ES finansējumam ir spēcīgs sviras efekts uz dalībvalstu un privātā sektora ieguldījumiem. Tas ir svarīgi arī digitālajā jomā (kas ir viena no 10 šīs Komisijas prioritātēm), kur ir apzinātas ieguldījumu vajadzības saistībā ar augstas veiktspējas skaitļošanu, kiberdrošību, digitālajām prasmēm un savienojamību. Komisija meklēs iespējas, kā risināt šo vajadzību pēc ieguldījumiem, apvienojot ES, valstu un privāto finansējumu.

Tādēļ tiek ierosināts grozīt DFS regulu, lai vēl vairāk palielinātu elastības instrumenta un ārkārtas palīdzības rezerves spējas un atceltu vairākus ierobežojumus, kas ierobežo to instrumentu efektivitāti, kuri ļauj atkārtoti izmantot rezerves, kas ir pieejamas no iepriekšējiem finanšu gadiem. Turklāt ir ierosināts izveidot Eiropas Savienības krīzes rezervi, lai finansētu reakciju uz krīzēm, piemēram, pašreizējo migrācijas krīzi, kā arī pasākumus, kuriem ir nopietna ietekme uz humanitāro un drošības jomu. Šo rezervi finansētu ar atceltajām apropriācijām no visām daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām. Tas nepalielinātu daudzgadu finanšu shēmas saistību un maksājumu kopējo maksimālo apjomu.

Tā kā migrācijas un drošības problēmas ir saistītas ar ģeopolitiskām un sabiedrības attīstības tendencēm, kas jārisina ilgtermiņā, ES budžetā jāturpina attīstīt spēja atbalstīt migrācijas plūsmu pārvaldību, kā arī bēgļu aizsardzību un integrāciju, un jārisina migrācijas pamatcēloņi. Šis ir viens no galvenajiem šim pārskatam pievienotā tiesību aktu kopuma mērķiem, un tajā paredzēts gan nodrošināt papildu finanšu līdzekļus migrācijai un drošībai pašreizējās DFS ietvaros, gan turpināt stiprināt DFS elastīgumu, saskaroties ar neparedzētiem apstākļiem.

Saskaroties ar nepieredzēta apmēra migrācijas plūsmām 2015. gadā un atkārtotiem teroristu uzbrukumiem Eiropā un visā pasaulē, bija vajadzīga noteikta un ātra Eiropas reakcija, apvienojot jaunus likumdošanas, darbības un finanšu līdzekļus. ES budžets kā galvenais elements šajā līdzekļu kopumā ir apliecinājis ievērojamu elastīgumu, pielāgojot un darot pieejamus papildu līdzekļus budžetā un piesaistot papildu iemaksas no dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem. Tomēr tā elastība ir sasniegusi pašreizējā regulējuma robežas.

2. Kā tērēt ES naudu – kā iegūt vairāk no katra euro, kas izlietots no ES budžeta?

Komisija, kas sāka darbu 2014. gada novembrī, nostiprināja šo sistēmu, veiksmīgi uzsākot Investīciju plānu Eiropai, kas tiek atbalstīts no Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF). Turklāt tās iniciatīva "Uz rezultātiem vērsts budžets" (BFOR) nodrošinās, ka resursi tiek piešķirti prioritātēm un ka ikviens pasākums sniedz labus rezultātus un pievienoto vērtību. BFOR iniciatīvas mērķis ir atbildēt uz četriem galvenajiem jautājumiem:

–Priekšlikums, ar kuru groza Padomes Regulu Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam un kurā grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu Nr. 2015/623 (2015. gada 21. aprīlis) un atbilstīga korekcija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību;

–Priekšlikums par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumā Nr. 2015/435 (2014. gada 17. decembris) par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu;

–Priekšlikums par Finanšu regulas un attiecīgo pamataktu ietvaros noteikto finanšu noteikumu vienkāršošanu;

–Priekšlikums par grozījumiem ESIF regulā (2015/1017) ar mērķi pagarināt ESIF darbības termiņu;

–Ārējā investīciju plāna ietvaros: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Ilgtspējīgas attīstības fondu (EIAF) un ar ko izveido EIAF garantiju un EIAF garantiju fondu; Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (EK, Euratom) Nr. 480/2009, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai; Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar kuru groza Lēmumu Nr. 466/2014/ES, ar ko Eiropas Investīciju bankai piešķir ES garantiju attiecībā uz zaudējumiem no finansēšanas darījumiem, ar kuriem atbalsta ieguldījumu projektus ārpus Savienības.

–Telekomunikāciju tiesību aktu kopuma ietvaros: Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) Nr. 283/2014 attiecībā uz to, kā veicināt piekļuvi internetam vietējās kopienās.

Komisija aicina Padomi un Parlamentu nodrošināt ļoti raitu šo priekšlikumu un to finansējuma apstiprināšanu.

2.DFS vidusposms: īstenošanas stāvoklis un jaunas problēmas

Novērst neizpildītos maksājumus

Nepietiekamais maksājumu apropriāciju līmenis 2014. gada budžetā sakrita ar augstām uzkrāto maksājumu vajadzībām, kas izriet no kohēzijas programmu īstenošanas cikla no iepriekšējās DFS. Tādēļ gada beigās bija uzkrājies ļoti liels nesamaksāto maksājumu pieprasījumu apjoms (EUR 24,7 miljardi 2014. gada beigās). Īpašu DFS regulā paredzētu instrumentu izmantošana palīdzēja piesaistīt papildu maksājumu apropriācijas 2014. gadā. Paredzams, ka neizpildītie maksājumi tiks eliminēti līdz 2016. gada beigām.

