LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 27.10.2004 
COM(2004)714 gal īgā redakcija 
  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par Kopienas nost āju par Lēmumu Nr. 2/2004, ko pie ņēmusi Apvienot ā veterinārā 
komiteja, kas ir izveidota saska ņā ar Nolīgumu par lauksaimniec ības produktu 
tirdzniec ību starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju, sakar ā ar 11. pielikuma 
1., 2., 3., 4., 5., 6. un 11. papildin ājuma groz ījumiem 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Nolīgums par lauksaimniec ības produktu tirdzniec ību starp Eiropas Kopienu un Šveices 
Konfeder āciju (še turpm āk ”Lauksaimniec ības nolīgums”) ir st ājies spēkā 2002. gada 
1. jūnijā.  
Lauksaimniec ības nolīguma 11. pielikuma 19. panta 1. da ļa izveido Apvienoto veterin āro 
komiteju, kas sast āv no Pušu p ārstāvjiem. Tās uzdevums ir izskat īt visus jaut ājumus saist ībā 
ar minēto pielikumu, k ā arī to īstenot un nodrošin āt tur paredz ēto uzdevumu izpildi. 
Apvienotajai veterin ārajai komitejai ir l ēmumpieņemšanas vara gad ījumos, kas ir paredz ēti 
11. pielikum ā. 
Lauksaimniec ības nolīguma 11. pielikuma 19. panta 3. da ļa pilnvaro Apvienoto veterin āro 
komiteju groz īt minētā pielikuma papildin ājumus, lai tos piem ērotu un atjaunin ātu. Tiek 
ievērota 2004. gada 26. j ūlijā spēkā esošā likumdošana.  
Kopienai j ānosaka nost āja par Apvienot ās veterinārās komitejas pie ņemtajiem l ēmumiem par 
nepieciešamajiem labojumiem 11. pie likuma 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 11. papildin ājumā, lai tos 
atjauninātu. Saskaņā ar Lēmuma 2002/309/EK, Euratom, 5. panta 2. punkta 1. da ļu Kopienas 
nostāju nosaka Padome, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu.  
* * * 
Projekts par groz ījumiem paredz preciz ēt Lauksaimniec ības nolīguma 11. pielikuma 1., 2., 3., 
4., 5., 6. un 11. papildin ājumu. 
Apvienotās veterinārās komitejas L ēmums Nr. 2/2004 tiks public ēts ”Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī”.
 
LV 3   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par Kopienas nost āju par Lēmumu Nr. 2/2004, ko pie ņēmusi Apvienot ā veterinārā 
komiteja, kas ir izveidota saska ņā ar Nolīgumu par lauksaimniec ības produktu 
tirdzniec ību starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju, sakar ā ar 11. pielikuma 
1., 2., 3., 4., 5., 6. un 11. papildin ājuma groz ījumiem 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu un 152. panta 
4. punkta b. apakšpunktu, saist ībā ar 300. panta 2. punkta 2. da ļu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
tā kā: 
(1) Padomes un Komisijas 2002. gada 4. apr īļa Lēmuma 2002/309/EK, Euratom, par 
zinātnisku un tehnolo ģisku sadarb ību par septi ņu nolīgumu nosl ēgšanu ar Šveices 
Konfeder āciju 5. panta 2. punkta 1. da ļa paredz, ka Kopienas nost āju Apvienotaj ā 
veterinārajā komitejā nosaka Padome, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu; 
(2) 1999. gada 21. j ūnija Nolīgums par lauksaimniec ības produktu tirdzniec ību starp 
Eiropas Kopienu un Šveices Konfeder āciju (še t ālāk ”Lauksaimniec ības nolīgums”) 
stājās spēkā 2002. gada 1. j ūnijā; 
(3) Apvienotās veterinārās komitejas, kas ir iz veidota ar Lauksaimniec ības nolīguma 
11. pielikuma 19. panta 1. punktu, uzdevums ir izskat īt visus jaut ājumus saist ībā ar 
minēto pielikumu, k ā arī to īstenot un nodrošin āt tur paredz ēto uzdevumu izpildi. 
Saskaņā ar šī paša panta 3. punktu Apvienot ā veterinārā komiteja var lemt groz īt 
11. pielikuma papildin ājumus, lai tos piem ērotu un atjaunin ātu; 
(4) jānosaka Kopienas nost āja Apvienotaj ā veterinārajā komitejā sakarā ar nepieciešamo 
grozījumu piem ērošanu, 
 
LV 4   LV IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
Kopienas nost āja par Lēmumu, ko pie ņēmusi Apvienot ā veterinārā komiteja, kas ir izveidota 
saskaņā ar Nolīguma par tirdzniec ību ar lauksaimniec ības produktiem starp Eiropas Kopienu 
un Šveices Konfeder āciju 11. pielikuma 19. panta 1. punktu, attiec ībā uz minētā pielikuma 1., 
2., 3., 4., 5., 6. un 11. papildin ājuma groz ījumiem, kas ir pievienots šim l ēmumam. 
2. pants 
Apvienotās veterinārās komitejas L ēmums Nr. 2/2004 par 11. pielikuma 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 
11. papildin ājuma groz ījumiem tiks public ēts „Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī” 
uzreiz pēc tā pieņemšanas.  
Briselē,  
 Padomes v ārdā –  
 priekšs ēdētājs 
 
LV 5   LV PIELIKUMS  
Priekšlikums 
APVIENOT ĀS VETERIN ĀRĀS KOMITEJAS, KAS IZVEIDOTA SASKA ŅĀ 
AR NOL ĪGUMU PAR LAUKSAIMNIEC ĪBAS PRODUKTU TIRDZNIEC ĪBU 
STARP EIROPAS SAVIEN ĪBU UN ŠVEICES KONFEDER ĀCIJU, 
LĒMUMS NR. 2/2004 
(…2004) 
sakarā ar Nolīguma 11. pielikuma  
1., 2., 3., 4., 5., 6. un 11. papildin ājuma groz ījumiem 
(2004/.../EK) 
KOMITEJA, 
ņemot vērā Nolīgumu par lauksaimniec ības produktu tirdzniec ību starp Eiropas Kopienu un 
Šveices Konfeder āciju (še turpm āk ”Lauksaimniec ības nolīgums”) un jo īpaši tā 
11. pielikuma 19. panta 3. punktu, 
tā kā: 
(1) Lauksaimniec ības nolīgums stājās spēkā 2002. gada 1. j ūnijā; 
(2) Lauksaimniec ības nolīguma 11. pielikuma 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 11. papildin ājums 
pirmo reizi tika groz īts ar Apvienot ās veterinārās komitejas, kas izveidota saska ņā ar 
Nolīgumu par lauksaimniec ības produktu tirdzniec ību starp Eiropas Kopienu un 
Šveices Konfeder āciju, 2003. gada 25. novembra L ēmumu Nr. 2/2003 sakar ā ar 
nolīguma 11. pielikuma 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 11. papildin ājuma groz ījumiem 1. 
Kopumā šis lēmums ņem vērā 2002. gada 31. decembr ī spēkā esošo likumdošanu. 
Atsevišķās govju s ūkļveida encefalop ātijas gad ījumā šis lēmums ņem vērā 
2003. gada 11. j ūlijā spēkā esošo likumdošanu.  
(3) Lauksaimniec ības nolīguma 11. pielikuma 5. papildin ājums otro reizi tika groz īts ar 
Apvienotās veterin ārās komitejas, kas izveidota saska ņā ar Nol īgumu par 
lauksaimniec ības produktu tirdzniec ību starp Eiropas Kopienu un Šveices 
Konfeder āciju, 2004. gada 28. apr īļa Lēmumu Nr. 1/2004 sakar ā ar nolīguma 
11. pielikuma 5. papildin ājuma groz ījumiem 2. 
                                                 
1 OV L 23, 28.1.2004, 27. lpp. 
2 OV L 160, 30.4.2004, 116. lpp.  
 
LV 6   LV (4) Ir j āveic minētā nolīguma 11. pielikuma 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 11. papildin ājuma 
grozījumi, lai ņemtu vērā notikušās Kopienas un Šveices ties ību aktu izmai ņas, kas ir 
spēkā uz 2004. gada 26. j ūliju, ieskaitot. 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
Nolīguma par lauksaimniec ības produktu tirdzniec ību starp Eiropas Kopienu un Šveices 
Konfeder āciju 11. pielikuma 1., 2., 3., 4., 5., 6. un 11. papildin ājums tiek attiec īgi aizvietoti ar 
papildinājumiem, kas pievienoti šim l ēmumam. 
2. pants 
Šo divos eksempl āros sastādīto lēmumu paraksta l īdzpriekšs ēdētāji vai citas personas, kas ir 
pilnvarotas r īkoties Pušu v ārdā. 
3. pants 
Šis lēmums ir public ēts Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
Tas stājas spēkā no pirmās dienas p ēc tā parakstīšanas. 
 Bern ē, Brisel ē, 
Apvienotās veterinārās komitejas v ārdā 
 Šveices Konfeder ācijas Eiropas Kopienas  
 deleg ācijas vadītājs deleg ācijas vadītājs 
_____________ 
 
LV 7   LV PIELIKUMS  
„1. papildin ājums  
SLIMĪBU APKAROŠANAS PAS ĀKUMI / BR ĪDINĀJUMI PAR SLIM ĪBĀM 
I. MUTES UN NAGU S ĒRGA 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
1. Padomes 2003. gada 29. septembra 
Direktīva 2003/85/EK par Kopienas 
pasākumiem mutes un nagu s ērgas 
kontrolei, ar kuru atce ļ Direktīvu 
85/511/EEK un L ēmumu 
84/531/EEK un 91/665/EEK un groza Direkt īvu 92/46/EEK 
(OV L 306, 22.11.2003, 1. lpp.). 1. 1966. gada 1. j ūlija Likums par 
epizootijām (LFE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2003. gada 
20. jūnijā (RS 916.40), un jo īpaši tā 
1., 1.a, 9.a (pas ākumi pret seviš ķi 
lipīgām epizootij ām, cīņas mērķis) 
un 57. pants (tehniska rakstura izpildes noteikumi, starptautisk ā 
sadarbība). 
 2. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), 
kurā jaunākie groz ījumi izdar īti 
2004. gada 23. j ūnijā (RS 916.401), 
un jo īpaši tā 2. (seviš ķi lipīgas 
epizootijas), 49. (dz īvnieku 
patogenitālo mikroorganismu 
apstrāde), 73. un 74. (t īrīšana un 
dezinfekcija), 77. l īdz 98. (kop ējie 
pasākumi attiec ībā uz seviš ķi 
lipīgām epizootij ām), 99. l īdz 
103. pants (specifiski pas ākumi 
attiecībā uz mutes un nagu s ērgas 
kontroli). 
3. Vald ības 1999. gada 14. j ūnija 
rīkojums par Feder ālā ekonomijas 
departamenta organiz āciju, kur ā 
jaunākie groz ījumi izdar īti 
2003. gada 5. decembr ī 
(RS 172.216.1), un jo īpaši tā 
8. pants (references laboratorija, reģistrācija, mutes un nagus s ērgas 
vakcīnu kontrole un nodrošin ājums). 
 
 
LV 8   LV B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Parasti Komisija un Feder ālais veterin ārais birojs savstarp ēji dara zin āmu nodomu 
lietot ārkārtas vakcin āciju. Ārkārtējas nepieciešam ības gadījumā pieteikums dara 
zināmu pieņemto lēmumu un t ā ieviešanas pas ākumus. Jebkur ā gadījumā 
konsultācijām Apvienotaj ā veterinārajā komitejā ir jānotiek pēc iespējas ātrāk.  
2. Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 97. pantu, Šveicei ir trauksmes 
reaģēšanas plāns. Šis trauksmes rea ģēšanas plāns iekļaujas Feder ālā veterinārā biroja 
izdotajos tehniska rakstura izpild īšanas noteikumos Nr. 95/65. 
3. Kop īgā references laboratorija mutes un nagu s ērgas identific ēšanai ir: The Institute 
for Animal Health Pirbright Laboratory, England. Šveice uz ņemas segt izdevumus, 
ko tai piest āda šī laboratorija par veiktaj ām operācijām. Šīs laboratorijas darb ība un 
uzdevumi ir paredz ēti Direktīvas 2003/85/EK XVI pielikum ā. 
 
LV 9   LV II. KLASISKAIS C ŪKU MĒRIS 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 2001. gada 23. oktobra 
Direktīva 2001/89/EK par Kopienas 
pasākumiem klasisk ā cūku mēra kontrolei 
(OV L 316, 1.12.2001, 5. lpp.), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar līgumu par Čehijas 
Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, Maltas 
Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas 
Republikas un Slov ākijas Republikas 
pievienošan ās Eiropas Savien ībai 
noteikumiem un ar Eiropas Savien ības 
dibināšanas l īgumu piem ērošanu – 
II Pielikums: Pievienošan ās līguma 20. panta 
saraksts – 6. Lauksaimniec ība – B. 
Likumdošana veterin ārijā un cīņā ar augu 
slimībām – I. Veterin ārijas likumdošana 
(OV L 236, 23.9.2003, 381. lpp.). 1. 1966. gada 1. j ūlija Likums par 
epizootijām (LFE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2003. gada 
20. jūnijā (RS 916.40), un jo īpaši tā 
1., 1a, un 9a (pas ākumi pret seviš ķi 
lipīgām epizootij ām, cīņas mērķis) 
un 57. pants (tehniska rakstura izpildes noteikumi, starptautisk ā 
sadarbība). 
2. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), 
kura jaun ākie groz ījumi izdar īti 
2004. gada 23. j ūnijā (RS 916.401), 
un jo īpaši tā 2. (seviš ķi lipīgas 
epizootijas), 40. l īdz 47. (atkritumu 
pārstrāde un izn īcināšana), 49. 
(dzīvnieku patogenit ālo 
mikroorganismu apstr āde) 73. un 74. 
(tīrīšana un dezinfekcija), 77. l īdz 
98. (kopējie pasākumi attiec ībā uz 
sevišķi lipīgām epizootij ām), 116. 
līdz 121. pants (c ūku mēra 
konstatācija kaušanas laik ā, 
specifiski pas ākumi attiec ībā uz 
cūku mēra kontroli). 
 3. Vald ības 1999. gada 14. j ūnija 
rīkojums par Feder ālā ekonomijas 
departamenta organiz āciju, jaun ākie 
grozījumi 2003. gada 5. decembr ī 
(RS 172.216.1), un jo īpaši tā 
8. pants (references laboratorija). 
4. Vald ības 2004. gada 23. j ūnija 
rīkojums par dz īvnieku 
blakusproduktu likvid ēšanu 
(OESPA), (RS 916.441.22). 
 
 
LV 10   LV B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Komisija un Feder ālais veterin ārais birojs savstarp ēji dara zin āmu nodomu lietot 
ārkārtas vakcin āciju. Apvienotaj ā veterinārajā komitejā konsultācijām ir jānotiek pēc 
iespējas ātrāk. 
2. Ja nepieciešams, Feder ālais veterin ārais birojs izdod izpildes tehniska rakstura 
noteikumus par ga ļas, kas nāk no aizsarg ājamām vai uzraudz ības zonām, marķēšanu 
un apstrādi, piemērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 117. panta 5. punktu. 
3. Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 121. pantu, Šveice uz ņemas īstenot 
savvaļas cūku klasisk ā cūku mēra iznīdēšanas plānu saska ņā ar Direkt īvas 
2001/89/EK 15. un 16. pantu. Apvienotaj ā veterinārajā komitejā konsultācijām ir 
jānotiek pēc iespējas ātrāk. 
4. Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 97. pantu, Šveicei ir trauksmes 
reaģēšanas plāns. Šis trauksmes rea ģēšanas plāns iekļaujas Feder ālā veterinārā biroja 
izdotajos tehniska rakstura izpild īšanas noteikumos Nr. 95/65. 
5. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 2001/89/EK 21. pantu un Likuma par epizootij ām 
57. pantu. 
6. Nepieciešam ības gadījumā, piemērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 89. panta 
2. punktu, Feder ālais veterin ārais birojs izdod izpildes tehniska rakstura noteikumus 
par cūku serolo ģisko pārbaudi aizsardz ības un uzraudz ības zonās, saskaņā ar 
Lēmuma 2002/106/EK pielikuma IV noda ļu (OV L 39, 9.2.2002, 71. lpp.). 
7. Kop īgā references laboratorija klasiskajam c ūku mērim ir: Institut für Virologie der 
Tierärztlichen Hochschule Hannover, 15 Bünteweg 17, D-30559, Hannover. Šveice 
uzņemas segt izdevumus, ko tai piest āda šī laboratorija par veiktaj ām operācijām. Šīs 
laboratorijas darb ība un uzdevumi ir paredz ēti Direktīvas 2001/89/EK IV pielikum ā. 
 
LV 11   LV III. ĀFRIKAS ZIRGU M ĒRIS 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1992. gada 29. apr īļa Direktīva 
92/35/EEK, ar ko paredz kontroles noteikumus un pas ākumu Āfrikas zirgu m ēra 
apkarošanai (OV L 157, 10.6.1992, 19. lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar līgumu par 
Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, 
Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, 
Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slov ākijas 
Republikas pievienošan ās Eiropas Savien ībai 
noteikumiem un ar Eiropas Savien ības 
dibināšanas l īgumu piem ērošanu – 
II Pielikums: Pievienošan ās līguma 20. panta 
saraksts – 6. Lauksaimniec ība – B. 
Likumdošana veterin ārijā un cīņā ar augu 
slimībām – I. Veterin ārijas likumdošana 
(OV L 236 no 23.9.2003, 381. lpp.). 1. 1966. gada 1. j ūlija Likums par 
epizootijām (LFE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2003. gada 
20. jūnijā (RS 916.40), un jo īpaši tā 
1., 1a, 9a (pas ākumi pret seviš ķi 
lipīgām epizootij ām, cīņas mērķis) 
un 57. pants (tehniska rakstura izpildes noteikumi, starptautisk ā 
sadarbība). 
2. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), 
kurā jaunākie groz ījumi izdar īti 
2004. gada 23. j ūnijā (RS 916.401), 
un jo īpaši tā 2. (seviš ķi lipīgas 
epizootijas), 49. (dz īvnieku 
patogenitālo mikroorganismu 
apstrāde), 73. un 74. (t īrīšana un 
dezinfekcija), 77. l īdz 98. (kop ējie 
pasākumi attiec ībā uz seviš ķi 
lipīgām epizootij ām), 112. l īdz 
115. pants (specifiski pas ākumi cīņai 
ar zirgu m ēri). 
3. Vald ības 1999. gada 14. j ūnija 
rīkojums par Feder ālā ekonomijas 
departamenta organiz āciju, kur ā 
jaunākie groz ījumi izdar īti 
2003. gada 5. decembr ī 
(RS 172.216.1), un jo īpaši tā 
8. pants (references laboratorija). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Gad ījumā, kad Šveic ē izplatās sevišķi lipīga epizootija, Apvienot ā veterinārās 
komiteja tiekas, lai uzs āktu situācijas izpēti. Šveices kompetentas iest ādes uzņemas 
veikt nepieciešamos pas ākumus, ņemot vērā šīs izpētes rezultātus. 
 
