LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 11.10.2005 
COM(2005)482 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS  
Eiropas Komisijas gada zi ņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu 
sistēmas darb ību 
 
LV 2   LV 1. IEVADS 
Šis ir Eiropas Komisijas pirmais zi ņojums Eiropas Parlamentam par Eiropas skolu sist ēmas 
darbību. Tas ir sagatavots, atsaucotie s uz Eiropas Parlamenta pras ību, kas iek ļauta Boša 
(Bösch ) 2002. gada zi ņojumā par turpm āko Eiropas skolu finans ējumu. Šis zi ņojums sniedz 
pārskatu par galvenajiem m ūsdienu Eiropas skolu darb ības aspektiem (ieskaitot sal īdzinošus 
skaitļus, kas raksturo galven ās tendences), k ā arī analizē skolēnu kopumu, person ālu, 
galvenos pedago ģijas jautājumus, kā arī finansējumu. Turkl āt ziņojumā aprakstītas galven ās 
grūtības, ar ko saskaras Eiropas skolas: paplašin āšanās sekas, nepieciešam ība rēķināties ar ES 
aģentūru izveidi, k ā arī padarīt plašāk pieejamu Eiropas vidusskolas izgl ītību (European 
baccalaureate ), skolu sist ēmas pārvalde, gr ūtības lielaj ās Eiropas skol ās Briselē un 
Luksemburg ā, kā arī mazo skolu n ākotne, jo īpaši ņemot vērā nelielo 1. grupas skol ēnu skaitu 
tajās.  
Eiropas skolu sist ēma veiksm īgi darbojas nedaudz ilg āk nekā piecdesmit gadus un sniedz 
augstas kvalit ātes izglītību lielākoties Eiropas Savien ības iestāžu darbinieku b ērniem (proti, 
2004. gad ā apmēram 51% no Eiropas skolu kop ējā skolēnu skaita bija ES iest āžu darbinieku 
bērni). Sistēma darbojas uz vald ību konvencijas pamata, ko parakst ījušas visas dal ībvalstis un 
Eiropas Komisija. K ā skaidri noteikts min ētajā valdību konvencij ā, Eiropas skolu m ērķis ir 
„Eiropas Kopienu darbinieku b ērnu kopēja izglītošana”1. Turklāt „skolā var mācīties citi bērni 
atbilstīgi vietu skaitam, kuru nosaka Augst ākā valde”2. ES iest ādes pēdējos gados ir 
izrādījušas lielu interesi par Eiropas skol ām, jo min ētās iestādes kopā nodrošina apm ēram 
60% no Eiropas skolu sist ēmas finans ējuma un ir darba dev ējs, kurš uz ņemas atbild ību par 
sistēmas labas darb ības ilgstošu nodrošin āšanu, kas savuk ārt ir svarīgs faktors, lai piesaist ītu 
un pieņemtu darb ā augsti kvalific ētu personālu.  
Pēc Eiropas Parlamenta 2002. gad ā pieņemtā Boša ( Bösch ) ziņojuma Komisija 2004. gad ā 
iesniedza apspriežu dokume ntu par Eiropas skolu sist ēmas nākotni, kur ā skarti vair āki 
jautājumi par skolu p ārvaldi, finans ējumu un m ācību pakalpojumiem. Saist ībā ar šo ziņojumu 
notika plašas diskusijas par jaut ājumiem un gr ūtībām, ar ko saskaras Eiropas skolu sist ēma, 
uzsākot otro darb ības piecdesmitgadi, turkl āt esot iev ērojamu p ārmaiņu procesā. Eiropas 
Savienības paplašin āšanās turpināšanās un jaunu ES strukt ūru izveide Eirop ā apvienojum ā ar 
pārmaiņām izglītības metod ēs rada Eiropas skolu sist ēmai jaunas gr ūtības, kas j āpārvar, ja tā 
nākamajos piecdesmit gados v ēlas saglab āt tikpat labu kvalit āti, kāda tai ir bijusi l īdz šim. 
Tādēļ Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam pirmo zi ņojumu par Eiropas skolu darb ību. Šis 
ziņojums sniedz p ārskatu par sist ēmas darbību patlaban, k ā arī vērš uzmanību uz liel ākajām 
grūtībām nākotnē. 
                                                 
1 Konvencija, ar ko nosaka Eiropas skolu stat ūtus, 1. pants. 
2 Augstākās valdes l ēmumu kopsavilkuma # 95-D-19 162. lpp. noteikts, ka 3. grupas skol ēnu skaits klas ē 
nedrīkst pārsniegt 20%. 
 
LV 3   LV 2. STATISTIKAS  DATI  UN TENDENCES 
2.1. Skolēnu kopums 
Pašreiz ir 13 Eiropas skolas3 septiņās dalībvalstīs. Skolēnu mācības notiek 14 daž ādu valodu 
nodaļās, kopā ir 80 valodas noda ļas. Skolēni, kas m ācās Eiropas skol ās, saskaņā ar 
lēmumiem, ko pie ņēmusi Augst ākā valde (AV), Eiropas skolu p ārvaldes iest āde, iedalāmi trīs 
grupās. Pirmaj ā grupā ietilpst ES iest āžu darbinieku b ērni (kā arī dažu citu organiz āciju 
darbinieku b ērni un to darbinieku b ērni, kuri str ādā ES sistēmā). Viņi nemaksā skolas naudu. 
Otrajā grupā ietilpst bērni, kuru vec āku darba dev ējs ir noslēdzis līgumu ar Eiropas skol ām un 
kuri ik gadu piln ā apmērā maksā skolas naudu tai Eiropas skolai, kur ā tie mācās. Trešajā 
grupā ir citi bērni, kuri neietilpst nevien ā no pirmaj ām divām grupām un kurus Eiropas skolu 
direktori ir uz ņēmuši saska ņā ar AV noteikumiem un l ēmumiem. Ar ī viņi maksā skolas 
naudu, kas sedz da ļu no skolēna izmaks ām attiecīgajā skolā. 
Pašreiz Eiropas skol ās ir gandr īz 20 000 skol ēnu. Pēdējos trīs gados skol ēnu skaits pieaudzis 
par 17%. Šis pieaugums liel ākoties noticis, pirm ās grupas skol ēnu skaita pieauguma (par 
23%) dēļ, lielākoties tas attiecas uz Briseli un Luksmburgu. N ākamajā tabulā ir orientējoši 
skaitļi, kas raksturo kop ējā un pirmās grupas skol ēnu skaita pieaugumu Eiropas skol ās, sīkāku 
informāciju par to skat īt I pielikum ā. 
Pašreiz lielaj ās skolās Briselē un Luksemburg ā mācās vairāk nekā 12 000 skol ēnu jeb 60% no 
visiem Eiropas skolu skol ēniem. Turkl āt šīs lielās skolas nodrošina izgl ītību 78% no visiem 
sistēmas pirm ās grupas skol ēniem, savuk ārt pārējās 8 skolās mācās tikai 22% no visiem 
pirmās grupas skol ēniem4. 
Lielākā daļa, ja ne visi skol ēni no jaunaj ām dalībvalstīm mācīsies Eiropas skol ās Briselē vai 
Luksemburg ā, kuras jau pašreiz ir p ārpildītas. Ņemot vērā ES iestāžu darbinieku jaundzimušo 
bērnu lielo skaitu, n ākamajos gados situ ācija skolās var kļūt nekontrol ējama. Turkl āt skolu 
pārpildītība Brisel ē un Luksemburg ā negatīvi ietekm ē skolēnu mācību vidi un visp ārējo 
labklājību. Turkl āt tā ietekmē personāla darba apst ākļus un kop ējo skolu vidi. Lai gan 
nepieciešamie l ēmumi ir pie ņemti un ir noteikta otras Luksem burgas Eiropas skolas atrašan ās 
                                                 
3 V ēl viena Eiropas skola tiks atv ērta 2009. gad ā Briselē, tādējādi Brisel ē būs 4 Eiropas skolas 
un kopā – 14.  
4 Eiropas skol ā Minhenē mācās Eiropas Patentu biroja darbinieku b ērni, kas ir 8% no visiem Eiropas 
skolu pirm ās grupas skol ēniem. Eiropas skola Var ēzē nodrošina izgl ītību Ispras Kop īgā pētniecības 
centra darbinieku b ērniem, kas ir 5% no visiem skolu sist ēmas pirm ās grupas skol ēniem. Pirm ās grupas 
skolēnu skaits jaunaj ās Eiropas skol ās Alikantē un Frankfurt ē ir 5% no kop ējā skolu sist ēmas pirm ās 
grupas skol ēnu skaita. Visbeidzot 4 mazaj ās Eiropas skol ās Kalemā, Bergenā, Molā un Karlsr ūē 
(pēdējās trīs nodrošina izgl ītību Kopīgā pētniecības centra darbinieku b ērniem) kop ā mācās mazāk nekā 
4% no skolu sist ēmas pirmās grupas skol ēniem. Skolēnu kopums 1995 2001 2004 Pieaugums 
% kopš 1995. gada Pieaugums 
% kopš 2001. gada 
Kopējais skolēnu 
skaits 15 756 16 985 19 862 26,1 16,9 
Pirmās grupas 
skolēnu skaits 8965 10 070 12 412 38,4 23,3 
 
