EIROPAS KOMISIJA Briselē, 16.5.2022 COM(2022) 223 final 2022/0162(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam(pārstrādāta redakcija)



PASKAI PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Finanšu regulā ir noteikti principi un vispārīgie finanšu noteikumi ES budžeta izveidei un izpildei un ES finanšu kontrolei. 2018. gada Finanšu regula ir pamatīgas pārskatīšanas rezultāts, un tajā vienotā noteikumu kopumā ir ietverti iepriekšējie piemērošanas noteikumi. Pārskatīšana palielināja elastību, ievērojami vienkāršoja finanšu noteikumus un pavēra ceļu priekšlikumiem saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2021.–2027. gadam. Ir vajadzīgs laiks, lai pilnībā izmantotu šo vienkāršāko noteikumu potenciālu 2021.–2027. gada programmu un instrumentu īstenošanā, piemēram, attiecībā uz vienotas revīzijas pieeju, savstarpēju paļaušanos uz revīzijām un novērtējumiem, vienkāršotām izmaksu iespējām, mazāku administratīvo slogu un koncentrēšanos uz rezultātiem. Pārāk bieža finanšu noteikumu mainīšana rada nenoteiktību ES līdzekļu saņēmējiem. Tāpēc Komisija tagad ierosina mērķtiecīgu grozījumu, kura mērķis ir panākt pareizo līdzsvaru, galveno uzmanību pievēršot izmaiņām, kas patiešām ir vajadzīgas. Šīs pārskatīšanas galvenais iemesls ir nepieciešamība saskaņot Finanšu regulu ar DFS paketi, lai saglabātu vienotu noteikumu kopumu, kas reglamentē Savienības izdevumus, kas nozīmē, ka Finanšu regulā ir iekļauti visi vispārējie finanšu noteikumi. Tas nodrošinās lielāku juridisko noteiktību Savienības iestādēm un Savienības līdzekļu saņēmējiem. Priekšlikums atspoguļo arī ES iestāžu paziņojumus saistībā ar DFS. Turklāt priekšlikums ietver mērķtiecīgus uzlabojumus un vienkāršojumus. Tie ir apzināti kopš 2018. gada Finanšu regulas stāšanās spēkā, un daži no tiem ir atbilde uz nesenajiem notikumiem un tendencēm. Uzlabojumu pamatā ir Covid-19 pandēmijas laikā gūtā pieredze, un tie ir vērsti uz krīzes pārvarēšanu. To mērķis ir arī labāk aizsargāt ES finanšu intereses (piemēram, vairāk izmantojot digitalizāciju), labāk palīdzēt sasniegt ES politikas mērķus un panākt papildu vienkāršošanu Savienības līdzekļu saņēmējiem. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šis priekšlikums ir sagatavots pēc DFS paketes pieņemšanas, lai vēl vairāk uzlabotu noteikumus, kas jāizmanto 2021.–2027. gada programmu un instrumentu īstenošanā un pēc tam. Priekšlikumā ir atspoguļotas dažas atkāpes no pašreizējās Finanšu regulas, par kurām Savienības likumdevējs ir pieņēmis lēmumu sarunās par DFS, jo īpaši attiecībā uz nozaru tiesību aktiem. ES finanšu noteikumu vienkāršošanai un uzlabošanai būtu arī jāpalielina politikas ietekme un tās rezultāti uz vietas. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 322. panta 1. punkts. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) ES vispārējo finanšu noteikumu pieņemšana ir ekskluzīvā ES kompetencē. •Proporcionalitāte Šis priekšlikums saskaņo Finanšu regulu ar 2021.–2027. gada DFS paketi un ietver mērķtiecīgus uzlabojumus un vienkāršojumus. Tajā nav ietverti noteikumi, kas nebūtu nepieciešami Līguma mērķu sasniegšanai. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām No 2021. gada jūlija līdz oktobrim notika sabiedriskā apspriešana par ierosināto Finanšu regulas grozījumu, kurā tika saņemti 38 komentāri. Ieguldījumu sniedza plašs ieinteresēto personu loks, tostarp plaša sabiedrība, dalībvalstu iestādes, starptautiskas organizācijas, nevalstiskās organizācijas (NVO) un uzņēmumu apvienības.

Attiecībā uz Savienības finanšu interešu aizsardzības stiprināšanu lielākā daļa respondentu atbalstītu papildu pārredzamības un aizsardzības pasākumus. Viņi uzskatīja, ka ir nepieciešama elastība un samērīgums, un kā svarīgu norādīja konfidencialitāti, datu aizsardzību un esošo instrumentu konsekventu izmantošanu. Dalībnieki kopumā atzinīgi novērtēja iespējamos agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmas (EDES) uzlabojumus. Kopumā tika pausts atbalsts tam, ka Komisija veic atbilstīgu pienācīgu pārbaudi, lai nodrošinātu, ka pilnvarotie subjekti ievēro piemērojamos Savienības tiesību aktus un saskaņotos starptautiskos un Savienības standartus. Visbeidzot, ieinteresētās personas vēlējās stiprināt Finanšu regulas lomu kandidātu vai pretendentu konfliktējošo profesionālo interešu novēršanā. Tomēr šajā ziņā nozīme varētu būt arī iekšējām pamatnostādnēm ES personālam. Sabiedriskās apspriešanas dalībnieki vienojās, ka ir svarīgi vienkāršot un precizēt dažus programmas īstenošanas noteikumus, lai samazinātu administratīvo slogu. Ieinteresētās personas atzinīgi novērtēja pasākumus šādās jomās: i) ES drošība un stratēģiskā autonomija; ii) finanšu instrumenti, budžeta garantijas un finansiālā palīdzība, ja ir skaidrs atbalsts ziņošanas pienākumu racionalizēšanai; un iii) digitālās kontroles un revīzijas, attiecībā uz kurām ieinteresētās personas atzina, ka būtu jāsaglabā cilvēka veikta uzraudzība. Attiecībā uz krīzes pārvarēšanu apspriešanas dalībnieki mudināja izmantot pieeju, kas balstīta uz Covid-19 krīzē gūto pieredzi, lai uzlabotu iepirkuma noteikumus. Ieinteresētās personas sīkāk izklāstīja iespējamās izmaiņas, piemēram, papildu elastību līgumu grozījumu veikšanai, elektronisko dokumentu akceptēšanu un atbalsta veicināšanu globālām iniciatīvām un programmām. Komisija ir rūpīgi apsvērusi šīs atsauksmes un lielāko daļu no tām atspoguļojusi priekšlikuma projektā. •Ietekmes novērtējums Saskaņā ar Komisijas paziņojumu par Finanšu regulas turpmāku pārskatīšanu ietekmes novērtējums nav nepieciešams. Finanšu regulā ir paredzēti vispārīgi noteikumi un instrumentu kopums ES izdevumu programmu un instrumentu īstenošanai. Tāpēc tiesību aktu pārskatīšanai nav tiešas ekonomiskās, vides vai sociālās ietekmes, ko varētu efektīvi analizēt ietekmes novērtējumā. Ietekmes novērtējumu pievienotā vērtība rodas, izdarot politikas izvēles par konkrētām izdevumu programmām un instrumentiem, kam jāatbilst Finanšu regulā paredzētajam tiesiskajam regulējumam. Tā vietā Komisija ir veikusi sabiedrisko apspriešanu par šo priekšlikumu, kas ir ierasta prakse. Komisija ir arī balstījusies uz operatīvo pieredzi un gūtajām atziņām, jo īpaši, lai apzinātu un analizētu risināmos jautājumus un Savienības iesaistīšanās pievienoto vērtību. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Finanšu regulas pārskatīšana neietilpst Normatīvās atbilstības un izpildes programmā (REFIT). Tomēr, reaģējot uz nepieciešamību vienkāršot, uzlabot un saskaņot ES finanšu noteikumus ar 2021.–2027. gada DFS paketi, pārskatīšana būtiski sekmē labāka regulējuma programmu. Ierosinātā pieeja pilnībā atbilst labāka regulējuma satvaram un Komisijas darbam vienkāršošanas jomā. Piemēram, priekšlikumā ir iekļauta atsauce uz digitālajām revīzijām un jaunajām tehnoloģijām, lai veicinātu to plašāku izmantošanu, vienlaikus saglabājot elastību. Priekšlikumā ir iekļauta arī pieredze, kas gūta no Covid-19 saistībā ar iepirkumu (piemēram, kopīgs iepirkums, iepirkums dalībvalstu vārdā, centralizēto iepirkumu struktūras izmantošana, iepirkums no vairākiem avotiem viena veida precēm vai pakalpojumiem, elektroniskie rēķini un labāki noteikumi par ārējiem ekspertiem). Tajā ietverti arī dotāciju vienkāršošanas pasākumi (piemēram, vienkāršoti dotāciju veidi, vienkāršāki noteikumi par brīvprātīgo iesaistīšanu, vienkāršāki aprēķini, lai pierādītu atbilstību bezpeļņas principam, un vienkāršots humānās palīdzības piešķiršanas process). Visu šo pasākumu galīgais mērķis ir samazināt administratīvo slogu pieteikumu iesniedzējiem un ES līdzekļu saņēmējiem, neradot papildu riskus ES budžeta pareizai finanšu pārvaldībai. Priekšlikuma darbības jomā iekļauti arī mikrouzņēmumi. Šādi uzņēmumi var gūt labumu no ES līdzekļiem, un tāpēc uz tiem attiecas vispārējie finanšu noteikumi. Noteikumi par 2021.–2027. gada finansēšanas periodu jau atvieglo mikrouzņēmumu līdzdalību. Piemēram, Komisija nesen izmantoja Finanšu regulas noteikumus par vienkāršotiem finansējuma veidiem, lai pieņemtu lēmumu, kas ļauj mikrouzņēmumu īpašniekiem deklarēt savas personāla izmaksas kā iepriekš noteiktas vienības izmaksas jebkurā finansēšanas programmā bez nepieciešamības sniegt pierādījumus par deklarētajām likmēm. Turklāt dažās jomās priekšlikums samazina izmaksas uzņēmumiem, kas bieži vien ir mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi (MMVU). Priekšlikuma mērķis ir stiprināt samērīguma principa īstenošanu, cita starpā paļaujoties uz to partneru pienācīgu rūpību, kuri izpilda budžetu netiešajā pārvaldībā. Tas nodrošinātu elastīgāku pieeju MMVU. Vispārīgāk runājot, daudziem mērķtiecīgiem vienkāršošanas pasākumiem būtu jāsniedz labums visiem uzņēmumiem un tādējādi arī maziem un vidējiem uzņēmumiem. •Pamattiesības Priekšlikums atbilst Eiropas Savienības Pamattiesību hartai. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums budžetu neietekmē. 5.CITI ELEMENTI •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums 1.1.Saskaņošana ar DFS un vienkāršošana ·Saskaņošana ar DFS (vispārīga) Finanšu regulai ir pievienotas dažas atsauces uz 2021.–2027. gada pamataktiem un citiem tiesību aktiem. Turklāt, lai nodrošinātu DFS regulas raitu īstenošanu, tiek ierosināts Finanšu regulā atspoguļot dažas atkāpes no nozaru pamataktos noteiktajiem budžeta principiem saskaņā ar vienotā noteikumu kopuma pieeju (Finanšu regulas 12., 14., 15. un 18. pants, 32. panta 2. punkts, 41. panta 2. punkts, 44. panta 1. un 3. punkts, 48. panta 2. punkts, 54. pants, 96. panta 1. un 2. punkts, 97. panta 3. punkts, 106. panta 1. punkts, 115. panta 3. punkts, 214. panta 3. punkts, 250. panta 1. punkta b) apakšpunkts un 253. panta 1. punkta c) apakšpunkts). Turklāt, lai veiktu turpmākus pasākumus saistībā ar kopīgo deklarāciju par Vispārējās nosacītības regulas satura iespējamo iekļaušanu, II sadaļā ir pievienota atsauce uz šo regulu par principiem, no kuriem nevar atkāpties nozaru tiesību aktos (6. pants). ·Aizņēmumi un aizdevumi Priekšlikuma mērķis ir uzlabot ziņošanu saskaņā ar kopīgo deklarāciju 2020/C 444 I/06, lai palielinātu pārredzamību un veicinātu sadarbību ar budžeta lēmējinstitūciju. Ierosinātais grozījums racionalizē ziņošanas pienākumus attiecībā uz aizņēmumu un aizdevumu operācijām. Tas kodificē pašreizējo praksi, iekļaujot dokumentā, kas pievienots budžeta iedaļai, kura attiecas uz Komisiju, visaptverošu pārskatu par Komisijas aizņēmumu un aizdevumu operācijām (52. panta 1. punkts). ·Piešķirtie ieņēmumi Priekšlikuma mērķis ir palielināt ārējo piešķirto ieņēmumu pārredzamību un pamanāmību budžeta pavaddokumentos saskaņā ar kopīgo deklarāciju (22. panta 1. punkts un 41. panta 3. un 8. punkts). Tā mērķis ir arī atvieglot dalībvalstu papildu iemaksu (tostarp brīvprātīgu iemaksu) pārvaldību (21. panta 2. punkts), tādējādi izvairoties no nepieciešamības pieprasīt maksājumus no dalībvalstīm, pirms rodas faktiskas maksājumu vajadzības.

