Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Brīvās tirdzniecības nolīgumu īstenošana no 2018. gada 1. janvāra līdz 2018. gada 31. decembrim”

(COM(2019) 455 final)

(2020/C 364/23)

Ziņotāja:

Tanja BUZEK

Līdzziņotājs:

Alberto MAZZOLA

Apspriešanās Komisija, 19.12.2019. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 32. panta 1. punkts Atbildīgā specializēta nodaļa Ārējo attiecību specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 16.6.2020. Pieņemts plenārsesijā 16.7.2020. Plenārsesija Nr. 553 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 203/0/7

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Covid-19 ir bijusi milzīga un nepieredzēta ietekme uz mūsu globalizēto pasauli un tās iedzīvotājiem, kā arī uz tirdzniecību un ieguldījumiem. Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO) lēš, ka 2020. gadā pasaules tirdzniecības apjoms samazināsies par 13–32 % ( 1 ) . Tirdzniecībai kā nozīmīgam izaugsmes, darbvietu radīšanas un ilgtspējīgas attīstības virzītājspēkam būs galvenā nozīme, veicinot ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos pēc krīzes un ļaujot uzņēmumiem atjaunot un pārkārtot sagrautās vērtību ķēdes. Eiropai steidzami ir vajadzīgs spēcīgs, sociāls, ilgtspējīgs un iekļaujošs ES atveseļošanas plāns, kas atbalstīs uzņēmumus un cilvēkus krīzes pārvarēšanā un pienācīgas nodarbinātības nodrošināšanā, tostarp izmantojot starptautiskās tirdzniecības piesaisti. Šis plāns būtu jāfinansē, izmantojot euroobligācijas vai citu parasto Eiropas ilgtermiņa parādu.

1.2. Šī krīze uzsver globālas sadarbības un PTO reformu procesa nozīmi tādas spēcīgas un efektīvas organizācijas nodrošināšanā, kura spēj darboties pret protekcionismu un vienpusīgumu. Ir pienācis laiks PTO veikt savu uzdevumu, aktīvi popularizējot darba pamatstandartus un Parīzes nolīgumu ( 2 )

1.3. Paziņotajā agrīnajā ES tirdzniecības stratēģijas pārskatā jāiekļauj svarīgas mācības no šīs krīzes. ES nav pašpietiekama un ir atkarīga no piekļuves starptautiskajiem tirgiem. Globālajām piegādes ķēdēm jākļūst noturīgākām, daudzveidīgākām un atbildīgākām. Ar spēcīgākiem instrumentiem jāīsteno ilgtspējīga tirdzniecības un ieguldījumu programma visās tās dimensijās. Tai jābūt saskanīgai ar zaļo kursu un jābūt tikpat vērienīgai attiecībā uz efektīvu darba noteikumu īstenošanu un izpildi. Šajā pārskatā būtu jāņem vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas (EESK) ieteikumi, kas sniegti vairākos nesenos un pašreizējos galvenajos atzinumos par ES tirdzniecību ( 3 ) . Jaunajā ES tirdzniecības stratēģijā vajadzētu paplašināt vecos tirdzniecības modeļus, veidojot jaunu, ekonomiski noturīgu, zaļāku, sociāli ilgtspējīgu un atbildīgu modeli.

1.4. Pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga loma izpratnes veicināšanā par ES tirdzniecības politikas īstenošanu. Tā var palīdzēt informēt par šādas politikas priekšrocībām, un tai ir izšķiroša nozīme bažu un trūkumu konstatēšanā. Tāpēc EESK īpaši pauž nožēlu par to, ka īstenošanas ziņojumā lielā mērā joprojām nav iekļauts vietējo konsultantu grupu (VKG) darbs un viedoklis. Turpmākajos ziņojumos būtu vairāk jāatspoguļo ieguldījums, ko devušas VKG darba programmas un kopīgās deklarācijas ar VKG partnervalstīs.

1.5. Turpmākajos nolīgumos VKG uzraudzības joma attieksies uz visu nolīgumu, taču tajos īpaša uzmanība jāpievērš ietekmei uz tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību. Ir pamatīgi jāstiprina VKG ieteikumu ietekme, jo īpaši, bet ne tikai, attiecībā uz pārkāpumu izmeklēšanu tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības jomā. Dalībvalstu ekspertu grupai jautājumos par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, jaunajam galvenajam tirdzniecības nolīgumu izpildes uzraugam un attiecīgajām ES iestādēm vajadzētu izveidot strukturētu turpmāku apmaiņu ar VKG, un sarunās par nolīgumiem būtu jāiekļauj kopīgas VKG sanāksmes.

1.6. Brīvās tirdzniecības nolīgumi (BTN) rada uzņēmumiem sistēmu ilgtermiņa attiecību attīstīšanai ar jauniem klientiem un piegādātājiem, iespēju izmantošanai jaunās valstīs un vietējo spēju veidošanai, lai izpildītu to prasības. Par pamatu ir jāizmanto vērienīga divpusēja un daudzpusēja tirdzniecības programma, kas atspoguļo iepriekš minēto, un spēkā esošo ES BTN pilnīga īstenošana.

1.7. BTN gada īstenošanas ziņojums sniedz visaptverošu un redzamu pārskatu par ES tirdzniecības tīklu. Tajā izvērtēta atsevišķu BTN virzība un sniegums, kā arī norādīts uz īstenošanas nepilnībām. Tomēr ir jāpalielina tā informatīvais potenciāls un labāk jāsaista ar iepriekšējiem ziņojumiem un kopējo tirdzniecības novērtēšanas politikas dzīves ciklu. Kā informācijas avoti īpaši jāizmanto ilgtspējas ietekmes novērtējumi. Izstrādājot turpmākos ziņojumus, Eiropas Komisijai (EK) vispirms ir jākonsultējas ar pilsonisko sabiedrību.

