par to, lai ES vārdā parakstītu nolīgumu, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu

Padome Lēmumā 2012/493/ES pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par starptautisku nolīgumu, ar ko izveido ES un LAC fondu kā starptautisku organizāciju, kuras dalībnieki būtu ES, tās dalībvalstis un LAC valstis. Sarunas, kas sākās 2012. gada decembrī, no ES puses Komisijas vārdā vadīja Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD). Visā sarunu procesā Padomes Latīņamerikas un Karību jūras reģiona jautājumu darba grupas sanāksmēs (COLAC) notika apspriešanās ar dalībvalstīm. Eiropas Parlaments tika regulāri informēts visā sarunu gaitā. Septītajā ES un LAC (pirmajā ES un CELAC) samitā Santjago (Čīle, 2013. g.) valstu un valdību vadītāji aicināja pēc iespējas drīz pabeigt sarunas, kuras pienācīgi tika pabeigtas 2015. gada janvārī.

ES un LAC fonds tika oficiāli dibināts 2011. gadā Hamburgā kā Vācijas civiltiesību nodibinājums, līdz tiks pieņemti varbūtēji secinājumi par starptautisku dibināšanas nolīgumu, ar ko to pārveido par starptautisku organizāciju. Tā uzdevumi:

veicināt reģionu savstarpējo redzamību, kā arī to divpusējās partnerības redzamību.

Kopš 1999. gada abi reģioni sadarbojas, lai veicinātu kopīgās intereses un vērtības, kā to apliecina samiti Madridē (2002. g.), Gvadalaharā (2004. g.), Vīnē (2006. g.), Limā (2008. g.), Madridē (2010. g.), Santjago (2013. g.) un Briselē (2015. g.). Secīgie samiti nodrošināja pastāvīgu politiskā dialoga intensifikāciju un progresu, kopīgi risinot plašu jautājumu loku, tostarp klimata pārmaiņu, migrācijas jomā, ar nelegālajām narkotikām saistītās noziedzības apkarošanā, cilvēktiesību un dzimumu līdztiesības sekmēšanā, izglītības un kultūras jautājumos un zinātnes un tehnoloģiju jomās.

Eiropas Savienību (ES) un Latīņamerikas un Karību jūras valstis (LAC) saista īpašas attiecības kopš stratēģiskās partnerības noslēgšanas pirmajā divpusējā reģionālajā šo valstu un valdību vadītāju samitā Riodežaneiro 1999. gadā. Laikposmā no 1999. līdz 2012. gadam galvenais ES sarunu partneris LAC bija valstu grupa “Rio grupa”. Kopš 2012. gada Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienu (CELAC) tās dalībvalstis iecēla Rio grupas vietā kā ES sarunu partneri dalībai abu reģionu samitu procesā un stratēģiskajā partnerībā.

Šis kopīgais priekšlikums attiecas uz juridisko instrumentu, kas ļauj parakstīt nolīgumu ES vārdā. Fondu izveidojot kā starptautisku organizāciju, tiks uzlabotas tā spējas saņemt finansējumu no tā dalībvalstīm, no kurām daudzas nevar veikt finansiālus ieguldījumus tajā, kamēr fonds ir Vācijas civiltiesību nodibinājums. Iegūstot starptautiskas organizācijas statusu, fonds varēs samazināt arī konkrētas izmaksas, gūt priekšrocības un baudīt imunitāti atbilstīgi starptautiskajām tiesībām, un labāk izmantot savus finanšu un cilvēkresursus. Tas savukārt ļaus to uzturēt un izstrādāt tālākas darbības partnerības atbalstam.

2.JURIDISKAIS PAMATS

Kopīgais priekšlikums ir juridisks instruments nolīguma parakstīšanai

Nolīguma parakstīšanai nepieciešamā juridiskā pamata izvēlei ir jāpamato ar objektīviem faktoriem, kuri ir pārskatāmi tiesā, tostarp ar šā tiesību akta mērķi un saturu; Nolīguma mērķis ir izveidot ES un LAC fondu kā starptautisku organizāciju, kurai ir juridiskās personas statuss saskaņā ar starptautiskām publiskajām tiesībām. Fonds palīdzēs stiprināt ES un CELAC partnerību, sekmēs savstarpējo saprašanos un veicinās abu reģionu savstarpējo redzamību. Fondu var uzskatīt par ES kopējās ārpolitikas instrumentu, jo tā darbības palīdz sekmēt dalībvalstu pasākumu tuvināšanu attiecībā uz Latīņamerikas un Karību jūras reģionu, lai nodrošinātu, ka ES var aizstāvēt savas intereses un vērtības abu reģionu partnerības satvarā. Konkrētas fonda darbības sekmē ES un CELAC politisko dialogu tādās jomā kā globālā pārvaldība un demokrātija, cilvēktiesību un tiesiskuma veicināšana. Konkrēti nesenā pagātnē fonda veiktie pasākumi ietver pētījumus un seminārus pašas stratēģiskās partnerības un ES un LAC kā globālās pārvaldības partneru sadarbības jautājumos (piemēram, pētījumi “ES un CELAC: stratēģiskās partnerības nostiprināšana” un “Diplomātijas samits: jauno reģionālismu problēmas un iespējas”; diskusija par tēmu “ES un LAC: daudzpolārās pasaules varas vai globālās pārvaldības partneri?”; un seminārs par tēmu “Ķīna, Latīņamerikas un Karību jūras reģions, un Eiropas Savienība: trīspusējās attiecības?”. Līdzīgi pasākumi tiks veikti, tiklīdz fonds iegūs starptautiskas organizācijas statusu. Šajā ziņā nolīgumam ir ar KĀDP saistīti mērķi. Fonds stiprinās arī sadarbību starp ES un LAC reģioniem, rosinās starpkultūru apmaiņu, jo īpaši, atvieglojot un veicinot pilsoniskās sabiedrības un citu sociālās jomas dalībnieku iesaistīšanos un devumu. Ņemot vērā to, ka dažas LAC dalībvalstis vairs nesaņem attīstības palīdzību, bet citas joprojām atbilst tās saņemšanas kritērijiem, fonds:

