EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.11.2020 COM(2020) 773 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI attiecībā uz datiem par 2020. gada Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu un pensiju, kā arī korekcijas koeficientu, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām, pārskatīšanas ietekmi uz budžetu







1.ZIŅOJUMA MĒRĶIS Šā ziņojuma mērķis ir izpildīt Civildienesta noteikumu un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības (Civildienesta noteikumi) 65. panta 1. punktā paredzēto Komisijas pienākumu sniegt datus par Savienības ierēdņu atalgojuma un pensiju ietekmi uz budžetu, ņemot vērā 2020. gadā veikto ierēdņu un pārējo ES darbinieku atalgojuma un pensiju, kā arī korekcijas koeficientu, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām, pārskatīšanu. Ievērojot Civildienesta noteikumu XI pielikumu, ierēdņu un pārējo ES darbinieku atalgojuma un pensiju pārskatīšanu 2020. gadā veic līdz gada beigām. Ziņojumu sagatavo, pamatojoties uz ES Statistikas biroja sagatavotajiem statistikas datiem, vienojoties ar dalībvalstu valsts statistikas institūtiem; statistikas dati atspoguļo situāciju katrā dalībvalstī 2020. gada 1. jūlijā. 2.PAMATINFORMĀCIJA Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1023/2013 tika grozīts algu pārskatīšanas mehānisms, kas pazīstams kā “metode”, lai varētu veikt visu algu, pensiju un pabalstu automātisku pārskatīšanu. Šajā nolūkā Civildienesta noteikumos noteiktās attiecīgās summas un korekcijas koeficienti būtu jāuzskata par atsauces summām un koeficientiem, kas tiek regulāri un automātiski pārskatīti. Komisija šīs pārskatītās summas un korekcijas koeficientus divu nedēļu laikā pēc pārskatīšanas informācijas nolūkā publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 65. panta 4. punktu Beļģijā un Luksemburgā strādājošo ES darbinieku algas un pensijas 2013. un 2014. gadā netiek pārskatītas, proti, 2013. un 2014. gadā Beļģijā un Luksemburgā strādājošo ES darbinieku algas netika pārskatītas. Šis noteikums papildināja ierobežoto algu un pensiju korekciju 2011. un 2012. gadā — attiecīgi 0 % un 0,8 %, ko noteica vispārējā pieeja strīdu atrisināšanai par 2011. un 2012. gada atalgojuma un pensiju korekcijām. Laikā no 2004. līdz 2020. gadam būtiski samazinājās ES darbinieku faktiskā pirktspēja, pārsniedzot kritumu, ar kuru saskārās dalībvalstu valdību civildienesta ierēdņi. ES darbinieku pirktspēja šajā periodā samazinājās par aptuveni 10,1 %, un tas notika kopējās ietekmes rezultātā, ko radīja Civildienesta noteikumu 2004. un 2013. gada reformas un algu korekcijas samazināšana. Tajā pašā periodā dalībvalstu valdību civildienesta ierēdņu pirktspēja palielinājās par 1,1 %. Kopējā ietekme, ko radīja algu korekcijas metodes nepiemērošana 2011. un 2012. gadā un algu un pensiju iesaldēšana 2013. un 2014. gadā, bija aptuveni 3 miljardu euro ietaupījums salīdzinājumā ar Daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam un aptuveni 500 miljonu euro ietaupījums gadā ilgtermiņā. Kopumā Civildienesta noteikumu pēdējās pārskatīšanas rezultātā tika gūts administratīvo izdevumu ietaupījums aptuveni 4,3 miljardu euro apmērā salīdzinājumā ar DFS. Turklāt īpaši pasākumi, kam nav tiešas ietekmes uz budžetu, piemēram, darba laika pagarināšana un ikgadējā atvaļinājuma samazināšana, nekompensējot to algā, iestādēm rada ietaupījumu aptuveni 1,5 miljardu euro apmērā. 