KOMISIJAS ZIŅOJUMS Komisijas 29. gada ziņojums Eiropas Parlamentam par ES antidempinga, pretsubsīdiju un tirgus aizsardzības pasākumiem (2010) /* COM/2012/059 final */





Ievads Šis 2010. gada ziņojums ir iesniegts Eiropas Parlamentam, ņemot vērā tā 1981. gada 16. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības antidempinga pasākumiem un tā Rūpniecības, ārējās tirdzniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu. Šajā īsajā ziņojumā sniegts pārskats par pasākumiem 2010. gadā, un tāpat kā iepriekšējos gados to papildina detalizētāks Komisijas dienestu darba dokuments, kam pievienoti sīki izklāstīti pielikumi. Ziņojumā ievērota tāda pati kopējā struktūra kā darba dokumentā; abos šajos dokumentos izmantoti vieni un tie paši virsraksti, tādējādi nodrošinot iespēju viegli atrast plašāku informāciju. Šis ziņojums un darba dokumenta pilns teksts ir publiski pieejams šajā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/issues/respectrules/anti_dumping/legis/index_en.htm 1. Pārskats par tiesību aktiem Antidempinga, pretsubsīdiju un tirgus aizsardzības izmeklēšanas veic, pamatojoties uz Padomes pamatregulām. Pārskats par spēkā esošajiem tiesību aktiem sniegts darba dokumentā. Pamata tiesību aktus antidempinga un pretsubsīdiju jomā turpmāk sauc par “pamatregulu(-ām)”. 2. Pamatjēdzieni Darba dokumenta 2. daļā sniegts pārskats par tirdzniecības aizsardzības instrumentu (TAI) izmeklēšanās izmantoto terminoloģiju un procedūrām. 3. TAI modernizācija ES uzskata, ka ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu periodiska pārskatīšana var palīdzēt nodrošināt to efektivitāti, reaģējot uz negodīgu tirdzniecības praksi. Šajā kontekstā tirdzniecības komisāre 2009. gada uzklausīšanā Eiropas Parlamentā paziņoja, ka Komisija ir gatava apspriest šo jautājumu, uzsverot, ka sākumā būtu jāpanāk vienprātība starp ieinteresētajām personām. Tikmēr 2010. gada septembrī, ievērojot Tirdzniecības ĢD novērtēšanas plānā paredzēto parasto ciklu, Komisija publicēja uzaicinājumu uz konkursu veikt Eiropas Savienības tirdzniecības aizsardzības instrumentu novērtējumu. Šāds novērtējums palīdzētu Komisijai izstrādāt vai uzlabot tās politiskās iesaistes un uzraudzīt to efektivitāti. Turklāt minētais novērtējums palīdzētu pilsoņiem izmantot savas tiesības pārbaudīt, kritizēt un ietekmēt politiskos procesus un darbības, kuras pilsoņu vārdā veic Komisija. Izvērtējot iesniegtos piedāvājumus, 2010. gada decembrī tika parakstīts līgums. Darbu veica 2011. gadā, bet rezultāti gaidāmi 2012. gada sākumā. Komisija 2010. gadā jau ir īstenojusi pasākumus (piemēram, tika pārstrādāta TAI tīmekļa vietne, sniegta īpaša palīdzība MVU, uzlabota informācijas izpaušana utt.), kuri uzlabo pārredzamību tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās. 4. Valsts mēroga tirgus ekonomikas statuss (TES) Antidempinga izmeklēšanas vajadzībām valsti var neierobežoti klasificēt kā tirgus ekonomikas valsti, ja tā atbilst pieciem kritērijiem, kuri izklāstīti šim ziņojumam pievienotajā darba dokumentā. 