Visbeidzot, vairāku gadu garumā gūtā pieredze regulas īstenošanā, kā arī no ieinteresētajām personām saņemtā atgriezeniskā saite apstiprina vajadzību risināt vairākas problēmas kvotu sistēmā. Tās ir dažādas, sākot no nelikumīgām darbībām, tostarp kontrabandas un negodīgiem tirgotājiem ar tīri spekulatīviem motīviem, un beidzot ar prasmīgu tehnisko speciālistu trūkumu. Ir arī jāpievēršas noteiktām uzraudzības nepilnībām, jāuzlabo ziņošanas un verifikācijas efektivitāte un jāprecizē vairāki spēkā esoši noteikumi, jo lielākā daļa ieinteresēto personu no nozares, NVO un iestādēm ir uzsvērušas to kā svarīgu mērķi, kas jāpārskata. Tādējādi bija skaidrs, ka galvenie regulas elementi ir jāsaglabā, taču ir jāpilnveido un jāpievieno vairāki noteikumi.

Kā secināts Komisijas sagatavotajā izvērtējumā, ar F gāzu regulu ir panākta F gāzu emisiju palielinājuma apturēšana un samazināšana gadu no gada, sākot no 2015. gada. Turklāt no 2015. līdz 2019. gadam HFC piedāvājums ES tirgū samazinājās par 37 %, izsakot metriskajās tonnās, un par 47 %, izsakot tonnās CO2 ekvivalenta. Ir notikusi acīmredzama virzība uz tādu alternatīvu izmantošanu, kurām ir zemāks globālās sasilšanas potenciāls (“GSP”), tostarp dabiskām alternatīvām (piemēram, CO2, amonjaku, ogļūdeņražiem, ūdeni), attiecībā uz daudziem aprīkojuma veidiem, kuros tradicionāli izmantoja F gāzes. Tomēr emisiju aiztaupījumi, ko paredzēt sasniegt līdz 2030. gadam, netiks pilnībā sasniegti, un pastāv neizmantots potenciāls aiztaupīt vēl vairāk emisiju. Turklāt, lai gan F gāzu regula tika pieņemta pirms Kigali grozījuma un tai bija svarīga loma šīs globālās vienošanās īstenošanā, regula nevar pilnībā nodrošināt atbilstību visām saistībām (jo īpaši pēc 2030. gada).

F gāzes ir cilvēku radītas ķīmiskas vielas, kas ir ļoti spēcīgas siltumnīcefekta gāzes (SEG), dažkārt pat vairākus tūkstošus reižu spēcīgākas par oglekļa dioksīdu (CO2). Tās kopā ar oglekļa dioksīdu, metānu un slāpekļa oksīdu pieder pie SEG emisiju grupas, uz kuru attiecas Parīzes nolīgums par klimata pārmaiņām. Mūsdienās F gāzu emisijas veido 2,5 % no ES kopējām SEG emisijām, bet to daudzums ir divkāršojies laikposmā no 1990. līdz 2014. gadam atšķirībā no citām SEG emisijām, kuru daudzums samazinājās. Iemesls tam ir fakts, ka iepriekš ar F gāzēm parasti aizstāja ozona slāni norādošas vielas jomās, kurās pēdējās minētās aizliedza izmantot ES, lai aizsargātu stratosfērisko zona slāni, kā to paredz 1987. gada Monreālas protokols par ozona slāni noārdošām vielām (“Protokols”).

