[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.10.2009 COM(2009) 552 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM EIROPAS PĒTNIECĪBAS PADOME — RISINĀJUMS PASAULES LĪMEŅA IZCILĪBAS SASNIEGŠANAI KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM EIROPAS PĒTNIECĪBAS PADOME — RISINĀJUMS PASAULES LĪMEŅA IZCILĪBAS SASNIEGŠANAI IEVADS Eiropas Pētniecības padome (EPP) ir ES pētniecības politikas jauna nozīmīga daļa, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Kopienas Septītās pētniecības pamatprogrammas noteikumiem[1]. Tā ir līdzeklis, lai īstenotu īpašo programmu “Idejas”, kurai ir piešķirts ievērojams budžets (EUR 7,51 miljards 2007.–2013. gadam). EPP struktūru veido neatkarīga Zinātniskā padome, kurā ir 22 izcili zinātnieki, un to atbalsta īpaša īstenošanas struktūra Komisijas izpildaģentūras[2] veidā. Eiropas Savienībai EPP izveide bija novatorisks solis[3]. EPP ir izveidota kā pilnīgi jauna struktūra, lai finansētu pētnieku ierosinātu pasaules līmeņa progresīvo pētniecību Eiropas mērogā, ar mērķi sasniegt Eiropas zinātniskās darbības augstāko izcilības līmeni, un tā ievieš jaunus pētniecības darbības parametrus Kopienas mērogā. Pirmo reizi Kopienas pētniecības programma darbojas, pamatojoties uz brīvu konkurenci starp atsevišķiem pētnieku kolektīviem Eiropā, neatkarīgu zinātnisko pārvaldību un autonomu izpildi ar izpildaģentūras palīdzību. EPP jau ir kļuvusi par ievērojamu un ietekmīgu Eiropas Pētniecības telpas daļu. Divarpus gadus pēc Septītās pamatprogrammas sākšanas un programmas “Idejas” īstenošanas ir pienācis laiks paveiktā novērtēšanai. - Kopš darbības oficiālas sākšanas 2007. gadā ir pieņemtas četras īpašās programmas “Idejas” gada darba programmas un noslēgti četri uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus. Tas ir devis ievērojamu pieredzi programmas “Idejas” īstenošanā, ņemot vērā tās īpašās darbības iezīmes, tostarp neatkarīgu Zinātnisko padomi, salīdzinošo pārskatīšanu un dotāciju piešķiršanas metodes saistībā ar progresīvo pētniecību. - Pēc intensīva plānošanas un izstrādes perioda un pēc tam, kad Komisija 2007. gada decembrī pieņēma lēmumu par Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūras izveidi[4], EPP īpašajai īstenošanas struktūrai EPP izpildaģentūras ( ERCEA ) veidā 2009. gada 15. jūlijā piešķīra administratīvu autonomiju no Komisijas. - Saistībā ar to tagad ir pabeigta Septītajā pamatprogrammā un tās īpašajā programmā “Idejas” paredzētā neatkarīgā “EPP struktūru un mehānismu pārskatīšana”, sniedzot sīki izstrādātus secinājumus un ieteikumus par turpmāko darbu. EPP tāpat kā citas inovatīvas struktūras, piemēram, Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas (KTI), Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts ( EIT ) vai Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciji ( ERIC ), nodrošina jaunu modeli Kopienas pētniecības un tehnoloģiju attīstības politikas īstenošanai. Pirmā pieredze rāda, ka ir atsevišķi šķēršļi struktūru pilnīgai attīstībai, bet jaunu struktūru izveidē tas ir pilnīgi saprotami. Dažas no atklātajām problēmām ir atrisinātas vai tiek pragmatiski risinātas pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros, bet pārējo atrisināšanai vajadzēs veikt lielākas izmaiņas. Tagad ir skaidrs, ka intereses sniedzas daudz tālāk