P9_TA(2022)0233

Zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība (ZIZIMM) ***I

Eiropas Parlamenta 2022. gada 8. jūnijā pieņemtie grozījumi (*1) priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko attiecībā uz darbības jomu, izpildes noteikumu vienkāršošanu, dalībvalstu 2030. gada mērķrādītāju noteikšanu un apņemšanos zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektorā līdz 2035. gadam kopīgi panākt klimatneitralitāti groza Regulu (ES) 2018/841 un attiecībā uz monitoringa, ziņošanas, progresa apsekošanas un izskatīšanas uzlabošanu groza Regulu (ES) 2018/1999 (COM(2021)0554 – C9-0320/2021 – 2021/0201(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2022/C 493/24)

Grozījums Nr. 1

Normatīvās rezolūcijas projekts

4.a norāde

Normatīvās rezolūcijas projekts Grozījums — ņemot vērā subsidiaritātes, proporcionalitātes un solidaritātes principu,

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

Virsraksts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums Priekšlikums Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko attiecībā uz tvērumu, izpildes noteikumu vienkāršošanu, dalībvalstu mērķrādītāju 2030. gadam noteikšanu un apņemšanos zemes izmantojuma, mežsaimniecības un lauksaimniecības sektorā līdz 2035. gadam kopīgi panākt klimatneitralitāti groza Regulu (ES) 2018/841 un attiecībā uz monitoringa, ziņošanas, progresa apsekošanas un izskatīšanas uzlabošanu groza Regulu (ES) 2018/1999 ar ko groza Regulu (ES) 2018/841, paredzot vienkāršotus ziņošanas un izpildes noteikumus un nosakot dalībvalstu zemes izmantojuma , zemes izmantojuma maiņas un mežsaimniecības mērķrādītājus laikposmam no 2026. līdz 2030. gadam, un attiecībā uz monitoringa, ziņošanas, progresa apsekošanas un izskatīšanas uzlabošanu groza Regulu (ES) 2018/1999 (Dokuments attiecas uz EEZ) (Dokuments attiecas uz EEZ)

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (1) 2016. gada novembrī stājās spēkā Parīzes nolīgums, kas pieņemts 2015. gada decembrī saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) (“Parīzes nolīgums”) (36). Tā puses ir vienojušās globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. (1) Parīzes nolīgums, kas 2015. gada decembrī pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC), stājās spēkā 2016. gada novembrī (“Parīzes nolīgums”) (36). Tā puses ir vienojušās globālo vidējās temperatūras pieaugumu ierobežot krietni zem 2 oC atzīmes salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni un tiekties temperatūras kāpumu iegrožot līdz 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni. Pieņemot Glāzgovas klimata paktu, Parīzes nolīguma puses atzina, ka, ierobežojot globālo vidējās temperatūras pieaugumu līdz 1,5 oC atzīmei salīdzinājumā ar pirmsindustriālā laikmeta līmeni, ievērojami mazinātos ar klimata pārmaiņām saistītie riska faktori un šādu pārmaiņu ietekme, un tās apņēmās līdz 2022. gada beigām nostiprināt savus 2030. gada mērķrādītājus, lai likvidētu uzstādījumu atšķirības, ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) secinājumus. Tas būtu jāpanāk, rīkojoties taisnīgi un ievērojot kopīgas, bet diferencētas atbildības un attiecīgo iespēju principu, kā arī, rēķinoties ar katras valsts atšķirīgajiem apstākļiem. Zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības (ZIZIMM) regulas pārskatīšana ir uzskatāma par unikālu iespēju palīdzēt stiprināt Savienības klimatrīcību pirms UNFCCC Pušu konferences 27. sesijas (COP 27) Ēģiptē.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (1a) Savienības līdzšinējās darbības un rīcībpolitikas ir bijušas nepietiekamas, lai apturētu biodaudzveidības zudumu un sasniegtu 2020. gada Aiči mērķrādītājus biodaudzveidības jomā. Eiropas Vides aģentūra savā ziņojumā “The European environment – state and outlook 2020 knowledge for transition to a sustainable Europe” (“Vide Eiropā — stāvoklis un perspektīvas 2020’: zināšanas, kas kalpo pārejai uz ilgtspējīgu Eiropu”) norāda, ka “Eiropa turpina zaudēt bioloģisko daudzveidību satraucošā ātrumā, un daudzi politikas mērķi, par kuriem ir panākta vienošanās, sasniegti netiks. Saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu aizsargājamo sugu un dzīvotņu novērtējumi liecina, ka pārsvarā nelabvēlīgs aizsardzības statuss ir 60 % sugām un 77 % dzīvotnēm (1a) .”No kopīgā pētniecības centra 2021. gada ziņojuma var secināt, ka ir saglabājušies tikai 4,9 miljoni hektāru no Eiropas pirmatnējiem un senajiem mežiem, kuriem ir būtiska nozīme biodaudzveidības saglabāšanā un klimata pārmaiņu mīkstināšanā, un minētie hektāri veido vien 3 % no Savienības kopējās mežu platības un 1,2 % no Savienības zemes masas (1b) .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

1.b apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (1b) Lai gan apmežojuma pārklājums palielinās, Savienības mežu spēja piesaistīt oglekli ir būtiski samazinājusies kopš 2015. gada, un šī tendences turpināsies. Līdz 2015. gadam Savienības zemes sektors spēja piesaistīt aptuveni 7 % no ES kopējām emisijām (aptuveni 300 miljonu Mt-CO2 ekvivalents) (1a) . Kā ir norādījusi Eiropas Vides aģentūra (EVA) (1b) , pienākot 2030. gadam, tā pati zemes platība piesaistīs par 40 % mazāk CO2 ekvivalenta (samazinoties līdz — 185 Mt 2030. gadā) (1c) . Šo neseno oglekļa uzglabāšanas samazinājumu daļēji ir noteicis mežizstrādes pieaugums. Turklāt traucējumu dēļ klimata pārmaiņas varētu samazināt Eiropas mežu oglekļa uzglabāšanas potenciālu par 180 Mt CO2 gadā laikposmā no 2021. līdz 2030. gadam un tādējādi samazināt paredzēto neto mežu oglekļa piesaistītāju par vairāk nekā 50 % (1d) .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

1.c apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (1c) Savā 2019. gada 11. decembra paziņojumā par Eiropas zaļo kursu Komisija ir noteikusi jaunu stratēģiju kā pirmo soli Savienības pārveidošanā par ekoloģiski ilgtspējīgu, oglekļneitrālu, netoksisku un pilnībā aprites ekonomiku planētas iespēju robežās ne vēlāk kā līdz 2050. gadam. Eiropas zaļā kursa mērķis ir arī stiprināt globālos centienus īstenot pieeju “Viena veselība”, kas atzīst nedalāmo saikni starp cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un veselīgu un noturīgu dabu, un palīdzēt sasniegt Parīzes nolīguma un Biodaudzveidības konvencijas mērķus, kā arī ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

1.d apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (1d) Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes īpašais ziņojums par okeānu un kriosfēru klimata pārmaiņu laikā, kurā ir konstatēts, ka okeāniem ir būtiska nozīme dabiskas un antropogēnas izcelsmes oglekļa dioksīda (CO2) un siltuma absorbēšanā un izkliedēšanā, kā arī atbalsta sniegšanā ekosistēmām.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (2) Klimata un vides problēmu risināšana un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšana ir Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojuma “Eiropas zaļais kurss” pamats (28). Eiropas zaļā kursa nepieciešamība un vērtība, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ārkārtīgi smago ietekmi uz Savienības iedzīvotāju veselību un ekonomisko labklājību, ir tikai augusi. (2) Visaptverošas pieejas īstenošana klimata un vides problēmu risināšanai un Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanai taisnīgā un iekļaujošā veidā, nevienu neatstājot novārtā , ir uzskatāma par Komisijas 2019. gada 11. decembra paziņojuma “Eiropas zaļais kurss” pamatuzstādījumu (28). Tādēļ ir jānodrošina, lai šīs regulas mērķu sasniegšanas nolūkā īstenotie pasākumi tiktu īstenoti saskaņā ar principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” un minimuma aizsargpasākumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 17. un 18. panta izpratnē (28a) , vienlaikus ņemot vērā Eiropas sociālo tiesību pīlārā noteiktos principus. Eiropas zaļā kursa nepieciešamība un vērtība un nepieciešamība to īstenot ilgtspējīga veidā, ņemot vērā Covid-19 pandēmijas ārkārtīgi smago ietekmi uz Savienības iedzīvotāju veselību , sociālo kohēziju un ekonomisko labklājību, ir tikai augusi.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (2a) Komisijas 2020. gada 20. maija paziņojums “ES Biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam: atgriezīsim savā dzīvē dabu” pastiprina Savienības mērķus attiecībā uz biodaudzveidības un labi funkcionējošu ekosistēmu aizsardzību un atjaunošanu. Zinātniskie pierādījumi, ziņojumi un ieteikumi par zoonozēm un pandēmijām, tostarp IPBES semināra ziņojums par biodaudzveidības zudumu un pandēmijām, un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas 2020. gada 6. jūlija ziņojums “Nākamās pandēmijas novēršana — zoonozes slimības un kā pārraut pārnešanas ķēdi”, ir likuši pārliecināties, cik būtiski ir apturēt biodaudzveidības zudumu un holistiski piemērot principu “Viena veselība” politikas veidošanā, atspoguļojot to, ka cilvēku veselība, dzīvnieki un vide ir savstarpēji saistīti un ka visā sabiedrībā ir steidzami nepieciešamas radikālas pārmaiņas.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

2.b apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (2b) Savienības astotā vides rīcības programma ir vērsta uz to, lai paātrinātu taisnīgu, vienlīdzīgu un iekļaujošu videi nekaitīgu pārkārtošanos uz klimatneitrālu, ilgtspējīgu, netoksisku, resursefektīvu, uz atjaunīgo enerģiju balstītu, noturīgu un konkurētspējīgu aprites ekonomiku un aizsargātu, atjaunotu un uzlabotu vides stāvokli, tostarp apturot biodaudzveidības zudumu un pavēršot šo procesu pretējā virzienā. Tajā ir atzīts, ka visu cilvēku labklājības pamatā ir veselīga vide, kurā tiek saglabāta bioloģiskā daudzveidība un uzplaukst ekosistēmas, kā arī tiek aizsargāta un atjaunota daba, tādējādi palielinot noturību pret klimata pārmaiņām, laika apstākļiem, ar klimatu saistītām katastrofām un citiem vides riskiem.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

2.c apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (2c) Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma un ESAO Pasaules vides forums ir uzsvēruši, ka vides pārmaiņām ir ar dzimumu saistīta ietekme. Dzimumiem raksturīgas atšķirīgas lomas rada arī atšķirīgu sieviešu un vīriešu neaizsargātību pret klimata pārmaiņu ietekmi, un klimata pārmaiņu ietekme saasina dzimumu nevienlīdzību. Astotajā vides rīcības programmā visās klimata un vides rīcībpolitikās ir noteikta integrēta dzimumu līdztiesības nodrošināšanas pieeja, tostarp, iekļaujot dzimumperspektīvu visos politikas veidošanas procesa posmos kā būtisku, veicinošu tādas programmas prioritāro mērķu sasniegšanas nosacījumu, attiecībā uz kuru i jāveic Eiropas Komisijas, dalībvalstu, vietējo un reģionālo pašvaldību un ieinteresēto personu attiecīgi centieni.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (3) Ar atjauninātajām nacionāli noteiktajām samazināšanas saistībām, kas UNFCCC sekretariātam iesniegtas 2020. gada 17. decembrī (29), Savienība apņēmās siltumnīcefekta gāzu neto emisijas visā Savienības tautsaimniecībā līdz 2030. gadam samazināt vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. (3) Ar atjauninātajām, nacionāli noteiktajām samazināšanas saistībām, kas UNFCCC sekretariātam iesniegtas 2020. gada 17. decembrī (29), Savienība apņēmās siltumnīcefekta gāzu neto emisijas visā Savienības tautsaimniecībā līdz 2030. gadam samazināt vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni , savukārt Eiropas Parlaments ir prasījis līdz 2030. gadam samazināt Savienības ekonomikas mēroga bruto siltumnīcefekta gāzu emisijas par vismaz 60 % apmērā zem 1990. gada līmeņa .

