LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 181/137

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Pilsoņu gadu (2013. gads)”

COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD)

2012/C 181/24

Ziņotājs: Andris GOBIŅŠ kgs

Padome saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 21. panta 1. punktu 2011. gada 21. septembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Pilsoņu gadu (2013. gads)”

COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 29. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 479. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 28. un 29. martā (28. marta sēdē), ar 137 balsīm par, 3 balsīm pret un 11 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

“Pilsoniskā sabiedrība ir viens no veidiem, kā mūsu cilvēciskā būtība var izpausties visā pilnībā”

(Václav Havel)

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 Eiropas Komisija ir plānojusi 2013. Eiropas tematisko gadu pasludināt par Eiropas Pilsoņu gadu (1). Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja uzsver, ka pilsoņiem ir absolūti centrāla loma Eiropas nākotnes nodrošināšanā un integrācijā, un atbalsta vairākas idejas no sagatavotā priekšlikuma. EESK ar saviem partneriem jau ir veikusi plašu sagatavošanās darbu, lai veicinātu gada izdošanos; šis darbs tiks arī mērķtiecīgi turpināts.

1.2 Izsakām nožēlu, ka Eiropas Komisijas (EK) pašreiz izstrādātais priekšlikums par Eiropas gadu (2013) atzīstams par nepietiekošu. Tajā EK ir atkāpusies no sabiedrisko organizāciju aicinājuma gadu veltīt aktīvam pilsoniskumam un Eiropas Parlamenta aicinājuma tajā īpaši uzsvērt jaunās pilsoņu tiesības pēc Lisabonas līguma spēkā stāšanās. Iesakot virkni konkrētu papildinājumu un grozījumu, rosinām gadu tuvināt sabiedrības vajadzībām un nodrošināt, lai tas kļūtu par īstu veiksmju stāstu.

1.3 Eiropas un tās iedzīvotāju lielie nākotnes izaicinājumi prasa īpašus akcentus ES tematiskajā gadā. Pilsoņu zemā uzticēšanās Eiropas Savienībai, neticība savai spējai ietekmēt ES lēmumus, apātija un neiesaistīšanās lēmumu pieņemšanā pašos pamatos grauj ES ideju, kavē kvalitatīvu lēmumu pieņemšanu un ES ilgtermiņa attīstību.

1.4 Tematiskā gada galvenajam mērķim jābūt pilsoniskajai līdzdalībai un aktivitātei. Gadam jāveicina informēta, aktīva un iekļaujoša pilsoņu dalība Eiropas integrācijas procesos, politiskajā un sabiedriskajā dzīvē. Aicinām precizēt gada juridisko bāzi un gada nosaukumu izteikt sekojošā redakcijā: “Eiropas gads aktīvai un līdzdalīgai pilsonībai”.

1.5 Atgādinām, ka pilsoniskās līdzdalības un aktivitātes ideja ietver demokrātijas un ES pamatvērtību stiprināšanu, diskusiju par pilsoņu politisko, ekonomisko un sociālo tiesību ievērošanu, viņu pienākumiem, kā arī piederības sajūtas stiprināšanu ES. Gadam jāpievērš uzmanība sabiedrības vajadzību dažādībai un diskriminācijas vai nevienlīdzības izskaušanai, pievēršot īpašu uzmanību sievietēm, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām un citiem.

1.6 Pārvaldes institūcijām gan Eiropas Savienībā, gan arī valstu līmenī nekavējoties jāsāk darbs pie minēto mērķu īstenošanas. Procesam jānotiek ciešā dialogā ar pilsonisko sabiedrību visos lēmumu pieņemšanas posmos un līmeņos (vietējā, valstu, ES).

1.7 Mobilitāte šajā kontekstā atbalstāma kā viens, bet pastarpināts mērķis.

1.8 Jāpārskata tematiskajam gadam un līdzdalībai atvēlēto finanšu apjoms. Tam jābūt adekvātam, stabilam un proporcionāli jāatbilst izvirzītā mērķa nozīmīgumam, jo demokrātijas trūkums var izmaksāt ļoti dārgi. Samazinātais finansējums (no aptuveni 17 milj. 2010. gadā līdz aptuveni 1 milj. 2013. gadā) neļauj risināt nopietnus jautājumus.

