ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 299/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8592 – Centerbridge/EGPH/JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 299/02)

Komisija 2017. gada 4. septembrī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8592. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 278/2

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8359 – Amundi / Crédit Agricole / Pioneer Investments)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 278/04)

Komisija 2017. gada 24. martā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8359. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 282/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8305 – Rockwell Collins / B/E Aerospace)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 282/01)

Komisija 2017. gada 11. aprīlī nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8305. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 257/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8422 – ChemChina/AKC/JVs)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 257/01)

Komisija 2017. gada 1. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8422. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 270/1

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8543 – Ardian / APG / PGGM / LBC Tank Terminals)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 270/01)

Komisija 2017. gada 7. augustā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32016M8543. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 218/16

Iebildumu necelšana pret paziņoto koncentrāciju

(Lieta M.8429 – BNP Paribas / Caisse des Dépôts et Consignations / Société Générale / Euronext / Euroclear / S2IEM / CACEIS / JV)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2017/C 218/05)

Komisija 2017. gada 30. jūnijā nolēma neiebilst pret iepriekš minēto paziņoto koncentrāciju un atzīt to par saderīgu ar iekšējo tirgu. Šis lēmums pamatots ar Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 6. panta 1. punkta b) apakšpunktu. Pilns lēmuma teksts ir pieejams tikai angļu valodā, un to publicēs pēc tam, kad no teksta būs izņemta visa komercnoslēpumus saturošā informācija. Lēmums būs pieejams:

— Komisijas konkurences tīmekļa vietnes uzņēmumu apvienošanās sadaļā (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šajā tīmekļa vietnē ir pieejamas dažādas individuālo apvienošanās lēmumu meklēšanas iespējas, tostarp meklēšana pēc sabiedrības nosaukuma, lietas numura, datuma un nozaru kodiem,

— elektroniskā veidā EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lv) ar dokumenta numuru 32017M8429. EUR-Lex piedāvā tiešsaistes piekļuvi Eiropas Savienības tiesību aktiem.

