KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI_x000b__x000b_ Kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2013. gadā /* COM/2014/0342 final - 2014/ () */





1. Kopsavilkums Pieņemot šo kopsavilkuma ziņojumu, pamatojoties uz Komisijas ģenerāldirektoru un dienestu vadītāju izteiktajām deklarācijām un atrunām savos gada darbības pārskatos, Komisija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību. ES līdzekļu tiešās pārvaldības jomā Komisija uzskata, ka nostiprinātas iekšējās kontroles sistēmas un patiesa attiecināmības noteikumu un citu noteikumu vienkāršošana bija galvenie elementi nolūkā samazināt kļūdu īpatsvaru. Detalizētākas kontroles ir dārgas, un Komisija uzskata, ka papildu kontroles būtu jāveic tikai tad, ja var pierādīt, ka iespējamie ieguvumi pārsniedz Komisijas un saņēmēju izmaksas. Lai risinātu konkrētās problēmas dalītajā pārvaldībā, Komisija pauž skaidru nostāju par vairākiem jautājumiem: - Dalībvalstu iestādēm būtu maksimāli jāizmanto visi pieejamie instrumenti, lai novērstu kļūdas un efektīvi izpildītu savus pienākumus un saistības attiecībā uz visām programmām saskaņā ar dalīto pārvaldību ar mērķi aizsargāt ES budžetu. Tām būtu jānovērš atlikušās nepilnības savās pārvaldības un kontroles sistēmās. Komisija turpinās sniegt nozīmīgus kontroles rādītājus un statistikas datus, kas atvieglo dalībvalstu līdzekļu pārvaldības rūpīgu analīzi. - Komisija nepieciešamības gadījumā pastiprinās savu revīzijas sistēmu un stratēģiju, lai noteiktu atlikušās nepilnības dalībvalstu sistēmās, jo īpaši tajās, kurās ir vislielākais risks attiecībā uz ES programmu īstenošanu. - Komisija turpinās īstenot noteikumus par maksājumu apturēšanu un pārtraukšanu, ja tiks konstatēti nopietni trūkumi. Ja nepieciešams, tā izmantos jauno mehānismu lauksaimniecības maksājumu apturēšanai kā jaunu ex-ante instrumentu, lai aizsargātu ES budžetu no dalībvalstu kontroles sistēmu nepilnībām. - Komisija uzdod veikt finanšu korekcijas dalībvalstīm, kas nav īstenojušas drošas sistēmas. Tā izmantos neto finanšu korekciju instrumentu, ja ir izpildīti jaunajā tiesiskajā regulējumā izklāstītie noteikumi. Salīdzinājumā ar 2012. gadu pieauga ģenerāldirektoru izteikto atrunu finanšu tvērums. Tas līdzekļu un metodoloģijas jomā ir rezultāts papildu centieniem, lai precīzāk novērtētu riskam pakļautās summas un atlikušo kļūdu īpatsvaru. Ir pilnīgi skaidrs, ka tas nav saistīts ar dienestu finanšu pārvaldības pasliktināšanos. Tā kā programmas un kontroles sistēmas tiek īstenotas daudzus gadus, uzraudzības un kontroles sistēmu un ES budžeta pārvaldības nepilnību faktisko ietekmi var novērtēt, tikai ņemot vērā koriģējošo pasākumu finansiālo ietekmi turpmākajos pārskata gados. Šajā ziņojumā Komisija izvērtē galvenos sasniegumus darbības novērtēšanas un ziņošanas sistēmu uzlabošanā. Tā atkārtoti uzsver savu ciešo apņemšanos turpmāk stiprināt šīs sistēmas. Cenšoties saglabāt savas ziņošanas struktūras pēc iespējas vienkāršākas, tā sniedz dienestiem konkrētus norādījumus: - attiecībā uz dažādiem kopsavilkuma ziņojumiem, piemēram, novērtējuma ziņojumu un kopsavilkumu, centrālajiem dienestiem būtu jādara viss iespējamais, lai novērstu pārklāšanos; - attiecībā uz individuāliem gada darbības pārskatiem 1. daļā būtu jāietver taisnīgs un patiess pārskats par politikas sasniegumiem. Tas vislabāk ir paveicams tādā pašā formātā kā plānošanas dokumentos. Ticamības deklarācijā galvenā uzmanība būtu jāvelta pārvaldības un finanšu jautājumiem. 2. 1 Atbildības ķēde un pārvaldības ziņojumi Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 317. pantu Eiropas Komisija atbilstoši pieejamo apropriāciju apjomam uzņemas atbildību par ES budžeta izpildi, ievērojot pareizas finanšu pārvaldības principus. Saskaņā ar to dalībvalstīm jāsadarbojas ar Komisiju, lai nodrošinātu to, ka apropriācijas izmanto saskaņā ar minētajiem principiem. Komisāru kolēģija uztic politisko un pārvaldības mērķu praktisko īstenošanu ģenerāldirektoriem un dienestu vadītājiem, kas (kā deleģētie kredītrīkotāji) saņem līdzekļus darbībai. Šādu decentralizētu pārvaldības organizāciju raksturo dažādu dalībnieku pienākumu skaidrs nodalījums. Deleģētie kredītrīkotāji ir pilntiesīgi noteikt vispiemērotāko un efektīvāko kontroles sistēmu, lai nodrošinātu to līdzekļu pareizu un efektīvu pārvaldi, par ko tie ir atbildīgi. Gada darbības pārskati ir galvenais līdzeklis, ar ko deleģētie kredītrīkotāji sniedz atskaiti par to, kā ir pārvaldīti cilvēkresursi un finanšu līdzekļi, par kuriem tie ir atbildīgi. Deleģētie kredītrīkotāji gada darbības pārskatos ziņo par savu pienākumu[1] izpildi, tajā ietverot visus ar pārvaldību saistītos jautājumus, kas jādara zināmi kolēģijai. Katrā gada darbības pārskatā ir ietverta parakstīta deklarācija, kurā ģenerāldirektors vai dienesta vadītājs kā deleģētais kredītrīkotājs apliecina, ka pārskats ir taisnīgs un patiess un tajā ir ievērota likumība un pareizība, kā arī pareizas finanšu pārvaldības principi, un nav izlaista svarīga informācija. Ja nepieciešams, deklarācijā ietver atrunas attiecībā uz konkrētām ieņēmumu un izdevumu jomām. Gada darbības pārskata 1. daļā deleģētais kredītrīkotājs katru gadu sniedz informāciju par progresu, kas panākts virzībā uz pārvaldības plānā noteiktajiem politikas mērķiem, pamatojoties uz pārskata sniegšanas brīdī pieejamo informāciju. Šī informācija attiecas uz ieguldījumiem, ieguvumiem, vidēja termiņa rezultātiem un ilgtermiņa ietekmi. Būtu skaidri jānošķir Komisijas pienākums ziņot par sasniegto progresu ceļā uz politikas mērķiem un atbildība par to sasniegšanu. Komisijas dienesti ir atbildīgi par budžeta izpildi un finanšu programmu pārvaldību, pienācīgi ievērojot pārvaldības veidus. Turklāt, lai arī Komisija ir apņēmusies panākt to, ka minētās finanšu programmas sniedz vēlamos rezultātus praksē, likumdevēji, dalībvalstu iestādes un vairāki citi dalībnieki valstu, reģionālajā un vietējā līmenī arī ietekmē rezultātu un ietekmes sasniegumus. Turklāt daudzi ārējie faktori (sociālie, demogrāfiskie, ekonomiskie un vides faktori), kas ir ārpus ģenerāldirektoru kontroles, ietekmē politikas sasniegumus (vai neveiksmes), kas izriet no Komisijas dienestu iniciatīvām. Lai nodrošinātu, ka ticamības deklarācija gada darbības pārskatā pilnībā atbilst finansiālajai atbildībai par ES budžeta izpildi, Komisija apstiprina, ka tajos galvenā uzmanība būtu jāvelta pārvaldības un finanšu jautājumiem. Katrā gada darbības pārskatā ir skaidri apstiprināts, ka atbildīgais komisārs (vai komisāri) ir informēts par pārskata galvenajiem aspektiem, tostarp deleģēto kredītrīkotāju plānotajām atrunām, pirms ticamības deklarācijas galīgās parakstīšanas. Šis ziņojums tika pieņemts pēc apspriešanas kolēģijā 2014. gada 11. jūnijā. Pieņemot šo kopsavilkuma ziņojumu, pamatojoties uz Komisijas ģenerāldirektoru un dienestu vadītāju izteiktajām deklarācijām un atrunām savos gada darbības pārskatos, Komisija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību. Šajā ziņojumā Komisija arī ir apzinājusi galvenos prioritārā kārtā risināmos vadības jautājumus un pasākumus atklāto trūkumu novēršanai. Papildus šim kopsavilkumam par sasniegumiem pārvaldības jomā Komisija arī iesniegs kopsavilkumu par rezultātiem, kas sasniegti izdevumu programmas ietvaros. Tas tiek darīts gada novērtējuma ziņojumā par Savienības finansēm, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem, kā tas paredzēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 318. pantā ("318. panta novērtējuma ziņojums"). Kopsavilkuma ziņojuma un 318. panta novērtējuma ziņojums ir paredzēts konkrētiem mērķiem un ir sākumposms budžeta apstiprināšanas procedūrā. Sīkāka papildu informācija plašākam lasītāju lokam ir pieejama "Europa" tīmekļa vietnē. Ieinteresētās personas, kam nepieciešama precīzāka budžeta informācija, to var iegūt Komisijas pārskatā par budžeta un finanšu pārvaldību[2]. Iedzīvotāji, kas interesējas par vispārīgāku informāciju par stratēģijas "Europe 2020" sasniegumiem, var piekļūt ziņojumiem par saistītajām pamatiniciatīvām un atsevišķām izdevumu programmām[3] attiecīgajās tīmekļa vietnēs. Komisija uzdod saviem dienestiem nodrošināt, ka ir pieejama būtiska, atjaunināta informācija, kas ir pielāgota dažādu lietotāju vajadzībām, un apzināt, kuri ziņojumi ir novecojuši vai lieki, lai uzlabotu ziņošanu par sasniegumiem. 3. 2 Komisijas snieguma pārvaldības sistēmas nostiprināšana Iepriekšēja mērķu un rādītāju noteikšana izdevumu programmām un pasākumiem, kas neparedz izdevumus, pārvaldības plānos un ex-post novērtējums un ziņojumi par sasniegumiem, un to izvērtēšana ir Komisijas snieguma pārvaldības sistēmas centrālie elementi. Tā saucamā atspoguļošana ir devusi iespēju padarīt izpildes sistēmu objektīvāku. Pēc tās ieviešanas 2012. gada kopsavilkuma ziņojumā Komisija ir strādājusi, lai stiprinātu savu izpildes sistēmu. Šī svarīgā uzsvara maiņa ļaus sniegt pierādījumus par rezultātiem un ES darbību ietekmi vidējā termiņā līdz ilgtermiņā. Komisija ir pieņēmusi pakāpenisku pieeju. Pirmkārt, tā ir nodrošinājusi, ka 2014.