Priekšlikums eiropas Parlamenta un Padomes regula, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95 /* COM/2004/0475 galīgā redakcija - COD 2004/0154 */





Briselē, 14. 07. 2004 KOM(2004) 475 galīgais 2004/0154 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95 (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS I Eiropas transporta un enerģētikas tīkli – attīstības un kohēzijas dzinējspēki 1. Konkurētspējīga ekonomika nepastāv bez konkurētspējīgiem transporta vai enerģētikas tīkliem. Konkurētspējīgu Eiropas transporta tīklu izveide un to normāla darbība transporta, enerģētikas un telekomunikāciju jomā jau vairāk nekā desmit gadus ir atzīta par Kopienas politiku, un pašreiz ir viens no diviem pamata nosacījumiem iekšējā tirgus attīstībai, lai garantētu ilgstošu enerģētikas piegādes mobilitāti un drošību paplašinātajā Eiropas Savienībā. Neskatoties uz to, tīkls vēl aizvien saskaras ar spēcīgu, tomēr nelīdzsvarotu satiksmes pieaugumu, kamēr nepieciešamība pēc ilgstošas attīstības, un vajadzība integrēt jauno dalībvalstu gan transporta, gan enerģētikas tīklus, kļūst par būtisku prasību. 2. Lai šos tīklus nostiprinātu Kopienas līmenī, tajos ir jāveic ievērojamas investīcijas. Lai attīstītu tādu Eiropas transporta tīklu (RTE-T) paplašinātajā Eiropas Savienībā, kādu to 2004. gada 29. aprīlī apstiprināja Padome un Parlaments, kopējais investīciju apjoms līdz 2020. gadam pārsniegs 600 miljardus eiro, tomēr transporta, un atsevišķos gadījumos arī enerģētikas, infrastruktūras jau tagad cieš no sliktā finansiālā stāvokļa, gan finanšu līdzekļu, gan izdevīgu investīciju trūkuma dēļ. 3. Eiropas enerģētikas tīklu (RTE-E) pilnveidošanai nepieciešamā ieguldījuma apjoms tika lēsts ap 28 miljardos eiro tikai prioritārajiem projektiem. Ja transporta tīkls galvenokārt ir atkarīgs no valsts līdzekļiem, tad Eiropas enerģētikas tīkli finansējumu iegūst no sektora dalībniekiem. 4. Pretstatā telekomunikācijām, kur uzsvars galvenokārt likts uz paplašināšanos, Eiropas transporta un enerģētikas tīkliem vēl aizvien ir nepieciešama būtisku pamata infrastruktūru izveide; jo īpaši tas attiecas uz trūkstošajiem ķēdes posmiem pārrobežu savienojumu līmenī, kas līdz šim vēl nav realizēti. Šajā sakarā 2003. gada decembrī Eiropadome Eiropas transporta un enerģētikas tīklus iekļāva savā Izaugsmes rīcībā starp galvenajiem virzieniem. 5. Pastāvot šādai attīstībai un raugoties no efektīvākas vadības viedokļa, ir īstais brīdis pieņemt regulu, kas attiektos vienīgi un transporta un enerģētikas tīkliem. II Eiropas transporta tīklu nepietiekamais finansējums 1. Atšķirīgā situācija 6. Kopš 2001. gada Komisija savā Baltajā grāmatā par kopējo transporta politiku ir iezvanījusi trauksmes zvanu par aizkavēšanos šī tīkla izveidē. Tomēr, neskatoties uz saistībām, ko dalībvalstis 1994. gada decembrī Essenē uzņēmās attiecībā pret Padomi – līdz 2010. gadam īstenot ar infrastruktūrām saistītus četrpadsmit lielus projektus – , 2003. gada beigās bija pabeigti tikai trīs no šiem projektiem. Starpvalstu projektiem atrada mazāk par ceturtdaļu no vajadzīgajām investīcijām. Tādos tempos, kādos līdz 2004. gadam tika investēts Eiropas transporta tīklos, to kopējai izbūvei būtu nepieciešami vēl 20 gadi . 7. Šiem lielajiem transporta projektiem nepieciešamo finansējumu var iegūt no valstu nodokļu maksātājiem, Kopienas budžeta un privātajiem investoriem vai kombinējot šos trīs finansējuma avotus. 8. Lai finansētu šīs infrastruktūras, attiecībā uz valsts budžetiem dalībvalstis bieži vien saskaras ar to ierobežojumiem, kas cita starpā saistīti ar stabilitātes un attīstības pakta ievērošanu. Valsts finansējums, ko visbiežāk novirza neatliekamākajām valsts prioritātēm, skaidri parādīja savu ierobežotību, priekšroku dodot vietējo trūkumu novēršanai, nevis starptautiskiem projektiem, no kuriem ieguvējas galvenokārt ir citas valstis. 9. Lai papildinātu šos finansējuma avotus, arī lietotājus aicinās piedalīties infrastruktūru finansēšanā, kas paredzēta Komisijas priekšlikumā par smago kravas transportlīdzekļu maksājumiem [1] (Direktīva „Eirouzlīme” („Eurovignette”)). 10. Vairākkārtēja cerība sagaidīt privāto investoru skaita pieaugumu lielo infrastruktūru finansēšanā pašreiz ar dažiem retiem izņēmumiem paliek nepiepildīta. Kamēr maksimālā līdzfinansējuma īpatsvars, ko pieļauj regula RTE, ar ko paredz noteikumus finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā [2],vēl nesen bija ierobežots līdz 10%, Kopienas atbalstam nebija ievērojama katalizatora loma valsts-privātajās partnerattiecībās (VPP). Kā 2003. gada decembrī Eiropadome atzīmēja Izaugsmes iniciatīvā, šāda veida VPP atvieglojumi pieprasa atcelt atsevišķus administratīvus šķēršļus, jo īpaši VPP veidojošo uzņēmumu finanšu normu nepietiekamo piemērošanu koncesijām. 11. Van Miert ziņojumā tomēr aptuveni aprēķināts, ka privātais sektors varētu ieguldīt līdz pat 20% no šo infrastruktūru kopējām izmaksām, kas attiecībā pret valsts finansējumu jau ir ļoti nozīmīgs atbalsts tīkla izveidei, taču – ievērojot atsevišķus nosacījumus. Jo īpaši lai tiktu palielināts Kopienas līdzfinansējuma īpatsvars un optimizēti finanšu instrumenti, kas piešķirti regulas RTE ietvaros, lai celtniecības fāzē segtu vēlākus riskus. 12. Turklāt jāatzīmē, ka šo Eiropas transporta infrastruktūru realizācija nav atsevišķu indivīdu pasludināta "lielo darbu" politika. Tā paredz attīstīt iekšējā tirgus sakarus un dinamiku, stiprināt kohēziju un dot ieguldījumu ilgtermiņa attīstībā. Kā to rāda 2003. gadā veiktā ietekmes analīze, šī programma atbilst Gēteborgas Eiropadomes noteiktajiem ilgtermiņa attīstības mērķiem. 80% no šiem lielajiem projektiem neattiecas uz ceļiem. 4% no tiem paredz samazināt CO2 izplūdes, kā arī atmosfēras piesārņojumu, sevišķi pret piesārņojumu jūtīgās kalnu zonās. Tie samazinās ceļu sastrēgumus par 14% un ļaus ievērojami ieekonomēt laiku starpreģionu pārvadājumos. Galvenajās starptautiskajās maģistrālēs šie projekti pozitīvi ietekmēs modālā sadalījuma līdzsvaru un varētu pat to pagriezt tādā virzienā, lai sekmētu videi draudzīgus transporta veidus. Jāpiebilst, ka, palīdzot attīstīt sadarbību starp dalībvalstīm un uzlabojot pieejamību, šiem projektiem vajadzētu palielināt iekšzemes kopprodukta pieauguma potenciālu no 0,2% līdz 0,3%, kas atbilstu miljons pastāvīgu darba vietu izveidei vai uzturēšanai [3]. 2. Jaunas vajadzības 13. Līdz ar desmit jaunu dalībvalstu iestāšanos Savienībā no šī brīža līdz 2020. gadam satiksme starp dalībvalstīm palielināsies gandrīz uz pusi dažkārt novecojušās infrastruktūrās, vai tajās, kuru jauda jau šobrīd neatbilst vajadzībām. Konkurētspējīgu Eiropas ceļu trūkums, saskaroties ar šo prasību, var nopietni iedragāt Savienības un dalībvalstu konkurētspēju, kā arī tos nomaļos reģionus, kuri nevar vai vairs nevarēs pilnībā saņemt lielā vienotā tirgus labvēlīgu ietekmi. 14. Šis satraucošais fakts lika Komisijai sagatavot pēc iespējas precīzāku situācijas aprakstu un noteikt trūkstošos ķēdes posmus, kuri būtu realizējami kā prioritāte. Karel Van Miert kunga vadītās grupas 2003. gada jūnijā publicētais ziņojums tikai apstiprināja, ka Eiropas Savienības līmenī steidzami jāievieš brīvprātīgāku pieeju. Jo īpaši tas norāda uz nepieciešamību pastiprināt Kopienas finanšu atbalsta intensitāti, un tās darbību koncentrēt uz prioritāro jautājumu risināšanu. 15. Pamatojoties uz šīs darba grupas pētījumu, 2003. gada oktobrī Komisija iesniedza priekšlikumu par to, ka jāpārskata Eiropas transporta tīkla pamatnostādnes, kā arī 30 prioritāro to projektu sarakstu, no kuriem 14 ir jau noteikti Essenē. Šo priekšlikumu Parlaments un Padome pieņēma 2004. gada 29. aprīlī. Šos projektus detalizēti novērtēja Van Miert grupa, pēc tam arī Komisija savā padziļinātajā ietekmes pētījumā. Ir zināms jau šo projektu grafiks, izmaksas un to galvenās īpatnības [4], lai gan to konkrētas aprises un vietējā ietekme uz apkārtējo vidi vēl jāprecizē. 3. Kopienas finansējuma pievienotā vērtība 16. Pat ja Kopienai ir kompetences Eiropas tīklu plānošanas jomā, tomēr tām trūkst pietiekamas finanšu daļas, lai atbalstītu šo tīklu izveidi. 17. Tomēr salīdzinājumā ar valstu finansējumu, Kopienu finansējumam ir nozīmīgas priekšrocības. Tas piedāvā ilgtermiņa finanšu stabilitāti, ko daudzi valstu budžeti, kas pakļauti konjunktūras nejaušībām un arbitrāžas izmaiņām, nevar piedāvāt; tāpat tam ir sviras efekts, mudinot dalībvalstis ne tikai investēt Eiropas lielas pievienotās vērtības projektos, bet arī tos koordinēt savā starpā. Tas palīdz īstenot transporta politiku, jo īpaši priekšroku dodot daudz "atbalstāmākiem" transporta veidiem, piemēram, pārrobežu dzelzceļam [5], un tas var kalpot kā katalizators valsts-privāto partnerattiecību izveidē. 18. Cits risinājuma aspekts paredz ne tikai palielināt Kopienas līdzdalību, bet arī drīzāk apstiprināt budžetu (kopējo), kuru varēs izmanot lielākajos Eiropas transporta tīklu projektos: galvenajos prioritārajos projektos, kurus paredzēts uzsākt no 2006. līdz 2008. gadam (Brennere vai Liona – Turīna – Venēcija – Trieste – Ļubļana – Budapešta), vai arī tajos, kuri jau tiek īstenoti (piemēram, Perpiņana – Figueras), un kuriem būs nepieciešama apdrošināšana attiecībā uz Kopienas finansējuma līdzekļiem laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam. Kopienas atbalsta lieluma un tā piemērošanas kārtības zināšana ir galvenais, lai izvairītos no kavēšanās attiecībā uz lēmumu par darbības uzsākšanu. Šajos projektos, ieviešot finanšu plānus, Kopiena kļuvusi par nozīmīgu partneri, pārliecības trūkums tos varētu ietekmēt tikai negatīvi. Tas pilnībā varētu būt pretrunā ar Kopienas aizstāvēto politiku izvēli kopumā un atsevišķi attiecībā uz neatliekamu nepieciešamību šos projektus sagatavot pēc iespējas īsākā laikā, kā to vairākkārtīgi atzīmēja Eiropas Parlaments un Padome. 