Priekšlikums Padomes lēmums par Kopienas nostāju attiecībā uz pielikumu grozījumiem Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par dažiem valsts iepirkuma aspektiem saistībā ar Eiropas Savienības paplašināšanos un efektīvas konkurences ieviešanu telekomunikāciju nozarē /* COM/2005/0315 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 15.7.2005 COM(2005) 315 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Kopienas nostāju attiecībā uz pielikumu grozījumiem Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par dažiem valsts iepirkuma aspektiem saistībā ar Eiropas Savienības paplašināšanos un efektīvas konkurences ieviešanu telekomunikāciju nozarē (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Nolīgums starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par dažiem valsts iepirkuma aspektiem[1] nodrošina abu pušu piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem savstarpēju, pārredzamu un nediskriminējošu piekļuvi iepirkumiem, ko veic konkrēti subjekti komunālo pakalpojumu nozarē. Nolīgums papildina saistības, ko EK un Šveices Konfederācija ir apņēmušās izpildīt PTO Nolīgumā par valsts iepirkumu. 2. Apvienotā komiteja, kas izveidota saskaņā ar nolīgumu, regulāri izskata nolīguma pielikumus, un tai ir tiesības šos pielikumus grozīt (sk. nolīguma 11. panta 4. punktu). Nolīguma I, II, III un IV pielikumā ir noteikti katras puses subjekti, uz kuriem attiecas nolīguma sīki izstrādātie noteikumi. Abas puses uzskata, ka šos pielikumus vēlams grozīt, ņemot vērā šādas situācijas izmaiņas. 3. Pirmkārt, sakarā ar neseno Eiropas Savienības paplašināšanos jāpielāgo Nolīguma pielikumi. Jauno dalībvalstu subjektu saraksti jāpievieno esošo dalībvalstu subjektu sarakstiem. Jauno dalībvalstu subjektu saraksti ir pārņemti no Pievienošanās akta II pielikuma[2]. 4. Otrkārt, būtu jāņem vērā telekomunikāciju tirgus pakāpeniskā liberalizācija un konkurences ieviešana Eiropas Savienībā un Šveicē. Eiropas Savienībā šīs izmaiņas atspoguļotas Direktīvā 2004/17/EK[3], kurā ir pārņemta Direktīva 93/38/EEK[4], kas vairs nenosaka iepirkuma procedūras subjektiem, kas darbojas telekomunikāciju nozarē. Šveices Konfederācijas Federālā Vides, transporta, enerģētikas un sakaru departamentā, pamatojoties uz Šveices Konkurences komisijas atzinumu, tika nolemts, ka uz Šveices telekomunikāciju nozari iepirkuma noteikumi neattiecas. Tādēļ Nolīguma I pielikumā vēlams noteikt, ka uz telekomunikāciju operatoriem nolīgums vairs neattiecas. 5. Pieņemot pievienoto Padomes lēmumu, Apvienotajai komitejai būs tiesības izdarīt grozījumus nolīguma pielikumos atbilstoši iepriekšminētajām situācijas izmaiņām. Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Kopienas nostāju attiecībā uz pielikumu grozījumiem Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par dažiem valsts iepirkuma aspektiem saistībā ar Eiropas Savienības paplašināšanos un efektīvas konkurences ieviešanu telekomunikāciju nozarē EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 300. panta 2. punkta otro daļu, ņemot vērā Padomes un attiecībā uz Nolīgumu par zinātnisku un tehnoloģisku sadarbību arī Komisijas 2002. gada 4. aprīļa Lēmumu par septiņu nolīgumu noslēgšanu ar Šveices Konfederāciju (2002/309/EK, Euratom)[5], un jo īpaši tā 7. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā (1) Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par dažiem valsts iepirkuma aspektiem[6] pielikumos ir noteikti tie katras dalībvalsts subjekti, uz kuriem attiecas nolīgums. (2) Čehijas Republika, Igaunijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Polijas Republika, Slovēnijas Republika un Slovākijas Republika 2004. gada 1. maijā kļuva par Eiropas Savienības dalībvalstīm. (3) Tādēļ Nolīguma starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par dažiem valsts iepirkuma aspektiem pielikumi ir jāpielāgo, pievienojot šo