Īpašais ziņojums 2014. gada pārskats par 
Eiropas Revīzijas palātas 
īpašajos ziņojumos 
sniegto ieteikumu 
īstenošanas kontroliLV 2016  Nr. 02
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2016. gads
Print ISBN 978-92-872-3943-3 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/78963 QJ-AB-15-026-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-3944-0 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/386609 QJ-AB-15-026-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-3965-5 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/512022 QJ-AB-15-026-LV-E
© Eiropas Savienība, 2016. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
2014. gada pārskats par 
Eiropas Revīzijas palātas 
īpašajos ziņojumos 
sniegto ieteikumu 
īstenošanas kontroli
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 02
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu vai izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekļa Igora Ludborža vadītā CEAD  apakšpalāta (koordinēšana, vērtēšana, kvalitātes 
nodrošināšana un attīstība).
Revīziju vadīja atbildīgais vadītājs John Sweeney  un darbuzdevuma vadītājs Csaba Hatvani , tajā piedalījās šādi darbinie ­
ki: direktors Neil Usher , direktors Philippe Froidure , atbildīgais vadītājs Paul Stafford , atbildīgais vadītājs Emmanuel Rauch , 
revidenti Jukka Nurmio , Elisabeth Türk-Saggel , Eddy Struyvelt , Katja Mattfolk , Hubert Deville , Stéphane Clot , Ivo Koppelmaa , 
Ramona Bortnowschi , Carlos Sanchez Rivero , Jesús Nieto Muñoz , Maciej Szymura , Niels Sorensen , Alison Ballantine-Smith , 
Danielle Pottier , Gediminas Macys  un Shane Enright .
Par šā darbuzdevuma izpildi un ziņojuma sagatavošanu bija atbildīgs ERP loceklis Kevin Cardiff .
No kreisās uz labo: K. Cardiff, J. Sweeney, H. Deville, Cs. Hatvani, J. Nurmio.
03
 Saturs
Punkts
 Akronīmi un saīsinājumi
I–VI  Kopsavilkums
1–4 Ievads
5–8 Tvērums un pieeja
9–12  Kā Komisija ieviesa 44 ieteikumus
9 –11  Ievads
12 Ieteikumu īstenošanas rezultātā ir uzlabota finanšu pārvaldība, tomēr turpmākā attīstība 
ir saistīta ar vēl dažu problēmu risināšanu
13–23  Komisijas piemēroto kontroles sistēmu un procedūru revīzija
13–15  Ievads
16–18  Komisijas iekšējās kontroles kārtība
19 Komisija ir veikusi dažus uzlabojumus kontroles sistēmā un procedūrās, bet trūkumi saglabājas 
20 Vadības informācijas pietiekamība un ticamība
21–23  Daļēji īstenotu ieteikumu uzraudzība
24–25  Paraugprakse saistībā ar citām sistēmām un procedūrām
26–29  Secinājums un ieteikums
04 Saturs  
 
 I pielikums.  Apskats par Palātas izskatītajiem ieteikumiem
 II pielikums.   Lauksaimniecība: piena un piena produktu tirgus pārvaldības instrumenti
 III pielikums.  Lauksaimniecība: cukura tirgus reforma
 IV pielikums.   Lauksaimniecība: īpaši pasākumi attālākajiem reģioniem un Egejas jūras salām
 V pielikums.  Kohēzija: Sociālā fonda izdevumi gados vecākiem darbiniekiem
 VI pielikums.  Ārējās darbības: ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību ieguldītie līdzekļi
 VII pielikums.  Ārējās darbības: pārtikas nodrošinājums
 VIII pielikums.  Ārējās darbības: CRIS
 IX pielikums.  Iekšējā nozaru politika: valsts atbalsts
 X pielikums.  Efektīvas kontroles sistēmas vispārīgi kritēriji
 Komisijas atbilde
05
 Akronīmi un saīsinājumi
ABAC : Komisijas uzkrājumu grāmatvedības sistēma
CRIS : Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma
EAF : Eiropas Attīstības fonds
IRD : Komisijas Iekšējās revīzijas dienests
ĪZ: īpašais ziņojums
LESD : Līgums par Eiropas Savienības darbību
LISO : vietējās informācijas drošības speciālists
MMO : piena tirgus novērošanas centrs
PETRA : projekta izdevumu laika uzskaites datorprogramma
POSEI : Programme d’Options Spécifiques à l’Éloignement et l’Insularité  – ES tālākie reģioni gūst labumu no 
POSEI  pasākumiem lauksaimniecības nozarē
RAD : ieteikumi, darbības, budžeta izpildes apstiprināšana – uzraudzībai paredzēts IT rīks
SAM : valsts atbalsta modernizācijas projekts
SARI : saskarne pārskatu sagatavošanai par valsts atbalstu
06
 Kopsavilkums
I
Šajā pārskatā ir apkopoti rezultāti, ko Palāta ieguva, ceturto gadu pēc kārtas izskatot, kā Komisija kontrolē Palātas 
iepriekšējos īpašajos ziņojumos sniegto ieteikumu īstenošanu. Pēc 2011. gada (ĪZ 19/2012) un 2012. gada (ĪZ 19/2013) 
konsolidētajiem pārskatiem par šo pašu tēmu 2013. gadā rezultāti tika apkopoti gada pārskata 10.53.–10.55. punktā.
II
Palāta novērtēja, vai Komisija bija veikusi vajadzīgos pasākumus, lai pienācīgi rīkotos saistībā ar Palātas ieteikumiem 
un kontrolētu to īstenošanu. Šajā nolūkā Palāta meklēja atbildes uz šādiem apakšjautājumiem: vai Komisija bija 
pienācīgi rīkojusies, lai ieviestu atlasīto īpašo ziņojumu revīzijas ieteikumus, un vai Komisijas kontroles sistēma bija 
stabila?
III
Palāta pārbaudīja to, kā Komisija kontrolē, vai ir īstenoti tie 44 ieteikumi, kas bija iekļauti izlasē no astoņiem īpaša ­
jiem ziņojumiem (ĪZ), kuri publicēti no 2009. līdz 2012. gadam. Saistībā ar šiem ieteikumiem Palāta novērtēja esošo 
stāvokli un attiecīgo Komisijas vadības informāciju.
IV
Caurskatīšanā noskaidrojās, ka Komisija ir pilnībā īstenojusi 60 % no Palātas ieteikumiem, bet 29 % ieteikumu ir īste ­
noti lielākajā daļā aspektu, 8 % – dažos aspektos un 3 % ieteikumu nav īstenoti.
V
Komisija ir veikusi dažus uzlabojumus savā kontroles sistēmā un procedūrās, konkrēti, saistībā ar kontroles IT lieto ­
jumprogrammas koncepciju, informāciju, atbilstību un ērtu lietošanu. Tomēr pašlaik sistēma pilnībā nenodrošina 
pietiekamu veikto darbību revīzijas taku, tā arī neļauj veikt šo darbību pietiekamības iekšēju novērtējumu un daļēji 
īstenotu ieteikumu uzraudzību.
VI
Ņemot vērā Komisijas pašreizējā kontroles sistēmā konstatētos trūkumus un to, ka Komisija iepriekš ir atzinusi, ka ir 
vajadzīgi uzlabojumi, Komisijai ir jāveic vajadzīgie uzlabojumi (ĪZ Nr. 19/2013), lai nodrošinātu, ka tās prakse atbilst 
attiecīgajiem iekšējās kontroles standartiem.
07
 Ievads
01 
Saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem revīzijas ziņojumu ieteikumu 
īstenošanas kontrole ir pēdējais posms lietderības revīzijas ciklā, kurš ietver plā ­
nošanu, izpildi un kontroli. Lietderības revīzijas ziņojumu īstenošanas kontrole ir 
nepieciešama sastāvdaļa pārskatatbildības ķēdē un veicina to, ka Komisija efektīvi 
ievieš Palātas ieteikumus.
02 
Šis ir trešais Palātas sagatavotais konsolidētais pārskats par ieteikumu īstenošanas 
kontroli. Apsvērumi, kas radās, caurskatot 2013. gada kontroles darbības, kopsa ­
vilkuma veidā tika publicēti 2013. gada pārskatā.
03 
Mūsu pirmajā pārskatā par ieteikumu īstenošanas kontroli, kas bija sagatavots 
2012. gadā (ĪZ 19/2012), tika konstatēts, ka ir jāstiprina Komisijas veiktā Palātas 
ieteikumu īstenošanas kontrole. Otrajā īstenošanas kontroles pārskatā 2013. gadā 
(ĪZ 19/2013) tika ieteikts Komisijai pilnveidot uzraudzībai paredzētā IT rīka “ RAD ” 
(Ieteikumi, darbības, budžeta izpildes apstiprināšana) lietojumprogrammu, lai 
labāk atspoguļotu tos ieteikumus, kuri ir ieviesti tikai daļēji.
04 
Šajā pārskatā ir sniegti Palātas 2014. gada caurskatīšanas rezultāti par Komisijas 
īstenoto Palātas iepriekšējos īpašajos ziņojumos sniegto ieteikumu īstenošanas 
kontroli, kā arī par izmaiņām, kas veiktas RAD  lietojumprogrammā.
08
 Tvērums un pieeja
05 
Palātai bija divi mērķi: a) ierobežotā apmērā caurskatīt kontroles pasākumus, 
kurus Komisija veikusi saistībā ar Palātas īpašajos ziņojumos formulēto ieteikumu 
izlasi, un b) veikt revīziju, lai novērtētu, vai Komisijas piemērotā kontroles sistēma 
(tehniskā un procedūru) ir stabila; tas tika īstenots, pārbaudot pašreizējās sistē ­
mas atbilstību un uzticamību un nosakot uzlabojamās jomas.
06 
Komisijas sistēmas revīzijā tika pārbaudītas izmaiņas, kas sistēmā ( RAD ) veiktas 
kopš Palātas pēdējās caurskatīšanas 2012. gadā. Lai konstatētu labu praksi, revi ­
denti arī salīdzināja RAD  sistēmas darbības un elementus ar citu Komisijas dienes ­
tos izmantoto kontroles sistēmu darbībām un elementiem.
07 
Palātas veiktās tās iepriekš formulēto ieteikumu īstenošanas kontroles pasāku ­
mu caurskatīšanas mērķis bija noteikt esošo stāvokli, īstenošanas savlaicīgumu 
un neīstenotos ieteikumus un/vai jaunus svarīgus jautājumus (ja tādi radušies), 
kas jārisina. Astoņus īpašos ziņojumus atlasīja, pirmkārt, atkarībā no tā, vai bija 
pagājuši vismaz divi gadi kopš to publicēšanas, lai Komisijai būtu pieticis laika 
ieviest ieteikumus, un, otrkārt, atkarībā no tā, vai ieteikumi joprojām bija aktuāli. 
Caurskatīšanā iekļautie ziņojumi ir uzskaitīti 1. tabulā .
08 
Novērtējot ieteikumu īstenošanas pakāpi, Palāta izmanto šādas kategorijas: pilnī ­
bā īstenots, īstenots lielākajā daļā aspektu, īstenots dažos aspektos, nav īstenots, 
nebija iespējams pārbaudīt vai vairs nav aktuāls.
09 Tvērums un pieeja  
 
Atlasīto īpašo ziņojumu saraksts
Nr. Ziņojums Nr. Virsraksts
1. ĪZ 14/2009 Vai piena un piena produktu tirgus pārvaldības instrumenti ir sasnieguši galvenos mērķus?