par pašu EPP. Tāpēc šis paziņojums, kas pamatojas uz Komisijas līdz šim gūto pieredzi programmas “Idejas” īstenošanā un uz neatkarīgas pārskatīšanas rezultātiem, ir jāaplūko globālāku pārdomu plašākā kontekstā par to, kā attīstās Kopienas politika un programmas pētniecības un tehnoloģiju attīstības un inovāciju jomās. Komisijas galvenais uzdevums ir divējāds: saglabāt konsekventu un pārredzamu pieeju, vienlaikus nodrošinot, ka iniciatīvām ir vajadzīgie līdzekļi un instrumenti konkrēto mērķu sasniegšanai šajās politikas jomās. Vispārējais Eiropas uzdevums ir skaidrs: pētniecības un inovāciju veicināšana, lai sasniegtu ilgtspējīgu zināšanu sabiedrību. Komisijas sākotnējais mērķis un apņemšanās attiecībā uz EPP nav mainījusies: izveidot nopietnu organizāciju pasaules līmeņa progresīvās pētniecības finansēšanai, lai attīstītu un izmantotu Eiropas zinātnisko izcilību, zinātniskajai sabiedrībai virzot progresīvās pētniecības programmu. EPP izveide un pirmie gadi ir skaidri atzīti kā labs sākums. Tagad Komisija vēlas izmantot EPP darbības pirmajā posmā gūto pieredzi. Tāpēc šajā paziņojumā ir noteikts konkrētu pasākumu kopums, kurus Komisija var īstermiņā īstenot. Tajā arī nosaka vidēja termiņa uzdevumus, kuri kopā ar pārējām iestādēm būs jārisina plašākā pārdomu kontekstā par to, kā Kopienas instrumentus un Kopienas administratīvo un finanšu kontroles sistēmu var labāk izmantot, lai veicinātu jaunus ilgtspējīgas izaugsmes avotus. Tas nodrošinātu EPP kā vienai no svarīgākajām Eiropas Pētniecības telpas daļām ilgtspējīgus panākumus, atzīstot divas galvenās iezīmes: i) EPP Kopienas līmeņa nozīmi un ii) zinātniskās izcilības nozīmi Eiropai. EPP pārskats — ceļā uz pasaules līmeņa progresīvās pētniecības organizāciju Ņemot vērā īpašo programmu “Idejas” un vēloties iespējami drīz izveidot saskaņotu un stabilu EPP struktūru, Komisija jau EPP darbības sākuma posmā ieviesa EPP struktūru un mehānismu neatkarīgu pārskatīšanu[5]. Pārskatīšanas mērķi bija: - analizēt EPP struktūras un mehānismus, ņemot vērā zinātniskās izcilības, autonomijas, efektivitātes un pārskatāmības kritērijus un pilnībā iesaistot Zinātnisko padomi; - pārskatīt Zinātniskās padomes locekļu atlases procesu un kritērijus; - pārskatīt tādas struktūras priekšrocības un trūkumus, kas balstīta uz izpildaģentūru, un tādas, kas balstīta uz Līguma 171. pantu. Pārskata grupa, kurā ir seši izcili eksperti, profesores Vairas Vīķes-Freibergas vadībā Komisiju 2009. gada 23. jūlijā iepazīstināja ar savu ziņojumu[6]. Komisija izsaka atzinību EPP Pārskata grupas locekļiem par viņu enerģiju un centieniem šī grūtā uzdevuma izpildē. Pārskata grupas sagatavotā analīze ietvēra nozīmīgu zinātniskās sabiedrības ieinteresēto personu ieguldījumu, tostarp EPP Zinātniskās padomes sīkāku uzklausīšanu, pieteikumu iesniedzēju un salīdzinošajā pārskatīšanā iesaistīto speciālistu plašāku aptauju, un uz Komisijas dienestu ziņojumiem par darbības pieredzi, kā arī juridiskām un budžeta konsultācijām. EPP pārskatīšana apstiprināja, ka kopumā EPP pirmie divi darbības gadi ir bijuši ievērojams panākums. Kā rāda pārskatīšanas ietvaros veiktās aptaujas rezultāti, zinātnieku aprindas ir plaši atzinušas EPP zinātnisko stratēģiju, dotāciju shēmas un salīdzinošās pārskatīšanas kvalitāti. Raugoties no darbības perspektīvas, EPP