jauno dalībvalstu attiecīgo subjektu sarakstus. (4) Turklāt, ieviešot konkurenci telekomunikāciju tirgū Eiropas Kopienā un Šveices Konfederācijā, Nolīguma I pielikumā vēlams noteikt, ka uz Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas telekomunikāciju operatoriem nolīgums neattiecas, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Vienīgais pants Eiropas Kopienas nostāja, kas jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar 11. pantu Nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju par dažiem valsts iepirkuma aspektiem, balstās uz šim lēmumam pievienoto Apvienotās komitejas lēmuma priekšlikumu. Briselē, […] Padomes vārdā – priekšsēdētājs PIELIKUMS APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS NR. /…. PAR VALSTS IEPIRKUMU SASKAŅĀ AR NOLĪGUMU STARP EIROPAS KOPIENU UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJU PAR DAŽIEM VALSTS IEPIRKUMA ASPEKTIEM Par nolīguma pielikumu grozījumiem saistībā ar Eiropas Savienības paplašināšanos un efektīvas konkurences ieviešanu telekomunikāciju nozarē APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas un Šveices Konfederācijas Nolīgumu par dažiem valsts iepirkuma aspektiem (še turpmāk „Nolīgums”) un jo īpaši tā 11. panta 4. punktu, tā kā Čehijas Republika, Igaunijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Ungārijas Republika, Maltas Republika, Polijas Republika, Slovēnijas Republika un Slovākijas Republika 2004. gada 1. maijā kļuva par Eiropas Savienības dalībvalstīm, tā kā Nolīguma pielikumi ir jāgroza, lai atspoguļotu Eiropas Savienības paplašināšanos un saskaņā ar nolīgumu abpusēju iepirkuma iespēju palielināšanos, tā kā Nolīguma I pielikums ir jāpielāgo, ņemot vērā efektīvas konkurences ieviešanu telekomunikāciju nozarē Eiropas Kopienā un Šveices Konfederācijā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Grozījumi I pielikumā Nolīguma I pielikumu aizstāj ar šādu: „I pielikums (kas minēts Nolīguma 3. panta 1. punktā, 2. punkta a) līdz c) apakšpunktā un 5. punktā) Telekomunikāciju operatori, uz kuriem attiecas nolīgums Telekomunikāciju operatori, uz kuriem nolīgums vairs neattiecas.” 2. pants Grozījumi II pielikumā II pielikums „UZŅĒMUMI DZELZCEĻA NOZARĒ, UZ KURIEM ATTIECAS NOLĪGUMS”, un II A pielikums „Kopiena” papildināts šādi: „ČEHIJA Sabiedriskā transporta sistēmu uzņēmumi un sabiedrisko pakalpojumu sniedzēji dzelzceļa transporta nozarē (Likuma Nr. 199/1994 Sb. par valsts iepirkumu 2.b) iedaļa). IGAUNIJA Subjekti, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu 5. pantu (RT I 2001, 40, 224) un Konkurences likuma 14. pantu (RT I 2001, 56 332). LATVIJA Valsts akciju sabiedrība „Latvijas dzelzceļš” (State public limited liability company „Latvijas dzelzceļš”).Valsts akciju sabiedrība „Vaiņodes dzelzceļš” (State public limited liability company „Vaiņodes dzelzceļš”). LIETUVA AB „Lietuvos geležinkeliai”, kas darbojas atbilstoši Lietuvos Respublikos geležinkelio transporto kodeksas (Žin., 1996, Nr. 59-1402) un pārējie subjekti, kas darbojas dzelzceļa transporta pakalpojumu nozarē un atbilst Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) normām. UNGĀRIJA Subjekti, kas nodrošina sabiedriskā dzelzceļa transporta pakalpojumus saskaņā ar 1993. gada Likumu XCV par dzelzceļu (1993. évi XCV. törvény a vasútról), un pamatojoties uz atļauju, atbilstoši Dekrētam Nr. 15/2002. (II. 27.) Transporta un ūdens resursu apsaimniekošanas ministra izdotais KöViM par licenču izsniegšanu dzelzceļa uzņēmumiem (15/2002. (II. 27.) KöViM rendelet a vasútvállallatok működésének engedélyezéséről). POLIJA Podmioty świadczące usługi w zakresie transportu kolejowego, działające na podstawie Ustawy o komercjalizacji, restrukturyzacji i prywatyzacji przedsiębiorstwa państwowego "Polskie Koleje Państwowe" z dnia 8 września 2000 r., w szczególności : – PKP Intercity Sp. z o. o. – PKP Przewozy