Komisijas atzinums atbilstīgi EK Līguma 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunktam par Eiropas Parlamenta grozījumiem Padomes kopējā nostājā attiecībā uz priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to vilcienu apkalpes locekļu sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu tīklā, ar ko groza Komisijas priekšlikumu atbilstīgi EK Līguma 250. panta 2. punktam /* COM/2007/0080 galīgā redakcija - COD 2004/0048 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 22.2.2007 COM(2007)80 gala redakcija 2004/0048 (COD) KOMISIJAS ATZINUMS atbilstīgi EK Līguma 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunktam par Eiropas Parlamenta grozījumiem Padomes kopējā nostājā attiecībā uz priekšlikumu EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTīVAI par to vilcienu apkalpes locekļu sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu tīklā, AR KO GROZA KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMUatbilstīgi EK Līguma 250. panta 2. punktam 2004/0048 (COD) KOMISIJAS ATZINUMS atbilstīgi EK Līguma 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunktam par Eiropas Parlamenta grozījumiem Padomes kopējā nostājā attiecībā uz priekšlikumu EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTīVAI par to vilcienu apkalpes locekļu sertifikāciju, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu tīklā (Dokuments attiecas uz EEZ) 1. IEVADS EK Līguma 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunktā paredzēts, ka Komisijai jāsniedz atzinums par grozījumiem, ko Eiropas Parlaments ierosinājis otrajā lasījumā. Turpmāk izklāstīts Komisijas atzinums par Parlamenta pieņemtajiem trīsdesmit trīs grozījumiem. 2. Priekšvēsture Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2004)0142 — C6-0002/2004 – 2004/0048(COD) | 2004. gada 4. marts | Reģionu komitejas atzinuma datums | 2004. gada 17. novembris | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums | 2005. gada 9. februāris | Datums, kad Eiropas Parlaments pirmajā lasījumā sniedzis savu atzinumu | 2005. gada 28. septembris | Datums, kad ar kvalificētu balsu vairākumu pieņemta kopējā nostāja | 2006. gada 24. jūlijs | Datums, kad Eiropas Parlaments otrajā lasījumā pieņēmis rezolūciju, kurā iekļauti 33 grozījumi kopējā nostājā: | 2007. gada 18. janvāris | 3. PRIEKšLIKUMA MēRķIS Komisija 2004. gada 3. martā ierosināja virkni pasākumu („trešais dzelzceļa tiesību aktu kopums”), kurus Padome sāka izskatīt 2004. gada aprīlī un Parlaments — 2004. gada oktobrī. Šajā kopumā ir četri tiesību aktu priekšlikumi, no kuriem viens ir direktīva par to vilcienu apkalpes locekļu sertificēšanu, kuri vada lokomotīves un vilcienus Kopienas dzelzceļu tīklā. Šī direktīva, kas izstrādāta, apspriežoties ar nozares pārstāvjiem un sociālajiem partneriem, paredz mehānismu, kas ļautu skaidrāk noteikt kompetenci un atbildību vilcienu vadītāju un par drošību atbildīgā pavadošā personāla apmācības, novērtēšanas un kvalifikācijas atzīšanas jomā. Vilcienu vadītājam būs nepieciešama apliecība, kas apliecinātu viņa vispārējās zināšanas; tā būs viņa īpašumā un būs derīga visā Kopienas teritorijā. Šai apliecībai jāpievieno attiecīgā dzelzceļa uzņēmuma izsniegts sertifikāts, kas apliecina, ka vadītājs ir izgājis specializētu apmācību par izmantojamo ritošo sastāvu un maršrutu, kurā notiek tā ekspluatācija, kā arī ir iepazinies ar attiecīgā uzņēmuma darbības procedūrām un darba drošības noteikumiem. 