1.9 Lai turpinātu labo praksi un nodrošinātu maksimāli atvērtu un labi koordinētu darbu, sadarbības koordinācijas grupas (Liaison Group) Eiropas organizāciju un tīklu dalībnieki un citi partneri ar EESK atbalstu ir izveidojuši tematiskā gada ieviešanas aliansi, kas ir gatava uzņemties būtisku lomu gada īstenošanā, kā arī papildu ieteikumu izstrādē. EESK apņemas izstrādāt un īstenot plašu līdzdalības, pārredzamības un inovāciju programmu, kas parādītu sabiedrībai un ES institūcijām sabiedrības līdzdalības sniegtās priekšrocības, kā arī atsevišķos aspektos kalpotu kā paraugprojekts citiem.

2. Atzinuma konteksts

2.1 2013. gadā apritēs 20 gadi, kopš ar Māstrihtas līgumu izveidots Eiropas Savienības pilsonības jēdziens. Ar Lisabonas līgumu (LES 10. panta 3. punkts, 11. pants) pilsoniskajai sabiedrībai ir piešķirtas vairākas jaunas tiesības; sevišķi jāuzsver visu ES institūciju pienākums veicināt demokrātisko līdzdalību lēmumu pieņemšanā gan individuālā, gan organizētas pilsoniskās sabiedrības līmenī (2). Diemžēl šobrīd šīs tiesības ir maz jūtamas sabiedrībai.

2.2 Eiropas Komisija ir daļēji atsaukusies Eiropas Parlamenta aicinājumam un ierosinājusi pasludināt 2013. gadu par “Eiropas Pilsoņu gadu.” Tomēr tā savos priekšlikumos koncentrējas uz atsevišķiem juridiskiem aspektiem, kas nosedz tikai nelielu daļu no pilsonības nozīmes. ES pilsonība ir viens no iedarbīgākajiem instrumentiem kopīgas identitātes veidošanā. ES pamatvērtības ir demokrātija, brīvība, tiesiskums, vienlīdzība un cilvēktiesības (Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pants) (3). Šīm vērtībām ir īpaša nozīme, stiprinot demokrātiskos procesus, pilsonisko pašapziņu un piederības sajūtu ES, it sevišķi krīzes un iespējamu pārmaiņu laikos. Diemžēl tiem pašreizējā EK priekšlikumā pievērsta pārāk maza uzmanība.

2.3 Saskaņā ar nesenajiem Eirobarometra datiem tikai 43 % respondentu apgalvo, ka zina, ko nozīmē būt Eiropas pilsonim, un 32 % jūtas labi vai ļoti labi informēti par savām ES pilsoņa tiesībām (4). 2009. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanās piedalījās vien 43 % balsstiesīgo (5), kas ir daudz zemāks rādītājs nekā dalībvalstu nacionālajās vēlēšanās (ap 67 %) (6). Tikai 30 % sabiedrības tic, ka viņiem personīgi ir iespējas ietekmēt ES procesus, turklāt šis rādītājs samazinās (7); 2009. gada Eirobarometra aptaujā galvenā respondentu nosauktā prioritāte, lai ES varētu labāk garantēt pilsoņu tiesības, bija uzlabot dialogu starp ES pilsoņiem un institūcijām (37 %) (8). EESK joprojām pārsteidzoši aktuālajos atzinumos no tālā 1992. un 1993. gada jau norādījusi uz līdzdalības nepieciešamību, leģitimitātes problēmām, pilsonisko izglītību, informētību, ticību saviem spēkiem, “demokrātiskā deficīta” novēršanu utt (9).

2.4 Liels izaicinājums Eiropas Savienībai ir arī ES normu nepilnības, to neievērošana un bieži kritizētā ES institūciju nepietiekamā gatavība patiesam dialogam. Piemēram, 2011. gada īpašā Eirobarometra dati liecina, ka tikai trešdaļa vai mazāk ES pilsoņu jūtas daļēji vai pilnībā apmierināti ar ES administrācijas efektivitāti, uz servisu orientētu domāšanu un pārskatāmību; pārējie pauž neapmierinātību, sevišķi par pārskatāmības trūkumu, vai viņiem nav viedokļa par šo jautājumu (10).

2.5 Šie rādītāji liecina par plaisu starp pilsoņiem un ES pārvaldes institūcijām, zemo līdzdalības līmeni (11) un dažiem pat rada šaubas par lēmumu leģitimitāti kopumā, vai arī par lielo EK ietekmi uz krīzes skartajām valstīm. Katrā ziņā sekas ir mazāk efektīva, mazāk vienota un mazāk spēcīga Eiropas Savienība. Tāpēc 2013. gads kā Eiropas tematiskais gads ir jāizmanto, lai aktualizētu šos jautājumus un kopā ar sabiedrību panāktu jūtamus uzlabojumus, kā arī diskutētu par pilsonības attīstību nākotnē.

