Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) veidu importam pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantu /* COM/2013/0235 final - 2013/0123 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”), piemēro termiņbeigu pārskatīšanā attiecībā uz spēkā esošajiem kompensācijas maksājumiem, kurus piemēro dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importam. Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000[1] Padome noteica galīgo kompensācijas maksājumu dažu polietilēntereftalāta veidu (“PET”) importam, kā izcelsmes valsts cita starpā ir Indija. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1645/2005[2] tika grozīts spēkā esošo kompensācijas pasākumu līmenis attiecībā uz PET importu no Indijas. Grozījumi tika pieņemti paātrinātā pārskatīšanā, ko ierosināja saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007 pagarināja galīgo kompensācijas maksājumu periodu PET importam no Indijas vēl par pieciem gadiem. Pēc turpmākām starpposma pārskatīšanām kompensācijas pasākumus grozīja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008 un Padomes Regulu (ES) Nr. 906/2011. Vēlāk veikta starpposma pārskatīšana tika izbeigta ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 559/2012, negrozot spēkā esošos pasākumus. Ar Lēmumu 2000/745/EK[3] Komisija pieņēma trīs Indijas ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības, nosakot minimālo importa cenu. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Neattiecas. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2012. gada 24. februārī publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī par to, ka attiecībā uz dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta veidu importu tiek sākta kompensācijas pasākumu termiņbeigu pārskatīšana. Pārskatīšanu sāka pēc Eiropas Polietilēntereftalātu (PET) ražotāju komitejas (EPRK) pieprasījuma to Savienības ražotāju vārdā, kuri veido gandrīz 95 % no Savienības PET ražošanas apjoma. Pārskatīšanas izmeklēšanā tika konstatēta ilgstoša attiecīgā ražojuma subsidēšana, kas kompensācijas pasākumu atcelšanas gadījumā nodarītu atkārtotu kaitējumu Savienības rūpniecības nozarei. Tika noskaidrots arī tas, ka minēto pasākumu turpināšana nav pretrunā Savienības interesēm. Tādēļ tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, lai pagarinātu spēkā esošos pasākumus. Juridiskais pamats Šis priekšlikums attiecas uz Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulas (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, piemērošanu. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādēļ subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: pamatregula neparedz alternatīvas. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2013/0123 (NLE) Priekšlikums PADOMES ĪSTENOŠANAS REGULA, ar ko piemēro galīgo kompensācijas maksājumu dažu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) veidu importam pēc termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 597/2009 18. pantu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 (2009. gada 11. jūnijs) par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[4] (“pamatregula”), jo īpaši tās 18. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) iesniegusi pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi (1) Padome ar Regulu (EK) Nr. 2603/2000[5] piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu polietilēntereftalātu (PET) importam, kura izcelsmes valsts cita starpā ir Indija. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1645/2005[6] Padome grozīja spēkā esošo kompensācijas pasākumu līmeni attiecībā uz PET importu no Indijas. Grozījumi tika pieņemti paātrinātā pārskatīšanā, ko ierosināja saskaņā ar pamatregulas 20. pantu. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 193/2007[7] piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu vēl uz pieciem gadiem. Pēc daļējām starpposma pārskatīšanām kompensācijas pasākumi tika grozīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1286/2008[8] un Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 906/2011[9]. Vēlāk veikta daļēja starpposma pārskatīšana ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 559/2012[10] tika izbeigta bez spēkā esošo pasākumu grozīšanas. Ar Lēmumu 2000/745/EK[11] Komisija pieņēma trīs Indijas ražotāju eksportētāju piedāvātās saistības, nosakot minimālo importa cenu. (2) Kompensācijas pasākumus veido īpašs maksājums. Atsevišķi norādītajiem Indijas ražotājiem maksājuma likme ir no EUR 0,00 līdz EUR 106,5 par tonnu, bet visu pārējo ražotāju importam likme ir EUR 69,4 par tonnu. 2. Pašreizējie antidempinga pasākumi (3) Padome ar Regulu (EK) Nr. 2604/2000[12] noteica galīgo antidempinga maksājumu PET importam, kura izcelsmes valsts cita starpā ir Indija. Pēc termiņbeigu pārskatīšanas Padome ar Regulu (EK) Nr. 192/2007[13] piemēroja galīgo antidempinga maksājumu vēl uz pieciem gadiem. 3. Pieprasījums veikt termiņbeigu pārskatīšanu (4) Pēc paziņojuma par spēkā esošo kompensācijas pasākumu gaidāmajām termiņa beigām[14] publicēšanas Komisija 2011. gada 25. novembrī saņēma pieprasījumu sākt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu (“termiņbeigu pārskatīšana”). Pieprasījumu iesniedza Eiropas Polietilēntereftalātu ražotāju komiteja (“pieprasījuma iesniedzējs”) to ražotāju vārdā, kas pārstāv gandrīz 95 % no Savienības PET ražošanas apjoma. (5) Pieprasījums pamatā bija apgalvojums, ka pasākumu izbeigšanas gadījumā, iespējams, turpinātos vai atkārtotos subsīdiju piemērošana un tiktu nodarīts kaitējums Savienības ražošanas nozarei. (6) Pirms termiņbeigu pārskatīšanas saskaņā ar pamatregulas 22. panta 1. punktu un 10. panta 7. punktu, Komisija paziņoja Indijas valdībai, ka tā ir saņēmusi pienācīgi dokumentētu pārskatīšanas pieprasījumu un aicināja Indijas valdību uz apspriešanos, kuras mērķis būtu noskaidrot situāciju attiecībā uz pārskatīšanas pieprasījuma saturu un panākt abpusēji pieņemamu risinājumu. Tomēr Komisija no Indijas valdības nekādu atbildi attiecībā uz apspriešanās piedāvājumu nesaņēma. 4. Termiņbeigu pārskatīšanas sākšana (7) Komisija, apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, 2012. gada 24. februārī Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicēja paziņojumu[15] par termiņbeigu pārskatīšanas sākšanu saskaņā ar pamatregulas 18. pantu (“paziņojums par pārskatīšanas sākšanu”). 5. Paralēlā izmeklēšana (8) 2012. gada 24. februārī Komisija sāka arī pārskatīšanu atbilstoši 11. panta 2. punktam Regulā (EK) Nr. 1225/2009 attiecībā uz spēkā esošajiem antidempinga pasākumiem PET importam no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes[16]. 6. Izmeklēšana 6.1. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods un attiecīgais periods (9) Izmeklēšana attiecībā uz subsīdiju turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību tika veikta no 2011. gada 1. janvāra līdz 2011. gada 31. decembrim (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). Kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības novērtēšanai būtisko tendenču pārbaude aptvēra laikposmu no 2008. gada 1. janvāra līdz PIP beigām (“attiecīgais periods”). 6.2. Izmeklēšanā iesaistītās personas (10) Komisija oficiāli paziņoja pieprasījuma iesniedzējam, attiecīgās valsts ražotājiem eksportētājiem, importētājiem, lietotājiem, uz kuriem tas attiecas, un attiecīgās valsts pārstāvjiem par to, ka tiek sākta termiņbeigu pārskatīšana. (11) Ieinteresētajām personām paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu noteiktajā termiņā deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un pieprasīt iespēju tikt uzklausītām. Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa. (12) Ņemot vērā Indijas ražotāju eksportētāju, kā arī Savienības ražotāju un importētāju lielo skaitu, atzina par piemērotu pārbaudīt, vai būtu lietderīgi veikt atlasi atbilstoši pamatregulas 27. pantam. Lai Komisija varētu izlemt, vai būtu vajadzīga atlase, un attiecīgā gadījumā izveidot izlasi, ražotāji eksportētāji un nesaistītie importētāji tika aicināti paziņot par sevi 15 dienu laikā pēc pārskatīšanas sākšanas un iesniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju. (13) Atlases procedūrā atsaucās septiņi ražotāji eksportētāji un norādīja, ka vēlas sadarboties ar pārskatīšanas izmeklēšanu. Tika atlasīti trīs ražotāji eksportētāji, pamatojoties uz eksporta apjomu uz Savienību. Pret šādu izlasi neiebilda ne paši atlasītie ražotāji, ne neatlasītie ražotāji, nedz arī attiecīgās Indijas iestādes. (14) Trim atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem tika oficiāli nosūtītas anketas, un no visiem tika saņemtas atbildes. Tomēr viena Indijas ražotāja atbildes uz anketas jautājumiem atklāja, ka tas PIP laikā tikai eksportēja attiecīgo ražojumu nelielos daudzumos, tādēļ šim uzņēmumam subsīdiju apjomu aprēķināt nevajadzēja. Pārbaudes apmeklējumi tika veikti pie atlikušajiem diviem ražotājiem eksportētājiem, kuri kopumā veidoja 99 % no kopējā Indijas importa Savienībā PIP laikā. (15) Pēc tam, kad bija izpausti būtiski fakti un apsvērumi ("izpaušana"), viens Indijas ražotājs, kas sadarbojās, pieprasīja subsīdijas normas aprēķinu. Šajā sakarībā tika atkārtoti apstiprināts, ka eksporta apjoms no šā uzņēmuma bija nenozīmīgs un attiecīgi tam nebija ietekmes uz subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās iespējamības noteikšanu šajā termiņbeigu pārskatīšanā. Tādēļ šo prasību noraidīja. (16) Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu Komisija norādīja, ka ir izveidojusi Savienības ražotāju provizorisku izlasi. Izlasē tika iekļauti četri no trīspadsmit Savienības ražotājiem, kuri bija zināmi jau pirms izmeklēšanas sākšanas, un tie tika atlasīti, pamatojoties uz lielāko reprezentatīvo ražošanas un pārdošanas apjomu, kuru iespējams pieņemami izmeklēt atvēlētajā laikā. Izlase pārstāvēja vairāk nekā 50 % no aplēstā kopējā Savienībā saražotā un pārdotā apjoma PIP laikā. Ieinteresētās personas aicināja iepazīties ar lietu un 15 dienu laikā pēc paziņojuma par pārskatīšanas sākšanu publicēšanas izteikt savas piezīmes par izlases piemērotību. Visām ieinteresētajām personām, kuras to pieprasīja un varēja pamatot, kāpēc tām jātiek uzklausītām, tika nodrošināta uzklausīšana. (17) Dažas ieinteresētās personas iebilda pret Savienības ražotāju atlasi. Tās uzskatīja, ka i) Komisijai nevajadzētu veikt atlasi, jo īpaši tādēļ, ka izpriekšējā izmeklēšanā tā netika izmantota; ii) tika apstrīdēta atlases metode, jo tajā tikuši “sajaukti trīs dažādi posmi”, proti, pamatojums termiņbeigu pārskatīšanas sākšanai, Savienības ražošanas nozares definēšana un atlase; iii) provizoriskā izlase izveidota, pamatojoties uz nepareizu un nepilnīgu informāciju; iv) izveidotā provizoriskā izlase nav reprezentatīva, jo tajā iekļautas nevis grupas, bet uzņēmumi; izskanēja arī apgalvojums, ka nesen atsavināta uzņēmuma vai cita saistīta pārdošanas uzņēmuma iekļaušana izlasē ir mazinājusi izlases reprezentativitāti. (18) Par personu iebildumiem tika sniegtas šādas atbildes. – Lēmums izmantot Savienības ražotāju izlasi tiek pieņemts katrā izmeklēšanā atsevišķi atkarībā no konkrētajiem apstākļiem, un pamatregulas 22. panta 6. punkts nereglamentē šādas izlases izmantošanu, lai termiņbeigu pārskatīšanā noteiktu kaitējumu. Atšķirībā no iepriekšējām izmeklēšanām, kad bija iespējams izmeklēt visus uzņēmumus, kuri pieteicās un sadarbojās, šajā situācijā Komisija uzskatīja, ka, ņemot vērā Savienības ražotāju lielo skaitu, atvēlētajā laikā pieņemami izmeklēt visus nav iespējams, un tādējādi ir izpildīti 27. panta nosacījumi. – Komisija “nesajauca” reprezentativitātes noteikšanu, Savienības ražošanas nozares definēšanu un provizorisko atlasi, jo tika saglabāta šo posmu nošķirtība un par tiem lēma atsevišķi. Netika uzskatāmi parādīts, cik lielā mērā reprezentativitātes noteikšanas nolūkos Savienības ražotāju sniegtie ražošanas un pārdošanas dati ietekmēja izlases reprezentativitāti. – Izlase tika veidota, pamatojoties uz izlases veidošanas laikā pieejamo informāciju atbilstoši pamatregulas 27. pantam. Pēc tam, kad tika saņemtas personu piezīmes par konkrētu uzņēmumu datiem, izlases reprezentativitāti pārskatīja. Neviens no izteiktajiem iebildumiem netika atzīts par pamatotu. – Kā noteikts pamatregulas 27. pantā, izlasi izveidoja, ņemot vērā lielāko pārstāvēto ražošanas un pārdošanas apjomu, kādu ir iespējams pieņemami izmeklēt atvēlētajā laikā. Uzņēmumus, kuri ietilpa lielākās grupās un attiecībā uz kuriem konstatēja, ka tie darbojas neatkarīgi no citiem to pašu grupu meitasuzņēmumiem, uzskatīja par tādiem, kas ir reprezentatīvi Savienības ražošanas nozarei, un tādēļ nebija nepieciešams konsolidēti izpētīt visu grupu. Vienlaikus uzņēmumus iekļāva izlasē kā saimnieciskas vienības, nodrošinot visu attiecīgo datu pārbaudāmību. Turklāt atsavināšana un saistītu pārdošanas uzņēmumu esība attiecīgajā periodā bija nozares īpatnības, tādēļ neviens no šiem aspektiem nav uzskatāms par tādu, kas mazina izlases reprezentativitāti. (19) Pēc informācijas izpaušanas personas atkārtoja jau apspriestos argumentus. (20) Paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu tika paredzēta arī nesaistītu importētāju atlase. Neviens no 24 nesaistītajiem importētājiem, ar kuriem sazinājās, šajā izmeklēšanā nesadarbojās. (21) Pēc pārskatīšanas sākšanas sazinājās ar visiem pieciem zināmajiem izejvielu piegādātājiem, un tiem tika nosūtītas attiecīgās anketas. Divi no tiem uz anketas jautājumiem atbildēja. (22) Sākot pārskatīšanu, sazinājās ar visiem zināmajiem lietotājiem un lietotāju asociācijām. Septiņpadsmit lietotāji sniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Pieteicās divdesmit lietotāju asociācijas no 16 dalībvalstīm un sniedza informāciju. 