Provizorisks budžeta grozījumu projekts nr. 6 2007. gada vispārējam budžetam - Izdevumu dokuments pa iedaļām - III iedaļa – Komisija /* COM/2007/0527 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.9.2007 COM(2007) 527 galīgā redakcija PROVIZORISKS BUDŽETA GROZĪJUMU PROJEKTS NR. 6 2007. GADA VISPĀRĒJAM BUDŽETAM IZDEVUMU DOKUMENTS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija (iesniegusi Komisija) PROVIZORISKS BUDŽETA GROZĪJUMU PROJEKTS NR. 62007. GADA VISPĀRĒJAM BUDŽETAM I ZDEVUMU DOKUMENTS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija Ņemot vērā: - Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 272. pantu, - Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 177. pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1] un kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006[2], un jo īpaši tās 37. pantu, Eiropas Komisija ar šo piedāvā budžeta lēmējinstitūcijai provizorisku budžeta grozījumu projektu (PBGP) Nr. 6 2007. gada budžetam to iemeslu dēļ, kas izklāstīti paskaidrojuma rakstā. SATURS 1. I evads 4 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana 4 2.1 Vācija. Vētra Kyrill 5 2.2 Francija (Reinjona). Tropiskais ciklons Gamède 6 2.3 Finansēšana 7 3. Pasaules muitas organizācija 8 4. Juridisko jautājumu nokārtošana 9 4.1 Pirmās instances tiesas lēmumi 9 4.2 Konkurences politika 10 5. Tiesību aktu pieņemšana vides politikas jomā 10 KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU SHĒMAS POZĪCIJĀM 12 IZDEVUMU DOKUMENTS PA IEDAĻĀM Izdevumu dokuments pa iedaļām ir nosūtīts atsevišķi, izmantojot SEI-BUD sistēmu. Izdevumu dokumenta pa iedaļām teksts angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienots šim dokumentam kā budžeta pielikums. 1. Ievads Provizoriskajā budžeta grozījumu projektā Nr. 6 2007. gada budžetam iekļauti šādi punkti: - ES Solidaritātes fonda mobilizēšana par 172,2 miljoniem euro saistību apropriācijās attiecībā uz lielu vētru Vācijā 2007. gada janvārī un tropisko ciklonu Francijā (Reinjonā) 2007. gada februārī. Attiecīgās maksājumu apropriācijas tiks pārdalītas. - Jauna budžeta 14 03 03. panta izveide, lai atbalstītu finansiālās saistības, kas izriet no Eiropas Kopienu pievienošanās Pasaules Muitas organizācijai. - Jaunu līdzekļu mobilizēšana 35,5 miljonu euro apmērā 26 01 50 07. posteņa saistību apropriācijās, lai atlīdzinātu zaudējumus prasības iesniedzējiem saskaņā ar Pirmās instances tiesas galīgajiem spriedumiem 2007. gada 12. jūlija lietās T-45/01 un T-144/02, Sanders u.c. un Eagle u.c. pret Komisiju. Attiecīgās maksājumu apropriācijas tiks pārdalītas. - Jauna budžeta 03 03 02. panta „Zaudējumu atlīdzināšanas pieprasījumi, kas izriet no tiesvedības pret Komisijas lēmumiem konkurences jomā” izveide. - Nepieciešamo tehnisko pielāgojumu iekļaušana 2007. gada budžetā sakarā ar Padomes pieņemto Lēmumu 2007/162/EK, ar ko izveido civilās aizsardzības finanšu instrumentu 2007.-2013. gadam[3]; un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 614/2007 par finanšu instrumentu videi ( LIFE+ )[4] pieņemšana. Rezultātā kopumā PBGP Nr. 6/2007 pieprasītās vajadzības papildu saistībās veido 207,7 miljonus euro. Attiecīgie 207,7 miljoni euro maksājumu apropriācijās tiks rasti, veicot pārdalīšanu. 