3. Vispārīgas piezīmes

Tematiskā gada būtība un nosaukums

3.1 Atbalstām ideju sasaistīt Eiropas gadu (2013) ar pilsonības tēmu. Uzskatām, ka šim gadam jātiecas uz ES politiku atbilstību pilsoņu vērtībām, interesēm un vajadzībām. Tādēļ mērķim jābūt informētai visu ES pilsoņu līdzdalībai lēmumu pieņemšanā, visos lēmuma pieņemšanas līmeņos un posmos; pilsoniskajai aktivitātei kopumā; kā arī eiropeiskajai apziņai un piederībai, mieram, brīvībai, tiesiskumam, vienlīdzībai, solidaritātei un cilvēktiesībām.

3.2 Rosinām tematiskā gada nosaukumu izteikt sekojošā redakcijā: “Eiropas gads aktīvai un līdzdalīgai pilsonībai” (12).

3.3 Pašreizējā priekšlikumā (13) neproporcionāli liels akcents likts uz personu brīvu pārvietošanos un tiesībām pārrobežu kontekstā. Mobilo pilsoņu īpatsvars saglabājas neliels, un dažām valstīm, kā, piemēram, Rumānijai un Bulgārijai, tiek būtiski apgrūtināta mobilitāte, lai arī tās izpilda Šengenas kritērijus. Turklāt 2006. gads jau tika atzīmēts kā Eiropas Strādnieku mobilitātes gads.

3.4 EK pašreizējais priekšlikums reducē ES pilsonību uz nedaudziem juridiskiem aspektiem, taču šī pilsonība aptver daudz plašāku aspektu loku. Pilsonībai piemīt arī politiska, pilsoniska, ekonomiska, sociāla, (14) kā arī kultūras un citas dimensijas.

Tematiskā gada tiesiskie aspekti

3.5 Atbalstām pašreizējā priekšlikumā ietverto ierosinājumu uzlabot dialogu un informācijas apmaiņu starp ES institūcijām un pilsoņiem, taču uzskatām, ka līdzdalības demokrātijai un pilsoniskajai aktivitātei jāpiešķir centrālā nozīme. Pilnībā jāievieš jaunās tiesības un pienākumi šajā jomā, kas ietverti Lisabonas līgumā (15) un ar kuriem arī Eiropas Parlaments aicināja strādāt 2013. gadā (16). Atklāts un caurskatāms dialogs starp sabiedrību un visu līmeņu pārvaldes institūcijām ir jānodrošina nekavējoties.

3.6 Aicinām priekšlikumā skaidri un precīzi atsaukties arī uz visām Līgumā par Eiropas Savienību (LES) un Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) ietvertajām demokrātijas un līdzdalības normām, it īpaši LES 11. pantu un LESD 15. pantu, bet arī LES preambulu, 1. pantu, 3. panta 2. punktu, 6. pantu un 10. pantu (17).

LES 1. panta 2. daļa: “Šis Līgums ir jauna pakāpe, veidojot vēl ciešāku Eiropas tautu savienību, kur lēmumu pieņemšana ir cik iespējams atklāta un cik iespējams tuvināta pilsoņiem.” (18)

3.7 Tematiskajam gadam jāpaplašina juridiskā bāze tādējādi, lai ļautu īstenot augstāk izvirzītos mērķus, atspoguļojot visus pilsonības aspektus, kā arī nodrošinātu darbību un attīstību visās politikas jomās.

3.8 Norādām, ka par sabiedrības līdzdalību ES lēmumu pieņemšanā atbild arī katra dalībvalsts atsevišķi, kā tas, piemēram, norādīts Vācijas konstitucionālās tiesas spriedumā un terminā “integrācijas atbildība” (19).

3.9 Vēlamies uzsvērt LES 9. pantā nostiprināto pilsoņu vienlīdzības principu (20). Līdz ar to aicinām Eiropas gada (2013) ietvaros pievērst uzmanību tām pilsoņu grupām, kuras cieš no diskriminācijas. Ir jāveic konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu visiem pilsoņiem vienādas iespējas īstenot savas līdzdalības, ekonomiskās, sociālās un citas tiesības neatkarīgi no viņu izcelsmes un pilsonības, vecuma, īpašajām vajadzībām, veselības stāvokļa, mantiskā stāvokļa, reliģiskās pārliecības, ģimenes stāvokļa vai līdzīgām pazīmēm. Ir jānodrošina pilna sieviešu un vīriešu līdztiesība (21). Īpaša uzmanība jāpievērš radikālu un/vai nedemokrātisku ideoloģiju un darbību novēršanai.

