Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par ELVGF Garantiju nodaļas izdevumiem - Agrīnās brīdināšanas sistēma Nr. 7/2005 /* SEC/2005/1091 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.9.2005 SEC(2005) 1091 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par ELVGF Garantiju nodaļas izdevumiem Agrīnās brīdināšanas sistēma Nr. 7/2005 SATURA RĀDĪTĀJS 1. IEVADS 3 2. PIEZīMES PAR 2005. GADA BUDžETA IZPILDI 3 3. SECINāJUMI 5 1. IEVADS 1. pielikumā izklāstīta budžeta faktiskā izpilde laikposmā no 2004. gada 16. oktobra līdz 2005. gada 31. maijam salīdzinājumā ar izdevumu profilu, ko noteica indikators, kas bija izveidots, pamatojoties uz Padomes 2000. gada 26. septembra Regulas (EK) Nr. 2040/2000 noteikumiem par budžeta disciplīnu[1]. 2. PIEZīMES PAR 2005. GADA BUDžETA IZPILDI Turpmāk īsi aprakstītas nozīmīgākās atšķirības starp faktisko un to izlietojuma apjomu, uz ko norādīja indikators dažādiem 2005. gada budžeta sektoriem (NB: iekavās norādīts pašreizējais izlietojuma apjoms, kas rāda vai nu pārtēriņu (+) vai nepilnīgu izmantošanu (–). 2.1. Monetāri faktori Dolāra un euro maiņas kurss Attiecībā uz izdevumiem, kas radušies iepriekšminētajā laika posmā, ņemtas vērā dolāra un euro attiecību izmaiņas. Lielai daļai lauksaimniecības produktu, jo īpaši graudiem un cukuram, piemēroto eksporta kompensāciju, kā arī dažu iekšējā atbalsta pasākumu, piemēram, atbalsta kokvilnai, izdevumus ietekmēja dolāra un euro kursa izmaiņas. Budžeta iestādes pieņemtais budžets tika balstīts uz 2005. gada PBP paredzētajām apropriācijām, kas tika veidotas, pamatojoties uz vidējo euro un dolāra paritātes likmi 1 EUR = $ 1,25. Jāpiebilst, ka laika posmā no 2004. gada 1. augusta līdz 2005. gada 31. maijam vidējais paritātes kurss bija aptuveni 1 EUR = $ 1,28, tas ir, aptuveni 2% vairāk nekā tad, kad tika veidots 2005. gada PBP. 2.2. 1.a apakšpozīcija – tirgus faktori 2.2.1. Tirgus pasākumi attiecībā uz labību (+ EUR 67,7 miljoni) Komisijas uzskati ir līdzīgi tiem, kas izklāstīti pagājušā mēneša ziņojumā (agrīnās brīdināšanas sistēmas ( EWS ) ziņojums Nr. 6/2005). Konkrēti, Komisija joprojām sagaida ievērojamu šā sektora apropriāciju pārtēriņu, kas saistīts ar palielinātu graudu daudzuma nonākšanu intervences krājumos, jo 2004./05. gadā bija bagātīga graudaugu raža. 2.2.2. Tiešie maksājumi par laukaugiem (+ EUR 306,0 miljoni) Kā tas jau ir minēts EWS ziņojumā Nr. 6/2005, Komisija uzskata, ka pašreizējais pārtēriņa apjoms šā sektora apropriācijām salīdzinājumā ar indikatora norādīto apjomu, neatspoguļo iespējamo gada rezultātu. Pēc tam, kad Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu paziņojumiem par parametriem, kas ir šīs shēmas ieviešanas pamatā, bija izpētījusi paredzamos dalībvalstu maksājumus, Komisija lēš, ka, salīdzinot ar 2005. gada budžetā pieejamām apropriācijām, līdz budžeta gada beigām tiks pārtērēti aptuveni 200 miljoni euro. 2.2.3. Cukurs (– EUR 163,1 miljoni) Pašreizējais nepilnīgais izlietojums šajā sektorā salīdzinājumā ar indikatora norādīto apjomu ir radies, palēninoties eksporta kompensāciju maksājumu ritmam, salīdzinot ar attiecīgo maksājumu ritmu iepriekšējos budžeta gados. Līdz šim vēl nav atspoguļots, kāda ietekme šā sektora izdevumos būs intervences krājumos nonākušajam lielajam cukura daudzumam, kas, rakstot šo ziņojumu, bija aptuveni 440 000 t. Kopīgie šā sektora izdevumi būs atkarīgi no cukura daudzuma, kas budžeta gada beigās vēl atradīsies krājumos. 2.2.4. Olīveļļa (– EUR 6,1 miljons) Komisija pieņēma lēmumu par galīgo atbalsta apjomu olīveļļas ražošanai. Radušies izdevumi gandrīz atbildīs apropriāciju apjomam, kas tika atstāts 2005. gada budžetā. 