[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 11.10.2005 COM(2005) 457 galīgā redakcija 2005/0194 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts No Direktīvas 93/15/EEK par nosacījumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību darbības jomas skaidri izslēgti pirotehniskie izstrādājumi. Tomēr vienā no direktīvas apsvērumiem norādīts, ka plānots papildu tiesību akts par pirotehniskiem izstrādājumiem. Šā priekšlikuma mērķis ir Kopienas līmenī radīt visaptverošu un saskaņotu likumīgo pamatu un paredzēt minimālās drošības prasības, lai: * nodrošinātu pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti ES, * uzlabotu vispārējo patērētāju un profesionāļu aizsardzību, * veicinātu nelaimes gadījumu skaita samazināšanos, * saskaņotu drošības prasības, kas piemērojamas dažādās dalībvalstīs, 1.1. Pašreizējā situācija Likumīgais pamats pirotehnisko izstrādājumu laišanai tirgū un izmantošanai dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs. Lai iegūtu situācijas pārskatu, Komisija 2003. gadā izsūtīja aptaujas anketu par likumīgo pamatu attiecībā uz pirotehniskiem izstrādājumiem un jo īpaši uguņošanas ierīcēm. Anketas mērķis arī bija iegūt statistiku par nelaimes gadījumiem, kas saistīti ar uguņošanu ES un EEZ. Turpmāk sniegtie dati par nelaimes gadījumiem attiecas tikai uz uguņošanas ierīcēm, bet ne uz citiem pirotehniskiem izstrādājumiem, piemēram, skatuves efektiem un briesmu signālugunīm vai automobiļu nozarē izmantojamiem pirotehniskiem izstrādājumiem. Attiecībā uz šiem ražojumiem dalībvalstīs nepastāv vienota sistēma ziņošanai par nelaimes gadījumiem. 1.1.1. Uguņošanas ierīču laišana tirgū Klasifikācija un apstiprināšana Pašreizējos dalībvalstu tiesību aktos uguņošanas ierīces iedalītas vairākās klasēs. Šīs klases atšķiras pēc pirotehniskās vielas daudzuma uguņošanas ierīcē un dažos gadījumos arī pēc izmantošanas vietas (telpās un ārpus telpām). Lai gan šīs valstu klasificēšanas sistēmas ir līdzīgas ar to, ka pamatojas uz izmantotās pirotehniskās vielas daudzumu, tās nav vienādas. Daudzās dalībvalstīs ir apstiprināšanas sistēmas uguņošanas ierīču laišanai tirgū saistībā ar to klasifikāciju. Šajās apstiprināšanas sistēmās šobrīd ir izmantoti valstu standarti uguņošanas ierīču pārbaudei. Atzīstot šīs atšķirības, CEN , Eiropas Standartizācijas komiteja, vēlas izveidot saskaņotus ES standartus uguņošanas ierīcēm. Pirmā Eiropas Standartizācijas komitejas standartu sērija tika publicēta 2003. gada maijā. Dažas dalībvalstis ziņo, ka tās paredzējušas iekļaut Eiropas Standartizācijas komitejas standartus savos valstu tiesību aktos. Ierobežojumi patērētājiem Pastāv būtiskas atšķirības uguņošanas ierīču tipos, kurus drīkst pārdot saskaņā ar valstu ierobežojumiem. Visas dalībvalstis aizliedz lielo uguņošanas ierīču pārdošanu patērētājiem. Trīs dalībvalstis aizliedz visa veida uguņošanas ierīču pārdošanu jebkādiem patērētājiem. Turklāt viena dalībvalsts atļauj mazo uguņošanas ierīču pārdošanu patērētājiem un aizliedz pārējās. Dažas dalībvalstis aizliedz pārdot uguņošanas ierīces ar trokšņa efektu (piemēram, plaukšķenes). Dažu citu veidu uguņošanas ierīču pārdošana arī ir aizliegta dažās dalībvalstīs. Šiem pasākumiem ir dažādi iemesli, sākot no drošības apsvērumiem līdz raizēm par traucējošiem efektiem. Minimālie vecuma ierobežojumi dažādām uguņošanas ierīču klasēm dažādās ES valstīs ir ļoti atšķirīgi. Trīs dalībvalstis atļauj pārdot un/vai izmantot uguņošanas ierīces tikai noteiktās dienās, piemēram, laikā no Ziemassvētkiem līdz Jaunajam gadam. Marķēšana Marķēšanas prasības dalībvalstīs zināmā mērā atšķiras. Šīs prasības var ietvert informāciju par klasifikāciju un apstiprināšanu un noteiktu informāciju par drošu izmantošanu un vecuma ierobežojumiem. Visi valstu tiesību akti paredz noteikumus par informāciju attiecībā uz drošu rīkošanos un izmantošanu. 1.1.2. Nelaimes gadījumi Atsaucoties uz Komisijas aptaujas anketu, tikai mazākums dalībvalstu un viena EBTA dalībvalsts sniedza skaitlisku informāciju par nelaimes gadījumiem saistībā ar uguņošanas ierīcēm. Viens no tā iemesliem varētu būt fakts, ka nelaimes gadījumu reģistrēšanas valstu sistēmas nesatur atsevišķu informāciju par uguņošanas ierīcēm kā nelaimes gadījumu cēloni. Šķiet, ka nelaimes gadījumu līmenis dažādās valstīs būtiski atšķiras. Daļēji to varētu attiecināt uz vietējām tradīcijām saistībā ar uguņošanas ierīču izmantošanu sabiedrībā. Reģistrētais nelaimes gadījumu līmenis Grieķijā (aptuveni viens uz miljonu iedzīvotāju) un Īrijā (3,9) ir zemāks nekā Dānijā (5,4), Lielbritānijā (60,1), Zviedrijā (aptuveni 50) un Norvēģijā (4,5). Šo atšķirību iemesli ir neskaidri, tomēr interesanti atzīmēt, ka abas dalībvalstis ar zemāko paziņoto līmeni ir aizliegušas pārdot uguņošanas ierīces patērētājiem. Jāatzīmē, ka iepriekšminētā informācija attiecas tikai uz reģistrētiem nelaimes gadījumiem un pamatojas uz gadījumiem, kuros bijusi nepieciešama ārstēšanās slimnīcā. Tajā nav ietverta informācija par nelaimes gadījumiem, kuros medicīnisko palīdzību varētu būt sniedzis plaša profila ārsts vai kas varētu būt notikuši mājās un par kuriem nav ziņots. Tāpēc iespējams, ka reģistrēto nelaimes gadījumu skaits ir zemāks par reālo skaitu. Ņemot vērā, ka nav iespējams iegūt sīkāku informāciju, kas pārsniegtu faktisko datu robežas, jebkurš mēģinājums noteikt kopējo nelaimes gadījumu skaitu visā ES jāuztver ļoti piesardzīgi. Tomēr zemāks nelaimes gadījumu līmenis varētu būt reģionā ar 15 negadījumiem uz vienu miljonu iedzīvotāju, un augstāks līmenis varētu būt reģionā ar 100 nelaimes gadījumiem uz vienu miljonu iedzīvotāju. Ja šos datus izmanto attiecībā uz paplašinātās ES 455 miljoniem iedzīvotāju, iegūst kopējo ar uguņošanas ierīču izmantošanu saistīto nelaimes gadījumu skaitu – no 7000 līdz 45 000. Ierobežota ir arī informācija par to, vai nelaimes gadījumi ir uguņošanas ierīces bojājuma vai nepareizas rīcības rezultāts. Iesniegtā informācija liecina, ka lielākā daļa nelaimes gadījumu notikuši nepareizas rīcības dēļ, lai gan ir interesanti atzīmēt, ka Dānijā 2002. gadā gandrīz puse reģistrēto nelaimes gadījumu notikuši uguņošanas ierīču bojājuma dēļ. Dažās no anketu atbildēm arī paustas vispārējas bažas par dažu to uguņošanas ierīču kvalitāti un standartiem, kas varētu tikt realizēti ES tirgū. Citi pirotehniskie izstrādājumi, tostarp skatuves efekti un briesmu signālugunis, arī iekļauti atšķirīgos valstu tiesību aktos. Tomēr Komisijai nav nekādu statistikas datu par šo ražojumu bojājumiem vai ar tiem saistītiem nelaimes gadījumiem, bet nevar izslēgt, ka nelaimes gadījumi to nepareizas darbības dēļ notiek. 1.1.3. Automobiļu nozarē izmantojamo pirotehnisko izstrādājumu laišana tirgū Daudzās dalībvalstīs ir atšķirīgs apstiprināšanas process attiecībā uz uzpildītāju, moduļu un automobiļos un citur izmantojamo drošības ierīču laišanu tirgū. Apstiprināšanas procesi šobrīd notiek saskaņā ar valstu normatīvajiem aktiem šo ražojumu apstiprināšanai. 1.2. Plānotā ES tiesību akta ietekme ES tiesību akts par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū un izmantošanu ir paredzēts, lai izstrādātu drošības pamatprasības, kas ir nepieciešamas saskaņoto ES standartu par pirotehniskiem izstrādājumiem efektivitātei. Direktīvas projekta mērķis arī ir izstrādāt saskaņotu ES pieeju informācijas sniegšanā par drošu apiešanos ar pirotehniskiem izstrādājumiem un to izmantošanu. Saskaņota ES pieeja pirotehnisko izstrādājumu standartiem nodrošinās, ka standartam neatbilstoši pirotehniskie izstrādājumi netiek laisti ES tirgū, un tam vajadzētu ievērojami samazināt nelaimes gadījumu skaitu, kas saistīti ar uguņošanas ierīces nepareizu darbību. Tā paredzēs CE marķējuma izmantošanu pirotehniskiem izstrādājumiem, kā rezultātā tirgū varēs laist tikai pirotehniskos izstrādājumus ar CE marķējumu. Saskaņota ES pieeja noteikumam attiecībā uz informēšanu par drošu apiešanos ar pirotehniskiem izstrādājumiem un to izmantošanu arī varētu palīdzēt samazināt nelaimes gadījumu skaitu, kas saistīti ar nepareizu izmantošanu. Saskaņotai pieejai attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu klasificēšanu, standartu izmantošanu un apstiprināšanas sistēmu jārada ievērojamas priekšrocības ražojumu drošuma jomā, papildus radot vienoto tirgu ražotājiem un importētājiem. Vienlaikus, ņemot vērā dažādu valstu tiesību aktu atšķirību attiecībā uz uguņošanas ierīču realizāciju un izmantošanu, priekšlikumā dalībvalstīm paredzēta iespēja saglabāt to tiesību aktus saistībā ar attiecīgo uguņošanas ierīču dažādo klašu lietošanas vecuma ierobežojumu, realizāciju un izmantošanu. 