Priekšlikums Padomes regula ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam /* COM/2008/0034 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.1.2008 COM(2008) 34 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz Padomes 1995. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”), piemērošanu. | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Nepiemēro. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | 3. Priekšlikuma juridiskie aspekti | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2007. gada 29. augustā sāka antidempinga procedūru attiecībā uz konkrēta Ķīnas Tautas Republikas, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importu. Izmeklēšanā konstatēja attiecīgā ražojuma dempingu, kas radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Izmeklēšanā tika gūti arī pierādījumi par to, ka nav nepārvaramu Kopienas interešu aspektu, kas būtu pretrunā ar galīgo antidempinga pasākumu noteikšanu. Uz to pamatojoties, ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 994/2007 noteica pagaidu pasākumus. Izmeklēšanas gaitā apstiprinājās sākotnējie būtiskie konstatējumi. Tādēļ, lai noteiktu galīgos pasākumus, Padomei ierosina pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo pamatregulā nav paredzētas alternatīvas. | 4. Ietekme uz budžetu | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregulu”), un jo īpaši tās 9. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA 1.1. Pagaidu pasākumi (1) Komisija ar Regulu (EK) Nr. 994/2007[2] („pagaidu regula”) ir noteikusi pagaidu antidempinga maksājumu par tāda Ķīnas Tautas Republikas („ĶTR”) Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes ferosilīcija („FeSi”), importu, kuru patlaban klasificē ar KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90. 1.2. Turpmākā procedūra (2) Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiski fakti un apsvērumi, pamatojoties, uz kuriem tika ieviesti antidempinga pagaidu pasākumi („pagaidu paziņojuma sniegšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstiskus iesniegumus, kuros izteica savu viedokli par pagaidu konstatējumu. Personām, kas lūdza iespēju tās uzklausīt, tādu iespēju deva. Komisija turpināja vākt un pārbaudīt visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. (3) Komisija turpināja izmeklēšanu saistībā ar Kopienu interesējošiem aspektiem un pēc pagaidu pasākumu ieviešanas veica dažu Kopienas patērētāju atbildēs uz anketas jautājumiem iegūto datu analīzi. (4) Kā noteikts pagaidu regulas 166. apsvērumā, Komisija turpinās detalizēti vērot provizorisko pasākumu ietekmi uz lietotājiem, pirms tiks pieņemts galīgais lēmums. (5) Tāpēc Komisija sazinājās un nosūtīja anketas tieši un ar asociāciju starpniecību vairāk nekā 500 lietuvēm Kopienā, jo šī kategorijas patērētājas nozares neizrādīja īpašu interesi par procedūru pirms pagaidu pasākumu ieviešanas. Turklāt visiem tērauda ražotājiem, kuri pagaidu posmā sadarbojās, lūdza sniegt papildu informāciju, lai Komisija varētu analizēt pagaidu pasākumu iespējamo ietekmi uz viņu darbību. (6) Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma tikai no septiņām lietuvēm un papildu informāciju saņēma no astoņiem tērauda ražotājiem. Visas septiņas lietuves un trīs tērauda ražotāju uzņēmumi sniedza vajadzīgo informāciju, lai varētu dziļi analizēt pagaidu pasākumu ietekmi uz to ekonomisko situāciju. (7) Ņemot vērā sarežģīto struktūru, kādā izmeklēšanas perioda laikā darbojās Ķīnas ražotājs eksportētājs, kuram piešķirts tirgus ekonomikas režīms („TER”), tika pieprasīta papildu informācija, lai nonāktu līdz galīgajiem konstatējumiem. Turklāt kā norādīts pagaidu regulas 49. apsvērumā, tā kā Ķīnas ražotājs eksportētājs elektrību pirka no saistīta piegādātāja, tādēļ tika sīkāk izmeklētas tā ar FeSi ražošanu saistītās izmaksas. (8) Ņemot vērā iepriekš minēto, šādu uzņēmumu telpās veica trīs pārbaudes apmeklējumus: - Erdos, Ordos City , Iekšējā Mongolija, elektrības piegādātājs ĶTR; - Trompetter Guss, Chemnitz , Vācija, patērētājs (lietuve) Kopienā; - Arcelor Mittal, Genk , Beļģija, patērētājs (tērauda ražotājs) Kopienā. (9) Ņema vērā ieinteresēto personu mutiski un rakstveidā iesniegtos komentārus un vajadzības gadījumā attiecīgi grozīja konstatējumus. (10) Visas personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem plānoja ieteikt galīgo antidempinga maksājumu uzlikšanu ĶTR, Ēģiptes, Kazahstānas, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes FeSi importam un attiecīgo summu galīgo iekasēšanu, un to summu galīgo iekasēšanu, kas nodrošinātas ar pagaidu maksājumu. Tika noteikts arī termiņš, kurā ieinteresētās personas varēja sniegt piezīmes pēc minētās informācijas saņemšanas. (11) Jāatgādina, ka dempinga un kaitējuma izmeklēšana attiecās uz laika posmu no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim („izmeklēšanas periods” jeb „IP”). Attiecībā uz tendencēm saistībā ar kaitējuma novērtējumu Komisija analizēja datus par laikposmu no 2003. gada 1. janvāra līdz IP beigām („attiecīgais periods”). 2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 2.1. Attiecīgais ražojums (12) Kā norādīts pagaidu regulas 15. un 16. apsvērumā, daži eksportētāji apgalvoja, ka izdedži, kuru sastāvā silīcijs bieži vien ir ievērojami mazāk par 45 %, t. i., zemas raudzes FeSi, jāizslēdz no izmeklēšanas darbības jomas, jo tiem šķietami nav tādu pašu fizikālo pamatīpašību un tāda paša pamatizmantojuma. Komisija apņēmās noskaidrot jautājumu. Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas no vairākām ieinteresētām personām saņēma turpmākas piezīmes par šo jautājumu. (13) Šajā sakarībā vispirms jāatzīmē, ka attiecīgais ražojums, par kuru notiek izmeklēšana, ir FeSi ar vismaz 4 % dzelzs satura un vairāk nekā 8 % un mazāk nekā 96 % silīcija. Izmeklēšana atklāja, ka izdedžus ar silīcija saturu mazāk nekā 45 % var izmantot tērauda rūpniecībā brikešu veidā tāpat kā FeSi ar silīcija saturu virs 45 %. Tāpēc var secināt, ka izdedžiem ir tās pašas fizikālās īpašības un tos var savstarpēji mainīt vietām ar cita veida FeSi, kam ir augstāks silīcija saturs. Pamatojoties uz iepriekš minēto, tiek apstiprināti pagaidu regulas 16. apsvērumā minētie pagaidu secinājumi, ka zemas raudzes FeSi uzskatāms par attiecīgo ražojumu. (14) Viens nesaistīts importētājs iebilda, ka „putekļveida” FeSi pulveris, kurā silīcija saturs ir 15 % un 45 %, jāizslēdz no šīs izmeklēšanas aptvertā ražojumu klāsta. Tomēr „putekļveida FeSi pulvera” izslēgšana no pašreizējās izmeklēšanas nav pamatota īpaši tāpēc, ka FeSi ar silīcija saturu 15 % un 45 % atbilst attiecīgā ražojuma definīcijai. Turklāt pēc uzklausīšanas šis importētājs neiesniedza nekādus pierādījumus prasības pamatošanai, kaut gan Komisija tos prasīja. Tāpēc šī prasība bija jānoraida. 2.2. Līdzīgais ražojums (15) Nav saņemti nekādi komentāri par līdzīgo ražojumu, tādēļ ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 17. apsvērums. 3. DEMPINGS 3.1. Tirgus ekonomikas režīms („TER”) (16) Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs atkārtoti norādīja uz komentāriem attiecībā uz pamatlīdzekļu paredzamās lietderīgās izmantošanas izmaiņu, kas minēta pagaidu regulas 26. apsvērumā. Tomēr ražotājs eksportētājs neiesniedza jaunus pierādījumus, kas nebija iesniegti izmeklēšanas iepriekšējos posmos, kas pamatotu viņa prasību, ka pagaidu secinājumi par TER režīmu, kādi minēti pagaidu regulas 23. apsvērumā, nav pareizi. (17) Netika saņemti nekādi citi apsvērumi par TER, tādēļ ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 18. līdz 26. apsvērums. 