·Finanšu instrumenti un budžeta garantijas Priekšlikuma mērķis ir uzlabot juridisko skaidrību: i) novēršot neatbilstības un prasību pārklāšanos pašreizējā Finanšu regulā; ii) labāk atspoguļojot uzkrājumu un budžeta garantiju darbību; un iii) atjauninot attiecīgos noteikumus (2. panta 9. punkts, jaunais 2. panta 15. punkts, jaunais 2. panta 33. punkts, jaunais 212. panta 3. punkts, 212. panta 5. punkts, 213. panta 4. punkts, 221. pants un 223. panta 6. punkts, kā arī jaunais 213. panta 5. punkts). ·Turklāt priekšlikums racionalizē ziņošanu, lai izvairītos no dublēšanās un nekonsekvences. Tas pastiprina ziņošanas pienākumus darba dokumentā, kas pievienots budžeta projektam un integrētajam finanšu pārskatam saskaņā ar 253. panta 1. punktu. Šāda racionalizēšana nozīmē arī to, ka pašreizējais 250. pants ir jāsvītro. Visbeidzot, priekšlikums nostiprina 218. pantu, pārceļot dažus bijušā 41. panta 5. punkta noteikumus uz 218. pantu. Ar šo grozījumu tiek nodrošināts, ka nav nepieciešams sagatavot divus paralēlus ziņojumus par kopējo uzkrājumu fondu ar līdzīgu saturu (jaunais 41. panta 5. punkta g) apakšpunkts, 210. panta 3. punkts un 218. pants). ·Priekšlikumā arī precizēts, kā uzkrājumi un budžeta garantijas mijiedarbojas ar definīcijām un noteikumiem par budžeta saistībām, juridiskajām saistībām, saņēmējiem un informācijas par saņēmējiem publicēšanu (2. panta 38. un 58. punkts, 7. panta 4. punkts, 10. panta 3. punkts, 38. panta 3. punkts, 112. panta 2. punkts, 113. panta 1. punkta a) apakšpunkts, 113. panta 4. punkts, 115. panta 2. punkts un 163. pants). 1.2.Krīžu pārvarēšana, modernizācija un vienkāršošana ·ES iestāžu nefinanšu ziedojumi Priekšlikumā ir iekļauts jauns instruments, kas atspoguļo pašreizējo praksi. Tas nodrošinās satvaru, kurā ES iestādes var ziedot preces, pakalpojumus, piegādes vai būvdarbus. Tas arī nodrošinās stabilu juridisko pamatu, jo īpaši turpmākām ārkārtas situācijām, lielāku pārredzamību, pārskatatbildību un juridisko noteiktību saņēmējiem (2. panta 1., 2., 3., 38., 50. un 58. punkts, 133. pants, 154. panta 3. punkts un jaunais 244. pants). ·Godalgas Līdzīgi nefinanšu ziedojumu ieviešanai ES iestādēm vajadzētu būt arī iespējai piešķirt godalgas, kas nav finansiālas, piemēram, vaučerus, biļetes un ceļojumus. Tas ir svarīgi arī, piemēram, lai varētu rīkot konkursus jauniešiem, kuriem nav bankas konta savā dalībvalstī, bet kuri var viegli saņemt atlīdzību praktiskā veidā. Lai ieviestu šo iespēju, ir vajadzīgi nelieli grozījumi 2. panta 52. punktā, 210. panta 4. punktā un 211. panta 1. punktā. ·Iepirkums un eksperti Priekšlikums pielāgo iepirkuma noteikumus, ko piemēro krīzes pārvarēšanas situācijās, lai ES iestādes vai struktūras varētu veikt iepirkumus dalībvalstu vārdā vai darboties kā centralizēto iepirkumu struktūra. Šī centralizēto iepirkumu struktūra varētu ziedot vai tālākpārdot piegādes un pakalpojumus dalībvalstīm un uzsākt kopīgas iepirkuma procedūras, lai gan ES iestādes pašas neiegādātos pakalpojumus un piegādes (169. panta 1. un 2. punkts, jaunais 169. panta 3. punkts, I pielikuma 11.1. punkta f) apakšpunkts un 12.2. punkta a) apakšpunkts). Priekšlikums arī atjaunina krīzes definīciju, lai iekļautu sabiedrības un dzīvnieku veselību, ārkārtas situācijas pārtikas nekaitīguma jomā un globālus veselības apdraudējumus, piemēram, pandēmijas (2. panta 22. punkts). Citi vienkāršošanas pasākumi un tehniskās korekcijas, un atjauninājumi ļauj noslēgt līgumus ar vairākiem piegādātājiem, labo neatbilstības un izlaidumus un precizē iepirkuma procedūru digitalizāciju (jaunais 2. panta 46. punkts, 2. panta 76. punkts, 164. panta 5. punkts, 168. panta 3. punkts, 171. panta 1. punkts, 173. panta 1. punkts, 174. panta 2. un 3. punkts, 175. pants, 1.2. punkta 6.2. apakšpunkta 6.3. punkts, 6.4. punkts, 6.6. punkts, 9.3. punkts, 9.4. punkts, 9.5. punkts, 11.1. punkta a) un c) apakšpunkts), I pielikuma 11.1. punkta h) apakšpunkta iv) punkts, 11.1. punkta j) un m) apakšpunkts, 11.2. punkts, 16.3. punkta f) un g) apakšpunkts, 18.1. punkts, 18.7. punkts, 19.2. punkts, 21.1. punkts, 24.3. punkts, 27. punkts, 28.1. punkts, 28.2. punkts, jaunais 29.4. punkts, 30.2. punkts, 31.1. punkts, jaunais 34. punkts, 35.1. punkts un 39.3. punkts). Priekšlikumi vēl vairāk saskaņo Finanšu regulas iepirkuma noteikumus ar Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu un Direktīvu 2014/55/ES par elektroniskajiem rēķiniem. Piemēram, priekšlikumā precizēti termiņi, kas attiecas uz dinamiskajām iepirkumu sistēmām, un paredzēta iespēja kā piešķiršanas kritērijus novērtēt līguma izpildei norīkotā personāla kvalifikāciju un pieredzi (117. panta 3. punkts, 176. panta 2. punkts, jaunais 176. panta 4. un 5. punkts un 179. panta 1. punkts). Priekšlikums ir arī atbilde uz nepieciešamību pēc elastīgākiem noteikumiem Savienības delegācijām trešās valstīs, ņemot vērā vietējā tirgus apstākļus un dalībvalstu praksi. Tāpēc robežvērtība un noteikumi par piekļuvi tirgum ir saskaņoti ar tiem, ko pašlaik piemēro ārējās darbības iepirkumam. Turklāt Savienības delegācijām, kas piešķir līgumu slēgšanas tiesības uz sava rēķina, būtu atļauts, piemēram, pieņemt pieteikuma dokumentus personīgi (153. panta 5. punkts). Tiek arī ierosināts ES iestāžu iepirkumam piemērot pasākumus, kas veikti saskaņā ar Starptautiskā iepirkuma aktu (SII, vēl nav pieņemts). Līgumslēdzējām iestādēm būs jāpiemēro SII pasākumi (veicot no ekonomikas dalībniekiem, kuri ir iedibināti konkrētās trešās valstīs, saņemto piedāvājumu novērtējumu korekciju vai izslēdzot šādus operatorus) tādā pašā veidā kā to dara dalībvalstu līgumslēdzējas iestādes un līgumslēdzēji subjekti, tiklīdz SII regula stāsies spēkā un SII pasākumi būs pieņemti un publicēti Oficiālajā Vēstnesī — ES iestādēm būtu jārāda piemērs un jāpiemēro tie paši noteikumi (179. panta 1. punkts (jauns) un I pielikuma 14. punkts). Priekšlikums ir atbilde uz nepieciešamību vienkāršot ēku iepirkuma procedūras. Turklāt priekšlikums no šīs regulas iepirkuma noteikumu darbības jomas izslēdz notāru sniegtos autentifikācijas pakalpojumus, ietver iespēju izmantot sarunu procedūras bez iepriekšējas publicēšanas attiecībā uz dalībvalstu organizāciju sniegtajiem pakalpojumiem un paplašina iespēju izmantot sarunu procedūru, iepriekš nepublicējot paziņojumu par līgumu pēc neveiksmīgas konkursa procedūras ar sarunām (164. pants un I pielikuma 6. punkts). Saskaņā ar pašreizējo judikatūru pretendentiem ir jāsniedz pierādījumi par atlases un izslēgšanas kritērijiem, ko tie ir izmantojuši, pirms tie pieņem lēmumu piešķirt līguma slēgšanas tiesības. Priekšlikums nodrošina, ka Finanšu regula ir saskaņota ar judikatūru šajā jomā (2. panta 51. punkts un I pielikuma 18.4. punkts). Apsvērumos ir uzsvērti pašreizējie noteikumi par zaļo publisko iepirkumu. Visbeidzot, priekšlikums padara noteikumus ekspertiem visaptverošākus un saskaņo tos ar tirgus realitāti. Tas ļautu Savienības iestādēm konkurēt ar atlīdzību, ko piedāvā citi tirgus dalībnieki, slēdzot līgumus ar atalgotiem ārējiem ekspertiem. Jauni noteikumi arī ļautu Komisijai ilgāk izmantot ekspertu sarakstus (242. pants). ·Dotācijas Priekšlikums ietver tehniskus atjauninājumus, vienkāršošanu, precizējumus un labojumus. Tajā ir precizēti noteikumi par vienkāršotiem dotāciju veidiem (184. panta 3. punkts un 187. pants) un noteikts, ka 50 % ierobežojums attiecībā uz brīvprātīgo izmaksām attiecas uz pasākuma kopējo finansējumu (194. panta 2. punkts). Turklāt priekšlikumā ir precizēts, ka nav sistemātiski nepieciešams izmantot ierunu procedūru, lai noraidītu dalībnieku līguma slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūrā (135. pants). Priekšlikums arī vienkāršo aprēķinus saskaņā ar bezpeļņas principu (196. panta 4. punkts) un finansiālā atbalsta sniegšanu trešām personām īpašos gadījumos (208. panta trešā daļa). Lai palielinātu pārredzamību, ir pievienota NVO definīcija, savukārt dotāciju pieteikumu iesniedzējiem būtu jādeklarē savs juridiskais statuss un jāapstiprina, vai viņi ir NVO (jauns 2. panta 46. punkts un 200. panta 1. punkta a) apakšpunkts). Visbeidzot, tiek labota “publisko līgumu” definīcija un izmantošana saskaņā ar VIII sadaļu (2. panta 16. punkts un 205. panta 1. un 2. punkts).

