LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 18.9.2008 
SEC(2008) 2445 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
Daudzvalod ība: Eiropas priekšroc ība un  
kopīga apņemšanās  
 
   
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
   
{COM(2008) 566, gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2443} {SEC(2008) 2444} 
Šis ziņojums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā sagatavošan ā, un neskar 
Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju. 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā aprakstīta situācija saistībā ar daudzvalod ības politiku un 
ierosināts, ka jāpastiprina pas ākumi šajā jomā. Tas ir pievienots Komisijas pazi ņojuma 
priekšlikumam “Daudzvalod ība: Eiropas priekšroc ība un kop īga apņemšanās” 
(Nr. 2008/EAC/004 programmas pl ānā).  
Ilgtermiņā valodu daudzveid ība Eiropas Savien ībā ir ļoti svarīgs aspekts, jo ES 500 miljoni 
iedzīvotāju runā 23 atšķirīgās oficiālajās valodās, savukārt atseviš ķos reģionos vai grup ās 
cilvēki runā vēl 60 citās valodās, bet līdz ar imigrantiem kl āt nākušas vair āk nekā 300 dažādas 
valodas. L ēš, ka patlaban Eiropas Savien ības teritorij ā dzīvo vismaz 175 taut ību cilvēki. 
Migrācijas plūsma ir palielin ājusi līdzšinējo mazākumtautību un kult ūru daudzveid ību. 
Tādējādi mijiedarb ība starp daž ādās valodās runājošiem cilv ēkiem pēdējo gadu laik ā ir 
pakāpeniski vērsusies plašum ā, jo Eirop ā ir palielin ājusies mobilit āte, migrācijas plūsmas no 
trešām valstīm un globaliz ācija. Dom ājams, ka turpm ākajos gados š ī tendence turpin āsies un 
pastiprināsies. Ņemot vērā šo inform āciju, ietekmes nov ērtējumā ir apskat ītas divas 
problēmas1: 
(1) svešvalodu prasmes joproj ām nav pietiekamas. Eiropieši v ēl aizvien neprot divas 
valodas papildus dzimtajai valodai, ko v ēlējās panākt Barselonas Eiropadome; 
(2) Eiropas iedz īvotāji, uzņēmumi un pakalpojumu sniedz ēji pilnībā neapzinās Eiropas 
valodu daudzvalod ības priekšroc ības, nedz ar ī tās radītās grūtības.  
Problēmas apraksta pamat ā ir dati un atsauksmes, kas sa ņemtas pēc diviem iepriekš ējiem 
paziņojumiem par daudzvalod ību2 (2007. g.) un devi ņu mēnešu ilgas apspriešanas (2007.-
2008. g.). 
Iepriekšējos paziņojumos par daudzvalod ību un valodu daudzveid ību bija izkl āstīts rīcības 
plāns līdz 2006. un 2007. gadam, k ā arī paredzēta pārskatīšana un iesp ējami papildu 
pasākumi. Sekmju un īstenošanas nov ērtējums, ko veica 2007. gad ā, liecina, ka ir g ūti 
panākumi (konkr ēti valodu apguv ē pamatizgl ītībā un vidējā izglītībā), taču īstenošana 
jāturpina un j āpastiprina saist ībā ar mūžizglītību, īpašu uzman ību pievēršot neform ālai valodu 
apguvei un valodu daudzveid ībai vietējā vidē.  
Apspriešan ās gaitā dalībvalstis, Eiropas iest ādes un ieinteres ētās personas bija vienispr ātis 
par šādiem jautājumiem.  
Par daudzvalod ības politikas sf ēru:  
• valodu un kult ūru daudzveid ība tiek uzskat īta par ilgtermi ņa parādību Eiropas 
sabiedrībā – vairākums cilv ēku to nov ērtē, vienlaikus apzinoties, k ā tā ir 
                                                 
1 Iest āžu daudzvalod ība (t. i., valodas, kuras Eiropas Komisija lieto iekš ējā saziņā un sazi ņā ar 
iedzīvotājiem publik ācijās/rakstiskos tulkojumos/mutiskos tulkojumos) neietilpst š ā ietekmes 
novērtējuma un saist īto politikas iniciat īvu darbības jomā. Lai gan iest āžu daudzvalod ība ir saist īta ar 
valodām, tā saskaras ar cit ām grūtībām, tai ir citi m ērķi un iespējas, tāpēc tika nolemts š īs grūtības 
risināt atsevišķi. 
