ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Ar šo iniciatīvu risinātā problēma ir juridiskās noteiktības trūkums attiecībā uz to, kuras valsts tiesību akts nosaka pārrobežu prasījumu cesijas un vērtspapīru darījumu sekas īpašuma tiesību ziņā. Ņemot vērā to, ka pārrobežu gadījumā potenciāli var piemērot vairāku valstu tiesību aktus, tirgus dalībniekiem ir nepieciešama skaidrība, kurš tiesību akts ir jāievēro, lai nodrošinātu, ka viņi iegūst likumiskās īpašumtiesības uz prasījumu vai vērtspapīru. Šobrīd nav ES tiesību kolīziju normu par prasījumu cesijas sekām īpašuma tiesību ziņā, un dalībvalstu tiesību kolīziju normas ir nesaskanīgas un neskaidras. Attiecībā uz vērtspapīriem tiesību kolīziju normas par vērtspapīru darījumu sekām īpašuma tiesību ziņā ir paredzētas Finanšu nodrošinājuma direktīvā, Norēķinu galīguma direktīvā un Likvidācijas direktīvā. Šie noteikumi ir līdzīgi tādā ziņā, ka tie visi nosaka piemērojamos tiesību aktus atkarībā no attiecīgā reģistra vai vērtspapīru konta atrašanās vietas. Taču tie atšķiras detaļās, un noteikumi nav vienādi formulēti un ir atšķirīgi ieviesti visā ES. Pašreizējais juridiskās noteiktības trūkums rada juridisku risku pārrobežu darījumos. Ja tirgus dalībnieki neapzinās risku vai izvēlas to ignorēt, tiem var rasties neparedzēti zaudējumi; ja tie izvēlas mazināt risku, vēršoties pēc specializētas juridiskās palīdzības, tiem radīsies lielākas darījuma izmaksas; ja juridiskais risks tos aizkavē un tie izvēlas no tā izvairīties, tie var neizmantot uzņēmējdarbības iespējas un samazināt tirgus integrāciju. Prasījumu cesija ir juridisks mehānisms, ko izmanto uzņēmumi, lai iegūtu piekļuvi finansējumam. Prasījumus cedē faktoringa un vērtspapīrošanas darījumos un kā nodrošinājumu kredīta saņemšanai. 2015. gadā faktoringa tirgus apjoms tika lēsts EUR 1557 miljardu apmērā; aptuveni 25 % no visiem finanšu tirgus darījumiem, kas ir finansēti Eirosistēmā, ir nodrošināti ar kredītu prasījumiem kā nodrošinājumu, veidojot aptuveni EUR 520 miljardus; savukārt vērtspapīrošanas darījumu tirgus apjoms 2016. gadā ES bija EUR 237,6 miljardi. 2015. gadā tika veikti aptuveni 440 triljoni pārrobežu vērtspapīru darījumiem. Ieinteresētās personas, ko tieši ietekmē juridiskais risks prasījumu pārrobežu darījumos, ir finanšu iestādes (piemēram, bankas, kas izsniedz aizdevumus, veic faktoringu, nodrošināšanu un vērtspapīrošanu), finanšu starpnieki, kuri veic vērtspapīru un prasījumu darījumus, gala investori (fondi, mazumtirdzniecības investori) un aizņēmēji (mazumtirdzniecības klienti un uzņēmumi, tostarp MVU).
EIROPAS KOMISIJA

Briselē,1.12.2017

SWD(2017) 326 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document SWD(2017)326 final of 4.10.2017

Concerns the LV language version.

Translation of the cover page in LV

.

The text shall read as follows:

KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS



IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS



Pavaddokuments dokumentam

Priekšlikums Padomes direktīvai,

ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa sistēmas atsevišķu noteikumu saskaņošanu un vienkāršošanu un galīgās nodokļa uzlikšanas sistēmas ieviešanu tirdzniecībā starp dalībvalstīm



{COM(2017) 569}

}

{SWD(2017) 325}
Gan ar Austrāliju, gan ar Jaunzēlandi spēkā esošo sektoru nolīgumu ierobežotā darbības joma nozīmē arī to, ka ES nevar sasniegt ar tirdzniecību saistītos vispārējos mērķus attiecībā uz Austrāliju un Jaunzēlandi, jo ir maz attiecīgu divpusējo noteikumu, kuri ir būtiski un izpildāmi, un divpusējās tirdzniecības un ieguldījumu regulējumā nav vispārēju izpildes instrumentu.