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (3a) Metāna emisiju samazināšana ir izšķirīgi svarīga no Parīzes nolīguma mērķa sasniegšanas viedokļa — līdz gadsimta beigām globālās temperatūras pieaugumu noturēt 1,5 oC robežās. ANO Vides programmas (UNEP) 2021. gada ziņojumā ir lēsts, ka strauja rīcība metāna emisiju samazināšanā varētu līdz 2045. gadam globālās temperatūras pieaugumu samazināt par 0,3 oC. Tādēļ Savienībai ir steidzami jāpieņem samazinājuma mērķrādītājs un papildinošie saistošie pasākumi, pateicoties kuriem, var ātri samazināt metāna emisijas no visiem avotiem, tostarp biogēniem avotiem.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (4) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (30) Savienība tiesību aktos ir nostiprinājusi mērķrādītāju līdz 2050. gadam panākt klimatneitralitāti visas tautsaimniecības mērogā . Minētā regula turklāt Savienībai nosaka saistības siltumnīcefekta gāzu neto emisijas (emisijas pēc piesaistījumu atskaitīšanas) līdz 2030. gadam samazināt vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Tiek gaidīts, ka šā mērķrādītāja sasniegšanā ieguldījumu dos visas ekonomikas nozares, arī zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektors. Neto piesaistījumu devums Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāja sasniegšanā nevar pārsniegt 225 miljonus tonnu CO2 ekvivalenta. Regulas (ES) 2021/1119 kontekstā Komisija attiecīgā paziņojumā atkārtoti apstiprināja savu nodomu ierosināt Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/841 (31) pārskatīšanu atbilstoši iecerei neto oglekļa piesaistījumus zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektorā līdz 2030. gadam palielināt tā, lai tie pārsniegtu 300 miljonus tonnu CO2 ekvivalenta. (4) Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/1119 (30) Savienība tiesību aktos ir nostiprinājusi mērķrādītāju līdz , vēlākais, 2050. gadam visas tautsaimniecības mērogā Savienībā panākt līdzsvaru starp siltumnīcefekta gāzu antropogēnajām emisijām no attiecīgajiem avotiem un uztveršanu piesaistītājos un pēc tam panākt negatīvas emisijas . Minētā regula turklāt Savienībai nosaka saistības siltumnīcefekta gāzu neto emisijas (emisijas pēc piesaistījumu atskaitīšanas) līdz 2030. gadam samazināt vismaz par 55 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni. Tiek gaidīts, ka šā mērķrādītāja sasniegšanā ieguldījumu dos visas ekonomikas nozares, arī ZIZIMM sektors. Lai nodrošinātu, ka līdz 2030. gadam tiek īstenoti pietiekami mazināšanas centieni, neto piesaistījumu pienesums Savienības 2030. gada klimata mērķrādītāja sasniegšanā nedrīkst pārsniegt 225 miljonus tonnu CO2 ekvivalenta.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (4a) ZIZIMM sektors ir bijis būtisks oglekļa piesaistītājs kopš pārskata perioda sākuma 1990. gadā. Mežsaimniecība vien Eiropas Savienībā laikposmā kopš 1990. gada ir sekvestrējusi aptuveni 400 Mt CO2 ekvivalenta gadā.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

4.b apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (4b) Jaunas transporta infrastruktūras būvniecība ir vajadzīga, lai visā Savienībā uzlabotu savienojumus starp pilsētu teritorijām, no vienas puses, un lauku un tālākajiem rajoniem, no otras puses, kā arī starp dalībvalstīm. Tomēr šāda būvniecība vienlaikus var veicināt zemes platību izmantošanu tai neraksturīgiem mērķiem, kas savukārt var samazināt augsnes spēju piesaistīt siltumnīcefekta gāzes. Jebkurš šāds zemes izmantojums būtu jāapsver, ņemot vērā tā potenciālu samazināt emisijas un tā ietekmi uz klimatu, vienlaikus ņemot vērā nepieciešamību saglabāt līdzsvaru starp ekonomikas, sociālajiem un vides aspektiem. Dalībvalstis būtu jāmudina nodrošināt, ka transporta un tūrisma infrastruktūras plānošana, atļauju piešķiršana un izbūve palīdz ilgtspējīgi sasniegt šīs regulas mērķus, un nodrošināt esošās infrastruktūras uzturēšanu labā tehniskā stāvoklī un efektīvu zemes izmantošanu no klimata viedokļa, jo īpaši autotransporta tīklos.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

5. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (5) Lai palīdzētu sasniegt siltumnīcefekta gāzu neto emisiju samazināšanas ieceri, kas no vismaz 40 % salīdzinājumā ar 1990 . gada līmeni palielināta līdz vismaz 55 % , būtu katrai dalībvalstij jānosaka saistoši ikgadējie mērķrādītāji siltumnīcefekta gāzu neto piesaistījumiem zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektorā 2026.–2030. gada periodā (pēc analoģijas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/842 (32) noteiktajiem ikgadējiem emisiju sadales apjomiem), no kuriem izrietētu visas Savienības neto piesaistījumu mērķrādītājs 2030. gadam — 310 miljoni tonnu CO2 ekvivalenta. Metodikā, ko izmanto, lai noteiktu nacionālos mērķrādītājus 2030. gadam, būtu jāņem vērā 2016., 2017. un 2018. gada vidējās siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi, par kuriem ziņojusi katra dalībvalsts, un jāatspoguļo zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektora pašreizējais sniegums mitigācijas jomā un katras dalībvalsts apsaimniekotās zemes platības īpatsvars Savienībā, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts spēju savu sniegumu šajā sektorā uzlabot, izmantojot zemes apsaimniekošanas praksi vai tādas zemes izmantojuma izmaiņas, kas labvēlīgi ietekmē klimatu un biodaudzveidību. (5) Lai nodrošinātu, ka ZIZIMM sektors sniedz ilgtspējīgu un paredzamu ilgtermiņa devumu Savienības klimatneitralitātes mērķa sasniegšanā līdz, vēlākais, 2050 . gadam un negatīvu emisiju panākšanā pēc tam , attiecībā uz katru dalībvalsti būtu jānosaka saistoši ikgadējie mērķrādītāji siltumnīcefekta gāzu neto piesaistījumiem ZIZIMM sektorā laikposmā līdz vismaz 2050. gadam, sākot ar 2026.–2030. gada periodu (pēc analoģijas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2018/842 (32) noteiktajiem ikgadējiem emisiju sadales apjomiem), no kuriem izrietētu visas Savienības neto piesaistījumu starpposma mērķrādītājs 2030. gadam — vismaz 310 miljoni tonnu CO2 ekvivalenta , ko paredz Savienības klimata mērķrādītāji, kā tas ir noteikts Regulā (ES) 2021/1119 . Metodikā, ko izmanto, lai noteiktu nacionālos mērķrādītājus 2030. gadam, būtu jāņem vērā 2016., 2017. un 2018. gada vidējās siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi, par kuriem ziņojusi katra dalībvalsts, un jāatspoguļo zemes izmantošanas, ZIZIMM sektora pašreizējais sniegums mitigācijas jomā un katras dalībvalsts apsaimniekotās zemes platības īpatsvars Savienībā, ņemot vērā attiecīgās dalībvalsts spēju savu sniegumu šajā sektorā uzlabot, izmantojot atjaunošanu, zemes apsaimniekošanas praksi vai tādas zemes izmantojuma izmaiņas, kas labvēlīgi ietekmē klimatu un biodaudzveidību. Ja dalībvalstīs vēlas pārsniegt savus mērķrādītājus, tās tiek mudinātas to darīt.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (5a) Atmežošana un mežu degradācija veicina globālo klimata krīzi, jo palielina siltumnīcefekta gāzu emisijas saistīto meža ugunsgrēku dēļ, kas uz pilnībā likvidē oglekļa piesaistīšanas spējas, samazina skartā apgabala noturības pret klimata pārmaiņām spēju un ievērojami samazina tā biodaudzveidību. Tādēļ cīņā pret klimata pārmaiņām būtiski ir apturēt un apvērst atmežošanu, kā ES vadītāji to apstiprināja COP26 Glāzgovā. Tādēļ Komisijas priekšlikums, kas aizliedz ar atmežošanu un mežu degradāciju saistītu preču un produktu importu un eksportu (COM(2021)0366), ir uzskatāms par nozīmīgu stimulu turpināt stiprināt Eiropas mežu īpašniekus, viņiem ilgtspējīgi apsaimniekojot mežu un cīnoties pret atmežošanu.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (5b) Ir ieviesti noteikumi, kas reglamentē kartēšanu un monitoringu gan uz vietas, gan tālizpētes monitoringu, lai dalībvalstīm noteiktu pienākumu iegūt ģeogrāfiski skaidru informāciju nolūkā apzināt prioritārus apgabalus, kas var sekmēt klimatrīcību un kam ir atjaunošanas potenciāls. Monitoringa, ziņošanas un verificēšanas vispārējas uzlabošanas ietvaros darbs tiks koncentrēts arī uz darbības datubāzu un emisijas faktoru saskaņošanu un pilnveidošanu, pateicoties kam, tiek uzlabots siltumnīcefekta gāzu emisiju inventarizācijas pārskats.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

5.c apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (5c) Vairākās ziņošanas kategorijās gan saistībā ar klimatrīcību, gan biodaudzveidības aizsardzību sevišķi svarīgs ir mirušu koku augsnes organiskais ogleklis un to oglekļa krātuves, no kā liela daļa vēlāk nonāk augsnes oglekļa krātuvē. Ir gūti empīriski pierādījumi, ka nokaltuši koki raupju koksnes atlieku veidā funkcionē kā oglekļa piesaistītāji tāpat kā mežizstrādes produkti. Nokaltušie koki pēc tam sekmē mežu augsnes zemes oglekļa piesaistīšanu, nepieļaujot CO2 rašanos mineralizācijas procesa rezultātā: abi šie mehānismi būtu ziņojumos pienācīgi jāņem vērā. Tāpat pētījumi apstiprina globālas tendences, par kurām ziņo saistībā ar meža augšņu vertikālo augsnes organiskā oglekļa piemērojamību Eiropas mežos, saskaņā ar kuru aptuveni 55–65 % tiek uzglabāti augsnes 30 cm virskārtā un pārējie 40 % — lielākā dziļumā, līdz 1 m, it sevišķi organisko augšņu gadījumā. Regula būtu jāgroza tieši šajā ziņā.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (6) Saistošie ikgadējie siltumnīcefekta gāzu neto piesaistījumu mērķrādītāji būtu katrai dalībvalstij jānosaka, izmantojot lineāru trajektoriju. Trajektorijai vajadzētu sākties 2022. gadā ar to siltumnīcefekta gāzu emisiju vidējām vērtībām, par kurām attiecīgā dalībvalsts ziņo 2021., 2022. un 2023. gadā, un beigties 2030. gadā ar šai dalībvalstij noteikto mērķrādītāju. Attiecībā uz dalībvalstīm, kuras uzlabo emisiju un piesaistījumu aprēķināšanas metodiku, būtu jāievieš tehniskās korekcijas koncepcija. Attiecīgās dalībvalsts mērķrādītājam būtu jāveic tehniska korekcija , kas atbilst metodikas maiņas ietekmei uz mērķrādītājiem un dalībvalsts centieniem tos sasniegt, lai ievērotu vidisko integritāti. (6) Saistošie ikgadējie siltumnīcefekta gāzu neto piesaistījumu mērķrādītāji būtu katrai dalībvalstij jānosaka, izmantojot lineāru trajektoriju. Trajektorijai vajadzētu sākties 2022. gadā ar to siltumnīcefekta gāzu emisiju vidējām vērtībām, par kurām attiecīgā dalībvalsts ziņo 2021., 2022. un 2023. gadā, un beigties 2030. gadā ar šai dalībvalstij noteikto mērķrādītāju. Attiecībā uz dalībvalstīm, kuras uzlabo emisiju un piesaistījumu aprēķināšanas metodiku, būtu jāievieš tehniskās korekcijas koncepcija , par ko būtu jāsagatavo neatkarīgs zinātniskais pārskats . Attiecīgās dalībvalsts mērķrādītājs būtu tehniski jākoriģē , ņemot vērā tās metodikas uzlabotās precizitātes ietekmi, ko izmanto mērķrādītājiem un dalībvalsts centieniem tos sasniegt, lai ievērotu vidisko integritāti.

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (6a) Savā 2019. gada vispārējā novērtējuma ziņojumā par bioloģisko daudzveidību un ekosistēmu pakalpojumiem Starpvaldību zinātnes un politikas platforma bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu pakalpojumu jomā (IPBES) sniedza jaunākos zinātniskos datus par visā pasaulē notiekošo biodaudzveidības eroziju. Biodaudzveidības zudums paātrina klimata pārmaiņas un būtiski paaugstina neaizsargātību pret tām. Savienības Padome 2021. gadā 11. oktobrī pilnvaroja Komisiju Savienības vārdā apstiprināt Kuņminas deklarāciju, Savienībai tādējādi apņemoties apvērst pašreizējo biodaudzveidības zudumu un nodrošināt biodaudzveidības atjaunošanās sākšanu ne vēlāk kā 2030. gadā. Mežiem un veselīgai augsnei ir īpaši liela nozīme ne tikai biodaudzveidības nodrošināšanā, bet arī gaisa un ūdens attīrīšanā, oglekļa sekvestrēšanā un uzglabāšanā, kā arī ilgtspējīgi iegūtu ilgmūžīgu Gan jaunajā ES Meža stratēģijā 2030. gadam, gan ES Augsnes stratēģijā 2030. gadam ir atzīta nepieciešamība Savienībā aizsargāt un uzlabot mežu kvalitāti un augšņu ekosistēmas, kā arī sekmēt pastiprinātu ilgtspējīgas apsaimniekošanas praksi, ar kuras palīdzību var uzlabot oglekļa sekvestrēšanu un stiprināt mežu un augšņu noturību, ņemot vērā klimata un biodaudzveidības krīzi.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (7) 2020. gada 17. septembra paziņojumā “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana (33) ” ieskicēta iespēja lauksaimniecības siltumnīcefekta gāzu emisijas , kas nav CO2 emisijas, apvienot ar zemes izmantošanas , zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības neto piesaistījumiem , tā izveidojot jaunregulējamu zemes sektoru. Šāda apvienošana var veicināt sinerģijas starp zemesatkarīgās mitigācijas pasākumiem un veicināt integrētāku rīcībpolitikas veidošanu un rīcībpolitiku īstenošanu nacionālā un Savienības līmenī. Šajā nolūkā būtu jāpastiprina dalībvalstu pienākums iesniegt integrētus mitigācijas plānus attiecībā uz zemes sektoru . (7) 2020. gada 17. septembra paziņojumā “Eiropas 2030. gada klimatisko ieceru vēriena kāpināšana” (33) ir ieskicēti dažādi veidi un politiskie risinājumi, ar kuriem var sasniegt Savienības uzlaboto mērķi 2030. gadam klimata jomā. Tajā ir uzsvērts — lai panāktu klimatneitralitāti, Savienības rīcība būs ievērojami jāstiprina visās ekonomikas nozarēs. Panākumi vienā nozarē nedrīkst kompensēt to trūkumu citās nozarēs. Prioritāte būtu jāpiešķir fosilo emisiju nonākšanas atmosfērā apturēšanai. Turklāt siltumnīcefekta gāzu piesaistījumi ar dabiskajiem oglekļa piesaistītājiem ir nestabili un potenciāli atgriezeniski , tādējādi radot lielāku nenoteiktību attiecībā uz emisiju un piesaistījumu mērīšanu zemes sektorā salīdzinājumā ar citām nozarēm. Dabisko oglekļa īstenotās piesaistīšanas apvērses risku vēl vairāk palielina klimata pārmaiņas. Tāpat klimata zinātniskā izpēte liecina, ka klimata reakcija uz emisijām un piesaistījumiem ir asimetriska, proti, vienu tonnu atmosfērā emitēto siltumnīcefekta gāzu nevar salīdzināt ar vienu tonnu piesaistīto siltumnīcefekta gāzu (33 bis) . Tāpat pastāv atšķirības starp īslaicīgām siltumnīcefekta gāzēm, piemēram, metānu, un oglekļa dioksīdu, kas atmosfērā var saglabāties līdz pat 1 000 gadiem. Tādēļ mērķis veicināt piesaistījumus ar dabisko oglekļa piesaistītāju palīdzību būtu jāsasniedz stingri nošķirti no mērķa strauji un krasi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas citās nozarēs, tostarp ar CO2 nesaistītās lauksaimniecības emisijas .