Regionalne Sp. z o. o. – PKP Polskie Linie Kolejowe S. A. (Subjekti, kas nodrošina pakalpojumus dzelzceļa transporta nozarē, darbojas atbilstoši 2000. gada 8. septembra Likumam par valsts uzņēmuma „Polijas Dzelzceļš” pārdošanu, pārstrukturēšanu un privatizāciju un jo īpaši: – PKP Intercity Sp. z o.o. – PKP Przewozy Regionalne Sp. z o.o. – PKP Polskie Linie Kolejowe S.A). SLOVĒNIJA Slovenske železnice, d.d. SLOVĀKIJA Valsts pasūtījuma piešķīrējs atbilstoši grozījumiem ir definēts Likuma Nr. 263/1999 Z. z. par valsts iepirkumu 3. panta 2. un 3. daļā kā juridiska persona, kas darbojas dzelzceļa transporta nozarē (Likumu Nr. 164/1996 Z. z. ar grozījumiem, Likumu Nr. 258/1993 Z. z. ar grozījumiem – piemēram, Železnice Slovenskej republiky, Železničná spoločnosť a.s.)”. 3. pants Grozījumi III pielikumā III pielikumu „SUBJEKTI ENERĢĒTIKAS NOZARĒ”, un II A pielikumu „Kopiena” groza šādi: a) šādu tekstu pievieno „a) gāzes un siltuma piegāde un sadale” „ČEHIJA Visi gāzes un siltuma ražotāji, piegādātāji vai izplatītāji, kas apgādā atklāti publiskos tīklus un nodrošina sniegto pakalpojumu pieejamību sabiedrībai (Likuma Nr. 199/1994 Sb. par valsts iepirkumu 2.b) iedaļa). IGAUNIJA Subjekti, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu 5. pantu (RT I 2001, 40, 224) un Konkurences likuma 14. pantu (RT I 2001, 56 332). LATVIJA Akciju sabiedrība „Latvijas gāze” (State public limited liability company „Latvijas gāze”).Siltumapgādes subjekti. LIETUVA Subjekti, kas piegādā vai sadala gāzi saskaņā ar Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatymas (Žin., 2000., Nr. 89-2743) un atbilst Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002., Nr. 118-5296) normām. Pašvaldību iestādes vai šo iestāžu apvienības, kas piegādā siltumu iedzīvotājiem un atbilst Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002., Nr. 118-5296) normām. UNGĀRIJA Subjekti, kas piegādā vai sadala gāzi, pamatojoties uz izsniegto atļauju, atbilstoši 1994. gada XLI Likumam par gāzes piegādi (1994. évi XLI. törvény a gázszolgáltatásról). Subjekti, kas piegādā vai sadala siltumu, pamatojoties uz izsniegto atļauju, atbilstoši 1998. gada XVIII Likumam par centralizētas siltumapgādes pakalpojumiem (1998. évi XVIII. törvény a távhőszolgáltatásról). MALTA Korporazzjoni Enemalta (Enemalta Corporation). POLIJA Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (Enerģētikas uzņēmumi 1997. gada 10. aprīļa Enerģētikas likuma nozīmē). SLOVĒNIJA Podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo plina s skladu z Energetskim zakonom (Ur. l. RS, št. 79/99) in podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo toplote v skladu z odloki občin. Subjekti, kas piegādā vai sadala gāzi atbilstoši Enerģētikas likumam (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, 79/99), un subjekti, kas piegādā vai sadala siltumu saskaņā ar pašvaldību pieņemtajiem lēmumiem. SLOVĀKIJA Valsts pasūtījuma piešķīrējs atbilstoši grozījumiem ir definēts Likuma Nr. 263/1999 Z. z. par valsts iepirkumu 3. panta 2. un 3. daļā kā juridiska persona, kas darbojas enerģētikas nozarē, ražojot, pārdodot un sadalot gāzi un siltumu, un piegādājot gāzi (Likums Nr. 70/1998 Z. z. ar grozījumiem – piemēram, Slovenský plynárenský priemysel).”; b) šādu tekstu pievieno „ b) naftas un gāzes ieguves izpēte”: „ČEHIJA Komercsabiedrības, kas veic jēlnaftas un gāzes apsekojumus un iegūšanu (Likuma Nr. 199/1994 Sb. par valsts iepirkumu 2.b) iedaļa). IGAUNIJA Subjekti, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu 5. pantu (RT I 2001, 40, 224) un Konkurences likuma 14. pantu (RT I 2001, 56 332). LIETUVA Subjekti, kas darbojas saskaņā ar Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymas (Lietuvas Republikas Likums par zemes dzīlēm) (Žin., 2001., Nr. 35-1164) un atbilst Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002., Nr. 118-5296) normām. UNGĀRIJA