7. Saņemtās informācijas pārbaude (23) Komisija meklēja un pārbaudīja visu informāciju, kuru uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu subsīdiju un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Savienības intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica pie Indijas valdības Deli un pie šādām ieinteresētajām personām: (a) ražotāji eksportētāji: – Dhunseri Petrochem un Tea Limited, Kolkata, Indija; – Reliance Industries Limited, Navi Mumbai, Indija; (b) Savienības ražotāji: – Indorama Polymers Europe, UAB, Nīderlande; – Equipolymers, Itālija, Vācija; – Neo Group, UAB, Lietuva; – Novapet SA, Spānija; (c) lietotāji Savienībā: – Coca-Cola Europe, Beļģija; – Nestle Waters France, Francija. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums (24) Ražojums, uz ko attiecas šī pārskatīšana, ir tas pats ražojums, uz ko attiecās sākotnējā izmeklēšana, t. i., Indijas izcelsmes polietilēntereftalātu (PET) ar viskozitātes koeficientu 78 ml/g vai augstāku atbilstīgi ISO standartam 1628-5. To pašlaik klasificē ar KN kodu 3907 60 20. 2. Līdzīgais ražojums (25) Tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā un pārskatīšanas izmeklēšanās konstatēja, ka attiecīgajam ražojumam, proti, PET, kuru izgatavo un pārdod attiecīgās valsts iekšzemes tirgū, un PET, kuru izgatavo un pārdod Savienības ražotāji, ir vienādas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un izmantojums. Tādēļ šos ražojumus atzina par līdzīgiem ražojumiem atbilstoši pamatregulas 2. panta c) punktam. C. SUBSIDĒŠANAS TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA 1. Ievads (26) Pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā un atbildēs uz Komisijas anketas jautājumiem sniegto informāciju, tika izmeklētas šādas shēmas, ar kurām, iespējams, piešķir subsīdijas. Valsts mēroga shēmas: (a) Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS); (b) Nodokļu atmaksas shēma (DDS); (c) Mērķa tirgus shēma (FMS); (d) Mērķa ražojumu shēma (FPS); (e) Statusa turētāju atbalsta akcijas (SHIS); (f) Iepriekšēju atļauju shēma (AAS); (g) Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS); (h) Speciālās ekonomiskās zonas un uz eksportu orientētas struktūras (SEZ/EOU); (i) Eksporta kredītu shēma (ECS); (j) Ienākumu nodokļa atbrīvojuma shēma (ITES). Reģionālās shēmas: (k) Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma (WBIS); (l) Gudžaratas valdības kapitālieguldījumu veicināšanas shēma; (m) Gudžaratas tirdzniecības nodokļa veicināšanas shēma (GSTIS); (n) Gudžaratas shēma atbrīvojumam no nodokļa par elektroenerģiju (GEDES); (o) Maharaštras valdības Kompleksā stimulēšanas shēma (PSI). (27) Shēmas, kas norādītas a) apakšpunktā un no c) līdz h) apakšpunktam, ir balstītas uz 1992. gada Ārējās tirdzniecības (attīstības un regulēšanas) likumu (nr. 22, 1992. gads), kas stājās spēkā 1992. gada 7. augustā (“Ārējās tirdzniecības likums”). Ar Ārējās tirdzniecības likumu Indijas valdība ir pilnvarota sniegt paziņojumus par eksporta un importa politiku. Tie ir apkopoti “Ārējās tirdzniecības politikas” dokumentos, kurus Tirdzniecības ministrija izdod ik pēc pieciem gadiem un kuri tiek regulāri atjaunināti. Ārējās tirdzniecības politikas dokuments, kurš attiecas uz šīs izmeklēšanas IP, ir “Ārējā tirdzniecības politika 2009-2014” (“FTP 09-14”). Turklāt Indijas valdība arī nosaka FTP 09-14 regulējošās procedūras “Procedūru rokasgrāmatas” I sējumā (“HOP I 09-14”). Procedūru rokasgrāmata tiek regulāri atjaunināta. (28) Shēma, kas norādīta b) apakšpunktā, pamatojas uz 1962. gada Muitas likuma 75. pantu, 1944. gada Centrālā akcīzes likuma 37. pantu, 1994. gada Finanšu likuma 93.A un 94. pantu un 1995. gada Muitas, centrālo akcīzes nodokļu un nodokļu par pakalpojumiem atmaksas noteikumiem. Atmaksas likmes tiek publicētas regulāri; PIP piemērojamās likmes bija 2011.-2012. gada Nodokļu atmaksas visas rūpniecības likmes (AIR), kas publicētas 2011. gada 22. septembra paziņojumā Nr. 68 / 2011 – Customs (N.T.). Nodokļu atmaksas shēma FTP 2009–2014 4. nodaļā tiek saukta arī par nodokļu atvieglojumu shēmu. (29) Shēma, kas norādīta i) apakšpunktā, pamatojas uz 1949. gada Banku darbības regulējuma likuma 21. un 35.A pantu, kas ļauj Indijas Centrālajai bankai (Reserve Bank of India) (“RBI”) sniegt norādījumus komercbankām eksporta kredītu jomā. (30) Shēma, kas norādīta j) apakšpunktā, pamatojas uz 1961. gada Ienākuma nodokļu likumu, kuru groza ar ikgadējo Finanšu likumu. (31) Shēmu, kas norādīta k) apakšpunktā, pārvalda Rietumbengālijas valdība, un tā ir paredzēta 1999. gada 22. jūnija Rietumbengālijas valdības Tirdzniecības un rūpniecības departamenta paziņojumā Nr. 580-CI/H, kuru aizstāj ar 2004. gada 24. marta paziņojumu Nr. 134-CI/O/Incentive/17/03/I. (32) Shēmu, kas norādīta l) apakšpunktā, pārvalda Gudžaratas valdība, un tā ir paredzēta Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politikā. (33) Shēmu, kas norādīta m) apakšpunktā, pārvalda Gudžaratas valdība, un tā ir paredzēta Gudžaratas rūpniecības veicināšanas politikā. (34) Shēma, kas norādīta n) apakšpunktā, pamatojas uz 1958. gada Mumbajas Elektrības nodokļa likumu. (35) Shēmu, kas norādīta o) apakšpunktā, pārvalda Maharaštras štata valdība, un tā pamatojas uz Maharaštras valdības rūpniecības, enerģētikas un nodarbinātības departamenta rezolūciju. (36) Izmeklēšanā konstatēts, ka PIP laikā atbalstu atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem saistībā ar attiecīgo ražojumu piešķīra ar turpmāk norādītajām shēmām. Valsts mēroga shēmas: (a) Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS); (b) Nodokļu atmaksas shēma (DDS); (c) Mērķa tirgus shēma (FMS); (d) Statusa turētāju atbalsta akcijas (SHIS); (e) Iepriekšēju atļauju shēma (AAS); Reģionālās shēmas: · Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma (WBIS). 2. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (DEPBS) (a) Juridiskais pamats (37) Sīks DEPBS apraksts sniegts FTP 09-14 4.3. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 4. nodaļā. (b) Atbilstība (38) Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam. (c) Īstenošana praksē (39) Eksportētājs var lūgt DEPBS kredītu, ko aprēķina procentos no to ražojumu vērtības, kurus eksportē saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas šādas DEPBS likmes vairākumam ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Likmes tiek noteiktas, pamatojoties uz ielaides/izlaides standartnormām (SION), ņemot vērā aplēstu importēto izejmateriālu daļu eksportējamās produkcijas sastāvā un muitas nodokļa piemērošanu šādam aplēstam importam neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir maksāti, vai nē. Pašreizējās izmeklēšanas PIP laikā DEPBS likme attiecīgajam ražojumam bija 8 % ar maksimālo vērtību 58 INR/kg. (40) Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Eksporta darījuma veikšanas laikā eksportētājam jāsagatavo deklarācija Indijas iestādēm, kurā jānorāda, ka eksports tiek veikts saskaņā ar DEPBS. Lai preces eksportētu, Indijas muitas iestādes nosūtīšanas procedūras laikā izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu. Šajā dokumentā cita starpā tiek parādīts DEPBS kredīta apjoms, kas piešķirams par šo eksporta darījumu. Šajā brīdī eksportētājs uzzina, kāds būs tā ieguvums. Tiklīdz muitas dienesti izdod eksporta nosūtīšanas rēķinu, Indijas valdība vairs nevar lemt par DEPBS kredīta piešķiršanu. Attiecīgā DEPBS kredīta likme, pamatojoties uz kuru aprēķina gūto labumu, ir likme, ko piemēro eksporta deklarācijas noformēšanas brīdī. (41) Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem DEPBS kredītu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā. Šādu kredītu var izmantot muitas nodokli maksāšanai par jebkādu preču turpmāku importu, izņemot ražošanas līdzekļus un preces, uz kurām attiecas importa ierobežojumi. Preces, kas importētas par šāda kredīta līdzekļiem, var pārdot iekšzemes tirgū (maksājot tirdzniecības nodokli) vai izmantot citādi. DEPBS kredīts ir brīvi pārvedams un derīgs 24 mēnešus no izsniegšanas dienas. (42) DEPBS kredīta pieprasījumu iesniedz elektroniski, un tas var attiekties uz neierobežotu skaitu eksporta darījumu. Pieteikuma iesniegšanas termiņš ir 3 mēneši pēc eksportēšanas, tomēr, kā skaidri norādīts HOP I 04-09 9.3. nodaļā, pieteikumus, kuri iesniegti pēc iesniegšanas termiņa beigām, var vienmēr izskatīt, ja tiek samaksāta neliela soda nauda (proti, 10 % no summas, uz ko ir tiesības). (43) Tika konstatēts, ka abi izlasē iekļautie uzņēmumi izmantoja šo shēmu PIP pirmajos trīs ceturkšņos. (d) Secinājumi par DEPBS (44) DEPBS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. DEPBS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šis kredīts tiks izmantots, lai kompensētu importa nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt DEPBS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti. (45) Turklāt pēc likuma DEPBS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. (46) Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem stingrajiem noteikumiem. Eksportētāja pienākums nav ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot DEPBS piešķirtos ieguvumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad DEBPS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. (e) DEPBS atcelšana un pāreja uz DDS (47) Ar 2011. gada 17. jūnija publisko paziņojumu Nr. 54 (RE-2010)/2009-2014 DEPBS tika pēdējo reizi pagarināta uz trīs mēnešiem, proti, līdz 2011. gada 30. septembrim. Tā kā pēc tam vairs nav publicēts neviens paziņojums par tās pagarināšanu, no 2011. gada 30. septembra DEPBS ir faktiski atcelta. Tādēļ bija jāpārbauda, vai var noteikt pasākumus saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu. (48) Indijas valdība paskaidroja Komisijai, ka pēc DEPBS atcelšanas uzņēmumi varēja izvēlēties citas nodokļu atbrīvojuma/atmaksas shēmas, kas definētas FTP 09-14 4. nodaļā, t. i. Iepriekšēju atļauju shēmu (AAS) vai Nodokļu atmaksas shēmu (DDS). (49) Izmeklēšanā atklājās, ka abi atlasītie uzņēmumi sāka izmantot DDS tūlīt pēc DEPBS atcelšanas. Jānorāda, ka DDS tika ieviesta 1995. gadā un pastāvēja paralēli DEPBS trijos pirmajos PIP ceturkšņos un daudzus gadus pirms PIP. Tomēr DDS un DEPBS par vienu un to pašu eksportu izmantot