2.2.5. Tekstilaugi (+ EUR 97,3 miljoni) Arī šajā sektorā Komisija pieņēma lēmumu par galīgo atbalsta apjomu kokvilnai. Līdz ar to izdevumi par kokvilnu būs par aptuveni EUR 67,0 miljoniem lielāki par 2005. gada budžetā šim pasākumam atstāto summu. 2.2.6. Tiešais horizontālais atbalsts (+ EUR 56,8 miljoni) Kā jau tas ir minēts EWS ziņojumā Nr. 6/2005, vienkāršotajā platībatkarīgo maksājumu shēmā ( SAPS ) būs apropriāciju pārtēriņš, kas attieksies uz astoņām no desmit jaunajām dalībvalstīm. Pārtēriņš skaidrojams ar divkāršā pārrēķina kursa ietekmi, kas rodas no atbalsta maksājuma tās dalībvalsts valūtā, kurā nav ieviesta vienotā valūta. 2.2.7. Piens un piena produkti (– EUR 441,0 miljoni) Komisija paredz, ka šajā sektorā konstatējamais nepilnīgais izlietojums, kas, ņemot vērā indikatoru, pastāv kopš februāra, turpināsies līdz budžeta gada beigām, un neizlietotais apjoms varētu pat divkāršoties, ja saglabāsies pašreizējie labvēlīgie iekšējās un ārējās tirdzniecības apstākļi. Šie apstākļi ir ļāvuši Komisijai samazināt eksporta kompensācijas un iekšējā tirgus atbalsta likmi dažādiem šā sektora produktiem, salīdzinot ar daudzumu, kas tika atstāts 2005. gada budžetā, un tādējādi izraisot iepriekšminēto nepilnīgo izlietojumu. 2.2.8. Liellopu un teļa gaļa (+ EUR 340,3 miljoni) Komisija neiebilst pret pārtēriņu, ko indikators sāk uzrādīt šajā sektorā, un uzskata, ka tas turpināsies līdz budžeta gada beigām, ja, ņemot vērā pieejamo informāciju, dalībvalstis maksā visas 2004. gadā paredzētās dzīvnieku piemaksas. 2.2.9. Kontu mijieskaites norēķini (– EUR 500,0 miljoni) Kā norādīts EWS ziņojumā Nr. 6/2005, budžeta gada beigās ir sagaidāms no dalībvalstīm atgūstamo summu pieaugums aptuveni 170,0 miljonu EUR apmērā, ko radījusi kontu mijieskaites norēķinu atbilsmes procedūra. 2.3. 1.b apakšpozīcija – lauku attīstība (+ EUR 71,9 miljoni) 2005. gada saistību apropriācijas lauku attīstībai (ES-15) un pārejas posma instrumentam jaunajām dalībvalstīm tika noteikti šīs apakšpozīcijas maksimālajā apjomā. No 2005. gada aprīļa visas budžeta saistību apropriācijas tika paredzētas pārejas laika instrumentam, kas ir ieviests, pamatojoties uz diferencētām apropriācijām. Tai pašā laikā maksājumi EUR 920,3 milljonu apmērā tika veikti no atstātajām EUR 1 369,4 miljonu lielajām apropriācijām. Tādējādi pašreizējais pārtēriņš attiecas uz ELVGF Garantiju nodaļas lauku attīstībai paredzētajām apropriācijām. Tā kā apropriācijas noteiktas maksimālajā apjomā, pašreizējais apropriāciju pārtēriņš ir pārejošs un budžeta gada beigās šāds pārtēriņš šajā apakšpozīcijā nevar rasties. 3. SECINāJUMI Attiecībā uz 1.a apakšpozīciju dalībvalstu izdevumos iekļautās apropriācijas no 2004. gada 16. oktobra līdz 2005. gada 31. maijam sasniedza 36 774,1 miljonu EUR, t.i., 85,8% no pieejamajām apropriācijām. Šajā laika posmā budžeta apropriāciju pārtēriņš, salīdzinot ar indikatoru, sasniedza aptuveni 261,4 miljonus EUR. To visvairāk varētu attiecināt uz augu produktu sektoru, savukārt dzīvnieku izcelsmes produktu sektorā budžeta apropriācijas nav pilnībā izlietotas. Šobrīd Komisija uzskata, ka attīstības tendences, salīdzinot ar indikatoru, gan attiecībā uz augu produktu sektoru (apropriāciju pārtēriņš), gan dzīvnieku izcelsmes produktu sektoru (apropriāciju pilnīga neizlietošana) turpināsies līdz budžeta gada beigām. Attiecībā uz 1.b apakšpozīciju dalībvalstu izdevumos iekļautās apropriācijas no 2004. gada 16. oktobra līdz 2005. gada 31. maijam sasniedza 3 506,4 miljonus EUR, t.i., 51,3% no pieejamajām apropriācijām. Šobrīd Komisija uzskata, ka šā sektora apropriācijas tiks izlietotas, kā paredzēts 2005. gada budžetā. [pic] [1] OV L 244, 29.9.2000., 27. lpp.