P6_TA(2006)0019
Klimata p ārmai ņas
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par klimata p ārmai ņām
Eiropas Parlaments,
—ņemot v ērāANO Visp ārējās konvencijas par klimata p ārmai ņāmP u šu 11. konferenci un vienlaic īgo
min ētās konvencijas Kioto protokola pu šu pirmo tik šanos, kuras abas notika Monre ālā2005. gada
decembr ī,
—ņemot v ērāiepriek špieņemt ās rezol ūcijas, īpaši 2005. gada 12. maija rezol ūciju par vald ības ekspertu
semin āru par klimata p ārmai ņām(1) un 2005. gada 16. novembra rezol ūciju “Uzvarot c īņu pret klimata
pārmai ņām pasaul ē”(2),
—ņemot v ērāReglamenta 103. panta 2. punktu,
1. atzin īgi v ērtēkonferences visp ārējo izn ākumu, īpaši dialoga uzs ākšanu par klimata p ārmai ņu turp-
māko rež īmu ne tikai saist ībāar Kioto protokolu, bet ar īar ANO Visp ārējo konvenciju par klimata
pārmai ņām; atzin īgi v ērtēarīievērojamo tehnisko progresu, kas pan ākts attiec ībāuz klimata p ārmai ņu
pašreizējārežīma īsteno šanas noteikumiem;
2. izsaka atzin ību Kan ādas prezident ūrai par ener ģiju un netalaid ību, ar k ādu t āgatavoja konferenci un
tad novad īja to l īdz veiksm īgam nosl ēgumam;
3. atzin īgi v ērtēKioto protokola I pielikuma pu šu Monre ālāpausto v ēlmi pie ņemt otru saist ību periodu
pēc 2012. gada, bet uzsver faktu, ka šīs valstis vienas pa šas nerisina probl ēmu un atz īst, ka c īņā jāiesaista
vairāk valstu, lai ierobežotu kop ējo izpl ūdes g āzu apjomu pasaul ē;
4. atzin īgi v ērtēEiropas Savien ības akt īvo l īdzdal ību, pal īdzot pan ākt starptautisku vieno šanos Monre ālā,
taču uzskata, ka tai t āpēc nevajadz ētu iesl īgt pa šapmierin ātībā, un mudina ES ar īturpm ākajās apspried ēsa r
starptautiskajiem partneriem saglab āt tikpat augstus m ērķus;
5. pauž nož ēlu, ka ASV vald ība joproj ām nev ēlas iesaist īties nopietn āstarptautisk āpartner ībāsaist ībāar
klimata p ārmai ņām, ta ču atz īmē,k at āvismaz nekav ēja vieno šanās pan ākšanu Monre ālā; atzin īgi v ērtē,k a
daudzi Amerikas sabiedr ības noz īmīgākie p ārstāvji, to skait āKongresa locek ļin oa b ām pal ātāmu na b ām
partij ām,štatu likumdev ēji, m ēri, NVO un daudzi uz ņēmēji, tagad piev ēršlielāku uzman ību c īņai pret
klimata p ārmai ņām;
6. atzin īgi v ērtē, ka jaunatt īstības valstis, kur āsrūpniec ība strauji att īstās,šķiet, vair āk iesaist ās dialog ā
par klimata p ārmai ņām un mekl ēnovatoriskus veidus, k ācīnīties pret klimata p ārmai ņām un piel āgoties
tām;
7. ar atzin ību atz īmēvairāku svar īguīsteno šanas pas ākumu pie ņemšanu, kas nodro šinās Kioto protokola
iesp ēju pien ācīgu izmanto šanu, un jo īpaši atz īmē
i) Marr ākešas līguma un Kioto noteikumu kopuma pie ņemšanu gal īgāvariant ā;
ii) vieno šanos par Kioto protokola pien ācīgas iev ērošanas k ārtību;
iii) t īras att īstības meh ānisma (CDM) stiprin āšanu, lai tam b ūtu liel āks finans ējums, tas neb ūtu tik birokr ā-
tisks un k ļūtu kopum ādarbotiessp ējīgāks;24.11.2006. C 287 E/182 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV
(1) Pie ņemtie teksti, P6_TA(2005)0177.
