/* COM/2010/0500 final - COD 2008/0098 */ KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 20.9.2010 COM(2010) 500 galīgā redakcija 2008/0098 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus 2008/0098 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju, pieņemot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus 1. PRIEKŠVĒSTURE Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2008)311, galīgā redakcija– A6-0068/2009-2008/0098 (COD)) | 2008. gada 23. maijs | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums | 2009. gada 25. februāris | Eiropas Parlamenta atzinuma datums (pirmais lasījums) | 2009. gada 24. aprīlis | Grozītā priekšlikuma nosūtīšanas datums | 2009. gada 20. oktobris | Padomes nostājas pieņemšanas datums | [2010. gada 13. septembris]. | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Padomes Direktīvas 89/106/EEK, Būvizstrādājumu direktīvas, turpmāk BID, vienkāršošana ir viena no iniciatīvām Komisijas īstenotajā vienkāršošanas caurviju programmā, kas ir daļa no “Labāks regulējums: vienkāršošanas stratēģija”. BID mērķis ir nodrošināt būvizstrādājumu brīvu apriti un izmantošanu iekšējā tirgū. Tā kā būvizstrādājumi ir starpprodukti, kas paredzēti iestrādāšanai būvē, drošuma jēdziens uz būvizstrādājumiem attiecas tiktāl, cik tie nodrošina konkrētās būves drošumu. Tādējādi BID savu mērķi sasniedz, nosakot saskaņotus veidus, kā precīzi un uzticami formulēt izstrādājumu ekspluatācijas īpašības, nevis saskaņo ražojuma drošuma prasības, kā tas raksturīgs jaunās pieejas direktīvām. Komisijas priekšlikuma mērķis ir aizstāt BID ar regulu, kuras uzdevums ir labāk definēt šā Kopienas tiesību akta mērķus, kā arī vienkāršot tā īstenošanu un padarīt to efektīvāku. Šajā priekšlikumā, kas saistīts ar labāka regulējuma iniciatīvu, ir precizēti pamatjēdzieni un CE zīmes izmantošanas noteikumi, ieviestas vienkāršotās procedūras, lai samazinātu uzņēmumiem, it īpaši MVU, radušās izmaksas un uzlabota visas sistēmas uzticamība , attiecinot uz iestādēm, kas iesaistītas būvizstrādājumu ekspluatācijas īpašību noturības novērtēšanā un verifikācijā, jaunus un stingrākus izvirzīšanas kritērijus. 3. PIEZĪMES PAR PADOMES NOSTĀJU 3.1. Vispārīgas piezīmes Komisija atzinīgi vērtē 1. lasījuma pabeigšanu un tajā pieņemto nostāju. Būvniecības nozarei ir svarīgi, ka Padome kopumā ir atbalstījusi Komisijas galvenos mērķus, t.i., vienkāršošanu, precizēšanu un uzticamības uzlabošanu, tajā pašā laikā joprojām ievērojot labāka tiesiskā regulējuma principus (sk. Komisijas deklarāciju 5. punktā). Komisija jo īpaši atzinīgi vērtē Padomes atbalstu tās priekšlikumam par pasākumiem, kuru mērķis ir vienkāršošana, kas joprojām ir galvenais jautājums Eiropas MVU, kas darbojas šajā nozarē. 36. līdz 38. pantā, īpaši 37. pantā, minētās vienkāršotās procedūras, kuras piemērojamas mikrouzņēmumiem, kas ražo būvizstrādājumus, ievērojami ietekmēs Eiropas ražošanas nozares konkurētspēju. Turklāt arī vairumtirdzniecības reformas, kas ieviestas EOTA struktūrā un ETN izdošanā, efektīvi uzlabos vienkāršošanu, pārredzamību un uzticību sistēmai. Padome atbalstīja arī vispārējo principu un konteksta precizējumu: to īpaši atspoguļo ekspluatācijas īpašību deklarācijas skaidri noteiktā un centrāla nozīme un ar to saistītā CE zīme, to nozīme šajā saistībā tagad ir nepārprotama. Tas pats attiecas arī uz saskaņoto standartu nozīmi, kas tagad pilnīgi noteikti ir nostiprināta, tiem kļūstot par vienīgo pieejamo līdzekli, lai noteiktu tādu būvizstrādājumu būtisko raksturlielumu ekspluatācijas īpašības, uz kuriem tie attiecas. Tādējādi gan ražotājiem, gan dalībvalstu iestādēm, novērtējot un deklarējot izstrādājumu ekspluatācijas īpašības vai arī nosakot normatīvās prasības, ir jālieto vienota tehniskā valoda. Treškārt, sistēmas uzticamība ir būtiski uzlabota gan pilnvarotajām iestādēm, gan tirgus uzraudzībai, iekļaujot atsauces uz preču iekšējā tirgus paketes tiesību aktiem. 