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (8) Zemes sektoram ir potenciāls līdz aptuveni 2035. gadam ātri sasniegt klimatneitralitāti un pēc tam radīt vairāk siltumnīcefekta gāzu piesaistījumu nekā emisiju. Kopīga apņemšanās ES līmenī 2035. gadā panākt zemes sektora klimatneitralitāti var sagādāt vajadzīgo plānošanas noteiktību, kas stimulētu zemesatkarīgās mitigācijas pasākumus īstermiņā, ņemot vērā, ka vēlamo mitigācijas iznākumu sasniegšana var prasīt daudzus gadus. Turklāt tiek prognozēts, ka zemes sektors 2050. gadā būs kļuvis par lielāko sektoru ES siltumnīcefekta gāzu plūsmas profilā . Tāpēc ir īpaši svarīgi šo sektoru piesaistīt trajektorijai, kas dos iespēju līdz 2050. gadam sekmīgi panākt siltumnīcefekta gāzu neto nulles emisijas. Līdz 2024. gada vidum dalībvalstīm būtu jāiesniedz atjauninātie integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (34) 14. pantu. Plānos būtu jāiekļauj relevanti pasākumi, ar kuriem katra dalībvalsts vislabāk var sniegt ieguldījumu ES līmeņa kolektīvā klimatneitralitātes mērķrādītāja sasniegšanai zemes sektorā 2035. gadā . Balstoties uz šiem plāniem, Komisijai būtu jāierosina nacionālie mērķrādītāji , kas nodrošinātu, ka Savienības mēroga siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektorā un emisijas no lauksaimniecības sektoriem , kas nav CO2 emisiju sektori, līdz 2035. gadam tiek vismaz līdzsvaroti. Atšķirībā no ES līmeņa mērķrādītāja , kas paredz zemes sektorā līdz 2035. gadam panākt klimatneitralitāti , šie nacionālie mērķrādītāji katrai dalībvalstij būs saistoši un būs jāpanāk to izpilde . (8) Tiek prognozēts, ka zemes sektors 2050 . gadā būs kļuvis par lielāko sektoru ES siltumnīcefekta gāzu plūsmas profilā . Sagaidāms, ka zemes pīlāra sektori klimatneitralitātes mērķa sasniegšanā sniegs atšķirīgu ieguldījumu. It sevišķi aramzeme, zālāji un mitrāji šobrīd ir Savienības siltumnīcefekta gāzu neto emitētāji, bet tie var arī kļūt par siltumnīcefekta gāzu neto piesaistītāju, it īpaši, kāpinot agromežsaimniecību un bioloģisko lauksaimniecību, kā arī, atjaunojot mitrājus un kūdrājus. Tāpēc ir īpaši svarīgi katru sektoru piesaistīt trajektorijai, kas dos iespēju līdz 2050. gadam sekmīgi panākt siltumnīcefekta gāzu neto nulles emisijas. Līdz 2024. gada vidum dalībvalstīm būtu jāiesniedz atjauninātie integrētie nacionālie enerģētikas un klimata plāni saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2018/1999 (34) 14. pantu. Plānos būtu jāiekļauj relevanti pasākumi, ar kuriem katra dalībvalsts vislabāk var sniegt ieguldījumu minētā mērķa sasniegšanā un tādējādi nodrošināt ikviena taisnīgu ieguldījumu tā sasniegšanā . Balstoties uz šiem plāniem, kā arī , ņemot vērā Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos padomu un Savienības siltumnīcefekta gāzu budžetu , kas ir noteikts Regulā ( ES ) 2021/1119 , Komisijai būtu jāierosina konkrēti mērķrādītāji un pasākumi , ar kuriem nodrošina taisnīgu sloga sadalījumu starp visiem atsevišķajiem zemes sektoriem un dalībvalstīm .

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (8a) Kūdrāji ir lielākās sauszemes organiskā oglekļa krātuves, bet nosusināšanas gadījumā tie varētu kļūt par potenciālu siltumnīcefekta gāzu avotu un tādējādi veicināt klimata krīzi. Visā pasaulē meliorēti kūdrāji gadā emitē aptuveni 2 Gt oglekļa dioksīda, kas atbilst aptuveni 5 % antropogēno emisiju. Tādēļ kūdrāju apsaimniekošanas un aizsardzības uzlabošana būtu jāuzskata par prioritāti siltumnīcefekta gāzu absorbēšanas palielināšanā un tādējādi klimata pārmaiņu slāpēšanas sekmēšanā, biodaudzveidības aizsargāšanā un augsnes pasargāšanā pret eroziju.

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (8b) Meži sniedz būtisku labumu biodaudzveidībā, augsnes stabilizācijā, gaisa un ūdens attīrīšanā, oglekļa sekvestrēšanā un uzglabāšanā, kā arī potenciāli nodrošina ilgmūžīgus koksnes produktus. Tomēr Savienībā ir ļoti atšķirīga mežu daba un funkcijas, it sevišķi, ja salīdzina ziemeļus, kur pārsvarā ražo koksni, ar dienvidiem, kur prioritāra ir augsnes aizsardzība, un citiem īpašiem daudzfunkcionāliem mežu veidiem, piemēram, Vidusjūras reģiona mežiem jeb dehesām, attiecībā uz kuriem nereti ir jāveic īpaši aizsardzības un ekoloģiskie pasākumi, kā arī ir nepieciešami ilgstoši CO2 piesaistīšanas laika periodi. Šādi Vidusjūras reģiona meži ir neaizsargātāki pret klimata pārmaiņām, jo ir pakļauti tiešai ietekmei, piemēram, sausuma vai temperatūras izraisītu mežu nokalšanai vai pārtuksnešošanās. Šajā saistībā būtu jāizmanto pārtuksnešošanās indekss — viens no instrumentiem, kas ir vajadzīgs, lai stiprinātu Savienības mežu noturību.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

8.c apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (8c) Īstenojot šo regulu, būtu jāņem vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 349. pants, kurā ir atzīta tālāko reģionu īpašā neaizsargātība to mazā lieluma, izolētības, attāluma no kontinentālajiem reģioniem, sarežģītās topogrāfijas un klimata un ekonomikas atkarības no dažiem produktiem dēļ, kas ir uzskatāma par faktoru kopumu, kurš būtiski kavē to attīstību un rada ievērojamas papildu izmaksas daudzās jomās, it sevišķi transporta jomā. Īstenotie centieni un dalībvalstīm ar tālākajiem reģioniem, proti, Portugālei, Spānijai un Francijai, noteiktie siltumnīcefekta gāzu samazināšanas mērķrādītāji ir jāpielāgo šo reģionu sarežģītajai situācijai, salāgojot vides mērķus ar šo reģionu augstajām sociālajām izmaksām un ņemot vērā, ka tajos atrodas aptuveni 80 % no Savienības biodaudzveidības. Tādēļ šīm dalībvalstīm savu nacionālo enerģētikas un klimata plānu izstrādē ir jāiesaista tālāko reģionu iestādes, lai nodrošinātu taisnīgu pārkārtošanos.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (10) Lielāku siltumnīcefekta gāzu piesaistījumu panākšanai individuāliem lauksaimniekiem un meža apsaimniekotājiem ir vajadzīgs tiešs stimuls savā zemē un mežos uzkrāt vairāk oglekļa . Laikā līdz 2030. gadam arvien vairāk jāizvērš jauni uzņēmējdarbības modeļi , kuru pamatā būtu oglekļsaistīgās lauksaimniecības stimuli un oglekļa piesaistījumu sertifikācija . Šādi stimuli un uzņēmējdarbības modeļi veicinās klimatmitigāciju bioekonomikā, arī ar ilglietojamu nocirstas koksnes produktu izmantojumu , pilnībā ievērojot ekoloģiskos principus, kas veicina biodaudzveidību un aprites ekonomiku. Tāpēc līdzās nocirstas koksnes produktu kategorijai būtu jāievieš jaunas oglekļa uzglabāšanas produktu kategorijas . Jaunie uzņēmējdarbības modeļi, lauksaimniecības un zemes apsaimniekošanas prakse piesaistījumu palielināšanai veicina līdzsvarotu teritoriālo attīstību un ekonomisko izaugsmi lauku apvidos. Tie arī paver jaunu darbvietu iespējas un stimulē attiecīgu apmācību, pārkvalifikāciju un prasmju pilnveidi. (10) Lielāku siltumnīcefekta gāzu piesaistījumu panākšanai individuāliem lauksaimniekiem , zemes un mežu īpašnieki un meža apsaimniekotāji būtu jāstimulē savā zemē un mežos uzkrāt vairāk oglekļa , prioritāti piešķirot uz ekosistēmām balstītām pieejām un biodaudzveidībai nekaitīgai praksei, piemēram, dabai pietuvinātai mežsaimniecības praksei, proaktīvai apmežošanai, mežu oglekļa uzkrājumu atjaunošanai , agromežsaimniecības tvēruma paplašināšanai, oglekļa sekvestrēšanai augsnē un mitrāju atjaunošanai, kā arī citiem inovatīviem risinājumiem . Šādiem stimuliem būtu arī jāveicina klimatmitigācija un vispārējs emisiju samazinājums sektoros bioekonomikā, tostarp ilglietojamu, nocirstas koksnes produktu izmantojuma ceļā , pilnībā ievērojot ekoloģiskos principus, kas veicina biodaudzveidību un aprites ekonomiku. Ilgtspējīgi iegūti ilgmūžīgi koksnes un biobāzēti oglekļa uzglabāšanas produkti var sekmēt aprites bioekonomiku, funkcionējot kā fosilo risinājumu aizstājēji, bet oglekļa uzglabāšanas šajos produktos potenciāls ir atkarīgs no šo produktu ekspluatācijas ilguma. Ieguvumi no koksnes izmantošanas konkurējošu enerģiju vai materiālu aizstāšanā ar lielāku oglekļa daudzumu ir atkarīgi arī no mežizstrādes metodēm, transporta un pārstrādes. Tādēļ jaunas oglekļa uzglabāšanas produktu kategorijas var ieviest tikai tad, ja tās ir ilgmūžīgas , tām ir neto pozitīva oglekļa sekvestrēšanas iedarbība, balstoties uz dzīves cikla novērtējumu, ietverot ietekmi uz zemes izmantošanu un zemes izmantošanas maiņu saistībā ar pieaugošu mežizstrādi, un ja pieejamie dati ir zinātniski, pārredzami un pārbaudāmi . Komisijai ir jāņem vērā tas, ka šo produktu ekspluatācijas ilgums nedrīkst radīt būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta izpratnē.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (10a) Oglekļa sekvestrēšanu un biodaudzveidībai nekaitīgas pieejas mežos un lauksaimniecības zemēs jau pašlaik var atbalstīt ar publisko finansējumu, ko piešķir kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) un citu Savienības programmu ietvaros. Lai nodrošinātu vajadzīgo un pielāgotu finansiālo atbalstu zemes un mežu īpašniekiem vai apsaimniekotājiem nolūkā sasniegt paaugstinātos ZIZIMM mērķrādītājus, būtu jāmobilizē KLP stratēģiskie plāni un citi publiskie vai privātie finansējuma avoti.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

10.b apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (10b) Lai nodrošinātu pastāvīgu virzību uz šīs regulas mērķu sasniegšanu, dalībvalstīm, kas savus gada mērķrādītājus neizpilda divus gadus pēc kārtas, būtu jāpārskata savi nacionālie enerģētikas un klimata plāni un ilgtermiņa stratēģijas, lai nodrošinātu, ka tiek veikti papildu pasākumi, kas uzlabo visus piesaistītājus un krātuves un samazina zemes neaizsargātību pret dabiskiem traucējumiem.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

10.c apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (10c) Lai saglabātu un uzlabotu sociālo saskaņotību, Eiropas zaļais kurss ir jāīsteno ekonomiski ilgtspējīgā un sociāli saprātīgā veidā nolūkā garantēt taisnīgu un godprātīgu pārkārtošanos, kurā neviens netiktu atstāts novārtā un kura sekmētu dzimumu līdztiesību. Mērķu paplašināšanai zemes izmantošanas un mežsaimniecības sektorā var būt sociālas un ekonomiskas sekas, kā arī ietekme uz darbaspēku. Tie var pavērt jaunas kvalitatīvas nodarbinātības iespējas un stimulēt attiecīgu apmācību, pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu. Tādēļ, izstrādājot ietekmes uz nodarbinātību novērtējumus, ir svarīgi prognozēt rīcībpolitikas ietekmi uz darbvietām un ar darbvietām saistītus rezultātus, kā tas ir noteikts, piemēram, SDO kritēriju rokasgrāmatā par ietekmes uz nodarbinātību novērtējumu, lai nodrošinātu zemes izmantošanas un mežsaimniecības sektora taisnīgu pārkārtošanos nolūkā to padarīt ilgtspējīgāku, gan plānošanas, gan īstenošanas posmos pilnvērtīgi iesaistot sociālos partnerus un attiecīgās pilsoniskās sabiedrības organizācijas — meža un zemes apsaimniekotāju, lauksaimnieku, darba ņēmēju, vides un plašākas sabiedrības interesēs. Minētie aspekti būtu pienācīgi jāņem vērā valstu rīcībpolitikās.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

10.d apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (10d) Oglekļa uzglabāšanas koksnes produktos potenciāls nosaka šo produktu ekspluatācijas ilgumu, kas var ilgt no dažām dienām skrejlapas gadījumā līdz desmitgadēm vai pat simtgadēm koka ēkas gadījumā. Lai gan koksnes produkts par oglekļa krājumu uzskatāms nav, koka izstrādes faktiskais ieguvums ir atkarīgs no ražotā produkta ekspluatācijas ilguma, kas ir jāsalīdzina ar koksnes dzīves ciklu ekosistēmā gadījumā, ja koks nebūtu ticis nocirsts.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

10.e apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (10e) Paludikultūras (jeb purva lauksaimniecības) definīcija būtu jāapspriež detalizētāk, lai ātri pārietu uz klimatam nekaitīgu lauksaimniecību organiskās augsnēs, kā arī, lai apturētu meliorāciju un atjaunotu dabisko ūdens līmeni.