LV 12   LV 2. Kop īgā references laboratorija zirgu m ērim ir: Laboratorio de  Sanidad y Producción 
Animal, Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, 28110 Algete, Madrid, 
España. Šveice uz ņemas segt izdevumus, ko tai piest āda šī laboratorija par veiktaj ām 
operācijām. Šīs laboratorijas darb ība un uzdevumi ir paredz ēti Direktīvas 92/35/EEK 
III pielikum ā. 
3. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 92/35/EK 16. pantu un Likuma par epizootij ām 57. pantu. 
4. Piem ērojot vald ības rīkojumu par epizootij ām 97. pantu, Šveicei ir trauksmes 
reaģēšanas plāns. Šis trauksmes rea ģēšanas plāns iekļaujas Feder ālā veterinārā biroja 
izdotajos tehniska rakstura izpild īšanas noteikumos Nr. 95/65.  
 
LV 13   LV IV. PUTNU GRIPA 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1992. gada 19. maija 
Direktīva 92/40/EEK, ar ko ievieš Kopienas 
pasākumus putnu gripas kontrolei (OV L 167, 
22.6.1992, 1. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar līgumu par Čehijas Republikas, 
Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, 
Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un 
Slovākijas Republikas pievienošan ās Eiropas 
Savienībai noteikumiem un ar Eiropas 
Savienības dibināšanas līgumu piem ērošanu – 
II Pielikums: Pievienošan ās līguma 20. panta 
saraksta – 6. Lauksaimniec ība – B. 
Likumdošana veterin ārijā un cīņā ar augu 
slimībām – I. Veterin ārijas likumdošana 
(OV L 236, 23.9.2003, 381. lpp.). 1. Likums par epizootij ām (LFE) no 
1966. gada 1. j ūlija, kurā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2003. gada 
20. jūnijā (RS 916.40), un jo īpaši tā 
1., 1a, 9a (pas ākumi pret seviš ķi 
lipīgām epizootij ām, cīņas mērķis) un 
57. pants (tehniska ra kstura izpildes 
noteikumi, starptautisk ā sadarbība). 
2. Valdības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 
2. (seviš ķi lipīgas epizootijas), 
49. (dzīvnieku patogenit ālo 
mikroorganismu apstr āde), 73. un 74. 
(tīrīšana un dezinfekcija), 77. l īdz 98. 
(kopējie pasākumi attiec ībā uz sevišķi 
lipīgām epizootij ām) 122. l īdz 
125. pants (specifiski pas ākumi 
attiecībā uz putnu gripu). 
3. Vald ības 1999. gada 14. j ūnija 
rīkojums par Feder ālā ekonomijas 
departamenta organiz āciju, kur ā 
jaunākie groz ījumi izdar īti 
2003. gada 5. decembr ī 
(RS 172.216.1), un jo īpaši tā 
8. pants (references laboratorija). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Kop īgā references laboratorija putnu gripai ir: Central Veterinary Laboratory, New 
Haw, Weybridge, Surrey KT15 3N B, United Kingdom. Šveice uz ņemas segt 
izdevumus, ko tai piest āda šī laboratorija par veiktaj ām operācijām. Šīs laboratorijas 
darbība un uzdevumi ir paredz ēti Direktīvas 92/40/EEK V pielikum ā. 
 
LV 14   LV 2. Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 97. pantu, Šveicei ir trauksmes 
reaģēšanas plāns. Šis trauksmes rea ģēšanas plāns iekļaujas Feder ālā veterinārā biroja 
izdotajos tehniska rakstura izpild īšanas noteikumos Nr. 95/65. 
3. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 92/40/EEK 18. pantu un Likuma par epizootij ām 
57. pantu. 
 
LV 15   LV V. ŅŪKĀSLAS SLIM ĪBA 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1992. gada 14. j ūlija Direkt īva 
92/66/EEK, ar ko ievieš Kopienas pas ākumus 
Ņūkāslas slim ības kontrolei (OV L 260, 
5.9.1992, 1. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar līgumu par Čehijas Republikas, 
Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, 
Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un 
Slovākijas Republikas pievienošan ās Eiropas 
Savienībai noteikumiem un ar Eiropas 
Savienības dibin āšanas līgumu piem ērošanu – 
II Pielikums: Pievienošan ās līguma 20. panta 
saraksts – 6. Lauksaimniec ība – B. 
Likumdošana veterin ārijā un cīņā ar augu 
slimībām – I. Veterin ārijas likumdošana 
(OV L 236, 23.9.2003, 381. lpp.). 1. Likums par epizootij ām (LFE) no 
1966. gada 1. j ūlija, kurā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2003. gada 
20. jūnijā (RS 916.40), un jo īpaši tā 
1., 1a, 9a (pas ākumi pret seviš ķi 
lipīgām epizootij ām, cīņas mērķis) un 
57. pants (tehniska rakstura izpildes noteikumi, starptautisk ā sadarbība). 
2. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 
2. (sevišķi lipīgas epizootijas), 40. l īdz 
47. (atkritumu p ārstrāde un 
iznīcināšana), 49. (dz īvnieku 
patogenitālo mikroorganismu 
apstrāde), 73. un 74. (t īrīšana un 
dezinfekcija), 77. l īdz 98. (kop ējie 
pasākumi attiec ībā uz sevišķi lipīgām 
epizootijām), 122. l īdz 125. pants 
(specifiski pas ākumi attiec ībā uz 
Ņūkāslas slimību). 
 3. Vald ības 1999. gada 14. j ūnija 
rīkojums par Feder ālā ekonomijas 
departamenta organiz āciju, kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2003. gada 
5. decembr ī (RS 172.216.1), un jo 
īpaši tā 8. pants (references 
laboratorija). 
4. Feder ālā veterinārā biroja 1989. gada 
20. jūnija instrukcija (tehniska 
direktīva) par cīņu ar baložu Ņūkāslas 
slimību (Veterin ārās Feder ācijas 
Oficiālais Vēstnesis 90(13), 113. lpp. 
(vakcinācija utt.)). 
5. Vald ības 2004. gada 23. j ūnija 
rīkojums par dz īvnieku 
blakusproduktu likvid ēšanu (OESPA), 
(RS 916.441.22). 
 
 
LV 16   LV B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Kop īgā references laboratorija Ņūkāslas slimībai ir: Central Vete rinary Laboratory, 
New Haw, Weybridge, Surrey KT15 3NB, United Kingdom. Šveice uz ņemas segt 
izdevumus, ko tai piest āda šī laboratorija par veiktaj ām operācijām. Šīs laboratorijas 
darbība un uzdevumi ir paredz ēti Direktīvas 92/66/EEK V pielikum ā. 
2. Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 97. pantu, Šveicei ir trauksmes 
reaģēšanas plāns. Šis trauksmes rea ģēšanas plāns iekļaujas Feder ālā veterinārā biroja 
izdotajos tehniska rakstura izpild īšanas noteikumos Nr. 95/65. 
3. Direkt īvas 92/66/EEK 17. un 19. pant ā prasītās informācijas sniedz ējs ir Apvienot ā 
veterinārā komiteja. 
4. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 92/66/EEK 22. pantu un Likuma par epizootij ām 
57. pantu. 
 
LV 17   LV VI. ZIVJU SLIM ĪBAS 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1993. gada 24. j ūnija Direkt īva 
93/53/EEK, ar ko ievieš oblig ātos Kopienas 
pasākumus noteiktu zivju slim ību kontrolei 
(OV L 175, 19.7.1993, 23. lpp.), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar līgumu par Čehijas 
Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, Maltas 
Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas 
Republikas un Slov ākijas Republikas 
pievienošan ās Eiropas Savien ībai noteikumiem 
un ar Eiropas Savien ības dibin āšanas līgumu 
piemērošanu – II Pielikums: Pievienošan ās 
līguma 20. panta saraksts – 6. Lauksaimniec ība 
– B. Likumdošana veterin ārijā un cīņā ar augu 
slimībām – I. Veterin ārijas likumdošana 
(OV L 236, 23.9.2003, 381. lpp.) 1. Likums par epizootij ām (LFE) no 
1966. gada 1. j ūlija, kurā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2003. gada 
20. jūnijā (RS 916.40), un jo īpaši tā 
1., 1a, 9a (pas ākumi pret seviš ķi 
lipīgām epizootij ām, cīņas mērķis) un 
57 (tehniska rakstura izpildes noteikumi, starptautisk ā sadarbība) 
pants. 
2. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 
3. un 4. (min ētās epizootijas), 61. 
(zvejas ties ību izsniedz ēju un zvejas 
pārraudzības instit ūciju pien ākumi), 
62. līdz 76. (c īņas visp ārējie 
pasākumi), 275. l īdz 290. pants 
(specifiski pas ākumi attiec ībā uz zivju 
slimībām, diagnostikas laboratorij ām). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Pašlaik lašu audz ēšana nav at ļauta un lašu dzimta nav sastopama Šveic ē. Šveice lašu 
infekciozo an ēmiju klasific ē kā izskaužamu slim ību, piemērojot vald ības 2001. gada 
28. marta r īkojuma par epizootij ām I groz ījumu (RO 2001.1337). Apvienot ā 
veterinārā komiteja p ārskatīs situāciju gadu p ēc šī pielikuma st āšanās spēkā. 
2. Pašlaik plakano austeru audz ēšana Šveic ē netiek praktiz ēta. Bonamiozes un 
marteliozes par ādīšanās gadījumā Federālais veterin ārais birojs uz ņemas veikt 
nepieciešamos ārkārtas pasākumus, kas atbilst Kopienas noteikumiem, balstoties uz 
Likuma par epizootij ām 57. pantu. 
 
LV 18   LV 3. Direkt īvas 93/53/EEK 7. pant ā minētajos gad ījumos inform ācija ir j āsniedz 
Apvienotajai veterin ārajai komitejai. 
4. Kop īgā references laboratorija zivju slim ībām ir: Statens Veterinære 
Serumlaboratorium, Landbrugsministeriet, Hangövej 2, 8200 Århus, Danmark. Šveice uz ņemas segt izdevumus, ko tai piest āda šī laboratorija par veiktaj ām 
operācijām. Šīs laboratorijas darb ība un uzdevumi ir paredz ēti Direktīvas 93/53/EEK 
C pielikum ā. 
5. Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 97. pantu, Šveicei ir trauksmes 
reaģēšanas plāns. Šis trauksmes rea ģēšanas plāns iekļaujas Feder ālā veterinārā biroja 
izdotajos tehniska rakstura izpild īšanas noteikumos Nr. 95/65. 
6. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 93/53/EEK 16. pantu un Likuma par epizootij ām 
57. pantu. 
 
LV 19   LV VII. GOVJU S ŪKĻVEIDA ENCEFALOP ĀTIJA 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 
22. maija Regula (EK) Nr. 999/2001, ar ko paredz noteikumus dažu transmis īvo sūkļveida 
encefalop ātiju profilaksei, kontrolei un 
apkarošanai (OV L 147, 31.5.2001, 1.lpp.), kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas 
2004. gada 29. apr īļa Regulu (EK) 
Nr. 876/2004, kas groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 999/2001 pielikumu VIII attiec ībā uz vaislas ait ām un 
kazām (OV L 162, 30.4.2004, 52. lpp.). 1. Vald ības 1981. gada 27. maija 
rīkojums par dz īvnieku aizsardz ību 
(OPAn), kur ā jaunākie groz ījumi 
izdarīti 2001. gada 27. j ūnijā 
(RS 455.1), un jo īpaši tā 64f. pants 
(Apdullin āšanas process). 
2. Vald ības 1988. gada 20. apr īļa 
rīkojums par dz īvnieku un dz īvnieku 
izcelsmes produktu importu, tranz ītu 
un eksportu (OITE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.443.11), un jo īpaši 
tā 3. (Feder ālais veterin ārais birojs), 
25. līdz 58. (Imports) un 64. l īdz 
77. pants (Eksports). 
 3. Vald ības 1990. gada 13. j ūnija 
rīkojums (1/90), ar ko uz laiku tiek 
aizliegta atgremot āju un šo dz īvnieku 
izcelsmes produktu importu no Lielbritānijas. (RS 916.443.39). 
4. 1992. gada 9. oktobra Likums par 
pārtikas prec ēm (LDAl), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2003. gada 
21. martā (RS 817.0), un jo īpaši tā 24. 
(Paraugu ņemšana un kontrole), 
40. pants (P ārtikas preču kontrole). 
5. Vald ības 1995. gada 1. marta r īkojums 
par gaļas higiēnas prasībām (OHyV), 
kurā jaunākie groz ījumi izdar īti 
2004. gada 23. j ūnijā (RS 817.190), un 
jo īpaši tā 31. – 33. (Dz īvnieku 
kontrole pirms kaušanas), 48. (Ga ļas 
inspektoru pien ākumi) un 49. l īdz 
54. pants (Ga ļas kontrol ētāju 
pienākumi). 
 
LV 20   LV  6. Vald ības 1995. gada 1. marta r īkojums 
par pārtikas prec ēm (ODAl), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 817.02), un jo īpaši tā 
122. pants (kaut ķermeņa daļas, kuras 
aizliegts lietot cilv ēka uzturā). 
7. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 
6. (Defin īcijas un sa īsinājumi), 36. 
(Patents), 61. (Pien ākums ziņot), 130. 
(Šveices lopu uzraudz ība), 175. l īdz 
185. (transmis īvās sūkļveida 
encefalop ātijas), 297. (Izpilde valsts 
iekšienē), 301. (Kantona veterin ārārsta 
pienākumi), 303. (Ofici ālo 
veterinārārstu apm ācība un 
pilnveidošan ās) un 312. pants 
(Diagnostikas laboratorijas). 
 8. Vald ības 1999. gada 10. j ūnija 
rīkojums par Dz īvnieku bar ības 
grāmatu (OLAlA), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2003. gada 
15. decembr ī (RS 916.307.1), un jo 
īpaši tā 28. pants (r ūpnieciski 
izmantojamo dz īvnieku bar ības 
transports), 1. pielikuma 9. da ļa 
(Sauszemes dz īvnieku produkti), 
10. daļa (Zivis, citi j ūras dzīvnieki, to 
produkti un blakus produkti) un 
4. pielikums (aizliegto bar ības vielu 
saraksts). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Kop īgā references laboratorija govju s ūkļveida encefalop ātijai (GSE) ir: The 
Veterinary Laboratories Agency, Woodham Lane New Haw, Addlestone, Surrey 
KT15 3NB Royaume-Uni. Šveice uz ņemas segt izdevumus, ko tai piest āda šī 
laboratorija par veiktaj ām operācijām. Šīs laboratorijas darb ība un uzdevumi ir 
paredzēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 B. noda ļas X pielikum ā.  
 
LV 21   LV 2. Piem ērojot Likuma par epizootij ām 57. pantu, Šveicei ir trauksmes rea ģēšanas plāns 
pasākumu veikšanai c īņā ar GSE. 
3. Piem ērojot Regulas (EK) Nr. 999/2001 12. pantu Kopienas dal ībvalstīs, visi 
dzīvnieki, kas tiek tur ēti aizdom ās par infic ēšanos ar transmis īvu sūkļveida 
encefalop ātiju, ir pak ļauti oficiālam pārvietošanās ierobežojumam, l īdz tiek sa ņemti 
kompetentu iest āžu veiktu kl īnisko un epidemiolo ģisko izmekl ēšanu rezult āti vai līdz 
tie tiek nokauti, lai tiktu veikta ofici āla laboratorijas p ārbaude. 
 Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 177. pantu, Šveic ē ir aizliegts nokaut 
lopus, kas tiek tur ēti aizdom ās par infic ēšanos ar transmis īvu sūkļveida 
encefalop ātiju. Aizdom ās turētie dzīvnieki ir j ānogalina bez asins nolaišanas un 
jāsadedzina, to smadzenes ir j āpārbauda Šveices GSE references laboratorij ā. 
 Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 10. pantu, Šveice identific ē liellopus ar 
pastāvīgas identifik ācijas sistēmas palīdzību, kas ļauj atrast to ciltsm āti un sākotnējo 
ganāmpulku, k ā arī noskaidrot, vai tie nav par saslimšanu ar govju transmis īvo 
sūkļveida encefalop ātiju aizdom ās turēto vai skarto govju p ēcteči. 
 Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 178. un 179. pantu, Šveice nokauj 
GSE skartos lopus, k ā arī šo lopu p ēctečus. Kopš 1999. gada 1. j ūlija tāpat ir uzsākta 
kaušana pa kohort ām (no 1996. gada 14. decembra l īdz 1999. gada 30. j ūnijam tika 
praktizēta kaušana pa gan āmpulkiem).  
4. Piem ērojot Regulas (EK) Nr. 999/2001 7. pantu, Kopienas dal ībvalstis aizliedz 
nebrīvē esošo nobarojamo lopu vai m ājlopu, no kuriem tiek ieg ūtas pārtikas preces, 
uzturā lietot p ārveidoto dz īvnieku prote īnu. Kopienas dal ībvalstīs tiek piln īgi 
aizliegta prote īna, kas ieg ūts no dzīvniekiem, lietošana atgremot āju uzturā. 
 Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 183. pantu, Šveice ir ieviesusi 
aizliegumu, kas st ājās spēkā 2001. gada 1. janv ārī, mājlopu uztur ā lietot prote īnus, 
kas iegūti no dzīvniekiem. 
5. Piem ērojot Regulas (EK) Nr. 999/2001 6. pantu un saska ņā ar minētās regulas 
III pielikuma A. noda ļu, Kopienas dal ībvalstis ievieš ikgad ēju GSE uzraudz ības 
programmu. Šaj ā plānā ietilpst ātrais GSE noteikšanas tests visiem liellopiem, kas ir 
vecāki par 24 m ēnešiem un kas ir steidzami nokauti, miruši ferm ā vai atzīti par 
slimiem ante mortem  pārbaudē, kā arī visiem lopiem, kam ir vair āk nekā 30 mēneši 
un kas tiek kauti cilv ēku uzturam. 
 