3.10 Vēlamies uzsvērt arī aktīvās pilsonības ārējo dimensiju. Gada ieviešanā būtu jāsadarbojas ar ES kaimiņvalstīm. Aicinām konsekventi ievērot ES pamatprincipus un vērtības ārējās attiecībās (22), uzlabot pilsoniskās sabiedrības iesaisti ES ārpolitikas veidošanā, kā arī sākt gatavošanos 2015. gadam, kuru EESK aicinājusi veltīt attīstības sadarbības tēmai.

Personu brīva pārvietošanās

3.11 Atbalstām personu brīvu pārvietošanos kā vienu no pastarpinātām prioritātēm (23), kā arī pašreizējā priekšlikumā pausto apņemšanos novērst atlikušos un identificētos šķēršļus (24), lai visi ES pilsoņi bez jebkādas diskriminācijas varētu brīvi īstenot šīs tiesības. Vienlaikus aicinām galveno uzmanību vērst uz konkrētiem, praktiskiem pasākumiem, kas nodrošinātu pozitīvu ietekmi ilgtermiņā. Tie būtu, cita starpā, veicinošu programmu un instrumentu izveide vai paplašināšana, jaunu normatīvo aktu izstrāde un ieviešana, kā arī stingrāka pārraudzība un vēršanās pret ES normu pārkāpumiem.

3.12 Eiropas gada (2013) ietvaros ir jāpievērš uzmanība arī tam, lai iedzīvinātu pilsoņu tiesības saņemt palīdzību no citu dalībvalstu diplomātiskajām un konsulārajām pārstāvniecībām, atrodoties trešās valstīs.

3.13 Norādām, ka personu mobilitāte jāapspriež arī demogrāfijas pārmaiņu kontekstā, kā arī jāapzinās tās pozitīvā ietekme uz nodarbināmību un konkurētspēju. Tā veicina attīstību un ES tiesību izmantošanu un ievērošanu daudzās jomās — piemēram, patērētāju tiesības, preču, pakalpojumu un kapitāla kustība, veselības aprūpe, izglītība, tiesības brīvi balsot un kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās, atrodoties citā ES dalībvalstī, valodu zināšanas un starpkultūru un sociālās iemaņas, kā arī citas sociālās un ekonomiskās tiesības un garantijas. Cilvēku mobilitāte sevī tātad ietver potenciālu pilsoņiem pietuvināt arī vienotā tirgus ieguvumus un sekmēt “Eiropas 2020” izaugsmes mērķu sasniegšanu.

Tematiskā gada organizatoriskie aspekti

3.14 Eiropas gada (2013) organizatoriskajai pusei ir jāatbilst tā deklarētajiem mērķiem un vērtībām. Atbalstām maksimāli atvērtu procesu Eiropas gada (2013) plānošanā un īstenošanā, iesaistot visus ieinteresētos spēlētājus visos līmeņos un posmos, t.sk. Reģionu komiteju, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, tostarp sociālos partnerus, kā arī nacionālā un vietējā līmeņa pārvaldes iestādes.

3.15 Komiteja uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš sadarbībai ar skolām un augstskolām un aktivitātēm tajās. Katrai dalībvalstij ir jāapzinās sava loma un jāveido attiecīgās izglītības programmas skolām un augstskolām, ko Eiropas Komisija varētu veicināt.

3.16 Konsultācijām ar pilsonisko sabiedrību ir jāizstrādā konkrēta metodoloģija un labās prakses apkopojums-rokasgrāmata.

3.17 Plaši jāizmanto moderno tehnoloģiju piedāvātās iespējas, tai skaitā sociālie mediji un citas formas, kurās lietotāji nosaka saturu, tostarp veidojot konsultāciju sadaļas visās ES institūciju mājas lapās.

3.18 Tāpat aicinām nodrošināt Eiropas gada (2013) pārskatāmu un efektīvu koordināciju visos līmeņos un starp visiem iesaistītajiem spēlētājiem, tostarp pilnībā izmantojot Vadības komitejas potenciālu, radot efektīvus mehānismus valstu līmenī pieredzes apmaiņai.