3.2. Atsevišķs režīms (AR) (18) Nav saņemtas piezīmes par šo jautājumu saistībā ar IT, tādēļ ar šo apstiprina pagaidu regulas 27. līdz 31. apsvērumu. 3.3. Normālā vērtība 3.3.1. Analogā valsts (19) Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Norvēģija nav piemērota analogā valsts, jo tajā ir augstas izmaksas par elektrību, kas, iespējams, neattiecas uz visu nozari pasaules mērogā un, salīdzinot ar Ķīnas ražotājiem, tur izejvielu pieejamība atšķiras. Ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka Norvēģijas ražotāji galvenokārt pārdod eksporta tirgos, jo vietējais patēriņš ir ierobežots un ka Norvēģijas ražotāji galvenokārt pievērš uzmanību specializētas kvalitātes FeSi, bet Ķīnas ražotāji eksportētāji IP laikā ražoja tikai standarta kvalitātes FeSi. Šādi ražotājs eksportētājs pamatoja prasību koriģēt Norvēģijas normālo vērtību. (20) Jāpiezīmē, ka neskatoties uz to, ka Norvēģijas ražotāji daudz ražojumu pārdod eksporta tirgos, ņemot vērā vietējo tirgu un konkurences stāvokli, kā minēts pagaidu regulas 35. apsvērumā, Norvēģiju uzskata par piemērotu analogo valsti. (21) Attiecībā uz citām uzņēmuma prasībām, tika konstatēts, ka elektrības izmaksu daļa Ķīnas ražotāju ražojuma izmaksās bija ievērojami augstāka nekā Norvēģijas uzņēmumiem. Turklāt Ķīnas ražotājs eksportētājs nesniedza nekādus pierādījumus par to, ka elektrības cena Norvēģijā būtu augstāka nekā Ķīnā vai, ka šķietamas grūtības piekļūt izejmateriāliem ietekmē normālo vērtību Norvēģijā. Tādēļ šīs prasības tika noraidītas. (22) Tomēr tika konstatēts, ka FeSi tips, ko Norvēģijā pārdod Norvēģijas ražotāji, tīrības ziņā atšķiras no tā, ko ĶTR eksportē uz Kopienu. Tāpēc tiek uzskatīts, ka korekcijas ir pamatotas, kā paskaidrots turpmāk 25. apsvērumā. (23) Tā kā netika saņemti nekādi citi apsvērumi par analogo valsti, ar šo apstiprina pagaidu regulas 32. līdz 36. apsvērumu. 3.3.2. Metodika, ko piemēro normālās vērtības aprēķināšanai (24) Tā kā nav nekādu komentāru par metodiku, ko piemēro normālās vērtības aprēķināšanai, ar šo apstiprina pagaidu regulas 37. līdz 47. apsvērumu. 3.3.3. Normālās vērtības aprēķināšana A. ĶTR (25) Viens Ķīnas ražotājs eksportētājs, kuram nepiešķīra TER, apgalvoja, ka normālā vērtība aprēķināta nepareizi, jo tā neatspoguļo atšķirības starp dažāda tipa attiecīgajiem ražojumiem, ko pārdod Norvēģijā un līdzīgo ražojumu, ko eksportē ĶTR. Pēc prasības izskatīšanas atzina par lietderīgu pārrēķināt normālo vērtību, lai ņemtu vērā fizikālās atšķirības starp attiecīgā ražojuma tipiem, ko pārdod Norvēģijas iekšējā tirgū un līdzīgo ražojumu, ko ĶTR eksportē uz Kopienu. Normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz ražojuma tipu, koriģējot atkarībā no titāna piemaisījumiem un FeSi satura gadījumā, ja ražojuma tipu nevarēja tieši salīdzināt. (26) Šis Ķīnas ražotājs eksportētājs, kuram piešķirts TER, ir lielas Ķīnas grupas dalībnieks, kurā ir gandrīz simts saistīti uzņēmumi, kas darbojas dažādās rūpniecības nozarēs. Grupas sarežģītās struktūras un grupā ietilpstošo uzņēmumu, kuri saistīti ar FeSi ražošanu un pārdošanu, apvienošanās operāciju dēļ tika pieprasīti un pārbaudīti atjaunināti dati par grupu. Turklāt pagaidu regulas 49. apsvērumā paredzēts, ka tiks sīkāk izmeklētas elektrības ražošanas un pārdošanas izmaksas. (27) Papildu izmeklēšana liecina, ka ražotāja eksportētāja elektrības iepirkuma cena no saistītā piegādātāja jānoraida, jo tā nesedz visas elektrības ražošanas izmaksas. Bez tam ražotāja eksportētāja pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas (PV un A izmaksas) bija koriģētas, ņemot vērā visus finansiālos izdevumus, kas saistīti ar attiecīgā ražojuma ražošanu. Izmeklēšana liecina, ka dažas izmaksas sedza saistītie partneri un tās netika ņemtas vērā pagaidu normālās vērtības aprēķinā. (28) Pēc minēto korekciju veikšanas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu atklājās, ka eksportam uz Kopienu pārdotā visu tipu attiecīgā ražojuma iekšējā tirgus cenas bija nerentablas. Rezultātā bija jāaprēķina uzņēmuma normālā vērtība. Normālo vērtību aprēķināja, pamatojoties uz uzņēmuma pašu ražošanas izmaksām plus pielāgotajām PV un A izmaksām, kuras aprakstītas iepriekš. Attiecībā uz peļņu, tā kā uzņēmumam nav peļņu nesošu darījumu un nav iespējams izmantot citu Ķīnas ražotāju eksportētāju peļņu tajā pašā vispārējā ražojumu kategorijā, normālās vērtības aprēķināšanai saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta c) apakšpunktu izmantoja 5 % peļņas normu. Šī norma atbilst tai, ko izmantoja normālās vērtības aprēķināšanai ražotājam eksportētājam Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā, kā minēts pagaidu regulas 45. apsvērumā. Nav sniegta informācija par to, vai šis peļņas apmērs pārsniedz citu eksportētāju vai ražotāju parasto peļņu, pārdodot Ķīnas tirgū ražojumus no tās pašas vispārējās kategorijas. B. Ēģipte (29) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas viens no Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka nosakot normālo vērtību, pamatojoties uz aprēķināto vērtību, jāizmanto zemāka peļņas norma, līdzīgi kā ražotājam eksportētājam Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. (30) Jāatzīmē, ka aprēķināto normālo vērtību noteica pēc tās pašas metodikas, kas aprakstīta pagaidu regulas 43. līdz 45. apsvērumā. Izmantotā peļņas norma atspoguļo tirgus situāciju Ēģiptē un to izmanto saskaņā ar pamatregulas 2. panta 6. punkta ievada prasībām. Tāpēc izmantotā norma pamatojas uz ražotāja eksportētāja paša IP veiktajiem līdzīga ražojuma reālajiem rentablajiem pārdevumiem iekšējā tirgū parastā tirdzniecībā. Pamatregula neprasa šo peļņas līmeni aizvietot ar citu līmeni, kā iesaka attiecīgais uzņēmums. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. C. Kazahstāna (31) Tā kā nav saņemti nekādi komentāri par normālās vērtības aprēķināšanu Kazahstānai, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 51. apsvērums. D. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (32) Tā kā nav saņemti nekādi komentāri par normālās vērtības aprēķināšanu Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 52. apsvērums. E. Krievija (33) Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka normālās vērtības aprēķinos izmantotais valūtas kurss neatbilda reālajam pārdošanas laikam. Pēc pārbaudes atklājās, ka prasība ir pamatota un aprēķinu attiecīgi grozīja. (34) Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viens Krievijas ražotājs eksportētājs apstrīdēja tā enerģijas izmaksu korekciju, norādot, ka Krievijas iestāžu noteiktās enerģijas cenas nav obligātas, bet orientējošas. To pierāda uzņēmuma apgalvojums, ka tas maksāja vairāk par ieteicamo cenu un ka tā elektrības piegādātājs darbojās ar peļņu. Uzņēmums apgalvoja, ka elektrības piegādātājs ir viens no nedaudzajiem neatkarīgajiem elektrības piegādātājiem Krievijā, kas nepieder pie Krievijas Vienotās elektrības sistēmas un tāpēc šis piegādātājs nav saistīts ar ESAO ziņojumā atklāto šķērssubsidēšanas praksi, uz kuru atsaucas pagaidu regulā. (35) Ņemot vērā uzņēmuma iesniegtos pamatotos argumentus par elektrību, tiek uzskatīts, ka tā normālās vērtības galīgajā aprēķinā nav jāveic enerģijas izmaksu korekcija. 