LV 4   LV vieta (otra Luksemburgas skola atrad īsies Mam ērā), kā arī ceturtās Briseles Eiropas skolas 
atrašanās vieta (ceturt ā Briseles skola atrad īsies Lākenā), šīs skolas uzs āks darbu tikai attiec īgi 
2008. un 2009. gad ā. Skolēnu skaitu Eiropas skol ās Briselē līdz 2009. gadam paredz ēts 
palielināt par 900 pirm ās grupas skol ēniem, bet skol ēnu skaitu Luksemburgas Eiropas skol ās 
līdz 2008. gadam pl ānots palielin āt par 200 pirm ās grupas skol ēniem. Komisija ir sazin ājusies 
ar attiecīgajām valsts iest ādēm un ņems vērā katras skolas darb ības uzsākšanas datumu, k ā arī 
turpinās cieši uzraudz īt situāciju. 
Mazajās Eiropas skol ās pēdējos gados kop ējais skolēnu skaits ir samazin ājies un ac īmredzami 
lielais treš ās grupas skol ēnu skaits liek dom āt, ka tās lielākoties balst ās uz šīs grupas 
skolēniem (skat īt II pielikumu). Apm ēram 80% no mazo Eiropas skolu skol ēniem ir treš ās 
grupas skol ēni. Tomēr ienākumi no treš ās grupas skol ēnu skolas naudas ir tikai apm ēram 20% 
no Eiropas skolu budžeta. 
2.2. Personāls 
Eiropas skolu person āls lielākoties (+/-80%) ir skolot āji, kurus uz ierobežotu laiku 
norīkojušas darb ā dalībvalstu izgl ītības ministrijas5. Citus skolot ājus (līgumdarbiniekus / 
„chargés de cours” ), kā arī skolu administrat īvo un pal īgpersonālu (APP) skolu direktori 
pieņem darbā uz vietas. Visaptverošie Civ ildienesta noteikumi, kuros izkl āstīti nodarbin ātības 
noteikumi, attiecas tikai uz valstu nor īkotajiem skolot ājiem. Attiec ībā uz APP liel ākoties 
piemēro valsts noteikumus, kas ir sp ēkā tajā valsts viet ā, kur atrodas Eiropas skola. Uz vietas 
un uz nepilnu darba laiku darb ā pieņemtajiem skolot ājiem (chargés de cours)  parasti ir viena 
gada līgums, kuru ir iesp ējams pagarin āt. Par viņu darbu maks ā atbilstoši stundu skaitam 
nedēļā. 
Vienlaikus ar skol ēnu skaita pieaugu mu ir palielin ājies arī personāla apmērs Eiropas skol ās un 
ģenerālsekretāra birojā (ĢSB). Gandr īz visi papildu skolot āju amati radušies paplašin āšanās 
dēļ, izveidojot tr īs jaunas valodu noda ļas (poļu, čehu un ung āru) Brisel ē un vēl trīs (poļu, čehu 
un ungāru) Luksemburg ā. Nākamajā tabulā attēlota skolēnu un skolot āju attiecība dažādās 
Eiropas skol ās. 
Skolēnu un skolot āju attiec ība Eiropas skol ās 2004. gad ā 
 
0 2 4 6 8 10 12 14 16 
Bergena Alikante  
Bxl 1  
Bxl 3  
Lux 2 Bxl 2  
 
Lux 1 
Mola 
Minhene  
Varēze Kalema  
Frankfurt e 
Karlsrūe 
 
                                                 
5 L īdz deviņiem gadiem . 
 
LV 5   LV Pašreiz vēl nevar piln ībā izvērtēt šo jauno valodu noda ļu izveides ietekmi, jo darbu ir uzs ākuši 
tikai sākumskola un pamatskola. Pak āpeniski darbu uzs āks arī vidusskola, un, š ķiet, ka piln ībā 
šo valodu noda ļu ietekmi attiec ībā uz mācību person ālu varēs izvērtēt apmēram 2010. gad ā. 
Tajā laikā, iespējams, nākamais paplašin āšanās posms jau b ūs radījis vajadz ību pēc papildu 
mācību person āla. Papildus 6 jaunatv ērtajām valodu noda ļām Briselē un Luksemburg ā (3 
katrā vietā) vairākās Eiropas skol ās, lai nodrošin ātu mācības dzimtaj ā valodā, darbā pieņemti 
skolotāji no pārējām sešām jaunajām dalībvalstīm, kurām mazā paredzam ā skolēnu skaita d ēļ 
vēl nav izveidotas atseviš ķas valodu noda ļas. 
Administrat īvā un palīgpersonāla (APP) pieaugums ir jo īpaši palielin ājies līdz ar 3 jaunu 
Eiropas skolu atv ēršanu 2001. gad ā Alikantē, Frankfurt ē un Luksemburg ā (2). Neskaitot š īs 
Eiropas skolas, iev ērojamākais APP amatu pieaugums laikposm ā no 2001. l īdz 2005. gadam 
bija vērojams Minhen ē (APP amatu skaita pieaugums par 37% sal īdzinājumā ar vienlaic īgu 
skolēnu skaita pieaugum u par 9,3% ) un ģenerālsekretāra birojā (par 33,8% sal īdzinājumā ar 
skolēnu skaita pieaugumu Eiropas skolu sist ēmā par 16,9%). Turpm āk sniegts person āla 
apjoma sal īdzinājums 2001. un 2005. gad ā6. 3. pielikum ā sniegta s īkāka inform ācija, ieskaitot 
norīkoto skolot āju un APP s īku sadalījumu visās Eiropas skol ās 2005./2006. m ācību gadā. Uz 
vietas un uz nepilnu darba laiku darb ā pieņemto skolot āju skaits n ākamajā gadā būs apmēram 
tāds pats, proti, apm ēram 430 skolot āji, iespējamas nelielas izmai ņas atkarībā no vietējās 
situācijas, proti, skol ēnu skaita izmai ņas, kas ietekm ē nepieciešamo klašu skaitu, k ā arī darbā 
norīkoto skolot āju pieejam ība. 
 
2.3. Pedagoģijas jautājumi 
Eiropas skolas jau sen ieguvušas atzin ību par labas kvalit ātes daudzvalodu un daudzkult ūru 
izglītību, ko tās sniedz īpašā veidā un īpašā vidē. Turklāt Eiropas vidusskolas diploms (EVD), 
Eiropas skolu pied āvātā skolas beigšanas apliec ība, ir plaši atz īts dalībvalstīs, un tās 
īpašniekam ir ties ības uz tādiem pašiem iest āšanās nosacījumiem augst ākās izglītības mācību 
iestādē kā attiecīgās dalībvalsts iedz īvotājiem.  
Skolēnu rezultāti Eiropas vidusskolas nobeiguma eks āmenos katru gadu uzlabojas. Iev ērojami 
palielinājusies gan to skol ēnu daļa, kas ieguva EVD, gan to, kas sa ņēma par 75% augst āku 
atzīmi7. Vidējais EVD ieguv ēju skaits 2004. gad ā bija 98,1% sal īdzinājumā ar 96,4% 
2000. gad ā. Kopumā EVD vid ējā atzīme 2004. gad ā palielinājās par 2% punktiem, no 74% 
2000. gada l īdz 76% 2004. gad ā. 2004. gad ā gandrīz puse (49,6%) skol ēnu, kas kārtoja EVD 
                                                 
6 Ģenerālsekretāra gada zi ņojums Eiropas skolu Augst ākajai valdei, ref # 1612-D-2004.  
7 Eiropas vidusskolas diploms , AV 2005. g.1.-2. feb., ref # 2004-D-3210 Darbā 
norīkotie 
skolotāji Uz vietas 
darbā 
pieņemtie 
skolotāji 
 Viss m ācību 
personāls 
 Mācību 
personāla 
pieaugums  
 APP 
(pieņemti 
darbā uz 
vietas)  
 APP 
pieaug
ums 
 Skolēnu 
kopums  
 Skolēnu 
skaita 
pieaugum
s 
 
2001 2005 2001 2005 2001 2005 2005/2001  20
01 20052005/2
001 2001 2005 2005/2001 
1199 1390 311 430 1510 1820 20,5%24
3 311 27,8% 16985 19862 16,9%
 
LV 6   LV eksāmenus, sa ņēma 75% vai augst āku atzīmi. Skolēnu skaits, kas eks āmenos ieguva vair āk 
par 80%, palielin ājās par 29%. Turkl āt 3 Eiropas skol ās, sākot no 2000. gada, katru gadu 
EVD saņēma 100% skol ēnu. 
Papildus tam attiec ībā uz EVD ieguv ēju skaitu un labajiem rezult ātiem pastāv atšķirības starp 
valodu noda ļām. Sešās no vienpadsmit valodu noda ļām, kurās pašreiz iesp ējams iegūt EVD, 
puse skol ēnu 2004. gad ā ieguva labus rezult ātus (>75%), savuk ārt pārējās piecās valodu 
nodaļās skolēnu skaits, kuri ieguva labu nov ērtējumu (49,6%), bija zem vid ējā. Sīkāka 
informācija par EVD ieguv ēju skaitu un atz īmēm sniegta 4. pielikum ā, savukārt 5. pielikum ā 
attēlots EVD nenok ārtojušo skol ēnu skaits pa skol ām, valodu noda ļām un pa EVD eks āmenu 
gadiem. 
Jaunākais pierādījums tam, ka Eiropas skolas patiesi sniedz labu pamatizgl ītību, ir 2003. gada 
ESAO PISA II  testu rezult āti Eiropas skol ā Luksemburg ā. 192 test ā piedalījušos 15 gadus 
vecu bērnu (no ang ļu, franču un vācu valodas noda ļas) rezultāti bija nedaudz lab āki nekā viņu 
vienaudžiem attiec īgajās Luksemburgas valsts skol ās. Eiropas Komisija izv ērtē iespēju 
2006. gada PISA III  testos piedal īties arī pārējām Eiropas skol ām. Turklāt Komisijas dienesti 
plāno veikt p ētījumu par akad ēmiskajām studijām un/vai profesiju, ko skol ēni izvēlas pēc 
EVD, kā arī izvērtēt to panākumu vai neveiksmju iemeslus.  
Nedaudzos p ēdējos gados inspekcijas padome ir sagatavojusi vai atjaunin ājusi vairākas 
mācību programmas. Jo īpaši Augst ākā valde ir p ārskatījusi un apstiprin ājusi daudzas valodas 
mācību programmas un svešvalodu progr ammas, kas sagatavotas septi ņdesmito gadu s ākumā 
un astoņdesmitajos gados. Turkl āt uzlabotas un atjaunin ātas daudzas papildu priekšmetu 
mācību programmas. Pašreiz apm ēram puse Eiropas skolu m ācību programmu ir sagatavota 
vai pārstrādāta laika posm ā no 2000. gada l īdz 2005. gadam. Tom ēr ir arī dažas, kas ir 
sagatavotas asto ņdesmitajos gados. Svar īgs Eiropas skolu m ācību programmu papildin ājums 
ir mācību programmas skol ēniem ar īpašām vajadzībām. 
Tagad Eiropas skolas pied āvā dažādu veidu m ācību atbalstu un individu ālu palīdzību 
skolēniem ar gr ūtībām mācībās un/vai inval īdiem. Jaun ā politika skol ēniem ar īpašām 
izglītības vajadz ībām (SĪV) un tiem, kam nepieciešams m ācību atbalsts (MA), balst ās uz 
principu, ka skol ēni tiek integr ēti mācību darbā klasē un uz to, ka skol ēns var apzi ņas līmenī 
piedalīties minim ālajā kolektīvo darbību apjom ā. Tomēr neatkarīgi uz past āvīgajām pūlēm, 
dažbrīd Eiropas skolas neatbilst attiec īgā skolēna vajadz ībām. Komisija ļoti atbalsta 
palīdzības izrādīšanu skol ēniem ar īpašām vajadz ībām. Tomēr SĪV un MA programm ām 
nepieciešama lab āka uzraudz ība, lai uzlabotu pakalpojumus un nov ērtētu to ietekmi. Komisija 
ir lūgusi Augst āko valdi sniegt s īkākus ziņojumus, k ā arī programmu īstenošanas un rezult ātu 
novērtējumu katr ā Eiropas skol ā. 
Vēl citas īpašas programmas ir izstr ādātas, lai sagatavotos paplašin āšanās procesam un to 
skolēnu pieplūdumam, kuriem atseviš ķas valodu noda ļas netiktu izveidotas. Augst ākā valde 
nesen pie ņēma programmas, kas pal īdzēs skolēniem integr ēties valodu noda ļās, kuras 
neatbilst to dzimtajai valodai. Komisija izteikusi lielu atzin ību par programm ām skolēniem 
bez valodu noda ļas (SBVN), S ĪV un MA un palielin ājusi Eiropas skolu budžetu saska ņā ar 
nepieciešamajiem materi ālajiem un person āla resursiem.  
 