19. Neskatoties uz visām šīm priekšrocībām, līdz 2006. gadam Eiropas tīkliem piešķirtie resursi šķiet niecīgi salīdzinājumā ar tīkla realizācijas izmaksām. Pašreizējās Regulas, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā, īstenošanai no 2000. līdz 2006. gadam ir piešķirts 4 600 miljoni eiro liels kopējais budžets (no kuriem 4 170 miljoni eiro paredzēti transportam) [6] jeb 600 miljoni eiro gadā visam periodam, un kas Eiropas transporta tīklam ir stipri nepietiekami attiecībā uz noteiktajām finanšu vajadzībām un attiecībā uz dalībvalstu, kuras vairākas reizes pārstāv šo budžetu, prasīto atbalstu. 20. Ja ik gadu 1,9 miljardus eiro piešķir Kohēzijas fonds, kuram pievienojas arī Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), tad šos divus pēdējos finanšu instrumentus saņem tikai atsevišķas valstis vai nomaļi reģioni, bet ne centrālo reģionu infrastruktūras, kurās veidojas sastrēgumi. Pretēji izplatītam uzskatam, arī liela daļa lielo prioritāro Eiropas tīklu projektu atrodas valstīs, uz kurām šie divi finanšu instrumenti neattiecas. 21. Tīklu finansēšanā iesaistās arī Eiropas Investīciju banka (EIB), taču ar aizdevumiem. Tie jebkurā gadījumā jāatmaksā, un tie ir vērsti galvenokārt uz projektiem ar mazu risku, kas šajā gadījumā nav ne dzelzceļa, ne pārrobežu projekti, kas ir daudz kompleksāki un īsā termiņā nav īpaši rentabli. 22. Faktiski visievērojamākās kavēšanās skar dzelzceļa projektus un pārrobežu sakarus, un neļauj palielināt dzelzceļa tirgus liberalizācijas [7] uzsākto dinamiku – joprojām nav uzsākta neviena no Alpu lielajām līnijām tādām kā Brennere vai Liona – Turīna, par ko runā jau kopš 80. gadu beigām, un kuru mērķis ir mazināt sastrēgumus uz smago kravas transportlīdzekļu pārslogotiem ceļiem, un to uzsākšana labākajā gadījumā ir paredzēta tikai 2015. gadā. Šāda kavēšanās kļūst par vienu no galvenajiem iemesliem sastrēgumiem un nelīdzsvarotībai starp dažādiem transporta veidiem uz lielajiem ceļiem. 23. Šajā sakarā jāatgādina, ka pārrobežu daļu realizācija, izmantojot attiecīgo Kopienas atbalstu, kā arī valstu finansējumu, ļaus palielināt šo abu pēdējo rentabilitāti un kalpos par peļņas pamatu citām tīkla sastāvdaļām. Tomēr vairāki lieli prioritārie projekti, piemēram, dzelzceļa līnijas projekts Parīze – Brisele – Ķelne – Amsterdama – Londona (PBKAL) savā laikā bija cietis no tīkla pārtraukumiem. 24. Lai mazinātu šādu risku, ar adekvātu Kopienas atbalsta palīdzību jāsekmē to dalībvalstu dalība infrastruktūru finansēšanā, kuras no šiem darbiem gūst kādu labumu, nevis to, kuras tieši iesaistās darbos. Šī tendence vērojama atsevišķos lielos prioritāros projektos. Pēdējais piemērs attiecas uz Francijas-Itālijas 2004. gada 5. maija nolīgumu par Lionas – Turīnas tuneļa izbūvi, kas, neskatoties uz to, ka izbūvējamā ceļa posms galvenokārt atrodas Francijas pusē, no Itālijas paredzēja 63%, bet no Francijas – 37% lielu ieguldījumu, lai līdzsvarotu visam projektam paredzēto investīciju īpatsvaru un turpmāk atvieglotu tā īstenošanu. 4. Ievērojamas finanšu vajadzības 25. Lēmuma par Padomes un Parlamenta atzīto Eiropas transporta tīklu pamatnostādnēm [8] III pielikumā minētās trīsdesmit prioritāro projektu finanšu vajadzības noteiktas 225 miljardu eiro apjomā, no kurām lielākā daļa tiks ieguldīta no 2007. līdz 2013. gadam, kas ir apmēram 140 miljardu eiro. Tālāk esošā tabulā uzskaitītas aptuvenās izmaksas no 2007. līdz 2013. gadam un nepieciešamais atbalsts trim visplašāk zināmajiem lieliem prioritāriem projektiem. Nepieciešamās investīcijas no 2007. līdz 2013. gadam un ikgadējais atbalsts 50% apmērā (aptuveni miljonos eiro) | Izpētes darbi | Celtniecība | 1. Prioritārie projekti [24] | 50% | līdz 30% | Tajā skaitā pārrobežu daļas | 50% | līdz 50% | 2a. Citi projekti, tajā skaitā nepārtrauktība – drošība | 50% | līdz 50% | 2b. Citi kopējo interešu projekti | 50% | līdz 15% | Enerģētikas sektorā atbalsts izpētes darbiem var sasniegt līdz 50% no nepieciešamās summas, tajā pat laikā celtniecībai piešķiramais procentuālais īpatsvars parasti ir ierobežots līdz 10% no nepieciešamās summas. Izņēmuma gadījumos, jo īpaši prioritāros projektos, kuros ieguldāmi apjomīgi finanšu līdzekļi, vai kuri Eiropas līmenī atzīti kā ļoti nepieciešamiem, kas parasti ir pārrobežu projekti vai projekti par saslēgumiem ar kaimiņvalstīm, - šie projekti var saņemt subsīdijas līdz 20%. Ņemot vērā enerģētikas konkurētspējas raksturu, netika piedāvāts palielināt maksimālo procentu likmi, kura jau bija noteikta ar pašreizējo RTE regulu. RTE-Enerģija darbu finansējumam bija jābūt ierobežotam attiecībā uz Kopienas teritorijā īstenoto projektu daļām. Atbalsts izpētes darbiem varētu nosegt visu projektu, tajā skaitā tā ārpus Kopienas robežām īstenotos elementus. Finanšu atbalstam projekta vai projekta daļu celtniecības fāzē, ko īsteno partnervalstīs, būtiska ir koordinācija ar citiem Savienības instrumentiem (ārpolitikai paredzētie instrumenti, Eiropas Investīciju banka u.c.), lai ar šo instrumentu palīdzību finanšu atbalsts būtu pieejams RTE-Enerģija projektos iesaistītājām partnervalstīm. Finanšu instrumenti kā riska kapitāls, subsīdijas aizdevumu procentu likmei, aizdevumu garantijas, nekomerciālu risku segums un citi var būt pieejami ar šo instrumentu palīdzību, kas paredzēti mūsu partnervalstu infrastruktūru projektu ieviešanai. Palīdzības formas Lai atvieglotu projektu īstenošanu, būvuzņēmēju rīcībā ir vairāki noteikumi. Turklāt samaksas subsidēšana, paredzot samazināt aizdevumu procentus, līdz šim tika maz izmantota, un dalība riska kapitālā – jau ir iekļauta spēkā esošajā regulā paredzētajos priekšrakstos, garantijas instrumenta izveide, sedzot specifiku RTE projektu riskus pēc-celtniecības fāzē, ir daļa no jaunajiem specifiskajiem finanšu instrumentiem, ko jaunā regula piedāvā ieviest. Šī jaunā finanšu garantijas instrumenta mērķis ir Eiropas transporta tīkla projektiem īstenot sviras efektu attiecībā uz finansējumam no privātā sektora. Nepieciešams palīdzēt uzturēt finansējuma izmaksas un paātrināt finanšu “pakešu” noslēgšanu privātajā sektorā, jo īpaši ar privāto banku starpniecību. Privātajam sektoram garantija tiks ierobežota projekta darbības uzsākšanas fāzē un/vai līdz aizdevuma maksimālajiem procentiem. Ievērojamam ieguldījumam jābūt obligātam no dalībvalstīm, kurās projekts tiks īstenots. Detalizētiem priekšlikumiem un piemērošanas noteikumiem un nosacījumiem jābūt iekļautiem atsevišķā paziņojumā. Ņemot vērā šo instrumentu kopuma nosacītu sarežģītību, var izrādīties vajadzība pēc ekspertīzes, lai pārvaldītu šāda veida finanšu instrumentus. Vadība Projektu ieviešana vispirms prasa dalībvalstu atbildību saskaņā ar katras valsts institucionālo sistēmu. Šī atbildība īstenosies saskaņā ar jauno regulu, kura precizē ieviešanas kārtību, Komisijas un dalībvalstu attiecīgo atbildību projektu izvēlē, vadībā un subsīdiju kontrolē. Jo īpaši jaunā regula, Komisijai piešķirot lēmēja lomu galējā lēmuma pieņemšanā par projekta izvēli, dalībvalstīm piedāvā galveno lomu tehniskajā kontrolē un izdevumu sertifikācijā. Šīs regulas izpildē Komisija, ievērojot Padomes 2002. gada 19. decembra Regulu Nr. 58/2003, patur sev tiesības šīs programmas vadību deleģēt Eiropas transporta tīklu izpildu aģentūrai. Šī iespējamība neapšauba Komisijas atbildību programmu izvēlē. Runa ir par vienkāršu atsevišķu pienākumu deleģēšanu Aģentūrai. V Komentāri par pantiem 1. pants definē programmas mērķi. Šis pants ir gandrīz identisks pašreizējās regulas pirmajam pantam attiecībā uz Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanu Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā. 2. pants sniedz regulā izmantoto terminu definīcijas. 3. pants nosaka pretendentu izvēles kritērijus un atbilst pašreizējās regulas 2. pantam. 4. pants nosaka noteikumus par atbalsta pieteikumu iesniegšanu un daļēji atbilst pašreizējās regulas 8. pantam. 5. pants izklāsta atbalsta piešķiršanas atlases kritērijus transporta un enerģētikas jomā. Šis pants paredz to, ka īpaša uzmanība jāpievērš uz prioritārajiem projektiem, kuri savukārt saņem lielāku finansējumu. 6. pants definē regulas piemērošanas jomu, un ir identisks pašreizējās regulas attiecīgajam pantam, izņemot pēc-celtniecības fāzes atbilstošos riskus, kuri turpmāk tiks segti ar garantiju instrumentu. 7. pants nosaka intervences veidus, kā arī maksimālo Kopienas finanšu atbalsta līmeni. Šis pants tāpat nosaka, ka lēmumu par veidiem, termiņiem un finanšu instrumentu pārskaitījumu lielumu Komisija pieņems ar komitoloģijas palīdzību. 8. pants nosaka priekšrakstus Kopienas finanšu atbalsta apkopošanai dažādiem pasākumiem viena un tā paša projekta ietvaros. 9. pants izklāsta koordinēšanu un savietojamību citām Kopienas politikām, kuras jāievēro šīs regulas ietvaros finansētajos projektos. 10. pants nosaka Komisijas atbildību šīs regulas īstenošanā. 11. pants paredz, ka Komisija sagatavo daudzgadīgu programmu, kurā iekļauti prioritārie projekti un tiek definēts finanšu atbalsta lielums laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. Gada programma turpmāk noteiks finanšu atbalsta piešķiršanas kritērijus kopējo interešu projektiem, kuri nav iekļauti daudzgadīgajā programmā. 12. pants nosaka finanšu atbalsta piešķiršanas kārtību, kas izpaužas ar lēmumu pieņemšanu par ikgadējā budžeta, ko valsts projektiem piešķīrusi avansā, izpildi un budžeta pieejamību. Pants definē lēmumu par Komisijas atbalstu pieņemšanas kārtību. 13. pants atbilst bijušā 11. panta nosacījumiem par izdevumiem. 