Neizpildīto maksājumu apgūšanu atvieglo tas, ka no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem finansēto jaunās paaudzes programmu uzsākšana notiek lēnāk, nekā paredzēts, kā rezultātā rodas lielas rezerves, kuras paliek pieejamas maksājumu maksimālo apjomu ietvaros 2016. gadā, un vēl jo vairāk – 2017. gadā. Kaut arī tas pagaidām ļauj ietvert jaunas vajadzības, nepieprasot papildu iemaksas no valstu budžetiem, DFS perioda beigās, kad jaunās programmas būs sasniegušas optimālu īstenošanas tempu, tas varētu radīt ievērojamu maksājumu spiedienu.

Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu īstenošana

Ar jauno tiesisko regulējumu Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondi) īstenošanai 2014.–2020. gadam ir ieviesti vairāki noteikumi, kuru mērķis ir uzlabot minēto fondu efektivitāti un Eiropas pievienoto vērtību. Jaunais tiesiskais regulējums galvenokārt paredz resursu izmantošanu valstu mērķiem, šādi saskaņā ar konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem īstenojot stratēģijas „Eiropa 2020” galvenos mērķus. Ar to izveido izpildes sistēmu, kas balstīta uz izmērāmiem rādītājiem un mērķiem, kuri saistīti ar snieguma rezervju atbrīvošanu, kā arī ievieš ex ante nosacījumus un rada ciešākas saiknes ar ES ekonomikas pārvaldību. Tādējādi ESIF atbalstīs strukturālās reformas saskaņā ar ES līmenī noteiktajām prioritātēm.

Šo inovatīvo elementu izveides sākumposmā bija vajadzīgs laiks un resursi, lai nodrošinātu, ka ir izstrādāti nepieciešamie nosacījumi līdzekļu lietderīgam izlietojumam. Minētais apstāklis, kā arī tiesību aktu novēlotā pieņemšana un vispārēja "n+3" saistību atcelšanas noteikuma ieviešana, kas būtiski atviegloja regulējuma disciplīnu attiecībā uz īstenošanas ātrumu, bija iemesls novēlotai darbības programmu sagatavošanai. Turklāt dalībvalstis pievērsās 2007.–2013. gada programmu maksimālai īstenošanu, lai izvairītos no iespējamas piešķīrumu zaudēšanas.

Ņemot vērā ESI fondu iespējamo ieguldījumu nodarbinātībā un izaugsmē, ir steidzami jārīkojas, lai paātrinātu to īstenošanu. Komisija mudināja dalībvalstis pabeigt to vadošo un sertifikācijas iestāžu izraudzīšanas procesu, iesniegt lielo projektu pieteikumus un īstenot pasākumus, lai panāktu progresu ex ante nosacījumu izpildē, šādi paātrinot projektu īstenošanu. Tā turpinās sniegt tehnisku palīdzību dalībvalstīm, kurām ir ar īstenošanu saistītas problēmas.

Vienkāršāki un elastīgāki noteikumi, kā ierosināts šajā dokumentu kopumā, palīdzēs paātrināt ESI fondu īstenošanu.

Ņemot vērā sarežģīto situāciju dalībvalstīs, kuras visvairāk cieta no krīzes, 2016. gada jūnijā tika pārskatīti dalībvalstu kohēzijas piešķīrumi un vajadzības gadījumā tie tika pielāgoti laikposmam no 2017.–2020. gadam, pamatojoties uz jaunākajiem pieejamajiem datiem. Kā norādīts DFS tehniskajā korekcijā attiecībā uz 2017. gadu, Komisija ir apspriedusies ar dalībvalstīm, kuras gūst vislielāko labumu no kohēzijas politikas finansējuma korekcijas, ar mērķi novirzīt papildu summas pasākumiem, kas palīdzētu risināt migrācijas krīzi un jauniešu bezdarbu, ka arī ieguldījumiem, izmantojot finanšu instrumentus un apvienojot tos ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, ņemot vērā katras dalībvalsts vajadzības un šo prioritāšu nozīmīgumu šai valstij.

Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva

Kā daļa no pašreizējās DFS tika darīts pieejams īpašs piešķīrums EUR 3,2 miljardu apmērā (tāda pati summa tika piešķirta no Eiropas Sociālā fonda), lai izveidotu īpašu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI). JNI sniedz mērķtiecīgu atbalstu jauniešiem bezdarbniekiem, kas dzīvo reģionos, kur jauniešu bezdarba līmenis pārsniedz 25 %. JNI notikusi ievērojama aizkavēšanās programmu izstrādē, iestāžu izraudzīšanā un maksājuma pieteikumu iesniegšanā. Tomēr tagad, kad vajadzīgās struktūras ir izveidotas, pirmais novērtējums liecina, ka jauniešiem, kuri saņēmuši atbalstu no JNI, ir ievērojami uzlabotas iespējas atrast darbu vai turpināt savas mācības. Līdz šim JNI ir izmantojuši vairāk nekā 1,3 miljoni jauniešu, un šis skaits pārsniedz sākotnējās aplēses.