Ar Eiropas zaļo kursu tika uzsākta jauna ES izaugsmes stratēģija, kuras mērķis ir pārveidot ES par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku. Tā vēlreiz apstiprina Komisijas ieceri palielināt klimata mērķrādītājus, lai Eiropa līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo pasaules daļu. Turklāt tās mērķis ir aizsargāt iedzīvotāju veselību un labbūtību no vidiskiem apdraudējumiem un ietekmes. Reaģējot uz klimatrīcības steidzamību, ES kāpināja savu klimatisko ieceru vērienu ar Regulu (ES) 2021/1119 (“Eiropas Klimata akts”), kas pieņemta 2021. gadā. Klimata akts nosaka saistošu neto SEG emisiju samazināšanas mērķrādītāju, kas paredz samazināt SEG emisijas vismaz par 55 % līdz 2030. gadam salīdzinājumā ar 1990. gadu un panākt ES klimatneitralitāti, vēlākais, līdz 2050. gadam. ES ir arī palielinājusi savu nacionāli noteikto devumu atbilstīgi Parīzes nolīgumam par klimata pārmaiņām no siltumnīcefektā gāzu emisiju samazinājumiem par 40 % līdz 2030. gadam līdz siltumnīcefekta gāzu emisiju neto samazinājumiem par vismaz 55 %. Lai sasniegtu minētos mērķus un lai būtu iespējams saglabāt globālās vidējās temperatūras palielinājumu 1,5 °C robežās, ir jāpastiprina visi instrumenti, kas ir būtiski ES ekonomikas dekarbonizācijai; viens no pamatinstrumentiem attiecībā uz fluorēto siltumnīcefekta gāzu (F gāzes) emisijām ir F gāzu regula.

Pastāv arī cieša sinerģija ar enerģētikas rīcībpolitikām, jo īpaši Direktīvu 2009/125/EK par ekodizainu, ņemot vērā, cik liela nozīme ir netiešajām emisijām no F gāzes saturoša aprīkojuma enerģijas izmantošanas. Šis priekšlikums atbilst principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”, ņemot vērā tikai alternatīvas, kas ir vismaz tikpat energoefektīvas kā aprīkojums, kurā izmanto tradicionālo F gāzi. Īpaša uzmanība ir pievērsta arī faktam, ka energosistēmas dekarbonizācijai būs vajadzīgi augsti pieauguma tempi attiecībā uz siltumsūkņiem, ko patlaban Savienībā pārdod ar F gāzēm. Tas ir jo īpaši svarīgi, ņemot vērā jaunākās ģeopolitiskās norises, kuru dēļ ir vajadzīgs lielāks pieaugums siltumsūkņu jomā, lai mazinātu atkarību no naftas un gāzes, kā izklāstīts paziņojumā “RePowerEU”. Lai sasniegtu klimatneitralitāti, ir svarīgi ieviest rīcībpolitikas, kas pēc iespējas palielina energoefektivitāti un ierobežo tiešas emisijas no F gāzēm. Tas ir īpaši svarīgi, jo jebkurš siltumsūkņu aprīkojums ar F gāzēm, ko laiž ekspluatācijā patlaban, radīs tiešas SEG emisijas vēl daudzus gadus tādu faktoru dēļ kā noplūdes, nepieciešamā apkalpošana ar lielāku F gāzu apjomu un iespējamās emisijas, kad aprīkojums nonāk atkritumu plūsmā. Kad vien iespējams, no tā būtu jāizvairās, tāpēc ir iekļauti konkrēti produktu aizliegumi. Kopumā tiek lēsts, ka ierosinātajai kvotu sistēmas pārskatīšanai, ievērojot vēlamo ietekmes novērtējuma variantu, ir pietiekams potenciāls, lai nodrošinātu šādu pieaugumu siltumsūkņu izmantošanas jomā.

