Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (Pārstrādāšana) /* COM/2006/0576 galīgā redakcija - COD 2006/0187 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.10.2006 COM(2006) 576 galīgā redakcija 2006/0187 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (Pārstrādāšana) (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšlikuma mērķis Pamatojoties uz Nolīgumu ar Amerikas Savienoto Valstu valdību par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu, ar Regulu (EK) Nr. 2422/2001 nosaka programmas Energy Star īstenošanas noteikumus attiecībā uz biroja iekārtām Kopienā (datoriem, datoru monitoriem, drukas iekārtām, kopētājiem, faksa aparātiem). Šā priekšlikuma mērķis ir pārstrādāt Regulu (EK) Nr. 2422/2001, lai pielāgotu programmas Energy Star īstenošanu jaunajam Amerikas Savienoto Valstu un Eiropas Kopienas Nolīgumam par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu. Pamatojoties uz jauno Nolīgumu, Kopienā piecus gadus turpinās programmu Energy Star (otrais posms). Līdztekus šim priekšlikumam pārstrādāt Regulu (EK) Nr. 2422/2001 Padomei tiek iesniegts priekšlikums Padomes lēmumam par jaunā Energy Star Nolīguma parakstīšanu un noslēgšanu. Priekšlikumā Padomes lēmumam par jauno Nolīgumu un priekšlikumā pārstrādāt Regulu (EK) Nr. 2422/2001 ņemta vērā pieredze, kas gūta programmas Energy Star īstenošanas pirmajā posmā no 2001. gada līdz 2006. gadam un apspriedēs ar Eiropas Kopienas Energy Star padomi. Mērķis ir vēl vairāk uzlabot programmas Energy Star īstenošanu, lai šī programma būtu vēl efektīvāka un lai izdarītu iespējamos enerģijas ietaupījumus. iemesli turpināt PROGRAMMAS ENERGY STAR īSTENOšANU Iemesli Energy Star programmas otrā piecu gadu posma turpināšanai piecus gadus sīki izklāstīti Paziņojumā par programmas Energy Star īstenošanu no 2001. gada līdz 2005. gadam[1] un Komisijas ieteikumos Padomei uzsākt sarunas par otro Energy Star Nolīgumu[2]. Galveno punktu kopsavilkums ir šāds. - Efektīva enerģijas izmantošana ir viens no galvenajiem ilgtspējīgas enerģētikas politikas pīlāriem EK. Komisijas Zaļajā grāmatā par energoefektivitāti[3] minēti šādi efektīvas enerģijas izmantošanas lielākie ieguvumi: Eiropas ekonomikas konkurētspējas nodrošināšana, mazāk iztērējot par enerģiju; vides aizsardzība, samazinot oglekļa dioksīda emisiju enerģijas izmantošanas procesā; stabilas energoapgādes nodrošināšana, samazinot enerģijas pieprasījumu un tādējādi samazinot atkarību no energoievedumiem. - Biroja iekārtu patērētā elektrība viedo ievērojamu daļu no elektrības patēriņa ES. Ja nepieņems pasākumus, patēriņš var pieaugt, jo funkcionalitāte tiek palielināta un iekārtu daudzums birojos un mājsaimniecībās pieaug. Lai sasniegtu mērķus, kas noteikti Zaļajā grāmatā par energoefektivitāti, jāturpina optimizēt biroja iekārtu energoefektivitātes rādītājus. - Ar EK programmu Energy Star nodrošina EK dalībvalstu pasākumu saskaņošanu, lai uzlabotu biroja iekārtu energoefektivitāti. Saskaņota pieeja ir vajadzīga, lai iespējami samazinātu negatīvo ietekmi uz ražošanas nozari un tirdzniecību, jo nesaskaņotas valsts prasības radītu papildu izmaksas biroja iekārtu ražotājiem, tirgotājiem un tādējādi arī pircējiem un lietotājiem. - Tā kā biroja iekārtu tirdzniecība ir starptautiska, pasākumi energoefektivitātes optimizēšanai jāveic kopā ar pasaules mēroga partneriem un lēmumu pieņēmējiem. Saskaņotas pieejas izmantošana samazina īstenošanas izmaksas un ļauj patērētājiem labāk orientēties piedāvātajās iespējās. Ar EK programmu Energy Star nodrošina rīcības saskaņošanu ar ASV, Japānu un citiem galvenajiem tirgus dalībniekiem, lai uzlabotu biroja iekārtu energoefektivitāti. Tādēļ programma Energy Star , ko izveidojusi ASV Vides aizsardzības aģentūra ( USEPA ) un ko EK un EEZ ievieš Eiropas Komisija, ir dabiska platforma pasākumiem, kuru mērķis ir ar marķēšanu uzlabot biroja iekārtu energoefektivitāti. - Programma Energy Star , kurā iesaistās brīvprātīgi, ir populāra ražotāju vidū. Turklāt ASV tā ir svarīga, veicot publisko iepirkumu, jo tehniskās specifikācijas ir viena