SATURS IEVADS 2 PROGRAMMAS "CIVILTIESĪBAS" IZSTRĀDE 2 PROGRAMMAS MĒRĶI 3 DAŽĀDIE PROGRAMMAS RĪCĪBAS LĪDZEKĻI 4 PROGRAMMAS PĀRVALDĪBA 5 KOMISIJAS IEROSINĀTAS DARBĪBAS 11 ĪPAŠIE PROJEKTI 13 ĪPAŠIE PROJEKTI KONKURENCES TIESĪBU JOMĀ 21 DARBĪBAS DOTĀCIJAS 22 SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 24 IEVADS Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 25. septembra lēmumā[1], ar ko izveido īpašu programmu "Civiltiesības", ir paredzēts, ka Komisija vēlākais 2011. gada 31. martā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpposma izvērtējuma ziņojumu par gūtajiem rezultātiem un programmas izpildes kvalitātes un kvantitātes aspektiem. Šis ziņojums atbilst šai prasībai. Tajā ir atspoguļota programmas virzība kopš tās pieņemšanas 2007. gada septembrī un ir apkopoti galvenie sasniegumi. Programmas pirmās finansētās darbības tika sāktas tikai pirms mazāk nekā trim gadiem. Tikai dažas no šīm darbībām ir jau pabeigtas. Uzsvars galvenokārt tiks likts uz programmas struktūru un pārvaldību. Ziņojumā ir apskatīti arī daži jautājumu, kas būs nākamā finanšu plāna sagatavošanas pamatā. Ierosinātais izvērtējums jo īpaši balstās uz: - Komisijas rīcībā esošajiem statistikas un budžeta datiem, kā arī uz pieredzi, ko tā guvusi kopš iepriekšējā finanšu plāna; - statistikas un budžeta datiem, kā arī uz iespaidu par programmas efektivitāti, lai atbalstītu Komisijas politisko darbību; - programmas darbības analīzi; - ideju apmaiņu, kas notika neformālā sanāksmē, piedaloties lielākajai daļai dalībvalstu pārstāvju programmas komitejā, kas pilnībā veltīta šā izvērtējuma veikšanai. Šī sanāksme notika Briselē 2011. gada 11. janvārī. Komisija vēlākais 2014. gada 31. decembrī iesniegs arī programmas galīgo izvērtējuma ziņojumu, kurā, izmantojot izpildes rādītājus, tiks noteikts, vai tās mērķi ir sasniegti. PROGRAMMAS "CIVILTIESĪBAS" IZSTRĀDE Programma papildina iepriekšējās programmas Grotius (1996.-2000. gads), Grotius civil (2001. gads), Schuman (1999.-2001. gads) un laikposmā no 2002. līdz 2006. gadam – vispārēju Kopienas rīcības struktūru, kas izveidota, lai veicinātu tiesiskās sadarbības īstenošanu civillietās. Programmas Grotius mērķis bija, veicināt dalībvalstu tiesisko sadarbību, veicinot savstarpējās zināšanas par dalībvalstu tiesību un tiesu sistēmām. Tā bija paredzēta praktizējošiem juristiem, un tā tika izmantota, lai finansētu mācības, apmaiņu un praksi, kā arī tikšanos rīkošanu, pētījumus un izpēti, un informācijas apriti. Roberta Šūmaņa projekts tika īstenots laikposmā no 1999. līdz 2001. gadam, un tā mērķis bija veicināt un atbalstīt iniciatīvas, kas bija paredzētas, lai ieinteresētu dalībvalstu praktizējošos juristus par Kopienas tiesībām. Tā vispārīgais mērķis bija pakāpeniski uzlabot Kopienas tiesību piemērošanu visā Savienībā. Komisija pēc tam ierosināja izveidot jaunu pamatprogrammu tiesu iestāžu sadarbībai civillietās laikposmā no 2002. līdz 2006. gadam. Padome šo jauno programmu pieņēma 2002. gada pavasarī. Tādējādi akcents tika likts jo īpaši uz darbībām, kas deva konkrētākus rezultātus un kurām bija ciešāka saikne ar programmas mērķiem un prioritātēm, kas noteiktas Tamperes Eiropadomes secinājumos. Programmas galvenais jauninājums bija iespēja finansēt NVO darbības un pasākumus, kas veikti, pamatojoties uz Komisijas iniciatīvu. Komisija 2005. gada 6. aprīlī publicēja paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, lai izveidotu pamatprogrammu "Pamattiesības un tiesiskums" laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam. Tā ietvēra četrus lēmumu priekšlikumus, tostarp priekšlikumu lēmumam, ar ko izveido īpašu programmu "Krimināltiesības", un Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, ar kuru izveido programmu "Civiltiesības". Šo abu programmu mērķis ir izveidot Eiropas tiesiskuma telpu, kas balstīta uz tiesas nolēmumu savstarpējas atzīšanas principu, uz sadarbību tiesu iestāžu starpā civiltiesību un krimināltiesību jomā un uz uzticēšanās gaisotnes izveidi. To mērķis ir arī atvieglot piekļuvi tiesai un tādējādi atvieglot Eiropas iedzīvotāju dzīvi, kā arī iesaistīt "ieinteresētās personas" un pilsonisko sabiedrību pārdomās tiesiskuma jomā. Programmas "Krimināltiesības" un "Civiltiesības" ir