Jaunajā ES tirdzniecības politikā, kas aprakstīta Komisijas paziņojumā “Tirdzniecība visiem”, ir noteikts, ka ES izmantos efektīvāku pieeju tirdzniecības politikai, lai panāktu rezultātus ekonomikā, kas būs pārredzamāka un vērsta ne vien uz interesēm, bet arī uz vērtībām. Šie vispārējie mērķi ietver tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību, kā arī ES vērtību un standartu veicināšanu (piemēram, cilvēktiesības, darba tiesības un vides, veselības un patērētāju aizsardzība) un tirdzniecības un ieguldījumu atvieglošanu MVU. Ir nepieciešama vērienīga daudzpusēju un divpusēju sarunu programma, lai pilnībā izmantotu tirdzniecības potenciālu. Tas ir pamatā iniciatīvai, kuras mērķis ir sākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumiem (BTN) ar Austrāliju un Jaunzēlandi, un tā ir viena no konkrētajām iniciatīvām, kuras ir minētas “Tirdzniecība visiem”.

Īstenot neizmantoto potenciālu, ko nodrošinātu lielākas tirdzniecības un ieguldījumu plūsmas starp ES un Austrāliju un starp ES un Jaunzēlandi. To var panākt, samazinot pašreizējos šķēršļus tirdzniecībai un ieguldījumiem, ņemot vērā ES lauksaimniecības sensitīvos jautājumus, un izvēršot uz nākotni orientētu regulatīvo sadarbību atsevišķās jomās, kur tā ir vajadzīga.

C risinājumā tiktu paredzēti divi paralēli moderni un visaptveroši nolīgumi: viens ar Austrāliju un otrs ar Jaunzēlandi. Šādi nolīgumi būtu saistīti ar lielu darbu, lai novērstu tarifu šķēršļus un ar tarifiem nesaistītus šķēršļus, ar pakalpojumu un ieguldījumu liberalizāciju un atvieglošanu, ar ieguldījumu aizsardzību un turpmākas regulatīvās sadarbības paredzēšanu, vienlaikus ņemot vērā pašreizējos sensitīvos jautājumus un izņēmumus. Šis risinājums ir iedalīts divos papildrisinājumos ar atšķirīgu vērienīgumu: C1) konservatīvs scenārijs, kas paredz daļēju liberalizāciju, un C2) scenārijs, kas paredz lielāku liberalizāciju, ieskaitot preču importa tarifu pilnīgu liberalizāciju. C risinājums tika atbalstīts paralēlās sarunās ar Austrāliju un Jaunzēlandi par turpmāko BTN darbības jomas noteikšanu.
Pēdējos gados sabiedrība arvien vairāk kontrolē ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas (IVSI) iekļaušanu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos un uzdod jautājumus par to. Nepietiekama vai ierobežota leģitimitāte, konsekvence un pārredzamība, kā arī tas, ka nav pārskatīšanas iespējas, ir identificētās problēmas, ko rada IVSI, kura ir balstīta uz arbitrāžas principiem. Lai novērstu šos ierobežojumus, ES pieeja kopš 2015. gada ir bijusi institucionalizēt sistēmu ieguldījumu strīdu izšķiršanai ES tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos, iekļaujot tajos ieguldījumu tiesu sistēmu (ITS). Tomēr, ņemot vērā ITS divpusējo raksturu, tā nevar pilnībā atrisināt visas iepriekš minētās problēmas. Turklāt, jo vairāk ITS tiek iekļautas ES nolīgumos, jo sarežģītāk Komisijai būs tās pārvaldīt un jo vairāk tas izmaksās ES budžetā, no kura segs daļu no ITS darbības izmaksām.
Identificēto problēmu risināšanai tika apsvērts plašs regulatīvo risinājumu klāsts. Vēlamie risinājumi attiecīgajās jomās tiek izvēlēti ar nolūku panākt līdzsvaru starp mērķu sasniegšanu un iespējamo nelabvēlīgo ietekmi uz tirgus dalībniekiem, it īpaši, atbilstības nodrošināšanas izmaksām. Šie risinājumi ir: i) pastiprinātas klientu uzticamības pārbaudes pasākumu preskriptīvs saraksts, kas jāpiemēro atbildīgiem subjektiem, kā arī pretpasākumu ilustratīvs saraksts; ii) virtuālo valūtu apmaiņas platformu un depozitāro maku pakalpojumu sniedzēju iekļaušana šīs direktīvas tvērumā kopā ar virtuālās valūtas lietotāju brīvprātīgas pašidentifikācijas sistēmas izveidi; iii) anonimitātes novēršana papildināmo un nepapildināmo priekšapmaksas karšu tiešsaistes izmantošanā un anonīmo priekšapmaksas karšu esošā sliekšņa samazināšana (no € 250 līdz €150), tās izmantojot klātienē, iv) FIU juridisko pienākumu precizēšana saistībā ar to piekļuvi informācijai, kas ir atbildīgo subjektu rīcībā, un apmaiņu ar šo informāciju; v) automatizētais centrālais mehānisms valsts līmenī, kas ļauj identificēt bankas un maksājumu kontus, un vi) pasākumi, kas uzlabo pārredzamību un piekļuvi informācijai par korporatīvo un juridisko veidojumu faktiskajiem īpašniekiem.

