LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 299/141

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Veicināšanas un informācijas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem – stratēģija ar augstu Eiropas pievienoto vērtību Eiropas garšu popularizēšanai” ”

COM(2012) 148 final

2012/C 299/25

Ziņotājs: Armands KRAUZES kgs

Eiropas Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2012. gada 30. martā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Veicināšanas un informācijas pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības ražojumiem – stratēģija ar augstu Eiropas pievienoto vērtību Eiropas garšu popularizēšanai””

COM(2012) 148 final.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Lauksaimniecības, lauku attīstības un vides specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2012. gada 26. jūnijā.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 482. plenārajā sesijā, kas notika 2012. gada 11. un 12. jūlijā (11. jūlija sēdē), ar 136 balsīm par, 1 balsi pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 Lai palīdzētu Eiropas ražotājiem un darba ņēmējiem gūt panākumus un nodrošināt spēcīgu pozīciju pasaules tirgū, kurā arvien saasinās konkurence, būtiska nozīme ir ES informācijas un veicināšanas programmām, kuru uzdevums ir skaidrot patērētājiem ES lauksaimniecības ražojumu augstos kvalitātes, dzīvnieku labturības un ražošanas standartus un stimulēt eksportu.

1.2 Kā minēts atzinumā par dokumentu COM(2011) 436 final (1), EESK atbalsta divus jaunās noieta veicināšanas politikas pamata mērķus, kas ir pielāgoti mērķa tirgum, pirmkārt, patērētāju informētības un izpratnes veicināšanu par ES tirgu, un, otrkārt, eksporta veicināšanu ārējā tirgū.

1.3 2014.–2020. gada finanšu shēmas ietvaros ir jāatrod jauni papildu resursi, lai liktu šķēršļus jaunām krīzēm un risinātu ārkārtas situācijas, kuras varētu skart šo nozari un kurām nepietiks ar līdzekļiem, kas KLP ir paredzēti informācijas un veicināšanas pasākumiem. EESK uzskata, ka izšķiroši svarīgi ir palielināt budžetu, kas paredzēts informācijas sniegšanas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs.

1.4 EESK uzskata, ka Komisijai dalībvalstīm būtu jāizstrādā precīzas vadlīnijas programmu pieteikumiem no vienas dalībvalsts, no vairākām dalībvalstīm un no trešām valstīm. Būtu jāuzlabo programmu novērtēšana, izmantojot stingru vērtēšanas sistēmu ar konkrētiem rādītājiem. Ir nepieciešams dalībvalstīs un ES līmenī būtiski palielināt programmu atlases un prioritāro programmu noteikšanas pārredzamību. Lai vienkāršotu procedūru, kandidāti varētu daudzvalstu programmas iesniegt tieši Komisijai. Vairākus produktus aptverošām daudzvalstu programmām būtu jādod prioritāte ar izdevīgāku finansēšanas sistēmu, nodrošinot līdz 60 % ES līdzfinansējuma.

1.5 Vajadzētu palielināt elastīgumu, lai programmas to īstenošanas laikā varētu pielāgot pārmaiņām tirgū. EESK atbalsta ar šo daudzgadu pamatprogrammu saistīto priekšlikumu, kurā paredzēts, ka tajos gadījumos, kad pirms programmām ir veikta tirgus analīze un ietekmes novērtējumi, detalizēta informācija ir jāsniedz tikai par pirmo gadu, lai nākamajos gados būtu iespējams plānus pielāgot.

1.6 EESK uzsver, ka tiesību aktos, kas attiecas uz veicināšanu, vajadzētu skaidrāk noteikt zīmolu lomu, kā arī paredzēt līdzsvaru starp vispārēju veicināšanu un konkrētu zīmolu veicināšanu. Būtu jāizskata pamatideja par ES produktu veicināšanas pasākumiem ar zīmolu palīdzību. Būtu jāatļauj izmantot produktu izcelsmes norādes, tostarp arī produktiem, kuriem nav piešķirts aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. ES izcelsmes marķējuma koncepcija būtu jāizplata ar vispārīgu devīžu palīdzību, nepārkāpjot patērētāju tiesības saņemt pienācīgu informāciju.