ir spējusi, sākot no nulles, izstrādāt un īstenot jaunus programmas “Idejas” īstenošanas pasākumus, ātri mobilizēt darbiniekus un resursus un izveidot autonomu darbības struktūru izpildaģentūras veidā, vienlaikus saskaroties ar iepriekš nepieredzētu un negaidīti lielu pieprasījumu no pieteikumu iesniedzējiem. Pēc iespēju un potenciālo risku izskatīšanas saistībā ar divu veidu struktūrām pārskatīšanā secina, ka izpildaģentūras modelis tās pašreizējā standarta veidā ietver vairākas pretrunas, tomēr ar pāreju uz jaunu struktūru, kas pamatota uz Līguma 117. pantu, saistītās grūtības un riski, tostarp iespēja politiski iejaukties EPP zinātniskajā neatkarībā, nepamatotu struktūras maiņu vismaz tikmēr, kamēr nav izmantotas visas iespējas attīstīt un uzlabot izpildaģentūru, lai sasniegtu EPP tālejošos mērķus. Pārskata grupa iesaka divu gada laikā veikt nākamo neatkarīgo pārskatīšanu. Tomēr kā norādīts pārskatā, ja EPP ir jānostiprina savi pirmie panākumi un jākļūst par nopietnu pasaules līmeņa progresīvās pētniecības organizāciju un kontinenta līderi, veicinot revolucionāru zinātni un tehnoloģijas, kas ir nepieciešamas, lai nodrošinātu Eiropas tautsaimniecību un sabiedrību radošumu, turpmāk uzmanību ir svarīgi pievērst EPP struktūras un darbības veidu uzlabošanai. Lai EPP panākumi būtu ilgtermiņā noturīgi, tai ir vajadzīga pārliecināta un kompetenta vadība un darbību ātra konsolidācija visos līmeņos, kā arī elastīga pieeja un uzticība, kas ļauj sekmēt progresīvo pētniecību. Tie ir galvenie principi, kas aptver iepriekš minētās īstermiņa un vidēja termiņa darbības. Visas šajā paziņojumā ierosinātās darbības īstenos pašreizējās Septītās pamatprogrammas finansējuma ietvaros, un papildus ietekme uz budžetu nav paredzēta. EPP attīstība par nopietnu pasaules līmeņa pētniecības finansēšanas organizāciju TAGAD, KAD ERCEA ir autonoma struktūra un ir pabeigta pārskatīšana, Komisijai ir tālejoši mērķi EPP attīstības pašreizējam otrajam posmam. Zinātniskā padome nosaka programmas zinātnisko stratēģiju, un ERCEA veic budžeta izpildi, turpretī Komisija nodrošina EPP autonomiju, un tai ir politiska un finansiāla atbildība, tostarp atbildība par īpašās programmas “Idejas” īstenošanu. Tāpēc Komisija paredz ieviest divējādu stratēģiju, lai risinātu ne vien tipiskas problēmas, kas saistītas ar katru jaunu organizāciju, bet arī cēloņus, kuri ir administratīvās darbības neefektivitātes pamatā, un strukturālās problēmas, kas identificētas EPP darbības pirmajā posmā: i) veikt tūlītējas un īstermiņa darbības, lai īstenotu pārskatīšanā norādītos ieteikumus un citus vajadzīgos EPP darbības metožu tehniskos uzlabojumus, kurus var īstenot savu kompetenču ietvaros (Komisijas vai izpildaģentūras līmenī); ii) vidējā termiņā risināt jautājumus saistībā ar attiecīgajiem nosacījumiem un noteikumiem, iesniedzot Padomei un Parlamentam priekšlikumus grozīt finanšu un administratīvos noteikumus un tos vairāk saskaņot ar progresīvās pētniecības vajadzībām. Tas, ka EPP ir jābūt “mācību organizācijai” ir teikts īpašās programmas “Idejas” formulējumā: “..Darbības īstenošanu un vadību pastāvīgi pārskatīs un izvērtēs, lai novērtētu paveikto un koriģētu un uzlabotu procedūras, ņemot vērā pieredzi.” i) Tūlītējas un īstermiņa darbības Komisijas un/vai ERCEA kompetencē ir šādas darbības, kuru