Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam un Ekonomikas un Sociālo Lietu Komitejai - Direktīvas 98/34/EK darbība 2006.–2008. gadā SEC(2009)1704 /* COM/2009/0690 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 21.12.2009 COM(2009)690 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI Direktīvas 98/34/EK darbība 2006.–2008. gadā SEC(2009)1704 SATURS KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM UN EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI – DIREKTĪVAS 98/34/EK DARBĪBA 2006.–2008. GADĀ 1 Kopsavilkums 3 I DAĻA. STANDARTIZĀCIJA 3 1. Ievads 3 2. Informēšanas procedūra 4 2.1. Procedūras īstenošana 2006.–2008. gadā 4 2.2. Secinājums 4 3. Pilnvarojumi 4 3.1. Pilnvarojumu piešķiršanas procesa īstenošana 2006.–2008. gadā 4 3.2. Tendences pilnvarojumu jomā 4 3.3. Secinājumi 5 4. Oficiāli iebildumi 6 4.1. Procedūras īstenošana 2006.–2008. gadā 6 4.2. Secinājumi 6 II DAĻA. TEHNISKIE NOTEIKUMI 7 1. Sasniegumi 2006.–2008. gadā 7 1.1. Paziņošanas procedūra paplašinātā iekšējā tirgū 7 1.2. Procedūras izmantošana saistībā ar labāku regulējumu 7 1.2.1. Direktīvā 98/34 paredzētās procedūras īstenošanas uzlabojumi 8 2. Direktīvā 98/34 paredzētās procedūras piemērošana 8 2.1. Efektivitāte: vispārīgs pārskats 8 2.2. Steidzamības procedūras izmantošana 10 2.3. Turpmākie pasākumi pēc Komisijas piezīmēm 10 2.4. Dialogs ar dalībvalstīm 10 2.5. Direktīvas pārkāpumi 11 2.6. Secinājumi 11 KOPSAVILKUMS Šajā ziņojumā analizēts, kā laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gadam piemērotas procedūras, kas noteiktas Direktīvā 98/34/EK[1] attiecībā uz standartizāciju un tehniskajiem noteikumiem. Tajā ir uzsvērts to nozīmīgais ieguldījums labāka regulējuma īstenošanā un vienotā tirgus darbībā. Standartizācija aptver informācijas sniegšanu par standartiem, Komisijas pieprasījumus (pilnvarojumus) Eiropas standartu organizācijām (ESO[2]) veikt standartizāciju un oficiāli paustos iebildumus pret standartiem. Ikviens no šiem elementiem ir izrādījies nozīmīgs vienotā tirgus darbībā. Informācijas sniegšanas procedūra ir veicinājusi pārskatāmību standartos un mudinājusi valsts standartizācijas iestādes (VSI) joprojām uzņemties iniciatīvu, lai sekmētu Eiropas mēroga saskaņotību. Oficiāli paustie iebildumi ir ļāvuši dalībvalstīm un Komisijai nodrošināt, ka standarti atbilst regulējuma mērķiem, ja tos izmanto jaunās pieejas likumdošanas nolūkos. Pilnvarojumi ir palīdzējuši noformēt attiecības starp Komisijas dienestiem un standartizācijas organizācijām un nodrošinājuši saikni starp politikas līmeni un politikas konkrēto īstenošanu. Tehnisko noteikumu jomā paziņojums Komisijai par valsts tehniskajiem noteikumiem pirms to pieņemšanas ir izrādījies efektīvs līdzeklis, lai novērstu šķēršļus tirdzniecībā un sekmētu sadarbību ar Komisiju un dalībvalstīm, kā arī pašu dalībvalstu starpā, un uzlabotu tiesisko regulējumu. Turklāt 2008. gada beigās šī procedūra izrādījās noderīga, lai novērstu protekcionisma pasākumus iekšējā tirgū, kurus saistībā ar ekonomikas un finanšu krīzi varētu ierosināt dalībvalstis[3]. Paziņošanas procedūrai tāpat ir bijusi liela nozīme valstu normatīvās darbības ievirzē aktuālajās jomās un valstu tehnisko noteikumu kvalitātes uzlabošanā nesaskaņotajās vai daļēji saskaņotajās jomās, veicinot noteikumu pārskatāmību, uztveramību un efektivitāti. Katras dalībvalsts tiesiskajam regulējumam kļūstot skaidrākam, uzņēmēji ir varējuši samazināt izmaksas par piekļuvi noteikumiem un pareizi tos piemērot. I DAĻA. STANDARTIZĀCIJA IEVADS Šajā nodaļā aprakstīta direktīvā paredzētā standartizācija, ietverot informēšanas procedūru par standartiem, Komisijas pieprasījumus (pilnvarojumus[4]) ESO veikt standartizāciju un oficiāli paustos iebildumus pret standartiem, galvenokārt atbilstoši jaunās pieejas direktīvām, kā arī sniegti statistikas dati par 2006.