LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 13.12.2005 
COM(2005) 658 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
Par Notur īgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu 
 
Rīcības platforma  
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
Par Notur īgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu 
 
Rīcības platforma  
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
SATURS 
1. R īcības pamatprincipi................................................................................................... 4 
2. Īstenot pārmaiņas: būtisko jautājumu mērķtiecīga risināšana...................................... 6 
2.1. Klimata p ārmaiņas un tīra enerģija .............................................................................. 6 
2.2. Sabiedr ības veselība..................................................................................................... 8 
2.3. Soci ālā atstumtība, demogr āfija un migr ācija.............................................................. 9 
2.4. Dabas resursu p ārvaldība ........................................................................................... 10 
2.5. Notur īgs transports..................................................................................................... 11 
2.6. Glob ālā nabadzība un attīstības uzdevumi................................................................. 12 
3. Rezult ātu iesniegšana................................................................................................. 13 
3.1. Efekt īvāka turpmākā informācija............................................................................... 13 
3.2. Sekm īgāka politikas veidošana .................................................................................. 14 
4. Secin ājumi.................................................................................................................. 17 
1. PIELIKUMS DEKLAR ĀCIJA PAR ILGTSP ĒJĪGAS ATT ĪSTĪBAS 
PAMATPRINCIPIEM EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME Prezident ūras secinājumi DOC 
10255/05 BRISELES EIROPADOME 2005. GADA 16. un 17. J ŪNIJĀ.............................. 18 
2. PIELIKUMS UZDEVUMI, M ĒRĶI, POLITIKA UN PAS ĀKUMI – K Ā VIRZĪTIES UZ 
PRIEKŠU, ĪSTENOJOT NAS ................................................................................................. 20 
1. AR KLIMATA P ĀRMAIŅĀM SAIST ĪTO JAUT ĀJUMU RISIN ĀŠANA ............ 21 
2. LABAS VESEL ĪBAS VEICIN ĀŠANA – SABIEDR ĪBAS VESEL ĪBA ................. 22 
3. SOCI ĀLĀS ATSTUMT ĪBAS APKAROŠANA UN AR DEMOGR ĀFISKAJĀM 
PĀRMAIŅĀM SAIST ĪTO PROBL ĒMU RISIN ĀŠANA ........................................ 23 
4. Dabas resursu lab āka PĀRvaLdība............................................................................ 25 
5. K Ā VAIROT TRANSPORTA NOTUR ĪBU............................................................. 27 
6. C ĪŅA PRET GLOB ĀLO NABADZ ĪBU UN ATT ĪSTĪBAS VEICIN ĀŠANA........ 29 
 
LV 3   LV 3. PIELIKUMS 2005. GADA P ĀRSKATS PAR ES Ilgtsp ēJīgas ATTĪSTĪBAS 
STRATĒĢIJU: sākotnējie apsvērumi un turpm ākā orientācija KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM {KOM(2005) 37} .............................................. 32 
 
LV 4   LV ES Notur īgas attīstības stratēģijas pārskatīšana  
Eiropas iedz īvotāji novērtē dzīves kvalit āti. Viņi vēlas baudīt labklājību, tīru vidi, labu 
veselību, sociālo aizsardz ību un taisn īgumu. Vi ņi vēlas to ne vien sev, bet ar ī saviem b ērniem 
un mazbērniem. Ņemot vērā straujās pārmaiņas pasaul ē, kur pārmaiņu temps var nopietni 
apdraudēt ekonomikas, soci ālās vides un dabas piel āgošanās spēju, Eiropai ir j āpanāk 
moderniz ācija un jāturas pārmaiņu procesa avangard ā. Uzdevums ir nezaud ēt tempu, kas 
kopīgi veicina ekonomisko izaugsmi, soci ālo labklājību un vides aizsardz ību.  
Šo uzdevumu un kategorisko pras ību īstenot pārmaiņas atzina 2001. gad ā Eiropadomes 
Gēteborgas san āksmē, pieņemot Notur īgas attīstības stratēģiju, kurai 2002. gad ā Eiropadomes 
Barselonas san āksmē papildus tika pievienota ārējā dimensija. Notur īgas attīstības principus 
un uzdevumus – ekonomisko labkl ājību, sociālo taisnīgumu, vides aizsardz ību un 
starptautisko atbild ību – Eiropadom ē vēlreiz apstiprin āja 2005. gada j ūnijā, kad tika pie ņemti 
noturīgas attīstības pamatprincipi, un tie ie ņēma centrālo vietu sarun ās Eiropas valstu vad ītāju 
apspriedē Hemptonkort ā 2005. gada oktobr ī.  
Eiropa ar labiem pan ākumiem ir s ākusi piem ērot šos notur īgās attīstības principus. Ir uzs āktas 
būtiskas iniciat īvas atjaunotaj ā Lisabonas proces ā, sociālajā jomā un vides aizsardz ībā. Tomēr 
straujais p ārmaiņu temps liek pielikt v ēl lielākas pūles, lai nodrošin ātu Eiropai notur īgas 
attīstības ceļu. To var veikt, pastiprin āti rūpējoties par izaugsmi un darba viet ām, vienlaikus 
īstenojot saist ības saglab āt un aizsarg āt Eiropas soci ālo un dabas mantojumu, liekot liet ā 
zināšanas, veicinot inov āciju, īstenojot integr ētu pieeju politikas veidošanai un g ādājot par 
finanšu resursiem.  
Valdībām vienmēr būs svarīga loma, jo t ās veido vidi, kur ā pilsoņi un uzņēmēji pieņem 
lēmumus. Bet notur īga attīstība neattiecas tikai uz vald ību darbu. J ārada apstākļi un jāveicina, 
lai visas iesaist ītās personas, uz ņēmēji un jo īpaši pilso ņi rastu jaunus un novatoriskus veidus, 
kā risināt jautājumus un izmantot iesp ējas. Eiropa viena pati nevar veikt visus šos uzdevumus, 
un tā ir izrādījusi apņēmību strādāt kopā ar starptautiskiem pa rtneriem, risinot glob ālus 
jautājumus un darbojoties glob ālā perspektīvā. 
1. R ĪCĪBAS PAMATPRINCIPI  
Noturīga attīstība ir Līgumā noteiktais Eiropas Savien ības visaptverošais ilgtermi ņa mērķis. 
2001. gad ā Eiropadome izkl āstīja šā mērķa sasniegšanas strat ēģiju. Kopš t ā laika politiskie 
mērķi ir pārauguši politisk ās iniciatīvās, kas savuk ārt dod taust āmus rezult ātus.  
Ir noteikti r īcības pamatprincipi. Ekonomikas aspekt ā izaugsmi un darba vietas stimul ē 
atjaunotā Lisabonas strat ēģija. Tā palīdzēs ES piel āgoties uzdevumiem, ko rada konkurence 
pasaules m ērogā un iedzīvotāju novecošana. Eiropas ekonomikas nostiprin āšanās ir svarīga un 
neatņemama notur īgas attīstības daļa; tā palīdzēs radīt līdzekļus invest īcijām, piemēram, 
tīrākā vidē, labākās izglītības iespējās un vesel ības aprūpē, un sociālajā aizsardzībā. Savukārt 
noturīgākai dabas resursu izmantošanai un liel ākam sociālajam taisn īgumam ir izš ķiroša loma 
mūsu ekonomikas augšupej ā.  
Izprotot š īs saiknes, ES izmanto savstarp ēji pastiprinošos faktorus ekonomiskaj ā, sociālajā un 
vides politik ā. Komisija patlaban veic visu galveno strat ēģisko priekšlikumu ietekmes 
novērtējumu, lai noteikt to ieguld ījumu notur īgā attīstībā. Lauksaimniec ības un 
 
LV 5   LV zivsaimniec ības politikas reform ēšana, lauku att īstības politikas nostiprin āšana, kā arī 
kohēzijas politikas moderniz ācija atspogu ļo apņēmību veidot integr ētu politiku. ES ir 
izveidojusi strat ēģiskos pamatprincipus c īņai pret klimata p ārmaiņām, tostarp iespaid īgu CO 2 
emisijas tirdzniec ības sistēmu, veicinot emisijas samazin āšanu no r ūpniecības uzņēmumiem 
ar vismaz ākajām izmaks ām.  
Ir pieņemtas vair ākas daudzpus ējas un tematiskas strat ēģijas un rīcības plāni, bieži vien ar 
noteiktiem m ērķiem un starpposmu uzdevumiem.1 Tie paredz kop īgu darbu daž ādās jomās, 
piemēram, droš ības, sabiedr ības vesel ības uzlabošanu, soci ālās integrācijas paaugstin āšanu, 
kohēzijas nostiprin āšanu un biolo ģiskās daudzveid ības izzušanas aptur ēšanu, augsnes, ūdens 
un gaisa kvalit ātes uzlabošanu. Dal ībvalstis un viet ējās un reģionālās pašvald ības ir ar ī 
sadarbojuš ās, piemēram, soci ālās atstumtības probl ēmu risināšanā, lai gatavotos apst ākļiem, 
ko rada sabiedr ības novecošana, lai samazin ātu siltumn īcefektu izraisošo g āzu emisiju un lai 
uzlabotu viet ējā sabiedrisk ā transporta kvalit āti. 2 
Pārskatā šie sasniegumi ir ņemti vērā un ir izkl āstīta turpmāka konkrēta rīcība nākamajiem 
gadiem. Tas ir augst ākais punkts 2005. gada p ārskata proces ā, kurā ir trīs cieši saist īti paketē 
apvienoti elementi:  
– Komisijas 2005. gada febru ārī pieņemtais Pazi ņojums, kur ā ir apkopots sasniegtais 
un noteiktas s ākotnējās orientācijas,  
– Eiropadomes 2005. gada j ūnijā pieņemtie Pamatprincipi,  
– šis paziņojums, kur ā tiek aplūkota īstenošana un veicamie pas ākumi.  
Veidojot šo paketi, Komisija  ir veikusi plašas konsult ācijas un uzklaus ījusi Padomi un 
Parlamentu, dal ībvalstis, NVO, pilso ņus un ieinteres ētās personas3. Dialoga galven ā mācība ir 
tā, ka jāpastiprina strat ēģijas mērķtiecīgums, skaidr āk jānodala atbild ība, jāpalielina iesaist īto 
pušu skaits un j āpaplašina atbalsts, vair āk jāintegrē starptautisk ā dimensija un efekt īvāk 
jāstrādā pie īstenošanas un p ārraudzības.  
Šās pārskatīšanas mērķis nav aizvietot, bet gan t ālāk attīstīt Noturīgas attīstības stratēģiju. 
Tās uzdevums ir nodrošin āt, lai tiktu izmantotas saik nes starp Eiropas politiskaj ām 
iniciatīvām un izvērtēti kompromisi notur īgu mērķu sasniegšanai. Šaj ā pārskatīšanā:  
• ir noteikti galvenie jaut ājumi, kuru risin āšana turpm ākajos gados ir j āstimulē;  
• ir ierosin āts ņemt vērā noturīgas attīstības ārējo dimensiju (piem ēram, glob ālo resursu 
izmantošanu, starptautisk ās attīstības jautājumus), uzl ūkojot to k ā iekšpolitikas faktoru, un 
pamatotāk izvērtēt Eiropas politisk ās izvēles ietekmi uz notur īgu attīstību visā pasaulē;  
• ir ierosināti veidi, k ā izmērīt sasniegto un regul āri pārskatīt prioritātes, lai pan āktu lielāku 
saskaņotību starp dal ībvalstu un ES strat ēģiju;  
                                                 
1 II pielikum ā ir plašs p ārskats par daž ādām ES strat ēģijām un rīcības plāniem notur īgas attīstības atbalstam. 
2 Galvenie piem ēri, kas raksturo veikumu, ir izkl āstīti Komisijas 2005. gada febru āra Paziņojumā KOM 
(2005) 37. Sk. ar ī Eiropas Kopie nu Statistikas biroja 2005. gada decembra publik āciju par notur īgas 
attīstības rādītājiem.  
3 Komisijas 2005. gada febru āra Paziņojums KOM (2005) 37. Konsult āciju gaitā Komisija ir sa ņēmusi 
vairāk nekā 1100 rakstu.  
  
 
LV 6   LV • ir ieteikums par nep ārtrauktu dialogu ar cilv ēkiem un organiz ācijām – vadošajiem 
uzņēmējiem, reģionālajām un viet ējām pašvald ībām, NVO, akad ēmiskajām un pilso ņu 
organizācijām, kas ir iesaist ījušās un ir apņēmušās īstenot pārmaiņas.  
2. ĪSTENOT P ĀRMAIŅAS: BŪTISKO JAUT ĀJUMU M ĒRĶTIECĪGA RISIN ĀŠANA  
Pārskatot uzman ība pievērsta vairākiem būtiskiem jaut ājumiem, kas ir pamat īgi jāiekustina 
augstākajā politiskaj ā līmenī, lai iesaist ītu sabiedr ību, lai visos l īmeņos paātrinātu lēmumu 
pieņemšanu uz r īcību, lai veicin ātu „kopīgu” domāšanu un pa ātrinātu jaunu un lab āku ideju 
pārņemšanu. Taj ā ir atzīta vajadzība regulāri pārbaudīt, kā sokas darbs, un tiek ieteikts, k ā to 
veikt.  
Risinot konkr ētas probl ēmas, jāņem vērā virkne daudzpus īgu jautājumu. Tendences ir 
savstarpēji saistītas, un tāpēc ir jāturpina p ētīt grupu nozaru politikas integr ētas sistēmas 
ietvarā. Piemēram, cīņa pret klimata p ārmaiņām ir daudzš ķautņaina, un svar īga loma 
siltumnīcefekta g āzu emisijas samazin āšanā ir gan ener ģētikas, gan transporta politikai. 
Klimata p ārmaiņām ir arī sociāla ietekme, jo smagi klimatiskie apst ākļi, kā plūdi vai sausums, 
bieži vien nesam ērīgi iespaido v ājākos reģionus un iedz īvotāju daļas. Eirop ā jau izmanto 
pozitīvās saiknes starp politikas jom ām. Pasākumi notur īgas enerģijas jomā tiek veikti, ņemot 
vērā lielāku energoapg ādes drošību, klimata p ārmaiņu un viet ējā gaisa pies ārņojuma, 
nabadzības samazin āšanu un droš ības uzlabošanu, veicinot lauku un viet ējo attīstību. Tomēr ir 
arī kompromisi. Dažreiz politika ir saist īta ar piel āgošanās izdevumiem, un ir j ārod veidi 
kompromisu optim ālai līdzsvarošanai.  
Efektīvai reakcijai ir vajadz īga starptautiska sadarb ība un solidarit āte. ES ir ap ņēmusies 
mazināt nabadz ību jaunatt īstības valst īs un cieši sadarbojas ar ANO, lai sasniegtu 
tūkstošgades att īstības mērķus. Tā ir iesaistījusies daudzos sadarb ības pasākumos, piem ēram, 
strādājot kopīgi ar citiem, lai īstenotu saist ības biolo ģiskās daudzveid ības, zivju resursu, 
enerģijas un ūdensapgādes jomā saskaņā ar Pasaules notur īgas attīstības sammit ā panākto 
vienošanos, k ā arī klimata p ārmaiņu apkarošan ā. ES izmantos savu ietekmi, lai piesaist ītu vēl 
vairāk valstu iespaid īgam notur īgas attīstības plānam. Tā izmantos ar ī tādus savā rīcībā esošos 
instrumentus k ā tirdzniec ības un sadarb ības līgumi, lai sekm ētu pārmaiņas, un iek ļaus ārējo 
dimensiju, veidojot savu iekšpolitiku.  
ES un dal ībvalstīm ir jāturpina ieguld īt pētniecības un tehnolo ģijas jomā, lai rastu ekonomiski 
efektīvākos un resursu zi ņā izdevīgākos ražošanas un pat ēriņa veidus. Liekot liet ā jaunās 
tehnoloģijas – IT un komunik ācijas instrumentus, alternat īvas enerģijas ražošanu, produktus 
un procesus, kas maz ietekm ē apkārtējo vidi, jaunus degvielas veidus un transporta 
tehnoloģijas – Eiropa var veikt izr āvienu efekt īvas resursu izmantošanas zi ņā ar potenci ālu 
virzīt izaugsmi pa notur īgas attīstības ceļu. 
Izglītībai ir būtiska loma t ādu pārmaiņu paātrināšanā, kas ir da ļa no notur īgas attīstības. Tā 
nodrošina cilv ēkiem prasmi piel āgoties glob ālajām pārmaiņām, zināšanu izplat īšanos un 
ieinteresēto personu iesa isti notiekošaj ās pārmaiņās.  
2.1. Klimata p ārmaiņas un tīra enerģija  
Klimats main ās. To nevar nov ērst, bet pārmaiņas var apvald īt, nodrošinot pie ņemamu līmeni, 
un to negat īvās sekas var iev ērojami samazin āt. Tā ir globāla problēma, kas j ārisina visas 
pasaules m ērogā. Jāpieliek vair āk pūļu, lai samazin ātu siltumn īcefektu izraisošo g āzu emisiju, 
ne vien Eiropas Savien ībā, bet arī citās lielākajās emitētājvalstīs un „jaun ās ekonomikas” 
 
LV 7   LV valstīs. ES ir b ūtiski piel āgoties klimata p ārmaiņām un pal īdzēt to pašu dar īt jo īpaši 
jaunattīstības valstīm.  
Veicamās pārmaiņas skars dažas grupas, nozares un valstis vair āk nekā citas. Ir svar īgi veidot 
mehānismus, kas pal īdzētu tiem, kurus t ās skars visnopietn āk, un lai motiv ētu visus 
starptautiskos partnerus īstenot akt īvu politiku klimata p ārmaiņu jomā.  
Klimata p ārmaiņu samazin āšana rada noz īmīgas sociālas un ekonomiskas iesp ējas un ļaus 
mazināt citas tendences, kas nav notur īgas. Piem ēram, ja m ēs izmainītu savus ener ģijas 
patēriņa paradumus, ES var ētu rentabl ā veidā samazin āt savu šā brīža enerģijas patēriņu 
vismaz par 20 procentiem, kas l īdzinātos enerģijas patēriņam Vācijā un Somij ā kopā. ES ir 
labi nodrošin āta ar atjaun īgās vēja, Saules, biomasas, vi ļņu, ūdens, ģeotermālās enerģijas 
avotiem, un t ās rīcībā ir tehnolo ģijas, kas ļauj tos daudz liel ākā mērā izmantot, lai apmierin ātu 
vajadzības pēc siltuma, elektr ības un degvielas.  
Līdztekus ac īmredzamajam ekonomiskajam ieguvumam, k ā rāda pieredze, pas ākumi klimata 
pārmaiņu samazin āšanai un pašas ES rentabilit ātes un atjaun īgās enerģijas potenci āla 
izmantošanai papildus rada da udzus netiešus guv umus – paaugstin ās energoapg ādes drošība, 
samazinās emisija un cit āds piesārņojums, viet ējā mērogā ir vērojama att īstība un veidojas 
kvalitatīvas darba vietas. Tas pal īdz ES saglab āt vadošu vietu inovat īvo tehnolo ģiju jomā 
laikā, kad šajās jomās notiek s īva konkurence. Turkl āt ES ir izdev īgā stāvoklī, lai palīdzētu 
jaunattīstības valst īm sasniegt ekonomikas augšupeju, izmantojot vismaz āk piesārņojošās 
tehnoloģijas, piem ēram, izmantojot Kioto Protokol ā paredzēto tīras attīstības mehānismu, kas 
ļauj nodot š īs tehnoloģijas jaunatt īstības valstīm. Potenci āls pastāv. Tas jāliek lietā.  
GALVENIE PAS ĀKUMI: 
• ES VEICIN ĀS SAISTĪBAS, KAS P ĀRSNIEDZ ESOŠ ĀS LĪDZ 2012. GADAM 
NOTEIKT ĀS SAIST ĪBAS PAR SILTUMN ĪCEFEKTA G ĀZU EMISIJAS 
SAMAZIN ĀŠANU, IZSTR ĀDĀJOT PRIEKŠLIKUMUS UN PAPLAŠINOT 
STARPTAUTISKOS NOL ĪGUMUS, KAS SKAR VISAS SILTUMN ĪCEFEKTA 
GĀZES UN NOZARES, ATBALSTA INOV ĀCIJU UN PAREDZ 
ĪSTENOŠANAS PAS ĀKUMUS. ES EMISIJU TIRDZNIEC ĪBAS SH ĒMA 
VARĒTU BŪT PARAUGS STARPTAUTISKAM OGLEK ĻA TIRGUM.  
• ES VEIDOS N ĀKOTNES KLIMATA POLITIKU, ĪSTENOJOT EIROPAS 
KLIMATA P ĀRMAIŅU PROGRAMMAS OTRO POSMU, STR ĀDĀJOT 
KOPĀ AR IESAIST ĪTAJĀM PUSĒM, LAI VEIDOTU JAUNUS PAS ĀKUMUS 
SISTEMĀTISKAI RENTABLU IESP ĒJU IZMANTOŠANAI, PIEM ĒRAM, 
ATTIECĪBĀ UZ AUTOMOBI ĻIEM, LIDAPAR ĀTIEM, 
TEHNOLO ĢISKAJĀM IZSTR ĀDĒM UN TO PIEL ĀGOŠANU. ES UN 
DALĪBVALSTIS P ĀRSKATĪS ES EMISIJAS KVOTU TIRDZNIEC ĪBAS 
SISTĒMU, LAI TO V ĒL VAIR ĀK ATTĪSTĪTU UN APSV ĒRTU TĀS 
PAPLAŠIN ĀŠANU, ATTIECINOT TO UZ CIT ĀM SILTUMN ĪCEFEKTA 
GĀZĒM UN TĀDĀM NOZAR ĒM KĀ AVIĀCIJA.  
• NEOFICI ĀLAJĀ APSPRIED Ē HEMPTONKORT Ā 2005. GADA OKTOBR Ī 
VALSTU UN VALD ĪBU VAD ĪTĀJI VIENOJ ĀS LŪGT KOMISIJU 
IZSTRĀDĀT NO JAUNA STIPRIN ĀTU NOTUR ĪGU, DROŠU UN 
KONKUR ĒTSPĒJĪGU EIROPAS ENER ĢĒTIKAS POLITIKU. KOMISIJA 
 