1.8. Datu drošības nodrošināšana un sadalīšana, šķiet, rada lielākās grūtības. Ziņojumā konsekventāk būtu jāizmanto valstu dati, norādot atšķirīgo realitāti katrā ES dalībvalstī vai reģionā, un vajadzības gadījumā būtu jāveic ieguldījumi aktīvā datu vākšanā. Kritēriju noteikšana padara salīdzinājumus materiālākus. Citi avoti, piemēram, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) dati par pārkāpumiem nodarbinātības jomā, būtu jāizmanto pilnīgāka priekšstata radīšanai.

1.9. Turpmākajos ziņojumos vajadzētu sistemātiskāk atspoguļot pakalpojumu tirdzniecību un tās attīstību. Ir vajadzīgi sīkāki dati par katru nozari un piegādes veidu, lai novērtētu, kādā ziņā jebkura lieluma uzņēmumi izmanto ES BTN sniegtās iespējas. Lai palīdzētu pakalpojumu eksportētājiem, pārskatītajai tirgus piekļuves datubāzei būtu konsekventi jāaptver pakalpojumi, un tā būtu jāpapildina ar ES rokasgrāmatu Eiropas pakalpojumu eksportētājiem un ieguldītājiem.

1.10. Lai nodrošinātu pievienoto vērtību visām ieinteresētajām personām, gada ziņojumā lielāka uzmanība būtu jāpievērš konkrētām jomām un grupām. Patērētājiem būtu jāredz, kā tirdzniecības plūsmu pieaugums var izpausties kā konkrēti ieguvumi. Datiem ir jānorāda labāka simetrija starp vērienīgiem sarunu mērķiem patērētājiem un to vēlāku īstenošanu.

1.11. Preferenču izmantošanas līmenis ir svarīgs BTN ieviešanas rādītājs. Ziņojumā norādīts, ka preferenču izmantošanas līmenis parasti ir zemāks ES eksportam uz partnervalstīm nekā importam uz ES. EK un dalībvalstīm ir jārīkojas kopā, lai uzlabotu tirdzniecības preferenču izmantošanu un palielinātu izpratni par tirdzniecības priekšrocībām, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) vidū. Sadarbībā ar ES uzņēmēju kopienu tām būtu jāveicina BTN savas valsts valodā un jāizstrādā nacionālie īstenošanas rīcības plāni katram BTN. Izpratnes veicināšanas pasākumos jāņem vērā arī importētāji partnervalstīs.

1.12. Pārredzamībai ir izšķiroša nozīme, lai uzlabotu Eiropas uzņēmumu piekļuvi publiskā iepirkuma tirgum BTN partnervalstīs. Trešo valstu piedāvājumu publicēšana tam paredzētajā ES Tenders Electronic Daily datubāzes sadaļā lielā mērā uzlabotu jebkura lieluma Eiropas uzņēmumu iespējas gūt labumu no sadaļas par iepirkumu. Turklāt ES būtu jāveicina paraugprakse attiecībā uz vidisko un sociālo kritēriju iekļaušanu publiskajā iepirkumā.

1.13. Brīvās tirdzniecības nolīgumi nodrošina būtisku potenciālu ES lauksaimniecības produktu eksportam, savukārt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes palielina ES lauksaimniecības un pārtikas ražotāju konkurētspēju gan ES, gan ārpus tās. Tomēr šķiet, ka lauksaimniecības un pārtikas noteikumu īstenošana nesasniedz vērienīgos mērķus. Produktu izsekojamība un spēja ievērot piesardzības principu ir galvenie aspekti labas kvalitātes pārtikas, kā arī tās drošas un garantētas piegādes nodrošināšanai. Lai efektīvi uzraudzītu sanitāro un fitosanitāro standartu ievērošanu, ir jāveic pārbaudes ar pietiekamiem resursiem.

1.14. CETA ) pārskatā par darba un vides noteikumu efektīvu izpildāmību Vairākus gadus pēc BTN noslēgšanas dažās partnervalstīs joprojām ir vērojams virzības trūkums attiecībā uz tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības saistību izpildi. Pilnībā atbalstot to, ka EK beidzot sāk tiesvedību strīdā ar Koreju par darba tiesībām, EESK tomēr pauž bažas par ekspertu grupas ziņojuma patieso ietekmi, ņemot vērā to, ka tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās pašreiz trūkst saistošu izpildes instrumentu. Šajā saistībā EESK aicina nodrošināt stingru virzību Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma () pārskatā par darba un vides noteikumu efektīvu izpildāmību ( 4 ) . Pārskatīšanas gaitā būtu cieši jāiesaista un jāapspriežas ar abu pušu VKG.

1.15. EESK ļoti atzinīgi vērtē nesenās EK un dalībvalstu iniciatīvas pastiprināt centienus tirdzniecības un ilgtspējības jomā. Sarunās ar Apvienoto Karalisti ES sāk jaunu ceļu, nodrošinot ilgtspējīgus vienlīdzīgus konkurences apstākļus un piemērojot vispārējo strīdu sadaļu ar piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem, kas atspoguļo pušu unikālās attiecības. Paziņojumā par zaļo kursu ir paredzēts, ka Parīzes nolīgums kļūst par būtisku elementu visos turpmākajos visaptverošajos tirdzniecības nolīgumos – tas ir atzinīgi vērtējams solis, kas jāpaplašina, iekļaujot SDO pamatkonvencijas un jaunākās konvencijas, kuras ratificējušas visas ES dalībvalstis. Tā kā SDO ir starptautiskā līmenī atzīta iestāde, tai vajadzētu būt iesaistītai SDO konvenciju īstenošanas uzraudzībā brīvās tirdzniecības nolīgumos. EESK cer uz jaunām debatēm starp dalībvalstīm par to, kā stiprināt tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas, lai pilnībā izpildītu savas juridiski saistošās saistības ( 5 ) . Šajās debatēs vides un darba standartiem ir jābūt vienlīdz svarīgiem ieviešanas un izpildes darba kārtībā.

2. Konteksts

2.1. Eiropas Komisija 2015. gada paziņojumā “Tirdzniecība visiem” apņēmās katru gadu ziņot par ES visnozīmīgāko tirdzniecības nolīgumu īstenošanu. Šis ir jau trešais ziņojums par šo jautājumu, un EESK pirmo reizi ir sniegusi ieteikumus.

