LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 12.7.2010 
SEC(2010) 846 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
  
Priekšlikumam  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI, 
 
ar ko groza Direkt īvu 1997/9/EK par ieguld ītāju kompens ācijas sistēmām 
 
{COM(2010) 371 final} 
 
{SEK(2010) 845} 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
  
Priekšlikumam  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI, 
 
ar ko groza Direkt īvu 1997/9/EK par ieguld ītāju kompens ācijas sistēmām 
 
LV 3   LV 1. PROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
Pēdējā laikā konstatētās problēmas nevar palikt bez iev ērības, jo pret ējā gadījumā tās 
var negat īvi ietekm ēt ieguldītāju kompens ācijas ES un uztic ēšanos ieguld ījumu 
sabiedrībām. Konstat ētās problēmas kopum ā var iedalīt trīs lielās grupās.  
 
LV 4   LV 1.1. Ieguld ītāju kompens ācijas sist ēmu direkt īvas (IKSD) darb ībā konstat ētās 
problēmas 
1.1.1. Sist ēmu finans ējums. Pašlaik sist ēmu finans ējumu regul ē valstu ties ību akti. Vien īgi 
IKSD 23. apsv ērums paredz dažus pamatprincipus, nosakot, ka sist ēmu finans ēšanas 
izmaksas ieguld ījumu sabiedr ībām jāsedz pašām. Šādu sistēmu finans ēšanas spējām 
jābūt proporcion ālām to saist ībām, taču tās nedrīkst apdraud ēt attiecīgās dalībvalsts 
finanšu sist ēmas stabilit āti.  
1.1.2. Izmaksu kav ējums. IKSD 9. panta 2. punkt ā stingri noteikts samaksas termi ņš 
(iespējami drīz, bet ne v ēlāk kā trīs mēnešu laikā). Taču šis termi ņš sākas tikai tad, 
kad ir noteikta „pras ījuma pamatot ība un apm ērs”.  
1.1.3. Ieguld ītāju neinform ētība par sist ēmu darbības jomu un pied āvāto nodrošin ājumu. 
IKSD 10. pants paredz, ka dal ībvalstis nodrošina, ka ieguld ījumu sabiedr ības 
informē esošos un potenci ālos ieguld ītājus par attiec īgo ieguld ītāju kompens ācijas 
sistēmu, tostarp kompens ācijas sist ēmas pied āvātā nodrošin ājuma apm ēru un 
