EIROPAS KOMISIJA Briselē, 25.6.2019 COM(2019) 299 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI









2018. gada ES budžeta pārvaldības un izpildes gada ziņojums



Satura rādītājs Priekšvārds Kopsavilkums Ievads 1. iedaļa Izpilde un rezultāti 1.Uz rezultātu vērsts ES budžets 2.Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (1.A izdevumu kategorija) 3.Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija (1.B izdevumu kategorija) 4.Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi (2. izdevumu kategorija) 5.Drošība un pilsonība (3. izdevumu kategorija) 6.Globālā Eiropa (4. izdevumu kategorija) 7.Īpašie instrumenti 2. iedaļa Iekšējā kontrole un finanšu pārvaldība 1. ES budžets ir labi pārvaldīts 2. Kontroles sistēmas ir izmaksu ziņā lietderīgas 3. Finanšu korekcijas un atgūtās summas liecina, ka ar daudzgadu kontroles ciklu aizsargā ES budžetu 4. Komisijas stratēģija krāpšanas apkarošanai ir pārskatīta

5. Pārvaldība sniedz pamatotu pārliecību, un atrunu finansiālā ietekme ir ierobežota 6. Ticamības līmenis, kas gūts, pamatojoties uz Iekšējās revīzijas dienesta paveikto darbu 7. Secinājumu kopsavilkums par Revīzijas progresa komitejas veikto darbu 8. Ārējā revīzija un budžeta izpildes apstiprināšana: mācīšanās no pagātnes labākai nākotnei 9. Organizatoriskā vadība PIELIKUMI Priekšvārds Man ir prieks jūs iepazīstināt ar ES budžeta pārvaldības un izpildes ziņojumu par 2018. gadu. Ziņojumā ir sniegts pārskats par ES budžeta izpildi, pārvaldību un aizsardzību. Tajā ir skaidrots, kā ar ES budžeta palīdzību tiek atbalstītas ES politikas prioritātes, un aplūkoti gan sasniegtie rezultāti, gan Komisijas loma visaugstāko finanšu pārvaldības standartu ievērošanā. Šis ziņojums ir daļa no Komisijas integrētu finanšu un pārskatatbildības ziņojumu kopuma. Ar to tiek izpildīti mūsu pienākumi atbilstīgi Finanšu regulai, un šis dokuments ir būtiska mūsu augsti attīstītās finanšu pārskatatbildības sistēmas daļa. Neskatoties uz salīdzinoši nelielo apjomu, ES budžets būtiski maina dzīvi miljoniem eiropiešu. Tas papildina valstu budžetus un atbalsta politiskās prioritātes jomās, kur tas dod patiesu vērtību un var panākt rezultātus visefektīvākajā veidā. Mans pamatprincips ir tāds, ka ES budžetam būtu jākoncentrējas uz jomām, kur tam var būt lielāka ietekme nekā tēriņiem valsts līmenī. Piemēram, neviena dalībvalsts viena pati nevar finansēt lielus infrastruktūras vai pētniecības projektus, kuriem ir pietiekami liels mērogs, lai konkurētu ar tādiem pasaules līmeņa dalībniekiem kā Ķīna un ASV. Dažas problēmas, ar ko ES saskaras, ir globālas. Terorismam, organizētajai noziedzībai, klimata pārmaiņām, dabas katastrofām vai epidēmijām nav robežu. Šīs problēmas vislabāk risināt Eiropas līmenī, izmantojot ES budžetu. Tomēr, neskatoties uz to, ka ES budžets ir elastīgs, tas ir ierobežots. Tāpēc lēmumiem ir jābūt pamatotākiem un jābalstās uz pierādījumiem vēl vairāk nekā iepriekš, lai nauda tiktu piešķirta tur, kur tā ir visvairāk vajadzīga. Šajā ziņojumā mēs aprakstām tos daudzos veidus, kuros ES budžets ir sniedzis ieguldījumu mūsu kopējo mērķu sasniegšanā 2018. gadā, kad uzmanības centrā bija ekonomikas atlabšanas nostiprināšana, ieguldot galvenajās jomās, kas sekmē darbvietu radīšanu. Šajā procesā nozīmīga loma bija Eiropas Stratēģisko investīciju fondam, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem. Aicinu jūs iepazīties ar daudzo ES ieguldījumu stāstiem portālā InvestEU (https://europa.eu/investeu). ES budžets arī piedāvāja spēcīgu atbalstu citās prioritārajās jomās, piemēram, ES visaptverošā pieeja migrācijai, drošības savienība, īpaši progresīva pētniecība, ES ārējā darbība, vienlaikus palīdzot sasniegt transversālus politikas mērķus, piemēram, rīcība klimata politikas jomā un bioloģiskā daudzveidība. Šajā ziņojumā tiek arī izklāstīti pasākumi, ko īstenojam, lai ES budžets tiktu pārvaldīts saskaņā ar augstākajiem pareizas finanšu pārvaldības standartiem. Šajā dokumentā Komisija uzņemas vispārējo politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību 2018. gadā. Komisija rūpīgi pārrauga ES budžeta īstenošanu uz vietas. Ja tiek atklāts, ka dalībvalstis vai galīgie labuma guvēji ir nepareizi izmantojuši ES līdzekļus, Komisija nekavējoties veic pasākumus šo kļūdu novēršanai un attiecīgā gadījumā līdzekļu atgūšanai. Komisija lēš, ka pēc korekcijām un atgūtajām summām atlikušais 2018. gada izdevumu kļūdu līmenis būs zemāks par 1 %, kas ir daudz mazāk par būtiskuma robežvērtību. 2018. gadā turpinājās ļoti nozīmīgais progress, ko pēdējo gadu laikā bijām panākuši finanšu pārvaldības jomā. ES sistēmas kļūdu atklāšanai un novēršanai, kā arī krāpšanas apkarošanai ir nobriedušas un stabilas. To ir atzinusi Eiropas Revīzijas palāta. Mēs turpināsim būt modri un nodrošināt, ka ES budžets ir pienācīgi aizsargāts arī nākotnē. Tas ir jo īpaši svarīgi aizvien sarežģītākas politiskās vides kontekstā. Konsekventa un efektīva ziņošana palielina pārskatatbildību par ES izdevumiem, kas ir vajadzīgs ne tikai juridiskās atbilstības nodrošināšanai. Tas arī palīdz aktīvi sadarboties ar iedzīvotājiem un citām ieinteresētajām personām, kā arī atjaunot viņu paļāvību un uzticēšanos Eiropas Savienībai. 2018. gadā, proti, 2018. gada maijā un jūnijā, Komisija arī nāca klajā ar priekšlikumiem par nākamo daudzgadu finanšu shēmu. . Tika organizēts plašs izdevumu pārskats ( ), analizējot visu programmu rezultātus. Mana pieeja ietvēra ES pievienoto vērtību kā pamatkritēriju visiem turpmākiem izdevumiem, palielinot finansējumu jaunām prioritātēm, modernizējot esošās programmas, pēc iespējas veicot vienkāršošanu un racionalizēšanu un nodrošinot Eiropas Savienībai elastīgāku budžetu. Uzskatu, ka Komisija ir piedāvājusi mūsdienīgu budžetu, kas ir līdzsvarots un reāls, savienībai, kura aizstāv, dod iespējas un aizsargā. Savlaicīga vienošanās par nākamo shēmu apliecinātu ES iestāžu kopīgo apņemšanos gūt vislielāko atdevi no katra euro, kas ieguldīts, izmantojot ES budžetu. Ginters H. Etingers

Komisārs budžeta un cilvēkresursu jautājumos





KOPSAVILKUMS Kopsavilkums ES budžeta pārvaldības un izpildes ziņojumā par 2018. gadu ir iekļauta jaunākā informācija par rezultātiem, kas sasniegti, izmantojot ES budžetu (1. iedaļa), kā arī par tā pārvaldību un aizsardzību (2. iedaļa). 1. iedaļa ir struktūrēta pa izdevumu kategorijām. Tajā ir skaidrots, kā ES finanšu programmas ir devušas ieguldījumu ES politikas prioritāšu īstenošanā. Tiek arī apkopota jaunākā novērtējuma rezultāti par to, kāds ir šo programmu sniegums. 2018. gads bija piektais gads pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā, kura ilgst no 2014. līdz 2020. gadam. Tā kā daudzgadu finanšu shēma tika pieņemta novēloti, perioda sākumā bija kavējumi. Pašlaik ES finanšu programmas ir pilnībā darbotiesspējīgas. Tās piedāvā spēcīgu un taustāmu atbalstu ES politikas prioritāšu īstenošanā dažādās jomās. 1. A izdevumu kategorija. Nodarbinātības, izaugsmes un investīciju veicināšana Kad Komisijas priekšsēdētāja Junkera vadītā Komisija uzsāka darbu pēc ekonomikas un finanšu krīzes, tā solīja panākt lielāku nodarbinātību. Kopā ar dalībvalstīm Komisija ir izpildījusi savu solījumu. Pašlaik strādā vairāk eiropiešu nekā jebkad agrāk, proti, 240,7 miljoni. Vairāk nekā 12 miljoni šo darbvietu ir izveidotas šīs Komisijas pilnvaru termiņa laikā. Jauniešu bezdarba līmenis ir zemākais kopš 2008. gada, lai gan daudzās ES daļās tas joprojām ir pārāk augsts. ES budžetam ir bijusi nozīmīga loma šajos sasniegumos, un tas joprojām ir neaizstājams ieguldījumu avots visā Eiropā. Kopš priekšsēdētāja Junkera vadītās Komisijas darba sākuma ir radīts vairāk nekā 12 miljoni darbvietu. Jauniešu bezdarbs ir samazinājies no 24 % 2014. gadā līdz 14 % 2018. gada decembrī. ES budžeta prioritāte 2018. gadā bija izmantot ekonomikas atlabšanā sasniegto, vēl vairāk īpaši stimulējot investīcijas. Ieguldījumu apjoms ir ievērojami palielinājies, pateicoties vairāk nekā 408 miljardiem EUR ( ) kuru ieguldīšana bija iespējama, izmantojot Eiropas Stratēģisko investīciju fondu. Šis fonds, kuru Komisija izveidoja kopā ar Eiropas Investīciju bankas grupu ( )2015. Gadā, piesaista privātu finansējumus tādās jomās kā transports, enerģētika, veselības aprūpe, mazie un vidējie uzņēmumi, kā arī informācijas un komunikācijas tehnoloģijas. Tādējādi tas palielina ES budžeta ietekmi. Eiropas Stratēģisko investīciju fonda darbības laiks tika pagarināts no 2018. gada vidus līdz 2020. gada beigām, nosakot jaunu ieguldījumu mērķi — 500 miljardi EUR( ). Tiek paredzēts, ka šis plāns palīdzēs radīt aptuveni1,4 miljonus jaunu darbvietu līdz 2020. gadam un ka ES iekšējais kopprodukts palielināsies par aptuveni 1,3 %. Pateicoties šīm investīcijām, papildu 11 miljoni mājsaimniecību var izmantot ātrgaitas internetu, vairāk nekā 4 miljoni mājsaimniecību — enerģiju no atjaunojamiem avotiem un 30 miljoni Eiropas iedzīvotāju — saņemt labāku veselības aprūpi. No 2015. gada līdz 2018. gada 31. decembrim Eiropas Stratēģisko investīciju fonds bija mobilizējis vairāk nekā 370 miljardus EUR ieguldījumos visā Eiropā, kas ir daudz vairāk nekā sākotnējais mērķis, proti, 315 miljardi EUR, kā arī notiek virzība uz augstāka mērķa 2020. gadam, proti, 500 miljardu EUR, sasniegšanu. Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ir palīdzējis finansēt 500 000 cenu ziņā pieejamu mājokļu būvniecību, uzlabot veselības aprūpes pakalpojumus 30 miljoniem Eiropas iedzīvotāju, modernizēt dzelzceļa un pilsētu infrastruktūru 95 miljoniem pasažieru un atbalstīt finansējuma pieejamību vairāk nekā 280 000 mazo un vidējo uzņēmumu. Stratēģiskie ieguldījumi ir arī sekmējuši ekonomisko izaugsmi un konkurētspēju, finansējot galveno transporta, enerģētikas un telekomunikāciju infrastruktūru. Šie ieguldījumi tiek veikti jomās, kur ES rada lielāku ietekmi nekā publiskie tēriņi valsts līmenī. Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam ir nozīmīga loma šādas infrastruktūras attīstīšanā, kas arī ieliek pamatus tādam ES energotīklam, kas rada mazāk oglekļa emisiju. 2018. gadā šis instruments piedāvāja ES dotācijas 1,4 miljardu EUR apmērā, ko kombinēt ar finansējumu no Eiropas Stratēģisko investīciju fonda un citiem avotiem. No Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta daļēji finansē jaunu tuneli zem 18 km platā Femerbelta starp Rødby Dānijā un Puttgarden Vācijā. Braukšanas laiks ar automobili no Kopenhāgenas līdz Hamburgai samazināsies par aptuveni 1 stundu, bet, pārvadājot kravas pa dzelzceļu — par 2 stundām. ES budžets arī sasniedz rezultātus, pateicoties tādām kosmosa programmām kā Galileo, Copernicus un EGNOS. Neviena dalībvalsts atsevišķi nebūtu bijusi spējīga palaist Zemes orbītā 26 satelītus, no kā līdz 2018. gada beigām labumu bija guvuši 500 miljoni ( ) lietotāju visā pasaulē. 2018. gadā tika palaisti četri papildus Galileo satelīti, lai labāk uzraudzītu okeānus, sauszemi un atmosfēru. ES kosmosa signāli un dati pārveido mūsu dzīvi ar tādiem pakalpojumiem kā labāka navigācija, precīzā lauksaimniecība, kultūraugu monitorings, reaģēšana uz dabas katastrofām, cilvēku glābšana jūrā, tādu cilvēku meklēšana un glābšana, kam ir ārkārtas situāciju raidītāji, kā arī kuģu un naftas noplūžu uzraudzība. 2018. gada beigās 315 lidostas gandrīz visās ES dalībvalstīs izmantoja Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienestu, padarot nolaišanos sarežģītos laika apstākļos drošāku un izvairoties no kavējumiem un maršruta maiņas. No 2018. gada aprīļa Galileo ir integrēts visos Eiropā pārdotajos jauno automobiļu veidos, kas atbalsta eZvana sistēmu reaģēšanai ārkārtas situācijās. Copernicus ir nodrošinājis ārkārtas situāciju kartes 80 % plūdu Eiropā. Tas palīdzēja valstu glābšanas dienestiem labāk saprast situāciju un efektīvāk veikt glābšanas operācijas. 2018. gadā ir sācies jauns posms arī Eiropas sadarbībā aizsardzības jomā ar Eiropas Aizsardzības fondu. 2018. gadā inovatīvu aizsardzības tehnoloģiju un produktu kopdarbības pētniecībai tika piešķirti 40 miljoni EUR. Komisija ir pieņēmusi divgadu darba programmas kopīgu aizsardzības spēju izveides projektu līdzfinansēšanai 2019.–2020. gadā, paredzot ES ieguldījumu 500 miljonu EUR apmērā. ES iegulda ( ) 35 miljonus EUR pētniecības projektā Ocean2020. Šajā projektā piedalās 42 partneri no 15 ES dalībvalstīm, lai sniegtu atbalstu jūras uzraudzības misijām, flotes operācijās iesaistot bezpilota gaisa kuģus un zemūdenes. Atbalsts progresīvai pētniecībai un inovācijai ES budžets turpināja kalpot par pamatu ES apņēmībai atbalstīt progresīvu pētniecību un inovāciju, pievēršoties starpvalstu sadarbībai, rūpniecības nozīmei un apjomradītiem ietaupījumiem. ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” ir pasaules lielākā starptautiskā pētniecības finansēšanas programma. Tā ir arī vēsturiski lielākā ES pētniecības un inovācijas programma, kuras ietvaros ir pieejami gandrīz 80 miljardi EUR 7 gadu periodā ( ). 2018. gadā šajā programmā tika publicēti uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus par 10 miljardiem EUR. Izmantojot “Apvārsnis 2020” finansējumu, Kopīgais pētniecības centrs ir izstrādājis un vada pasaules vienīgo automātisko cunami brīdināšanas sistēmu. Tā var ātri aprēķināt lēsto viļņu augstumu un pārvietošanās laiku un automātiski nosūtīt brīdinājuma ziņojumu pasaules katastrofu brīdināšanas un koordinācijas sistēmā.