-2020. gada izdevumu programmu juridiskajā pamatā ir ietverta saskaņotāka sistēma to izpildes uzraudzībai, novērtēšanai un ziņošanai. Otrkārt, šīs sistēmas ir ietvertas ģenerāldirektoru 2014. gada pārvaldības plānos un, sākot ar 2014. gada darbības pārskatiem un 318. panta novērtējuma ziņojuma nākamo redakciju, būs pamats ziņošanai par sasniegumiem. Treškārt, Komisija ir apņēmusies uzlabot izpildes sistēmu pasākumiem, kas neparedz izdevumus[4], sākot ar 2015. gada pārvaldības plāniem. Turklāt Iekšējās revīzijas dienests (IRD) veic vairākas lietderības revīzijas kā daļu no sava 2013.-2015. gada stratēģiskā revīzijas plāna. 2013. gadā IRD veica 12 revīzijas, uzmanību galvenokārt veltot izpildes jautājumiem. Revīzijas laikā tika izdarīti konkrēti kopīgi konstatējumi, sevišķi attiecībā uz darbības novērtēšanas, cilvēkresursu vadības un IT projektu un IT drošības pārvaldības jomu. Sīkāku informāciju par lietderības revīzijām darīs pieejamu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei kā daļu no ziņojuma par iekšējām revīzijām, kas noteiktas Finanšu regulas 99. panta 5. punktā. Komisija arī uzskata, ka Eiropas Revīzijas palātas īpašie ziņojumi ir ļoti vērtīgi instrumenti tās turpmākas darbības pārvaldības sistēmas attīstībai dažādās politikas jomās. 2.1 Izpildes prasības daudzgadu finanšu shēmā 2014.-2020. gadam Visu 2013. gadu un 2014. gada sākumā vairākos īstenošanas un deleģētajos aktos tika strādāts pie daudzgadu finanšu shēmā 2014.-2020. gadam paredzēto programmu juridiskajos pamatos noteiktajiem uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas elementiem, kas attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un ieguldījumu fondiem ir noteikti partnerības nolīgumos ar dalībvalstīm un darbības programmās. Turklāt Eiropas strukturālajos un ieguldījumu fondos ir ietverti finanšu stimuli izpildes rezervju veidā (sk. 2.6. iedaļu). Visas 2014.-2020. gada programmu un fondu izpildes sistēmas atbilst ar izpildi saistītiem principiem, kuri ir paredzēti Finanšu regulā. Tie ietver precīzu un sīkāku informāciju par 2014.-2020. gada finansiālās palīdzības pievienoto vērtību un tās nozīmi Komisijas stratēģiskajos mērķos un ES nozaru politikas mērķos, un īpašos mērķos, kā arī kvantitātes un kvalitātes rādītājus, ar ko mēra to sasniegumus. Ir svarīgi atcerēties, ka likumdevēji[5] bija cieši iesaistīti programmas mērķu un izpildes rādītāju noteikšanā. 2.2 Pārvaldības plāni 2013. gada pēdējā ceturksnī un 2014. gada sākumā Komisijas dienesti 2014. gada pārvaldības plānos ietvēra jaunajām izdevumu programmām paredzētos izpildes sistēmu galvenos elementus. Šie elementi bija mērķi un rādītāji, un arī uzraudzības, novērtēšanas un ziņošanas noteikumi programmu juridiskajos pamatos. Īpaša uzmanība tika veltīta tam, lai izveidotu attiecīgās bāzes līnijas un pietiekami vērienīgus un reālistiskus starpposma mērķus un gala mērķus. Vajadzības gadījumā un ņemot vērā laika nobīdi starp izdevumu programmu īstenošanu un to sagaidāmajiem rezultātiem, Komisijas dienesti nosaka papildu iekšējos rādītājus, lai spētu savos gada darbības pārskatos būtiski pierādīt, ka programmas ir ieviestas ar mērķi sasniegt gaidāmos rezultātus. Turklāt par programmu pārvaldību atbildīgie ģenerāldirektorāti aprakstīja katras programmas un fonda palīdzības loģiku (t.i., saiknes starp izmantotajiem līdzekļiem, sasniegtajiem rezultātiem un noteiktajiem mērķiem). Šajā saistībā viņi arī paskaidroja, kā pašu plānotās darbības un rezultāti veicinātu programmas mērķu sasniegšanu. Centrālie dienesti atbalstīja 2014. gada pārvaldības plānu sagatavošanu, jo īpaši organizējot īpašas salīdzinošās pārskatīšanas sanāksmes. Ir svarīgi atzīmēt, ka dažos gadījumos ģenerāldirektorātu pārvaldības plānos noteiktie mērķi attiecas uz sociālajām problēmām, kas tiek risinātas dažādos veidos, tostarp ar finanšu palīdzību, politikas koordināciju, reglamentējošām darbībām un tiesībaizsardzību, ko organizē dažādos valdības līmeņos. Ir ļoti sarežģīti nošķirt ĢD ieguldījumu šo mērķu sasniegšanā no ārējo faktoru ietekmes un citu dalībnieku iesaistes. Tomēr Komisijas dienesti ir atbildīgi par Komisijas politisko mērķu un galveno politikas prioritāšu sasniegumu uzraudzību, uzmanību veltot izmaiņām, kas panāks uzlabojumu ES iedzīvotāju dzīvē. Komisija atzinīgi vērtē pārvaldības plānos veiktos uzlabojumus attiecībā uz izdevumu darbībām nolūkā pienācīgi atspoguļot izpildes sistēmas 2014.-2020. gada izdevumu programmām. Tā uzdod centrālajiem dienestiem izstrādāt nepieciešamos norādījumus, lai stiprinātu arī darbības novērtēšanu un ziņošanu par darbībām, kas neparedz izdevumus, piemēram, tiesību aktu izstrāde, uzraudzība un izpilde, politikas izstrāde un koordinācija un administratīvās atbalsta darbības. Uzmanības centrā ir jāizvirza mērķis koncentrēties uz rezultātiem (politikas veikums), vienlaikus parādot apjomu, kādā Komisijas pašas palīdzība (tās veikums) ir ietekmējusi vai veicinājusi rezultātu sasniegšanu. 2.3 Gada darbības pārskati Gada darbības pārskati ir kļuvuši par svarīgu informācijas avotu, īpaši Revīzijas palātai un budžeta izpildes apstiprinātājiestādei. Pēdējo gadu laikā deleģētie kredītrīkotāji ir sīkāk ziņojuši par to, kā viņi ir izmantojuši tiem piešķirtos finanšu līdzekļus un cilvēkresursus, lai sasniegtu kolēģijas noteiktos mērķus, un parādītu, kā attiecīgās politikas jomas ir radījušas pievienoto vērtību ES sabiedrībai. Komisija uzskata, ka pēdējo gadu laikā papildus pārvaldības sasniegumiem tā ir panākusi ievērojamu progresu ziņošanā par politikas sasniegumiem un ka tās ĢD gada darbības pārskatos ir ietverts būtisks lietderīgas informācijas apjoms par politikas mērķiem, panāktajiem rezultātiem un to ietekmi uz sabiedrību. 2014. gada darbības pārskatos un arī 318. panta novērtējuma ziņojumā tiks ietverti pirmie ziņošanas elementi par progresu virzībā uz DFS programmās noteikto mērķu sasniegšanu, vienīgi attiecībā uz programmu īstenošanas ļoti agrīnu posmu. Papildus vairākiem pielāgojumiem gada darbības pārskatu struktūrā (sk. 3.2 iedaļu), ir veikti vairāki pasākumi, lai nodrošinātu mērķtiecīgāku uzmanību attiecībā uz izpildi: - paraugu par centieniem ietveršana, lai uzlabotu pārvaldības lietderīgumu un saimnieciskumu, - izsmeļošākas izpildes informācijas ietveršana no dažādiem avotiem, piemēram, novērtējumiem, pētījumiem, revīzijām un ietekmes novērtējumiem, - uzskatāmu piemēru ietveršana, kas pierāda programmu ES pievienoto vērtību, kā arī - ciešāka pārvaldības plānu saskaņošana ar gada darbības pārskatiem (piemēram, izmantojot tos pašus paraugus ziņošanai par mērķiem un rādītājiem abos gadījumos). Komisija uzdod centrālajiem dienestiem izmantot šo pieredzi un uzlabot stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes dokumentus, lai laikā, kad informācija kļūst pieejama, būtu pieejama spēcīgāka un visaptverošāka analīze par apjomu, kādā ES izdevumi ir veicinājuši vispārējo politikas mērķu sasniegšanu. Centrālajiem dienestiem būtu jānoskaidro, vai šim nolūkam būtu jāizstrādā īpaši ziņojumi vai būtu jāuzlabo esošie ziņošanas instrumenti. Centrālie dienesti ir pārbaudījuši, vai gada darbības pārskati atbilst pastāvīgajām norādēm. Grūtības, ar kurām saskārās vairāki Komisijas dienesti, lai izpildītu norādījumus, liecina par vajadzību pēc papildu norādījumiem un palīdzības no centrālajiem dienestiem izpildes ziņošanas jomā. Piemēram, mazāk kā puse no ģenerāldirektorātiem gada darbības pārskatā ietvēra atbilstošus piemērus par konkrētiem sasniegumiem izdevumu programmās. 80 % sniedza piemērus par iniciatīvām uzlabot savu darbību lietderību un saimnieciskumu, bet piemēru kvalitāte atšķīrās. Komisija uzdod centrālajiem dienestiem izstrādāt individuālāku pieeju (piemēram, pa dienestu "saimēm") izpildes ziņošanai 2014. gada darbības pārskatos, jo īpaši lai labāk atainotu Komisijas atbildību politikas mērķu sasniegšanā un ziņotu par iniciatīvām nolūkā uzlabot darbību lietderību un saimnieciskumu. 2.4 Novērtēšanas ziņojums (LESD 318. pants), Komisijas mēroga novērtējums par ES finansējuma rezultātiem Komisija 2013. gada jūnijā trešo reizi ziņoja[6] par ES finanšu novērtējumu, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti. Šā ziņojuma, kā noteikts LESD 318. pantā, mērķis ir sniegt pārskatu par programmu mērķiem un par ietekmi un sasniegtajiem rezultātiem, kā pamatā ir ES finansējums. Ziņojumā ir ietvertas ES programmas visās jomās, uz ko attiecas DFS izdevumi. Papildus novērtējuma rezultātiem tika iekļauta arī cita ar izpildi saistīta informācija. Komisija nepārtraukti strādā, lai šos ziņojumus uzlabotu. Lai stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes ciklā ietvertu 318. panta ziņojumu, tam jābūt balstītam uz informāciju par gada pārskata ziņojumos ietvertajiem novērtējumiem, kam savukārt ir nepieciešams veltīt vairāk uzmanības novērtējumiem gada darbības pārskatu 1. daļā. Šāda ietveršana arī nodrošina, ka izpildes rādītāji un mērķi ir saskanīgi ar citos stratēģiskās plānošanas un programmu izstrādes dokumentos ietvertajiem rādītājiem un mērķiem. Dažādi novērtējumi ir snieguši lietderīgu informāciju par minētajos ziņojumos ietvertajiem politikas sasniegumiem. Tomēr ne visi novērtējumi ir tieši noderīgi gada darbības pārskatiem, jo, piemēram, laikposms, ko tie aptver, var neatbilst attiecīgajam gadam. Komisija uzdod saviem dienestiem stiprināt savas uzraudzības un novērtējumu ar izpildi saistītus aspektus (t.i., rezultātus un ietekmi), lai uzlabotu izpildes ziņošanu novērtējuma ziņojumā. 