[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.2.2009 COM(2009) 43 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAI Ietekmes ziņojums par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai KOMISIJAS PAZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAI Ietekmes ziņojums par Komisijas rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai 1. Kopsavilkums Pēc secīgiem Eiropas Revīzijas palātas ziņojumiem, kuros sniegts negatīvs atzinums par veiktajiem darījumiem vairākās galvenajās politikas jomās, Komisija 2005. gadā noteica vērienīgu stratēģisko mērķi saņemt pozitīvu ticamības deklarāciju no Eiropas Revīzijas palātas. Lai sasniegtu šo mērķi un ievērojot Revīzijas palātas atzinumu Nr. 2/2004[1] (Atzinums par „vienotu revīziju”), Komisija 2005. gada jūnijā ierosināja „Integrētas iekšējās kontroles sistēmas plānu[2]" un centās panākt „kopīgu izpratni” par šo plānu ar Parlamentu, Padomi un Revīzijas palātu. Pamatojoties uz saņemtajām atsauksmēm, kā arī uz Eiropas Parlamenta 2003. gada budžeta izpildes apstiprinājuma rezolūcijā sniegtajiem ieteikumiem[3], Ekonomikas un finanšu padomes ( ECOFIN ) 2005. gada 8. novembra secinājumiem un sīki izstrādātu novērtējumu visās galvenajās izdevumu jomās, Komisija 2006. gada janvārī pieņēma „Rīcības plānu integrētas iekšējās kontroles struktūras ieviešanai”[4]. Skaidri atzīstot Komisijas atbildību par budžeta izpildi, kā tas noteikts Līguma 274. pantā, rīcības plānā ir paredzēta struktūra dalībvalstu „ sadarbībai ar Komisiju, lai nodrošinātu to, ka apropriācijas izmanto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem ”[5]. Komisija 2008. gada februāra progresa ziņojumā[6] norādīja, ka 7 no 16 sākotnējiem pasākumiem ir pabeigti, 6 — gandrīz jau pabeigti un trīs pasākumus nebija iespējams īstenot vai tos īstenoja citādā veidā. Visumā Palāta piekrita Komisijas pašnovērtējumam par pasākumu pabeigšanas rādītājiem[7]. Gadu vēlāk pabeidza 6 nepabeigtos pasākumus. Šā ziņojuma galvenais mērķis ir sniegt ne tikai jaunāko informāciju par rīcības plāna īstenošanu, bet arī atjauninātu un objektīvu novērtējumu par tā ietekmi , pamatojoties uz kvantitatīviem un kvalitatīviem rādītājiem. Secinājumi kopumā ir pozitīvi. To pamatā ir Palātas 2007. gada ziņojums, kurā norādīts ievērojams progress. Pirmo reizi ir sniegts atzinums bez piezīmēm attiecībā uz pārskatiem un visu laiku labākais DAS rādītājs — par 45 % no budžeta izdevumiem ir saņemts atzinums bez piezīmēm attiecībā uz veikto darījumu likumību un pareizību. Tas ir salīdzināms ar 6 % Palātas ticamības deklarācijā par 2003. gadu. Palāta ir arī konstatējusi, ka Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas ir vēl vairāk uzlabotas, un 2007. gada ziņojumā pirmo reizi neviena no sistēmām nav saņēmusi negatīvu novērtējumu („sarkano signālu”). 2. Kāda ir ietekme un kā to var novērtēt? Rīcības plānā ir ierosināta vienota sistēma, lai noteiktu veicamās darbības un Padomes, dalībvalstu un Eiropas Parlamenta lomu, lai izveidotu drošu un darbotiesspējīgu integrētu iekšējās kontroles struktūru, kas nodrošinātu kā Komisijas, tā visbeidzot arī Revīzijas palātas pārliecību par darījumu ticamību. Tā ietekmi var novērtēt saskaņā ar dažādiem kritērijiem: - vai ir pierādījumi tam, ka iesaistītās iestādes turpina vadīties pēc plāna pamatā esošā kopīgās izpratnes principa un ka nepieciešamā sadarbība, tostarp no dalībvalstu puses, materializējas un kristalizējas saskaņā ar „vienotas revīzijas” principiem; - vai Komisija ir uzlabojusi kontroli lietās, kur tai ir pilna un tieša atbildība , paplašinot revīzijas tvērumu, paaugstinot gada darbības