14. pants nosaka dalībvalstu atbildību. Dalībvalstīm būs jākontrolē un jāpārbauda pasākumi, kuri tiks apmaksāti no Kopienas piešķirtā atbalsta. 15. pants attiecas uz Kopienas atbalsta kontroles, anulēšanas, samazināšanas, pārtraukšanas un atcelšanas kārtību, un ir gandrīz identisks pašreizējās regulas 13. pantam. Attiecīgajos gadījumos Komisija, saskaņā ar proporcionalitātes principu, var pieprasīt finanšu atbalstu atmaksāt. 16. pants paredz finanšu aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu atbalstīto pasākumu pareizu izpildi un izvairītos no sankcijām par pārkāpumiem. 17. pants paredz, ka Komisijai asistēs konsultatīvā Komiteja, ieviešot atsevišķus regulas pantus. 18. pants Komisijai un dalībvalstīm paredz atbalstīto pasākumu novērtējumu. 19. pants paredz, ka Komisija ik pēc trim gadiem par paveiktajiem pasākumiem sagatavo ziņojumu un nosūta to citām institūcijām. Šis pants tāpat pieprasa, lai dalībvalstis, kurām tiek sniegts atbalsts, to publiskotu. 20. pants nosaka finanšu atsauksmes summu laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. 21. pants paredz programmas, kas paredzēta līdz 2013. gadam, pārskatīšanu un iegūtās pieredzes nosūtīšanu Parlamentam un Padomei līdz 2010. gada beigām. 22. pants attiecas uz Regulas Nr. 2236/95 grozījumiem, kuri tajā izdarīti ar šo regulu. 23. pants paredz regulas stāšanos spēkā, kā arī tās piemērošanu no 2007. gada 1. janvāra. Pasākumiem līdz šīs regulas spēkā stāšanās datumam turpinās piemērot Regulu Nr. 2236/95, kas līdz tam brīdim paliek spēkā. PIELIKUMS PASKAIDROJUMA RAKSTAM I Kopienas pievienotā vērtība, subsidiaritāte un proporcionalitāte - Kādi ir paredzēto pasākumu mērķi salīdzinājumā ar Kopienas pienākumiem ? Līguma XV daļa nosaka, ka Kopienas pienākums transporta un enerģētikas jomā ir veicināt Eiropas tīklu attīstību un celtniecību. Tostarp Kopienas pasākumos paredzēts veicināt valstu tīklu saslēgumus un savienojamību, lai nodrošinātu to nepārtrauktību un paaugstinātu drošības līmeni to lietotājiem. - Vai paredzētie pasākumi attiecas vienīgi uz Kopienas kompetenci, vai tā tiek dalīta ar dalībvalstīm? Kompetence tiek dalīta ar dalībvalstīm. - Cik liela šī ir Kopienas problēma ? Transporta infrastruktūras galvenokārt ir atkarīgas no finansējuma, ko piešķir no valstu budžetiem. Spēcīgu budžeta ierobežojumu periodā priekšroka tiek dota investīciju ieguldīšanai pašmāju problēmu novēršanā, bet ne starpvalstu sakaros, kur finanšu rentabilitāte ir visvājākā, un ir vērojamas nopietnas grūtības starpvalstu koordinācijā. Ja Kopiena tajā nopiedalīsies ar savu finansējumu, starpvalstu tīkls nesavienotu valstu tīklus, lielākā daļa starpvalstu sakaru saskartos ar ievēroju atpalicību. Attiecībā uz enerģētikas tīkliem, Kopienas ietekme galvenokārt vērsta uz jauna elektrības iekšējā tirgus izveidi. Kā jau vairākkārt to uzsvēra Eiropadome, nepiemērotas infrastruktūras varētu ievērojami kavēt elektrības tirgus un tiesiskās kārtības attīstību. Turpmākajos gados Eiropas enerģētiskajām infrastruktūrām jābūt tik piemērotām, lai tās izturētu tādas enerģijas plūsmas, kurām sākotnēji tās nebija paredzētas. Visi Kopienas patērētāji tikai iegūs no saslēgumos ieguldītajām investīcijām, kuri savukārt tīkliem ļaus funkcionēt Eiropas mērogā. Tāpat viņi būs ieguvēji no jaunu infrastruktūru, kas saistītas ar piedāvājumu ārpus Eiropas, investēšanas, kuras nepieciešamas sakarā ar pieaugošo enerģētikas patēriņu. Savukārt šie Eiropas tīkli veicinās efektīvu enerģētikas avotu, jo īpaši atjaunojamās enerģijas, patēriņu visā Eiropā. - Vai dalībvalstis varēs šos mērķus pienācīgi sasniegt ? Transporta sektorā lielajiem projektiem, satiksmes plūsmas uzlabošanai ir Eiropas raksturs, un tie visi šķērso valstu robežas. Nebūtu reāli no šīm valstīm gaidīt, lai tās pašas finansētu tādas infrastruktūras, jo lielu daļu labuma no šiem projektiem gūst citas valstis. Enerģētikas tīklu jomā investīciju pabalsti tika nomainīti ar tirgus liberalizāciju un integrāciju. Investīcijas, kas galvenokārt ir Eiropas interesēs, kā saslēgumi, var tikt segtas vienīgi no nodokļu maksātājiem vai vienas vai divām dalībvalstīm. - Kāds ir visefektīvākais risinājums, kas ir realizēts kā Kopienas pasākums vai kas realizēts kā valsts pasākums? Kāda ir Kopienas sniegtā pievienotā vērtība un kāda būs cena, ja nekas netiku darīts? Transporta jomā kopējo interešu projekti jau ir precizēti Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā par RTE-T pamatnostādnēm. Tomēr valsts interese ieguldīt investīcijas konkurētspējīga, droša, saslēgta un savienota transporta tīkla realizācijā nav tik liela kā Kopienas interese. Šo 14 prioritāro Essenē precizēto projektu, jo īpaši pārrobežu projektu, realizācijas kavēšanās to tikai apstiprina. Palīdzot attīstīt apmaiņu starp dalībvalstīm un uzlabojot šo projektu pieejamību, tiem jāpalielina iekšzemes kopprodukta pieauguma potenciāls no 0,2 līdz 0,3%, kas atbilst vienam miljonam pastāvīgu darba vietu. Salīdzinājumā ar pašreizējo tendenci, tie samazinās CO2 izplūdi par 4%. Šajā sakarā Kopienas atbalsts šiem kopējo interešu projektiem var izrādīties būtisks, un jebkurā gadījumā tas būs atbalstāms. Šo pasākumu neīstenošanas cena būs reālajām vajadzībām pilnībā nepiemērotas infrastruktūras, kas varētu negatīvi ietekmēt ne tikai transporta tīklu kopumā, bet arī to noslogotības līmeni, drošību, piesārņotības līmeni un piekļūšanu nomaļajiem reģioniem, netieši ietekmējot Savienības konkurētspējas līmeni kopumā. Attiecībā uz enerģētikas tīkliem, kopējo interešu projekti tāpat ir precizēti Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā par TEN-Enerģija pamatnostādnēm. Tomēr valstu ieinteresētība par investīcijām, kas ļautu attīstīt integrētu un konkurētspējīgu enerģētikas tirgu Eiropā, var nebūt tikpat liela cik Kopienas ieinteresētība. Novērotais pārrobežu investīciju lēnais progress šādu atzinumu tikai apstiprina. Tieši tāpēc Kopienas atbalsts Eiropas interešu projektos var izrādīties svarīgākais, un jebkurā gadījumā tas ir atbalstāms. Nav šaubu dalībvalsts īstenotajiem pasākumiem piešķirt pievienoto vērtību, kā arī uzsvērt investīcijas, kas ieguldītas Eiropas interesēs. Bezdarbības cena būs neatbilstošas infrastruktūras, kas kavētu enerģētikas iekšējā tirgus attīstību. - Vai Kopienas pasākumu intensitāte ir proporcionāla sasniedzamajiem mērķiem? Transportam prioritārajiem projektiem tiek piedāvāts vidējais (kopējais) atbalsts, kas ir apmēram 15% no kopējām investīcijām. Vispirms atbalsts būtu piešķirams pārrobežu daļām. Ieguldījums savienotu un nepārtrauktu tīklu attīstībā radīs sviras efektu attīstībā pret bezdarbību, kas dārgi maksās Kopienas ekonomikai kopumā. Enerģētikas tīkliem piedāvātais finansiālais atbalsts atbilst 1,7% no kopējām investīcijām Eiropas prioritārajos projektos, kas precizēti RTE-Enerģija pamatnostādnēs. RTE-Enerģija programmas atbalsts jo īpaši tiks virzīts uz tiem projektiem, ar kuriem būtu sasniedzami Savienības noteiktās politikas mērķi. Ieguldījums attīstībā radīs sviras efektu attīstībā pret bezdarbību, kas dārgi maksās Kopienas ekonomikai kopumā. - Kāds ir labākais risinājums šo mērķu īstenošanā ? (Ieteikumi, finanšu atbalsts, abpusēja atzīšana, likumdošana u.c.). Nepieciešams, lai finanšu atbalstu pamatotu Parlamenta un Padomes regula. - Vai likumdošanā piemērošanas joma, ilgums vai intensitāte ir vairāk svarīgi nekā nepieciešami? Ņemot vērā valsts investīciju ierobežotību un grūtības piesaistīt privātos investorus, Kopienas finansiālais atbalsts infrastruktūrām, kuras būtu ieguvums Eiropas līmenī, ir pamatots un papildina Baltajā grāmatā definēto pašreizējo politiku par RTE-T vadlīnijām un transportu. Attiecībā uz enerģētikas tīkliem finanšu atbalsts investīcijām, kas būs ieguldījums Eiropas līmenī, būs pamatotas atsevišķos gadījumos tāpat kā liberalizētā tirgū; investīcijas enerģijas padeves infrastruktūrās, balstoties uz noteiktajos tarifos iestrādātajām izmaksām, pašreiz ir ieguldījuši tīklu operatori. II Ietekmes novērtējums Pārskatot RTE-Transports (KOM (2003) 564) pamatnostādnes, Komisija veica padziļinātu priekšlikuma, kas grozītu Lēmumu Nr. 1692/96/EK par Eiropas transporta tīklu attīstību, ietekmes analīzi. Dokumenta SEC (2003) 1060 galvenās piezīmes ir sekojošas: a. RTE-T investīciju programma stimulēs Eiropas konkurētspēju un ekonomiku. Tā veicinās starptautisko, jo īpaši jauno dalībvalstu, tirdzniecības attīstību. b. Īsā laika posmā celtniecības darbi stimulētu nodarbinātību, jo īpaši attiecīgajos reģionos. c. Ilgākā laika posmā būtu vērojama dzīves apstākļu uzlabošanās un tirdzniecības perspektīvu attīstība, pateicoties saslēgumu uzlabošanai, un darba pieejamības pieaugums ir prognozēts par 0,23% vairāk no iekšzemes kopprodukta un attiecīgi ir apmēram viens miljons pastāvīgu darba vietu. Nepieciešamo investīciju apjoms, kas tika precizēts Van Miert ziņojumā, sasniedz līdz 600 miljardiem eiro visam kopējo interešu projektu kopumam, no kuriem 225 miljardi paredzēti prioritārajiem projektiem (140 miljardi šiem projektiem tikai laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam). Attiecībā uz enerģētikas tīkliem, izraugāmo, t.i., kopējo interešu projektu un jo īpaši prioritāro, projektu ietekmes novērtējums Komisijā tika iesniegts vienlaicīgi ar 2003. gada 10. decembra priekšlikumu jaunajām TEN-Enerģija pamatnostādnēm [25]. Novērtējumā tika secināts, ka 2003. gada jūnija pašreizējās pamatnostādnēs un jaunajās pamatnostādnēs identificēto projektu ieviešanai būtu pozitīva ietekme uz visu ekonomiku kopumā, uz kohēziju, integrējot jauno dalībvalstu enerģētikas tīklus, uz apkārtējo vidi, veicinot atjaunojamās enerģijas avotu produkcijas integrāciju, uz enerģētikas iekšējo tirgu, palielinot tirdzniecības apmaiņas kapacitātes, uz enerģijas piegādes drošību, palielinot importa kapacitātes un dažādojot importēšanas avotus un maršrutus, un, visbeidzot, uz sadarbību ar kaimiņvalstīm. Ir skaidrs, ka atbalsts RTE-Enerģija tīkliem nesniedz tādas pašas priekšrocības kā citi enerģētikas infrastruktūru veidi. Jo īpaši tīklu paplašināšana būs ienesīga elektrības ražošanai lielā mērogā. Savukārt enerģijas avotu tiešie saslēgumi ar vietējām elektrības sadales sistēmām (kopējas ar atsevišķām atjaunojamām enerģijām un kombinētajām tehnoloģijām elektrība – siltums) pēc pašreizējām pamatnostādnēm neietilpst RTE-Enerģija atbalstā. Piedāvātais Kopienas atbalsts veicinās un paātrinās šo RTE-Enerģija pamatnostādnēs precizēto enerģētikas infrastruktūru projektu ieviešanu, un ļaus saņemt gaidāmo ieguvumu. 