Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par dažiem tehniskajiem un kontroles pasākumiem Skagerakā un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 850/98 un Regulā (EK) Nr. 1342/2008 /* COM/2012/0471 final - 2012/0232 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Vispārīgais konteksts ES un Norvēģijas 2010. gada apspriedēs par zvejniecību[1] tika panākta vienošanās izveidot darba grupu, lai uzlabotu kontroles un noteikumu izpildes pasākumus Skageraka zvejniecībās un ieteiktu veidus, kā saskaņot ES un Norvēģijas regulējumu attiecībā uz tehniskajiem un kontroles pasākumiem apgabalā, kas atrodas tālāk par 4 jūras jūdzēm no bāzes līnijām. Šī darba grupa par tehniskajiem pasākumiem un kontroli Skagerakā sanāca kopā 2011. gadā un sniedza ziņojumu 2011. oktobrī. Darba grupas ieteikumi tika iekļauti ES un Norvēģijas Saskaņotajā protokolā 2011. gada 2. decembrī Bergenā. Spēkā esošie ES noteikumi priekšlikuma jomā Padomes 2002. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[2]. Padomes 1998. gada 30. marta Regula (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[3]. Padomes 2008. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004[4]. Padomes 2008. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93, (EK) Nr. 1936/2001 un (EK) Nr. 601/2004, un ar ko atceļ Regulas (EK) Nr. 1093/94 un (EK) Nr. 1447/1999[5]. Padomes 2008. gada 29. septembra Regula (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem un ar ko groza Regulas (EEK) Nr. 2847/93 un (EK) Nr. 1627/94 un atceļ Regulu (EK) Nr. 3317/94[6], un tās īstenošanas noteikumi, proti, Komisijas 2010. gada 10. marta Regula (ES) Nr. 201/2010, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1006/2008 par atļaujām, kuras Kopienas zvejas kuģiem izdod zvejas darbību veikšanai ārpus Kopienas ūdeņiem, un par trešo valstu kuģu piekļuvi Kopienas ūdeņiem[7]. Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido ES zivsaimniecības kontroles sistēmu[8], kurā noteiktas vispārējas kontroles prasības zivsaimniecībā, kā arī īpašas prasības attiecībā uz daudzgadu plāniem, un tās īstenošanas noteikumi, kas paredzēti Komisijas 2011. gada 8. aprīļa Īstenošanas regulā (ES) Nr. 404/2011, ar kuru pieņem sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenojama Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[9]. Padomes 1996. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[10]. KZP reforma Patlaban tiek apspriests Komisijas priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par kopējo zivsaimniecības politiku[11], tostarp iespējas ieviest pienākumu izkraut visas ES zvejniecībās gūtās nozvejas. Skageraks ir mazs ģeogrāfiskais apgabals, un attiecīgo dalībvalstu skaits ir neliels. Tādējādi šajā priekšlikumā izklāstītie noteikumi attiecas tikai uz Skageraku un zvejniecībām šajā apgabalā, un tāpēc tie nav KZP reformas diskusiju priekšmets. Tomēr Skagerakā gūtā pieredze var lieti noderēt vispārējās diskusijās par iespēju ieviest vispārēju pienākumu izkraut visas ES zvejniecībās gūtās nozvejas. Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikums un tā mērķi ir saskaņā ar Eiropas Savienības politiku, jo īpaši vides, sociālo, tirgus un tirdzniecības politiku. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Darba grupai, kura tika izveidota saistībā ar ES un Norvēģijas sarunām, kā aprakstīts 1. punktā, tika dots uzdevums izvērtēt pašreizējos tehniskos un kontroles pasākumus attiecīgajā apgabalā un attiecīgā gadījumā ieteikt pēc iespējas saskaņotākus tehniskos un kontroles pasākumus Skagerakā. Darba grupas sastāvā bija eksperti tehnikas, kontroles un zinātnes jautājumos, kā arī zvejnieku pārstāvji, tostarp mazu kuģu īpašnieki. Darba grupa 2011. gadā rīkoja vairākas sanāksmes un 2011. gada oktobrī ziņoja par saviem secinājumiem un ieteikumiem. 