Ziņojums par turpmāko rīcību attiecībā uz pieprasījumiem no Eiropas Parlamenta tā rezolūcijās par budžeta izpildes apstiprināšanu un no Padomes tās ieteikumā par budžeta izpildes apstiprināšanu 2014. finanšu gadā

Ievads

Budžeta izpildes apstiprināšanu 2014. finanšu gadā iezīmēja visvairāk iesaistīto Eiropas iestāžu — Eiropas Parlamenta (EP), Padomes, Eiropas Revīzijas palātas (ERP) un Komisijas — nostāju saskaņošana par to, ka ir svarīgi pievērsties ES budžeta darbības rezultātiem. Budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā tādējādi tika panākts jauns līdzsvars starp jautājumiem, kas saistīti ar ES budžeta rezultātiem, un jautājumiem, kuri saistīti ar formālu atbilstību noteikumiem.

Komisija atzinīgi vērtē šo jauno pieeju, kura ir saskaņā ar Junkera vadītās Komisijas tās pilnvaru termiņa sākumā izteikto apņemšanos attiecībā uz ES budžetu stiprināt uz darbības rezultātiem vērstu kultūru. Saistībā ar šo apņemšanos 2015. gadā tika uzsākta iniciatīva “Uz rezultātiem vērsts budžets” (BFOR), kas aptver plašu pasākumu klāstu, tostarp noteikumu vienkāršošanu, informācijas par politikas darbības rezultātiem uzlabošanu un izmaksu ziņā efektīvu kontroļu nodrošināšanu.

BFOR iniciatīvas ietvaros 2015. gadā tika gūti panākumi citstarp saistībā ar konceptuālas sistēmas izstrādāšanu, programmu pārskatu nostiprināšanu gada budžetā un Komisijas stratēģiskās plānošanas un programmu cikla modernizāciju. Darbs turpinās arī 2016. gadā, piemēram, notiek ekspertu grupas sanāksmes par tāda budžeta izstrādi, kas balstīts uz darbības rezultātiem, tiek racionalizēta ziņojumu sniegšana par lietderības un atbilstības jautājumiem jaunajā budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojumā un tiek pārskatīta finanšu regula.

Turklāt ERP ir uzsvērusi nepieciešamību pārskatīt līdzsvaru starp lietderības un atbilstības jautājumiem, aicinot ieviest “pilnīgi jaunu pieeju ieguldījumiem un izdevumiem”, kā norādīts tās gada pārskatā par 2014. finanšu gadu. Tā aicināja ES lēmumu pieņēmējus, ES likumdevējus un finanšu pārvaldītājus nodrošināt, ka ES līdzekļi tiek tērēti atbilstoši stratēģiskajām prioritātēm un ka tie sasniedz plānotos rezultātus.

Minētie jautājumi tika plaši apspriesti budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā EP un Padomē.

EP referente Komisijas budžeta izpildes apstiprināšanas jautājumā Dlabajova jo īpaši uzsvēra vajadzību nodrošināt “nepārtrauktību un inovāciju” budžeta izpildes apstiprināšanā. Referente papildus lielākas uzmanības veltīšanai darbības rezultātu jautājumiem atsaucās arī uz Komisijas veiktajiem turpmākajiem pasākumiem saistībā ar pieprasījumiem, ko EP bija izteicis iepriekšējās budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrās. Priekšsēdētāja vietniece Georgijeva atbalstīja minēto pieeju un paziņoja, ka: “Mums būtu jāmācās no pagātnes, lai nodrošinātu labāku nākotni, un budžeta izpildes apstiprināšana šajā ziņā ir lieliska [iespēja]”.

Priekšsēdētāja vietnieces Georgijevas vēstulēs EP budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrā tika sniegti pierādījumi par Komisijas oficiālo apņemšanos pilnībā un laikus īstenot vairākas darbības un pasākumus, kas saistīti ar identificētajiem jautājumiem.

Šajā ziņojumā ņemtas vērā šīs apņemšanās, nepieciešamības gadījumā atjauninot situāciju ar pārskatu par līdz šim veiktajām turpmākajām darbībām. Tam pievienoti divi Komisijas dienestu darba dokumenti, kuros ietvertas atbildes uz 350 EP un 57 Padomes konkrētiem, ar budžeta izpildes apstiprināšanu saistītiem pieprasījumiem.

Komisija piekrīt sākt jaunas darbības attiecībā uz 100 pieprasījumiem (88 pieprasījumiem no EP un 12 pieprasījumiem no Padomes). Tā uzskata, ka attiecībā uz 272 pieprasījumiem (227 pieprasījumiem no EP un 45 pieprasījumiem no Padomes) vajadzīgās darbības jau ir veiktas vai tiek veiktas, lai gan dažos gadījumos šo darbību rezultāti vēl būs jāizvērtē. Visbeidzot, tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar pastāvošo tiesisko regulējumu un budžeta struktūru vai tās institucionālo lomu vai prerogatīvām, Komisija nevar piekrist 35 pieprasījumiem no EP. Detalizēts pamatojums ir sniegts pievienotā Komisijas dienestu darba dokumentā.

1.Komisijas apņemšanās saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas prioritātēm

Budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā budžeta izpildes apstiprināšanas referente un citi Budžeta kontroles komitejas locekļi izvirzīja vairākus jautājumus, kas ir atspoguļoti EP budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijā izteiktajos pieprasījumos.

Daži no šiem jautājumiem tika apspriesti arī Padomes budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras laikā.

Priekšsēdētāja vietnieces Georgijevas vēstulēs tika sniegti pierādījumi par Komisijas oficiālo apņemšanos pilnībā un laikus īstenot vairākas ar minētajiem jautājumiem saistītas darbības un pasākumus, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem:

— kā saskaņot ilgtermiņa politiskos mērķus ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS). Komisija ir stingri apņēmusies veidot finanšu plānojumu ar pietiekamiem budžeta līdzekļiem ilgāka termiņa politikas prioritātēm, piemēram, izaugsmei un darbvietu radīšanai, vienlaikus nodrošinot pietiekamu elastību, lai ar EP un Padomes kā budžeta lēmējinstitūcijas un likumdevējas iestādes atbalstu varētu risināt jaunus izaicinājumus. Vidusposma pārskatā izvērtēta pašreizējās DFS darbība un ietverti ieteikumi par to, kā uzlabot ES prioritāšu sasniegšanu, kā arī par shēmas spēju reaģēt uz būtiskiem izaicinājumiem, ar ko saskaras ES. Ar 2014.–2020. gada DFS pārskatīšanu tiek radīta iespēja politiska līmeņa diskusijai par to, kā budžeta līdzekļus vislabāk līdzsvarot ar politiskajām prioritātēm;

— kā nodrošināt ciešāku saikni starp Savienības līmeņa mērķiem, partnerattiecību nolīgumiem un darbības programmām. Komisija ir cieši apņēmusies īstenot EP un Padomes noteiktās tiesību normas, lai izpildītu ziņošanas pienākumus saistībā ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) ieguldījumu Savienības stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei;

— Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta ziņojumu sniegšana par tieša atbalsta sadali lauksaimniekiem. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts plāno turpmākajos gados pakāpeniski attīstīt ziņojumu sniegšanu, lai novērtētu 2013. gada kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) reformas ietekmi. Šāda ziņojumu sniegšana nodrošinātu stingru pamatu turpmākiem politiskajiem lēmumiem. Komisija ziņošanu par KLP atbalsta sadali ir apņēmusies sākt jau Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2015. gada darbības pārskatā;