īstenošanai ir noteikti indikatīvi termiņi. Lai precizētu un pastiprinātu juridisko pamatu tās vajadzības gadījumā atspoguļos pielāgojumos Komisijas Lēmumam, ar ko izveido EPP[7], Komisijas Lēmumam, ar ko izveido EPP izpildaģentūru[8], un Komisijas Lēmumam, ar ko piešķir pilnvaras EPP izpildaģentūrai[9]. Integrēta zinātniskā un administratīvā pārvaldība Pārskata grupa atzina, ka Komisija, kā paredzēts īpašajā programmā “Idejas”, ir bijusi efektīva EPP autonomijas un integritātes “garantētāja” un ir pilnībā ievērojusi Zinātniskās padomes neatkarību EPP zinātniskās stratēģijas noteikšanā. Tomēr pārskatīšanā konstatē, ka pašreizējā EPP struktūra, kurā zinātniskās un finanšu/administratīvās atbildības ir nodalītas, rada nevajadzīgus sarežģījumus un neapmierinātību. Pārskata grupa sniedz ieteikumus pasākumiem nepilnību novēršanai, tostarp apvienot vienā amatā ERCEA direktora amatu un EPP ģenerālsekretāra amatu, izraugoties ievērojamu zinātnieku, kuram ir liela administratīvā pieredze. Pārējie ieteikumi attiecas uz to, ka direktoram būtu tieši un regulāri jāsniedz ziņojumi zinātnes un pētniecības komisāram un ka būtu jāpielāgo ERCEA Koordinācijas komitejas sastāvs, lai iekļautu divus Zinātniskās padomes locekļus, kā arī ievērojamu zinātnieku no ārienes. Komisija pašreizējo finanšu un reglamentējošo noteikumu ietvaros paredz īstenot tādus pasākumus, kuru mērķis ir vairāk saskaņot pārvaldības zinātniskos un administratīvos aspektus, kā arī vienkāršot un integrēt struktūru: a. izveidot ERCEA direktora amatu, un amatam izraudzīties ievērojamu zinātnieku ar lielu administratīvo un vadības pieredzi. Zinātniskā padome iesaistīsies attiecīgajā atlases procesā, kā paredzēts EPP tiesiskajā regulējumā un pamatnostādnēs par izpildaģentūru direktoru iecelšanu[10]. Termiņš: 2010. gada 2. ceturksnis. b. Pēc tam, kad būs iecelts direktors, kuram ir šādas kvalifikācijas, un iepriekš vienojoties ar Zinātnisko padomi, ir paredzēts, ka EPP ģenerālsekretāra amats netiks saglabāts pēc pašreizējā ģenerālsekretāra pilnvaru termiņa beigām. Termiņš: 2011. gada 2. ceturksnis. c. Izskatīt ERCEA Koordinācijas komitejas[11] sastāva un tās darbības mehānismu pielāgošanu ar nosacījumu, ka Komisija vienmēr var izpildīt ERCEA kontroles un uzraudzības funkcijas, saglabājot balsu vairākumu. Termiņš: 2010. gada 1. ceturksnis. d. Izstrādāt un īstenot saskaņotu un integrētu komunikācijas stratēģiju, tostarp kopēju tīmekļa vietni, kas ārējām ieinteresētajām personām sniedz skaidru un vienotu priekšstatu par EPP stratēģiju un par tās darbības īstenošanu, atspoguļojot ERCEA un Zinātniskās padomes darbības. Labāka komunikācijas stratēģija palīdzētu arī veicināt EPP darbību pārredzamību un mazināt interešu konflikta risku. Termiņš: 2010. gada 1. ceturksnis. Zinātnisko padomi un ERCEA direktoru vajadzības gadījumā uzaicinās tikties ar komisāru, kurš ir atbildīgs par zinātni un pētniecību, lai apspriestu panākumus EPP mērķu sasniegšanā. Uzlabotas administratīvās procedūras Ir skaidrs, ka EPP finansēšanas shēmu kvalitāte un arī EPP reputācija ir tieši atkarīga no tā, kāda kvalifikācija un kompetences ir salīdzinošajā pārskatīšanā iesaistītajiem speciālistiem, (ekspertu grupas locekļiem un neatkarīgiem ekspertiem). Pārskatīšanā secina, ka, lai nodrošinātu kvalificētu speciālistu un ekspertu