1.3. Saskaņotība ar citiem Kopienas tiesību aktiem Citi pirotehniskie izstrādājumi, uz kuriem jau attiecas pašreizējie ES tiesību akti, piemēram, kuģu aprīkojumā izmantojamie, ir izslēgti no šīs direktīvas darbības jomas. Tā arī neattiecas uz sprāgstvielām, kas ir Padomes Direktīvas 93/15/EEK darbības jomā. Tāpēc ierosinātā direktīva ir saskaņota ar pārējiem Kopienas tiesību aktiem. 2. Konsultāciju ar ieinteresētajām PERSONāM REZULTāTI UN IETEKMES NOVēRTēJUMS Konsultācijas Tā kā darba grupa pirotehnisko izstrādājumu jautājumos ES līmenī iepriekš nepastāvēja, konsultāciju process par šo direktīvu sākās 2003. gada maijā ar aptaujas anketas izsūtīšanu, kā minēts iepriekš. Tai bija pievienota vēstule dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām un kandidātvalstu un EBTA valstu misijām, kas aicināja izplatīt aptaujas anketu potenciālajām ieinteresētajām personām un kurā paskaidrots, ka atbildes drīkst sniegt visas personas. Ieinteresēto personu darba grupas pirmā sanāksme tika sarīkota 2003. gada 23. septembrī, tai sekoja vēl divas tikšanās 2003. gada 1. decembrī un 2004. gada 16. martā Briselē. Uzaicinājumi uz šīm sanāksmēm tika nosūtīti dalībvalstu, kandidātvalstu un EBTA dalībvalstu administrācijām un tām asociācijām, kas bija atbildējušas uz aptaujas anketu vai kas bija paziņojušas par savu interesi piedalīties darba grupā. Pirotehnikas nozari pārstāvēja delegāti no Eiropas Pirotehnikas asociācijas. Automobiļu detaļu piegādes nozari pārstāvēja CLEPA , tās Eiropas asociācija. Eiropas Standartizācijas komiteja un, jo īpaši, tās tehniskā komiteja pirotehnisko izstrādājumu jautājumos, arī bijušas cieši saistītas ar šīs direktīvas sagatavošanu. Tā ir palīdzējusi sagatavot drošības pamatprasības, kas tika pabeigtas sanāksmē Delftā, Nīderlandē, 2003. gada 17. un 18. novembrī. Darba grupas dalībnieki plaši izplatīja vairākus agrākos šīs direktīvas projektus, un sekojoši tika saņemti ne tikai par pirotehniku atbildīgo valsts iestāžu komentāri, bet arī komentāri no vairākām nozares asociācijām un atsevišķiem uzņēmumiem (uguņošanas ierīču, automobiļu detaļu piegādes un kosmiskās aviācijas nozarēm). Principā lielākā daļa dalībvalstu un pirotehnikas nozares asociācijas un automobiļu detaļu piegādātāji atbalsta iniciatīvu direktīvai par pirotehniskiem izstrādājumiem. Tomēr Lielbritānijas un Zviedrijas kompetentās iestādes uzskata, ka ES tiesību akts šajā jomā nav nepieciešams, šo uzskatu atbalsta daži britu pirotehnikas ražotāji. Eiropas automobiļu detaļu piegādātāji skaidri lūguši šīs direktīvas darbības jomā iekļaut drošības spilvenus un citu pirotehnisku automobiļu drošības aprīkojumu, ir saņemts lūgums izslēgt kosmiskās aviācijas detaļas, jo uz tām jau attiecas citi starptautiski noteikumi. Galvenā diskusija ar dalībvalstīm darba grupas sanāksmēs attiecās uz to, kādā apjomā dalībvalstis varētu saglabāt valsts ierobežojumus noteiktu klašu uguņošanas ierīču pārdošanai un izmantošanai. Tā kā attiecībā uz uguņošanas ierīcēm pastāv ievērojami atšķirīgas kultūras tradīcijas, priekšlikumā paredzēta iespēja dalībvalstīm ierobežot 2. un 3. klases uguņošanas ierīču izmantošanu un/vai pārdošanu sabiedrībai. Dažas dalībvalstis arī vēlas tiesības ierobežot 1. klases uguņošanas ierīču (t.i., ļoti zemas bīstamības uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai norobežotās telpās, tostarp uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai dzīvojamo ēku iekšpusē) izmantošanu un/vai pārdošanu, kurām saskaņā ar definīciju ir ļoti zema riska pakāpe. Lai gan principā tas nav pieņemams, jo ir nepieciešams radīt iekšējā tirgus nosacījumus šai ražojumu grupai, Komisija ir gatava izsniegt Eiropas Standartizācijas komitejai jaunu pilnvaru, lai no jauna definētu 1. klasi un strādātu ar to preču sarakstu, kuras visas dalībvalstis var uzskatīt par nekaitīgām un kuras sekojoši varētu būt brīvā apritē iekšējā tirgū. Vēl viens pretrunīgs jautājums, ko pieminēja vairākas dalībvalstis, bija minimālie vecuma ierobežojumi. Tomēr Komisija skaidri noteikusi, ka tās ir minimālās prasības un ka dalībvalstīm ir tiesības ieviest stingrākus ierobežojumus, ja tas uzskatāms par nepieciešamu. Tām dalībvalstīm, kurām vēl nav minimālo vecuma ierobežojumu uguņošanas ierīču pārdošanai gala lietotājiem, minimālajiem vecuma ierobežojumiem būs pozitīva ietekme uz nelaimes gadījumu skaitu, kas saistīti ar uguņošanas ierīču izmantošanu. Ietekmes novērtējums ES patērētājiem pārdodamo uguņošanas ierīču (1., 2. un 3. klase) tirgus tiek vērtēts ap 700 miljoniem euro gadā. ES tikai profesionāļiem pārdodamo uguņošanas ierīču tirgus arī tiek vērtēts ap 700 miljoniem euro gadā. Tikai maza daļa no uguņošanas ierīcēm tiek saražota ES. Daudzas uguņošanas ierīces, kas tiek ražotas ES, domātas profesionālai izmantošanai (4. klase). Aprēķināts, ka automobiļu pasažieru ierobežotājsistēmas ES ik gadus tiek uzstādītas aptuveni 20 miljonos automobiļu. Katru gadu tirgū laiž aptuveni 80 miljonus drošības spilvenu ar kopējo vērtību aptuveni 3,5 miljardi euro. Drošības jostu spriegotājierīču gadījumā tirgū ik gadus laiž 90 miljonus vienību ar kopējo vērtību ap 2 miljardiem euro. Iecerētā direktīva radītu vienotu pirotehnisko izstrādājumu tirgu. Tā rezultātā gaidāma to tirdzniecības šķēršļu novēršana, ko šobrīd rada visā ES spēkā esošie valstu tiesību akti. Šī direktīva noteiks drošības pamatprasības pirotehniskajiem izstrādājumiem, dalībvalstu kompetentajām iestādēm novērtējot šo preču atbilstību minētajām prasībām. Preces, kas tiks uzskatītas par atbilstošām drošības prasībām, var saņemt CE marķējumu, garantējot to brīvu apriti ES, tai pat laikā tiks nodrošināts augsts patērētāju aizsardzības līmenis. Gaidāms, ka direktīva ievērojami samazinās izmaksas, jo vienots CE novērtējums aizstās 25 valstu apstiprināšanas procedūras. Galvenie ieguvumi tādējādi ir: samazināti apgrūtinājumi uzņēmumiem ar saskaņotas apstiprināšanas sistēmas palīdzību attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū, vienlaicīgi radot vienotu tirgu un augstu patērētāju aizsardzības līmeni. Pirotehniskie izstrādājumi, kas paredzēti bruņoto spēku, policijas, aviācijas vajadzībām vai uz kuriem attiecas Kuģu aprīkojuma direktīva (96/98/EK), tiks izslēgti no šīs direktīvas. 3. Priekšlikuma JURIDISKIE FAKTORI Juridiskais pamats Priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma 95. pants. Ar ierosināto direktīvu tiks noteikti nosacījumi pirotehnisko izstrādājumu laišanai ES tirgū un izmantošanai, saskaņojot pamatprasības. Tās mērķis ir ieviest minimālās drošības prasības, lai aizsargātu vispārējo sabiedrību un profesionāļus, vienlaikus novēršot šķēršļus tirdzniecībā un novēršot konkurences traucējumus atšķirīgo reglamentējošo sistēmu dēļ. Uzsvars tādējādi liekams uz lietotāju aizsardzību, tai pat laikā uzlabojot nosacījumus iekšējā tirgus funkcionēšanai. EK Līguma 95. pants tādējādi ir piemērots, lai saskaņotu pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū un izmantošanu, tai pat laikā uzlabojot lietotāju aizsardzību. Subsidiaritātes un proporcionalitātes principi Tiesību akti par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū un izmantošanu pašlaik visā ES ir noteikti valstu līmenī, un šādi atšķirīgi valstu tiesību akti rada šķēršļus Kopienas iekšējai tirdzniecībai. Tādēļ Komisijas nodoms ir izveidot reālu iekšējo tirgu atsevišķām pirotehnisko izstrādājumu klasēm un ieviest drošības pamatprasības. Tas ir iespējams tikai, izmantojot direktīvu vai regulu. Tā kā uguņošanas ierīces ir saistītas ar nelaimes gadījumiem un, ņemot vērā, ka tās var ļoti viegli nelegāli transportēt no vienas dalībvalsts uz otru pāri atvērtām robežām, iestādēm nav vienkārši kontrolēt uguņošanas ierīču laišanu tirgū. Ja netiks definētas drošības pamatprasības, sagaidāms, ka turpinās palielināties to negadījumu skaits, kas saistīti ar uguņošanas ierīcēm. Tomēr jāņem vērā arī subsidiaritāte, jo ierosinātā direktīva nekavēs dalībvalstis veikt pasākumus, pamatojoties uz sabiedrības drošību vai drošumu, lai ierobežotu atsevišķu klašu uguņošanas ierīču laišanu tirgū. Ierosinātā direktīva dalībvalstīm ļaus arī saglabāt augstākus minimālā vecuma ierobežojumus uguņošanas ierīču tirdzniecībā patērētājiem, arī pamatojoties uz sabiedrības drošību vai drošumu. Ierosinātā direktīva ir proporcionāla mērķiem uzlabot patērētāju drošību un radīt pirotehnisko izstrādājumu iekšējo tirgu. Instrumentu izvēle Komisija ir izvēlējusies direktīvu kā labāko instrumentu tās mērķu sasniegšanai, jo pastāv nepieciešamība saskaņot atšķirīgos valstu tiesību aktus attiecībā uz pirotehniskiem izstrādājumiem. Alternatīva būtu regula, tomēr tas vēl nekad iepriekš nav darīts jaunajā pieejā, un vairākus šīs direktīvas nosacījumus (piemēram, dalībvalstu pienākums informēt pilnvarotās iestādes un iesaistīties tirgus uzraudzībā) nevarētu iekļaut regulā, jo regula ir piemērojama tieši. 