(1) OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.
Uzņēmumiem, tostarp MVU, būs papildu izmaksas, kas tiks analizētas turpmāko īstenošanas pasākumu kontekstā, bet ietekmes mazināšanas iespējas tiks izskatītas pievienotajos ietekmes novērtējumos. Visas atbilstības nodrošināšanas izmaksas būs samērīgas, un dažas no tām var tikt pārliktas uz patērētājiem (kas savukārt laika gaitā tiks kompensētas, kā aprakstīts iepriekš). Uzņēmumiem, kuri darbojas pāri ES robežām, saskaņotas prasības ES līmenī, visticamāk, samazinās kopējās atbilstības nodrošināšanas izmaksas, jo ar tām aizstās dažādas esošās vai plānotās prasības valstu līmenī. Būs arī tieši ieguvumi uzņēmumu konkurētspējai, arī saistībā ar darbību pārvirzīšanu no primāro izejvielu apstrādes uz otrreizējo izejvielu apstrādi un no produktu ražošanas uz uzturēšanu, atkalizmantošanu, pārjaunošanu, remontu un lietotu preču tirdzniecību, kas, kā paredzams, sniegs būtiskus ieguvumus MVU, jo tie ir aktīvāki šajos sektoros. Lai gan MVU ir norādījuši, ka noteiktu negatīvu ietekmi var radīt daži no galvenajiem pasākumiem saskaņā ar vēlamajiem politikas risinājumiem, daudzi arī uzskata, ka to var kompensēt un laika gaitā radīt pievienoto vērtību (piemēram, samazinātu materiālu izdevumu, uzlabotas klientu lojalitātes, zaļāku produktu tirgus labākas pieejamības, reputācijas uzlabojumu u. c. iemeslu dēļ).
Ja visā pasaulē saglabāsies atšķirības klimatisko ieceru vēriena ziņā, ES kāpinātais ieceru vēriens palielinās oglekļa emisiju pārvirzes risku no ES. Šādu pārvirzi izraisa energoietilpīgu produktu ražošanas pārvietošana no ES uz citām valstīm ar zemākām vides atbilstības nodrošināšanas izmaksām un šo pašu ES produktu aizstāšana ar oglekļietilpīgāku produktu importu no šīm valstīm. Tādā gadījumā rezultāts ir vispārējs globālo emisiju pieaugums, tādējādi mazinot ES klimata rīcībpolitikas efektivitāti. ES 2005. gadā ieviesa ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas un cīnītos pret klimata pārmaiņām. ES klimatneitralitātes mērķis līdz 2050. gadam un lēmums līdz 2030. gadam kāpināt klimata ieceru vērienu liek arī plašāk pārskatīt esošos pasākumus attiecībā uz oglekļa emisiju pārvirzes novēršanu. Piemēram, lai arī kvotu bezmaksas iedale efektīvi novērš oglekļa emisiju pārvirzes risku, tā arī vājina oglekļa cenu signālu ES nozarei salīdzinājumā ar visu kvotu izsoli. OIM kā alternatīva kvotu bezmaksas iedalei nodrošinātu, ka importēto preču cena precīzāk atspoguļotu ar tām saistītās oglekļa emisijas.
Iniciatīva noteiktu, ka ir vajadzīgi ierobežoti ieguldījumi gan no EVTI puses, gan no ārējiem pārbaudītājiem, kas nolemj piedalīties. EVTI var rasties vienreizējas izmaksas un minimālas pastāvīgās izmaksas papildu darbaspēka resursu, apmācības, kā arī IT izveides izmaksu veidā. Ārējiem pārbaudītājiem var rasties papildu izmaksas, ja viņi vēlas ievērot standartu. Uzraudzības maksas pagaidām būtu jāsaglabā minimālā līmenī, ņemot vērā ierobežoto tirgus apjomu. Lai pārbaudītāji saņemtu atļauju no EVTI, tiem būtu jāsedz dažas tiešas atbilstības nodrošināšanas un juridisko konsultāciju izmaksas, kā arī organizatoriskās izmaksas. Emitentiem šis standarts būtu pilnībā brīvprātīgs. Standarta izmantošanas iespējamās izmaksas galvenokārt rodas no izmaksām, ko var pārnest no ārējiem pārbaudītājiem, kā arī izmaksām, kas saistītas ar taksonomijas piemērošanu. Tomēr izmaksas, kas saistītas ar taksonomijas piemērošanu, jau rastos saistībā ar citām iniciatīvām (piemēram, Uzņēmumu ilgtspējas informācijas atklāšanas direktīvu ), un tādējādi tās daļēji tiktu kompensētas.
Ietekmes novērtējums apliecina, ka SEG emisijas ir iespējams samazināt par 50 % vai pat par 55 % sociāli taisnīgā un atbildīgā veidā, šāds samazinājums var veicināt ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību un paātrināt pāreju uz tīru enerģiju, it sevišķi, ja tas tiks darīts apvienojumā ar pienācīgām veicinošajām rīcībpolitikām un no oglekļa gūto ieņēmumu izmantojumu. Ekonomiskie riski, kas saistīti ar SEG emisiju mērķrādītāja palielināšanu līdz 55 %, ir nelieli, un vērienīgāks mērķrādītājs vienlaikus vairotu investoru pārliecību un samazinātu oglekļiesīkstes risku, kā arī sniegtu būtisku vispārēju vidisko labumu. Ietekmes novērtējumā apstiprināts, ka vērienīgāks mērķrādītājs nozīmē, ka daudzi ES rīcībpolitikas instrumenti būs jāpārskata. Ietekmes novērtējumā konstatēts, ka būtu lietderīgi izmantot daudzus un dažādus rīcībpolitikas instrumentus, piemēram, izmantot oglekļa cenas mehānismu un stingrāku regulatīvo rīcībpolitiku enerģētikas un transporta nozarē, un tajā skaidri norādīts, ka nav tāda rīcībpolitikas instrumenta, ar kuru varētu sasniegt visus novērtējumā aplūkotos mērķus.

