Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam groza Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 585/2012, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu arī Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu importu /* COM/2012/0731 final - 2012/0345 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšlikuma konteksts || Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, (“pamatregula”) piemēro procedūrā attiecībā uz tādu konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, kuru izcelsme ir arī Krievijā. || Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā, jo īpaši tās 11. panta 3. punktā, noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. || Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Patlaban spēkā esošie pasākumi tika noteikti ar Padomes Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 585/2012, ar ko pēc termiņbeigu pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 2. punktam nosaka galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu un izbeidz termiņbeigu pārskatīšanas procedūru attiecībā uz konkrētu Horvātijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu. || Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums || Apspriešanās ar ieinteresētajām personām || Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja izmeklēšanas laikā aizstāvēt savas intereses saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. || Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana || Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. || Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. Priekšlikuma juridiskie aspekti || Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2011. gada 14. oktobrī pēc Krievijas ražotāja TMK pieprasījuma sāka daļēju starpposma pārskatīšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, ko piemēro konkrētu Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam. Pievienotais Padomes Regulas priekšlikums ir balstīts uz šādiem konstatējumiem – antidempinga maksājumu līmenis, kas patlaban noteikts par konkrētu uzņēmumu grupas TMK ražotu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu, jāpaaugstina, lai novērstu kaitējumu izraisošu dempingu, un apstākļu pārmaiņas, kuru rezultātā nosaka augstāku dempinga starpību, ir ilglaicīgas. Tādēļ Padomei tiek ierosināts pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, ar ko groza patlaban spēkā esošo antidempinga maksājumu par konkrētu dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu no TMK Grupai piederošajiem uzņēmumiem OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works. || Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un it īpaši tās 11. panta 3. punkts. || Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. || Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. || Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. || Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. || Juridisko instrumentu izvēle || Ierosinātais juridiskais instruments: regula. || Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: iepriekš minētā pamatregula neparedz alternatīvas. Ietekme uz budžetu || Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2012/0345 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru pēc daļējas starpposma pārskatīšanas atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1225/2009 11. panta 3. punktam groza Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 585/2012, ar ko nosaka galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu arī Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu importu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu un 11. panta 3., 5. un 6. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: 1. PROCEDŪRA 1.1. Spēkā esošie pasākumi (1) Pēc izmeklēšanas (“sākotnējā izmeklēšana”) Padome ar Regulu (EK) Nr. 954/2006[2] noteica galīgo antidempinga maksājumu par konkrētu Horvātijas, Rumānijas, Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importu. Pasākumi bija procentuālais antidempinga maksājums 24,1 % apmērā importam no atsevišķi minētiem ražotājiem eksportētājiem Krievijā, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem Krievijā noteica atlikušo maksājuma likmi 35,8 % apmērā. Galīgais antidempinga maksājums, kas grupai noteikts, pamatojoties uz notiekošo pārskatīšanas izmeklēšanu, OAO TMK (“TMK Grupa” vai “pieteikuma iesniedzējs”), kuras sastāvā ir OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works, bija 35,8 %, proti, atlikusī maksājuma likme. (2) Ar Regulu (EK) Nr. 812/2008[3] Padome pēc starpposma pārskatīšanas uzsākšanas, kuru pieprasījusi TMK Grupa saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu (“pārskatīšanas izmeklēšana”), noteica jaunu TMK Grupai piemērojamu galīgu antidempinga maksājumu konkrētu bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam 27,2 % apmērā. (3) Pēc termiņbeigu pārskatīšanas (“termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšana”) Padome ar Īstenošanas regulu (ES) Nr. 585/2012[4] saglabāja pasākumus, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 954/2006 bija noteikti Krievijas un Ukrainas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam. (4) Tādēļ pašlaik spēkā esošie pasākumi ir tie, kas noteikti ar Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 585/2012. TMK Grupai, kuras sastāvā ir OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works, piemēro antidempinga maksājumu 27,2 % apmērā. 1.2. Daļējas starpposma pārskatīšanas sākšana (5) Komisija 2011. gada 14. oktobrī ar Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumu (“paziņojums par procedūras sākšanu”)[5] informēja par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu atbilstīgi pamatregulas 11. panta 3. punktam attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadu un cauruļu importam. (6) Šī pārskatīšana, kas attiecās vienīgi uz dempinga izpēti, tika sākta pēc TMK Grupas iesniegta pamatota pieprasījuma. Pieprasījumā iesniedzējs minēja pirmšķietamus pierādījumus tam, ka pasākumu turpmāka piemērošana pašreizējā apmērā, lai neitralizētu kaitējumu radošu dempingu, vairs nav vajadzīga. 1.3. Iesaistītās personas (7) Par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, eksportētājvalsts iestādēm un Savienības ražošanas nozarei. Ieinteresētajām personām tika dota iespēja paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajā termiņā rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt uzklausīšanu. (8) Lai iegūtu izmeklēšanai vajadzīgo informāciju, Komisija nosūtīja anketu pieprasījuma iesniedzējam, kas noteiktajā termiņā sniedza atbildi. (9) Komisija pieprasīja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga līmeni. Pārbaudes apmeklējumus veica pieteikuma iesniedzēja telpās un tā saistītajos tirdzniecības uzņēmumos ZAO TMK Trade House (Maskava), TMK Warehouse Complex LLC (Litkarino), TMK Europe GmbH (Ķelne), TMK Italia s.r.l. (Leko) un TMK Global S.A. (Ženēva). 1.4. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods (10) Izmeklēšana par dempinga turpināšanos aptvēra periodu no 2010. gada 1. oktobra līdz 2011. gada 30. septembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). 2. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 2.1. Attiecīgais ražojums (11) Attiecīgais ražojums ir tāds pats kā definēts Īstenošanas Regulā (ES) Nr. 585/2012, ar kuru tika noteikti patlaban spēkā esošie pasākumi, t. i., konkrēti Krievijas izcelsmes dzelzs vai tērauda bezšuvju cauruļvadi vai caurules (BCC), kuru apaļā šķērsgriezuma ārējais diametrs nepārsniedz 406,4 mm un oglekļa ekvivalentā vērtība (OEV) nepārsniedz 0,86 saskaņā ar Starptautiskā metināšanas institūta (SMI) formulu un ķīmisko analīzi[6], ko pašlaik klasificē ar KN kodiem ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 un ex 7304 59 93 (“attiecīgais ražojums” vai “BCC”). 