2 COM(2003) 449, gal īgā redakcija, COM(2005) 596, gal īgā redakcija, COM(2007) 554, gal īgā 
redakcija/2. 
LV 3   LV jāpārvalda efekt īvi un uzman īgi. Lielākā daļa respondentu neuzskata, ka b ūtu 
iespējams pāriet uz vienu valodu;  
• valodu politika, kas veicina tikai ES ofici ālo valodu apguvi, ir p ārāk ierobežota 
mūsdienu sabiedr ībai, kurā ikdienā kontaktējas dažādās valodās runājoši pilso ņi 
(un iedzīvotāji);  
• valodu apguve j āsaista ar m ūžizglītību; 
• daudzvalod ība ir transvers āls jautājums, kas ietekm ē konkurētspēju un Eiropas 
pilsonību un kas j āiekļauj vairākās politikas jom ās, ne tikai izgl ītībā; 
• valodu saglab āšana nav j āizvirza par valodu daudzveid ības veicin āšanas vien īgo 
mērķi, tieši pret ēji, tai jāsekmē dialogs starp valod ām un sabiedr ības grupām;  
• ikvienam iedz īvotājam ir vajadz īgas atšķirīgas valodu prasmes, un tas ir atkar īgs 
no person īgajām interesēm un dzīvesvietas, ģimenes un profesion ālās pieredzes. 
Par metod ēm: 
• dalībvalstīm un Komisijai j āizveido valodu politika,  kas veicina valodu 
daudzveid ību un sekm ē valodām labvēlīgu vidi, paplašinot to valodu kl āstu, kuras 
māca, novērtējot un saglab ājot iedzīvotāju valodu prasmes un rosinot tos turpin āt 
mācīties;  
• lai apgūtu valodas, ļoti svarīga ir valodu m ācīšanās mūža garum ā – sākot agrīnā 
vecumā, saglabājot motivāciju skolas un pirmo apm ācību laikā un turpinot valodu 
apguvi visu m ūžu; 
• labāk jāizmanto neform āla valodu apguve, uzlabojot piek ļuvi multividei, virtu ālai 
un fiziskai mobilit ātei un kult ūru apmaiņai. Šādi mācīties valodas var, kad, kur un 
kā vēlas, un cilv ēki ar dažādu pieredzi var sazin āties, atklāt un salīdzināt dažādus 
domāšanas veidus; 
• vietējām kopien ām, pakalpojumu sniedz ējiem un uz ņēmumiem j āņem vērā, ka 
viņi nereti str ādā ar iedzīvotājiem un klientiem, kuri run ā citā valodā, tādēļ tiem 
jāizstrādā stratēģijas, kā rūpēties par šo cilv ēku valodu vajadz ībām. 
Jaunā paziņojuma pievienot ā vērtība būs šāda: 
• turpināt virzīties uz mērķi “dzimtā valoda plus divas svešvalodas”, skaidr āk norādot jomas 
un mērķgrupas, kas netiek l īdzi (studenti profesion ālajā izglītībā, pieaugušie ar zemu 
kvalifikāciju un migranti) un kas nebija tik s īki analizētas iepriekš ējos paziņojumos; 
• iekļaut daudzvalod ību izaugsmes un nodarbin ātības procesa plaš ākā kontekst ā, veicinot 
izpratni par valodu daudzveid ības priekšroc ībām un tās ietekmi uz kult ūru dialogu. K ā to 
nesen nor ādīja Euromed  kultūras sanāksmē3, saistībā ar iepriekšmin ēto daudzvalod ība 
kļūst arī par ES ārpolitikas da ļu; 
                                                 
3 Agreed Conclusions of the third Euro-Mediterranean Conference of Ministers of Culture , Atēnas, 
2008. gada 29. un 30. maijs; Presidency Declaration at the Conference New  Paradigms, New Models — 
LV 4   LV • iekļaut daudzvalod ību attiecīgajās Eiropas m ēroga politikas jom ās un strādāt partnerībā ar 
dalībvalstīm un ieinteres ētājām person ām, lai nodrošin ātu, ka mērķi ir kopīgi un ka tos 
īsteno vispiem ērotākajā līmenī. 
Tādējādi daudzvalod ību politikas divi galvenie m ērķi ir šādi: 
(1) dot iedzīvotājiem iesp ēju apgūt divas svešvalodas papildus dzimtajai valodai (t.i. 