3.ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju, kā arī korekcijas koeficientu, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām, pārskatīšanas juridiskie aspekti 3.1.ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju pārskatīšana (Civildienesta noteikumu 65. panta 1. punkta otrā daļa) Civildienesta noteikumu 65. panta 1. punkta otrajā daļā paredzēts, ka dažas noteikumos minētās summas, pēc kurām nosaka pamatalgu, dažādus pabalstus un koeficientus, pārskata katru gadu saskaņā ar XI pielikumu. Komisija pārskatītās summas divu nedēļu laikā pēc pārskatīšanas informācijas nolūkā publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā. Turklāt Civildienesta noteikumu 65. panta 3. punktā noteikts, ka šīs summas (summas, kas minētas 65. panta 1. punkta otrajā daļā) uzskata par summām, kuru faktiskā vērtība noteiktā laikā var tikt pārskatīta bez nepieciešamības pieņemt citu tiesību aktu. Civildienesta noteikumu 65.a pantā paredzēts, ka 64. un 65. panta īstenošanas noteikumi ir noteikti XI pielikumā. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. pantu to 65. pantā minētā atalgojuma un pensiju pārskatīšana tieši izriet no izmaiņām dalībvalstu civildienesta ierēdņu algu pirktspējā (specifisks rādītājs) un dzīves dārdzības izmaiņām Beļģijā un Luksemburgā (apvienotais indekss). Ar specifisko rādītāju mēra dalībvalstu centrālajā pārvaldē strādājošo valsts civildienesta ierēdņu neto atalgojuma izmaiņas, neskaitot inflāciju. Eurostat aprēķina šo rādītāju, pamatojoties uz informāciju, ko sniegušas XI pielikuma 1. panta 4. punktā minētās vienpadsmit dalībvalstis. Ar apvienoto indeksu mēra Eiropas Savienības ierēdņu dzīves dārdzības izmaiņas Beļģijā un Luksemburgā atbilstoši šajās divās dalībvalstīs strādājošo darbinieku sadalījumam. Eurostat šo indeksu aprēķina, pamatojoties uz Beļģijas un Luksemburgas iestāžu sniegto informāciju par cenām un ES iestāžu iekšējās datubāzēs iekļauto informāciju par darbinieku skaitu. Turklāt Civildienesta noteikumu XI pielikuma 10. pantā ir paredzēta starpniecības klauzula, proti, specifiskā rādītāja vērtībai ir noteikta augstākā robeža + 2 % un zemākā robeža – 2 %. Ja specifiskā rādītāja vērtība pārsniedz šo robežu, tad tās vietā ikgadējās pārskatīšanas noteikšanā izmanto attiecīgo robežvērtību. Robežvērtību šādā gadījumā piemēro no 1. jūlija, bet ikgadējā pārskatīšanā iegūto atlikušo vērtību piemēro no nākamā gada 1. aprīļa. Civildienesta noteikumu XI pielikuma 11. pantā ir noteikta izņēmuma klauzula, ko piemēro tad, ja Komisija prognozē Savienības reālā iekšzemes kopprodukta (IKP) kritumu. Izņēmuma klauzulu piemēro tad, ja specifiskā rādītāja vērtība ir pozitīva, bet kārtējā gadā Savienības IKP krītas. Šajā gadījumā ikgadējās pārskatīšanas aprēķinā izmanto tikai daļu no specifiskā rādītāja, un atlikušo vērtību piemēro no vēlāka datuma nākamajā gadā vai tad, kad Savienības IKP kumulatīvais pieaugums, mērot no gada, kurā tika piemērota izņēmuma klauzula, kļūst pozitīvs. 3.2.To korekcijas koeficientu pārskatīšana, kurus piemēro ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām Eiropas Savienībā (Civildienesta noteikumu 64. panta otrā daļa)