pārskatu kvalitāti un efektīvi atgūstot nepamatotus maksājumus; un - vai attiecībā uz pasākumiem, ko veic kopā ar dalībvalstu pārvaldes iestādēm , ir panākti ievērojami uzlabojumi dalībvalstu kontroles sistēmās, pateicoties pašu dalībvalstu un Komisijas pasākumiem, kā arī nepamatotu maksājumu atgūšanai. Novērtējot rīcības plāna ietekmi, jāņem vērā Komisijas pilnvaru dažādie līmeņi. Šo iemeslu dēļ pašreizējā ietekmes ziņojumā ir apskatīti ne tikai vienkārši kvantitatīvi rādītāji, piemēram, kļūdu intensitāte un atgūtās summas. Piemēram, norādījumi var palīdzēt precizēt tiesību aktu prasības, tomēr tiem nav tieši uzskatāmas ietekmes uz kļūdu intensitāti īsā laikposmā. Līdzīgi arī uzlabojumus Komisijas dienestu gada darbības pārskatos nevērtē šādā veidā, bet gan Palāta veic neatkarīgu kvalitatīvu novērtējumu. Lai sniegtu pilnīgu, reālu un objektīvu vispārēju pārskatu, turpmākajā iedaļā Komisija ziņo par ietekmi, pamatojoties uz kvalitatīvu un kvantitatīvu rādītāju piemērotu kombināciju. Ja iespējams, ir ietverta atsauce uz ārēja revidenta neatkarīgu novērtējumu, izmantojot novēroto kļūdu intensitāti, DAS novērtējumus, sistēmu novērtējumus un citus apsvērumus. To papildina ar pierādījumiem, kas ietverti Iekšējās revīzijas dienesta ( IAS ) revīziju ziņojumos vai Komisijas dienestu pašnovērtējumos un ievāktajos datos. 3. Ietekme 2008. gada 31. decembrī Pozitīvs DAS šobrīd ir atzīta politiska vajadzība, kurai uzmanību pievērš visas iestādes. Tas ir palīdzējis mobilizēt atbalstu Komisijas dienestos, mudinot tos kritiski izvērtēt savas kontroles un uzraudzības darbības un veidojot vienprātību attiecībā uz darbībām kļūdu novēršanai. Šis ir nozīmīgs sasniegums, ņemot vērā pretrunīgus mērķus, piemēram, nepieciešamību pēc papildu revidentiem darbinieku skaita ierobežojuma apstākļos vai ātras līdzekļu izmaksas saskaņošanu ar efektīvu kontroli. Komisija uzskata, ka ir panākta kopīga izpratne un rīcības plāna konceptuālā sistēma turpina efektīvi virzīt turpmākus uzlabojumus, piemēram, nesen uzsāktās diskusijas par pieļaujamo kļūdu risku. Eiropas Parlamenta interese un atbalsts joprojām ir liels, un sadarbība ar dalībvalstīm turpina uzlaboties. Turpmāk izklāstītā ietekmes novērtējuma pamatā ir konkrēti rādītāji, kas noteikti katram pasākumam[8], 2008. gada 31. decembrī. 3.1. Vienkāršošana un kopēji kontroles principi (1.-3. pasākums) [9] 1. pasākums: Vienkāršot tiesību aktus, kas ierosināti laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam Pasākums pabeigts : vienkāršošana 2007.-2013. gadam netika īstenota tik plašā mērogā kā cerēts. Papildus rīcības plānā noteiktajiem pasākumiem, kas saistīti ar vienkāršošanu, Komisija ir veikusi turpmākus pasākumus, lai vienkāršotu noteikumus attiecībā uz strukturālajiem pasākumiem, pieņemot priekšlikumus attiecīgo Padomes regulu grozīšanai, lai paplašinātu vienoto likmju, vienreizējo maksājumu un vienības izmaksu izmantošanu attiecībā uz visiem izdevumu veidiem gan ERAF, gan ESF. Komisija apsvērs iespēju 2009. gadā ierosināt jaunus pasākumus, pamatojoties uz ieteikumiem, kurus 2009. gada pirmajā pusē sniegs Komisijas un dalībvalstu apvienotā darba grupa. Ja Eiropas Parlaments un Padome atbalstīs šos pasākumus, ar kļūdu intensitāti saistītu turpmāku vienkāršojumu ietekmei vajadzētu kļūt pamanāmai, sākot no 2010./2011. gada. Ietekme Rādītājs: procentuālā daļa no budžeta, kas izlietota, izmantojot vienkāršoto pieeju. Līdz ar vienreizējo maksājumu shēmas ieviešanu lauksaimniecības jomā atbalsts ir nošķirts no ražošanas un sarežģītas prasības attiecībā uz atbilstību ir novērstas. Pārejas posma vienotā platībmaksājuma