nepārtrauktu pieejamību, kas sniegtu ieguldījumu programmā, vadības procedūras speciālistu iecelšanai un atlīdzināšanas noteikšanai ir radikāli jāvienkāršo, un tām ir jābūt, cik vien iespējams, lietotājam draudzīgām. Tādēļ ERCEA , vienojoties ar Komisiju un rīkojoties spēkā esošā tiesiskā regulējuma ietvaros, progresīvā veidā: a. sāks izstrādāt un ieviest vienkāršākas un funkcionālākas EPP paredzētas administratīvās procedūras, kas attiecas uz speciālistu (ekspertu grupas locekļu un neatkarīgu ekspertu) iecelšanas un atlīdzināšanas kritiskiem procesiem, kā arī uz dotāciju pārvaldību. Termiņš: 2009. gada 4. ceturksnis. b. Sākumā eksperimentālā veidā un, ja darbība izrādīsies veiksmīga, pilnībā izmantos vienkāršākas autentiskuma noteikšanas procedūras ekspertiem, izmantojot tīmekļa vietni un citus profesionālus datus, kas atbilst labākajai zinātniskajai praksei. Termiņš: 2009. gada 4. ceturksnis. c. Turpinās optimizēt, lai pēc tam īstenotu efektīvas procedūras ekspertu iecelšanai, kurus ieceltu uz visu Septītās pamatprogrammas periodu, nevis atsevišķiem gadiem. Termiņš: 2010. gada 2. ceturksnis. Darbību konsolidācija visos līmeņos EPP darbību izpildē ir vajadzīga augsta profesionalitāte visos līmeņos: Zinātniskās padomes locekļu un speciālistu atlasē, kā arī attiecīgajās vadības darbībās, piemēram, attiecībā uz noteikumiem interešu konflikta gadījumā, kuri attiecas gan uz projektu atlasi, gan uz valsts norīkotu ekspertu darbu. Minētās darbības ir stingri jāīsteno, bet to īstenošanā jāizmanto elastīgāka pieeja. Pārskatīšanā apstiprina noteiktos kritērijus un atlases metodoloģiju Zinātniskās padomes locekļu atlasei un šādam nolūkam atbalsta pastāvīgās Identifikācijas komitejas izveidi. Tajā arī ieteikts, ka ir vajadzīga lielāka pārredzamība, piemēram, Zinātniskās padomes locekļu un speciālistu atlasē, kā arī attiecībā uz Zinātniskās padomes diskusijām par stratēģiju. Komisija un ERCEA veiks pasākumus, lai nodrošinātu augstus profesionalitātes un pārredzamības standartus, vienlaikus nodrošinot EPP darbību neatkarību un kvalitāti: a. precizēs attiecības starp ERCEA un Zinātnisko padomi un darbības veidu, pildot savus attiecīgos uzdevumus EPP darbībās, un vajadzības gadījumā pārskatīs Lēmumu par EPP. Termiņš: 2010. gada 2. ceturksnis. b. Lai nodrošinātu pakāpenisku Zinātniskās padomes atjaunināšanu, saskaņā ar EPP Zinātniskās padomes 2009. gadā sniegtajiem ieteikumiem[12], izveidos neatkarīgu pastāvīgo Identifikācijas komiteju, kura darbosies konsultējoties ar Zinātnisko padomi un pamatojoties uz jau ieviesto un Pārskata grupas apstiprināto metodoloģiju. Termiņš: 2010. gada 1. ceturksnis. c. Rosinās Zinātnisko padomi izskatīt tādas apakškomitejas izveidi, kuras uzdevums būtu paplašināt pamatu salīdzinošās pārskatīšanas ekspertu sameklēšanai. Termiņš: 2010. gada 1. ceturksnis. d. Atzīstot Zinātniskās padomes locekļu un jo īpaši priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku personīgo ieguldījumu, izpētīs iespējas piešķirt atlīdzību par Zinātniskās padomes plenārsēžu[13] un turpinās sniegt atbalstu Zinātniskās padomes priekšsēdētājam un priekšsēdētāja vietniekiem, izmantojot Septītās pamatprogrammas koordinācijas un atbalsta darbību finansēšanas instrumentu. Termiņš: 2010. gada 2. ceturksnis. e. Strādās kopā ar Zinātnisko padomi, lai