Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Parlamenta un Padomes regulas (EK) Nr. 450/2003 īstenošanu /* COM/2004/0833 galīgā redakcija */





Briselē, 27.12.2004 COM(2004)833 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 450/2003 īstenošanu 1. Ievads Eirozonā darbaspēka izmaksas parasti tiek uzskatītas par vienu no galvenajiem iespējamajiem inflācijas avotiem. Tādēļ Komisija uzskata, ka laikus izstrādāts darbaspēka izmaksu indekss ir vislielākajā mērā svarīgs gan Eiropas Centrālajai bankai, lai pārraudzītu inflāciju, gan darba devējiem un darbiniekiem, lai panāktu vienošanos par algām. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. februāra Regulu (EK) Nr. 450/2003 par darbaspēka izmaksu indeksu (OV L 69, 13.3.2003., 1. lpp.) Kopienā izveido vienotu sistēmu salīdzināmu darbaspēka izmaksu indeksu iegūšanai, pārsūtīšanai un izvērtēšanai. Pēc regulas pieņemšanas dalībvalstis sāka īstenot tās prasības. Vairākums dalībvalstu pārveidoja pagaidu indeksa virknes (kuras jau vairākus gadus izplatīja Eiropas Kopienu Statistikas birojs ( Eurostat )) par galīgajiem indeksiem, kamēr citas valstis apsvēra iespējamās alternatīvās pieejas. Dažām valstīm tā bija pirmā reize, kad nācās izstrādāt darbaspēka izmaksu indeksu. Regulas 13. pantā noteikts, ka ziņojumu par šīs regulas īstenošanu iesniedz reizi divos gados. Regulas 13. panta pēdējā teikumā noteikts, ka pirmais ziņojums attiecas tikai uz pasākumiem, ko dalībvalstis veic, lai sagatavotos regulas piemērošanai. 2. Pārejas periodi Tabulā turpmāk parādītas dalībvalstis ar pārejas periodiem līdz 2005. gada jūnijam, lai iesniegtu darbaspēka izmaksu indeksa virknes no 1996. gada līdz šim brīdim. Pārejas periodi attiecas vai nu tikai uz dažiem rādītājiem, vai arī uz pilnīgu indeksa piemērošanu. Dalībvalsts | Pārejas perioda piemērošanas joma | Beļģija | - 70 dienu pārejas periods - Darbaspēka izmaksas par nostrādāto stundu | Vācija | NACE H, I un K iedaļa | Grieķija | Visi noteikumi | Spānija | 70 dienu pārejas periods | Francija | Visi noteikumi | Īrija | Visi noteikumi | Itālija | - Darba devēja sociālās iemaksas plus darba devēja samaksātie nodokļi mīnus saņemtie pabalsti - Nodokļu un pabalstu izslēgšana (D4 un D5) | Luksemburga | Visi noteikumi | Nīderlande | - Retrospektīvie dati par 1996.-2002. gadu - Darba devēja sociālās iemaksas plus darba devēja samaksātie nodokļi mīnus saņemtie pabalsti - Nodokļu un pabalstu izslēgšana (D4 un D5) | Austrija | NACE G, H, I, J un K iedaļa | Somija | Visi noteikumi | Zviedrija | Visi noteikumi | Apvienotā Karaliste | - Ziemeļīrijas iekļaušana - Tādu vienību iekļaušana, kurās ir mazāk nekā 20 darbinieku - Darbdienas korekcijas | 3. Dalībvalstu īstenotie pasākumi līdz 2004. gada oktobrim Dalībvalstis, kuras apņēmušās veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai pilnībā izpildītu regulas prasības, ir Čehija, Dānija, Lietuva, Ungārija, Portugāle un Slovākija. Cita dalībvalstu grupa pilnībā īsteno regulu, izņemot pozīcijas, kam paredzēts pārejas periods. Šajā valstu grupā ir Vācija, Spānija, Nīderlande un Austrija. Pārējās valstīs situācija ir šāda. Beļģija Izmantojot esošos datu avotus, ir sagatavots daļēji aptverošs pagaidu indekss. Šīs indeksa virknes ir pieejamas par 1996.