shēma, ko piemēro lielākajā daļā ES-12 valstu, ir vēl vairāk vienkāršota, jo tās pamatā ir vienīgi zemes platības. Nesen veiktā padziļinātā pārbaude un vienotās kopējās tirgus organizācijas izveide arī ir devusi ieguldījumu vienkāršošanā. Struktūrfondu jomā līdz ar vienoto likmju izmantošanu attiecībā uz pieskaitāmajām izmaksām saņēmējiem vairs nav tik daudz jāanalizē un jāglabā izmaksu uzskaites dati, un neattaisnoto izmaksu rezultātā radītiem pārmaksājumiem vajadzētu samazināties. Galvenā pamatojošā informācija To līdzekļu procentuālā daļa, kas izlietoti, izmantojot savstarpēji nesaistītos tiešos atbalstus, ir palielinājusies — 2005. gadā tā bija 47 % no kopējiem tiešajiem maksājumiem lauksaimniecības jomā un 2008. gadā — 83 %. Attiecībā uz 2013. gadu un vēlāku periodu mērķis ir paaugstināt šo rādītāju līdz 93 %. Tādējādi apmēram 25 % no ES budžeta ir īstenoti, izmantojot šo vienkāršoto pieeju. Rādītājs: Eiropas Revīzijas palātas kļūdu intensitātes samazinājums, pateicoties skaidrākiem tiesību aktiem un sīki izstrādātām norādēm. Izglītības un kultūras jomā ir veikti ievērojami vienkāršojumi, tostarp vienreizējo maksājumu piešķīrumi Mūžizglītības programmai. Turpmāki skaidrojumi par kritērijiem vidējo personāla izmaksu izmantošanai Septītajā pētniecības pamatprogrammā padarīs izmaksu deklarācijas vieglāk aizpildāmas un iesniedzamas, tomēr ietekme būs redzama pēc īstenošanas — no 2009. gada. Galvenā pamatojošā informācija Izglītības un kultūras jomā lielākā daļa piešķīrumu (apmēram 80 %), kas ir sniegti, izmantojot valstu aģentūras, ir vienreizējo maksājumu vai vienoto likmju veidā. Piemēram, saistībā ar Comenius partnerību (106 miljoni euro) vairs nav jāuzrāda faktiskās izmaksas pa pozīcijām, un piešķīrumus nosaka, pamatojoties uz vienreizējiem maksājumiem un vienotajām likmēm, kuru pamatā ir vienības pašizmaksas skala. Tomēr vēl ir jāapstiprina ietekme uz kļūdu intensitāti. 3. pasākums: Kontroles stratēģijas un pietiekama ticamība Pasākums pabeigts : visos 2007. gada darbības pārskatos tika izmantotas visaptverošas iekšējās kontroles veidnes. Ietekme Rādītājs: uzlabojumi Eiropas Revīzijas palātas novērtējumos par gada darbības pārskatu kvalitāti. Savā 2007. gada ziņojumā Eiropas Revīzijas palāta norādīja, ka gada darbības pārskatu kvalitāte ir uzlabojusies lauksaimniecības un kohēzijas politikas jomā. Šie uzlabojumi turpinās, un tos papildina pastiprināts salīdzinošās vērtēšanas process. Galvenā pamatojošā informācija Visas politikas jomas tika novērtētas vismaz B līmenī (sniedzot vismaz pamatojošos pierādījumus, lai sagatavotu secinājumus Palātas ticamības deklarācijā pēc korekciju veikšanas)[10]. 3.2. Pārvaldības deklarācijas un revīzijas ticamība (5.-8. pasākums) 5. pasākums: Valstu pārvaldības deklarācijas Pasākums pabeigts pēc pārskatīšanas un vienošanās[11] : pirmie gada kopsavilkumi dalībvalstīm bija jāiesniedz līdz 2008. gada februārim. Ietekme Rādītājs: saņemto kopsavilkumu kvalitāte un veiktie pasākumi to uzlabošanai. Rādītāji par atbilstību obligātajām prasībām bija atšķirīgi. Struktūrfondu jomā visas valstis, izņemot vienu, iesniedza gada kopsavilkumus, kas atbilda obligātajām prasībām. Komisija izskata informāciju, ko nesen iesniedza Vācija. Komisija dalībvalstīm ieteica kopsavilkumus papildināt ar ticamības deklarāciju, tomēr tas nav tiesību aktos noteikts pienākums. Komisija ir izdevusi pārskatītas norādes, lai uzlabotu nākamos kopsavilkumus, kas jāiesniedz līdz 2009. gada 15. februārim. Lauksaimniecības jomā dalībvalstis izpildīja tiesību aktos noteiktos pienākumus gan attiecībā uz gada kopsavilkumiem, gan gada