Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Jaunais ES pilsētmobilitātes satvars””

(COM(2021) 811 final)

(2022/C 323/18)

Ziņotājs: Mateusz SZYMAŃSKI

Atzinuma pieprasījums Eiropas Komisija, 21.1.2022. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pants Atbildīgā specializētā nodaļa Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 7.4.2022. Pieņemts plenārsesijā 18.5.2022. Plenārsesija Nr. 569 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 203/1/8

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas (EK) paziņojuma “Jaunais ES pilsētmobilitātes satvars” publicēšanu. Dokuments tiek publicēts savlaicīgi, ņemot vērā izaicinājumus, kas saistīti ar vajadzību rūpēties par vidi, kā arī izaicinājumus Covid-19 pandēmijas kontekstā, kura maina veidu, kā tiek uztverta mobilitāte un plašāk – dzīve un darbs pilsētā. Ir jāpanāk pareizais līdzsvars starp vides aizsardzību un pilsētu mobilitātes iekļautību. Nepieciešamība samazināt emisijas nedrīkst izraisīt mobilitātes samazināšanos un transporta nepieejamības izraisītu atstumtību.

1.2. Komiteja vērš uzmanību uz to, ka tiesības uz mobilitāti būtu jāatzīst par cilvēka pamattiesībām, kas ir iekļautas arī Eiropas sociālo tiesību pīlārā. Tādēļ tā aicina īstenot vērienīgu ES rīcību, lai padarītu pilsētas transportu iekļaujošu. Mobilitāte būtu jāuzskata par faktoru, kas var veicināt līdztiesību, tostarp galvenokārt vienlīdzīgas iespējas.

1.3. EESK aicina dažādu līmeņu publisko iestāžu pārstāvjus sadarboties, iesaistot pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus un iedzīvotājus, lai uzlabotu mobilitāti ne tikai pilsētās, bet plašākā nozīmē pilsētu funkcionālajās teritorijās (tostarp piepilsētu un lauku apvidos). Pirmām kārtām Komiteja aicina izstrādāt ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus (angl. sustainable urban mobility plan ( SUMP )), ilgtspējīgas pilsētu loģistikas plānus (angl. sustainable urban logistics plan ( SULP )) un telpiskās plānošanas plānus, kuru tvēriens sniegsies tālāk par pilsētu robežām. Tas būtu jāņem vērā, strādājot pie Eiropas transporta tīkla ( TEN-T ) pārskatīšanas, ciktāl tas attiecas uz pilsētu mezgliem. EESK uzskata, ka uz šiem mezgliem būtu jāattiecina vienas pieturas aģentūras koncepcija.

1.4. Turklāt EESK aicina plānošanas procesā izmantot līdzdalības pieeju. Komiteja uzskata, ka tikai visu pilsētas transporta nozarē ieinteresēto dalībnieku iesaistīšana var novest pie izmaiņām vēlamajā virzienā. Tāpēc pozitīvi vērtējams ir priekšlikums mainīt Pilsētmobilitātes ekspertu grupas sastāvu un atvērt to cilvēkiem ārpus valsts pārvaldes. EESK ierosina paplašināt grupas sastāvu, iekļaujot tajā dažādu sociālo grupu un aprindu, it īpaši jauniešu, pārstāvjus. Komiteja pauž arī vēlmi piedalīties šīs struktūras darbā. Vienlaikus Komiteja uzskata, ka šāda pieeja varētu veicināt SUMP un SULP popularizēšanu. EESK vēlas arī uzsvērt, ka svarīgi ir pasākumi, ar kuriem vairot pasažieru un uzņēmumu informētību par pilsētu mobilitātes un loģistikas piedāvājumiem, it īpaši optimālas automašīnu izmantošanas ziņā. Ļoti svarīga ir izglītība un plaša sadarbība starp dažādām iestādēm un organizācijām.

1.5. Ārkārtīgi svarīgi ir nodrošināt pienācīgu ilgtermiņa finansējumu ar mobilitāti saistītām darbībām. Komiteja mudina ES dalībvalstis un vietējās pašvaldības mobilizēt pašu līdzekļus; līdztekus SUMP un SULP sagatavošanai tas apliecinātu politisko gribu veikt izmaiņas izskatāmajā jomā. ES fondu ietvaros būtu jāapsver īpašu resursu piešķiršana transporta infrastruktūras attīstībai.