2. ĪZ 6/2010 Vai cukura tirgus reforma sasniedza tai izvirzītos galvenos mērķus
3. ĪZ 10/2010 Īpaši pasākumi lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un Egejas jūras nelielajām salām
4. ĪZ 25/2012 Vai ir izveidoti instrumenti, ar kuriem uzrauga efektivitāti Eiropas Sociālā fonda tēriņiem gados vecākiem darbiniekiem
5. ĪZ 3/2011Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību ieguldīto ES līdzekļu izlietojuma produktivitāte un efektivitāte konfliktu skartajās 
valstīs
6. ĪZ 1/2012 Vai Eiropas Savienības attīstības palīdzība pārtikas nodrošinājumam Subsahāras Āfrikā ir efektīva
7. ĪZ 5/2012 Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma ( CRIS )
8. ĪZ 15/2011 Vai Komisijas procedūras nodrošina valsts atbalsta kontroles efektīvu pārvaldību1. tabula
10
 Kā Komisija ieviesa 
44 ieteikumus
Ievads
09 
Šajā iedaļā ir izklāstīti rezultāti attiecībā uz Palātas veikto pārbaudi par to, kā Ko ­
misija īstenoja izlasē iekļautos 44 ieteikumus no astoņiem atlasītajiem īpašajiem 
ziņojumiem, kas publicēti no 2009. gada līdz 2012. gadam. I pielikumā  ir atspo ­
guļoti novērtējuma rezultāti par katru no 44 pārbaudītajiem ieteikumiem, bet 
no II līdz IX pielikumam  ir sniegts īss attiecīgo revīziju, ieteikumu, tiem sekojošo 
Komisijas veikto kontroles darbību kopsavilkums, kā arī minēti jautājumi, kas vēl 
ir jārisina.
10 
No pārbaudītajiem 44 ieteikumiem trīs vairs nebija aktuāli1 un trīs ieteikumu 
īstenošanas kontroli nebija iespējams pārbaudīt, jo vajadzīgie pierādījumi bija 
pieejami tikai vai galvenokārt dalībvalstu līmenī2.
11 
Saistībā ar pārējiem 38 ieteikumiem, kurus bija iespējams novērtēt, Palāta konsta ­
tēja, ka Komisija bija pilnībā īstenojusi 60 % no Palātas ieteikumiem3, 29 % ietei ­
kumu bija īstenoti lielākajā daļā aspektu, 8 % – dažos aspektos un 3 % ieteikumu 
nebija īstenoti.
Ieteikumu īstenošanas rezultātā ir uzlabota finanšu 
pārvaldība, tomēr turpmākā attīstība ir saistīta ar vēl 
dažu problēmu risināšanu
12 
Turpmāk minēti piemēri par sasniegtajiem uzlabojumiem un vēl risināmajām prob ­
lēmām, kas izriet no darbībām, kuras veiktas saistībā ar mūsu revīzijas ieteikumiem. 1. izcēlumsUzlabots regulējums un uzraudzība (sk.  II un III pielikumu )
Labāks regulējums un ciešāka uzraudzība tika konstatēta piensaimniecības un cukura nozarēs. Pakāpeniska 
regulējuma atcelšana piena tirgū, ko papildināja Komisijas veiktā pārraudzība un dalībvalstīm pieejamais 
pasākumu kopums, ļāva ES piena ražošanai labāk atbilst tirgus pieprasījumam un veicināja to, ka nenotiek at ­
griešanās pie subsidētas, strukturālas pārprodukcijas. Tomēr īstermiņā piena ražotāji var joprojām saskarties ar 
pieprasījuma un cenu svārstībām. Kaut arī Komisija turpina cieši uzraudzīt piena un cukura cenas, tās ietekme 
uz šīm cenām ir ierobežota.1 ĪZ Nr. 6/2010 1. ieteikuma 
gadījumā cukura kvotu 
sistēma beigs pastāvēt 
2016./2017. gadā, ĪZ Nr. 5/2012 
3. ieteikuma gadījumā 
Komisija pieņēma jaunu, 
citādu IT stratēģiju, savukārt 
ĪZ Nr. 5/2012 1. ieteikuma 
gadījumā CRIS  tiks aizstāta ar 
ABAC  grāmatvedības sistēmu.
2 ĪZ Nr. 10/2010 3. ieteikums un 
ĪZ Nr. 6/2010 5. un 6. ieteikums.
3 Tostarp ieteikums (ĪZ 
Nr. 15/2011 11. ieteikums), kuru 
Komisija sākumā noraidīja.
11 Kā Komisija ieviesa 44 ieteikumus  
 2. izcēlums 3. izcēlumsLabāka datu kvalitāte
a) Ir ļoti svarīgi sniegt pietiekamu informāciju un nodrošināt mācības ANO un Komisijas ierēdņiem, kuri ir at ­
bildīgi par ES programmām. Piemēram, saskaņā ar mūsu ieteikumiem darbinieki, kas atbildīgi par pārtikas 
nodrošinājuma pasākumiem, tagad tiek regulāri informēti un apmācīti par jautājumiem, kas skar cīņu pret 
badu (sk.  VII pielikumu ). Turklāt tiek arī sniegta informācija par izmaksām, kas rodas, ar ANO organizāciju 
starpniecību ieguldot līdzekļus konfliktu skartajās valstīs; to dara, lai, plānojot turpmākas darbības, varētu 
ņemt vērā finansējuma kanālu izmaksu lietderību (sk.  VI pielikumu ).
b) ES politikas jomu un programmu pārvaldībā aizvien svarīgāka kļūst datu pārvaldība. Piemēram,
i) saistībā ar Kopējo ārējo attiecību informācijas sistēmu ( CRIS ), kas ir informācijas sistēma, kuru ieviesa 
Komisija ārējo darbību pārvaldības atbalstam, tika stiprināti datu kvalitātes kontroles mehānismi un 
precizēti datu drošības pārvaldības pienākumi (sk.  VIII pielikumu );
ii) valsts atbalsta kontrolē tagad ir pieejamas labākas IT sistēmas, konkrēti, pilnveidotā Projekta izde ­
vumu laika uzskaites datorprogramma ( PETRA ) laika uzskaitei un vadības ziņojumu sagatavošanai 
un saskarne pārskatu sagatavošanai par valsts atbalstu ( SARI ) kā saziņas rīks starp dalībvalstīm un 
Komisiju; tā ir darbojusies, sākot ar 2012. gadu (sk.  IX pielikumu ).
Uzlabota informācija par darbības rezultātiem
a) Dažas rezultātu uzraudzības sistēmas, kas saistītas ar POSEI /Egejas jūras programmām, nenodarbinātiem 
gados vecākiem darba ņēmējiem paredzētām programmām un pārtikas nodrošinājuma jomas program ­
mām, ir ievērojami uzlabotas, izmantojot obligātos rezultatīvos rādītājus dalībvalstu ikgadējo ziņojumu 
sagatavošanā.
 Tomēr dalībvalstīm ir grūti sniegt pietiekamus un konsekventi ticamus datus (sk.  IV, V un VII pielikumu ).
b) Pārtikas nodrošinājuma jomā (sk.  VII pielikumu ) 50 detalizēti izstrādāti valstu profili tagad sniedz vispā ­
rīgu apskatu par katru valsti, rādītāji aptver pārtikas nodrošinājuma kontekstu. Turklāt programmām, ar 
kurām tiek apmierinātas gados vecāku darba ņēmēju vajadzības (sk.  V pielikumu ), Komisija ir uzlabojusi 
savu pārbaužu dokumentāciju, ieviešot jaunus 2014.–2020. gada pārbaudes sarakstus, tas uzlabo darbību 
dokumentēšanu un tvērumu.
c) Palāta ieteica uzlabot ziņošanas pienākumus saistībā ar ES līdzekļiem, kas ieguldīti ar ANO organizāciju 
starpniecību, tostarp iekļaut SMART  (konkrētus, izmērāmus, sasniedzamus, reālistiskus un ar noteiktu ter ­
miņu) rādītājus, salīdzinošus ziņojumus, izvērstus darba plānus un saprotamus un sīki izstrādātus budže ­
tus. Tagad tie ir iekļauti 2011. gadā izdotajās “Kopīgajās pamatnostādnēs” (sk.  VI pielikumu ).
12
 Komisijas piemēroto 
kontroles sistēmu un 
procedūru revīzija
Ievads
13 
Saskaņā ar Komisijas Iekšējās kontroles standartiem4 (IKS) vadībai ir jāievieš 
pārraudzības pasākumi, lai nodrošinātu, ka darbības tiek īstenotas lietderīgi un 
efektīvi un atbilst piemērojamiem noteikumiem (9. IKS “Vadības pārraudzība”). 
Tajos ir paredzētas šādas prasības:
a) vadībai ir jāseko līdzi galvenajiem jautājumiem un jānodrošina pieņemto revī ­
zijas un citu ieteikumu īstenošanas kontrole; vadības pārraudzība aptver gan 
likumības un pareizības aspektus, gan darbības rezultātus un ka tajā ietilpst 
to ārējo struktūru pārraudzība, kurām uzticēti budžeta izpildes uzdevumi;
b) ģenerāldirektoriem ir jāinformē atbildīgais komisārs par iespējami svarīgiem 
jautājumiem, kas saistīti ar iekšējo kontroli un revīziju (..), kā arī par būtiskiem 
budžeta un finanšu jautājumiem, kuriem var būt ietekme (..), vai par apropri ­
āciju pareizu pārvaldību, vai jautājumiem, kuri varētu apgrūtināt izvirzīto 
mērķu sasniegšanu.
14 
Standartā cita starpā minēti arī šādi kritēriji, kurus vadība varētu ņemt vērā, no ­
vērtējot kontroles efektivitāti:
a) vai tiek regulāri kontrolēts, kā risinās nozīmīgie jautājumi, kas konstatēti pār ­
raudzības gaitā;
b) ja īstenošanas struktūras atbild par darbību izpildi (piemēram, dalībvalstīs vai 
aģentūrās) – vai atbildīgais Komisijas dienests ir izveidojis pienācīgu pārrau ­
dzību vai īstenošanas kontroli.
15 
Arī iekšējās revīzijas profesionālās prakses starptautiskajos standartos5 prakses 
konsultatīvajās pamatnostādnēs ir minēts, ka iekšējiem revidentiem “jāizvērtē 
to darbību atbilstība, efektivitāte un savlaicīgums, ko vadība veikusi saistībā ar 
ziņotajiem apsvērumiem un ieteikumiem, tostarp tiem, kurus formulējuši ārējie 
revidenti un citi”.4 Iekšējā kontrole ir process, kas 
paredzēts, lai iegūtu pamatotu 
pārliecību par to, ka ir sasniegti 
mērķi darboties lietderīgi un 
efektīvi, sagatavot ticamus 
finanšu pārskatus un ievērot 
piemērojamos tiesību un 
normatīvos aktus. http://www.
coso.org/resources.htm  
(Tredveja komisijas 
organizāciju atbalsta 
komiteja). Komisijas iekšējās 
kontroles standartus un 
attiecīgo tiesisko regulējumu 
var atrast dokumentā 
“Paziņojums par iekšējās 
kontroles standartu un 
pamatregulējuma 
pārskatīšanu – kontroles 
lietderības nostiprināšana”, 
SEC(2007) 1341.
5 Iekšējās revīzijas profesionālās 
prakses starptautiskie 
standarti (Standarti). Primārais 
saistītais standarts 2500.A1 un 
prakses ieteikums 2500.A1.1: 
kontroles process. Komisijas 
Iekšējās revīzijas dienests veic 
savu darbu saskaņā ar šiem 
standartiem.
13 Komisijas piemēroto kontroles sistēmu un procedūru revīzija  
 
Komisijas iekšējās kontroles kārtība
16 
Palātas ieteikumu uzraudzība, kā paredzēts 9. IKS, ir vispirms jāveic vadībai. Infor ­
māciju par mūsu ieteikumu un budžeta izpildes apstiprinātājiestādes pieprasīju ­
mu īstenošanas kontroli Komisijas dienesti ievada RAD  lietojumprogrammā, kas 
kalpo par pamatu, sagatavojot gada darbības pārskata (GDP) nodaļu6, kura veltīta 
ieteikumu un pieprasījumu īstenošanas kontrolei.
