Ja tiktu noteikts nesaistošu un vienotu principu kopums, kas valstīs ar augstu INA līmeni novērstu visbūtiskākos šķēršļus ienākšanai tirgū, varētu samazināt ierobežojumus attiecībā uz INA nodošanu un aizdevumu apkalpošanu tajās dalībvalstīs, kurās tas ir visvairāk vajadzīgs, taču bez vienota tirgus izveides. Direktīva, ar ko tiktu atļauta pasu izmantošana, varētu palielināt INA ieguldītāju bāzi un konkurenci aizdevumu apkalpošanas tirgos, vienlaikus ļaujot dalībvalstīm turpināt regulēt to vietējās īpatnības. Regula, kurā būtu noteikts vienots noteikumu kopums, kas ļauj piešķirt atļaujas (pases) un ietver tirgū ienākšanas un rīcības noteikumus ieguldītājiem un aizdevumu apkalpotājiem, būtu vislabākais risinājums, kā ātri palielināt INA ieguldītāju bāzi un ES (jo īpaši konkrētās dalībvalstīs) samazināt pašreiz augsto INA īpatsvaru. Vienotais noteikumu kopums ļautu panākt rezultātu, kas ir vistuvākais vienotam tirgum, bet tas varētu arī nozīmēt, ka ienākšana tirgū kļūtu dārgāka tajās dalībvalstīs, kurās tā jau tāpat ir vienkārša, un noteikumu kopums būtu jāformulē tā, lai tas līdz minimumam samazinātu papildu šķēršļus. Prioritārais risinājums ir saistošs juridisks instruments, kas saskaņo tirgū ienākšanas un rīcības noteikumus pircējiem un aizdevumu apkalpotājiem. Izvēle starp regulu vai direktīvu būs atkarīga no politikas prioritātēm un tā, vai priekšroka tiek dota visefektīvākajam līdzeklim vai arī līdzeklim, kas ļauj saglabāt lielāku valstu rīcības brīvību.

Lai gan attiecībā uz INA otrreizējo tirgu organizētajā sabiedriskajā apspriešanā gūto atbilžu dominējošais vairākums apstiprina, ka pašreizējais tirgu apjoms, likviditāte un struktūra ES ir šķērslis INA pārvaldībai un noregulējumam ES, un vairākums atbalsta ES noregulējumu attiecībā uz INA ieguldītājiem, mazākuma viedokļa īpatsvars ir ievērojams (vismaz trešdaļa). Vērā ņemams vairākums atbalsta ES regulējumu par aizdevumu apkalpotājiem. Tikai neliela daļa vai nu iebilst pret to, vai arī atturas. Gandrīz visi respondenti, kas atbalsta ES regulējumu par aizdevumu apkalpotājiem, iesaka tajā ietvert licencēšanas režīmu, un aptuveni puse no tiem ierosina ar to regulēt viņu uzraudzību. Daži iesaka pasākumus datu piekļuvei un datu pārredzamības uzlabošanai.

Ieguvums no vēlamā risinājuma (ja nav, no galvenajiem risinājumiem)

Visi risinājumi samazinātu tirgū ienākšanas izmaksas INA ieguldītājiem un aizdevumu apkalpotājiem, kā arī stimulētu INA ieguldītājus paplašināt darbību nepietiekami attīstītos tirgus segmentos ES. Ja šie risinājumi INA ieguldītājiem un aizdevumu apkalpotājiem ļaus rīkoties visā ES, konkurence tiks padarīta sīvāka, tādējādi palielinot INA pirkšanas piedāvājumu cenas un samazinot aizdevumu apkalpošanas izmaksas. Aizdevumu apkalpotāji gūs labumu no iespējas izmantot apjomradītus ietaupījumus vienotajā tirgū. Skaitlisku aprēķinu var veikt tikai labāko iespēju robežās, strādājot ar nepietiekamiem datiem un metodoloģiju, kuras katrs posms var tikt apstrīdēts. Šis aprēķins liecina, ka ietekme uz INA pārdošanas apjomu būs ievērojama, proti, tas varētu no pašreizējā rādītāja, kas ir aptuveni 100 miljardi eiro gadā visā ES, palielināties līdz 103-105 miljardu eiro diapazonam pēc viena gada atkarībā no tā, kāda politika tiek izvēlēta. Šie pasākumi varētu dažās dalībvalstīs samazināt rādītājus par pusi procentpunkta. Tā kā dažādie politikas risinājumi pievēršas šauram personu lokam, ko veido pārdevēja banka, potenciālais pircējs, aizdevumu apkalpotājs un gala parādnieks, ietekmi galvenokārt izjutīs tieši šīs ieinteresētās personas.