LV 22   LV  Šveic ē izmantotie ātrie GSE noteikšanas testi ir min ēti Regulas (EK) Nr. 999/2001 
X pielikuma C. noda ļas sarakst ā. 
 Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 175.a pantu, Šveice oblig ātā veidā veic 
ātro GSE noteikšanas testu vi siem liellopiem, kas ir vec āki par 30 m ēnešiem un kas 
ir steidzami nokauti, miruši ferm ā vai atzīti par slimiem ante mortem  pārbaudē, kā arī 
visiem paraugiem, kas ieg ūti no lopiem, vec ākiem par 30 m ēnešiem, kas tiek kauti 
cilvēku uzturam. Operator i papildus veic br īvprātīgu uzraudz īšanas programmu par 
liellopiem, vec ākiem par 20 m ēnešiem, kas tiek kauti cilv ēku uzturam. 
6. Regulas (EK) Nr. 999/2001 6. pant ā un III pielikuma B. noda ļā, kā arī IV pielikum ā 
(3.II) min ētajos gad ījumos, inform ācija ir j āsniedz Apvienotajai veterin ārajai 
komitejai. 
7. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 999/2001 21. pantu un Likuma par epizootij ām 
57. pantu. 
C. PAPILDU INFORM ĀCIJA 
1. Kopš 2003. gada 1. janv āra un piem ērojot Vald ības 2002. gada 20. novembra 
rīkojumu par nodevu pabalstu, lai segtu dz īvnieku atkritumu likvid ēšanas izmaksas 
2003. gad ā (RS 916.406), Šveice ir ieviesusi materi ālo stimulēšanu tām fermām, kur 
liellopi ir dzimuši, un kautuv ēm, kur liellopi tiek noka uti, ja tie izpilda sp ēkā esošās 
likumdošanas dz īvnieku pārvietošanās deklarācijas proced ūras. 
2. Piem ērojot Regulas (EK) Nr. 999/2001 8. pantu un saska ņā ar minētās regulas 
XI pielikuma 1. punkt u, Kopienas dal ībvalstis iz ņem un likvid ē īpašo riska materi ālu 
(ĪRM). Izņemto ĪRM sarakst ā ietilpst ar ī liellopu, kas vec āki par 12 m ēnešiem, 
mugurkauls. 
 Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 181. un 182. pantu un vald ības 
rīkojuma par p ārtikas prec ēm 122. pantu, Šveice ir ieviesusi politiku iz ņemt no 
dzīvnieku un cilv ēku barošanas ķēdēm Ī.R.M. Izņemto Ī.R.M. sarakst ā ietilpst ar ī 
liellopu, kas vec āki par 30 m ēnešiem, mugurkauls. 
3. Eiropas Parlamenta un Padomes Regul a (EK) Nr. 1774/2002, ar ko nosaka vesel ības 
aizsardzības noteikumus attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav 
paredzēto cilvēku uzturam Kopienas dal ībvalstīs. 
 Piem ērojot vald ības rīkojuma 13. pantu par dz īvnieku blakusproduktu likvid ēšanu, 
1. kategorijas dz īvnieku blakusproduktus, ieskaitot īpašos riska materi ālus un ferm ās 
mirušos lopus, Šveice sadedzina. 
 
LV 23   LV VIII. CITAS SLIM ĪBAS 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1992. gada 17. decembra 
Direktīva 92/119/EEK, ar ko ievieš visp ārīgus 
Kopienas pas ākumus noteiktu dz īvnieku 
slimību kontrolei un īpašus pas ākumus saist ībā 
ar cūku vezikul āro slimību (OV L 62, 
15.3.1993, 69. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar līgumu par Čehijas Republikas, 
Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, 
Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un 
Slovākijas Republikas pievienošan ās Eiropas 
Savienībai noteikumiem un ar Eiropas 
Savienības dibin āšanas līgumu piem ērošanu – 
II Pielikums: Pievienošan ās līguma 20. panta 
saraksts – 6. Lauksaimniec ība – B. 
Likumdošana veterin ārijā un cīņā ar augu 
slimībām – I. Veterin ārijas likumdošana 
(OV L 236,23.9.2003, 381. lpp.). 1. Likums par epizootij ām (LFE) no 
1966. gada 1. j ūlija, kurā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2003. gada 
20. jūnijā (RS 916.40), un jo īpaši tā 
1., 1a, 9a (pas ākumi pret seviš ķi 
lipīgām epizootij ām, cīņas mērķis) un 
57. pants (tehniska ra kstura izpildes 
noteikumi, starptautisk ā sadarbība). 
2. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 
2. (seviš ķi lipīgas epizootijas), 49. 
(dzīvnieku patogenit ālo 
mikroorganismu apstr āde), 73. un 74. 
(tīrīšana un dezinfekcija), 77. l īdz 98. 
(kopējie pasākumi attiec ībā uz sevišķi 
lipīgām epizootij ām), 103. l īdz 
105. pants (specifiski pas ākumi cīņai 
ar cūku vezikul āro slimību). 
3. Vald ības 1999. gada 14. j ūnija 
rīkojums par Feder ālā ekonomijas 
departamenta organiz āciju, kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2003. gada 
5. decembr ī (RS 172.216.1), un jo 
īpaši tā 8. pants (references 
laboratorijas). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Direkt īvas 92/119/EEK 6. pant ā minētajos gad ījumos, inform ācija ir jāsniedz 
Apvienotajai veterin ārajai komitejai. 
2. Kop īgā references laboratorija c ūku vezikul ārajām slimībām ir : AFR Institute for 
Animal Health, Pirbright Laboratory, Ash Road, Pirbright, Woking Surrey, GU24 
0NF, United Kingdom. Šveice uz ņemas segt izdevumus, ko tai piest āda šī 
laboratorija par veiktaj ām operācijām. Šīs laboratorijas darb ība un uzdevumi ir 
paredzēti Direktīvas 92/119/EEK III pielikum ā. 
 
LV 24   LV 3. Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 97. pantu, Šveicei ir trauksmes 
reaģēšanas plāns. Šis trauksmes rea ģēšanas plāns iekļaujas Feder ālā veterinārā biroja 
izdotajos tehniska rakstura izpild īšanas noteikumos Nr. 95/65. 
4. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 92/119/EEK 22. pantu un Likuma par epizootij ām 
57. pantu. 
 
LV 25   LV IX. ZIŅOŠANA PAR SLIM ĪBĀM 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1982. gada 21. decembra Direkt īva 
82/894/EEK par dz īvnieku slim ību paziņošanu 
Kopienā (OV L 378, 31.12.1982, 58. lpp.), 
kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas 
Lēmumu 2004/216/EK, ar ko groza Direkt īvu 
82/894/EEK par dz īvnieku slim ību paziņošanu 
Kopienā, lai ziņojamo slim ību sarakst ā iekļautu 
atsevišķas zirgu slim ības un atseviš ķas bišu 
slimības (OV L 67, 5.3.2004, 27. lpp.). 1. 1966. gada 1. j ūlija Likums par 
epizootijām (LFE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2003. gada 
20. jūnijā (RS 916.40), un jo īpaši tā 
11. (pazi ņojums par slim ību un 
deklarācija) un 57. (tehni ska rakstura 
izpildes noteikumi, starptautisk ā 
sadarbība) pants. 
2. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 
2. līdz 5. (min ētās slimības), 59. l īdz 
65. un 291. (pien ākums zi ņot, 
ziņojums), 292. l īdz 299. pants 
(uzraudzīšana, izpilde, administrat īvā 
palīdzība). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
Komisija, sadarb ībā ar Federālo veterin āro biroju, iek ļauj Šveici dz īvnieku slim ību ziņošanas 
sistēmā, kāda paredz ēta Direktīvā 82/894/EEK. 
 
LV 26   LV 2. papildin ājums 
DZĪVNIEKU VESEL ĪBA: TIRDZNIEC ĪBA UN LAIŠANA TIRG Ū 
I. LIELLOPI UN C ŪKAS 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1964. gada 26. j ūnija Direkt īva 
64/432/EEK par dz īvnieku vesel ības 
problēmām, kas ietekm ē liellopu un c ūku 
tirdzniecību Kopien ā (OV 121, 29.7.1964, 
1977. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 
Padomes 2003. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 21/2004, ar ko izveido aitu un kazu identifikācijas un re ģistrācijas sistēmu un ar ko 
groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003, un Direktīvas 92/102/EEK un 64/432/EEK 
(OV L 5, 9.1.2004, 8. lpp.). 1. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), 
jaunākie grozījumi 2004. gada 23. 
jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 27. 
līdz 31. (tirgus, izst ādes), 34. l īdz 37. 
(tirdzniec ība), 73. un 74. (t īrīšana un 
dezinfekcija), 116. l īdz 121. ( Āfrikas 
cūku mēris), 135. l īdz 141. (Aujeski 
slimība), 150. l īdz 157. (govju 
bruceloze), 158. l īdz 165. 
(tuberkuloze), 166. l īdz 169. (govju 
enzotiskā leikoze), 170. l īdz 174. 
(infekciozais rinotrahe īts – pustulozais 
vulvovagin īts), 175. l īdz 195. 
(sūkļveida encefalop ātijas), 186. l īdz 
189. (liellopu ģenitālās infekcijas), 
207. līdz 211. (c ūku bruceloze), 
297. pants (tirgus vienošan ās, 
sapulcināšanas centri, dezinfekcijas 
stacijas). 
2. Vald ības 1988. gada 20. apr īļa 
rīkojums par dz īvnieku un dz īvnieku 
izcelsmes produktu importu, tranz ītu 
un eksportu (OITE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.443.11). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Piem ērojot vald ības rīkojuma par epizootij ām 297. panta 1. da ļu, Federālajam 
veterinārajam birojam j āuzsāk apstiprin āt sapulcin āšanas centrus, kas atbilst 
definējumam Direkt īvas 64/432/EEK 2. pant ā. Piemērojot šo pielikumu, saska ņā ar 
Direktīvas 64/432/EEK 11., 12. un 13. panta noteikumiem, Šveice sast āda 
apstiprināto sapulcin āšanas centru, transport ētāju un lieltirgot āju sarakstu. 
2. Direkt īvas 64/432/EEK 11. panta 3. punkt ā minētajos gad ījumos inform ācija ir 
jāsniedz Apvienotajai veterin ārajai komitejai. 
 
LV 27   LV 3. Piem ērojot šo pielikumu, tiek atz īts, ka Šveice izpilda Direkt īvas 64/432/EEK 
A pielikuma II da ļas 7. punkta pras ības attiec ībā uz liellopu brucelozi. Lai saglab ātu 
oficiāli brucelozes neskartu gan āmpulku statusu, Šveice uz ņemas izpild īt šādus 
nosacījumus: 
a) Par katru li ellopu sugas dz īvnieku, kas tiek tur ēts aizdom ās par infic ēšanos 
brucelozi, ir j āziņo kompetent ām iestādēm un ir j āveic ofici āli brucelozes 
pārbaudes testi, kas sev ī iekļauj vismaz divas serolo ģiskās pārbaudes ar 
komplementa saist īšanu, kā arī atbilstīgo aborta gad ījumā noņemto paraugu 
mikrobiolo ģiskā pārbaude; 
b) period ā līdz aizdomas tiek kl īdinātas, t.i., līdz a. punkt ā paredzētās pārbaudes 
dod negat īvu rezultātu, oficiāli brucelozes neskartu gan āmpulka statuss tiek uz 
laiku atcelts, ja gan āmpulkā ir liellopu sugas aizdom ās turēts dzīvnieks (vai 
dzīvnieki). 
 Apvienotajai veterin ārajai komitejai tiek iesniegta detaliz ēta informācija par pozit īvo 
ganāmpulku, k ā arī epidemiolo ģiska atskaite. Ja Šveice neizpilda k ādu no Direkt īvas 
64/432/EEK A pielikuma II da ļas 7. punkta 1. da ļas prasībām, Apvienot ā veterinārā 
komiteja par to nekav ējoties inform ē Komisiju. Situ ācija tiek p ārbaudīta Apvienotaj ā 
veterinārajā komitejā, lai pārskatītu šīs daļas nosacījumus. 
4. Piem ērojot šo pielikumu, tiek atz īts, ka Šveice izpilda Direkt īvas 64/432/EEK 
A pielikuma I da ļas 4. punkta pras ības attiec ībā uz liellopu tube rkulozi. Lai saglab ātu 
oficiāli tuberkulozes neskartu gan āmpulku statusu, Šveice uz ņemas izpild īt šādus 
nosacījumus: 
a) Ir ieviesta identifik ācijas sistēma, kas ļauj izsekot katra liellopa s ākotnējam 
ganāmpulkam; 
b) valsts veterin ārārstam ir jāpārbauda post mortem visi nokautie dz īvnieki; 
c) visas aizdomas par dz īva, miruša vai kauta dz īvnieka saslimšanu ar tuberkulozi 
ir jādara zināmas kompetent ām iestādēm; 
d) katr ā gadījumā kompetentas iest ādes veic nepieciešamos p ētījumus, lai 
aizdomas par saslimšanu atz ītu par spēkā neesošām vai apstiprin ātu, tai skait ā 
arī pētījumus sākotnējā un tranzīta ganāmpulkos. Gad ījumos, kad boj ājumi, kas 
rada aizdomas par tuberkulozi, ir atkl āti autopsijas vai kaušanas laik ā, 
kompetent ām iestādēm šie bojājumi ir jānodod izp ētei laboratorij ā; 
 
LV 28   LV e) aizdom ās turētā dzīvnieka s ākotnējais un tranz īta ganāmpulka ofici ālais 
tuberkulozes neskart ā ganāmpulka statuss ir uz laiku atcelts un šis atc ēlums ir 
spēkā, līdz klīniskās, laboratorijas vai tuberkul īna pārbaudē tiek atzīts, ka nav 
konstatēta liellopu tuberkuloze; 
f) kad aizdomas par t uberkulozi ir apstiprin ājuši tuberkul īna testi, kl īniskās vai 
laboratorijas p ārbaudes, ofici ālais tuberkulozes neskar ta izcelsmes vai tranz īta 
ganāmpulku statuss tiek at ņemts; 
g) ofici āli tuberkulozes neskarta gan āmpulka statuss netiek atjaunots, l īdz visi par 
inficētiem atzītie dzīvnieki nav likvid ēti no ganāmpulka; telpas un iek ārtas nav 
dezinficētas; visu palikušo dz īvnieku, kas vec āki par seš ām nedēļām, 
pārbaudes nav devušas negat īvas atbildes uz vismaz diviem intraderm āliem 
tuberkulīna testiem, saska ņā ar Direkt īvas 64/432/EEK B pielikumu, no kur ām 
pirmā ir ievadīta vismaz sešus m ēnešus pēc tam, kad infic ētais dzīvnieks ir 
atstājis ganāmpulku, un otr ā vismaz sešus m ēnešus pēc pirmās injekcijas. 
 Apvienotajai veterin ārajai komitejai tiek iesniegta detaliz ēta informācija par pozit īvo 
ganāmpulku, k ā arī epidemiolo ģiska atskaite. Ja Šveice neizpilda k ādu no Direkt īvas 
64/432/EEK A pielikuma I da ļas 4. punkta 1. da ļas prasībām, Apvienot ā veterinārā 
komiteja par to nekav ējoties inform ē Komisiju. Situ ācija tiek p ārbaudīta Apvienotaj ā 
veterinārajā komitejā, lai pārskatītu šīs daļas nosacījumus. 
5. Piem ērojot šo pielikumu, tiek atz īts, ka Šveice izpilda Direkt īvas 64/432/EEK 
D pielikuma I (F) noda ļas prasības attiec ībā uz govju enzootisko leikozi. Lai 
saglabātu oficiālu govju enzootisk ās leikozes neskartu gan āmpulku statusu, Šveice 
uzņemas izpild īt šādus nosac ījumus: 
a) Šveices gan āmpulki tiek uzraudz īti ar izlases veida p ārbaudi. Paraugu skaits ir 
noteikts tādā veidā, lai varētu apgalvot ar 99% ticam ību, ka maz āk par 0,2% no 
ganāmpulka ir saslimuši ar  govju enzootisko leikozi; 
b) valsts veterin ārārstam ir jāpārbauda post mortem visi nokautie dz īvnieki; 
c) klīniskās pārbaudes, autopsijas vai ga ļas pārbaudes laik ā radušās aizdomas par 
dzīvnieka saslimšanu ir j ādara zināmas kompetent ām iestādēm; 
d) aizdomu gad ījumā par saslimšanu vai govju enzootisk ās leikozes konstat ēšanas 
gadījumā, oficiālais govju enzootisk ās leikozes neskarta gan āmpulku statuss 
attiecīgajā ganāmpulkā tiek atcelts uz laiku l īdz nošķiršanas atcelšanai; 
 
