Programmā iekļauti 13 tiesību aktu priekšlikumi, kurus Komisija iesniedza, lai izveidotu kapitāla tirgu savienības svarīgākos pamatelementus. Turklāt Komisija ir ierosinājusi trīs tiesību aktu priekšlikumus, kas Savienības finanšu nozarei ļaus ieņemt vadošo lomu virzībā uz tīrāku un zaļāku ekonomiku. Tomēr Eiropas Parlaments un Padome līdz šim ir vienojušies tikai par trim no šiem priekšlikumiem:

Priekšsēdētājs Ž. K. Junkers 2018. gada runā par stāvokli Savienībā atgādināja, ka “šā pilnvaru termiņa sākumā mēs visi kopā solījām panākt [...] kapitāla tirgu savienības izveidi”. Tuvojoties Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2019. gada maijā, Komisija uzsver, ka likumdevējiem jāpaātrina darbs pie neizskatītajiem priekšlikumiem un jāapliecina politiskā griba, lai nodrošinātu, ka darbs pie visiem priekšlikumiem tiek pabeigts līdz pilnvaru termiņa beigām. Ņemot vērā to, ka Apvienotā Karaliste nākotnē izstāsies no ES, nepieciešamība sasniegt progresu ir kļuvusi vēl steidzamāka. Komisija ir gatava palielināt savu atbalstu likumdevējiem, lai īstenotu kapitāla tirgu savienības pamatelementus.

Piezīmes. Lai gan ES un ASV tirgi nav pilnībā salīdzināmi, skaitļi liecina, ka kapitāla tirgi ES 28 dalībvalstīs veido aptuveni 160 % no Savienības IKP, savukārt ASV tie veido 260 % no IKP; akciju tirgus kapitalizācija un finanšu un nefinanšu sabiedrību emitētās obligācijas; 5 lielāko Eiropas Savienības tirgu vidējais rādītājs tika noteikts kā vidējais Nīderlandes, Zviedrijas, Dānijas, Īrijas un Luksemburgas rādītājs, kas svērts ar IKP – attiecīgi 40 %, 26 %, 16 %, 16 % un 5 %.

Attēls. Kapitāla tirgu lielums atsevišķos reģionos (atlikušās summas 2017. gada beigās procentos no IKP)

Kapitāla tirgu savienība arī ļaus finanšu pakalpojumu sniedzējiem paplašināt to darbību un piedāvāt savus pakalpojumus plašākam klientu lokam dažādās dalībvalstīs. Pašlaik jau 13 484 finanšu iestādes izmanto 359 953 pases, kas ļauj sniegt finanšu pakalpojumus Savienībā. Pateicoties kapitāla tirgu savienībai, finanšu iestādēm būs vieglāk piedāvāt savus produktus un pakalpojumus citās dalībvalstīs, neapdraudot ieguldītāju aizsardzību. Kapitāla tirgu savienības īstenošanai ir vajadzīgs vairāk nekā tikai viens pasākums, jo tai ir nepieciešamas pamatīgas strukturālas izmaiņas finanšu sistēmā. Komisijas ierosināto pasākumu kopējā ietekme būs ievērojama, taču ir vajadzīgs laiks, lai visi ieguvumi materializētos. Izaugsmes potenciāls pastāv (skatīt nākamo attēlu), un tagad ir pienācis laiks izlēmīgi rīkoties.

Savienībai ir vajadzīgi labi attīstīti un integrēti kapitāla tirgi, lai stiprinātu un atbalstītu ekonomisko un monetāro savienību, kā arī euro starptautisko nozīmi. Atbalstot ekonomikas konverģenci, efektīva kapitāla mobilitāte padara Savienības ekonomiku stiprāku. Tas ļauj dalībvalstīm gūt labumu no papildu finansējuma avotiem, kas paredzēti ieguldījumiem darbvietās un izaugsmē. Pilnvērtīga kapitāla tirgu savienība veicina privātā riska dalīšanu un palīdz mazināt ekonomikas satricinājumus eurozonā un ārpus tās, ļaujot ieguldītājiem un uzņēmumiem no valstīm, kuras piedzīvo lejupslīdi, piekļūt ieguldījumu un finansējuma iespējām neskartajās valstīs.