4. Komisijas atzinums par Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem 4.1. Komisijas pieņemtie grozījumi Kopumā situācija ir šāda. - 16 grozījumi ir pieņemami bez izmaiņām: 2., 3., 5., 6., 7., 8., 9., 12., 20., 21., 22., 24., 25., 28., 29., 30. - 4 grozījumi ir pieņemami principā: 15., 17., 18., 19. - 5 grozījumus ir pieņemami daļēji: 1., 16., 26., 27., 33. 4.1.1. Grozījumi, kurus pieņem principā Ar 15. grozījumu paredzētās pārsūdzības iespējas jau bija paredzētas kopējās nostājas 15. un 21. pantā. Ar 17. un 18. grozījumu paredzēts labot nesaskanību starp 19. panta 1. un 2. punktu, taču jau pats to formulējums ir neprecīzs. Ar 19. grozījumu precizē kompetentās iestādes iespējas, deleģējot uzdevumus. Tomēr tas groza attiecīgajos pantos lietotos terminus, un tāpēc šis grozījums ir jāpārformulē. 4.1.2. Grozījumi, kurus pieņem daļēji 1. grozījumā ir atsauce uz nolīgumu par darbinieku darba un atpūtas laiku. Tomēr minētais nolīgums nav piemērojams šajā gadījumā, tātad ir nevietā uz to atsaukties. 16. grozījumā minētā darba devējiem veicamā pārbaude jau bija paredzēta kopējās nostājas 18. pantā. 26. grozījums attiecas uz to apkalpes locekļu sertifikāciju, kas tieši veic ar vilcienu un pasažieru drošību saistītus uzdevumus. Komisija atbalsta šo prasību, kas ļauj atgriezties pie tās piemērošanas jomas, kas bija paredzēta Komisijas sākotnējā priekšlikumā: sertifikācija jāattiecina ne tikai uz vilcienu vadītājiem, bet arī uz tiem apkalpes locekļiem, kas pilda ar drošību saistītus uzdevumus. Grozījums jāpārformulē, jo - tā 3. punkts ir nesaderīgs ar 2. punktu, kas neparedz kompetentās iestādes iejaukšanos; - 5. pantā minētais direktīvas 20. un 21. pants būtu jāaizstāj ar 22. pantu (par reģistriem); - lai tūlīt pat precizētu piemērošanas jomu, direktīvas pielikumā būtu jāpievieno par drošību atbildīgo apkalpes locekļu veicamo uzdevumu apraksts un attiecīgi jāgroza 6. punkts. Eiropas Dzelzceļu kopiena ( CER ), apvienība, kas pārstāv lielu skaitu Kopienas dzelzceļa uzņēmumu un dzelzceļa infrastruktūru pārvaldītāju, izstrādājusi un 2000. gada augustā publicējusi ziņojumu par to darbinieku kompetenci, kuriem jāveic savstarpējās izmantojamības pakalpojumi; ziņojumu publicēja saistībā ar tirgus atvēršanu. Pamatojoties uz šo ziņojumu, Komisija iesaka identificēt direktīvā minētos attiecīgos apkalpes locekļus, sīkāk nosakot to pienākumus, kas ir šādi: - pārbaudīt bremžu iekārtas efektivitāti; - atvērt un aizvērt durvis; - piedalīties vilcienu atiešanas procedūru veikšanā; - atbildēt uz trauksmes signāliem; - piedalīties manevru izdarīšanā; - pārbaudīt, vai vilciena kustības laikā nav kādas novirzes no normas, un veikt pasākumus, ja tādas novirzes konstatētas; - palīdzēt vilciena vadītājam īpašos gadījumos. Ar 27. grozījumu paredzēts, ka, izdarot grozījumus direktīvas pielikumos, sistemātiski jāiesaista Aģentūra un sociālie partneri. Tomēr atsauce uz Aģentūras regulu ir nevietā. Ir jānosaka atšķirība, kāda pastāv starp savstarpējās izmantojamības tehniskajām specifikācijām (SITS), ko izstrādājusi Aģentūra saskaņā ar direktīvām par dzelzceļu savstarpējo izmantojamību (Direktīva 96/48/EK un Direktīva 2001/16/EK), un tiem pēc Komisijas iniciatīvas sagatavotiem direktīvas pielikumiem, uz kuriem attiecas koplēmuma procedūra, vai, deleģējot kompetenci, komitejas procedūra. Tādēļ šo grozījumu vajadzētu pārformulēt un paredzēt, ka attiecībā uz noteikumiem, kas ietekmē darbinieku darba, veselības un drošības apstākļus, pirms piedāvāt grozījumu regulatīvajai komitejai, jāapspriežas ar sociālajiem partneriem. 