LV 29   LV e) noš ķiršana tiek atcelta, ja, p ēc saslimušo dz īvnieku un vajadz ības gadījumā arī 
to pēcnācēju likvidēšanas, div ām seroloģiskām pārbaudēm, kas ir veiktas ar 
vismaz 90 dienu interv ālu, ir bijis negat īvs rezultāts. 
 Ja govju enzootisk ā leikoze tiek konstat ēta 0,2% no gan āmpulka, Feder ālais 
veterinārais birojs par to nekav ējoties inform ē Komisiju. Situ ācija tiek p ārbaudīta 
Apvienotaj ā veterinārajā komitejā, lai pārskatītu šīs daļas nosacījumus. 
6. Piem ērojot šo pielikumu, tiek atz īts, ka Šveice ir ofici āli infekcioz ā liellopu 
rinotraheīta neskarta. Lai saglab ātu šo statusu, Šveice uz ņemas izpild īt šādus 
nosacījumus: 
a) Šveices gan āmpulki tiek uzraudz īti ar izlases veida p ārbaudi. Paraugu skaits ir 
noteikts tādā veidā, lai varētu apgalvot ar 99% ticam ību, ka maz āk par 0,2% no 
ganāmpulka ir saslimuši ar govju infekciozo rinotrahe ītu; 
b) vēršu, kas ir vec āki par 24 m ēnešiem, gan āmpulkā ik gadus ir j āveic 
seroloģiskās pārbaudes; 
c) aizdomas par saslimšanu ir j āpaziņo kompetent ām iestādēm un ir j āveic 
oficiālās infekciozo liellopu rinotrahe īta pārbaudes, tai skait ā viroloģiskās un 
seroloģiskās; 
d) aizdomu gad ījumā par saslimšanu vai govju infekcioz ā rinotrahe īta 
konstatēšanas gad ījumā, oficiālais neskarta gan āmpulku statuss attiec īgajā 
ganāmpulkā tiek atcelts uz laiku l īdz nošķiršanas atcelšanai; 
e) noš ķiršana tiek atcelta, ja serolo ģiska pārbaude, kas veikta vismaz 30 dienas 
pēc saslimušo dz īvnieku likvid ēšanas, uzr āda negatīvu rezultātu. 
 Atz īstot Šveices statusu, L ēmuma 2004/558/EK (OV L 249, 23.7.2004, 20. lpp.) 
noteikumi tiek piem ēroti mutatis mutandis . 
 Feder ālais veterin ārais birojs nekav ējoties inform ē Komisiju par vis ām izmaiņām 
nosacījumu izpild ē, kas nodrošina šo statusu. Situ ācija tiek p ārbaudīta Apvienotaj ā 
veterinārajā komitejā, lai pārskatītu šīs daļas nosacījumus. 
7. Piem ērojot šo pielikumu, tiek atz īts, ka Šveice ir ofici āli Aujeski slim ības neskarta. 
Lai saglab ātu šo statusu, Šveice uz ņemas izpild īt šādus nosac ījumus: 
a) Šveices gan āmpulki tiek uzraudz īti ar izlases veida p ārbaudi. Paraugu skaits ir 
noteikts tādā veidā, lai varētu apgalvot ar 99% ticam ību, ka maz āk par 0,2% no 
ganāmpulka ir saslimuši ar Aujeski slim ību; 
 
LV 30   LV b) aizdomas par saslimšanu ir j āpaziņo kompetent ām iestādēm un ir j āveic 
oficiālas Aujeski slim ību pārbaudes, tai skait ā viroloģiskās un serolo ģiskās 
pārbaudes; 
c) aizdomu gad ījumā par saslimšanu vai Aujeski slim ības konstat ēšanas 
gadījumā, oficiālais neskarta gan āmpulku statuss attiec īgajā ganāmpulkā tiek 
atcelts uz laiku l īdz nošķiršanas atcelšanai; 
d) noš ķiršana tiek atcelta, ja p ēc saslimušo dz īvnieku likvid ācijas, divas 
seroloģiskās pārbaudes, kas tiek veiktas visiem vaislas dz īvniekiem un 
nobarošanas dz īvnieku reprezent ējošam skaitam, veiktas ar vismaz 21 dienu 
intervālu, ir devušas negat īvu rezultātu. 
 Atz īstot Šveices statusu, L ēmuma 2001/618/EK (OV L 215, 9.8.2001, 48. lpp.), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti ar Lēmumu 2004/320/EK (OV L 102, 7.4.2004, 75. lpp.), 
noteikumi tiek piem ēroti mutatis mutandis . 
 Feder ālais veterin ārais birojs nekav ējoties inform ē Komisiju par vis ām izmaiņām 
nosacījumu izpild ē, kas nodrošina šo statusu. Situ ācija tiek p ārbaudīta Apvienotaj ā 
veterinārajā komitejā, lai pārskatītu šīs daļas nosacījumus. 
8. Kas attiec ās uz cūku transmis īvo gastroenter ītu (CTG) un c ūku reprodukt īvo un 
respiratoro sindromu (CRRS), jaut ājums par iesp ējamām papildu garantij ām tiks 
izskatīts pēc iespējas ātrāk Apvienotaj ā veterinārajā komitejā. Komisija inform ē 
Federālo veterin āro biroju par š ī jautājuma attīstību. 
9. Piem ērojot Direkt īvas 64/432/EEK B pielikuma 4. pantu, Bernes Universit ātes 
Veterinārās bakteriolo ģijas instit ūtam Šveic ē ir uzticēts veikt ofici ālās tuberkul īna 
pārbaudes. 
10. Piem ērojot Direkt īvas 64/432/EEK C(A) pielikuma 4. punktu, Bernes Universit ātes 
Veterinārās bakteriolo ģijas instit ūtam Šveic ē ir uzticēts veikt ofici ālās antigēnu 
(bruceloze) p ārbaudes. 
11. Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar liellopiem un c ūkām, 
tām ir jādod līdzi Direkt īvas 64/432/EEK F pielikuma paraugiem atbilstoši vesel ības 
sertifikāti. Tiek piem ērotas šādas adaptācijas: 
 
LV 31   LV 1. modelim: 
– C sadaļā sertifikācijas tiek adapt ētās šādi:  
– 4. punktā attiecībā uz papildu garantij ām domuz īmes tiek papildin ātas 
šādi: 
"– slim ība: govju infekciozais rinotrahe īts, 
– saskaņā ar Komisijas L ēmuma 2004/558/EK noteikumiem, kas tiek 
piemēroti mutatis mutandis  ;"; 
2. modelim: – C sadaļā sertifikācijas tiek adapt ētās šādi: 
– 4. punktā attiecībā uz papildu garantij ām domuz īmes tiek papildin ātas 
šādi: 
"– slim ība: Aujeski 
– saskaņā ar Komisijas L ēmuma 2001/618/EK noteikumiem, kas tiek 
piemēroti mutatis mutandis ;"; 
12. Piem ērojot šo papildin ājumu, veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un 
Šveici ar liellopiem, tiem ir j ādod līdzi papildu vesel ības sertifik āti, kuros apliecin āta 
šādas ziņas par vesel ību: 
"– Liellopi: 
– ir identific ēti ar past āvīgas identifik ācijas sistēmas palīdzību, kas ļauj 
atrast to ciltsm āti un sākotnējo ganāmpulku, k ā arī noskaidrot, vai tie nav 
govju transmis īvo sūkļveida encefalop ātiju skarto govju tiešie p ēcteči, 
kas dzimuši divus gadus pirms diagnostikas; 
– nenāk no gan āmpulkiem, kur tiek izmekl ēta govju s ūkļveida 
encefalop ātija; 
– dzimuši p ēc 2001. gada 1. j ūnija." 
 
LV 32   LV II. AITAS UN KAZAS 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1991. gada 28. janv āra Direkt īva 
91/68/EEK par dz īvnieku vesel ības prasībām, 
kas ietekm ē aitu un kazu tirdzniec ību Kopien ā 
(OV L 46, 19.2.1991, 19. lpp.), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar Komisijas 2004. gada 
9. jūlija Lēmumu 2004/554/EK, ar ko groza 
Padomes Direkt īvas 91/68/EEK E pielikumu 
un Padomes L ēmuma 79/542/EEK I pielikumu 
par aitu un kazu vesel ības sertifik ātu formas 
atjaunošanu (OV L 248, 22.7.04, 1. lpp.). 1. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie groz ījumi izdar īti ar 
2004. gada 23. j ūnijā (RS 916.401), un 
jo īpaši tā 27. līdz 31. (tirgus, 
izstādes), 34. l īdz 37. (tirdzniec ība), 
73. un 74. (t īrīšana un dezinfekcija), 
142. līdz 149. (trakums ērga), 158. l īdz 
165. (tuberkuloze), 166. l īdz 169. 
(skrepie), 190. l īdz 195. (aitu un kazu 
bruceloze), 196. l īdz 199. (infekcioz ā 
aglaktija), 200. l īdz 203. (kazu 
artrīts/encifalīts), 233. l īdz 235. (aunu 
bruceloze), 297. pants (tirgus vienošanās, sapulcin āšanas centri, 
dezinfekcijas stacijas). 
2. Vald ības 1988. gada 20. apr īļa 
rīkojums par dz īvnieku un dz īvnieku 
izcelsmes produktu importu, tranz ītu 
un eksportu (OITE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.443.11). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Piem ērojot Direkt īvas 91/68/EEK 3. panta 2. punkta 2. da ļu, inform ācija ir jāsniedz 
Apvienotajai veterin ārajai komitejai. 
2. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 91/68/EEK 11. pantu un Likuma par epizootij ām 
57. pantu. 
3. Piem ērojot šo pielikumu, tiek atz īts, ka Šveice ofici āli ir aitu un kazu brucelozes 
neskarta. Lai šo statusu saglab ātu, Šveice uz ņemas īstenot Direkt īvas 91/68/EEK 
A pielikuma 1. noda ļas II daļas 2. punkt ā paredzētos pasākumus. 
 
LV 33   LV  Aitu un kazu brucelozes par ādīšanās vai uzliesmojuma gad ījumā Šveice inform ē 
Apvienoto veterin āro komiteju, lai tiktu noteikti veicamie pas ākumi, ņemot vērā 
situācijas izvērtējumu. 
4. Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar ait ām un kaz ām, tām ir 
jādod līdzi Direkt īvas 91/68/EEK E pielikuma paraugiem atbilstoši vesel ības 
sertifikāti.  
 
LV 34   LV III. ZIRGU DZIMTAS DZ ĪVNIEKI 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1990. gada 26. j ūnija Direkt īva 
90/426/EEK par dz īvnieku vesel ības prasībām 
attiecībā uz zirgu dzimtas dz īvnieku 
pārvadāšanu un importu no treš ām valstīm 
(OV L 224, 18.8.1990, 42. lpp.), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar Padomes 2004. gada 
26. aprīļa Direktīvu 2004/68/EK, ar ko nosaka 
dzīvnieku vesel ības noteikumus attiec ībā uz 
dažu dz īvu nagai ņu pārvadāšanu un 
importēšanu Kopienas teritorij ā, ar ko groza 
Direktīvas 90/426/EEK un 92/65/EEK un atce ļ 
Direktīvu 72/462/EEK (OV L 139, 30.4.2004, 
320. lpp.). 1. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 
112. līdz 115. ( Āfrikas zirgu m ēris), 
204. līdz 206. (vaislas s ērga, 
encefalomiel īts, infekcioz ā anēmija, 
zirgu ļaunie ien āši), 240. l īdz 
244. pants (zirgu kontagiozais metrīts). 
2. Vald ības 1988. gada 20. apr īļa 
rīkojums par dz īvnieku un dz īvnieku 
izcelsmes produktu importu, tranz ītu 
un eksportu (OITE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.443.11). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Piem ērojot Direkt īvas 90/426/EEK 3. pantu, inform ācija ir jāsniedz Apvienotajai 
veterinārajai komitejai. 
2. Piem ērojot Direkt īvas 90/426/EEK 6. pantu, inform ācija ir jāsniedz Apvienotajai 
veterinārajai komitejai. 
3. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 90/426/EEK 10. pantu un Likuma par epizootij ām 
57. pantu. 
4. Direkt īvas 90/426/EEK B un C pielikum u noteikumi Šveicei ir piem ērojami mutatis 
mutandis . 
 
LV 35   LV IV. MĀJPUTNI UN INKUB ĒJAMĀS OLAS 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1990. gada 15. oktobra Direkt īva 
90/539/EEK par dz īvnieku vesel ības 
nosacījumiem, ar ko reglament ē mājputnu un 
inkubējamo olu tirdzniec ību Kopien ā un to 
ievešanu no treš ām valstīm (OV L 303, 
31.10.1990, 6. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar līgumu par Čehijas Republikas, 
Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, 
Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un 
Slovākijas Republikas pievienošan ās Eiropas 
Savienībai noteikumiem un ar Eiropas 
Savienības dibin āšanas līgumu piem ērošanu – 
II Pielikums: Pievienošan ās līguma 20. panta 
saraksts – 6. Lauksaimniec ība – B. 
Likumdošana veterin ārijā un cīņā ar augu 
slimībām – I. Veterin ārijas likumdošana 
(OV L 236, 23.9.2003, 381. lpp.). 1. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 
25. (transports), 122. l īdz 125. (putnu 
gripa un Ņūkāslas slimība), 255. l īdz 
261. (Salmonella enteritidis), 262. l īdz 
265. (putnu infekciozais laringitrahe īts) pants. 
2. Vald ības 1988. gada 20. apr īļa 
rīkojums par dz īvnieku un dz īvnieku 
izcelsmes produktu importu, tranz ītu 
un eksportu (OITE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.443.11), un jo īpaši 
tā 64a. pants (eksporta uz ņēmumu 
apstiprināšana). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Piem ērojot Direkt īvas 90/539/EEK 3. pantu, Švei ce Apvienotajai veterin ārajai 
komitejai iesniedz pl ānu, kas preciz ē pasākumus, kurus t ā uzskata par veicamiem šo 
uzņēmumu apstiprin āšanai. 
2. Piem ērojot Direkt īvas 90/539/EEK 4. pantu, Šveices vals ts references laboratorija ir 
Bernes Universit ātes Veterin ārās bakteriolo ģijas institūts. 
3. Piem ērojot Direkt īvas 90/539/EEK 7. panta 1. punkta 1. ievilkumu, uztur ēšanās 
noteikumi Šveicei ir piem ērojami mutatis mutandis . 
4. Inkub ējamo olu s ūtījuma uz Kopienu gad ījumā Šveices iest ādes uzņemas ievērot 
marķēšanas noteikumus, kas ir paredz ēti Komisijas Regul ā (EEK) Nr. 1868/77. 
Šveices abrievat ūra ir ”CH". 
5. Piem ērojot Direkt īvas 90/539/EEK 9.a pantu, uztur ēšanās noteikumi Šveicei ir 
piemērojami mutatis mutandis . 
 
LV 36   LV 6. Piem ērojot Direkt īvas 90/539/EEK 10.a pantu, uztur ēšanās noteikumi Šveicei ir 
piemērojami mutatis mutandis . 
7. Piem ērojot Direkt īvas 90/539/EEK 11. panta 2. punkt a 1. ievilkumu, uztur ēšanās 
noteikumi Šveicei ir piem ērojami mutatis mutandis . 
8. Piem ērojot šo pielikumu, tiek atz īts, ka Šveice izpilda Direkt īvas 90/539/EEK 
12. panta 2. punkta pras ības attiec ībā uz Ņūkāslas slimību un līd z  a r  t o  i r  s p ēkā 
nosacījums, ka ”nevakcin ē pret Ņūkāslas slimību”. Feder ālais veterin ārais birojs 
nekavējoties inform ē Komisiju par vis ām izmaiņām prasību ievērošanā, kas ļauj atzīt 
šo statusu. Situ ācija tiek p ārbaudīta Apvienotaj ā veterinārajā komitejā, lai pārskatītu 
šīs daļas nosacījumus. 
9. 15. pant ā atsauces dal ībvalstu vārdā ir piemērojamas Šveicei mutatis mutandis . 
10. Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar m ājputniem un 
inkubācijas olām, tām ir jādod līdzi Direkt īvas 90/539/EEK IV pielikuma paraugiem 
atbilstoši vesel ības sertifik āti.  
11. Šveices s ūtījumu gad ījumā uz Somiju vai Zviedriju, Šveices iest ādes uzņemas 
iesniegt Kopienas likumdošan ā paredzētās garantijas par salmonelozi. 
 
LV 37   LV V. AKVAKULT ŪRAS DZĪVNIEKI UN PRODUKTI 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1991. gada 28. janv āra Direkt īva 
91/67/EEK, kura attiecas uz dz īvnieku 
veselības nosac ījumiem, ar ko reglament ē 
akvakultūras dzīvnieku un produktu laišanu 
tirgū (OV L 46, 19.2.1991, 1. lpp.), kur ā 
jaunākie groz ījumi izdar īti ar Padomes 
2003. gada 14. apr īļa Regulu (EK) 
Nr. 806/2003, ar ko L ēmumam 1999/468/EK 
pielāgo noteikumus par komitej ām, kuras 
palīdz Komisijai īstenot tai ieš ķirtās ieviešanas 
pilnvaras, kuri pie ņemti atbilst īgi konsult ēšanās 
procedūrai (OV L 122, 16.5.2003, 1. lpp.). 1. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 
275. līdz 290. (zivju un v ēžveidīgo) un 
297. pants (uz ņēmumu zonu un 
laboratoriju apstiprin āšana). 
2. Vald ības 1988. gada 20. apr īļa 
rīkojums par dz īvnieku un dz īvnieku 
izcelsmes produktu importu, tranz ītu 
un eksportu (OITE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.443.11), un jo īpaši 
tā 64a. pants (eksporta uz ņēmumu 
apstiprināšana). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Piem ērojot Direkt īvas 91/67/EEK 4. pantu, inform ācija ir jāsniedz Apvienotajai 
veterinārajai komitejai. 
2. Iesp ējamā Direktīvas 91/67/EEK 5., 6. un 10. panta piem ērošana Šveic ē attiecas uz 
Apvienoto veterin āro komiteju. 
3. Iesp ējamā Direktīvas 91/67/EEK 12. un 13. panta piem ērošana Šveic ē attiecas uz 
Apvienoto veterin āro komiteju. 
4. Piem ērojot Direkt īvas 91/67/EEK 15. pantu, Šveices iest ādes uzņemas īstenot 
paraugu ņemšanas pl ānus un diagnostikas metodes,  kas atbilst Kopienas 
likumdošanai. 
5. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 91/67/EEK 17. pantu un Likuma par epizootij ām 
57. pantu. 
 