2.2. Brīvās tirdzniecības nolīgumi veido pieaugošu ES tirdzniecības daļu. 2018. gadā 31 % no ES preču tirdzniecības ar pārējo pasauli tika nodrošināts ar preferenciālas tirdzniecības nolīgumiem, un paredzams, ka šis skaitlis palielināsies līdz 40 %, ņemot vērā kopš tā laika noslēgtos tirdzniecības nolīgumus.

2.3. Pašreiz ES ir lielākais tirdzniecības tīkls pasaulē ar 44 preferenciālas tirdzniecības nolīgumiem, kas aptver 76 valstis. Gada īstenošanas ziņojums aptver dažādus ES tirdzniecības nolīgumu veidus: — “pirmās paaudzes” nolīgumi, par kuriem sarunas notika pirms 2006. gada un kuros uzmanība vērsta uz tarifu atcelšanu, — “jaunās paaudzes” nolīgumi, kas attiecas uz jaunām jomām, tostarp pakalpojumiem, ieguldījumiem, publisko iepirkumu, konkurenci, subsīdijām, normatīvajiem jautājumiem un ilgtspējīgu attīstību, — padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas, kas rada ciešākas ekonomiskās saites starp ES un tās kaimiņvalstīm, — ekonomisko partnerattiecību nolīgumi (EPN), kuros uzmanība vērsta uz Āfrikas, Karību jūras un Klusā okeāna reģionu attīstības vajadzībām.

2.4. Kopš 2015. gada ES ir pabeigusi ex post novērtējumus par saviem tirdzniecības nolīgumiem ar Meksiku, Čīli un Dienvidkoreju. Pašreiz tiek veikti ex post novērtējumi par Cariforum un sešām Vidusjūras reģiona valstīm, kā arī par ES un Moldovas nolīgumu, ES un Gruzijas nolīgumu, kā arī ES, Kolumbijas, Ekvadoras un Peru nolīgumu un ES un Centrālamerikas nolīgumu.

2.5. 2019. gada ziņojums sniedz aktualizētu informāciju par 35 nozīmīgu tirdzniecības nolīgumu īstenošanu ar 62 partnervalstīm, tostarp pirmo pilnīgo gada ziņojumu par CETA . Turklāt ziņojumā ir aprakstīts, kāds darbs veikts pirms ES un Japānas ekonomisko partnerattiecību nolīguma stāšanās spēkā, un tajā iekļautas īpašas sadaļas par MVU, pakalpojumiem un lauksaimniecības pārtikas tirdzniecību.

2.6. Šā ziņojuma mērķis ir izpētīt, kāda ietekme ir noteikumiem, kas iekļauti īpašajās tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās, kuras ir daļa no visiem jaunās paaudzes ES tirdzniecības nolīgumiem, un ziņojumiem par tiesiskās izpildes darbībām, kas veiktas saskaņā ar ES tirdzniecības nolīgumiem. Visaptverošajā dienestu darba dokumentā ir sniegta sīki izklāstīta informācija par katru atsevišķo nolīgumu.

3. Covid-19 pandēmija un globālā un ES tirdzniecība

3.1. ad hoc eksporta ierobežojumus krīzē būtiskām precēm, piemēram, medicīnas precēm, stingrāku muitas un robežu kontroli, kā arī darba ņēmēju un pakalpojumu sniedzēju brīvas pārvietošanās ierobežojumus. Šī krīze ir atklājusi satraucošu nestabilitāti un riskus, kas saistīti ar ļoti sadrumstalotām un vienveidīgām piegādes ķēdēm. Tā arī uzsver, ka tirdzniecības “veselīguma” un nepārtrauktības nolūkā ir būtiski, lai ekonomikas pamatā būtu labi funkcionējoši un finansiāli spēcīgi sabiedriskie pakalpojumi, jo īpaši sabiedrības veselības pakalpojumi. Covid-19 dziļi un nepieredzēti ietekmēs mūsu globalizēto tirdzniecības pasauli. Saskaņā ar pašreizējām EK aplēsēm 2020. gadā globālajā tirdzniecībā būs rekordliels samazinājums par 9,7 %, iespējams samazinājums par 9,2 % preču un pakalpojumu eksportam ārpus ES-27, un samazinājums par 8,8 % importam ārpus ES-27 ( 6 ) . Esam pieredzējuši plaša mēroga traucējumus piegādes ķēdēs,eksporta ierobežojumus krīzē būtiskām precēm, piemēram, medicīnas precēm, stingrāku muitas un robežu kontroli, kā arī darba ņēmēju un pakalpojumu sniedzēju brīvas pārvietošanās ierobežojumus. Šī krīze ir atklājusi satraucošu nestabilitāti un riskus, kas saistīti ar ļoti sadrumstalotām un vienveidīgām piegādes ķēdēm. Tā arī uzsver, ka tirdzniecības “veselīguma” un nepārtrauktības nolūkā ir būtiski, lai ekonomikas pamatā būtu labi funkcionējoši un finansiāli spēcīgi sabiedriskie pakalpojumi, jo īpaši sabiedrības veselības pakalpojumi.