2004/0154 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2236/95 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 156. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [26], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [27], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [28], rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru [29], tā kā: Barselonas Padome 2002. gada 15. un 16. martā secinājumos uzsvērusi, ka spēcīgie enerģētikas un transporta sektora tīkli ir Eiropas iekšējā tirgus centrālais elements un ka esošo tīklu labāka izmantošana un trūkstošo posmu izveidošana ļautu palielināt efektivitāti un konkurētspēju, un garantēt atbilstošu kvalitātes līmeni, kā arī piesātinājuma punktu samazināšanu un arī labāku ilgtermiņa dzīvotspēju. Šīs vajadzības iekļaujas stratēģijā, ko valstu un valdību vadītāji pieņēmuši Lisabonas galotņu sanāksmē un kas vēlāk regulāri atgādināta. Eiropadome 2003. gada 12. un 13. decembrī ir apstiprinājusi Eiropas darbību izaugsmei, aicinot Komisiju nepieciešamības gadījumā pārorientēt izdevumus uz investīcijām fiziskajā kapitālā, konkrēti, investīcijām visas Eiropas tīklu infrastruktūrā, kuru prioritārajos projektos ir nozīmīgi elementi, lai stiprinātu iekšējā tirgus kohēziju. Novērotie kavējumi efektīvu visas Eiropas sakaru īstenošanā, īpaši pārrobežu daļās, var nopietni aizkavēt ES, to perifērisko valstu un reģionu konkurētspēju, kas nevarēs vai vairs nevarēs pilnībā izmantot lielā vienotā tirgus labvēlīgo iespaidu. Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumā Nr. 1692/96/EK par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai[30], turpmāk RTE-T, kāds tas mainīts ar lēmumu 884/2004/EK, izmaksas līdz 2020. gadam par visas Eiropas transporta tīkla papildināšanu tiek lēstas 600 miljardu eiro apmērā. Tikai prioritārajiem projektiem nepieciešamās investīcijas saskaņā ar šī lēmuma III pielikumu ir aptuveni 140 miljardi eiro laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam. Lai sasniegtu šos mērķus, Padome un Parlaments ir uzsvēruši nepieciešamību pastiprināt un piemērot finanšu instrumentus, palielinot Kopienas līdzfinansējuma līmeni, paredzot iespēju piemērot lielāku Kopienas līdzfinansējuma līmeni projektiem, kas atšķiras ar to pārrobežu raksturu, tranzīta funkciju vai dabisko šķēršļu pārvarēšanu. Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija lēmums 1229/2003/EK, ar ko nosaka vairākas pamatnostādnes attiecībā uz Eiropas enerģētikas tīkliem un atceļ Lēmumu Nr. 1254/93/EK[31], identificē mērķus, darbības prioritātes un kopīgo interešu projektus, lai papildinātu un attīstītu šo tīklu, tai skaitā prioritāros projektus. Investīcijas, kas nepieciešamas, lai ļautu visām dalībvalstīm pilnvērtīgi piedalīties iekšējā tirgū un lai papildinātu sakarus ar kaimiņvalstīm, ir 28 miljardu eiro apmērā līdz 2013. gadam tikai prioritārajiem projektiem. Šī summa ietver aptuveni 8 miljardu eiro investīciju, kas jāiegulda trešajās valstīs. 2003. gada 12. - 13. decembra Eiropadome ir uzaicinājusi Komisiju turpināt pētīt nepieciešamību izveidot īpašu Kopienas garantijas instrumentu, kas paredzēts, lai segtu noteiktus riskus, kas var rasties pēc konstrukcijas, visas Eiropas transporta tīklu projektu ietvarā. Kas attiecas uz enerģētiku, Padome ir aicinājusi Komisiju nepieciešamības gadījumā novirzīt izdevumus investīcijām fiziskajā kapitālā, lai stimulētu izaugsmi. Padomes 1995. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas komunikāciju tīklu jomā[32], kāda tā grozīta ar Regulu Nr. 1655/99/EK un Regulu Nr. 807/2004/EK, jau ir solis uz priekšu, jo tā prioritārajiem projektiem atļauj augstāku finansējuma līmeni līdz pat 20%[33]. Tā vēl joprojām paliek atkarīga no īstenošanas noteikumiem, kuriem nepieciešama vienkāršošana un budžeta ietvars, kura resursi ir ierobežoti. Tāpēc nepieciešams papildus valsts un privātajam finansējumam palielināt Kopienas palīdzību attiecībā uz to intervenču summām un likmēm, kuru mērķis ir palielināt Kopienas fondu sviras efektu, kas tādējādi ļauj īstenot apturētos prioritāros projektus. Ņemot vērā attīstību katrā no Eiropas tīklu sastāvdaļām - transportā, enerģētikā un telekomunikācijās – un to raksturīgās īpašības, kā arī paredzot katras programmas efektīvāku vadību, jāparedz vairākas atsevišķas regulas jomām, ko līdz šim skāra Padomes 1995. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 2236/95. Ar šo regulu ir jāizveido programma, kas nosaka vispārējos noteikumus Kopienas finanšu atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā. Šai programmai, kam jāievēro acquis communautaire , īpaši vides jomā, ir jāveicina iekšējā tirgus spēcināšana un jāstimulē Kopienas konkurētspēja un izaugsme. Ņemot vērā to, ka Eiropas transporta un enerģētikas tīklu īstenošanas mērķus dalībvalstis nevar pietiekami īstenot, ņemot vērā tieši nepieciešamību pēc valstu darbības koordinācijas, tādējādi tie var tikt labāk īstenoti Kopienas līmenī. Kopiena var veikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kas paredzēts līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā minēto proporcionalitātes principu, šī regula nepārsniedz līdzekļus, kas nepieciešami šo mērķu sasniegšanai. Programmā jāietilpst Kopienas finanšu atbalstam, kas koncentrēts uz projektiem vai projektu daļām ar vislielāko Eiropas pievienoto vērtību, un jāveicina iesaistītās puses paātrināt prioritāro projektu īstenošanu Lēmumos 1692/96/EK un 1229/2003/EK. Šai programmai ir jāļauj finansēt arī citus kopējo interešu Eiropas infrastruktūru projektus, kas definēti minētajos lēmumos. Kopienas finanšu atbalsts tiek piešķirts, lai attīstītu investīciju projektus Eiropas transporta un enerģētikas tīklos, sniegtu noteiktas finanšu saistības, mobilizētu institucionālos investorus un veicinātu valsts un privātā sektora finanšu partnerību veidošanos. Enerģētikas jomā finanšu atbalstam jādarbojas, galvenokārt pārvarot finanšu šķēršļus, kas var izveidoties projektu sagatavošanas un pirms izveides veiktās attīstības laikā, un tam jābūt koncentrētam uz prioritāro projektu pārrobežu nodaļām un uz sakariem ar kaimiņvalstīm. Kopienas finanšu atbalsts var izpausties dažādās intervences formās, tas ir, tiešajos pabalstos, samaksas subsidēšanā, aizdevuma garantijas instrumentos, dalībā riska kapitāla fondos, un tas var arī segt īpašus riskus fāzē pēc izveides. Lai īstenotu Kopienas finanšu atbalstu liela mēroga projektiem vairāku gadu garumā, Kopienai jāļauj slēgt vienošanos uz vairākiem gadiem. Patiesībā tikai stingra finanšu vienošanās, kas ir interesanta un saistoša Kopienai, ilgā laika posmā ļautu samazināt neskaidrības, kas saistītas ar šo projektu īstenošanu, un mobilizēt gan valsts, gan privātos investorus. Īpaša uzmanība jāpievērš visu to Kopienas darbību kopuma efektīvai koordinēšanai, kam ir saistība ar visas Eiropas tīkliem, konkrēti, no strukturālajiem fondiem un Kohēzijas fondiem nākušajam finansējumam, kā arī Eiropas Investīciju bankas intervencei. Šī regula visā programmas darbības laikā nosaka finanšu ietvaru, kas budžeta iestādei veido galveno atsauces materiālu saskaņā ar 33. punktu 1999. gada 6. maija starpinstitūciju nolīgumā starp Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju par budžeta disciplīnu un procedūras uzlabošanu[34]. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, piemērojot Regulu Nr. 2236/95, un ar šo regulu Komisijai uzticēto kompetenču raksturu, jāpieņem nepieciešamie pasākumi, lai īstenotu šo regulu saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu Nr. 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[35]. Ņemot vērā to, ka ar šo Regulu un ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr.….[36], ir pieņemti īpaši nosacījumi transporta un enerģētikas jomā attiecībā uz satelītnoteikšanas un navigācijas sistēmām, ir jāgroza Regula (EK) Nr. 2236/95, lai ierobežotu tās piemērošanas jomu līdz telekomunikāciju jomai. IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa Vispārējie nosacījumi 1. pants Priekšmets Šī regula nosaka īstenošanas nosacījumus, kārtību un procedūras Kopienas atbalstam kopējo interešu projektiem Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā saskaņā ar līguma 155. panta 1. punktu. 