Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 32/14)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU VIENOTAJĀ DOKUMENTĀ

“CORBIÈRES-BOUTENAC”

PDO-FR-A0670-AM01

Paziņojuma datums: 3.11.2020.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Ģeogrāfiskais apgabals un tiešās apkaimes apgabals

Specifikācijas I nodaļas IV punktu “Ģeogrāfiskais apgabals un tiešās apkaimes apgabals” papildina ar atsauci uz administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru, kurā valsts līmenī ir apstiprināts un noteikts pašvaldību teritoriju saraksts pa departamentiem. Šis redakcionālais labojums ļauj ģeogrāfiskā apgabala robežas juridiski saistošā veidā noteikt, atsaucoties uz spēkā esošo administratīvi teritoriālo vienību oficiālā klasifikatora 2019. gada redakciju, kuru ir atjauninājis Valsts statistikas un ekonomisko pētījumu institūts (INSEE).

Vienoto dokumentu ar šo atsauci papildina punktā “Ģeogrāfiskais apgabals” un punktā “Tiešās apkaimes apgabals”.

2. Noteiktais zemesgabalu apgabals

Specifikāciju I nodaļas IV punktu labo, aizstājot tekstu “Vīnus iegūst tikai no vīnogulājiem” ar šādu precīzāku tekstu: “Vīnus iegūst no vīnogām, kas novāktas ražošanas zemesgabalu apgabalā esošajos zemesgabalos”.

Šī teksta pārformulēšana vienoto dokumentu neietekmē.

3. Vīndārzos izmantotās vīnogulāju šķirnes

Specifikāciju I nodaļas V punktu par vīndārzos izmantotajām vīnogulāju šķirnēm groza, svītrojot jēdzienus “galvenās šķirnes” un “sekundārās šķirnes”. Ar aizsargāto nosaukumu apzīmētajam vīnam joprojām izmanto tās pašas četras vīnogulāju šķirnes – ‘Carignan N’, ‘Grenache N’, ‘Mourvèdre N’ un ‘Syrah N’ –, bet tās visas ir vienlīdz nozīmīgas un uzskatāmas par galvenajām šķirnēm.

Papildus šim šķirņu sarakstam ir norādīti noteikumi par šo šķirņu īpatsvaru katras saimniecības vīnogulāju kopumā. Šos noteikumus groza, palielinot šķirnes ‘Carignan’ proporciju līdz vairāk nekā 30 % no šķirņu kopuma, lai atspoguļotu, ka tā ir vairāk izplatīta nekā pārējās šķirnes.

Šā vienotā dokumenta punktu “Galvenās vīna vīnogu šķirnes” groza, tajā iekļaujot minētās četras šķirnes. Sekundāro šķirņu sarakstu svītro.

4. Ražas iznākums

Specifikācijas I nodaļas VIII punktā, kas attiecas uz ACVN vīnu ražas iznākumu, pamatiznākumu samazina no 45 līdz 42 hl/ha un maksimālo ražas iznākumu samazina no 54 līdz 50 hl/ha, lai saskaņotu tos ar Korbjēru [Corbières] reģionā ražotu ar aizsargātu nosaukumu apzīmētu vīnu ražas iznākumu.

Maksimālā ražas iznākuma izmaiņas atspoguļo arī vienotā dokumenta punktā “Maksimālais ražas iznākums”.

5. Audzēšanas metodes

Specifikācijas I nodaļas VI punktā, kas attiecas uz vīnogulāju kopšanas režīmu:

— vīnogu maksimālo vidējo daudzumu no zemesgabala samazina no 7 500 līdz 7 000 kg/ha sakarā ar vīna ražas iznākuma samazinājumu,

— atļauj vīnogulāju apūdeņošanu. Vīnogu maksimālo vidējo daudzumu no zemesgabala šādā gadījumā samazina līdz 5 500 kg/ha.

Specifikācijas I nodaļas VII punktā, kas attiecas uz vīnogu novākšanu, pārvadāšanu un briedumu, svītro noteikumu, saskaņā ar kuru šķirnes ‘Carignan’ vīnogas pārved uz vīna darīšanas vietu veselā veidā. Šo noteikumu specifikācijā svītro, jo tas vairāk uzskatāms par labas prakses norādījumu, nevis ražošanas nosacījumu. To svītro arī, ņemot vērā konstatētās izmaiņas ražas pārvadāšanas jomā.