2010. gadā turpināja izskatīt tādus pieprasījumus piešķirt valsts mēroga tirgus ekonomikas statusu, kurus bija iesniegušas Ķīna, Vjetnama, Armēnija, Kazahstāna, Mongolija un Baltkrievija. Visas valstis, izņemot Baltkrieviju, gada gaitā turpināja sniegt papildu informāciju, lai pamatotu savus apgalvojumus, un šo valstu pieprasījumi ir dažādos izskatīšanas posmos. Konsultācijas ar Baltkrievijas Republikas iestādēm ir apturētas, ņemot vērā politisko situāciju šajā valstī. Pārējām piecām valstīm, kuras ir iesniegušas pieteikumus, ir atšķirīgi panākumi TES kritēriju izpildē. Darbs tika turpināts pie Ķīnas TES pieprasījuma, ieskaitot 10. tematisko TES darba grupas sanāksmi Pekinā (2010. gada septembrī). Abas puses darba grupas sanāksmē cita starpā apsprieda patlaban veikto kopīgo pētījumu par grāmatvedības praksi Ķīnas Tautas Republikā, īpaši jautājumu par konsultantu piekļuvi Ķīnas uzņēmumiem. Darbu pie Ķīnas TES dosjē turpināja 2011. gadā. Armēnijas iestādēm 2010. gada sākumā nosūtīja pirmo novērtējuma ziņojumu par Armēnijas TES pieprasījumu, informējot tās, ka ir izpildīti divi no pieciem TES kritērijiem. 2010. gada jūnijā tam sekoja pieprasījums sniegt informāciju par turpmāko progresu saistībā ar TES. Tomēr līdz 2010. gada beigām Komisija nav saņēmusi jaunu informāciju no Armēnijas iestādēm. Vjetnamas otrais provizoriskais novērtējuma ziņojums tika pabeigts 2010. gada februārī, kurā secināts, ka Vjetnama atbilst vienam no pieciem kritērijiem, kas attiecas uz valdības iejaukšanās pakāpi ekonomikā. Īpašas TES sanāksmes ar Vjetnamas iestādēm notika 2010. gada septembrī. Šo dosjē turpmāk analizēja 2011. gadā. Attiecībā uz Kazahstānu Tirdzniecības ĢD dienesti 2010. gada beigās secināja, ka, lai arī ir novērotas pozitīvas tendences, panākumus ir kavējusi valsts reakcija uz pasaules finanšu krīzes ietekmi uz tās ekonomiku. Plānots, ka kopā ar Kazahstānas iestādēm tiks izstrādāts ceļvedis, nosakot nākamos veicamos pasākumus attiecībā uz TES. ES un Mongolijas Tirdzniecības komitejā 2010. gada oktobrī Komisija sniedza informāciju par TES novērtējuma progresu un 2010. gada decembrī pieprasīja papildu informāciju. 5. Tirdzniecības aizsardzības instrumenti — stratēģija izejvielu jomā Gadskārtējā ziņojumā par 2009. gadu pirmo reizi tika uzsvērta TAI nozīme, lai novērstu zināmas sekas, ko radījuši izejvielu piegādes traucējumi. Īpašu uzmanību veltīja apstāklim, ka pirmo reizi pieciem Ķīnas uzņēmumiem, kuri ražo savienotājelementus, tirgus ekonomikas režīms (TER) tika atteikts tādēļ, ka galvenās izejvielas (tērauda velmētā stieple) izmaksas pietiekami neatspoguļoja tirgus vērtības, kā paredzēts pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunktā. Komisija 2010. gadā turpināja šo praksi, novērtējot tirgus ekonomikas režīma pieprasījumus un pārbaudot, vai ir spēkā politiskie pasākumi, kuri kropļo izejvielu cenas. Viens piemērs šādai lietai 2010. gadā, kurā šis jautājums radies, ir saistīts ar Ķīnas izcelsmes alumīnija riteņiem. 6. Informēšanas un komunikācijas pasākumi/divpusēji kontakti 6.1. Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) Atzīstot MVU būtisko nozīmi ES ekonomikā un grūtības, ar kurām saskaras MVU, piedaloties tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās, Komisija 2009. gada beigās sāka pētījumu, lai noteiktu, kādas ir MVU vajadzības ES, piedaloties tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās. Komisija 2010. gada beigās no darba izpildītāja saņēma pētījuma rezultātus, kurā noteica MVU vajadzības 27 ES dalībvalstīs, iesniedzot sūdzību vai piedaloties tirdzniecības aizsardzības izmeklēšanās kā importētājam vai lietotājam vai kā eksportētājam trešo valstu sāktajās izmeklēšanās. Pētījuma rezultātos iekļāva arī konkrētus priekšlikumus par to, kā Komisija un dalībvalstis varētu labāk atbalstīt MVU visās šādu izmeklēšanu jomās. Pārskatīšanā noteikti vairāki konkrēti pasākumi, lai atbalstītu MVU izaugsmi un konkurētspēju, un jo īpaši ierosinātas darbības, lai uzlabotu MVU informētību un palielinātu atbalstu saistībā ar ES tirdzniecības aizsardzības instrumentu izmantošanu. Šādas darbības tika apspriestas ar tirdzniecības aizsardzībā iesaistītajām valstu iestādēm un Tirdzniecības ĢD Tirdzniecības aizsardzības dienestiem ar mērķi 2011. gadā pieņemt deklarāciju, paredzot vairākus konkrētus pasākumus, lai risinātu grūtības, ar kurām saskaras MVU, kuri ir iesaistīti tirdzniecības aizsardzības instrumentos. Ņemot vērā TAI procedūru sarežģītību (sevišķi MVU, jo tie ir nelieli un sadrumstaloti), ir izveidots tirdzniecības aizsardzības atbalsta dienests MVU. Dienesta uzdevums ir risināt vispārējus un konkrētus MVU svarīgus jautājumus un problēmas saistībā ar TAI. TAI tīmekļa vietnes sadaļa ir veltīta MVU, un tajā norādīti tirdzniecības aizsardzības atbalsta dienesta kontaktpunkti. TAI tīmekļa vietni turpināja atjaunināt, padarot to vieglāk pieejamu un vienkāršāk lietojamu (īpaši MVU). Minētie kontaktpunkti 2010. gadā saņēma daudzus informācijas pieprasījumus, un tie nekavējoties tika izpildīti. Minētie pieprasījumi bija gan par procedūrām, gan par TAI procedūru saturu. 6.2. Divpusēji kontakti/informatīvie pasākumi — nozare un trešās valstis TAI dienestu darba svarīga sastāvdaļa ir ES tirdzniecības aizsardzības tiesību aktu un prakses skaidrošana. Trešo valstu ierēdņiem 2010. gadā tika organizēts seminārs par tirdzniecības aizsardzību. Turklāt 2010. gadā divpusējos kontaktos ar vairākām trešajām valstīm, piemēram, Ķīnu, Koreju, Ukrainu, Vjetnamu, Indiju, Baltkrieviju un Austrāliju tika apspriesti dažādi tirdzniecības aizsardzības jautājumi. 2010. gadā notika arī vairākas sanāksmes ar nozīmīgāko ieinteresēto personu apvienībām un uzņēmumiem, ieskaitot vairākus pasākumus ar Business Europe (proti, seminārs ar visiem apvienības svarīgākajiem locekļiem un vairākas divpusējas sanāksmes ar Business Europe komiteju tirdzniecības politikas jautājumos), kā arī seminārs un regulāras sanāksmes ar nozīmīgākajām importētāju un izplatītāju apvienībām, piemēram, Eurocommerce un FTA. 7. Uzklausīšanas amatpersona 2010. gads bija trešais gads, kopš Tirdzniecības ĢD vajadzībām darbojas uzklausīšanas amatpersona, kura sāka darbu 2007. gada aprīlī. Uzklausīšanas amatpersona darbojas neatkarīgi. Administratīvi uzklausīšanas amatpersona ir piesaistīta Tirdzniecības ĢD ģenerāldirektoram, kuram tiek sniegta informācija. Uzklausīšanas amatpersonas pamatuzdevumus ir nodrošināt, lai ieinteresētās personas efektīvu izmantotu savas procesuālās tiesības un lai