LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 18.10.2004 
COM(2004) 674 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par Eiropas standartiz ācijas nozīmi Eiropas politik ā un tiesību aktos 
{SEC(2004) 1251} 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par Eiropas standartiz ācijas nozīmi Eiropas politik ā un tiesību aktos 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
1. K OPSAVILKUMS  
Standartiz ācija ir Padomes un Komisijas politikas neat ņemama da ļa, īstenojot „lab ākus 
regulējumus”, palielinot uz ņēmumu konkur ētspēju un likvid ējot tirdzniec ības šķēršļus 
starptautiska l īmenī. To apstiprin āja gan Eiropas Parlaments 1999. gad ā1, gan arī Padome ar 
1999. gada 28. oktobra2 rezolūciju un 2002. gada 1. marta secin ājumiem3 par standartiz ācijas 
nozīmi Eirop ā. Tajā pašā laikā Padome ieteica Komisijai p ārskatīt Eiropas 
standartiz ācijas politikas m ērķus, piemērošanas jomu un vajadz ības. Komisija pie ņēma 
šo ieteikumu, izanaliz ēja pašreiz ējo situāciju un noteica galven ās jomas, kur ās Eiropas 
standartiz ācijas sistēmu un līdzekļus, kas ir pieejami Eiropas standartiz ācijas politikai, var 
uzlabot un turpm āk ir jāuzlabo. Š īs analīzes rezult āti veido divus dokumentus. Pirmais 
dokuments ir atrodams šaj ā paziņojumā un uzsver standartiz ācijas pieaugošo noz īmi ES 
politikas atbalst ā. Otrs Komisijas person āla darba dokuments „Eiropas standartiz ācijas 
problēmas“ ir piem ērots, analiz ējot tās problēmas, kas trauc ē Eiropas standartiz ācijai, ņemot 
vērā vienmēr mainīgo ekonomiku, un paredz nodrošin āt ieteikumus, k ā vislabāk pārvarēt šīs 
problēmas. 
Pārbaude uzr ādīja, ka pašreiz ējā Eiropas standartiz ācijas sist ēma, kas izkl āstīta 
Direktīvā 98/344, norādīja uz to, kas bija j ādara. Eiropas standartiz ācija ir pier ādījusi 
sevi kā veiksmīgu vienota pre ču tirgus izveides l īdzekli. 
Tomēr ir jāveic uzlabojumi, kas ietekm ē visas Eiropas standartiz ācijā ieinteres ētās 
puses, sākot no pašas Eiropas Komisijas, Eiropas Standartiz ācijas organiz ācijām (ESO), 
valsts standartiz ācijas organiz ācijām, valsts varas iest ādēm, uzņēmējdarbības vides un 
beidzot ar standartiz ācijā ieinteres ētajām nevalstiskaj ām organiz ācijām. 
– Eiropas standartiz ācija ir devusi nozīmīgu ieguld ījumu vienota tirgus ties ību aktu 
darbībā. Kopš 1998. gada ir izveidoti un ieviesti apm ēram 20 jauni ties ību akti un 
projekti, kuros standartiem bija atbalstoša noz īme. Tie īpaši ir attiecin āmi uz 
informācijas un sazi ņas tehnolo ģijām, apkārtējās vides un pat ērētāju aizsardz ību. Tas 
ļauj uzskat īt, ka ar jaun ās pieejas vai citiem l īdzekļiem standartu izmantošanu 
tiesību aktu atbalstam var ētu turpm āk paplašin āt ar jaun ām Eiropas ties ību 
aktu jom ām. Komisija, lai atbalst ītu tiesību aktus, saska ņā ar savām saistībām par 
                                                 
1 Rezol ūcija par Komisijas zi ņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam “Efektivit āte un uzskait āmība 
Eiropas standartiz ācijā saskaņā ar jauno pieeju”, OV C 150, 28.5.1999. 
2 Padomes 1999. gada 28. oktobra Rezol ūcija "Standartiz ācijas nozīme Eiropā” (OV C 141, 19.05.2000. ) 
3 Padomes 2002. gada 1. marta secin ājumi par standartiz āciju ( OV C 66, 15.03.2002 .) 
4 Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 98/ 34, ar ko nosaka inform ācijas sniegšanas k ārtību 
tehnisko standartu un noteikumu jom ā un likumu par inform ācijas pakalpojumiem jom ā, OV L 204, 
21.7.1998. Jaun ākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 98/ 48, OV L 217, 
05.08.1998. 
