P6_TA(2005)0337
Tūrisms un att īstība
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par t ūrismu un att īstību (2004/2212(INI))
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērā24. pantu 2000. gada 23. j ūnijāKotonūparakstītajāĀKK un ES nol īgumā,
—ņemot vērāFidži deklarāciju, ko pie ņemtaĀKK un ES ekonomikas un soci ālo interešu grupu sept ītajā
reģionālāsemināra laikā2004. gada 20. oktobr īĀKK un ES Apvienot ās parlament ārās asamblejas p ār-
raudzībā,
—ņemot vērāKomisijas pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu
komitejai un Re ģionu komitejai par Eiropas t ūrisma ilgtsp ējības pamatnost ādnēm (KOM(2003)0716),
—ņemot vērātā2002. gada 14. maija rezol ūciju par Komisijas pazi ņojumu Padomei, Eiropas Parlamen-
tam, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un Re ģionu komitejai par t ādu pieeju Eiropas
tūrisma nākotnei, kura pamatojas uz sadarb ību (1),
—ņemot vērāPasaules augst ākālīmeņa sanāksmi par ilgtsp ējīgu attīstību, kura notika no 2002. gada
26. augusta l īdz 4. septembrim Johannesburg ā,
—ņemot vērārezolūciju par t ūrismu un att īstību saistībāar Eiropas Att īstības fonda (EAF) p ārvaldību un
kontroli, kuru ĀKK un ES Apvienot āparlament ārāasambleja pie ņēma 2001. gada mart āLibrvilā(2),
—ņemot vērāKomisijas un Padomes 2000. gada 10. novembra kop īgo deklar āciju par Eiropas Kopienas
attīstības politiku,
—ņemot vērātā2000. gada 18. febru āra rezolūciju par Komisijas pazi ņojumu “Palielināttūrisma poten-
ciālu nodarbin ātībai—augstākālīmeņa grupas secin ājumu un rekomend āciju izpilde ”(3),
—ņemot vērāĀKK un ES Apvienot ās parlament ārās asamblejas 1999. gada 14. oktobr īNaso pie ņemto
rezolūciju par t ūrismu un att īstību (4),
—ņemot vērāPasaules t ūrismaētikas kodeksu, ko Pasaules T ūrisma organiz ācija pieņēma 1999. gada
1. oktobr īSantjago ( Čīlē) un atbalst īja ar ANO Ģenerālās asamblejas 2001. gada 21. decembra rezol ūciju
(A/RES/56/212),
—ņemot vērāĀKK un ES Apvienot ās parlament ārās asamblejas 1999. gada 1. apr īlīStrasbūrāpieņemto
rezolūciju par sadarb ības attīstības jomākultūras dimensiju, it īpaši attiecībāuz kultūras mantojumu un
tūrismu (5),
—ņemot vērāES Ministru padomes att īstības jautājumos 1998. gada 30. novembra rezol ūciju par ilgtsp ē-
jīgu tūrismu jaunatt īstības valstīs,
—ņemot vērāReglamenta 45. pantu,
—ņemot vērāAttīstības komitejas zi ņojumu (A6-0173/2005),
(1) OV C 180 E, 31.7.2003., 138. lpp.
(2) OV C 265, 20.9.2001., 39. lpp.
(3) OV C 339, 29.11.2000., 292. lpp.
(4) OV C 59, 1.3.2000., 41. lpp.
(5) OV C 271, 24.9.1999., 73. lpp.C 193 E/338 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
A. tākātūrisms neap šaubāmi veicina uzplaukumu jaunatt īstības valstīs visās jomās; tākātāpēc ir regul āri
jānovērtētāietekme un, ņemot vērātās kompetenci, Eiropas Parlamenta Att īstības komiteja ir ide āli
kvalificēta, laišou zņemtosšo uzdevumu.