no prasībām publiskā iepirkuma procedūrās. Tas ražotājus stimulē laist tirgū ražojumus, kas atbilst programmas prasībām. Tādējādi tirgus tiek atvērts energoefektīvajiem ražojumiem, un varētu panākt ievērojamus enerģijas ietaupījumus, ja, nosakot kritērijus, tehnisko specifikāciju prasības būtu stingras (piem., attiektos uz 25% modeļu). Komisija uzskata, ka EK ekspertu ieguldījums ir svarīgs, lai izstrādātu konsekventas un stingras tehnisko specifikāciju prasības. - Lai gan enerģijas ietaupījumus precīzi aprēķināt nav iespējams, Komisija un ieinteresētās personas uzskata, ka biroja iekārtām paredzētā programma Energy Star ir palīdzējusi uzlabot to biroja iekārtu energoefektivitāti, kas pārdotas ES. No otras puses, vēl ir ievērojams potenciāls biroja iekārtu energoefektivitātes paaugstināšanai rentablā veidā. Tomēr straujais jauninājumu un ražojumu izstrādāšanas cikls prasa tādus ļoti elastīgus instrumentus kā brīvprātīgas marķēšanas programmas, ko var daudz ātrāk pielāgot tehnikas attīstībai un tirgus tendencēm. - Programma palielina biroja iekārtu tirgus caurskatāmību, jo īpaši attiecībā uz biroja iekārtu energoefektivitāti. Tas ir priekšnoteikums, lai klientiem, terciārā sektora nozaru pārstāvjiem un publiskā iepirkuma iestādēm, pieņemot lēmumus par pirkšanu, būtu motivācija ņemt vērā energoefektivitāti un īpašumtiesību kopējās izmaksas, tostarp rēķinus par elektrības patēriņu. Konkrēti, Komisijas pārvaldīto Energy Star datubāzi valsts iestādes, reģionālās iestādes un vietējās pašvaldības var izmantot, pamatojot pasākumus, jo īpaši energoefektīvu biroja iekārtu izmantojuma veicināšanai. JAUNAIS ENERGY STAR NOLīGUMS Pirmais Nolīgums ar Amerikas Savienotajām Valstīm bija spēkā līdz 2006. gada jūnijam. Komisija ierosināja pagarināt Nolīgumu, otrreiz nosakot tam piecu gadu darbības laiku. Komisiju 2006. gada 5. maijā pilnvaroja piedalīties sarunās par jauno Nolīgumu. Eiropas Parlamentu informēja par sarunām par jauno Energy Star Nolīgumu Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas sanāksmē 2006. gada 30. maijā. Priekšlikumā par jauno Nolīgumu ietverta skaidra prasība, ka, nosakot energoefektivitātes kritērijus, kopējām tehniskajām specifikācijām jābūt stingrām. Tas ir priekšnoteikums patiesai biroja iekārtu enegoefektivitātes sekmēšanai. Turklāt energoefektivitātes kritērijiem jāattiecas uz enerģijas patēriņu ne tikai nodroses režīmā, bet arī pārējos atbilstīgos režīmos un jo īpaši darbības režīmā. Tādēļ ierosinātā jaunā Nolīguma C pielikumā ietvertas stingras un novatoriskas monitoru un attēlu veidošanas iekārtu (kopētāji, drukas iekārtas, skeneri, faksa aparāti) kopējās tehniskās specifikācijas, kas attiecas uz enerģijas patēriņu gan nodroses režīmā, gan darbības režīmā. Tiek lēsts, ka jaunās attēlu veidošanas iekārtu kopējās tehniskās specifikācijas, kuras 2006. gada 24. maijā apstiprināja EK Energy Star padome (konsultatīvs forums, ko veido dalībvalstis, ražotāji un vides un patērētāju NVO), nākamajos trijos gados ES-25 ietaupīs 17 TWh. Šā aprēķina sīks izklāsts ir pieejams www.eu-energystar.org. Datoriem tiek izstrādātas jaunas kopējās tehniskās specifikācijas, un paredzams, ka tās stāsies spēkā 2007. gadā. Ierosinātās izmaiņas Regulā (EK) Nr. 2422/2001 Apspriežoties par Energy Star Nolīguma pagarināšanas pamatojumu, EK Energy Star padome ( ECESB ) pieprasīja efektīvāk īstenot programmu Energy Star Kopienā, ja Nolīgums tiks pagarināts. Tādēļ tika ierosināti vairāki vienkāršojumi gan šinī Regulas (EK) Nr. 2422/2001 pārstrādātajā redakcijā, gan lēmuma projektā par jaunā Nolīguma slēgšanu, jo īpaši racionalizējot energoefektivitātes kritēriju atjaunināšanas procesu, lai programmas kļūtu elastīgākas un lai tās vieglāk varētu pielāgot straujajai tehnikas attīstības un tirgus tendencēm. Attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 2422/2001 pārstrādāšanu ierosināto izmaiņu mērķis ir samazināt īstenošanas izmaksas Kopienas iestādēm un dalībvalstīm, ievērojot programmas brīvprātīguma principu. Ierosinātās izmaiņas ir ECESB izpētes pārrunu rezultāts. 