3.19 Balstoties uz iepriekšējo Eiropas gadu veiksmīgo pieredzi, Komiteja ir paudusi atbalstu tam, lai EESK sadarbības koordinācijas grupas Eiropas organizāciju un tīklu dalībnieki izveidotu plašu un atvērtu pilsoniskās sabiedrības organizāciju koalīciju tematiskā gada ieviešanai, un ir gatava sadarboties ar šo koalīciju. EESK no savas puses ir paredzējusi dibināt koordinācijas grupu, kas uzraudzītu saistībā ar tematisko gadu panākto progresu un palīdzētu nodrošināt tā panākumus. Šādā nolūkā būtu vajadzīga arī cieša sadarbība starp pilsoniskās sabiedrības koalīciju un EESK koordinācijas grupu.

Uzskatām, ka EESK un tās partneri ES un valstu līmenī var dot būtisku ieguldījumu, apzinot, iesaistot un motivējot pilsoniskās sabiedrības partnerus, kas uzņemsies līdzatbildību par tematiskā gada īstenošanu. Tā ir iespēja dalīties vienreizējā EESK pieredzē pilsoniska konsensa veidošanā un sadarbībā.

3.20 Aicinām izstrādāt un veikt konkrētus pasākumus, lai nodrošinātu saikni starp dažādiem tematiskajiem gadiem un gada rezultātu ilgtspēju. Aicinām saturiski sasaistīt 2010.–2013. un turpmākos Eiropas gadus (25), t.sk. 2014. gadu, kuru Komiteja aicinājusi veltīt ģimenes jautājumiem.

3.21 Ir vajadzīgas ne tikai informatīvās kampaņas, bet arī konkrēta un praktiska rīcība un risinājumi, kurus izstrādājuši lēmumu pieņēmēji kopīgi ar sabiedrību. Priekšlikuma 3. pantā minētā atbalstāmo pasākumu uzskaite jālīdzsvaro un jāmaina atbilstoši šī atzinuma ieteikumiem, kā galveno izvirzot LES 10. un 11. panta pilnīgu iedzīvināšanu.

4. Īpašas piezīmes

Sabiedrības līdzdalība un lēmumu leģitimitāte

4.1 Uzskatām, ka priekšlikums pašreizējā formā neveicinās piederības sajūtu ES. Tas nerada pamatu, lai Eiropas gada (2013) ietvaros tiktu sasniegti taustāmi rezultāti plaisas mazināšanā starp sabiedrību un lēmumu pieņēmējiem, pilsoniskās līdzdalības jomā vai tiktu būtiski veicināta ES institūciju leģitimitāte. Aicinām tematiskā gada ietvaros paredzēt jaunu veicinošu programmu un mehānismu izveidi, kā arī tiesību aktu izstrādi un ieviešanu šajā jomā.

4.2 Sevišķi uzsveram, ka Eiropas Komisijai būtu jānāk klajā ar konkrētiem priekšlikumiem, tai skaitā baltām grāmatām par LES 10. un 11. panta pilnīgu iedzīvināšanu. Eiropas Pilsoņu iniciatīva (LES 11. panta 4. punkts) un citi uz šo brīdi izveidotie mehānismi nav pietiekami, lai nodrošinātu pilnvērtīgu sabiedrības līdzdalību. Jau šobrīd jāsāk diskusijas par iespējām, kā tos papildināt (26).

4.3 Ir jāstrādā arī pie esošo dialoga un līdzdalības mehānismu pilnveides, labās prakses apkopošanas (27) un labākas sadarbības starp ES institūcijām, kā arī starp ES līmeņa un valstu iestādēm, kas iesaistītas ES jautājumos (tai skaitā valdība, nacionālie parlamenti), kā arī pilsonisko sabiedrību un citiem, lai lēmumu pieņemšana būtu maksimāli atvērta un caurskatāma.

4.4 Papildus tam aicinām arī ES dalībvalstis pilnveidot sabiedrības līdzdalības mehānismus arī nacionālajā, reģionālajā un vietējā līmenī, iesaistot dialogā plašu sabiedrību un izstrādājot konkrētus rezultatīvos rādītājus izvirzītajiem mērķiem.