17 
Pēc Eiropas Parlamenta un Padomes (kā Eiropas Savienības budžeta izpildes 
apstiprinātājiestāžu) pieprasījuma7 Komisija arī sagatavo gada ziņojumu. Vairā ­
ki Komisijas dienesti8 saglabā arī vietējās lietojumprogrammas, ko izmanto, lai 
uzraudzītu revīzijas ieteikumus un revīzijas konstatējumus savas kompetences 
jomās (sk. 24. un 25. punktu). Ar vairākiem vietējo lietojumprogrammu moduļiem 
tiek atvieglota to darbību pārvaldība (tostarp plānošana, uzraudzība, ziņošana) 
un īstenošana, ko veic, lai ieviestu ieteikumus un prasības, ko formulējuši svarīgi 
dalībnieki (IRD, ERP , EP , Padome), jo tie dara pieejamu attiecīgo informāciju un 
ģenerāldirektorātu un dienestu rīcības plānus vienotā repozitorijā. Ar tiem tiek 
atbalstītas arī iekšējās kontroles (saistībā ar IKS) un ex post  kontroles darbības.
18 
Līdz 2015. gada martam katrā ģenerāldirektorātā bija iekšējās revīzijas struktūra 
(IRS) un iekšējās kontroles koordinators, un viens no to uzdevumiem bija infor ­
mēt ģenerāldirektorāta vadību par to, vai Palātas ieteikumu īstenošanai veiktās 
darbības ir pietiekamas un kāda virzība ir panākta. Komisija 2014. gada novembrī 
pieņēma lēmumu centralizēt savu iekšējās revīzijas funkciju, un tādējādi iekšējās 
revīzijas struktūras tika likvidētas un IRD kļuva par vienīgo iekšējās revīzijas fun­
kciju Komisijai un tās izpildaģentūrām9.6 http://ec.europa.eu/atwork/
key­ documents/
index_en.htm .
7 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regula (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (ES, 
Euratom) Nr. 1605/2002 
atcelšanu (Finanšu regula) 
(OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.), 
166. panta 2. punkts.
8 Tostarp IRD, Lauksaimniecības 
un lauku attīstības ĢD, 
Kaimiņattiecību politikas un 
paplašināšanās sarunu ĢD un 
Pētniecības un inovācijas ĢD.
9 http://ec.europa.eu/dgs/
internal_audit/about/history/
index_en.htm .
14 Komisijas piemēroto kontroles sistēmu un procedūru revīzija  
 
Komisija ir veikusi dažus uzlabojumus kontroles 
sistēmā un procedūrās, bet trūkumi saglabājas
19 
Labi pārvaldītai vadības informācijas sistēmai, kurā reģistrē revīzijas ieteikumus 
un kontroles pasākumus, būtu jāveicina pārskatatbildība gan ārējām, gan iek ­
šējām ieinteresētajām personām un jāuzrauga uzlabojumi finanšu pārvaldībā. 
Reģistrētajai informācijai jābūt ticamai, jānosaka konkrētas darbības prioritātes 
un jābūt revīzijas izsekojamībai, lai nodrošinātu pierādījumus par veiktajiem 
pasākumiem, kā arī informāciju par tiem gadījumiem, kad nav veikta darbība vai 
tā ir bijusi ierobežota, kā arī tā iemeslus. Tas vajadzīgs, lai vadība varētu pieņemt 
uz informāciju balstītu lēmumu, uzņemoties risku par ieteikumu neīstenošanu. 
Informācijai arī jānodrošina iespēja vadībai iegūt savlaicīgu pārskatu par jautā ­
jumiem, ko izvirzījuši revidenti (gan iekšējie, gan ārējie) attiecībā uz riskiem un 
konstatētajiem trūkumiem un to ieteikto rīcību, un tai būtu jāsekmē turpmāki 
pasākumi, kurus veic atbildīgie vadītāji, kā arī attiecīga šo pasākumu uzraudzība 
un pārbaude.
Vadības informācijas pietiekamība un ticamība
20 
RAD  sniegtā vadības informācija kopumā bija ticama. Tomēr trūkumi tika kon ­
statēti 11 kritērijos no 24 kritērijiem (X pielikums ), ko Palāta izmantoja, lai novēr ­
tētu kontroles sistēmas efektivitāti. Cita starpā konstatēja turpmāk aprakstītos 
trūkumus.
a) Saistībā ar pilnīgu revīzijas izsekojamību revidenti konstatēja tikai dažus 
gadījumus, kad apliecinošie dokumenti (piemēram, rīcības plāni attiecībā uz 
uzdevumiem, kas jāsasniedz, lai īstenotu ieteikumu) bija iekļauti datubāzē. Šī 
informācija ir svarīga, jo Komisijas atbildēs, kuras publicē kopā ar īpašajiem 
ziņojumiem, var būt un var nebūt norādīti konkrēti pasākumi, kas jāveic saistī ­
bā ar ieteikumiem.
b) Kaut arī ieteikumi, kas adresēti dalībvalstīm, parasti tiek iekļauti RAD  un 
klasificēti kā “pieņemti” vai “noraidīti”, Komisija nepārbauda to īstenošanu. 
Saskaņā ar 9. IKS “Vadības pārraudzība” gadījumos, kad dalībvalstis un aģen ­
tūras ir atbildīgas par darbību īstenošanu, atbildīgajiem Komisijas dienestiem 
ir jāievieš atbilstīga pārraudzība vai īstenošanas kontrole.
c) Informācija, kas ietverta RAD , var par augstu novērtēt, cik lielā mērā ir īstenoti 
attiecīgie ieteikumi10. Piemēram, no 39 ieteikumiem, kas RAD  datubāzē pa ­
rādīti kā pilnībā īstenoti, Palātas revidenti uzskatīja, ka 14 (36 %) bija īstenoti 
tikai daļēji (“īstenoti lielākajā daļā aspektu” vai “īstenoti dažos aspektos”).10 Šo atšķirību starp Komisijas un 
Palātas novērtējumu var daļēji 
skaidrot ar to, ka līdz 
2015. gadam RAD  bija tikai 
četras novērtējuma 
kategorijas. Tāpēc daļēji 
īstenotus ieteikumus sistēmā 
nevarēja atzīt.
15 Komisijas piemēroto kontroles sistēmu un procedūru revīzija  
 
d) Izņemot augsta līmeņa informāciju, kas iekļauta ģenerāldirektorātu gada 
darbības pārskatā (GDP)11, netiek sagatavoti ziņojumi un rādītāji, kas sniegtu 
konkrētu informāciju par to darbību piemērotību, efektivitāti vai savlaicīgu ­
mu, kas veiktas saistībā ar Palātas revīzijas ieteikumiem, kā tas ieteikts iekšē ­
jās revīzijas standartos.
Daļēji īstenotu ieteikumu uzraudzība
21 
Komisija ir veikusi vairākus pasākumus, lai uzlabotu sistēmas uzraudzības spējas, 
tostarp izstrādājusi gada plānus virzības uzraudzībai. 2014. gadā tā ieviesa jaunu 
ieteikumu statusu “daļēji īstenots”. Tomēr Komisijas dienesti šo kategoriju jopro ­
jām izmanto ierobežotā apmērā.
22 
Ieteikumus, kurus Palāta novērtējusi kā “daļēji īstenotus”, bet kuri RAD  reģistrēti 
kā īstenoti, Komisija pēc tam neatver un nepārklasificē. Turklāt nepastāv proce ­
dūra, ar kuru novērtē datubāzē esošo veco neizpildīto ieteikumu aktualitāti. Līdz 
ar to nevienam no 86 ieteikumiem no 21 īpašā ziņojuma, ko Palāta iepriekš bija 
novērtējusi kā “daļēji īstenotus”, statuss RAD  nebija pārskatīts.
23 
Komisija savā atbildēs uz mūsu 2013. gada pēcpārbaudes ziņojumu (ĪZ 
Nr. 19/2013) jau atzina vajadzību izpētīt iespēju saskaņot īstenošanas novērtējums 
kategorijas, ko izmanto Komisija un ERP , un pilnveidot RAD  lietojumprogrammu, 
lai uzlabotu vadībai sniegto informāciju. Diemžēl citu prioritāšu dēļ Komisija nav 
varējusi panākt virzību šo vajadzību risināšanā.11 Kopš 2015. gada jūnija arī 
RAD  ziņojumos, kas sagatavoti, 
izmantojot ziņojumu 
gatavošanas rīku Business 
Objects .
16
 Paraugprakse saistībā 
ar citām sistēmām un 
procedūrām
24 
Lai noteiktu labu praksi, Palāta sistemātiski salīdzināja, kā vairāki Komisijas ģene ­
rāldirektorāti apstrādā Palātas un IRD ieteikumus. Šajā salīdzināšanā tika pārbau ­
dītas kontroles sistēmas un procedūras ieteikumu izlasei no revīzijas ziņojumiem 
saistībā ar sešiem ģenerāldirektorātiem: Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD, 
Starptautiskās sadarbības un attīstības ĢD, Nodarbinātības, sociālo lietu un ie­
kļau  tības ĢD, Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ĢD, Reģionālās 
politikas un pilsētpolitikas ĢD un Pētniecības un inovācijas ĢD. Tas tika darīts, 
lai salīdzinātu sistēmu funkcionalitāti12. Pārskats par šo sistēmu funkcionalitāti ir 
ietverts 4. izcēlumā .
25 
Šīs dažādās Komisijas kontroles sistēmas ir izstrādātas, lai ņemtu vērā individuālās 
un īpašās vajadzības attiecīgajos ģenerāldirektorātos. Salīdzinājumā ar RAD  lie­
tojumprogrammu dažādu sistēmu pārskatīšana uzskatāmi apliecināja to daudzās 
labās iezīmes labas pārskatatbildības un labas pārvaldības prasību atbalstam. 4. izcēlumsCitas Komisijas dienestu kontroles sistēmas
a) Komisijas Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) izmantotā kontroles lietojumprogramma jautājumu izsekošanai 
“GRC Issue Track ” ir stabila sistēma, kurā tiek reģistrēti visi jautājumi un ar kuras palīdzību veic pastāvī ­
gu šo jautājumu risināšanas kontroli. Ziņojumus sagatavo reizi ceturksnī, un galvenā uzmanība ir veltīta 
augsta riska jautājumiem ar nokavētu termiņu. Rīcības plāni un visi apliecinošie dokumenti ir brīvi pieeja ­
mi sistēmā. Ir pieejami vairāki ziņojumi, tostarp iekšējā revidenta gada ziņojums ( ARIA ), iekšējās revīzijas 
dienesta gada darbības pārskats un Revīzijas progresa komitejas ziņojumi. Saistībā ar kontroles uzdevumu 
atlikušo risku novērtē atkārtoti, un ieteikumu nozīmi var ierindot zemākā kategorijā. Revidētajai vienībai 
pastāvīgi atgādina par neatrisinātajiem jautājumiem, tādējādi garantējot augsta līmeņa pārredzamību un 
regulāru kontroli.
b) Komisija (Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD) izmanto iekšējās kontroles pārvaldības rīku ( ICM ), kas 
nodrošina sadarbības telpu. Tas ļauj ik mēnesi pārsūtīt datus no  RAD . ICM  rīkam ir vairākas priekšrocības 
salīdzinājumā ar  RAD , tostarp ērta lietojamība (gan revidentiem, gan vadītājiem), rīcības plānu un saistītu 
pasākumu pārvaldība, revidējamās vienības un revidenta veikta statusa dokumentācija un vairāki gatavie 
ziņojumi par ieteikumiem, kuriem tuvojas izpildes termiņš vai tas ir beidzies. SCM  palīdz revidējamajām 
vienībām rakstīt skaidrus, sasniedzamus un laikā ierobežotus rīcības plānus. Tajā ir arī ziņojumi, kas atspo ­
guļo esošo stāvokli saistībā ar IRS, IRD un ERP revīziju ieteikumiem, kā arī EP un Padomes pieprasījumiem. 
