Priekšlikumā ir iekļautas vairākas pilnvaras Komisijai pieņemt deleģētos vai īstenošanas aktus, lai papildinātu vai precizētu kontroles un noteikumu izpildes prasības dažās galvenajās lauksaimniecības un pārtikas ķēdes jomās. Tas nodrošinās iespēju paredzēt īpašus izpildes pasākumus, tostarp noteikt kontroļu minimālo biežumu, gadījumos, kad to attaisno īpašs apdraudējums vai risks konkrētā jomā. Turklāt, ja laika gaitā apstākļi mainās, minētās pilnvaras ļaus Komisijai pielāgot dažus kontroles sistēmas elementus attiecīgajās jomās.

Pastiprinātas pārredzamības noteikumu mērķis ir palielināt kompetento iestāžu pārskatatbildību pret patērētājiem un uzņēmumiem par to, kā notiek lauksaimniecības un pārtikas ķēdes noteikumu piemērošana un izpilde.

Priekšlikums paredz vienotu noteikumu kopumu visām kontroles darbībām, kas jāveic uz ES robežām attiecībā uz tādiem dzīvniekiem un precēm no valstīm, kas nav ES valstis, kuri prasa lielāku uzmanību veselības aizsardzības dēļ. Tas palīdzēs novērst pašreizējo noteikumu sadrumstalotību un tādējādi padarīs kontroles sistēmu mazāk apgrūtinošu gan iestādēm, gan uzņēmumiem. Dokumentu kontroles robežkontroles punktos pārbaudāmiem dzīvniekiem un precēm tiks veiktas sistemātiski, taču kopējie kritēriji nodrošinās, ka identitātes vai fiziskas kontrolpārbaudes tiek veiktas tik bieži, cik nepieciešams atkarībā no minēto dzīvnieku un preču radītā riska.

*Ņemot vērā Padomes un Eiropas Parlamenta neoficiālo sarunu rezultātus pēc pirmā lasījuma Parlamentā, Komisija nesagatavoja priekšlikuma grozījumu, bet gan pauda savu viedokli par Parlamenta grozījumiem paziņojumā “Communication de la Commission sur les suites données aux avis et résolutions adoptés par le Parlement européen lors de la session d'avril 2014” (dokuments SP (2014)471), kas Eiropas Parlamentam tika nosūtīts 2014. gada 9. jūlijā.

Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM (2013) 265 final – 2013/0140 COD):

Eiropas Parlamenta nostāja ietvēra 319 Komisijas sākotnējā priekšlikuma grozījumus.

Grozīts Komisijas priekšlikums netika iesniegts. Paziņojumā “Communication de la Commission sur les suites données aux avis et résolutions adoptés par le Parlement européen lors de la session d'avril 2014” (dokuments SP (2014)471), kas Eiropas Parlamentam tika nosūtīts 2016. gada 9. jūlijā, Komisija norādīja, ka 129 no 319 grozījumiem tā varētu pilnībā, daļēji vai pēc būtības pieņemt vai piekrist to pārstrādāšanai, jo šie grozījumi Komisijas priekšlikumu varētu precizēt vai uzlabot un atbilst tā vispārīgajiem mērķiem.

Pēc Eiropas Parlamenta nostājas pieņemšanas pirmajā lasījumā starp Eiropas Parlamenta, Padomes prezidentūras un Komisijas delegācijām turpinājās neoficiālas sarunas, lai panāktu vienošanos kopējās nostājas stadijā (“agrīna otrā lasījuma vienošanās”).

Šīs sarunas izrādījās veiksmīgas un ir atspoguļotas Padomes kopējā nostājā, ko ar kvalificētu balsu vairākumu pieņēma 2016. gada 19. decembrī. Komisija uzskata, ka Padomes kopējā nostāja atspoguļo Komisijas priekšlikuma sākotnējos mērķus un ņem vērā daudzas Eiropas Parlamenta norādītās problēmas. Lai gan attiecībā uz dažiem elementiem kopējā nostāja atšķiras no Komisijas sākotnējā priekšlikuma, Komisija to uzskata par rūpīgi līdzsvarotu kompromisu un ir apmierināta, ka tā aptver visus jautājumus, kurus Komisija šā priekšlikuma pieņemšanā uzskatīja par būtiskiem.

3.2.Eiropas Parlamenta grozījumi, kurus Komisija pieņēmusi un Padome pilnīgi, daļēji vai pēc būtības iekļāvusi pirmā lasījuma nostājā

Patērētāju aizsardzība pret maldināšanu par pārtikas veidu un kvalitāti. Eiropas Parlaments ieviesa grozījumu, kas nosaka, ka izpildiestādēm, veicot uz risku balstītas kontroles, ir jāņem vērā iespējamība, ka patērētāji varētu tikt maldināti par pārtikas viedu, identitāti un īpašībām. Grozījums Komisijai un Padomei ir pieņemams, jo tas atbilst vispārējam mērķim iedarbīgi risināt problēmu saistībā ar noteikumu pārkāpumiem, kurus izdara, īstenojot krāpniecisku vai maldinošu praksi.

