LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 29.10.2014. 
COM(2014) 677 final 
2014/0293 (NLE) 
  
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
pagarināt Nolīgumu par sadarb ību zinātnes un tehnolo ģijas jautājumos starp Eiropas 
Kopienu un Indijas Republikas vald ību 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. PRIEKŠLIKUMA  KONTEKSTS 
Zinātniski tehnisk ās sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas 
valdību tika parakst īts 2001. gada 23. novembr ī Deli. Nol īguma 11. panta b) punkt ā noteikts: 
„Šis nolīgums sākotnēji ir noslēgts uz pieciem gadiem, un to var pagarin āt, Pusēm kopīgi 
vienojoties, p ēc novērtējuma, ko veic katra sec īga laikposma p ēdējā gadā.”  
Padome ar 2009. gada 19. janv āra Lēmumu 2009/501/EK apstiprin āja nolīguma pagarin āšanu 
uz turpmāku piecu gadu laikposmu, l īdz 2015. gada 17. maijam.  
Nolīguma pagarin āšana vēl uz pieciem gadiem b ūtu abu Pušu interes ēs, lai saglab ātu Indijas 
un Eiropas Savien ības attiecību nepārtrauktību zinātnes un tehnolo ģijas jomā. 
2. APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES  
NOVĒRTĒJUMU  REZULT ĀTI 
Saskaņā ar nolīguma 6. panta b) punktu izveidot ās Koordin ācijas komitejas san āksmē, kas 
notika 2013. gada 9. oktobr ī Briselē, Puses vienoj ās, ka nolīgums būtu jāpagarina uz piecu 
gadu papildlaiku.  
3. PRIEKŠLIKUMA  JURIDISKIE  ASPEKTI 
Pagarinātais nolīgums pēc satura sakr īt ar nolīgumu, kura termi ņš beidzas 2015. gada 
17. maijā. 
4. IETEKME  UZ BUDŽETU   
Šim lēmumam pievienotaj ā tiesību akta priekšlikuma finanšu p ārskatā ir izklāstīta 
paredzam ā ietekme uz budžetu.  
Ņemot vērā iepriekš min ētos apsvērumus, Komisija aicina Padomi: 
– Savienības vārdā pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas apstiprin āt Nolīguma par 
sadarbību zinātnes un tehnolo ģijas jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas 
Republikas vald ību pagarin āšanu vēl uz pieciem gadiem; 
– pilnvarot Padomes priekšs ēdētāju norīkot personu vai personas, kas ir ties īgas 
paziņot Indijas Republikas vald ībai, ka Savien ība ir pabeigusi vajadz īgās iekšējās 
procedūras, lai šis pagarin ātais nolīgums varētu stāties spēkā. 
LV 3   LV 2014/0293 (NLE) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
pagarināt Nolīgumu par sadarb ību zinātnes un tehnolo ģijas jautājumos starp Eiropas 
Kopienu un Indijas Republikas vald ību 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 186. pantu saist ībā ar tā 218. 
panta 6. punkta a) apakšpunkta v) punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu, 
tā kā: 
(1) Padome ar L ēmumu 2002/648/EK1 apstiprin āja Nolīguma par sadarb ību zinātnes un 
tehnoloģijas jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas vald ību2 
(“nolīgums”) nosl ēgšanu.  
(2) Nol īguma 11. panta b) punkts nosaka, ka nol īgums tiek nosl ēgts uz pieciem gadiem un 
ir pagarin āms, Pusēm savstarp ēji vienojoties. 
(3) Pamatojoties uz Padomes L ēmumu 2009/501/EK3, nolīgums tika pagarin āts vēl uz 
pieciem gadiem, un t ā termiņš notek 2015. gada 17. maij ā.  
(4) Nol īguma puses uzskata, ka min ētā nolīguma ātra pagarin āšana ir to abpus ējās 
interesēs. 
(5) Pagarin ātajam nolīgumam pēc satura b ūtu jābūt identiskam nol īgumam. 
(6) Lisabonas L īgumam st ājoties spēkā 2009. gada 1. decembr ī, Eiropas Savien ība ir 
aizstājusi Eiropas Kopienu un ir t ās pēctece. 
(7) Savien ības vārdā būtu jāapstiprina nol īguma pagarin āšana, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU.  
1. pants 
Ar šo Eiropas Savien ības vārdā tiek apstiprin āts, ka Nol īgumu par sadarb ību zinātnes un 
tehnoloģijas jautājumos starp Eiropas Kopie nu un Indijas Republikas vald ību pagarina v ēl uz 
pieciem gadiem. 
                                                 