Pārskatītās F-regulas ieguldījumu SEG mērķrādītāju sasniegšanā dalībvalstu līmenī saskaņā ar Kopīgo centienu regulu papildina Rūpniecisko emisiju direktīvas (RED — Direktīva 2010/75/ES) pārskatīšana, kura aptvers darbības, kas rada aptuveni 15 % kopējām ES SEG emisijām, uz kurām neattiecas ETS. RED ir galvenokārt vērsta uz piesārņotāju emisijām un SEG emisijām no rūpnieciskiem avotiem, uz kurām neattiecas ES ETS. Turpretī ONV un F gāzu regulas ir vērstas galvenokārt (bet ne tikai) uz ozona slāni noārdošu vielu un fluorēto gāzu laišanu tirgū un izmantošanu, lai novērstu to ķīmisko vielu emisijas, kuras ir ļoti stipras SEG. RED piedāvā iespēju sistemātiski uzskatīt F gāzu emisijas par vienu no vidiskajiem pamatparametriem labāko pieejamo tehnisko paņēmienu atsauces dokumentu izstrādē rūpniecības nozarēm. Minētie dokumenti veido pamatu emisiju robežvērtību noteikšanai rūpniecības iekārtām, lai ierobežotu to F gāzu un ONV emisijas. Turklāt tiks modernizēta E-PRTR regula (Regula (EK) Nr. 166/2006, lai uzlabotu ziņošanu un informācijas publisko pieejamību gan par piesārņotāju, gan par siltumnīcefekta gāzu emisijām, un nākotnē tai būtu jāļauj palielināt to datu granularitāti, kuri attiecas uz F gāzu un ONV emisijām no šādām iekārtām.

Lielākā daļa ieinteresēto personu un jo īpaši kompetentās iestādes norādīja, ka pēc 2030. gada regula ir jāpielāgo Protokolam, lai nodrošinātu turpmāku saskanību un atbilstību. Lai gan dažas ieinteresētās personas no rūpniecības nozares un uzņēmumiem, kas parasti strādā ar F gāzēm dzesēšanas, gaisa kondicionēšanas un siltumsūkņu nozarē, nevēlējās kāpināt pašreizējās F gāzu regulas mērķu vērienu, alternatīvus aukstumaģentus izmantojoša aprīkojuma ražotāji un NVO cieši atbalstīja augstāku mērķu noteikšanu. Visos apspriešanās pasākumos ieinteresētās personas pauda stingru atbalstu dažādiem pasākumiem, kuru mērķis ir apkarot nelikumīgu tirdzniecību un problēmas kvotu sistēmā, norādot, ka tās uzskata to par vienu no pamatjautājumiem regulas uzlabošanai (lai gan dažādi pasākumi tika atbalstīti dažādā mērā). Minētās ieinteresētās personas arī pauda lielu atbalstu tehnisko speciālistu papildu apmācībai un sertifikācijai attiecībā uz F gāzu alternatīvām, uzsverot, ka tas ir viens no galvenajiem šķēršļiem alternatīvu pārņemšanai.

Komisija veica plašu apspriešanos ar ieinteresētajām personām. Apspriešanās par pārskatīšanas ceļvedi, kura notika no 2020. gada 29. jūnija līdz 7. septembrim, un tiešsaistes sabiedriskā apspriešanās, kas notika no 2021. gada 15. septembra līdz 29. decembrim, bija iespēja visām ieinteresētajām personām darīt zināmu savu viedokli par F gāzu regulu neatkarīgi no tā, cik labi respondenti pārzināja regulu. Šajos pasākumos tika saņemtas attiecīgi 76 un 241 atbildes. Individuālās atbildes un kopsavilkums ir publiski pieejami Komisijas tīmekļa vietnē “Izsakiet viedokli”. Notika mērķtiecīga apspriešanās, kuru gaitā tika veiktas 34 daļēji strukturētas intervijas ar F gāzu jautājumos kompetentām iestādēm, muitas dienestiem, NVO, ES uzņēmumu apvienībām un organizācijām, kā arī vairākiem atsevišķiem uzņēmumiem. Savukārt 2021. gada 6. maijā notika atklāts ieinteresēto personu darbseminārs, kurā piedalījās 355 dalībnieki un kurā tika darīti zināmi izvērtējuma un ietekmes novērtējuma sākotnējie rezultāti. Darba kārtība, informatīvais pamatmateriāls un prezentācija, kas tika sniegti darbseminārā, ir pieejami CLIMA ĢD tīmekļa vietnē.

Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Priekšlikums nodrošina, ka F gāzu emisijas tiks samazinātas vēl vairāk un ka ES turpinās izpildīt tās starptautiskās saistības atbilstoši Protokolam, lai pakāpeniski izbeigtu HFC ražošanu un patēriņu. Ierosinātie pasākumi ir balstīti uz rūpīgu novērtējumu par to rentabilitāti, kas liecina, ka emisiju mazināšanas robežizmaksas jebkurai nozarei atbilst diapazonam, ar kādu, kā paredzams, saskarsies citas ekonomikas nozares, lai nodrošinātu vajadzīgo pāreju uz klimatneitralitāti līdz 2050. gadam. Turklāt ilgtermiņā emisiju mazināšanas pasākumi radīs vispārējus izmaksu ietaupījumus. Daži pasākumi nedaudz palielinās administratīvo slogu rūpniecībai, bet daži no tiem ir būtiski Protokola izpildei, un citi ir vajadzīgi, lai veicinātu noteikumu pienācīgi izpildi, kā arī turpmāko draudu uzraudzību. Neviens no pēdējiem minētajiem pasākumiem nav saistīts ar lielām izmaksām. Nav ierosināti sīki izstrādāti noteikumi jomās, kurās mērķus varētu labāk sasniegt ar rīcību citās politikas jomās, piemēram, attiecībā uz tiesību aktiem atkritumu jomā. Ar šiem pasākumiem sasniegto ieguvumu līmeni nebūtu bijis iespējams sasniegt tikpat rentablā veidā rūpniecībai un dalībvalstīm, ja tiktu ieviestas 27 dažādas papildu F gāzu rīcībpolitikas dalībvalstīs.

Nepieciešamā tehniskā pielāgošana rada izmaksu ietaupījumus kopumā un daudzās apakšnozarēs, jo lietotājiem būs zemākas enerģijas izmaksas. Tomēr rodas zināmas izmaksas galalietotājiem, kuri nepāriet uz alternatīvām, jo saskaņā ar nostiprinātu kvotu sistēmu HFC izmaksas ir augstākas. Neskatoties uz to, ilgākā termiņā dažas ekonomikas nozares gūs labumu no tehnoloģijas pārveides, kā rezultātā palielināsies izlaide, inovācija un nodarbinātība. Tāpēc 2. variants ir vissaskanīgākais ar Eiropas zaļā kursa mērķiem, kā arī principu “nenodarīt būtisku kaitējumu”. Kā to apstiprinājušas ieinteresētās personas, 2. variantā ietvertajiem pasākumu veidiem ir ES pievienotā vērtība. Tādējādi sasniegto ieguvumu līmeni nebūtu iespējams sasniegt tikpat rentablā veidā rūpniecībai un dalībvalstīm, ja tiktu ieviestas 27 dažādas papildu F gāzu rīcībpolitikas dalībvalstīs. Izrādās, ka 1. risinājums nerada nekādus papildu kumulatīvus emisiju aiztaupījumus salīdzinājumā ar pašreizējo regulu, un, ņemot vērā aiztaupījumu potenciālu, kas norādīts 2. un 3. risinājumā, 1. risinājums vienkārši būtu mazāk piemērots ES vērienīgo klimata mērķrādītāju kontekstā. Turpretī 3. risinājums panāktu vien nedaudz lielākus emisiju aiztaupījumus salīdzinājumā ar 2. risinājumu, bet šie papildu aiztaupījumi būtu uz ļoti augstu izmaksu rēķina citām nozarēm (nelielas nozaru emisiju mazināšanas izmaksas līdz 2050. gadam līdz EUR 2,111/t CO2 ekvivalenta 3. risinājumā salīdzinājumā ar maksimāli EUR 336/t CO2 ekvivalenta 2. risinājumā; tehnoloģiskās pielāgošanas izmaksas visām nozarēm EUR 113 miljoni gadā 3. risinājumā salīdzinājumā ar EUR 12 miljoniem gadā 2. risinājumā), un ir vēlams meklēt citus veidus, kā veicināt valstu siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāju sasniegšanu.