3.2. Šī krīze uzsver globālās sadarbības nozīmi un apliecina, ka valstu un vienpusēji risinājumi nav atbilde ne Eiropas, ne pasaules līmenī. Tādēļ PTO reformu process ir jāturpina, lai nodrošinātu spēcīgu un efektīvu organizāciju, kura spētu darboties pret protekcionismu un vienpusīgumu. Ir pienācis laiks PTO veikt savu uzdevumu, aktīvi popularizējot darba pamatstandartus un Parīzes nolīgumu ( 7 )

3.3. EESK atzīst, ka tirdzniecība ar pareizu politikas sistēmu var būt efektīvs izaugsmes, darbvietu radīšanas un ilgtspējīgas attīstības virzītājspēks. 2017. gadā septītā daļa ES darbvietu bija atkarīga no eksporta, veidojot 36 miljonus darbvietu un 15,3 % no ES nodarbinātības līmeņa. Turklāt par to, cik ES tirdzniecībai svarīgs ir vienotais tirgus un tā labvēlīgā “plašāka ietekme”, liecina tas, ka viena piektā daļa no eksporta nodrošinātajām darbvietām atrodas citā dalībvalstī ( 8 )

3.4. Tirdzniecībai būs galvenā nozīme, veicinot ilgtspējīgu ekonomikas atveseļošanos un ļaujot uzņēmumiem atjaunot un pārkārtot sagrautās vērtību ķēdes. ES atveseļošanas plānam, kam jābūt spēcīgam, sociālam, ilgtspējīgam un iekļaujošam, jāpiedāvā uzņēmumiem iespējas nostiprināt to stāvokli starptautiskajā tirdzniecībā un nodrošināt pienācīgu nodarbinātību. Šis plāns būtu jāfinansē, izmantojot euroobligācijas vai citu parasto Eiropas ilgtermiņa parādu.

3.5. Gaidāmajos 2020. un 2021. gada ziņojumos jāveic visaptverošs politikas novērtējums par tirdzniecības vidi pēc Covid-19 krīzes un par to, kā nodrošināt, ka šī vide dod labumu visiem. Eiropas Komisijai, izstrādājot turpmākos BTN īstenošanas ziņojumus, ir vispirms jāapspriežas ar pilsonisko sabiedrību, un EESK ir gatava sniegt savu ieguldījumu ar savu praktisko pieredzi. Jaunajā tirdzniecības stratēģijā, kuras mērķis ir atveseļošanās pēc Covid-19 krīzes un pasaules tirdzniecības stiprināšana, būtu jāņem vērā šādi aspekti – aspekti, kurus izraisījusi krīze, kā arī ES apņemšanās izveidot bezoglekļa ekonomiku. Eiropas rūpniecības politikai ir jāstiprina rūpniecības suverenitāte galvenajās nozarēs, piemēram, attiecībā uz zālēm un medicīnas iekārtām. Tam ir jānotiek ES līmenī.

3.6. EESK ieteikumiem, kas sniegti vairākos nesenos un pašreizējos galvenajos atzinumos par ES tirdzniecību ( 9 ) būtu jābūt agrīnā tirdzniecības stratēģijas pārskata pamatā. Notiekošajās divpusējās un PTO sarunās ir steidzami jānovērtē Covid-19 krīzes ietekme, lai risinātu ar to saistītās problēmas, proti, attiecībā uz eksporta ierobežojumiem un piegādes ķēžu ilgtspēju, un jāpārskata tirdzniecības pilnvaras kopumā.

3.7. Kaut arī ES lielais preferenciālās tirdzniecības noteikumu tīkls nodrošina nozīmīgu paredzamību un noteiktību ES uzņēmumiem, šī krīze apliecina steidzamu vajadzību pēc spēcīgākiem instrumentiem, kas aptver tirdzniecības ilgtspējību visās tās dimensijās, proti, ekonomikas, sociālajā un vides jomā. Šajā saistībā EESK vēlas atsaukties uz notiekošo darbu ar īpašu atzinumu par ilgtspējīgām piegādes ķēdēm ( 10 ) , kuru paredzēts pieņemt 2020. gada septembrī.

3.8. Globālajām piegādes ķēdēm būs jākļūst noturīgākām un atbildīgākām. Daudzveidīgas tirdzniecības attiecības ir svarīgs ekonomiskās ilgtspējas elements, jo tās nodrošina garantiju pret traucējumiem konkrētās valstīs un reģionos. Šajā ziņā būtiska nozīme ir ES tirdzniecības politikai. Brīvās tirdzniecības nolīgumi rada uzņēmumiem sistēmu ilgtermiņa attiecību attīstīšanai ar jauniem piegādātājiem, darbības sākšanai jaunās valstīs un vietējo spēju veidošanai, lai izpildītu to prasības.

3.9. Tirdzniecības plūsmu atjaunošanas pamatā ir jābūt stingrām saistībām attiecībā uz sociālajiem un darba standartiem un to efektīvai izpildei. Piegādes un ražošanas procesu pārtraukšana ir pierādījusi, cik svarīgi ir ieviest un efektīvi īstenot darba aizsardzības pasākumus, kā arī nodrošināt darba ņēmēju drošību un veselību, lai piegādātu pasaulei preces un pakalpojumus. Lai nodrošinātu drošus un pienācīgus darba apstākļus, līdztekus visām SDO pamatkonvencijām un jaunākajām konvencijām ir svarīgi ratificēt, īstenot un izpildīt SDO galvenās konvencijas par biedrošanās brīvību un darba koplīgumu slēgšanu.

3.10. Ņemot vērā vērienīgos finanšu atjaunošanas pasākumus, kas jāveic ES un pasaulē, zaļo kursu nevajadzētu atlikt malā, bet tam vajadzētu kļūt par paātrinātu prioritāti pašreizējās un turpmākajās ES tirdzniecības attiecībās, lai nodrošinātu sociālajā un vides jomā taisnīgu pārkārtošanos. Zaļā kursa pasākumi ir jāņem vērā visos BTN aspektos, ieskaitot paraugprakses veicināšanu attiecībā uz to, kā iekļaut vidiskos un sociālos kritērijus publiskajā iepirkumā.

4. Vispārīgas piezīmes par gada ziņojumu

4.1. EESK kopumā atzinīgi vērtē gada ziņojumu par BTN īstenošanu, ko EK pirmo reizi sāka 2017. gadā, jo tajā sniegts visaptverošs un uzskatāms pārskats par ES tirdzniecības tīklu. Tas ļauj izvērtēt atsevišķu BTN virzību un darbības rezultātus. Tādējādi tam vajadzētu norādīt uz īstenošanas trūkumiem, tostarp uz tādiem, kuri nav izmērāmi ar ekonomikas statistiku, piemēram, tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas. Tāpēc turpmākajos ziņojumos vajadzētu skaidrāk pamatoties uz iepriekšējo ziņojumu secinājumiem un izmantot izsekojamus turpmākos pasākumus.