–2008. gadu un analīze par šīs direktīvas daļas darbību. INFORMēšANAS PROCEDūRA Procedūra standartu jomā ir izveidota, lai uzraudzītu VSI jaunākās standartizācijas iniciatīvas. Ir izveidotas sistēmas, kuras rada iespēju arī citām iestādēm izteikt savas piezīmes, piedalīties darbā vai pieprasīt kādu iniciatīvu virzīt Eiropas līmenī (skatīt 1. pielikumu). 2.1. Procedūras īstenošana 2006.–2008. gadā Procedūras īstenošana aizvien ritējusi veiksmīgi. Katru gadu sniegtie CEN un CENELEC ziņojumi liecina, ka paziņoto valsts pasākumu vidējais rādītājs gadā aizvien ir nemainīgs. 3. pielikumā norādīti skaitļi no 1991. gada, kas liecina par paziņojumu skaita pieaugumu ar katru paplašināšanos. Sadalījums pa nozarēm (4. pielikums) norāda, ka valsts paziņojumus iesniegusi galvenokārt būvniecības nozare. Citas nozīmīgas jomas ir pārtikas produkti, ūdens kvalitāte un ceļu būve un uzturēšana. Atbilstoši procedūrai izplatītā informācija aizvien turpina izraisīt papildu informācijas pieprasījumus no Komisijas dienestiem, kā arī jautājumus par “bezdarbību” (7. pants) gan saistībā ar paziņojumiem, gan citiem avotiem. 2.2. Secinājums Informācijas sniegšanas procedūrai aizvien ir liela nozīme, lai rosinātu valsts standartizācijas iestādes virzīt savas iniciatīvas Eiropas līmenī. Paplašināšanās rezultātā ir palielinājies paziņojumu skaits no jaunajām dalībvalstīm; šis skaits līdzsvarosies vai pat samazināsies, minētajām dalībvalstīm pilnībā integrējoties, un tādējādi sekos veco dalībvalstu tendencei. PILNVAROJUMI Standartizācijas pilnvarojumi ir vispāratzīts Komisijas līdzeklis, lai iegūtu tehniskos parametrus, kas pamato Eiropas tiesību aktus un/vai politiku. Tie ietver pieprasījumu ESO veikt standartizāciju un sniedz pamatprincipu kopumu šim darbam (skatīt 1. pielikumu). Pilnvarojumi ir vajadzīgi gadījumos, kad tiesību akti pamatojas uz standartiem, piemēram, saistībā ar jaunās pieejas direktīvām. 3.1. Pilnvarojumu piešķiršanas procesa īstenošana 2006.–2008. gadā Kopumā Eiropas standartu organizācijām tika piešķirti 62 pilnvarojumi. Pilnvarojumu skaists attiecībā uz jaunās pieejas direktīvām ir samazinājies salīdzinājumā ar iepriekšējo laikposmu (5. pielikums). Pilnvarojumu piešķiršana norit labi. Neoficiālas apspriedes pirms komitejas sanāksmes dod iespēju panākt vispārēju vienošanos pilnvarojumam pirms oficiālajām apspriedēm. Līdz pārskata perioda beigām procesā bija pienācīgi integrēti arī Eiropas standartizācijas procesa partneri, proti, ANEC (Eiropas Standartizācijas procesa patērētāju pārstāvības koordinācijas asociācija), ECOS (Eiropas Pilsoniskā organizācija vides interešu aizstāvībai standartizācijas procesā), NORMAPME (Eiropas Amatniecības, mazo un vidējo uzņēmumu standartizācijas birojs) un ETUI (Eiropas Arodbiedrību institūts). Tādējādi neoficiālās apspriešanas kļūst pārskatāmākas. Pārskata periodā tika turpināta prakse, izmantojot atjauninātu