3.4. Eksporta cena A. ĶTR (36) Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viens Ķīnas ražotājs eksportētājs norādīja, ka aprēķinot tā eksporta cenu, izmantotais valūtas kurss RMB apmaiņai pret euro ir no IP beigām, kas valūtas kursu pārmērīgi palielina. Uzņēmums ierosināja tā vietā izmantot IP vidējo valūtas kursu. Pēc šīs prasības pārbaudes galīgajā aprēķinā nolēma izmantot vidējo valūtas kursu tajā mēnesī, kad faktiski notika pārdošana. (37) Tā kā par Ķīnas eksporta cenām nav saņemti citi komentāri, ar šo apstiprina pagaidu regulas 55. līdz 56. apsvērumu. B. Ēģipte (38) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas viens Ēģiptes ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka eksporta darījumos uz Kopienu izmantotajos valūtas kursos un dažu attiecīgā ražojuma tipu vidējās svērtās neto eksporta vērtības aprēķināšanā ir kļūdas. Konstatēja, ka prasības ir pamatotas un eksporta cenas attiecīgi pārskatīja. C. Kazahstāna (39) Nav saņemti nekādi komentāri par Kazahstānas eksporta cenām, tādēļ ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 58. apsvērums. D. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (40) Nav saņemti nekādi komentāri par Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas eksporta cenām, tādēļ ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 59. apsvērums. E. Krievija (41) Pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas viens Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ir noteikta pārāk augsta tā saistītā importētāja EK peļņas norma, ko izmantoja eksporta cenas aprēķināšanā saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu. Jāatceras, ka pagaidu posmā eksporta cenas aprēķināšanai izmantotā peļņa bija attiecīgā saistītā importētāja peļņa. Tomēr saskaņā ar iestāžu tagadējo praksi, izmantoto peļņas lielumu pamato ar nesaistītu importētāju peļņu. Šajos apstākļos pagaidu posmā izmantotā peļņas norma bija jālabo. Šo labojumu rezultātā mazliet paaugstinājās izmantotā peļņa pretēji uzņēmuma apgalvojumam, ka peļņas līmenis ir novērtēts par augstu. (42) Pēc provizoriskās informācijas sniegšanas cits Krievijas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka tā eksporta cenas pagaidu aprēķins nav pareizs, jo tā saistītā tirdzniecības uzņēmuma no Britu Virdžīnu salām PV un A un peļņu, kā arī transporta izmaksas atskaitīja no ražotāja cenu līmeņa pirmajam neatkarīgajam pircējam. Uzņēmums apgalvoja, ka tirdzniecības uzņēmums faktiski ir ražotāja pārdošanas nodaļa. Abiem uzņēmumiem ir vienota kontrole un tie veic savstarpēji papildinošus uzdevumus, par ko parasti atbild viena vadības struktūra. Turklāt tas uzsvēra, ka tirdzniecības uzņēmums nepārdod nevienu citu ražojumu. Tāpēc uzņēmums apgalvoja, ka nosakot ražotāja cenu, ir veikti pārmērīgi atskaitījumi. Šajā ziņā konstatēja, ka šis tirdzniecības uzņēmums izrakstījis Kopienas klientiem rēķinus un ka šis tirdzniecības uzņēmums saņēmis samaksu no Kopienas klientiem. Turklāt jānorāda, ka pārdošana, ko veicis saistītais tirgotājs, ietvēra uzcenojumu. Turklāt tirgotāja finanšu dokumenti rāda, ka tas sedzis pārdošanas, vispārējos un administratīvos izdevumus. Uzņēmums nepierādīja, ka šie izdevumi nav radušies inter alia attiecīgā ražojuma pārdošanā Kopienā. Pamatojoties uz iepriekšminēto, uzņēmuma prasība tika noraidīta. Līdzīgi iepriekšējā apsvērumā minētajai korekcijai attiecībā uz otra Krievijas eksportētāja eksporta cenas aprēķināšanā izmantoto peļņas līmeni, jālabo pagaidu posmā izmantotā peļņas norma. Šī labojuma rezultātā mazliet samazinājās izmantotā peļņa. 3.5. Salīdzinājums 3.5.1. Ievedmuita (43) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas viens no Ēģiptes ražotājiem eksportētājiem apgalvoja, ka tam jāpiešķir korekcija par muitas nodevu maksājumiem par importētajām izejvielām, ko izmanto tā attiecīgā ražojuma ražošanā, kuru pārdod iekšējā tirgū. (44) Atbildot jāatceras, ka saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta b) apakšpunktu korekcija jāveic par summu, kas atbilst ievedmuitai vai netiešajiem maksājumiem, ko maksā par līdzīgu ražojumu un materiāliem, kas tajā fiziski iestrādāti, ja tas paredzēts patēriņam eksportētājā valstī, un neiekasē vai neatmaksā attiecībā uz attiecīgo ražojumu, ko eksportē uz EK. (45) Prasība par korekciju par ievedmuitu attiecībā uz vienu no iekšējā tirgū pārdotajam attiecīgajam ražojumam izmantotajām izejvielām tika pieņemta, jo pierādīja, ka par importētajām izejvielām samaksātas atbilstošas muitas nodevas un izejvielas fiziski iestrādātas Ēģiptē pārdotajā attiecīgajā ražojumā. Tomēr prasība par korekciju attiecībā uz citām importētajām izejvielām tika noraidīta, jo izmeklēšana atklāja, ka IP visas importētās izejvielas izmantoja attiecīgā ražojuma eksportam. Uzņēmums nepierādīja, ka IP tas maksāja ievedmuitu, kura vēlāk nav atmaksāta un kuru rezultātā sedza iekšējā tirgū pārdotais līdzīgais ražojums. 3.5.2. Tirdzniecības līmenis (46) Viens Ēģiptes ražotājs eksportētājs pieprasīja tirdzniecības korekciju līmeni, pamatojoties uz iespējamo atšķirību starp pārdevumiem iekšējā tirgū un eksporta tirgū. Uzņēmums apgalvoja, ka visi pārdevumi iekšējā tirgū bija gala patērētājiem, bet pārdevumi Kopienā – izplatītājiem. Uzņēmums iesniedza informāciju un pieprasīja īpašu korekciju saskaņā ar 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta ii) daļu. (47) Šajā sakarībā jāatzīmē, ka prasību par tirdzniecības korekciju līmeni saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) daļu var pieņemt tikai, ja ir pierādīts, ka pastāv nemainīgas un ievērojamas atšķirības iekšējā tirgus dažādu tirdzniecības līmeņu funkcijās un cenās. (48) Šajā gadījumā pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas tika apstiprināts, ka visi pārdevumi Ēģiptes iekšējā tirgū bija tiešajiem patērētājiem. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) daļu tirdzniecības līmeņa atšķirības apmēru starp pārdevumiem iekšējā tirgū un eksportam nav iespējams noteikt, jo trūkst atbilstošu atšķirīgu tirdzniecības līmeņu Ēģiptes iekšējā tirgū. (49) Attiecībā uz uzņēmuma eksporta pārdevumiem Kopienā, izanalizējot uzņēmuma piezīmes pēc pagaidu paziņojuma sniegšanas, ka visi pārdevumi notiek izplatītājiem, tas ir apstiprināts. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta ii) daļas noteikumiem pārbaudīja, vai ir pamats īpašam tirdzniecības korekciju līmenim, ko uzņēmums pieprasīja, pamatojoties uz saviem datiem. (50) Tomēr tika uzskatīts, ka uzņēmuma iesniegtie dati atbilstoši nepamato īpašu korekcijas apjoma noteikšanu. Tā kā 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) daļa paredz, ka „korekcijas pakāpes pamatā ir atšķirības tirgus vērtībā”, uzskatīja, ka, ja var pierādīt, ka pastāv cenas atšķirības pārdevumiem dažāda tipa pircējiem Kopienas tirgū, to var atzīt par atbilstošu pamatu tirgus vērtības atšķirības aprēķināšanai saskaņā ar 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta ii) daļu. Šajā sakarībā tika pārbaudīta no dažādām ieinteresētajām personām Kopienā saņemtā informācija par to pārdevumiem dažāda tipa pircējiem. Konstatēja, ka Kopienas tirgū ir atšķirīgas cenas, ja Kopienas ražošanas nozare pārdod dažāda tipa pircējiem (šajā gadījumā pārbaudīja pārdošanas cenas tiešajiem patērētājiem un izplatītājiem). Tāpēc tiek uzskatīts, ka Ēģiptes eksportētāja normālajai vērtībai jāveic speciāla korekcija minētajai cenu starpībai. (51) Pēc to faktu un apsvērumu galīgā paziņojuma, uz kuru pamata bija paredzēts rekomendēt galīgo pasākumu ieviešanu, viens Krievijas eksportētājs apgalvoja, ka tiek diskriminēts, jo viņam netiek piešķirts prasītais tirdzniecības korekciju līmenis, bet vienam Ēģiptes eksportētājam līdzīga korekcija ir piešķirta. Par Krievijas eksportētāja prasību tika konstatēts, ka šādai korekcijai nav pamata. Pamatojoties uz uzņēmuma iesniegtiem pārbaudītiem datiem, neatklāja FeSi pārdevumu pastāvīgu cenu atšķirību dažādos Krievijas tirgus pārdošanas līmeņos. Tāpēc saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punkta d) apakšpunkta i) daļu korekciju nepiešķīra. (52) Izņemot korekciju, kas minēta iepriekš 50. apsvērumā, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 61. līdz 63. apsvērums. 