-2002. gadu. Igaunija Darbaspēka izmaksu indekss ir ieviests daļēji. Definīcijas, koncepcijas un aptvertās pozīcijas atbilst regulai. Trūkst retrospektīvo datu par 1996.-2002. gadu, kā arī indeksa virkņu, kam veiktas darbdienas un sezonas korekcijas. Grieķija Pārejas periods līdz 2005. gada jūnijam indeksa pilnīgai piemērošanai. Tiek izstrādāts pagaidu indekss. Pagaidu indeksu veido kā apkopojumu, pamatojoties uz ceturkšņa darbaspēka pārskatu un daudzgadu darbaspēka izmaksu pārskatu, un pašlaik to izvērtē attiecībā uz tā metodēm un ticamību. Francija Pārejas periods līdz 2005. gada jūnijam indeksa pilnīgai piemērošanai. Sākot ar 1996. gadu, ir pieejams pagaidu indekss, kas daļēji atbilst regulas koncepcijām. 2003. un 2004. gadā tika veikti metodoloģiski pētījumi un simulācijas, lai testētu galīgā indeksa sastāvu. Īrija Pārejas periods līdz 2005. gada jūnijam indeksa pilnīgai piemērošanai. Izmantojot esošos datu avotus, ir sagatavots daļēji aptverošs pagaidu indekss. Šīs indeksa virknes ir pieejamas par 1996.-2002. gadu. Itālija Darbaspēka izmaksu indekss ir ieviests daļēji. Indeksa saucējs, t.i. nostrādātās stundas, pagaidām ir darbinieku kopējais skaits, kas izteikts kā darbinieku pilnslodzes ekvivalents. Vēl nav ievērots 70 dienu periods, kā arī nav pieejamas virknes, kam veiktas darbdienas un sezonas korekcijas. Kipra Tiek izstrādāts pagaidu indekss. 2002.-2003. gadā tika veikts eksperimentāls apsekojums, lai savāktu ceturkšņa informāciju tieši no uzņēmumiem. Tā kā rezultāti nebija apmierinoši visos aspektos, pašlaik tiek veikta izpēte, lai pārbaudītu esošos datu avotus. Latvija Darbaspēka izmaksu indekss ir ieviests daļēji. Definīcijas, koncepcijas un aptvertās pozīcijas atbilst regulai. Trūkst vienīgi retrospektīvo datu par 1996. gadu. Luksemburga Pārejas periods līdz 2005. gada jūnijam indeksa pilnīgai piemērošanai. Sākot ar 1996. gadu, ir pieejams pagaidu indekss, kas atbilst regulas koncepcijām. 2003. un 2004. gadā tika veikti metodoloģiski pētījumi un simulācijas, lai testētu galīgā indeksa sastāvu. Malta Tiek izstrādāts pagaidu indekss. Tiek veikta izpēte, lai pārbaudītu esošos datu avotus. Polija Sākot ar 1996. gadu, ir pieejams pagaidu indekss, kas daļēji atbilst regulas koncepcijām. Indeksa virknes nav sadalītas, kā paredzēts, pa saimnieciskajām darbībām, kā arī nav pieejamas indeksa virknes, kam veiktas darbdienas un sezonas korekcijas. Slovēnija Darbaspēka izmaksu indekss ir ieviests daļēji. Definīcijas, koncepcijas un aptvertās pozīcijas atbilst regulai. Nav pieejamas indeksa virknes, kam veiktas darbdienas un sezonas korekcijas. Somija Pārejas periods līdz 2005. gada jūnijam indeksa pilnīgai piemērošanai. Sākot ar 1996. gadu, ir pieejams pagaidu indekss, kas daļēji atbilst regulas koncepcijām. 2003. un 2004. gadā tika veikti metodoloģiski pētījumi un simulācijas, lai testētu galīgā indeksa sastāvu. Zviedrija Pārejas periods līdz 2005. gada jūnijam indeksa pilnīgai piemērošanai. Sākot ar 1996. gadu, ir pieejams pagaidu indekss, kas daļēji atbilst regulas koncepcijām. 