“dzimtā valoda plus divas svešvalodas”; 
(2) informēt par valodu daudzveid ību Eiropas sabiedr ībā un vērst to par priekšroc ību 
kultūru dialogā un saistībā ar konkur ētspēju.  
Attiecībā uz īstenošanu  pirmais darb ības mērķis ir nodrošin āt, lai daudzvalod ību nepārtraukti 
veicinātu iepriekšmin ētajās Eiropas politikas jom ās, izmantojot iekļaujošu pieeju  un 
vislabākajā veidā izmantojot finansi ālo atbalstu, kas pieejams no pašreiz ējām Eiropas 
programm ām. Atbilst īgi subsidiarit ātes principam dal ībvalstis ir galven ās lēmumu pie ņēmējas 
par šiem jaut ājumiem, bet īstenošanai svar īgas vairākas ieinteres ētās personas (izgl ītības 
sniedzēji, sociālie partneri, plašsazi ņas līdzekļi, vietējās iestādes utt.). T ādēļ otrais darb ības 
mērķis ir partner ībās sadarboties ar dal ībvalstīm un ieinteres ētajām person ām, lai 
palīdzētu tām īstenot kop īgos mērķus un attiec īgajā līmenī piemērot iekļaujošu pieeju.  
Mērķu īstenošanai ņemtas vērā vairākas iespējas:  
(1) dalībvalstis neveic nek ādus papildu pas ākumus un strat ēģiski neizmanto ES 
programmas (iek ļaušana); 
(2) izmanto reglament ējošus instrumentus (ieteikumu); 
(3) izmanto atv ērtās koordin ācijas metodi, t. i., public ē Komisijas pazi ņojumu, lai s āktu 
sadarboties ar dal ībvalstīm un saņemtu citu Eiropas iest āžu atbalstu. Daudzvalod ību 
iekļauj pašreiz ējās ES programm ā un iniciat īvās. 
Izglītības un kult ūras ģenerāldirektorāts salīdzināja minēto iespēju priekšroc ības un trūkumus 
un izvēlējās ieteikt 3. iesp ēju, kura ļautu Komisijai, sadarbojoties ar dal ībvalstīm un 
ieinteresētajām personām, pievērsties identific ētajām ar daudzvalod ību saistītajām problēmām 
un rast atbilst īgus risinājumus. Šī iespēja visvair āk atbilst dal ībvalstu un ieinteres ēto personu 
cerībām un subsidiarit ātes principam, turkl āt tā nodrošin ātu vislabāko pamatu, uz kura veidot 
izpratni par uzdevumiem un probl ēmām un gūt reālus risinājumus. 
Apsverot iesp ējas, kā Komisijas politik ā un programm ās veicin āt daudzvalod ību, 
daudzvalod ības izdevumu programmas iesp ēju noraid īja, jo daudzvalod ība ir transvers āls 
mērķis ļoti dažādās politikas jom ās (izglītība, kultūra, plašsazi ņas līdzekļi, nodarbin ātība, 
sociālā iekļautība, pētniecība) un to veicin āšana ārpus dabisk ā konteksta neš ķiet piemērota, 
nedz arī efektīva. Tādēļ par piem ērotu risin ājumu uzskat īja daudzvalod ības iekļaušanu 
atbilstošaj ās Komisijas politikas jom ās un programm ās. Galven ās programmas ir š ādas: visi 
Mūžizglītības programmas virzieni , atbalsts valodu apm ācībai no strukt ūrfondiem, valodu 
integrācijas kursi imigrantiem ar JLS atbalstu, Jaunatne darb ībā, Pilsoņu Eiropa, liter āri 
                                                                                                                                                         
Culture in the EU External Relations , Ļubļana, 13. un 14. maijs,  
http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_ politika/kulturno_sodelov anje/nove_paradigm e_novi_modeli_kultur
a_v_zunanjih_odnosih_eu/ .  
LV 5   LV tulkojumi ar programmas Kult ūra atbalstu, programma Media , programmas un iniciat īvas 
pētniecības un inform ācijas tehnolo ģiju jomā. 
Ņemot vēra iepriekš min ētos apsv ērumus un tiešas Komisijas darb ības ierobežoto 
piemērošanas jomu, dom ājams, ka izraudz ītajai iespējai būs turpmāk norādītā ekonomisk ā un 
sociālā ietekme atkar ībā no dalībvalstu un ieinteres ēto personu ap ņēmības, īstenojot ierosin āto 
stratēģiju. 