2. pantsDefinīcijas Šajā regulā: 1) „kopējo interešu projekts” ir projekts vai tā daļa, kas ir Kopienas kopējās interesēs transporta jomā Lēmuma Nr. 1692/96/EK ietvaros un enerģētikas jomā Lēmuma Nr. 1229/2003/EK ietvaros; 2) „prioritārs projekts” ir kopējo interešu projekts, kas tiek uzskatīts par prioritāru Kopienā transporta jomā Lēmuma Nr. 1692/96/EK III pielikuma ietvaros un enerģētikas jomā Lēmuma Nr. 1229/2003/EK ietvaros; 3) „projekta daļa” ir jebkura finansiāli, tehniski vai laikā neatkarīga darbība, kas veicina projekta īstenošanu; 4) „saņēmējs” ir valsts vai privāta organizācija, kas ir atbildīga par projekta darba vadīšanu un kas piedāvā ieguldīt savus līdzekļus vai līdzekļus, ko sniedz trešās personas, lai īstenotu projektu; 5) „izpētes” ir izpētes, kas nepieciešamas projekta definēšanai, ieskaitot sagatavošanās, iespējamības un novērtējuma pētījumus, un citus tehniskā atbalsta pasākumus, tai skaitā priekšdarbus, kas nepieciešami, lai pilnībā definētu projektu un pieņemtu lēmumu par tā finansējumu, piemēram, atzīšanu attiecīgajās vietās un finansiālā nodrošinājuma sagatavošanu; 6) „darbi” ir sastāvdaļu, sistēmu un pakalpojumu iegāde un sniegšana, un ar projektu saistīto konstrukcijas un instalācijas darbu īstenošana, tai skaitā iekārtu saņemšana un projekta nodošana ekspluatācijā; 7) „riski pēc konstrukcijas fāzes” irriski, kas rodas pirmajos gados pēc konstrukcijas beigām un kas saistīti ar īpašiem faktoriem, un kas var izraisīt mazākus ekspluatācijas ieņēmumus, nekā paredzēts. 8) „projekta izmaksas” ir kopējās izmaksas par pētījumiem un darbiem, kas tieši saistīti un nepieciešami projekta īstenošanā, un ko reāli sedz saņēmējs; 9) „attaisnotās izmaksas” ir projekta izmaksu daļa, ko Komisija ņem vērā Kopienas finanšu atbalsta aprēķināšanai. II nodaļaIevēlamie projekti, intervences formas un finansējuma apkopošana 3. pants Projektu ievēlamība 1. Tikai kopējo interešu projekti, kas identificēti Lēmumu Nr. 1692/96/EK un Nr. 1229/2003/EK ietvarā, var saņemt Kopienas finanšu palīdzību saskaņā ar šo regulu. 2. Ievēlamība tiek noteikta saskaņā ar Kopienas noteikumiem, īpaši attiecībā uz konkurenci, vides aizsardzību, valsts pasūtījumu piešķiršanu, kā arī Kopienas noteikumu īstenošanu attiecībā uz tīklu sadarbību, īpaši dzelzceļa jomā. 3. Tikai transporta jomā ievēlamība ir atkarīga no katras iesaistītās dalībvalsts apņemšanās finansiāli atbalstīt projektu, kas kandidē uz Kopienas finanšu palīdzību, nepieciešamības gadījumā mobilizējot privātos līdzekļus. 4. pants Atbalsta pieteikumu iesniegšana Kopienas finanšu atbalsta pieteikumus Komisijai iesniedz attiecīgā dalībvalsts vai dalībvalstis. Enerģētikas jomā tos ar valsts vai valstu piekrišanu var iesniegt arī tieši iesaistītie uzņēmumi vai valsts iestādes. 5. pantsProjektu atlase 1. Kopējo interešu projekti saņem Kopienas finanšu palīdzību atkarībā no tā, cik lielā mērā tie atbalsta mērķus un prioritātes, kas definētas Lēmumu Nr. 1692/96/EK un Nr. 1229/2003/EK ietvaros. 2 Transporta jomā īpaša uzmanība tiek pievērsta šādiem projektiem un programmām: a) projekti, ko kopīgi iesniegušas vismaz divas dalībvalstis, īpaši pārrobežu projektu gadījumā; b) projekti, kas veicina tīklu nepārtrauktību un to kapacitātes optimizēšanu; c) prioritāri projekti, kas veicina iekšējā tirgus integrēšanu paplašinātā Kopienā un videi draudzīgāko transporta veidu, īpaši lielu distanču transporta, sabalansēšanu; šim nolūkam katram pieteikumam par ātrvilciena dzelzceļa līnijas finansēšanu jātiek iesniegtam kopā ar detalizētu analīzi par tradicionālā tīkla atbrīvoto kapacitāti, pārejot uz ātrgaitas pasažieru vilcienu līnijām; d) projekti, kas veicina Eiropas tīklos sniegto pakalpojumu kvalitātes uzlabošanu un kas citu starpā ar infrastruktūras intervenču starpniecību veicina lietotāju drošību un nodrošina sadarbību starp valstu tīkliem; e) dzelzceļa satiksmes, kā arī to gaisa un jūras satiksmes, kas garantē sadarbību, vadības sistēmu attīstības programmas visās to sastāvdaļās. 3. Enerģētikas jomā īpaša uzmanība tiks pievērsta projektiem, kas veicina: a) tīkla nepārtrauktību un tā kapacitātes optimizāciju, b) enerģētikas iekšējā tirgus integrāciju, īpaši tā pārrobežu nodaļas, c) enerģētikas piegādes drošumu, īpaši sakaros ar trešajām valstīm, d) atjaunojamo enerģijas avotu sakarus un/vai e) savienoto tīklu drošību, uzticamību un sadarbību. 6. pantsAtbalsta formas Kopienas finanšu atbalsts sedz izdevumus par pētījumiem un darbiem, kā arī riskiem pēc konstrukcijas fāzes. 7. pantsIntervences veidi 1. Kopienas finanšu atbalsts pētījumiem un darbiem attiecībā uz projektiem, kas minēti 3. panta 1. punktā, var izpausties vienā vai vairākās no šādām intervences formām: a) subsīdijas; b) samaksas subsidēšana par Eiropas Investīciju bankas (EIB) vai citu valsts vai privātu finanšu organizāciju piešķirtajiem aizdevumiem; c) garantijas vai aizdevumi, lai segtu riskus pēc konstrukcijas fāzes; d) dalība riska kapitāla fondos; e) nepieciešamības gadījumā a) līdz d) punktos minētā Kopienas atbalsta apvienojums, lai sasniegtu maksimālu stimulējošu efektu no mobilizētajiem budžeta resursiem; 2. Kopienas finanšu atbalsts nepārsniedz šādu līmeni: a) kas attiecas uz pētījumiem - 50% no kopējām pētījumu izmaksām, lai kāds arī būtu attiecīgais kopējo interešu projekts; b) kas attiecas uz darbiem: i) prioritārajiem projektiem transporta jomā – maksimums 30% no kopējām darbu izmaksām; izņēmuma kārtā šo projektu pārrobežu daļas saņem līdz 50% no darbu kopējām izmaksām, ja tie uzsākti līdz 2010. gadam un ja attiecīgās dalībvalstis ir iesniegušas Komisijai plānu, kas sniedz visas nepieciešamās garantijas par dalībvalstu finansiālo ieguldījumu un par projekta īstenošanas grafiku, šī summa tiek aprēķināta, ņemot vērā citu dalībvalstu saņemto peļņu; ii) prioritārajiem projektiem enerģētikas jomā - līdz 20% no darbu kopējām izmaksām; iii) citiem projektiem transporta jomā līdz 15 % no darbu kopējām izmaksām; izņēmuma kārtā projektiem, kas iekļaujas sadarbības, drošības un drošuma sistēmu attīstībā, šis procents var sasniegt līdz 50 % no darbu kopējām izmaksām, ar variācijām atkarībā no citu dalībvalstu saņemtajiem ienākumiem; iv) citiem projektiem enerģētikas jomā - līdz 10% no kopējām izmaksām. 3. Komisija saskaņā ar 17. panta 2. punktā minēto procedūru nosaka pārskaitījumu veidus, grafikus un summas par instrumentiem, kas minēti šā panta 1. punkta b), c) un d) apakšpunktā. 8. pants Kopienas finanšu atbalsta apkopošana 1. Finanšu atbalsti, kas attiecas uz pētījumiem, un tie, kas attiecas uz darbiem, ir apvienojama. 2. EIB intervences ir savietojamas ar finanšu atbalsta piešķiršanu saskaņā ar šo regulu. 3. Kopienas finanšu atbalsts nav pieejams tām projektu daļām, kas izmanto citus finansējuma avotus no Kopienas budžeta. 9. pantsSavietojamība un koordinēšana ar Kopienas politiku 1. Kopējo interešu projektiem, kas finansēti saskaņā ar šo regulu, jāatbilst līguma nosacījumiem saskaņā ar tiem pieņemtajiem aktiem un Kopienas politikai, ieskaitot politiku, kas attiecas uz vides aizsardzību, sadarbību, konkurenci un valsts pasūtījumu piešķiršanu. 2. Komisija uzrauga to projektu koordinēšanu un atbilstību, kas uzsākti šīs regulas ietvaros, ar darbībām, kas veiktas, pateicoties ieguldījumiem no Kopienas budžeta, EIB intervencēm un citiem Kopienas finanšu instrumentiem. III nodaļaĪstenošana, Programmas sastādīšana, Kontrole 10. pantsĪstenošana Komisija ir atbildīga par šīs regulas īstenošanu. Tā precizē kopējo interešu projektu īstenošanas veidus un nosacījumus finanšu atbalsta piešķiršanas lēmumos. 11. pants Daudzgadīgas programmas sastādīšana un gada programma 1. Komisija saskaņā ar 17. panta 2. punktā noteikto procedūru nosaka daudzgadīgas programmas sastādīšanu un gada programmu. 2. Daudzgadīgās programmas sastādīšana ietver prioritāros projektus un nosaka atbalsta piešķiršanas kritērijus un finanšu ietvaru par periodu laikā no 2007. līdz 2013. gadam. Summai ir jāiekļaujas 65 - 85% no budžeta resursiem, kas minēti 20. pantā. 3. Gada programma definē finanšu atbalsta piešķiršanas kritērijus kopējas intereses projektiem, kas nav iekļauti daudzgadīgajā programmā. Katru gadu resursi, kas nav izmantoti RTE-T daudzgadīgās programmas ietvaros, tiek novirzīti tādu kopējas intereses projektu finansēšanai, kas ietilpst gada programmā. 12. pantsAtbalsta piešķiršana 1. Par katru kopējo interešu projektu, kas atlasīts saskaņā ar daudzgadīgo programmu, Komisija pieņem vienīgās piešķiršanas lēmumu, kas pieņemts saskaņā ar 17. panta 2. punktu. Budžeta saistības par katru gada daļu uzņemas Komisija, pamatojoties uz lēmumu par piešķiršanu, ņemot vērā projektu attīstības stāvokļa novērtējumu, prognozējamās vajadzības un budžeta iespējas. 2. Par katru no kopējās intereses projektiem, izņemot 1. punktā minētos, tiek pieņemts piešķiršanas un Komisijas budžeta saistību lēmums. 3. Komisija paziņo iesaistītajām dalībvalstīm par piešķiršanas lēmumu, kā arī par atbilstošās finanšu atbalsta veidiem, un informē par to saņēmējus. 13. pantsFinanšu nosacījumi 1. Kopienas atbalsts var segt tikai izdevumus, kas attiecas uz projektu un ko sedz saņēmēji vai trešās personas, kuru pienākums ir to veikt. 2. Netiek pieņemti izdevumi, kas radušies pirms datuma, kurā Komisija saņēmusi atbilstošo atbalsta pieteikumu. 3. Lēmumi par finanšu atbalsta piešķiršanu, ko pieņēmusi Komisija saskaņā ar 12. pantu, atbilst budžetā pieļautajām izdevumu saistībām. 4. Vispār maksājumi tiek veikti avansa, starpmaksājumu un galīgo maksājumu veidā. Avanss, kas parasti nepārsniedz 50 % no pirmās gada daļas, tiek pārskaitīts tiklīdz ir apstiprināts atbalsta pieteikums. Starpmaksājumi tiek veikti, pamatojoties uz maksājumu pieteikumiem un, ņemot vērā projekta vai pētījuma attīstības stāvokli, kā arī, nepieciešamības gadījumā, stingri un caurskatāmi ņemot vērā pārskatītos finanšu plānus. 5. Maksājumu veidos tiek ņemts vērā fakts, ka infrastruktūras projektu īstenošana aizņem vairākus gadus, un tāpēc jāparedz analoga finansēšanas pakāpenība. 6. Komisija veic galējo maksājumu pēc tam, kad saņēmusi galīgo ziņojumu par projektu vai pētījumu, ko iesniedzis saņēmējs un apstiprinājusi dalībvalsts, un kas atspoguļo visus reālos izdevumus. 14. pantsDalībvalstu atbildība 1. Dalībvalstis dara visu, lai savas atbildības ietvaros īstenotu kopējo interešu projektus, kas saņēmuši Kopienas finanšu palīdzību, kas piešķirta šīs regulas ietvaros. 