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

10.f apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (10f) Saskaņā ar Savienības zemes platību aizņemšanas neto nulles mērķi līdz 2050. gadam būtu jāizvairās no dabisko un lauksaimniecības zemes platību apbūves. Tādēļ dalībvalstīm savos zemes izmantošanas plānos būtu jāievieš pasākumi, kas būtu vērsti uz zemes platību samazināšanās urbanizācijas rezultātā kompensēšanu.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (11) Ņemot vērā zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektora specifiku katrā dalībvalstī, kā arī to, ka dalībvalstīm ir savs sniegums jāuzlabo, lai sasniegtu savus saistošos nacionālos mērķrādītājus, dalībvalstu rīcībā arī turpmāk vajadzētu būt dažādām elastības iespējām, arī pārsniegumu tirdzniecībai un ar mežu saistīto elastības iespēju paplašināšanai, lai gan vienlaikus jāievēro mērķrādītāju vidiskā integritāte. (11) Ņemot vērā ZIZIMM sektora specifiku katrā dalībvalstī, kā arī to, ka dalībvalstīm ir savs sniegums jāuzlabo, lai sasniegtu savus saistošos nacionālos mērķrādītājus, dalībvalstu rīcībā arī turpmāk vajadzētu būt dažādām elastības iespējām, tostarp pārsniegumu tirdzniecībai par minimālo cenu un ar mežu saistīto elastības iespēju paplašināšanai, lai gan vienlaikus ir jāievēro mērķrādītāju vidiskā integritāte.

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (12) Pašreizējo uzskaites noteikumu atcelšana pēc 2025. gada rada vajadzību pēc alternatīviem noteikumiem attiecībā uz tādiem dabiskiem traucējumiem kā ugunsgrēki, kaitēkļi un vētras, lai novērstu nenoteiktību, ko zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektorā ievieš dabiskie procesi vai klimata pārmaiņas . Dalībvalstīm 2032. gadā ar nosacījumu, ka tās ir izsmēlušas visas pārējās to rīcībā esošās elastības iespējas, ka tās ir ieviesušas pienācīgus pasākumus, kas mazina to zemes neaizsargātību pret šādiem traucējumiem, un ka Savienība ir sasniegusi 2030. gada mērķrādītāju zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektorā, vajadzētu būt pieejamam ar dabiskajiem traucējumiem saistītam elastības mehānismam . (12) Pašreizējo uzskaites noteikumu atcelšana pēc 2025. gada rada vajadzību pēc alternatīviem noteikumiem attiecībā uz tādiem dabiskiem traucējumiem kā ugunsgrēki, kaitēkļi un vētras, lai novērstu nenoteiktību, ko rada dabiskie procesi vai ekosistēmas traucējumi, kuru pamatā ir ZIZIMM sektorā notiekošās klimata pārmaiņas, ar nosacījumu, ka tos nevarēja prognozēt vai novērst, it sevišķi, īstenojot pielāgošanās pasākumus . Dalībvalstīm 2032. gadā būtu jābūt pieejamam ar dabiskajiem traucējumiem saistītam elastības mehānismam ar nosacījumu, ka tās ir izsmēlušas visas pārējās to rīcībā esošās elastības iespējas un ir apliecinājušas, ka pārējais pārsniegums ir tieši saistīts ar dabisko traucējumu vai klimata pārmaiņu izraisītu ekosistēmu graušanas faktoru ietekmi , ka tās ir ieviesušas pienācīgus pasākumus, kas uzlabo dabiskos oglekļa piesaistītājus tā, ka tiek veicināta bioloģiskā daudzveidība, ir samazinājušas to zemes neaizsargātību pret šādiem traucējumiem, un ka Savienība ir sasniegusi 2030. gada mērķrādītāju ZIZIMM sektorā.

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (13) Nosakot saistošus nacionālos ikgadējos siltumnīcefekta gāzu piesaistījumu mērķrādītājus, kuru pamatā ir no 2026. gada ziņotās siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi, būtu jānosaka noteikumi par mērķrādītāju ievērošanu. Mutatis mutandis būtu jāpiemēro Regulā (ES) 2018/842 noteiktie principi, sodu par neizpildi aprēķinot šādi: 108 % no starpības starp noteikto mērķrādītāju un neto piesaistījumiem, kas ziņoti attiecīgajā gadā, pieskaita siltumnīcefekta gāzu emisiju rādītājam, ko dalībvalsts ziņo nākamajā gadā. (13) Nosakot saistošus nacionālos ikgadējos siltumnīcefekta gāzu piesaistījumu mērķrādītājus, kuru pamatā ir no 2026. gada ziņotās siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi, būtu jānosaka noteikumi par mērķrādītāju ievērošanu. Mutatis mutandis būtu jāpiemēro Regulā (ES) 2018/842 noteiktie principi, sodu par neizpildi aprēķinot šādi: 108 % no starpības starp noteikto mērķrādītāju un neto piesaistījumiem, kas ziņoti attiecīgajā gadā, pieskaita siltumnīcefekta gāzu emisiju rādītājam, ko dalībvalsts ziņo nākamajā gadā. Komisijai būtu jāīsteno visi vajadzīgie pasākumi saskaņā ar Līgumiem, ar kuriem nodrošina, ka dalībvalstis ievēro šajā regulā paredzētās normas.

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (13a) Publiskā kontrole un tiesu iestāžu pieejamība ir uzskatāmas par Savienības demokrātisko vērtību būtisku elementu un tiesiskuma aizsardzības instrumentu. Pilsoniskajai sabiedrībai ir nozīmīga uzrauga loma dalībvalstīs, un tā nodrošina ievērojamu atbalstu, ar ko palīdz sasniegt Eiropas zaļā kursa mērķus. Lai nodrošinātu iedzīvotāju un nevalstisko organizāciju tiesību aizsardzību un vērstos pret šīs regulas pārkāpumiem valsts līmenī, dalībvalstīm būtu jānodrošina minēto iedzīvotāju un organizāciju iespēja piekļūt tiesu iestādēm. Lai panāktu šo tiesību vienādu īstenošanu visās dalībvalstīs, šajā regulā būtu jāiekļauj pants par tiesu iestāžu pieejamību.

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (14) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus to Regulas (ES) 2018/841 noteikumu īstenošanai , ar kuriem nosaka dalībvalstu ikgadējo mērķrādītāja apjomu , būtu Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras . Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011 (37). (14) Lai precizētu šajā regulā noteiktās prasības, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, ar kuriem papildina šo regulu attiecībā uz dalībvalstu ik gadu piešķirtā mērķrādītāja noteikšanu ZIZIMM sektorā, kā arī paredz metodi , ar kuru nosaka tehnisko korekciju, kas ir pieskaitāma dalībvalstu mērķrādītājiem, un izveido neatkarīgo ekspertu pārskatu, nosakot biodaudzveidības monitoringa iekļaušanas zemes monitoringa sistēmā minimālos kritērijus un pieņemot metodiku , ar kuru novērtē klimata pārmaiņu izraisītu ekosistēmas graujošo faktoru ietekmi . Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas ir noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu (36a) . Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (15a) Lai nodrošinātu informāciju meža ekosistēmas pakalpojumu novērtēšanai, Eiropā tiek izmantoti valstu meža inventarizācijas dati. Meža inventarizācijas uzraudzības sistēmas dalībvalstīs atšķiras, jo katra valsts izmanto savu meža inventarizācijas sistēmu un atšķirīgu metodiku. Eiropas Komisijai un dalībvalstīm būtu jāsaskaņo rādītāji, definīcijas un dažādās inventarizācijas sistēmas, kā arī visā Savienībā jāizveido saskaņota mežu uzraudzības sistēma.

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (16) Sakarā ar pāreju uz mērķrādītājiem, kas balstīti uz ziņošanu, siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi ir jāaplēš ar lielāku precizitāti. Turklāt Komisijas paziņojums “ES biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam” (38), “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (39), ES Meža stratēģija (40), pārskatītā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (41) un Komisijas paziņojums “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (42) prasa pastiprinātu zemes monitoringu, tādējādi palīdzot aizsargāt un palielināt dabā balstītu oglekļa piesaistījumu noturību visā Savienībā. Emisiju un piesaistījumu monitorings un ziņošana ir jāuzlabo, izmantojot modernas tehnoloģijas, kas pieejamas saskaņā ar Savienības programmām, piemēram, Copernicus, un digitālos datus, kas savākti saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku, īstenojot divējādo — zaļo un digitāli inovatīvo — pārkārtošanos. (16) Sakarā ar pāreju uz mērķrādītājiem, kas balstīti uz ziņošanu, siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi ir jāaplēš un jāmēra ar lielāku precizitāti. Turklāt Komisijas paziņojums “ES biodaudzveidības stratēģija 2030. gadam” (38), “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā” (39), ES Augsnes stratēģija (39a) , ES Meža stratēģija (40), Komisijas paziņojums par ilgtspējīgiem oglekļa aprites cikliem (40a) , atjauninātā ES Biodaudzveidības stratēģija (40b) , pārskatītā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2018/2001 (41) un Komisijas paziņojums “Ceļā uz klimatnoturīgu Eiropu: jaunā ES Klimatadaptācijas stratēģija” (42) prasa pastiprinātu zemes monitoringu, tādējādi palīdzot aizsargāt un palielināt dabā balstītu oglekļa piesaistījumu noturību visā Savienībā , un sekmēt sinerģiju starp Savienības klimata un biodaudzveidības politikas virzieniem . Emisiju un piesaistījumu monitorings ar satelītu un uz vietas veikts monitorings un ziņošana ir jāuzlabo, izmantojot modernas tehnoloģijas, kas ir pieejamas saskaņā ar Savienības programmām, piemēram, Copernicus, un pilnvērtīgi liekot lietā jau esošos instrumentus, piemēram, LUCAS (Zemes izmantošanas un zemes pārklājuma statistiskais apsekojums) apsekojumus, un digitālos datus, kas ir iegūti, īstenojot kopējo lauksaimniecības politiku, īstenojot divējādo — zaļo un digitāli inovatīvo — pārkārtošanos. Šajā saistībā Komisijai būtu jāsniedz palīdzība dalībvalstīm saistībā ar 3. līmeņa metodikas piemērošanu, sākot ar 2026. gadu, lai nodrošinātu datu konsekvenci un pārredzamību, un ir jāturpina strādāt pie GIS ģeotelpiskajiem datiem Savienības līmenī.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (16a) Lai izpildītu apņemšanos, kas ir izdarīta saskaņā ar ES Biodaudzveidības stratēģiju 2030. gadam un jauno ES Meža stratēģiju 2030. gadam, Komisijai saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus, ar kuriem groza Regulas (ES) 2018/1999 V pielikumu nolūkā pievienot jaunas zemes kategorijas tām, kas tiek monitorētas to zemes izmantojuma vienību sistēmas ietvaros, kas tiek aizsargātas, un tām, kas tiek monitorētas to zemes izmantojuma vienību sistēmu ietvaros, kas tiek atjaunotas.

Grozījums Nr. 43

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (17) Siltumnīcefekta gāzu emisijas un to sekvestrēšanu ietekmēs paredzamās jūras un saldūdens vides izmantojuma antropogēniskās izmaiņas , piemēram, plānotā atkrastes enerģijas apguves izvēršana, akvakultūras potenciālais ražošanas pieaugums un dabas aizsardzības līmeņu paaugstināšana ES Biodaudzveidības stratēģijas mērķrādītāju sasniegšanai . Pašlaik šīs emisijas un piesaistījumi standarta UNFCCC ziņošanas tabulās nav iekļauti. Pēc ziņošanas metodikas pieņemšanas Komisija, veicot izskatīšanu saskaņā ar šīs regulas 17. panta 2. punktu, apsvērs ziņošanu par progresu, realizējamības analīzi un ietekmi, kāda būtu ziņošanas attiecināšanai arī uz jūras un saldūdens vidi , pamatojoties uz jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem par šīm plūsmām. (17) Siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu antropogēniskās izmaiņas jūras , piekrastes un saldūdens ekosistēmās var būt nozīmīgas, un paredzams, ka tās nākotnē mainīsies, jo mainīsies arī izmantošana , piemēram, tiks īstenota plānotā atkrastes enerģijas apguves izvēršana un notiks akvakultūras potenciālais ražošanas pieaugums un dabas aizsardzības līmeņu paaugstināšana , kas ir uzskatāmi par ES Biodaudzveidības stratēģijas mērķrādītāju sasniegšanas priekšnoteikumiem. Piekrastes mitrāji ir īpaši nozīmīgi no Savienības biodaudzveidības, kā arī no to tālāko reģionu un ekosistēmu viedokļa, uz kuriem attiecas Savienības ārējās darbības, un tie var būtiski samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas kā tā dēvētās zilā oglekļa ekosistēmas. Pašlaik šīs emisijas un piesaistījumi standarta UNFCCC ziņošanas tabulās nav iekļauti. Pēc ziņošanas metodikas pieņemšanas Komisija, veicot izskatīšanu saskaņā ar šīs regulas 17. panta 2. punktu, apsvērs šīs regulas darbības jomas attiecināšanu arī uz Siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem jūras, piekrastes, tostarp grīvas mitrāju, un saldūdens ekosistēmās , pamatojoties uz jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem par šīm plūsmām un to cēloņiem, kā arī piemēros šīm emisijām un piesaistījumiem īpašus mērķrādītājus .