2.5 Ziņošana par stratēģiju "Europe 2020" un ES budžeta pievienotā vērtība Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, lai pierādītu to, cik svarīga ir izdevumu kvalitāte un ES budžeta pievienotā vērtība. Piemēram, tā publicēja visaptverošu ziņojumu par ES izdevumu pievienoto vērtību, lai atbalstītu tās priekšlikumus jaunās paaudzes programmām jaunās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros[7]. Turklāt visi juridiskie priekšlikumi jaunai izdevumu programmai vai fondam ietvēra novērtējumu par to pievienoto vērtību un ieguldījumu stratēģijā "Europe 2020". 2.6 Budžeta piešķīrums pa dalībvalstīm un izpildes rezervēm Jaunajai DFS nesen izveidotais ar ESI fondiem atbalstītais izpildes rezervju mehānisms palīdzēs nodrošināt turpmāku stimulu mērķu sasniegšanā. Izpildes rezerve ir 6 % no kopējā piešķīruma mērķim "ieguldījumi izaugsmei un nodarbinātībai", Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA) un dalītās pārvaldības pasākumiem jūrlietu un zivsaimniecības politikas jomā. Dalībvalstīm un reģioniem būs iepriekš jāpaziņo, kādus mērķus tās vēlas sasniegt un kādi ir pieejamie resursi, un precīzi jāapraksta, kā tās mērīs panākumus ceļā uz šiem mērķiem. Tas ietvers regulāru uzraudzību un turpmākus pasākumus par to, kā tiek izmantoti finanšu resursi. Rezervi piešķirs vienīgi tām programmām un prioritātēm, kas novērtētas galīgajā darbības izvērtēšanā, ko Komisija veiks 2019. gadā, ja tās būs sasniegušas starpposma mērķus. Tas atvieglos precīzāku koncentrēšanos uz mērķu izpildi un sasniegšanu ES stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei un uz konkrētam fondam paredzētiem mērķiem. 4. 3 Gada darbības ziņojumu kvalitātes uzlabošana 3.1 Eiropas Savienības Revīzijas palātas veiktais novērtējums Savā 2012. gada ziņojumā Revīzijas palāta novērtēja 2012. gada darbības pārskatu kvalitāti. Kopumā tās galvenie novērojumi skar nepieciešamību pēc aptverošākas pieejas, lai noteiktu tvērumu un kvantificētu atrunas, jo īpaši attiecībā uz riskam pakļautajām summām un atlikušo kļūdu īpatsvaru. Kopš tā laika Komisija ir īpaši pacentusies definēt (sk. 2. pielikumu) un novērtēt (sk.4.1 iedaļu) riskam pakļautās summas konsekventā un salīdzināmā veidā visos ĢD. 3.2 Gada darbības pārskatu struktūras pārskatīšana 2013. gada darbības pārskatu struktūra tika būtiski pārskatīta, lai palīdzētu deleģētajiem kredītrīkotājiem izpildīt ziņošanas prasības saskaņā ar jauno Finanšu regulu un reaģēt uz vairākiem revīzijas ieteikumiem. Pēdējās desmitgades laikā ir pierādīts, ka ziņojumi ir noderīgi iekšējām un ārējām ieinteresētajām personām. Tā rezultātā Komisija saņem regulārus pieprasījumus ietvert papildu datus un informāciju. Pārskatītajos norādījumos iespēju robežās ir ņemtas vērā šīs prasības, vienlaikus precizējot, ka ziņojumi ir pārvaldības ziņojumi kolēģijai, tādēļ tajos jāietver pārvaldības secinājumi par politikas un darbības mērķu sasniegumiem, iekšējo kontroles sistēmu darbību un – finanšu pārvaldībai – informāciju par to, vai deleģētajiem kredītrīkotājiem ir pietiekama pārliecība, ka darbībām piešķirtie līdzekļi ir izmantoti paredzētajiem nolūkiem un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem. Ziņojumā novērtētajai informācijai ir jābūt svarīgai, lai atbalstītu šos secinājumus. Pārskatot šīs norādes, liels darbs ir veltīts tam, lai nodrošinātu, ka ziņojumos tiek ietverts vienīgi tas, kas ir svarīgs, un uzlabotu skaidrību un konsekvenci visos ĢD. Mērķis ir nodrošināt atbilstību, kodolīgumu, skaidrību un konsekvenci, tajā pašā laikā samazinot ziņošanas slogu. Norādījumi ir rūpīgi pārskatīti nolūkā izslēgt nebūtiskas prasības. Tā rezultātā patlaban ir skaidrs nodalījums starp obligātajām prasībām un norādījumiem. Ziņojumi ir sadalīti trīs pakāpēs atkarībā no informācijas apjoma, lai apmierinātu dažādo informācijas lietotāju atšķirīgās vajadzības: 1) kopsavilkums, kurā īsumā un pieejamā veidā izklāstīti galvenie politikas sasniegumi un pārvaldības secinājumi par kontroli un ticamību, auditorijai, kas nav speciālisti, 2) ziņojuma pamatdaļa, kurā ietverti kopsavilkumā izklāstīto secinājumu pamatelementi, kā arī 3) pielikumi, kas ietver detalizētāku (tehnisko) informāciju. Izmantojot paraugu ar ieteikto ievaddaļu, ir panākta ievērojami lielāka skaidrība un salīdzināmība visos ĢD. Sevišķi noderīgi ir izrādījušies kopsavilkumi, lai iegūtu būtiskāko informāciju, kas ir viegli pieejama visos ĢD. Komisija uzdod saviem dienestiem veikt pasākumus, lai saglabātu pienācīgu pārredzamības līmeni, vienlaikus sagatavojot saprātīga garuma gada darbības pārskatus. Centrālajiem dienestiem uzdod šos pasākumus turpmāk atbalstīt un apzināt labāko praksi. 3.3 Nostiprināts salīdzinošās pārskatīšanas process Regulāri mēģinot veikt turpmākus uzlabojumus, galvenie dienesti strādā agrīnos posmos, lai atbalstītu ģenerāldirektorātus gada darbības pārskatu izstrādē. Tie savstarpēji apspriežas par galvenajiem jautājumiem un vajadzības gadījumā sniedz norādījumus. Ir pierādījies, ka salīdzinošā pārskatīšana ir efektīva platforma viedokļu apmaiņai, lai formulētu saistītus jautājumus un novērstu trūkumus. Iekšējās revīzijas dienests arī bija aktīvi iesaistīts šajās apspriedēs un nodrošināja agrīnu atgriezenisko saikni par gada darbības pārskatu izstrādi. 3.4 Kontroles izmaksu lietderība Pārskatītā Finanšu regula[8] ietver jaunus noteikumus, kas pieprasa deleģētajiem kredītrīkotājiem ņemt vērā risku un izmaksu lietderību, izveidojot iekšējās kontroles[9] sistēmas (Finanšu regulas 66. panta 2. punkts ) un nosakot kontroles biežumu un intensitāti (Finanšu regulas Piemērošanas noteikumu 49. pants). Deleģētajiem rīkotājiem ir arī gada darbības pārskatā jāietver kontroles vispārējās izmaksas un ieguvumi (Finanšu regulas 66. panta 9. punkts). Kontroles izmaksu efektivitātes primārais mērķis ir atbalstīt pārvaldības lēmumu pieņemšanu attiecībā uz kontroles sistēmu izstrādi un attiecīgo līdzekļu piešķiršanu. Kontroles stratēģijām un sistēmām būtu jānodrošina augstāka kontroles intensitāte un biežums riskantākās jomās un jānodrošina, ka kontrolei konsekventi ir pievienotā vērtība. Komisijas centrālais finanšu dienests ir palīdzējis deleģētajiem kredītrīkotājiem visā Komisijā attīstīt paredzamā riska pieeju kontrolei. Lai atbalstītu šīs pieejas īstenošanu, tas ir izveidojis darba grupas un sniedzis norādījumus par iekšējo kontroles stratēģiju, paraugu un piemēru pārskatīšanu attiecībā uz to, kā definēt un aprēķināt nepieciešamos izmaksu lietderības rādītājus četriem galvenajiem izdevumu veidiem un pārvaldības režīmiem. Visi gada darbības ziņojumi ietver kontroles stratēģijas saskaņā ar ierosināto struktūru, lai būtu iespējams: - izveidot tiešu saikni starp riskiem un kontroli; - noteikt kritērijus kontroles biežuma un intensitātes pielāgošanai riskiem, kā arī - izstrādāt rādītājus kontroles efektivitātes un lietderības novērtēšanai. Tomēr ir nepieciešams papildu darbs nolūkā labāk izmantot šo informāciju, lai kontroles intensitāti un biežumu pielāgotu riskam. Ir acīmredzami būtiski trūkumi attiecībā uz rādītāju noteikšanu kontroles lietderībai. Tas ir galvenokārt tāpēc, ka netiek sistemātiski reģistrēti kontroles rezultāti un ir grūtības novērtēt kontroles ieguvumus. Komisija atzinīgi vērtē centienus pārskatīt iekšējās kontroles stratēģijas, lai nodrošinātu, ka kontroles ir efektīvas un izmaksu ziņā lietderīgas. Tās dienestiem būtu jāturpina pielāgot kontroles intensitāte riskiem, ar ko tie saskaras, pienācīgi ņemot vērā to ietekmi uz politikas mērķu sasniegšanu. Turklāt Komisija uzdod Budžeta ĢD ģenerāldirektoram turpināt attīstīt papildu pamatnostādnes, nosakot ierobežotu skaitu izmaksas lietderības rādītāju, kurus varētu izmantot visā Komisijā, un precīzāk definēt metodoloģiju, ko izmanto to aprēķināšanai. 5. 4 Gada darbības pārskatu un ģenerāldirektoru atrunu ticamība Pēc tam, kad ir izskatīti gada darbības pārskati, jo īpaši visu deleģēto kredītrīkotāju parakstītās deklarācijas, un ņemtas vērā viņu izteiktās atrunas, Komisija atzīmē, ka tie visi sniedz pamatotu ticamību par līdzekļu izmantošanu paredzētajiem mērķiem, pareizas finanšu pārvaldības principu ievērošanu un to, ka īstenotās kontroles procedūras nodrošina vajadzīgās garantijas par pamatā esošo darījumu likumību un pareizību. 4.1 Atrunu skaits un riskam pakļautās summas Atrunu skaits gada pārskata ziņojumos 2012. gadā samazinājās no 29 līdz 21 2013. gadā. Bija trīs[10] jaunas atrunas, savukārt vienpadsmit atrunas tika atceltas[11]. Četras atrunas ir saistītas ar reputāciju, savukārt pārējās septiņpadsmit attiecas uz finanšu darbību likumību un pareizību. Atrunu skaits nav to problēmu skaita vai apjoma rādītājs, ar kurām saskaras dienesti, jo viens jautājums var ietekmēt programmas, kuras pārvalda vairāki dienesti un tā rezultātā var tikt izteikts nesamērīgi daudz atrunu.