EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 1.12.2011 
SEC(2011) 1456 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA kopsavilkums 
Pavaddokuments  
priekšlikumam regulai par noteikumiem un proced ūrām attiecībā uz tādu 
ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanu Kopienas lidost ās, kas saist īti ar troksni, ar ko 
atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 26. marta Direkt īvu 2002/30/EK 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA kopsavilkums 
{COM(2011) 828 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1455 gal īgā redakcija}  
 
LV 1   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA kopsavilkums 
Pavaddokuments  
priekšlikumam regulai par noteikumiem un proced ūrām attiecībā uz tādu 
ekspluatācijas ierobežojumu ieviešanu Kopienas lidost ās, kas saist īti ar troksni, ar ko 
atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 26. marta Direkt īvu 2002/30/EK 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA kopsavilkums 
1. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
1. Regulējuma kontekst ā, ko veido ICAO  saistības1 un Līguma par Eiropas Savien ību 
5. pantā noteiktie subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principi, 
Direktīva 2002/30/EK2 (turpmāk “direktīva”), kas darbojas Vides trokš ņu direktīvas 
ietvaros3, ir daļa no “līdzsvarotās pieejas” ES lidostu trokš ņa kontrolei. 
2. Direktīvas mērķis ir veicin āt ekspluat ācijas ierobežojumu saska ņotu ieviešanu 
lidostas līmenī, lai ierobežotu vai samazin ātu to cilv ēku skaitu, kurus b ūtiski skar 
trokšņa kaitīgā ietekme. 
3. Šajā nolūkā direktīva paredz kop ējo noteikumu un proced ūru sistēmu ekspluat ācijas 
ierobežojumu ieviešanai ES lidost ās, kam j ānodrošina vides aizsardz ība lidostu 
tuvumā tā, lai tā būtu saderīga ar iekš ējā tirgus pras ībām, apsverot l īdzīgus 
ekspluatācijas ierobežojumus lidost ās ar liel ā mērā salīdzināmām trokšņu 
problēmām. 
4. Kopējā sistēma ietver: 
• noteikumus par to, k ā vispārīgi veikt trokš ņa novērtēšanas procesu , kas jāņem vērā pirms 
tādu ekspluat ācijas ierobežojumu ieviešanas, kas saist īti ar troksni. Ekspluat ācijas 
ierobežojumus defin ē kā ar troksni saist ītu rīcību, kas ierobežo vai samazina civilo 
zemskaņas reaktīvo lidmaš īnu piekļuvi lidostai; 
                                                 
1 2001. gad ā Starptautisk ā Civilās aviācijas organiz ācija (turpm āk “ICAO ”) asambleja atbalst īja 
koncepciju par “l īdzsvarotu pieeju” gaisa ku ģu trokšņu kontrolei. ICAO līdzsvarotā pieeja pied āvā 
politisko pamatu izmaksu zi ņā izdevīgākai trokšņu samazin āšanai lidost ās un tam, lai ekspluat ācijas 
ierobežojumus izmantotu nevis k ā pirmo iesp ējamo līdzekli, bet gan p ēc tam, kad apsv ērti citi 
iespējamie pas ākumi, proti, trokš ņu samazin āšana rašan ās vietā, zemes izmantojuma pl ānošana un 
pārvaldība, trokšņu mazināšanas proced ūras un ekspluat ācijas ierobežojumi. 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 26. marta Direkt īva 2002/30/EK par noteikumiem un 
procedūrām attiecībā uz tādu ekspluat ācijas ierobežojumu ieviešanu Kopienas lidost ās, kas saist īti ar 
troksni (Dokuments attiecas uz EEZ). OV L 85, 28.3.2002, 40 .–46. lpp. 
3 Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. j ūnija Direkt īva 2002/49/EK par vides trokš ņa 
novērtēšanu un kontroli ― Komisijas pazi ņojums Samierin āšanas komitej ā attiecībā uz direkt īvu par 
vides trokš ņa novērtēšanu un kontroli.  
 
