LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 23.9.2009 
SEC(2009) 1235   
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
Priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
 
par Kopienas finanšu sist ēmas makrouzraudz ību un Eiropas Sist ēmisko risku komitejas 
izveidošanu 
  
Priekšlikumam 
 
PADOMES L ĒMUMS, 
 
ar kuru Eiropas Centr ālajai bankai uztic konkr ētus uzdevumus saist ībā ar Eiropas 
Sistēmisko risku komitejas darb ību 
  
Priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
 
ar ko izveido Eiropas Banku iest ādi 
  
Priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
 
ar ko izveido Eiropas Apdrošin āšanas un fond ēto pensiju iest ādi 
  
Priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
 
ar ko izveido Eiropas V ērtspapīru un tirgu iest ādi 
  
 
LV    LV  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS   
 
 
{COM(2009) 499 gal īgā redakcija} 
{COM(2009) 500 gal īgā redakcija } 
{COM(2009) 501 gal īgā redakcija } 
{COM(2009) 502 gal īgā redakcija } 
{COM(2009) 503 gal īgā redakcija } 
{SEC(2009) 1234} 
LV 3   LV 1. IEVADS  
Eiropas Komisija 2009. gada 27. maija pazi ņojumā „Eiropas finanšu uzraudz ība” 
ierosināja veikt izmai ņas Eiropas finanšu uzraudz ībā, lai novērstu nesen ās finanšu 
krīzes atklātos trūkumus. Jo īpaši tā piedāvāja izveidot:  
• Eiropas Sist ēmisko risku padomi vai komiteju (ESRK) , lai nov ērtētu 
apdraudējumu finanšu sist ēmas stabilit ātei kopum ā („makrouzraudz ība”) un 
nodrošinātu agrīno brīdināšanu par sist ēmas risku veidošanos un attiec īgā 
gadījumā — ieteikumus turpm ākai rīcībai; 
• Eiropas Finanšu uzraudz ības sistēmu (EFUS)  atsevišķu finanšu iest āžu 
uzraudzībai („mikrouzraudz ība”), ko veido valstu finanšu uzraudz ības iestāžu 
tīkls, kas str ādā kopā ar trīs jaunajām Eiropas uzraudz ības iestādēm (EUI)  banku, 
vērtspapīru un apdrošin āšanas un fond ēto pensiju jom ā. 
Eiropadome 2009. gada 18.–19. j ūnijā šos priekšlikumus apstiprin āja, tomēr 
uzsverot, ka EUI pie ņemtie lēmumi nedr īkst tieši skart dal ībvalstu fisk ālos 
pienākumus. 
Šis ietekmes nov ērtējums ir pievienots ties ību aktu projektiem, ar kuriem nosaka 
ESRK un EFUS izveidi. Lai jo īpaši preciz ētu EUI pieš ķirto pilnvaru apjomu 
ierosināt saistošus tehniskos standartus, dr īz tiks ieviesti groz ījumi attiec īgajos 
Kopienas ties ību aktos. 
2. APSPRIEDES UN PROCESS  
Komisija r īkoja publisku apspriedi par 27. maija pazi ņojumu, un t ā noslēdzās 
15. jūlijā. Tika sa ņemti 98 iesniegumi, un vairum ā no tiem bija pausts atbalsts 
paziņojumā izteiktajiem priekšlikumiem par uzraudz ību. Ietekmes nov ērtējuma 
koordinācijas grupa, kuru veidoja daž ādu ģenerāldirektorātu pārstāvji, tikās divreiz, 
lai koordin ētu šī ietekmes nov ērtējumu sagatavošanu. 
3. PROBLĒMU PRECIZ ĒŠANA  
Pamatojoties uz visp ārējām probl ēmām, kas bija konstat ētas paziņojumam 
pievienotaj ā ietekmes nov ērtējumā, attiecībā uz ESRK un EFUS izveidi tika 
noteiktas daudz konkr ētākas problēmas. 
Attiecībā uz EFUS t ās ir šādas. 
• Kā nodrošin āt saskaņotu tehnisko noteikumu vienotu kopumu un šo noteikumu 