ticamības deklarācijām, kurus maksājumu aģentūru direktori parakstīja pirmo reizi. Dalībvalstis ievēroja Komisijas dienestu dotās norādes par gada kopsavilkumiem un sniedza faktiskus pārskatus. Tomēr lielākajā daļā kopsavilkumu varētu uzlabot papildu analīzes kvalitāti. Komisija ir pārskatījusi savas norādes, lai uzlabotu šo analīzi 2008. gada kopsavilkumos. Galvenā pamatojošā informācija „Palāta uzskata, ka šajā pirmajā gada kopsavilkumu gadā Komisija ir adekvāti pārraudzījusi procesu, gan savlaicīgi sagatavojot skaidrus norādījumus, gan noskaidrojot termiņu un tvēruma vai kvalitātes kritēriju neievērošanas iemeslus.” Palāta mudināja Komisiju noteikt kopsavilkumu pievienoto vērtību attiecībā uz ticamību[12]. Rādītājs: ex ante ticamības deklarāciju saņemšana izglītības un kultūras jomā. Ex ante deklarācijas, ko valstu aģentūras iesniedza par laikposmu no 2007. līdz 2013. gadam, deva pārliecību, ka tiek ievēroti obligātie kontroles standarti un projektu cikls atbilst procedūrām. Galvenā pamatojošā informācija Tika saņemtas visas iesniedzamās ex ante ticamības deklarācijas izglītības un kultūras jomā. 33 no šīm deklarācijām pārbaudīja uzraudzības apmeklējumu laikā, un visas deklarācijas tika regulāri pārbaudītas ikgadējo ticamības deklarāciju novērtēšanas ietvaros . Rādītājs: dalībvalstu iniciatīvas deklarāciju jomā. Komisija atbalsta dalībvalstu brīvprātīgas iniciatīvas. To tvērums un raksturs atšķiras, un rezultāti nav salīdzināmi. Tomēr šīs iniciatīvas sniedz papildu informāciju par kontroles sistēmām. Galvenā pamatojošā informācija Dokumenti par 2008. gadu, ko iesniegusi Dānija (revidenta atzinums par ES līdzekļu pārvaldību, tostarp par Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Reģionālās attīstības fondu, lauksaimniecības subsīdijām, PVN iemaksām un NKI iemaksām), Nīderlande (valsts deklarācija — tikai attiecībā uz lauksaimniecību 2008. gadā) un Apvienotā Karaliste (konsolidēts pārskats un revidenta atzinums par ES līdzekļu izmantošanu — izdevumi ES finansētajiem projektiem). Galvenā pamatojošā informācija Palāta ir norādījusi, ka „valstu deklarācijas var uzskatīt par iekšējās kontroles jaunu elementu, gan Komisijai, gan Palātai tās šādā ziņā jāņem vērā”[13]. 7. pasākums: Uzlabot revīziju izmaksu un ieguvumu attiecību projektu līmenī Pasākums pabeigts : procedūras, par kurām panākta vienošanās, izmanto pētniecības un ārējā atbalsta jomā, lai, nosakot veicamās revīzijas procedūras, uzlabotu projektu ārējo revīziju ticamību. Šādas procedūras nav ieviestas izglītības un kultūras jomā, jo ir ļoti maz tādu dotāciju nolīgumu, kuru vērtība ir lielāka nekā robežvērtība, kuru pārsniedzot ir nepieciešams revīzijas sertifikāts. Komisijas veikta tieša revīzija tiek uzskatīta par izmaksu ziņā lietderīgāku. Ietekme Rādītājs: ārējo revidentu ziņojumu uzlabota kvalitāte. Precīzāk nosakot revidenta veicamos pienākumus procedūrās, par kurām ir panākta vienošanās, vajadzētu palielināties revīzijas secinājumu konsekvencei un uzticamībai, kā arī tam vajadzētu sniegt kvalitatīvākus pamatojošos pierādījumus, lai vadība varētu pieņemt lēmumus par finansējuma atbilstību. Galvenā pamatojošā informācija Ārējā atbalsta jomā neliela skaita ziņojumu pirmais novērtējums liecināja, ka saskaņotās procedūras sniedza vēlamos rezultātus, lai gan ziņojumu kvalitāti un konsekvenci varētu uzlabot. Pētniecības jomā vēl ir pāragri novērtēt uzlabojumus. Ietekmi uz kļūdu intensitāti vēl nevar noteikt. Tā būs jāapstiprina nākamajās revīzijās saistībā ar projektiem, kas ietverti jaunajā sistēmā. 