Komisijas darba dokuments - Ieguldījums iestāžu sarunās par ierosinājumu atjaunot iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu /* COM/2006/0075 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 15.2.2006 COM(2006) 75 galīgā redakcija KOMISIJAS DARBA DOKUMENTS Ieguldījums iestāžu sarunās par ierosinājumu atjaunot IESTĀŽU NOLĪGUMU par budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropadome decembra sanāksmes secinājumos „aicina Padomi, pamatojoties uz kopēju nostāju un ievērojot sasniedzamus noteikumus, panākt vienošanos ar Eiropas Parlamentu un Komisiju par jaunu Iestāžu nolīgumu, kurā būtu atspoguļots šo secinājumu iznākums.” Eiropas Parlaments 2006. gada 18. janvāra rezolūcijā paziņoja, ka „vēlas uzsākt konstruktīvas sarunas ar Padomi, pamatojoties uz attiecīgām pozīcijām, ar nosacījumu, ka Austrijas prezidentūrai [tiktu] uzticētas īstas pilnvaras vest sarunas”. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojās par vairākām sanāksmēm (trilogiem), lai nodrošinātu sarunām strukturētu satvaru. Komisija 2006. gada 1. februārī apstiprināja darba dokumentu par grozītu Iestāžu nolīguma priekšlikumu. Šim priekšlikumam pievienoja Komisijas priekšsēdētāja Barroso vēstuli, kurā jo īpaši izteiktas piezīmes par „dažiem jautājumiem, kuri nav iekļauti Iestāžu nolīguma priekšlikumā, bet kuri ir svarīgi nākamajās sarunās.” Šā Komisijas darba dokumenta mērķis ir izteikt formālākā veidā dažus jautājumus, kas minēti priekšsēdētāja Barroso vēstulē, un iesniegt tos kā konkrētus sarunu elementus 21. februāra trilogam. Papildus šiem īpašajiem punktiem uz vairākiem citiem jautājumiem, kuri ir līdz šim identificēti iestāžu diskusijās, jau ir saņemta formāla atbilde Iestāžu nolīguma projektā, ar kuru Komisija iepazīstināja 1. februārī. To vidū jo īpaši ir jāpiemin elastīgums, attiecībā uz kuru Komisija ierosināja dažādus instrumentus elastīguma apjoma un mēroga palielināšanai, lai atbilstīgi reaģētu uz izmaiņām vajadzībās un uzdevumos. Tāpat kā pašreizējais finanšu plāns, arī ierosinātais Iestāžu nolīgums ietver īpašu pozīciju visu iestāžu administratīvajiem izdevumiem. Attiecībā uz budžeta disciplīnu Komisija 1. februāra projektā saglabāja visus esošos noteikumus, tostarp par KĀDP. Attiecībā uz pārskatīšanas klauzulu Komisija ir ierosinājusi izdot visaptverošu Balto grāmatu, kas ietvertu visus finanšu shēmas, ieņēmumu un izdevumu aspektus. Šī darbība ietvers plašas apspriedes, kuras būs jāatspoguļo attiecīgajos priekšlikumos par dažādu budžeta aspektu iespējamajām izmaiņām. Viens no apskatāmajiem jautājumiem būs vajadzība nodrošināt Eiropas Savienībai pārredzamākus un neatkarīgākus pašu resursus, lai aizstātu esošo sistēmu. Šajā sakarā Komisija atzīmē Eiropas Parlamenta nodomu organizēt konferenci, iesaistot arī valstu parlamentus. 1. JAUNI FINANšU INSTRUMENTI Nākamajam finanšu shēmas periodam Komisija plāno palielināt ES līdzekļu izmantojumu, uzlabojot sinerģiju starp ES budžeta darbību un Eiropas Investīciju bankas (EIB) darbībām. Tā jo īpaši ir jau ierosinājusi izveidot riska dalīšanas finanšu mehānismu, lai palielinātu pētniecības finansēšanu, un strādā pie īpaša instrumenta, lai mobilizētu līdzekļus Eiropas komunikāciju tīkla transporta projektiem. Tā arī ciešā sadarbībā ar EIB un EIF gatavo īpašus pasākumus par labu maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), lai, piemēram, atbalstītu riska kapitālu strauji augošos