LV 2   LV • īpašus noteikumus par ekspluat ācijas ierobežojumu ieviešanu, kas v ērsti uz minim ālajām 
prasībām atbilstošu t ādu gaisa ku ģu (turpmāk “MCA ”) izņemšanu , kas ir trokš ņainākie 
flotes gaisa ku ģi. Direktīvā tie definēti kā lidmašīnas ar kumulat īvo starpību ne vair āk par 
5 decibeliem attiec ībā uz 3. noda ļā minētajiem trokš ņu sertifikācijas ierobežojumiem; 
• procedūru4, kas attiec īgajām iestādēm jāievēro, ieviešot jebkuru jaunu ekspluat ācijas 
ierobežojumu. 
5. Ņemot vērā apspriešan ās rezultātus ar ieinteres ētajām person ām, Komisija ir 
secinājusi, ka saska ņā ar īpašajiem ierobežojumiem attiec ībā uz iepriekš min ēto ES 
rīcību, direkt īvā paredzētos noteikumus un proced ūras par veidu, k ā ES lidostas 
ievieš ekspluat ācijas ierobežojumus, pašlaik nepiem ēro saskaņoti un to ietekme ir 
ierobežota. Tas jo īpaši rakstur īgs divos turpm āk minētajos līmeņos. 
• Pirmkārt, vairs nav efekt īvi īpaši noteikumi par t ādu ekspluat ācijas ierobežojumu 
ieviešanu, kas v ērsti uz minim ālajām prasībām atbilstošu gaisa ku ģu izņemšanu. Laika 
gaitā MCA skaits tehnolo ģiskā progresa d ēļ patiesi ir k ļuvis relat īvi mazs to dabisk ās 
nomaiņas dēļ. MCA definīcija ir novecojusi, un saist ītais laika posms, kur ā pārtrauc 
izmantot min ētos gaisa ku ģus, ir neatbilstošs. 
• Otrkārt, ieinteres ētās personas ir zi ņojušas, ka pašreiz ējos tiesību aktos ekspluat ācijas 
ierobežojumus lidost ās ar lielā mērā salīdzināmām trokšņa problēmām aplūko atšķirīgi, kas 
ietver potenci ālos konkurences krop ļojumus. Š ī situācija ir radusies t ādēļ, ka pastāvošie 
noteikumi par to, k ā vispārīgi veikt trokš ņa novērtēšanas procesu, nav skaidri un 
pietiekami prec īzi. Turklāt pastāvošo proced ūru ekspluat ācijas ierobežojumu ieviešanai 
uzskata par p ārāk vāju. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
6. Ar šo direkt īvu veicina Eiropas ga isa transporta sist ēmas sekm īgu darbību. Tā atbilst 
Līguma par Eiropas Savien ības darbību (LESD) 90. un 91. panta m ērķiem. 
7. Saskaņā ar LESD 4. pantu j āpamato ES r īcība saistībā ar ekspluat ācijas 
ierobežojumiem, kas saist īti ar troksni, k ā daļa no kopējās transporta politikas. T ādēļ 
šajā gadījumā ir jāievēro subsidiarit ātes princips, kas noteikts L īguma par Eiropas 
Savienību 5. panta 3. punkt ā. Tas ietver divu aspektu nov ērtējumu. 
8. Pirmkārt, jānovērtē, vai ierosin ātās rīcības mērķus dalībvalstis nevar pietiekami 
sasniegt savu valstu konstitucion ālajās sistēmā, t. s. „nepieciešam ības pārbaude”. 
Šajā gadījumā šis pamatojums ir v ērsts uz nepieciešam ību pārliecināties, ka 
starptautiskos noteikumus un proced ūras dalībvalstis ievieš efekt īvi un vienveid īgi, 
lai ES un trešo valstu operatoriem nodrošin ātu līdzvērtīgus konkurences apst ākļus. 
9. Otrkārt, ir jāapsver, vai un k ādā veidā ES rīcība palīdzētu labāk sasniegt m ērķus, t. s. 
“Eiropas m ēroga pievienot ās vērtības pārbaude”. ES pievienotajai v ērtībai saistībā ar 
pašreizējo iniciat īvu ir jāietver īstenošanas pas ākumi, kuros ņemta vērā dažādu 
lidostu situ ācija, vienlaikus nodrošinot, ka ekspluat ācijas ierobežojumus, kas saist īti 
                                                 
4 Š ī procedūra attiecas uz t ādām jomām kā apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām, Komisijas un citu 
dalībvalstu iepriekš ēja informēšana un p ārsūdzības tiesības. 
 