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu 64. pantu ierēdņa atalgojumu, kas izteikts euro, izvērtē pēc likmes, kas atkarībā no dzīves apstākļiem dažādās dienesta vietās ir lielāka par, mazāka par vai vienāda ar 100 %. Beļģijā un Luksemburgā nepiemēro nekādu korekcijas koeficientu, ņemot vērā to, ka šīs darba vietas izmanto kā atsauces vietas koeficientu aprēķināšanai un tās ir galvenās un sākotnējās atrašanās vietas lielākajai daļai iestāžu. Turklāt korekcijas koeficientus nosaka vai atceļ, kā arī katru gadu pārskata saskaņā ar XI pielikumu. Attiecībā uz pārskatīšanu visas vērtības uzskata par atsauces vērtībām. Komisija pārskatītās vērtības divu nedēļu laikā pēc pārskatīšanas informācijas nolūkā publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. pantu korekcijas koeficientus, ko piemēro atalgojumam un pensijām, nosaka, pamatojoties uz attiecību starp minētā pielikuma 1. pantā minēto atbilstošo ekonomisko paritāti un Civildienesta noteikumu 63. pantā attiecīgajām valstīm noteiktajiem valūtu maiņas kursiem. Atalgojuma ekonomiskā paritāte nosaka pirktspējas ekvivalenci attiecībā atalgojumu, ko maksā Briselē, kas ir atsauces pilsēta, salīdzinājumā ar atalgojumu, ko maksā citās dienesta vietās. Eurostat aprēķina minēto ekonomisko paritāti, vienojoties ar dalībvalstu valsts statistikas iestādēm. Pensiju ekonomiskā paritāte nosaka pirktspējas ekvivalenci attiecībā uz pensijām, ko maksā Beļģijā kā atsauces valstī, salīdzinājumā ar pensijām, ko maksā citās dzīvesvietas valstīs. Eurostat aprēķina minēto ekonomisko paritāti, vienojoties ar valstu statistikas iestādēm. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. pantu korekcijas koeficientus piemēro tikai tai pensijas daļai, kas atbilst līdz 2004. gada 1. maijam iegūtajām pensijas tiesībām. Minimālais pensijām piemērojamais korekcijas koeficients ir 100. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. panta 3. punktu noteiktiem ierēdņu un pārējo darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem piemēro īpašus koeficientus. 3.3.To korekcijas koeficientu pārskatīšana, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu ES ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam (Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta 1. punkts) Civildienesta noteikumu X pielikuma 11., 12. un 13. pantā paredzēti noteikumi attiecībā uz to ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumu, kuri strādā trešās valstīs. Eiropas Savienībā atalgojumu izmaksā euro, un uz to attiecas korekcijas koeficients, kas ir piemērojams Beļģijā strādājošo ierēdņu atalgojumam, bet pēc ierēdņa pieprasījuma visu vai daļu atalgojuma var izmaksāt dienesta vietas valsts valūtā. Šādā gadījumā uz to attiecas korekcijas koeficients, kas ir spēkā dienesta vietas valstī, un to konvertē pēc atbilstošā valūtas maiņas kursa. Lai, ciktāl tas iespējams, Savienības ierēdņiem, pagaidu darbiniekiem un līgumdarbiniekiem nodrošinātu līdzvērtīgu pirktspēju neatkarīgi no dienesta vietas, korekcijas koeficientu reizi gadā pārskata saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikumu. Attiecībā uz pārskatīšanu visas vērtības uzskata par atsauces vērtībām. Komisija pārskatītās vērtības divu nedēļu laikā pēc pārskatīšanas informācijas nolūkā publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā. Eurostat aprēķina ekonomisko paritāti, lai nodrošinātu pirktspējas ekvivalenci attiecībā uz atalgojumu, ko maksā Briselē, salīdzinājumā ar atalgojumu, ko maksā citās dienesta vietās. Korekcijas koeficientu iegūst, dalot ekonomiskās paritātes vērtību ar valūtas maiņas kursu. Piemērojamo maiņas kursu nosaka saskaņā ar ES vispārējā budžeta īstenošanas noteikumiem, un tas atbilst maiņas kursam korekcijas koeficientu piemērošanas dienā. 