tehnoloģiskos uzņēmumos. Ierosinātais teksts par jauniem finanšu instrumentiem Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir vienojušās, ka ir jāievieš līdzfinansēšanas mehānismi, lai pastiprinātu ES budžeta sviras efektu, palielinot finansējuma veicināšanu. Tās ir vienojušās sekmēt visu veidu finanšu instrumentus, kuri darbojas kā katalizatori valsts un privātiem ieguldītājiem. Par mērķi ir jāizvirza EIB riska kapitāla palielināšana līdz 10 miljardiem EUR laika posmā no 2007. gada līdz 2013. gadam pētniecībai un attīstībai. Turklāt ir jāpastiprina instrumenti Eiropas komunikāciju tīklu un mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam. Komisija attiecīgi sagatavos priekšlikumus un sniegs ziņojumu budžeta lēmējinstitūcijai par EIB, EIF un ERAB (attiecība uz jaunajām dalībvalstīm) finansētajām darbībām, lai atbalstītu ieguldījumus visās šajās jomās. 2. FINANšU REGULA Komisija atzīst, ka ir nepieciešama budžeta labāka īstenošana, neapstrīdot pēdējā – 2002. gadā veiktajā – pārstrādāšanā[1] panākto attīstību. Šajā nolūkā Komisija jau ir ierosinājusi būtiski pārskatīt Finanšu regulu un tās spēkā esošos īstenošanas noteikumus. Komisija uzskata, ka Finanšu regulas pārskatīšanas pamatā ir jābūt īstai saskaņošanas procedūrai atbilstoši 1975. gada Kopīgajai deklarācijai[2]. Ierosinātais teksts par Finanšu regulu Iestādēm ir dalīta atbildība par Finanšu regulas pārskatīšanu, lai uzlabotu budžeta īstenošanu un palielinātu ES finansējuma redzamību un labumu pilsoņiem, neapšaubot 2002. gada pārstrādāšanā panākto attīstību. Tāpat kā 2002. gadā, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir vienojušās, ka Finanšu regulas pārskatīšana ir sekmīgi pabeigta īstas saskaņošanas procedūras gaitā, pamatojoties uz tās grozīto priekšlikumu, veidojot patiesu vienprātību Eiropas Parlamenta un Padomes starpā. Tās arī cenšas panākt ciešu un konstruktīvu iestāžu sadarbību, lai ātri noslēgtu īstenošanas noteikumus, lai vienkāršotu finansēšanas procedūras, vienlaicīgi nodrošinot Eiropas Savienības finansiālo interešu stingru aizsardzību. Eiropas Parlaments un Padome ir stingri apņēmušās pabeigt sarunas par Finanšu regulu pietiekami laikus, lai tā varētu stāties spēkā 2007. gada 1. janvārī. 3. DALīBVALSTU APSTIPRINāJUMS Komisija ir uzņēmusies veikt ļoti svarīgas reformas, lai uzlabotu visu budžeta nozaru finanšu vadību. Komisija 2006. gada 17. janvāra Paziņojumā KOM(2005) 9 noteica rīcības plānu integrētam kontroles satvaram atbilstīgi Revīzijas palātas un Eiropas Parlamenta izteiktajam viedoklim. Šim rīcības plānam ir jānodrošina pienācīgi papildu pasākumi attiecībā uz valstu deklarācijām un pieļaujamā riska līmeņa noteikšanu. Ierosinātais teksts par Kopienas līdzekļu efektīvas un integrētas iekšējās kontroles nodrošināšanu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas par to, cik svarīgi ir nostiprināt iekšējo kontroli, nepalielinot administratīvo apgrūtinājumu, kam priekšnoteikums ir pamatā esošo tiesību aktu vienkāršošana. Šajā sakarā prioritāte būs vadītāju atbildība dalītās atbildības ietvaros valstu deklarāciju veidā. Dalībvalstis līdz 2006. gada septembrim izraudzīsies par deklarācijām atbildīgās iestādes. 