1.7 Attiecībā uz vispārēju devīzi Eiropas ārējiem mārketinga pasākumiem būtu lietderīgi izmantot vienotu vēstījumu, kurš būtu paredzēts visām grupām kopā un attiektos uz visiem Eiropas produktiem. Ir svarīgi, lai patērētājiem tiktu adresēts skaidrs vēstījums, kuru ir viegli atpazīt.

1.8 Vēlēdamās panākt procedūru vienkāršošanu, EESK atbalsta vienotu to produktu sarakstu, uz kuriem attiecas atbalsts. Produktu saraksts jāpaplašina, lai būtu iespējams veicināt tādu produktu noietu, kas saistīti ar citām kvalitātes sistēmām — piemēram, ar valstu, reģionu un bioloģiskajām sistēmām —, kuras “vēstī” par Eiropas kvalitāti.

1.9 EESK uzskata, ka būtiski ir pilnveidot paraugprakses piemēru apmaiņas tīklu profesionāļiem, lai īstenotu labi strukturētas un efektīvi koordinētas daudzvalstu veicināšanas programmas un kampaņas, tostarp izmantojot jaunās tehnoloģijas. Turklāt būtu jāizskata iespēja jaunās tehnoloģijas izmantot, lai izveidotu saikni starp patērētājiem un ražotājiem. Ir jānodrošina, lai šie mehānismi neradītu tirgus vai konkurences kropļojumus.

2. Paziņojuma kopsavilkums

2.1 Lai pildītu stratēģijā “Eiropa 2020” izvirzītos mērķus, ir jāatbalsta tāda lauksaimniecība, kas nodrošina pārtikas nekaitīgumu, dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu un lauku apgabalu dinamismu, kā arī izaugsmi un nodarbinātību. Šo mērķu sasniegšanā svarīga nozīme ir efektīvai veicināšanas politikai.

2.2 Veicināšanas programmu maksimālais ES līdzfinansējums ir 50 %, vismaz 20 % nodrošina profesionālās organizācijas un pārējos līdzekļus sniedz dalībvalsts. Tomēr trešās valstīs iesniegtajām programmām bieži ir trūcis vēriena, to ietekme ir bijusi vājāka un novēlota.

2.3 Komisija apraksta pašreizējo veicināšanas pasākumu nepilnības, kuru vidū jāmin birokrātija un veikto pasākumu un progresu ierobežojošo šķēršļu nesamērība. Komisija sniedz arī ieteikumus šo problēmu novēršanai un Eiropas lauksaimniecības produktu tēla uzlabošanai.

2.4 Paziņojumā ir nosprausti turpmākās veicināšanas politikas mērķi:

— vairāk Eiropas pievienotās vērtības;

— pievilcīgāka un par savu ietekmi pārliecinātāka politika;

— vienkāršāka pārvaldība;

— vairāk sinerģijas starp dažādiem veicināšanas instrumentiem.

2.5 Komisija paziņojumā ir iezīmējusi galvenos veicināšanas politikas pamatnostādņu virzienus.

2.5.1 Plašāka piemērošanas joma

— Iniciatīvas varētu paplašināt un tās attiecināt ne tikai uz profesionālajām nozaru organizācijām, bet arī uz privātiem uzņēmumiem, ja tie ierosinās programmas ar augstu pievienoto vērtību Eiropas Savienībai.

— Ir ierosināts veidot tikai vienu to produktu sarakstu, uz kuriem attiecas atbalsts, pēc iespējas pieturoties pie saraksta, uz kuru attiecas kvalitātes politika. Pasākumu rezultāts varētu būt tematiski vēstījumi, un šajos pasākumos plaši varētu izmantot jaunās tehnoloģijas — sākot no paraugprakses apmaiņas un beidzot ar produktu pārdošanas veicināšanu.