LV 7   LV Kopš 1999. gada, kad Augst ākā valde pie ņēma pirmo politiku S ĪV, skolēnu skaits, kuri 
piedalās šajā programm ā, ir strauji palielin ājies. Turpm āk attēlotas izmai ņas budžeta poz īcijā 
SĪV Eiropas skol ās8. Kā redzams, šiem b ērniem paredz ētā budžeta da ļa ir attiec īgi pieaugusi, 
un tā pašreiz vienam b ērnam ir apm ēram 8700 euro9. 
Kaut arī finanšu l īdzekļi ir palielin ājušies, programmas, kas paredz ētas, lai pal īdzētu bērniem 
ar īpašām vajadz ībām vai grūtībām mācībās, ne vienm ēr tiek īstenotas. Šo faktu apstiprina 
vairākas Eiropas ombudam iesniegtas s ūdzības. 
Analīze par Eiropas vidusskolas otrgadnieku skaitu10 liecina, ka liel ākais uz otru gadu 
palikušo pamatskolas un vidusskolas skol ēnu skaits ir ceturtaj ā un piektaj ā vidusskolas gad ā, 
jo skolēniem ir j āapgūst daudzi gr ūti obligātie priekšmeti zin ātnē, valodās un matem ātikā 
(skatīt 5. pielikumu). Š ā fakta dēļ un skolu nebeigušo skol ēnu skaita d ēļ jāpielāgo mācību 
atbalsta pas ākumi, lai turpm āk novērstu šādus rezult ātus un lai pied āvātu citādas mācību 
programmas, kuru nobeigum ā saņem citādu skolas beigšanas apliec ību nekā Eiropas 
vidusskolas diploms. To vec āki pēdējos gados jau vair ākkārt piepras ījuši. Augst ākā valde ir 
radījusi jaunu darba grupu, lai apspriestu šo jaut ājumu, tā pirmo reizi san āks 2005. gada 
septembrī. 
2.4. Finansējums 
Eiropas skolu budžets tiek finans ēts dalībvalstu iemaks ām un no ien ākumiem par otr ās un 
trešās grupas skol ēnu izglītošanu, izl īdzinošo da ļu piešķir no ES budžeta. Dal ībvalstis 
piedalās Eiropas skolu budžet ā, maksājot saviem nor īkotajiem Eiropas skolu skolot ājiem 
dalībvalsts algu (ES budžets sedz starp ību starp dal ībvalsts algu un Eiropa s skolas algu). Šis 
apjoms 2004. gad ā bija 22% no kop ējā Eiropas skolu budžeta. Savuk ārt ieņēmumi no otr ās un 
trešās grupas skol ēnu skolas naudas bija attiec īgi 5 un 8%. V ēl papildus 2% ieg ūst no maz ām 
tiešām iemaks ām atseviš ķās skolās (piemēram, vecāku iemaks ātās apdrošin āšanas maksas, 
maksa par kop ēšanu utt.), p ārējos 56% nodrošina Komisija no ES  budžeta. Eiropas skolai 
Minhenē Eiropas patentu birojs (EPB) sniedz l īdzīgu finansi ālu ieguldījumu kā citām Eiropas 
skolām Komisija. EPB finansi ālais ieguld ījums Eiropas skolu sist ēmā ir apmēram 7% no 
kopējā finansējuma. 
                                                 
8 Attiec ībā uz SBVN un MA programmu pašreiz v ēl nav pieejami sal īdzinoši dati. 
9 Eiropas skolu ģenerālsekretāra biroja dati. 
10 Eiropas skol ām ir vienota politika par nosac ījumiem, k ā skolēnus atstāj uz otru gadu. Tie atrodami 
Eiropas skolu visp ārējo noteikumu 60. pant ā. Izmaiņas Eiropas skolu budžeta poz īcijā „programmas S ĪV (skolēniem ar īpašām 
vajadzībām)” 
Gads 2003 2004 2005 2006
KOPĀ (EUR) 1 680 670 2 045 499 2 331 233 2 604 399
Iesaistīto skolēnu skaits 197 214 273 300 
(plānotais)
 
LV 8   LV Vairākus pēdējos gadus no kop ējā Eiropas skolu sist ēmas budžeta ik gadu palicis p ārpalikums 
1 līdz 14,4 miljonu euro apm ērā (skatīt 6. pielikumu). Lai gan š ā pārpalikuma iemesls 
lielākoties ir nepareizi apr ēķinātas person āla izmaksas, proporcion āli lielāks ir pārpalikums 
operatīvajās budžeta poz īcijās, piemēram, SĪV izmaksas, ekspertu iesaist īšana, person āla 
apmācības (skat īt 7. pielikumu). Turkl āt, ņemot vērā atšķirības starp Eiropas skol ām gan 
plānotajā budžeta apm ērā, gan iztērētajā apjomā, jāveic sīka analīze par pareizu finanšu 
līdzekļu pārvaldību.  
Eiropas skolu budžet ā un iemaks ās no daž ādiem avotiem katru gadu ir bijis past āvīgs 
pieaugums. Dot ācija no ES budžeta, ko p ārvalda Komisija, pieauga  no 81,6 miljoniem euro 
1995. gad ā līdz 118,4 miljoniem euro 2004. gad ā (pieaugums par 45%). Taj ā pašā laikposm ā 
skolēnu skaits pieauga par 33%, no apm ēram 15 000 l īdz 20 000 skol ēnu. Skolu skaits 
palielinājās no 9 skol ām 1995. gad ā līdz 12 2004. gad ā, un ģenerālsekretāra biroja budžets 
vienlaikus gandr īz divkāršojās, no 4 miljoniem euro 1995. gad ā palielinoties l īdz 8,2 
miljoniem euro 2005. gad ā. ES dotācija ir apm ēram 80% no ģenerālsekretāra biroja budžeta. 
Plānotais ES ieguld ījums Eiropas skolu budžet ā 2005. gadam ir 127 miljoni euro, tikpat daudz 
tika piešķirts 2004. gad ā. Tomēr 2004. gad ā nepareizi iepl ānoto vajadz ību dēļ tika iztērēts par 
14,4 miljoniem euro maz āk, nekā paredzēja Eiropas skolu budžets. T ādēļ ES 127 miljonu 
euro ieguld ījumam 2005. gad ā pilnībā jāatbilst Eiropas skolu vajadz ībām. Nākamajā tabulā 
attēlots iztērētais Eiropas skolu kopbudžets un ES ieguld ījums pēdējos 10 gados11. 
Izmaiņas Eiropas skolu budžet ā 1995. līdz 2004. gad ā
050100150200250
1995
19961997
1998
1999200020012002
2003
2004miljoni
Komisijas dot ācijas
Kopbudžets
 
                                                 
11 Eiropas skolu kopbudžets un ES ieguld ījums 2000. un 2001. gad ā bija ārkārtīgi liels Augst ākās valdes 
pieņemta lēmuma dēļ izmaksāt pārcelšanās pabalstu visiem Eiropas skolu skolot ājiem, kas 2000./2001. 
mācību gadā Eiropas skolu sist ēmā bija nostr ādājuši vairāk nekā deviņus gadus. Eiropas skolu finanšu 
kontrolieris ir apr ēķinājis, ka šā pabalsta d ēļ šajos divos gados Eiropas skolu budžets palielin ājies par 
35 miljoniem euro, savuk ārt nākamajos gados tas attiec īgi samazin āsies par 4 l īdz 5 miljoniem euro 
gadā. 
 
LV 9   LV Palielinoties ES iest ādēm un to darbinieku skaitam, ir gaid āms, ka palielin āsies arī Eiropas 
skolu budžets. Tom ēr, kā redzams tabul ā, nav skaidras atbilsmes starp 1. grupas skol ēnu 
skaita palielin āšanos Eiropas skol ās un ES finans ējuma pieaugumu attiec īgajai skolai. 
Patiesībā lielās Eiropas skolas sa ņem mazāku ES līdzekļu daļu, nekā tām pienāktos pēc 
pirmās grupas skol ēnu procentu ālās daļas, savuk ārt mazās Eiropas skolas sa ņem lielāku ES 
līdzekļu daļu, nekā tām pienāktos pēc pirmās grupas skol ēnu procentu ālās daļas. Pirmās 
grupas skol ēni 4 Eiropas skol ās Bergenā, Kalemā, Karlsrūē un Molā kopā ir 3,8% no visiem 
sistēmas skol ēniem. Tom ēr ES ieguld ījums šo 4 skolu budžet ā ir 18,8% no ES kop ējā 
ieguldījuma Eiropas skolu sist ēmā. Nākamajā tabulā salīdzināts pirmās grupas skol ēnu skaits 
un kopējais un ES ieguld ījums procentos.  
 
Dažādu Eiropas skolu ES subs īdiju un pirm ās grupas skol ēnu skaita 
salīdzinājums  
 2003 2004 
 pirmās 
grupas 
skolēnu 
skaits % no 
kopējā 
skaita  % no kop ējā 
dotāciju 
apjoma  pirmās 
grupas 
skolēnu 
skaits % no 
kopējā 
skaita  % no kop ējā 
dotāciju 
apjoma  
Alikante  2,1 3,1 2,5 4,8 
Bergena 0,9 5,8 0,9 5,4 
Bxl 1 14,5 14,4 14,7 14,4 
Bxl 2 20,7 14,5 20,4 15,0 
Bxl 3 18,4 13,6 18,7 13,2 
Kalema 1,0 5,5 0,9 4,7 
Frankfurte 2,1 2,7 2,7 3,5 
Karlsrūe 1,1 3,7 1,0 3,3 
Lux 1 24,5 17,4 19,1 17,1 
Lux 2 0,0 4,8 1,0 
Mola 1,1 6,0 1,0 5,4 
Minhene 8,4 0,9 8,2 0,8 
Varēze 5,1 6,8 5,2 6,6 
ĢSB 5,5 4,8 
Sīkāku inform āciju par ES finansi ālo ieguldījumu Eiropas skol ās un par izmai ņām Eiropas 
skolu budžet ā skatīt 8. un 9. pielikum ā. 
Nākamajā tabulā redzami 2004. gada dati par skol ēna izmaks ām un skol ēnu skaitu Eiropas 
skolās12. Eiropas skolas sarindotas p ēc lieluma, s ākot ar liel āko un beidzot ar maz āko13. 
                                                 
12 Tabula no Finanšu kontroliera gada zi ņojuma , ref # 2005-D-163, 12. lpp. 
13 Dati par Luksemburgas otro skolu nav pareizi un nav j āņem vērā, jo šī skola 2004. gad ā darbojusies 
tikai 4 mēnešus. 
 