2.2. Līdzīgais ražojums (12) Kā jau konstatēts sākotnējā izmeklēšanā un termiņbeigu pārskatīšanas izmeklēšanā, arī pašreizējā izmeklēšana apstiprināja, ka Krievijā ražotajam un uz Savienību eksportētajam ražojumam, Krievijas iekšējā tirgū ražotajam un pārdotajam ražojumam un Savienības ražotāju ražotajam un Savienībā pārdotajam ražojumam ir vienādas fizikālās un tehniskās pamatīpašības un galalietojums. Tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. 3. DEMPINGS 3.1. Imports par dempinga cenām PIP laikā 3.1.1. Normālā vērtība (13) Pārdošana iekšējā tirgū tika veikta, izmantojot saistītos uzņēmumus ZAO TMK Trade House un TMK Warehouse, kas BCC ražojumu pārdod tālāk neatkarīgiem pircējiem Krievijā. (14) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu vispirms tika pārbaudīts, vai katra ražotāja eksportētāja līdzīgā ražojuma apjoms, kas iekšzemes tirgū pārdots neatkarīgiem pircējiem, ir reprezentatīvs salīdzinājumā ar kopējo eksporta pārdošanas apjomu uz Savienību, t. i., vai šis kopējais pārdošanas apjoms ir vismaz 5 % no attiecīgā ražojuma kopējā apjoma, kas tika pārdots eksportam uz Savienību. Izmeklēšanā noskaidrojās, ka visiem ražotājiem eksportētājiem iekšzemes pārdošanas apjomi ir reprezentatīvi. (15) Pēc tam tika pārbaudīts, vai katrs līdzīgā ražojuma veids, ko ražotāji eksportētāji pārdeva iekšzemes tirgū, ir pietiekami reprezentatīvs pamatregulas 2. panta 2. punkta nozīmē. Konkrētā ražojuma veida pārdošanas apjomu iekšzemes tirgū uzskatīja par pietiekami reprezentatīvu, ja PIP laikā kopējais attiecīgā veida ražojumu apjoms, ko pieprasījuma iesniedzējs pārdevis neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū bija vismaz 5 % no tā kopējā uz Savienību eksportētā salīdzināmā ražojuma veida pārdošanas apjoma. (16) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu pēc tam tika pārbaudīts, vai katra ražojuma veida, kas pārdots reprezentatīvā apjomā, iekšzemes pārdošana ir uzskatāma par notikušu parastos tirdzniecības apstākļos. To pārbaudīja, katram eksportētā attiecīgā ražojuma veidam pārskatīšanas izmeklēšanas periodā nosakot rentablo iekšzemes pārdošanas darījumu īpatsvaru ar neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū. (17) Ražojuma veidiem, kuriem vairāk nekā 80 % no pārdošanas apjoma iekšzemes tirgū pārsniedza to izmaksas un vidējā svērtā pārdošanas cena bija vienāda ar vienas vienības ražošanas izmaksām vai lielāka par tām, ražojuma veida normālo vērtību aprēķināja kā visu attiecīgā veida pārdošanas apjoma faktisko iekšzemes cenu vidējo svērto vērtību, neņemot vērā to, vai minētā pārdošana bijusi rentabla. (18) Ja kāda ražojuma veida rentablās pārdošanas apjoms bija līdz 80 % no šā veida pārdošanas kopējā apjoma vai ja šā ražojuma veida vidējā svērtā cena bija zemāka par vienas vienības ražošanas izmaksām, normālo vērtību noteica, balstoties uz faktisko cenu iekšzemes tirgū, ko aprēķināja kā vidējo svērto cenu, ņemot vērā tikai rentablos iekšzemes pārdošanas apjomus PIP attiecīgajam ražojuma veidam. (19) Normālā vērtība nereprezentatīvajiem ražojuma veidiem (t. i., tiem veidiem, kuru iekšzemes pārdošanas apjoms veidoja mazāk nekā 5 % no eksporta pārdevumiem uz Savienību vai kurus iekšzemes tirgū vispār nepārdeva) tika aprēķināta, pamatojoties uz ražošanas izmaksām katram ražojuma veidam, pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas un peļņu. Ja pārdošana iekšzemes tirgū bija notikusi, attiecīgajiem ražojuma veidiem tika izmantota peļņa no darījumiem parastā tirdzniecības apritē iekšzemes tirgū pa ražojuma veidiem. Ja ražojums iekšējā tirgū netika pārdots, tika izmantota vidējā peļņa. (20) Attiecībā uz ražošanas izmaksām, jo īpaši enerģijas izmaksām attiecībā uz gāzi, tika pārbaudīts, vai ražotāju eksportētāju maksātās gāzes