1 Padomes 2002. gada 25. j ūnija Lēmums par Zin ātniski tehnisk ās sadarbības nolīguma nosl ēgšanu starp 
Eiropas Kopienu un Indijas Republikas vald ību (OV L 213, 9.8.2002., 29. lpp). 
2 Nol īgums par sadarb ību zinātnes un tehnolo ģijas jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas 
Republikas vald ību (OV L 213, 9.8.2002., 30. lpp.). 
3 Padomes 2009. gada 19. janv āra Lēmums par to, lai nosl ēgtu Nolīgumu, ar ko atjauno Nol īgumu par 
sadarbību zinātnes un tehnolo ģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas vald ību (OV 
L 171, 1.7.2009., 17. lpp.). 
LV 4   LV 2. pants 
Ar šo Padomes priekšs ēdētājs ir pilnvarots nor īkot personu(-as), kura(-as) Savien ības vārdā 
un saskaņā ar nolīguma 11. panta a) punktu ir ties īga(-as) pazi ņot Indijas Republikas vald ībai, 
ka Savien ība ir pabeigusi iekš ējās procedūras, kas nepieciešamas, lai šis pagarin ātais 
nolīgums stātos spēkā, un sniegt Indijas Republikas vald ībai šādu paziņojumu: 
"Tā kā 2009. gada 1. decembr ī stājās spēkā Lisabonas l īgums, Eiropas Savien ība ir aizst ājusi 
Eiropas Kopienu un ir t ās pēctece, un no min ētās dienas īsteno visas Eiropas Kopienas 
tiesības un uz ņemas visus t ās pienākumus. T ādēļ atsauces uz "Eiropas Kopienu" nol īguma 
tekstā attiecīgā gadījumā jālasa kā atsauces uz "Eiropas Savien ību"."  
3. pants 
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dien ā. Šo lēmumu public ē Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
LV 5   LV TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU P ĀRSKATS  
1. PRIEKŠLIKUMA/INICIAT ĪVAS  KONTEKSTS   
 1.1. Priekšlikuma/iniciat īvas nosaukums  
 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB  struktūrā 
 1.3. Priekšlikuma/iniciat īvas būtība  
 1.4. Mērķis(-i) 
 1.5. Priekšlikuma/iniciat īvas pamatojums  
 1.6. Ilgums un finansi ālā ietekme  
 1.7. Plānotie pārvaldības veidi  
2. P ĀRVALDĪBAS  PASĀKUMI 
 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi  
 2.2. Pārvaldības un kontroles sist ēma  
 2.3. Krāpšanas un p ārkāpumu nov ēršanas pas ākumi  
3. PRIEKŠLIKUMA/INICIAT ĪVAS  PAREDZAM Ā FINANSI ĀLĀ IETEKME   
 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu kategorijas un budžeta 
izdevumu poz īcijas  
 3.2. Paredzam ā ietekme uz izdevumiem   
 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem  
 3.2.2. Paredzam ā ietekme uz darb ības apropri ācijām  
 3.2.3. Paredzam ā ietekme uz administrat īvajām apropri ācijām 
 3.2.4. Sader ība ar kārtējo daudzgadu finanšu sh ēmu 
 3.2.5. Trešo personu iemaksas  
 3.3. Paredzam ā ietekme uz ie ņēmumiem 
LV 6   LV TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU P ĀRSKATS  
1. PRIEKŠLIKUMA/INICIAT ĪVAS  KONTEKSTS   
1.1. Priekšlikuma/iniciat īvas nosaukums  
Priekšlikums — Padomes l ēmums par Nol īguma par sadarb ību zinātnes un 
tehnoloģijas jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas vald ību 
pagarināšanu. 
1.2. Attiec īgās politikas jomas ABM/ABB strukt ūrā4  
Politikas strat ēģija un koordin ēšana, jo īpaši starp RTD, AGRI , JRC, CNECT, EAC, 
ENER, ENTR un MOVE ģenerāldirektorātiem. 
1.3. Priekšlikuma/iniciat īvas būtība  
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz jaunu darb ību  
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz jaunu darb ību, pamatojoties uz 
izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darb ību5  
; Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz esošas darb ības pagarin āšanu   
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz darbību, kas p ārveidota jaun ā darbībā  
1.4. M ērķis(-i) 
1.4.1. Komisijas daudzgadu strat ēģiskie m ērķi, kurus pl ānots sasniegt ar 
priekšlikumu/iniciat īvu  
Šī iniciatīva ļaus abām Pusēm uzlabot un padar īt intensīvāku sadarb ību kopīgo 
zinātnisko un tehnolo ģisko interešu jom ās. 
1.4.2. Konkr ētie mērķi un attiec īgās ABM/ABB darb ības  
Konkrētais mērķis Nr.  
Tas ļaus turpin āt apmainīties ar konkr ētām zināšanām un nodot zin ātību, sniedzot 
labumu zin ātnieku aprind ām, ražošanas nozar ēm un iedz īvotājiem. 
Attiecīgās ABM/ABB  darbības 
1.4.3. Paredzamais(-ie) rezult āts(-i) un ietekme 
Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciat īvas iecerētā ietekme uz finans ējuma saņēmējiem/mērķgrupām. 
Šis lēmums gan ES, gan Indijai dos iesp ēju gūt abpusēju labumu no zin ātnes un 
tehnikas sasniegumiem, kas pan ākti ar sadarb ības palīdzību pētniecības jomā to 
īpašajās pētniecības programm ās, un sekm ēt vēl ciešāku sadarb ību. 
1.4.4. Rezult ātu un ietekmes r ādītāji  
Norādīt priekšlikuma/iniciat īvas īstenošanas uzraudz ībā izmantojamos r ādītājus. 
Komisijas dienesti regul āri uzraudz īs visas atbilst īgi nolīgumam īstenotās darbības, 
tostarp ES veiks nov ērtējumu. Šis nov ērtējums ietvers š ādus elementus: 
                                                 