1.6. EESK uzsver, ka būtu jāveic pasākumi, lai nodarbinātību pilsētu mobilitātes jomā padarītu pievilcīgāku, jo īpaši sabiedriskajā transportā, kur trūkst personāla un darbinieki noveco. Ir jāizstrādā risinājumi, kas ar sociālā dialoga starpniecību ļautu uzlabot nodarbinātības apstākļus. Tas attiecas arī uz darba ņēmējiem, kas strādā, izmantojot digitālās platformas, kuras piedāvā ar mobilitāti saistītus pakalpojumus. EESK atgādina par Komisijas priekšlikumu uzlabot darba apstākļus tiešsaistes platformās. Būtu jānodrošina direktīvas efektīva īstenošana.

1.7. EESK atzīst sabiedriskā transporta īpašo nozīmi pilsētu un piepilsētu mobilitātes uzlabošanā. Šim transporta veidam vajadzētu izcelties ar augsti kvalitatīviem pakalpojumiem un pieejamību. Pašreizējā veselības situācijā drošība nav maznozīmīga. Tāpēc EESK aicina veikt vērienīgus pasākumus sabiedriskā transporta stiprināšanai. Jo vairāk tāpēc, ka sabiedriskajam transportam ir īpaša ietekme uz vienlīdzīgu iespēju palielināšanu.

1.8. Digitalizācijas attīstība rada jaunas iespējas un riskus. EESK atzīst digitālo risinājumu potenciālu un atbalsta to izstrādi. Tomēr ir jānodrošina, ka jaunu mobilitātes instrumentu parādīšanās neierobežo piekļuvi mobilitātei tiem, kuri dažādu iemeslu dēļ nevar vai nespēj tos izmantot. Tāpēc īpaši svarīgi ir uzlabot digitālās prasmes un drošību digitālajā vidē. Turklāt Komiteja aicina ievērot pārredzamības un demokrātiskas pārvaldības principus attiecībā uz datiem, kas iegūti, izmantojot digitālās lietojumprogrammas.

1.9. EESK atbalsta centienus izveidot uzticamu un salīdzināmu mobilitātes rādītāju datubāzi. Komiteja iesaka prioritārā kārtā izmantot ANO 11. ilgtspējīgas attīstības mērķī (IAM) iekļautos rādītājus. Ir jāapzinās, ka datu vākšana un apkopošana administrācijai rada ievērojamu slogu. Tādēļ Komiteja mudina šajā procesā atbalstīt dažādu līmeņu pārvaldes iestādes.

2. Ievads

2.1. Statistikas dati par mobilitāti pilsētās parāda, cik lieli ir izaicinājumi, kas saistīti ar mobilitātes paradumu un izvēles maiņu ( 1 ) . Pilsētas iedzīvotāji ir piesaistīti automašīnai. Tam ir sociālas, ekonomiskas un vidiskas sekas. Eiropas Revīzijas palāta savā ziņojumā ir uzsvērusi arī to, cik liels ir izaicinājums virzīties uz ilgtspējīgu mobilitāti, un ir arī norādījusi, ka “nav nekādas skaidras tendences ilgtspējīgāku transporta veidu virzienā” ( 2 )

2.2. Paziņojumā EK iepazīstina ar ierosinātajām darbībām, kas ļautu izlēmīgāk mainīt pilsētu mobilitātes organizēšanas principus. Kā norāda Komisija, mērķis ir pāriet no netraucētas satiksmes plūsmas pieejas uz ilgtspējīgāku personu pārvietošanos un preču apriti.

2.3. Komisija uzskata, ka tas nozīmētu kolektīvā transporta, tostarp sabiedriskā transporta, struktūras stiprināšanu, labākas iespējas aktīvai mobilitātei, bezemisiju pilsētu loģistiku, kas būtu efektīva, un pēdējā kilometra piegādi. Būtiska nozīme ir multimodalitātei, ko īsteno, pateicoties digitalizācijas sasniegumiem. Mērķis ir labāk savienot pilsētu un piepilsētu teritorijas, kā arī uzlabot efektivitāti.

