[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 11.1.2006

SEC(2006) 25 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Čehijas atjaunināto konverģences programmu 2005. - 2008. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Vispārēja informācija

Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, mērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu. Pirmo reizi pakts tika grozīts 2005. gadā. Kaut arī reforma atzina pakta lietderīgumu fiskālās disciplīnas nostiprināšanā, tomēr tai vajadzēja nostiprināt pakta efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgtermiņā nodrošināt valstu finanšu stabilitāti.

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir pakta sastāvdaļa, paredz, ka dalībvalstis Padomei un Komisijai iesniedz stabilitātes vai konverģences programmas un ikgadējās atjauninātās programmas (dalībvalstis, kuras jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, Padomei un Komisijai iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas un dalībvalstis, kuras vēl nav pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Čehijas Republikas pirmā konverģences programma tika iesniegta 2004. gada maijā. Saskaņā ar regulu, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, Padome 2004. gada 5. jūlijā sniedza atzinumu. Saskaņā ar šo pašu procedūru, atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas novērtē Komisija un pārbauda augstāk minētā komiteja, pie kam arī Padome var tās pārbaudīt.

Šajās programmās dalībvalstīm jānorāda vidējā termiņa mērķis attiecībā uz budžeta stāvokli un jānosaka politikas pasākumi tā sasniegšanai un saglabāšanai, tai skaitā pavadošās saimnieciskās prognozes. Saskaņā ar pakta reformu, vidējā termiņa mērķi konkrētām dalībvalstīm ir dažādi, ņemot vērā Savienības ekonomisko un budžetāro neviendabīgumu, tai skaitā attiecībā uz ilgtspējības fiskālo apdraudējumu. Citas reformas sastāvdaļas ir šādas: cikla laikā simetriskāka pieeja fiskālajai politikai jāpanāk ar uzlabotu budžeta disciplīnu ekonomikas uzplaukuma laikā, kamēr "galvenās strukturālās reformas”, kam ir redzama pozitīva ietekme uz fiskālo stabilitāti ilgā laika posmā, būtu jāveic, ja vērojama pagaidu novirze no vidējā termiņa mērķa vai tā korekcijām.

Komisija ir pārbaudījusi šo nesen iesniegto atjaunināto Čehijas Republikas konverģences programmu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognožu rezultātus, rīcības kodeksu[2], vispārīgi pieņemtu potenciālā ražošanas apjoma aplēšu metodoloģiju, cikliski koriģētās bilances un vispārējas ekonomikas politikas vadlīniju ieteikumus, kas iekļauti integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam un, pamatojoties uz tās tālāk minēto novērtējumu, ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to.

Novērtējums

1. Čehijas otrā atjauninātā konverģences programma laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam tika iesniegta 2005. gada 24. novembrī. Programma kopumā atbilst stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam, kas noteikts jaunajā rīcības kodeksā un sniedz visu tajā paredzēto obligāto informāciju un lielāko daļu izvēles datu.

2. Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Čehijai ir pārmērīgs deficīts. Saskaņā ar tā paša datuma Padomes ieteikuma 104. panta 7. punktu, pārmērīgais deficīts jānovērš līdz 2008. gadam. Savā 2005. gada 18. janvāra atzinumā par Čehijas iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu laika posmam no 2004. gada līdz 2007. gadam Padome ieteica Čehijai „novirzīt ieņēmumus, kas pārsniedz budžetā plānotos, deficīta samazināšanai un stingri ievērot valsts vidējā termiņa izdevumu maksimālās robežas, kas no 2006. gada būs juridiski saistoši.” Turklāt Čehijas tika aicināta „paātrināt pensiju reformu un veikt veselības aprūpes sistēmas reformu, lai uzlabotu valsts finanšu noturību.”