Programma “Apvārsnis 2020” nodrošina kopīgu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovācijas finansējumam. Tā ir ļoti svarīga, lai ES turpinātu izstrādāt pasaules klases pētījumus un tehnoloģijas. Šī programma palīdz likvidēt šķēršļus inovācijai un atvieglo publiskā un privātā sektora sadarbību, izstrādājot risinājumus būtiskām sabiedrības problēmām. ES atbalsts pētniecībai un inovācijai sekmē sadarbību starp pētniecības grupām dažādās valstīs un no dažādām jomām, kas ir būtiski svarīgi, lai izdarītu revolucionārus atklājumus. Tas ļauj ES panākt rezultātus tādās prioritārās jomās kā Parīzes nolīgums par klimata pārmaiņām ( ). Programma “Apvārsnis 2020” ir arī tieši devusi ieguldījumu vispārējā mērķa — palielināt Eiropas vadošo lomu rūpniecībā un konkurētspēju — sasniegšanā. Tā ir jo īpaši sekmīgi stimulējusi inovāciju mazos un vidējos uzņēmumos. Vispārējais 20 % dalības mērķis ir pat pārsniegts ( ). Eiropas augstas veiktspējas datošanas kopuzņēmums sāka darbu 2018. gada novembrī. Tajā tiks apkopoti ES un iesaistīto valstu resursi, lai Eiropā izveidotu pasaules līmeņa superdatošanas un datu infrastruktūru, kā arī konkurētspējīgu inovācijas ekosistēmu attiecīgajām tehnoloģijām un lietotnēm. Pateicoties pētniecībai un daļējam finansējumam no “Apvārsnis 2020” 2018. gadā, kādai 45 gadus vecai sievietei no Zviedrijas tika veikta operācija, lai viņa saņemtu pastāvīgu robotizētu roku, ko var izmantot ikdienā. Atbalsts Eiropas jauniešiem ES budžets ir devis iespēju mācīties un ceļot ārzemēs un palīdzējis jauniešiem bez darba to atrast vai pieteikties apmācībai, lai palielinātu iespēju atrast darbu. Katru gadu vairāk nekā 3,5 miljoni jauniešu, kas reģistrējušies "Garantija jauniešiem" programmā, saņem darba, izglītības, prakses vai mācekļa vietas piedāvājumu. Kopš 2014. gada no šā mehānisma labumu ir guvuši vairāk nekā 14 miljoni jauniešu. Erasmus+ ir viens no galvenajiem veidiem, kā eiropiešiem piedzīvot Eiropas identitāti visā tās daudzveidībā. 2018. gadā Erasmus+ ļāva aptuveni 800 000 skolotāju, pasniedzēju, apmācītāju, izglītības darbinieku un jaunatnes darbinieku iegūt jaunas prasmes ārzemēs un uzlabot savu nodarbināmību nākotnē. Pamatprogramma pierādīja savu efektivitāti, sniedzot atbalstu “Eiropas Universitāšu” izveidei un Erasmus+ virtuālajā apmaiņai. Turklāt Komisija ir arī uzsākusi izmēģinājuma iniciatīvu DiscoverEU ( ), kas dod 18 gadus veciem jauniešiem iespēju ceļot pa Eiropu, mācīties no citām kultūrām un pētīt savu Eiropas identitāti. Komisija plāno turpināt attīstīt DiscoverEU un tāpēc ir iekļāvusi to savos priekšlikumos par nākamo Erasmus programmu. Eiropas Solidaritātes korpusa ( )programmai ir savi noteikumi un budžets, un tā ir ļāvusi lielam skaitam jauniešu palīdzēt; pētīt, mācīties un attīstīties, izpildot tādas darbības kā palīdzība sociāli atstumtām personām, rūpes par vidi vai kopienu atjaunošana un cerības došana pēc dabas katastrofām. Kopš programmas “Erasmus” sākuma 1987. gadā tajā ir piedalījušies 10 miljoni dalībnieku. Laikā no 2018. gada jūlijam līdz oktobrim aptuveni 15 000 jauniešu varēja iepazīt Eiropu, ceļojot ar vilcienu, izmantojot DiscoverEU ceļojumu kartes. 2018. gada novembra pieteikšanās kārtā ir izvēlēti vēl 14 500 jauniešu. Līdz 2018. gada decembra beigām aptuveni 100 000 pilsoniski noskaņotu jauniešu bija reģistrējušies, lai pievienotos Eiropas Solidaritātes korpusam. Aptuveni 11 000 no viņiem bija snieguši atbalstu grūtībās esošām personām un kopienām visā Eiropā, galvenokārt brīvprātīgā darba ietvaros. No ES budžeta ir dots ievērojams ieguldījums "Garantija jauniešiem" īstenošanā, radot jauniešiem iespēju mācīties un ceļot ārzemēs un palīdzot viņiem atrast darbu vai piekļūt apmācībām, lai palielinātu iespējas atrast darbu. Kopš programmas darba sākuma ( ) katru gadu vairāk nekā 3,5 miljoni jauniešu, kas reģistrējušies "Garantija jauniešiem" programmā, ir saņēmuši darba, tālākizglītības, prakses vai mācekļa vietas piedāvājumu. 1.B izdevumu kategorija. Darbvietu radīšanas, ilgtspējīgas izaugsmes un inovācijas virzība, izmantojot kohēzijas politiku Kohēzijas politikas, kuras budžets ir 352 miljardi EUR (2014.–2020. gadam), kas ir gandrīz viena trešdaļa no ES kopējā budžeta, mērķis ir samazināt atšķirības un atbalstīt ES ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. Par šīs politikas iespaidīgo ieguldījumu liecina mazāk attīstītu dalībvalstu un reģionu izaugsme, sasniedzot ES līmeni ražīguma un iekšzemes kopprodukta ziņā uz vienu iedzīvotāju. Ar šiem līdzekļiem tiek tieši atbalstīta galveno ES prioritāšu un konkrētai valstij adresētu ieteikumu īstenošana Eiropas pusgada kontekstā, kā arī ieguldījumiem vajadzīgo apstākļu nodrošināšana, veicot pasākumus pēc ex ante nosacījumiem, kas bija paredzēti 2014.–2020. gada programmām. No katra 2007. –2013. gada periodā kohēzijas politikas ieguldītā 1 EUR tiek plānots papildu iekšzemes kopprodukta pieaugums par 2,74 EUR līdz 2023. gadam. Šajā pašā periodā tika izveidots aptuveni 1,3 miljoni darbvietu. ES budžets turpināja sniegt atbalstu dalībvalstīm un reģioniem, lai cīnītos ar jaunām un pastāvīgām problēmām, piemēram, lietderīgāk izmantotu globalizācijas radītās iespējas, mazinātu bezdarbu, risinātu rūpniecisko pārmaiņu jautājumus, pieņemtu un izmantotu inovāciju un digitalizāciju, iemācītu iedzīvotājiem jaunas prasmes, pārvaldītu migrāciju ilgtermiņā un cīnītos pret klimata pārmaiņām, tostarp panākot pāreju uz tādu ekonomiku un transportu, kur ir mazāks oglekļa patēriņš. ES ieguldījumi transporta nozarē bija vērsti uz sastrēgumu novēršanu, palīdzot remontēt un uzlabot 7500 km esošu ceļu un būvēt 3100 km jaunu ceļu (projekti, kas atlasīti līdz 2018. gada beigām). Pateicoties kohēzijas politikas investīcijām, publiskās ēkās gadā tiek izmantots par 5,2 teravatstundām mazāk enerģijas, nekā tika patērēts iepriekš. Turklāt ir pieejami 748 km jaunu vai uzlabotu tramvaju un metro līniju un gandrīz 7500 km jaunu un modernizētu dzelzceļa līniju. Līdz 2017. gada beigām vairāk nekā 15 miljoni iedzīvotāju bija guvuši labumu no Eiropas Sociālā fonda sniegtā atbalsta, lai saņemtu labāka darba iespējas un attīstītu savas prasmes, vairāk nekā 1,7 miljoni bezdarbnieku bija atraduši darbu un vairāk nekā 2 miljoniem iedzīvotāju bija piešķirta jauna kvalifikācija.

2. izdevumu kategorija. ES budžets palīdz modernizēt ES lauksaimniecības nozari, lai piedāvātu drošu augstas kvalitātes pārtiku un panāktu ilgtspējīgu lauksaimniecību un lauku attīstību Kopējā lauksaimniecības politika ir palīdzējusi sasniegt līdzsvarotu teritoriālo attīstību un samazināt ienākumu atšķirību lauksaimniecības nozarē salīdzinājumā ar citām nozarēm, kā arī dalībvalstu un reģionu starpā. Politika arī palīdz panākt ES būtiski svarīgās pārtikas ražošanas ilgtspēju. Tiešie maksājumi palielina ienākumus un nodrošina relatīvu ienākumu stabilitāti lauksaimniekiem, kas saskaras ar ievērojamām cenu un ražošanas svārstībām. ES budžets sniedz vajadzīgos līdzekļus, lai lauksaimniecība būtu izturētspējīga, ilgtspējīga un konkurētspējīga. Aptuveni 6,5 miljoni lauksaimnieku ir saņēmuši tiešos maksājumus, un šis atbalsts atbilst 38 % no to lauksaimniecības ienākumiem. Kopš 2014. gada no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai ir sniegta palīdzība vairāk nekā 51 400 jauno lauksaimnieku lauku saimniecību modernizēšanā un vairāk nekā 1 miljonu dalībnieku apmācībā, kā arī ir atbalstīta bioloģiskā lauksaimniecība gandrīz 16 miljonos hektāru zemes un veikti ieguldījumi atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanā par vairāk nekā 255 miljoniem EUR. No Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda tiek atbalstīta vides aizsardzības ziņā ilgtspējīga, resursu ziņā efektīva, inovatīva, konkurētspējīga un uz zināšanām balstīta zivsaimniecība un akvakultūra. Šie centieni ļauj ES saglabāt savu starptautiskās līderes vadošo pozīciju ilgtspējīgas okeānu pārvaldības jomā. Ilgtspējas un klimata rīcībpolitiku jomā ES ir pasaules mēroga līdere. Lai pildītu savu apņemšanos cīnīties pret klimata pārmaiņām, ES ir integrējusi 32 miljardu EUR izdevumus par ar klimata pārmaiņām saistītiem pasākumiem visās ES programmās, bet jo īpaši kohēzijas politikā, enerģētikā, transporta nozarē, pētniecībā un inovācijā un kopējā lauksaimniecības politikā, padarot ES budžetu par galveno ilgtspējas virzītājspēku. Tas ir 20,7 % no 2018. gada budžeta. Tiek lēsts, ka visā plānošanas periodā šī summa būs 210 miljardi EUR(19,7 %). Laikā no 2014. līdz 2020. gadam no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda ar klimata pārmaiņām saistītu mērķu sasniegšanā tiek ieguldīti 54,8 miljardi EUR( ). Ar šīm investīcijām tiek atbalstīta pāreja uz mazoglekļa ekonomiku, sekmējot no atjaunojamiem energoresursiem iegūtas enerģijas ražošanu un sadali, energoefektivitāti, viedo sadales sistēmu īstenošanu un mazoglekļa tehnoloģiju pētniecību un inovāciju, ieguldot, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, veicinot ieguldījumus konkrētu risku novēršanai, panākot noturību pret dabas katastrofām un izstrādājot šādu katastrofu pārvaldības sistēmas. Pateicoties no Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda atbalstītiem projektiem, ir bijis iespējams atjaunot mājvietas 875 000 ģimeņu, kuras gūs labumu no mazāka enerģijas patēriņa, un savienot 3,3 miljonus enerģijas papildu lietotāju ar viediem tīkliem. No projektiem ir arī atbalstīta papildu spēja ražot atjaunojamo energoresursu enerģiju (7670 megavati). 2018. gadā LIFE programmai kopumā tika piešķirti 522 miljoni EUR. Ar šīs programmas palīdzību no ES budžeta tiek atbalstīti vides un dabas aizsardzības projekti un rīcība klimata politikas jomā. Tas ietver ievērojamus ieguldījumus projektos, kas ļaus atkārtoti izmantot vairāk plastmasas. Šo atkritumu pārvēršana par augstas kvalitātes izejmateriāliem automobiļu ražošanas, būvniecības un iepakojuma nozarēm ir viens no veidiem, kādā LIFE sniedz praktisku atbalstu Eiropas stratēģijas attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā mērķu īstenošanai. No LIFE programmas atbalstītie projekti ir palīdzējuši veikt pāreju uz resursu izmantošanas ziņā efektīvu, mazoglekļa un klimatnoturīgu aprites ekonomiku, apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu un atjaunot šādu daudzveidību, cīnīties pret ekosistēmas degradāciju, palielinot vides, tostarp gaisa, ūdens un augsnes, kvalitāti, un uzlabot vides un klimata pārmaiņu pārvaldību visos līmeņos. 3. izdevumu kategorija. ES budžets ir nozīmīga daļa no ES visaptverošās pieejas migrācijas politikai ES budžets tika arī izmantots, lai atbalstītu turpmāku visaptverošo Eiropas rīcību migrācijas radīto problēmu risināšanai, kā arī Eiropas ārējo robežu pārvaldību. 2018. gadā ES visaptverošā pieeja migrācijai tika izmantota visās jomās — dziļāka sadarbība ar partnervalstīm, labāk pārvaldītas ārējās robežas un efektīvāki un darbotiesspējīgāki rīki mūsu robežu aizsardzībai un migrācijas pārvaldībai ES solidaritātes un atbildības garā. Īpašiem instrumentiem, piemēram, Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam, bija nozīmīga loma tūlītējā reaģēšanā uz migrācijas izraisītām problēmām, kas noritēja vienlaikus ar mērķtiecīgu atbalstu no kohēzijas politikas migrantu ilgtermiņa integrācijai un ES ārējiem instrumentiem. Darbs pie Eiropas programmas migrācijas jomā ir devis pozitīvu ieguldījumu, lai nedrošu un nekontrolētu migrāciju aizstātu ar drošu, kārtīgu un likumīgu migrāciju. Atbilstoši pašreizējai ES pārmitināšanas shēmai 20 dalībvalstis ir apņēmušās līdz 2019. gada oktobrim pārmitināt vairāk nekā 50 000 personu. Līdz 2018. gada beigām vairāk nekā 24 000 gadījumu šie solījumi jau bija izpildīti, nodrošinot personām patvērumu ES. Pēc 2015. gada migrācijas kulminācijas uz ES migrācijas plūsmas ir atgriezušās pirmskrīzes līmenī. ES robežas neatbilstīgas šķērsošanas gadījumu skaits 2018. gadā samazinājās līdz 150 100. Tas ir mazākais rādītājs 5 gados. Kopš 2015. gada likumīgas migrācijas iespējas uz ES ir palielinājušās personām, kam vajadzīga starptautiskā aizsardzība. ES pārmitināšanas programmas ir piedāvājušas drošu un likumīgu pārmitināšanas ceļu gandrīz 50 000 personām (līdz 2018. gada 31. decembrim). 2016. gada ES un Turcijas paziņojumam un bēgļu mehānismam Turcijā joprojām ir ļoti liela nozīme neatbilstīgo un bīstamo jūras šķērsošanas gadījumu skaita samazināšanā virzienā no Turcijas sauszemes teritorijas uz Grieķijas salām, dzīvības glābšanai jūrā un to Sīrijas valstspiederīgo pārmitināšanai, kuriem vajadzīga starptautiskā aizsardzība. ES ir atbalstījusi Turciju tās centienos nodrošināt patvērumu un atbalstu vairāk nekā 4 miljoniem reģistrēto Sīrijas bēgļu. Līdz 2018. gada beigām, izmantojot Ārkārtas sociālās drošības tīklu (sociālās palīdzības drošības tīkla shēmu), humānā palīdzība tika sniegta 1,5 miljoniem vismazāk aizsargāto bēgļu, kā arī tika atbalstīti vairāk nekā 410 000 skolēnu, lai tie varētu apmeklēt skolu (izmantojot programmu "ar nosacījumiem pamatoti naudas pārvedumi izglītībai"). Vēl 600 000 bērnu ir saņēmuši palīdzību, lai varētu integrēties Turcijas skolu sistēmā. Pateicoties bēgļu atbalsta mehānismam Turcijā, ir uzbūvētas 136 jaunas skolas, 410 000 bēgļu bērnu tagad apmeklē skolu un 60 000 skolēnu mācās īpašās klasēs iekavēto zināšanu apgūšanai. Pašlaik darbojas 178 veselības aprūpes centri, ir sniegts atbalsts četriem miljoniem primārās veselības aprūpes konsultāciju un ir vakcinēti 650 000 bēgļu bērnu ( ). Līdzīgi kā Turcijā, ES ir piešķīrusi būtisku humāno atbalstu iekšzemē pārvietotām personām Sīrijā, kā arī bēgļiem un uzņēmējkopienām Jordānijā un Libānā, un sniegusi palīdzību Irākā un Ēģiptē. Kopumā 2018. gadā no Eiropas Savienības Reģionālā trasta fonda reaģēšanai uz krīzi Sīrijā ir sniegts atbalsts aptuveni 2 miljoniem Sīrijas bēgļu un uzņēmējkopienām. Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra, kuru finansē no ES budžeta un kurai ir piešķirtas plašākas pilnvaras, ir ievērojami palielinājusi savu klātbūtni pie ES ārējām robežām. Mērķis ir atbalstīt dalībvalstis to robežas pārvaldības darbībās un kopīgi īstenot integrētu robežu pārvaldību ES mērogā.

