KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI par Eiropas Savienības dalības nosacījumiem Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā (GRECO) I EVADS Kā pieprasīts Stokholmas programmā[1], Komisija iesniedz Padomei šo ziņojumu par nosacījumiem, ar kādiem Eiropas Savienība varētu pievienoties Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupai ( GRECO ). GRECO ir pats iekļaujošākais pastāvošais Eiropas mēroga pretkorupcijas uzraudzības mehānisms, kurā piedalās visas ES dalībvalstis. GRECO ir bijusi svarīga loma, nosakot dažus Eiropas minimuma standartus, kas attiecas uz korupcijas apkarošanas tiesisko un institucionālo sistēmu. Tomēr dažās dalībvalstīs korupcija joprojām rada nopietnas problēmas, un ES nevar lepoties ar konsekventi efektīviem rezultātiem pretkorupcijas jomā. Tas vēlreiz apstiprina Komisijas pārliecību, ka korupcijas apkarošanai vajadzīgās politiskās apņēmības līmenis ES joprojām ir nevienāds. Paziņojumā par ES pretkorupcijas politiku[2] ES ieteikts iesaistīties GRECO darbā, vienlaikus izveidojot ES pretkorupcijas ziņošanas mehānismu. Tam jānodrošina vajadzīgais potenciāls, lai dalībvalstīs rosinātu politisko gribu un uzlabotu pašreizējās tiesiskās un institucionālās sistēmas efektivitāti. Šajā ziņojumā ir noteikti ES un GRECO sadarbības pastiprināšanas galvenie mērķi, analizēti iespējamie veidi, kādos ES varētu piedalīties GRECO darbā, un šīs līdzdalības priekšrocības. GRECO LOMA UN DARBĪBA GRECO 1999. gadā izveidoja Eiropas Padome, lai „uzlabotu tās dalībvalstu spēju apkarot korupciju, dinamiska savstarpējā novērtējuma procesa un dalībvalstu spiediena ceļā kontrolējot šo dalībvalstu pieņemto saistību izpildi”[3]. GRECO pašlaik ir 49 dalībnieki (48 Eiropas valstis un Amerikas Savienotās Valstis). GRECO darbību reglamentē statūti[4] un reglaments[5]. Katrs dalībnieks ieceļ ne vairāk kā divus pārstāvjus, kas piedalās plenārsēdēs ar tiesībām balsot. Dalībnieki arī iesniedz GRECO to ekspertu sarakstus, kas ir gatavi veikt novērtējumus. GRECO dalībnieku vērtēšana notiek kārtās saskaņā ar standartiem, kas izklāstīti Divdesmit vadošajos principos cīņā pret korupciju[6], Civiltiesību pretkorupcijas konvencijā[7] un Krimināltiesību pretkorupcijas konvencijā[8] un tās Papildprotokolā[9]. GRECO pirmajā novērtēšanas kārtā, kas notika 2000.–2002. gadā, tika vērtēta valstu korupcijas novēršanas un apkarošanas iestāžu neatkarība, specializācija un līdzekļi, kā arī valsts amatpersonu imunitāte. Otrajā novērtēšanas kārtā, kas notika 2003.–2006. gadā, galvenā uzmanība bija pievērsta koruptīvā ceļā iegūtu līdzekļu arestam un konfiskācijai, korupcijas novēršanai un atklāšanai valsts pārvaldē, kā arī korupcijas novēršanai un apkarošanai privātajā sektorā. Trešā novērtēšanas kārta, kas sākās 2007. gada janvārī, joprojām turpinās. Tā aptver kriminālatbildības noteikšanu par pārkāpumiem saskaņā ar Krimināltiesību pretkorupcijas konvenciju un politisko partiju finansēšanu. Pēc apspriešanās ar novērtēto valsti tiek sagatavots novērtējuma ziņojums, ko vēlāk apspriež un apstiprina plenārsēdē. Ziņojumi parasti ir konfidenciāli, bet ar novērtēto valstu piekrišanu tos var publicēt. Katrā ziņojumā ir ieteikumi, kas attiecīgajai valstij noteiktā termiņā (piemēram, 18 mēnešos) jāizpilda. Ieteikumu izpildi pārbauda atbilstības procedūrā, pēc kuras sagatavo atbilstības ziņojumus, kam var būt pievienoti pielikumi. PIEVIENOTĀ VĒRTĪBA, KO RADĪTU ES PIEDALĪŠANĀS GRECO DARBĀ Eiropas Padomes un Eiropas Savienības 2007. gada Saprašanās memorands paredz paplašināt abu dalībnieku tiesisko sadarbību tiesiskuma (tostarp korupcijas apkarošanas) jomā, lai nodrošinātu saskaņotību starp ES tiesību aktiem un Eiropas Padomes konvencijām, lai gan tas neliedz ES pieņemt tālejošākus noteikumus. Jau 2003. gada 28. maija paziņojumā[10] ES dalība GRECO bija minēta kā viens no galvenajiem ES pretkorupcijas politikas elementiem. Pēc 2003. gada paziņojuma pieņemšanas tika analizētas dažādas piedalīšanās iespējas, ņemot vērā Līgumā par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā noteikto ES tiesisko kompetenci. Ievērojot tolaik ierobežoto Kopienas kompetenci attiecībā uz Eiropas Padomes Civiltiesību pretkorupcijas konvenciju un Krimināltiesību pretkorupcijas konvenciju, lēmums bija jāatliek līdz Lisabonas līguma pieņemšanai. Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD) pilnveido ES kompetenci pretkorupcijas jomā un ļauj nostiprināt ES pretkorupcijas politiku, tostarp piedalīties GRECO darbā. Turklāt lēmums pievienoties Eiropas reģionālajam uzraudzības mehānismam vēl vairāk nostiprinātu ceļu, ko paver ES pievienošanās ANO Pretkorupcijas konvencijai ( UNCAC )[11]. Galvenais pretkorupcijas politikas trūkums ES 27 valstīs ir spēkā esošā regulējuma nepietiekami efektīva īstenošana. GRECO uzraudzības process ir rosinājis ES dalībvalstis veikt dažus pasākumus, jo īpaši starptautiski mazāk reglamentētās jomās (piemēram, politisko partiju finansēšanas jomā[12]). Tomēr GRECO spējai radīt noturīgu pretkorupcijas pasākumu pieņemšanai un saglabāšanai vajadzīgo politisko gribu ir zināmi