LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 294/23

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 294/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“TERNASCO DE ARAGÓN”

EK Nr.: ES-PGI-0217-0096-17.03.2010

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

 Produkta nosaukums  Produkta apraksts ☒ Ģeogrāfiskais apgabals  Izcelsmes apliecinājums ☒ Ražošanas metode  Saikne ☒ Marķēšana ☒ Valsts prasības  Citur ( )

2. Grozījuma(-u) veids:

☒ Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā  Grozījumi reģistrētu ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums  Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi  Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3. Grozījumi:

3.1. Ģeogrāfiskais apgabals:

Vienotā dokumenta jaunā redakcija ir šāda.

Aitas gaļas ražošanas apgabals aptver Aragonas (Aragón) autonomās pašvaldības teritoriju.

No attiecīgā punkta tiek svītrota frāze “tāpat arī kaušanas un liemeņu apstrādes apgabals”, jo produkts ir svaiga gaļa, ko laiž tirgū bez jebkādas apstrādes; kaušanu un liemeņa apstrādi jāuzskata par lieku šim produktam, jo nepiešķir tam nekādas atšķirīgas īpašības, un tāpēc tā no specifikācijas jāsvītro.

Līdzīgā kārtā arī ierobežojuma piemērošana, kas nevar piešķirt produktam nekādas īpašības, tiek uzskatīta par traucēkli tirdzniecībai – ja šāds ierobežojums paliek līdztekus citiem nosacījumiem, tas saīsina produkta derīguma termiņu, tāpēc ka produktu vajadzētu transportēt no kaušanas vietas uz galapunktu, un ir grūtāk apmierināt katra apgabala klientu īpašās prasības.

3.2. Produkta iegūšana:

1. Izdarīti grozījumi šādā punktā: “Liemeņus atbrīvo no liekā šķidruma, līdz muskuļu masas iekšējā daļa sasniedz nogatavināšanai un transportēšanai piemērotu temperatūru. Ja uzglabāšanas laiks nepārsniedz vienu diennakti, liemeņus uzglabā 3–4 °C temperatūrā; ja uzglabāšanas laiks ir ilgāks par vienu diennakti, tos uzglabā 1–3 °C temperatūrā” aizstāj ar šādu: “Liemeņus atbrīvo no liekā šķidruma, līdz muskuļaudu masas iekšējā daļa sasniedz nogatavināšanai un transportēšanai piemērotu temperatūru. Šī temperatūra nedrīkst pārsniegt 7 °C visā gaļas masā.” Šis grozījums prasa, lai temperatūras kontrole būtu saskaņota ar spēkā esošajiem tiesību aktiem, kuros norādīta gaļas, nevis dzesēšanas kameras temperatūra. Vienīgi atbilstīga dzesēšanas kameras temperatūra var garantēt to, ka liemeņi sasniedz piemēroto temperatūru, ja tiek ievērots to glabāšanas laiks tajās. Jebkurā gadījumā uzskatām, ka produkta kvalitātes garantēšanai piemērotāka ir liemeņa, nevis dzesēšanas kameras temperatūras kontrole.

2. Svītrots šāds punkts: “Regulatīvā padome ar Liemeņu kvalitātes kontroles komitejas starpniecību nosaka to liemeņu kvalitāti, kurus var apzīmēt ar šo aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, izraudzītajiem liemeņiem uzspiežot zīmogu, kurā ietilpst vārdi “Ternasco de Aragón”, kam seko identifikācijas numurs, ko ar neizdzēšamu tinti uzraksta uz liemeņa kājām, pleciem un krūtīm.” Svītrošanas iemesls ir tas, ka teikums neatbilst ne standarta EN 45011 burtam, ne garam. Pārbaudes struktūra ar tehniķu veiktās inspekcijas palīdzību pārliecinās, ka liemeņi ir pareizi marķēti. Tehniķis nekādā gadījumā pats neveic ne liemeņu marķēšanu, ne arī iepriekšēju to vērtēšanu, nosakot, kurš ir derīgs un kurš ne. Turklāt tiek uzskatīts, ka liemeņu marķēšanas aprakstu piemērotāk ir ievietot kvalitātes un procedūru rokasgrāmatā, nevis produkta specifikācijā.