3. Pēc sasniegtajiem panākumiem ekonomiskajās reformās un ekonomikas stabilizēšanā deviņdesmito gadu vidū, Čehijas saskārās ar makroekonomisku nelīdzsvarotību, kas 1997. gada maijā noveda pie ārvalstu valūtas krīzes un ekonomikas lejupslīdes 1997.-1999. gados. Plašas strukturālas reformas finanšu un uzņēmumu jomās palīdzēja ekonomikai atgūties sākot ar 2000. gadu. Kopš tā laika faktiskais IKP gada pieaugums vidēji ir 3 %, salīdzinot ar ES vidējo gada pieauguma likmi 1,7 % apmērā.

4. Programmā apskatīti trīs makroekonomisko prognožu scenāriji: „pamata”, „optimistiskais” un „pesimistiskais” scenārijs. „Pamata” scenārijs uzskatāms par atskaites scenāriju budžeta prognožu izvērtēšanai. Tas paredz faktisko IKP gada pieaugumu 4,8 % apmērā 2005. gadā un 4,4 % apmērā 2006. gadā, ar vieglu kritumu līdz 4 ¼ % laika posmā no 2007. līdz 2008. gadam. Kopumā tas atbilst Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm laika posmam no 2005. līdz 2007. gadam. Par 2008. gadu pieaugums nedaudz pārsniedz Komisijas dienestu iespējamā pieauguma aprēķinus. Tādējādi programmas pamatā liktās pieauguma prognozes var uzskatīt par ticamām, pēdējā gadā pat labvēlīgām. Ņemot vērā to, ka iespējamais pieaugums varētu būt novērtēts par augstu, cikliskie nosacījumi varētu būt labvēlīgāki nekā programmas prognozēs norādītie. Paredzams, ka inflācija pieaugs no 1,5 % 2005. gadā līdz 2,2 % 2006. gadā un 2007. gadā nedaudz pazemināsies līdz 2,0 %, kas šķiet samērā optimistiski.

5. Pēc tam, kad laika posmā no 2002. gada jūlija līdz 2004. gada februārim kronas vērtība pret euro samazinājās par gandrīz 15 %, Čehijas valūta pievienojās noturīgai valūtas vērtības pieauguma tendencei reģionā līdz 2005. gada martam un tās vērtība pret euro atguva 12 %. Šo tendenci uz laiku pārtrauca vērtības samazinājums 2005. gada martā-aprīlī, taču kronas vērtība atkal sāka pieaugt 2005. gada jūnijā. Čehijas ilgtermiņa procentu likmes joprojām ir zemas. Sekojot to samazinājumam 2004. gada otrajā pusē, starpība pret euro zonu svārstījās starp 0 un 40 bāzes punktiem gandrīz visa 2005. gada garumā. Konverģences programma nosaka, ka Čehija gatavojas pievienoties euro zonai 2010. gadā un no jauna apstiprina, ka līdzdalība valūtas maiņas mehānismā (ERM II) ir jāsamazina līdz minimāli nepieciešamajam laika posmam. Indikatīvajā kalendārā par pilntiesīgu pievienošanos euro zonai, ko nesen ir publicējusi Finanšu ministrija, minēta iespējamā pievienošanās valūtas maiņas mehānismam (ERM II) 2007. gada otrajā pusē.

6. Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm, vispārējais valsts budžeta deficīts 2005. gadā tiek plānots 3,2 % no IKP apmērā, pretstatā 4,7 % no IKP, kas tika prognozēti iepriekšējā atjauninātajā programmā. Sagaidāms, ka deficītu galvenokārt ietekmēs centrālās valdības budžeta, un jo īpaši valsts budžeta rezultāti, kurā konstatēti (uz skaidras naudas pamata) nodokļu ieņēmumi, kas pārsniedz budžetā plānotos, kā arī izdevumu sadaļas neizpilde par apmēram 1,5 % no IKP.