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana Spēcīga vētra 18. janvārī skāra lielu Centrāleiropas daļu, nodarot nopietnus postījumus vairākās valstīs. 2007. gada 24. februārī tropiskais ciklons Gamède skāra Reinjonas salu, nodarot ievērojamus postījumus. Desmit nedēļu termiņā, kas noteikts 4. pantā Padomes Regulā (EK) Nr. 2012/2002[5], Vācija un Francija sakarā ar attiecīgi lielo vētru un tropisko ciklonu pieteicās uz finansiālu palīdzību no ES Solidaritātes fonda. Komisijas dienesti rūpīgi izskatīja pieteikumus saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 un jo īpaši tās 2., 3. un 4. pantu. Novērtējuma svarīgāko elementu kopsavilkums ir šāds. 2.1 Vācija. Vētra Kyrill 1. Pieteikums tika iesniegts Komisijai 2007. gada 29. martā noteikto 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2007. gada 18. janvārī reģistrētajiem postījumiem. Pieteikumu pabeidza 2007. gada 12. jūlijā. 2. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Tiešo zaudējumu kopējā summa ir 4 687,3 miljoni euro. Tā kā šī summa pārsniedz 3 267 miljonu euro robežu (t.i., 3 miljardus euro, rēķinot pēc 2002. gada cenām), katastrofa ir liela dabas katastrofa, un tādējādi uz to attiecas Regulas (EK) Nr. 2012/2002 piemērošanas galvenā joma. Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Finansiālo palīdzību drīkst izmantot vienīgi būtisku avārijas darbu veikšanai, kā noteikts regulas 3. pantā. 3. Kā informēja Vācijas iestādes, vētra radīja ievērojamus zaudējumus infrastruktūrai (transporta, elektrības un telekomunikāciju jomās), mežsaimniecībai, uzņēmumiem un privātām mājsaimniecībām. Visvairāk skartajos reģionos tika izsludināts ārkārtas stāvoklis. Vētras tiešo seku dēļ dzīvību zaudēja vienpadsmit cilvēki. Autoceļu un dzelzceļu tīklus aizšķērsoja krituši koki un elektrības kabeļi, kā rezultātā tika pilnībā paralizēta dzelzceļa satiksme Vācijā un bija nepieciešami plaši sakārtošanas darbi. Dabas katastrofa nodarīja nopietnus postījumus mežos, pilnībā vai daļēji nopostot 87 000 ha lielu teritoriju un radot 1,9 miljardus euro lielus zaudējumus mežsaimniecības nozarē vien. Turklāt dabas katastrofa radīja ievērojamus tiešos zaudējumus privātām mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kas, spriežot pēc apdrošināšanas nozares aplēsēm, sasniedz 2,4 miljardus euro. Pieteikumā ietverts zaudējumu izklāsts pa nozarēm, īpaši ietverot mežu postījumu sīku aprakstu katrā zemē. Pieteikumā Vācijas iestādes kopējos tiešos zaudējumus lēsa 4 748,1 miljona euro apmērā. Tomēr, tā kā Vācijas iestādes nevarēja apliecināt, ka elektroenerģijas nozarē uzrādītie zaudējumi 60,8 miljonu euro apmērā nav ietverti arī apdrošināšanas nozares veiktajās privāto zaudējumu aplēsēs, Komisija no kopējās zaudējumu summas atņēma elektroenerģijas nozares zaudējumus, lai izslēgtu jebkādu divkāršas uzskaitīšanas iespēju. Līdz ar to kopējā tiešo zaudējumu summa, kas jāņem vērā Komisijai, ir 4687,3 miljoni euro. 4. Vācijas iestādes ir aprēķinājušas uz būtiskiem avārijas darbiem attiecināmās izmaksas, kas paredzētas 3. panta 2. punktā