4.2. Laiks ir būtisks BTN īstenošanas un darbības rezultātu noteikšanas aspekts. Šajā saistībā gada ziņojumi ir tikai tādu noturīgu tendenču momentuzņēmumi, kuras laika gaitā varētu realizēties vai kuras vajadzētu sīkāk izpētīt, un kuras ir vērts aplūkot tuvāk savstarpēji saistītā novērtēšanas politikā. Katrs tirdzniecības nolīgums dažādos dzīves cikla posmos tiek pamatīgi izvērtēts. Tāpēc EESK ierosina turpmākos ziņojumus izstrādāt, ievērojot kopainu un pārskatot iepriekšējo ietekmes novērtējumu rezultātus, kas veikti pirms sarunām un to laikā. Ilgtspējas ietekmes novērtējumi jo īpaši būtu jāizmanto kā informācijas avots, un tie ir jālasa kopā ar īstenošanas darbu.

4.3. Informācija ir būtiska, lai precizētu ES tirdzniecības un ieguldījumu politiku un maksimāli palielinātu tās ieguvumus. Datu drošības nodrošināšana un sadalīšana, šķiet, rada lielākās grūtības. Tādējādi ES būtu konsekventāk jāizmanto valstu dati, norādot uz atšķirīgo realitāti katrā ES dalībvalstī vai reģionā, un vajadzības gadījumā būtu jāveic ieguldījumi aktīvā datu vākšanā. Kritēriju noteikšana var padarīt secinājumus praktiskāk salīdzināmus. Runājot par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, un jo īpaši par darba standartu stāvokli valstīs, aina ir jāpilnveido ar datiem no citiem avotiem, piemēram, SDO.

4.4. Preferenču izmantošanas līmenis ir svarīgs īstenošanas rādītājs. Tomēr tas analizē tikai preču tirdzniecību, un ne visi ieguvumi, piemēram, piekļuve tirgum iepirkumos, faktiski tiek izteikti, izmantojot tarifu preferences. Vidējais preferenču izmantošanas līmenis importam no ES preferenciālajām tirdzniecības partnervalstīm 2018. gadā bija 87 %; ES eksportam uz partnervalstīm tas kopumā bija zemāks. Tomēr precīzs vidējā preferenču izmantošanas līmeņa aprēķins nav pieejams, jo ES paļaujas uz datiem, ko savākusi importētāja valsts, un šī statistika nav saskaņota. Lai iegūtu pilnīgāku ainu, ir jāizstrādā citi rādītāji, lai novērtētu, kādā ziņā jebkura lieluma uzņēmumi izmanto ES BTN iespējas.

4.5. TiVA ) 2018. gadā pakalpojumu eksports veidoja 32 % no kopējās ES eksporta vērtības un gandrīz 59 %, ja to skaita kā pievienotās vērtības tirdzniecību ( ( 11 ) . Diemžēl ziņojuma daļa, kas paredzēta pakalpojumu tirdzniecībai, pienācīgi neatspoguļo pakalpojumu tirdzniecības augsto vērtību Eiropas Savienībai (25,2 % no tās IKP) un tai trūkst sīkāka izklāsta. Turpmākajos ziņojumos vajadzētu sistemātiskāk atspoguļot pakalpojumu tirdzniecību un tās attīstību ne tikai kopumā, bet arī nozaru līmenī un pēc piegādes veida. Piemēram, uz profesionālo pakalpojumu pieaugošu daļu attiecas tirdzniecības nolīgumi. Liberālu profesiju pārstāvji, piemēram, juristi, inženieri vai arhitekti, sniedz ļoti specializētus pakalpojumus, kas bieži ir saistīti ar citiem saistītiem pakalpojumiem un iepirkumiem, bet nav atspoguļoti ziņojumā.

4.6. EESK aicina turpmākajos ziņojumos vairāk pievērst uzmanību konkrētām jomām un grupām, kuru šajā ziņojumā pārsvarā nav. ES tirdzniecības nolīgumu priekšrocības MVU un lauksaimniecības pārtikas tirdzniecībai jau ir labi uzsvērtas. Attiecībā uz lauksaimniecību ir svarīgi apsvērt BTN kumulatīvo ietekmi uz konkrētām nozarēm, un tā būtu jāapdomā pirms jaunu sarunu sākšanas. Tirdzniecības plūsmu palielinājumam ir jāīstenojas ar konkrētiem ieguvumiem īpaši patērētājiem. Tādēļ EESK uzskata, ka “tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības satvarā ir vajadzīga patērētājiem veltīta sadaļa “Tirdzniecība un patērētāji”, kurā būtu iekļauti attiecīgi starptautiskie patērētāju aizsardzības standarti un kura stiprinātu sadarbību centienos panākt patērētāju tiesību ievērošanu” ( 12 )

4.7. EESK nelokāmi atbalsta īpašas sadaļas par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības īstenošanu iekļaušanu ziņojumā. Tajā vajadzētu pievērsties ne tikai veiktajām darbībām un precizēt to iznākumus, paustos uzskatus un viedokļus, kā arī turpmākos pasākumus. EESK pauž īpašu nožēlu par to, ka ziņojumā daudzējādā ziņā nav iekļauts VKG darbs un viedoklis, uzraugot nolīgumu ietekmi uz tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības saistībām, neraugoties uz to institucionālo ieguldījumu saskaņā ar visiem jaunās paaudzes nolīgumiem. Turpmākajos ziņojumos būtu vairāk jāatspoguļo ieguldījums, ko devušas VKG darba programmas un kopīgās deklarācijas ar VKG partnervalstīs.