4 ABM  — budžeta l īdzekļu vadība pa darb ības jomām; ABB — budžeta l īdzekļu sadale pa darb ības 
jomām. 
5 K ā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunkt ā. 
LV 7   LV a) darbības rādītāji – Indijas pied āvāto priekšlikumu skaits konkr ētā programm ā 
salīdzinājumā ar finansēšanai izvēlēto priekšlikumu skaitu šaj ā programm ā;  
b) datu v ākšana – pamatojoties uz inform āciju no pamatprogrammas īpašās 
programmas un inform āciju, ko Indija sniedz Koordin ācijas komitejai, kas izveidota 
saskaņā ar nolīguma 6. panta b) punktu. 
1.5. Priekšlikuma/iniciat īvas pamatojums  
1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermi ņa vajadzības  
Šis lēmums ļaus abām Pusēm turpināt uzlabot un padar īt intensīvāku sadarb ību 
zinātnes un tehnolo ģiju jomās, kurās ieguvējas ir abas puses. 
1.5.2. ES iesaist īšanās pievienot ā vērtība 
Nolīguma pamat ā ir savstarp ējā izdevīguma princips, abpus ēja piekļuve otras Puses 
programm ām un pas ākumiem saist ībā ar nolīguma priekšmetu, nediskrimin ācijas 
princips, intelektu ālā īpašuma efekt īva aizsardz ība, intelektu ālā īpašuma ties ību 
taisnīga sadale un efekt īva rezultātu izmantošana. Š ā nolīguma pagarin āšana ļaus 
vairot zin ātniskās zināšanas, kas savuk ārt radīs iespējas piekļūt tirgum. 
1.5.3. L īdzīgas līdzšinējās pieredzes rezult ātā gūtās atziņas 
Pamatojoties uz l īdzšinējo sadarb ības pieredzi zin ātnes un tehnolo ģijas jomā, tiek 
uzskatīts, ka ir savstarp ēji izdevīgi turpināt šo sadarb ību ar Indiju, pagarinot sp ēkā 
esošo nol īgumu vēl uz pieciem gadiem. 
1.5.4. Sader ība un iesp ējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem 
Tiek uzskat īts, ka nol īguma ar Indiju pagarin āšana ir piln īgā saskaņā ar ES 
pamatprogrammu atv ēršanu visu pasaules valstu l īdzdalībai.  
1.6. Ilgums un finansi ālā ietekme  
; Ierobežota ilguma  priekšlikums/iniciat īva  
– ; Priekšlikuma/iniciat īvas darbības laiks: no 17.05.2015. l īdz 17.05.2020.  
– ; Finansiālā ietekme: 2015.–2020. gads.  
 Beztermi ņa priekšlikums/iniciat īva 
– Īstenošana ar uzs ākšanas periodu no GGGG. l īdz GGGG., 
– pēc kura turpin ās normāla darbība 
1.7. Pl ānotie pārvaldības veidi6  
; Komisijas īstenota tieša pārvaldība:  
– ; veic tās struktūrvienības, ieskaitot person ālu Savienības delegācijās;  
– ; veic izpilda ģentūras  
 Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm  
 Netieša p ārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uztic ēti: 
–  trešām valstīm vai to nor īkotām struktūrām; 
                                                 