2018. gadā Eiropas Robežu un krasta apsardze kopumā izvietoja aptuveni 11 000 robežsargu, lai palīdzētu dalībvalstīm pie ārējās robežas. Tādējādi bija iespējams izglābt 37 000 migrantu, notvert gandrīz 1200 cilvēku kontrabandistu un koordinēt/organizēt gandrīz 14 000 migrantu atgriešanos. Turklāt Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds deva iespēju brīvprātīgi atgriezties gandrīz 39 500 personu (). ES budžets turpina palīdzēt padarīt ES par drošāku vietu dzīvei un darbam Drošības apdraudējumi Eiropā ir kļuvuši intensīvāki un daudzveidīgāki. Tie ietver gan jaunas teroristu uzbrukumu formas, gan jaunus organizētās noziedzības veidus, gan kibernoziedzību. Lai aizsargātu iedzīvotājus no šiem apdraudējumiem, ES ir piešķīrusi finansējumu un atbalstījusi sadarbību tādās jomās kā cīņa pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, viltotu preču pārtveršana un konfiskācija un cīņa pret dezinformācijas kampaņām. Ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu ir izveidota jauna brīvprātīgas sadarbības platforma, lai uzlabotu gatavību kiberuzbrukumiem un reaģēšanu to gadījumā. Tādējādi ES sniedz ieguldījumu ES mēroga risinājumā, lai novērstu apdraudējumu, kam valsts robežas nav šķērslis. ES savā teritorijā ir izrādījusi solidaritāti, koordinējot un finansējot katastrofu seku novēršanas pasākumus, atbalstot lauksaimniekus, kurus skāris sausums, vai darbiniekus, kuri saskārušies ar plašu korporatīvo restrukturizāciju. Ņemot vērā grūtības, ar kādām lauksaimnieki saskārās vasaras sausuma periodā, tika ātrāk izmaksātas lielākas summas, lai palīdzētu lauksaimniekiem pabarot savus dzīvniekus. 2018. gadā ar 4,5 miljoniem EUR no Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda palīdzība tika sniegta 730 darbu zaudējušiem darba ņēmējiem no Portugāles tekstilrūpniecības nozares. Kopš 2003. gada ES ir piedalījusies 163 oficiālās misijās un nosūtījusi 560 ekspertus, lai aizsargātu cilvēkus visā pasaulē. 2018. gadā Zviedrijā tika īstenota rekordliela civilās aizsardzības operācija mežu ugunsgrēku dzēšanai, kurā mobilizēja vairāk nekā 360 ugunsdzēsēju, septiņas lidmašīnas, sešus helikopterus un 67 transportlīdzekļus. 4. izdevumu kategorija. ES budžets ir palīdzējis ES kļūt par spēcīgāku pasaules mēroga dalībnieci ES budžets ļāva Savienībai turpināt koncentrēties uz ieguldījumiem mūsu partneru ilgtspējā un izturētspējā, jo īpaši izmantojot Eiropas kaimiņattiecību instrumentu un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu. ES palīdz kaimiņvalstīm turpmāk attīstīt stabilas demokrātiskas institūcijas, vienlaikus nodrošinot lielāku labklājību. Tas ir palīdzējis panākt stabilitāti pie Eiropas robežām. 2018. gadā ES arī uzņēmās vadošo lomu un sniedza atbalstu saistībā ar vienošanos par Irānas kodolprogrammu ( ), Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām, ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, jauniem tirdzniecības nolīgumiem ar spēcīgu ilgtspējīgas attīstības komponenti, sadarbību ar Āfrikas Savienību ( ) un attiecībām ar Apvienoto Nāciju Organizāciju. Kopā ar dalībvalstīm ES ir pasaules lielākā humānās palīdzības sniedzēja. Tas ļauj ES nodrošināt dzīvības glābšanai svarīgu palīdzību dabas katastrofu un cilvēku izraisītu konfliktu vietās visā pasaulē. 2018. gadā vairāk nekā 90 valstīs humānajai palīdzībai tika iztērēti 1,4 miljardi EUR. Ievērojama daļa tika izmantota konfliktu skarto iedzīvotāju Sīrijā un bēgļu atbalstam kaimiņvalstīs. 2018. gadā vēl 15 miljoni EUR tika paredzēti, lai palīdzētu radīt vajadzīgos apstākļus brīvprātīgai, drošai un cieņpilnai to rohindžu bēgļu atgriešanai, kas aizbēguši no Mjanmas/Birmas uz Bangladešu ( ). Dažādi instrumenti sadarbībai attīstības jomā sniedz atbalstu ES, lai varētu sasniegt tās mērķi īstenot Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam atbilstoši dokumentam „Eiropas konsenss attīstības jomā” ( ). ES cenšas piešķirt finansējumu valstīm, kurām tas visvairāk vajadzīgs. Tā arī piedāvāja paradigmas maiņu ES attiecībās ar Āfriku, lai veidotu patiesu un godīgu partnerību, kas vērsta uz savstarpējām ekonomiskajām interesēm un pilnīgi atbilst Āfrikas programmai 2063. gadam ( ) un tādām pamatiniciatīvām kā Āfrikas kontinentālā brīvās tirdzniecības zona. Ārējo investīciju plāna Eiropai ietvaros 2018. gadā no ES budžeta tika atbalstīta finansējuma mobilizēšana Āfrikai un Eiropas kaimiņattiecību politikai ( ). Šajā nolūkā, lai piesaistītu vairāk privāto ieguldījumu, tiek izmantots Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai. 2018. gadā Komisija parakstīja pirmo garantiju līgumu (NASIRA riska dalīšanas finanšu mehānisms). Tiek paredzēts, ka ar šo ES nolīgumu tiks piesaistīti ieguldījumi 75 miljonu EUR apmērā uzņēmējiem Subsahāras Āfrikā un Eiropas kaimiņattiecību politikai. Tiek lēsts, ka šis līgums palīdzēs radīt 800 000 darbvietu un dos labumu tiem, kam ir grūti saņemt pieejamus aizdevumus, piemēram, iekšzemē pārvietotām personām, bēgļiem, atgriežamām personām, sievietēm un jauniešiem. Komisija piešķir vislielāko prioritāti labai ES budžeta pārvaldībai un aizsardzībai pret kļūdām un krāpšanu Komisija cenšas izpildīt visaugstākos finanšu pārvaldības standartus efektivitātes, lietderības un saimnieciskuma ziņā. Tā arī cenšas panākt, ka revīzijas un pārbaudes (“kontrole”) ir izmaksu ziņā efektīvas. Šim jautājumam ir veltīta šā ziņojuma 2. iedaļa. Komisija ir atbildīga par ES līdzekļu pareizas izlietošanas nodrošināšanu neatkarīgi no tā, vai fondus tieši īsteno Komisijas dienesti vai īstenošanas partneri. Atbilstoši dalītās pārvaldības principam 71 % izdevumu īsteno dalībvalstu iestādes, bet 8 % — subjekti, kam tas uzticēts netiešās pārvaldības ietvaros. Lai izpildītu savus pienākumus, Komisija ir ieviesusi efektīvu pārliecības gūšanas un pārskatatbildības modeli, kā arī uzticamu iekšējās kontroles satvaru. Šajā satvarā Komisijas dienesti veic pasākumus kļūdu, neatbilstības un krāpšanas novēršanai, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar dalībvalstīm un pilnvarotajiem subjektiem (pamatojoties uz pienākumu aizsargāt ES budžetu), kā arī rīkojas, lai labotu situāciju, ja kļūdas, neatbilstības vai krāpšana tiek atklāta. Turklāt Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ir pilnvarots veikt neatkarīgu izmeklēšanu krāpšanas un korupcijas lietās, kur izmantoti ES līdzekļi, kā arī izstrādāt ES politiku krāpšanas apkarošanai. 2018. gadā tika arī pieņemta jaunā finanšu regula, kas jo īpaši ievērojami vienkāršo finanšu noteikumus labuma guvējiem. Risks, kas saistīts ar finanšu darījumu likumību un pareizību, ir mazāks par 2 %

Komisijas mērķis ir panākt, ka “riskam pakļautā summa maksāšanas laikā”, kas ietekmē ES ieņēmumus un izdevumus un ko aprēķina pēc preventīvas kontroles, bet pirms korektīviem pasākumiem, nepārsniedz 2 %, ko atkal izdevās panākt 2018. gadā. Kopumā tiek lēsts, ka šā riska līmenis ir 1, 7% no kopējiem attiecīgajiem 2018. gada izdevumiem. Dienesti veic pasākumus attiecībā uz tiem elementiem, kuru risks maksāšanas laikā pārsniedz 2 %. Tā kā ES finanšu programmas ir daudzgadu programmas, kļūdas iespējams labot pat vairākus gadus pēc maksājumu veikšanas, proti, līdz programmas tiek slēgtas. Dienestu darbinieki ir aprēķinājuši, ka kopumā korekciju apjoms būs 0,9 % no kopējiem attiecīgajiem 2018. gada izdevumiem. 2018. gadā Komisijai izdevās atgūt 3,2 miljardus EUR. Šīs finanšu korekcijas un atgūtās summas ir nozīmīgi preventīvi un korektīvi pasākumi, kas aizsargā ES budžetu. Pārvaldot ES budžetu, Komisijas mērķis ir nodrošināt, ka pēc programmas slēgšanas un visu pārbaužu veikšanas atlikusī “riskam pakļautā summa slēgšanas laikā” ir ļoti maza. Komisija lēš, ka kopumā tā būs tikai 0,8 % no kopējiem attiecīgajiem 2018. gada izdevumiem, proti, mazāka par 1 %. 2018. gadā otro gadu pēc kārtas Eiropas Revīzijas palātai bija nevis negatīvs atzinums, bet gan atzinums ar iebildēm par to maksājumu likumību un pareizību, kas veikti no 2017. gada ES budžeta līdzekļiem. Tas apliecina, ka ir panākts ievērojams progress un ka attiecībā uz ievērojamu ES budžeta daļu ir sniegts labvēlīgs atzinums.