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (17a) ZIZIMM regulai būtu jāgroza, lai panāktu tās atbilstību Parīzes nolīguma 6. pantam un Glāzgovas klimata samita rezultātam; turklāt ar tās palīdzību ir jānovērš divkārša uzskaite. Tajā pašā laikā Savienībai un dalībvalstīm būtu jāmudina arī starptautiskie partneri un trešās valstis gaidāmo ANO klimata pārmaiņu konferenču un citu starptautisku forumu ietvaros ZIZIMM sektorā īstenot arī papildu pūliņus.

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (ES) 2018/841

1. pants – 1. punkts – db apakšpunkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (db) attiecīgo Savienības iestāžu un dalībvalstu saistības veikt vajadzīgos pasākumus, lai, sākot ar 2031. gadu, palielinātu siltumnīcefekta gāzu neto piesaistījumus ZIZIMM sektorā nolūkā palīdzēt īstenot Parīzes nolīguma 5. panta 1. punktu un nodrošināt ilgtspējīgu un paredzamu dabisko piesaistītāju ilgtermiņa ieguldījumu Savienības klimatneitralitātes mērķa sasniegšanā, vēlākais, līdz 2050. gadam, un pēc tam panākt negatīvas emisijas, kā tas ir noteikts Regulā (ES) 2021/1119;

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts

Regula (ES) 2018/841

1. pants – 1. punkts – e apakšpunkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (e) dalībvalstu saistības veikt nepieciešamos pasākumus, kuru mērķis ir līdz 2035. gadam kopīgi panākt, ka Savienībā zemes izmantošanas, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektorā, ieskaitot lauksaimniecības emisijas, kas nav CO2 emisijas, ir klimatneitralitāte.”; svītrots

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (ES) 2018/841

2. pants – 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 3. Šo regulu piemēro arī I pielikuma A iedaļā norādīto siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem, par ko ziņo saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 4. punktu un kas dalībvalstu teritorijās no 2031. gada rodas jebkurā no 2. punkta a)–j) apakšpunktā nosauktajām zemes kategorijām un jebkurā no šiem sektoriem: svītrots a) fermentācija gremošanas traktā; b) kūtsmēslu apsaimniekošana; c) rīsu audzēšana; d) lauksaimniecības augsnes; e) plānota savannu dedzināšana; f) lauksaimniecisko atlieku dedzināšana uz lauka; g) kaļķošana; h) karbamīda uzklāšana; i) citu oglekli saturošu mēslošanas līdzekļu izmantošana; j) citi.

Grozījums Nr. 97 un 50cp2

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (ES) 2018/841

4. pants – 2. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 2. Savienības 2030. gada mērķrādītājs attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu neto piesaistījumiem ir 310 miljoni tonnu CO2 ekvivalenta, kas ir saskaņā ar šā panta 3. punktu noteikto dalībvalstu mērķrādītāju summa, un tā pamatā ir par 2016., 2017. un 2018. gadu apkopoto siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas datu vidējās vērtības. 2. Savienības 2030. gada mērķrādītājs attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu neto piesaistījumiem zemes, zemes izmantošanas maiņas un mežsaimniecības sektorā ir vismaz 310 miljoni tonnu CO2 ekvivalenta, kas ir saskaņā ar šā panta 3. punktu noteikto dalībvalstu mērķrādītāju summa, un tā pamatā ir par 2016., 2017. un 2018. gadu apkopoto siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas datu vidējās vērtības. Šo mērķrādītāju palielina arī papildu pasākumi un iniciatīvas Savienības līmenī, ar ko atbalsta oglekļsaistīgu lauksaimniecību. Šādi pasākumi un iniciatīvas, kā arī metodika mērķrādītāju aprēķināšanai un sadalījumam starp dalībvalstīm papildina šo regulu vienu gadu pēc šā tiesību akta stāšanās spēkā. Katra dalībvalsts nodrošina, ka, ņemot vērā 12. , 13. un 13.b pantā paredzētās elastības iespējas, siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu gada summa tās teritorijā un visās 2. panta 2. punkta a)–j) apakšpunktā minētajās zemes ziņošanas kategorijās 2026.–2030. gada periodā nepārsniedz ierobežojumu, kas noteikts ar lineāru trajektoriju, kura beidzas 2030. gadā ar mērķrādītāju, kas attiecīgajai dalībvalstij noteikts II.a pielikumā. Dalībvalsts lineārā trajektorija sākas 2022. gadā. Katra dalībvalsts nodrošina, ka, ņemot vērā 12. un 13.b pantā paredzētās elastības iespējas, siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu gada summa tās teritorijā un visās 2. panta 2. punkta a)–j) apakšpunktā minētajās zemes ziņošanas kategorijās 2026.–2030. gada periodā nepārsniedz ierobežojumu, kas noteikts ar lineāru trajektoriju, kura beidzas 2030. gadā ar mērķrādītāju, kas attiecīgajai dalībvalstij noteikts II.a pielikumā. Dalībvalsts lineārā trajektorija sākas 2022. gadā.

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (ES) 2018/841

4. pants – 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 3. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem, balstoties uz siltumnīcefekta gāzu neto piesaistījumu lineāro trajektoriju katrai dalībvalstij, katram gadam 2026.–2029. gada periodā nosaka ikgadējus mērķrādītājus CO2 ekvivalenta tonnās. Šo nacionālo trajektoriju pamatā ir katras dalībvalsts par 2021., 2022. un 2023. gadu ziņotie vidējie siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas dati. 310 miljonu tonnu CO2 ekvivalenta neto piesaistījumu vērtību, kas ir II.a pielikumā dalībvalstīm noteikto mērķrādītāju summa, var tehniski koriģēt sakarā ar dalībvalstu metodikas maiņu. Šajos īstenošanas aktos nosaka, ar kādu metodi nosakāma tehniskā korekcija, kas piemērojama dalībvalstu mērķrādītājiem. Minēto īstenošanas aktu vajadzībām Komisija visaptveroši izskata jaunākos nacionālās inventarizācijas datus par 2021., 2022 un 2023. gadu, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 4. punktu. 3. Saskaņā ar 16. pantā minēto Komisija, lai papildinātu šo regulu, pieņem deleģētos aktus, ar kuriem, balstoties uz siltumnīcefekta gāzu neto piesaistījumu lineāro trajektoriju katrai dalībvalstij, katram gadam 2026.–2029. gada periodā nosaka ikgadējus mērķrādītājus ZIZIMM sektoram CO2 ekvivalenta tonnās. Šo nacionālo trajektoriju pamatā ir katras dalībvalsts par 2021., 2022. un 2023. gadu ziņotie vidējie siltumnīcefekta gāzu inventarizācijas dati. Vismaz 310 miljonu tonnu CO2 ekvivalenta neto piesaistījumu vērtību, kas ir II.a pielikumā dalībvalstīm noteikto mērķrādītāju summa var tehniski koriģēt sakarā ar dalībvalstu metodikas maiņu , ja tiek veikta neatkarīga eksperta pārbaude, ar kuru apstiprina tās tehniskās korekcijas nepieciešamību un samērīgumu, kuras pamatā ir pārraudzīto un paziņoto datu uzlabotā precizitāte . Šajos deleģētajos aktos nosaka un publisko , ar kādu metodi ir nosakāma tehniskā korekcija, kas ir piemērojama dalībvalstu mērķrādītājiem , un kāda metode ir izmantojama neatkarīgā zinātniskā ekspertu pārbaudē . Minēto deleģēto aktu īstenošanas vajadzībām Komisija visaptveroši izskata jaunākos nacionālās inventarizācijas datus par 2021., 2022 un 2023. gadu, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 4. punktu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 16.a pantā minēto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (ES) 2018/841

4. pants – 3.a punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 3.a Ja dalībvalstīs vēlas pārsniegt savus mērķrādītājus, tās tiek mudinātas to darīt.

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (ES) 2018/841

4. pants – 3.b punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 3.b Konkrētās Savienības iestādes un dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus attiecīgi Savienības un valstu līmenī, lai turpinātu palielināt siltumnīcefekta gāzu neto piesaistījumus ZIZIMM sektorā, sākot ar 2031. gadu, nolūkā palīdzēt īstenot Parīzes nolīguma 5. panta 1. punktu un nodrošināt ilgtspējīgu un paredzamu dabisko piesaistītāju ilgtermiņa ieguldījumu Savienības klimatneitralitātes mērķa sasniegšanā vēlākais līdz 2050. gadam un mērķa pēc tam panākt negatīvas emisijas sasniegšanā, kā tas ir noteikts Regulā (ES) 2021/1119. Līdz 2025. gada 1. janvārim Komisija, ņemot vērā Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos sniegto ieteikumu un Savienības siltumnīcas efektu izraisošo gāzu budžetu, kas ir noteikts Regulā (ES) 2021/1119, kā arī, pamatojoties uz integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, kurus dalībvalstis ir iesniegušas līdz 2024. gada 30. jūnijam saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. panta 2. punktu, pieņem priekšlikumu grozīt šo regulu, lai noteiktu Savienības un dalībvalstu mērķrādītājus attiecībā uz neto siltumnīcefekta gāzu piesaistījumiem zemes izmantošanā, zemes izmantošanas maiņā un mežsaimniecībā vismaz 2035., 2040., 2045. un 2050. gadam.

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (ES) 2018/841

4. pants – 4. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 4. Tiecas panākt, ka Savienības mēroga siltumnīcefekta gāzu emisijas 2. panta 3. punkta a)–j) apakšpunktā minētajos sektoros līdz 2035. gadam sasniedz neto nulli, un pēc tam Savienība panāk, ka emisijas ir negatīvas. Savienība un dalībvalstis veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai varētu kopīgi sasniegt 2035. gada mērķrādītāju. Komisija līdz 2025. gada 31. decembrim, balstoties uz integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem , ko katra dalībvalsts līdz 2024. gada 30. jūnijam iesniegusi saskaņā ar Regulas (ES) 2018/ 1999 14. pantu , sagatavo priekšlikumus par katras dalībvalsts devumu neto emisiju samazināšanā .”; 4. Komisija līdz 2024. gada 31. decembrim , balstoties uz integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata progresa ziņojumiem un integrētajiem nacionālajiem enerģētikas un klimata plāniem, kurus katra dalībvalsts līdz minētajam datumam ir iesniegusi saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. un 17. pantu , un ņemot vērā Eiropas Zinātniskās konsultatīvās padomes klimata pārmaiņu jautājumos ieteikumu un Savienības siltumnīcefekta gāzu budžetu , kā tas ir noteikts Regulā (ES) 2021/1119 , iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par progresu, kas ir gūts siltumnīcefekta gāzu piesaistījumu palielināšanā no aramzemes, zālājiem un mitrājiem , kuri ir reglamentēti šajā regulā, un siltumnīcefekta gāzu samazināšanā no lauksaimniecības, kura savukārt ir reglamentēta Regulā (ES) 2018/ 842, un novērtē , vai pašreizējās tendences un nākotnes prognozes atbilst mērķim sasniegt ilgtermiņa siltumnīcefekta gāzu samazinājumus visos sektoros saskaņā ar Savienības klimatneitralitātes mērķi un Savienības starpposma klimata mērķrādītājiem, kas ir noteikti Regulā (ES) 2021/1119 . Minētajā ziņojumā iekļauj ietekmes novērtējumu, kurā izskata iespējas, tostarp nacionālos mērķrādītājus un ar kuru nodrošina katra sektora un katras dalībvalsts taisnīgu ieguldījumu Savienības klimatneitralitātes mērķa sasniegšanā un Savienības starpposma klimata mērķrādītāju sasniegšanā, kā tas ir noteikts Regulā (ES) 2021/1119, vienlaikus ņemot vērā atjauninātās 2018. gada bioekonomikas stratēģijas mērķus, ilgtspējīgu vietējo pārtikas ražošanu un nodrošinātību ar pārtiku, stratēģiju “No lauka līdz galdam” un biodaudzveidības stratēģiju, kā arī gaidāmos ilgtspējīgas pārtikas sistēmas tiesību aktus un novērtējot sinerģiju un salāgojumus, kuri ir jāveic, lai paātrinātu fosilo degvielu aizstāšanu ar biobāzētiem produktiem, un izvērtējot ietekmi līdz pat attiecīgās saimniecības līmenim. Pēc minētā ziņojuma Komisija vajadzības gadījumā izstrādā tiesību aktu priekšlikumus, ar kuriem tā nodrošina visu sektoru ieguldījumu saskaņā ar Savienības klimatneitralitātes mērķi un Savienības starpposma klimata mērķrādītājiem, kas ir noteikti Regulā (ES) 2021/1119.

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Regula (ES) 2018/841

4. pants – 4.a punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 4.a Pieņemot pasākumus savu 2. punktā minēto nacionālo mērķrādītāju sasniegšanai, dalībvalstis ņem vērā principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” un minimuma aizsargpasākumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2020/852 (1a) 17. un 18. panta izpratnē, vienlaikus ievērojot Eiropas sociālo tiesību pīlārā noteiktos principus. Komisija izdod vadlīnijas, lai paredzētu kopīgus noteikumus un metodiku šajā punktā noteiktā mērķa sasniegšanai. Komisija ir arī pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai noteiktu minimālos kritērijus biodaudzveidības monitoringa iekļaušanai zemes monitoringa sistēmās.