 
LV 3   LV labāku regul ējumu turpina sekm ēt plašāku standartu izmantošanu. Eiropas 
standartiz ācijai var b ūt svarīga nozīme Eiropas uz ņēmumu konkur ētspējas 
palielināšanā. Tas netieši nor āda, ka br īvprātīgā Eiropas standartiz ācijas sistēma 
izstrādā pasākumus vis ās jomās, kas ir noz īmīgas atbilstošai iekš ējā tirgus darb ībai 
ārpus vienota pre ču tirgus, piem ēram, inform ācijas un komunik āciju tehnolo ģiju, 
pakalpojumu, pat ērētāju aizsardz ības un apk ārtējās vides jom ā. 
– Tomēr šajā sakarā Eiropas standartiz ācijai atbilstoši ir j ābalstās uz tirgus 
vajadzībām, jo īpaši rūpniecības vajadz ībām. Komisija ir inform ēta par kritiku 
attiecībā uz standartu att īstības procesu efektivit āti un ātrumu, jo īpaši jauno 
tehnoloģiju jomās, piemēram, inform ācijas un sazi ņas tehnolo ģiju jomā, kur ātra 
standartiz ācijas izstr āde ir nepieciešama, lai atbilstu straujaj ām un main īgajām tirgus 
nosacījumu pras ībām. Rūpniecības forumu un konsorcija izstr ādātajām 
specifikācijām ir arvien liel āka nozīme, īpaši starptautiskaj ā līmenī. Komisija 
uzskata, ka, lai apmierin ātu tirgus un uz ņēmēju vajadz ības pastāvīgi mainīgos 
apstākļos, lielā mērā ir jāuzlabo Eiropas standartiz ācijas sist ēma un t ās 
mehānismu efektivit āte. Paturot pr ātā, ka Eiropas standartiz ācija ir neatkar īga un 
uzņēmējdarbības vadīta, Eiropas Standartiz ācijas organiz ācijas ar ieinteres ētajām 
pusēm ir aicin ātas pārliecināties, vai to darba metodes, proced ūras un politika 
pietiekami atspogu ļo ieinteres ēto pušu vajadz ības pašreiz ējā tirgus pras ību 
nodrošināšanai. 
– Lai nodrošin ātu efektīvu standartiz āciju, kā ieguldījums no ES puses ES politikas 
standartiz ācijas uzlabošanai rūpīgi jāpārbauda iest āžu sistēma. Tas iekļauj Eiropas 
standartiz ācijas finans ēšanas tiesisk ā pamata izveidi un Direkt īvas 98/34 standartda ļu 
pārskatīšanu, kas iedibina inform ācijas proced ūru standartu un tehnisko noteikumu 
jomā. 
– Komisija sadarb ībā ar Eiropas Standartiz ācijas organiz ācijām turpina atbalst īt 
starptautisko standartu izveidi ar atbilstoš ām starptautisk ām standartiz ācijas 
organizācijām un sekm ēt to izmantošanu. Ja past āv starptautiskie standarti, tad 
Eiropas Standartiz ācijas organiz ācijai, kur tas ir iesp ējams, tos ir vien ādi jāpārveido 
un jāizmanto, k ā Kopienas ties ību aktu pamats. 
– Komisija uzskata, ka Eiropas standartiz ācijas sistēma un tās centieni var ētu būt 
vairāk paman āmi ārpus ES , rādot Eiropas saska ņas modeļa priekšroc ības pēc 
paplašināšanās, īpaši jaunajiem ES „kaimi ņiem”. Sav ā pēdējā paziņojumā par 
„Eiropas kaimi ņattiecību politiku”5 Komisija ir skaidri uzsv ērusi atbilst ības 
novērtēšanas un standartiz ācijas noz īmi šajā kontekst ā. Bez tam j ārada vair āk 
sinerģijas ar pieaugošu sadarb ību starp Eiropas Standartiz ācijas organiz ācijām, to 
valstu dal ībniekiem, komisiju un dal ībvalstīm, lai padar ītu Eiropas standartiz āciju 
redzamāku ārpus Eiropas6. 