4.5 Jāveicina arī Eiropas līmeņa sabiedriskā domu apmaiņa. Cita starpā jānodrošina, ka katram pilsonim ir iespējas saprast apspriesto tēmu loku, to, kad un kā lēmumu pieņemšanā iesaistīties, kā arī jāstiprina un jāpopularizē Eiropas mediju telpas izveide (28), izglītība (29) un kultūra.

4.6 Uzsveram, ka Eiropas Savienībā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja kalpo par tiltu starp institūcijām un pilsonisko sabiedrību (30). Gatavojoties Eiropas gada (2013) ieviešanai, izsakām apņēmību Komitejā izstrādāt un īstenot plašu līdzdalības, pārredzamības un inovāciju programmu, kas parādītu sabiedrībai un ES institūcijām sabiedrības līdzdalības sniegtās priekšrocības, kā arī atsevišķos aspektos kalpotu kā paraugprojekts citiem.

Iepriekšējie atzinumi un tematiskā gada izvērtēšana

4.7 EESK iepriekšējos atzinumos stingri un konsekventi iestājusies par šajā atzinumā uzsvērtajām vērtībām un mērķiem, tostarp informētas sabiedrības līdzdalību, pilsonisko izglītību, visu pilsoņu tiesību aizstāvību un attīstīšanu (31).

4.8 Aicinām iekļaut rīcības plānā un citādi atbalstīt pasākumus saistībā ar mobilitāti, kas ierosināti iepriekšējos EESK atzinumos, t.sk.: īpašu atbalstu jauniešu mobilitātei, pieejamības veicināšanai un mobilitātei izglītības un specializētās apmācības jomā; labāku pieeju mūžizglītībai; pasākumus, lai pārvarētu šķēršļus, ko rada izglītības sistēmas, nepietiekamas valodu zināšanas, veselības aprūpe, sociālā drošība, mājokļu pieejamība un citi aspekti (32). Aicinām arī apskatīt mazāk patīkamus aspektus, kas var būt saistīti ar mobilitāti, kā, piemēram, dalītas ģimenes, riski kultūras saglabāšanai vai arī sociālekonomiskie aspekti reģionos, no kuriem cilvēki aizbrauc.

4.9 Atbalstāms ir priekšlikums katrai dalībvalstij izstrādāt rokasgrāmatu par to, kādas tiesības ir tajā dzīvojošajiem citu dalībvalstu pilsoņiem, kā arī jānodrošina citi viegli pieejami informācijas avoti (33). Atbalstāmi visi EESK atzinuma par Aktīvo pilsonību punkti (34).

4.10 Atbalstām iecerēto turpinājumu Ziņojumam par ES pilsonību un rīcības plāna izstrādi par to, kā novērst atlikušos šķēršļus pilsoņu tiesību īstenošanai. Aicinām tajā atspoguļot pilsoņu līdzdalību kā galveno prioritāti. Uzskatām, ka tas cita starpā sekmēs arī pilsoņu informētību par Eiropas Parlamenta vēlēšanām un dalību tajās 2014. gada pavasarī un turpmāk.

4.11 Norādām uz Eiropas Komisijas politiku nepietiekamo saskaņotību: tajās atspoguļota vēlme akcentēt mobilitāti, taču vienlaikus jaunajā budžeta periodā paredzētas būtiskas izmaiņas programmā “Jaunatne darbībā”. Šīs izmaiņas var novest pie tieši pretējā, kā arī vājināt piederības sajūtu, pilsonisko un eiropeisko domāšanu jauniešos.

4.12 Atbalstām Eiropas gada (2013) rezultātu detalizētu izvērtējumu, kā arī aicinām apkopot un izvērtēt pilsoņu viedokļus, kas izteikti tā ietvaros. Šie rezultāti jāņem vērā, turpmāk attīstot ES politikas, kas skar pilsonības jomu. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja no savas puses apsvērs iespēju izstrādāt atzinumu, tajā ietverot konkrētus indikatorus un vadlīnijas turpmākajam darbam.

Institucionālais ietvars

4.13 Aicinām apsvērt iespēju izveidot īpašu intergrupu Eiropas Parlamentā, kas veicinātu institūciju un arī EESK savstarpējo sadarbību gada plānošanai un īstenošanai.

4.14 Aicinām, gatavojoties Eiropas gadam (2013), nodrošināt adekvātus resursus Eiropas Komisijas struktūrvienībām, kas nodarbojas ar pilsoniskās sabiedrības līdzdalības un stiprināšanas jautājumiem, kā arī paplašināt to darbību, stiprināt to nozīmi un koordināciju. Aicinām apsvērt iespēju īpašu uzmanību pievērst arī brīvprātīgā darba popularizēšanai un koordinēšanai.

