LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 207/104

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “LIFE programmas vidusposma novērtējums”

(2017/C 207/18)

Ziņotājs: Witold Stępień (PL/PPE), Lodzas vojevodistes maršals Atsauces dokuments: Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieka 2016. gada 26. septembra vēstule

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

1. atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas pieprasījumu izstrādāt perspektīvas atzinumu par šo tematu un ar šo atzinumu vēlas sekmēt gan 2014.–2020. gada LIFE programmas vidusposma novērtējumu, kurš tiek veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1293/2013 (“LIFE regula”) 27. panta 2. punktu, gan īstenošanas akta, ar ko pieņem otro LIFE daudzgadu darba programmu 2018.–2020. gadam (LIFE regulas 24. panta 4. punkts), izpildi un centienus izstrādāt nākamo LIFE programmu, kuras īstenošana tiks finansēta saskaņā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu (2020.–2027. gadam);

2. uzskata, ka vides aizsardzība un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana arī turpmāk būs viens no Eiropas Savienības galvenajiem mērķiem. Vides programma LIFE stiprina Eiropas dabas kapitālu un ar to saistītos ekosistēmas pakalpojumus un atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020” un RK politiskajām prioritātēm palīdz nodrošināt zaļās darbvietas, vietējo uzņēmējdarbību un gudru, ilgtspējīgu un integrējošu ekonomikas izaugsmi. Atzīts, ka tādu jaunu instrumentu ieviešana kā Klimata pasākumu apakšprogramma ir ārkārtīgi svarīga, ņemot vērā Eiropas klimata problēmas, kas rodas, un tā ir arī virzītājspēks, kurš veicina vietējo un reģionālo programmu izstrādi saistībā ar ES stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām (1), kalpo ES enerģētikas un klimata politikas mērķu (2020–2030) sasniegšanai (2) un sekmē Parīzes nolīguma īstenošanu (3);

3. norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības pieder pie nozīmīgākajiem LIFE programmas līdzekļu saņēmējiem un to izmanto tieši, īstenojot LIFE projektus un veidojot reģionālās un vietējās partnerības. Tas, ka programma ir pievilcīga vietējām un reģionālajām pašvaldībām, izskaidrojams, pirmkārt, ar finansēto tematisko prioritāšu lielo dažādību, otrkārt, ar iespējām veidot sadarbību ar daudziem dalībniekiem un, treškārt, ar finansēšanas modeļu daudzveidību;

4. atkārtoti pauž stingru atbalstu viedoklim, ka LIFE programma, kas ir neatkarīga, nepastarpināti pārvaldīta un pilnībā videi paredzēta finansēšanas programma, kurai ir ievērojama ietekme uz nodarbinātības un izaugsmes nodrošināšanu, jāturpina arī pēc 2020. gada un būtiski jāpalielina tās budžets (4). Ņemot vērā jaunās problēmas vides un klimata jomā un vajadzību pēc jauninājumiem, ir nepieciešamas īpašas koncepcijas, kas ļautu risināt jautājumu par nevienādu vides un klimata mērķu integrēšanu dalībvalstu praksē un par tiesību aktu īstenošanu;

1. iedaļa. Izmaiņas izdevumu attiecināmībā

Saikne ar ES prioritātēm

5. uzskata, ka LIFE programmas tematiskās prioritātes, kas izklāstītas LIFE regulas (5) III pielikumā, vēl aizvien ir atbilstīgas, tāpēc šajā gadījumā nav vajadzīga vidusposma pārskatīšana ar deleģētu aktu, kā paredzēts LIFE regulas 9. panta 2. punktā;

6. joprojām pauž nopietnas bažas par to, ka kopējais budžets, kas piešķirts LIFE programmas prioritārajai jomai “Daba un bioloģiskā daudzveidība” 2014.–2020. gadam, ir aptuveni 1,155 miljardi euro, taču Komisijas aplēses liecina, ka 5,8 miljardi euro (6) no gada ieguldījumiem ir nepieciešami visam Natura 2000 tīklam, lai saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 8. panta prasībām tas varētu pienācīgi aizsargāt dabu Eiropas Savienībā. RK pauž cerību, ka viena no svarīgākajām atziņām pēc pašlaik veiktās Dzīvotņu direktīvas un Putnu direktīvas atbilstības pārbaudes būs tā, ka trūkst finansējuma to pienācīgai īstenošanai, kā komiteja to jau uzsvērusi (7). Tādēļ RK rosina Eiropas Komisiju saskaņā ar LIFE regulas 9. panta 4. punktu pieņemt deleģētu aktu, kas ļautu palielināt līdzekļu piešķīrumu rīcības dotācijām, kuras paredzētas LIFE programmas prioritārajai jomai “Daba un bioloģiskā daudzveidība”, un saglabāt ievērojami lielāku budžetu pēc 2020. gada, lai ievērojami palielinātu LIFE programmas ieguldījumu Natura 2000 finansēšanā;