5. Īpašas piezīmes par brīvās tirdzniecības nolīgumu īstenošanu

5.1. Pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga loma izpratnes veicināšanā par ES tirdzniecības politikas īstenošanu, tā var palīdzēt informēt par šādas politikas priekšrocībām, un tai ir izšķiroša nozīme bažu un trūkumu apzināšanā. EESK aktīvi piedalās šajā procesā ar saviem atzinumiem un kā VKG locekle. Paplašinot turpmāko VKG darbības jomu tā, lai tās uzraudzītu visus nolīguma aspektus, un vienlaikus pievēršot īpašu uzmanību tirdzniecībai un ilgtspējīgai attīstībai, varētu papildināt EK centienus veicināt turpmāko ES BTN labāku īstenošanu. Tāpēc EESK atbalsta šādu paplašināšanu ( 13 )

5.2. VKG ir galvenais jaunās paaudzes BTN sasniegums, taču šīs grupas ir jānostiprina, lai tās veiksmīgi izpildītu savus uzraudzības uzdevumus, jo īpaši attiecībā uz tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību un turpmākajos ES BTN arī ko vairāk. Dalībvalstu ekspertu grupai jautājumos par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību un jaunajam galvenajam tirdzniecības nolīgumu izpildes uzraugam jābūt cieši saistītiem ar VKG darbu, izveidojot ziņošanas un apmaiņas struktūras. Tas jāpapildina ar informācijas apmaiņu ar SDO par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības īstenošanu, kas saistīta ar darbu. Lai panāktu lielāku pamanāmību un veiktu starpiestāžu uzraudzību, ir vajadzīgs strukturāls dialogs starp ES VKG, EK, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), Eiropas Parlamentu (EP) un dalībvalstīm. Lai gūtu vislielāko labumu no dialoga ar partnervalstu pilsonisko sabiedrību, ir obligāti jārīko kopīgas VKG sanāksmes, kuras jāiekļauj sarunās par nolīguma tekstu. VKG patiesi varētu sniegt noderīgu ieguldījumu, izmantojot kopīgus projektus un kopīgus ieteikumus. Palielinoties BTN un attiecīgi arī VKG skaitam, steidzami jāievieš sistēmiski risinājumi ar atbilstīgiem resursiem – gan cilvēkresursiem, gan finanšu līdzekļiem. Nav risinājuma pēc principa “viens der visiem”. Jebkurai iespējamai jaunai pieejai, piemēram, VKG reģionalizācijai, būs jānodrošina to efektīva darbība, lai risinātu problēmas, kas radušās īpašā nolīguma īstenošanā, un pašas VKG jāiesaista tās veidošanā.

5.3. EESK ļoti atzinīgi vērtē vairākus nesenos centienus uzlabot BTN īstenošanu un izpildi. Galvenā tirdzniecības nolīgumu izpildes uzrauga iecelšana norāda uz skaidru politisko apņemšanos un stratēģiju. Tādējādi būtu jānotiek visu BTN elementu efektīvākai īstenošanai un izpildei, kā arī jānostiprinās pilsoniskās sabiedrības nozīmei nolīgumu īstenošanā, tostarp iesniedzot sūdzības. Nesenais Francijas un Nīderlandes tirdzniecības ministru neoficiālais dokuments ( 14 ) ir atzinīgi vērtējama iniciatīva, ar ko sākt jaunas debates par to, kā nodrošināt, ka tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļas pilnībā atbilst savām juridiski saistošajām saistībām. Šajās debatēs vides un darba standartiem ir jābūt vienlīdz svarīgiem ieviešanas un izpildes darba kārtībā. Gaidāmā ES un Lielbritānijas tirdzniecības nolīguma teksta projektā, atspoguļojot abu pušu unikālās attiecības, ir noteikts jauns virziens, priekšplānā izvirzot vienlīdzīgus konkurences apstākļus un ilgtspēju, un tajā par jebkuru pārkāpumu jo īpaši piemēro vispārējo strīdu izšķiršanas mehānismu ar piekļuvi tiesiskās aizsardzības līdzekļiem ( 15 ) . Parīzes nolīguma ievērošanas kā būtiska elementa iekļaušana visos turpmākajos visaptverošajos tirdzniecības nolīgumos, kā paziņots paziņojumā par zaļo kursu ( 16 ) , ir atzinīgi vērtējams solis, kas jāpaplašina, iekļaujot arī visu ES dalībvalstu ratificēto SDO pamatkonvenciju un jaunāko konvenciju ievērošanu un īstenošanu. Saskaņā ar tās jauno iniciatīvu SDO būtu jāiesaistās SDO konvenciju īstenošanas uzraudzībā brīvās tirdzniecības nolīgumos, kā tas atzīts starptautiskā līmenī, lai uzraudzītu, palīdzētu, izmeklētu pārkāpumus un ierosinātu risinājumus.

5.4. amicus curiae iesniegums. Ekspertu grupas ziņojuma rezultāts un tā saistošā ietekme vēl ir jāgaida, jo pašreizējās tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās trūkst tālejošāku izpildes instrumentu. Šajā saistībā EESK aicina nodrošināt stingru virzību Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma pārskatā par darba un vides noteikumu efektīvu izpildāmību Vairākus gadus pēc BTN noslēgšanas dažās partnervalstīs joprojām ir vērojams virzības trūkums attiecībā uz tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības saistību izpildi. 2018. gada decembrī ES aicināja izveidot ekspertu grupu, lai veiktu izmeklēšanu ES un Korejas strīdā par darba tiesībām, proti, par to, ka netiek ratificētas SDO pamatkonvencijas un jaunākās konvencijas. EESK atzinīgi vērtē šo pirmo reizi izmantoto ar tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību saistīto strīdu izšķiršanas procedūru ( 17 ) ; tā pauž nožēlu tikai par procedūras ilgumu, ņemot vērā to, ka nolīgums tika ratificēts pirms astoņiem gadiem. Tādēļ EESK ieteica turpināt stiprināt pilsoniskās sabiedrības uzraudzības mehānismus, dodot iespēju “uzsākt neatkarīgu izmeklēšanu par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās skaidri noteikto saistību pārkāpumiem” ( 18 ) . Diemžēl ekspertu grupas darbības jomā neietilpa vairāki papildu tiesību akti un tiesību uz biedrošanās brīvību pārkāpumi, kurus SDO ir lūgusi Korejai novērst ( 19 ) . Ekspertu grupas sēdes neatņemamai daļai vajadzētu būt pilsoniskās sabiedrības dalībnieku mutiskai prezentācijai, kas nav tikai rakstveidaiesniegums. Ekspertu grupas ziņojuma rezultāts un tā saistošā ietekme vēl ir jāgaida, jo pašreizējās tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās trūkst tālejošāku izpildes instrumentu. Šajā saistībā EESK aicina nodrošināt stingru virzību Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma pārskatā par darba un vides noteikumu efektīvu izpildāmību ( 20 ) . Pārskatīšanas gaitā būtu cieši jāiesaista un jāapspriežas ar abu pušu VKG ( 21 )

5.5. Brīvās tirdzniecības nolīgumi nodrošina būtisku potenciālu ES lauksaimniecības produktu eksportam, savukārt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes palielina ES lauksaimniecības un pārtikas ražotāju konkurētspēju gan ES, gan ārpus tās. Ar kopējo importu un eksportu 254 miljardu EUR apmērā 2018. gadā ES joprojām ir galvenais lauksaimniecības pārtikas produktu tirgotājs pasaulē ( 22 ) . Lai gan sarunu laikā lauksaimniecības pārtikas tirdzniecības jautājumi bieži tiek rūpīgi izskatīti, šķiet, ka noteikumu īstenošana nesasniedz tās vērienīgos mērķus. Produktu izsekojamība un spēja ievērot piesardzības principu ir galvenie aspekti labas kvalitātes pārtikas, kā arī tās drošas un garantētas piegādes nodrošināšanai. Lai efektīvi uzraudzītu sanitāro un fitosanitāro standartu ievērošanu, ir jāveic pārbaudes ar pietiekamiem resursiem.

5.6. Neraugoties uz nozīmīgām iespējām uzņēmumiem, joprojām trūkst izpratnes par BTN priekšrocībām, jo īpaši pirmajos pāris to īstenošanas gados. EK un dalībvalstīm sadarbībā ar ES uzņēmēju aprindām savās attiecīgajās valsts valodās būtu jāveicina nolīgumu noslēgšana starp iespējamajiem eksportētājiem, lai novērstu zināšanu trūkumu, jo īpaši MVU vidū. Rīcībā varētu ietilpt valstu īstenošanas rīcības plānu izstrāde katram BTN pirms tā stāšanās spēkā.

5.7. Importētāji kā tiešie ieguvēji no nodokļu ietaupījumiem tirdzniecības partnervalstīs ir galvenie dalībnieki tarifu preferenču izmantošanā saskaņā ar BTN. Tie jāņem vērā visos ES centienos palielināt preferenču izmantošanas līmeni tās eksportam. Izpratnes veicināšanas pasākumi varētu ietvert seminārus par iespējām, ko piedāvā attiecīgais BTN, un par to, kā pieteikties tarifu preferencēm. ES veiktie izpratnes veicināšanas pasākumi BTN partnervalstīs būtu jāveic ciešā sadarbībā starp ES delegācijām, valstu pārstāvniecībām un uzņēmumu pārstāvjiem, tostarp tirdzniecības palātām.

5.8. CPC kodam Uz pakalpojumiem attiecas liela daļu pašreizējo BTN noteikumu, taču to priekšrocības ir grūtāk saskatāmas nekā tarifu samazinājumi. Tāpēc tirdzniecības veicināšanā galvenā nozīme ir pārredzamībai attiecībā uz regulatīvajām prasībām trešo valstu tirgos. Gaidāmā ES tirgus piekļuves datubāzes un Tirdzniecības palīdzības dienesta apvienošana sniedz iespēju konsekventi aptvert ne tikai preču, bet arī pakalpojumu jomu. Jaunam portālam būtu jāsniedz informācija par piekļuvi tirgum un ierobežojumiem atkarībā no piegādes veida katramkodam ( 23 ) , kā arī informācija par dokumentāciju, sertifikāciju, licencēšanu, testēšanu un citām prasībām pa nozarēm. Turklāt rokasgrāmata Eiropas pakalpojumu eksportētājiem un ieguldītājiem varētu noderēt svarīgākajiem ES preferenciālās tirdzniecības partneriem, piemēram, Japānai vai Kanādai.

5.9. Tenders Electronic Daily datubāzes sadaļā lielā mērā uzlabotu jebkura lieluma Eiropas uzņēmumu iespējas gūt labumu no sadaļas par iepirkumu. Turklāt publicēto konkursu specializētais automātiskās tulkošanas rīks visās ES valodās varētu palīdzēt pārvarēt valodas barjeru. ES ir visatvērtākais publiskā iepirkuma tirgus pasaulē, un brīvās tirdzniecības nolīgumi nodrošina visaptverošus noteikumus un nozīmīgas iespējas Eiropas uzņēmumiem piekļūt iepirkuma tirgiem partnervalstīs. Tomēr trūkst pārredzamības un saskaņotu pasākumu, lai iekļautu darba klauzulas publiskajos līgumos, politikas nostādnēs un praksē ( 24 ) , un tas būtu jāatspoguļo brīvās tirdzniecības nolīgumos. Trešo valstu piedāvājumu publicēšana tam paredzētajā ESdatubāzes sadaļā lielā mērā uzlabotu jebkura lieluma Eiropas uzņēmumu iespējas gūt labumu no sadaļas par iepirkumu. Turklāt publicēto konkursu specializētais automātiskās tulkošanas rīks visās ES valodās varētu palīdzēt pārvarēt valodas barjeru.