konsekventu piem ērošanu. 
• Kā nodrošin āt uzraudz ības iestāžu kolēģiju labu darb ību, īpaši atbilst īgas 
informācijas nodrošin āšanas ziņā visiem kol ēģijas locek ļiem. 
LV 4   LV • Kā panākt vienošanos starp izcelsmes valsts un uz ņēmējvalsts uzraudz ības 
iestādēm jautājumos, kuros nepieciešams pan ākt vienošanos. 
• Ir nepieciešams pan ākt labāku koordin āciju starp uzraudz ības iestādēm un 
saskaņotu rīcību ārkārtas situācijās finanšu jom ā. 
• Kā izvairīties no dal ībvalstu fisk ālo pienākumu skaršanas saska ņā ar Eiropadomes 
secinājumiem un vienlaikus nekav ēt EUI darb ību jomās, kas neskar dal ībvalstu 
fiskālos pienākumus. Tas nodrošin ās subsidiarit ātes principa iev ērošanu EUI 
darbībā, jo tiešās fiskalitātes joma ir ekskluz īvā dalībvalstu kompetenc ē. 
Attiecībā uz ESRK t ās ir šādas. 
• Kā nodrošin āt maksim ālu ESRK efektivit āti, ņemot vērā, ka tai nevar pieš ķirt 
saistošas pilnvaras, jo jau ir pie ņemts politisks l ēmums nepieš ķirt tai juridiskas 
personas statusu. 
• ESRK brīdinājumiem un ieteikumiem j āsasniedz īstais adres āts un jāpanāk vēlamā 
rīcība, cenšoties ar to neizrais īt krīzi. 
• ESRK jāsaņem inform ācija, kas nepieciešama efekt īvu makrouzraudz ības 
novērtējumu veikšanai. 
• ESRK ir nepieciešams sekretari āts, kura strukt ūra un atrašan ās vieta ļauj veikt 
funkcijas ar zem ām izmaks ām. 
• ESRK strukt ūrā un darbībā jāievēro subsidiarit ātes princips.  
4. MĒRĶI 
Ietekmes nov ērtējumā, kas pievienots 27. maija pazi ņojumam, noteiktie īpašie mērķi 
tiek uzskat īti par visp ārējiem mērķiem šā ietekmes nov ērtējuma nolūkiem, jo šaj ā 
gadījumā analīzes līmenis ir detaliz ētāks. 
ESRK un EFUS ir noteikti ar ī vairāki konkrēti mērķi. 
EFUS 
a. uzņemties visus pašreiz ējo ES uzraudz ības komiteju uzdevumus; 
b. nodrošin āt kopēju noteikumu kopumu; 
c. nodrošin āt konsekventu ES noteikumu piem ērošanu; 
d. noteikt, k ā nodrošin āt kopēju uzraudz ības kultūru, tostarp sekm īgu un 
pastāvīgu uzraudz ības iestāžu kolēģiju attīstību; 
e. noteikt, vai/k ā piešķirt pilnties īgas uzraudz ības pilnvaras atseviš ķām 
iestādēm; 
LV 5   LV f. noteikt, k ā koordinēt un efekt īvi pārvaldīt krīzes situācijas; 
g. nodrošin āt vajadzīgās informācijas pieejam ību; 
h. noteikt aizsargpas ākumus, lai izvair ītos no dal ībvalstu fisk ālo pienākumu 
ietekmēšanas; 
i. nodrošin āt EUI neatkar ību. 
ESRK 
a. izstr ādāt atbilstīgu kārtību inform ācijas iegūšanai par finanšu stabilit ātes 
makroekonomiskajiem apdraud ējumiem; 
b. identific ēt makrouzraudz ības apdraud ējumus Eirop ā; 
c. brīdināt attiecīgās puses un ieteikt atbilst īgu rīcības veidu; 
d. noteikt, k ā panākt efektīvu brīdinājumu/ieteikumu iev ērošanas kontroli; 
e. nodrošin āt ESRK neatkar ību. 
Turklāt sistēmas mēroga mērķis ir nodrošin āt, ka abi l īmeņi (ESRK un EFUS) 
sadarbojas, lai konstat ētu un reaģētu uz transvers āliem apstākļiem, kas ietekm ē gan 
mikrouzraudz ības, gan makrouzraudz ības līmeņa stabilitāti (piemēram, atalgojuma 
politikas nost ādnes). 
5. POLITIKAS RISIN ĀJUMU ANAL ĪZE UN SAL ĪDZINĀJUMS  
