LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 30.6.2009 
SEC(2009) 895 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments priekšlikumam par Padomes ieteikumu attiec ībā uz vidi, kas br īva no 
tabakas d ūmiem 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
{COM(2008) 328 final} 
{SEC(2008) 894} {SEC(2008) 896} 
 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Vides un vesel ības rīcības plānā 2004.-2010. gadam Komisija ap ņēmās uzlabot gaisa kvalit āti 
telpās, jo īpaši veicinot sm ēķēšanas ierobežošanu vis ās darbaviet ās. Diskusija, kuru uzs āka ar 
Komisijas Za ļo grāmatu “Virz ība uz Eiropu, kas br īva no tabakas d ūmiem: politikas iesp ējas 
ES līmenī”, atklāja ievērojamu atbalstu visaptverošai politikai, kas veicina no tabakas d ūmiem 
brīvu vidi, un turpm ākai ES darb ībai no tabakas d ūmiem brīvas vides veicin āšanai. Kopienas 
stratēģijā par droš ību un vesel ības aizsardz ību darbā 2007. līdz 2012. gadam ierosin āts 
pastiprināti atbalstīt darbinieku droš ības un vesel ības aizsardz ības uzlabošanu. Starptautisk ā 
līmenī PVO Pamatkonvencija par tabakas kontroli uzdod pus ēm pienākumu risin āt jautājumus 
par tabakas d ūmu iedarb ību darbaviet ās telpās un publisk ās vietās. 
2. KONTEKSTS UN PROBL ĒMAS IZKL ĀSTS 
2.1. Konteksts 
2.1.1. Vesel ības apgrūtinājumi saist ībā ar VTD iedarb ību 
Vidē esošo tabakas d ūmu (VTD) – tos d ēvē arī par sekund ārajiem tabakas d ūmiem un pas īvo 
smēķēšanu – iedarb ība ir biežs mirst ības, saslimst ības un invalidit ātes izrais ītājs ES. 
Pieaugušajiem VTD izraisa plaušu v ēzi, koronārās sirds slim ības, insultu, astmu un hroniskas 
obstruktīvas plaušu slim ības. VTD kait ē arī bērniem, izraisot z īdaiņu pēkšņās nāves sindromu, 
akūtas elpceļu infekcijas, vidusauss iekaisumu un smag āku astmu. 
Atsaucoties uz iepriekš ējām aplēsēm, 2002. gad ā 25 ES valst īs VTD iedarb ības dēļ 
darbavietās ir nomiruši 7300 pieaugušo, tostarp 2800 nesm ēķētāju. Turklāt papildus 72 000 
cilvēku, tostarp 16 400 nesm ēķētāju, nāvi izraisījusi VTD iedarb ība mājās1. Šajā ietekmes 
novērtējumā tiek lēsts, ka 2008. gad ā ES 27 kop ējais nāves gadījumu skaits, kas pied ēvējams 
pasīvajai smēķēšanai birojos un b āros/restor ānos, ir 6000, kuros ietilpst 2500 nesm ēķējošu 
darbinieku. Pie person āla nepiederošu cilv ēku, piemēram, bāru un restor ānu apmekl ētāju, 
pakļaušana tabakas d ūmu iedarb ībai varētu ievērojami palielin āt veselībai nodar īto kaitējumu.
  
                                                 
1 Nesm ēķēšanas partner ība (2006). Lifting the smokescreen:  10 reasons for a smoke-free Europe 
Brussels, Belgium, European Respiratory Society:  146. 
 