Subjekti, kas veic naftas vai gāzes ieguvi vai izpēti, pamatojoties uz atļauju vai koncesiju saskaņā ar 1993. gada Likumu XLVIII par ieguves rūpniecību (1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról). MALTA Likums par naftu (tās ražošanu) (156. nod.) un sekundārie tiesību akti saskaņā ar šo likumu, un Likums par kontinentālo šelfu (194. nod.) un sekundārie tiesību akti saskaņā ar šo likumu. POLIJA Podmioty prowadzące działalność polegającą na poszukiwaniu, rozpoznawaniu miejsc występowania lub wydobywaniu gazu ziemnego, ropy naftowej oraz jej naturalnych pochodnych, węgla brunatnego, węgla kamiennego lub innych paliw stałych na podstawie ustawy z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze (subjekti, kas darbojas dabas gāzes, naftas un tās dabisko atvasinājumu – lignīta, akmeņogļu vai citu cieto kurināmo – izpētē, atradņu meklēšanā vai attīstībā saskaņā ar 1994. gada 4. februāra Ģeoloģijas un ieguves rūpniecības likumu). SLOVĒNIJA Podjetja, ki opravljajo raziskovanje in izkoriščajo nafto, skladno z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99). SLOVĀKIJA Valsts pasūtījuma piešķīrējs atbilstoši grozījumiem ir definēts Likuma Nr. 263/1999 Z. z. par valsts iepirkumu 3. panta 2. un 3. daļā kā juridiska persona, kas darbojas ģeoloģijas un ieguves nozarē, nosakot jēlnaftas atradnes un iegūstot jēlnaftu un dabas gāzi.”. c) pievieno šādu tekstu „ c) ogļu un citu cieto kurināmo ieguve un izpēte”: „ČEHIJA Komercsabiedrības, kas veic ogļu un citu degvielu veidu apsekojumus un iegūšanu (Likuma Nr. 199/1994 Sb. par valsts iepirkumu 2.b) iedaļa). IGAUNIJA Subjekti, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu 5. pantu (RT I 2001, 40, 224) un Konkurences likuma 14. pantu (RT I 2001, 56 332). LIETUVA Subjekti, kas darbojas kūdras izpētes vai ieguves nozarē saskaņā ar Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymas (Žin., 2001., Nr. 35-1164) un atbilst Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002., Nr. 118-5296) normām. UNGĀRIJA Subjekti, kas veic ogļu vai citu cieto kurināmo ieguvi vai izpēti, pamatojoties uz atļauju vai koncesiju saskaņā ar 1993. gada Likumu XLVIII par ieguves rūpniecību (1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról). POLIJA Podmioty prowadzące działalność polegającą na poszukiwaniu, rozpoznawaniu miejsc występowania lub wydobywaniu gazu ziemnego, ropy naftowej oraz jej naturalnych pochodnych, węgla brunatnego, węgla kamiennego lub innych paliw stałych na podstawie ustawy z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze (subjekti, kas darbojas dabas gāzes, naftas un tās dabisko atvasinājumu – lignīta, akmeņogļu vai citu cieto kurināmo – izpētē, atradņu meklēšanā vai attīstībā saskaņā ar 1994. gada 4. februāra Ģeoloģijas un ieguves rūpniecības likumu). SLOVĒNIJA Podjetja, ki opravljajo raziskovanje in izkoriščajo premog, skladno z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99). SLOVĀKIJA Valsts pasūtījuma piešķīrējs atbilstoši grozījumiem ir definēts Likuma Nr. 263/1999 Z. z. par valsts iepirkumu 3. panta 2. un 3. daļā kā juridiska persona, kas darbojas ģeoloģijas un ieguves nozarē, nosakot akmeņogļu atradnes un iegūstot akmeņogles un citu cieto kurināmo.”. 4. pants Grozījumi IV pielikumā IV pielikumu „PRIVĀTUZŅĒMUMI, UZ KURIEM ATTIECAS NOLĪGUMS”, un IV A pielikumu „Kopiena” groza šādi: a) šādu tekstu pievieno „a) dzeramā ūdens ražošana, piegāde un sadale”: „ČEHIJA Visi dzeramā ūdens ražotāji, piegādātāji vai izplatītāji, kuri nodrošina sniegto pakalpojumu pieejamību sabiedrībai (Likuma Nr. 199/1994 Sb. par valsts iepirkumu 2.b) iedaļa). IGAUNIJA Subjekti, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu 5. pantu (RT I 2001, 40, 224) un Konkurences likuma 14. pantu (RT I 2001, 56 332). KIPRA Ūdens pārvaldes sadala ūdeni pašvaldību un citām teritorijām saskaņā ar Ūdensapgādes