiem būs ievērojama nozīme autotransporta ilgtspējības palielināšanā (t.i., padarot to drošu, efektīvu, tīru un vienmērīgu), it īpaši pateicoties informācijas un sakaru tehnoloģiju ( inteliģento transporta sistēmu ( izmantojumam. Tomēr ITS risinājumu ieviešana autotransporta jomā ir lēnāka, nekā gaidīts, un kopumā pakalpojumus izmanto fragmentāri. Tāpēc bez precīzas saskaņošanas ir radušies visdažādākie valsts, reģionāla vai vietēja mēroga risinājumi, un tas apdraud vienotā tirgus viengabalainību. Tādējādi ITS tiek izmantotas neefektīvi, kas savukārt nevar veicināt (transporta) politikas mērķu efektīvu sasniegšanu un palīdzēt pārvarēt pieaugošās autotransporta problēmas. Šī priekšlikuma vispārīgais mērķis ir izveidot pamatu autotransporta jomas inteliģento transporta sistēmu ātrākai un saskaņotākai ieviešanai un izmantošanai, tostarp saskarnēm ar citiem transporta veidiem (ITS), lai Eiropas Savienībā veicinātu efektīvāku, videi nekaitīgāku, drošāku un neapdraudētāku kravu un pasažieru mobilitāti. Konkrētie mērķi ir sistēmu sadarbspējas palielināšana, netraucētas piekļuves nodrošināšana, pakalpojumu nepārtrauktības stiprināšana un efektīva visu ITS jomā iesaistīto personu sadarbības mehānisma izveidošana. Saskaņā ar subsidiaritātes principu par vispiemērotāko paredzētā mērķa sasniegšanas veidu ir uzskatāma direktīva (pamatdirektīva). Tomēr īstenošanas tehniskos parametrus, t.i., procedūras un specifikācijas, pieņems Komisija, kurai palīdzēs dalībvalstu pārstāvju komiteja. Neierobežojot šīs komitejas funkcijas, Komisija izveidos Eiropas ITS konsultatīvo grupu, kurā uzaicinās attiecīgo ITS jomā iesaistīto personu pārstāvjus un kura konsultēs Komisiju attiecībā uz komerciālajiem un tehniskajiem aspektiem, kas saistīti ar ITS īstenošanu un ieviešanu Eiropas Savienībā. - Vispārīgais konteksts Mūsu transporta sistēmas pieaugošā pārslogotība (sagaidāms, ka līdz 2020. gadam kravu autopārvadājumi palielināsies par 55 % un pasažieru autopārvadājumi ( par 36 %) un ar to saistītais enerģijas patēriņš un negatīvā ietekme uz vidi (transporta izraisītās CO2 emisijas līdz 2020. gadam palielināsies par 15 %) nozīmē, ka vajadzīga novatoriska pieeja, lai nodrošinātu pārvadājumu un mobilitātes augošās vajadzības un prasības. Šie uzdevumi nav paveicami ar tādiem tradicionāliem pasākumiem kā esošo transporta tīklu paplašināšana; ir jāmeklē jauni risinājumi. Komisija iepriekš ir sniegusi ITS ievērojamu atbalstu ar autotransportu saistītam pētniecības un attīstības darbam, un pētījumu rezultāti pirmo reizi tika izmantoti „Eiroreģionālajos” ITS ieviešanas projektos, ko finansēja saistībā ar Eiropas Transporta tīkla programmu. Viens no galvenajiem ar i2010 saistītajiem priekšlikumiem ir Viedā automobiļa iniciatīva, kuras mērķis ir samazināt ceļu satiksmes negadījumu skaitu, pārslogotību un sastrēgumus, kā arī pazemināt degvielas patēriņu un CO2 emisijas; elektroniskā stabilitātes kontroles sistēma (ESK) palīdz autovadītājam kontrolēt automobili tā slīdēšanas gadījumā un tādējādi samazina negadījumu skaitu, e-call sistēma izmanto automobilī ierīkotu datorizētu melno kasti, kas ar bezvadu sakaru palīdzību informē tuvāko neatliekamās palīdzības dienestu par drošības spilvenu atvēršanos un pārraida trieciena sensoru informāciju, kā arī atrašanās vietas koordinātas. - Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Galvenā uzmanība šajā priekšlikumā pievērsta ITS lietotnēm un pakalpojumiem, kas saistīti ar autotransportu, tostarp to saskarnēm ar citiem transporta veidiem. Attiecībā uz citiem transporta veidiem ir izstrādātas līdzīgas iniciatīvas, piemēram, Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpēte ( SESAR ) gaisa transporta jomā, Eiropas dzelzceļa satiksmes pārvaldības sistēma ( ERTMS ) dzelzceļa transporta jomā un upju informācijas dienesti ( RIS ) iekšējo ūdensceļu transporta jomā. Kuģniecībā jau ir ieviestas SafeSeaNet un Kuģu satiksmes vadības un informācijas sistēmas ( VTMIS ) un norit aktīvs darbs saistībā ar Automātiskās identifikācijas sistēmu (AIS) un Sistēmu identifikācijai un līdzsekošanai lielos attālumos ( LRIT ). Arī autotransporta jomā ir virkne noteikumu, piemēram, Direktīva 2004/52/EK par ceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanu, Regula (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai. Tiks nodrošināta skaidra saskaņotība ar attiecīgo komiteju darbu. - Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Šis priekšlikums sekmēs vairāku Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai (mikroekonomisko) mērķu sasniegšanu. Galvenokārt tas veicinās sekmīgāku ITS izplatību un efektīvāku to izmantošanu. Turklāt tas veicinās šādu mērķu sasniegšanu: - visu veidu jauninājumu veicināšana ( pārrobežu apmaiņa ar zināšanām par ITS efektīvu ieviešanu; - Eiropas infrastruktūras paplašināšana, uzlabošana un sasaistīšana, prioritāru pārrobežu projektu izstrāde, apsverot piemērotu infrastruktūras cenu noteikšanas sistēmu izveidi; - resursu ilgtspējīgas izmantošanas veicināšana un vides aizsardzības un izaugsmes sinerģijas stiprināšana, īpaši stimulējot tādu līdzekļu izveidi, kas ļautu internalizēt ārējās izmaksas; - ieguldījumu palielināšana un uzlabošana pētniecībā un attīstībā ( R&D ), it īpaši privātās uzņēmējdarbības jomā; novatorisku ITS risinājumu izmantošanas pamatnosacījumu uzlabošana. Pārskatot Balto grāmatu par transporta politiku, Komisija 2006. gadā īpašu uzmanību pievērsa satiksmes pārslogotībai, energodrošībai un klimata pārmaiņām ( galvenajām Eiropas Savienības problēmām, kas saistītas ar transportu. Šīs pārskatīšanas rezultātā tika izveidotas jaunas politikas pamatnostādnes attiecībā uz efektivitāti, jauninājumiem, loģistiku un "zaļāku" transportu, un tās pilnībā saskan ar Lisabonas stratēģijas būtību. Komisijas 2008. gada jūlijā pieņemtā paziņojuma „Zaļāks transports” (COM2008 (433)) 4. nodaļā paredzēts Rīcības plāns par inteliģentām transporta sistēmām ceļu satiksmē , ko papildinās likumdošanas iniciatīva, paredzot vienotu pieeju jau izstrādāto tehnoloģiju ieviešanai tirgū un izmantošanai. Turklāt jau esošas infrastruktūras efektīvāka izmantošana nozīmēs, ka būs mazāka vajadzība pēc jaunas infrastruktūras, un tāpēc būs iespējams izvairīties no biotopu fragmentācijas un augsnes pārklāšanas ar mākslīgu segumu. Šis priekšlikums atbilst arī ES ilgtspējīgas attīstības stratēģijai , jo tā skar vairākus būtiskus aspektus, kas 2005. gadā notikušajā pārskatīšanas procesā norādīti kā tādi, kuriem nepieciešams spēcīgāks stimuls. Tos galvenokārt vieno mērķis padarīt transportu ilgtspējīgāku, t.i., uzlabot pieprasījuma pārvaldību transporta jomā un palīdzēt īstenot uzdevumu, kas saistīts ar ceļu satiksmes drošību, ( līdz 2010. gadam uz pusi samazināt bojāejas gadījumu skaitu uz ceļiem (salīdzinājumā ar 2000. gadu). Netieši tiks skarti arī citi jautājumi, piemēram, ES energopatēriņa samazināšana, tādējādi ierobežojot arī klimata pārmaiņu ietekmi. Turklāt šis priekšlikums palīdzēs īstenot arī Regulu (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā (navigācijas sistēmas). 