[pic] | EIROPAS KOMISIJA |

Briselē, 27.1.2010

COM(2010) 10 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI

Pasākumu efektivitātes novērtējums, kurus Latvija un Ungārija veikušas, reaģējot uz Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikumiem par pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanu

1. Stabilitātes un izaugsmes pakta piemērošana pašreizējā krīzes situācijā

Daudzu ES valstu kopbudžeta deficīts patlaban pārsniedz Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP. Uz bieži vien ievērojamo deficīta pieaugumu, kā arī uz parāda attīstību jāraugās nepieredzētās vispasaules 2008./2009. gada finanšu krīzes un ekonomikas lejupslīdes kontekstā. Jāņem vērā vairāki faktori. Pirmkārt, ekonomikas lejupslīdes rezultātā samazinās nodokļu ieņēmumi un pieaug sociālo pabalstu (piemēram, bezdarbnieka pabalstu) izdevumi. Otrkārt, ņemot vērā to, ka budžeta politikai ir svarīga nozīme pašreizējā ārkārtas situācijā ekonomikā, Komisija 2008. gada novembra Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā (EEAP), ko decembrī apstiprināja Eiropadome, aicināja veikt fiskālās stimulēšanas pasākumus. Plānā paskaidrots, ka stimulēšanas pasākumiem jābūt katrā dalībvalstī dažādiem, lai ņemtu vērā šo valstu atšķirīgos stāvokļus attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību un konkurētspēju. Latvijas un Ungārijas gadījumā šādus fiskālās stimulēšanas pasākumus nebija iespējams veikt. Visbeidzot, lai stabilizētu finanšu sektoru, vairākas dalībvalstis ir veikušas pasākumus, no kuriem daži ir ietekmējuši parādu vai palielina risku, ka deficīts un parāds varētu nākotnē pieaugt, lai gan dažas valstis atbalsta pasākumu izmaksas nākotnē varētu atgūt.

Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikts, ka Komisijai jāuzsāk pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra vienmēr, kad kādas dalībvalsts budžeta deficīts pārsniedz atsauces vērtību 3 % no IKP. Stabilitātes un izaugsmes paktā 2005. gadā izdarīto grozījumu mērķis bija jo īpaši nodrošināt to, ka situācija ekonomikā un budžeta stāvoklis ir pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras posmos. Tādējādi Stabilitātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu valdības politikai, lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta stāvokli, ņemot vērā situāciju ekonomikā, un tādējādi ilgtermiņā nodrošinātu valsts finanšu ilgtspējību.

2. Veikto pasākumu efektivitātes novērtējums

Padome 7. jūlijā saskaņā ar Līguma par Eiropas Kopienu (LEK) 104. panta 7. punktu adresēja Latvijai un Ungārijai ieteikumus, lai novērstu pārmērīga valsts budžeta deficīta situāciju. Latvijai adresēto ieteikumu pamatā bija Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozes atjauninājums, kurš tika īpaši sagatavots pēc pārskata par daudzpusējo maksājumu bilances palīdzības mehānismu, kas piešķirts Latvijai 2009. gada jūnijā. Ungārijai adresēto ieteikumu pamatā bija ekonomikas attīstības perspektīvas, kas izklāstītas Komisijas dienestu 2009. gada pavasara prognozē.

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1467/97[1] un pārskatīto rīcības kodeksu[2] ir uzskatāms, ka dalībvalsts ir veikusi efektīvus pasākumus, ja tā ir rīkojusies atbilstīgi LEK 104. panta 7. punktā paredzētajam ieteikumam. Novērtējot pasākumu efektivitāti, saskaņā ar rīcības kodeksu jo īpaši jāņem vērā tas, vai attiecīgā dalībvalsts ir sasniegusi sākotnēji Padomes ieteikto cikliski koriģētās bilances gada uzlabojumu, neskaitot vienreizējus vai citus pagaidu pasākumus. Ja korekcija ir mazāka nekā ieteiktā, rūpīgi jāanalizē iemesli, kāpēc notikusi šāda atpalikšana no mērķa rādītājiem. Vairāku gadu ilgas korekcijas gadījumā rīcības kodekss nosaka, ka novērtējumam galvenokārt jāattiecas uz pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu atbilstīgu fiskālo korekciju tajā gadā, kas seko pēc pārmērīga budžeta deficīta konstatēšanas.

Turpmākajās nodaļās par konkrētām valstīm ir izvērtēti pasākumi, ko Latvija un Ungārija veikušas, reaģējot uz Padomes ieteikumiem.

3. Latvija

3.1. Pārmērīga budžeta deficīta procedūra un jaunākie ieteikumi

2009. gada 7. jūlijā Padome nolēma, ka saskaņā ar LEK 104. panta 6. punktu Latvijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un adresēja Latvijai ieteikumus saskaņā ar LEK 104. panta 7. punktu, lai novērstu pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Ieteikumos Padome noteica, ka efektīvi pasākumi jāveic ne vēlāk kā līdz 2010. gada 7. janvārim.