·Ziedojumi ES iestādēm Priekšlikums ļauj ātrāk pieņemt lēmumu par ziedojumu pieņemšanu vai noraidīšanu, ja ir vajadzīgs ātri reaģēt, ārkārtas apstākļos un ar atbilstošiem aizsardzības pasākumiem, ja šādi ziedojumi tiek veikti humānās palīdzības, ārkārtas atbalsta, civilās aizsardzības vai krīzes pār varēšanas palīdzības nolūkā (25. panta 3. punkts). ·Digitalizācija Priekšlikums atbalsta Komisijas apņemšanos automātiski būt pēc noklusējuma digitālai. Tas palielina kontroļu un revīziju efektivitāti un kvalitāti, izmantojot digitalizāciju un tādas jaunās tehnoloģijas kā datizrace, mašīnmācīšanās, robotiskā procesu automatizācija un mākslīgais intelekts. Piešķirot šiem aspektiem lielāku pamanāmību, būtu jāpanāk, lai tiktu plašāk un konsekventāk izmantotas digitālās revīzijas un kontroles. Tam savukārt būtu jāpalielina ticamības līmenis, vienlaikus samazinot revīziju un kontroļu izmaksas (36. pants, 63. panta 4. punkta a) apakšpunkts, 74. panta 5. un 6. punkts, 150. panta 1. punkts). Priekšlikuma mērķis ir arī uzlabot kontroļu un revīziju datu par Savienības finansējuma saņēmējiem kvalitāti un sadarbspēju, tostarp izmantojot vienotu integrēto datizraces un riska novērtēšanas IT sistēmu (sīkāka informācija turpmāk 3. punktā). Daži noteikumi un procedūras par iepirkumu un ekspertiem būtu jāgroza, lai atspoguļotu digitalizācijas progresu. ·Zaļā pārkārtošanās Šā priekšlikuma mērķis ir arī pielāgot Finanšu regulu, lai nodrošinātu, ka budžeta izpilde efektīvi palīdz sasniegt Eiropas zaļo kursu. Šajā nolūkā 33. panta 2. punktā būtu jāiekļauj skaidra atsauce uz principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” saskaņā ar Komisijas apņemšanos nodrošināt ilgtspējīgu finansējumu un zaļo pārkārtošanos. Turklāt, lai atvieglotu ES ēku zaļināšanu, 271. pantā ir iekļauta iespēja izmantot aizdevumus ēku renovācijas finansēšanai. Visbeidzot, attiecīgā gadījumā uzaicinājumos iesniegt piedāvājumus publiskā iepirkuma procedūrās būtu jāiekļauj zaļās piešķiršanas vai atlases kritēriji, lai stimulētu ekonomikas dalībniekus piedāvāt ilgtspējīgākus risinājumus. Saskaņā ar Klimata akta 6. panta 4. punktu Komisija uzskata, ka iepriekš minētie priekšlikumi atbilst Klimata akta 2. panta 1. punktā nospraustajam klimatneitralitātes mērķim, kā arī Savienības 2030. un 2040. gada klimata mērķrādītājiem. Šie priekšlikumi atbilst arī Klimata akta 5. pantā minētā pielāgošanās progresa nodrošināšanai un ir saskaņoti ar Klimata akta mērķiem. 1.3.ES finanšu interešu pastiprināta aizsardzība un netiešā pārvaldība ·Agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma Tiek ierosināts sistēmu stiprināt, mērķtiecīgāk to piemērojot gan dalītās pārvaldības, gan tiešās pārvaldības fondiem, kur līdzekļi tiek izmaksāti kā finanšu iemaksas dalībvalstīm, piemēram, Atveseļošanas un noturības mehānisma ietvaros. Mērķis ir novērst to, ka dalībvalstu iestādes projektu īstenošanai atlasa krāpnieciskus ekonomikas dalībniekus, un labāk aizsargāt Savienības budžetu pret nopietniem pārkāpumiem, negaidot valsts procedūru galīgo iznākumu. Attiecībā uz projektu īstenošanas starpteritoriālo dimensiju tiek ierosināts, ka subjektu un personu izslēgšana Savienības līmenī attiecas uz visu Savienības finansējumu projektu īstenošanai visās dalībvalstīs. Uz šādu izslēgšanu attiektos vairāki ierobežojumi un aizsardzības pasākumi. Tās darbības joma attiektos tikai uz izsmeļošu sarakstu ar visnopietnākajiem pārkāpumu veidiem (piemēram, korupciju, krāpšanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorismu), kas konstatēti: i) Savienības galīgajā revīzijā, Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) ziņojumā vai izmeklēšanā, ko veic Eiropas Prokuratūra (EPPO); vai ii) valsts revīzijā, spriedumā vai administratīvajā lēmumā (138. panta 2. punkts, 139. panta 1. punkts un 145. panta 5. punkts). Papildus iepriekš minētajam ir pievienoti autonomi izslēgšanas iemesli, kuru pamatā ir atteikums sadarboties kredītrīkotāja, OLAF, EPPO vai Revīzijas palātas veiktajās izmeklēšanās, pārbaudēs vai revīzijās un kūdīšana uz naidu vai diskrimināciju (jaunais 139. panta 1. punkta i) apakšpunkts un 139. panta 1. punkta c) apakšpunkta vi) punkts). Tiek arī ierosināts skaidri minēt interešu konflikta pārkāpumu kā autonomu izslēgšanas pamatu, atsaucoties uz jēdzienu “smags pārkāpums saistībā ar profesionālo darbību” (139. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punkts). Paātrināta procedūra tiek ierosināta lietās, kuru būtība vai apstākļi to prasa (jaunais 139. panta 6. punkts). Priekšlikums ietver arī iespēju izslēgt faktiskos īpašniekus un saistītos subjektus, ja tiek uzskatīts, ka ir izpildītas prasības par atbildības attiecināšanu (jaunais 138. panta 2. punkta h) un i) apakšpunkts, 139. panta 2. punkts un jaunais 139. panta 5. punkts). Citi grozījumi novērš pašreizējos sistēmas trūkumus, piemēram, izveidojot juridisku prezumpciju par ierunu procedūras vēstuļu un administratīvo lēmumu saturu (jauns 138. panta 2. punkta g) apakšpunkts, 139. panta 1. punkts, 139. panta 1. punkta d) apakšpunkta i) punkts, 139. panta 1. punkta e) apakšpunkts, 139. panta 7. punkts, 140. panta 1. punkts, 143. pants, 145. panta 5. punkts, 146. panta 2. punkts, jauns 147. pants, jauns 152. panta 3. punkts, 152. panta 2. punkta h) apakšpunkts, 153. pants un jaunais 156. panta 6. punkts). ·Vienota integrētā datizraces un riska novērtēšanas IT sistēma Priekšlikuma mērķis ir uzlabot datu kvalitāti un sadarbspēju par Savienības finansējuma saņēmējiem un tiem, kuri galu galā tieši vai netieši gūst labumu no Savienības finansējuma. Lai efektīvi novērstu, atklātu, izmeklētu un labotu krāpšanu vai novērstu pārkāpumus, ir jāspēj identificēt fiziskās personas, kuras ir saņēmēju faktiskie īpašnieki un kuras galu galā gūst labumu no ES finansējuma nepareizas izmantošanas. To panāk, kontroles un revīzijas vajadzībām standartizējot datu elektronisku reģistrēšanu un glabāšanu par Savienības finansējuma saņēmējiem un to faktiskajiem īpašniekiem. Turklāt būtu pienākums izmantot vienotu integrēto datizraces un riska novērtēšanas IT sistēmu (ko nodrošina Komisija), lai piekļūtu šiem datiem par Savienības finansējuma saņēmējiem un analizētu tos. Šī sistēma ievērojami atvieglotu krāpšanas, korupcijas, dubulta finansējuma, interešu konflikta un citu pārkāpumu risku noteikšanu. Komisija būtu atbildīga par vienotas integrētas IT sistēmas izstrādi, pārvaldību un uzraudzību attiecībā uz datizraci un riska novērtēšanu (36., 159. un 275. pants). Noteikumiem, kas saistīti ar datu reģistrēšanu, glabāšanu, pārsūtīšanu un apstrādi, būtu jāatbilst piemērojamiem datu aizsardzības noteikumiem. Visbeidzot, priekšlikumā noteikts, ka 36. pantu piemēro gadījumos, kad dalībvalstis saņem un īsteno Savienības finansējumu tiešajā pārvaldībā. Iepriekš minētie pienākumi attiektos uz programmām, kas pieņemtas saskaņā ar DFS laikposmam pēc 2027. gada un tiek finansētas no tās, lai dotu pietiekami daudz laika elektronisko datu sistēmu pielāgošanai un norādījumu sniegšanai un apmācībai. Pārejas periodā brīvprātīga piemērošana joprojām būs iespējama un tiks veicināta. Šim priekšlikumam ir būtiska nozīme digitalizācijas pasākumos, kas izskaidroti iepriekš 2. punktā. ·Pārredzamība Priekšlikuma mērķis ir uzlabot sabiedrībai sniegto informāciju par Savienības budžeta izlietojumu un par Savienības finansējuma saņēmējiem. Tas tiek panākts, pieprasot, lai dalībvalstis, kas izpilda Savienības budžetu dalītajā pārvaldībā, subjekti, kas izpilda Savienības budžetu netiešajā pārvaldībā, un citas Savienības iestādes un struktūras vismaz reizi gadā nosūta Komisijai informāciju par saviem Savienības finansējuma saņēmējiem. Komisija iepriekš minētajai informācijai pievienotu tās rīcībā esošos datus par tiešo pārvaldību un būtu atbildīga par informācijas konsolidēšanu, centralizāciju un publicēšanu datubāzē vienotā tīmekļa vietnē, aptverot visas Savienības budžeta izpildes metodes, tostarp par tām, ko izmanto citas Savienības iestādes un struktūras. Rezultātā izveidotā vienotā tīmekļa vietne būtu uzlabota Finanšu pārredzamības sistēma, ko pašlaik izmanto tiešajai pārvaldībai (38., 159. un 275. pants). Visbeidzot, priekšlikumā noteikts, ka 38. pants tiek piemērots gadījumos, kad dalībvalstis saņem un īsteno Savienības finansējumu tiešajā pārvaldībā. Iepriekš minētie pienākumi attiektos uz programmām, kas pieņemtas saskaņā ar DFS pēc 2027. gada un tiek finansētas no tās, lai nodrošinātu vienmērīgu pāreju un pielāgotu elektroniskās datu sistēmas. ·Netiešā pārvaldība Netiešā pārvaldība balstās uz Savienības īstenošanas partneru noteikumiem, sistēmām un procedūrām, lai nodrošinātu ES finanšu interešu pienācīgu aizsardzību. Priekšlikuma mērķis ir stiprināt samērīguma kā vispārēja tiesību principa piemērošanu, jo īpaši tad, kad jānovērtē partneri un jāuzliek līgumsaistības. Tas uzlabotu sadarbību ar Savienības īstenošanas partneriem. Tas atbilst arī noteikumiem, par kuriem nesen panākta vienošanās Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta ietvaros. Būtu jāizvairās no nevajadzīga administratīvā sloga, jo īpaši gadījumos, kad galasaņēmēji ir mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi vai salīdzināmi ekonomikas dalībnieki ar līdzvērtīgu apgrozījumu vai kopējo bilanci. Ir jāpielāgo attiecīgie noteikumi un jāatjaunina savstarpējās atsauces. Vienkāršošanas labad priekšlikumā ir paredzēta iespēja atbrīvot vadošās iestādes dalītajā pārvaldībā no pīlāru novērtējuma, jo to noteikumi jau ir novērtēti dalītajā pārvaldībā. Pašreizējā iespēja atbrīvot decentralizētās aģentūras no pīlāru novērtējuma automātiski kļūtu par izņēmumu un tiktu attiecināta uz pilnībā pašfinansējošām aģentūrām un KĀDP misijām. Visbeidzot, ir grozīti noteikumi par pārredzamību ES finansējuma saņēmējiem un ir pievienoti tehniski precizējumi (62. panta 1. punkts, 158. un 159. pants, 160. panta 3. punkts, jaunais 212. panta 3. punkts un 212. panta 4. punkts). ·Piešķiršanas procedūras drošības vai sabiedriskās kārtības jomā Savienībā Šā priekšlikuma viens no mērķiem ir paredzēt īpašus nosacījumus trešo valstu subjektu dalībai piešķiršanas procedūrās Savienībā, kas attiecas uz drošību vai sabiedrisko kārtību. Tā mērķis ir arī piemērot šos nosacījumus saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām, jo īpaši publiskā iepirkuma jomā. Šie noteikumi attiecas uz piešķiršanas procedūrām visu veidu budžeta izpildes instrumentiem: dotācijām, iepirkumam, godalgām, netiešajai pārvaldībai, utt. (jauns 137. pants). ·Interešu konflikts Šajā priekšlikumā ir precizēts piemērojamo tiesību aktu jēdziens, kas ietver valsts tiesību aktus par interešu konfliktu (61. pants). ·Konfliktējošas profesionālās intereses, kas var negatīvi ietekmēt iepirkuma līguma izpildi. Turpinot Eiropas Ombuda veikto izmeklēšanu par līguma slēgšanas tiesību piešķiršanu, tiek ierosināts pievienot definīciju un skaidru pamatojumu dalībnieku noraidīšanai piešķiršanas procedūrās šādu iemeslu dēļ (144. pants). Turklāt visiem pretendentiem ir jāiesniedz apliecinājums ar godavārdu, kas apstiprina, ka tiem nav konfliktējošu profesionālo interešu, un vajadzības gadījumā jāsniedz attiecīgā informācija (I pielikuma 18.4. punkts). Visbeidzot, priekšlikumā uzsvērts līgumslēdzējas iestādes pienākums novērtēt, vai pastāv šādas intereses (I pielikuma 20.1. punkts). ·Dalībvalstu palīdzība ES prasījumu piedziņā ir jānodrošina, attiecinot arī uz Komisiju palīdzības mehānismu, ko dalībvalstis jau piemēro saskaņā ar Direktīvu 2010/24/ES par savstarpēju palīdzību prasījumu piedziņā saistībā ar noteiktiem maksājumiem, nodokļiem un citiem pasākumiem. Lai efektīvāk atgūtu ES prasījumus, Komisijas grāmatvedim jāspēj paļauties uz dalībvalstu palīdzību, lai efektīvi informētu debitorus un identificētu debitoru aktīvus (jauns 104. pants). ·Ārvalstu subsīdijas Pašlaik notiek sarunas par Komisijas priekšlikumu regulai par ārvalstu subsīdijām. Atkarībā no tā, kā virzās priekšlikumu apspriešana, sarunu gaitā Finanšu regulu var saskaņot ar minēto jauno regulu. 1.4.Dažādi vienkāršojumi un tehniski atjauninājumi

Tiek ierosinātas šādas tehniskas izmaiņas un atjauninājumi Finanšu regulā: ·novērst izlaidumus un nepareizas savstarpējas atsauces 49. panta 1. punktā, 71. pantā, 114. panta 4. punktā, 154. panta 3. punktā, 163. panta 4. punktā un 253. panta 1. punkta d) un f) apakšpunktā; ·papildināt 41. panta 3. punkta e) apakšpunktā minēto darba dokumentu sarakstu ar dokumentu par ēku politiku; ·grozīt 41. panta 4. punkta j) apakšpunktu, lai atspoguļotu starptautiskos publiskā sektora grāmatvedības standartus; ·pielāgot 114. pantā paredzētos īpašos saistību noteikumus attiecībā uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu, lai veicinātu labāku saskaņošanu ar standarta grāmatvedības praksi. Šīs tehniskās izmaiņas ietekmē arī īpašos noteikumus par avansa maksājumiem saskaņā ar 270. pantu, bet neietekmē maksājumus dalībvalstīm vai labuma guvējiem; ·252. pantā iekļaut tehniskus atjauninājumus par konsolidētu pārskatu agrākiem termiņiem un mainīt 271. pantā minētos dokumentu iesniegšanas datumus; ·atjaunināt atsauces uz atceltajiem Savienības tiesību aktiem. Tiek ierosinātas šādas citas nepieciešamās izmaiņas Finanšu regulā: ·nodrošināt pienācīgu budžeta režīmu un izvairīties no nepamatotas finansiālas spriedzes Savienības budžeta izdevumu daļā, ļaujot atskaitīt procentus un jebkādus citus maksājumus, kas jāmaksā, ja naudas sods, cits sods vai sankcija ir atcelta vai summa ir samazināta, tostarp jebkādu negatīvu atdevi saistībā ar šādiem naudas sodiem, citiem sodiem vai sankcijām no Savienības budžeta ieņēmumu daļas (negatīvi ieņēmumi), vienlaikus arī nodrošinot pienācīgu kompensāciju, ja tiek atmaksāti provizoriski samaksātie naudas sodi (48. panta 1. punkts un jaunais 48. panta 2. punkts, 99. panta 4. punkts, 108. panta 2. punkts, 109. panta 1. punkts, 109. panta 2. punkts un 109. panta 4. punkts). Šīs izmaiņas, ņemot vērā jautājuma steidzamību, integrē Komisijas jau ierosinātās izmaiņas atsevišķā Komisijas priekšlikumā par Finanšu regulas grozījumu attiecībā uz to, kā rīkoties ar atceltiem vai samazinātiem naudas sodiem konkurences jomā; ·vienkāršot noteikumus par avansa kontiem, lai risinātu jautājumus, ar kuriem saskaras ES delegācijas (88. un 89. pants), un par finanšu līdzekļu pārvaldību, jo īpaši par kredītkaršu izmantošanu un modernām maksājumu metodēm (86. pants). 🡻 2018/1046 (pielāgots) 2022/0162 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012(pārstrādāta redakcija) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 46. panta d) punktu, 149. pantu, 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu, 164., 172., 175., 177. un 178. pantu, 189. panta 2. punktu, 212. panta 2. punktu, 322. panta 1. punktu un 349. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 106.a pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas dalībvalstu parlamentiem,

ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: ⇩ jauns (1)Ir jāveic vairāki grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2018/1046. Skaidrības labad minētā regula būtu jāpārstrādā. 🡻 2018/1046 1. apsvērums (2)Tagad, kad pagājuši trīs gadi kopš īstenošanas sākuma, Savienības vispārējam budžetam (“budžets”) piemērojamajos finanšu noteikumos būtu jāveic papildu grozījumi, lai novērstu īstenošanas šķēršļus, palielinot elastību, vienkāršotu izpildi no ieinteresēto personu un dienestu puses, vairāk koncentrētos uz rezultātiem un uzlabotu piekļūstamību, pārredzamību un pārskatatbildību. Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 tāpēc būtu jāatceļ un jāaizstāj ar šo regulu. 🡻 2018/1046 2. apsvērums (3)Lai samazinātu budžetam piemērojamo finanšu noteikumu sarežģītību un attiecīgos noteikumus iekļautu vienā vienīgā regulā, būtu jāatceļ Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012. Skaidrības labad Regulas (ES) Nr. 1268/2012 galvenie noteikumi būtu jāiekļauj šajā regulā, bet pārējie noteikumi būtu jāiekļauj norādījumos dienestiem. ⇩ jauns (4)Šajā regulā būtu jāparedz finanšu noteikumi, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam LESD 322. panta nozīmē, un tā nereglamentē un neietekmē uz LESD un LES pamata pieņemto ierobežojošo pasākumu īstenošanu, tostarp Savienības budžeta izpildes ietvaros. (5)Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot finanšu noteikumus, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (“budžets”), un ņemot vērā, ka ir pieņemta Padomes Regula (ES, Euratom) 2020/2093, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, būtu jāveic daži mērķtiecīgi grozījumi, lai vispārējos finanšu noteikumus saskaņotu ar jauno tiesisko regulējumu, pielāgotu tos vajadzībām efektīvi pārvarēt krīzes un uzlabotu Savienības finanšu interešu aizsardzību. Turklāt būtu jāveic mērķtiecīgi vienkāršojumi, tehniski atjauninājumi un labojumi. (6)Pēc daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam pieņemšanas atsauces uz pamataktiem, Lēmumu (ES, Euratom) 2020/2053, Padomes Regulu (ES, Euratom) 2021/768 un 2020. gada 16. decembra Iestāžu nolīgumu viscaur šajā regulā būtu jāaizstāj vai jāpievieno izmantotajām atsaucēm. (7)Skaidrības labad visas atsauces uz atcelto Regulu (EK) Nr. 45/2001 būtu jāaizstāj ar atsaucēm uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/1725.