2003. un 2004. gadā tika veikti metodoloģiski pētījumi un simulācijas, lai testētu galīgā indeksa sastāvu. Apvienotā Karaliste Sākot ar 1996. gadu, ir pieejams pagaidu indekss, kas daļēji atbilst regulas koncepcijām. Indeksa virknes nav sadalītas, kā paredzēts, pa saimnieciskajām darbībām, kā arī nav pieejamas indeksa virknes, kam veiktas darbdienas un sezonas korekcijas. Visas dalībvalstis ir lūgtas iesniegt detalizētākus ziņojumus par īstenošanas pasākumiem. Pieejamā informācija dota šā ziņojuma pielikumā. 4. Eiropas Komisijas ( Eurostat ) papildu pasākumi Kopš Regulas (EK) Nr. 450/2003 stāšanās spēkā Eurostat ir devis valstīm turpmākus norādījumus par pamatmetodoloģiju un datu pārraidi. Komisija 2003. gada jūlijā pieņēma Īstenošanas regulu (EK) Nr. 1216/2003 (OV L 169, 8.7.2003., 37. lpp.), ar ko detalizētāk noteica indeksa pārsūtīšanas kārtību, veicamās īpašās (sezonas) korekcijas un kvalitātes pārskatu saturu. Eurostat sagatavo datu bāzi un datu pārsūtīšanas ierīces, lai laikus saņemtu, pārbaudītu, apstrādātu, uzglabātu un izplatītu darbaspēka izmaksu indeksa datus. Šie procesi tiks pabeigti un datu bāze un datu pārsūtīšanas ierīces būs pilnībā gatavas darbībai 2005. gada pavasarī, kad beigsies pēdējie pārejas periodi un visas valstis iesniegs uz regulu pamatotas indeksa virknes. Līdz tam laikam Eurostat turpina saņemt un izplatīt uz regulu pamatotas indeksa virknes vai pagaidu indeksa virknes atkarībā no īstenošanas gaitas dalībvalstī. 5. Secinājumi Desmit dalībvalstis izpilda regulu pilnībā; ar četrām no tām vēl arvien pastāv vienošanās par pārejas pasākumiem dažos īstenošanas aspektos. Piecpadsmit dalībvalstis vēl arvien sagatavojas regulas īstenošanai. Ar sešām no tām ir vienošanās par pārejas pasākumiem regulas pilnīgai īstenošanai. Pozīcijas, kuru vēl trūkst regulas īstenošanai, galvenokārt attiecas uz datu pilnīgu sadalījumu pa saimnieciskajām darbībām, retrospektīvajiem datiem un indeksa virkņu (sezonas) korekcijām. Lai indeksu laikus izstrādātu 70 dienās, nepieciešami arī izstrādāšanas procesa pielāgojumi. Dažās valstīs vēl turpinās vispiemērotāko datu avotu meklēšana un testēšana. PIELIKUMS Sīkāka informācija par valstu īstenošanas pasākumiem Beļģija Pašlaik pieejamie dati no 1996. gada pirmā ceturkšņa līdz 2002. gada ceturtajam ceturksnim vēl pilnībā nepamatojas uz saskaņotu metodoloģiju. Galvenā problēma ir pamatrādītāja saucēja, t.i. nostrādāto stundu, novērtējums. Administratīvajās datnēs pieejamā informācija ir izteikta kā pilnslodzes ekvivalents, nevis kā stundu skaits. Pašlaik veikto pasākumu mērķis ir rast iespēju precīzāk novērtēt ceturkšņa darba stundas, lai pieņemtu praksi, kas vairāk atbilstu citās dalībvalstīs piemērotajai. Pašlaik tiek veidoti pagaidu ceturkšņa indeksi 2003. un 2004. gadam. Čehija Indeksi sagatavoti precīzi saskaņā ar tiesību aktiem. Tomēr, lai sasniegtu pilnīgu atbilstību, vēl nepieciešams aprēķināt indeksu, izņemot prēmijas. Sākotnējie pasākumi ir jau sekmīgi uzsākti. Jaunu rādītāju par prēmijām iekļāva 2003. gada pirmā ceturkšņa uzņēmumu statistikas ziņojuma rādītāju sarakstā. Rezultātus pārbaudīs, salīdzinot ar attiecīgajiem gada rādītājiem no gada darbaspēka izmaksu pārskata. Nebūs iespējams aprēķināt retrospektīvos datus pirms 2003. gada pirmā ceturkšņa. Grieķija Datus par nostrādātajām stundām un darbaspēka izmaksām vāks, pamatojoties uz ceturkšņa izlases veida apsekojumu, sākot no 2005. gada, par 2000.