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.a punkts (jauns)

Regula (ES) 2018/841

4.a pants (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (3a) regulā iekļauj šādu 4.a pantu: “4.a pants Finansiāls atbalsts un taisnīga pārkārtošanās lielākai klimatmitigācijai un klimatadaptācijai ZIZIMM sektorā 1. Līdz … [četri mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā novērtēta visu pastāvošo Savienības finansēšanas instrumentu pieejamība un konsekvence klimatmitigācijas un klimatadaptācijas palielināšanai ZIZIMM sektorā nolūkā palīdzēt sasniegt mērķrādītājus, kas noteikti saskaņā ar 4. panta 3. punktu atbilstīgi 4. panta 4.a punktam. Minētajā ziņojumā Komisija attiecīgā gadījumā dod ieteikumus dalībvalstīm par grozījumiem, kas jāizdara to KLP stratēģiskajos plānos saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2021/2115 120. pantu, lai sniegtu vajadzīgo un pielāgoto finansiālo atbalstu zemes un meža īpašniekiem vai apsaimniekotājiem nolūkā sasniegt mērķrādītājus, kuri noteikti saskaņā ar 4. panta 3. punktu atbilstīgi 4. panta 4.a punktam, prioritāti piešķirot uz ekosistēmām balstītu pieeju veicināšanai mežu, lauksaimniecības zemes un agromežsaimniecības jomā. Šajos ieteikumos ņem vērā to, ka jānodrošina ar šādu finansiālo atbalstu panākto piesaistījumu pastāvīgums, un risku, ka šie piesaistījumi kādā brīdī tiks netīšām vai tīšām emitēti atmosfērā. 2. Ja dalībvalstis izmanto publiskos ieņēmumus no ES ETS kvotu izsolēm saskaņā ar Direktīvu 2003/87/EK, lai atbalstītu klimatmitigācijas un klimatadaptācijas pasākumus, kurus īsteno zemes un meža īpašnieki vai apsaimniekotāji, lai sasniegtu mērķrādītājus, kas noteikti saskaņā ar 4. panta 3. punktu atbilstīgi 4. panta 4.a punktam, prioritāti piešķir uz ekosistēmām balstītu pieeju veicināšanai mežu un lauksaimniecības zemes jomā. Projektus atlasa, pamatojoties uz objektīviem, zinātniski pamatotiem un pārredzamiem kopējiem kritērijiem, un tie atalgo prakses, kuru labvēlīgā ietekme uz klimatu un vidi ir zinātniski pierādīta un kuras nodrošina ilgtspējīgu un ilgtermiņa oglekļa sekvestrēšanas pieaugumu augsnē un biomasā, vienlaikus nodrošinot līdzieguvumus sabiedrībai. 3. Komisija 3. punkta vajadzībām pieņem vadlīnijas, lai noteiktu kopējus projektu atlases kritērijus, cita starpā balstoties uz Komisijas jau pieņemtām vadlīnijām. Pirms šo vadlīniju pieņemšanas Komisija apspriežas ar Eiropas Zinātnisko konsultatīvo padomi klimata pārmaiņu jautājumos, kas minēta Regulas (ES) 2021/1119 3. pantā, kā arī ar pilsonisko sabiedrību un attiecīgajām ieinteresētajām personām. 4. Līdz 2022. gada 31. decembrim Komisija pēc vajadzības izstrādā tiesību akta priekšlikumu, lai noteiktu tiesisko regulējumu tādu zinātniski pamatotu, ilgtspējīgu, uzticamu un pastāvīgu oglekļa piesaistījumu, arī ar oglekļsaistīgas lauksaimniecības praksi panāktu piesaistījumu, sertifikācijai, kas nodrošina vides integritāti un atbilst biodaudzveidībai labvēlīgiem ekoloģiskajiem principiem. 5. Līdz … [divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] un reizi divos gados pēc tam dalībvalstis izvērtē šajā regulā noteikto pienākumu sociālo ietekmi un ietekmi uz nodarbinātību, tostarp uz dzimumu līdztiesību un darba apstākļiem, gan valstu, gan reģionālā līmenī jebkurā no zemes kategorijām un sektoriem, uz ko attiecas 2. pants.”;

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.b punkts (jauns)

Regula (ES) 2018/841

5. pants – 1. punkts

Spēkā esošais teksts Grozījums (3b) regulas 5. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: 1. Katra dalībvalsts sagatavo un uztur uzskaiti, kurā pareizi atspoguļo emisijas un piesaisti, kas rodas 2. pantā minētajās zemes uzskaites kategorijās. Dalībvalstis nodrošina, ka to uzskaite un citi dati, kas sniegti saskaņā ar šo regulu, ir pareizi, pilnīgi, konsekventi, salīdzināmi un pārredzami. Dalībvalstis emisijas apzīmē ar plusa zīmi (+) un piesaisti ar mīnusa zīmi (-). “1. Katra dalībvalsts sagatavo un uztur uzskaiti, kurā pareizi atspoguļo emisijas un piesaisti, kas rodas 2. pantā minētajās zemes uzskaites kategorijās. Dalībvalstis nodrošina, ka to uzskaite un citi dati, kas sniegti saskaņā ar šo regulu, ir pareizi, pilnīgi, konsekventi, publiski pieejami, salīdzināmi un pārredzami. Dalībvalstis emisijas apzīmē ar plusa zīmi (+) un piesaisti ar mīnusa zīmi (-).”

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.c punkts (jauns)

Regula (ES) 2018/841

5. pants – 4. punkts

Spēkā esošais teksts Grozījums (3c) regulas 5. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: 4. Dalībvalstis savā uzskaitē par katru zemes uzskaites kategoriju norāda visas oglekļa uzkrājuma izmaiņas, kas radušās I pielikuma B iedaļā minētajās oglekļa krātuvēs. Dalībvalstis var izvēlēties savā uzskaitē neiekļaut oglekļa krātuvju oglekļa uzkrājumu izmaiņas ar noteikumu, ka oglekļa krātuve nav avots. Tomēr minētā iespēja neiekļaut uzskaitē oglekļa uzkrājuma izmaiņas nav piemērojama attiecībā uz tādām oglekļa krātuvēm, kas ir virszemes biomasa, atmirusi koksne un nocirstas koksnes produkti zemes uzskaites kategorijā “apsaimniekota meža zeme”. “4. Dalībvalstis savā uzskaitē par katru zemes uzskaites kategoriju norāda visas oglekļa uzkrājuma izmaiņas, kas radušās I pielikuma B iedaļā minētajās oglekļa krātuvēs. Dalībvalstis var izvēlēties savā uzskaitē neiekļaut oglekļa krātuvju oglekļa uzkrājumu izmaiņas ar noteikumu, ka oglekļa krātuve nav avots. Tomēr minētā iespēja neiekļaut uzskaitē oglekļa uzkrājuma izmaiņas nav piemērojama attiecībā uz tādām oglekļa krātuvēm, kas ir virszemes biomasa, minerālo un organisko augšņu ogleklis, atmirusi koksne un nocirstas koksnes produkti zemes uzskaites kategorijā “apsaimniekota meža zeme”.”

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.d punkts (jauns)

Regula (ES) 2018/841

5. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (3d) regulas 5. panta 4. punktā pievieno šādu daļu: “Ne vēlāk kā vienu gadu pēc [šīs grozošās regulas stāšanās spēkā] Komisija pieņem deleģēto aktu, ar ko, pamatojoties uz mērījumu datiem, nosaka Savienības pirmatnējo un seno mežu galveno kategoriju, kas iekļautas apsaimniekotas meža zemes kategorijā, koriģēto oglekļa uzkrājuma vērtību. Komisija izmanto datu kopas, kas iegūtas pabeigtu vai joprojām īstenotu relevanto pirmatnējo un seno mežu tipu pētniecības projektu ietvaros, un izmanto citus Savienības instrumentus, lai finansētu projektus, kuri attiecas uz tādiem mežu tipiem, par ko trūkst datu. Attiecīgā gadījumā pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros šajā nolūkā var izsludināt īpašu uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus, kas attiecas uz klimatmitigāciju un klimatadaptāciju.”;

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3.e punkts (jauns)

Regula (ES) 2018/841

5. pants – 5.a punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (3e) regulas 5. pantā iekļauj šādu punktu: “5.a Datu vākšanu veicina saskaņots Savienības mēroga monitorings attiecībā uz augsnes organiskā oglekļa satura izmaiņām un faktoriem, kas ietekmē augsnes stāvokli un tās oglekļa krājumus, ikgadējos LUCAS apsekojumos (Zemes izmantošanas un zemes pārklājuma statistiskais apsekojums), kurus veic attiecīgie Eiropas Komisijas dienesti.”;

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – a apakšpunkts

Regula (ES) 2018/841

9. pants – virsraksts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums “Oglekļa uzglabāšanas produkti;” Ilgtspējīgi oglekļa uzglabāšanas produkti;

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – b apakšpunkts

Regula (ES) 2018/841

9. pants – 2. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 2. Komisija saskaņā ar 16. pantu pieņem deleģētos aktus, lai grozītu šā panta 1. punktu un V pielikumu, pievienojot jaunas tādu nocirstas koksnes produktu kategorijas, kam ir oglekļa sekvestrēšanas efekts, balstoties uz IPCC vadlīnijām, kuras pieņēmusi UNFCCC Pušu konference vai Pušu konference, kas vienlaikus ir Parīzes nolīguma pušu sanāksme, un nodrošinot vidisko integritāti. 2. Komisija saskaņā ar 16. pantu pieņem deleģētos aktus, lai grozītu šā panta 1. punktu un V pielikumu, pievienojot jaunas tādu nocirstas koksnes produktu kategorijas, kam ir oglekļa sekvestrēšanas efekts, ar nosacījumu, ka jaunu kategoriju metodikas ir zinātniskas, pārredzamas, verificējamas un nepieļauj dubultu uzskaiti, un balstoties uz IPCC vadlīnijām, kuras pieņēmusi UNFCCC Pušu konference vai Pušu konference, kas vienlaikus ir Parīzes nolīguma pušu sanāksme, un nodrošinot vidisko integritāti.

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 7. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Regula (ES) 2018/841

9. pants – 2.a punkts (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums ba) iekļauj šādu punktu: “2.a Sešu mēnešu laikā pēc tam, kad ir stājies spēkā tiesību akts par Savienības tiesisko regulējumu tādu oglekļa piesaistījumu sertificēšanai, kuru pamatā ir zinātniski pamatotas prasības un uzskaites noteikumi mērījumu kvalitātes, monitoringa standartu, ziņošanas protokolu un verifikācijas līdzekļu ziņā un kuri nodrošina vidisko integritāti un nepieļauj nelabvēlīgu ietekmi uz biodaudzveidību un ekosistēmām, un ja UNFCCC Pušu konference vai Pušu konference, kas vienlaikus ir Parīzes nolīguma pušu sanāksme, ir pieņēmusi jaunas IPCC vadlīnijas, Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par iespējamiem ieguvumiem un pretrunām klimatmitigācijas, klimatadaptācijas un biodaudzveidības aizsardzības ziņā, ko radītu tādu ilgtspējīgi iegūtu ilgtermiņa biobāzētu oglekļa uzglabāšanas produktu iekļaušana, kuriem saskaņā ar dzīves cikla novērtējumu ir neto pozitīvs oglekļa sekvestrēšanas efekts, ieskaitot ietekmi uz zemes izmantošanu un zemes izmantošanas maiņu, kas saistīta ar pieaugošu ieguvi, un ja pieejamie dati ir zinātniski, pārredzami un verificējami. Komisijas ziņojumam attiecīgā gadījumā var pievienot tiesību akta priekšlikumu, ar ko attiecīgi grozīt šo regulu, vienlaikus nodrošinot vidisko integritāti, nepieļaujot dubulto uzskaiti un nodrošinot, ka dabas resursi tiek izmantoti un reciklēti pēc iespējas ilgāk, kā arī katrā posmā piešķirti visvērtīgākajiem mērķiem. Komisija arī ņem vērā, ka oglekļa uzglabāšanas produktu dzīves cikls nedrīkst radīt būtisku kaitējumu vidiskajiem mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta izpratnē.”

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – aa apakšpunkts (jauns)

Regula (ES) 2018/841

11. pants – - 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums aa) pirms 1. punkta iekļauj šādu - 1. punktu: “-1. Ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts divus gadus pēc kārtas nav sasniegusi savu gada mērķrādītāju, kas noteikts 4. panta 3. punktā, tā šai dalībvalstij izdod ieteikumus, norādot pienācīgus papildu pasākumus ZIZIMM sektorā, ar kuriem šo situāciju labot. Komisija šādus ieteikumus dara publiski pieejamus. Komisija var šai dalībvalstij arī sniegt papildu tehnisko atbalstu. Ja tiek izdoti ieteikumi saskaņā ar pirmo daļu, attiecīgā dalībvalsts sešu mēnešu laikā pēc ieteikumu saņemšanas groza savu nacionālo enerģētikas un klimata plānu un ilgtermiņa stratēģiju, kā minēts Regulas (ES) 2018/1999 3. un 15. pantā, lai pieņemtu pienācīgus papildu pasākumus, ņemot vērā Komisijas pieņemtos ieteikumus. Minētie pasākumi ir pienācīgi argumentēti un pamatoti. Attiecīgā dalībvalsts paziņo Komisijai par pārskatīto nacionālo enerģētikas un klimata plānu un ilgtermiņa stratēģiju, pievienojot paziņojumu, kurā izklāstīts, kā ierosinātā pārskatīšana novērsīs neatbilstību gada mērķrādītājiem un kā ir ņemti vērā Komisijas ieteikumi. Ja attiecīgā dalībvalsts neņem vērā Komisijas ieteikumus, Komisija apsver iespēju veikt pasākumus saskaņā ar Līgumiem.”;

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – b apakšpunkts

Regula (ES) 2018/841

11. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 1. Dalībvalsts var izmantot: 1. Neskarot - 1. punktā minēto, dalībvalsts var izmantot: a) 12. pantā izklāstītās vispārējās elastības iespējas un, a) 12. pantā izklāstītās vispārējās elastības iespējas un, b) lai izpildītu 4. pantā noteiktās saistības , 13. un 13. b pantā izklāstīto elastības iespēju attiecībā uz apsaimniekotu meža zemi. b) lai izpildītu 4. pantā noteiktās saistības un mērķrādītājus, 13. pantā izklāstīto elastības iespēju attiecībā uz apsaimniekotu meža zemi un 13.b pantā noteikto mehānismu . Somija papildus pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajām elastības iespējām var izmantot papildu kompensācijas saskaņā ar 13.a pantu. Somija papildus pirmās daļas a) un b) apakšpunktā minētajām elastības iespējām var izmantot papildu kompensācijas saskaņā ar 13.a pantu.