LV 8   LV STRĀDĀ PIE NOZ ĪMĪGĀM INICIAT ĪVĀM 2006. GADAM PAR BIOMASU 
UN BIODEGVIEL ĀM.4 2006. GAD Ā TĀ ARĪ SĀKS DISKUSIJU PAR ES 
ATJAUN ĪGĀS ENER ĢIJAS POLITIKU L ĪDZ 2020. GADAM, AR Ī PAR 
ENERĢIJAS DA ĻU, KAS RAŽOTA NO ATJAUN ĪGIEM ENER ĢIJAS 
AVOTIEM. T Ā VISIEM IESAIST ĪTAJIEM DAL ĪBNIEKIEM SKAIDRI 
IEZĪMĒTU MĒRĶI, RADOT UZ ŅĒMĒJU UN INVESTORU PIEPRAS ĪTO 
NOTEIKT ĪBU. ES TURPIN ĀS ATBALST ĪT ATJAUN ĪGĀS ENER ĢIJAS 
IZMANTOŠANU VIS Ā PASAUL Ē.  
• KOMISIJA PIED ĀVĀS RĪCĪBAS PLĀNU ENERGOEFEKTIVIT ĀTES JOM Ā, 
LAI ĪSTENOTU APL ĒSTO RENTABLO 20 PROCENTU IETAUP ĪJUMA 
POTENCI ĀLU. PAMAT ĪGI JĀVIRZA UZ PRIEKŠU JAUT ĀJUMS PAR 
ENERĢIJAS TAUP ĪŠANU ĒKĀS, UZST ĀDOT STINGR ĀKAS PRAS ĪBAS 
NEKĀ PAREDZ ESOŠIE TIES ĪBU AKTI PAR ĒKU 
ENERGOEFEKTIVIT ĀTI, JO ĪPAŠI, LAI PAL ĪDZĒTU MĀJSAIMNIEC ĪBĀM. 
KOMISIJA STR ĀDĀS AR DAL ĪBVALST ĪM, IZMANTOJOT 
STRUKT ŪRFONDUS, LAI ĪSTENOTU ENERGOEFEKTIVIT ĀTES 
MĒRĶUS, JO ĪPAŠI TAJ ĀS DALĪBVALST ĪS, KUR IR VISLIEL ĀKĀS 
IESPĒJAS UZLABOT SITU ĀCIJU. 
2.2. Sabiedr ības veselība 
Veselība ir glob āla problēma. Slimības strauji izplat ās no kontinenta uz kontinentu. Eiropai 
jānostiprina sp ēja cīnīties pret p ārrobežu vesel ības apdraud ējumiem. L īdztekus ES centieniem 
ir vajadz īga efektīva darbība kaimi ņvalstīs un glob ālā līmenī. Cīņai pret vesel ības 
apdraudējumu ir vajadz īga ātra un efekt īva reaģēšana un darbsp ējīgas veselības aizsardz ības 
sistēmas, vad ība, tehnolo ģija un infrastrukt ūra. Vienas dal ībvalsts nesp ēja reaģēt var 
apdraudēt visu Eiropas Savien ību. Tāpēc ir ļoti svarīgi pārvarēt nevienl īdzību veselības 
aizsardzībā visā ES.  
ES arī ir pienākums atbalst īt starptautiskos centienus uzlabot vesel ības aizsardz ību. Patlaban 
40 miljoni cilv ēku visā pasaulē cieš no HIV/AIDS infekcijas.  24 miljoni, no tiem 5 miljoni 
bērnu, ir miruši. No mal ārijas ik gadu iet boj ā vairāk nekā miljons cilv ēku – lielākoties Āfrikā 
uz dienvidiem no Sah āras. Vēl aizvien nopietnas probl ēmas rada pret antibiotik ām rezistento 
baktēriju celmi.  
Veselības veicin āšana un slim ību profilakse (atbilstoš ā līmenī risinot ar vesel ības rādītājiem 
saistītos jautājumus) ilgtermi ņā samazinās slimību radīto ekonomisko un soci ālo slogu. Pie 
tam labāka izpratne par pies ārņotāju radītajām sekām veselībai arī paātrinās profilakses un 
plānošanas pas ākumu uzlabošanu. 
GALVENIE PAS ĀKUMI:  
ES UN DAL ĪBVALST ĪM: 
• MODERNIZ ĒT SAVUS R ĪCĪBAS PL ĀNUS VESEL ĪBAS APDRAUD ĒJUMA 
GADĪJUMĀ (LAI SAGATAVOTOS IESP ĒJAMAI PAND ĒMIJAI, ŅEMOT V ĒRĀ 
NESEN ATJAUNIN ĀTOS METODISKOS NOR ĀDĪJUMUS PAR GATAV ĪBU GRIPAS 
PANDĒMIJAI). 
                                                 
4 KOM (2005) 628. 
 
LV 9   LV • PANĀKT VIENOŠANOS UN ĪSTENOT EIROPAS SAVIEN ĪBAS HIV/AIDS 
STRATĒĢIJU, TOSTARP VEICOT PAS ĀKUMUS UZRAUDZ ĪBAS UZLABOŠANAI 
UN NOSTIPRINOT SADARB ĪBU STARP DAL ĪBVALST ĪM. ATTIEC ĪBĀ UZ 
TREŠAJĀM VALST ĪM IR JĀPASTIPRINA DARBS, LAI TIKTU ĪSTENOTA ESOŠ Ā 
ES RĪCĪBAS PROGRAMMA UN VAR ĒTU STĀTIES PRETIM HIV/AIDS, 
TUBERKULOZEI UN MAL ĀRIJAI.  
• KOORDIN ĒT PĒTĪJUMUS PAR SAIKN ĒM STARP VIDES PIES ĀRŅOTĀJIEM, TO 
RADĪTO RISKU UN IETEKMI UZ VESEL ĪBU, LAI UZLABOTU IZPRATNI PAR 
VIDES FAKTORU IZRAIS ĪTAJĀM VESEL ĪBAS PROBL ĒMĀM UN K Ā NO TĀM 
VISLABĀK IZVAIR ĪTIES. 
2.3. Soci ālā atstumtība, demogr āfija un migr ācija 
Nabadzības un soci ālās atstumtības problēmu risināšana ES neaprobežojas ar zema ien ākuma 
līmeņa paaugstin āšanu. Tā ietver darbavietu, m ājokļu, mobilit ātes, vesel ības aprūpes, 
komunikācijas un inform ācijas pakalpojumu un jo īpaši izglītības un praktisk ās apmācības 
pieejamības veicin āšanu. Iev ērojamai ES iedz īvotāju daļai (15 %) past āv nabadz ības risks. 
Īpašas rūpes vieš nabadz ība bērnībā. Kā tika secin āts valstu vad ītāju un vald ību neform ālajā 
apspriedē Hemptonkort ā, steidzami j āpievērš uzmanība cīņai pret soci ālo atstumt ību.  
Sakarā ar sabiedrības novecošanu  ES sagaida ne vien ekonomiskas, bet ar ī sociālas 
problēmas. Iedz īvotāju novecošana pa ātrināsies līdz 2040. gadam, un, vienlaic īgi 
pazeminoties dzimst ības līmenim, t ā izraisīs strādājošo iedz īvotāju skaita samazin āšanos. 
Faktiski dzimst ības samazin āšanās, pagarinoties paredzamajam m ūža garumam, var ētu 
nozīmēt, ka 2050. gad ā uz katru vec āka gadu g ājuma cilv ēku būs divi strādājoši apgādnieki 
pašreizējo četru vietā. Šī tendence, iesp ējams, ietekm ēs arī iedzīvotāju skaita pieaugumu. 
Valdībām ir jāsagatavo Eiropas ekonomika un sabiedr ība tam, ka daudzas m ūsu 
sabiedrības novecos. Ir j āpalielina darba raž īgums un jo īpaši vecāka gadag ājuma 
strādājošo un sieviešu nodarbin ātība, lai saglab ātu spēju pastāvīgi nodrošin āt 
ekonomikas izaugsmi. Eiropas soci ālās aizsardz ības sistēmu moderniz ācija, jo īpaši 
pensiju un ilgtermi ņa aprūpes jomā, ir ļoti no svara akt īvas un vesel īgas novecošanas 
veicināšanai. Ir vajadz īga ģimenēm draudz īgāka politika. B ūtiska noz īme ir efekt īvai 
migrācijas plūsmu vadīšanai, tostarp migrantu un ģimeņu pozitīvai integr ācijai. Ar to 
tiek arī uzsvērta vajadz ība pēc lielākām un lab ākām investīcijām cilvēkresursu kapit ālā 
no dzīves cikla viedok ļa, lai uzlabotu str ādājošo darba sp ējas. Tas ietver efekt īvu 
mūžizglītības stratēģiju īstenošanu dal ībvalstīs. Galvenie pas ākumi:  
• Atbildot uz diskusij ām valstu vad ītāju un vald ību neform ālajā apspried ē Hemptonkort ā 
2005. gada oktobr ī, Komisija 2006. gada s ākumā sniegs pazi ņojumu, kur ā tiks aplūkots 
veids, kā palīdzēt dalībvalstīm reaģēt uz demogr āfiskajām problēmām, ar kur ām tās 
saskaras, jo īpaši, veicinot akt īvās novecošanas strat ēģijas, imigrantu integr āciju un lab āku 
apstākļu radīšanu ģimenēm. Tā konsultēsies ar soci ālajiem partneriem jaut ājumā par to, vai 
izvirzīt jaunas iniciat īvas, lai atbalst ītu darba un priv ātās dzīves apvienošanu. 
• Komisija ierosina note ikt Eiropas gadu nabadz ības un soci ālās atstumtības apkarošanai. 
2006. gad ā tiks likts priekš ā ceļvedis sieviešu un v īriešu vienl īdzībai, lai pan āktu dzimumu 
līdztiesību un pal īdzētu risināt ES demogr āfiskos uzdevumus. ES atbalsta dal ībvalstu 
centienus moderniz ēt sociālās aizsardz ības sistēmas un nodrošin āt to noturību.  
• ES un dal ībvalstīm vajadz ētu turpināt veidot ES politiku leg ālās migrācijas jaut ājumos, 
nostiprināt migrantu un vi ņu ģimeņu integrāciju un c īnīties pret nelikum īgu ieceļošanu. 
Komisija ir ierosin ājusi atbalst īt dalībvalstu uz integr āciju vērstos pasākumus no Eiropas 
Trešo valstu pieder īgo integrācijas fonda l īdzekļiem laikā no 2007. gada l īdz 2013. gadam. 
 
LV 10   LV Tā ir izveidojusi leg ālās migrācijas politikas pl ānu, arī iebraukšanas at ļaujas proced ūras. 
Tā arī gatavojas 2006. gad ā ierosināt kopīgas stratēģiskās pamatnost ādnes cīņai pret 
nelikumīgu ieceļošanu.  
 
 
2.4. Dabas resursu p ārvaldība 
Mēs lielā mērā paļaujamies uz dabas resursu pl ūsmu – izejviel ām, pārtiku, ener ģiju un zemi – 
un uz dabiskajiem procesiem, kas „absorb ē” pieaugošo atkritumu da udzumu, ko rada augošais 
iedzīvotāju skaits, kas patlaban l īdzinās aptuveni sešiem miljardiem cilv ēku. ANO 2005. gada 
Tūkstošgades ekosist ēmu novērtējums liek dom āt, ka divas trešda ļas cilvēces izmantoto 
ekosistēmas pakalpojumu aps īkst. Kopš sešdesmito gadu s ākuma Eiropas rad ītā slodze uz 
planētu ir palielin ājusies gandr īz par 70 procentiem. Tiek l ēsts, ka Eiropas iedz īvotāji sava 
dzīvesveida nodrošin āšanai vid ēji izmanto 4,9 hekt ārus auglīgās zemes uz cilv ēku 
(salīdzinājumam 9,5 hekt āri ASV un 1,5 hekt āri Ķīnā); turpretim vid ējais skaitlis pasaul ē ir 
1,8 hektāri.  
Noteiktu sauszemes un j ūras izmantošanas veidu ietekm ē rodas aizvien vair āk satiksmes 
sastrēgumu, pieaug ener ģijas patēriņš un pies ārņotība, palielin ās applūšanas risks un izz ūd 
ainavas, dz īvotnes un biolo ģiskā daudzveid ība5. Globālie resursu izmantošanas veidi rada 
bažas, jo tie samazina zemes re ģenerācijas spējas un rada dabas sniegto pakalpojumu 
izsīkumu. Biolo ģiskās daudzveid ības zudums, ko da ļēji nosaka klimata p ārmaiņas, ietekm ē 
ekonomiku, ieskaitot t ūrismu un t ādas nozares k ā lauksaimniec ību, kas ir atkar īgas no 
ekosistēmas pakalpojumiem (apputeksn ēšanas, zemes augl ības, ūdens pieejam ības un 
kvalitātes), un citas nozares, kur ās bioloģiskā informācija tiek izmantota par inov ācijas avotu.  
Uzņemoties vadošo lomu inovat īvu risinājumu mekl ēšanā labākai resursu p ārvaldībai, ES var 
veicināt ekonomiku, kur ā resursi tiek izmantoti efekt īvāk, un uz ņemties līdera lomu 
ekoloģiski efektīvu tehnolo ģiju jomā. Aizvien vair āk aug apzi ņa, ne tikai uz ņēmēju vidū, par 
iespējām, ko paver invest īcijas ekolo ģiskajās inovācijās. Noturīgo produktu un procesu tirgum 
būs jāaug, lai apmierin ātu strauji augoš ās „vidusš ķiras” pras ības pēc patēriņa precēm un 
pakalpojumiem l īdztekus vides kvalit ātei. Koordin ēta pieeja, kuras ietvaros tiek apzin āta 
vajadzība pāriet uz notur īgākas ražošanas un pat ēriņa procesu, nodrošin ās Eiropas 
konkurētspēju.  
Valdībām ir svar īga loma pan ākumu nodrošin āšanā, veidojot prognoz ējamu ilgtermi ņa 
reglament ējošo strukt ūru, kas veicina ekolo ģisko inovāciju, atbalstot uz ņēmējus, kuri m ēģina 
darboties ilglaic īgi. Valsts iest ādēm ir pirkstp ēja, kas var rad īt stimulu p ārmaiņām. Piemēram, 
ES publisk ās iestādes (kā vietējās varas iest ādes, skolas, slimn īcas) ik gadu p ērk produktus un 
pakalpojumus par EUR 1600 miljardiem, t. i., t ērē tam 16 procentus IKP. To var izmantot 
kritiskās masas rad īšanai, lai notur īgās tehnoloģijas gūtu panākumus tirg ū. 
GALVENIE PAS ĀKUMI :  
• DALĪBVALST ĪM KOPĀ AR KOMISIJU B ŪTU JĀDALĀS PIEREDZ Ē PAR LAB ĀKO 
PRAKSI, K Ā NOVIRZ ĪT NODOK ĻUS NO DARBA UZ PAT ĒRIŅU UN/VAI 
                                                 
5 Eiropas Vides a ģentūras 2005. gada zi ņojumā par vides st āvokli ir atz īts, ka pēdējo 30 gadu laik ā ir 
sasniegti iev ērojami pan ākumi. Tom ēr vide daudzos aspektos v ēl aizvien nav notur īga. Šo jaut ājumu 
var risināt vienīgi, rūpes par vidi efekt īvāk integrējot citās politikas jom ās.  
 
LV 11   LV PIESĀRŅOŠANU, NEIETEKM ĒJOT IEŅĒMUMUS, PAL ĪDZOT ĪSTENOT ES M ĒRĶI 
PAR NODARBIN ĀTĪBAS PALIELIN ĀŠANU UN APK ĀRTĒJĀS VIDES 
AIZSARDZ ĪBU. TURKL ĀT DAL ĪBVALST ĪM VAJADZ ĒTU EFEKT ĪVĀK 
IZMANTOT SAVU IEV ĒROJAMO PIRKTSP ĒJU, LAI VEICIN ĀTU INOVAT ĪVU, 
ENERGOEFEKT ĪVĀKU UN EKOLO ĢISKI TĪRĀKU METOŽU IEVIEŠANU. 
KOMISIJA IEROSIN ĀS DIREKT ĪVU PAR VIDEI DRAUDZ ĪGU 
TRANSPORTL ĪDZEKĻU PUBLISKO IEPIRKUMU. 
• ES STRĀDĀS AR DAL ĪBVALST ĪM UN IEINTERES ĒTAJĀM PUSĒM, VEICINOT 
EKOLOĢISKĀS INOVĀCIJAS UN PAPLAŠINOT EKOLO ĢISKO TEHNOLO ĢIJU 
TIRGU. DAL ĪBVALST ĪM JĀĪSTENO SAVI CE ĻVEŽI VIDES TEHNOLO ĢIJU JOMĀ. 
SEPTĪTĀS PĒTNIECĪBAS PAMATPROGRAMMAS KONTEKST Ā ES SNIEGS 
FINANSĒJUMU, LAI PA ĀTRINĀTU PASĀKUMUS UN STIMUL ĒTU PĒTNIECĪBU 
UN TEHNOLO ĢIJAS ATT ĪSTĪBU SVAR ĪGĀKAJĀS JOM ĀS, IESKAITOT 
ŪDEŅRADI UN KURIN ĀMĀ ELEMENTUS.  
• KOMISIJA VEIDOS R ĪCĪBAS PLĀNU NOTUR ĪGAS RAŽOŠANAS UN PAT ĒRIŅA 
VEICINĀŠANAI, T ĀDU PAŠREIZ ĒJO INICIAT ĪVU UN INSTRUMENTU K Ā 
POLITIKA RESURSU UN ATKRITUMU JOM Ā, INTEGR ĒTA PRODUKTU 
POLITIKA UN STANDARTI, VIDES P ĀRVALDĪBAS PROGRAMMAS, 
INOVĀCIJAS UN TEHNOLO ĢIJU POLITIKA, PAPLAŠIN ĀŠANU, LAI STIPRIN ĀTU 
TO IETEKMI, RASTU RISIN ĀJUMU „BALTAJIEM PLANKUMIEM” UN 
NODROŠIN ĀTU IEGULD ĪJUMU GLOB ĀLAJĀS INICIAT ĪVĀS. 
• ES UN DAL ĪBVALST ĪM BŪTU JĀNODROŠINA PIETIEKAMS FINANS ĒJUMS UN 
VADĪBA NATURA 2000  AIZSARG ĀJAMO TERITORIJU T ĪKLAM, UN LAB ĀK 
JĀINTEGRĒ BIOLOĢISKĀS DAUDZVEID ĪBAS PROBL ĒMAS IEKŠPOLITIK Ā UN 
ĀRPOLITIK Ā, APSTĀDINOT BIOLO ĢISKĀS DAUDZVEID ĪBAS IZZUŠANU.  
2.5. Notur īgs transports 
Mēs visi esam guvuši labumu no transporta, kuru varam at ļauties izmantot. Bet m ēs esam ar ī 
cietuši no t ādām ēnas pusēm kā satiksmes sastr ēgumi, ietekme uz vesel ību un vides 
degradēšanās. Ekonomikas att īstības rezult ātā aug arī pieprasījums pēc transporta. Augstu 
attīstības tempu rezult ātā, neskatoties uz noz īmīgiem uzlabojumiem transportl īdzekļu darbības 
rādītājos, pastiprin ās negatīvā ietekme un patreiz ējās tendences nav notur īgas.  
Guvumus, ko rada mobilit āte, var nodrošin āt, izraisot daudz maz āku ekonomisko, soci ālo un 
vides ietekmi. To var pan ākt, samazinot vajadz ību pēc transporta (t. i., mainot zemes 
lietojumu, veicinot t āldarbu un videokonferences), lab āk izmantojot infrastrukt ūru un 
transportl īdzekļus, piemēram, ceļu transporta viet ā izmantojot dzelzce ļa transportu, p ārvarot 
nelielus att ālumus, braucot ar velosip ēdu vai ejot k ājām, un att īstot sabiedrisko transportu, 
izmantojot ekolo ģiski tīrākus transportl īdzekļus un veidojot alternat īvas naftas produktiem, k ā 
biodegviela un ar ūdeņradi darbin āmi transportl īdzekļi.  
Noturīgāka transporta rad ītie guvumi ir plaši un noz īmīgi – tiek risin āta sastrēgumu probl ēma, 
vienlaikus samazinot uz ņēmējdarbības izmaksas, taupot cilv ēkiem laiku un uzlabojot pieeju 
reģionālajiem un viet ējiem uzņēmumiem, samazin ās klimata p ārmaiņas un ietekme uz 
bioloģisko daudzveid ību, palielin ās energoapg ādes drošība, samazin ās atkarība no naftas 
produltiem; uzlabojas viet ējā vide un mazin ās ietekme uz vesel ību, jo īpaši pilsētu teritorij ās.  
GALVENIE PAS ĀKUMI : 
• ES UN T ĀS DAL ĪBVALST ĪM BŪTU JĀVAIRO CE ĻU TRANSPORTA 
 