likuma (pašvaldību un citas teritorijas) 350. nod. (Τα Συμβούλια Υδατοπρομήθειας που διανέμουν νερό σε δημοτικές και άλλες περιοχές, δυνάμει του περί Υδατοπρομήθειας Δημοτικών και Άλλων Περιοχών Νόμου, Κεφ. 350). LATVIJA Privātuzņēmumi, kas ražo un sadala dzeramo ūdeni fiksētiem ūdensvadu tīkliem, kas nodrošina pakalpojumu plašākai sabiedrībai. LIETUVA Subjekti, kas ražo, piegādā vai sadala dzeramo ūdeni saskaņā ar Lietuvos Respublikos geriamojo vandens įstatymas (Žin., 2001., Nr. 64-2327) un Lietuvos Respublikos vandens įstatymas (Žin., 1997., Nr. 104-2615) un atbilst Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002., Nr. 118-5296) normām. UNGĀRIJA Subjekti, kas ražo, piegādā vai sadala ūdeni atbilstoši 1995. gada Likumam LVII par ūdensapgādi (1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról). MALTA Korporazzjoni għas-Servizzi ta" l-Ilma (Ūdensapgādes pakalpojumu iestāde). POLIJA Przedsiębiorstwa wodociągowo-kanalizacyjne w rozumieniu ustawy z dnia 7 czerwca 2001 r. o zbiorowym zaopatrzeniu w wodę i zbiorowym odprowadzaniu ścieków prowadzące działalność gospodarczą w zakresie zbiorowego zaopatrzenia w wodę lub zbiorowego odprowadzania ścieków. (Ūdensapgādes un notekūdeņu uzņēmumi 2001. gada 7. jūnija Likuma par kopējo ūdensapgādi un notekūdeņu aizvadīšanu nozīmē). SLOVĒNIJA Podjetja, ki črpajo, izvajajo prenos ali dobavo pitne vode, skladno s koncesijskim aktom, izdanim na podlagi Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, 32/93, 1/96) in odloki občin. (Subjekti, kas ražo, piegādā vai sadala dzeramo ūdeni saskaņā ar koncesiju, atbilstoši Likumam par apkārtējās vides aizsardzību (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, 32/93, 1/96) un pašvaldību pieņemtajiem lēmumiem). SLOVĀKIJA Valsts pasūtījuma piešķīrējs atbilstoši grozījumiem ir definēts Likuma Nr. 263/1999 Z. z. par valsts iepirkumu 3. panta 2. un 3. daļā kā juridiska persona ūdensapgādes nozarē, kas ražo dzeramo ūdeni, veic tā sadali patērētājiem, notekūdeņu attīrīšanu un kanalizācijas darbus (piemēram, Západoslovenské vodárne a kanalizácie, Stredoslovenské vodárne a kanalizácie, Východoslovenské vodárne a kanalizácie).”; b) šādu tekstu pievieno „b) elektroenerģijas ražošana, piegāde un sadale”: „ČEHIJA Likuma Nr. 199/1994 Sb. par valsts iepirkumu 2.b) iedaļā līgumslēdzēja iestāde ir noteikta České energetické závody, a.s. (Čehijas Elektroenerģijas ražotne, ražotājs) un 8 reģionālie sadales uzņēmumi: Středočeská energetická a.s. (Centrālais Bohēmijas elektroenerģijas uzņēmums), Východočeská energetická, a.s. (Austrumbohēmijas elektroenerģijas uzņēmums), Severočeská energetická a.s. (Ziemeļbohēmijas elektroenerģijas uzņēmums), Západočeská energetická, a.s. (Rietumbohēmijas elektroenerģijas uzņēmums), Jihočeská a.s. (Dienvidbohēmijas elektroenerģijas uzņēmums), Pražské energetické závody, a.s. (Prāgas Elektroenerģijas uzņēmums), Jihomoravská energetická, a.s. (Dienvidmorāvijas uzņēmums), Severomoravská energetická, a.s. (Ziemeļmorāvijas uzņēmums); šie subjekti ražo vai piegādā elektroenerģiju, pamatojoties uz Enerģētikas likumu Nr. 458/2000 Sb. IGAUNIJA Subjekti, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu 5. pantu (RT I 2001, 40, 224) un Konkurences likuma 14. pantu (RT I 2001, 56 332). KIPRA Kipras Enerģētikas iestāde, kas izveidota ar Elektroenerģijas attīstības likuma 171. nod. (Η Αρχή Ηλεκτρισμού Κύπρου που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αναπτύξεως Ηλεκτρισμού Νόμο, Κεφ. 171). LATVIJA Valsts akciju sabiedrība „Latvenergo” (State public limited liability company „Latvenergo”). LIETUVA Subjekti, kas ražo, piegādā vai sadala elektroenerģiju saskaņā ar Lietuvos Respublikos elektros energetikos įstatymas (Žin., 2000., Nr. 66-1984) un atbilst Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002., Nr. 118-5296) normām. Valstybės įmonė Ignalinos atominė