Kopsavilkums

Ietekmes novērtējums par Komisijas Regulu (ES) xxx/2019, ar ko nosaka ekodizaina prasības metināšanas aparātiem

A. Rīcības nepieciešamība

Pamatojums Risināmā problēma

Metināšanas aparāti pieder pie B2B (“uzņēmumu darījumi ar uzņēmumiem”) ražojumiem, ko plaši izmanto daudzās ražošanas nozarēs, galvenokārt būvniecībā, enerģētikā un transportā. Tā patērē lielu daudzumu enerģijas un metināšanas metāla (metināšanas stieple vai elektrods, ko izmanto kā “līmi” metinājuma šuvē). Puse aparātu darbībā izmanto arī lielu aizsarggāzes daudzumu. Pēdējās desmitgadēs metināšanas aparātu tehnoloģija ir nozīmīgi attīstījusies, kļūstot efektīvāka enerģijas un materiālu izmantošanas ziņā, kā arī daudzpusīgāka. Tomēr, kad pircēji iegādājas iekārtu, pašlaik prioritāte nav energoefektivitāte vai materiālefektivitāte, bet gan tādi aspekti kā drošums vai pieņemama cena. Tā iemesls ir informācijas trūkums par enerģijas un materiāla patēriņu, tas, ka lietotāji parasti nenovērtē aprites cikla izmaksas īpašniekam, kā arī citi paradumi, ieskaitot zīmola izvēli. Rezultātā enerģiju taupošas rentablas tehnoloģijas neienāk tirgū tik ātri kā tās varētu, ja būtu atbalstītas ar atbilstošiem pasākumiem. Atkalizmantošanu, remontu un reciklēšanu kavē tas, ka trūkst informācijas par materiālefektivitāti, ka ir grūti demontēt un atdalīt ražojumus, kā arī identificēt izmantotās kritiski svarīgās izejvielas un bīstamās sastāvdaļas.

Iniciatīvas mērķi

Vispārīgais mērķis ir palīdzēt sasniegt ES klimata un enerģētikas politikas mērķus laikposmam līdz 2030. gadam un aprites ekonomikas paketes mērķus, vienlaikus nodrošinot iekšējā tirgus pareizu darbību. Konkrētāk, iniciatīva ir paredzēta, lai -veicinātu izpratni piegādes ķēdē par metināšanas aparātu vidisko veikumu; -palīdzēt lietotājiem salīdzināt ražojumus; kā arī -uzlabot ražojumu remontējamību un reciklējamību. Tā pastiprinās arī ES ražojošās rūpniecības konkurētspēju, ES ražotus izstrādājumus ātrāk padarot atbilstošus tehnoloģiskajai attīstībai un energoefektivitātes prasībām citās pasaules ekonomikās.

Kāda ir ES līmeņa pasākumu pievienotā vērtība?

Metināšanas aparātus ražo un tirgo visā pasaulē, un to sastāvdaļas tiek piegādātas no visas pasaules. Tie sastāv no kompleksiem ražojumiem, kas dažādās valstīs neatšķiras. ES mēroga prasību izstrāde apvienotu dalībvalstu resursus, lai izstrādātu kopīgus noteikumus un uzraudzības shēmas tā vietā, lai izmantotu vairākas nacionālās shēmas, noteikumus un uzraudzības pasākumus. Ja nebūtu saskaņotu prasību ES līmenī, dalībvalstis, iespējams, ieviestu savas energoefektivitātes prasības konkrētajiem ražojumiem savas vides un enerģētikas politikas ietvaros. Tas kaitētu brīvai preču apritei un palielinātu atbilstības nodrošināšanas izmaksas ES uzņēmumiem. Tātad minimālo energoefektivitātes prasību noteikšanai ES līmenī ir skaidra pievienotā vērtība.