LV 12   LV ALTERNAT ĪVU PIEVILC ĪBA KRAVAS UN PASAŽIERU P ĀRVADĀJUMOS, 
TOSTARP VEIDOJOT KRAVU P ĀRVADĀJUMIEM EIROPAS T ĪKLUS UN JAUKTA 
TRANSPORTA POSMUS, LAI PRECES VAR ĒTU VIEGLI P ĀRVADĀT AR CE ĻU, 
DZELZCE ĻA VAI ŪDENS TRANSPORTU. ŠIS JAUT ĀJUMS B ŪS NOZĪMĪGAS 
PUBLISKAS APSPRIEŠANAS PRIEKŠMETS 2006. GADA OTRAJ Ā PUSĒ. 
• EIROPAS KOMISIJA TURPIN ĀS PĒTĪT MAKSU PAR INFRASTRUKT ŪRAS 
IZMANTOŠANU ES, SME ĻOTIES PIEREDZI NO VEIKSM ĪGĀM VIET ĒJĀM 
PROGRAMM ĀM, KUR ĀS IR NOTEIKTA MAKSA PAR SASTR ĒGUMIEM, ES 
INFRASTRUKT ŪRAS IZMANTOŠANAS MAKSAS KRAVAS AUTOMOBI ĻIEM UN 
JAUNĀS IESPĒJAS, KO RADA PAVADO ŅU, INFORM ĀCIJAS UN SAZI ŅAS 
TEHNOLO ĢIJAS.  
• KOMISIJA IEROSIN ĀS PRIEKŠLIKUMU PAR PAS ĀKUMU PAKETI 
AUTOMOBI ĻU EKOLO ĢISKO DARB ĪBAS RĀDĪTĀJU UZLABOŠANAI, VEICINOT 
EKOLOĢISKI TĪRU UN ENERGOEFEKT ĪVU AUTOMOBI ĻU IZPLAT ĪBU, 
TOSTARP DIREKT ĪVU PAR Š ĀDU TRANSPORTL ĪDZEKĻU IEPIRKŠANU, 
JAUNIEM TRANSPORTL ĪDZEKĻU STANDARTIEM UN BIODEGVIELAS 
LIETOŠANAS PALIELIN ĀŠANU. DAL ĪBVALST ĪM JAU IR IEROSIN ĀTS NOTEIKT 
DIFERENC ĒTUS NODOK ĻUS PASAŽIERU AUTOMOBI ĻIEM ATBILSTOŠI TO CO 2 
EMISIJAI. 
2.6. Glob ālā nabadzība un att īstības uzdevumi 
Visi glob ālie noturīgas attīstības apdraud ējumi ir savstarp ēji saistīti. Nabadz ība, vides 
pasliktināšanās un konflikti cits c itu pastiprina. Vair āk nekā miljards cilv ēku pārtiek ar maz āk 
nekā vienu dol āru dienā, un 2,7 miljardi p ārtiek ar maz āk nekā diviem dol āriem. 
2,6 miljardiem cilv ēku – vair āk nekā 40 procentiem pasaules iedz īvotāju – nav pamata 
sanitāro apstākļu, un vair āk nekā viens miljards turpina lietot  nedrošas izcelsmes dzeramo 
ūdeni. Nabadz ība un nevienl īdzība ir ne vien netaisna, bet t ā apdraud pasaules att īstību, 
ilgtermiņa labklājību, mieru un droš ību. Globaliz ācija nozīmē, ka mūsu kolektīvās labklājības 
un drošības likteni izš ķirs mūsu sekmes c īņā ar nabadz ību.  
Rīcība ir vajadz īga visos l īmeņos – ES l īmenī kā divpusēja, tā arī daudzpus ēja rīcība, kas 
vienlaikus ir integr ēta. ES vēlreiz apstiprin āja savas saist ības globālās noturīgās attīstības 
jomā ANO pasaules sammit ā 2005. gada septembr ī, īstenojot pasaules sammita par notur īgu 
attīstību pasākumus, str ādājot Tūkstošgades att īstības mērķu sasniegšanai un realiz ējot Dohas 
Attīstības plānu. Lai izpild ītu globālos uzdevumus, ES j ānodrošina, lai t ās iekšpolitika un 
ārpolitika darbotos saskan īgi maksim ālās ietekmes pan ākšanai.  
ES ieņem avangarda poz īcijas starptautiskajos nabadz ības izskaušanas centienos. T ā 
nodrošina vair āk nekā pusi no pasaules sniegt ā atbalsta un ir ap ņēmusies ar ī turpmāk 
palielināt šo atbalstu gan kvantitat īvi, gan kvalitat īvi. Tā nesen ir pie ņēmusi „Eiropas 
Attīstības konsensu”, kur ā ir izklāstīts vienots redz ējums un att īstības instrumenti.  
• GALVENIE PAS ĀKUMI: 
• ES UN T ĀS DALĪBVALST ĪM BŪTU JĀPALIELINA ATBALSTA APJOMS L ĪDZ 
0,7 PROCENTIEM NO IEKŠZEMES KOPPRODUKTA (IKP) 2015. GAD Ā, 
SASNIEDZOT STARPPOSMA M ĒRĶI 0,56 PROCENTI 2010. GAD Ā, AR 
INDIVIDU ĀLO UZDEVUMU ES 15 VALST ĪM SASNIEGT 0,51 PROCENTUS UN ES 
10 VALST ĪM – SASNIEGT 0,17 PROCENTUS. 
• ES UN DAL ĪBVALST ĪM POSM Ā NO 2005. GADA L ĪDZ 2010. GADAM B ŪTU 
JĀPALIELINA ATBALSTA PO LITIKAS EFEKTIVIT ĀTE, SASKA ŅOTĪBA UN 
 
LV 13   LV KVALITĀTE, NODROŠINOT LIEL ĀKU KOORDIN ĀCIJU STARP DAL ĪBVALST ĪM, 
VEIDOJOT KOP ĒJU ES PL ĀNOŠANAS SIST ĒMU, VEICOT VAIR ĀK KOPĒJO 
PASĀKUMU UN PIEDALOTIES PROJEKTU L ĪDZFINANS ĒŠANĀ, PAAUGSTINOT 
ATTĪSTĪBAS UN CITU STRAT ĒĢIJU SASKA ŅOTĪBU. TĀM JĀPAAUGSTINA 
ATBALSTA KVALIT ĀTE, NODROŠINOT EFEKT ĪVU BUDŽETA ATBALSTU, 
PARĀDU SAMAZIN ĀŠANU UN NEPIESAIST ĪTU ATBALSTU. 
• ES ATBALST ĪS STARPTAUTISK ĀS VIDES VAD ĪBAS UZLABOŠANU, CITA 
STARPĀ RADOT ANO VIDES ORGANIZ ĀCIJU UN NOSTIPRINOT 
DAUDZPUS ĒJUS VIDES NOL ĪGUMUS. T Ā KĀPINĀS CENTIENUS NODROŠIN ĀT, 
LAI STARPTAUTISK Ā TIRDZNIEC ĪBA TIKTU IZMANTOTA PAR INSTRUMENTU 
PATIESAS GLOB ĀLĀS NOTUR ĪBAS SASNIEGŠANAI K Ā 
SOCIĀLEKONOMISKAJ Ā, TĀ ARĪ VIDES NOZ ĪMĒ. TAS TIKS VEIKTS 
DAUDZPUS ĪGO ATTIEC ĪBU KONTEKST Ā (PTO, DOHAS GRUPA), K Ā ARĪ 
REĢIONĀLO UN DIVPUS ĒJO TIRDZNIEC ĪBAS ATTIEC ĪBU IETVAROS.  
3. R EZULTĀTU IESNIEGŠANA  
3.1. Efekt īvāka turpm ākā informācija 
Ir vajadzīga pārraudzība un turpm āka inform ācija. To var paveikt, neradot jaunas proced ūras, 
bez liekas birokr ātijas. Tas paredz: 
• Komisijas iesniegtu zi ņojumu par paveikto ik pa diviem gadiem. Tas pamatosies uz 
2005. gada febru ārī Komisijas pie ņemto  noturīgas attīstības rādītāju kopumu, kas veidots 
ar valstu ekspertu atbalstu6. Šim pazi ņojumam tiek pievienots pirmais zi ņojums ar jaun āko 
statistisko inform āciju7;  
• paveiktā apspriešanu Eiropadom ē un Eiropas Parlament ā, pamatojoties uz Komisijas 
ziņojumu, priorit āšu pārskatīšanu un notur īgas attīstības vispārīgo virzienu noteikšanu 
vismaz ik pa diviem gadiem;  
• nozīmīgu Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas un Re ģionu komitejas lomu, 
pastiprinot atbalstu pas ākumiem, piem ēram, organiz ējot regul āras apspriedes starp 
iesaistītajām pusēm un darbojoties par katalizat oru, veicinot apspriešanu ar ī valstu līmenī; 
• Eiropas Komisijas inici ētu Noturīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu 2009. gad ā, kuras 
gaitā ir paredz ētas plašas konsult ācijas ar iesaist ītajām pusēm.  
Turklāt visās dalībvalstīs ir izveidotas savas valsts notur īgas attīstības stratēģijas vai ar ī darbs 
pie tām tuvojas nobeigumam; daudzas dal ībvalstis regul āri ziņo par paveikto. Tom ēr iespējas 
mācīties vienam no otra un noteikt , kas ir devis labus rezult ātus un kādi ir klupšanas akme ņi, 
vēl nav piln īgi izmantotas. Daž ādajām valstu strat ēģijām un Eiropas strat ēģijai vajadz ētu pēc 
iespējas vienai otru pastiprin āt, lai veselums b ūtu kas vair āk nekā daļu summa. 
Tāpēc dalībvalstīm tiek ieteikts:  
• pārskatīt savu strat ēģiju atbilstoši Eiropas Savien ības stratēģijai un public ēt to ne vēlāk kā 
2006. gada beig ās. Dalībvalstis tiek mudin ātas apsvērt jo īpaši valsts politisko instrumentu 
                                                 
6 SEK (2005)161 
7 Ce ļā uz ilgtsp ējīgu Eiropu g ūto panākumu nov ērtējums — Ilgtsp ējīgas attīstības rādītāji Eiropas 
Savienībai. Eiropas Komisija, Statistikas biroja izdevums „Eiropas Savien ības Panor āma”, 
Luksemburga, Eiropas Kopienu Ofici ālo publikāciju birojs, 2005. g., ISBN 92-894-9768-8 
 
LV 14   LV efektīvāku izmantošanu (sk. 3.2. punktu) un stipr āku integr āciju ar Eiropas l īmenī 
veiktajiem vai ierosin ātajiem pas ākumiem; 
• pamatojoties uz p ārskatītajām valsts strat ēģijām, īstenot vienk āršotu vienranga 
pārskatīšanas procesu, veltot uzman ību īpašām tēmām, jo īpaši ar nol ūku atklāt labas 
politikas un prakses piem ērus, ko var ētu ieviest visi. Vienranga p ārskatīšana varētu iekļaut 
ārēju vērtēšanas dimensiju, kurai atbalstu var ētu sniegt valstu notur īgas attīstības 
konsultatīvo padomju t īkls un kur ā varētu tikt iesaist ītas trešās valstis. Pirmos 
izmēģinājuma pārskatus Prezident ūras vadībā un ar Komisijas atbalstu, iesaistot 
dalībvalstis, kas ir gatavas br īvprātīgi piedalīties, varētu veikt 2006. gada laik ā; 
• apsvērt neatkar īgu konsultat īvo padomju izveidošanu notur īgas attīstības jautājumos, kur 
tādas vēl nav izveidotas, ar nol ūku veicin āt kompetentas debates un veikt ieguld ījumu 
valstu un ES p ārskatos par paveikto.  
Komisija aicina kandid ātvalstis pabeigt darbu pie sav ām valsts strat ēģijām un saska ņot savas 
reformas ar ES Notur īgas attīstības stratēģiju. Komisija to ņems vērā, veidojot zi ņojumus par 
paveikto.  
ES stratēģijai par notur īgu attīstību būtu jākļūst par starptautisko notur īgas attīstības procesu 
daļu un jāsekmē Tūkstošgades m ērķu sasniegšana un Johannesburgas pl āna īstenošana. 
3.2. Sekm īgāka politikas veidošana 
Saskaņotākas politikas veidošana: ietekmes nov ērtējums un citi lab ākas 
reglament ācijas instrumenti  
Ir instrumenti, kas politikas veidot ājiem palīdz noteikt pareizo pieeju, un, s ākot no paš ām 
agrīnākajām politikas veidošanas stadij ām, vajadz ētu piem ērot efekt īvu ietekmes 
novērtējumu. Tas ļauj politikas veidot ājiem noteikt lab ākās iespējas, pamatojoties uz 
līdzsvarotu izv ērtējumu par to, k āda varētu būt ekonomisk ā, sociālā un vides ietekme, saiknes 
starp tām un kompromisi, un ņemot vērā iesaistīto pušu viedok ļus. Piemēram, tirdzniec ības 
priekšlikumu ietekmes nov ērtējums ir svar īgs veids, k ā integrēt ārējās ietekmes ES l ēmumu 
pieņemšanā. Tas viss veicina daž ādu politiku integr āciju, kas ved pie saska ņotākas lēmumu 
pieņemšanas un plaš ākiem apsv ērumiem par to, k ā sasniegt notur īgākus rezult ātus, izmantojot 
situācijas, kuras rada vair ākus guvumus, netiešos guvumu s un kompromisus ES un 
starptautiskaj ā līmenī.  
GALVENIE PAS ĀKUMI :  
• VISĀM ES IEST ĀDĒM BŪTU JĀNODROŠINA, LAI NOZ ĪMĪGI POLITISKIE 
LĒMUMI PAMATOTOS UZ IEROSIN ĀJUMIEM, KURU IETEKME IR NOV ĒRTĒTA 
ATBILSTOŠI IEST ĀŽU NOLĪGUMAM PAR LAB ĀKU LIKUMDOŠANAS PROCESU. 
KOMISIJA NODROŠIN ĀS, KA VIS ĀM NOZĪMĪGĀKAJĀM TĀS IZVIRZ ĪTAJĀM 
INICIATĪVĀM TIEK VEIKTS IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS UN KA L ĒMUMU 
PIEŅEMŠANAS PROCES Ā SABIEDR ĪBAI TIEK NODROŠIN ĀTA PIEEJA 
VEIKTAJAM IETEKMES NOV ĒRTĒJUMAM.  
• DALĪBVALST ĪM, VEIDOJOT POLITIKU, T ĒRĒJOT VALSTS L ĪDZEKĻUS UN 
STRĀDĀJOT PIE STRAT ĒĢIJĀM, PROGRAMM ĀM UN PROJEKTIEM, AR Ī BŪTU 
DAUDZ PLAŠ ĀK JĀIZMANTO IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS. T ĀM BŪTU 
JĀSTRĀDĀ SASKAŅĀ AR KOPIENAS STRAT ĒĢISKAJIEM PAMATPRINCIPIEM, 
LAI NODROŠIN ĀTU, KA KOH ĒZIJAS FONDS UN STRUKT ŪRFONDI STIPRINA 
SINERĢIJAS STARP VIDES AIZSARDZ ĪBU UN ATT ĪSTĪBU.  
 
LV 15   LV • IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS BŪTU JĀPAPILDINA AR PLAŠ ĀKU NOV ĒRTĒJUMU, 
RETROSPEKT ĪVI IZVĒRTĒJOT POLITIKAS IETEKMI. 
• IZVĒRTĒJOT IEROSIN ĀTĀS POLITIKAS IETEKMI, ES ŅEMS VĒRĀ ĀRĒJO 
DIMENSIJU. 
Visefektīvākās instrumentu kombin ācijas piem ērošana 
Valdībām un citām publisk ām struktūrām ir plašs instrumentu kl āsts, lai motiv ētu cilvēkus 
izdarīt pārmaiņas – kā veikt reglament ēšanu, aplikšanu ar nodok ļiem, iepirkumu, invest īcijas, 
kā tērēt līdzekļus un nodrošin āt inform āciju. Uzdevums ir pan ākt pareizo politiku 
kombināciju tā, lai instrumentu piem ērošana un politiku īstenošana b ūtu ieguldījums notur īgā 
attīstībā. Piemēram, dalībvalstīm vajadzētu rast vislab āko struktūrfondu izlietojumu notur īgas 
attīstības atbalstam.  
Iespējams, visiedarb īgākā pārmaiņu veicināšanas metode ir nodrošin āt pareizos tirgus 
signālus („cenu korekcijas”), kas rada sp ēcīgu motiv āciju cilvēkiem main īt uzvedību un 
atbilstoši veidot tirgu. To var pan ākt, nodrošinot, ka visi, gan ražot āji, gan pat ērētāji, pieņemot 
lēmumus, r ēķinās ar visām no lēmumiem izrietošaj ām izmaks ām un sek ām. Piemēram, tas 
nozīmē, ka „pies ārņotāju” uzlikt ās izmaksas citiem sabiedr ības locek ļiem tiek ietvertas 
produktu cen ā, kā to jau ir izdar ījušas dažas dal ībvalstis (piem ēram, iekas ējot „zaļo” nodokli). 
Šādā veidā ražotāji ir motiv ēti ražot un pat ērētāji ir motiv ēti patērēt videi draudz īgas preces 
un pakalpojumus.  
Dažreiz vald ības var pan ākt ievērojamu ietekmi, vienk ārši inform ējot sabiedr ību un 
uzņēmējus, lai pal īdzētu tiem izv ēlēties labāko iespēju. Ir labi piem ēri par elektropre ču, 
mājsaimniec ības preču un pakalpojumu mar ķēšanu un pievienoto inform āciju, kas raksturo to 
enerģijas patēriņu un ekolo ģiskos darb ības rādītājus. Daudzas valsts iest ādes visā ES ir 
izveidojušas efekt īvas saziņas stratēģiju, lai motiv ētu iedzīvotājus šķirot atkritumus otrreiz ējai 
pārstrādei, pārvietoties notur īgākā veidā un taupīt enerģiju.  
Izglītība ir priekšnoteikums, lai veicin ātu pārmaiņas uzvedībā. Komisija str ādās, lai atbalst ītu 
dalībvalstu pas ākumus, kas tiek veikti izgl ītības jomā, investējot cilvēkresursos un 
mūžizglītībā noturīgas attīstības nodrošin āšanai. 
GALVENIE PAS ĀKUMI :  
• ES CENT ĪSIES PIEM ĒROT VISU POLITISKO INSTRUMENTU SPEKTRU, 
VEICINOT TIRGUS INSTRUMENTU IZMANTOŠANU TO ELAST ĪBAS DĒĻ 
NOTURĪGAS ATT ĪSTĪBAS MĒRĶU SASNIEGŠANAI. DAL ĪBVALST ĪM BŪTU 
JĀNODROŠINA VISU VALD ĪBU RĪCĪBĀ ESOŠO INSTRUMENTU KL ĀSTA 
PILNĪGA IZMANTOŠANA, K Ā ARĪ TAS, LAI VISAS SNIEGT ĀS SUBSĪDIJAS 
TIKTU IZMANTOTAS SASKA ŅĀ AR NOTUR ĪGAS ATT ĪSTĪBAS MĒRĶIEM UN 
ATBILST ĪGI LĪGUMAM.  
• KOMISIJA SAVOS INFORMAT ĪVAJOS UN KOMUNIKAT ĪVAJOS PAS ĀKUMOS 
ATVĒLĒS NOZĪMĪGU VIETU NOTUR ĪGAI ATT ĪSTĪBAI GAN ES IEKŠPOLITIK Ā, 
GAN ĀRPOLITIK Ā. KOMISIJA KOP Ā AR CIT ĀM KOPIENAS IEST ĀDĒM 
TURPINĀS ORGANIZ ĒT PASĀKUMUS UN IESAIST ĪTO PUŠU FORUMUS PAR 
STRATĒĢIJAS DAŽ ĀDAJIEM PAVEDIENIEM, K Ā ARĪ SEKMĒT ZINĀŠANAS UN 
 
LV 16   LV INFORM ĒTĪBU, IZPLAT ĪT JAUNAS IDEJAS UN APMAIN ĪTIES AR LABU PRAKSI. 
APTAUJAS8 PASTĀVĪGI NOR ĀDA UZ TO, KA EIROPAS IEDZ ĪVOTĀJI LABI 
APZINĀS NOTUR ĪBAS JAUT ĀJUMUS. UZDEVUMS IR P ĀRVEIDOT ŠO APZI ŅU 
NOTURĪGĀKĀ UZVED ĪBĀ. EFEKT ĪVA KOMUNIK ĀCIJA JĀPIELĀGO VALSTS 
UN VIET ĒJĀM AUDITORIJ ĀM, TĀPĒC DALĪBVALST ĪM IR ĻOTI SVAR ĪGA 
LOMA.  
Aktīvo dalībnieku mobiliz ācija un sekmju vairošana 
ES un dal ībvalstīm ir jāspēlē izšķiroša loma, bet t ās nevar – un t ām nevajadz ētu – darboties k ā 
vienīgajiem notur īgas attīstības programmas sarg ātājiem. Vajadz īga ir arī citu dalībnieku – 
uzņēmēju, reģionālo un viet ējo varas iest āžu, NVO, soci ālo partneru, universit āšu un skolu, k ā 
arī atsevišķu pilsoņu un patērētāju rīcība. Veikums b ūs atkarīgs no uzņēmējdarbības milzīgā 
radošā spēka, tirgus poz īcijām un no re ģionālajām un viet ējām organiz ācijām un iestādēm.  
Aizvien liel āks skaits vadošo uz ņēmumu apzin ās, ka rūpes par notur īgu attīstību atmaks ājas. 
Visveiksm īgākie uzņēmumi redz, ka, veltot uzman ību noturīgai attīstībai, tiek stimul ētas 
investīcijas jaun ās tehnolo ģijās, procesos un ražojumos, kas atbilst klientu v ēlmēm9. Viņi 
zina, ka no uz ņēmējdarbības viedok ļa ir labi pl ānot uz priekšu un zin āt, kādās jomās veikt 
investīcijas nākotnei. Vi ņi zina, kādas ir iesp ējas, ja mums ir redz ējums, piem ēram, par 
virzību uz ekonomiku ar zemu oglek ļa patēriņu. Viņi zina, ka var ietekm ēt tos, no kuriem 
smeļas inform āciju. Tom ēr viņiem ir vajadz īgs stabils ties ību un normat īvo aktu pamats 
rīcībai.  
Sociālajiem partneriem ar ī ir svarīga loma – str ādājot pie notur īgas attīstības sociālās 
dimensijas t ādās jomās kā darba organiz ācija, iema ņas un apm ācība un vien ādas iespējas, 
svarīgs ir aktīvs dialogs starp darba dev ējiem un darbiniekiem. 
Turklāt daudzas re ģionālās valdības un pašvald ības ir pastiprin ājušas centienus rast 
problēmām praktiskus risin ājumus. Tā kā bieži vien t ās ir sabiedrisko pakalpojumu sniedz ējas 
no sabiedrisk ā transporta pakalpojumiem l īdz pat ener ģijas ražošanai un no atkritumu 
savākšanas līdz pat rūpēm par maznodrošin ātajiem, tās ir izdev īgā stāvoklī, lai īstenotu 
pārmaiņas dzīvē. No to pan ākumiem var daudz m ācīties. Labu piem ēru ir daudz. 
GALVENIE PAS ĀKUMI:  
KOMISIJA:  
• AICINA VADOŠOS UZ ŅĒMĒJUS UN EIROPAS P ĀRĒJĀS SVAR ĪGĀKĀS 
IEINTERES ĒTĀS PERSONAS KOP ĪGI AR POLITISKAJIEM L ĪDERIEM 
NEKAVĒJOTIES IESAIST ĪTIES PĀRDOMĀS PAR POLITIKU VID ĒJAM UN ILGAM 
LAIKA POSMAM NOTUR ĪBAS NODROŠIN ĀŠANAI UN N ĀKT KLAJ Ā AR VĒRĀ 
ŅEMAMU UZ ŅĒMĒJDARBĪBAS ATBALSTU, P ĀRSNIEDZOT ESOŠ ĀS 
MINIMĀLĀS JURIDISK ĀS PRASĪBAS. ŠĀDA INICIAT ĪVA LABI SADERAS AR 
KOMISIJAS CENTIENIEM SEKM ĒT KORPORAT ĪVO SOCI ĀLO ATBILD ĪBU UN 
PAPILDINA DIALOGU AR SOCI ĀLAJIEM PARTNERIEM UN PILSONISKO 
SABIEDR ĪBU. KOMISIJA STR ĀDĀS KOP Ā AR PREZIDENT ŪRU, LAI 
                                                 
8 Atsauce uz Eirobarometru. 
9 Piemēram, daudzos atbilstošos p ētījumos ir g ūti pierādījumi par pozit īvo saikni starp vides p ārvaldību un 
finanšu darb ības rādītājiem. 50 uz ņēmumiem, kuru korporat īvie notur ības ziņojumi tika nov ērtēti 
visaugstāk, ir augst āki kredīta reitingi sal īdzinājumā ar vidējiem skait ļiem. 
 