apjomu. Tom ēr pastāv bažas, ka ieguld ītāji nav pietiekami inform ēti par ieguld ītāju 
kompensācijas sistēmas iespējamo nodrošin ājumu. 
1.1.4. Tehniski jaut ājumi saist ībā ar sabiedr ību nodrošin ājumu un ar tirgus ļaunprātīgu 
izmantošanu saist ītu prasījumu izsl ēgšana. IKSD 9. panta 3. punkts izsl ēdz 
prasījumus, kas izriet no dar ījumiem, kuru sakar ā ir pieņemts noties ājošs spriedums 
krimināllietā par naudas atmazg āšanu, taču neizslēdz to ieguld ītāju prasījumus, kuri 
ir bijuši iesaist īti tirgus ļaunprātīgā izmantošan ā. 
1.2. IKSD neatbilst ība, ņemot vērā vēlāk notikuš ās izmaiņas finanšu pakalpojumu 
nozarē un ES normat īvajā vidē 
1.2.1. Nav paredz ēts nodrošin ājums civilpras ībām sakarā ar uzņēmējdarbības pienākumu 
pārkāpumiem. Pašreiz IKSD paredz kompens āciju tikai par zaud ējumiem, kas 
radušies, ja ieguld ījumu sabiedr ība nevar atmaks āt naudu vai atdot finanšu 
instrumentus, kas tur ēti klienta v ārdā. IKSD neparedz citu zaud ējumu 
kompensēšanu, piem ēram, sakar ā ar ieguld ījumu vērtības samazin āšanos vai 
sabiedrības nolaid īgu ieguldījumu konsult āciju radītos zaudējumus. 
1.2.2. Neparedz nodrošin ājumu klientiem, kas nav priv āti klienti. IKSD koncentr ējas uz 
„mazo ieguld ītāju” aizsardz ību. Klientiem, kas nav priv āti klienti, var liegt 
nodrošinājumu, ja vien valsts sist ēma neizlemj pieš ķirt nodrošin ājumu šādiem 
klientiem. 
1.3. Reglament ējošās sistēmas trūkumi 
1.3.1. Treš ās personas l īdzekļu pārvaldītāja saistību neizpilde. Ieguld ītāji var ciest 
zaudējumus ne tikai ieguld ījumu sabiedr ības saistību neizpildes d ēļ, bet arī līdzekļu 
pārvaldītāja iespējamas saist ību neizpildes d ēļ. Gadījumā, kad treš ās personas 
līdzekļu pārvaldītājs nevar atdot finanšu instrume ntus savam klientam, klients 
nevarēs saņemt kompens ācijas izmaksu, ko paredz atbilst īgi IKSD izveidot ā 
kompensācijas sistēma.  
 
