EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 6.10.2011 
SEC(2011) 1139 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
 
par īpašiem noteikumiem attiec ībā uz Eiropas Re ģionālās attīstības fondu un m ērķi 
"Ieguldījums izaugsmei un nodarbin ātībai" un par Regulas (EK) Nr. 1080/2006 
atcelšanu 
 
un 
 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
 
par Kohēzijas fondu un par Padomes Regulas (EK) Nr 1084/2006 atcelšanu 
 
un 
 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Re ģionālās attīstības fonda saist ībā ar 
Eiropas teritori ālās sadarbības mērķi 
{COM(2011) 614 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1138 gal īgā redakcija}  
 
           {COM(2011) 611 final}            {COM(2011) 612 final} 
 
 2KOPSAVILKUMS  
Šis ir ietekmes nov ērtējums par ties ību aktu priekšlikumu par regul ām, kuras paredz 
noteikumus par Eiropas Re ģionālās attīstības fondu (ERAF), Koh ēzijas fondu (KF) un 
Eiropas teritori ālās sadarbības (ETC) mērķi.  
 Tas ir da ļa no ietekmes nov ērtējumu kopuma, kur ā ietilpst ar ī ietekmes nov ērtējums par 
priekšlikumu regulai, ar ko paredz kop īgus noteikumus par Eiropas Re ģionālās attīstības 
fondu, Koh ēzijas fondu, Eiropas Soci ālo fondu, Eiropas Lauksaimniec ības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas J ūrlietu un zivsaimniec ības fondu, uz kuriem atti ecas vienots strat ēģisks 
satvars, un visp ārīgus noteikumus par Eiropas Re ģionālās attīstības fondu, Eiropas Soci ālo 
fondu un Koh ē
zijas fondu un atce ļ Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (Kop īgo noteikumu regula), 
un ESF regulas ietekmes nov ērtējums.  
1. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Eiropas re ģionālajai politikai ir b ūtiska nozīme vietējo priekšroc ību mobiliz ēšanā un centienu 
koncentrēšanā uz iekšējā potenciāla attīstību. Tomēr, kā uzsvērts budžeta p ārskatā: “ES 
budžets b ūtu jāizmanto, lai finans ētu ES sabiedrisko labumu, pas ākumus, ko dal ībvalstis un 
reģioni nevar finans ēt paši, vai kad tas var dot lab ākus rezult ātus”.  
IN koncentr ējas galvenok ārt uz trim jom ām, kurās, kā pieredze r āda, ir nepieciešami 
pielāgojumi. 
1.1. Uzņēmumu atbalsts 
Kohēzijas politikas atbalsts uz ņēmumiem nesis lielus aug ļus. Ir pier ādījumi, ka 
2000.-2006. gad ā kohēzijas politikas atbalst ītos projektos izveidots vismaz viens miljons 
darba vietu (bruto). Tom ēr tās uzmanība mazajiem un vid ējiem uzņēmumiem un inov ācijai 
nav bijusi pietiekama.  
Ieguldījumu tirg ū maziem vid ējiem uzņēmumiem piek ļūt finansējumam ir seviš ķi grūti. 
Citādāk ir ar atbalstu lieliem uz ņēmumiem, jo tiem parasti nav gr ūti atrast finans ējumu. 
Empīriski pier ādīts, ka efekt īvāks ir tiešais atbalsts MVU, turpretim “lielajos uz ņēmumos 
privāto ieguld ījumu izspiešana var nom ākt pozitīvo ietekmi.” Tiek kritiz ēta ienesīgu 
ieguldījumu finans ēšana lielajos uz ņēmumos, kad publisk ā intervence nav vajadz īga, jo 
finansējumu saņem uzņēmumi, kam tas paties ībā nav vajadz īgs, un tādēļ finansējums nevis 
rada pievienoto v ērtību, bet gan izspiež priv ātos ieguld ījumus.  