Regulā 2012/2002 — 1 025 miljoni euro, sadalot tās pa darbības veidiem. Lielākā daļa darbību attiecas uz sakārtošanas darbiem katastrofas skartajos reģionos un transporta infrastruktūras darbības tūlītēju atsākšanu. Pamatojoties uz Vācijas iestāžu sniegto informāciju, ir skaidrs, ka darbību, kas var pretendēt uz atbalstu, reālās izmaksas krietni pārsniedz iespējamo Solidaritātes fonda dotāciju apjomu. Darbības veidus, ko patiešām finansēs no Fonda līdzekļiem, skaidri noteiks īstenošanas nolīgumā. 5. Papildus Solidaritātes fonda atbalstam Vācijas iestādes plāno izmantot Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) programmas (kad tās pieņems Komisija) meža atjaunošanai, autoceļu infrastruktūras atjaunošanai un meža aizsardzības pasākumiem. 6. Vācijas iestādes apstiprināja, ka apdrošināšana nesedz 4. punktā minētās darbības, kas var pretendēt uz atbalstu. Nobeigumā, ņemot vērā iepriekš minētos iemeslus, ir ieteikts pieņemt Vācijas pieteikumu attiecībā uz 2007. gada janvāra vētru kā „lielu katastrofu” un ierosināt mobilizēt Solidaritātes fondu. 2.2 Francija (Reinjona). Tropiskais ciklons Gamède 7. Pieteikums tika iesniegts Komisijai 2007. gada 4. maijā noteikto 10 nedēļu laikā pēc pirmajiem 2007. gada 24. februārī reģistrētajiem postījumiem. Atjaunināta informācija par zaudējumu apmēriem tika saņemta 2007. gada 29. jūnijā, kā arī 12. un 17. jūlijā. 8. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Francijas iestādes novērtēja, ka kopējie tiešie zaudējumi ir 211,6 miljoni euro. Šī summa ir 0,01 % no Francijas NKI un 6,5 % no parastās Francijai piemērojamās robežas Solidaritātes fonda mobilizēšanai, kas ir 3,267 miljardi euro (t.i., 3 miljardi euro, rēķinot pēc 2002. gada cenām). Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Finansiālo palīdzību drīkst izmantot vienīgi būtisku avārijas darbu veikšanai, kā noteikts regulas 3. pantā. 9. Tā kā kopējais zaudējumu apmērs ir mazāks par parasto robežu, pieteikums ir pamatots ar tā saucamo „ārkārtējās reģionālās katastrofas” kritēriju, kas noteikts Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punkta pēdējā daļā, kurā ietverti nosacījumi palīdzības saņemšanai no Solidaritātes fonda „ārkārtējos apstākļos”. Atbilstoši šim kritērijam reģions var saņemt palīdzību no Fonda tikai tad, ja šo reģionu ir skārusi neparasta katastrofa; galvenokārt tas attiecas uz dabas katastrofām, kas skar lielu daļu tā iedzīvotāju un kam ir ievērojama un ilgstoša ietekme uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā. Regulā paredzēts īpašu uzmanību pievērst attāliem un izolētiem reģioniem, tādiem kā salas un attālākie reģioni, kas definēti Līguma 299. panta 2. punktā. 10. Kā minēts Solidaritātes fonda gada ziņojumā (2002.-2003. gads), Komisija uzskata, ka, lai reģionālo katastrofu konkrētie kritēriji būtu nozīmīgi valsts mērogā, ir jānosaka atšķirība starp nopietniem reģionāliem un vienīgi vietējas nozīmes notikumiem. Atbilstoši subsidiaritātes principam vietējas nozīmes notikumi ir valsts varas iestāžu atbildības jomā, bet reģionālu notikumu gadījumā var izskatīt iespējas piešķirt atbalstu no Solidaritātes fonda. 