Laikposmā no 2010. līdz 2016. pārskata gadam attiecībā uz datu krājumiem par atkritumu radīšanu ievērojami samazinājās trūkstošo vērtību skaits un to valstu skaits, kuras ziņoja par trūkstošām vērtībām. 2010. gadā par trūkstošām vērtībām ziņoja astoņas valstis, bet 2016. pārskata gadā skaits samazinājās līdz trim valstīm. Kopējais trūkstošo vērtību daudzums samazinājās no 1668 2010. pārskata gadā līdz 97 2016. pārskata gadā. Vairākums trūkstošo vērtību attiecās uz mājsaimniecību atkritumiem.

·Nozīme ir arī ūdens saturam atkritumos. Ziņojumos visu atkritumu kategoriju svars, izņemot dūņas, tiek mērīts pēc produkta svara mitrā veidā. Priekšapstrādes procesa laikā, piemēram, pirms atkritumu apglabāšanas (šķidro atkritumu apstrāde, piemēram, infiltrāts vai emulsija no eļļas/ūdens), tiek zaudēts liels šķidruma daudzums, līdz ar to pēdējā apstrādes fāzē atkritumi nonāk daudz vieglāki.

Statistika par atkritumu apstrādi aptver datus par visiem valstī reģenerētajiem vai apglabātajiem atkritumiem neatkarīgi no to izcelsmes. Saskaņā ar Regulas pamatmērķi ir jāvāc dati par atkritumu galamērķi. Regulā nav paredzēts vākt datus par atkritumu sagatavošanu apstrādei. Tomēr dažās apstrādes kategorijās dažas valstis ir paziņojušas priekšapstrādes datus (piemēram, šķirošanas vai glabāšanas datus) kā galīgās apstrādes datus. Komisija (Eurostat) lūdza šīs valstis izlabot datus. Kopumā attiecībā uz 2016. pārskata gadu atkritumu statistikas datu vākšanas aptvērums salīdzinājumā ar 2014. gadu uzlabojās. Trūkstošo vērtību skaits samazinājās, novērtējamo atkritumu daļa samazinājās, un tika izmantoti papildu avoti. Salīdzinot ar 2014. pārskata gadu, 2016. pārskata gadā uzlabojumus attiecībā uz aptvērumu varēja novērot astoņās valstīs. Divi svarīgi 2016. gada statistikas validēšanas konstatējumi ir šādi:

·Atkritumu apstrādes rezultātā var rasties jauni atkritumu veidi, tādējādi palielinot radīto atkritumu daudzumu, piemēram, pelni, kas rodas atkritumu sadedzināšanas rezultātā, arī var būt atkritumi. Lai kvantitatīvi novērtētu šo ietekmi, Komisija (Eurostat) nosaka rādītāju “sekundārie atkritumi”, kas iekļauj atkritumus, kuri radušies atkritumu apstrādes rezultātā.

·Par nolietotiem transportlīdzekļiem vai nolietotām iekārtām tiek ziņots tikai saistībā ar atkritumu radīšanas statistiku. Atkritumu apstrādi mēra apstrādes ķēdes beigās, t. i., pēc atbrīvošanās no atkritumiem un atkritumu šķirošanas. Transportlīdzeklis sastāv no dažādiem materiāliem, piemēram, metāla un plastmasas. Par šiem materiāliem tad arī tiek ziņots atkritumu apstrādes statistikas datos. Tādējādi par transportlīdzekļiem un līdzīgām iekārtām atkritumu apstrādes statistikas datos ziņo tikai izņēmuma gadījumos.

Šo iemeslu dēļ atkritumu radīšanas un atkritumu apstrādes atšķirības nerada šo abu kategoriju statistikas datu atšķirīgā kvalitāte. Tā vietā šie dati atspoguļo abu kategoriju atšķirības mērķa un izmantoto jēdzienu ziņā. Tomēr atkarībā no atkritumu klases atšķirībai būtu jāietilpst noteiktās robežvērtībās. Ja šīs robežvērtības tiek pārsniegtas, attiecīgajai dalībvalstij lūdz sniedz skaidrojumus.

5.Salīdzināmība

Salīdzināmība laika griezumā

Valstu iesniegtie kvalitātes ziņojumi ir lietderīgs instruments, ar kuru uzraudzīt metodoloģiskās izmaiņas un to ietekmi uz datu salīdzināmību. Šie kvalitātes ziņojumi liecina, ka gandrīz visas valstis kopš 2004. gada ir ievērojami uzlabojušas valsts atkritumu statistikas jomā īstenotās pieejas. Vairākums valstu turpina uzlabot: i) datu kvalitāti ar datu vākšanas palīdzību (piemēram, pievienojot trūkstošos datus un uzlabojot aptvērumu); un ii) metožu efektivitāti.

Uzlabota datu vākšana gadu gaitā ir izveidojusi pārrāvumus laikrindās. Valstis pārskata iepriekšējo gadu datu kopas, lai ierobežotu šos pārrāvumus, un lietotāji tiek informēti par šīm pārskatīšanām. Komisija (Eurostat) atzīmē laikrindu pārrāvumu izplatītajās datu kopās.