(8)Juridiskās noteiktības labad būtu jālabo vairākas savstarpējās atsauces. (9)Ir labāk jāatspoguļo finanšu saistībām paredzēto uzkrājumu un budžeta garantiju īpašais raksturs un darbība. Tādēļ būtu jāpielāgo dažas definīcijas un noteikumi par budžeta garantijām, budžeta saistībām, juridiskajām saistībām, maksājumu apropriācijām, saņēmējiem un informācijas par saņēmējiem publicēšanu. Būtu jāpievieno finanšu saistībām paredzēto uzkrājumu veidošanas posma definīcija. Turklāt definīcijas būtu jāatjaunina, lai jo īpaši atspoguļotu grozījumus iepirkuma noteikumos un noteikumu ieviešanu par nefinanšu ziedojumiem. (10)Lai uzlabotu pārredzamību attiecībā uz Savienības līdzekļu saņēmējiem, kas ir nevalstiskās organizācijas, būtu jānosaka nevalstisko organizāciju definīcija, paredzot kritērijus to identificēšanai, un dotāciju pieteikumu iesniedzējiem būtu jādeklarē to juridiskais statuss, tostarp tas, vai tie ir nevalstiskās organizācijas. (11)Šajā regulā būtu jāiekļauj atsauce uz vispārējo nosacītības režīmu Savienības budžeta aizsardzībai, kas noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) 2020/2092. Regula (ES, Euratom) 2020/2092 ir Savienības budžeta izpildes tiesiskā regulējuma stūrakmens. 🡻 2018/1046 3. apsvērums (12)Budžeta pamatprincipi būtu jāatstāj spēkā. Esošās atkāpes no minētajiem principiem tādās konkrētās jomās kā pētniecība, ārējās darbības un struktūrfondi būtu jāpārskata un pēc iespējas jāvienkāršo, ņemot vērā to aktualitāti, pievienoto vērtību no budžeta viedokļa un slogu, ko tās rada ieinteresētajām personām. 🡻 2018/1046 4. apsvērums (13)Apropriāciju pārnešanas noteikumi būtu jānoformulē skaidrāk, un automātiskie pārnesumi būtu jānošķir no neautomātiskajiem pārnesumiem. Attiecīgajām Savienības iestādēm būtu jāsniedz informācija Eiropas Parlamentam un Padomei gan par automātiskajiem pārnesumiem, gan neautomātiskajiem pārnesumiem. 🡻 2018/1046 5. apsvērums (14)Būtu jādod iespēja pārnest un izmantot ārējos piešķirtos ieņēmumus secīgajai programmai vai pasākumam, lai šādus līdzekļus izmantotu efektīvi. Vajadzētu būt iespējai iekšējos piešķirtos ieņēmumus pārnest tikai uz nākamo finanšu gadu, izņemot gadījumus, kad šajā regulā ir paredzēts citādi. ⇩ jauns (15)Pēc daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam un ar to saistīto pamataktu pieņemšanas šajā regulā būtu jāiekļauj daži Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā 2021/2116, Regulā (ES, Euratom) 2020/2093, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/836, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/947, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1529, Padomes Lēmumā (ES) 2021/1764, Padomes Regulā (Euratom) 2021/948 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2021/1060 paredzētie noteikumi, kas saistīti ar budžeta principiem, jo īpaši attiecībā uz atcelšanu un pārnešanu, saistību atbrīvošanu un to, kā apropriācijas, kuras atbilst atceltajām saistībām, atkal dara pieejamas. 🡻 2018/1046 6. apsvērums (16)Attiecībā uz iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem būtu jādod iespēja finansēt jaunus būvniecības projektus no ieņēmumiem, kas saņemti no izīrēšanas un ēku pārdošanas. Tādēļ šādi ieņēmumi būtu jāuzskata par iekšējiem piešķirtiem ieņēmumiem, kurus var pārnest tikmēr, kamēr tie ir pilnībā izlietoti.

⇩ jauns (17)Vienkāršošanas labad un lai dalībvalstu iemaksu grafiku labāk saskaņotu ar attiecīgajām maksājumu vajadzībām, visām dalībvalstu papildu finanšu iemaksām Savienības pasākumos un programmās, tostarp brīvprātīgām iemaksām, būtu jāpiemēro vienāds režīms, un tās būtu jāuzskata par ārējiem piešķirtajiem ieņēmumiem. (18)Lai palielinātu pārredzamību piešķirto ieņēmumu izklāstā, pielikumā, kas ir budžeta neatņemama sastāvdaļa, būtu jāsniedz detalizēta informācija par saņemamo ārējo piešķirto ieņēmumu lēsto summu un paredzamo iedalījumu attiecīgajās budžeta pozīcijās. (19)Noteikumi par pārvietojumiem, uz kuriem attiecas īpaši noteikumi, būtu jāatjaunina, ņemot vērā rezervi solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2093. Turklāt būtu jāveic korekcijas, lai atspoguļotu to, ka, lai mobilizētu rezervi solidaritātei un palīdzībai ārkārtas gadījumos, vairs nav vajadzīgi budžeta grozījumu projekti. 🡻 2018/1046 7. apsvērums (20)Savienības iestādēm vajadzētu būt iespējai pieņemt jebkurus ziedojumus Savienībai. ⇩ jauns (21)Lai ārkārtas apstākļos varētu ātri reaģēt, Komisijai vajadzētu būt iespējai pieņemt ziedojumus natūrā neatkarīgi no to vērtības, ja šādi ziedojumi tiek veikti humānās palīdzības, ārkārtas atbalsta, civilās aizsardzības vai krīžu pārvarēšanas palīdzības nolūkā. Lai nodrošinātu atbilstošus aizsardzības pasākumus, Komisijai būtu jāpieņem šādi ziedojumi tikai tad, ja akcepts ir saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības un pārredzamības principiem, nerada interešu konfliktus un nekaitē Savienības tēlam. Akcepta brīdī ziedotājs nedrīkstētu atrasties kādā no izslēgšanas situācijām saskaņā ar agrīnās atklāšanas un izslēgšanas sistēmu un nedrīkstētu būt reģistrēts kā izslēgts attiecīgajā datubāzē. 🡻 2018/1046 8. apsvērums (22)Būtu jāievieš noteikums, ar ko juridiskām personām dod iespēju reklāmas vai korporatīvās sociālās atbildības nolūkā sponsorēt pasākumu vai darbību natūrā. 🡻 2018/1046 9. apsvērums (pielāgots) (23)Būtu jāprecizē snieguma jēdziens budžeta kontekstā. Sniegums būtu jāsasaista ar pareizas finanšu pārvaldības principa tiešu piemērošanu. Būtu arī jādefinē pareizas finanšu pārvaldības princips, un apropriāciju izmantojumā būtu jāizveido saikne starp uzstādītajiem mērķiem un snieguma, rādītājiem, rezultātiem un saimnieciskumu, lietderību un efektivitāti. Juridiskās noteiktības labad, vienlaikus novēršot konfliktus ar dažādo programmu esošajiem snieguma satvariem, būtu jādefinē ar sniegumu saistītie termini, jo īpaši iznākums ⌦ izvade ⌫ un rezultāti. ⇩ jauns (24)Ņemot vērā to, cik svarīgi ir risināt klimata un vides problēmas, un lai nodrošinātu, ka budžeta izpilde palīdz sasniegt Eiropas zaļā kursa mērķus, snieguma jēdziens attiecībā uz budžetu būtu jāpaplašina, iekļaujot tajā programmu un darbību ilgtspējīgu īstenošanu, kas nekavētu tādu vidisko mērķu sasniegšanu kā klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ūdens un jūras resursu ilgtspējīga izmantošana un aizsardzība, pāreja uz aprites ekonomiku, piesārņojuma novēršana un kontrole un bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana.

🡻 2018/1046 10. apsvērums (25)Saskaņā ar 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu Savienības tiesību aktiem vajadzētu būt kvalitatīviem un vērstiem uz jomām, kurās tie rada vislielāko pievienoto vērtību Eiropas iedzīvotājiem un ir pēc iespējas efektīvākie un iedarbīgākie, lai sasniegtu kopējos Savienības politikas mērķus. Minētos mērķus var palīdzēt sasniegt prasība, ka esošās un jaunās izdevumu programmas un darbības, kas paredz ievērojamus izdevumus, ir jāizvērtē. ⇩ jauns (26)Lai īstenotu Komisijas apņemšanos būt digitālai pēc noklusējuma un veicinātu lietderīgākas un kvalitatīvākas kontroles un revīzijas, palielinot ticamības līmeni, bet vienlaikus samazinot izmaksas, ir lietderīgi ieviest skaidru atsauci uz digitālo rīku un jauno tehnoloģiju, piemēram, mašīnmācīšanās, robotiskās procesu automatizācijas, datizraces un mākslīgā intelekta, izmantošanu. (27)Lai uzlabotu Savienības budžeta aizsardzību pret krāpšanu, korupciju, interešu konfliktiem, dubultu finansējumu un citiem pārkāpumiem, būtu jāievieš standartizēti pasākumi informācijas par Savienības finansējuma saņēmējiem vākšanai, salīdzināšanai un apkopošanai. Jo īpaši lai efektīvi nepieļautu, atklātu, izmeklētu un novērstu krāpšanu vai novērstu pārkāpumus, ir jāspēj identificēt fiziskās personas, kuras galu galā tieši vai netieši gūst labumu no Savienības finansējuma un kuras galu galā gūst labumu no ES finansējuma nepareizas izmantošanas. Datu elektroniskai reģistrēšanai un glabāšanai par Savienības finansējuma saņēmējiem, tostarp to faktiskajiem īpašniekiem, kas definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/849 3. panta 6) punktā, un regulārai šo datu pieejamības nodrošināšanai vienotā integrētajā datizraces un riska novērtēšanas IT sistēmā, ko nodrošina Komisija, būtu jāatvieglo riska novērtēšana atlases, piešķiršanas, finanšu pārvaldības, uzraudzības, izmeklēšanas, kontroles un revīzijas nolūkos un jāveicina krāpšanas, korupcijas, interešu konfliktu, dubulta finansējuma un citu pārkāpumu efektīva nepieļaušana, atklāšana, novēršana un pēcpasākumi attiecībā uz tiem. Komisijai vajadzētu būt atbildīgai par vienotas integrētās datizraces un riska novērtēšanas IT sistēmas izstrādi, pārvaldību un uzraudzību. Komisijai, dalībvalstīm, personām vai subjektiem, kas izpilda budžetu, Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) un citām Savienības izmeklēšanas un kontroles struktūrām, īstenojot savas attiecīgās kompetences, vajadzētu būt nepieciešamajai piekļuvei minētajiem datiem. Noteikumiem, kas attiecas uz datu reģistrēšanu, glabāšanu, pārsūtīšanu un apstrādi, būtu jāatbilst piemērojamajiem datu aizsardzības noteikumiem. 🡻 2018/1046 11. apsvērums (pielāgots) (28)Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 15. pantā ietverto pārredzamības principu Savienības iestādēm jādarbojas iespējami atklāti. Attiecībā uz budžeta izpildi minētā principa piemērošana nozīmē, ka iedzīvotājiem būtu jāzina, kur un kādiem nolūkiem Savienība izlieto līdzekļus. Šāda informācija sekmē demokrātiskas debates, veicina iedzīvotāju līdzdalību Savienības lēmumu pieņemšanas procesā, stiprina Savienības izdevumu institucionālo kontroli un uzraudzību un sniedz ieguldījumu tās ticamības palielināšanā. Komunikācijai vajadzētu būt mērķtiecīgākai un vērstai uz Savienības ieguldījuma pamanāmības veicināšanu pilsoņu acīs. Šādi mērķi būtu jāsasniedz, publicējot – vēlams, ar modernu komunikācijas rīku palīdzību – attiecīgu informāciju par visiem no budžeta finansēto līdzekļu saņēmējiem, ņemot vērā minēto saņēmēju likumīgās tiesības uz konfidencialitāti un drošību un – attiecībā uz fiziskajām personām – tiesības uz privātumu un personas datu aizsardzību. Tādēļ Savienības iestādēm informācijas publicēšanā būtu jāievēro selektīva pieeja saskaņā ar proporcionalitātes ⌦ samērīguma ⌫ principu. Lēmumiem par publicēšanu būtu jābalstās uz attiecīgiem kritērijiem ar mērķi sniegt lietderīgu informāciju. 🡻 2018/1046 12. apsvērums (pielāgots) ⇨ jauns (29)Neskarot personas datu aizsardzības noteikumus, būtu jācenšas nodrošināt informācijas par saņēmējiem maksimālu pārredzamību. Informācija par Savienības līdzekļu saņēmējiem , kurus īsteno tiešā pārvaldībā, būtu jāpublicē speciālā Savienības iestāžu tīmekļa vietnē, piemēram, finanšu pārredzamības sistēmā,. un tajā⇨ Publicēšanas prasībām būtu jāattiecas uz visām budžeta izpildes metodēm, tostarp uz tām, kuras izmanto citas Savienības iestādes un struktūras. Šajā nolūkā dalībvalstīm, personām un subjektiem, kas izpilda budžetu, un citām Savienības iestādēm un struktūrām vismaz reizi gadā būtu jānosūta Komisijai informācija par Savienības finansējuma saņēmējiem. Minētajā informācijā ⇦būtu jānorāda vismaz saņēmēja vārds/nosaukums⇨ , unikālais identifikators ⇦ un atrašanās vieta, likumīgi piešķirtā līdzekļu ⌦ saistību ⌫ summa un pasākuma izmantošanas mērķis. Attiecībā uz minēto informāciju būtu jāņem vērā attiecīgi kritēriji, piemēram, pasākuma periodiskums, veids un nozīme. 🡻 2018/1046 13. apsvērums (30)Komisijai vajadzētu būt iespējai izpildīt budžetu netieši, izmantojot dalībvalstu organizācijas. Juridiskās noteiktības interesēs tāpēc ir lietderīgi definēt dalībvalstu organizāciju, kura ir vai nu subjekts, kas dalībvalstī izveidots kā publisko tiesību subjekts, vai arī kā privāto tiesību subjekts, kam minētā dalībvalsts ir uzticējusi sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas uzdevumu un kam ir sniegtas pienācīgas finanšu garantijas. Finansiāls atbalsts, ko dalībvalsts saskaņā ar spēkā esošo Savienības tiesību aktu prasībām sniedz šādiem privāto tiesību subjektiem veidā, ko nosaka minētā dalībvalsts, un kam nav obligāti vajadzīga bankas garantija, būtu jāuzskata par pienācīgām finanšu garantijām. 🡻 2018/1046 14. apsvērums Attiecībā uz godalgām, dotācijām un līgumiem, kas piešķirti atklātā konkursa procedūrā, un jo īpaši attiecībā uz konkursiem, uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un uzaicinājumiem iesniegt piedāvājumus, lai ievērotu LESD principus un jo īpaši pārredzamības, proporcionalitātes, vienlīdzīgas attieksmes un nediskriminācijas principus, būtu jāpublicē Savienības līdzekļu saņēmēju vārds/nosaukums un atrašanās vieta. Šādai publicēšanai būtu jāveicina tas, ka neizraudzītie konkursa pieteikuma iesniedzēji spēj kontrolēt piešķiršanas procedūras.