Veicot šādas izmaiņas specifikācijā, ražošanas nosacījumi tiek labāk saskaņoti ar reālo praksi šajā apgabalā.

Šādus grozījumus izdara arī vienotā dokumenta punktā “Vīndarības metodes”.

6. Jaunu vīnogulāju vecums, kad tos var sākt izmantot ražošanā

Specifikācijas I nodaļas VIII punktā par ražas iznākumu un par vīnogulāju iekļaušanu ražošanai izmantojamo vīnogulāju kopumā, laiku, kad šķirnes ‘Carignan’ vīnogulājus sāk izmantot ar aizsargājamo nosaukumu apzīmētu vīnu ražošanā, pietuvina no devītā līdz septītajam gadam pēc gada, kad vīnogulāji iestādīti; tā mērķis ir atspoguļot šķirnes ‘Carignan’ nozīmi ar aizsargājamo nosaukumu apzīmēto vīnu īpašību veidošanā.

Šis specifikācijas grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

7. Produkta analītiskās īpašības

Produkta specifikācijas I nodaļas VII punktā, kas attiecas uz ražas stāvokli, minimālo dabisko spirta tilpumkoncentrāciju palielina no 12 % līdz 13 % un nosaka, ka vīnogas ir pietiekami gatavas, ja cukuru saturs misā nav mazāks par 224 g/l (iepriekš 207 g/l). Veicot šādas izmaiņas specifikācijā, ražošanas nosacījumi tiek labāk saskaņoti ar reālo praksi šajā apgabalā.

Šādus grozījumus izdara arī vienotajā dokumentā – vīnu aprakstā izklāstītajās produkta analītiskajās īpašībās.

8. Šķirņu kupāža

Specifikācijas I nodaļas IX punkta noteikumos par šķirnes ‘Carignan’ vīnogu izmantošanu vīna maisījumos precizē, ka vīnu maisījumos šķirnes ‘Carignan’ īpatsvars ir vismaz 30 %. Šis minimālais īpatsvars nostiprina šķirnes ‘Carignan’ vīnogu lomu vai nozīmi ar aizsargāto nosaukumu apzīmēto vīnu īpašību veidošanā.

Šādu grozījumu izdara arī vienotā dokumenta punktā “Vīndarības metodes”.

Tai pašā punktā noteikumus par fasēšanu, nemainot to būtību, precizē, skaidri norādot, ka visus vīnus pilda pudelēs.

Šādu grozījumu izdara arī vienotā dokumenta punktā “Vīndarības metodes”.

9. Fasēšana

Specifikācijas I nodaļas IX punkta 3. apakšpunktā “Noteikumi par fasēšanu” precizē, ka visus vīnus pilda pudelēs. Frāzi “attiecībā uz katru iepakoto vīna partiju” aizstāj ar frāzi “visas vīna partijas pilda pudelēs”.

Šādu precizējumu izdara arī vienotā dokumenta punktā “Vīndarības metodes”.

10. Datums, kad vīnu laiž apgrozībā

Specifikācijas IX punktā, kas attiecas uz vīna pārstrādi un fasēšanu, 5. apakšpunktā datumu, kurā vīns tiek laists apgrozībā starp tirgotājiem un produkcijas pārdošanas nodrošinātājiem, svītro, lai atļautu vīnu laist apgrozībā starp visiem operatoriem un novērstu negodīgas konkurences risku.

Šo datumu svītro arī vienotā dokumenta sadaļā “Īpašās vīndarības metodes”.

11. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Specifikācijas I nodaļas X punktā par saikni ar ģeogrāfisko apgabalu papildina saikni veidojošos cilvēkfaktorus, norādot, kā vīndari rīkojas, lai celtu konkrētas teritorijas un zinātības vērtību.

Šo papildinājumu iekļauj arī vienotā dokumenta sadaļas “Vīna(-u) apraksts” punktā “Organoleptiskās īpašības”.

Specifikācijas I nodaļas X punktā par saikni ar ģeogrāfisko apgabalu atjaunina skaitliskos datus, kas attiecas uz to vīnu ražošanu, kuri apzīmēti ar aizsargāto nosaukumu.

Šos datus atjaunina arī vienotā dokumenta sadaļā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”.

Specifikācijas I nodaļas X punktā par saikni ar ģeogrāfisko apgabalu papildina tekstu par cēlonisko saikni, precizējot šķirnes ‘Carignan N’ ieguldījumu un nozīmi ar aizsargāto nosaukumu apzīmēto vīnu īpašību veidošanā.