atbalstīs ES un CELAC politisko dialogu un sadarbību, iesaistot dažas vai visas LAC reģiona valstis tādās svarīgās kopējo interešu jomās kā pētniecība, ilgtspējīga attīstība, klimata pārmaiņas, konkurētspēja, nodarbinātība un izaugsme, un dzimumu līdztiesība;

vadīs vai atbalstīs partnerību interesējošu tematu analīzi un pētniecību; un

izstrādās un atbalstīs divpusējus reģionu tīklus un sekmēs zināšanu un paraugprakses apmaiņu.

Ņemot vērā tā mērķi un saturu, nolīgums ir Līguma par Eiropas Savienību (LES) 37. panta un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 209. un 212. panta darbības jomā. Nolīguma parakstīšanas procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 5. punkts un 218. panta 8. punkta otrā daļa

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

Kopš 2008. gada, kad tika apsvērta ideja par ES un LAC fondu un noteikti tā mērķi un struktūra, ir sagatavoti daudzi sagatavošanās dokumenti un pilnvaras. Šie sākotnējie dokumenti tika apspriesti secīgajās COLAC un ES augsta ranga amatpersonu sanāksmēs, kā arī divpusējās augstākā līmeņa amatpersonu sanāksmēs, un plašāks politiskais regulējums tika izstrādāts secīgajos samitos. Tika ņemta vērā attiecīgā pieredze, kas gūta citos reģionos (piemēram, ASEF un Annas Lindes fonda kontekstā). Tā kā ES un LAC fonds tika izveidots kā Vācijas civiltiesību nodibinājums, tā valde regulāri rīkoja sanāksmes un saņēma ziņojumus par tā darbību.

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Lēmums par fonda izveidošanu un sarunām par nolīgumu, lai to pārveidotu par starptautisku organizāciju, tika publiskots pirms vairākiem gadiem. Tas tika pieminēts valstu un valdību vadītāju secīgajos samitos pieņemtajās deklarācijās, kas tika ievietotas EĀDD un ES iestāžu tīmekļa vietnēs, un par to tika ziņots abu reģionu plašsaziņas līdzekļos. Abu reģionu pilsoniskās sabiedrības organizācijas, no kurām dažas ir aktīvi iesaistījušās partnerībā un organizēja un/vai piedalījās sagatavošanas pasākumos pirms secīgajiem samitiem, savās darbībās atsaucās uz fondu un ļāva sniegt informāciju par sevi fonda pilsoniskās sabiedrības organizāciju datubāzē.

Ietekmes novērtējums

Tika atzīts, ka ietekmes novērtējums nav nepieciešams, jo lēmumam par nolīguma parakstīšanu nebūs nekādas būtiskas saimnieciskas, ar vidi saistītas vai sociālas ietekmes. Fonda valde savās sanāksmēs, kas tiks sasauktas divreiz gadā, uzraudzīs nolīguma stāšanās spēkā radīto īpašo ietekmi.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Nolīguma parakstīšana tieši neietekmēs budžetu, jo tas neliek ES vai citām parakstītājvalstīm veikt finansiālus ieguldījumus fondā. Tie būs brīvprātīgi. Pamatojoties uz mītnes nolīgumu, Vācija kā uzņēmēja valsts, kas piešķir privilēģijas un imunitāti, uz sava rēķina nodrošinās atbilstīgi mēbelētas telpas, kas ir piemērotas lietošanai fonda vajadzībām, kā arī nodrošinās telpu apkopi, komunālos pakalpojumus un drošību.

Kopš fonda izveides Vācijas civiltiesību nodibinājuma statusā 2011. gadā Komisija tajā ir veikusi finansiālus ieguldījumus, un pavisam nesen, izmantojot partnerības instrumentu, piešķīra EUR 3 miljonus uz diviem gadiem, sākot no 2015. gada oktobra. Dažas LAC un ES valstis, tostarp Vācija kā uzņēmēja valsts, finansiālo atbalstu ir sniegušas vienu vai vairākas reizes. Citas valstis nevar veikt iemaksas, kamēr fonds nav kļuvis par starptautisku organizāciju, tātad nolīguma parakstīšana un stāšanās spēkā palīdzēs uzlabot tā finanšu stabilitāti.

2016/0216 (NLE)