LV 5   LV 1.3.2. Nav paredz ēts nodrošin ājums PVKIU ieguld ītājiem par PVKIU akt īvu zaudējumiem 
PVKIU depozit ārija bankrota gad ījumā (vai tā vērtspapīru turētāja bankrota 
gadījumā). PVKIU p ārvaldība nav Finanšu instrumentu tirgu direkt īvā (MiFID 
direktīvā) paredzēts ieguldījumu pakalpojums. T āpēc IKSD neparedz nodrošin ājumu 
PVKIU un t ā sertifikātu turētājiem, ja PVKIU zaud ē savus akt īvus tā depozitārija 
darbības rezult ātā.  
1.3.3. Naudas tirgus fondi. Finanšu kr īzes laikā daži ES un ASV naudas tirgus fondi 
saskārās ar grūtībām, kas savuk ārt izraisīja bažas par risku saist ībā ar šiem fondiem 
un strauji palielin āja ieguld ītāju piepras ījumus pēc izpirkšanas. IKSD neparedz 
nodrošinājumu ar finanšu instrumentiem, tost arp ar naudas tirgus fondiem saist ītiem 
ieguldījumu zaud ējumiem.  
1.4. Ieguld ījumu sabiedr ību klientu aizsardz ības un banku noguld ītāju aizsardz ības 
nevienlīdzības mazin āšana 
1.4.1. Minim ālais kompens ācijas līmenis. IKSD 4. pants saska ņo visiem ieguld ītājiem 
paredzēto kompens ācijas minim ālo līmeni (EUR 20 000). Kompens ācijas 
ierobežojums EUR 20 000 apm ērā līdz šim nav kori ģēts, ņemot vērā inflāciju vai 
Eiropas investoru liel āku pakļautību finanšu instrumentiem kopš IKSD st āšanās 
spēkā. Bez tam nesen tika groz īta Noguld ījumu garantiju sist ēmu direkt īva (NGSD), 
paredzot vismaz EUR 50 000 katram kred ītiestādes noguld ītājam, ko var palielin āt 
līdz noteiktam apm ēram EUR 100 000 v ērtībā. 
1.4.2. Kopapdrošin āšana. IKSD 4. panta 4. punkts paredz, ka dal ībvalstis var samazin āt 
kompensācijas nodrošin ājumu līdz noteiktam procentam (vien āds ar vai liel āks par 
90 %) no ieguld ītāja prasījuma. Tas noz īmē, ka klientam var pras īt segt da ļu no 
zaudējuma (kompens ācijas ierobežojuma apm ērā), mudinot ieguld ītājus rūpīgāk 
izvēlēties ieguld ījumu sabiedr ības. 
2. PAMATSCEN ĀRIJS, SUBSIDIARIT ĀTE UN PROPORCIONALIT ĀTE 
Pirmajā punktā atklātās problēmas nevar efekt īvi risināt dalībvalstu līmenī, jo tās ir 
radušās esošo ES ties ību aktu d ēļ, un tāpēc ir risināmas tikai ar groz ījumiem ES 
tiesību aktos. Eiropas Komisija uzskata, ka ieteiktajos risin ājumos ir ņemts vērā 
subsidiarit ātes un proporcionalit ātes princips.  
3. M ĒRĶI 
IKSD pārskatīšanas mērķi ir šādi: i) uzlabot IKSD darb ību, lai nodrošin ātu, ka tā paredz 
pietiekamu ieguld ītāju aizsardz ību attiecībā uz sabiedr ību klientiem un sekm ē uzticēšanos 
ieguldījumu pakalpojumiem; ii) atjaunin āt IKSD taj ās jomās, kur tā ir kļuvusi neatbilst īga 
sakarā ar izmai ņām finanšu pakalpojumu nozar ē un normat īvajā vidē; iii) samazin āt 
reglament ējošās sistēmas trūkumus un iv) nodrošin āt, ka nesen veikto NGSD (s ākotnēji tā 
bija IKSD pamat ā) grozījumu dēļ nerodas neattaisnojamas atš ķirības attiec ībā uz paredz ēto 
aizsardzību noguld ītājiem un ieguld ītājiem, kuri izmanto ieguld ījumu sabiedr ības.  
 