ierobežojumi. Arī GRECO spēja brīdināt par korupcijas radītām sistēmiskām problēmām dažkārt ir izrādījusies samērā vāja[13]. Tāpēc ES aktīva piedalīšanās GRECO darbā var dot labumu abām organizācijām, apvienojot GRECO kompetenci pretkorupcijas pasākumu uzraudzībā un ES iestāžu politisko lomu ceļā uz efektīvu pretkorupcijas politikas īstenošanu ES 27 valstīs. Šajā nolūkā Komisija izveidos ES pretkorupcijas ziņošanas mehānismu. ES dalība GRECO būs saskaņota ar ES jauno mehānismu. Turklāt ES piedalīšanās GRECO novērtējumu sagatavošanā var palīdzēt uzlabot šo novērtējumu metodiku un rezultātus. ES pretkorupcijas ziņošanas mehānismā Komisija izmantos GRECO un citu attiecīgu avotu ieguldījumu, tostarp informāciju, kas iegūta ESAO Konvencijas par ārvalstu amatpersonu uzpirkšanas apkarošanu starptautiskās uzņēmējdarbības darījumos (Konvencija pret uzpirkšanu) un ANO Pretkorupcijas konvencijas ietvaros. Ņemot vērā iepriekš teikto, ar ES dalību GRECO saistītie svarīgākie konkrētie mērķi būtu šādi: - piedalīšanās valstu apmeklējumos, pēc kuriem sagatavo ES dalībvalstu un/vai kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu (ja šīs valstis ir piekritušas novērtēšanai) novērtējumus, - priekšlikumu izteikšana saistībā ar novērtējuma ziņojumu projektiem un piedalīšanās GRECO plenārsēžu debatēs par ES dalībvalstu un/vai kandidātvalstu un potenciālo kandidātvalstu (ja šīs valstis ir piekritušas novērtēšanai) novērtējuma/atbilstības ziņojumiem, - piedalīšanās GRECO biroja darbā[14], ievērojot biroja svarīgo lomu novērtēšanas procesa sagatavošanā un ziņojumu projektu izstrādē, - iemaksas GRECO budžetā, - salīdzinoša analīze[15], ko GRECO veiktu, pamatojoties uz pastāvošajiem ES dalībvalstu novērtējuma un atbilstības ziņojumiem, un kas būtu ieguldījums turpmākajos ES pretkorupcijas ziņojumos, - tādu neizpildītu GRECO ieteikumu apzināšana, kuri attiecas uz ES un kuru adekvātu izpildi varētu nodrošināt ar papildu stimuliem, izmantojot paredzēto ES ziņošanas mehānismu. Šie konkrētie mērķi izriet no vajadzības izvairīties no jebkāda papildu sloga uzlikšanas dalībvalstu pārvaldes iestādēm un no GRECO darba dublēšanas. Lai nodrošinātu savstarpīgumu, Komisija var apsvērt nosacījumus, ar kādiem GRECO pārstāvis varētu piedalīties ekspertu grupā, ko izveidos, lai atbalstītu ES pretkorupcijas ziņojumu izstrādi. NOSACĪJUMI, AR KĀDIEM ES VARĒTU PIEDALĪTIES GRECO DARBĀ Tiesiskais regulējums, kas reglamentē GRECO darbību, paredz divas turpmāk analizētās iespējas, proti, piedalīšanos GRECO darbā novērotāja vai dalībnieka statusā. Saistībā ar dalību ir aplūkotas divas alternatīvas — pilntiesīga dalība un dalība ar ierobežotām balsstiesībām. Turklāt ir analizēta kopējas programmas iespēja. Turpmāk izklāstītā sākotnējā izvērtējuma pamatā ir Komisijas analīze, kas aptver tiesiskos un praktiskos aspektus, kuri attiecas uz iespējamu sadarbības nostiprināšanu ar GRECO . Nākamais solis būs lūgums Padomei pilnvarot Komisiju sākt sarunas par ES piedalīšanos GRECO darbā. Novērotāja statuss Eiropas Padomes Ministru komitejas Normatīvā rezolūcija (93) 28 par daļējiem un paplašinātiem nolīgumiem paredz, ka dalībvalstis saskaņā ar paplašinātiem vai paplašinātiem daļējiem nolīgumiem var veikt dažus pasākumus kopīgi ar vienu vai vairākām valstīm, kas nav dalībvalstis. GRECO ir izveidots saskaņā ar paplašinātu daļēju nolīgumu. Ministru komiteja var uzaicināt jebkuru valsti, kas nav Eiropas Padomes dalībvalsts, un jebkuru starptautisku organizāciju piedalīties novērotāja statusā pasākumos saskaņā ar paplašinātu daļēju nolīgumu. Rezolūcijā nav konkretizētas novērotāju tiesības un pienākumi saskaņā ar daļējiem un paplašinātiem nolīgumiem. Tāpēc piemēro Eiropas Padomes Ministru komitejas Normatīvās rezolūcijas (93) 26 par novērotāja statusu vispārīgos noteikumus. Saskaņā ar tiem novērotāja statuss nedod tiesības uz pārstāvību Ministru komitejā un Parlamentārajā asamblejā, ja vien kāda no šīm institūcijām nav pieņēmusi īpašu lēmumu. GRECO ir piešķīris novērotāja statusu ESAO un ANO, ko pārstāv ANO Narkotiku kontroles un noziedzības novēršanas birojs ( UNODC ). Šī prakse ir izmantota arī saistībā ar citiem Eiropas Padomes daļējiem nolīgumiem[16]. Novērotājiem nav jāveic iemaksas budžetā. Lai gan ES tāpat kā citas starptautiskas organizācijas var saņemt uzaicinājumu piedalīties GRECO pasākumos novērotāja statusā un šis statuss neietekmē budžetu, šādas vienošanās ierobežotā darbības joma un zemā pievienotā vērtība liek atteikties no šā varianta. Novērotāja statuss var nodrošināt tikai ierobežotu piedalīšanos dalībvalstu vērtēšanā. Tas liegtu ES iesaistīties vispārējā novērtējumu sagatavošanā un līdz ar to nepalīdzētu pievērst uzmanību ES svarīgiem jautājumiem. Tātad tas nevar garantēt turpmākajiem ES pretkorupcijas ziņojumiem vajadzīgo ieguldījumu. Tas arī visos aspektos neatbilstu Stokholmas programmai, kurā tiek aicināts ciešā sadarbībā ar GRECO izstrādāt visaptverošu pretkorupcijas politiku. Dalība Eiropas Padomes Ministru komitejas Normatīvā rezolūcija (93) 28 paredz plašus (bijušās) Eiropas Kopienas piedalīšanās noteikumus