[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 6.4.2005

COM(2005) 113 galīgā redakcija

2005/0052 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES REGULA

ar ko izveido Ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumentu lielām ārkārtējām situācijām

(iesniegusi Komisija){SEC (2005) 439 }

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS

- Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Komisija 2004. gada 14. jūlijā pieņemtajā paziņojumā par finansēšanas plānu aicināja veikt Eiropas mēroga rīcību, kas vajadzīga, lai efektīvi un saskaņoti reaģētu dažādas izcelsmes ārkārtējās situācijās. Rīcībai jāattiecas kā uz solidaritāti, tā uz ātru reaģēšanu, paredzot ar tūlītēju reakciju saistītus pasākumus un palīdzības pasākumus laikā pēc smagas krīzes.

Šā priekšlikuma mērķis ir izstrādāt ātrās reaģēšanas daļu Komisijas īstenotajā integrētajā pieejā, lai šādi paredzētu Kopienas finansiālo palīdzību, ar ko atbalsta un papildina dalībvalstu centienus aizsargāt cilvēkus, vidi un īpašumu, uzlabojot sagatavotības un ātras reaģēšanas sistēmu efektivitāti attiecībā uz lielām ārkārtējām situācijām neatkarīgi no to izcelsmes, kā arī sagatavoties un būt gataviem reaģēt saistībā ar lielu ārkārtēju situāciju radītu ietekmi uz sabiedrības veselību.

Solidaritātes daļu izstrādā komplementārā priekšlikumā par Eiropas Savienības Solidaritātes fondu.

- Vispārējais konteksts

Lielu ārkārtēju situāciju, kurā faktiskās vai iespējamās sekas cilvēkiem, īpašumam un videi kopumā ir katastrofālas, var izraisīt daudzi un dažādi notikumi. Ņemot vērā to, ka šādu lielu ārkārtēju situāciju var radīt gan cilvēka rīcība, tostarp rūpniecisku iekārtu ekspluatācija un terorisma akti, gan dabas parādības, piemēram, zemestrīces, plūdi, vētras u.c., tās izraisītspējīgo faktoru diapazons un personu loks ir ļoti plašs.

Šādās krīzes situācijās ir pierādījies, ka civilās aizsardzības jomai ir būtiska nozīme ļoti drīzas reakcijas nodrošināšanā lielās ārkārtējās situācijās un šo situāciju seku pārvaldībā un mīkstināšanā, šādi palīdzot samazināt upuru un ievainoto skaitu, kaitējumu videi un ekonomikai, kā arī materiālos zaudējumus.

Ātrās reaģēšanas intervenču efektivitāte ļoti lielā mērā ir atkarīga no tā, cik daudz paveikts iepriekš, lai sagatavotos pietiekamu līdzekļu un iekārtu nosūtīšanai uz nelaimes vietu un lai tur veiktu intervences pasākumus; tādēļ sagatavotībai un tās nodrošināšanai jāpievērš vislielākā uzmanība.

Civilās aizsardzības sistēmas darbības efektivitāti dalībvalstīs var noteikti uzlabot, apkopojot resursus un nodrošinot savstarpēju palīdzību; šāda saskaņota rīcība turklāt nāks par labu lielu ārkārtēju situāciju ietekmētajiem cilvēkiem un vietējām kopienām.

Kopienai ir likumīgs pamatojums, lai rīkotos šajā sakarā, jo tās rīcībspēju neierobežo vienas konkrētas valsts teritorija. Tālab 2001. gadā izveidoja mehānismu, kas vajadzīgs pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā[1]. Šis mehānisms atvieglo palīdzības pieejamību lielā ārkārtējā situācijā, kad var būt nepieciešams reaģēt steidzami, pēc vajadzības mobilizējot palīdzības vienības, ekspertus un citus resursus, un šim nolūkam izmanto pastiprinātu Kopienas civilās aizsardzības struktūru, kas sastāv no uzraudzības un informācijas centra un no kopīgas sistēmas sakaru un informācijas nodrošināšanai ārkārtējās situācijās. Tas turklāt dod iespēju savākt apstiprinātu ārkārtējo situāciju informāciju, izplatīt to dalībvalstīm un dalīties pieredzē, kas gūta no intervencēm.

Kopienas finansiālā atbalsta sniegšana, kas pati par sevi nav jaunums (sk. turpmāk), nepārprotami ir lietderīgs Kopienas ieguldījums civilās aizsardzības sistēmas darbībā un intervencēs, un tajā ir pienācīgi ievērots subsidiaritātes princips (sk. turpmāk).

- Spēkā esošie noteikumi šā priekšlikuma jomā

Kopiena civilās aizsardzības jomā ir izstrādājusi virkni pasākumu un rīcību, un konkrēti tās ir šādas:

i) ar Padomes 1999. gada 9. decembra Lēmumu 1999/847/EK[2] izveidotā Kopienas rīcības programma civilās aizsardzības jomā, ko bija paredzēts īstenot līdz 2004. gada beigām, taču šo termiņu pagarināja līdz 2006. gada beigām;

ii) Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmums 2001/792/EK, Euratom , ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā[3].

Pirmajam instrumentam/programmai ir konkrēts termiņš un atbilstīgi daudzgadu speciālie budžeti; tā beigsies 2006. gadā. Otrais instruments nav finansiāla rakstura; ar to paredz dalībvalstu un Komisijas saistības.

Šā priekšlikuma pieņemšanas gadījumā tas veidos jauno juridisko pamatu Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai attiecībā uz civilās aizsardzības pasākumiem un rīcību sagatavotības un ātras reaģēšanas jomā.

Tālab šā priekšlikuma pamatā ir esošie instrumenti, un vienlaikus ar to paplašina un precizē darbības, par kurām ir tiesības saņemt finansējumu. To darbību spektrs, ko iespējams finansēt saskaņā ar šo priekšlikumu un kas ir saistītas ar sagatavotību un ātru reaģēšanu, ir plašs, jo ar jaunveidojamo instrumentu varēs finansēt darbības, kuru diapazons ir no palīdzības, ko sniedz resursu palielināšanas nolūkā, demonstrējumu projektiem, izpratnes veidošanas un informācijas izplatīšanas darbībām līdz apmācībai un mācībām, ekspertu nosūtīšanai un izvietošanai un pietiekamu līdzekļu un iekārtu mobilizēšanai īsā laika posmā. Turklāt īpaša uzmanība pievērsta tam, lai identificētu materiāli tehniskā atbalsta darbības, piemēram, drošas sakaru sistēmas un rīkus, kas vajadzīgi pienācīgai ātras reaģēšanas intervenču darbībai.