3. Svītrots šāds punkts: “ “Ternasco de Aragón” liemeņu sadale gaļas mazumtirgotājiem un izplatītājiem, to uzglabāšana un pārdošana notiek saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem.” Svītrošana veikta, lai novērstu divkāršu kontroli, jo šo noteikumu izpildi kontrolē veterinārsanitārijas iestādes, kurām tas ir obligāts pienākums.

3.3. Marķējums:

Specifikācijā iekļauts AĢIN logotips.

Svītrota prasība par iepriekšēja apstiprinājuma saņemšanas no regulatīvās padomes, lai varētu izmantot jebkura reģistrēta komercuzņēmuma etiķetes.

Svītrotas arī visas atsauces uz regulatīvo padomi.

3.4. Valsts prasības:

Atjaunināti tiesību akti:

Atjauninātas atsauces uz valsts tiesību aktiem, kas publicēti pēc šīs specifikācijas sākotnējās apstiprināšanas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“TERNASCO DE ARAGÓN”

EK Nr.: ES-PGI-0217-0096-17.03.2010

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Ternasco de Aragón”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.1. grupa. Svaiga gaļa

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Produkts ir aitas gaļa, ko iegūst no šādu šķirņu dzīvniekiem: Rasa Aragonesa, Ojinegra de Teruel un Roya Bilbilitana. “Ternasco de Aragón” gaļai jābūt iegūtai no abu dzimumu jēriem, kas sasnieguši kaušanai piemērotu vecumu (70 līdz 90 dienas). Jēru ēdināšanai jānotiek kūts turēšanas apstākļos, par pamatbarību izmantojot mātes pienu, ko ad libitum (pēc vajadzības) papildina ar baltajiem salmiem un barības koncentrātiem, kurus atļauj spēkā esošie tiesību akti. Laktācijas perioda minimālais ilgums ir 50 dienas.

Liemeņa svars ir robežās no 8,0 līdz 12,5 kg. Liemenim ir taisnstūrveida vai viegli izliekts profils, un tā aprises nav stūrainas. Zemādas tauki balti un pēc konsistences stingri. Iekšējie tauki balti, klāj pusi nieru, bet nekad neklāj tās pilnībā. Gaļa maiga, sulīga, tās konsistence stingra, muskuļaudi jau nedaudz caurauguši taukaudiem; gaļas krāsa bāli sārta.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

Nepiemēro

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

Nepiemēro

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Jēra gaļas organoleptiskās īpašības saistītas ar jēru audzēšanas dabas vidi un ražošanas sistēmu; tas nozīmē, ka jēru audzēšanas un gaļas ražošanas posmi norisinās ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

Uz etiķetēm jānorāda AĢIN logotips, un tajā ietilpst nosaukums “Ternasco de Aragón”.

Reģistrētā uzņēmumā uz patēriņam paredzētā produkta piestiprina etiķetes un uzspiež numurētus zīmogus, gādājot par to, lai etiķetes nevarētu izmantot otrreiz.

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Aitu gaļas ražošanas apgabals aptver Aragonas (Aragón) autonomās pašvaldības teritoriju.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Aragonas klimats ir kontinentāls Vidusjūras klimats: centrālajā ieplakā mērens un sauss, un vējains, bet, virzoties augšup pa Pirenejiem un Ibērijas kalnu grēdu, aukstāks un mitrs. Gada vidējā temperatūra ieplakas vidienē ir 14–15 °C. Lejāk, “somontanos” (“zemkalni” – apgabali starp kalniem un augstieņu līdzenumiem) apvidū (vairāk par 500 metriem virs jūras līmeņa), temperatūra ir par dažiem grādiem zemāka.