Izmaksas, piem., automatizēto centrālo reģistru vai elektronisko datu izguves sistēmu izveidei, būt atkarīgas no modeļa (vienreizējās izmaksas no €175 000 līdz €1 200 000) un tās jāskata vispārējā kontekstā, kas paredz lielākas pārredzamības sasniegšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas ātrāku un precīzāku atklāšanu. Priekšapmaksas karšu anonimitātes likvidēšana vai samazināšana radīs noteiktas izmaksas, kas saistītas ar direktīvā minēto pienākumu izpildi. Tomēr lielākā daļa priekšapmaksas karšu izsniedzēju izsniedz arī neanonīmas priekšapmaksas kartes, un tādēļ tiem jau ir nepieciešamais personāls un IT sistēmas šo pienākumu izpildei.
Ar SPTAJ regulu tika pastiprināta tiesību aktu īstenošana patērētāju aizsardzības jomā visā ES. Tomēr tās ietekme nav pietiekama, jo īpaši, lai nodrošinātu dinamisku digitālo vienoto tirgu, piedāvājot stingru un vienlīdzīgu šo tiesību aktu īstenošanu visā ES. Pašreizējais darījumdarbības neatbilstības līmenis ES patērētāju tiesību acquis rāda, ka to īstenošana nav optimāla. Piesardzīgas aplēses liecina, ka patērētāju aizsardzības tiesību akti tiek pārkāpti 37 % e-komercijas vai rezervēšanas vietņu. Gadā tas rada aptuveni EUR 770 miljonu lielu kaitējumu patērētājiem, kuri veic pārrobežu pirkumus internetā ceļojumu, izklaides, apģērbu, elektronisko preču un finanšu pakalpojumu sfērā (pārrobežu tirdzniecības daudzveidība tika īpaši pētīta ietekmes novērtējuma nolūkos). Sadarbību, kas ir viens no īstenošanas instrumentiem ES patērētāju aizsardzības acquis pārrobežu kontekstā, apgrūtina vairākas būtiskas problēmas, proti: nepietiekami savstarpējās palīdzības mehānismi, neefektīva plaši izplatītu pārkāpumu apkarošana visā ES — it īpaši digitālajā vidē, kā arī grūtības pārkāpumu atklāšanā un prioritāšu trūkums īstenošanas darbībā.

Stingrāks un efektīvāks sadarbības regulējums īstenošanas jomā, kas palielinās atbilstību patērētāju aizsardzības tiesību aktiem visā ES, samazinās kaitējumu patērētājiem, palielinās juridisko noteiktību, it īpaši tirgotājiem un patērētājiem pārrobežu mērogā. Nepieciešama ātrāka iestāžu rīcība, un tām ir jāsamazina savi izdevumi, kopīgiem spēkiem apturot tiešsaistē plaši izplatītus pārkāpumus, kas ir it īpaši iespējams, pateicoties papildu pilnvarām sadarbības jomā (piemēram, pagaidu pasākumi nolūkā bloķēt tīmekļa vietnes), un ir nepieciešama vienota saskaņota procedūra, kur Komisija uzņemtos lielāku lomu atbalsta sniegšanā.