Risinājumi attiec ībā uz EFUS un ESRK tika apl ūkoti šādās jomās. 
a. Pilnvaras un kompetences 
Attiecībā uz EFUS šaj ā sadaļā tika aplūkotas šādas jomas. 
• Pilnvaras nodrošin āt saskaņotu noteikumu vienotu kopumu . Šajā gadījumā ir 
paredzēti divi pilnvaru tipi: pirmk ārt, pilnvaras ierosin āt saistošus tehniskus 
noteikumus, kuriem nepieciešams Komisijas apstiprin ājums, jom ās, kuras tiks 
noteiktas paredzamajos groz ījumos nozaru ties ību aktos; otrk ārt, pilnvaras 
iejaukties, ja ir raduš ās domstarp ības starp valstu uzraudz ības iestādēm 
jautājumos, kuros j āpanāk vienošan ās, piemēram, par p ārrobežu grupu, 
uzņemoties starpnieka pien ākumus un attiec īgā gadījumā pieņemot saistošu 
lēmumu. 
• Pilnvaras nodrošin āt konsekventu ES noteikumu piem ērošanu . Ja rodas aizdomas, 
ka valsts uzraudz ības iestāde pārkāpj piemērojamos noteikumus, EUI var ēs izdot 
ieteikumu, kuram ar Komisijas l ēmumu var ētu piešķirt juridisku sp ēku 
neievērošanas gad ījumā. Kā galējo līdzekli un pamatojoties uz tieši 
piemērojamiem Kopienas noteikumiem, EUI var ētu adresēt lēmumu finanšu 
iestādei, ja valsts uzraudz ības iestāde ignorē Komisijas l ēmumu. 
LV 6   LV • Nodrošināt kopēju uzraudz ības kultūru un konsekventu uzraudz ības praksi . EUI ir 
jāturpina un j āpaplašina 3. l īmeņa komiteju loma šaj ā jomā, tostarp apm ācība, kā 
arī jāatbalsta uzraudz ības iestāžu kolēģiju darbība, tostarp nosakot izplat āmo 
informāciju un pārvaldot datu b āzi. 
• Pilntiesīgas uzraudz ības pilnvaras . Tika pie ņemts lēmums vis ās regulās, ar kurām 
nosaka k ādas EUI izveidi, iek ļaut pantu, kas dotu iesp ēju piešķirt tiešas 
uzraudzības pilnvaras noteikta veida iest ādēm, bet tikai veicot t ālākus grozījumus 
nozaru ties ību aktos. Patlaban š āda iespēja ir paredz ēta tikai  kredītreitingu 
aģentūrām. 
• Pilnvaras kr īzes situācijās. Šajā ziņā tika uzskat īts, ka EUI j ābūt iespējai pieņemt 
lēmumus, kuru adres āts ir valstu uzraudz ības iestādes, attiec ībā uz visu attiec īgās 
nozares ties ību aktu spektru, ja Komisija ir izsludin ājusi ārkārtas stāvokli. 
• Pilnvaras v ākt un pārvaldīt mikrouzraudz ības inform āciju. EUI jābūt pieejamai 
vismaz tai inform ācijai, ko patlaban sa ņem 3. līmeņa komitejas (anonimiz ēti un 
kopsavilkuma dati).  Būtu lietderīgi un loģiski, ja EUI var ētu piepras īt, lai valstu 
uzraudzības iestādes pēc pamatota piepras ījuma sniegtu inform āciju, kas 
nepieciešama EUI funkciju veikšanai, tostarp inform āciju par atseviš ķām finanšu 
iestādēm. 
• Dalībvalstu fisk ālo pienākumu aizsargpas ākumi . Tā vietā, lai ietvertu to k ā 
deklaratīvu noteikumu vai ļautu dalībvalstīm pašām spriest, kad ir skarti to 
fiskālie pienākumi, tika uzskat īts, ka būtu atbilstoš āk, ja Padome ar kvalific ētu 
balsu vair ākumu pie ņemtu lēmumu gad ījumos, kad dal ībvalstij un EUI ir raduš ās 
domstarpības par to, vai EUI l ēmumā ir skarti attiec īgās dalībvalsts fisk ālie 
pienākumi. 
Attiecībā uz ESRK šaj ā sadaļā tika aplūkotas šādas jomas. 
• Brīdinājumu un ieteikumu iev ērošanas kontrole . Obligāta to iev ērošana nav 