🡻 2018/1046 15. apsvērums (31)Fizisko personu datiem nevajadzētu būt publiski pieejamiem ilgāk par laikposmu, kurā saņēmējs izmanto līdzekļus, un tāpēc tie pēc diviem gadiem būtu jādzēš. Tas pats būtu attiecināms uz personas datiem attiecībā uz juridiskajām personām, kuru oficiālajā nosaukumā figurē vienas vai vairāku fizisko personu vārds. 🡻 2018/1046 16. apsvērums (pielāgots) (32)Vairākumā gadījumu, uz kuriem attiecas šī regula, publicēšana attiecas uz juridiskajām personām. Attiecībā uz fiziskām personām personas datu publicēšanā būtu jāievēro proporcionalitātes princips, samērojot ⌦ princips par samērīgumu starp ⌫ piešķirtās summas lielumu un nepieciešamību kontrolēt līdzekļu pareizu izmantošanu. Tādos gadījumos reģiona publicēšana kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas (NUTS) 2. līmenī atbilst informācijas par saņēmēju publicēšanas mērķim un nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret dažāda lieluma dalībvalstīm, un vienlaikus ar to tiek ievērotas saņēmēju tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un jo īpaši uz personas datu aizsardzību. 🡻 2018/1046 17. apsvērums (pielāgots) ⇨ jauns (33)Juridiskās noteiktības labad un saskaņā ar proporcionalitātes ⌦ samērīguma ⌫ principu būtu jāprecizē situācijas, kurās publicēšanai nebūtu jānotiek. Piemēram, nebūtu jāpublicē informācija par stipendijām vai cita veida tiešo atbalstu, kas izmaksāts fiziskām personām, kurām tas visvairāk nepieciešams, noteiktiem ļoti mazas vērtības līgumiem vai finanšu atbalstu, kas ir mazāks par noteiktu robežvērtību un kas sniegts, izmantojot finanšu instrumentus ⇨ vai budžeta garantijas ⇦, vai gadījumos, kad informācijas publiskošana rada risku, ka tiktu apdraudētas attiecīgo personu tiesības un brīvības, kuras aizsargā Eiropas Savienības Pamattiesību harta, vai varētu tikt kaitēts saņēmēju komerciālajām interesēm. Tomēr, lai saglabātu pašreizējo praksi un nodrošinātu pārredzamību, attiecībā uz dotācijām nevajadzētu būt nekādam īpašam atbrīvojumam no pienākuma publicēt informāciju, pamatojoties uz konkrētu robežvērtību. 🡻 2018/1046 18. apsvērums (34)Ja saņēmēju personas dati tiek publicēti pārredzamības nolūkos saistībā ar Savienības līdzekļu izmantošanu un piešķiršanas procedūru kontroli, minētie saņēmēji būtu jāinformē par šādu publicēšanu, kā arī par to tiesībām un par procedūrām, kas piemērojamas minēto tiesību izmantošanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulām (ES) 2018/1725 (EK) Nr. 45/2001 un (ES) 2016/679. 🡻 2018/1046 19. apsvērums (35)Lai nodrošinātu, ka tiek ievērots princips par vienlīdzīgu attieksmi pret saņēmējiem, informācija par fiziskām personām būtu arī jāpublicē, ievērojot dalībvalstīm noteikto pienākumu nodrošināt plašu pārredzamību līgumiem, kuru robežvērtība pārsniedz summu, kas noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2014/24/ES. 🡻 2018/1046 20. apsvērums (pielāgots) ⇨ jauns (36)Netiešās un dalītās pārvaldības gadījumā personām, subjektiem vai ⌦ izraudzītajām ⌫ norīkotajām struktūrām, kas īsteno Savienības līdzekļus, būtu jādara pieejama informācija par saņēmējiem un galasaņēmējiem. Dalītās pārvaldības gadījumā informācija būtu jāpublicē saskaņā ar speciālajiem nozares noteikumiem. ⇨ Dalībvalstīm, kas saņem un īsteno Savienības līdzekļus tiešajā pārvaldībā, būtu saskaņā ar šo regulu jādara pieejama informācija par saņēmējiem. ⇦ Komisijai būtu jādara pieejama informācija par vienu tīmekļa vietni, tostarp atsauci uz tās adresi, kurā ir atrodama informācija par saņēmējiem un galasaņēmējiem.

🡻 2018/1046 21. apsvērums (37)Nolūkā palielināt tiešajā un netiešajā pārvaldībā īstenoto finanšu instrumentu datu saprotamību un pārredzamību ir lietderīgi visas pārskatu sniegšanas prasības apvienot vienā darba dokumentā, kuru pievieno budžeta projektam. ⇩ jauns (38)Lai nodrošinātu pārredzamību, izvairītos no dublēšanās un saskaņotu ziņošanas termiņus ar attiecīgo datu pieejamību, informācija par budžeta garantijām, kopējo uzkrājumu fondu un iespējamajām saistībām būtu jāapkopo pa šīm trim kategorijām un visaptveroši jāatspoguļo attiecīgajos ziņojumos. (39)Lai palielinātu pārskatu pārredzamību un precizitāti, budžeta projektam pievienotajā darba dokumentā sniegtajā informācijā par finanšu instrumentiem būtu jāiekļauj informācija par realizētajiem aktīvu zaudējumiem. (40)Lai nodrošinātu saskaņotību ar tāmes projekta pieņemšanas grafiku, budžeta projektam būtu jāpievieno Komisijas darba dokuments par ēku politiku. 🡻 2018/1046 22. apsvērums (pielāgots) (41)Lai veicinātu paraugpraksi Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF), Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu, un zivsaimniecības ⌦ un akvakultūras ⌫ fonda (EJZF⌦ EJZAF ⌫), kā arī Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) īstenošanā, Komisijai informācijas nolūkos būtu jāvar par pārvaldības un kontroles darbībām atbildīgajām struktūrām darīt pieejamas nesaistošas metodiskās norādes, kurās izklāstīta Komisijas kontroles stratēģija un pieeja, tostarp iekļauti kontrolsaraksti un paraugprakses piemēri. Minētās norādes vajadzības gadījumā būtu jāatjaunina. ⇩ jauns (42)Ir jāļauj no Savienības vispārējā budžeta ieņēmumiem atskaitīt visus procentus vai citus maksājumus, kas jāmaksā par atcelto vai samazināto naudas sodu, citu sodu vai sankciju summām, tostarp jebkādus negatīvus ienākumus saistībā ar minētajām summām. Lai ievērotu vispārējo principu par iepriekšējā stāvokļa atjaunošanu (restitutio in integrum), kas piemērojams Savienības iestāžu uzliktiem naudas sodiem, citiem sodiem vai sankcijām, ko Tiesa vēlāk ir atcēlusi vai samazinājusi, ir jāparedz, ka no atmaksājamās summas netiek atskaitīti nekādi negatīvi ienākumi no provizoriski iekasētās šādu Savienības iestāžu noteiktu naudas sodu, citu sodu vai sankciju summas. Lai kompensētu naudas līdzekļu izmantošanas iespējas zaudēšanu no dienas, kad uzņēmums provizoriski samaksājis naudas sodu Komisijai, līdz atmaksas dienai, atmaksājamā summa būtu jāpalielina ar procentiem pēc likmes, ko Eiropas Centrālā banka piemēro savām galvenajām refinansēšanas operācijām, pieskaitot pusotru procentpunktu kā atbilstošu kompensāciju uzņēmumam šādās situācijās, tādējādi izslēdzot vajadzību šai summai piemērot jebkādu citu procentu likmi. Turklāt šī likme atbilst procentu likmei, kas piemērojama debitoram, ja debitors izvēlas atlikt naudas soda, cita soda vai sankcijas samaksu un maksājuma vietā nodrošina finanšu garantiju. Lai nodrošinātu pietiekamu naudas plūsmu ar mērķi kompensēt attiecīgajām trešām personām naudas līdzekļu izmantošanas iespējas zaudēšanu 109. panta 4. punktā minētajos gadījumos, ir jāatļauj budžetā līdz nākamā finanšu gada beigām iekļaut summas, kas saņemtas kā naudas sodi, citi sodi vai sankcijas, un jebkurus uzkrātos procentus vai citus to radītos ienākumus. (43)Ņemot vērā to, ka ir palielinājies to aizņēmumu un aizdevumu operāciju apjoms, ko Komisija veic Savienības vārdā, lai finansētu atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas, būtu vēl vairāk jāpalielina pārredzamība attiecībā uz minētajām operācijām. Lai ņemtu vērā šo operāciju augsto sarežģītības līmeni un lai nodrošinātu to satura labāku pamanāmību, dokumentam, kas pievienots Komisijas budžeta iedaļai, būtu jāpievieno visaptverošs pārskats par Komisijas veiktajām aizņēmumu un aizdevumu operācijām. 🡻 2018/1046 23. apsvērums (44)Ir lietderīgi paredzēt Savienības iestādēm iespēju noslēgt dienestu līmeņa nolīgumus savā starpā, lai atvieglotu to apropriāciju īstenošanu, kā arī paredzēt iespēju noslēgt šādus nolīgumus starp Savienības iestāžu struktūrvienībām, Savienības struktūrām, Eiropas birojiem, struktūrām vai personām, kam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) V sadaļu uzticēts īstenot konkrētas Kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) darbības, un Eiropas skolu Padomes ģenerālsekretāra biroju, lai sniegtu pakalpojumus, piegādātu produktus vai īstenotu būvdarbus vai ēku līgumus. ⇩ jauns (45)Juridiskās noteiktības labad ir jāprecizē, ka piemērojamie tiesību akti, saskaņā ar kuriem ir jāveic visi atbilstīgie pasākumi attiecībā uz interešu konfliktu, ietver ES un valstu tiesību aktus, kas attiecas uz interešu konfliktu.

(46)Lai palielinātu iekļautību, 62. panta 1. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā iekļautajam subjektu sarakstam būtu jāpievieno privātās vai ES tiesību struktūras, kas ir iedibinātas kādā dalībvalstī un ir tādas, kurām saskaņā ar nozaru noteikumiem var uzticēt Savienības līdzekļu vai budžeta garantiju īstenošanu, ciktāl šīs struktūras kontrolē publisko tiesību subjekti vai privāttiesību subjekti, kuri veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus, ir atbalsttiesīgi saskaņā ar netiešo pārvaldību un kuriem ir pienācīgas finanšu garantijas. Ja šādām privātām vai ES tiesību struktūrām nav dalībvalsts sniegta finansiālā atbalsta, tām ir jābūt atbilstīgām finanšu garantijām, kas ir kontroles struktūru solidāras atbildības vai līdzvērtīgu finanšu garantiju veidā. 🡻 2018/1046 24. apsvērums (47)Ir lietderīgi noteikt procedūras jaunu Eiropas biroju izveidei un šādu biroju obligātos uzdevumus nošķirt no neobligātajiem uzdevumiem. Būtu jāievieš iespēja, ka Savienības iestādes, Savienības struktūras un citi Eiropas biroji var kredītrīkotāja pilnvaras deleģēt Eiropas biroja direktoram. Turklāt būtu jāparedz Eiropas birojiem iespēja noslēgt dienestu līmeņa nolīgumus par pakalpojumu sniegšanu, produktu piegādi vai būvdarbu vai ēku līgumu īstenošanu. Ir lietderīgi paredzēt konkrētus noteikumus par grāmatvedības uzskaites veikšanu, noteikumus, ar kuriem Komisijas grāmatvedim tiek ļauts dažus savus uzdevumus deleģēt minēto biroju darbiniekiem, un darba procedūras attiecībā uz bankas kontiem, kurus Komisijai būtu jāvar atvērt Eiropas biroju vārdā. 🡻 2018/1046 25. apsvērums (48)Lai uzlabotu izpildaģentūru izmaksu lietderību un ņemot vērā praktisko pieredzi, kas gūta attiecībā uz citām Savienības struktūrām, vajadzētu būt iespējamam Komisijas grāmatvedim pilnībā vai daļēji uzticēt attiecīgās izpildaģentūras grāmatveža uzdevumus. 🡻 2018/1046 26. apsvērums (49)Juridiskās noteiktības labad ir nepieciešams precizēt, ka izpildaģentūru direktori, pārvaldot savai aģentūrai deleģēto programmu darbības apropriācijas, rīkojas kā deleģētie kredītrīkotāji. Lai panāktu maksimālo ietekmi, ko var nodrošināt efektivitātes ieguvumi no konkrētu atbalsta pakalpojumu vispārējas centralizācijas, būtu nepārprotami jāparedz iespēja izpildaģentūrām izpildīt administratīvos izdevumus. 🡻 2018/1046 27. apsvērums (50)Ir nepieciešams paredzēt noteikumus par finanšu dalībnieku, jo īpaši kredītrīkotāju un grāmatvežu, pilnvarām un pienākumiem. 🡻 2018/1046 28. apsvērums (51)Eiropas Parlaments, Padome, Revīzijas palāta un Komisijas grāmatvedis būtu jāinformē par deleģētā kredītrīkotāja, iekšējā revidenta un grāmatveža iecelšanu amatā vai pienākumu pildīšanas izbeigšanu divu nedēļu laikā no tādas iecelšanas vai izbeigšanas. 🡻 2018/1046 29. apsvērums (pielāgots) (52)Kredītrīkotājiem būtu pilnā mērā jāatbild par visām ieņēmumu un izdevumu operācijām, kas veiktas ar viņu pilnvarojumu un attiecībā uz iekšējās kontroles sistēmām, un būtu jāatskaitās par savām darbībām ⌦ savu rīcību ⌫, tostarp vajadzības gadījumā disciplinārlietas ietvaros.

🡻 2018/1046 30. apsvērums (53)Būtu arī jānosaka uzdevumi, pienākumi un procedūru principi, kas jāievēro deleģētajiem kredītrīkotājiem. Deleģētajiem kredītrīkotājiem būtu jānodrošina, lai kredītrīkotāji ar pastarpināti deleģētām pilnvarām un viņu darbinieki saņemtu informāciju un apmācību par kontroles standartiem un attiecīgajām metodēm un paņēmieniem un lai tiktu veikti pasākumi ar mērķi nodrošināt kontroles sistēmas darbību. Deleģētajiem kredītrīkotājiem būtu jāziņo savai Savienības iestādei par veiktajiem pienākumiem gada pārskatā. Minētajā pārskatā būtu jāiekļauj nepieciešamā finanšu un pārvaldības informācija, kas pamato minētā kredītrīkotāja ticamības deklarāciju par viņa pienākumu izpildi, tostarp informāciju par veikto darbību vispārējo sniegumu. Vismaz piecus gadus būtu jāsaglabā veiktās darbības apliecinošie dokumenti. Par visām dažādajām publisko līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas sarunu procedūrām deleģētajiem kredītrīkotājiem būtu jāsniedz īpašs pārskats attiecīgajai Savienības iestādei un minētajai Savienības iestādei būtu jāsniedz pārskats Eiropas Parlamentam un Padomei, jo minētās procedūras ir atkāpe no parastajām piešķiršanas procedūrām. 🡻 2018/1046 31. apsvērums (54)Būtu jāņem vērā, ka Savienības delegāciju vadītājiem un viņu prombūtnē viņu vietniekiem ir divējādas funkcijas kā Eiropas Ārējās darbības dienesta (“EĀDD”) un – attiecībā uz darbības apropriācijām – Komisijas pastarpināti deleģētajiem kredītrīkotājiem. 🡻 2018/1046 32. apsvērums (55)Komisijai budžeta izpildes pilnvaras attiecībā uz savas budžeta iedaļas darbības apropriācijām būtu jādeleģē Savienības delegāciju vadītāju vietniekiem vienīgi situācijās, kad Savienības delegāciju vadītāju prombūtnē darbības nepārtrauktības nodrošināšanai ir absolūti nepieciešams, lai minētos uzdevumus veiktu Savienības delegāciju vadītāju vietnieki. Savienības delegāciju vadītāju vietniekiem minētās pilnvaras nebūtu jāļauj izmantot sistemātiski vai iekšējās darba dalīšanas iemeslu dēļ. 🡻 2018/1046 33. apsvērums (56)Grāmatvedim vajadzētu būt atbildīgam par to, lai maksājumu izpilde, ieņēmumu iekasēšana un debitoru parādu atgūšana notiktu pienācīgi. Grāmatvedim būtu jāpārvalda kase, bankas konti un trešo personu dokumenti, jākārto uzskaite un jāatbild par Savienības iestāžu finanšu pārskatu sagatavošanu. Komisijas grāmatvedim vajadzētu būt vienīgajai personai, kas ir tiesīga noteikt grāmatvedības noteikumus un saskaņotus kontu plānus, savukārt visu pārējo Savienības iestāžu grāmatvežiem būtu jānosaka savās iestādēs piemērojamās grāmatvedības procedūras. 🡻 2018/1046 34. apsvērums (57)Būtu jāparedz arī noteikumi par grāmatveža iecelšanu amatā un pienākumu pildīšanas izbeigšanu. 🡻 2018/1046 35. apsvērums (58)Grāmatvedim būtu jānosaka procedūras, ar kurām nodrošina, ka kases pārvaldības vajadzībām atvērtie konti un avansa konti nav debetā. ⇩ jauns (59)Ir lietderīgi saskaņot finanšu līdzekļu pārvaldībai apstiprinātos maksāšanas līdzekļus ar modernām maksājumu metodēm, tostarp kredītkartēm un elektroniskajiem makiem.