Padome ieteica Latvijai novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju pēc iespējas ātrāk un vēlākais līdz 2012. gadam, nodrošinot to, ka 2010.–2012. gada laikposmā fiskālie pasākumi gadā vidēji veido vismaz 2¾% no IKP, tiek stiprināta fiskālā pārvaldība un pārredzamība (budžeta programmas uzlabojums, Finanšu ministrijas izdevumu pārbaudes pastiprināšana), kā arī finanšu tirgus regulējums un uzraudzība. Padome Latvijas valdībai noteica termiņu līdz 2010. gada 7. janvārim, līdz kuram tai efektīvi jārīkojas ar mērķi īstenot pasākumus saistībā ar 2009. gada 16. jūnija papildbudžetu, lai pieņemtu sīki izstrādātu 2010. gada budžetu ar kvalitatīviem konsolidācijas pasākumiem atbilstoši plānotajam pārmērīga budžeta deficīta novēršanas plānam un pamatvilcienos ieskicētu 2011. un 2012. gadā plānotos pasākumus.

Latvija ir saņēmusi vidēja termiņa finanšu palīdzību no ES aizdevuma veidā līdz pat EUR 3,1 miljardiem, par ko tika nolemts 2009. gada 20. janvārī. Minētā palīdzība tiek sniegta kopā ar SVF rezerves vienošanos[3], un šī palīdzība tiek sniegta tikai tad, ja tiek pildīti vairāki politikas nosacījumi, tostarp nepārtraukta un pastiprināta fiskālā konsolidācija, fiskālā pārvaldība un strukturālās reformas. Tie ir saskaņā ar Padomes ieteikumiem atbilstīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai.

3.2. Pasākumu efektivitātes novērtējums

Kopumā 2009. gada jūnija papildbudžets ir īstenots atbilstīgi plānotajam. Saskaņā ar Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozi tika plānots, ka valsts budžeta deficīts atbilstīgi EKS 95 sasniegs 9,0 % no IKP 2009. gadā (salīdzinājumā ar 10,0 % no IKP, kā ziņoja Latvijas iestādes 2009. gada oktobrī savā ziņojumā par pārmērīga budžeta deficīta procedūru). Tā kā kopumā makroekonomiskajā kontekstā izmaiņu nav, salīdzinot to ar Komisijas prognozi, kura ir pamatā Padomes 2009. gada jūlija ieteikumiem, ieņēmumu līmenis attīstījās atbilstoši plānotajam (bija tikai mazliet zemāks nekā plānots, iespējams, tāpēc netika ievēroti daži atbilstības noteikumi). Labāka, nekā plānota, budžeta izpilde atspoguļo labākus rezultātus izdevumu jomā, nekā prognozēts, kas ir sasniegti, neraugoties uz izdevumu pieaugumu par aptuveni 1 % no IKP, par ko tika pieņemts lēmums 2009. gada oktobrī – decembrī ar EK un SVF piekrišanu, lai paātrinātu ES fondu apgūšanu, un papildu finansējumu, kas paredzēts sociālajām vajadzībām (ārkārtas nodarbinātības programma, vispārējā minimālā ienākumu līmeņa paaugstināšana, pacientu iemaksas trūcīgām personām, mājokļu un apkures pabalsti). Kopumā ievērojamie izdevumu samazinājumi, kas paredzēti 2009. gada papildbudžetā (4,1 % no IKP), tika ieviesti, vienīgais vērā ņemamais izņēmums ir pensiju samazinājumi, kas būs jāatmaksā atbilstīgi nesenajam Satversmes tiesas spriedumam (2009. gada 21. decembris). Savā spriedumā Satversmes tiesa norādīja, ka pensiju samazinājumi, kas ieviesti 2009. gada papildbudžetā, neatbilst Latvijas Satversmei un tie ir jāatmaksā. Tāpēc gaidāms, ka 2009. gada budžeta deficīts, pamatojoties uz EKS, būs lielāks par aptuveni 0,5 % no IKP (ir plānots, ka atmaksājumi skaidrā naudā tiks veikti 2010. gada pirmajā pusē). Kopumā, ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, prognozēts, ka 2009. gada valsts budžeta deficīts būs tuvu, bet nepārsniegs 10 % no IKP, kas atbilst Padomes ieteikumam saskaņā ar LEK 104. panta 7. punktu.

Parlaments 2009. gada 1. decembrī pieņēma 2010. gada budžetu. Budžeta pamatā ir ilgspējīgi fiskāli pasākumi un turpmāks diskrecionārs uzlabojums budžeta bilancē LVL 500 miljonu apmērā (vairāk nekā 4,2 % no IKP), kas ir pietiekami, lai ievērotu budžeta mērķi 2010. gadam – 8,5% no IKP, neraugoties uz neparedzētajām fiskālajām izmaksām saistībā ar Satversmes tiesas spriedumu par pensijām, kas 2010. gadā veidos aptuveni 1% no IKP. Pieņemtais 2010. gada budžets ir saskaņā ar Padomes ieteikumiem atbilstīgi LEK 104. panta 7. punktam[4].