LV 17   LV NOSKAIDROTU, K Ā VISLAB ĀK VEICIN ĀT ŠO PROCESU.  
• AICINĀS CITAS ES IEST ĀDES UN ORGANIZ ĀCIJAS IESNIEGT PRIEKŠLIKUMUS 
PAR TO, K Ā VISLAB ĀK ORGANIZ ĒT REĢIONĀLO UN VIET ĒJO IEST ĀŽU 
ĪSTENOTO LAB ĀKO NOTUR ĪGAS ATT ĪSTĪBAS INICIAT ĪVU ATALGOŠANU.  
4. S ECINĀJUMI  
Ir reālas iespējas nodrošin āt labāku dzīvi, lielāku sociālo taisnīgumu un jaunu inovat īvu 
nozaru rašanos, kur ās Eiropa, īstenojot pareizu politiku, var ie ņemt pasaules l īdera vietu. 
Tomēr mēs varam š īs iespējas likt liet ā tikai tad, ja t ūlīt risināsim mūsu dzīvesveida rad ītos 
apdraudējumus notur ībai. Panākumi, kas vajadz īgi, lai pret ējā virzienā pavērstu tendences, 
kas nav notur īgas, vienlaikus ir neatvietojami un sasniedzami, k ā to rāda panākumi daudzviet 
pasaulē.  
ES Notur īgas attīstības stratēģijas mērķis ir, gādājot par skaidru redz ējumu un r īcības 
politisko pamatu, pulcin āt kopā ES iestādes, dalībvalstis, uz ņēmējus un pilso ņus un to 
pārstāvības organiz ācijas. Komisija t āpēc aicina Padomi un Parlamentu apstiprin āt ierosināto 
pieeju, rūpēties par noteikto pas ākumu steidz īgu īstenošanu un cieši sadarboties, gatavojoties 
2006. gada j ūnija Eiropadomes san āksmei, lai rad ītu stipru un plašu atbalstu kop īgajai 
stratēģijai.
 
LV 18   LV 1. PIELIKUMS  
 
DEKLAR ĀCIJA PAR ILGTSP ĒJĪGAS ATT ĪSTĪBAS  
PAMATPRINCIPIEM  
 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME  
Prezident ūras secinājumi DOC 10255/05  
BRISELES EIROPADOME  
2005. GADA 16. un 17. J ŪNIJĀ 
 
DEKLARĀCIJAS PROJEKTS PAR ILGTSP ĒJĪGAS ATT ĪSTĪBAS PAMATPRINCIPIEM  
Visu Eiropas Kopienas  politiku galvenais m ērķis ir ilgtsp ējīga attīstība, tas ir noteikts Eiropas 
Kopienas dibin āšanas līgumā. Tā tiecas past āvīgi uzlabot gan pašreiz ējo, gan nākamo paaudžu 
dzīves kvalit āti. Tas noz īmē saglabāt zemes sp ēju, atbalst īt dzīvību visā daudzveid ībā. Tās 
pamatā ir demokr ātijas principi un tiesiskums, un pamatties ību, tostarp br īvības un visiem 
vienādu iespēju, ievērošana. T ā rada solidarit āti paaudžu vid ū un starp t ām. Tā, ievērojot 
kultūras daudzveid ību, cenšas veicin āt dinamisku ekonomiku, k ā arī augstu nodarbin ātības un 
izglītības, un vesel ības aizsardz ības, sociālās un teritori ālās kohēzijas, un vides aizsardz ības 
līmeni pasaul ē, kurā valda miers un droš ība. 
Lai veiktu šos uzdevumus Eirop ā un pasaul ē, Eiropas Savien ība un tās dalībvalstis ir 
uzņēmušas saist ības neatkar īgi, kā arī kopā ar partnervalst īm rīkoties saska ņā ar šādiem 
mērķiem un principiem un iev ērot tos. 
Galvenie m ērķi 
vides aizsardz ība 
Saglabāt zemes sp ēju atbalstīt dzīvību visā daudzveid ībā, ievērot, ka plan ētas dabas resursi ir 
ierobežoti, un nodrošin āt augstu vides kvalit ātes aizsardz ības un uzlabošanas l īmeni. 
Nepieļaut un mazin āt vides pies ārņojumu un veicin āt ilgtspējīgu ražošanu un pat ēriņu, lai 
likvidētu saikni starp ekonomika s izaugsmi un vides degrad āciju.  
Sociālais taisn īgums un koh ēzija 
Ievērojot pamatties ības un kult ūras daudzveid ību, veicin āt tādu demokr ātisku, soci āli 
integrējošu, vienotu, vesel īgu, drošu un taisn īgu sabiedr ību, kura rada vien ādas iespējas un 
apkaro visu veidu diskrimin āciju. 
Ekonomikas uzplaukums 
Veicināt labvēlīgu, jaunin ājumiem, zin āšanām bagātu, konkur ētspējīgu un ekolo ģiski efektīvu 
ekonomiku, kas vis ā Eiropas Savien ībā nodrošina augstu dz īves līmeni un augstas kvalit ātes 
nodarbinātību. 
Starptautisko saist ību izpilde 
Visā pasaulē veicināt demokrātisku iestāžu pārvaldes meh ānismus un aizsarg āt stabilitāti, kā 
pamatā ir miers, droš ība un br īvība. Visā pasaulē aktīvi veicināt ilgtspējīgu attīstību un 
nodrošināt, lai Eiropas Savien ības iekšējās un ārējas politikas b ūtu savstarp ēji saskanīgas ar 
globālu ilgtspējīgu attīstību un tās starptautiskaj ām saistībām. 
 
LV 19   LV Politikas pamatprincipi 
Pamatties ību ievērošanas sekm ēšana un aizsardz ība 
Eiropas Savien ības politik ās galveno uzman ību pievērst cilvēkam, veicinot pamatties ību 
ievērošanu, izskaužot visu veidu diskrimin āciju un dodot ieguld ījumu nabadz ības mazin āšanā. 
Taisnīgums paaudžu vid ū un starp t ām 
Izteikt pašreiz ējo paaudžu vajadz ības, neapdraudot n ākamo paaudžu iesp ējas īstenot 
vajadzības Eiropas Savien ībā un citviet. 
Atvērta un demokr ātiska sabiedr ība 
Garantēt iedzīvotajiem ties ības piekļūt informācijai un nodrošin āt tiesas pieejam ību. Izstrādāt 
atbilstošus avotus  visu ieinteres ēto personu un apvien ību konsult ēšanai un l īdzdalībai. 
Iedzīvotāju iesaist īšana 
Sekmēt iedzīvotāju līdzdalību lēmumu pie ņemšanā. Veicināt izglītību un sabiedr ības 
informētību par ilgtsp ējīgu attīstību. Inform ēt iedzīvotājus par cilv ēka ietekmi uz vidi un par 
iespējām izvēlēties ilgtsp ējīgākus risinājumus. 
Uzņēmumu un soci ālo partneru iesaist īšana 
Sekmēt sociālo dialogu, kop ēju sociālo atbildību un priv ātā un publisk ā sektora partner ību, lai 
veicinātu sadarbību un kop ējos pienākumus un lai sasniegtu ilgtsp ējīgu ražošanu un pat ēriņu. 
Politikas vienot ība un pārvaldība 
Sekmēt visu Eiropas Savien ības politiku vienot ību un viet ējo, reģionālo, valsts un pasaules 
mēroga rīcību saskaņotību, lai paaugstin ātu to ieguld ījumu ilgstp ējīgā attīstībā. 
Politikas integr ācija 
Pilnīgi izmantojot t ādus instrumentus lab ākai reglament ēšanai kā līdzsvarots ietekmes 
novērtējums un apspriešan ās ar ieinteres ētajam person ām, sekmēt ekonomikas, soci ālo un 
vides apsv ērumu integr ēšanu tā, lai tie būtu saskanīgi un savstarp ēji papildinoši.  
Labāko pieejamo zin āšanu izmantošana 
Nodrošināt, lai politikas izstr ādātu, noteiktu un īstenotu, pamatojoties uz lab ākajām 
pieejamaj ām zināšanām, un tās būtu ekonomiski izdev īgas un atmaks ātos.  
Piesardzības princips 
Lai izvair ītos no potenci āliem kaitējumiem cilv ēku veselībai vai videi, izmantot piesardz īgu 
pieeju un veikt profilakses pas ākumus, ja ir iemesls apšaub īt zinātniskos datus.  
Lai maks ā piesārņotāji 
Nodrošināt, lai cenas atspogu ļotu ar ražošanu un pat ēriņu saistīto pasākumu faktisk ās 
izmaksas un lai pies ārņotāji atlīdzinātu cilvēka veselībai un videi nodar ītos zaudējumus. 
 
LV 20   LV 2. PIELIKUMS  
 
UZDEVUMI, M ĒRĶI, POLITIKA UN PAS ĀKUMI – K Ā VIRZĪTIES UZ PRIEKŠU, 
ĪSTENOJOT NAS  
Šis pielikums ietver galveno ES strat ēģiju, rīcības plānu un citu notur īgas attīstības iniciat īvu 
kopumu. Dokument ā ir atsauces uz operat īvajiem uzdevumiem un m ērķiem, ja tādi ir. Turkl āt 
daudzās dalībvalstīs ir izveidoti savas notur īgas attīstības stratēģijas un rīcības plāni. Tik 
tiešām, dažās jomās dalībvalstis ir visizdev īgākajā stāvoklī, lai rosin ātu pārmaiņas. ES var 
atbalstīt un papildin āt dalībvalstu pas ākumus, veicin āt apmaiņu ar labāko praksi un darboties 
kā koordinācijas centrs, kur paveiktais tiek p ārskatīts un veicin āta turpmākā rīcība. 
Noturīgas attīstības strat ēģija veido strat ēģisko politisko pamatu, izv ēloties lab ākos 
risinājumus galvenaj ām tendenc ēm, kas nav notur īgas. Šā pamata b ūtisks elements ir 
savstarpējās saiknes starp tendenc ēm. Pamatdokument ā norādītās svarīgākās prioritātes ir 
savstarpēji cieši saist ītas. To skaidri var redz ēt no piem ēra, ka, palielinot atjaun īgās enerģijas 
izmantošanu, m ēs vienlaikus c īnīsimies pret klimata p ārmaiņām. Līdzīgi, uzlabojot zemes 
izmantošanu, radot notur īgāku transportu un mainot ener ģijas lietošanas paradumus, m ēs 
vienlaikus aizsarg āsim biolo ģisko daudzveid ību. Tāpēc dažādās stratēģijas un rīcības plānus 
nevajadzētu aplūkot atseviš ķi vienu no otra. Katrs no tiem sav ā īpašā veidā dos ieguld ījumu 
problēmu risināšanā citās jomās. Ir svarīgi, lai savstarp ējās saiknes tiktu labi izprastas un lai 
atbilstoši izstr ādātajā politikā būtu integrēti dažādi aspekti ar nol ūku panākt situācijas ar 
vairākkārtīgu guvumu. Jaut ājums par tenden ču savstarp ējo saistību ir joma, kur ā darbs vēl ir 
jāiegulda. Komisija veic visu savu noz īmīgāko politisko iniciat īvu ietekmes nov ērtējumu. 
 
LV 21   LV 1. AR  KLIMATA  PĀRMAIŅĀM SAISTĪTO JAUTĀJUMU  RISINĀŠANA 
Vispārīgais uzdevums 
Ierobežot klimata p ārmaiņas un to rad ītos izdevumus sabiedr ībai 
Operatīvie uzdevumi un m ērķi 
• 2005. gada mart ā Eiropadome v ēlreiz apstiprin āja savu m ērķi panākt, lai plan ētas virsmas 
vidējās temperat ūras pieaugums nep ārsniegtu 2 ºC sal īdzinājumā ar līmeni pirms 
rūpniecības laikmeta10, un tāpēc, cenšoties ierobežot un samazin āt globālo sasilšanu, 
jāpamatojas uz CO 2 koncentr ācijas līmeni, kas ir zem āks par 550 promil ēm.  
• ES-15 dal ībvalstis un vairums ES-25 dal ībvalstu saska ņā ar Kioto protokolu ir uz ņēmušās 
saistības par siltumn īcefekta gāzu emisijas samazin āšanu laikā no 2008. gada l īdz 20012. 
gadam. ES-15 valstis ir uz ņēmušās saistības samazin āt emisiju par 8 %, sal īdzinot ar 
1990. gada l īmeni . 
• Lai palīdzētu īstenot šo augst āko mērķi, kā par to 2005. gada mart ā ir vienojusies 
Eiropadome, ES kopā ar citām pusēm pētīs stratēģijas, lai panāktu siltumn īcefekta g āzu 
emisijas vajadz īgo samazin āšanu,  un šai kontekst ā apsvērs, kā attīstītās valstis var ētu līdz 
2020. gadam īstenot samazin āšanu no 15 l īdz 30 procentu apjom ā salīdzinājumā ar Kioto 
protokolā paredzēto pamata l īmeni. 
Galveno pas ākumu piem ēri: notiekošie un pl ānotie pas ākumi  
• ES Stratēģijas cīņai ar klimata p ārmaiņām pasaulē pēc 2012. gada izveidošana. 2005. gada 
februārī pieņemtais Pazi ņojums KOM (2005) 35 gal īgais. 
http://europa.eu.int/comm/enviro nment/climat/future_action.htm  
• Eiropas Klimata p ārmaiņu programmas (EKPP) otr ā fāze. Uzsākta 2005. gada oktobr ī. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/climat/eccp.htm  
• 2005. gada janv ārī pieņemtā ES Siltumn īcefekta g āzu emisijas kvotu tirdzniec ības 
programma. Direkt īva 2003/87/EK.  
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/climat/emission.htm  
• Globālās Zemes sist ēmu novērošanas sist ēmas ( GEOSS ) desmit gadu īstenošanas pl āns 
laikam no 2005. gada l īdz 2015. gadam. 
http://europa.eu.int/comm/research/e nvironment/newsanddoc/article_2211_en.htm  
• Zaļā grāmata par energoefektivit āti. KOM (2005) 265 gal īgais. Pieņemts 2005. gada j ūnijā. 
http://europa.eu.int/comm/energy/e fficiency/doc/2005_06_green_paper_book_en.pdf  
                                                 
10 Eiropas Savien ības Padome (2001), ‘Valsts finanšu ieguld ījums attīstībā un nodarbin ātībā: kvalitātes un 
noturības uzlabošana”, Komisijas un EKOFIN Padomes zi ņojums Eiropadomei (Stokholma, 2001. gada 
23. un 24. marts), 699/01; Eiropas Komisija (2000) „Pazi ņojums par valsts finanšu ieguld ījumu attīstībā 
un nodarbin ātībā: kvalitātes un notur ības uzlabošana”, KOM(2000)846 
 
LV 22   LV • Energoefektivit ātes rīcības plāns. Paredz ēts pieņemt 2006. gad ā. http://europa.eu.int/eur-
lex/en/com/cnc/2000/com2000_0247en01.pdf  
• Jaunās un atjaun īgās enerģijas. Pazi ņojums, kas pamatojas uz Direkt īvas 2001/77/EK 
īstenošanu, par t ādas elektroener ģijas izmantošanas veicin āšanu iekš ējā elektrības tirgū, 
kas ražota, izmantojot neizs īkstošos ener ģijas avotus. Tiks pie ņemts 2005. gada decembr ī. 
KOM(2005)627 http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/electricity_en.htm
 
• Rīcības pl āns biomasas jom ā. Pie ņemts 2005. gada decembr ī. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/biomass_action_plan/index_en.htm  
• Eiropas kampa ņa par notur īgu ener ģiju. 
http://www.sustenergy.org/  
2. LABAS  VESELĪBAS  VEICINĀŠANA –  SABIEDR ĪBAS  VESELĪBA 
Vispārīgie uzdevumi 
Veicināt labu sabiedr ības veselību un uzlabot aizsardz ību pret vesel ības apdraud ējumiem. 
Operatīvie uzdevumi un m ērķi 
• Uzlabot aizsardzību pret vesel ības apdraud ējumiem , stiprinot sp ēju koordin ētā veidā 
reaģēt uz apdraud ējumiem. 
• Vēl vairāk uzlabot tiesību aktu sist ēmu par p ārtiku un dz īvnieku bar ību, kā arī 
pārskatīt pārtikas mar ķēšanu. 
• Turpināt darbu pie augstu dz īvnieku vesel ības un labkl ājības standartu veicin āšanas  
ES un starptautiskaj ā līmenī. 
• Ierobežot nov ēršamu, ar dz īves stilu saist ītu slimību izplat ību, veicinot  veselību un 
profilaksi . 
• Nodrošināt, lai no 2020. gada ķīmiskas vielas tiktu ražotas, p ārvietotas un lietotas t ā, lai 
neradītu nopietnus apdraud ējumus cilv ēku veselībai un videi.  
• Uzlabot informāciju var vides pies ārņošanu  un kaitīgu ietekmi uz vesel ību. 
Svarīgāko pasākumu piem ēri: notiekošie un pl ānotie pas ākumi  
• Vispārējā veselības strat ēģija, kas papildina programmu vesel ības un pat ērētāju 
aizsardzības jomā, laikam no 2007. l īdz 2013. gadam, KOM (2005) 115 gal īgais.  
http://europa.eu.int/comm/dgs /health_consumer/index_en.htm  
• Eiropas Slim ību profilakses un kontroles ce ntrs, kas izveidots 2005. gad ā saskaņā ar 
Regulu (EK) 851/2004. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph _overview/strategy/ecdc/ecdc_en.htm  
 
LV 23   LV • HIV/AIDS  strat ēģija. Paredz ēts pie ņemt 2005. gada beig ās. 
http://europa.eu.int/comm/development/body /theme/human_social/doc s/health/Programme
%20for%20Action%20(EN).pdf#zoom=100  
http://europa.eu.int/comm/research/h ealth/poverty-diseases/aids_en.html  
• Paziņojums par gatav ību gripas pand ēmijai. KOM (2005) 607 gal īgais. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
07_F_EN_ACTE.pdf  
• Paziņojums par visp ārējo sagatavot ību sadarb ībai sabiedr ības veselības ārkārtas situācijās. 
KOM (2005) 605 gal īgais. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/Influenza/COMM_PDF_COM_2005_06
05_F_EN_ACTE.pdf  
• Rekomend ācija par pacientu droš ības uzlabošanu un ar vesel ības aprūpi saistīto infekciju 
ierobežošanu. Paredz ēts pie ņemt 2006. gad ā. 
http://europa.eu.int/comm/health/ph_th reats/com/comm_diseases_cons01_en.htm  
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/cnc/2004/com2004_0301en01.pdf   
• Baltās grāmatas par p ārtikas droš ību īstenošana un papildu pas ākumi. KOM (1999) 719. 
http://europa.eu.int/comm/food/ food/intro/white_paper_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/dgs/h ealth_consumer/library/pub/pub06_en.pdf  
• Dzīvnieku vesel ības stratēģija – Kopienas r īcības plāns dzīvnieku labkl ājības aizsardz ībai 
laikam no 2006. l īdz 2010. gadam. Tiks pie ņemts 2007. gad ā. 
http://europa.eu.int/comm/food/anim al/diseases/strategy/index_en.htm  
• ES Vides un vesel ības rīcības plāns laikam no 2004. l īdz 2010. gadam. KOM (2004) 416 
galīgais. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/health/index_en.htm  
• Padomes Regula par ķīmisko vielu un ķīmisko produktu re ģistrāciju, nov ērtēšanu un 
atļaušanu ( REACH ), KOM (2003) 644. 
http://europa.eu.int/comm/environment/chemicals/reach.htm  
http://europa.eu.int/comm/en terprise/reach/index_en.htm   
3. SOCI ĀLĀS ATSTUMT ĪBAS  APKAROŠANA  UN AR DEMOGR ĀFISKAJĀM 
PĀRMAIŅĀM SAISTĪTO PROBLĒMU  RISINĀŠANA   
Vispārīgais uzdevums 
Radīt sociāli iekļaujošu sabiedr ību 
Operatīvie uzdevumi un m ērķi 
• Strādāt pie īpašu ES m ērķu noteikšanas 2010. gadam, lai mazin ātu cilvēku skaitu, kas 
dzīvo uz nabadz ības riska robežas , īpašu uzman ību veltot b ērnu nabadz ībai atklātās 
koordinācijas metodes ( OMC ) kontekst ā.  
 