Šie ziņojumi tiek automātiski aktualizēti katru dienu, tāpēc tajos vienmēr ir aktuālākā informācija.
c) Pētniecības un inovācijas ĢD sistēmā “ ASUR ” un Kaimiņattiecību politikas un paplašināšanās sarunu ĢD 
sistēmā “ ARGO ” ir papildu funkcijas salīdzinājumā ar RAD . Piemēram, tiek prasīts standarta rīcības plāns 
un termiņi un apliecinošie dokumenti ir labi pārvaldīti. Katrā sistēmā ietilpst modulis plānošanai un riska 
analīzei, un tās ir elastīgas un viegli pielāgojamas.12 Tikai Lauksaimniecības un 
lauku attīstības ĢD iekšējās 
kontroles pārvaldībā tiek 
izmantoti Palātas ieteikumi un 
ik mēnesi notiek datu 
pārsūtīšana no  RAD .
17
 Secinājums un ieteikums
26 
Palātas pārbaudē par to, kā Komisija kontrolē ERP īpašajos ziņojumos sniegto 
44 ieteikumu īstenošanu, tika konstatēts, ka Komisija ir pilnībā ieviesusi 60 % no 
Palātas ieteikumiem, lielākajā daļā aspektu tā ir ieviesusi 29 % ieteikumu un dažos 
aspektos – 8 % ieteikumu, tas ir uzlabojis finanšu pārvaldību vairākās ES budžeta 
jomās (sk. 12. punktu un II–IX pielikumu ).
27 
Mūsu revīzijā par Komisijas RAD  lietojumprogrammas piemērotību noskaidrojās, 
ka RAD  lietojumprogrammā iekļautā informācija kopumā bija ticama. Tomēr lieto ­
jumprogrammā joprojām ir trūkumi, piemēram, trūkst konkrētas informācijas par 
veiktajiem pasākumiem (20. punkta a) apakšpunkts); gadījumos, kad dalībvalstis 
ir atbildīgas par darbību īstenošanu, nav atbilstīgas ieteikumu pārraudzības vai 
īstenošanas kontroles (20. punkta b) apakšpunkts), un vēlāk nenotiek daļēji īste ­
noto ieteikumu uzraudzība un pārskatīšana (20. punkta c) apakšpunkts).
28 
Komisijai ir vajadzīgs vispārējs priekšstats par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu 
nepilnības, kuras konstatējusi Revīzijas palātaa un budžeta izpildes apstiprinātāj­
iestāde, kas iesaistītas kontrolē un pārraudzībā, kā tas prasīts Komisijas iekšējās 
kontroles standartā un iekšējās revīzijas paraugprakses norādījumos. Kā Komisija 
iepriekš atzina, ir jāsaskaņo kategorijas, ko izmanto, lai noteiktu veikto pasāku ­
mu pietiekamību, un jāpilnveido RAD  lietojumprogramma, lai uzlabotu vadībai 
sniegto informāciju. Papildus tam ir vajadzīga labāka īstenošanas kontrole, kuras 
rezultātā uzlabotos ziņošana par veikto koriģējošo pasākumu piemērotību un 
savlaicīgumu, un Komisijai ir jānosaka, kurš dienests ir atbildīgs par šā darba 
izpildi. Ja to izdodas sasniegt, tad labāka īstenošanas kontroles sistēma sniegtu 
pietiekamu, ticamu un atbilstīgu informāciju par uzlabojumiem, kas panākti Palā ­
tas revīzijas ieteikumu rezultātā, un tādējādi dotu ieguldījumu ES budžeta pareizā 
finanšu pārvaldībā.
18 Secinājums un ieteikums  
 
29 
Ņemot vērā Komisijas pašreizējā kontroles sistēmā konstatētos trūkumus un to, 
ka Komisija iepriekš ir atzinusi, ka ir vajadzīgi uzlabojumi (ĪZ Nr. 19/201313), Palāta 
iesaka Komisijai veikt vajadzīgos uzlabojumus sistēmās, lai nodrošinātu, ka tās 
prakse atbilst attiecīgajam iekšējās kontroles standartam, tostarp:
a) paskaidrot un/vai dokumentēt to pasākumu statusu, kas ir paveikti saistībā ar 
ieteikumiem;
b) caurskatīt dalībvalstu un aģentūru darbības, kas veiktas, lai ieviestu Palātas 
revīzijas ieteikumus;
c) sīkāk ziņot gada darbības pārskatos vai citur par ieteikumu izpildei veiktajiem 
pasākumiem;
d) caurskatīt ieteikumus, kurus Palāta novērtējusi kā “daļēji īstenotus”, lai atspo ­
guļotu to faktisko statusu.
Šo ziņojumu 2016. gada 19. janvāra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
CEAD  apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Igors LUDBORŽS.
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
13 Skatīt kopsavilkuma VI punktu.
19
 Pielikumi I pielikumsApskats par Palātas izskatītajiem ieteikumiem
ĪZKatrā 
revīzijāPunkts RADPilnībā 
īstenotsĪstenots
Nav īstenotsNebija 
iespējams 
pārbaudītVairs nav 
aktuālslielākajā 
daļā 
aspektudažos 
aspektos
ĪZ 14/2009  
Piens1 66 Īstenots X
2 67 Īstenots X
3 69 Īstenots X
4 72 Īstenots X
ĪZ 6/2010  
Cukurs1 99.1 Īstenots X
2 99.2 Īstenots X
3 101 Īstenots X
4 102 Īstenots X
5 108 Noraidīts X
6 108 Noraidīts X
ĪZ 10/2010  
Attālākie 
reģioni1 80 Īstenots X
2 81 Īstenots X
3 82 Īstenots X
4 83 Īstenots X
5 84 Īstenots X
ĪZ 25/2012  
Gados vecāki 
darba ņēmēji1 62 Īstenots X
2 62 Īstenots X
3 63 Īstenots X
4 64 Īstenots X
5 64 Īstenots X
ĪZ 3/2011  
ANO1 48 Īstenots X
2 50 Īstenots X
3 52 Īstenots X
ĪZ 1/2012  
Pārtikas 
nodrošinājums1 68 Īstenots X
2 68 Īstenots X
3 68 Īstenots X
4 68 Īstenots X
5 68 Īstenots X
6 68 Īstenots X
20 Pielikumi  
 I pielikumsĪZKatrā 
revīzijāPunkts RADPilnībā 
īstenotsĪstenots
Nav īstenotsNebija 
iespējams 
pārbaudītVairs nav 
aktuālslielākajā 
daļā 
aspektudažos 
aspektos
ĪZ 5/2012  
CRIS1 76 Īstenots X
2 79 Īstenots X
3 80 Atcelts X
4 81 Īstenots X
ĪZ 15/2011  
Valsts atbalsts1 96.a) Īstenots X
2 96.b) Īstenots X
3 96.c) Īstenots X
4 98.a) Noraidīts X
5 98.b) Īstenots X
6 98.c) Īstenots X
7 98.d) Īstenots X
8 98.e) Īstenots X
9 98.f) Īstenots X
10 100.a) Īstenots X
11 100.b) Noraidīts X
KOPĀ 44 44 23 11 3 1 3 3
NOVĒRTĒTS 38 60 % 29 % 8 % 3 %
21 Pielikumi  
 II pielikumsLauksaimniecība: piena un piena produktu tirgus pārvaldības instrumenti
1. Īpašajā ziņojumā Nr. 14/2009 tika uzdots jautājums, vai piena un piena produktu tirgus pārvaldības 
instrumenti ir sasnieguši galvenos mērķus.
“Eiropas Savienības lauksaimniecībā piena rūpniecība ieņem nozīmīgu vietu. Vairāk nekā miljons pien ­
saimnieku katru gadu saražo 148 miljonus tonnu piena, kura vērtība tiešā ražotāja cenās ir aptuveni 41 mil ­
jards EUR. Piena pārstrādē (galvenokārt siera, sviesta un dzeramā piena ražošanā) ir nodarbināti apmēram 
400 000 cilvēku, un šīs nozares apgrozījums ir 120 miljardi EUR.”
(Avots:  Preses relīze ECA/09/63)
2. Šajā īpašajā ziņojumā Eiropas Revīzijas palāta apskata to, cik efektīvi Eiropas Komisija pārvaldīja piena un 
piena produktu tirgu kopš piena kvotu ieviešanas 1984. gadā attiecībā uz galvenajiem mērķiem, kas noteikti 
ES piena nozares politikā. Palāta uzsver arī svarīgākos jautājumus, kam jāpievērš uzmanība pakāpeniskajā 
piena nozares regulējuma mazināšanā, kas sākās 2003. gadā.
3. ES piena nozares politiku izstrādāja, lai sasniegtu kompleksu mērķu kopumu, konkrēti, lai a) līdzsvarotu tirgu, 
b) stabilizētu piena un piena produktu cenas, c) nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni ražotājiem un 
d) uzlabotu konkurētspēju.
22 Pielikumi  
 II pielikumsPalātas ieteikumi
Ieteikums Izpildes statuss Palātas vērtējums
1)  Komisijai arī turpmāk jāuzrauga attīstība piena un tā 
produktu tirgū, īstenojot nepieciešamos pasākumus, lai 
ierobežojumu atcelšana nozarē atkal neradītu pārprodukci -
ju. Ja Komisija to nedarīs, tad tās mērķis aprobežoties tikai 
ar minimālu tirgus regulēšanu, izmantojot “drošības tīklu”, 
drīz vien var izrādīties neizpildāms.Pilnībā īstenotsRegulējumā noteikto ierobežojumu atcelšana tirgū un 
Komisijas izmantotā uz tirgu orientētā pieeja ir ļāvusi 
ES piena ražotājiem labāk reaģēt uz pieprasījumu tirgū un 
tādējādi veicinājusi Komisijas mērķa sasniegšanu stabilizēt 
piena un piena produktu tirgu, kā arī novērst pārprodukcijas 
atkārtošanos, jo īpaši pastāvīgas strukturālas, subsidētais 
pārprodukcijas atkārtošanos.
2)  Kaut arī Palāta atzīst, ka cenu veidošana pārtikas nozarē ir 
īpaši sarežģīta, tomēr tā uzskata, ka Komisijai tā ir regulāri 
jāuzrauga. Komisijas un dalībvalstu uzdevums ir nodroši -
nāt, lai pārstrādes un realizācijas uzņēmumu koncentrē -
šanās neradītu tādu situāciju, kad piena ražotāji ir cenas 
pieņēmēji ( price-takers ) un kad tiek ierobežotas galapatērē -
tāju iespējas pamatoti izmantot cenu samazināšanos.Īstenots lielākajā daļā 
aspektuAttiecībā uz uzraudzību nesen izveidotais piena tirgus 
novērošanas centrs ( MMO ) ir visaptverošs, viegli pieejams un 
noderīgs datu avots par piena nozari visām ieinteresētajām 
personām, kurām tas jāizmanto uzraudzībai, analīzei un 
iespējamai tirgus intervencei. Piena ražotājiem tika nodro -
šināts pasākumu kopums (piemēram, ražotāju organizāciju 
izveide), lai stiprinātu savu pozīciju piena piegādes ķēdē 
nolūkā panākt lielāku ietekmi uz ražotāja cenām. Pirmie 
pozitīvie piemēri, kad ir izmantotas šīs iespējas, jau ir 
atzīmēti (piemēram, “Piensaimniecības paketes” īstenošanas 
ziņojumā).