2.2017. gada oktobrī pieņemtās regulas par Eiropas riska kapitālu un sociālās uzņēmējdarbības fondiem ir paredzētas, lai veicinātu ieguldījumus riska kapitālā un sociālajos projektos. Regulas atvieglos ieguldītājiem iespēju ieguldīt mazos un vidējos inovatīvos uzņēmumos, iekļaujot tajās dažāda lieluma fondu pārvaldniekus un paplašinot to uzņēmumu loku, kuros var ieguldīt. Papildus šiem jaunajiem noteikumiem Komisija ir izveidojusi riska kapitāla fondu fondu, lai atbalstītu inovatīvus ieguldījumus, un tā turpinās strādāt pie citiem riska kapitāla atbalsta pasākumiem.

3.Visbeidzot, 2017. gada decembrī pieņemtā regula par vienkāršu, pārredzamu un standartizētu (VPS) vērtspapīrošanu palīdz veidot uzticību vērtspapīrošanas tirgum un palielina aizdošanas spēju banku bilancēs. Ja tirgus atgrieztos pirmskrīzes vidējā emisijas līmenī, bankas varētu privātajam sektoram nodrošināt papildu kredītu 157 miljardu EUR apmērā. Papildus regulai par VPS vērtspapīrošanu Komisija grozīja regulatīvā satvara “Maksātspēja II” īstenošanas noteikumus, lai atvieglotu apdrošinātāju ieguldījumus STS vērtspapīrošanā un infrastruktūrā.

Komisija plāno ierosināt korekcijas attiecībā uz apdrošinātāju ieguldījumiem pašu kapitālā un parāda instrumentu privātu izvietošanu– līdzīgi kā tas bija ar korekciju attiecībā uz VPS vērtspapīrošanu un infrastruktūru.

3.Kapitāla tirgu savienības iniciatīvas, kurām ir nepieciešams turpmāks straujš progress

Kapitāla tirgu savienības efektīvai darbībai ir nepieciešams spēcīgs politisks stimuls. Lai pilnībā izmantotu vienotā tirgus priekšrocības, uzņēmumiem un ieguldītājiem ir nepieciešamas jaunas iespējas paplašināt darbību Savienības mērogā un konkurēt pasaules mērogā, kā arī skaidri un samērīgi noteikumi un efektīva uzraudzība. Turklāt spēcīgiem un likvīdiem kapitāla tirgiem ir izšķiroša nozīme Savienības vadošās lomas stiprināšanā, ko tā uzņēmusies, lai finansētu nepieciešamo pāreju uz mazoglekļa, resursu ziņā efektīvāku un izteiktāku aprites ekonomiku.





RĪCĪBPOLITIKAS APRAKSTS Eiropas

Parlaments Eiropas Savienības

Padome Viseiropas privāto pensiju produkts (PEPP) Segtās obligācijas Kolektīvā finansēšana Kolektīvo ieguldījumu fondu pārrobežu izplatīšana Pārskatīšana attiecībā uz ieguldījumu brokeru sabiedrībām Preventīvā pārstrukturēšana, otrā iespēja un procedūru efektivitāte MVU izaugsmes tirgu veicināšana Prasījumu cesijas radītās sekas attiecībā uz trešām personām Pārskatīšana attiecībā uz Eiropas uzraudzības iestādēm, tostarp stingrāki noteikumi par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu Eiropas tirgus infrastruktūras regula (uzraudzība) Ilgtspējīgs finansējums: taksonomija Ilgtspējīgs finansējums: informācijas atklāšana Ilgtspējīgs finansējums: mazoglekļa etaloni ĀTRA VIENOŠANĀS IESPĒJAMA, IEVĒROJOT PARASTĀS PROCEDŪRAS VIENOŠANĀS IESPĒJAMA, JA VISAS ES IESTĀDES IZRĀDĪS STINGRU POLITISKO APŅEMŠANOS