4.15 Īpašais uzsvars uz tādiem informācijas avotiem kā Europe Direct, “Tava Eiropa” portāls un SOLVIT ir apšaubāms to zemās atpazīstamības un efektivitātes dēļ. Arī Europeana un EURES būtu iekļaujami sarakstā, taču ES veidojumiem var būt tikai pastarpināta loma, galvenajam uzsvaram jābūt uz organizēto pilsonisko sabiedrību. Katrā ziņā informācijai ir jāseko tās mērķauditorijai, nodrošinot mūsdienīgus un inovatīvus saziņas ceļus, tostarp izmantojot sociālos medijus u.c.

Finansiālie aspekti

4.16 Aicinām piešķirt Eiropas gadam (2013) pietiekamu un atbilstīgu budžetu. Šobrīd paredzētā summa EUR 1 milj. apmērā nav pietiekoša tik svarīga mērķa sasniegšanai. Budžets Eiropas gadam (2011), ieskaitot iepriekšējo sagatavošanos 2010. gadā, bija aptuveni EUR 11 milj. (35), savukārt Eiropas gadam (2010) — EUR 17 milj. (36) Turklāt līdzekļus Eiropas gadam (2013) plānots piešķirt no Komunikācijas ģenerāldirektorāta budžeta pozīcijām un programmām; tas nav papildu finansējums (37). Diemžēl šī summa arī neparedz līdzfinansējumu pilsoņu un pilsonisko organizāciju iniciatīvām (38). Uzskatām, ka ar vidēji 0,2 euro centiem uz vienu ES iedzīvotāju nepietiek, lai īstenotu šajā atzinumā prasītos pasākumus, lai arī ne visiem pasākumiem un iniciatīvām ir nepieciešami apjomīgi resursi, un jebkurā gadījumā īpaši jāpievēršas pasākumiem, kam nav nepieciešami finanšu līdzekļi.

4.17 Aicinām svītrot normu “preču un pakalpojumu tieša iegāde saskaņā ar spēkā esošajiem pamatlīgumiem” (39), jo tā būtībā nozīmē augstas izmaksas sabiedrisko attiecību kompāniju veidotām kampaņām, kas nav ilgtspējīgas un pat var radīt negatīvu efektu, vai arī vienveidīgā veidola dēļ daudzās dalībvalstīs nav īpaši veiksmīgas. Finansējumam maksimāli jāseko nacionālā un vietējā līmeņa PSO, kurām jābūt galvenajām tematiskā gada īstenotājām. Viens no veidiem, kā to panākt, būtu piešķirt līdzekļus caur Eiropas Komisijas pārstāvniecībām dalībvalstīs.

4.18 Eiropas gada (2013) rezultāti un gūtās atziņas jāņem vērā, plānojot tādus finanšu instrumentus kā nākamā “Eiropa pilsoņiem” finanšu programma un citi. Vienlaikus jānodrošina plašāka informācija par finansējuma iespējām, lai atbalstītu ES pilsonību (40), adekvāts finansējuma līmenis šim mērķim, kā arī operatīvo grantu programmu atjaunošana līdzdalībai vai strukturētam dialogam ES jautājumos, dalībvalstu vai ES līmenī. Tas būs arī turpinājums līdzšinējām programmām, kuru mērķis bija sekmēt ES pilsoņu aktīvo līdzdalību un demokrātiskās piederības (ownership) sajūtu (41). Brīvprātīgam darbam jābūt attiecināmam, lai segtu projektu līdzfinansējuma daļu.

4.19 Aicinām apsvērt arī inovatīvu pieeju finanšu plānošanā, vadībā un izmantošanā Eiropas Savienībā un citos līmeņos, tai skaitā pilsoņu līdzdalībai budžeta sadalē ES tematiskam gadam.

Briselē, 2012. gada 28. martā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD).

(2) LES OV C 83, 30.3.2010. LES 10. panta 3. punkts nosaka: “Katram pilsonim ir tiesības piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē. Lēmumus pieņem iespējami atklāti, un tie cik iespējams ir tuvināti pilsoņiem.” Savukārt LES 11. pants nosaka:

“1. Iestādes ar atbilstīgiem līdzekļiem dod pilsoņiem un apvienībām, kas tos pārstāv, iespēju izteikt savus viedokļus visās Savienības darbības jomās un publiski apmainīties ar tiem.