nodalītas jo īpaši tāpēc, ka tās balstās uz dažādiem juridiskajiem pamatiem (LES 31. pants vienai programmai un EKL 61. pants otrai programmai), taču to pārvaldes metodes ir līdzīgas, un tas ļauj saglabāt noteiktu saskaņotību kopumā. Programma "Civiltiesības" tika pieņemta samērā vēlu koplēmuma procedūrā, t.i., 2007. gada septembra beigās, tas radīja kavēšanos uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšanā un projektu atlasē; šobrīd šīs kavēšanās pilnībā ir novērstas. PROGRAMMAS MĒRĶI Programmas galvenie mērķi ir finansēt darbības, kas paredzētas, lai veicinātu tiesu iestāžu sadarbību nolūkā izveidot īstu Eiropas tiesiskuma telpu civillietās. Precīzāk, šie mērķi ir: - veicināt tiesu iestāžu sadarbību ar mērķi radīt īstu Eiropas tiesiskuma telpu civillietās; - veicināt šķēršļu likvidēšanu pienācīgai pārrobežu civillietu izskatīšanai dalībvalstīs; - uzlabot personu un uzņēmumu ikdienas dzīvi, dodot tiem iespēju aizstāvēt savas tiesības visā Eiropas Savienībā, proti, veicinot tiesu pieejamību; - uzlabot saskarsmi, informācijas apmaiņu un savstarpējās attiecības starp tiesu un administratīvajām iestādēm un praktizējošiem juristiem, tostarp atbalstot juridiskās mācības, ar mērķi uzlabot sapratni starp šādām iestādēm un praktizējošiem juristiem. Katru gadu tiek publicēta jauna darba programma un jauni uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus. Darba programmā un uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus ir sīki izklāstītas konkrētā gada prioritātes attiecībā uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, kā arī izskaidroti visi atlases procedūras posmi. - Tomēr 2007. gadā netika noteikta neviena īpaša prioritāte. - 2008. un 2009. gadā programmas galvenā prioritāte darbības dotācijām bija "E-tiesiskums". - 2010. gadā galvenā prioritāte bija "E-tiesiskums", kā arī tiesu sistēmas pārstāvju apmācība. - 2011. gadam ir noteiktas vairākas prioritātes. Precīzu prioritāšu noteikšana var tikai palielināt programmas efektivitāti. Tomēr prioritātes tiek uzskatītas tikai par orientējošām: ikgadējās darba programmas paredz, ka inovatīvi projekti, kas neattiecas uz jomām, kas noteiktas kā prioritārās, netiks sodīti. Citiem vārdiem sakot, prioritātes ir diezgan teorētiskas. Ikgadējās darba programmās ir noteikta arī Kopienas līdzfinansējuma likme, kā arī šā finansējuma, kas var tikt piešķirts, minimālā un maksimālā robeža. Katru gadu līdzfinansējuma likme tika noteikta 80 % apmērā no attiecināmām izmaksām, taču iepriekšējā programmā tā bija tikai 60 % apmērā. Savukārt kopš 2009. gada EUR 50 000 un 200 000 robežas tika palielinātas uz EUR 75 000 un 500 000. Programma paredzēta, inter alia , praktizējošiem juristiem, valsts iestādēm un Eiropas Savienības pilsoņiem kopumā. Piekļuve programmai ir atvērta dalībvalstu iestādēm, kā arī publiskām un privātām organizācijām, tostarp profesionālajām organizācijām, universitātēm, pētniecības institūtiem un juridiskajām un tiesnešu mācību iestādēm, praktizējošiem juristiem, starptautiskām organizācijām un nevalstiskām organizācijām. Šī programma attiecas uz dalībvalstīm, izņemot Dāniju. Valstis, kas pievienojas, un kandidātvalstis, kā arī Rietumbalkānu valstis, kas piedalās stabilizācijas un asociācijas procesā, var piedalīties programmā, ņemot vērā dažus nosacījumus. DAŽĀDIE PROGRAMMAS RĪCĪBAS LĪDZEKĻI Programma paredz dažādus rīcības līdzekļus, tostarp: - Komisijas ierosinātas darbības Tās ir īpašas Komisijas ierosinātas darbības, piemēram, pētījumi un izpēte, aptaujas un apsekojumi, rādītāju un kopējo metodoloģiju formulējums, datu un statistikas apkopošana, attīstīšana un izplatīšana, semināri, konferences un ekspertu sanāksmes, sabiedrisko kampaņu un pasākumu organizēšana, tīmekļa vietņu izstrāde un uzturēšana, informatīvo materiālu sagatavošana un izplatīšana, valstu ekspertu tīklu atbalstīšana un pārvaldība, analītiskie, uzraudzības un vērtēšanas pasākumi. Komisijas rīkojas, izmantojot publiskā iepirkuma procedūru. - Īpašie projekti Tie ir īpaši starpvalstu Kopienas nozīmes projekti, ko iesniegusi dalībvalsts iestāde vai jebkura cita dalībvalsts struktūra, starptautiska organizācija vai nevalstiska organizācija, jebkurā gadījumā iesaistot vismaz divas dalībvalstis