7. neatlaidīgi iesaka otrajā LIFE daudzgadu darba programmā un arī pēc 2020. gada saglabāt un nostiprināt Klimata pasākumu apakšprogrammu, lai tā būtu kā virzītājspēks vietējiem un reģionālajiem pasākumiem Eiropas Savienībā un starptautiskajā klimata politikas programmā. Tādēļ vajadzētu ievērojami palielināt budžetu, kas paredzēts pasākumiem, kuru mērķis ir klimata pārmaiņu ierobežošana un pielāgošanās šīm pārmaiņām, un ņemt vērā to, ka plānots pārskatīt ES stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām (8). Turklāt Klimata pasākumu apakšprogrammā tematiskās prioritātes un projektu tēmas būtu jānosaka un jāsasaista ar rīcības dotācijām. It īpaši prioritārajā jomā “Klimata pārmaiņu mazināšana” būtu jāņem vērā ES politikas prioritātes un svarīgu ekonomikas nozaru, piemēram, enerģētikas un transporta, ietekme uz attīstības tendencēm SEG emisiju jomā;

8. uzskata, ka vides aizsardzības un klimata jomā LIFE programmai ir būtiska nozīme jaunu risinājumu izstrādē un tā veicina ekoinovāciju un spēju veidošanu tādu jaunu instrumentu jomā kā zaļā infrastruktūra (9) un dabas iedvesmoti risinājumi (10). RK rosina Komisiju turpināt šo pieeju gan pašreizējā daudzgadu programmā, gan arī pēc 2020. gada;

9. uzsver: lai attīstītu aprites ekonomiku, kā norādīts Eiropas Komisijas rīcības plānā pārejai uz aprites ekonomiku un ko atbalsta RK (11), būs vajadzīgs publiskā un privātā sektora finansējums, kurš ļautu uzlabot tehnoloģijas un procesus, pilnveidot infrastruktūru un paplašināt sadarbību starp ieinteresētajiem dalībniekiem vērtību ķēdē. RK uzskata, ka tematiskās prioritātes atkritumu un efektīvas resursu izmantošanas jomā lielā mērā atbilst šai koncepcijai, un rosina attiecīgi turpināt otro daudzgadu darba programmu, nākamajā LIFE programmā tieši norādot uz aprites ekonomiku un priekšplānā izvirzot jautājumus, kas gaidāmajā stratēģijā risināmi saistībā ar plastmasu aprites ekonomikā un būvniecības atkritumiem;

10. atzinīgi vērtē LIFE programmas lomu, kas izpaužas, novēršot nevienmērīgu un neatbilstošu vides tiesību aktu īstenošanu un izpildi dalībvalstīs, un šī problēma ir viena no RK galvenajām prioritātēm (12). Šāda virzība būtu jāturpina un ievērojami jāpastiprina nākamajā programmā, turpinot īstenot integrētus projektus un LIFE prioritārās jomas “Vides pārvaldība un informācija” pasākumus;

11. šajā saistībā arī uzsver, ka LIFE programma, izvirzot un pielāgojot attiecīgos mērķus un izmantojot labākus atsauksmju mehānismus un finansēto projektu īstenošanā uzkrāto pieredzi, arī sekmē ES “labāka regulējuma” mērķa sasniegšanu, ilgtspējīgas izaugsmes nodrošināšanu un darbvietu izveidi un Savienības vides un klimata aizsardzības politikas īstenošanu; tomēr uzsver arī, ka LIFE programmas pamatmērķim arī turpmāk jābūt vides kā tādas un bioloģiskās daudzveidības kā tādas aizsardzībai, jo apdraudēts ir Eiropas un cilvēces bioloģiskais mantojums;

Budžets un izdevumu attiecināmības struktūra

12. joprojām pauž bažas par ierobežoto LIFE programmas budžetu, ko daudzgadu darba programmā 2014.–2020. gadam veido tikai aptuveni 0,3 % no Regulā (ES) Nr. 1311/2013 minēto kopējo saistību apropriācijām. RK atkārto savu 2012. gadā pausto ierosmi ievērojami palielināt programmas budžetu, sākot no 2020. gada (13);