8. un 8.N pasākums: Papildu ticamības pierādījumi no augstāko revīzijas iestāžu puses Pasākums pabeigts : Komisija ir nodibinājusi attiecības ar neatkarīgām augstākajām revīzijas iestādēm. Ietekme Rādītājs: augstāko revīzijas iestāžu skaits, kuras sadarbojas ar Komisiju. Augstāko revīzijas iestāžu atsauksmes par Komisijas ziņojumiem par maksājumiem bija atšķirīgas, tomēr tās ir palīdzējušas uzlabot šos ziņojumus. Galvenā pamatojošā informācija Piecas augstākās revīzijas iestādes ir pieprasījušas detalizētu papildu informāciju un analīzi (ko Komisija tām ir sniegusi). Desmit augstākās revīzijas iestādes ir sagatavojušas visaptverošus ziņojumus par ES finanšu pārvaldību, un divas citas iestādes apsver iespēju sagatavot šādus ziņojumus [14]. 3.3. Vienotas revīzijas pieeja: rezultātu apmaiņa un ieguvumu un izmaksu prioritāšu noteikšana 3.N un 11.N pasākums: Ticamības uzlabošana, izmantojot sankcijas un līdzekļu atgūšanu Pasākums pabeigts : pa nozarēm izstrādātajos tiesību aktos 2007.-2013. gadam sankciju piemērošanas joma tika paplašināta, un Komisija ir pieņēmusi enerģiskāku pieeju līdzekļu atgūšanas un sankciju jomā. Datu kvalitāte līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju jomā uzlabojas. Ietekme Rādītājs: cik ticami, konsekventi un pilnīgi ir dati par līdzekļu atgūšanu . Palāta konstatēja uzlabojumus datos par atgūtajiem līdzekļiem 2007. gadā. Saistībā ar 2008. gada pārskatiem ir ieviesti jauni uzlabojumi, kas Palātai vēl ir jāpārbauda — gan attiecībā uz Komisijas veiktu atgūšanu, gan atgūšanu, par ko ziņojušas dalībvalstis. Galvenā pamatojošā informācija Palāta norādīja, ka „ir sniegta plašāka informācija par nepareizu maksājumu piedziņu. Taču šajās piezīmēs vēl arvien nav pilnīgas un ticamas informācijas par dalībvalstu veiktajām finanšu korekcijām”[15]. To summu uzskaites paplašināšana ABAC sistēmā, kuras Komisijas dienesti atguvuši pēc pārbaudes vai revīzijas: 2008. gadā tika reģistrētas piedziņas vairāk nekā 500 miljonu euro vērtībā. Rādītājs: sistemātiskāka DAS kļūdu pēcpārbaude. Komisijas dienesti savos gada darbības pārskatos norāda Palātas galveno konstatējumu pārbaudes un izskaidro viedokļu atšķirības. Katru gadu Komisija dalībvalstīm nosūta[16] apsvērumus un paziņo kļūdas, ko Palāta atklājusi attiecīgajā valstī, lūdzot sniegt informāciju par pēcpārbaudēm un visplašāk izplatīto kļūdu iemesliem strukturālo pasākumu jomā. 2006. gada DAS kļūdu pēcpārbaudes ir iekļautas rīcības plānā saistībā ar struktūrfondiem[17]. Galvenā pamatojošā informācija Pēdējā ziņojumā par 2006. gada DAS kļūdām[18] bija norādīts, ka gadījumos, kad dalībvalstis atzīst Eiropas Revīzijas palātas konstatētās kļūdas, visbiežāk tās ziņo par līdzekļu atgūšanu vai neatbilstīgo izdevumu izslēgšanu. Rādītājs: atgūšanas procesa efektivitāte Galvenā pamatojošā informācija IAS veiktā pārbaude liecina, ka Komisija ir panākusi nozīmīgu progresu saistībā ar nepareizu maksājumu efektīvu piedziņu struktūrfondu jomā. Komisija šobrīd var sniegt kopēju tabulu par veiktajām vai vēl veicamajām finanšu korekcijām, norādot procedūru skaitu un summas, kas sadalītas pa programmām un korekciju avotiem. Šis pārskats liecina, ka Komisijas veiktās kontroles ir par pamatu 80 % no šobrīd uzsāktajām korekcijām. Komisija 2008. gadā veica arī strukturālo darbību datu verifikācijas 10 dalībvalstīs[19]. Otrā iekšējā revīzija sniedz pietiekamu ticamību attiecībā uz atgūšanas procesu centralizētās pārvaldības jomā, tomēr kritiski tiek vērtēts atsevišķu procedūru ilgums. [20] Daudzgadu revīzijas stratēģijas ietvaros revīzijas tvērums ir nozīmīgi paplašinājies pētniecības jomā (Sestās pamatprogrammas laikā kopumā tika pabeigtas vairāk nekā 900 revīzijas, tostarp 