3.6. Dempinga starpības 3.6.1. Vispārīga metodika (53) Dziļāka analīze pēc pagaidu posma pierādīja, ka Krievijas sadarbības līmenis ir nepareizi novērtēts. Faktiski sadarbība, kas bija tuvu 100 %, bija nepareizi novērtēta kā 32 % (sk. pagaidu regulas 76. apsvērumu). Tāpēc atlikušo dempinga starpību jānosaka uzņēmuma ar augstāko dempinga starpību līmenī (nevis kā pagaidu posmā izmantotajā metodikā, t.i., lielākā apjoma ražojuma tipa ar augstāko dempinga starpību vidējā svērtā dempinga starpība). (54) Citu piezīmju par dempinga starpības aprēķina vispārīgo metodiku nav, tādēļ ar šo tiek pieņemti pagaidu regulas 64. līdz 68. apsvērums (izņemot izmaiņas, kas aprakstītas iepriekš 46. apsvērumā). 3.6.2. Dempinga starpības A. ĶTR (55) Uzņēmumiem, kuriem piešķirts TER vai IR, vidējo svērto normālo vērtību katram attiecīgā ražojuma veidam, ko eksportē uz Kopienu, salīdzināja ar attiecīgā ražojuma veida atbilstīgo vidējo svērto eksporta cenu, kā noteikts pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktā. (56) Tādējādi galīgā dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļa nomaksas, ir šāda. - Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd 15,6 % - Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd 29,0 % (57) Pamatojums dempinga starpības aprēķināšanai visai valstij minēts pagaidu regulas 71. apsvērumā. Ņemot vērā iepriekš minētās Ķīnas normālās vērtības un eksporta cenas izmaiņas, dempinga starpība visai valstij arī jākoriģē un tagad jānosaka 55,6 % no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodokļa nomaksas. B. Ēģipte (58) Pēc pagaidu pasākumu ieviešanas viens no Ēģiptes uzņēmumiem iebilda pret antidempinga maksājumu aprēķinu metodiku, bet sīkāk nepaskaidroja. Atbildot jāatzīmē, ka uzņēmums nav pamatojis savu piezīmi. Tādēļ prasība bija jānoraida. (59) Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas kā daļa procentos no CIF importa cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas. - The Egyptian Ferroalloys Company , Kaira 15,4 %, - Egyptian Chemical Industries KIMA , Kaira 24,8 %, - visi citi 24,8 %. C. Kazahstāna (60) Tā kā uzņēmumi nesadarbojās, tika noteikta dempinga starpība visai valstij. Galīgā dempinga starpība, izteikta procentos no CIF importa cenas pie Kopienas robežas, pirms nodokļa nomaksas, ir noteikta 37,1 %. D. Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika (61) Ražotājs eksportētājs, kas sadarbojās, ir vienīgais zināmais FeSi ražotājs Bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā. Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas. - SILMAK DOOEL Export Import, Jegunovce 5,4 %, - visi citi 5,4 %. E. Krievija (62) Divi ražotāji eksportētāji, kuri sadarbojās, ir vienīgie zināmie FeSi ražotāji Krievijā. Galīgās dempinga starpības, kas izteiktas procentos no CIF importa cenas līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas, ir šādas. - Chemk Group (Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant and Kutznetsk Ferroalloy Works), Čeļabinska un Novokuzņecka 22,7 %, - ICT Group of Companies (Bratsk Ferroalloy Plant, TD North West Ferro Alloy Company and Bakersfield Marketing Ltd), Bratska un Sanktpēterburga 17,8 %, - visi citi 22,7 %. 4. KAITĒJUMS 4.1. Kopienas rūpniecības nozares definīcija (63) Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma novērtējumu nevar veikt apkopojot, bet tas jādara atsevišķi pa uzņēmumiem, ievērojot iespējamās atšķirīgās kaitējuma tendences dažādiem Kopienas ražotājiem. (64) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu kaitējuma pārbaudei jāietver Kopienas ražošanas nozari ietekmējošo atbilstošo faktoru novērtējums. Termins „Kopienas ražošanas nozare” ir definēts pamatregulas 4. pantā kā Kopienas ražotāji, kuru kopējais saražoto preču apjoms veido lielāko daļu no kopējā saražotā apjoma Kopienā. No iepriekš minētā ir skaidrs, ka kaitējuma novērtēšana jāveic Kopienas ražošanas nozares līmenī kopumā nevis atsevišķi katra Kopienas ražotāja situācijai. (65) Ņemot vērā iepriekš minēto, prasības tika noraidītas un pagaidu regulas 78. līdz 80. apsvērums apstiprināts. 4.2. Kopienas patēriņš (66) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija pagaidu regulā nav sniegusi kaitējuma analīzei būtisku informāciju, piemēram, FeSi pieprasījuma sadalījumu pa mēnešiem, cenu izmaiņas ES tirgū, ietverot Kopienas ražošanas nozares cenu un izmaksu izmaiņas. (67) Pamatregula nepieprasa Kopienas ražotājiem vai citām ieinteresētām personām iesniegt datus par apskatāmo periodu katru mēnesi. Tas tiek uzskatīts par pārāk lielu slogu visām ieinteresētajām personām un dempinga un kaitējuma izmeklēšanas parastā prakse ir pieprasīt datus par gadu. Turklāt persona neiesniedza pierādījumus par to, ka šajā gadījumā kaitējuma novērtēšanai vajadzīga ikmēneša analīze. Faktiski pagaidu regulas 81., 85., 96. un 97. apsvērumā dotās tabulas atbilstoši atspoguļo Kopienas patēriņu, cenas Kopienas tirgū, peļņu un tātad Kopienas ražošanas nozares cenu attīstību attiecīgajā periodā. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. 4.3. Imports no attiecīgajām valstīm Kopienā (68) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka kaitējuma novērtēšanai imports no Krievijas nav jāapvieno ar importu no ĶTR, jo uz šiem importiem, iespējams, Kopienas tirgū nav raksturīgi vienādi konkurences apstākļi. Konkrēti tika apgalvots, ka i) lielākā daļa Ķīnas ražotāju eksportētāju darbojas sistēmā, kas nav tirgus ekonomika, ii) Krievijas uzņēmumi pārdod, izmantojot saistītus uzņēmumus, bet Ķīnas ražotāji eksportētāji tieši pārdod neatkarīgiem pircējiem, iii) Ķīnas uzņēmumu dempinga un pazeminājuma starpības ir ievērojami augstākas nekā Krievijas uzņēmumu dempinga un pazeminājuma starpības un ka iv) Ķīnas ražotāji eksportētāji arvien vairāk iespiežas ES tirgū un 2006. gada pirmajos 6 mēnešos tie bija apguvuši bijusi par 50 % lielāku tirgus daļu nekā Krievijas ražotāji eksportētāji. (69) Attiecībā uz pirmo prasību, fakts, ka lielākā daļa Ķīnas ražotāju eksportētāju nestrādā tirgus ekonomikas apstākļos, nav viens no dekumulācijas iemesliem, kā paredzēts pamatregulas 3. panta 4. punktā. Tāpēc tas, vai attiecīgo ražojumu vietējam tirgum ražo tirgus ekonomikas apstākļos vai nē, neietekmē lēmumu par importa kumulatīvu novērtēšanu. (70) Attiecībā uz otro pieprasījumu par iespējami atšķirīgiem pārdošanas kanāliem, jāpiezīmē, ka, kaut gan Krievijas ražotāji eksportētāji izmanto saistītus tirgotājus, līdzīgos ražojumus pārdod tā paša tipa tiešajam patērētājam Kopienā, t.i. patērētājiem un izplatītājiem. (71) Attiecībā uz trešo prasību par dempingu un pazeminājuma starpību, jāatzīmē, ka abām valstīm