3.4.ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju starpposma pārskatīšana Eiropas Savienībā (Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punkts) Noteikumu 65. panta 2. punktā paredzēts, ka būtisku dzīves dārdzības izmaiņu gadījumā 65. panta 1. punktā minētās summas un 64. pantā minētos korekcijas koeficientus pārskata saskaņā ar XI pielikumu. Komisija pārskatītās summas un korekcijas koeficientus divu nedēļu laikā pēc pārskatīšanas informācijas nolūkā publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 4. panta 1. punktu atalgojuma un pensiju starpposma pārskatīšanu, kas stājas spēkā 1. janvārī, veic tad, ja no jūnija līdz decembrim ir būtiski mainījusies dzīves dārdzība (ņemot vērā jutīguma robežu, kas definēta XI pielikuma 6. pantā), un pienācīgi ņemot vērā pirktspējas izmaiņu prognozi attiecīgā gada pārskata periodā. Šādu starpposma pārskatīšanu ņem vērā, veicot ikgadējo algas pārskatīšanu. Turklāt saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 6. pantu, ja Briselē un Luksemburgā jutīguma robeža ir sasniegta vai pārsniegta, starpposma pārskatīšanu veic attiecībā uz visām vietām (ieskaitot Briseli un Luksemburgu). Ja minētā jutīguma robeža Briselē un Luksemburgā nav sasniegta, starpposma pārskatīšanu veic tikai attiecībā uz tām vietām, kurās jutīguma robeža ir sasniegta vai pārsniegta. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 7. pantu starpposma pārskatīšanas izmaiņas lielums ir apvienotais indekss, kas vajadzības gadījumā reizināts ar pusi no prognozētā specifiskā rādītāja, ja tas ir negatīvs. Korekcijas koeficienti ir attiecība starp attiecīgo ekonomisko paritāti un Civildienesta noteikumu 63. pantā noteikto valūtas maiņas kursu, ko, ja jutīguma robeža Beļģijā un Luksemburgā nav sasniegta, reizina ar pārskatīšanas izmaiņas lielumu. 3.5.Starpposma pasākumi to korekcijas koeficientu pārskatīšanai, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu ES ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam (Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta 2. punkts) Ja pēc trešās valstīs strādājošu ES ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojuma ikgadējās pārskatīšanas atbilstoši Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta 1. punktam (sk. iepriekš 3.3. punktu) par konkrētu valsti tomēr atklājas, ka kopš iepriekšējās pārskatīšanas dzīves dārdzības izmaiņas, ko mēra ar korekcijas koeficienta un atbilstošā valūtas maiņas kursa palīdzību, pārsniedz 5 %, tiek veikta korekcijas koeficienta starpposma pārskatīšana saskaņā ar Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta 1. punktā noteikto procedūru. Eurostat aprēķina ekonomisko paritāti, lai nodrošinātu pirktspējas ekvivalenci attiecībā uz atalgojumu, ko maksā Briselē, salīdzinājumā ar atalgojumu, ko maksā citās dienesta vietās. Korekcijas koeficientu iegūst, dalot ekonomiskās paritātes vērtību ar valūtas maiņas kursu. Piemērojamo maiņas kursu nosaka saskaņā ar ES vispārējā budžeta īstenošanas noteikumiem, un tas atbilst maiņas kursam korekcijas koeficientu piemērošanas dienā. 4.ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju, kā arī korekcijas koeficientu, kuri piemērojamie šim atalgojumam un pensijām, pārskatīšana 2020. gadā