LV 3   LV ar troksni, izmaksu zi ņā efektīvi ievieš viet ās, kur trokš ņa līmenis prasa r īcību, un ka 
tiek atrasts atbilstošs, viet ējiem apst ākļiem pielāgots līdzsvars starp daž ādiem 
transporta un vides politikas m ērķiem. Jebkura dal ībvalsts atseviš ķa rīcība varētu 
kavēt iekšējā tirgus darb ību. 
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
10. Iepriekš noteiktaj ā īpašajā tiesiskajā regulējumā šīs iniciatīvas vispārējais politikas 
mērķis ir saskaņot un vēl vairāk stiprināt kopīgus noteikumus un proced ūras attiecībā 
uz tādu ekspluat ācijas ierobežojumu ieviešanu ES lidost ās, kas saist īti ar troksni, k ā 
daļu no trokš ņa kontroles procesa. 
11. Tādējādi pārskatīta kopējā sistēma veicin ātu izmaksu zi ņā visefektīvākos ar troksni 
saistītos risinājumus, kas paredz ēti, lai sasniegtu trokš ņa kvalitātes mērķus, kas 
noteikti ES, valstu vai viet ējos noteikumos. Tam b ūtu arī jāsekmē trokšņa politikas 
mērķa sasniegšana ― prioritārā kārtībā nepieļaut, novērst vai mazin āt vides trokš ņa 
radīto kaitīgo ietekmi, tostarp kairin ājumu.5 
12. Ņemot vērā atklāto problēmu pamatc ēloņus, ierosin ātās iniciatīvas vispārējo mērķi 
var pārvērst konkrētākos mērķos: 
(1) padarīt efektīvu noteikumu kopumu par MCA , pārskatot MCA definīciju un 
saistīto izņemšanas no ekspluat ācijas6
 noteikumu;  
(2) pārliecināties, ka ekspluat ācijas ierobežojumus saska ņoti apsver lidost ās ar 
lielā mērā salīdzināmām trokšņu problēmām: 
• precizējot, kādā veidā veikt trokš ņa novērtēšanas procesu; 
• stiprinot procesu ālo sistēmu ekspluat ācijas ierobežojumu ieviešanai. 
13. Lai novērtētu progresu visp ārēju un konkr ētu politikas m ērķu sasniegšan ā, ierosina 
turpmāk minētos operatīvās politikas m ērķus. 
• Lidojumu aizliegumu stundu attiec ībai līdz pilnīgiem ekspluat ācijas 
ierobežojumiem j āsasniedz l īmenis, kad t ā ir salīdzināma ar līmeni, ko 
līdz 2020. gadam sasniegušas citas galven ās ekonomikas lielvaras, 
vienlaikus mazinot vai vismaz nepalielinot trokš ņa iedarb ību uz 
cilvēkiem. 
• Visiem jauniem ekspluat ācijas ierobežojumiem j āietver pas ākumi attiec ībā uz MCA  
ar mērķi maksimāli samazin āt trokšņa līmeni. 
                                                 
5 Skat īt Vides trokš ņu direktīvas (2002/49/EK) 1. pantu. 
6 Tas ietvertu 2. panta d) punkta un 6. panta “Noteikumi par t ādu ekspluat ācijas ierobežojumu ieviešanu, 
kas vērsti uz MCA  izņemšanu” p ārskatīšanu.  
 