— Lai veidotu lauksaimniecības pārtikas produktu Eiropas tēlu, ikviens informatīvais un konsultatīvais pasākums ir jāsaista ar norādi par produkta Eiropas izcelsmi. Joprojām būs iespējams ACVN un AĢIN produktu izcelsmes norādi izmantot kā galveno norādi.

— Ietekmes novērtējumā būtu jāizskata iespēja ārējā tirgū īstenot tādas jauktas programmas, kam būtu vispārīgā daļa un komerciālā daļa, kurā varētu piedalīties privātās preču zīmes.

— Pastiprināts atbalsts tiks sniegts tādu Eiropas pārtikas kvalitātes simbolu veicināšanai kā ACVN, AĢIN un GTĪ.

2.5.2 Paplašināta darbības joma

— Ir paredzēts jauns pasākums, kura mērķis ir sniegt tehnisko palīdzību, lai tirgus dalībniekiem kļūtu vieglāk piedalīties līdzfinansētās programmās, īstenot efektīvas kampaņas vai attīstīt ar eksportu saistītu darbību.

2.5.3 Pārskatītas intervences metodes

— Šī pārskatīšana ir saistīta ar daudzvalstu programmām, kuras pašlaik nesniedz gaidītos rezultātus. Arī turpmāk notiks augsta līmeņa misijas trešās valstīs ar lauksaimniecības un lauku attīstības komisāra līdzdalību, un Komisija piedalīsies starptautiskos gadatirgos.

2.5.4 Veicināšana un krīze

— Ņemot vērā ierobežojumus 2014.–2020. gada finanšu shēmā, būs grūtāk iegūt papildu apropriācijas informācijas un veicināšanas pasākumiem, kuru mērķis ir reaģēt uz krīzēm. Ir nepieciešams pieņemt lēmumu par to, vai krīzes gadījumā Kopienas līmeņa risinājumi būtu jārod turpmākajā veicināšanas politikā, vai arī tos varētu gūt KLP horizontālajos pasākumos.

2.5.5 Vienkāršāka un efektīvāka pārvaldība

— Programmu uzraudzībai un pārvaldībai vajadzētu būt vienkāršākai, elastīgākai un operatīvākai.

2.5.6 Lielāka saskaņotība starp informācijas un veicināšanas pasākumiem

— Tiks nodrošināta lielāka saskaņotība starp informācijas un veicināšanas pasākumiem, kas veikti saistībā ar atbalsta shēmu, kā arī ar KLP.

3. Priekšlikuma analīze un Komitejas piezīmes

3.1 Iepriekšējos EESK atzinumos jau minēts, ka, ņemot vērā Eiropas lauksaimniecības politikas izaicinājumus, vēl jo svarīgāk ir veicināt ES lauksaimniecības un pārtikas produktu noietu, lai palīdzētu tiem gūt atzinību kā produktiem ar augstu pievienoto vērtību un saglabātu ES kā vadošās pārtikas piegādātājas pozīciju (2).

3.2 EESK uzsver Eiropas jaunās politikas šajā nozarē divus nozīmīgos mērķus, kas ir, pirmkārt, patērētāju informēšana un izpratnes veidošana par ES tirgū pieejamo produktu augstajiem kvalitātes standartiem un lielo pievienoto vērtību, uzsverot stingrākas ražošanas metožu garantijas, etiķetēšanu, izsekojamību un pārtikas nekaitīgumu, kā arī augstākas vides un dzīvnieku labturības prasības un strādājošo tiesību rūpīgu ievērošanu; un, otrkārt, Eiropas produktu eksporta veicināšana ārējā tirgū, uzsverot kvalitāti, uzturvērtību un garšas īpašības, ilgtspējību un drošumu.