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums No 2007. gada novembra līdz 2008. gada janvāra beigām notika trīspadsmit intervijas ar augsta līmeņa ekspertiem un atzītiem speciālistiem no privātām un sabiedriskām iesaistīto personu organizācijām. Šo interviju rezultātā tika veikta sākotnējā novērojumu uzskaite, apkopojot tos faktorus, kas kavē plašāku ITS ieviešanu un izplatību tirgū. Tika aplūkotas arī iespējamās darbības, kas varētu palīdzēt straujāk ieviest ITS. Lai apspriestu un apkopotu šos secinājumus, tika sarīkoti divi atklāti darbsemināri (2008. gada 22. februārī un 26. martā), kuros kopumā piedalījās vairāk nekā 200 dalībnieku. Papildus šiem darbsemināriem notika e-drošības foruma sesija (2008. gada 25. aprīlī Ļubļanā). No 2008. gada 29. februāra līdz 31. martam internetā tika rīkota atklāta apspriešana. Rezultāti ir pieejami tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/transport/road/consultations/its_en.htm. Visbeidzot, 2008. gada 26. maijā Briselē notika sanāksme, kurā dalībvalstu delegāti pēc būtības izvērtēja konkrētus ierosinātos pasākumus. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Galvenie secinājumi pēc intervijām bija šādi. - Izplatība tirgū. Ir jāpaātrina ITS ieviešana, it sevišķi pilsētas transporta un kravu pārvadājumu jomā. Šīs ieviešanas pamatā ir jābūt izstrādātai politikai, un tās mērķis ir panākt esošās infrastruktūras jaudas pilnvērtīgāku izmantošanu, vienlaikus palielinot pārvadājumu efektivitāti un drošumu. - Īstenošanas nosacījumi. Lai nodrošinātu netraucētus pārrobežu pakalpojumus, lietotņu un pakalpojumu sadarbspēja jāsaskaņo Eiropas mērogā. Šim nolūkam vajadzīga datu vākšanas un apstrādes noteikumu un procedūru saskaņošana un nepieciešamības gadījumā arī standartizācija. - Ieviešanas stratēģija. Lai varētu plašā mērogā ieviest un integrēt automobiļu aprīkojuma pakalpojumus (piem., brīdinājuma signāls par ātruma pārsniegšanu, eCall , reālā laika satiksmes informācija), ir vajadzīga vispārēja stratēģija un saskaņota rīcība, ko vienlīdz atbalstītu vadošās iesaistītās personas ( gan ražotāji, gan ceļu pārvaldes, gan tīkla operatori. - Iesaistīto personu sadarbība. Lai pārietu no iecerēm uz efektīvu īstenošanu, ir jāizveido starpnozaru koordinācijas grupa, kurā piedalītos visu galveno dalībnieku ( lietotņu izstrādātāju, ražotāju un valsts iestāžu ( pārstāvji. Darbsemināru rezultātā šos secinājumus apstiprināja un atsevišķos gadījumos paplašināja šādi. - Īstenošanas stratēģija jāveido kā sīki izstrādāts ceļvedis, skaidri izklāstot paredzētos pasākumus un atbildību, kas jāuzņemas dažādajiem dalībniekiem ( Komisijai, valsts iestādēm, ražotājiem utt. Vajadzības gadījumā pasākumiem jānodrošina atbilstīgs juridiskais pamats. Attiecībā uz atsevišķām lietotnēm un pakalpojumiem svarīgi ir turpmāk minētie aspekti. - Cilvēka un mašīnas mijiedarbe ( HMI ). Ietekmes uz drošību dēļ ir vajadzīgas standartizētas platformas un saskarnes. - Transportlīdzekļu drošības sistēmas. Kooperatīvas sistēmas (transportlīdzekļu un infrastruktūras mijiedarbe ar mobilo sakaru starpniecību) nozīmē, ka sinhroni jāattīstās gan transportlīdzekļiem, gan infrastruktūrai. - eCall nav ieviešams izolēti. - Elektroniskie maksājumi. Lai nodrošinātu taisnīgu un vienlīdzīgu maksas iekasēšanu no visiem komerctransporta lietotājiem, par ļoti svarīgu uzskatāma ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmas ieviešana valsts mērogā un pārrobežu līmenī. - Satiksmes pārvaldība. Ceļu satiksmes pārvaldības sistēma ir sarežģīta un ietver gan privāto, gan sabiedrisko autotransportu, gan tā saskarnes ar citiem transporta veidiem, tāpēc vajadzīga jauna, aptverošāka un sistēmiska pieeja satiksmes pārvaldībai un kontrolei. Lai sasniegtu tik vērienīgu mērķi, ir ārkārtīgi svarīgi izveidot plašu informācijas apmaiņas platformu visām iesaistītajām personām ( tīklu un pakalpojumu operatoriem, ceļu pārvaldēm un reģionālajām/vietējām iestādēm. - Ceļveža saskaņošana un koordinēšana. Lai gan pastāv nepārprotama nepieciešamība pēc koordinējošas ES struktūras, tās funkcijas nedrīkst pārklāties ar līdzīgu struktūrvienību ( e-drošības foruma, ERTICO utt. ( funkcijām. - Uzņēmējdarbības modeļi. Saistībā ar ITS lietotnēm un pakalpojumiem par prioritāti ir uzskatāma uzņēmējdarbības modeļu izstrāde, izmantojot pieejamās valsts un sabiedriskā sektora sadarbības iespējas. Visi šie elementi un iestrādes tika pienācīgi izvērtēti turpmākajās darbībās (sk. ITS rīcības plānu). - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Zinātnes nozares un specializācijas jomas Inteliģentās transporta sistēmas. Izmantotās metodes Darbsemināri un intervijas ar iesaistītajām personām; sanāksmes, piedaloties dalībvalstu ekspertiem; EK ITS rīcības plāna ietekmes novērtējuma priekšizpēte. Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Ietekmes novērtējuma priekšizpētē un intervijās ar iesaistītajām personām attiecīgi tika iesaistīti vecākie konsultanti no COWI-ECORYS un Ankerbold Consulting . No 2007. gada novembra līdz 2008. gada janvārim notika trīspadsmit intervijas ar augsta līmeņa ekspertiem un atzītiem speciālistiem no iesaistītajām personām, kuras ir šādas: dalībvalstu satiksmes ministrijas, valstīm piederošas ITS attīstības un ieviešanas aģentūras, atbildīgās pilsētu iestādes, ITS pakalpojumu izstrādes nolūkā izveidota starptautiska, uz līdzdalību balstīta partneru organizācija, maksas autoceļu operatori, ITS informācijas pakalpojumu sniedzējs, smagā autotransporta rūpniecību pārstāvoša, uz līdzdalību balstīta organizācija, dalībvalstu ceļu pārvalžu vadības pārstāvji, mobilo sakaru operators un autobūves nozares vieglo un kravas automobiļu elektronisko ierīču sastāvdaļu piegādātājs. Šo interviju rezultātā radušos secinājumu apkopošanai 2008. gada 22. februārī un 26. martā tika sarīkoti divi darbsemināri, kuros kopumā piedalījās vairāk nekā 200 dalībnieku. Papildus 2008. gada 25. aprīlī Ļubļanā notika īpaša e-drošības foruma sanāksme[1]. Visbeidzot, 2008. gada 26. maijā Briselē notika sanāksme, kurā dalībvalstu delegāti pēc būtības izvērtēja konkrētus ierosinātos pasākumus. Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Lai Eiropas ceļu satiksmes jomā panāktu ātrāku un saskaņotāku ITS ieviešanu, ir jāizveido plaša koordinējoša struktūra un oficiāls visu iesaistīto personu forums, kurā valsts iestāžu un komerciālie dalībnieki valsts un privātā sektora sadarbības sekmēšanas un vienotības veicināšanas nolūkā varētu apspriest konkrētus pasākumus. Tajās jomās, kurās vēl nav izveidotas piemērotas platformas, vienprātības panākšanai būtu ieteicams rīkot sanāksmes pēc „apaļā galda” principa. Lai panāktu vienprātību un koordinētu ITS ieviešanu, vietējā/reģionālā, valsts un Eiropas līmenī ir vajadzīga zināma veida ITS vadības struktūra ar izstrādātu žūriju hierarhiju. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Pirmās iesaistīto personu konsultāciju kārtas rezultātu apkopojums ir pieejams tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/transport/road/consultations/its_en.htm. - Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējumā ir apsvērti trīs iespējamie politikas varianti. A variants. Jaunu papildu darbību nav. Šī varianta pamatā ir Komisijas pašreizējās darbības, piemēram, īpaši pētījumi, Viedā automobiļa iniciatīva (izpēte, tehniskā saskaņošana un informēšana), atbalsts ieviešanai ( EasyWay, CIVITAS ), izolēta standartizācija un konsultācijas ar iesaistītajām personām. Turpināsies Komisijas dienestu finansiāls atbalsts pētniecībai un attīstībai, brīvprātīgu vienošanos slēgšana, konkrētu standartizācijas pilnvaru izmantošana un (ierobežots) regulatīvs darbs, tomēr valsts un privātā sektora un dalībvalstu starpā nav pietiekamas saskaņotības. Turpinoties šādai pieejai, turpinās arī ITS lietotņu un pakalpojumu pašreizējā pārrobežu sadrumstalotība, kuras rezultātā ITS pakalpojumu ieviešana Eiropas Savienībā ir nelīdzsvarota un fragmentāra. B variants. Problēmu pārvarēšana, izmantojot galvenokārt koordinācijas un sinerģijas pasākumus. B varianta gadījumā galvenās prioritārās darbības ir šādas: 1. funkcionālas, atvērtas, transportlīdzeklī integrētas platformas izstrāde, paredzot daudzveidīgi izmantojamus galvenos elementus (sakaru tehnoloģijas, pozicionēšanu, datu apstrādes jaudu un cilvēka un mašīnas saskarni); 2. augsta līmeņa grupas izveide, radot forumu, lai ITS jomā iesaistītās personas varētu apmainīties ar informāciju, izstrādāt vispārēju redzējumu, sagatavot ITS ieviešanas pamatnostādnes un konsultēt Komisiju; 3. ceļa un satiksmes datu optimizētas izmantošanas sistēmas izstrāde; 4. ITS pakalpojumu nepārtrauktības sistēmas (piemēram, starppilsētu un pilsētas transporta saskarnes) attīstība; 5. datu drošības un aizsardzības, kā arī privātuma un atbildības jautājumu risināšana. Šajā variantā tiktu risināti tie horizontālie jautājumi, kas ITS ieviešanu skar netieši, galveno uzmanību pievēršot saskaņotības uzlabošanai visu iesaistīto personu starpā. Paredzams, ka lejupēja koordinēšana būtu konstruktīva un efektīva un ļautu veikt sinhronizētas darbības, kas savukārt stimulētu atsevišķu ITS pakalpojumu izplatību tirgū, nodrošinot šai procesā lielāku saskaņotību un labāku atbalstu nekā A scenārija gadījumā. B variantā tiktu izmantoti Komisijas dienestiem pieejamie instrumenti, lai atbalstītu kopējus standartizācijas pieprasījumus un identificētu finansiāla atbalsta vai likumdošanas darba nepieciešamību, kā arī noteiktu attiecīgās prioritātes. B+ variants. B variants, kas papildināts ar direktīvu un komitoloģijas procedūru. B+ varianta pamatā ir tādi paši pasākumi kā B variantā, taču šajā gadījumā sadarbības un koordinācijas aspekts ir oficiāli nostiprināts. ITS augsta līmeņa grupas vietā tiktu izveidotas šādas struktūras: 6. dalībvalstu pārstāvju Eiropas ITS komiteja , kas, izmantojot komitoloģijas procedūru, palīdzētu Komisijai pieņemt konkrētus pasākumus noteiktās jomās (atbilstīgi B variantā norādītajiem galvenajiem veicināšanas pasākumiem); 7. ITS konsultatīvā grupa , kurā darbotos augsta līmeņa pārstāvji no dažādām saistītajām nozarēm (t.i., ITS pakalpojumu sniedzēji, lietotāju apvienības, transporta un iekārtu operatori, ražošanas nozare, sociālie partneri, profesionālās apvienības utt.) un kura konsultētu Komisiju saistībā ar komerciāliem un tehniskiem aspektiem, kā arī apspriestu piegādātāju un lietotāju vajadzības un prioritātes. Komisija, darbojoties ar Eiropas ITS komitejas palīdzību, veiktu šādas darbības: - saskaņā ar savām pilnvarām vajadzības gadījumā lemtu par konkrētu rīcību šādās jomās: - procedūru un specifikāciju izstrāde, it sevišķi saistībā ar satiksmes un maršruta datu paātrinātu izplatīšanu un izmantošanu, Eiropas ceļu satiksmes pārvaldību, kravas un pasažieru autopārvadājumu ITS pakalpojumu nepārtrauktību, ceļu satiksmes drošumu un drošību un transportlīdzeklī integrētas atvērtas ITS pakalpojumu platformas koncepcijas izstrādi, īpaši ietverot standartizācijas procesa izmantošanu ( CEN/CENELEC/ETSI ); - tipa apstiprinājums ITS iekārtām un programmatūrām, kuras saistītas ar ceļu infrastruktūru un uz kurām neattiecas Direktīva 2002/24/EK, 2003/37/EK un 2007/46/EK[2]; - nodrošinātu informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm. Sekundāro tiesību aktu ierosināšana, izmantojot komitoloģijas procedūru, ļautu Komisijai nodrošināt efektīvu koordināciju iesaistīto personu starpā un novērst pašreizējos problemātiskos aspektus un šķēršļus. Galvenā atšķirība starp variantu B un B+ ir direktīvas pieņemšana, paredzot dalībvalstu saistības galvenajās prioritārajās jomās, kas norādītas B variantā, un augsta līmeņa grupas aizstāšana ar Eiropas ITS komiteju, kura, izmantojot komitoloģijas procedūru, palīdzētu Komisijai. Ņemot vērā gan tiešo ietekmi (ITS izvēršanas veicināšanu), gan netiešo ietekmi (atbalstu ekonomiskās, sociālās un vides politikas veidošanā), ieteicamāks ir B+ variants , jo tam būs lielāka ietekme nekā citiem variantiem, sevišķi attiecībā uz sadarbību un iespēju ātrāk panākt vienošanos konkrētos jautājumos, kas kavē ITS ieviešanu visā Eiropā. Tādējādi ātrāk īstenosies paredzamā pozitīvā ietekme uz pārslogotību, satiksmes drošību un emisijām. 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ierosinātajā ITS rīcības plānā norādītas prioritārās jomas, lai paātrinātu saskaņotu ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešanu visā Eiropas Savienībā. Ierosinātā direktīva nodrošina pamatu šī ITS rīcības plāna īstenošanai. Šajā direktīvā paredzēto saistību izpildē Komisija dalībvalstīm sniegs atbalstu, ar komitoloģijas starpniecību nosakot vispārējas specifikācijas, kuru mērķis ir nodrošināt sadarbspējīgu ITS saskaņotu ieviešanu visā Eiropas Savienībā. Šo darbu ar Eiropas ITS komitejas palīdzību veiks Komisija. Tādējādi tiks nodrošināta arī informācijas apmaiņas sistēma ar dalībvalstīm. Neskarot komitejas funkcijas, Komisija izveido ITS konsultatīvo grupu, kurā kā iesaistīto personu pārstāvji darbojas augsta līmeņa vadītāji no svarīgākajām jomām (ITS pakalpojumu sniedzēji, lietotāju apvienības, transporta un iekārtu operatori, ražošanas nozare, sociālie partneri, profesionālās apvienības) un kura konsultē Komisiju attiecībā uz komerciāliem un tehniskiem aspektiem, kas saistīti ar ITS ieviešanu un lietošanu Eiropas Savienībā. Šī ITS konsultatīvā grupa vāks un apkopos datus, kas iegūti tādos forumos kā e-drošības forums, ERTRAC utt. - Juridiskais pamats Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 71. panta 1. punkts. - Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes principu piemēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Priekšlikums izstrādāts, ievērojot subsidiaritātes principu, jo tiek skarti tādi starpvalstu aspekti, ko dalībvalstīm nav iespējams apmierinoši reglamentēt, piemēram, aprīkojuma sadarbspēja un iekšēja ITS pakalpojumu tirgus izveide. Pirmkārt, šī darbība galvenokārt saistīta ar ieviešanu starpvalstu mērogā, lai satiksmes un maršruta informācijas un satiksmes pārvaldības jomā nodrošinātu saskaņotus Eiropas un/vai pārrobežu pakalpojumus. Otrkārt, ja Eiropas Savienība neveiktu nekādus papildu pasākumus, dalībvalstis turpinātu izstrādāt un īstenot pašas savus risinājumus, un tādējādi, iespējams, veidotos sadrumstalots tehnoloģiju spektrs, kas nākotnē varētu apdraudēt harmonizāciju un standartizāciju vai izraisītu ilgstošu sadarbspējas nodrošināšanas procesu (kā liecina pieredze ar Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmu). Turpmāka ceļu satiksmes situācijas pasliktināšanās (negadījumi, ceļu pārslogotība, plūsmas pārrāvumi uz robežām) būtu pretrunā Līguma prasībām (īpaši 70. pantam „Kopējā transporta politika” un 154. pantam, kurā noteikts „veicināt valstu komunikāciju tīklu savstarpēju savienošanu un savstarpēju izmantojamību”). Treškārt, ir vajadzīga Kopienas līmeņa rīcība, jo tā dotu skaidru labumu gan ietekmes dēļ (piemēram, kopēji noteikumi par atbildību, kā arī par datu drošību un privātumu), gan mēroga dēļ (piemēram, vispārēju specifikāciju radītā ITS lietotņu izmaksu samazināšanās, kas ļautu veikt apjomradītu ietaupījumu). Tādējādi ierosinātās darbības mērķi Kopienas līmenī var sasniegt, vienīgi pamatojoties uz Kopienas tiesību aktu. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Padomei un Eiropas Parlamentam nebūtu iespējams individuāli pieņemt visas vajadzīgās detalizētās specifikācijas, turklāt tas prasītu pārāk daudz laika. Komisija iesaistās tikai tiktāl, cik nepieciešams, lai īstenotu priekšlikuma mērķus, un tās līdzdalība nepārsniedz šī uzdevuma noteiktās robežas. Kas attiecas uz atbalstu dalībvalstīm, ar Eiropas ITS komitejas palīdzību tiek vienīgi izstrādātas procedūras un specifikācijas skaidri noteiktās prioritārās jomās, kurās nepieciešama starpvalstiska pieeja. Šaurāku pilnvaru piešķiršana apdraudētu izvirzīto mērķi ( ES mērogā integrētā un saskaņotā veidā ieviest sadarbspējīgas autotransporta ITS un nodrošināt saskarnes ar citiem transporta veidiem. Tāpēc priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Šī priekšlikuma finansiālais un administratīvais slogs ietver tikai ceļa izdevumus, kas saistīti ar komitejas un konsultatīvās grupas sanāksmēm. - Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: direktīva. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Līdz šim īstenotā nozares pašregulējošā pieeja nav pietiekama un rada nepieciešamību pēc saistošiem Eiropas Savienības līmeņa noteikumiem. Regula būtu pārāk preskriptīva, jo daudzi no pasākumiem, kas vajadzīgi, lai optimālā līmenī ieviestu ITS, dažādās valstīs var būt atšķirīgi. No otras puses, tādi nesaistoši instrumenti kā ieteikumi un koordinējošs atbalsts pilnībā nenodrošinātu vispārēju progresu attiecībā uz autotransporta jomas inteliģento transporta sistēmu, tostarp saskarņu ar citiem transporta veidiem, ātrāku un saskaņotāku ieviešanu un izmantošanu. Lietotājiem, tāpat kā aparatūras un programmatūras ražotājiem, vajadzīga zināma līmeņa „drošība” attiecībā uz sniedzamajiem pakalpojumiem un ar tiem saistītā aprīkojuma piegādi un lietošanu. Tādējādi šai jautājumā ir vajadzīgs Eiropas Savienības līmeņa tiesiskais regulējums, un direktīva ļaus dalībvalstīm pielāgot izstrādāto un kopīgi pieņemto sistēmu savām konkrētajām vajadzībām. Piemērotākais juridiskais instruments ir direktīva, jo dalībvalstīm paredzēto saistību izstrādē ņemtas vērā ITS lietošanas un ieviešanas līmeņa atšķirības dažādās dalībvalstīs, ļaujot tām pašām noteikt prioritātes attiecībā uz īstenošanu, taču vienlaikus saglabājot Komisijai pilnvaras un atbildību kopīgi ar Eiropas ITS komiteju izstrādāt tehniskos parametrus (t.i., procedūras un specifikācijas), tādējādi sniedzot atbalstu direktīvas īstenošanā. 4. IETEKME UZ BUDžETU Ceļa izdevumu kompensācija (četras Eiropas ITS komitejas un četras konsultatīvās grupas sanāksmes gadā): EUR 122 200,00. 5. PAPILDU INFORMāCIJA - Eiropas Ekonomikas zona Ierosinātais tiesību akts attiecas uz EEZ jautājumu, un tāpēc tas jāattiecina uz Eiropas Ekonomikas zonu. 2008/0263 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar ko nosaka pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 71. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[3], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[4], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[5], rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto kārtību, tā kā: (1) Ar Eiropas Savienības ekonomikas izaugsmi un iedzīvotāju mobilitātes vajadzību paplašināšanos saistītais autotransporta pieaugums ir arvien lielākas ceļu infrastruktūras pārslogotības un augoša energopatēriņa, kā arī vides un sociālo problēmu galvenais iemesls. (2) Šīs nozīmīgās problēmas nav atrisināmas tikai ar tradicionāliem pasākumiem, proti, ar pašreizējās autotransporta infrastruktūras paplašināšanu. Izvēloties Kopienai piemērotākos risinājumus, būtiska nozīme būs jauninājumiem. (3) Informācijas un sakaru tehnoloģiju izmantošana autotransporta nozarē un tās saskarnēs ar citiem transporta veidiem (ITS) būs ievērojams ieguldījums, kas ļaus uzlabot vides situāciju, efektivitāti, arī energoefektivitāti, autotransporta drošumu un drošību, kā arī pasažieru un kravu mobilitāti, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus darbību un augstu konkurētspējas un nodarbinātības līmeni. (4) Progresam, kas informācijas un sakaru tehnoloģiju piemērošanā panākts saistībā ar citiem transporta veidiem, tagad ir jāatspoguļojas arī autotransporta nozares attīstībā, sevišķi cenšoties nodrošināt šajā aspektā plašāku autotransporta integrāciju ar citiem transporta veidiem. (5) Dažas dalībvalstis jau ievieš šo tehnoloģiju izmantošanu autotransporta nozarē, tomēr šī ieviešana joprojām ir sadrumstalota un nekoordinēta, nespējot nodrošināt ITS pakalpojumu ģeogrāfisku nepārtrauktību visā Kopienā. (6) Lai nodrošinātu koordinētu un efektīvu ITS ieviešanu visā Kopienā, ir jāizstrādā vispārējas specifikācijas. Vispirms prioritāte ir jāpiešķir četrām galvenajām ITS izstrādes un ieviešanas jomām. (7) Vispārējo specifikāciju sagatavošanā cita starpā jāņem vērā un par pamatu jāizmanto jau esošā pieredze un rezultāti šai jomā, it īpaši saistībā ar e-drošības iniciatīvu[6], ko Komisija uzsāka 2002. gada aprīlī. Saskaņā ar šo iniciatīvu Komisija izveidoja e-drošības forumu, lai sekmētu un īstenotu ieteikumus saistībā ar atbalstu e-drošības sistēmu izstrādei, ieviešanai un izmantošanai. (8) ITS pamatā jābūt sadarbspējīgām sistēmām, kas veidotas pēc atvērtiem un publiskiem standartiem, kuri vienlīdz nediskriminējošā veidā pieejami visiem lietotņu un pakalpojumu piegādātājiem un lietotājiem. (9) ITS lietotņu un pakalpojumu ieviešana un izmantošana ir saistīta ar personas datu apstrādi. Šāda apstrāde jāveic atbilstīgi Kopienas noteikumiem, kas cita starpā izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[7] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvā 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē[8]. (10) ITS lietotņu un pakalpojumu, it sevišķi satiksmes un maršruta informācijas pakalpojumu, ieviešana un izmantošana ir saistīta ar tādu ceļa, satiksmes un maršruta datu apstrādi un izmantošanu, kas ir daļa no dalībvalstu valsts sektora struktūru dokumentācijas. Šāda apstrāde un izmantošana