Eiropas Savienības lauksaimniecības un pārtikas ķēdes autentiskuma un integritātes references centri. Eiropas Parlaments ierosināja izveidot Eiropas Savienības lauksaimniecības un pārtikas ķēdes autentiskuma un integritātes references centrus. Nodrošinot specializētas zināšanas un specifiskas analīzes, šiem centriem ir jāpalīdz Komisijai un dalībvalstīm novērst, atklāt un apkarot krāpšanu saistībā ar lauksaimniecības un pārtikas ķēdi. Komisija un Padome to pieņēma.

Trauksmes cēlēju aizsardzība. Eiropas Parlaments ierosināja grozījumu, kura mērķis ir aizsargāt cilvēkus, kuri ziņo par iespējamiem pārkāpumiem. Konkrētāk, dalībvalstīm būs pienākums ieviest efektīvus mehānismus, lai trauksmes cēlējus pasargātu no atriebības, diskriminācijas vai cita veida netaisnīgas attieksmes. Komisija un Padome to pieņēma.

Komisijas ierosinātie Eiropas Savienības dzīvnieku labturības references centri. Eiropas Parlaments ieviesa grozījumu, ar ko šādu centru izveide tiek padarīta par juridisku pienākumu. Turklāt Parlaments ierosināja, ka centru sniegtā koordinētā zinātniskā palīdzība būtu jāpiedāvā gan kompetentajām iestādēm, gan ieinteresētajām personām. Tas Komisijai un Padomei bija pieņemami, jo pierādījumi, ko Komisija ievākusi pētījumos un apsekojumos, norāda, ka šādu centru izveide ir nepieciešama.

3.3.Eiropas Parlamenta grozījumi, kurus Komisija noraidījusi un Padome pilnīgi, daļēji vai pēc būtības iekļāvusi pirmā lasījuma nostājā

Augu reproduktīvā materiāla izslēgšana no darbības jomas. Eiropas Parlaments ierosināja no regulas darbības jomas svītrot oficiālās kontroles attiecībā uz augu reproduktīvā materiāla noteikumiem. Komisija būtu vēlējusies šīs kontroles iekļaut darbības jomā, lai nodrošinātu integrētāku pieeju attiecībā uz oficiālajām kontrolēm un kontroles noteikumu saskaņošanu šajā nozarē visās dalībvalstīs. Taču Padome atbalstīja Eiropas Parlamenta grozījumu. Tiecoties panākt kompromisu, Komisija piekrīt Padomes nostājai.

3.4.Eiropas Parlamenta grozījumi, kurus Komisija pilnīgi, daļēji vai pēc būtības pieņēmusi, bet Padome nav iekļāvusi pirmā lasījuma nostājā

Oficiālās kontroles saistībā ar lauksaimniecības produktu tirdzniecības standartiem. Komisija pieņēma Eiropas Parlamenta ierosināto grozījumu, ar kuru paplašina priekšlikuma darbības jomu, iekļaujot tajā lauksaimniecības produktu tirdzniecības standartus un normas, ko reglamentē Regulas (ES) Nr. 1308/2013 noteikumi. Tas nebija pilnīgi pieņemami Padomei, tāpēc tika panākts kompromiss, ka Oficiālo kontroļu regulas darbības joma aptvertu kontrolpārbaudes, kuras veic saskaņā ar tirdzniecības standartu tiesību aktiem un kurās atklāj iespējamu krāpniecisku vai maldinošu praksi. Komisija var piekrist Padomes nostājai, jo uz minētajiem produktiem attieksies ievērojams skaits noteikumu par pastiprinātām oficiālām kontrolēm, kuru mērķis ir atklāt un nepieļaut krāpniecisku praksi.

Finansiālās sankcijas, kas piemērojamas par krāpniecisku vai maldinošu praksi un nosakāmas tādā apmērā, kas ir vismaz divreiz lielāks par ekonomisko priekšrocību, ko vēlējies gūt pārkāpuma izdarītājs. Komisija pieņēma Eiropas Parlamenta grozījumu, kas paredz stingrākas finansiālās sankcijas par krāpniecisku rīcību. Padomes nostājā ir panākts kompromiss, saskaņā ar kuru finanšu sankcijām ir jāatbilst ekonomiskai priekšrocībai vai procentuālai daļai no operatora apgrozījuma. To pamatoja ar apsvērumu, ka būtu ļoti grūti precīzi aprēķināt meklēto ekonomisko priekšrocību. Komisija var piekrist Padomes nostājai, jo kompromiss jebkurā gadījumā paredz stingrākus finanšu sankciju noteikumus, kuri labāk attur no krāpnieciskas vai maldinošas prakses.