Ko par to saka ieinteresētās personas? Kurus no variantiem tās atbalsta?

Galvenais ieguvums ir tas, ka emisijas tiks samazinātas savlaicīgi, kas ļaus līdz 2050. gadam sasniegt klimatneitralitātes mērķi, un tas investoriem dos lielāku pārliecību un samazinās oglekļiesīkstes riskus. Investīcijas mazoglekļa ekonomikā var veicināt ekonomisko izaugsmi un darbvietu rašanos, paātrināt pāreju uz tīru enerģiju un pēc Covid-19 krīzes palīdzēt īstenot zaļu atveseļošanu. Oglekļa cenas noteikšanas instrumenti ļautu palielināt ieņēmumus, kurus varētu pārvērst zaļās investīcijās un izmantot kropļojošu nodokļu (piem., darbaspēka nodokļu) samazināšanai, tādējādi veicinot ekonomisko izaugsmi un nodarbinātību. Energoefektivitātes risinājumu un atjaunojamo energoresursu apguve notiktu daudz aktīvāk, un tā rezultātā energosistēma kļūtu drošāka un būtu mazāk atkarīga no importa, proti, 2021.–2030. gadā samazināts fosilā kurināmā imports varētu ietaupīt 325 līdz 375 miljardus euro. Izvērstāka energoefektivitātes risinājumu un atjaunojamo energoresursu apguve palīdzētu patērētājus pasargāt no enerģijas cenu kāpuma ietekmes. Ja tiktu izvēlēts visaugstākais siltumnīcefekta gāzu samazināšanas mērķrādītājs, samazinātos gaisa piesārņojuma ietekme, proti, līdz 2030. gadam piesārņojums samazinātos par vairāk nekā 60 % salīdzinājumā ar 2015. gada līmeni. ES zemes izmantošanas sektorā uzlabotos ilgtspējīgas apsaimniekošanas prakse, un tas vairāk stimulētu apmežošanu un degradētu zemju atjaunošanu, kas palīdzētu apvērst pašreizējo ES dabisko oglekļa piesaistītāju samazināšanās tendenci.
Paredzams, ka iejaukšanās ietekmēs mazos un vidējos uzņēmumus, jo iniciatīva attiecas uz visām digitālajām platformām un pārdevējiem neatkarīgi no to lieluma. Lai gan iniciatīva radīs atbilstības nodrošināšanas izmaksas, tā var būt labvēlīgāka MVU nekā pašreizējās sadrumstalotās ziņošanas prasības visā ES. Iniciatīvai būtu arī jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi visiem dalībniekiem, no kā labumu gūtu MVU.
Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) mērķis ir risināt nozīmīgas sabiedrības problēmas, uzlabojot ES inovācijas sniegumu ar izglītības, pētniecības un inovācijas zinību triādes integrācijas palīdzību. EIT tika izveidots 2008. gadā ar Regulu (EK) Nr. 294/2008 (“EIT regula”) . EIT regulā ir noteikts tā pamatuzdevums, mērķi un EIT piešķirtais budžets, un tādēļ tas jāsaskaņo ar piemērojamo pētniecības un inovācijas pamatprogrammu. Komisijas priekšlikumā, ar ko izveido pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” 2021.–2027. gadam, ir izklāstīts ierosinātais EIT budžets nākamajam periodam, kā arī tā pamatojums, pievienotā vērtība, darbības jomas, darbības pamatvirzieni un snieguma rādītāji. Šajā priekšlikumā EIT ir viens no galvenajiem elementiem pīlārā “Inovatīvā Eiropa”. Priekšlikums programmai “Apvārsnis Eiropa” pats par sevi nenodrošina juridisko pamatu EIT darbību turpināšanai pēc 2020. gada. Tādēļ jāgroza EIT regula. Turklāt EIT regulas 17. pantā noteikts, ka reizi septiņos gados Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par stratēģisko inovāciju programmu, kurā noteiktas EIT stratēģiskās, ilgtermiņa prioritātes un finansiālās vajadzības, kam jābūt saskaņā ar piemērojamo pētniecības un inovācijas pamatprogrammu. Pašreizējā stratēģiskā inovāciju programma aptver laikposmu no 2014. līdz 2020. gadam . Tādēļ kopā ar priekšlikumu pārskatīt EIT regulu ir jāiesniedz priekšlikums par jaunu EIT stratēģisko inovāciju programmu 2021.