jāveic atbilstīgi Kopienas noteikumiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvā 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu[9]. (11) Ar Direktīvu 2007/46/EK[10] izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību tipa apstiprināšanai, savukārt Direktīva 2002/24/EK[11] un 2003/37/EK[12] attiecīgi ir saistītas ar tipa apstiprinājumu divriteņu vai trīsriteņu mehāniskajiem transportlīdzekļiem un lauksaimniecības vai mežsaimniecības traktoriem, to piekabēm un maināmām velkamām mašīnām. Lai gan šo direktīvu noteikumi attiecas uz transportlīdzekļos ierīkotu, ar ITS saistītu aprīkojumu, tie nav piemērojami attiecībā uz ārējās ceļu infrastruktūras ITS aprīkojumu un programmatūru, kas tādējādi jāreglamentē ar valsts tipa apstiprinājuma procedūrām. (12) Tādu ITS lietotņu un pakalpojumu vajadzībām, kam nepieciešami precīzi un garantēti laika noteikšanas un pozicionēšanas pakalpojumi, jāizmanto satelītu infrastruktūra vai jebkurš tehnoloģijas veids, kas nodrošina līdzvērtīgu precizitātes līmeni[13]. (13) Tādām galvenajām iesaistītajām personām kā ITS pakalpojumu sniedzēji, ITS lietotāju apvienības, transporta un iekārtu operatori, ražošanas nozares pārstāvji, sociālie partneri, profesionālās apvienības un vietējās iestādes jābūt iespējai konsultēt Komisiju par komerciālajiem un tehniskajiem aspektiem, kas saistīti ar ITS ieviešanu Kopienā. (14) Pasākumi, kas vajadzīgi šīs direktīvas īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[14]. (15) Komisijai jāpiešķir īpašas pilnvaras pieņemt pasākumus attiecībā uz pielikumu grozīšanu un sīkāk izstrādātu specifikāciju sagatavošanu saistībā ar sadarbspējīgu ITS izstrādi, īstenošanu un izmantošanu. Tā kā tie ir vispārējas nozīmes pasākumi, kas paredzēti maznozīmīgu šīs direktīvas elementu grozīšanai, cita starpā papildinot to ar citiem maznozīmīgiem elementiem, tie jāpieņem atbilstīgi regulatīvajai kontroles procedūrai, kā noteikts Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā. (16) Lai garantētu koordinētu pieeju, Komisijai jānodrošina saskaņotība starp šajā direktīvā izveidotās komitejas darbībām un to komiteju darbībām, kuras izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/52/EK par ceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību Kopienā[15], Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā[16] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai[17]. (17) Tā kā šīs direktīvas mērķi — nodrošināt sadarbspējīgu ITS saskaņotu ieviešanu visā Kopienā — nav iespējams pietiekamā mērā sasniegt, darbojoties atsevišķu dalībvalstu līmenī, un sava mēroga un ietekmes dēļ šis mērķis ir labāk sasniedzams Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Priekšmets un darbības joma Ar šo direktīvu izveido pamatu inteliģento transporta sistēmu koordinētai ieviešanai un izmantošanai Kopienā, kā arī šim nolūkam nepieciešamo specifikāciju izstrādei. Tā attiecas uz visām autotransporta jomas inteliģentajām transporta sistēmām un to saskarnēm ar citiem transporta veidiem. 2. pants Definīcijas Šajā direktīvā izmanto šādas definīcijas: 8. „inteliģentās transporta sistēmas (ITS)” nozīmē tādas sistēmas, kurās autotransporta atbalstam (ietverot infrastruktūru, transportlīdzekļus un lietotājus) un attiecībā uz saskarnēm ar citiem transporta veidiem izmanto informācijas un sakaru tehnoloģijas; 9. „sadarbspēja” nozīmē sistēmu un ar tām saistīto uzņēmējdarbības procesu spēju veikt datu apmaiņu un nodrošināt informācijas un zināšanu apriti; 10. „ITS lietotne” nozīmē darbības instrumentu ITS piemērošanai; 11. „ITS pakalpojums” nozīmē ITS lietotnes ieviešanu ar skaidri noteiktas organizatoriskas un operacionālas pamatsistēmas starpniecību, lai sekmētu lietošanas drošumu, efektivitāti, komfortu un/vai atvieglotu vai veicinātu transporta sistēmas darbību; 12. „ITS pakalpojuma sniedzējs” nozīmē ikvienu ITS pakalpojuma sniedzēju ( gan sabiedrisku, gan privātu; 13. „ITS lietotājs” nozīmē ikvienu ITS lietotņu vai pakalpojumu izmantotāju, arī pasažierus, autotransporta infrastruktūras lietotājus un operatorus, autoparku vadītājus un neatliekamās palīdzības dienestu operatorus; 14. „portatīvā ierīce” nozīmē sakaru vai informācijas iekārtu, ko transportlīdzekļa vadītājs var ņemt līdzi transportlīdzeklī un lietot braukšanas laikā, piemēram, mobilo telefonu, navigācijas sistēmu vai kabatas datoru; 15. „platforma” nozīmē daudzpusīgu funkcionālu, tehnisku un operacionālu darbības vidi, kas ļauj ieviest, nodrošināt un izmantot ITS lietotnes un pakalpojumus. 3. pants ITS ieviešana 1. Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai Kopienā nodrošinātu sadarbspējīgu ITS lietotņu un pakalpojumu saskaņotu ieviešanu un izmantošanu. 2. Dalībvalstis jo īpaši veic šādas darbības: 16. nodrošina, ka ITS lietotājiem un ITS pakalpojumu sniedzējiem ir pieejami ticami un regulāri atjaunināti attiecīgie autotransporta dati; 17. nodrošina, ka dažādu reģionu vai dažādu dalībvalstu kompetentie satiksmes informācijas un uzraudzības dienesti var apmainīties ar ceļa, satiksmes un maršruta datiem un citu attiecīgo informāciju; 18. veic vajadzīgos pasākumus, lai transportlīdzekļos un ceļu infrastruktūrā integrētu ITS sistēmas, kas saistītas ar drošumu un drošību, kā arī izstrādātu drošas cilvēka un mašīnas saskarnes, jo sevišķi attiecībā uz portatīvajām ierīcēm; 19. veic vajadzīgos pasākumus, lai vienā platformā integrētu dažādas ITS lietotnes, arī saistībā ar transportlīdzekļu un ceļu infrastruktūras savstarpējo informācijas apmaiņu un saziņu. 3. Saistībā ar tādām ITS lietotnēm un pakalpojumiem, kuru darbībai nepieciešami globāli, nepārtraukti, precīzi un garantēti laika noteikšanas un pozicionēšanas pakalpojumi, izmanto satelītu infrastruktūru vai jebkuru tehnoloģijas veidu, kas nodrošina līdzvērtīgu precizitātes līmeni. 4. Pieņemot pasākumus, kas paredzēti 1. un 2. punktā, dalībvalstis ņem vērā I pielikumā izklāstītos principus. 4. pants Specifikācijas 1. Komisija nosaka ITS ieviešanas un izmantošanas specifikācijas, jo sevišķi šādās prioritārās jomās: 20. ceļa, satiksmes un maršruta datu optimāla izmantošana; 21. satiksmes un kravu pārvadājumu pārvaldības ITS pakalpojumu nepārtrauktība Eiropas transporta koridoros un konurbācijās; 22. ceļu satiksmes drošums un drošība; 23. transportlīdzekļa integrēšana transporta infrastruktūrā. 2. Specifikācijas izstrādā, pamatojoties uz I pielikumā izklāstītajiem principiem, un tajās iekļauj vismaz tos pamatelementus, kas norādīti II pielikumā. 3. Pasākumus, kas paredzēti šīs direktīvas nebūtisku elementu grozīšanai, papildinot to, pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. 5. pants Tipa apstiprinājums ITS iekārtām un programmatūrām, kuras saistītas ar ceļu infrastruktūru 1. Gadījumos, kad tas nepieciešams efektivitātes, arī energoefektivitātes, drošuma vai drošības, vai vides aizsardzības dēļ, tām ITS iekārtām un lietojumprogrammatūrām, uz kurām neattiecas Direktīva 2002/24/EK, 2003/37/EK un 2007/46/EK, pirms nodošanas ekspluatācijā jāsaņem tipa apstiprinājums. 