11. Francijas iestādes savu pieteikumu pamato ar Reinjonas īpašo situāciju, jo tā ir visattālākais un vienlaikus visvairāk apdzīvotais Eiropas Savienības īpaši nomaļais reģions. Tiek sniegti pierādījumi, lai apliecinātu, ka Reinjonas izolētā izvietojuma dēļ un tās jau pašlaik kritiskās sociāli ekonomiskās situācijas dēļ ciklona radīto zaudējumu ietekme un ilgstošās sekas ir daudz nopietnākas nekā tas būtu citos apstākļos. 12. Francijas iestādes ziņoja par nopietniem postījumiem, kas nodarīti infrastruktūrai, īpaši autoceļiem, ūdensapgādei un telekomunikācijām (gandrīz 100 miljonu euro), kā arī lauksaimniecībai un zivsaimniecībām (vairāk nekā 61 miljons euro). 13. Kā informēja Francijas iestādes, dabas katastrofa dažādos apmēros skārusi visus Reinjonas iedzīvotājus, kuru skaits aptuveni ir 784 000. No salas 24 komūnām 21 tika izsludināts ārkārtas stāvoklis (état de catastrophe naturelle) . 14. Pierādījumi, kurus Francijas iestādes minējušas, lai apliecinātu ievērojamu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā, lielākoties balstās uz problēmām, kas izriet no dažiem lielākajiem autoceļiem nodarītajiem postījumiem, jo īpaši tādēļ, ka tika iznīcināts tilts uz visnozīmīgākā autoceļa, kas savienoja divus ekonomiskos polus salas ziemeļos un dienvidos. Kaut arī rasts pagaidu risinājums upes šķērsošanai, paredzams, ka tilta remontu pilnībā varēs pabeigt nākamajā gadā. Tiek apgalvots, ka apgrūtinātā satiksme šajā maršrutā, kam praktiski nav alternatīvas, ietekmēs ikdienas pārvietošanos saviem 100 000 cilvēkiem (1/3 strādājošo iedzīvotāju) un tai būs ievērojama ietekme uz saimniecisko darbību. Francijas iestādes paredz, ka tas negatīvi ietekmēs nodarbinātību un ekonomikas izaugsmi, tostarp paredzot vairāku MVU slēgšanu. Bezdarba līmenis jau tāpat ir ļoti augsts — 29 %. 15. Turklāt vētras rezultātā ievērojami samazinājušies ienākumi zivsaimniecības un jo īpaši lauksaimniecības nozarē (cukurniedru un dārzeņu ražošanā), kas veido vairāk nekā 12 % no gada apgrozījuma. Tūrisma nozarē uzrādītie dati liecina par apjoma samazināšanos pēdējo gadu laikā, kam par iemeslu galvenokārt ir Chicungunya epidēmija (vīruss, ko pārnēsā odi). Paredzams, ka ciklona radītās sekas (t.i., tūrisma infrastruktūrai nodarītie tiešie zaudējumi 3,3 miljonu euro apmērā, kam pieskaitāmi ienākumu zaudējumi atcelto braucienu dēļ) ievērojami pastiprinās šo tendenci. 16. Francijas iestādes ir aprēķinājušas uz būtiskiem avārijas darbiem attiecināmās izmaksas, kas paredzētas 3. panta 2. punktā Regulā 2012/2002 — 25 miljoni euro, sadalot tās pa darbības veidiem. 17. Francija neplāno ar ciklonu saistītajiem mērķiem izmantot citu Kopienas instrumentu finansējumu. Struktūrfondu līdzekļi 2000.-2006. gada programmu ietvaros vairs nav pieejami. Jaunā 2007.-2013. gada perioda līdzekļi vēl nav pieejami. 18. Francijas iestādes apstiprināja, ka apdrošināšana nesedz 9. punktā minētās darbībās, kas var pretendēt uz atbalstu. Ņemot vērā iepriekš minētos mērķus, ir ieteikts pieņemt Francijas pieteikumu attiecībā uz tropisko ciklonu Gamède kā „ārkārtēju reģionālu katastrofu” un ierosināt mobilizēt Solidaritātes fondu. 