6. pants — logotipa reklāma Priekšlikums paredz atbrīvot dalībvalstis un Komisiju no pienākuma reklamēt logotipu, jo programma Energy Star ir brīvprātīga marķēšanas programma ražotājiem. Tāpēc ražojumu reģistrācija un reklāma ir ražotāju pienākums. Tomēr Komisija turpinās veidot sarakstus ar dalību ņēmušajiem ražotājiem un ar reģistrētajiem ražojumiem, kā arī interneta portālu, kurā iekļauta reģistrēto produktu datubāze, informācija biroja iekārtu pircējiem un izmantotājiem u.c. 8. pants — Eiropas Kopienas Energy Star padome ( ECESB ) Priekšlikums paredz atbrīvot ECESB no pienākuma sagatavot pārskatu par Energy Star ražojumu ienākšanu tirgū un par pieejamo Energy Star tehnoloģiju. Pieredze liecina, ka ECESB nespēj veikt šos uzdevumus (resursu trūkuma dēļ). Tā vietā Komisija plāno izsludināt konkursu par biroja iekārtu tirgus pārskata sagatavošanu, lai atbalstītu energoefektivitātes kritēriju turpmāku modernizēšanu. Priekšlikums paredz atbrīvot Komisiju no pienākuma informēt Eiropas Parlamentu un Padomi par Energy Star padomes darbībām. To uzskata par lieku, jo Komisijas Energy Star interneta portālā ir iekļauta visa atbilstīgā informācija par programmas īstenošanu, tostarp informācija par ECESB darbībām, t.i., sanāksmju protokoli, darba dokumenti, darba plāns u.c. 10. pants — Darba plāns Šīs pants formulēts savādāk, lai tas atbilstu pašreizējam programmas īstenošanas posmam (ir sagatavots darba plāns 2006. gadam) un lai to saskaņotu ar ierosinātajiem 6. un 8. panta grozījumiem. Nākamais priekšlikums paredz, ka Komisija, apspriežoties ar ECESB , katru gadu sagatavo darba plānu un to publicē. Šāda vienošanās ir bijusi spēkā dažos iepriekšējos gados, un to uzskata par atbilstīgu, jo tā nodrošina pilnīgu pārskatāmību. 11. pants — Sagatavošanas procedūras tehnisko kritēriju pārskatīšanai Ar šo grozījumu skaidri nosaka, ka ECESB un Komisija var ierosināt grozīt Nolīgumu un jo īpaši kopējās tehniskās specifikācijas. Turklāt ECESB ir atbrīvota no pienākuma pārskatīt tehniskās specifikācijas, jo praksē izrādījās, ka ECESB resursi ir ierobežoti un tā nevar izpildīt šo prasību. Regulas (EK) Nr. 2422/2001 13. pants — Īstenošana Šo pantu atceļ, jo dalībvalstīm nav tādu pienākumu, par kuriem vajadzētu ziņot. Regulas (EK) Nr. 2422/2001 14. pants (pārstrādātās regulas 13. pants) — Pārskatīšana Šis pants formulēts savādāk, lai Komisijai būtu vieglāk īstenot programmu un lai to saskaņotu ar programmas Energy Star brīvprātīguma principu. Pielikums Pielikums ar tajā iekļauto logotipu ir svītrots, jo Energy Star marķējumi jau ir iekļauti Nolīgumā un tas nav jādara vēlreiz. Turklāt, lai mainītu ASV Vides aizsardzības aģentūrai piederošā logotipa dizainu, nav jāpiemēro Kopienas koplēmuma procedūra. Pārstrādāšana Šajā priekšlikumā ierosināts pārstrādāt Regulu (EK) Nr. 2422/2001 atbilstīgi Iestāžu nolīgumam par tiesību aktu pārstrādāšanas tehniku[4]. Tas nozīmē, ka vienā tekstā apvienoti gan būtiskie Regulas (EK) Nr. 2422/2001 grozījumi, gan tās nemainītie noteikumi. Ar šo priekšlikumu aizstās un atcels Regulu (EK) Nr. 2422/2001. Tas palīdzēs darīt Kopienas tiesību aktus pieejamākus un pārredzamākus. ⎢ 2422/2001/EK (pielāgots) 2006/0187 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6], apspriedušies ar √ ņemot vērā ∏ Reģionu komitejuas atzinumu [7], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[8], tā kā: ∫ jauns (1) Eiropas Parlamenta un Padomes 2001, gada 6. novembra Regulā (EK) Nr. 2422/2001[9] izdarāmas vairākas būtiskas izmaiņas. Skaidrības labad minētā Regula būtu jāpārstrādā. ⎢ 2422/2001 1. apsvērums (pielāgots) ? jauns (2) Biroja iekārtas izmanto nozīmīgu daļu no kopējā elektrības patēriņa. Visefektīvākais līdzeklis, kā samazināt biroja iekārtu elektrības patēriņu, ir nodroses režīma patēriņa samazināšana saskaņā ar Padomes 1999. maija slēdzienu par patērētāju elektronisko iekārtu nodroses režīma zudumiem. Dažādajiem Kopienas tirgū pieejamajiem modeļiem ir ļoti atšķirīgi √ enerģijas ∏ patēriņa līmeņi nodroses režīmā ? līdzvērtīgām funkcijām, un ir ievērojams potenciāls optimalizēt