LV 24   LV • Atbalstīt dalībvalstu centienus moderniz ēt sociālo aizsardz ību, ņemot vērā demogrāfisko 
novecošanos. 
• Ievērojami palielin āt sieviešu un vec āka gadag ājuma strādājošo dalību darba tirg ū 
saskaņā ar noteiktajiem m ērķiem, kā arī līdz 2010. gadam palielin āt migrantu 
nodarbinātību. 
• Turpināt veidot ES politiku leg ālās migrācijas jom ā līdztekus politikai par migrantu un 
viņu ģimeņu integrācijas nostiprin āšanu. 
• Turpināt darbu mūžizglītības jomā un līdz 2010. gadam divk ārtīgi samazin āt iedzīvotāju 
skaitu vecum ā no 18 l īdz 24 gadiem ar zem āko vidusskolas izgl ītību, kuri neturpina 
izglītību un apm ācību. 
Dalībvalstīm ir galven ā loma reālu rezultātu sasniegšan ā atbilstīgi šiem m ērķiem. ES var 
atbalstīt un papildin āt dalībvalstu pas ākumus; ES var veicin āt apmaiņu ar labāko praksi un 
darboties k ā koordinācijas centrs, kur paveiktais tiek izskat īts un veicin āta turpmākā rīcība. 
ES rīcības, kuras m ērķis ir pan ākt pilnīgu nodarbin ātību un rad īt iekļaujošu sabiedr ību, 
pamatprincipi ir iez īmēti Sociālajā programm ā.  
Komisija un Padome11 iezīmēja stratēģiju budžeta seku risin āšanai sakar ā ar iedzīvotāju 
novecošanu, saska ņā ar kuru dal ībvalstīm būtu jāsamazina valsts par ādi, lai jau iepriekš 
novērstu iedzīvotāju novecošanas rad ītās sekas budžetam un uzs āktu visaptverošas darba 
tirgus reformas, tostarp nodok ļu un pabalstu sist ēmu jomā, ar mērķi nodrošin āt augstāku 
nodarbinātības līmeni, jo īpaši vecāka gadag ājuma strādājošo un sieviešu vid ū, kā arī 
ievērojamas pensiju sist ēmu reformas, lai ierobežotu spiedienu uz valstu finanšu sist ēmām.  
Galveno pas ākumu piem ēri: notiekošie un pl ānotie pas ākumi  
• Atklātās koordin ācijas metode ( OMC ) sociālās aizsardz ības un iek ļaušanas jom ā. Darba 
procesā. http://europa.eu.int/comm /employment_social/socia l_protection/index_en.htm  
• Kopienas R īcības programma nodarbin ātības un soci ālās solidarit ātes jomā „PROGRESS” 
laikam no 2007. l īdz 2013. gadam. Paredz ēts pieņemt 2006. gad ā. http://europa.eu.int/eur-
lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
• Atklātā koordin ācijas metode ( OMC ) izglītības un apm ācības jomā („Izglītība un 
apmācība – 2010”). Darba proces ā. 
http://europa.eu.int/eur-lex/en/com/pdf/2004/com2004_0488en01.pdf  
• Integrētā rīcības programma m ūžizglītības jomā laikam no 2007. l īdz 2013. gadam. (KOM 
(2004) 474). Pl ānots pie ņemt 2006. gad ā. 
http://europa.eu.int/comm/educati on/programmes/newprog/index_en.html  
• Paziņojums par Eiropas demogr āfisko nākotni. Pl ānots pie ņemt 2006. gad ā. 
http://europa.eu.int/comm/employment_soc ial/social_situati on/green_paper_en.html  
                                                 
11 Eiropas Savien ības Padome (2001), „Valsts finanšu ieguld ījums attīstībā un nodarbin ātībā: kvalitātes un 
noturības uzlabošana”, Komisijas un EKOFIN Padomes zi ņojums Eiropadomei (Stokholm ā, 2001. gada 
23. un 24. mart ā), 699/01; Eiropas Komisija (2000) „Pazi ņojums par valsts finanšu ieguld ījumu attīstībā 
un nodarbin ātībā: kvalitātes un notur ības uzlabošana”. KOM (2000) 846. 
 
LV 25   LV • Veselības un droš ības stratēģija laikam no 2007. l īdz 2012. gadam. Pazi ņojumu plānots 
pieņemt 2006. gad ā. http://europa.eu.int/comm/dgs/e mployment_social/index_en.htm  
• Ceļvedis vīriešu un sieviešu vienl īdzībai. Pazi ņojumu pl ānots pieņemt 2006. gad ā. 
http://europa.eu.int/comm/employment _social/gender_equality/index_en.html  
• Paziņojums par nediskrimin āciju un iesp ēju vienlīdzību visiem. KOM (2005) 224 – 
Eiropas gads 2007. 
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/fundamental_rights/index_en.htm  
• Nabadzības un soci ālās atstumt ības izskaušanai velt ītais Eiropas 2010. gads  
http://europa.eu.int/comm/employment_s ocial/social_inclusion/index_en.htm  
• Jaunā struktūrfondu un koh ēzijas fondu paaudze. Pie ņemts 2004. gad ā. KOM (2004) 493, 
KOM (2004) 494, KOM (2004) 495. http://europa.eu.int/comm/regiona l_policy/funds/2007/index_en.htm
 
• Priekšlikums izvei dot Eiropas Migr ācijas pārraudzības centru. Paredz ēts pieņemt 
2005. gad ā. 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_c entre/immigration/doc_immigration_intro_e
n.htm  
• Zaļā grāmata par Eiropas migr ācijas turpm āko tīklu. KOM (2005) 606. Pie ņemts 
2005. gad ā. http://www.european-migration-network.org/  
 
• Papildinājums Pazi ņojumam „Kop īgā integrācijas programma – Ietvars trešu valstu pilso ņu 
integrācijai Eiropas Savien ībā”. KOM (2005) 389 gal īgais<}0. 
http://europa.eu.int/comm/justice_ home/funding/inti/f unding_inti_en.htm  
http://europa.eu.int/eur-lex/lex/LexU riServ/site/en/com/2005/com2005_0389en01.pdf  
• Rīcības plāns cilvēku tirdzniec ības apkarošanai. Paredz ēts pieņemt 2005. gada beig ās. 
http://europa.eu.int/comm/justice_home/fsj/c rime/trafficking/fsj_crime_human_trafficking
_en.htm  
4. D ABAS RESURSU LAB ĀKA PĀRVALDĪBA 
Vispārīgais uzdevums 
Nosargāt Zemes sp ēju atbalstīt dzīvību visā tās daudzveid ībā, respektēt planētas dabas resursu 
ierobežotību un veicin āt noturīgu ražošanu un pat ēriņu, lai sarautu saikni starp ekonomisko 
augšupeju un vides pasliktin āšanos.  
Operatīvie uzdevumi un m ērķi 
• Uzlabot resursu produktivit āti: gūt lielāku atdevi no katras izmantot ās resursu vien ības 
un samazin āt katras vien ības videi nodar īto kaitējumu (kait īgas emisijas gais ā, ūdenī un 
augsnē, kā arī zemes un citu resursu p ārmērīgu ekspluat āciju). 
 
LV 26   LV • Uzlabot apsaimniekošanu un nov ērst atjaunīgo dabas resursu , tādu kā zivsaimniec ība, 
bioloģiskā daudzveid ība, mežsaimniec ība, ūdeņi, gaiss, augsne un klimats, p ārmērīgu 
ekspluatāciju, līdz 2015. gadam atjaunot degrad ētās jūras ekosist ēmas saska ņā ar 
Johannesburgas Īstenošanas pl ānu, par kuru tika pan ākta vienošan ās Pasaules sammit ā par 
noturīgu attīstību ( WSSD ), kā arī 2015. gad ā panākt maksimālo noturīgo atdevi no 
zivsaimniec ības.  
• Apsvērt, kā līdz 2020. gadam samazināt enerģijas patēriņu ES, ievērojot aplēsto 
rentablo 20 %  enerģijas taupīšanas potenci ālu. Komisija uzs āk šā jautājumu apspriešanu. 
• No 2010. gada – 12 % ener ģijas no atjaun īgajiem avotiem. 
• No 2010. gada 21 % ES-25 valstu elektrības patēriņa jānodrošina no atjaun īgajiem 
avotiem . Tas ir pamats valstu orient ējošiem mērķiem. 
• Apturēt bioloģiskās daudzveid ības zudumu  ES līdz 2010. gadam un l īdz 2010. gadam 
sniegt noz īmīgu ieguld ījumu biolo ģiskās daudzveid ības zuduma tempu samazin āšanā visā 
pasaulē. 
• Natura 2000  īstenošana un vad ība: līdz 2006. gadam iek ļautās teritorijas (j ūras 
teritorijas – l īdz 2010. gadam); l īdz 2010. gadam izraudz ītās un labi apsaimniekot ās 
teritorijas (j ūras teritorijas – l īdz 2012. gadam). 
• Likt lietā jaunas tehnolo ģijas, lai sarautu saikni starp ekon omisko izaugsmi un spiedienu 
uz vidi. 
Galveno pas ākumu piem ēri: notiekošie un pl ānotie pas ākumi  
• Rīcības plāns vides tehnolo ģiju jomā (ETAP ). KOM (2004) 38 gal īgais. Ekolo ģisko 
raksturlielumu m ērķu noteikšanas nosac ījumu defin ēšana galvenajiem produktiem kop ā ar 
dalībvalstīm un galvenaj ām ieinteres ētajām person ām līdz 2007. gadam. 
http://europa.eu.int/c omm/environment/etap/  
http://europa.eu.int/comm/environment/docum/9842sm.htm  
• Rīcības plāns noturīgas ražošanas un pat ēriņa jomā. Paredzēts pieņemt 2007. gad ā. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/index_en.htm  
• Tematiskā stratēģija par resursu notur īgu izmantošanu. Tiks pie ņemta 2005. gada 
decembrī. http://europa.eu.int/c omm/environment/natres/  
• Tematiskā stratēģija par atkritumu rašan ās novēršanu un p ārstrādi. Tiks pie ņemta 
2005. gada decembr ī. http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm   
• Integrēta produktu politika (IPP). Papildu pas ākumi KOM (2003) 302. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/ipp/home.htm  
• Videi draudz īgāks publiskais iepirkums,  ietverot 2005. gada beig ās paredzēto direktīvas 
priekšlikumu par t īru un energoefekt īvu transportl īdzekļu publisko iepirkumu, un, kop ā ar 
dalībvalstīm, izpēte par to, k ā labāk veicināt videi draudz īgu publisko iepirkumu cit ās 
lielākajās ražojumu grup ās – l īdz 2007. gadam. 
http://europa.eu.int/comm/ environment/gpp/index.htm  
 
LV 27   LV • Kopienas strat ēģiskās pamatnost ādnes lauku att īstībai, stratēģiskās pamatnost ādnes. Valstu 
stratēģijas un lauku att īstības programma pl ānošanas periodam no 2007. l īdz 2013. gadam. 
KOM (2005), 304. Pieņemts 2005. gad ā 
http://europa.eu.int/comm/agricultu re/capreform/rdguidelines/index_en.htm
 
 
• Tematiskā stratēģija augsnes jom ā. Paredz ēts pie ņemt 2006. gad ā. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm  
http://europa.eu.int/comm/environment/soil/  
• Tematiskā stratēģija gaisa pies ārņošanas jom ā. KOM (2005) 446 gal īgais. Pieņemta 
2005. gada septembr ī. http://europa.eu.int/comm/environment/air/cafe/  
• Jūras vides aizsardz ība, ieskaitot tematisko strat ēģiju par jūras vides aizsardz ību un citiem 
pasākumiem. Pie ņemta 2005. gad ā. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/water/marine.htm  
• ES Ūdens pamatdirekt īva – upju baseinu integr ēta apsaimniekošana Eirop ā Direktīvas 
2000/60/EK īstenošanai. 
http://europa.eu.int/comm/environmen t/water/water-framework/index_en.html  
• Eiropas Strat ēģija bioloģiskās daudzveid ības jomā. Pieņemta 1998. gad ā. Paziņojumu par 
stratēģiju biolo ģiskās daudzveid ības jom ā plānots pie ņemt 2006. gad ā. 
http://europa.eu.int/comm/environment/nat ure/nature_conservation/natura_2000_network/
managing_natura_2000/index_en.htm  
• Daudzpus ējo vides nol īgumu īstenošana. Darba proces ā. 
http://europa.eu.int/comm/environment/ international_issues/agreements_en.htm  
• Jūras lietu za ļā grāmata. Paredz ēts pieņemt 2006. gada s ākumā. 
http://europa.eu.int/comm/fisheries/maritime/index_en.htm  
• Zaļās diplomātijas tīkls. Darba proces ā. http://europa.eu.int/comm/ external_relations/env/  
• ES Rīcības pl āns mežu jom ā. Paredz ēts pieņemt 2006. gad ā. 
http://europa.eu.int/comm/ agriculture/index_en.htm  
5. K Ā VAIROT  TRANSPORTA  NOTURĪBU 
Vispārīgais uzdevums  
Nodrošināt, lai mūsu transporta sist ēmas apmierin ātu sabiedr ības ekonomisk ās un sociālās 
vajadzības, vienlaikus cik vien iesp ējams samazinot to nev ēlamo ietekmi uz ekonomiku, 
sabiedrību un vidi. 
Operatīvie uzdevumi un m ērķi 
 
LV 28   LV • Uzlabot transporta pieprasījuma pārvaldību, lai mazin ātu transporta pieauguma 
negatīvās sekas. 
• Sasniegt notur īgu enerģijas izmatošanas l īmeni transport ā saistībā ar citām nozarēm un 
samazināt transporta siltumn īcefekta g āzu emisiju  proporcion āli vairāk nekā transporta 
enerģijas izmantojumu. 
• Samazināt piesārņojošo vielu emisiju  no transporta l īdz līmenim, kas minimiz ē iedarbību 
uz cilvēku veselību vai vidi 
• Gādāt, lai integr ētās politikas pieejas ietvaros  CO 2 emisija vidusmēra jaunā autopark ā 
2008./2009. gad ā nepārsniegtu 140 g/km un 2012. gad ā – 120 g/km.  
• Strādāt pie Eiro V emisijas standartu ieviešanas  vieglajiem kravas automobi ļiem un 
ieviest Eiro VI smagajiem kravas automobi ļiem. 
• Līdz 2010. gadam nodrošin āt 5,75 % transportl īdzekļu pāreju uz biodegvielu . 
• Samazināt satiksmes rad īto troksni  gan trokš ņa izraisītāja līmenī, gan veicot pas ākumus 
tā slāpēšanai, nodrošinot, lai trokš ņa kopējais līmenis iesp ējami mazāk ietekmētu veselību. 
• Palielināt satiksmes droš ību, uzlabojot ce ļu infrastrukt ūru, stimul ējot ceļu lietotāju 
atbildību un paaugstinot transportl īdzekļu drošību.  
• Līdz 2010. gadam divkārtīgi samazin āt ceļu satiksmes izrais īto nāves gadījumu skaitu  
salīdzinājumā ar 2000. gadu. 
• Līdz 2010. gadam moderniz ēt ES sabiedrisk ā pasažieru transporta  pakalpojumus, 
veicinot liel āku efektivit āti un labākus darbības rādītājus. 
Galveno pas ākumu piem ēri: notiekošie un pl ānotie pas ākumi  
• Baltā grāmata „Eiropas transporta politika 2010. gadam: laiks izlemt” un vid ējā posma 
pārskats. KOM (2001) 370. 
http://europa.eu.int/comm/energy_trans port/library/lb_texte_complet_en.pdf  
• ES stratēģija par CO 2 emisiju no vieglajiem kravas automobi ļiem. Pazi ņojums par 
pārskatīto strat ēģiju, ko pl ānots pie ņemt 2006. gada septembr ī. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/co2/co2_home.htm  
• Biodegvielu un citu atjaunojamu degvielu izmantošanas veicin āšana transportl īdzekļos. 
Direktīva 2003/30/EK. 
http://europa.eu.int/comm/energy/re s/legislation/biofuels_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/energy/res/le gislation/doc/biofuels/en_final.pdf   
• Ekoloģiski tīra satiksme pils ētās. Civitas II , darbs uzs ākts 2005. gada s ākumā. 
http://europa.eu.int/comm/en ergy_transport/en/cut_en.html  
http://www.civitas-initia tive.org/main.phtml?lan=en  
 
LV 29   LV • Tematiskā stratēģija pilsētvides jom ā. Tiks pie ņemta 2006. gada janv ārī, ieskaitot 
pasākumu par notur īgu pils ētas satiksmes pl ānu. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/urban/home_en.htm  
• Maksa par transporta infrastrukt ūras izmantošanu. 
http://europa.eu.int/comm/transpor t/infr-charging/charging_en.html  
• 2004. gad ā pieņemtā Trešā dzelzceļu pakete liel ākai dzelzce ļa pievilcībai, tostarp KOM 
(2004) 140, gal īgais. 
http://europa.eu.int/comm/trans port/rail/package2003/new_en.htm  
6. C ĪŅA PRET  GLOBĀLO NABADZ ĪBU UN ATTĪSTĪBAS  VEICINĀŠANA 
Vispārīgie uzdevumi 
Aktīvi veicināt noturīgu attīstību visā pasaulē un nodrošin āt, lai Eiropas Savien ības 
iekšpolitika un ārpolitika atbilstu glob ālai noturīgai attīstībai un ES starptautiskaj ām 
saistībām. 
Operatīvie uzdevumi un m ērķi 
ES īstenos saist ības, ko t ā uzņēmusies starptautisk ās noturīgās attīstības ietvar ā, kura 
stūrakmeņus veido Pasaules sammits par notur īgu attīstību (Johannesburg ā), Monterejas 
vienošanās, Tūkstošgades m ērķu pārskata sammita un Pasaules sammita rezult āti. 
Līdz 2015. gadam ES sniegs iev ērojamu ieguld ījumu Tūkstošgades att īstības mērķu izpildē. 
Tie ir šādi. 
Izskaust gal ēju nabadz ību un badu  
Divkārtīgi samazin āt to iedzīvotāju daļu, kas pārtiek ar maz āk nekā vienu dol āru 
dienā 
Divkārtīgi samazin āt to iedzīvotāju daļu, kas cieš no bada 
• Panākt vispārēju pamatizgl ītību 
Nodrošināt, lai visi z ēni un meitenes pabeigtu pilnu pamatizgl ītības kursu 
• Veicināt dzimumu l īdztiesību un nodrošin āt sieviešu iesp ējas 
Novērst būtiskas atš ķirības starp dzimumiem pamata un vid ējās izglītības jomā, 
vēlams, līdz 2005. gadam un visos l īmeņos – līdz 2015. gadam 
• Samazināt bērnu mirst ību 
Par divām trešdaļām samazin āt bērnu, kas jaun āki par pieciem gadiem, mirst ību 
• Uzlabot māšu veselību 
 
LV 30   LV Par trim ceturtda ļām samazin āt māšu mirstību  
• Apkarot HIV/AIDS , malāriju un sitas slim ības 
Apturēt un sākt samazin āt HIV/AIDS izplat ību 
Apturēt un sākt samazin āt malārijas un citu nopietnu slim ību izplatību  
• Nodrošināt vides notur ību 
Integrēt noturīgas attīstības principus valstu politik ā un programm ās; pavērst vides 
resursu zudumu. 
Divkārtīgi samazin āt to iedzīvotāju daļu, kam nav nodrošin āta noturīga pieeja drošas 
kvalitātes dzeramajam ūdenim. 
Līdz 2020. gadam pan ākt būtisku dzīves apstākļu uzlabojumu vismaz 100 miljoniem 
cilvēku, kas dz īvo graustos. 
• Izveidot globālu partner ību attīstības jomā, tostarp turpinot veidot atv ērtu tirdzniec ības 
un finans ēšanas sist ēmu. 
 
