Šis ziņojums par pastiprinātas uzraudzības misiju Rumānijā tiek nosūtīts Padomei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 4. punktu. Kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 5. punktā, minētās misijas pagaidu secinājumi iepriekš tika nosūtīti Rumānijas iestādēm, lai tās varētu izteikt komentārus.

Rumānija – būtiskas novirzes procedūra

Pastiprinātas uzraudzības misija, 2019. gada 25. septembris

Ziņojums

1. Ievads

Rumānijai būtiskas novirzes procedūra tiek piemērota kopš 2017. gada pavasara. Gan 2017. gada jūnijā, gan 2018. gada jūnijā Padome saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka attiecīgi 2016. un 2017. gadā bija vērojama būtiska novirze no Rumānijas vidēja termiņa budžeta mērķa vai tā sasniegšanai vajadzīgās korekcijas gaitas. Padome sniedza ieteikumus, lūdzot Rumānijai veikt politikas pasākumus, kas nepieciešami, lai izlabotu minētās novirzes. Abi ieteikumi tika pārskatīti pēc sešiem mēnešiem, kad Padome secināja, ka Rumānija nav veikusi efektīvus pasākumus, reaģējot uz jūnija ieteikumiem. Rumānija neveica nekādus pasākumus, lai reaģētu arī uz pārskatītajiem ieteikumiem.

Tā kā 2018. gadā tika novērota būtiska novirze, 2019. gada pavasarī tika uzsākta jauna būtiskas novirzes procedūra. Komisija 2019. gada 5. jūnijā izteica brīdinājumu Rumānijai par to, ka 2018. gadā atkal tika novērota būtiska novirze no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un ierosināja Padomei sākt jaunu būtiskas novirzes procedūru. Padome savā 14. jūnijā apstiprinātajā jaunajā ieteikumā aicināja Rumāniju veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2019. gadā nepārsniedz 4,5 % un 2020. gadā — 5,1 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % no IKP 2019. gadā un 0,75 % 2020. gadā.

Šajā ziņojumā ir izklāstīti Rumānijā 2019. gada 25. septembrī notikušās pastiprinātas uzraudzības misijas konstatējumi. Misija tika rīkota, pamatojoties uz Regulas (EK) 1466/97 11. panta 2. punktu. Misijas dalībnieki tikās ar Daniela Pescaru un Tiberiu Valentin Mavrodin, finanšu ministrijas valsts sekretāriem, Mirela Călugăreanu, nodokļu administrācijas vadītāju (ANAF), Rumānijas valsts bankas pārvaldnieku Mugur Isărescu un Rumānijas Fiskālās padomes vadītāju Daniel Dăianu, kurus pavadīja attiecīgo iestāžu darbinieki. Tāpat kā iepriekšējās līdzīgās misijās nolūks bija apspriest Rumānijas iestāžu plānotos fiskālos pasākumus, uzsvērt to, ka pastāv fiskāli riski, un iedrošināt ievērot atbilstību būtiskas novirzes procedūras ieteikumam. Šā ziņojuma pamatā ir informācija, kas iegūta līdz misijas sākumam un tās laikā.

2. Misijas konstatējumi

Iestādes nedomā rīkoties pēc būtiskas novirzes procedūras ieteikuma. Finanšu ministrijas pārstāvji paskaidroja, ka valdība neplāno veikt strukturālas korekcijas 2019. vai 2020. gadā. Rumānijas iestādes turpina koncentrēties uz to, lai saglabātu nominālo deficītu zem 3 % no IKP, kas ir Līgumā noteiktā atsauces vērtība, tādējādi cenšoties izvairīties no Stabilitātes un izaugsmes pakta korektīvās daļas. Ar 2019. gada augustā pieņemto 2019. gada budžeta grozījumu tika saglabāts nominālā deficīta mērķis – 2,76 % no IKP naudas izteiksmē (2,78 % no IKP EKS izteiksmē). Rumānijas valdība jau apstiprināja izdevumu maksimālo apjomu nākamajam 2020. gada budžetam un iesniedza aplēses vidējā termiņā. Nominālā deficīta mērķi ir 2,92 % no IKP 2020. gadā, 2,99 % – 2021. gadā, 2,74 % – 2022. gadā un 2,40 % – 2023. gadā. Misijas laikā ministrija nesniedza informāciju par strukturālā budžeta deficīta mērķiem, bet paskaidroja, ka minētie nominālā deficīta mērķi nozīmē to, ka strukturālās korekcijas sāksies tikai 2022. gadā. Nozaru ministrijas gatavo konkrētus izdevumu plānus apstiprināto izdevumu maksimālā apjoma ietvaros.