Tomēr mēs uzskatām, ka Komisija varētu aktīvāk atbalstīt 
pasākumus, kas iekļauti “Piensaimniecības paketē” un kas 
orientēti uz piena ražotāju stāvokļa stiprināšanu piena pie -
gādes ķēdē, jo pašlaik šo pasākumu izmantošana joprojām 
ir ierobežota. Vēl viena problēma ir tā, ka Komisijai ir ļoti 
ierobežota ietekme uz patēriņa cenām; tam ir vairāki iemesli, 
piemēram, tirgus orientācijas politika, cenu noteikšanas 
sarežģītība nozarē, īpaši saistībā ar piena produktiem, un 
ierobežota cenu pārnese starp piena ražotāju cenu un piena 
produktu patēriņa cenām.
3)  Piena nozarē gan iepriekšējai cenu atbalsta politikai, gan 
pašreizējai tiešā ienākumu atbalsta politikai faktiski trūkst 
reģionālas un sociālas virzības. Tā kā piena ražošana ir ļoti 
svarīga lauksaimniecībā un tā kā tai ir liela ietekme uz 
lauku vides veidošanu, Palāta iesaka Komisijai ļoti nopietni 
pievērsties īstenojamām stratēģijām, lai:
 ο  risinātu to reģionu specifiskās problēmas, kuros piena 
ražošana ir apdraudēta, tostarp kalnu apgabalos;
 ο  novērstu ietekmi uz vidi apvidos, kuros koncentrējusies 
piena rūpniecība.Īstenots lielākajā daļā 
aspektuKopš Palātas ĪZ Nr. 14/2009 publicēšanas Komisija lauksaim -
niecībā ir pievērsusies jautājumiem, kas saistīti ar mazāk 
labvēlīgajiem apgabaliem un lauksaimniecības politikas vi -
des aspektiem. Komisija saglabāja un pilnveidoja ES tiesisko 
regulējumu, kas ietver likumdošanas instrumentu “kopumu” 
dalībvalstīm, īpaši “ekoloģisko komponentu”.
Tomēr, ņemot vērā a) daudzskaitlīgās piena ražošanas 
saimniecības, kuras atrodas mazāk labvēlīgos apgabalos, 
un iespējamās nopietnās nevēlamās sekas, ko var izraisīt 
pašreizējie un turpmākie strukturālie pielāgojumi nozarē, un 
b) to, ka Komisija atstāja dalībvalstu ziņā instrumentu kopu -
ma pasākumu izmantošanu, Palāta konstatēja, ka riski, kas 
minēti Īpašā ziņojuma Nr. 14/2009 69. punktā, saglabājas un 
pašreizējais politikas regulējums var izrādīties nepietiekams, 
lai saglabātu ražošanu mazāk labvēlīgajos apgabalos.
4)  Eiropas piensaimniekiem pasaules tirgus nav prioritārs, 
jo tam viņi varēs piekļūt tikai tajos periodos, kad pasaules 
cenas ir augstas. Vienīgi siera un citu ar augstu pievieno -
to vērtību apveltītu produktu ražotāji varēs ilgtermiņā 
pretendēt uz savu daļu pasaules tirgū. Tāpēc Komisijai un 
dalībvalstīm arī turpmāk galvenā uzmanība jāvelta tam, lai 
piena nozare pirmām kārtām apmierinātu Eiropas iekšējā 
tirgus vajadzības un papildus pievērstos siera un citu 
izstrādājumu ražošanai, kuriem ir augsta pievienotā vērtība 
un kurus var eksportēt pasaules tirgū bez budžeta atbalsta.Pilnībā īstenotsKopš Palātas ĪZ Nr. 14/2009 publicēšanas ir pieaudzis pasau -
les tirgus pieprasījums un ES ir īstenojusi tirgus orientācijas 
politiku, tā rezultātā ES šajā laikā ir kļuvusi par vienu no 
pasaules vadošajiem piena produktu eksportētājiem bez 
eksporta kompensācijām.
23 Pielikumi  
 III pielikumsLauksaimniecība: cukura tirgus reforma
1. Īpašajā ziņojumā Nr. 6/2010 tika apskatīta cukura tirgus reforma.
“ES 2006. gadā uzsāka lielu cukura nozares reformu, lai palielinātu tirgus orientāciju un stabilizētu tirgu, vien ­
laikus ievērojot starptautiskās saistības. Eiropas Revīzijas palāta ir veikusi revīziju par reformu un secina, ka, 
kaut gan tās mērķis bija radīt stimulu, lai mazāk konkurētspējīgie cukura ražotāji atteiktos no savām kvotām, 
no tām atteicās arī konkurētspējīgās rūpnīcas. Pastāv aizvien lielāka atkarība no importa, bet ir šaubas par to, 
vai cenu kritums tiks pārnests uz galapatērētājiem, un ar novēlošanos īsteno dažādošanas un vides pasā ­
kumus. Palāta norāda arī uz arvien pieaugošo risku, ka ražošanas iekārtas varētu pārvietot. Cukura reforma 
ietvēra cenu samazinājumu, kā arī ražošanas kvotu samazināšanu par 30 %, kā rezultātā tika slēgtas 80 rūpnī ­
cas. Šo pasākumu sociālās un ekonomiskās ietekmes mazināšanai bija paredzēts pārstrukturēšanas fonds un 
dažādošanas atbalsts. Palātas revidenti vērtēja, cik lielā mērā līdz šim ir sasniegti reformai izvirzītie mērķi.”
(Avots:  Preses relīze ECA/10/30).
Palātas ieteikumi
2. Palāta formulēja divus ieteikumus, lai nodrošinātu konkurētspēju, vēl divus, lai stabilizētu tirgus un garantētu 
piegāžu pieejamību, un pēdējos divus, lai atvieglotu pielāgošanās problēmas.
24 Pielikumi  
 III pielikumsIeteikums Izpildes statuss Palātas vērtējums
1)  Ārējā spiediena ietekmē Komisijai nākotnē, iespējams, va -
jadzēs ierosināt turpmāku iekšējās ražošanas pielāgošanu. 
Šajā gadījumā Palāta iesaka izveidot tādus instrumentus 
un ieviest tādus pasākumus, kas nodrošinātu vispārēju 
konsekvenci un kas balstītos rūpīgā vajadzību tehniskā iz -
vērtējumā, kā arī objektīvos un nediskriminējošos kritērijos.Ieteikums vairs nav aktuāls1. ieteikums prasīja Komisijas ierosinātās iekšējās ražoša -
nas turpmāku pielāgošanu ārēju spiedienu ietekmē. 
Tomēr pēc reformas Komisija neierosināja nozīmīgu 
turpmāku iekšējās ražošanas un kvotu pielāgošanu. To -
mēr ieteikums vairs nebūs aktuāls, jo 2017. gadā cukura 
kvotu sistēma pārstās pastāvēt.
2)  Tā kā cukura ražošanai ir liela nozīme lauksaimniecības 
ekonomikā, Palāta iesaka Komisijai ierosināt tādus pasā -
kumus, kas novērstu pašreizējās kvotu sistēmas neelastību 
un ierobežojumus, kuri nelabvēlīgi ietekmē audzētāju un 
ražotāju konkurētspēju.Pilnībā īstenotsKomisijas 2011. gadā iesniegtais priekšlikums par kvotu 
sistēmas (un tās neelastības un ierobežojumu) atcelšanu 
tika apstiprināts.
3)  Palāta iesaka turpmāk, kad tiek pieņemti lēmumi, kuri 
ietekmē cukura ražošanu ES, ņemt vērā vajadzīgo cukura 
iekšējās ražošanas līmeni saskaņā ar Līgumā noteikto mērķi 
nodrošināt produktu pieejamību.Īstenots lielākajā daļā aspektuAr Regulu (ES) Nr. 1308/2013 Komisijai ir piešķirtas 
likumdošanas pilnvaras un instrumenti iejaukties tirgū, 
ja cukura piedāvājums ir pārmērīgs vai nepietiekams. 
Nesenie ziņojumi liecina, ka Komisija regulāri uzrauga 
cukura ražošanu un patēriņu, importu un eksportu, kā 
arī atvēršanas un noslēguma cukura krājumus, lai nodro -
šinātu cukura piedāvājuma pieejamību ES tirgū saskaņā 
ar Līguma mērķiem. Tomēr ES ievērojamā atkarība no 
cukura importa tika konstatēta kā galvenais faktors, kas 
var ietekmēt cukura piedāvājuma pieejamību un ES tir -
gus stabilitāti. Pašlaik ES joprojām ir neto importētāja un 
ražo aptuveni 83–88 % no ES patēriņa.
4)  Kaut arī Palāta atzīst, ka cenu veidošana pārtikas nozarē 
ir īpaši sarežģīta, tomēr tā uzskata, ka Komisijai tā ir 
regulāri jāuzrauga. Komisijas un dalībvalstu pienākums ir 
nodrošināt, lai nozarē tiktu pareizi piemēroti konkurences 
noteikumi, tādējādi garantējot Līgumā noteikto mērķi 
panākt, ka patērētāji produktus saņem par samērīgām 
cenām.Īstenots lielākajā daļā aspektuKomisija veic cukura cenu ikmēneša uzraudzību. 
Nav acīmredzamu problēmu saistībā ar cukura cenu 
pamatotību vai piedāvājuma pieejamību. Komisija arī 
uzsāka pētījumu par cenu pārnesi cukura tirgū. Tomēr 
Komisija savu pilnvaru robežās būtu varējusi darīt vairāk, 
lai nodrošinātu konkurences tiesību aktu izpildi, veicot 
pasākumus neparasti zemu vai augstu cukura cenu ga -
dījumā, novērtējot cukura ražotāju koncentrāciju un tās 
ietekmi uz konkurences noteikumiem, apsverot iespēju 
izstrādāt stratēģiju, lai uzlabotu vertikālu cenu pārnesi 
tā, lai patērētāji varētu gūt samērīgu daļu no ražotāju 
cenu samazinājuma.
5)  Palāta iesaka Komisijai un dalībvalstīm nekavējoties rīko -
ties, lai drīzumā sāktu pilnībā darboties dažādošanas pa -
sākumi un lai tie radītu iecerēto ietekmi, tādējādi veicinot 
alternatīvas cukurbiešu audzēšanai un cukura ražošanai.Nebija iespējams pārbaudītKomisija noraidīja 5. un 6. ieteikumu, pamatojoties uz to, 
ka atbildība par a) dažādošanas pasākumu īstenošanu 
un b) atbilstības nodrošināšanu vides prasībām saistībā 
ar rūpnīcu slēgšanu gulstas uz dalībvalstīm saskaņā 
ar subsidiaritātes principu. Šo ieteikumu īstenošanas 
statusu nebija iespējams pārbaudīt, jo kontrolpārbaudes 
tvērums saistībā ar dalībvalstīm bija ierobežots.6)  Palāta iesaka Komisijai un dalībvalstīm aktīvāk iesaistīties 
pasākumos, kas nodrošinātu slēgto rūpnīcu vides jomā 
uzņemto saistību pilnīgu izpildi.Nebija iespējams pārbaudīt
25 Pielikumi  
 IV pielikumsLauksaimniecība: īpaši pasākumi attālākajiem reģioniem un Egejas jūras salām
1. Īpašajā ziņojumā Nr. 10/2010 bija apskatīta īpašo pasākumu ieviešana lauksaimniecības jomā attālā -
kajiem Eiropas Savienības reģioniem un Egejas jūras salām.
2. “Īpaši pasākumi lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un Egejas jūras nelielajām 
salām tika izstrādāti, lai ņemtu vērā reģionu strukturālo, sociālo un ekonomisko situāciju.
3. Eiropas Revīzijas palāta novērtēja īpašo pasākumu efektivitāti pēc reformas 2006. gadā.
4. Reforma ietvēra pāreju uz lielāku reģionālo iesaistīšanos, decentralizāciju un elastīgāku lēmumu pieņemša ­
nu, un tā balstījās uz programmām, ko dalībvalstis iesniedza apstiprināšanai Eiropas Komisijai.”
(Avots:  Preses relīze ECA/10/39)
Palātas ieteikumi
5. Palāta formulēja divus ieteikumus par īpašām vajadzībām, divus – par 2006. gada reformas īstenošanu un 
vienu attiecībā uz uzraudzību.