LV 3   LV Aplēses par mirst ību ES saist ībā ar VTD iedarb ību uz sm ēķējošo un nesm ēķējošo person ālu 2008. gad ā 
 Nesmēķētāji Smēķētāji Smēķētāji un 
nesmēķētāji 
 Biroji Bāri un 
restorāni Kopā Biroji Bāri un 
restorāni Kopā Kopā 
Plaušu vēzis 387   156   542   600   161   761  1303 
Insults   378  160  538   601   197   798  1336 
Sirds slim ības  384   138   522  612   159   771  1293 
Hroniskas apakš ējo  
elpceļu slimības  565  332  897  881   296   1176  2073 
Kopā  1714   786   2500   2694   813   3507  6007  
Salīdzinot ar n āves gadījumu skaitu, ko izrais ījuši citi vesel ības apdraud ējumi, kas 
saistīti jo īpaši ar darbavietu vai attiecas uz visiem iedz īvotājiem, redzams iev ērojamais 
kaitējums vesel ībai, ko rada VTD iedarb ība. 
2.1.2. Ekonomiskais slogs saist ībā ar VTD iedarb ību 
VTD iedarb ība rada iev ērojamu ekonomisko slogu. Makroekonomisk ās izmaksas, kas 
saistītas ar VTD iedarb ību darbaviet ā ES-27 ir apr ēķinātas 2,46 miljardu euro apm ērā gadā. 
Šajā summā vairāk nekā 1,3 miljardi euro ir medic īniskie izdevumi par tabakas izrais ītām 
slimībām (tostarp 560 miljoni euro saist īti ar nesm ēķējošiem darbiniekiem), un vair āk nekā 
1,1 miljards euro ir ar medic īnu nesaist īti izdevumi, kas pied ēvējami produktivit ātes 
zudumiem (tostarp 480 miljoni euro saist īti ar nesm ēķējošiem darbiniekiem). VTD iedarb ības 
radītais mikroekonomiskais slogs ietver maz āku darbinieku produktivit āti, ugunsgr ēka radītus 
zaudējumus, ko izrais ījuši smēķēšanas materi āli, kā arī tīrīšanas un remonta papildu izmaksas 
saistībā ar smēķēšanu. 
2.2. Probl ēmas izklāsts 
2.2.1. Nepiln īga atbilstība starptautiskaj ām saistībām, kas izriet no PKTK 
PVO Pamatkonvencija par taba kas kontroli (PKTK), ko ratific ējusi Kopiena un 
26 dalībvalstis, noteic pus ēm juridiskas saist ības aizsarg āt cilvēkus no sekund ārajiem tabakas 
dūmiem vis ās darbaviet ās telpās, sabiedriskaj ā transport ā un publiskaj ās vietās telpās. 
Konvencijas pušu otraj ā konferenc ē, kas notika 2007. gada j ūlijā, ir pieņemtas vadl īnijas, 
kurās noteikts “zelta stan darts”, uz kura īstenošanu b ūtu jātiecas visām pusēm.  
Taču pašreizējā situācijā tikai nedaudz vair āk par trešda ļu dalībvalstu ir pie ņēmušas politiskus 
pasākumus, lai pild ītu savas PKTK saist ības. Daudzas valstis sastapuš ās ar ievērojamām 
grūtībām, nosakot un/vai īstenojot visaptverošus ties ību aktus, kas paredz no tabakas d ūmiem 
brīvu vidi. Ir konstat ēts, ka īpaši sarež ģīti ir regul ēt bārus un restor ānus. Pašlaik š ķiet maz 
iespējams, ka visas dal ībvalstis sp ēs izpildīt savas PKTK saist ības, ja netiks pie ņemti politiski 
stimuli un uzraudz ības mehānisms ES l īmenī.  
Līdz šim Kopiena ir r īkojusies tikai da ļēji, lai veicin ātu no tabakas d ūmiem brīvu vidi. Šis 
jautājums ir skarts nesaistoš ās rezolūcijās un ieteikumos, bet tajos nav sniegti detaliz ēti 
norādījumi par to, k ā panākt no tabakas d ūmiem piln ībā brīvu vidi. Turkl āt šis jautājums ir 
ietverts vair ākās arodvesel ības un darba droš ības direkt īvās, bet dažviet tikai netieši un citviet 
piedāvātais aizsardz ības līmenis nav visaptverošs.  
 