378 revīzijas 2007. gadā, salīdzinot ar rīcības plānā noteikto mērķi — 300 revīzijām), sniedzot Pētniecības ĢD daudz labāku izpratni par kļūdu raksturu un lielumu. Rādītājs: finanšu korekciju apjoms. Piedziņu veic tikai pamatotos gadījumos, tās apjoma palielināšana pati par sevi nav mērķis. Galvenā pamatojošā informācija Saskaņā ar provizoriskajiem datiem Komisijas piemēroto finanšu korekciju apjoms ir ievērojami palielinājies struktūrfondu jomā: 2008. gadā kopējā vērtība bija 1,5 miljardi euro, salīdzinot ar 288 miljoniem euro 2007. gadā. Progresa ziņojumā par rīcības plānu struktūrfondu jomā, ko pieņēma 2009. gada februārī, ir sniegti jauni pierādījumi par pasākumu ietekmi[21]. 9. pasākums: Revīzijas rezultātu apmaiņa Pasākums pabeigts : ABAC sistēmā iekļautais revīzijas darba reģistrēšanas un uzraudzības instruments ir pilnībā funkcionējošs un efektīvs. Tas galvenokārt paredzēts revīzijām centralizētas tiešās pārvaldības jomā. Ietekme Rādītājs: revīzijas instrumenta izmantošana un uzlabota revīziju saskaņošana . Uzlabota saskaņošana palielina revīziju efektivitāti, pateicoties pieejamo resursu labākai izmantošanai, nevis kļūdu intensitātes samazināšanai. Galvenā pamatojošā informācija Ir reģistrētas apmēram 5000 revīzijas, kas sniedz galveno informāciju par atsevišķu saņēmēju pārbaudēm un ļauj labāk sagatavot un saskaņot turpmāko darbu. Ir ieviestas procedūras, lai ģenerāldirektorāti, kuri ir atbildīgi par struktūrfondiem, varētu sistemātiski apmainīties ar rezultātiem saistībā ar kopējām struktūrām[22]. 4., 10. un 11. pasākums: Pieļaujamais risks un kontroles ieguvumu un izmaksu analīze Pasākums pabeigts : Komisija 2008. gada decembra paziņojumā par pieļaujamo risku[23] sniedza rezultātus saistībā 10. un 11. pasākumu ar mērķi izveidot pamatu, lai turpinātu diskusijas par pieļaujamo risku. Ietekme Rādītājs: panākumi ceļā uz kopīgu izpratni par pieļaujamo risku. Ir uzsāktas diskusijas ar budžeta lēmējinstitūciju, un Komisija ir pilnībā iesaistījusies šajā procesā. 3.4. Nozarēm raksturīgi trūkumi 12. un 12.N pasākums: Novērst trūkumus, ko atklājuši iesaistītie dienesti Pasākums pabeigts: Attiecībā uz 12. pasākumu ģenerāldirektorāti un dienesti īsteno rīcības plāna pamatelementus saskaņā ar trūkumu novērtējumu — kontroles metodes skaidrus aprakstus, revīzijas un kontroles saskaņošanu atbilstoši standartiem, par kuriem panākta vienošanās. Ietekme Rādītājs: kontroles sistēmu kvalitāte. Galvenā pamatojošā informācija Palāta 2007. gada DAS secina, ka neviena no ES līdzekļu uzraudzības un kontroles sistēmām nav neefektīva, tomēr dažās izdevumu jomās tās nav pietiekamas, lai kļūdu intensitāti samazinātu līdz pieņemam līmenim. Rādītājs: kļūdu intensitāte Sestajā pamatprogrammā . Revīzijas palāta norādīja, ka, lai gan Sestajai pamatprogrammai paredzētā jaunā stratēģija ir labs pamats Palātas konstatēto problēmu risināšanai, iespējamie ieguvumi ir atkarīgi no šīs stratēģijas pilnīgas un efektīvas īstenošanas 2008. gadā un turpmāk. Turklāt Palāta norādīja, ka stratēģija ietver vairākas iniciatīvas, kuras varētu sekmēt efektīvāku kontroles darbību, tostarp vienotus riska kritērijus un revīzijas izlases izraudzīšanās metodes, kas koncentrētas uz lieliem saņēmējiem. Galvenā pamatojošā informācija Attiecībā uz Sesto pamatprogrammu kumulatīvā kļūdu intensitāte, ko 2008. gada beigās konstatēja Komisija, bija 2,47 %. Ņemot vērā iespējas atgūt līdzekļus, Sestās pamatprogrammas laikā varētu sasniegt kļūdu intensitāti, kas ir mazāka par 2 %. 