• Ekonomisk ā ietekme: valodu prasmes ietekm ē iedzīvotāju nodarbin ātības iespējas un 
konkurētspēju, tāpēc domājams, ka Komisijas aprakst ītā stratēģija labvēlīgi ietekm ēs 
starptautisko tirdzniec ību un pārrobežu ieguld ījumus, tehnolo ģiju izstrādi un inov ācijas, 
darba vietu skaitu un kvalit āti, attiecības ar treš ām un aizjūras valstīm. 
• Sociālā ietekme: dom ājams, ka strat ēģija labvēlīgi ietekm ēs sociālo iekļautību, kā arī 
pārvaldību un līdzdalību, jo valodu prasmes ir kult ūru dialoga priekšnoteikums. 
Izmaksas: pazi ņojumā ieteikto darb ību īstenošana nepalielin ās budžetu Komisijas l īmenī. 
Mērķis ir efekt īvāk izmantot pašreiz ējās programmas, lai veicin ātu daudzvalod ību, konkr ēti 
nodrošinot: 
• saskaņotāku pieeju (t. i ., sniedzot saska ņotu inform āciju valodu daudzveid ības 
veicināšanai, piev ēršot uzman ību valodu jaut ājumiem projektos un iniciat īvās); 
• lielāku sinerģiju starp dal ībvalstīm (t. i., pal īdzot tām sasniegt kop īgos mērķus, īstenojot 
Komisijas iniciat īvas un apmainoties ar labu praksi).  
Atbilstoši ES m ērķiem, par kuriem jau pan ākta vienošan ās, piemēram, Barselonas m ērķim 
“dzimtā valoda plus divas svešvalodas”, pazi ņojumā būs iekļauti vispārīgi un darb ības mērķi 
un ierosin āti veidi, k ā tos īstenot, taču īstenošana paliks dal ībvalstu kompetenc ē. Vispārīgs 
princips, kas pausts Komisijas pazi ņojumā, ir ieteikums darboties cik iesp ējams tuvu 
iedzīvotājiem, ņemot vērā vietējās valodu vajadz ības un apkopojot uz ņēmumu, pilsonisk ās 
sabiedrības un viet ējo iestāžu resursus, lai tos izmantotu visefekt īvākajā veidā. 
Uzraudzībai iespējams izmantot jau esošo starpdienestu grupu daudzvalod ības jautājumos, lai 
nodrošinātu, ka izmanto ar Komisiju saska ņotu pieeju un daudzvalod ību iekļauj attiec īgajās 
Eiropas programm ās un iniciat īvās, veicot pas ākumus programmu l īmenī (tematiskas 
prioritātes, budžets valodu apguves darbam un valodas praksei, atbilstoša uzraudz ība utt.). Ar 
dalībvalstu augsta l īmeņa pārstāvju darba grupas (kuras pamat ā ir esošā valodu darba grupa) 
starpniecību nodrošin ās atsauksmes un turpm ākus pasākumus. Lai uzman ība arī turpmāk būtu 
vērsta uz daudzvalod ības politiku un periodiski p ārskatītu sasniegto, Komisija ieteiks Eiropas 
iestādēm darba k ārtībā ik gadu atv ēlēt laiku p ārrunām par šo tematu. Komisija ieteiks 
Padomei iek ļaut daudzvalod ību Izglītības padomes uzlabotaj ā darba kārtībā.  
Komisija regul āri atjaunin ās pieejamos r ādītājus un apsv ērs iespēju finansēt apsekojumus 
retāk apzinātās sfērās (piemēram, uzņēmumu un pakalpojumu sniedz ēju nozarē). Attiecībā uz 
iekļaušanu Komisijai j ānodrošina, lai valodas jaut ājumus pien ācīgi ņemtu vērā, vērtējot 
attiecīgās ES programmas un politikas jomas. Komisija rosin ās dalībvalstis un ieinteres ētās 
personas iek ļaut valodu jaut ājumu, vērtējot politiku un strat ēģijas attiec īgajā līmenī. Komisija 
2012. gad ā veiks visp ārīgu pārskatu par sasniegto un sniegs zi ņojumu Eiropas Parlamentam 
un Padomei par g ūto pieredzi. Lai tas b ūt iespējams, dalībvalstis ir aicin ātas līdz 2011. gada 
beigām informēt par savu veikumu.