vai vismaz vienu dalībvalsti un vienu citu valsti, kas var būt vai nu valsts, kas pievienojas, vai kandidātvalsts. Programmas darbībās var piedalīties šādas valstis: valstis, kas pievienojas, kandidātvalstis un Rietumbalkānu valstis, kas iesaistītas stabilizācijas un asociācijas procesā saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti asociācijas nolīgumos vai tiem pievienotos papildprotokolos, kas attiecas uz dalību Eiropas programmās un kas noslēgti vai tiks noslēgti ar šīm valstīm. Brīdī, kad tiek iesniegts šis ziņojums, neviena trešā valsts neatbilda nosacījumiem, kas nepieciešami, lai piedalītos programmā. NB! Katru gadu summa EUR 800 000 apmērā ir rezervēta tādu īpašu projektu finansēšanai, kuri saistīti ar strādājošu juristu apmācību Eiropas konkurences tiesību jomā. Šai darbībai tiek izsludināti atsevišķi uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus. - Darbības dotācijas Programmas ietvaros var finansēt pasākumus, ko veic nevalstiskas organizācijas vai citas struktūras, kuru mērķi atbilst vispārējām Eiropas interesēm – saskaņā ar programmas vispārējiem mērķiem atbilstīgi gada darba programmās izvirzītajiem nosacījumiem. Vēlāk redzēsim, ka šā noteikuma nedaudz mīklainais formulējums radīja dažas problēmas. - Struktūras, kas minētas juridiskajā pamatā Programma paredz darbības dotācijas, lai līdzfinansētu izdevumus, kas saistīti ar pastāvīgajām darba programmām Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīklam un Eiropas Savienības Augstāko tiesu priekšsēdētāju tīklam, ciktāl izdevumi radušies, cenšoties sasniegt mērķi, kas atbilst vispārējām Eiropas interesēm. - Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkls Programma ir arī paredzēta, lai veicinātu Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla civillietās un komerclietās darbību, kurš izveidots ar Padomes Lēmumu 2001/470/EK. PROGRAMMAS PĀRVALDĪBA - Finanšu resursi Finanšu plāns, kas izteikts miljonos euro, ir šāds: |2007. g. |2008. g. |2009. g. |2010. g. |2011. g. |2012. g. |2013. g. |Kopā | |Civiltiesības |14,4 |14,7 |15,3 |15,8 |16,0 |16,5 |17,1 |109,3 | |Attiecīgā budžeta pozīcija ir 18 06 07. Programma "Civiltiesības" saņem ievērojami lielāku finansējumu salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu. Nākamajā tabulā ir parādītas finansējuma atšķirības starp tiesu iestāžu sadarbības civillietās programmu (5 gadi) un pašreizējo programmu (pirmie 5 gadi). Tomēr jāpatur vērā, ka pašreizējā programma aptver izdevumus, kas saistīti ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīkla darbību un īpašiem pasākumiem konkurences jomā (EUR 800 000 gadā), ko pārvalda Konkurences ģenerāldirektorāts). [pic] Zaļš: Civiltiesības 2007./2011. g. Sarkans: Tiesu iestāžu sadarbība civillietās 2002./2006. g. Grafikā, kas redzams nākamajā lappusē, ir atspoguļots pieejamā budžeta sadalījums programmā paredzētajām dažādajām darbībām pa gadiem. Redzams, ka rīcības dotācijām, kas ir programmas pamatā, paredzētā apropriāciju summa ir ļoti neliela (specifiski starptautiski projekti). PIEEJAMĀ BUDŽETA SADALĪJUMS PA DARBĪBAS VEIDIEM [pic] Zils: Komisijas ierosinātas darbības Sarkans: Rīcības dotācijas Zaļš: Rīcības dotācijas: konkurence Violets: Darbības dotācijas Gaiši zils: Darbības dotācijas, kas minētas juridiskajā pamatā - Projekta dzīves cikls Kā daudzas Eiropas programmas arī programma "Civiltiesības" noris saskaņā ar noteiktu ciklu (vismaz "īpašo projektu" daļa), kas ilgst vairākus gadus. Cikls sākas pirmajā gadā ar ikgadējās darba programmas pieņemšanu. Šo darba programmu pieņem Komisija, un tai palīdz programmas komiteja saskaņā ar pārvaldības procedūru. Dalībvalstu pārstāvji 2011. gada 11. janvārī notikušajā neformālajā sanāksmē izteica vēlmi būt vairāk iesaistītiem lēmumu pieņemšanā par darba programmu, kas atbilst lēmumam par finansējumu, kā arī projektu atlasē pat, ja komiteja izsaka savu viedokli tikai saskaņā ar konsultatīvo procedūru. Pēc darba programmas pieņemšanas seko uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, atbilstošāko projektu atlase, līgumu parakstīšana un pirmās līdzekļu izmaksas. Otrajā gadā tiek īstenoti projekti. Projektu darbības perioda beigās (maksimāli 2 gadi) projektu vadītājiem vēl ir trīs