Bēgļu krīzes risināšana Eiropā: ES ārējās darbības nozīme

I.Pašreizējā bēgļu krīze un tās starptautiskais konteksts

Eiropas Savienība (ES) saskaras ar vērienīgāko bēgļu krīzi kopš II Pasaules kara beigām. Pašreizējā situācija ir jāskata plašākā kontekstā, ņemot vērā vardarbīgus konfliktus un destabiliāciju citviet pasaulē. Tā ir bezprecedenta apmēra krīze, ko lielā mērā izraisa konflikti un vajāšana plašākā Eiropas kaimiņreģionā. Vardarbīgu konfliktu dēļ Sīrijā un Irākā vai nestabilitātes un nabadzības dēļ Āfrikas reģionos miljoniem sieviešu, vīriešu un bērnu ir spiesti bēgt no savas dzimtenes, meklēt aizsardzību un cilvēka cienīgu dzīvi, tostarp doties uz Eiropas Savienību.

Eiropas Savienība aktīvi reaģē uz šo krīzi, balstoties uz solidaritātes un atbildības principiem un pilnībā ievērojot savas vērtības un starptautiskās saistības. Kopš 2015. gada sākuma ES ir novirzījusi un izmantojusi visus savus ārējās darbības instrumentus, lai reaģētu uz bēgļu krīzi, īstenojot trīs mērķus: glābt dzīvības, nodrošināt aizsardzību tiem, kam tā ir vajadzīga, un pārvaldīt robežas un mobilitāti.

Migrācijas plūsmas 2014. gadā ievērojami pieauga jo īpaši Vidusjūras centrālajā daļā. 2015. gadā ir vērojama vēl dramatiskāka situācijas pasliktināšanās. Eiropas Savienībā caur tā saukto Vidusjūras austrumdaļu ir iebraukuši 182 740 migranti, kas ir milzīgs palielinājums salīdzinājumā ar 2014. gadu. Migranti ierodas bijušajā Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikā un Serbijā un pēc tam dodas uz Ungāriju un citām Eiropas Savienības dalībvalstīm pa tā saukto Rietumbalkānu ceļu. Līdz 2015. gada augustam Ungārijā ir reģistrēti 142 649 migranti, kuri nelegāli ieradās pa šo ceļu.

Lai gan migrācijas plūsmu sastāvs ir dažāds, strauji pieaug to personu skaits, kuras meklē starptautisku aizsardzību, jo īpaši no Sīrijas, Irākas un Afganistānas. 90 % no tiem, kuri ierodas caur Vidusjūras austrumdaļu, ir šo triju valstu valstspiederīgie. Nelegālie migranti, kuri izmanto Vidusjūras centrālo daļu, ierodas galvenokārt no Subsahāras Āfrikas un bieži vien arī no konfliktu zonām – aptuveni 20 % no Eritrejas, 12 % no Somālijas un 10 % no Sīrijas. Salīdzinājumā ar 2014. gadu, kad šo ceļu izmantoja galvenokārt bēgļi no Sīrijas, patlaban šī proporcija ir mainījusies. Tomēr robežšķērsošanas gadījumu skaits aizvien ir līdzīgs (106 290 gadījumi līdz 2015. gada augustam). Migrācijas plūsmu sastāva un izmantoto maršrutu ātrās izmaiņas liecina par to, ka migrantu kontrabandisti spēj pielāgoties jauniem apstākļiem.

Lai gan Eiropas pilsoņi, iespējams, domā, ka pašreizējais migrācijas spiediens ir dramatisks, Eiropas Savienība nekādā ziņā nav visvairāk skartais reģions pasaulē. Kā norāda Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos (UNHCR), 2014. gadā ir sasniegts pasaulē lielākais bēgļu un pārvietoto personu skaits kopš Otrā pasaules kara – 59,5 miljoni. Vairāk nekā 85 % no šiem cilvēkiem dzīvo jaunattīstības valstīs. Ļoti liels skaits cilvēku ir pārvietoti savas valsts teritorijā, un bēgļi bieži vien meklē pirmo patvērumu kaimiņvalstīs. Piemēram, lielākā daļa Sīrijas bēgļu tiek uzņemti Libānā, Jordānijā un Turcijā. Lielākā daļa āfrikāņu migrē pašā Āfrikas teritorijā – Rietumāfrikā vien ir vairāk nekā 8,4 miljoni iekšējo migrantu. Tas liecina, ka pašreizējā migrācijas un bēgļu krīze nav tikai un galvenokārt Eiropas problēma. Tā ir nozīmīga starptautiska problēma. Eiropas Savienība vada starptautiskos centienus, kuru mērķis ir risināt konfliktus un novērst nestabilitāti, kā arī sniegt atbalstu cietušajiem iedzīvotājiem.

II.Eiropas Savienības politika un risinājumi

Pēdējo mēnešu laikā ES iestādes ir pielikušas visas pūles, lai risinātu šo globālo krīzi. Eiropadome un Komisija, jo īpaši izmantojot Eiropas politiku migrācijas jomā , ir izstrādājušas galvenos elementus Eiropas reakcijai uz migrācijas problēmām gan Savienības iekšienē, gan starptautiskā līmenī.