2012. gada aprīlī ieteikumi tika iekļauti Saskaņotajā protokolā, ko parakstījusi ES un Norvēģija. Ņemot vērā iepriekšminēto un tiecoties sasniegt KZP mērķi nodrošināt ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu un izskaust izmešanu kā ilgtspējības principam neatbilstošu praksi, ir vēlams iestrādāt Savienības tiesību aktos ieteikumus, kas minēti Saskaņotajā protokolā. Ietekmes novērtējums Noteikumi, kas jāpieņem, būs piemērojami tikai Skagerakā, un tie ir saistīti ar ES un Norvēģijas starptautisko nolīgumu. Šajā nolīgumā ir noteikti kopīgi tehniskie pasākumi un kontroles pasākumi, kas iekļauti priekšlikumā, kā arī saraksts ar sugām, uz kurām jāattiecina izkraušanas pienākums, un tā pakāpeniskas ieviešanas grafiks. Turklāt ES un Norvēģijas nolīgums pamatojās uz ieteikumiem, ko sniegusi tehniskā darba grupa, kurā piedalījās arī ieinteresētās personas un kura sīki pārbaudīja dažādas pieejamās iespējas turpināt tradicionālo zveju Skagerakā pēc tam, kad būs beidzies Skageraka kaimiņattiecību nolīgums. Uzskata, ka šīs darba grupas veikums ir pietiekama alternatīva ietekmes novērtējumam. Turklāt jautājums par pienākumu izkraut visas nozvejas bija pamatīgi iztirzāts ietekmes novērtējumā, kas sagatavots vienlaikus ar reformas priekšlikumu[12]. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts. Subsidiaritātes princips Priekšlikuma noteikumi ir saistīti ar jūras bioloģisko resursu saglabāšanu, un šie pasākumi ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo vēlamo politikas mērķu sasniegšanai nav pieejami citi, mazāk ierobežojoši pasākumi. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē budžetu. 2012/0232 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par dažiem tehniskajiem un kontroles pasākumiem Skagerakā un grozījumiem Regulā (EK) Nr. 850/98 un Regulā (EK) Nr. 1342/2008 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[13], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[14], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Pēc Savienības un Norvēģijas apspriedēm par zvejniecību 2012. gadā, kuras notika 2011. gada 2. decembrī, daži tehniskie un kontroles pasākumi, kas piemērojami Skagerakā, būtu jāgroza, lai uzlabotu izmantošanas modeļus un, ja iespējams, saskaņotu Savienības un Norvēģijas regulējumu. (2) Savienības un Norvēģijas 2012. gada 28. jūnija apspriedēs par zvejniecību tika precizēti vienoti tehniskie un kontroles pasākumi, kas jāpiemēro Skagerakā, saraksts ar sugām, uz kurām jāattiecina pienākums izkraut visas nozvejas, un termiņi, kādos šīs sugas būtu pakāpeniski jāiekļauj izkraušanas pienākuma piemērošanas jomā. (3) Izmaiņas Skagerakā spēkā esošajos tehniskajos pasākumos ir vajadzīgas, lai samazinātu nevēlamu nozveju un izmetumu līmeni, jo tie negatīvi ietekmē jūras bioloģisko resursu ilgtspējīgu izmantošanu. (4) Ir jānosaka pienākums izkraut visas nozvejas no krājumiem, uz kuriem attiecas nozvejas limiti, paredzot izņēmumu attiecībā uz sugām vai zvejniecībām, par kurām ir pieejami zinātniski pierādījumi par augstiem izmesto zivju izdzīvotības rādītājiem, vai gadījumiem, kad slogs, ko zvejniekiem radītu nevēlamu sugu atdalīšana no nozvejas atsevišķai apstrādei, būtu nepamatoti liels. [3. pants] (5) Lai ieviestu visu nozveju izkraušanas sistēmu, ir vajadzīgas būtiskas izmaiņas pašreizējās zvejniecībās un attiecīgo zvejniecību pārvaldībā. Tāpēc izkraušanas pienākums būtu jāievieš pakāpeniski. [4. pants] (6) Lai aizsargātu zivju mazuļus un zvejas produktu tirgus darbību un nodrošinātu to, ka netiek gūta negodīga peļņa, zvejojot minimālo saglabāšanas references izmēru nesasniegušas zivis, rīkošanās ar šādu nozveju būtu jāierobežo, atļaujot to pārstrādāt tikai zivju miltos, dzīvnieku barībā vai citos produktos, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā, vai izmantot labdarības mērķiem. [5. pants] (7) Lai pakāpeniski izskaustu izmetumus, būtu jāuzlabo zvejas rīku selektivitāte, paaugstinot vispārējās prasības attiecībā uz