Komisija ņem vērā ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju dažādās pārskatīšanas, kas saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikumu veiktas divpadsmit mēnešu pārskata periodā līdz 2020. gada 1. jūlijam un tiek īstenotas līdz 2020. gada beigām. Šīs pārskatīšanas, kas minētas turpmāk 4. punktā, ir pamatotas ar ES Statistikas biroja sagatavotajiem statistikas datiem, vienojoties ar dalībvalstu valsts statistikas institūtiem; statistikas dati atspoguļo situāciju katrā dalībvalstī 2020. gada 1. jūlijā. 4.1.ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju pārskatīšana 2020. gadā (Civildienesta noteikumu 65. panta 1. punkta otrā daļa) Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 1. pantu Eurostat ir sagatavojis ziņojumu par dzīves dārdzības izmaiņām Beļģijā un Luksemburgā, izmaiņām valsts civildienesta ierēdņu atalgojuma pirktspējā un ekonomisko paritāti, no kura izriet dažādie korekcijas koeficienti. Valstu civildienesta ierēdņu atalgojuma pirktspējas vidējās izmaiņas, ko mēra ar specifisko rādītāju, pārskata periodā ir + 2,5 %. Dzīves dārdzības izmaiņas, ko mēra ar apvienoto indeksu, kuru aprēķina Eurostat, Beļģijā un Luksemburgā pārskata periodā ir 0,7 %. Specifiskais rādītājs Kopējais specifiskais rādītājs (2,5 %) pārsniedz slieksni, no kura piemēro starpniecības klauzulu (augstākā robeža + 2 %), kas tāpēc būtu piemērojama. Tomēr, tā kā specifiskais rādītājs ir pozitīvs un Savienības IKP attīstības prognoze reālā izteiksmē ir negatīva (– 7,4 %), piemēro Civildienesta noteikumu XI pielikuma 11. pantā paredzēto izņēmuma klauzulu. Tā kā Savienības IKP kritums pārsniedz 3 %, atalgojuma un pensiju pārskatīšanas izmaiņas lieluma aprēķinā specifiskais rādītājs netiks izmantots. Tādējādi saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 11. panta 4. punktu kopējais specifiskais rādītājs 2020. gadam (2,5 %) būs pamats turpmākās pārskatīšanas aprēķinam, tiklīdz Savienības IKP kumulatīvais pieaugums kļūs pozitīvs. Tādējādi atalgojuma un pensiju pārskatīšanas koeficients Beļģijā un Luksemburgā ir 0,7 %. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 3. panta 5. punktu Beļģijai un Luksemburgai korekcijas koeficientu nepiemēro. Tāpēc Komisija līdz 2020. gada beigām publicēs Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā Civildienesta noteikumu 65. panta 1. punkta otrajā daļā minētās pārskatītās summas, kuras no 2020. gada 1. jūlija piemērojamas Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām, kā norādīts šā ziņojuma I pielikumā. 4.2.To korekcijas koeficientu pārskatīšana 2020. gadā, kurus piemēro ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām Eiropas Savienībā (Civildienesta noteikumu 64. panta otrā daļa) Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 1. pantu Eurostat ir sagatavojis ziņojumu par dzīves dārdzības izmaiņām Beļģijā un Luksemburgā, izmaiņām valsts civildienesta ierēdņu atalgojuma pirktspējā un ekonomisko paritāti, no kura izriet dažādie korekcijas koeficienti. Ārpus Beļģijas un Luksemburgas pārskatītās atalgojuma un pensiju summas iegūst, Beļģijas un Luksemburgas korekciju reizinot ar korekcijas koeficienta un valūtas maiņas kursa izmaiņām. Korekcijas koeficientus, kuri piemērojami atalgojumam, pensijām un tai atalgojuma daļai, kas tiek pārskaitīta, Eurostat ir aprēķinājis šādi. 4.1.1.Korekcijas koeficienti, kurus piemēro darbiniekiem ārpus Beļģijas un Luksemburgas Vienojoties ar valstu statistikas iestādēm, Eurostat ir aprēķinājis ekonomisko paritāti, kas nosaka pirktspējas ekvivalenci 2020. gada 1. jūlijā attiecībā uz atalgojumu, ko maksā Briselē, salīdzinājumā ar atalgojumu, ko maksā citās dienesta vietās. Korekcijas koeficientus, kuri piemērojami dalībvalstīs, izņemot Beļģiju un Luksemburgu, nodarbinātiem ierēdņiem un pārējiem darbiniekiem, nosaka, ņemot vērā attiecību starp minēto ekonomisko paritāti un valūtu maiņas kursiem, kas ir spēkā 2020. gada 1. jūlijā. Tāpēc Komisija līdz 2020. gada beigām publicēs Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā korekcijas koeficientus, kuri no 2020. gada 1. jūlija piemērojami Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām, kā norādīts šā ziņojuma I pielikumā. 4.1.2.Korekcijas koeficienti, kurus piemēro pensijām ārpus Beļģijas un Luksemburgas, un korekcijas koeficienti, kurus piemēro pārskaitījumiem Vienojoties ar valstu statistikas iestādēm, Eurostat ir aprēķinājis ekonomisko paritāti, kas nosaka pirktspējas ekvivalenci attiecībā uz pensijām, ko maksā Beļģijā, salīdzinājumā ar pensijām, ko maksā citās dzīvesvietas valstīs 2020. gada 1. jūlijā. Korekcijas koeficientus, kas aprēķināti attiecībā uz to personu pensijām, kuras dzīvo dažādās valstīs ārpus Beļģijas un Luksemburgas, nosaka, ņemot vērā attiecību starp minēto ekonomisko paritāti un valūtu maiņas kursiem, kas ir spēkā 2020. gada 1. jūlijā. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 20. pantu korekcijas koeficientus piemēro tikai tai pensijas daļai, kas atbilst līdz 2004. gada 1. maijam iegūtajām pensijas tiesībām.