elektrinė (valsts uzņēmums „Ignalinas atomelektrostacija”) izveidota saskaņā ar Lietuvos Respublikos branduolinės energijos įstatymas (Žin., 1996, Nr. 119-2771). UNGĀRIJA Subjekti, kas ražo, piegādā vai sadala elektroenerģiju, pamatojoties uz izsniegto atļauju, atbilstoši 2001. gada Likumam CX par elektroenerģiju (2001. évi CX. törvény a villamos energiáról). MALTA Korporazzjoni Enemalta (Enemalta Corporation). POLIJA Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (Enerģētikas uzņēmumi 1997. gada 10. aprīļa Enerģētikas likuma nozīmē). SLOVĒNIJA ELES- Elektro Slovenija, podjetja, ki proizvajajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki izvajajo transport električne energije, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki dobavljajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99) (ELES- Elektro Slovenija; subjekti, kas ražo, piegādā vai sadala elektroenerģiju atbilstoši Enerģētikas likumam (Slovēnijas Republikas Oficiālais Vēstnesis, 79/99)). SLOVĀKIJA Valsts pasūtījuma piešķīrējs atbilstoši grozījumiem ir definēts Likuma Nr. 263/1999 Z. z. par valsts iepirkumu 3. panta 2. un 3. daļā kā juridiska persona, kas darbojas enerģētikas nozarē, ražojot, pārdodot, sadalot un piegādājot elektroenerģiju (Likums Nr. 70/1998 Z. z., kurā izdarīti grozījumi – piemēram, Slovenské elektrárne a.s., Regionálne rozvodné závody).”; c) šādu tekstu pievieno „c) Līgumslēdzēji subjekti pilsētas dzelzceļa, automatizētu sistēmu, tramvaju, trolejbusu, autobusu vai trošu vagonu pakalpojumu jomā”: „ČEHIJA Jebkurš sabiedriskā transporta sistēmas uzņēmums un sabiedrisko pakalpojumu sniedzējs dzelzceļa, tramvaju, trolejbusu vai autobusu satiksmes jomā (Likuma Nr. 199/1994 Sb. par valsts iepirkumu 2.b) iedaļa). IGAUNIJA Subjekti, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu 5. pantu (RT I 2001, 40, 224) un Konkurences likuma 14. pantu (RT I 2001, 56 332). LATVIJA Valsts subjekti, kas nodrošina pasažieru pārvadājumu pakalpojumus ar autobusiem, trolejbusiem, tramvajiem: Rīgā, Jūrmalā, Liepājā, Daugavpilī, Jelgavā, Rēzeknē, Ventspilī. LIETUVA Subjekti, kas nodrošina pilsētas trolejbusu, autobusu vai trošu vagonu pakalpojumus sabiedrībai saskaņā ar Lietuvos Respublikos kelių transporto kodeksas (Žin., 1996., Nr. 119-2772) un atbilst Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002., Nr. 118-5296) normām. UNGĀRIJA Subjekti, kas nodrošina autotransporta pakalpojumus plašākai sabiedrībai saskaņā ar 1988. gada Likumu I par dzelzceļa transportu (1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről), pamatojoties uz atļaujām, atbilstoši Dekrētam Nr. 89/1988. (XII. 20.) Ministru Padomes MT par autotransporta pakalpojumiem un autotransporta līdzekļu darbību (89/1988. (XII. 20.) MT rendelet a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról). Subjekti, kas nodrošina sabiedriskā dzelzceļa transporta pakalpojumus saskaņā ar 1993. gada Likumu XCV par dzelzceļu (1993. évi XCV. törvény a vasútról), un pamatojoties uz atļauju, atbilstoši Dekrētam Nr. 15/2002. (II. 27.) Transporta un ūdens resursu apsaimniekošanas ministra izdotais KöViM par licenču izsniegšanu dzelzceļa uzņēmumiem (15/2002. (II. 27.) KöViM rendelet a vasútvállallatok működésének engedélyezéséről). MALTA L-Awtorita` dwar it-Trasport ta' Malta (Maltas Transporta iestāde). POLIJA Podmioty świadczące usługi w zakresie miejskiego transportu kolejowego, działające na podstawie koncesji wydanej zgodnie z ustawą z dnia 27 czerwca 1997 r. o transporcie kolejowym (Dz.U. Nr 96, poz.591 ze zm.). (Subjekti, kas nodrošina pakalpojumus pilsētas dzelzceļa transporta nozarē, pamatojoties uz 1997. gada 27. jūnija Likumu par dzelzceļa transportu (Dz. U. Nr 96, poz. 591, kurā izdarīti grozījumi). Podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu autobusowego działające na podstawie zezwolenia zgodnie z ustawą z dnia 6 