Lai gan iniciatīvā uzmanība ir koncentrēta uz Vidusjūras rietumu reģionu un 10 iepriekš minētajām valstīm, tās darbības jomu un potenciālos ieguvumus viegli varētu paplašināt ārpus šā apakšbaseina. Tāpēc atkarībā no risināmajām vajadzībām darbības varētu ietvert partnerus Vidusjūras centrālajā reģionā un Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu reģionā, un iesaistīties varētu arī citi partneri.

Šī iniciatīva izriet no minētās prasības un ietver šo paziņojumu un tam pievienotu rīcības plānu. Abi dokumenti ir izstrādāti, cieši sadarbojoties ar attiecīgajām valstīm un Savienības Vidusjūrai sekretariātu. Paziņojumā ir izklāstītas galvenās problēmas, nepilnības, kas jānovērš, un iespējamie risinājumi. Rīcības plānā ir aplūkotas ierosinātās prioritātes un to pievienotā vērtība, sīkāk izklāstītas darbības un projekti kopā ar kvantitatīviem mērķiem un termiņiem turpmākai progresa uzraudzīšanai.

Līdz ar to 2015. gadā Savienības Vidusjūrai valstu ministri deklarācijā par zilo ekonomiku aicināja iesaistītās valstis izpētīt attiecīgo jūrlietu stratēģiju pievienoto vērtību un iespējamību subreģionālā līmenī, izmantojot dialogā “5+5” gūto pieredzi. 2016. gada oktobrī Alžīrijas, Francijas, Itālijas, Lībijas, Maltas, Mauritānijas, Marokas, Portugāles, Spānijas un Tunisijas ārlietu ministri kopīgi ar Savienības Vidusjūrai sekretariātu mudināja turpināt darbu, lai tālāk izstrādātu iniciatīvu zilās ekonomikas ilgtspējīgai attīstībai.

Daļēji mākslas un kultūras bagātības dēļ Vidusjūras rietumu reģions piesaista lielāko skaitu tūristu Vidusjūras baseinā. Reģionā pastāv liela bioloģiskā daudzveidība, ko raksturo 481 aizsargājamā jūras teritorija, tostarp Natura 2000 teritorijas. Reģionā ir bagātīgas zvejas vietas, kas veido vairāk nekā 30 % no izkrauto zvejniecības produktu kopējās vērtības pirmās pārdošanas posmā Vidusjūras reģionā un nodrošina vairāk nekā 36 000 tieši radītu darbvietu uz zvejas kuģiem.





2. PROBLĒMAS UN NEPILNĪBAS

Veicot plašu apspriešanos starp ieinteresētajām personām un valstu iestādēm, ir noskaidrota virkne problēmu un nepilnību, kuras var apkopot turpmāk minētajās trijās galvenajās jomās.

2.1. Drošums un drošība

Caurmērā Vidusjūras rietumu reģionā notiek aptuveni 60 jūras transporta negadījumi gadā, un 15 no tiem ir saistīti ar tankkuģiem, kas pārvadā naftu vai ķīmiskās vielas. Gandrīz puse negadījumu pēdējos desmit gados, kas izraisījuši nopietnas noplūdes (100 tonnas un vairāk), ir notikuši Vidusjūras rietumos. Reģionam joprojām klājas labi salīdzinājumā ar citiem apakšbaseiniem, taču jaunās ekonomikas tendences tam var radīt papildu riskus, jo īpaši apgabalos, kur ir blīvāka jūras transporta satiksme (piemēram, Gibraltāra šaurumā, Bonifačo šaurumā un Sicīlijas šaurumā), un ostās un termināļos. Suecas kanāla paplašināšana varētu palielināt transporta sastrēgumus. Kuģu koncentrācija palielina sadursmju, vides un trokšņa piesārņojuma un negadījumu risku.