6 Skaidrojumus par p ārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu sk. BudgWeb  tīmekļa vietnē 
http://www.cc.cec/budg/man/b udgmanag/budgmanag_en.html . 
LV 8   LV –  starptautiskaj ām organiz ācijām un to aģentūrām (tiks preciz ēts);  
–  EIB un Eiropas Invest īciju fondam;  
–  Finanšu regulas 208. un 209. pant ā norādītajām struktūrām; 
–  publisko ties ību subjektiem; 
–  privāttiesību subjektiem, kas veic valsts p ārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz 
pienācīgas finansi ālās garantijas; 
–  struktūrām, kuru darb ību reglament ē dalībvalsts priv āttiesības, kurām ir 
uzticēta publisk ā un priv ātā sektora partner ības īstenošana un kuras sniedz 
pienācīgas finansi ālās garantijas;  
–  personām, kurām ir uztic ēts veikt īpašas darb ības KĀDP saskaņā ar LES 
V sadaļu un kuras ir noteiktas attiec īgā pamatakt ā. 
– Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu inform āciju ieda ļā 
“Piezīmes”. 
[…] 
[…] 
2. P ĀRVALDĪBAS  PASĀKUMI   
2.1. Uzraudz ības un zi ņošanas noteikumi  
Norādīt periodiskumu un nosac ījumus 
Saskaņā ar nolīguma 6. pantu izveidot ās Koordin ācijas komitejas san āksmēs regulāri 
sekos Indijas zin ātniskās izpētes strukt ūru dalībai pamatprogramm ā ("Apvārsnis 
2020") un citos nol īgumā paredzētajos sadarb ības pasākumos.  
2.2. P ārvaldības un kontroles sist ēma  
2.2.1. Apzin ātie riski   
Sanāksmes un divpus ējie kontakti notiek regul āri, nodrošinot sistem ātisku 
informācijas koplietošanu. Kontroles sist ēmā riski nav konstat ēti.  
2.2.2. Inform ācija par izveidoto iekš ējās kontroles sist ēmu 
2.2.3. Paredzam ās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaid āmā kļūdas riska l īmeņa 
novērtējums 
2.2.4. P ārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaid āmais neatbilst ību īpatsvars  
2.3. Kr āpšanas un p ārkāpumu nov ēršanas pas ākumi  
Norādīt esošos vai pl ānotos nov ēršanas pas ākumus un citus pretpas ākumus 
Ja pamatprogrammas īstenošanai b ūs nepieciešams izmantot ārējus līgumslēdzējus 
vai piešķirt finanšu l īdzekļus trešām person ām, Komisija attiec īgā gadījumā veiks 
finanšu rev īzijas, jo īpaši tad, ja tai b ūs pamats apšaub īt paveiktā vai pasākumu 
pārskatos aprakst ītā darba faktiskumu. 
Savienība veiks finanšu rev īzijas vai nu pašu darbinieku sp ēkiem, vai pieaicinot 
saskaņā ar revid ējamās puses ties ību aktiem atz ītus grāmatvedības ekspertus. 
Savienība izvēlēsies ekspertus p ēc saviem ieskatiem, izvairoties no interešu konflikta 
riska, uz ko tai var nor ādīt revidējamā puse. Turkl āt, veicot p ētniecības pasākumus, 