mēneši, lai iesniegtu galīgo ziņojumu un uzskaiti. Citiem vārdiem sakot, attiecībā uz uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, kas publicēts gadā n, galīgie maksājumi tiek veikti gadā n+2 vai pat gadā n+3. Uzaicinājuma saturs tiek pielāgots katru gadu, lai ņemtu vērā jaunās prioritātes, kas minētas ikgadējā darba programmā (kas saistītas ar Kopienas darbības virzību civiltiesību jomā), un pieredzi, kas gūta iepriekšējos gados. Atlases procedūras, kas var šķist ļoti gara, jo tā ilgst gandrīz 8 mēnešus no uzaicinājuma publicēšanas līdz dotāciju līgumu parakstīšanai, dažādie posmi ir šādi. Pieteikumu saņemšanai ir jānotiek vēlākais datumā, kas norādīts uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Kopš 2008. gada kandidāti ir aicināti aizpildīt savas veidlapas un pievienot visus nepieciešamos dokumentus, izmantojot datorsistēmu Priamos . Šīs sistēmas izmantošana jo īpaši ļauj izvairīties no lietu apstrādes papīra formātā (piemēram, vairāki vērtētāji var strādāt vienlaicīgi), izvairīties no dokumentu pazušanas un no strīdiem par saņemšanas datumu. Iekšēja atlases komiteja, kuras sastāvā ir Komisijas ierēdņi, izskata priekšlikumus, secīgi pārbaudot: - izslēgšanas un atbilstības kritērijus; - atlases kritērijus; - piešķiršanas kritērijus (tā sauktā izvērtēšana). Šie dažādie kritēriji ir detalizēti izskaidroti uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus; to piemērs ir iekļauts 2. pielikumā (darba programma un uzaicinājums iesniegt priekšlikumus 2010. gadam). Ja priekšlikumi atbilst atbilstības un atlases kritērijiem, komiteja tos vērtē un piešķir vērtējumu, ņemot vērā dažādus piešķiršanas kritērijus. Komiteja kārto atbilstošos priekšlikumus iegūto vērtējumu secībā, un ņemot vērā pieejamo budžetu, norāda tos priekšlikumus, kurus tā iesaka atlasīt. Konsultatīvā komiteja, kas paredzēta pamata lēmumā, tiekas, lai apspriestu iepriekš minēto priekšlikumu. Līdz šim attiecībā uz 2007., 2008., 2009. un 2010. gadam publicētajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, komiteja vienprātīgi ir devusi labvēlīgu atzinumu par visiem priekšlikumiem, kas tai tika iesniegti. Iespējams, ka sanāksmes tiks aizstātas ar rakstisku procedūru. Komisija pieņem līdzfinansēšanai izvēlēto priekšlikumu sarakstu ("Award decision"). Šim sarakstam pievieno maksimālās summas, kas atbilst katrai dotācijai. Šīs summas var pārskatīt, ja kandidātu iesniegtie budžeti nav pilnībā atbilstīgi vai pareizi atspoguļoti. Tiklīdz pilnībā atbilstīgs budžets ir iesniegts Komisijai, tiek pieškirtas nepieciešamās apropriācijas un potenciālajam saņēmējam tiek iesniegts dotāciju līgums. Kad dotāciju līgumu ir parakstījušas abas puses, darbība var tikt sākta, un finansējuma pirmā daļa — šobrīd 70 % — tiek ieskaitīta. Darbības parasti ilgst 12 līdz 24 mēnešus, sākot no nākamā mēneša pirmās dienas pēc tam, kad dotāciju līgumu ir parakstījusi pēdējā no abām pusēm, vai citā datumā, ko saņēmējs ir izvēlējies attiecīgajā gadījumā. Visā darbības laikā projektu uzrauga Komisijas ierēdnis, kurš atbild uz visiem saņēmēja uzdotajiem jautājumiem. Lielākā daļa jautājumu, ko saņēmēji uzdod sava projekta īstenošanas gaitā, ir saistīti ar budžetu (dažu izmaksu palielināšanās vai šo izmaksu pārkārtošana starp dažādām sadaļām). Bieži gadās, ka saņēmēji vēlas pagarināt projekta ilgumu vai nu tāpēc, ka viņiem nav izdevies īstenot visas paredzētās darbības, vai tāpēc, ka viņiem ir bijušas grūtības, lai sarīkotu konferences/seminārus vai lai sapulcētu visus dalībniekus/vadītājus kādā noteiktā datumā. Dažreiz kāds no partneriem, kas saistīts ar projekti, nolemj vairs tajā nepiedalīties un tādējādi apdraud projekta īstenošanu. Darbinieku maiņa (slimība, dzemdību atvaļinājums u.c.) ir vēl viena problēma, ar kuru bieži saskaras projektu vadītāji. Pēc tam trīs mēnešu laikā pēc darbības beigām saņēmējam ir jāiesniedz Komisijai galīgais ziņojums (par tehniskajiem un finanšu aspektiem), kam pievienots galīgā maksājuma pieprasījums. Atlikušās summas maksājumu veic 45 dienās pēc tam, kad Komisija ir apstiprinājusi šos dokumentus. Projektu uzraudzība notiek šādos vairākos posmos. Atlases procesā: Komisijas finanšu dienesti pārbauda, vai budžeti ir atbilstīgi un vai tie ir pareizi