Intensīvāka cīņa pret krāpniecību Komisijai jau ilgstoši ir stingra nulles tolerances politika attiecībā uz krāpšanu. Komisijas pārskatītā un pastiprinātā stratēģija krāpšanas apkarošanai nodrošina pamatīgu politikas satvaru krāpšanas novēršanai, atklāšanai un izmeklēšanai, kā arī reaģēšanai uz to, un dod ieguldījumu Komisijas dienestu labā funkcionēšanā, aizstāvot ES finanšu intereses. Pārskatītā stratēģija krāpšanas apkarošanai palīdzēs panākt, ka Komisijas dienesti ir pilnībā gatavi 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas īstenošanai. Jaunajā stratēģijā tiek ņemtas vērā nozīmīgas izmaiņas ES krāpšanas apkarošanas tiesību aktos (piemēram, Eiropas Prokuratūras izveide), kā arī nesenie Eiropas Revīzijas palātas konstatējumi par krāpšanas riska pārvaldību ES izdevumos. Pārskatītās stratēģijas pieņemšana vēl vairāk uzlabos cīņu pret krāpšanu. Priekšlikumus par jaunajām finanšu programmām saistībā ar krāpšanas apkarošanu ir novērtējis arī Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai. Jaunā 2018. gada finanšu regula ir pastiprinājusi rīcību interešu konfliktu gadījumā, un Komisija ir nākusi klajā ar svarīgiem priekšlikumiem ES budžeta aizsardzībai pret vispārējām tiesiskuma problēmām dalībvalstīs, tostarp paredzot nosacījumu, ka ES maksājumu turpmākas izmaksas būs atkarīgas no tiesiskuma principu ievērošanas. Ir vēl vairāk uzlabota agrīnas atklāšanas un izslēgšanas sistēma. Turpmāko gadu laikā šie pasākumi vēl efektīvāk aizsargās ES budžetu. Pārvaldība nodrošina pamatotu pārliecību, un Komisija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību Pamatojoties uz pārliecības gūšanas blokiem, kas ir to deklarācijas pamatā, katrs deleģētais kredītrīkotājs ir sniedzis pamatotas pārliecības apliecinājumu par to, ka 1) informācija viņa/viņas gada darbības pārskatā sniedz patiesu un skaidru priekšstatu, 2) darbībai piešķirtie resursi ir izlietoti paredzētajam mērķim un 3) pašreizējās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par to pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, vajadzības gadījumā ietverot atrunu(-as) pilnīgas pārskatāmības nodrošināšanai un turpmāku pasākumu izpildei. Tika norādītas 40 atrunas, kas ir par divām vairāk nekā gadu iepriekš. Attiecībā uz katru atrunu ir sagatavots rīcības plāns, lai novērstu to pamatā esošos trūkumus un mazinātu saistītos riskus. Puse no atrunām attiecas uz vēsturiskajām programmām 2007.–2013. gada periodā, un tām ir ļoti ierobežota finansiālā ietekme. Pamatojoties uz Komisijas deleģēto kredītrīkotāju ticamības deklarācijām, komisāru kolēģija uzņemas politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību. Jauns ilgtermiņa budžets ES, kas aizstāv, dod iespējas un aizsargā Paralēli budžeta īstenošanai 2018. gadā tika arī uzsākts darbs pie jaunās daudzgadu finanšu shēmas Eiropas Savienībai. 2018. gada maijā Komisija nāca klajā ar saviem priekšlikumiem par jaunu, modernu ilgtermiņa budžetu ES laika periodam no 2021. līdz 2027. gadam. Priekšlikumi ir paredzēti, lai izpildītu politiskās prioritātes, par kurām vadītāji vienojās Bratislavā un Romā. Saskaņā ar šiem priekšlikumiem tiktu palielināts finansējums Eiropas nākotnei būtiski svarīgās jomās, tostarp koordinētai Eiropas rīcībai attiecībā uz migrācijas radītājām problēmām, cīņai pret terorismu un organizēto noziedzību, digitālajai pārveidei, rīcībai klimata politikas jomā, programmām jauniešiem, pētniecībai un inovācijai, vienlaikus nodrošinot, ka tradicionālā politika, kas ietver atbalstu galvenajam savienības mērķim, proti, solidaritātei, tiek modernizēta un saglabā jēgpilnu finansējuma līmeni visām dalībvalstīm un reģioniem saistībā ar kohēzijas politiku. Komisijas priekšlikumi pamatojas uz izdevumu pārskatu un visaptverošu pašreizējās un iepriekšējās programmās gūtās pieredzes novērtējumu. Tas ļāva Komisijai piedāvāt nozīmīgus modernizācijas pasākumus: ·spēcīga virzība uz Eiropas pievienoto vērtību un vajadzību nodrošināt pienācīgu atbalstu jaunajām un akūtajām prioritātēm, piemēram, pētniecība un inovācija, digitālā ekonomika, jaunieši, migrācija un robežu pārvaldība, drošība, aizsardzība un ārējā darbība, kā arī lielāks uzsvars uz ilgtspēju, tostarp vērienīgākiem mērķiem klimata politikas aspektu integrēšanai; ·racionāla un pārredzamāka nākamā budžeta struktūra;

·krass programmu skaita samazinājums un jaunu integrētu programmu izveide tādās jomās kā ieguldījumi cilvēkos, vienotais tirgus, stratēģiskie ieguldījumi, tiesības, vērtības un ārējās darbības, un lielāka koncentrācija uz sinerģijām starp instrumentiem; ·finansēšanas noteikumu vienkāršošana, lai samazinātu birokrātiju labuma guvējiem un vadošajām iestādēm, un lielāka koncentrēšanās uz veikumu un rezultātiem, kā arī ·elastīgāks budžets, lai varētu ātrāk reaģēt ļoti mainīgajā pasaulē. Eurogrupā tika panākta vienošanās par budžeta instrumenta eurozonas konverģencei un konkurētspējai iezīmēm. Tas sekmēs kohēziju Eiropas Savienībā, nostiprinot ekonomiskās un monetārās savienības izturētspēju. Tiek arī vispārēji uzskatīts, ka jaunais mehānisms, kas nodrošinās, lai vispārīgie tiesiskuma trūkumi neapdraudētu budžetu, būs nozīmīga vienošanās daļa saistībā ar nākamo daudzgadu finanšu shēmu. Ir arī panākts progress attiecībā uz Komisijas priekšlikumiem modernizēt ES budžeta ieņēmumu daļu. Turpmākajos mēnešos vienošanās noslēgšana par nākamo finanšu shēmu būs svarīga prioritāte, vienlaikus turpinot darbu, lai maksimāli palielinātu esošo finanšu programmu ieguldījumu ES labklājībā un drošībā. Komisijas korporatīvās pārvaldības nostiprināšana 2018. gada novembrī Komisija pieņēma mērķtiecīgu pasākumu kopumu, lai stiprinātu korporatīvo pārvaldību. Šī reforma pastiprina Komisijas iedibināto un efektīvo finanšu pārskatatbildības modeli, kas pamatojas uz skaidru atbildības sadalījumu starp politisko, korporatīvo un dienestu līmeni. Šīs reformas centrā ir korporatīvās pārvaldības struktūru racionalizācija, pakļaujot tās augstākā līmeņa Korporatīvās pārvaldības valdei, ko vada ģenerālsekretārs. Šī valde veiks uzraudzību un sniegs stratēģiskus norādījumus tādās jomās kā cilvēkresursu piešķiršana, riska pārvaldība, stratēģiskā plānošana un programmu veidošana, datu aizsardzība, drošības un darbības nepārtrauktība, korporatīvā saziņa un krāpšanas apkarošanas politika. Šī reforma arī vienkāršo informācijas tehnoloģiju pārvaldību un drošības vidi, nostiprina korporatīvā riska pārvaldību un skaidro Revīzijas progresa komitejas lomu. PĀRVALDĪBAS UN IZPILDES ZIŅOJUMS PAR 2018. GADU Ievads ES budžeta pārvaldības un izpildes ziņojums par 2018. gadu ir Komisijas galvenais ieguldījums ikgadējā budžeta izpildes ( ) apstiprināšanas procedūrā, ar kuras palīdzību Eiropas Parlaments un Padome pārbauda ES budžeta izpildi. Komisijai ir ļoti svarīgi panākt, lai ES budžets tiktu pārvaldīts atbildīgi un pareizi, kā arī sadarboties ar visām iesaistītajām personām, lai nodrošinātu, ka tas dod taustāmu rezultātu uz vietas. Ziņojumā ir iekļauts jaunākās informācijas pārskats par budžeta izpildi. Tajā ir arī ietverta sīki izstrādāta informācija par jautājumiem, kas saistīti ar ES budžeta pārvaldību un aizsardzību. Šajā ziņojumā ir divas turpmāk norādītās galvenās iedaļas. 1. iedaļā ar piemēru palīdzību ir aprakstīts, kā ar ES budžetu tiek atbalstīta ES politisko prioritāšu īstenošana. Tajā tiek sniegti jaunākie pieejamie dati par rezultātiem līdz 2018. gada beigām. Šāda ziņošana pamatojas uz informāciju, kas ietverta Komisijas dienestu sagatavotajos 2018. gada darbības pārskatos, kā arī citiem informācijas avotiem, piemēram, paziņojumiem par programmām, novērtēšanas ziņojumiem, pētījumiem un īstenošanas pārskatiem par ES programmām. Šajā sadaļā apskatītais galvenais jautājums ir tas, vai ES budžets tiek izmantots pēc iespējas labāk, lai nodrošinātu taustāmus rezultātus visiem Eiropas iedzīvotājiem. Komisija to nevar panākt viena pati — par īstenošanu ir kopīgi atbildīgas arī dalībvalstis, reģioni, nevalstiskās organizācijas, labuma guvēji un visas tās personas, kuras ir iesaistītas ES budžeta izpildē. Šajā iedaļā ir ietverts ES finanšu novērtējums ( ), pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem. Vairāk informācijas par veikumu ir pieejams paziņojumos par programmām un programmu izpildes pārskatā, ko Komisija publicē kopā ar gada budžeta projektu. 2. iedaļā ir ziņots par panākto attiecībā uz iekšējo kontroli, finanšu pārvaldību un ES budžeta aizsardzību. Šī iedaļa pamatojas uz Komisijas dienestu sagatavotajiem ikgadējiem darbības ziņojumiem, kuros ir sīki aprakstīta iekšējās kontroles vide un saistītie jautājumi. Ja gada laikā bija radušās problēmas, ziņojumā ir norādīts, kā Komisijas dienesti tās risināja. Šajā iedaļā ir apkopota informācija par turpmāk uzskaitītajiem jautājumiem: ·ar likumību un pareizību saistīto risku pārvaldība; ·kontroles izmaksu lietderības pārvaldība un stratēģiju krāpšanas apkarošanai pārskatīšana; ·ES budžeta aizsardzība, kā arī ·vadības ticamības deklarācijas, kas sniegtas komisāru kolēģijai. No visiem dienestiem saņemtās vadības ticamības deklarācijas, kā arī pārliecība, kas gūta iekšējo revīziju laikā, veido šā ziņojuma vispārējā secinājuma pamatu. Šis secinājums ļauj Komisijai, pieņemot ziņojumu, uzņemties vispārējo politisko atbildību par 2018. gada ES budžeta pārvaldību. ES budžeta pārvaldības un izpildes ziņojums par 2018. gadu ir daļa no plašāka integrētu finanšu un pārskatatbildības ziņojumu kopuma ( ). Tas ietver arī gada pārskatus ( ), a ilgtermiņa ienākošo un izejošo naudas plūsmu prognozi ( ) 5 gadu periodam, pārskatu par iekšējām revīzijām ( ) un ziņojumu par pasākumiem pēc ( ) budžeta izpildes apstiprināšanas. 1. iedaļa

Izpilde un rezultāti Komisijai ir ārkārtīgi svarīgi radīt pievienoto vērtību no katra iztērētā euro. Komisijas priekšsēdētājs Junkers savu pilnvaru perioda sākumā norādīja: “Nav pietiekami tikai gudri piešķirt naudu. Mums būs jāpanāk vairāk, ieguldot mazāk. Mums ar budžetu jāspēj sasniegt vislabāko rezultātu un jātērē nauda atjautīgi. […] Cilvēki vēlas, lai mēs sasniegtu rezultātus. Viņi arī vēlas zināt, kā mēs tērējam nodokļu maksātāju naudu.” ( )

ES budžets koncentrējas uz jomām, kur resursu apkopošana visiem Eiropas iedzīvotājiem kopīgu problēmu risināšanai var sniegt tādus rezultātus, ko nevar panākt efektīvi vai tikpat efektīvi, dalībvalstīm rīkojoties atsevišķi. Tas attiecas uz tik dažādām jomām kā pārrobežu infrastruktūra, ārējo robežu pārvaldība, liela mēroga kosmosa projekti un Eiropas mēroga pētniecība. Uzsvars uz ES pievienoto vērtību ir pamatā Komisijas priekšlikumiem 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmai. Šī iedaļa sākas ar ES budžeta un tā veikuma satvara pārskatu. Tam seko apkopojums par to, kā pašreizējais un nākotnes ilgtermiņa budžets dod ieguldījumu ES politiskās programmas mērķu īstenošanā, ko tās vadītāji noteica Bratislavā, Romā un Sibiu, kā arī tādu starptautisko prioritāšu kā klimata mērķu un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā. Turpmāk ir sniegta jaunākā informācija par rezultātiem, kas sasniegti ar ES budžetu līdz 2018. gada beigām. Šī informācija ir sakārtota atbilstīgi pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas kategorijām. Ziņojumā ir arī aprakstīts, kā šīs programmas sekmē Komisijas priekšēdētāja Junkera vadītās Komisijas politisko prioritāšu īstenošanu. Ziņojumā ietverto datu veids ir atkarīgs no programmu īstenošanas pakāpes — sākot no ievaddatiem, līdz izdevumu rezultātiem no šā perioda agrīnā posma. Galīgais novērtējums par programmu ietekmi vēl nav pieejams, tāpēc ziņošana par galīgo veikumu pašlaik nav iespējama. Ziņojumā ir ietvertas jomas, kur rezultāti nav atbilduši gaidītajam vai kur novērtējuma vai revīziju rezultātā ir atklāti programmas plāna trūkumi. Šī informācija tiek izmantota, lai pieņemtu īstenošanas lēmumus par pašreizējām finanšu programmām un lai informētu likumdevējus, kuri veido nākotnes ilgtermiņa budžetu. Uz rezultātu vērsts ES budžets ES budžets ES budžets ir Eiropas politikas virzienu un prioritāšu īstenošanas galvenais instruments. Atšķirībā no valstu budžetiem ES budžets galvenokārt ir vērsts uz stratēģisko ieguldījumu atbalstu vidējā līdz ilgākā laikposmā un uz savu priekšrocību izmantošanu, lai piesaistītu ieguldījumus no citiem publiskiem un privātiem avotiem. Tas papildina valstu budžetus, lai risinātu kopīgas problēmas, ar ko saskaras dalībvalstis, un radītu iespējas visai ES. Dažos gadījumos ES finanšu programmas tieši pārvalda Komisija, piemēram, pētniecības jomā, bet citkārt tas notiek kopā ar dalībvalstīm (dalīta pārvaldība), piemēram, kā kohēzijas politikas gadījumā. Aptuveni divas trešdaļas ES budžeta tiek pārvaldītas dalīti. ES lieto novatoriskus finanšu instrumentus kā inteliģentu veidu, lai izmantotu ES budžeta resursus. Novatoriski finanšu instrumenti piesaista finansējumu ekonomiski dzīvotspējīgiem projektiem no citiem publiskiem vai privātiem ieguldītājiem jomās, kur ir tirgus nepilnības vai investīciju trūkums. Piemēram, nozarēs ar lielu ekonomisko izaugsmi vai novatorisku saimniecisko darbību. Tas, ka ES iegulda riska kapitālu noteiktā fondā vai sedz daļu riska, kas saistīts ar noteiktiem projektu veidiem, var pārliecināt citus investorus un iedrošināt viņus ieguldīt kopā ar ES. Aizdevumu garantijas mehānisms un kapitāla mehānisms izaugsmei uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmā ir lieliski šādu finanšu instrumentu piemēri. Finanšu instrumenti tiek izmantoti arī citās ES programmās, piemēram “Apvārsnis 2020”, ES nodarbinātības un sociālās inovācijas programmā, programmā “Radošā Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā un ES ārpolitikas programmās. Veikuma satvars ES budžetam Stingrs ES budžeta veikuma satvars ir priekšnoteikums uz rezultātu vērstām un labi pārvaldītām ES programmām. 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā kā jauna un obligāta iezīme visu finanšu programmu juridiskajā pamatā ir iekļauti veikuma satvari. Tāpēc budžets ir vairāk vērsts uz sasniegtajiem rezultātiem. Šie satvari paredz skaidrus un izmērāmus mērķus un rādītājus, kā arī vajadzīgo pārraudzības, ziņošanas un novērtēšanas kārtību. Šo satvaru rādītāji, kā arī kvalitatīvā un kvantitatīvā informācija par rezultātiem no citiem avotiem, piemēram, novērtējumiem, kalpo par drošu pamatu programmu rezultātu, kā arī virzības uz saskaņotajiem mērķiem novērtēšanai. Tie arī palīdz paredzēt un risināt programmu īstenošanas problēmas, ja tādas rodas. Programmas īstenošanas agrīnā posmā veikuma informācija pamatojas uz ievaddatiem (proti, finanšu piešķīrumiem noteiktai programmai) un tad pakāpeniski uz izvaddatiem (proti, tiešajiem attiecīgā projekta nodevumiem). Šāda veida dati sniedz labu sākotnējo informāciju par to, kā un kur tiek tērēts ES budžets. Programmu īstenojot, kļūst pieejama informācija par rezultātiem un mazākā mērā arī par izdevumu ilgtermiņa ietekmi. Lai Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI fondi) būtu vairāk vērsti uz rezultātu, ir paredzēts mehānisms ar snieguma rezervi. Šī rezerve 2019. gadā būs pieejama tām programmām, kas līdz 2018. gada beigām būs sasniegušas iepriekš noteiktos starpposma mērķrādītājus. Tādu programmu un prioritāšu gadījumā, kur nav sasniegti šie mērķrādītāji, resursi tiks piešķirti citām prioritātēm. Papildus veikuma satvaram arī iekšējo un ārējo revidentu veiktās revīzijas palīdz uzlabot programmu rezultātus, kā arī to iestāžu un organizāciju darbību, pārvaldības sistēmu un procedūru efektivitāti un lietderību, kas pārvalda ES līdzekļus. Revīzijas ir arī palīdzējušas Komisijai uzlabot savu darbības rezultātu ziņošanas kvalitāti. Pateicoties nesenajiem Eiropas Revīzijas palātas revidentu ieteikumiem, gada darbības pārskatu informācija ir līdzsvarotāka, vairāk uzmanības pievēršot konstatētajām problēmām un koncentrējoties uz datu uzticamību un kvalitāti, un labākiem skaidrojumiem par to, kā veikuma dati ir izmantoti rezultātu uzlabošanai. Priekšlikumi jaunam, modernam un mērķtiecīgam ilgtermiņa budžetam, kas cieši saistīts ar politikas prioritātēm Komisijas dienesti veica visaptverošu ES budžeta izdevumu pārskatu 2017. un 2018. gadā, izklāstot pierādījumus un analītisko pamatu Komisijas priekšlikumiem par turpmāko daudzgadu finanšu shēmu un attiecīgajām nozaru programmām. Pārskats tika izstrādāts, lai noteiktu tos pašreizējo programmu aspektus, kas izrādījušies noderīgi un ir vēlreiz jāizmanto un jāpaplašina nākamajās finanšu programmās. Tajā tika arī noteiktas jomas, kur vajadzīgas reformas, lai pilnībā izmantotu ES budžeta potenciālu. Proti: i) pievēršanās ES pievienotajai vērtībai, ii) budžeta racionalizēšana un sinerģiju starp programmām izmantošana, iii) vienkāršošana un pareiza finanšu pārvaldība, iv) elastība un spēja reaģēt uz krīzēm, v) pievēršanās veikumam un vi) saskaņotība ar galvenajiem politiskajiem mērķiem un vērtībām. Šajos priekšlikumos Komisija aizvien vairāk pievērsās ES izdevumu Eiropas pievienotajai vērtībai. Priekšlikumos tika arī ietverti pasākumi vispārējā veikuma satvara uzlabošanai, piemēram, racionalizējot programmu skaitu un uzlabojot to savstarpējo sadarbību, radot lielāku elastību un izmantojot mazāku skaitu augstākas kvalitātes rādītāju, lai pārraudzītu programmu rezultātus un ziņotu par tiem. ES budžets atspoguļo prioritātes, par ko ES ir kopīgi panākta vienošanās, un parāda, kā tās var īstenot. Vadītāju Bratislavā un Romā noteiktā politiskā darba kārtība kalpo par ceļvedi nākotnes ilgtermiņa budžetam, ko Komisija ierosināja ( ) 2018. gada maijā un kas attiecas uz 2021. –2027. gada periodu. Šie priekšlikumi modernizē budžetu, piedāvājot būtisku finansējuma palielinājumu vairākās nozīmīgās stratēģiskajās jomās. Budžeta līdzekļi tiek ieguldīti tur, kur tas ir patiesi svarīgi — no inovācijas līdz digitālajai ekonomikai, no jauniešu apmācības un nodarbinātības līdz rīcībai klimata politikas un vides jomā, no migrācijas un robežu pārvaldības līdz drošībai, aizsardzībai un ārējai darbībai. Nākamajam ilgtermiņa budžetam ir arī jābūt vienkāršākam un pārredzamākam, lai ieinteresētās personas varētu no tā gūt vislielāko labumu. Eiropas Parlaments un Padome, kā arī mazi un lieli labuma guvēji to ir lūguši, un Komisija viņus ir uzklausījusi un piedāvājusi radikāli vienkāršotu budžetu. ES budžeta galvenās iezīmes ir šādas:

Vairāk finansējuma prioritārajām jomām Jauns mehānisms ES budžeta aizsardzībai pret finanšu riskiem saistībā ar tiesiskumu Īpašs uzsvars uz Eiropas pievienoto vērtību un rezultātiem Mazāk birokrātijas labuma guvējiem Elastīgāks un pielāgoties spējīgāks budžets ar skaidrāku un vienkāršāku struktūru ES budžets un stratēģija “Eiropa 2020” Pašreizējais ilgtermiņa budžets sniedz ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei īstenošanā. ES un dalībvalstīm ir dalīta atbildība par minēto mērķu sasniegšanu — lai to izdarītu, ir jāapvieno dažādi politikas instrumenti, tostarp ES un valstu budžeti. Komisija izmanto deviņus rādītājus, lai uzraudzītu “Eiropa 2020” pamatmērķu izpildi ( ). Informācija par panākto progresu tiek regulāri atjaunināta un publicēta Eurostat tīmekļa vietnē. Turpmāk tekstā iekļautajā tabulā ir norādīti jaunākie pieejamie dati attiecībā uz šiem rādītājiem. Dalībvalstis ir panākušas progresu saistībā ar savu pirms 9 gadiem stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto mērķu izpildi. Kopumā Eiropa tuvojas mērķu izpildei izglītības, enerģētikas, klimata pārmaiņu un nodarbinātības jomās. 14 dalībvalstis jau ir sasniegušas savus mērķus izglītību priekšlaikus pametušo skaita samazināšanā un tās sabiedrības daļas palielināšanā, kas ieguvusi augstāko izglītību. 11 dalībvalstis jau ir palielinājušas atjaunojamo energoresursu enerģijas daļu tiktāl, ka tā atbilst šo valstu 2020. gada mērķim. ES mērķa panākt 75 % nodarbinātību līdz 2020. gadam izpilde notiks atbilstoši plānotajam, ja vien pašreizējās tendences nemainīsies, un septiņas dalībvalstis jau ir sasniegušas savus mērķus. Tas ir ievērības cienīgs sasniegums, ņemot vērā, cik smagi nodarbinātību skāra krīze. Tomēr nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu skaits 2012. gadā sasniedza maksimumu, lai gan ir samazinājies līdz aptuveni pirmskrīzes līmenim. Visticamāk, ka tā rezultātā mērķis 2020. gadā netiks izpildīts. Līdzīgi kā iepriekšējā gadījumā, ir lielas problēmas ar mērķa ieguldīt 3 % no IKP pētniecībā un izstrādē izpildi — lai šo mērķi sasniegtu, būs jāpieliek lielas pūles. Stratēģijas “Eiropa 2020” ieguldījums nebūtu jāskata tikai vienas programmas ietvarā. Tas jāuzskata par savstarpēji pastiprinošu visa ES budžeta ieguldījumu. Kopumā tiek lēsts, ka 2018. gadā 59 % no ES budžeta piešķīrumiem bija saistīti ar stratēģiju “Eiropa 2020”. “Eiropa 2020” mērķi ES Dati par 2010. gadu Jaunākie pieejamie dati 2020. g., pamatojoties uz jaunākajām tendencēm 1. Iedzīvotāju grupas vecumā no 20 līdz 64 gadiem nodarbinātības palielināšana vismaz līdz 75 % 68,6 % 73,5 % (2018. g. 3. cet.) Visticamāk, mērķis tiks sasniegts 2. Apvienoto privāto un publisko investīciju palielināšana pētniecībā un inovācijā līdz 3 % no IKP 1,93 % 2,07 % (2017. g.) Visticamāk, mērķis netiks sasniegts 3.a Siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšana vismaz par 20 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni Samazinājums par 14,2 % Samazinājums par 22 % Visticamāk, mērķis tiks sasniegts 3.b Atjaunojamo energoresursu enerģijas daļas palielināšana gala enerģijas patēriņā līdz 20 % 12,5 % 17,5 % (2017. g.) Visticamāk, mērķis tiks sasniegts 3.c Virzība uz 20 % energoefektivitātes mērķi() 11,8 % (attālums līdz 2020. gada primārā enerģijas patēriņa mērķim) 5,3 % (2017. g.) Visticamāk, mērķis tiks sasniegts 4.a Samazināt to jauniešu (18–24 gadus vecu) skaitu, kas priekšlaikus pamet izglītību un apmācību, līdz mazāk nekā 10 % 13,9 % 10,6 % (2017. g.) Visticamāk, mērķis tiks sasniegts 4.b Palielināt to 30–34 gadus vecu iedzīvotāju daļu, kas ieguvuši augstāko izglītību, līdz vismaz 40 % 33,8 % 39,9 % (2017. g.) Visticamāk, mērķis tiks sasniegts 5. Vismaz 20 miljoniem iedzīvotāju novērst nabadzības un sociālās atstumtības risku Palielinājums par 1,4 miljoniem (salīdzinājumā ar 2008. atskaites gadu) Samazinājums par 5,2 miljoniem (salīdzinājumā ar 2008. atskaites gadu) 2017. gadā Visticamāk, mērķis netiks sasniegts Tabula. Panākumi ceļā uz “Eiropa 2020” mērķu izpildi. Avots: COM(2019) 150 final, 2019. gada 27. februāris. Transversāli izdevumi rīcībai klimata politikas jomā un bioloģiskajai daudzveidībai ES budžets ir arī svarīgs instruments, lai sasniegtu transversālos politikas mērķus, piemēram, rīcības klimata politikas un bioloģiskās daudzveidības jomā. Lai risinātu ar klimata pārmaiņām saistītos problēmjautājumus un rastu vajadzīgos ieguldījumus, ES nolēma, ka vismaz 20 % no ES budžeta 2014.–2020. gadam jeb 200 miljardi EUR ir jātērē ar klimata pārmaiņām saistītiem pasākumiem. Šo pieeju sauc arī par klimata politikas aspektu integrēšanu. Lai sasniegtu šādu rezultātu, visās ES lielākajās izdevumu programmās tiek integrēti klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās pasākumi, jo īpaši reģionālās attīstības un Kohēzijas fonda programmās, enerģētikas, transporta, pētniecības un inovācijas politikā, kopējā lauksaimniecības politikā un ES attīstības politikā. Katru gadu tiek pārraudzītas ar klimata pārmaiņām saistīto izdevumu prognozes, šim nolūkam izmantojot “ES klimata marķierus”, kas adaptēti no Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas “Riodežaneiro marķieriem”. 2018. gadā šī summa pārsniedz 32 miljardus EUR , kas ir 20,7 %() no 2018. gada budžeta. Līdz 2018. gada beigām kopējā kumulatīvā summa klimata politikas aspektu integrēšanai bija sasniegusi vairāk nekā 141 miljardu EUR. Saskaņā ar jaunākajām prognozēm () visā plānošanas periodā šī summa būs 210 miljardi EUR(19,7 %). Grafiks. Klimata pasākumu integrēšana 2018. gadā. Visas summas norādītas miljonos EUR. Avots: Eiropas Komisija. ES arī saskaņoti atbalsta bioloģisko daudzveidību. Ar šo jautājumu saistītie izdevumi pārsniedza 13 miljardus EUR , kas ir 8,5 % ( ) no 2018. gada budžeta. Ar šiem līdzekļiem tiek plānots ierobežot bioloģiskās daudzveidības mazināšanos, kā arī palielināt to ES, dodot svarīgu ieguldījumu “Eiropa 2020” ilgtspējīgas izaugsmes mērķu sasniegšanā. ES budžets un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi Ilgtspējīgas attīstības mērķi ir plāns, kā panākt labāku un ilgtspējīgāku nākotni mums visiem. Tie risina globālās problēmas, ar kurām mēs saskaramies, tostarp saistībā ar nabadzību, nevienlīdzību, klimata pārmaiņām, vides degradēšanos, labklājību, mieru un tiesiskumu. ANO pieņēma šos mērķus 2015. gada septembrī kā daļu no tās Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam. Šī programma kalpoja par jaunu stimulu globālajiem centieniem panākt ilgtspējīgu attīstību. ES ir bijusi nozīmīga loma programmas 2030. gadam izveidē, piedaloties sabiedriskā apspriešanā un dialogā ar partneriem, kā arī veicot padziļinātu pētniecību. ES ir apņēmusies uzņemties aktīvu lomu, panākot pēc iespējas lielāku progresu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā, kā norādīts paziņojumā “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas nākotnei” ( ). Ilgtspējīgas attīstības mērķi ir iestrādāti Eiropas līgumos un integrēti visās tās programmas, nozaru politikas dokumentos un iniciatīvās. Katru gadu ar politikas un regulatīviem instrumentiem ES turpina savus centienus sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus, un tai ir būtiska nozīme, atbalstot, koordinējot un papildinot dalībvalstu politikas instrumentus, tostarp arī finansiāli ar ES budžeta starpniecību.

2018. gada paziņojumos par programmām jo īpaši tika izceltas jaunākās un būtiskākās iniciatīvas, kas dod ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķu izpildē, lai gan tas bieži notiek netieši un nav aprēķināms. Šie elementi ir norādīti tikai informatīvos nolūkos un nav iekļauti oficiālajos pārskatos par ES budžeta ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā. Tā kā šie mērķi ir savstarpēji saistīti, daudzas ES darbības dod ieguldījumu vairāku mērķu izpildē. ES 2018. gada budžets 2018. gads bija piektais gads, kad tika īstenota 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēma. Attiecībā uz 2018. gada budžetu tika noteiktas divas konkrētas prioritātes. Viena no tām bija Eiropas atbilde uz jaunajām problēmām, kas izriet no sarežģītās ģeopolitiskās vides — no migrācijas līdz ES ārējo robežu aizsardzībai un tās pilsoņu drošībai. Otra prioritāte bija stratēģiskas investīcijas un ilgtspējīga izaugsme, lai atbalstītu ekonomisko kohēziju un radītu darbvietas (jo īpaši jauniešiem). ( ) Vairāk informācijas par programmu izpildes rezultātiem attiecībā uz konkrētiem rādītājiem un mērķiem skatiet programmu veikuma pārskatā ( ), kas ir izvilkums no paziņojumiem par programmām, kuri pievienoti budžeta projektam. Grafiks. ES 2018. gada budžets, saistību apropriācijas atbilstoši budžeta izdevumu kategorijām. Visas summas miljonos EUR. Avots: Eiropas Komisija. 2018. gadā kopējais piešķīrumu apjoms no ES budžeta, ieskaitot budžeta grozījumus, bija 160 miljardi EUR ( ). Aptuveni puse no minētās summas (50 % jeb 77,5 miljardi EUR) tika piešķirti 1. izdevumu kategorijā “Gudra un iekļaujoša izaugsme”, sadalot starp 1.A izdevumu kategoriju “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” (28 %) un 1.B izdevumu kategoriju “Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija” (72 %). 2. izdevumu kategorija “Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi” bija otrā lielākā budžeta daļa, kuras kopējā summa bija 58,8 miljardi EUR jeb 37 %. 3,5 miljardi EUR tika piešķirti 3. izdevumu kategorijai “Drošība un pilsonība”, tostarp ES ārējo robežu nostiprināšanai un bēgļu krīzes un neatbilstīgās migrācijas jautājumu risināšanai. 10,4 miljardi EUR tika piešķirti darbībām ārpus ES un 9,5 miljardi EUR tika iztērēti ES iestāžu pārvaldībai. 2018. gadā tika pieņemti seši budžeta grozījumu projekti. Papildus standarta ieņēmumu korekcijām tika pieņemti divi budžeta grozījumu projekti Eiropas Savienības Solidaritātes fonda līdzekļu mobilizēšanai. Šajā ziņojumā ir aprakstīti tie daudzie gadījumi, kad no šī fonda ir sniegts atbalsts ES dalībvalstīm, kuras skārušas dabas katastrofas, palīdzot tām ātri atgūties. Papildu korekcijas bija vajadzīgas attiecībā uz ES budžeta ieguldījumu Bēgļu atbalsta mehānismā Turcijā. Tas ietvēra rezerves, kas saistīta ar atbalstu Turcijai no Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta, atcelšanu un Eiropas kaimiņattiecību instrumenta nostiprināšanu, lai finansētu papildu darbības, piemēram, saistībā ar Vidusjūras centrālās daļas migrācijas maršrutu.