–2027. gadam. Šīs iniciatīvas mērķis ir grozīt EIT regulu, to pārstrādājot, un saskaņot SIP ar programmu “Apvārsnis Eiropa”. Tā aptver jaunās EIT prioritārās jomas, kā arī tā finanšu vajadzības. Tās mērķis ir arī uzlabot EIT darbību, ņemot vērā pēdējos gados gūto pieredzi. Iniciatīvā īpaša uzmanība ir pievērsta jautājumu risināšanai trīs galvenajās jomās. Pirmkārt, tā risinās problēmas, kas saistītas ar EIT finansēšanas modeli. Otrkārt, tā nāks klajā ar risinājumiem, kā palielināt EIT izglītības darbību ietekmi, t. i., uzlabos informētību par EIT izglītības zīmolu un atbalstīs uzņēmējdarbības un inovācijas spējas un prasmes augstākās izglītības iestādēs. Visbeidzot, iniciatīva palīdzēs palielināt EIT reģionālo ietekmi, labāk integrējot zināšanu un inovāciju kopienas (ZIK) vietējās inovācijas ekosistēmās. Iniciatīvā arī tiks izklāstītas ZIK turpmākās prioritārās jomas. Turklāt ar šo iniciatīvu tiks risināti vairāki tehniski jautājumi, kā palielināt EIT darbību efektivitāti, lietderību un saskaņotību. Tie ietver ZIK atvērtību un pārredzamību, EIT pārvaldību un EIT personāla līguma noteikumus. Konstatētie problēmjautājumi tiks risināti, veicot grozījumus EIT regulā un pieņemot EIT stratēģisko inovāciju programmu 2021.–2027. gadam. Šī ietekmes novērtējuma pamatā ir attiecībā uz programmu “Apvārsnis Eiropa” veiktais ietekmes novērtējums.
Tika apsvērti vairāki leģislatīvi un neleģislatīvi politikas risinājumi. Tika veikts padziļināts novērtējums par šādiem risinājumiem: 1.Pamatscenārijs — sadarbības risinājums — pieņem pašreizējās pieejas turpināšanu, lai ES veidotu kiberdrošības industriālās un tehnoloģiskās spējas, atbalstot pētniecību un inovāciju, kā arī saistītos sadarbības mehānismus saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa”; 2.1. risinājums: Kiberdrošības kompetenču tīkls ar Eiropas Industriālo, tehnoloģisko un pētniecisko kiberdrošības kompetenču centru — struktūru, kas pilnvarota veikt pasākumus, lai atbalstītu industriālās tehnoloģijas, kā arī pasākumus pētniecības un inovācijas jomā; 3.2. risinājums: Kiberdrošības kompetenču tīkla un Eiropas Kiberdrošības pētniecības un kompetenču centra darbība tikai pētniecības un inovācijas jomā. Sākotnējā posmā tika atmesti šādi risinājumi: 1) neveikt nekādas darbības, 2) izmantot tikai jau pastāvošus kompetenču centrus un 3) izmantot pastāvošu aģentūru (ENISA, REA un INEA). Ņemot vērā vispārējās saistības, ko Komisija jau ir uzņēmusies attiecībā uz pašreizējo iniciatīvu, kā arī ņemot vērā dalībvalstu nozīmīgo lomu, galvenā atšķirība starp abiem politikas risinājumiem, par kuriem tika veikta detalizēta analīze, ir to darbības tvērumā, kas atspoguļots to juridiskajā pamatā: struktūra, kas balstīta tikai uz LESD 187. pantu (2. risinājums), iniciatīvas darbību ierobežotu un attiecinātu tikai uz pētniecības un inovācijas jomu, kā arī normālos apstākļos paredzētu privātā sektora dalībnieku finansiālu ieguldījumu. Turpretī struktūra, kas balstīta uz divkārša juridiskā pamata — LESD 187. pantu un LESD 173. pantu (1. risinājums), nozīmētu plašākas pilnvaras, cita starpā aptverot atbalstu plašākai ieviešanai un industriālajām spējām un radot spēcīgāku sinerģiju ar kiberaizsardzību. Tādējādi tiktu arī pastiprināta dalībvalstu nozīme gan attiecībā uz to lomu pārvaldē, gan arī to lomu potenciālo kiberdrošības tehnoloģiju ieguvēju statusā. Analīze apliecināja, ka 1. risinājums ir vispiemērotākais, lai sasniegtu iniciatīvas mērķus, vienlaikus piedāvājot visaugstāko ekonomisko, sociālo un vides ietekmi un aizsargājot Savienības intereses. Galvenie argumenti šī risinājuma labā ietver elastīgumu, kas ļautu pielietot dažādus modeļus sadarbībai ar kopienu un kompetenču centru tīklu, lai optimizētu jau apgūto zināšanu un resursu izmantošanu, iespēju strukturēt visu attiecīgo nozaru, tostarp aizsardzības nozares, publisko un privāto ieinteresēto personu sadarbību, iespēju izveidot reālu kiberdrošības industriālo politiku, atbalstot darbības, kas saistītas ne tikai ar pētniecību un izstrādi, bet arī ar ieviešanu tirgū. Visbeidzot, taču ne mazāk svarīgi, 1. risinājums ļauj arī palielināt saskaņotību, darbojoties kā īstenošanas mehānisms attiecībā uz kiberdrošības jomas finansējumu no Digitālās Eiropas programmas un pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa”, kā arī veicinot sinerģijas starp kiberdrošības civilajām un aizsardzības dimensijām saistībā ar Eiropas Aizsardzības fondu.
Eiropas Komisija ir pieņēmusi savus daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumus 2021.–2027. gadam. Lai aizpildītu digitālo investīciju iztrūkumu, Komisija ir nākusi klajā ar Digitālās Eiropas programmu, kas virzīs un atbalstīs Eiropas sabiedrības un ekonomikas digitālo pārveidi.