Saskaņā ar Civildienesta noteikumu VII pielikuma 17. pantu šos koeficientus tieši piemēro ierēdņu un pārējo darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem. Tāpēc Komisija līdz 2020. gada beigām publicēs Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā korekcijas koeficientus, kuri no 2020. gada 1. jūlija piemērojami Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensijām ārpus Beļģijas un Luksemburgas un Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku veiktajiem pārskaitījumiem, kā norādīts šā ziņojuma I pielikumā. 4.3.To korekcijas koeficientu pārskatīšana 2020. gadā, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu ES ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam (Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta 1. punkts) Komisijas rīcībā esošie statistikas dati ietver sarakstu ar 147 dienesta vietām. Taču ekonomiskās paritātes nav uzrādītas vietām, par kurām vietējās nestabilitātes vai citu iemeslu dēļ dati nav pieejami vai nav uzticami. Korekcijas koeficienti visām dienesta vietām ārpus ES tika aprēķināti 2020. gada 1. jūlijā. Gada pārskatīšanā tiek noteikti korekcijas koeficienti, kas izriet no Eurostat paziņotās paritātes 2020. gada 1. jūlijā. Tāpēc Komisija līdz 2020. gada beigām publicēs Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā korekcijas koeficientus, kuri no 2020. gada 1. jūlija piemērojami trešās valstīs strādājošu ES ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, kā norādīts šā ziņojuma II pielikumā. 4.4.Starpposma pasākumi ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju pārskatīšanai Eiropas Savienībā 2020. gadā (Civildienesta noteikumu 65. panta 2. punkts) Saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikuma 4. pantu atalgojums un pensijas jāpārskata tur, kur ir notikušas dzīves dārdzības būtiskas izmaiņas. Vienojoties ar valstu statistikas iestādēm, Eurostat ir aprēķinājis, ka dzīves dārdzības izmaiņas Beļģijā un Luksemburgā, ko mēra ar apvienoto indeksu, laikposmā no 2019. gada jūnija līdz 2019. gada decembrim bija 0,5 %. Dzīves dārdzības izmaiņas ārpus Beļģijas un Luksemburgas pārskata periodā tika mērītas, izmantojot netiešos indeksus, kurus aprēķina Eurostat. Šos indeksus aprēķina, reizinot apvienoto indeksu ar ekonomiskās paritātes izmaiņām. Jutīguma robeža būtiskām dzīves dārdzības izmaiņām ir procentu likme, kas ir 6 % divpadsmit mēnešu periodā (3 % sešu mēnešu periodā). Netiešais indekss, ko piemēro atalgojumam, pārsniedza jutīguma robežu: ·Varšavā (+ 3,4 %) Netiešais indekss, ko piemēro pensijām, nepārsniedza jutīguma robežu. Pārskatīšanas izmaiņas lielums ir apvienotais indekss, kas vajadzības gadījumā reizināts ar pusi no prognozētā specifiskā rādītāja, ja tas ir negatīvs. Prognozētais specifiskais rādītājs laikposmam no 2019. gada jūlija līdz 2020. gada jūlijam bija + 1,1 %. Tā kā tas bija pozitīvs, starpposma pārskatīšanā tas netika ņemts vērā. Tādējādi ES ierēdņu nominālā neto atalgojuma starpposma pārskatīšana ārpus Beļģijas un Luksemburgas bija + 0,0 %. Korekcijas koeficienti ir attiecība starp attiecīgo ekonomisko paritāti un valūtas maiņas kursu, ko, ja jutīguma robeža Briselē un Luksemburgā nav sasniegta, reizina ar starpposma pārskatīšanas izmaiņas lielumu. Tādējādi, ņemot vērā starpposma pārskatīšanas izmaiņas lielumu, pārskatītais korekcijas koeficients, ko piemēro Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam, no 2020. gada 1. janvāra, bija: ·Varšavā (73,6) Tāpēc Komisija 2020. gada 25. jūnijā publicēja Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā korekcijas koeficientus, kuri no 2020. gada 1. janvāra piemērojami Eiropas Savienībā strādājošo ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām un kuri norādīti šā ziņojuma IV pielikumā.