2.4. Paziņojums būtu jāskata saistībā ar divējādo – enerģētikas un digitālo – pārkārtošanos. Lai sekmētu šo divējādo pārkārtošanos, transporta kontekstā ir vajadzīga pastiprināta pieeja TEN-T pilsētu mezgliem, tostarp multimodalitātes veicināšana gan pasažieru transportā, gan kravu pārvadājumos. Tas nozīmē arī to, ka ir pilnībā jāizmanto digitalizācijas piedāvātās iespējas.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1. EESK piekrīt Komisijas apsvērumiem un ieteikumiem. Pilsētām un pilsētmobilitātei ir jāattīstās un jāpielāgojas jaunajiem apstākļiem. Pilsētmobilitāte pamatoti tiek uzskatīta par plašu jēdzienu, kas aptver pilsētas dzīvi kopumā un kam būtu jānodrošina ekonomisko, sociālo un vides mērķu sasniegšana. Tas ir svarīgi, ņemot vērā grūtības, ar kurām transporta nozare saskaras Covid-19 pandēmijas dēļ. Vienlaikus EESK uzskata, ka sabiedriskais transports ir daļa no politikas, kuras mērķis ir mazināt nevienlīdzību, jo īpaši iespēju nevienlīdzību.

3.2. EESK atzīst, ka mobilitāte ir viena no pamattiesībām. Tas izriet no Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas, kurā noteikts, ka ikvienam ir tiesības brīvi pārvietoties. Svarīgi ir arī atgādināt par Eiropas sociālo tiesību pīlāru – satvaru, ar kuru saskaņā “[i]kvienam ir tiesības uz piekļuvi labas kvalitātes pamatpakalpojumiem, tostarp (..) transporta (..) pakalpojumiem (..)”. Tomēr EESK norāda, ka pašreizējā pilsētmobilitātes infrastruktūra nav vienlīdz pieejama visiem. Būtu jārūpējas, lai transports būtu pēc iespējas iekļaujošāks.

3.3. EESK atzinīgi vērtē EK lomu pilsētmobilitātes uzlabošanas procesā. Tomēr Komiteja apzinās, ka galvenais lēmumu pieņemšanas slogs gulstas uz vietējām pašvaldībām un dalībvalstīm. Tādēļ Komiteja aicina aktīvi rīkoties, lai izvērstu mobilitāti, tostarp izstrādātu ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus ( SUMP ) un ilgtspējīgus pilsētu loģistikas plānus ( SULP ). To izstrādi cita starpā mēdz kavēt politiskās gribas trūkums. EESK uzsver, ka pārvaldes iestādēm ir jāsadarbojas dažādos lēmumu pieņemšanas līmeņos, citstarp iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas un iedzīvotājus. Tajā pašā laikā dalībvalstis tiek aicinātas piešķirt pašu līdzekļus mobilitātes infrastruktūras izvēršanai un uzturēšanai pilsētās. ES fondu ietvaros būtu jāapsver īpašu resursu piešķiršana transporta infrastruktūras attīstībai.

3.4. EESK piekrīt EK viedoklim par SUMP un SULP . Diemžēl daudzām ES pilsētām joprojām nav šādu plānu, un tas varētu liecināt par to, ka to izstrādes process prasa ievērojamus finansiālus un organizatoriskus pūliņus. EK priekšlikumi ir vērsti pareizajā virzienā. EESK arī veiks šo instrumentu veicināšanas pasākumus. EESK arī mudina popularizēt šos plānus uzņēmumos. Svarīgi ir, lai šie plāni atbilstu pašreizējām tendencēm. Ja situācija ilgtermiņā būtiski neuzlabosies, būtu jāapsver iespēja noteikt, ka“ ņemot vērā subsidiaritātes principu, SUMP un SULP izstrāde ir obligāta.

3.5. Paziņojumā liela uzmanība pievērsta vides aizsardzības problēmai saistībā ar transporta attīstību pilsētās. Šajā jomā būtu jāsaglabā pienācīgs līdzsvars. Nepieciešamība samazināt emisijas nedrīkst izraisīt mobilitātes samazināšanos un transporta nepieejamības izraisītu atstumtību. EESK ierosina pirmām kārtām izmantot risinājumus, kas veicina mazemisiju transportlīdzekļu izmantošanu un sniedz atbalstu uzņēmumiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām un patērētājiem šādu transportlīdzekļu iegādē. Vienlaikus būtu jāiepazīstina ar pilnu spektru, ko piedāvā mobilitātes iespējas, kuras pilnībā vai daļēji samazinās nepieciešamību pārvietoties ar privāto automašīnu.