LV 9   LV Komisija nodrošin ās to, ka Savien ības finansi ālās intereses aizsarg ās efektīvas 
pārbaudes un — p ārkāpumu atkl āšanas gad ījumā — prevent īvi un proporcion āli 
pasākumi un sodi. 
Lai panāktu šo m ērķi, visos l īgumos, kas tiek izmantoti pamatprogrammas 
īstenošanai, tiks iek ļauti noteikumi par p ārbaudēm, pasākumiem un sodiem, 
atsaucoties uz Regul ām Nr. 2988/95, Nr. 2185/96 un Nr. 1073/99. 
Konkrēti līgumos būs jāparedz šādi aspekti: 
- īpašu līguma pantu iek ļaušana, lai aizsarg ātu ES finansi ālās intereses, veicot 
pārbaudes un kontrol ējot veikto darbu; 
- administrat īvo pārbaužu veikšana k ā daļa no krāpšanas apkarošanas pas ākumiem 
atbilstīgi Regulām Nr. 2185/96 un Nr. 883/2013; 
- administrat īvo sodu piem ērošana par visiem l īgumu īstenošanā tīši vai net īši 
izdarītiem pārkāpumiem atbilst īgi Pamatregulai Nr. 2988/95, tostarp iek ļaušana 
melnajā sarakstā; 
- tas, ka p ārkāpumu un kr āpšanas gad ījumā visiem iekas ēšanas rīkojumiem j ābūt 
izpildāmiem atbilst īgi Līguma par Eiropas Savien ības darbību 299. pantam.  
Turklāt Pētniecības un inov ācijas ģenerāldirektorāta atbildīgais person āls regulāri 
īstenos kontroles programmu attiec ībā uz zinātniskiem un budžeta aspektiem; iekš ējo 
revīziju veiks P ētniecības un inov ācijas ĢD Iekšējās revīzijas noda ļa; pārbaudes uz 
vietas veiks Eiropas Savien ības Revīzijas palāta. 
LV 10   LV 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIAT ĪVAS  PAREDZAM Ā FINANSI ĀLĀ IETEKME   
3.1. Attiec īgās daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu kategorijas un budžeta 
izdevumu poz īcijas   
• Esošās budžeta poz īcijas  
Sarindotas  pa daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām un budžeta 
pozīcijām 
Budžeta poz īcija Izdevumu 
veids Iemaksas  
Daudzgadu 
finanšu 
shēmas 
izdevumu 
kategorija  Nr.  
[Pozīcija ………………………...……….]  Dif./nedif.
(7) 
 no EBTA 
valstīm8 
 no 
kandidātval
stīm9 
 no trešām 
valstīm Finanšu regulas 
21. panta 2. punkta 
b) apakšpunkta 
nozīmē  
1.a 08.01.05 
 Nedif. J Ā J Ā JĀ J Ā 
1.a 08.01.05.01 Nedif. J Ā J Ā JĀ J Ā 
1.a 08.01.05.03 Nedif. J Ā J Ā JĀ J Ā 
• No jauna veidojam ās budžeta poz īcijas  
Sarindotas  pa daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām un budžeta 
pozīcijām 
Budžeta poz īcija Izdevumu
veids Iemaksas  Daudzgadu 
finanšu 
shēmas 
izdevumu 
kategorija  Nr.  
[Pozīcija………………………………...…..]  Dif./nedif.  no EBTA 
valstīm no 
kandidātval
stīm no trešām 
valstīm Finanšu regulas 
21. panta 2. punkta 
b) apakšpunkta 
nozīmē  
 [XX YY YY YY] 
  JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ 
                                                 