LV 31   LV Lai to pan āktu, ES jo īpaši:  
1) palielinās atbalsta apjomus ; 2) paaugstin ās atbalsta kvalitāti, saska ņotību un 
efektivitāti; 3) īstenos ES stratēģiju attiec ībā uz Āfriku ; 4) veicinās konfliktu nov ēršanu ; 
5) īstenos ES Attīstības politiku  – Eiropas att īstības konsensu; 6) nodrošin ās sekmīgu Dohas 
Attīstības plāna pabeigšanu  un tā ieguldījumu Tūkstošgades att īstības mērķu un notur īgas 
attīstības īstenošanā; 7) īstenos vispārējo preferen ču sistēmu (GSP Plus) ; 8) nodrošin ās, lai 
tās reģionālie un divpus ējie tirdzniec ības nolīgumi būtu ieguld ījums notur īgā attīstībā; 
9) atbalstīs globālu noturīgu attīstību  
Pasākumi: notiekošie un pl ānotie pas ākumi  
• Kāpināt progresu, lai sasniegtu T ūkstošgades att īstības mērķus (TAM). KOM (2005) 132. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/c ommunications_en.htm  
• ES Āfrikas strat ēģija. KOM (2005) 489. 
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/communi cations/docs/eu_strategy_for_africa
_12_10_2005_en.pdf#zoom=100  
• Finansējums efekt īvas attīstības un atbalsta nodrošin āšanai. KOM (2005) 133. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_133_e
n.pdf  
• Attīstības politiku saska ņotība. KOM (2005) 134. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/communications/ docs/communication_134_e
n.pdf  
• Vispārējo lietu un ārējo attiecību padomes (VL ĀAP) secin ājumi. Eiropas Savien ības 
attīstības politika „Eiropas konsenss”, kas pamatojas uz pazi ņojumu KOM (2005) 311. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/development_policy_statement/index_en. Do
has Att īstības pl āns. Darba proces ā. 
http://europa.eu.int/comm/trade/i ssues/newround/doha_da/index_en.htm  
• Divpusējie un re ģionālie tirdzniec ības nolīgumi (tādi kā Ekonomisk ās partner ības 
nolīgums ar ĀKK valst īm). Darba proces ā. 
http://europa.eu.int/comm/deve lopment/body/cotonou/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/bilateral/index_en.htm  
• Globalizācijas izmantošana — pas ākumi. 
http://europa.eu.int/comm/trad e/issues/global/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/sia/index_en.htm  
http://europa.eu.int/comm/trade /issues/global/csr/index_en.htm  
• ES saistību, ko t ā uzņēmusies pasaules sammita par notur īgu attīstību, ES ūdens 
iniciatīvas, ES Ener ģijas iniciat īvas, Starptautisk ās noturīgas ražošanas un pat ēriņa prakses 
desmitgadu īstenošanas pl āna ietvaros, īstenošana. Darba proces ā. 
http://europa.eu.int/comm/e nvironment/wssd/index_en.html  
• ES Starptautisk ā programma par pas ākumiem c īņā ar HIV/AIDS , tuberkulozi un mal āriju 
2007. KOM (2004) 726. 
http://europa.eu.int/comm/development/ body/theme/human_social/pol_health3_en.htm
 
LV 32   LV 3. PIELIKUMS  
 
2005. GADA P ĀRSKATS PAR ES Ilgtsp ēJīgas ATTĪSTĪBAS STRAT ĒĢIJU:  
sākotnējie apsvērumi un turpm ākā orientācija 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM  
{KOM(2005) 37}  
 
LV 33   LV Priekšvārds 
Ilgtspējīga attīstība ir Eiropas Savien ības pamatm ērķis, bet tā arī ir globāla problēma, ar ko 
saskaras vis ā pasaulē. Rodas jaut ājumi, kā saskaņot ekonomikas att īstību, sociālo kohēziju, 
ziemeļu un dienvidu vienl īdzību un vides aizsardz ību. Tās nozīmīgums ir nor ādīts ES 
dibināšanas līgumā un aplūkots Konstit ūcijā, kas nosaka Eiropas Savien ībai uzdevumu 
“strādāt, lai sasniegtu ilgtsp ējīgu Eiropas att īstību, kas balst ās uz līdzsvarotu ekonomikas 
pieaugumu un cenu stabilit āti, augsti konkur ētspējīgu sociālā tirgus ekonomiku ar m ērķi 
nodrošināt pilnīgu nodarbin ātību un soci ālo progresu, k ā arī augstu aizsardz ības līmeni un 
vides kvalit ātes uzlabošanu ”. 
Ar straujām demogr āfiskajām izmaiņām nākamās desmitgades rad īs milzīgu un pieaugošu 
ietekmi uz pasaules resursiem gan attiec ībā uz klimata izmai ņām, dabas resursiem, biolo ģisko 
dažādību, gan labkl ājības dažādību ziemeļos un dienvidos. Mums j ārīkojas šodien, lai n ākotnē 
saglabātu trauslo ekonomikas, soci ālo un vides l īdzsvaru pasaul ē. 
Eiropas n ākotni var apl ūkot vienīgi globālā kontekstā. ES ir jau ir veikusi noz īmīgu darbu, lai 
veicinātu ilgtspējīgu attīstību gan ES, gan starptautisk ā mērogā. Izmantojot visaptverošu 
pieeju, ES var izveidot vides aizsardz ības un soci ālās kohēzijas nepieciešam ību par iesp ējām 
nodrošināt jauninājumus, izaugsmi un darbavietas. P ārskatot Ilgtsp ējīgas attīstības stratēģiju 
(IAS), tiek izskat ītas saistības, lai lab āk formulētu struktur ālās izmaiņas, kas nepieciešamas 
ekonomik ā un sabiedr ībā, un sastādītu pozitīvu darba pl ānu, lai vad ītu šo pārmaiņu procesu 
labākas dzīves kvalit ātes sasniegšanai. 
Risinot šīs problēmas, nepieciešama Eiropas Savien ības koordin ēta rīcība un spēcīga vadība, 
lai formul ētu risinājumus, kas rada ilgstošas atš ķirības starp Eiropas un visas pasaules 
iedzīvotājiem. 
Tādēļ šīs tūkstošgades s ākumā Eiropas Savien ība iesaistījās pārliecinošā pārmaiņu procesā, lai 
nodrošinātu, ka s ākam apzin āties ekonomikas, soci ālās un vides tendences, kas nav 
ilgtspējīgas. Lisabonas strat ēģijā 2000. gad ā noteica m ērķtiecīgu ekonomikas un soci ālo 
reformu programmu, lai izveidotu augsti dinamisku un konkur ētspējīgu uz zināšanām balstītu 
ekonomiku. Eiropadome 2001. gad ā Gēteborgā sāka plašu Ilgtsp ējīgas attīstības stratēģiju un 
tās ārējo dimensiju noteica 2002. gad ā Barselon ā pirms ANO pasaules samita par ilgtsp ējīgu 
attīstību 2002. gada vasar ā. Katru no šiem pas ākumiem papildin āja nozīmīgi lēmumi un 
rīcība, lai izpild ītu noteikt ās saistības. 
Tomēr par spīti šai rīcībai, nav redzams pietiekams progress; tendences, kas nav notur īgas, 
tikai sāks mainīties un starptautiskais risks ir augsts. 
Jaunās Komisijas un jaun ā Parlamenta darba s ākums ir piem ērots brīdis, lai p ārskatītu 
sasniegumus un pa ātrinātu pārmaiņu gaitu. 
Pirmie pas ākumi ir veikti. Komisija, ierosinot Eiropas Savien ībai stratēģiskos mērķus 
nākamajiem pieciem gadiem, v ēlreiz apstiprin āja ieguld ījumu ilgtsp ējīgas attīstības 
izveidošan ā. Lisabonas strat ēģijas termi ņa vidusposma p ārskatā Komisija ierosin āja noteikt 
atjaunoto Lisabonas pl ānu kā stratēģiju izaugsmei un darbvietu rad īšanai, ļaujot izmantot 
dinamiskāku ekonomiku, lai atbalst ītu plašākus sociālos un vides aizsardz ības mērķus. Tādēļ 
Lisabonas strat ēģija joproj ām ir Līgumā noteiktā ilgtspējīgas attīstības visaptveroš ā mērķa 
būtiska sast āvdaļa: uzlabojot labkl ājību un dz īves apstākļus ilgtspējīgā veidā mūsdienu un 
 
LV 34   LV nākamajām paaudz ēm. Komisija termi ņa vidusposma p ārskatā apstiprin āja, ka „ gan 
Lisabonas strat ēģija, gan Ilgtsp ējīgas attīstības strat ēģija dod ieguld ījumu šā mērķa 
sasniegšan ā. Tās savstarp ēji atbalsta viena otru, to m ērķis ir papildinoša r īcība, tajās 
izmanto plašu l īdzekļu klāstu un rezult āti tiek sasniegti daž ādos termiņos.” 
Turklāt Lisabonas strat ēģijas pārskatīšanu papildina Komisijas s āktā atjauninātā ES Sociālā 
programma; programm ā noteica politikas, kas var ētu palīdzēt nodrošin āt saistītāku kontinentu 
un sociālā modeļa turpmāku attīstību, atbildot uz tendenc ēm, kas nav ilgtsp ējīgas. Šādi sociālā 
programma sav ā veidā dod ieguld ījumu ilgtsp ējīgas attīstības mērķa sasniegšan ā. 
Šis paziņojums ir Komisijas pirmais solis Ilgstsp ējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanā 
2005. gad ā. Šajā ziņojumā sniedz kopš 2001. gada sasniegt ā progresa s ākotnējo novērtējumu 
un norāda vairākus turpm ākos mērķus, kas virz īs Ilgtspējīgas attīstības strat ēģijas 
pārskatīšanu, ko atseviš ķa paziņojuma veid ā šogad iesniegs Eiropas Parlamentam un 
Padomei. Šis pazi ņojums veidots, pamatojoties uz p ārrunām iepriekš ējā gadā, tostarp Eiropas 
Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzi numu, kas sniegts pag ājušā gada apr īlī, un 
sabiedrisk ās apspriešan ās rezultātiem, ko Komisija uzs āka pagājušā gada oktobr ī.12  
Eiropas Savien ībai ir plašs, ilglaic īgs tās nākotnes redz ējums. Mēs ticam Eiropas dinamisk ā 
modeļa spēcīgajām un pamata v ērtībām. Mēs nodrošin āsim, lai var ētu izpildīt mūsdienu un 
nākamo paaudžu vajadz ības. Šis pamatm ērķis atklājas visās Eiropas Savien ības politik ās. 
Ilgtspējīgai attīstībai nepieciešama t ūlītēja rīcība. Eiropas Savien ība spēj un tai ir pieredze un 
radošums, lai veiktu nepieciešam ās izmaiņas. Eiropas un visas pasaules iedz īvotāji var 
paļauties uz Eiropas Savien ības apņemšanos nodrošin āt visiem ilgtsp ējīgu nākotni. 
                                                 
12 Sīkāks šo uzdevumu rezult ātu apkopojums ir izkl āstīts Komisijas person āla darba dokumenta 
SEC(2005) 225 1. un 2. da ļā. Pilns Komisijas zi ņojums par apspriešan ās rezultātiem būs pieejams 
http://europa.eu.int/comm/sustainable/pages/review_en.htm . 
 
LV 35   LV I daļa. Ilgtsp ējīga attīstība – kas ir apdraud ēts? 
1. IEVADS  
Ilgtspējīga attīstība – pašreiz ējās paaudzes vajadz ību apmierin āšana, neapdraudot iesp ēju 
nakamajām paaudz ēm apmierin āt savas vajadz ības – ir pamatuzdevums, kas noteikts L īgumā 
par Eiropas Savien ību13 un ES Konstit ūcijā. Visas ES politisk ās nostādnes, darb ība un 
stratēģija pamatojas uz šo visaptverošo koncepciju, un t ā prasa, lai ekonomikas, vides un 
sociālā politika tiktu izstr ādāta un īstenota tādā veidā, ka tās savstarp ēji papildin ās.  
Pasaulei k ļūstot arvien vair āk globaliz ētai, ir nepieciešama skai dri noteikta politiska vad ība, 
kura pašreiz un turpm āk veicina dinamiska Eiropas mode ļa veidošanu. Komisija stingri 
atbalsta ilgtsp ējīgu attīstību un vēlas noteikt labv ēlīgu plānu izmaiņu ieviešanai. Eiropas un 
pasaules turpm ākai attīstībai ir vajadz īgs ilgtermi ņa nākotnes redz ējums un darb ība plaša 
līmeņa politikas jom ās. Komisija ir p ārliecināta, ka mums j āuzlabo labkl ājība, solidarit āte un 
drošība, kas vajadz īgas, lai var ētu panākt labāku dzīves kvalit āti sev un turpm ākajām 
paaudzēm. Ir jānodrošina izaugsme un j ārada vairāk darba vietu, t īrāka un vesel īgāka vide. Ir 
vajadzīga labāk saliedēta sabiedr ība, kurā labklājība un iesp ējas ir kop īgs ieguvums gan 
Eiropas Savien ībā, gan ārpus tās robežām. Mums vajag vair āk jaunrades, zin ātnisko pētījumu 
un izglītības. Mums ir j āpilda savi visp ārējie pienākumi un saist ības. Mūsu turpm ākā 
labklājība un dz īves kvalit āte būs atkarīga no sp ējas un ap ņēmības main īt ražošanas un 
patēriņa modeļus un atbr īvot ekonomikas izaugsmi no saist ības ar vides degrad āciju.  
Rīcība šo jaut ājumu risin āšanā nav javeic vien īgi Savien ībai. Ilgtsp ējība joprojām ir glob āla 
problēma. Tādēļ nepieciešams, lai Eiropa uz ņemtos vad ību gan iekš ējā, gan ārējā jomā. Tam 
nepieciešama integr ēta pieeja un tas apliecina faktu, ka ar globaliz āciju un jaut ājumu 
savstarpēju saistību ES var dot piln īgu ieguld ījumu galvenaj ās iekšējās prioritātēs vienīgi tad, 
ja vienlaic īgi tā veiksmīgi darbojas pasaules m ērogā. Tapat ES sp ēja atspogu ļot savus 
globālos sasniegumus vis ās politikas jom ās ir kritiska, ja tai v ārdi jāpārvērš darbos, saglab ājot 
uzticību kā pasaules vad ītājam ilgtsp ējīgas attīstības jomā. 
Tā kā šīs Komisijas pilnvarojums turpin ās līdz 2009. gada beig ām, Komisijai, izstr ādājot 
politiku, ar ī ir skaidri noteikts pien ākums raudz īties tālāk par šo termi ņu. Ja gribam sasniegt 
savus turpm ākos mērķus, mēs nedrīkstam gaid īt rītdienu; mums ir j ārīkojas šodien. Ilgtermi ņa 
nākotnes redz ējuma īstenošanai ir j ānosaka konkr ēti uzdevumi, kas vajadz īgi, lai var ētu virzīt 
ilgtermiņa tendences, k ā arī jau šodien ir vajadz īgi mehānismi noteikto m ērķu sasniegšanai. Š ī 
Komisija jau ir pier ādījusi, ka t ās galvenie strat ēģiskie mērķi labklājībai, solidarit ātei un 
drošībai atbilst ilgtsp ējīgai attīstībai.14 
ES 2001. gada j ūnijā pirmo reizi noteica saist ības attiec ībā uz ilgtsp ējīgu attīstību. Tajā laikā 
Eiropadomes Gēteborgas  sanāksmē tika pieņemta ES ilgtsp ējīgas attīstības stratēģija (IAS), 
kas pamatoj ās uz Komisijas pazi ņojumu. Komisija 2002. gad ā iesniedza otru pazi ņojumu15, 
kura mēķis bija tāda ilgtsp ējīgas attīstības ārējā dimensija, kuru Eiropadome pie ņēma 
                                                 
13 Eiropas Savien ības dibināšanas līguma 2. pants. 
14 COM(2005) 12, 26.1.2005.: „Strat ēģiskie mērķi 2005. – 2009. gadam – Eiropa 2010. gads: 
partnerattiec ības Eiropas atjaunošanai: labkl ājība, solidarit āte un droš ība”. 
15 COM(2002) 82, 13.2.2002. – „Virz ība uz pasaules sadarb ību saistībā ar ilgtspējīgu attīstību”. 
 
LV 36   LV Barselonas  sanāksmē. Šie minētie teksti ir visaptverošas ES ilgtsp ējīgas attīstības stratēģijas 
pamats. Komisija ir ap ņēmusies pārskatīt stratēģiju katras jaunas Komisijas darb ības termi ņa 
sākumā. Tas tiks dar īts 2005. gad ā, pamatojoties uz iepriekš ējos četros gados g ūto pieredzi.  
Pārskatot ilgtsp ējīgas attīstības stratēģiju, būs japieņem plašāka pieeja, piev ēršot lielāku 
uzmanību struktur ālajām ekonomikas izmai ņām, kas nepieciešamas, lai sasniegtu 
iltspējīgākus ražošanas un pat ēriņa modeļus un piev ērstos tendenc ēm, kas nav ilgtsp ējīgas. 
Lai turpin ātu stiprin āt jauno politikas veidošanas pieeju, p ārskatītajā stratēģijā vēlreiz 
apstiprinās trīs dimensiju pieeju un ar ī nodrošin ās ilgtspējīgas attīstības ārējo aspektu piln īgu 
integrāciju un pastiprin āšanu. Turkl āt tajā apstiprin ās saistības, kas noteiktas priekšlikum ā par 
2007. līdz 2012. gada finanšu pl āniem, ka ilgtsp ējīga attīstība būs ES politiku vadošais 
princips. 
2. EIROPAS SAVIEN ĪBAS PIEEJA ILGTSP ĒJĪGAI ATT ĪSTĪBAI 
Ilgtspējīgas attīstības stratēģijā ir vairākas sastāvdaļas. 
Pirmkārt, stratēģija dod plašu priekšstatu par to, kas ir ilgtsp ēja. Stratēģijas pamatdoma ir 
tāda, ka visbeidzot ilgtsp ējas nodrošin āšanā ekonomikas, soci ālajai un vides dimensijai ir 
jādarbojas saska ņā un tām savstarp ēji jāpastiprinās – “Ilgtspējīga attīstība piedāvā Eiropas 
Savienībai labvēlīgu ilgtermi ņa redzējumu par sabiedr ību, kurā ir vairāk labklājības un 
taisnīguma un kura sniedz t īrāku, drošāku, veselīgāku vidi – par sabiedr ību, kura rada lab āku 
dzīves kvalit āti mums, m ūsu bērniem un mazb ērniem”  16. Ir būtiski izprast šo tr īs ilgtspējīgas 
attīstības pīlāru nozīmi un savstarp ējās sakarības.  
Otra un varb ūt visgrūtāk realizējamā stratēģijas daļa ir mēģinājums uzlabot pieeju politisko 
nostādņu izstrādāšanā, uzmanību pievēršot šo politisko nost ādņu saskaņotības uzlabošanai 
un inform ējot iedzīvotājus par iesp ējamo izv ēles procesu, kad ir j āizvēlas kāds no 
pretrunīgiem uzdevumiem, lai var ētu pieņemt apzin ātus politiskos l ēmumus. Taj ā jāiekļauj 
rūpīga, tostarp neakt īvo, lēmumu pārbaude saist ībā ar to kop ējo ietekmi, īpaši izmantojot 
agrīnu ietekmes nov ērtēšanu un sniedzot tirgiem pareizus nor ādījumus par atbilstošu cenu 
noteikšanu. Tas ar ī nosaka to, ka ES politikas veidot ājiem ir jāņem vērā globālais konteksts 
un aktīvi jāveicina iekš ējās un ārējās politikas saska ņotība. Bez tam ir ar ī nepieciešamas 
investīcijas zin ātnē un tehnik ā, lai atbalst ītu vajadz īgos pielāgojumus, kas vajadz īgi 
ilgtspējīgai attīstībai. Visbeidzot, jaun ā pieeja politikas veidošan ā paredz inform ācijas 
sniegšanas uzlabojumus un pilso ņu un uzņēmējdarbības mobiliz āciju. 
Treškārt, stratēģija norāda uz daž ām tendencēm, kas ac īmredzami nav ilgtsp ējīgas, 
piemēram, jautājumi par klimata izmai ņām un ener ģijas izmantošanu, sabiedr ības vesel ības 
aizsardzības draudiem, nabadz ību un soci ālo atstumt ību, sabiedr ības novecošanos, dabas 
resursu apsaimniekošanu, zemes izmantošanu un transportu. 
Visbeidzot, glob ālā dimensija izv ērš dažus starptautiski not eiktus uzdevumus un orient ējas uz 
prioritāriem mērķiem, kurus sav ā ziņojumā ES nosauca Pasaules ilgtsp ējīgas attīstības samit ā 
(World Summit on Sustainable  Development  – WSSD ). Šie uzdevumi ir globaliz ācijas 
lietderīgs pielietojums, tirdzniec ības atbalsts ilgtsp ējīgai attīstībai, nabadz ības apkarošana, 
sociālā attīstība, dabas un vides resursu ilgtsp ējīga apsaimniekošana, uzlabojot Eiropas 
                                                 
16 COM(2001) 264 „Ilgtsp ējīga Eiropa lab ākai pasaulei: Eiropas Savien ības stratēģija Ilgtsp ējīgai 
attīstībai”, 2. lpp. 
 