                                                 
5 KOM (2004) 373 gal īgā versija. 
6 Skat īt Komisijas person āla darba dokumentu “Eiropas standartiz ācijas probl ēmas” 
http://europa.eu.int/comm/enterprise/standards_policy/index.htm  (tiks public ēts). 
 
LV 4   LV 2. J AUNAS STANDARTIZ ĀCIJAS POLITIKAS JOMAS  
2.1 Jauni ties ību akti un jauni ties ību aktu projekti 
Ir izrādījies, ka Eiropas standartiz ācija jaun ās pieejas ties ību aktu atbalstam ir 
veiksmīgs un nepieciešams vienota pre ču tirgus izveides l īdzeklis.  Padome 2002. gada 
1. marta secin ājumos par Eiropas standartiz āciju apstiprin āja savus pan ākumus. Tā lūdza 
Komisijai p ārbaudīt, vai Eiropas standartu atbalsts Eiropas ties ību aktiem var ētu tikt 
paplašināts uz jaun ām politikas jom ām pat ārpus vienota tirgus ties ību aktiem. 
Saistībā ar šo ir jāuzsver, ka “jaun ā pieeja” ir specifisks ties ību aktu modelis, ar kuru prasm īgi 
varētu apvienot gan valsts (t.i., sabiedr ības vesel ības un droš ības aizsardz ība, patērētāju un 
apkārtējās vides aizsardz ība), gan ar ī privātuzņēmēju standartu izveides intereses. Tas pie ļauj 
elastīgākas un ne tik stingras ties ību aktu formas taj ās jomās, kur pret ējā gadījumā ikvienu 
detaļu noteiks pats ties ību akts. 
Jau savā “Starpposma zi ņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par paveikto p ēc Padomes 
un Eiropas Parlamenta 1999. gad ā pieņemtajām Eiropas standartiz ācijas rezol ūcijām” 
Komisija zi ņoja par standartiz ācijas paplašin āšanu tiesību aktu un politiku atbalstam7. Kopš 
Padomes n ākamā, 2002. gada marta, l ūguma turpin āt šo pieeju un saistībā ar nepieciešam ību 
vienkāršot tiesību aktus par paplašin āto Eiropas Savien ību un vienk āršot darb ības, kas 
ir ierosin ātas, lai preciz ētu un vienk āršotu „acquis”8, turpmākā virzība tika īstenota ar 
daudz daž ādu Kopienas ties ību aktu un politikas pal īdzību. Saistītās jomas jo īpaši saska ņā ar 
Komisijas “lab āku regul ējumu politiku"9, ir inform ācijas un sazi ņas tehnolo ģijas, 
pakalpojumi, transporta, pat ērētāju un apkārtējās vides aizsardz ība. 
Turklāt standartiz ācijas paplašin āšana Kopienas ties ību aktu jom ās ārpus vienota 
tirgus ir ļoti vēlama, protams, ņemot vērā saistīto jomu specifiku saska ņā ar Komisijas 
priekšlikumiem par vad ību un lab āku regulējumu.  
2.2 Standartiz ācija rūpniecības konkur ētspējas atbalstam 
No Eiropas standartiz ācijas iegūtie pozitīvie aspekti ir krietni vair āk, nekā tikai Eiropas 
tiesību aktu atbalsts.  Ieinteres ēto pušu br īvprātīgo standartu izveide var nodrošin āt 
turpmākos pozitīvos aspektus un palielin āt konkurētspēju10. Standarti kopš senseniem laikiem 
ir bijuši tirgus sist ēmas neat ņemama da ļa, kā arī tiem ir bijusi galven ā nozīme tautu 
labklājības virzībā. Standarti sliecas paaugstin āt konkur ētspēju un pie ļauj zemāku 
produkcijas apjomu un tirdzniec ības izmaksas, sekm ējot ekonomiku kopum ā. Standarti 
darbojas, samazinot daž ādību, nodrošinot savstarp ējo izmantojam ību, uzturot kvalit āti un 
nodrošinot inform āciju. Viens no p ēdējiem kādas lielākās valsts standartiz ācijas organiz ācijas 
                                                 
7 S īkāku inform āciju skatīt KOM (2001) 527 gal īgā versija, 9. lpp. 
8 KOM (2003) 71. 
9 Komisijas zi ņojums par Eiropas vad ību, 2002. gada decembris , KOM (2002)  705 galīgā versija. Lab āku 
regulējumu politikas rezult ātā Komisija sevi ir pilnvarojusi sistem ātiski veikt noz īmīgu likumprojektu 
ieguldījuma nov ērtējumu. Saist ībā ar šo ir jāizskata alternat īvas un vislabv ēlīgākais risinājums. Atsauce 
uz brīvprātīgajiem standartiem ir viens no l īdzekļiem. 
