Saskaņā ar Padomes Direktīvu (ES) 2015/652, kuras transponēšanas termiņš ir 2017. gada 21. aprīlis, dalībvalstīm ir jānodrošina visaptverošs SEG emisiju intensitātes monitorings un ziņošana. Pirmie ziņojumi gaidāmi 2018. gadā.

Agrīnus secinājumus var izdarīt jau no ziņojumiem par atjaunojamo energoresursu enerģiju transporta sektorā, kurus prasa Atjaunojamo energoresursu direktīva. Saskaņā ar 2017. gada progresa ziņojumu par atjaunojamo energoresursu enerģiju atjaunojamo energoresursu enerģijas īpatsvars transporta sektorā 2015. gadā bija 6 %. Biodegvielas veido 88 % no šī rādītāja, savukārt elektroenerģijai joprojām ir diezgan maznozīmīga loma.

Dalībvalstis ziņoja, ka atjaunojamo energoresursu enerģijas izmantošana transportlīdzekļos 2014. gadā radīja siltumnīcefekta gāzu emisiju neto aiztaupījumus, kas vienādi ar 35 Mt CO2 ekvivalenta. Lielākā daļa aiztaupījumu panākti ar biodegvielu izmantošanu, savukārt no atjaunojamajiem energoresursiem saražotās elektroenerģijas loma ir neliela, taču kļūst arvien nozīmīgāka. Šie aiztaupījumi aptver tikai tiešās emisijas un neattiecas uz emisijām no netiešas zemes izmantošanas maiņas (ILUC).

Tiek lēsts, ka ar biodegvielu patēriņu ES saistītās ILUC emisijas veidoja 23 Mt CO2 ekvivalentu, kas nozīmē 12 Mt CO2 ekvivalenta neto aiztaupījumus. Piemērojot saistīto jutīguma amplitūdu Atjaunojamo energoresursu direktīvas VIII pielikumā, ILUC emisijas svārstītos no 14 līdz 28 Mt CO2 ekvivalenta ar attiecīgi 7 un 21 Mt CO2 ekvivalenta neto aiztaupījumiem.

Jaunākie mēģinājumi modelēt atsevišķu biodegvielu izejvielu ILUC ietekmi apstiprina, ka no augu eļļām iegūto biodegvielu ILUC emisijas var būt daudz lielākas nekā no cietes vai cukura saražoto biodegvielu emisijas. Progresīvajām biodegvielām, kas iegūtas no nepārtikas kultūraugiem, ILUC emisijas parasti ir ļoti zemas vai vienādas ar nulli.

Lai sasniegtu nosprausto 6 % mērķrādītāju, līdz 2020. gadam salīdzinājumā ar 2010. gada degvielu pamatstandartu ir jāpanāk samazinājums, kas līdzvērtīgs 66 Mt CO2 ekvivalenta. Tomēr 6 % mērķrādītāju var sasniegt arī ar neatjaunojamo energoresursu degvielām (piemēram, LPG, CNG un LNG) un augšupējiem emisiju samazinājumiem, attiecībā uz kuriem Atjaunojamo energoresursu direktīva neparedz ziņošanas pienākumu. Tāpēc pašlaik nav iespējams pilnīgi novērtēt vispārējo progresu 7.a pantā paredzētā SEG emisiju 6 % samazinājuma panākšanā, kā arī šā mērķrādītāja ietekmi uz ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu.

Komisija ir ierosinājusi SEG emisiju mērķrādītāju Degvielu kvalitātes direktīvā neattiecināt uz laiku pēc 2020. gada. Tā vietā par galveno instrumentu, kas periodā līdz 2030. gadam virzīs atjaunojamo un mazemisiju transporta degvielu plašāku izmantošanu, būtu jākļūst Atjaunojamo energoresursu direktīvai.