Tā kā uz ārpus ES notiekošajām darbībām saistībā ar Kopienas Civilās aizsardzības mehānismu attiecas Stabilitātes instruments, tad ierosinātais instruments skar tikai ES notiekošās darbības.

Turklāt, ievērojot attiecīgo Kopienas reglamentējošo noteikumu attīstību, šajā priekšlikumā ietverti jauni noteikumi par finansēto darbību uzraudzību, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pienācīgu instrumenta finanšu vadību, kā arī citi pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstīgu Kopienas finansiālo interešu aizsardzību.

- Saskanība ar ES politiku un mērķiem citās jomās

Zināmā mērā šā priekšlikuma pamatā ir esošie politikas instrumenti, kuri jebkurā gadījumā ir jāpapildina, jo to darbības termiņš ir ierobežots. Kopā ar jauno ESSF, kura darbības joma ir paplašināta, aptverot visas lielās ārkārtējās situācijas neatkarīgi no to izcelsmes, šis priekšlikums aizpilda robu esošajos tiesību aktos un paver iespēju vispārējai Kopienas rīcībai, kas vajadzīga, lai reaģētu uz lielām ārkārtējām situācijām un krīzēm.

Īpaša uzmanība pievērsta tam, lai novērstu dublēšanos ar darbībām, ko veic atbilstīgi Kopienas politikai un instrumentiem citās jomās. Saskanību ar pārējo ES politiku, jo īpaši tieslietu, brīvības un drošības politikas un ārējo sakaru jomā, nodrošina, izmantojot virkni noteikumu, ar ko citstarp skaidri nosaka instrumenta darbības jomu un novērš divkārša finansējuma iespējamību.

2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS

- Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Cieši sadarbojoties ar ieinteresētajām personām dalībvalstīs, ir veikts regulārs kādreizējo un šābrīža Kopienas iniciatīvu novērtējums attiecīgajā jomā. Minētais novērtējums vienmēr ir bijis pozitīvs.

Atzīstot iepriekšminētā mehānisma satvarā uzsākto darbu, Eiropadome un Padome ir atkārtoti aicinājušas Komisiju turpināt un pastiprināt centienus šajā jomā. Tāpat Eiropas Parlaments ir aicinājis turpināt sadarbības pastiprināšanu civilajā aizsardzībā.

- Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana

Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs.

3. Priekšlikuma juridiskie elementi

- Ierosinātās darbības kopsavilkums

Priekšlikuma mērķis ir izveidot sagatavotības un ātras reaģēšanas instrumentu lielām ārkārtējām situācijām, un tam jādod ieguldījums Kopienas civilās aizsardzības pasākumu izstrādē un īstenošanā, palīdzot to sistēmu efektivitātes uzlabošanā, kas radītas, lai nodrošinātu sagatavotību un reaģēšanu lielās ārkārtējās situācijās.

Priekšlikuma saturs atbilst tā galvenokārt finansiālajam raksturam, jo paredzētie noteikumi un procedūras ir, piemēram, konkrētie mērķi, kuru sasniegšanu sekmētu atbilstīgi minētajam instrumentam piešķirts finansējums; darbības, par kurām ir tiesības uz šādu finansējumu; saņēmēji; finansiāli un izpildes pasākumi; uzraudzība; Kopienas finansiālo interešu aizsardzība, kā arī atbilstīgi institucionāli noteikumi.

- Juridiskais pamats

Atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 3. panta 1. punkta u) apakšpunktam Kopienas darbībām jāietver pasākumi civilās aizsardzības jomā.

Intervences pasākumi civilās aizsardzības jomā attiecas arī uz radioloģiskām avārijām; tādēļ šā priekšlikuma izstrādē jāpamatojas arī uz Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu ( Euratom Līgums).

Tā kā nedz Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā, nedz Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā nav paredzēts ad hoc juridiskais pamats civilās aizsardzības jomā, šā priekšlikuma pamatā ir minēto līgumu attiecīgi 308. un 203. pants.

Šie divi juridiskā pamata avoti ir savstarpēji saderīgi, un tādēļ, ka tajos paredzētā lēmumu pieņemšanas procedūra ir viena un tā pati, tos var piemērot kumulatīvi.

- Subsidiaritātes princips

Tā kā priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē, piemēro subsidiaritātes principu.

Priekšlikums ir pamatots atbilstīgi subsidiaritātes principam, jo tā mērķi ir labāk sasniedzami ar Kopienas, nevis dalībvalstu pasākumiem.

Iemesli, kuru dēļ dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt priekšlikuma mērķus, ir šādi.

Ja rodas ārkārtēja situācija, tās seku apkarošanas nolūkā jāreaģē nekavējoties. Neviena valsts nav gatava visām iespējamībām. Tādēļ lietderīgāk un lētāk ir izmantot citu valstu piedāvātu palīdzību.

Ar jaunā instrumenta palīdzību dalībvalstis citstarp varēs reaģēt uz lielām ārkārtējām situācijām un krīzēm arī tad, ja pašu rīcībā esošie līdzekļi ir nepietiekami. Ātrās reaģēšanas līdzekļus un ekipējumu valstis parasti neveido pēc sliktākā iespējamā scenārija, jo vairākumā gadījumu tas nozīmētu finansiālo iespēju pārsniegšanu. (Ir sarežģīti veidot un visu gadu turēt gatavībā lielas glābēju vienības un ievērojamu skaitu smago iekārtu, piemēram, ugunsdzēsības lidaparātus, ja dažu konkrētu veidu lielas ārkārtējas situācijas var rasties tikai neregulāri, toties tās izraisa smagas sekas, vai ja parasti tās var rasties ierobežotā laikposmā gada gaitā.)

Līdzīgā veidā, ja palīdzību lūdzošās dalībvalsts sagatavotība nav pietiekama, lai pieejamo resursu ziņā pienācīgi reaģētu uz lielu ārkārtēju situāciju, minētā dalībvalsts varētu savu sagatavotību uzlabot, izmantojot atbalstu, kas tai darīts pieejams atbilstīgi šim instrumentam.

Iemesli, kuru dēļ priekšlikuma mērķus var labāk sasniegt ar Kopienas pasākumiem, ir šādi.