10 Piem ēram, saska ņā ar Austrijas standartiz ācijas organiz ācijas izdoto p ētījumu (“Der Nutzen der 
Normung für Unternehmen und Volkswirtschaft”, 20. lpp.) Austrij ā ieguvums no standartiz ācijas bija 
1,74 miljardi eiro, turpret ī izmaksas - 43 miljoni eiro. T ādējādi ieguvums bija 40 reizes liel āks nekā 
izmaksas. 
 
LV 5   LV publicētajiem pētījumiem pier āda, ka Eirop ā standartiz ācija iekšzemes kopprodukta v ērtību11 
palielina apm ēram par 1 %. Tika ar ī norādīts, ka standartiz ācijas ieguld ījums ir tikpat 
nozīmīgs, kā patentu ieguld ījums. Tas apstiprina to, k āpēc Eiropas politik ā standartiz ācija ir 
tik nozīmīga. Komisija ir labi inform ēta par šo faktu un rezult ātā ir iekļāvusi 
standartiz ācijas izmantošanu daž ādos ar tās politiku saist ītos dokumentos. 
2.2.1 Iekš ējo preču un pakalpojumu tirgu uzlabošana 
Iekšējā tirgus strat ēģijā 2003. līdz 2006. gadam12 Komisija ir izstr ādājusi desmit punktu 
plānu iekšējā tirgus darb ības uzlabošanai. Konkr ētas priekšroc ības iekļauj brīvas preču 
kustības uzlabošanu un pakalpojumu br īvas kustības izveidi.  
Pakalpojumu nozar ēs (piemēram, uzņēmējdarbības pakalpojumi, transports, ener ģija, 
telekomunik ācijas, tūrisms un br īvais laiks) Eiropas Savien ības tirgus ekonomik ā strādā liels 
skaits nodarbin āto (70% visu nodarbin āto darbojas tirgus pakalpojumu jom ā)13. Tomēr 
brīvprātīgo standartu pieejam ība pakalpojumu jom ā ievērojami atpaliek no 
ekonomikas noz īmīguma un š īs jomas iesp ējām14. Eiropas standarti ir atz īti par vienu no 
pasākumiem, kas var sekm ēt ES pakalpojumu izmantošanu un konkur ētspējas veicin āšanu. 
Tādēļ Eiropas Standartiz ācijas organiz ācijas ir lūgušas Komisijai izve idot programmu, lai 
kopā ar ieinteres ētajām pusēm noteiktu Eiropas standartiz ācijas priorit ārās jomas un aizs āktu 
enerģisku standartu noteikša nas procesu Eiropas l īmenī. 
Turklāt Komisija ar nož ēlu atzīmēja, ka, neskatoties uz iev ērojamu kop ējo standartu kopumu 
esamību, sertifik ācijas sistēmas un valsts kvalit ātes zīmes joproj ām nav vienotas. T āpēc 
ražotāji, kas vēlas ievietot savus ražojumus ES tirg ū, bieži vien ir spiesti uzr ādīt savu 
ražojumu atbilst ību, pievienojot atbilstošu valsts sertifik ācijas zīmi. Paļaušanās uz kop ējo 
Eiropas uzl īmju sistēmu būtu veiksm īgs risinājums, lai nodrošin ātu pamatu apzin ātu standartu 
atbilsmei. Eiropas Standartiz ācijas organiz ācijas, to valsts locek ļi, dalībvalstis un 
ieinteresētās puses tiek aicin ātas meklēt risinājumus šīs jomas uzlabošanai.  