września 2001 r. o transporcie drogowym (Dz.U.Nr 125, poz. 1371 ze zm.) oraz podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu (Subjekti, kas nodrošina pakalpojumus plašākai sabiedrībai pilsētas dzelzceļa nozarē, pamatojoties uz izsniegto licenci saskaņā ar 2001. gada 6. septembra Likumu par dzelzceļa transportu (Dz. U. Nr 125, poz. 1371, kurā izdarīti grozījumi), un subjekti, kas nodrošina pakalpojumus plašākai sabiedrībai pilsētas transporta nozarē. SLOVĒNIJA Podjetja, ki opravljajo javni mestni avtobusni prevoz, skladno z Zakonom o prevozih v cestnem prometu (Uradni list RS, 72/94, 54/96, 48/98 in 65/99). SLOVĀKIJA Valsts pasūtījuma piešķīrējs atbilstoši grozījumiem ir definēts Likuma Nr. 263/1999 Z. z. par valsts iepirkumu 3. panta 2. un 3. daļā kā juridiska persona, kas darbojas autotransporta nozarē, veicot regulāras sabiedrisko autobusu satiksmes pakalpojumus un dzelzceļa transporta pakalpojumus (Likums Nr. 164/1996 Z. z. ar grozījumiem, Likums Nr. 168/1996 Z. z. ar grozījumiem – piemēram, Železnice Slovenskej republiky /ŽSR/ Železničná spoločnosť a.s. Dopravný podnik Bratislava, a.s. Dopravný podnik mesta Žiliny, a.s. Dopravný podnik mesta Prešov, a.s. Dopravný podnik mesta Košíc, a.s. Banskobystrická dopravná spoločnosť, a.s.)."; d) šādu tekstu pievieno „d) Līgumslēdzēji subjekti lidostu pakalpojumu jomā”: „ČEHIJA Lidostu operatori (Likuma Nr. 199/1994 Sb. par valsts iepirkumu 2.b) iedaļa). IGAUNIJA Subjekti, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu 5. pantu (RT I 2001, 40, 224) un Konkurences likuma 14. pantu (RT I 2001, 56 332). LATVIJA Valsts akciju sabiedrība „Latvijas gaisa satiksme” (State public limited liability company „Latvijas gaisa satiksme”). Valsts akciju sabiedrība „Starptautiskā lidosta „Rīga” (State public limited liability company „„International airport „Rīga””). LIETUVA Lidostas, kas darbojas atbilstoši Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 94-2918) un Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr 66-1983). Valstybės įmonė "Oro navigacija" (valsts uzņēmums Oro navigacija) darbojas atbilstoši Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000., Nr. 94-2918) un Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymas (Žin., 2000., Nr. 66-1983). Citi subjekti, kas darbojas lidostu pakalpojumu jomā un atbilst Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002., Nr. 118-5296) normām. UNGĀRIJA Lidostas, kas darbojas pamatojoties uz atļauju atbilstoši 1995. gada Likumam XCVII par gaisa satiksmi (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről). Budapeštas Ferihegy starptautisko lidostu vada Budapeštas Ferihegy starptautiskās lidostas operators Plc., Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér pārvalda Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér Üzemeltetési Rt.) pamatojoties uz 1991. gada Likumu XVI par koncesijām (1991. évi XVI. törvény a koncesszióról) un 1995. gada Likumu XCVII par gaisa satiksmi (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről) un Dekrētu Nr. 45/2001. (XII. 20.) Transporta un ūdens resursu apsaimniekošanas ministra izdotais KöViM par Gaisa satiksmes un lidostas administrācijas likvidāciju un Ungāru aeronavigācijas dienesta HungaroControl izveidošanu (45/2001. (XII. 20.) KöViM rendelet a Légiforgalmi és Repülőtéri Igazgatóság megszüntetéséről és a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat létrehozásáról). MALTA L-Ajruport Internazzjonali ta" Malta (Maltas Starptautiskā lidosta). POLIJA Przedsiębiorstwo Państwowe "Porty Lotnicze" (valsts uzņēmums „Polijas lidostas”). SLOVĒNIJA Javna civilna letališča, skladno z Zakonom o letalstvu (Uradni list RS, 18/01). SLOVĀKIJA Valsts pasūtījuma piešķīrējs atbilstoši grozījumiem ir definēts Likuma Nr. 263/1999 Z. z. par valsts iepirkumu 3. panta 2. un 3. daļā kā juridiska persona, kas darbojas civilās