LV 38   LV 6. a) Laižot tirg ū no apstiprin ātajām zonām nākušas dzīvas zivis, ikrus un gametas, 
transportēšanas dokumentu paraugs ir noteikts Direkt īvas 91/67/EEK 
E pielikuma 1. noda ļā. 
b) Laižot tirg ū no apstiprin ātajām audzētavām nākušas dzīvas zivis, ikrus un 
gametas, transport ēšanas dokumentu paraugs ir noteikts Direkt īvas 91/67/EEK 
E pielikuma 2. noda ļā. 
c) Laižot tirg ū no apstiprin ātām piekrastes zon ām nākušas gliemenes, 
transportēšanas dokumentu paraugs ir noteikts Direkt īvas 91/67/EEK 
E pielikuma 3. noda ļā. 
d) Laižot tirg ū no apstiprin ātām audzētavām nākušas gliemenes, transport ēšanas 
dokumentu paraugs ir noteikts Direkt īvas 91/67/EEK E pielikuma 4. noda ļā. 
e) Laižot tirg ū audzētās zivis, gliemenes vai v ēžveidīgos, to ikrus un gametas, kas 
nepieder pie infekcioz ā hematopo ētiskās nekrozes, v īrusu hemor āģiskās 
septicēmijas vai bonamiozes, marteiliozes slim ību uzņēmīgām sugām, 
transportēšanas dokumentu paraugs ir noteikts Komisijas L ēmuma 
2003/390/EK I pielikum ā.  
f) Laižot tirg ū savvaļas dzīvas zivis, gliemenes vai v ēžveidīgos, to ikrus un 
gametas, transport ēšanas dokumentu paraugs ir noteikts Komisijas L ēmuma 
2003/390/EK I pielikum ā.  
 
LV 39   LV VI. LIELLOPU EMBRIJI 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1989. gada 25. septembra Direkt īva 
89/556/EEK par dz īvnieku vesel ības 
nosacījumiem, kas reglament ē Kopienas 
iekšējo tirdzniec ību ar liellopu sugu 
mājdzīvnieku embrijiem un to importu no 
trešām valstīm (OV L 302, 9.10.1989, 
1. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 
Padomes 2003. gada 14. apr īļa Regulu (EK) 
Nr. 806/2003, ar ko L ēmumam 1999/468/EK 
pielāgo noteikumus par komitej ām, kuras 
palīdz Komisijai īstenot tai ieš ķirtās 
ieviešanas pilnvaras, kuri pie ņemti atbilst īgi 
konsultēšanās proced ūrai (OV L 122, 
16.5.2003, 1. lpp.). 1. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), 
kurā jaunākie groz ījumi izdar īti 
2004. gada 23. j ūnijā (RS 916.401), 
un jo īpaši tā 56. līdz 58. pants 
(embriju nodošana). 
2. Vald ības 1988. gada 20. apr īļa 
rīkojums par dz īvnieku un dz īvnieku 
izcelsmes produktu importu, tranz ītu 
un eksportu (OITE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.443.11), un jo 
īpaši tā 64a. un 76. pants (eksporta 
uzņēmumu apstiprin āšana). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 89/556/EEK 15. pantu un Likuma par epizootij ām 
57. pantu. 
2. a) Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar liellopu 
embrijiem, tiem ir j ādod līdzi Direkt īvas 89/556/EEK C pielikuma paraugiem 
atbilstoši vesel ības sertifik āti. 
b) Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar liellopu 
embrijiem, nav j āpieprasa īpaša pasākumu piem ērošana attiec ībā uz govju 
sūkļveida encefalop ātiju. 
 
LV 40   LV VII. LIELLOPU SPERMA 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1988. gada 14. j ūnija Direkt īva 
88/407/EEK par dz īvnieku vesel ības prasībām, 
kas piem ērojamas Kopienas iekš ējā 
tirdzniecībā ar sasald ētu mājas liellopu spermu 
un tās ievedumiem (OV L 19, 22.7.1988, 
10. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 
Komisijas 2004. gada 6. janv āra Lēmumu 
2004/101/EK, ar kuru groza vesel ības 
sertifikātus Direkt īvas 88/407/EEK 
D pielikum ā, kas izmantojami Kopienas iekš ējā 
tirdzniecībā ar m ājas liellopu spermu 
(OV L 30, 4.2.2004, 15. lpp.). 1. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 
51. līdz 55. pants (m ākslīgā 
apsēklošana). 
2. Vald ības 1988. gada 20. apr īļa 
rīkojums par dz īvnieku un dz īvnieku 
izcelsmes produktu importu, tranz ītu 
un eksportu (OITE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.443.11), un jo īpaši 
tā 64a. un 76. pants (spermas 
iegūšanas centru k ā eksporta 
uzņēmumu apstiprin āšana). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Piem ērojot Direkt īvas 88/407/EEK 4. panta 2. punktu, tiek uzskat īts, ka visos 
Šveices centros atrodas tikai dz īvnieki, kas uzr āda negat īvu rezult ātu seruma 
neitralizācijas analīzē vai ELISA anal īzē. 
2. Piem ērojot Direkt īvas 88/407/EEK 5. panta 2. punktu, inform ācija ir jāsniedz 
Apvienotajai veterin ārajai komitejai. 
3. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 88/407/EEK 16. pantu un Likuma par epizootij ām 
57. pantu. 
4. a) Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar liellopu spermu, 
tai ir jādod līdzi Direkt īvas 88/407/EEK D pielikum a paraugiem atbilstoši 
veselības sertifik āti. 
b) Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar liellopu spermu, 
nav jāpieprasa īpaša pasākumu piem ērošana attiec ībā uz govju s ūkļveida 
encefalop ātiju. 
 
LV 41   LV VIII. CŪKU SUGAS SPERMA 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1990. gada 26. j ūnija Direkt īva 
90/429/EEK, ar ko nosaka dz īvnieku vesel ības 
prasības, kas piem ērojamas Kopienas iekš ējā 
tirdzniecībā ar cūku sugu m ājdzīvnieku spermu 
un tās importu (OV L 224, 18.8.1990, 62. lpp.), 
kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes 
2003. gada 14. apr īļa Regulu (EK) 
Nr. 806/2003, ar ko L ēmumam 1999/468/EK 
pielāgo noteikumus par komitej ām, kuras 
palīdz Komisijai īstenot tai ieš ķirtās ieviešanas 
pilnvaras, kuri pie ņemti atbilst īgi konsult ēšanās 
procedūrai (OV L 122, 16.5.2003, 1. lpp.). 1. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 
51. līdz 55. pants (m ākslīgā 
apsēklošana). 
2. Vald ības 1988. gada 20. apr īļa 
rīkojums par dz īvnieku un dz īvnieku 
izcelsmes produktu importu, tranz ītu 
un eksportu (OITE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.443.11), un jo īpaši 
tā 64.a un 76. pants (spermas 
iegūšanas centru k ā eksporta 
uzņēmumu apstiprin āšana). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Piem ērojot Direkt īvas 90/429/EEK 5. panta 2. punktu, inform ācija ir jāsniedz 
Apvienotajai veterin ārajai komitejai. 
2. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 90/429/EEK 16. pantu un Likuma par epizootij ām 
57. pantu. 
3. Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar c ūku sugu spermu, tai ir 
jādod līdzi Direkt īvas 90/429/EEK D pielikuma paraugiem atbilstoši vesel ības 
sertifikāti. 
 
LV 42   LV IX. CITAS SUGAS 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1992. gada 13. j ūlija Direkt īva 
92/65/EEK, ar ko paredz dz īvnieku vesel ības 
prasības attiec ībā uz tādu dzīvnieku, spermas, 
olšūnu un embriju tirdzniec ību un importu 
Kopienā, uz kuriem neattiecas dz īvnieku 
veselības pras ības, kas paredz ētas īpašos 
Kopienas noteikumos, kuri min ēti Direktīvas 
90/425/EEK A(I) pielikum ā (OV L 268, 
14.9.1992, 54. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar Padomes 2004. gada 26. apr īļa 
Direktīvu 2004/68/EK, ar ko nosaka dz īvnieku 
veselības noteikumus attiec ībā uz dažu dz īvu 
nagaiņu pārvadāšanu un import ēšanu Kopienas 
teritorijā, ar ko groza Direkt īvas 90/426/EEK 
un 92/65/EEK un atce ļ Direktīvu 72/462/EEK 
(OV L 139, 30.4.2004, 320. lpp.).  1. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 
51. līdz 55. (m ākslīgā apsēklošana) un 
56. līdz 58. pants (embriju nodošana). 
2. Vald ības 1988. gada 20. apr īļa 
rīkojums par dz īvnieku un dz īvnieku 
izcelsmes produktu importu, tranz ītu 
un eksportu (OITE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.443.11), un jo īpaši 
tā 25. līdz 30. (su ņu, kaķu un citu 
dzīvnieku import ēšana), 64. (eksporta 
noteikumi), 64a. un 76. pants (spermas iegūšanas centru un ieguves grupu k ā 
eksporta uz ņēmumu apstiprin āšana). 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Piem ērojot šo pielikumu, šis punkts sedz to dz īvo dzīvnieku tirdzniec ību, kas nav 
pakļauti I līdz V punkta, ieskaitot, nosac ījumiem, k ā arī spermas, olš ūnu un embriju 
tirdzniecību, kas nav pak ļauti VI līdz VIII punkta, ieskaitot, nosac ījumiem. 
2. Eiropas Kopiena un Šveice uz ņemas, ka tirdzniec ība ar dzīviem dzīvniekiem, ar 
spermu, olš ūnām un embrijiem, kas paredz ēta 1. punkt ā, nav aizliegta vai ierobežota 
ar citām veselības prasībām kā tikai tām, kas izriet no pašreiz ējā pielikuma 
piemērošanas un jo īpaši iesp ējamie aizsardz ības pasākumi, balstoties uz t ā 
20. pantu. 
3. Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar citu sugu nagai ņiem, kā 
minēts I, II un III punkt ā, tiem ir j ādod līdzi Direkt īvas 92/65/EEK E pielikuma 
1. daļas paraugiem atbilstoši vesel ības sertifik āti.  
 
LV 43   LV 4. Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar za ķu kārtas 
dzīvniekiem, tiem ir j ādod līdzi Direkt īvas 92/65/EEK E pielikuma 1. da ļas 
paraugiem atbilstoši vesel ības sertifik āti, ko iesp ējams papildin āt ar apliecin ājumu, 
kas atrodas Direkt īvas 92/65/EEK 9. panta 2. punkta 2. da ļā.  
 Šveices iest ādes šo apliecin ājumu var piem ērot, lai in extenso  piemērotu 92/65/EEK 
9. panta pras ības. 
5. Piem ērojot Direkt īvas 92/65/EEK 9. panta 2. punkta 4. da ļu, inform ācija ir jāsniedz 
Apvienotajai veterin ārajai komitejai. 
6. a) Su ņu un kaķu pārvešana no Eiropas Kopienas uz Šveici ir pak ļauta Direkt īvas 
92/65/EEK 10. panta 2. da ļas noteikumiem. 
b) Suņu un kaķu pārvešana no Šveices uz cit ām Eiropas Kopienas dal ībvalstīm kā 
Apvienotā Karaliste, Īrija, Malta un Zviedrija ir pak ļauta Direkt īvas 92/65/EEK 
10. panta 2. da ļas noteikumiem.  
c) Suņu un kaķu pārvešana no Šveices uz Apvienot ā Karalisti, Īriju, Maltu un 
Zviedriju ir pak ļauta Direkt īvas 92/65/EEK 10. panta 3. da ļas noteikumiem. 
d) Identifik ācijas sist ēma ir noteikta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
2003. gada 26. maija Regulu (EK)  Nr. 998/2003 (OV L 146, 13.6.2003, 
1. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Komisijas 2004. gada 2. j ūlija 
Lēmumu 2004/557/EK (OV L 249, 23.7.2004, 18. lpp.). Izmantojam ā pase ir 
noteikta ar Komisijas L ēmumu 2003/803/EK (OV L 312, 27.11.2003, 1. lpp.). 
7. Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar aitu un kazu spermu, 
olšūnām un embrijiem, tiem ir j ādod līdzi Lēmumā 95/388/EK paredz ētie veselības 
sertifikāti. 
8. Veicot tirdzniec ību starp Eiropas Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar zirgu sugas 
dzīvnieku spermu, tai ir j ādod līdzi Lēmumā 95/307/EK paredz ētie veselības 
sertifikāti. 
9. Veicot tirdzniec ību starp Eiropas Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar zirgu sugas 
dzīvnieku olš ūnām un embrijiem, tiem ir j ādod līdzi Lēmumā 95/294/EK paredz ētie 
veselības sertifik āti.  
10. Veicot tirdzniec ību starp Eiropas Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar c ūku sugas 
dzīvnieku olš ūnām un embrijiem, tiem ir j ādod līdzi Lēmumā 95/483/EK paredz ētie 
veselības sertifik āti.  
11. Piem ērojot Direkt īvas 92/65/EEK 24. pantu, 2. punkt ā prasītā informācija ir jāsniedz 
Apvienotajai veterin ārajai komitejai. 
 
LV 44   LV 12. Veicot tirdzniec ību starp Eiropas Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar 1. punkt ā 
minētajiem dz īvniekiem, Direkt īvas 92/65/EEK E pielikuma otraj ā un trešaj ā daļā 
paredzētie veselības sertifik āti tiek piem ēroti mutatis mutandis. 
13. Direkt īvas 92/65/EEK 2.b pant ā minētajiem dz īvniekiem, kuri ir izg ājuši karant īnu 
apstiprinātā centrā un ar kuriem tiek veikta tirdzniec ība starp Kopienas dal ībvalstīm 
un Šveici, l īdzi ir jābūt Direktīvas 92/65/EEK paraugiem atbilstošiem vesel ības 
sertifikātiem. 
 
LV 45   LV 3. papildin ājums 
DZĪVU DZĪVNIEKU UN NOTEIKTU DZ ĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTU 
IMPORT ĒŠANA NO TREŠ ĀM VALST ĪM  
I. EIROPAS KOPIENA — LIKUMDOŠANA  
A. Liellopi, c ūkas, aitas un kazas  
Padomes 1972. gada 12. decembra Direkt īva 72/462/EEK par vesel ības un 
veterinārās pārbaudes probl ēmām, ievedot liellopus, c ūkas un svaigu ga ļu no trešām 
valstīm (OV L 302, 31.12.1972, 28. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 
Padomes Direkt īvu 2004/68/EK (OV L 139, 30.4.2004, 320. lpp.). 
B. Zirgu dzimtas dz īvnieki 
Padomes 1990. gada 26. j ūnija Direkt īva 90/426/EEK par dz īvnieku vesel ības 
prasībām attiecībā uz zirgu dzimtas dz īvnieku pārvadāšanu un importu no treš ām 
valstīm (OV L 224, 18.8.1990, 42. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes 
Direktīvu 2004/68/EK (OV L 139, 30.4.2004, 320. lpp.). 
C. Mājputni un inkub ējamās olas 
Padomes 1990. gada 15. oktobra Direkt īva 90/539/EEK par dz īvnieku vesel ības 
nosacījumiem, ar ko reglament ē mājputnu un inkub ējamo olu tirdzniec ību Kopien ā 
un to ievešanu no treš ām valstīm (OV L 303, 31.10.1990, 6. lpp.), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar līgumu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras 
Republikas, Latvijas Republik as, Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, Maltas 
Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas 
pievienošan ās Eiropas Savien ībai noteikumiem un ar Eiropas Savien ības dibināšanas 
līgumu piem ērošanu (OV L 236, 23.9.2003, 381. lpp.). 
D. Akvakult ūras dzīvnieki 
Padomes 1991. gada 28. janv āra Direktīva 91/67/EEK, kura attiecas uz dz īvnieku 
veselības nosac ījumiem, ar ko reglament ē akvakult ūras dzīvnieku un produktu 
laišanu tirg ū (OV L 46, 19.2.1991, 1. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 
Padomes Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 16.5.2003, 1. lpp.). 
E. Gliemenes 
Padomes 1991. gada 15. j ūlija Direkt īva 91/492/EEK, ar ko nosaka vesel ības 
prasības dzīvu glieme ņu ražošanai un laišanai tirg ū (OV L 268, 24.9.1991, 1. lpp.), 
kurā jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 806/2003 (OV L 122, 
16.5.2003, 1. lpp.).  
 
LV 46   LV F. Liellopu embriji 
Padomes 1989. gada 25. septembra Direkt īva 89/556/EEK par dz īvnieku vesel ības 
nosacījumiem, kas reglament ē Kopienas iekš ējo tirdzniec ību ar liellopu sugu 
mājdzīvnieku embrijiem un to importu no treš ām valstīm (OV L 302, 19.10.1989, 
1. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 806/2003 
(OV L 122, 16.5.2003, 1. lpp.). 
G. Liellopu sperma 
Padomes 1988. gada 14. j ūnija Direkt īva 88/407/EEK par dz īvnieku vesel ības 
prasībām, kas piem ērojamas Kopienas iekš ējā tirdzniecībā ar sasaldētu mājas liellopu 
spermu un t ās ievedumiem (OV L 194, 22.7.1988, 10. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar Komisijas 2004. gada 6. janv āra Lēmumu 2004/101/EK (OV L 30, 
4.2.2004, 15. lpp.). 
H. Cūku sugas sperma  
Padomes 1990. gada 26. j ūnija Direkt īva 90/429/EEK, ar ko nosaka dz īvnieku 
veselības prasības, kas piem ērojamas Kopienas iekš ējā tirdzniec ībā ar cūku sugu 
mājdzīvnieku spermu un t ās importu (OV L 224, 18.8.1990, 62. lpp.), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu (EK)  Nr. 806/2003 (OV L 122 , 16.5.2003, 
1. lpp.). 
I. Pārējie dzīvie dzīvnieki  
Padome 1992. gada 13. j ūlija Direkt īva 92/65/EEK, ar ko paredz dz īvnieku vesel ības 
prasības attiec ībā uz tādu dzīvnieku, spermas, olš ūnu un embriju tirdzniec ību un 
importu Kopien ā, uz kuriem neattiecas dz īvnieku vesel ības prasības, kas paredz ētas 
īpašos Kopienas noteikumos, kuri min ēti Direkt īvas 90/425/EEK A pielikuma 
I sadaļā (OV L 268, 14.9.1992, 54. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes 
Direktīvu 2004/68/EK (OV L 139, 30.4.2004, 320. lpp.). 
II. ŠVEICE — LIKUMDOŠANA 
Valdības 1988. gada 20. apr īļa rīkojums par dz īvnieku un dz īvnieku izcelsmes produktu 
importu, tranz ītu un eksportu (OITE), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 23. j ūnijā 
(RS 916.443.11). 
Piemērojot šo pielikumu, Šveicei C īrihes zoolo ģiskais dārzs ir apstiprin āts kā apstiprin ātais 
centrs, saska ņā ar Direkt īvas 92/65/EEK C pielikuma noteikumiem. 
 