7 Dif. – diferenc ētās apropriācijas, nedif. – nediferenc ētās apropriācijas. 
8 EBTA – Eiropas Br īvās tirdzniec ības asociācija  
9 Kandid ātvalstis un attiec īgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalk āniem. 
 
LV 11   LV 3.2. Paredzam ā ietekme uz izdevumiem  
[Šī iedaļa jāaizpilda, izmantojot administrat īva rakstura budžeta datu izkl ājlapu (otrais dokuments š ā finanšu p ārskata pielikum ā), un 
jāaugšupiel ādē CISNET  starpdienestu konsult ācijām.] 
3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem  
EUR miljonos (tr īs zīmes aiz komata)  
Daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu 
kategorija:  1.a [Izdevumu kategorija]: Konkur ētspēja izaugsmei un nodarbin ātībai 
 
ĢD — Pētniecība un inov ācija   201510 2016 2017 2018 2019 2020  KOPĀ 
y Darbības apropri ācijas           
Saistības 1.         Budžeta poz īcijas numurs  Maksājumi 2.         
Saistības 1.a         Budžeta poz īcijas numurs  Maksājumi 2.a         
Administrat īvās apropri ācijas, kas tiek finans ētas no konkr ētu 
programmu pieš ķīrumiem11          
Budžeta poz īcijas numurs 08.01.05   3. 0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004  0,060 
Budžeta poz īcijas numurs  08.01.05.01   4. 0,008 0,011 0,011 0,011 0,011 0,004  0,056 
Budžeta poz īcijas numurs 08.01.05.03   5. 0,000 0,001 0,001 0,001 0,001 0,000  0,004 
y KOPĀ darbības apropri ācijas  Saistības 6.         
                                                 
10 N gads ir gads, kur ā priekšlikumu/iniciat īvu sāk īstenot. 
11 Tehniskais un/vai administrat īvais atbalsts un ES programmu un/vai darb ību īstenošanas atbalsta izdevumi (k ādreizējās “BA” poz īcijas), netieš ā pētniecība, tiešā 
pētniecība. 
 
LV 12   LV Maksājumi 7.         
 y KOPĀ administrat īvās apropriācijas, kas tiek finans ētas no 
konkrētu programmu pieš ķīrumiem  8. 0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004  0,060 
Saistības =6+8 0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004  0,060 
Maksājumi =7+8 0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004  0,060 KOPĀ daudzgadu finanšu sh ēmas <1.a> 
IZDEVUMU KATEGORIJAS  
apropriācijas  
          
 
Daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu  
kategorija  5. “Administrat īvie izdevumi” 
EUR miljonos (tr īs zīmes aiz komata) 
   2015 2016 2017 2018 2019  2020  KOPĀ 
ĢD — <…….> 
y Cilvēkresursi         
y Pārējie administrat īvie izdevumi          
KOPĀ — <….> ĢD Apropriācijas          
 
KOPĀ daudzgadu finanšu sh ēmas 
5. IZDEVUMU POZ ĪCIJAS  
apropriācijas  (Saistību summa = 
maksājumu summa)  0,001 0,002 0,002 0,002 0,002 0,001  0,01 
 
