Priekšlikums Padomes lēmums par Kopienas nostājas izstrādi Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā (GFCM) /* COM/2009/0107 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 5.3.2009 COM(2009) 107 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Kopienas nostājas izstrādi Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā (GFCM) (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Saskaņā ar EK līguma 300. panta 2. punkta otro daļu, ja struktūrām, kas izveidotas ar starptautiskiem nolīgumiem, ir jāpieņem lēmumi ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajos nolīgumos noteikto iestāžu sistēmu, Kopienas nostāju attiecībā uz šādiem lēmumiem izstrādā Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu. Ņemot vērā šo pienākumu un līdzīgu priekšlikumu par Kopienas nostājas izstrādi ICCAT (Padomes 2008. gada 11. novembra Lēmums, lai izveidotu Kopienas nostāju Atlantijas tunzivju saglabāšanas starptautiskajā komisijā ( ICCAT ), dokuments Nr. 14863/08, PECH 278 RESTREINT ), Eiropas Komisija ierosina šo lēmumu, kas attiecas uz Vidusjūras Vispārējo zivsaimniecības komisiju ( GFCM ). Pievienotā priekšlikuma mērķis ir izstrādāt Kopienas nostāju GFCM , kad tai ir jāpieņem Kopienai saistoši ieteikumi, kā tas ir noteikts pievienotajā Padomes lēmuma projektā. Atbilstīgi pilnvarām, kas Komisijai piešķirtas saskaņā ar EK līgumu, Eiropas Komisija pārstāv Kopienas intereses reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO). Tādēļ Eiropas Komisija risina sarunas, uzstājas un balso Kopienas vārdā. GFCM gadījumā šīs kompetences jo īpaši attiecas uz jautājumiem, kas saistīti ar zivsaimniecības pārvaldību, noteikumu izpildi un budžetu. Turklāt Komisija nodrošina aktīvu Kopienas līdzdalību līgumslēdzēju pušu sanāksmēs. Arī dalībvalstis ir GFCM līgumslēdzējas puses. Var būt jautājumi, kas ir dalītā kompetencē, un tādi, kas ir dalībvalstu kompetencē. Tomēr, vērtējot pēc pagātnē gūtās pieredzes, ļoti vēlams un Kopienas interesēs ir panākt, cik vien tas iespējams, kopēju nostāju. Eiropas Komisija un dalībvalstis pēc GFCM pieprasījuma sniedz jebkādu pieejamo statistisko, zinātnisko un citu informāciju, kas var būt vajadzīga, un nodrošina zinātnieku piedalīšanos zinātniskās sanāksmēs. Padome izstrādā Kopienas nostāju GFCM ikgadējām sanāksmēm, kad šai struktūrai ir jāpieņem lēmums ar juridiskām sekām, saskaņā ar 300. panta 2. punkta otro daļu. Kopienas nostāju izstrādā, pamatojoties uz jaunāko pieejamo statistisko, bioloģisko un citu zinātnisko informāciju, ko iesniegusi RZPO zinātniskā komiteja, tostarp informāciju un konsultācijām par attiecīgo zivju sugu bioloģiju un populācijas dinamiku, zivju krājumu stāvokli, zvejas ietekmi uz šādiem zivju krājumiem, un to saglabāšanas un pārvaldības pasākumiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ierosina Padomei Eiropas Kopienas vārdā pieņemt pievienoto mandātu saistībā ar GFCM ikgadējām sanāksmēm attiecībā uz lēmumiem ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza iestāžu sistēmu nolīgumos, ar ko izveido GFCM . Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Kopienas nostājas izstrādi Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā ( GFCM ) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta otro daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Līguma 33. pants saistībā ar tā 32. pantu paredz, ka viens no kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem ir nodrošināt produktu pieejamību. Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku noteikts, ka Kopiena, veicot pasākumus, kas paredzēti, lai aizsargātu un saglabātu ūdeņu dzīvos resursus, piemēro piesardzības pieeju ar mērķi nodrošināt to ilgtspējīgu izmantošanu un samazināt zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmām. Turklāt regula paredz, ka Kopienas mērķis ir pakāpeniski īstenot ekosistēmas pieeju zivsaimniecības pārvaldības jomā un veicināt efektīvas zvejas darbības ekonomiski stabilā un konkurētspējīgā zvejniecības un akvakultūras nozarē, nodrošinot pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kas ir atkarīgi no zvejas darbībām, un ņemot vērā patērētāju intereses. (2) Eiropas Kopiena, kā arī Bulgārija, Kipra, Francija, Grieķija, Itālija, Malta, Rumānija, Slovēnija