B. Risinājumi

Apsvērtie leģislatīvie un neleģislatīvie politikas risinājumi. Vēlamais risinājums. Pamatojums

Tika apsvērti trīs politiski risinājumi (PR). ·PR 1 — “ierastā darbība” tas ir atsauces scenārijs, kur pašreizējā situācija paliek nemainīga; ·PR 2 — pašregulācija: Komisija nozarei deva iespēju izstrādāt pašregulāciju, bet netika iesniegts neviens priekšlikums; ·PR 3 — energomarķējums: Tas parasti tiek ierosināts B2C (“uzņēmumu darījumi ar patērētājiem”) ražojumiem kopā ar ekodizaina pasākumiem, tādējādi vairojot labāko ražojumu atpazīstamību un konkurētspēju. Tomēr tas ir sarežģīti, ja nav izveidota plaša datubāze ar energoefektivitātes datiem, kas iegūti, izmantojot vispāratzītas mērīšanas metodes. ·PR 4a — “vismazākās aprites cikla izmaksas” (LLCC): obligātas efektivitātes prasības barošanas avotam, kas palielina atdevi no galalietotāja investīcijām aprites ciklā un ir jāsasniedz 2028. gadā, ar starpposmu 2023. gadā; ·PR 4b — LLCC vērienīgs: tāda pati ekodizaina prasību stingrības pakāpe kā PR 4a uz LLCC punkta pamata, bet jāsasniedz agrāk (2025. gadā) un bez starpposmiem. ·PR 5 — informācija: obligāts noteikums par ekodizaina informāciju attiecībā uz energoefektivitāti un materiālefektivitāti, bet nenosakot kvantitatīvas prasības efektivitātei. Papildus tam PR 4a un PR 4b ietver: -aprēķināšanas metožu izstrādi, izmantojot standartizāciju; -noteikumu par informāciju attiecībā uz materiālu un enerģijas patēriņu; kā arī -noteikumu par informāciju attiecībā uz aprites ekonomikas aspektiem (lai uzlabotu remontējamību un reciklējamību). Informācijas noteikuma prasības tiks piemērotas ar 2021. gada 1. janvāri. PR 4a ir vēlamais risinājums no ekonomiskā un vidiskā viedokļa, jo tas ļauj rast līdzsvaru starp kopējiem enerģijas un materiāla ietaupījumiem un ieinteresēto personu atbalstu. Tas atbilst arī Ekodizaina direktīvas prasībai ierosināt konkrētiem ražojumiem paredzētus īstenošanas pasākumus.

Atbalsts konkrētajiem risinājumiem

·PR 1 — “ierastā darbība”: ieinteresētās personas, jo īpaši apstrādes rūpniecības nozare, neuzskata to par saprātīgu risinājumu, ņemot vērā energoefektivitātes prasību attīstību citās pasaules ekonomikās. ·PR 2 — pašregulācija: Komisija un dalībvalstis izvēlējās šo risinājumu kā prioritāti, bet nozare neiesniedza nekādus priekšlikumus; ·PR 3 — energomarķējums: dalībvalstis, NVO un nozare iebilda, ka šis risinājums ir jāizslēdz, pamatojoties uz to, ka tas nerada nekādu pievienoto vērtību B2B ražojumiem; ·PR 4a — LLCC: Tāpat kā PR 4b, šis risinājums rada ievērojamus vides resursu ietaupījumus, un lielākā daļa dalībvalstu to uzskatīja par vēlamo ilgāka pielāgošanās laika dēļ; ·PR 4a — LLCC vērienīgs: šo risinājumu atbalstīja dažas dalībvalstis un NVO. Lai gan tas rada nedaudz lielākus vides resursu ietaupījumus nekā PR 4a, lieli apstrādes rūpniecības sektori ir nobažījušies, ka MVU (>80 % ražotāju ES) var nebūt spējīgi savlaicīgi pielāgoties prasībām; ·PR 5 — informācija: šā risinājuma vērtējums ir zemāks nekā PR 4a un PR 4b attiecībā uz enerģijas un SEG ietaupījumu, ieņēmumiem no uzņēmējdarbības un kopējām izmaksām īpašniekiem. Dalībvalstis un nozare uzskata, ka tā pievienotā vērtība ir mazāka nekā izmaksas, ko tas radītu. Bija plašs atbalsts kopīgiem PR 4a/b un PR 5 noteikumiem (mērīšanas metožu standartizācija, informācijas sniegšana par materiālefektivitāti).

C. Vēlamā risinājuma ietekme

Ieguvums no vēlamā risinājuma (ja nav, no galvenajiem risinājumiem)