Trešajā ziņojumā norādīts, ka Bruneja ir informējusi Komisiju, ka Horvātijas, kā arī Lihtenšteinas valstspiederīgajiem atbrīvojums no vīzu prasības tiek piešķirts uz laiku līdz 90 dienām. Tomēr šie lēmumi šā ziņojuma pieņemšanas laikā vēl nebija īstenoti. Kopš tā laika Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests vairākas reizes lūdza Bruneju ieviest atbrīvojumu no vīzu prasības, atjaunināt attiecīgās tīmekļa vietnes un informēt par izmaiņām Starptautisko Gaisa transporta asociāciju. Komisija šajā saziņā saņēma pozitīvus signālus. Pavisam nesen, 2016. gada 6. aprīlī, Brunejas misija Eiropas Savienībā rakstiski informēja Komisiju, ka vīzu režīma atcelšana tiks ieviesta praksē dažu nedēļu laikā.

Deleģētais akts (t. i., bezvīzu režīma apturēšana) stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome četru mēnešu laikā no paziņošanas dienas nav izteikusi iebildumus vai ja pirms šā laikposma beigām abas iestādes ir informējušas Komisiju, ka iebildumus neizteiks. Šis četru mēnešu laikposms tiks pagarināts par diviem mēnešiem, ja to būs lūdzis likumdevējs. Citiem vārdiem, galīgo lēmumu pieņems Eiropas Parlaments un/vai Padome.

Vīzu režīma atcelšanas savstarpība ir ES kopējās vīzu politikas princips un mērķis, uz kuru Savienībai būtu proaktīvi jātiecas attiecībās ar trešām valstīm, tādējādi veicinot Savienības ārējo attiecību uzticamības un konsekvences uzlabošanos. Šis princips nozīmē, ka ES, lemjot par vīzu prasības atcelšanu trešo valstu valstspiederīgajiem, ņem vērā to, vai attiecīgā trešā valsts savstarpēji piešķir atbrīvojumu no vīzas visu dalībvalstu valstspiederīgajiem. Šeit būtu jānorāda, ka Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās kopējās vīzu politikas izstrādē. Kopš 2001. gada EK/ES tiesībās ir ieviesti dažādi mehānismi pasākumu veikšanai savstarpības principa neievērošanas gadījumos. Ar aktīvu Komisijas atbalstu problēmas tika atrisinātas lielākajā daļā gadījumu, kad tika paziņots par savstarpības neievērošanu, tas skāra astoņas trešās valstis.

c.Kanāda (paziņojušas Bulgārija un Rumānija)

Ceturtā trīspusējā sanāksme notika 2016. gada 6. aprīlī. Sanāksmē Kanāda paskaidroja, ka no 2016. gada 15. marta visiem ceļotājiem, kuriem nav nepieciešama vīza, obligāti ir vajadzīga elektroniskā ceļošanas atļauja (eTA). Tomēr, lai veicinātu netraucētu pāreju, ir ieviests “iecietības periods”, kas ilgs līdz 2016. gada 29. septembrim.

Kanāda ir atkārtoti apliecinājusi apņemšanos attiecināt eTA uz Bulgārijas un Rumānijas valstspiederīgajiem, kuri pēdējo 10 gadu laikā ir ceļojuši uz Kanādu ar vīzu vai kuriem ir derīga ASV neimigrācijas vīza, tiklīdz eTA sistēma būs stabila un darbosies pilnībā. Šādas paplašināšanas datums vēl aizvien nav noteikts.

Sanāksmē Kanāda sniedza arī atjauninātu informāciju par imigrācijas noteikumu pārkāpumu rādītāju un vīzu atteikumu rādītāju, kas ir divi galvenie rādītāji, kuri attiecībā uz vīzu režīma atcelšanu ir paredzēti Kanādas vīzu politikas regulējumā. Gan Bulgārijai, gan Rumānijai vīzu atteikumu rādītājs pēdējos trijos gados ievērojami pārsniedz nepieciešamo 4 % slieksni (2013.–2015. gadā vidējais rādītājs abām valstīm ir aptuveni 16 %). Attiecībā uz imigrācijas noteikumu pārkāpumu rādītāju, kura slieksnis ir vidēji 3 % triju gadu laikā, abām dalībvalstīm 2013.–2015. gadā ir salīdzinoši labāki rezultāti: Bulgārijai 4,3 %; Rumānijai 2,5 %. Kanāda pavēstījusi arī, ka, lai iegūtu vairāk informācijas par konkrētām jomām (piem., ceļošanas dokumentu un izcelsmes dokumentu izsniegšanu; romu integrāciju; robežu pārvaldību un korupcijas apkarošanu), tā grasās tuvākajos mēnešos rīkot tehniskus/ekspertu apmeklējumus abās dalībvalstīs. Ekspertu apmeklējumus gan nevajadzētu uzskatīt par formālu “vīzu pārskatīšanu”, un tie palīdzētu stiprināt pārliecību un ļautu Kanādas ekspertiem identificēt specifiskos riskus, kas saistīti ar vīzu režīma atcelšanu, kā arī iespējas šos riskus mazināt.