Tūrisms k āekonomikas izaugsmes faktors
B. tākātūrisms ir viens no pamataspektiem saist ībāar jebkuru noz īmīgu attīstības politiku, ko paredz ēts
īstenot jaunatt īstības valstīs;
C. tākātūrisma uzplaukumam jaunatt īstības valst īs ir nepiecie šami infrastrukt ūras projekti sazi ņas
līdzekļu, enerģētikas un jauno sazi ņas tehnolo ģiju jomā,kāarīveselības un vesel īgu apstākļu nodroši-
nāšanai;
D. tākāirļoti svarīgi, lai ieguv ēji nošādiem projektiem b ūtu gan viet ējie iedzīvotāji, gan tūrisma nozare;
E. tākāir nepiecie šams, lai varas iest ādes veltītuīpašu uzman ību tiem t ūrisma veidiem, kas nodro šina
taisnīgu atalgojumu viet ējiem darba ņēmējiem un uz ņēmējiem, un it īpaši taisnīgam tūrismam;
F. tākāPasaules T ūrisma organiz ācijas projekts “Ilgtspējīgs tūrisms kānabadzības izskau šanas instru-
ments ”, meklējot iespējas radīt darba vietas tiem cilv ēkiem, kuru ien ākumi ir maz āki par vienu dol āru
dienā, sniedz ieguld ījumu nabadz ības samazin āšanā, kas ir viens no T ūkstošgades att īstības mērķiem;
G.ņemot vērāpašreizējās sarunas par partnerattiec ību nolīgumiem ekonomikas jom ā, ar kuriem, s ākot
no 2008. gada 1. janv āra, aizstās vienpus ējo preferenci ālo tirdzniec ības režīmu, kas ietver tirdzniec ības
attiecības starp ĀKK un Eiropas Savien ību;
H. tākātūrisma nozare ir nenoliedzami transvers āls un tākā, neskatoties uz to, ka nepast āvk o pēja
tūrisma politika, Komisijas Ģenerāldirektorāta“Uzņēmumi un r ūpniecība”Tūrisma dienesta pa šreizējā
dimensija ir nepietiekama.
Tūrisms k āvides aizsardz ības un kult ūrvēsturisk āmantojuma saglab āšanas faktors
I. tākātūrisms var att īstīties vienīgi tad, ja tiek respekt ēti dabas un kult ūras apstākļi, kāarīvietējās
tradīcijas;
J. tākātūrismu nevajag uzskat īt par vides ienaidnieku, bet, tie ši pretēji, par tās sabiedroto, jo vides un
kultūrvēsturiskāmantojuma aizsardz ība ir viens no t āienesīguma nosac ījumiem;
K. tākāir nepiecie šams, lai varas iest ādes velta īpašu uzman ību vidi respekt ējošiem tūrisma veidiem, k ā
tas ir ekot ūrisma, lauku t ūrisma un solid ārātūrisma gad ījumā;
L. tākātūrisma past āvēšanas pamat āir vietējādabas un kult ūras, materi ālāun nemateri ālā,kāarīvēstu-
riskoēku mantojuma saglab āšana un v ērtības celšana;
M. tākāvaras iest ādēmi rjāpievēršīpaša uzman ība tūristu, kāarītūrisma iek ārtu un apskates vietu
drošībai;
N. uzskatot par pamatotu to, ka vald ības pēc apsprie šanāsa rtūrisma nozari p ārstāvošām organiz ācijām
ieviešstingrus noteikumus attiec ībāuzļoti iecien ītu apskates vietu apmekl ēšanu;
O. tākāir nepiecie šams saska ņot darbību enerģētikas jom āar transporta politiku, vienlaic īgi rūpējoties
par vides aizsardz ību un iev ērojot Kioto protokola m ērķus ilgtspējīgu attīstības jomā;
P. tākāir nepiecie šams, ka attiec īgās varas iest ādes pieņem un integr ēideju par t ūristu piepl ūduma
ierobežojuma ievie šanu maz ās valstīs, kas atrodas uz sal ām, kalnu apgabalos un piekrastes zon ās, kur
tūrisma uzplaukums ir p ārāk liels.17.8.2006. LV C 193 E/339 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
Tūrisms k ādemokr ātijas un politisk ālīdzsvara faktors
Q. tākātūrisms var b ūtlīdzeklis cīņa pret totalit ārismu un diktat ūrām un varas koncentr ēšanos;
R. tākādažās valstīstūrisms ir saist īts ar cilv ēktiesību pārkāpšanu, piem ēram, bērnu darbu, prostit ūciju
un bērnu seksu ālu izmanto šanu;
S. tākāpar pasaules terorisma, kur švērsts pret demokr ātiju un tās aizstāvjiem un kura zemiskie, n āvi
nesošie uzbrukumi masveid āun nešķirojot skar civiliedz īvotājus,īpašu uzbrukuma m ērķikļūst tūrisms
un tūristi;