LV 4   LV 2.2.2. Augsta un nevienm ērīga VTD iedarb ības izplat ība ES-27 
Valstīs, kurās nav visaptverošu noteikumu, kas paredz no tabakas d ūmiem brīvu vidi, tabaka 
ir sastopama liel ākajā daļā publisko vietu, no kur ām vairums ir ar ī kādas personas darbavieta. 
Pamatojoties uz Eirobarometra datiem 2006. gada beig ās, ir aprēķināts, ka 28 % no ES 
darbiniekiem ikdien ā ir pakļauti VTD iedarb ībai darbaviet ās telpās un birojos, savuk ārt 
2008. gada beig ās bāros un restor ānos šis skaitlis sasniedz 39 %. Turkl āt ēdināšanas un 
dzērienu tirgošanas iest āžu klientiem ir risks tikt pak ļautiem īpaši spēcīgai VTD iedarb ībai un 
ar to saist ītiem vesel ības apdraud ējumiem.  
Dalībvalstīs pastāv ievērojamas atš ķirības VTD iedarb ības izplat ībā, proti, no 3 % Īrijā līdz 
85 % Grie ķijā. Nozīmīgs faktors, kas ietekm ē atšķirības VTD iedarb ības izplat ībā Eiropas 
Savienībā, ir dalībvalstu pret sm ēķēšanu vērsto tiesību aktu darb ības joma un stingr ība.  
Turklāt ievērojami liel āks risks tikt pak ļautiem VTD iedarb ībai ir zem āku sociāli ekonomisko 
grupu cilv ēkiem, tādējādi vēl vairāk palielinot nevienl īdzības veselības jomā. 
2.2.3. B ērnu un jauniešu nepiem ērota aizsardz ība pret tabakas d ūmiem 
Bērnu un pusaudžu pak ļautība tabakas d ūmu iedarb ībai ir īpaša vesel ības jomas probl ēma. 
Bērniem ir maza teikšana vai t ādas nav visp ār attiecībā uz viņu pakļaušanu VTD iedarb ībai, 
ko rada pieauguši sm ēķētāji. Bērni ir īpaši neaizsarg āti pret VTD ietekmi uz vesel ību. 
Papildus VTD rad ītajiem vesel ības apdraud ējumiem pak ļautība tabakas d ūmu iedarb ībai 
bērniem biež āk liek uzskat īt, ka smēķēšana ir pieaugušo uzved ības norma, t ādēļ viņi paši bieži 
sāk smēķēt pusaudžu gados.  
Visbiežāk bērnus VTD iedarb ībai pakļauj vecāki, un tas notiek m ājās. Pēdējā Eirobarometr ā 
vairāk nekā trešdaļa smēķētāju sacīja, ka viņi smēķē mājas iekštelp ās bērnu klātbūtnē. PVO 
pētījumā par jauniešu atkar ību no smēķēšanas ir konstat ēts, ka divpadsmit ES dal ībvalstīs 40-
90 % padsmitgadnieku VTD iedarb ībai ir pak ļauti mājās. Turklāt vecāku smēķēšana 
automašīnās pakļauj bērnus īpaši augstam VTD iedarb ības līmenim.  
Bērni arī bieži redz pieaugušos, no kuriem vi ņi mācās un kuri sm ēķē ārpus telpām, piemēram, 
publiskos sp ēļu laukumos, skolu ārpustelpu teritorij ās, slimnīcās un citās iestādēs, kas 
nodrošina pakalpojumus b ērniem, kā arī ārpustelpu sporta un kult ūras pasākumos.  
3. ES  PASĀKUMU PAMATOJUMS  
EK Līguma 137. un 152. pants veido notei ktu tiesisko pamatu ES pas ākumiem aizsardz ībai 
pret tabakas d ūmiem. Šāds atbalsts ES l īmenī palīdzētu savlaic īgi un saskan īgi īstenot PKTK 
noteikumus atbilst īgi dalībvalstu un ES starptautiskaj ām saistībām. Tas ar ī palīdzētu mazināt 
gan starp dal ībvalstīm, gan dal ībvalstīs pastāvošās atšķirības aizsardz ībā pret VTD iedarb ību 
un no tām izrietoš ās nevienl īdzības vesel ības jomā, kā arī negatīvo pārrobežu ietekmi. 
Kopienas r īcība nenoliedzami sniegtu pievienoto v ērtību valstu centieniem, apkopojot datus, 
atvieglojot apmai ņu starp dal ībvalstīm ar pieredzi un labu praksi, sniedzot ieteikumus par to, 
kā ieviest visaptverošus ties ību aktus, kas paredz no tabakas d ūmiem brīvu vidi, dal ībvalstīs, 
kuras tos v ēl nav ieviesušas (ja iesp ējams, pievienojot minim ālos ES standartus darbinieku 
aizsardzībā), un uzraugot notikumus vis ā Eiropas Savien ībā.  
 