LV 47   LV III. PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI 
Parasti Feder ālais veterin ārais birojs piem ēros šī papildinājuma I punkta noteikumus. Tom ēr 
Federālais veterin ārais birojs var piem ērot stingr ākus pasākumus un piepras īt papildu 
garantijas. Šaj ā gadījumā un netrauc ējot šo pas ākumu tūlītējai piemērošanai, Apvienotaj ā 
veterinārajā komitejā ir jāveic konsult ācijas, lai rastu atbilstošus risin ājumus. Gad ījumā, kad 
Federālais veterin ārais birojs v ēlas piemērot mazāk stingrus pas ākumus, tai iepriekš par to ir 
jābrīdina Komisijas kompetenti dienesti. Šaj ā gadījumā Apvienotaj ā veterinārajā komitejā ir 
jāveic konsult ācijas, lai rastu atbilstošus risin ājumus. Šveices iest ādes nepiem ēro paredz ētos 
pasākumus, līdz nav saņēmusi šos risin ājumus. 
 
LV 48   LV 4. papildin ājums 
ZOOTEHNIKA, IESKAITOT IMPORT ĒŠANU NO TREŠ ĀM VALST ĪM  
I. EIROPAS KOPIENA — LIKUMDOŠANA 
A. Liellopi  
Padomes 1977. gada 25. j ūlija Direkt īva 77/504/EEK par liellopu sugu t īršķirnes 
vaisliniekiem (OV L 206, 12.8.1977, 8. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar 
Padomes Regulu (EK) Nr. 807/2003 (OV L 122, 16.5.2003, 36. lpp.). 
B. Cūkas 
Padomes 1988. gada 19. decembra Direkt īva 88/661/EEK par zootehniskajiem 
standartiem, kas piem ērojami tīršķirnes vaislas c ūkām (OV L 382, 31.12.1988, 
36. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 806/2003 
(OV L 122, 16.5.2003, 1. lpp.). 
C. Aitas, kazas 
Padomes 1989. gada 30. maija Direkt īva 89/361/EEK par t īršķirnes vaislas ait ām un 
kazām (OV L 153, 6.6.1989, 30. lpp.). 
D. Zirgu dzimtas dz īvnieki 
a) Padomes 1990. gada 26. j ūnija Direkt īva 90/427/EEK par zootehniskajiem un 
ģenealoģiskajiem nosac ījumiem, kas regul ē Kopienas iekš ējo tirdzniec ību ar 
zirgu dzimtas dz īvniekiem (OV L 224, 18.8.1990, 55. lpp.). 
b) Padomes 1990. gada 26. j ūnija Direkt īva 90/428/EEK par tirdzniec ību ar zirgu 
dzimtas dz īvniekiem, kas paredz ēti sacens ībām, un par piedal īšanās 
nosacījumiem sacens ībās (OV L 224, 18.8.1990, 60. lpp.). 
E. Tīršķirnes dzīvnieki 
Padomes 1991. gada 25. marta Direkt īva 91/174/EEK, ar ko nosaka zootehnikas un 
ģenealoģijas prasības tīršķirnes dzīvnieku pārdošanai un ar ko izdara groz ījumus 
Direktīvās 77/504/EEK un 90/425/EEK (OV L 85, 5.4.1991, 37. lpp.). 
F. Imports no treš ām valstīm 
Padomes 1994. gada 23. j ūnija Direkt īva 94/28/EK, ar ko nosaka principus, kas 
attiecas uz zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem noteikumiem, kurus piem ēro no 
trešām valstīm import ētajiem dz īvniekiem, to spermai, olš ūnām un embrijiem, un ar 
ko groza Direkt īvu 77/504/EEK par t īršķirnes vēršu ģints sugu vaislas dz īvniekiem 
(OV L 178, 12.7.1994, 66. lpp.). 
 
LV 49   LV II. ŠVEICE — LIKUMDOŠANA 
Valdības 1998. gada 7. decembra r īkojums par lopkop ību, kurā jaunākie grozījumi izdar īti 
2003. gada 26. novembr ī (RS 916.310).  
III. PIEMĒROŠANAS NOTEIKUMI  
Nekaitējot zootehnikas kontroles noteikumiem, kas min ēti 5. un 6. papildin ājumā, Šveices 
iestādes uzņemas nodrošin āt, ka import ējot Šveice piem ēro tādus pašus noteikumus, k ādi ir 
minēti Padomes Direkt īvā 94/28/EK.  
Tirdzniec ības sarežģījumu gad ījumā, pēc vienas no Pus ēm prasības var griezties Apvienotaj ā 
veterinārajā komitejā. 
 
LV 50   LV 5. pielikums 
PĀRBAUDES UN NODEVAS 
1. NODA ĻA 
Tirdzniec ība starp Eiropas Kopienu un Šveici 
I. TRACES sist ēma 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Komisijas 2004. gada 30. marta L ēmums 
2004/292/EK par TRACES sist ēmas 
ieviešanu, ar ko groza L ēmumu 92/486/EEK 
(OV L 94, 31.3.2004, 63. lpp.).  Valdības 1995. gada 27. j ūnija rīkojums par 
epizootijām (OFE), kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti 2004. gada 23. j ūnijā (RS 916.401)  
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
Komisija, sadarb ībā ar Feder ālo veterin āro biroju, iek ļauj Šveici datorsist ēmā TRACES 
saskaņā ar Komisijas L ēmumu 2004/292/EK. 
Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar dz īviem dzīvniekiem, to spermu, 
olšūnām un embrijiem, vesel ības sertifik ātiem jāatbilst šim pielikumam un tie ir pieejami 
TRACES sist ēmā, saskaņā ar Komisijas 2004. gada 30. ma rta Regulas (EK) Nr. 599/2004 
noteikumiem par saska ņotu sertifik ātu un pārbaužu atskaišu modeli, kas saist īti ar tirdzniec ību 
Kopienā ar dzīvniekiem un dz īvnieku produktiem (OV L 94, 31.3.2004, 44. lpp.). 
Vajadzības gadījumā Apvienot ā veterinārā komiteja nosaka p ārejas pasākumus. 
 
LV 51   LV II. Noteikumi zirgu dzimtas dz īvniekiem 
Ar tirdzniec ību starp Eiropas Kopienu un Šveici saist ītās pārbaudes tiek veiktas 
saskaņā ar Padomes 1990. gada 26. j ūnija Direkt īvas 90/425/EEK noteikumiem par 
veterinārajām un zootehniskaj ām pārbaudēm, kas piem ērojamas Kopien ā iekšējā 
tirdzniecībā ar noteiktiem dz īviem dzīvniekiem un produktiem, lai izveidotu iekš ējo 
tirgu (OV L 224, 18.8.1990, 29. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2002/33/EK (OV L 315, 19.11.2002, 14. lpp.). 
Apvienotā veterinārā komiteja ir atbild īga par 9. un 22. panta piem ērošanu. 
III. Noteikumi dz īvnieku gan īšanai pierobežas zon ā 
1. Defin īcijas: 
– Ganīšana: dzīvnieku pārvietošana uz dal ībvalsti vai Šveici, tos p ārvietojot uz 
vasaras gan ībām noteiktaj ā 10 km pierobežas zon ā. Īpašos gad ījumos, kas ir 
pienācīgi attaisnoti, attiec īgās kompetent ās iestādes var at ļaut izmantot liel āku 
platību abās pusēs Šveices un Kopienas robežai. 
– Ikdienas gan ības: ganības, no kur ām dzīvnieki katras dienas beig ās atgriežas 
savās sākotnējās saimniec ībās dalībvalstī vai Šveic ē. 
2. Gan īšana starp dal ībvalstīm un Šveici, Komisijas 2001. gada 20. augusta L ēmuma 
2001/672/EK, ar ko paredz īpašus noteikumus liellopu p ārvietošanai, kad tie izvesti 
vasaras gan ībās kalnu apgabalos (OV L 235, 4.9.2001, 23. lpp.), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar Lēmumu 2004/318/EK (OV L 102, 7.4.2004, 71. lpp.), 
noteikumi tiek piem ēroti mutatis mutandis . 
 Tom ēr Lēmuma 2001/672/EK 1. pants, ņemot vērā šo pielikumu, tiek piem ērots ar 
šādiem pielāgojumiem: 
– atsauce uz laika periodu no 1. maija l īdz 15. oktobrim tiek aizst āta ar 
”kalendārais gads"; 
– Lēmuma 2001/672/EK 1. pant ā un atbilstoš ā pielikum ā minētās Šveices da ļas 
ir: 
ŠVEICE 
CĪRIHES KANTONS 
BERNES KANTONS LUCERNAS KANTONS ŪRĪ KANTONS 
ŠVICES KANTONS OBVALDENES KANTONS  
 
LV 52   LV NIDVALDENES KANTONS 
GLARUSAS KANTONS CUGAS KANTONS FRIBŪRAS KANTONS 
ZOLOTURNAS KANTONS BĀZELES PILS ĒTAS KANTONS 
BĀZELES LAUKU KANTONS 
ŠAFHAUZENES KANTONS APENCELLES-AUSERRODENES KANTONS APPENCELLES-INNERRODENES KANTONS SANKTGALLENES KANTONS GRAUBINDENES KANTONS ARGAVAS KANTONS TŪRGAVAS KANTONS 
TESĪNAS KANTONS 
VO KANTONS VALĒ KANTONS 
NEIŠATELES KANTONS ŽENĒVAS KANTONS 
JURAS KANTONS 
 Piem ērojot vald ības 1995. gada 27. j ūnija rīkojumu par epizootij ām (OFE), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 23. j ūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 7. pantu 
(reģistrācija) un vald ības 1999. gada 18. augusta r īkojumu par dz īvnieku 
pārvadāšanas datu banku, kur ā jaunākie grozījumi izdar īti 2002. gada 20. novembr ī 
(RS 916.404), un jo īpaši tā 2. pantu (datu banku saturs), Šveice katr ām ganībām 
piešķir specifisku re ģistrācijas kodu, kas ir j āiereģistrē valsts liellopu datu b āzē.  
3. Gan īšanai starp dal ībvalstīm un Šveici p ārvešanas valsts pi lnvarotais veterin ārārsts: 
a) inform ē galamērķa kompetentas iest ādes (viet ējo veterin āro vienību) par 
dzīvnieku nos ūtīšanu sertifik āta izdošanas dien ā vai vēlākais divdesmit četras 
stundas pirms paredz ētās dzīvnieku ierašan ās dienas ar datoriz ētās sistēmas 
palīdzību, kas savieno veterin ārās iestādes, kas ir paredz ēta Direkt īvas 
90/425/EEK 20. pant ā, 
b) uzsāk dzīvnieku p ārbaudi 48 stundas pirms to došan ās uz gan ībām; 
dzīvniekiem ir j ābūt atbilstoši identific ētiem, 
c) izdod 11. punkta paraugam  atbilstošu sertifik ātu. 
4. Galam ērķa valsts pilnvarots veterin ārārsts veic dz īvnieku pārbaudi uzreiz p ēc to 
ierašanās galamērķa valstī, lai pārbaudītu to atbilst ību šajā pielikum ā atbilstošaj ām 
normām. 
 
LV 53   LV 5. Visu gan īšanas laiku dz īvniekiem ir j ābūt muitnieku p ārraudzībā. 
6. Dz īvnieku īpašniekam: 
a) jāpiekrīt, rakstisk ā apstiprin ājumā, pakļauties visiem pas ākumiem, kas tiek 
veikti, piem ērojot šos pielikuma noteikumus, un visiem citiem piem ērotajiem 
pasākumiem, kas tiek veikti viet ējā līmenī, tāpat kā katram dal ībvalsts vai 
Šveices īpašniekam; 
b) jāsamaksā pārbaužu izmaksas, kas ir raduš ās, piemērojot šo pielikumu; 
c) jāsadarbojas, lai tiktu veiktas muitas vai veterin ārās pārbaudes, kuras pieprasa 
izsūtītāja valsts vai galam ērķa valsts ofici ālas iestādes. 
7. Gan ību sezonas beig ās vai ar ī tās priekšlaic īgi atstājot, ganību vietas valsts 
pilnvarotais veterin ārārsts: 
a) inform ē galamērķa kompetentas iest ādes (viet ējo veterin āro vienību) par 
dzīvnieku nos ūtīšanu sertifik āta izdošanas dien ā vai vēlākais divdesmit četras 
stundas pirms paredz ētās dzīvnieku ierašan ās dienas ar datoriz ētās sistēmas 
palīdzību, kas savieno veterin ārās iestādes, kas ir paredz ēta Direkt īvas 
90/425/EEK 20. pant ā, 
b) uzsāk dzīvnieku pārbaudi 48 stundas pirms to došan ās prom no gan ībām; 
dzīvniekiem ir j ābūt atbilstoši identific ētiem, 
c) izdod 11. punkta paraugam  atbilstošu sertifik ātu. 
8. Slim ību parādīšanās gadījumā ar kompetentu iest āžu kopīgu vienošanos tiek 
piemēroti atbilstoši pas ākumi. 
 Iesp ējamo izdevumu jaut ājumu izskata š īs iestādes. Vajadz ības gadījumā griežas pie 
Apvienotās veterinārās komitejas.  
9. Atk āpjoties no 1. l īdz 8. pant ā paredzētajiem noteikumiem, ikdienas gan ībām starp 
dalībvalstīm un Šveici:  
a) dzīvniekiem nekontakt ējas ar citu saimniec ību dzīvniekiem; 
b) dzīvnieku īpašnieks uz ņemas inform ēt kompetento veterin āro iestādi par 
dzīvnieku kontaktiem ar citu saimniec ību dzīvniekiem;  
c) katru kalend āro gadu, pirmo reizi ievedot dz īvniekus dal ībvalstī vai Šveic ē, 
kompetent ām veterin ārajām iestādēm ir jāuzrāda 11. punkta paraugam 
atbilstošs vesel ības sertifik āts. Šis sertifik āts ir jāuzrāda kompetent ām 
veterinārajām iestādēm pēc to piepras ījuma;  
 
LV 54   LV d) 2. un 3. punkt ā minētie noteikumi tiek piem ēroti, tikai pirmo reizi kalend ārajā 
gadā vedot dzīvniekus uz dal ībvalsti vai Šveici; 
e) 7. punkta noteikumi netiek piem ēroti; 
f) dzīvnieku īpašnieks uz ņemas inform ēt kompetentas veterin ārās iestādes par 
ganīšanas perioda beig ām. 
10. Atk āpjoties no noteikumiem, kas ir paredz ēti attiecībā uz nodev ām 5. papildin ājuma 
3. nodaļas VI punkta (D) apakšpunkt ā, ikdienas gan īšanas starp dal ībvalstīm un 
Šveici gad ījumā paredzētās nodevas tiek iekas ētas tikai reizi kalend ārajā gadā.  
11. Vesel ības sertifik āta modelis liellopu sugas dz īvnieku gan īšanai pierobež ā vai 
ikdienas gan īšanai, kā arī liellopu sugas dz īvniekiem atgriežoties no pierobežas 
ganībām (paredz ētā vai priekšlaic īga atgriešan ās):” 
 
LV 55   LV EIROPAS KOPIEN A Iekšējās tirdniecības sert ifikāts
Nosūtītājs Sertifikāta references numurs I.2.a. Viet ējais references numurs
Nosaukums
Centrālā kompetent ā iestāde
Adrese
Pasta indeks Lokālā kompetent ā iestāde
0 Saistošā oriģinālā sertifikāta numurs (-i) Pavaddokumentu numurs (-i)
Nosaukums
Adrese
Pasta indeks Tirgotājs
Nosaukums Atz īšanas numurs
Izcelsmes valsts ISO Kods Izcelsmes re ģions Kods Sa ņēmējvalsts ISO Kods Sa ņēmējreģions Kods
Izcelsmes vieta/ Ieguves vieta Sa ņemšanas vieta
Novietne Sav ākšanas centrs Tirgot āja telpas Novietne Sav ākšanas centrs Tirgot āja telpas
Atzīta institūcija Spermas centrs Atz īta akvakult ūras audzētava Atz īta institūcija Spermas centrs Atz īta akvakult ūras audzētava
Embriju ieguv ējs Uz ņēmums Citi Embriju ieguv ējs Uz ņēmums Citi
Nosaukums Atz īšanas numurs Nosaukums Atz īšanas numurs
Adrese Adrese
Pasta indeks Pasta indeks
Iekraušanas vieta Izbraukšanas  datums un laiks
Pasta indeks
Transporta veids I.17.Transport ētājs
Lidmašīna Ku ģis Vilciena vagons Nosaukums Atz īšanas numurs
Automašina Citi Adrese
Identifikācija:
Pasta indeks Dal ībvalsts 
I.18. Dzīvnieka suga/Produkts I.19.Preces kods (KN kods)
I.20.Numurs/Daudzums
I.21.Produkta temperat ūra I.22. Iepakojumu skaits
0A t v ēsināts Sald ēts
I.23. Konteinera identifik ācija / Plombes numurs I.24.Iepakojuma veids
I.25. Dzīvnieki sertific ēti kā / produkti sertific ēti priekš:
Audzēšanai Nobarošanai Kaušanai 0 Atz īta institūcija
Mākslīgā apsēklošana Re ģistrēti zirgi Savva ļas dzīvnieku bar ībai M ājas un istabas dz īvnieki
Cilvēku uzturam Dz īvnieku bar ībai Farmaceitiskai izmantošanai Tehniskai izmantošanai Citi
I.26.Tranz īts caur trešo valst ī I.27. Tranz īts caur Dal ībvalstīm
Trešā valsts ISO Kods Dal ībvalsts ISO Kods
Izbraukšanas punkts Kods Dal ībvalsts ISO Kods
Iebraukšanas punkts RKP vien ības numurs: Dal ībvalsts ISO Kods
Eksports Paredzētais ceļojuma laiks
Trešā valsts ISO Kods
Izbraukšanas punkts Kods
Maršruta pl āns
Jā Nē
I.31.Dzīvnieku identifik ācija I Daļa:Inform ācija par kravu
 