Komisija veica ietekmes novērtējumu, kurā analizēja trīs politikas risinājumus, pamatojoties uz to efektivitāti izvirzīto mērķu sasniegšanā, kā arī to vidisko, ekonomisko un sociālo ietekmi. Attiecībā uz katru pārskatīšanas mērķi tika noteikta virkne pasākumu. Pasākumi, kas ir savstarpēji papildinoši un nav savstarpēji izslēdzoši, tika sagrupēti trīs politikas risinājumos, pamatojoties uz to paredzamajām (emisiju mazināšanas) izmaksām.

Komisija ir apkopojusi plašus tehniskos ieteikumus no vairākiem ekspertu pētījumiem, tostarp komisijas ziņojumiem par kondicionēšanu, komutācijas aparatūru, HFC pieejamību, komerciālo dzesēšanu, kvotu sadali, drošības standartiem un apkalpošanas personāla apmācību. Turklāt ārēji konsultanti veica visaptverošu sagatavošanas pētījumu par regulas pārskatīšanu, kurā tika iekļauts sīki izstrādāts augšupējs F gāzes krājuma modelis (AnaFgas modelis), lai aprēķinātu F gāzu pieprasījumu un emisiju scenārijus pamatscenārija un politikas risinājumu kontekstā, kā arī attiecīgā aprīkojuma enerģijas izmantojumu par ES-27 dalībvalstīm un Apvienoto Karalisti laikposmā no 2000. līdz 2050. gadam. Pievienots izmaksu modulis ļauj skaitliski noteikt saistītās izmaksas tā aprīkojuma operatoriem, kurā izmanto F gāzes vai to alternatīvas. Makroekonomiskā ietekme tika modelēta, izmantojot Kopīgā pētniecības centra GEM-E3 modeli. Minētais sagatavošanas pētījums un tā pielikumi (Öko-Recherche et al., 2021) kopā ar pamatdatiem, pieņēmumiem un detalizētiem rezultātiem ir publiskoti CLIMA ĢD tīmekļa vietnē. Rūpniecības nozare, dalībvalstu iestādes un pilsoniskā sabiedrība sniedza plašu ieguldījum un tehnisko atbalstu pētījuma tapšanā.

Priekšlikums arī nosaka samazināšanas grafiku HFC laišanai tirgū, nosakot individuālas kvantitatīvas robežas (kvotas) ražotājiem un importētājiem. Importētājiem un ražotājiem ir jānodrošina, ka tiem ir pietiekamas kvotas, lai aptvertu tirgū laistos HFC daudzumus, brīdī, kad notiek laišana tirgū (t. i., importētājiem — kad notiek laišana brīvā apgrozībā). HFC, ko izmanto konkrētiem lietojumiem, ir atbrīvoti no kvotas prasībām. Tomēr atbrīvojums no farmācijā izmantoto dozēto inhalatoru (MDI) izmantošanas pakāpeniskas izbeigšanas tiek atcelts, lai pielāgotos Monreālas protokolā paredzētajam patēriņa pakāpeniskas izbeigšanas grafikam, ja uz pēdējiem minētajiem produktiem atbrīvojums neattiecas. HFC izmantošana MDI propelentos ir pilnībā emisīva, t. i., viss HFC daudzums, kas iepildīts šajos produktos, galu galā nonāks atmosfērā, un to izmantošana ir pieaugusi par 45 % laikposmā no 2015. līdz 2019. gadam. Lai gan ir pieejamas divas piemērotas klimatam nekaitīgas alternatīvas, ka neprasītu nekādus pielāgojumus, lai MDI varētu izmantot pacienti, un notiek apstiprināšanas process attiecīgajā medicīnas iestādē (EMA), rūpniecībā ir gaidāma lēna to pārņemšana, ja nebūs politikas signāla. Iekļaujot MDI kvotu sistēmā, līdz 2050. gadam var aiztaupīt ievērojamu emisiju apjomu, radot ļoti mazas izmaksas ražotājiem un pacientiem.