13. norāda, ka LIFE programmas mērķu sasniegšanu varētu kavēt nepietiekams līdzfinansējuma līmenis (14), jo saņēmējiem, it īpaši partneriem no bezpeļņas sektora, būs jāveic izvēle, piesakoties finansējumam. RK rosina Eiropas Komisiju palielināt līdzfinansējuma likmi nākamajā LIFE programmā un labāk saskaņot LIFE līdzfinansējuma likmes ar tādām likmēm un to diferenciāciju, kas tieši un kopīgi pārvaldītajās ES finansējuma programmās attiecas uz mazāk attīstītajiem reģioniem. Īpašas līdzfinansējuma likmes saistībā ar rīcības dotācijām prioritārajā jomā “Daba un bioloģiskā daudzveidība” varētu noteikt atbilstīgi faktoram, kas atvasināts gan no kopējās aizsargājamās platības, gan ekonomiskās labklājības reģionā (piemēram, NUTS 3 līmenī), tomēr nepieļaujot vairāk attīstītiem reģioniem nelabvēlīgu nelīdzsvarotību;

14. pauž šaubas par 102 % principu, kas attiecas uz publiskām iestādēm un paredz, ka pašu ieguldījumam projekta budžetā jābūt vismaz par 2 % lielākam nekā plānotajām kopējām publiskā sektora darbinieku atalgojuma izmaksām. Minētais princips bieži vien apgrūtina vai nedod iespēju publiskām iestādēm (it īpaši zinātniskajiem un pētniecības centriem, kā arī NVO) piedalīties projektos, lai gan to iesaistīšanās ir būtiska LIFE projektu mērķu sasniegšanai;

15. pauž šaubas par ierobežoto infrastruktūras finansējumu, kas pieejams LIFE programmā, un it īpaši tas attiecas uz lieliem infrastruktūras projektiem. RK rosina Komisiju pašreizējā novērtējumā pievērst uzmanību iespējamībai, ka LIFE projekti varētu būt arvien vairāk vērsti uz spēju veidošanu (capacity building), nevis uz faktisko vides vai klimata politikas mērķu sasniegšanu;

16. rosina vairāk izmantot vienotas likmes un vienreizējus maksājumus, lai vienkāršotu ziņošanu par PVN, un tas jādara, vienlaikus neapdraudot PVN izmaksu atbilstīgumu (15), kā jau minēts pašlaik spēkā esošās LIFE regulas 38. apsvērumā. RK atkārtoti pauž pārliecību, ka PVN izslēgšana no attiecināmajām izmaksām varētu atturēt daudzus iespējamos pieteikumu iesniedzējus no priekšlikuma izstrādes. PVN būtu arī turpmāk jāuzskata par attiecināmajām izmaksām, ja finansējuma saņēmēji var pierādīt, ka nevar atgūt PVN (16);

17. uzsver, ka arī turpmāk būtu jāsaglabā tiesības pretendēt uz finansējumu zemes iegādei saskaņā ar LIFE programmu (LIFE regulas 20. panta 3. punkts), tostarp jāsaglabā nosacījums, ka iegādātajām platībām ilgtermiņā jākalpo dabas aizsardzībai. Zemes iegāde bieži ir priekšnosacījums, kas jārada, lai varētu saglabāt Natura 2000 teritorijas un nodrošināt dabas ilgtermiņa aizsardzību;

Pārvaldības vienkāršošana

18. uzsver, ka administratīvais slogs, kas saistīts ar projektu sagatavošanu un iesniegšanu, bieži vien attur reģionus no pieteikšanās uz LIFE atbalstu. Tas it īpaši attiecas uz lieliem (piemēram, integrētiem) projektiem, ja pieteikuma iesniedzējiem, it īpaši mazāk pieredzējušiem partneriem, jāiegulda daudz laika, enerģijas un cilvēkresursu, lai aizpildītu un iesniegtu cerīgu pieteikumu. Tāpēc, kā RK norādījusi jau pieņemtā atzinumā (17), ir jāvienkāršo pieteikumu iesniegšanas un administrācijas procedūras, kā arī jāsaīsina laiks, kas jāgaida līdz lēmumam par projekta finansēšanu;