Publiska intervence ES līmenī ir būtiska, jo ar to tiek aizsākta “vispārēja sabiedriskā labuma preču” un jaudu ieguve, kā arī gādāts par to, lai tās tiktu izmantotas, lai sabiedrības problēmu risināšanai un inovāciju un konkurētspējas veicināšanai. Intervence ir pamatota jomās, kurās nepieciešams tiks liels finansējums, ka neviena dalībvalsts nevar – savlaicīgi – rīkoties viena pati, jomās, kurās ir nepieciešams sakopot resursus, kas izkliedēti pa visu Eiropu, kā arī jomās, kurās ir svarīgi nodrošināt sadarbspēju, lai varētu izvērst Eiropas mēroga pakalpojumus.

Par augšupēju investīciju iztrūkumu liecina neatbilstība starp augošo pieprasījumu pēc jaunākajām tehnoloģijām un to piedāvājumu. Digitālo spēju uzlabošanai ir vajadzīgas investīcijas attiecīgo tehnoloģiju iegūšanai, to optimāla izmantojuma nodrošināšanai sadarbspējīgā veidā visā ES, kā arī ir jāpilnveido padziļinātas digitālās prasmes, kas vajadzīgas šādu tehnoloģiju plašai izmantošanai. Šī programma papildina jau pastāvošās ES programmas, kas aptver būtiskus digitalizācijas aspektus, it sevišķi pētniecībā un inovācijā (“Apvārsnis Eiropa”) un fiziskajā savienotībā (EISI2).

Vajadzību palielināt investīcijas digitālajās spējās un to plašākā izmantojumā plaši atbalsta ieinteresētās personas un eksperti, kā arī augstākajā politiskajā līmenī.