Eiropas Komisija izskatītu tirdzniecības procedūras objektīvi, godīgi un pienācīgā termiņā. Turklāt uzklausīšanas amatpersona konsultē Tirdzniecības ĢD ģenerāldirektoru jautājumos, kas saistīti ar pienācīgu procedūru īstenošanu, un vajadzības gadījumā visos jautājumos saistībā ar tirdzniecības procedūru. Ir pieņemtas atjauninātās pamatnostādnes par sadarbību starp uzklausīšanas amatpersonu un Komisijas tirdzniecības izmeklēšanas dienestiem. Tajās ir paredzēti vairāki darbības principi un ieviesti termiņi uzklausīšanas organizēšanai. Ir noteikumi par iejaukšanos saistībā ar konfidencialitātes jautājumiem un piekļuvi dokumentācijai un vairāki mehānismi saziņai un pēcpārbaudēm pēc uzklausīšanas amatpersonas iejaukšanās. Atjauninātās pamatnostādnes kalpoja par pamatu priekšlikumam par uzklausīšanas amatpersonas pilnvarām. Šo lēmumu 2010. un 2011. gadā apsprieda iekšējās konsultācijās, un to paredzēts pieņemt 2012. gada sākumā. Uzklausīšanas amatpersona 2010. gadā 55 reizes iesaistījās 29 tirdzniecības aizsardzības lietās, un tā veica 24 uzklausīšanas, kas liecina par būtisku pieaugumu salīdzinājumā ar 2009. gadu. Ieinteresētās personas, Komisijas izmeklēšanas dienesti un ieinteresētās puses sazinājās ar uzklausīšanas amatpersonu. Uzklausīšanas amatpersona iesaistās jautājumos, kas aptver visus izmeklēšanas posmus. Pamatjautājumus, ar kuriem 2010. gadā saskārusies uzklausīšanas amatpersona, var sagrupēt sešās kategorijās: i) TER noteikšana, ii) nekonfidenciāla dokumentācija un konfidencialitāte, iii) izpaušanas saturs un termiņi, iv) Savienības ražotāja, importētāja un lietotāja definīcija, v) kritēriji analogās valsts izvēlei un vi) ekspertu iesaistīšana. Pēc uzklausīšanas amatpersonas ieteikuma un saskaņā ar to darba grupu secinājumiem, kuras izveidojuši Komisijas dienesti, ir pieņemti vairāki labas prakses piemēri. Piemēram, dienesti sākuši iekļaut dokumentācijā, kuru sniedz ieinteresētajām personām apspriešanās nolūkos, piezīmes saistībā ar dokumentāciju par iepriekšējiem lēmumiem, piemēram, atlasi. Termiņu ievērošana izpaušanas dokumentu nosūtīšanai ieinteresētajām personām arī ir uzlabota. Uzklausīšanas amatpersona nav saņēmusi daudz sūdzību, izņemot saistībā ar tirgus ekonomikas režīma (TER) izpaušanas dokumentiem. Vienā lietā dienesti nolīga ekspertu, kurš palīdzēja analizēt pasākumu iespējamu apiešanu. Uzklausīšanas amatpersona sagaida, ka nākamajās lietās vairāk izmantos ekspertu atzinumus. Ņemot vērā augošu iejaukšanās gadījumu skaitu un iztirzāto jautājumu dažādību, var apgalvot, ka šobrīd apspriešanās amatpersonas amatpienākumi ir pienācīgi nostiprināti. 8. Pārskats par antidempinga, pretsubsīdiju un tirgus aizsardzības izmeklēšanām un pasākumiem 8.1. Vispārīga informācija ES 2010. gada beigās bija spēkā 124 antidempinga pasākumi (sk. O pielikumu) un 11 pretsubsīdiju pasākumi (sk. P pielikumu). 2010. gadā antidempinga vai pretsubsīdiju pasākumi attiecās uz 0,43 % no kopējā importa ES. Jāuzsver, ka sīkāka informācija par turpmāk minētajiem jautājumiem ir atrodama šim ziņojumam pievienotajā darba dokumentā. Atsauces uz darba dokumenta pielikumiem ir sniegtas virsrakstos. 