PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Pašreizējais priekšlikums direktīvai, ar ko groza Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (turpmāk “PVN direktīva”), ir izstrādāts, lai 1) dalībvalstis varētu ilgāk piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu, lai apkarotu pastāvošo krāpšanu saistībā ar PVN direktīvas 199.a panta 1. punktā minētajām preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanu, un 2) varētu ilgāk izmantot PVN direktīvas 199.b pantā paredzēto ātrās reaģēšanas mehānismu (ĀRM), lai apkarotu krāpšanu, ļoti konkrētos gadījumos piemērojot apgrieztās maksāšanas sistēmu.

Saskaņā ar PVN direktīvas 193. pantu PVN parasti maksā tas nodokļa maksātājs, kas piegādā preces vai sniedz pakalpojumus. Izņēmuma kārtā apgrieztās maksāšanas sistēma ļauj noteikt, ka par PVN maksājumu ir atbildīgs preču vai pakalpojumu saņēmējs. Saskaņā ar šo apgrieztās maksāšanas sistēmu nevis preču piegādātājs / pakalpojumu sniedzējs iekasē PVN, bet gan klients (nodokļa maksātājs) to uzskaita savā PVN deklarācijā. Pēc tam šis PVN tiek atskaitīts tajā pašā PVN deklarācijā, un tādējādi, ciktāl šai personai ir pilnīgas atskaitīšanas tiesības, rezultāts ir nulle.

Apgrieztās maksāšanas sistēmu izmanto, lai apkarotu krāpšanu un jo īpaši “pazudušā tirgotāja” krāpniecisko darbību Kopienā (MTIC krāpšana). Šāda veida krāpšana notiek, ja tirgotājs iegādājas preces, kas tiek transportētas vai piegādātas no citas dalībvalsts, izmantojot no PVN atbrīvotu piegādi, un tad pārdod šīs preces tālāk, iekļaujot PVN klientam izrakstītajā rēķinā. Pēc PVN summas saņemšanas no klienta šis tirgotājs pazūd, nesamaksājot PVN nodokļu iestādēm. Tikmēr klients, kas rīkojas labticīgi, parasti var savā PVN deklarācijā atskaitīt PVN, kas samaksāts preču piegādātājam / pakalpojumu sniedzējam. Tādējādi saskaņā ar apgrieztās maksāšanas sistēmu PVN netiek faktiski samaksāts preču piegādātājam / pakalpojumu sniedzējam.

Apgrieztās maksāšanas sistēmu, kuras pamatā ir PVN direktīvas 199.a pants, dalībvalstis piemēro fakultatīvi. Tā ļauj dalībvalstīm cīnīties pret šāda veida krāpšanu iepriekš noteiktās jutīgās jomās, kurās tā parasti notiek to teritorijā. Tad, kad preču piegādātājiem / pakalpojumu sniedzējiem ir pienākums izmantot apgrieztās maksāšanas sistēmu iekšzemes preču piegādēm vai pakalpojumu sniegšanai, tie nevar rēķinā pieprasīt PVN. Tie attiecīgi nesaņems PVN no klienta, un tādējādi šādi tirgotāji nevarēs pazust ar saņemto PVN. Direktīvas 199.b pantā paredzētais ĀRM ir izņēmuma pasākums, kas ļauj dalībvalstīm nenovēršamu un steidzamu iemeslu gadījumos ātri ieviest pagaidu apgrieztās maksāšanas sistēmu attiecībā uz preču piegādēm un pakalpojumu sniegšanu nozarēs, kurās notikusi pēkšņa un masveida krāpšana un kuras nav minētas PVN direktīvas 199.a pantā. Tā ir izņēmuma procedūra, kas ir ārkārtīgi ātra, jo Komisijai viena mēneša laikā ir jāreaģē vai nu ar negatīvu atzinumu, vai ar rakstisku apstiprinājumu attiecīgajai dalībvalstij, ka tā neiebilst pret pasākumu. Dalībvalsts var pieņemt ĀRM īpašo pasākumu no dienas, kad tā ir saņēmusi minēto apstiprinājumu. Izmantojot šo mehānismu, dalībvalstis var īstenot pārejas posma risinājumu, līdz tās saskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu iegūst parasto atkāpi, kuras saņemšana var ilgt līdz sešiem mēnešiem. Šādas atkāpes saņemšanai ir vajadzīgs Komisijas priekšlikums un vienprātīga pieņemšana Padomē.