2.2.2 Jaunin ājumi 
Standartiem ir liela noz īme arī saistībā ar jaunin ājumiem, tie ietekm ē uzņēmējdarbības 
lēmumus par ieguld ījumiem p ētījumos un att īstībā (R+D). Standarti k ā vismūsdienīgākais 
tehnisko zin āšanu avots paplašina ekonomikas zin āšanu bāzi un saska ņoti var iek ļaut jaunas 
tehnoloģijas un p ētījumu rezult ātus jaunu ražojumu un pakalpojumu izveides un att īstības 
procesā. Standarti k ā tirgus instruments pal īdz uzņēmējdarbībā veidot kop ēju tirdzniec ības 
valodu. Nozīmīgs piemērs ir GSM (“Glob ālā mobilo sakaru sist ēma”), kas izveidoja 
starptautisko mobilo saka ru tirgu un ir vadošais sp ēks jebkādu mobilo lietot ņu attīstībā. 
Turklāt jaunajai satel īta navigācijas infrastrukt ūrai Galileo  Eiropas un starptautiskie 
standarti nodrošina atbalstu l īdzīgi ne tikai t ās īstenošanas zi ņā, bet arī tās izmantošanai 
daudzās lietotnēs. Galileo ierīču un pakalpojumu viegl ā ieiešana glob ālajā tirgū ir atkarīga no 
plašas saist ītu standartu pie ņemšanas.  Perinormat īvā izpēte (izpēte, lai nodrošin ātu standartu 
                                                 
11 Ekonomiskie ieguvumi no standartiz ācijas, public ēts DIN (V ācijas Standartiz ācijas instit ūts) 2000 
ISBN 3-410- 1486- 4. 
12 Komisijas pazi ņojums: Iekš ējā tirgus start ēģija – priorit ātes 2003. l īdz 2006. gadam, KOM (2003) 238. 
galīgā versija. 
13 Tirgus pakalpojumi iek ļauj visus pakalpojumus, iz ņemot valsts varas iest āžu pakalpojumus. 
14 Saist ībā ar šo skat īt: Standarti pakalpojumu nozar ēs, Fraunhofer Institute Systems and Innovation 
Research , 2003. gada apr īlis, 1., 2. lpp. 
 
LV 6   LV zinātnisko pamatu) sekm ē uzņēmējdarbības vidi, kas sp ēj investēt R+D un jaunin ājumos. Lai 
standartiz ācija būtu veiksm īga, ir jāstiprina zin ātnes un standartiz ācijas saikne.  
2.2.3 Standartiz ācija un inform ācijas un sazi ņas tehnolo ģijas/ IT 
Standarti var pal īdzēt izveidot un nodrošin āt sadarbību un tādējādi sekmēt izvairīšanos 
no tirgu sadrumstalot ības. Tas ir ārkārtīgi nozīmīgi strauji att īstošajos tirgos ar nep ārtraukti 
mainīgajām tehnolo ģijām, īpaši inform ācijas un sazi ņas tehnolo ģijas jomā. Šajā nozarē pēdējā 
desmitgad ē tirgus vieta b ūtiski un past āvīgi ir main ījusies. Šī tirgus liberaliz ācija starp 
nozarēm ir izrais ījusi konkurenci. Monol īto pagātnes pasauli ir aizvietojusi neviendab īgā 
tehnoloģiju attīstība. 
No tehnisk ā nodrošin ājuma līdz programmat ūrai ir notikusi noz īmīga pārbīde. Tas nor āda uz 
pārbīdi no tradicion ālās standartiz ācijas veidiem uz ražojumiem ar īstermiņa attīstību un 
ekspluatācijas cikliem. Sadarb ību var sasniegt ar daž ādiem standartiz ācijas veidiem, kas ir 
galvenā prasība, lai izvair ītos no tirgus sadrumstalot ības; šī pārbīde pieprasa pa ātrināt 
standartu izveidi un jaunas pieg ādājamības sekm ēšanu. Turkl āt telekomunik ācijas un IT 
saplūst, un tirgi ir k ļuvuši glob āli, rodas jaunas tirgu strukt ūras un glob ālās industrijas 
partnerība. Rezult ātā konsorcijam un forumiem ir aizvien pieaugoša noz īme standartu 
attīstīšanā, liekot ESO strukt ūrām, kā arī valsts varas iest ādēm iejaukties ES l īmenī. Ir 
jāpārskata standartiz ācija inform ācijas un sazi ņas tehnolo ģijas nozares ties ību aktu atbalstam. 