T. tākātūrisms var b ūt demokr ātiska aktivit āte, kas viet ējā,r eģionālāvai valsts l īmenīļauj veidot civilo
sabiedrību pārstāvošas ekonomikas un soci ālas strukt ūras;
U.ņemot vērātūrisma kāapvienojo šāelementa noz īmi, kāarītāieguldījumu teritori ālajā, sociālajāun
ekonomikas koh ēzijā;
V. tākātūristi tagad var izmantot savu p ārvietošanāsb rīvību, lai viena brauciena laik āapmeklētu vairā-
kus ceļojuma m ērķus, tādējādi sniedzot ieguld ījumu reģionālās sadarbības pastiprin āšanāun ciešāku
attiecību nodibin āšanāstarp valst īm;
W. tākādalībvalstu vald ības un it īpašitūrisma uz ņēmumi būtiski ietekm ēceļojuma m ērķa izvēli; tākā
negatīva reklāma par valst īm, kas neiev ēro demokr ātijas un cilv ēktiesību principus, ir viens no t ūristus
atturošiem faktoriem;
X. tākā1999. gad ātika izveidots starptautisks t īkls godīgam tūrismam, kuru bija paredz ētsīstenot kā
trīsgadu projektu, izmantojot Eiropas Komisijas un Apvienot ās Karalistes Starptautisk ās attīstības
ministrijas finans ējumu, lai veicin ātuētisku tirdzniec ības praksi.
Tūrisms k āsabiedr ības vesel ības un izgl ītības faktors
Y. tākāattiecīgās valsts sabiedr ības vesel ība ir tūristus piesaisto šs elements;
Z. tākātūrisms ir sabiedr ības vesel ības vektors, nosakot nepiecie šamos higi ēnas standartus, sanit āros
pasākumus, vakcin ācijas kampa ņas, kāarīizplatot inform āciju par profilakses jaut ājumiem;
AA. tākāHIV/AIDS, tuberkuloze un mal ārija ir likstas, kas skar visu pasauli;
AB. tākātūristi un viet ējie iedzīvotāji ir pakļauti riskam saslimt ar ļoti lipīgām infekcijas slim ībām, tādām
kāzarnu infekcijas, elpo šanas ceļu infekcijas, nezin āmu iemeslu izrais īts drudzis un hepat īts;
AC. tākātūrisms veicina izgl ītību,ļaujot viet ējiem iedz īvotājiem apgūt svešvalodas un jaun ās informācijas
un saziņas tehnolo ģijas, kas vi ņiem dod iesp ēju attīstīt savu kult ūras mantojumu, saglab ājot paražas un
tradīcijas un liekot vi ņiem apzin āties to vērtību, kāarīpielāgoties sabiedr ības attīstībai un m ūsdienu
praksei;
AD. tākāvaras iest ādēmi rjāraugās, lai tiktu saglab ātas tādas vietējās tradīcijas, kuras iev ēro cilvēktiesības
un itīpaši sieviešuu nbērnu tiesības.
Tūrisms k āmorālāpagrimuma un da žāda veida ļaunpr ātīgas izmanto šanas faktors
AE. tākājebkurai darba vietu rad īšanai jānotiek, iev ērojot Starptautisk ās Darba organiz ācijas (SDO) notei-
kumus;
AF. tākāgan vietējām, gan Eiropas varas iest ādēm sadarb ībāar NVO past āvīgi un kop īgiem spēkiem
jācīnās pret seksa t ūrismu;C 193 E/340 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
AG. tākāpatiesi efekt īvi ir tikai saska ņoti pasākumi, inform ācijas nodo šana un sankciju ievie šana, ievērojot
starptautiskos ties ību aktus;
AH. tākāplašamēroga inform ēšana par sankcij ām, kas tiks v ērstas pret seksa t ūristiem, attur ēsv iņus no
šāda veida t ūrisma un t ākāpar noziegumiem, kuri saist īti ar seksa t ūrismu, jāierosina lietas ties āgan
izcelsmes valst ī,g a na rīvalstī, kuršie noziegumi izdar īti;
AI.ņemot vērātūrisma uz ņēmumu, a ģentu un aviokomp ānijuīstenotās politikas un pas ākumu, tādu kā
prospektu izdal īšana vai video demonstr ēšana ceļojuma laik āuz attiecīgo galam ērķi, pozitīvo ietekmi;
AJ.ņemot vērāspekulāciju ar nekust āmoīpašumu negat īvo ietekmi uz viet ējiem iedz īvotājiem;
AK.ņemot vērārisku, ka ārvalstu ieguld ītāji un jaunatt īstības valstu vald ības var rast kop īgu ieinteres ētību
attiecībāuz korupciju;
AL.ņemot vērābērnu tiesības uz aizsardz ību pret ekspluat āciju un uz atk ārtotu adapt āciju, kuras min ētas
Bērna tiesību konvencijas 32., 34., 35. un 39. pant ā.