LV 6   LV 4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Lai īstenotu iepriekš ējā iedaļā noteiktos m ērķus, Komisijas dienesti analiz ēja 
dažādus politikas risin ājumus. 
 
LV 7   LV 4.1. Politikas risin ājumi IKSD darb ības uzlabošanai  
4.1.1. Politikas risin ājumi attiec ībā uz ieguld ītāju kompens ācijas sist ēmu finans ējumu: 
i) neveikt nek ādas ES m ēroga darb ības šajā jautājumā; ii) saska ņot sistēmu vēlamo 
finansēšanas meh ānismu; iii) ieviest solidarit ātes principu starp valstu sist ēmām; v) 
izveidot Eiropas m ēroga sistēmu.  
4.1.2. Politikas risin ājumi attiec ībā uz izmaksu kav ējumu samazin āšanu: i) neveikt nek ādas 
ES mēroga darb ības; ii) saist īt izmaksu termi ņu ar notikumu aprakstu; iii) paredz ēt 
sistēmām pienākumu izmaks āt avansā daļu no kompens ācijas, ja izmaksas kav ējums 
pārsniedz noteikto laiku.   
4.1.3. Politikas risin ājumi attiec ībā uz ieguld ītāju izpratnes tr ūkumu par IKSD darb ības 
jomu: i) neveikt nek ādas ES m ēroga darb ības; ii) groz īt IKSD, paredzot pras ību 
IKSD skaidri un vienk ārši inform ēt ieguld ītājus par sist ēmu pied āvāto 
nodrošinājumu (piem ēram, parasti nesedz ieguld ījumu risku).  
4.1.4. Politikas risin ājumi attiec ībā uz to sabiedr ību nodrošin ājumu, kuras p ārvalda DTS, 
un to sabiedr ību nodrošin ājumu, kuras darbojas, p ārkāpjot atļaujas nosac ījumus: 
i) neveikt nek ādas ES m ēroga darb ības; ii) izskaidrot, ka IKSD neparedz 
nodrošinājumu tām sabiedr ībām, kuru at ļaujas neparedz tur ēt klienta akt īvus; 
iii) izskaidrot, ka tad, ja sabiedr ības de facto tur klienta akt īvus (neņemot vērā to 
atļauju ierobežojumu vai ieguld ījumu pakalpojumu veidu), to klientiem b ūtu jāsaņem 
IKSD paredz ētā kompensācija, ja sabiedr ība neizpilda savas saist ības. 
4.1.5. Politikas risin ājumi attiec ībā uz tādu prasījumu izslēgšanu, kas ir saist īti ar tirgus 
ļaunprātīgu izmantošanu: i) neveikt nek ādas ES m ēroga darb ības; ii) groz īt IKSD, 
lai skaidri izsl ēgtu tādu personu pras ījumus, kuras ir iesaist ījušās tirgus ļaunprātīgā 
izmantošan ā; iii) ļaut dalībvalstīm izlemt, vai liegt kompens āciju par dar ījumiem, 
kas saistīti ar tirgus ļaunprātīgu izmantošanu.   
4.2. Politikas risin ājumi tajās jomās, kur IKSD ir k ļuvusi neatbilst īga sakar ā ar 
izmaiņām finanšu pakalpojumu nozar ē vai normat īvajā vidē 
4.2.1. Politikas risin ājumi attiec ībā uz tādu prasījumu nodrošin āšanu, kas ir saist īti ar 
uzņēmējdarbības pienākumu nepild īšanu: i) neveikt nek ādas ES m ēroga darb ības; 
ii) piedāvāt kompens ācijas, lai segtu neapmaks ātos prasījumus pret sabiedr ību par 
jebkādu uzņēmējdarbības pras ību pārkāpumiem, ja sabiedr ība neizpilda savas 
saistības; iii) pied āvāt kompens ācijas, lai segtu neapmaks ātos prasījumus attiec ībā 
uz uzņēmējdarbības pārkāpumu ierobežojumiem.  
4.2.2. Politikas risin ājumi attiec ībā uz nodrošin ājumu klientiem, kas nav priv āti klienti: 
i) neveikt nek ādas ES m ēroga darb ības; ii) pied āvāt kompens ācijas tādu klientu 
prasījumiem, kas nav priv āti klienti; iii) pied āvāt kompens ācijas noteiktai to klientu 
kategorijai, kas nav priv āti klienti (piem ēram, pašvald ības iestādēm vai liel ām 
korporācijām).  
4.2.3. Politikas risin ājumi attiec ībā uz klientu kategoriju saska ņošanu ar MiFID 
definīcijām: i) neveikt nek ādas ES m ēroga darb ības; ii) ieviest jaunu klientu 
klasifikāciju atbilst īgi IKSD, pamatojoties tikai uz kvantitat īviem krit ērijiem; 
iii) saskaņot IKSD ar MiFID attiec ībā uz klientu klasifik āciju. 
 