2. Dalībvalstis paziņo Komisijai par valsts struktūrām, kas atbildīgas par to ITS iekārtu un lietojumprogrammatūru tipa apstiprināšanu, uz kurām attiecas šī direktīva. Komisija paziņo šo informāciju pārējām dalībvalstīm. 3. Visas dalībvalstis atzīst 2. punktā minēto citu dalībvalstu struktūru piešķirtos tipa apstiprinājumus. 6. pants Noteikumi attiecībā uz privātumu, drošību un informācijas atkārtotu izmantošanu 1. Dalībvalstis nodrošina, ka ITS darbības kontekstā personas datu apstrādi veic saskaņā ar Kopienas noteikumiem par privātpersonu pamattiesību un brīvību aizsardzību, jo sevišķi ar Direktīvas 95/46/EK un 2002/58/EK noteikumiem. 2. Dalībvalstis īpaši nodrošina ITS datu un ierakstu aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantošanu, cita starpā nelikumīgu piekļuvi, sagrozīšanu vai nozaudēšanu. 3. Ir piemērojama Direktīva 2003/98/EK[18]. 7. pants Grozīšanas kārtība Lai atspoguļotu šīs direktīvas piemērošanas laikā gūto pieredzi, Komisija var grozīt pielikumus un tos pielāgot tehniskajam progresam. Pasākumus, kas ir paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs direktīvas elementus, cita starpā to papildinot, pieņem saskaņā ar 8. panta 2. punktā minēto regulatīvo kontroles procedūru. 8. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja, kuras nosaukums ir Eiropas ITS komiteja (EIK) , turpmāk tekstā ( „komiteja”, kurā ir dalībvalstu pārstāvji un kuru vada Komisijas pārstāvis. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a panta 1. līdz 4. punktu un 7. pantu, ņemot vērā tā 8. panta noteikumus. 9. pants Eiropas ITS konsultatīvā grupa Komisija izveido Eiropas ITS konsultatīvo grupu, kura konsultē Komisiju attiecībā uz komerciāliem un tehniskiem aspektiem, kas saistīti ar ITS ieviešanu un lietošanu Kopienā. Šajā grupā ir augsta līmeņa pārstāvji no attiecīgajiem ITS pakalpojumu sniedzējiem, lietotāju apvienībām, transporta un iekārtu operatoriem, ražošanas nozares, sociālajiem partneriem, profesionālajām apvienībām, vietējām iestādēm un citiem attiecīgajiem forumiem. 10. pants Ziņojumu sagatavošana 1. Vēlākais līdz [sešus mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] dalībvalstis iesniedz Komisijai detalizētu ziņojumu par valsts pasākumiem un projektiem saistībā ar 4. panta 1. punktā noteiktajām prioritārajām jomām, ietverot vismaz III pielikumā norādīto informāciju. 2. Vēlākais līdz [divus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] dalībvalstis informē Komisiju par saviem turpmāko piecu gadu rīcības plāniem saistībā ar ITS, ietverot vismaz III pielikumā norādīto informāciju. 3. Pēc tam dalībvalstis ik gadu ziņo par progresu, kāds panākts šo plānu īstenošanā. 4. Katru otro gadu Komisija sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. 11. pants Transponēšana 1. Vēlākais līdz [24 mēnešus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto noteikumu tekstus, kā arī minēto noteikumu un šīs direktīvas atbilstības tabulu. Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce. 2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 12. pants Stāšanās spēkā Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 13. pants Adresāti Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, Padomes vārdā ( priekšsēdētājs I PIELIKUMS ITS IEVIEŠANAS PRINCIPI, KĀ MINĒTS 3. PANTĀ ITS lietotņu un pakalpojumu atlases un ieviešanas pamatā ir vajadzību novērtējums, ievērojot šādus principus: 24. efektivitāte ( spēja sniegt reālu ieguldījumu, lai risinātu Eiropas ceļu satiksmes galvenās problēmas (piemēram, mazinot pārslogotību, pazeminot emisijas, uzlabojot energoefektivitāti, panākot augstāku drošuma un drošības līmeni); 25. rentabilitāte ( izmaksu attiecība pret panākto rezultātu, ņemot vērā sasniedzamos mērķus; 26. ģeogrāfiskā nepārtrauktība ( spēja nodrošināt netraucētus pakalpojumus visā Kopienā un it īpaši Eiropas transporta tīklā; 27. sadarbspēja ( sistēmu spēja apmainīties ar datiem un nodrošināt informācijas un zināšanu koplietošanu; 28. gatavības pakāpe ( izstrādes līmenis. II PIELIKUMS SPECIFIKĀCIJU PAMATELEMENTI, KĀ MINĒTS 4. PANTĀ 29. Ceļa, satiksmes un maršruta datu optimāla izmatošana Ceļa, satiksmes un maršruta datu optimālas izmantošanas specifikācijā iekļauj 30. vajadzīgo prasību izstrādi, lai nodrošinātu reālā laika satiksmes un maršruta informācijas precizitāti un pārrobežu pieejamību ITS lietotājiem, jo sevišķi: 31. reālā laika satiksmes un maršruta informācijas sagatavošanai izmantojamu, precīzu, publisku ceļa un reālā laika satiksmes datu pieejamību ITS pakalpojumu sniedzējiem; 32. pārrobežu elektroniskās saziņas sekmēšanu starp attiecīgajām valsts iestādēm un iesaistītajām personām, un attiecīgajiem ITS pakalpojumu sniedzējiem; 33. reālā laika satiksmes un maršruta informācijas sagatavošanai izmantojamu, publisku ceļa un satiksmes datu savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic attiecīgās valsts iestādes un iesaistītās personas; 34. reālā laika satiksmes un maršruta informācijas savlaicīgu atjaunināšanu, ko veic ITS pakalpojumu sniedzēji; 35. vajadzīgo prasību izstrādi attiecībā uz ceļa un satiksmes datu (arī, piemēram, saistībā ar satiksmes kustības plānu, satiksmes noteikumiem un ieteicamajiem maršrutiem, īpaši attiecībā uz smagkravas transportlīdzekļiem) vākšanu, ko veic attiecīgās valsts iestādes, un šo datu piegādi ITS pakalpojumu sniedzējiem, jo sevišķi: 36. ceļa un satiksmes publisku datu (arī, piemēram, saistībā ar satiksmes kustības plānu, satiksmes noteikumiem un ieteicamajiem maršrutiem), kurus vāc attiecīgās valsts iestādes, pieejamību ITS pakalpojumu sniedzējiem; 37. elektroniskās saziņas sekmēšanu starp attiecīgajām valsts iestādēm un ITS pakalpojumu sniedzējiem; 38. ceļa un satiksmes publisko datu (arī saistībā ar satiksmes kustības plāniem, satiksmes noteikumiem un ieteicamajiem maršrutiem) savlaicīgu atjaunināšanu, ko nodrošina attiecīgās valsts iestādes; 39. ITS lietotņu un pakalpojumu savlaicīgu atjaunināšanu atbilstīgi šiem ceļa un satiksmes publiskajiem datiem, kuru veic ITS pakalpojumu sniedzēji; 40. vajadzīgo prasību izstrādi, lai nodrošinātu digitālajās kartēs izmantoto ceļa un satiksmes publisko datu precizitāti un pieejamību digitālo karšu ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem, jo sevišķi: 41. digitālajās kartēs izmantoto ceļa un satiksmes publisko datu pieejamību digitālo karšu ražotājiem un pakalpojumu sniedzējiem; 42. elektroniskās saziņas sekmēšanu starp attiecīgajām valsts iestādēm un iesaistītajām personām, un privātajiem digitālo karšu ražotājiem un piegādātājiem; 43. digitālajām kartēm vajadzīgo ceļa un satiksmes publisko datu savlaicīgu atjaunināšanu, ko nodrošina attiecīgās valsts iestādes un iesaistītās personas; 44. digitālo karšu savlaicīgu atjaunināšanu, ko nodrošina digitālo karšu ražotāji un pakalpojumu sniedzēji; 45. obligāto prasību izstrādi attiecībā uz bezmaksas „universālo satiksmes ziņojumu” sniegšanu visiem ceļu lietotājiem, kā arī šo ziņojumu obligāto saturu, jo sevišķi: 46. tāda standartizēta saraksta izmantošanu, kurā iekļauti ar satiksmes drošību saistīti notikumi („universālie satiksmes ziņojumi”) un ko bez maksas dara zināmu ITS lietotājiem; 47. „universālo satiksmes ziņojumu” savietojamību un integrēšanu ITS pakalpojumos, kas sniedz reālā laika satiksmes un maršruta informāciju. 