3.3 EESK atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu pārskatīt Eiropas pašreizējo veicināšanas un informācijas pasākumu politiku, lai to padarītu efektīvāku, mērķtiecīgāku un aktīvāku.

3.4 Komiteja vispārēji atbalsta priekšlikumus un pamatnostādnes, kas Komisijas paziņojumā par lauksaimniecības produktu turpmāko veicināšanas politiku ietvertas ar mērķi uzlabot šīs nozares konkurētspēju un palielināt informētību par Eiropas lauksaimniecības pārtikas rūpniecības modeļa augstajiem standartiem.

3.5 EESK norāda, ka Komisijas dokumentā nav atsauces uz noteikumiem par automātisku vai pusautomātisku mehānismu, kas palīdzētu atveseļot tās ekonomikas, ko skārusi pārtikas krīze un kas būtu ātri, iedarbīgi, sistemātiski un efektīvi. Atzīstot pašreizējās finanšu krīzes radītos ierobežojumus, EESK uzskata, ka izšķiroši svarīgi ir palielināt budžetu, kas paredzēts informācijas sniegšanas un veicināšanas pasākumiem attiecībā uz lauksaimniecības produktiem iekšējā tirgū un trešās valstīs. 2014.–2020. gada finanšu shēmas ietvaros laikus ir jāatrod jauni papildu resursi, lai liktu šķēršļus jaunām krīzēm un risinātu ārkārtas situācijas, kuras varētu skart šo nozari, bet kuru novēršanai nepietiks ar līdzekļiem, kas KLP ir paredzēti informācijas un veicināšanas pasākumiem.

3.6 EESK uzsver, ka programmām vajadzētu būt balstītām uz Eiropas un pievienotās vērtības redzējumu un ietvert orientāciju uz darba vieta radīšanu, turklāt Komiteja ir pārliecināta, ka Komisijai būtu jāizstrādā precīzas vadlīnijas, kas dalībvalstīs attiecināmas uz kandidātiem, kuri vēlas piedalīties vienas valsts, vairāku dalībvalstu un trešo valstu programmās. Būtu jāuzlabo programmu novērtēšana, izmantojot stingru vērtēšanas sistēmu ar konkrētiem rādītājiem. Ļoti svarīgi ir dalībvalstīs un ES līmenī būtiski palielināt programmu atlases un prioritāro programmu noteikšanas pārredzamību. Lai vienkāršotu procedūras, daudzvalstu programmas būtu jāiesniedz tieši Komisijai un atlases process būtu jāpaātrina gan valstu, gan ES līmenī.

3.7 Attiecībā uz iespēju paplašināt noieta veicināšanas programmu atbalsta saņēmēju loku EESK uzskata, ka priekšroka būtu dodama lauksaimniecības un pārtikas nozares profesionālām organizācijām, jo tās apvieno uzņēmumus un līdzfinansē pasākumus. Visi pārējie atbalsta saņēmēji būtu apstiprināmi, pamatojoties uz nozares profesionālo organizāciju ieteikumu.

3.8 Jebkurai profesionālai nozares organizācijai, kas ierosina kādu programmu, atkarībā no iniciatīvas mēroga un savas veiktspējas un pieredzes būtu vajadzīga iespēja rīkoties kā projekta daļējai vai pilnīgai pārvaldītājai. Būtu jāapsver tas, ka mazākām nozares asociācijām no jaunajām dalībvalstīm vajadzētu dot iespēju pieteikties veicināšanas programmās kā atbalsta saņēmējām vai izpildiestādēm, jo tām ir vislabākās zināšanas par tradicionālajiem produktiem un par to, kā tos popularizēt.