sarakstu, komitejai sniegt atgriezenisko saikni par visām apspriedēm attiecībā uz pilnvarojumiem 3.2. Tendences pilnvarojumu jomā Pilnvarojumu tematu spektrs turpina paplašināties. Jaunās pieejas direktīvām piešķirto pilnvarojumu skaita proporcija ir 38 %, kas līdzinās rādītājam iepriekšējā pārskata periodā. Daudzus pilnvarojumus piešķir arī citās politikas jomās (skatīt 6. pielikumu), jo īpaši patērētāju aizsardzības un vides jomā, un arī transporta un enerģijas jomā. Pilnvarojumi vadošo tirgu atbalstam Kopš vadošā tirgus iniciatīvas sākšanas 2007. gadā ir izsniegti divi pilnvarojumi. Šie pilnvarojumi attiecas uz bioproduktiem un norāda, cik lielā mērā Komisija ir pārliecināta par standartu iespējamo nozīmi šajā svarīgajā politikas jomā. Standarti tiesību aktu atbalstam Pilnvarojumi tika piešķirti, lai atbalstītu dažādus tiesību aktus, pierādot šim modelim piešķirto nozīmi. Piemēram, tiesību akti par kosmētikas līdzekļiem, transportlīdzekļu remontu un uzturēšanu, pārtikas produktiem, dzīvnieku barību un vispārējo produktu drošumu, kā arī tiesību akti vides jomā. Salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu ir dubultojies to pilnvarojumu skaits, kuri atbalsta jaunas Eiropas politikas jomas. Kā piemērus var minēt pilnvarojumus par piegādes ķēdes drošību, piekļuvi ēkām vai kosmosa nozares programmu. Pirmais pilnvarojums ekomarķējuma direktīvas atbalstam tika piešķirts 2008. gada beigās. Tas tika uzsvērts Komisijas paziņojumā par vides aspektu iekļaušanu Eiropas standartizācijā (COM(2004) 130, galīgā redakcija), kurā izcelts, kāda nozīme var būt standartizācijai, pilnveidojot Komisijas politiku vides aizsardzības un ilgtspējīgas attīstības jomā. Pilnvarojumu skaits attiecībā uz tiesību aktiem, kas neietilpst jaunajā pieejā (skatīt 5. pielikumu), joprojām ir liels (vidēji ap 35 %), un tas liecina, ka šis modelis tiek izmantots visdažādākajos Komisijas dienestos. 2006. gadā piešķīra pilnvarojumu par attiecībām ar klientu saziņas centriem. Pakalpojumu nozare patlaban ir jauna joma, kas attīstās un kurā jāveic standartizācija. Šī tendence izmantot pilnvarojumus attiecībā uz tiesību aktiem, kuri neietilpst jaunajā pieejā un jaunās politikas jomās, liecina, ka Eiropas līmeņa standartizāciju izmanto arvien vairāk, lai sekmētu labāka regulējuma politiku. Tas tika atzīts un atbalstīts Komisijas 2004. gada paziņojumā par Eiropas standartizācijas nozīmi Eiropas politikā un tiesību aktos[5]. 3.3. Secinājumi Pilnvarojuma process ir labi izveidots, bet uzmanība jāpievērš tā netraucētai darbībai turpmāk. Tādēļ neoficiālas apspriedes ar visām iesaistītajām personām pirms komitejas apspriedēm ir ļoti svarīgas un tās jāturpina. Lai uzlabotu komitejas darba pārskatāmību, no 2006. gada Komisijas dienesti aicina Eiropas standartizācijā iesaistītās personas, proti, ANEC , ECOS , ETUI un NORMAPME , piedalīties komitejas paplašinātajā sanāksmē. Pārskatāmības nolūkos Komisijas dienesti apsvērs iespēju organizēt rakstisku procedūru, pamatojoties uz forumiem internetā. Tās mērķis būs nodrošināt, lai visi komitejas locekļi varētu izlasīt pārējo komitejas locekļu novērojumus, pielīdzinot šāda veida apspriedes komitejas sanāksmē notiekošajām apspriedēm. Pilnvarojumu process ir izrādījies svarīgs līdzeklis, lai palielinātu standartizācijas nozīmi jaunās ES tiesību aktu un politikas jomās. Turklāt par to liecina fakts, ka vairākos jaunajos ES tiesību aktos ir atsauces uz direktīvu. OFICIāLI IEBILDUMI Jaunās pieejas direktīvās ir ietverti īpaši noteikumi gadījumiem, kad ar saskaņotajiem standartiem nav iespējams nodrošināt ražojumu atbilstību attiecīgajās direktīvās noteiktajām pamatprasībām. Šādos gadījumos dalībvalstis vai Komisija var celt oficiālus iebildumus pret attiecīgo standartu, par kuru ir notikušas apspriedes ar komiteju (skatīt 1. pielikumu). 