Tādējādi attiecībā uz Bulgārijas un Rumānijas valstspiederīgajiem vīzu režīma atcelšanas pilnīga savstarpība ar Kanādu pilnībā nav panākta. Komisija turpinās uzraudzīt notikumu gaitu, sevišķi attiecībā uz to, vai Kanāda spēs iespējami drīz īstenot iecerēto eTA attiecināšanu uz konkrētām ceļotāju kategorijām un vai Kanādas nākamais pasākums būs minētās sistēmas darbības jomas paplašināšana attiecībā uz atsevišķām “zema riska” pirmreizējo ceļotāju kategorijām.

d.Amerikas Savienotās Valstis (paziņojušas Bulgārija, Horvātija, Kipra, Polija un Rumānija)

Ceturtā trīspusējā sanāksme ar ASV notika 2016. gada 23. februārī. ASV uzsvēra, kas ir apņēmusies paplašināt ASV vīzu režīma atcelšanas programmu, tiklīdz dalībvalstis būs izpildījušas visas prasības. ASV atzina dalībvalstu centienus.

Sanāksmē ASV iepazīstināja ar vīzu atteikumu statistiku par 2015. gadu: Bulgārijai 17,26 %; Horvātijai 5,29 %; Kiprai 3,53 %; Polijai 6,37 %; Rumānijai 11,16 %. Neviena no minētajām piecām dalībvalstīm nav sasniegusi ASV Imigrācijas un pilsonības likumā prasīto 3 % slieksni.

Attiecībā uz ASV prasītajiem nolīgumiem tiesībaizsardzības jomā visu dalībvalstu darbs tuvojas noslēgumam — ir parakstīti gandrīz visi nolīgumi. Interpola informēšana par pazudušām vai nozagtām pasēm netika uzskatīta par šķērsli. Tomēr vīzu režīma atcelšanas programmas kandidātvalstu apmeklējumus uz vietas, kas ir priekšnoteikums iekļaušanai vīzu režīma atcelšanas programmā, ASV sāk vienīgi tad, kad, pēc Valsts departamenta un Iekšzemes drošības departamenta ieskatiem, ir izpildītas visas Imigrācijas un pilsonības likumā paredzētās prasības.

ASV Kongress 2015. gada 18. decembrī grozīja vīzu režīma atcelšanas programmas tiesību aktus. Saskaņā ar jaunajiem noteikumiem vispārējā kārtība ir tāda, ka no 2016. gada 21. janvāra tiem ceļotājiem no vīzu režīma atcelšanas programmas valstīm, kuriem ir Irākas, Irānas, Sīrijas vai Sudānas valstspiederība (proti, dubultpilsoņiem) vai kuri 2011. gada 1. martā vai vēlāk ir atradušies šajās valstīs vai Lībijā, Somālijā vai Jemenā, ir jāpiesakās vīzas saņemšanai un viņi vairs nevar ceļot ar elektronisko atļauju (ESTA), izmantojot vīzu režīma atcelšanas programmu. Šis likums potenciāli var ietekmēt visas dalībvalstis, kas ir iekļautas vīzu režīma atcelšanas programmā. Neviena no vīzu režīma atcelšanas programmā iekļautajām dalībvalstīm saskaņā ar Regulas 1. panta 4. punkta a) apakšpunktu 30 dienu laikā no tās īstenošanas dienas nav paziņojusi Komisijai par vīzu režīma atcelšanas programmas izmaiņām. Ar jauno likumu ieviestas arī izmaiņas attiecībā uz ceļošanas dokumentiem: no 2016. gada 1. aprīļa tiesības ceļot bez vīzas ir tikai ceļotājiem, kuriem ir biometriskās pases.

Ar šīm vīzu režīma atcelšanas programmas izmaiņām ir ieviesti jauni ceļošanas ierobežojumi vīzu režīma atcelšanas programmas valstu valstspiederīgajiem. Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests Kongresam un ASV administrācijai vairākkārt pauduši ES bažas par jaunajiem pasākumiem, kas paredzēti ASV tiesību aktos, un mudināja ASV īstenot tiesību aktus elastīgi, lai ierobežotu negatīvās sekas attiecībā uz godprātīgiem ES ceļotājiem. Reaģējot uz šīm bažām un izmantojot tiesību aktu noteikumus, ASV valdība nolēma papildus tiesību aktos tieši paredzētajiem izņēmuma gadījumiem (piem., attiecībā uz militārpersonām un valdības amatpersonām, kas ceļo darba pienākumu dēļ), katru gadījumu izvērtējot atsevišķi, atteikties no tiesību aktu piemērošanas konkrētām personu kategorijām. ESTA veidlapa tika attiecīgi pārskatīta, un tagad pieteikuma iesniedzējiem, kuri uzskata, ka pieder pie šīm kategorijām, ir atļauts sniegt papildu informāciju, un ASV iestādes katrā gadījumā atsevišķi var pieņemt lēmumu par to, vai minētās personas ir tiesīgas saņemt ESTA.