3.1.Vienotā tirgus piedāvāto iespēju maksimāla izmantošana, pateicoties jauniem Savienības mēroga produktiem un pakalpojumiem

Komisija 2017. gada jūnijā iesniedza priekšlikumu par Viseiropas privāto pensiju produktu. Savienības mēroga privāto pensiju produkts dotu iedzīvotājiem vairāk iespēju saistībā ar pensiju uzkrājumiem, tostarp pārrobežu kontekstā. Tas arī veidotu apjomradītus ietaupījumus, kas dotu labumu noguldītājiem, nodrošinot tiem piekļuvi labākiem produktiem par zemākām izmaksām. Privāto pensiju produkti var palīdzēt risināt demogrāfiskās problēmas, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu, ļaujot iedzīvotājiem, kuri to vēlas, papildināt valsts nodrošinātās pensijas un aroda pensijas.

Komisija 2018. gada martā pieņēma priekšlikumu par segto obligāciju regulējumu. Segto obligāciju tirgi ir vieni no lielākajiem privāto parādsaistību tirgiem Savienībā, un tie ir svarīgs ilgtermiņa finansējuma kanāls. Tiem ir liela nozīme kredītiestāžu finansējuma efektīvā novirzīšanā uz nekustamā īpašuma tirgu un attiecībā uz instrumentiem ar publisko galvojumu, tostarp atsevišķiem aizdevumiem mazajiem un vidējiem uzņēmumiem.

Komisija 2018. gada martā nāca klajā ar priekšlikumu par regulējumu attiecībā uz kolektīvo finansēšanu, kas ir daļa no Finanšu tehnoloģijas rīcības plāna. Kolektīvās finansēšanas tirgus Savienībā nav pietiekami attīstīts salīdzinājumā ar citām lielākajām pasaules ekonomikām. Viens no lielākajiem šķēršļiem, ar ko saskaras kolektīvās finansēšanas platformas, kuras cenšas piedāvāt savus pakalpojumus pāri robežām, ir kopīgu noteikumu trūkums visā Savienībā. Ierosinātajiem noteikumiem būtu jāuzlabo uzņēmumu, kuriem nepieciešams finansējums, jo īpaši jaunuzņēmumu, piekļuve šim novatoriskajam finansēšanas veidam, vienlaikus nodrošinot, ka ieguldītāji gūst labumu no stingras aizsardzības un garantijām.

Komisija 2018. gada martā nāca klajā arī ar priekšlikumu par kolektīvo ieguldījumu fondu pārrobežu izplatīšanas atvieglošanu. Tādi šķēršļi kā valsts tirdzniecības prasības un regulatīvās maksas negatīvi ietekmē fondu pārrobežu izplatīšanu. Priekšlikuma mērķis ir fondu pārrobežu izplatīšanu padarīt vienkāršāku, ātrāku un lētāku. Lielākai izplatīšanai pārrobežu mērogā būtu jārada vairāk iespēju ieguldīt līdzekļus ieguldījumu fondos, kas īsteno sociālus vai vides aizsardzības mērķus. Ierosinātajiem noteikumiem būtu jāuzlabo valstu prasību pārredzamība, jāatceļ apgrūtinošas prasības un jāsaskaņo atšķirīgi valstu noteikumi.

3.2.Vienkāršāki, skaidrāki un samērīgāki noteikumi uzņēmumiem

Komisija 2017. gada maijā nāca klajā ar priekšlikumu vienkāršot noteikumus un samazināt regulatīvo slogu tirgus dalībniekiem ārpusbiržas atvasināto instrumentu tirgū. Iniciatīvas, kuru pamatā ir G20 ietvaros noslēgta pasaules mēroga vienošanās mazināt riskus, kas saistīti ar ārpusbiržas atvasināto instrumentu darījumiem, ir devušas būtisku ieguldījumu atvasināto instrumentu tirgus stabilitātes uzlabošanā. Tomēr pašreizējie noteikumi attiecas uz visiem tirgus dalībniekiem — sākot no lielām bankām un beidzot ar maziem finanšu uzņēmumiem un komercsabiedrībām — veidā, kas ne vienmēr ir pilnībā samērīgs. Ņemot vērā iepriekš minēto, ierosināto noteikumu mērķis ir samazināt regulatīvo slogu tirgus dalībniekiem. Ja noteikumi tiktu pieņemti, tirgus dalībnieki varētu ietaupīt ievērojamas izmaksas, neapdraudot finanšu stabilitāti.