[12] Turklāt pamatā esošo iemeslu vai ierobežojumu raksturs un tvērums reti kad ir salīdzināms. Tā kā atceltās atrunas tika saistītas ar izdevumu darbībām ar zemākiem finanšu apjomiem, zemāks skaits nenozīmēja riskam pakļauto summu apjoma vai tvēruma samazinājumu[13]. Tieši pretēji, 2013. gadā palielinājās atrunu tvērums un finanšu risks. Deleģētie kredītrīkotāji norādīja savu atrunu galvenos iemeslus un izklāstīja koriģējošus pasākumus to novēršanai. Šā ziņojuma 1. pielikumā ir sniegts atrunu kvantitatīvs pārskats un tabulā ir norādīta riskam pakļautā summa (EUR 3807 miljoni) attiecībā uz atrunās iekļauto izdevumu daļu (EUR 129 149 miljonu robežās). Tabula 2013. gada atrunas — riskam pakļautā summa un tvērums (miljonos EUR)[14] Joma || Kopējie izdevumi || Darbības joma || Riskam pakļautā summa Lauksaimniecība || 58 227 || 58 051 || 1 888 Kohēzija || 58 912 || 57 723 || 1 506 Starpsumma dalītajā pārvaldībā || 117 139 || 115 774 || 3 394 || || || Ārējā palīdzība || 6 383 || 3 708 || 126 Pētniecība || 11 539 || 6 291 || 180 Citu iekšējo nozaru politika || 4 217 || 354 || 8 Administrācija || 5 488 || 0 || 0 Starpsumma tiešajā/netiešajā pārvaldībā || 27 626 || 10 412 || 314 Kopā ES budžets || 144 766 || 126 186 || 3 708 EAF || 2 963 || 2 963 || 99 Kopā || 147 729 || 129 149 || 3 807 Finanšu atrunas tiek izteiktas, ja riskam pakļautais apjoms pārsniedz 2 % būtiskuma robežvērtību. Tomēr izdevumu atlikusī summa, kas nav ietverta šajā tvērumā, ne vienmēr ir brīva no neatbilstības gadījumiem. Riskam pakļautā summa šajos izdevumos, par kuriem nav izteikta atruna, nebūs augstāka par 2 % un līdz ar to 2013. gadā ir maksimums EUR 372 miljoni[15]. Līdz ar to Komisija ir pārliecināta, ka maksimālā riskam pakļautā summa visiem 2013. gada izdevumiem (ES un EAF budžets), tostarp riskam pakļautās summas izdevumos, par kuriem ir izteiktas atrunas, un izdevumos, par kuriem tās nav izteiktas, ir zemāka par EUR 4179 miljoniem (EUR 3807 miljoni + EUR 372 miljoni), kas atbilst 2,8 %[16] no visiem apmaksātajiem izdevumiem. 2013. gadā saskaņā ar Finanšu regulu un nozarei raksturīgiem noteikumiem Komisija īstenoja finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu, kuru summa ir EUR 3 362 miljoni, kas veidoja 2,3 % no maksājumiem no ES budžeta. Šis samazinājums salīdzinājumā ar 2012. gadu (EUR 4 4 19 miljoni) ir saistīts ar nopietnu gadījumu (kas veido 49 % no 2012. gadā īstenoto finanšu korekciju kopsummas), kas attiecas uz 2012. gadā īstenoto finanšu korekciju EUR 1,8 miljardu apmērā attiecībā uz Kohēzijas fonda programmām 2000.-2006. gadam Spānijā. No 2013. gadā īstenotajām finanšu korekcijām izrietošo samazinājumu par 34 % (no EUR 3742 miljoniem līdz EUR 2472 miljoniem) tikai daļēji kompensēja 2013. gadā panākto atgūto līdzekļu palielinājums par 31 % (no EUR 678 miljoniem līdz EUR 890 miljoniem). Kontroles un revīzijas daudzgadu struktūra, kas izstrādāta saskaņā ar Finanšu regulas 59. pantu, tostarp Komisijas un dalībvalstu veikta ex-post kontrole norāda uz to, ka ir jāizmanto kumulatīvi dati, lai sniegtu nozīmīgāku ainu par Komisijas un dalībvalstu piemēroto koriģējošo mehānismu būtiskumu un efektivitāti un to ietekmi uz riskam pakļauto atlikušo summu. Turpmāk sniegtie rādītāji neapšaubāmi norāda uz tendenci, ka koriģējošo spēju finansiālā ietekme Komisijas uzraudzības un kontroles sistēmās pēdējo piecu gadu laikā turpināja palielināties. Finanšu korekciju un atgūto līdzekļu kopsumma 2013 gadā (EUR 3362 miljoni) par EUR 632 miljoniem pārsniedz vidējo summu 2009.-2013. gadam (EUR 2730 miljoni). Attiecībā uz laikposmu no 2009.-2013. gadam finanšu korekciju un atgūto līdzekļu vidējais apjoms bija 2,13 % no ES budžeta veikto maksājumu vidējā apjoma, savukārt laikposmā no 2009.-2012. gadam tas veidoja 2,07 %. 4.2 Ieņēmumi Bažas par ticamību attiecībā uz Beļģijas iestāžu deklarācijām par tradicionālajiem pašu resursiem tika novērstas, izmantojot uzlabotas iekšējās kontroles. Tā rezultātā Budžeta ģenerāldirektors varēja atcelt atrunu attiecībā uz nepietiekamu ticamību saistībā ar Beļģijas grāmatojumu noskaidrošanas un grāmatvedības sistēmām. 4.3 Administratīvie izdevumi Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts izteica ar reputāciju saistītu atrunu pēc Revīzijas palātas konstatējumiem par Eiropas skolu gada pārskatiem par 2012. gadu un konstatētajām neatbilstībām, kas saistītas ar iespējamo krāpšanu attiecībā uz vienu no skolām. Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts ir jau veicis pasākumus saskaņā ar esošo pārvaldības sistēmu, piemēram, ilgstoši uzstājis nekavējoties īstenot Palātas un IRD ieteikumus, jo īpaši attiecībā uz jauno grāmatvedības sistēmu (SAP). Turklāt tas izmantos iespēju Finanšu regulas pārskatīšanas ietvaros attiecībā uz Eiropas skolām ierosināt no jauna izstrādāt Eiropas skolu grāmatvedības sistēmu. Komisija uzdod Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorātam palīdzēt stiprināt kontroles procedūras un uzlabot vispārējo kontroles vidi Eiropas skolās, turpinot ar Valdes starpniecību uzstāt, lai skolas pieņemtu vajadzīgos lēmumus un rīkotos. Skolām ir jāņem vērā Revīzijas palātas un Iekšējā revīzijas dienesta ieteikumi, īpaši attiecībā uz jauno grāmatvedības sistēmu. 4.4 Lauksaimniecība un lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts izteica jaunu atrunu par tirgus pasākumiem, kurus finansē Eiropas lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), attiecībā uz dažādām atbalsta shēmām deviņās dalībvalstīs (Austrijā, Čehijas Republikā, Francijā, Itālijā, Nīderlandē, Polijā, Spānijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē). Riskam pakļautā summa atbilst 7,43 % no izmantotajiem izdevumiem. Attiecībā uz vairumu no konkrētajiem pasākumiem Komisija konstatēja trūkumus pārbaudēs uz vietas. Citos gadījumos (ražotāju organizācijas Nīderlandē un skolām paredzēto augļu un piena piegādes shēmas Francijā un Zviedrijā) atrunas pamatā bija augsts kļūdu īpatsvars, par ko ziņoja maksājumu aģentūras vai sertifikācijas iestāde. Visos gadījumos nepieciešamās koriģējošās darbības jau ir apzinātas, un par tām ir paziņots attiecīgajām dalībvalstīm. Ģenerāldirektors saglabāja savu atrunu par tiešajiem maksājumiem no ELGF 20 maksājumu aģentūrām sešās dalībvalstīs (Spānijā (15), Francijā, Apvienotajā Karalistē (Anglija), Grieķijā, Ungārijā un Portugālē). Riskam pakļautā summa atbilst 2,34 % no izmantotajiem izdevumiem. Tā kā pati Komisija bija konstatējusi trūkumus, jau ir noteiktas nepieciešamās koriģējošās darbības un par tām ir paziņots attiecīgajām dalībvalstīm. Ģenerāldirektors saglabāja savu atrunu par izdevumiem no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) attiecībā uz 31 maksājumu aģentūrām 19 dalībvalstīs (Beļģijā, Bulgārijā, Kiprā, Vācijā (2), Dānijā, Spānijā (6), Somijā, Francijā (2), Apvienotajā Karalistē (2), Grieķijā, Ungārijā, Īrijā, Itālijā (5), Luksemburgā, Nīderlandē, Polijā, Portugālē, Rumānijā un Zviedrijā). Riskam pakļautā summa atbilst 5,12 % no izmantotajiem izdevumiem. Tā kā pati Komisija bija konstatējusi trūkumus, jau ir noteiktas nepieciešamās koriģējošās darbības un par tām ir paziņots attiecīgajām dalībvalstīm. Ģenerāldirektors arī izteica jaunu atrunu par izdevumiem Turcijā no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta lauku attīstībai (IPARD). Riskam pakļautā summa atbilst 5,46 % no kopējiem IPARD izdevumiem. Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektors saglabāja savu atrunu par Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) pārvaldības un kontroles sistēmām (deklarēto izdevumu attiecināmība sešām dalībvalstīm (Čehijas Republikai, Dānijai, Spānijai, Somijai, Nīderlandei un Apvienotajai Karalistei)). Maksājumi attiecībā uz minētajām sešām programmām ir pārtraukti vai tiks pārtraukti. Katram gadījumam tiks izstrādāts rīcības plāns, precizējot veicamos pasākumus nolūkā labot nepilnības, kas rada augstu kļūdu īpatsvaru, un piemērojamo grafiku. Maksājumi tiks atsākti vienīgi tad, kad tiks apmierinoši atrisināti šie jautājumi. Šo sešu programmu riskam pakļautā summa ar augstu kļūdu īpatsvaru kopā veido tikai 1,91 % no kopējiem EZF maksājumiem. 4.5 Reģionālā politika, enerģētika un transports Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektors izteica divas atrunas. Galvenā atruna attiecas uz 2007.-2013. gada Eiropas Reģionālo attīstības fonda (ERAF)/Kohēzijas fonda/Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (IPA) pārvaldības un kontroles sistēmām 2013. gadā 68 darbības programmām 15 dalībvalstīs (Austrijā, Beļģijā, Bulgārijā, Čehijas Republikā, Vācijā, Igaunijā, Spānijā, Ungārijā, Itālijā, Maltā, Nīderlandē, Polijā, Slovēnijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē), piecām Eiropas teritoriālās sadarbības programmām un divām IPA programmām. Riskam pakļautā summa atbilst 2,66 % no ERAF/CF un IPA 2013. gadā veiktajiem maksājumiem. Otrā atruna attiecas uz 2000.