LV 8   LV 4.3. Politikas risin ājumi normat īvās vides nepiln ību samazin āšanai 
4.3.1. Politikas risin ājumi attiec ībā uz nodrošin ājuma liegšanu treš ās personas l īdzekļu 
pārvaldītāja saistību neizpildes gad ījumā: i) neveikt nek ādas ES m ēroga darb ības; 
ii) paredz ēt MiFID direkt īvā, ka sabiedr ībām stingri j āievēro savas saist ības pret 
klientu jebkura sabiedr ības norīkota līdzekļu pārvaldītāja pārkāpuma gad ījumā; 
iii) ieguld ītājiem pied āvāt kompens ācijas par pras ījumiem pret sabiedr ībām, ja tās 
nevar atdot finanšu instrumentus sakar ā ar trešās personas l īdzekļu pārvaldītāja 
saistību neizpildi.   
4.3.2. Politikas risin ājumi attiec ībā uz PVKIU fonda akt īvu zaudējumiem PVKIU 
depozitārija bankrota gad ījumā (vai vērtspapīru turētāja bankrota gad ījumā): 
i) neveikt nek ādas ES m ēroga darb ības; ii) paredz ēt IKSD kompens ācijas PVKIU 
fondiem par depozit ārija (vai v ērtspapīru turētāja) zaudētajiem akt īviem; iii) groz īt 
PVKIU direkt īvu, nosakot stingr ākas garantijas, ko piem ēro depozit ārijiem un 
vērtspapīru turētājiem; iv) pied āvāt kompens ācijas PVKIU sertifik ātu turētājiem, ja 
to ieguldījumi ir zaud ējuši sākotnējo vērtību sakarā ar PVKIU depozit ārija vai t ā 
vērtspapīru turētāja zaudētajiem akt īviem.  
4.3.3. Politikas risin ājumi attiec ībā uz nodrošin ājuma liegšanu naudas tirgu fondiem: 
i) neveikt nek ādas ES m ēroga darb ības; ii) IKSD direkt īvā paredzēt jaunas pras ības, 
definējot „naudas tirgu fondus” un nosakot stingr ākas prasības šādiem fondiem; 
iii) paredz ēt IKSD kompens ācijas par „MiFID atbilstošo naudas tirgu fondu” 
sertifikātu vērtības zaudējumiem.  
4.4. Politikas risin ājumi attiec ībā uz dažu IKSD un NGSD atbilst ību saglab āšanu  
4.4.1. Politikas risin ājumi attiec ībā uz direkt īvā paredzēto minimālo kompens ācijas līmeni: 
i) neveikt nek ādas ES m ēroga darb ības; ii) groz īt IKSD, paredzot t ādu pašu 
nodrošinājumu, kāds noteikts NGSD; iii) groz īt IKSD, lai palielin ātu minim ālo 
kompensācijas līmeni EUR 50 000 apm ērā, taču ļaujot atseviš ķām dalībvalstīm 
noteikt augst āku limitu; iv) groz īt IKSD, lai palielin ātu kompens ācijas līmeni līdz 
EUR 50 000, un piepras īt, lai visas dal ībvalstis piem ēro šo noteikto kompens ācijas 
līmeni (nodrošin ājuma līmeņa maksim ālā saskaņošana, piem ērojot iegūto tiesību 
klauzulu t ām dalībvalstīm, kuras ir noteikušas augst āku limitu).  
4.4.2. Politikas risin ājumi attiec ībā uz kopapdrošin āšanas principu: i) neveikt nek ādas ES 
mēroga darb ības; ii) main īt kopapdrošin āšanas principu; iii) atcelt 
kopapdrošin āšanas iesp ēju.  
5. RISINĀJUMU NOV ĒRTĒJUMS UN SAL ĪDZINĀJUMS  
Dažādos politikas risin ājumus pārbauda, ņemot vērā ieguldītāju aizsardz ības un 
uzticēšanās, līdzvērtīgu konkurences apst ākļu un rentabilit ātes kritērijus. Ņemot vērā 
ietekmes nov ērtējumā izdarītos secinājumus, Eiropas Komisija uzskata par lietder īgu 
iesniegt priekšlikumu groz īt Ieguldītāju kompens ācijas sist ēmu direkt īvu, lai 
atrisinātu šādus jautājumus:  
- groz īt direktīvu, paredzot s īkāku saskaņošanu attiec ībā uz finans ējumu un 
aizņēmumu meh ānismu starp valstu kompens ācijas sistēmām;  
 