daļējos un paplašinātos nolīgumos, nosakot, ka dalības nosacījumus paredz piedalīšanās uzaicinājumā. Tas atspoguļots arī GRECO statūtos[17], norādot, ka (bijušās) Kopienas dalības nosacījumus GRECO paredz uzaicinājuma rezolūcijā. Saskaņā ar GRECO reglamenta[18] 2. noteikumu (bijusī) Eiropas Kopiena var kļūt par GRECO dalībnieku šādos veidos: - saņemot Eiropas Padomes Ministru komitejas uzaicinājumu piedalīties GRECO darbā. Šajā nolūkā GRECO iesniedz tā Statūtu komitejas apstiprinātu priekšlikumu. Oficiālais uzaicinājums ir rezolūcija, kuru pieņem Ministru komiteja un pēc kuras pieņemšanas ar ES tiek parakstīts nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā, - pēc Ministru komitejas uzaicinājuma pievienojoties Krimināltiesību pretkorupcijas konvencijai, - pievienojoties Civiltiesību pretkorupcijas konvencijai. Pagaidām ES piedalās tādos daļējos nolīgumos kā Venēcijas komisija[19] un Sadarbības grupa preventīvu, aizsardzības un palīdzības pasākumu organizēšanai lielu dabas un tehnoloģisku katastrofu gadījumā[20]. ES piedalās arī Konvencijā par Eiropas farmakopejas izveidi un Eiropas Audiovizuālajā observatorijā, kā arī daudzos Eiropas Padomes daļējos nolīgumos. Tā kā GRECO statūtos ir minēta ES piedalīšanās GRECO darbā un GRECO reglamentā ir minēta „dalība”, var pieņemt, ka piedalīšanās GRECO darbā ir dalība, kuras noteikumus precizē īpašā nolīgumā. Tāpēc šajā ziņojumā ir analizēti divi dalības veidi — pilntiesīga dalība (t. i., ar pilnām balsstiesībām) un dalība ar ierobežotām balsstiesībām. Pilntiesīga dalība Kā pilntiesīgam dalībniekam ES GRECO plenārsēdēs būtu balsstiesības visos GRECO kompetencē esošajos jautājumos (piemēram, attiecībā uz novērtējuma/atbilstības ziņojumiem, procedūras, finanšu/budžeta jautājumos). Tā kā ES GRECO plenārsēdēs nerīkotos dalībvalstu vārdā, tai tāpat kā visiem pārējiem dalībniekiem būtu viena balss. Saskaņā ar GRECO statūtu 8. panta 6. punktu „ GRECO dalībvalstīm, kuras piedalās savstarpējā novērtēšanā, ir balss tiesības”[21]. Lai gan ES nav pievienojusies Eiropas Padomes Krimināltiesību pretkorupcijas konvencijai un Civiltiesību pretkorupcijas konvencijai, saskaņā ar GRECO tiesisko regulējumu to tomēr var vērtēt. ES iestāžu vērtēšanā tiktu izmantoti galvenokārt Divdesmit vadošie principi cīņā pret korupciju[22], kas ES iepriekš būtu jāapstiprina (iespējams, sniedzot vienpusēju paziņojumu). Pievienošanās UNCAC ir radījusi precedentu ES pilntiesīgai dalībai organizācijā, kas veic arī savu dalībnieku novērtējumu. Tomēr ES pašlaik nepiedalās UNCAC savstarpējās novērtēšanas procesā. Šajā variantā ES pilntiesīgi piedalītos tiklab dalībvalstu, kā kandidātvalstu, potenciālo kandidātvalstu un citu trešo valstu novērtēšanas procedūrā. ES pārstāvi saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem (t. i., rotācijas kārtībā) varētu izvirzīt GRECO biroja locekļa amatam. ES piedalītos GRECO Statūtu komitejā, kas ir pilnvarota pieņemt lēmumus budžeta jautājumos. Uz ES attiektos visas pārējās GRECO statūtos un reglamentā paredzētās tiesības un pienākumi. ES veiktu iemaksas GRECO budžetā. Ietekmes novērtējumā, kas pievienots Komisijas lēmumam par ES ziņošanas mehānisma izveidi periodiskai novērtēšanai[23], aplēsts, ka potenciālās finansiālās izmaksas, ko radītu ES dalība GRECO , būtu aptuveni 450 000 euro gadā. Šī summa segtu iemaksas GRECO budžetā (t. i., lielam ieguldītājam tās būtu aptuveni 300 000 euro) un izmaksas, kas būtu saistītas galvenokārt ar pasākumiem ES labā, kurus GRECO pašlaik neveic (piemēram, salīdzinošiem ziņojumiem un neizpildītu ieteikumu apzināšanu ES 27 valstīs). Šādu pasākumu finansēšanai varētu izmantot, piemēram, pakalpojumu līgumus vai pasākumu dotācijas. Šajā variantā pastāv liela iespēja sasniegt visus 3. iedaļā minētos konkrētos mērķus. Tas nodrošinātu arī ES un GRECO sadarbības pamanāmību, GRECO un paredzētā ES ziņošanas mehānisma savstarpēju papildināmību, GRECO vērtēšanas sistēmas turpmāku uzlabojumu potenciālu, lielāku uzmanību ES politikas jomām. Tomēr ES iestāžu novērtējums, ko veiktu GRECO , ir jāizvērtē rūpīgāk, ņemot vērā vajadzības, iespējamību un potenciālo ietekmi un neaizmirstot, ka GRECO vērtēšanas sistēma drīzāk atbilst valstu, nevis organizāciju vajadzībām. Lai gan dažus no Divdesmit vadošajiem principiem (piemēram, par integritāti valsts pārvaldē) var piemērot arī organizācijām, novērtējums saskaņā ar pašreizējām GRECO procedūrām nebūtu visaptverošs, un nav īsti skaidrs, kādu pievienoto vērtību tas dotu GRECO un Savienībai. Ja GRECO neveiktu ES iestāžu novērtējumu, GRECO plenārsēdēs ES nebūtu pilnu balsstiesību[24]. Dalība ar ierobežotām balsstiesībām GRECO statūti nosaka, ka ES dalības nosacījumus GRECO paredz uzaicinājuma rezolūcijā, bet konkrēti dalības veidi nav norādīti. Tāpēc ES var piedalīties GRECO darbā arī ar ierobežotām balsstiesībām. Lai gan šajā variantā GRECO nebūtu jāvērtē ES, tomēr būtu jāveido pamats, kas turpmāk ļautu abām organizācijām kopīgi analizēt ar ES iestāžu novērtējumu saistītās vajadzības, tā iespējamību un potenciālo ietekmi, ņemot vērā ES īpatnības un kompetences jomas. Turklāt