4. Ietekme uz budžetu Ierosinātajai direktīvai nav tūlītējas ietekmes uz budžetu. Direktīvas 18. pantā minētā komiteja lems par iespēju izveidot Eiropas Savienības reģistru pirotehnisko izstrādājumu reģistrācijas numuriem, kas atvieglos pirotehnisko izstrādājumu un to ražotāja vai pilnvarotā pārstāvja identifikāciju, ja notiks ar nepareizu darbību saistīti nelaimes gadījumi. Šis noteikums vēlāk varētu ietekmēt budžetu, kas detalizēti jāizpēta vēlāk, kad šāds priekšlikums būs iesniegts. 2005/0194 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[3], tā kā: (1) Dalībvalstīs spēkā esošie normatīvie un administratīvie akti par pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū un izmantošanu ir atšķirīgi, jo īpaši attiecībā uz tādiem aspektiem kā drošība un efektivitātes rādītāji. (2) Šie noteikumi, kas rada šķēršļus realizācijai Kopienā, jāsaskaņo, lai nodrošinātu pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū, vienlaicīgi nodrošinot augstu cilvēku veselības aizsardzības un patērētāju drošības līmeni. (3) Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīvā 93/15/EEK par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību[4] noteikts, ka pirotehniskiem izstrādājumiem jāpiemēro atbilstoši pasākumi, lai nodrošinātu patērētāju aizsardzību un sabiedrības drošību, un ka šajā jomā ir paredzēti papildu tiesību akti. (4) Padomes 1996. gada 9. decembra Direktīvā 96/82/EK par tādu smagu nelaimes gadījumu briesmu pārzināšanu, kuros iesaistītas bīstamas vielas (saukta par „Seveso II direktīvu”)[5], kuras darbība paplašināta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 16. decembra Direktīvu 2003/105/EK[6], noteiktas drošības prasības uzņēmumiem, kuros starp citām bīstamām vielām ir sprāgstvielas, tostarp pirotehnika. (5) Lai nodrošinātu pienācīgi augstu aizsardzības līmeni, pirotehniskie izstrādājumi jāklasificē atkarībā no to izmantošanas veida, mērķa un bīstamības pakāpes. (6) Ņemot vērā ar pirotehnisko izstrādājumu izmantošanu saistīto bīstamību, ir ieteicams noteikt vecuma ierobežojumus to pārdošanai patērētājiem un izmantošanai un nodrošināt, ka šo izstrādājumu etiķetes satur pietiekamu un pareizu informāciju par drošu izmantošanu, lai aizsargātu cilvēku veselību un drošību, kā arī vidi. Jānosaka, ka pieeja atsevišķiem pirotehniskiem izstrādājumiem ir tikai licencētiem speciālistiem, kuriem ir nepieciešamās zināšanas, prasmes un pieredze. (7) Pirotehnikas un jo īpaši uguņošanas ierīču izmantošana dažādās dalībvalstīs ir saistīta ar ievērojami atšķirīgām kultūras paražām un tradīcijām. Tas nosaka nepieciešamību ļaut dalībvalstīm pieņemt valstu pasākumus, lai drošības vai drošuma apsvērumu dēļ ierobežotu atsevišķu klašu uguņošanas ierīču izmantošanu vai pārdošanu plašai sabiedrībai. (8) Ir ieteicams noteikt drošības pamatprasības attiecībā uz pirotehniskiem izstrādājumiem. (9) Atbildība par pirotehnisko izstrādājumu atbilstības nodrošināšanu šai direktīvai un jo īpaši drošības pamatprasībām jāuzņemas ražotājam. Tam jābūt reģistrētam Kopienā vai jāieceļ pilnvarots pārstāvis. (10) Gadījumā, ja drošības pamatprasības ir izpildītas, dalībvalstis nedrīkstētu aizliegt, ierobežot vai kavēt pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti. (11) Lai atvieglotu procesu, kurā apliecina atbilstību drošības pamatprasībām, tiek izstrādāti saskaņoti standarti attiecībā uz šādu izstrādājumu konstruēšanu, ražošanu un pārbaudīšanu. (12) Saskaņotos Eiropas standartus izstrādā, pieņem un groza Eiropas Standartizācijas komiteja ( CEN ), Eiropas Elektrotehniskas standartizācijas komiteja ( CENELEC ) un Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts ( ETSI ). Šīs organizācijas ir atzītas par kompetentām pieņemt saskaņotus standartus, ko tās izstrādā saskaņā ar vispārīgajām pamatnostādnēm to sadarbībai un sadarbībai ar Komisiju[7] un ar procedūru, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīvā 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu jomā[8]. (13) Padome savā 1993. gada 22. jūlija Lēmumā 93/465/EEK par atbilstības novērtējuma procedūru dažādu posmu moduļiem, kas jāizmanto tehniskās saskaņošanas direktīvās, ieviesa saskaņotus līdzekļus atbilstības novērtēšanas procedūru piemērošanai. Šo moduļu piemērošana pirotehniskiem izstrādājumiem dos iespēju noteikt ražotāju un atbilstības novērtēšanas procedūrā iesaistīto iestāžu atbildību, ņemot vērā attiecīgo pirotehnisko izstrādājumu īpašības. (14) Lai nodrošinātu pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti Kopienā, tiem jābūt CE marķējumam, kas norāda uz to atbilstību šīs direktīvas nosacījumiem. (15) Attiecībā uz drošību pārvadājot, noteikumi par pirotehnisko izstrādājumu pārvadāšanu ir iekļauti starptautiskās konvencijās un nolīgumos, tostarp Apvienoto Nāciju rekomendācijās par bīstamu preču pārvadāšanu. (16) Dalībvalstīm jāpieņem noteikumi par sodiem, kas piemērojami par šīs direktīvas noteikumu pārkāpumiem, un jānodrošina to īstenošana. Šiem sodiem jābūt iedarbīgiem, samērīgiem un preventīviem. (17) Svarīgi nodrošināt pārejas periodu, lai ļautu pakāpeniski pielāgot valstu tiesību aktus konkrētajās jomās. (18) Tā kā šīs direktīvas mērķus dalībvalstu līmenī nevar pietiekami īstenot un tos var labāk īstenot Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī direktīva nepārsniedz šo mērķu sasniegšanai nepieciešamo. (19) Šīs direktīvas īstenošanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes Lēmumu 1999/468/EK[9], IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU. 1. pants Mērķi un joma 1. Šajā direktīvā paredzēti noteikumi, kas nodrošina pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū, vienlaicīgi nodrošinot augstu cilvēku veselības aizsardzības un patērētāju drošības līmeni. 2. Šajā direktīvā noteiktas drošības pamatprasības, kurām pirotehniskiem izstrādājumiem jāatbilst attiecībā uz to laišanu tirgū. 3. Šī direktīva piemērojama attiecībā uz pirotehniskiem izstrādājumiem atbilstoši 2. panta definīcijai. 4. Šī direktīva nav piemērojama: - pirotehniskiem izstrādājumiem, ko saskaņā ar valstu tiesību aktiem izmanto bruņotie spēki vai policija, - izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Padomes 1996. gada 20. decembra Direktīva 96/98/EK par kuģu aprīkojumu[10], - pirotehniskiem izstrādājumiem, ko izmanto aviācijā, - pirotehniskiem izstrādājumiem, uz kuriem attiecas Padomes 1988. gada 3. maija Direktīva 88/378/EEK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz rotaļlietu drošību[11], - sprāgstvielām, uz kurām attiecas Padomes 1993. gada 5. aprīļa Direktīva 93/15/EEK[12] par noteikumu saskaņošanu attiecībā uz civilām vajadzībām paredzēto sprāgstvielu laišanu tirgū un pārraudzību, - munīciju, ar to saprotot šāviņus un izmetošos lādiņus, ko izmanto kājnieku ieročos, artilērijā un citos ieročos. 2. pants Definīcijas Šīs direktīvas nolūkos: 1. „Pirotehniskais izstrādājums” ir jebkurš izstrādājums, kas satur vielas vai vielu maisījumus, kas paredzēti karstuma, gaismas, skaņas, gāzes vai dūmu, vai šādu efektu kombinācijas radīšanai ar pašpietiekamu eksotermisku, ķīmisku reakciju izmantošanai izklaides un citiem nolūkiem. 2. „Laišana tirgū” ir konkrēta gala izmantošanai paredzēta ražojuma pirmreizējā piedāvāšana Kopienas tirgū ar mērķi to izplatīt un/vai lietot vai nu par atlīdzību, vai bez maksas. 3. „Uguņošanas ierīce” ir izklaidei paredzēts pirotehniskais izstrādājums. 4. „Automobiļu pirotehniskais izstrādājums” ir izstrādājums, kas satur pirotehniskas vielas, ko izmanto, lai aktivizētu drošības ierīces vai citas ierīces mehāniskajos transportlīdzekļos. 5. „Ražotājs” ir fiziska vai juridiska persona, kas izstrādā un/vai izgatavo ražojumu, uz kuru attiecas šī direktīva, vai kas ir izstrādājis un izgatavojis šādu ražojumu ar mērķi laist to tirgū vai izmantošanai savām profesionālām vai privātām vajadzībām ar savu vārdu vai preču zīmi; vai laiž tirgū ražojumu, uz kuru attiecas šī direktīva, ar savu vārdu vai preču zīmi. 6. „Pilnvarotais pārstāvis” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas reģistrēta Kopienā un saņēmusi rakstisku ražotāja pilnvaru rīkoties tā vārdā attiecībā uz ražotāja atbildību saskaņā ar šo direktīvu. 7. „Saskaņots standarts” ir Eiropas standarts, ko pieņēmusi kāda Eiropas standartizācijas iestāde atbilstīgi Komisijas izsniegtai pilnvarai saskaņā ar Direktīvā 98/34/EK noteiktajām procedūrām, kuru ievērošana nav obligāta. 