7. Šī atjauninātā programma tiecas samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu zem 3% no IKP atsauces vērtības 2008. gadā, ņemot vērā Padomes ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Jo īpaši tā paredz samazināt deficītu par vairāk kā 2 IKP procentu punktiem laika posmā no 2005. gada līdz 2008. gadam un primāro deficītu par 2,3 procentu punktiem. Taču, neskaitot divu vienreizēju izdevumu ietekmi 2005. gadā, nominālā deficīta uzlabojums šajā laika posmā bija tikai 1 IKP procentu punkts. Deficīta samazinājums galvenokārt atspoguļo izdevumu samazinājumu (par 2,3 IKP procentu punktiem) programmas laikā, kamēr ieņēmumi kopumā paliek nemainīgi (-0,2 procentu punkti). Valsts patēriņš un sociālie pabalsti ir tie izdevumu posteņi, kurus kā IKP daļu paredzēts samazināt visvairāk. Valsts ieguldījumiem paredzēts būtisks pieaugums no 5 % no IKP 2004. gadā līdz pāri par 6 % no IKP 2008. gadā, ievērojami pārsniedzot ES vidējo rādītāju (2,5 % no IKP 2005. gadā). Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, 2005. gada novembra atjauninātā programma kopumā apstiprina plānotās korekcijas, neskatoties uz to, ka tās pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ievērojami stingrāks.

8. Atbilstoši Komisijas dienestu aprēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmu un saskaņā ar vispārīgi pieņemto metodoloģiju, plānots, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance uzlabosies tikai nedaudz (par ½ IKP procentu punktu). Plānotais budžeta pozīciju pielāgojums ir atlikts uz programmas beigu posmu un koncentrēts tajos gados, kad paredzama reālā un faktiskā ražošanas apjoma pozitīva starpība. Sagaidāms, ka 2006. gadā būs pat fiskālās pozīcijas pasliktināšanās. Kā vidēja termiņa mērķi tādam budžeta stāvoklim, kas noteikts Stabilitātes un izaugsmes paktā, atjauninātā programma nosaka strukturālo bilanci „apm. -1 % no IKP apmērā”, ko paredzēts sasniegt līdz 2012. gadam.

9. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā minimālais kritērijs (kas noteikts, pamatojoties uz deficītu 1 ½ % no IKP apmērā), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Programmas vidējā termiņa mērķis ir noteikts pienācīgā līmenī, jo tas atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un iespējamo vidējo reālo un faktisko ražošanas apjoma pieaugumu ilgākā laika posmā.

10. Šīs programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, piesardzīgas budžeta plānošanas rezultātu izklāsts norāda, ka rezultāti varētu būt labāki nekā plānots (kā tas bija 2004. gadā un Komisijas dienesti sagaida situācijas atkārtošanos 2005. gadā). Budžetu pamatā liktās pieauguma prognozes parasti ir bijušas reālas un pieņēmumi par nodokļu elastīgumu piesardzīgi. Turklāt budžetā plānotie izdevumi ne vienmēr tika veikti pilnībā, galvenokārt tādēļ, ka pastāvēja iespēja pārnest neiztērētos līdzekļus no iepriekšējiem budžeta gadiem. No otras puses, programma atsaucas uz vairākiem (ieteiktiem) pasākumiem sociālo izdevumu jomā, kas šajā sadaļā drīzāk palielinātu nekā samazinātu izdevumus, kā tas paredzēts programmā. Turklāt 2004. gadā tika uzkrāti pārnestie izdevumi, kas pārsniedz 1 % no IKP, un Komisijas dienesti sagaida to palielināšanos 2005. gadā. Ja šīs ievērojamās pārnestās summas tiks iztērētas papildus visiem budžetā plānotajiem izdevumiem – no kuriem jo īpaši 2006. gadā nevar atteikties, jo tas ir vēlēšanu gads – budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki nekā plānots jo īpaši 2006. gadā. Turklāt pieauguma prognozes pēdējam programmas gadam šķiet labvēlīgas.

11. Ņemot vērā riska novērtējumu, programmā budžeta stāvoklis šķiet atbilstošs tam, lai, kā to iesaka Padome, koriģētu pārmērīgo deficītu līdz 2008. gadam, kas ir pēdējais programmas gads. Tomēr paredzētās strukturālās korekcijas varētu pastiprināt, jo īpaši ņemot vērā daudz labāka rezultāta iespēju 2005. gadā un pieauguma prognožu augšupvērstu pārskatīšanu.