LV 5   LV 4. M ĒRĶI 
 
5. I ESPĒJAMIE POLITISKIE RISIN ĀJUMI  
1) Bez pārmaiņām esošajā situācijā 
Šī iespēja nozīmē, ka ES neveic jaunas darb ības, bet turpina uzs ākto darbu saist ībā ar VTD 
saskaņā ar dažādām Kopienas programm ām, informat īvajām un izgl ītojošajām kampaņām un 
tīklu veidošanas iniciat īvām. 
2) Atvērtā koordinācijas metode (AKM)   
Izvēloties šo iesp ēju, dalībvalstis tiks aicin ātas sadarboties un veicin āt no tabakas d ūmiem 
brīvu vidi ar nol ūku šīs sadarbības ietvaros apmain īties ar inform āciju, vienoties par kop īgiem 
mērķiem un rādītājiem, kā arī noteikt periodiskus p ārskatus. Šaj ā gadījumā būtu jāizveido 
koordinējoša strukt ūra, kas apvienotu dal ībvalstis un Eiropas Komisiju. Š īs iespējas saturs ir 
atkarīgs no dal ībvalstu vienošan ās, bet teor ētiski šīs iespējas darbības joma var ētu būt 
visaptveroša un plaš āka nekā PKTK vadl īnijas (kas pastiprin āti pievēršas aizsardz ībai pret 
VTD publisk ās vietās telpās un darbaviet ās telpās). 
3) / 4) Komisijas vai Padomes ieteikums   
Komisijas vai Padomes ieteikums, pamatojoties uz 152. pantu, iedrošin ātu dalībvalstis un 
palīdzētu tām ieviest visaptverošu politi ku, kas veicina no tabakas d ūmiem brīvu vidi, saska ņā 
ar PKTK pras ībām, nosakot kop īgu īstenošanas termi ņu Eiropas Savien ībā un izveidojot 
skaidrus zi ņošanas un uzraudz ības mehānismus. Papildus PKTK vadl īniju noteikumiem šaj ā 
ieteikumā būtu jāiekļauj pasākumi, lai c īnītos pret b ērnu un pusaudžu pak ļaušanu VTD 
iedarbībai, kā arī papildu pas ākumi izpratnes veidošanai un sm ēķēšanas atmešanas atbalstam.   
Vispārējais mērķis   
  
  
Īpašie mērķi  
  
  
Darbības mērķi  
  
  Uzla bot iedzīvotāju un darbinieku vesel ību saskaņā 
ar EK Līguma 152. un 137.  pantu, ierobežojo t 
tabakas izrais ītās slimības un mirst ību 
Palīdzēt dalībvalstīm novērst 
VTD iedarb ību 
darbavietās/publiskās vietās un 
sekmēt no tabakas d ūmiem 
brīvas mājas  
Īstenot PKTK noteikumus 
ES kontekst ā   Uzraudzīt virzību uz vidi, kas 
brīva no dūmiem      Izpildīt ES un dal ībvalstu
saistības atbilst īgi PKTK  
 