5.10. Lai gūtu labumu no BTN preferenciālajiem nodokļiem, izstrādājumiem jāatbilst izcelsmes noteikumiem. Administratīvo izmaksu samazināšana, piemērojot preferenciālus tarifus, ir jāuzskata par galveno aspektu preferenču izmantošanas līmeņa uzlabošanai, īpaši mazvērtīgiem darījumiem. Šajā saistībā izšķiroša nozīme būtu izcelsmes noteikumu vienkāršošanai un saskaņošanai dažādos BTN. Turklāt izcelsmes pārbaudes jaunā pieeja, par kuru tika panākta vienošanās brīvās tirdzniecības nolīgumos ar Kanādu un Japānu, importētājai iestādei nosakot, vai izstrādājumi atbilst izcelsmes prasībām, var faktiski pieprasīt, lai eksportētājs pārsūta komerciāli sensitīvus datus.

5.11. BTN ieguldījumu sadaļas nodrošina juridisko noteiktību ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem (ĀTI) un novērš šķēršļus ieguldījumiem. Eiropas uzņēmumi ir vadībā ilgtspējīgu, ilgtermiņa ieguldījumu nodrošināšanā pasaules līmenī. Tomēr šādu ieguldījumu piesaistīšana joprojām ir sarežģīta. ES ārējo investīciju plāns, kurā uzmanība vērsta uz ilgtspējīgu attīstību, nodarbinātību un izaugsmi, šajā ziņā ir daudzsološs pasākums, taču tas ir pārāk ierobežojošs ģeogrāfiski, tematiski un pieejamā finansējuma ziņā. ES varētu atbalstīt šo stratēģiju, oficiālajās vizītēs, augsta līmeņa sanāksmēs un misijās uz šīm valstīm iekļaujot attiecīgus, ilgtspējīgus ar ieguldījumiem saistītus jautājumus politiskajā dienaskārtībā, saskaņojot tos ar dalībvalstīm un ES uzņēmēju aprindām.

5.12. Eiropas uzņēmumi, kas darbojas trešās valstīs, ir atbildīgas darījumdarbības vadības galvenie virzītāji un ieviesēji. EESK norāda, ka noteikumi par uzņēmumu atbildību tirdzniecībā un ieguldījumu nolīgumos paplašinās un mainās dažādos virzienos ( 25 ) . Tā kā Eiropas uzņēmumi šajā jomā ir vadībā pasaules līmenī, Eiropas Savienībai ir unikāla iespēja uzņemties vadību likumības pārbaužu jomā; tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, ka EK ievēro savu ieteikumu ierosināt ES tiesību aktus šajā jomā ( 26 )

Briselē, 2020. gada 16. jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) WTO Trade Forecast (PTO tirdzniecības prognoze), 2020. gada aprīlis.

(2) OV C 159, 10.5.2019., 15. lpp.

(3) Atsauce uz jaunākajiem atzinumiem: OV C 47, 11.2.2020. REX/529 “Jaunas daudzpusējas matricas plāns (Ārkārtas stāvoklis pēc Covid-19)), (skatīt šā Oficiālā Vēstneša X. lpp.), notiekošais darbs, NAT/791 “Compatibility of EU trade policy with the European Green Deal” (“ES tirdzniecības politikas saderība ar Eiropas zaļo kursu”) un REX/532 “Ilgtspējīgas piegādes ķēdes un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība starptautiskajā tirdzniecībā”.

(4) Kopīgais interpretējošais instruments par CETA, 2016. gada oktobris.

(5) Non-paper from the Netherlands and France on trade, social economic effects and sustainable development (Nīderlandes un Francijas neoficiāls dokuments par tirdzniecību, sociālekonomiskajām sekām un ilgtspējīgu attīstību), 2020. gada maijs.

(6) The impact of the Covid-19 pandemic on global and EU trade (Covid-19 pandēmijas ietekme uz globālo un ES tirdzniecību), Galvenā ekonomistu grupa, Tirdzniecības ĢD, 2020. gada aprīlis.

(7) OV C 159, 10.5.2019., 15. lpp.

(8) OV C 47, 11.2.2020., 38. lpp.

(9) Sk. 3. zemsvītras piezīmi.

(10) Atzinums REX/532 “Ilgtspējīgas piegādes ķēdes un pienācīgas kvalitātes nodarbinātība starptautiskajā tirdzniecībā” (plānots 2020. gada septembrī).

(11) Tādējādi arī pakalpojumi veido nozīmīgu daļu – 34 % – no rūpniecības preču eksporta. Visi dati no pievienotās vērtības tirdzniecības (TiVA) datubāzes, 2016. gads.

(12) OV C 227, 28.6.2018., 27. lpp.

(13) OV C 159, 10.5.2019., 28. lpp.

(14) Sk. 5. zemsvītras piezīmi.

(15) Projekts nolīgumam par jauno partnerību ar Apvienoto Karalisti, 2020. gada 18. marts

(16) COM(2019) 640 final.

(17) Ņemot vērā divus 2019. gadā uzsāktos strīdu izšķiršanas gadījumus, proti, ar Ukrainu un Dienvidāfrikas muitas savienību, saskaņā ar BTN vispārējo strīdu izšķiršanas mehānismu.

(18) OV C 227, 28.6.2018., 27. lpp.

(19) Amicus curiae ekspertu grupas ievērībai, novērtējot Korejas Republikas atbilstību ilgtspējības sadaļai, 2020. gada janvāris.

(20) Sk. 4. zemsvītras piezīmi.

(21) Joint Statement EU-Canada DAGs (ES un Kanādas VKG kopīgais paziņojums), 2019. gada novembris.

(22) Agri-food trade in 2018 (Lauksaimniecības pārtikas tirdzniecība 2018. gadā), Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, 2019. gads.

(23) Centrālais preču klasifikācijas kods PTO pakalpojumu nozaru klasifikācijas sarakstā.

(24) SDO 2008. gada vispārējais pārskats, Labour clauses in public contracts. Integrating the social dimension into procurement policies and practices (Darba klauzulas publiskajos līgumos. Sociālās dimensijas iekļaušana iepirkuma politikā un praksē).

(25) Business Responsibilities and Investment Treaties (Uzņēmumu pienākumi un ieguldījumu līgumi), ESAO sekretariāta apspriedes dokuments, 2020. gada janvāris.

(26) OV C 47, 11.2.2020., 38. lpp.