Sadarbība Kopienas līmenī, ciktāl tā stiprina un papildina valstu politiku civilās aizsardzības jomā, padarīs šo politiku efektīvāku; pieredzes apkopošana un savstarpēja palīdzība ļaus samazināt upuru un ievainoto skaitu, materiālus un ekonomiskus zaudējumus un kaitējumu videi visā Kopienā, padarot sociālās kohēzijas un solidaritātes mērķus reālākus.

Ātro reaģēšanu sāk pēc tam, kad no dalībvalsts (vai citas iesaistītas valsts) saņem lūgumu pēc palīdzības, kas iedarbina mehānismu, kurš izveidots ar Lēmumu 2001/792/EK. Šāda lūguma nosūtīšana ir signāls tam, ka cietusī valsts saskata vajadzību pēc koordinācijas Kopienas līmenī un pēc savstarpējas palīdzības no citām dalībvalstīm (un iesaistītajām valstīm).

Minēto iemeslu dēļ priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu, ciktāl Kopienas pasākumi papildina, nevis aizstāj valstu pilnvaras.

- Proporcionalitātes princips

Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ.

Instrumenta piemērošanas mērķis būtībā ir tāds, kas dod labumu civilās aizsardzības jomas dalībniekiem, ciktāl tie saņem finansiālu palīdzību. Uz saņēmējiem attiecinātās saistītās procedūras un pienākumi nepārsniedz tos, kas ir noteikti nepieciešami likumīgas un pareizas finanšu vadības nodrošināšanai, jo papildus attiecīgo Kopienas tiesību aktu (t.i., Finanšu regulas, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam) prasībām nav paredzētas nekādas citas prasības. Tomēr jebkurā gadījumā jāievēro noteikumi par Kopienas finansiālo interešu uzraudzību un aizsardzību.

Administratīvais slogs Kopienai un valsts iestādēm ir ierobežots un nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai Komisija varētu īstenot tās vispārējo atbildību par Kopienas budžeta izpildi. Piemēram, iesniedzot pieteikumu finansējuma saņemšanai, nav jāievēro nekāds īpašs formāts (papildus tam, kas paredzēts Finanšu regulā).

Turklāt īpaša uzmanība pievērsta, lai nodrošinātu to, ka procedūras, kas jāievēro ātras reaģēšanas gadījumā lielās ārkārtējās situācijās, ir pietiekami elastīgas un ļauj veikt steidzamas darbības.

- Juridisko instrumentu izvēle

Ieteicams izmantot regulu.

Pārējie līdzekļi ir neatbilstoši, jo dažu priekšlikumā paredzēto saistību būtības un satura dēļ ir vajadzīgs tieši piemērojams juridisks instruments.

4. IETEKME UZ BUDžETU

Ierosinātā instrumenta mērķis ir civilās aizsardzības pasākumu finansēšana sagatavotības un ātras reaģēšanas jomā.

Attiecībā uz sagatavotību jāfinansē šādas darbības:

- apmācība, mācības, semināri, personāla un ekspertu apmaiņa (aptuveni 8,665 līdz 12,915 miljoni EUR gadā),

- drošu sakaru sistēmu un rīku izveide un uzturēšana (aptuveni 1 miljons EUR gadā),

- pētījumi, apsekojumi, stāvokļa modelēšana, attīstības modeļu veidošana un neparedzētu izdevumu plānošana; palīdzība resursu palielināšanas nolūkā; demonstrējumu projekti; tehnoloģiju pārņemšana; izpratnes veidošanas un informācijas izplatīšanas darbības; paziņojošas darbības; pietiekamu līdzekļu un iekārtu nodrošināšana; uzraudzība, pārbaude un novērtējums (aptuveni 2,635 līdz 3,875 miljoni EUR gadā).

Aptuvenie ikgadējie izdevumi sagatavotības jomā ir 12,30 līdz 17,79 miljoni EUR. Novērtējuma pamatā ir to darbību izmaksas, kas minētajā jomā veiktas 2004./2005. gadā.

Attiecībā uz ātro reaģēšanu jāfinansē šādas darbības:

- ekspertu, sadarbības koordinatoru, novērotāju, palīdzības vienību, piederumu un pārvietojamu iekārtu transports un ar to saistītais materiāli tehniskais atbalsts (aptuveni 2,4 līdz 6 miljoni EUR gadā),

- ekspertu, sadarbības koordinatoru un novērotāju nosūtīšana un izvietošana (aptuveni 0,3 līdz 0,4 miljoni EUR gadā),

- pietiekamu līdzekļu un iekārtu mobilizēšana īsā laika posmā (līdz aptuveni 4,81 miljoniem EUR gadā).

Aptuvenie ikgadējie izdevumi ātrās reaģēšanas jomā ir 2,7 līdz 11,21 miljoni EUR. Novērtējuma pamatā ir to darbību izmaksas, kas minētajā jomā veiktas 2004./2005. gadā.

Tādējādi šā instrumenta kopējais gada budžets ir aptuveni 15 līdz 29 miljoni EUR.

Tomēr ir lietderīgi gadā iezīmēt 1 miljonu EUR, kas vajadzīgs, lai finansētu ierosinātā instrumenta satvarā paredzētās tehniskās palīdzības darbības. Tādēļ kopējā summa 7 gadiem ir aptuveni 173 miljoni EUR.

2005/0052 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES REGULA (EK, Euratom ) Nr. …/…

(…),

ar ko izveido Ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumentu lielām ārkārtējām situācijām [Dokuments attiecas uz EEZ]

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu,

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 203. pantu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4],

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5],

tā kā

(1) Saskaņā ar EK Līguma 3. panta 1. punkta u) apakšpunktu Kopienas darbībām jāietver pasākumi civilās aizsardzības jomā.

(2) Tādēļ ar Padomes Lēmumu 2001/792/EK, Euratom [6] izveidoja Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā.

(3) Jāizveido Ātras reaģēšanas un sagatavotības instruments, kura satvarā var piešķirt finansiālu palīdzību, lai šādi sekmētu lielām ārkārtējām situācijām izstrādāto sagatavotības un ātrās reaģēšanas sistēmu efektivitātes uzlabošanu, jo īpaši saistībā ar Lēmumu 2001/792/EK, Euratom .

(4) Šis instruments nodrošinās redzamu Kopienas solidaritātes izpausmi pret lielu ārkārtēju situāciju skartām valstīm, veicinot savstarpējas palīdzības sniegšanu, kas notiek, mobilizējot dalībvalstu intervences līdzekļus.