4.5.Starpposma pasākumi to korekcijas koeficientu pārskatīšanai 2020. gadā, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu ES ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam (Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta 2. punkts) 4.1.3.Laikposmā no 2019. gada augusta līdz 2020. gada janvārim Komisijas rīcībā esošie statistikas dati liecina, ka, kopš pēdējo reizi, proti, 2019. gada 1. jūlijā, tika noteikti korekcijas koeficienti, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu Eiropas Savienības ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, ko izmaksā darbavietas valsts valūtā, dzīves dārdzības izmaiņas, kuras mēra ar korekcijas koeficienta un atbilstošā valūtas maiņas kursa palīdzību, dažās trešās valstīs pārsniedz 5 %. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta otro daļu šādā gadījumā tiek veikti starpposma pasākumi korekcijas koeficienta pārskatīšanai atbilstoši Civildienesta noteikumu XI pielikumā paredzētajai procedūrai. Starpposma pārskatīšanā nosaka korekcijas koeficientus, kuri izriet no Eurostat paziņotajām paritātēm attiecīgi 2019. gada 1. augustā, 1. septembrī, 1. oktobrī, 1. novembrī un 1. decembrī un 2020. gada 1. janvārī. Turklāt, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības 2020. gada 1. februārī, Eurostat aprēķināja jaunu korekcijas koeficientu, pamatojoties uz metodiku, kas piemērojama trešām valstīm, kas jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no izstāšanās datuma. Tāpēc Komisija 2020. gada 25. jūnijā Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicēja sešas tabulas, kuras attiecas uz dažādiem mēnešiem un kurās norādītas valstis, kam piemēro pasākumus, kā arī attiecīgie korekcijas koeficienti un piemērošanas datumi, un kuras iekļautas šā ziņojuma VI pielikumā, kā arī tā publicēja jauno korekcijas koeficientu, ko piemēro Apvienotajai Karalistei un kas norādīts šā ziņojuma V pielikumā. 4.1.4.Laikposmā no 2020. gada februāra līdz 2020. gada jūnijam Komisijas rīcībā esošie statistikas dati liecina, ka, kopš pēdējo reizi tika noteikti korekcijas koeficienti, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu ES ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam, ko izmaksā darbavietas valsts valūtā, dzīves dārdzības izmaiņas, kuras mēra ar korekcijas koeficienta un atbilstošā valūtas maiņas kursa palīdzību, dažās trešās valstīs pārsniedz 5 %. Saskaņā ar Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta otro daļu šādā gadījumā tiek veikti starpposma pasākumi korekcijas koeficienta pārskatīšanai atbilstoši Civildienesta noteikumu XI pielikumā paredzētajai procedūrai. Starpposma pārskatīšanā nosaka korekcijas koeficientus, kas izriet no Eurostat paziņotajām paritātēm attiecīgi 2020. gada 1. februārī, 1. martā, 1. aprīlī, 1. maijā un 1. jūnijā. Tāpēc Komisija līdz 2020. gada beigām publicēs Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā tabulas pieciem mēnešiem, precizējot valstis, uz kurām pasākumi attiecas, un katrai norādot attiecīgos korekcijas koeficientus un piemērošanas datumus, kā norādīts šā ziņojuma III pielikumā. 5.ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju, kā arī korekcijas koeficientu, kurus piemēro šim atalgojumam un pensijām, ietekme uz budžetu Šajā iedaļā sniegts sīki izstrādāts novērtējums par 2020. gadā veiktās ES darbinieku atalgojuma un pensiju pārskatīšanas ietekmi uz budžetu. 5.1.ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojuma un pensiju pārskatīšana 2020. gadā (Civildienesta noteikumu 65. panta 1. punkta otrā daļa) Civildienesta noteikumu 65. panta 1. punkta otrajā daļā minēto summu pārskatīšana finansiāli ietekmē visas budžeta pozīcijas, kas ir saistītas ar personāla izdevumiem visās iestādēs un aģentūrās. Miljonos EUR VII izdevumu kategorija Citas izdevumu kategorijas (I–VI) 2020.