8. „Persona ar speciālām zināšanām” ir persona, kuru dalībvalstis ir pilnvarojušas savā teritorijā turēt un/vai izmantot 4. klases uguņošanas ierīces un/vai 2. klases citus pirotehniskos izstrādājumus atbilstoši 3. pantam. 3. pants Klasifikācija 1. Pirotehniskos izstrādājumus, kas ietilpst šīs direktīvas darbības jomā, ražotājs klasificē atbilstoši to izmantošanas veidam vai to nolūkam un bīstamības līmenim. Pilnvarotās iestādes apstiprina klasifikāciju atbilstoši atbilstības novērtēšanas procedūrām saskaņā ar 9. pantu. Klasifikācija ir šāda: a. Uguņošanas ierīces 1. klase: ļoti zemas bīstamības uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai norobežotās telpās, tostarp uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai dzīvojamo ēku iekšpusē; 2. klase: zemas bīstamības uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām norobežotās teritorijās; 3. klase: vidējas bīstamības uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai ārpus telpām lielās, atklātās teritorijās; 4. klase: augstas bīstamības uguņošanas ierīces, kas paredzētas izmantošanai tikai personām ar speciālām zināšanām, vispārēji pazīstamas kā „uguņošanas ierīces profesionālai izmantošanai”. b. Citi pirotehniskie izstrādājumi 1. klase: pirotehniskie izstrādājumi, kas nav zemas bīstamības uguņošanas ierīces; 2. klase: pirotehniskie izstrādājumi, kas nav uguņošanas ierīces, kuras paredzētas personu ar speciālām zināšanām izmantošanai vai izmantošanai. 2. Dalībvalstis informē Komisiju par procedūrām, ar kādām tās nosaka un pilnvaro personas ar speciālām zināšanām. 4. pants Ražotāja pienākumi 1. Ražotāji nodrošina, ka pirotehniskie izstrādājumi, uz kuriem attiecas šī direktīva, atbilst tiem attiecināmajām drošības pamatprasībām, kas noteiktas I pielikumā, kā arī visiem šīs direktīvas atbilstošajiem nosacījumiem. 2. Pirotehnisko izstrādājumu ražotāji ir reģistrēti Kopienā vai iecēluši pilnvarotu pārstāvi. Attiecībā uz pārstāvim uzticētajām saistībām Kopienas iestādes un organizācijas var vērsties pie pilnvarotā pārstāvja (nevis pie ražotāja). 3. Pirotehnisko izstrādājumu ražotāji: 1. iesniedz ražojumu pilnvarotajai iestādei, kas veic atbilstības novērtēšanas procedūru saskaņā ar 9. pantu, 2. pievieno pirotehniskajam izstrādājumam CE marķējumu un etiķeti saskaņā ar 11. un 12. pantu. 5. pants Laišana tirgū Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirotehniskos izstrādājumus, uz kuriem attiecas šī direktīva, laiž tirgū tikai tad, ja tie atbilst šīs direktīvas prasībām, tiem ir EK marķējums un tie atbilst atbilstības novērtēšanas prasībām. Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirotehniskie izstrādājumi netiek nepamatoti marķēti ar CE marķējumu. 6. pants Brīva aprite 1. Dalībvalstis neaizliedz, neierobežo vai nekavē tādu pirotehnisko izstrādājumu laišanu tirgū, uz kuriem attiecas šīs direktīvas darbības joma un kas atbilst šīs direktīvas prasībām. 2. Šīs direktīvas nosacījumi neizslēdz dalībvalsts pasākumus sabiedrības drošības vai drošuma interesēs ierobežot 2. un 3. klases uguņošanas ierīču izmantošanu un/vai pārdošanu plašai sabiedrībai. 3. Gadatirgos, komercizstādēs un demonstrācijās realizācijas nolūkos dalībvalstis nekavē tādu pirotehnisko izstrādājumu demonstrēšanu, kas neatbilst šīs direktīvas nosacījumiem, ar noteikumu, ka skaidri saskatāma zīme norāda uz to neatbilstību un nepieejamību pārdošanā, kamēr Kopienā reģistrēts ražotājs vai tā pilnvarots pārstāvis nenodrošina šādu atbilstību. Šādu pasākumu laikā tiek veikti nepieciešamie drošības pasākumi saskaņā ar jebkādām attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes noteiktajām prasībām, lai garantētu personu drošību. 4. Dalībvalstis nekavē tādu automobiļu pirotehnisko izstrādājumu brīvu apriti un izmantošanu, kas ražoti izpētes, attīstības un pārbaudes nolūkos un kas neatbilst šīs direktīvas nosacījumiem, ar noteikumu, ka skaidri saskatāma zīme norāda to neatbilstību un nepieejamību pārdošanā. 7. pants Vecuma ierobežojumi 1. Pirotehniskos izstrādājumus nepārdod un tie nav citādi pieejami patērētājiem, kas jaunāki par: a) uguņošanas ierīces – 1. klase: 12 gadiem, 2. klase: 16 gadiem, 3. klase: 18 gadiem; b) citi pirotehniskie izstrādājumi – 1. klase: 18 gadiem. 2. Dalībvalstis drīkst paaugstināt vecuma ierobežojumus saskaņā ar 1. punktu, ja to attaisno sabiedrības drošības vai drošuma apsvērumi. Dalībvalstis drīkst arī pazemināt vecuma ierobežojumus personām, kas ir profesionāli apmācītas vai veic šādas apmācības. 3. Ražotāji un izplatītāji nepārdod vai nedara citādi pieejamus šādus pirotehniskos izstrādājumus, izņemot tikai personām ar speciālām zināšanām: 3. uguņošanas ierīces, kas atbilst 4. klasei, 4. citus pirotehniskos izstrādājumus, kas atbilst 2. klasei. 8. pants Saskaņotie standarti 1. Komisija drīkst saskaņā ar Direktīvā 98/34/EK noteiktajām procedūrām lūgt Eiropas standartizācijas iestādes izstrādāt vai pārskatīt Eiropas standartus šīs direktīvas atbalstam. 2. Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē atsauces uz šiem saskaņotajiem standartiem. 3. Dalībvalstis atzīst, ka pirotehniskie izstrādājumi, uz ko attiecas šīs direktīvas darbības joma un kas atbilst attiecīgajiem saskaņotajiem standartiem, kuru atsauces ir publicētas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , atbilst drošības pamatprasībām, kuras minētas 4. panta 1. punktā. Kad dalībvalstis saskaņotos standartus transponē valstu tiesību aktos, tās publicē šīs transponēšanas atsauces numurus. 4. Gadījumā, ja dalībvalsts vai Komisija uzskata, ka šajā pantā minētie saskaņotie standarti pilnībā neatbilst 4. panta 1. punktā minētajām drošības pamatprasībām, Komisija vai attiecīgā dalībvalsts iesniedz šo jautājumu saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK izveidotajai p astāvīgajai komitejai , minot iemeslus. Komiteja bez kavēšanās sniedz savu atzinumu. Ņemot vērā komitejas atzinumu, Komisija informē dalībvalstis par pasākumiem, kas veicami attiecībā uz saskaņotajiem standartiem un 2. punktā minēto publicēšanu. 9. pants Atbilstības novērtēšanas procedūras 1. Lai apliecinātu pirotehnisko izstrādājumu atbilstību, ražotājs izmanto vienu no šīm procedūrām: 5. EK tipa pārbaudes (B modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 1. iedaļā, un pēc ražotāja izvēles vai nu 6. atbilstības tipam (C modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 2. iedaļā, vai 7. ražošanas kvalitātes nodrošināšanas (D modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 3. iedaļā, vai 8. ražojuma kvalitātes nodrošināšanas (E modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 4. pantā, vai 9. ražojumu pārbaudes (F modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 5. pantā; vai 10. eksemplāra pārbaudes (G modulis) procedūra, kas minēta II pielikuma 6. pantā. 10. pants Pilnvarotās iestādes 1. Dalībvalstis informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par iestādēm, ko tās iecēlušas, lai veiktu 9. pantā minētās atbilstības novērtēšanas procedūras kopā ar konkrētajiem uzdevumiem, kas uzticēti šīm iestādēm, un identifikācijas numuriem, ko tām iepriekš piešķīrusi Komisija. 2. Komisija savā tīmekļa vietnē publicē pilnvaroto iestāžu sarakstu, to identifikācijas numurus un uzdevumus, kādiem tās apstiprinātas. Komisija nodrošina šā saraksta regulāru atjaunošanu. 3. Dalībvalstis piemēro minimālos III pielikumā noteiktos kritērijus, lai novērtētu iestādes, par kurām jāinformē Komisija. Iestādes, kas atbilst saskaņotajos standartos attiecībā uz pilnvarotajām iestādēm paredzētajiem novērtējuma kritērijiem, tiek uzskatītas par atbilstošām attiecīgajiem minimālajiem kritērijiem. 4. Dalībvalsts, kas informējusi Komisiju par konkrētu iestādi, atsauc šo paziņojumu, ja atklāj, ka iestāde vairs neatbilst 3. punktā minētajiem kritērijiem. Tā nekavējoties attiecīgi informē pārējās dalībvalstis un Komisiju. 11. pants CE marķējuma pievienošanas pienākums 1. Pēc atbilstības novērtēšanas veiksmīgas pabeigšanas saskaņā ar 9. pantu, ražotāji pievieno CE marķējumu tā, lai tas būtu skaidri saskatāms, viegli izlasāms un neizdzēšams uz pašiem pirotehniskiem izstrādājumiem vai, ja tas nav iespējams, uz tiem piestiprinātas identifikācijas plāksnītes, vai, visbeidzot, ja nevar izmantot pirmās divas metodes – uz iepakojuma. Identifikācijas plāksnītei jābūt izstrādātai tā, lai padarītu neiespējamu tās atkārtotu izmantošanu. CE marķējuma modelis atbilst Padomes Direktīvai 93/465/EEK. 2. Ražotāji pirotehniskiem izstrādājumiem nedrīkst pievienot nekādu marķējumu vai uzrakstu, kas var maldināt trešās personas par CE marķējuma nozīmi un formu. Jebkādu citu marķējumu pirotehniskiem izstrādājumiem drīkst pievienot, ja netiek traucēta CE marķējuma saskatāmība un salasāmība. 