-2004. apsekojuma gadu. Dati par 1996.-1999. gadu varētu pamatoties uz administratīviem avotiem (sociālās apdrošināšanas fondi) atkarībā no pašlaik notiekošās izpētes rezultātiem. Spānija Iepriekš veiktos pasākumus var apkopot šādi. Laiks | Pasākums | 1998-1999 | Ceturkšņa darbaspēka izmaksu pārskata izstrādāšana | 2000. gada janvāris | Pirmā datu vākšana ceturkšņa darbaspēka izmaksu pārskatam | 2002. gada marts | Retrospektīvo datu novērtēšana par algām, saistot ceturkšņa darbaspēka izmaksu pārskatu ar datiem no iepriekšējā algu apsekojuma | 2002. gada jūnijs | Retrospektīvo datu novērtējums citiem darbaspēka izmaksu datiem | 2002. gada decembris | Laspeiresa formulas ieviešana | 2003 | Virkņu, kam veiktas darbdienas un sezonas korekcijas, izpēte un ieviešana; pētījums par pagaidu datu ieviešanu paredzētajā 70 dienu termiņā; labojumu izpēte | 2004. gada marts | Pirmais datu sūtījums saskaņā ar regulas prasībām, izņemot to, ka nav ievērots pārsūtīšanas 70 dienu termiņš | no 2002. gada | Priekšizpēte par NACE L iedaļas iekļaušanu | Francija Neskatoties uz atkāpi, Francija jau sūta pagaidu skaitļus par laikposmu, sākot no 1996. gada. No 2003. gada Francija veic attiecīgus pasākumus, lai konceptuāli uzlabotu indeksus; šie pasākumi ietver metodoloģisku izpēti, īpašu datora rīku izstrādi un pētījumus par vispiemērotākajiem datu avotiem. 2004. gada oktobrī informātikas rīku izstrāde tika vairāk vai mazāk pabeigta. Īrija Indeksi tiks veidoti kā daļa no jauna visu ekonomiku aptveroša apsekojuma – Peļņas, stundu un darbaspēka izmaksu apsekojuma ( EHECS ). Ir sācies šī jaunā EHECS īstenošanas projekts. Sākotnēji dati tiks vākti par 2004. gada ceturto ceturksni NACE iedaļās par būvniecību, vairumtirdzniecību un mazumtirdzniecību, kā arī finanšu starpniecību; pārskata veidlapas izdos 2005. gada janvārī. Pakāpeniski iekļaus citas NACE iedaļas no C līdz O. EHECS būs pasta apsekojums, īpaši veicinot pārskatu iesniegšanu elektroniskā veidā. Atpakaļnosūtīto veidlapu datu ieguvei izmantos skenēšanas tehnoloģiju. Līdz šī apsekojuma izveidei Īrija pārsūtīs vecos indeksus. Metodoloģiju divu indeksa virkņu iekļaušanai iesniegs vēlākā posmā. Kipra Ir izveidots ceturkšņa izlases veida apsekojums datu vākšanai par nostrādātajām stundām un darbaspēka izmaksām, pamatojoties uz intervijām ar personām uzņēmumos ar pieciem vai vairāk darbiniekiem. Apsekojumā gūtā pieredze bija diezgan pozitīva datu kvalitātes ziņā. Tomēr šis apsekojums uzlika uzņēmumiem lielu atbildes slogu un izrādījās dārgs un darbietilpīgs, kas izraisīja ievērojamu aizkavēšanos datu savākšanā, apstrādē un sagatavošanā. Šo iemeslu dēļ šķiet, ka administratīvu avotu izmantošana ļautu veikt apsekojumu laicīgāk un samazinātu atbildes slogu. Izpētot dažādas iespējas, tika secināts, ka vislabākais pieejamais avots ir Sociālās apdrošināšanas departamenta reģistrs. Tā kā Kipras Statistikas dienests vēl arvien saskaras ar problēmām, jo īpaši saimniecisko darbību klasifikācijas un datu par neregulārām prēmijām laicīgas apstrādes ziņā, tas jau sācis pēc iespējas novērst šos divus trūkumus. Tika gaidīts, ka pirmos rezultātus par 2000.