Priekšlikums ietver ierobežojumus un aizliegumus F gāzu un attiecīgo produktu un aprīkojuma laišanai tirgū. Tajā ir precizēts, ka produktus vai aprīkojumu, kas nelikumīgi laists tirgū, nevar izmantot vai piegādāt tālāk. Attiecībā uz produktiem un aprīkojumu, kas likumīgi laists tirgū, to turpmāka piegāde divus gadus pēc aizlieguma termiņa beigām ir atļauta tikai tad, ja tiek iesniegti pierādījumi par to (sākotnējo) likumīgo laišanu tirgū. Būtu jāaizliedz atkārtoti neuzpildāmu tvertņu ievešana muitas teritorijā vai to turpmāka izmantošana vai piegāde.

(3)Lai apturētu fluorēto siltumnīcefekta gāzu emisiju palielinājumu, tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 517/2014. Kā secināts Komisijas sagatavotā izvērtējumā, pateicoties Regulai (ES) Nr. 517/2014, fluorēto siltumnīcefekta gāzu emisijas gadu no gada ir samazinājušās. No 2015. līdz 2019. gadam daļēji halogenētu fluorogļūdeņražu (HFC) piedāvājums ir samazinājies par 37 %, to izsakot metriskajās tonnās, un par 47 %, rēķinot tonnās CO2 ekvivalenta. Ir arī notikusi acīmredzama virzība uz tādu alternatīvu izmantošanu, kurām ir zemāks globālās sasilšanas potenciāls (“GSP”), tostarp dabiskām alternatīvām (piemēram, CO2, amonjaku, ogļūdeņražiem, ūdeni), attiecībā uz daudziem aprīkojuma veidiem, kuros tradicionāli izmantoja fluorētās siltumnīcefekta gāzes.

(2)Fluorētās siltumnīcefekta gāzes ir cilvēka radītas ķimikālijas, kas ir ļoti spēcīgas siltumnīcefekta gāzes (“SEG”), dažkārt pat vairākus tūkstošus reižu spēcīgākas par oglekļa dioksīdu (“CO2”). Kopā ar CO2, metānu un slāpekļa oksīdu tās pieder pie SEG emisiju grupas, uz kuru attiecas Parīzes nolīgums, kas pieņemts saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (“Parīzes nolīgums”). Fluorētās siltumnīcefekta gāzes mūsdienās veido līdz 2,5 % no kopējām SEG emisijām Savienībā, bet to daudzums no 1990. līdz 2014. gadam ir divkāršojies atšķirībā no citām SEG emisijām, kas ir samazinājušās.

Visbeidzot, priekšlikums nosaka, ka administratīvo sodu līmenim un veidam attiecībā uz regulas pārkāpumiem jābūt efektīvam, atturošam un samērīgam, un ka, to nosakot, jāņem vērā arī būtiskie kritēriji (piemēram, pārkāpuma raksturs un smagums). Proti, tas ierosina piemērot administratīvu sodu to gāzu, produktu un aprīkojuma nelikumīgas ražošanas, izmantošanas vai tirdzniecības gadījumos, uz kuriem attiecas šī regula. Ierosinātie noteikumi ir saskaņoti ar Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par vides krimināltiesisko aizsardzību, kas pieņemts 2021. gada 15. decembrī, un papildina to.

(41)Lai grozītu konkrētus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (“LESD”) 290. pantu attiecībā uz to produktu un aprīkojuma saraksta izveidi, no kuriem ir tehniski un ekonomiski iespējams atgūt gāzes vai tās iznīcināt, un izmantojamo tehnoloģiju specifikāciju, marķēšanas prasībām, izslēgšanu no HFC kvotu prasībām saskaņā ar Protokola pušu lēmumiem, attiecībā uz maksājamām summām par kvotu iedalīšanu un mehānismu atlikušo kvotu iedalīšanai, papildu pasākumiem to vielu, produktu un aprīkojuma monitoringam, kuriem piemēro pagaidu glabāšanas un muitas procedūras, noteikumiem, kas piemērojami to produktu un aprīkojuma laišanai brīvā apgrozībā, kurus importē no jebkuras struktūras, uz ko neattiecas Protokols, un importē uz šādu struktūru, sarakstā iekļauto vielu globālās sasilšanas potenciāla atjaunināšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.