12. Laika posmā no 2005. līdz 2008. gadam sagaidāms, ka valsts parāds palielināsies par ½ IKP procentu punktu un sasniegs gandrīz 38 % no IKP 2008. gadā, kas ir ievērojami zemāk par 60 % no IKP atsauces vērtības. Primārā deficīta negatīvo ietekmi lielā mērā paredzēts kompensēt ar pozitīvu „sniega bumbas” efektu, kad viegli pieaugošu netiešu procentu likmju negatīvā ietekme tiks kompensēta, turpinoties augsta nominālā IKP pieaugumam. Paredzams, ka krājumu un plūsmu korekcijas arī mazinās parāda pieaugumu.

13. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību, Čehija šķiet pakļauta augstam riskam to budžetā plānoto izdevumu dēļ, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu. Lai gan no ES perspektīvas šobrīd parāda attiecība ir samērā zema, augstais deficīts veicina parāda daļas pieaugumu ilgtermiņa prognozēs līdz 2050. gadam, kas palielina parāda ilgtspējības risku. Tajā pašā laikā, ņemot vērā paredzēto ievērojamo pensiju izmaksu pieaugumu laika posmā, uz kuru attiecas prognozes, sagaidāms, ka valsts finansēm tiks uzlikts būtisks slogs. Valsts finanšu plānotās konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā un budžeta stāvokļa turpmāka nostiprināšana kopā ar papildus strukturālām reformām, lai samazinātu to izmaksu pieaugumu, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu, jo īpaši izdevumi pensijām un veselības aprūpei, šķiet īpaši nozīmīgas valsts finanšu ilgtspējības apdraudējuma samazināšanai[3].

14. Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši programma paredz koriģēt pārmērīgo deficītu, ievērojot Padomes ieteikumus. Tajā arī minēti pasākumi līdzekļu piešķiršanai, lai tie būtu vērsti uz izaugsmes un nodarbinātības veicināšanu, jo īpaši samazinot valsts sektora nozīmi ekonomikā un pārorientējot nodokļu slogu no tiešajiem nodokļiem uz netiešajiem. Tomēr, lai arī valdība apzinās ilgtermiņa ilgtspējības problēmu, programmā nav minēti konkrēti soļi tās risināšanai.

15. Čehijas Valsts reformu programma, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, nosaka ilgtspējību kā galveno problēmu, kas ietekmē valsts finanses. To nedaudzo konkrēto reformas pasākumu, kas noteikti Valsts reformu programmā, ietekme uz budžetu ir atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst Valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši konverģences programmā ir uzsvērti pasākumi, kas atbalsta nodarbinātību un izaugsmi, izmainot ieņēmumu un izdevumu struktūru (jo īpaši pārorientējot nodokļu slogu no tiešajiem nodokļiem uz netiešajiem un samazinot valdības patēriņu un pārskaitījumus) un padarot valsts ieguldījumus par izdevumu prioritāti, taču tā nesniedz konkrētus reformu soļus ilgtermiņa ilgtspējības nodrošināšanai. Programma arī paredz vidējā termiņa izdevumu maksimālo robežu nostiprināšanu, īstenojot saistošus principus valsts budžeta pozīcijām un valsts līdzekļiem un iesaistot pašvaldības budžeta plānošanas procesā.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu un Padomes 2004. gada 5. jūlijā izteiktos ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Čehijai ieteicams:

(i) pastiprināt budžeta strukturālās pielāgošanas centienus, ņemot vērā to, ka tas tikai nedaudz atpaliek no atsauces vērtības, kas jāsasniedz 2008. gadā (kas ir gala termiņš pārmērīgā deficīta korekcijai), un pilnībā izmantot tās priekšrocības, ko sniegtu pieauguma prognožu augšupvērsta pārskatīšana, salīdzinot ar Padomes ieteikumos minētajām;

(ii) uzlabot budžeta plānošanas kvalitāti, jo īpaši analizējot cēloņus ievērojamu izdevumu summu pārnešanai, un nostiprināt vidējā termiņa izdevumu maksimālās robežas;

(iii) uzlabot valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, jo īpaši paātrinot pensiju reformu un veicot reformu veselības aprūpes sistēmā.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Čehijas atjaunināto konverģences programmu 2005. - 2008. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[4] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

16. Padome [2006. gada 24. janvārī] pārbaudīja Čehijas Republikas atjaunināto konverģences programmu par laika posmu no 2005. līdz 2008. gadam. Programma kopumā atbilst stabilitātes un konverģences programmu struktūras paraugam, kas noteikts jaunajā rīcības kodeksā, un sniedz visu tajā paredzēto obligāto informāciju un lielāko daļu izvēles datu.