2.3 Finansēšana Kopējais pieejamais Solidaritātes fonda gada budžets ir 1 miljards euro. 2007. gadā EUR 24 370 114 jau paredzēti agrāk iesniegtiem pieteikumiem, līdz ar to ir pieejami EUR 975 629 886. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums šā fonda radīšanai, Komisija uzskata, ka atbalstam no šā fonda ir jābūt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei postījumu daļa, kas pārsniedz robežu (0,6 % no NKI vai 3 miljardi euro 2002. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā), ir pamatā lielākai atbalsta intensitātei par postījumiem līdz šai robežai. Agrāk piemērotā likme, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešiem postījumiem, kas ir zem robežas, un 6 % – tiem, kuri ir virs robežas. Šajā gadījumā ir ierosināts izmantot šīs procentu likmes. Komisijas ierosinātais piešķīrums no Fonda ir pamatots ar pieprasītāja iesniegto informāciju, un tas ir šāds: (euro) | Tiešie zaudējumi | Summa, pamatojoties uz 2,5 % | Summa, pamatojoties uz 6% | Ierosinātais kopējais atbalsta apjoms | Vācija, vētra Kyrill | 4 687 300 000 | 81 665 725 | 85 240 260 | 166 905 985 | Francija/Reinjona, ciklons Gamède | 211 600 000 | 5 290 000 | 0 | 5 290 000 | Kopā | 172 195 985 | Pēc šīs kompensācijas summas izmaksas paliks vismaz 25% Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļu, kas būs pieejami piešķīrumiem gada pēdējā ceturksnī, kā tas ir prasīts Regulas 2012/2002 4. panta 2. punktā. Tomēr, ņemot vērā, ka tika konstatēts apropriāciju pārpalikums 13 04 01. pozīcijā „Kohēzijas fonds — Iepriekšējo projektu pabeigšana”, nebūs nepieciešamas jaunas maksājumu apropriācijas, lai finansētu maksājumus Vācijai un Francijai (Reinjonai) no ES Solidaritātes fonda. Tādējādi 172,2 miljoni euro no budžeta 13 04 01. pozīcijas tiks piešķirti budžeta 13 06 01. pozīcijai, lai segtu attiecīgās vajadzības, kas saistītas ar ES Solidaritātes fonda mobilizēšanu. 3. Pasaules muitas organizācija Eiropas Savienības Padome 2001. gada 13. martā nolēma, ka Eiropas Kopienai jāpievienojas Pasaules Muitas organizācijai. Tā pilnvaroja Komisiju veikt sarunas ar Pasaules Muitas organizāciju par Eiropas Kopienas dalību tajā. Pamatojoties uz šo Padomes lēmumu, Eiropas Kopiena 2001. gada aprīlī iesniedza lūgumu, ka tā vēlas kļūt par pilntiesīgu organizācijas dalībnieci. Dalības jautājums tika apspriests Pasaules Muitas organizācijas Padomes 2001. gada jūnija sanāksmēs, kā arī tām sekojošajās Pasaules Muitas organizācijas sanāksmēs 2001. gada decembrī un 2002. gada jūnijā. Pēc politiskā līmeņa kontaktiem lūgums atkal tika iesniegts Pasaules Muitas organizācijas Padomes sanāksmē 2006. gada jūnijā, un 2006. gada decembrī Pasaules Muitas organizācijas Padome un pēc tam Pasaules Muitas organizācijas Politikas komisija izskatīja juridiskos, balsošanas un budžeta jautājumus saistībā ar Eiropas Kopienas dalību Pasaules Muitas organizācijā. Šobrīd Eiropas Kopiena piedalās tajās Pasaules Muitas organizācijas struktūrās, kas ir izveidotas ar citām starptautiskajām konvencijām vai nolīgumiem, kuros tā jau ir puse (piemēram, Novērtēšanas nolīgums, Harmonizētā sistēma, pārskatītā Kioto konvencija utt.). Citās struktūrās un sanāksmēs tā