Lai nodrošin ātu labāku atbildi uz main īgā tirgus pras ībām, Eiropas standartiz ācijas politikai, 
kā arī Eiropas Standartiz ācijas organiz ācijai ir jāatzīst šie fakti un j āpārveido politikas, procesi 
un organiz ācijas strukt ūras ciešā sadarbībā ar ieinteres ētajām pusēm un jo īpaši rūpniecību. 
2.3 Standartiz ācija sabiedrisko vajadz ību atbalstam 
2.3.1 Apk ārtējā vide 
Savā paziņojumā par integrētu ražojumu politiku15 Komisija v ērsa uzman ību uz to, ka ar 
standartu pal īdzību var paveikt daudz vair āk un ka tie var sekm ēt ilgtspējīgu attīstību, 
kurā ietilpst ekonomiskie, soci ālie un apk ārtējās vides aspekti. T ā minēja arī, ka standartu 
uzlabošana var ētu uzlabot apk ārtējās vides ražojumus vis ā to dzīves ciklā. Standartiz ētāji tiek 
aicināti pievērst lielāku uzman ību apkārtējai videi. Atbilstoši sav ā pēdējā paziņojumā par 
„Apkārtējās vides aspektu iek ļaušanu standartiz ācijā”16 Komisija ir aicin ājusi (ziņojuma 
galvenā doma) visas standartiz ācijā iesaistītās puses nekav ējoties veikt nepieciešamo, lai 
iekļautu vides aizsardz ību standartiz ācijā17. 
                                                 
15 KOM (2003) 302. 
16 KOM (2004) 130 gal īgā versija, 25.02.2004. 
17 Kā praktisku rezult ātu Komisija ir izdevusi nor ādījumus par standartiz ācijas darba programmas izveidi 
enerģiju patērējošo izstr ādājumu eko dizaina jom ā; šos nor ādījumus ir pie ņēmušas Eiropas 
Standartiz ācijas organiz ācijas un ir sagaid āms, ka ātri tiks uzs ākts darbs. 
 
LV 7   LV 2.3.2 Pieejam ība 
Standarti ir svar īgs instruments, lai samazin ātu sabiedr ības un ekonomikas norobežošanos. 
Eiropas sabiedr ība noveco.  Rezultātā preču un pakalpojumu tirgus, kas apmierina inval īdu 
vai vecāku cilvēku prasības, palielin ās. Ar standartiz ācijas pal īdzību šo pras ību var 
uzlabot  un ir iesp ējama arī mūsdienīgu, jaunākajiem tehnikas sasniegumiem atbilstošu 
tehnoloģiju ieviešana, kas pieejama visiem. Tom ēr tam ir nepieciešama visu šaj ā procesā 
iesaistīto ieinteres ēto pušu līdzdalība. 
2.3.3 Droš ība 
Standartiz ācijai arī ir svarīga nozīme tajās politikās, kas ir saist ītas ar droš ību cīņā pret 
terorismu un noziegumu nov ēršanu, tiecoties aizsarg āt pilsoņus, infrastrukt ūras un 
pakalpojumus, kas ir iesp ējamie mērķi. 
3. S TANDARTIZ ĀCIJAS GLOB ĀLĀ DIMENSIJA  
Eiropas Savien ības nozīmīgākās starptautisk ās saistības šajā jomā tiek paustas ar PTO 
nolīgumu par Tirdzniec ības tehniskaj ām barjer ām. Šis nol īgums pieprasa no saviem 
parakstītājiem, lai cita starp ā nediskrimin ējošā veidā un, neveidojot liekus š ķēršļus 
tirdzniecībai, tiktu izstr ādāti un piem ēroti tehniskie regul ējumi un starptautiskie standarti. 
Veidojot tehnisko regul ējumu projektus, ieteikts visur izmantot ar ī starptautiskos standartus. 
Sadarbībā ar Eiropas Standartiz ācijas organiz āciju Komisija sekm ē starptautisko standartu 
izmantošanu. Šaj ā pakāpē tā piedalās uzņēmējdarbības dialogos, piem ēram, TABD18 un 
MEBF19, nodrošina atbalstu sadarb ības un partner ības nolīgumiem starp Eiropas un 
starptautiskaj ām standartiz ācijas organiz ācijām, sekm ē standarta noteiktos mode ļus, 
piemēram, Apvienoto N āciju Eiropas Ekonomikas komisiju ( UN/ ECE ), un nodrošina 
tehnisko pal īdzību. Šīs darbības sekm ē piekļuvi Eiropas r ūpniecības tirgum un 
paaugstina konkur ētspēju. 