(2) Pie ņemtie teksti, P6_TA(2005)0433.
iv) kop īgas īsteno šanas meh ānisma ats ākšanu, lai ar ītas turpm āk var ētu k ļūtu noz īmīgāks;
v) 5 gadu programmas pie ņemšanu par piel āgošanos klimata p ārmai ņu sek ām, jo šādi pas ākumi iev ēro-
jami papildin ās klimata p ārmai ņu mazin āšanas pas ākumus;
8. atzin īgi v ērtēMonre ālāpaust ās atzi ņas, ka ne tikai Kioto protokola I pielikuma valst īm ir vajadz īgs
jauns saist ību periods p ēc 2012. gada un ka nedr īkst b ūtpārtraukuma starp pirmo un otro saist ību
periodu; uzskata, ka jaunaj ām sarun āmtādēļjābūt steidzam ām, jo t āsi rj āpabeidz laic īgi, lai pabeigtu ratifi-
kācijas procesu; šajāsakar āatgādina t āiepriek šmin ētajā2005. gada 16. novembra rezol ūcijāizteikto
piepras ījumu, ka ir j ābūt termi ņam — 2008. gada beigas–, kad j āpanāk vieno šanās par turpm ākajām sais-
tībām attiec ībāuz klimatu;
9. atz īmē, ka Kioto protokola pus ēmi rj āiesniedz s ākotn ējās atsauksmes l īdz 2006. gada 15. martam un
ka attiec īgās darba grupas pirm āsanāksme notiks 2006. gada maij ā;
10. atzin īgi v ērtēarīdialoga uzs ākšanu konvencijas pla šākākontekst ā, lai sagatavotu efekt īvus un piem ē-
rotus valsts un starptautiskus atbildes pas ākumus saist ībāar klimata p ārmai ņām, kuros var piedal īties visas
valstis; turkl āt atz īmē, ka dialogs tiks organiz ēts semin āru veid ā, ka puses ir l ūgtas iesniegt to s ākotn ējos
viedok ļus līdz 2006. gada 15. apr īlim un ka b ūsz iņojums par jaut ājumiem, kuri tika skat īti div ās iepriek-
šējāsp u šu konferenc ēs(COP 12 unCOP 13 );
11. aicina Parlamentu, Komisiju un Padomi uz spraigu dialogu, veicot sagatavo šanās darbus l īdz visiem
min ētajiem termi ņiem;
12. pieprasa, lai ES izstr ādātu tālejošu darba k ārtību ab ām sarunu k ārtām — gan saist ībāar Kioto proto-
kolu, gan konvenciju;
13. atg ādina divus strat ēģiskos pamatm ērķus, kas tika nor ādīti tāiepriek šmin ētajā2005. gada 16. novem-
bra rezol ūcijā:
i) pan ākt, lai plan ētas vid ējātemperat ūra nepaaugstin ātos vair ākkāpar 2 °C, sal īdzinot laiku pirms
industrializ ācijas;
ii) att īstītajās valst īsbūtiski samazin āt emisiju, proti, par 30 % l īdz 2020. gadam un par 60-80 % l īdz
2050. gadam;
14. aicina intens īvi p ārskat īt to novatorisko pieeju priek šrocības un tr ūkumus, kas papildin ās jaunos obli-
gātos samazin ājumus, kuri noteikti I pielikuma industrializ ētajām valst īm, piem ēram, kontrakcijas un
konver ģences koncepcija, k āarīierosin ātā“nozares ap ņemšanās pieeja”, saska ņāar kuru liel ākās jaunatt īs-
tības valstis ap ņemtos sasniegt br īvprātīgus m ērķus par siltumn īcefekta g āzu intensit āti galvenaj ās
rūpniec ības nozar ēsu ns a ņemtu tirgus un tehnolo ģijas stimulus šos m ērķus p ārsniegt;
15. atg ādina, ka tas atbalsta elast īgu meh ānismu turpm āku izmanto šanu un ilgtermi ņam ērķi par t āda