gads 2021.

gads Turpmākie gadi 2020.

gads 2021. gads

Turpmākie gadi Paredzamā ietekme uz izdevumiem + 30,8 + 61,6 + 61,6 + 6,6 + 13,2 + 13,2 Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem + 5,3 + 10,7 + 10,7 + 1,1 + 2,2 + 2,2

5.2.To korekcijas koeficientu pārskatīšana 2020. gadā, kurus piemēro ES ierēdņu un pārējo darbinieku atalgojumam un pensijām Eiropas Savienībā, (Civildienesta noteikumu 64. panta otrā daļa un XIII pielikuma 20. panta 1. punkts) To korekcijas koeficientu pārskatīšana, kurus piemēro ES darbinieku atalgojumam un pensijām dalībvalstīs, izņemot Briseli un Luksemburgu, un kuri ir spēkā no 2020. gada 1. jūlija, finansiāli ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, kas ir saistītas ar personāla izdevumiem. Miljonos EUR VII izdevumu kategorija Citas izdevumu kategorijas (I–IV) 2020.

gads 2021.

gads Turpmākie gadi 2020. gads

2021. gads

Turpmākie gadi Paredzamā ietekme uz izdevumiem + 1,5 + 3,0 + 3,0 + 7,2 + 14,4 + 14,4 5.3.To korekcijas koeficientu pārskatīšana 2020. gadā, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu ES ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam (Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta 1. punkts) To korekcijas koeficientu ikgadējā pārskatīšana, kurus piemēro trešās valstīs strādājošu ES darbinieku atalgojumam un kuri ir spēkā no 2020. gada 1. jūlija, finansiāli ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, kas iekļautas V izdevumu kategorijā un ir saistītas ar personāla izdevumiem. Miljonos EUR VII izdevumu kategorija 2020.

gads 2021.

gads Turpmākie gadi Paredzamā ietekme uz izdevumiem – 0,1 – 0,2 – 0,2 5.4.Starpposma pasākumi to korekcijas koeficientu pārskatīšanai 2020. gadā, kuri piemērojami trešās valstīs strādājošu ES ierēdņu, pagaidu darbinieku un līgumdarbinieku atalgojumam(Civildienesta noteikumu X pielikuma 13. panta 2. punkts) 5.1.1.Laikposmā no 2019. gada augusta līdz 2020. gada janvārim Daži starpposma pasākumi to korekcijas koeficientu pārskatīšanai, kurus piemēro trešās valstīs strādājošu ES darbinieku atalgojumam un kuri stājas spēkā 2019. gada 1. augustā, 2019. gada 1. septembrī, 2019. gada 1. oktobrī, 2019. gada 1. novembrī un 2019. gada 1. decembrī un 2020. gada 1. janvārī, finansiāli ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, kas iekļautas V izdevumu kategorijā un ir saistītas ar personāla izdevumiem.