19. rosina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju noteikt, ka LIFE programmas tradicionālo projektu priekšlikumus var iesniegt divos posmos, kā tas līdz šim ir bijis ar integrētajiem projektiem. Pirmajā posmā būtu jāiesniedz īss, vispārīgs ierosinātā projekta apraksts (koncepcijas skaidrojums), un, ja tas saņem pozitīvu vērtējumu, saņēmējam būtu jāiesniedz viss priekšlikums. Komiteja arī rosina Eiropas Komisiju apsvērt, kā vienkāršot projektu finansiālo un tehnisko elementu galīgās apstiprināšanas procedūras un kā tās vienmērīgi sadalīt visā darbības laikā. Tas ierosinātājiem nodrošinātu lielāku elastību un samazinātu iespējamību, ka viņi koncentrējas vienīgi uz projekta finansiālajiem un administratīvajiem aspektiem, atstājot novārtā tā tehnisko saturu;

20. atzinīgi vērtē LIFE regulas 3. pantā un pirmajā daudzgadu darba programmā (2014–2017) likto uzsvaru uz LIFE programmas panākumu izvērtēšanu un tādēļ noteiktos jaunos kvalitatīvos un kvantitatīvos ekoloģiskos, sociālos un saimnieciskos rādītājus. RK tomēr rosina tos turpmāk vienkāršot, jo ir vairāki rādītāji, kurus nevar ticami novērtēt projektu īstenošanas laikā. Šādiem rādītājiem jābūt arī elastīgākiem un vairāk jāatbilst vietējām vai reģionālajām īpatnībām, un līdz minimumam jāsamazina ziņošanas pienākumu izpildei vajadzīgais laiks;

2. iedaļa. ES finansēto programmu finansēšanas un īstenošanas sistēmu papildināmība

Papildināmība ar citiem ES fondiem

21. atzīst, ka LIFE programmas papildināmība un saskaņotība ar citiem ES fondiem, piemēram, kohēzijas politikas fondiem (ESF, ERAF, Kohēzijas fondu), lauku attīstības fondu (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF), ir uzlabota pašreizējā daudzgadu darba programmā. Saistībā ar LIFE programmas pēc 2020. gada (18) izstrādi RK mudina veidot sinerģiju un strukturētu sadarbību ar citiem ES fondiem;

22. uzskata, ka LIFE programma ir neliela, taču elastīga programma, kas atbalsta centienus sasniegt tālejošus vides un klimata aizsardzības mērķus, kurus citas ES programmas neļauj sasniegt tiešā veidā vai nodrošina to sasniegšanu citā jomā. Tā kā programma ļauj atbalstīt konkrētus pasākumus reģionālajā līmenī, tā dod spēcīgus stimulus pārējiem projektiem un valsts un privāto līdzekļu piesaistīšanai (19). RK rosina Komisiju izstrādāt modeli, kas ļautu visaptveroši saskaņot LIFE programmu ar pārējām ES programmām, kuras tieši vai netieši saistītas ar vides aizsardzību un klimatu;

LIFE programmas izmantojums dalībvalstīs

23. pauž bažas par nevienmērīgo LIFE programmas izmantojumu ES dalībvalstīs un reģionos. Gan otrajā daudzgadu darba programmā, gan nākamajā LIFE programmā ir vajadzīgs efektīvs rīcības plāns, kas ļautu vairot LIFE programmas atpazīstamību mazāk veiksmīgās valstīs un palielināt interesi par līdzdalību šajā programmā (20), un šajā sakarā varētu ieviest ikgadēju pārskatu par līdzekļu apguves efektivitāti katrā dalībvalstī;

24. saistībā ar iepriekš minēto iesaka vēlreiz apsvērt, vai būtu jāturpina pašreiz notiekošā pakāpeniskā valsts piešķīrumu izbeigšana tradicionālajiem LIFE projektiem. Ja valstis izbeigtu veikt piešķīrumus, varētu vēl vairāk palielināties ģeogrāfiskās atšķirības LIFE finansējuma apguves ziņā, tādējādi mazinātos mazāk pieredzējušu valstu iespējas, taču joprojām saglabātos vides un klimata problēmas. RK ierosina apsvērt sistēmu, kas paredzētu piešķīrumu uz vienu gadu, nevis uz četriem gadiem, lai tādējādi palielinātu tās elastīgumu attiecībā uz pieejamajiem budžeta līdzekļiem un līdzekļu apguves ģeogrāfisko sadalījumu. RK tomēr uzsver, ka tiem projektiem, kam piešķirts finansējums, ir jāatbilst prasībām attiecībā uz novatorisma pakāpi un atkārtojamību, lai šie projekti Eiropā radītu pievienoto vērtību. Kā alternatīvu risinājumu komiteja ierosina daļu budžeta paturēt, lai līdzekļus piešķirtu katrai valstij atsevišķi, savukārt atlikušajai daļai dalībvalstis varētu piekļūt, vienīgi savstarpēji konkurējot;