LV 6   LV 3+ / 4+ Komisijas vai Padomes ieteikuma un atv ērtās koordin ācijas metodes 
kombinācija 
Komisijas vai Padomes ieteikums var ētu būt stimuls pastiprin ātai dalībvalstu sadarb ībai. Šajā 
scenārijā ieteikuma teksts kalpotu par pamatu un atsauces punktu, dal ībvalstīm apmainoties ar 
informāciju un lab āko praksi š ā ieteikuma īstenošanā, pieņemot kop īgus mērķus un krit ērijus 
prasību izpildei un iesp ējamai pārsniegšanai un nosakot kop īgus rādītājus progresa 
pārraudzīšanai.  
5) Saistoši ties ību akti   
Saistošu ties ību aktu pie ņemšana var ētu notikt, p ārskatot sp ēkā esošās veselības aizsardz ības 
un drošības direkt īvas (jo īpaši Direkt īvu 89/654/EEK par minim ālajām prasībām attiecībā uz 
drošību un vesel ības aizsardz ību darba viet ā un/vai Direkt īvu 2004/37/EK par risku, kas 
saistīts ar kancerog ēnu vai mutag ēnu iedarb ību darbā) vai saska ņā ar 137. pantu ieviešot 
atsevišķu direktīvu par sm ēķēšanu darbaviet ā. Šīs iespējas darbības joma b ūtu ierobežota, 
attiecinot to tikai uz darbavietas vidi, un neattiektos ne uz publisk ām vietām, kuras nav 
darbavietas, ne uz pašnodarbin ātām personām.  
6. I ESPĒJAMO RISIN ĀJUMU NOV ĒRTĒJUMS  
Nosauktie iesp ējamie politiskie risin ājumi tika analiz ēti, ņemot vērā piecus galvenos 
parametrus: ES iesaist īšanās pievienot ā vērtība, konkr ētā politikas instrumenta sagaid āmais 
pieņemšanas ātrums, risin ājuma iesp ējamais saturs, politisko vai juridisko saist ību ievērošanas 
līmenis dal ībvalstīs un iesp ējamās netīšās sekas. Pamatojoties uz šo kvalitat īvo analīzi un 
paredzamo att īstību dalībvalstīs, ir izvirz īti sekojoši pie ņēmumi par katra politisk ā risinājuma 
salīdzinošo efektivit āti VTD iedarb ības izplat ības samazin āšanā līdz 2013. gadam (proti, 
pašreizējās veselības stratēģijas pēdējais gads).  
Pirmais scen ārijs ( status quo ) sniegtu VTD iedarb ības izplat ības vismaz āko samazin ājumu, 
kas lielā mērā atbilstu situ ācijai, kādā valstis ar att īstītiem vai diezgan att īstītiem tiesību aktu 
priekšlikumiem, lai pan āktu no tabakas d ūmiem brīvu vidi, ir īstenojušas to ierosin āto politiku 
līdz 2013. gadam. Ir sagaid āms, ka past āvošā tendence virz īties uz vidi, kas br īva no tabakas 
dūmiem, turpin ātos, taču lēnāk.  
Piecu nereglament ējošo iesp ēju ietekme š ķiet diezgan l īdzīga tādā ziņā, ka šīs iespējas 
piedāvā atbalstu politikas izstr ādē, bet nevar noteikt dal ībvalstīm par pien ākumu pie ņemt un 
īstenot ties ību aktus, lai nodrošin ātu no tabakas d ūmiem brīvu vidi. Sal īdzinājumā ar status 
quo scenāriju, sagaid āms, ka šīs iespējas varētu divkārši vai pat četrkārši samazin āt VTD 
iedarbības izplat ību. Otrais (AKM) un trešais (K omisijas ieteikums) risin ājums šķiet 
visneefekt īvākie no nereglament ējošajām iespējām. AKM īstenošana var ētu būt diezgan l ēna 
un tā nešķiet labi piem ērota, lai risin ātu tādu samilzušu probl ēmu, kāda ir VTD iedarb ība. No 
otras puses, Komisijas ieteikuma ietekme b ūtu ierobežota, jo tas nerad ītu dalībvalstīm saistību 
apziņu. Ceturtais scen ārijs (Padomes ieteikums), iesp ējams, būtu efektīvāks, pirmk ārt, saistībā 
ar lielāku līdzdalību. Līdzīgu efektu var ētu panākt ar 3+ scen āriju (Komisijas ieteikums kop ā 
ar AKM). Sagaid āms, ka 4+ scen ārijs (Padomes ieteikums kop ā ar AKM) b ūtu visefekt īvākais 
no nereglament ējošajām iespējām. Tas nodrošin ātu vislielāko līdzdalību dalībvalstīs, kuras 
būtu iesaist ītas gan ieteikuma teksta pie ņemšanā, gan ieteikuma īstenošanas krit ēriju un 
rādītāju izstrādē. 
Šķiet, ka VTD iedarb ības izplat ības visliel āko samazin ājumu var ētu panākt ar 5. scen āriju 
(saistoši ties ību akti). Vislab ākajā gadījumā ar šo iesp ēju varētu praktiski nov ērst VTD 
 