33. grozījums par medicīniskajām pārbaudēm ir pieņemams, ja izdara grozījumus terminos „arodārsts” un „akreditētais ārsts”, kas neatbilst kopējās nostājas 11. pantam. 4.2. Komisijas noraidītie grozījumi Septiņi grozījumi nav pieņemami: 10., 11., 13., 14., 23., 31., 32. 10. grozījumā paredzēts noteikums, kas jau ir atrodams 18. pantā attiecībā uz kompetentās iestādes uzdevumiem. 11. grozījums , ar ko ierosina lietot terminu „savstarpēja atzīšana”, nav pieņemams, jo atļauju izdod, pamatojoties uz saskaņotiem kritērijiem. Formulējums „atļaujas ir derīgas visā Kopienas teritorijā”, ko lieto kopējā nostājā, ir piemērotāks. 13. un 14. grozījums nav pieņemams tā iemesla dēļ, ka nebūtu saprātīgi prasīt, lai par katru vilciena vadītāja slimību būtu vajadzīga kompetentās iestādes iejaukšanās. Turklāt par drošību uz dzelzceļa atbild dzelzceļa uzņēmums vai tās infrastruktūras pārvaldītājs, kura uzdevumā vilciena vadītājs sniedz pakalpojumus, un tātad riska gadījumā vajadzīgie pasākumi jāveic tam un nevis „darba devējam”. Ar 23. grozījumu ieteikts, ka tad, ja vilciena vadītājs pēc paša vēlēšanās ir izbeidzis darba attiecības ar uzņēmumu, kas viņu apmācījis, tad tam dzelzceļa uzņēmumam, kas pieņem viņu darbā, ir jāatlīdzina iepriekšējam dzelzceļa uzņēmumam summa, kas proporcionāla mācību maksai, kuru tas samaksājis par vilciena vadītāja apmācību, un ko aprēķina, pamatojoties uz vienotiem kritērijiem, kurus noteiks ar Aģentūras ieteikumu. Lai arī pēc būtības priekšlikums šķietami aizsargā darba devēja ieguldījumu vadītāja apmācībā, šo grozījumu nevar pieņemt vairāku iemeslu dēļ: - līdzīga noteikuma nav citiem transporta veidiem, jo īpaši aviācijas nozarei, kurā apmācība arī izmaksā ļoti dārgi; - šāds noteikums skar darba tiesības un tādējādi īsti neatbilst šai direktīvai; - iemesli, kādēļ vadītājs pārtrauc darba attiecības ar darba devēju, var būt ļoti dažādi. Ja vilciena vadītājs aiziet no darba uzņēmumā darba devēja vainas dēļ, šādam atlīdzinājumam nebūs pamata. Tā vietā Komisijai būtu pieņemams noteikums, saskaņā ar kuru šīs problēmas risināšana attiektos uz valsts vai privāttiesību jomu. 31. grozījums nav pieņemams, jo Eiropas Parlamenta ierosinātais transponēšanas datums (2007. gada 31. decembris) nav reāli īstenojams: šķiet, ka būs vajadzīgs izlīgums, un tiesību aktu izstrādes process jāpabeidz 2007. gada rudenī. Bet tad dalībvalstu rīcībā nebūs pietiekami daudz laika transponēšanai līdz ierosinātajam datumam. Ar 32. grozījumu prasīts vadītāja papildu sertifikātā ierakstīt arī pēdējas medicīniskās pārbaudes datumu. Tas nav pieņemams, jo dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājam tas prasītu ievērojamas papildu izmaksas un nesniegtu nekādas papildu garantijas dzelzceļa drošības jomā. 5. Secinājums Saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu Komisija groza savu priekšlikumu atbilstoši iepriekš izklāstītajam.