13. pasākums: Analizēt kontroli dalītas pārvaldības gadījumā reģionālā līmenī un esošo pārskatu vērtību Pasākums pabeigts: Komisija ir uzlabojusi ziņojumu kvalitāti attiecīgajos gada darbības pārskatos. Uzlaboti kontroles pasākumi ir iekļauti 2007.-2013. gada tiesību aktos. Ietekme Rādītājs: dalībvalstu sistēmu kvalitāte. Par struktūrfondiem atbildīgie ģenerāldirektorāti veic dalībvalstu sistēmu ikgadēju novērtēšanu. Galvenā pamatojošā informācija Reģionālās politikas ĢD un Nodarbinātības, sociālo lietu un iespēju vienlīdzības ĢD savos 2007. gada darbības pārskatos sniedza detalizētu novērtējumu par dalībvalstu sistēmām[24]. Attiecībā uz ERAF sistēmas bez būtiskiem trūkumiem sasniedza 28 % no izdevumiem, un 11 % sasniedza līmeni „ierobežota ticamība” (ar mērenu ietekmi). Attiecībā uz Kohēzijas fondu un ESF šie rādītāji bija attiecīgi 24 %/44 % un 10 %/38 %. 14. pasākums: Precīzāki norādījumi kļūdas riska pārvaldībai struktūrfondu jomā[25] Pasākums pabeigts: Komisija 2008. gadā izdeva jaunus norāžu dokumentus vadības un sertifikācijas iestādēm. Ietekme Rādītājs: dalībvalstu veikta novērtēšana saskaņā ar regulatīvajiem kritērijiem. Komisija ir izstrādājusi pašnovērtēšanas instrumentu, lai atvieglotu vadības iestāžu pašnovērtēšanu attiecībā pret regulatīvajiem kritērijiem iekšējās kontroles pamatelementu jomā. Pēc diviem izmēģinājuma pētījumiem instruments tika pārveidots, un tas būs pabeigts 2009. gada janvārī, tāpēc ietekmi vēl nevar novērtēt. 15. pasākums: Veicināt „uzticēšanās līgumus” struktūrfondu jomā[26] Pasākums pabeigts: ir parakstīti septiņi līgumi. Divus citus līgumus ir paredzēts parakstīt 2009. gada februārī. Koncepcija par valstu revīzijas iestāžu darba izmantošanu ir iestrādāta 2007.-2013. gada tiesību aktos. Ietekme Rādītājs: vienotas revīzijas pieejas paplašināšana uzticēšanās līgumu ietvaros. Komisija uzskata, ka tās dalībvalstu sistēmas, uz kurām attiecas uzticēšanās līgumi, sniedz pietiekamu apliecinājumu par izdevumu sistemātiskumu, tādējādi Komisija var samazināt savas revīzijas darbības. Ieviešot kritēriju procedūru un konstruktīvi sadarbojoties ar dalībvalstīm, šī iniciatīva ir nodrošinājusi uzlabojumus valstu sistēmās. Galvenā pamatojošā informācija Reģionālās politikas ĢD ir pozitīvi novērtējis sistēmas, uz kurām attiecas uzticēšanās līgumi. Tas atbilst Eiropas Revīzijas palātas vispārējam novērtējumam 2007. gada ziņojumā. 16. pasākums: Izveidot vienotas pamatnostādnes katra politikas virziena grupai Pasākums pabeigts: Komisija ir turpmāk izstrādājusi norādes un pastiprinājusi iekšējo saskaņošanu visās politikas jomās. Ietekme Rādītājs: ģenerāldirektorātiem ir skaidras stratēģijas, kuru pamatā ir vispārpieņemti revīzijas un kontroles standarti. Komisijas dienestiem, starpniekiem un saņēmējiem ir pieejamas norādes un apmācība par galvenajiem kontroles aspektiem, piemēram, par ārējo revidentu uzraudzību, izlases veida pārbaudēm un atbilstību tiesību aktiem. Pētniecības jomā kontroles un revīzijas stratēģiju pamatā ir starpdienestu grupu darbs, kuras nodrošina saskaņotu pieeju visās pamatprogrammās. Rādītājs: izpratne par kontroli un saskaņota pieeja struktūrfondu jomā. Ģenerāldirektorāti, kuri ir atbildīgi par strukturālajiem pasākumiem, ir izstrādājuši vadlīnijas 2000.