4.1. Procedūras īstenošana 2006.–2008. gadā Pārskata periodā Komisija ir iesniegusi maz iebildumu (11). Tikai divos gadījumos tika pieņemts lēmums saglabāt atbilstības prezumpciju; 9 gadījumos tos pilnībā vai daļēji atsauca (skatīt 7. pielikumu). Tomēr, ņemot vērā no jauna iesniegtos iebildumus, oficiālo iebildumu skaits palielinās. Galvenās jomas ir direktīvās par iekārtām, rotaļlietām un spiediena iekārtām noteiktās. Vairākos gadījumos standartu atbilstības jautājumi ir apspriesti komitejā, un attiecīgi iesniegti pieprasījumi veikt grozījumus saskaņotajos standartos, neizmantojot oficiālo iebildumu procedūru. 4.2. Secinājumi Lai gan no iebilduma saņemšanas līdz lēmuma pieņemšanai paiet visai ilgs laiks, procedūra kopumā ir darbojusies atbilstoši. Pārskatāmības nolūkā, līdzīgi kā attiecībā uz pilnvarojumiem, Komisija par oficiālajiem iebildumiem pieņemtos lēmumus publiskos konsolidētā veidā, kā arī pirms katras komitejas sanāksmes darīs tai pieejamu atjauninātu tabulu, kurā apkopoti attiecībā uz oficiālajiem iebildumiem veiktie pasākumi. II DAĻA. TEHNISKIE NOTEIKUMI SASNIEGUMI 2006.–2008. GADā Paziņošanas procedūra (“procedūra”) Komisijai un dalībvalstīm dod iespēju jau iepriekš izvērtēt tehniskos noteikumus, ko dalībvalstis gatavojas ieviest attiecībā uz ražojumiem (rūpniecības, lauksaimniecības un zivsaimniecības) un informācijas sabiedrības pakalpojumiem (skatīt 8. pielikumu). Šo procedūru vienkāršotā veidā piemēro arī EBTA valstis, kuras parakstījušas Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kā arī Šveice un Turcija (skatīt 11. pielikumu). Procedūras galvenie ieguvumi - Tā ļauj konstatēt jaunus šķēršļus iekšējā tirgū vēl pirms tie rada negatīvas sekas, tādējādi izvairoties no ilgstošas un dārgas pārkāpumu procedūras. - Tā ļauj noteikt protekcionisma pasākumus, kurus dalībvalstis varētu sagatavot ārkārtas apstākļos, piemēram, ekonomikas un finanšu krīzes laikā. - Tā dod iespēju dalībvalstīm pārliecināties par paziņoto projektu atbilstību Kopienas tiesību aktiem, ieskaitot direktīvas. - Dalībvalstu aktīvā dalība paziņoto projektu vērtēšanā gadu gaitā ir veicinājusi efektīvu dialogu starp dalībvalstīm un Komisiju. - Uzņēmēji var izteikt savu viedokli un savlaicīgi pielāgot savu darbību turpmākajiem tehniskajiem noteikumiem. Uzņēmēji plaši izmanto savas pārbaudes tiesības, palīdzot Komisijai un valsts iestādēm konstatēt šķēršļus tirdzniecībā. 1.1. Paziņošanas procedūra paplašinātā iekšējā tirgū Procedūra ir devusi nozīmīgu ieguldījumu iekšējā tirgus vienmērīgai darbībai ES paplašināšanās laikā, lai 2004. gadā iekļautu 10 jaunas dalībvalstis. 2005. gadā novērotos pozitīvos rezultātus apliecina šo 10 dalībvalstu 122 paziņojumi 2006. gadā, 131 paziņojums 2007. gadā un 109 paziņojumi 2008. gadā. Turklāt procedūru attiecināja uz Bulgāriju un Rumāniju (ES-27). Šīs 2 jaunās dalībvalstis nodrošināja administratīvo kapacitāti, tehnisko struktūru un zināšanas, kas vajadzīgas direktīvas piemērošanai: no 2007. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim iesniegti paziņojumi par 33 projektiem. Direktīva vēlreiz pierādīja, ka procedūra ir efektīvs līdzeklis, lai nodrošinātu iekšējā tirgus netraucētu darbību gan attiecībā uz ražojumiem, gan informācijas sabiedrības pakalpojumiem. 1.2. Procedūras izmantošana saistībā ar labāku regulējumu Ņemot vērā Komisijas rīcības plānu vienkāršot un uzlabot regulējumu, pārskata periodā ir sāktas vairākas iniciatīvas saistībā ar paziņošanas procedūru. Dalībvalstis ir aicinātas kopā ar paziņotajiem projektiem iesniegt ietekmes pētījumus. Šie ietekmes pētījumi rosina dalībvalstis jau iepriekš domāt par vispiemērotāko izmantojamo instrumentu un dod iespēju Komisijai pārbaudīt ierosināto pasākumu nepieciešamību, ņemot vērā šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. Turklāt Komisija intensīvāk veica savu darbu saskaņā ar labāka tiesiskā regulējuma principiem, lai nodrošinātu paziņoto projektu skaidrību un konsekvenci un atklātu pārlieku sarežģītas vai apgrūtinošas procedūras, kas jāvienkāršo uzņēmēju labā, bet vienlaikus garantētu augstu sabiedrības veselības, patērētāju un vides aizsardzības līmeni. Valsts iestādes tiek aicinātas jo īpaši pievērst uzmanību šādiem aspektiem: - projektu redakcijai: precizitātei, konsekvencei, pārskatāmībai un juridiskajai noteiktībai tekstu piemērošanā; - iespējai nodrošināt pieeju visiem konkrētā nozarē spēkā esošajiem noteikumiem, publicējot gan papīra veidā, gan tiešsaistē tiesību aktu konsolidētās versijas; - to procedūru noteikšanai, ar kurām uzņēmējiem tiek uzlikts pārmērīgi sarežģīts un apgrūtinošas administratīvais slogs, īpaši attiecībā uz jaunu ražojumu laišanu tirgū. - 1.2.1. Direktīvā 98/34 paredzētās procedūras īstenošanas uzlabojumi Komisija veica vairākus pasākumus ar mērķi uzlabot pārskatāmību un dialogu ar valsts iestādēm. TRIS (Tehnisko noteikumu informācijas sistēma) darbība tiek pastāvīgi pilnveidota un vēlākais 2010. gada sākumā jāuzsāk jauna versija, kas samazinās paziņojumu apstrādes laiku un nodrošinās saikni starp TRIS un valsts datubāzēm. Kopš 2007. gada Komisija ir pārfrāzējusi paziņojuma dokumenta 7. punktu, lai precizētu, vai attiecībā uz “vienas pieturas punkta principu” paziņojumu, kas iesniegts saskaņā ar direktīvu, var uzskatīt par spēkā esošu atbilstoši citam ES tiesību aktam. Komisija tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/enterprise/tris nodrošina publisku pieeju paziņotajiem projektiem 23 oficiālajās ES valodās, kā arī sniedz svarīgāko informāciju par procedūras gaitu. Apmeklējumu skaits internetā pastāvīgi palielinās: laikposmā 2006.–2008. gadam meklējumu skaits pieauga par 7,5 %, sasniedzot aptuveni 140 000 meklējumus 2008. gadā (skatīt 12. pielikumu). DIREKTīVā 98/34 PAREDZēTāS PROCEDūRAS PIEMēROšANA 2.1. Efektivitāte: vispārīgs pārskats. ► Paziņojumu skaits un to jomas 2006.–2008. gadā kopējais paziņoto projektu skaits (1979) palielinājās salīdzinājumā ar 1782 paziņojumiem 2003.