aviācijas nozarē, dibinot un pārvaldot valsts pārziņā esošās lidostas un piedāvā sauszemes aviācijas pakalpojumus (Likums Nr. 143/1998 Z. z. ar grozījumiem – piemēram, lidostas – Letisko M.R. Štefánika, Letisko Košice – Barca, Letisko Poprad – Tatry, Letisko Sliač, Letisko Piešťany – pārvalda Slovenská správa letísk /Slovākijas Lidostu pārvalde/ un darbojas, pamatojoties uz Slovākijas Republikas Transporta, pasta un telekomunikāciju ministrijas izsniegto licenci, atbilstoši Likuma Nr. 143/1998 Z. z. par aviāciju 32. daļai).”; e) šādu tekstu pievieno „e) Līgumslēdzēji subjekti jūras vai iekšējo ostu un citu kuģu staciju pakalpojumu jomā”: „ČEHIJA Ostu operatori (Likuma Nr. 199/1994 Sb. par valsts iepirkumu 2.b) iedaļa). IGAUNIJA Subjekti, kas darbojas saskaņā ar Likuma par valsts iepirkumu 5. pantu (RT I 2001, 40, 224) un Konkurences likuma 14. pantu (RT I 2001, 56 332). KIPRA Kipras ostu pārvalde, kas izveidota ar 1973. gada likumu par Kipras ostu pārvaldēm (Η Αρχή Λιμένων Κύπρου, που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αρχής Λιμένων Κύπρου Νόμο του 1973). LATVIJA Iestādes, kas regulē ostu darbību saskaņā ar Likumu par ostām: Rīgas brīvostas pārvalde (Rīga free port authority) Ventspils brīvostas pārvalde (Ventspils free port authority) Liepājas ostas pārvalde (Liepāja port authority) Salacgrīvas ostas pārvalde (Salacgrīva port authority) Skultes ostas pārvalde (Skulte port authority) Lielupes ostas pārvalde (Lielupe port authority) Engures ostas pārvalde (Engure port authority) Mērsraga ostas pārvalde (Mērsrags port authority) Pāvilostas pārvalde (Pāvilosta port authority) Rojas ostas pārvalde (Roja port authority). LIETUVA Valstybės įmonė "Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija" (valsts uzņēmums „Klaipēdas jūras ostas pārvalde”) darbojas atbilstoši Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymas (Žin., 1996., Nr. 53-1245). Valstybės įmonė "Vidaus vandens kelių direkcija" (valsts uzņēmums „Iekšējo ostu ūdensceļu pārvalde”) darbojas atbilstoši Lietuvos Respublikos vidaus vandenų transporto kodeksas (Žin., 1996., Nr. 105-2393). Citi subjekti, kas darbojas jūras vai iekšējo ostu un citu kuģu staciju pakalpojumu jomā un atbilst Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymas (Žin., 2002., Nr. 118-5296) normām. UNGĀRIJA Sabiedrībai pieejamas ostas pilnībā vai daļēji pārvalda valsts atbilstoši 2000. gada likumam XLII par ūdens transportu (2000. évi XLII. törvény a vízi közlekedésről). MALTA L-Awtorita` dwar it-Trasport ta' Malta (Maltas Jūrniecības iestāde). POLIJA Podmioty zajmujące się zarządzaniem portami morskimi lub śródlądowymi i udostępnianiem ich przewoźnikom morskim i śródlądowym. (Subjekti, kas darbojas jūras ostu vai iekšējo ostu pārvaldes jomā, un ļaujot tās izmantot jūras un iekšējo ostu pārvadājumiem.). SLOVĒNIJA Morska pristanišča v državni ali delni lasti države, ko opravljajo gospodarsko javno službo, skladno s Pomorskim zakonikom (Uradni list RS, 26/01). SLOVĀKIJA Valsts pasūtījuma piešķīrējs atbilstoši grozījumiem ir definēts Likuma Nr. 263/1999 Z. z. par valsts iepirkumu 3. panta 2. un 3. daļā kā juridiska persona, kas darbojas iekšzemes navigācijas nozarē, nodrošinot ūdensceļu uzturēšanu, kā arī dibinot un uzturot plašākai sabiedrībai pieejamas ostas un ūdensceļu pakalpojumus (Likums Nr. 338/2000 Z. z. – piemēram, Prístav Bratislava, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo).” Briselē,/Bernē, Apvienotās valsts iepirkumu komitejas vārdā: priekšsēdētājs Puses delegācijas vadītājs, kas neieņem priekšsēdētāja amatu [1] OV L 114, 30.4.2002., 430. lpp. [2] OV L 236, 23.9.2003., 53. lpp., sk. 86. un turpmākos punktus. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs, OV L 134, 30.04.2004., 1. lpp. [4] OV L 199, 09.08.1993., 84. lpp. [5] OV L 114, 30.4.2002., 1. lpp. [6] OV L 114, 30.4.2002., 430. lpp.