pasaules oglek ļa tirgus izveidi, kas b ūtu balst īts uz emisiju ierobežo šanu un tirdzniec ību;
16. uzskata, ka viens no noz īmīgākajiem veidiem, k ācīnīties ar klimata p ārmai ņām, ir tehnolo ģiju
izstr āde, atz īmē,k aE Si rj āpastiprina sadarb ība tehnolo ģiju jom āar cit ām valst īm, un t ādēļaicina s īkāk
izpētīt iesp ējas, ko paver jaun ās tehnolo ģijas, piem ēram, atjaun īgās ener ģijas tehnolo ģijas un oglek ļa ierobe-
žošana un piesaiste; aicina s īkāk izp ētīt iesp ējas, ko paver jaun ās tehnolo ģijas, piem ēram, atjaun īgās
ener ģijas tehnolo ģijas un oglek ļa ierobežo šana un piesaiste; nor āda, ka vides tehnolo ģijas var nodro šinātE S
konkur ētspējas priek šrocības, vienlaic īgi dodot noz īmīgu ieguld ījumu izpl ūdes g āzu apjoma samazin āšanā;
atzīmē, ka vides tehnolo ģijas t ādēļir tādas ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģijas centr ā, kas ir savienojama ar ES
Kioto protokola saist ību izpildi un Lisabonas strat ēģiju un uzskata, ka šajājom āvajadz ētu veicin ātpētnie-
cību un noteikt skaidrus darb ības m ērķus vides jom ā, lai mudin ātu izmantot vislab ākās pieejam ās
tehnolo ģijas;24.11.2006. C 287 E/183 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV
17. uzskata, ka I pielikuma industrializ ētajām valst īma r īturpm ākjāuzņemas vado ša loma, c īnoties ar
klimata p ārmai ņām pasaules l īmen ī; aicina Kioto protokola I pielikuma puses šajāsakar āizpild īt to eso šās
saist ības un izvirz īttālejošus m ērķus otrajam saist ību periodam p ēc 2012. gada; turkl āt aicina t ās industria-
lizētās valstis, kas nav ratific ējušas Kioto protokolu, p ārskat īt savu nost āju, veikt stingrus pas ākumus valsts
līmen īun akt īvi piedal īties turpm ākās starptautisk ās sarun ās,ņemot v ērāto līdzdal ību turpm ākajāklimata
pārmai ņu rež īmā;
18. uzsver, ka ir īpaši svar īgi iesaist īt jaunatt īstības valstis, kur āsrūpniec ība strauji att īstās, turpm ākajā
klimata p ārmai ņu rež īmā, vienlaikus piln ībāņemot v ērāto bažas par ekonomikas att īstības veicin āšanu un
cīņu pret nabadz ību; atz īmēto nev ēlēšanos šajāposm āapņemties pan ākt saisto šus emisijas samazin āšanas
mērķus, ta ču cer, ka n ākotn ētas b ūs iesp ējams, un uzskata, ka br īvprātīgu nozaru m ērķu pie ņemšana
varētu b ūt lielisks pirmais solis; Uzsver, ka nabadz ība un v āji darb ības rezult āti vides jom āir savstarp ēji
cieši saist īti, un t ādēļaicina ES un t ās dal ībvalstis pie ņemt ambiciozu politiku, kas paredz ētu sadarb ību ar
jaunatt īstības valst īm tehnolo ģiju jom āun to t ālāknodo šanu valst īm, t āmļaujot att īstīt viet ējo ekonomiku
un uzlabot labkl ājību uz ilgtsp ējīgākas un klimatam nekait īgākas b āzes;
19. pieprasa, lai atsevi šķas ES valstis un ES kopum āizpild ītu pa šreizējās saist ības, jo ES zaud ēs vado šo