Tomēr, lai to var ētu īstenot un uzskat āmi parādīt Eiropas sist ēmas efektivit āti, Kopienai ir 
nepieciešama stingra standartu sist ēma, tai skait ā pietiekama infrastrukt ūra Eiropas 
līmenī, kas var nodrošin āt, ka starptautiskie standa rti, kas ir plaši izstr ādāti un iekļauti Eiropas 
standartos Kopienas politikas atbalstam, ir saska ņoti ar šīm politik ām. Daudzveid īgajai 
sistēmai, kas balst ās uz daudz ām konkur ējošām valstu standartiz ācijas organiz ācijām, tāda 
nozīme nepiem īt. Tāpēc dalībvalstis, to valsts standartiz ācijas organiz ācijas un 
ieinteresētās puses piepras īja turpin āt spēcīgas un saska ņotas Eiropas standartu 
sistēmas ieviešanu. Taj ā pašā laikā Eiropas r ūpniecībai un ieinteres ētajām pusēm ir 
pilnīgi jāiekļaujas Eiropas standartiz ācijā, tādējādi tās var kļūt par vadošo sp ēku 
starptautisk ās standartiz ācijas līmenī. 
                                                 
18 Transatlantiskais biznesa dialogs. 
19 Mercosur  Eiropas biznesa forums. 
 
LV 8   LV 4. I ETEIKUMI TURPM ĀKAJĀM DARB ĪBĀM 
Ar dalībvalstīm un ieinteres ētajām pusēm veiktās konsult ācijas par standartiz āciju ir 
apstiprinājušas Komisijas uzskatus par standartiz ācijas politiku. T ās ir arī apstiprin ājušas, ka 
ir nepieciešami uzlabojumi ar daudz ām papildu darb ībām, kas ir izskaidrotas plaš ākā 
Komisijas person āla darba dokument ā “Eiropas standartiz ācijas probl ēmas”.  Komisija 
īstenos turpm āk izklāstītās darbības. Turkl āt tā aicina Eiropas Standartiz ācijas organiz ācijas, 
dalībvalstis un ieinteres ētās puses īstenot šīs darbības viņu pašu kompetences jom ās. 
Ieteikumu īstenošana var veicin āt Komisijas, dal ībvalstu un ieinteres ēto pušu turpm ākās 
darbības plānu. 
Darbību ieteikumi ir š ādi: 
4.1. Plaš āka Eiropas standartiz ācijas izmantošana Eiropas politik ā un tiesību aktos 
– Komisija ir p ārliecināta, ka standartiz ācijas paplašin āšana Eiropas ties ību aktu un 
politiku atbalstam jom ās, kas ir ārpus vienota pre ču tirgus, bija veiksm īga. Komisija 
ir apsolījusi turpin āt šo pieeju un atbalst īt paplašin ātu standartiz āciju savā politikā. 
– Saistībā ar šo ir jāpalielina dal ībvalstu lēmumu pie ņēmēju zināšanu līmenis attiec ībā 
uz Eiropas standartiz ācijas priekšroc ībām Kopienas ties ību aktu un politiku 
atbalstam. 
4.2. Eiropas standartiz ācijas un t ās iestāžu sistēmas efektivit ātes, saska ņošanas, 
pārskatāmības uzlabošana 
– Efektivitāte: ir būtiski, lai Eiropas standarti tiktu izstr ādāti saprātīgā laika posm ā. Lai 
spētu spriest par r ūpniecības un regul ētāju vajadz ībām, šai pak āpē Eiropas 
standartiz ācijas organiz ācijām ir jāturpina uzlabot sava efektivit āte. Tas attiecas ar ī 
uz to proced ūru pieejam ību, ar kur ām konsorcija vajadz ības varētu labāk pielāgot 
ESO. ESO piln ā mērā ir jāizmanto siner ģijas jauda, uzlabojot savu sadarb ību un 
pastiprinot savus saska ņošanas meh ānismus kop ējas intereses objektos. 