25. atzīst, ka dažu valstu kontaktpunkti ir ieguldījuši papildu darbu, lai piesaistītu jaunus pieteikuma iesniedzējus. RK rosina tās dalībvalstis, kurās ir zemāks līdzekļu apguves rādītājs, iesaistīt savas valsts kontaktpunktu, lai vietējās un reģionālajās pašvaldībās aktīvāk popularizētu programmu;

26. rosina Eiropas Komisiju arī turpmāk atbalstīt apmācības pasākumus tajās dalībvalstīs, kurās ir mazāka līdzekļu izmantošanas pieredze un zemāks līdzekļu apguves līmenis. Šāda atbalsta mērķim vajadzētu būt valsts un reģionālo kontaktpunktu iespēju palielināšanai un pieteikumu iesniedzēju aktīvai atbalstīšanai, lai varētu palielināt augstas kvalitātes pieteikumu skaitu it īpaši tajās valstīs, kurās ir nopietnas ekoloģiskās un klimata problēmas un mazāka pieredze ar LIFE finansējuma pieprasījumiem;

3. iedaļa. Sabiedrības konsensa veidošana un reģionālo un starpreģionālo partnerību stiprināšana

Attiecības ar ieinteresētajiem dalībniekiem un sociālie jautājumi

27. norāda, ka LIFE programma piedāvā daudzus instrumentus un mehānismus, kas veicina risinājumu pārņemšanu un tālāku nodošanu, un ir lielisks instruments, kurš parāda vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kādus ieguvumus var gūt no ieguldījumiem vides un klimata aizsardzībā. Tas, cik ilgstošas būs ieinteresēto dalībnieku attiecības, ir atkarīgs no viņu pieredzes, vietējiem kontaktiem un kontaktiem starp reģioniem, vēlmes sadarboties un izpratnes, kuras veidošana ir ilgstošs process. RK mudina veikt turpmākus ieguldījumus minēto spēju veidošanā (21), finansējumu piešķirot spēju veidošanas projektiem arī pēc 2020. gada;

28. uzskata, ka vides un dabas aizsardzībā un klimata pārmaiņu ierobežošanā vienmēr ir jārod dažādu mērķu līdzsvars, nodrošinot cilvēka drošību, dzīves kvalitāti un īpašumu. Vajadzīgi pasākumi un atbalsts projektiem, kas ļauj panākt visiem ieinteresētajiem dalībniekiem pieņemamus kompromisus minētajā jomā, un to var sekmēt LIFE projektu īstenošana. RK rosina Eiropas Komisiju projekta pieteikumu novērtēšanā ņemt vērā projekta spēju veicināt tādu jaunu noteikumu izstrādi, kas noteiktu sugu apdraudētās cilvēka dzīvības aizsardzību saskaņo ar apdraudētu sugu aizsardzību. Komiteja arī iesaka noteikt, ka viens no projektu pozitīva novērtējuma nosacījumiem ir plāns attiecīgajā teritorijā rīkot atklātas ieinteresēto personu debates un izskatīt viņu priekšlikumus;

Ekojauninājumi un to laišana apgrozībā

29. norāda uz LIFE programmas nozīmi ES inovācijas spēju attīstīšanā un aicina apsvērt, kādā veidā LIFE projektos izstrādāto prototipu un risinājumu komercializāciju varētu sekmēt, izmantojot atbilstīgu finansiālu modeli. LIFE projektu īstenošanas beigās ieviešot paātrinātu procedūru, varētu efektīvāk laist apgrozībā LIFE projektos izstrādātos jauninājumus. Tas ļautu uzlabot ES konkurētspēju pasaules tirgos un radīt jaunas zaļās darbvietas;

30. vērš uzmanību uz to, ka ekojauninājumu izstrādē un komercializācijā ir ārkārtīgi svarīgi iesaistīt zinātnes un pētniecības iestādes un privāto sektoru. RK mudina Komisiju arī turpmāk veikt pasākumus, kas veicina šādu sadarbību. RK rosina arī izvērtēt noteikumus, kas tikai pēc LIFE projektu pabeigšanas ļauj laist apgrozībā šajos projektos izstrādātos prototipus. Šādi noteikumi ierobežo zinātnes un pētniecības institūtu un uzņēmumu interesi piedalīties novatoriskos projektos;