nevarēja. Pirmajos trijos PIP ceturkšņos DDS likme bija 2,2 % ar maksimālo vērtību 1,5 INR/kg, padarot DDS mazāk pievilcīgu par DEPBS. Jānorāda, ka Indijas valdība īstenoja pasākumus, lai nodrošinātu netraucētu pāreju no DEBPS uz DDS, par ko liecina 2011. gada 22. septembra apkārtraksts nr. 42 /2011 – Customs. Šajā apkārtrakstā ir paskaidrots, ka “[nodokļu] atmaksas sistēma šajā gadā ietver pozīcijas, kuras līdz šim bija iekļautas DEPB[S] shēmā”. Šajā pašā apkārtrakstā noteikts, ka nozarēm, kuras izmantoja DEPBS, “saskaņā ar nolemto tiks nodrošināta vienmērīga pāreja šo nozaru izstrādājumiem, vienlaikus iekļaujot tos nodokļu atmaksas sistēmā. Pārejas posmā atbalsts attiecībā uz šiem izstrādājumiem salīdzinājumā ar DEPB[S] likmēm nedaudz samazināsies – no 1 % līdz 3 % lielākajai daļai izstrādājumu.” Citiem vārdiem sakot, šajā apkārtrakstā norādīts, ka spēkā esošās nodokļu atmaksas likmes, sākot ar 2011. gada 1. oktobri, tika noteiktas tā, lai nodrošinātu tādu pašu atbalstu kā atceltās DEPBS ietvaros. (50) DDS likmes, kas attiecīgajam ražojumam tika piemērotas no 1. oktobra, tika palielinātas no 2,2 % līdz 5,5 % no FOB vērtības un saistītā maksimālā vērtība tika palielināta no 1,5 INR/kg līdz 5,5 INR/kg. Tika konstatēts, ka šī jaunā likme nodrošina līdzīgu subsīdiju līmeni kā tas līdz 2011. gada 30. septembrim notika DEPBS, respektīvi 8 % likme ar maksimālo vērtību 58 INR/kg. Realitātē valdošo PET cenu dēļ PIP laikā tika piemērots DEPBS maksimālā vērtība, kā rezultātā teorētiskais ieguvums bija 4,64 INR/kg jeb 5,8 %. Attiecībā uz DDS maksimālā vērtība netika piemērota, tādēļ teorētiskais ieguvums bija 5,5 %. (51) Izmeklēšanā tika apstiprināta iepriekšējā apsvērumā izklāstītā situācija. Vidējās gada subsīdiju normas atlasītajos uzņēmumos bija 5,5 % un 6 % attiecīgi no DEPBS un DDS. (52) Abu shēmu salīdzinājums parāda, ka tām ir daudz līdzīgu īpašību īstenošanas jomā. (53) Iepriekš minētais 47. apsvērums un 48.–51. apsvērums liecina – pat ja DEBPS tika atcelta, tās dotās priekšrocības turpinājās bez jebkāda pārtraukuma un gandrīz tādā pašā līmenī, nodrošinot netraucētu pāreju uz DDS. Šā iemesla dēļ tiek secināts, ka subsīdijas nav atceltas pamatregulas 15. panta 1. punkta nozīmē un ka DEPBS ir kompensējama. (54) Pēc tam, kad bija izpausti būtiski fakti un apsvērumi, viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, DEPBS ir atcelta un tādēļ maksājumi nebūtu kompensējami. Atbildot uz to, jāatzīmē, ka DEPBS termiņš beidzās 2012. gada 30. septembrī, kā paskaidrots arī 47. apsvērumā. Tomēr subsidēšana tika turpināta un eksportētājiem ir iespēja kā alternatīvu DEPBS pieteikties atbalstam un saņemt to saskaņā, piemēram, ar DDS vai AAS. Tāpēc šis apgalvojums tika noraidīts. (f) Subsīdijas apmēra aprēķināšana (55) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirto priekšrocību izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējušas PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, Indijas valdība vairs nevar lemt – piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar DDS saņemtos ieguvumus tiek uzskatīts par lietderīgu vērtēt kā atmaksas summas, kas nopelnītas eksporta darījumos saskaņā ar šo shēmu PIP laikā. (56) Ja tika saņemti pamatoti pieprasījumi, atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam maksājumi, kas bija noteikti jāsamaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitīti no šādi noteiktā kredīta apjoma, iegūstot subsīdijas apmēru kā skaitītāju. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu sadalīja pa visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. (57) Ņemot vērā iepriekš minēto, subsīdijas likmes, ko attiecībā uz šo shēmu noteica atlasītajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 3,78 % un 4,42 %. 3. Nodokļu atmaksas shēma (DDS) (a) Juridiskais pamats (58) Sīki izstrādāts DDS apraksts ir ietverts 1995. gada Muitas un akcīzes nodokļu atmaksas noteikumos, kas grozīti ar turpmākiem paziņojumiem. (b) Atbilstība (59) Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam. (c) Īstenošana praksē (60) Atbilstīgie eksportētāji var pieteikties uz atmaksas summu, ko aprēķina procentos no to ražojumu FOB vērtības, kuri eksportēti saskaņā ar šo shēmu. Indijas iestādes ir noteikušas atmaksas likmes virknei ražojumu, tostarp attiecīgajam ražojumam. Tās nosaka, pamatojoties uz ražojuma ražošanā izmantoto izejmateriālu vidējo daudzumu vai vērtību un par izejmateriāliem samaksāto nodokļu vidējo apjomu. Tās piemēro neatkarīgi no tā, vai importa nodokļi faktiski ir samaksāti, vai nē. DDS likme attiecīgajam ražojumam PIP laikā bija 5,5 % no FOB vērtības ar maksimālo vērtību 5,5 INR/kg. (61) Lai varētu izmantot šo shēmu, uzņēmumam ir jāeksportē. Kad nosūtīšanas informāciju ievada muitas serverī (ICEGATE), norāda, ka eksports notiek saskaņā ar DDS, un tiek neatgriezeniski noteikts DDS apjoms. Kad nosūtītājs uzņēmums ir iesniedzis vispārējo eksporta formulāru (EGM) un muitas iestāde ir pārliecinājusies, ka informācija šajā dokumentā sakrīt ar sūtījuma rēķina datiem, ir izpildīti visi nosacījumi, lai atļautu veikt atmaksu vai nu ar tiešu maksājumu eksportētāja bankas kontā, vai ar čeku. (62) Eksportētājam arī jāiesniedz eksporta ienākumu realizācijas pierādījums – bankas realizācijas sertifikāts (BRC). Šo dokumentu var iesniegt pēc tam, kad atmaksas summa ir izmaksāta, taču Indijas valdība atgūst izmaksāto summu, ja eksportētājs neiesniedz BRC noteiktā termiņā. (63) Atmaksāto summu drīkst izmantot jebkādam mērķim. (64) Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem nodokļu atmaksas summu var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā. (65) Tika konstatēts, ka atlasītie uzņēmumi izmantoja DDS PIP pēdējā ceturkšņa laikā. (d) Secinājumi par DDS (66) DDS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļu atmaksas summa ir Indijas valdības finansiāls atbalsts. Turklāt nodokļu atmaksas summa sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo eksportētāja likviditāti. (67) Turklāt pēc likuma DDS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. (68) Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). (69) Nav mekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti, eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļu maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot, eksportētājam ir tiesības izmantot DDS piešķirtos ieguvumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importētas kādus izejmateriālus. Tātad DDS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. (70) Tas apstiprināts arī Indijas valdības Apkārtrakstā Nr. 24/2001, kurā skaidri noteikts, ka “[nodokļu atmaksas likmes] nav saistītas ar faktisko izejmateriālu patēriņa veidu un faktisko ietekmi uz konkrēta eksportētāja izejmateriāliem vai atsevišķiem sūtījumiem (..)”, un norāda reģionālajām iestādēm, ka “vietējās nodaļas nedrīkst pieprasīt eksportētājiem, kuri iesniedz nodokļu atmaksas pieprasījumus, nekādus pierādījumus par faktiski samaksātiem nodokļiem par importētiem vai iekšzemes tirgū iegādātiem izejmateriāliem”. (71) Ņemot to vērā, tiek secināts, ka DDS ir kompensējama. (e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana (72) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 2. punktu un 5. pantu kompensējamo subsīdiju apjomu aprēķināja saņēmējam piešķirto priekšrocību izteiksmē, kas saskaņā ar konstatēto ir pastāvējušas PIP laikā. Šajā ziņā tika uzskatīts, ka saņēmējs saņem ieguvumu tajā brīdī, kad notiek eksporta darījums saskaņā ar šo shēmu. Tajā brīdī Indijas valdībai ir jāizmaksā atmaksas summa, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā norādīta atmaksas summa, kas piešķirama par šo eksporta darījumu, Indijas valdība vairs nevar lemt – piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā iepriekš minēto, saskaņā ar DDS saņemtos ieguvumus tiek uzskatīts par lietderīgu vērtēt kā atmaksas summas, kas nopelnītas eksporta darījumos saskaņā ar šo shēmu PIP laikā. (73) Ja tika celtas pamatotas prasības, nodevas, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitītas no kredītiem, un tādējādi iegūto subsīdijas summu uzskata par skaitītāju atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu šo subsīdijas summu sadalīja pa visu attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. (74) Subsīdijas likmes, ko attiecībā uz šo shēmu noteica izlasē iekļautajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 1,65 % un 1,32 %. 4. Mērķa tirgus shēma (FMS) (a) Juridiskais pamats (75) Detalizēts FMS apraksts sniegts FTP 09-14 3.14. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 3.8. nodaļā. (b) Atbilstība (76) Tiesības izmantot šo shēmu ir ikvienam ražotājam eksportētājam vai tirgotājam eksportētājam. (c) Īstenošana praksē (77) Saskaņā ar šo shēmu par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kas iekļautas HOP I 09-14 37.C papildinājuma 1. un 2. tabulā, var saņemt nodokļa kredītu 3 % apjomā no FOB vērtības. No 2011. gada 1. aprīļa par visu ražojumu eksportu uz valstīm, kas iekļautas 37.C papildinājuma 3. tabulā (“Īpašie mērķa tirgi”), var saņemt nodokļa kredītu 4 % apjomā no FOB vērtības. Daži eksporta darbību veidi ir izslēgti no šīs shēmas, piemēram, importētu preču vai pārkrautu preču eksports, nosacīts eksports, pakalpojumu eksports un tādu struktūru eksporta apgrozījums, kas darbojas speciālajās ekonomiskajās zonās/kas orientētas uz eksportu. Turklāt shēma neattiecas uz konkrētiem ražojumu veidiem, piemēram, uz dimantiem, dārgmetāliem, rūdām, graudiem, cukuru un naftas produktiem. (78) Nodokļu kredīti saskaņā ar MTS ir brīvi pārvedami un derīgi 24 mēnešus no attiecīgā kredīta tiesību sertifikāta izdošanas datuma. Tos var izmantot, lai nomaksātu muitas nodokļus par jebkādu izejmateriālu vai preču un arī ražošanas līdzekļu turpmāku importu. (79) Kredīta tiesību sertifikātu izdod vietā, no kuras veikts eksports, pēc eksporta realizācijas vai preču nosūtīšanas. Ja pieteikuma iesniedzējs var nodrošināt iestādēm visu attiecīgo eksporta dokumentu kopijas (proti, eksporta pasūtījumus, rēķinus, nosūtīšanas rēķinus, bankas realizācijas sertifikātus), Indijas valdība nevar ietekmēt nodokļu kredītu piešķiršanu. (80) Tika konstatēts, ka atlasītie uzņēmumi izmantoja šo shēmu PIP laikā. (d) Secinājumi par FMS (81) MTS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. FMS nodokļa kredīts ir Indijas valdības finansiāls atbalsts, jo šo kredītu, iespējams, izmanto, lai kompensētu ievedmuitas nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāiekasē. Turklāt FMS nodokļu kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti. (82) Turklāt pēc likuma FMS ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. (83) Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst stingrajiem noteikumiem, kas izklāstīti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Eksportētāja pienākums nav ražošanas procesā faktiski patērēt bez nodokļa importētās preces, un kredīta apjomu neaprēķina saistībā ar faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Nav nekādas sistēmas vai procedūras, kas apstiprinātu, kuri izejmateriāli ir patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai ir tikuši pārsniegti importa nodokļa maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II un III pielikuma nozīmē. Eksportētājam ir tiesības izmantot FMS piešķirtos ieguvumus neatkarīgi no tā, vai tas vispār importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti kādi izejmateriāli. Tātad FMS piedāvātās priekšrocības var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. Turklāt eksportētājs var izmantot FMS nodokļa kredītus, lai importētu ražošanas līdzekļus, lai gan pieļaujamas nodokļu atmaksas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti. (e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana (84) Kompensējamo subsīdiju apmēru aprēķināja, pamatojoties uz saņēmējam piešķirto atbalstu, kāds konstatēts PIP laikā, pieprasījuma iesniedzējam to iegrāmatojot uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) sadalīja pa attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. (85) Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica atlasītajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 0,19 % un 0,87 %. 