LV 10   LV 2004: izdevumi uz skol ēnu (kopējie izdevumi) un skol ēnu skaits
0 2 000 4 000 6 000 8 000 10 000 12 000 14 000 16 000 18 000 
lu b2 b3 b1 mu va ka al cu ff be mo l2Izdevumi uz skol ēnu 
EUR 
 Skolēnu skaits 
 
lu = Luksemburga1; b2, b3, b1 = Brisele 2,3,1; mu = Minhene; va = Var ēze; ka = Karlsr ūe; al = Alikante; cu = 
Kalema; ff = Frankfurte; be = Bergena; mo = Mola;l2 = Luksemburga 2  
3. EIROPAS  SKOLU  GALVEN ĀS GRŪTĪBAS 
3.1. Paplašināšanās 
Nesenā un turpm ākā paplašin āšanās rada papildu spiedien u uz Eiropas skolu sist ēmu, vēl 
vairāk palielinot t ās kļūst sarežģītāka un skolas k ļūst lielākas jauno valodu un skol ēnu skaita 
ziņā. Pārskatītais jauno dal ībvalstu skol ēnu plānotais skaits laika posmam no 2004. l īdz 
2007. gadam ir 1110. Liel ākoties tiks skartas Ei ropas skolas Brisel ē (80%) un Luksemburg ā 
(20%). Citas Eiropas skolas paplašin āšanās visdrīzāk neskars. Pl ānotais skol ēnu skaits 
Briseles un Luksemburgas Eiropas skol ās nākamajos piecos gados, ņemot vērā bērnus no 
jaunajām dalībvalstīm, attēlots 10. pielikum ā. 
Noteikumi  
Mācību noteikumi 10 jauno dal ībvalstu darbinieku b ērniem atbilst tiem, ko piem ēro veco 
dalībvalstu darbinieku b ērniem. Augst ākā valde ir noteikusi skaitliskus krit ērijus valodu 
nodaļu izveidei un, ja tie izpild īti, var izveidot jaunas valodu noda ļas14. Līdz šim ir izveidotas 
tikai poļu, čehu un ung āru valodas noda ļas un tikai Brisel ē un Luksemburg ā, jo no jaunaj ām 
dalībvalstīm šajās ir visliel ākais iedzīvotāju skaits un paredzams, ka t ās bez grūtībām atbildīs 
skaitliskajiem krit ērijiem. 
                                                 
14 Eiropas skolu izveides, sl ēgšanas un uztur ēšanas krit ēriji, ref # 2000-D-7510, 2. lpp. (noda ļas izveidei 
nepieciešami 75 pamatskolas un 84 vidusskolas skol ēni) 
 
LV 11   LV Tādēļ pašreiz skol ēniem no 6 jaunaj ām dalībvalstīm15 (Igaunija, Lietuva, Latvija, Slov ākija, 
Slovēnija un Malta) nav savas dzimt ās valodas noda ļas, un viņus uzņem pašreiz ējās valodu 
nodaļās. Viņi lielākoties izv ēlējušies ang ļu valodas noda ļu, mazāk skolēnu uzņemti vācu un 
franču valodas noda ļās. Tādēļ Briselē radusies situ ācija, kad vien ā klasē līdz pat ceturtajai 
daļai skolēnu mācību valoda nav dzimt ā valoda.  
Ir īstenotas divas īpašas programmas, lai šiem skol ēniem sniegtu papildu valodu m ācības. 
Pirmkārt, visiem pirm ās un otrās grupas skol ēniem māca dzimto valodu (l īdz 5 stund ām 
nedēļā). Tāda politika past āv visās Eiropas skol ās, un to piem ēro skolēniem no vis ām 
jaunajām dalībvalstīm, ja vien ir skolot ājs ar attiec īgu kvalifik āciju. Otrk ārt, skolēni, kas 
mācās valodas noda ļā, kura neatbilst to dzimtajai valodai, m ācīsies papildus š īs nodaļas 
valodā, un tādējādi neatpaliks m ācībās. Tā kā šīs jaunās programmas v ēl tikai tiek veidotas, 
situācija šajās nodaļās ir stingri j āuzrauga un j āizvērtē. 
Ietekme, ko rada skol ēnu pieplūdums lielaj ās Eiropas skol ās  
Līdz šim paplašin āšanās nav būtiski ietekm ējusi Eiropas skolu da rbinieku skaitu. Darb ā ir 
pieņemti vairāki skolotāji, lai mācītu dzimto valodu un lai m ācītu jaunajās valodu noda ļās. 
Apmēram 2010. gad ā, proti, tad, kad b ūs nostabiliz ējies skolēnu skaits no 10 jaunaj ām 
dalībvalstīm, šķiet, varētu notikt n ākamā paplašin āšanās. Šīs paplašin āšanās ietekme uz 
Eiropas skolu sist ēmu pašreiz v ēl nav zin āma un tiks izp ētīta nākamajos gados. Tom ēr 
pieredze r āda, ka pat katr ā mazajā valodu noda ļā vajadzīgi 15 valstu nor īkotie skolot āji. 
3.2. Decentraliz ācijas politika & a ģentūru vajadz ības 
Līdz ar jaunu a ģentūru izveidi Eiropas Savien ībā daudzvalodu un daudzkult ūru izglītības 
(līdzīgas tai, ko sniedz Ei ropas skolas) nodrošin āšana aģentūru darbinieku b ērniem ir viens no 
galvenajiem uzdevumiem. Maz ā darbinieku skaita d ēļ vairumā aģentūru jaunu Eiropas skolu 
izveide nav pamatota. T ādēļ jāizstrādā jauni mode ļi, kas elast īgā un piemērotā veidā risina to 
dažādās vajadzības un kas ļauj tiem nodrošin āt ģeogrāfisku līdzsvaru, pie ņemot darb ā 
personālu, kā arī vispār piesaistot augsti kvalific ētu person ālu. To izdar īt ir grūti un dažos 
gadījumos gandr īz neiespējami, ja a ģentūra atrodas pils ētā vai mazpils ētā, kurā nav izglītības 
iespēju vismaz vien ā no galvenaj ām valodām. Pat viet ās, kurās pastāv valsts izgl ītības 
sistēmas alternat īva, piemēram, privātskolas, aģentūras pieprasa vienl īdzīgu attieksmi, k ā tajās 
Eiropas Komisijas iest āžu atrašan ās vietās, kur, kaut ar ī ES iestāžu darbinieku ir maz, ir 
nodibinātas Eiropas skolas (Kalem ā, Molā, Bergenā, Karlsrūē).  
Nākamajā tabulā attēlots ES iest āžu darbinieku b ērnu skaits mazaj ās Eiropas skol ās Kalemā, 
Bergenā, Karlsrūē un Molā 2003./2004. m ācību gadā16. 
Eiropas skola Kalema Bergena Karlsr ūe Mola 
ES iestāžu 
darbinieku b ērnu 
skaits 14 66 83 85 
                                                 
15 Skol ēnus no Kipras uz ņem grieķu valodas noda ļa, kas atbilst to dzimtajai valodai. 
16 Dati par Kalemas, Bergenas, Karlsr ūes un Molas Eiropas skolu ir ņemti no attiec īgo skolu 2003./2004. 
mācību gada zi ņojumiem. 
 
LV 12   LV Ierēdņiem, kas str ādā citās ES iestādēs, piemēram, Salonikos (Eiropas Profesion ālās izglītības 
attīstības centrā un Eiropas Att īstības aģentūrā), kā arī Seviļā (IPTS ), un tiem, kam paredz ēts 
strādāt Parmā (Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādē)17 ir tikpat daudz vai pat vair āk bērnu, 
kuriem nepieciešama daudzvalodu izgl ītība. Plānotais darbinieku b ērnu skaits katr ā aģentūrā 
2005. gad ā attēlots 11. pielikum ā. 
Papildus pieaugošajam piepras ījumam nodrošin āt izglītību darbinieku b ērniem viet ās, kur ir 
ES aģentūra (vai viet ās, kur tāda tiks rad īta), Eiropas Parlaments 2002. gad ā18 lūdza Augst āko 
valdi izvērtēt iespēju nodrošin āt Eiropas vidusskolas diploma ieg ūšanu ārpus Eiropas skol ām 
sadarbībā ar vietējām skolām. Augst ākā valde 2005. gada apr īlī apstiprin āja attiecīgās darba 
grupas ziņojumā iekļauto Eiropas sk olas akredit ācijas pamatelementu kopumu19. Tā turpinās 
sanāksmes, lai noteiktu š īs sadarbības proced ūru un nov ērtētu atbilstoš ās izmaksas. Kad tas 
būs izdarīts un kad Augst ākā valde apstiprin ās pasākumus, paredz ēts lūgt ES iest ādes sniegt 
finansiālu ieguld ījumu, lai nodrošin ātu ES iest āžu darbinieku b ērnu izglītību šādās 
„saistītajās/akreditētajās” skolās. 
Šā Augstākās valdes l ēmuma dēļ dalībvalstu iest ādes trijās vietās – Parm ā (Itālijā), 
Dunshauglin ā (Īrijā) un Heraklion ā (Grieķijā) – veiks jaunu nov ērtēšanas proced ūru, lai 
noteiktu tur sniegto vai n ākotnē sniedzamo pakalpojumu atbilst ību Eiropas skolas krit ērijiem. 
Katra no š īm dalībvalstu iest ādēm ir apņēmusies sniegt īpašo daudzvalodu izgl ītību (Eiropas 
skolas izgl ītību) to ES iest āžu darbinieku b ērniem, kas atrodas to teritorij ā. To mācību 
metodes atš ķiras atkar ībā no aģentūras lieluma un skol ēnu skaita (skat īt 12. pielikumu). 
Turklāt, lai skol ēni, kas sa ņem Eiropas skolas izgl ītību šādās skolās, varētu kārtot eksāmenus 
Eiropas vidusskolas diploma sa ņemšanai, Augst ākajai valdei j āpieņem attiec īgs lēmums20. 
Paredzams, ka Eiropas vidusskolas diploma pieejam ība visiem skol ēniem, kuri sa ņem Eiropas 
skolas izgl ītību, būs, pirmkārt, apbalvojums par centieniem t ām dalībvalstu iest ādēm, kas 
ieguldījušas ievērojamus finansi ālus un cilv ēku resursus, lai sav ā teritorijā radītu jaunu, augsti 
kvalificētu skolu, un, otrk ārt, ļaus ES budžeta l īdzekļus labāk izlietot Eiropas skolas 
konvencij ā paredzētajam mērķim, proti, ES iest āžu darbinieku b ērnu izglītošanai. 
3.3. Pārvalde 
Svarīgākais jaut ājums Eiropas skol ām pašreiz ir p ārvalde; to vad ības efektivit āte un 
lietderīgums. Sist ēmai, kas s ākotnēji bija rad īta vienai skolai Luksemburg ā ar četrām valodas 
nodaļām un Augst ākajai valdei, kur ā sākotnēji bija tikai 6 dal ībvalstis, tagad j ādarbojas ar 80 
nodaļām ar 14 daž ādām valodām 13 skol ās, kas atrodas 7 dal ībvalstīs. Augstākajā valdē un tās 
sagatavošanas komitej ās tagad ir 29 dal ībnieki: 25 dal ībvalstu pārstāvji (to skaits dr īz pieaugs) 
un Eiropas Patentu biroja21, vecāku apvien ību, skolot āju arodkomitejas un Eiropas Komisijas 
pārstāvis. Jaunā Eiropas skolu konvencija st ājās spēkā 2002. gada oktobr ī, un no t ā laika 
lielāko daļu lēmumu var pie ņemt ar divu trešda ļu vairākuma balsojumu. Tom ēr pēdējo divu 
gadu pieredze r āda, ka Augst ākās valdes l ēmumu pie ņemšana p ēc vienprātīgā balsojuma 
                                                 