dempinga starpība noteikta virs de minimis līmeņa kā pieprasa pamatregulas 3.panta 4. punkta a) apakšpunkts, un abās valstīs konstatēja, ka pastāv pazeminājums. (72) Attiecībā uz pēdējo prasību par importa apjomiem, jāatzīmē ka Krievijas importa apjoms (un ĶTR) nav niecīgs kā pieprasa pamatregulas 3. panta 4. punkta a) apakšpunktā, jo tie IP sasniedza attiecīgi 18 % un 21 %. (73) Visu šo iemeslu dēļ Krievijas importa dekumulācija nav pamatota un prasību noraida. (74) Cita ieinteresētā persona apgalvoja, ka Komisija neizanalizēja konkurences apstākļus starp ražojumiem, kas importēti no attiecīgajām valstīm un iesniedza, ka importa no Ēģiptes par dempinga cenām ietekme uz Kopienas ražošanas nozari tāpēc jāvērtē atsevišķi. (75) Kā ieteikts pagaidu regulas 83. un 89. apsvērumā, analizēja konkurences apstākļus importēto ražojumu starpā attiecībā uz ražojumu līdzību un vienādu eksportētāja rīcību (t.i., importa līmeņa nozīme, importa cenu līmenis un attīstība un Kopienas ražošanas nozares cenu pazeminājums un pārdošanas kanālu līdzība). Tāpēc konstatēja, ka nosacījumi, kas attaisno importa no attiecīgajām valstīm kumulatīvo novērtējumu, ir izpildīti. Uz to pamatojoties prasība bija jānoraida un pagaidu regulas 84. apsvērums tiek apstiprināts. (76) Viens Ēģiptes ražotājs eksportētājs apgalvoja arī to, ka tā ierobežotais eksporta apjoms IP nav radījis kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei un, ka tā situācija jāvērtē atsevišķi. Saistībā ar šo jānorāda, ka saskaņā ar pamatregulas 3. panta 4. punktu importa dempinga ietekme uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli jānovērtē kopumā, ja cita starpā izmeklēšanai pakļautā importa apjoms no katras valsts nav niecīgs. Tā kā konstatēts, ka IP imports no Ēģiptes sasniedzis 3,7 5% tirgus daļas, tas nav niecīgs pamatregulas 5. panta 7. punkta izpratnē. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. (77) Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo apstiprina pagaidu regulas 82. līdz 89. apsvērumu. 4.4. Cenu pazeminājums (78) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka pagaidu regulā konstatētā pazeminājuma starpība jāsamazina par 3 % līdz 5 %, lai atspoguļotu „vietējas ieguves” FeSi, jo tērauda ražotājs Kopienā iespējams maksās piemaksas par vietēji (ES) iegūtām izejvielām, kas nozīmē uzticamību, kvalitāti un savlaicīgas piegādes. (79) Pagaidu regulas 38. un 87. līdz 89. apsvērums paskaidro kā tiek pamatots Kopienas ražošanas nozares prasīto cenu salīdzinājums ar attiecīgo eksportētāju cenām. Salīdzinot ņemtas vērā attiecīgā ražojuma atšķirīgās īpašības, kā noteikts pagaidu regulas 13. apsvērumā. Turklāt attiecībā uz uzticamību un savlaicīgām piegādēm izmeklēšana neatklāja, ka tiek maksātas šādas piemaksas vai, ka šī iespējamā konkurences priekšrocība ietverta cenā, ko Kopienas ražošanas nozare prasa tērauda ražotājiem. Beidzot ieinteresētā persona neiesniedza pierādījumus, kas pamatotu prasību, tādēļ šī prasība bija jānoraida. 4.5. Situācija Kopienas ražošanas nozarē (80) Dažas ieinteresētās personas apšaubīja pagaidu regulas 93. apsvērumā Kopienas ražošanas nozares jaudas aprēķināšanai izmantoto metodiku. Konkrēti tās ieteica izmantot jaudas skaitli, kur ņemts vērā laiks, kad darbs apturēts remonta vai elektrības padeves pārrāvumu dēļ, nevis „teorētisko nominālo jaudu”, kas izmantota pagaidu regulā. (81) Izmeklēšanā konstatēja, ka Kopienas rūpniecības nozares iekārtu apturēšana remontam vai strāvas padeves pārtraukuma dēļ bijusi tikai pagaidu risinājums un attiecīgajā periodā tas nenotika regulāri. Vērts piezīmēt, ka, pat veicot korekcijas par ražošanas jaudu, kā to iesaka ieinteresētās personas, ražošanas jaudas tendences un jaudas izmantošana paliks nemainīga. Secinājumi, ka Kopienas ražošanas nozares ir cietusi materiālo kaitējumu, arī paliek tie paši. Līdz ar to prasība izmantot citu ražošanas jaudas definīciju ir noraidāma. (82) Pamatojoties uz iepriekš minētajiem faktiem un apsvērumiem, tiek apstiprināts pagaidu regulas 107. līdz 110. apsvēruma secinājums, ka Kopienas ražošanas nozarei tika nodarīts materiāls kaitējums. 5. CĒLOŅSAKARĪBAS (83) Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka pastāv cēloņsakarība starp importu par dempinga cenām un Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu, un ka kaitējuma novērtējumu nevar veikt apkopojot, bet tas jādara atsevišķi pa uzņēmumiem, ievērojot iespējamos tā atšķirīgos cēloņus dažādiem Kopienas ražotājiem. (84) Kā jau iepriekš minēts 64. apsvērumā par kaitējumu, pamatregulas 3. panta 5. punktā, 3. panta 6. punktā un 3. panta 7. punktā nav juridiska pamata tam, lai cēloņus novērtētu atsevišķiem Kopienas ražotājiem, kas ietverti Kopienas ražošanas nozares definīcijā. Minētais termins ir definēts pamatregulas 4. pantā kā Kopienas ražotāji, kuru kopējais saražoto preču apjoms veido lielāko daļu no kopējā saražotā apjoma Kopienā. 5.1. Dempinga ievedumu ietekme (85) Jāatceras, ka attiecīgajā periodā attiecīgo valstu importa par dempinga cenām apjoms un tirgus daļa krasi palielinājās. Pastāv skaidri redzama laika sakritība starp importa par dempinga cenu pieaugumu un Kopienas ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa pasliktināšanos. Ražošanas nozare nevarēja paaugstināt pārdošanas cenu līdz nepieciešamajam līmenim, lai pilnībā segtu visas izmaksas, jo IP tās cenas tika pazeminātas importa par dempinga cenām ietekmē. (86) Ņemot vērā konstatējumus un secinājumus, apstiprinās atzinumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 112. līdz 114. apsvērumā. 5.2. Ferosilīcija cenas veidošana (87) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka FeSi ir prece, ko pārdod pasaules tirgū un ka tirgus cenas nosaka tērauda ražošanas nozares mainīgs pieprasījums un tās nepamatojas uz izmaksām. (88) Tirgus ekonomikas apstākļos un godīgos tirgus apstākļos cenas parasti nosaka pieprasījuma līmenis un attiecīgā ražojuma piedāvājums tirgū. Tomēr var būt citi faktori, kam ir liela loma cenu līmeņa veidošanā, piemēram, imports par zemām dempinga cenām. Šajā gadījumā izmeklēšana konstatēja, ka tiešām FeSi cenu veidošanās mehānismu ietekmēja ievērojams daudzums importa par dempinga cenām. Kaut gan tā ir taisnība, ka pieprasījums pēc FeSi, īpaši no tērauda ražotājiem, attiecīgajā periodā ietekmēja cenu veidošanos, pieejamā informācija rāda, ka ir bijuši periodi, kad FeSi līgumcenas beidza augt, neskatoties uz augošo pieprasījumu. (89) Šīs pašas ieinteresētās personas iesniedza informāciju, kas rādīja ES neapstrādāta un nerūsējošā tērauda ražošanas attīstību un ES vietējā FeSi cenas no 2002.gada. Pēc šiem datiem ieinteresētās personas secināja, ka FeSi cenas var ietekmēt tikai pieprasījums (galvenokārt no tērauda ražotājiem). Tomēr šīs informācijas analīze apstiprināja 88. apvēruma secinājumu, ka pat Kopienas līmenī FeSi cenas zināmos periodos samazinājās, neskatoties uz tērauda ražošanas nozares pieaugošo pieprasījumu. (90) Tāpēc prasība, ka FeSi zemās cenas nosaka pieprasījums, nevis imports par dempinga cenām, bija jānoraida. 