Pirmā prioritāte ir saglabāt to cilvēku dzīvību, kuri ceļā uz Eiropu mēģina šķērsot Vidusjūru. Taču ir skaidrs, ka ir svarīgi aizsargāt grūtībās nonākušus cilvēkus, izmantot steidzamu humāno palīdzību, nodrošināt patvēruma pieejamību un meklēt risinājumus jo īpaši tādiem pamatcēloņiem kā konflikti, politiska vardarbība, cilvēktiesību pārkāpumi un nabadzība. Šiem jābūt Eiropas Savienības rīcības pamatmērķiem.

Ņemot vērā pašreizējo krīzi, priekšroka tiek dota pasākumiem, kam ir plašāka tūlītēja ietekme uz migrācijas plūsmām. Pamatcēloņu risināšanai vienlaikus ir vajadzīga ilgtermiņa iesaiste šajos jautājumos. Eiropas Savienības mērķis ir stiprināt politisko dialogu, sadarbību, zināšanu un pieredzes apmaiņu ar partnervalstīm, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vietējām iestādēm, lai atbalstītu cilvēku mobilitāti kā tautas attīstības pozitīvu elementu. Sadarbība ar tiesībās balstītu pieeju, kas ietver visas cilvēktiesības, palīdzēs atrisināt problēmas, tostarp dienvidu-dienvidu migrāciju un neaizsargātu migrantu situāciju.

Šajā paziņojumā, kas ir daļa no plašākas priekšlikumu paketes, ko pieņēmusi Eiropas Komisija, ir izklāstīta ārējā darbība, ko Eiropas Savienība veic, lai risināt bēgļu krīzi. Tā pamatā ir starptautiskas iesaistes stabila struktūra divpusējā, reģionālā un daudzpusējā līmenī šajā jomā, pamatojoties galvenokārt uz 2011. gada vispārējo pieeju migrācijai un mobilitātei.

Tiek mobilizēti galvenie finanšu instrumenti. Līdz ar atvēlēto budžetu – EUR 96,8 miljardiem 2014.–2020. gadam – Eiropas Savienības ārējai sadarbībai, tostarp pasaules mēroga sadarbībai attīstības jomā, ir svarīga nozīme tādu jautājumu risināšanā kā nabadzība, nedrošība, nevienlīdzība vai bezdarbs. Tas ietver Eiropas Savienības atbalstu tādās jomās kā izaugsme un darbvietu izveide, miers un drošība, cilvēktiesības un labas pārvaldības veicināšana reģionos un valstīs, kurās rodas bēgļu plūsmas.

Saistībā ar pašreizējo krīzi un papildus Sīrijas trasta fondam Eiropas Komisija ierosina ES dalībvalstīm arī jaunu Eiropas Ārkārtas ieguldījumu fondu stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā. Ieguldījumu fondi dod iespēju ES, tās dalībvalstīm un līdzekļu devējiem atbilstīgi rīkoties dažādās ārkārtas situācijās, kopīgi, elastīgi un ātri iesaistoties un reaģējot uz mainīgajām vajadzībām. Ierosinātais ieguldījumu fonds atbalstīs stabilitāti, veicinās elastīgumu, ekonomikas attīstību, drošību un migrācijas pārvaldību. Tas nodrošinās ES un tās dalībvalstis ar ātru un elastīgu instrumentu, kas spēj dot ātrākus rezultātus. Fonds palīdzēs palielināt ES atbalstu. Vienlaikus tas nodrošina pamatu spēcīgākam politiskajam nozīmīgumam un veicina integrētāku un saskaņotāku pieeju. Paredzams, ka ieguldījumu fonds būs konkrēts rezultāts, ko panākt Valetas samitā 2015. gada novembrī. Eiropas Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos sagaida, ka dalībvalstis sniegs fondā pastāvīgu un dāsnu ieguldījumu.

III.Galvenie jautājumi un Eiropas Savienības atbildes

Eiropas Savienība aktīvi darbojas visā pasaulē. Turpmāk minētās valstis un reģioni ir visciešāk saistīti ar pašreizējo krīzi.

Sīrija un Irāka

ES ir atbalstījusi diplomātiskās iniciatīvas, lai rastu politiskus risinājumus, sākoties konfliktiem Sīrijā un Irākā. Šajā sakarā Komisija un Augstā pārstāve šogad pieņemtajā paziņojumā ir noteikusi reģionālās stratēģijas politisko satvaru, tostarp cīņai pret Da’esh, paredzot arī finanšu ieguldījumu EUR 1 miljarda apmērā. Vairāk nekā 4 miljoni sīriešu ir pametuši savu valsti, turklāt vēl 7,6 miljoni ir pārvietoti valsts iekšienē un vairāk nekā 230 000 cilvēku gājuši bojā. Lielākā daļa Sīrijas bēgļu atrodas Libānā, Jordānijā un Turcijā, un to skaits turpina pieaugt, radot milzīgu politisko, ekonomisko un sociālo spiedienu uz šīm valstīm. Tā kā kaimiņu spēja uzņemt jaunus bēgļus ir izsmēlusi savas iespējas un robežu politika ir kļuvusi stingrāka, kopš 2015. gada sākuma ir strauji pieaugusi gan iekšēja pārvietošana, gan tiešas bēgļu plūsmas uz ES, jo īpaši uz Grieķiju.