ES budžets palīdz pārvērst politikas prioritātes realitātē. Tāpēc ES novirza naudu tur, kur tā ir vajadzīga. 2018. gada budžets jeb budžets visiem ļāva izveidot vairāk darbvietu, radīt lielāku izaugsmi un panākt vairāk investīciju.



Šajā ziņojumā apskatīto programmu saraksts Apvārsnis 2020 Euratom ITER Eiropas Stratēģisko investīciju fonds Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments

Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēja ERASMUS+ Eiropas Solidaritātes korpuss Nodarbinātība un sociālā inovācija (EaSI) Kosmoss (Copernicus, Galileo un Eiropas Ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests) Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programma Muita 2020 Fiscalis 2020 Hercule III “Perikls 2020“ Krāpšanas apkarošanas informācijas sistēma () ISA2 — programma Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu, uzņēmumu un iedzīvotāju sadarbspējas risinājumu un kopīgu sistēmu nodrošināšanai Eiropas statistikas programma Kodoliekārtu dezekspluatācijas palīdzības programmas Bulgārijā, Slovākijā un Lietuvā Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija (1.B izdevumu kategorija) Eiropas Reģionālās attīstības fonds un Kohēzijas fonds Eiropas Sociālais fonds Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi (2. izdevumu kategorija) Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds

Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds Reģionālas zvejniecības pārvaldības organizācijas un zvejniecības nolīgumi LIFE — vides un klimata pasākumu programma Drošība un pilsonība (3. izdevumu kategorija) Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonds Iekšējās drošības fonds Veselības programma Pārtika un barība Patērētāju tiesību aizsardzības programma Radošā Eiropa Programma “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” Programma “Tiesiskums” Programma “Eiropa pilsoņiem” ES civilās aizsardzības mehānisms Globālā Eiropa (4. izdevumu kategorija) Pirmspievienošanās palīdzības instruments Eiropas kaimiņattiecību instruments Attīstības sadarbības instruments (ASI) Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA)

ES humānās palīdzības programma ES palīdzības brīvprātīgo iniciatīva Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments Kopējā ārpolitika un drošības politika Stabilitātes un miera veicināšanas instruments Partnerības instruments sadarbībai ar trešām valstīm Sadarbība ar Grenlandi Finansiāla atbalsta instruments Kipras turku kopienas ekonomiskās attīstības veicināšanai Instruments sadarbībai kodoldrošības jomā Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā Garantiju fonds ārējai darbībai ES Civilās aizsardzības mehānisms Īpašie instrumenti Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos Elastības instruments ES Solidaritātes fonds Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds



Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai (1.A izdevumu kategorija)

Kad Komisijas priekšsēdētājs Junkers, uzsākot darbu šajā amatā, izklāstīja savas politiskās pamatnostādnes, viņš norādīja: “Mana pirmā prioritāte kā Komisijas priekšsēdētājam būs stiprināt Eiropas konkurētspēju un stimulēt investīcijas, lai radītu darbvietas.” Komisija ir izpildījusi savu solījumu panākt, ka lielākam skaitam cilvēku ir darbs. Pašlaik strādā vairāk Eiropas iedzīvotāju kā jebkad agrāk — kopš 2014. gada ir izveidots 12,4 miljoni darbvietu, bezdarbs ir samazinājies līdz 6,8 %, un jauniešu bezdarba līmenis ir tāds pats kā 2008. gadā (14 %). Ieguldījumu apjoms ir gandrīz tāds pats kā pirms krīzes, kā arī ir uzlabojies publisko finanšu stāvoklis, samazinoties parādam un budžeta deficītam. ES budžetam ir bijusi nozīmīga loma šajos sasniegumos, un tas joprojām ir būtisks investīciju avots visā Eiropā. 2018. gadā programmām, kas paredzētas konkurētspējai izaugsmei un nodarbinātībai (1.A izdevumu kategorijas saistības) tika piešķirti 22 miljardi EUR, kas ir 14 % no kopējiem gada budžeta izdevumiem. Šajā ziņojumā no sākuma ir apskatītas pētniecības un inovācijas programmas (pamatprogramma “Apvārsnis 2020”, Euratom un ITER). Turpmāk seko uz stratēģiskiem ieguldījumiem vērstas programmas (Eiropas Stratēģisko investīciju fonds, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments Eiropas transporta, enerģētikas un digitālās nozares tīklu attīstībai) un programmas, no kurām atbalsta vienoto tirgu (konkurētspēja, krāpšanas apkarošana, fiskālā koordinēšana). Izmantojot Erasmus+, kas ir programma izglītībai, apmācībai, jauniešiem un sportam, aptuveni 600 000 jauniešu un 190 000 izglītības iestāžu un jauniešu organizāciju darbinieku piedalījās mācību pasākumos. Grafiks. Galvenās 2018. gadā finansētās programmas 1.A izdevumu kategorijā “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai”. Visas summas miljonos EUR. Kategorija “Citas programmas” cita starpā ietver kodoldrošību un kodolobjektu ekspluatācijas izbeigšanu, muitu, Fiscalis un krāpšanas apkarošanu, enerģētikas projektus ekonomikas atveseļošanas sekmēšanai (EERP), decentralizētas aģentūras, pārējās darbības un programmas, izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, atbilstoši Komisijas prerogatīvām un Komisijai piešķirtām īpašām pilnvarām finansētas darbības. Avots: Eiropas Komisija. Eiropas nākotnes labklājība ir atkarīga no šodien pieņemtiem investīciju lēmumiem. Domājot par nākamo daudzgadu finanšu shēmu, Komisija ir ierosinājusi palielināt ieguldījumus tādās nozīmīgās jomās kā pētniecība, stratēģiskā infrastruktūra un digitālā pārveide. Šajā budžeta izdevumu kategorijā ietvertās programmas galvenokārt sniedz ieguldījumu šādu priekšsēdētāja Junkera vadītās Komisijas prioritāšu sasniegšanā: “darbvietas, izaugsme un investīcijas”, “digitālais vienotais tirgus”, “enerģētikas savienība un klimats” un “ciešāka un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība”. Sarunu par nākotnes stratēģisko darba kārtību centrā atrodas konkurētspējas uzlabošanas un ilgtspējīgu darbvietu un izaugsmes sekmēšanas jautājumi. Apvārsnis 2020 Programmas mērķi ES pētniecības un inovācijas pamatprogramma “Apvārsnis 2020” ir pasaules lielākā starptautiskā pētniecības finansēšanas programma. Tā ir arī vēsturiski lielākā ES pētniecības un inovācijas programma, kuras ietvaros 7 gadu periodā (no 2014. līdz 2020. gadam) ir pieejami gandrīz 80 miljardi EUR. Turklāt ar šo programmu ir izdevies piesaistīt aptuveni 13 miljardus EUR privātu līdzekļu un 29,6 miljardus EUR, izmantojot aizņēmuma finansējumu. Šai programmai ir galvenā loma, nodrošinot kopīgu stratēģisko satvaru ES pētniecības un inovācijas finansējumam. Tās mērķis ir panākt, lai Eiropā tiktu veikti pasaules līmeņa pētījumi un izstrādātas tehnoloģijas, novērst šķēršļus inovācijai un atvieglot publiskā un privātā sektora sadarbību, rodot risinājumus tām galvenajām problēmām, ar kurām saskaras mūsu sabiedrība. ES atbalsts pētniecībai un inovācijai rada pievienoto vērtību, sekmējot sadarbību starp pētniecības grupām dažādās valstīs un no dažādām jomām, kas ir būtiski svarīgi, lai izdarītu revolucionārus atklājumus. Tas ļauj ES panākt rezultātus tādās prioritārās jomās kā Parīzes nolīgums par klimata pārmaiņām. Šīs programmas vispārējais mērķis ir izveidot sabiedrību un ekonomiku, kas visā ES balstītos uz zināšanām un inovāciju, vienlaikus dodot ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā. Konkrētie mērķi ir šādi. Izcila zinātne un plašāka iesaiste Eiropas vadošās lomas sekmēšana rūpniecībā Sabiedrības problēmu risināšana Zinātnes popularizēšana sabiedrībā un kopā ar to Īstenošana un jaunākie sasniegumi Līdz 2018. gada beigām bija noslēgti 679 programmas “Apvārsnis 2020” uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus. Labuma guvējiem par šiem uzaicinājumiem bija milzīga interese, un viņi iesniedza gandrīz 192 000 atbilstīgus priekšlikumus, kopā pieprasot ES finanšu ieguldījumu 290 miljardu EUR apmērā. No minētajiem priekšlikumiem finansējums tika piešķirts tikai 23 250 gadījumos, kas nozīmē, ka sekmīgo atbilstīgo pilno priekšlikumu rādītājs pirmajos piecos gados bija 12 %. Līdz 2018. gada 1. decembrim bija parakstīti 21 599 dotāciju nolīgumi, piešķirot ES finansējumu 39 miljardu EUR apmērā. Tiek paredzēts, ka šo piešķīrumu summa vēl palielināsies, jo dažos gadījumos dotāciju nolīgumus par 2018. gada uzaicinājumiem parakstīs 2019. gadā. Atklātas jaunas planētas Būtisks progress vēža ārstēšanā Pašlaik pieejami 1,6 miljoni devu Ebolas vakcīnas Izstrādāta baterija, kas ir 100 reizes jaudīgāka par parasto bateriju Mūsu pilsētās tiek pārbaudītas jaunas metodes enerģijas glabāšanai, izmantojot ūdeņraža elementus Galu galā programmas ietekme ir atkarīga no pētniecības un inovācijas datu un rezultātu izplatīšanas un izmantošanas. Tieši tāpēc programma ir vēl vairāk uzlabota, lai palielinātu šādu datu un rezultātu pieejamību. 2018. gadā ir arī ieviestas iniciatīvas tirgiem piemērotu inovāciju sekmēšanai, jo īpaši Eiropas Inovācijas padomes izmēģinājums, kura budžets ir 2,7 miljardi EUR. Vairākiem tūkstošiem programmas “Apvārsnis 2020” projektu ir tieša taustāma ietekme Kvantu tehnoloģijas Kvantu tehnoloģijas izmanto kvantu daļiņu īpašības — molekulu, atomu un vēl mazāku daļiņu, ko sauc par kvantu objektiem, mijiedarbību, — lai radītu praktiska lietojuma iespējas dažādās jomās. Kvantu pamatiniciatīvas īstenošana tika uzsākta 2018. gada oktobrī. Tā ir viena no Eiropas Komisijas visvērienīgākajām ilgtermiņa un lielapjoma pētniecības un inovācijas iniciatīvām, kurā piedalās vairāk nekā 5000 pētnieku. Šīs iniciatīvas mērķis ir ļaut Eiropas pētniecībai nonākt otrās kvantu revolūcijas priekšplānā un aizsākt konkurētspējīgu Eiropas kvantu tehnoloģiju rūpniecības nozari, panākot būtisku transformējošu progresu zinātnē, rūpniecībā un sabiedrībā. Kosmosa tehnoloģijas Kosmosa tehnoloģijas, dati un pakalpojumi ir kļuvuši par neatņemamu Eiropas iedzīvotāju dzīves sastāvdaļu, kas ir vajadzīgi Eiropai tās būtisko interešu aizsardzības nolūkā. Nelieli, viegli satelīti ir ļoti svarīgi kosmosā bāzētas savienojamības uzlabošanai , interneta pakalpojumu nodrošināšanai un Zemes attēlu iegūšanai un pozicionēšanai. Tieši tāpēc ES izsludināja 10 miljonu EUR balvu par novatorisku un komerciāli dzīvotspējīgu risinājumu, kas piedāvātu zemas cenas palaišanas pakalpojumus viegliem satelītiem. Balva dos ieguldījumu Komisijas kosmosa stratēģijas Eiropai mērķu sasniegšanā. Šīs stratēģijas mērķis ir stiprināt Eiropas spēju autonomi piekļūt kosmosam un sekmēt komerciālu tirgu attīstību zemo izmaksu palaišanas pakalpojumiem. Eiropas sabiedriskā transporta risinājumi Līdz 2050. gadam divas trešdaļas pasaules iedzīvotāju dzīvos pilsētās. Ceļu satiksmes radītais piesārņojums ir būtiska problēma daudzās pilsētās, bet mēs arī nevaram pilnībā atbrīvoties no pasažieru automobiļiem. Autonomie transportlīdzekļi var mainīt mūsu dzīvi tāpat, kā kādreiz to darīja tvaika vilcieni un motorizētie automobiļi. AVENUE ir ES finansēts programmas “Apvārsnis 2020” projekts, kura īstenošana sākās 2018. gada 1. maijā. AVENUE projekts parāda autonomo transportlīdzekļu ekonomisko, vides un sociālo potenciālu gan uzņēmumiem, gan sabiedriskā transporta pasažieriem, vienlaikus novērtējot, cik droši šādi transportlīdzekļi pārvietojas pa ceļiem. Fotoattēls: © Eiropas Savienība Bezoglekļa pieeja, kas tiek pārbaudīta Eiropas pilsētās, ietver tādu autobusu parku, kuru darbināšanai izmanto ūdeņraža elementus. Tie izskatās kā parasti autobusi, bet tiek darbināti ar elektroenerģiju, ko iegūst, izmantojot ūdeņraža elementus, kas ar ES atbalstu izstrādāti attiecīgajā nozarē. Šiem elementiem ir vajadzīgs tikai ūdeņradis un gaiss, un tie izdala tikai nekaitīgus ūdens tvaikus. Kopuzņēmums FCH ir piešķīris ievērojamus resursus elektrolīzes procesa uzlabošanai, kā rezultātā Eiropa ir kļuvusi par pasaules līderi galvenās tehnoloģijas — protonu apmaiņas membrānas — jomā. Pašlaik "zaļā" ūdeņraža ražotnes tiek veidotas visā Eiropā. Gēteborgā, Zviedrijā, projekta partneri demonstrēja tādas “iekštelpu” autobusa pieturas iespējamību un potenciālu, kurā ir patīkams interjers un iespēja patverties no laikapstākļiem. Tas nozīmē, ka nākotnē tādi konkrēti galamērķi kā bibliotēka, slimnīca vai iepirkšanās centrs varētu kalpot par autobusa pieturu. Revolucionāras izmaiņas autobusu konstrukcijā, darbībā un apkopē krasi mainīs to, kā izmantojam sabiedrisko transportu. Pirmais melnā cauruma attēls Vairākus gadus ES atbalstīja izpēti un iepriekš nebijušu starptautisku sadarbību zinātnieku starpā, lai izveidotu Event Horizon Telescope konsorciju. Viņiem izdevās iegūt pirmo melnā cauruma attēlu, izmantojot ar Event Horizon teleskopu izdarītos novērojumus. Attēlā ir redzams spožs gredzens, ko veido gaismas ieliekšanās spēcīgajā gravitācijā ar melno caurumu, kas ir 6,5 miljardus reižu masīvāks par Sauli. Šis ilgi gaidītais attēls sniedz līdz šim vispārliecinošākos pierādījumus par ļoti masīvu melno caurumu pastāvēšanu un atver jaunu lappusi melno caurumu, to notikumu horizonta un gravitācijas izpētē. Fotoattēls: © CC/ Event Horizon Telescope (EHT) Collaboration Licensed under Creative Commons Attribution (CC-BY), 2018