stāvokli starptautisk ās sarun ās, ja to nevar ēs pan ākt;šajāsakar āapņemas s ākt sistem ātiskāk uzraudz ītE S
iekšējās darb ības klimata p ārmai ņu jom āun to, cik liel āmērāpašreizējie pas ākumi ir biju ši efekt īvi;
20. uzsver to, cik ļoti liela noz īme ir integr ētai ES pieejai klimata p ārmai ņu politik ā,kāarīnozares poli-
tikai attiec ībāuz ener ģijas taup ību, atjaun īgo ener ģiju, transportu, lauksaimniec ību, r ūpniec ību, p ētniec ību
un izstr ādi utt., kas cita citu papildin ātu, nevis b ūtu savstarp ēji pretrun īgas; uzsver īpaši nepiecie šamību
stingri uzraudz ītšo politiku t ās ietekmes uz klimata p ārmai ņāmd ēļun veikt pas ākumus, lai mazin ātušos
efektus l īdz t ādam l īmenim, k ādāES uz ņēmusies pild īt Kioto protokola saist ības; atg ādina daž ādos
konkr ētos priek šlikumus, kas šajāsakar āir izteikti 2005. gada 16. novembra rezol ūcijā;
21. uzsver, ka ener ģijas politika ir noz īmīgs elements m ūsu glob ālajāstrat ēģijāpar klimata izmai ņām:
mūsu ener ģijas resursu diversifik ācija un p āreja uz alternat īvu, ilgsp ējīgāku un videi labv ēlīgu ener ģijas
veidu izmanto šanu veido milz īgu potenci ālu izpl ūdes g āzu mazin āšanā; turkl āt atz īmē, ka diversifik ācija
padar īs ES maz ākāmērāatkar īgu no ārējiem resursiem, k āarīne tik j ūtīgu pret ener ģijas pieg ādes kr īzēm
22. aicina detaliz ēti pārbaud īt:
i) kop ējo pie šķīrumu Eiropas emisiju tirdzniec ības sist ēmai 2008.-2012. gadam saist ībāar sp ēkāesošo
politiku un pas ākumiem siltumn īcas efektu veicino šogāzu izpl ūdes samazin āšanai no cit ām nozar ēm,
lai izpild ītu Kioto protokol ānoteikt ās saist ības;
ii) Eiropas emisiju tirdzniec ības sist ēmas darb ību — k āto var v ēl uzlabot n ākamaj āpārskat īšanā
(piem ēram, izp ētot alternat īvas t ādu ieg ūto ties ību aizsardz ībai k āsalīdzino šānovērtēšana un vair ākso-
līšana), k ātās darb ības jomu var ētu attiecin āta r īuz (sv ītrots) cit ām nozar ēm un, visbeidzot, k āto
varētu sasaist īt ar sist ēmām cit ās valst īs;
iii) t īras att īstības meh ānisma un kop īgas īsteno šanas kred ītu izmanto šanu ES valst īs, papildus samazinot
izplūdes g āzu apjomu Eirop ā,kāarīuzlabojot šīsamazin ājuma ietekmi uz vidi;
23. uzsver nepiecie šamību turpm āk stiprin āt Eiropas vado šo poz īciju tehnolo ģiju jom āun c īnīties ar
klimata izmai ņām ar tehnolo ģiju t ālāk nodo šanas pal īdzību un t ādēļprasa att īstīt vienk āršas vadl īnijas
saska ņāar tīras att īstības meh ānismu un kop īgas īsteno šanas projektiem, īpaši dom ājot par MVU un to
iesp ējāmg ūt labumu no ekonomisk āpotenci āla, strauji att īstoties oglek ļa tirgiem;24.11.2006. C 287 E/184 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV
24. uzsver, ka ir vajadz īga efekt īva ES komunik ācijas strat ēģija par klimata p ārmai ņu jaut ājumiem, kas
ietvertu pien ācīgu inform ēšanu par jaun ākajiem zin ātniskajiem datiem par klimata p ārmai ņu sek ām,
bezdarb ības izmaks ām, s īkas inform ācijas snieg šanu par oglek ļa saturu vis ās prec ēs un pakalpojumos, ES
iesniegtos priek šlikumus par politiku, starptautisko sarunu pa šreizējo st āvokli un konkr ētus pas ākumus, kas
būsjāveic ES l īmen ī, dal ībvalst īm un katram pilsonim;
25. aicina visas Parlamenta attiec īgās komitejas un deleg ācijas cie ši sadarboties klimata p ārmai ņu jaut ā-
jumos, lai t ārūpniec ības, ener ģētikas, transporta, lauksaimniec ības, p ētniec ības un izstr ādes politika un
citas iniciat īvas b ūtu lab āk saska ņotas ar klimata p ārmai ņum ērķiem un lai klimata p ārmai ņu jaut ājumi
tiktu regul āri skat īti parlamentu sadarb ības deleg āciju l īmen īun saist ībāar transatlantisko likumdev ēju
dialogu;
26. atk ārtoti pauž neapmierin ātību, ka Parlamenta deput āti, kas darbojas ES deleg ācijās, nevar apmekl ēt
ES saska ņošanas san āksmes, un aicina šo jaut ājumu ātri atrisin āt, ja iesp ējams — l īdz Pu šu 12. konferencei
2006. gada novembr ī;
27. uzdod t āpriek šsēdētājam nos ūtītšo rezol ūciju Padomei, Komisijai, dal ībvalstu vald ībām un parla-
mentiem, k āarīApvienoto n āciju organiz ācijas Visp ārējās konvencijas par klimata p ārmai ņām sekreta-
riātam ar l ūgumu to izplat īt vis āmlīgumsl ēdzējām pus ēm, kas nav ES dal ībvalstis.
P6_TA(2006)0020
Ilgtsp ējīgas att īstības vides aspekti
Eiropas Parlamenta rezol ūcija par ilgtsp ējīgas att īstības vides aspektiem (2005/2051 (INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot v ērā2001. gada 31. maija rezol ūciju par vides politiku un ilgtsp ējīgu att īstību — gatavo šanos
Gēteborgas Eiropadomei (1),
—ņemot v ērā2002. gada 28. febru āra rezol ūciju par ilgtsp ējīgas att īstības strat ēģiju saist ībāar Barselonas
Eiropadomi (2),
—ņemot v ērā2002. gada 16. maija rezol ūcijas, kas pie ņemtas, gatavojoties 2002. gada pasaules augst ākā
līmeņa san āksmei par ilgtsp ējīgu att īstību (3),
—ņemot v ērāKomisijas darba dokumentu “Vides apsv ērumu integr ēšana cit ās politikas jom ās—K ārdifas
procesa rezult āti” (KOM(2004)0394),
—ņemot v ērāKomisijas pazi ņojumu “Eiropas Savien ības ilgtsp ējīgas att īstības atbalsta strat ēģijas
2005. gadam izskat īšana — pirmie rezult āti un turpm ākās pamatnost ādnes” (KOM(2005)0037),
—ņemot v ērāGēteborgas Eiropadomes (2001. gada 15.–16. j ūnijs), Barselonas Eiropadomes (2002. gada
15.–16. marts) un Briseles Eiropadomes (2005. gada 16.–17. j ūnijs) secin ājumus,
—ņemot v ērāpārskat īto Lisabonas strat ēģiju, ko pie ņēma 2005. gada 22.–23. marta Eiropadome,24.11.2006. C 287 E/185 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trišdiena, 2006. gada 18. janv ārisLV
(1) OV C 47 E, 21.2.2002., 223. lpp.
(2) OV C 293 E, 28.11.2002., 84. lpp.
(3) OV C 180 E, 31.7.2003., 507. un 517. lpp.