var piedalīties tikai novērotāja statusā, un atsevišķos gadījumos nepieciešams īpašs uzaicinājums (piemēram, uz Politikas komisijas sanāksmēm). Kā Pasaules Muitas organizācijas dalībniecei Eiropas Kopienai būs tiesības pilntiesīgi līdzdarboties visās Pasaules Muitas organizācijas struktūrās, kurās var piedalīties visi organizācijas dalībnieki, kā arī tiesības tikt ievēlētai tajās struktūrās, kurās darbojas vēlēti dalībnieki. Eiropas Kopiena Pasaules Muitas organizācijā maksās ikgadēju iemaksu, lai stiprinātu organizācijas darbu un segtu papildu administratīvos izdevumus. Eiropas Kopienas iemaksa būs tik liela, lai ES dalībvalstu un Eiropas Kopienas iemaksas Pasaules Muitas organizācijā kopā atspoguļotu Eiropas Kopienas lomu un nozīmi starptautiskajā tirdzniecībā un muitas lietās. 2007. gada 19. jūnijā Padome pieņēma lēmumu par Eiropas Kopienas dalībai identisku tiesību un pienākumu izmantošanu pagaidu kārtā Pasaules Muitas organizācijā. Pasaules Muitas organizācijas ikgadējā Padome 2007. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu grozīt Konvenciju, ar ko izveido Muitas sadarbības padomi, lai tai varētu pievienoties muitas un ekonomikas savienības, tostarp Eiropas Kopiena. Tiek ierosināts izveidot šādu jaunu budžeta pantu: 14 03 03. „Dalība starptautiskās organizācijās muitas un nodokļu jomā, ar pieliktu atgādinājumu („p.m.”)”. Pusgada finanšu saistības, kas izriet no Eiropas Kopienas pievienošanās Pasaules Muitas organizācijai no 2007. gada 1. jūlija, ir aprēķinātas 0,5 miljonu euro apmērā. Šī summa tiks piešķirta, veicot iekšēju pārvietojumu. 4. Juridisko jautājumu nokārtošana 4.1 Pirmās instances tiesas lēmumi 2007. gada 12. jūlijā Pirmās instances tiesa (PIT) pasludināja galīgos spriedumus lietās T-45/01 un T-144/02, Sanders u.c. un Eagle u.c. pret Komisiju. Abos spriedumos Komisijai tiek pieprasīts maksāt ievērojamas summas kā zaudējumu atlīdzināšanu vairāk nekā 100 prasības iesniedzējiem, kas ir bijušie JET kopuzņēmuma līgumdarbinieki un kas iesniedza prasību par zaudējumu atlīdzināšanu, jo viņi nav pieņemti darbā kā Euratom darbinieki. Šie ir galīgie spriedumi, kas seko 2004. gada starpspriedumiem, kas principā atzina prasības iesniedzēju prasības, taču ierobežoja tās uz pieciem gadiem, ņemot vērā Komisijas argumentus šajā punktā. Spriedumos pusēm tika uzdots mēģināt vienoties par summām. PIT tagad lēma par pēdējiem jautājumiem, par kuriem puses nevarēja vienoties. Rezultātā PIT pieņem pieprasījuma iesniedzēju prasības par zaudējumu atlīdzināšanu, kādi aprēķināti saskaņā ar starpspriedumiem piecu gadu laikposmam, kas noteikts šajos spriedumos. Kaut arī Komisija vēl varētu iesniegt apelāciju, tam nebūtu atliekošas iedarbības, un Komisijai tik un tā būtu saistošs pienākums maksāt PIT noteiktās summas. Komisija zaudējumus aprēķinājusi, izmantojot procentu likmi, kas minēta sprieduma rezolutīvajā daļā (par kuru puses vienojās, pamatojoties uz dažādiem Tiesas spriedumiem laikposmā ap 1999.