iespējama, jo strukt ūra, kurai nav juridiskas personas statusa, nevar izdot saistošus 
tiesību aktus, un piln īga kontroles neesam ība apdraud ētu to lietder ību, tāpēc par 
labāko risinājumu tika uzskat īts „ievērošanas vai paskaidrojuma” pien ākums. 
• Informācijas pieejam ība. ESRK nevar ētu izdot pamatotus br īdinājumus un 
ieteikumus, ja tai neb ūtu pieejami kopsavilkuma dati ES vai valsts l īmenī. To 
varētu virzīt caur EUI. Turkl āt, ļaujot ESRK p ēc pamatota piepras ījuma piek ļūt 
datiem par atseviš ķām iestādēm, tiktu uzlabota t ās efektivit āte. 
• Brīdinājumu un ieteik umu publiskošana . Tika uzskat īts, ka regul ārai publiskošanai 
var būt negatīva ietekme, jo t ā var izrais īt krīzes, savuk ārt īpaša publiskošana b ūtu 
noderīga neievērošanas gad ījumā. Konkrētu publiskošanas vai nepubliskošanas 
kritēriju noteikšana var ētu būt sarežģīts process, t āpēc par labāko risinājumu tika 
uzskatīts ļaut ESRK pašai spriest, kad nepieciešama publiskošana p ēc ad hoc  
principa. 
b. Organizācija un strukt ūra 
LV 7   LV Attiecībā uz EFUS šaj ā sadaļā tika aplūkotas šādas jomas. 
• Kopējā koordinācijas komiteja . Apvienota komiteja, kurai ir juridiskas personas 
statuss, var ētu pieņemt tiesību aktus, kas nosaka tr īs EUI veiktas saska ņotas 
intervences pien ākumu, un ties ību aktus par konglomer ātiem. Tom ēr apvienota 
komiteja, kurai ir juridiskas personas statuss, var ētu nozīmēt papildu izmaksas, 
piemēram, sekretari ātam. Kopum ā tiek uzskat īts, ka daudz piem ērotāk ir izveidot 
elastīgu apvienotu komiteju, kurai nav ju ridiskas personas statusa, l īdz tam, kad 
tiks veikts pirmais EFUS darb ības pārskats. Tiks izveidota konglomer ātu 
apakškomiteja.  
• Balsošanas proced ūra. Tika nolemts, ka vienk āršs valdes locek ļu balsu vair ākums 
ir efektīvākais risin ājums EUI darb ības nodrošin āšanai atseviš ķos gadījumos, 
savukārt kvalific ēts balsu vair ākums ir izmantojams horizont āliem jautājumiem, 
piemēram, saistošu tehnisko standartu, ieteikumu un pamatnost ādņu 
priekšlikumiem un finanšu un budžeta l ēmumiem. 
• Attiecīgo ieinteres ēto pušu iesaist īšana un loma . Ja nenotiktu apspriešan ās ar 
ieinteresētajām pusēm un norisin ātos tikai  ad hoc publiskās apspriedes, 
pasliktinātos intervences kvalit āte. Arī atklātu publisko apspriežu r īkošana par 
katru EUI darb ību būtu nelietder īga. Nebūtu pietiekami ar vienu ieinteres ēto pušu 
padomdev ēju grupu, ņemot vērā trīs EUI darba daž ādos aspektus. T āpēc par 
labāko risinājumu tiek uzskat īta atsevišķu padomdev ēju grupu izveide katrai EUI. 
Attiecībā uz ESRK šaj ā sadaļā tika aplūkotas šādas jomas. 
• Valdes lielums un zin āšanu līmenis . Lai nodrošin ātu efektīvu ESRK darb ību, 
valdes pien ākums ir nodrošin āt atbilstīgu zināšanu un viedok ļu pārstāvību. 
Eiropadomes apstiprin ātajā Komisijas priekšlikum ā ir izteikts ierosin ājums par 
šādu valdes sast āvu: 
* Eiropas Centr ālās bankas priekšs ēdētājs un priekšs ēdētāja vietnieks; 
* visu ES valstu centr ālo banku vad ītāji; 
* viens Eiropas Komisijas p ārstāvis; 