3.5.Eiropas Parlamenta grozījumi, kurus Komisija noraidījusi un Padome nav iekļāvusi pirmā lasījuma nostājā

To noteikumu svītrošana, kas attiecas uz obligātajām nodevām par oficiālajām kontrolēm. Eiropas Parlaments ieviesa grozījumus, ar kuriem noraida obligātās nodevas, atstājot to piemērošanu dalībvalstu ziņā. Eiropas Parlaments noraidīja arī mikrouzņēmumiem paredzētu atbrīvojumu no obligātajām nodevām. Komisija grozījumus noraidīja, jo tie būtu pretrunā ar Komisijas mērķi nodrošināt stabilu finansējumu kontroles iestādēm un operatoru taisnīgāku līdzdalību kontroles sistēmas finansēšanā. Arī Padome grozījumus noraidīja un tā vietā savā nostājā prasīja obligātās nodevas piemērot jomās, kurās, pamatojoties uz risku, ir vajadzīgas resursietilpīgākas kontroles, piemēram, kautuvēs un attiecībā uz importu. Turklāt Padomes nostāja ļauj dalībvalstīm nodevu samazināšanas nolūkā ņemt vērā mazo uzņēmumu intereses. Komisija var pieņemt Padomes nostāju, jo tā radītu finanšu resursu stabilu pieplūdumu tajās lauksaimniecības un pārtikas ķēdes nozarēs, kurās kontroles ir vajadzīgas visvairāk un pastāv lielāks risks, ka bez obligātajām nodevām var rasties tirgus traucējumi. Arī Komisijas ierosinātie noteikumi par nodevu pārredzamību ir lielā mērā saglabāti. Minētie noteikumi vēl vairāk veicinātu lielāku saskaņotību nodevu ieviešanā visā ES.

Oficiālā veterinārārsta pastāvīga klātbūtne. Eiropas Parlaments ierosināja, ka pirmskaušanas apskatēs un pēckaušanas veterinārās ekspertīzēs ir vajadzīga oficiālā veterinārārsta pastāvīga klātbūtne. Turklāt tas ierosināja, ka iespēja kautuves personālam oficiālā veterinārārsta uzraudzībā piedalīties oficiālajās kontrolēs būtu jāattiecina tikai uz mājputnu un zaķveidīgo oficiālajām kontrolēm. Komisija šos grozījumus noraidīja, jo tie apdraudētu mērķi nodrošināt kontroles resursu efektīvāku izmantojumu un kompetento iestāžu sloga mazināšanos, vienlaikus nemazinot pārtikas nekaitīguma līmeni. Pamatojoties uz līdzīgiem apsvērumiem, arī Padome noraidīja lielāko daļu no šiem grozījumiem. Saskaņā ar Padomes nostāju elastības nosacījumus noteiks ar deleģētiem vai īstenošanas aktiem.

Savienībā ievedamu “pārtikas produktu, kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus” obligāta novirzīšana un sistēmātiskas oficiālās kontroles. Eiropas Parlaments ierosināja, ka “pārtikas produkti, kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus” būtu jāpievieno to preču kategorijām, kam jāveic obligātas sistemātiskas kontroles robežkontroles punktos. Komisija noraidīja šo grozījumu, jo ne visi “pārtikas produkti, kas satur dzīvnieku izcelsmes produktus” rada tāda līmeņa risku, kura dēļ tie ir jānovirza uz robežkontroles punktu un tajā sistemātiski jākontrolē. Arī Padome noraidīja šos grozījumus, jo tie izraisītu nesamērīgus un nevajadzīgus tirdzniecības traucējumus.

Visu dzīvnieku izcelsmes produktu veterinārās pārbaudes uz robežas. Eiropas Parlaments ieviesa grozījumus, kuros noteikts, ka dzīvnieku un visu dzīvnieku izcelsmes produktu, kurus ieved Savienībā, fiziskās kontrolpārbaudes ir jāveic oficiālam veterinārārstam. Komisija šos grozījumus noraidīja, jo fizisko kontrolpārbaužu veikšanai noteiktiem dzīvnieku izcelsmes produktiem, piemēram, piena pulveriem un konservētai gaļai, nav obligāti nepieciešamas specializētas zināšanas veterinārijā. Turklāt tas nebūtu saderīgi ar vienu no galvenajiem priekšlikuma mērķiem, proti, efektīvāk izmantot kontroles resursus. Pamatojoties uz līdzīgiem apsvērumiem, arī Padome noraidīja šos Eiropas Parlamenta grozījumus. Saskaņā ar Padomes kompromisa nostāju oficiāliem veterinārārstiem ir jāveic fiziskās kontrolpārbaudes dzīvnieku sūtījumiem un gaļas un subproduktu sūtījumiem. Komisija var pieņemt kompromisu, jo, lai arī tas ir preskriptīvāks nekā Komisijas priekšlikums, tomēr tas paredz veterināro resursu efektīvāku sadali.

3.6.Padomes ieviestie jaunie noteikumi