–2005. gadā. Šo skata palielinājumu veicināja paplašināšanās (ES-27). Tika novērotas atsevišķas nepilnības, dažām dalībvalstīm īstenojot apņemšanos paziņot par tehnisko noteikumu projektiem (skatīt 10.2 pielikumu). Lielākais paziņojumu skaits ir iesniegts būvniecības nozarē . Daudzi no tiem bija saistīti ar dalībvalstu pieņemtajiem pasākumiem, lai uzlabotu ēku energoefektivitāti. Tai sekoja lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu nozare. Šajā nozarē pasākumi bija saistīti ar pārtikas higiēnu, ģenētiski modificētu organismu un parasto kultūru līdzāspastāvēšanu un pārtikas produktu sastāvu un marķēšanu. Paziņojumu skaits ievērojumi pieauga telekomunikāciju un transporta nozarē . Vairāki paziņojumi tika saņemti azartspēļu (spēles tiešsaistē) nozarē , ķīmisko vielu nozarē (bīstamas vielas un fitofarmaceitiskie produkti) un saistībā ar vidi (plastmasas maisiņu lietošanas samazināšana, atkritumi un biodegvielas kvalitāte) (skatīt 10.1.—10.3. pielikumu). ► Aplūkotie jautājumi Nesaskaņotajās jomās , kurās jānodrošina atbilstība EK Līguma 28.–30. pantam (preču brīva aprite) un 43. pantam un 49. pantam (tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība), Komisijas piezīmju nolūks bija brīdināt dalībvalstis par iespējamiem tirdzniecības šķēršļiem, ko varētu radīt pasākumi, kas ir nesamērīgi salīdzinājumā ar to mērķi. Komisija joprojām aicināja dalībvalstis ieviest savstarpējas atzīšanas klauzulas katrā tehnisko noteikumu projektā. Saskaņotās jomās piezīmju nolūks bija nodrošināt, ka valstu pasākumi ir vajadzīgi, pamatoti un atbilst ES sekundārajiem tiesību aktiem. - Paziņojumus būvniecības jomā galvenokārt analizēja saskaņā ar Direktīvu 89/106/EEK par būvizstrādājumiem un saskaņotajiem standartiem, kas pieņemti saistībā ar šo direktīvu, kā arī saskaņā ar Direktīvu 2002/91/EK par ēku energoefektivitāti. - Vairākas dalībvalstis ir paziņojušas projektus par ģenētiski modificēto un parasto un bioloģiski audzēto kultūraugu līdzāspastāvēšanu un par netīša ĢMO piejaukuma kontroli. Šajos dokumentos ir sniegti normatīvo risinājumu piemēri citām dalībvalstīm un šie dokumenti ir analizēti, ņemot vērā Direktīvu 2001/18/EK (par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu), Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību un Regulu (EK) Nr. 1830/2003 par tādu pārtikas un lopbarības produktu izsekojamību, kas ražoti no ģenētiski modificētiem organismiem, ar ko groza Direktīvu 2001/18/EK. - 2006. gada 1. janvārī stājās spēkā Regula Nr. 852/2004 (pārtikas produktu higiēna ), Regula Nr. 853/2004 (īpaši higiēnas noteikumi attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku) un Regula Nr. 852/2004 (lietošanai pārtikā paredzētu dzīvnieku izcelsmes produktu oficiālās kontroles). Šie noteikumi ļauj dalībvalstīm veikt konkrētus pasākumus valsts līmenī, kuri paziņoti saistībā ar Direktīvā 98/34 noteikto procedūru un par kuriem izteikti sīki izstrādāti atzinumi un/vai novērojumi. - Vairākas dalībvalstis iesniedza projektus par veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem un to marķējumu, kā arī par piedevām, krāsvielām un konservantiem tajos. - Tikpat daudz paziņojumu bijis arī par radio sistēmu saskarnēm , kuru jomā straujās tehnoloģiju attīstības dēļ radušies arvien sarežģītāki valsts līmeņa noteikumi, kas, iespējams, var radīt šķēršļus iekšējā tirgū. - Analizējot dalībvalstu intensīvo darbu pie noteikumiem azartspēļu jomā, kurā vēl nav pieņemti kopīgi noteikumi, tika uzsvērti atsevišķi aspekti, kas skar brīvu apriti iekšējā tirgū un valstu sabiedrisko kārtību. - Procedūra ir ļāvusi iejaukties nozarēs, kurās harmonizācija bija paredzēta Kopienas līmenī, un tas liedza dalībvalstīm ieviest atšķirīgus valsts