Attiecībā uz ieņēmumiem 2010. gada budžetā paredzēti ieņēmumus palielinoši pasākumi kopumā aptuveni LVL 275 miljonu apmērā (2,3 % no IKP). Minētajos pasākumos ir paredzētas nopietnas reformas, kas palielinās iedzīvotāju ienākuma nodokļa un sociālā nodrošinājuma iemaksu neitralitāti; tas tiks panākts, paplašinot nodokļu bāzi, tajā iekļaujot kapitāla ienākumus (kapitāla pieaugums, dividendes un procentu ienākumus), atceļot īpašos atbrīvojumus tūrisma nozarē un saistībā ar lauksaimnieciskajām darbībām, uzliekot nodokļus par papildatvieglojumiem natūrā un dāvinājumiem (izņemot dāvinājumus ģimenes lokā) un palielinot nodokļa likmi pašnodarbinātajiem līdz tādam pašam līmenim kā nodokļa likme nodarbinātajiem. Minētie pasākumi veido gandrīz LVL 100 miljonus. Vēl viens svarīgs jauns pasākums ir iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmes palielināšana no 23 % līdz 26 %, šā pasākuma rezultātā vajadzētu iekasēt gandrīz LVL 90 miljonus. Ir pastiprināta īpašuma aplikšana ar nodokli, proti, veicot nodokļu par nekustamo īpašumu palielināšanu un paplašināšanu, lai ieviestu (ļoti nelielu) progresīvo nekustamā īpašuma nodokli. Nodokļu bāzes paplašināšana, tajā ietverot dzīvojamās mājas, dod tikai LVL 8 miljonus, bet citi budžeta pasākumi tomēr kopumā no nekustamā īpašuma nodokļa dod papildu summu līdz LVL 30 miljoniem, proti, nodokļa likmes paaugstināšana no 1 % līdz 1,5%, ko piemēro zemei un saimnieciskajā darbībā izmantojamām ēkām, nodokļu bāzes paplašināšana, ietverot tajā privātīpašumā esošās inženiertehniskās būves, un nodokļu likmes palielināšana līdz 3 % par neapstrādātu lauksaimniecībā izmantojamo zemi. Turklāt valdība ir ieviesusi turpmākus pasākumus saistībā ar progresīvo automašīnu nodokli (ņemot vērā īpašumā esošo automašīnu skaitu), kas varētu radīt budžeta ieņēmumus gandrīz LVL 20 miljonu apmērā. Citi ieņēmumus veicinošie pasākumi ir papildu akcīzes nodoklis par gāzi un tabakas izstrādājumiem aptuveni LVL 12 miljonu apmērā, un papildu beznodokļu ieņēmumi LVL 20 miljonu apmērā.

Attiecībā uz izdevumiem 2010. gada budžetā iekļauti būtiski izdevumu samazinājumi, pamatojoties galvenokārt uz strukturālajām reformām, konkrēti, Zemkopības, Kultūras, Izglītības un Aizsardzības ministriju aģentūru un iestāžu apvienošanu vai likvidēšanu. Minētie pasākumi dos ietaupījumus gan 2010. gadā, gan ilgtermiņā. Daži citi pasākumi, kuriem ir galvenokārt īslaicīga ietekme, ir ieviesti sociālajā budžetā. Lai nodrošinātu šā budžeta ilgtspējību, 2010. gadā tiks pārskatīta sociālās apdrošināšanas pabalstu sistēma un pensiju sistēma un tiks pieņemti priekšlikumi par minēto sistēmu vidēja termiņa reformu. Tas jo īpaši ir vajadzīgs saistībā ar Satversmes tiesas spriedumu par pensijām. Pašvaldībām vēl aizvien 2010. gadā jāveic algu samazinājums strādājošiem atbilstīgi plānotajiem ietaupījumiem. Tas šķiet izdarāms, ņemot vērā, ka algu samazinājums pašvaldību līmenī sākās tikai līdz ar attiecīgo papildbudžetu pieņemšanu 2009. gada oktobrī. Tāpēc vienota atalgojuma sistēma tiks piemērota arī pašvaldību līmenī.

Attiecībā uz 2010. gada budžeta izpildi iestādes veiks pasākumus, lai palielinātu Valsts ieņēmuma dienesta efektivitāti (kam 2010. gada budžetā paredzēts papildu finansējums) un apkarotu ēnu ekonomiku. Šādi pasākumi un nodokļu maksāšanas pārraudzība būs svarīga, lai nodrošinātu to, ka ieņēmumi atbilst plānotajam vai pārsniedz plānoto.

Ņemot vērā Latvijas veikto korekciju apjomu 2009. gadā un korekcijas 2010. gada budžetā, var pamatoti secināt, ka strukturālie pasākumi ir bijuši ierobežojoši atbilstīgi Padomes 2009. gada jūlija ieteikumiem. Faktu, ka Komisijas dienestu prognozēs nav atspoguļoti strukturālie uzlabojumi 2009. gada budžetā un 2010. gada budžetā, izskaidro vairāki faktori. Vispirms, attiecībā uz 2010. gadu Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē netika iekļauts 2010. gada budžets, jo prognozes publicēšanas laikā tas vēl tika apspriests. Turklāt, vispārīgāk runājot, ārkārtīgi nestabilā ekonomikas situācija laikposmā no 2008. gada līdz 2011. gadam norāda uz to, ka parastais deficīta cikliskais komponents, izmantojot standarta elastīgumu, nevar pietiekami atspoguļot ārkārtējās lejupslīdes ietekmi, ko Latvija piedzīvoja 2009. gadā. Tāpēc strukturālo pasākumu novērtējumā uzmanība pievērsta galvenokārt kvalitatīvajiem aspektiem, pamatojoties uz 2009. gada papildbudžeta un 2010. gada budžeta analīzi. 2008. gadā valsts parāds bija 19,5 % no IKP, un tas turpina strauji pieaugt, sasniedzot 33 % no IKP 2009. gadā un 49 % no IKP 2010. gadā saskaņā ar Komisijas dienestu rudens prognozi (pieņemot, ka paredzētā starptautiskā finanšu palīdzība Latvijai tiek pilnībā izmantota minētajā laikposmā līdz 2011. gadam).