Dalībvalstis uz ņēmumu atbalstam pieš ķir atšķirīgu nozīmi — dažas ieguld ījumus ļoti atbalsta, 
citas par ļoti svarīgiem uzskata netiešus pas ākumus, piem ēram, inov āciju. Tom ēr atsevišķās 
dalībvalstīs ļoti svarīgs ir atbalsts, kas nav saist īts ar inov āciju. Patlaban ERAF m ērķis ir 
definēts pārāk plaši, un tas pie ļauj, ka uz ņēmumiem tiek sniegts visp ārējs atbalsts, lai 
stimulētu uzņēmējdarbību visos sektoros, neatkar īgi no tā, vai konkr ētajā sektorā tirgus 
darbība bijusi neveiksm īga, un no sektora pienesuma izaugsmei un nodarbin ātībai.  
Tādējādi galven ā problēma saistībā a r  E R A F  t v ērumu ir p ārāk plašā uzņēmumu atbalsta 
tvēruma defin īcija un nepieciešam ība maksim āli kāpināt uzņēmumiem sniegt ā atbalsta 
efektivitāti un pievienoto v ērtību.  
 
 31.2. Atbalsts ieguld ījumiem infrastrukt ūrā 
Konstatēts, ka pašreiz ējā kohēzijas politik ā saistībā ar transporta infrastrukt ūras finans ēšanu 
galvenā problēma ir nesp ēja pietiekami koncentr ēties uz ES priorit ātēm. Lai gan koh ēzijas 
fonda finans ējumu pieš ķir prioritātēm, kuras defin ētas TEN-T  vadlīnijās, tas tom ēr netika 
tērēts tām daļām, kuras to defin ēšanas brīdī atzina par priorit ātēm ar visliel āko Eiropas 
pievienoto v ērtību. Kohēzijas politikas uzdevums ir efekt īvi palīdzēt segt 30 miljardus euro 
ieguldījumu, kas nepieciešami TEN-T  pamatinfrastrukt ūrā kohēzijas valst īs līdz 2020. gadam.  
Turklāt ir arī svarīgi labāk koordin ēt dažādus TEN-T  finansējuma ES instrumentus. L īdz šim 
TEN-T  programma ir piev ērsusies netiešiem pas ākumiem, piem ēram, priekšizp ētes 
finansēšanai, un Koh ēzijas fonds ir koncentr ējies uz ieguld ījumiem infrastrukt ūrā. Tādēļ 
koordinēšanas jaut ājums kļuvis seviš ķi svarīgs, jo Koh ēzijas fonda darb ības joma, kas 
definēta Līgumā, aptver fizisku ieguld ījumu TEN-T , kuru finans ēs arī ar nesen ierosin āto 
Eiropas infrastrukt ūras savienošanas instrumentu. 
1.3. Teritoriāla sadarb ība 
Eiropas teritoriālās sadarbības pievienot ā vērtība rodas no t ā, ka nepieciešam ības gadījumā 
ir iespējama vienota r īcība tādu grūtību pārvarēšanai, kas sniedzas p āri valstu/re ģionu 
robežām: 
• pārrobežu probl ēmas, 
• labas prakses apmai ņa, 
• sadarbība apjomrad ītu ietaupījumu un kritisk ās masas gad ījumā, 
• sadarbība ar mērķi uzlabot p ārvaldību, 
• sadarbība uz ES ārējām robežām ar droš ību un stabilit āti saistītos jautājumos, kā arī 
savstarpēji izdevīgas attiecības. 
ERAF finans ē Eiropas teritori ālās sadarbības mērķi; kopējais budžets ir 8,7 miljardi euro jeb 
2,5 % no koh ēzijas politikai 2007.–2013. gadam pieš ķirtajiem līdzekļiem kopum ā. 