(60)Ņemot vērā to, ka Savienības delegāciju maksājumus saskaņā ar standarta noteikumiem par budžeta, kases un grāmatvedības operācijām (“budžeta procedūras”) arvien biežāk veic ar centrālās kases starpniecību un tā rezultātā samazinās darījumu skaits un summas, kas izmaksātas, izmantojot avansa kontus, ir lietderīgi vienkāršot noteikumus par avansa kontu izveidi, administrēšanu un kontroli. 🡻 2018/1046 36. apsvērums (61)Būtu jāparedz nosacījumi par to, kā izmantot avansa kontus, kas ir pārvaldības sistēma, ar kuru atkāpjas no parastajām budžeta procedūrām un kura attiecas tikai uz ierobežotām summām, un būtu jāparedz avansu pārziņu uzdevumi un pienākumi, kā arī kredītrīkotāju un grāmatvežu uzdevumi un pienākumi saistībā ar avansa kontu kontroli. Revīzijas palāta būtu jāinformē par ikviena avansu pārziņa iecelšanu amatā. Efektivitātes labad Savienības delegācijās būtu jāizveido avansa konti, kurus lieto apropriācijām no budžeta iedaļām, kas attiecas uz Komisiju un uz EĀDD. Tāpat ir lietderīgi, ievērojot konkrētus nosacījumus, atļaut Savienības delegācijās izmantot avansa kontus ierobežotu summu maksājumiem budžeta procedūrās. Attiecībā uz avansu pārziņu iecelšanu vajadzētu būt iespējamam gadījumos, kad nav pieejami Komisijas darbinieki, uz kuriem attiecas Eiropas Savienības Civildienesta noteikumi un Eiropas Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība, kas noteikti Regulā (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (“Civildienesta noteikumi”), pārziņus izvēlēties no personāla, kuru Komisija pieņēmusi darbā krīžu pārvarēšanas palīdzības un humānās palīdzības operāciju jomā. 🡻 2018/1046 37. apsvērums (62)Lai ņemtu vērā situāciju krīžu pārvarēšanas palīdzības un humānās palīdzības operāciju jomā, kad nav pieejami Komisijas darbinieki, uz kuriem attiecas Civildienesta noteikumi, un pastāv tehniskas grūtības nodrošināt, ka visas juridiskās saistības paraksta atbildīgais kredītrīkotājs, būtu jāļauj personālam, kuru Komisija pieņēmusi darbā minētajā jomā, uzņemties juridiskās saistības ļoti zemā vērtībā, t. i., līdz 2500 EUR, kas saistītas ar maksājumiem, kurus izpilda no avansa kontiem, un būtu jāļauj Savienības delegāciju vadītājiem vai viņu vietniekiem uzņemties juridiskās saistības pēc Komisijas atbildīgā kredītrīkotāja norādījuma. 🡻 2018/1046 38. apsvērums (63)Kad ir noteikti finanšu dalībnieku uzdevumi un pienākumi, tos var saukt pie atbildības vienīgi saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti Civildienesta noteikumos. Savienības iestādēs, ievērojot Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012, ir izveidotas īpašas finanšu pārkāpumu komisijas. Tomēr tām iesniegto lietu ierobežotā skaita dēļ un efektivitātes labad ir lietderīgi to funkcijas nodot starpiestāžu paneļkomitejai, kas izveidota saskaņā ar šo regulu (“paneļkomiteja”). Paneļkomiteja būtu jāizveido, lai novērtētu pieprasījumus un izdotu attiecīgus ieteikumus par vajadzību pieņemt lēmumus par izslēgšanu un finansiāla soda uzlikšanu, ko Komisija vai citas Savienības iestādes un struktūras tai iesniegušas, neskarot minēto iestāžu un struktūru administratīvo autonomiju attiecībā uz to darbiniekiem. Minētās funkciju nodošanas mērķis ir arī novērst pilnvaru pārklāšanos un mazināt risku, ka tiek izdoti pretrunīgi ieteikumi vai atzinumi, ja ir iesaistīts gan ekonomikas dalībnieks, gan Savienības iestādes vai struktūras darbinieks. Ir nepieciešams atstāt spēkā procedūru, saskaņā ar kuru kredītrīkotājs var pieprasīt apstiprinājumu norādījumam, kuru minētais kredītrīkotājs uzskata par neatbilstīgu vai pretēju pareizas finanšu pārvaldības principam, un tādējādi tikt atbrīvots no jebkādas atbildības. Kad paneļkomiteja pilda šo funkciju, tās sastāvs būtu jāmaina. Paneļkomitejai nevajadzētu būt nekādām izmeklēšanas pilnvarām. 🡻 2018/1046 39. apsvērums (pielāgots) ⇨ jauns (64)Attiecībā uz ieņēmumiem ir nepieciešams pievērsties pašu resursu negatīvajām korekcijām, uz ko attiecas Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 609/2014 ⇨, Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 2021/770 un Padomes Regula (ES, Euratom) [XXX] par metodēm un procedūru, lai darītu pieejamus pašu resursus, kuru pamatā ir emisijas kvotu tirdzniecības sistēma, oglekļa ievedkorekcijas mehānisms un pārdalītā peļņa, un par pasākumiem, lai izpildītu kases vajadzības ⇦. Izņemot pašu resursu gadījumā, ir nepieciešams atstāt spēkā esošos uzdevumus un kontroles, kas ietilpst kredītrīkotāju pienākumos dažādos procedūras posmos: debitoru parādu aplēses noteikšana, atgūšanas rīkojumu izdošana, debetnotas nosūtīšana, kurā debitors tiek informēts, ka konstatēts debitoru parāds, un vajadzības gadījumā lēmuma pieņemšana par prasījuma atcelšanu ⌦ atlaišanu ⌫, ievērojot kritērijus, kas nodrošina atbilstību pareizai finanšu pārvaldībai, lai nodrošinātu ieņēmumu efektīvu iekasēšanu. 🡻 2018/1046 40. apsvērums (65)Kredītrīkotājam vajadzētu būt iespējai pilnībā vai daļēji atteikties no konstatēta debitoru parāda atgūšanas, ja pret debitoru ir sākta kāda no maksātnespējas procedūrām, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2015/848, jo īpaši tiesas rīkojumu, mierizlīgumu un analogu procedūru gadījumā. 🡻 2018/1046 41. apsvērums (66)Būtu jāparedz īpaši noteikumi par debitoru parāda aplēses koriģēšanas vai samazināšanas līdz nullei procedūrām.

🡻 2018/1046 42. apsvērums (67)Ir jāprecizē laiks, kad budžetā ir jāiekļauj summas, kas saņemtas kā naudas sodi, citi sodi un sankcijas, un jebkādi uzkrātie procenti vai citi ienākumi no tām. 🡻 2018/1046 43. apsvērums (68)Ņemot vērā finanšu tirgu jaunākās attīstības tendences un Eiropas Centrālās bankas (ECB) galvenajām refinansēšanas operācijām piemērotās procentu likmes, ir nepieciešams pārskatīt noteikumus par procentu likmi naudas vai citiem sodiem un paredzēt noteikumus gadījumiem, kad procentu likme ir negatīva. 🡻 2018/1046 44. apsvērums (69)Lai atspoguļotu konkrētās iezīmes, kādas ir debitoru parādiem, kas izpaužas kā naudas sodi vai citi sodi, ko Savienības iestādes uzliek saskaņā ar LESD vai Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu (Euratom līgums), ir nepieciešams ieviest īpašus noteikumus par procentu likmēm, kas piemērojamas summām, kurām iestājies termiņš, bet kas vēl nav samaksātas gadījumā, ja šādas summas palielina Eiropas Savienības Tiesa. 🡻 2018/1046 45. apsvērums (70)Noteikumi par atgūšanu būtu gan jāprecizē, gan jāpastiprina. Konkrētāk, būtu jāprecizē, ka grāmatvedis atgūst summas ar ieskaitu arī pret summām, kuras debitoram budžeta izpildes ietvaros ir parādā kāda izpildaģentūra. 🡻 2018/1046 46. apsvērums (71)Lai garantētu juridisko noteiktību un pārredzamību, būtu jāparedz noteikumi par termiņiem, kuros ir nosūtāma debetnota. ⇩ jauns (72)Lai nodrošinātu pareizu finanšu pārvaldību un garantētu Savienības prasījumu efektīvu atgūšanu, Komisijas grāmatvedim ir jāspēj paļauties uz dalībvalstu palīdzību Savienības prasījumu paziņošanā un atgūšanā. Šāda palīdzība būtu jāsniedz līdzīgi kā starp dalībvalstīm attiecībā uz prasījumu paziņošanu un atgūšanu saskaņā ar Padomes Direktīvu 2010/24/ES. Palīdzības mērķim vajadzētu būt ne tikai ļaut veikt atgūšanu ikreiz, kad debitoram ir apjomīgi aktīvi, bet arī sniegt grāmatvedim pietiekamu un uzticamu informāciju debitora maksātnespējas gadījumos, lai gadījumos, kad debitors ir maksātnespējīgs vai nav atrodams, varētu pieņemt lēmumu par atteikšanos no atgūšanas. Dalībvalsts palīdzība attiecībā uz paziņošanu debitoram būtu jāsniedz saskaņā ar piemērojamām valsts procedūrām. Palīdzības tvērumā būtu jāiekļauj ne tikai izpildāmie lēmumi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 299. pantu, bet arī sagatavošanas akti pirms šāda lēmuma pieņemšanas, tostarp paziņošana par debetnotām, atgādinājumi un oficiāla paziņojuma vēstules, kā arī aizsardzības pasākumi nolūkā aizsargāt Savienības tiesības gadījumos, kad izpildāmi lēmumi ir pieņemti, bet vai nu vēl nav paziņoti, vai tiem vēl nav pievienots rīkojums par izpildi saskaņā ar LESD 299. pantu. Šādas palīdzības detaļas būtu vai nu divpusēji, vai daudzpusēji jānosaka nolīgumā starp Komisiju un dalībvalstīm. Tomēr pienākums sniegt šādu palīdzību pastāv arī tad, ja šāds nolīgums nav parakstīts. 🡻 2018/1046 47. apsvērums

(73)Lai nodrošinātu aktīvu pārvaldību un vienlaikus arī cenšoties saņemt pozitīvus ienākumus, ir nepieciešams summas, kas saistītas ar naudas sodiem, citiem sodiem vai sankcijām, kas uzliktas saskaņā ar LESD vai Euratom līgumu, piemēram, apstrīdētos naudas sodus konkurences lietās, provizoriski iekasēt un ieguldīt finanšu aktīvos, un noteikt no šiem ieguldījumiem gūto ienākumu piešķiršanu. Tā kā Komisija nav vienīgā Savienības iestāde, kurai ir tiesības uzlikt naudas vai citus sodus, ir nepieciešams paredzēt noteikumus par šādiem naudas sodiem, citiem sodiem vai sankcijām, ko uzliek pārējās Savienības iestādes, un paredzēt to atgūšanas noteikumus, kuriem vajadzētu būt līdzvērtīgiem, ko piemēro Komisija. 🡻 2018/1046 48. apsvērums (74)Lai nodrošinātu, ka Komisijai ir visa nepieciešamā informācija finansēšanas lēmumu pieņemšanai, ir nepieciešams noteikt minimālās prasības saturam finansēšanas lēmumos par dotācijām, iepirkumu, Savienības trasta fondiem ārējām darbībām (“Savienības trasta fondi”), godalgām, finanšu instrumentiem, finansējuma apvienošanas mehānismiem un budžeta garantijām. Vienlaikus, lai potenciālajiem saņēmējiem dotu iespēju plānot ilgākā termiņā, ir nepieciešams atļaut finansēšanas lēmumus pieņemt uz vairāk nekā vienu finanšu gadu, precizējot, ka īstenošana ir atkarīga no budžeta apropriāciju pieejamības attiecīgajos finanšu gados. Turklāt ir nepieciešams samazināt finansēšanas lēmumam nepieciešamo elementu skaitu. Atbilstoši mērķim panākt vienkāršošanu finansēšanas lēmums vienlaikus būtu jāuzskata par gada vai daudzgadu darba programmu. Tā kā iemaksas 70. un 71. pantā minētajās Savienības struktūrās jau tiek noteiktas budžetā, nebūtu jāprasa pieņemt atsevišķu finansēšanas lēmumu attiecībā uz to. 🡻 2018/1046 49. apsvērums (75)Attiecībā uz izdevumiem būtu jāprecizē saikne starp finansēšanas lēmumiem, vispārējām budžeta saistībām un atsevišķajām saistībām, kā arī budžeta un juridisko saistību jēdzieni, lai tādējādi izveidotu skaidru sistēmu dažādajiem budžeta izpildes posmiem. 🡻 2018/1046 50. apsvērums (76)Lai ņemtu vērā jo īpaši Savienības delegācijās un Savienības pārstāvniecībās noslēgto juridisko saistību skaitu un ar tām saistītās valūtas kursu svārstības, provizoriskajām budžeta saistībām vajadzētu būt iespējamām arī gadījumos, kad galasaņēmējs un summa ir zināmi. ⇩ jauns (77)Lai Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) saskaņotu ar vispārējām grāmatvedības un budžeta procedūrām, tiklīdz tas ir tehniski iespējams, būtu jāatļauj uzņemties atsevišķās budžeta saistības, lai veiktu maksājumus, bez nepieciešamības vispirms uzņemties vispārējas provizoriskas saistības veikt maksājumus, kam divu mēnešu laikā vai, ievērojot konkrētus nosacījumus, ilgākā periodā seko atsevišķās saistības. Turklāt, lai decembrī varētu uzņemties atsevišķās budžeta saistības un veikt maksājumus par finanšu gada pirmo mēnesi, tiem izdevumu veidiem, attiecībā uz kuriem ir atļauti avansā veiktie maksājumi, būtu jāpievieno parastie ELGF pārvaldības izdevumi. 🡻 2018/1046 51. apsvērums (78)Attiecībā uz to maksājumu tipoloģiju, kurus var veikt kredītrīkotāji, saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principu būtu jāsniedz precizējumi par dažādajiem maksājumu veidiem. Būtu vēl vairāk jāprecizē noteikumi par priekšfinansējuma maksājumu ieskaitu, īpaši situācijās, kad nav iespējams starpposma ieskaits. Tālab uzņemtajās juridiskajās saistībās būtu jāiekļauj attiecīgi noteikumi. 🡻 2018/1046 52. apsvērums (79)Šajā regulā būtu jāparedz, ka maksājumus veic noteiktos termiņos un ka šādu termiņu neievērošanas gadījumā kreditoriem būs tiesības uz kavējuma procentiem, kurus ietur no attiecīgā budžeta, izņemot dalībvalstis, Eiropas Investīciju banku (EIB) un Eiropas Investīciju fondu (EIF).