Komisija optimāli atbalstīs dalībvalstis to īstenošanas pasākumos pret pārkāpumiem, piedāvājot būtisku ES līmeņa dimensiju, un tādējādi tiks novērsta nevajadzīga paralēla tiesvedība. Pateicoties iespējai atkārtoti izmantot pierādījumus, izvairīties no dubultas tiesvedības un nodrošināt īstenošanas darbību maksimālu saskaņotību, tiks samazinātas iestāžu izmaksas. Ātrāka nelikumīgas darbības atklāšana un prioritāšu saskaņošana ļaus īstenot mērķtiecīgākus pasākumus, lai novērstu plaši izplatītus pārkāpumus visā ES. Tas motivētu stingrāk ievērot prasības.
Ne vien klienti, jo īpaši patērētāji, bet arī mazie uzņēmumi izrāda aizvien lielāku interesi par pārrobežu iepirkšanos. Tomēr tie arvien biežāk saskaras ar tirgotājiem, kuri darbojas citās dalībvalstīs un atsakās tiem pārdot vai maina cenas tad, ja klients ir no kādas citas dalībvalsts. 2015. gadā slepenās iepirkšanās apsekojumā atklājās, ka tikai nedaudz vairāk nekā viena trešdaļa (37 %) no visiem pārrobežu iepirkšanās mēģinājumiem bijuši sekmīgi. Tam, ka nenotiek pārrobežu pārdošana, var būt pamatoti iemesli (piemēram, atšķirīgi tiesību akti patērētāju aizsardzības jomā, PVN, nepilnīgi pārrobežu piegādes kanāli u. c.). Tomēr ievērojams skaits ierobežojumu varētu būt nepamatoti.
Deklarācija - Kopīga trīspusēja deklarācija par „Eiropas jūrniecības dienas” noteikšanu /* SEC/2007/1631 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 3.12.2007 SEC(2007) 1631 galīgā redakcija DEKLARĀCIJA Kopīga trīspusēja deklarācija par „Eiropas jūrniecības dienas” noteikšanu DEKLARĀCIJA Kopīga trīspusēja deklarācija par„Eiropas jūrniecības dienas” noteikšanu Atgādinot par to, ka Eiropa ir „jūras kontinents”, kura krasta līnija sasniedz gandrīz 70 000 km, atgādinot par to, ka 22 no 27 Eiropas Savienības dalībvalstīm ir piekrastes vai salu valstis, atgādinot par to, ka Eiropas Savienības jūras reģionu IKP ir aptuveni 40 % no ES IKP un ka tajos dzīvo aptuveni 40 % ES iedzīvotāju, atgādinot par to, ka vairāk nekā divas trešdaļas ES robežas veido krasta līnija un ka dalībvalstu jurisdikcijā esošās jūras teritorijas ir lielākas nekā to sauszemes platība, atgādinot par dažādo sektoru ekonomisko nozīmi un sinerģiju, piemēram, kuģubūve un pārvadājumi, ostas un zvejniecība, jūrā novietotas spēkstacijas, tūrisms, vide un jūrniecības mantojums, atgādinot par to, ka Eiropai ir jāpilnveido spēja risināt būtiskus jautājumus, piemēram, globalizācija, klimata pārmaiņas, enerģijas ilgtspējība un ietekme uz vidi piekrastes un jūras teritorijā, atgādinot par piekrastes reģionu, salu un tālāko reģionu nozīmi, kā arī atgādinot par reģionu un vietējo pašvaldību nozīmi turpmākās Eiropas jūrniecības politikas pilnveidē un īstenošanā, atgādinot par to, ka veselīga jūras vide ir faktors, kas būtiski ietekmē gan ilgtspējīgu jūras teritorijā veiktu saimniecisko darbību, gan dzīves kvalitāti piekrastes reģionos, ņemot vērā Eiropas kopējo mantojumu un atbildību par okeāniem un jūrām, atgādinot par okeānu daudzveidību un par ES nozīmi okeānu — nākamo paaudžu resursu — aizsardzībā, uzsverot to, ka ir jāpanāk lielāka informētība par okeānu, dinamisko jūrniecības ekonomiku un bagātīgo Eiropas jūrniecības mantojumu, kas būtu jāgodina katru gadu, Eiropas Komisija, Eiropas Parlaments un Eiropas Savienības Padome apstiprina „Eiropas jūrniecības dienas” izveidi, nosakot, ka tā ik gadu jāsvin 20. maijā; par godu minētajai dienai organizēs informatīvus un sadarbības pasākumus.
Projekts EEZ Apvienotās Komitejas lēmums ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav ietvertas četrās pamatbrīvībās - Kopienas kopējās nostājas projekts /* SEC/2005/0457 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.4.2005 SEC(2005) 457 galīgā redakcija Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav ietvertas četrās pamatbrīvībās - Kopienas kopējās nostājas projekts -(iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. EEZ līguma 31. protokolā ir iekļauti konkrēti noteikumi par Kopienas un EEZ EBTA valstu sadarbību ārpus četrām pamatbrīvībām. 2. Pievienotais EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts, ar ko iekļauj Padomes Lēmumu 2005/12/EK, un ar kuru groza Lēmumu 1999/847/EK, ar ko nosaka Kopienas rīcības programmu civilās aizsardzības jomā, un kas jau ir iekļauts līgumā, paredz grozīt 31. protokolu, lai paplašinātu šo sadarbību no 2005. gada 1. janvāra: - 32005 D 0012: Padomes 2004. gada 20. decembra Lēmums 2005/12/EK, ar ko groza Lēmumu 1999/847/EK attiecībā uz Kopienas rīcības programmas civilās aizsardzības jomā paplašināšanu. 3. Padomes Regulas (EK) Nr. 2894/94 par EEZ līguma īstenošanas kārtību 1. panta 3. punkta b) apakšpunktā ir paredzēts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma šādiem lēmumiem izstrādā Kopienas nostāju. 4. EEZ Apvienotās komitejas lēmuma projekts ir iesniegts apstiprināšanai Padomē, pēc kā Komisija Kopienas pozīciju pēc iespējas drīz iesniegs EEZ Apvienotajai komitejai. Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav ietvertas četrās pamatbrīvībās EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā - „Līgums”, un jo īpaši tā 86. un 98. pantu, tā kā (1) Līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas … Lēmumu Nr. …/…[1]. (2) Ir lietderīgi paplašināt Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Padomes 2004. gada 20. decembra Lēmumu 2005/12/EK, ar ko groza Lēmumu 1999/847/EK attiecībā uz Kopienas rīcības programmas civilās aizsardzības jomā paplašināšanu[2]. (3) Tādēļ jāgroza līguma 31. protokols, lai šī paplašinātā sadarbība varētu sākties no 2005. gada 1. janvāra, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Līguma 31. protokola 10. panta 8. punkta b) apakšpunkta trešajam ievilkumam pievieno šādu tekstu: „ „kurš grozīts ar: - 32005 D 0012 : Padomes 2004. gada 20. decembra Lēmums 2005/12/EK, ar ko groza Lēmumu 1999/847/EK attiecībā uz Kopienas rīcības programmas civilās aizsardzības jomā paplašināšanu (OV L 6, 8.1.2005., 7. lpp.).” 2. pants Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma iesniegšanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu*. To piemēro no 2005. gada 1. janvāra. 3. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā. Briselē, EEZ Apvienotās komitejas vārdā – Priekšsēdētājs EEZ Apvienotās komitejas sekretāri [1] OV L … [2] OV L 6, 8.1.2005., 7. lpp. * [Konstitucionālās prasības ir norādītas.] [Konstitucionālās prasības nav norādītas.]
Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Tas ir piemērojams no mēneša pirmās dienas pēc tā pieņemšanas dienas.