-2003. gadu saņems līdz 2004. gada beigām. Pašlaik tiek pētīts, kādā veidā vislabāk aprēķināt retrospektīvos datus. Latvija Dati par Latviju atbilst regulai. Vienīgais izņēmums ir tas, ka nav pieejami retrospektīvie dati līdz 1996. gadam kā galveno sākumdatu daļa, t.i. privātajā sektorā nostrādātās stundas un dažas citas ziņas. Ungārija Lietas apstākļi Ungārijā lielā mērā atbilst tiesiskajām prasībām. Izņēmums ir indekss, izņemot prēmijas, jo nav ziņu par prēmijām par gadiem pirms 2002. gada. Indeksi pamatojas uz mēneša īstermiņa apsekojumiem, kas aptver visus uzņēmumus ar vairāk nekā 49 darbiniekiem un reprezentatīvi uzņēmumus ar 5 līdz 49 darbiniekiem (valsts iestādes no 1998. gada apseko pilnā apjomā), kā arī uz 2000. un 1996. gada darbaspēka izmaksu apsekojumiem. Bez tam, lai papildinātu datus no galvenajiem avotiem, izmanto arī dažus koeficientus, lai novērtētu tādus komponentus, kas nav algas. Pirmais kvalitātes pārskats tika nosūtīts 2004. gada septembrī. Polija Polijas dati par pirmo, otro un trešo ceturksni pārsūtīti atbilstīgi tiesiskajām prasībām līdz 70 dienu laikā; tomēr dati par ceturto ceturksni pārsūtīti līdz 120 dienu laikā pēc atskaites perioda beigām. Metadati izveidoti atbilstīgi Starptautiskā valūtas fonda (SVF) SDDS formātam. Ir pieejams arī saistītais kvalitātes pārskats. Portugāle Portugāles indeksi pamatojas uz vairākiem avotiem, no kuriem galvenais ir apsekojums „Índice de Custo do Trabalho” ( ICT ). Šis apsekojums, kas sākotnēji tika izveidots darbaspēka cenas indeksa ( LPI ) izstrādei un īstenošanai, jāpielāgo indeksu vajadzībām. Tika pētīti un testēti papildu datu avoti. Šī izpēte parādīja, ka īstenošana atbilst Regulai (EK) Nr. 450/2003. Slovēnija Dati par Slovēniju atbilst regulai. Vienīgais izņēmums ir sezonas un darbdienas korekcijas, kas būs pilnībā pieejamas 2005. gadā. Somija Pārejas periodā Somija 70 dienu termiņā pārsūtīja Eurostat indeksa virknes, kas neatbilda regulai pilnībā. Šobrīd izstrādāšanas metodes ir uzlabotas, lai nodrošinātu regulas prasībām atbilstošu detalizētību un kvalitāti, un tās tiks ieviestas no 2005. gada sākuma. Indekss aptvers arī valsts sektora darbību. Apvienotā Karaliste Apvienotā Karaliste pašlaik iesniedz pagaidu indeksa virknes, kas neatbilst regulai pilnībā. Ir izstrādātas jaunas virknes, kas pamatojas uz regulu un tiks publicētas un regulāri pārsūtītas Eurostat no 2005. gada. Apvienotā Karaliste plānoja 2004. gada beigās darīt pieejamas uz regulu pamatotas atbilstīgas retrospektīvās virknes līdz 2000. gada pirmajam ceturksnim. Tās piesaistīs esošajām pagaidu virknēm, lai nodrošinātu retrospektīvās virknes līdz 1996. gada pirmajam ceturksnim.