Kaut gan Eiropas teritori ālās sadarbības programmas sp ēj risināt daudzus no iepriekš 
minētajiem jaut ājumiem, pašlaik v ērojamas dažas nepiln ības: 
• trūkst stratēģiskas pieejas, t ādēļ intervences strat ēģijas ir pārāk plašas, kas savuk ārt 
apgrūtina skaidri identific ējamas ietekmes sasniegšanu; 
• trūkst efektīvas koordin ēšanas, kas ļautu rast kompromisu  starp ES regulu pras ībām un 
iesaistīto dalībvalstu tiesisko regul ējumu. 
1.4. ES darbības pamatojums 
ES darbība ir pamatota gan ar L īguma 174. pant ā izklāstītajiem m ērķiem, gan ar 
subsidiarit ātes principu. Ties ības uz darb ību nosaka L īguma par Eiropas Savien ību 3. pants, 
kas paredz: “[Savien ība] veicina ekonomisko, soci ālo un teritori ālo kohēziju un solidarit āti 
 
 4dalībvalstu starp ā”, un LESD 175. pants, kur ā Savienībai skaidri pras īts šo politiku īstenot, 
izmantojot strukt ūrfondus, k ā arī 177. pants, kur ā definēts Kohēzijas fonda uzdevums.  
2. MĒRĶI  
Vispārīgais mērķis ir definēts LESD 176. pant ā, proti, ERAF m ērķis ir “palīdzēt izlīdzināt 
Savienības reģionu attīstības līmeņu galvenās atšķirības, piedaloties to re ģionu attīstīšanā un 
strukturālā pielāgošanā, kuru att īstība atpaliek, un to r ūpniecības rajonu p ārprofilēšanā, kur 
sākusies lejupsl īde.” Kā noteikts L īguma 177. pant ā, Kohēzijas fonda m ērķis ir sniegt 
finansiālu atbalstu “t ādiem projektiem vides un Eiropas komunik āciju tīklu jomā, kas attiecas 
uz transporta infrastrukt ūru.” 
Saskaņā ar šā IN jomu konkrētais mērķis ir nodrošin āt, lai ERAF un Koh ēzijas fonds tiktu 
izmantots: 
• rezultatīvi, 
• efektīvi, 
• un radot lielu Eiropas pievienoto v ērtību. 
Darbības mērķi saistās ar aplūkotiem atseviš ķiem jautājumiem, proti: 
• atbalsts uz ņēmumiem, kas nodrošin ātu, ka atbalsts ieguld ījumu veid ā sekmē 
uzņēmumu ilgtsp ējīgu izaugsmi un nodarbin ātību un atbalsts inov ācijai stimul ē vietējā 
un reģionālā potenciāla attīstību; 
• ieguldījumi infrastrukt ūrā, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu pietiekamu koncentr ēšanos 
uz Eiropas priorit ātēm; 
• teritoriāla sadarb ība, kas vajadz īga, lai nodrošin ātu pietiekamu Eiropas priorit āšu 
ievērošanu, pie ļaujot, ka dal ībvalstis un re ģioni izvēlas tematiskus m ērķus.  
3. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Lai saska ņā ar definētajiem mērķiem risinātu jautājumu par tv ērumu, ietekmes nov ērtējumā ir 
iekļauti atšķirīgi risinājumi, kas atspogu ļo alternat īvas, piem ēram, ne tikai m ērenus 
pašreizējās kārtības pielāgojumus, bet ar ī fundament ālas izmaiņas.  
3.1.1.  1. risinājums. Nemain īgas politikas nost ādnes  
• ERAF tv ērums ir plašs un koncentr ējas uz ienes īgiem ieguld ījumiem un iekš ējā 
potenciāla attīstību. 
• Tiešo atbalstu pieš ķir galvenok ārt, bet ne tikai MVU. 
3.1.2.  2. risinājums. M ērķtiecīgāks atbalsts lielajiem uz ņēmumiem, 
koncentr ējoties uz R&I, inov āciju un svar īgākajām pamattehnolo ģijām  
• Finansiāls atbalsts tikai MVU paredz ētajiem visp ārējiem ienes īgiem ieguld ījumiem, 
kas radītu un saglab ātu darba vietas. 