8.2. Jaunas izmeklēšanas (sk. A līdz E pielikumu un N pielikumu) 18 izmeklēšanas tika sāktas 2010. gadā[1]. Pagaidu maksājumi tika noteikti 13 procedūrās. 9 gadījumos tika noteikti galīgie maksājumi. 10 izmeklēšanas tika izbeigtas, nenosakot pasākumus. 14 pasākumi pēc piecu gadu termiņa beidzās automātiski. 8.3. Pārskatīšanas izmeklēšanas Pārskatīšanas izmeklēšanas vēl joprojām veido lielāko daļu TAI dienestu darba. 2006.–2010. gadā tās veidoja 61 % no visām sāktajām izmeklēšanām. Darba dokumenta 2. tabulā sniegta statistikas informācija par 2006.–2010. gadu. 8.3.1. Pārskatīšanas saistībā ar termiņa beigām (sk. F pielikumu) Pamatregulu 11. panta 2. punktā un 18. pantā noteikts, ka pasākumi ir spēkā piecus gadus, izņemot gadījumus, kad pārskatīšanā saistībā ar termiņa beigām tiek pierādīts, ka tie jāsaglabā sākotnējā veidā. Attiecībā uz pārskatīšanu saistībā ar termiņa beigām 2010. gadā tika sāktas 14 izmeklēšanas. 10 pārskatīšanas tika noslēgtas, apstiprinot maksājumus nākamajiem pieciem gadiem. Vienu pārskatīšanu saistībā ar termiņa beigām noslēdza, izbeidzot pasākumus. 8.3.2. Starpposma pārskatīšanas (sk. G pielikumu) Saskaņā ar pamatregulu 11. panta 3. punkta un 19. panta noteikumiem pasākumus var pārskatīt, kamēr tie ir spēkā. Pārskatīšanu var ierobežot, attiecinot to tikai uz dempinga/subsidēšanas vai kaitējuma aspektiem. Kopā 2010. gadā tika sāktas 12 starpposma pārskatīšanas. Deviņas starpposma pārskatīšanas tika noslēgtas, apstiprinot vai grozot maksājumu. Netika noslēgtas starpposma pārskatīšanas, izbeidzot pasākumus. 8.3.3. “Citas” starpposma pārskatīšanas (sk. H pielikumu) 2010. gadā netika sāktas vai noslēgtas “citas” pārskatīšanas, tas ir, tādas, kas nav saskaņā ar pamatregulu 11. panta 3. punktu vai 19. pantu. 8.3.4. Jaunu eksportētāju pārskatīšanas (sk. I pielikumu) Saskaņā ar pamatregulu 11. panta 4. punktu un 20. pantu var veikt “jaunpienācēja” un “paātrināto” pārskatīšanu, lai noteiktu individuālo dempinga starpību vai individuālo kompensācijas maksājumu jauniem eksportētājiem, kuri atrodas attiecīgajā eksportētājvalstī un kuri ražojumu nav eksportējuši izmeklēšanas periodā. Šādiem eksportētājiem ir jāpierāda, ka tie patiešām ir jauni eksportētāji un ka tie faktiski sākuši eksportēt uz ES pēc izmeklēšanas perioda. Kā tādiem tiem var aprēķināt individuālo maksājumu, kas parasti ir mazāks par valsts mēroga maksājumu. 2010. gadā tika sāktas 3 jaunu eksportētāju pārskatīšanas. 8.3.5. Izmeklēšanas saistībā ar pasākumu absorbēšanu (skatīt J pielikumu) Ja ir pietiekama informācija, kas liecina, ka pēc sākotnējās izmeklēšanas perioda un pirms vai pēc pasākumu noteikšanas eksporta cenas ir samazinājušās vai arī nav mainījušās, vai ir nepietiekami mainījušās ES importētā ražojuma tālākpārdošanas cenas vai turpmākās pārdošanas cenas, var sākt “absorbēšanas” pārskatīšanu, lai pārbaudītu, vai pasākums ir ietekmējis iepriekš minētās cenas. Dempinga starpības var aprēķināt atkārtoti un maksājumu var palielināt, lai ņemtu vērā šādas zemākas eksporta cenas. Pamatregulu 12. pantā un 19. panta 3. punktā ir iekļauta iespēja veikt “absorbēšanas” pārskatīšanas. 2010. gadā nav sāktas un noslēgtas pretabsorbēšanas pārskatīšanas. 