to energoefektivitāti ⎪ . ⎢ 2422/2001 2. apsvērums ? jauns (3) Tomēr pastāv citi līdzekļi šādas iekārtas elektrības patēriņa samazināšanai, piemēram, to nevajadzības gadījumā izslēdzot, nekaitējot funkcionalitātei. Komisijai būtu jānoskaidro, kuri pasākumi ir piemēroti arī šīs enerģijas taupīšanas iespējas izmantošanai ð Biroja iekārtu energoefektivitātes uzlabošana palīdz uzlabot Kopienas konkurētspēju un tās energoapgādes nodrošinājumu un vides aizsardzību ⎪ ⎢ 2422/2001 3. apsvērums (4) Ir svarīgi veicināt pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus pareizu darbību. ⎢ 2422/2001 4. apsvērums (pielāgots) (5) Ir vēlams koordinēt valsts energomarķējuma iniciatīvas, lai līdz minimumam samazinātu √ šo iniciatīvu īstenošanas pasākumu ∏ negatīvo ietekmi uz rūpniecību un tirdzniecību. ⎢ 2422/2001 5. apsvērums (5) Priekšlikumos par to noteikumu tuvināšanu, kas izklāstīti dalībvalstu normatīvajos vai administratīvajos aktos, kuri attiecas uz veselības aizsardzību, drošību, vides aizsardzību un patērētāju tiesību aizsardzību, ir lietderīgi par pamatu pieņemt augstu aizsardzības līmeni. Šīs regulas mērķis ir ievērojami uzlabot šāda veida iekārtu energoefektivitāti, nodrošinot augstu vides un patērētāju tiesību aizsardzības līmeni. ⎢ 2422/2001 6. apsvērums (6) Tā kā dalībvalstis nevar pietiekoši sasniegt piedāvātās darbības mērķus un tādēļ tos var pilnīgāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. ⎢ 2422/2001 7. apsvērums (pielāgots) (7) Turklāt Līguma 174. pants satur prasību aizsargāt un uzlabot vidi un apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus, un tie abi ir Kopienas vides politikas mērķi. Elektroenerģijas ražošana un patērēšana veido 30 % cilvēka izraisītās oglekļa dioksīda (CO2) izmetes un aptuveni 35 % primārās enerģijas patēriņa Kopienā. Šīs procentuālās daļas aug, un nodroses režīma zudumi elektriskajās iekārtās veido apmēram 10 % no to patēriņa. ⎢ 2422/2001 8. apsvērums (pielāgots) (8) Turklāt Padomes 1989. gada 5. jūnija Lēmumam 89/364/EEK par Kopienas rīcības programmu elektroenerģijas patēriņa efektivitātes paaugstināšanai[10] ir divējāds mērķis - mudināt patērētājus dot priekšroku augstas energoefektivitātes ierīcēm un iekārtām un paaugstināt ierīču un iekārtu efektivitāti. Ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, lai uzlabotu patērētāju informēšanu. ⎢ 2422/2001 9. apsvērums (7) Kioto 1997. gada 10. decembrī pieņemtajā UNFCCC Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Protokolā ir prasība samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas Kopienā par 8% ne vēlāk kā laika posmā no 2008. gada līdz 2012. gadam. Šā mērķa sasniegšanai nepieciešami stingrāki pasākumi, lai Kopienā samazinātu CO2 oglekļa dioksīda emisijas. ⎢ 2422/2001 10. apsvērums (8) Turklāt Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 24. septembra Lēmumā Nr. 2179/98/EK par Eiropas Kopienas politikas un rīcības programmas vides un ilgtspējīgas attīstības jomā – programmas „Par ilgtspējīgu attīstību” – pārskatīšanu, kas attiecas uz [11], noteikums par ierīču energoefektivitātes marķēšanu norādīts kā galvenā prioritāte vides prasību integrēšanai attiecībā uz enerģiju. ⎢ 2422/2001 11. apsvērums (9) Padomes 1998. gada 7. decembra Rezolūcijā par energoefektivitāti Eiropas Kopienā[12] ir prasība palielināt ierīču un iekārtu marķējuma izmantošanu. ⎢ 2422/2001 12. apsvērums (10) Ir vēlams attiecīgi koordinēt energoefektivitātes prasības, marķējumus un testa metodes. ⎢ 2422/2001 13. apsvērums (11) Augstas energoefektivitātes biroja iekārtas lielākoties ir pieejamas par nedaudz augstāku vai tādu pašu cenu, un tādēļ daudzos gadījumos papildu izmaksas tiek kompensētas ar elektroenerģijas ietaupījumiem pieņemami īsā laika posmā. Tādējādi energotaupības un CO2 oglekļa dioksīda emisiju samazināšanas mērķus šajā jomā var panākt ekonomiski izdevīgā veidā, neradot zaudējumus patērētājiem vai nozarei. ⎢ 2422/2001 14. apsvērums (pielāgots) (12) Biroja iekārtas tirgo visā pasaulē. Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Kopienas √ 2006. gada […] ∏ Nolīgums par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu[13] atvieglos šo iekārtu starptautisko tirdzniecību un vides aizsardzību. Šī regula ir vērsta uz iepriekš minētā nolīguma īstenošanu √ Minētais Nolīgums jāīsteno ∏ Kopienā. ⎢ 2422/2001 15. apsvērums (pielāgots) ? jauns (13) Kopienai, lai ietekmētuMarķējumu Energy Star lieto visā pasaulēmarķējuma — Energy Star — prasības,.√ Lai ietekmētu Energy Star marķēšanas programmas prasības, Kopienai ∏ būtu jāpiedalās šajā marķēšanas programmā un vajadzīgo tehnisko specifikāciju izveidē. Tomēr Komisijai tā regulāri jāpārskata, lai novērtētu, vai noteiktie tehniskie kritēriji ir pietiekoši augsti, un vai tajos pietiekoši ņemtas vērā Kopienas intereses ? Kopā ar ASV Vides aizsardzības aģentūru nosakot tehniskos kritērijus, Komisijai par mērķi jāizvirza augsta energoefektivitātes līmeņa noteikšana ⎪ . ⎢ 2422/2001 16. apsvērums (14) Lai nodrošinātu to, ka biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programma tiek pareizi īstenota un ka tā garantē godīgu konkurenci ražotājiem un aizsargā patērētāju tiesības, ir vajadzīga efektīva sistēma tās īstenošanas nodrošināšanai. ⎢ 2422/2001 17. apsvērums (pielāgots) (15) Šī regula attiecas √ attieksies ∏ tikai uz biroja iekārtāmu ražojumiem. ⎢ 2422/2001 18. apsvērums (16) Biroja iekārtu gadījumā Padomes 1992. gada 22. septembra Direktīva 92/75/EEK par sadzīves tehnikas enerģijas un citu resursu patēriņa norādīšanu, izmantojot etiķetes un standarta informāciju par precēm[14] nav pats piemērotākais līdzeklis. Visekonomiskākais līdzeklis biroja iekārtu energoefektivitātes veicināšanai ir brīvprātīgās marķēšanas programma. ⎢ 2422/2001 19. apsvērums (pielāgots) ? jauns (17) √ Kopējo ∏ Ttehnisko specifikāciju izstrādi un pārskatīšanu jāuztic veikt piemērotai organizācijai — Eiropas Kopienas Energy Star padomei ( ECESB ) —, lai programmu īstenotu objektīvi un efektīvi. ECESB sastāvā jābūt valstu pārstāvjiem ? un ieinteresēto personu pārstāvjiem ⎪ . ⎢ 2422/2001 20. apsvērums (18) Ir jānodrošina, ka biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programma ir konsekventa un saskaņota ar Kopienas politikas prioritātēm un ar citām Kopienas marķēšanas vai kvalitātes sertificēšanas programmām, piemēram, tām, kas ieviestas ar Direktīvu 92/75/EEK un ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1980/2000 par pārskatīto Kopienas ekoetiķetes piešķiršanas programmu[15]. ∫ jauns (19) Ar energoefektivitātes marķēšanas programmu jāpapildina pasākumi, kuri veikti saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Direktīvu 2005/32/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības attiecībā uz enerģiju patērējošiem ražojumiem, un ar ko groza Padomes Direktīvu 92/42/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 96/57/EK un 2000/55/EK[16]. Jānodrošina, ka Energy Star un ekodizaina programmas ir konsekventas un saskaņotas. ⎢ 2422/2001 21. apsvērums (pielāgots) (20) Ir vēlams koordinēt Kopienas Energy Star programmu √ , kura izstrādāta, pamatojoties uz 2006. gada [...] Nolīgumu, ∏ un citas brīvprātīgās biroja iekārtu energomarķējuma programmas Kopienā, lai patērētājiem neradītu neskaidrības un lai novērstu jebkādus tirgus traucējumus. ⎢ 2422/2001 22. apsvērums (pielāgots) (21) Ir jānodrošina √ Energy Star ∏ programmas īstenošanas caurskatāmība un saskaņotība ar attiecīgiem starptautiskiem standartiem, lai atvieglotu ārpuskopienas valstu ražotāju un eksportētāju piekļuvi programmai un veicinātu viņu piedalīšanos tajā,. ∫ jauns (22) Šajā regulā ņemta vērā pieredze, kas gūta Kopienā Energy Star programmas īstenošanas sākotnējā posmā, ⎢ 2422/2001 IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pantsMērķi ⎢ 2422/2001/EK (pielāgots) Šī regula izveido noteikumus attiecībā uz Kopienas biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu (še turpmāk – „ Energy Star programma”), kas definēta Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Kopienas Nolīgumā par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu (še turpmāk – „Nolīgums”). Līdzdalība EnergyStar programmā ir brīvprātīga. ⎢ 2422/2001 2. pants Darbības joma Šī regula attiecas uz Nolīguma C pielikumā definētajām biroja iekārtu ražojumu grupām, ievērojot jebkādus tā grozījumus saskaņā ar Nolīguma X pantu. 