(5) Lielas ārkārtējas situācijas cēlonis var būt dabas katastrofa, rūpniecības vai tehnoloģiju izraisīta katastrofa vai terorisma akts.

(6) Šim instrumentam turklāt jāuzlabo Kopienas sagatavotība un spēja ātri reaģēt gadījumā, kad liela ārkārtēja situācija ietekmē sabiedrības veselību, bet tomēr tas nedrīkst skart rīcību un pasākumus, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā [...]/2005, ar ko izveido Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības un patērētāju tiesību aizsardzības jomā (2007-2013)[7].

(7) Saskaņotības labad ir lietderīgi ātrās reaģēšanas rīcībai, ko īsteno ārpus Kopienas, piemērot Padomes […] Regulu (EK) Nr. […]/2005, ar ko izveido Stabilitātes instrumentu[8]. Šā paša iemesla dēļ rīcībai, uz kuru attiecas Padomes Lēmums […]/2005, ar ko izveido īpašo programmu „Terorisma novēršana, sagatavotība terorisma aktiem un to seku pārvaldība”, vai kura attiecas uz likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības pasākumu veikšanu, šo instrumentu nepiemēro.

(8) Lai nodrošinātu minētā instrumenta darbības efektivitāti, rīcībām, kuru veikšanai piešķir finansiālu palīdzību, jābūt tādām, kas spēj dot praktisku un laicīgu ieguldījumu sagatavotībā lielām ārkārtējām situācijām un spējā ātri uz tām reaģēt. Tādēļ jāparedz minētās spējas novērtēšanas kritēriji.

(9) Valsts iepirkuma līgumu un subsīdiju piešķiršana, ko veic saskaņā ar šo regulu, jāīsteno atbilstīgi Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulai (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[9]. Civilās aizsardzības jomā veicamās rīcības īpatnību dēļ ir lietderīgi paredzēt, ka subsīdijas var piesķirt arī fiziskām personām.

(10) Jābūt iespējamai trešu valstu līdzdalībai, jo tas palielina minētā instrumenta darbības lietderību un efektivitāti.

(11) Lai uzlabotu Komisijas spēju pārraudzīt šīs regulas īstenošanu, jābūt iespējamam pēc Komisijas iniciatīvas finansēt izdevumus saistībā ar minētās darbības uzraudzību, kontroli, revīziju un novērtēšanu.

(12) Jāparedz attiecīgi noteikumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstīgu tās rīcības īstenošanas kontroli, par kuru saņem finansiālu palīdzību sakarā ar minēto instrumentu.

(13) Turklāt jāveic attiecīgi pasākumi, kas vajadzīgi, lai novērstu nelikumības un krāpšanu, un atbilstīgi jārīkojas, lai atgūtu līdzekļus, kuri ir zaudēti, nepamatoti izmaksāti vai nepareizi izmantoti saskaņā ar Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[10] un Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko veic Komisija[11].

(14) Regulāri jāizvērtē šīs regulas piemērošana.

(15) Šīs regulas īstenošanai vajadzīgie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[12].

(16) Ar minētā instrumenta palīdzību finansējamās rīcības mēroga un seku dēļ, kā arī ņemot vērā šīs regulas darbības rezultātu, kas izteikts ar panākto samazinājumu upuru un ievainoto skaita, vides, ekonomikas un materiālo zaudējumu ziņā, ierosinātās rīcības mērķus nevar pietiekami sekmīgi īstenot dalībvalstu līmenī, un tādēļ tos var labāk sasniegt Kopienas līmenī. Tādēļ Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts EK Līguma 5. pantā. Atbilstīgi minētajā pantā paredzētajam proporcionalitātes principam šī regula nepārsniedz to, kas vajadzīgs šādu mērķu sasniegšanai.

(17) Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumā nav paredzētas nekādas citas pilnvaras šīs regulas pieņemšanai, kā tikai tās, kas noteiktas attiecīgi 308. un 203. pantā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Priekšmets

Ar šo regulu uz laika posmu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim izveido Ātras reaģēšanas un sagatavotības instrumentu (še turpmāk — „Instruments”), kas vajadzīgs, lai atbalstītu un papildinātu dalībvalstu centienus lielā ārkārtējā situācijā pasargāt cilvēkus, vidi un īpašumu.

Tajā paredzēti noteikumi ar Instrumentu saistītas finansiālas palīdzības sniegšanai attiecībā uz darbībām, kuru mērķis ir uzlabot Kopienas sagatavotību lielām ārkārtējām situācijām.

Tajā turklāt ietverts īpašs noteikums par finansiālas palīdzības sniegšanu lielā ārkārtējā situācijā, lai šādi sekmētu ātru un efektīvu reakciju uz minēto situāciju.

2. pants

Darbības joma

1. Šo regulu piemēro attiecībā uz sagatavotību lielām ārkārtējām situācijām neatkarīgi no to veida.

To piemēro arī šādu lielu ārkārtēju situāciju tūlītējo seku pārvaldībai Kopienā un valstīs, kas ir ar Lēmumu 2001/792/EK, Euratom izveidotā Kopienas mehānisma dalībnieces.

Turklāt to piemēro attiecībā uz sagatavotību un spēju ātri reaģēt gadījumā, kad liela ārkārtēja situācija ietekmē sabiedrības veselību.

2. Šo regulu nepiemēro

a) darbībām, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. […]/2005;

b) darbībām un pasākumiem, uz ko attiecas Lēmums […]/2005;

c) darbībām, uz ko attiecas Lēmums […]/2005 vai kas attiecas uz tiesībaizsardzību un likumības un kārtības uzturēšanu un iekšējās drošības pasākumu veikšanu.

3. pants

Definīcijas

Šajā regulā

1) „liela ārkārtēja situācija” ir situācija, kas kaitīgi ietekmē vai var kaitīgi ietekmēt cilvēkus, īpašumu vai vidi un kas var būt palīdzības pieprasījuma iemesls;

2) „ātra reaģēšana” ir darbība, ko lielā ārkārtējā situācijā vai pēc tās veic saistībā ar šādas situācijas tūlītējām sekām;

3) „sagatavotība” ir iepriekš veikta darbība, kas vajadzīga, lai nodrošinātu efektīvu ātro reaģēšanu.