Tūrisms k āekonomikas izaugsmes faktors
1. pieprasa ES att īstības politikas izstr ādēsistemātiski un saska ņotāveidāņemt vērātūrisma ietekmi, k ā
arīilgtspējīga tūrisma un labas p ārvaldības principu;
2. uzskata, ka, lai t ūrisms būtu ilgtspējīgs, tam jāuzlabo viet ējo iedzīvotāju dzīves apstākļi, jāaizsargāvide
un viņu veselība, kāarījāatbalsta viet ējātautsaimniec ība, iepērkot vietējos pārtikas produktus un citus resur-
sus;
3. pieprasa Komisijai paredz ēttās tehnisk ās struktūrvienības pastiprin āšanu, kura Uz ņēmumuģenerāldi-
rektorātāatbild par t ūrismu,ņemot vērātūrisma transvers ālo nozīmi, kāarīto dažādo iniciat īvu aizvien
pieaugošo skaitu, kuras ietekm ētūrismu un kuras rodas saist ībāar citām Kopienas politikas jom ām;
4. vēlas, lai Eiropas Komisijas Uz ņēmumuģenerāldirektorāta Tūrisma dienestam tiktu pie šķirta lielāka
nozīme, palielinot pieejamos finan šulīdzekļus, lai tas sniegtu ieguld ījumu to politikas priek šlikumu skaita
vispārējāpieaugum ā, kuri attiecas uz t ūrisma nozari;
5. vēlas, lai notiktu debates un lai Att īstībasģenerāldirektorāta un Tirdzniec ībasģenerāldirektorāta darbā
tiktu iesaist īti tūrisma eksperti;
6. pieprasa, lai t ūrisma nozar ētiktu veicin ātas tādas vietējo kopienu vad ītas iniciat īvas, kuru m ērķis ir
nabadzības samazin āšana, biolo ģiskās daudzveid ības saglab āšana un cilv ēktiesību veicin āšana;
7. iesaka Komisijai īpašu uzman ību veltīttūrisma politikai saist ībāar savām darbībām sadarb ības un
attīstības jomā,kāarīsavu attīstības pamatnost ādņuu nu zņēmējdarbības struktur ālās nostiprin āšanas cen-
tienu kontekst ā, proti, attiec ībāsa rĀKK valstīm;
8. aicina ĀKK valstu vald ības izskat īttās politikas jomas, kas paredz ētas, lai nodro šinātu, ka viet ējās
kopienas, kur ās tiekīstenoti tūrisma projekti, bauda priek šrocības kolekt īvo iekārtu veidā, kuras uzc ēluši
attiecīgie darbu organiz ētāji;
9. uzst āj uz nepiecie šamību tūrisma nozar ēgūto peļņu ieguldīt vietējāattīstībā; pieprasa ce ļojumu orga-
nizētājiem pārskatīt savas ce ļojuma paketes, kas ne ļauj vietējām kopien āmgūt labumu no šiem ceļojumiem,
kāarīmudina ce ļojumu organiz ētājus pēc iespējas izvēlēties vietējos materi ālos un cilv ēkresursus, tai skait ā
vadošo darbinieku amatiem;
10. mudina vald ības veicin āt valsts/priv āto partnerattiec ību izveidi/att īstību, kāarīatvieglot uz ņēmumu
dibināšanu tūrisma nozar ē,17.8.2006. LV C 193 E/341 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
11. vēlas, lai vajadz ības gadījumāpalielinātos no Eiropas Att īstības fonda (EAF) finans ētu ilgtspējīgu
tūrisma projektu īpatsvars;
12. ierosina, lai t ūrisma, ilgstp ējīga tūrisma un t āsaimniecisk ās ietekmes jaut ājums būtu viens no tema-
tiem pašreiz notieko šajās sarunās par partnerattiec ību nolīgumiem ekonomikas jom ā,kāarīlai tiktuņemtas
vērājaunattīstības valstu intereses saist ībāar Eiropas tirgu, izskatot jaut ājumus, kurus t ās ierosinājušās attie-
cībāuz tūrismu saist ībāar Vispārējo nolīgumu par tirdzniec ību pakalpojumu jom ā(GATS);
13. nor āda, ka daudz ās jaunattīstības valstīstūrisma nozare ir galvenok ārt privātāsektora darb ības joma
un ka Kopienai j āatrod līdzekļi, kāieinteresētās puses un citus soci ālos partnerus piln ībāiesaistīt visās dis-
kusijās par to att īstības politiku, kura skar t ūrisma nozari;
14. uzsver, cik svar īgs ir Kopienas atbalsts valst īm, kurās notiek dabas katastrofas, nodarot zaud ējumus to
tūrisma nozarei.