mēroga pasākumus. ► Pasākumi Komisija sniedza sīki izstrādātus atzinumus par 179 paziņojumiem, kas atbilst 9,04% no pārskata periodā paziņoto projektu kopskaita (1979). Šis rādītājs liecina par skaita samazinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējo pārskata periodu un norāda, ka likumdošanas laikā dalībvalstis aizvien vairāk ņem vērā Kopienas dimensiju un prasības efektīvai iekšējā tirgus darbībai. Dalībvalstis savukārt sniedza 142 sīki izstrādātus atzinumus. No 894 novērojumiem, kas izteikti pārskata periodā, 418 novērojumus izteica Komisija un 476 – dalībvalstis (skatīt 10.4. un 10.6. pielikumu). Komisija 22 gadījumos lūdza attiecīgās dalībvalstis atlikt paziņoto noteikumu pieņemšanu uz vienu gadu no to saņemšanas dienas, lai netraucētu attiecīgajā jomā notiekošo Kopienas saskaņošanas darbu (skatīt 10.5. pielikumu). Turklāt Komisija pievērsa dalībvalstu uzmanību tam, ka ir jānodrošina atbilstība noteikumiem nolīgumā par tehniskiem šķēršļiem tirdzniecībai, ja attiecīgie pasākumi arī ir paziņoti Pasaules Tirdzniecības organizācijai. 2.2. Steidzamības procedūras izmantošana No visiem 1979 paziņojumiem dalībvalstis 49 gadījumos lūdza paziņotos projektus izskatīt steidzamā kārtā. Komisija turpināja stingri interpretēt prasību par ārkārtas apstākļiem, proti, to, ka jābūt nozīmīgiem un neparedzamiem apstākļiem, kas jo īpaši skar veselības un drošības aizsardzību. Līdz ar to lūgumu par steidzamības procedūras izmantošanu noraidīja, ja pamatojums balstījās tikai uz ekonomiskiem argumentiem vai vēlmi kompensēt valsts administratīvajā līmenī aizkavējušos procedūru. Steidzamības procedūras izmantošana tika atzīta par pamatotu 14 gadījumos (skatīt 10.7. pielikumu). 2.3. Turpmākie pasākumi pēc Komisijas piezīmēm No 2006. līdz 2008. gadam dalībvalstu atbilžu īpatsvars attiecībā pret Komisijas sniegtajiem sīki izstrādātajiem atzinumiem bija apmierinošs (vidēji 83,7% visā pārskata periodā). Šis procentuālais skaitlis ir galvenais rādītājs, lai novērtētu dalībvalstu apņemšanos izpildīt savus pienākumus atbilstoši procedūrai. Komisija novērojusi, ka atbildes lielākoties bija apmierinošas (vidēji 64,3 % visā periodā). Pastāvīgais Komisijas un attiecīgo dalībvalstu dialogs daudzos gadījumos deva iespēju lietu atrisināt gada laikā no paziņojuma iesniegšanas (skatīt 10.8. pielikumu). 2.4. Dialogs ar dalībvalstīm Standartu un tehnisko noteikumu komitejas regulārās sanāksmes deva iespēju apmainīties ar viedokļiem gan par vispārējas nozīmes jautājumiem, gan par konkrētiem procedūras aspektiem. Diskusijas jo īpaši tika risinātas par paplašināšanos, pievienojoties Bulgārijai un Rumānijai, publisku piekļuvi dokumentiem saistībā ar Direktīvā 98/34 iekļauto procedūru atbilstoši Regulai (EK) Nr. 1049/2001[6], šīs procedūras un citu Kopienas paziņošanas procedūru (“vienas pieturas punkta” princips) pārklāšanos, TRIS datubāzes vadības tendencēm un dalībvalstu pienākumiem sniegt atbildi uz sīki izstrādātiem atzinumiem un paziņot tekstu galīgo redakciju. Dalībvalstīs arī tika organizēti semināri, nodrošinot Komisijas un procedūrā iesaistīto valsts iestāžu tiešu dialogu un dodot iespēju šīm valsts iestādēm iepazīties ar procedūras bieži vien ļoti tehniskiem elementiem. Turklāt 2008. gada novembrī notika konference, lai atzīmētu direktīvas 25. gadskārtu. Šis pasākums deva iespēju uzskatāmi parādīt ar Direktīvu 98/34 noteiktās sistēmas darbību un apspriest nākotnes plānus, tostarp, kā labāk izmantot šo sistēmu, lai sekmētu uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju. Turklāt tā bija iespēja uzklausīt uzņēmēju vēlmes, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, ar kuriem notiek apmaiņa saskaņā ar procedūru. Vienlaikus visās ES oficiālajās valodās tika publicēta un dalībvalstīs plaši izplatīta brošūra “Tirdzniecības šķēršļu novēršana iekšējā tirgū” (ISBN 978-92-79-09847-5). 