5.3. Kopienas ražošanas nozares konkurētspēja (91) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma vienīgais iemesls ir iespējamais konkurences trūkums Kopienas ražotāju starpā, nevis imports par dempinga cenām. Konkrēti, šī ieinteresētā persona citēja darba dokumentu[3], kurā izejmateriāli un enerģija bija nosaukti par svarīgākajiem ES metāla ražošanas nozares konkurētspējas faktoriem. (92) Minētā darba dokumenta analīze tomēr pierādīja, ka tekstā nav izdarīti secinājumi par konkurences trūkumu Eiropas dzelzs sakausējumu ražošanas nozarē. Tieši pretēji, šis darba dokuments norāda, ka dzelzs sakausējumu ražošanas nozare „ pieredz importa pieaugumu no trešām valstīm, piemēram, ĶTR, Krievijas, Ukrainas, Brazīlijas un Kazahstānas . Tas var apdraudēt ES dzelzs sakausējumu ražošanas nozares ilgtspēju, ja ātri netiks nodrošinātas vienādas iespējas ar konkurentiem no trešām valstīm[4] .” Pamatojoties uz iepriekš minēto, prasība tika noraidīta. (93) Šī pati ieinteresētā persona turpināja apgalvot, ka lielākā daļa Kopienas ražotāju nestrādāja ar peļņu jau pirms Kopienas tirgū notika dempings, kas radīja kaitējumu. Tāpēc nevis dempings, bet nenoturīgas izmaksu struktūras radīja Kopienas ražošanas nozares vājo ekonomisko situāciju. (94) Kā skaidri parādās pagaidu regulas 97. apsvērumā, Kopienas ražošanas nozare 2003. gadā bija rentabla, tās peļņas norma pirms nodokļiem bija 2,3 , kas 2004. gadā palielinājās līdz 2,7 %. Tomēr 2005. gadā redzama ievērojama samazināšanās tendence un zaudējumi sasniedza -9,2 % no apgrozījuma. Lielākie zaudējumi -12,9 % apmērā bija IP. Šajā kontekstā jāatceras, ka IP aptver daļu 2005. gada. Tātad jānoraida arguments, ka Kopienas ražošanas nozare jau bija nerentabla pirms notika dempings, kas radīja kaitējumu. 5.4. Ievedumi no citām trešām valstīm (95) Attiecībā uz importu no citām trešām valstīm, tā kā nav saņemtas citas atsauksmes, tiek galīgi apstiprināti pagaidu regulas 121. apsvērumā minētie secinājumi, ka minētais imports nav materiāli ietekmējis Kopienas ražošanas nozarei nodarīto kaitējumu. 5.5. Citu faktoru ietekme 5.5.1. Ieinteresēto personu atsauksmes (96) Dažādas ieinteresētās personas atkārtoja pirms pagaidu pasākumu ieviešanas izteiktos apgalvojumus, ka Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma cēlonis, iespējams, ir citi faktori, nevis imports par dempinga cenām. Šos apgalvojumus pienācīgi izskatīja jau pagaidu regulā. Konkrētāk, apgalvojumi par iespējamu pašu radītu materiālu kaitējumu izskatīti pagaidu regulas 134. līdz 136. apsvērumā un apgalvojumi par tērauda pieprasījuma samazināšanos izskatīti pagaidu regulas 124. apsvērumā. Kaut gan šo apgalvojumu pamatojumam nav iesniegti jauni elementi, pagaidu regulā minētie galvenie konstatējumi un secinājumi turpmāk paskaidroti sīkāk. 5.5.1.1. Kopienas ražošanas nozares ražošanas izmaksu pieaugums (97) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka krasais izmaksu pieaugums, īpaši izejmateriāliem un elektrībai, ko pārdzīvoja Kopienas ražošanas nozare, un viena Kopienas ražotāja ražošanas jaudas samazināšanās radīja IP konstatēto materiālo kaitējumu. (98) Attiecībā uz iespējamo Kopienas ražotāja ražošanas jaudas samazināšanos, jāatceras, ka tika veikta jaudas korekcija, kas minēta pagaidu regulas 93. apsvērumā, lai pilnībā saprastu šo konkrēto situāciju. (99) Attiecībā uz izmaksu pieaugumu Kopienas ražošanas nozare apgalvoja, ka iespējamais izmaksu pieaugums, kas novērojams visā sakausējumu nozarē, parasti notiek pasaules mērogā un tāpēc ietekmē nozari visā pasaulē. Lielāko izmaksu posteņu cenu attīstības analīze attiecīgajā periodā rāda, ka izmaksas ir palielinājušās (elektrība, kvarcīts un elektrodu pasta). Tomēr izmeklēšana konstatēja, ka pat ja šo pieaugumu daļēji kompensēja pārdošanas cenas pieaugums, importa par dempinga cenām klātbūtne neļāva Kopienas ražošanas nozarei pilnībā pārvietot izmaksu pieaugumu uz pārdošanas cenu pieaugumu. Tādēļ apstiprina pagaidu regulas 131. līdz 140. apsvērumu. (100) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka vienam konkrētam Kopienas ražotājam bija problēmas ar tā elektrības piegādātāju, kuru rezultātā 2005. un 2006. gadā samazinājās ražošanas apjoms. Viņi apgalvoja, ka tas pilnībā izskaidro Kopienas ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjomu samazināšanos un rentabilitātes zudumu. (101) Kā iepriekš minēts 84. apsvērumā, kaitējuma iemesls jāanalizē Kopienas ražošanas nozares līmenī kopumā. Tomēr, lai argumentus atspēkotu, pat ja datus par šo ražotāju varētu izslēgt no kaitējuma novērtējuma, Atlikušajā Kopienas ražošanas nozares daļā novērotās tendences paliek izteikti negatīvas un joprojām norāda uz materiālu kaitējumu. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. 5.5.2. Secinājums par cēloņsakarībām (102) Ņemot vērā iepriekšminēto analīzi, kas atbilstoši nodalīja un atdalīja visu citu zināmo faktoru ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari no dempinga importa kaitīgās ietekmes, ar šo apstiprina, ka šie citi faktori kā tādi nenoliedz faktu, ka novērtētais materiālais kaitējums attiecināms uz dempinga importu. (103) Ņemot vērā minēto, tika secināts, ka ĶTR, Kazahstānas, Ēģiptes, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsmes FeSi imports par dempinga cenām ir radījis materiālu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei pamatregulas 3. panta 6. punkta izpratnē. (104) Tā kā nav saņemtas citas piezīmes par šo jautājumu, ar šo tiek apstiprināti secinājumi pagaidu regulas 137. līdz 140. apsvērumā. 6. KOPIENAS INTERESES 6.1. Kopienas ražošanas nozares un citu Kopienas ražotāju intereses (105) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka FeSi tirgus ir atguvies kopš IP beigām un cenas iespējams sasniegušas rekorda līmeni. Kopienas ražošanas nozare tātad var atsākt ražošanu un palielināt tās peļņu un nav vajadzības ieviest antidempinga pasākumus. Turklāt tika apgalvots, ka tikai ražotāji eksportētāji, kas atrodas trešās valstīs, uz kurām neattiecas antidempinga pasākumi, nevis Kopienas ražošanas nozare būs ieguvēji no pasākumu ieviešanas, . (106) Saskaņā ar pamatregulas 6. panta 1. punktu, izdarot konstatējumus, parasti netiek ņemta vērā informācija par periodu pēc IP. Katrā ziņā pieejamā informācija rāda, ka mēnešos pēc IP FeSi cenām tiešām bija tendence celties, šajā pašā laikā ir pieaugušas cenas lielākajos FeSi izmaksu posteņos. Uz to pamatojoties, nevar secināt, ka Kopienas ražošanas nozare ir atguvusies tādā mērā, ka nav pamata ieviest pasākumus. Tāpēc šie argumenti bija jānoraida. (107) Attiecībā uz apgalvojumu, ka tikai ražotāji eksportētāji, kas atrodas trešās valstīs, kuras neskar antidempinga pasākumi, nevis Kopienas ražošanas nozare faktiski gūs labumu no pasākumu ieviešanas, jāatceras, ka antidempinga pasākumu mērķis ir labot dempinga radītos tirgus traucējumus un atjaunot efektīvu konkurenci Kopienas tirgū. No vienas puses, importam no attiecīgajām valstīm netraucēs ienākt Kopienas tirgū, kur visu uzņēmumu labā būs efektīva konkurence. Tāpat arī Kopienas ražošanas nozare gūs labumu no efektīvas konkurences atjaunošanas Kopienas tirgū. Ar šādu pamatojumu tiek uzskatīts, ka apgalvojums nav pamatots un tas jānoraida. (108) Ievērojot to, ka šajā sakarā nebija citu apsvērumu, tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 143. līdz 149. apsvērumā. 6.2. Izejvielu piegādātāju intereses (109) Tā kā pēc provizoriskas informācijas sniegšanas turpmākas atsauksmes no izejvielu piegādātājiem netika saņemtas, ar šo apstiprina pagaidu regulas 150. līdz 152. apsvērumā minētos konstatējumus. 