EUR miljonos (tr īs zīmes aiz komata) 
 
LV 13   LV    201512 2016 2017 2018 2019 2020  KOPĀ 
Saistības 0,009 0,014 0,014  0,014  0,014  0,005   0,07 KOPĀ — daudzgadu finanšu sh ēmas  
1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS 
apropriācijas  Maksājumi 0,009  0,014  0,014  0,014  0,014  0,005  0,07 
3.2.2. Paredzam ā ietekme uz darb ības apropri ācijām  
– ; Priekšlikums/iniciat īva neparedz izmantot darb ības apropri ācijas  
–  Priekšlikums/iniciat īva paredz darb ības apropri ācijas izmantot š ādā veidā: 
Saistību apropri ācijas EUR miljonos (tr īs zīmes aiz komata) 
  gads 
N gads 
N+1 gads 
N+2 gads 
N+3 Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes 
ilguma atspogu ļošanai (sk. 1.6. punktu)  KOPĀ 
REZULT ĀTI Norādīt mērķus 
un rezult ātus  
 
Ø Rezult
āta 
veids13 
 Rezult
āta 
vidējā
s 
izmak
sas 
Daudzums  
Izmak
sas 
Daudzums  
Izmak
sas 
Daudzums  
Izmak
sas 
Daudzums  
Izmak
sas 
Daudzums  
Izma
ksas 
Daudzums  
Izmak
sas 
Daudzums  
Izmak
sas 
Kopējais 
rezultātu 
daudzums  
Kopējās 
izmaksas  
KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 114 
                 
- Rezultāts                   
- Rezultāts                   
- Rezultāts                   
Starpsumma — konkr ētais mērķis                 
                                                 
12 N gads ir gads, kur ā priekšlikumu/iniciat īvu sāk īstenot. 
13 Rezult āti ir attiec īgie produkti vai pakalpojumi (piem ēram, finans ēto studentu apmai ņu skaits, uzb ūvēto ceļu garums kilometros utt.). 
14 Konkr ētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punkt ā "Konkrētie mērķi…"  
 
LV 14   LV Nr. 1 
KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2                  
- Rezultāts                   
Starpsumma – konkr ētais mērķis 
Nr. 2                 
KOPĒJĀS IZMAKSAS                  
 
LV 15   LV 3.2.3. Paredzam ā ietekme uz administrat īvajām apropri ācijām 
3.2.3.1. Kopsavilkums  
– ; Priekšlikums/iniciat īva paredz izmantot administrat īvās apropri ācijas šādā 
veidā: 
EUR miljonos (tr īs zīmes aiz komata) 
  
201515 
 2016 2017 2018 2019 2020 KOPĀ 
 
Daudzgadu finanšu 
shēmas 
5. IZDEVUMU 
POZĪCIJA 0,001 0,002 0,002 0,002 0,002 0,001 0,01 
Cilvēkresursi         
Pārējie administrat īvie 
izdevumi         
Starpsumma — 
daudzgadu finanšu 
shēmas 
5. IZDEVUMU 
KATEGORIJA  0,001 0,002 0,002 0,002 0,002 0,001 0,01 
 
Ārpus daudzgadu 
finanšu sh ēmas 5. 
IZDEVUMU 
KATEGORIJAS16  
 0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004 0,06 
Cilvēkresursi  0,008 0,011 0,011 0,011 0,011 0,004 0,056 
Citi  
administrat īvie izdevumi  0,000 0,001 0,001 0,001 0,001 0,000 0,004 
Starpsumma –  
Ārpus daudzgadu 
finanšu sh ēmas 
5. IZDEVUMU 
KATEGORIJAS  0,008 0,012 0,012 0,012 0,012 0,004 0,06 
 