3.9 Vēlēdamās panākt procedūru vienkāršošanu, EESK atbalsta vienotu sarakstu ar prasībām atbilstošajiem produktiem. Jāpaplašina tiesību aktu darbības jomā iekļauto produktu saraksts, lai būtu iespējams veicināt visu to produktu noietu, kuri liecina par Eiropas kvalitāti vai kuri to var stiprināt. Tas var būt izdevīgi produktiem ar izteiktu nacionālo identitāti, un būtu nepieciešama iespēja norādīt valstisko izcelsmi pat tad, ja produktam nav ACVN vai AĢIN norādes. Tomēr Komiteja uzskata, ka šo priekšlikumu ieviešanas nosacījumiem ir jābūt sabalansētiem ar ideju primāri veicināt ES produktus.

3.10 Komiteja atbalsta Eiropas platformu, kura paredzēta, lai speciālisti varētu apmainīties ar labu praksi par labi strukturētām un efektīvi koordinētām veicināšanas kampaņām, ko īsteno daudzas valstis, tostarp ar jauno tehnoloģiju palīdzību, kas šajā gadījumā būtu ļoti noderīgs instruments. Īpaši ir jārūpējas par to, lai šo mehānismu izmantošana neradītu tirgus vai konkurences kropļojumus.

3.11 Attiecībā uz kvalitātes programmu uzlabošanu un to pielāgošanu vairākām valstīm EESK piekrīt, ka šīs daudzvalstu programmas būtu jānosaka par prioritāti, jo tās piešķir patiesu Eiropas dimensiju un tām ir nepieciešams ES atbalsts. EESK iesaka, ka Komisijai būtu jāpalielina savs ieguldījums — īpaši tajos gadījumos, kad ir iesaistīti jaunie tirgi.

3.12 Komiteja atzinīgi vērtē priekšlikumu, ka tajos gadījumos, kad pirms attiecīgajām programmām ir veikta tirgus analīze un ietekmes novērtējumi, lai varētu noteikt mērķu sasniegšanas potenciālu, programmu īstenotāji varētu sniegt detalizētu informāciju tikai par pirmo īstenošanas gadu, bet par nākamajiem gadiem sīkākas ziņas varētu sniegt vēlāk. Līdz ar to palielinātos programmu elastība un tās būtu spējīgas reaģēt uz tirgus signāliem.

3.13 Papildus paziņojumā minētajām pārtikas kvalitātes shēmām (aizsargāts cilmes vietas nosaukums (ACVN), aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN) un garantēta tradicionālā īpatnība (GTĪ)) būtu nepieciešams izvērtēt arī citas kvalitātes shēmas, piemēram, bioloģisko lauksaimniecību un reģionālās kvalitātes shēmas.

3.14 EESK uzskata, ka tiesību aktos, kas attiecas uz veicināšanu, vajadzētu skaidrāk noteikt zīmolu lomu, kā arī paredzēt līdzsvaru starp vispārēju veicināšanu un konkrētu zīmolu veicināšanu, it īpaši valstīs, kas nav ES dalībvalstis. Tas uzlabotu veicināšanas kampaņu efektivitāti (palielinātos to ietekme importētāju un patērētāju vidū) un spēcīgāk mudinātu uzņēmumus iesaistīties, jo tie varētu līdzfinansēt šos pasākumus. Lai nodrošinātu pilnīgu un pārredzamu informāciju, būtu jāatļauj norādīt izcelsmi arī tiem produktiem, kuriem nav piešķirts aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. ES izcelsmes marķējuma koncepcija būtu jāpopularizē, izmantojot vispārīgas devīzes, tomēr nepārkāpjot patērētāju tiesības saņemt pienācīgu informāciju.

3.15 No vienkāršošanas viedokļa atbalstāma ir ideja par dažādu veicināšanas programmu budžetu saskaņotību.

Briselē, 2012. gada 11. jūlijā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) CESE, OV C 43, 15.2.2012., 59.–64. lpp.

(2) CESE 1859/2011, OV C 43, 15.2.2012., 59.–64. lpp