6.3. Importētāju intereses (110) Viena ieinteresētā persona, kas importē FeSi no ĶTR un piegādā to galvenokārt lietuvēm, apgalvoja, ka iespējams pēc antidempinga pasākumu ieviešanas dzelzs liešanas nozare jutīs nopietnu negatīvu ietekmi, kuras rezultātā tiks slēgti šīs nozares uzņēmumi un kam sekos darba vietu zaudējumi Kopienas tirgū. (111) Tomēr kā turpmāk minēts 115. apsvērumā, neskatoties uz ierobežoto lietuvju sadarbību, pēc pagaidu pasākumu ieviešanas veiktā izmeklēšana rādīja, ka pasākumu ieviešana lietuves ievērojami negatīvi neietekmēs. Tādēļ šī prasība bija jānoraida. (112) Ievērojot to, ka šajā sakarā nebija citu apsvērumu, tiek apstiprināti konstatējumi, kas izklāstīti pagaidu regulas 153. līdz 158. apsvērumā. 6.4. Lietotāju intereses (113) Kā minēts iepriekš 3. un 5. apsvērumā, tika sīkāk pārbaudīta pagaidu pasākumu ietekme uz patērētāju nozarēm, īpaši lietuvēm un tērauda ražotājiem. Kaut gan ieinteresētajām personām nosūtīja vairāk nekā 500 anketas, kā iepriekš minēts 5. apsvērumā, to sadarbība bija ļoti maza. (114) Papildu analīze pievērsās divām galvenajām patērētāju grupām, konkrēti tērauda ražotājiem un lietuvēm. Pamatojoties uz saņemto papildu informāciju, tika apstiprināts, ka vidēji FeSi sastāda apmēram 0,7 % no tērauda ražotāju ražošanas izmaksām. Lietuvēm šī daļa bija lielāka (1,4 % no ražošanas izmaksām). (115) Pamatojoties uz minēto un ņemot vērā, ka vidēji noteiktā nodevas likme ir 23,4 %, nav gaidāms, ka pasākumu ietekme uz tērauda un lietuvju nozari būs nozīmīga, jo finanšu rezultāti sasniegs maksimāli attiecīgi 0,16 % un 0,33 %. Šis sliktākā iespējamā varianta apraksts jāskata, atceroties tirdzniecības traucējumu labošanas labvēlīgo ietekmi uz Kopienas tirgu kopumā. Tomēr, ja fakts, ka imports no šīm valstīm ir ap 50 % no Kopienas patēriņa, analīzē ir ievērots, tad pasākumu ietekmei uz patērētāju nozaru finanšu rezultātiem jābūt ievērojami zemākai. (116) Ņemot vērā minēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 166. apsvērumu. 6.5. Iepriekšējās procedūras (117) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka tāpēc, ka pagātnē ieviestie antidempinga pasākumi nedeva gaidīto korektīvo efektu uz Kopienas ražošanas nozari, iestādes nolēma ļaut antidempinga pasākumiem izbeigties[5] 2001. gadā. (118) Neizsakot piezīmes par minētā apgalvojuma pareizību, pamatregula pieprasa pieņemt lēmumus, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta un analizēta attiecīgās izmeklēšanas laikā, nevis pamatojoties uz iepriekšējām izmeklēšanām. Minētais ieinteresēto personu pieņēmums tāpēc nav atbilstošs šim gadījumam un tas jānoraida. 6.6. Secinājums par Kopienas interesēm (119) Ņemot vērā iepriekš aprakstītās lietas Kopienas interešu aspektu iepriekšējās izmeklēšanas rezultātus, konstatējumi un secinājumi pagaidu regulas 141. līdz 168. apsvērumā ar šo tiek apstiprināti. 7. GALĪGIE ANTIDEMPINGA PASĀKUMI 7.1. Kaitējuma novēršanas līmenis (120) Dažas ieinteresētās personas apstrīdēja pagaidu konstatējumu, ka 5 % peļņas norma būs tā peļņas norma, ko ražošanas nozare var saprātīgi sasniegt šādā jomā normālas konkurences apstākļos. (121) Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares peļņas norma, ko izmantoja kaitējuma novēršanas līmeni, jānosaka Kopienas ražošanas nozares 2003. gada iegūtās peļņas līmenī, t.i., 2,3 % un nekādā gadījumā vairāk nekā 2004. gadā, kas bija īpaši veiksmīgs gads sakausējumu nozarē. (122) Kaitējuma novēršanas līmeņa aprēķināšana jāpamato ar peļņas normas novērtējuma līmeni, kādu Kopienas ražošanas nozare var saprātīgi cerēt sasniegt, ja nav importa par dempinga cenām, pārdodot līdzīgus ražojumus Kopienas tirgū. Perioda sākumā iegūto peļņas normu šajā izmeklēšanā var uzskatīt par peļņu, kas gūta apstākļos, kad nav importa par dempinga cenām. Tomēr jāatceras, ka termiņa pārskatīšanas izmeklēšanas laikā, kuras rezultātā Brazīlijas, ĶTR, Kazahstānas, Krievijas, Ukrainas un Venecuēlas izcelsmes FeSi importam beidza piemērot antidempinga pasākumus, Kopienas ražošanas nozare apstākļos, kad nav importa par dempinga cenām sasniedza 11,2 % līmeni[6]. Attiecīgi piemērotā mērķa peļņa 5 %, ko izmantoja šajā izmeklēšanā, kā paskaidrots pagaidu regulas 171. apsvērumā, atspoguļo diezgan konservatīvu pieeju. Pamatojoties uz iepriekš teikto, prasība tika noraidīta. (123) Tā kā nav saņemti citi komentāri par kaitējuma novēršanas pakāpi, ar šo apstiprina pagaidu regulas 169. līdz 171. apsvērumu. 7.2. Maksājumu veids un apjoms (124) Ņemot vērā iepriekšminēto un saskaņā ar pamatregulas 9. panta 4. punktu, galīgais antidempinga maksājums jānosaka tādā līmenī, kas ir pietiekams, lai novērstu importa par dempinga cenām radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto dempinga starpību. (125) Ņemot vērā piezīmes, ko pēc provizoriskās informēšanas iesniedza dažas ieinteresētās personas un šajā regulā minētās pārskatīšanas, dažas normas tika grozītas. (126) Galīgā maksājuma likmes galīgi tiek noteiktas šādas. Valsts | Uzņēmums | Kaitējuma novēršanas līmenis | Dempinga starpība | Antidempinga maksājuma likme | ĶTR | Erdos Xijin Kuang Co., Ltd. , Qipanjing Industry Park | 21,4 % | 15,6% | 15,6% | Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd., Xicha Village | 31,4 % | 29,0 % | 29,0 % | Visi pārējie uzņēmumi | 31,2 % | 55,6 % | 31,2 % | Krievija | Čeļabinskas Elektrometalurģiskais integrētais uzņēmums, Čeļabinskas un Kuzņeckas Ferosakausējumu rūpnīca, Novokuzņecka | 31,3 % | 22,7 % | 22,7 % | Bratskas Ferosakausējumu uzņēmums, Bratska | 18,8 % | 17,8 % | 17,8 % | Visi pārējie uzņēmumi | 31,3 % | 22,7 % | 22,7 % | Ēģipte | The Egyptian Ferroalloys Company, Kaira | 27,1 % | 15,4% | 15,4% | Egyptian Chemical Industries KIMA, Kaira | 18,0 % | 24,8 % | 18,0 % | Visi pārējie uzņēmumi | 18,0 % | 24,8 % | 18,0 % | Kazahstāna | Visi uzņēmumi | 33,9 % | 37,1 % | 33,9 % | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | Visi uzņēmumi | 19,0 % | 5,4 % | 5,4 % | (127) Dažas ieinteresētās personas ieteica noteikt minimālo importa cenu, nevis ad valorem maksājumu. Tomēr uzskata, ka šajā gadījumā minimālās importa cenas aprēķināšana nav lietderīga. Konstatēja, ka FeSi importē dažādu tipu plašu klāstu ar ievērojami atšķirīgiem cenu līmeņiem. Turklāt visiem eksportētājiem, kas sadarbojās, ir atšķirīgi maksājuma līmeņi (daži pamatoti ar dempinga starpību, daži ar kaitējuma līmeni), kam vajadzētu daudz dažādas minimālās importa cenas. Minimālās importa cenas aprēķināšana šādos apstākļos būtu ļoti neefektīvs pasākums. Tādējādi priekšlikums tika noraidīts. (128) Atsevišķu uzņēmumu antidempinga maksājuma likmes, kas precizētas šajā regulā, tika noteiktas, balstoties uz pašreizējās izmeklēšanas secinājumiem. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretēji valsts mēroga maksājumam, ko izmanto „visiem uzņēmumiem”) tiek īpaši piemērotas tādu produktu importam, kuru izcelsme ir attiecīgā valsts un kurus ražo uzņēmumi, tātad īpaši nosauktas juridiskas personas. Jebkura tāda uzņēmuma importētie ražojumi, kuri nav īpaši minēti šīs regulas rezolutīvajā daļā, norādot tā nosaukumu un adresi, ieskaitot uzņēmumus, kuri ir saistīti ar šādiem īpaši minētiem uzņēmumiem, nevar gūt labumu no šīm likmēm, un uz tiem attiecina maksājuma likmi, kas piemērojama „visiem citiem uzņēmumiem”. (129) Visas prasības piemērot uzņēmumam atsevišķās antidempinga maksājuma likmes (piem., pēc izmaiņām vienības nosaukumā vai jaunas ražošanas vai tirdzniecības vienības darbības sākšanas) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai[7], sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām izmaiņām uzņēmuma darbībā saistībā ar ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu saistībā ar, piemēram, izmaiņām nosaukumā vai ražošanas vai tirdzniecības vienību izmaiņām. Vajadzības gadījumā regulu attiecīgi groza, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro individuālas maksājuma likmes. 