Pamatojoties uz gada stabilitātes programmas tehnisko atjauninājumu, tiek plānots, ka Austrijas vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā sasniegs 8,0 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP – un nav tuvu tai.

Dati, kurus Austrijas iestādes paziņoja 2020. gada 31. martā un kurus pēc tam apstiprināja Eurostat, liecina, ka vispārējās valdības bilance Austrijā 2019. gadā sasniedza 0,7 % no IKP, savukārt vispārējās valdības bruto parāds bija 70,4 % no IKP. Saskaņā ar stabilitātes programmu Austrija plāno deficītu 8,0 % apmērā no IKP 2020. gadā, savukārt parāds tiek plānots 81,4 % apmērā no IKP.

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā paziņojumā pauda Padomei viedokli, ka pašreizējos apstākļos, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir pieļaujams iedarbināt šo klauzulu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

3.Parāda kritērijs

Valdības parāda attiecība pret IKP samazinājās no 74,0 % 2018. gadā līdz 70,4 % 2019. gadā. Minētais samazinājums galvenokārt ir saistīts ar primārās bilances uzlabošanos, un to atbalsta atlikumu un plūsmu korekcijas, kas izriet no samazinātas vērtības aktīvu atsavināšanas no “sliktajām bankām”, kuri iekļauti valdības kontos.

Paziņotie dati liecina, ka Austrija 2019. gadā ir izpildījusi parāda samazināšanas kritēriju, atpalikdama no tā par -6,1 % no IKP.

Līdz ar to analīze liecina, ka parāda kritērijs ir izpildīts, pamatojoties uz 2019. gada izpildes datiem.

4. Būtiskie faktori

Līguma 126. panta 3. punktā ir noteikts: ja kāda dalībvalsts neatbilst viena vai abu šo kritēriju izvirzītajām prasībām, Komisijai jāsagatavo ziņojums. Minētajā ziņojumā “ņem vērā arī to, vai valdības budžeta deficīts pārsniedz valdības investīciju izdevumus, kā arī ņem vērā visus citus būtiskus faktorus, tostarp dalībvalsts ekonomikas un budžeta stāvokli vidēji ilgā laikā”.

Minētie faktori ir sīkāk izskaidroti Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktā, kurā arī noteikts, ka nepieciešams pienācīgi ņemt vērā jebkurus citus faktorus, kurus attiecīgā dalībvalsts uzskata par būtiskiem, lai pilnībā novērtētu atbilstību deficīta un parāda kritērijiem, un par kuriem dalībvalsts paziņojusi Padomei un Komisijai.

Kā minēts Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 4. punktā, novērtējot atbilstību deficīta kritērijam 2020. gadā, tā kā valdības parāda attiecība pret IKP pārsniedz atsauces vērtību 60 % no IKP un nav izpildīts dubultais nosacījums, proti, deficītam jāpaliek tuvu atsauces vērtībai un tā atsauces vērtības pārsniegumam jābūt īslaicīgam, minētos būtiskos faktorus nevar ņemt vērā soļos, ko veic, lai attiecībā uz Austriju, pamatojoties uz deficīta kritēriju, pieņemtu lēmumu par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu.

Pašreizējā situācijā attiecībā uz 2020. gadu jāņem vērā vēl viens svarīgs faktors – Covid-19 pandēmijas ekonomiskā ietekme, kura ļoti nopietni ir skārusi budžeta situāciju un kuras dēļ perspektīva ir ārkārtīgi nenoteikta. Pandēmijas rezultātā ir arī iedarbināta vispārējā izņēmuma klauzula.

