(2)2016. gada 26. februārī tika publicēts 2016. gada ziņojums par Somiju. Tajā ir novērtēti Somijas panākumi, kas gūti, īstenojot tai adresētos ieteikumus, kurus Padome pieņēma 2015. gada 14. jūlijā, un Somijas virzība uz saviem mērķiem stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros. Tajā ir ietverts arī padziļināts pārskats, kas sagatavots saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu. Komisija 2016. gada 8. martā iepazīstināja ar šā padziļinātā pārskata rezultātiem. Balstoties uz Komisijas vērtējumu, var secināt, ka Somijā pašlaik pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konkrētāk, ir būtiski atrisināt problēmas saistībā ar konkurētspējas izmaksu ziņā zaudēšanu, kas ir turpinājusies vairāku gadu gaitā un kuras galvenais iemesls ir darba samaksas pieaugums, kas ilgstoši ir pārsniedzis darba ražīguma pieaugumu, un līdz ar to laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam drastiski pasliktinājies tekošā konta stāvoklis. Izvērtējumā ir norādīts arī uz nozīmīgiem vidēja termiņa un ilgtermiņa riskiem saistībā ar jau saspringto publisko finanšu ilgtspēju.

(1)Komisija 2015. gada 26. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2016. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada (semestra) sākumu. Eiropadome 2016. gada 17.–18. martā atbalstīja gada izaugsmes pētījuma prioritātes. Komisija 2015. gada 26. novembrī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Somija ir norādīta kā viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. Eiropadome šo ieteikumu atbalstīja 2016. gada 18.–19. februārī, bet Padome to pieņēma 2016. gada 8. martā. Ņemot vērā ekonomikas un monetārajā savienībā pastāvošo ciešo saikni starp valstu ekonomikām, Somijai kā valstij, kuras valūta ir euro, ir jānodrošina, ka minētie ieteikumi tiek īstenoti pilnīgi un laikus.

(3)Somija 2016. gada 14. aprīlī iesniedza savu 2016. gada valsts reformu programmu un 2016. gada stabilitātes programmu. Ņemot vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās tika izvērtētas vienlaikus.

(4)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi tika aplūkoti, veicot Eiropas strukturālo un investīciju fondu programmu plānošanu 2014.–2020. gadam. Kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā, ja ir nepieciešams atbalsts attiecīgo Padomes ieteikumu īstenošanā, Komisija var lūgt attiecīgo dalībvalsti, lai tā pārskata savu partnerības nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosina tajos veicamus grozījumus. Komisija ir papildus sniegusi detalizētu informāciju par to, kā tā šo normu izmantos norādēs [pamatnostādnēs] par to, kā piemērot pasākumus, kas saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti [iedarbīgumu] un pareizu ekonomikas pārvaldību.

(5)Somijas 2016. gada stabilitātes programmā ir norādīts, ka bēgļu ārkārtējā pieplūduma ietekme uz budžetu ir nozīmīga un sniedz atbilstošus pierādījumus par šo papildu budžeta izmaksu tvērumu un veidu. Kā norāda Komisija, 2015. gadā attiecināmie papildu izdevumi veidoja 0,05 % no IKP un pašlaik tiek lēsta 0,2 % apmērā no IKP 2016. gadā. Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkta un 6. panta 3. punkta normas pieļauj apsvērt šos papildu izdevumus, jo bēgļu pieplūdums ir ārkārtas notikums, tā ietekme uz Somijas publiskajām finansēm ir nozīmīga un tas, ja tiktu pieļauta pagaidu novirze no korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi, nekaitētu ilgtspējai. Tādēļ nepieciešamā korekcija virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2015. gadam ir samazināta lai ņemtu vērā šīs izmaksas. Attiecībā uz 2016. gadu galīgais novērtējums, tai skaitā par attiecināmajām summām, tiks veikts 2017. gada pavasarī, balstoties uz novērotiem datiem, kurus sniegušas Somijas iestādes.