Šos datus atjaunina arī vienotā dokumenta sadaļā “Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu”.

12. Noformēšanas un marķēšanas noteikumi

Specifikācijas I nodaļas XII punktā, kas attiecas uz noformēšanas un marķēšanas noteikumiem, lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukums, ko var norādīt vīnu etiķetēs, nu ir “Corbières”, nevis “Languedoc”, ar ko apzīmē vēl lielāku ģeogrāfisko apgabalu. Ar aizsargāto nosaukumu apzīmēto vīnu darīšanas apgabals ir iekļauts tieši ar ACVN “Corbières” apzīmēto vīnu darīšanas apgabalā, un šis nosaukums precīzāk atspoguļo vīnu ģeogrāfisko izcelsmi.

Šādu precizējumu izdara arī vienotā dokumenta punktā “Marķējums”.

13. Deklarēšanas pienākumi kontroles nolūkos

Specifikācijas II nodaļā, kas attiecas uz tiem ražotājiem noteiktajiem deklarēšanas pienākumiem, kuri ražo ar aizsargāto nosaukumu apzīmētus produktus, veic šādus precizējumus:

— iepriekšējai deklarācijai par zemesgabaliem, kurus izmanto ar aizsargāto nosaukumu apzīmētu produktu ražošanai, ir jāpievieno dokuments, kur identificēti zemesgabali, kuri varētu tikt apūdeņoti,

— ir mainīts termiņš, līdz kuram katram operatoram jāiesniedz aizsardzības un pārvaldības organizācijai nosaukuma lietošanas tiesību pieprasījuma deklarācija. Minētā deklarācija jāiesniedz aizsardzības un pārvaldības organizācijai ne vēlāk kā tā gada 1. februārī, kas ir pēc ražas novākšanas gada, un vismaz 10 darbdienas pirms pirmās deklarācijas par darījumu vai fasēšanu,

— ir papildināta deklarācija par darījumu starp apstiprinātiem noliktavu turētājiem. Tā jānosūta gan aizsardzības un pārvaldības organizācijai, gan arī kontroles organizācijai tajā dienā, kad par darījumu starp operatoriem tiek noslēgts līgums vai ne vēlāk kā 5 darbdienas pēc līguma noslēgšanas un ne vēlāk kā 10 darbdienas pirms produktu nodošanas pircējam. Tajā papildus tā operatora pilniem identifikācijas datiem un adresei, kurš pārdod preces, norāda arī deklarācijas aptvertā vīna kvalitāti, daudzumu un ražošanas gadu un tā operatora pilnus identifikācijas datus un adresi, kurš iegādājas preces,

— operatori, kas produktu fasē vairāk nekā 12 reizes gadā, katru mēnesi iesniedz aizsardzības un pārvaldības organizācijai un kontroles organizācijai kopsavilkuma deklarāciju par fasēšanu,

— visi operatori, kas vēlas tirgot vīnu ar vispārīgāku aizsargātu nosaukumu, vismaz 8 darbdienas pirms šīs atkāpes izmantošanas par to iesniedz deklarāciju aizsardzības un pārvaldības organizācijai un vispārīgākā aizsargātā nosaukuma kontroles organizācijai, lai nodrošinātu uzraudzības pasākumus. Tajā norāda aizsargāto nosaukumu, vīna krāsu, ražošanas gadu, daudzumu un uzglabāšanas vietu. Tai pievieno: — operatori, kas dara vīnu, – sākotnējā aizsargātā nosaukuma lietošanas tiesību pieprasījuma deklarācijas kopiju, — operatori, kas nedara vīnu, – materiālu reģistra izrakstu vai tā dokumenta kopiju, kurā uzrādīts darījums ar beztaras vīnu, kas apzīmēts ar aizsargāto nosaukumu,

— visi operatori, kas pazemina tāda vīna klasi, kuri apzīmēti ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu, par to iesniedz deklarāciju aizsardzības un pārvaldības organizācijai un apstiprinātajai kontroles organizācijai “ne vēlāk kā 7 darbdienas”, “nevis ne vēlāk kā 15 darbdienas” pēc klases pazemināšanas,

— katrs operators iepriekšējā zemesgabalu atvēlēšanas deklarācijā, ko iesniedz aizsardzības un pārvaldības organizācijai, norāda, kāda vīnogulāju vainagu veidošanas metode tiek izmantota katrā attiecīgajā zemesgabalā,

— operatori regulāri atjaunina gatavības uzraudzības reģistru, kurā norāda cukuru saturu vīnogās katrā audzēšanas teritoriālajā vienībā vai spirta tilpumkoncentrāciju katrā tvertnē.