cenas saprātīgi atspoguļo ar gāzes ražošanu un sadali saistītās izmaksas. (21) Konstatēja, ka ražotāju eksportētāju maksātās gāzes iekšzemes cenas ir aptuveni viena trešā daļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Šajā ziņā visi pieejamie dati liecina, ka iekšzemes gāzes cenas Krievijā bijušas regulētas un ir ievērojami zemākas nekā tirgus cenas, ko maksā neregulētos dabasgāzes tirgos. Tā kā gāzes izmaksas netika samērīgi atspoguļotas ražotāja eksportētāja dokumentācijā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, tās attiecīgi koriģēja. Gadījumā, ja nebija pieejamas pietiekami reprezentatīvas, neizkropļotas gāzes cenas attiecībā uz Krievijas iekšējo tirgu, korekcijas saskaņā ar 2. panta 5. punktu tika veiktas, balstoties uz informāciju no citiem attiecīgajiem tirgiem. Koriģētās cenas pamatā bija Krievijas vidējā gāzes cena, pārdodot to eksportam uz Vācijas un Čehijas robežas (Waidhaus), koriģējot tās atbilstoši vietējām sadales izmaksām. Waidhaus – lielāko centru Krievijas gāzes tirdzniecībai uz ES, kas ir Krievijas gāzes lielākais tirgus un kurā cenas samērīgi atspoguļo izmaksas – var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta izpratnē. (22) Pēc informācijas paziņošanas TMK Grupa iebilda, ka gāzes cenas koriģēšana esot pretrunā pamatregulas 2. panta 5. punktam un PTO AD Nolīguma 2.2.1.1. punktam. Kā minēts 21. apsvērumā, konstatēja, ka TMK Grupas maksātās gāzes iekšzemes cenas ir aptuveni viena trešdaļa no Krievijas dabasgāzes eksporta cenas. Tā kā gāzes izmaksas netika samērīgi atspoguļotas ražotāja eksportētāja dokumentācijā, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, tās attiecīgi koriģēja. TMK Grupas iebildums tika uzskatīts par nepamatotu un pierādījumu trūkuma dēļ noraidīts. 3.1.2. Eksporta cena (23) Jāmin tas, ka par dažiem attiecīgā ražojuma eksportētajiem daudzumiem TMK Grupa nav sniegusi informāciju, uzskatīdama, ka šīs BCC neietilpst izmeklēšanas darbības jomā. Ražojuma, par kuru uzskatīts, ka tas neietilpst ražojuma darbības jomā, paraugu šķērsgriezumi pirms un pēc tālākas apstrādes tika uzrādīti Komisijas dienestiem pārbaudes apmeklējumu laikā, taču tos nevar uzskatīt par neapstrīdamiem pierādījumiem. (24) Izpētot šo jautājumu, tika noskaidrots, ka minētās BCC ietilpst ražojuma darbības jomā. Tādēļ attiecīgie eksporta darījumi tika ņemti vērā dempinga aprēķinos. (25) 2012. gada 9. novembra uzklausīšanā, ko vadīja uzklausīšanas amatpersona, TMK Grupa norādīja, ka tā galvenokārt vēlas apspriest klasifikācijas jautājumu, kas minēts informācijas paziņošanas dokumentā un kura dēļ pēc tās domām tās antidempinga starpība palielinājusies par apmēram 13–14 %. TMK Grupa pauda izbrīnu par to, ka minētie ražojumi tika uzskatīti par ietilpstošiem izmeklēšanas darbības jomā un atkārtoti minēja, ka par šiem eksportētajiem daudzumiem nav sniegta informācija, jo šie ražojumi ir cauruļu sagataves, nevis caurules, un tādēļ pēc tās domām tie neietilpst ražojuma darbības jomā. Tā turklāt norādīja, ka šo jautājumu Komisijas dienesti ļoti īsi pētījuši pārbaudes apmeklējuma laikā. Šajā ziņā jāmin, ka TMK Grupa pati kādā 2012. gada 31. augusta iesniegumā rakstīja, ka “jautājums, vai cauruļu sagataves, kas atbilst KN kodam 73 04 59 10, būtu jāiekļauj izmeklēšanas darbības jomā, tika pamatīgi pētīts izmeklēšanas laikā”. Patiesībā gan Eiropas tērauda cauruļu nozares aizsardzības komitejai (“ESTA”), gan TMK Grupai vairākas reizes ir bijusi laba iespēja izteikt viedokli par šo jautājumu. Turklāt jāmin, ka Komisijas dienesti ar TMK saistītiem importētājiem pieprasīja aizpildīt anketas pielikumu un pārbaudes apmeklējumā saņemto informāciju pārbaudīja, lai savāktu visu nepieciešamo informāciju. Apgalvojums, ka šo jautājumu Komisijas dienesti „īsi” pētījuši pārbaudes apmeklējuma laikā un ka minētie ražojumi tikuši uzskatīti par ietilpstošiem ražojuma darbības