3. Gadījumā, ja pirotehniskie izstrādājumi, uz kuriem attiecas šī direktīva, ir pakļauti citiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, kuri attiecas uz citiem aspektiem un paredz CE marķējuma pievienošanu, šajā marķējumā jānorāda, ka iepriekšminētajiem ražojumiem jāatbilst arī to citu tiesību aktu nosacījumiem, kas tiem ir piemērojami. 12. pants Marķēšana 1. Ražotāji nodrošina, ka pirotehniskie izstrādājumi ir pienācīgi marķēti tās valsts oficiālajā valodā(s), kurā izstrādājums tiek pārdots patērētājam. 2. Pirotehnisko izstrādājumu marķējumā norāda vismaz ražotāja vai tā pilnvarotā pārstāvja nosaukumu, izstrādājuma nosaukumu un tipu, minimālos vecuma ierobežojumus izmantošanai atbilstoši 7. panta 1. un 2. punktam, attiecīgo klasi, lietošanas instrukcijas un nepieciešamības gadījumā drošības attālumu. Marķējumā arī izdara atsauci uz tās vielas vai vielu maisījuma klasi/dalījumu (1.1.-1.6.), ko satur izstrādājums saskaņā ar ANO/ADR klasifikācijas shēmu, vai sniedz salīdzināmu informāciju par bīstamību (masveida eksplozijas bīstamību, pirotehnisko izstrādājumu atlikumu iedarbību, sprāgstot pirotehniskajiem izstrādājumiem, triecienvilni, ugunsgrēka bīstamību). 3. Uguņošanas ierīces papildus satur šādu informācijas minimumu. 1. klase: nepieciešamības gadījumā „tikai izmantošanai ārpus telpām” un minimālo drošības attālumu, 2. klase: „tikai izmantošanai ārpus telpām” un nepieciešamības gadījumā minimālo drošības attālumu(s), 3. klase: „tikai izmantošanai ārpus telpām” un minimālo drošības attālumu(s), 4. klase: „izmantošanai tikai personām ar speciālām zināšanām” un minimālo drošības attālumu(s). 4. Ja uz pirotehniskā izstrādājuma nav pietiekami daudz vietas, lai etiķete atbilstu 2. un 3. punkta prasībām, šo informāciju sniedz uz iepakojuma. 5. Šā panta 1. līdz 4. punkta prasības neattiecas uz 4. klases uguņošanas ierīcēm un 2. klases citiem pirotehniskiem izstrādājumiem, ko publiski eksponē ražotājs. 13. pants Tirgus uzraudzība 1. Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka pirotehniskos izstrādājumus, uz kuriem attiecas šī direktīva, laiž tirgū tikai tad, ja tie ir pareizi uzglabāti un izmantoti paredzētajam nolūkam un neapdraud cilvēku veselību un drošību. 2. Dalībvalstis organizē un veic atbilstošu tirgū laisto ražojumu uzraudzību, pievēršot pienācīgu uzmanību ražojumu ar CE marķējumu atbilstības pieņēmumam. 3. Ja dalībvalsts pārliecinās, ka ražojumi, uz kuriem attiecas šī direktīva un kam ir CE marķējums, kā arī EK atbilstības deklarācija, un kas tiek izmantoti saskaņā ar paredzēto nolūku, var kaitēt cilvēku veselībai un drošībai, tā veic attiecīgus pagaidu pasākumus, lai izņemtu šādus ražojumus no tirgus, aizliegtu to laišanu tirgū vai ierobežotu brīvu apriti. Dalībvalsts par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis. 14. pants Operatīva informēšana par ražojumiem ar nopietnu riska pakāpi Ja dalībvalstij ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka ražojums, uz kuru attiecas šī direktīva, ir saistīts ar nopietnu risku cilvēku veselībai un/vai drošībai Eiropas Savienībā, tā par to informē Komisiju un pārējās dalībvalstis un veic nepieciešamo novērtējumu. Tā informē Komisiju un pārējās dalībvalstis par novērtējuma apstākļiem un rezultātiem. 15. pants Drošības klauzula 1. Ja dalībvalstij ir attaisnojams iemesls uzskatīt, ka kāds pirotehniskais izstrādājums neatbilst šīs direktīvas prasībām, tā, ievērojot 13. panta 3. punkta un 14. panta nosacījumus, norāda šāda lēmuma iemeslus, jo īpaši, ja neatbilstības iemesls ir: 11. neatbilstība pamatprasībām, kas minētas 4. panta 1. punktā, 12. nepareiza 8. pantā minēto saskaņoto standartu piemērošana, 13. trūkumi pašos saskaņotajos standartos, kas minēti 8. pantā. 2. Komisija bez kavēšanās sāk konsultācijas ar attiecīgajām personām. Pēc šīm konsultācijām Komisija izsver, vai dalībvalsts veiktie pasākumi ir pamatoti vai ne, un paziņo savu atzinumu dalībvalstij, kurai pieder šī iniciatīva, pārējām dalībvalstīm un ražotājam vai tā pilnvarotajam pārstāvim. 3. Ja 1. punktā minētie pasākumi pamatojas uz trūkumiem saskaņotajos standartos, Komisija iesniedz šo jautājumu saskaņā ar Direktīvu 98/34/EK izveidotajai komitejai, ja dalībvalsts, kas uzsākusi šos pasākumus, saglabā savu nostāju, un Komisija vai dalībvalsts sāk 9. pantā minēto procedūru. 4. Ja pirotehniskais izstrādājums nav atbilstošs, bet tam ir CE marķējums, kompetentā dalībvalsts veic nepieciešamos pasākumus pret marķējuma pievienotāju un informē par to Komisiju. Komisija informē pārējās dalībvalstis. 5. Komisija nodrošina, ka dalībvalstis regulāri saņem informāciju par procedūras norisi un rezultātu. 16. pants Pasākumi par pamatu atteikumam vai ierobežojumam 1. Saskaņā ar šo direktīvu jebkurš pasākums ar mērķi 14. aizliegt vai ierobežot kāda ražojuma laišanu tirgū, vai 15. izņemt ražojumu no aprites, tiek veikts, sniedzot precīzu pamatojumu. Par šādiem pasākumiem nekavējoties paziņo attiecīgajai personai, kurai vienlaikus jābūt informētai par tiesisko aizsardzību, kādu paredz attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošie tiesību akti, un par termiņiem, kas attiecas uz šo aizsardzību. 2. Ja tiek veikts 16. panta 1. punktā minētais pasākums, ražotājam jābūt iespējai pirms tam izteikt savu viedokli, ja vien šāda konsultācija nav neiespējama pasākuma steidzamības dēļ, kas jo īpaši pamatota ar sabiedrības veselības vai drošuma prasībām. 17. pants Īstenošanas pasākumi Nepieciešamības gadījumā šīs direktīvas īstenošanai veic šādus pasākumus saskaņā ar 18. panta 2. punktā minēto procedūru: - pielāgošanu, kas nepieciešama, lai ņemtu vērā jebkādus turpmākus grozījumus Apvienoto Nāciju rekomendācijās, - 2. un 3. pielikuma pielāgošanu tehnikas attīstībai, - Eiropas Savienības pirotehnisko izstrādājumu reģistrācijas numuru reģistra izveidi, kas ļauj vieglāk identificēt pirotehniskos izstrādājumus un to ražotāju vai pilnvaroto pārstāvi, ja notiek nelaimes gadījums to nepareizas darbības dēļ, - citus pasākumus, kas nepieciešami šīs direktīvas efektīvai īstenošanai. 18. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja. 2. Atsaucoties uz šo punktu, ir spēkā Lēmuma 1999/468/EK 4. un 7. pants, ņemot vērā tā 8. panta nosacījumus. Lēmuma 99/468/EK 5. panta 6. punktā noteiktais periods ir trīs mēneši. 3. Komiteja pieņem savus procedūras noteikumus. 19. pants Sankcijas 1. Ne vēlāk kā […][13] pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā dalībvalstis nosaka atbilstošus juridiskus vai administratīvus pasākumus, lai risinātu jebkuru šīs direktīvas pārkāpumu un noteiktu preventīvas, iedarbīgas un samērīgas sankcijas par jebkuru šādu pārkāpumu. Dalībvalstis tajos ietver pasākumus, kas ļauj tām aizturēt pirotehnisko izstrādājumu sūtījumus, kas neatbilst šai direktīvai. 2. Tās nekavējoties par to informē Komisiju. 20. pants Transponēšana 1. Dalībvalstis vēlākais līdz […][14] pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas nepieciešami, lai atbilstu šai direktīvai. Dalībvalstis tūlīt dara zināmus Komisijai minēto tiesību aktu tekstus, kā arī minēto aktu un šīs direktīvas korelācijas tabulu. 2. Tās piemēro minētos tiesību aktus līdz […][15] attiecībā uz uguņošanas ierīcēm un līdz […][16] attiecībā uz citiem pirotehniskiem izstrādājumiem. 3. Kad dalībvalstis pieņem šos tiesību aktus, tajos iekļauj atsauci uz šo direktīvu vai šādu atsauci pievieno to oficiālai publikācijai. Dalībvalstis nosaka, kā izdarāma šāda atsauce. 4. Dalībvalstis dara zināmus Komisijai savu tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. 5. Valstu atļaujas, kas izsniegtas pirms 2. punktā minētā datuma, paliek spēkā tās dalībvalsts teritorijā, kas izsniegusi atļauju, līdz atļaujas beigu termiņam vai līdz 10 gadiem pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks. 6. Atkāpjoties no 5. punkta prasībām, valstu atļaujas automobiļu pirotehniskiem izstrādājumiem, kas izsniegtas pirms 2. punktā norādītā datuma, paliek spēkā līdz to termiņa beigām. 21. pants Spēkā stāšanās Šī direktīva stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 22. pants Adresāti Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā– Padomes vārdā– priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS DROŠĪBAS PAMATPRASĪBAS 16. Katram pirotehniskajam izstrādājumam jābūt efektivitātes rādītājiem, kurus ražotājs norādījis kompetentajai iestādei, lai nodrošinātu maksimālu drošumu un ticamību. 