Programmas vispārējais mērķis ir atbalstīt Eiropas ekonomikas un sabiedrības digitālo pārveidi un nodrošināt, ka no digitālās pārveides iegūst Eiropas iedzīvotāji un uzņēmumi. Programma stiprinās Eiropas spējas svarīgās digitālo tehnoloģiju jomās un vērsīs plašumā to izmantošanu sabiedrības interešu jomās un privātajā sektorā.

Programmai ir pieci konkrēti mērķi: i) augstas veiktspējas datošana, ii) mākslīgais intelekts, iii) kiberdrošība un uzticēšanās, iv) padziļinātas digitālās prasmes un v) izvēršana, optimāla digitālo spēju izmantošana un sadarbspēja. Šie mērķi ir atspoguļoti programmas struktūrā, kuru veido pieci savstarpēji saistīti pīlāri.

Programmu īstenos tieši, kā paredzēts Finanšu regulā, vai netieši ar attiecīgajiem subjektiem vai struktūrām. No esošā digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksa (DESI), kas ir atsauces instruments ES digitalizācijas progresa mērīšanai, tiks aizgūti vairāki rādītāji. Papildus, lai iegūtu detalizētu pārskatu par programmas ietekmi, tiks izstrādāti jauni rādītāji.

Šis ietekmes novērtējums ir pievienots priekšlikumam par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Digitālās Eiropas programmu.
Tiek lēsts, ka valsts iestāžu izmaksas 2018.–2040. gadā būs aptuveni 268 miljoni EUR* un no tiem 17 miljoni EUR būs saistīti ar risinājumu pakalpojumu sniedzēju sertificēšanu, bet 251 miljons EUR — ar īstenošanu. Paredzams, ka valsts iestādes ieguldīs jaunās IT sistēmās vai pašreizējo sistēmu pielāgošanā. Paredzams, ka uzņēmumiem atbilstības nodrošināšanas izmaksas nepārsniegs 4,4 miljardus EUR. Ietekme uz nodarbinātību var būt nedaudz negatīva, ja darbiniekus atbrīvos no darba saistībā ar dokumentu pārvaldības darbību samazināšanos. To kompensēs vispārējā nozares izaugsme. Lielāks pieprasījums pēc IT risinājumiem un sistēmām var radīt papildu iespējas IT pakalpojumu sniedzējiem, radot augsti kvalificētu darbvietu skaita pieaugumu. Nedaudz negatīva ārējā ietekme var rasties, palielinoties gaisa piesārņojumam no ūdensceļu transporta, un to lēš aptuveni 41 miljona EUR apmērā 2018.–2040. gadā*.
Globalizācija un tehnoloģiskās, darba tirgus iestāžu un demogrāfiskās izmaiņas ir paātrinājušas pārmaiņu tempu Eiropas darba tirgū un ievērojami dažādojušas nodarbinātības iespējas. Arī karjeras kļūst mazāk lineāras. Sociālās aizsardzības sistēmas tika izstrādātas un joprojām ir paredzētas galvenokārt darbiniekiem, kuri ir standarta nodarbinātības (ilgtermiņa pilna laika darba) attiecībās, un daudzās valstīs pašnodarbinātas personas nekad nav bijušas pilnībā integrētas sociālās aizsardzības sistēmās. Palielinās to nestandarta darba veidos strādājošo cilvēku un pašnodarbināto personu skaits, kurām to darba tirgus statusa dēļ nav nodrošināta pietiekama piekļuve sociālajai aizsardzībai. Šādas nepilnības palielina risku to problēmas skarto personu un viņu ģimeņu labklājībai, kuras cieš no lielas ekonomiskās nenoteiktības, un izraisa jaunu nevienlīdzību starp paaudzēm un vienas paaudzes ietvaros. Negatīvās sekas ir jūtamas arī kopējā līmenī; tās apdraud sistēmu finansiālo stabilitāti un neļauj sociālās aizsardzības sistēmām darboties kā automātiskam stabilizatoram, kas iegrožo labklājību mazinošus ekonomiskos ciklus.