jomā, ir nepareizs un tādēļ tika noraidīts. (26) Vēl TMK Grupa norādīja, ka šo eksporta daudzumu iekļaušana bijusi neatļauta un nepamatota, jo Komisijas dienesti nav spējuši pierādīt, ka caurules nav neapstrādātas, un secinājumi, kas šīs cauruļu sagataves ir pusfabrikāti (jeb daļēji apstrādāti ražojumi), nav pamatoti. (27) Pirmkārt jāatgādina, ka ražojumi, kurus klasificē ar KN kodu 7304 3910 un 7304 5910, ir “dzelzs (izņemot čugunu) vai tērauda bezšuvju cauruļvadi, caurules un dobie profili”, kas ir neapstrādāti, taisni un ar vienmērīgu sieniņu biezumu, izmantošanai galvenokārt cita šķērsgriezuma un sieniņu biezuma cauruļvadu un cauruļu un ražošanā”. Apakšpozīciju 7304 3910 un 7304 5910 skaidrojumos norādīts, ka pie tām pieder bezšuvju tērauda caurules, ko iegūst caurkalšanā un karstajā velmēšanā vai caurkalšanā un karstajā stiepšanā; tās parasti sauc par sagatavēm. Tās ir paredzētas cita šķērsgriezuma un sieniņu biezuma cauruļu izgatavošanai ar mazākām izmēru pielaidēm. To gali ir apgriezti vai gludapgriezti, bet citādi tās ir neapstrādātas. To ārējā un iekšējā virsma ir nelīdzena un nespīdīga. Tās nav ne eļļotas, ne pārklātas ar cinku, ne lakotas”. Ievērojot TMK Grupas un ESTA minētos apsvērumus un pamatojoties uz virkni dokumentu, kas iegūti pārbaudes apmeklējumu laikā (pircēju pasūtījumi un specifikācijas, starpuzņēmumu līgumi, saistītu importētāju izdoti rēķini, ISO 9809-1 standarta apraksts), šīs caurules patiesi ir pusfabrikāti tādā ziņā, ka tām ir jāatbilst konkrētām prasībām un specifikācijām, piemēram “augstākās kvalitātes (SS) karsti apstrādātas caurules cilindriem, no 34CrMo4 tipa tērauda, atbilstoši UNI EN 10083-1 un DIN 1629, atkvēlinātas un gludapgrieztas, ar pasūtījumā noteiktajiem izmēriem.” Turklāt citas prasības, kas minētas pircēju pasūtījumos un specifikācijās, piemēram, “ultraskaņas testēšana, lai noteiktu iespējamus trūkumus, biezuma pārbaude, apaļās formas un taisnuma pārbaude” arī liecina par to, ka ar šīm caurulēm veikta plašāka apstrāde, kas nav raksturīga sagatavēm. (28) TMK Grupa iebilda, ka tādas iezīmes kā “atkvēlināts” un “gludapgriezts” nav minētas attiecīgo KN kodu un paskaidrojošās piezīmes tekstā, ar kura palīdzību nosaka, vai caurule ir neapstrādāta. Šajā ziņā jāmin, ka nodaļu tekstos un attiecīgajās paskaidrojošajās piezīmēs ne vienmēr ir nosauktas visas attiecīgo ražojumu raksturiezīmes. Attiecībā uz tādiem ražojumiem kā šie, kuriem ir dažādu preču veidu raksturiezīmes, klasifikācija ir atkarīga no importēto preču svarīgākajām iezīmēm. Tādēļ, lai gan redzams, ka šīs iezīmes nav starp attiecīgo KN kodu un skaidrojumu tekstā minētajiem kritērijiem, tām tomēr ir nozīme, lai noteiktu to, vai ražojumus var uzskatīt par “neapstrādātiem” un tādējādi ietilpstošiem KN kodu 7304 3910 un 7304 59 10 darbības jomā. (29) TMK Grupa arī apgalvoja, ka minētās caurules nav atlaidinātas, jo tās netika termiski apstrādātas, kā norādīts velmētavas testa sertifikātos. Šajā sakarā jānorāda, ka klienta iepirkuma specifikācijas satur pretrunīgu informāciju, jo tajās minēta ražojuma termiskā apstrāde. Atsauce uz minētajām iepirkuma specifikācijām ir izdarīta citos dokumentos, piemēram, ražotāja deklarācijā, ko izdevusi TMK Grupa, un līgumu specifikācijās, ko parakstījusi TMK Grupa un ar to nesaistīts pircējs. (30) Vēl jāmin tas, ka iepriekš minētajos starpuzņēmumu līgumos, ko TMK Grupa bija iesniegusi pārbaudes apmeklējumu laikā, minētie ražojumi sākotnēji bija klasificēti ar citu KN kodu (uz kuru pasākumi attiecas) un pēc tam tika pārvietoti uz citu KN kodu, uz kuru pasākumi neattiecas (arī izmeklēšanas periodā), lai gan, pamatojoties uz pieejamo informāciju, pircēju pasūtījumi un ražojumu specifikācijas nebija mainījušies. TMK Grupa iebilda, ka šīs KN koda izmaiņas ir nebūtiskas, jo saskaņā ar piemērojamajiem muitas klasifikācijas noteikumiem nozīmīgs ir vienīgi