17. Pēc sasniegtajiem panākumiem ekonomiskajās reformās un ekonomikas stabilizēšanā deviņdesmito gadu vidū, Čehijas saskārās ar makroekonomisku nelīdzsvarotību, kas 1997. gada maijā noveda pie ārvalstu valūtas krīzes un ekonomikas lejupslīdes 1997.-1999. gados. Plašas strukturālas reformas finanšu un uzņēmumu sfērās palīdzēja ekonomikai atgūties sākot ar 2000. gadu. Kopš tā laika faktiskais IKP gada pieaugums vidēji bija 3 %, salīdzinot ar ES vidējo gada pieauguma likmi 1,7 % apmērā. Programmā apskatīti trīs dažādi makroekonomisko un budžeta prognožu scenāriji: „optimistiskais” scenārijs, „pamata” un „pesimistiskais” scenārijs. „Pamata” scenārijs uzskatāms par atskaites scenāriju budžeta prognožu izvērtēšanai, jo, izvērtējot salīdzinājumā ar pašlaik pieejamo informāciju, pieauguma prognozes var uzskatīt par ticamām, pēdējā gadā pat labvēlīgām. Tas paredz faktisko IKP gada pieauguma nelielu kritumu no 4,8 % 2005. gadā uz vidēji 4,3% programmas atlikušajā laika posmā. Ņemot vērā to, ka iespējamais pieaugums varētu būt novērtēts par augstu, cikliskie nosacījumi varētu būt labvēlīgāki nekā programmas prognozēs norādītie. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet zemas.

18. Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka Čehijai ir pārmērīgs deficīts. Saskaņā 2004. gada 5. jūlija Padomes ieteikuma 104. panta 7. punktu, pārmērīgais deficīts jānovērš līdz 2008. gadam. Savā 2005. gada 18. janvāra atzinumā par Čehijas iepriekšējo atjaunināto konverģences programmu laika posmam no 2004. gada līdz 2007. gadam Padome ieteica Čehijai „novirzīt ieņēmumus, kas pārsniedz budžetā plānotos, deficīta samazināšanai un stingri ievērot valsts vidējā termiņa izdevumu maksimālās robežas, kas no 2006. gada būs juridiski saistoši.” Turklāt Čehija tika aicināta „paātrināt pensiju reformu un veikt veselības aprūpes sistēmas reformu, lai uzlabotu valsts finanšu noturību.”

19. Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm, vispārējais valsts budžeta deficīts 2005. gadā tiek plānots 3,2 % no IKP apmērā, pretstatā 4,7 % no IKP, kas tika prognozēti iepriekšējā atjauninātajā programmā. Sagaidāms, ka deficītu galvenokārt ietekmēs centrālās valdības budžeta, un jo īpaši valsts budžeta rezultāti, kurā konstatēti nodokļu ieņēmumi, kas pārsniedz budžetā plānotos, un izdevumu sadaļas neizpilde par apmēram 1,5 % no IKP.