5. Statusa turētāja atbalsta akcijas (SHIS) (a) Juridiskais pamats (86) Detalizēts SHIS apraksts ir ietverts FTP 09-14 3.16. nodaļā un HOP I 09-14 3.10. pantā. Detalizēts statusa kategoriju apraksts ir ietverts FTP 09-14 3.10.1.–3.10.4. pantā, kā arī HOP I 09-14 3.1.–3.5. pantā. (b) Atbilstība (87) Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem vai tirgotājiem eksportētājiem, kuri ir atzīti par tā sauktajiem statusa turētājiem. (c) Īstenošana praksē (88) Statusu var iegūt tirgotāji un ražotāji eksportētāji. Atkarībā no eksporta apjoma attiecīgajā gadā un vairākos iepriekšējos gados pieteikuma iesniedzējiem piešķir vienu no šiem statusiem: Export House, Star Export House, Trading House, Star Trading House, Premier Trading House. (89) SHIS ietvaros statusa turētājiem ir tiesības saņemt nodokļu kredītu, kas atbilst 1 % no eksporta FOB vērtības FTP 09-14 3.16.4. punktā minētajās nozarēs, t. i. ādas ražošanā (izņemot apstrādātas ādas), tekstila un džutas ražošanā, mājamatniecībā, mašīnbūves nozarē (izņemot dažas apakšnozares), plastmasas un ķīmisko vielu rūpniecībā (izņemot farmācijas produktus). Attiecīgais ražojums ir plastmasas veids, tādēļ uz to šī shēma attiecas. (90) SHIS nodokļu kredīti nav pārvedami, un tos var izmantot importa nodokļu nomaksai par ražošanas līdzekļiem, kurus izmanto, lai izgatavotu ražojumus kādā no minētajām nozarēm. (91) Ja pieteikuma iesniedzējs attiecīgajā gadā gūst labumu no Nulles nodokļu EPCG, tas nevar saņemt atbalstu SHIS shēmā par tajā pašā gadā veikto eksportu. (92) Shēma tika ieviesta 2009. gadā attiecībā uz 2009.–2010. gadā un 2010.–2011. gadā veikto eksportu, un kopš tā laika tiek regulāri pagarināta par vienu gadu. Pēdējo reizi (sk. 2012. gada 9. marta Paziņojumu Nr. 07/2012 – Customs) shēmu pagarināja līdz 2013. gada 31. martam. (93) Tika konstatēts, ka pēc eksporta pienākuma izpildes saskaņā ar Indijas grāmatvedības standartiem SHIS nodokļu kredītus var iegrāmatot pēc uzkrājumu principa kā ienākumus darījumu kontā. (94) Izmeklēšanā atklāja, ka viens atlasītais uzņēmums izmantoja šo shēmu PIP laikā, bet otrs uzņēmums neatbilda tās kritērijiem 90. apsvērumā minēto nosacījumu dēļ. (d) Secinājumi par SHIS (95) SHIS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. SHIS kredīts ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo šis kredīts tiks izmantots, lai kompensētu importa nodokļus, tādējādi samazinot Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt SHIS kredīts sniedz labumu eksportētājam, jo uzlabo tā likviditāti. (96) Turklāt pēc likuma SHIS shēma ir atkarīga no eksporta izpildes, un tādēļ to uzskata par īpašu un kompensējamu saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. (97) Šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem stingrajiem noteikumiem. Turklāt nodokļu kredīts var tikt izmantot, lai apmaksātu nodokļus par ražošanas līdzekļu importu, uz ko neattiecina pieļaujamās nodokļu atmaksas sistēmas, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo tos neizmanto eksportētās produkcijas ražošanā. (e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana (98) Kompensējamo subsīdiju apmēru aprēķināja kā atbalstu, ko guva saņēmējs un kas tika konstatēts PIP laikā saistībā ar to, ka pieprasījuma iesniedzējs, izmantojot shēmu, bija to iegrāmatojis uzkrājumu veidā kā ienākumus eksporta darījuma posmā. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu (skaitītājs) sadalīja pa visu eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta rezultātiem, un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražotajiem, eksportētajiem vai transportētajiem daudzumiem. (99) Subsīdijas likme, ko PIP laikā attiecībā uz šo shēmu noteica vienīgajam atlasītajam uzņēmumam, bija 1 %. 6. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (EPCGS) (a) Juridiskais pamats (100) Detalizēts EPCGS apraksts sniegts FTP 09-14 5. nodaļā, kā arī HOP I 09-14 5. nodaļā. (b) Atbilstība (101) Tiesības izmantot šo shēmu ir ražotājiem eksportētājiem, pārdevējiem eksportētājiem, kas ir “sasaistīti” ar palīgražotājiem, un pakalpojumu sniedzējiem. (c) Īstenošana praksē (102) Saskaņā ar nosacījumu par pienākumu eksportēt uzņēmumam ir atļauts ar samazinātu nodokļa likmi importēt ražošanas līdzekļus (jaunus un lietotus ražošanas līdzekļus, kas nav vecāki par 10 gadiem). Šim nolūkam Indijas valdība pēc iesnieguma saņemšanas un attiecīga maksājuma veikšanas izdod RLEVS atļauju. Shēma paredz samazinātu importa nodokļa likmi 3 % apmērā, kas piemērojama visiem ražošanas līdzekļiem, kurus importē saskaņā ar šo shēmu. Lai eksporta pienākums tiktu izpildīts, importētie ražošanas līdzekļi jāizmanto, lai konkrētā periodā saražotu konkrētu eksporta preču daudzumu. Saskaņā ar FTP 09-14 ražošanas līdzekļus atbilstīgi EPCGS var importēt ar nodokļa likmi 0 %, taču šādā gadījumā eksporta pienākuma izpildes termiņš ir īsāks. (103) EPCGS atļaujas turētājs var arī iegūt ražošanas līdzekļus iekšzemes tirgū. Šādā gadījumā vietējais ražošanas līdzekļu ražotājs var izmantot priekšrocību bez nodokļa importēt tādas sastāvdaļas, kas vajadzīgas minēto ražošanas līdzekļu ražošanai. Alternatīvā gadījumā vietējais ražotājs var pieprasīt uz ražošanas līdzekļu piegādi EPCGS licences turētājam attiecināt nosacītā eksporta priekšrocības. (d) Secinājumi par EPCGS (104) EPCGS nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. Nodokļa likmes samazināšana ir Indijas valdības finansiāls ieguldījums, jo ar šo atvieglojumu samazina tādus Indijas valdības ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi tiktu saņemti. Turklāt nodokļa samazinājums dod labumu eksportētājam, jo importējot ietaupītie nodokļi uzlabo uzņēmuma likviditāti. (105) Turklāt pēc likuma EPCGS ir atkarīga no eksporta izpildes, jo šādu atļauju nevar iegūt bez saistībām eksportēt. Tādēļ uzskata, ka shēma ir īpaša un kompensējama saskaņā ar pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunktu. (106) EPCGS nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļu atmaksas sistēmu vai nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Šādas pieļaujamas sistēmas nav attiecināmas uz ražošanas līdzekļiem, kā norādīts pamatregulas I pielikuma i) punktā, jo eksporta produkcijas ražošanā ražošanas līdzekļi netiek patērēti. (e) Subsīdijas apjoma aprēķināšana (107) Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 3. punktu subsīdijas summu aprēķināja, pamatojoties uz nesamaksāto muitas nodokli par importētajiem ražošanas līdzekļiem, sadalot to pa periodu, kas atbilst šādu ražošanas līdzekļu parastajam amortizācijas periodam attiecīgajā nozarē. Lai atspoguļotu laika gaitā gūtā labuma pilno vērtību, šādi aprēķinātajai summai, kas attiecināma uz PIP, tika pieskaitīti šajā periodā gūtie procenti. Tika uzskatīts, ka šim nolūkam ir atbilstoša izmeklēšanas periodā Indijā piemērotā komerciālā procentu likme. Ja tika celtas pamatotas prasības, maksājumi, kas bija jāmaksā, lai saņemtu subsīdiju, tika atskaitīti atbilstoši pamatregulas 7. panta 1. punkta a) apakšpunktam. (108) Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. un 3. punktu šo subsīdijas summu sadalīja pa attiecīgā ražojuma eksporta apgrozījumu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija ir atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. (109) Subsīdijas likme, ko PIP attiecībā uz šo shēmu noteica atlasītajiem uzņēmumiem, bija attiecīgi 0,55 % un 0,56 %. 7. Iepriekšējas atļaujas shēma (AAS) (110) Tika konstatēts, ka tikai viens izlasē iekļautais uzņēmums izmantoja šo shēmu PIP perioda laikā. Tomēr izmeklēšanā tika konstatēts, ka uzņēmuma gūtais labums ir nebūtisks, tāpēc AAS netika sīkāk analizēta. 8. Rietumbengālijas štata veicināšanas shēma, 1999. g. (WBIS 1999) (a) Juridiskais pamats (111) Detalizēts WBIS apraksts ir iekļauts Rietumbengālijas valdības (RBV) Tirdzniecības un rūpniecības departamenta 1999. gada 22. jūnija Paziņojumā Nr. 588-CI/H. (b) Atbilstība (112) Tiesības izmantot šajā shēmā paredzētos atvieglojumus ir uzņēmumiem, kas veido jaunus ražošanas objektus vai veic liela mēroga paplašinājumus esošos ražošanas objektos atpalikušās teritorijās. Tomēr pastāv visaptverošs neatbilstīgo ražošanas nozaru saraksts (negatīvais nozaru saraksts), kas nozīmē, ka konkrētās nozarēs strādājošiem uzņēmumiem nav tiesību saņemt shēmā paredzētos stimulus. (c) Īstenošana praksē (113) Rietumbengālijas štats piešķir atbilstīgiem rūpniecības uzņēmumiem stimulus, kas izpaužas kā dažādi ieguvumi, tostarp centralizētā tirdzniecības nodokļa (CST) un centralizētā pievienotās vērtības nodokļa (CENVAT) atbrīvojumi par gatavām precēm, lai sekmētu rūpniecības attīstību ekonomiski atpalikušās šā štata teritorijās. (114) Saskaņā ar šo shēmu uzņēmumiem jāiegulda atpalikušās teritorijās. Šīs vietas, kas atbilst konkrētām teritoriālām vienībām Rietumbengālijas štatā, tiek klasificētas dažādās kategorijās pēc to ekonomiskās attīstības līmeņa, taču ir arī attīstītas vietas, kurām ir liegta iespēja izmantot veicināšanas shēmas stimulus. Galvenais kritērijs stimula apjoma noteikšanai ir ieguldījumu apmērs un vieta, kurā atrodas vai tiks izveidots uzņēmums. (115) Tika konstatēts, ka viens atlasītais uzņēmums izmantoja šo shēmu PIP perioda laikā. (d) Secinājumi (116) Šī shēma nodrošina subsīdijas pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas un 3. panta 2. punkta nozīmē. Shēma ir Rietumbengālijas štata valdības finansiāls atbalsts, jo piešķirtie stimuli – šajā gadījumā atbrīvojumi no CST un CENVAT par pabeigtām precēm – samazina ieņēmumus no nodokļiem, kas citādi būtu jāmaksā. Turklāt šie stimuli sniedz labumu uzņēmumam, jo uzlabo tā finansiālo stāvokli, tā kā nav jāmaksā nodokļi, kas citādi būtu jāmaksā. (117) Turklāt shēma ir reģionāli īpaša pamatregulas 4. panta 2. punkta a) apakšpunkta un 4. panta 3. punkta nozīmē, jo tā ir pieejama vienīgi konkrētiem uzņēmumiem, kuri ir ieguldījuši konkrētās ģeogrāfiskās vietās attiecīgā štata jurisdikcijā. Tā nav pieejama uzņēmumiem, kuri atrodas ārpus šīm vietām, turklāt ieguvuma līmenis ir diferencēts atkarībā no attiecīgās vietas. (118) Tāpēc WBIS 1999 ir kompensējama subsīdija. (e) Subsīdijas apmēra aprēķināšana (119) Subsīdijas apmērs tika aprēķināts, pamatojoties uz parasti maksājamā tirdzniecības nodokļa un CENVAT par pabeigtām precēm apmēru, kas būtu piemērojams PIP laikā, bet kas saskaņā ar šo shēmu paliek nesamaksāts. Saskaņā ar pamatregulas 7. panta 2. punktu subsīdijas summu (skaitītājs) sadalīja pa visu pārdošanas apjomu PIP laikā (saucējs), jo subsīdija nav atkarīga no eksporta izpildes un to nepiešķīra, pamatojoties uz saražoto, eksportēto vai transportēto apjomu. Iegūtā subsīdijas likme bija 1,36 %. 9. Kompensējamo subsīdiju apjoms (120) Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem konstatēto kompensējamo subsīdiju apmērs (izteikts kā procentuālā daļa) atlasītajiem ražotājiem eksportētājiem bija attiecīgi 7,53 % un 8,17 %. SHĒMA || DEPBS || NAS || FMS || SHIS || RLEVS || WBIS || Kopā UZŅĒMUMS || % || % || % || % || % || % || % Dhunseri Petrochem & Tea Limited || 3,78 || 1,65 || 0,19 || 0,00 || 0,55 || 1,36 || 7,53 Reliance Industries Limited || 4,42 || 1,32 || 0,87 || 1,00 || 0,56 || 0,00 || 8,17 10. Secinājumi attiecībā uz subsidēšanas turpināšanās vai atkārtošanās varbūtību (121) Saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo pasākumu beigšanās varētu izraisīt subsidēšanas turpināšanos vai atkārtošanos. (122) Kā iepriekš norādīts 26.