LV 56   LV EIROPAS KOPIENA Iekš ējās tirdzniec ības sertifik āts 
II. Veterin ārā informācija (1);(2) II.a. Sertifik āta numurs II.b. Viet ējais numurs II daļa: Sertifik ācija 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 A.* Veselības sertifik āts liellopu sugas dz īvnieku gan īšanai pierobežas zon ā (3) vai ikdienas gan īšanai (3) (4)  
Es, apakš ā parakstījies, valsts pilnvarots veterin ārārsts, apliecinu, ka: 
katrs dzīvnieks no augst āk aprakstītā kopuma  
A.1. n āk no sākotnējās saimniec ības un no zonas, kur ā saskaņā ar Kopienas vai valsts likumdošanu, netiek piem ēroti nekādi aizliegumi vai 
ierobežojumi, kas ir saist īti ar dzīvnieku slim ībām, kas skar liellopu sugas dz īvniekus; 
A.2. n āk no sākotnējā ganāmpulka, kas atrodas dal ībvalstī vai daļā no tās teritorijas: 
a) kas ir ieviesusi p ārraudzības tīklu, ko apstiprina Komisijas L ēmums .../.../EK; Šveicei ar Nol īgumu starp Eiropas Kopienu un 
Šveici 1999. gada 21. j ūnijā (11. pielikums, 2. papildin ājums, I punkts), 
b) kas ofici āli ir atzīts par leikozes, tuberkulozes, brucelozes neskartu; 
A.3. ir audz ējams dzīvnieks (3) vai r ūpnieciski izmantojams dz īvnieks (3), kas: 
a) pēc pieejam ās informācijas ir uztur ējies sākotnējā saimniec ībā pēdējās trīsdesmit dienas vai kopš dz imšanas, ja tas ir jaun āks 
par 30 dien ām, un neviens no treš ām valstīm importēts dzīvnieks šaj ā periodā netika ielaists šaj ā saimniec ībā, izņemot vien īgi 
gadījumā, ja tas bija piln īgi nošķirts no citiem saimniec ības dzīvniekiem, 
b) pēdējo trīsdesmit dienu laik ā nav bijis kontakts ar dz īvniekiem no gan āmpulka, kas neizpilda 2. punkt ā minētos nosacījumus. 
 un ka: 
A.4. iepriekš aprakst ītie dzīvnieki tika p ārbaudīti …………… (datums), četrdesmit asto ņas stundas pirms paredz ētās došanās prom un 
neizrādīja nekādas infekciozas vai lip īgas slimības klīniskas paz īmes;  
A.5. s ākotnējā saimniec ībā un, vajadz ības gadījumā, apstiprin ātā sapulcināšanās centrā, un zonā, kurā dzīvnieki ir uztur ējušies, saska ņā ar 
Kopienas vai valsts likumdošanu, netiek piem ēroti nekādi aizliegumi vai ierobežojumi, kas ir saist īti ar dzīvnieku slim ībām, kas skar 
liellopu sugas dz īvniekus; 
A.6. visi piem ērojamie Padomes Direkt īvas 64/432/EEK noteikumi tiek iev ēroti; 
A.7. dz īvnieki atbilst papildu pras ībām par infekciozo rinotrahe ītu – pustulozo vulvovagin ītu, saskaņā ar Komisijas L ēmumu 2004/558/EK, 
kura noteikumi tiek piem ēroti mutatis mutandis , saskaņā ar Eiropas Kopienas un Šveices 1999. gada 21. j ūnija Nolīgumu; 
A.8. p ārbaudes laik ā augstāk norādītie dzīvnieki bija gatavi p ārvešanai paredz ētajā ceļā, saskaņā ar Direkt īvas 91/628/EEK (5) noteikumiem. 
A.9. Ierašan ās datums gan ībās (6): …………… 
A.10. Paredz ētais ganību beigu datums: …………… 
B.* Veselības sertifik āts liellopu sugas dz īvniekiem, kas atgriežas no gan ībā pierobežas zon ā (paredz ētā vai priekšlaic īga 
atgriešan ās) 
Es, apakš ā parakstījies, valsts pilnvarots veterin ārārsts, apliecinu, ka:  
B.1. šeit aprakst ītie dzīvnieki (dz īvnieku saraksts priekšlaic īgas atgriešan ās gadījumā (3) vai dz īvnieku saraksts, kas ir uz s ākotnējā 
pievienotā sertifikāta (3);(7);(8)) tika p ārbaudīti …………… (dz īvnieku iekraušanas datums  vai 48 stundas pirms došan ās projām) un 
neizrādīja nekādas infekciozas vai lip īgas slimības klīniskas paz īmes; 
B.2. gan īšanās zona, kur ā dzīvnieki ir uztur ējušies, saska ņā ar Kopienas vai valsts likumdošanu, netiek piem ēroti nekādi aizliegumi vai 
ierobežojumi, kas ir saist īti ar dzīvnieku slim ībām, kas skar liellopu sugas dz īvniekus, un tieši gan īšanas perioda laik ā nav atkl āts 
neviens saslimšanas ar tuberkul ozi, brucelozi vai leikozi gad ījums. 
* A. da ļa jāaizpilda, dodoties uz gan ībām pierobežas zon ā vai uz ikdienas gan ībām, B. daļa jāaizpilda, atgriežoties no gan ībām pierobežas 
zonā 
(1) Inform ācija, kurai j ābūt uz šī sertifikāta, ir jāievada datoriz ētajā sistēmā, kas savieno veterin ārās iestādes, kas ir paredz ēta Direkt īvas 
90/425/EEK 20. pant ā, sertifikāta izdošanas dien ā vai vēlākais divdesmit četras stundas pirms paredz ētās dzīvnieku ierašan ās dienas.  
 
LV 57   LV  (2) Šis sertifik āts ir derīgs desmit dienas, s ākot no Šveic ē vai sākotnējā Kopienas dal ībvalstī veiktās veselības pārbaudes dienas. Ikdienas gan īšanas 
gadījumā šis sertifik āts ir derīgs visu gan īšanas periodu. 
(3) Izsvītrot nevajadz īgo. 
(4) Ikdienas gan īšanas gad ījumā šis sertifik āts ir derīgs visu gan īšanas periodu. 
(5) Šī deklarācija neatbr īvo transport ētājus no pien ākumiem, kas tiem ir j āuzņemas saska ņā ar Kopienas sp ēkā esošo likumdošanu, un tieši tas, kas 
attiecas uz dz īvnieku pārvadāšanu. 
(6) Ganību reģistrācijas numurs ir nor ādīts šī sertifikāta daļā I.13 (Apstiprin ājuma numurs). 
(7) Gadījumā, kad dzīvnieki gan ību perioda laik ā veselības iemeslu d ēļ tiek atgriezti atpaka ļ savās sākotnējās saimniec ībās līdz ar vesel ības 
sertifikātu, identifikatori no s ākotnējā saraksta ir j āizdzēš un to ir j āapstiprina pilnvarotam veterin ārārstam. 
(8) Vesel ības sertifik āta numurs, kas tika izmantots, iebraucot gan ību zonā, ir jānorāda šī sertifikāta daļā I.6 . 
 Valsts pilnvarotais veterin ārārsts 
 Vārds un uzv ārds (lielajiem burtiem): Kvalifik ācija un amats: 
 Viet ējā veterinārā vienība: Saist ītās vietējās veterinārās vienības numurs: 
 Datums: Paraksts: 
 Zīmogs 
 
 
LV 58   LV EIROPAS KOPIEN A Iekšējās tirdniecības sert ifikāts
III.1. Inspekcijas datums III . 2. Sertifik āta references numurs 
III . 3. Dokument ālā pārbaude: N ē Jā III.4.Identit ātes kontrole N ē Jā
ES standarts apmierinošs neapmierinošs
Papildus garantijas apmierinošs neapmierinošs apmierinošs neapmierinošs
Nacionālās prasības apmierinošs neapmierinošs
III.5.Fizisk ā kontrole N ē Pārbaudīto dzīvnieku skaits III.6.Laboratorijas testi N ē Jā
apmierinošs neapmierinošs Datums:
Izmeklēti uz:
III.7.Labtur ības kontrole N ē Jā Izlases veid ā Aizdomas 
Rezultāti: apmierinošs neapmierinošs
apmierinošs neapmierinošs
III.8. Labtur ības noteikumu p ārkāpumi: II.9. Vesel ības likumdošanas p ārkāpumi
III.9.1. Sertifik āta neesība/ nederīgums
III.8.1.Neder īga transport ētāja atļauja III.9.2.Dokumentu neatbislt ība
III.8.2. Neatbilstošs transports III.9.3. Neat ļauta valsts 
III.8.3.Pārsniegta bl īvuma norma Vid ējais attālums III.9.4. Neatz īts reģions/zona
III.8.4. Pārsniegts ce ļojuma ilgums III.9.5. Aizliegt ās sugas 
III.8.5. Nepietiekoša ēdināšana un dzirdin āšana III.9.6. Papildus garantiju nees ība
III.8.6.Slikta vai nolaid īga izturēšanās pret dzīvniekiem III.9.7. Neatz īta novietne
III.8.7. Citi III.9.8.Slimi vai aizdom īgi dzīvnieki
III.10. Transporta ietekme uz dz īvnieku III.9.9. Neapmierinoši testi
III.9.10. Neleg āla vai neesoša identifik ācija
Mirušo dz īvnieku skaits: Nov ērtējums III.9.11.Nacion ālās prasības nav izpild ītas 
Nederīgo dzīvnieku skaits: Nov ērtējums III.9.12. Neder īga saņēmšanas vietas adrese
Dzemdību vai abortu skaits III.9.13.Citi
III.11. Korekt īva darbība III.12. Rīcība pēc karantīnas 
III.11.1. Nokav ēts izbraukšanas laiks
III.11.2. P ārvietošanas proced ūra
III.11.3. Karant īna III.12.1.Hum āna nogalin āšana/Eitan āzija
III.11.4. Hum āna nogalin āšana/ Eitan āzija III.12.2. Atbr īvošana
III.11.5. Karkasu/produktu izn īcināšana
III.II.6. Kravas atgriešana
III.11.7. Produktu apstr āde
III.11.8.7. Produktu izmantošana citiem m ērķiem 
Identifikācija:
III.13. Inspekcijas vieta
Uzņēmums Novietne Sav ākšanas centrs
Tirgotāja telpas Atz īta institūcija Spermas centrs
Osta Lidosta Izbraukšanas punkts
Maršruts Citi
III.14. Ofici āls veterinārārsts vai ofici āls inspektors
Lokālā Veterinārā Vienība Attiec īgās LVV Nr.
Vārds, uzvārds (lielajiem burtiem)
Kvalifikācija un amats
Datums: Paraksts:III Daļa: Kontrole
 
LV 59   LV „ 
IV. Īpaši noteikumi 
A. Kaušanai paredz ētajiem dzīvniekiem B āzeles kautuv ē Šveices muitas punkt ā ir 
jāveic vien īgi dokumentu p ārbaude. Šis noteikums ir sp ēkā vienīgi 
dzīvniekiem, kuru izcelsmes vieta ir Augš reinas departamen ts vai Lerahas, 
Valdshūtes, Breisgavas-Augššvarcvalde s apgabals un Freiburgas pils ēta i.B. 
Šie noteikumi var tikt izv ērsti uz cit ām kautuv ēm, kas atrodas uz Šveices un 
EK robežas. 
B. Uz Livinjo muitas ankl āvu vestiem dz īvniekiem ir j āveic vien īgi dokumentu 
pārbaude Ponte Gallo. Šis noteikums ir sp ēkā vienīgi dzīvniekiem, kuru 
izcelsmes vieta ir Graubindenes kantons. Šie noteikumi var tikt izv ērsti uz 
citām muitas kontrol ē esošām zonām, kas atrodas uz Šveices un EK robežas. 
C. Uz Graubindenes kantonu vestiem dz īvniekiem ir j āveic vien īgi dokumentu 
pārbaude Dross ā. Šis noteikums ir sp ēkā vienīgi dzīvniekiem, kuri tiek vesti no 
Livinjo muitas ankl āva. Šie noteikumi var tikt izv ērsti uz cit ām zonām, kas 
atrodas uz Šveices un EK robežas. 
D. Dzīviem dzīvniekiem, kas tiek tieši va i netieši iekrauti vilcien ā kādā EK vietā, 
lai tos izkrautu k ādā citā EK vietā pēc tranzīta Šveices teritorij ā, vienīgi tiek 
prasīts iepriekš iesniegt šo inform āciju Šveices veterin ārajās iestādēs. Šis 
noteikums ir sp ēkā vienīgi attiecībā uz vilcieniem, kura sast āvs brauciena laik ā 
netiek main īts. 
V. Noteikumi dz īvniekiem, kam ir j āšķērso Kopienas vai Šveices teritorija 
A. No Kopienas n ākušiem dz īviem dzīvniekiem, kam ir j āšķērso Šveices teritorija, 
Šveices iest ādes veic vien īgi dokumentu p ārbaudi. Aizdomu gad ījumā par 
saslimšanu t ās var veikt visas nepieciešam ās pārbaudes. 
B. No Šveices n ākušiem dz īviem dzīvniekiem, kam ir j āšķērso Kopienas teritorija, 
Kopienas iest ādes veic vien īgi dokumentu p ārbaudi. Aizdomu gad ījumā par 
saslimšanu t ās var veikt visas nepieciešam ās pārbaudes. Šveices iest ādes galvo, 
ka šiem dz īvniekiem ir neizraid īšanas sertifik āts, ko ir izdevušas treš ās valsts 
pirmās galamērķa valsts iest ādes.  
 
LV 60   LV VI. Vispārīgie noteikumi 
Šie noteikumi tiek piem ēroti gadījumos, ko nenosedz II l īdz V daļa. 
A. No Kopienas vai Šveices n ākušiem dz īviem dzīvniekiem, kas ir dom āti 
importēšanai, ir jāveic šādas pārbaudes: 
– dokumentu p ārbaude. 
B. Dzīviem dzīvniekiem, kas n āk no citas, šaj ā pielikum ā neminētas valsts un kam 
ir veiktas p ārbaudes, kas noteiktas Direkt īvā 91/496/EEK, kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar līgumu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, 
Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ung ārijas 
Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un 
Slovākijas Republikas pievienošan ās Eiropas Savien ībai noteikumiem un ar 
Eiropas Savien ības dibin āšanas līgumu piem ērošanu (OV L 236, 23.9.2003, 
381. lpp.), ir j āveic šādas pārbaudes: 
– dokumentu p ārbaude. 
VII. Robežpunkti — Tirdzniec ība starp Eiropas Kopienu un Šveici 
A. Kopienai: 
Vācijai: 
– Konstanz Strasse ce ļš 
– Weil am Rhein/Mannheim dzelzce ļš, ceļš 
 
Francijai: 
– Saint Julien/Bardonnex ce ļš 
– Ferney-Voltaire/Genève gaisa 
transports 
– Saint-Louis/Bâle gaisa 
transports, ceļš 
 
Itālijai: 
– Campocologno dzelzce ļš 
– Chiasso ce ļš, dzelzce ļš 
– Grand San Bernardo-Pollein ce ļš 
 
LV 61   LV  
Austrijai: 
– Feldkirch-Tisis ce ļš 
– Höchst ce ļš 
– Feldkirch-Buchs dzelzce ļš 
B. Šveicei: 
Thayngen ce ļš 
Kreuzlingen ce ļš – ar Vāciju: 
Bâle ce ļš/dzelzceļš/
gaisa transports 
Bardonnex ce ļš 
Bâle ce ļš/gaisa 
transports – ar Franciju: 
Genève gaisa 
transports 
Campocologno dzelzce ļš 
Chiasso ce ļš/dzelzceļš – ar Itāliju: 
Martigny ce ļš 
Schaanwald ce ļš 
St. Margrethen ce ļš – ar Austriju: 
Feldkirch-Buchs dzelzce ļš 
 
LV 62   LV 2. NODA ĻA 
Importēšana no treš ām valstīm 
I. Likumdošana 
Pārbaudes no treš ām valstīm import ētajiem dz īvniekiem tiek veiktas saska ņā ar 
noteikumiem, kas noteikti Padomes 1991. gada 15. j ūlija Direkt īvā 91/496/EEK, ar 
ko nosaka principus attiec ībā uz tādu dzīvnieku veterin āro pārbaužu organiz ēšanu, 
kurus Kopien ā ieved no treš ām valstīm, un ar ko groza Direkt īvas 89/662/EEK, 
90/425/EEK un 90/675/EEK (OV L 268, 24.4.1991, 56. lpp.), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar līgumu par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras 
Republikas, Latvijas Republik as, Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, Maltas 
Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas 
pievienošan ās Eiropas Savien ībai noteikumiem un ar Eiropas Savien ības dibināšanas 
līgumu piem ērošanu (OV L 236, 23.9.2003, 381. lpp.). 
II. Piemērošanas pas ākumi 
A. Piem ērojot Direkt īvas 91/496/EEK 6. pantu, ir š ādi robežp ārbaudes punkti: 
Bāzeles-Miluzas lidosta, Feren īvoltēra [Ferney-Voltaire]/Žen ēvas lidosta un 
Cīrihes lidosta. Par t ālākiem groz ījumiem ir atbild īga Apvienot ā veterinārā 
komiteja. 
B. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, 
proti, pamatojoties uz Direkt īvas 91/496/EEK 19. pantu un Likuma par 
epizootijām 57. pantu. 
3. NODA ĻA 
Īpaši noteikumi 
– Francijai, Feren īvoltēra [Ferney-Voltaire]/Žen ēvas lidostas un Senlu ī: Bāzeles 
lidostas jaut ājums tiks apspriests Apvienotaj ā veterinārajā komitejā. 
– Šveicei, Žen ēvas-Cointrin lidostas un B āzeles-Miluzas lidostas jaut ājums tiks 
apspriests Apvienotaj ā veterinārajā komitejā. 
 