20. Šī atjauninātā programma tiecas samazināt vispārējo valsts budžeta deficītu zem 3% no IKP atsauces vērtības 2008. gadā, ņemot vērā Padomes ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu. Jo īpaši tā paredz samazināt deficītu par vairāk kā 2 IKP procentu punktiem laika posmā no 2005. gada līdz 2008. gadam un primāro deficītu par 2,3 procentu punktiem. Taču, neskaitot divu vienreizēju izdevumu ietekmi 2005. gadā, nominālā deficīta uzlabojums šajā laika posmā bija tikai 1 IKP procentu punkts. Deficīta samazinājums galvenokārt atspoguļo izdevumu samazinājumu (par 2,3 IKP procentu punktiem) programmas laikā, kamēr ieņēmumi kopumā paliek nemainīgi (- 0,2 procentu punkti). Valsts patēriņš un sociālie pabalsti ir tie izdevumu posteņi, kurus kā IKP daļu paredzēts samazināt visvairāk. Valsts ieguldījumiem paredzēts būtisks pieaugums no 5 % no IKP 2004. gadā līdz pāri par 6 % no IKP 2008. gadā, ievērojami pārsniedzot ES vidējo rādītāju (2,5 % no IKP 2005. gadā). Salīdzinot ar iepriekšējo programmu, 2005. gada novembra atjauninātā programma kopumā apstiprina plānotās korekcijas, neskatoties uz to, ka tās pamatā esošais makroekonomiskais scenārijs ir ievērojami stingrāks.

21. Paredzēts, ka programmas darbības laikā strukturālā bilance (piem., cikliski koriģētās bilances neto no vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem), ko aprēķina saskaņā ar vispārīgi pieņemtu metodoloģiju, uzlabosies par ½ % no IKP. Programma nosaka vidēja termiņa mērķi budžeta stāvokļa strukturālajam deficītam „apm. 1% no IKP apmērā”, ko tā neplāno sasniegt programmas darbības laikā. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir stingrāks nekā minimālais kritērijs (kas noteikts, pamatojoties uz deficītu 1 ½ % no IKP apmērā), tā sasniegšanai vajadzētu paredzēt drošības rezervi pret pārmērīga deficīta rašanos. Programmas vidējā termiņa mērķis ir noteikts pienācīgā līmenī, jo tas atbilstīgi atspoguļo parāda attiecību un iespējamo vidējo reālo un faktisko ražošanas apjoma pieaugumu ilgākā laika posmā.

22. Šīs programmas budžeta prognožu riski kopumā šķiet līdzsvaroti. No vienas puses, piesardzīgas budžeta plānošanas rezultātu izklāsts norāda, ka rezultāti varētu būt labāki nekā plānots (kā tas bija 2004. gadā un Komisijas dienesti sagaida situācijas atkārtošanos 2005. gadā). Budžetu pamatā liktās pieauguma prognozes parasti ir bijušas reālas un pieņēmumi par nodokļu elastīgumu piesardzīgi. Turklāt budžetā plānotie izdevumi ne vienmēr tika veikti pilnībā, galvenokārt tādēļ, ka pastāvēja iespēja pārnest neiztērētos līdzekļus no iepriekšējiem budžeta gadiem. No otras puses, programma atsaucas uz vairākiem (ieteiktiem) pasākumiem sociālo izdevumu jomā, kas šajā sadaļā drīzāk palielinātu nekā samazinātu izdevumus, kā tas paredzēts programmā. Turklāt 2004. gadā tika uzkrāti pārnestie izdevumi, kas pārsniedz 1 % no IKP, un Komisijas dienesti sagaida to palielināšanos 2005. gadā. Ja šīs ievērojamās pārnestās summas tiks iztērētas papildus visiem budžetā plānotajiem izdevumiem – no kuriem jo īpaši 2006. gadā nevar atteikties, jo tas ir vēlēšanu gads – budžeta izpildes rezultāti varētu būt sliktāki nekā plānots jo īpaši 2006. gadā. Turklāt pieauguma prognozes pēdējam programmas gadam šķiet labvēlīgas.

23. Ņemot vērā riska novērtējumu, programmā budžeta stāvoklis šķiet atbilstošs tam, lai, kā to iesaka Padome, koriģētu pārmērīgo deficītu līdz 2008. gadam, kas ir pēdējais programmas gads. Tomēr paredzētās strukturālās korekcijas varētu pastiprināt, jo īpaši ņemot vērā daudz labāka rezultāta iespēju 2005. gadā un pieauguma prognožu augšupvērstu pārskatīšanu.