Kā norādīts Padomes ieteikumos, turpmākajos gados ir vajadzīgas būtiskas korekcijas. Vairākus pasākumus, ko plānots veikt 2011. gada un 2012. gada budžetā, Latvijas iestādes ir izklāstījušas stabilitātes programmā, kas sagatavota saistībā ar maksājumu bilances palīdzības mehānismu. Iestādes ir minējušas turpmākus pasākumus attiecībā uz ieņēmumiem, vēršot uzmanību uz īpašuma aplikšanu ar nodokli (automašīnu nodokļa reforma, ņemot vērā apsvērumus par vidi un īpašumu un visaptveroša reforma nekustamā īpašuma nodokļu jomā, atļaujot izņēmumus atkarībā no materiālā stāvokļa). Attiecībā uz izdevumiem gaidāms, ka Latvijas iestādes veiks plašu sociālās apdrošināšanas pabalstu sistēmas un pensiju sistēmas pārskatu, kā jau iepriekš tika minēts. Attiecībā uz pensijām tiks izskatīti dažādi regulējumi un pensionēšanās vecums, jo mērķis ir saglabāt pensijas sistēmas trīs līmeņu ilgtspēju un piemērotību nākotnē. Izmantojot kritērijus, kas izklāstīti Valsts pārvaldes iekārtas likumā, tiks izvērtētas arī visu valsts uzņēmumu un to filiāļu pārstrukturizācijas iespējas.

2010. gada budžeta sagatavošanas process pierādīja, ka ir panākta neliela virzība, lai nostiprinātu Finanšu ministrijas pilnvaras un analīzes kapacitāti salīdzinājumā ar citām ministrijām. Turpmāka virzība budžeta programmas nostiprināšanā ir gaidāma 2010. gadā, kad tiks pieņemti pasākumi saistībā ar budžeta plānošanu un pārraudzību.

Uzraudzības stiprināšana finanšu nozarē ir bijusi apmierinoša, intensificējot kredītrisku analīzi un cieši pārraugot banku valūtas svārstības riskus. Ir veikti pasākumi, lai nodrošinātu, ka bankām ir atbilstoša kapitalizācija un pietiekamas rezerves, lai segtu iespējamos zaudējumus.

3.3. Secinājumi

Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, var uzskatīt, ka Latvija veikusi pasākumus, kas norāda uz pienācīgu virzību, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu Padomes noteiktajos termiņos. Konkrēti, Latvija:

- ir veikusi 2009. gada budžeta stingru izpildi, kas ļāva mīkstināt ietekmi, kāda ir Satversmes tiesas 2009. gada decembra spriedumam par pensijām. Tāpēc gaidāms, ka 2009. gada budžeta deficīts atbildīs Padomes ieteikumos minētajam mērķim – 10 % no IKP, un saistībām, kas jāpilda saskaņā ar maksājumu bilances palīdzības programmu;

- ir pieņēmusi 2010. gada budžetu 2009. gada 1. decembrī, paredzot fiskālo konsolidāciju LVL 500 miljonu apmērā (vairāk nekā 4,2 % no IKP) atbilstīgi Padomes ieteikumiem un arī saistībām, kuras jāpilda saskaņā ar maksājumu bilances palīdzības programmu. Pat ņemot vērā Satversmes tiesas sprieduma ietekmi uz 2010. gada budžetu, pasākumi budžetā, domājams, ļaus Latvijai ievērot ieteikumu, lai deficīts nepārsniegtu 8,5 % no IKP. Lai arī ir iekļauti daži vienreizēji pasākumi, budžetā ir paredzētas būtiskas strukturālās korekcijas, kas krietni pārsniedz 2¾ procentpunktus no IKP (ieteiktais vidējais fiskālo pasākumu apmērs 2010.–2012. gada laikposmā);

- 2010. gada budžeta sagatavošanas posms norāda uz uzlabojumiem fiskālās pārvaldības jomā, un ir veikti būtiski pasākumi attiecībā uz finanšu tirgu regulējuma un pārraudzības stiprināšanu.

Riski, kas ietekmē budžeta mērķus, attiecas uz izdevumu samazinājumu īstenošanu pašvaldību līmenī, proti, attiecībā uz algu samazinājumu strādājošiem atbilstīgi plānotajiem ietaupījumiem, kas paredzēti fiskālās konsolidācijas pasākumu kopumā. Attiecībā uz ieņēmumiem nodokļu maksāšanas pārraudzība un pasākumi ēnu ekonomikas apkarošanai būs svarīgi, lai nodrošinātu to, ka ieņēmumi atbilst plānotajam vai pārsniedz plānoto.