Valstu salīdzināmība

Kopējas definīcijas un klasifikācijas ļauj diezgan labi salīdzināt dažādu valstu datus par gandrīz visām nozarēm un atkritumu veidiem. Tomēr joprojām rodas problēmas salīdzināt datus starp valstīm 4. punktā aprakstīto aptvēruma atšķirību dēļ. Lai uzlabotu salīdzināmību, ir publicēts rādītājs “Tādi atkritumi, kas nav galvenie minerālu atkritumi”.

6.Uzņēmumu slogs

Valstis, sagatavojot kvalitātes ziņojumus, apņemas pēc iespējas nenoslogot uzņēmumus ziņošanas jomā. Par to liecina pieaugošais to valstu skaits, kuras: i) vāc informāciju par ziņošanas slogu; un ii) var skaitliski noteikt vidējo laiku, kas respondentiem jāvelta anketu vai ziņošanas veidlapu aizpildīšanai. Informācija tiek iegūta no respondentiem, izmantojot anketas, vai arī noteikta īpašos pētījumos. Aptuveni puse dalībvalstu izmanto administratīvos datus kā galveno avotu atkritumu statistikas ieguvei, līdz ar to neapgrūtinot datu sniedzējus ar papildu anketām. Citas valstis izmanto administratīvos datus kā vienu no daudziem datu avotiem. Mazie uzņēmumi ir atbrīvoti no apsekojumiem dažādos veidos.

Arvien vairāk valstu ir ieviesušas vai plāno ieviest elektroniskās ziņošanas sistēmas. Šīs sistēmas automātiski nosūta atkritumu jomas tiesību aktos prasītos datus no atkritumu apstrādes iekārtām uz valstu statistikas iestādēm.

7.Rādītāju izstrāde

Iegūtie dati tiek izmantoti rādītāju aprēķināšanā. Piemēram, ES ilgtspējīgas attīstības rādītāji par “tādu atkritumu radīšanu, kas nav galvenie minerālu atkritumi” un par “tādu atkritumu reciklēšanas rādītāju, kas nav galvenie minerālu atkritumi” ir pieejami Eurostat tīmekļa vietnē. Par šiem rādītājiem ziņo, izmantojot gan mērvienību “kilograms uz vienu iedzīvotāju”, gan valstīs apstrādāto atkritumu procentuālo daļu. Rādītājs “Tādu atkritumu apsaimniekošana, kas nav galvenie minerālu atkritumi” norāda uz valsts mērogā radīto atkritumu galīgo apstrādi. Atšķirībā no datiem, kas savākti saskaņā ar Regulu, šis rādītājs ietver eksportētos atkritumus, bet neietver importētos atkritumus.

2018. gada decembrī tika pieņemta aprites ekonomikas pakete. Lai pārraudzītu progresu Eiropas pārejā uz aprites ekonomiku, Eurostat politikas veidotājiem un sabiedrībai nodrošina vieglu piekļuvi attiecīgajiem datiem 10 rādītāju veidā. Rādītāji “Atkritumu radīšana”, “Pārtikas atkritumi”, “Reciklēšanas rādītājs”, “Konkrētas atkritumu plūsmas” un “Reciklēto materiālu devums izejvielu pieprasījuma apmierināšanā” tiek sagatavoti, izmantojot datus, kas savākti saskaņā ar Regulu, vai tiek tiešā veidā iegūti no šiem datiem.

8.Panāktais un turpmākā rīcība

Kopš pēdējā ziņojuma 2016. gadā atkritumu statistikas apkopošanas jomā ir panākts ievērojams progress. Valstis ir pastāvīgi uzlabojušas iesniegto datu pilnīgumu. Valstu atkritumu statistika par lielāko daļu atkritumu kategoriju un nozaru ir kļuvusi ievērojami salīdzināmāka, un ir panākts būtisks progress virzībā uz pilnīgu datu aptvērumu. Kopumā datu kvalitāte lielākajā daļā valstu ir atbilstīga. Atkritumu jomas tiesību akti, kas pārskatīti aprites ekonomikas paketes ietvaros, ietver precīzākus noteikumus par atkritumu apstrādes darbību mērījumiem un precīzākas definīcijas. Tas arī uzlabos atkritumu statistikas salīdzināmību valstu starpā. Komisija turpina sadarboties ar dalībvalstīm ar citu pasākumu palīdzību, piemēram, organizējot seminārus un labākās prakses apmaiņu. Galveno minerālu atkritumu statistiskai izpētei būtu nepieciešami papildu pasākumi.

Pēc 2016. gada datu vākšanas pašreiz ir pieejami dati par septiņos pārskata gados radītajiem un apstrādātajiem atkritumiem, t. i., par laika periodu no 2004. līdz 2016. gadam. Pagarinot laikrindas, dati kļūst arvien noderīgāki, piemēram, lai izstrādātu rādītājus vai tos izmantotu ar klimatu saistītas analīzes veikšanai.