3.6. Būtiska nozīme ir atbilstošai telpiskajai plānošanai. Būtu jāpārrauga ar mobilitāti saistītās tendences un jāveido atbilstīgas telpas rezerves jaunu pārvietošanās veidu izvēršanai, kā arī publisko sakaru tīklu attīstībai. Lai dzīves kvalitāte no pilsētu centriem attālos rajonos būtu apmierinoša, ir jānodrošina atbilstoša infrastruktūra šo teritoriju iedzīvotāju vajadzībām. Svarīgi ir, lai uzņēmējdarbības modeļi jauniem mobilitātes veidiem ir pielāgoti pilsētu infrastruktūrai. Ja pilsētu potenciāls nav pietiekams, būtu jāveicina pilsētmobilitātes tendenču uzraudzībai paredzētas partnerības, tostarp ES un pasaules līmenī. EESK atbalstīs šāda veida darbības.

3.7. Ieteicama ir pilsētu, piepilsētu un lauku apvidu sadarbība, lai sagatavotu SUMP un SULP plašām funkcionālajām teritorijām. Mērķim vajadzētu būt cīņai pret urbāno izplešanos un telpisko haosu.

3.8. TEN-T pilsētu mezglu stiprināšanai saistībā ar pasažieru un kravu pārvadājumiem, un atbalsta nostāju, ka šie aspekti būtu jāiekļauj TEN-T regulas EESK piekrīt tam, cik liela nozīme paziņojumā tiek piešķirtapilsētu mezglu stiprināšanai saistībā ar pasažieru un kravu pārvadājumiem, un atbalsta nostāju, ka šie aspekti būtu jāiekļaujregulas ( 3 ) pārskatīšanā. Šajā kontekstā EESK vēlas uzsvērt, ka pilsētas nevar attīstīties atrauti no apkārtējām teritorijām. Tāpēc ārkārtīgi svarīgi ir, lai starp pilsētu, piepilsētu un lauku apvidiem būtu transporta savienojumi, kas ļautu ērti pārvietoties un pilnībā izmantot dažādu teritoriju un to iedzīvotāju potenciālu. EESK uzskata, ka uz šiem mezgliem būtu jāattiecina vienas pieturas aģentūras koncepcija. Tiem vajadzētu kalpot ne tikai, lai mainītu pārvietošanās veidus šā vārda tiešā nozīmē, bet arī nodrošinātu visaptverošus transporta pakalpojumus, kā arī informāciju pasažieriem, pakalpojumus un produktus, kas saistīti ar transportu, tostarp kravu pārvadājumiem. EESK uzskata, ka dzelzceļa stacijām šajā ziņā var būt īpaša nozīme.

3.9. EESK piekrīt nepieciešamībai dekarbonizēt kravu pārvadājumu loģistiku, piemēram, izstrādājot SULP , kuros uzsvars būtu uz ilgtspējīgu risinājumu izstrādi, kā arī multimodalitātes uzlabošanu bezemisiju risinājumu, tehnoloģiju un transportlīdzekļu perspektīvā. EESK uzsver, ka šajā procesā svarīgi ir iesaistīt publiskā un privātā sektora dalībniekus un pienācīgi risināt pārejas posma problēmas.

3.10. Nozares izaicinājums būs darbinieku piesaiste. Viena no konstatētajām problēmām ir augsts darba ņēmēju vidējais vecums. Tajā pašā laikā vērojams intereses trūkums par darbu pilsētas sabiedriskajā transportā. Līdz ar to trūkst darbinieku, un tas ietekmē sniegto pakalpojumu kvalitāti. Turklāt Covid-19 pandēmija ir skaidri parādījusi, ka šīs nozares darba ņēmējiem ir svarīga loma un viņi nodrošina visas sabiedrības funkcionēšanas nepārtrauktību. Tāpēc darba pievilcība šajā nozarē būtu jāpalielina, nodrošinot pienācīgus un taisnīgus nodarbinātības apstākļus. Turklāt ir ļoti svarīgi skolu mācību programmās un darbā ar jaunatni iekļaut izglītību par ilgtspējīgu mobilitāti un padarīt izglītības programmas pievilcīgākas un interaktīvākas jauniešiem, piemēram, ar programmas Erasmus+ starpniecību. Risinājumi šajā jomā būtu jāizstrādā, izmantojot sociālā dialoga mehānismus.

3.11. Izvēloties labāko piedāvājumu, pilsētu sabiedriskā transporta pakalpojumu publiskā iepirkuma sistēmā būtu jāņem vērā virkne sociālo un vides kritēriju saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1370/2007 ( 4 ) noteiktajām prasībām.