LV 7   LV iedarbību darbaviet ās visā ES. Ta ču šīs iespējas darbības joma b ūtu šaurāka nekā 
nereglament ējošo pas ākumu darb ības joma, jo ties ību aktos netiktu aptvertas ne 
pašnodarbin ātās personas, ne ar ī papildu pas ākumi. Turkl āt parasti ir nepieciešams diezgan 
ilgs laiks, lai izmantotu priekšroc ības, ko sniedz jauns ties ību akts.  
6.1. Iesp ējamo risin ājumu salīdzinājums 
Sociālā un ekonomisk ā ietekme, k ā arī ietekme uz vidi, kas sagaid āma no katra politisk ā 
risinājuma, ir pamatota ar pie ņēmumiem par katra risin ājuma potenci ālu samazin āt VTD 
iedarbības izplat ību. Tādēļ sagaidāms, ka vissp ēcīgākā ietekme b ūs 5. scenārijam (saistoši 
tiesību akti), kam seko 4+ scen ārijs (Padomes ieteikums + AKM), 4./3+ scen ārijs (Padomes 
ieteikums / Komisijas ieteikums + AKM) un 2./3. scen ārijs (AKM / Komisijas ieteikums), 
savukārt status quo  sniegtu vismaz ākās pārmaiņas.  
6.1.1. Soci ālā ietekme 
Samazinot VTD iedarb ības izplat ību, ES iniciat īvai būtu jāmazina saslimst ība ar galvenaj ām 
VTD izrais ītajām slimībām un mirst ība no šīm slimībām (plaušu v ēzis, insults, sirds slim ības 
un hroniskas apakš ējo elpceļu slimības). Tai ar ī būtu netieši j āmazina saslimst ība un mirst ība, 
kas saistīta ar akt īvu smēķēšanu, samazinot tabakas pat ēriņu un iedrošinot sm ēķētājus 
mēģinājumiem atmest sm ēķēšanu. ES iniciat īva sniegtu īpašu labumu tr ūcīgākajām 
sabiedrības grupām. Pateicoties tai, var ētu arī palielināt atbalstu no tabakas d ūmiem brīvas 
vides politikai, tostarp ar ī mājās. Iespējamās netīšās sekas sm ēķētājiem var ētu būt 
stigmatizācijas un atsvešin āšanās sajūta. 
 Pamata 
scenārij
s 1. scen
ārijs 2. scenā
rijs/ 
3. scenā
rijs 3+ scenāri
js 
/4. scenāri
js 4+ scenā
rijs 5. scen
ārijs 
Sociālā ietekme  
Samazin āta ikgad ējā mirstība, kas 
saistīta ar VTD iedarb ību uz 
darbiniekiem  6007  -386 -774 -774 līdz -
1550 -1550 -4884 
Samazin āta saslimst ība, kas saist īta 
ar VTD iedarb ību  + ++ +++ ++++ +++++ 
Samazin āta mirst ība, samazinot 
aktīvo smēķēšanu  + ++ +++ ++++ +++++ 
Samazin āta saslimst ība, samazinot 
aktīvo smēķēšanu  + ++ +++ ++++ +++++ 
Samazin āta VTD iedarb ība mājās  + ++ ++ ++ +++ 
Mazāka soci ālekonomisk ā 
nevienlīdzība  + ++ ++ ++ ++++ 
Lielāks atbalsts politikai, kas paredz 
no tabakas d ūmiem brīvu vidi   + ++ ++ ++ ++++ 
6.1.2. Ekonomisk ā ietekme 
Makroekonomisk ā līmenī sagaidāms, ka ES iniciat īvas īstenošanas rezult ātā panāktā veselības 
uzlabošan ās ievērojami mazin ās medicīniskos un ar medic īnu nesaist ītos izdevumus, kas 
rodas galveno VTD izrais īto slimību rezult ātā. Šķiet, ka akt īvās smēķēšanas līmeņa 
gaidāmajam samazin ājumam nav iev ērojamas ietekmes uz dal ībvalstu ien ākumiem no tabakas 
aplikšanas ar nodok ļiem. Mikroekonomisk ā līmenī ekonomisk ā ietekme ietver maz ākas 
tīrīšanas, uztur ēšanas un remonta izmaksas, k ā arī mazākas izmaksas par ugunsgr ēka radītiem 
zaudējumiem.  
 