GRECO 50. plenārsēdē ir uzsvērts — atzīstot, ka var būt vajadzīgi īpaši pasākumi, lai pielāgotos ES īpatnībām, GRECO veiktu ES iestāžu novērtējumu nedrīkst uzlūkot tikai kā attālinātu iespēju (t. i., analīzei pakāpeniski būtu jānoved pie ES novērtējuma). Šajā variantā ES veiktu iemaksas GRECO budžetā, bet iemaksa būtu nedaudz mazāka[25] kā pilntiesīgas dalības gadījumā. ES būtu balsstiesības procedūras, finanšu un budžeta jautājumos[26]. GRECO plenārsēdēs ES nebūtu tiesības balsot par novērtējuma un atbilstības ziņojumu pieņemšanu, tai nebūtu pārstāvja GRECO birojā un tā nepiedalītos priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieka vēlēšanās. ES izraudzītos pārstāvjus GRECO plenārsēdēm, piedalītos debatēs, sniegtu ieteikumus par novērtējuma/atbilstības ziņojumiem un, iespējams, tās pārstāvji kā novērotāji piedalītos dalībvalstu[27], kandidātvalstu, potenciālo kandidātvalstu un citu valstu apmeklējumos, ja tās piekristu šādai līdzdalībai. ES varētu izteikt priekšlikumus par novērtēšanas un papildpasākumu organizēšanu. Komisija kopā ar GRECO periodiski (piemēram, reizi piecos gados) pārskatītu ar ES dalību GRECO saistītos praktiskos pasākumus un, GRECO un ES savstarpēji vienojoties, vajadzības gadījumā varētu pieņemt grozījumus. Šajā variantā GRECO veikta salīdzinoša analīze, kuras pamatā būtu pastāvošie dalībvalstu novērtējuma un atbilstības ziņojumi, un svarīgāko neizpildīto ieteikumu apzināšana nodrošinātu ieguldījumu turpmākajos ES pretkorupcijas ziņojumos. Tas principā ļautu sasniegt 3. iedaļā minētos konkrētos mērķus, dodot ES iespēju piedalīties dalībvalstu vērtēšanā. Lai gan ES nebūtu pilnvarota pieņemt ar novērtēšanas procesu saistītus lēmumus, tā varētu aktīvi iesaistīties īstenošanā un rosināt pasākumus, kas ļautu pievērst lielāku uzmanību ES svarīgākām politikas jomām . GRECO un ES sadarbība iegūtu politisku nozīmi un tiktu novērsta dublēšanās. Sarunās pirmām kārtām būtu jānoskaidro jautājums par ES iestāžu novērtējumu, ko veiktu GRECO . Vienkāršotas dalības priekšrocības tomēr ir skaidrāk saskatāmas, ja ES nav jāpiekrīt savu iestāžu novērtēšanai. Kopēja programma Šajā variantā ES finansiāli atbalstītu GRECO , uz noteiktu laikposmu (2–3 gadiem) piešķirot konkrētu, iepriekš noteiktu rezultātu sasniegšanai paredzētu dotāciju, ko varētu periodiski atjaunot. Šāds risinājums, kas paredz mērķtiecīgu ES un GRECO sadarbību, jau ir īstenots. Piemēram, Eiropas Padome priviliģēta partnera statusā piedalās Austrumu partnerībā, ar savām zināšanām atbalstot ES un Austrumu partnerības valstis. Lai partnerībai piešķirtu zināmu politisku nozīmi, ES un GRECO varētu noslēgt saprašanās memorandu vai nolīgumu līdzīgi Eiropas Padomes un ES Pamattiesību aģentūras nolīgumam. Kopēja programma varētu palīdzēt sasniegt izvirzītos mērķus, nodrošinot turpmākajiem ES pretkorupcijas ziņojumiem vajadzīgo GRECO ieguldījumu, jo īpaši ļaujot veikt pastāvošo GRECO dalībvalstu novērtējuma/atbilstības ziņojumu salīdzinošu analīzi un apzināt neizpildītus ieteikumus. Tas arī ļautu izvairīties no dublēšanās. Budžeta izmaksas būtu mazākas nekā dalībā ar ierobežotām balsstiesībām (t. i., aptuveni 200 000–250 000 euro gadā, aptverot salīdzinošu ziņojumu sagatavošanu, loģistikas izmaksas, darbseminārus utt.). Lai gan ar kopēju programmu būtu iespējams sasniegt dažus no konkrētajiem mērķiem, nebūtu iespējams īstenot vispārējo mērķi — radīt sinerģijas starp GRECO kompetenci un ES politisko ietekmi. Abu organizāciju partnerība būtu mazāk pamanāma un ES tik aktīvi nepiedalītos GRECO novērtējumos. Šo variantu varētu uztvert kā tīri tehnisku risinājumu, kurā ES būtu drīzāk darba izpildītāja, nevis partnera funkcijas. Tātad salīdzinājumā ar dalību GRECO pievienotā vērtība būtu mazāka. SECINĀJUMS Padome ir aicināta izvērtēt šajā ziņojumā aplūkotos variantus. Ņemot vērā ES paplašināto kompetenci un vajadzību pēc visaptverošas ES pretkorupcijas politikas, Komisija uzskata, ka piedalīšanās GRECO darbā (t. i., dalībnieka statusā) ir piemērots ceļš, lai sasniegtu Stokholmas programmā izvirzītos mērķus . Tā kā paredzētā ES ziņošanas mehānisma mērķis ir dalībvalstu pretkorupcijas centienu novērtēšana, lai apzinātu ES tendences un ierosinātu ES mēroga politiskus un tiesiskus pasākumus, dalība GRECO atvieglotu uzraudzību. Sadarbība kļūtu pamanāmāka un tiktu novērsts pasākumu pārklāšanās risks. Turklāt piedalīšanās GRECO darbā pilntiesīga dalībnieka statusā vai ar ierobežotām balsstiesībām ļautu pienācīgi izmantot savstarpējās priekšrocības, ko nodrošinātu GRECO kompetence pretkorupcijas centienu uzraudzības jomā un ES politiskā ietekme dalībvalstīs. Tātad šī sadarbība kopā ar paredzēto ES ziņošanas mehānismu varētu palīdzēt radīt impulsu efektīvākai pretkorupcijas politikas īstenošanai ES 27 valstīs. Komisija ir rīkojusi dažas iepriekšējas diskusijas ar GRECO sekretariātu, lai noskaidrotu svarīgākos apspriežamos jautājumus un ES dalības GRECO tiesiskās un praktiskās īstenošanas iespējamās alternatīvas. Praktiski iespējams un piemērots variants, kas būtu jāapspriež sarunās, šķiet dalība ar ierobežotām