 
 5• Atbalstot re ģionālo un viet ējo attīstību, kā arī pētniecību un inov āciju, tiek atbalst īta 
iekšējā potenciāla attīstība, no k ā savukārt radīsies labums maziem un lieliem 
uzņēmumiem. 
3.1.3.  3. risinājums. Lielie uz ņēmumi netiek dot ēti; maziem un vid ējiem 
uzņēmumiem pieš ķir tikai aizdevumus un kapit āla finansējumu 
• Visi ienes īgie ieguld ījumi tiek atbalst īti, izmantojot inovat īvus finans ēšanas 
instrumentus, nevis atbalstu dot āciju veidā. 
3.2. ERAF un Koh ēzijas fondam sniegt ā infrastrukt ūras atbalsta tv ērums 
3.2.1.  1. risinājums. Status quo   
• ERAF un Koh ēzijas fondu izmanto, lai finans ētu svarīgāko infrastrukt ūru visos ES 
reģionos, finans ējumu koncentr ējot mazāk attīstītajos reģionos. Koh ēzijas fonda 
līdzekļi ir pieejami tikai nabadz īgajām dalībvalstīm. 
• Mazāk attīstītajos reģionos uzman ība tiek v ērsta ne tikai uz Eiropas m ēroga 
prioritāriem projektiem, kas nosaukti jaunaj ā TEN-T  regulējumā, bet arī uz sekund āru 
infrastrukt ūru. 
• Turklāt TEN-T  programm ā joprojām tiek finans ēti attīstīto reģionu infrastrukt ūras 
projekti ar augstu ES pievienoto v ērtību, sevišķi koncentr ējoties uz netiešu intervenci 
(piemēram, priekšizp ēti utt.). 
• Valsts darb ības programmas aptver ieguld ījumus infrastrukt ūrā, un priorit ātes izvirza 
valsts līmenī. 
3.2.2.  2. risinājums. Vair āk koncentr ēties uz Eiropas priorit ātēm saistībā 
ar lieliem ieguld ījumiem maz āk attīstīto reģionu infrastrukt ūrā un uz 
Eiropas infrastrukt ūras savienošanas instrumentu att īstītākajos reģionos 
• No Kohēzijas fonda tiks finans ēti infrastrukt ūras ieguld ījumi strat ēģisku Eiropas 
prioritāšu jomā. Finansējums ir pieejams tikai nabadz īgajās dalībvalstīs. 
• ERAF piev ērsīsies valsts un/vai re ģionu intereses projektiem.  
• Uz lielākajiem ieguld ījumiem infrastrukt ūrā attiecas valsts programmas, un, lai 
ieguldījumi būtu saderībā a r  E S  p r i o r i t ātēm, ir izveidots saistošs t ādu stratēģisko 
ieguldījumu projektu saraksts, kas īstenojami l īdz 2020. gadam, kurus, sarunu ce ļā 
vienojoties, izv ēlējās kopā ar dalībvalstīm un iekļāva partner ības līgumos. Min ētajiem 
projektiem b ūs norobežots finans ējums.  
• Koncentrējoties uz strat ēģiskiem ieguld ījumiem ilgtsp ējīga transporta jom ā, tiks 
ievēroti arī ex-ante  nosacījumi strat ēģiskās plānošanas jom ā.  
• Valstu un re ģionu ieguld ījumu priorit ātes būs atkarīgas no to ieguld ījuma tīklā un 
ilgtspējas veicin āšanā.  
• Speciālais Eiropas infrastrukt ūras savienošanas instruments ( CEF ) papildin ās ne tikai 
netiešos ieguld ījumus, bet ar ī kohēzijas politikas ieguld ījumus fiziskaj ā infrastrukt ūrā. 