atspoguļoti. Ja tie neatbilst, Komisijas finanšu dienesti sazinās ar projektu iesniedzējiem, lai šīs kļūdas labotu, un dotāciju līgums tiek piedāvāts tikai tad, kad ir panākta vienošanās par budžeta aspektiem. Projektu norises gaitā ir iespējams, ka Komisijas ierēdnis piedalās tādās darbībās kā konferences un semināri. Savukārt, nav paredzēts starpposma ziņojums. Projektu beigās atlikuma maksājums finansējuma saņēmējam tiek veikts tikai tad, kad Komisija ir apstiprinājusi galīgo ziņojumu gan attiecībā uz projekta saturu, gan finansēm. Jo īpaši pamatojošos dokumentus (rēķinus u.c.), kas pievienoti ziņojumam, analizē finanšu dienesti, izmantojot "paraugu" tehniku. KOMISIJAS IEROSINĀTAS DARBĪBAS ANALIZēTAJā LAIKPOSMā, PAMATOJOTIES UZ KOMISIJAS INICIATīVU, IR VEIKTAS šāDAS DARBīBAS. - Iepriekšējās programmas ietvaros izveidoto Interneta vietņu un datubāzu uzturēšana. Eiropas tiesiskās sadarbības atlants ir informācijas tehnoloģiju rīks, kas atveidots datubāzes veidā, kas pieejama internetā un visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Tā mērķis ir nodrošināt vieglu piekļuvi informācijai, kas ir būtiska tiesu iestāžu sadarbībai civillietās. Atlants ļauj profesijas pārstāvjiem un pilsoņiem viegli noteikt, kurās kompetentajās iestādēs viņiem ir jāvēršas katrā konkrētā gadījumā, jo īpaši saistībā ar: - tiesu meklēšanu, kurām ir teritoriālā piekritība; - dokumentu paziņošanu un nozīmi; - pierādījumu iegūšanu; - spriedumu izpildi un - citiem dažādiem jautājumiem. Turklāt atbilstošās procedūras tiks atvieglotas, cik vien iespējams, dodot lietotājam piekļuvi informācijas tehnoloģiju rīkam, kas balstīts uz dažādām veidlapām, kas jāaizpilda saskaņā ar dažādu juridisko instrumentu piemērošanu. JURE ir datubāze, ko izstrādājusi Eiropas Komisija un kas apkopo informāciju par Eiropas Savienības Tiesas judikatūru un dalībvalstu tiesām, kā arī attiecībā uz Padomes 2000. gada 22. decembra Regulas (EK) Nr. 44/2001 interpretāciju, attiecībā uz jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās, Briseles 1968. gada konvencijas interpretāciju, kā arī attiecībā uz Lugano 1988. gada konvenciju. Tas ir spēcīgs meklēšanas rīks, kas galvenokārt ir paredzēts, lai atvieglotu piekļuvi pilnīgai informācijai, kas regulāri tiek atjaunināta. Šī informācija bez maksas ir pieejama visiem, tostarp visas Eiropas Savienības praktizējošiem juristiem. Šīs datubāzes spriedumu kopsavilkumi ir pieejami angļu, franču un vācu valodā, kā arī sprieduma oriģinālvalodā. JURE tiek pastāvīgi atjaunināta, balstoties uz informāciju, ko snieguši juridiskajā nozarē strādājošie un ko pārskatījusi Eiropas Komisija. - Pētījumi Komisija ir finansējusi virkni pētījumu, izmantojot programmu "Civiltiesības", tostarp šādus pētījumus. Pētījums, kura veikšana uzticēta Šveices salīdzinošo tiesību institūtam, par ārvalstu tiesību aktu piemērošanu tiesās un ārpustiesas iestādēs. Šīm pētījumam ir jāpalīdz noteikt, vai šajā jomā ir vēlama kopēja pieeja Eiropas līmenī, un, ja atbilde ir pozitīva, tad kādas darbības var tikt veiktas. Pētījums par adopciju uzskaita tiesību aktus, procedūras un praksi šajā jomā 27 dalībvalstīs, kā arī grūtības, ar kurām, iespējams, ir saskārušies Eiropas pilsoņi, kuri vēlas veikt starptautisku adopciju. Šajā pētījumā tiks izskatīta iespēja izveidot Eiropas procedūru, kas piemērojama šādos gadījumos. Pētījuma par juridisko palīdzība autori pievērsīsies jautājumam par 2003. gada direktīvas par juridisko palīdzību piemērošanu, kā arī par 1980. gada Hāgas konvencijas piemērošanu. Citam pētījumam, kas pašreiz tiek veikts, ir jāpalīdz Komisijai sagatavot ziņojumu, kas paredzēts noteikumos regulā "Roma I" attiecībā uz tiesību aktiem, kas piemērojami līgumiskām saistībām. Visbeidzot, tikko Komisijai ir nodots pētījums par pārrobežu parādu atgūšanu, kas paredzēts, lai Komisija sagatavotu priekšlikumu par "European freezing order" izveidi. - Veicināšanas un informācijas darbības "Eiropas civiltiesību diena", kas tiek rīkota katru gadu 25. oktobrī sadarbībā ar Eiropas Padomi, ļauj sabiedrībai iepazīties ar civiltiesību darbību un tādējādi tai atvieglot piekļuvi tiesām. Kopš 2007. gada šo iniciatīvu papildina "Temīdas kristāla svaru" balva. - Konferences Piemēram, 2009. gada