(40)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz pierādījumiem, kas sniedzami par to trifluormetāna blakusproduktu iznīcināšanu vai atgūšanu, kuri rodas citu fluorēto vielu ražošanā, prasībām noplūžu pārbaužu veikšanai, ierakstu formātu, to izveidi un uzturēšanu, minimālajām prasībām sertifikācijas programmām un apmācības apliecībām, sertifikācijas un apmācības programmu paziņošanas formātu, izņēmumiem attiecībā uz produktiem un aprīkojumu, uz kuriem attiecas laišanas tirgū aizliegums, marķējumu formātu, HFC ražotāju ražošanas tiesību noteikšanu, HFC atbrīvošanu no prasības par kvotām, ja tos izmanto īpašos lietojumos vai īpašu kategoriju produktos vai aprīkojumā, atsauces vērtību noteikšanu ražotājiem un importētājiem HFC laišanai tirgū, kārtību un sīki izstrādātiem pasākumiem maksājamās summas samaksai, detalizētu kārtību, kā deklarē iepriekš uzpildīta aprīkojuma atbilstību, un šādas kārtības verifikāciju, kā arī attiecībā uz verificētāju akreditāciju, netraucētu reģistra darbību, atļaujām tirdzniecībai ar struktūrām, uz kurām neattiecas Protokols, verifikācijas un ziņošanas kārtību un verificētāju akreditāciju, kā arī formātu ziņojumu iesniegšanai. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011.

(32)Tādu HFC, kā arī produktu un aprīkojuma, kuri satur HFC vai kuru darbība ir atkarīga no šīm gāzēm, imports un eksports no valsts, kas nav protokola puse, un uz šādu valsti no 2028. gada būtu jāaizliedz. Tas nozīmē, ka saskaņā ar Protokolu paredzētais paralēlais aizliegums, kam bija jāstājas spēkā no 2033. gada, stāsies spēkā ātrāk, lai nodrošinātu, ka Kigali grozījumā paredzētie globālie HFC mazināšanas pasākumi sniedz paredzēto labumu klimatam, cik drīz vien iespējams.

5.Sākot no 2024. gada 1. janvāra, ēku īpašnieki un būvuzņēmēji nodrošina, ka, ja renovācijas, pārjaunošanas vai nojaukšanas gaitā tiek no laminētām plāksnēm, kas uzstādītas dobumos vai izbūvētās struktūrās, tiek izņemtas putas, kuras satur I pielikumā un II pielikuma 1. iedaļā uzskaitītās fluorētās siltumnīcefekta gāzes, tad pēc iespējas izvairās no to emisijām, proti, putas un tajās esošās vielas atgūst atkalizmantošanai vai iznīcināšanai. Atgūšanu veic pienācīgi kvalificētas fiziskas personas.

4.Sākot no 2024. gada 1. janvāra, ēku īpašnieki un būvuzņēmēji nodrošina, ka, ja renovācijas, pārjaunošanas vai nojaukšanas gaitā tiek noņemti metāla apšuvuma paneļi, kas satur putas ar I pielikumā un II pielikuma 1. iedaļā uzskaitītajām fluorētajām siltumnīcefekta gāzēm, tad pēc iespējas izvairās no to emisijām, proti, putas un tajās esošās gāzes atgūst atkalizmantošanai vai iznīcināšanai. Atgūšanu veic pienācīgi kvalificētas fiziskas personas.

14.IV pielikuma 3., 8. punktā, 18. punkta b) un c) apakšpunktā, 19. un 20. punktā minētajos gadījumos produktu marķē ar norādi, ka to drīkst izmantot tikai tad, ja to prasa drošības standarts, turklāt jānorāda, kāds. IV pielikuma 20. un 22. punktā minētajā gadījumā produktu marķē ar norādi, ka produktu drīkst izmantot tikai tad, ja to prasa medicīniskais lietojums, turklāt jānorāda, kāds.

Reģistrācija ir spēkā tikai tad, kad Komisija to ir validējusi, un tikai tik ilgi, kamēr Komisija to neaptur vai neatsauc vai kamēr uzņēmums no tās neatsakās.

3.Atkāpjoties no 1. punkta, Komisija ar īstenošanas aktiem var atļaut daļēji halogenētu fluorogļūdeņražu un aprīkojuma, kurš satur daļēji halogenētus fluorogļūdeņražus vai kuru darbība ir atkarīga no šīm gāzēm, tirdzniecību ar jebkuru valsti vai reģionālu ekonomiskās integrācijas organizāciju, uz ko attiecas 1. punkts, ja Protokola pušu sanāksmē saskaņā ar Protokola 4. panta 8. punktu tiek atzīts, ka konkrētā valsts vai konkrētā reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija pilnībā ievēro Protokolu un ir iesniegusi to apliecinošus datus, kā to nosaka Protokola 7. pants. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 34. panta 2. punktā.

1.Daļēji halogenētu fluorogļūdeņražu, kā arī tādu produktu un aprīkojuma, kuri satur daļēji halogenētus fluorogļūdeņražus vai kuru darbība ir atkarīga no šādām gāzēm, imports no jebkuras valsts vai reģionālas ekonomiskās integrācijas organizācijas, kas nav uzņēmusies saistības ievērot Protokola noteikumus, kuri piemērojami šīm gāzēm, un eksports uz šādu valsti vai organizāciju ir aizliegts no 2028. gada 1. janvāra.

2.Pārbaudes veic atbilstoši uz risku balstītai pieejai, kurā it īpaši ņem vērā to, kā uzņēmumi līdz šim nodrošinājuši atbilstību, un to, kāds ir risks, ka konkrētais produkts neatbilst šai regulai, kā arī jebkādu citu attiecīgu informāciju, kas saņemta no Komisijas, valstu muitas dienestiem, tirgus uzraudzības iestādēm un vides iestādēm vai no trešo valstu kompetentajām iestādēm.

6.Veicot šajā regulā paredzētos uzdevumus, Komisija drīkst pieprasīt visu nepieciešamo informāciju no dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī no uzņēmumiem. Pieprasot informāciju no uzņēmumiem, Komisija vienlaikus nosūta pieprasījuma kopiju tās dalībvalsts kompetentajai iestādei, kuras teritorijā ir uzņēmuma galvenā mītne.

1.4.4.Indicators of performance45

1.5.Grounds for the proposal/initiative46

1.5.1.Requirement(s) to be met in the short or long term including a detailed timeline for roll-out of the implementation of the initiative46

1.5.2.Added value of Union involvement (it may result from different factors, e.g. coordination gains, legal certainty, greater effectiveness or complementarities). For the purposes of this point 'added value of Union involvement' is the value resulting from Union intervention, which is additional to the value that would have been otherwise created by Member States alone.48

1.5.3.Lessons learned from similar experiences in the past48

1.5.4.Compatibility with the Multiannual Financial Framework and possible synergies with other appropriate instruments49

1.5.5.Assessment of the different available financing options, including scope for redeployment49

1.6.Duration and financial impact of the proposal/initiative50

1.7.Management mode(s) planned50

2.MANAGEMENT MEASURES50

2.1.Monitoring and reporting rules50

2.2.Management and control system(s)51

2.2.1.Justification of the management mode(s), the funding implementation mechanism(s), the payment modalities and the control strategy proposed51

2.2.2.Information concerning the risks identified and the internal control system(s) set up to mitigate them51

2.2.3.Estimation and justification of the cost-effectiveness of the controls (ratio of "control costs ÷ value of the related funds managed"), and assessment of the expected levels of risk of error (at payment & at closure)51

2.3.Measures to prevent fraud and irregularities51

3.ESTIMATED FINANCIAL IMPACT OF THE PROPOSAL/INITIATIVE52

3.1.Heading(s) of the multiannual financial framework and expenditure budget line(s) affected52

3.2.Estimated financial impact of the proposal on appropriations53

3.2.1.Summary of estimated impact on operational appropriations53