31. uzskata: lai LIFE programma vairāk ietekmētu ES ekonomikas pāreju uz aprites sistēmu, kurai raksturīga dekarbonizēta ražošana un patēriņš, otrajai daudzgadu darba programmai un nākamajai LIFE programmai būs jāpanāk, ka ekoinovācijas, demonstrējumu un izmēģinājumu projekti kļūst par rūpnieciskā mēroga projektiem. Jāmeklē jaunas iespējas, kā varētu atbalstīt novatorisku LIFE projektu sasniegto rezultātu izplatīšanu un ieviešanu tirgū. RK rosina Eiropas Komisiju novērtēt, vai nākamajā LIFE programmā ir iespējams piešķirt papildu atbalstu veiksmīgiem projektiem, piemēram, lai, izmantojot arī citus finanšu instrumentus, atbalstītu labāko ekojauninājumu pilnveidošanu;

Projekta rezultātu ilgtspēja ilgtermiņā, pārņemamība un tālāknododamība

32. atzīst, ka LIFE projekti lielā mērā nodrošina pozitīvu ietekmi ilgtermiņā un dod pārņemamus, tālāk nododamus rezultātus (22), taču RK joprojām saskata uzlabošanas iespējas. Otrajā daudzgadu darba programmā un pēc 2020. gada uzmanība pastāvīgi jāpievērš tam, kā nodrošināt projektu rezultātu ilgtspēju, tālāknodošanu un pārņemšanu, jo tas ir svarīgi, lai sasniegtu LIFE mērķus, efektīvi izmantotu līdzekļus, veicinātu ekoinovāciju un atbalstītu ilgtspējīgu un atbildīgu izaugsmi. RK rosina Eiropas Komisiju noteikt skaidrus atlases kritērijus, lai projekta pieteikšanas brīdī varētu izvērtēt tā potenciālu ilgtspējas, pārņemamības un tālāknododamības ziņā, un rādītājus, ar ko izvērtēt tā faktisko ilgtspēju, pārņemamību un tālāknododamību projekta īstenošanas laikā un pēc tam;

33. uzskata, ka īpaši svarīgi ir atbalstīt projektus, kuru mērķis ir sagatavot statistikas apkopojumu par sugu populācijām, kas ietilpst aizsargājamo dzīvnieku kategorijā, un par to dzīves telpas lielumu, kā arī projektus, kuru mērķis ir apsekot, cik apdraudētas ir dabiskās dzīvotnes, kas klasificētas kā aizsargājamas, šā apdraudējuma iemeslus un riska faktorus;

34. pauž bažas par to, ka savvaļas dzīvnieki aizvien vairāk tiek izstumti no to dabiskajām dzīvotnēm, un tāpēc aicina izstrādāt un integrēti īstenot novatoriskus krīzes pārvarēšanas pasākumus, kas nodrošinātu dzīvnieku dabiskās dzīvotnes saglabāšanu;

35. ierosina, ka Eiropas Komisijai būtu jāizstrādā ilgtspējas nodrošināšanas, pārņemšanas un tālāknodošanas plāns attiecībā uz LIFE programmu, lai šajā jomā vēl vairāk uzlabotu programmas sniegumu. Šādā plānā varētu iekļaut arī šādus pasākumus (23): pilnveidot inovācijas platformu, kuras pamatā ir LIFE projektu tiešsaistes datubāze, kas varētu palīdzēt pārņemamu ekojauninājumu meklējumos; efektīvi un mērķtiecīgi izplatīt informāciju par inovāciju; veidot tematiskas platformas, tīklus un projektu kopas saistībā ar prioritārajām jomām; uzlabot LIFE tīmekļa vietnē pieejamo komunikācijas instrumentu izmantojumu; turpināt pilnveidot “vislabāko no labākajiem”LIFE projektu rezultātu atlasi un izplatīšanu (24);

36. uzskata: lai uzlabotu LIFE projektu ilgtspēju ilgtermiņā, būtu jāsaglabā pienākums iesniegt tādu plānu par pasākumiem pēc LIFE projekta īstenošanas, kurā atspoguļotos, ka finansējums tiek turpināts projekta rezultātu saglabāšanas nolūkā, ka ir atbildīgā struktūra ar personāla nepārtrauktību, ir oficiāls iestāžu atbalsts un notiek saziņa ar vietējiem ieinteresētajiem dalībniekiem;