janvārī Komisija un Hāgas Starptautisko privāttiesību konference ir rīkojušas kopīgu konferenci ģimenes tiesību jomā. ĪPAŠIE PROJEKTI Laikposmā no 2007. gada līdz 2010. gadam ir saņemti 158 priekšlikumi starptautiskiem īpašajiem projektiem, no kuriem 86 priekšlikumi tika atlasīti un 72 priekšlikumi tika noraidīti. [pic] Zils: Atlasītie priekšlikumi Sarkans: Noraidītie priekšlikumi Šie projekti aptver dažādu tematu plašu spektru, kas ļāva apskatīt gandrīz visas civiltiesību jomas. Visbiežāk apskatītie temati ir mediācija un pēc tam – E-tiesiskums. - Sadalījums pa saņēmēju veidiem: Nākamajā tabulā ir parādīts atlasīto projektu sadalījums pa saņēmēju veidiem [pic] Zils: Administrācija Sarkans: Universitātes Zaļš: Apvienības - Ģeogrāfiskais sadalījums No 26 dalībvalstīm, kuras piedalās programmā (Dānija programmā nepiedalās), 19 dalībvalstu organizācijas iesniedza īpašo projektu priekšlikumus, un vismaz viens priekšlikums tika atlasīts. Visas dalībvalstis, izņemot Dāniju un Kipru, tika iesaistītas kaut vienu reizi kādā projektā vai nu kā "project leader", vai kā partnere. Tādējādi šis ģeogrāfiskais sadalījums ir jāprecizē: tikai piecu valstu (Vācija, Itālija, Spānija, Beļģija un Francija) organizācijas ir iesniegušas nedaudz vairāk nekā divas trešdaļas projektu, kas saņemti kopš 2007. gada un kuri ir izvēlēti. Šo valstu organizācijas visbiežāk ir arī partneres projektos, ko vada citu valstu organizācijas. Kopš programmas sākuma Vācijas organizācijas ir vislabāk pārstāvētas visos dalības līmeņos. Iepriekšēja programmā visvairāk pārstāvētās bija Itālijas organizācijas. Var arī novērot, ka tādu valstu kā Austrija, Igaunija, Nīderlande, Portugāle un Rumānija organizācijas bieži vien ir pārstāvētas partneres statusā. Vidēji vienā projektā ir iesaistījušies nedaudz vairāk kā trīs partneri no dažādām valstīm, tostarp "project leader". [pic] Nākamajās tabulās ir atspoguļots atlasīto projektu ģeogrāfiskais sadalījums: [pic] [pic] Zils: Priekšlikumi Sarkans: Project leader Ailes (dalībvalstis): BE BG CZ DA DE EE IE GR ES FR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK [pic] Zils: Project leader Sarkans: Partneris Zaļš: Dalība Ailes (dalībvalstis): BE BG CZ DA DE EE IE GR ES FR IT CY LV LT LU HU MT NL AT PL PT RO SI SK FI SE UK - Sadalījums, ņemot vērā budžetus Nākamajā tabulā ir atspoguļots atlasīto projektu sadalījums, ņemot vērā piešķirtā līdzfinansējuma apjomu. Tādu projektu pārsvars, kuros Eiropas līdzfinansējums ir no EUR 101 000 līdz 200 000, ir izskaidrojams ar to, ka pirmo divu gadu darba programmās ir paredzēta maksimālā robeža EUR 200 000. [pic] Nosaukums: Kopienas finansējums Zils: Atlasītie priekšlikumi Ailes: mazāk nekā EUR 100 000, no EUR 101 000 līdz 200 000, no EUR 201 000 līdz 300 000, no EUR 301 000 līdz 400 000, no EUR 401 000 līdz 500 000 ĪPAŠIE PROJEKTI KONKURENCES TIESĪBU JOMĀ Ikgadējās darba programmās ir paredzēts, ka katru gadu budžets EUR 800 000 apmērā ir rezervēts, lai finansētu īpašos projektus Eiropas konkurences tiesību īstenošanas jomā. Atlasītie projekti attiecas uz tiesu iestāžu sadarbību starp valstu tiesnešiem, kā arī viņu apmācību par dažādiem Eiropas konkurences tiesību aspektiem, jo īpaši par uzņēmumiem un valsts atbalstam piemērojamajiem noteikumiem. Vislielākais skaits projektu attiecas uz mācībām – gan uz konferencēm, gan uz kolokvijiem, gan uz mācību nodarbībām vistiešākajā nozīmē. Nākamajā tabulā ir atspoguļots dotāciju saņēmēju saraksts šajos trijos gados. [pic]Trīres akadēmija ( E.R.A .) nodrošināja praktiski pusi no līdzfinansētajām apmācības darbībām (13 no 29). Rīkotajās mācībās piedalījās Savienības visu pilsonību tiesneši. Kopš 2007. gada, kad konkurences tiesības tika pievienotas programmai "Civiltiesības", arvien lielāks skaits tiesnešu (kā arī prokurori un citi praktizējošie juristi) varēja piedalīties mācībās: 499 – 2007. gadā, 678 − 2008. gadā un 747 − 2009. gadā. DARBĪBAS DOTĀCIJAS - Dotācijas, kas piešķirtas uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus rezultātā Pirmajos trīs gados iespēja līdzfinansēt dažu NVO darba programmu radīja interesi nelielā skaitā kandidātu (19), no kuriem tikai daži tika atlasīti (pirmajos trīs gados tika atlasītas 6 dažādas organizācijas, no kurām