-2006. gada ERAF/Kohēzijas fonda pārvaldību un kontroles sistēmām 2013. gadā piecām darbības programmām Itālijā un Īrijā, kā arī Kohēzijas fondu (transporta nozare) Polijā un Rumānijā, bet 2013. gadā galīgie maksājumi nebija ietekmēti. Katrā gadījumā ir veikti vai tiek plānoti konkrēti pasākumi, tostarp: - brīdinājuma vēstules, lai novērstu maksājumu pieprasījumu iesniegšanu attiecībā uz neregulāriem izdevumiem, - maksājumu termiņu apturēšana, - koriģējošu procedūru uzsākšana, ja Komisija uzskata, ka valsts iestādes nav pietiekamā mērā veikušas pārbaudes pirms projektu likvidēšanas, - papildu norādījumi un atbalsts valsts iestādēm, - revīzijas salīdzinošā pārskatīšana, lai pārbaudītu valsts revidentu spējas izpildīt savas saistības, - revīzijas plāna atjaunošana un nepārtraukta uzmanības veltīšana uz risku balstītām revīzijām, kā arī - saskaņoto korektīvo rīcības plānu īstenošanas uzraudzība pēc maksājumu pārtraukšanas/apturēšanas. Attiecībā uz 2000.-2006. gada plānošanas periodu, katrā gadījumā ir veikti vai plānoti konkrēti pasākumi, tostarp: - finanšu korekcijas procedūras uzsākšana kā daļa no slēgšanas procesa, kā arī - aicinājumi iestādēm veikt turpmākas pārbaudes pirms projektu likvidēšanas. 4.6 Nodarbinātība un sociālās lietas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektors saglabāja divas atrunas par nopietniem trūkumiem apzināto darbības programmu pārvaldības un kontroles sistēmu galvenajos aspektos. Galvenā atruna ir finanšu atruna 2007.-2013. gada Eiropas Sociālajā fondā (ESF) 2013. gadā par 36 darbības programmām 11 dalībvalstīs (Beļģijā, Čehijas Republikā, Francijā, Vācijā, Īrijā, Itālijā, Polijā, Rumānijā, Slovākijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē). Riskam pakļautā summa 2007.-2013. gada atrunai atbilst 2,4 % no maksājumiem, kas veikti ESF 2013. gadā. Otrā atruna ir ar reputāciju saistīta atruna 2000.-2006. gada ESF 2013. gadā sešām darbības programmām četrās dalībvalstīs (Francijā, Itālijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē). Attiecībā uz 2000.-2006. gada plānošanas periodu nepastāv finanšu risks, jo galīgos maksājumus veiks vienīgi tad, kad visi jautājumi būs atrisināti un būs panākta vienošanās ar attiecīgajām dalībvalstīm par piemērojamo finanšu korekcijas līmeni. Komisija ir veikusi vai plāno veikt konkrētus pasākumus katrai attiecīgajai programmai, lai iegūtu pārliecību, ka nepieciešamie koriģējošie pasākumi ir īstenoti. Papildus tam, ka tiek ievērota stingra maksājumu pārtraukšanas un apturēšanas politika, lai aizsargātu ES līdzekļus, Komisija aktīvi aģitēja par ieguvumiem, ko sniedz vienkāršotu izmaksu iespēju izmantošana partnerattiecību nolīgumos un darbības programmās 2014.-‑2020. gada plānošanas periodā. Tā kā Spānija joprojām ir saistīta ar trešo daļu no darbības programmām, par kurām izteikta atruna, tiks izstrādāts konkrēts mērķtiecīgs rīcības plāns ciešā sadarbībā ar Spānijas iestādēm, lai risinātu konkrētus apzinātos jautājumus. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD arī cieši sekos tam, kā Rumānija īsteno darbību, ko tas bija pieprasījis, lai uzlabotu pārvaldes un kontroles sistēmu. 4.7 Ārējās attiecības, attīstības atbalsts un paplašināšanās Attīstības un sadarbības ģenerāldirektors — EuropeAid saglabāja savu vispārējo atrunu, t.i., kas attiecas uz visām darbībām un pārvaldības cikliem, jo vispārējais atlikušo kļūdu īpatsvars pamatā esošo darbību likumības un pareizības izteiksmē bija 3,35 % 2013. gadā. Pēc 2012. gada atrunas tika izstrādāts rīcības plāns. Šis rīcības plāns jau tiek īstenots un arī attiecas uz atkārtotu atrunu. 4.8 Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika Trešā daļa atrunu 2013. gada darbības pārskatos attiecas uz Septīto pētniecības pamatprogrammu (FP7). Tas ir saistīts ar to, ka programmu īsteno seši atšķirīgi ģenerāldirektorāti un divas izpildaģentūras. Tā kā atklāto kļūdu īpatsvars no kopējā reprezentatīvā revīzijas parauga 2013. gada beigās bija 4,14 %, visi attiecīgie deleģētie kredītrīkotāji saglabāja savas atrunas. To nedarīja vienīgi Eiropas Pētniecības padomes izpildaģentūra (ERCEA) un Pētniecības izpildaģentūra (REA) attiecībā uz divām konkrētām apakšgrupām (projekti “Idejas” un “Cilvēki”), kam ir atšķirīgi saņēmēju profili un vienkāršāki dotāciju piešķiršanas režīmi, kas attiecīgajai programmai rada zemāku par vidējo kļūdu īpatsvaru. REA priekšsēdētājs izteica atrunu attiecībā uz konkrētu mazo un vidējo uzņēmumu apakšpgrupu (MVU projekti), jo viņš uzskatīja, ka atlikušais kļūdu īpatsvars var sasniegt 14 % salīdzinoši augstā riska profila dēļ. 2011. gadā ieviestajiem vienkāršošanas pasākumiem bija pozitīva ietekme uz kļūdu īpatsvaru. Tomēr Komisija uzskata, ka attiecībā uz FP7 iespējas noteikumu vienkāršošanai ir izsmeltas. Komisija uzdod dienestiem, kas pārvalda Septīto pētniecības pamatprogrammu, saglabāt pasākumus, lai samazinātu kļūdas, t.i., īstenojot pašreizējos centienus sniegt norādes un informāciju dalībniekiem un sertificētajiem revidentiem, lai novērstu kļūdu pieļaušanu. Kontroles un revīzijas darbs būtu jāturpina, līdzsvarojot likumību un pareizību ar citiem mērķiem, piemēram, ES pētniecības politikas pievilcību un panākumiem, starptautisko konkurētspēju, zinātnisko izcilību, rosinot piedalīties maziem un vidējiem uzņēmumiem un ierobežojot kontroles izmaksas. Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA) saglabāja savu atrunu par Mūžizglītības programmu (LLP), ņemot vērā to, ka atlikušo kļūdu īpatsvars (3,04 %) joprojām pārsniedz 2 %. Aģentūra analizē visbiežāk sastopamās kļūdas un, ja nepieciešams, veic turpmāku darbību, ņemot vērā visu koriģējošo pasākumu izmaksas un ieguvumus. Tam, ka saņēmējiem ir obligāti jāizmanto revīzijas sertifikāti, un labākai saziņai attiecībā uz finanšu saistībām, būtu jāļauj sasniegt 2 % būtiskuma robežvērtību projektiem, kas ir sākti pašreizējā plānošanas perioda pēdējā gadā, tas ir, 2013. gadā. Tomēr, pamatojoties uz EACEA direktora aplēsēm kļūdu īpatsvars visai 2007.-2013. gada Mūžizglītības programmai radīs atrunu vismaz uz dažiem gadiem. Klimata politikas ģenerāldirektors saglabāja savu ar reputāciju saistīto atrunu attiecībā uz atlikušajām būtiskām nepilnībām, kas noteiktas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) reģistrā. Pēc organizētajiem kiberuzbrukumiem dažiem valstu reģistriem laikposmā no 2010. gada novembra līdz 2011. gada janvārim un ievērojamu skaitu kvotu zādzībām, tika konstatēti būtiski un sistēmiski trūkumi attiecīgajos drošības noteikumos. Kāds operators iesniedza sūdzību Tiesā pret Komisiju par kvotu zādzību. Tā rezultātā Klimata ĢD darbības pārskatā radās neparedzētas saistības EUR 16,2 miljonu apmērā. Pašlaik notiek tiesvedības process. 2012. un 2013. gadā netika reģistrēts neviens drošības incidents, bet Komisija turpina uzlabot drošības līmeni. Klimata politikas ĢD un Informātikas ĢD kopīgi sniegtais "drošības paziņojums" 2013. gada beigās ietver rīcības plānu, kas ierosina piecus papildu drošības pasākumus, lai kopīgi novērstu sešus apzinātos uzņēmējdarbības riskus. Savlaicīga un sekmīga rīcības plāna īstenošana līdz 2015. gadam nodrošinātu pamatotu ticamību, ka jebkura veiksmīga kiberuzbrukuma atlikušais risks ir samazināts līdz pieņemami zemam līmenim. Veselības un patērētāju ģenerāldirektors saglabāja savu atrunu par dalībvalstu izmaksu pieprasījumu precizitāti (atlikušo kļūdu īpatsvars 2013. gadā bija 2,3 %) saistībā ar dzīvnieku slimību apkarošanu un programmu uzraudzību pārtikas un barības politikas jomā. ĢD jau ir veicis vairākus novēršanas pasākumus, lai minētajā jomā samazinātu kļūdu īpatsvaru. Ar Komisijas lēmumu tika ieviesta precīzāka un stingrāka definīcija veterinārajām programmām, ko sāka 2011. gada 1. janvārī. Vienības izmaksu izmantošana 2012. un 2013. gada programmās palīdzēs samazināt kļūdas izmaksu pieprasījumos. Tiek plānots, ka visu pasākumu kumulatīvās sekas turpmāk samazinās kļūdu īpatsvaru, iespējams, zem 2 % līmeņa. 6. 5 Ticamības dati, kas gūti no Iekšējā revīzijas dienesta darba Revīzijas progresa komiteja (RPK) turpināja informēt kolēģiju par revīzijas jautājumiem, tostarp korporatīvajā jomā. 2013. gada iekšējās revīzijas ziņojumā[17] tika ziņots par progresu, kas panākts IRD revīzijas ieteikumu īstenošanā. 2013. gada beigās bija īstenoti 79 % ieteikumu, kas bija pieņemti 2009.-2013. gadā. Attiecībā uz 2009.