⇩ jauns (80)Elektronisko rēķinu pamatelementi publiskajā iepirkumā būtu jābalsta uz Direktīvas 2014/55/ES noteikumiem. (81)Skaidrības labad būtu jāpārskata nepiemērotu publiskā iepirkuma piedāvājumu definīcija, iekļaujot piedāvājumus, kuros ekonomikas dalībniekam nav 180., 181. un 183. pantā minētās piekļuves iepirkumam. (82)Ir jāprecizē, ka konkrētos līgumus saskaņā ar pamatlīgumiem, kas noslēgti ar vienu ekonomikas dalībnieku, var piešķirt un mainīt, ievērojot pamatlīgumā paredzētos noteikumus. (83)Lai ņemtu vērā nekustamā īpašuma tirgus īpatnības un vienkāršotu iepirkuma procedūras attiecībā uz ēkām, būtu jāatceļ prasība par minimālo kandidātu skaitu, kas piedalās procedūrās. (84)Ņemot vērā to, ka ex ante publicitātes pasākumi atklātās, slēgtās un konkursa procedūrās ar sarunām ir vienādi, konkrētos apstākļos pēc neveiksmīgas konkursa procedūras ar sarunām būtu jāatļauj izmantot sarunu procedūru bez paziņojuma par līgumu iepriekšējas publicēšanas. (85)No šīs regulas iepirkuma noteikumu darbības jomas jāizslēdz notāru sniegtie dokumentu sertifikācijas un autentifikācijas pakalpojumi ar noteikumu, ka procedūras, kas reglamentē šos pakalpojumus attiecīgajā dalībvalstī, nav atvērtas konkurencei. (86)Ir lietderīgi paredzēt iespēju izmantot sarunu procedūras bez iepriekšējas publicēšanas attiecībā uz pakalpojumiem, ko sniedz dalībvalstu organizācijas, kuras nevar piedalīties konkursa procedūrās. (87)Lai nodrošinātu atbilstību Tiesas judikatūrai (Vispārējās tiesas spriedums lietā T-661/18 Securitec / Eiropas Komisija), kredītrīkotājam būtu jāpieprasa, lai pierādījumi par izslēgšanas un atlases kritērijiem tiktu iesniegti pirms piešķiršanas lēmuma pieņemšanas. 🡻 2018/1046 53. apsvērums (88)Ir lietderīgi noteikumus par izdevumu validēšanu un apstiprināšanu apvienot vienā pantā un ieviest “saistību atbrīvošanas” definīciju. Tā kā darījumi tiek veikti datorizētās sistēmās, kvīts “nodots samaksai” parakstīšanu, ar ko izsaka validācijas lēmumu, būtu jāaizstāj ar elektroniski nodrošinātu parakstu, izņemot dažus gadījumus. Tāpat ir nepieciešams precizēt, ka izdevumu validēšana attiecas uz visām attiecināmajām izmaksām, tostarp izmaksām, kas nav saistītas ar maksājuma pieprasījumu, kā tas ir priekšfinansējuma ieskaita gadījumā. 🡻 2018/1046 54. apsvērums (89)Lai mazinātu sarežģītību, racionalizētu spēkā esošos noteikumus un uzlabotu šīs regulas saprotamību, būtu jāparedz noteikumi, kas ir kopīgi vairākiem budžeta izpildes instrumentiem. Minēto iemeslu dēļ daži noteikumi būtu jāapvieno, citu noteikumu formulējums un darbības joma būtu jāsaskaņo, un būtu jānovērš lieki atkārtojumi un savstarpējās atsauces. 🡻 2018/1046 55. apsvērums (90)Katrai Savienības iestādei būtu jāizveido iekšējās revīzijas progresa komiteja, kuras uzdevums ir nodrošināt iekšējā revidenta neatkarību, uzraudzīt iekšējās revīzijas darba kvalitāti un nodrošināt, lai tās dienesti pienācīgi ņemtu vērā iekšējās un ārējās revīzijas ieteikumus un veiktu attiecīgus pēcpasākumus. Par minētās iekšējās revīzijas progresa komitejas sastāvu būtu jālemj katrai Savienības iestādei, ņemot vērā tās organizatorisko autonomiju un neatkarīga eksperta ieteikuma nozīmību. 🡻 2018/1046 56. apsvērums

(91)Lielāks uzsvars būtu jāliek uz to projektu sniegumu un rezultātiem, kuri tiek finansēti no budžeta. Tāpēc ir lietderīgi papildus jau ierastajiem Savienības iemaksu veidiem (faktiski radušos attiecināmo izmaksu atlīdzināšana, vienības izmaksas, fiksētas summas un vienotas likmes finansējums) noteikt papildu finansēšanas veidu, kas nav piesaistīts attiecīgo darbību izmaksām. Papildu finansēšanas veidam būtu jābalstās uz konkrētu nosacījumu ex ante izpildi vai uz tādu rezultātu sasniegšanu, kas tiek mērīti, atsaucoties uz iepriekš noteiktiem atskaites punktiem vai uz snieguma rādītājiem. 🡻 2018/1046 57. apsvērums (92)Kad Komisija izvērtē Savienības līdzekļu saņēmēju darbības un finansiālo spēju vai to sistēmas un procedūras, tai vajadzētu būt iespējai paļauties uz novērtējumiem, ko tā jau veikusi pati, citi subjekti vai līdzekļu devēji, piemēram, valsts aģentūras un starptautiskās organizācijas, lai novērstu vienu un to pašu saņēmēju dubultu novērtēšanu. Iespēja savstarpēji paļauties uz citu subjektu veiktiem novērtējumiem būtu jāizmanto, ja minētie novērtējumi ir veikti par atbilstību nosacījumus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kuri šajā regulā paredzēti piemērojamajai izpildes metodei. Tāpēc, lai līdzekļu devēju vidū veicinātu savstarpēju paļaušanos uz novērtējumiem, Komisijai būtu jāsekmē starptautiski pieņemto standartu vai starptautiskās paraugprakses atzīšana. 🡻 2018/1046 58. apsvērums (93)Tāpat ir būtiski novērst situācijas, kuras dažādi subjekti Savienības līdzekļu saņēmējus attiecībā uz minēto līdzekļu izmantojumu revidē vairākas reizes. Tāpēc vajadzētu būt iespējamam paļauties uz neatkarīgu revidentu jau veiktām revīzijām ar noteikumu, ka ir pietiekami pierādījumi par viņu kompetenci un neatkarību, un ar noteikumu, ka revīzijas darbs balstās uz starptautiski pieņemtiem revīzijas standartiem, nodrošinot pietiekamu ticamību, un ka tās ir veiktas attiecībā uz finanšu pārskatiem un ziņojumiem, kuros izklāstīts Savienības iemaksas izmantojums. Šādas revīzijas tad būtu jāizmanto par pamatu vispārējam ticamības apliecinājumam par Savienības līdzekļu izmantojumu. Šajā nolūkā ir svarīgi nodrošināt, lai neatkarīgā revizora ziņojums un saistītā revīzijas dokumentācija tiek pēc pieprasījuma darīti pieejami Eiropas Parlamentam, Komisijai, Revīzijas palāta un dalībvalstu revīzijas iestādēm. 🡻 2018/1046 59. apsvērums (94)Lai varētu paļauties uz novērtējumiem un revīzijām un lai samazinātu administratīvo slogu personām un subjektiem, kas saņem Savienības līdzekļus, ir svarīgi nodrošināt, ka jebkura informācija, kas jau ir pieejama Savienības iestādēs, vadošajās iestādēs vai citās struktūrās un subjektos, kuras īsteno Savienības līdzekļus, tiek izmantota atkārtoti, lai izvairītos no vairākkārtēju pieprasījumu iesniegšanas saņēmējiem vai labuma guvējiem. 🡻 2018/1046 60. apsvērums (95)Lai paredzētu ilgtermiņa mehānismu sadarbībai ar saņēmējiem, būtu jāparedz iespēja noslēgt finanšu pamatpartnerības nolīgumus. Finanšu pamatpartnerības būtu jāīsteno, izmantojot dotācijas vai iemaksu nolīgumus ar personām un subjektiem, kas īsteno Savienības līdzekļus. Šajā nolūkā būtu jānosaka šādu iemaksu nolīgumu minimālais saturs. Finanšu pamatpartnerībām nebūtu nepamatoti jāierobežo piekļuve Savienības finansējumam. 🡻 2018/1046 61. apsvērums (96)Attiecībā uz dažādajiem budžeta izpildes instrumentiem, piemēram, dotācijas, iepirkums, netiešā pārvaldība, godalgas utt., būtu jāsaskaņo Savienības iemaksas apturēšanas, izbeigšanas vai samazināšanas nosacījumi un procedūras. Būtu jānosaka šādas apturēšanas, izbeigšanas vai samazināšanas iemesli. 🡻 2018/1046 62. apsvērums (97)Lai izvairītos no atšķirīgām vai nesamērīgām līgumiskajām prasībām, šajā regulā būtu jānosaka standarta laikposmi, cik ilgi saņēmējiem jāuzglabā ar Savienības iemaksām saistītie dokumenti, vienlaikus Komisijai, Revīzijas palātai un Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) dodot pietiekami daudz laika piekļūt šādiem datiem un dokumentiem un veikt ex post pārbaudes un revīzijas. Turklāt ikvienai personai un subjektam, kas saņem Savienības līdzekļus, vajadzētu būt pienākumam sadarboties Savienības finanšu interešu aizsardzībā.

🡻 2018/1046 63. apsvērums (98)Lai dalībniekiem un saņēmējiem sniegtu pienācīgu informāciju un nodrošinātu, ka tiem ir iespēja izmantot tiesības uz aizstāvību, būtu jāatļauj dalībniekiem un saņēmējiem iesniegt apsvērumus, pirms tiek pieņemts jebkāds pasākums, kas nelabvēlīgi ietekmē to tiesības, un tie būtu jāinformē par tiem pieejamajiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem šāda pasākuma apstrīdēšanai. ⇩ jauns (99)Piešķiršanas procedūras kontekstā atbildīgajam kredītrīkotājam nav jāsniedz iespēja dalībniekam iesniegt apsvērumus, ja šis dalībnieks piešķiršanas procedūrā ir bijis noraidīts. Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, tas būtu jāprecizē arī noteikumā par ierunu procedūrām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. (100)Ņemot vērā arvien sarežģītāko ģeopolitisko vidi ar strauji mainīgiem hibrīddraudiem un kiberdraudiem, kā arī nepieciešamību pēc digitālās pārveides ar tai raksturīgo tehnisko neaizsargātību, Savienībai ir jānodrošina Savienības vai tās dalībvalstu drošības un sabiedriskās kārtības aizsardzība, atspoguļojot to sabiedriskajā politikā un tiesību aktos. Runa ir par sabiedrības pamatinterešu ievērošanu, piemēram, energoapgādes drošības garantēšanu vai organizētās noziedzības un krāpšanas apkarošanu. Savienības līdzekļu piešķiršanai saistībā ar stratēģiskiem aktīviem un interesēm, piemēram, digitālo vai kosmosa infrastruktūru, komunikācijas un informācijas sistēmām un pakalpojumiem, var būt nepieciešams piemērot īpašus nosacījumus, lai nodrošinātu minēto aizsardzību, tostarp sakaru un informācijas sistēmu integritāti un saistītās piegādes ķēdes, vienlaikus turpinot ievērot visus Savienības starptautiskos nolīgumus. Būtu jāprecizē attiecīgo nosacījumu veidi un prasības to piemērošanai. 🡻 2018/1046 64. apsvērums (101)Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, Komisijai būtu jāizveido vienota agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma. 🡻 2018/1046 65. apsvērums (102)Agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma būtu jāattiecina uz dalībniekiem, saņēmējiem, subjektiem, uz kuru spējām kandidāts vai pretendents plāno paļauties, darbuzņēmēja apakšuzņēmējiem, ikvienu personu vai subjektu, kas saņem Savienības līdzekļus, ja budžetu izpilda netiešajā pārvaldībā, ikvienu personu vai subjektu, kas saņem Savienības līdzekļus atbilstoši tiešajā pārvaldībā īstenotiem finanšu instrumentiem, dalībniekiem vai saņēmējiem, par kuriem subjekti, kas izpilda budžetu dalītajā pārvaldībā, ir sniegusi informāciju, un sponsoriem. ⇩ jauns (103)Lai uzlabotu Savienības finanšu interešu aizsardzību, būtu jāstiprina agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma. Ir svarīgi novērst, ka persona vai subjekts izslēgšanas situācijā var pieteikties vai tikt atlasīts līdzekļu īstenošanai, vai saņemt šādus līdzekļus saskaņā ar kādu dalītās pārvaldības programmu. Ja ir pieņemts galīgs spriedums vai galīgs administratīvais lēmums, atbildīgajam kredītrīkotājam vajadzētu būt iespējai izslēgt personu vai subjektu ar noteikumu, ka tas atrodas izslēgšanas situācijā un tiek uzskatīts par neuzticamu, jo ir iesaistījies konkrētos nopietnos pārkāpumos, kas minēti 139. panta 1. punktā. Ja nav galīga sprieduma vai galīga administratīva lēmuma, atbildīgajam kredītrīkotājam vajadzētu būt iespējai veikt izslēgšanu, pamatojoties uz 146. pantā minētās paneļkomitejas veiktu provizorisku juridisko klasifikāciju, ņemot vērā faktus un konstatējumus, kas konstatēti Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Prokuratūras (EPPO), Eiropas Revīzijas palātas (ERP) veiktajās revīzijās vai izmeklēšanās vai jebkurās citās pārbaudēs, revīzijās vai kontrolēs, kas veiktas kredītrīkotāja atbildībā. Šāda izslēgšana būtu jāreģistrē agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmas datubāzē, kas izveidota saskaņā ar 138. panta 1. punktu. Dalībvalstu iestādēm tā būtu jāņem vērā, noraidot šādas personas vai subjektus no atlases Savienības līdzekļu apguvē vai no šādu līdzekļu saņemšanas. Maksājumu pieteikumi no dalībvalstīm dalītās pārvaldības ietvaros, tostarp izdevumi, kas saistīti ar izslēgtu personu vai subjektu, nebūtu jāatlīdzina. Ja līdzekļus dalībvalstīm izmaksā atbilstīgi uz sniegumu balstītiem regulējumiem, piemēro īpašus noteikumus, kas noteikti nozaru tiesību aktos. (104)Ir svarīgi uzsvērt, ka attiecībā uz Savienības līdzekļiem, kas tiek izmaksāti dalībvalstīm tiešajā pārvaldībā, piemēram, līdzekļiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/241, attiecībā uz kuriem dalībvalstīm ir pienākums veikt visus atbilstīgos pasākumus, lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma (EDES) būtu jāpiemēro tikai tiktāl, ciktāl Komisijai ir attiecīgie pienākumi saskaņā ar attiecīgo tiesisko regulējumu un pienācīgi ņemot vērā līdzekļu sui generis raksturu. Tāpēc Komisijas pienākumiem būtu jāaprobežojas ar pienākumu nodot lietu paneļkomitejai, lai izslēgtu personu vai subjektu, ja kredītrīkotājs uzzina par nopietniem pārkāpumiem no galīgiem spriedumiem un administratīviem lēmumiem vai faktiem un konstatējumiem, kas konstatēti saistībā ar revīzijām vai izmeklēšanām, kuras attiecībā uz minētajiem līdzekļiem veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Eiropas Prokuratūra (EPPO), Eiropas Revīzijas palāta (ERP), vai no jebkuras citas pārbaudes, revīzijas vai kontroles, kas veikta kredītrīkotāja atbildībā. Neskarot šos Komisijas pienākumus, dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai pārbaudītu EDES datubāzē reģistrēto informāciju par izslēgšanas lēmumiem, izpildītu šādus lēmumus un nodrošinātu, ka netiek iesniegts neviens maksājuma pieteikums saistībā ar personu vai subjektu, kas atrodas šādā izslēgšanas situācijā. 🡻 2018/1046 66. apsvērums (105)Būtu jāprecizē, ka tad, ja lēmums reģistrēt personu vai subjektu agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmas datubāzē tiek pieņemts, balstoties uz izslēgšanas situāciju attiecībā uz fizisku vai juridisku personu, kura ir minētās personas vai subjekta pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras loceklis vai kurai attiecībā uz minēto personu vai subjektu ir pārstāvības, lēmumu pieņemšanas vai kontroles pilnvaras, vai attiecībā uz fizisku vai juridisku personu, kura uzņemas neierobežotu atbildību par minētās personas vai subjekta parādsaistībām, vai attiecībā uz fizisku personu, kurai ir būtiska nozīme piešķiršanā vai juridisko saistību izpildē, datubāzē reģistrētajā informācijā iekļauj informāciju par minētajām personām.