Briselē, […]

Asociācijas padomes vārdā – priekšsēdētājs

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1.Legal basis

Article 133 of the Treaty

2.Title of the measure

Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement.

3.Objective

To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands.

4.Financial implications

As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications.

6. PROTOKOLS

PAR IZCELSMES PRODUKTU JĒDZIENA DEFINĪCIJU UN



ADMINISTRATĪVAJĀM SADARBĪBAS METODĒM

SATURS

I SADAĻA VISPĀRĒJIE NOSACĪJUMI

1. pants Definīcijas

II SADAĻA IZCELSMES PRODUKTU JĒDZIENA DEFINĪCIJA
Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav ietvertas četrās pamatbrīvībās - Kopienas kopējās nostājas projekts -

(iesniegusi Komisija)

EXPLANATORY MEMORANDUM

1. Protocol 31 to the EEA Agreement contains specific provisions on the cooperation between the Community and the EEA EFTA States outside the four freedoms.

2. The attached draft Decision of the EEA Joint Committee aims to modify Protocol 31, with the objective of having the Contracting Parties encourage appropriate cooperation between the competent organizations, institutions and other bodies in their respective territories where it would contribute to the strengthening and broadening of cooperation in matters covered by the activities of the Galileo Joint Undertaking as set up in Council Regulation (EC) No 876/2002 of 21 May 2002.