-2013. gadā sniegtajiem ieteikumiem, kas tika uzskatīti par "ļoti svarīgiem" vai "svarīgiem", par vairāk nekā sešiem mēnešiem kavējās tikai desmit (2,3 %) "ļoti svarīgu" ieteikumu īstenošana (balstoties uz termiņu sākotnējā rīcības plānā). Kavējās arī trīs "ļoti svarīgu" ieteikumu īstenošana, kas tika sagatavoti līdz 2009. gadam. Ir īstenoti visi svarīgie ieteikumi. Revīzijas progresa komiteja regulāri informēja par gadījumiem, kuros vairāk par sešiem mēnešiem kavējās "svarīgu" vai "ļoti svarīgu" ieteikumu īstenošana. IRD turpmākais darbs apstiprināja, ka kopumā ieteikumi tiek īstenoti apmierinoši un kontroles sistēmas revidētajos dienestos uzlabojas. IRD slēdza 96 % no ieteikumiem, kam tika veltīta uzmanība šajā periodā. Komisijas iekšējais revidents iesniedza vispārīgu atzinumu, kas balstās uz paša darbu un Iekšējo revīzijas struktūru (IRS) darbu un kurā galvenā uzmanība tika veltīta finanšu pārvaldībai. Viņš uzskatīja, ka Komisija ir ieviesusi pārvaldības, riska pārvaldības un iekšējās kontroles procedūras, kuras, kopumā ņemot, ir piemērotas sniegt pamatotu ticamību par tās finanšu mērķu sasniegšanu. Vispārīgo atzinumu papildina atrunas, ko izteikuši deleģētie kredītrīkotāji savos gada darbības pārskatos. Turklāt iekšējais revidents pievienoja īpašu uzsvaru daļai, kas norāda uz trim jautājumiem, kam nepieciešams veltīt īpašu uzmanību: 1) attiecībā uz ziņošanu par kontroles izmaksu lietderību gada pārskata ziņojumos (sk. iepriekš 3.4 iedaļu), viņš iesaka, ka turpmāk būtu jāuzlabo norādes, lai dienesti precīzāk parādītu, ka kontroles ir efektīvas un samērīgas un ka ierobežotie līdzekļi tiek izmantoti mērķtiecīgā un racionālā veidā, 2) viņš atzinīgi vērtē progresu attiecībā uz to, kā ir formulēts atlikušo kļūdu īpatsvars, jo sevišķi, attiecībā uz struktūrfondiem, pētniecību, lauksaimniecību un lauku attīstību. Viņš uzskata, ka ir svarīgi, lai ĢD turpinātu pierādīt, ka atlikušo kļūdu īpatsvars ir uzticams un balstās uz stabiliem pamatiem. Ja tiek izmantota informācija no dalībvalstīm par kļūdu īpatsvaru un finanšu korekcijām, ĢD būtu jāveic visi samērīgie pasākumi, veicot kontroles un revīzijas darbu, lai pārbaudītu to precizitāti. Visbeidzot, viņiem ir jānodrošina, ka pašu koriģējošie pasākumi tiek stingri piemēroti praksē, kā arī 3) IRD 2013. gadā pārbaudīja Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūras (EACI)[18] un REA darbu un norādīja uz būtiskiem konstatējumiem attiecībā uz kontroles stratēģijām un sistēmām un ieteica, kāda darbība būtu jāveic. 2014.-2020. daudzgadu finanšu shēma ietvers vairāk uzdevumu, kurus deleģēs izpildaģentūrām. Aģentūru pieaugošā darbības budžeta un pienākumu dēļ tām būs pienācīgi jānostiprina savas iekšējās kontroles sistēmas, lai atrisinātu turpmākas problēmas un pilnībā novērstu kļūdas risku pamatā esošajos darījumos. Attiecībā uz daudzgadu uzraudzības un kontroles sistēmu koriģējošo kapacitāti, Komisijas iekšējas revidents apgalvo, ka ir pamatoti pieņemt, ka finanšu korekciju un atgūto līdzekļu gada vidējais salīdzināmais līmenis, kas reģistrēts pēdējo četru gadu laikā, būs saistīts ar 2013. gadā veiktajiem maksājumiem. Līdz ar to lēš, ka finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi būs pietiekamā apmērā, lai aizsargātu budžetu kopumā un laika gaitā. Kopsavilkumu par iekšējā revidenta darbu pārsūtīs budžeta izpildes apstiprinātājiestādei saskaņā ar pārskatītās Finanšu regulas 99. panta 5. punktu. 7. 6 Dalītās pārvaldības problēmas Saskaņā ar dalīto pārvaldību dalībvalstu pienākums ir izveidot un saglabāt uzticamas pārvaldības un kontroles sistēmas. Saskaņā ar LESD 317. pantu un jauno Finanšu regulu dalīta pārvaldība nozīmē arī dalītu atbildību starp Komisiju un dalībvalstīm. Saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas 2012. gada pārskatu valsts iestādes varēja apzināt un koriģēt aptuveni divas trešdaļas no kļūdām. 6.1 Dalībvalstu iestādēm būtu maksimāli jāizmanto visi pieejamie instrumenti, lai novērstu kļūdas un efektīvi ievērotu savu atbildību un saistības attiecībā uz visām programmām saskaņā ar dalīto pārvaldību, lai aizsargātu ES budžetu un novērstu atlikušos trūkumus savās pārvaldības un kontroles sistēmās. Būs nepieciešami papildu valsts mēroga pasākumi, lai veltītu uzmanību vājākajām saiknēm ticamības ķēdē, t.i., nepilnīgas pārvaldības un kontroles sistēmu pārbaudes pārvaldības/maksājumu iestāžu un aģentūru līmenī, kas veic neefektīvas pirmā līmeņa pārbaudes, tādējādi radot neuzticamus kontroles rezultātus. Komisija stiprinās savu uzraudzības lomu attiecībā uz dalībvalstu iestādēm, lai pēc iespējas efektīvāk nodrošinātu, ka netiek pieļautas kļūdas nākotnē un tiek koriģēti iepriekšējie izdevumi. Komisija turpinās savas mērķtiecīgās spēju veidošanas darbības. Turklāt tā rosina plaši izmantot vienkāršotas maksājumu shēmas, kurām ir mazāka nosliece uz kļūdām nekā tradicionālajiem izdevumu mehānismiem. Komisija aicina dalībvalstis parādīt savas saistības attiecībā uz pārskatatbildības un pārredzamības uzlabošanu, vajadzības gadījumā pastiprinot kontroles pasākumus, jo sevišķi attiecībā uz pirmā līmeņa pārvaldības pārbaudēm, pirms izdevumu apstiprināšanas Komisijai, un pieņemot skaidrus attiecināmības noteikumus, lai samazinātu kļūdas risku. Nepareizi izmaksātu summu korekcija ir pareizas finanšu pārvaldības svarīgs aspekts. 2013. gadā turpinājās centieni vajadzības gadījumos īstenot finanšu korekcijas, uzlabot dalībvalstu datu kvalitāti par finanšu korekcijām un atgūtajām summām un veicināt paraugprakses izmantošanu, lai uzlabotu atgūšanas mehānismus dalībvalstu un ES līmenī. Attiecībā uz dalīto pārvaldību gada darbības pārskatos ir sniegta sīkāka informācija par korekcijām, ko īsteno dalībvalstis un ziņo par tām Komisijai, un valsts kontroles sistēmu novērtējumi. Kohēzijas politikas jomā, kā arī lauksaimniecības politikas jomā dalībvalstis īsteno korekcijas, kas izriet no pašu revīzijas darba un no ES revīzijām. Attiecībā uz 2007.-2013. gada plānošanas periodu tās kumulatīvi ziņo līdz 31. martam, gadu vēlāk, tādējādi 2013. gadā dalībvalstis ziņoja par 2012. gada korekcijām. Papildus korekcijām, kas izriet no ES revīzijām, tika ietvertas korekcijas un līdzekļu atgūšana, kas izriet no to revīzijām, kopā EUR 1 411 miljonu apmērā. Deleģētie kredītrīkotāji ziņoja par jaunākajiem datiem, kas bija zināmi to gada darbības pārskatu parakstīšanas laikā[19]. 6.2 Komisija nepieciešamības gadījumā pastiprinās savu revīzijas sistēmu un stratēģiju, lai palīdzētu novērst atlikušās nepilnības dalībvalstu sistēmās, jo īpaši tajās, kurās ir vislielākais riska profils attiecībā uz ES programmu īstenošanu. Eiropas Revīzijas palāta konstatēja, ka dalībvalstu revīzijas ziņojumi, uz kuriem balstās Komisijas riska analīze, dažreiz ir neuzticami. Lai gan lielākā daļa revīzijas ziņojumu par dalībvalstīm ir uzticami, Komisija pilnībā neuzticas rezultātiem, bet vienmēr tos novērtē un izdara secinājumus par to ticamību. Lauksaimniecības jomā Komisija saglabās uz risku balstītu pieeju, bet virzīsies pretim daudzgadu revīzijas stratēģijai laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam, lai veidotu labāku līdzsvaru starp riska un ģeogrāfisko segumu. Tiks pārbaudītas visas dalībvalstis, bet dažas, kuras skar augstāks risks, tiks pārbaudītas intensīvāk. Komisijas revīzijās turpinās veltīt uzmanību maksājumu aģentūru kontrolēm pirms maksājumu veikšanas gala saņēmējiem. Visos nopietnu nepilnību gadījumos dalībvalstīm tiks pieprasīts izstrādāt un īstenot precīzus koriģējošus rīcības plānus un Komisija uzraudzīs to īstenošanu. Šai tiešo maksājumu darbībai tiks veltīta jauna nodaļa, tostarp uzlabojumiem zemes gabalu identifikācijas sistēmā (ZGIS). Ja pietiekamā mērā netiks novērstas nepilnības saskaņā ar rīcības plānu, maksājumi tiks apturēti. Neatkarīgi (kā daļa no atsevišķas atbilstības pārbaudes procedūras) neto finanšu korekcijas ir noteiktas, lai aizsargātu ES budžetu. Saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas reformu (un kā noteikts pārskatītajā Finanšu regulā), attiecībā uz 2014. prasījumu gadu sertifikācijas iestādēm ir atkārtoti jāveic sākotnējās kontroles reprezentatīvā darījumu kopā saņēmēju līmenī un jāsniedz atzinums par darījumu likumību un pareizību. Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD pārbaudīs šāda atzinuma uzticamību un izmantos to, lai nostiprinātu savu ticamību un pielāgotu riska analīzi savām revīzijām sākotnējās kontroles līmenī. Kohēzijas politikas jomā Komisijas daudzgadu revīzijas stratēģiju 2007.-2013. gadam, ko katru gadu atjaunina, balstoties uz riska novērtējumu, veido divas galvenās sastāvdaļas: - pārbaude (veicot valsts revīzijas darba atkārtotas revīzijas pārbaudes uz vietas, tostarp saņēmēju līmenī) par to, cik lielā mērā tā var paļauties uz valsts revīzijas iestāžu darbu, to ziņotajiem revīzijas rezultātiem un kļūdu īpatsvaru, kā arī - tiešas programmu vai iestāžu revīzijas, ko tā ir novērtējusi kā tādas, kas nepietiekamā mērā novērš apzinātos augstos riskus, tostarp revīzijas uz vietas saņēmēju līmenī, lai apstiprinātu mērķtiecīgu sistēmu revīziju rezultātus. Jaunā vienotā revīzijas stratēģija 2014.-2020. gadam atspoguļo konkrētu aspektu atjaunināšanu gada finanšu pārvaldības un kontroles ciklā, kas ilgst līdz 15. februārim katru gadu, par programmas sertificētajiem kontiem, pārvaldības deklarāciju un gada kopsavilkumu, revīzijas atzinumu par sistēmu darbību, izdevumu likumību un pareizību un kontiem, kā arī attiecīgo kontroles ziņojumu. Pamatojoties uz plašām revīzijām kopš 2009. gada, novērtējot vissvarīgāko revīzijas iestāžu uzticamību (kas sedz 96 % no kvotām), Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD turpinās uzraudzīt iestāžu sniegumu, lai nodrošinātu, ka tās izpilda nepieciešamos standartus. Tās pieprasīs koriģējošu rīcības plānu dažām revīzijas iestādēm, kas nestrādā labi, un sniegs tām norādes un kopīgos metodoloģijas instrumentus. Ticamības ķēdes pamatā ir pārvaldības iestāžu/maksājumu aģentūru pirmā līmeņa pārbaudes par saņēmēju izdevumu deklarācijām. Komisija ar savu uz riska balstīto sistēmas revīziju starpniecību (kas ietver saņēmēju pārbaudes uz vietas, veicot revīzijas) pārbaudīs, vai valstu iestādes veic pienācīgas pārbaudes. Tā turpinās darbu pie saviem revīzijas atklājumiem, līdz tā būs pārliecināta, ka sistēmiskās nepilnības ir novērstas un atrisinātas, un uzdos veikt finanšu korekcijas, lai aizsargātu ES budžetu. 