Turpmākajos gados būs jāveic būtiskas korekcijas, lai budžeta deficīts būtu mazāks par 3% no IKP 2012. gadā. Vairākus pasākumus, ko plānots veikt 2011. gada un 2012. gada budžetā, Latvijas iestādes ir izklāstījušas stabilitātes programmā, kas ir nosacījums saistībā ar maksājumu bilances palīdzības mehānismu.

Ievērojot iepriekšminēto, Komisija uzskata, ka pašreiz Latvijai nav jāveic papildu pasākumi saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Komisija turpinās cieši pārraudzīt budžeta situāciju Latvijā saskaņā ar Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu un kritērijiem, kas izklāstīti saistībā ar maksājumu bilances palīdzības mehānismu, konkrēti, saistībā ar nestabilo situāciju valsts finanšu jomā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Reālais IKP(izmaiņas %) |COM 2009. gada rudens prognoze | 10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 | 2,0 | | |Valsts prognoze |10,0 |-4,6 |-18,0 |-4,0 |n.p. | |Ražošanas apjoma starpība1(% no potenciālā IKP) |COM 2009. gada rudens prognoze | 16,3 |9,2 |-9,1 |-10,7 | -7,0 | | |Valsts prognoze |n.p. |n.p. |n.p. |n.p. |n.p. | |Valsts kopbudžeta bilance(% no IKP) |COM 2009. gada rudens prognoze | -0,3 |-4,1 |-9,0 |-12,3 | -12,2 | | |Valsts prognoze |-0,3 |-4,1 |-10,0 |-5,4 |n.p. | |Primārā bilance(% no IKP) |COM 2009. gada rudens prognoze | 0,1 |-3,4 |-7,6 |-9,9 | -8,3 | | |Valsts prognoze |0,1 |-3,4 |-8,6 |-3,2 |n.p. | |Cikliski koriģētā bilance(% no IKP) |COM 2009. gada rudens prognoze | -4,8 |-6,7 |-6,4 |-9,3 | -10,2 | | |Valsts prognoze |n.p. |n.p. |n.p. |n.p. |n.p. | |Strukturālā bilance2(% no IKP) |COM 2009. gada rudens prognoze | -4,8 |-6,7 |-7,0 |-10,2 | -10,2 | | |Valsts prognoze |n.p. |n.p. |n.p. |n.p. |n.p. | |Valsts kopējais parāds(% no IKP) |COM 2009. gada rudens prognoze | 9,0 |19,5 |33,2 |48,6 | 60,4 | | |Valsts prognoze |9,0 |19,5 |41,5 |n.p. |n.p. | | Avots . Latvijas Finanšu ministrija, Otrais 2009.gada paziņojums atbilstīgi pārmērīga budžeta deficīta procedūrai, Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze.

1Dati Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē, pamatojoties uz attiecīgi 4,5%, 1,6%, -1,4%, -2,3% un -2,1% lēsto potenciālo pieaugumu laikposmā no 2007. līdz 2011. gadam.

2Strukturālā bilance =cikliski koriģētā bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

Piezīmes par tabulu .

Komisijas dienestu rudens prognozē par Latviju nav ietverta 2010. gada budžeta fiskālā ietekme, jo tas tobrīd vēl tika izskatīts.

Valsts prognozi par reālo IKP Latvijas iestādes paziņoja 2010. gada janvārī; valsts prognoze par 2009. gadu ir tā, kas minēta 2009. gada rudens paziņojumā saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta procedūru; valsts prognozē par 2010. gadu norādīta ietekme, ko rada 2009. gada 1. decembrī pieņemtais budžets, bet nav minētas sekas, kas izriet no iepriekšminētā Satversmes tiesas 2009. gada 21. decembra sprieduma par pensiju samazinājumiem; turklāt valsts prognoze par 2010. gadu ir pieejama tikai skaidras naudas izteiksmē un to nevar pilnībā salīdzināt ar citām prognozēm, kuras pamatojas uz EKS.

Jaunākā valsts prognoze par ražošanas apjoma starpību un atbilstošajām bilancēm ir tā, kas norādīta 2009. gada janvāra konverģences programmā, bet nav minēta šajā dokumentā, jo ir novecojusi.

Lai gan tabulā nav atspoguļots strukturālās bilances uzlabojums, jo Komisijas dienestu prognozē nav iekļauti dati par 2010. gada budžetu un jaunākās valsts prognozes par strukturālo bilance nav pieejamas, analīze, kas veikta pirms 2009. gada jūnija papildbudžeta un 2010. gada budžeta pieņemšanas, pierāda, ka veiktie pasākumi ir saskaņā ar Padomes 2009. gada jūlija ieteikumiem. Turklāt, tā kā laikposmā no 2008. gada līdz 2011. gadam ir ārkārtīgi nestabila ekonomikas situācija, parastais deficīta cikliskais komponents, izmantojot standarta elastīgumu, nevar pietiekami atspoguļot ārkārtējās lejupslīdes ietekmi.