Šie grozījumi vienoto dokumentu neietekmē.

14. Galvenie pārbaudāmie parametri

Specifikācijas III nodaļas tabulā atjaunina informāciju par produktu kontroli. Visās partijās vīnu pārbauda iepakotā veidā.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Corbières-Boutenac”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna(-u) apraksts

Organoleptiskās īpašības

Šis vīns ir nedzirkstošs sausais sarkanvīns.

Produkts “Corbières-Boutenac” ir izturēts sausais sarkanvīns, kurā šķirņu ‘Carignan N’, ‘Grenache N’, ‘Mourvèdre N’ un ‘Syrah N’ kopējā proporcija vīna maisījumos ir vismaz 70 %. Katrā maisījumā šķirnes ‘Carignan N’ īpatsvars nedrīkst būt mazāks par 30 %. Šis izturēšanai paredzētais vīns jākopj līdz tā gada 31. decembrim, kas ir pēc ražas novākšanas gada, – šajā periodā vismaz divus mēnešus vīns jākopj pudelēs, lai vīna tanīnu struktūra kļūtu maigāka.

Kamēr vīni ir jauni, to krāsa parasti ir piesātināta, ar violetiem atspīdumiem. Vīniem veidojas garšvielu un nobriedušu augļu smaržas. Tiem ir spēcīga un bagātīga garša, kas balstīta uz maigiem un sabalansētiem tanīniem, kurus papildina patīkamas mokas, garšvielu un karameles notis. Vīnu garša ir noturīga, spēcīga un sildoša.

Analītiskās īpašības

Sarkanvīniem spirta dabiskā minimālā tilpumkoncentrācija ir 13 %.

Pārdošanai gatavu vīnu partijās fermentējamo cukuru (glikozes un fruktozes) saturs vīnā ir šāds:

— ne lielāks par 3 g/l, ja vīna dabiskā spirta tilpumkoncentrācija nav lielāka par 14 %,

— ne lielāks par 4 g/l, ja vīna dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka par 14 %.

Sarkanvīnā, kas ir gatavs pārdošanai bez taras vai iepakojumā, ābolskābes saturs nepārsniedz 0,4 g/l. Kopējais skābums, gaistošais skābums un kopējais sēra dioksīda saturs atbilst tam, kāds noteikts ES regulējumā.

Galvenās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %): Minimālais kopējais skābums: Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos litrā): Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos litrā):

5. Vīndarības metodes

a. Īpašās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

— Koksnes šķeldas izmantošana ir aizliegta.

— Novāktās vīnogu ražas termiska apstrāde temperatūrā, kas pārsniedz 40 °C, ir aizliegta.

— Līdztekus še iepriekš minētajiem noteikumiem vīndarības metožu ziņā jāievēro arī ES un Lauku kodeksa obligātie noteikumi.

— Nepārtrauktās darbības raudzēšanas tvertņu, nepārtrauktās darbības spiežu, centrifūgas tipa kātiņu atdalītāju (kātiņu atdalītāji ar vertikālu asi) un skrūvveida separatoru izmantošana ir aizliegta.

Vīnu maisījumos:

— vismaz 70 % veido šķirņu ‘Carignan N’, ‘Grenache N’ un ‘Mourvèdre N’ kopums,

— vismaz 30 % maisījuma sastāv no šķirnes ‘Carignan N’,

— nevienas šķirnes saturs maisījumā nevar būt lielāks par 80 %.

— Vīnus kopj vismaz līdz tā gada 31. decembrim, kas ir pēc ražas novākšanas gada, – šajā periodā vismaz divus mēnešus vīni jākopj pudelēs.

— Pēc vīnu kopšanas perioda tiešam patēriņam tos laiž tirgū no tā gada 1. janvāra, kas ir otrais gads pēc ražas novākšanas gada.

— Visas vīna partijas pilda pudelēs.

Audzēšanas metode

Vīnogulāju minimālā biezība ir 4 400 vīnogulāju stādu uz hektāru. Rindstarpu attālums nedrīkst pārsniegt 2,50 metrus.