LV 9   LV - jāgroza direkt īvas 9. pants, paredzot ieguld ītājiem izmaks āt avansā daļu no 
kompensācijas noteikt ā laikā, ja tajā laikā nav veikts gal īgais maks ājums;  
- jāgroza direkt īvas 10. pants, nosakot pras ību sabiedr ībām sniegt skaidru 
informāciju par to, k ādu nodrošin ājumu sist ēma paredz un k ādu neparedz 
(piemēram, nodrošin ājumu neparedz ieguld ījumu riskam); 
- jāgroza direkt īvas 4. panta 2. punkts un I pielikums, lai priv āto ieguld ītāju 
definīciju IKSD saska ņotu ar defin īciju MiFID ; 
- jāparedz jauns noteikums, izskaidrojot, ka direkt īva paredz nodrošin ājumu 
sabiedrībām, kuras de facto  tur klienta l īdzekļus neatkar īgi no to pied āvāto 
ieguldījumu pakalpojumu veida vai neatkar īgi no to at ļaujā noteikto pras ību 
pārkāpuma; 
- jāgroza direkt īvas 3. pants, lai izsl ēgtu tādas personas kompens ācijas 
prasījumus, kas ir iesaist īta tirgus ļaunprātīgā izmantošan ā; 
- jāgroza direkt īvas 4. panta 1. punkts, palielinot kompens ācijas līmeni līdz 
EUR 50 000; 
- jāgroza direkt īvas 4. panta 4. punkts, atce ļot kopapdrošin āšanas principu; 
- jāgroza vair āki direktīvas panti, paredzot kompens ācijas izmaksu priv ātajiem 
klientiem, kuri cieš zaud ējumus sakar ā ar trešās personas l īdzekļu pārvaldītāja, 
ko sabiedr ība norīkojusi tur ēt finanšu instrumentus klienta v ārdā, saistību 
neizpildi; 
- jāgroza vair āki direktīvas panti, paredzot kompens ācijas izmaksu PVKIU 
sistēmas turētājiem, ja priv ātie sertifik ātu turētāji cieš zaud ējumus sakar ā ar 
sistēmas depozit ārija vai vērtspapīru turētāja saistību neizpildi. 
Turklāt Komisija pašlaik analiz ē šādas iespējas: 
- PVKIU groz ījumi, nosakot stingr ākas garantijas, ko piem ēro depozit ārijiem un 
vērtspapīru turētājiem; 
- darb ības, lai noteiktu stingr ākas prasības attiecībā uz naudas tirgu fondiem. 
6. VĒLAMO RISIN ĀJUMU IETEKME  
Vēlamo politikas risin ājumu radītajām izmaiņām ir šāda ietekme uz ieinteres ētajām 
personām: 
a) Saskaņot sistēmu iespējamo finans ējuma veidu.  Šī darbība stiprin ās ieguldītāju 
aizsardzību un uztic ēšanos, jo šie principi un noteikumi samazin ās risku, ka 
sistēmas finans ējums nav pietiekams, lai izpild ītu tās saistības. Turkl āt tā 
sekmēs ieguldītāju aizsardz ības līmeņa lielāku konsekvenci starp dal ībvalstīm. 
Ieguldījumu sabiedr ībām būs jāveic lielākas ex-ante  iemaksas, kas palielin ātu 
finansējuma izmaksas; tom ēr lielāka finans ējumu noteikumu konsekvence 
 