– Informācijas un sazi ņas tehnolo ģijas: Komisija ar dal ībvalstīm un ieinteres ētajām 
pusēm centīsies aizs ākt stratēģisko pārbaudi, kas tiks v ērsta uz to, k ā visi 
standartiz ācijā iesaistītie dalībnieki var ētu labāk pieska ņoties pārbaudījumiem, 
nosakot sabiedrisk ās un tirgus vajadz ības un tādējādi nodrošinot efekt īvas, plaši 
izstrādātas specifik ācijas IT nozar ē. 
– Visu saist īto un ieinteres ēto pušu efekt īva līdzdalība (NVO, apk ārtējā vide, patērētāji, 
MVU, iest ādes, uzņēmējdarbības pārstāvji saska ņā ar TBT nol īgumu) vēl nav 
pietiekami labi nodrošin āta ne ESO l īmenī, ne arī visās dalībvalstīs. Ir nepieciešami 
uzlabojumi. Ir j ācenšas, lai uz ņēmēji Eiropas iekš ējā tirgus standartiz āciju 
paplašinātu, kā stratēģisko konkur ētspējas un tehniskas ties ību aktu vienotas 
piemērošanas līdzekli. Šai sakar ā visas saist ības atkātoti tiks atjaunotas. 
– Iestāžu sistēmas stiprin āšana:  lai nodrošin ātu standartiz ācijas efektivit āti, iestāžu 
sistēma ir jāpārveido. Tas iek ļauj Eiropas standartiz ācijas finans ēšanas tiesisk ā 
pamata izveidi un Direkt īvas 98/34, kas iedibina inform ācijas proced ūru standartu un 
tehnisko regul ējumu jom ā, standartu da ļas pārskatīšanu. 
 
LV 9   LV – Eiropas standartiz ācijas finansi ālā pārskatāmība: Eiropas standartiz ācijas 
finansēšanai ir jābūt balstītai uz tajā iesaistīto pušu iemaks ām. Uzņemoties Eiropas 
standartiz ācijas nozīmi Eiropas politiku atbalstam, Komisija ap ņemas līdzfinansēt 
Eiropas standartiz āciju un Eiropas infrastrukt ūras. Dalībvalstis uz ņemas līdzatbildību 
attiecībā uz Eiropas standartiz ācijas sist ēmas finansi ālo pārskatāmību. 
CEN/ CENELEC  centrālās infrastrukt ūras finans ēšana, kas ir atkar īga tikai no ES 
iemaksām un ikgada valsts standartiz ācijas organiz āciju iemaks ām, ir jāpārskata. Ir 
nepieciešama sp ēcīgas, centraliz ētas infrastrukt ūras, kas p ārstāv Eiropas intereses, 
uzturēšana. Komisija izvirza ties ību aktu priekšlikumu, nodrošinot tiesisku pamatu 
finansiāli atbalstīt Eiropas standartiz āciju, ar atsauci uz vis ām šīm darbībām un 
vajadzībām, kā Eiropas politikai kalpojošu l īdzekli. 
4.3 Eiropas standartiz ācija un globaliz ācijas probl ēmas 
– Komisija turpina sekm ēt starptautisko standartiz ācijas organiz āciju ( ISO, IEC, ITU ) 
izveidotos starptautiskos standartus un atbalst īt to ieviešanu ES. 
– Kad starptautiskie standarti ir izstr ādāti un ieviesti Eiropas politikas atbalsta 
standartos, Eiropas standartiz ācijas organiz ācijām ir jānodrošina, lai šie standarti 
būtu saskaņā ar ES politikas m ērķiem. 
– Eiropas standartiz ācijas noz īme starptautiskaj ā kontekst ā un tās pārskatāmība, 
sekmējot piekļuvi tirgum, k ā arī konkurētspēja ir jāpastiprina. Ir svar īgi steidzin āt 
Eiropas rūpniecību un iesaist ītās puses atjaunot saist ības ar Eiropas standartiz āciju kā 
vadošo starptautisko standartiz ācijas spēku. Bez tam ar ī dalībvalstīm (ņemot vērā 
paplašināto Eiropas Savien ību) jāstiprina saist ības ar Eiropas standartiz āciju. Eiropas 
Standartiz ācijas organiz ācijas un ieinteres ētās puses tiek aicin ātas veikt konkr ētas 
darbības pārredzamības uzlabošanai.