LV 4   LV 4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
14. Politikas risin ājumu izveides lo ģika atspogu ļo divu probl ēmu mijiedarb ību. Katrs 
politikas risin ājums sast āv no divām galvenaj ām daļām, kas savuk ārt attiecas uz 
vienu no probl ēmām. Turklāt saskaņā ar ierasto darb ības scenāriju katrs politikas 
risinājums ir paredz ēts, lai saglab ātu vismaz nemain īgu trokšņu līmeni (1. politikas 
risinājums). Politikas risin ājumu atšķirība ir iejaukšan ās intensitāte, kas atkar ībā no 
risinājuma ir augst āka pirmās problēmas gadījumā, bet zem āka otrās problēmas 
gadījumā. Risinot jaut ājumus, kas saist īti ar MCA (1. problēma) būs mazāk un/vai 
koncentrētāki ekspluat ācijas ierobežojumi, kas ietekm ēs minim ālās prasības 
pārsniedzošus (maz āk trokšņainos) gaisa ku ģus. Tādējādi mazinās tādu jautājumu 
nozīmība, kas saist īti ar pareizu l īdzsvarotās pieejas īstenošanu (2. probl ēma) 
iepriekš min ētajiem gaisa ku ģiem. 
1. tabula. Kart ēšanas probl ēma, stimuli un m ērķi 
Politikas risin ājumi Konkrēti mērķi 
2. PR  3. PR  4. PR  
Padarīt MCA  īpašos noteikumus 
efektīvus:  
pārskatot novecojušo MCA 
definīciju; Mainīt MCA  definīciju, 
iekļaujot gaisa ku ģus, 
kas neatbilst 3.-
12. nodaļas EPNdB  
standartam  Mainīt MCA  definīciju, 
iekļaujot gaisa ku ģus, 
kas neatbilst 3.-
10. nodaļas EPNdB  
standartam  Mainīt MCA  
definīciju, iekļaujot 
gaisa kuģus, kas 
neatbilst 3.-8. noda ļas 
EPNdB  standartam  
izvēloties atbilstošu saist īto laika 
posmu, kur ā izņem no 
ekspluatācijas MCA.  Pilnīgi izņemt no 
ekspluatācijas drīkst 
4 gadu laik ā Pilnīgi izņemt no 
ekspluatācijas drīkst 
2 gadu laik ā Pilnīgi izņemt no 
ekspluatācijas drīkst 
2 gadu laik ā 
Pārliecināties, ka tādus pašus 
ekspluatācijas ierobežojumus 
saskaņoti apsver lidost ās ar lielā 
mērā salīdzināmām trokšņa 
problēmām:  
stiprinot procesu ālo sistēmu, lai 
varētu ieviest ekspluat ācijas 
ierobežojumus;  ES līmeņa atbalsta 
vienības izveidošana 
līdzsvarotas pieejas 
ieviešanai  ES līmeņa atbalsta 
vienības izveidošana 
līdzsvarotas pieejas 
ieviešanai  ES līmeņa atbalsta 
vienības izveidošana 
līdzsvarotas pieejas 
ieviešanai  
precizējot un konkretiz ējot, kādā 
veidā veikt trokš ņa novērtēšanas 
procesu.  Papildu noteikumi 
attiecībā uz apspriešanos 
ar ieinteres ētajām 
personām Papildu noteikumi 
attiecībā uz 
apspriešanos ar 
ieinteresētajām 
personām Papildu noteikumi 
attiecībā uz 
apspriešanos ar 
ieinteresētajām 
personām 
 Augstāka juridisk ā 
noteiktība pārkāpumu 
procedūrām 
 COM  pārbaudes 
tiesības ar iesp ējamu 
apturēšanu, līdz 
pārskatītais 
novērtējums atzīts par 
atbilstošu  Obligātas COM  
pārbaudes un 
iepriekšēja atļauja 
 