–118. apsvērumā, tika konstatēts, ka PIP laikā Indijas attiecīgā ražojuma eksportētāji turpināja saņemt kompensējamas subsīdijas no Indijas iestādēm. (123) Subsīdiju shēmas sniedz atkārtotu atbalstu, un nekas neliecina par to, ka šis atbalsts tuvākajā nākotnē tiks atcelts. Turklāt katrs eksportētājs drīkst izmantot vairākas subsīdiju shēmas. (124) Tika pārbaudīts arī tas, vai eksports uz Eiropas Savienību būtu ievērojams, ja pasākumi tiktu atcelti. (125) PET ražošanas apjoms Indijā ir liels. Pamatojoties uz izmeklēšanas laikā apkopotajiem datiem, tika konstatēts, ka Indijas ražošanas jauda PIP laikā ir aptuveni 700 000–900 000 tonnas, bet paplašināšanās plāni paredz līdz 2014. gadam palielināt šo apjomu, sasniedzot 1 600 000–1 800 000 tonnas. Rezultātā tiek lēsts, ka jaudas pārpalikums, kas pārsniegs Savienības pieprasījumu, 2014. gadā sasniegs 600 000–700 000 tonnas, kas veido 21–25 % no kopējā Savienības patēriņa PIP laikā. (126) Šādos apstākļos PET ražotāji Indijā ir ļoti atkarīgi no eksporta, un pastāv varbūtība, ka, atceļot spēkā esošos pasākumus, eksporta apjoms uz Savienību, kurš PIP laikā jau tā bija liels, palielinātos vēl vairāk. (127) Viens ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka ražošanas jauda Indijā samazinātos pēc 2014. gada un tādēļ pašreizējā situācija būtu īslaicīga. Jāatzīmē, ka norādītais jaudas pārpalikuma samazinājums pēc 2014. gada tika atzīts par saskanīgu ar tirgus izpētes ziņojuma prognozēm. Tādējādi tika secināts, ka šā pieprasījuma mērķis nebija mainīt analīzi attiecībā uz jaudas pārpalikumu. (128) Pēc izpaušanas ražotājs eksportētājs apgalvoja, ka jaudu īslaicīgs būtisks pārpalikums bija neizbēgams sakarā ar to, ka kopumā ražošanas jaudas var palielināt tikai vērienīgos posmos, ņemot vērā moderno PET ražotņu minimālos izmērus. Atbildot uz šo argumentu, būtu jānorāda, ka laikā starp PIP un nākamo gadu tika veikts ražošanas jaudas palielinājums no vismaz 150 000 līdz 200 000 tonnu. No tā izriet, ka attiecīgais arguments vien nevar pamatot eksportam pieejamo jaudu pārpalikumu, kas minēts 125. apsvērumā. Jebkurā gadījumā šajā kontekstā eksportam pieejamā jaudas pārpalikuma cēlonis ir nebūtisks. Tādēļ šo prasību noraidīja. (129) Dažas personas iebilda, ka eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu, kas radies Indijā, varētu pārņemt arī citas trešās valstis, un ka tāpēc Komisijas aprēķinātais jaudas pārpalikums nav pienācīgi izvērtēts. Nekādā veidā netika pieņemts, ka viss eksportam pieejamais jaudas pārpalikums tiktu novirzīts uz Savienību Tādēļ šo prasību noraidīja. (130) Ņemot to vērā, tiek secināts, ka subsidēšana, visticamāk, tiks turpināta. D. SAVIENĪBAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA 1. Savienības ražošanas apjoms un Savienības ražošanas nozare (131) Līdzīgo ražojumu ražo 13 zināmi ražotāji Savienībā. Tie pārstāv Savienības ražošanas nozari pamatregulas 9. panta 1. punkta nozīmē, tādēļ turpmāk tiek saukti par “Savienības ražošanas nozari”. (132) Divpadsmit zināmie Savienības ražotāji, kurus šajā lietā pārstāv pieprasījuma iesniedzējs, sadarbojās un sniedza atbalstu izmeklēšanai. Vēl viens zināms Savienības ražotājs šajā pārskatīšanā nesadarbojās. (133) Lai noskaidrotu kopējo Savienības ražošanas apjomu PIP laikā, tika izmantota visa pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozari, piemēram, atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat dati un pārskatīšanas pieprasījums. (134) Savienības PET tirgu raksturo samērā liels ražotāju skaits, kuri parasti ietilpst lielākās grupās, kuru galvenās mītnes atrodas ārpus Savienības. Laikā no 2000. gada līdz 2012. gadam Savienības PET ražošanas nozarē ir notikušas vairākas pārmaiņas. Tirgū notiek konsolidācija, un nesen īstenoti vairāki pārņemšanas darījumi un slēgti vairāki uzņēmumi. Turpinās jaunu produktu, piemēram, otrreizējā pārstrādē iegūta PET un bioloģiskā PET vienlaicīga izstrāde, kas ir otrreizējās pārstrādes nozares salīdzinoši jauns blakusrezultāts. (135) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas iebilda, ka Savienības ražošanas nozares stāvokļa apraksts bija neprecīzs, jo pieci ražotāji faktiski piederēja pie vienas lielas transnacionālas uzņēmumu grupas, un vēl trīs ražotāji bija saistīti ar PET fasēšanas uzņēmumiem. Neviens no šiem faktiem nav pretrunā ar 134. apsvērumā sniegto aprakstu, kurā nepārprotami norādīts, ka Savienības ražotāji parasti pieder pie lielākām grupām, kā jau informēts. Šīs koncentrācijas ietekme ir aplūkota 207. apsvērumā. Tirgus pašu vajadzībām ietekmes novērtējums tiek analizēts no 202. apsvēruma līdz 204. apsvērumam. (136) Kā norādīts iepriekš, ņemot vērā salīdzinoši lielo Savienības ražotāju skaitu, kas sadarbojās, tika izveidota izlase no četriem Savienības ražotājiem, kuri kopā veido vairāk nekā 50 % no līdzīgā ražojuma kopējā ražošanas un pārdošanas apjoma Savienībā PIP laikā. E. SITUĀCIJA SAVIENĪBAS TIRGŪ 1. Savienības patēriņš (137) Savienības patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjomu Savienības tirgū, uz Eurostat datiem par importa apjomu, bet attiecībā uz Savienības ražotāju, kurš nesadarbojās – pamatojoties uz pārskatīšanas pieprasījumā sniegtajām aplēsēm. (138) Pēc sākotnēja pieauguma 2009. un 2010. gadā patēriņš PIP laikā nedaudz samazinājās par 2 % salīdzinājumā ar 2008. gadu, kopumā veidojot 2,802 miljonus tonnu PIP laikā. 1. tabula Patēriņš || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Apjoms (tonnas) || || || || Patēriņš || 2 868 775 || 2 934 283 || 2 919 404 || 2 802 066 Indekss || 100 || 102 || 102 || 98 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un pārskatīšanas pieprasījums || 2. Importa no Indijas apjoms, tirgus daļa un cenas (139) Neraugoties uz spēkā esošajiem pasākumiem, imports no Indijas attiecīgajā periodā ir vairāk nekā dubultojies – no 46 313 tonnām 2008. gadā līdz 96 678 tonnām PIP laikā. (140) Indijas tirgus daļa attiecīgi pieauga no 1,6 % 2008. gadā līdz 3,5 % PIP laikā, sasniedzot tādu līmeni, kas būtiski pārsniedz tirgus daļu, kuru konstatēja pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā (0,3 %). (141) Vidējā cena PIP laikā bija 1285 EUR/tonnā. Tas atspoguļo 22 % cenu pieaugumu attiecīgajā periodā, kura tika panākta PIP laikā pēc sākotnēja krituma par 21 % 2009. gadā. 2. tabula Imports no Indijas || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Importa apjoms (tonnās) || 46 313 || 44 482 || 83 691 || 96 678 Indekss (2008=100) || 100 || 96 || 181 || 209 Vidējā cena || 1054 || 834 || 1031 || 1285 Indekss (2008=100) || 100 || 79 || 98 || 122 Importa tirgus daļa || 1,6 % || 1,5 % || 2,9 % || 3,5 % Avots: Eurostat 3. Imports no citām trešām valstīm (a) Imports no Taizemes, Taivānas, Malaizijas, Indonēzijas (142) Kā jau iepriekš norādīts, antidempinga termiņbeigu pasākumu pārskatīšana attiecībā uz importu no Indijas, Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes tika veikta vienlaikus ar šo izmeklēšanu. (143) Imports no Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes attiecīgajā periodā pieauga par 56 %, lai gan laikā līdz 2010. gadam bija 59 % kritums. Tomēr kopējais importa apjoms nepārsniedza de minimis līmeni. (144) Attiecīgā tirgus daļa pieauga no 0,7 % 2008. gadā līdz 1,1 % PIP laikā. (145) Vidējā cena PIP laikā bija 1310 EUR/tonnā – par 1,5 % zemāka par vidējo vienības cenu Savienības ražošanas nozarē. Tas atspoguļo 27 % cenu pieaugumu attiecīgajā periodā, kurš tika panākts PIP laikā pēc sākotnēja krituma par 18 % 2009. gadā. 3. tabula Imports no Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Importa apjoms no Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes (tonnās) || 19 078 || 12 127 || 7762 || 29 836 Indekss (2008=100) || 100 || 64 || 41 || 156 Indonēzijas, Malaizijas, Taivānas un Taizemes izcelsmes importa tirgus daļa || 0,7 % || 0,4 % || 0,3 % || 1,1 % Indekss (2008=100) || 100 || 62 || 40 || 160 Importa cena (EUR/tonnā) || 1030 || 843 || 1055 || 1310 Indekss (2008=100) || 100 || 82 || 102 || 127 Avots: Eurostat (b) Imports no Ķīnas, Apvienotajiem Arābu Emirātiem (AAE), Irānas un Pakistānas (146) Imports no citām trešām valstīm, pret kurām tiek īstenoti antidempinga pasākumi, attiecīgajā periodā saruka par 69 % pēc 49 % pieauguma 2009. gadā. Stabils saglabājās tikai importa apjoms no Ķīnas. (147) Attiecīgo valstu tirgus daļa samazinājās no 8,2 % 2008. gadā līdz 2,6 % PIP laikā, tostarp īpaši samazinājās AAE (1,7 % PIP laikā) un Ķīnas (0,6 % PIP laikā) izcelsmes importa tirgus daļa. (148) Vidējā cena PIP laikā bija 1258 EUR/tonnā, kas ir par 5,5 % zemāka nekā Savienības ražošanas nozares vidējā vienības cena. Tas atspoguļo 24 % pieaugumu attiecīgajā periodā, kurš tika panākts PIP laikā pēc sākotnēja krituma par 22 % 2009. gadā. 4. tabula Imports no Ķīnas, Apvienotajiem Arābu Emirātiem, Irānas un Pakistānas || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Importa apjoms no Ķīnas, AAE, Irānas un Pakistānas (tonnās) || 235 913 || 351 798 || 188 776 || 72 054 Indekss (2008=100) || 100 || 149 || 80 || 31 Ķīnas, AAE, Irānas un Pakistānas izcelsmes importa tirgus daļa || 8,2 % || 12,0 % || 6,5 % || 2,6 % Indekss (2008=100) || 100 || 146 || 79 || 31 Importa cena (EUR/tonnā) || 1016 || 789 || 949 || 1258 Indekss (2008=100) || 100 || 78 || 93 || 124 Avots: Eurostat || || || || (c) Imports no citām trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi (149) Importa apjoms no citām trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi, tostarp no Omānas, Dienvidkorejas, Krievijas, Meksikas un Saūda Arābijas, attiecīgajā periodā pieauga par 59 % pēc 71 % pieauguma 2009. gadā. Laikā no 2009. gada līdz PIP Omāna kļuva par lielāko eksportētājvalsti uz Eiropas Savienību. (150) Attiecīgo valstu tirgus daļa pieauga no 9,7 % 2008. gadā līdz 15,8 % PIP laikā, galvenokārt Omānas izcelsmes importa pieauguma dēļ par 4,3 %. Dienvidkorejas tirgus daļa PIP laikā bija 4 %, proti, 5 % zemāk par augstāko punktu, kas tika sasniegts 2009. gadā. (151) Vidējā cena bija 1273 EUR/tonnā – par 4,3 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo vienības cenu. Tas atspoguļo 10 % cenu pieaugumu attiecīgajā periodā, kurš tika panākts 2010. gadā un PIP laikā pēc sākotnēja krituma par 24 % 2009. gadā. Vidējā no Omānas importētā izstrādājuma cena PIP laikā bija 1310 EUR/tonnā jeb par 1,5 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo vienības cenu. No Dienvidkorejas importētā ražojuma vidējā cena PIP laikā bija 1294 EUR/tonnā jeb par 2,7 % zemāka par Savienības ražošanas nozares vidējo vienības cenu. 5. tabula Imports no citām trešām valstīm || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Importa apjoms no citām trešām valstīm (tonnās) || 279 188 || 478 570 || 469 753 || 442 692 Indekss (2008=100) || 100 || 171 || 168 || 159 Citu trešo valstu izcelsmes importa tirgus daļa || 9,7 % || 16,3 % || 16,1 % || 15,8 % Indekss (2008=100) || 100 || 168 || 165 || 162 Importa cena (EUR/tonnā) || 1156 || 879 || 997 || 1273 Indekss (2008=100) || 100 || 76 || 86 || 110 Lielākie eksportētāji (tonnās) Omāna || 0 || 52 632 || 95 646 || 120 286 Dienvidkoreja || 177 341 || 254 451 || 183 801 || 114 346 Krievija || 546 || 546 || 3 || 50 427 Meksika || 2650 || 1879 || 29 039 || 29 409 Saūda Arābija || 230 || 20 454 || 50 108 || 24 756 Citi || 98 422 || 148 609 || 111 156 || 103 468 Avots: Eurostat 4. Savienības ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis (152) Saskaņā ar pamatregulas 8. panta 4. punktu tika novērtēti visi ekonomikas faktori un indeksi, kuri attiecīgajā periodā ir ietekmējuši Savienības ražošanas nozares stāvokli. (153) Kaitējuma analīzes vajadzībām kaitējuma rādītāji noteikti šādos divos līmeņos: – makroekonomiskos rādītājus (ražošanas apjoms, ražošanas jauda, jaudas izlietojums, pārdošanas apjoms, tirgus daļa, izaugsme, nodarbinātība, ražīgums, subsīdiju apjoms un atgūšanās no iepriekšējo subsīdiju ietekmes) novērtēja Savienības ražošanas līmenī visiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz informāciju, ko ieguva no Savienības ražošanas nozares, pārskatīšanas pieprasījuma, kā arī publiski pieejamajiem statistikas datiem; – – mikroekonomiskos rādītājus (krājumi, vidējās cenas par vienību, algas, rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem, naudas plūsma, spēja piesaistīt kapitālu un ieguldījumi) novērtēja izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem, pamatojoties uz to sniegto informāciju. (154) Viens no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem atbrīvojās no vienas savas ražotnes 2010. gada jūnijā. To iegādājās cits Savienības ražotājs. Tā kā makroekonomisko rādītāju analīzes pamatā ir dati, kas iegūti no visiem Savienības ražotājiem, pārņemšana neietekmē kaitējuma analīzes tvērumu vai atsevišķus rādītājus. (155) Analīzes ievadā būtu jānorāda tas, ka situāciju Savienības tirgū ietekmēja noteikti pasaules ekonomikas notikumi 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā, galvenokārt attiecībā uz līdzīgā ražojuma cenu un pārdošanas apjomu. Šajā periodā samazinājās kokvilnas piedāvājums, kas Āzijas tirgū izraisīja paaugstinātu pieprasījumu pēc poliestera šķiedras. PET un poliestera šķiedra lielā mērā ir atkarīgi no līdzīgu izejvielu piedāvājuma, t. i., attīrītas tereftalskābes (PTA). Pieaugošais pieprasījums pēc poliestera šķiedras izraisīja nepietiekamu PTA piedāvājumu, paaugstinot PET cenas. Tā kā PET ražotāji Tuvajos Austrumos arī ir atkarīgi no Āzijas PTA, tas Savienībā izraisīja strauju PET importa apjoma kritumu. Vienlaikus lielākie PTA piegādātāji Savienībā pasludināja “force majeure”, kā rezultātā tika piemēroti papildu ierobežojumi vietējai PET ražošanai. 