preču objektīvais raksturojums laikā, kad tos importē ES. Lai gan preču objektīvais raksturojums to importēšanas laikā ES ir nozīmīgs elements, TMK Grupa nenoliedz, ka iepriekš klasificējusi ražojumus ar citu KN kodu, uz kuru pasākumi attiecas, un pēc tam veikusi izmaiņas klasificēšanā, lai gan izmaiņas ražojumu specifikācijās nebija notikušas. Tas uzskatāms par vienu no elementiem, kas liek secināt, ka attiecīgie ražojumu veidi ietilpst izmeklēšanas darbības jomā. (31) Vēl jāmin, ka nesaistīto pircēju iepirkuma specifikācijas skaidri norādīja uz pusfabrikātiem, nevis uz sagatavēm. Par iepriekšminēto TMK Grupa iebilda, ka muitas klasifikācijas nolūkiem ir pilnīgi nesvarīgi, kā ražojumu apraksta pircējs. Atbildot uz to, jāsaka, ka pircēja izdarītajam ražojuma aprakstam tomēr ir sava nozīme, jo pircējs pasūtījuma veikšanas brīdī noteikti ir informēts par ražojumam piemērojamajām prasībām. Tādēļ apgalvojums, ka pircēja apraksts ir pilnīgi nesvarīgs, ir apšaubāms. (32) Secinot var teikt, ka pusfabrikāta bezšuvju tērauda caurulēm, kas ražotas karstajā apstrādē un ko pērk šādu cilindru ražošanai, ir jāatbilst sīkām tehniskām/kvalitātes/izmēru prasībām. Šīs iezīmes pilnīgi noteikti neatbilst jēdzienam “neapstrādāts”, kā minēts KN koda 7304 3910 un 7304 5910 paskaidrojošajā piezīmē, un tādēļ TMK Grupas iebildumus par to, ka Komisija, domājams, nepareizi interpretējusi jēdzienu “neapstrādāts”, noraidīja. (33) Pretstatā vairākiem iepriekšējiem apgalvojumiem TMK Grupa turklāt iebilda, ka minētie ražojumi, kas tika pārdoti nesaistītam pircējam, bija domāti ne tikai vienam konkrētam pielietojuma veidam, proti, cilindru ražošanai, bet varēja tikt izmantoti tā saucamo precīzijas cauruļu ražošanai. Grupa minēja, ka nesaistītais pircējs vispirms no sagatavēm izgatavo auksti velmētas caurules (jeb precīzijas caurules), kuras pēc tam tiek pārstrādātas, lai iegūtu gāzes cilindrus. Jāsaka, ka šis apgalvojums ir ne vien pretrunā TMK Grupas agrākiem apgalvojumiem, bet arī informācijai, ko ieguva pārbaudes apmeklējumu laikā savāktajos dokumentos. Neņemot vērā iepriekš minēto, jāsaka, ka šis papildu apgalvojums ir jauns, tika iesniegts vēlu un nav pamatots ar pierādījumiem. Turklāt Grupa iesniedza pierādījumus, kas, domājams, liecina, ka nesaistītais pircējs pārdod arī precīzijas caurules. Šie pierādījumi tika iesniegti vēlā izmeklēšanas posmā, pierādījumi attiecās uz laika posmu ilgi pēc PIP beigām, un dokumenti attiecās uz dažādu veidu (vai šķērsgriezumu veidu) auksti velmētiem ražojumiem (caurulēm). Tāpēc minētos apgalvojumus noraidīja. (34) Lielāko daļu attiecīgā ražojuma eksporta uz Savienību ražotāji eksportētāji ir nosūtījuši neatkarīgiem pircējiem Savienībā, izmantojot divus saistītus tirdzniecības uzņēmumus, proti, TMK Europe GmbH, kas atrodas Vācijā, un TMK Italia s.r.l., kas atrodas Itālijā. Šā eksporta cenu noteica, pamatojoties uz faktiski samaksātajām vai maksājamām eksporta cenām saskaņā ar pamatregulas 2. panta 9. punktu, proti, izmantojot tālākpārdošanas cenas, ko saistītajam uzņēmumam PIP faktiski samaksāja pirmais neatkarīgais pircējs Savienībā vai kas tam bija jāmaksā, attiecīgi koriģējot, lai ņemtu vērā visas izmaksas, kas radušās laikā no ievešanas līdz tālākpārdošanai, un peļņu. (35) Nelieli daudzumi neatkarīgiem pircējiem Savienībā tika eksportēti tieši. Tādēļ šo daudzumu eksporta cenas pamatā bija eksporta cenas, kas ir faktiski samaksātas vai kas ir maksājamas saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu. 3.1.3. Salīdzinājums (36) Normālo vērtību un eksporta cenu attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. Lai nodrošinātu godīgu normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājumu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenas un to salīdzināmību. Tādējādi tika veiktas korekcijas saistībā ar iepakošanas, transporta izmaksām, kredītizmaksām