17. Katram pirotehniskajam izstrādājumam jābūt izstrādātam un ražotam tā, lai to var droši iznīcināt attiecīgā procesā, minimāli ietekmējot vidi. 18. Katram pirotehniskajam izstrādājumam jādarbojas pareizi, kad tas tiek izmantots paredzētajam nolūkam. Attiecīgos gadījumos jāņem vērā vai jāpārbauda šāda informācija un īpašības. Katrs pirotehniskais izstrādājums jāpārbauda reālos apstākļos. Ja tas nav iespējams laboratorijā, testi jāveic apstākļos, kādos pirotehniskais izstrādājums ir izmantojams. a) Konstrukcija, uzbūve un raksturīgās īpašības, tostarp detalizēts ķīmiskais sastāvs (izmantoto vielu svars un procentuālās attiecības) un izmēri. b) Pirotehniskā izstrādājuma fiziskā un ķīmiskā stabilitāte visos normālos, paredzamos vides apstākļos. c) Jutīgums pret normālu, paredzamu pārvietošanu un pārvadāšanu. d) Visu komponentu savietojamība attiecībā uz to ķīmisko stabilitāti. e) Pirotehniskā izstrādājuma izturība pret ūdens ietekmi gadījumā, ja to paredzēts lietot mitros vai slapjos apstākļos un ja drošumu vai uzticamību var negatīvi ietekmēt ūdens. f) Izturība pret zemām un augstām temperatūrām, ja pirotehnisko izstrādājumu paredzēts glabāt vai izmantot šādās temperatūrās, un tā drošumu vai uzticamību var negatīvi ietekmēt kādas sastāvdaļas vai pirotehniskā izstrādājuma atdzišana vai sakaršana kopumā. g) Drošuma īpašības, kas paredzētas, lai novērstu nesavlaicīgu vai netīšu palaišanu vai uzliesmošanu. h) Piemērotas instrukcijas un, ja nepieciešams, marķējums attiecībā uz drošu apiešanos, glabāšanu, izmantošanu (ieskaitot drošības attālumus) un iznīcināšanu saņēmējas dalībvalsts oficiālajā valodā(s). i) Pirotehniskais izstrādājums, tā iepakojuma vai citu komponentu spēja nezaudēt kvalitāti normālos, paredzamos glabāšanas apstākļos. j) Visu nepieciešamo ierīču un aksesuāru specifikācija un lietošanas instrukcijas pirotehniskā izstrādājuma drošai funkcionēšanai. k) Pārvadāšanas un normālas apiešanās laikā, ja vien ražotāja instrukcijās nav noteikts citādi, pirotehniskiem izstrādājumiem jābūt pirotehniskajam sastāvam. 19. Dažādām pirotehnisko izstrādājumu grupām jāatbilst vismaz šādām prasībām: A. Uguņošanas ierīces a) Ražotājam jāiedala uguņošanas ierīces dažādās klasēs saskaņā ar 3. pantu pēc to neto sprāgstvielu satura, drošības attālumiem, skaņas līmeņa vai līdzīgām īpašībām. Klasei jābūt skaidri norādītai uz etiķetes. b) Uguņošanas ierīces drīkst saturēt tikai tādus konstrukcijas materiālus, kuru atlikumi samazina risku veselībai, īpašumam un videi. c) Aizdedzināšanas metodei jābūt skaidri saskatāmai vai norādītai uz etiķetes vai instrukcijās. d) Uguņošanas ierīces nedrīkst kustēties nepareizi vai neparedzami. e) 1., 2. un 3. klases uguņošanas ierīcēm jābūt aizsargātām pret netīšu uzliesmošanu vai nu ar aizsargapvalka, iepakojuma vai izstrādājuma konstrukcijas palīdzību. 4. klases uguņošanas ierīces jāaizsargā pret netīšu uzliesmošanu ar ražotāja noteiktām metodēm. B. Citi pirotehniskie izstrādājumi a) Pirotehniskie izstrādājumi jāizstrādā tā, lai samazinātu risku veselībai, īpašumam un videi normālas izmantošanas laikā. b) Aizdedzināšanas metodei jābūt skaidri saskatāmai vai norādītai uz etiķetes vai instrukcijās. c) Pirotehniskajam izstrādājumam jābūt izstrādātam tā, lai samazinātu risku veselībai, īpašumam un videi no tā atlikumiem, ja tas netīši uzliesmojis. d) Nepieciešamības gadījumā pirotehniskajam izstrādājumam pienācīgi jāfunkcionē līdz ražotāja noteiktajam izmantošanas termiņam. C. Aizdedzes ierīces a) Aizdedzes ierīcēm jābūt droši iedarbināmām un jāspēj darboties visos normālos, paredzamos izmantošanas apstākļos. b) Aizdedzes ierīcēm jābūt aizsargātām pret elektrostatisku izlādēšanos visos normālos, paredzamos glabāšanas un izmantošanas apstākļos. c) Elektriskajiem degļiem jābūt aizsargātiem pret elektromagnētisko lauku ietekmi normālos, paredzamos glabāšanas un izmantošanas apstākļos. d) Degļu apvalkam jābūt piemērotam mehāniskam stiprumam un pietiekami jāpasargā eksplozīvais pildījums normālas, paredzamas mehāniskas spriedzes apstākļos. e) Degļa degšanas laika parametri jāpievieno izstrādājumam. f) Izstrādājumam jāpievieno elektrisko degļu elektriskās īpašības (piemēram, neaizdegšanās strāva, pretestība utt.). g) Elektrisko degļu vadiem jābūt pietiekami izolētiem un mehāniski stipriem, ieskaitot savienojuma ar degli stiprību, ņemot vērā to paredzamo izmantošanu. II PIELIKUMS ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANAS PROCEDŪRAS 1. B MODULIS: EK tipa pārbaude 1. Šajā modulī aprakstīta procedūras daļa, saskaņā ar kuru pilnvarotā iestāde noskaidro un apstiprina, ka paredzamās produkcijas paraugs atbilst šīs direktīvas attiecīgajiem noteikumiem. 2. Ražotājs iesniedz pieteikumu EK tipa pārbaudei pilnvarotajai iestādei pēc savas izvēles. Pieteikumā jāietver: - ražotāja nosaukums un adrese, - rakstisks apliecinājums, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts citai pilnvarotajai iestādei, - 3. iedaļā aprakstītā tehniskā dokumentācija. Iesniedzējam pilnvarotās iestādes rīcībā jānodod paredzamās produkcijas paraugs, turpmāk tekstā – „tips”. Pilnvarotā iestāde drīkst pieprasīt turpmākus paraugus, ja tie nepieciešami testa programmas veikšanai. 3. Tehniskajai dokumentācijai jāļauj novērtēt iesnieguma atbilstība šīs direktīvas prasībām. Tiem, cik tas attiecas uz šādu novērtējumu, jāietver ierīces uzbūve, ražošana un darbība: - vispārējs tipa apraksts, - uzbūves principi, ražošanas rasējumi un sastāvdaļu diagrammas, apakškomplektācijas, shēmas utt., - apraksti un paskaidrojumi, kas nepieciešami, lai saprastu rasējumus, diagrammas un ražojuma darbību, - 8. pantā minēto saskaņoto standartu saraksts, kas piemēroti pilnīgi vai daļēji, un apraksti risinājumiem, kas pieņemti, lai atbilstu šīs direktīvas drošības pamatprasībām gadījumos, ja nav piemēroti 8. pantā minētie saskaņotie standarti, - konstrukciju aprēķinu rezultāti, veiktās pārbaudes utt., - testu ziņojumi. 4. Pilnvarotās iestādes pienākums ir: 4.1. pārbaudīt tehnisko dokumentāciju, pārliecināties, ka tips ražots saskaņā ar šo dokumentāciju, un noteikt tos elementus, kas izstrādāti saskaņā ar 8. pantā minēto saskaņoto standartu atbilstošajiem noteikumiem, kā arī sastāvdaļas, kas izstrādātas, nepiemērojot saskaņoto standartu atbilstošos noteikumus; 4.2. veikt vai būt veikušai attiecīgās pārbaudes un nepieciešamos testus, lai pārbaudītu, kad 8. pantā minētie saskaņotie standarti nav piemēroti un vai ražotāja pieņemtie risinājumi atbilst šīs direktīvas drošības pamatprasībām; 4.3. veikt vai būt veikušai attiecīgās pārbaudes un nepieciešamos testus, lai pārbaudītu, vai ražotājs ir izvēlējies atbilstošo saskaņoto standartu piemērošanu un vai tie patiešām ir piemēroti; 4.4. vienoties ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur veicamas pārbaudes un nepieciešamie testi. 5. Ja tips atbilst attiecīgajām šīs direktīvas prasībām, pilnvarotā iestāde pieteikuma iesniedzējam izsniedz EK tipa pārbaudes sertifikātu. Uz sertifikāta ir ražotāja nosaukums un adrese, pārbaudes slēdziens un apstiprinātā tipa identifikācijai nepieciešamie dati. Sertifikātam pievieno tehniskās dokumentācijas atbilstošo daļu sarakstu, un tā kopiju glabā pilnvarotā iestāde. Ja ražotājam atsaka tipa sertifikāta izsniegšanu, pilnvarotajai iestādei jāsniedz detalizēti šāda atteikuma iemesli. Jāparedz iespēja lūgt šo lēmumu pārskatīt. 6. Pieteikuma iesniedzējs informē pilnvaroto iestādi, kura glabā tehnisko dokumentāciju par EK tipa pārbaudes sertifikātu, par visām izmaiņām apstiprinātajā ierīcē, kurai jāsaņem papildu apstiprinājums, ja šīs izmaiņas var ietekmēt atbilstību pamatprasībām vai iepriekš noteiktos nosacījumus ražojuma izmantošanai. Šis papildu apstiprinājums tiek izsniegts papildinājuma formā oriģinālajam EK tipa pārbaudes sertifikātam. 7. Katrai pilnvarotajai iestādei jāiesniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm atbilstoša informācija, kas attiecas uz EK tipa pārbaudes sertifikātiem un izsniegtajiem un atsauktajiem papildinājumiem. 8. Pārējās pilnvarotās iestādes drīkst saņemt EK tipa pārbaudes sertifikātu kopijas un/vai to papildinājumus. Sertifikātu pielikumi glabājami tā, lai tie būtu pieejami pārējām pilnvarotajām iestādēm. 9. Ražotājam kopā ar tehnisko dokumentāciju jāglabā EK tipa pārbaudes sertifikātu un to papildinājumu kopijas vismaz 10 gadus pēc attiecīgā ražojuma izgatavošanas beigu datuma. Ja ražotājs nav reģistrēts Kopienā, pienākums saglabāt tehnisko dokumentāciju, lai tā būtu pieejama, ir tai personai, kas laiž ražojumu Kopienas tirgū. 2. C MODULIS: Atbilstība tipam 1. Šajā modulī aprakstīta procedūras daļa, kurā ražotājs nodrošina un apliecina, ka attiecīgie pirotehniskie izstrādājumi atbilst tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā un atbilst šīs direktīvas prasībām, kas uz to attiecas. Ražotājam jāpievieno CE marķējums katram pirotehniskajam izstrādājumam un jāsastāda rakstiska atbilstības deklarācija. 