(6)Somijai pašlaik tiek piemērota Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Komisija 2016. gada 18. maijā saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu publiskoja ziņojumu, jo 2015. gadā Somijas vispārējās valdības parādsaistības pārsniedza atsauces rādītāju (60 % no IKP). Izvērtējumā tika secināts, ka ir uzskatāms, ka parādsaistību kritērijs ir ievērots. Kā teikts tās 2016. gada stabilitātes programmā, valdība plāno nominālās budžeta bilances uzlabojumu līdz -2,5 % no IKP (2016. gadā) un pēc tam līdz pat -1,3 % (2020. gadā). Valdība plāno līdz 2019. gadam sasniegt savu vidēja termiņa budžeta mērķi – deficītu 0,5 % apmērā no IKP strukturālā izteiksmē. Kā teikts stabilitātes programmā, ir sagaidāms, ka valsts parādsaistību attiecība pret IKP 2019. gadā sasniegs maksimālo apmēru – 67,4 % no IKP, bet 2020. gadā samazināsies līdz 67,2 %. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru balstās šīs budžeta prognozes, ir ticams. Pasākumi, kas nepieciešami, lai līdz 2019. gadam sasniegtu vidēja termiņa budžeta mērķi, vēl nav pietiekami konkretizēti. Kā liecina Komisijas 2016. gada pavasara prognoze, pastāv risks, ka 2016. gadā notiks neliela novirze no ieteiktās korekcijas. Secinājums attiecībā uz 2016. gadu nemainītos, ja ārkārtējā bēgļu pieplūduma ietekme uz budžetu tiktu izslēgta no novērtējuma. Ja politika netiks mainīta, pastāv risks, ka 2017. gadā notiks nozīmīga novirze no ieteiktās korekcijas. Tiek prognozēts, ka parādsaistību attiecība pret IKP turpinās attīstīties pa augšupēju līkni, 2017. gadā sasniedzot 66,9 %. Balstoties uz savu stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas sagatavoto 2016. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Somija neievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Tādēļ, lai 2016. un 2017. gadā nodrošinātu atbilstību, būs nepieciešami papildu pasākumi.

(7)Iedzīvotāju novecošanas un darbaspēka mazināšanās dēļ, izdevumi par pensijām, veselības un ilgtermiņa aprūpi palielināsies no 23,1 % 2013. gadā uz 26,9 % no IKP līdz 2030. gadam. Somija 2016. gada janvārī pieņēma pensiju reformu, kuras ietvaros no 2017. gada pensijas tiks piesaistītas paredzamajam mūža ilgumam. Sociālie un veselības aprūpes pakalpojumi, kurus nodrošina pašvaldības, veido 10 % no IKP. Tiek prognozēts, ka, ja sistēma netiks reformēta, šie izdevumi ik gadu pieaugs par 2,4 % nominālā izteiksmē un palielināsies kā daļa no IKP. Ir panākta vienošanās par tālejošas administratīvās reformas un veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu jomas reorganizācijas galvenajām sastāvdaļām. Viens no reformas galvenajiem mērķiem ir ilgtspējas plaisas samazināšana (ilgtermiņā) par 3 miljardiem EUR, uzlabojot kontroli pār izmaksām. Tas tiks panākts, integrējot pakalpojumus, lielākus pakalpojumu organizētājus un digitalizāciju. Pirms 2019. gadā var tikt sākta reformas īstenošana, kā paredzēts plānā, vēl ir nepieciešams izstrādāt detalizētu dokumentāciju un ieviest pārmaiņu vadības plānu. Valdība ir darījusi zināmu, ka 2016. gada beigās tā iepazīstinās ar reformas īstenošanas pasākumiem. Reformas apmēri un saspringtais laika grafiks nozīmē, ka īstenošana būs sarežģīta. Tādēļ ir svarīgi laikus apstiprināt likumdošanas priekšlikumus.