LV 5   LV 15. Eiropas ties ību akti par lidostu rad īto troksni pašlaik ir direkt īvas veidā. Šāda 
juridiskā instrumenta izv ēle ir daļēji veicinājusi dažādus veidus, k ā ekspluat ācijas 
ierobežojumi tiek ieviesti Eirop ā. 
16. Lai risinātu iepriekš konstat ētās problēmas, 3. un 4. politikas risin ājumā ierosināts 
piešķirt Komisijai p ārbaudes ties ības. Tas tiek pamatots ar to, ka gad ījumā, ja 
ekspluatācijas ierobežojumu izmaksu efektivit āte netiek pan ākta, ņemot vērā citus 
trokšņu kontroles instrumentus, Komisijai b ūtu jāpārliecinās, ka šādu pasākumu var 
atlikt līdz brīdim, kad nov ērtēšanas procesu pabeidz pareizi. B ūtu jānosaka 
pārredzami, ES m ērogā piemērojami un skaidroti krit ēriji attiecībā uz ekspluat ācijas 
ierobežojumu iesp ējamo atlikšanu. 
17. Jāņem vērā arī tas, ka politikas risin ājumi ietver atjaunin ātu MCA definīciju. Šī 
definīcija visās dalībvalstīs ir jāpiemēro vienādi kā tehniskais standarts, par ko š īs 
pašas dalībvalstis ir vienojuš ās ICAO . Atsaucoties uz iesp ējamo nākotnes vajadz ību 
grozīt definīciju, lai sekotu l īdzi zinātniskajam progresam un autonomai gaisa ku ģu 
flotes atjaunošanai, visi politikas risin ājumi nodrošina iesp ēju atjaunin āt MCA  
definīciju, izmantojot attiec īgās komitejas dele ģēto aktu. 
18. Pamatojoties uz iepriekš min ēto argument āciju, regula, iesp ējams, būtu atbilstoš āks 
instruments politikas p ārmaiņu iestrādāšanai tiesību aktos. 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
19. Ietekmes anal īze liecina par to, ka trim politikas risin ājumiem ir skaidra ietekme uz 
ekonomiku, sabiedr ību un vidi. 
 
LV 6   LV – Ekonomikas zi ņā 2. politikas risin ājums kopum ā šķiet visvēlamākais, jo 
administrat īvo izmaksu pieaugums ir vismaz ākais. Tom ēr šo politikas risin ājumu 
var uzskat īt par tādu, kas sarež ģī starptautisk ās attiecības. 3. politikas risin ājums 
novērstu šo negat īvo ietekmi uz ārējām attiecībām, bet rad ītu papildu slogu ES 
budžetam. Šis politikas risin ājums saglab ātu 1. politikas risin ājumam līdzīgu 
administrat īvo slogu. 
– Arī sociālajā ziņā 2., 3. un 4. politikas risin ājumam ir l īdzīga ietekme. Vien īgo 
būtisko atšķirību attiecībā uz ietekmi nosaka tas, k ādā mērā pārbauda darb ības 
pasākumus, kas skar gaisa ku ģu drošību. Šajā sakarā var uzskat īt, ka 2. un 
3. politikas risin ājums lielā mērā ir līdzvērtīgs. 
– Ņemot vērā vidi, 4. politikas risin ājumu skaidri noš ķir relatīvi liels negat īvās 
ietekmes risks, kas saist īts ar kompromisu starp darb ības pasākumiem attiec ībā uz 
troksni un klimata p ārmaiņām. Arī šoreiz saist ībā ar ietekmi uz vidi var uzskat īt, 
ka 2. un 3. politikas risin ājums ir visum ā līdzīgi. 
2. tabula. Ietekmes kopsavilkuma tabula sal īdzinājumā ar 1. politikas risin ājumu  
 2. politikas 
risinājums 3. politikas 
risinājums 4. politikas 
risinājums 
Līdzsvarotas pieejas ietekme uz ieviešanu  Vidēja Vidēja Augsta  
Ekonomisk ās ietekmes     
Ietekme uz: 
Eiropas avi ācijas tīkla darbības efektivit āti; 
Zema   
Zema   
Zema  
lidostām; Vidēja Vidēja Zema  
gaisa kuģu ekspluatantiem; Zema  Zema  Vidēja 
gaisa kuģu korpusu un dzin ēju ražotājiem; Vidēja Vidēja Neitrāla 
administrat īvajām izmaks ām; līdz 
1 800 000 
euro/gadā līdz 
3 000 000 
euro/gadā līdz 
4 200 000 
euro/gadā 
ES budžetu;Zema  Vidēja Augsta  
starptautiskaj ām attiecībām. Augsta  Zema  Vidēja 
Sociālā ietekme     
Ietekme uz p ārvaldību un līdzdalību Augsta  Augsta  Augsta  
Ietekme uz nodarbin ātības līmeni un 
nosacījumiem  Zema  Zema  Zema  
Ietekme uz droš ību Zema  Vidēja Vidēja 
Ietekme uz vidi     
Ietekme uz trokš ņa līmeni Neitrāla Neitrāla Neitrāla 
Ietekme uz klimata p ārmaiņām Vidēja Vidēja Neitrāla 
 