8.3.6. Izmeklēšanas saistībā ar pasākumu apiešanu (skatīt K pielikumu) Ar pamatregulu 13. un 23. pantu ir paredzēta iespēja no jauna sākt izmeklēšanu, ja tiek sniegti pierādījumi par pasākumu apiešanu. Divas šādas izmeklēšanas tika sāktas 2010. gadā. Viena izmeklēšana saistībā ar pasākumu apiešanu tika noslēgta, pagarinot maksājuma termiņu, bet viena, nepagarinot pasākumu termiņu. 8.4. Tirgus aizsardzības izmeklēšanas (skatīt L pielikumu) 2010. gadā tika sākta viena tirgus aizsardzības izmeklēšana. 9. Antidempinga un pretsubsīdiju pasākumu izpilde 9.1. Pasākumu pēcpārbaude Pēcpārbaudes pasākumi attiecībā uz spēkā esošajiem pasākumiem tika vērsti uz četrām galvenajām jomām: 1) novērst krāpšanu, 2) pārraudzīt tirdzniecības plūsmas un tirgus norises, 3) uzlabot efektivitāti ar piemērotiem instrumentiem un 4) rīkoties pārkāpumu gadījumos. Šie pasākumi deva iespēju TAI dienestiem sadarbībā ar dalībvalstīm rīkoties proaktīvi, lai nodrošinātu pienācīgu tirdzniecības aizsardzības pasākumu izpildi Eiropas Savienībā. 9.2. Saistību uzraudzība (sk. M un Q pielikumu) Saistību uzraudzība veido daļu no izpildes darbībām, jo saistības ir viens no antidempinga vai pretsubsīdiju pasākumu veidiem. Komisija apstiprina saistības, ja tiek pierādīts, ka tās var efektīvi novērst dempinga vai subsidēšanas radīto kaitējumu. Spēkā esošo saistību skaits 2010. gada sākumā bija 42. 2010. gadā saistību portfelī tika veikti šādi grozījumi: vienam uzņēmumam saistības beidzās, jo beidzās pasākumu termiņš, trīs uzņēmumu saistību piedāvājumi tika apstiprināti un 22 saistības Komisija atcēla, jo tika konstatēti pārkāpumi. Tādējādi kopējais spēkā esošo saistību skaits 2010. gada beigās bija 22. 10. Kompensācijas (sk. U pielikumu) Saskaņā ar pamatregulu 11. panta 8. punktu un 21. panta 1. punktu importētājiem ir atļauts pieprasīt kompensēt attiecīgo iekasēto maksājumu, ja tiek pierādīts, ka dempinga/subsīdiju starpība, pamatojoties uz kuru tika veikti maksājumi, ir likvidēta vai samazināta līdz tādam līmenim, kas ir zemāks par spēkā esošo maksājumu. 2010. gadā tika iesniegti 29 jauni kompensāciju pieprasījumi. 2010. gada beigās turpinājās 15 izmeklēšanas, kas aptvēra 27 pieprasījumus. 2010. gadā tika pieņemti 28 Komisijas lēmumi: 23 lēmumos tika piešķirtas daļējas kompensācijas, piecos lēmumos kompensāciju pieprasījumus noraidīja. 12 pieprasījumi tika atsaukti. 11. Izskatīšana tiesā — Tiesas/Vispārējās tiesas lēmumi Tiesa un Vispārējā tiesa 2010. gadā pasludināja kopā 13 spriedumus antidempinga vai pretsubsīdiju jomā. Dažu spriedumu kopsavilkums ir sniegts darba dokumentā. 2010. gadā ierosināja 13 jaunas lietas — 8 lietas Vispārējā tiesā un 5 lietas Tiesā. Vispārējā tiesā un Tiesā 2010. gada beigās vēl nepabeigto lietu saraksts antidempinga vai pretsubsīdiju jomā ir atrodams darba dokumenta S pielikumā. 12. Pasākumi Pasaules Tirdzniecības Organizācijas (PTO) ietvaros 12.1. Strīdu izšķiršana antidempinga, pretsubsīdiju un tirgus aizsardzības jomā PTO nosaka stingru procedūru strīdu izšķiršanai starp PTO dalībvalstīm attiecībā uz PTO nolīgumu piemērošanu. Ķīna 2010. gada februārī pieprasīja konsultācijas ar Eiropas Savienību par antidempinga pasākumiem, kuri 2006. gadā noteikti konkrētiem ādas apaviem ar izcelsmi Ķīnā. Konsultācijas notika 2010. gada martā. Pēc tam 2010. gada aprīlī Ķīna pieprasīja izveidot ekspertu grupu. Ekspertu grupa tika izveidota 2010. gada maijā, un tās locekļi ievēlēti 2010. gada jūlijā. Ekspertu grupas ziņojums tika izdots 2011. gada oktobrī. 