Katram vīnkokam atvēlētā platība nepārsniedz 2,25 kvadrātmetrus. Šo platību aprēķina, rindstarpu platumu reizinot ar atstatumu starp vienas rindas augiem. Ja vīnkoki stādīti kvadrātā pa četriem vai pieciem (ar vienu vīnkoku kvadrāta vidū) un to vainags veidots vēdekļa formā, katram vīnkokam atvēlētā platība nepārsniedz 3 kvadrātmetrus.

Vīnkoku vainagus veidojot vēdekļa formā, tos apgriež īsus, uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par sešiem augļzariem. Katram augļzaram ir ne vairāk par diviem vīnstīgu pumpuriem.

Vīnkoku vainagus veidojot Ruajā [Royat] kordona formā, vīnkokus apgriež īsus:

— uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 6 augļzariem un katram augļzaram ne vairāk par 2 vīnstīgu pumpuriem

— vai uz katra vīnkoka atstājot ne vairāk par 10 augļzariem un katram augļzaram ne vairāk par 1 vīnstīgu pumpuru.

Var atļaut apūdeņošanu.

Maksimālais vidējais vīnogu daudzums no zemesgabala ir 7 000 kg no hektāra. Ja ir atļauta apūdeņošana, maksimālais vidējais vīnogu daudzums no šiem apūdeņotajiem zemesgabaliem ir 5 500 kg no hektāra.

Vīnogas, kuru cukuru saturs ir mazāks par 224 gramiem litrā misas, nevar uzskatīt par pietiekami gatavām.

Šķirnes ‘Carignan N’ vīnogas novāc ar rokām un līdz vinifikācijas vietai nogādā veselā veidā.

b. Maksimālais ražas iznākums

50 hl no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogu novākšana, vinifikācija un vīna gatavošana, kopšana un fasēšana notiek šādu Odas [Aude] departamenta pašvaldību teritorijā (saraksts pamatojas uz administratīvi teritoriālo vienību oficiālo 2019. gada klasifikatoru): Boutenac, Fabrezan, Ferrals-les-Corbières, Lézignan-Corbières, Luc-sur-Orbieu, Montséret, Ornaisons, Saint-André-de-Roquelongue, Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse, Thézan-des-Corbières.

7. Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘Carignan N’

‘Grenache N’

‘Mourvèdre N’ – ‘Monastrell’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

8. Saiknes apraksts

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas Odas departamenta centrā starp Karkasonu [Carcassonne] un Narbonnu [Narbonne], ap masīvu Pinada de Boutenac, kura augstākā virsotne sasniedz 273 metrus virs jūras līmeņa, un to ierobežo:

— trīs upes: Orbjē [Orbieu] ziemeļos, Osū [Aussou] austrumos un Njelle [Nielle] rietumos,

— Thézan-des-Corbières un Saint-Laurent-de-la-Cabrerisse kaļķakmens plato dienvidos.

Šī ģeogrāfiskā vienība ir vērsta dienvidu/dienvidrietumu virzienā, un tai raksturīgs lēzeni viļņots reljefs, ko veido nelielu pakalnu, garu kalnu grēdu un noapaļotu, priežu mežiem apaugušu kalnu virsotņu virknes.

Vīndārzi aizņem lielāko daļu nogāžu aptuveni līdz 180 metru augstumam virs jūras līmeņa. Vīndārzi, no kuriem iegūst ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu “Corbières-Boutenac” apzīmētu vīnu, atrodas Vidusjūras klimata un ziemeļrietumu vēja ietekmē, bet tos no jūras ietekmes labi pasargā pakalnu virknējumi. Vīnkoki aug nabadzīgās un ļoti akmeņainās augsnēs, kuru slānis tomēr ir pietiekami biezs, lai tie varētu labi iesakņoties.

Dabas apstākļi ir ļoti piemēroti izcilas gatavības sasniegšanai, jo vasarā vīnkoki necieš no ūdens trūkuma. Tomēr augu attīstība līdzsvarojas pakāpeniski, un tāpēc ir pamatoti šķirnes, no kurām iegūst vispilnmiesīgākos vīnus, piemēram, ‘Mourvèdre N’ un ‘Carignan N’, ražošanā sākt izmantot vēlu.

Minētie dabas apstākļi ir īpaši labvēlīgi vēsturiskajām Vidusjūras reģiona šķirnēm ‘Grenache N’, ‘Mourvèdre N’ un ‘Carignan N’, bet ir izrādījušies labi piemēroti arī šķirnei ‘Syrah N’, kas introducēta visā Langdokā-Rusijonā [Languedoc-Roussillon] 20. gs. 80. gadu sākumā. Ogas, kas novāktas no visvēsākajās vietās iestādītiem pēdējās minētās šķirnes īpatņiem, vīniem piešķir izmeklētas un oriģinālas aromāta notis.