-2000. gadu). Kopējā prasību par zaudējumu atlīdzināšanu summa abās lietās ir EUR 47 805 000, ja summas tiek galīgi izmaksātas 2007. gada 31. oktobrī, vai EUR 47 951 000, ja summas tiek galīgi izmaksātas 2007. gada 30. novembrī. Procentu nomaksas saistības turpinās līdz nomaksāšanai, Tiesas noteiktā procentu likme ir 5,25 %, tādēļ maksājums ir diezgan steidzams. Ņemot vērā to, ka spriedumi attiecas uz darbiniekiem un administratīvajiem procesiem, Komisija ierosina zaudējumu atlīdzināšanas pieprasījumus segt no budžeta 26 01 50 07. posteņa „Zaudējumu atlīdzināšana” finanšu shēmas 5. pozīcijā. Apropriācijas budžeta postenim „Zaudējumu atlīdzināšana” 2007. gada budžetā ir tikai EUR 250 000. Komisija ir pienācīgi izpētījusi iespējas papildināt budžeta posteni, pārvietojot pašreizējās 5. pozīcijas apropriācijas. Tā ir secinājusi, ka 12,5 miljonus euro var mobilizēt, pārdalot esošās saistību apropriācijas. Tādēļ papildu saistību apropriāciju pieprasījumu budžeta 26 01 50 07. postenim var ierobežot līdz 35,5 miljoniem euro, lai sasniegtu nepieciešamo 48 miljonu euro paketi, bet daudzgadu finanšu shēmas 5. pozīcijā 2007. gada maksimālās robežas ietvaros pieļaujama rezerve 172,6 miljonu apmērā. Pilna summa tiks pilnībā atvēlēta un izmaksāta 2007. gadā. Maksājumu apropriācijas kļūs pieejamas, pārdalot budžeta 02 04 01 01. posteni „Kosmosa izpēte” un 02 04 01 02. posteni „Drošības pētniecība”. Vajadzības pēc maksājumu apropriācijām „Drošības un kosmosa izpētes” pasākumiem ir mazākas nekā sākotnēji paredzēts tādēļ, ka novēloti tika pieņemts 7. pamatprogrammas juridiskais pamats. Ņemot vērā to, cik ilgs laiks vajadzīgs kopš pētniecības priekšlikumu konkursa uzaicinājuma publicēšanas līdz līgumu noslēgšanai, summas, kas būs mazākas nekā paredzētās, tiks izmaksātas 2007. gadā un daļu iepriekšējā finansējuma atliks uz 2008. gadu. Līdztekus šim budžeta grozījumu projektam Komisija lūdz pārvietot apropriācijas par 12,5 miljoniem euro, lai pārdalītu esošās saistību apropriācijas un papildinātu budžeta 26 01 50 07. posteni. 4.2 Konkurences politika Kā piesardzības pasākums tiek ierosināts izveidot jaunu budžeta 03 03 02. pantu „Zaudējumu atlīdzināšanas pieprasījumi, kas izriet no tiesvedības pret Komisijas lēmumiem konkurences jomā”, lai ņemtu vērā iespējamo ietekmi uz budžetu Tiesas un Pirmās instances tiesas lēmumu rezultātā. Postenim pieliks atgādinājumu („p.m.”). Ar šo pantu paredzēts segt jebkādus izdevumus, kas rodas to prasību rezultātā, kuras Tiesa atzīst par apmierināmām, kā arī izdevumus, kas izriet no tiesvedības pret Komisijas lēmumiem konkurences jomā. Tā kā iepriekš nav iespējams aplēst finansiālo ietekmi uz ES budžetu, šim pantam pieliek atgādinājumu („p.m.”). Vajadzības gadījumā Komisija ierosinās atļaut piekļuvi apropriācijām saistībā ar reālām vajadzībām, veicot pārvietošanu vai ar budžeta grozījuma provizorisku projektu. 5. Tiesību aktu pieņemšana vides politikas jomā Jāveic pielāgošanās budžeta piezīmēm, lai iekļautu 2007. gada budžetā nepieciešamos tehniskos pielāgojumus saskaņā ar Padomes Lēmumu 2007/162/EK, ar ko izveido civilās aizsardzības finanšu instrumentu 2007.