4. pants

Piemērotas darbības

Ar Instrumentu saistītu finansiālu palīdzību var saņemt par šādām darbībām:

1) pētījumi, apsekojumi, stāvokļa modelēšana, attīstības modeļu veidošana un neparedzētu izdevumu plānošana;

2) palīdzība resursu palielināšanas nolūkā;

3) apmācība, mācības, semināri, personāla un ekspertu apmaiņa;

4) demonstrējumu projekti;

5) tehnoloģiju pārņemšana;

6) izpratnes veidošanas un informācijas izplatīšanas darbības;

7) paziņojošas darbības un pasākumi, ar kuriem sekmē Eiropas atbildes reakcijas redzamību;

8) pietiekamu līdzekļu un iekārtu nodrošināšana;

9) drošu sakaru sistēmu un rīku izveide un uzturēšana;

10) uzraudzība, pārbaude un novērtējums;

11) ekspertu, sadarbības koordinatoru, novērotāju, palīdzības vienību, piederumu un pārvietojamu iekārtu transports un ar to saistītais materiāli tehniskais atbalsts;

12) ekspertu, sadarbības koordinatoru un novērotāju nosūtīšana un izvietošana;

13) pietiekamu līdzekļu un iekārtu mobilizēšana īsā laika posmā;

14) pārvietojamu laboratoriju, augstas drošības pārvietojamu iekārtu un medicīnas aizsarglīdzekļu izveide un transportēšana.

5. pants

Kritēriji

Saistībā ar Instrumentu lemjot par finansiālas palīdzības piešķiršanu vai nepiešķiršanu konkrētai darbībai, jāņem vērā galvenokārt tas, cik lielā mērā minētā darbība dos praktisku un laicīgu ieguldījumu kādā no turpmāk minētajiem pasākumiem.

1) Stratēģiju, procedūru un sistēmu izstrāde, kas vajadzīga, lai novērtētu to, cik nepieciešama ir tādu pietiekamu līdzekļu un iekārtu sagāde, kuras var ātri uzstādīt lielas ārkārtējas situācijas gadījumā, un lai sekmētu minēto sagādi.

2) Mehānismu un procedūru izveide, kas vajadzīga, lai nosūtītu pietiekamus līdzekļus un iekārtas attiecīgu lūgumu izteikušajām valstīm un starptautiskajām organizācijām.

3) Pietiekamu līdzekļu un iekārtu pieejamības nodrošināšana, kas vajadzīga, lai aizsargātu no lielu ārkārtēju situāciju iedarbības.

4) Ātras, efektīvas operatīvās sadarbības sekmēšana valstu civilās aizsardzības dienestu starpā.

5) Ar lielu ārkārtēju situāciju radīto tūlītējo seku pārvaldību saistītās zinātības un pieredzes, kā arī attiecīgo tehnoloģiju apmaiņas stimulēšana, sekmēšana un atbalstīšana.

6) Konkrētu speciālo zināšanu ieguldījuma nodrošināšana reālajā laikā lielās ārkārtējās situācijās.

7) Vienību un iekārtu pieejamības un transportēšanas uzlabošana un sekmēšana.

8) Ar sabiedrības veselību saistītās palīdzības un reaģēšanas sekmēšana.

9) Pārvietojamu laboratoriju un augstas drošības pārvietojamu iekārtu pieejamības un transportēšanas nodrošināšana.

6. pants

Saņēmēji

Finansiālu palīdzību atbilstīgi šai regulai var piešķirt fiziskām vai juridiskām personām, kas ir privāttiesību vai publisko tiesību subjekti.

7. pants

Intervences veidi un īstenošanas procedūras

1. Ar Instrumentu saistīta finansiāla palīdzība var izpausties kā subsīdijas vai valsts iepirkuma līgumi, ko piešķir saskaņā ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 (še turpmāk — „Finanšu regula”).

2. Subsīdiju gadījumā Komisija pieņem ikgadējas darba programmas, kurās norāda to mērķus, grafiku uzaicinājumam vai uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, atbilstīgo paredzamo summu, finanšu intervences maksimālo apmēru un gaidāmos rezultātus.

3. Valsts iepirkuma gadījumā līgumus, tostarp pamatlīgumus, kas noslēgti, lai mobilizētu ātras reaģēšanas pasākumu īstenošanai vajadzīgos līdzekļus, iekļauj minētajās ikgadējās darba programmās.

4. Ikgadējās darba programmas pieņem saskaņā ar 13. panta 2. punktā minēto procedūru.

5. Instrumenta budžetu centralizēti izpilda Komisija, bet tieši — tās struktūrvienības, un to veic saskaņā ar Finanšu regulas 53. panta 2. punktu.

8. pants

Trešu valstu līdzdalība

Ja nolīgumi un procedūras to ļauj, Instrumenta darbībā var iesaistīties arī valstis, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis.

9. pants

Finanšu instrumentu komplementaritāte

1. Par darbībām, kuras finansiāli atbalsta saskaņā ar Instrumentu, nevar saņemt palīdzību no citiem Kopienas finanšu instrumentiem.

Pretendenti uz finansiālu palīdzību, kas ir saistīta ar Instrumentu, un šādas palīdzības saņēmēji sniedz Komisijai informāciju par finansiālu palīdzību, kuru tie ir saņēmuši no citiem avotiem, ieskaitot Kopienas budžetus, un par izskatīšanā esošajiem pieteikumiem šādas palīdzības saņemšanai.

2. Jātiecas uz sinerģismu un komplementaritāti ar pārējiem Eiropas Savienības vai Kopienas instrumentiem.

10. pants

Tehniskā palīdzība, ko sniedz pēc Komisijas iniciatīvas

1. Pēc Komisijas iniciatīvas Instrumentu var attiecināt arī uz izdevumiem saistībā ar uzraudzību, kontroli, revīziju un novērtējumu, kas ir tiešā veidā vajadzīgs šīs regulas īstenošanai.

Šādi izdevumi konkrēti var attiekties uz pētījumiem, sanāksmēm, informējošām darbībām, publikācijām, izdevumiem par informācijas apmaiņai paredzētiem informātikas tīkliem (un ar tiem saistītajām iekārtām) un uz visiem citiem ar tehnisku vai administratīvu palīdzību saistītiem izdevumiem, kas Komisijai var rasties šīs regulas īstenošanā.

Šā punkta pirmajā un otrajā daļā minētie izdevumi nedrīkst pārsniegt 4 % no budžeta.

2. Ar 1. punktā minētajām darbībām saistīto budžetu centralizēti izpilda Komisija, bet tieši — tās struktūrvienības, un to veic saskaņā ar Finanšu regulas 53. panta 2. punktu.