26 Pielikumi  
 IV pielikumsIeteikums Izpildes statuss Palātas vērtējums
1)  Nākamajos īpašo pasākumu plānošanas posmos Komisijai 
vajadzētu palīdzēt dalībvalstīm programmu izstrādē, 
veicinot labāko praksi un nosakot saskaņotu pamatsistēmu 
rādītājiem, lai tos varētu izmantot programmu rezultātu 
uzraudzīšanā. Rādītājos vajadzētu atspoguļot vismaz 
informāciju par ekonomisko attīstību (produkcijas vērtību 
un pievienoto vērtību) un izmaiņām sociālajā jomā (radītās 
vai saglabātās darba vietas).Īstenots lielākajā daļā aspektuSaistībā ar palīdzību dalībvalstīm Komisija ir izstrādājusi 
kopēju rādītāju sistēmu, ko izmanto, lai uzraudzītu prog -
rammu rezultātus, un 2014. gadā iekļāvusi rezultatīvo 
rādītāju sarakstu Kopienas tiesību aktos.
Pašreizējās īstenošanas regulās ir ietverti saskaņoti 
kopējie rezultatīvie rādītāji attiecībā uz POSEI /Egejas 
jūras programmu mērķiem. To izmantošana ir obligāts 
dalībvalstu gada ziņojumos Komisijai par programmu 
īstenošanu (GĪZ).
Tomēr dalībvalstis ir saskārušās ar grūtībām pietiekamu 
datu sniegšanā par visiem rādītājiem, un visu GĪZ saturā 
ne vienmēr ir ievērotas Komisijas attiecīgās prasības. 
Kopumā nebija pieejama nekāda oficiāla dokumentācija 
par turpmākajām darbībām labākās prakses izplatīšanā.
2)  Komisijai būtu jāapsver iespēja atcelt termiņu n-1 gada 
1. augustā programmu grozījumu apstiprināšanai, lai, 
grozījumus gatavojot, dalībvalstu rīcībā būtu ticama 
informācija par iepriekšējā gada izdevumiem.Pilnībā īstenotsTagad dalībvalsts var ierosināt grozījumus, izmantojot 
elastīgu procedūru, vai nu pagarinot vai pilnībā atceļot 
iepriekš noteikto N-1 gada 1. augusta termiņu.
3)  Dalībvalstīm būtu jāpārveido attiecīgie pasākumi, lai 
novērstu 44.–67 . punktā minētās nepilnības, piemērojot 
apvērsto pieeju sadarbībā ar vietējām iesaistītajām pusēm. 
Komisijas novērtējuma ziņojums būtu jāizmanto arī tādu 
mazefektīvu pasākumu apzināšanai, kuru koncepciju 
varētu uzlabot.Nebija iespējams pārbaudītIeteikumu nr. 3, kas galvenokārt bija adresēts dalībval -
stīm, nevar pārbaudīt ierobežotā kontroles caurskatīšanā 
Komisijas līmenī. Tomēr Komisijas novērtējuma ziņojumā 
tika apzināti pasākumi, kuru mērķi netiek nesasniegti 
(4.3.1. punkts), un ierosināti uzlabojumi dalībvalstīm 
(8. nodaļa), kā ieteikusi Palāta.
4)  Dalībvalstīm būtu jāizstrādā katram pasākumu veidam 
piemērotas kontroles procedūras. Tām īpaši jāpievērš uz -
manība, lai lauksaimniecības platību identifikācijas sistēma 
tiktu regulāri atjaunināta. Komisijai būtu jānodrošina, lai 
minētās kontroles procedūras darbotos efektīvi.Īstenots lielākajā daļā aspektuKomisijas jaunajā daudzgadu programmā 2014.–
2017. gadam ir paredzētas vismaz divas POSEI /Egejas 
jūras salu shēmu revīzijas gadā, jaunās pamatnostādnes 
dalībvalstīm kontroles statistikas noformējumam pār -
redzamākā veidā un Komisijas pašreizējais darbs, vācot 
informāciju un veicot dokumentāro pārbaudi saistībā ar 
kontroles procedūrām POSEI  un Egejas jūras salu shēmās. 
Tomēr pēdējos gados Komisijas veiktās revīzijas nebija 
pietiekami biežas un dažkārt neaptvēra svarīgākās 
jomas un/vai pasākumus.
5)  Dalībvalstu sniegtā informācija (tostarp jau esošā un 
papildināmā) Komisijai būtu jāizmanto, lai uzraudzītu 
programmu rezultātus katru gadu.Īstenots lielākajā daļā aspektuKopš ir ieviesti kopējie rādītāji attiecībā uz POSEI /PIME  
programmām, Komisija katru gadu analizē dalībvalstu 
sniegto informāciju gada īstenošanas ziņojumos. Tomēr 
dalībvalstu gada ziņojumos izmantotie rādītāji ir mainī -
gi, un to saturs ir jāuzlabo.
27 Pielikumi  
 V pielikumsKohēzija: Sociālā fonda izdevumi gados vecākiem darbiniekiem
1. Īpašajā ziņojumā Nr. 25/2012 bija apskatīts Sociālais fonds un jautāts, vai ir izveidoti instrumenti, ar 
kuriem uzrauga izdevumu efektivitāti.
2. Eiropas Sociālais fonds (ESF) ir galvenais instruments, kas paredzēts, lai palīdzētu dalībvalstīm sasniegt ES no ­
darbinātības politikas mērķus. Tā mērķi ir veicināt bezdarbnieku un nelabvēlīgā situācijā esošo iedzīvotāju 
integrāciju darba tirgū, galvenokārt ar mācību pasākumu starpniecību.
3. Šīs revīzijas mērķis bija pārbaudīt, vai un kādā mērā dalībvalstis un Komisija izveidoja un izmantoja instru ­
mentus, kas vajadzīgi, lai novērtētu, vai plānotie mērķi ir sasniegti. Šajā nolūkā Palāta izraudzījās vienu no 
galvenajām nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, proti, gados vecākus darbiniekus.
28 Pielikumi  
 V pielikumsPalātas ieteikumi
Ieteikums Izpildes statuss Palātas vērtējums
1)  Komisijai jāprasa dalībvalstīm izstrādāt darbības prog -
rammas tā, lai būtu iespējams izmērīt ar ESF līdzekļiem 
sasniegtos rezultātus. Mērķgrupām jābūt nepārprotami de -
finētām un jāparedz atbilstoši un skaitļos izteikti darbības 
mērķi un rādītāji, lai mērītu tiešos rezultātus, koprezultātus 
un īpašo ietekmi mērķgrupas līmenī. Jānosaka starpposma 
mērķi un jāizveido mērķlielumu hierarhija. Darbības prog -
rammu koprezultātu un īpašās ietekmes mērķi jāiekļauj 
projektu līmenī, jo tas sekmētu darbības programmu 
mērķlielumu sasniegšanu un ļautu maksājumus sasaistīt ar 
rezultātiem.Īstenots lielākajā daļā aspektu
Šie divi ieteikumi bija īstenoti lielākajā daļā aspektu. 
2014.–2020. gada regulējuma pamatā ir rezultātu 
mērīšana, un kopējie tiešo rezultātu un koprezultātu 
rādītāji ir obligāti parastākajām politikas jomām. Tomēr, 
izņemot nenodarbinātos jauniešus, uzmanība joprojām 
ir vērsta uz mērķgrupām, kurām tiek sniegta palīdzība, 
un darbību efektivitātes mērīšanu mērķgrupu līmenī. 
Komisijai joprojām ir jāpierāda, ka tā uzrauga rezultātus 
projektu līmenī un veic hipotētiskus novērtējumus.2)  Komisijai jāprasa dalībvalstīm izstrādāt uzraudzības un 
vērtēšanas sistēmas tā, lai savlaicīgi un saprotami ar 
piemērotiem starplaikiem būtu iespējams mērīt virzību 
visu izvirzīto mērķlielumu sasniegšanā, tādējādi dodot 
iespēju veikt koriģējošus pasākumus un gūt atziņas 
turpmākā lēmumu pieņemšanā. Šādas koncepcijas prasības 
ir savlaicīga atbilstošu un ticamu datu vākšana, elektronis -
kās datu apstrādes sistēmu pienācīga darbība, pastāvīgi 
novērtējumi, arī mērķgrupas līmenī, un – ESF darbībām, 
kuru mērķis ir nodarbinātības kāpināšana, – tīrās ietekmes 
uz nodarbinātību mērīšana.Īstenots lielākajā daļā aspektu
3)  Lai Komisija spētu sniegt piemērotu informāciju par mobi -
lizētajiem līdzekļiem un ESF sasniegtajiem rezultātiem, tai 
jāiegūst konsekventa un ticama informācija no dalībval -
stīm. Konkrēti, Komisijai jāsagatavo obligātie kopējie rādī -
tāji, kas dalībvalstīm jāiekļauj savās darbības programmās; 
ES prioritārajiem tematiem jāatbilst ES stratēģijām un to 
saturam, ko skaidri definē likumdevējs.Pilnībā īstenotsESF 2014.–2020. gada darbība tika saskaņota ar stratē -
ģiju “Eiropa 2020”, un tika ieviesti obligātie kopējie tiešo 
rezultātu un koprezultātu rādītāji.
4)  Vadības un kontroles sistēmu novērtējuma organizēšanā 
Komisijai padziļināti jāanalizē rezultativitātes jautājumi.Pilnībā īstenotsPlānotās darbības rezultātu datu revīzijas un reviden -
tiem izdotās pamatnostādnes norāda, ka pastāv ten -
dence virzīties uz pārskatatbildību, izveidojot uzticamu 
sistēmu, ar kuras starpniecību vāc, reģistrē un glabā 
datus par darbības rezultātiem.
5)  Komisijai jāuzlabo pārbaužu dokumentēšana, nodrošinot 
revīzijas izsekojamību, kas ļauj novērtēt šo pārbaužu 
apmēru un konsekvenci.Pilnībā īstenotsJaunizveidotie 2014.–2020. gada pārbaudes saraksti 
uzlabo dokumentāciju un darbību tvērumu.
29 Pielikumi  
 VI pielikumsĀrējās darbības: ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību ieguldītie līdzekļi
1. Īpašajā ziņojumā Nr. 3/2011 tika apskatīta ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību ieguldīto 
ES līdzekļu izlietojuma produktivitāte un efektivitāte konfliktu skartajās valstīs.
2. Lai īstenotu apņemšanos labāk koordinēt atbalstu, Eiropas Komisija ir ciešāk sadarbojusies ar Apvienoto Nāci ­
ju Organizāciju. Ar ANO starpniecību novirzīto EuropeAid  līdzekļu apjoms ir pieaudzis no 144 miljoniem EUR 
2001. gadā līdz 935 miljoniem EUR 2009. gadā, augstākais līmenis bija sasniegts 2006. gadā – vairāk nekā 
viens miljards EUR.
3. Šī revīzija bija divdaļīgas revīzijas otrais posms. Otrajā revīzijas posmā ir novērtēta mērķu sasniegšana.
4. Revīzijas pamatjautājums bija, vai, novirzot līdzekļus caur Apvienoto Nāciju Organizāciju, Komisija panāk 
ieguldīto līdzekļu atdevi.
30 Pielikumi  
 VI pielikumsPalātas ieteikumi
5. Palāta ieteica Komisijai projektu izstrādē, efektivitātē, ilgtspējā un lietderībā veikt turpmāk uzskaitītās 
izmaiņas.
Ieteikums Izpildes statuss Palātas vērtējums
1)  Komisijai jāveic šādas izmaiņas projektu izstrādē:
 ο  jānodrošina, ka projektiem, kuriem tā atvēl līdzekļus, tiek 
izvirzīti skaidri un praktiski mērķi. Ja tas iespējams, mērķi 
ir jāizsaka skaitļos, lai sekmētu projektu uzraudzības īste -
nošanu un sniegtu noderīgu atgriezenisko saikni Komisijai. 