-2013. gadam[6]. Izmaiņas ietekmē šādus budžeta pantus/posteņus: 07 01 04 02., 07 04 01. un 19 06 05. Tāpat tehniski pielāgojumi nepieciešami sakarā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 614/2007 par finanšu instrumentu videi ( LIFE+ )[7] pieņemšanu, kā arī saskaņā ar pārejas pasākumiem, ko apstiprinājusi budžeta lēmējinstitūcija Kopīgajā paziņojumā, ko pieņēma 2007. gada budžeta procedūras ietvaros. Izmaiņas ietekmē šādus budžeta pantus/posteņus: 07 01 04 01. un 07 03 07. KOPSAVILKUMA TABULA PA FINANŠU SHĒMAS POZĪCIJĀM Finanšu shēma Pozīcija/apakšpozīcija | 2007. gada finanšu shēma | 2007. g. budžets+BG Nr. 1-5/2007 | PBGP Nr. 6/2007 | 2007. g. budžets+BG Nr. 1-5/2007+PBGP Nr. 6 | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |8 918 000 000 | |9 367 547 511 |7 046 794 397 | |-35 500 000 |9 367 547 511 |7 011 294 397 | |1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |45 487 000 000 | |45 486 784 504 |37 790 265 808 | |-172 195 985 |45 486 784 504 |37 618 069 823 | | Kopā | 54 405 000 000 | |54 854 332 015 | 44 837 060 205 | | |54 854 332 015 | 44 629 364 220 | | Rezerve[8] | | |50 667 985 | | | |50 667 985 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA | | | | | | | | | | tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |45 759 000 000 | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | Kopā | 58 351 000 000 | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | Rezerve | | |2 100 769 964 | | | |2 100 769 964 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums |637 000 000 | |623 833 000 |473 683 000 | | |623 833 000 |473 683 000 | |3b. Pilsoniskums | 636 000 000 | |647 603 114 |728 272 766 |+172 195 985 |+172 195 985 |819 799 099 |90 468 751 | | Kopā | 1 273 000 000 | |1 271 436 114 | 1 201 955 766 | | |1 443 632 099 | 1 374 151 751 | | Rezerve[9] | | |25 934 000 | | | |25 934 000 | | | 4. ES KĀ GLOBĀLS PARTNERIS[10] |6 578 000 000 | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | Rezerve | | | 67 000 | | | | 67 000 | | | 5. ADMINISTRĀCIJA[11] |7 039 000 000 | |6 942 364 030 | 6 942 264 030 | +35 500 000 | +35 500 000 | 6 977 864 030 | 6 977 764 030 | | Rezerve | | | 172 635 970 | | | | 137 135 970 | | | 6. KOMPENSĀCIJA | 445 000 000 | |444 646 152 | 444 646 152 | | |444 646 152 | 444 646 152 | | Rezerve | | | 353 848 | | | | 353 848 | | | KOPĀ | 128 091 000 000 | 123 790 000 000 | 126 575 468 347 | 115 497 218 621 | +207 695 985 | +0 |126 783 164 932 | 115 497 218 621 | | Rezerve | | |2 350 428 767 | 8 368 781 379 | | |2 314 928 767 | 8 368 781 379 | | [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp. [3] OV L 71, 10.3.2007., 9. lpp. [4] OV L 149, 9.6.2007., 1. lpp. [5] OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp. [6] OV L 71, 10.3.2007., 9. lpp. [7] OV L 149, 9.6.2007., 1. lpp. [8] Aprēķinot rezervi 1a. pozīcijā, nav iekļauts Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF). [9] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām pozīcijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [10] 2007. gada 4. pozīcijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (234,5 miljoni euro). [11] Lai aprēķinātu rezervi zem maksimālās robežas 5. pozīcijā, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.-2013. gada finanšu shēmā par summu 76 miljoni euro personāla iemaksām pensiju shēmā.