4. UNGāRIJA

4.1. Pārmērīga budžeta deficīta programma un ieteikumi

Saskaņā ar LEK 104. panta 6. punktu Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka Ungārijā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Saskaņā ar LEK 104. panta 7. punktu jaunākais Padomes ieteikums tika pieņemts 2009. gada 7. jūlijā, nosakot termiņu efektīviem pasākumiem 2010. gada 7. janvāri.

Padome ieteica Ungārijai novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju pēc iespējas ātrāk un vēlākais līdz 2011. gadam. Konkrēti, deficīts 2009. gadā nedrīkst pārsniegt 3,9 % no IKP un 2010. gadā 3,8 % no IKP, kā paredzēts arī Ungārijas iestāžu 2009. gada 29. maija pārmērīga deficīta novēršanas procedūras progresa ziņojumā, un šajā sakarā Padome noteica termiņu, līdz kuram jāveic efektīvi pasākumi. Turklāt budžeta pasākumiem jānodrošina strukturālās bilances uzlabojums vismaz par kumulatīviem 0,5 procentpunktiem 2010. un 2011. gadā kopā. Nesen pieņemtais likums par fiskālo atbildību ir jāievieš pilnībā. Visbeidzot, valsts parāda attiecība pret IKP ir jāievirza stingri lejupejošā trajektorijā, ja iespējams, līdz 2011. gadam.

4.2. Pasākumu efektivitātes novērtējums

Turpmāk izklāstītajā analīzē ir ņems vērā Sestais pārmērīga deficīta novēršanas procedūras progresa ziņojums, ko Ungārijas iestādes iesniedza 2009. gada 24. septembrī[5], kā arī papildu informācija, kas ir pieejama kopš minētā datuma, ieskaitot pieņemtos papildpasākumus un budžeta informācijas paziņošanu.

Fiskālā nostādne 2009. gadā, bet mazākā mērā 2010. gadā, ir aizvien ierobežojoša. Ungārijā nebija iespējams veikt budžeta stimulēšanas pasākumus un, kad krīze sasniedza pirmo tās kulminācijas punktu 2008. gada oktobra beigās, valdība pat zaudēja pieeju finanšu tirgiem. Tāpēc Ungārija ir saņēmusi vidēja termiņa finanšu palīdzību no ES aizdevuma veidā līdz pat EUR 6,5 miljardiem, par ko tika nolemts 2008. gada 4. novembrī. Uz šo palīdzību attiecas vairāki politikas nosacījumi, tostarp nepārtraukta un pastiprināta fiskālā konsolidācija, fiskālā pārvaldība un strukturālās reformas, un to sniedz kopā ar finansējumu EUR 12,5 miljardu apjomā saskaņā ar SVF rezerves vienošanos[6]. Tie ir saskaņā ar Padomes ieteikumiem atbilstīgi pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrai.

Attiecībā uz 2009. gadu Komisijas dienestu rudens prognozē paredzēts, ka valsts budžeta deficīts būs 4,1 % no IKP (ņemot vērā līdz 2009. gada 22. oktobrim pieejamo informāciju, prognozes iesniegšanas termiņš). Domājams, ka tagad budžeta deficīta mērķis 3,9 % no IKP ir sasniegts, pamatojoties uz informāciju par naudas deficītu 2009. gada budžetā valsts pārvaldei, izņemot pašvaldības (3,6 % no IKP salīdzinājumā ar plānoto 3,8 % no IKP). Kopā, iekļaujot pasākumus, ko pieņēma pirms progresa ziņojuma maijā, 2009. gada tika pieņemti konsolidācijas pasākumi 1½% no IKP apmērā, salīdzinot ar sākotnējo budžetu. Tas ietekmēja galvenokārt izdevumu daļu (konkrēti, algu samazināšana valsts sektorā, pensiju un mājokļu subsīdiju samazinājumi) un zināmā mērā (0,2 % no IKP) arī ieņēmumus. Lai sasniegtu 2009. gada budžeta deficīta mērķi, ko cita starpā sekmēja arī lielākas valsts uzņēmumu maksātās dividendes, pastiprināta izdevumu kontrole attiecīgās ministrijās, kā arī mazāki nekā prognozēts neto procentu izdevumi aptuveni 0,2 % no IKP, radot kopējos ietaupījumus gandrīz 2 % apmērā no IKP. Tas kompensēs straujo valsts ieņēmumu pasliktināšanos, kas saistīta ar vispārēju ekonomiskās aktivitātes samazinājumu. Strukturālā izteiksmē ir aplēsts, ka valsts kopbudžeta bilances uzlabojums 2009. gadā ir tuvu 3 % no IKP, tātad uzkrātā strukturālā korekcija pēc 2006. gada veido 8½ % no IKP.

Toties attiecībā uz 2010. gadu Ungārijas parlaments 2009. gada 30. novembrī pieņēma budžetu, kas ir saskaņā ar valsts budžeta deficīta mērķi 2010. gadam – 3,8 % no IKP. Tajā ir paredzēti vairāki izdevumus samazinoši strukturāli pasākumi, cita starpā turpmākas reformas pensiju sistēmā un sociālā atbalsta sistēmā. Papildus tam 2010. gada budžetā paredzēti mazāki pārvedumi no valsts pārvaldes tālsatiksmes sabiedriskā transports sistēmai un pašvaldībām. Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē lēsts, ka valsts kopbudžeta deficīts 2010. gadā ir 4,2 % no IKP. Kopš minētās prognozes ir pieejama papildu sīkāka informācija par sabiedriskā transporta sistēmas, kas rada zaudējumus, pārstrukturizāciju un mazākiem pārvedumiem zemākiem valsts pārvaldes līmeņiem. Minētā informācija 2010. gada budžeta deficīta mērķi, 3,8 % no IKP, ir padarījusi daudz ticamāku. Tomēr 2010. gada budžeta deficīta mērķi var ietekmēt vairāki riski. Ieņēmumi, konkrēti no uzņēmumu ienākuma nodokļa un akcīzes nodokļiem, varētu būt mazāki nekā plānots, un izdevumi varētu būt lielāki, konkrēti attiecībā uz pārvedumiem no valsts pārvaldes tālsatiksmes sabiedriskā transports sistēmai un mazākiem pārvedumiem zemākiem valsts pārvaldes līmeņiem, jo pasākumi abās jomās nav pilnībā atbalstīti ar strukturāliem ietaupījumiem. Lai gan rezervēm 0,8 % apmērā no IKP vajadzētu nodrošināt pietiekamu atbalsta rezervi, kā noteikts Padomes 2009. gada 7. jūlija ieteikumos, nevar noliegt, ka būs jāveic turpmāki pasākumi, lai sasniegtu mērķi. Šajā sakarā iestādes ir izteikušas apņemšanos veikt atbilstošus pasākumus, ja tiks konstatēti negatīvi riski.

Attiecībā uz strukturālo bilanci Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē uzlabojumi 2010. gadā nav minēti. Tomēr, ņemot vērā papildu pasākumus, kurus pieņēma 2009. gada decembrī, saistībā ar sabiedriskā transporta sistēmu, kas rada zaudējumus, un palielinātās rezerves 2010. gada galīgajā budžetā, 2010. gadā varētu mazliet uzlaboties strukturālā bilance[7]. Ņemot vērā Padomes ieteikumu, ka kumulatīvajiem fiskālajiem centieniem 2010. un 2011. gadā jābūt vismaz 0,5 % no IKP, būs vajadzīgi papildu pasākumi galvenokārt saistībā ar plānoto nodokļu samazinājumu par 0,6% no IKP 2011. gadā, un šie pasākumi būs jāatspoguļo 2011. gada budžetā.

Ungārija ir īstenojusi uzlabojumus fiskālās pārvaldības jomā, kuriem vajadzētu atvieglot konsolidāciju nākotnē un samazināt riskus saistībā ar atgriešanos pie neilgtspējīgas politikas. Sākot ar 2010. gadu, ir paredzēta jauna fiskālā sistēma. Sagatavojot 2010. gada budžetu, vairums tā jauno elementu jau tika ņemti vērā, un nesen izveidotā Finanšu padome ir uzsākusi savu darbību. Pārskats par budžeta procedūrām tika sagatavots un publicēts 15. decembrī Finanšu ministrijas tīmekļa vietnē, kur paskaidrotas vajadzīgās izmaiņas saistībā ar jauno fiskālo sistēmu un norādītas dažas jomas, kurās ir jāveic uzlabojumi.

Runājot par valsts pārada attiecību pret IKP, Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē lēsts, ka šī attiecība 2010. gadā būs stabila, mazliet zem 80 % no IKP un sāks kristies 2011. gadā. Pateicoties iepriekš izklāstītajiem papildu pasākumiem, kas vēl nav iekļauti rudens prognozē, parāda attiecība varētu samazināties nedaudz vairāk, nekā plānots. Turklāt 2011. gada budžets, kas ir saskaņā ar Padomes ieteikumiem, vēl vairāk paātrinās šādas norises.

4.3. Secinājumi

Ņemot vērā pašreiz pieejamo informāciju, var uzskatīt, ka Ungārija veikusi pasākumus, kas norāda uz pienācīgu virzību, lai novērstu pārmērīgu budžeta deficītu Padomes noteiktajos termiņos. Konkrēti, Ungārija:

- veica efektīvus pasākumus, lai ievērotu 2009. gada valsts budžeta deficīta mērķi – 3,9 % no IKP, proti, pieņemot fiskālās konsolidācijas pasākumus 1½% apmērā no IKP 2009. gadā, salīdzinot ar sākotnējo budžetu, un stiprinot izdevumu kontroli attiecīgās ministrijās. Tas kompensē ieņēmumu samazinājumus;

- 2009. gada 30. novembrī ir pieņēmusi 2010. gada budžetu saskaņā ar valsts budžeta deficīta mērķi – 3,8 % no IKP –, un iekļāvusi strukturālus pasākumus, konkrēti, pensiju sistēmā un sociālā atbalsta sistēmā, palīdzot sasniegt minēto mērķi;

- daudzus izdevumus samazinošus pasākumus ir atbalstījusi ar attiecīgiem tiesību aktiem, kuri tika pieņemti vai nu 2009. gadā, vai nu kā papildu tiesību akti 2010. gada budžetā, un iekļāvusi 2010. gada budžetā pietiekamas rezerves;

- sākusi īstenot jaunu fiskālo sistēmu saistībā ar 2010. gada budžeta sagatavošanu un uzsākusi darbu pie turpmākas budžeta plānošanas procedūru un budžeta kontroles uzlabošanas, lai pilnveidotu vidēja termiņa budžeta programmu.

Tomēr ir vērā ņemami riski attiecībā uz 2010. gada budžeta mērķi, gan ieņēmumu, gan izdevumu daļā. Tāpēc ņemot vērā iepriekšminēto un jau esošo vienošanos, ka 2011. gadā būs nekompensējami nodokļu samazinājumi, vajadzīgās kumulatīvās strukturālās korekcijas 0,5 % apmērā no IKP, lai samazinātu deficītu zem 3% 2011. gadā, vēl nav nodrošinātas.

Ņemot vērā iepriekšējo novērtējumu, Komisija uzskata, ka pašreiz Ungārijai nav jāveic papildu pasākumi saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Komisija turpinās cieši pārraudzīt budžeta situāciju Ungārijā saskaņā ar Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu, konkrēti, saistībā ar nestabilo situāciju valsts finanšu jomā.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

| | 2007 |2008 |2009 |2010 |2011 | | Reālais IKP(izmaiņas %) |COM 2009. gada rudens prognoze | 1,0 |0,6 |-6,5 |-0,5 |3,1 | | |Valsts prognoze |1,0 |0,6 |-6,7 |-0,9 |n.p. | |Ražošanas apjoma starpība1(% no potenciālā IKP) |COM 2009. gada rudens prognoze | 3,1 |2,9 |-4,0 |-4,7 |-2,0 | | |Valsts prognoze |n.p. |n.p. |n.p. |n.p. |n.p. | |Valsts kopbudžeta bilance(% no IKP) |COM 2009. gada rudens prognoze | -5,0 |-3,8 |-4,1 |-4,2 |-3,9 | | |Valsts prognoze |-5,0 |-3,8 |-3,9 |-3,8 |n.p. | |Primārā bilance(% no IKP) |COM 2009. gada rudens prognoze | -0,9 |0,4 |0,2 |-0,1 |-0,2 | | |Valsts prognoze |-0,9 |0,4 |0,5 |0,7 |1,3 | |Cikliski koriģētā bilance2(% no IKP) |COM 2009. gada rudens prognoze | -6,4 |-5,1 |-2,2 |-2,1 |-3,0 | | |Valsts prognoze |n.p. |n.p. |n.p. |n.p. |n.p. | |Strukturālā bilance3(% no IKP) |COM 2009. gada rudens prognoze | -5,5 |-4,8 |-2,1 |-2,1 |-3,0 | | |Valsts prognoze |n.p. |n.p. |n.p. |n.p. |n.p. | |Valsts kopējais parāds(% no IKP) |COM 2009. gada rudens prognoze | 65,9 |72,9 |79,1 |79,8 |79,1 | | |Valsts prognoze |65,9 |72,9 |78,8 |79,2 |n.p. | | Avots . Ungārijas Finanšu ministrija, Otrais 2009. gada paziņojums atbilstīgi pārmērīga budžeta deficīta procedūrai, Sestais 2009 .gada septembra progresa ziņojums par pārmērīga budžeta deficīta procedūru, Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognoze.

1 Dati Komisijas dienestu 2009. gada rudens prognozē, pamatojoties uz attiecīgi 1,4 %, 0,8 %, 0,3 %, 0,2 % un 0,3 % lēsto potenciālo pieaugumu laikposmā no 2007. līdz 2011.gadam.

2 Tā laikposmā no 2008. gada līdz 2011.gadam ir ārkārtīgi nestabila ekonomikas situācija, parastais deficīta komponents, izmantojot standarta elastīgumu, nevar pietiekami atspoguļot ārkārtējās lejupslīdes ietekmi.

3 Strukturālā bilance= cikliski koriģētā bilance, neņemot vērā vienreizējus un citus pagaidu pasākumus.

[1] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

[2] "Specifikācijas, kā īstenot Stabilitātes un izaugsmes paktu, un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formu un saturu”, ko Ekonomikas un finanšu padome pieņēma 2009. gada 10. novembrī, ir pieejamas: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm.

[3] Starptautiskās palīdzības kopapjoms ir EUR 7,5 miljardi, ieskaitot iemaksas no SVF EUR 1,7 miljardu apmērā, no Ziemeļvalstīm EUR 1,9 miljardu apmērā, Pasaules bankas aizdevumu EUR 0,4 miljardu apmērā, un citas iemaksas no Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas, Čehijas Republikas un Polijas, kas kopā veido vēl EUR 0,4 miljardus.

[4] Strukturālās bilances aprēķināšana ir saistīta ar vērā ņemamām nepilnībām, jo īpaši attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm.

[5] Ziņojums ir reģistrēts kā Eiropas Savienības Padomes dokuments 14226/09 (ECOFIN 616, UEM 233), Brisele, 2009. gada 8. oktobris.

[6] Starptautiskās palīdzības kopapjoms ir EUR 20 miljardi, ko vēlāk papildināja Pasaules bankas aizdevums EUR 1 miljarda apmērā.

[7] Strukturālās bilances aprēķināšana ir saistīta ar vērā ņemamām nepilnībām, jo īpaši attiecībā uz jaunajām dalībvalstīm.