4.1. Covid-19 pandēmija

Covid-19 pandēmija ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir būtiska negatīva ietekme Eiropas Savienībā. Ietekme uz IKP pieaugumu būs atkarīga gan no pandēmijas ilguma, gan no pasākumiem, kas veikti valstu iestāžu un Eiropas un pasaules līmenī, lai palēninātu tās izplatību, aizsargātu ražošanas jaudas un atbalstītu kopējo pieprasījumu. Dalībvalstis jau ir pieņēmušas vai pieņem budžeta pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmu kapacitāti un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Ir pieņemti arī būtiski likviditātes atbalsta pasākumi un citas garantijas. Ņemot vērā sīkāku informāciju, kompetentajām statistikas iestādēm ir jāpārbauda, vai minētajiem pasākumiem un garantijām ir tūlītēja ietekme uz vispārējās valdības bilanci. Kopā ar saimnieciskās darbības samazināšanos minētie pasākumi veicinās krietni lielāka valdības budžeta deficīta un parāda veidošanos.

4.2. Ekonomikas stāvoklis vidējā termiņā

Covid-19 pandēmija spēcīgi ietekmē Austrijas izaugsmes izredzes. Tā kā Austrijas ekonomika ir neliela un atvērta, norises šajā valstī ir cieši saistītas ar norisēm tās svarīgākajās tirdzniecības partnervalstīs. Rezultātā vīrusa izplatības ierobežošanas pasākumi un ar tiem saistītie piegādes ķēžu traucējumi ietekmēja gan pieprasījumu, gan piedāvājumu ekonomikā, izraisot plašu lejupslīdi. Starptautisko ceļošanas ierobežojumu dēļ īpaši smagi skartas ir ar tūrismu saistītās nozares. Tomēr, ņemot vērā salīdzinoši straujo jaunu inficēšanās gadījumu skaita kritumu, Austrija bija viena no pirmajām dalībvalstīm, kas paziņoja par pārvietošanās ierobežojumu pakāpenisku atvieglošanu, sākot no aprīļa vidus. Tādēļ paredzams, ka ekonomikas sarukums gada pirmajā pusē būs nedaudz mazāks nekā citās eurozonas dalībvalstīs. Komisijas 2020. gada pavasara prognozē paredzēts, ka reālais IKP šajā gadā samazināsies par 5,5 %, kas ir vispārīgs pieņēmums, un tas jo īpaši ietekmēs iekšzemes pieprasījumu un pakalpojumu eksportu. Tas ir mīkstinošs faktors novērtējumā par dalībvalsts atbilstību deficīta kritērijam 2020. gadā. Pieņemot, ka situācija pakāpeniski normalizēsies, paredzams, ka IKP izaugsme atsāksies gada otrajā pusē, kam 2021. gadā sekos stabila ekonomikas atlabšana 5,0 % apmērā. Makroekonomiskajai perspektīvai ir raksturīga ārkārtīga nenoteiktība saistībā ar to, cik ilgi turpināsies Covid-19 pandēmija un no tās izrietošā ietekme uz ekonomiku

4.3. Budžeta stāvoklis vidējā termiņā

Pamatojoties uz budžeta izpildes datiem un Komisijas prognozi, Austrija 2019. gadā sasniedza savu vidēja termiņa budžeta mērķi.

Saskaņā ar stabilitātes programmu pandēmijas sociālekonomisko seku mazināšana ir viens no centrālajiem krīzes pārvaldības elementiem un lielā mērā ietekmē budžeta dinamiku. Federālā valdība ir nākusi klajā ar visaptverošu atbalsta paketi 38 miljardu EUR apmērā (aptuveni 9,9 % no IKP). Ar koronavīrusu saistītās atbalsta paketes galvenais mērķis ir nodrošināt veselības aprūpi, nodrošināt darbvietas un saglabāt uzņēmumu atrašanos Austrijā. Atbalsta paketes pasākumi ietver tūlītēju palīdzību MVU, publisko izdevumu palielināšanu veselības aprūpei un sociālajai politikai, tiešu likviditātes nodrošināšanu un pārvedumus grūtībās nonākušiem uzņēmumiem, līdzekļus daļējam bezdarbam un nodokļu atlikšanu. Turklāt prognozēs vēl nav iekļauta turpmāko ekonomikas atjaunošanas pasākumu ietekme uz budžetu.