3. pantsDefinīcijas Šajā regulā ⎢ 2422/2001 (pielāgots) a) „kopējais logotips” ir √ Nolīguma I ∏ pielikumā minētais marķējums; ⎢ 2422/2001 (pielāgots) b) „programmas dalībnieki” ir ražotāji, montētāji, eksportētāji, importētāji, mazumtirgotāji un citi uzņēmumi, kas apņemas reklamēt izraudzītos augstas energoefektivitātes biroja iekārtu ražojumus, kuri atbilst Energy Star programmas √ kopējām ∏ specifikācijām, un kas izvēlējušies piedalīties Energy Star programmā, reģistrējoties Komisijā; ⎢ 2422/2001 (pielāgots) ? jauns c) „ √ kopējās ∏ specifikācijas” ir energoefektivitātes un veiktspējas prasības, tostarp testa metodes, ko izmanto, lai noteiktu, vai augstas energoefektivitātes biroja iekārtu ražojumiem var piešķirt kopējo logotipu. 4. pantsVispārīgi principi 1. Energy Star programmu attiecīgi koordinē ar citiem Kopienas marķēšanas vai kvalitātes sertifikācijas pasākumiem, kā arī ar programmām, piemēram, jo īpaši ar Kopienas ekomarķējuma piešķiršanas programmu, kas izveidota ar Regulu (EEK) Nr. 880/92, un tām norādēm attiecībā uz mājsaimniecības preču enerģijas un citu resursu patēriņu uz etiķetēm un ražojumu standarta informācijā, kuras ieviestas ar Direktīvu 92/75/EEK ? un pasākumiem, ar ko īsteno Direktīvu 2005/32/EK.⎪ ⎢ 2422/2001 2. Programmas dalībnieki un citas organizācijas var izmantot kopējo logotipu uz saviem individuālajiem biroja iekārtu ražojumiem un to reklāmā. ⎢ 2422/2001 (pielāgots) √ 3. Līdzdalība Energy Star programmā ir brīvprātīga. ∏ 3. 4. Biroja iekārtu ražojumius, kam kopējo logotipu ir piešķīrusi ASV Vides aizsardzības aģentūra ( USEPA ), uzskatāmi √ uzskata ∏ par atbilstīgiem šai regulai, ja dati neliecina par pretējo. ⎢ 2422/2001 4. 5. Neskarot Kopienas noteikumus par atbilstības novērtēšanu un atbilstības marķējumu un/vai starptautiskus Kopienas un trešo valstu nolīgumus par piekļuvi Kopienas tirgum, ražojumus, uz kuriem attiecas šī regula un kurus laiž Kopienas tirgū, Komisija vai dalībvalstis var pārbaudīt, lai pārliecinātos par to atbilstību šīs regulas prasībām. 5. pantsProgrammas dalībnieku reģistrācija 1. Lai kļūtu par programmas dalībnieku, Komisijai iesniedz pieteikumu. ⎢ 2422/2001 (pielāgots) ? jauns 2. Pēc tam, kad Komisija ir pārliecinājusies, ka pieteikuma iesniedzējs piekrīt pildīt Nolīguma B pielikumā izklāstītās √ kopējā ∏ logotipa izmantotāja vadlīnijas, tā izlemj, vai atļaut pieteikuma iesniedzējam kļūt par programmas dalībnieku. Komisija ? internetā ⎪regulāri publicē atjauninātu programmas dalībnieku sarakstu un dara to zināmu dalībvalstīm. 6. pants Reklāma un informācija 1. Komisija pieliek visas pūles, lai sadarbībā ar dalībvalstīm un ECESB dalībniekiem veicinātu kopīgā logotipa izmantošanu, organizējot attiecīgus izpratnes veidošanas pasākumus un informācijas kampaņas patērētājiem, piegādātājiem, izplatītājiem un plašai sabiedrībai. 2. Katra dalībvalsts ar visiem iespējamiem Kopienas līdzekļiem cenšas nodrošināt, lai patērētāji un citas ieinteresētās iestādes apzinātos un tām būtu pieejama sīka informācija par EnergyStar programmu. 3. Neskarot Kopienas un valsts tiesību aktus un ekonomiskos kritērijus, Komisija un citas Kopienas institūcijas, kā arī citas valsts mēroga sabiedriskas iestādes, lai sekmētu √ augstas energoefektivitātes ∏ biroja iekārtu ražojumu ar kopīgo logotipu iegādi, definējot savas prasības attiecībā uz biroja iekārtu ražojumiemu iepirkumu, veicina tādu energoefektivitātes prasību piemērošanu, kas nav zemākas par Energy Star √ kopējām ∏ specifikācijām. ⎢ 2422/2001 7. pantsCitas brīvprātīgās energomarķējuma programmas 1. Dalībvalstī esošās un jaunās brīvprātīgās biroja iekārtu ražojumu energomarķējuma programmas var pastāvēt vienlaikus ar Energy Star programmu. 