LV 37   LV Savienības politisko nost ādņu saskaņotību un pārvaldību visos l īmeņos un ilgtsp ējīgas 
attīstības finans ēšanu. 
3. K ĀDĒĻ PĀRSKATS ? 
Komisija ir uz ņēmusies saist ības pārskatīt stratēģiju katras jaunas Komisijas pilnvaru termi ņa 
sākumā. To nesen atbalst īja Eiropadome 2004. gada j ūnijā un novembr ī. Turklāt šāda pārskata 
nepieciešam ību šobrīd nosaka vair āki turpmāk minētie apstākļi. 
• Nestabilit ātes tenden ču pastiprin āšanās, īpaši pieaugoš ā ietekme uz dabas resursiem, 
bioloģisko dažādību un klimatu, k ā arī ilgstošā nevienlīdzība un nabadz ība, ekonomikas un 
sociālās problēmas, kas ir palielin ājušās un kuras izraisa sabiedr ības novecošana.  
• Eiropas nepietiekama r īcība ir saist īta ar jaunu konkurences ietekmi, ko veicina 
nepārtrauktais globaliz ācijas process un jaunu r ūpnieciskās attīstības valstu (piem., Ķīna, 
Indija un Braz īlija) rašanos, kas v ēsta par pastiprin ātu ekonomikas konkurenci un 
iespējamām pārmaiņām valstu ražošanas strukt ūrās, kas ietekm ē ilgtspējīgu attīstību 
pasaules l īmenī.  
• Jaunas starptautiskas saist ības un sarunas, kuras sp ēj dot ieguld ījumu glob ālās ilgtspējīgās 
attīstības jomā, jāsamēro ar pastiprin ātiem īstenošanas pas ākumiem (piem ēram, PTO 
Dohas att īstības plāns, Johannesburg ā pieņemtais īstenošanas pl āns, par kuru l ēmumu 
pieņēma WSSD , Monterijas saist ības par att īstības finans ēšanu un T ūkstošgades att īstības 
mērķi). 
• Jaunas droš ības probl ēmas, piem ēram, saist ībā ar terorismu (uzbrukumi 2001. gada 
11. septembr ī un 2004. gada 11. mart ā u.c.), dabas katastrofas (pl ūdiem) un vesel ības 
aizsardzības apdraud ējumu (piem., SARS ) ir rad ījusi paaugstin ātu apziņu par 
neaizsarg ātību. Turkl āt pieaug apzi ņa par to, ka nepieciešams r īkoties pret organiz ēto 
noziedzību, korupciju un rasismu. 
• Visbeidzot p ārskatā jāņem vērā Eiropas Savien ības paplašin āšanās līdz 25 dal ībvalstīm, 
valsts ilgtsp ējīgas attīstības stratēģijas noteikšana liel ākajā daļā dalībvalstu un liel āka 
vietējo un reģionu varas iest āžu iesaistīšanās.  
4. S ASNIEGUMU NOV ĒRTĒŠANA  
Kamēr sekmīgi notiek strat ēģijas īstenošana un t ūlītējus rezultātus vēl nevar gaid īt, ir skaidrs, 
ka vēl ir daudz dar āmā. Saistībā ar ilgtspējīgu attīstību daži fakti nor āda, ka draudu liel ākā 
daļa ir novērsta un Tam nepieciešama steidzama un ilgstoša uzman ība. Sīkāks progresa 
pārskats ir izkl āstīts Komisijas person āla darba dokument ā17, bet jānorāda vairāki nozīmīgi 
sasniegumi. 
- Politikas izstr ādāšanas metodes mai ņa. Kopš 2001. gada ir ieviesta “jauna politikas 
izstrādāšanas metode”, kas vajadz īga, lai pan āktu labāku politisko nost ādņu saskaņotību un lai 
radītu atbilstošus apst ākļus ilgtspējīgas attīstības veicin āšanai.  
                                                 
17 SEC(2005) 225. 
 
LV 38   LV Politikas saska ņotības uzlabošana  
Galvenais m ērķis ir Līgumu vair āku horizont ālu principu integr ācija ES politik ās. ES rīcības 
piemērs ir „Kārdifas process”, kas veic ina vides jautajumu integr āciju nozaru politik ās. Tomēr 
Kārdifas procesa nov ērtēšana 2004. gad ā norādīja, ka sasniegumi ir ierobežoti. 
Komisija 2003. gad ā ir ieviesusi jaunu ietekmes nov ērtēšanas meh ānismu kā līdzekli, lai 
palīdzētu uzlabot politikas konsekvenci. Tas ir paredz ēts, lai integr ētā veidā novērtētu svarīgu 
politisko priekšlikumu ietekmi uz ekonomiku, vidi un soci ālo jomu un lai savstarp ēji 
konkurējošu mērķu gadījumā noteiktu l īdzsvaru. L īdz šim Komisija ir sagatavojusi vair āk 
nekā 50 ietekmes nov ērtējumus attiec ībā uz plašu virkni politisko nost ādņu no Komisijas 
priekšlikumiem saist ībā ar Pārapdrošin āšanas direkt īvu līdz politikas m ērķiem par kop īga 
cukura tirgus organiz āciju un Natura 2000  programmas finans ēšanu. Ārējo pasākumu jom ā ir 
uzsākti ietekmes uz ilgtsp ēju pētījumi saist ībā ar visām svarīgajām tirdzniec ības sarunām. 
Atklātas koordin ācijas metodes izstr ādāšana  
Atklātas koordin ācijas metode var b ūt iedarbīgs līdzeklis, kas veicina labas prakses apmai ņu, 
iesaista un mobiliz ē ieinteres ētās puses, k ā arī liek dalībvalstīm pieņemt stratēģiskāku un 
integrētāku pieeju un rad īt kvalitatīvākas politik ās nostādnes. Piem ēram, sociālās integrācijas 
un pensiju jom ās Komisija un dal ībvalstis ir vienojuš ās par kop ējiem uzdevumiem un 
rādītājiem. Liel ākā daļa dalībvalstu ir note ikušas kvantitat īvus mērķus saistībā ar nabadz ības 
un sociālās atstumtības samazin āšanu.  
Pareiza cenu un stimulu noteikšana  
Nodrošinot to, ka tirgus cenas attiec ībā uz sabiedr ību atspogu ļo ekonomisk ās darbības 
patiesās izmaksas, tiks veicin ātas ražošanas un pat ēriņa struktūru izmaiņas. Lai to sasniegtu, 
papildus tradicion āli izmantotajiem reglament ēšanas pas ākumiem iedarb īgi var būt uz tirgus 
darbību orientēti instrumenti, piem ēram, ar vides jaut ājumiem saist īti nodokļi, tirdzniec ības 
sistēmu emitēšana un subs īdijas. Šaj ā ziņā ES līmenī pēdējos gados ir g ūti panākumi, bet 
lēmumu pie ņemšana dažreiz joproj ām rada gr ūtības, īpaši nodok ļu noteikšanas jom ā, jo 
Padomē ir spēkā vienprātības princips. Piem ēri, kur ES ir izmantojusi tirgus darb ības 
principus, ir 2003. gada direkt īva par ener ģijas nodokli, kura ietver Eiropas Kopienas 
minimālo nodok ļu likmju sist ēmu, attiecinot to gan uz miner āleļļām, gan citiem 
energoproduktiem, k ā arī ES līmeņa pabalsts tirdzniec ības sistēmai attiec ībā uz siltumn īcas 
efektu izraisošo g āzu emisijām, kurš ir sp ēkā kopš 2005. gada un kas vajadz īgs, lai pal īdzētu 
sasniegt Kioto Protokola m ērķus par kait īgo gāzu izplūdes samazin āšanu.  
Investīcijas zinātnē un tehnolo ģijās  
Zināšanu apgūšana un tehnolo ģiskā attīstība ir būtiska, lai sasniegtu ekonomikas pieauguma 
un sociālās un vides ilgtsp ējības līdzsvaru. Past āv daidzas siner ģijas, ko var izmantot starp 
kvalitātes un darb ības jaunin ājumiem un jaunin ājumiem ener ģijas, atkritumu un droš ības 
izmantošan ā. Piemēram, maš īnas, kuras lietder īgāk izmanto ener ģiju, patērē mazāk dabas 
resursu un izdala maz āk emisiju. Invest īcijas jaunaj ās tehnolo ģijās radīs arī darba vietas un 
ekonomikas izaugsmi. ES darb ība šajā jomā ietver ilgtsp ējīgas attīstības darb ības 6. 
Pamatprogramm ā zinātnes un tehnikas att īstībai. Vides tehnolo ģiju rīcības plāns veicina 
tehnoloģiskās bāzes izveidošanu saist ībā ar ūdeņraža un degvielas elementiem, 
fotoelementiem, ilgtsp ējīgu ķīmiju, ūdensapgādi un santehniku. ES ar ī veicina t ādu 
 
LV 39   LV tehnologiju ievieša nu, kuras ietekm ē sociālās sistēmas, piem ēram, vesel ības aprūpes 
sistēmas18. 
Informēšana un iedz īvotāju un uzņēmējdarbības mobiliz ēšana  
Pilsoniskajai sabiedr ībai un priv ātajam sektoram ir svar īga nozīme ilgtsp ējīgas attīstības 
panākšanā. ES līmenī ir uzsāktas vairākas iniciat īvas, kas vajadz īgas, lai veicin ātu šo grupu 
aktīvu iesaist īšanos un lai uzlabotu apspriešan ās procesus un ieinteres ēto pušu mobiliz ēšanos. 
Tostarp Komisija ir pie ņēmusi minim ālos standartus attiec ībā uz apspried ēm ar 
ieinteresētajām pusēm un uzlabojusi inform āciju par vides l ēmumu pie ņemšanu, k ā arī minēto 
pušu līdzdalību vides l ēmumu pie ņemšanā. Komisija ir ar ī uzsākusi vairākas iniciat īvas, kas 
vajadzīgas, lai veicin ātu kopējo sociālo atbildību. 
Tendences, kas nav ilgtsp ējīgas  
Klimata izmai ņas un tīra enerģētika 
Pēdējos 100 gados gaiss Eirop ā ir sasilis strauj āk nekā vidēji pasaulē (par 0,95°C Eirop ā un 
0,7°C vid ēji pasaulē); 8 no 9 led ājiem man āmi atkāpjas; ārkārtēji meteorolo ģiskie apst ākļi – 
sausums, karstuma vi ļņi un plūdi – ir pasliktin ājušies19. Lai nepie ļautu temperat ūras globālo 
celšanos l īdz līmenim, kad k ļūst iespējamas vēl bīstamākas klimata izmai ņas, visā pasaulē ir 
ievērojami jāsamazina siltumn īcas efektu izraisošo g āzu emisijas. Daži apr ēķini rāda, ka 
ārkārtēju notikumu nodar ītie kaitējumi 2002. gad ā ir radījuši 25 miljardu eiro zaud ējumus20. 
Nodrošināta un pieejama energoapg āde mūsdienu att īstītajā pasaulē nebūt nav norma, jo 
vairāk nekā 2 miljardiem cilv ēku primārais enerģijas avots ir biomasas ener ģētika (koksne, 
atkritumi utt.), bet 1,6 miljardiem elektr ība nav pieejama. 
Eiropas Klimata izmai ņu programma ( ECCP ) ir bijusi galvenais l īdzeklis, kas ir ļāvis veikt 
pasākumus pret klimata izmai ņām Eiropā. Programma ietver b ūtiskas ener ģētikas iniciat īvas 
un nesen ir ieviesusi ES l īmeņa atbalsta tirdzniec ības sistēmu attiec ībā uz siltumn īcas efektu 
izraisošo g āzu emisiju; sist ēma sāka darboties 2005. gada 1. janv ārī. ES, izmantojot ES 
reģionālos fondus, veicina ar ī vairākus pasākumus, kuri pal īdz risināt klimata izmai ņu 
problēmu. Tom ēr jaunākie pieejamie dati liecina par to, ka l īdz 2002. gadam ES 
15 dalībvalstis bija samazin ājušas siltumn īcas efekta izraisošo g āzu emisiju par 2,9%, 
salīdzinot ar 1990. gadu, ir v ēl daudz vair āk jādara, lai sasniegtu Kioto Protokol ā noteikto 8 % 
samazinājumu, sal īdzinot ar 1990. gada l īmeni, un tas ir j āpanāk laikā no 2008. l īdz 
2012. gadam. Ar ī starptautiski ES joproj ām ir vadoš ā loma Kioto Protokola ratifik ācijas 
veicināšanā un to saist ību īstenošanā, kas tika noteiktas 2002. gad ā Pasaules ilgtsp ējīgas 
attīstības samit ā (WSSD ) Johannesburg ā. Saistībā ar šo Johannesburgas Atjaunojam ās 
enerģijas koalīcijā ES aizst āvēja atjaunojam ās enerģijas izmantošanu vis ā pasaulē. ES 
Enerģētikas iniciat īva ir ieguld ījums WSSD  lēmumu ieviešan ā, kas vērsta uz to, lai lauku, 
piepilsētu un pils ētu teritorij ās uzlabotu pieeju adekv ātiem, ilgtsp ējīgiem un pie ņemamiem 
energoapg ādes pakalpojumiem.  
Eiropa ir atjaunotas saist ības gūt reālus sasniegusmu ener ģijas efektīvā izmantošan ā, nosakot 
jaunu Ener ģētikas iniciat īvu. 
                                                 
18 Piem ēram, skatīt nesen pie ņemto e-vesel ības rīcības plānu: labāka veselības aprūpe Eiropas pilso ņiem – 
rīcības plāns Eiropas e-vesel ības jomā, COM(2004) 356. 
19 iropas Vides a ģentūras ziņojums „Eiropas klimata izmai ņu ietekme”, 2004. gada augusts. 
20 inheners Riks, Georiska p ētījumu departaments, 2004. gada janv āris 
 
LV 40   LV Sabiedrības veselības aizsardz ība 
Sabiedrības vesel ības aizsardz ības apdraud ējums ES ir visu laiku palielin ājies kopš 
2001. gada. Vis ā pasaulē strauji izplat ās dzīvesveida izrais ītās un hronisk ās slimības, pie tam 
vissatraucoš ākie ir dati par iedz īvotāju lieko svaru (p ēdējo 10 gadu laik ā par 10 – 40% 
palielinājusies probl ēmas izplat ība lielākajā daļā ES valstu). HIV/AIDS epid ēmija visā 
pasaulē ir sasniegusi visaugst āko jebkad pieredz ēto līmeni (39,4 miljoni infic ēto), un p ēc 
1996. gada Eirop ā vairāk nekā divas reizes ir procentu āli palielin ājies no jauna re ģistrēto HIV 
inficēto personu skaits. Plaš āki sakari un p ārvietošanās visā pasaulē ir palielin ājusi vesel ības 
apdraudējuma ietekmi ar infekcijas slim ībā, piemēram, putnu gripu un SARS. Bioterorisms ir 
vēl viens jauns faktors. Jaunatt īstības valstīs pašreiz pan ākumus vesel ības aizsardz ības un 
attīstības jomā ir nomain ījušas pret ējas tendences, un šo valstu turpm āko attīstību nopietni 
apdraud infekcijas slim ību izplatība. Pasaules vesel ības organiz ācijas (PVO) apr ēķini liecina, 
ka veselībai kaitīga vide katru gadu pasaul ē izraisa nāvi vairāk nekā 5 miljoniem b ērnu. 
Pēc 2001. gada veikto politisko pas ākumu piem ēri ir finans ējums genomu p ētījumam, kas 
vajadzīgs, lai c īnītos ar pretantibiotiku rezistenci; kop ējas ES uzraudz ības un agr īnās 
brīdināšanas tīklu izveide attiec ībā uz infekcijas slim ībām; priekšlikuma pie ņemšana par ES 
jaunu reglament ējošu pamatdokumentu attiec ībā uz ķīmiskām vielām (REACH ); Eiropas 
Vides un vesel ības aizsardz ības rīcības plāna pieņemšana 2004. – 2010. gadam; Eiropas 
Pārtikas nekait īguma iest ādes ( EFSA ) un Eiropas Infekcijas slim ību centra  (ECDC)  
izveidošana. 
Starptautisk ā līmenī ir ievērojami palielin āts ES finans ējums dažu slim ību apkarošanai – 
HIV/AIDS, tuberkuloze un mal ārija. Ir ar ī veikti ieguld ījumi, kas samazina svar īgāko 
farmaceitisko produktu cenas jaunatt īstības valstīs.  
Nabadzība un soci ālā atstumtība  
Nabadzības un soci ālās atstumt ības probl ēma kļūst arvien nopietn āka. ES aptuveni 15 % 
iedzīvotāju dzīvo uz nabadz ības riska robežas saist ībā ar maziem ien ākumiem. St āvoklis 
dažās jaunajās ES dalībvalstīs rada īpašas bažas. Satraucošas tendences ir ar ī nabadzības un 
atstumtības pārmantošana n ākamajās paaudz ēs un nesam ērīgais slogs, kas j āiztur daž ām 
iedzīvotāju grupām (piem., bezdarbniekiem, vec ākiem, kas vieni audzina b ērnus, inval īdiem, 
etnisko minorit āšu pārstāvjiem). No visas pasaules 6 miljardiem iedz īvotāju 2,8 miljardi iztiek 
ar naudas summ ām, kas ir maz ākas par 2 eiro dien ā.  
ES dalībvalstis ir vienojuš ās koordin ēt savas politisk ās nostādnes, kas vajadz īgs, lai apkarotu 
nabadzību un soci ālo atstumt ību, paredzot kop ējus uzdevumus, izstr ādājot valsts r īcības 
plānus un tos nov ērtējot saskaņā ar kopīgi noteiktiem r ādītājiem, kuri dod iesp ēju uzraudz īt 
attīstību. Eiropas Komisija snie dz atbalstu šim koordin ēšanas procesam. Šim m ērķim tiek 
piešķirts arī Eiropas re ģionālās politikas finans ējums, piem ēram, ieguldot l īdzekļus izglītībā, 
apmācībā un vietējā nodarbin ātībā. 
Lai risinātu šo probl ēmu pasaules l īmenī, ir noteikts galvenais uzdevums ES att īstības politik ā 
– ievērojami samazin āt un visbeidzot izskaust nabadz ību. Ir veikti daž ādi pasākumi jaunas 
globālās sadarbības ietvaros, kas tika izveidota Dohas,  Monterijas un Johannesburgas samitos 
un ir vērsta uz nabadz ības izskaušanu un ilgtsp ējīgu attīstību.  
Sabiedrības novecošana  
 
LV 41   LV Ir prognoz ēts, ka iedz īvotāju skaita pieaugums ES apst āsies un ka str ādājošajiem, kuru skaits 
samazinās un kuri noveco, b ūs jāuztur arvien vair āk vecu cilv ēku. Tiek prognoz ēts, ka 
apgādājamo veco cilv ēku attiecība palielin āsies no 24% 2004. gad ā līdz 47% no iedz īvotāju 
kopskaita 2050. gad ā. 
Lai gan paredzam ā mūža ilguma r ādītāju uzlabošan ās ir liels sasniegums, Eiropas sabiedr ības 
novecošana izraisa ilgtsp ējas problēmas, kurām ir vajadz īgs risinājums. Ne migr ācija, ne 
strauja dzimst ības koeficienta palielin āšanās nevar nov ērst veco ļaužu īpatsvara krasu 
palielināšanos nākamo divu desmitgažu laik ā.  
Komisija ar dal ībvalstīm strādā, lai moderniz ētu sociālās aizsardz ības sistēmas, nodrošinot to, 
ka tās kļūst finansi āli ilgtspējīgas un soci āli adekvātas. Tiks veikti pas ākumi darba dz īves 
pagarināšanai attiec ībā uz gados vec ākajiem darba ņēmējiem. Līdz 2010. gadam 
sasniedzamais m ērķis, ko noteica Eiropadome Barselon ā, ir nodrošin āt to, ka 50% no 55 – 64 
gadus veci iedz īvotāji būtu nodarbin āti, un par pieciem gadiem pagarin āt aiziešanu no darba 
tirgus vecuma d ēļ. Līdztekus jaut ājumu finansi ālās puses risin āšanai, ir j āattīsta arī veselības 
aprūpes sistēmas, kas vajadz īgs, lai tās spētu apmierin āt paredzēto piepras ījumu, kuru veidos 
arvien pieaugošais veco iedz īvotāju skaits, jo īpaši, lai uzlabotu vesel ības aprūpes sistēmu 
pieejamību. Savien ība veicina struktur ētu sadarbību šajā jomā un labas prakses apmai ņu.  
Dabas resursu apsaimniekošana  
Pasaules iedz īvotāju skaita straujais pieaugums liecina par to, ka l īdz 2010. gadam cilv ēku 
pasaulē būs jau par 400 miljoniem vair āk, salīdzinot ar m ūsdienām, un galvenok ārt tie 
koncentrēsies pilsētu teritorij ās. Pasaul ē pieaugot “savstarp ējai atkarībai”, mēs nevaram 
turpmāk ražot un pat ērēt tā, kā to darām pašreiz. Ir apdraud ēta bioloģiskā dažādība. 15 500 
augu un dz īvnieku sug ām ir augsts izmiršanas risks. Jaun ākajās dažās desmitgad ēs jau esam 
vērojuši ļoti nopietnus zaud ējumus praktiski visu veidu ekosist ēmās un sugās (dzīvnieki, augi, 
meži, sald ūdens krājumi, augl īgās zemes utt.) Sald ūdens ir vēl viens ietekmei pak ļauts vērtīgs 
dabas resurss. Glob ālā ūdens krīze kopum ā apdraud dz īvību, ilgtspējīgu attīstību un visbeidzot 
arī mieru un droš ību. 
Lai sasniegtu ES m ērķi līdz 2010. gadam apst ādināt bioloģiskās dažādības izzušanu, tiek 
veikti politiski pas ākumi, kuros iek ļauta kop ējās lauksaimniec ības politikas un kop ējās 
zvejniecības politikas reforma, k ā arī Natura 2000  tīkla izveidošana. Tiek sagatavots zi ņojums 
par biloģiskās dažādības zaudējumu aptur ēšanu līdz 2010. gadam. Pas ākumi, kas veicina 
resursu izmantošanas efektivit āti, ietver ES direkt īvu par nolietot ām elektrisk ām un 
elektronisk ām iekārtām un Komisijas pazi ņojumus par integr ēto produktu politiku. Laik ā no 
2000. līdz 2006. gadam Eiropas Savien ība atvēl lielu naudas summu no struktur ālajiem un 
kohēzijas fondiem, kas vajadz īgs, lai nodrošin ātu līdzfinansējumu invest īcijām attiecībā uz 
vides infrastrukt ūrām un rūpniecības, pilsētu un dabas vietu rehabilit ācijai un uztur ēšanai.  
Viena no starptautiskaj ām iniciat īvām ir ES ūdens iniciat īva – “Ūdens dzīvībai”, kas ir 
turpinājums Pasaules ilgtsp ējīgas attīstības samitam. ES ar ī vada gan Konvencijas par 
biloģisko dažādību īstenošanu, gan desmitgades principu izstr ādāšanu saist ībā ar ilgtspējīga 
patēriņa un ražošanas programm ām. 
Zemes izmantošana un transports 
Neraugoties uz p ūlēm transportu nodal īt no IKP pieauguma, transporta apjomi joproj ām 
pieaug strauj āk nekā IKP. Tas ir ietekm ējis dažādas jomas, iek ļaujot satiksmes sastr ēgumu un 
 