4. ĀRēJO DARīJUMU DEMOKRāTISKA KONTROLE UN SASKAņOTīBA Komisija ir apņēmusies sekmēt politikas saskaņotību Eiropas ārējos darījumos un izvairīties no ārējās darbības dokumentu nevajadzīgas dublēšanas un neelastīguma. Komisija piekrīt, ka dokumentu ierosinātā racionalizācija nedrīkstētu mazināt likumdevējas iestādes vai budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras. Komisija ir gatava konstruktīvi strādāt pie ierosinātā ārējo noteikumu teksta. Ierosinātais teksts par ārējo darījumu demokrātisku kontroli un saskaņotību Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atzīst vajadzību racionalizēt dažādus dokumentus attiecībā uz ārējiem darījumiem. Tās vienojas, ka šāda dokumentu racionalizācija, kas vienlaicīgi sekmētu ES rīcības saskaņotību, nedrīkstētu mazināt likumdevējas iestādes vai budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras. Attiecīgo noteikumu tekstā ir jāatspoguļo šie principi un jāietver indikatīva daudzgadu shēma. 5. AģENTūRAS Ir izteiktas bažas par aģentūru skaita pieaugumu un nepieciešamību nodrošināt, lai šajā sakarā nenotiktu Kopienas kompetenču nodošana starpvaldību struktūrām. Komisija arī atzīst, ka iespējamās grūtības varētu radīt jaunu aģentūru izveide atbilstoši 2007. – 2013. gada finanšu shēmai, jo īpaši gadījumā, kad to finansējumam jau ir noteikti stingri ierobežojumi. Lai risinātu šos jautājumus, Komisija ierosina vienmēr budžeta lēmējinstitūcijā trilogā, pamatojoties uz Komisijas veikto analīzi, apspriest katras jaunveidojamas aģentūras finansiālo ietekmi. Ierosinātais teksts par aģentūrām Pirms lēmuma pieņemšanas par jaunas aģentūras izveidi Komisija izvērtēs attiecīgās izdevumu pozīcijas ietekmi uz budžetu. Pamatojoties uz šo informāciju, budžeta lēmējinstitūcijas abas iestādes atbilstoši sadarbībai budžeta jomā vienosies par attiecīgās aģentūras finansēšanu, pirms stājas spēkā uz to attiecināmais juridiskais pamats. 6. PAšU RESURSI Komisijas 1. februārī iesniegtais Iestāžu nolīguma projekts jau ietver klauzulu par pārskatīšanu. Saskaņā ar šo noteikumu Komisija ir ierosinājusi izdot visaptverošu Balto grāmatu, kas ietvertu visus ES budžeta, ieņēmumu un izdevumu aspektus. Šī darbība, kuru uzsāks pēc tam, kad iestādes būs vienojušās par visiem nākamā finanšu plāna elementiem, būs rūpīgas sagatavošanās un plašu apspriežu rezultāts. Attiecībā uz pašu resursu sistēmas pārskatīšanu un lai darītu zināmas savas nostādnes par Komisijas priekšlikumiem, Eiropas Parlaments vēlas sarīkot konferenci, kurā iesaistītos Eiropas Parlaments un valstu parlamenti. Ierosinātais teksts par pašu resursiem Saistībā ar pašu resursu sistēmas pārskatīšanu iestādes ņem vērā Eiropas Parlamenta nodomu sarīkot Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu pārstāvju konferenci. 7. FINANšU PLāNOšANA Finanšu plānošanai joprojām ir būtiska nozīme ikgadējā budžeta procedūrā. Komisija paredz ievērot saistības, kuras tā ir iepriekš uzņēmusies attiecībā uz budžeta lēmējinstitūcijas abu iestāžu informēšanu par finanšu plānošanu. Ierosinātais teksts par finanšu plānošanu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atzīst finanšu plānošanas nozīmību un saglabā nemainīgu 2004. gada 16. jūlija saskaņošanas sēdē panākto vienošanos šajā jautājumā. Komisijai divas reizes gadā ir jāatjaunina finanšu plānošana un, ja vajadzīgs, jāaplūko tā katrā triloga sanāksmē, kas paredzēta […] Iestāžu nolīgumā. [1] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002. [2] Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas Kopīgā deklarācija par saskaņošanas procedūras izstrādi Eiropas Parlamenta un Padomes starpā, 4.3.1975., OV C 89, 22.4.1975., 1. lpp.