2. Komisija un dalībvalstis rīkojas tā, lai nodrošinātu vajadzīgo koordināciju starp Energy Star programmu un valsts programmām un citām marķēšanas programmām Kopienā vai dalībvalstīs. ⎢ 2422/2001/EEK (pielāgota) (jauns) 8. pantsEiropas Kopienas Energy Star padome 1. Komisija izveido Eiropas Kopienas Energy Star padomi ( ECESB ), kas sastāv no valstu pārstāvjiem, kā minēts 9. pantā, kā arī attiecīgajām ieinteresētajām personām. ECESB pārskata Energy Star programmas īstenošanu Kopienā un attiecīgi sniedz Komisijai padomus un palīdzību, lai tā varētu darboties kā pārvaldības organizācija. 2. Vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam katru gadu ECESB sagatavo pārskatu par tādu ražojumu ienākšanu tirgū, kuriem ir kopīgais logotips, un par pieejamo tehnoloģiju enerģijas patēriņa samazināšanai. 3. 2. Komisija pārliecinās par to, ka ECESB tādā mērā, kādā to ļauj tās darbība, attiecībā uz katru biroja iekārtu ražojuma grupu ievēro līdzsvarotu visu to ieinteresēto pušu √ piedalīšanos ∏ , uz kurām attiecas šīs ražojuma grupas, piemēram, ražotāju, mazumtirgotāju, importētāju, vides aizsardzības grupu un patērētāju organizāciju piedalīšanos. ⎢ 2422/2001 4. 3. Komisija pieņem ECESB reglamentu, ņemot vērā viedokļus, kādi ir dalībvalstu pārstāvjiem ECESB . ⎢ 2422/2001/EEK (jauns) Komisija regulāri informē Eiropas Parlamentu un Padomi par ECESB darbību. ⎢ 2422/2001 (pielāgots) 9. pants Valsts pārstāvji Katra dalībvalsts attiecīgi izraugās valsts enerģētikas politikas ekspertus, iestādes vai personas (še turpmāk – „valsts pārstāvji”), kas ir atbildīgi par šajā regulā paredzēto uzdevumu izpildi. Ja tiek izraudzīti vairāki valsts pārstāvji, tad dalībvalsts nosaka attiecīgās pārstāvju pilnvaras un tiem piemērojamās koordinācijas prasības. ⎢ 2422/2001 (pielāgots) 10. pantsDarba plāns Komisija saskaņā ar 1. pantā izklāstītajiem mērķiem sešos mēnešos no šīs regulas stāšanās spēkā sagatavo darba plānu un pēc apspriešanās ar ECESB piedāvā to Eiropas Parlamentam un Padomei. Darba plānā iekļauj Energy Star programmas pilnveidošanas stratēģiju, kurā turpmākajiem trim gadiem nosaka ⎢ 2422/2001 a)- energoefektivitātes uzlabojuma mērķus, ievērojot vajadzību panākt augsta līmeņa standartu ieviešanu patērētāju un vides aizsardzībā un iekļūšanu tirgū, ko Energy Star programmai būtu jācenšas panākt Kopienā, b)- neizsmeļošu tādu biroja iekārtu ražojumu sarakstu, kas būtu uzskatāms par prioritāru iekļaušanai Energy Star programmā, ⎢ 2422/2001 (jauns) galvenos priekšlikumus attiecībā uz izglītošanas un reklāmas kampaņām un citām vajadzīgām darbībām, ⎢ 2422/2001 (c)- priekšlikumus koordinācijai un sadarbībai starp Energy Star programmu un citām brīvprātīgās marķēšanas programmām dalībvalstīs. ⎢ 2422/2001 (pielāgots) ? jauns Darba plānu periodiski pārskata? vismaz reizi gadā. Tas ir publiski pieejams. ⎪ To pirmoreiz pārskata ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc tā iesniegšanas Eiropas Parlamentam un Padomei un pēc tam ik pēc 12 mēnešiem. 11. pants Sagatavošanas procedūras tehnisko kritēriju pārskatīšanai 1. √ Lai sagatavotos ∏ Ņemot vērā kopējo specifikāciju un to biroja iekārtu ražojumu grupu pārskatīšanais sagatavošanu, uz kurām attiecas Nolīguma C pielikums, un pirms priekšlikuma projekta iesniegšanas vai atbildes sniegšanas USEPA saskaņā ar procedūrām, kas izklāstītas Nolīgumā un Padomes 2001. gada 14. maija Lēmumā .... 2001/469/EK attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu valdības un Eiropas Kopienas Nolīguma par biroja iekārtu energoefektivitātes marķēšanas programmu koordinēšanu noslēgšanu Eiropas Kopienas vārdā[17], jāveic 2., 3. un 4. punktā noteiktos šādi pasākumius. 1. 2. Komisija var pieprasīt ECESB iesniegt priekšlikumus ? priekšlikumu ⎪ Nolīguma pārskatīšanai ? vai ražojuma kopējo specifikāciju pārskatīšanai. Komisija var iesniegt priekšlikumu ECESB ražojuma kopējo specifikāciju pārskatīšanai un Nolīguma pārskatīšanai ⎪. ECESB var iesniegt Komisijai priekšlikumus ? priekšlikumu ⎪ arī pēc savas iniciatīvas. ⎢ 2422/2001 2. 3. Komisija apspriežas ar ECESB ik reizi, kad tā saņem USEPA priekšlikumu Nolīguma pārskatīšanai. 