4.1. Ieinteresēto personu piezīmes (156) Dažas personas apšaubīja kaitējuma analīzes derīgumu, jo tās pamatā esot nepilnīga informācija, kas savukārt ietekmējot arī ieinteresēto personu aizstāvības tiesības. Pamatā tika izvirzīti turpmāk norādītie argumenti. (157) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka no Savienības ražotājiem iegūtā informācija neatbilst anketas aizpildīšanas instrukcijām, kurās noteikts, ka nedrīkst apvienot vairāku uzņēmumu datus. Tāpēc tika apgalvots, ka savāktā informācija ir neprecīza un nepilnīga, ka paziņotos rādītājus apkopoja atsevišķi par katru izlases uzņēmumam. Jānorāda, ka informācija tika pienācīgi savākta un pārbaudīta uz vietas. Tika konstatēts, ka savāktā informācija sniedz pietiekami precīzu Savienības ražošanas nozares atainojumu, un tāpēc iepriekš minētie iebildumi tika noraidīti. Pēc informācijas izpaušanas personas vairākkārt atkārtoja savu prasību. Netika iesniegti jauni argumenti vai pierādījumi. Tās pašas personas atkārtoti apgalvoja, ka viena izlasē iekļautā uzņēmuma sniegtie dati ir nepilnīgi, jo tie neattiecas uz visu grupu, bet tikai uz no grupas izraudzītu uzņēmumu. Šī piezīme tika risināta izlases posmā, kā paskaidrots 18. apsvērumā. (158) Tās pašas personas iebilda, ka Komisija ir mēģinājusi novērst minētos trūkumus saistībā ar iegūto informāciju, izsūtot papildu anketas. Komisija patiešām izsūtīja papildu anketas, bet tikai tiem Savienības ražotājiem, kuri nebija iekļauti izlasē, lai iegūtu informāciju par makroekonomiskiem rādītājiem attiecībā uz kaitējuma novērtējumu, tādēļ tas tika darīts, lai papildinātu no izlasē iekļautajiem Savienības ražotājiem saņemto informāciju. Pēc informācijas izpaušanas dažas personas atkārtoja savu prasību, nesniedzot nekādus jaunus argumentus vai pierādījumus. Tāpēc šis iebildums tika noraidīts. (159) Turklāt tās pašas personas arī apgalvoja, ka izlasē iekļauto ražotāju iesniegtā informācija neatbilst pamatregulas 29. panta prasībām, jo informāciju, kura nav konfidenciāla, norādīja kā konfidenciālu un neiekļāva publiski pieejamajos dokumentos. Šajā saistībā jānorāda, ka informācija tika klasificēta kā ierobežotas piekļuves informācija atbilstoši iesniedzēja pieprasījumam. Pēc ieinteresēto personu pieprasījuma iesniegtās informācijas konfidencialitātes statuss tika pārskatīts, un informācija attiecīgā gadījumā pēc konkrēto uzņēmumu piekrišanas tika pārklasificēta kā pieejama ieinteresētajām personām. Tāpēc arī šis iebildums tika noraidīts. 4.2. Makroekonomiskie rādītāji (a) Ražošanas apjoms (160) Sakarā ar Savienības ražošanas nozares tirgus daļas zaudējumu (sk. 164. apsvērumu) Savienības ražošanas apjoms laikā no 2008. gada līdz PIP saruka par 11 %. Savienības ražošanas apjoma samazināšanās beidzās tikai 2010. gadā, kad tas pieauga salīdzinājumā ar 2009. gadu, bet vienalga bija par 4 % zemāks nekā 2008. gadā. PIP laikā tas samazinājās vēl vairāk. 6. tabula Kopējais Savienības ražošanas apjoms || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Ražošanas apjoms (tonnas) || 2 327 169 || 2 107 792 || 2 239 313 || 2 068 717 Indekss (2008=100) || 100 || 91 || 96 || 89 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums || || (b) Ražošanas jauda un jaudas izlietojums (161) Savienības ražošanas jauda laikā no 2008. gada līdz PIP laikam samazinājās par 23 %. Šī tendence saistīta ar vairāku ražotņu slēgšanu, ko daļēji kompensēja jaunu ražotņu atvēršana. (162) Jaudas izlietojums palielinājās no 75 % 2008. gadā līdz 86 % PIP laikā. Jaudas izlietojuma pieaugums ir jāskata kontekstā ar Savienības ražošanas nozares pārstrukturizēšanas pasākumiem, kas skaidroti 134. apsvērumā. 7. tabula Ražošanas jauda un jaudas izmantojums || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Ražošanas jauda (tonnās) || 3 118 060 || 2 720 326 || 2 625 244 || 2 393 516 Indekss || 100 || 87 || 84 || 77 Jaudas izlietojums || 75 % || 77 % || 85 % || 86 % Indekss || 100 || 104 || 114 || 116 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums (c) Pārdošanas apjoms (163) Savienības ražošanas nozares pārdošanas apjoms Savienības iekšējā tirgū attīstījās tāpat kā ražošanas apjoms, attiecīgajā periodā samazinoties par 6 %. 8. tabula Savienības ražošanas nozares kopējais pārdošanas apjoms Savienības tirgū || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Pārdošanas apjoms (tonnās) || 2 288 283 || 2 047 305 || 2 169 423 || 2 160 807 Indekss || 100 || 89 || 95 || 94 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums (d) Tirgus daļa (164) Pēc sākotnēja 13 % krituma 2009. gadā Savienības ražošanas nozare daļēji atguva AAE, Dienvidkorejai, Irānai un Pakistānai zaudēto tirgus daļu, lai gan pieauga importa apjoms no Indijas, Omānas un citām trešām valstīm (Krievijas, Meksikas un Saūda Arābijas) tajā pašā laika periodā. Kopumā Savienības ražošanas nozares tirgus daļa attiecīgajā periodā samazinājās par 3 %. 9. tabula Savienības ražošanas nozares tirgus daļa || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Savienības ražošanas nozares tirgus daļa || 80 % || 70 % || 74 % || 77 % Indekss || 100 || 87 || 93 || 97 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem, Eurostat un pārskatīšanas pieprasījums (e) Izaugsme (165) Attiecīgajā periodā tirgus ieslīga stagnācijā. Savienības ražošanas nozare nevarēja gūt labumu no izaugsmes, patiesībā gluži pretēji, lai gan tika veikti pārstrukturizēšanas pasākumi, Savienības ražošanas nozare vēl vairāk zaudēja tirgus daļu aizvien pieaugošajam importam īpaši no tām valstīm, pret kurām netika īstenoti nekādi pasākumi. Nelielais patēriņa kritums PIP laikā ir jāskata attiecībā pret izejvielu (PTA) īslaicīgu trūkumu Savienībā, kā arī pasaules tirgū. (f) Nodarbinātība un ražīgums (166) Nodarbinātības līmenis Savienības ražošanas nozarē laikā no 2008. gada līdz PIP samazinājās par 41 %. Samazinājums attiecīgajā periodā bija pastāvīgs, tostarp 2010. gadā, kad ražošanas apjoms pieauga (sk. 160. apsvērumu). Ņemot vērā pieaugošo ražīgumu, šis kritums liecina par daudzu Savienības ražotāju pārstrukturizēšanas pasākumiem. (167) Savienības ražošanas nozares darbaspēka ražīgums, izteikts kā izlaide tonnās uz vienu darbinieku gadā, attiecīgajā periodā pieauga par 50 %. Tas atspoguļo faktu, ka ražošanas apjoms samazinājās lēnāk nekā nodarbinātības līmenis, kas liecina par Savienības ražošanas nozares efektivitātes pieaugumu. Tas ir īpaši labi redzams 2010. gadā, kad ražošanas apjoms palielinājās, lai gan nodarbinātības līmenis samazinājās, un ražīgums bija par 37 % augstāks nekā 2008. gadā. 10. tabula Nodarbinātība un ražīgums || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Darbinieku skaits || 2060 || 1629 || 1449 || 1218 Indekss || 100 || 79 || 70 || 59 Ražīgums (tonnas uz vienu darbinieku) || 1130 || 1294 || 1545 || 1698 Indekss || 100 || 115 || 137 || 150 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem un pārskatīšanas pieprasījums || || (g) Faktiskās subsīdijas normas lielums (168) Attiecībā uz Indijas izcelsmes importa faktiskās subsīdijas normas lieluma ietekmi uz Savienības ražošanas nozari, ņemot vērā to, ka šā ražojuma tirgu ļoti iespaido cenas, nevar uzskatīt, ka šī ietekme būtu neliela. Jānorāda, ka šis rādītājs vairāk attiecas uz analīzi, kurā aplūko kaitējuma atkārtošanās iespējamību. Ja pasākumi tiku izbeigti, iespējams, subsidētais imports atkal atgrieztos tādos apmēros un par tādām cenām, ka tas subsīdijas normas lieluma ietekme būs ievērojama. (h) Atgūšanās no iepriekšējās subsidēšanas sekām (169) Lai gan iepriekš apskatītie rādītāji liecina par Savienības ražošanas nozares dažu ekonomikas rādītāju nelielu uzlabošanos pēc galīgo kompensācijas pasākumu piemērošanas 2001. gadā, tie arī liecina, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabila un viegli ietekmējama. 4.3. Mikroekonomiskie rādītāji (a) Krājumi (170) Krājumu apjoms PIP laikā bija par 24 % lielāks nekā 2008. gadā. Tomēr krājumi attiecībā pret izlaidi ir palikuši tādā pašā līmenī, proti, starp 5 % un 6 %. 11. tabula Krājumi || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Noslēguma krājumi || 51 495 || 54 808 || 54 314 || 64 069 Indekss || 100 || 106 || 105 || 124 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (b) Cenu attīstība (171) Pēc sākotnējā krituma 2009. gadā (−16 %), ko pārsvarā izraisīja ekonomikas krīze, 2010. gadā cenas atgriezās tuvu 2008. gada līmenim. Pēc tam bija straujš vidējās vienības cenas pieaugums PIP laikā, attiecīgajā periodā veidojot kopējo pieaugumu par 25 %. (172) Pēkšņais cenu pieaugums PIP laikā jāskata negaidītā kokvilnas tirgus notikumu kontekstā 2010. gada beigās un 2011. gada pirmajā ceturksnī. Kā jau tika norādīts (sk. 155. apsvērumu), rekordaugstas kokvilnas cenas izraisīja pāreju uz poliestera šķiedru, kuras ražošanai nepieciešama tā pati izejviela, kas PET ražošanai. Pieaugošais pieprasījums pēc izejvielām, jo īpaši PTA, paaugstināja PET cenas Āzijā, Tuvajos Austrumos un arī Savienībā. Cenu pieaugumu Savienībā šajā laikā vēl vairāk pastiprināja īstermiņa PTA trūkums, kuru izraisīja viena Savienības ražotāja paziņojums par force majeure iestāšanos. 12. tabula Vienības cena Savienībā || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Vienības cena Savienībā (EUR/tonnā) || 1066 || 891 || 1045 || 1330 Indekss (2008=100) || 100 || 84 || 98 || 125 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem || || || || (c) Faktori, kas ietekmē pārdošanas cenu (173) PET pārdošanas cenas attīstība parasti ir līdzīga izejvielu cenu attīstībai (pārsvarā PTA un monoetilēnglikola (“MEG”) cenu attīstībai), jo tās veido 90 % no PET kopējās pašizmaksas. PTA ir no naftas atvasināts izstrādājums, kura cena svārstās atkarībā no jēlnaftas cenas. Tas padara PET cenu ļoti nenoturīgu. (174) Turklāt PET sacenšas par izejmateriāliem ar poliestera šķiedru, kuras ražošana ir tikpat atkarīga no PTA kā PET ražošana. Tā kā poliestera šķiedra ir alternatīva kokvilnai tekstila nozarē, PET cena ir ļoti atkarīga arī no pārmaiņām kokvilnas tirgū. (d) Algas (175) Attiecīgajā periodā vidējā alga samazinājās par 7 %. Šis samazinājums notika PIP laikā un pastiprināja novēroto ražīguma palielināšanos , kas tika apskatīts iepriekš (sk. 167. apsvērumu). 13. tabula Algas || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Algas (vidēji vienam cilvēkam) || 54 512 || 56 014 || 54 876 || 50 784 Indekss || 100 || 103 || 101 || 93 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (e) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (176) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem laikā no 2008. gada līdz PIP laikam būtiski uzlabojās. Peļņa no pārdošanas Savienības tirgū pieauga no −7,9 % 2008. gadā līdz 5,3 % PIP laikā, savukārt ienākums no ieguldījumiem pieauga no −9,6 % līdz 10,6 %. 