CEF  finansētu augstas ES pievienot ās vērtības infrastrukt ūras projektus. Koh ēzijas 
 
 6fonda finanšu pieš ķīrumā 10 miljardi euro tiktu norobežoti Eiropas infrastrukt ūras 
savienošanas instrumentam ( CEF ). 
3.2.3.  3. risinājums. Piev ērst lielāku vērību valstu infrastrukt ūrai, 
izmantojot Koh ēzijas fondu  
• Kohēzijas fonds finans ē ieguldījumus infrastrukt ūrā stratēģisko Eiropas priorit āšu 
jomā svarīgākajiem un vispus īgākajiem Eiropas transporta t īkliem ( TEN-T ).  
• ERAF sniedz finans ējumu valsts un/vai re ģionu intereses projektiem. 
• Kā redzams 2. risin ājumā, uz lielākajiem ieguld ījumiem infrastrukt ūrā attiecas valsts 
programmas.  
• Ieguldījumus no CEF  koncentr ētu tikai att īstītākajās dalībvalstīs, un CEF  finansētu 
augstas ES pievienot ās vērtības infrastrukt ūras projektus.  
• Kohēzijas fonds finans ētu projektus maz āk attīstītajās dalībvalstīs, un tādējādi tas 
ģeogrāfiskā ziņā papildin ātu CEF . No Koh ēzijas fonda uz CEF  10 miljardi euro 
pārskaitīti netiktu.  
3.3. Teritoriālā sadarbība 
3.3.1.  1. risinājums. Nemain īgas politikas nost ādnes 
• Sadarbības programmu priorit ātes joprojām būtu plaši defin ētas.  
• Izveidotās sadarbības programmas un konver ģences/konkur ētspējas programmas 
formāli nebūtu saistītas. 
3.3.2.  2. risinājums. Tematisks uzsvars un cieš āka saite ar cit ām 
programm ām 
• Pārrobežu un transnacion ālā sadarbībā būtu ierobežots tematisko m ērķu skaits.  
• Vispārējā stratēģiskajā satvarā tiktu ņemti vērā sadarbības aspekti.  
3.3.3.  3. risinājums. Re ģionu programmas paredz kooper āciju 
• Vairs neb ūtu atsevišķu teritoriālās sadarbības programmu. 
• Sadarbība notiktu, balstoties uz l īdzšinējām reģionu programm ām, kurās būtu iespēja 
veikt kopīgus pasākumus. 
4. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
ERAF finans ētā uzņēmumu atbalsta tv ērums 
Ja politikas nost ādnes nemain ās, dalībvalstīm, pateicoties sal īdzinoši plašam intervences 
tvērumam, ir labas izv ēles iespējas izraudz īties intervences jomas, kas vislab āk noderētu 
jautājumu risin āšanā, un lielāko atbalstu sa ņem MVU un p ētniecība, tehnolo ģija, izstrāde un 
inovācija ( RTDI ). Tomēr saglabāsies ieguld ījumu atbalsts lieliem uz ņēmumiem, k ā dēļ 
publiskais finans ējums, iesp ējams, var izspiest priv ātos ieguld ījumus.  
 
 7Otrais risin ājums paredz, ka atbalsts lieliem uz ņēmumiem b ūs kā tikai konkr ēti ieguldījumi, 
kas paredz ēti, lai atbalst ītu iekšējā reģiona potenci āla attīstību (seviš ķi inovācijas, jauno 
tehnoloģiju un pētniecības jomā, lielo uz ņēmumu, MVU un p ārējo iestāžu sadarb ību un 
kopīgas iniciat īvas). Turkl āt šā risinājuma mērķis ir palielin āt to instrumentu noz īmi, kas 
nebalstās uz dotācijām, sevišķi attiecībā uz ieguld ījumu atbalstu, kas parasti saist ās ar zemāku 
risku un liel āku labklājības zudumu nek ā ieguldījumi inov ācijā un augsta riska darb ībās. 