balsstiesībām. Tomēr viens no galvenajiem šajā variantā risināmajiem jautājumiem attiecas uz GRECO veiktu ES iestāžu novērtējumu, ņemot vērā, ka ES iestāžu vērtēšana vairāk atbilstu pilntiesīgas dalības variantam. Konkrētie nosacījumi, ar kādiem ES varētu piedalīties GRECO darbā (piemēram, dalības veids, dalība Eiropas Padomes struktūrās, praktiski pasākumi, iemaksas budžetā), būtu vispusīgi jāapspriež ar GRECO . Tāpēc Komisija lūgs Padomei atļauju sākt sarunas par ES piedalīšanos GRECO darbā . Sarunu gaitā būtu jāievēro ES un Eiropas Padomes sadarbības vispārējie principi, proti: - ES kompetences īpatnības un ierobežojumi. Tomēr ES būtu jāļauj savā teritorijā noteikt augstākus standartus, - priviliģētas lietišķas attiecības, lai Eiropas mērogā nodrošinātu koordinētu pieeju korupcijas apkarošanai. Raugoties no ES viedokļa, svarīga nozīme būtu iespējai piedalīties novērtēšanas kārtu un valstu ziņojumu sagatavošanas agrīnajos posmos, kā arī dalībvalstu novērtējumu salīdzinošajai analīzei un neizpildītu ieteikumu apzināšanai. Savukārt ES līdzdalība uzlabotu GRECO pamanāmību un dotu iespēju apsvērt GRECO ieteikumus, kā arī attiecīgā gadījumā veikt to pēcpārbaudi ES pretkorupcijas ziņošanas mehānisma ietvaros. Visbeidzot, ES potenciālajai dalībai GRECO nepietiek ar GRECO plenārsēdes lēmumu — jāiegūst oficiālās dalības procedūras ierosinātāja, t. i., Eiropas Padomes Ministru komitejas, apstiprinājums. Tāpēc paziņojumā par ES pretkorupcijas politiku dalībvalstis aicinātas Eiropas Padomes Ministru komitejā pārliecinoši atbalstīt ES pieteikumu dalībai GRECO . TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Komisijas lēmums, ar ko izveido ES pretkorupcijas ziņošanas mehānismu periodiskai novērtēšanai („ES pretkorupcijas ziņojumu”), un ziņojums par ES dalības nosacījumiem Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupā ( GRECO ) Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[28] Iekšlietas Drošība un brīvību garantēšana Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[29] ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā Mērķi Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Sto kholmas programmas īstenošanas rīcības plāns — Aizsardzība pret smagiem noziegumiem un organizēto noziedzību Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 2 Uzlabot ES spēju novērst, apkarot un ierobežot krimināli sodāmu darbību sekas Konkrētie apakšmērķi[30]: ES pretkorupcijas ziņojums 1. Ziņojuma sagatavošana, publicēšana un izplatīšana. 2. Konsultēšanās ar ekspertiem (t. i., ekspertu grupas izveide). 3. Pilsoniskās sabiedrības ieguldījums. 4. Valstu pētniecības korespondentu tīkla izveide un darbība. 5. Pieredzes apmaiņas programma. ES piedalīšanās GRECO darbā 6. ES dalībvalstu salīdzinoša analīze un neizpildītu ieteikumu apzināšana, pamatojoties uz GRECO sekretariātā pieejamu informāciju. 7. ES dalība GRECO . Attiecīgās ABM/ABB darbības 1805 Drošība un brīvību garantēšana Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. ES pretkorupcijas ziņojumā tiks periodiski novērtēti pretkorupcijas centieni ES 27 dalībvalstīs. Ziņojums sniegs skaidru priekšstatu par spēku samēru Savienībā, tajā būs apzinātas vājās vietas un ES tendences, lai dalībvalstīs veicinātu spēcīgāku politisko gribu, ko vajag, lai apkarotu korupciju un sagatavotu turpmākus ES politikas pasākumus. ES dalība GRECO nodrošinātu abu mehānismu savstarpēju sinerģiju izveidi. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Par ES pretkorupcijas ziņojuma publicēšanu, kas notiks reizi divos gados, būs atbildīga Komisija. Komisijai palīdzēs ekspertu grupa, vietēju pētniecības korespondentu tīkls un pilsoniskās sabiedrības veikti novērtējumi. Komisija pastāvīgi uzraudzīs ekspertu darbību un pētniecības korespondentu un pilsoniskās sabiedrības veikumu. Katrā novērtēšanas kārtā rūpīgi pārbaudīs, kā norit iepriekšējos ziņojumos sniegto ieteikumu īstenošana. Pēc ziņojuma par ES dalības nosacījumiem GRECO pieņemšanas Komisija lūgs Padomei atļauju sākt sarunas ar Eiropas Padomi. Ja ES kļūs par GRECO dalībnieku, Komisija plāno regulāri (piemēram, reizi piecos gados) pārskatīt dalības praktiskos pasākumus, pamatojoties uz pastiprinātās sadarbības rezultātiem. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Katrā novērtēšanas kārtā Komisija izvēlēsies vairākus ES mērogā būtiskus un aktuālus pārnozaru elementus, kā arī katrai dalībvalstij īpašus aspektus. Tos novērtēs saskaņā ar konkrētiem rādītājiem , no kuriem dažus izvēlēsies saskaņā ar spēkā esošiem standartiem, bet dažus izstrādās no jauna. Komisijai palīdzēs: – ar atsevišķu Komisijas lēmumu (kas jāpieņem drīz pēc pretkorupcijas tiesību aktu kopuma pieņemšanas) izveidota ekspertu grupa , kura sniegs konsultācijas par rādītājiem, dalībvalstu snieguma novērtējumu, paraugprakses un ES tendenču apzināšanu, ieteikumiem un iespējamiem ES priekšlikumiem, – vietēju pētniecības korespondentu tīkls, kuru Komisija izveidos, izmantojot iepirkuma procedūras, un kuru veidos pilsoniskās sabiedrības un akadēmisko aprindu pārstāvji, kas katrā dalībvalstī vāks attiecīgu informāciju, – pilsoniskās sabiedrības veikti novērtējumi (par kuriem Komisija izsludinās īpašus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus). Pilsoniskās sabiedrības organizācijas tiks aicinātas iesniegt pieteikumus tematiskiem dalībvalstu pretkorupcijas centienu novērtējumiem. Iespējams, tiks apsvērta iespēja izstrādāt pieredzes apmaiņas programmu, lai palīdzētu dalībvalstīm, vietējām NVO un citām ieinteresētajām personām apzināt paraugpraksi un nepilnības, uzlabot informētības līmeni un nodrošināt mācību pasākumus. Lēmumu par šādas programmas izstrādi un tās īstenošanas kārtību var pieņemt/precizēt tikai vēlākā posmā, kad būs pavirzījušies uz priekšu pirmā ziņojuma sagatavošanas darbi. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Stokholmas programmā ir atzīts, ka korupcija ir pārrobežu apdraudējums, kas kompromitē ES iekšējo drošību. ES mēroga rīcība ir vajadzīga, jo dalībvalstis nespēj vienas pašas pienācīgi risināt ar korupciju saistītās problēmas. Korupcijas apkarošanas pastiprināšanai ir būtiska nozīme arī politikas jomās, kurās iesaistīti lieli ES līdzekļi. ES ir vajadzīgā politiskā ietekme un līdz ar to lielākas iespējas darboties kā katalizatoram , veicinot ES un dalībvalstu pretkorupcijas politiku. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Līdz šim nav ieviests neviens ES mēroga mehānisms, kas ļautu saskaņoti novērtēt pretkorupcijas politikas piemērošanu. Vienīgais ES uzraudzības instruments, kas aptver arī pretkorupcijas jautājumus, ir Rumānijas un Bulgārijas sadarbības un pārbaudes mehānisms, kuram laika gaitā zināmā mērā ir izdevies saglabāt vai atjaunot reformu dinamiku. Tādas pilsoniskās sabiedrības organizācijas kā Transparency International , pamatojoties uz ikgadējiem novērtējumiem, indeksiem un autoritatīviem atzinumiem, ir panākušas, ka korupcijas apkarošana ieņem stabilu vietu daudzu pasaules valstu politikas programmās, un tām ir izdevies radīt reformu veikšanai vajadzīgo politisko spiedienu. Galveno pastāvošo starptautiska mēroga novērtēšanas mehānismu (piemēram, GRECO , ESAO darba grupas pret uzpirkšanu un ANO Pretkorupcijas konvencijas) acīmredzamās priekšrocības nav noliedzamas, tomēr ir atklājušās arī to vājās vietas, jo īpaši attiecībā uz spēju valstu līmenī rosināt spēcīgāku politisko gribu. ES ir šīs politiskās gribas radīšanai vajadzīgā unikālā ietekme. Komisija centīsies panākt, lai jaunais ES pretkorupcijas ziņojums būtu vērsts uz faktiem un būtu mērķtiecīgs, atklāts un elastīgs. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem ES pretkorupcijas tiesību aktu kopums ir daļa no Komisijas plašākās stratēģiskās iniciatīvas par legālās ekonomikas aizsardzību, kurā ietilpst arī Komisijas jaunā krāpšanas apkarošanas stratēģija un likumdošanas iniciatīva par līdzekļu atgūšanu. Šis priekšlikums ir precīzi saskaņots ar minēto stratēģiju un iniciatīvu. Ilgums un finansiālā ietekme ( Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva - ( Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. - ( Finansiālā ietekme: GGGG.–GGGG. ( Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva - Īstenošana ar uzsākšanas periodu no Komisijas lēmuma pieņemšanas dienas (attiecībā uz ES pretkorupcijas ziņojumu) un no ES pievienošanās akta parakstīšanas dienas (attiecībā uz ES dalību GRECO ). Šis tiesību akta finanšu pārskats aptver pirmos piecus īstenošanas gadus, - pēc kura turpinās normāla darbība Paredzētie pārvaldības veidi[31] ( Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot: - ( izpildaģentūrām - ( Kopienu izveidotām struktūrām[32] - ( valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus - ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ( Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām ( precizēt ) Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”. Piezīmes PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. ES pretkorupcijas ziņojumu publicēs reizi divos gados, sākot no 2013. gada. Turpmāk notiks īstenošanas uzraudzība un novērtēšana. Potenciāli rādītāji ir ES CPI rezultāti, valstu pretkorupcijas stratēģijas, paziņotie korupcijas gadījumi, jaunas pretkorupcijas rīcībpolitikas un prakse, ar mācīšanos no līdzbiedriem saistīto Komisijas sponsorēto pasākumu skaits, informētības līmenis, tiesību aktu transponēšanas un īstenošanas ilgums, pārredzamības uztvere. ES ziņošanas mehānisms ļaus konstatēt dalībvalstu neizpildītos GRECO ieteikumus. Pārvaldības un kontroles sistēma Apzinātie riski – Dalībvalstu pretestība, bažas par pārklāšanos ar citiem pastāvošiem mehānismiem un par papildu slogu dalībvalstu pārvaldes iestādēm. – Ar informācijas vākšanu saistītas grūtības un/vai ekspertu, pētnieku un pilsoniskās sabiedrības organizāciju pasivitāte. Paredzētās kontroles metodes Tiek apsvērta iespēja regulāri veikt jaunā ziņošanas mehānisma efektivitātes novērtējumu — pirmo reizi pēc divu ES pretkorupcijas ziņojumu publicēšanas. Turpmākos novērtējuma ziņojumus Komisija varētu publicēt reizi piecos gados un, pamatojoties uz konstatējumiem, apsvērt turpmākus ziņošanas mehānisma grozījumus vai citas iespējamas pārmaiņas. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Uz sagatavošanas pasākumiem ar finansiālu ietekmi (t. i., ekspertu grupu, pētniecības korespondentu tīklu, ar ziņojuma sagatavošanu saistītām atbalsta darbībām, pilsoniskās sabiedrības ieguldījumu, iespējamo pieredzes apmaiņas programmu, dalību GRECO ) attiecas Komisijas finanšu kontrole un Revīzijas palātas revīzijas. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas - Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas | Numurs [Izdevumu kategorija ………………………...……….] | Dif./nedif.[33] | no EBTA valstīm[34] | no kandidātvalstīm[35] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē | 3.A | 18.05.09 — Noziedzības novēršana un cīņa pret noziedzību | Dif. | NĒ | NĒ | NĒ | NĒ | - No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas | Numurs [Izdevumu kategorija …………………………………..] | Dif./nedif. | no EBTA valstīm | no kandidātvalstīm | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē | [XX.YY.YY.YY] | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | Paredzamā ietekme uz izdevumiem Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | Numurs 3.A | „Brīvība, drošība un tiesiskums” | Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) ( Cilvēkresursi | 0,165 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 1,333 | ( Pārējie administratīvie izdevumi | 0,009 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,197 | KOPĀ — Iekšlietu ĢD | Apropriācijas | 0,174 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 1,530 | Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA | Cilvēkresursi | 0,165 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 0,292 | 1,333 | Pārējie administratīvie izdevumi (2. konkrētais apakšmērķis — ekspertu grupa)[46] | 0,009 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,047 | 0,197 | Starpsumma —Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA | 0,174 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 0,339 | 1,530 | Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[47] | Cilvēkresursi | Pārējie administratīvie izdevumi | Starpsumma — Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS | KOPĀ | Paredzamās cilvēkresursu vajadzības - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu - ( Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) 2011. gads | 2012. gads | 2013. gads | 2014. gads | 2015. gads | ( Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) | 18 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) | 1,3[48] | 2,3 | 2,3 | 2,3 | 2,3 | XX 01 01 02 (Delegācijas) | XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) | 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) | ( Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[49] | XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) | XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) | XX 01 04 yy [50] | - Galvenā mītne [51] | - Delegācijas | XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) | 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) | Citas budžeta pozīcijas (precizēt) | KOPĀ | 18 ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki | Sanāksmju/konferenču saskaņošana un organizēšana, informācijas apstrāde un novērtēšana, ekspertu grupas un pētniecības korespondentu tīkla sekretariāta pienākumi, ES pretkorupcijas ziņojumu sagatavošana, sadarbība ar GRECO utt. | Ārštata darbinieki | Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu - ( Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[52] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. Trešo personu iemaksas - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu - Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu. Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) N gads | N+1 gads | N+2 gads | N+3 gads | Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) | Kopā | N gads | N+1 gads | N+2 gads | N+3 gads | Iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (skat. 1.6. punktu) | … pants | | | | | | | | | |Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. [1] OV C 115, 4.5.2010, 1. lpp. [2] COM(2011) 308. [3] Eiropas Padomes Ministru komitejas Rezolūcija (99) 5 par Pretkorupcijas starpvalstu grupas ( GRECO ) nodibināšanu. [4] Eiropas Padomes Ministru komitejas Rezolūcijas (99) 5 par Pretkorupcijas starpvalstu grupas ( GRECO ) nodibināšanu pielikums. [5] GRECO 1999. gada 4.