(8)Lai atjaunotu Somijas konkurētspēju, ir nepieciešams vairākos veidos uzlabot darba tirgus darbību. Kopumā darba samaksas palielinājumi ir bijuši mēreni, kopš 2013. gada beigās tika panākta vienošanās par centralizēti saskaņotu darba samaksu. Vienošanās paredz, ka ikgadējais saskaņojamās darba samaksas palielinājums palēninājās no 1,3 % 2013. gada pēdējā ceturksnī uz 0,5 % 2015. gada ceturtajā ceturksnī. 2015. gada jūnijā sociālie partneri nolēma pagarināt šīs vienošanās termiņu līdz 2016. gadam. Tomēr vēl nav atjaunota darbaspēka darba ražīguma izaugsme un tādēļ tiek prognozēts, ka nominālās darbaspēka vienības izmaksas palielināsies, lai gan lēnāk. Ir veiktas sarunas par to, lai atjaunotu konkurētspēju izmaksu ziņā. Sociālie partneri 2016. gada 29. februārī vienojās par konkurētspējas paktu. Pirms šīs vienošanās īstenošanas ir nepieciešams to iestrādāt atsevišķu sektoru vienošanās tekstā. Konkurētspējas pakts tiks papildināts ar pasākumiem, par kuriem sociālie partneri ir vienojušies, lai nodrošinātu lielāku darba tirgus elastību, un jaunu modeli par darba samaksas pieaugumu, darba samaksu citos sektoros piesaistot darba samaksai, ko ietekmē ārējā konkurence. Ir svarīgi, ka darba tirgus pasākumi tiek īstenoti veidā, kas dod iespēju pilnīgi ievērot sociālo partneru funkcijas.

(9)Tā kā darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaits samazinās, ir svarīgi palielināt ekonomiski aktīvā darbaspēka līmeni. Tam ir nepieciešami pastāvīgi centieni integrēt vecākas strādājošās personas, jauniešus, ilgtermiņa bezdarbniekus un mazkvalificētas personas darba tirgū. Nodarbinātības līmenis ir samazinājies par vairāk nekā diviem procentpunktiem – no maksimālā rādītāja 70,6 %, kāds pastāvēja pirms krīzes, 2008. gadā, uz 68,5 % 2015. gadā, savukārt bezdarbs ir palielinājies no 6,4 % uz 9,4 %. Bezdarba līmenis vecu cilvēku vidū pakāpeniski ir uzlabojies, tomēr vecākām strādājošām personām joprojām pastāv dažas iespējas agri aiziet no darba tirgus, saņemot līdz pensijai paredzētu papildu bezdarba pabalstu, kas, ja netiks ierobežots, varētu mazināt 2016. gadā apstiprinātās pensiju reformas pozitīvo ietekmi. Pensiju reformas ietekme tiks novērtēta 2019. gadā. Ilgtermiņa bezdarbs laikposmā no 2008. līdz 2014. gadam ievērojami palielinājās – no 1,2 % uz 1,9 % no darbaspēka kopsummas, lai gan daudzi no ilgtermiņa bezdarbniekiem eventuāli vairs neietilpst darbaspēkā. Jauniešu bezdarbs 2015. gadā palielinājās līdz 22,4 %. Darba tirgus sliktie rezultāti visvairāk ietekmē mazkvalificētas personas. Ja laikā, kad palielinās pieprasījums pēc šādiem pasākumiem, tiktu samazināti aktīva darba tirgus politikai paredzētie budžeta līdzekļi, tas varētu mazināt iepriekš minēto personu grupu iespējas atgriezties darbā. Aktivizācijas ziņā sarežģītā pabalstu sistēma, kurā pastāv dažādu veidu atvieglojumi, var izraisīt ievērojamu neaktivitāti un t. s. zema atalgojuma slazdus. Ņemot vērā aktīva darba tirgus politikas budžeta samazinājumus, īpaši svarīgi ir risināt jautājumu par šiem slazdiem un ieviest pozitīvus stimulus pieņemt darba piedāvājumu, piemēram, uzlabojot iespējas kombinēt darbu un pabalstus. Salīdzinoši liela migrantu un bēgļu skaita ierašanās Somijā 2015. gadā varētu līdzēt kompensēt sabiedrības novecošanas sekas, tomēr vienīgi tad, ja viņi tiek sekmīgi integrēti darba tirgū un izglītības sistēmā. Darba tirgū pastāv prasmju pielāgošanas problēmas, daļēji tādēļ, ka ekonomikā notiek strukturālas izmaiņas, jo jaunas darbvietas tiek radītas ģeogrāfiskos apvidos un nozarēs, kas atšķiras no tiem, kuros darbvietas ir zaudētas. Ir nepieciešami pasākumi, kas Helsinku reģionā palielinātu mājokļu skaitu par pieņemamu cenu, un iedarbīga politika, kas cilvēkiem palīdzētu atjaunināt savas prasmes un atrast darbu.