Skaidri jāizklāsta saikne starp projektu pasākumiem, to 
mērķiem un plašākiem mērķiem;
 ο  ieguldījuma nolīgumā norādītais termiņš labāk jāpielāgo 
projekta videi, lai izvairītos no laikietilpīgiem un dārgiem 
īstenošanas posma pagarinājumiem vēlākā posmā;
 ο  tā kā budžeta detalizācijas pakāpe veido pamatu turpmā -
kiem ziņojumiem, tajā jāiekļauj visa informācija, kas it īpaši 
vajadzīga, lai novērtētu finansēto pasākumu produktivitāti.Pilnībā īstenotsJaunās 2011. gada Kopīgās pamatnostādnes par ziņoša -
nas pienākumiem saskaņā ar Finanšu un administratīvo 
pamatnolīgumu ( FAFA ):
 ο  atgādināja, ka rādītājiem jābūt SMART  (konkrētiem, 
izmērāmiem, sasniedzamiem, reālistiskiem un ar 
noteiktu termiņu), ka ziņojumiem jāļauj izdarīt 
salīdzināmu saistībā ar visiem aspektiem darbības 
sākotnējā aprakstā un jāsniedz noderīga atgrieze -
niskā saikne (zināšanu pārvaldība) Komisijai par 
tāda paša veida darbībām;
 ο  uzsvēra sīki izstrādātu darba plānu nozīmīgu -
mu un izklāstīja principus, lai nodrošinātu to 
atjaunināšanu;
 ο  izklāstīja principus un procedūras, ar kurām 
nodrošina, ka ANO un Komisija visas budžeta 
nianses saprot vienādi un ka informācijas līmenis 
ir pietiekams, lai varētu veikt salīdzināšanu ar 
darbības aprakstu.
Pamatnostādnes tiek atgādinātas visās ES un ANO ko -
pīgajās mācībās. Prasības tiek skaidrotas arī regulārajās 
mācību nodarbībās.
2)  Komisijai jāveic šādas izmaiņas efektivitātē un ilgtspējā:
 ο  jāpieprasa, lai vajadzīgie ziņojumi tiktu iesniegti savlaicīgi, 
un arī turpmāk jānodrošina, lai šie ziņojumi sniegtu 
informāciju, kas tai vajadzīga projektu virzības un sekmju 
novērtēšanai;
 ο  Komisijas veiktajai pēcpārbaudei ir jābūt tūlītējai, siste -
mātiskai, skaidri pierādāmai un visaptverošai visā projekta 
izpildes laikā;
 ο  pēc katra projekta jāformulē gūtās atziņas, lai tās varētu 
izmantot citos intervences pasākumos, un īpaša uzmanība 
jāpievērš ilgtspējībai.Pilnībā īstenotsPamatnostādnēs bija:
 ο  uzsvērts tas, cik svarīgi ir laicīgi sniegt ziņojumus, 
kas balstīti sīki izstrādātos darba plānos, un noteikt 
principus, kuri nodrošinātu, ka šie ziņojumi netiek 
sagatavoti novēloti, Komisija ir informēta un tajos 
ir visi dati, kas vajadzīgi, lai novērtētu pasākumu 
īstenošanu;
 ο  izklāstīti principi un procedūras, lai nodrošinātu, ka 
vajadzīgā informācija tiek nosūtīta Komisijai sav -
laicīgi, sniedzot atbilstošu analīzi un risinājumus, ja 
rodas sarežģījumi;
 ο  iekļauta (darbības dokumentu veidlapas parauga 
jaunākajā redakcijā) obligāta apakšiedaļa par gūto 
pieredzi un darbības ilgtspēju.
31 Pielikumi  
 VI pielikumsIeteikums Izpildes statuss Palātas vērtējums
3)  Komisijai jāveic šādas izmaiņas lietderībā:
 ο  sistemātiski jāizvērtē izmaksas un pienācīgi jādokumentē 
rezultāti. Vairāk uzmanības jāpievērš produktivitātei, un 
izmaksu novērtējums nedrīkst aprobežoties ar jautājumu 
par attiecināmību;
 ο  ja iespējams, jāizstrādā salīdzinošie rādītāji kopējām 
izmaksu pozīcijām, lai atvieglotu izmaksu novērtējumu 
projektu priekšlikumos un finanšu ziņojumos.Pirmais punkts pilnībā 
īstenots
Otrais punkts īstenots dažos 
aspektosPamatnostādnēs izklāstīti principi un procedūras, kas 
jāievēro, lai nodrošinātu, ka informācijas līmenis ir 
pietiekams, lai varētu novērtēt attiecināmību, kā arī 
ierosināto izmaksu nepieciešamību, un lai būtu iespēja 
salīdzināt ar pasākuma aprakstu.
3. ieteikuma 2. punkts – izstrādāt salīdzinošos rādītājus 
kopējām izmaksu pozīcijām (ieviests dažos aspektos).
Komisija uzdeva kredītrīkotājiem, finansējot projektus, 
novērtēt izmaksu pamatotību. Dažas ES delegācijas sa -
gatavo izmaksu salīdzinājumus no vietējiem ekonomikas 
pētījumiem. Turklāt, reģistrējot dotācijas un līgumus 
CRIS , Komisija pieprasa kredītrīkotājiem pamatot 
iemeslus, kāpēc nolemts slēgt līgumu ar starptautisku 
organizāciju.
Tomēr Komisija tieši nenovērtē projektu izmaksu pa -
matotību, bet paļaujas uz to starptautisko organizāciju 
tirgus zināšanām, ar kurām tā slēdz līgumus.
“Ja iespējams” ieteikuma tekstā ir jāsaprot kā “ja ir 
līdzīgi gadījumi un ja informācija varētu būt pietiekami 
pieejama”. Daudzums un vienības izmaksas veido galīgās 
izmaksas. Ja vienības izmaksas nav zināmas, vismaz 
daudzumu var salīdzināt ar līdzīgām agrāk finansētām 
darbībām, lai novērtētu jaunas darbības finansēšanas 
pamatotību. Bez tā Komisija paļaujas uz trešo personu 
deklarāciju, neveicot nekādu pārbaudi, lai gan tās rīcībā 
ir svarīga dokumentācija.
32 Pielikumi  
 VII pielikumsĀrējās darbības: pārtikas nodrošinājums
1. Īpašajā ziņojumā Nr. 1/2012 ir apskatīts jautājums par to, vai Eiropas Savienības attīstības palīdzība 
pārtikas nodrošinājumam Subsahāras Āfrikas valstīs ir efektīva.
2. Pārtikas nodrošinājums ir milzīga problēma Subsahāras Āfrikā, kur 30 % iedzīvotāju cieš badu.
3. Palāta pārbaudīja, vai Eiropas Savienības (ES) attīstības palīdzība pārtikas nodrošinājumam Subsahāras Āfrikā 
ir efektīva: vai ES attīstības palīdzība pārtikas nodrošinājumam atbilst valstu vajadzībām un prioritātēm un 
vai ES intervences pasākumi ir efektīvi.
4. Revīzijā galveno uzmanību pievērsa ES tiešajam attīstības atbalstam trijās pārtikas nodrošinājuma dimensi ­
jās, proti, pārtikas pieejamībai, piekļuvei pārtikai un pārtikas izlietojumam (pilnvērtīgam uzturam). Revīzijā 
nepārbaudīja, vai pārtikas nodrošinājums bija integrēts visās būtiskajās ES sadarbības jomās, piemēram, 
veselības, izglītības vai ūdens un sanitārijas jomā.
33 Pielikumi  
 VII pielikumsPalātas ieteikumi
Ieteikums Izpildes statuss Palātas vērtējums
1)  Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu jāveic 
strukturēts novērtējums par pārtikas nodrošinājumu katrā 
valstī un sistemātiski jāizsver ES atbalsta iespējas šajā 
teritorijā (attiecībā uz programmu posmu pēc 2013. gada).Pilnībā īstenotsNovērtējuma rezultātā ir sagatavoti 50 sīki izstrādāti 
valstu informatīvie apkopojumi par pārtikas nodrošinā -
jumu, to pamatā ir starptautiskie rādītāji, galvenokārt 
no ANO aģentūrām ( FAO, UNICEF  u. c.) un NVO. Šajos 
informatīvajos apkopojumos ir sniegts vispārējs pārskats 
par katru valsti ar aprēķinātiem rādītājiem, un tie aptver 
pārtikas nodrošinājuma kontekstu, piemēram, valsts 
attīstības indeksu, uztura, vides un lauksaimniecības 
stāvokli.
2)  Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam būtu 
jāpārbauda, varbūt kopā ar citiem attīstības partneriem, 
vai ir iespējams izveidot pastāvīgu instrumentu, no kura 
finansēt steidzamos un papildu pasākumus, kas varētu būt 
vajadzīgi, lai risinātu nākotnē iespējamās pārtikas krīžu 
sekas attīstības valstīs.Pilnībā īstenotsKomisijas dienesti ir izstrādājuši pārtikas nodrošinājuma 
mehānismu un metodiku, un paredzamais budžets ir 
525 miljoni EUR (2014.–2020. g.), tā pamatā ir tehniskā 
analīze par pārtikas un uztura nepietiekamību, budžets 
jāpiemēro katram gadam, lai apzinātu valstis un iero -
sinātu izdevumus. Šim mehānismam būtu jānodrošina 
līdzīgi rezultāti kā pastāvīgam instrumentam.
3)  Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam, īpaši 
budžeta atbalsta programmās, definējot sadarbības 
stratēģiju, identificējot un plānojot intervences pasākumus 
un izmantojot politisko dialogu ar partnervalstu valdībām, 
būtu jānosaka pienācīga prioritāte uzturvērtības aspektam.Pilnībā īstenotsKomisija ir devusi skaidru politisku impulsu, paziņojot 
par 3,5 miljardu EUR lielu finansiālu atbalstu ar konkrē -
tiem mērķiem, kas jāsasniedz cīņā pret nepietiekamu 
uzturu. Rīcības plānā uztura jomā ir sīki izklāstīts, kā šis 
finansiālais atbalsts tiks īstenots.
4)  Turklāt Komisijai būtu  
jānosaka intervences mērķi, kas ir pietiekami precīzi un 
izmērāmi, izmantojot rezultatīvos rādītājus. Tai būtu 
jānodrošina mērķu sasniedzamība, labāk novērtējot riskus 
un pieņēmumus par intervences pasākumu sekmīgu 
īstenošanu.Pilnībā īstenotsAtsauces dokumentos ir sniegti izmērāmi mērķi un īpaši 
rādītāji, kā arī ar to īstenošanu saistītā metodoloģija. 
Šajos dokumentos ir sniegtas arī stratēģiskās prioritātes, 
kas balstītas uz risku un problēmu analīzi.
Regulāri tiek rīkoti dažādi pasākumi, kuru nolūks ir 
informēt un apmācīt attiecīgās iesaistītās personas cīņā 
pret badu.
5)  Komisijai būtu labāk jārisina lauksaimniecības un sociālā 
pārveduma programmu finansiālā ilgtspēja. To darot, Ko -
misijai lielāka uzmanība jāpievērš tam, lai veidotu efektīvus 
lauksaimniecības papildpakalpojumus, infrastruktūru pe -
riodam pēc ražas novākšanas un lauksaimniecības kredītu.Pilnībā īstenotsKomisija dod ieguldījumu forumiem un organizācijām, 
kuras sniedz konkrētus pakalpojumus lauksaimnieku 
labā. (Šis ir 5.a ieteikums ĪZ Nr. 1/2012.)