Intervences veidi un jauni finanšu instrumenti

37. uzskata, ka LIFE regulas 17. pantā izklāstītie LIFE finansējuma veidi ir atbilstīgi un nodrošina finansēšanas iespēju dažādību reģioniem, un rosina novērtēt rezultātus, kas sasniegti laikposmā no 2014. gada līdz 2017. gadam, un tādā veidā panākt labāku rezultātu sasniegšanu ar nākamo LIFE programmu;

38. atzīst, ka integrētie projekti ir svarīgs virzītājspēks, jo publiskajām iestādēm tie ļauj likvidēt atšķirības ES vides politikas īstenošanas ziņā. Tā kā RK uzskata, ka vēl nav pietiekami daudz pieredzes ar šāda veida finansējumu, tā ierosina otrajā daudzgadu darba programmā saglabāt budžetu tādā līmenī, kāds noteikts LIFE regulas 17. panta 5. punktā. RK ierosina izvērtēt integrēto projektu rezultātus 2020. gada beigās un uzskata, ka tie varētu būt svarīgs instruments nākamajā LIFE programmā; tas it īpaši attiecas uz prioritārās rīcības satvaros paredzēto atbalstu Natura 2000 pārvaldības plānu izstrādei, īstenojot integrētus projektus;

39. rosina nākamajā LIFE programmā saglabāt tehniskās palīdzības projektus, lai, ņemot vērā pieteikuma sagatavošanas sarežģītību, laikietilpību un tam nepieciešamos resursus, palīdzētu finansējuma saņēmējiem, kuri vēl nav īstenojuši nevienu integrētu projektu (25);

40. atzinīgi vērtē divus jaunus finanšu instrumentus: Energoefektivitātes privātā finansējuma instrumentu (PF4EE) un Dabas kapitāla finansēšanas mehānismu (Natural Capital Financing Facility – NCFF); tie piedāvā jaunas iespējas piesaistīt privātos ieguldītājus, lai finansētu energoefektivitātes paaugstināšanas un ar dabas kapitālu saistītus projektus, un tie palīdz veicināt vispārēju pāreju uz zaļo finansējumu. RK atzīst, ka abi instrumenti vēl nav izsmēluši visu savu potenciālu, jo īpaši tādēļ, ka projekti ir jauni un pirmajos īstenošanas mēnešos zināmā mērā saskārās ar administratīviem sarežģījumiem. Komiteja rosina Eiropas Komisiju turpināt novērot programmas un izstrādāt to efektivitātes novērtēšanas metodiku. Komiteja arī lūdz Eiropas Komisiju apsvērt iespēju paplašināt pašreizējos instrumentus vai ieviest jaunu, atbilstoši finansētu finanšu instrumentu, lai piesaistītu ieguldītājus arī apakšprogrammai “Vide un efektīva resursu izmantošana”. RK atbalsta Eiropas Parlamenta aicinājumu nodrošināt, ka Energoefektivitātes privātā finansējuma instruments (PF4EE) garantē to, ka projektu īstenošana sniedz atbilstošus, pozitīvus un zinātniski pierādāmus rezultātus bioloģiskās daudzveidības jomā;

41. atzīst, ka svarīga loma ir Energoefektivitātes privātā finansējuma instrumentam (PF4EE), kas, nodrošinot gan finansējumu, gan tehniskās zināšanas un zinātību finansējuma saņēmējiem, atbalsta valsts prioritāšu īstenošanu energoefektivitātes jomā. RK ierosina: lai labāk izmantotu PF4EE potenciālu, varētu apsvērt iespēju šo mehānismu izmantot kā papildu finansējumu LIFE projektiem energoefektivitātes jomā. Gadskārtējās pamatnostādnēs, kas paredzētas pieteikumu iesniedzējiem, Eiropas Komisijai būtu jānorāda uz šādu papildu finansēšanas iespēju. Šis modelis būtu jāizmanto līdz otrās daudzgadu darba programmas beigām un instrumenta pozitīva novērtējuma gadījumā jāsaglabā arī pēc 2020. gada;

42. atzinīgi vērtē to, ka, izmantojot Dabas kapitāla finansēšanas mehānismu (NCFF), tiek risināts sarežģīts un pilnībā jauns problēmjautājums, proti, tādu pasākumu finansēšana, kas saistīti ar ekosistēmas pakalpojumiem un privātā sektora ieguldījumu piesaistīšanu šajā jomā. RK uzskata, ka ieguldījumi ekosistēmas pakalpojumos ir Eiropas nākotne, un atzinīgi vērtē to, ka ar LIFE programmu tiek risināts šis jautājums. RK iesaka NCFF darbību analizēt un vērtēt, ņemot vērā jau sasniegtos un prognozētos rezultātus, lai nodrošinātu tā efektīvu izmantošanu līdz otrās daudzgadu darba programmas beigām un pozitīva vērtējuma gadījumā arī pēc 2020. gada;