3. Article 1.3(b) of Council Regulation (EC) No 2894/94 concerning the arrangements for implementing the EEA Agreement envisages that the Council establish the Community position for such Decisions on a proposal from the Commission.

4. The draft decision of the EEA Joint Committee is submitted for the approval of the Council, after which the Commission will put forward the position of the Community in the EEA Joint Committee at the earliest possible occasion.

Projekts EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpasās jomās, kas nav ietvertas četrās pamatbrīvībās

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kurs grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā - "līgums", un jo īpasi tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

(1) Līguma 31. protokols tika grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas Lēmumu Nr. .../... [1].

[1] OV C [...], [...], p. [...].

(2) Ir lietderīgi veicināt Līgumslēdzēju pusu pienācīgu sadarbību lietās, uz ko attiecas kopuzņēmuma ,Galileo" darbība, kā noteikts Padomes 2002. gada 21. maija Regulā (EK) Nr. 876/2002 [2].

[2] OV L 138, 28.5.2002., 1. lpp.

(3) Tādēļ ir jāgroza līguma 31. protokols, lai varētu notikt sāda sadarbība,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Līguma 31. protokolā pēc 1. panta 7. punkta (,Pētniecība un tehniskā attīstība") iekļauj sādu punktu:

,8. Līgumslēdzējas puses veicina pienācīgu sadarbību starp organizācijām, institūcijām un citām iestādēm to teritorijā, ja tas var palīdzēt nostiprināt un paplasināt sadarbību lietās, uz ko attiecas kopuzņēmuma "Galileo" darbība (1).

(1) 32002 R 0876: Padomes 2002. gada 21. maija Regula (EK) Nr. 876/2002, ar ko izveido kopuzņēmumu "Galileo"."

2. pants

Šis lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc pēdējā paziņojuma sniegsanas EEZ Apvienotajai komitejai saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu [3].

[3] [Konstitucionālas prasības nav norādītas.] [Norādītas konstitucionālas prasības.]

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstnesa EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.

Briselē,

EEZ Apvienotās komitejas vārdā-

priekssēdētējs

EEZ Apvienotās komitejas

sekretāri
JOIN(2022) 30 final/2 -DOWNGRADED on 9.9.2022

E

2022/0063 (NLE)

Kopējs priekšlikums

PADOMES REGULA,

ar kuru groza Padomes Regulu (ES) Nr. 833/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 215. pantu,

ņemot vērā Lēmumu (KĀDP) 2022/XXX (2022. gada XX. februāris), ar kuru groza Lēmumu 2014/512/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā,

ņemot vērā Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas kopīgo priekšlikumu,

tā kā:

(1)Padome 2014. gada 31. jūlijā pieņēma Regulu (ES) Nr. 833/2014 par ierobežojošiem pasākumiem saistībā ar Krievijas darbībām, kas destabilizē situāciju Ukrainā.

(2)Ar Regulu (ES) Nr. 833/2014 tiek īstenoti konkrēti pasākumi, kas paredzēti Padomes Lēmumā 2014/512/KĀDP.

(3)Padome [DATUMS] pieņēma Lēmumu (KĀDP)2022/XXX, ar ko groza Lēmumu 2014/512/KĀDP un nosaka turpmākus ierobežojošus pasākumus, aizliedzot Krievijas gaisa pārvadātājiem vai jebkuram Krievijā reģistrētam gaisa kuģim, vai Krievijā nereģistrētam gaisa kuģim, kas pieder vai ir fraktēts, vai to citādi kontrolē kāda Krievijas fiziska vai juridiska persona, vienība vai struktūra, nolaisties Savienības teritorijā, pacelties no tās vai pārlidot to. Tas arī aizliedz jebkādus darījumus ar Krievijas Centrālo banku.

(4)Šie pasākumi ietilpst Līguma piemērošanas jomā, un tādēļ ir nepieciešamas Savienības līmeņa reglamentējošas darbības, jo īpaši, lai nodrošinātu to, ka visās dalībvalstīs tos piemēro vienādi.

(5)Tāpēc Regula (ES) Nr. 833/2014 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

Regulu (ES) 833/2014 groza šādi:

(1)regulas 1. pantam pievieno r. punktu