Komisija 2017. gada decembrī iesniedza priekšlikumu par samērīgākiem un efektīvākiem noteikumiem attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām. Priekšlikuma mērķis ir izveidot samērīgāku prudenciālo un uzraudzības regulējumu, kas pieskaņots ieguldījumu brokeru sabiedrību lielumam un būtībai. Jaunie noteikumi nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus lielo un sistēmisko finanšu iestāžu starpā, vienlaikus ieviešot vienkāršākus prudenciālos noteikumus sistēmiski nenozīmīgām ieguldījumu brokeru sabiedrībām.

Komisija 2018. gada maijā iesniedza priekšlikumu, kura mērķis ir sniegt labākas iespējas maziem uzņēmumiem iegūt finansējumu kapitāla tirgos. Mazie un vidējie uzņēmumi bieži saskaras ar nesamērīgiem regulatīviem šķēršļiem, kas liedz tiem piekļūt tirgus finansējumam. Priekšlikuma mērķis ir samazināt birokrātijas slogu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kuri vēlas piekļūt “MVU izaugsmes tirgiem”, kas ir jauna tirdzniecības vietu kategorija, kura paredzēta maziem emitentiem. Ierosināto noteikumu mērķis ir ieviest proporcionālāku pieeju, lai atbalstītu mazo un vidējo uzņēmumu iekļaušanu biržas sarakstā, vienlaikus saglabājot ieguldītāju aizsardzību un tirgus integritāti.

Komisija 2016. gada novembrī pieņēma priekšlikumu par preventīvās pārstrukturēšanas regulējumu, otro iespēju un pārstrukturēšanas, maksātnespējas un saistību dzēšanas procedūru efektivitātes palielināšanas pasākumiem. Ja vēlamies nodrošināt dinamisku uzņēmējdarbības vidi un sekmēt inovāciju, ir ļoti svarīgi godprātīgiem uzņēmējiem pēc maksātnespējas pārvarēšanas dot otru iespēju. Tādēļ priekšlikumā ir paredzēta otra iespēja godprātīgiem uzņēmējiem, proti, parāda dzēšana, lai tiem dotu jauna sākuma iespēju un stimulētu uzņēmējdarbību. Turklāt priekšlikuma mērķis ir veicināt dzīvotspējīgu uzņēmumu, kas nonākuši finansiālās grūtībās, efektīvu pārstrukturēšanu, lai izvairītos no maksātnespējas un darbību turpinošu uzņēmumu vērtības zaudēšanas.

Komisija 2018. gada martā iesniedza priekšlikumu tiesību aktiem, kas piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām. Priekšlikums ievērojami uzlabotu juridisko noteiktību, nosakot, kuri valsts tiesību akti ir piemērojami prasījumu cesijas sekām attiecībā uz trešām personām pārrobežu kontekstā.

Komisija 2016. gada oktobrī pieņēma priekšlikumu par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB). Priekšlikums attiecas uz pastāvošo parāda kropļojošo ietekmi nodokļu jomā, kas negatīvi ietekmē finansēšanas lēmumus, padara uzņēmumus neaizsargātākus pret bankrotu un mazina vispārējās ekonomikas stabilitāti. Priekšlikuma mērķis ir palielināt nodokļu taisnīgumu vienotajā tirgū un nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kā arī palielināt ieguldījumus izaugsmi veicinošās darbībās, piemēram, pētniecībā un izstrādē. Turklāt, ņemot vērā dalībvalstu grūtības panākt vienprātību Padomē par svarīgākajiem nodokļu jomas priekšlikumiem, Komisija drīzumā nāks klajā ar paziņojumu, kurā izklāstīta iespēja konkrētos nodokļu jautājumos izmantot kvalificēta vairākuma balsošanu.