Novērtēšana un izvērtējums 2017. gada starpposma novērtējumā ( ) tika norādīts, ka programma “Apvārsnis 2020” ir ļoti pievilcīga un nozīmīga pētniecības finansēšanas programma. Tomēr šīs pievilcības un pastāvīgā būtiskuma dēļ tiek pieprasīts daudz vairāk līdzekļu, nekā ir pieejams. Saskaņā ar izvērtējumu tikai 11,6 % pieprasījumu (salīdzinājumā ar 18,5 % iepriekšējā Septītajā pamatprogrammā) tiek apmierināti. Lai finansētu visus priekšlikumus, kuri atbilstoši neatkarīgam novērtējumam ir pārsnieguši stingro kvalitātes robežlīmeni, būtu vajadzīgi papildu 62,4 miljardi EUR. Tiek lēsts, ka pieteikumu iesniedzēju izdevumi par nelietderīgi iztērētiem resursiem saistībā ar augstas kvalitātes, bet nesekmīgiem projektiem ir 636 miljoni EUR gadā ( ). Starpposma novērtējums arī liecināja, ka programmu varētu vēl vairāk vienkāršot. Eiropas Revīzijas palāta savā Īpašajā ziņojumā Nr. 28/2018 ( ) atzina, ka programmā “Apvārsnis 2020” ir panākti lieli uzlabojumi vienkāršošanas ziņā salīdzinājumā ar Septīto pamatprogrammu. Ir samazināts administratīvais slogs pētniecības dotāciju pieprasītājiem un pārvaldītājiem, kā arī jaunajā “Apvārsnis Eiropa” programmas priekšlikumā ir iekļauti papildu vienkāršošanas priekšlikumi. Jaunajā daudzgadu finanšu shēmā būtiska jaunās paaudzes programmu iezīme ir finansēšanas noteikumu vienkāršošana. Piemēram, “fiksēts vienreizējs finansējums” ļautu veikt maksājumu, pamatojoties uz to mērķu sasniegšanu, par kuriem panākta vienošanās, nevis pamatojoties uz attiecināmajām izmaksām. Šādi administrēšana būs vieglāka un mazināsies kļūdu risks. Šī metode tika pārbaudīta izmēģinājuma uzaicinājumos 2018. gadā. Pārbaudes turpināsies arī 2019. gadā. 2018. gadā Komisija ierosināja politikas dokumentu kopumu turpmākai pētniecības un inovācijas pamatprogrammai “Apvārsnis Eiropa” ( ). Tā palīdzēs Eiropai palikt pasaules pētniecības un inovācijas priekšplānā. Kā norādīts augsta līmeņa grupas ziņojumā, kuru vada Pascal Lamy, ( ), ieguldījumi pētniecībā ļaus ES konkurēt ar citām attīstītām un jaunattīstības valstīm, nodrošinot pārtikušu nākotni tās iedzīvotājiem un saglabājot savu unikālo sociālo modeli. Pamatojoties uz programmas “Apvārsnis 2020” sasniegumiem, jaunā programma turpinās sekmēt pētniecības izcilību un nostiprinās inovācijas centrālo lomu, piemēram, izstrādājot prototipus, izmantojot nemateriālos aktīvus un zināšanas un nododot tehnoloģijas. Jaunā Eiropas Inovācijas padome kalpos par vienas pieturas aģentūru revolucionāriem novatoriem ar augstu potenciālu, kuru mērķis ir padarīt Eiropu par līderi tirgu veidojošas inovācijas ziņā. Euratom Programmas mērķi Kodoltehnoloģijas un jonizējošā starojuma tehnoloģijas joprojām ir ārkārtīgi svarīgas gan attiecībā uz enerģētiku un ieguldījumu apgādes drošībā, gan starojuma izmantošanu medicīnā un rūpniecībā, gan izlietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu. Droša šo tehnoloģiju izmantošana ir būtiski svarīga, un pētniecības programmas šajā jomā palīdz uzturēt visaugstākos drošības un aizsardzības standartus un veikt aizsargpasākumus. Euratom programma ( )arī pievēršas kodolsintēzes enerģijas ieguvei, kas varētu kļūt par neizsmeļamu un klimatam draudzīgu enerģijas avotu. Programma darbojas, izmantojot “netiešo darbību” finansējumu trešām personām, kā arī tādu “tiešo darbību” finansējumu, ko īsteno Komisijas Kopīgais pētniecības centrs. Īstenošana un jaunākie sasniegumi Vairums atlasīto kodolskaldīšanas projektu ir kodoldrošības (41 %), pētniecības infrastruktūras (22 %), atkritumu apsaimniekošanas (15 %) un pretradiācijas aizsardzības (13 %) jomas projekti. Augstas temperatūras supravadītāja izstrāde ieguva 2016. gada Euratom balvu par inovāciju kodolsintēzes pētniecībā. Pašlaik var izgatavot 7 metrus garus supravadītājus. Šis supravadītājs ir arī pārbaudīts šķidra slāpekļa temperatūrā un ar lielu strāvu, prot, apstākļos, kad notiek kodolsintēze. Kopīgais pētniecības centrs ir devis ieguldījumu iniciatīvas Collaborative International Evaluated Library Organisation (Kopīgā starptautiskā novērtētās bibliotēkas organizācija) īstenošanā. Šīs iniciatīvas mērķis ir globāla novērtēto kodoldatu standartizācija, lai veiktu saskaņotus drošības novērtējumus kodolenerģijas jomā. Novērtēšana un izvērtējums 2017. gada starpposma novērtējums ( ) liecina, ka galvenā Euratom netiešo darbību Eiropas pievienotās vērtības daļa ir ES spēja mobilizēt plašāku izcilības, zināšanu un starpdisciplināru pētnieku kopumu kodolpētniecībā, nekā to varētu atsevišķas dalībvalstis. Izmantojot uz sadarbību vērstu pētniecību un inovāciju, Euratom programma arī ļauj īstenot Eiropas mēroga pieeju kodoldrošības un pretradiācijas aizsardzības uzlabošanai visās lietojuma jomās. Tas papildina Euratom direktīvas par kodoldrošību, radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanu un drošības pamatstandartiem un ir saistīts ar pierādāmu zinātnisko un tehnoloģisko progresu visās jomās, kur tas nebūtu bijis iespējams bez Eiropas mēroga pieejas, kas vērsta uz sadarbību. Euratom programma arī ļauj daudz plašāk Eiropā koordinēt izglītību un apmācību, kā arī pētniecības infrastruktūras izmantošanu un starptautisko sadarbību. No tā jo īpaši iegūst mazākas dalībvalstis, kas var izmantot apjomradītus ietaupījumus, ko piedāvā resursu apkopošana Eiropas mērogā. Sagatavošanās darbi turpmākai Euratom pētniecības un apmācības programmai ietvēra divus novērtējuma pētījumus, divas augsta līmeņa ekspertu grupas, kuras palīdzēja Komisijai, publisku apspriešanos ar ieinteresētajām personām un ieguldījumu “Apvārsnis Eiropa” ietekmes novērtējumā ( ). Risinot novērtējumā norādītos programmas trūkumus, priekšlikums par jauno Euratom programmu ir ticis vienkāršots (piemēram, samazinot mērķu skaitu no 14 līdz 4), kā arī tiks labāk izmantotas sinerģijas ar programmu “Apvārsnis Eiropa” (piemēram, pētniecība veselības jomā un Marie Skłodowska-Curie pasākumi). ITER Programmas mērķi Pašlaik ITER ir viens no vērienīgākajiem enerģētikas projektiem visā pasaulē. Projekts notiek, pateicoties septiņu partneru sadarbībai. Tajā piedalās ES, Ķīna, Indija, Japāna, Koreja, Krievija un Amerikas Savienotās Valstis. Mērķis ir izveidot un darbināt eksperimentālu kodolsintēzes reaktoru, kuru izmantos, lai pētītu un demonstrētu kodolsintēzes kā enerģijas avota izmantošanas zinātnisko un tehnoloģisko iespējamību ( ). ITER neražos elektroenerģiju, jo tā mērķis vairāk ir eksperimentāls, proti, atrisināt kritiskas zinātniskas un tehniskas problēmas, lai attīstītu kodolsintēzes tehnoloģiju tiktāl, ka var izstrādāt lietojuma iespējas rūpniecībā. Tiek paredzēts, ka ITER būs pirmā kodolsintēzes ierīce pasaulē, kas ģenerē vairāk jaudas, nekā tiek tai pievadīts, tādējādi kalpojot par pamatpierādījumu nākamajam solim — demonstrējumu kodolsintēzes spēkstacijai ( ). Īstenošana un jaunākie sasniegumi ( )

ITER būvniecība sākās 2007. gadā. ES ir atbildīga par 45 % būvniecības apjoma. Šajā attīstības projektā ir iesaistīti augsto tehnoloģiju un progresīvu inženiertehnisko nozaru pārstāvji. Līdz šim brīdim vairāk nekā 700 gadījumos uzņēmumiem, tostarp maziem un vidējiem uzņēmumiem, 24 valstīs ir piešķirtas tiesības slēgt līgumus, kā arī saņemt dotācijas par kopējo summu gandrīz 5 miljardi EUR. Objektā redzami un neatlaidīgi virzās uz priekšu būvniecība, un līdz 2018. gada novembrim bija pabeigti 60 % darbu. Tokamak ēkas bioekrāns ir pabeigts, un tā sastatnes tika nojauktas 2018. gada februārī. Augustā tā pamatnē atbilstoši grafikam tika pabeigta apļveida struktūras — būtiska elementa, par kuru ir atbildīgs Euratom — būvniecība. Tajā pašā mēnesī tika uzstādītas trīs no Amerikas Savienotajām Valstīm piegādātas drenāžas tvertnes un četras no Ķīnas piegādātas tvaika slāpēšanas tvertnes. 80 % darbu pirmās vakuumkameras sektora izbūvei, ko veic Koreja, ir pabeigti. Krievija ir pabeigusi poloidālā lauka vadītāja izgatavošanu ITER magnētu sistēmai, un Indija ir gandrīz pabeigusi apakšējā kriostata cilindra un pamatnes izgatavošanu uz vietas Kadarašā. Toroidālā lauka spoles tinuma paku izgatavošana, kā arī pārbaude zemā temperatūrā un ievietošana īpaši precīzi ražotos korpusos Eiropā un Japānā arī ir ievērojami pavirzījusies uz priekšu. Kopumā ir panākts būtisks progress attiecībā uz visiem nozīmīgākajiem ITER elementiem, sistēmām un struktūru ( ). Tā kā ITER ir tehnoloģiski sarežģīts, pilnīgi unikāls liela mēroga starptautisks projekts, tas ir saskāries ar nozīmīgām problēmām, kā rezultātā palielinājušās izmaksas un radušies kavējumi. Tomēr 2018. gadā sasniegtais progress apliecināja veikto darbību stabilitāti šo problēmu risināšanai ( ). Novērtēšana un izvērtējums Nesen veiktajā ITER izvērtējumā ( ) tika uzsvērts projekta pārvaldības uzlabojums. Pirmkārt, Eiropas aģentūra, kas ir atbildīga par ES ieguldījumu ITER ("Fusion for Energy” vai F4E) uzlaboja savu kontroles un pārraudzības praksi. Pašlaik tiek veikta stingra vairāku galveno darbības rādītāju, ar kuriem nosaka projektā panākto progresu un izmaksu efektivitāti, pārraudzība ( ). Otrkārt, tā sauktā pakāpeniskā pieeja ir viena no svarīgākajām veiksmīgas pārvaldības daļām, jo atbilstoši šai pieejai darbs tiek sadalīts četros posmos, katrā posmā virzoties uz galveno mērķi. Tikai darbības, kas ir būtiski svarīgas attiecīgā posma mērķa sasniegšanai, tiek veiktas šajā posmā ( ). Nākamās daudzgadu finanšu shēmas laikā ES turpinās atbalstīt ITER, izmantojot F4E un nodrošinot, ka finansējuma izmaksa pamatojas uz veikumu un faktiski uz vietas paveiktajiem darbiem. Eiropas Stratēģisko investīciju fonds Programmas mērķi Investīciju plānu Eiropai, ko sauc arī par Junkera plānu, 2015. gadā uzsāka Komisija priekšsēdētājs Junkers kā galveno pretpasākumu ES investīciju līmenī ekonomikas un finanšu krīzei un tās negatīvajām sekām. 2018. gadā plāns joprojām bija viena no galvenajām Komisijas prioritātēm. Tas sastāv no trīs pīlāriem — Eiropas Stratēģisko investīciju fonds sniedz ES garantiju privātu ieguldījumu mobilizēšanai, Eiropas Investīciju konsultāciju centrs un Eiropas Investīciju projektu portāls sniedz tehnisko palīdzību un nodrošina ieguldīšanas iespēju lielāku pamanāmību. Trešā pīlāra mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi, visā ES teritorijā novēršot regulatīvos šķēršļus ieguldījumiem. Eiropas Stratēģisko investīciju fonda, ko sauc arī par Junkera fondu, mērķis ir līdz 2020. gadam mobilizēt papildu privātus un publiskus ieguldījumus 500 miljonu EUR ( ) apmērā tādās stratēģiskās jomās kā infrastruktūra, pētniecība un inovācija, izglītība, atjaunojamo energoresursu enerģija un energoefektivitāte, vide un riska finansējums maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tas tiek panākts ar ES budžeta garantiju Eiropas Investīciju bankas grupai, kas ļauj palielināt finansējumu projektiem ar augstāka riska profilu. No fonda tiek atbalstītas izaugsmi veicinošas investīcijas — jo īpaši turpmāk norādītajās jomās.