un antidempinga maksājumiem. (37) TMK Grupa pieprasīja ņemt vērā dažus raksturlielumus attiecībā uz BCC izmantotā tērauda kvalitāti, vītnes veidu un pārklājumu, lai nodrošinātu godīgu salīdzinājumu starp iekšzemes tirgū un eksportam pārdotajām BCC. (38) Eiropas Savienības Bezšuvju tērauda cauruļu nozares aizsardzības komiteja (“ESTA”) iebilda, ka jebkāds pieprasījums mainīt sākotnējā izmeklēšanā vai turpmākās pārskatīšanās izmantoto ražojuma definīciju vai metodiku ir pamatregulas 11. panta 9. punkta pārkāpums un būtu jānoraida. (39) Šajā ziņā izmeklēšana atklāja, ka TMK Grupas pieprasījums neskar ražojuma definīciju, bet gan ļauj konstatēt papildu raksturlielumus, kas nodrošina BCC ar vienādām pazīmēm godīgu salīdzinājumu. Turklāt tika konstatēts, ka šie papildu raksturlielumi ietekmē cenas un cenu salīdzināmību. (40) Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskatīja, ka pieprasījums ir atzīstams par pamatotu un iepriekš minētie raksturlielumi ir jāņem vērā. (41) TMK Grupa iebilda, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 10. punktu maksājumi par DDP cenu darījumiem (piegādāts ar nodokļu nomaksu) nav jāatņem, nosakot eksporta cenu. Tā iebilst, ka salīdzinājumā ar pēdējo pilno 12 mēnešu periodu pirms antidempinga maksājumu noteikšanas TMK uz Savienību eksportētajām BCC (1.7.2005.–30.6.2006. vai “pārskata periods”) PIP laikā pieprasītajās cenās un turpmākajās pārdošanas cenās Savienībā maksājums bijis pienācīgi atspoguļots. (42) Šajā ziņā konstatēja, ka DDP cenas, kas pieprasītas pirmajiem nesaistītajiem pircējiem, nesedz izmaksas un pat ne antidempinga maksājumus, proti, šie darījumi kopumā nes zaudējumus. Turklāt vēl jāmin, ka, lai gan līdzīgu ražojumu cenas kopš pārskata perioda palielinājušās par apmēram 30 %, izejmateriālu cenas, kas vidēji veido vairāk nekā 50 % no ražošanas izmaksām, minētajā periodā palielinājušās par vairāk nekā 70 %. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka nav sniegti neapstrīdami pierādījumi tam, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots pieprasītajās cenās. (43) Vēl jāmin tas, ka pat ja varētu uzskatīt, ka maksājums ir atspoguļots turpmākajās pārdošanas cenās (quod non), pamatregulas 11. panta 10. punktā ir prasība, ka maksājums jāatspoguļo gan tālākpārdošanas cenās, gan turpmākajās pārdošanas cenās. (44) Pēc informācijas paziņošanas TMK Grupa joprojām iebilda pret maksājuma atņemšanu no eksporta cenām un turklāt minēja, ka gāzes izmaksu koriģēšana noteikti radījusi, pēc tās domām, mazākus zaudējumus, nesniedzot tam pierādījumus. TMK Grupa saglabāja viedokli par to, ka nav juridiska pamata prasīt, lai EXW eksporta cenas būtu augstākas par ražošanas izmaksām, un atkārtoti minēja, ka pārbaudāmie kritēriji ir vienīgi tas, vai antidempinga maksājumi ir pienācīgi atspoguļoti tālākpārdošanas cenās, kuras pieprasītas nesaistītajiem pircējiem, kuru pirkums bijis saskaņā ar DDP noteikumiem. Tomēr, tā kā DDP cenas, kas pieprasītas pirmajiem nesaistītajiem pircējiem, pat bez gāzes cenas korekcijas nesedza izmaksas, un noteikti ne antidempinga maksājumus, un tā kā izejmateriālu cenas, kuras vidēji veido 50 % no ražošanas izmaksām, tajā pašā periodā, kas minēts iepriekš 41. apsvērumā, palielinājās par vairāk nekā 70 %, ir uzskatāms, ka TMK Grupa nav sniegusi neapstrīdamus pierādījumus tam, ka maksājums ir pienācīgi atspoguļots pieprasītajās cenās vai turpmākajās pārdošanas cenās. (45) Pamatojoties uz iepriekš minēto, šis arguments bija jānoraida. 