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 9. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

Regula (ES) 2018/841

11. pants – 2. punkts

Spēkā esošais teksts Grozījums ba) panta 2. punktu aizstāj ar šādu: 2. Ja dalībvalsts neizpilda Regulas (ES) Nr. 525/2013 7. panta 1. punkta da) apakšpunktā noteiktās pārraudzības prasības, saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 20. pantu noteiktais centrālais administrators (“centrālais administrators”) attiecīgajai dalībvalstij uz laiku aizliedz daudzumus pārskaitīt vai atlikt rezervē saskaņā ar šīs regulas 12. panta 2 . un 3 . punktu vai izmantot elastības iespēju attiecībā uz apsaimniekotu meža zemi saskaņā ar šīs regulas 13. pantu. “2. Ja dalībvalsts neizpilda Regulas (ES) Nr. 525/2013 7. panta 1. punkta da) apakšpunktā noteiktās pārraudzības prasības, saskaņā ar Direktīvas 2003/87/EK 20. pantu noteiktais centrālais administrators (“centrālais administrators”) attiecīgajai dalībvalstij uz laiku aizliedz daudzumus pārskaitīt saskaņā ar šīs regulas 12. panta 2. punktu vai izmantot elastības iespēju attiecībā uz apsaimniekotu meža zemi saskaņā ar šīs regulas 13. pantu.”

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – -a apakšpunkts (jauns)

Regula (ES) 2018/841

12. pants – 2. punkts

Spēkā esošais teksts Grozījums -a) panta 2. punktu aizstāj ar šādu: 2. Ciktāl kopējā piesaiste dalībvalstī pārsniedz kopējās emisijas un pēc tam, kad atskaitīti visi daudzumi, kas ņemti vērā saskaņā ar 7 . pantu Regulā (ES) 2018/842 , minētā dalībvalsts var atlikušo piesaistes daudzumu pārskaitīt citai dalībvalstij. Pārskaitīto daudzumu ņem vērā, novērtējot, vai saņēmēja dalībvalsts ir izpildījusi saistības saskaņā ar šīs regulas 4. pantu. “2. Ciktāl kopējā piesaiste dalībvalstī pārsniedz kopējās emisijas attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu vai siltumnīcefekta gāzu neto piesaistījumi dalībvalstī pārsniedz 4. panta 3 . punktā attiecīgajai dalībvalstij noteikto gada mērķrādītāju , minētā dalībvalsts var atlikušo piesaistes daudzumu pārskaitīt citai dalībvalstij , ja saņēmēja dalībvalsts samaksā vismaz vidējo ES ETS kvotu noslēguma cenu kopējā izsoļu platformā gadā, uz kuru attiecas pārskaitīšana . Pārskaitīto daudzumu ņem vērā, novērtējot, vai saņēmēja dalībvalsts ir izpildījusi saistības un sasniegusi mērķrādītājus saskaņā ar šīs regulas 4. pantu.”

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 10. punkts – b apakšpunkts

Regula (ES) 2018/841

12. pants – 5. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 5. Ieņēmumus, kas gūti no pārskaitījumiem saskaņā ar 2. punktu, dalībvalstis var izmantot cīņai pret klimata pārmaiņām Savienībā vai trešās valstīs, un tās par visām šādām darbībām informē Komisiju. 5. Visus ieņēmumus, kas gūti no pārskaitījumiem saskaņā ar 2. punktu, dalībvalstis izmanto, lai finansētu klimatmitigācijas un klimatadaptācijas pasākumus ZIZIMM sektorā Savienībā vai trešās valstīs, ieskaitot uz ekosistēmām balstītas pieejas, vienlaikus ņemot vērā principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” un minimuma aizsardzības pasākumus, kas noteikti Regulas (ES) 2020/852 17. un 18. pantā. Dalībvalstis par minēto ieņēmumu izmantošanu un veiktajām darbībām informē Komisiju Regulas (ES) 2018/1999 19. pantā minētajos ziņojumos .

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 11. punkts

Regula (ES) 2018/841

13. pants

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 13. pants 13. pants Elastības iespēja attiecībā uz apsaimniekotu meža zemi Elastības iespēja attiecībā uz apsaimniekotu meža zemi 1. Ja kādas dalībvalsts kopējās emisijas 2021.–2025. gada periodā pārsniedz kopējos piesaistījumus 2. panta 1. punktā minētajās zemes uzskaites kategorijās, [kas uzskaitītas saskaņā ar šo regulu,] minētā dalībvalsts, lai izpildītu 4. panta 1. punktu, var izmantot šajā pantā noteikto elastības iespēju attiecībā uz apsaimniekotu meža zemi. 1. Ja kādas dalībvalsts kopējās emisijas 2021.–2025. gada periodā pārsniedz kopējos piesaistījumus 2. panta 1. punktā minētajās zemes uzskaites kategorijās, [kas uzskaitītas saskaņā ar šo regulu,] minētā dalībvalsts, lai izpildītu 4. panta 1. punktu, var izmantot šajā pantā noteikto elastības iespēju attiecībā uz apsaimniekotu meža zemi. 2. Ja 8. panta 1. punktā minētā aprēķina rezultāts attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu ir pozitīvs skaitlis, attiecīgajai dalībvalstij ir tiesības aprēķinā iegūtās emisijas kompensēt, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: 2. Ja 8. panta 1. punktā minētā aprēķina rezultāts attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu ir pozitīvs skaitlis, attiecīgajai dalībvalstij ir tiesības aprēķinā iegūtās emisijas kompensēt, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: a) dalībvalsts savā stratēģijā, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 15. pantu, ir iekļāvusi konkrētus notiekošus vai plānotus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka meži ar piesaistītāju un krātuvju funkciju tiek attiecīgi saglabāti vai uzlaboti, un a) dalībvalsts savā stratēģijā, kas iesniegta saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 15. pantu, ir iekļāvusi konkrētus notiekošus vai plānotus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka meži ar piesaistītāju un krātuvju funkciju tiek attiecīgi saglabāti vai uzlaboti tā , lai palīdzētu uzlabot biodaudzveidību un lai samazinātu zemes neaizsargātību pret dabiskiem traucējumiem, un aa) dalībvalsts atbilst Padomes Direktīvai 92/43/EEK (*) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2009/147/EK (**) , un b) kopējās emisijas Savienībā 2021.–2025. gada periodā nepārsniedz kopējos piesaistījumus šīs regulas 2. panta 1. punktā minētajās zemes uzskaites kategorijās. b) kopējās emisijas Savienībā 2021.–2025. gada periodā nepārsniedz kopējos piesaistījumus šīs regulas 2. panta 1. punktā minētajās zemes uzskaites kategorijās. Novērtējot, vai Savienībā kopējās emisijas pārsniedz kopējos piesaistījumus, kā minēts pirmās daļas b) apakšpunktā, Komisija nodrošina, ka dalībvalstis novērš dubultu uzskaiti, jo īpaši attiecībā uz to elastības iespēju izmantojumu, kas izklāstītas šīs regulas 12. pantā un Regulas (ES) 2018/842 7. panta 1. punktā vai 9. panta 2. punktā. Novērtējot, vai Savienībā kopējās emisijas pārsniedz kopējos piesaistījumus, kā minēts pirmās daļas b) apakšpunktā, Komisija nodrošina, ka dalībvalstis novērš dubultu uzskaiti, jo īpaši attiecībā uz to elastības iespēju izmantojumu, kas izklāstītas šīs regulas 12. pantā un Regulas (ES) 2018/842 7. panta 1. punktā vai 9. panta 2. punktā. 3. Šā panta 2. punktā minētā kompensācija var attiekties tikai uz piesaistītājiem, kas attiecībā uz minētās dalībvalsts meža references līmeni uzskaitīti kā emisijas, un tā nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecīgajai dalībvalstij noteiktā maksimālā kompensācijas apjoma, kas 2021.–2025. gada periodam noteikts VII pielikumā. 3. Šā panta 2. punktā minētā kompensācija var attiekties tikai uz piesaistītājiem, kas attiecībā uz minētās dalībvalsts meža references līmeni uzskaitīti kā emisijas, un tā nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecīgajai dalībvalstij noteiktā maksimālā kompensācijas apjoma, kas 2021.–2025. gada periodam noteikts VII pielikumā. 4. Dalībvalstis Komisijai iesniedz pierādījumus par dabisko traucējumu ietekmi, kas aprēķināta saskaņā ar VI pielikumu, lai varētu pretendēt uz kompensāciju par atlikušajiem piesaistītājiem, kas attiecībā uz to meža references līmeni uzskaitīti kā emisijas, līdz maksimālajam VII pielikumā 2021.–2025. gada periodam noteiktajam kompensācijas apmēram, ko nav izmantojušas citas dalībvalstis. Ja pieprasījums pēc kompensācijas pārsniedz pieejamo neizmantotās kompensācijas apmēru, kompensāciju attiecīgajām dalībvalstīm sadala proporcionāli.”; 4. Dalībvalstis Komisijai iesniedz pierādījumus par dabisko traucējumu ietekmi, kas aprēķināta saskaņā ar VI pielikumu, un informāciju par pasākumiem, ko tās plāno pieņemt nolūkā novērst vai mazināt līdzīgu ietekmi nākotnē, lai varētu pretendēt uz kompensāciju par atlikušajiem piesaistītājiem, kas attiecībā uz to meža references līmeni uzskaitīti kā emisijas, līdz maksimālajam VII pielikumā 2021.–2025. gada periodam noteiktajam kompensācijas apmēram, ko nav izmantojušas citas dalībvalstis. Ja pieprasījums pēc kompensācijas pārsniedz pieejamo neizmantotās kompensācijas apmēru, kompensāciju attiecīgajām dalībvalstīm sadala proporcionāli. Komisija dalībvalstu iesniegtos pierādījumus dara publiski pieejamus. ”;