un Spānija ir Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas ( GFCM ) līgumslēdzējas puses. Pamatojoties uz zinātniskiem pierādījumiem, GFCM var sagatavot saistošus ieteikumus, kas paredzēti, lai saglabātu ūdeņu dzīvo resursu populācijas Vidusjūrā un Melnajā jūrā tādā apjomā, kas ļautu gūt maksimālo ilgtspējīgo nozveju pārtikas un citos nolūkos. (3) Saskaņā ar EK līguma 300. panta 2. punkta otro daļu Kopienas nostāja struktūrās, kas izveidotas ar reģionāliem zivsaimniecības nolīgumiem un kuras ir aicinātas pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, bet kas nemaina attiecīgajos nolīgumos noteikto iestāžu sistēmu, jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu ar Padomes lēmumu, pamatojoties uz Kopienas priekšlikumu, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Nostāja, kas Kopienas vārdā jāpieņem Vidusjūras Vispārējās zivsaimnniecības komisijā ( GFCM ), kad šī komisija ir aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, ir izklāstīta šā lēmuma pielikumā. 2. pants Lēmumu novērtē un vajadzības gadījumā pārskata Padome, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, vēlākais līdz ikgadējai Vidusjūras Vispārējās zivsaimnniecības komisijas sanāksmei 2014. gadā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Kopienas nostāja GFCM 1. PRINCIPI Saistībā ar GFCM Eiropas Kopiena: a) rīkojas saskaņā ar Kopienas izvirzītajiem mērķiem kopējās zivsaimniecības politikas satvarā, jo īpaši ievērojot piesardzības pieeju, lai nodrošinātu ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu GFCM konvencijas apgabalā, veicinātu ekosistēmas pieejas pakāpenisku īstenošanu zivsaimniecības pārvaldības jomā un mazinātu zvejas darbību ietekmi uz jūras ekosistēmu, kā arī veicinot ekonomiski stabilu un konkurētspējīgu Kopienas zivsaimniecību, nodrošinot pietiekami augstu dzīves līmeni tiem, kuri ir atkarīgi no zvejas darbībām, un ievērojot patērētāju intereses; b) garantē, ka GFCM ieteikumi atbilst GFCM konvencijas mērķiem; c) nodrošina, lai GFCM ieteikumi būtu saskaņā ar starptautiskajiem tiesību aktiem, un jo īpaši ar noteikumiem, kas paredzēti ANO Jūras tiesību konvencijā, ANO nolīgumā attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību un Nolīgumā, lai veicinātu starptautisko saglabāšanas un pārvaldības pasākumu ievērošanu uz tāljūrā esošiem zvejas kuģiem; d) veicina atbilstību citu reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju pieņemtajiem pasākumiem; e) tiecas panākt sinerģiju ar Kopienas izvirzīto politiku divpusējās attiecībās ar trešām valstīm zivsaimniecības jomā un saskaņotību ar ārējo attiecību politiku; f) nodrošina, ka tiek ievērotas Kopienas starptautiskās saistības. 2. Virzieni Eiropas Komisija vajadzības gadījumā cenšas atbalstīt GFCM šādu pasākumu pieņemšanā: a) saglabāšanas un pārvaldības pasākumi zvejas resursu jomā, pamatojoties uz labāko zinātnisko informāciju, kas ir pieejama. Vajadzības gadījumā apsver īpašus pasākumus attiecībā uz krājumiem, ko apdraud pārmērīga nozveja, lai nepieļautu jebkādu zvejas darbību pieaugumu; b) ilgtermiņa pārvaldības plāni zvejas resursu atjaunošanai vai ilgtspējīgai izmantošanai, lai nodrošinātu zvejas darbību pakāpenisku stabilizēšanos ilgtspējības robežās, neskarot ārkārtas pasākumus, kas var būt nepieciešami neparedzētās situācijās. c) pasākumi, lai nodrošinātu, ka zvejas piepūle ir samērīga ar zvejas iespējām. Zvejniecībās, kuras izmanto pārzvejotus krājumus, jāpievērš uzmanība flotes pārmērīgajai jaudai, cenšoties panākt, lai trešo valstu pūliņi būtu līdzvērtīgi Kopienas pūliņiem; d) tehniskie pasākumi, piemēram, attiecībā uz zivju minimālo izmēru, linuma acu un āķu izmēriem, zvejas rīku izmēriem un nostiprināšanu, zvejas liegumiem laikā un telpā, aizsargājamām jūras teritorijām, pamatojoties uz labākajiem zinātniskajiem ieteikumiem, kas ir pieejami; e) uzraudzība, kontrole un pārraudzība, lai nodrošinātu zvejas darbību, flotes jaudas un ostas valsts pasākumu īstenošanas pienācīgu kontroli, nostiprinātu atbilstību GFCM noteikumiem un saskaņošanu ar Kopienas tiesību aktiem par NNN zvejas darbībām; f) efektīvi tirdzniecības pasākumi, kas paredzēti, lai saglabātu GFCM valstu zivju krājumus; g) GFCM iestāžu modernizācija.