2008. gadu ietekmēja īpaši vājais viena Savienības ražotāja sniegums. Tomēr finanšu situācijas uzlabojums Savienības ražošanas nozarē 2009. un 2010. gadā, kad cenas bija zemākas par 2008. gada līmeni, liecina par vāju saikni starp cenām un rentabilitāti. Gluži pretēji – rentabilitātes uzlabojumi, šķiet, ir cieši saistīti ar ražošanas jaudas izlietojumu un ražīguma pieaugumu, kas apskatīts iepriekš. (177) Pateicoties pasaules tirgus attīstībai 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā, ko ietekmēja arī iepriekš aprakstītie pārstrukturizēšanas pasākumi un ieguvumi no efektivitātes uzlabojumiem, Savienības ražošanas nozare 2010. gadā spēja uzlabot rentabilitātes rādītājus un sasniegt 5,3 % līmeni PIP laikā. (178) Viena no ieinteresētajām personām iebilda, ka šāds attīstības pavērsiens bija negaidīts un ārkārtējs un to nedrīkst uzskatīt par raksturīgu Savienības ražošanas nozarei. (179) Šajā saistībā jānorāda, ka Savienības ražošanas nozare spēja izmantot PET cenu pieaugumu 2011. gada beigās un 2012. gada sākumā, jo tā noteica PTA cenu pirms aprakstītajiem tirgus notikumiem. Pamatojoties uz statistikas avotiem par notikumu attīstību pēc PIP, kurus iesniedza ieinteresētās personas, PET ražotāju peļņa 2012. gadā strauji samazinājās. Tas apstiprina to, ka rentabilitāte 2011. gadā (PIP) patiešām pārsvarā bija saistīta ar negaidītiem un īslaicīgiem notikumiem globālajā ekonomikā (sk. 155. apsvērumu), kuri, visticamāk, neatkārtosies un nav uzskatāmi par ilglaicīgiem un Savienības ražošanas nozarei raksturīgiem. 14. tabula Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Rentablās pārdošanas apjoms Savienībā || −7,9 % || 1,6 % || 4,8 % || 5,3 % Indekss || 100 || 221 || 261 || 267 Ienākums no ieguldījumiem || −9,6 % || 2,3 % || 8,9 % || 10,6 % Indekss || 100 || 224 || 292 || 310 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (f) Naudas plūsma un spēja piesaistīt kapitālu (180) Naudas plūsma attiecīgajā periodā būtiski uzlabojās, atspoguļojot nesen pieredzēto Savienības ražošanas nozares rentabilitātes pieaugumu. 15. tabula Naudas plūsma || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Naudas plūsma (EUR) || −59 419 394 || 40 940 883 || 96 614 649 || 103 761 169 Indekss (2008=100) || 100 || 269 || 363 || 375 % no apgrozījuma || −5,9 % || 4,5 % || 8,3 % || 7,5 % Indekss (2008=100) || 100 || 176 || 242 || 229 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem (181) Nekas neliecināja, ka Savienības ražošanas nozarei būtu grūtības piesaistīt kapitālu, jo īpaši tāpēc, ka Savienības ražotāji ir lielāku grupu sastāvā. (g) Ieguldījumi (182) Attiecīgajā periodā ieguldījumu līmenis kopumā samazinājās par 35 %. 2008. gadā veiktie ieguldījumi krasi samazinājās 2009. gadā un kopš tā laika nav atjaunojušies iepriekšējā līmenī. 16. tabula Ieguldījumi || 2008 || 2009 || 2010 || PIP Ieguldījumi (EUR 000) || 72 341 598 || 5 404 705 || 15 994 659 || 47 217 003 Indekss || 100 || 7 || 22 || 65 Avots: atbildes uz anketas jautājumiem 5. Secinājumi par stāvokli Savienības ražošanas nozarē (183) Makroekonomisko datu analīze liecina, ka Savienības ražošanas nozares ražošanas un pārdošanas apjoms attiecīgajā periodā samazinājās. Savienības ražošanas nozares tirgus daļa kopš sākotnējā krituma 2009. gadā nav pilnīgi atguvusies un attiecīgajā periodā kopumā ir samazinājusies par 3 procentu punktiem (līdz 77 % PIP laikā). Nodarbinātības līmeņa kritums saistīts ar pārstrukturizēšanas pasākumiem un ir jāskata ražošanas jaudas un ražīguma pieauguma kontekstā. (184) Tomēr vairums attiecīgo mikroekonomisko rādītāju liecina par situācijas uzlabošanos. Rentabilitāte, ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma būtiski pieauga, galvenokārt 2010. gadā un PIP laikā. Savukārt ieguldījumi 2009. gadā strauji samazinājās un kopš tā laika nav atjaunojušies iepriekšējā līmenī. (185) Kopumā ekonomiskā situācija ražošanas nozarē ir uzlabojusies. Tomēr šie uzlabojumi ir notikuši salīdzinoši nesen un zināmā mērā ir saistīti ar neparedzētiem un īslaicīgiem notikumiem tirgū 2010. gada beigās un 2011. gada sākumā (sk. 155. apsvērumu). Šķiet, ka to apstiprina arī pieejamā informācija par Savienības ražošanas nozares peļņas attīstību 2012. gadā (sk. 179. apsvērumu), kas liecina par kritumu salīdzinājumā ar PIP. (186) Ņemot vērā iepriekš veikto analīzi, situācija Savienības ražošanas nozarē ir uzlabojusies un šķiet, ka būtisks kaitējums tai netiek nodarīts. Tomēr, lai gan ir pozitīvas tendences un būtiski pārstrukturizēšanas pasākumi, situācija Savienības ražošanas nozarē joprojām ir nestabila. (187) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja secinājumu, ka Savienības ražošanas nozare joprojām ir nestabila, apgalvojot, ka Savienības ražošanas nozare ir labā stāvoklī un ir būtiski mainījusies kopš 1999. gada. Jāatzīmē, kā minēts 184. apsvērumā, ka neraugoties uz vispārējo uzlabošanos un konsolidāciju, attiecīgajā laikposmā ne visi ekonomikas rādītāji attīstījās pozitīvi. Piemēram, samazinājās ražošanas un pārdošanas apjomi, kā arī tirgus daļa. Turklāt uzlabojumi ir notikuši salīdzinoši nesen, turklāt rentabilitātes samazināšanās dēļ 2012. gadā tie bija īslaicīgi. Pamatojoties uz to tika uzskatīts, ka, lai gan nav pierādījumu par būtiska kaitējuma nodarīšanu Savienības ražošanas nozarei PIP laikā, situācija joprojām ir nestabila. Tādēļ šo argumentu noraidīja. (188) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja to, ka Savienības ražošanas nozares ekonomiskā stāvokļa analīzei ir izmantoti dati, kas attiecas uz periodu pēc PIP. Atbildot uz šo apgalvojumu, tiek apstiprināts, ka Savienības ražošanas nozares stāvoklis tika vērtēts attiecīgajā laikposmā un, pamatojoties uz to, netika konstatēts materiāls kaitējums. Tomēr šajā gadījumā Savienības ražošanas nozares rentabilitāte pēc PIP ir būtiska galvenokārt saistībā ar pasaules tirgus attīstības tendenču ārkārtas raksturu 2010. un 2011. gadu mijā. Tas atspoguļo arī šai nozarei raksturīgo nepastāvību. Tādēļ argumentu noraidīja. E. KAITĒJUMA ATKĀRTOŠANĀS VARBŪTĪBA 1. Prognozētā importa apjoma un cenu līmeņa ietekme pasākumu atcelšanas gadījumā (189) Izmeklēšanā konstatēts, ka imports no Indijas joprojām tiek subsidēts un nekas neliecina, ka subsīdijas nākotnē tiks samazinātas vai pārtrauktas. (190) Analīze attiecībā uz varbūtējo importa apjomu Savienībā no Indijas atklāja, ka, ņemot vērā eksportam pieejamo jaudas pārpalikumu (sk. 125. apsvērumu), cenu līmeni Savienībā un Savienības tirgus pievilcību, imports no Indijas, visticamāk, pieaugs virs līmeņa, kas tika sasniegts PIP laikā, ja pasākumi tiktu atcelti. Ņemot vērā plānoto jaudas pieaugumu, eksportam pieejamais jaudas pārpalikums tuvā nākotnē varētu sasniegt 600 000–700 000 tonnas, kas veidotu aptuveni 21–25 % no kopējā Savienības patēriņa PIP laikā. (191) Tā kā subsīdijas turpināsies, importa cenas no Indijas, visticamāk, turpinās pazemināties, ja pasākumi pret Indiju tiks atcelti. Turklāt, tā kā eksportētājiem būs jāsacenšas ar importu par zemām cenām no citām valstīm, tie, visticamāk, pazeminās cenas vēl vairāk, lai palielinātu savu tirgus daļu Savienības tirgū. (192) Tāpēc Savienības ražošanas nozare, visticamāk, tiks pakļauta būtiskam importa apjomam no Indijas par subsidētām cenām, kas ir zemākas par Savienības ražošanas nozares vidējām cenām, tādējādi kaitējot tikko uzlabotajai ekonomikas situācijai minētajā nozarē. Tādēļ, ja pasākumi pret Indiju tiktu atcelti, ir paredzams būtisks kaitējums Savienības ražošanas nozarei. 2. Ražošanas jauda un eksportam pieejamais jaudas pārpalikums (193) Iepriekš tika norādīts (sk. 125. apsvērumu), ka Indijas ražotāji eksportētāji potenciāli spēj paaugstināt eksporta apjomu Savienības tirgū. Indijas ražošanas jauda attiecīgajā periodā būtiski palielinājās (sk. 125. apsvērumu). Pieejamā informācija liecina, ka Indijas ražotāji tuvākā nākotnē, visticamāk, vēl vairāk palielinās savu eksportam pieejamo ražošanas jaudu, radot atšķirību starp iekšzemes patēriņu un ražošanas jaudu 600 000–700 000 tonnu apjomā. Šāds eksportam pieejams jaudas pārpalikums ir uzskatāms par būtisku, jo veido aptuveni 21–25 % no esošā Savienības patēriņa PIP laikā. (194) Tāpēc, lai gan imports Savienībā ir bijis salīdzinoši neliels, attiecīgajā periodā tas ir pieaudzis vairāk nekā divas reizes, un pastāv risks, ka uz Savienību varētu tikt novirzīts būtisks eksporta apjoms no Indijas. 3. Eksporta tirgus zaudēšana (195) Tirdzniecības aizsardzības pasākumi pret Indiju šobrīd ir spēkā arī Turcijā un Dienvidāfrikā. Attiecīgi tas, ka Indija, iespējams varētu zaudēt šos eksporta tirgus, ir vēl viens rādītājs, ka Savienības tirgus, visticamāk, būs Indijas mērķis, ja pasākumi tiktu atcelti. (196) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apstrīdēja secinājumus attiecībā uz eksporta tirgu zaudēšanu Indijā. Tika apgalvots, ka abi tirgi bija kritiski eksporta tirgi, tāpēc no šiem tirgiem nevarētu ievērojamu eksporta apjomu novirzīt uz Savienību gadījumā, ja pasākumi tiktu atcelti. Jānorāda, ka dažos tirgos noteikti tirdzniecības aizsardzības pasākumi vien izslēdz jebkādu nozīmīgu salīdzinājumu par tirgu relatīvo nozīmību konkrētai valstij neatkarīgi no pasākumu piemērošanas vai atcelšanas. Turklāt – pretstatā apgalvojumam – netika atzīts, ka eksporta apjomi no Indijas uz šiem tirgiem tiktu novirzīti uz Savienības tirgu. Tā vietā tika uzskatīts, ka citu trešo valstu tirgos noteiktie tirdzniecības aizsardzības pasākumi mazina trešo valstu tirgu spējas uzņemt eksportam pieejamā jaudas pārpalikuma paredzamo palielinājumu no Indijas. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja. (197) Arī tirdzniecības aizsardzības pasākumu ieviešana trešās valstīs liecina par to, ka Indijas eksporta cenu politika, visticamāk, atkārtosies arī Savienības tirgū. 4. Savienības tirgus pievilcība (198) Savienības PET tirgus ir pievilcīgs tā izmēra un cenu dēļ, jo ir trešais lielākais tirgus pasaulē, kuram strukturāli ir nepieciešams imports un kurā ir augstākas cenas nekā citos tirgos. Indijas gadījumā importa cenas uz Savienību ir augstākas nekā cenas uz trešām valstīm, kas liecina par Savienības tirgus pievilcību Indijas eksportam. To labi ilustrē fakts, ka imports no Indijas attiecīgajā periodā ir dubultojies par spīti spēkā esošajiem pasākumiem. (199) Savienības tirgus pievilcību eksportētājiem apstiprina arī tas, ka Savienības ražošanas nozare turpināja zaudēt tirgus daļu pieaugošajam importam no valstīm, pret kurām pasākumi netiek īstenoti. Īpaši tas attiecas uz Dienvidkoreju, kura būtiski palielināja eksportu uz Savienības tirgu 2012. gadā – pēc tam, kad beidzās pasākumi pret šo valsti. 5. Citi faktori (200) To trešo valstu importa ietekme, pret kurām tiek īstenoti pasākumi, uz Savienības ražošanas nozari netika uzskatīta par būtisku tādēļ, ka importa apjoms bija salīdzinoši neliels un PIP laikā tā tirgus daļa būtiski samazinājās. (201) Importa apjoms no trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi, attiecīgajā periodā pieauga, tomēr attiecīgā vidējā importa cena bija līdzīga Savienības ražošanas nozares vidējai cenai. Tādēļ importa ietekme no šīm valstīm uz Savienības ražošanas nozari tiek uzskatīta par ierobežotu. 6. Tirgus pašu vajadzībām (202) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka sakarā ar vertikālo integrāciju starp PET ražotājiem un pārstrādes uzņēmumiem ievērojamu daļu no PET pārdeva pašu vajadzībām, nekonkurējot ar importu. Tika arī apgalvots, ka tirgus pašu vajadzībām daļa bija ievērojama, kas ietekmēja analīzes rezultātus. (203) Pamatojoties uz informāciju, kas apkopota izlasē iekļauto Savienības ražotāju līmenī, daļa no pārdošanas pašu vajadzībām netika atzīta par ievērojamu (mazāk par 10 %). Jāuzsver, ka attiecīgās puses norādīja uz PET ražotāju klātbūtni pārstrādes uzņēmumu vidū, ņemot vērā uz uzstādīto PET ražošanas iekārtu jaudu, nevis ņemot vērā to tirgus daļa fasēšanas uzņēmumu jomā. Tāpēc apgalvojumu par būtisku daļu izmantošanā pašu vajadzībām atzina par nepamatotu. Attiecībā uz cenu līmeni tika konstatēts, ka saistītu un nesaistītu pārdošanas darījumu cenas atrodas vienā diapazonā. (204) Tāpēc secināja, ka atšķirīgā pārdošanas pašu vajadzībām ietekmes analīze nebija nepieciešama un personu apgalvojumi tika noraidīti. 