6.3 Komisija turpinās apturēt maksājumus nopietnu trūkumu gadījumā, kurus attiecīgās dalībvalstis vēl nav laikus novērsušas. Tā izmantos pastiprinātu mehānismu lauksaimniecības maksājumu apturēšanai kā ex-ante instrumentu, lai aizsargātu ES budžetu no dalībvalstu kontroles sistēmu nepilnībām. Savos gada darbības pārskatos dienesti, kas veic darījumus dalītajā pārvaldības režīmā, ir ziņojuši par visiem pārtraukšanas/apturēšanas lēmumiem, tostarp par attiecīgajām darbības programmām, attiecīgajām dalībvalstīm, nepilnību veidiem, galvenajiem faktiem, kas ir katra lēmuma pamatā un lēmuma ietekmi uz budžetu. Šī informācija ir pamatotas ticamības un uzticamības nozīmīgs aspekts. Pēc tam, kad tika ieviests jaunais maksājumu pārtraukšanas instruments 2007.-2013. gada plānošanas periodam, ģenerāldirektorāti, kas īsteno dalītu pārvaldību, 2013. gadā pieņēma oficiālus lēmumus pārtraukt maksājumu termiņus 265 lietās par kopējo summu EUR 4 930 miljardi. 2013. gadā un 2014. gada pirmajā ceturksnī kolēģija arī pieņēma 17[20] lēmumus apturēt maksājumus saskaņā ar 2007.-2013. gada programmām. Maksājumus neatsāks, kamēr deleģētie kredītrīkotāji nebūs ieguvuši konkrētu revīzijas pierādījumu, ka maksājumu pārtraukšanas un/vai apturēšanas iemesli ir laboti, ka ir veiktas vajadzīgās finanšu korekcijas un ka nākotnes izdevumiem, kas jāapstiprina Komisijai, nav turpmāku risku. Šī dalītās pārvaldības pieredze apstiprina maksājumu apturēšanas efektivitāti kā stimulu dalībvalstīm veikt attiecīgu koriģējošu darbību. 6.4 Komisija uzdod veikt finanšu korekcijas dalībvalstīm, kas nav īstenojušas drošas sistēmas. Tā izmantos neto finanšu korekciju instrumentu. Kopumā Komisija 2013. gadā bija ļoti aktīva, atgūstot nepamatotas summas un veicot finanšu korekcijas. 4.1 iedaļā skaidri parādīts, ka tā pienācīgi aizsargā ES budžetu no izdevumiem, kas veikti, pārkāpjot tiesību aktus. Sīkāka informācija par šiem datiem un koriģējošajiem mehānismiem spēkā esošajos tiesību aktos ir atrodama 2013. gada kontu 6. piezīmē un Komisijas paziņojumā budžeta izpildes apstiprinātājiestādei un Revīzijas palātai katru septembri. Pēc Eiropas Parlamenta lūguma paziņojumā tiks ietverts finanšu korekciju sadalījums pa dalībvalstīm, dati par neto finanšu korekcijām, kas rada piešķirtos ieņēmumus ES budžetā, un dalībvalstu koriģējošā darba rezultāti. Komisija turpinās strādāt ar dalībvalstīm, kuru revīzijas sistēmās ir regulāras un sistemātiskas nepilnības. Turklāt tā izmanto visus pieejamos instrumentus, lai novērstu kļūdas un aizsargātu ES budžetu. Lauksaimniecības politikas jomā, tostarp lauku attīstības jomā, finanšu korekcijas piemēro, ja ir konstatēti nelikumīgi izdevumi. Mērķis tagad ir vēl vairāk samazināt laiku, kurā īsteno lēmumu par neto finanšu korekciju. Patlaban šī procedūra ar saviem pretrunīgajiem un samierināšanas posmiem ir pārāk gara. Ātrākai procedūrai[21] būtu jārada spēcīgāks stimuls dalībvalstīm laikus novērst nepilnības savās pārvaldības un kontroles sistēmās, lai gan ir jāuzsver, ka ES budžets ir labi aizsargāts, pat ja korekcijas tiek īstenotas novēloti. Attiecībā uz ESI līdzekļiem jaunais noteikums par neto finanšu korekcijām papildina esošās korekcijas procedūras, kas nosaka, ka dalībvalsts var atkārtoti izmantot ES līdzekļus, kas darīti pieejami citiem projektiem vai programmām, ja tā piekrīt veikt korekciju. Tomēr attiecībā uz nopietniem trūkumiem, kas konstatēti pēc gada pārskatu iesniegšanas, Komisija piemēros korekcijas, kas samazina dalībvalstu piešķīrumus, lai koriģētās summas nevarētu atkārtoti izmantot. Kopīgo noteikumu regulā (KNR), kas attiecas uz ESI līdzekļiem, ir paredzēti skaidri korekciju[22] piemērošanas noteikumi[23] un nosacījumi. Komisijai tie ir jāpiemēro, ja ir konstatēta nopietna nepilnība. Ņemot vērā vajadzību pēc pretrunīgas procedūras attiecīgajā dalībvalstī, Komisija sagaida, ka korekcijas tiek piemērotas 10 līdz 12 mēnešu laikā, kopš ir paziņots par konstatējumiem. Komisija uzdod saviem dienestiem nodrošināt efektīvu sistēmu neto finanšu korekciju piemērošanai pēc iespējas drīzāk saskaņā ar noteikumiem jaunajam plānošanas periodam no 2016. gada un veikt pasākumus, lai paātrinātu esošo atbilstības procedūru lauksaimniecības jomā. 6.5 Komisija turpinās sniegt nozīmīgus statistikas datus, lai atvieglotu dalībvalstu snieguma pamatīgu analīzi. Gada darbības pārskati ir ļoti vērtīgs informācijas avots budžeta apstiprinātājiestādei, jo tajos pārredzami ir atainots, kā Komisija izpilda savu pienākumu nodrošināt dalītās pārvaldības politikas likumību un pareizību atsevišķu dalībvalstu un programmu (kohēzijas politikai) vai maksājumu aģentūru (lauksaimniecības politikai) līmenī. Ziņojumā ir ietvertas aplēses par kļūdu īpatsvaru un riskam pakļauto atlikušo summu, kas sadalītas pa maksājumu aģentūrām/programmām un pa dalībvalstīm. Tās arī palīdz budžeta apstiprinātājiestādei pamatīgāk novērtēt situāciju, jo tās sniedz norādes par faktisko risku, tiklīdz dalībvalstis un Komisija (attiecībā uz neto finanšu korekcijām) ir īstenojušas koriģējošās darbības. Komisija 2013. gadā paziņoja par summām, kas 2012. gadā atgūtas, pateicoties finanšu korekcijām, un par atgūtajiem līdzekļiem. Minētajā informācijā tika ietverti preventīvie un koriģējošie pasākumi un, ja iespējams, to ietekme attiecībā uz pārvaldības un kontroles sistēmu noturīgu uzlabošanu, kā atspoguļots kļūdu īpatsvarā. Ir arī jāatzīmē, ka Komisijas dienestu paziņotais atlikušais kļūdu īpatsvars tiek izmantots, lai aplēstu finanšu risku, un tas atšķiras no kļūdu īpatsvara, par ko ziņojusi Revīzijas palāta. Galvenais iemesls tam ir tāds, ka kļūdu īpatsvarā tiek ņemti vērā rezultāti, ko rada dažādie koriģējošie mehānismi, tiklīdz tie ir faktiski īstenoti. 8. 7 Transversālie jautājumi un risinājumi 7.1 Iekšējās kontroles standarti Komisija ņēma vērā Budžeta ĢD ģenerāldirektora sagatavoto piezīmi "Pārskats par iekšējās kontroles situāciju" un ir gandarīta par pozitīvo tendenci attiecībā uz darbības procedūrām. Komisija uzdod Budžeta ģenerāldirektorātam turpināt centienus vienkāršot iekšējās kontroles standartus, tos vēršot uz lietderību un efektivitāti, kā arī tos attiecīgi pārskatot. 7.2 Pilnvaroto vienību ietekme uz ticamības apstiprināšanas ķēdi Pārskatītā Finanšu regula ir vienkāršojusi pārvaldības veidu un metožu definīciju, ietverot tās kopējā loģiskajā sistēmā, tostarp: - tiešu pārvaldību, ja ES līdzekļus pārskaita deleģētais kredītrīkotājs, lai tos piešķirtu saņēmējiem un līgumslēdzējiem, kā arī - netiešu pārvaldību vai dalītu pārvaldību, ja ES līdzekļi ir uzticēti citām struktūrām vai dalībvalstij, pirms tie tiek pārskaitīti gala saņēmējiem. Tāpat minētajā regulā ir paredzēts noteikt deleģēto dalībnieku jaunus veidus, kuriem deleģētie kredītrīkotāji uztic budžeta īstenošanas uzdevumus saskaņā ar plašu pasākumu virkni, tostarp: - deleģēto uzdevumu novirzīšana citiem deleģētajiem kredītrīkotājiem, - darbības budžeti izpildaģentūrām, - līdzekļi kopuzņēmumiem, - līdzekļi EuropeAid iemaksu nolīgumiem trešās valstīs, - Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Investīciju fonda (EIF) pārvaldīti finanšu instrumenti, - budžets, ko izpilda valsts aģentūras, kā arī - pilnvaras citām starptautiskajām organizācijām. 2013. gadā 22 Komisijas dienesti uzticējās pilnvarotām struktūrām, lai tās palīdzētu izpildīt budžetu, veicot darbības kopā EUR 6 572 miljonu apmērā. Visas šīs struktūras, izņemot vienu Eiropas Transporta tīkla izpildaģentūru, secināja, ka to rīcībā ir pietiekama informācija, lai izdarītu secinājumus par ticamību. 2012. gada kopsavilkuma ziņojumā Komisija apstiprināja, ka ticamības deklarācija attiecās uz visiem līdzekļiem, kas piešķirti tās ĢD, neatkarīgi no izmantotā pārvaldības veida un tā, vai pilnvarotajai struktūrai bija jāpieņem atsevišķs lēmums par budžeta izpildes apstiprināšanu. Deleģētajiem kredītrīkotājiem būtu jānodrošina pienācīga uzraudzība, jāņem vērā visi negatīvie kontroles rezultāti vai kontroles sistēmas trūkumi un vajadzības gadījumā jāizsaka atrunas. Budžeta ĢD ir sniedzis pamatnostādnes, paraugus un norādījumus īpašai iedaļai un pielikumam gada darbības pārskatos, kuros dienesti var ziņot par veiktās uzraudzības un ticamības veidošanu attiecībā uz struktūrām, kurām tie kā atbildīgie ģenerāldirektorāti ir uzticējuši budžeta īstenošanas uzdevumus. Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts jo īpaši ir norādījis uz problēmām norādījumu īstenošanā, ņemot vērā pilnvarotajām struktūrām uzticēto īpašu pasākumu pārpilnību saskaņā ar nolīgumiem, kas noslēgti pirms vairākiem gadiem. Salīdzinošajā pārskatīšanā par gada darbības pārskatu projektiem arī ir konstatēts trūkums ieteiktajā kontroles stratēģijā. To nevar pilnībā piemērot gadījumos, ja finansējums nesedz darbības izdevumus, bet to izmanto vienīgi, lai finansētu pilnvarotās struktūras administratīvās izmaksas. Komisija uzdod Budžeta ģenerāldirektorātam izstrādāt konkrētus turpmākus norādījumus par vissvarīgākajām iekšējās kontroles stratēģijām ārējai pārvaldībai un par paraugpraksi uzraudzības kontrolēm, ko veic atbildīgie ģenerāldirektorāti, un to dokumentāciju. 