7.3. Saistības (130) Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ražotāja eksportētāja piedāvātās saistības pagaidu posmā tika pieņemtas ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 994/2007. Pēc galīgo secinājumu paziņošanas, viens Ēģiptes ražotājs eksportētājs un divi Krievijas ražotāji, kas sadarbojās, un viens Ķīnas eksportētājs ir piedāvājuši koriģēt savas cenas saskaņā ar pamatregulas 8. panta 1. punktu. (131) Tomēr jāatzīmē, ka kopš pagaidu pasākumu ieviešanas attiecīgajam ražojumam un līdzīgajam ražojumam ir raksturīga cenu nepastāvība, un tāpēc FeSi vairs nav piemērots, lai pieņemtu saistības par noteiktu cenu. Lai atrisinātu šo problēmu, pārbaudīja iespēju indeksēt minimālo importa cenu attiecībā pret galveno ieguldījumu izmaksu cenu. Tomēr tika secināts, ka cenu nepastāvību tirgū nevar izskaidrot tikai ar galveno ieguldījumu izmaksu pieaugumu, tāpēc nav iespējams indeksēt minimālo importa cenu attiecībā pret galveno ieguldījumu izmaksu cenu. Ņemot vērā iepriekš minēto, secināja, ka eksportētāju piedāvātās cenu saistības nevar pieņemt. (132) Sīkāk pārbaudot, vai pieņemt pēc informācijas sniegšanas piedāvātās četras saistības, Komisija pārbaudīja arī kā mainīgajos cenu nepastāvības apstākļos darbojas pagaidu posmā no Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ražotāja eksportētāja pieņemtās saistības. Iepriekš aprakstītās lielās cenu nepastāvības dēļ saistību minimālā importa cena vairs nav pietiekoša lai novērstu dempinga radīto kaitējumu, kā secināja izmeklēšana. Tiešām, mēnešos pēc saistību pieņemšanas cenas ir ievērojami augušas. Ņemot vērā faktu, ka minimālo importa cenu nevar indeksēt, tika secināts, ka saistības savā tagadējā veidā, konkrēti, ar nemainīgām minimālajām cenām, vairs nedarbojas. Tāpēc Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas ražotāja eksportētāja piedāvāto saistību pieņemšana jāatsauc. Saistībā ar šo Komisija ar Komisijas Regulu (EK) Nr. [IEVIETOT]/2008[8] atsauca saistību pieņemšanu. 7.4. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana un īpaša uzraudzība (133) Ņemot vērā konstatēto dempinga starpību lielumu un Kopienas ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, uzskata par vajadzīgu atbilstīgi galīgā antidempinga maksājuma līmenim galīgi iekasēt summas, kuras nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumu, kas noteikti ar pagaidu regulu, t.i., Regulu (EK) Nr. 994/2007. Tā kā galīgie maksājumi ir zemāki par pagaidu maksājumiem, anulē provizoriski nodrošinātās summas, kas pārsniedz galīgo antidempinga maksājumu apmēru. Ja galīgie maksājumi ir lielāki nekā pagaidu maksājumi, tad galīgi iekasē vienīgi pagaidu maksājumu līmenī nodrošinātās summas. (134) Lai samazinātu apiešanas risku maksājumu summu lielo atšķirību dēļ, tika izlemts, ka šajā gadījumā ir nepieciešami īpaši pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu antidempinga maksājumu piemērošanu. Šie īpašie pasākumi, kas attiecas tikai uz uzņēmumiem, kuriem piemēro individuālu maksājuma likmi, ietver tāda derīga rēķina uzrādīšanu dalībvalstu muitas iestādēm, kas atbilst pielikumā minētajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem. (135) Jāatgādina, ka gadījumā, ja to uzņēmumu eksporta apjoms, kuri gūst labumu no zemākām individuālām maksājumu likmēm, pēc antidempinga pasākumu piemērošanas būtiski palielinās, tad šādu palielinājumu varētu uzskatīt par tirdzniecības modeļa izmaiņām, ko radījusi pasākumu piemērošana pamatregulas 13. panta 1. punkta nozīmē. Tādos apstākļos un ar noteikumu, ka ir ievēroti nosacījumi, var sākt izmeklēšanu, lai novērstu pasākumu apiešanu. Šajā izmeklēšanā, inter alia , var pārbaudīt vajadzību atcelt individuālās maksājumu likmes un valsts mēroga attiecīgā maksājuma piemērošanu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo tiek noteikts galīgais antidempinga maksājums ferosilīcija importam, kurš atbilst KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90, un kuram ir Ķīnas Tautas Republikas, Kazahstānas, Ēģiptes, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsme. 2. Turpmāk tekstā norādītajos uzņēmumos izgatavoto ražojumu galīgā antidempinga maksājuma likme, ko piemēro Kopienas brīvas robežpiegādes cenai pirms nodokļa samaksas, ir šāda. Valsts | Uzņēmums | AD maksājuma likme (%) | TARIC papildkods | Ķīnas Tautas Republika | Erdos Xijin Kuangye Co., Ltd., Qipanjing Industry Park | 15,6 | A829 | Lanzhou Good Land Ferroalloy Factory Co., Ltd, Xicha Village | 29,0 | A830 | Visi pārējie uzņēmumi | 31,2 | A999 | Ēģipte | The Egyptian Ferroalloys Company, Kaira | 15,4 | A831 | Visi pārējie uzņēmumi | 18,0 | A999 | Kazahstāna | Visi uzņēmumi | 33,9 | - | Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika | Visi uzņēmumi | 5,4 | - | Krievija | Bratskas Ferosakausējumu uzņēmums, Bratska | 17,8 | A835 | Visi pārējie uzņēmumi | 22,7 | A999 | 3. Šā panta 2. punktā minētajiem uzņēmumiem noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro, ja dalībvalstu muitas iestādēm uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā minētajiem noteikumiem. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi. 4. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodevām. 2. pants Galīgi jāiekasē summas, kas nodrošinātas ar pagaidu antidempinga maksājumiem, atbilstīgi Komisijas Regulai (EK) Nr. 994/2007, ferosilīcija importam, kurš atbilst KN kodiem 7202 21 00, 7202 29 10 un 7202 29 90, un kuram ir Ķīnas Tautas Republikas, Kazahstānas, Ēģiptes, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas un Krievijas izcelsme. Galvotās summas, kuras pārsniedz galīgos antidempinga maksājumus, atmaksā. Ja galīgie maksājumi pārsniedz pagaidu maksājumus, galīgi iekasē tikai summas, kas nodrošinātas pagaidu maksājumu apmērā. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [..] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] PIELIKUMS Šās regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt uzņēmuma pārstāvja parakstītai deklarācijai šādā formā: 1. Rēķina izrakstītāja uzņēmuma pārstāvja uzvārds un amats. 2. Šāda deklarācija: „Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais ferosilīcijs [apjoms] (TARIC papildu kods), ko pārdod eksportam uz Eiropas Kopienu, ir ražots (uzņēmuma nosaukums un juridiskā adrese), (attiecīgā valsts). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtās ziņas ir pilnīgas un pareizas. Datums un paraksts” [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.). [2] OV L 223, 29.8.2007., 1. lpp. [3] Komisijas dienestu darba dokuments, ES metāla ražošanas nozares ekonomisko rādītāju analīze. izejmateriālu un enerģijas patēriņa ietekme uz konkurētspēju, Brisele 2.8.2006, SEC(2006)1069. [4] Tur pat 88. lpp. [5] Komisijas 2001. gada 21. februāra Lēmums OV L 84, 23.3.2001., 36. lpp., 129. apsvērums. [6] Komisijas 2001. gada 21. februāra Lēmums OV L 84, 23.3.2001., 36. lpp., 105. apsvērums. 7 European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Office J-79 4/23, 1049 Brussels, Belgium . [7] OV L [IERAKSTĪT ATSAUCI]