17 Pl ānotais darbinieku b ērnu skaits laik ā, kad Pārtikas nekait īguma iest āde būs pieņēmusi darb ā visu 
personālu, ir lielāks par 200. 
18 Boša zi ņojums (GAL ĪGAIS) A5-0395/2002) par Eiropas skolu turpm āko finansējumu (2002/2083(INI). 
19 Trijotnes II darba grupas „Eiropas vidusskolas diploms un sadarb ība ar citām skolām”, ref # 2005-D-
342-en-4. 
20 Lai to izdar ītu, iespējams, jāgroza Konvencija, ar ko nosaka Eiropas skolu stat ūtus. 
21 Eiropas Patentu birojam ir īpaša vienošan ās ar Augst āko valdi, saska ņā ar kuru tam ir ties ības 
piedalīties Augst ākajā valdē, jo tas finans ē lielāko daļu no Minhenes Eiropas skolas izmaks ām, tādā 
pašā veidā kā Komisija finans ē pārējās Eiropas skolas. 
 
LV 13   LV atcelšanas nav vienk āršojusies. K ā ieteikts Pazi ņojumā par Eiropas skol ām [KOM(2004)519 
galīgais redakcija], j āpalielina skolu p ārvaldes viet ējā autonomija. Tom ēr līdz ar liel āku 
autonomiju j ānodrošina liel āka atbildība, un regul āri jānovērtē skolas darb ība.  
Bez augst ākās iestādes, Augst ākās valdes, Eiropas skolu sist ēmā ir neskait āmas centr ālā un 
vietējā līmeņa komitejas, darba grupas un apakšgrupas. Taj ās ietilpst vair ākas sagatavošanas 
komitejas: tr īs inspekcijas padomes22, trīs mācību komitejas23, administrat īvā un finanšu 
komiteja24, vairākas Augst ākās valdes izveidotas ad hoc  darba grupas, k ā arī katras Eiropas 
skolas Administrat īvā padome, kas san āk trīs reizes gad ā. Šīs komitejas sniedz atzinumu vai 
eksperta viedokli, pal īdzot Augst ākajai valdei ikdienas vad ības jautājumu risin āšanā. Pārstāvji 
no Komisijas, kas piedal ās tikai daž ās no min ētajām, 2004. gad ā Eiropas skolu san āksmēs 
piedalījās 130 dienas. 
Darba grupa, kurai 1995. gad ā tika uzdots atjaunin āt Eiropas skolu visp ārējos noteikumus, 
pārskatītos noteikumus iesniedza tikai šogad. Pašreiz v ēl nav pabeigta Augst ākās valdes 
lēmumu konsolid ēšana. Pēdējais „Lēmumu kopsavilkums” ir izn ācis 1995. gad ā, un lielākā 
daļa dokumentu, tostarp Augst ākās valdes l ēmumi, netiek public ēti internet ā. Gan Eiropas 
Parlaments, gan Komisija piepras ījusi Eiropas skol ām nodrošin āt lielāku pārskatāmību, 
tostarp dar īt zināmus atklātībai Augst ākās valdes lēmumus un protokolus. 
Kaut arī komiteju ir ļoti daudz, joproj ām nav noteikta skaidra proced ūra, kā skolēni un vecāki 
varētu izteikt s ūdzības par skolu vai pašas Augst ākās valdes pie ņemtajiem l ēmumiem. Eiropas 
skolu sist ēmā darbojas S ūdzību padome, kur ā var vērsties Eiropas skolu kopienas dal ībnieki. 
Tomēr 2004. gad ā šī padome pazi ņoja, ka ir kompetenta risin āt vienīgi administrat īvus 
jautājumus, kas liel ākoties ir saist īti ar Eiropas skolu person ālu25. Savukārt sūdzības par 
skolēnu pārcelšanu, skol ēnu ar īpašām vajadz ībām uzņemšanu, discipl īnas komiteju 
lēmumiem, skolas naudas palielin āšanu un Eiropas vidusskolas eks āmenu atz īmēm tā 
neizskatīja. Par to ir sa ņemta nopietna kritika no iesaist ītajām personām, kas dažos gad ījumos 
pat vēršas pēc palīdzības dalībvalstu ties ās. 
Kaut arī Komisijai ir tikai viena balss (no 29) un t ādēļ tai ir ierobežotas pilnvaras, vec āki un 
ES iestāžu darbinieki to bieži vaino par l ēmumiem, ko pie ņēmusi Augst ākā valde vai Eiropas 
skolu direktori. Daži v ēršas pie Eiropas ombuda, kurš, lai gan atz īst Komisijas ierobežot ās 
pilnvaras, vair ākas reizes ir piepras ījis Komisiju nodrošin āt Eiropas skol ās labu pārvaldi un 
pārskatāmību26. 
                                                 
22 Viena b ērnu dārziem un s ākumskolai, otra – pamatskolai un vidusskolai, taj ās ir pārstāvis no katras 
Eiropas skolas. 
23 Viena b ērnu dārziem un s ākumskolai, otra – pamatskolai un vidusskolai, un viena apvienota, kur ā 
piedalās visi inspektori, direktori un direktoru vietnieki, vec āku, skolot āju un skol ēnu, kā arī Komisijas 
pārstāvji. 
24 Šīs komitejas sast āvā ir pārstāvji no katras dal ībvalsts, p ārsvarā no finanšu ministrijas, direktors, vec āki, 
skolotāji, skolēni un lielākajā daļā sanāksmju piedal ās arī Komisija. 
25 Finanšu kontroliera gada zi ņojums, 6. lpp. 
26 Komisija par šo jaut ājumu ir iesniegusi dokumentu ( Rīcības priekšlikumi, lai nodrošin ātu lielāku 
pārskatāmību un labu p ārvaldi Eiropas skolu sist ēmā), kas Eiropas skol ām jāīsteno. 
 
LV 14   LV 3.4. Trešās grupas skol ēni un mazo skolu dz īvotspēja 
Šķiet, ka visdelik ātākais jautājums Eiropas skolu sist ēmai ir treš ās grupas skol ēnu skolas 
naudas apm ērs. No vienas puses, Eiropas Parlaments un Komisija piepras īja pielīdzināt skolas 
naudas apm ēru reālajām izmaks ām, savuk ārt vecāki, skolot āji un direktoru p ārstāvji iebilst 
pret ievērojamu skolas naudas palielin āšanu, lai nesamazin ātu 3. grupas skol ēnu skaitu 
Eiropas skol ās. 
Trešās grupas skol ēnu skolas naudas apm ērs pēdējos trīs gados ir iev ērojami palielin ājies. 
Iespējams, tādēļ trešās grupas skol ēnu skaits daž ās Eiropas skol ās samazin ās. Arī lielā kopējā 
skolēnu skaita d ēļ Briseles skol ās tur uzņemto treš ās grupas skol ēnu skaits ir ierobežots. 
Tomēr, kaut ar ī 3 grupas skol ēnu skaits mazliet samazin ājies (no 36% 2002. gad ā līdz 32% 
2004. gad ā), Eiropas skolu budžeta ien ākumi no 3 grupas skol ēnu skolas naudas ir 
palielinājušies no 6,5% 2002. gad ā līdz 8,4% 2004. gad ā. Pašreiz, 2004./2005. m ācību gadā, 
3. grupas skol ēnu skolas nauda Eiropas skol ā ir EUR 2178 par s ākumskolu, EUR 3028 par 
sākumskolu un EUR 4132 par vidusskolu, par katru otro b ērnu ģimenē saņemot atlaidi 50% 
apmērā un par katru trešo b ērnu – 75% apm ērā. 
Komisija ir stingri p ārliecināta par to, ka 3. grupas b ērniem arī turpmāk jānodrošina vieta 
Eiropas skol ās. Tomēr jāpanāk pienācīgs līdzsvars, no vienas puses, nosakot skolas naudu, 
kuru iesp ējams samaks āt, un, no otras puses, samazinot dot āciju apmēru, kas jāsedz Eiropas 
nodokļu maksātājiem. Daž ām mazajām Eiropas skol ām, kurās 80% skol ēnu ir 3. grupas 
skolēni, šis jaut ājums ir k ļuvis īpaši svarīgs un pat izraisa bažas par attiec īgo skolu sp ēju 
pastāvēt nākotnē (skatīt 2. un 8. pielikumu). Turkl āt jārisina lielais 3. grupas skol ēnu 
atbrīvojums no skolas naudas šaj ās mazajās Eiropas skol ās, jo tajās piešķir 65% no visiem 
Eiropas skolas naudas atbr īvojumiem (proti, 571 gad ījumā no 882).  
2000. gad ā pieņemtie Gaignage27 kritēriji nosaka Eiropas skolu dibin āšanas 
priekšnoteikumus, tostarp minim ālo skolēnu skaitu valodas noda ļā, un saska ņā ar tiem vismaz 
50% skol ēnu Eiropas skol ās ārpus Briseles un Luksemburgas vajadz ētu būt pirmās grupas 
skolēniem. Taj ā pašā dokument ā noteikts, ka valodas noda ļas vai pat Eiropas skolas var sl ēgt, 
ja pieteikušies ir tik maz 1. grupas skol ēnu, ka skolas t ālāku pastāvēšana vairs nav 
pamatota28”. Arī Eiropas Parlaments 2002. gada Boša zi ņojumā risināja šo jaut ājumu un 
pieprasīja Augstākajai valdei r īkoties. Pēc šā ziņojuma pak āpeniski tika sl ēgtas 7 ļoti mazas 
valodu noda ļas 4 Eiropas skol ās Bergenā, Kalemā, Karlsrūē un Molā (šajās 7 valodu noda ļās 
bija tikai 17 pirm ās grupas b ērni29).  
Eiropas Komisija ir uzs ākusi ārēju izpēti par 4 mazo Eiropas skolu n ākotni, jo pašreiz ējā brīža 
situācija rada nopietnas bažas par šo skolu ilgstošas past āvēšanas iesp ējām. Šīs izpētes 
rezultāti varētu būt zināmi 2006. gad ā, un Komisija tos, protams, iesniegs Augst ākajai valdei. 
Paredzēts, ka, apkopojot nepieciešamo inform āciju, konsultanti, kuriem uztic ēta izpēte, 
apmeklēs 4 Eiropas skolas un tiksies ar p ārstāvjiem no skolu kopienas, k ā arī cieši sadarbosies 
ar Komisiju, ģenerālsekretāru un viņa biroju. Konsultantiem paredz ēts arī uzdevums iesniegt 
priekšlikumus par alternat īvām ES iest āžu darbinieku b ērnu izglītības metod ēm 4 attiec īgajās 
                                                 
27 Eiropas skolu izveides, sl ēgšanas un uztur ēšanas krit ēriji, ref # 2000-D-7510. 
28 Eiropas skolu izveides, sl ēgšanas un uztur ēšanas krit ēriji, ref # 2000-D-7510, 3. lpp. 
29 Pielikums dokumentam „ Gaignage krit ēriju piem ērošana valodu noda ļām”, ko Augst ākā valde 
iesniedza 2004. gada maija san āksmē.  
 
LV 15   LV Eiropas skol ās, kā arī pārejas pasākumus un pas ākumus soci ālajā jomā skolas sl ēgšanas 
gadījumā jo īpaši tādēļ, ka skolēniem grūtības rada rast alternat īvus risinājumus.  
4. SECINĀJUMI 
Eiropas skolas ir svar īgs ES iest āžu sociālās politikas un to labas darb ības elements, jo t ās 
palīdz ilgā laikā padarīt ES iestādes par v ēlamu darba dev ēju augsti kvalific ētam Eiropas 
darbaspēkam. Tādēļ Eiropas Komisija uzskata, ka, turpinot pilnveidot 1954. gada redz ējuma 
modeli, ir ļoti svarīgi Eiropas skol ām radīt priekšnoteikumus, lai t ās veiksmīgi spētu pārvarēt 
nākotnē gaidāmās grūtības. 
Komisija k ā Eiropas skolu audz ēkņu vecāku lielākā darba dev ēja un kā galvenā Eiropas skolu 
sistēmas finans ētāja apzinās, ka tai ir pien ākums cieši uzraudz īt Eiropas skolu sist ēmas 
darbību, lai nodrošin ātu, ka Eiropas skolas turp ina sagatavot jauniešus m ūsdienu inform ācijas 
sabiedrībai, kurā valda arvien liel āka konkurence un kura balst ās uz zināšanām, vienlaikus 
sniedzot ES iest ādēm un Eiropas nodok ļu maksātājiem vērtīgu ieguld ītās naudas atdevi. 
Tādēļ, kaut arī skolu darb ības pamats ir vald ību konvencija, Komisija uzskata, ka tai j ābūt 
konstrukt īvam sadarb ības partnerim, lai noteiktu un vienk āršotu sistēmas uzlabojumus.  
Šā iemesla d ēļ Komisija 2004. gada j ūlijā iesniedza Pazi ņojumu [KOM(2004)519 gal īgais 
redakcija] par Eiropas skolu att īstības iespējām, kurā jo īpaši uzsvērta nepieciešam ība uzlabot 
pārvaldes, finanšu un izgl ītības noteikumus. Jo īpaši Komisija uzskata, ka šaj ā ziņojumā 
sniegtais Eiropas skolu sist ēmas pārskats pier āda to, ka t ās pašreiz saskaras ar vair ākām 
nopietnām grūtībām. Kad Eiropas skolas tika dibin ātas, tās bija avangardiskas, bet pašlaik t ās 
dažos aspektos j āmoderniz ē. Pēc 50 gadu darba ir pien ācis laiks p ārskatīt Eiropas skolu 
darbību, lai ļautu tām turpmāk uzlabot izgl ītības kvalit āti un veidu, k ļūt arvien efekt īvākām un 
rentablākām, izveidot modernu un atbilstošu p ārvaldes sist ēmu, kurā būtu iespēja piedalīties 
ieinteresētajām person ām, kā arī nodrošin āt lielāku darbības pārskatāmību un izmantot darb ā 
izglītības labāko praksi. Pirmais gada zi ņojums tādēļ saistīts ar Komisijas pazi ņojumu par 
skolu nākotni. Ar šiem diviem dokumentiem ir m ēģināts noteikt pas ākumus, k ā turpmāk 
attīstīt un uzlabot sist ēmu, apspriežoties ar dal ībvalstu iest ādēm un ekspertiem, k ā arī ar tiem, 
kas iesaist īti Eiropas skolu sist ēmā.  
 
LV 16   LV ANNEX 1  
Trends in Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
The Brussels and Luxembourg pup il population is 12012 out of the 19862 in all the ES (i.e. 60%) 
The Brussels and Luxembourg cat 1 population is 9645 out of the 12412 in all the ES (i.e. 78%) Table 1: Total E S population by school and % comparison to total population in all ES  
2001 2002 2003 2004 Difference 
between 
2001 and 
2004  
Schools Pop % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. % of all 
ES Pop. 
Alicante      464 2,55 858 4,52 950 4,78 950 
Bergen  798 4,70 728 3,99 695 3,66 664 3,34 -134 
Brussels I 2411 14,19 2135 11,71 2289 7.21% 2394 7.21% -17 
Brussels II 2845 16,75 2782 15,26 2769 14,59 2917 14,69 72 
Brussels III 1751 10,31 2550 13,99 2592 4,66 2773 4,48 1022 
Culham 913 5,38 903 4,95 884 4,66 889 4,48 -24 
Frankfurt      299 1,64 633 3,33 809 4,07 809 
Karlsruhe  1166 6,86 1176 6,45 1091 5,75 1074 5,41 -92 
Luxembourg I 3702 21,80 3724 20,43 3753 19,77 3101 15,61 -601 
Luxembourg II            827 4,16 827 
Mol 677 3,99 676 3,71 641 3,38 643 3,24 -34 
Munich  1376 8,10 1421 7,80 1455 7,66 1504 7,57 128 
Varese  1346 7,92 1369 7,51 1323 6,97 1317 6,63 -29 
Total 16985 100 18227 100 18983 100 19862 100 2877 
Table 2: Category 1 population by School and % comparison to total population in that school 
2001 2002 2003 2004 2004 
Schools Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Cat 1 %  Children 
of school 
staff % of 
cat 1 
in ES 
Alicante      119 25.65% 236 27.51% 308 32.42% 50 16,23 
Bergen  123 15.41% 109 14.97 % 107 15.40% 108 16.27% 35 32,41 
Brussels I 1730 71.75% 1470 68.85% 1657 72.39% 1825 76.23% 118 6,47 
Brussels II 2358 82.88% 2311 83.07% 2359 85.19% 2536 86.94% 101 3,98 
Brussels III 1345 76.81% 2051 80.43% 2100 81.02% 2319 83.63% 87 3,75 
Culham 104 11.39% 113 12.51% 113 12.78% 107 12.04% 82 76,64 
Frankfurt      88 29.43 % 238 37.60% 329 40.67% 46 13,98 
Karlsruhe  119 10.21% 121 10.29 % 123 11.27% 130 12.10% 48 36,92 
Lux. I  2773 74.91% 2784 74.76% 2797 74.53% 2372 76.49% 121 5,10 
Lux. II             593 71.70% 27 4,55 
Mol 130 19.20% 143 21.15% 127 19.81% 127 19.75% 37 29,13 
Munich  846 61.48% 915 64.39% 963 67.77% 1018 66.88% 62 6,09 
Varese  542 40.27% 579 42.29 % 585 44.22% 640 48.60% 95 14,84 
Total 10070 59.29% 1080
3 59.27%1140
5 60.19% 12412 62.45% 909 7,32 
 
LV 17   LV ANNEX 2  
Category 3 Pupil Numbers in the European Schools 2001-2004  
2001 2002 2003 2004 
Schools Pop. % Pop. % Pop. % Pop. % 
Alicante      342 73.71% 618 72.03% 639 67.26% 
Bergen  670 83.96% 604 82.97% 579 83.31% 547 82.38% 
Brussels I 652 27.04% 638 29.88% 599 26.17% 532 22.22% 
Brussels II 345 12.13% 331 11.90% 265 9.57% 230 7.88% 
Brussels III 379 21.64% 479 18.78% 455 17.55 % 416 15.00% 
Culham 761 83.35% 734 81.28% 722 81.67% 730 82.11% 
Frankfurt      202 67.56% 373 58.93% 431 53.28% 
Karlsruhe  982 84.22% 968 82.31% 859 78.74% 810 75.42% 
Luxembourg I  704 19.02% 709 19.04% 719 19.16% 577 18.61% 
Luxembourg II             140 16.93% 
Mol 547 80.80% 527 77.96% 501 78.16% 493 76.67% 
Munich  403 29.29% 370 26. 04% 374 25.70% 366 24.34% 
Varese  687 51.04% 664 48.50% 599 45.28% 502 38.12% 
Total 6130 36.09% 6568 36.03 % 6663 35.10% 6413 32.29% 
 
LV 18   LV Table 3: Category 3 population by School and % comparison to total population in that school 
2003/2004 Cat 3 Fee Exoneration in ES
0100200300400500
Alicante
Bergen
Bxl 1
Bxl 2Bxl 3
Culham
Frankfurt
Karlsruhe
Lux 1
Mol
Munich
VareseThousandseuros
 
The data for above graph are taken from the Annual Report of the Financial Controller . Ref # 2005-D-163. 
Tables 1, 2 and 3 are taken from the Annual Report of the Secretary Gener al to the Board of Governors of the 
European Schools . Ref # 1612-D-2004 .
 
