PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Šis paskaidrojuma raksts attiecas uz tiesību akta priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. 230/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu.

Tiesību akta priekšlikuma mērķis ir iekļaut jaunu pantu Regulas (ES) Nr. 230/2014 II sadaļā, lai paplašinātu Savienības palīdzību ārkārtas apstākļos, ko izmanto militāro dalībnieku spēju veidošanai partnervalstīs, lai sekmētu ilgtspējīgu attīstību un jo īpaši miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības veidošanos.

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Saikne starp drošību un attīstību ir atzīta gan Eiropas, gan starptautiskā līmenī. Šo saikni atzina jau 2005. gada Eiropas Konsensā attīstības jomā, un tā ir būtiska ES ārējās darbības efektivitātes palielināšanai. Atbalsts partnervalstu drošības sistēmām ir daļa no plašāka reformu procesa, kura mērķis ir nodrošināt efektīvu un pārskatatbildīgu drošību valstij un iedzīvotājiem, un tas palīdz sasniegt ES mērķi par iekļaujošu un ilgtspējīgu attīstību, valsts veidošanu un tiesiskumu. Lai panāktu cilvēku drošību, izmanto pieeju, kas vērsta uz cilvēkiem, aptver vairākas nozares, ir visaptveroša, kontekstam pielāgota un vērsta uz profilaksi. Tas sevišķi attiecas uz gadījumiem, kad ir skaidrs, ka bez atbilstošas drošības ir ierobežota piekļuve cilvēkiem, kuriem visvairāk draud pamestība novārtā konfliktu situācijās, un ir mazāka iespēja panākt efektīvus rezultātus humānās palīdzības vai attīstības darbā.

Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un 16. ilgtspējīgas attīstības mērķī (IAM) par mieru un tiesiskumu uzsvērts, ka ir svarīgi veicināt miermīlīgu un iekļaujošu sabiedrību, tiesu iestāžu pieejamību visiem un efektīvu, atbildīgu iestāžu izveidi visos līmeņos. 16. IAM ir uzsvērta nepieciešamība stiprināt attiecīgās valsts iestādes, tostarp īstenojot starptautisku sadarbību, kuras mērķis ir veidot spējas visos līmeņos. Jo īpaši nestabilās un konfliktu skartās valstīs ieguldījumu novirzīšana saskaņā ar attīstības efektivitātes principiem palīdzēs risināt konflikta un nestabilitātes pamatcēloņus. ES atbalsta “Jauno kursu iesaistei nestabilās valstīs”, kā arī to, ka liela uzmanība tajā tiek pievērsta saiknei starp drošību un attīstību.

ESAO/DAC pārskatītās ziņošanas direktīvas par oficiālo attīstības palīdzību (OAP) miera un drošības jomā sniedz lielāku skaidrību un turpina izstrādāt OAP noteikumu piemērošanas jomu drošības nozarē. Tajās saglabāti vairāki aizsardzības pasākumi, jo īpaši OAP galvenokārt civilais raksturs, lai gan izņēmuma kārtā un skaidri noteiktos apstākļos par OAP var uzskatīt arī atbalstu militārajai nozarei.

Kopīgajā paziņojumā “Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam” (JOIN(2015) 17 final) ir analizēts, kā varētu uzlabot ES atbalstu partneru spēju veidošanai, šādi veicinot stabilitāti, drošību un attīstību. Paziņojumā konstatētas nepilnības ES spējā atbalstīt partneru spēju veidošanu drošības nozarē, neraugoties uz daudzajiem pasākumiem, kas jau tiek atbalstīti, tostarp efektīva civilā pārvalde un drošības sistēmas civila pārraudzīšana. Kopīgajā paziņojumā secināts, ka “ pašlaik nav neviena ES budžeta instrumenta, kas paredzēts, lai nodrošinātu visaptverošu finansējumu spēju veidošanai drošības nozarē partnervalstīs, jo īpaši nozares militārajam elementam”.

Nereaģējot uz partneru neatliekamajām operatīvajām vajadzībām, būtiski tiek kavēta attīstības mērķu sasniegšana, proti, miera un cilvēku drošības veicināšana. Militāro dalībnieku darbību uzlabošana un to pārvaldības stiprināšana, jo īpaši nestabilās situācijās un valstīs, kas atgūstas no konflikta, veicina mieru, cilvēku drošību un stabilitāti un tādējādi IAM sasniegšanu. Nespēja finansēt spēju veidošanu drošības nozarē (gan aprīkojuma, gan apmācības jomā) skar partneru spēju piepildīt to attīstības vajadzības.

Šā priekšlikuma īpašie mērķi ir šādi: i) palīdzēt uzlabot partnervalstu spējas pašām novērst un pārvarēt krīzes; ii) cik drīz vien iespējams, elastīgi un visaptveroši palīdzēt uzlabot Savienības attīstības pasākumu efektivitāti, sadarbojoties ar visiem drošības jomas dalībniekiem, tostarp no militārās jomas, ES palīdzot veidot spējas, lai atbalstītu drošību un attīstību; un iii) palīdzēt nodrošināt tiesiskumu, labu pārvaldību, kā arī uzlabotu civilo kontroli un uzraudzību pār militāro jomu trešās valstīs.