minimālo linuma acs izmēru grunts zvejā, bet pieļaujot atkāpes, lai šajā zvejā drīkstētu izmantot zvejas rīkus, tostarp selektīvas ierīces, kam ir tāda pati selektivitāte. [6. pants] (8) Lai jaunie tehniskie pasākumi, kas jāievieš, dotu labāko iespējamo ietekmi un tiktu veikta to pienācīga uzraudzība un kontrole, ir jāierobežo zvejas rīku izmantošana Skagerakā. [7. pants] (9) Lai novērstu pretrunas starp tiesību aktiem, kas piemērojami Skagerakā un tam blakus esošajos apgabalos, un lai nodrošinātu to noteikumu ievērošanu, ar kuriem paredz tehniskos pasākumus Skagerakā, ir jānosaka arī konkrēti pasākumi, lai regulētu gadījumus, kad zvejas kuģi konkrētā zvejas reisā zvejas darbības Skagerakā apvieno ar zveju apgabalos, kuros nav jāpiemēro jaunie tehniskie pasākumi, kas pieņemti attiecībā uz Skageraku. [8. pants] (10) Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto pasākumu ievērošanu, būtu jāpieņem īpaši kontroles pasākumi papildus tiem, kuri paredzēti Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[15]. [9. pants] (11) Atzīstot, ka Skageraks ir diezgan mazs zvejas apgabals, kurā galvenokārt mazi kuģi dodas īsos zvejas reisos, Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. pantā paredzētā iepriekšējā paziņojuma izmantošana būtu jāpaplašina, lai tā aptvertu visus kuģus, kuru lielākais garums ir 10 m vai vairāk, un zvejniecību specifikas dēļ iepriekšējie paziņojumi būtu jānosūta divas stundas iepriekš. [10. pants] (12) Lai veiktu zvejas darbību pienācīgu uzraudzību, īpaši attiecībā uz pārliecināšanos par to, ka jūrā tiek ievērots pienākums izkraut visas nozvejas no krājumiem, uz kuriem attiecas nozvejas limiti, kuģos, kas darbojas Skagerakā, ir jāizmanto attālās elektroniskās novērošanas (Remote Electronic Monitoring, REM) sistēma. [11. pants] (13) Lai nodrošinātu jauno tehnisko pasākumu ievērošanu, attiecīgajām dalībvalstīm būtu jānosaka kontroles un inspekcijas pasākumi Skagerakam un jāiekļauj šie pasākumi savās attiecīgajās valstu veiktas kontroles rīcības programmās. [12. pants] (14) Lai nodrošinātu jauno tehnisko pasākumu ievērošanu, ir jāparedz noteikumi attiecībā uz kuģiem, kuri Skageraku šķērso tranzītā. [13. pants] (15) Būtu jāparedz, ka Komisija periodiski novērtē tehnisko pasākumu piemērotību un efektivitāti. Ir pamatoti noteikt, ka šāds novērtējums balstās uz attiecīgo dalībvalstu ziņojumiem. [14. un 15. pants] (16) Lai veicinātu selektīvāku zveju, uzliekot pienākumu izkraut visas nozvejas, ir lietderīgi izslēgt kuģus, kuri darbojas Skagerakā, no zvejas piepūles režīma, kas izklāstīts III nodaļā Padomes 2008. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 1342/2008, ar ko izveido ilgtermiņa plānu mencu krājumiem un šo krājumu zvejniecībai un atceļ Regulu (EK) Nr. 423/2004[16]. [20. pants] (17) Lai zvejnieki pielāgotos jaunajam režīmam Skagerakā, ir jāparedz zināms elastīgums. Tāpēc ikgadējā kvotu apguvē pieļaujamais elastīgums, kas noteikts 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[17], nebūtu jāuzskata par pārzveju. [20. pants] (18) Lai laikus un samērīgi pielāgotos zinātnes un tehnikas attīstībai un lai nodrošinātu elastīgumu un pieļautu dažu pasākumu attīstību, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras grozīt I pielikumu saistībā ar termiņiem un krājumiem, uz kuriem attiecas pienākums izkraut visas nozvejas, un grozīt II pielikumu saistībā ar minimālo saglabāšanas references izmēru. (19) Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (20) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus un laikus reaģētu uz reālo situāciju zvejniecībās un pieejamo zinātnisko informāciju, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras ieviest tehniska rakstura noteikumus par zvejas rīku selektivitātes pakāpes noteikšanu un REM piemērojamo prasību minimumu. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[18]. (21) Aizliegums Skagerakā noteiktos laikposmos paturēt uz kuģa konkrētu sugu zivis un šīs regulas darbības joma rada nepieciešamību izdarīt dažus grozījumus Regulā (EK) Nr. 850/98 un Regulā (EK) Nr. 1342/2008. (22) Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 850/98 un Regula (EK) Nr. 1342/2008, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Priekšmets un darbības joma 1. Ar šo regulu nosaka jaunus tehniskos pasākumus un kontroles pasākumus Skagerakā. 2. Šo regulu piemēro visiem zvejas kuģiem, kas darbojas Skagerakā. 2. pants Definīcijas Papildus definīcijām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 850/98 3. pantā un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, šajā regulā piemēro šādas definīcijas: a) murdi un zivju grozi ir mazas krātiņveida lamatas, kas konstruētas vēžveidīgo vai zivju ieguvei; tie ir no dažādiem materiāliem izgatavoti sprosti vai grozi, kas atsevišķi vai rindās novietoti uz jūras gultnes un ar virvēm (auklām) savienoti ar stoderēm, kuras virs ūdens norāda to atrašanās vietu, un tiem ir viens vai vairāki atvērumi vai ieejas; b) minimālais saglabāšanas references izmērs ir noteiktas sugas īpatņu izmērs, kuru nesasniegušus īpatņus drīkst pārdot tikai pārstrādei zivju miltos, dzīvnieku barībā vai citos produktos, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā; c) traļa, dāņu vada vai līdzīga velkama zvejas rīka linuma acs izmērs ir uz zvejas kuģa esoša āmja vai pagarinājuma daļas linuma acs izmērs; d) āmis ir āmis sensu stricto; e) pagarinājuma daļa ir pagarinājuma daļa, kā definēts Regulas (EEK) Nr. 3440/84[19] pielikumā; f) grunts tralis ir zvejas rīks, kuru viens vai vairāki zvejas kuģi aktīvi velk par jūras gultni un kurš sastāv no konusa vai piramīdas formas pamatdaļas (traļa pamatdaļa), ko aizmugurē noslēdz āmis, un kura horizontālo atvērumu nodrošina traļa durvis, kas ir saskarē ar grunti, vai – ja to velk divi kuģi – attālums starp kuģiem; g) dāņu vads ir apņemošs un velkams zvejas rīks, ko viens vai vairāki kuģi vada ar divām garām virvēm (trosēm), kuras paredzētas, lai virzītu zivis uz vada atvērumu. Zvejas rīks ir izgatavots no linuma, kas pēc uzbūves un izmēra līdzīgs grunts tralim, sastāv no diviem gariem spārniem, pamatdaļas un āmja; h) rāmja tralis ir zvejas rīks, kura linuma maisa horizontālo atvērumu nodrošina tērauda vai koka stienis (rāmis), kura linums ir aprīkots ar grunts ķēdēm, ķēžu pīteņiem vai smaguma ķēdēm un kuru ar kuģa dzinēja spēku aktīvi velk pa grunti; i) pelaģiskais tralis ir zvejas rīks, kuru pelagiālē velk viens vai vairāki zvejas kuģi un kura priekšējā daļa izgatavota no lielizmēra acu linuma, kas virza nozveju uz zvejas rīka aizmugurējām daļām, kuras izgatavotas no sīkacu linuma; pelaģiskā traļa zvejošanas dziļumu kontrolē ar tīkla loti un horizontālo atvērumu nodrošina traļa durvis, kas parasti nesaskaras ar jūras gultni; j) pelaģiskās un rūpnieciskās zvejas sugas ir siļķes, makreles, brētliņas, putasu, Esmarka mencas, tūbītes un stavridas. II NODAĻA TEHNISKIE SAGLABĀŠANAS PASĀKUMI 3. pants Pienākums izkraut visas nozvejas 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta 1. punkta, visas nozvejas no zivju krājumiem, kas norādīti I pielikumā, atbilstīgi minētajā pielikumā noteiktajiem termiņiem paceļ un patur uz zvejas kuģiem, un izkrauj, izņemot tad, ja izmestajām zivīm, kas nozvejotas no šādiem krājumiem, ir augsts izdzīvotības rādītājs vai ja slogs, ko zvejniekiem radītu nevēlamo sugu atdalīšana no nozvejas atsevišķai apstrādei, būtu nepamatoti liels. 2. Neatkarīgi no 1. punkta un atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 19. panta 1. punkta, ja zvejo ar rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 32 mm vai mazāks, visas nozvejas no krājumiem, ieskaitot krājumus, uz kuriem izkraušanas pienākums neattiecas, paceļ un patur uz zvejas kuģa, un izkrauj. 3. Šā panta 1. punktu nepiemēro zvejai ar murdiem vai zivju groziem. 4. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I pielikumu, pamatojoties uz zinātniskās informācijas progresu, vai gadījumos, kad zvejniekiem uzliktais slogs izrādās nesamērīgs ar ieguvumiem. Šos deleģētos aktus pieņem saskaņā ar 16. pantu. 4. pants Īpaši nosacījumi kvotu pārvaldībā 1. Visas nozvejas, ko Savienības zvejas kuģi guvuši no 3. pantā minētajiem krājumiem, uzskaita attiecībā pret karoga dalībvalsts kvotu, kas piemērojama katram attiecīgajam krājumam vai krājumu grupai, neatkarīgi no izkraušanas vietas. 2. Dalībvalstis nodrošina to, ka zvejas kuģiem, kas darbojas Skagerakā, ir pieejama kvota zvejai no krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums un no kura minētie kuģi var gūt nozveju, ņemot vērā šo kuģu iespējamo nozvejas sastāvu. 3. Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga zvejas kuģi, uz kuriem paturētas zivis, kuru zvejai dalībvalstij nav kvotas, atgriežas ostā. 5. pants Rīkošanās ar zivju mazuļiem 1. Ja krājumam, uz kuru attiecas 3. pants, ir noteikts minimālais saglabāšanas references izmērs, no minētā krājuma nozvejotus īpatņus, kas nav sasnieguši minimālo saglabāšanas references izmēru, ir atļauts pārdot tikai pārstrādei zivju miltos, dzīvnieku barībā vai citos produktos, kas nav paredzēti lietošanai pārtikā, vai izmantošanai labdarības mērķiem. 2. Minimālie saglabāšanas references izmēri krājumiem Skagerakā ir noteikti II pielikumā. 3. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu II pielikumu, pamatojoties uz zinātniskās informācijas progresu. Šos deleģētos aktus pieņem saskaņā ar 16. pantu. 6. pants Zvejas rīku specifikācijas 1. Ir aizliegts turēt uz kuģa vai izmantot jebkādu grunts trali, dāņu vadu, rāmja trali vai līdzīgu velkamu zvejas rīku, kura linuma acs izmērs ir mazāks par 120 mm. 2. Atkāpjoties no 1. punkta: (a) drīkst izmantot zvejas rīkus ar tādām pašām selektivitātes īpašībām, kādas piemīt 1. punktā minētajiem zvejas rīkiem un kas apstiprinātas izpētes zvejas reisos vai Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) novērtējumā; (b) drīkst izmantot traļus, kuru linuma acs izmērs ir mazāks par 32 mm, ja vairāk nekā 50 % uz kuģa paturētās nozvejas veido viena vai vairākas pelaģiskās sugas vai rūpnieciskās zvejas sugas. 3. Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus, lai lemtu par zvejas rīkiem, tostarp pie šiem rīkiem piestiprinātām selektīvām ierīcēm, ko drīkst izmantot, jo tiem ir līdzvērtīgas selektivitātes īpašības kā 1. punktā minētajiem zvejas rīkiem. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. pantu. 7. pants Zvejas rīku izmantošanas ierobežojumi 1. Zvejas kuģi, kas darbojas Skagerakā, ikvienā konkrētā zvejas reisā izmanto tikai vienu zvejas rīku. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, zvejas kuģi drīkst izmantot 6. panta 1. punktā un 6. panta 2. punkta a) apakšpunktā norādītos zvejas rīkus jebkādā kombinācijā. 3. Kuģi, kas minēti 1. punktā, var turēt uz kuģa vairāk nekā vienu zvejas rīku, ja tie uzglabā neizmantotos zvejas rīkus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 47. pantu. 8. pants Zvejas reisi, ko veic Skagerakā un citos apgabalos 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 850/98 4., 15. panta, 19. panta 1. punkta, 35., 36. un 37. panta, šo nodaļu piemēro attiecībā uz visu kuģa zvejas reisu, t. i., arī apgabalos, kas nav Skageraks. 2. Šā panta 1. punktu piemēro citos apgabalos tikai tad, ja minētais kuģis vienā un tajā pašā zvejas reisā zvejo gan Skagerakā, gan kādā citā apgabalā. III NODAĻA KONTROLES PASĀKUMI 9. pants Saistība ar citām regulām Šajā nodaļā paredzētos kontroles pasākumus piemēro papildus pasākumiem, kas paredzēti Regulā (EK) Nr. 1005/2008, Regulā (EK) Nr. 1006/2008 un Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ja vien šīs nodaļas pantos nav noteikts citādi. 10. pants Iepriekšējs paziņojums 1. Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta, Savienības zvejas kuģu kapteiņi, uz kuru kuģiem paturētas zivis no krājumiem, uz ko attiecas šīs regulas 3. pants, divas stundas pirms ieiešanas ostā paziņo savas karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punktā norādīto informāciju. 2. Atkāpjoties no Komisijas Regulas (EK) Nr. 1010/2009[20] 1. panta, trešo valstu zvejas kuģu kapteiņi, uz kuru kuģiem paturētas zivis no krājumiem, uz ko attiecas šīs regulas 3. pants, divas stundas pirms ieiešanas ostā paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kuras ostu tie vēlas izmantot, Regulas (EK) Nr. 1005/2008 6. panta 1. punktā norādīto informāciju. 11. pants Attālā elektroniskā novērošana 1. Dalībvalstīs darbojas attālās elektroniskās novērošanas (Remote Electronic Monitoring, REM) sistēma, ar ko uzrauga zvejas darbības, kuras veic dalībvalstu karoga kuģi, kas darbojas Skagerakā. 2. Lai zvejas kuģim, kura lielākais garums ir 12 metri vai vairāk, būtu atļauts atstāt ostu, uz tā ir uzstādīta pilnībā funkcionējoša REM sistēma, kura sastāv no pietiekama skaita slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kameru, globālās pozicionēšanas sistēmas (GPS) un sensoriem. 3. Šā panta 2. punktu piemēro saskaņā ar šādu grafiku: a) Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir 15 metri vai vairāk, – no 2014. gada 1. janvāra; b) Savienības zvejas kuģiem, kuru lielākais garums ir 12 metri vai vairāk, – no 2015. gada 1. jūlija. 4. Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas aktus par šādiem REM aspektiem: sistēmas drošums, sistēmas specifikācijas, ierakstāmie un apstrādājamie dati, REM izmantošanas uzraudzība vai jebkuri citi elementi, kas vajadzīgi sistēmas funkciju nodrošināšanai. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 17. pantu. 12. pants Kontroles un inspekcijas plāns 1. Lai nodrošinātu šajā regulā minēto nosacījumu ievērošanu, dalībvalstis sešu mēnešu laikā no šīs regulas stāšanās spēkā nosaka kontroles un inspekcijas pasākumus saskaņā ar III pielikumu. 2. Kontroles un inspekcijas pasākumus iekļauj Regulas (EK) Nr. 1224/2009 46. pantā paredzētajā valsts veiktas kontroles rīcības programmā, kura piemērojama mencas krājumu pārvaldības daudzgadu plānam, kas izklāstīts Regulā (EK) Nr. 1342/2008[21]. 13. pants Tranzīts Zvejas kuģi, kas tranzītā šķērso Skageraku un uz kuriem paturētas zivis, kas nozvejotas apgabalos, kas nav Skageraks, nostiprina un uzglabā zvejas rīkus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 47. pantu. IV NODAĻA PĀRSKATĪŠANA 14. pants Dalībvalstu ziņojumi Attiecīgās dalībvalstis trešajā gadā pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi trijos gados ziņo Komisijai par šīs regulas īstenošanu. 15. pants Plāna novērtēšana Pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, kas minēti 14. pantā, un saistībā ar zinātnisko ieteikumu Komisija nākamajā gadā pēc ziņojumu saņemšanas novērtē pasākumu ietekmi uz attiecīgajiem krājumiem un zvejniecībām. V NODAĻA PROCEDŪRAS NOTEIKUMI 16. pants Deleģēto pilnvaru īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Pilnvaras pieņemt 3. panta 4. punktā un 5. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku. 3. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 3. panta 4. punktā un 5. panta 3. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. 4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 3. panta 4. punktu un 5. panta 3. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā pēc paziņojuma par šādu aktu Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir paziņojuši Komisijai, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par 2 mēnešiem. 17. pants Komitejas procedūra 1. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. VI NODAĻA GROZĪJUMI 18. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 850/98 Regulu (EK) Nr. 850/98 groza šādi: 1) vārdu “Skageraks” svītro no 4. panta 4. punkta a) apakšpunkta ii) punkta, 35. panta un IV pielikuma virsraksta; 2) regulas 38. pantu svītro; 3) X pielikuma B daļas virsrakstu aizstāj ar šādu: “B. KONKRĒTU LINUMA ACS IZMĒRU KOMBINĀCIJU IZMANTOŠANAS NOSACĪJUMI KATEGATĀ”. 19. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1342/2008 Regulu (EK) Nr. 1342/2008 groza šādi: 1) regulas 11. panta 1. punktam pievieno šādu otro daļu: “Pirmajā daļā minēto zvejas piepūles režīmu no 2013. gada 1. janvāra nepiemēro Skagerakā.”; 2) regulas 12. panta 5. punktam pievieno šādu otro daļu: “Kad Skageraks ir izslēgts no zvejas piepūles režīma saskaņā ar 11. panta 1. punkta otro daļu, zvejas piepūli, kas var būt saistīta ar Skageraku un kas tika izmantota zvejas piepūles sākuma līmeņa noteikšanā, vairs neņem vērā maksimāli pieļaujamās zvejas piepūles noteikšanā.” VII NODAĻA ATKĀPES 20. pants Atkāpes no Regulas (EK) Nr. 847/96 1. Atkāpjoties no: a) Regulas (EK) Nr. 847/1996 3. panta 3. punkta, ja vairāk nekā 75 % kvotas zvejai no krājuma, uz kuru attiecas 3. pants, ir izmantoti pirms kvotas piemērošanas gada 31. oktobra, dalībvalsts, kurai šāda kvota bija iedalīta, var lūgt Komisijas atļauju izkraut papildu daudzumus zivju, kas iegūti no tā paša krājuma un nākamajā gadā jāatvelk no minētā krājuma kvotas, norādot vajadzīgo papildu daudzumu (aizņēmums), un b) Regulas (EK) Nr. 847/1996 4. panta 2. punkta, dalībvalsts, kurai iedalīta attiecīgā kvota, pirms kvotas piemērošanas gada 31. oktobra var lūgt Komisiju ieturēt daļu no kvotas, kas jāpārceļ uz nākamo gadu (uzkrājums). Daudzumi, kas minēti a) un b) apakšpunktā, nepārsniedz: i) 2013. gadā 20 % attiecīgās kvotas, ii) 2014. gadā 15 % attiecīgās kvotas un iii) no 2015. gada 10 % attiecīgās kvotas. 2. Papildu daudzumu, ko dalībvalsts aizņēmusies saskaņā ar 1. punktu, neuzskata par atļauto izkrāvumu pārsniegumu, lai veiktu atvilkumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105. pantu. VIII NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 21. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šo regulu piemēro no 2013. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs I pielikums Sugas, uz kurām pakāpeniski attiecināms izkraušanas pienākums Nosaukums || Zinātniskais nosaukums || Piemērošanas sākuma datums Menca || Gadus morhua || 2013. gada 1. janvāris Pikša || Melanogrammus aeglefinus || 2013. gada 1. janvāris Siļķe || Clupea harengus || 2013. gada 1. janvāris Makrele || Scomber scombrus || 2013. gada 1. janvāris Ziemeļu garnele || Pandalus borealis || 2013. gada 1. janvāris Saida || Pollachius virens || 2013. gada 1. janvāris Brētliņa || Sprattus sprattus || 2013. gada 1. janvāris Merlangs || Merlangius merlangus || 2013. gada 1. janvāris Heks || Merluccius merluccius || 2013. gada 1. janvāris Jūras līdaka || Molva molva || 2013. gada 1. janvāris Eiropas jūrasvelns || Lophius piscatorius || 2013. gada 1. janvāris Pollaks || Pollachius pollachius || 2013. gada 1. janvāris Strupdeguna garaste || Coryphaenoides rupestris || 2013. gada 1. janvāris Zilā jūras līdaka || Molva dypterygia || 2013. gada 1. janvāris Brosme || Brosme brosme || 2013. gada 1. janvāris Jūras zeltplekste || Pleuronectes platessa || 2015. gada 1. janvāris Sarkanā plekste || Glyptocephalus cynoglossus || 2015. gada 1. janvāris Rietumatlantijas plekste || Hippoglossoides platessoides || 2015. gada 1. janvāris Putasu || Micromesistius poutassou || 2015. gada 1. janvāris Esmarka menca || Trisopterus esmarkii || 2015. gada 1. janvāris Argentīnas || Argentina spp. || 2015. gada 1. janvāris Parastā jūrasmēle || Solea solea || 2015. gada 1. janvāris Norvēģijas omārs || Nephrops norvegicus || 2015. gada 1. janvāris Gludais rombs || Scophthalmus rhombus || 2015. gada 1. janvāris Limanda || Limanda limanda || 2015. gada 1. janvāris Akmeņplekste || Scophthalmus maximus || 2015. gada 1. janvāris Mazmutes plekste || Microstomus kitt || 2015. gada 1. janvāris Tūbīšu dzimtas zivis || Ammodytidae || 2015. gada 1. janvāris Stavrida || Trachurus trachurus || 2015. gada 1. janvāris Rajas (izņemot tās, kuras zvejas iespēju regulās norādītas kā sugas, kas jāatlaiž atpakaļ ūdenī) || Raja spp. || 2015. gada 1. janvāris Plekste || Platichthys flesus || 2015. gada 1. janvāris Vilkzivs || Anarhichas lupus || 2015. gada 1. janvāris Lielacu diegspuru vēdzele || Phycis blennoides || 2015. gada 1. janvāris Jūraszaķis || Cyclopterus lumpus || 2015. gada 1. janvāris Sarkanasari || Sebastes spp. || 2015. gada 1. janvāris II pielikums Minimālais saglabāšanas references izmērs Suga || Minimālais saglabāšanas references izmērs Menca (Gadus Morhua) || 30 cm Pikša (Melanogrammus aeglefinus) || 27 cm Merlangs (Merlangus merlangus) || 23 cm Saida (Pollachius virens) || 30 cm Siļķe (Clupea harengus) || 18 cm Makreles (Scomber spp.) || 20 cm Heks (Merluccius merluccius) || 30 cm Jūras līdaka (Molva molva) || 63 cm Zilā jūras līdaka (Molva dypterygia) || 70 cm Pollaks (Pollachius pollachius) || 30 cm Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) || 27 cm Jūrasmēles (Solea spp.) || 24 cm Stavridas (Trachurus spp.) || 15 cm III PIELIKUMS Kontroles un inspekcijas pasākumi 1. Lai veiktu kontroli un inspekciju, kuras mērķis ir pārbaudīt 3. un 5. panta ievērošanu, valsts veiktas kontroles un inspekcijas pasākumi aptver vismaz šādus aspektus: (a) prasības veikt pilnīgu nozvejas paraugu ņemšanu jūrā un ostā; (b) visu Regulas (EK) Nr. 1224/2009 109. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā norādīto datu analīze; (c) pie zvejas rīkiem piestiprinātu sensoru izmantošana; (d) attālās elektroniskās novērošanas (REM) sistēmas, kas sastāv no slēgta tīkla televīzijas (CCTV) kamerām, GPS un sensoriem, izmantošana; (e) references flote galvenajām zvejniecībām Skagerakā, vai nu izmantojot REM, vai novērotājus; (f) zinātniska izmetumu paraugu ņemšanas programma, kas aptver visas galvenās zvejniecības Skagerakā. 2. Lai veiktu kontroli un inspekciju, kuras mērķis ir pārbaudīt 6., 7. un 8. panta ievērošanu, valsts veiktas kontroles un inspekcijas pasākumi aptver vismaz šādus aspektus: (a) atvēlētie cilvēkresursi un tehniskie līdzekļi; (b) inspekcijas stratēģija, tostarp jūrā un uz sauszemes veiktu inspekciju un pārraudzības intensitāte. 3. Inspekcijas pamatkritēriji Attiecīgās dalībvalstis savā riska pārvaldības sistēmā, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 5. panta 3. punktu, zvejniecībām Skagerakā piešķir visaugstāko riska pakāpi. Kuģiem, kas vienā un tajā pašā zvejas reisā zvejo Skagerakā un citos Savienības ūdeņos, nosaka atsevišķu riska koeficientu, un arī tiem piešķir visaugstāko riska pakāpi. [1] ES un Norvēģijas Saskaņotais zvejniecības apspriežu secinājumu protokols par zvejniecību regulējumu Skagerakā un Kategatā 2011. gadā, parakstīts Bergenā 2010. gada 4. decembrī. [2] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [3] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. [4] OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp. [5] OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp. [6] OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp. [7] OV L 61, 11.3.2010., 1. lpp. [8] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp. [9] OV L 112, 30.4.2011., 1. lpp. [10] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. [11] COM(2011) 425 galīgā redakcija, 13.7.2011. [12] http://ec.europa.eu/fisheries/reform/index_en.htm. [13] OV C […], […], […] lpp. [14] OV C […], […], […] lpp. [15] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp. [16] OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp. [17] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. [18] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [19] OV L 318, 7.12.1984., 23. lpp. [20] OV L 280, 27.10.2009., 5. lpp. [21] OV L 348, 24.12.2008., 20. lpp.