Izturīgā šķirne ‘Carignan N’ labi pacieš vēju un sausumu. Vīnkopji šo šķirni galvenokārt stāda visnabadzīgākajās augsnēs Boutenac teritorijā, kas ir īpaši iecienīta dabiskā vide. Jaunie vīni satur asus un spēcīgus tanīnus, kas, pateicoties atbilstošai vīnu kopšanai, kļūst maigāki.

Šķirnes ‘Grenache N’ īpatņi labi aug akmeņainās augsnēs. Šķirne pielāgojas vēja ietekmei un, augusi viskarstākajos apstākļos, vīna maisījumiem piešķir augļainumu un miesīgumu un paaugstina to spirta saturu.

Šķirne ‘Mourvèdre N’ dominē vietās, kur augsnes ir ļoti siltas un ar labu mitruma režīmu. Tās pielāgošanās periods ir lēns – tās vīnu var sākt izmantot maisījumos tikai pēc sestā gada kopš vīnkoku iestādīšanas, bet pēc minētā perioda šīs šķirnes vīni piešķir maisījumam maigas notis un tanīnu graudainumu, kas tiek augsti vērtēts.

Augsnes, klimats, vīnkopju amatprasme vīnogu šķirņu ieaudzēšanā, vīnkoku kopšanā (Vidusjūras reģiona šķirņu vīnkokus apgriež īsi), audzēšanas metožu izmantošanā (novākšana ar rokām) un vīnu kopšanā (vīnu nogatavināšanai ir vajadzīgs vismaz viens gads, kura laikā divus mēnešus vīni tiek nogatavināti pudelēs) palīdz iegūt oriģinālu produktu, kura īpašā kvalitāte Korbjēros atzīta, 2005. gadā tam piešķirot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Ražošanas nosacījumos iekļaujot periodu, kurā vīnu kopšanai pudelēs jānoris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un ierobežotajā tiešās apkaimes apgabalā, ražotāji sev izvirza mērķi labāk saglabāt produkta kvalitāti un specifiku un tātad arī kontrolētā cilmes vietas nosaukuma reputāciju.

Šis jaunais kontrolētais cilmes vietas nosaukums tomēr ir saistīts ar senu vīnkopības vēsturi. Vīndārzs te atradies jau romiešu laikā, kā par to liecina vissenākā atsauce uz vīnkopību Korbjēru reģionā, kur minēts nosaukums “Villa major”, kurš vēlāk pārtapis par “Villemajou”; vīndārzs atradies Boutenac pašvaldības teritorijā, ģeogrāfiskā apgabala centrā.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķēšana, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Pamatojoties uz administratīvi teritoriālo vienību oficiālo 2019. gada klasifikatoru, tiešās apkaimes apgabalu, kas, paredzot atkāpi, noteikts vinifikācijai, vīnu gatavošanai, kopšanai un fasēšanai, veido šādu Odas departamenta pašvaldību teritorija: Bizanet un Narbonne.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts

a) Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, ja: — ar to apzīmē kadastrā reģistrētu nosauktu vietu [lieu-dit], — šis nosaukums ir ierakstīts ražas deklarācijā. Šīs kadastrā reģistrētās nosauktās vietas nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par pusi no tiem burtiem, kas izmantoti, atveidojot kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

b) Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu apzīmēto vīnu marķējumā var norādīt lielākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu “Corbières”.

Šīs lielākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumā izmantotie burti ne augstumā, ne platumā nedrīkst būt lielāki par pusi no tiem burtiem, kas izmantoti, atveidojot šo kontrolēto cilmes vietas nosaukumu.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

fasēšana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Vīnus kopj vismaz līdz tā gada 31. decembrim, kas ir pēc ražas novākšanas gada, – šajā periodā vismaz divus mēnešus vīni jākopj pudelēs.

Ražošanas nosacījumos iekļaujot periodu, kurā vīnu kopšanai pudelēs jānoris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un ierobežotajā tiešās apkaimes apgabalā, ražotāji sev izvirza mērķi labāk saglabāt produkta kvalitāti un specifiku un tātad arī kontrolētā cilmes vietas nosaukuma reputāciju.

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-eb40cd8d-b50b-496a-9338-b05361e352b3

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.