Apzīmējumi: 
 
LV 7   LV Negatīva ietekme ir apz īmēta ar tumši oranžu kr āsu treknrakst ā un slīprakstā. 
“AUGSTA” apz īmē lielu noz īmīgas ietekmes iesp ējamību. “VID ĒJA” un “ZEMA” apz īmē mazāku nozīmīgas 
ietekmes iesp ējamību. Ietekmes lielums visos gad ījumos būs atkarīgs no viet ējo un valsts iest āžu un gaisa ku ģu 
ekspluatantu izv ēlētajiem pas ākumiem.  
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
6.1. Saskaņotība 
20. Kā minēts iepriekš, 3. politikas risin ājums ir vissaska ņotākais politikas risin ājums, 
rūpīgi līdzsvarojot r īcību konkr ēto politikas m ērķu sasniegšanai. Šis politikas 
risinājums neparedz nek ādu negatīvu ietekmi, t ādējādi radot maz āko kompromisu 
starp ekonomikas, soci ālo un vides jomu. 
6.2. Lietderība 
21. 3. tabula. sniedz īsu pārskatu par politikas risin ājumu lietder ību attiec ībā uz 
konkrētiem politikas m ērķiem, kas noteikti 3. sada ļā. Tajā redzams, ka lietder ības 
ziņā nav iespējams noteikt skaidru priorit āti. Tomēr šķiet, ka 3. politikas risin ājums ir 
vislīdzsvarotākais, jo tas pied āvā visatbilstoš āko rīcību klāstu noteikto m ērķu 
sasniegšanai. 
22. Attiecībā uz mērķi, kas saist īts ar noteikumiem par MCA , paredzētā politikas 
risinājumu lietder īgums ir atkar īgs no to v ērienīguma attiec ībā uz gaisa ku ģu radīto 
troksni. Šaj ā sakarā 2. politikas risin ājumam paredz visaugst āko rezultātu, jo MCA 
pārskatītā definīcija ir visstrikt ākā, MCA ietverot gaisa ku ģus, kuru trokš ņa līmenis ir 
zemāks par 3.–12. noda ļas EPNdB  standartu un t ādējādi tuvs 4. noda ļā minētajiem 
gaisa kuģiem. Tā kā 4. politikas risin ājums ir vismaz āk vērienīgs attiecībā uz gaisa 
kuģu radīto troksni, tas attiec īgi piedāvā viszemāko lietder ību, bet 2. politikas 
risinājumam ir lab āki rezultāti, nekā 3. politikas risin ājumam. 
23. Attiecībā uz mērķi, kas saist īts ar ekspluat ācijas ierobežojumu saska ņotu ieviešanu 
ES lidostās, paredzēto politikas risin ājumu lietder ība ir atkar īga no veikt ās kvalitātes 
kontroles. Šaj ā sakarā 4. politikas risin ājums pied āvā vislabākās iespējas. Šis 
risinājums iegūst no stingr āka uzsvara uz procesu ālo sistēmu, jo īpaši Komisijas 
nozīmi novērtēšanas procesa kvalit ātes kontrol ē. Komisija patiesi b ūs atbildīga par 
obligātajām pārbaudēm un iepriekš ēju atļauju attiec ībā uz jebkuriem paredz ētajiem 
ekspluatācijas ierobežojumiem ES lidost ās. Salīdzinājumā ar 4. politikas risin ājumu 
3. politikas risin ājums nav tik efekt īvs, jo tas neparedz sistem ātisku kvalit ātes 
kontroli. Tom ēr tas ļaus Komisijai koncentr ēt tās kvalitātes kontroli uz 
visproblem ātiskākajiem ekspluat ācijas ierobežojumiem. Paredzams, ka 2. politikas 
risinājums būs vismazāk efektīvs, jo kvalit ātes novērtēšanas procesa p ārbaudi veiks 
ex post , izmantojot p ārkāpumu proced ūras. 
 