LV 63   LV I. SAVSTARP ĒJĀ PALĪDZĪBA 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
Padomes 1989. gada 21. novembra Direkt īva 
89/608/EEK par dal ībvalstu administrat īvo 
iestāžu savstarp ējo palīdzību un šo iest āžu un 
Komisijas sadarb ību, lai nodrošin ātu pareizu 
tiesību aktu piem ērošanu veterin ārijas un 
zootehnikas jom ā (OV L 351, 2.12.1989, 
34. lpp.). Likums par epizootij ām (LFE) no 1966. gada 
1. jūlija, kura jaun ākie grozījumi izdar īti 
2003. gada 20. j ūnijā (RS 916.40), un jo īpaši 
tā 57. pants. 
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
Apvienotā veterinārā komiteja ir atbild īga par Direkt īvas 89/608/EEK 10., 11. un 16. panta 
piemērošanu. 
 
LV 64   LV II. DZĪVNIEKU IDENTIFIK ĀCIJA 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
1. Padomes 1992. gada 27. novembra 
Direktīva 92/102/EEK par dz īvnieku 
identificēšanu un re ģistrēšanu 
(OV L 355, 5.12.1992, 32. lpp.), 
grozīta ar Padomes 2003. gada 17. 
decembra Regulu (EK) Nr. 21/2004, ar ko izveido aitu un kazu 
identifikācijas sistēmu un ar ko groza 
Regulu (EK) Nr. 1782/2003 un 
Direktīvas 92/102/EEK un 
64/432/EEK (OV L 005, 9.1.2004, 8. lpp.). 1. Vald ības 1995. gada 27. j ūnija 
rīkojums par epizootij ām (OFE), 
kurā jaunākie groz ījumi izdar īti 
2004. gada 23. j ūnijā (RS 916.401), 
un jo īpaši tā 7. līdz 22. pants 
(reģistrācija un identifik ācija). 
2. Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. 
gada 17. j ūlija Regula (EK) 
Nr. 1760/2000, ar ko izveido liellopu 
identifikācijas un re ģistrācijas sistēmu 
un paredz liellopu ga ļas produktu 
marķēšanu, kā arī atceļ Padomes 
Regulu (EK) Nr. 820/97 (OV L 204, 
11.8.2000, 1. lpp.), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar līgumu par 
Čehijas Republikas, Igaunijas 
Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, 
Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas 
un Slov ākijas Republikas 
pievienošan ās Eiropas Savien ībai 
noteikumiem un ar Eiropas Savienības dibin āšanas l īgumu 
piemērošanu – II Pielikums: 
Pievienošan ās līguma 20. panta 
saraksts – 6. Lauksaimniec ība – B. 
Likumdošana veterin ārijā un cīņā ar 
augu slim ībām – I. Veterin ārijas 
likumdošana (OV L 236, 23.9.2003, 381. lpp.)
 2. Vald ības 1999. gada 18. augusta 
rīkojums par dz īvnieku pārvadāšanas 
datu banku, kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti 2002. gada 20. novembr ī 
(RS 916.404). 
 
 
 
LV 65   LV B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par Direkt īvas 92/102/EEK 3. panta 
2. punkta, 4. panta 1.a punkta 5. da ļas un 2. punkta piem ērošanu. 
2. Ņemot vērā 5. panta 3. punktu, datums, kas ir j āievēro cūku, aitu un kazu kust ībai 
Šveicē, ir 1999. gada 1. j ūlijs. 
3. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par elektronisk ās identifik ācijas sistēmas 
iespējamās uzstādīšanas koordin āciju, kas paredz ēta Direkt īvas 92/102/EEK 
10. pantā. 
 
LV 66   LV III. DZĪVNIEKU AIZSARDZ ĪBA 
A. LIKUMDOŠANAS 
Eiropas Kopiena Šveice 
1. Padomes 1991. gada 19. novembra 
Direktīva 91/628/EEK par dz īvnieku 
aizsardzību pārvadāšanas laik ā, ar 
kuru groza Direkt īvas 90/425/EEK 
un 91/496/EEK (OV L 340, 11.12.1991, 17. lpp.), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti ar Padomes 
2003. gada 14. apr īļa Regulu (EK) 
Nr. 806/2003, ar ko L ēmumam 
1999/468/EK piel āgo noteikumus 
par komitej ām, kuras pal īdz 
Komisijai īstenot tai pieš ķirtās 
pilnvaras, kas noteiktas Padomes dokumentos, kuri pie ņemti atbilst īgi 
konsultēšanās procedūrai (kvalific ēts 
balsu vair ākums) (OV L 122, 
16.5.2003, 1. lpp.). 1. Vald ības 1981. gada 27. maija 
rīkojums par dz īvnieku aizsardz ību, 
kurā jaunākie groz ījumi izdar īti 
2001. gada 27. j ūnijā (RS 455.1). 
2. Padomes 1997. gada 25. j ūnija 
Regula (EK) Nr. 1255/97, ar ko nosaka Kopienas krit ērijus 
pieturvietai, k ā arī groza 
pārvadājuma pl ānu, kas min ēts 
Direktīvas 91/628/EEK pielikum ā 
(OV L 174, 2.7.1997 1. lpp.), kur ā 
jaunākie groz ījumi izdar īti ar 
Padomes 2003. gada 11. j ūnija 
Regulu (EK) Nr. 1040/2003, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1255/97 attiecībā uz pieturviet ām (OV L 151, 
19.6.2003, 21. lpp.).  2. Valdības 1988. gada 20. apr īļa 
rīkojums par dz īvnieku un dz īvnieku 
izcelsmes produktu importu, tranz ītu 
un eksportu (OITE), kur ā jaunākie 
grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 916.443.11).  
 
B. ĪPAŠI PIEM ĒROŠANAS PAS ĀKUMI 
1. Šveices autorit ātes uzņemas iev ērot Direkt īvas 91/628/EK noteikumus par 
tirdzniecību starp Šveici un Eiropas Kopienu un importu no treš ām valstīm. 
 
LV 67   LV 2. Direkt īvas 91/628/EEK 8. panta 4. da ļā minētajos gadījumos, inform ācija ir jāsniedz 
Apvienotajai veterin ārajai komitejai. 
3. Apvienot ā veterinārā komiteja ir atbild īga par kontroles īstenošanu uz vietas, proti, 
pamatojoties uz Direkt īvas 91/628/EEK 10. pantu un vald ības 1988. gada 20. apr īļa 
rīkojuma par dz īvnieku un dz īvnieku izcelsmes produktu importu, tranz ītu un 
eksportu 65. pantu, kur ā jaunākie groz ījumi izdar īti 2004. gada 23. j ūnijā 
(RS 916.443.11). 
4. Direkt īvas 91/628/EEK 18. panta 3. punkta 2. da ļā minētajos gadījumos inform ācija 
ir jāsniedz Apvienotajai veterin ārajai komitejai. 
 
LV 68   LV IV. SPERMA, OLŠ ŪNAS UN EMBRIJI 
Šī papildinājuma pirm ās nodaļas VI un 2. noda ļas noteikumi tiek piem ēroti mutatis mutandis . 
V. NODEVAS 
A. Par no cit ām valstīm, kas nav min ētas šajā pielikum ā, ievesto dz īvo dzīvnieku 
pārbaudēm Šveices iest ādes uzņemas iekas ēt vismaz Direkt īvas 96/43/EK 
C pielikuma 2. noda ļā noteiktās nodevas. 
B. Par no Kopienas vai Šveices n ākušiem dz īviem dzīvniekiem, kas ir paredz ēti 
importēšanai Kopien ā vai Šveic ē, tiek iekas ētas šādas nodevas:  
 2,5 EUR/t, ar minim ālo 15 EUR un maksim ālo 175 EUR summu par kravu. 
C. Nodevas netiek iekas ētas: 
– no kaušanai paredz ētajiem dzīvniekiem B āzeles kautuv ē; 
– no/uz Livinjo muitas ankl āvu vestiem dz īvniekiem; 
– no/uz Graubindenes kantonu vestiem dz īvniekiem; 
– no dzīviem dzīvniekiem, kas tiek tieši vai netieši iekrauti vilcien ā kādā EK 
vietā, lai tos izkrautu k ādā citā EK vietā; 
– no Kopienas valsts izcelsmes dz īvniekiem, kas š ķērso Šveices teritoriju; 
– no Šveices izcelsmes dz īviem dzīvniekiem, kas š ķērso Kopienas teritoriju ; 
– no zirgu dzimtas dz īvniekiem. 
D. Par uz pierobežas gan ībām vestiem dz īvniekiem tiek iekas ētas šādas nodevas: 
 Izcelsmes valstij 1 EUR/galva un 1 EUR/galva galam ērķa valstij, ar minim ālo 10 
EUR un maksim ālo 100 EUR summu par katru kravu. 
E. Šaj ā nodaļā ar ” krava” tiek saprasts viena veida dz īvniekus daudzums, kas ir ietverti 
vienā veselības sertifik ātā vai dokument ā, tiek nos ūtīti ar vienu transporta l īdzekli, 
kurus sūta viens s ūtītājs, kas tiek s ūtīti no tās pašas s ūtītājvalsts vai no viena 
eksportētājreģiona un kas tiek nos ūtīti uz vienu galam ērķi. 
 
LV 69   LV 6. papildin ājums 
DZĪVNIEKU IZCELSMES PRODUKTI 
1. NODA ĻA 
Par savstarp ēji līdzīgiem atzīti sektori 
 
LV 70  
 LV Produkti: Govs piens un piena produkti, kas paredz ēti lietošanai p ārtikā 
Eiropas Kopienas eksports uz Šveici un  Šveices eksports uz Eiropas Kopienu  
Tirdzniec ības noteikumi  
EK normas Šveices normas Atbilstība Īpaši nosac ījumi 
Dzīvnieku 
veselība 
— Liellopi 64/432/EEK 
92/46/EEK Valdības 1995. gada 27. j ūnija rīkojums par epizootij ām (OFE), jaun ākie grozījumi 
2004. gada 23. j ūnijā (RS 916.401), un jo īpaši tā 47., 61., 65., 101., 155., 163., 
169., 173., 177., 224. un 295. pants. jā 
Veselības 
aizsardzība 92/46/EEK Vald ības 1998. gada 7. decembra r īkojums par piensaimniec ības kvalit ātes 
nodrošināšanu un p ārbaudi (Vald ības rīkojums par piena kvalit āti , OQL), kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti 2002. gada 8. mart ā (RS 916.351.0) 
Valdības 1999. gada 13. apr īļa rīkojums par piena produkcijas kvalit ātes 
nodrošināšanu saimniec ībās, kurā jaunākie grozījumi izdar īti 2002. gada 
20. decembr ī (RS 916.351.021.1) 
Valdības 1999. gada 13. apr īļa rīkojums par kvalit ātes nodrošin āšanu piena 
rūpnieciskās pārstrādes uzņēmumos, kur ā jaunākie grozījumi izdar īti 2002. gada 
20. decembr ī (RS 916.351.021.2) 
Valdības 1999. gada 13. apr īļa rīkojums par kvalit ātes nodrošin āšanu piena 
nerūpnieciskās pārstrādes uzņēmumos, kur ā jaunākie grozījumi izdar īti 2002. gada 
20. decembr ī (RS 916.351.021.3)  
Valdības 1999. gada 13. apr īļa rīkojums par kvalit ātes nodrošin āšanu siera 
briedināšanas un iesai ņošanas laik ā, kurā jaunākie grozījumi izdar īti 2002. gada 
20. decembr ī (RS 916.351.021.4) jā Veicot tirdzniec ību starp Kopienas dal ībvalstīm un Šveici ar 
govs pienu un piena produktiem, kas paredz ēti lietošanai 
pārtikā, tiem ir jābūt līdzi vienīgi Direktīvas 92/46/EEK II 
nodaļā noteiktajiem tirdzniec ības dokumentiem.  
Saskaņā ar Direkt īvas 92/46/EEK 10. pantu, Šveice sast āda 
sarakstu ar šiem atz ītajiem pārstrādes un apstr ādes 
uzņēmumiem un sarakstu ar atz ītiem savākšanas un 
standartiz ācijas centriem. 
 
LV 71  
 LV  
Produkti: Dz īvnieku blakusprodukti, kas nav paredz ēti lietošanai p ārtikā, tai skait ā 
Govs piens un piena produkti, kas nav paredz ēti lietošanai p ārtikā 
Eiropas Kopienas eksports uz Šveici un  Šveices eksports uz Eiropas Kopienu  
Tirdzniec ības noteikumi 
EK normas Šveices normas Atbilstība Īpaši nosac ījumi 
Eiropas Parlamenta un Padomes 2002.  gada 3. oktobra Regula (EK) 
Nr. 1774/2002, ar ko nosaka vesel ības aizsardz ības noteikumus attiec ībā 
uz dzīvnieku izcelsmes blakuspr oduktiem, kuri nav paredz ēti cilvēku 
uzturam (OV L 273, 10. 10.2002, 1. lpp.), kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar Komisijas 2004. gada 26. apr īļa Regulu (EK) Nr. 780/2004 par 
pārejas pasākumiem, kas veikti pamatojoti es uz Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 1774/2002 attiec ībā uz atseviš ķu produktu 
importu un tranz ītu no trešām valstīm (OV L 123, 27.4.2004, 64. lpp.). Valdības 1995. gada 1. marta r īkojums par ga ļas higiēnas 
prasībām (OHyV), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 
23. jūnijā (RS 817.190).  
Valdības 1995. gada 27. j ūnija rīkojums par epizootij ām (OFE), 
kurā jaunākie grozījumi izdar īti 2004. gada 23. j ūnijā 
(RS 916.401) 
Valdības 1988. gada 20. apr īļa rīkojums par dz īvnieku un 
dzīvnieku izcelsmes produktu import ēšanu, tranz ītu un 
eksportēšanu (OITE), kur ā jaunākie grozījumi izdar īti 
2004. gada 23. j ūnijā (RS 916.443.11), un jo īpaši tā 51., 64a., 
76. un 77. pants (atz īšana par eksporta uz ņēmumu, importa un 
eksporta noteikumi tirdzniec ībai ar dzīvnieku 
blakusproduktiem). 
Valdības 2004. gada 23. j ūnija rīkojums par dz īvnieku 
blakusproduktu likvid ēšanu (OESPA) (RS 916.441.22). jā Import ēšanai Šveice piem ēro VII, VIII, X 
(sertifikāti) un XI (valstis) pielikumam 
atbilstošus noteikumus, saska ņā ar Regulas 
(EK) Nr. 1774/2002 29. pantu. 
Tirdzniec ība ar 1. un 2. kategorijas viel ām ir 
aizliegta, iz ņemot noteiktu tehnisku 
lietojumu, kas ir paredz ēts Regulā (EK) 
Nr. 1774/2002 (p ārejas pasākumi, kurus 
nosaka Komisijas Regula (EK) 
Nr. 878/2004). 
Veicot tirdzniec ību starp Kopienas 
dalībvalstīm un Šveici ar 3. kategorijas 
vielām, tām ir jābūt līdzi II pielikuma 
III nodaļā noteiktajiem tirdzniec ības 
dokumentiem un vesel ības sertifik ātiem, 
saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1774/2002 7. 
un 8. pantu. 
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1774/2002 
III nodaļu Šveice sast āda sarakstu ar 
atbilstošiem uz ņēmumiem. 
 
LV 72   LV II NODA ĻA 
Citi sektori, kas nav min ēti 1. noda ļā 
I. Eksports no Kopienas uz Šveici 
Šis eksports notiek p ēc Kopienas iekš ējās tirdzniec ības noteikumiem. Tom ēr visos 
gadījumos kompetentas iest ādes izdod kravu pavadošu sertifik ātu, kas apliecina šo 
noteikumu iev ērošanu. 
Ja nepieciešams, jaut ājums par sertifik ātu modeli tiks apspriests Apvienotaj ā 
veterinārajā komitejā. 
II. Eksports no Šveices uz Kopienu 
Šis eksports notiek p ēc Kopienas likumos paredz ētajiem attiec īgajiem noteikumiem. 
Sertifikātu modeļi tiks apspriesti Apvienotaj ā veterinārajā komitejā. 
Līdz tiks noteikti šie mode ļi, tiek piem ēroti pašreiz ējie sertifik āti. 
III NODA ĻA 
II nodaļas sektora p āreja uz I noda ļu 
Tiklīdz Šveice ir piem ērojusi likumdošanu, ko t ā uzskata par l īdzvērtīgu Kopienas 
likumdošanai, jaut ājums tiek nodots Apvienotajai veterin ārajai komitejai. Š ī papildinājuma 
I nodaļa visīsākajā laikā ir jāpapildina, ņemot vērā veikto pārbaudi. 
 
LV 73   LV 11. papildin ājums 
KONTAKTPUNKTS 
– Eiropas Kopiena 
Le Directeur 
Sécurité alimentaire: phytosanitaire, sa nté et bien-être des animaux, questions 
internationales 
Direction générale” Santé et protecti on des consommateurs” (D.G. SANCO) 
Commission européenne Rue Froissart, 101 
B-1049 Bruxelles 
Citas svar īgas adreses: 
Le Directeur Office alimentaire et vétérinaire Grange 
Irlande 
Le Chef d'unité 
Questions internationales alimentaires, vétérinaires et phytosanitaires Direction générale” Santé et protecti on des consommateurs” (D.G. SANCO) 
Commission européenne Rue Froissart, 101 B-1049 Bruxelles 
 
LV 74   LV – Šveice  
Office vétérinaire fédéral 
CH-3003 Berne Tālrunis: (41-31) 323 85 01/02 
Fakss: (41-31) 324 82 56 
Citas svar īgas adreses: 
Office fédéral de la santé publique Unité principale” Sûreté alimentaire”  CH-3003 Berne Tālrunis: (41-31) 322 95 55  
Fakss: (41-31) 322 95 74 
Centrale du Service d'inspection et de c onsultation en matière d'économie laitière 
Schwarzenburgstraße 161 CH-3097 Liebefeld-Berne Tālrunis: (41-31) 323 81 03 
Fakss: (41-31) 323 82 27.” 
_____________