–6. oktobrī pieņemtais reglaments. [6] Eiropas Padomes Ministru komitejas Rezolūcija (97) 24. [7] Civiltiesību pretkorupcijas konvencija pieņemta 1999. gada 4. novembrī, stājusies spēkā 2000. gada 1. novembrī. [8] Krimināltiesību pretkorupcijas konvencija pieņemta 1999. gada 27. janvārī, stājusies spēkā 2002. gada 1. jūlijā. [9] Krimināltiesību pretkorupcijas konvencijas Papildprotokols pieņemts 2003. gada 15. maijā, stājies spēkā 2005. gada 1. februārī. [10] COM(2003) 317. [11] Padomes Lēmums 2008/801/EK (OV L 287, 29.10.2008.). [12] GRECO novērtējumi dažām ES dalībvalstīm (Slovēnijai, Somijai, Igaunijai, Latvijai) ir likuši ievērojami mainīt politisko partiju finansēšanas tiesiskos un institucionālos regulējumus. [13] Piemēram, 2005. gada novērtējuma ziņojumā GRECO nebrīdināja par nopietnajām sistēmiskajām problēmām, kas izraisīja virkni korupcijas skandālu, kuri bija saistīti ar finanšu krīzi, kas sekoja drīz pēc tiem. [14] Biroja sastāvā ir GRECO priekšsēdētājs, priekšsēdētāja vietnieks un pieci GRECO dalībnieku pārstāvji ar tiesībām balsot. Birojs gatavo gada pasākumu programmas projektu un gada darbības pārskata projektu, iesniedz priekšlikumus par budžeta projektu, organizē valstu apmeklējumus, iesniedz priekšlikumus par novērtēšanas grupu sastāvu, gatavo GRECO plenārsēžu darba kārtību un iesniedz priekšlikumus par noteikumiem, kas jāizraugās novērtēšanai. [15] Salīdzinošā analīze varētu nozīmēt papildu slodzi GRECO sekretariātam. Taču tās pamatā būs pastāvošie novērtējuma/atbilstības ziņojumi. Tas nebūs novērtēšanas papildposms. Tajā tikai tiks izvērtēta GRECO iepriekš sagatavota informācija. [16] Piemēram, Pasaules Veselības organizācijai ir novērotāja statuss Eiropas Farmakopejā. [17] GRECO statūtu 5. pants. [18] GRECO reglamenta 2. noteikums „Eiropas Kopienas līdzdalība”. [19] Ministru komitejas 2002. gada 21. februārī pieņemtā Rezolūcija(2002) 3 (http://www.venice.coe.int/site/main/Statute_E.asp). [20] Izveidota ar Eiropas Padomes Ministru komitejas Rezolūciju (87)2/1987 (http://conventions.coe.int/Treaty/EN/PartialAgr/Html/Europa8702.htm). [21] Tas nozīmē, ka uz ES kā uz pilntiesīgu dalībnieku attiektos GRECO novērtēšana. [22] Skatīt 5. zemsvītras piezīmi. [23] C(2011) 3673. [24] GRECO statūtu 8. panta 6. punkts. [25] Tā kā dalība ar ierobežotām balsstiesībām nozīmētu ierobežotāku piedalīšanos novērtēšanas procesā, ar šiem pasākumiem saistītās izmaksas tiktu atskaitītas no ES iemaksas GRECO budžetā (t. i., iemaksa nesasniegtu 300 000 euro gadā). [26] Šajos jautājumos ES būtu viena balss. [27] GRECO plenārsēdē ir norādīts, ka būtu jāsaņem dalībvalstu piekrišana. [28] ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [29] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [30] Papildu iedalījums apakšmērķos ļauj precīzāk aprēķināt 3.2. punktā atspoguļoto paredzamo ietekmi uz izdevumiem. [31] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [32] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [33] Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas. [34] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [35] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [36] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „ BA ” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [37] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [38] Konkrētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punktā. [39] Skatīt 2. konkrēto apakšmērķi (ekspertu grupa) 3.2.3. punktā (administratīvās izmaksas). [40] Saskaņā ar ES programmu „Noziedzības novēršana un cīņa pret noziedzību” tiks publicēti īpaši uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus (uzaicinājumi attiecībā uz cīņu pret finanšu un ekonomisko noziedzību), aicinot pilsoniskās sabiedrības organizācijas pieteikties, lai veiktu dalībvalstu pretkorupcijas centienu tematiskus novērtējumus. Pašlaik nav paredzams precīzs līgumu skaits un katra līguma konkrētais mērķis. [41] Publiskā iepirkuma procedūras. Darbuzņēmējam būs jāizveido 27 vietējo pētniecības korespondentu tīkls, aptverot koordinācijas/loģistikas aspektu. [42] Pieņem, ka viena korespondenta vidējās izmaksas ir 30 000 euro, ņemot vērā aptuveni 50 darba dienas gadā (ikmēneša informācijas atjauninājumi, 2–3 vispusīgākas konkrētiem tematiem veltītas analīzes/pētījumi un attiecīgas informācijas vākšana). [43] Lēmumu par šādas programmas izstrādi un tās īstenošanas kārtību var pieņemt/precizēt tikai vēlākā posmā, kad būs pavirzījušies uz priekšu pirmā ziņojuma sagatavošanas darbi. To varētu izstrādāt, piemēram, izmantojot iepirkuma procedūras (t. i., darbuzņēmējam būtu jāorganizē aptuveni 5 pieredzes apmaiņas darbsemināri/pasākumi gadā). Paredzamās izmaksas 1000 euro vienam cilvēkam ir aprēķinātas aptuveni 50 dalībniekiem + 5 lektoriem, bet katra pasākuma kopējās organizēšanas/loģistikas/izplatīšanas/izziņošanas izmaksas sasniegtu 100 000 euro. [44] Iespējams, tiktu slēgti līgumi, izmantojot sarunu procedūru, jo būtu jāapkopo tikai GRECO rīcībā esoša informācija, izmantojot tā unikālās zināšanas dalībvalstu vērtēšanas jomā. [45] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [46] Attiecīgi 9000 un 47 000. Pieņem, ka grupā būs 17 eksperti un katru gadu, sākot no 2012. gada, notiks piecas sanāksmes, bet viena sanāksme, iespējams, notiks 2011. gadā. Vidējās viena eksperta izmaksas — 550 euro. [47] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „ BA ” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [48] Cilvēku skaits. [49] CA — līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti. [50] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „ BA ” pozīcijām). [51] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [52] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [53] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.