Minētie pasākumi mazina labkl ājības zudumu, tom ēr arī samazina dal ībvalstu rīcības iespējas. 
Trešais risin ājums, kas liedz sniegt uz dot ācijām balstītu atbalstu lielajiem uz ņēmumiem, 
paaugstina finans ējuma efektivit āti un palielina sviras efektu. Tom ēr inovācijas un p ētniecības 
pasākumi, kas nepieciešami, lai sasniegtu ES pamatm ērķus, var izpalikt, jo projektiem, kas ir 
inovatīvi, vērsti uz p ētniecību un izstr ādi un ir att ālināti no tirgus, ir efekt īvāk sniegt 
neatmaks ājamu atbalstu. Ja no neatmaks ājama atbalsta lielajiem uz ņēmumiem p ārietu uz 
atmaksājamu atbalstu, iesp ējams, būtiski palielin ātos pārvaldes iest āžu administrat īvie 
izdevumi.  
Vēlamais ir 2. risin ājums, spriežot p ēc tā, ka tiktu uzlabota atbalsta efektivit āt e  u n  k a  t a s  
veicinātu vietējo un reģionālo potenci ālu, izaugsmi un nodarbin ātību.  
ERAF un Koh ēzijas fonda infrastrukt ūras atbalsta tv ērums 
Ja politikas nost ādnes nemain ās, saglab ātos ieguvumi, ko sniedzis infrastrukt ūras ES 
finansējums. Tom ēr Eiropas t īkla priorit ātes nebūtu ievērotas optim āli, un bag ātākajos 
reģionos ieguld ījumi infrastrukt ūrā radītu efektivit ātes zudumus. Koh ēzijas politikas un CEF  
nesaskaņotības dēļ infrastrukt ūras ES finans ējums arī turpmāk būtu sadrumstalots.  
Otrais risin ājums paredz koncentr ēties seviš ķi uz Eiropas priorit ātēm, CEF  un norobežot 
10 miljardus euro no Koh ēzijas fonda, kas ļautu piev ērst galveno uzman ību priorit āriem ES 
projektiem. Tom ēr šis risinājums mazina dal ībvalstu un re ģionu rīcības iespējas. 
Trešais risin ājums ļautu joproj ām koncentr ēties uz ieguld ījumiem infrastrukt ūrā konverģences 
reģionos, kur pamatinfrastrukt ūra nepieciešama visvair āk. Šā risinājuma lielākā priekšroc ība 
ir tā, ka kohēzijas valst īm ir visas r īcības iespējas pievērsties šo re ģionu reģionālām un 
nacionālām prioritātēm. Taču šā risinājuma galvenais tr ūkums ir t āds, ka Koh ēzijas fonds 
nepievērš pietiekamu uzman ību TEN-T  pamatprojektiem. 
Ņemot vērā ES pievienoto v ērtību un koordin āciju starp CEF  un Kohēzijas fondu, v ēlamais ir 
2. risinājums. 
Teritoriālā sadarbība 
Ja politikas nost ādnes nemain ās, Eiropas teritori ālās sadarbības programm ās ir lielākas rīcības 
iespējas izvēlēties sev svar īgākās politikas jomas. Tom ēr tas noz īmētu, ka visp ārēja 
stratēģiska mērķa nebūtu un gaid āmie programmas izn ākumu rezult āti būtu formul ēti 
neskaidri. Šaj ā risinājumā turklāt būtu grūti nodrošin āt papildin āmību ar pārējām ES 
programm ām.  
Otrajā risinājumā sadarbības programmas lab āk atbilstu strat ēģijai “Eiropa 2020”. T ādējādi 
programmu intervence b ūtu loģiskāka, jo programmas m ērķi tiktu izvirz īti, tos pieska ņojot 
plānoto iznākumu un rezult ātu formul ējumam. Turkl āt būtu lielāka sinerģija ar reģionālām 
 
 8darbības programm ām. Tomēr programmas izstr ādē šis risinājums varētu pieļaut mazākas 
rīcības iespējas.  