11. pants

Uzraudzība

1. Neierobežojot revīzijas, ko Revīzijas palāta saziņā ar kompetentajām valsts revīzijas iestādēm vai struktūrvienībām veic saskaņā ar EK Līguma 248. pantu vai Euratom Līguma 160.c pantu, vai pārbaudes, ko veic saskaņā ar EK Līguma 279. panta 1. punkta b) apakšpunktu vai Euratom Līguma 183. panta 1. punkta b) apakšpunktu, Komisijas ierēdņi vai citi darbinieki var uz vietas — tostarp ar izlases metodi — pārbaudīt saskaņā ar šo regulu finansēto darbību izpildi.

2. Līgumos un subsīdijās, kas ir šīs regulas piemērošanas rezultāts, konkrēti paredz Komisijas (vai tās pilnvarota pārstāvja) veiktu uzraudzību un finanšu kontroli un Revīzijas palātas veiktas revīzijas, tostarp tādas, ko veic uz vietas, atbilstīgi Finanšu regulas noteikumiem.

3. Finansiālās palīdzības saņēmējs piecus gadus no pēdējā par darbību veiktā maksājuma glabā Komisijai pieejamus visus dokumentus, kas apliecina izdevumus saistībā ar konkrēto darbību.

4. Pamatojoties uz 1. punktā minēto izlases veidā veikto pārbaužu rezultātiem, Komisija vajadzības gadījumā pielāgo sākotnēji apstiprināto finansiālās palīdzības apjomu vai šīs palīdzības piešķiršanas nosacījumus, kā arī maksājumu grafiku.

5. Komisija veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai pārliecinātos par to, vai finansētās darbības tiek veiktas pienācīgi un saskaņā ar šīs regulas un Finanšu regulas noteikumiem.

12. pants

Kopienas finansiālo interešu aizsardzība

1. Komisija nodrošina, ka saskaņā ar šo regulu finansēto darbību īstenošanas laikā Kopienas finansiālās intereses aizsargā ar preventīviem pasākumiem pret krāpšanu, korupciju un citām prettiesiskām darbībām, ar efektīvām pārbaudēm un ar nepamatoti samaksāto summu atgūšanu, un — ja atklāj pārkāpumus — ar efektīviem, proporcionāliem un preventīviem sodiem, un to veic saskaņā ar Padomes Regulām (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un (EK, Euratom ) Nr. 2185/96 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999[13].

2. Attiecībā uz Kopienas darbībām, ko finansē saskaņā ar Instrumentu, Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 un Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2185/96 piemēro visiem Kopienas tiesību aktu noteikumu — tostarp saskaņā ar Instrumentu paredzētu līgumsaistību — pārkāpumiem, kuri ir tādas uzņēmēja darbības vai bezdarbības rezultāts, kas ar nepamatotu izdevumu posteņiem rada vai var radīt zaudējumus Eiropas Kopienu vispārējam budžetam vai to pārvaldītajiem budžetiem.

3. Komisija samazina, aptur vai atgūst par darbību piešķirtas finansiālas palīdzības summas, ja tā konstatē pārkāpumus, tostarp neatbilstību šīs regulas noteikumiem, atsevišķam lēmumam vai līgumam, ar kuru piešķir attiecīgo finansiālo atbalstu, vai ja tā atklāj, ka bez Komisijas sniegta iepriekšēja rakstveida apstiprinājuma attiecīgajā darbībā ir veiktas izmaiņas, kas ir pretrunā projekta būtībai vai īstenošanas nosacījumiem.

4. Ja nav ievērots termiņš vai ja īstenotā darbība attaisno tikai daļu no piešķirtās finansiālās palīdzības, Komisija pieprasa, lai saņēmējs noteiktā termiņā iesniedz savus apsvērumus. Ja saņēmējs nesniedz apmierinošu atbildi, Komisija var atcelt atlikušās finansiālās palīdzības izmaksāšanu un pieprasīt jau izmaksāto summu atmaksāšanu.

5. Komisijai atmaksā visus nepamatotos maksājumus. Summām, kas nav atmaksātas laikā, piemēro procentu likmi saskaņā ar Finanšu regulā paredzētajiem nosacījumiem.

13. pants

Komiteja

1. Komisijai palīdz komiteja, ko veido dalībvalstu pārstāvji un ko vada Komisijas pārstāvis (še turpmāk — „Komiteja”).

2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pantu.

Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 2. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši.

3. Komiteja pieņem savu reglamentu.

14. pants

Novērtēšana

1. Darbības, par kurām saņem ar Instrumentu saistītu finansiālu palīdzību, regulāri pārrauga, lai kontrolētu šo darbību īstenošanu.

2. Komisija Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz šādus dokumentus:

a) ne vēlāk kā 2010. gada 31. decembrī — starpposma novērtējuma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un šīs regulas īstenošanas kvalitatīvajiem un kvantitatīvajiem aspektiem;

b) ne vēlāk kā 2011. gada 31. decembrī — paziņojumu par šīs regulas piemērošanas turpināšanu;

c) ne vēlāk kā 2015. gada 31. martā — ziņojumu par paveiktā novērtējumu.

15. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

To piemēro no 2007. gada 1. janvāra.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL

Proposal for a Council Regulation establishing a Rapid Response and Preparedness Instrument for major emergencies

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

07 03 – Environmental programmes and projects.

More specifically, the proposal relates to civil protection: preparedness and response to disasters.

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

07 03 06 01: Community action programme in the field of civil protection. This also includes expenditure actions in the framework of the Community civil protection Mechanism.

07 03 09: Community cooperation in the field of marine pollution

3.2. Duration of the action and of the financial impact: 2007-2013.

3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) :

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

07 03 06 01 | Non-comp | Diff[14]/ [15] | NO | YES– [contribution by EEA countries (Liechtenstein, Iceland and Norway)] | /NO – [contribution by Bulgaria and Romania] | No 3 |

07 03 09 | Non-comp | Diff[16]/ [17] | NO | YES– [contribution by EEA countries (Liechtenstein, Iceland and Norway)] | NO | No 3 |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places) |

Total number of human resources | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 | 47 |

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES

5.1. Need to be met in the short or long term

The general objective of the proposal is to support and complement the efforts of Member States in the field of rapid response and preparedness, in particular in the context of the Community Civil Protection Mechanism. The following specific needs are targeted:

- the need to ensure a strong, effective and well-coordinated European response by the Community Civil Protection Mechanism to major disasters;