24. Tiek lēsts, ka parāda līmenis būs sasniedzis 37,4% no IKP 2005. gadā, kas ir krietni zem 60% no IKP Līguma atsauces vērtības. Programma prognozē, ka parāda koeficients programmas darbības laikā pieaugs par ½ procentu punktiem.

25. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību, Čehija šķiet pakļauta augstam riskam to budžetā plānoto izdevumu dēļ, kas saistīti ar iedzīvotāju novecošanu. Lai gan no ES perspektīvas šobrīd parāda attiecība ir samērā zema, augstais deficīts veicina parāda daļas pieaugumu ilgtermiņa prognozēs līdz 2050. gadam, kas palielina parāda ilgtspējības risku. Tajā pašā laikā, ņemot vērā paredzēto ievērojamo pensiju izmaksu pieaugumu laika posmā, uz kuru attiecas prognozes, sagaidāms, ka valsts finansēm tiks uzlikts būtisks slogs. Valsts finanšu plānotās konsolidācijas stingra īstenošana vidējā termiņā un budžeta stāvokļa turpmāka nostiprināšana kopā ar papildus strukturālām reformām, lai samazinātu to izmaksu pieaugumu, kas saistītas ar sabiedrības novecošanu, jo īpaši izdevumi pensijām un veselības aprūpei, šķiet īpaši nozīmīgas valsts finanšu ilgtspējības apdraudējuma samazināšanai[5].

26. Plānotie pasākumi valsts finanšu jomā kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas vadlīnijām, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam. Jo īpaši programma paredz koriģēt pārmērīgo deficītu, ievērojot Padomes ieteikumus. Tajā arī minēti pasākumi līdzekļu piešķiršanai, lai tie būtu vērsti uz izaugsmes un nodarbinātības veicināšanu, jo īpaši samazinot valsts sektora nozīmi ekonomikā un pārorientējot nodokļu slogu no tiešajiem nodokļiem uz netiešajiem. Tomēr, lai arī valdība apzinās ilgtermiņa ilgtspējības problēmu, programmā nav minēti konkrēti soļi tās risināšanai.

27. Čehijas Valsts reformu programma, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, nosaka ilgtspējību kā galveno problēmu, kas ietekmē valsts finanses. To nedaudzo konkrēto reformas pasākumu, kas noteikti Valsts reformu programmā, ietekme uz budžetu ir atspoguļota konverģences programmas budžeta prognozēs. Konverģences programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst Valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Jo īpaši konverģences programmā ir uzsvērti pasākumi, kas atbalsta nodarbinātību un izaugsmi, izmainot ieņēmumu un izdevumu struktūru (jo īpaši pārorientējot nodokļu slogu no tiešajiem nodokļiem uz netiešajiem un samazinot valdības patēriņu un pārskaitījumus) un padarot valsts ieguldījumus par izdevumu prioritāti, taču tā nesniedz konkrētus reformu soļus ilgtermiņa ilgtspējības nodrošināšanai. Programma arī paredz vidējā termiņa izdevumu maksimālo robežu nostiprināšanu, īstenojot saistošus principus valsts budžeta pozīcijām un valsts līdzekļiem un iesaistot pašvaldības budžeta plānošanas procesā.

Ņemot vērā iepriekšminēto novērtējumu un Padomes ieteikumus saskaņā ar 104. panta 7. punktu, Padome uzskata, ka Čehijai ir:

(i) jāpastiprina budžeta strukturālās pielāgošanas centieni, ņemot vērā to, ka tas tikai nedaudz atpaliek no atsauces vērtības, kas jāsasniedz 2008. gadā (kas ir gala termiņš pārmērīgā deficīta korekcijai), un pilnībā jāizmanto tās priekšrocības, ko sniegtu pieauguma prognožu augšupvērsta pārskatīšana, salīdzinot ar Padomes ieteikumos minētajām;

(ii) jāuzlabo budžeta plānošanas kvalitāte, jo īpaši analizējot cēloņus ievērojamu izdevumu summu pārnešanai, un jānostiprina vidējā termiņa izdevumu maksimālās robežas;

(iii) jāuzlabo valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība, jo īpaši paātrinot pensiju reformu un veicot reformu veselības aprūpes sistēmā.