Ar grozījumiem PVN direktīvā 199.a pants tika ieviests uz laikposmu no 2010. gada līdz 2015. gada 30. jūnijam un pirmo reizi tā piemērošana tika pagarināta līdz 2018. gada 31. decembrim. PVN direktīvas 199.b pants tika ieviests uz laikposmu no 2013. gada līdz 2018. gada 31. decembrim. Gan PVN direktīvas 199.a, gan 199.b panta piemērošana pēc tam tika pagarināta līdz 2022. gada 30. jūnijam, lai sakristu ar sākotnēji paredzēto datumu, kad stātos spēkā galīgā PVN sistēma (sīkāku informāciju sk. turpmāk).

Laikā, kad PVN direktīvas 199.a un 199.b panta piemērošanas periods tika pagarināts līdz 2022. gada 30. jūnijam, Komisija sniedza ziņojumu par šajos pantos iekļauto mehānismu ietekmi un, pamatojoties uz nodokļu administrāciju un uzņēmumu ieinteresēto personu sniegto informāciju, secināja, ka šajos pantos paredzētie pasākumi ir noderīgi cīņā pret krāpšanu.

Lai strukturētākā veidā risinātu jautājumu par MTIC krāpšanu, Komisija nāca klajā ar priekšlikumu ieviest tā saukto galīgo PVN sistēmu – vienkāršāku un pret krāpšanu drošu sistēmu Savienības iekšējai preču tirdzniecībai. Šis režīms, kas pēc Komisijas priekšlikuma stātos spēkā 2022. gada 1. jūlijā, nodrošina fundamentālu risinājumu pret MTIC krāpšanu.

Tomēr pašreizējais stāvoklis Padomē notiekošajās sarunās liecina, ka galīgā PVN sistēma nevarēs stāties spēkā 2022. gada 1. jūlijā. Lai varētu turpināt sarunas par galīgo sistēmu, neapdraudot esošos instrumentus, kas pieejami ar PVN saistītas krāpšanas apkarošanai, ir lietderīgi pagarināt minētajos pantos ietvertos krāpšanas apkarošanas pasākumus uz ierobežotu papildu laiku.

Pagarinot 199.a un 199.b panta piemērošanas periodu, būtu iespējams arī izstrādāt papildu instrumentus cīņai pret nodokļu nemaksāšanu. Šajā nolūkā un saskaņā ar pasākumu kopumu nodokļu jomā Komisija gatavo priekšlikumu, lai modernizētu pašreizējos PVN noteikumus, ņemot vērā digitālo tehnoloģiju piedāvātās iespējas. Sadaļā “PVN digitālajā laikmetā” Komisija novērtēs PVN ziņošanas pienākumus, iespējams, ietverot uz darījumiem balstītu ziņošanu un uzlabotu e-rēķinu sagatavošanas sistēmu. Tādējādi tiktu nodrošināts, ka nodokļu administrācijām tiek sniegta ātrāka un detalizētāka informācija par atsevišķiem darījumiem un attiecīgi tiek samazināts krāpšanas risks. Pamatojoties uz šādām izmaiņām tiesību aktos, nākotnē būtu atkārtoti jāizvērtē nepieciešamība turpmāk pagarināt 199.a un 199.b panta piemērošanu.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Ar šo priekšlikumu uz ierobežotu laiku pagarina PVN direktīvas 199.a un 199.b pantā noteiktos pasākumus, kamēr turpinās sarunas Padomē par priekšlikumu galīgai PVN sistēmai, kas ietver grozījumus PVN direktīvas 199.a un 199.b pantā, nolūkā tos saskaņot ar minētās galīgās sistēmas darbību. Tā kā galīgā PVN sistēma attiecas uz precēm, tad 199.a un 199.b pants tiktu ierobežoti, attiecinot tos tikai uz pakalpojumiem. Piemērošanas pagarinājums arī atbilst grafikam, kurā Komisija kā krāpšanas apkarošanas pasākumu gatavo jaunus ziņošanas noteikumus, kā rezultātā vairs nebūtu jāpiemēro apgrieztās maksāšanas sistēma. Tomēr, pat ja šie jaunie ziņošanas noteikumi tiktu pieņemti diezgan drīz, nodokļa maksātājiem būtu vajadzīgs laiks, lai pielāgotos jaunajiem noteikumiem, tāpēc piemērošanas pagarinājums līdz 2025. gada beigām šķiet atbilstošs.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Saskaņā ar PVN direktīvas 199.a pantu apgrieztās maksāšanas sistēma cita starpā attiecas uz ES tirdzniecību ar siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotām (ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS)). Nolūkā atbalstīt zaļā kursa mērķus, jo īpaši attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu par 55 % līdz 2030. gadam, ir svarīgi, ka ETS tiek vēl vairāk aizsargāta pret (karuseļveida) krāpšanu, ne tikai, lai aizsargātu pret finansiāliem zaudējumiem, bet arī lai izvairītos no tā, ka tiktu apdraudēta sistēmas uzticamība.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats