EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.9.2020 SWD(2020) 325 final KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 2020. gada ziņojums par tiesiskumu



Valstu sadaļa – tiesiskuma situācija Somijā Pavaddokuments dokumentam KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI 2020. gada ziņojums par tiesiskumu







Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā {COM(2020) 580 final} - {SWD(2020) 300 final} - {SWD(2020) 301 final} - {SWD(2020) 302 final} - {SWD(2020) 303 final} - {SWD(2020) 304 final} - {SWD(2020) 305 final} - {SWD(2020) 306 final} - {SWD(2020) 307 final} - {SWD(2020) 308 final} - {SWD(2020) 309 final} - {SWD(2020) 310 final} - {SWD(2020) 311 final} - {SWD(2020) 312 final} - {SWD(2020) 313 final} - {SWD(2020) 314 final} - {SWD(2020) 315 final} - {SWD(2020) 316 final} - {SWD(2020) 317 final} - {SWD(2020) 318 final} - {SWD(2020) 319 final} - {SWD(2020) 320 final} - {SWD(2020) 321 final} - {SWD(2020) 322 final} - {SWD(2020) 323 final} - {SWD(2020) 324 final} - {SWD(2020) 326 final}



Kopsavilkums Somijas tiesu sistēmu raksturo gan uzņēmumu, gan plašas sabiedrības nemainīgais uzskats, ka tiesu sistēmas neatkarība ir augstā līmenī. Nesen izveidota neatkarīga Valsts tiesu administrācija, kura kopš 2020. gada janvāra ir no Tieslietu ministrijas pārņēmusi tiesu iestāžu pārvaldības uzdevumus un kuras mērķis ir tiesu varas neatkarības turpmāka stiprināšana. Turklāt nesenā Valsts prokuratūras pārstrukturēšana tika īstenota ar mērķi uzlabot tās rezultativitāti un konsekvenci kriminālvajāšanas praksē. Joprojām pastāv atsevišķas problēmas saistībā ar tiesu sistēmas digitalizāciju. Apsekojumi liecina, ka Somija tiek uztverta kā viena no vismazāk korumpētajām valstīm ES un pasaulē. Lai apkarotu korupciju, valsts par pamatu noteikusi pārredzamības un atklātības administratīvo kultūru. Somijas valsts iestādes ir ieguvušas reputāciju kā iestādes ar pārredzamu pārvaldību, un tās veido uzticamu un funkcionālu korupcijas novēršanas sistēmu. Jau vairākus gadus tiek apspriesta īpašas valdības stratēģijas izveide korupcijas apkarošanai, taču tā vēl nav pieņemta. Pašlaik nav paredzēti īpaši noteikumi, kas reglamentētu izpildvaras augstāko amatpersonu kontaktus ar trešām personām un lobistiem, un nav paredzētas ziņošanas vai informācijas atklāšanas prasības, kas būtu piemērojamas personām, kuras vēlas ietekmēt valdības darbības un politiku. Tomēr darbs attiecībā uz pasākumiem ētikas un pārredzamības uzlabošanai turpinās. Somija pašlaik veic pasākumus, lai reglamentētu lobēšanu un ierobežotu tā dēvēto “virpuļdurvju efektu”. 2020. gada martā tika izveidota parlamentārā darba grupa ar mērķi izveidot lobēšanas pārredzamības reģistru, kas papildinātu tiesību aktus par valdības atklātību un stiprinātu administratīvo pārredzamību. Somijas augstais preses brīvības līmenis ir atzīts starptautiski. Plašsaziņas līdzekļu regulatīvās iestādes uzdevumi un pilnvaras ir noteikti tiesību aktos, tomēr tā ziņo par dažām problēmām attiecībā uz resursiem. Lai gan attiecībā uz plašsaziņas līdzekļiem patlaban nav pieņemti īpaši noteikumi, kas reglamentētu plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību, praksē pastāv saprātīgs pārredzamības līmenis, ko nodrošina brīvprātīga informācijas atklāšana un vispārīgi publicitātes noteikumi sabiedrībām ar ierobežotu atbildību. Valdība apsver veikt reformu, lai vēl vairāk paplašinātu konstitūcijā garantēto piekļuvi dokumentiem. Turklāt valdība ir sākusi apsvērt pasākumus, kuru mērķis būtu efektīvāk aizsargāt žurnālistus no prettiesiskiem draudiem un vēršanās pret viņiem tiešsaistē, kas konstatēta pēdējos gados. Tomēr netiek ziņots par fiziskiem draudiem žurnālistiem. Tiesību aktu pieņemšanas process ietver vairāku posmu procedūru ar ietekmes novērtēšanu un apspriešanas procedūrām. Nesenajās tiesu sistēmas reformās ir ievērots iekļaujošs process, kurā iesaistītas tiesu iestādes. Turklāt patlaban turpinās reformas process, lai precizētu tieslietu kanclera un ombuda, divu pamattiesību aizsardzībā iesaistītu būtisku neatkarīgu institūtu, pilnvaru daļēju pārklāšanos. Šajā saistībā 2020. gada rudenī plānots iesniegt parlamentam tiesību akta priekšlikumu. Lai plašāk uzlabotu pilsoniskās sabiedrības un līdzdalības demokrātijas sistēmu, ir sākta Valsts demokrātijas programmas īstenošana. I.Tiesu sistēma Somijas tiesu sistēmu veido vispārējās jurisdikcijas tiesas, kuru vidū ir 20 apgabaltiesas , piecas apelācijas tiesas un Augstākā tiesa, un administratīvās tiesas — sešas reģionālās administratīvās tiesas un Augstākā administratīvā tiesa. Ir trīs specializētas tiesas . Neatkarīgā Valsts tiesu administrācija ir atbildīga par tiesu pārvaldīšanu, tostarp par budžeta, ēku un IKT sistēmu pārvaldību . Neatkarīgā Tiesnešu iecelšanas padome sagatavo priekšlikumus valdībai par tiesnešu iecelšanu, tomēr priekšlikumus par Augstākās tiesas un Augstākās administratīvās tiesas tiesnešiem šīs tiesas sagatavo pašas . Tiesnešus oficiāli ieceļ republikas prezidents . Valsts prokuratūra ir neatkarīga valsts iestāde , kuru vada ģenerālprokurors, ko pēc Tieslietu ministrijas priekšlikuma ieceļ prezidents un ko var atlaist vai atstādināt valdība . Somijas Advokātu kolēģija ir publiska struktūra, kuras uzdevums ir juristu profesionāla uzraudzība . Neatkarība Sabiedrības priekšstatā Somijas tiesu sistēmas neatkarības līmenis ir ļoti augsts. Pastāvīgi novērojams priekšstats, ka tiesu un tiesnešu neatkarība ir augstā līmenī; 84 % plašākas sabiedrības un 85 % uzņēmumu to uztver kā “diezgan lielu vai ļoti lielu” — šie skaitļi ir bijuši stabili, un kopš 2016. gada plašākas sabiedrības paustais vērtējums ir vēl nedaudz uzlabojies. Uzņēmumu priekšstats ir stabili augstā līmenī kopš 2010. gada . Pat ņemot vērā šo priekštatu par tiesu varas augsto neatkarības līmeni, Somija nesen ir veikusi reformas, lai vēl vairāk nostiprinātu tiesu neatkarības strukturālos aizsardzības pasākumus. Lai aizsargātu tiesu neatkarību, ir izveidota jauna neatkarīga struktūra. Valsts tiesu administrācija, kas darbu sāka 2020. gada janvārī, ir neatkarīga aģentūra, kas atbild par tiesu pārvaldību un ir pārņēmusi funkcijas, ko iepriekš veica Tieslietu ministrija. Tā tika izveidota, izdarot grozījumus Tiesu likumā, kas pieņemts 2019. gada februārī , un nav atkarīga no Tieslietu ministrijas. Reformas, kas tika īstenota, aktīvi apspriežoties ar tiesu iestādēm , mērķis ir nostiprināt tiesu strukturālo autonomiju un neatkarību, uzlabot tiesvedības kvalitāti un ļaut tiesām koncentrēties uz to pamatfunkcijām, nevis uz administratīvajiem uzdevumiem . Valsts tiesu administrācijas pilnvaras ietver priekšlikumu izteikšanu Tieslietu ministrijai par budžeta piešķiršanu tiesām un lēmumus par budžeta līdzekļu piešķiršanu atsevišķām tiesām, tiesu darbības pārraudzību, tiesu ēku un IKT sistēmu pārvaldību un apmācību organizēšanu tiesnešiem un citiem tiesu personāla locekļiem (sadarbībā ar Tiesiskās apmācības padomi ). Tā atbild arī par amatu izveidošanu tiesās gan tiesnešiem, gan pārējam personālam. Tiesu administrācijas lēmumu pieņemšanas struktūra ir Direktoru padome. Tās sastāvā ir astoņi locekļi (seši tiesneši no visu dažādo instanču tiesām un divi locekļi, kas nav tiesneši ), kurus ieceļ valdība pēc tiesu varas ierosinājuma (attiecībā uz locekļiem tiesnešiem), tādējādi tās locekļu vairākums ir tiesneši, kurus izvēlas viņu līdzinieki no visiem tiesu varas līmeņiem, kas atbilst Eiropas Padomes ieteikumiem . Valsts tiesu administrāciju 2020. gada jūnijā kā pilntiesīgu locekli ir uzņēmis arī Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīkls . Kvalitāte Rezultativitātes uzlabošanas nolūkā ir pārveidota prokuratūras struktūra. Sākot ar 2019. gada septembri, Ģenerālprokuratūra un vienpadsmit vietējās prokuratūras ir apvienotas vienā Valsts prokuratūrā . Šīs reformas mērķis ir nodrošināt ģenerālprokuroram iespēju konsekventāk uzraudzīt kriminālvajāšanas prakses vienveidību un centralizēt administratīvās funkcijas, kā arī noteiktus kriminālprocesus . Turklāt tas atvieglo lietu pārsūtīšanu starp apgabaliem, lai izlīdzinātu darba slodzi. Ar reformu ir arī ieviests amata termiņš (pieci gadi) apgabalu galvenajiem prokuroriem, kā arī jauns amata nosaukums “specializētais prokurors”. Šī reforma neietekmē prokuroru skaitu, viņu uzdevumus un pilnvaras, tostarp ģenerālprokurora uzdevumus un pilnvaras . Joprojām pastāv atsevišķas problēmas saistībā ar tiesu sistēmas digitalizāciju. Spriedumu, jo īpaši pirmās instances spriedumu, pieejamība tiešsaistē joprojām ir ierobežota . Turklāt pasākumi, kas nodrošina spriedumu publicēšanu mašīnlasāmā formātā , ir nepietiekami. Kaut arī Augstākās tiesas, Augstākās administratīvās tiesas un mazākā mērā apelācijas tiesu un specializēto tiesu judikatūra tiek publicēta valdības tīmekļa vietnē, apgabaltiesu judikatūru tur nepublicē. Turklāt, lai gan tiešsaistē ir iespējams gan iesniegt lietu, gan nosūtīt pavēsti, nav iespējams tiešsaistē sekot līdzi tiesvedības procesa posmiem . Lietu pārvaldības sistēmas darbojas visās tiesās un pašlaik tiek modernizētas, arī tādēļ, lai uzlabotu datu vākšanu . Tomēr rīki tiesu darbības statistikas sagatavošanai pašlaik pieejami tikai aptuveni pusē tiesu . Valsts juridiskās palīdzības biroju piedāvāto pakalpojumu klāsts ir paplašināts, un tagad dažus pakalpojumus ir iespējams saņemt attālināti. Daži pakalpojumi, piemēram, konsultāciju pakalpojumi finanšu un parādu jautājumos, iepriekš tika veikti pašvaldību līmenī, savukārt tagad tos veic valsts juridiskās palīdzības biroji, lai palīdzētu nodrošināt konsekventu pakalpojumu sniegšanu visā valstī . Turklāt Tieslietu ministrijā 2019. gada jūnijā sākās juridiskās palīdzības dienesta, kas darbosies pēc pieprasījuma, izveides sagatavošana. Šā projekta mērķis ir izveidot elektronisku sistēmu, kas rezultatīvi nodrošinātu juridisko palīdzību attālinātā veidā. Pakalpojumu sistēma pēc pieprasījuma nodrošina, ka aizdomās turētai personai vai cietušai personai ir pieejams advokāts arī ārpus parastā darba laika . Jaunajai Valsts tiesu administrācijai ir bijusi nozīmīga loma tiesu atbalstīšanā Covid-19 pandēmijas laikā. Lai arī Somijas tiesas Covid-19 pandēmijas laikā pilnībā netika aizvērtas, to darbība tika ietekmēta . Šajā situācijā Valsts tiesu administrācija sniedza atbalstu tiesām, izstrādājot pamatnostādnes par telekonferenču izmantošanu klātienes tiesas sēžu vietā, par to, kad tiesas sēdes jāatceļ vai jāatliek, kā arī par sociālās distancēšanās kārtību tiesu namos . Šā atbalsta nozīmi ir uzsvērušas arī tiesu iestādes . Efektivitāte Tiesu sistēma efektīvi tiek galā ar izskatāmo lietu apjomu. Tiesu sistēma darbojas vidējā līmenī, ja vērtē paredzamo laiku, kurā tiks pabeigta tiesvedība strīdīgās civillietās un komerclietās un arī administratīvās lietās. Lietu pabeigšanas koeficients strīdīgu civillietu un komerclietu kategorijā kopš 2016. gada ir nedaudz samazinājies, taču joprojām ir virs 100 %, savukārt administratīvo lietu pabeigšanas koeficients ir nepārprotami uzlabojies, palielinoties no 79 % 2016. gadā līdz 112 % 2018. gadā. Neizskatīto lietu skaits ir sevišķi zems attiecībā uz strīdīgām civillietām un komerclietām un vidējs — attiecībā uz administratīvajām lietām, kas parāda, ka tiesu sistēma kopumā tiek labi galā ar izskatāmo lietu apjomu . II.Pretkorupcijas regulējums

Lai arī Somijai nav atsevišķas korupcijas apkarošanas aģentūras, par korupcijas apkarošanu kopīgi atbild vairākas atsevišķas iestādes un struktūras. Tieslietu ministrijas Krimināltiesību politikas un krimināltiesību departaments pārrauga preventīvos pasākumus, atbild par starptautisko sadarbību un pārvalda valsts tīklu sadarbībai korupcijas apkarošanā. Policijas kompetencē izmeklēt korupcijas gadījumus, un sabiedrība kopumā tam uzticas. Turpinās pasākumi ētikas un pārredzamības uzlabošanai, kā arī lobēšanas un “virpuļdurvju efekta” regulēšanai. Somija iegūst Transparency International korupcijas uztveres indeksa rezultātu 86/100 un ieņem 2. vietu Eiropas Savienībā un 3. vietu pasaulē . 22 % respondentu 2020. gada Eirobarometra speciālaptaujā par korupciju pauduši uzskatu, ka korupcija ir plaši izplatīta (ES vidēji — 71 %), un tikai 8 % cilvēku jūt tiešu korupcijas ietekmi savā ikdienas dzīvē (vidēji ES — 26 %) . Uzņēmumu atbildes liecina, ka 37 % uzņēmumu uzskata korupciju par plaši izplatītu (ES vidēji — 63 %) un 13 % uzņēmumu uzskata, ka korupcija ir problēma, veicot uzņēmējdarbību (vidēji ES — 37 %). 38 % cilvēku uzskata, ka ir paredzēta pietiekami veiksmīga kriminālvajāšana, lai atturētu cilvēkus no korupcijas (vidēji ES — 36 %), savukārt 53 % uzņēmumu uzskata, ka cilvēki un uzņēmumi, kas pieķerti nodarījumos ar augstākā līmeņa ierēdņu uzpirkšanu, tiek atbilstoši sodīti (vidēji ES — 31 %) . Somijā korupcijas apkarošanas jomā kopumā ir atbilstošs tiesiskais regulējums. Kriminālkodeksā par vairākiem kukuļošanas nodarījumiem ir paredzēta kriminālatbildība , un vairākos citos tiesību aktos ir iekļauti noteikumi, kas saistīti ar korupcijas novēršanu . Tomēr kriminālatbildības paredzēšana par tirgošanos ar ietekmi joprojām ir jautājums, par ko tiek spriests Kriminālkodeksa reformas kontekstā . Lai gan nepārprotami korupcijas gadījumi nav plaši izplatīti, visbiežāk sastopamās formas ir priekšrocību piedāvāšana vai pieņemšana , interešu konflikti un favorītisms, kā arī neētiski kontakti lēmumu pieņemšanas procesā . Starptautiskajos izvērtējumos ir izteiktas bažas par ārvalstu kukuļošanas lietu attaisnošanas biežumu, un Somija ir organizējusi īpašas mācības un uzlabojusi izpratni, lai novērstu iespējamos procesuālos trūkumus policijā, prokuratūrā un tiesnešu vidū. Valdībai vēl jāpieņem Korupcijas apkarošanas stratēģija 2017.–2021. gadam, kuras projekts Tieslietu ministrijai iesniegts 2017. gadā. Tā kā šo stratēģiju nebija izdevies pieņemt pirms iepriekšējās valdības atkāpšanās, ministru darba grupa tiesiskuma un iekšējās drošības jautājumos jaunās valdības vadībā ir sākusi sagatavot nākamo korupcijas apkarošanas stratēģiju 2020.–2023. gadam, kuras pamatā ir iepriekšējais projekts un kurā paredzēts precizēt iestāžu atbildību, lai palielinātu sadarbību. Iepriekšējā korupcijas apkarošanas stratēģijas projektā, kas izstrādāts 2016. gadā, uzmanība tika koncentrēta uz sešām būtiskām tēmām — korupcijas apkarošanas struktūru stiprināšanu, izpratnes veicināšanu, pārredzamības palielināšanu, korupcijas ietekmes mazināšanu, tiesību aktu izstrādi kukuļošanas nodarījumu jomā un korupcijai veltītu pētījumu veicināšanu. Nākamās stratēģijas mērķis ir ņemt vērā ieteikumus korupcijas apkarošanā, kas Somijai adresēti starptautiskajos izvērtējumos. Turklāt Tieslietu ministrijas vadībā turpinās izmaiņu izvērtēšana attiecībā uz tiesību aktiem par trauksmes cēlēju aizsardzību . Vairākas atsevišķas iestādes ir kopīgi atbildīgas par centieniem korupcijas apkarošanā. Tieslietu ministrijas Krimināltiesību politikas un krimināltiesību departaments pārrauga preventīvos pasākumus, atbild par starptautisko sadarbību un pārvalda valsts tīklu sadarbībai korupcijas apkarošanā . Šis tīkls koordinē iekšzemes korupcijas apkarošanas darbības, atbalsta valsts stratēģijas un politiku, kā arī ir forums informācijas apmaiņai starp attiecīgajām ministrijām un ieinteresētajām personām . Finanšu ministrija ir galvenā civildienesta ētikas koordinācijas iestāde. Tā ir publicējusi pamatnostādnes valdības ierēdņiem par viesmīlību, priekšrocībām un dāvinājumiem, tostarp ceļošanu un papildu nodarbinātību. Valsts kontrole pārbauda valdības finanses, uzrauga fiskālo politiku un pārrauga politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanu. Valsts izmeklēšanas birojam (VIB) ir kompetence izmeklēt korupcijas gadījumus. Pilnvaras izmeklēt korupcijas gadījumus ir policijas finanšu noziegumu izmeklēšanas vienībām un VIB, un Valsts kukuļošanas un korupcijas novēršanas speciālistu tīkls uzlabo sadarbību un koordināciju. Tiek ziņots, ka 2020. gada martā bija 459 finanšu noziegumu izmeklētāji un 60 amata vietas VIB darbiniekiem, kas piedalās finanšu noziegumu novēršanā. Valsts prokuratūrā nav specializētu vienību, taču visos prokuratūras apgabalos ir finanšu noziegumos specializēti prokurori kukuļošanas gadījumu apkarošanai. Dažādos apgabalos ir arī prokurori, kas specializējas noziedzīgos nodarījumos, kurus izdarījušas valsts amatpersonas. Oficiālā statistika rāda, ka Somijā reģistrēts neliels skaits koruptīvu noziedzīgu nodarījumu. Tiek gatavots Civildienesta ierēdņu un izpildvaras augstāko amatpersonu rīcības kodekss. Attiecībā uz ētikas pamatprincipiem civildienesta ierēdņiem labas pārvaldības vispārējie principi ir noteikti vairākos tiesību aktos . Turklāt atbilstoši GRECO ieteikumam Finanšu ministrija veic pasākumus, lai sagatavotu rīcības kodeksu personām, kam uzticētas augstākās izpildvaras funkcijas. Rīcības kodeksa projekts apvieno esošās pamatnostādnes par vērtībām, vispārējiem pienākumiem, papildu nodarbošanos, dāvinājumiem un priekšrocībām. Tā projektā ir iedaļa, kas aptver īpaši izpildvaras augstāko amatpersonu pienākumus uzrādīt aktīvus, ienākumus, saistības un procentu ienākumus. Tiks uzskatīts, ka kodeksam neatbilstoša rīcība ir pretrunā civildienesta ierēdņa pienākumiem. Šādos gadījumos tiks piemērotas konkrētas sankcijas, savukārt atsevišķi pārkāpumi var būt noziedzīgi nodarījumi, par kuriem sankcijas ir paredzētas Kriminālkodeksā . Paredzēts, ka jaunais Rīcības kodekss tiks pieņemts 2020. gada beigās un būs saistošs visiem civildienesta ierēdņiem, tostarp personām izpildvaras augstākajos amatos. Tomēr ministri nav iekļauti tā darbības jomā — par ētisko jautājumu regulēšanu attiecībā uz valdības locekļiem turpinās atbildēt Premjerministra birojs . Tiesību aktos nav skaidras interešu konflikta definīcijas. Konstitūcijā ir noteikts, ka ministrs nedrīkst ieņemt nekādus citus valsts amatus vai veikt citus uzdevumus, kas var kavēt viņa pienākumu izpildi vai apdraudēt uzticēšanos ministra darbībai. Likumā par valsts amatpersonām centrālajā valdībā noteikts, ka civildienesta ierēdnis nedrīkst pieprasīt, pieņemt vai saņemt nekādas finansiālas vai citas priekšrocības, ja tas mazina viņa vai iestādes uzticamību. Administratīvā procesa likums (27. pants) un Likums par valsts amatpersonām centrālajā valdībā nosaka arī ierobežojumus attiecībā uz papildu nodarbošanos, un Finanšu ministrija par to ir izdevusi detalizētas pamatnostādnes. Neraugoties uz spēkā esošajiem noteikumiem, ir ieteikts izveidot vai uzlabot oficiālu pārbaudes sistēmu attiecībā uz ministru deklarācijām un citu personu, kurām uzticētas augstākās izpildvaras funkcijas, informācijas atklāšanu . Augstākā līmeņa valdības amatpersonu aktīvu atklāšanu reglamentē Likums par valsts amatpersonām centrālajā valdībā . Tajā teikts, ka personai pirms iecelšanas ir jāsniedz pārskats par savu uzņēmējdarbību, līdzdalību uzņēmumos un citiem īpašumiem, kā arī par citiem pienākumiem, attiecībām un saistībām, kas var ietekmēt to, vai persona atbilst amata uzdevumu veikšanai . Lai gan Finanšu ministrija ir izdevusi detalizētas pamatnostādnes par aktīvu atklāšanu, Somijai ir ieteikts aktīvu atklāšanas prasības standartizēt . Izvērtējumā Finanšu ministrija norādījusi pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šo ieteikumu, un par to, vai paplašināt ziņošanas jomu . Paredzētās izmaiņas varētu stāties spēkā 2021. gada sākumā. Turpinās pārredzamības reģistra ieviešanas darbs. Pašlaik nav paredzēti īpaši noteikumi, kas reglamentētu izpildvaras augstāko amatpersonu kontaktus ar trešām personām un lobistiem. Turklāt personām, kas cenšas ietekmēt valdības darbības un politiku, nav piemērojamas ziņošanas vai informācijas atklāšanas prasības. Tomēr 2020. gada martā tika izveidota parlamentārā darba grupa, lai tā izveidotu lobēšanas pārredzamības reģistru. Reģistrs, kas papildinās tiesību aktus par valdības atklātību un stiprinās administratīvo pārredzamību, tiks izstrādāts, apspriežoties ar pilsonisko sabiedrību, lai uzlabotu lēmumu pieņemšanas pārredzamību un novērstu nesamērīgu ietekmi. Sākotnēji tas aptvers lēmumu pieņemšanu valsts līmenī, bet vēlāk to varēs attiecināt arī uz pašvaldībām un reģionālajām pašvaldībām. Attiecīgie jaunie tiesību akti, kuru pieņemšana sagaidāma līdz 2023. gadam, uzliktu reģistrācijas pienākumu lobēšanas organizācijām un individuāliem lobistiem. Pastāv noteikti ierobežojumi “virpuļdurvju efekta” mazināšanai, un pašlaik tiek gatavots šo pasākumu paplašinājums. Pēcnodarbinātības prasības visiem civildienesta ierēdņiem, izņemot ministrus, ar tiesību aktiem tika ieviestas 2017. gadā. Likums par valsts amatpersonām centrālajā valdībā paredz pēcnodarbinātības nogaidīšanas periodu personām, kam uzticētas augstākās izpildvaras funkcijas un kas ir civildienesta ierēdņi. Pašlaik šī prasība uz ministriem neattiecas, taču uz viņiem attiecas Civildienesta ētikas konsultatīvās padomes ieteikums atklāt jebkādu nodomu uzņemties citus pienākumus pēc viņu iecelšanas ministra amatā . Turklāt 2019. gada decembrī valdība izdeva rezolūciju, ar kuru bloķēja ministru “virpuļdurvju efektu”. Tā paredz, ka ministri informē premjerministru un valdības konsultatīvo komiteju par iespējamu pārcelšanu citā amatā ministra valdības termiņa laikā un konsultatīvā komiteja izvērtē, vai ir ieteicams ne vairāk kā sešu mēnešu ilgs nogaidīšanas periods. Izpaušanas saistības piemēro tikai pašreizējam ministra termiņam, un, kad šis termiņš beidzas, tās vairs nav spēkā. Tā kā ir atzīts, ka citu veidu ierobežojumu ieviešanai nepieciešama leģislatīva darbība, saistībā ar to ir uzsākta tiesību akta projekta izstrāde. Mērķis ir ieviest procedūras, kas paredzētam tam, lai novērstu valdības locekļu interešu konfliktus un izvairītos no tiem. Valdības priekšlikumu paredzēts iesniegt 2021. gada pavasarī.Patlaban Finanšu ministrija vērtē, vai vispārīgās pamatnostādnes ir jāatjaunina, ņemot vērā GRECO rekomendāciju izstrādāt standartus, procedūras un vajadzības gadījumā tiesību aktus, un vai ierobežojumu periodi augstākā līmeņa civildienesta ierēdņiem būtu jāpagarina līdz 12 mēnešiem . III.Plašsaziņas līdzekļu plurālisms Somijas Transporta un sakaru aģentūras (Traficom), kas ir plašsaziņas līdzekļu regulatīvā iestāde, uzdevumi un pilnvaras ir noteiktas tiesību aktos. Somijā ir spēkā vispārīgi publicitātes noteikumi par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību . Patlaban nav pieņemti īpaši noteikumi, kas regulētu plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību. Piekļuves tiesības publiskiem dokumentiem garantē Konstitūcija. Pagājušajā gadā tika ierosināts jauns tiesību akts , kas aizsargātu žurnālistus no prettiesiskiem draudiem un vēršanās pret viņiem . Pēc nesenās apvienošanās Somijas Transporta un sakaru aģentūra (Traficom) darbojas kā neatkarīga plašsaziņas līdzekļu regulatīvā struktūra. Somijas Sakaru regulatīvās iestādes (FICORA) un Somijas Satiksmes drošības pārvaldes apvienošanās mērķis 2019. gada janvārī bija veidot sinerģiju ar vadošo Transporta un sakaru ministriju un nodrošināt vairāk pakalpojumu, darbojoties kā viena iestāde. Iestādes koleģiālās struktūras vadītāja un locekļu uzdevumi, pilnvaras un iecelšanas kārtība ir noteikta tiesību aktos . Valdība ieceļ ģenerāldirektoru uz piecu gadu termiņu . Likumā par valsts amatpersonām centrālajā valdībā ir iekļauti noteikumi par ierēdņa darba attiecību izbeigšanu, un tos piemēro arī aģentūras ģenerāldirektoram. Kopumā Traficom neatkarība un rezultativitāte ir vērtējama kā ļoti laba, kā novērtēts Plašsaziņas līdzekļu plurālisma uzraudzības instrumenta jaunākajā izdevumā (MPM 2020). Tomēr aģentūra ziņoja, ka ierobežoto resursu dēļ tās darbiniekiem pašlaik ir maz iespēju rezultatīvi dot ieguldījumu Eiropas Audiovizuālo mediju pakalpojumu regulatoru grupas (ERGA) darbā . Pašlaik notiek Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvas (AVMPD) transponēšana valsts tiesību aktos. Tāpat kā Traficom, arī Valsts audiovizuālo mediju institūts ir neatkarīga valdības struktūra, kas strādā plašsaziņas līdzekļu jomā. Tā uzdevums ir klasificēt audiovizuālās programmas nepilngadīgu personu aizsardzības nolūkā (Likums par Valsts audiovizuālo mediju institūtu ). Somijas Plašsaziņas līdzekļu padome (Julkisen sanan neuvosto) ir pašregulējuma komiteja, kuru izveidojuši izdevēji un žurnālisti. Tās mērķis ir skaidrot labu profesionālo praksi un aizstāvēt vārda un publicēšanas brīvību. Tā arī aplūko metodes, ar kurām žurnālisti iegūst informāciju. Padomes sastāvā ir 13 locekļi un priekšsēdētājs, un tai nav jurisdikcijas vai publiskas iestādes pilnvaru. Lielākā daļa Somijas plašsaziņas līdzekļu ir parakstījuši padomes pamatnolīgumu, saskaņā ar kuru padome var tieši izskatīt visas sūdzības, kas tos skar. Atsevišķos gadījumos padome var arī patstāvīgi sākt izmeklēšanu . Nav paredzēti īpaši noteikumi, kas regulētu mediju īpašumtiesību pārredzamību, taču informācija bieži tiek atklāta brīvprātīgi. Plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem piemēro vispārīgus publicitātes noteikumus, kas attiecas uz sabiedrībām ar ierobežotu atbildību. Pamatojoties uz Likumu par sabiedrībām ar ierobežotu atbildību , akcionāru sarakstam jābūt brīvi pieejamam uzņēmuma galvenajā birojā. Nav pieņemti īpaši tiesību akti attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamību vai koncentrāciju. Tomēr informācijas apmaiņa ar Somijas iestādēm ļauj secināt, ka lielākā daļa uzņēmumu savā tīmekļa vietnē brīvprātīgi atklāj informāciju par īpašumtiesībām. Somijas iestādes ziņo arī to, ka pašlaik tiek ieviesta pārskatītā AVMPD, kas rosina dalībvalstis pieņemt leģislatīvus pasākumus, kuros paredzēts, ka to jurisdikcijā esošie mediju pakalpojumu sniedzēji dara pieejamu informāciju par savu īpašumtiesību struktūru. Direktīvu paredzēts ieviest ar Likumu par elektronisko sakaru pakalpojumiem 2020. gada rudenī. Pamatojoties uz valdības priekšlikumu, mediju pakalpojumu sniedzējiem būtu jāpublisko informācija par savu īpašumtiesību struktūru. Somijai ir spēcīgas pārredzamības tradīcijas valdībā. Piekļuve publiskiem dokumentiem ir garantēta Konstitūcijā un Likumā par valdības darba atklātību . Katram Somijas pilsonim ir atļauts piekļūt valdības dokumentiem, ja vien pārliecinošu iemeslu dēļ to publiskošana nav īpaši ierobežota ar tiesību aktu. Tajā pašā pantā tiek aizsargātas arī tiesības paust, publicēt un saņemt informāciju, viedokļus un citas ziņas, nevienam to sākotnēji nekavējot, neatkarīgi no informācijas nesēja. Saskaņā ar nevalstisko organizāciju viedokli tiesiskais regulējums kopumā ir labs un nodrošina, ka tiesa parasti aizstāv pārredzamības noteikumus. Šis vērtējums ir spēkā, neraugoties uz pēdējo gadu tendenci, ka dažas iestādes, tostarp policija un pašvaldība, šos noteikumus interpretē stingrāk . Var būt noteiktas nodevas, kas kavē piekļuvi konkrētiem publiskajiem dokumentiem. Somijas iestādes ziņo, ka pašreizējos noteikumus, iespējams, nākotnē varētu pārstrādāt, ņemot vērā izmaiņas publiskā sektora organizācijā, kurā valsts un pašvaldības ir privatizējušas savas funkcijas. Šim nolūkam Tieslietu ministrija ir pasūtījusi pētījumu par attiecīgā likuma institucionālās darbības jomas paplašināšanu . Noteikumu modernizācija nepieciešama arī citos nolūkos, piemēram, digitalizācijas nolūkos. Pašreizējā valdības programma nosaka vajadzību pārvērtēt likuma institucionālo darbības jomu un nodrošināt, lai atklātības princips tiktu īstenots arī nākotnē . Žurnālistu aizsardzības sistēma šķiet stabila. Somija nav veikusi nekādus īpašus pasākumus, pamatojoties uz Eiropas Padomes Ieteikumu par žurnālistikas aizsardzību un žurnālistu un citu plašsaziņas līdzekļu darbinieku drošību . Tomēr kopš pirmā ziņojuma, kas iznāca 2002. gadā, organizācijas “Reportieri bez robežām” ikgadējā pasaules preses brīvības indeksā Somija bez pārtraukuma ierindojusies starp piecām vadošajām valstīm. MPM 2020 atzīmēts, ka turpinās zaimošanas kriminalizācija un bargu sodu piemērošana par neslavas celšanu (atbildību pastiprinošos apstākļos) . Turklāt 2019. gadā Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platformā tika publicēts viens brīdinājums par tādu apsūdzību neslavas celšanā, kas rada nelabvēlīgu ietekmi uz mediju brīvību. Ar to saistītais spriedums ir pārsūdzēts . Tomēr 2014. gadā, pēc lietu izskatīšanas Eiropas Cilvēktiesību tiesā, krimināltiesību normas par neslavas celšanu un tādas informācijas izplatīšanu, ar kuru tiek pārkāpts personas privātums, tika grozītas un cietumsoda piemērošanas iespēja tika atcelta, izņemot Kriminālkodeksā paredzētajos gadījumos, kas attiecas uz neslavas celšanu “atbildību pastiprinošos apstākļos” . Valdība apsver papildu pasākumus žurnālistu aizsardzībai pret uzbrukumiem tiešsaistē. Ne MPM 2020, ne Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platformā nav ziņots par fiziskiem draudiem žurnālistiem Somijā. Aizskaršanas kampaņas tiešsaistē pastāv, taču pēdējos gados ir veiktas darbības, lai to apkarotu, piemēram, 2013. gadā tika ieviesta vajāšanas kriminalizācija . Iekšlietu ministrija ir izveidojusi darba grupu (periodam no 2020. gada 1. jūnija līdz 2020. gada 31. decembrim), lai risinātu jautājumu, kā vērsties pret uzbrukumiem tiešsaistē, kā var pastiprināt politikas pasākumus un nodrošināt iedarbīgāku aizsardzību cietušajiem. Turklāt tiek gatavota izglītības politika žurnālistu aizsardzības jomā . Nevalstisko organizāciju atsauksmes liecina, ka pagājušajā gadā ir ierosināti jauni tiesību akti žurnālistu aizsardzībai gadījumos, kad tie saskaras ar prettiesiskiem draudiem un vēršanos pret viņiem , un ka šādu gadījumu izmeklēšana un iztiesāšana ir uzlabojusies. IV.Citi institucionāli jautājumi, kas saistīti ar līdzsvara un atsvara sistēmu

Somija ir vienpalātas sistēmas parlamentāra demokrātija, kurā tiesību aktu priekšlikumus var ierosināt valdība vai parlaments (lai gan praksē lielākā daļa tiesību aktu ir balstīti uz valdības priekšlikumiem). Tā kā nepastāv konstitucionālā tiesa, ex-ante pārbaudi par atbilstību konstitūcijai veic tieslietu kanclers un parlamenta Konstitucionālo tiesību komiteja. Turklāt visas tiesas var veikt ex-post pārbaudi par atbilstību konstitūcijai konkrētās lietās . Līdzsvara un atsvara sistēmā būtiska loma ir tieslietu kancleram, Cilvēktiesību centram un parlamentārajam ombudam. Īpaši iekļaujošā tiesību aktu pieņemšanas satvarā ietilpst ietekmes novērtēšanas sistēma un visaptverošs apspriešanās process. Tiesību aktu sagatavošanas un pieņemšanas process ir aprakstīts “Tiesību aktu izstrādes procesa rokasgrāmatā” , kurā paredzēta vairāku posmu procedūra, kas ietver sagatavošanās posmu, izstrādes posmu, tostarp ietekmes novērtējumu, un apspriešanas posmu (vismaz sešu nedēļu garumā). Regulējuma ietekmes analīzes padome izdod paziņojumus par valdības priekšlikumiem un ietekmes novērtējumus. Ja procesā vajadzīga plašāka līdzdalība, var izveidot atsevišķu sagatavošanas struktūru, iesaistot tajā ieinteresētās personas, ministriju pārstāvjus, ekspertus un politikas lēmumu pieņēmējus. Valsts tiesu administrācijas izveides nolūkā tika izveidota šāda sagatavošanas struktūra, kurā tika iesaistīti tiesu iestāžu pārstāvji. Nesenās Administratīvā procesa likuma reformas sagatavošanas procesā tika iesaistīts ieinteresēto personu tīkls. Covid-19 pandēmijas saistībā tika izmantotas ārkārtas pilnvaras, un tika veikta to konstitucionālā pārskatīšana. Ārkārtas pilnvaru likums, ar kuru ārkārtas situācijā valdībai tiek piešķirtas vairākas pilnvaras, tika piemērots Covid-19 pandēmijas laikā, proti, no 2020. gada 16. marta līdz 16. jūnijam . Dekrēti, ko pieņem valdība, pamatojoties uz šīm pilnvarām, jāiesniedz parlamentam, kas tos var apstiprināt, mainīt vai noraidīt. Covid-19 pandēmijas laikā valdība apstiprināšanai parlamentā iesniedza vairākus šādus dekrētus . Tas ietvēra izvērtēšanu Konstitucionālo tiesību komitejā, t. i., parlamentārajā komitejā , kas izvērtē parlamentam iesniegto priekšlikumu atbilstību konstitūcijai, sniedz paziņojumus par visiem dekrētiem, kas pieņemti saskaņā ar Ārkārtas pilnvaru likumu, un dažreiz lūdz veikt grozījumus . Turklāt tieslietu kanclers pārskata ārkārtas situācijas tiesību aktu atbilstību konstitūcijai, un viņš pēc savas iniciatīvas ir sācis vismaz divpadsmit patlaban notiekošas izmeklēšanas par ārkārtas pilnvaru izmantošanu, kurās viņš iestādēm pieprasījis papildu skaidrojumus . Ir uzsākts reformu process, lai precizētu dažādu neatkarīgu, pamattiesību aizsardzībā iesaistītu iestāžu pilnvaras. Konstitūcijā ir paredzēts, ka tieslietu kanclers un parlamentārais ombuds ir divi augstākie likumības un pamattiesību sargi, kuriem ir līdzīgi un paralēli uzdevumi pārraudzīt valsts iestāžu darbības un uzraudzīt likumību un tiesiskumu valdības, valsts iestāžu un tiesu varas īstenošanā, tomēr praksē to starpā pastāv zināma specializācija . Turklāt kopš 2018. gada tieslietu kanclers nodrošina parlamentam iesniedzamo tiesību aktu projektu iepriekšēju likumības pārbaudi. Parlamentārais ombuds un Cilvēktiesību centrs (un tā delegācija) kopā veido Valsts cilvēktiesību aizsardzības iestādi, kurai Valstu cilvēktiesību iestāžu globālā alianse 2019. gadā ir atkārtoti piešķīrusi akreditācijas “A” statusu. Lai viestu skaidrību par pilnvarām un kompetenču sadalījumu starp parlamentāro ombudu un tieslietu kancleru, valdība 2018. gadā uzsāka reformu procesu, un 2020. gada rudenī ir paredzēts iesniegt parlamentam tiesību akta priekšlikumu . Abi institūti ir pauduši atbalstu reformai un piedalījušies tās sagatavošanās posmā . Valsts demokrātijas programmas mērķis ir turpināt uzlabot pilsoniskās sabiedrības un līdzdalības demokrātijas sistēmu. Pilsoniskās sabiedrības telpa Somijā ir uzskatāma par atvērtu . Pastāv vairāki mehānismi pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanai lēmumu pieņemšanas procesā, piemēram, Pilsoniskās sabiedrības politikas konsultatīvā padome (izveidota 2017. gadā), kas veicina mijiedarbību starp valsts iestādēm un pilsonisko sabiedrību. Tomēr vairākas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir ziņojušas, ka dažos gadījumos apspriešanās tiek veikta formāli vai procesa vēlīnā posmā . Ar Valsts demokrātijas programmu 2025. gadam, kuras īstenošana sākta 2019. gadā, iecerēts uzlabot līdzdalības demokrātijas sistēmu, tostarp iesaistot pilsonisko sabiedrību un apspriežoties ar to. Turklāt programma ir paredzēta, lai stiprinātu pilsoniskās sabiedrības darbības apstākļus un veicinātu izglītību demokrātijas un cilvēktiesību jomā . I pielikums. Avotu saraksts alfabētiskā secībā* * To iesūtīto dokumentu saraksts, kas saņemti 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanas laikā, ir pieejams (COM tīmekļa vietnē). Anti-Corruption Finland, “National legislation”: https://korruptiontorjunta.fi/en/national-legislation . CEPEJ (2020), “Study on the functioning of judicial systems in the EU Member States”. Tieslietu kanclers (2020. gada 3. aprīlis), “Deputy Chancellor of Justice Puumalainen's inquiries in connection with the Covid-19 epidemic”: https://www.okv.fi/fi/tiedotteet-ja-puheenvuorot/535/apulaisoikeuskansleri-puumalaisen-selvityspyynnot-covid-19-epidemian-yhteydessa/ . Tieslietu kanclers (2020. gada 19. maijs), “Chancellor of Justice Tuomas Pöyst's requests for clarification in connection with the Covid-19 epidemic”: https://www.okv.fi/fi/tiedotteet-ja-puheenvuorot/538/oikeuskansleri-tuomas-poystin-selvityspyynnot-covid-19-epidemian-yhteydessa/ . Plašsaziņas līdzekļu plurālisma un brīvības centrs (2020), “2020 Media pluralism monitor”: https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2020 . CIVICUS, Somijas valsts profils: https://monitor.civicus.org/country/finland/ . Komitejas ziņojums 2/2020 vp – M1/2020 vp: https://www.eduskunta.fi/FI/vaski/Mietinto/Sivut/PeVM_2+2020.aspx . Eiropas Padomes Ministru komiteja (2010), Ministru komitejas ieteikums dalībvalstīm Nr. CM/Rec(2010)12 “Judges: independence, efficiency and responsibilities”. Eiropas Padomes Ministru komiteja (2016), Ministru komitejas ieteikums dalībvalstīm Nr. CM/REC(2016)4 “Protection of journalism and safety of journalists and other media actors”. Eiropas Padomes Žurnālistikas un žurnālistu drošības aizsardzības veicināšanas platforma: https://www.coe.int/en/web/media-freedom/the-platform . Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), “Special Eurobarometer 502 on Corruption”. Eiropas Komisija (2019, 2020), ES rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā.

ENCJ, “National Court Administration of Finland joins ENCJ”: https://www.encj.eu/node/560 . Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkls (2020), Valstu cilvēktiesību aizsardzības iestāžu Eiropas tīkla sniegtā informācija 2020. gada ziņojuma par tiesiskumu apspriešanā ar ieinteresētajām personām. Somijas valdība (2020), Somijas sniegtā informācija 2020. gada ziņojumam par tiesiskumu. Somijas valdība, “Legislative Drafting Process Guide”: http://lainvalmistelu.finlex.fi/en/ . GRECO (2018), piektās novērtēšanas kārtas “Korupcijas novēršana un integritātes veicināšana centrālajās valdībās (augstākās izpildvaras funkcijas) un tiesībaizsardzības iestādēs” Somijas novērtējuma ziņojums. Tieslietu ministrija, “Administrative procedure Act”: https://oikeusministerio.fi/en/project?tunnus=OM014:00/2015 . Tieslietu ministrija, “Clarifying and evaluating the division of responsibilities of supreme law enforcement officers”: https://oikeusministerio.fi/en/project?tunnus=OM044:00/2018 . Tieslietu ministrija, “Emergency system”: https://oikeusministerio.fi/en/project?tunnus=OM016:00/2019 . Tieslietu ministrija, “Ziņojums par Somijas progresu piektās kārtas novērtējuma ziņojumā norādīto īstenošanā”. Tieslietu ministrija, “National Democracy Programme 2025”: https://oikeusministerio.fi/en/national-democracy-programme-2025 . Tieslietu ministrija, “Project for the establishment of a judicial office”: https://oikeusministerio.fi/hanke?tunnus=OM001:00/2018 . Valsts tiesu administrācija, “Courts to remain open subject to new guidelines for protecting customers and staff”: https://tuomioistuinvirasto.fi/en/index/ajankohtaista/2020/457pl2ptq.html . Valsts tiesu administrācija, statistika par lietām, kuru izskatīšana apturēta: https://tuomioistuinvirasto.fi/en/index/ajankohtaista/qwlqgymkm.html . Oikeus, “Financial and debt counselling”: https://oikeus.fi/oikeusapu/en/index/financial_and_debt_counselling.html . Premjerministres Sannas Marinas vadītās valdības programma (2019. gada 10. decembris) “Inclusive and competent Finland – a socially, economically and ecologically sustainable society”. http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/161935 . Augstākā tiesa un Augstākā administratīvā tiesa (2020. gada 14. aprīlis), “A strong rule of law bears over the crisis”: https://korkeinoikeus.fi/fi/index/ajankohtaista/tiedotteet/2020/04/kkojakhovahvaoikeusvaltiokantaaylikriisiajan.html . Virtuāls Somijas apmeklējums saistībā ar 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu. II pielikums. Valsts (Somijas) apmeklējums 2020. gada maijā un jūnijā notika Komisijas dienestu virtuālas sanāksmes ar šādām personām un iestādēm:

·Tieslietu kanclers ·Konstitucionālā tiesību komiteja ·Plašsaziņas līdzekļu padome ·Somijas Tiesnešu asociācija ·Somijas Plašsaziņas līdzekļu apvienība ·Somijas Žurnālistu apvienība ·Tiesnešu iecelšanas padome ·Ārlietu ministrija ·Tieslietu ministrija ·Valsts izmeklēšanas birojs ·Valsts tiesu administrācija ·Premjerministra birojs ·Prokuratūra ·Augstākā tiesa ·Transparency International Somijas nodaļa ·Transporta un sakaru aģentūra * Komisija vairākās horizontālās sanāksmēs tikās arī ar šādām organizācijām: ·Amnesty International ·Eiropas Pilsonisko brīvību savienība