Tūrisms k āvides aizsardz ības un kult ūrvēsturisk āmantojuma saglab āšanas faktors
15. pieprasa pie ņemt Vides ģenerāldirektorāta un Att īstībasģenerāldirektorāta kopīgu programmu ar
mērķi nodot t ālāk Eiropas atkritumu apsaimnieko šanas un apstr ādes paņēmienus, s ākotnēji, izpētot to
ietekmi, p ēc tam,īstenojot izm ēģinājuma projektus;
16. pieprasa īstenot ilgtsp ējīgu tūrismu veicino šu politiku un noteikumus, lai aizsarg ātu un saglab ātu
dabas resursus, kult ūras mantojumu, k āarītradicion ālos zemes izmanto šanas paņēmienus;
17. mudina optimiz ēt esošos tehniskos un zin ātniskos līdzekļus, lai vienlaic īgi novērstu gan arhitekt ūras
mantojuma saboj āšanu un/vai izn īcināšanu, gan kait ējuma nodar īšanu videi;
18. pieprasa, lai visi Eiropas ieguld ījumi jaunatt īstības valstu t ūrismābūtu pakļauti tiem pa šiem noteiku-
miem, ko piem ēro Kopienas pie šķirtajam ieguld ījumu finans ējumam Eiropas Savien ībā;tādējādi netiktu
atbalstīts neviens ieguld ījums, kur šacīmredzami kait ēvidei, cilv ēktiesībām, Starptautisk ās Darba organiz āci-
jas noteiktaj ām pamatpras ībām attiecībāuz darba apst ākļiem, vietējo kopienu dz īvesveidam, k āarīuzņēmēj-
valsts kult ūrvēsturiskajam mantojumam;
19. atbalsta Kopienas tehnisko atbalstu valst īm, kuras saskaroties ar masveida t ūrisma aktivit ātēm, spies-
tas pieņemt savu apskates vietu aizsardz ības pasākumus; k āarīatbalsta lab ākās prakses apmai ņušajājomā;
20. mudina viet ējās varas iest ādes, kurāmnākas saskarties ar p ārākātru tūrisma uzplaukumu, vajadz ības
gadījumānoteikt tūrisma piepl ūdumu ierobe žojošus pasākumus.