2. Dalībvalstis veic projektu tehnisko apsekošanu un finanšu kontroli, cieši sadarbojoties ar Komisiju, un apliecina projekta vai tā daļas izraisīto izdevumu patiesumu un atbilstību. Dalībvalsts var pieprasīt Komisijas dalību uz vietas veiktajās kontrolēs. 3. Dalībvalstis informē Komisiju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 2. punktu, un sniedz tai arī kontroles, vadības un uzraudzības sistēmu aprakstu, kas radīti, lai nodrošinātu, projektu veiksmīgu vadību. 15. pants Atbalsta anulēšana, samazināšana, pārtraukšana un atcelšana 1. Izņemot gadījumos, kas pienācīgi pierādīti Komisijai, Kopienas finanšu palīdzību, kas piešķirta kopējo interešu projektiem, ja tie nav uzsākti divu gadu laikā pēc paredzētā to uzsākšanas datuma, kas norādīts atbalsta piešķiršanas lēmumā, Komisija anulē. 2. Ja projekta realizēšanai piešķirtais atbalsts vai tā daļa nav attaisnota, Komisija veic dokumentācijas rūpīgu izpēti un pieprasa dalībvalstij un/vai saņēmējam iesniegt savus novērojumus noteiktā laika posmā. 3. Pēc 2. punktā minētās izpētes veikšanas, Komisija var samazināt, pārtraukt vai atcelt palīdzību attiecīgajai darbībai, ja izpēte uzrāda, ka ir notikusi atkāpe vai ka nav ievērots kāds no noteikumiem, ar kuru pieņemts lēmums par atbalsta piešķiršanu, vai, ka bez Komisijas atzinuma lūgšanas, ir veikta nozīmīga izmaiņa, kas attiecas uz projekta veikšanas raksturu vai veidu. 4. Jebkura neatļauta apkopošana var izraisīt neatbilstoši pārskaitīto summu atmaksu. 5. Ja desmit gadus pēc Kopienas finanšu atbalsta piešķiršanas projektam šis projekts nav pabeigts, Komisija, ievērojot proporcionalitātes principu, var pieprasīt samaksātā atbalsta atmaksāšanu, ņemot vērā visus svarīgos faktorus. 6. Jebkura kļūdaini samaksāta summa jāatgriež Komisijai. 16. pants Kopienas finanšu interešu aizsardzība 1. Eiropas Pretkorupcijas birojs (OLAF) var veikt kontroles un pārbaudes uz vietas, piemērojot Padomes Regulu ( Euratom , EK) Nr. 2185/96 [37]. 2. Kopienas darbībām, ko finansē šī regula, Padomes Regulas (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 [38] 1. panta 2. punktā minētais atkāpes jēdziens tiek saprasts kā jebkurš Kopienas tiesību aktu pārkāpums vai līgumsaistību neievērošana, kas izriet no juridiskas iestādes darbības vai bezdarbības, kas apdraud vai var apdraudēt Kopienu vispārējo budžetu vai Kopienu vadīto budžetu ar neatbilstošiem izdevumiem. 3. Lēmumi, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu, paredz finanšu uzskaiti un kontroli, ko veic Komisija vai tās pārstāvis, un auditu, ko veic Revīzijas palāta, nepieciešamības gadījumā uz vietas. 4. Iesaistītā dalībvalsts un Komisija nekavējoties viena otrai sniedz visu informāciju par veiktās kontroles rezultātiem. IV nodaļaBeigu nosacījumi 17. pantsKomiteja 1. Komisijai palīdz Komiteja. 2. Gadījumos, kad tā atsaucas uz šo punktu, tiek piemēroti Padomes Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pants, ievērojot šā lēmuma 8. panta noteikumus. 3. Komiteja pieņem tās iekšējos noteikumus. 4. EIB nozīmē vienu pārstāvi Komitejā, kas nepiedalās balsošanā. 18. pants Novērtēšana Komisija un dalībvalstis ar saņēmēju palīdzību var veikt kopējo interešu projektu īstenošanas veidu un programmu novērtējumu, kā arī to īstenošanas iespaidu, lai novērtētu, vai paredzētie mērķi, ieskaitot mērķus vides aizsardzības jomā, ir sasniegti. Komisija var lūgt saņēmējai dalībvalstij iesniegt to kopējo interešu projektu īpašu novērtējumu, kas finansēti šīs regulas ietvaros, vai nepieciešamības gadījumā sniegt informāciju un palīdzību, kas nepieciešama, lai novērtētu šos projektus. 19. pantsInformācija un reklāma 1. Komisija reizi trīs gados Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz ziņojumu par darbībām, kas veiktas šīs regulas ietvaros. Šis ziņojums ietver to rezultātu novērtējumu, kas sasniegti ar Kopienas intervenci dažādās piemērošanas jomās attiecībā pret sākotnējiem mērķiem, kā arī nodaļu par spēkā esošās daudzgadīgās programmas būtību un īstenošanu. 2. Iesaistītās dalībvalstis un nepieciešamības gadījumā arī saņēmēji uzrauga, lai tiktu sniegta atbilstoša reklāma par palīdzību, kas piešķirta saskaņā ar šo Regulu, lai sabiedrībai darītu zināmu Kopienas nozīmi kopējo interešu projektu īstenošanā. 20. pantsBudžeta resursi 1 Finanšu atsauksmes summa šīs regulas īstenošanai laika posmā no 2007. līdz 2013. gadam ir 20 690 miljoni eiro, no kuriem 20 350 miljoni paredzēti transportam un 340 miljoni enerģētikai. 2 Gada kredītus budžeta iestāde atļauj finanšu perspektīvu ietvaros. 21. pantsPants par pārskatīšanu Līdz 2010. gada beigām Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei vispārīgu ziņojumu par gūto pieredzi darbā ar mehānismiem, ko paredz šī regula Kopienas finanšu atbalsta piešķiršanai. Eiropas Parlaments un Padome, rīkojoties saskaņā ar līguma 156. panta pirmajā rindkopā paredzēto procedūru, lemj par to vai un ar kādiem nosacījumiem šajā regulā paredzētās darbības tiks saglabātas vai grozītas pēc 20. panta 1.1 punktā minētā perioda beigām. 22. pantsRegulas (EK) Nr. 2236/95 grozījumi Regulu (EK) Nr. 2236/95 groza šādi: 1) Nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: „Padomes 1995. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 2236/95, ar ko paredz vispārējus noteikumus Kopienas finansiāla atbalsta piešķiršanai Eiropas telekomunikāciju tīklu jomā”. 2) 1. pantu aizstāj ar šo tekstu: „1. pants: Definīcija un piemērošanas joma Šī regula definē nosacījumus, kārtību un procedūras Kopienas atbalsta īstenošanai kopējas intereses projektiem Eiropas telekomunikāciju jomā saskaņā ar līguma 155. panta 1. punktu”. 3) 4. panta 3. punkts tiek dzēsts. 4) 5. panta 3. punktu aizstāj ar šo tekstu: „3. Neatkarīgi no izvēlētās intervences formas, Kopienas atbalsta kopējā summa, kas tiek piešķirta saskaņā ar šo Regulu, nedrīkst pārsniegt X% no kopējā investīciju daudzuma.” 5) 5.a pants tiek dzēsts 6) 9. panta 1. punkta a) apakšpunkta ceturtais ievilkums tiek dzēsts 7) 10. pantu aizstāj ar šo tekstu: „10. pants Finanšu atbalsta piešķiršana Saskaņā ar līguma 274. pantu, Komisija lemj par finanšu atbalsta piešķiršanu saskaņā ar šo Regulu atkarībā no pieteikumu novērtējuma pēc atlases kritērijiem." 8). 11. panta 7. punktu aizstāj ar šo tekstu:”7. Komisija saskaņā ar 17. panta 3. punktā minēto procedūru nosaka ietvaru samaksas subsidēšanas pārskaitīšanas veidiem, grafikam un summām, un palīdzību, piedaloties riska kapitāla fondos, tajā, kas attiecas uz investīciju fondiem vai līdzīgām finanšu institūcijām, kuru prioritāte ir sniegt riska kapitālus Eiropas tīklu projektiem”. 9) 14. pants tiek dzēsts. 10) 15. panta 3. punkta pirmajā teikumā atsauci uz 5. un 6. pantu aizstāj ar atsauci uz 5. panta 1. un 2. punktu un uz 6. pantu. 11) 16. panta 1. punktu aizstāj ar šo tekstu:”1. Komisija katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ikgadēju ziņojumu par darbībām, kas veiktas šīs regulas ietvaros. Šis ziņojums ietver to rezultātu novērtējumu, kas sasniegti ar Kopienas intervenci dažādās piemērošanas jomās, salīdzinot ar sākotnējiem mērķiem”. 12) Pielikums tiek dzēsts. 23. pantsStāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmit dienas pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības oficiālajā Vēstnesī. Tā ir piemērojama no 2007. gada 1. janvāra. Transporta un enerģētikas jomas darbības, kas norit šīs regulas piemērošanas laikā, turpinās noritēt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2236/95 versiju, kas stāsies spēkā 2006. gada 31. decembrī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā - Priekšsēdētājs Padomes vārdā - Priekšsēdētājs FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE Domaine(s) politique(s): Promotion de la compétitivité, de la sécurité et de la soutenabilité en matière environnementale des réseaux transeuropéens. Activité(s): Réseau Transeuropéen de Transport et d’Energie | Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport et d’energie | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 06.0301 : Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseau transeuropéen de transport 06.01.04.04 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de transport — Dépenses pour la gestion administrative 06.03.02: Soutien financier aux projets d’intérêt commun du réseaux transeuropéen de l’énergie. 06.01.04.05 : Soutien financier aux projets d'intérêt commun du réseau transeuropéen de l'énergie — Dépenses pour la gestion administrative 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE 20.690 millions d’€ en crédits d’engagement. The decision by the legislative authority is taken without prejudice of the budgetary decisions taken in the context of the annual procedure 2.2 Période d’application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) DNO | CD | NON | NON | NON | N° 1A | 4. BASE JURIDIQUE L’article 156 du traité. Le Règlement (CE) n° 2236/95 du Conseil du 18 septembre 1995 déterminant les règles générales pour l'octroi d'un concours financier communautaire dans le domaine des réseaux transeuropéens, amendé par le Règlement (CE) nº 1655/1999 du Parlement européen et du Conseil, du 19 juillet 1999 et modifié par le Règlement (CE) n° 807/2004 du 21 avril 2004. La Décision n° 1692/96/CE du Parlement européen et du Conseil, du 23 juillet 1996, sur les orientations communautaires pour le développement du réseau transeuropéen de transport amendée par la Décision n° 1346/2001/CE du Parlement européen et du Conseil du 22 mai 2001 modifiant la décision n° 1692/96/CE en ce qui concerne les ports maritimes, les ports de navigation intérieure et les terminaux intermodaux ainsi que le projet n° 8 de l’annexe III et amendée par la Décision n°884/2004/CE du 29 avril 2004. DÉCISION No 1229/2003/CE DU PARLEMENT EUROPÉEN ET DU CONSEIL du 26 juin 2003 établissant un ensemble d'orientations relatif aux réseaux transeuropéens dans le secteur de l'énergie, et abrogeant la décision no 1254/96/CE L'enveloppe financière du programme peut également couvrir les dépenses afférentes aux actions de préparation, de suivi, de contrôle, d'audit et d'évaluation, directement nécessaires à la gestion du programme et à la réalisation de ses objectifs, notamment, des études, des réunions, des actions d'information et de publication, (des dépenses liées aux réseaux informatiques visant l'échange d'informations), ainsi que toute autre dépense d'assistance administrative et technique à laquelle peut recourir la Commission pour la gestion du programme. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SPECIFIQUES POUR LE RESEAU TRANSEUROPEENS DE TRANSPORT Dénomination de l’action: Soutien financier pour des projets d’interet commun dans le reseau transeuropeen de transport | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) voir ci-dessus 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): millions d'euros en CE 20.350 millions d’€ en crédits d’engagement. 2.2 Période d’application: 2007-2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros (à la 3e décimale) 1) Assistance technique et administrative (ATA): | a) Bureaux d’assistance technique (BAT) | b) Autre assistance technique et administrative: - intra-muros: - extra-muros: dont pour la construction et la maintenance de systèmes de gestion informatisés: | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 | Sous-total 1 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 2,0 | 2) Dépenses d’appui (DDA): | a) Études | 4,5 | 5,0 | 6,0 | 8,5 | 8,5 | 17 | b) Réunion d’experts | c) Information et publications | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1 | Sous-total 2 | 5,0 | 5,5 | 6,5 | 9,0 | 9,0 | 18,0 | TOTAL | 6,0 | 6,5 | 7,5 | 10,0 | 10,0 | 20,0 | 6.2. Calcul des coûts par mesure envisagée en partie B (pour toute la période de programmation) [43] Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3e décimale) Ventilation | Type de réalisations /outputs (projets, dossiers …) | Nombre de réalisations/ outputs (total pour années 1…n) | Coût unitaire moyen | Coût total (total pour années 1…n) | 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Etudes et travaux pour la réalisation des projets RTE-T | Etudes techniques, environnementales, économiques, financières Travaux | 40 160 | COÛT TOTAL | 200 | (Si nécessaire, expliquer le mode de calcul.) 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES 7.1. Incidence sur les ressources humaines Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières. Situation actuelle Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 27 11 20 | 27 11 20 | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) | Autres ressources humaines | Total | 58 | 58 | Situation future Types d’emplois Variation par rapport à la situation actuelle | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 37 (+10) 29 (+18) 27 (+7) | 37 (+10) 29 (+18) 27 (+7) | (Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée.) | Autres ressources humaines | Total | 93 (+35) | 93 (+35) | 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines Type de ressources humaines | Montants en euros | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 10.044.000 | 108.000 € en moyenne par fonctionnaire et par an | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 10.044.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants en euros | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Études et consultations Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 200.000 162.000 | 200 missions par an et 1.000 € par mission 4 réunions du comité réglementaire obligatoire RTE-T par an à 27 et 1.500 € par personne | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 362.000 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 10.406.000 euros 7 années 72.842.000 euros | 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Le Règlement prévoit la nécessité d'un suivi et l'évaluation de chaque action. Il est ainsi prévu que les décisions de la Commission incluent, le cas échéant, des indicateurs physiques établis en accord avec les Etats membres. D'autre part, selon les termes des Décisions standard de la Commission, les bénéficiaires doivent fournir annuellement des informations sur le déroulement des actions (Project Status Report) qui alimentent les analyses permettant l'évaluation conjointe avec les Etats Membres sur les modalités de réalisation des projets. Les études, pour lesquelles des indicateurs ne peuvent pas être élaborés, seront évaluées conjointement avec les Etats membres, en fonction des objectifs poursuivis. 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Indicateurs d’impact selon les objectifs poursuivis L’impact et les résultats vis-à-vis les objectifs spécifiques seront évalués autant que possible selon les effets dérivés : - augmentation des capacités et de l’efficacité des infrastructures RTE-T; - sécurité des transports (passagers, cargos dangereux etc.) et réduction du nombre d’accidents ; - évolution d’indicateurs socio-économiques par rapport aux prévisions ex-ante; - réduction de la congestion ; - réduction de pollution ; - évaluation qualitative chez les utilisateurs des réseaux ;- bénéfices retirés par d’autres Etats membres ; - avantages économiques engendrés par l’intervention communautaire (y compris justification des choix d’instruments financiers, en l’occurrence bonifications d’intérêt, subventions directes, primes de garantie etc.). Ces indicateurs seront chiffrés selon les types d’action évalués et après discussion avec les Etats membres. Evaluation ponctuelle: pour un nombre limité d’actions, il est possible de lancer des évaluations de projets ou d’un ensemble de projets. Par ailleurs, une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire. Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme. Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-transport et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques de l’Union. Elle permettra également l’adaptation future des orientations RTE-transport. 9. MESURES ANTI-FRAUDE Les dispositions anti-fraude sont établies par le règlement modifié qui prévoit des dispositions renforcées par rapport au règlement en vigueur et définit que les Etats Membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour vérifier l’exécution des projets, prévenir et sanctionner les irrégularités et récupérer les fonds perdus suite à une irrégularité. 1. Afin de garantir l’opportunité, la légalité et la régularité des dépenses couvertes dans le cadre des projets financés au titre du présent règlement, les Etats membres et la Commission, chacun dans son domaine de compétence, prennent les mesures nécessaires pour : - vérifier régulièrement que les projets et les études bénéficiant d’un soutien financier communautaire ont été exécutés correctement ; - prévenir et sanctionner les irrégularités, récupérer les fonds perdus à la suite d’une irrégularité, y compris les intérêts y afférents. 2. L’Etat membre effectue les contrôles nécessaires y inclus les contrôles sur place afin de vérifier et certifier la régularité et l’exactitude des demandes de paiements établies. L’Etat membre peut demander la participation de la Commission lors des contrôles sur place. L’Office de Lutte Anti-Fraude de la Commission (OLAF) peut également procéder à des contrôles et vérifications sur place en application du règlement (Euratom, CE) n° 2185/96 du Conseil. Pour les actions communautaires financées par le présent règlement, la notion d’irrégularité visée à l’article 1 paragraphe 2 du règlement (CE, Euratom) n° 2988/95 s’entend comme toute violation d'une disposition du droit communautaire ou toute méconnaissance d'une obligation contractuelle résultant d'un acte ou d'une omission par une entité juridique qui a ou aurait pour effet de porter préjudice au budget général de l'Union européenne ou à des budgets gérés par celles-ci par une dépense indue. Les décisions prises au titre du présent règlement prévoient notamment un suivi et un contrôle financier de la Commission (ou tout représentant autorisé par elle) et des audits de la Cour des Comptes, le cas échéant sur place. L’Etat membre concerné et la Commission se transmettent immédiatement toutes les informations appropriées concernant les résultats des contrôles effectués. 