* visu Eiropas Uzraudz ības iestāžu pārstāvji; 
* viens uzraudz ības iestādes pārstāvis no katras dal ībvalsts bez 
balsstiesībām; 
* viens p ārstāvis no Ekonomikas un finanšu komitejas bez balssties ībām. 
• Brīdinājumu adres āti. Šķiet, ka efekt īvākais risinājums ESRK m ērķu sasniegšanai 
ir noteikt adres ātus (dalībvalstis, valstu uzraudz ības iestādes, Eiropas uzraudz ības 
iestādes un Komisija). Neb ūtu lietderīgi un efekt īvi ierobežot iesp ējamo adres ātu 
loku. Makrouzraudz ības strukt ūrai nav vajadz ības ietvert atseviš ķas finanšu 
iestādes kā iespējamos adres ātus. 
LV 8   LV • Ieinteresēto pušu iesaist īšana un apspriešan ās. Tika uzskat īts, ka ir nepieciešams 
izveidot konsultat īvu speciālistu komiteju, sapulc ējot tajā ekspertus no daž ādām 
ESRK dal ībiestādēm, lai attiec īgā gadījumā pilnveidotu sekretari āta analīzi. 
Nevajag izsl ēgt arī plašāku ad hoc  konsultāciju iespējamību. 
c. Finans ējums 
Attiecībā uz EFUS tika izskat īti dažādi risinājumi, sākot no 100 % dal ībvalstu 
finansējuma līdz 100 % finans ējumam no Kopienas budžeta. Izv ēlētais risinājums ir 
60 % dalībvalstu finans ējuma un 40 % Kopienas subs īdijas. Šī proporcija nodrošin ās 
EUI neatkar ību gan no dal ībvalstīm, gan Kopienas, dos finans ējuma stabilit āti un 
atspoguļos EUI m ērķu būtisko Kopienas aspektu. 
Attiecībā u z  E S R K  i z v ērtētie risinājumi ietv ēra sekretari āta darbības un atrašan ās 
vietas nodrošin āšanu: to var ētu uzticēt Komisijai, centr ālo banku virtu ālam tīklam 
vai Eiropas Centr ālajai bankai. Tika nolemts, ka lab ākais risin ājums ESRK 
sekretariātam būtu, ja tā darbību nodrošin ātu Eiropas Centr ālā banka. 
6. IZVĒLĒTO RISIN ĀJUMU IETEKME  
ESRK un EFUS izveides specifisko ietekmi uz daž ādām struktūrām, kuras t ā skar 
tieši, var analiz ēt šādi. 
• Valstu uzraudz ības iestādes. EUI veicin ās finanšu uzraudz ības saska ņošanu 
Eiropas Savien ībā, ierosinot saistošus tehniskos  noteikumus un uzraugot valstu 
uzraudzības iestāžu īstenoto ES noteikumu piem ērošanu. V ēl tās atvieglos 
uzraudzības iestāžu kolēģiju darbību un uztur ēs informācijas datu b āzes, kas 
noderēs uzraudz ības iestādēm kolēģijās. Valstu uzraudz ības iestādes varēs iesniegt 
apelācijas par Eiropas Uzraudz ības iestāžu pieņemtiem l ēmumiem. ESRK 
pienākums būtu palīdzēt valstu uzraudz ības iestādēm gūt labāku izpratni par to 
rīcības ietekmi uz ekonomisko un finanšu sist ēmu plašākā skatījumā. Tomēr ir 
iespējams valstu uzraudz ības iestāžu slodzes pieaugums attiec ībā uz inform ācijas 
sniegšanu un „iev ērošanas vai paskaidrojuma” pras ību pēc ESRK ieteikuma 
saņemšanas. 
• Valstu finanšu ministrijas . Tās gūs labumu no uzlabot ās finanšu stabilit ātes 
Eiropas Savien ībā un riska samazin ājuma attiec ībā uz lielām finanšu iest āžu 
glābšanas izmaks ām. Tām būs pieejamas ESRK veikt ās sistēmisko risku anal īzes, 
un attiec īgā gadījumā tās saņems brīdinājumus un ieteikumus.  Dalībvalstu 
fiskālais pienākums tiks aizsarg āts ar droš ības klauzulu EUI regul ās. No otras 
puses, ir iesp ējams, ka dal ībvalstīm nāksies piedal īties Eiropas Uzraudz ības 