LV 19   LV ANNEX 3  
Staffing Levels in the European Schools for 2005-2006  
 
LV 20   LV Alicante
BergenBruxelles1
Bruxelles2
Bruxelles3
Culham
FrankfortKarlsruheLuxembourg1Luxembourg2Mol
München
Varèse
4 3 7,25 5,5 7 3 3,5 4,5 7 3,5 3 7 6,78 14,75 79,78
22 3 , 533323523436 4 4 , 5
11111111211116 2 033765233734450 5 5
11112111 * *1 * *2 * *0 1 2
4 2 , 5 7 , 587343 1 191530 6 81 0 , 5 1 , 7 1 , 5 1 , 5 0 , 51 0 , 8 1 , 511110 1 4
224443 1 , 5 2 , 56 0 , 52 3 , 53 1 , 5 3 9 , 5
Total AAS posts 18 15 32,95 30 30,5 16,5 17 18,8 39,5 21 15 27,5 22,78 28,25 332,78
33333333423330 3 9
68 64 177 188 178 66 58 81 235 52 65 86 100 0 1418
11111010111100 1 0
1 3116
77
72 68 182 192 182 69 62 84 243 55 70 90 104 7 1480
9
0 83 215 22 2212,5 85,5 7 9102,8282,5 7 6 85 117,5 126, 835,25 1813
944 690 2433 2923 2766 854 808 1076 3112 734 647 1514 1348  19849
307 109 1870 2543 2334 100 332 131 2389 527 130 1022 655 12449
1 0 81 11 31 31 01 01 01 11 0 81 31 1 1 1
319 1 1 1 114187295 7AAS posts in organigram 
as of Jan 2006;       
Seconded  posts in 
organigram as of Sept 
2005
Secretaries/assistants/commis
Detached / seconded Staff - levels in ES organigram for 2005-2006
No of cat 1 pupils per staffPupil population (2005)*
Cat 1 pupils (2005)*No of pupils per staffTotal Seconded Staff
Seconded and AAS staffBursars
LibrariansOffice of Secretary GeneralNurses/medical assistantsICT technician/ICT assistants
Directors / Deputy DirectorsNursery class assistants
Preparateur/teaching assistants
TOTALOffice of  Secretary 
General of the 
European Schools
* Figures provided in April 2005 by the Office of Secretary General of the European Schools
** Librarians are seconded personnel in this schoolTeachersTechnicians/workers
LibrariansEUROPEAN SCHOOL
Secretaries/assistants/commis
Accountants/bursars/assistants
 
 
LV 21   LV ANNEX 4  
Statistic on Results Obtained in  the European Baccalaureate (Bac)  
Table 1: % of pupils who successfully passed the in the Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
Pass rate 95.7% 95.7% 95.5% 97.2% 96% 96.4% 97.2% 98.3% 97.2% 98.1% 
Table 2: % of pupils who scored 80% or higher in Bac in the ES, 1995-2004 
Year 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 
>80%  21% 21.1% 18.8% 22.4% 23.4% 27.3% 28% 29% 33% 29% 
Table 3: % op pupils who scored 75% or higher in Bac in ES, 1995-2004 
Year 1995 – 1999 Average 2000 2001 2002 2003 2004 
>75% 41.3% 45.7% 45.9% 45.5% 51.5% 49.6% 
Table 4: Average Bac score of all pupils in ES, 2000-2004 
 
Comparative Data on Language Section Results in the European Baccalaureate, 2004  
Table 5: % of pupils succeeding in the Bac in 2004 by Language Section 
Table 6: % of pupils succeeding in the Bac on average between 1995-2004, by Language Section 
Table 7: % of pupils scoring >75% in the Bac in 2004, by Language Section 
Table 8: % of pupils scoring >75% in the Bac, on average 1995-2004, by Language Section 
 Year 2000 2001 2002 2003 2004 
Average EB mark 7.4 7.4 7.5 7.6 7.6 
2004 SW FI DK NL IT EN ES DE FR GR PT 
pass rate  100 100 100 99,2 99,1 99,1 97,7 97,7 97,2 95,5 95,3 
Avg 1995-2004 FI DK EN SW NL DE GR IT ES FR PT 
pass rate 100 99,8 98,5 98,3 98,3 97,3 97,2 97,2 95,6 95,4 94 
2004 FI SW GR DE DK EN average PT IT NL FR ES 
>75% 92 71 68 62 62 58 49,6 44 39 39 37 36 
Avg 1995-
2004 FI SW DK GR DE EN average IT ES NL FR PT 
>75% 79,9 73,8 63,2 60,7 56,2 54,47 51,6 39,6 36.7 34,9 34,9 33,5 
 
LV 22   LV ANNEX 5  
%  Repeat rates/school
02468101214
Bergen
Brussels 1
Brussels 2
Brussels 3
Cul ham
Karl sruhe
Luxem bourg
Mol
Munich
Varese
Al l  E.S.2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
%  Repeat Rates / Language Section
012345678910
German
Dani ch
Greek
English
Spanish
Finish
French
Italian
Dutch
Portuguese
Swedish
Average2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
LV 23   LV % Repeat Rates / Year Level in Secondary
024681012
1 sec
2 sec3 sec
4 sec
5 sec
6 sec
Avg2000-2001
2001-2002
2002-2003
 
 
LV 24   LV ANNEX 6  
Total Allocated vs Executed Budgets Comparison in the ES System 2000-2004  
 
Year 2000 2001 2002 2003 2004 
  alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec alloc exec 
School                      
Luxembourg 34.456.692 33.977.968 34.210.582 32.957.559 32.284.456 31.574.527 31.945.707 31.229.866 34.562.372 32.671.20 5
Lux II 
(4months)                 2.722.894 2.058.52 4
Brussels I 29.819.176 28.135.116 28.226.386 25.912.899 23.755.967 22.817.588 23.962.277 22.694.123 26.021.831 24.202.76 3
Brussels II 27.928.123 27.563.406 27.424.908 27.394.960 23.662.085 23.940.633 24.468.782 24.792.967 26.646.298 26.388.69 9
Brussels III 12.600.341 14.219.152 17.063.462 17.101.474 19.130.383 18.858.833 22.285.783 22.415.008 24.246.378 23.545.73 3
Munich 15.680.626 15.271.062 16.232.026 15.241.501 14.826.346 14.784.591 15.892.679 15.782.917 18.572.297 16.815.07 5
Varese 15.295.071 15.362.270 15.536.782 14.732.380 14.667.823 14.493.087 15.274.106 15.060.188 15.794.950 15.585.131
Karlsruhe 12.634.553 12.762.941 11.895.663 11.567.255 11.870.902 10.933.169 11.480.626 11.276.785 11.753.185 11.228.53 2
Culham 12.307.344 13.889.837 13.164.212 12.101.021 12.200.603 11.437.042 12.330.374 11.114.141 12.277.338 10.861.82 4
Bergen 12.757.157 12.404.488 12.485.698 11.450.350 11.536.600 10.623.375 11.858.242 10.808.872 11.483.558 10.677.10 6
Mol 10.964.087 10.334.241 10.559.021 10.055.345 10.199.853 9.970.209 10.704.772 10.231.665 10.994.523 10.245.05 2
Alicante         1650000 1514192 5748702 5316744 9.921.031 8.268.17 0
Frankfurt         1700000 1149324 5637352 4638920 8.698.131 7.440.34 0
Ofc Sec-Gen 6.243.796 5.675.667 6.554.765 5.894.574 6.885.436 6.399.617 7.186.488 6.808.403 7.987.360 7.286.97 0
                      
TOTAL 190.686.966 189.596.148 193.353.505 184.409.318 184.370.454 178.496.187 198.775.890 192.170.599 221.682.146 207.275.12 4
Not spent   1.090.818   8.944.187   5.874.267   6.605.291   14.407.02 2
  
 
LV 25   LV ANNEX 7  
 Percentage of Budget Utilised in Each  European School and the Office of the 
Secretary General Compared to th e Initial Budget Requested for 2004  
European School 
Lux I 
Lux II 
Brussels I 
Brussels II 
Brussells III 
Munich 
Varese 
Karlsruhe 
Culham 
Alicante 
Bergen 
Frankfurt 
Mol 
Office of 
Sec-Gen  
TOTAL E.S. 
SYSTEM 
Number of pupils 3835 734 2396 2847 2688 1483 1368 1163 918 914 759 740 674   19785 
Total Salaries: detached 
and locally hired teachers 
and managers, 
administrative staff, staff outside organisgramme, all 
social charges and 
benefits. 94,0% 72,3% 93,8% 99,4% 96,3% 87,8% 98,7% 95,5% 87,6% 83, 0% 92,7% 82,5% 92,7% 91,7% 93,1% 
Operational expenses: 
Training, conferences, missions, special projects, 
SEN programme, etc. 128,4% 71,8% 51,7% 70,8% 98,4% 82,7% 85,8% 64,7% 91,7% 94, 2% 64,6% 89,0% 92,8% 92,9% 82,3% 
Functional and 
administrative expenses: furniture, equipment, 
printing, cleaning, tel, fax, 
insurances, didactic 
material etc. 95,6% 93,4% 99,7% 99,7% 103,8% 114,4% 99,9% 101,1% 99,6% 84, 8% 99,6% 108,9% 97,2% 90,7% 98,6% 
UTILISATION OF TOTAL 
BUDGET ALLOCATED 94,5% 75,6% 93,0% 99,0% 97,1% 90,5% 98,7% 95, 5% 88,5% 83,3% 93,0% 85,5% 93,2% 91,2% 93,5% 
 