3.12. Sabiedriskajam transportam ir izšķiroša nozīme mobilitātes attīstībā. Tādēļ tā attīstība būtu jāatbalsta, cita starpā nosakot sabiedriskā transporta mērķus turpmākajiem gadiem. Nedrīkst aizmirst arī par tādiem elementiem kā piekļūstamība, pieejamība cenas ziņā, drošības sajūta, uzticamība un punktualitāte. Tajā pašā laikā ir jāpalielina uzticēšanās pilsētu transportam kā veselībai drošam transportam, jo īpaši tādu veselības krīžu laikā kā Covid-19 pandēmija. Tāpat svarīgi ir, lai ceļošana, kuras nolūkā izmanto šo transporta veidu, nesaistītos ar nabadzību. Turklāt nedrīkst atstāt novārtā sabiedriskā transporta nozīmi vienlīdzīgu iespēju, tostarp dzimumu līdztiesības, nodrošināšanā. EESK aicina izveidot satvaru, kura mērķis būtu ilgtermiņā finansiāli atbalstīt sabiedriskā transporta infrastruktūru.

3.13. Paziņojumā ir uzsvērti jautājumi, kas saistīti ar mobilitātes kā pakalpojuma ( MaaS ) izmantošanu. Šo jomu būtu vēlams attīstīt, jo tai ir milzīgs potenciāls radīt lielu datu apjomu. Tomēr pastāv bažas par to, vai lietojumprogrammu apstrādātie dati netiks izmantoti neatļautā veidā. Būtu jāparedz atbilstošs tiesiskais regulējums, kas nodrošinātu, ka pilsētas transporta pārvaldībā tiek ievēroti demokrātiskie pārredzamības principi. Šajā jomā ir vajadzīga publiskā kontrole. Turklāt vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vajadzīgs atbalsts mākslīgā intelekta tehnoloģiju izvēršanai. EESK uzsver, ka modernu digitālo rīku izstrāde mobilitātes jomā nedrīkst izraisīt to personu izslēgšanu, kuras nevar vai nespēj izmantot šādus risinājumus. Ir jāattīsta sabiedrības digitālās prasmes.

3.14. CIVITAS iniciatīva. EESK arī rosina veicināt urbāno tūrismu, kas ietver ilgtspējīgu mobilitātes veidu izmantošanu. EESK uzsver, ka svarīgi ir veicināt izpratni par moderno mobilitāti un izglītot šajā jautājumā. Iedzīvotājiem būtu jāparāda priekšrocības, ko sniedz atteikšanās no privātajām automašīnām par labu citiem pārvietošanās veidiem. Īpaši svarīga ir optimāla automobiļu izmantošana. Šajā ziņā svarīga loma ir ne tikai ES struktūrām un iniciatīvām, bet arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām un tīkliem ( 5 ) . Veiksmīgs piemērs iriniciatīva. EESK arī rosina veicināt urbāno tūrismu, kas ietver ilgtspējīgu mobilitātes veidu izmantošanu.

3.15. EESK vēlas paust ieinteresētību piedalīties Pilsētmobilitātes ekspertu grupas darbā. Komiteja piekrīt, ka ir jāmaina šīs grupas sastāvs un darbības noteikumi. Solis pareizajā virzienā ir iesaistīšanās piedāvāšana dalībniekiem, kas nav administrācijas pārstāvji. Komiteja mudina padarīt daudzveidīgāku šīs grupas sastāvu tā, lai tiktu pārstāvētas dažādas sociālās grupas un aprindas. Iepriekš minētos apsvērumus var attiecināt arī uz citām mobilitātes struktūrām dažādos līmeņos.

3.16. SUMI EESK atbalsta arī EK priekšlikumus uzlabot saskaņotus pilsētmobilitātes rādītājus. Šajā sakarā ir vērts atzīmēt, ka paziņojumā ir atsauce uz 11. IAM, kurā paredzēts līdz 2030. gadam pilsētas un apdzīvotās vietas padarīt iekļaujošas, drošas, noturīgas un ilgtspējīgas. Jāuzsver, ka konkrētie mērķi var būt par pamatu ES politikai šajā jomā un rādītāju izstrādei. Būtu jānodrošina to salīdzināmība un aktualitāte. Tāpēc EESK aicina atbalstīt dienestus, kas atbild par datu vākšanu un statistikas sagatavošanu dažādos līmeņos. Komiteja mudina izmantot ( 6 ) kā pamatu turpmākam darbam un ņemt vērā pieredzi, kas gūta saistībā ar šā instrumenta izstrādi.