panāktu, ka EPP darbības ir pārredzamākas ārējām ieinteresētajām personām, tostarp publicējot attiecīgos rīcības kodeksus un noteikumus interešu konflikta gadījumā, un Zinātniskās padomes sanāksmju protokolus. Termiņš: 2009. gada 4. ceturksnis. f. Sadarbībā ar Zinātnisko padomi un ERCEA direktora uzraudzībā izveidos komiteju, lai sniegtu norādījumus interešu konflikta, krāpšanas un ētikas jautājumos saskaņā ar tiesību normām un labu starptautisko praksi, lai nodrošinātu, ka netiek skarta EPP darbību kvalitāte un godīgums, jo īpaši salīdzinošās pārskatīšanas procesā. Termiņš: 2010. gada 2. ceturksnis. ii) Vidēja termiņa darbības Programmas “Idejas” īstenošana ir izraisījusi vairākus jautājumus, kurus pauda pētnieki un pētnieku uzņēmējorganizācijas parādot, ka administratīvās efektivitātes jautājumiem ir būtiska nozīme progresīvās pētniecības projektu īstenošanā. Turklāt EPP Pārskata grupa uzskata, ka darbības efektivitāti nevar tik skaidri nodalīt no zinātniskās vadības, kā to paredz pašreizējais EPP modelis. Administratīvās efektivitātes jautājumi ir jāuzlabo, bet pārskatīšanā atzīst, ka EPP problēmas ir daudzos aspektos saistītas ar plašāku normatīvo vidi un no tās izrietošo “kontroles kultūru” Kopienas sistēmā. Pārskatā iesaka pāriet uz “vienreizēju maksājumu” sistēmu, nevis dotācijām saskaņā ar līgumu, un uzskata, ka ir atkārtoti jāpārdomā finanšu regulas būtība un attiecīgie kontroles procesi, lai atjaunotu pieeju, kas balstās uz uzticību un stingrām sankcijām pārkāpuma gadījumā. Vairākus jautājumus nevar atrisināt pašreizējā tiesiskā regulējuma ietvaros un ir vajadzīgas ilgtermiņa darbības vai izmaiņas. Nākamā finanšu regulas trīsgadu pārskatīšana sniedz labu iespēju šo jautājumu izpētei, jo šīs regulas darbības joma ir plaša un attiecas ne tikai uz finanšu darbībām kā tādām, bet arī uz sistēmu, kuras ietvaros darbojas izpildaģentūras. Attiecībā uz pētniecības politikas jomām galvenais elements būs precīza konkrēto pielāgojumu veida un apjoma noteikšana, kuri jāveic, lai dotu ieguvumu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un inovācijām, un jo īpaši progresīvai pētniecībai tā, lai varētu atbalstīt augsta līmeņa radošumu un neradītu nepamatotu finanšu risku. Noteikti ir jārod atbilstošs līdzsvars starp risku, no kura nevar izvairīties progresīvā pētniecībā, un Kopienas finanšu interešu aizsardzību ar finanšu regulas palīdzību. Komisija izmantos finanšu regulas nākamās pārskatīšanas iespēju, lai novērtētu situāciju, apkopoto gūtās atziņas un formulētu iespējamos risinājumus konkrētiem administratīviem un finanšu trūkumiem, kas kopumā attiecas uz pētniecību, tehnoloģiju attīstību un inovācijām, un jo īpaši uz progresīvo pētniecību. Ņemot vērā vispārējo mērķi par vienkāršošanu un labāku pārvaldību, konkrēts mērķis būtu izveidot pētniecības finanšu pārvaldības pieeju, kura vērsta uz progresīvās pētniecības dotācijām, kas darbojas kā ieguldījums ļoti kvalificētos pētniekos un kas tiek uzskatīta par labu praksi visās veiksmīgās pētniecības sistēmās pasaulē. Minētie jautājumi ir jāaplūko plašākā pārdomu kontekstā par to, kā Kopienas nākamo finanšu un administratīvo sistēmu var izmantot, lai tā kalpotu politikai, kuras mērķis ir jaunu ilgtspējīgas izaugsmes avotu veicināšana. Secinājumi un turpmākie pasākumi PēC VEIKSMīGA SāKUMA