Tūrisms k ādemokr ātijas un politisk ālīdzsvara faktors
21. iesaka visliel ākāspārredzamības apstākļos cīnīties pret krimin ālām darbībām, lai nov ērstu naudas
atmazgāšanu, seksa t ūrismu u.c.;
22. iesaka c īnīties pret krimin ālām darbībāmtādāveidā, lai nekait ētu valsts k ātūrisma objekta t ēlam;
23. pieprasa atvieglot un aizsarg āttūrismu, kāarīpadarīt to drošua rtādu iniciat īvu palīdzību, kuru
mērķis ir cīnīties pret noziedz ību, kas v ērsta pret t ūrismu, piem ēram, nodro šinot policijas dienestu speciali-
zētu apmācību;
24. pieprasa jaunatt īstības valstu vald ībāmtūrisma aktivit ātēs pilnībāiesaistīt vietējos iedzīvotājus, kāarī
raudzīties, lai tūrisma rad ītie saimnieciskie, soci ālie un kult ūras ieguvumi tiktu l īdzsvaroti sadal īti;
25. izsaka no žēlu par nesenajiem segreg ācijas pasākumiem, ko veiku šas Kubas varas iest ādes, lai nepie-
ļautu person īgus kontaktus starp t ūristiem un t ūrisma nozar ēstrādājošiem Kubas pilso ņiem;C 193 E/342 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
26. vēlas, lai Komisija sav ās ilgtspējīgas attīstības atbalsta darb ībās atzītu valsts vai re ģiona ties ības
demokrātiskāveidānoteikt savas priorit ātes attiec ībāuz reģionālās sadarbības projektu finans ēšanu;
27. aicina dal ībvalstu vald ības un Komisiju l īdztekus atbalstam, ko t ās sniedz t ūrisma uz ņēmumiem un
organizācijām ar attiec īgo pieredzi, veicin ātētikas standartu iev ērošanu tūrismā, ieviešot sertific ētu Eiropas
godīgi sniegtu t ūrisma pakalpojumu apz īmējumu.
Tūrisms k āsabiedr ības vesel ības un izgl ītības faktors
28. pieprasa Komisijai atbalst īt to jaunatt īstības valstu projektus, kuras izr āda vēlmi pārņemtšīs zināša-
nas;
29. vēlreiz vēršKomisijas uzman ību uz nepiecie šamību nodro šināt finansiālu atbalstu b ērnu vakcin ācijai,
kuršparedzēts neatliekamai vajadz ībai pēc kombin ētām vakcīnām, kas ietver antig ēnus pret šādām slimībām:
difterija, stingumkrampji, garais klepus, B hepat īts un mening īts, ko izraisa B tipa Haemophilus Influezae ;
30. uzsver nepiecie šamību mobiliz ēt Eiropas p ētniecības centienus c īņai pret mal āriju, tuberkulozi un
HIV/AIDS;
31. uzskata, ka ilgtsp ējīga tūrisma rad ītie ieņēmumi var dot ieguld ījumu jaunatt īstības valstu iedz īvotāju
dzīves līmeņa un vesel ības, kāarīsaziņas, enerģētikas un tehnolo ģiju infrastrukt ūras uzlabo šanā;
32. atbalsta Eiropas finansi ālu atbalstu Pasaules T ūrisma organiz ācijas ST-EP iniciatīvai (ilgtsp ējīgs tūrisms
kānabadzības izskau šanas instruments), k āarīcitām iniciat īvām, kas dod ieguld ījumu nabadz ības samazi-
nāšanājaunattīstības valstīs.
Tūrisms k āmorālāpagrimuma un da žāda veida ļaunpr ātīgas izmanto šanas faktors
33. pieprasa, lai iepriek šminētais Pasaules t ūrismaētikas kodekss tiktu integr ēts katras valsts ties ību sis-
tēmā;
34. iesaka attiec īgo valstu vald ībām katru gadu veikt inform ācijas apmai ņu par vīzas atteikuma gad īju-
miem, kuru iemesls bijis tikai ar seksa t ūrismu saist īti pārkāpumi, noziegumi pret cilv ēci vai terorisms;
35. pieprasa Komisijai pie ņemt efekt īvas Eiropas l īmeņa programmas c īņai pret seksa t ūrismu;
36. lai c īnītos pret pedofilijas t ūrismu, pieprasa:
— Komisijai un Padomei pie šķirt augst āku priorit āti cīņai pret pedofilijas t ūrismu, it īpaši, atjaunojot
budžeta pozīciju, kas paredz ēta cīņai pret pedofilijas t ūrismu tre šās valstīs, lai nodro šinātu līdzekļu
piešķiršanušim darbības virzienam,
— Komisijai atz īt esošo saikni starp b ērnu pornogr āfiju un seksa t ūrismu, kāarīraudzīties, laišo jautā-