7.3 Komisijas stratēģija krāpšanas apkarošanai (CAFS) Komisijas paziņojumā par krāpšanas apkarošanas stratēģiju[24] tika uzsvērta vajadzība ĢD un dienestiem stiprināt savas iekšējās kontroles sistēmas, lai risinātu krāpšanas risku. Viens no galvenajiem pasākumiem bija izstrādāt un pieņemt savas krāpšanas apkarošanas stratēģijas līdz 2013. gada beigām. 12 dienesti[25] jau ir pilnībā īstenojuši savas stratēģijas, un pārējie ir norādījuši pilnīgas īstenošanas plānoto datumu un apzinājuši nepaveiktos pasākumus, tiktāl, ciktāl tos var publiskot, neapdraudot to efektivitāti. Nav ziņots par nenovērstu atlikušo risku. Kvantificētie paziņotie rādītāji būtībā ir aizdomās turētie krāpšanas gadījumi, un tie ir nodoti Eiropas Birojam krāpšanas apkarošanai (OLAF) vai tas tos patlaban izskata. Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD un Veselības un patērētāju ģenerāldirektors tāpat kā finanšu rādītājus sniedz arī informāciju par summām, kas ir iesaistītas riskantākās finanšu darbībās, kurām piemēro ciešu uzraudzību. Pamatojoties uz gada darbības pārskatiem, ir iespējams secināt, ka, ņemot vērā dienestu veikto krāpšanas apkarošanas stratēģijas īstenošanu, un kaut gan vēl nav pilnībā īstenotas visas to atsevišķās stratēģijas, nav nenovērstu risku, kas norādītu uz to, ka šis kontroles mērķis nav pietiekami sasniegts. Pasākumi šajā jomā (piemēram, konkrētas saņēmēju riska analīzes, izvēlēto projektu vai līgumu cieša uzraudzība vai citi pasākumi, lai novērstu krāpšanas risku) jau ir izklāstīti dažos gada darbības pārskatos, ietverot konkrētus krāpšanas apkarošanas darbību rezultātus, kuras veica pārskata gadā, un visus no tām izrietošos ticamības elementus. Tas tiks darīts visās jomās 2014. gada pārskatos. Komisija atzinīgi vērtē to, ka vairums ģenerāldirektorātu ir jau panākuši progresu krāpšanas apkarošanas stratēģijas izstrādē un īstenošanā. Komisija uzdod saviem dienestiem turpināt informāciju par krāpšanas novēršanu ietvert savos novērtējumos par to iekšējās kontroles sistēmām. [1] Finanšu regulas 66. pants. [2] Šajā ziņojumā ir ietverts attiecīgajā gadā sasniegto mērķu apraksts saskaņā ar Finanšu regulā paredzēto pareizas finanšu pārvaldības principu (Piemērošanas noteikumu (RAP) 227. pants). Saskaņā ar Finanšu regulas 141. pantu visas konsolidēto pārskatu iestādes un struktūras sagatavo gada ziņojumu par savu administratīvo izdevumu budžeta un finanšu pārvaldību. Komisijas ziņojumā ir izskatīti Eiropas Savienības darbības izdevumi. [3] Piemēram, gada izaugsmes pētījums, valsts reformu programmas un īpašs portāls par stratēģiju "Europe 2020", kas ir pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/europe2020. [4] Pasākumi, kas neparedz izdevumus, attiecas uz tām darbībām, kurām nav liela darbības budžeta, izņemot administratīvos izdevumus. [5] Komisija apkopoja daudzgadu finanšu shēmas 2014.-2020. gadam likumdošanas procesa rezultātus īpašā paziņojumā: "Otrais vienkāršošanas progresa ziņojums daudzgadu finanšu shēmai 2014.-2020. gadam" (COM(2014)114, final. [6] COM(2013) 461 final. [7] Ziņojums par ES izdevumu pievienoto vērtību (SEC(2011) 867). [8] Pārskatīto Finanšu regulu sāka piemērot 2013. gada janvārī. Finanšu regula: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2012. gada 25. oktobris) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.). Piemērošanas noteikumi: Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 (2012. gada 29. oktobris) par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.). [9] Finanšu regula jēdzienu "kontrole" definē kā jebkuru pasākumu, kas veikts, lai nodrošinātu pietiekamu pārliecību par iekšējās kontroles mērķu sasniegšanu. Tas nozīmē visaptverošas iekšējās kontroles sistēmas, kas aptver visus pasākumus budžeta apropriāciju pārvaldībai, sākot ar vajadzību un mērķu noteikšanu, kas ir jāveic pirms jebkurām juridiskām saistībām, līdz galīgajiem lēmumiem, ar ko slēdz daudzgadu programmas. [10] Vissvarīgākā jaunā atruna attiecas uz Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) tirgus pasākumiem un otrā atruna – uz Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu lauku attīstībai (IPARD) (abi Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD). Trešā atruna ir saistīta ar reputāciju un attiecas uz atbildības jautājumiem Eiropas skolās (Cilvēkresursu un drošības ģenerāldirektorāts). [11] Lai atrunu atceltu, deleģētajiem kredītrīkotājiem tika lūgts efektīvi novērst nepilnības. Atceltās atrunas attiecās uz: - četrām atlikušajām FP6 atrunām (Pētniecības ĢD), - sertificētiem bioloģiskajiem produktiem (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD), - Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumentu (FIFG) (Jūrlietu un zivsaimniecības ĢD), - Eiropas enerģētikas programmu ekonomikas atveseļošanai (EEPR) (Enerģētikas ĢD), - otrās paaudzes Šengenas informācijas sistēmas (SIS II) projektu (Iekšlietu ĢD), - Eiropas Kosmosa aģentūras finanšu pārskatu uzticamību (Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD), - vēlēšanu novērošanas misijām (Ārpolitikas instrumentu dienests), kā arī - ar ieņēmumiem saistītu atrunu par tradicionālajiem pašu resursiem (TPR) (Budžeta ĢD). [12] Tas jo īpaši attiecas uz pētniecības politikas jomu, kurā jautājumi attiecībā uz pamatprogrammu pārvaldību attiecas uz sešiem ģenerāldirektorātiem un divām izpildaģentūrām. [13] Riskam pakļautās summas jēdziens ir definēts 2. pielikumā. [14] Ja nav norādīts citādi, visu citēto rādītāju avoti šajā ziņojumā ir ES provizoriskie konsolidētie pārskati 2013. finanšu gadam un gada darbības pārskati. Neatbilstības gadījumā izmantotais rādītājs ir ņemts no provizoriskā pārskata. Šie piemēri ir skaidri norādīti. [15] EUR 372 miljoni atbilst 2 % no starpības starp EUR 147 729 miljoniem un EUR 129 149 miljoniem. [16] Nepilnības būtu jānošķir no krāpšanas. Nepilnības ir kļūdas, piemēram, nepareiza veidlapas aizpildīšana vai pareizas iepirkuma procedūras neievērošana. Ar nodomu tiek pieļauta tikai neliela daļa no nepilnībām. Krāpšana ir ar nodomu veikti pārkāpumi, par ko paredzēta kriminālatbildība. Lietas, kurās ir aizdomas par krāpšanu, tiek sistemātiski nosūtītas Eiropas Birojam krāpšanas apakarošanai (OLAF). [17] Finanšu regulas 99. panta 3. punkts. [18] Vēlāk pārdēvēta par Mazo un vidējo uzņēmumu izpildaģentūru (EASME). [19] Attiecībā uz lauksaimniecību informācija par finanšu korekcijām un atgūtajām summām attiecas uz pārskata gadu. [20] Tika pieņemti piecpadsmit lēmumi par maksājumu apturēšanu 2013. gadā un divi lēmumi – 2014. gada pirmajā ceturksnī. Seši lēmumi attiecās uz ERAF un 11 uz ESF. [21] Plašāk sk. 2.b. punktu. [22] Deleģētajā aktā arī noteiks kritērijus, kas jāizmanto Komisijai, lai noteiktu vienotas likmes korekcijas līmeni (5 %, 10 %, 25 % vai 100 %). Tie ir saistīti ar nopietnu trūkumu attiecīgo pakāpi, to biežumu un apjomu, kā arī zaudējumu Savienības budžetam. Minētajā aktā tiks arī paredzēts, ka vienotās likmes var paaugstināt līdz nākamajam līmenim, ja nopietni trūkumi tiek konstatēti atkārtoti programmas iestāžu nespējas dēļ veikt nepieciešamos pasākumus ar mērķi koriģēt sistēmu pēc finanšu korekcijas piemērošanas iepriekšējā grāmatvedības gadā. [23] Nopietni trūkumi tiks definēti attiecībā uz (ne)atbilstību ar pārvaldības un kontroles sistēmu galvenajiem elementiem, kas novērtēti detalizēti saskaņā ar 18 būtiskākajām prasībām visām programmas iestādēm. Galvenie novērtējamie elementi, pamatojoties uz sīkiem un visaptverošiem revīzijas rezultātiem, ietver: - pienācīgu funkciju nodalīšanu starp programmas iestādēm un uzraudzību pār visām starpniecības iestādēm, kas ir iesaistītas pārvaldības un kontroles sistēmā, - darbību un efektīvu pārbaužu pienācīgu atlasi, ko veic pārvaldības iestādes, lai, pirmām kārtām, novērstu kļūdas, - efektīvus krāpšanas apkarošanas pasākumus, - pienācīgas procedūras, lai izstrādātu maksājumu pieteikumus un sertificētu programmas kontu pabeigtību, precizitāti un patiesumu Komisijai, kā arī - efektīvas revīzijas par sistēmām, darbībām un kontiem. Ja attiecībā uz kādu no deleģētajā aktā ierosinātajām konkrētajām prasībām vai divām vai vairākām galvenajām prasībām tiks konstatēta vāja atbilstība vai tās trūkumus, Komisija automātiski secinās, ka ir konstatēti nopietni trūkumi, kā rezultātā tiks pieprasītas neto finanšu korekcijas. [24] COM(2011) 376, 24.6.2011. [25] Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (AGRI), Komunikācijas tīklu, satura un tehnoloģiju ĢD (CNECT), Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ĢD (EMPL), Iekšlietu ĢD, Tieslietu (JUST) ĢD, Reģionālās politikas (REGIO) ĢD un Ārpolitikas instrumentu dienests (FPI), Iekšējās revīzijas dienests (IRD), Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), Juridiskais dienests (SJ), Eiropas politikas padomdevēju birojs (BEPA) un Izglītības, audiovizuālās jomas un kultūras izpildaģentūra (EACEA).