POSMA EPP TAGAD IR PāRLIECINOšI SāKUSI ATTīSTīBAS OTRO POSMU. PAMATOJOTIES UZ SāKOTNēJO INFORMāCIJU, EPP IR IZVEIDOTA, LAI KļūTU PAR SVARīGU UN STABILU EIROPAS PēTNIECīBAS TELPAS DAļU, UN TAI BūS VAJADZīGS ARī PāRēJO IESTāžU UN IEINTERESēTO PERSONU ATBALSTS, LAI PILNīBā īSTENOTU SAVU POTENCIāLU. Patiesībā, pārbaudot jaunus Kopienā veicamās pētniecības paņēmienus, EPP faktiski stimulē plašākus mācību un pielāgošanās procesus un ir pārmaiņu veicinātāja Eiropas Pētniecības telpā. Vai tas attiecas uz Zinātniskās padomes un ERCEA saskarnes pārvaldību, vai procedūrām progresīvās pētniecības salīdzinošās pārskatīšanas veikšanai, vai jauniem savstarpējiem sakariem starp valsts un Kopienas finansēšanas darbībām, mācību process skar visas pētniecības kopienas ieinteresētās personas. Ja Komisijas noteiktajai stratēģijai un darbībām ir jāpanāk savi mērķi, tad šajā nākamajā posmā svarīga nozīme būs ieinteresēto personu atbalstam un iesaistīšanai. Šajā paziņojumā noteiktas vairākas darbības, kuras atbilst Eiropas tālejošajiem mērķiem, kas noteikti attiecībā uz EPP, un pienācīgi ņem vērā Pārskata grupas ieteikumus un dod Komisijas pašas gūtās pieredzes novērtējumu. Komisija un ERCEA arī nekavējoties uzņemsies iniciatīvas savu attiecīgo kompetenču jomās, lai spēkā esošā tiesiskā regulējuma ietvaros uzlabotu EPP pārvaldību un administratīvo elastīgumu. Komisija arī aktīvi sadarbosies ar pārējām ieinteresētajām aprindām, tostarp Zinātnisko padomi, lai nodrošinātu nepārtrauktu atbalstu turpmākajā darbā un vienlaikus lai uzlabotu savā atbildības jomā esošo darbību profesionālismu. Saistībā ar finanšu regulas pārskatīšanu Komisija nekavējoties iesaistīsies plašākās un būtiskākās debatēs ar Eiropas Parlamentu un Padomi par tiesisko regulējumu pētniecībai tehnoloģiju attīstībai. Tā mērķis būs nodrošināt, ka tiek rasts atbilstošs līdzsvars starp risku saistībā ar pētniecības darbībām un ES finansējuma efektīvu izmantošanu un ka var nodrošināt arī atbilstošas struktūras un mehānismus ārējai pētniecības vadībai. Vispārējais mērķis ir Kopienas finanšu un administratīvās sistēmas labāka izmantošana, lai kalpotu politikai, kuras mērķis ir jaunu ilgtspējīgas izaugsmes avotu veicināšana. [1] OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp. [2] EPP izpildaģentūru vada Komisijas iecelts direktors un Koordinācijas komiteja, kuru arī ieceļ Komisija. [3] OV L 57, 24.2.2007., 14. lpp. [4] 2008/37/EK; OV L 9, 12.1.2008., 15. lpp. [5] COM(2008) 526, galīgā redakcija. [6] Ziņojums un sīkāka informācija par EPP Pārskata grupas izveidi un izmantoto metodi ir publicēta EPP vietnē: http://erc.europa.eu/index.cfm?fuseaction=page.display&topicID=158. [7] 2007/134/EK; OV L 57, 24.2.2007., 14. lpp. [8] 2008/37/EK; OV L 9, 12.1.2008., 15. lpp. [9] C(2008) 5694, galīgā redakcija (nav publicēts). [10] SEC(2009) 27. [11] C(2008) 5132, (nav publicēts). ERCEA Koordinācijas komitejas sastāvā pašlaik ir 3 Komisijas ierēdņi, 2 zinātnieki un EPP ģenerālsekretārs novērotāja statusā. [12] EPP Zinātniskās padomes Identifikācijas komitejas 2009. gada 19. janvāra nobeiguma ziņojums: http://erc.europa.eu/pdf/ERC_Id_Final_Report_2009-01-19.pdf. [13] Atbilstoši noteikumiem par Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta izveidi. Regula (EK) Nr. 294/2008, OV L 97, 9.4.2008., 1. lpp.