2. Ražotājam jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai pārliecinātos, ka ražošanas process nodrošina ražojuma atbilstību tipam, kāds aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un šīs direktīvas drošības pamatprasībām. 3. Ražotājam jāsaglabā atbilstības deklarācijas kopija vismaz 10 gadus pēc attiecīgā ražojuma izgatavošanas beigu datuma. Ja ražotājs nav reģistrēts Kopienā, pienākums saglabāt tehnisko dokumentāciju, lai tā būtu pieejama, ir tai personai, kas laiž ražojumu Kopienas tirgū. 4. Ražotāja izvēlētajai pilnvarotajai iestādei jāveic vai jābūt veikušai ražojuma pārbaudes izlases veida intervālos. Pilnvarotā iestāde pārbauda uz vietas ņemta gatavā ražojuma paraugu un veic attiecīgus testus, kas noteikti 8. pantā minētajā piemērojamā saskaņotajā standartā, vai atbilstošus testus, lai pārbaudītu ražojuma atbilstību attiecīgās direktīvas prasībām. Gadījumā, ja viens vai vairāki pārbaudītie ražojumu paraugi neatbilst, pilnvarotajai iestādei jāveic attiecīgie pasākumi. Pilnvarotajai iestādei uzņemoties atbildību, ražotājs izgatavošanas procesā pievieno šīs iestādes identifikācijas numuru. 3. D MODULIS: Ražošanas kvalitātes nodrošināšana 1. Šajā modulī aprakstīta procedūra, ar kuru ražotājs, kas atbilst 2. iedaļas prasībām, nodrošina un apliecina, ka attiecīgie pirotehniskie izstrādājumi atbilst tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un atbilst šīs direktīvas prasībām. Ražotājs katram izstrādājumam pievieno CE marķējumu un sastāda rakstisku atbilstības deklarāciju. CE marķējumu papildina tās pilnvarotās iestādes identifikācijas numurs, kas ir atbildīga par 4. iedaļā minētajā pārbaudēm. 2. Ražotājs uztur apstiprinātu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu ražošanas laikā, ražojuma galapārbaudēs un testēšanā, kā noteikts 3. iedaļā. Viņš ir pakļauts 4. iedaļā minētajām pārbaudēm. 3. Kvalitātes sistēma 3.1. Ražotājs par attiecīgajiem pirotehniskiem izstrādājumiem iesniedz pieteikumu kvalitātes sistēmas novērtējumam pilnvarotajai iestādei pēc savas izvēles. Iesniegumā jāietver: - visa atbilstošā informācija par pirotehnisko izstrādājumu paredzēto klasi, - dokumenti par kvalitātes sistēmu, - tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz apstiprināto tipu un EK tipa pārbaudes sertifikāta kopija. 3.2. Kvalitātes sistēmai jānodrošina pirotehnisko izstrādājumu atbilstība tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un tām šīs direktīvas prasībām, kas uz tiem attiecas. Visus ražotāja pieņemtos elementus, prasības un noteikumus sistemātiski un kārtīgi jādokumentē rakstisku standartu, procedūru un instrukciju formā. Kvalitātes sistēmas dokumentācijai jāļauj kvalitātes programmu, plānu, rokasgrāmatu un ziņojumu vienots novērtējums. Jo īpaši tiem atbilstoši jāapraksta: - kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu kvalitāti, - ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes nodrošināšanas tehnika, procesi un sistemātiskas izmantojamās darbības, - pārbaudes un testi, ko veic pirms ražošanas procesa, tā laikā un pēc tā pabeigšanas, un biežums, kādā tos veic, - kvalitātes ziņojumi, piemēram, inspekcijas ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, iesaistītā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt., - līdzekļi pirotehnisko izstrādājumu nepieciešamās kvalitātes sasniegšanas uzraudzībai un kvalitātes sistēmas efektīvai darbībai. 3.3. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. iedaļā minētajām prasībām. Tai jāparedz atbilstība šīm prasībām attiecībā uz kvalitātes sistēmām, kas īsteno atbilstošo saskaņoto standartu. Pārbaudes komandā jābūt vismaz vienam dalībniekam, kuram ir pieredze atbilstošās ražojumu tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtējuma procedūra ietver pārbaudes apmeklējumu ražotāja telpās. Lēmumu paziņo ražotājam. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pienācīgi pamatots lēmuma novērtējums. 3.4. Ražotājam jāapņemas izpildīt pienākumus, kas saistīti ar apstiprināto kvalitātes sistēmu, un jāuztur tā atbilstošā un efektīvā līmenī. Ražotājam jāinformē pilnvarotā iestāde, kas apstiprinājusi kvalitātes sistēmu, par jebkādām ierosinātām izmaiņām kvalitātes sistēmā. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē ierosinātās izmaiņas un jānolemj, vai grozītā kvalitātes sistēma atbildīs prasībām, kas minētas 3.2. iedaļā, vai arī ir nepieciešams pārvērtējums. Tai par savu lēmumu jāinformē ražotājs. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pamatots lēmuma novērtējums. 4. Uzraudzība, atbildību uzņemoties pilnvarotajai iestādei 4.1 Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda savas saistības attiecībā uz apstiprināto kvalitātes sistēmu. 4.2 Ražotājam pilnvarotajai iestādei inspekcijas nolūkos jādod pieeja ražošanas, pārbaudes, testēšanas un glabāšanas telpām un jānodrošina tā ar visu nepieciešamo informāciju, jo īpaši: - kvalitātes sistēmas dokumentiem, - kvalitātes ziņojumiem, piemēram, inspekcijas ziņojumiem un testu datiem, kalibrēšanas datiem, iesaistītā personāla kvalifikācijas ziņojumiem utt. 4.3. Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes sistēmu, un jāiesniedz revīzijas ziņojums ražotājam. 4.4. Turklāt pilnvarotā iestāde drīkst veikt nepieteiktu ražotāja apmeklējumu. Šādu apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde drīkst veikt pārbaudes, lai pārliecinātos, ka kvalitātes sistēma funkcionē pareizi; ja nepieciešams, pilnvarotajai iestādei jāiesniedz ražotājam ziņojums par apmeklējumu un, ja noticis tests – testa ziņojums. 5. Ražotājam vismaz 10 gadus pēc ražojuma izgatavošanas beigu datuma jāsaglabā valsts iestādēm pieeja: - dokumentam, kas minēts 3.1. iedaļas otrajā ievilkumā, - izmaiņām, kas minētas 3.4. iedaļas otrajā daļā, - pilnvarotās iestādes lēmumiem un ziņojumiem, kas minēti 3.4. iedaļas pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. iedaļās. 6. Katrai pilnvarotajai iestādei jāsniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm atbilstošā informācija par izsniegtajiem un atsauktajiem kvalitātes sistēmas apstiprinājumiem. 4. E MODULIS: Ražojuma kvalitātes nodrošināšana 1. Šajā modulī aprakstīta procedūra, ar ko ražotājs, kurš atbilst 2. iedaļas prasībām, nodrošina un deklarē, ka pirotehniskie izstrādājumi atbilst tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā. Ražotājam jāpievieno CE marķējums katram izstrādājumam un jāsastāda rakstiska atbilstības deklarācija. CE marķējums jāpapildina ar tās pilnvarotās iestādes identifikācijas numuru, kas ir atbildīga par 4. iedaļā minētajām pārbaudēm. 2. Ražotājs uztur apstiprinātu kvalitātes sistēmu pirotehnisko izstrādājumu gala pārbaudei un testēšanai, kā noteikts 3. iedaļā. Viņš ir pakļauts 4. iedaļā minētajām pārbaudēm. 3. Kvalitātes sistēma 3.1. Ražotājs par pirotehniskiem izstrādājumiem iesniedz pieteikumu kvalitātes sistēmas novērtējumam pilnvarotajai iestādei pēc savas izvēles Pieteikumā jāietver: - visa atbilstošā informācija par pirotehnisko izstrādājumu paredzēto klasi, - kvalitātes sistēmas dokumentācija, - tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz apstiprināto tipu un EK tipa pārbaudes sertifikāta kopija. 3.2. Saskaņā ar kvalitātes sistēmu katrs pirotehniskais izstrādājums tiek pārbaudīts un veikti attiecīgi testi, kā noteikts 8. pantā minētajā atbilstošajā saskaņotajā standartā(-os), vai tiem līdzvērtīgi testi, lai pārliecinātos par pirotehnisko izstrādājumu atbilstību attiecīgajām direktīvas prasībām. Visus ražotāja pieņemtos elementus, prasības un nosacījumus sistemātiski un kārtīgi jādokumentē rakstisku standartu, procedūru un instrukciju formā. Kvalitātes sistēmas dokumentācijai jāveicina kvalitātes programmu, plānu, rokasgrāmatu un ziņojumu vienots novērtējums. Jo īpaši tiem atbilstoši jāapraksta: - kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra, vadības atbildība un pilnvaras attiecībā uz pirotehnisko izstrādājumu kvalitāti, - pārbaudes un testi, kas tiks veikti pēc ražošanas, - līdzekļi kvalitātes sistēmas darbības efektivitātes uzraudzībai, - kvalitātes ziņojumi, tostarp inspekcijas ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, iesaistītā personāla kvalifikācijas ziņojumi utt. 3.3. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē kvalitātes sistēma, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. iedaļā minētajā prasībām. Tai jāpieņem atbilstība šīm prasībām attiecībā uz kvalitātes sistēmām, ar ko īsteno atbilstošo saskaņoto standartu. Pārbaudes komandā jābūt vismaz vienam dalībniekam ar pieredzi atbilstošas ražojumu tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūrā ietver pārbaudes apmeklējumu ražotāja telpās. Ražotājs jāinformē par lēmumu. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pamatots lēmuma novērtējums. 3.4. Ražotājam jāapņemas izpildīt pienākumus, kas saistīti ar apstiprināto kvalitātes sistēmu un jāuztur tā pienācīgā un efektīvā līmenī. Ražotājam regulāri jāinformē pilnvarotā iestāde, kas apstiprinājusi kvalitātes sistēmu, par jebkādiem priekšlikumiem grozījumiem kvalitātes sistēmā. Pilnvarotajai iestādei jānovērtē plānotās izmaiņas un jāizlemj, vai grozītā kvalitātes sistēma atbildīs 3.2. iedaļā minētajām prasībām vai arī nepieciešams pārvērtējums. Tai jāpaziņo ražotājam savs lēmums. Ziņojumā jāietver pārbaudes secinājumi un pamatots novērtējuma lēmums. 4. Uzraudzība, atbildību uzņemoties pilnvarotajai iestādei 4.1. Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda savus pienākumus, kas saistīti ar apstiprināto kvalitātes sistēmu. 4.2. Ražotājam pārbaudes veikšanas nolūkos jādod pilnvarotajai iestādei pieeja savām pārbaužu, testu un noliktavu telpām un jānodrošina tā ar visu nepieciešamo informāciju, jo īpaši: - kvalitātes sistēmas dokumentāciju, - tehnisko dokumentāciju, - kvalitātes ziņojumiem, tostarp pārbaudes ziņojumiem un testu datiem, kalibrēšanas datiem, iesaistītā personāla kvalifikācijas ziņojumiem utt. 4.3. Pilnvarotajai iestādei periodiski jāveic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes sistēmu, un jāiesniedz revīzijas ziņojums ražotājam. 4.4. Turklāt pilnvarotā iestāde drīkst veikt nepieteiktus ražotāja apmeklējumus. Šādu apmeklējumu laikā pilnvarotā iestāde drīkst veikt testus vai likt tos veikt, lai pārliecinātos, ka kvalitātes sistēma darbojas pareizi; ja nepieciešams, pilnvarotajai iestādei jāiesniedz ražotājam apmeklējuma ziņojums un, ja ticis veikts tests – testa ziņojums. 5. Ražotājam vismaz 10 gadus pēc ražojuma izgatavošanas beigu datuma jāuzglabā pieejami valsts iestādēm: - dokumenti, kas minēti 3.1. iedaļas otrajā ievilkumā, - izmaiņas, kas minētas 3.4. iedaļas otrajā daļā, - pilnvarotās iestādes lēmumi un ziņojumi, kas minēti 3.4. iedaļas pēdējā daļā un 4.3. un 4.4. iedaļās. 6. Katrai pilnvarotajai iestādei jāiesniedz pārējām pilnvarotajām iestādēm atbilstošā informācija par izsniegtajiem un atsauktajiem kvalitātes sistēmas apstiprinājumiem. 5. F MODULIS: Ražojumu pārbaude 1. Šajā modulī aprakstīta procedūra, ar ko ražotājs pārbauda un atestē pirotehniskos izstrādājumus, kas atbilst 3. iedaļas nosacījumiem saskaņā ar tipu, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un atbilst šīs direktīvas prasībām. 2. Ražotājam jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai ražošanas process nodrošinātu pirotehnisko izstrādājumu atbilstību tipam, kas aprakstīts EK tipa pārbaudes sertifikātā, un uz to attiecināmās direktīvas prasībām. Viņš pievieno CE marķējumu katram pirotehniskajam izstrādājumam un sastāda atbilstības deklarāciju. 3. Pilnvarotā iestāde veic attiecīgās pārbaudes un testus, lai pārbaudītu pirotehniskā izstrādājuma atbilstību šīs direktīvas attiecīgajām prasībām, katru ražojumu pārbaudot un testējot, kā noteikts 4. iedaļā. Ražotājam jāsaglabā atbilstības deklarācijas kopija vismaz 10 gadus pēc tam, kad ticis saražots pēdējais pirotehniskais izstrādājums. 4. Pārliecināšanās, pārbaudot un testējot katru pirotehnisko izstrādājumu. 4.1. Visi pirotehniskie izstrādājumi jāpārbauda individuāli un jāveic attiecīgie testi, kā to paredz atbilstošais saskaņotais standarts(i), kas minēts 8. pantā, vai līdzvērtīgi testi, lai pārliecinātos par pirotehnisko izstrādājumu atbilstību attiecīgajam tipam un direktīvas prasībām. 4.2. Pilnvarotajai iestādei jāpievieno tās identifikācijas numurs vai jāliek to pievienot katram apstiprinātam pirotehniskajam izstrādājumam un jāsastāda rakstisks atbilstības sertifikāts attiecībā uz veiktajiem testiem. 4.3. Ražotājam jānodrošina, ka viņš spēj pēc pieprasījuma uzrādīt pilnvarotās iestādes sertifikātus. 6. G MODULIS: Eksemplāra pārbaude 1. Šajā modulī aprakstīta procedūra, ar kuru ražotājs nodrošina un deklarē, ka pirotehniskais izstrādājums, kas izlaists ar 2. iedaļā minēto sertifikātu, atbilst attiecīgajām direktīvas prasībām. Ražotājam izstrādājumam jāpievieno CE marķējums un jāsastāda atbilstības deklarācija. 2. Pilnvarotajai iestādei jāpārbauda pirotehniskais izstrādājums un jāveic attiecīgie testi, kā to paredz 8. pantā minētais saskaņotais standarts(i), vai līdzvērtīgi testi, lai nodrošinātu to atbilstību attiecīgajām šīs direktīvas prasībām. Pilnvarotajai iestādei jāpievieno tās identifikācijas numurs vai jāliek to pievienot uz apstiprinātā pirotehniskā izstrādājuma un jāsastāda atbilstības sertifikāts attiecībā uz veiktajiem testiem. 3. Tehniskās dokumentācijas mērķis ir ļaut novērtēt atbilstību direktīvas prasībām un saprast pirotehnisko izstrādājumu uzbūvi, ražošanu un darbību. Novērtēšanai nepieciešamajā dokumentācijā jāietver: - tipa vispārējs apraksts, - konceptuāli uzbūves un ražošanas rasējumi un komponentu shēmas, apakškomplektācijas, shēmas utt., - apraksti un paskaidrojumi, kas nepieciešami, lai saprastu minētos rasējumus un shēmas un pirotehnisko izstrādājumu darbību, - to 8. pantā minēto saskaņoto standartu saraksts, kas piemēroti pilnībā vai daļēji, un to risinājumu apraksti, kas pieņemti, lai atbilstu šīs direktīvas drošības pamatprasībām, ja nav piemēroti 8. pantā minētie saskaņotie standarti, - projekta aprēķinu rezultāti, veiktās pārbaudes utt., - testu ziņojumi. III PIELIKUMS MINIMĀLIE KRITĒRIJI, KAS JĀŅEM VĒRĀ DALĪBVALSTĪM ATTIECĪBĀ UZ IESTĀDĒM, KAS ATBILDĪGAS PAR ATBILSTĪBAS NOVĒRTĒŠANU 1. Iestāde, tās vadītājs un personāls, kas ir atbildīgi par apstiprinošu pārbaužu veikšanu, nedrīkst būt pārbaudāmo pirotehnisko izstrādājumu projektētāji, ražotāji, piegādātāji vai uzstādītāji, ne arī pilnvarotie pārstāvji kādai no šīm pusēm. Tie nedrīkst ne tieši, ne arī kā pilnvaroti pārstāvji iesaistīties šādu preču izstrādē, konstruēšanā, realizācijā vai uzturēšanā. Tas neizslēdz tehniskas informācijas apmaiņu starp ražotāju un iestādi. 2. Iestāde un tās personāls veic apstiprinošas pārbaudes ar visaugstākā līmeņa profesionālo godprātību un tehnisko kompetenci un ir brīvi no jebkāda spiediena un ietekmēšanas, jo īpaši finansiāla rakstura, kas varētu ietekmēt to spriedumu vai pārbaudes rezultātus, jo īpaši, ja to veic personas vai personu grupas, kas ir ieinteresētas pārbaudes rezultātā. 3. Iestādes rīcībā jābūt nepieciešamajam personālam un iekārtām, lai tā spētu pienācīgi veikt savus administratīvos un tehniskos uzdevumus, kas saistīti ar pārbaužu veikšanu; tai arī jābūt pieejamām iekārtām speciālu pārbaužu veikšanai. 4. Par pārbaužu veikšanu atbildīgajam personālam jābūt: - pareizai tehniskai un profesionālai apmācībai, - apmierinošām zināšanām par veicamo testu prasībām un atbilstošai pieredzei to veikšanā, - spējai sastādīt sertifikātus, atskaites un ziņojumus, kas nepieciešami, lai apstiprinātu testu autentiskumu. 5. Jāgarantē pārbaužu personāla objektivitāte. Tā atalgojums nedrīkst būt atkarīgs no veikto testu skaita vai šo testu rezultātiem. 6. Iestādei jāsaņem civiltiesiskās atbildības apdrošināšana, ja vien tās atbildību neuzņemas valsts saskaņā ar valstu tiesību aktiem vai par testiem ir tieši atbildīga pati dalībvalsts. 7. Iestādes personālam jāuzņemas saistības saglabāt profesionālo noslēpumu attiecībā uz visu informāciju, kas iegūta, veicot savus uzdevumus (izņemt attiecībā uz kompetentām tās valsts pārvaldes iestādēm, kurā tas veic savu darbību) saskaņā ar šo direktīvu vai jebkādiem valstu tiesību aktu noteikumiem, kas to paredz. IV PIELIKUMS ATBILSTĪBAS MARĶĒJUMS CE atbilstības marķējums sastāv no sākumburtiem „CE” šādā formā: Ja marķējumu samazina vai palielina, iepriekš sniegtajā graduētajā zīmējumā norādītās proporcijas jāsaglabā. [1] OV C , , lpp. [2] OV C , , lpp. [3] OV C , , lpp. [4] OV L 121,15.5.1993., 20. lpp. [5] OV L 10, 14.1.1997., 13. lpp. [6] OV L 345 , 31.12.2003., 0097. – 0105. lpp. [7] OV C 91, 16.4.2003., 7. lpp. [8] OV L 204, 21.7.1998., 37. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/48/EK (OV L 217, 5.8.1998., 18. lpp.). [9] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [10] OV L 46, 17.2.1997., 25. lpp. [11] OV L 187, 16.07.1988., 1. lpp. [12] OV L 121, 15.5.1993., 20. lpp. [13] 18 mēnešus pēc stāšanās spēkā [14] 18 mēnešus pēc šīs direktīvas publicēšanas [15] 24 mēnešus pēc šīs direktīvas publicēšanas [16] 5 gadus pēc šīs direktīvas publicēšanas