Šis reģions ir arī īpaši jutīgs drošības aspekta ziņā. Laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam reģiona ūdeņus šķērsoja vidēji 11 000 nelikumīgo migrantu mēnesī, un tas rada aizvien lielākas bažas gan saistībā ar cilvēku dzīvību, gan saistībā ar saimniecisko darbību. Gaidāms, ka pašreizējo demogrāfisko tendenču un klimata pārmaiņu rezultātā pieaugs pastāvošā konkurence resursu jomā un saasināsies reģiona ģeopolitiskā nestabilitāte.

Lai veicinātu zilās ekonomikas nozaru ilgtspējīgu attīstību un reģiona labklājību un stabilitāti, būtiski ir nodrošināt jūrlietu darbību drošumu un drošību. Centienos minēto risku un draudu risināšanai ietilpst:

-Reģionālā transporta rīcības plāns Vidusjūras reģionam un EMSA/SAFEMED projekti;

-ES jūras drošības stratēģija un tās rīcības plāns;

-integrētā Āfrikas jūrlietu stratēģija laikposmam līdz 2050. gadam un Lomes deklarācija par jūras drošību;

-Eiropas robežu un krasta apsardzes tiesību aktu pakete un saistītais izmēģinājuma projekts, ko sāka 2016. gadā, lai Vidusjūras rietumu reģionā uzlabotu trīs ES aģentūru (FRONTEX, EFCA un EMSA) operatīvo sadarbību attiecībā uz krasta apsardzes funkcijām.

Tā kā 2015. gadā bēgļu krīze un migrācijas kontrole kļuva par prioritāti, saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā ir izstrādātās daudzas uz migrāciju vērstas darbības. Uzlabot sadarbību starp iesaistītajām valstīm ir palīdzējis arī Seahorse Vidusjūras tīkls un Eiropas un Vidusjūras Krasta apsardzes funkciju forumi.

Tomēr iniciatīvas un projekti reģionā joprojām ir salīdzinoši izkliedēti, un tiesībaizsardzības kapacitāte, datu pieejamība, piekļuve datiem, to apstrāde un izpratne par tiem abos krastos vēl aizvien ir atšķirīga un fragmentāra. Tāpēc, lai risinātu šīs nepilnības, jāstiprina ES dalībvalstu un dienvidu partneru sadarbība, veicinot sadarbspēju un datu apmaiņu, attīstot spējas un uzlabojot reāllaika reaģēšanu ārkārtas situācijās.

2.2. Augsts jauniešu bezdarba līmenis attiecībā pret novecojošo jūras darbaspēku

Vidusjūras rietumu reģionā pastāv nodarbinātības paradokss, proti, jauniešu bezdarba līmenis ir ārkārtīgi augsts — no 14 % līdz 58 %, bet jūrlietu nozares uzņēmumi ne jaunajos, ne tradicionālajos sektoros nevar atrast nepieciešamās prasmes un profilus. Šo pieprasījuma un piedāvājuma neatbilstību galvenokārt rada tas, ka nav dialoga un sadarbības starp nozari un dažādiem izglītības līmeņiem.

Pastāv arī divējāda pētniecības un izstrādes problēma. No vienas puses, tādām darbībām kā tūrisms, transports un zivsaimniecība, kas parasti ir zilās ekonomikas priekšplānā, nepieciešama lielāka inovācija un dažādošana, tādējādi laika gaitā saglabājot ilgtspēju, konkurētspēju un rentabilitāti un nodrošinot kvalitatīvas darbvietas. No otras puses, vairākām jaunajām darbībām un vērtību ķēdēm (piemēram, zilajai biotehnoloģijai, jūras atjaunojamajai enerģijai, dzīvajiem resursiem un minerālresursiem) vajadzīgs īpašs atbalsts, lai pilnībā realizētu to potenciālu, sasniegtu pietiekamu kritisko masu un piesaistītu gan pielāgotu pētniecību un izstrādi, gan ieguldījumus.

Nolūkā stimulēt saimniecisko darbību, pētniecību un inovāciju pašlaik visā Vidusjūras rietumu reģionā tiek veicinātas daudzas stratēģiskās iniciatīvas un programmas. Šeit ietilpst:

-ES zilās izaugsmes stratēģija un jūrlietu politika;

-ES stratēģija lielākai izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē;

-BLUEMED iniciatīva;