- the need to improve preparedness for emergencies , i.a. through the implementation of a more robust training system that enables national professionals to participate effectively in European interventions in the framework of the Community Civil Protection Mechanism;

- the need to improve the interoperability of means and systems, including civil-military interoperability, i.a. through simulations exercises and by developing strategies for improved interoperability;

- the need to ensure greater availability of civil protection resources for European assistance by working with Member States on establishing scenarios, developing assistance modules and filling gaps in resources availability (e.g., standby arrangements);

- the need to improve awareness and information to the public on risks, risk management and the appropriate behaviour in case of emergencies;

- the need to strengthen the analytical, assessment and operational planning capacity of the Monitoring and Information Centre so as to enable it to respond more rapidly and effectively to disasters;

- the need to strengthen on site coordination of assistance and to ensure better integration of military resources in civil protection interventions;

- the need to enhance communication and coordination between the many different actors involved in emergency response;

- the need to ensure better visibility of European assistance, i.a. through common insignia for on site personnel;

- t he need to enhance the transportation capacity for European assistance in order to maximise the impact of European interventions in countries affected by disaster;

- the need to strengthen the logistical base of the Monitoring and Information Centre, allowing it to hire equipment that is necessary to ensure a rapid response.

5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

European cooperation in this field allows Member States to pool resources and efforts on a larger European scale, in a collective effort to maximise the protection of people, property and the environment in the event of major disasters.

When disaster strikes within the EU, the authorities of the affected Member States can benefit from immediate and tangible assistance through the Community Civil Protection Mechanism.

The proposal is also aimed at improving the effectiveness of assistance in response to disasters. Improving the Mechanism and building a more robust rapid reaction capability allows the Union to express its solidarity with those affected by disasters.

5.3. Objectives, expected results and related indicators of the proposal in the context of the ABM framework

The objectives are set out in the draft Regulation. They contribute to the Commission’s overall policy of enhancing security of EU citizens and showing solidarity with those affected by disasters.

Response to disasters

The specific objectives of actions in this area are to mobilise expertise, to facilitate transportation and associated logistical support and to mobilise equipment and means.

The actions will result in:

- The sending of experts in case of disasters to assist the affected country in the assessment of the needs on site and to liaise with the competent authorities of the affected country;

- Transportation of European civil protection assistance in the event of disasters as well as associated logistical support;

- The mobilisation of equipment and means.

Relevant indicators are the delivery of European assistance in case of disasters, its positive impact on the immediate consequences, its timeliness and effectiveness.

Preparedness

Preparedness actions encompass all activities and measures taken in advance, within the EU and the participating countries, to ensure effective rapid response and to mitigate the adverse consequences of disasters.

They will ensure the following concrete results (per year):

- training courses (including general training courses in the context of the Mechanism as well as training courses focusing on specific issues or for a specialised audience) to provide experts and team leaders with the knowledge and tools needed to participate effectively in Community interventions and to develop a common European intervention culture;

- command post exercises and full-scale exercises to test interoperability, train civil protection officials and create a common intervention culture;

- the exchange of experts to enhance understanding of European civil protection and to share information and experience;

- workshops to enhance information sharing and promote a common understanding of civil protection issues;

- projects, studies, surveys, modelling, scenario-building and contingency planning, capacity building assistance; demonstration projects; technology transfer; awareness and dissemination actions; communication actions; provision of adequate means and equipment and monitoring assessment and evaluation.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[19] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

ٱ Executive Agencies

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

ٱ Joint management with international organisations (please specify)

Relevant comments:

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

6.2. Evaluation

6.3. Ex-ante evaluation

6.3.1. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

This proposal builds upon:

- the results of the Community civil protection Action Programme;

- the results of the Community civil protection Mechanism;

- the results of the Marine Pollution Community Framework;

- the Communication on reinforcing the civil protection capacity of the EU of 25 March 2004: COM(2004)200 final;

- on the experience gained in emergencies handled by the Mechanism in the past three years, and in particular on the evaluation made of the Community intervention following the floods in Central Europe (2002) and France (2003), the Prestige accident (2002), the forest fires in France and Portugal (2003, 2004) as well as various interventions outside the Union;

- on the EU Action Plan, adopted by the Council on 31 January 2005, in which it draws lessons from experience in South Asia for the future.

6.3.2. Terms and frequency of future evaluation

Actions receiving financial assistance under the Instrument shall be monitored regularly.

The Commission shall submit to the EP and the Council:

(a) and interim evaluation report no later than 31 December 2010;

(b) a communication on the continuation of this Regulation no later than 31 December 2011;

(c) an ex-post evaluation no later than 31 March 2015.

7. Anti-fraud measures

Potential beneficiaries and contractors shall comply with the provisions of the Financial Regulation and provide the evidence of their financial and legal soundness.

For grants, they are required to supply provisional statements of income and expenditure related to the project/activity for which funding is requested. Payments are made on the basis of the terms and conditions related to the grant agreement and on the basis of expenditure and income statements duly certified by the beneficiary and checked by the relevant service of the Commission. On the spot controls are also possible and beneficiaries are required to keep all details and supporting documents for a period of 5 years after the completion of the project.

8. DETAILS OF RESOURCES

8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost

Commitment appropriations in EUR million (to 3 decimal places)

Officials or Temporary staff | A B C | 7 3 | - to provide input to and follow up the inter-institutional processes on civil protection policy and related issues, such as terrorism (e.g., the Hague Programme); - to establish standard operating procedures with the military (e.g., EUMS) and to ensure appropriate liaison with the Civil-Military Cell; - to work closely with other Commission services (TREN, SANCO, JLS) on related policy issues and rapid alert systems; - to contribute to counter-terrorism issues, including the Security Research Programme and other security- and civil protection-related research programmes, and to liaise with DG JLS policies; - to develop policy initiatives on prevention, to promote horizontal action on prevention and to ensure an effective integration of disaster prevention in sectoral policies; - to finance and monitor projects promoting disaster prevention. |