2.5. Direktīvas pārkāpumi Attiecīgajā periodā to pārkāpumu procedūru skaits, kas sāktas pret dalībvalstīm par direktīvā noteikto pienākumu pārkāpumiem, aizvien bija neliels: četrpadsmit 2006. gadā, deviņas 2007. gadā un piecas 2008. gadā. 2.6. Secinājumi Laikposmā no 2006. gada līdz 2008. gadam procedūras lietderība pilnībā pierādījās gan efektivitātes, gan pārskatāmības, gan administratīvās sadarbības ziņā. Tā kā pārkāpumu procedūru skaits aizvien ir neliels attiecībā pret paziņoto tehnisko noteikumu projektu skaitu, tas liecina, ka pareizu Kopienas tiesību aktu piemērošanu var nodrošināt, izmantojot preventīvu pieeju un ciešu partnerību starp Komisiju un dalībvalstīm, kā arī dalībvalstu starpā. Turklāt šāda tīkla pieeja un cieša sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm ir nodrošinājusi, ka valsts reglamentējošās darbības ir veiktas tā, lai neradītu tehniskus šķēršļus tirdzniecībā, un Kopienas mēroga saskaņošana tiek veikta tikai tad, ja tā patiešam ir vajadzīga un stingri ievērojot subsidiaritātes principu. Vienlaikus atsevišķās jomās, kurās jau tiek veikti saskaņošanas pasākumi, procedūra deva iespēju noteikt, vai šie pasākumi ir jāpapildina vai jāpastiprina. Piemērojot Direktīvu 98/34, Komisija saglabās modrību attiecībā uz labāka regulējuma principiem un nepieciešamību nodrošināt labvēlīgu vidi Eiropas ekonomikas konkurētspējai. Tādēļ paziņotie projekti aizvien ir pieejami elektroniskā veidā bez maksas visās ES oficiālajās valodās. Turklāt tiks veikti turpmāki pasākumi, lai nodrošinātu uzņēmējiem pēc iespējas skaidrāku tiesisko pamatu, izvairītos no papildu prasību iestrādāšanas (“goldplating”) un sniegtu piezīmes ar mērķi palielināt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju ES un ārpus tās, ņemot vērā saikni starp šo procedūru un nolīgumā par tehniskajiem šķēršļiem tirdzniecībā noteikto procedūru saistībā ar Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO). [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 22. jūnija Direktīva 98/34/EK, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko standartu un noteikumu un informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 204, 21.7.1998.), kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 98/48/EK (OV L 217, 5.8.1998). [2] CEN (Eiropas Standartizācijas komiteja), CENELEC (Eiropas Elektrotehniskās standartizācijas komiteja) un ETSI (Eiropas Telekomunikāciju standartu institūts). [3] Komisijas paziņojums Eiropadomei “Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāns”, COM(2008) 800, galīgā redakcija, 26.11.2008. [4] Pilnvarojumi ir pieprasījumi, kas ietver aicinājumu ESO, kuru konkrētos apstākļos var pieņemt. [5] COM(2004) 674, galīgā redakcija, 18.10.2004. [6] Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 30. maija Regula (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem (OV L 145/43, 31.5.2001.).