LV 10   LV uzlabos vienota tirgus pien ācīgu darbību, samazinot neatbilst ību, kas ietekm ē 
attieksmi pret ieguld ījumu sabiedr ībām starp dal ībvalstīm. 
b) Ieviest solidarit ātes principu attiec ībā uz valstu sist ēmu apvienošanu vienot ā 
Eiropas sist ēmā. Aizņēmumu iesp ējas starp valstu sist ēmām uzlabos 
ieguldītāju aizsardz ību un uztic ību. 
c) Prasība par kompens ācijas daļas izmaksu avans ā, ja izmaksas kav ējums 
pārsniedz noteikto laiku.  Ieguldītāji būs pārliecināti, ka sa ņems daļu no 
kompensācijas pēc maksājuma noteikt ā laika. 
d) Prasība sabiedr ībām inform ēt ieguldītājus par to, k ādu nodrošin ājumu IKSD 
paredz un k ādu neparedz. Tas uzlabos ieguld ītāju izpratni par nodrošin ājuma 
līmeni un apjomu. 
e) Atbilstīgi IKSD kompens ēt ieguldītājiem pras ījumus, ja sabiedr ība nevar atdot 
finanšu instrumentus sakar ā ar trešās personas l īdzekļu turētāja saistību 
neizpildi. Tas palielin ās ieguldītāju aizsardz ību, un būs nepieciešams liel āks 
finansējums.  
f) Piedāvāt kompens ācijas PVKIU sertifik ātu turētājiem, ja to ieguld ījumi ir 
zaudējuši sākotnējo vērtību sakarā ar PVKIU depozit ārija vai tā vērtspapīru 
turētāja zaudētajiem akt īviem. Tas uzlabos ieguld ītāju aizsardz ību un 
uzticēšanos. PVKIU b ūs jāveic papildu iemaksas. 
g) Izskaidrot, ka tad, ja sabiedr ības de facto  tur klienta akt īvus, klientam 
sabiedrības saistību neizpildes gad ījumā jāsaņem kompens ācijas. Tas uzlabos 
ieguldītāju aizsardz ību un uztic ēšanos. 
h) Izslēgt nodrošin ājumu ar tirgus ļaunprātīgu izmantošanu saist ītām prasībām. 
Tas uzlabos ieguld ītāju uzticēšanos un tirgus integrit āti.  
i) Palielināt kompens ācijas līmeni līdz noteiktam apm ēram EUR 50 000 v ērtībā. 
Tas sekm ēs ieguldītāju aizsardz ības līmeņa saskaņošanu starp dal ībvalstīm. 
Tiks palielin ātas ieguld ījumu sabiedr ību iemaksas. Augst āks ieguld ījumu 
kompensācijas līmenis samazin ās konkurences trauc ējumus attiec ībā uz 
depozītnoguldījumiem un ieguld ījumu produktiem. 
j) Atcelt kopapdrošin āšanas iesp ēju. Šī darbība nodrošin ās konsekventu attieksmi 
pret noguld ītājiem visās dalībvalstīs. Mazliet tiks palielin ātas ieguld ījumu 
sabiedrību iemaksas. 
7. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Komisija ir L īguma piem ērošanas uzraudz ītāja, tāpēc tā uzraudzīs, kā dalībvalstis 
ievieš IKSD izmai ņas. Vajadz ības gadījumā Komisijas dienesti pied āvās dalībvalstīm 
palīdzību likumdošanas izmai ņu ieviešan ā, pēc pieprasījuma ar vis ām dalībvalstīm 
organizējot darba grupu san āksmes par direkt īvas transpon ēšanu vai divpus ējas 
sanāksmes. Vajadz ības gadījumā Komisija īstenos LESD 258. pantu, ja k āda no 
 
LV 11   LV dalībvalstīm nepild īs pienākumus attiec ībā uz ES ties ību aktu ieviešanu un 
piemērošanu.  
Tā kā nav paredzams, cik liels b ūs ieguldījumu sabiedr ību saistību neizpildes 
gadījumu skaits, kuru rezult ātā tās nevarēs atdot priv āto klientu uzdevum ā turētos 
vērtspapīrus un naudu, IKSD darb ību nav iesp ējams regul āri uzraudz īt, ņemot vērā 
ieguldījumu sabiedr ību saistību neizpildes risin āšanas veidu. Tom ēr tiesību akta 
piemērošanas rezult ātu varētu izvērtēt trīs gadus p ēc tiesību akta transpon ēšanas 
termiņa. Šādu pārskatu var ētu kopīgi sagatavot Eiropas Komisija un EVTI. Šaj ā 
pārskatā būtu jāiekļauj šāda analīze: i) sūdzības, ja Eiropas Komisija t ādas būs 
saņēmusi, ii) konkr ētu gadījumu risin ājumi un iii) valstu IKS atbilst ība jaunaj ām 
prasībām attiec ībā uz finans ējumu un inform ācijas izpaušanu. Ar p ārskatu 
jāiepazīstina Padome un Eiropas Parlaments.