Tāpēc tiek uzskatīts, ka nav lietderīgi ierosināt mainīt 2020. gadam nosprausto 6 % mērķrādītāju. Tas arī nozīmē, ka netiks izskatītas iespējas mērķrādītāju palielināt, izmantojot lielāku skaitu tīras attīstības mehānisma kredītu vai izmantojot oglekļa uztveršanas un glabāšanas tehnoloģijas un elektroenerģiju autotransporta līdzekļos. Komisija norāda, ka šīs tehnoloģijas tirgū nav izplatītas, tāpēc to potenciāls līdz 2020. gadam samazināt aprites cikla SEG emisijas no degvielām un no enerģijas ir neliels.

Biodegvielu piemaisījuma limiti

Degvielu kvalitātes direktīvai ir divējāda ietekme uz biodegvielu piemaisīšanu. No vienas puses, SEM emisiju 6 % samazinājuma mērķrādītājs dod stimulu transporta sektorā vairāk izmantot mazoglekļa degvielas, piemēram biodegvielas. No otras puses, direktīvā izklāstītās degvielu specifikācijas nosaka maksimālo biodegvielu saturu brīvi tirgotajā benzīnā un dīzeļdegvielā, lai šīs degvielas būtu savietojamas ar dzinējiem un pēcapstrādi ES ekspluatētajos transportlīdzekļos.

Pēc Komisijas pasūtījuma veiktā pētījumā tika novērtēts tas, cik reāla ir pašreizējo biodegvielu piemaisījuma līmeņu iespējama palielināšana, kā arī vidiskās un ekonomiskās sekas, tostarp ietekme uz degvielu sektoru un transportlīdzekļiem. Pētījumā tika secināts, ka pašreizējie piemaisījuma limiti joprojām paver iespēju kāpināt biodegvielu izmantošanu. ES pašreiz visvairāk tirgotās degvielas ir dīzeļdegviela ar maksimāli 7 % FAME (B7) piemaisījumu un benzīns ar maksimāli 5 % etanola piemaisījumu (E5). Biodegvielu izmantojumu varētu kāpināt, piemaisījuma līmeni palielinot līdz atļautajiem limitiem, un, konkrētāk, visās dalībvalstīs ieviešot E10. Turklāt varētu izmantot tādas tūlītējas savietojamības (“drop in”) degvielas kā HVO, kam limiti nav noteikti.

Arī Degvielu kvalitātes direktīvas izvērtējumā konstatēts, ka nav pierādījumu, kas liecinātu, ka piemaisījumu limiti kavē atjaunojamo energoresursu 10 % mērķrādītāja sasniegšanu transporta sektorā. Tā vietā šā mērķrādītāja sasniegšanai ir pieejami citi līdzekļi bez iepriekš aprakstītajiem, piemēram, dubultskaitītās progresīvās biodegvielas un no atjaunojamajiem energoresursiem ražota elektroenerģija. Izvērtējumā netika apskatīta piemaisījumu limitu potenciālā ietekme uz Atjaunojamo energoresursu direktīvā ierosinātā iekļaušanas pienākuma izpildi laikposmā pēc 2020. gada, kur etanola piemaisījuma limitiem varētu būt nozīme.

Sagaidāms, ka 2020. gadā un arī pēc tam joprojām zināma transportlīdzekļu daļa būs tādi, kuri nav piemēroti biodegvielām ar augstāku piemaisījuma saturu. Alternatīvo degvielu infrastruktūras direktīva paredz, ka no 2016. gada 18. novembra patērētāji ir jāinformē par automobiļa savietojamību ar degvielām, lai palīdzētu tiem izvairīties no degvielām, kas nav savietojamas ar viņu automobili. Šajā sakarā Eiropas Standartizācijas komiteja (CEN) 2016. gada oktobrī pieņēma standartu EN 16942 “Degvielas. Transportlīdzekļu savietojamības identificēšana. Grafiskais attēlojums lietotāju informācijai”. Šis standarts nodrošinās, ka patērētāji ir informēti par viņu automobiļu savietojamību ar degvielas uzpildes stacijās pieejamajām degvielām. Komisijas vārdā pašlaik CEN pēta dažādus biodegvielu piemaisījumus un jo īpaši E20/25. Daži automobiļu ražotāji apgalvo, ka to dzinēji jau tagad ir darbināmi ar E20 vai E25 maisījumu. CEN uzdotā pētījuma rezultāti gaidāmi 2019. gadā.