2422/2001 (pielāgots) ð jauns 3. ECESB, sniedzot atzinumu Komisijai, ņem vērā īstenošanas iespēju un tirgus izpētes rezultātus un pieejamo tehnoloģiju enerģijas patēriņa samazināšanai. Komisija jo īpaši ņem vērā mērķi noteikt augsta līmeņa tehniskās √ kopējās ∏ specifikācijas, kā paredzēts Nolīguma 1. panta 4. punktā, pienācīgi ievērojot pieejamo tehnoloģiju un saistītās izmaksas, lai samazinātu to enerģijas patēriņu, kura analīze sniegta 8. panta 2. punktā minētajā ECESB ziņojumā √ pienācīgi ievērojot pieejamo tehnoloģiju un saistītās izmaksas ∏ . 12. pants Tirgus uzraudzība un pārkāpumu kontrole ⎢ 2422/2001 1. Kopējo logotipu izmanto vienīgi saistībā ar ražojumiem, uz kuriem attiecas Nolīgums, un atbilstīgi Nolīguma B pielikumā sniegtajām logotipa izmantotāja vadlīnijām. ⎢ 2422/2001 (pielāgots) 2. Ir aizliegta jebkāda nepatiesa vai maldinoša reklāma vai tādas etiķetes vai logotipa izmantošana, kuru var sajaukt ar kopējo logotipu, kuru ievieš šī regula. 3. Komisija nodrošina kopējā logotipa pareizu izmantošanu, veicot vai koordinējot pasākumus, kas aprakstīti √ aprakstīts ∏ Nolīguma VIII panta 2., 3. un 4. punktā. Dalībvalstis veic attiecīgos pasākumus √ attiecīgo pasākumu ∏, lai nodrošinātu šīs regulas noteikumu izpildi savā teritorijā, un informē Komisiju. Dalībvalstis rīcības uzsākšanai var sniegt Komisijai pierādījumus par programmas dalībnieku un citu organizāciju neatbilstību. 13. pants Īstenošana Dalībvalstis 12 mēnešos pēc šīs regulas stāšanās spēkā informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu tās īstenošanu. 14 13. pants Pārskatīšana Pirms Nolīguma slēdzējas puses apspriež Nolīguma atjaunošanu saskaņā ar tā XII pantu, Komisija izvērtē Energy Star programmu, ņemot vērā tās gaitā gūto pieredzi. Komisija līdz 2005. gada 15. janvārim izveido un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā apskatīta biroja iekārtu tirgus energoefektivitāte Kopienā, sniedzot EnergyStar programmas efektivitātes novērtējumu un vajadzības gadījumā ierosinot šīs programmas pilnveidošanas pasākumus. Ziņojumā izpēta ES un ASV dialoga rezultātus, un jo īpaši to, vai EnergyStar specifikācijas ir pietiekoši efektīvas. ⎢ 14. pants Atcelšana Regulu (EK) Nr. 2422/2001 atceļ. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās jālasa saskaņā ar atbilstības tabulu, kas iekļauta pielikumā. ⎢ 2422/2001 (pielāgots) 15. pants Nobeiguma noteikumi Šī regula stājas spēkā 30. √ divdesmitajā ∏ dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Kopienu Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs ⎢ 2422/2001 (pielāgots) Pielikums ENERGY STAR LOGOTIPS ⎡ PIELIKUMS (vēl tiks pabeigts) Regula 2422/2001 | Šī regula | 6. panta 1. punkts | - | 6. panta 2. punkts | - | 6. panta 3. punkts | 6. pants | 8. panta 2. punkts | - | 8. panta 3. punkts | 8. panta 2. punkts | 8. panta 4. punkts | 8. panta 3. punkts | 8. panta 5. punkts | - | 10. pants, trešais ievilkums | - | 10. pants, ceturtais ievilkums | 10. pants, c) ievilkums | 10. panta otrās daļas pēdējais teikums | - | - | 10. panta otrās daļas pēdējais teikums | 11. panta 3 punkts | - | - | 11. panta 3. punkts | 13. pants | - | 14. panta pirmā daļa | 13. pants | 14. panta otrā daļa | - | - | 14. pants | Pielikums | - | ________________ [1] COM(2006) 140, galīgā redakcija. [2] SEC(2006) 381, galīgā redakcija. [3] COM(2005) 265, galīgā redakcija. [4] Iestāžu 2001. gada 28. novembra Nolīgums par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu, OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp. [5] OJ C […]. [6] OV C 204, 18.7.2000., 18. lpp[…]. [7] OV C […]. [8] Eiropas Parlamenta 2001. gada 1. februāra Atzinums (OV C 267, 21.9.2001., 49. lpp.), Padomes 2001. gada 31. maija Kopējā nostāja (vēl nav publicēta Oficiālajā Vēstnesī) un Eiropas Parlamenta 2001. gada 3. oktobra Lēmums OV C […]. [9] OV L 332, 15.12.2001., 1. lpp. [10] OV L 157, 9.6.1989., 32. lpp. [11] OV L 275, 10.10.1998., 1. lpp. [12] OV C 394, 17.12.1998., 1. lpp. [13] OV […]. [14] OV L 297, 13.10.1992., 16. lpp. [15] OV L 237, 21.9.2000., 1. lpp. [16] OV L 191, 22.7.2005., 29. lpp. [17] OV 172, 26.6.2001, 1. lpp.[…].