Uz Bulgārijas, Horvātijas, Kipras, Polijas un Rumānijas valstspiederīgajiem joprojām attiecas vīzu prasība. Saistībā ar pilnīgas vīzu savstarpības panākšanu attiecībā uz piecām minētajām dalībvalstīm Komisijas nostāja jau ilgu laiku ir bijusi tāda, ka, atbrīvojot šo piecu valstu valstspiederīgos no vīzu prasības, nepalielinātos ne migrācija, ne draudi ASV drošībai. Tādēļ Komisija aicinās ASV apsvērt iespēju tūlītēji īstenot līdzīgu pasākumu kā Kanādas eTA attiecināšana uz “zema riska” ceļotājiem no Bulgārijas un Rumānijas — t. i., iespēju piešķirt ESTA tiem minēto piecu valstu valstspiederīgajiem, kuri ir likumīgi izmantojuši ASV vīzu, piemēram, iepriekšējos 10 gados — un, ja nepieciešams, šai sakarā ierosināt likumdošanas procesu. Turklāt Komisija aicinās ASV apsvērt ierosinātās likumdošanas iniciatīvas, konkrēti Jobs Originating through Launching Travel Act of 2015.

Paralēli pilnīgas vīzu savstarpības apspriešanai Komisija turpinās uzraudzīt to vīzu režīma atcelšanas programmas izmaiņu īstenošanu, ar kurām tiek ieviesti papildu ceļošanas ierobežojumi vīzu režīma atcelšanas programmas valstu valstspiederīgajiem, un sadarbosies ar ASV, lai nodrošinātu, ka šīs izmaiņas tiek īstenotas veidā, kas samazina negatīvo ietekmi uz godprātīgiem ES ceļotājiem. Šajā kontekstā Komisija aicinās ASV apsvērt ierosinātās likumdošanas iniciatīvas (piem., Equal Protection in Travel Act of 2016), lai mazinātu dubultpilsoņiem noteiktos ierobežojumus.

IV. Vīzu režīma atcelšanas apturēšanas seku novērtējums

Saskaņā ar Labāka regulējuma vadlīnijām arī tad, ja Komisijai nav pieejamas dažādas politikas izvēles iespējas (kas būtu attiecināms uz pašreizējo situāciju), bet ir sagaidāms, ka tiesību akta tieši identificējamā ietekme būs būtiska, tad Komisijai šī ietekme būtu jāizskaidro likumdevējiem, lai tie varētu pieņemt pilnībā apzinātu, uz pierādījumiem balstītu lēmumu.

a.Iespējamā ietekme uz Savienības pilsoņiem

Nesenajā trīspusējā sanāksmē ASV pauda nostāju, ka, apturot vīzu režīma atcelšanu, varētu panākt to, ka no jauna tiek ieviesta vīzu prasība visu dalībvalstu valstspiederīgajiem. Savstarpības princips ir noteikts ASV Imigrācijas un pilsonības likumā (U.S. Immigration and Nationality Act)(Sec. 217 (2)(A)). Rezultātā ir ļoti iespējams, ka minēto piecu dalībvalstu situācija neuzlabotos, taču pasliktinātos visu to dalībvalstu situācija, kurām patlaban ir pieejama bezvīzu ceļošana uz ASV.

Pamatojoties uz Pasaules Tūrisma organizācijas (UNWTO) un ASV Tirdzniecības departamenta statistiku, Komisija ir aprēķinājusi, ka ES pilsoņiem, kuriem pašlaik ir iespējams ceļot bez vīzas, gadā, lai ceļotu uz ASV, būtu jāpiesakās vismaz 8 miljonu vīzu saņemšanai. Ņemot vērā, ka vīzas nodeva ir USD 160 un ar pieteikumu ir saistītas arī citas izmaksas (aptuveni USD 200), ES pilsoņiem un uzņēmumiem tas radītu papildu izmaksas aptuveni 2,5 miljardu euro apmērā.

Lai gan Kanādas vīzu politikas regulējumā savstarpības princips nav paredzēts, nevar izslēgt, ka arī Kanāda līdzīgi reaģētu uz varbūtēju vīzu režīma atcelšanas apturēšanu tās pilsoņiem. Komisija aprēķinājusi, ka šādā gadījumā ES pilsoņi pieteiktos vismaz 1,5 miljonu vīzu saņemšanai, kas tiem un ES uzņēmumiem radītu 375 miljonu euro papildu izmaksas.

b.Vīzu noformēšanas realizējamība vīzu režīma atcelšanas apturēšanas gadījumā