4. Īpašas piezīmes

4.1. EESK vērš uzmanību arī uz to, ka visiem pasažieriem pieejamai pasažieru informācijai vajadzētu būt neatņemamai sabiedriskā transporta pakalpojumu sastāvdaļai. Daudzie tarifi, zonas un tām piemērojamo biļešu daudzveidība apgrūtina netraucētu ceļošanu. Tas jo īpaši skar tos ceļotājus, kas ierodas pilsētās īstermiņa uzturēšanās nolūkā. EESK mudina izveidot vienkāršas un skaidras tarifu sistēmas.

4.2. DiscoverEU . Daudziem jauniešiem prioritāte ir visaptverošas perspektīvas izmaiņas, kas vērstas uz veselīgu, klimatam draudzīgu un ilgtspējīgu mobilitāti ( 7 ) . Tāpēc EESK atbalsta centienus, kas vērsti uz to, lai jauniešus strukturētāk iesaistītu klimata un ilgtspējas jomā, veidojot ES politiku un pieņemot lēmumus ( 8 ) , un turpināt tādas iniciatīvas kā

4.3. Paziņojumā EK pamatoti atsaucas uz darbu digitālajās platformās, piemēram, mobilitātes jomā. Pēdējos gados šajā sakarā ir konstatētas vairākas problēmas un izaicinājumi, tostarp problēmas saistībā ar nodarbinātības nosacījumiem. EESK atgādina par Komisijas priekšlikumu uzlabot darba apstākļus tiešsaistes platformās. Būtu jānodrošina direktīvas efektīva īstenošana.

4.4. EESK vērš uzmanību uz mazumtirdzniecības nozari, kas var sniegt būtisku ieguldījumu pilsētmobilitātes mērķu sasniegšanā, ja vien tiek ņemti vērā apsvērumi par tuvienes mazumtirdzniecības modeli, jo īpaši attiecībā uz pirmās nepieciešamības precēm. Vietējai tirdzniecībai būtu jāveicina ilgtspējīgu risinājumu plašāka izmantošana. Būtu arī jāseko līdzi jaunajām tendencēm, piemēram, gaisa mobilitātei, kas pakalpojumiem mobilitātes jomā var piešķirt jaunu kvalitāti.

4.5. NAIADES III Paziņojumā ir minēta iekšzemes ūdensceļu transporta nozīme, jo tas var arī veicināt gan pilsētas, gan “pēdējā kilometra” kravu pārvadājumu zaļināšanu. Šajā sakarā EESK vēlas atsaukties uz savu atzinumu par ( 9 ) , kurā sniegti ieteikumi risinājumiem šajā jomā. Šajā atzinumā cita starpā minēta nepieciešamība radīt konkrētus apstākļus iekšzemes ūdensceļu transporta attīstībai pilsētās. Runa ir, piemēram, par atbilstošas infrastruktūras izveidi un tāda paša preferenciāla režīma nodrošināšanu sabiedriskajam ūdens transportam kā sabiedriskajam sauszemes transportam.

Briselē, 2022. gada 18. maijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) https://www.eiturbanmobility.eu/

https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Passenger_mobility_statistics#Distance_covered

(2) Revīzijas palāta, Īpašais ziņojums Nr. 06/2020 “Sustainable Urban Mobility in the EU: No substantial improvement is possible without Member States’ Commitment”.

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1315/2013 (2013. gada 11. decembris) par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.).

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1370/2007 (2007. gada 23. oktobris) par sabiedriskā pasažieru transporta pakalpojumiem, izmantojot dzelzceļu un autoceļus, un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1191/69 un Padomes Regulu (EEK) Nr. 1107/70 (OV L 315, 3.12.2007., 1. lpp.).

(5) Piemēram, EIT Urban Mobility vai arī pilsētu apvienības.

(6) https://civitas.eu/tool-inventory/sumi-sustainable-urban-mobility-indicators

(7) Youth Position Paper, Vīne, 2021. gads, https://www.klimaaktiv.at/service/publikationen/mobilitaet/the-pep.html.

(8) OV C 429, 11.12.2020., 44. lpp.

(9) OV C 194, 12.5.2022., 102. lpp.