Aragonas teritorijas agroklimatiskās īpašības veicinājušas aitkopības attīstību par nozīmīgu apakšnozari, jo aitas ir vienīgā dzīvnieku suga, kas spēj pielāgoties skrajām un sezonālām ganībām.

5.2. Produkta specifika:

Rasa Aragonesa šķirnes aitām ir jēri, no kuriem iegūst audu sastāva ziņā pilnīgi piemērotus liemeņus – tajos neatkarīgi no tā, vai tie iegūti no vīriešu vai sieviešu kārtas jēriem, vidēji ir 25 % tauku, un liemeņu vidējais svars ir 10,74 kg. Šāda ātraudzība raksturīga vēl vienam autentiskam Aragonas šķirņu genotipam – šķirnei Roya Bilbilitana, kura arī dod ternasco tipa jērus ar līdzīgu ātraudzību: abu dzimumu jēru liemeņos vidēji ir 26,6 % tauku, un liemeņu vidējais svars ir 10,6 kg. Attiecībā uz Ojinegra de Teruel šķirni apstiprinājies, ka taukaudu procentuālais saturs šīs šķirnes jēru liemeņos ir līdzīgs tam, kāds tas ir abām jau minētajām šķirnēm.

Šī lielākā ātraudzība, kas ir apstiprinājies fakts, ir labākais faktors, ar ko minētās šķirnes atšķiras no pārējām aitu šķirnēm. Tāpēc no minēto genotipu jēriem iegūto “Ternasco de Aragón” kvalitāte ir atšķirīga un pārāka par to, kādu var iegūt no citu šķirņu jēriem.

Jēru ēdināšana, par pamatbarību izmantojot mātes pienu, ļauj nodrošināt, ka gatavajam produktam – minēto Aragonas šķirņu jēru “ternasco” liemeņiem, kad jēri ir sasnieguši iepriekš norādīto svaru un vecumu, – ir vajadzīgā kvalitāte (audu sastāvs, izvietojums, krāsa, tauku konsistence, gaļas mīkstums, tā krāsa un “buķete”).

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Kopš neatminamiem laikiem Aragonā pazīst un plaši lieto nosaukumu “Ternasco”, ko piemēro reģionā biežāk izmantojamam un raksturīgākajam kaujamo jēru veidam; arī ārpus reģiona robežām “Ternasco” ir bijis atzīts gan izcelsmes, gan arī augstās kvalitātes dēļ; tas ir tieši atkarīgs no izmantotās aitu šķirnes un ganību īpašībām, kā arī no izaudzēto jēru kautsvara un kaušanas vecuma.

Šāda gādība par augstu kvalitāti panākusi to, ka vārds “Ternasco” un tā atvasinājums “Ternasca” aragoniešu izloksnē ir kļuvuši par sinonīmiem vārdiem maigs un jauns; kaut arī šāda piezīme varētu šķist esam nevietā, tas ir tikai papildu apstiprinājums šā galaprodukta nenoliedzamajai kvalitātei.

Šā skrajās augu valsts apgabala kontinentālie klimatiskie apstākļi (mazs nokrišņu daudzums, spēcīgi vēji un lielas temperatūras svārstības) labvēlīgi ietekmē triju vietējo aitu šķirņu attīstību, kuru galvenā raksturīgā iezīme ir ātraudzība. Šo šķirņu dzīvnieki, jau agrā vecumā sasniedzot optimālu nobarojumu, dod gaļu, kas augstās kvalitātes dēļ ir ļoti iecienīta.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts).

http://www.aragon.es/estaticos/GobiernoAragon/Departamentos/AgriculturaGanaderiaMedioAmbiente/AgriculturaGanaderia/Areas/08_Calidad_Agroalimentaria/02_Alimentos_calidad_diferenciada/I.G.P.TernascodeAragon.pdf

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.