PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Integrētākas ekonomiskās un monetārās savienības vienmērīgai darbībai ir svarīga piemērota valstu politika. Tā kā daudzas ļoti svarīgas politikas jomas paliek galvenokārt dalībvalstu kompetencē, valstu veikto reformu koordinācija un secība ir būtiska, lai pēc iespējas palielinātu šo reformu efektivitāti ne tikai konkrētās valsts, bet arī ES līmenī. Daudzgadu finanšu shēmā laikposmam pēc 2020. gada Komisija plāno ierosināt jaunu reformu īstenošanas instrumentu dalībvalstīm, kuras apņemas veikt ES līmenī apspriestas un tā sauktajās “reformu saistībās” pieņemtas reformas. Tam būtu sava budžeta dotācija, kas ir atsevišķa no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un pastāv papildus tiem, kā arī savs noteikumu un nosacījumu kopums. Eiropas pusgadam būtu arī turpmāk jāpaliek galvenajam mehānismam attiecībā uz soļiem ceļā uz lielāku šo politikas jomu konverģenci un efektīvāku koordināciju. Šis jaunais instruments būtu jāizveido ar mērķi atbalstīt dalībvalstis, tām īstenojot Eiropas pusgada procesā identificētas strukturālās reformas, un būtu jānodrošina dalībvalstu atbildība par šīm reformām. Šis jaunais reformu īstenošanas instruments atbalstītu plašu reformu loku. Uzsvars būtu liekams uz tām reformām, kas var visvairāk sekmēt valstu tautsaimniecību noturību un nodrošināt plašāku pozitīvu ietekmi uz citām dalībvalstīm. Tas ietver reformas produktu un darba tirgos, nodokļu reformas, kapitāla tirgu attīstību, reformas ar mērķi uzlabot darījumdarbības vidi, kā arī ieguldījumus cilvēkkapitālā un valsts pārvaldes reformas. Komisija plāno pārbaudīt šā reformu īstenošanas instrumenta galvenos elementus izmēģinājuma posmā no 2018. līdz 2020. gadam, sniedzot dalībvalstīm iespēju izmantot visu vai daļu no izpildes rezerves pašreizējos Eiropas strukturālajos un investīciju (ESI) fondos, lai atbalstītu reformas nevis konkrētus projektus. Šajā nolūkā Komisija ierosina attiecīgi grozīt Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (Kopīgo noteikumu regulu). Jāatgādina, ka saikne starp Eiropas pusgada prioritātēm un Savienības budžetu 2014. līdz 2020. gada plānošanas periodā jau pastāv, jo īpaši, ieviešot ex-ante un makroekonomiskus nosacījumus attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem. Saskaņā ar šodienas priekšlikumu šī saikne tiek vēl vairāk nostiprināta, ļaujot dalībvalstīm izmantot visu vai daļu no izpildes rezerves, kas izveidota ar Kopīgo noteikumu regulas 20.–22. pantu, lai ar kohēzijas politikas palīdzību atbalstītu strukturālās reformas. Reformas, kurām sniedzams atbalsts, tiktu noteiktas daudzgadu reformu saistību paketēs, kas tiek iesniegtas un uzraudzītas ar valsts reformu programmu starpniecību. Reformu saistības noteiktu pašas dalībvalstis, ietverot reformu pasākumu kopumu ar skaidri noteiktiem starpposma mērķiem un galamērķiem.

Pēc tam Komisija ar īstenošanas aktu pieņemtu lēmumu, kurā izklāstītas šīs reformu saistības un to atbalstam no izpildes rezerves piešķirtā summa. Šī summa būtu samērīga ar reformu raksturu un nozīmi. Uzraudzība un ziņošana par dažādo starpposma mērķu īstenošanu būtu daļa no Eiropas pusgada procesa. Informācijas avots par paveikto būtu valstu reformu programmas, un tajās būtu jāsniedz informācija par reformu pabeigšanai spertajiem soļiem.

Ikgadējos ziņojumos par valstīm, kurus Eiropas pusgada procesā izstrādā Komisijas dienesti, tiktu sniegts atjaunināts novērtējums par reformu gaitu, un pamatojoties uz to Komisija lemtu par atbalsta piešķiršanu saskaņā ar šo instrumentu. Atbalsts tiktu pilnībā izmaksāts tad, kad dalībvalsts būtu pilnā apjomā īstenojusi reformu saistības.

•Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Priekšlikums ir saskaņā ar vispārējo tiesisko regulējumu, kas noteikts Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, un tas attiecas tikai uz mērķorientētu grozījumu Kopīgo noteikumu regulā.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Priekšlikums attiecas tikai uz mērķorientētu grozījumu Kopīgo noteikumu regulā un ir saskaņā ar citām Savienības politikas jomām. Jaunais strukturālais atbalsta instruments papildinātu brīvprātīgo tehnisko atbalstu, ko nodrošina Strukturālo reformu atbalsta programma (SRAP). Reformu saistības varētu ietvert arī jomas, kurās tehniskais atbalsts no SRAP tiktu pieprasīts Komisijai. Šāda tehniskā atbalsta pieprasīšana paliktu brīvprātīga.

2. JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

Juridiskais pamats