Grozījums Nr. 94 un 98

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 13. punkts

Regula (ES) 2018/841

13.b pants

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 13.b pants 13.b pants Zemes izmantojuma elastības mehānisms 2026.–2030. gada periodam Dabisko traucējumu mehānisms 2026.–2030. gada periodam 1. Ja ir sasniegts 4. panta 2. punktā minētais Savienības mērķrādītājs, Savienības reģistrā, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 40. pantu, izveido zemes izmantojuma elastības mehānismu, kas atbilst daudzumam līdz 178 miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta . Elastības mehānisms ir pieejams papildus 12. pantā paredzētajām elastības iespējām. 1. Ja ir sasniegts 4. panta 2. punktā minētais Savienības mērķrādītājs, Savienības reģistrā, kas izveidots saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 40. pantu, izveido mehānismu, kas atbilst daudzumam līdz 178 miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta , lai ņemtu vērā dabisko traucējumu vai klimata pārmaiņu izraisītu ekosistēmas traucējumu ietekmi, ja to nebija iespējams prognozēt vai novērst, it sevišķi — īstenojot klimatadaptāciju. Mehānisms ir pieejams papildus 12. pantā paredzētajām elastības iespējām. 2. Ja 2026.–2030. gada periodā starpība starp siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu gada summu dalībvalsts teritorijā un visās 2. panta 2. punkta a)–j) apakšpunktā minētajās zemes ziņošanas kategorijās un attiecīgo mērķrādītāju ir pozitīva, uzskaitīta un ziņota saskaņā ar šo regulu, minētā dalībvalsts var tai saskaņā ar 4. panta 2. punktu noteiktā mērķrādītāja sasniegšanai izmantot šajā pantā paredzēto elastības iespēju . 2. Ja 2026.–2030. gada periodā starpība starp siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu gada summu dalībvalsts teritorijā un visās 2. panta 2. punkta a)–j) apakšpunktā minētajās zemes ziņošanas kategorijās un attiecīgo mērķrādītāju ir pozitīva, uzskaitīta un ziņota saskaņā ar šo regulu, minētā dalībvalsts var tai saskaņā ar 4. panta 2. punktu noteiktā mērķrādītāja sasniegšanai izmantot šajā pantā paredzēto mehānismu . 3. Ja 2. punktā minētā aprēķina rezultāts attiecībā uz 2026.–2030. gada periodu ir pozitīvs skaitlis, attiecīgajai dalībvalstij ir tiesības aprēķinā iegūto emisiju pārsniegumu kompensēt , ja ir izpildīti šādi nosacījumi: 3. Ja 2. punktā minētā aprēķina rezultāts attiecībā uz 2026.–2030. gada periodu ir pozitīvs skaitlis , dalībvalsts var izmantot šajā pantā noteikto mehānismu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: (-a) dalībvalsts ir iesniegusi Komisijai pietiekamus pierādījumus, ka pozitīvais rezultāts ir tieši saistīts ar dabisko traucējumu ietekmi, kas ir aprēķināta saskaņā ar VI pielikumu; Komisija dara publiski pieejamus dalībvalstu iesniegtos pierādījumus un tā tos var noraidīt, ja, būdama pārbaudījusi no attiecīgās dalībvalsts saņemto informāciju, tā uzskata, ka tie nav pietiekami pamatoti vai ir nesamērīgi, a) dalībvalsts savā atjauninātajā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kas iesniegts saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14 . pantu, ir iekļāvusi konkrētus notiekošus vai plānotus pasākumus , kuru mērķis ir nodrošināt, ka zeme ar piesaistītāja un krātuves funkciju tiek attiecīgi saglabāta vai uzlabota , un mazināt zemes neaizsargātību pret dabiskiem traucējumiem; a) dalībvalsts ir patiešām pārskatījusi savu integrēto nacionālo enerģētikas un klimata plānu un ilgtermiņa stratēģiju saskaņā ar 11. panta - 1 . punktu un ir pieņēmusi jaunus pasākumus nolūkā uzlabot visas zemes ar piesaistītāja un krātuves funkciju tā, lai veicinātu biodaudzveidību , un samazināt zemes neaizsargātību pret dabiskiem traucējumiem un klimata pārmaiņu ietekmi ; b) dalībvalsts ir izsmēlusi visas citas elastības iespējas, kas pieejamas saskaņā ar šīs regulas 12. pantu vai Regulas (ES) 2018/842 7. panta 1. punktu; b) dalībvalsts ir izsmēlusi visas citas elastības iespējas, kas pieejamas saskaņā ar šīs regulas 12. pantu vai Regulas (ES) 2018/842 7. panta 1. punktu; (ba) dalībvalsts ievēro Direktīvu 92/43/EEK un Direktīvu 2009/147/EK; c) starpība starp visu siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu gada summu Savienības teritorijā un visās 2. panta 2. punkta a)–j) apakšpunktā minētajās zemes ziņošanas kategorijās un Savienības mērķrādītāju[ , kas ir neto piesaistījumi 310 miljonu tonnu CO2 ekvivalenta apmērā ,] 2026.–2030. gada periodā ir negatīva. c) starpība starp visu siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu gada summu Savienības teritorijā un visās 2. panta 2. punkta a)–j) apakšpunktā minētajās zemes ziņošanas kategorijās un Savienības mērķrādītāju , kā noteikts 4. panta 2. punktā, pēc tam, kad ir izsmeltas visas citas elastības iespējas, kas pieejamas saskaņā ar 12. pantu , 2026.–2030. gada periodā ir negatīva. Novērtējot, vai Savienībā kopējās emisijas pārsniedz kopējos piesaistījumus, kā minēts pirmās daļas c) apakšpunktā, Komisija, balstoties uz dabisko traucējumu ietekmi un izmantojot informāciju, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar šā panta 5. punktu, nosaka, vai iekļaut 20 % neto piesaistījumu, ko dalībvalstis nav atlikušas rezervē, no 2021.–2025. gada perioda. Komisija minētajā novērtējumā turklāt pārliecinās, ka dalībvalstis nepieļauj dubultu uzskaiti, jo īpaši attiecībā uz to elastības iespēju izmantojumu, kas izklāstītas šīs regulas 12. pantā un Regulas (ES) 2018/842 7. panta 1. punktā. Novērtējot, vai Savienībā kopējās emisijas pārsniedz kopējos piesaistījumus, kā minēts pirmās daļas c) apakšpunktā, Komisija, balstoties uz dabisko traucējumu ietekmi un izmantojot informāciju, ko dalībvalstis iesniegušas saskaņā ar šā panta 5. punktu, nosaka, vai iekļaut 20 % neto piesaistījumu, ko dalībvalstis nav atlikušas rezervē, no 2021.–2025. gada perioda. Komisija minētajā novērtējumā turklāt pārliecinās, ka dalībvalstis nepieļauj dubultu uzskaiti, jo īpaši attiecībā uz to elastības iespēju izmantojumu, kas izklāstītas šīs regulas 12. pantā un Regulas (ES) 2018/842 7. panta 1. punktā. 4. Šā panta 3. punktā minētā kompensācija var attiekties tikai uz piesaistītājiem, kas attiecībā uz minētajai dalībvalstij šīs regulas II.a pielikumā noteikto mērķrādītāju uzskaitīti kā emisijas, un tā nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecīgajai dalībvalstij noteiktā maksimālā kompensācijas apjoma, kas 2026.–2030. gada periodam noteikts VII pielikumā. 4. Šā panta 3. punktā minētā kompensācija var attiekties tikai uz piesaistītājiem, kas attiecībā uz minētajai dalībvalstij šīs regulas II.a pielikumā noteikto mērķrādītāju uzskaitīti kā emisijas, un tā nedrīkst pārsniegt 50 % no attiecīgajai dalībvalstij noteiktā maksimālā kompensācijas apjoma, kas 2026.–2030. gada periodam noteikts VII pielikumā. 5. Dalībvalstis Komisijai iesniedz pierādījumus par dabisko traucējumu ietekmi, kas aprēķināta saskaņā ar VI pielikumu, lai varētu pretendēt uz kompensāciju par atlikušajiem piesaistītājiem, kas attiecībā uz minētajai dalībvalstij šīs regulas II.a pielikumā noteikto mērķrādītāju uzskaitīti kā emisijas, līdz maksimālajam VII pielikumā 2026.–2030. gada periodam noteiktajam kompensācijas apmēram, ko nav izmantojušas citas dalībvalstis. Ja pieprasījums pēc kompensācijas pārsniedz pieejamo neizmantotās kompensācijas apmēru , kompensāciju attiecīgajām dalībvalstīm sadala proporcionāli. 5. Ja pieprasījums pēc kompensācijas pārsniedz 178 miljonus tonnu CO2 ekvivalenta , kas pieejams saskaņā ar mehānismu , kompensāciju attiecīgajām dalībvalstīm sadala proporcionāli. 5.a Dalībvalstīm ir tiesības kompensēt neto piesaistītājus vai piesaistījumus, kas attiecībā pret mērķrādītājiem, kuri laikposmam 2026.–2030. gads minētajām dalībvalstīm ir noteikti 4. panta 2. punktā, ir uzskaitīti kā emisijas, līdz maksimālajam citu dalībvalstu neizmantotās kompensācijas apjomam, kas 2021.–2025. gada periodam ir noteikts Savienībai kopumā, proti, 50 miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta, ar noteikumu, ka minētās dalībvalstis: (a) ir izsmēlušas visas citas elastības iespējas, kas ir pieejamas saskaņā ar šīs regulas 12. pantu, Regulas (ES) 2018/842 7. panta 1. punktu, kā arī šā panta 3. punktu un (b) ir iesniegušas Komisijai pietiekamus pierādījumus par ietekmi, ko rada klimata pārmaiņu izraisīti ekosistēmu traucējumi, kuru dēļ ir pārsniegtas emisijas vai ir samazinājušies neto piesaistījumi, un kuras izpausmes tās nekontrolē un nevarēja paredzēt vai novērst, piemēram, īstenojot pietiekamus adaptācijas pasākumus, ar kuriem nodrošina skartās teritorijas noturību pret klimata pārmaiņām; Komisija dara publiski pieejamus dalībvalstu iesniegtos pierādījumus un tā tos var noraidīt, ja, būdama pārbaudījusi no attiecīgās dalībvalsts saņemto informāciju, tā uzskata, ka tie nav pietiekami pamatoti vai ir nesamērīgi, un (c) savā atjauninātajā integrētajā nacionālajā enerģētikas un klimata plānā, kas ir iesniegts saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 14. pantu, tās ir iekļāvušas konkrētus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt, ka visa zeme ar piesaistītāja un krātuves funkciju tiek attiecīgi saglabāta vai uzlabota, un mazināt zemes neaizsargātību pret klimata pārmaiņu izraisītiem ekosistēmu traucējumiem; un (d) starpība starp visu siltumnīcefekta gāzu emisiju un piesaistījumu gada summu Savienības teritorijā un visās 2. panta 2. punkta a)–j) apakšpunktā minētajās zemes ziņošanas kategorijās un Savienības mērķrādītāju, kas ir noteikts 4. panta 2. punktā, pēc tam, kad ir izsmeltas visas citas elastības iespējas, kas ir pieejamas saskaņā ar 12. pantu, 2026.–2030. gada periodā ir negatīva. Ja pieprasījums pēc kompensācijas pārsniedz pieejamo maksimālo kompensācijas apmēru, kompensāciju attiecīgajām dalībvalstīm sadala proporcionāli. 5.b Līdz .. [6 mēneši pēc šis regulas stāšanās spēkā] Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 16. pantu, lai papildinātu šo regulu, nosakot klimata pārmaiņu izraisīto ekosistēmas traucējumu tās ietekmes novērtēšanas metodiku, kas ir minēta 5.a punkta b) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14. punkts

Regula (ES) 2018/841

13.c pants

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums 13.c pants 13.c pants Mērķrādītāju pārvaldība Mērķrādītāju pārvaldība Ja izskatītās dalībvalsts siltumnīcefekta gāzu emisijas un piesaistījumi 2032. gadā attiecībā uz kādu konkrētu 2026 . –2030 . gada perioda gadu , ņemot vērā elastības iespējas, kas izmantotas saskaņā ar 12. un 13.b pantu, pārsniedz attiecīgās dalībvalsts ikgadējos mērķrādītājus , piemēro šādu pasākumu: Ja pēc visaptverošās izskatīšanas, kuru Komisija veic 2032. gadā saskaņā ar 14 . panta 2 . punktu, tā konstatē , ka nav sasniegti 4. pantā noteiktie dalībvalsts mērķrādītāji un izpildītas tajā noteiktās saistības attiecībā uz kādu konkrētu 2026.–2030. gada perioda gadu , piemēro šādu pasākumu: saskaņā ar pasākumiem, kas pieņemti, ievērojot 15. pantu, siltumnīcefekta gāzu emisiju rādītājam, ko attiecīgā dalībvalsts ziņojusi nākamajā gadā, pieskaita daudzumu, kas vienāds ar siltumnīcefekta gāzu neto emisiju pārsniegumu CO2 ekvivalenta tonnās, reizinātu ar koeficientu 1,08 . saskaņā ar pasākumiem, kas pieņemti, ievērojot 15. pantu, siltumnīcefekta gāzu emisiju rādītājam minētajām zemes kategorijām , ko attiecīgā dalībvalsts ziņojusi nākamajā gadā, pieskaita daudzumu, kas vienāds ar siltumnīcefekta gāzu neto emisiju pārsniegumu CO2 ekvivalenta tonnās, reizinātu ar koeficientu 1,08 . Ja Komisija konstatē, ka dalībvalsts neievēro šajā regulā paredzētos noteikumus, tā īsteno vajadzīgos pasākumus saskaņā ar Līgumiem.

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 14.a punkts (jauns)

Regula (ES) 2018/841

13.d pants (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (14a) regulā iekļauj šādu 13.d pantu: “13.d pants Starptautiska sadarbība Ja dalībvalsts nolemj atļaut publiskām vai privātām struktūrām kompensēšanai izmantot oglekļa kredītus no ZIZIMM sektora, tostarp ar Parīzes nolīguma 6. panta 2. vai 4. punktu, pārskaitīto vai izmantoto piesaistījumu summu neieskaita attiecīgās dalībvalsts gada mērķrādītājos, kas noteikti šīs regulas 4. panta 3. punktā.”

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts

Regula (ES) 2018/841

14. pants – 1. punkts

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums “1. Dalībvalstis līdz 2027. gada 15. martam attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu un līdz 2032. gada 15. martam attiecībā uz 2026.–2030. gada periodu Komisijai iesniedz izpildes ziņojumu, kurā iekļauj attiecīgā perioda kopējo emisiju un kopējo piesaistījumu bilanci par katru no 2. panta 1. punkta a)–f) apakšpunktā norādītajām zemes uzskaites kategorijām attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu un 2. panta 2. punkta a)–j) apakšpunktā norādītajām kategorijām attiecībā uz 2026.–2030. gada periodu, ievērojot šajā regulā noteiktos uzskaites noteikumus. “1. Dalībvalstis līdz 2027. gada 15. martam attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu un līdz 2032. gada 15. martam attiecībā uz 2026.–2030. gada periodu Komisijai iesniedz izpildes ziņojumu, kurā iekļauj attiecīgā perioda kopējo emisiju un kopējo piesaistījumu bilanci par katru no 2. panta 1. punkta a)–f) apakšpunktā norādītajām zemes uzskaites kategorijām attiecībā uz 2021.–2025. gada periodu un 2. panta 2. punkta a)–j) apakšpunktā norādītajām kategorijām attiecībā uz 2026.–2030. gada periodu, ievērojot šajā regulā noteiktos uzskaites noteikumus. Izpildes ziņojumā iekļauj šādu aspektu novērtējumu: Izpildes ziņojumā iekļauj šādu aspektu novērtējumu: a) rīcībpolitikas un pasākumi attiecībā uz pretrunīgiem mērķiem; a) rīcībpolitikas un pasākumi attiecībā uz iespējamām pretrunām ar citiem Savienības vidiskajiem mērķiem un stratēģijām, piemēram, tiem, kas noteikti 8. vides rīcības programmā, ES biodaudzveidības un bioekonomikas stratēģijās ; aa) pasākumi, ko dalībvalstis īstenojušas, lai ievērotu 4. panta 4.a punktu; b) sinerģijas starp klimata pārmaiņu mīkstināšanu un pielāgošanos tām; b) sinerģijas starp klimata pārmaiņu mīkstināšanu un pielāgošanos tām , tostarp rīcībpolitikas un pasākumi, ar ko mazināt zemes neaizsargātību pret dabiskiem traucējumiem un klimatu ; c) sinerģijas starp klimata pārmaiņu mīkstināšanu un biodaudzveidību. c) sinerģijas starp klimata pārmaiņu mīkstināšanu un biodaudzveidību; Šādā ziņojumā attiecīgā gadījumā iekļauj ziņas par nodomu izmantot 11. pantā minētās elastības iespējas un attiecīgos apjomus vai par šādu elastības iespēju izmantojumu un attiecīgajiem apjomiem.;” Šādā ziņojumā attiecīgā gadījumā iekļauj ziņas par nodomu izmantot 11. pantā minētās elastības iespējas un attiecīgos apjomus vai par šādu elastības iespēju izmantojumu un attiecīgajiem apjomiem. Ziņojumus viegli piekļūstamā formātā dara pieejamus sabiedrībai. Atbilstības ziņojumu balsta uz ikgadējām datu kopām, tostarp informāciju no augsnes monitoringa sistēmām, piemēram, LUCAS apsekojuma, kas izmanto paraugus, kuri ņemti vismaz 30 cm dziļumā, un iekļauj visus relevantos parametrus, kuri ietekmē augsnes potenciālu sekvestrēt oglekli.”

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 16.a punkts (jauns)

Regula (ES) 2018/841

15.a pants (jauns)

Komisijas ierosinātais teksts Grozījums (16a) regulā iekļauj šādu 15.a pantu: “15.a pants Iespējas vērsties tiesās 1. Dalībvalstis nodrošina, ka saskaņā ar to valsts tiesību sistēmu attiecīgajiem sabiedrības locekļiem, kuri atbilst 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem, ir iespēja vērsties tiesā vai citā neatkarīgā un objektīvā struktūrā, k