2. Iestādes uztur atklātu, pārredzamu un pastāvīgu dialogu ar minētajām apvienībām un pilsonisko sabiedrību.

3. Eiropas Komisija veic plašas konsultācijas ar ieinteresētajām pusēm, lai nodrošinātu Savienības darbību saskaņotību un pārredzamību.”

(3) LES OV C 83, 30.3.2010.

(4) Flash Eurobarometer Nr. 294, 2010. gada oktobris.

(5) COM(2010) 605 final.

(6) Eurostat, Voter turnout in national and EU parliamentary elections,

(7) Standard Eurobarometer Nr. 75, 2011. gada augusts.

(8) Sk. Standard Eurobarometer Nr. 72, 2009. gada rudens, 2. sēj. Savukārt 2011. gadā 48 % respondentu kā vienu no svarīgākajām prioritātēm (no dotā saraksta) nosauc brīvu pārvietošanos un dzīvi ES, vienlaikus 33 % – labu administrāciju no ES institūciju puses, 32 % – tiesības iesniegt sūdzību Eiropas Ombudam, 21 % – piekļūt ES institūciju dokumentiem, 21 % – balsot Eiropas vēlēšanās, pārceļoties uz citu dalībvalsti, 20 % – iesniegt petīciju Eiropas Parlamentam un 19 % – ierosināt likumdošanu caur pilsoņu iniciatīvu. Sk. Special Eurobarometer / Wave 75.1; 2011. gada aprīlis.

(9) EESC opinion on more democracy for Europe and its institutions; better information for citizens and socio-economic operators; role of the European Parliament’s Ombudsman, OJ C 352/63, 30.12.1993 .

(10) Special Eurobarometer / Wave 75.1, 2011. gada aprīlis.

(11) OV C 318, 23.12.2006., 163. lpp.

(12) Valstīs, kurās pilsonība tradicionāli jau tiek izprasta kā aktīvā pilsonība, tematiskā gada laikā varētu izmantot saīsinātu nosaukumu.

(13) COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD).

(14) OV C 376, 22.12.2011., 74. lpp.

(15) OV C 354, 28.12.2010., 59. lpp.

(16) Eiropas Parlamenta 2010. gada 15. decembra rezolūcija (2009/2161(INI)).

(17) OV C 83, 30.3.2010.

(18) OV C 83, 30.3.2010.

(19) BVerfG, 2 BvE 2/08 vom 30.6.2009.

(20) OV C 83, 30.3.2010.

(21) Sk., piemēram, REX/307 (ziņotāja — Sharma kdze). Turklāt, kā parādīja Flash Eurobarometer Nr. 294 (2010. gada oktobris), ES pilsonības nozīmi salīdzinoši sliktāk apzinās sievietes, fiziskā darba strādnieki un citi.

(22) OV C 376, 22.12.2011., 74. lpp.

(23) OV C 228, 22.9.2009., 14. lpp.

(24) COM(2010) 603 final.

(25) OV C 224, 30.8.2008., 106. lpp, OV C 128, 18.5.2010., 149. lpp, OV C 51, 17.2.2011., 55. lpp.

(26) OV C 376, 22.12.2011., 74. lpp.

(27) Sk. arī Conference of INGOs, CONF/PLE(2009)CODE1, 2009.

(28) OV C 318, 23.12.2006., 163. lpp.

(29) OV C 28, 3.2.2006., 29. lpp.

(30) OV C 354, 28.12.2010., 59. lpp.

(31) Lūdzu sk., piemēram, šajā dokumentā citētos EESK atzinumus.

(32) OV C 228, 22.9.2009., 14. lpp.

(33) European Citizenship – Cross-Border Mobility, Aggregate Report, Qualitative study – TNS Qual+, August 2010.

(34) OV C 28, 3.2.2006., 29. lpp.

(35) Eiropas Brīvprātīgā darba gads 2011.

(36) OV C 51, 17.2.2011., 55. lpp.

(37) COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD).

(38) Liaison Group, EESC, “European Citizenship is more than Rights! Open letter to MEPs: Commission proposal to designate 2013 as “European Year of Citizens””.

(39) COM(2011) 489 final – 2011/0217 (COD).

(40) COM(2010) 603 final.

(41) Ziņojums par 2007.–2010. gadā panākto virzībā uz reālu ES pilsonību, COM(2010) 602 final, Brisele, 27.10.2010.