KOPĀ 0,009 0,014 0,014 0,014 0,014 0,005 0,07 
Vajadzīgās administrat īvās apropriācijas tiks nodrošin ātas no ĢD apropri ācijām, kas jau ir pieš ķirtas darb ības pārvaldībai 
un/vai ir p ārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot ar ī vadošajam ĢD gada budžeta sadales 
procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.  
                                                 
15 N gads ir gads, kur ā priekšlikumu/iniciat īvu sāk īstenot. 
16 Tehniskais un/vai administrat īvais atbalsts un ES programmu un/vai darb ību īstenošanas atbalsta 
izdevumi (k ādreizējās “BA” pozīcijas), netieš ā pētniecība, tiešā pētniecība. 
 
LV 16   LV 3.2.3.2. Paredzam ās vajadzības pēc cilvēkresursiem  
– ; Priekšlikums/iniciat īva paredz cilv ēkresursu izmantošanu š ādā veidā:
 Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu 
 
 
2015  
2016 2017 2018 2019 2020 Norādīt tik 
gadu, cik nepieciešams 
ietekmes ilguma 
atspoguļošanai 
(sk. 1.6. punktu) 
y Štatu sarakst ā ietvertās amata vietas (ier ēdņi un pagaidu 
darbinieki)  
XX 01 01 01 (Galven ā mītne un Komisijas 
pārstāvniecības)        
XX 01 01 02 (Deleg ācijas)        
08 01 05 01 (Netieš ā pētniecība) 0,068 0,1  0,1 0,1 0,1 0,032  
10 01 05 01 (Tieš ā pētniecība)        
y Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE )17 
XX 01 02 01 ( CA, INT, SNE , ko finans ē no 
vispārīgajām apropri ācijām)        
XX 01 02 02 ( CA, INT, JED, LA un SNE 
delegācijās)        
- galvenaj ā 
mītnē 
       XX 01 04 
yy18 
 
- delegācijās        
XX 01 05 02 ( CA, SNE, INT  — netieš ā 
pētniecība) 
        
10 01 05 02 ( CA, SNE, INT  — tiešā 
pētniecība)        
Citas budžeta poz īcijas (preciz ēt)        
KOPĀ 0,068 0,1 0,1 0,1 0,1 0,032  
XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sada ļa. 
Vajadzīgie cilvēkresursi tiks nodrošin āti, izmantojot attiec īgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaist īti konkrētās 
darbības pārvaldībā un/vai ir p ārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot ar ī 
vadošajam ĢD gada budžeta sadales proced ūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 
Veicamo uzdevumu apraksts 
Ierēdņi un pagaidu darbinieki  Nolīguma 6. pant ā paredzētās Koordin ācijas komitejas san āksmju sagatavošana un 
pārvaldība un komand ējumi, kas paredz ēti nolīguma sekm īgas darbības un īstenošanas, 
kā arī regulāras tā pārskatīšanas nodrošin āšanai. 
Ārštata darbinieki   
                                                 
17 CA — līgumdarbinieki; LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu nor īkotie eksperti, INT — aģentūras 
darbinieki, JED — jaunākie eksperti deleg ācijās.  
18 Ārštata darbiniekiem paredz ēto maksim ālo summu finans ē no darbības apropri ācijām (kādreizējām 
“BA” pozīcijām). 
 
LV 17   LV 3.2.4. Sader ība ar kārtējo daudzgadu finanšu sh ēmu  
– ; Priekšlikums/iniciat īva atbilst k ārtējai daudzgadu finanšu sh ēmai 
3.2.5. Trešo personu iemaksas  
– Priekšlikums/iniciat īva neparedz trešo personu l īdzfinansējumu  
3.3. Paredzam ā ietekme uz ie ņēmumiem  
– ; Priekšlikums/iniciat īva finansi āli neietekm ē ieņēmumus   
Ņemot vērā, ka saska ņā ar zinātnes un tehnolo ģiju jomā noslēgto nolīgumu Indija 
neveic iemaksas ES visp ārējā budžetā, ieņēmumi netiek finansi āli ietekmēti.