3.1.4. Dempinga starpība (46) Atbilstīgi pamatregulas 2. panta 11. un 12. punktam katram no ražotājiem eksportētājiem katra ražojuma veida vidējā svērtā normālā vērtība tika salīdzināta ar vidējo svērto eksporta cenu, pamatojoties uz EXW cenu. Aprēķinot TMK Grupas ražotāju eksportētāju vienu vidējo svērto dempinga likmi, TMK Grupai ir noteikta viena kopīga dempinga starpība. (47) Tādējādi dempinga starpība, ko izsaka kā procentuālo daļu no CIF cenas pie Savienības robežas pirms nodokļa nomaksas, bija 29,6%. Pēc informācijas paziņošanas TMK Grupa norādīja uz pārrakstīšanās kļūdām dempinga aprēķinos attiecībā uz divām tās ražošanas vienībām. Šīs pārrakstīšanās kļūdas izlaboja, un vidējā svērtā dempinga starpība TMK Grupai ir 28,7 %, nevis 29,6 %. (48) Jāmin, ka šī dempinga starpība pretstatā pirmšķietamajiem pierādījumiem, kas sniegti pārskatīšanas pieprasījumā, ir augstāka nekā TMK Grupas nosūtītajam importam patreiz piemērojamais maksājums. Palielinājumam ir vairāki izskaidrojumi: pirmkārt, pārskatīšanas pieprasījumā sniegtie pierādījumi attiecās vienīgi uz konkrētiem darījumiem, ko veicis viens no trim ražotājiem eksportētājiem. Izrādījās, ka daži no šiem darījumiem neattiecās uz attiecīgo ražojumu. Otrkārt, kā minēts iepriekš 23. apsvērumā, izmeklēšanas laikā par dažiem attiecīgā ražojuma eksporta darījumiem grupa nav informējusi. Visbeidzot, grupas iebildums par maksājuma ietveršanu izmaksās (sk. 40. līdz 44. apsvērumu) tika noraidīts. Šo elementu apvienojums kopā ar citiem izmeklēšanas laikā pārbaudītiem elementiem lika lemt par dempinga starpības palielināšanu. 4. APSTĀKĻU PĀRMAIŅU ILGLAICĪGUMS (49) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu tika pārbaudīts, vai ar dempingu saistīto apstākļu pārmaiņas pamatoti var uzskatīt par ilglaicīgām. (50) TMK Grupa savā pārskatīšanas pieprasījumā norādīja, ka pastāv ilglaicīgas apstākļu pārmaiņas, jo tā ir veikusi nozīmīgas izmaiņas iekšējā struktūrā un būtiskus ražošanas iekārtu uzlabojumus, kas ietekmējis tās izmaksu struktūru. (51) Izmeklēšana liecināja, ka TMK Grupa patiesi veikusi nozīmīgus ieguldījumus, kas uzlabojuši efektivitāti un jaudu. Tomēr, ņemot vērā izejmateriālu cenu pieaugumu un ražojumu klāsta pārmaiņas, proti, vairāk augstvērtīgāku ražojumu, ražošanas izmaksu samazinājums nav pamatots. Uzlabojumi, kas minēti 49. apsvērumā, ir strukturāli, un nav domājams, ka tajos notiks izmaiņas tuvākajā nākotnē. (52) Turklāt, tika ņemtas vērā pārmaiņas eksporta cenās uz valstīm ārpus ES pārskatīšanas izmeklēšanas periodā un uz ES pēc PIP. Konstatēja, ka identisku ražojumu eksportam uz valstīm ārpus ES cenu līmenis bija salīdzināms ar tā paša perioda eksporta pārdevumu cenām uz ES. Attiecībā uz periodu pēc PIP konstatēja, ka eksporta pārdevumu cenas bija nedaudz augstākas nekā pārskatīšanas izmeklēšanas periodā, un tas atbilst cenu līmeņa pārmaiņām pasaulē. Tādējādi nav nekādu liecību par to, ka tuvākajā nākotnē būtu paredzamas ievērojamas eksporta cenu svārstības. 5. ANTIDEMPINGA PASĀKUMU GROZĪŠANA (53) Ņemot vērā izmeklēšanas rezultātus, ir atzīts par lietderīgu grozīt antidempinga maksājumu, ko piemēro TMK Grupas nosūtītā attiecīgā ražojuma importam, un noteikt to 28,7 % apmērā. Grozīto antidempinga maksājumu nosaka konstatētās dempinga starpības apmērā, jo tas ir mazāks par sākotnējā izmeklēšanā noteikto kaitējuma starpību. (54) Ieinteresētās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, kuri bija pamatā ieteikumam grozīt Padomes Īstenošanas Regulu (ES) Nr. 585/2012, un tām tika dota iespēja sniegt piezīmes, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ierakstu tabulā Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 585/2012 1. panta 2. punktā attiecībā uz OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works aizstāj ar šādu: OAO Volzhsky Pipe Plant, OAO Taganrog Metallurgical Works, OAO Sinarsky Pipe Plant un OAO Seversky Tube Works || 28,7 % || A859 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 175, 29.6.2006., 4. lpp. [3] OV L 220, 15.8.2008., 1. lpp. [4] OV L 174, 4.7.2012., 5. lpp. [5] OV C 303, 14.10.2011., 11. lpp. [6] OEV nosaka saskaņā ar tehnisko ziņojumu, 1967., IIW doc. IX-555-67, ko publicējis Starptautiskais metināšanas institūts (SMI).