Total | 10 |

- Preparedness

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 5 3 4 | - to implement a robust training system that enables civil protection professionals to participate effectively in European civil protection interventions: to develop and refine training curricula; to develop and organise training courses for specific target groups (e.g., assessment experts, volunteers, etc.) to develop and organise training course on specific issues; to develop training materials; - to run exercises to test procedures, systems and their interoperability; - to implement a system for the exchange of experts between national civil protection administrations; - to evaluate the responses to emergencies (“lessons learnt”) and bringing forward proposals for improvements; - to finance and monitor projects aimed at enhancing preparedness, including public information, and to ensure an effective and systematic follow-up to project results; - to develop strategies for the promotion of interoperability of systems and means, including civil-military interoperability; - to work closely with other Commission services (including JRC, INFSO, ENTR, JLS) on the development of early warning systems, emergency planning and coordinated alert systems for Europe. - to work with Member States to improve preparedness for emergencies, including developing early warning systems, emergency planning and coordinated alert systems; - to undertake awareness activities aimed at relevant authorities; - to enhance public information, in particular on risks and the appropriate behaviour in case of emergencies; - to enhance psycho-social aftercare for first responders and victims; - to manage contracts and organise financing related to preparedness. |

Total | 12 |

Monitoring and Information Centre

Types of post | Staff require-ments | Description of tasks |

Officials or Temporary staff | A B C | 5 12 5 | - to ensure the smooth operation of the Monitoring and Information Centre; - to ensure a genuine “around the clock” duty system, thus assuring immediate reaction to emergencies, with sufficient staff as back-up to ensure adequate staffing at all stages of an event; - to prepare templates, manuals of procedures, mailing lists and technical infrastructure for emergency interventions; - to implement and maintain CECIS, to manage databases, and provide IT assistance; - to receive, maintain and analyse updates of the military database; - to coordinate with ARGUS and the Central Crisis Centre; - to establish scenarios and the likely resources required for various types of disasters; - to ensure availability of civil protection resources by working with Member States on filling gaps in resources availability; - developing a modular approach with Member States, for example ensure that pre-designated teams and equipment are on call; - organising transportation of resources, when needed, or at least assuring financial compensation; - to handle all aspects of communication between the many different actors involved in an emergency, including: liasing with the local emergency management centres, etc., to coordinate and ensure the arrival of assistance (this would include the many details of such work, from landing rights for aircraft to logistical details for intervention teams); issuing full and regular information on the situation and developments; - to manage contracts and organise finances. |

Total | 22 |

8.2.3. Sources of human resources (statutory)

(When more than one source is stated, please indicate the number of posts originating from each of the sources)

ٱ Posts currently allocated to the management of the programme to be replaced or extended

ٱ Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n

ٱ Posts to be requested in the next APS/PDB procedure

ٱ Posts to be redeployed using existing resources within the managing service (internal redeployment)

ٱ Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year in question

8.2.4. Other Administrative expenditure included in reference amount (XX 01 04/05 – Expenditure on administrative management)

EUR million (to 3 decimal places)

Officials and temporary staff (XX 01 01) | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 |

Staff financed by Art XX 01 02 ) |

Total cost of Human Resources and associated costs (NOT in reference amount) | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 | 5,076 |

Calculation– Officials and Temporary agents: Each FTE rated at 108.000€ per FTE (47 staff)

8.2.6. Other administrative expenditure not included in reference amount

EUR million (to 3 decimal places)

| 2007

|2008

|2009

|2010 |2011 |2012 |2013 |TOTAL

| | XX 01 02 11 01 – Missions |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,080 |0,560 | | XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |0,360 |2,520 | | XX 01 02 11 03 – Committees |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |0,300 |2,100 | | XX 01 02 11 04 – Studies & consultations |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |0,150 |1,050 | | XX 01 02 11 05 - Information systems |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |0,225 |1,575 | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |1,115 |7,805 | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line) | | | | | | | | | |XX.010301.03 Equipment of the Data Centre |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,030 |0,210 | |XX.010301.04 Services and operating expenditure of the Data Centre |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,045 |0,315 | | 3. Total Other expenditure of an administrative nature |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,075 |0,525 | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |1,190 |8,330 | |

Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

Missions in 2007: 80 missions x €1,000 = 80,000

Meetings in 2007: 12 meetings with 30 participating countries x €1,000 = 360,000

Committees in 2007: 10 committee meetings with 30 countries x €1,000 = 300,000

Studies and consultations: 1 study x €150,000 = 150,000

Information systems: 300.000 € per year. The costs included here relate to the hosting of the CECIS by the Commission, as well as to the purchase and maintenance of IT and communication tools necessary to make the Monitoring and Information Centre (MIC) fully operational. The MIC is a crisis centre linking the national civil protection centres, hosted and operated within the premises of the Commission. It is managed directly by the Commission and aims at supporting and facilitating the mobilisation of civil protection assistance in the event of major disasters. To perform its general functions, as set out in Council Decision 2001/792, the MIC needs to receive alerts of all disasters immediately and needs to be in a position to quickly assess and analyse its possible impact. This requires the use of advanced information systems, including geographic information systems, and communication tools, linking the MIC to all existing disaster alert systems. Softwares, IT applications and communication tools are needed to support the MIC’s general functioning and ensure full interoperability with early warning and disaster alert systems.

[1] Padomes 2001. gada 23. oktobra Lēmums 2001/792/EK, Euratom , ar ko izveido Kopienas mehānismu pastiprinātas sadarbības veicināšanai civilās aizsardzības palīdzības intervenču jomā(OV L 297, 15.11.2001., 7. lpp.).

[2] OV L 327, 21.12.1999., 53. lpp.

[3] OV L 297, 15.11.2001., 7. lpp.

[4] OV C […], […], […]. lpp.

[5] OV C […], […], […]. lpp.

[6] OV L 297, 15.11.2001., 7. lpp.

[7] OV L […], […], […]. lpp.

[8] OV L […], […], […]. lpp.

[9] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

[10] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp.

[11] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp.

[12] OV C 184 17.7.1999., 23. lpp.

[13] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp.

[14] Differentiated appropriations

[15] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[16] Differentiated appropriations

[17] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[18] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[19] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point

[20] Based on an estimated number of 10 disasters per year within the EU and the participating countries and an estimated average of 7-8 experts per disaster.

[21] Based on an estimated number of 6 flights per disaster and the financial data provided in the study ”Survey of the needs and existing markets in the field of air transport for members of Community intervention teams” of October 2004.

[22] Based on estimated number of 10 disasters per year. The available budget will allow financing transportation in 4 of these disasters.

[23] In the future, the Commission will continue to finance the general training courses in the framework of the Mechanism. In addition, it will finance specific training courses for specific experts or on specific issues

[24] Includes studies, surveys, modelling, scenario building and contingency planning; capacity building assistance; demonstration projects; technology transfer; awareness and dissemination actions; communication actions; provision of adequate means and equipment and monitoring assessment and evaluation.

[25] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[26] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[27] Cost of which is included within the reference amount