48. Satiksmes un kravu pārvadājumu vadības ITS pakalpojumu nepārtrauktība Eiropas transporta koridoros un konurbācijās Specifikācijās attiecībā uz satiksmes un kravu pārvadājumu vadības pakalpojumu nepārtrauktību un sadarbspēju, arī Eiropas transporta koridoros un konurbācijās, iekļauj 49. obligāto/nepieciešamo prasību izstrādi attiecībā uz kravas un pasažieru pārvadājumu ITS pakalpojumu nepārtrauktību transporta koridoros un dažādos transporta veidos, jo sevišķi: 50. satiksmes datu un informācijas elektroniskas apmaiņas veicināšanu pārrobežu līmenī un starp dažādiem reģioniem vai starp pilsētām un starppilsētu apgabaliem attiecīgo satiksmes informācijas/kontroles centru starpā; 51. standartizētu informācijas plūsmu vai satiksmes saskarņu izmantošanu attiecīgo satiksmes informācijas/kontroles centru starpā; 52. vajadzīgo pasākumu noteikšanu, lai kravu pārvadājumu loģistikas (e-krava) ITS lietotņu izstrādē (īpaši kravu uzraudzībai un izsekošanai visa maršruta garumā un visos transporta veidos) izmantotu novatoriskas ITS tehnoloģijas (radiofrekvenču identifikācijas ierīces ( RFID ) vai Galileo/Egnos ), jo sevišķi: 53. atbilstīgu ITS tehnoloģiju pieejamību ITS lietotņu izstrādātājiem un šo tehnoloģiju izmantošanu; 54. lokalizācijas rezultātu integrēšanu (piemēram, ar RFID un/vai Galileo/EGNOS starpniecību) satiksmes vadības instrumentos un centros; 55. vajadzīgo pasākumu noteikšanu, lai attīstītu mobilitātei pilsētās nepieciešamo ITS arhitektūru, ietverot integrētu un multimodālu pieeju maršruta plānošanai, transporta pieprasījumam un satiksmes vadībai, jo sevišķi: 56. informācijas par sabiedrisko transportu, maršruta plānošanu, transporta pieprasījumu, satiksmi un stāvvietām pieejamību pilsētu vadības centriem; 57. sabiedriskā un privātā transporta satiksmes datu elektroniskas apmaiņas sekmēšanu starp dažādiem pilsētu vadības centriem un visos transporta veidos; 58. visu attiecīgo datu un informācijas iekļaušanu vienotā arhitektūrā. 59. Ceļu satiksmes drošums un drošība Specifikācijās ITS lietotnēm saistībā ar ceļu satiksmes drošumu un drošību iekļauj 60. vajadzīgo pasākumu noteikšanu Eiropas eCall sistēmas saskaņotai ieviešanai, arī: 61. apmaiņai nepieciešamo automobilī integrēto ITS datu pieejamību; 62. nepieciešamā aprīkojuma pieejamību ceļu infrastruktūras (glābšanas) centriem (publisko pakalpojumu piekļuves punktiem), kas saņem transportlīdzekļu raidītos datus; 63. datu elektroniskās apmaiņas sekmēšanu starp transportlīdzekļiem un ceļu infrastruktūras (glābšanas) centriem (publisko pakalpojumu piekļuves punktiem); 64. vajadzīgo pasākumu noteikšanu ceļu lietotāju drošības garantēšanai saistībā ar to transportlīdzekļos integrēto cilvēka un mašīnas saskarni un portatīvo ierīču lietošanu, kā arī transportlīdzekļu sakaru sistēmu drošību; 65. vajadzīgo pasākumu noteikšanu, lai neaizsargātajiem satiksmes dalībniekiem garantētu drošību un ērtumu attiecībā uz visām ITS lietotnēm; 66. vajadzīgo pasākumu noteikšanu, lai kravu un komerciālajiem transportlīdzekļiem nodrošinātu drošas stāvvietas un ITS atbalstītas stāvvietu un rezervēšanas sistēmas, jo sevišķi: 67. pietiekamu stāvvietu zonu pieejamību; 68. informācijas pieejamību lietotājiem par transporta novietošanas iespējām; 69. elektroniskās datu apmaiņas sekmēšanu starp transporta novietošanas zonām, centriem un transportlīdzekļiem; 70. attiecīgo ITS tehnoloģiju integrēšanu gan transportlīdzekļos, gan stāvvietu aprīkojumā, lai rezervēšanas nolūkā nodrošinātu atjauninātu informāciju par pieejamām transporta novietošanas vietām. 71. Transportlīdzekļa integrēšana transporta infrastruktūrā ITS specifikācijās transportlīdzekļa integrēšanai transporta infrastruktūrā iekļauj 72. vajadzīgo pasākumu noteikšanu, lai integrētu dažādas ITS lietotnes atvērtās transportlīdzekļu iekšējās platformās, jo sevišķi: 73. identificējot funkcionālās prasības attiecībā uz pašreizējām vai plānotajām ITS lietotnēm; 74. izstrādājot tādu atvērtas sistēmas arhitektūru, kas nodrošina sadarbspēju/starpsavienojumu iespēju ar infrastruktūras sistēmām un aprīkojumu; 75. nākotnes jaunas vai uzlabotas ITS lietotnes lietotājam draudzīgā („ Plug and Play ”) veidā integrējot atvērtajās transportlīdzekļa iekšējās platformās; 76. izmantojot standartizācijas procesu sistēmas arhitektūras un atvērtā transportlīdzekļa aprīkojuma specifikāciju izstrādē; 77. vajadzīgo pasākumu noteikšanu, lai turpinātu progresu attiecībā uz kooperatīvo sistēmu (transportlīdzeklis–infrastruktūra) izstrādi un ieviešanu, jo sevišķi: 78. sekmējot datu un informācijas apmaiņu šādos sakaru režīmos: transportlīdzeklis–transportlīdzeklis, transportlīdzeklis–infrastruktūra, infrastruktūra–infrastruktūra; 79. nodrošinot atbilstīgo pārraidāmo datu vai informācijas pieejamību attiecīgajiem dalībniekiem (transportlīdzeklim vai ceļu infrastruktūrai); 80. izmantojot standartizētu ziņojumu formātu šo datu apmaiņai starp transportlīdzekli un infrastruktūru; 81. nosakot sakaru infrastruktūru katram datu apmaiņas režīmam (transportlīdzeklis–transportlīdzeklis, transportlīdzeklis–infrastruktūra, infrastruktūra–infrastruktūra); 82. izmantojot standartizācijas procesus attiecīgās arhitektūras pieņemšanā. III PIELIKUMS NORĀDĪJUMI PAR ZIŅOJUMU SATURU ATTIECĪBĀ UZ VALSTU RĪCĪBAS PLĀNIEM SAISTĪBĀ AR ITS, KAS MINĒTI 10. PANTĀ 83. Saskaņā ar 10. pantu iesniedzamie dalībvalstu ziņojumi attiecībā uz prioritārajām jomām, kas paredzētas 4. panta 1. punktā, attiecas uz valsts līmeni. Tomēr attiecīgā gadījumā tos var paplašināt līdz reģionālam un/vai noteiktam vietējam līmenim. 84. Ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar 10. panta 1. punktu, iekļauj vismaz šādu informāciju: 85. dalībvalsts pašreizējā stratēģija attiecībā uz ITS; 86. tās mērķi un to pamatojums; 87. ITS ieviešanas pakāpes un vispārējo apstākļu īss apraksts; 88. pašreizējo darbību un ar tām saistīto pasākumu prioritārās jomas; 89. norāde par to, kā šī stratēģija un darbības vai pasākumi veicina saskaņotu un sadarbspējīgu ITS lietotņu ieviešanu un pakalpojumu nepārtrauktību Kopienā (sk. 4. panta 1. punktu). 