viena organizācija tika atlasīta trīs reizes un viena cita – divas reizes). Šāda veida darbībai rezervētās apropriācijas netika izlietotas apmierinoši (aptuveni 30, 50 un 60 % no pieejamajām apropriācijām programmas pirmajos trīs gados), un tā rezultātā Komisija ievērojami samazināja šo provizorisko dotāciju summu no 2011. gada (EUR 150 000 iepriekšējo EUR 500 000 vietā). Ziņojuma secinājumā mēs atgriezīsimies pie šīs neieinteresētības iemesliem un par mācību, kas no tā jāgūst. [pic] - Dotācijas, kas piešķirtas pamata lēmumā minētajām struktūrām 2007. gada 25. septembra lēmuma 4. panta d) apakšpunktā ir paredzēta iespēja piešķirt darbības dotāciju minētajiem diviem Eiropas tīkliem: ES Augstāko tiesu priekšsēdētāju tīklam un ES Tiesu iestāžu padomju tīklam. Šis noteikums paredz tikai to, ka uz šīm organizācijām neattiecas konkurence uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus kontekstā. Taču tām gada sākumā ir jāiesniedz darba programma un jāiesniedz galīgais ziņojums, ko Komisija analizēs, pirms priekšfinansējuma un galīgā maksājuma veikšanas. Eiropas Savienības Augstāko tiesu priekšsēdētāji vēlējās apvienoties apvienībā, kuras dibināšanas asambleja notika 2004. gada 10. martā Francijas Kasācijas tiesā ar Eiropas Komisijas finansiālu atbalstu (programma AGIS ). Priekšsēdētāju tīkls piedāvā Eiropas iestādēm iespēju konsultēties ar Augstākajām tiesām un Augstākajām tiesām – gūt labumu no tikšanās reizēm, lai veicinātu pārdomas un diskusijas. Tā locekļi tiekas kolokvijos, lai diskutētu par tematiem, kas ietilpst to kopīgās interesēs. Augstāko tiesu locekļiem tiek rīkotas mācības Eiropas tiesu iestāžu apmaiņas programmas ietvaros saistībā ar Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu. Tīkls kopš 2006. gada ar Eiropas Komisijas finansiālu atbalstu izstrādā Augstāko tiesu kopējo tiesu prakses portālu, kas ļaus tā locekļiem meklēt informāciju valstu tiesu prakses datubāzēs. Šā tīkla darbība ir īpaši svarīga jomā, uz kuru attiecas programma "Civiltiesības", jo tas ir tiesu prakses portāls. Eiropas dotācijas ļāva 2008. gadā izveidot Tiesu iestāžu padomju tīklu un tam sākt savu darbību. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI - Secinājumi Programma savu darbību ir sākusi tikai pirms nedaudz vairāk nekā pirms trīs gadiem, un tikai nedaudzas darbības, kuras ir saņēmušas finansējumu, ir jau pabeigtas. Tādējādi vēl ir pāragri, lai izvērtētu programmas ietekmi un rezultātus. Savukārt, varam jau konstatēt, ka finansētās darbības – gan darbības, kas uzsāktas, pamatojoties uz Komisijas iniciatīvu, gan īpašie projekti – īsteno programmas mērķus, vispārīgāk – tās atbilst Komisijas vēlmei veicināt zināšanas par Eiropas tiesībām civiltiesību jomā un šo tiesību pareizu piemērošanu. Komisijas galveno iniciatīvu, kas pašreiz notiek, mērķis ir ar dažādiem un papildinošiem līdzekļiem informēt praktizējošos juristus, kā arī plašāku sabiedrību par nesenajām izmaiņām Eiropas tiesībās civiltiesību jomā. Uzsvars jo īpaši tiek likts uz praktisku un tieši izmantojamu informāciju, jo īpaši izmantojot jaunās komunikācijas tehnoloģijas. Iespēja ar visai ierobežotu budžeta daļu līdzfinansēt dažu NVO darba programmu pirmajos trīs gados radīja interesi nelielā skaitā kandidātu, no kuriem tikai daži tika atlasīti (pirmajos trīs gados tika atlasītas tikai 6 dažādas organizācijas). Tādējādi nav šaubu par programmas "Civiltiesības" mērķu atbilstību, kas papildina Komisijas darbību likumdošanas jomā, un dažreiz pat ir pirms tās. Turpinot iepriekšējās programmas, programmai "Civiltiesības" ir liela nozīme Eiropas politikas tiesiskuma jomā atbalstam. Ar samērā nelielām summām finansētās darbības ļauj efektīvi iesaistīt organizēto pilsonisko sabiedrību, ka arī dalībvalstis Eiropas tiesību izveidē un saskaņotā īstenošanā. Turklāt programmas pārvaldība pat ar nelieliem cilvēkresursiem ir efektīva, un Komisijas partneri tam galvenokārt piekrīt. - Ieteikumi Tādējādi var izteikt dažādus ieteikumus, lai programmu padarītu vēl efektīvāku. - Kā padarīt programmu pievilcīgāku? Nešķiet, ka būtu jāapšauba finansēto darbību kvalitāte, taču ir jākonstatē, ka saņemto priekšlikumu skaits nav ļoti liels, kā arī nav liela priekšlikumu izcelsmes ģeogrāfiskā dažādība (skatīt iepriekšējos grafikus). Komisija 4 gados ir saņēmusi nedaudz vairāk nekā 150 priekšlikumus, lai gan tā gaidīja 100 līdz 150 priekšlikumus jau pirmajā gadā (šis skaitlis, kas norādīts darba programmās sadaļā "expected results", pēc 3 gadiem ir samazināts). Ir dažādi izskaidrojumi šai situācijai, kā pirmos var minēt: - Šajā programmā apskatīto tematu īpaši tehniskais raksturs (daudz tehniskāks nekā Daphne III , pamattiesības un pilsonība, vai pat Krimināltiesības), tas nozīmē, ka priekšlikumus iesniedz tikai "zinošākie" kandidāti. - Mazu organizāciju grūtības atrast partnerus un pašu līdzfinansējuma avotus. - Programma ir maz zināma ārpus "klientu" iekšējā loka. - Potenciālo kandidātu bažas par procedūru sarežģītību. Pirmās no šīm grūtībām ir saistītas ar programmas pašas raksturu, taču ir iespējams ietekmēt trīs pārējās grūtības divos veidos: - no vienas puses, nodrošinot labāku programmas reklāmu, jo īpaši veicot prezentācijas dalībvalstīs, kas ļauj informēt vietēja līmeņa organizācijas, tām izskaidrot, kā iesniegt pieteikumu, ka izstrādāt labu projektu un kā atrast partnerus. Komisija rīkojas, sadarbojoties ar attiecīgās valsts iestādēm, kuras apņemas saaicināt kopā ieinteresētās apvienības. Šāda veida vizītes vairākās dalībvalstīs kopš 2008. gada ļāva palielināt šo dalībvalstu dalību. - no otras puses, vienkāršojot procedūras. To vēlas un atkārto visas iesaistītās personas, un vienkāršošanā ir jāapvieno pārredzamības prasības, pareiza finanšu pārvaldība un vienlīdzīga attieksme pret iesaistītajiem partneriem. Pašreizējās procedūrās ir pārmērīgi liels laiks no uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus publicēšanas līdz darbību uzsākšanai, kas skaidrojams ar daudzajiem posmiem, kas šķiet nesamērīgi salīdzinājumā ar iesaistītajām naudas summām (pieteikumu iesniegšanas termiņš, Komisijas iekšējās procedūras, budžeta apspriešana ar saņēmējiem, komitoloģijas procedūras). - Labāk noteiktas prioritātes un prioritātes, kas atbilst Komisijas politiskajām prioritātēm Prioritāšu noteikšanai būtu jābūt vairāk saistītai ar politiskajām darbībām un jāveicina tie projekti, kas atbilst šim prioritātēm. Turklāt rūpīgāka vērība būtu jāpievērš projektu rezultātu izplatīšanai, lai nodrošinātu šo rezultātu un programmas kopumā labāku redzamību. - Lielāka Eiropas pievienotā vērtība Finansējums būtu jākoncentrē uz projektiem, kuriem ir patiesa Eiropas dimensija un kuru Eiropas pievienotā vērtība ir lielāka. Lai izpildītu šo mērķi, ir jāfinansē lielāki projekti. Tādēļ ikgadējās darba programmās, ka arī nākamajā pamata lēmumā būtu jāiekļauj nepieciešamie noteikumi. Komisijas priekšlikumā šobrīd spēkā esošajam pamata lēmumam bija paredzēts, ka jābūt iesaistītām vismaz trīs valstīm, taču galīgajā dokumentā ir paredzētas tikai divas valstis (programmā "Krimināltiesības" var tikt pieņemti arī "valstu" projekti). - Darbības dotācijas Kā tas ir uzsvērts iepriekš, programmas "darbības dotāciju" daļa līdz šim nav devusi gaidītos rezultātus; to varētu izskaidrot ar to, ka nav intereses par šā veida dotācijām, bet arī ar to, ka lielākā daļa saņemto priekšlikumu bieži vien ir tuvāki īpašās darbības projektam nekā ikgadējai darba programmai. Turklāt ir grūti noteikt Eiropas dimensiju šāda veida darbībai (ja neskaita reālus Eiropas tīklus, kas ir Komisijas priekšlikuma galvenais mērķis). Ņemot vērā darba slodzi, ko rada ikgadējā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus publicēšana saistībā ar darbības dotācijām, un iegūtos rezultātus, Komisijai vajadzētu izskatīt iespēju neturpināt šo praksi 2014. gadā. - Saikne starp programmām: vai tās būtu jāapvieno? Domājot par nākamo finanšu plāna periodu, kas sāksies 2014. gadā, varēs tikt izskatītas vairākas programmas reformas iespējas, tostarp apvienošana ar dvīņu programmu "Krimināltiesības". Programmas tika nodalītas 2007. gadā, ņemot vēra to atšķirīgo juridisko pamatu, kas paredzēja arī atšķirīgu pieņemšanas procedūru, bet kopš Lisabonas līguma stāšanās spēkā šī problēma vairs nepastāv. Tādējādi Komisija varētu paredzēt iespēju ierosināt programmu "Tiesības", kurā apvienotas pašreizējās programmas "Civiltiesības" un "Krimināltiesības". [1] Nr. 1149/2007/EK, OV L 257, 3.10.2007., 16. lpp.