jumu izskata saist ībāar politisko dialogu ar tre šām valstīm,
— Komisijai un dal ībvalstīm raudzīties, lai b ērnu vajadz ībām un ties ībām tiktu pie šķirta priorit āte saistībā
ar atbalstu att īstībai, itīpaši attiecībāuz to bērnu rehabilit ācijas un reintegr ācijas vajadz ībām, kuri k ļu-
vuši par seksa t ūrisma upuriem;
37. mudina t ūrisma uz ņēmumus, a ģentus un aviokomp ānijas, kuri jau ir mobiliz ējušis pēkus cīņāpret
seksa tūrismu, veicinot savu klientu izpratni par šo jautājumu un inform ējot viņus par iesp ējamo krimin āl-
atbildību, turpin āt iesākto darbu, un p ārējos to uzs ākt un att īstīt; aicina šos pašus tūrisma uz ņēmumus
sadarboties ar varas iest ādēm, lai identific ētu jebkuru iesp ējamu krimin ālu darbību;17.8.2006. LV C 193 E/343 Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris
38. pieprasa Komisijai p ēctūrisma nozari p ārstāvošo organiz āciju revīzijasīstenot konkr ētas darbības
cīņāpret nekustam āīpašuma dempingu saist ībāar tūrismu;
39. pieprasa Eiropas valstu vald ībām raudzīties, lai, p ārvietojot uz ņēmumus uz jaunatt īstības valstīm vai
īstenojot taj āslīgumus, tiktu piln ībāievēroti Eiropas uz ņēmumiem piem ērojamie noteikumi, it īpašiņemot
vērāattiecīgo darba ņēmēju tiesības;
40. pieprasa, lai attiec īgo valstu vald ības un ES t ūrisma uz ņēmumi liktu iev ērot noteikumus, kas aizsarg ā
cilvēktiesības, darba ņēmēju tiesības saska ņāar Starptautisk ās Darba organiz ācijas noteiktaj ām pamatpras ī-
bām, Eiropas pat ērētāju un tūristu aizsardz ību, kāarīieteikumus attiec ībāuz tūrisma uz ņēmumiem;
41. pieprasa jaunatt īstības valstu vald ībām ieviest p ārredzamas attiec īgās valsts tirgus pieejam ības proce-
dūras, kuras b ūtu reglament ētas saska ņāar Pasaules T ūrisma organiz ācijas ieteikumiem, kas ir nepiecie šams
nosacījums attiec ībāuz visiem ārvalstu ieguld ījumiem;
*
**
42. uzdod t āpriekšsēdētājam nosūtītšo rezolūciju Padomei un Komisijai.
P6_TA(2005)0338
Nigēra
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par badu Nig ērā
Eiropas Parlaments ,
—ņemot vērāANO aicin ājumus sniegt pal īdzību ar pārtiku bada nov ēršanai Nigērā, kam kop ējānepie-
ciešamāsumma ir USD 80,9 miljoni,
—ņemot vērāReglamenta 115. panta 5. punktu,
A. tākāNigēra bija otr ānabadzīgākāvalsts pasaul ē, pat vēl pirms lietus nepietiekam ības, un sise ņu uzli-
dojumi nopost īja pagājušāgada ražu, kārezultātāsaskaņāar aprēķiniem tre šdaļa no gandr īz 12 miljo-
niem valsts iedz īvotāju ciešnoārkārtīgi liela pārtikas trūkuma, taj āskaitāarī800 000 b ērni, kuri dz īvo
pusbadā;
B. tākākopš1900. gada Nig ērāir bijuši deviņi sausuma un stipra bada periodi un asto ņi siseņu uzlido-
jumi;
C. tākāsausuma skartajos re ģionos, kārāda iepriek šējāpieredze, var veidoties labv ēlīgi apstākļitādu lipīgu
slimību kāmalārijas, hepat īta, holēras, vēdertīfa un caurejas uzliesmojumiem;
D. tākāNigēras pārtikas krīze ir daudzu probl ēmu apvienojums, un klimatiskie apst ākļi, pārtikas ražošana,
tirgus, tehnolo ģijas, sanit ārie apstākļi, veselības aprūpe, izglītība, bērnu audzin āšanas trad īcijas, Nig ēras
lielais par ādsārvalstīm un pla ši izplatītānabadzība ietekm ēja situāciju;
E. tākāNigēras valdība līdz 2005. gada j ūnijam atteic ās izdalīt bezmaksas p ārtikas devas;
F. tākāš īatteikuma iemesls bija p ārliecība paršādas palīdzības destabiliz ējošo ietekmi uz tirgu un kr īzes
nozīmīguma nolieg šana;C 193 E/344 LV 17.8.2006. Eiropas Savien ības Ofici ālais Vēstnesis33
Ceturtdiena, 2005. gada 8. septembris