43. atzinīgi vērtē LIFE programmas novatorisko lomu un uzskata, ka vides un klimata politika ne vienmēr prasa izstrādāt novatoriskus risinājumus, bet gan bieži ir atkarīga no uzsākto darbību turpināšanas vai citos projektos izstrādāto jauninājumu izmantošanas. RK rosina Komisiju apsvērt divējādu finansējumu projektiem, proti, finansēt novatoriskus projektus un tādus projektus, kas vērsti uz aktuālām vides un klimata politikas vajadzībām. Subsīdiju piešķiršana tad nebūtu atkarīga no tā, vai tiek radīti jauninājumi, bet gan no tā, vai pasākumi tiek turpināti, izmantojot citu LIFE projektu ietvaros radītos jauninājumus un iedibināto labo praksi.

Briselē, 2017. gada 9. februārī Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs Markku MARKKULA

(1) COM(2013) 216 final.

(2) COM(2014) 015 final.

(3) Sk. arī COR-2016-01412-00-01-AC-TRA.

(4) CDR86-2012_FIN_AC.

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1293/2013.

(6) http://ec.europa.eu/environment/nature/natura2000/financing/docs/financing_natura2000.pdf. Jāņem vērā, ka Horvātija nav iekļauta.

(7) COR-2015-02624-00-01-AC-TRA, CDR86-2012_FIN_AC.

(8) Sk. arī RK atzinumu ENVE-VI/015 (tiek izstrādāts).

(9) COM(2013) 249 final.

(10) Eiropas Komisija, Towards an EU Research and Innovation policy agenda for Nature-Based Solutions & Re-Naturing Cities, 2015. gads.

(11) COR-2016-01415-00-01-AC-TRA, COM(2015) 614 final.

(12) COR-2015-05660-00-00-AC-TRA.

(13) COM(2015) 614 final, atbalstīts RK atzinumā COR-2016-01415-00-01-AC-TRA.

(14) Tradicionālie prioritārās jomas “Daba un bioloģiskā daudzveidība” projekti: līdzfinansējums 60 % apmērā, bet 75 % – projektiem, kas paredzēti prioritāriem biotopiem un sugām. Integrētie projekti, sagatavošanas projekti un tehniskās palīdzības projekti: līdzfinansējums 60 % apmērā. Spēju veidošanas projekti: līdzfinansējums 100 % apmērā. Visiem pārējiem projektiem, t. i., tradicionāliem projektiem Klimata pasākumu apakšprogrammas ietvaros un tradicionāliem projektiem, kas Vides apakšprogrammā paredzēti prioritārajām jomām “Vide un efektīva resursu izmantošana” un “Pārvaldība un informācija vides jomā”: pirmajā daudzgadu darba programmā (2014–2017) līdzfinansējums 60 % apmērā, otrajā daudzgadu darba programmā (2018–2020) līdzfinansējums 55 % apmērā.

(15) CDR86-2012_FIN_AC, CDR6-2011_FIN_AC.

(16) CDR86-2012_FIN_AC.

(17) CDR112-2010_FIN_AC.

(18) COM(2013) 840 final

(19) CDR86-2012_FIN_AC, CDR6-2011_FIN_AC.

(20) Sk. arī GHK et al., “Combined Impact Assessment and Ex Ante Evaluation of the Review of the LIFE+ Regulation”, 2011. gads.

(21) CDR86-2012_FIN_AC.

(22) Eiropas Komisija, Vides ĢD (2014): LIFE Focus “Long-term impact and sustainability of LIFE Nature”; Eiropas Parlaments, Eiropas Savienības Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (2016).

(23) Eiropas Revīzijas palāta (2014), Īpašais ziņojums (SR 15/2013); Eiropas Komisija, Vides ĢD (2014): LIFE Focus “Long-term impact and sustainability of LIFE Nature”; Eiropas Parlaments, Eiropas Komisijas Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (2016), Budžeta kontroles komiteja, Darba dokuments par Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu (PE535.987), “LIFE+ Final Evaluation”.

(24) LIFE programma, Vides ĢD tīmekļa vietne, komunikācijas instrumenti pieejami šeit: http://ec.europa.eu/environment/life/toolkit/comtools/index.htm.

(25) CDR86-2012_FIN_AC.