2010. gada decembrī tika izplatīts ziņojums, kurā izklāstīti PTO ekspertu grupas konstatējumi strīda izšķiršanas lietā, ko Ķīna ierosināja pret ES par antidempinga pasākumiem pret konkrētiem dzelzs vai tērauda savienotājelementiem ar izcelsmi Ķīnā. Ekspertu grupa konstatēja, ka vairākumā pārbaudīto jautājumu ES pilnībā ir rīkojusies saskaņā ar PTO noteikumiem. Tomēr dažos jautājumos ekspertu grupa uzskatīja, ka ES pamata tiesību aktu daži aspekti un prakse nav saskaņā ar dažiem PTO antidempinga nolīguma elementiem. Šī lieta tika pārsūdzēta, un 2011. gada jūlijā PTO Apelācijas instance izdeva ziņojumu par šo lietu. Eiropas Savienība 2011. gada 18. augustā informēja Strīdu izšķiršanas padomi (SIP), ka tā plāno īstenot SIP ieteikumus un nolēmumus saskaņā ar PTO pienākumiem un pienācīgā termiņā. Sīkāka informācija par šīm lietām ir sniegta šim ziņojumam pievienotajā darba dokumentā. 12.2. Citi PTO pasākumi V.E. Dennis Francis (Trinidāda un Tobāgo) 2010. gadā tika iecelts par Dohas Attīstības programmas sarunu grupas priekšsēdi. Viņa vadībā notika regulāras grupas sanāksmes, tostarp daudzpušu formātā, lai apspriestu strīdīgos un ne tik strīdīgos jautājumus saistībā ar 2008. gada decembra priekšsēža piedāvāto tekstu. Turklāt, aptverot dažādus Subsīdiju un kompensāciju pasākumu nolīguma aspektus, tika iesniegti jauni priekšlikumi nolīguma teksta redakcijai (tostarp no Indijas un Ķīnas). Tomēr panākumu antidempinga un horizontālo subsīdiju jomā nav. Sarunu grupā zivsaimniecības jomā aktīvi apspriedās par visiem iespējamo disciplīnu aspektiem. Lai gan apspriešanās ļāva noskaidrot locekļu viedokļus par svarīgākajiem jautājumiem, tā nepalīdzēja panākt vienotu nostāju, bet drīzāk apstiprināja dziļās plaisas starp locekļu viedokļiem (vienlīdz gan starp attīstības, gan starp attīstītajām valstīm), kā arī attīstības valstu stāvokļa sarežģītību un jutīgumu. Paralēli šīm darbībām Komisijas dienesti piedalījās antidempinga, subsīdiju un kompensāciju un tirgus aizsardzības komiteju darbā. Komitejas tikās divas reizes regulārās sēdēs, lai pārskatītu paziņojumus un aktualizētu īpašus jautājumus. Secinājums Jaunu lietu skaits, kuras bija sāktas iepriekšējā gadā, un galīgi noteikto pasākumu skaits 2010. gadā nedaudz samazinājās. To izmeklēšanu skaits, kuras pabeigtas, nenosakot pasākumus, arī nedaudz samazinājās, turpretim noteikto pagaidu pasākumu skaits salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu palielinājās gandrīz par trešdaļu. Lai arī pārskatīšanu skaits nedaudz samazinājās salīdzinājuma ar 2009. gadu, tās joprojām ir dienestu darba būtiska daļa. Salīdzinājumā ar 2009. gada datiem pabeigto pārskatīšanu skaits samazinājies uz pusi. [1] Darba dokumenta 1. tabulā atspoguļota statistikas informācija par jaunajām izmeklēšanām 2006.–2010. gadā, kas veiktas saskaņā ar pamatregulu 5. un 10. panta noteikumiem.