Grafiks. Investīcijas pa nozarēm līdz 2019. gada 15. maijam. Avots: Eiropas Investīciju bankas grupa: http://www.eib.org/efsi/ Īstenošana un jaunākie sasniegumi Līdz 2018. gada beigām Eiropas Stratēģisko investīciju fonds bija sekmīgi atbalstījis inovatīvus un stratēģiskus projektus un palīdzējis mobilizēt vairāk nekā 370 miljardus EUR() privātu un publisku investīciju. Tas ir gandrīz 75 % no 2020. gadam nospraustā mērķa. Infrastruktūras un inovācijas kategorijā Eiropas Investīciju banka ir apstiprinājusi 514 projektus, kuru ieguldījumu vērtība ir aptuveni 244,3 miljardi EUR, un tiek paredzēts, ka Eiropas Investīciju bankas finansējums, par ko garantijas sniedz Eiropas Stratēģisko investīciju fonds, sasniegs 52,9 miljardus EUR. Mazo un vidējo uzņēmumu kategorijā Eiropas Investīciju fonds ir apstiprināja 517 darbības, kuru kopējā ieguldījumu vērtība ir 131,2 miljardi EUR. Sagaidāms, ka visās dalībvalstīs atbalstu saņems aptuveni 858 000 uzņēmumi ar mazu un vidēji lielu kapitālu. No 1031 apstiprinātajām darbībām 869 tika parakstītas visās dalībvalstīs. Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ir panācis labu progresu virzībā uz savu mērķu izpildi.

2018. gadā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda kopējais palielinošais efekts bija 13,5 ( ), kas nozīmē to, ka katrs 1 EUR no ES budžeta piesaista papildu ieguldījumus 14,96 EUR apmērā (aprēķins visam fondam). Eiropas Stratēģisko investīciju fondam ir arī bijusi nozīmīga loma, novirzot ieguldījumus ES stratēģisko mērķu izpildei. Viena trešā daļa Eiropas Stratēģisko investīciju fonda kopējā finansējuma ir piešķirta mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam, 25 % pētniecībai un izstrādei, 18 % atbalstam enerģētikas projektiem, 11 % digitāliem projektiem, 7 % transporta projektiem, 4 % sociālajai infrastruktūrai un 4 % videi un resursu efektīvai izmantošanai (). Jaunas telpas pacientiem Polijā ( ) Slimnīcām bieži nepietiek līdzekļu, ko ieguldīt, lai uzlabotu to sniegto veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti. Kujawsko-Pomorskie reģions bija pirmais reģions Polijā, kurš no Eiropas Stratēģisko investīciju fonda saņēma aizdevumu publiskā sektora projektam. Apvienojot 57 miljonu EUR aizdevumu no Eiropas Investīciju bankas ar līdzekļiem no sava budžeta un cita veida ES finansējumu, reģions paplašina Toruņas Rydygier slimnīcu. Pievēršoties pētniecībai un modernām tehnoloģijām, šis projekts nodrošinās vietējiem iedzīvotājiem pilnīgu ārstēšanas pakalpojumu klāstu, kā arī piekļuvi jaunākajām medicīniskajām procedūrām. Pacientu gultasvietu skaits divkāršosies no 551 līdz 1059 gultasvietām. Platība palielināsies no 20 000 m2 līdz vairāk nekā 50 000 m2, kā arī tiks izveidoti 57 000 m2 apzaļumotu platību. Slimnīca ietaupīs līdzekļus, uzlabojot administrēšanas efektivitāti un ieviešot videi draudzīgus un energotaupīgus pasākumus. Slimnīcas jaunizbūvētās daļas būs pieejamas pacientiem 2019. gadā. Energotīklu modernizēšana Itālijā ( ) Eiropas Investīciju banka aizdod Dolomiti Energia 100 miljonus EUR tā gāzes un elektrosadales tīklu atjaunošanai un attīstīšanai. Finansējums ļaus nostiprināt un uzturēt hidroelektrostacijas Trento provincē Ziemeļitālijā, kur darbojas Dolomiti Energia, nodarbinot 1400 cilvēku. Eiropas platjoslas infrastruktūras savienošanas fonds ( ): platjosla sasniedz mazāk apdzīvotas ES daļas ( ) Eiropas infrastruktūras savienošanas platjoslas fonds ir pirmā investīciju platforma ieguldījumiem platjoslas infrastruktūrā atbilstoši Investīciju plānam Eiropai. Fonds apvieno finansējumu no Eiropas Investīciju bankas, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta, valstu bankām, kas sekmē šādu projektu īstenošanu, un privātiem investoriem. Jaunais platjoslas fonds palīdzēs ES izpildīt mērķi, proti, ka līdz 2020. gadam visās Eiropas mājsaimniecībās ir jābūt piekļuvei interneta savienojumiem, kuru ātrums ir 30 megabiti sekundē, un ka līdz 2025. gadam visām skolām, transporta centriem, galveno publisko pakalpojumu sniedzējiem un uzņēmumiem, kur intensīvi izmanto digitālus risinājumus, jābūt piekļuvei interneta savienojumiem, kuru ātrums ir 1 gigabits sekundē (Eiropas Gigabitu biedrības mērķi). Tā ir atbilde uz augošo pieprasījumu pēc finansējuma mazāka mēroga un augstāka riska platjoslas projektiem Eiropā, kuri pašlaik nevar saņemt ES līdzekļus. Fonda mērķis ir piesaistīt 500 miljonus EUR investīcijām platjoslā līdz 2020. gadam, kā arī panākt, ka kopējais ieguldījumu apjoms ir 1,0–1,7 miljardi EUR. Līgums par fonda pirmo projektu tika parakstīts 2019. gada janvārī, lai izvērstu augstas kvalitātes optiskās šķiedras kabeļu nodrošināšanu līdz galalietotājam un atvērtās piekļuves tīklu iedzīvotājiem, uzņēmumiem un valsts pārvaldes iestādēm lauku rajonos Primorje-Gorski Kotar un Istria reģionos (Horvātija), aptverot vairāk nekā 135 000 vietu. Novērtēšana un izvērtējums 2018. gada novērtējuma pierādījumi liecina, ka noteikti ir radīta pievienotā vērtība, Eiropas Stratēģisko investīciju fondam sedzot aktuālās investīciju vajadzības un atbalstot vajadzību veikt pretcikliskas investīcijas. Politiski vērtējot, fonds diskusijās ir spējis aizstāt taupības jautājumus ar investīciju atbalsta pasākumiem. Pamatojoties uz darbībām, kas veiktas līdz 2017. gada beigām, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ir sniedzis atbalstu vairāk nekā 750 000 darbvietu izveidei, kuru skaits līdz 2020. gadam varētu sasniegt 1,4 miljonus. Tas ir palielinājis ES iekšzemes kopproduktu par 0,6 %, un tiek plānots, ka līdz 2020. gadam šis skaitlis pieaugs līdz 1,3 %. Lai gan makroekonomiskā kopaina ir uzlabojusies, finansējuma trūkuma apjoms un finansējuma nosacījumi (jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem) liecina, ka joprojām nav apmierinātas būtiskas un steidzamas investīciju vajadzības. Novērtējuma pierādījumi liecina, ka dažādās politikas jomās joprojām ir novērojami pastāvīgi tirgus trūkumi, kas neļauj veikt investīcijas. Nesenā investīciju apjoma palielināšanās ES vēl nav sasniegusi vēsturiski vidējos investīciju rādītājus. Arī pēc 2020. gada būs jāturpina centieni panākt, lai investīciju apjoms atkal atbilstu ilgtspējīgai ilgtermiņa tendencei, jo īpaši pievēršoties pašreizējām un jaunām ES politikas prioritātēm. Viens no 2018. gadā norādītajiem trūkumiem attiecās uz vajadzību vairāk pievērsties ES ilgtermiņa klimata mērķiem. Tas tika novērsts, pagarinot Eiropas Stratēģisko investīciju fonda darbības termiņu 2018. gadā. Atbilstoši Parīzes nolīgumam vismaz 40 % no Eiropas Stratēģisko investīciju fonda infrastruktūras un inovācijas sadaļas ir jāatvēl klimata pasākumiem. Turklāt Komisija ir izmantojusi savu pārstāvību Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Investīciju fonda pārvaldības struktūrās, kā arī šo instrumentu koordinācijas komitejās, lai panāktu, ka Eiropas Investīciju banka un Eiropas Investīciju fonds stingri ievēro ES politikas mērķus, īstenojot finanšu instrumentus, tostarp atbalstot sociālo uzņēmējdarbību un cīnoties pret jauniešu bezdarbu, klimata pārmaiņām un izvairīšanos no nodokļu nomaksas, kā arī popularizējot starptautiskos labas nodokļu pārvaldības standartus. Iepriekš no Eiropas Stratēģisko investīciju fonda tika atbalstīts tikai ierobežots skaits pārrobežu projektu, kuri parasti radīja lielu ES pievienoto vērtību. Joprojām ir svarīgi nodrošināt plašu ģeogrāfisko pārklājumu visā ES teritorijā, lai gan šajā ziņā fonda darbības laikā situācija ir uzlabojusies. Konsekvences ziņā joprojām ir iespējams uzlabot fonda trīs pīlāru papildināmību un savstarpējo atbalstu, kā arī mazināt iespējamos konkurences riskus starp fondu un citiem ES finanšu instrumentiem. 2019. gada janvārī Eiropas Revīzijas palāta publicēja īpašo ziņojumu (Nr. 03/2019) par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu. Lai gan atbilstoši vispārējiem revīzijas secinājumiem fonds ir efektīvi piesaistījis finansējumu, lai atbalstītu nozīmīgas papildu investīcijas ES, palāta arī pauda bažas. Tās ietver jautājumu par to, vai dažas fonda darbības nav aizstājušas citas Eiropas Investīciju bankas darbības un ES finanšu instrumentus un vai daļa no fonda finansējuma nav piešķirta projektiem, ko būtu bijis iespējams finansēt no citiem avotiem, lai gan ar atšķirīgiem nosacījumiem. Palāta arī uzsvēra, ka joprojām ir jānodrošina līdzsvarota no fonda atbalstīto investīciju ģeogrāfiskā izkliede. Saskaņā ar dokumentu kopumu attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmu un pamatojoties uz Investīciju plāna Eiropai un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda panākumiem, Komisija ir ierosinājusi jaunu iniciatīvu, lai mobilizētu publiskās un privātās investīcijas 2021.–2027. gada periodam, proti, InvestEU programmu. Jaunajā programmā ir paredzētas izmaiņas, lai novērstu Eiropas Revīzijas palātas norādītās problēmas un padarītu ES finansējumu investīciju projektiem Eiropā vienkāršāku, efektīvāku un elastīgāku. InvestEU programma pievērsīsies lieliem investīciju trūkumiem nākotnē nozīmīgās jomās, izmantojot ES budžeta garantiju 38 miljardu EUR apmērā. Tāpēc tā vēl vairāk veicinās darbvietu radīšanu un atbalstīs ieguldījumus un inovāciju ES. Līdz 2027. gada beigām visā ES teritorijā tiek plānots mobilizēt privātās un publiskās investīcijas 650 miljardu EUR apmērā un sniegt atbalstu, izmantojot četras politikas sadaļas — ilgtspējīga infrastruktūra, pētniecība, inovācija un digitalizācija, mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) un sociālās investīcijas un prasmes. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments Programmas mērķi Lai stimulētu darbvietu radīšanu un palielinātu izaugsmes rādītājus, ES ir vajadzīga mūsdienīga un efektīva infrastruktūra, lai palīdzētu savienot un integrēt ES un visus tās reģionus transporta, telekomunikāciju un enerģētikas nozarē. Šādi savienojumi ir ļoti svarīgi, lai personas varētu brīvi pārvietoties un notiktu brīva preču, kapitāla un pakalpojumu aprite.

Tāpēc Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments atbalsta ieguldījumus transporta, enerģētikas un digitālajā infrastruktūrā, attīstot Eiropas tīklus. Šie tīkli sekmē pārrobežu savienojumus un sadarbspēju, veicina ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un sniedz ieguldījumu konkurētspējīgākā sociālajā tirgus ekonomikā. Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta konkrētie mērķi ir norādīti turpmāk tekstā. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments — transports ·Sastrēgumpunktu novēršana, dzelzceļa sadarbspējas uzlabošana, trūkstošo saišu veidošana un jo īpaši pārrobežu posmu uzlabošana. ·Ilgtspējīgu un efektīgu transporta sistēmu nodrošināšana ilgtermiņā, lai sagatavotos gaidāmajām nākotnes transporta plūsmām un ļautu visiem transporta veidiem veikt dekarbonizāciju, pārejot uz novatoriskām mazoglekļa un energoefektīvām transporta tehnoloģijām, optimāli uzlabojot drošību. ·Transporta veidu integrācijas un starpsavienojumu optimizācija un transporta pakalpojumu sadarbspējas uzlabošana, nodrošinot transporta infrastruktūras pieejamību. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments — enerģētika ·Konkurētspējas palielināšana, sekmējot turpmāku iekšējā enerģijas tirgus integrāciju un elektroenerģijas un gāzes tīklu sadarbspēju pāri robežām. ·ES energoapgādes drošības uzlabošana. ·Ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā un vides aizsardzībā, cita starpā integrējot atjaunojamo energoresursu enerģiju pārvades tīklā un attīstot viedos energotīklus un oglekļa dioksīda tīklus. Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments — telekomunikācijas ·Ieguldījums Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūras sadarbspējā, savienojamībā, ilgtspējīgā izvēršanā, ekspluatācijā un evolutīvā uzturēšanā, kā arī koordinēšanā Eiropas līmenī. ·Ieguldījums efektīvā privāto un publisko investīciju plūsmā, lai stimulētu platjoslas tīklu izvēršanu un modernizāciju nolūkā sekmēt Digitālās programmas Eiropai platjoslas mērķu sasniegšanu. Īstenošana un jaunākie sasniegumi Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments sniedz atbalstu Eiropas transporta tīkla attīstībai, pārrobežu savienojumu pabeigšanai, trūkstošo posmu izveidei un sastrēgumpunktu novēršanai. Laikā no 2014. līdz 2018. gadam finansējuma saņemšanai Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta transporta sadaļā tika atlasīti 688 projekti, nodrošinot 22,8 miljardus EUR ES finansējuma un piesaistot kopējās investīcijas 48 miljardu EUR apmērā. 2018. gadā no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta piešķirtais finansējums bija 1,7 miljardi EUR, 88 projektiem piesaistot kopējās investīcijas gandrīz 7 miljardu EUR apmērā, jo īpaši pievēršoties Eiropas komunikāciju tīkliem (TEN). Turklāt tika publicēts īpašs uzaicinājums mobilizēt līdzekļus transporta drošībai, digitalizācijai un multimodalitātei, šim nolūkam atvēlot 450 miljonus EUR. Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta telekomunikāciju sadaļa nodrošina sadarbspēju, izvēršot uzticamas pārrobežu digitālo pakalpojumu infrastruktūras ekosistēmu, kas ir būtiski svarīga, lai izraisītu dalībvalstu digitālo pārveidi. Attiecībā uz savienojamību Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments sekmē ieguldījumus platjoslas tīklu izvēršanai un modernizācijai, kā arī nodrošina augstas kvalitātes lokālus bezvadu savienojumus vietējās kopienās (Wifi4EU). Digitālo pakalpojumu infrastruktūra sekmē pārrobežu mijiedarbību