LV 8   LV Galvenās skartās nozares ir viesu uz ņemšanas nozare un tabakas r ūpniecība. Pamatojoties uz 
pierādījumiem p ētījumos par šo t ēmu, ietekme uz nodarbin ātību un ie ņēmumiem viesu 
uzņemšanas nozar ē var būt gan pozit īva, gan negat īva. Kopum ā nav sagaid āma ievērojama 
ekonomisk ā ietekme. Tabakas r ūpniecībā varētu būt peļņas zudumi un attiec īgi varētu 
mazināties ar tabakas nozari saist ītā nodarbin ātība.  
 Pamata 
scenārijs 1. scenāri
js 2. scenārijs
/ 
3. scenārijs3+ scenārij
s 
/4. scenārij
s 4+ scenārij
s 5. scenārijs 
Ekonomisk ā ietekme  
Samazin āti ikgad ējie 
medicīniskie izdevumi saist ībā 
ar mazāku VTD iedarb ību uz 
darbiniekiem  €1336 
miljoni  -€ 85 
miljoni  -€172 miljoni -€172 miljoni līdz -
€344 miljoni -€344 miljoni -€1073 miljoni 
Samazin āti ikgad ējie ar 
medicīnu nesaist ītie izdevumi 
saistībā ar maz āku VTD 
iedarbību uz darbiniekiem  €1124 
miljoni  -73 miljoni  -144 miljoni  -144 miljoni 
līdz -290 
miljoni  -290 miljoni  -893 miljoni  
Mazāki ienākumi no tabakas 
nodokļiem  - -- --- ---- ----- 
Darbinieku produktivit āte, kas 
saistīta ar sm ēķēšanas 
pārtraukumiem   +/- ++/-- +++/--- ++++/---- ++++/----- 
 
Mazākas ugunsgr ēka radīto 
zaudējumu, t īrīšanas un 
remonta izmaksas   + ++ +++ ++++ +++++ 
€965 miljoni  
Ikgadējas ienākumu izmai ņas 
viesu uzņemšanas nozar ē  €114 
miljardi 
 +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
-€11miljardi 
līdz +€10 
miljardi  
Nodarbin ātības izmai ņas viesu 
uzņemšanas nozar ē 6 887 912  +/- ++/-- +++/--- ++++/---- +++++/------ 
-265 000 l īdz 
+271 000  
Ikgadējais ienākumu zudums 
tabakas nozar ē 
 €67 
miljardi  - -- --- ---- ----- 
-€3,3 miljardi  
Zaudētas darbavietas tabakas 
nozarē 
 53 521 - -- --- ---- ----- 
-2 609 
Ieviešanas un īstenošanas 
izmaksas   - --- -- --- -- --- --- 
6.1.3. Ietekme uz vidi 
Galvenā ietekme uz vidi b ūs ievērojami uzlabota gaisa kvalit āte telpās. Iespējamā negatīvā 
ietekme ietver palielin ātu āra sildītāju izmantošanu un vair āk cigarešu izsm ēķu radīto 
atkritumu iel ās. Tomēr šī ietekme, š ķiet, būtu salīdzinoši maza. 
 Pamata 
scenārijs 1. scenāri
js 2. scenārijs
/ 
3. scenārijs3+ scenārij
s 
/4. scenārij
s 4+ scenārij
s 5. scenārijs 
Ietekme uz vidi  
Mazāks gaisa pies ārņojums 
telpās  + ++ ++ +++ ++++ 
Lielāks ielu pies ārņojums un 
āra sildītāju izmantojums   - - - -- --- 
 
LV 9   LV 6.2. Vispiem ērotākais risin ājums 
Lai gan saistoši ties ību akti sniegtu VTD iedarb ības izplat ības visliel āko samazin ājumu un no 
tā izrietošos ieguvumus vesel ības un ekonomikas jom ā, šo tiesību aktu īstenošana aiz ņemtu 
vairāk laika un to darb ības joma b ūtu šaurāka nekā ieteikuma gad ījumā. Par vispiem ērotāko 
risinājumu īstermiņā ir atzīts Padomes ieteikums kop ā ar AKM elementiem, jo tas ir 
visātrākais un visaptveroš ākais veids, lai pal īdzētu dalībvalstīm īstenot stingrus ties ību aktus, 
kas paredz no tabakas d ūmiem brīvu vidi, atbilst īgi to PKTK saist ībām, tajā pašā laikā 
nodrošinot sam ērīgu problēmas risinājumu. 
7. U ZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Rādītājiem, ko izmanto, lai uzraudz ītu izvēlētā politiskā risinājuma ietekmi, ir j āņem vērā 
izplatība un valstu politikas pas ākumu kvalit āte, pakļautība tabakas d ūmu iedarb ībai dažādās 
vietās, tabakas lietojums, zin āšanas par tabaku (tabakas d ūmiem) un attieksme pret to, k ā arī 
ar tabaku saist ītu slimību sastopam ība un mirst ība, ko izraisa š īs slimības. Iniciat īvas 
vispārējo ietekmi ir pl ānots novērtēt 2010. vai 2011. gad ā paziņojumā par tabakas kontroles 
stratēģiju.