LV 42   LV veselības aizsardz ības problēmas, ko izraisa gaisa pies ārņojums, un beidzot ar CO 2 emisijām, 
kuras ietekm ē ES mērķus saistībā ar klimata izmai ņām. 
ES ir uzs ākusi vairākas politiskas iniciat īvas, kas vajadz īgas, lai ierobežotu š īs pieaugoš ās 
transporta tendences negat īvo ietekmi. ES veicina p āreju no sauszemes transporta uz cita tipa 
transportu, kas maz āk ietekm ē vidi, piem ēram, autobusiem ar t īru degvielu, ku ģiem un 
dzelzceļa transportu. Komisija ir ar ī izteikusi priekšlikumu dal ībvalstīm ieviest infrastrukt ūras 
maksu, kas ietekm ētu transporta piepras ījumu, virzoties uz t ādu stāvokli, ka transportl īdzekļu 
izmantotāji maksā cenu, kura atspogu ļo transporta piln ās izmaksas, kas j āsedz sabiedr ībai 
(piemēram, direkt īva par Eiro vinjeti), bet š ī priekšlikuma īstenošana v ēl ir ierobežota. Turkl āt 
ievērojami pan ākumi, lai gan tos atl īdzina piepras ījuma palielin ājums un transporta apjoms, ir 
gūti satiksmes l īdzekļu un degvielas tehnolo ģijās, ko stimul ē ES tiesību akti un iniciat īvas. 
Visbeidzot tiek veikti pas ākumi pils ētvides un zemes apsaimniekošanas uzlabošanai, 
piemēram, izmantojot ES struktur ālo fondu programmu “ Urban II” un zin ātnniskās izpētes 
pamatprogrammu. Komisija ar ī sagatavo tematisko pils ētvides strat ēģiju, kuru paredz ēts 
publicēt 2005. gad ā. 
Ilgtspējīgas attīstības ārējie aspekti  
Papildus iepriekš min ētajām tendenc ēm, kas nav ilgtsp ējīgas, ilgtsp ējīgas attīstības 
veicināšanai glob ālā līmenī, cita starp ā, tiek veiktas š ādas ES darb ības: 
Globalizācijas ierobežošana 
Globalizācija ir jauns konteksts, kur ā jāsasniedz ilgtsp ējīga attīstība. Globaliz ācija var b ūt 
svarīgs ilgtspējīgas attīstības stimuls, bet ieguvumi no t ās pārāk bieži tiek nevienm ērīgi 
sadalīti starp valst īm, kā arī atsevišķās valstīs, un integr ācija, kas nav reglament ēta, var 
negatīvi ietekmēt vidi un sabiedr ību kopum ā. 
ES atbalsta saska ņotu un integr ētu pieeju jautajumiem, kas saist īti ar globaliz āciju PTO, 
starptautiskaj ās finanšu instit ūcijās un visās ANO organiz ācijās.  
ES arī vēlas stiprin āt galvenās organizācijas – piem ēram, Starptautisko darba organiz āciju. 
Lai jaunatt īstības valstis efekt īvi un vienl īdzīgi integrētu pasaules ekonomik ā, ir būtiskas 
pašreiz notiekoš ās PTO sarunas – Dohas Att īstības plāns (DAP). Jau kopš 2002. gada Dohas 
sarunās ES, ievērojot savus uzdevumus, ir str ādājusi vienoti ar nol ūku plašā līmenī veicināt 
globālu ilgtspējīgu attīstību attiecībā uz daudziem apspriežamajiem jaut ājumiem. Bez tam 
saistībā ar to, ka jaunatt īstības valstu centieni integr ēties pasaules tirdzniec ības sistēmā ir 
efektīvi jāatbalsta, ar tirdzniec ību saistītā palīdzība ir izraudz īta par vienu no priorit ārajām 
jomām ES att īstību veicinoš ā sadarbībā, un ar tirdzniec ību saistītās palīdzības dimensija ir 
iestrādāta visos attiec īgajos līmeņos, kuros tiek pie ņemti lēmumi par l īdzekļu iedalīšanu.  
Turklāt pēc Pasaules ilgtsp ējīgas attīstības samita ES ir veikusi svar īgus pasākumus, kas 
vajadzīgi, lai īstenotu atbalstošu darb ību saistībā ar tirdzniec ības politiku ārpus DAP, tostarp 
pieliekot p ūles, lai vis ās pašreiz notiekošaj ās vai nākamajās divpusējās vai reģionālajās 
sarunās būtu ietverts b ūtisks elements attiec ībā uz ilgtspējīgu attīstību. 
Labāka pārvaldība globālā līmenī  
Laba pārvaldība un demokr ātijas veicin āšana ir izš ķiroši faktori, lai sasniegtu t ūkstošgades 
attīstības mērķus. Tūkstošgades deklar ācijā ir noteikts, ka att īstību veicinošas vides rad īšana 
 
LV 43   LV un nabadz ības izskaušana ir, starp citu, atkar īga no labas p ārvaldības katrā valstī, no labas 
pārvaldības starptautisk ā līmenī un no finanšu, monet ārās un tirdzniec ības sistēmas 
pārredzamības.  
Komisija ir uzsv ērusi iestāžu kapacit ātes uzlabošanu, labu p ārvaldību un tiesiskumu Kopien ā 
saistībā ar pārvaldību un att īstību, īpašu vērību veltot iest āžu kapacit ātes uzlabošanai un 
dialogam par p ārvaldību valsts daž ādo veidu situ ācijās. Pūles ir arī veltītas tam, lai veicin ātu 
ilgtspējīgu attīstību visos esošajos starptautiskajos un re ģionālajos sadarb ības līgumos un 
politikas dokumentos. Bez tam pastiprin āta starptautisk ā pārvaldība saistībā ar ilgtsp ējīgu 
attīstību ir bijis ES centr ālais mērķis tās centienos pan ākt efektīvu daudzpus ību. 
Finansējums attīstībai (FfD) 
Lai sasniegtu t ūkstošgades att īstības mērķus, ir nepieciešams finans ējums. Tom ēr joprojām 
netiek pild īts ANO m ērķis par valsts pal īdzību attīstības jomā (ODA ) 0,7% apm ērā no 
nacionālā kopprodukta (NKP). 
ES ir nep ārprotami paredz ējusi savu ieguld ījumu „finans ējumā attīstības procesam” asto ņos 
noteikto saist ību dokumentos, kurus 2002. gada 14. mart ā Barselon ā apstiprin āja Eiropadome. 
Jaunākajā uzraudz ības ziņojumā ir izteikta prognoze, ka atbalsta l īmenis paplašin ātajā 
(25 dalībvalstu) ES kopum ā pārsniegs starpposma m ērķi, kas ir 0,39% ODA  no nacion ālā 
kopprodukta (NKP) un l īdz 2006. gadam ODA vajadzībām paredz 0,42% no NKP jeb, 
saskaņā ar aprēķiniem, 38,5 miljardus eiro. Papildresursu kop ējais apjoms, kas mobiliz ēts 
2002. – 2006. gad ā, ir 19 miljardi eiro. 
 
LV 44   LV II daļa. Problēmu risin ājumi 
5. T URPMĀKĀS ORIENT ĀCIJAS  
Ņemot vērā pastāvīgās problēmēm, Eiropai ne tikai j āturpina saist ības attiec ībā uz ilgtermi ņa 
ilgtspējīgas attīstības plānu un lab āku dzīves kvalit āti, bet arī jārod veids, k ā tās efektīvāk 
atrisināt.  
5.1. Eiropas Savien ības ilgtsp ējīgas attīstības strat ēģijas pamatprincipu 
atkārtota apstiprin āšana 
Ilgtspējīgas attīstības strat ēģijas un Lisabonas strat ēģijas ilgtsp ējīgas attīstības un 
papildinājuma princips ir preciz ēts priekšv ārdā.  
Turklāt Stratēģijas pārskatīšana apstiprin ās ilgtspējīgai attīstībai piem ītošo trīsdimensiju 
raksturu  kā stratēģijas stūrakmeni, t.i., to, ka att īstību var pan ākt vienīgi tad, ja vienlaic īgi 
tiek veicin āta ekonomisk ā izaugsme, soci ālā integrācija, vides aizsardz ība gan Eirop ā, gan 
citās pasaules da ļās. 
Stratēģijas pārskatīšanā arī ņems vērā ES ieguld ījumu glob ālā ilgtspējīgā attīstībā, 
pirmkārt, pievēršot uzman ību stratēģijā minēto sešu tenden ču, kas nav ilgtsp ējīgas, 
starptautiskajiem aspektiem. Otrk ārt, integrējot tajā ES ārpolitikas, kas dod ieguld ījumu 
globālā ilgtspējīgā attīstībā. To veicot, ES v ēlreiz apliecin ās un stiprin ās saistības uzņemties 
vadību ilgtspējīgas attīstības darbības gaitā globālā līmenī. 
5.2. Jaun ās pieejas atk ārtota apstiprin āšana attiec ībā uz politikas veidošanu 
un politikas saska ņotību  
Stratēģijas pārskatīšana atkārtoti apliecin ās „jaunu pieeju politikas veidošan ā” kā galveno 
līdzekli, lai ilgtsp ējīgai attīstībai ierādītu centrālo vietu ES politikas veidošan ā. Jo īpaši 
nākamā ES Ilgtsp ējīgas attīstības stratēģija atbalst īs ES labāka regulējuma gaitas daž ādās 
sastāvdaļas, tostarp ietekmes nov ērtējumu, apspriedes ar ieinteres ētajām pusēm un regul ējuma 
vienkāršošanu. 
Tas nozīmē, ka ilgtsp ējīgas un rentablas politikas  veidošana tiks turpm āk veicināta, 
izmantojot lab āku regulējumu, tostarp efekt īvāk īstenojot līdzsvarotu ietekmes nov ērtēšanas 
mehānismu , kurš darbosies attiec ībā uz jaunām iekšējām un ārējām Komisijas ieteiktaj ām 
politiskajām iniciat īvām. Turkl āt ilgtspējas ietekmes nov ērtēšanas pētījumi joproj ām tiks 
pielietoti attiec ībā uz galvenajiem tirdzniec ības līgumiem. Lai gan pašreiz šis instruments tika 
uzlabots, iev ērojot pirmo ieg ūto pieredzi21, uzmanība joproj ām tiks piev ērsta metodes 
turpmākās uzlabošanas iesp ējām, jo īpaši attiec ībā uz ilgtsp ējīgas attīstības ekonomikas, 
sociālajiem un vides aspektiem. Šaj ā saistībā Komisija ar ī plāno uzlabot apspriešanos ar 
ieinteresētajām pusēm par ES politikas nost ādnēm. Turklāt uzmanību pievērsīs arī tam, cik 
nozīmīgi ir nodrošin āt ar Eiropas Parlamentu un Padomi nosl ēgtā Iestāžu nolīguma 
                                                 
21 ef. Ietekmes nov ērtēšana – n ākamie pas ākumi konkur ētspējas un ilgtsp ējīgas attīstības atbalstam, 
SEC(2004) 1377, 21.10.2004. 
 
LV 45   LV novērtējumu22 (piemēram, nepieciešam ību Eiropas Parlamentam un Padomei piem ērot 
vienādus principus un standartus attiec ībā uz ietekmes nov ērtējumu, veicot Komisijas 
priekšlikumu b ūtisku groz ījumu ietekmes nov ērtējumu).  
Jaunā pieeja ietver ar ī atklātās koordin ācijas metodi , it īpaši tādās jomās kā sociālā 
integrācija, pieeja darba tirgum un soci ālā aizsardzība, jo šai metodei ir svar īga loma soci ālās 
aizsardzības sistēmu moderniz ēšanā.  
Jaunās pieejas politikas veidošan ā ietilpst tas, ka Komisija turpm āk veicina uz tirgu orient ētu 
instrumentu izmantošanu, kas atspogu ļotu resursu paties ās izmaksas un vides ietekmi uz 
sabiedrību. Piemēram, dalībvalstis tiks aicin ātas analiz ēt to, kā varētu pārdalīt nodokļu nastu, 
lai to uzņemtos vides kait ējuma radītāji, un tie, kas nav str ādājošie. Pārskatīšanā arī turpmāk 
uzsvērs investīciju nozīmīgumu zinātnē un tehnolo ģijās, kas vajadz īgas, lai nodrošin ātu 
ilgtspējīgu attīstību. ES zin ātnisko pētījumu programma, Komisijas inov āciju politika, k ā arī 
valsts un pašvald ību iepirkumi iek ļauj iespējamos līdzekļus turpm āku ekoinov āciju 
veicināšanai. Tiks sekm ēta arī informācijas apmai ņa ar ārējiem partneriem par ilgtsp ējīgiem 
pētījumiem, zin ātni un tehniku.  
5.3. Orient ācijas saglab āšana uz galvenaj ām tendenc ēm, kas nav 
ilgtspējīgas, un to savstarp ējo sakar ību sīkāka izpēte 
Stratēģijas pārskatīšana saglab ās orientēšanos uz galvenajām tendenc ēm, kuras apdraud 
ilgtspējīgu attīstību. Daudzas no š īm tendenc ēm ir risināmas tikai ar ilgstošiem pas ākumiem 
ilgā laika posm ā, un tam ir nepieciešamas lielas struktur ālas izmai ņas sabiedr ības un 
ekonomikas darb ības jomās. Ar šiem iemesliem tom ēr nevajadz ētu aizbildin āties, lai attur ētos 
no rīcības īsākā termiņā.  
Tādēļ pārskatīšana ietver pašreizējā stratēģijā minēto tenden ču, kuras nav ilgtsp ējīgas, 
pamatīgu novērtējumu, kas vajadz īgs, lai noteiktu uzdevumus un nepieciešamo darb ību 
turpmākajiem gadiem. 2001. gad ā noteiktās priorit ārās jomas ir ar ī jāsaskaņo ar 
starptautiskaj ām saistībām, ko ES ir uz ņēmusies Pasaules ilgtsp ējīgas attīstības samit ā, ANO 
konferenc ē par attīstības finans ēšanu, kā arī saistībā ar ANO T ūkstošgades deklar āciju un 
citiem ES attiec īgiem daudzpus ējiem līgumiem un saist ībām, kuras uz ņēmusies ES. Turkl āt – 
šie dokumenti un saist ības ir j āatjaunina, lai atspogu ļotu desmit jaunu dal ībvalstu 
pievienošanos ES un iesp ēju, ka turpm āk ES tiks v ēlreiz paplašin āta, un tas rad īs jaunas 
problēmas, kuras izaicina ES sp ēju risināt tendences, kas nav ilgtsp ējīgas. Šajā kontekst ā 
stratēģijas pārskatīšanā tiks apsv ērta iespēja stratēģijā ietvert nedaudzas jaunas vai iepriekš 
neievērotas tendences, tostarp tenden ces, kas nav ekonomiski ilgtsp ējīgas. 
Visbeidzot, strat ēģijas pārskatīšanā tiks piev ērsts vairāk uzmanības tam, lai noskaidrotu 
dažu tenden ču, kas nav ilgtsp ējīgas, savstarp ējās sakarības. Tiks mekl ētas iespējas 
pozitīvās sinerģijas palielin āšanai un piespiedu izv ēles samazin āšanai. Piem ēram, veicinot 
pārorientēšanos no sauszemes transportl īdzekļu izmantošanas uz dzelzce ļa pārvadājumiem, ir 
iespējams samazin āt siltumnīcas efektu izraisošu g āzu emisiju un taj ā pašā laikā mazināt 
sastrēgumus (atrodot ab ējādi izdevīgu risinājumu). V ēl viens piem ērs tam var ētu būt 
investīcijas fundament ālu tehnolo ģiju izmaiņu panākšanai, kas l īdztekus var ētu radīt labāku 
konkurētspēju un tajā pašā laikā uzlabot vides kvalit āti un sociālo kohēziju.  
                                                 
22 est āžu nolīgums par lab āku regulējumu, OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp. 
 
LV 46   LV 5.4. Uzdevumu, m ērķu un pagrieziena punktu noteikšana 
2001. gada strat ēģijā ietvertā pieeja bija noteikt vid ēja termiņa centrālos uzdevumus, kur katrs 
uzdevums attiecas uz vienu no tendenc ēm, kas nav ilgtsp ējīga, un noteikt vair ākus pasākumus 
to risināšanai. Strat ēģijas pārskatīšanā tiks apstiprin āta nepieciešam ība skaidr āk noteikt 
uzdevumus, m ērķus un attiec īgos izpildes termi ņus, lai piev ērstos darb ībai priorit ārās jomās 
un varētu novērtēt sasniegumus.  
Kaut arī tendenc ēs parādās ilgtermi ņa problēmas, kur ām būs nepieciešami ilgtermi ņa 
risinājumi, sabiedr ības virzību pareizā gultnē var apliecin āt vienīgi tad, ja tiek skaidri noteikti 
vidēja termiņa mērķi un tiek nov ērtēti sasniegumi. T ādēļ ilgtermiņa uzdevumu noteikšanu 
nedrīkst interpret ēt kā rīcības atlikšanu uz v ēlāku laiku. 
Tādēļ pārskatītā stratēģija parādīs jaunus centr ālos uzdevumus saist ībā ar katru no tendenc ēm, 
kas nav ilgtsp ējīgas, un noteiks pagrieziena starppunktus, kuri ļaus ES uzraudz īt faktiskos 
sasniegumus. Ar darb ību saistītie uzdevumi un r īcības plāni tiks noteikti attiec īgās nozares 
iekšējās un ārējās politikas nost ādnēs, un tie b ūs arī galvenie politisko iniciat īvu īstenošanas 
un uzraudz ības līdzekļi, tostarp starptautisk ās saistības, par kur ām vienoj ās Tūkstošgades 
deklarācijā un Barselonas un Monterijas samitos.  
5.5. Efekt īvas uzraudz ības nodrošin āšana  
Gēteborgā pieņemtais l ēmums nodrošin āt stratēģijas ikgad ēju uzraudz ību pavasara 
Eiropadomes san āksmēs nav devis gaid ītos rezult ātus. Strat ēģijas pārskatīšanas gait ā tiks 
izstrādāta ziņošanas sist ēma. Tā būs orientēta uz īstermiņa un vid ēja termiņa stratēģijas 
uzdevumu izpildi, p ēc iespējas apvienojot un vienk āršojot pašreiz ējos ziņojumus par 
ilgtspējīgas attīstības jautājumiem. Tiks ar ī skaidrāk noteikta iest āžu atbild ība (konkr ēti 
Eiropadomes un Eiropas Parlamenta pien ākumi) šajā uzraudzības proces ā.  
Uzraudzība konkr ēti pamatosies uz ilgtsp ējīgas attīstības rādītājiem, kurus ir izstr ādājusi 
Komisija. Tie cita starp ā norādīs dažādus rādītājus, kas izstr ādāti nozaru plitikas procesos, un 
sintēzi, kas ieg ūta no šiem struktur ālā kopuma r ādītājiem, kas uzrauga, k ā tiek sasniegti 
Lisabonas reformas pl ānā noteiktie m ērķi. Vairāk pūļu tiks velt īts turpmāko mode ļu 
izstrādāšanai, prognoz ēm un turpm ākai zinātnisko datu v ākšanai, kas sekm ēs efektīvu 
uzraudzību.  
5.6. Īpašumties ību stiprin āšana un sadarb ības uzlabošana ar valsti un 
privātpersonām visos l īmeņos  
Ir nepieciešama turpm āka darbība, lai uzlabotu izpratni, mobiliz ētu un iesaist ītu visu līmeņu 
ieinteresētās puses. Ir j ābūt skaidrībai par to, kurš ir atbild īgs par konkr ēto darbību un kur ā 
laikā., un kurš segs izmaksas. Šim nol ūkam Komisija p ētīs iespējas par to, k ā radīt efektīvu 
sadarbību ar ražot ājiem, arodbiedr ībām, nevalstiskaj ām organiz ācijām un patērētāju interešu 
aizstāvjiem jo īpaši, lai apspriestu veidus, k ā ierobežot tendences, kas nav ilgtsp ējīgas, un kas 
noteiktas p ārskatīšanas kontekst ā. 
Tiks mekl ēta ES, glob ālo, valstu, re ģionālo un viet ējo iniciatīvu stiprāka saskaņotība, veicinot 
ilgtspējīgu attīstību. Iespējamās darbībās iekļaujot kop ēju prioritāšu apzināšanu saska ņā ar 
katru centr ālo uzdevumu; savstarp ēja mācību procesa uzs ākšana, iesaistoties dal ībvalstīm 
un/vai reģioniem; meh ānismu izveidošana past āvīgai inform ācijas par labo praksi apmai ņai.  
 
LV 47   LV Savienībai arī vajadzēs pastiprin āt centienus stimul ēt turpmāko darbību citās pasaules da ļās – 
gan rūpnieciski att īstītajās valstīs, gan pārejas tipa ekonomikas valst īs un jaunatt īstības valstīs. 
Komisija ar ī centīsies veidot dialogu par ilgtsp ējīgas attīstības uzdevumiem ar partneriem 
ārpus ES, jo īpaši ar p ārvaldēm un pilsonisko sabiedr ību trešaj ās valstīs, kā arī ar 
starptautisk ām organiz ācijām un NVO, kam interes ē globāli jautājumi.  
6. T URPMĀKIE PAS ĀKUMI  
Komisija aicina Eiropadomi, Eiropas Savien ības Padomi, Eiropas Parlamentu, dal ībvalstis, 
reģionālās iestādes un visas pilsonisk ās sabiedr ības grupas sniegt atzinumus par 
ierosinātajiem strat ēģijas mērķiem. Pirm ā iespēja apspriešanai b ūs ieinteres ēto pušu forum ā, 
ko 2005. gada 14. un 15. apr īlī organizē Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja. V ēlāk 
tajā pašā gadā Komisija izkl āstīs ES pārskatīto ilgtspējīgās attīstības stratēģijas priekšlikumu.