Trešajā risinājumā tiktu pan ākta lielāka sinerģija, un pieš ķirto ES dimensiju var ētu izmantot 
reģionālā programm ā. Tomēr būtu iespējams sadarboties tikai konkr ētos projektos, un netiktu 
sekmēta ilglaicīga integrēta stratēģija pārrobežu vai transnacion ālām teritorij ām. Bez tam b ūtu 
risks, ka programmas pl ānošanā ES dimensija paliktu neiev ērota. Bez pamatstrukt ūras būtu 
grūtāk izveidot kop īgus projektus.  
Vēlamais ir 2. risin ājums, spriežot p ēc tā, ka tiek piev ērsta lielāka uzman ība Eiropas 
prioritātēm, programmas intervence b ūtu loģiskāka un ar augst āku pievienoto v ērtību.  
5. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Salīdzinot ar pašreiz ējo situāciju, kohēzijas politikas uzraudz ības un izv ērtēšanas sist ēmas tiks 
uzlabotas, vair āk koncentr ējoties uz rezult ātiem un atbilst ību stratēģijai “Eiropa 2020”. 
Konkrēti tas nozīmētu:  
• programm ās tiktu skaidri formul ētas vēlamās izmaiņas, kā tas veicin ātu 
“Eiropa 2020” m ērķvērtību sasniegšanu un k ā konkrētai intervencei (izn ākumi) 
izmantotie resursi veicin ātu pārmaiņas (rezult āti). To izteiks izn ākumu un rezult ātu 
rādītājos. Visās programm ās attiecīgā gadījumā izmantos ar strat ēģijas “Eiropa 2020” 
mērķiem saska ņotu kopēju rādītāju kopumu.  
• Lai skaidri raksturotu tempu,  kādā tiek sasniegtas ar strat ēģiju “Eiropa 2020” 
saistītās izpildes priorit ātes, katrā programm ā tiktu iedibin āta snieguma r ādītāju 
sistēma, kurā katrai priorit ārai asij b ūtu skaitliski atskaite s punkti, kas noteikti, 
balstoties uz atseviš ķiem programmas r ādītājiem.   
• Minētos snieguma r ādītāju sistēmas atskaites punktus ierosin ātu dalībvalstis, un par 
tiem vienotos Komisija un dal ībvalstis.  
• Partnerības līgumā būtu iekļauts atskaites punktu, metodolo ģijas un galveno principu 
kopsavilkums.  
Darbības programmu sniegumu regul āri pārraudzītu, izmantojot programmas r ādītāju 
kopumu. Gada īstenošanas p ārskatos tiktu zi ņots par izn ākumiem attiec ībā pret 
mērķvērtībām, analiz ējot, kādēļ mērķvērtības sasniegtas nepietiekami vai p ārsniegtas. 
Uzraudzības komitejas apsv ērtu, vai nepieciešamas izmai ņas vai cita veida iniciat īvas, lai 
nodrošinātu programmas pareizu orient āciju. Kolīdz dati k ļūs pieejami, rezult ātus turklāt 
uzraudzīs un sniegs p ārskatu par tiem, k ā arī apspried īs uzraudz ības komitej ā un gada 
pārskata san āksmēs.  
Paredzams, ka b ūtu divas form ālas pārskates, kur ās, ņemot vērā snieguma r ādītāju sistēmā 
formulētos atskaites punktus, p ārbaudītu paveikto. Pirmo reizi p ārskatīt paveikto attiec ībā 
pret saska ņotajiem atskaites punktiem 2017. gad ā uzņemtos Komisija, balstoties uz gada 
īstenošanas p ārskatiem saist ībā ar pirmo atskaites punktu kopumu, absorbciju un atseviš ķos 
gadījumos — pirmajiem izn ākumiem.