3.2. Piezīmes par Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem Padome Komisijas viedoklim par Eiropas Parlamenta pieņemtajiem grozījumiem pirmajā lasījumā piekrita tikai daļēji. Tas pats attiecas uz tiem grozījumiem, kurus daļēji iekļāva Padomes nostājā. Padome principā apstiprināja Eiropas Parlamenta grozījumus par ekspluatācijas īpašību deklarāciju, tādējādi to padarot obligātu, kad uz attiecīgo būvizstrādājumu attiecas saskaņotais standarts vai tam ir izdota ETA. Tajā pašā saistībā Padomes nostājas jaunajā 3. panta 3. punktā vēl nedaudz vairāk izvērsts Eiropas Parlamenta attiecīgais labojums, deleģējot Komisijai lēmuma pieņemšanas tiesības noteikt būvizstrādājumu, uz kuriem attiecas saskaņotais standarts, būtiskos raksturlielumus, par kuriem ražotājam vienmēr jādeklarē ekspluatācijas īpašības. Padome noraidīja Parlamenta priekšlikumu ekspluatācijas īpašību deklarācijas obligātajā saturā iekļaut bīstamās vielas, šis jautājums minēts vienīgi jaunajā 24. apsvērumā. Šī nostāja saskan ar Komisijas viedokli, kas pausta arī grozītajā priekšlikumā. Padome arī noraidīja Komisijas atbalstīto un pārformulēto Parlamenta priekšlikumu 10. panta 4. punktā iekļaut klauzulu, kas nodrošina būvniecības ražojumu informācijas punktu neatkarību no iestādēm, kas ir iesaistītas CE zīmes iegūšanas procedūrā. Arguments, ka Regulā 764/2008/EK šāda noteikuma nav, nav uzskatāms par pieņemamu, jo attiecīgā regula attiecas vienīgi uz ražojumiem ārpus saskaņotās jomas un tādējādi tiem nav CE zīmes. 3.3. Jaunie noteikumi, ko ieviesusi Padome, un Komisijas nostāja Padome daļēji pārformulēja 3. līdz 6. pantu, proti, 3. panta 3. punktā iekļaujot noteikumu par lēmumu pieņemšanas tiesību deleģēšanu Komisijai attiecībā uz vienmēr deklarējamo būtisko raksturlielumu noteikšanu, 5. pantā iekļaujot atkāpes no obligātās ekspluatāciju īpašību deklarācijas vispārējā principa un 6. pantā sīkāk izstrādājot šīs deklarācijas satura minimumu, jo īpaši nodrošinot, ka vienmēr tiek deklarēts vismaz viens būtiskais raksturlielums, kurš izteikts līmeņos vai klasēs. Komisija pauž nožēlu, ka Padomes pieņemtais 3. līdz 6. pants varētu uzņēmumiem radīt nevajadzīgu administratīvo un pārbaužu slogu un tādējādi neatbilst labāka regulējuma principiem. Komisija arī norāda, ka, neskatoties uz centieniem pilnveidot galīgo Padomes nostāju, ir palikušas vairākas neatbilstības, no kurām dažām varētu būt politiskas sekas. Lai izvairītos no regulas piemērošanas grūtībām nākotnē, visi šie noteikumi jākoriģē likumdošanas procedūras pēdējos posmos. Kā spilgtu piemēru var minēt vienkāršotās procedūras, kur ne 34. apsvērums, ne STD definīcija 2. panta 15. punktā neatbilst 36. līdz 38. panta saturam. Padome detalizētāk izstrādāja arī informācijas prasības, kas pievienojamas CE zīmei, 9. panta 2. punktam pievienojot vairākas daļas. Šis grozījums ir pretējs attiecīgajam Eiropas Parlamenta grozījumam. Būtu vērts pārbaudīt, kā šīs prasības saskan ar 7. panta 3. punktā paredzētajām iespējām (kas tagad ir deleģētas