Iespējams, ka 2019. gada budžeta mērķis netiks sasniegts. Valsts budžeta deficīts no 2019. gada janvāra līdz augustam naudas izteiksmē bija par 0,6 procentpunktiem no IKP lielāks nekā iepriekšējā gada līdzvērtīgā laikposmā (valsts budžeta deficīts naudas izteiksmē kopumā sasniedza 2,9 % no IKP 2018. gadā). Saskaņā ar Fiskālās padomes sniegto informāciju pastāv ievērojams risks pārsniegt 2019. gada deficīta mērķi un pat Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP. Tas ir saistīts ar pārvērtētiem ieņēmumiem (jo īpaši ieņēmumiem no PVN un sociālajām iemaksām) un nepietiekami novērtētiem izdevumiem par sociālajiem pabalstiem un precēm un pakalpojumiem. Fiskālā padome lēš, ka gadījumā, ja netiks pieņemti ticami papildu kompensējoši pasākumi, budžeta deficīts varētu būt robežās no 3,4 % līdz 3,7 % no IKP 2019. gadā. Fiskālā padome novēroja, ka valdība, iespējams, centīsies kontrolēt nominālo deficītu, samazinot publiskos ieguldījumus, kuri jau ir tuvu rekordzemam līmenim, un veicot citus mazākas ietekmes pasākumus.

Jaunais pensiju likums attiecībā uz valsts budžeta deficītu 2020. gadā un pēcāk rada nozīmīgu augšupvērstu risku. Šis likums, kas ir spēkā kopš 2019. gada jūnija, ietver būtiskus ad-hoc ikgadējos pensijas punkta pieaugumus (galvenais parametrs, ko izmanto vecuma pensiju indeksācijā) 2019.–2021. gadā, tostarp 40 % pieaugumu 2020. gada septembrī. Tas arī ietver plašas izmaiņas standarta pensiju indeksācijas formulā un esošo pensiju augšupēju pārrēķinu no 2022. gada. Saskaņā ar valdības oficiālajām aplēsēm, kas ietvertas pievienotajā paskaidrojuma rakstā, minētais likums palielinās valdības izdevumus par 0,8 % no IKP 2019. gadā, 2,3 % – 2020. gadā un 4,9 % – 2021. gadā salīdzinājumā ar nominālo līmeni 2018. gadā. Finanšu ministrijas darbinieki norādīja, ka nākamajiem gadiem izvēlētā fiskālā stratēģija sniedz pietiekamu fiskālo telpu šo izmaksu segšanai, pateicoties uzlabotai nodokļu saistību izpildei un izdevumu iesaldēšanai. Ministrijas darbinieki piedāvāja dalīties ar informāciju gaidāmajā Komisijas plānotā apmeklējuma laikā. Misijas dalībnieki uzsvēra, ka nav skaidrs, kā var iekļaut jauno pensiju likumu (jo īpaši 40 % pensiju palielinājumu), nemainot tā īstenošanas grafiku. Saskaņā ar Fiskālās padomes un Rumānijas valsts bankas sniegto informāciju pensijas likuma īstenošana tiesību aktos paredzētajā termiņā nav savienojama ar nominālā deficīta saglabāšanu Līgumā noteiktās atsauces vērtības (3 % no IKP) robežās.

Nodokļu administrācijas (ANAF) vadītājs sniedza pārskatu par plānotajiem pasākumiem un mērķiem, lai palielinātu nodokļu iekasēšanu. Tie ietver jaunas konsultatīvās padomes iecelšanu, nodokļu deklarāciju un maksājumu vienkāršošanu, pasākumus attiecībā uz transfertcenu noteikšanu, kritēriju izstrādi atšķirīgai attieksmei pret nodokļu maksātājiem, balstoties uz fiskālo risku, nodokļu administrācijas (ANAF) reorganizāciju, resursu piešķiršanu reģionālajiem birojiem, kuriem tie visvairāk vajadzīgi (piemēram, Bukarestē), jaunas nodokļu revīzijas, balstoties uz integrētu riska analīzi, no elektroniskajiem kases aparātiem iegūto datu apkopošanu un analīzi, nodokļu administrācijas (ANAF) lielāku digitalizāciju, transportēto preču uzraudzības sistēmas attīstību un PVN iztrūkuma aplēsi. Misijas dalībnieki atzinīgi novērtēja šos centienus, bet brīdināja, ka nodokļu saistību izpildes uzlabošana prasa laiku un jebkurā gadījumā ar to var nepietikt, lai finansētu ieviesto pensiju palielinājumu. Fiskālā padome uzskata, ka fiskālās piesardzības principa kontekstā to pasākumu potenciālā pozitīvā ietekme uz budžetu, kuru mērķis ir uzlabot nodokļu iekasēšanu, nebūtu jāņem vērā ex ante budžeta ieņēmumu prognozē.

Fiskālā padome pauda bažas par publisko finanšu struktūru, un Rumānijas valsts banka pauda bažas par budžeta deficītu ietekmi uz monetāro politiku. Fiskālā padome pauž bažas par to, ka budžeta ieņēmumi nav pietiekami, lai finansētu nepieciešamos publiskos izdevumus. Fiskālie ieņēmumi ir ļoti zemi, ko rada zemas tiesību aktos noteiktās nodokļu likmes un vāja nodokļu saistību izpilde, par ko liecina augstais PVN iztrūkums. Nodokļu iekasēšanas uzlabošanas jautājumos Rumānijai būtu jāmācās no citu reģiona valstu, piemēram, Bulgārijas un Polijas, veiksmīgās pieredzes. Rumānijas valsts banka piekrīt šai analīzei, norādot, ka publisko finanšu galvenās strukturālās problēmas ir zemie nodokļu ieņēmumi un publisko izdevumu zemā kvalitāte. Rumānijas valsts banka pauž bažas par to, ka augsti fiskālie deficīti un ekspansīva fiskālā politika sarežģī monetārās politikas īstenošanu.