Nozīmīgāko makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums

2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. |

Faktiskais IKP (% izmaiņas) | KP 2005. g. nov. | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,2 | 4,3 |

KOM 2005. g. nov. | 4,4 | 4,8 | 4,4 | 4,3 | n.p. |

KP 2004. g. dec. | 3,8 | 3,6 | 3,7 | 3,8 | n.p. |

SPCI inflācija (%) | KP 2005. g. nov. | 2,6 | 1,5 | 2,2 | 2,0 | 2,1 |

KOM 2005. g. nov. | 2,6 | 1,7 | 2,9 | 2,6 | n.p. |

KP 2004. g. dec. | 2,7 | 3,2 | 2,6 | 2,2 | n.p. |

Reālā un faktiskā ražošanas apjoma starpība (% no iespējamā IKP) | KP 2005. g. nov.¹ | -1,9 | -0,8 | -0,1 | 0,3 | 0,8 |

KOM 2005. g. nov.5 | -1,4 | -0,2 | 0,6 | 1,2 | n.p. |

KP 2004. g. dec.¹ | -1,3 | -0,9 | -0,4 | 0,3 | n.p. |

Valsts bilance (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | -3,0 | -4,8 | -3,8 | -3,3 | -2,7 |

KOM 2005. g. nov. | -3,0 | -3,2 | -3,7 | -3,3 | n.p. |

KP 2004. g. dec. | -5,2 | -4,7 | -3,8 | -3,3 | n.p. |

Primārā bilance (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | -1,8 | -3,5 | -2,5 | -2,0 | -1,2 |

KOM 2005. g. nov. | -1,8 | -1,9 | -2,3 | -1,9 | n.p. |

KP 2004. g. dec. | -4,0 | -3,4 | -2,4 | -1,7 | n.p. |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | KP 2005. g. nov.¹ | -2,4 | -4,5 | -3,8 | -3,4 | -3,0 |

KOM 2005. g. nov. | -2,5 | -3,1 | -3,9 | -3,8 | n.p. |

KP 2004. g. dec.¹ | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |

Strukturālā bilance² (% no IKP) | KP 2005. g. nov.³ | -1,9 | -3,4 | -3,8 | -3,4 | -3,0 |

KOM 2005. g. nov.4 | -2,0 | -2,0 | -3,9 | -3,8 | n.a. |

KP 2004. g. dec. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |

Valsts bruto parāds (% no IKP) | KP 2005. g. nov. | 36,8 | 37,4 | 37,1 | 37,9 | 37,8 |

KOM 2005. g. nov. | 36,8 | 36,2 | 36,6 | 36,9 | n.p. |

KP 2004. g. dec. | 38,6 | 38,3 | 39,2 | 40,0 | n.p. |

Piezīmes: ¹ Komisijas dienestu aprēķini, ņemot vērā programmas informāciju. ² Cikliski koriģēta bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. ³ Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas iegūti no budžeta paziņojuma (0,5 % 2004. gadā) un no programmas (1,1 % 2005. gadā); abi palielina deficītu. 4 Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi, kas iegūti no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm (0,5 % no IKP 2004. gadā, 1,1 % 2005. gadā; abi palielina deficītu). 5 Pamatojoties uz paredzēto izaugsmes potenciālu 3,5 %, 3,5 %, 3,6 % un 3,7 % apmērā attiecīgi laika posmam no 2004. līdz 2007. gadam. Avots: Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu ekonomikas prognozes, 2005 gada rudens (KOM) Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1.lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi dokumenti, kas ir minēti šajā tekstā, ir atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par „ Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas specifikācijas un konverģences programmu satura un formāta pamatnostādnes”, ko ECOFIN Padome ir pieņēmusi 2005. gada 11. oktobrī.

[3] Sīka informācija par ilgtermiņa ilgtspējību atrodama Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā, kas tiks publicēts tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[4] OV L 209, 2.8.1997., 1.lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] Sīka informācija par ilgtermiņa ilgtspējību atrodama Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā, kas tiks publicēts tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm