Šis ziņojums par pastiprinātas uzraudzības misiju Rumānijā ir nosūtīts Padomei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 4. punktu. Kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 5. punktā, šīs misijas pagaidu konstatējumi iepriekš tika nosūtīti Rumānijai piezīmju sniegšanai.

Rumānija –nozīmīgas novirzes korekcijas procedūra

Pastiprinātās uzraudzības misija 2017. gada 26.–27. septembrī

Ziņojums

1. Ievads

Tā kā 2016. gadā bija novērota nozīmīga novirze no Rumānijas vidēja termiņa budžeta mērķa (VTM), 2017. gada pavasarī attiecībā uz šo valsti tika sākta nozīmīgas novirzes korekcijas procedūra (NNKP). Dalībvalsts strukturālais deficīts 2016. gadā netiešo nodokļu ievērojama samazinājuma un publiskā sektora algu palielinājuma rezultātā bija pieaudzis līdz 2,5 % no IKP – no mazāk par 1 % 2015. gadā. Līdz ar to Komisija 2017. gada 22. maijā brīdināja Rumāniju un ierosināja Padomei sākt NNKP. Savā NNKP ieteikumā, kas apstiprināts 2017. gada 16. jūnijā, Padome aicināja Rumāniju veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2017. gadā nepārsniedz 3,3 %. Tas atbilst ikgadējai strukturālai korekcijai 0,5 % apmērā no IKP, kas ir minimālais nepieciešamais rezultāts saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) preventīvo daļu. Tādēļ ir nepieciešami korektīvie pasākumi, kas līdzvērtīgi 1,8 % no IKP 2017. gadā, salīdzinot ar Komisijas 2017. gada pavasara ekonomikas prognozes pamatscenāriju. Atbilstīgi aicinājumam Rumānija ziņoja Padomei par darbībām, kas veiktas, reaģējot uz Padomes 2017. gada 15. oktobra ieteikumu. Komisija pašlaik vērtē Rumānijas sniegto paskaidrojumu saturu.

Komisijas pastiprinātās uzraudzības misija notika 2017. gada 26.–27. septembrī. Misija tika veikta uz Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 2. punkta pamata. Misijas dalībnieki tikās ar finanšu ministru Ionuţ Mişa, Rumānijas Valsts bankas vadītāju Mugur Isărescu, Rumānijas Fiskālās padomes locekļiem un Rumānijas parlamenta budžeta komiteju locekļiem. Misijas mērķis bija detalizēti iepazīties ar Rumānijas iestāžu plānotajiem fiskālajiem pasākumiem, palielināt fiskālo risku uzskatāmību un veicināt atbilstību SIP. Misijas dalībnieki arī novērtēja fiskālās situācijas attīstību un budžeta izpildi 2017. gadā.

2. Misijas konstatējumi

Bija noprotams, ka Rumānijas iestādes neplāno rīkoties saskaņā ar NNKP ieteikumu. Finanšu ministrs apstiprināja, ka 2017. gada mērķis joprojām ir nominālais deficīts 3 % apmērā no IKP, lai gan strukturāla korekcija 2017. gadā nav prioritāte. 2017. gada budžeta labojumos, kurus valdība pieņēma 2017. gada septembra vidū, nominālā deficīta mērķis ir 2,96 % no IKP, savukārt pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir uzlabots. Tas liecina par pamatā esošā strukturālā deficīta pasliktināšanos salīdzinājumā ar sākotnējo 2017. gada budžetu, kurā jau bija plānota ekspansīva fiskālā nostāja. Finanšu ministrs norādīja, ka NNKP ieteikums tika sniegts pārāk vēlu, un tādēļ iespējas īstenot ieteikto strukturālo korekciju bija ierobežotas.

Nesen pieņemtie 2017. gada budžeta labojumi arī rada bažas par publisko finanšu kvalitāti. Galvenie budžeta labojumu elementi ir: (i) IKP pieauguma rādītāja palielinājums no 5,2 % uz 5,6 %; (ii) valsts budžeta deficīta (naudas) mērķis ir 2,96 % no IKP; (iii) samazināti nodokļu ieņēmumi (galvenais iemesls –PVN un uzņēmumu ienākuma nodokļa samazinājums); (iv) sociālo iemaksu un nefiskālo ieņēmumu (piemēram, dividendes no valstij piederošiem uzņēmumiem (VPU)) palielinājums. Dividenžu palielinājums no VPU daļēji ir izskaidrojams ar jaunu pieprasījumam par dividendēm no iepriekšējo gadu nesadalītās peļņas. (v) izdevumu sadaļā kapitālizdevumi samazināti aptuveni par vienu ceturtdaļu; (vi) savukārt algas un sociālie pabalsti publiskajā sektorā ir palielināti. Budžeta struktūras ziņā Rumānija ir pieņēmusi politiku, kas īstermiņā palielina patēriņu (netiešo nodokļu samazināšana, publiskā sektora algu palielināšana) un ko ir grūti mainīt (apvērst), nevis tādu politiku, kuras mērķis ir stimulēt ilgtermiņa ekonomikas izaugsmi, piemēram, uzlabot ES fondu apguvi vai palielināt publiskā sektora ieguldījumu kvalitāti.

Iestāžu mērķis ir 2018. gadā saglabāt nominālo deficītu 3 % apmērā no IKP. Finanšu ministrs norādīja divus mērķus 2018. gadam: primārais mērķis ir saglabāt nominālo deficītu 3 % apmērā no IKP, un sekundārais mērķis ir strukturālā deficīta samazināšana par 0,5 % no IKP. Misijas dalībnieki novēroja, ka, ņemot vērā pozitīvo un pieaugošo starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, nominālā deficīta saglabāšana 3 % apmērā no IKP 2018. gadā nozīmētu strukturālā fiskālā stāvokļa pasliktināšanos.

Kā liecina Komisijas prognozes parastajā nemainīgas politikas scenārijā, nominālais deficīts 2018. gadā varētu pieaugt un būtiski pārsniegt 3 % no IKP, jo to veicinātu turpmāka nozīmīga algu palielināšana publiskajā sektorā. 2017. gada jūnijā Rumānijas parlaments apstiprināja Vienoto algu likumu. Likuma mērķis ir saskaņot pašlaik sadrumstaloto publiskā sektora atalgojuma sistēmu, un tajā ir noteikta alga katram publiskā sektora amatam. Likumā paredzēts veids, kā sasniegt šo mērķi, un 2022. gads ir noteikts kā jaunās algu sistēmas pilnīgas īstenošanas gads. 2018. gada janvārī algas tiks palielinātas par 25 % visiem valdības darbiniekiem, turpmāk katru gadu tās palielinot par 25 % no starpības starp 2018. gada algu un 2022. gada mērķa algu. Veselības aprūpes un izglītības sektori 2018. gadā saņems palielinājumu papildus vispārējam 25 % palielinājumam 2018. janvārī. Tādējādi nemainīgas politikas scenārijā nominālais deficīts varētu nozīmīgi pieaugt virs 3 % no IKP, iespējams mazliet virs 4 % no IKP (precīzākas aplēses tiks iegūtas, gatavojot rudens prognozi). Tādēļ, lai sasniegtu norādītos 2018. gada mērķus un, vēl jo vairāk, lai izpildītu SIP preventīvās daļas prasības, iestādēm ir jāveic papildu pasākumi.

Iestādes plāno atbildību par sociālajām iemaksām pilnā apmērā nodot darba ņēmējiem, lai mazinātu Vienoto algu likuma fiskālo ietekmi. Mērķis ir palielināt sociālo iemaksu likmi, kuru darba ņēmēji maksā no savām bruto algām. Valdība plāno papildināt šo pāreju ar vispārējās sociālo iemaksu likmes samazinājumu no pašreizējiem 22,75 %, ko maksā darba devēji, un 16,5 %, ko maksā darba ņēmēji, uz 36 %, ko maksā darba ņēmēji, kā arī samazināt iedzīvotāju ienākuma nodokļa likmi no 16 % uz 12 % vai 10 %. Valdība arī meklē juridisku risinājumu, kas nodrošinātu, ka privātā sektora darba devēji palielina savu darbinieku bruto algas, lai viņu neto algas neciestu no izmaksām saistībā ar sociālo iemaksu atbildības pārnešanu uz darba ņēmējiem.

Valdība arī apsver iespējas atcelt 2008. gada pensiju reformu, ar kuru tika ieviests otrais pensiju līmenis. Iestādes apsver iespējas samazināt sociālo iemaksu novirzīšanu uz otro pensiju līmeni, ko saskaņā ar Eiropas Kontu sistēmas (EKS) noteikumiem klasificē kā esošu ārpus vispārējā valdības sektora. Šie novirzījumi katru gadu sasniedz aptuveni 0,8 % no IKP. Šāds pasākums īstermiņā samazinātu fiskālo deficītu. Tomēr šis fiskālais ieguvums ilgtermiņā izzustu, jo sociālās iemaksas, kas tiktu novirzītas no otrā līmeņa, būtu saistītas ar pienākumu nākotnē maksāt vecuma pensijas. Turklāt šādai atcelšanai varētu būt negatīva ietekme uz pensiju sistēmas dzīvotspēju un kapitāla tirgu attīstību. Misijas dalībnieki brīdināja pret šādu drastisku izmaiņu ieviešanu pensiju sistēmā steidzīgi un neveicot rūpīgu analīzi un tikai īstermiņa iemeslu dēļ – lai samazinātu deficītu. Šķiet, ka otrajā līmenī uzkrāto aktīvu nacionalizēšana, kas saskaņā ar EKS noteikumiem neietekmētu budžeta deficītu, šobrīd netiek apsvērta.

Misijas dalībnieki arī apsprieda nesen pieņemto dalīto PVN maksājumu mehānismu. 2017. gada augusta beigās valdība pieņēma ārkārtas rīkojumu, ar kuru grozīja Fiskālo kodeksu. Rīkojums, kura mērķis ir uzlabot atbilstību nodokļu normām, visiem PVN maksātājiem uzliek par pienākumu no 2018. gada janvāra izmantot atsevišķus kontus PVN vajadzībām. Misijas dalībnieki uzsvēra, ka šādam obligātajam mehānismam būtu nepieciešama iepriekšēja atkāpe no PVN direktīvas. Finanšu ministrija apstrīdēja šādas atkāpšanās nepieciešamību un norādīja, ka Komisijai nav precīzas informācijas par šo pasākumu.

Rumānijas Valsts banka apstiprināja prociklisku fiskālo politiku, pastiprinot Komisijas bažas par pašreizējo politikas kompleksu. Rumānija atrodas liela ekonomikas uzplaukuma vidū, kas ir ideāls laiks, lai atjaunotu fiskālās rezerves iespējamai lejupslīdei. Tomēr Rumānijas fiskālā nostāja ir bijusi ļoti ekspansīva. Raugoties no šādas perspektīvas, Rumānijas fiskālā politika šķiet pārsteidzīga un lielā mērā ietekmē monetāro politiku.

Misijas dalībnieki apmainījās ar viedokļiem ar Rumānijas parlamenta budžeta un fiskālās politikas komitejām. Gan valdošās koalīcijas, gan opozīcijas locekļi pauda bažas par budžeta struktūru, it īpaši attiecībā uz publiskā sektora ieguldījumu samazinājumiem un to ietekmi uz ilgtermiņa izaugsmi. Apvienoto komiteju priekšsēdētājs šķietami uzskatīja, ka nepieciešams mainīt fiskālās politikas virzienu un 2018. gadā sākt strukturālo korekciju.