(10)Komercdarbības vide Somijā ir tikpat laba vai labāka nekā citās attīstītās ekonomikās. Tomēr konkurences trūkums, it īpaši pakalpojumu nozarēs, kas galvenokārt orientētas uz iekšzemes tirgu, piemēram, mazumtirdzniecībā un transporta pakalpojumos, ietekmē Somijas ekonomikas vispārējo konkurētspēju. Uzņēmumi kā šķēršļus ieiešanai atsevišķos tirgos un izaugsmei norāda pārmērīgas regulatīvās prasības. Šo pārmērīgo prasību jautājumu ir nepieciešams risināt, lai veicinātu uzņēmējdarbību un ieguldījumus. Mazumtirdzniecības sektorā teritoriālās plānošanas noteikumu reforma paredz lielāku elastību attiecībā uz veikalu lielumu un atrašanās vietu. Starptautiski tirgojamu preču un pakalpojumu sektorā turpinās reorganizācija, un tas iegūs no jaunu tirgu, preču un pakalpojumu attīstības, it īpaši tādu preču un pakalpojumu, kuriem ir augsta pievienotā vērtība. Strukturālas izmaiņas varētu veicināt politika, kas atbalsta komercsabiedrību darbības paplašināšanu un izvēršanu starptautiskā mērogā un inovācijas. 2015. gada rudenī tika pieņemti tiesību aktu grozījumi, tomēr sagaidāms, ka lielākā daļa no tiem tiks īstenoti tikai laikā no 2016. līdz 2018. gadam. Valdība ir darījusi zināmu, ka tiks īstenotas papildu strukturālās reformas, lai tirgū palielinātu konkurenci.

(11)Eiropas pusgada (semestra) kontekstā Komisija ir sagatavojusi vispusīgu izvērtējumu par Somijas ekonomikas politiku un publicējusi to savā 2016. gada ziņojumā par Somiju. Tā ir izvērtējusi arī stabilitātes programmu, valsts reformu programmu un attiecīgos pēcpasākumus saistībā ar ieteikumiem, kuri Somijai tika adresēti iepriekšējos gados. Savā vērtējumā Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to, cik tās ir nozīmīgas ilgtspējīgai fiskālai un sociālekonomiskai politikai Somijā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un vadlīnijām, ņemot vērā, ka ir nepieciešams stiprināt ES vispārējo ekonomikas pārvaldību, kas panākams, sniedzot ES mēroga norādes turpmākos valsts mēroga lēmumos. Eiropas pusgada (semestra) ietvaros sniegtie ieteikumi ir atspoguļoti tālāk izklāstītajā 1.–3. ieteikumā.

(12)Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums ir atspoguļots galvenokārt tālāk izklāstītajā 1. ieteikumā.

(13)Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi, kas tiek sniegti, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, ir atspoguļoti 2.–3. ieteikumā.

IESAKA Somijai 2016. un 2017. gadā veikt šādas darbības.

1.Sasniegt gada fiskālo korekciju vismaz 0,5 % apmērā no IKP virzībai uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2016. gadā un 0,6 % 2017. gadā. Negaidīto papildu peļņu izlietot, lai paātrinātu valsts parādsaistību apmēra samazināšanu. Nodrošināt, ka laikus tiek pieņemta un īstenota administratīvā reforma nolūkā uzlabot sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu izmaksu lietderību.

2.Ievērojot sociālo partneru kompetences jomu, nodrošināt, ka darba samaksas noteikšanas sistēma uzlabo vietējās darba samaksas noteikšanas sarunas un novērš neelastību, tādējādi veicinot konkurētspēju un pieeju, kurā lielāka ietekme ir eksporta rūpniecībai. Palielināt stimulus pieņemt darba piedāvājumus un nodrošināt mērķorientētus un pietiekami aktīvus darba tirgus pasākumus, tostarp pasākumus attiecībā uz imigrantu izcelsmes personām. Veikt pasākumus, lai samazinātu reģionālās un prasmju neatbilstības.

3.Turpināt centienus palielināt konkurenci pakalpojumu nozarēs, tostarp mazumtirdzniecībā. Veicināt uzņēmējdarbību un ieguldījumus, tai skaitā samazinot administratīvo un regulējuma slogu, kā arī veicināt izaugsmi ražošanā ar augstu pievienoto vērtību.

Briselē,