3. L’Etat membre est responsable du remboursement des sommes indûment payées. Plus spécifiquement, la Commission a mis en place une série de mesures, destinées à réduire le risque de fraude, parmi lesquelles on peut citer : la mise en place de procédures financières et contractuelles dérivées des dispositions du règlement financier et de ses modalités d’application ; ces procédures permettent d’assurer une application homogène des règles ; la vérification de la réalité de la prestation sur la base de rapports techniques détaillés ainsi que la vérification systématique des décomptes financiers avant paiement en tenant compte des obligations contractuelles ainsi que des principes d’économie et de bonne gestion financière ; la réalisation d’audits financiers sur place, soit selon un programme basé sur l’analyse de risques, soit en cas de doute sur un contractant ; la revue de l’adéquation du système de contrôle interne par la capacité d’audit interne, sur base d’une analyse des risques. FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE : POINTS SPECIFIQUES POUR LE RESEAU TRANSEUROPEENS D’ENERGIE Dénomination de l’action: Programme RTE - Energie | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 340 Mio€ en CE 2.2 Période d’application: 2007 - 2013 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Echéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Mio€ (à la 3ème décimale) 1 | 2 | 3 | 4=(2X3) | Action 1 Action 2 | Etudes Projets | 60 60 | 0.6 5 | 36 300 | COÛT TOTAL | 335 | 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DEPENSES ADMINISTRATIVES 7.1. Incidence sur les ressources humaines Les effectifs actuels pour la gestion des réseaux transeuropéens d’Energie sont de 2,5 personnes. Types d’emplois | Effectifs à affecter à la gestion de l’action par utilisation des ressources existantes et/ou supplémentaires | Total | Description des tâches découlant de l’action | Nombre d’emplois permanents | Nombre d’emplois temporaires | Fonctionnaires ou agents temporaires | A B C | 3 1 | 3 1 | Si nécessaire, une description plus complète des tâches peut être annexée. | Autres ressources humaines | Total | 4 | 4 | Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle L'allocation de postes dépendra d'une part de l'organisation interne de la prochaine Commission et d'autre part d'une éventuelle réallocation de postes entre services suite aux nouvelles perspectives financières. 7.2 Incidence financière globale des ressources humaines Type de ressources humaines | Montants € | Mode de calcul * | Fonctionnaires Agents temporaires | 432.000 | 4*108.000 € | Autres ressources humaines (indiquer la ligne budgétaire) | Total | 432.000 € | Les montants correspondent aux dépenses totales pour 12 mois. 7.3 Autres dépenses de fonctionnement découlant de l’action Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Montants € | Mode de calcul | Enveloppe globale (Titre A7) A0701 – Missions A07030 – Réunions A07031 – Comités obligatoires (1) A07032 – Comités non obligatoires (1) A07040 – Conférences A0705 – Etudes et consultations … Autres dépenses (indiquer lesquelles) | 10.285 81.000 | 10 missions / an 2 réunions/an x 27 experts x 1500 € | Systèmes d’information (A-5001/A-4300) | 50.000 | PMS : système de gestion de projets | Autres dépenses - partie A (indiquer lesquelles) | Total | 141.285 | Les montants correspondent aux dépenses totales de l’action pour 12 mois. (1) Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient. I. Total annuel (7.2 + 7.3) II. Durée de l’action III. Coût total de l’action (I x II) | 573.285 € 7Années 4.012.996 € | (Dans l’estimation des ressources humaines et administratives nécessaires pour l’action, les DG/services devront tenir compte des décisions arrêtées par la Commission lors du débat d’orientation et de l’approbation de l’avant-projet de budget (APB). Ceci signifie que les DG devront indiquer que les ressources humaines peuvent être couvertes à l’intérieur de la pré-allocation indicative prévue lors de l’adoption de l’APB. Dans des cas exceptionnels où les actions visées n’étaient pas prévisibles lors de la préparation de l’APB, la Commission devra être saisie afin de décider si et comment (à travers une modification de la pré-allocation indicative, une opération ad hoc de redéploiement, un budget rectificatif et supplémentaire ou une lettre rectificative au projet de budget) la mise en œuvre de l’action proposée peut être acceptée) 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Au cours de la période 2007-2013, l’activité “RTE-énergie” fera l’objet d’un monitorage annuel qui n’est ni une évaluation ni un audit mais vise essentiellement à donner une analyse indépendante et rapide de la mise en place du programme afin de pouvoir en corriger les éventuelles dérives ou faiblesses Il s’agira d’une analyse factuelle qui, en début de période 2007-2013, se concentrera sur les actions lancées et qui, au fur et à mesure de l’avancement des années, portera aussi sur les résultats et les impacts. Une partie de l’analyse sera consacrée à la valeur ajoutée européenne. Les experts en charge du monitorage étudieront les volets suivants : - efficacité et transparence de la conduite du programme (notamment appels à proposition, information des soumissionnaires, procédure d’évaluation et de sélection des offres, aspects contractuels) et de la coordination interne à la Commission ; - cohérence des projets sélectionnés avec les objectifs du programme et avec les autres objectifs politiques de l’Union européenne; - répartition géographique équilibrée des organisations et des entreprises retenues dans les appels d’offres, compte tenu des besoins identifiés par les orientations RTE-énergie ; Les rapports de monitorage seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG, à la DG AUDIT et, le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission. 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Une évaluation à mi-parcours sera réalisée avant fin 2010 pour adapter le programme si nécessaire. Une évaluation générale des résultats de l'activité RTE-Énergie sera réalisée à la fin du programme, ainsi que le prévoit le Règlement. Cette évaluation visera à mesurer les résultats des actions financées dans le cadre des RTE-énergie et à voir dans quelle mesure ces actions ont contribué par leur impact à atteindre ou à s’approcher des objectifs politiques des RTE-énergie. Elle permettra également l’adaptation future des orientations en fonction de l’évolution technologique et des changements de la structure de production et de consommation d’énergie en Europe et chez ses voisins concernés par les RTE-énergie. Les rapports d’évaluation seront adressés au Secrétariat général, à la DG BUDG et le cas échéant, aux autres services intéressés de la Commission. Ils seront également soumis aux autres Institutions communautaires. 9. MESURES ANTI-FRAUDE voir point 9 des dispositifs pour les Réseaux transeuropéens de transport [1] KOM (2003) 448 galīgais, 23.7.2003. [2] Regula 1655/99 [3] Skaitļi iegūti no SEC (2003) 1060 un pētījuma "TEN-Transporta jomas attīstības gaita, satiksme un analīze (TEN-STAC)". [4] Skatīt interneta tīmekļa vietnē "Europa" esošā Van Miert ziņojuma II sadaļu, kā arī dokumentu SEC (2003) 1060, 1.10.2003., "Padziļināta ietekmes analīze par priekšlikumu, ar kuru groza Lēmumu Nr. 1692/96/EK par Eiropas transporta tīkla attīstību". [5] Vairāk nekā 65% no RTE budžeta ir piešķirti ar dzelzceļu saistītiem projektiem un 20% inteliģentā transporta sistēmām (ITS) un jauninājumiem, tādiem kā starpoperatoru sistēmas dzelzceļa jomā vai gaisa navigācijas sistēmas. Īpašs uzsvars likts uz to lielo pārrobežu projektu attīstību, kas paredzēti pārvadājumiem, kuriem piešķirta finansējuma apdrošināšana. [6] Sakarā ar paplašināšanos starp 2004. un 2006. gadu papildus piešķirti 255 miljoni eiro. [7] Kopā pārvadājumiem 2007. un 2010. gadā starptautiskajās pasažieru līnijās [8] Lēmums Nr. 884/2004/EK [9] Atvilkts no jau piešķirtā atbalsta [10] 2007.–2009. gada izmaksas [11] Regula Nr. 807/2004, 21.04.2004., OV L 143, 30.4.2004. [12] Paaugstinātais īpatsvars tāpat attiecas uz prioritārajiem projektiem enerģētikas jomā. [13] Kas pieņēma Eiropas Izaugsmes iniciatīvu . [14] Zaļā grāmata "Virzībā uz Eiropas stratēģiju par enerģētikas apgādi" KOM (2000) 769 [15] Paplašinātās ES, kaimiņvalstu un partneru enerģētikas politikas attīstība, KOM (2003) 262 [16] Kā norādīts "ES atjaunojamās enerģijas daļa" KOM (2004) 366 [17] Lēmums Nr. 1254/96/EK, Lēmums Nr. 1229/2003/EK [18] RTE-E programmas īstenotās daļas novērtējums, 2004. [19] 1996.–2000.: Struktūrfondi, subsīdijas 2 miljardu eiro apmērā; Eiropas Investīciju banka, aizdevumi 3 miljardu eiro apmērā. [20] Vismaz tīkla daļām ārpus ES [21] Lēmums Nr. 1229/2003/EK un piedāvātie grozījumi [22] 1999. gada 28. jūnija Lēmums Nr. EK/1999/468, OV L 184, 1999. gada 17. jūlijs [23] 2004. gada 29. aprīļa Direktīva Nr. 2004/54 par tuneļu drošību. [24] 2004. gada 21. aprīļa Lēmuma Nr. 884/2004 III Pielikuma nozīmē. [25] SEC (2003) 1369, 10.12.2003. [26] OV C, lpp. [27] OV C, lpp. [28] OV C, lpp. [29] …. [30] OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp. Jaunākie grozījumi Lēmumā izdarīti ar Lēmumu Nr. 884/2004/EK (OV L 167, 30.4.2004., 1. lpp.). [31] OV L 176, 12.7.2003., 11. lpp. [32] OV L 228, 23.9.1995., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 807/2004 (OV L 143, 30.4.2004., 46. lpp.). [33] Visi enerģētikas jomas prioritārie projekti izmanto šo likmi, kamēr transporta jomā tā attiecas tikai uz pārrobežu nodaļām vai tām, kas šķērso dabiskos šķēršļus. [34] OV L [35] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [36] Skatīt Oficiālā Vēstneša lapu par Regulu, kas attiecas uz satelītnoteikšanas un navigācijas sistēmu ( GALILEO ). [37] OV L 292, 15.11.1996, 2. lpp. [38] OV L312, 23.12.1995, 1. lpp. [39] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [40] COM (2001) 370 : « La politique européenne des transports à l’horizon 2010 : l’heure des choix » [41] Trafic total : +70% du trafic fret pour EU 15 et +100% pour EUR10. [42] Plus de 65% du budget RTE est alloué aux projets ferroviaires, 20% aux systèmes de transport intelligents (ITS) et innovants, tels que les systèmes d’interopérabilité dans le domaine ferroviaire ou de la navigation aérienne. Un accent particulier est également mis sur le développement de grands projets transfrontaliers à vocation fret qui bénéficient d’une assurance des financements. [43] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé. [44] Pour plus d'informations, voir le document d'orientation séparé.