LV 26   LV ANNEX 8 
 
EU financial contribution to the ES annual budget by school  
           
 1995 1996 1997 1998 1999 2000* 2001* 2002 2003 2004 
Alicante      1.281.828 3.435.247 5.723.283 Bergen 5.833.608 6.356.958 6.388.801 6.979.595 6.995.189 8.483.134 7.116.390 5.985.727 6.349.789 6.346.386 
Bxl 1 19.335.913 21.719.305 20.988.385 20.601.472 21.029.992 20.300.446 18.811.353 15.527.268 15.836.882 17.010.951 Bxl  2 12.696.913 16.204.386 15.311.326 16.270.505 16.388.104 19.046.855 19.015.360 14.431.672 15.915.807 17.694.770 Brxl 3     4.037.630 10.221.836 11.878.666 12.543.329 14.973.514 15.655.353 
Culham 4.917.980 5.000.816 6.401.414 5.582.132 7.188.649 8.514.679 7.119.891 6.525.151 6.054.878 5.546.959 
Frankfurt      1.112.500 2.927.508 4.160.513 Karlsruhe 4.879.493 6.408.693 6.276.596 5.512.057 5.814.821 7.856.360 5.607.756 5.561.889 4.093.215 3.946.485 Lux 1 16.823.725 18.139.950 18.840.845 19.877.870 18.676.738 22.310.293 20.696.593 18.996.446 19.146.114 20.277.176 
Lux 2        1.208.960 
Mol 6.504.273 6.126.532 6.033.871 6.272.071 5.906.547 6.993.195 6.189.821 6.077.399 6.540.924 6.350.337 Munich 635.231 611.001 624.840 668.984 634.208 932.846 951.062 836.321 973.247 970.078 Varese 6.655.026 6.960.505 7.545.227 7.404.896 7.595.073 9.132.190 8.129.409 7.538.961 7.482.328 7.800.585 
OSG 3.335.958 4.580.649 5.019.041 4.394.012 4.714.003 5.027.289 5.238.656 5.647.616 6.075.597 5.665.198 
Total 81.618.120 92.108.795 93.430.346 93.563.594 98.980.954 118.819.123 110.754.957 102.066.107 109.805.050 118.357.034 
         
           
  
  
  
  
 The ES budget and the EU contribution to it for the years 2000 and 2001 are unusally high as a result of a BoG decision to 
pay the removal allowances to all teachers who had been in the system for longer than 9 year in that school year.  This early 
payment of the removal allowances, besides resulting in higher costs for the ES in the school year 2000-2001, also means that subsequent budgets are lower because the removal allowances already paid are not encountered in the year in which they occur.  
         
  
  
 It is estimated (by the OSG) that this decision had the effect of increasing the 2000 and 2001 ES budgets and specifically the 
EU subsidy by  35 million euros more than normal and by reducing the subsequent years by approximately  4-5 million euros 
per year.    
 
LV 27   LV ANNEX 9  
 
   Total Budget for the European School System 1995-2006    
            
 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 
Alicante        1.514.192 5.316.744 8.268.170 10.387.360 
Bergen 9.408.815 9.553.937 9.751.417 10.344.077 10.590.168 12.404.488 11.450.350 10.623.375 10.808.872 10.677.106 10.752.172 
Brussels 1 29.400.370 29.964.831 29.464.470 30.251.098 29.386.627 28.135.116 25.912.899 22.817.588 22.694.123 24.202.763 27.089 .538 
Brussels 2 20.219.149 22.427.046 22.532.853 23.866.422 24.527.102 27.563.406 27.394.960 23.940.633 24.792.967 26.388.699 27.272 .550 
Brussels 3     5.231.730 14.219.152 17.101.474 18.858.833 22.415.008 23.545.733 25.617.400 Culham 7.813.517 8.266.480 9.758.808 10.503.719 10.797.586 13.889.837 12.102.021 11.437.042 11.114.141 10.861.824 11.208.821 
Frankfurt        1.149.324 4.638.920 7.440.340 9.398.748 
Karlsruhe 9.974.327 10.534.488 10.173.922 10.304.481 11.202.614 12.762.941 11.567.255 10.933.169 11.276.785 11.228.532 11.171.4 42 
Luxembourg 1 25.828.255 26.631.439 27.390.562 29.012.394 30.221.863 33.977.968 32.957.559 31.574.527 31.229.866 32.671.205 33.2 72.011 
Luxembourg 2          2.058.524 6.420.443 
Mol 9.510.287 9.509.110 9.261.748 9.373.312 9.273.803 10.334.241 10.055.345 9.970.209 10.231.665 10.245.052 10.703.110 
Munich 10.810.071 11.371.787 11.519.371 11.734.445 12.717.308 15.271.062 15.241.501 14.784.591 15.782.917 16.815.075 18.711.626  
Varese 10.560.393 12.506.354 12.708.747 12.924.338 13.214.968 15.362.270 14.732.380 14.493.087 15.060.188 15.585.131 15.801.545  
Office Sec-Gen 4.048.813 5.222.526 5.567.010 5.049.424 5.348.393 5.675.667 5.894.574 6.399.617 6.808.403 7.286.970 8.188.302 
Total 137.573.997 145.987.998 148.128.908 153.363.710 162.512.162 189.596.148 184.410.318 178.496.187 192.170.599 207.275.124 2 25.995.068 
            
NB: the 1995 – 2004 figures are actual spen t budget whereas the 2005 are the provisional allocated budget to the schools. 
 
LV 28   LV ANNEX 10  
2006-2010 FORECAST OF PUPIL NUMBERS IN THE BRUSSELS AND 
LUXEMBOURG EUROPEAN SCHOOLS   
All 3 European Schools in Brussels  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
200 
+ 
150  
333  
300 
+ 
150  
300 
+ 
150  
250 
+ 
150  
250 
+ 
150  
0 
+ 
150 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 150 
 
-141  
- 110  
- 140  
- 140  
- 120  
-120 
 
TOTAL   
7.930  
8.130  
8.122  
8.470  
8.780  
9.040  
9.320  
9.350 
The 2 European Schools in Luxembourg  
 2003/4 
Actual  2004/5 
Estimate 2004/5 
Actual 2005/6 
Estimate 2006/7 
Estimate 2007/8 
Estimate 2008/9 
Estimate 
 2009/10 
Estimate 
New Cat I 
pupils from:  new MS  +  old MS  
  
25 
+ 
30  
68  
60 
+ 
40  
50 
+ 
50  
50 
+ 
50  
25 
+ 
60  
0 
+ 
60 
Cat. III pupils leaving ES   
  
- 50 
 
-65  
- 40  
- 50  
- 35  
- 50  
-40 
 
TOTAL   
3.835  
3.840  
3.846  
3.900  
3.950  
4.015  
4.050  
4.070 
 
LV 29   LV ANNEX 11  
COMMUNITY AGENCIES 
 Agency Location Staff in
2005 Estimated 
number of 
pupils30 
1. CEDEFOP Thessaloniki** 91 55 
2. EUROFOUND Dublin 94 56 
3. AEE / EEA * Copenhague 115 69 
4. ETF Turin 104 62 
5. OEDT/EMCDDA* Lisbon*** 77 46 
6. OHMI/OHIM* Alicante 675 405 
7. EU - OSHA Bilbao 37 22 
8. OCVV/CPVO* Angers 38 22 
9. CdT Luxembourg 181 108 
10. EUMC Vienna 37 22 
11. EAR Thessaloniki** 115 69 
12. EFSA Parma 194 116 
13. AESM/EMSA* Lisbon*** 95 57 
14. AESA/EASA* Cologne 200 120 
15. ENISA Heraklion 40 24 
16. ECDC Stockholm 29 17 
17. EMEA London 379 227 
18. AFE/ERASI* Lille – 
Valenciennes 72 43 
19. Galiléo ? 15 9 
20. FRONTEX Warsaw 17 10 
3rd  Eurojust The Hague 87 52 
3rd pilier CEPOL Bramshill 18 11 
 TOTAL All locations 2710  1622 
* English acronym 
** Total agency staff in Thessaloniki 91+115 = 206 ; estimated number of pupils = 124 
*** Total agency staff in Lisbon 77 + 95 =172; estimated number of pupils = 103
                                                 
30 Statistics show the ration of pupils enrolled in a Euro pean School per staff member is 0.6 :1. This ratio 
is applied for the estimates above. 
 
LV 30   LV ANNEX 12  
Experimental Approaches to Delivering European Schooling in Parma Italy, 
Dunshaughlin Ireland and Heraklion Greece. 
A first alternative model of an “associated or acc redited” school is being established in Parma. 
There, the Italian authorities have almost reproduced a miniature ES which offers the 
complete range of ES programmes and which is  organised in 3 language  sections; English, 
Italian and French. The school, ‘Scuola per l’Europa’, was vi sited by a team of inspectors 
from the ES and they and the parents were very pleased with this experiment in an alternative 
delivery of European Schooling. The nursery and primary levels are operating this year with 
35 pupils, the first 3 years of secondary ar e scheduled to open in  Sept 2005, years 4-5 
secondary in Sept 2006 and years 6-7 secondary in Sept 2007. Enrolments for Sept 2005 have 
already reached 210 pupils as the educational provi sion is attractive to ot her parents, besides 
the Agency staff, who are also interested to have their children partake in a European Schooling. The Italian authorities have borne and will continue to bear the full cost of this 
pilot project for another 3 years. 
In a second case, the Irish authorities offer a di fferent type of provision for the children of 
staff in the “Centre for European Schooling” in Dunshaughlin (near Grange) than that started last year in Parma. The Irish authorities have  dealt with this requi rement on an individual 
basis and have discussed and respected the expressed main concerns of the parents: 
proficiency in the child’s mother tongue,  appropriate English and second language 
programmes, and that the leaving certificate awarded to the child has wide recognition
31. The 
28 children (most in primary) from the Food and Veterinary Office (FVO) are integrated into 
national Irish schools where they receive instruction in English (a vehicular language and one 
that would facilitate mobility to another inte rnational or ES school) but also attend special 
courses at the “Centre for European Schooling” . Unlike the Parma model, no special classes 
are created for them or others  interested in re ceiving a European Schooling in language 
sections. They do however rece ive instruction in foreign la nguages, European Hours and 
Mother-tongue tuition as in the ES, and cooperate  with the ES in Mol for some exchanges and 
teaching by distance learning of some course s. After the latest BoG decision, the Irish 
authorities will try to organise lessons to meet the core criteria for European Schooling for the 
secondary. 
A third model is the planned cooperation of a national school with the ES system in 
Heraklion, Greece is yet again a different model in providing European Schooling. As the children of the European Network and Informa tion Security Agency (ENISA) will be very 
few (about 20 at most) the Parma example with 3 language sections cannot be functional. The 
Dunshaughlin model on the other hand where the children are integrated into the local schools 
(taught in English) is not feasible as the nati onal schools in Heraklion provide instruction in 
Greek. The proposed organisation of the “Public School of European Education in Heraklion” 
is to provide the core elements of European Schooling in two language  sections: English and 
Greek. They will start the projec t in Sept 2005 and like the Italian and Irish authorities they 
will bear all costs themselves and will submit their request to be evaluated for compliance to the core criteria for European Schooling and late r for accreditation to become an “associated 
or accredited” school with the ES system. 
                                                
 
31 Centre for European Schooling in Dunshaughlin, Ireland. April 2005. Ref # 2005-D-34.