KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI

Uzraudzības datu stratēģija ES finanšu pakalpojumu jomā

1.Konteksts

Pieaugot digitalizācijai un ES virzoties uz tās digitālajiem mērķrādītājiem 2030. gadam, rodas arvien jauni izaicinājumi un iespējas, kas ietekmē visas sabiedrības un ekonomikas jomas, arī finanšu sektoru. Pēdējo dažu gadu laikā digitālās tehnoloģijas ir izmainījušas to, kādā veidā finanšu tirgus dalībnieki lēmumu pieņemšanai rada, nodod un izmanto informāciju, kas ir finanšu sektora virzītājspēks. Šo pārmaiņu centrā ir dati.

Eiropas Datu stratēģijā Komisija uzsvēra datu kā potenciālā izaugsmes un inovācijas avota nozīmi ES ekonomikā un norādīja uz nepieciešamību nodrošināt labāku piekļuvi datiem un datu kopīgošanu, izmantojot kopējās Eiropas datu telpas. Viena no Komisijas digitālā finansējuma stratēģijas galvenajām prioritātēm ir uz datiem balstītas inovācijas veicināšana finanšu jomā. Tas ietver rīkus pārskatu sniegšanas un uzraudzības atvieglošanai, kā arī kopējas finanšu datu telpas izveidi, aptverot uzņēmumu savstarpēji sniegtos datus, publiskotos datus un uzraudzības datus.

Finanšu iestādēm un citām struktūrām, kuras darbojas finanšu tirgos, ir pienākums iesniegt plašu datu klāstu par to finansiālo stāvokli un darbībām. ES un valstu uzraudzības iestādēm šie dati ir nepieciešami finanšu iestāžu un tirgu uzraudzībai. Dati ļauj uzraugiem pārraudzīt riskus, nodrošināt finanšu stabilitāti un tirgus integritāti, kā arī aizsargāt ieguldītājus un finanšu pakalpojumu patērētājus ES.

Pēdējo desmit gadu laikā ir ievērojami pieaudzis uzraudzības nolūkos ziņoto datu apjoms un granularitāte. Kopumā uz finanšu iestādēm ES attiecas vairāk nekā 500 pārskatu sniegšanas pienākumu, kas ietver vairāk nekā 1000 tabulu ar vairāk nekā 70 000 atsevišķu datu punktu. Stingrāki pārskatu sniegšanas pienākumi ir palīdzējuši novērst informācijas trūkumu, kas konstatēts globālās finanšu krīzes laikā, un atspoguļo finanšu sistēmas pieaugošo sarežģītību un iekšējo savstarpējo savienotību. Lai gan tas ir ievērojami uzlabojis uzraudzību, tas nozīmē arī arvien lielāku slogu gan pārskatu sniedzējām struktūrām, gan uzraudzības iestādēm, kas saņem un analizē datus.

Digitālās tehnoloģijas var ievērojami samazināt pārskatu sniegšanas slogu un ļaut uzraugiem efektīvāk un produktīvāk iegūt informāciju no ziņotajiem datiem. Lai izmantotu uz datiem balstītas uzraudzības iespējas un risinātu ar to saistītās problēmas, regulatori visā pasaulē strādā, lai modernizētu pārskatu sniegšanu savās jurisdikcijās. ES uzraudzības pārskati un veids, kādā iestādes vāc un izmanto datus, nedrīkst atpalikt no šīm norisēm.

ES jau ir panākusi uzlabojumus vairākās svarīgākajās jomās un uzņemas vadošo lomu starptautiskās diskusijās nolūkā sekmēt finanšu datu saskaņošanu un salāgošanu globālā mērogā. Darbs ir jāturpina, lai nodrošinātu progresu ES uzraudzības pārskatu sniegšanas sistēmas efektivitātes un rezultativitātes ziņā arī turpmāk.

ES nepieciešama uzlabota uzraudzības pārskatu sniegšanas sistēma, kas ļautu uzraugiem:

·ar lielāku precizitāti un ātrumu sekot līdzi notikumiem tirgos, instrumentos un finanšu sistēmas sektoros,

·pieņemt labāk informētus un ātrākus lēmumus finanšu stabilitātes, tirgus integritātes un patērētāju tiesību aizsardzībai, kā arī citu mērķu sasniegšanai, piemēram, ES tiesību aktu transponēšanas un to efektīvas izpildes pārraudzībai,

·labāk savstarpēji koordinēt darbību un panākt uzraudzības konverģenci, izmantojot konsekventākas un sadarbspējīgākas datu kopas,

·vienlaikus samazināt atbilstības nodrošināšanas slogu saskaņā ar Komisijas labāka regulējuma principiem un apņemšanos sistemātiski un aktīvi meklēt veidus, kā samazināt no tiesību aktiem izrietošo slogu.

Pamatojoties uz plašām diskusijām ar ieinteresētajām personām , Komisija iepazīstina ar šo stratēģiju, kurā izklāstīta pieeja, kā sasniegt mērķi — izveidot modernu uzraudzības pārskatu sniegšanas sistēmu ES. Stratēģija veicina Eiropas Datu stratēģijas un digitālā finansējuma stratēģijas mērķu sasniegšanu digitālās inovācijas veicināšanai Eiropā. Atbalstot uzraudzības konverģenci, tiek arī veicināta kapitāla tirgu savienības (KTS) mērķu sasniegšana.

2.Konteksts: pašreizējās problēmas

Visaptverošā ES uzraudzības pārskatu sniegšanas prasību atbilstības pārbaudē Komisija secināja, ka spēkā esošās Savienības tiesību aktos noteiktās pārskatu sniegšanas prasības ir nepieciešamas un efektīvi nodrošina uzraugiem attiecīgos datus. Tomēr tika konstatēti efektivitātes trūkumi pārskatu sniegšanas prasību definēšanā un datu vākšanā. Tas tālāk negatīvi ietekmē ziņoto datu kvalitāti un lietojamību, samazinot uzraugu spēju pildīt savas funkcijas. Šādi efektivitātes trūkumi arī rada papildu izmaksas pārskatu sniedzējām struktūrām — lai nodrošinātu atbilstību ES pārskatu sniegšanas prasībām, var būt nepieciešami līdz pat 4–12 miljardi EUR gadā. Turklāt pārskatu sniegšanas sistēmās netiek pilnībā izmantoti mūsdienīgi IT rīki.

Atbilstības pārbaudē tika identificētas piecas galvenās jomas, kurās nepieciešami uzlabojumi.

·Pārskatu sniegšanas prasību konsekvence un saskaņošana: pārskatu sniegšanas prasības un sīki izstrādātās datu specifikācijas nav pietiekami saskaņotas, un tajās ir dažas nekonsekvences un neskaidrības. Kopējie datu standarti, formāti un identifikatori netiek izmantoti pietiekamā apmērā.