🡻 2018/1046 67. apsvērums (106)Lēmums par personas vai subjekta izslēgšanu no dalības piešķiršanas procedūrās vai par finansiāla soda piemērošanu personai vai subjektam un lēmums par saistītās informācijas publicēšanu būtu jāpieņem atbildīgajam kredītrīkotājam, ņemot vērā tā autonomiju administratīvajās lietās. Ja nav galīga sprieduma vai galīga administratīva lēmuma un ja runa ir par nopietnu līgumpārkāpumu gadījumiem, atbildīgajiem kredītrīkotājiem lēmums būtu jāpieņem, balstoties uz provizorisko juridisko klasifikāciju, ņemot vērā paneļkomitejas ieteikumu. Šai paneļkomitejai būtu arī jānovērtē izslēgšanas ilgums gadījumos, kad ar galīgo spriedumu vai galīgo administratīvo lēmumu šis ilgums nav noteikts. 🡻 2018/1046 68. apsvērums (107)Paneļkomitejas uzdevums būtu nodrošināt izslēgšanas sistēmas konsekventu darbību. Paneļkomitejas sastāvā vajadzētu būt pastāvīgam priekšsēdētājam, diviem Komisijas pārstāvjiem un tā kredītrīkotāja pārstāvim, kas iesniedza pieteikumu. ⇩ jauns (108)Lai agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmu saskaņotu ar publiskā iepirkuma noteikumiem un uzlabotu tās efektivitāti, mēģinājums ietekmēt Savienības līdzekļu piešķiršanu vai nepamatoti iegūt Savienības līdzekļus, tostarp saistībā ar interešu konfliktiem, būtu skaidri jāiekļauj kā īpaša izslēgšanas situācija pie smagiem pārkāpumiem saistībā ar profesionālo darbību ar samērīgu sodu, kas atbilst pārkāpuma nopietnībai. (109)Pienācīgi ņemot vērā samērīguma principu, atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jāizslēdz persona vai subjekts, ja tie ir izrādījuši integritātes trūkumu, iesaistoties jebkādā nelikumīgā rīcībā, kas nav saderīga ar Līguma par Eiropas Savienību 2. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteiktajām vērtībām, piemēram, tādā kā kūdīšana uz diskrimināciju, naidu vai vardarbību pret personu grupu vai grupas locekli, ja šāda rīcība var negatīvi ietekmēt līguma izpildi. (110)Autonoms izslēgšanas pamats ar samērīgu sodu, kas atbilst pārkāpuma smagumam, būtu jāpievieno attiecībā uz nepamatotu nesadarbošanos izmeklēšanās, pārbaudēs vai revīzijās, ko veic kredītrīkotājs, OLAF, EPPO vai Eiropas Revīzijas palāta, jo tas var nopietni ietekmēt Savienības finanšu interešu aizsardzību. 🡻 2018/1046 69. apsvērums (111)Provizoriskā juridiskā klasifikācija neskar attiecīgās personas vai subjekta rīcības galīgo novērtējumu, ko veic dalībvalstu kompetentās iestādes saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Tāpēc pēc tam, kad ir paziņots par šādu galīgo novērtējumu, būtu jāpārskata paneļkomitejas ieteikums, kā arī atbildīgā kredītrīkotāja lēmums. 🡻 2018/1046 70. apsvērums ⇨ jauns (112)Atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jāizslēdz persona vai subjekts, ja galīgā spriedumā vai galīgā administratīvā lēmumā ir atzīts, ka persona vai subjekts ir vainīgs smagā pārkāpumā saistībā ar profesionālo darbību, tīšā vai netīšā tādu pienākumu neizpildē, kas attiecas uz sociālā nodrošinājuma iemaksu vai nodokļu maksājumiem, subjekta izveidošanā citā jurisdikcijā nolūkā apiet fiskālās, sociālās vai jebkādas citas juridiskās saistības, krāpšanā, kas ietekmē budžetu, korupcijā, rīcībā saistībā ar līdzdalību noziedzīgā organizācijā, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanā, teroristu finansēšanā, nodarījumos, kas saistīti ar teroristu darbībām, bērnu nodarbināšanā vai cita veida cilvēku tirdzniecībā vai pārkāpuma veikšanā. Persona vai subjekts būtu jāizslēdz arī nopietna juridisko saistību pārkāpuma vai bankrota gadījumā ⇨ vai gadījumos, ja tas atsakās sadarboties izmeklēšanās, pārbaudēs vai revīzijās. Novērtējot šos izslēgšanas iemeslus, par būtisku faktoru var uzskatīt nepamatoti kaitējošas darbības, kas ir sodāmas starptautiskajās tirdzniecības tiesībās, ja tās ietver smagu pārkāpumu saistībā ar profesionālo darbību.⇦ 🡻 2018/1046 71. apsvērums (pielāgots) (113)Pieņemot lēmumu par personas vai subjekta izslēgšanu vai finansiāla soda piemērošanu personai vai subjektam un par saistītās informācijas publicēšanu, atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jānodrošina atbilstība proporcionalitātes ⌦ samērīguma ⌫ principam, jo īpaši ņemot vērā situācijas nopietnību, tās ietekmi uz budžetu, laiku, kas pagājis kopš attiecīgās rīcības, rīcības ilgumu un atkārtošanos, to, vai rīcība bijusi tīša vai pieļautās neuzmanības pakāpi un personas vai subjekta sadarbības līmeni ar attiecīgo kompetento iestādi un minētās personas vai subjekta sniegto palīdzību izmeklēšanā.

🡻 2018/1046 72. apsvērums (114)Atbildīgajam kredītrīkotājam vajadzētu būt arī iespējai izslēgt personu vai subjektu, ja fiziska vai juridiska persona, kas uzņemas neierobežotu atbildību par ekonomikas dalībnieka parādsaistībām, ir bankrotējusi vai nonākusi līdzīgā maksātnespējas situācijā vai ja minētā fiziskā vai juridiskā persona nepilda savas saistības, kas attiecas uz sociālā nodrošinājuma iemaksu veikšanu vai nodokļu maksājumiem, ja šādas situācijas ietekmē minētā ekonomikas dalībnieka finansiālo stāvokli. ⇩ jauns (115)Lai vēl vairāk uzlabotu Savienības finanšu interešu aizsardzību, kredītrīkotājam vajadzētu būt iespējai izslēgt vai piemērot finansiālu sodu izslēgtā subjekta faktiskajiem īpašniekiem un saistītajiem subjektiem, kas bija iesaistīti izslēgtā subjekta pārkāpumā. Iespēja izslēgt faktiskos īpašniekus un saistītos subjektus ir paredzēta, lai novērstu to, ka persona vai subjekts, kas ir izslēgts no atlases Savienības līdzekļu īstenošanai, varētu turpināt piedalīties iepirkuma un piešķiršanas procedūrās ar jauna uzņēmuma vai esošu saistītu subjektu starpniecību. (116)Lai palielinātu tās efektivitāti, agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma būtu jāpiemēro arī fiziskām personām, kuras uzskata par atbildīgām par subjekta pārkāpumiem, lai tās nevarētu piedalīties piešķiršanas procedūrās vai tikt atlasītas Savienības līdzekļu īstenošanai vai nu privātpersonas statusā, vai ar jaunu korporatīvo identitāti, neskarot tiesības tikt uzklausītām. (117)Pēc kredītrīkotāja pieprasījuma agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmas paneļkomitejai vajadzētu būt iespējai sniegt ieteikumus paātrinātā procedūrā, neskarot tiesības tikt uzklausītam. Šāda procedūra būtu jāizmanto, ja to prasa lietas apstākļi vai būtība, piemēram, ja dalībvalsts iestāde ir pieņēmusi galīgo spriedumu vai galīgo administratīvo lēmumu, bet nav noteikts izslēgšanas ilgums; vai trešā valsts ir izdevusi galīgo spriedumu vai galīgo administratīvo lēmumu; vai izslēgšanai līdzvērtīga sankcija personai vai subjektam jau ir piemērota ar starptautisku organizāciju lēmumu. 🡻 2018/1046 73. apsvērums (118)Attiecībā uz personu vai subjektu nebūtu jāpiemēro lēmums par izslēgšanu, ja tas ir veicis korektīvos pasākumus, tādējādi pierādot savu uzticamību. Minētā iespēja nebūtu jāpiemēro vissmagāko noziedzīgo darbību gadījumā. 🡻 2018/1046 74. apsvērums (pielāgots) (119)Ņemot vērā proporcionalitātes ⌦ samērīguma ⌫ principu, būtu jānošķir gadījumi, kad kā alternatīvu izslēgšanai ir iespējams piemērot finansiālu sodu, no vienas puses, un gadījumi, kad, lai panāktu preventīvu ietekmi, attiecīgā saņēmēja rīcības smagums saistībā ar centieniem nepamatoti iegūt Savienības līdzekļus attaisno finansiāla soda piemērošanu papildus izslēgšanai, no otras puses. Būtu jānosaka arī maksimālais finansiālais sods, ko var piemērot līgumslēdzēja iestāde. 🡻 2018/1046 75. apsvērums (120)Finansiāls sods būtu jāpiemēro vienīgi saņēmējam, nevis dalībniekam, jo piemērojamā finansiālā soda apjomu aprēķina, balstoties uz attiecīgo juridisko saistību vērtību. 🡻 2018/1046 76. apsvērums (121)Iespēja pieņemt lēmumus par izslēgšanu vai piemērot finansiālos sodus ir neatkarīga no iespējas piemērot līgumā noteiktos sodus, piemēram, līgumsodu.

🡻 2018/1046 77. apsvērums (pielāgots) (122)Izslēgšanas ilgumam vajadzētu būt ierobežotam, kā tas ir saskaņā ar Direktīvu 2014/24/ES, un būtu jāatbilst proporcionalitātes ⌦ samērīguma ⌫ principam. 🡻 2018/1046 78. apsvērums (123)Ir nepieciešams noteikt noilguma termiņa sākuma datumu un ilgumu lēmumu pieņemšanai par izslēgšanu vai finansiālo sodu uzlikšanu. 🡻 2018/1046 79. apsvērums (pielāgots) (124)Ir svarīgi, lai būtu iespējams pastiprināt ar izslēgšanu un finansiālo sodu panākto preventīvo ietekmi. Šajā sakarā preventīvā ietekme būtu jāpastiprina ar iespēju publicēt informāciju par izslēgšanu un/vai finansiālo sodu, tāda veidā, lai tiktu ievērotas datu aizsardzības prasības, kas izklāstītas Regulā (ES) 2018/1725 (EK) Nr. 45/2001 un Direktīvā (ES) 2016/679. Šādai publikācijai būtu jāpalīdz nodrošināt, lai šāda rīcība neatkārtotos. Juridiskās noteiktības labad un saskaņā ar proporcionalitātes ⌦ samērīguma ⌫ principu būtu jāprecizē, kādās situācijās publicēšanai nebūtu jānotiek. Savā novērtējumā atbildīgajam kredītrīkotājam būtu jāņem vērā paneļkomitejas ieteikumi. Attiecībā uz fiziskām personām personas dati būtu jāpublicē tikai izņēmuma apstākļos, kad to attaisno rīcības smagums vai tās ietekme uz Savienības finanšu interesēm. 🡻 2018/1046 80. apsvērums (125)Informācija, kas saistīta ar izslēgšanu vai finansiālu sodu, būtu jāpublicē tikai atsevišķos gadījumos, piemēram, tādos kā smags pārkāpums saistībā ar profesionālo darbību, krāpšana, būtisks trūkums izpildīt galvenos pienākumus, kas paredzēti no budžeta finansētās juridiskās saistībās, pārkāpums un subjekta izveide citā jurisdikcijā nolūkā apiet fiskālās, sociālās vai kādas citas juridiskās saistības. 🡻 2018/1046 81. apsvērums (126)Izslēgšanas kritēriji būtu skaidri jānodala no kritērijiem, kas var būt par iemeslu noraidīšanai piešķiršanas procedūrā. 🡻 2018/1046 82. apsvērums (127)Būtu jācentralizē informācija par agrīnu risku atklāšanu un par lēmumiem par izslēgšanu un finansiālu sodu uzlikšanu personai vai subjektam. Šajā nolūkā attiecīgā informācija būtu jāuzglabā datubāzē, ko izveidojusi un pārvalda Komisija, kas ir centralizētās sistēmas īpašniece. Minētajai sistēmai būtu jādarbojas, ievērojot tiesības uz privātumu un personas datu aizsardzību. 🡻 2018/1046 83. apsvērums

(128)Agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēmas izveidei un pārvaldībai vajadzētu būt Komisijas atbildībā, savukārt pārējām Savienības iestādēm un struktūrām, kā arī visām personām un subjektiem, kas izpilda Savienības līdzekļus tiešajā, dalītajā un netiešajā pārvaldībā, būtu jāpiedalās minētajā sistēmā, nosūtot attiecīgo informāciju Komisijai. Atbildīgajam kredītrīkotājam un paneļkomitejai būtu jānodrošina personas vai subjekta tiesības uz aizstāvību. Tādas pašas tiesības būtu jādod personai vai subjektam saistībā ar agrīnu atklāšanu, ja kredītrīkotāja paredzētais akts varētu nelabvēlīgi ietekmēt attiecīgās personas vai subjekta tiesības. Ja notikusi krāpšana, korupcija vai kāda cita Savienības finanšu intereses ietekmējoša nelikumīga darbība, saistībā ar kuru vēl nav pieņemts galīgs spriedums, atbildīgajam kredītrīkotājam vajadzētu būt iespējai atlikt personas vai subjekta paziņošanu un paneļkomitejai – atlikt personas vai subjekta ties