7. Ieinteresēto personu piezīmes (205) Dažas ieinteresētās personas iebilda, ka Indijas imports PIP laikā nekādu kaitējumu neizraisīja, par ko liecina Savienības ražošanas nozares salīdzinoši labais ekonomiskais stāvoklis un peļņas līmenis. Jānorāda, ka patiešām šobrīd kaitējums netiek novērots un tāpēc šis ieinteresēto personu apgalvojums atbilst izmeklēšanas secinājumiem. (206) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka arī citi faktori, piemēram, strukturālās nepilnības Savienības ražošanas nozarē un ieguldījumu trūkums, kā arī sezonāli un konjunktūras faktori (piemēram, slikti laikapstākļi, ekonomikas krīze), būtu varējuši ietekmēt Savienības ražošanas nozares stāvokli. Attiecībā uz pirmo argumentu jānorāda, ka Savienības ražošanas nozares pārstrukturizēšana jau notiek un panāktie ražīguma uzlabojumi liecina, ka šis iebildums nav pamatots. Attiecībā uz konjunktūras faktoriem, lai gan ekonomikas krīze 2009. gadā ietekmēja Savienības ražošanas nozares stāvokli, kā norādīts iepriekš (sk. 171. apsvērumu), attiecīgā ietekme šobrīd vairs nav novērojama. Sliktu laikapstākļu ietekme daļēji var izskaidrot patēriņa samazināšanos PIP laikā, tomēr, no vienas puses, laikapstākļiem piedēvētā ietekme uz situāciju Savienības tirgū netika pamatota, un, no otras puses, neliels kritums 2011. gadā, šķiet, drīzāk saistīts ar izejvielu īslaicīgu deficītu pasaules tirgus notikumu dēļ 2011. gadā. Tāpēc izmeklēšanas rezultāti neapstiprināja nevienu no šiem iebildumiem. (207) Dažas ieinteresētās personas apgalvoja, ka kaitējuma atkārtošanās šajā gadījumā nav ticama, ja pasākumi tiktu atcelti, jo, pateicoties Savienības ražošanas nozares uzbūvei (koncentrācija un vertikālā integrācija), tā ir aizsargāta pret importa izraisīto ietekmi. Tika apgalvots, ka pārēja uz importētu PET tuvākā nākotnē nav nedz vēlama, nedz iespējama, jo īpaši tādēļ, ka iepirkuma līgumi un politika, kā arī lielo zīmolu īpašnieku (pakārtoto lietotāju) apstiprināšanas process sarežģī PET piegādātāju maiņu. Jānorāda, ka, pamatojoties uz izmeklēšanas konstatējumiem, Savienības ražošanas nozare attiecīgajā periodā turpināja zaudēt tirgus daļu importa dēļ; no vienas puses, tas pierāda, ka Savienības ražošanas nozare ir aizsargāta pret importa ietekmi, bet, no otras puses, ka pāreja uz importu nav hipotētiska, bet jau faktiski notiek. Tādēļ arī šis iebildums tika noraidīts. (208) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas atkārtoja apgalvoja, ka Savienības ražošanas nozare, pateicoties tās struktūrai, bija pasargāta pret importa potenciālo konkurenci. Pirmkārt, attiecībā uz apgalvojumu par vienas ražotāju grupas (kas kontrolē piecus ražotājus) dominējošo stāvokli Savienības tirgū, tiek norādīts, ka Savienības tirgus ir atvērts tirgus, kurā darbojas vēl astoņi citi ražotāji, kuri neietilpst šajā grupā, un importa jomā ir pieaugoša konkurence ar trešām valstīm, attiecībā uz kurām ir gan noteikti pasākumi, gan tādu nav. Otrkārt, šim uzņēmējdarbības veidam ir raksturīga koncentrācija, pamatojoties uz patēriņa produktu, kura konkurētspēja ir atkarīga no apjomradītiem ietaupījumiem. Treškārt, tika konstatēts, ka Savienības tirgū nav neviena līdera cenas ziņā. Visbeidzot, personas apgalvoja, ka nav analizēta importa no trim attiecīgajām valstīm ietekme, ņemot vērā dažu Savienības ražotāju vertikālo integrāciju ar fasēšanas nozari vai ar PTA ražotājiem. Kā minēts 205. apsvērumā, šie aspekti patiesi tika analizēti un atzīti par nepamatotiem. Turklāt, pārbaudot uzņēmumus, uz kuriem attiecās vertikālā integrācija ar izejvielu ražotājiem, guva apstiprinājumu, ka tas nerada salīdzinoši nekādas priekšrocības, jo pārvedumus veica tirgus cenās. Pamatojoties uz iepriekš minēto, apgalvojums, ka Savienības ražošanas nozare būtu pasargāta no konkurences, tika noraidīts. (209) Visbeidzot dažas ieinteresētās personas iebilda, ka nekādi pierādījumi nepamato secinājumu, ka Indijas eksporta jauda varētu apdraudēt Savienības tirgu ar “zemām cenām”, ņemot vērā to, ka i) Indijas iekšzemes pieprasījums pieaug un paredzams, ka pieaugs arī turpmāk; ii) PET ražošanas apjoms pārsniedz iekšzemes patēriņu, taču konkurence eksporta tirgos nav veicinājusi eksportu par neparasti zemām cenām; iii) ražošanas jaudas pieaugums Āzijā ir atbildes reakcija uz pieprasījuma pieaugumu visā pasaulē. Jānorāda, ka šīs izmeklēšanas konstatējumi pierāda, ka prognozētais ražošanas jaudas pieaugums radīs aizvien lielāku ražošanas jaudas pārpalikumu attiecībā pret iekšzemes pieprasījumu. Turklāt Indijas noteiktās cenas trešo valstu tirgos bija zemākas salīdzinājumā ar Indijas importa cenām Savienībā. Pamatojoties uz iepriekš minētajiem konstatējumiem (sk. 189.–199. apsvērumu), ir ticams, ka subsidētais imports no Indijas tiks vērsts uz Savienības tirgu būtiskā apjomā un par cenu, kas ir zemāka par vidējo cenu Savienības ražošanas nozarē, ja kompensācijas pasākumi netiks turpināti. Pamatojoties uz to, ieinteresēto personu argumenti tika noraidīti. 8. Secinājumi attiecībā uz kaitējuma atkārtošanos (210) Pamatojoties uz iepriekš minēto, jāsecina, ka, pārtraucot kompensācijas pasākumus, pastāv varbūtība, ka uz Savienību tiktu novirzīts būtisks subsidēta importa apjoms no Indijas. Subsīdiju dēļ importa cena, visticamāk, būtu zemāka par Savienības ražošanas nozares piedāvāto. Turklāt, ja Indijas ražotāji eksportētāji censtos palielināt savu tirgus daļu, šā importa cenas, visticamāk, tiktu pazeminātas vēl vairāk. Tas, visticamāk, pastiprinātu cenu spiedienu uz Savienības ražošanas nozari, negatīvi ietekmējot tās stāvokli. (211) Attiecīgajā periodā situācija Savienības ražošanas nozarē uzlabojās, jo īpaši attiecībā uz ražīgumu un jaudas izlietojumu, kā arī uz peļņu, kas PIP laikā pietuvojās sākotnējās izmeklēšanas laikā konstatētajam mērķim. Tāpēc var secināt, ka Savienības ražošanas nozare, lai gan vēl ir nestabila, PIP laikā neizjuta būtisku kaitējumu. Tomēr, ņemot vērā varbūtību, ka, atceļot pasākumus, subsidēts imports no Indijas par cenām, kas visticamāk, būtu zem Savienības ražošanas nozares pārdošanas cenām, būtiski pieaugtu , jāsecina, ka stāvoklis, visticamāk, pasliktinātos un nozarei atkal tiktu nodarīts būtisks kaitējums. F. SAVIENĪBAS INTERESES (212) Saskaņā ar pamatregulas 31. pantu tika pārbaudīts, vai spēkā esošo kompensācijas pasākumu turpināšana būtu pretrunā Savienības interesēm kopumā. Savienības intereses tika noteiktas, pamatojoties uz dažādu ieinteresēto personu interešu novērtējumu. Saskaņā ar pamatregulas 31. panta 2. punktu visām ieinteresētajām personām tika dota iespēja paust savu viedokli. (213) Jāpatur prātā, ka pasākumu ieviešana netika uzskatīta par pretrunīgu Savienības interesēm nedz sākotnējā izmeklēšanā, nedz pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā. Turklāt pēdējā termiņbeigu pārskatīšanā analīze tika veikta situācijā, kad pasākumi jau tika īstenoti, tādējādi novērtējumā tika ņemta vērā arī nevajadzīga attiecīgo pasākumu negatīvā ietekme uz ieinteresētajām personām. (214) Pamatojoties uz to, tika pētīts, vai, neraugoties uz secinājumiem par subsidēšanas turpināšanos un kaitējuma atkārtošanās varbūtību pastāv kādi būtiski iemesli, kas liktu secināt, ka šobrīd Savienībai nevajadzētu turpināt minētos pasākumus. 1. Savienības ražošanas nozares intereses (215) Kompensācijas pasākumu turpināšana attiecībā uz importu no Indijas palīdzētu Savienības ražošanas nozarei turpināt sākto pārstrukturizēšanu un stabilizēt tikai nesen uzlaboto ekonomisko stāvokli, jo palīdzētu izvairīties no ievērojama apjoma subsidēta importa no Indijas, kas tai nodarītu kaitējumu. Tādējādi Savienības ražošanas nozare turpinātu gūt labumu no pašreizējo kompensācijas pasākumu turpināšanas. (216) Tāpēc jāsecina, ka kompensācijas pasākumu turpināšana pret Indiju būtu Savienības ražošanas nozares interesēs. 2. Nesaistīto Savienības importētāju intereses (217) Šajā pārskatīšanā neviens no nesaistītiem importētājiem nesadarbojās. Lai gan tika ieviesti pasākumi, imports no Indijas attiecīgajā periodā turpinājās un gandrīz dubultojās. (218) Imports no citām trešām valstīm, pret kurām netiek īstenoti pasākumi, arī bija pieejams un PIP laikā veidoja būtisku tirgus daļu (sk. 149. apsvērumu). Tāpēc, pat īstenojot pasākumus, importētājiem bija pieejami alternatīvi piegādātāji. (219) Paturot prātā, ka nav nekādu pierādījumu, kas liecinātu, ka spēkā esošie pasākumi būtiski ietekmētu importētājus, tiek secināts, ka pasākumu turpināšana nebūtu pretrunā Savienības importētāju interesēm. 3. Savienības izejvielu piegādātāju intereses (220) Attiecīgā ražojuma izgatavošanai nepieciešamās izejvielas ir PTA un MEG. Divi no pieciem zināmajiem izejvielu piegādātājiem (viens piegādā PTA, bet otrs – MEG) sadarbojās ar izmeklēšanu, iesniedzot atbildes uz anketas jautājumiem. Abi izejvielu piegādātāji izteica atbalstu pasākumu turpināšanai. (221) Izmeklēšanā konstatēja, ka PTA ražotājs, kurš sadarbojās, PIP laikā piegādāja būtisku daļu no atlasītajiem Savienības ražotājiem nepieciešamās PTA. Ņemot vērā, ka PTA Savienībā tiek izmantota tikai PET ražošanai, var pamatoti uzskatīt, ka PTA ražotāji ir lielā mērā atkarīgi no PET ražošanas nozares. (222) Attiecībā uz MEG piegādātāju, kurš sadarbojās, PIP laikā MEG piegādes veidoja salīdzinoši nelielu daļu no minētā piegādātāja kopējā apgrozījuma. PET nav nedz vienīgais, nedz lielākais iespējamais MEG izmantošanas veids, tādēļ MEG ražotāji nav tik ļoti atkarīgi no situācijas PET ražošanas nozarē. Tāpēc tika uzskatīts, ka pasākumu turpināšanai pret subsidētu PET importu no Indijas būtu pozitīva, lai gan visticamāk neliela ietekme uz MEG piegādātājiem. (223) Tika iebilsts, ka izejvielu piegādātāji nav atkarīgi no Savienības PET ražotājiem; īpaši tika akcentēts, ka divi no četriem izlasē iekļautajiem ražotājiem patiesībā importēja izejvielas. (224) Attiecībā uz šo apgalvojumu izmeklēšana pierādīja, ka importētās izejvielas pārsvarā bija MEG, kuru var izmantot ne tikai PET ražošanai. Netika apkopoti nekādi rādītāji, kas liecinātu par būtisku PTA importu uz Savienību. Tāpēc šis arguments neietekmē secinājumus attiecībā uz PTA ražotāju atkarību no PET ražošanas Savienībā. (225) Tāpēc tika uzskatīts, ka pasākumu turpināšanai pret subsidētu PET importu no Indijas būtu pozitīva ietekme uz PTA ražotājiem un arī, lai gan mazākā mērā, uz MEG piegādātājiem. Tādējādi pasākumu turpināšana pret importu no Indijas nebūtu pretrunā izejvielu piegādātāju interesēm. (226) Pēc informācijas izpaušanas dažas personas apgalvoja, ka PTA tika eksportēts un tādējādi tika apgalvots, ka PTA ražotāji nav atkarīgi no Savienības ražošanas nozares. Netika iesniegti nekādi pierādījumi, kas pamatotu šo apgalvojumu. Tāpēc šis personu arguments tika noraidīts kā nepamatots. (227) Turklāt tās pašas personas apgalvoja, ka pasākumu atcelšanai nebūs nekādas ietekmes uz PTA ražotājiem, jo lietotāji, kas sadarbojās, iespējams, nesāks pirkt importu un turpinās iepirkt PET no Savienības ražošanas nozares. Tādēļ PTA patēriņš Savienībā saglabāsies tajā pašā līmenī. Saskaņā ar izmeklēšanas konstatējumiem, attiecīgajā laikposmā Savienības ražošanas nozare turpināja zaudēt tirgus daļu importu dēļ. Tas liecina, ka pāriešana uz importu nav hipotētiska (sk. 164. apsvērumu). Tāpēc personu apgalvojums tika noraidīts. 4. PET otrreizējās pārstrādes nozares intereses (228) Savienības ražošanas nozare iebilda, ka situācija otrreizējās pārstrādes nozarē ir atkarīga no ilgtspējīgas neapstrādāta PET (PET pirms pārstrādes) cenas Savienības tirgū. Savu apgalvojumu tie pamatoja ar Eiropas Plastm