LV 8   LV 3. tabula. Paredz ēto politikas risin ājumu efektivit āte, ņemot vērā konkrētos politikas m ērķus 
Konkrēti politikas m ērķi 1. politikas 
risinājums 2. politikas 
risinājums 3. politikas 
risinājums 4. politikas 
risinājums 
Padarīt MCA  īpašos noteikumus efekt īvus: 
pārskatot novecojušo MCA definīciju; 
izvēloties atbilstošu saist īto laika posmu, 
kurā izņem no ekspluat ācijas MCA.   neitrāla augsta  vidēja zema 
Pārliecināties, ka tādus pašus ekspluat ācijas 
ierobežojumus saska ņoti apsver lidost ās ar 
lielā mērā salīdzināmām trokšņu problēmām: 
precizējot un konkretiz ējot, kādā veidā veikt 
trokšņa novērtēšanas procesu;  
stiprinot procesu ālo sistēmu, lai var ētu 
ieviest ekspluat ācijas ierobežojumus.  neitrāla zema vidēja ― 
augsta  augsta  
6.3. Efektivitāte 
24. Ņemot vērā, ka ierosin ātā iniciatīva ir procesu āla, paredz ētā politikas risin ājuma 
kopējās izmaksas sedz administrat īvās un ES budžeta izmaksas. 
25. Ņemot vērā iepriekš min ētās aplēses, 2. politikas risin ājums šķiet visefekt īvākais, jo 
tas radītu vismaz āko administrat īvo izmaksu pieaugumu. Tom ēr šajā novērtējumā 
nav ņemtas vērā starptautisko domstarp ību iespējamās izmaksas ļoti globaliz ētā 
aviācijas tirgū, kas varētu negatīvi ietekmēt ES gaisa ku ģu ekspluatantus. 
6.4. Secinājums 
26. Ņemot vērā iepriekš min ēto, priekšroka tiek dota 3. politikas risin ājumam. Šis 
politikas risin ājums ir vispiem ērotākais 3. noda ļas mērķu sasniegšanai, jo īpaši 
attiecībā uz saskaņotību. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
27. Komisija atbilstoši nov ērtēs un pārskatīs regulu piecus gadus p ēc tās pieņemšanas. 
Papildus pier ādījumiem, kas konkr ētos gadījumos sniegti p ārbaudes vai 
pārsūdzēšanas proced ūrā, Komisija past āvīgi uzraudz īs pamatr ādītāju kopu, ko 
atjauninās, lai sekotu regulas efektivit ātei. 
 
LV 9   LV 4. tabula. Uzraudz ības rādītāji 
Galvenie r ādītāji Definīcija Nozīme 
Gaisa kuģu trokšņu līmeņa un trokš ņu kontroles politikas kvalit ātes uzraudz ība 
Trokšņa līmeņa sertifikācija  Šis rādītājs atspogu ļo jauna gaisa 
kuģa trokšņa līmeni.  Šis rādītājs uzrauga paveikto 
attiecībā uz jauna gaisa ku ģa 
trokšņa līmeni. 
MCA lidojumu skaits  Šis rādītājs norāda MCA  veiktos 
lidojumus ECAC reģionā 
(iespējams detaliz ēt pa lidost ām un 
aviosabiedr ībām). Šis rādītājs atspogu ļo MCA  
lietošanas tendences.  
Ekspluatācijas ierobežojumu un 
trokšņu mazināšanas pas ākumu 
pārskats  Šis jaunais r ādītājs apvienotu 
informāciju no trokš ņa 
mazināšanas rīcības plāniem un 
veiktspējas plāniem attiec ībā uz 
trokšņa mazin āšanas pas ākumu 
kvalitāti. Šis rādītājs atspogu ļotu trokš ņa 
novērtēšanas procesa kvalit āti.