90. Ziņojumā, ko iesniedz saskaņā ar 10. panta 2. punktu, iekļauj vismaz šādu informāciju: 91. dalībvalsts stratēģija attiecībā uz ITS, ietverot arī tās mērķus; 92. ITS ieviešanas un vispārējo apstākļu detalizēts apraksts; 93. plānotās darbības un saistīto pasākumu prioritārās jomas, ietverot norādi par to, kā tās skar direktīvas 4. panta 1. punktā aprakstītās prioritārās jomas; 94. pašreizējo un plānoto pasākumu īstenošanas sīks izklāsts šādos aspektos: 95. līdzekļi; 96. resursi; 97. konsultācijas un darbojošās iesaistītās personas; 98. būtiskākie pavērsieni; 99. uzraudzība. (COD) TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS: Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva, ar ko nosaka pamatu INTELIģENTO TRANSPORTA SISTēMU IEVIEšANAI AUTOTRANSPORTA JOMā UN SASKARNēM AR CITIEM TRANSPORTA VEIDIEM 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PĒC DARBĪBAS JOMĀM) 6. nodaļa. Enerģētika un transports 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums 3.3. Budžeta raksturojums Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. un vēlāk | Kopā | Darbības izdevumi[19] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[20] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | PAMITSUMMAS KOPAPMĒRS | Saistību apropriācijas | a+c | Maksājumu apropriācijas | b+c | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[21] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,606 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas (nedif.), izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus | 8.2.6. | e | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 | Kopējās provizoriskās izmaksas | KOPĀ ― SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 1,338 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 1,338 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apmērs jānorāda šajā tabulā (ja līdzfinansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. un vēlāk | Kopā | …………………… | f | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 0,223 | 1,338 | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu ( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu. ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā. ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[22] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus. ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Kopā — cilvēkresursi | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, un priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji 5.4. Īstenošanas metode (provizoriski) X Pārvalda centralizēti X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija. ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( izpildaģentūrām, ( Kopienu izveidotām struktūrām saskaņā ar Finanšu regulas 185. pantu, ( dalībvalstu valsts iestādēm / iestādēm, kas veic valsts dienesta uzdevumu. ( Pārvalda dalīti vai decentralizēti ( ar dalībvalstīm, ( ar trešām valstīm. ( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Piezīmes: 6. UZRAUDZĪBA UN VĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma 6.2. Novērtējums 6.2.1. Provizoriskais novērtējums. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi.) 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums. 7. Krāpšanas apkarošanas pasākumi Nepiemēro 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas [23] Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[25] (XX 01 01) | A*/AD | 0,50 | 0,50 | 0,50 | 0,50 | 0,50 | 0,50 | B*, C*/AST | 0,33 | 0,33 | 0,33 | 0,33 | 0,33 | 0,33 | Personāls, ko finansē[26] atbilstoši XX 01 02. pantam | Pārējais personāls, ko finansē[27] atbilstoši XX 01 04/05. pantam. | KOPĀ | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 0,83 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas. ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n. ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā. X Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana). ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam. 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 — administratīvās pārvaldes izdevumi) Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. un vēlāk | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - intra muros | - extra muros | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. un vēlāk | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | Darbinieki, kurus finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgdarbinieki, valstu eksperti, līgumdarbinieki u. c.) (norāda budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | 0,101 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki | Aprēķins — darbinieki, kurus finansē atbilstoši XX 01 02. pantam | 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | 2010. | 2011. | 2012. | 2013. | 2014. | 2015. un vēlāk | KOPĀ | XX 01 02 11 01 — Komandējumi | XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | 0,052 | 0,052 | 0,052 | 0,052 | 0,052 | 0,052 | 0,312 | XX 01 02 11 03 — Komitejas[29] | 0,070 | 0,070 | 0,070 | 0,070 | 0,070 | 0,070 | 0,420 | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 2 Citas vadības izmaksas kopā (XX 01 02 11) | 3 Citas administratīvas izmaksas (norāda kopā ar atsauci uz budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,122 | 0,732 | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā | Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, ko atbildīgajam ģenerāldirektorātam var piešķirt gada budžeta procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus. [1] www.esafetysupport.org/en/news/esafety_forum_comments_on_ec_its_action_plan.htm [2] Uz ITS attiecas arī tie tiesību akti, kas saistīti ar radioiekārtām un telesakaru iekārtām (Direktīva 1999/5/EK (RTTI direktīva)), elektromagnētisko saderību (Direktīva 2004/108/EK (EMS direktīva)), elektroiekārtām (Direktīva 2006/95/EK (LVD direktīva)), kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem ( Direktīva 2002/21/EK) , elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu ( Direktīva 2002/20/EK) un piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (Direktīva 2002/19/EK ). Līdzīgi noteikumi ir vajadzīgi arī attiecībā uz ITS iekārtām un programmatūrām, kas saistītas ar ceļu infrastruktūru. [3] OV C , , lpp. [4] OV C , , lpp. [5] OV C , , lpp. [6] http://www.esafetysupport.org/download/European_Commission/048-esafety.pdf [7] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. [8] OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp. [9] OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp. [10] OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp. [11] OV L 124, 9.5.2002., 1. lpp. [12] OV L 171, 9.7.2003., 1. lpp. [13] Sk. Padomes 2004. gada 22. decembra Regulu Nr. 1/2005 (OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 683/2008 (OV L 196, 24.7.2008., 1. lpp.). [14] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [15] OV L 166, 30.4.2004., 124. lpp. [16] OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp. [17] OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp. [18] OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp. [19] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [20] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā. [21] Izdevumi, kas ir iekļauti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. pantu vai xx 01 05. pantu. [22] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [23] Informācija: Eiropas Transporta tīkla daudzgadu programmā 2007.–2013. gadam ir paredzēts ceļu transporta jomas ITS projektu budžets 300 miljonu eiro apmērā. [24] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [25] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [26] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [27] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [28] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [29] ITS komitoloģijas komiteja.