-2006. gada programmu slēgšanai. Dalībvalstīm tika sniegta plaša apmācība un semināri[27]. Galvenā pamatojošā informācija Gandrīz visām dalībvalstu revīzijas iestādēm 2007. gadā tika rīkoti mācību semināri par jaunajiem tiesību aktiem, 2008. gadā Briselē notika divi semināri par pārvaldības pārbaudēm un apstiprināšanas funkciju, kā arī par programmu slēgšanu. Ģenerāldirektorāti, kuri ir atbildīgi par strukturālajiem pasākumiem, ir pabeiguši izstrādāt dalībvalstīm paredzētas attiecīgās norādes laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam, kuras tiks apkopotas strukturālo pasākumu revīzijas rokasgrāmatā (Structural Actions Audit Reference Manual), ko izdos 2009. gadā. 4. SECINāJUMI Pašreizējās Komisijas pilnvaru periodā ir panākts ievērojams progress iekšējo kontroles sistēmu nostiprināšanā. Daļu no šīs pozitīvās ietekmes ir sekmējuši pasākumi, kas uzsākti pirms 2005. gada, tomēr ir skaidrs, ka rīcības plāna ieviešana 2006. gadā šo progresu ievērojami paātrināja. Turklāt rīcības plāna pozitīvā ietekme turpināsies arī pēc pašreizējā pilnvaru termiņa beigām. Lai saglabātu šo dinamiku, ir nepieciešami jauni pasākumi. Komisija turpinās centienus, un, kā tas noteikts rīcības plāna sākotnējā koncepcijā, tā aizvien mudinās citas iestādes sniegt nepieciešamo palīdzību un atbalstu. Komisija uzskata, ka jaunu uzlabojumu ieviešanai ir svarīgi panākt progresu šādās jomās: - kā tas noteikts paziņojumā par pieļaujamo risku (COM(2008) 866), atsevišķās politikas jomās ir jānosprauž piemēroti mērķi, lai varētu sniegt precīzu novērtējumu par to, kā Komisija pārvalda risku dažādās darbības jomās. Tas nodrošinās piemērotu līdzsvaru starp kontroles izmaksām un kļūdu intensitāti; - ir nepieciešams vienkāršot tiesību aktus (vienlaicīgi nodrošinot izmaksu ziņā efektīvu kontroli), jo sarežģīti noteikumi palielina kļūdu intensitāti un kontroles izmaksas. Komisija jau ir ierosinājusi dažus vienkāršojumus strukturālo pasākumu jomā un izskatīs iespēju sniegt jaunus ierosinājumus; un - šīs iniciatīvas ietvaros Komisija visiem turpmākajiem tiesību aktu priekšlikumiem pievienos attiecīgo kontroles pasākumu aprakstus. [1] Atzinums Nr. 2/2004: OV C107/1, 30.4.2004. (Atzinums par „vienotu revīziju”). [2] COM(2005) 252. [3] OV L 196, 27.7.2005., 4. lpp. [4] COM(2006) 9 un SEC(2006) 49. [5] EK līguma 274. pants. [6] COM(2008) 110 [7] Eiropas Revīzijas palāta, 2007. gada ziņojums, 2.3. tabula. [8] Šajā ziņojumā nav apskatīts 2. un 6. pasākums, jo tie ir atcelti. [9] Šajā pasākumu grupā bija iekļauts 4. pasākums saistībā ar pieļaujamo risku, kas ir izskatīts šā paziņojuma 3.3. iedaļā kopā ar saistītajiem jautājumiem par kontroles izmaksām un priekšrocībām. [10] Eiropas Revīzijas palātas 2007. gada ziņojums, 2.1. tabula. [11] Iestāžu nolīguma 44. pants un Finanšu regulas 53.b pants. [12] Eiropas Revīzijas palātas 2007. gada ziņojums, 2.20. punkts. [13] Eiropas Revīzijas palātas Atzinums Nr. 6/2007. [14] EU Trend Report , 2008. gads, Nīderlande, 11. tabula, 52. lpp. [15] Eiropas Revīzijas palātas 2007. gada ziņojums, 1.29. punkts. [16] Saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002, kurā grozījumi izdarīti ar Padomes 2006. gada 13. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1995/2006. [17] Rīcības plāns saistībā ar struktūrfondiem, 1.4. darbība, COM(2008) 97. [18] COM(2008) 112. [19] Rīcības plāns saistībā ar struktūrfondiem, 2.3.,6.1. un 6.2. darbība. [20] Iekšējās revīzijas dienesta ( IAS ) veiktā revīzija par atgūšanas procesu EuropeAid sadarbības birojā ( AIDCO ), Izglītības un kultūras ĢD, Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ĢD, Budžeta ĢD, Juridiskajā dienestā un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūrā. [21] COM(2009)xxx. [22] Rīcības plāns saistībā ar struktūrfondiem, 2.1. darbība. [23] COM(2008) 866. [24] Rīcības plāns saistībā ar struktūrfondiem, 9. darbība. [25] Rīcības plāns saistībā ar struktūrfondiem, 2.4. un 5. darbība. [26] Rīcības plāns saistībā ar struktūrfondiem, 2.5. darbība. [27] Rīcības plāns saistībā ar struktūrfondiem, 2.6. un 5. darbība.