Komisijai) ekspluatācijas īpašību deklarācijas saturu iesniegt elektroniski, kas saskaņā ar jauno 9. panta 2. punktu tagad jebkurā gadījumā daļēji jāsniedz kopā ar ražojumu. Turklāt Padome savā nostājā pabeidza pielāgošanu preču iekšējā tirgus paketes tiesību aktiem attiecībā uz pilnvarotajām iestādēm (VII nodaļa) un veica nepieciešamos grozījumus, lai sākotnējās redakcijas noteikumus par komiteju procedūru aizstātu ar jauniem noteikumiem (jauns 60. līdz 64. pants, ar ko šajā saistībā īsteno Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. pantu). Padomes pieņemtajā nostājā ir arī jauna noteikumu struktūra attiecībā uz Eiropas novērtējumu dokumentu (END) izstrādi un pieņemšanu (19. līdz 24. pants un II pielikums) un TNI organizācijas darbību, kā arī jauni minēto organizāciju Eiropas Savienības finansējuma noteikumi (31. līdz 35. pants). Komisija atbalsta principus, kas izteikti ar šīm izmaiņām. 4. SECINĀJUMS Lai gan Komisija uzskata, ka Padomes nostāja neatbilst dažiem svarīgākajiem tās sākotnējā/grozītā priekšlikuma mērķiem, Komisija apzinās, ka vienīgais veids, kas ļauj procedūru turpināt, ir atturēties no tā pieņemšanas kavēšanas. Padome lēmumu pieņēma ar kvalificētu balsu vairākumu. Visbeidzot Komisija kā kompromisu atbalsta Padomes pieņemto nostāju, ņemot vērā nākamajā punktā minētās deklarācijas. 5. KOMISIJAS DEKLARĀCIJAS Komisija ir sagatavojusi divas deklarācijas (pielikumā), kas attiecas uz labāka regulējuma un tirgus uzraudzības principu ievērošanu. PIELIKUMS Komisijas deklarācija Padomei par labāku regulējumu Komisija kā kompromisu atbalsta Padomes politisko vienošanos par Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus. Komisija tomēr atgādina, ka šis priekšlikums ir daļa no tās vienkāršošanas stratēģijas[1], un tāpēc pauž nožēlu, ka ar tekstu, par ko galīgā variantā vienojusies Padome, un jo īpaši ar teksta 3. līdz 7. pantu uzņēmumiem varētu tikt uzlikts nevajadzīgs administratīvais un pārbaudes slogs, kā tas ticis izvērtēts sākotnējam priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējumā[2]. Tādējādi tas neatbilstu labāka regulējuma principiem un 2007. gada marta Eiropadomes apstiprinātajam vispārējam mērķim – samazināt ES tiesību aktu radīto administratīvo slogu. Komisija plāno īpaši uzraudzīt šo regulas aspektu un savus secinājumus iekļaus ziņojumā, ko piecus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei. Komisijas deklarācija Padomei par tirgus uzraudzību Komisija uzskata, ka, ņemot vērā 37. apsvērumu un atbilstīgi 6. panta 3. punkta un 8. panta 3. punkta būtībai, dalībvalstu iestādes vajadzības gadījumā var veikt piemērotus pasākumus attiecībā uz izstrādājumu, kas ir laists apgrozībā vai darīts pieejams šo dalībvalstu tirgū, ja ekspluatācijas īpašību deklarācijā nav norādītas ekspluatācijas īpašības attiecībā uz būtiskiem raksturlielumiem, kādi noteikti šim izstrādājumam, un izstrādājuma deklarētais paredzētais izmantojums vai izmantojumi, vai arī – ja deklarētās ekspluatācijas īpašības neatbilst šīm prasībām, tai pašā dalībvalstī vai dalībvalsts teritorijas daļās. Šiem pasākumiem ir jābūt samērīgiem ar saistīto risku, un tiem nevajadzētu izraisīt iekšējā tirgus sadrumstalotību. [1] Eiropas Komisija (2005): COM (2005) 535, galīgā redakcija: Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai – Kopienas Lisabonas programmas ieviešana – normatīvās vides vienkāršošanas stratēģija. [2] COM (2008) 311, SEC (2008) 1900 un SEC (2009) 1901, 2008. gada 23. maijs.