iestāžu finansēšanā saskaņā ar nosakāmajiem finans ēšanas meh ānismiem. 
• 2. un 3. l īmeņa komitejas. Līdz ar EFUS izveidi 3. l īmeņa komitejas beigs 
darboties, un to funkcijas piln ībā pārņems EUI. Tom ēr jaunās iestādes pēc 
iespējas nodrošin ās 3. līmeņa komiteju darba turpin āšanu. Ir paredz ēts paturēt 
pašreizējos darbiniekus un palielin āt personālu. 2. līmeņa komitejas turpin ās 
darboties k ā līdz šim. 
LV 9   LV • Eiropas Centr ālā Banka. Eiropas Centr ālā banka būs iesaistīta, gan piedaloties 
ESRK, gan nodrošinot ESRK sekretari āta darbību. 
• Valstu centr ālās bankas. Dalībai ESRK un sekretari āta darba atbalst īšanai 
nevajadzētu radīt būtiskas papildu izmaksas valstu centr ālajām bankām. 
• Finanšu iest ādes. Uzlabotā pārrobežu un starpnozaru uzraudz ība samazin ās lielo 
finanšu grupu atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas, pateicoties saska ņotiem 
standartiem un uzraudz ības praksei. ESRK veicin ās uzlabotu uz ņēmējdarbības 
vidi, veicot efekt īvus krīzes novēršanas pas ākumus ES. ES re ģistrēto 
kredītreitingu a ģentūru darbību turpmāk varēs tieši uzraudz īt Eiropas V ērtspapīru 
un tirgu iest āde, tādējādi nodrošinot liel āku saska ņotību un izmaksu 
samazinājumu. Trīs EUI kop ējās koordin ācijas komitejas izveidošana k ļūs par 
pamatu turpm ākai finanšu konglomer ātu novērošanas stiprin āšanai. 
• Citas ieinteres ētās puses. Lai nodrošin ātu atbilstīgu ieinteres ēto pušu ieguld ījumu 
EUI lēmumu pie ņemšanas proces ā, tiks izveidota īpaša ieinteres ēto pušu grupa 
katrai iest ādei, un to veidos tr īsdesmit dal ībnieki, kas proporcion āli pārstāvēs 
patērētājus, nozari un darba ņēmējus. ESRK b ūs iespēja attiecīgā gadījumā rīkot 
plašas apspriešan ās un ir pieejama konsultat īva speciālistu komiteja. 
EFUS izmaksas ir apr ēķinātas, pamatojoties uz tr īs izmaksu kategorij ām: person āla, 
infrastrukt ūras un darb ības izmaksas. Ir apr ēķināts, ka kop ējās Eiropas uzraudz ības 
iestāžu izveides izmaksas ir aptuveni 36 miljoni euro pirmaj ā darbības gadā 
(2010. gads) un sasniegs vair āk nekā 67 miljonus euro p ēc trīs gadiem (2013. gads). 
Personāla izmaksu apr ēķinu pamat ā ir pieņēmums, ka katras EUI m ērķis būs divreiz 
palielināt darbinieku skaitu sal īdzinājumā ar darbinieku skaitu pašreiz ējās 3. līmeņa 
komitejās to darbības pirmaj ā gadā. Tas nozīmē, ka darbinieku skaits palielin āsies no 
aptuveni 20 l īdz 40 visās trīs iestādēs. 
Tā kā ESRK sekretari āta darbību nodrošin ās Eiropas Centr ālā banka un Eiropas 
Centrālo banku sist ēma, ESRK nerad īs tiešas izmaksas Kopienas vai dal ībvalstu 
budžetā, izņemot izmaksas par nor īkoto person ālu. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Regulās, ar kur ām nosaka EFUS un ESRK izveidi, ir paredz ēta jaunās Eiropas 
finanšu uzraudz ības sistēmas novērtēšana trīs gadus p ēc tās faktiskā darbības 
sākuma. Komisija sagatavos divus zi ņojumus attiec īgi par EFUS un ESRK darb ības 
pieredzi. Komisija pie ņems lēmumu par gal īgo rādītāju kopumu attiec īgo 
novērtējumu veikšanas laik ā.