6)  Komisijai būtu labāk jārisina lauksaimniecības un sociālā 
pārveduma programmu finansiālā ilgtspēja. To darot, Ko -
misijai jānodrošina, lai ar sociālā pārveduma programmām 
pienācīgi vairotu saņēmēju spēju gūt ienākumus.Pilnībā īstenotsAtsauces dokumentā “Sociālie pārvedumi cīņā pret 
badu” noteiktas metodes, prioritātes un mērķi, kā arī 
skaidri definēti galvenie rādītāji. Šajā dokumentā ir 
norādes uz praktiskiem dokumentiem, kas var atbalstīt 
katru procesa aspektu.
Svarīgo iesaistīto personu informēšana un apmācība tiek 
regulāri organizēta. (Šis ir ĪZ Nr. 1/2012 5.b ieteikums.)
34 Pielikumi  
 VIII pielikumsĀrējās darbības: CRIS
1. Īpašajā ziņojumā Nr. 5/2012 tika apskatīta Kopējā ārējo attiecību informācijas sistēma ( CRIS ).
2. CRIS  ir informācijas sistēma, ko Komisija ir izveidojusi ārējo darbību pārvaldīšanai.
3. Sistēmā atrodami dati par visiem pārvaldības posmiem, sākot no darbību plānošanas līdz to sagatavošanai 
un uzraudzībai. Tā aptver attiecīgo darbību pamataspektus un finanšu aspektus. CRIS  finanšu datus izmanto 
arī Komisijas grāmatvedības sistēmā ABAC .
4. Īpašajā ziņojumā Nr. 5/2012 Eiropas Revīzijas palāta novērtēja, vai CRIS  labi atbilst Komisijas vajadzībai pēc 
informācijas. Konkrēti Palāta vērtēja, vai CRIS ir izstrādāta tā, lai tā labi atbilstu Komisijas vajadzībām, un vai 
sistēma satur ticamu informāciju.
35 Pielikumi  
 VIII pielikumsPalātas ieteikumi
5. Palāta formulēja turpmāk minētos četrus ieteikumus.
Ieteikums Izpildes statuss Palātas vērtējums
1)  Jānosaka CRIS  informācijas sistēmas iecerētais vispārējais 
mērķis, īpaši saistībā ar Komisijas grāmatvedības sistēmu 
ABAC . Konkrēti, Komisijai jāsamazina ABAC  funkcijas dublē -
šanās CRIS  sistēmā.Ieteikums vairs nav aktuālsJoprojām bija jāformulē CRIS  kā informācijas sistēmas 
iecerētais uzdevums, īpaši saistībā ar Komisijas grāmat -
vedības sistēmu  ABAC .
2)  Jāracionalizē CRIS  datu kodu saraksti tā, lai tie būtu 
vienreizēji un lai datu parametri būtu savstarpēji izslēdzoši. 
Lai efektīvi garantētu ticamus datus, jāpārskata un kon -
sekventi jāpiemēro datu kvalitātes kontroles mehānismi 
(pārbaudes, procesi). Cita starpā šo pasākumu iznākumā 
CRIS  būtu jāspēj efektīvi un produktīvi apkopot informāciju 
sadalījumā pa saņēmējvalstīm, politikas jomām un finanšu 
instrumentiem.Īstenots lielākajā daļā aspektuStarptautiskās sadarbības un attīstības ĢD īstenoja 
vairākas iniciatīvas, kuras turpinājās, lai racionalizētu 
CRIS  datu kodu sarakstus (atsauces datu sistēmas izstrā -
de, datu kodu racionalizācija un datu vārdnīcas izveide). 
Tomēr vēl bija jāpabeidz iniciatīvas saistībā ar CRIS  datu 
kodu racionalizāciju.
CRIS  datu kvalitātes kontroles mehānismi bija stiprināti, 
piemēram, tika definēta datu kvalitātes stratēģija un 
datu kvalitātes ģenerālplāns, kā arī izveidota datu 
kvalitātes darba grupa.
3)  Ņemot vērā, ka CRIS  ir daudz un dažādi lietotāji, sistēmu 
nākotnē uzlabojot, jāpievērš pienācīga uzmanība sistēmas 
lietotājdraudzīgumam.Ieteikums vairs nav aktuālsLielāko daļu projektu, kuru mērķis bija uzlabot CRIS  lie-
totājdraudzīgumu, apturēja 2013. gada sākumā uz 
laiku, kamēr nav pieņemta un īstenota Starptautiskās 
sadarbības un attīstības ĢD jaunā IT stratēģija.
4)  Jānosaka atbildība par CRIS  datu drošības pārvaldību. 
Jāveic vispārēja IT riska novērtēšana. Pienācīga uzmanība 
jāpievērš personas un finanšu datu aizsardzībai.Īstenots dažos aspektosTika precizēta atbildība par CRIS  datu drošības 
pārvaldību.
Laikposmā no 2012. līdz 2014. gadam tika veikti daži 
ierobežoti IT riska novērtējuma pasākumi, bet vispārējs 
novērtējums par IT risku Starptautiskās sadarbības un 
attīstības ģenerāldirektorātā joprojām nav īstenots. Tā 
kā šāds novērtējums nebija veikts, nebija skaidra pārska -
ta par riskiem, kas saistīti ar personas datu un finanšu 
datu aizsardzību Starptautiskās sadarbības un attīstības 
ģenerāldirektorāta informācijas sistēmās.
36 Pielikumi  
 IX pielikumsIekšējā nozaru politika: valsts atbalsts
1. Īpašajā ziņojumā Nr. 15/2011 bija aplūkots jautājums par to, vai Komisijas procedūras nodrošina 
valsts atbalsta kontroles efektīvu pārvaldību.
2. Valsts atbalsts ir definēts Līgumā par Eiropas Savienības darbību 107. pantā, un tā kontrole ir iekšējā tirgus 
darbības svarīga garantija. Komisijai ir vispārēja atbildība par valsts atbalsta kontroli. Lai nodrošinātu, ka 
dalībvalstu piešķirtais valsts atbalsts ir saderīgs ar Eiropas Savienības iekšējo tirgu, ES dalībvalstīm vispirms ir 
jāinformē Komisija par atbalsta pasākumiem un jāsaņem Komisijas atļauja pirms valsts atbalsta piešķiršanas.
3. Palātas īpašajā ziņojumā bija apskatīts, vai Komisija ir ieviesusi procedūras, kas ļauj efektīvi pārvaldīt valsts 
atbalstu. Revīzijā aplūkoja Komisijas organizatorisko struktūru un lēmumpieņemšanas un uzraudzības proce ­
sus laikā no 2008. līdz 2010. gadam.
37 Pielikumi  
 IX pielikumsPalātas ieteikumi
4. Palāta ieteica Komisijai pārvērtēt valsts atbalsta pārvaldībai atvēlēto resursu piešķīrumu un izmantojumu 
turpmāk minētajā nolūkā.
Ieteikums Izpildes statuss Palātas vērtējums
1)  Pieņemt aktīvāku nostāju attiecībās ar dalībvalstīm un 
vairāk informēt par valsts atbalsta noteikumiem, tostarp iz -
platīt labāko praksi un sniegt vairāk praktisku norādījumu.Pilnībā īstenotsKonkurences ĢD uzsāka virkni iniciatīvu, starp kurām 
bija valstu kontaktpunktu tīkla izveide, mācību un 
augsta līmeņa sanāksmju rīkošana ar dalībvalstīm, 
vadlīniju publicēšana par valsts atbalsta jēdzienu un 
tādas platformas izveide, kurā dalībvalstis var uzdot 
jautājumus par interpretāciju un īstenošanu.
2)  Pastiprināt uzraudzību, izvēršot gan izlases lielumu, gan 
tvērumu.Pilnībā īstenotsKomisija ir pakāpeniski pastiprinājusi uzraudzības 
pasākumus, gan izvēršot izlases lielumu, gan iesaistot 
konkrētu gadījumu izskatīšanas nodaļas.
3)  Organizēt ex officio  izmeklēšanu sistemātiskāk un mērķtie -
cīgāk, lai varētu atklātu nelikumīgu atbalstu.Pilnībā īstenotsPieņemti un izmantoti jauni juridiski instrumenti 
nodokļu izmeklēšanās, kuru rezultātā uzsāktas vairākas 
padziļinātas izmeklēšanas.
4)  Palāta Komisijai ieteica arī:  
lai veicinātu pārredzamību un paātrinātu lēmumpieņemša -
nu, obligāti apņemties slēgt sākotnējo izskatīšanu – vai nu 
pieņemot lēmumu, vai arī uzsākot oficiālu izmeklēšanu – 
gada laikā pēc tam, kad tā saņēmusi pirmo paziņojumu.Nav īstenotsLai gan Palāta atzinīgi vērtē vadības pastiprinātu 
uzmanību, kas tiek veltīta sākotnējām izskatīšanām, kas 
ilgst vairāk nekā deviņus mēnešus, pašreizējais tiesiskais 
regulējums joprojām ļauj Komisijai turpināt sākotnējās 
izskatīšanas tik ilgi, cik tā uzskata paziņojumu par ne -
pilnīgu, un atlikt pārredzamākas oficiālas izmeklēšanas 
procedūras sākšanu.
5)  Nosūtīt dalībvalstīm mazāk lūgumu sniegt informāciju 
un lūgt tikai to informāciju, kas tiešām vajadzīga lēmuma 
pieņemšanai.Pilnībā īstenotsSakarā ar pastāvīgu ziņošanu par kavējumiem ģenerāl -
direktora vietniekam valsts atbalsta jautājumos un va -
jadzību saņemt viņa apstiprinājumu, pieprasot papildu 
informāciju trešo reizi, ir ieviesti vajadzīgie ierobežojumi 
saistībā ar dalībvalstīm nosūtīto pieprasījumu skaitu.
6)  Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību visām ieinteresētajām 
personām, ātri apstrādāt nepamatotas sūdzības.Īstenots lielākajā daļā aspektuFiltriem, kas ieviesti ar jaunās Procedūru regulas 
20. pantu, būtu ievērojami jāsamazina nepamatotu 
sūdzību skaits. Tomēr šā grozījuma ietekme vēl nav 
pilnībā jūtama.
7)  Periodiski informēt sūdzību iesniedzēju, dalībvalsti un 
atbalsta saņēmēju par katras lietas virzību (vai stagnāciju) 
un par izmeklēšanas iznākumu.Pilnībā īstenotsLai periodiski informētu sūdzības iesniedzēju, dalībvalsti 
un atbalsta saņēmēju par katras lietas virzību, tagad tiek 
nosūtītas informatīvas vēstules, kā tas bija ieteikts.
38 Pielikumi  
 IX pielikumsIeteikums Izpildes statuss Palātas vērtējums
8)  Apsvērt, vai tā varētu gūt mācību no savas rīcības finanšu 
krīzes laikā un tādējādi uzlabot ierastās darba metodes.Pilnībā īstenotsKonkurences ĢD ir pienācīgi ņēmis vērā gūto mācību 
no savas rīcības saistībā ar finanšu krīzes risināšanai 
īstenotajiem pasākumiem. Galvenā mācība, kas tika 
gūta, bija nepieciešamība paātrināt analīzi un lēmumu 
pieņemšanas procesu. Valsts atbalsta modernizācijas 
(VAM) projekta ietvaros Konkurences ĢD ir veicis vairā -
kus pasākumus, lai paātrinātu lēmumu pieņemšanas un 
analīzes procesu gadījumos, kas nav saistīti ar krīzi.
9)  Lai efektīvi uzraudzītu katrai lietai atvēlēto laiku un katra 
atbildīgā darbinieka darba slodzi, piemērot un uzlabot laika 
uzskaites un vadības ziņojumu sistēmu. Tādā veidā būs 
iespējams optimizēt resursu izlietojumu.Pilnībā īstenotsKonkurences ĢD ir ieviesis pilnveidotu Projekta izde -
vumu laika uzskaites datorprogrammu ( PETRA ) laika 
uzskaitei un vadības ziņojumu sagatavošanai.
10)  Palāta Komisijai ieteica arī  
uzlabot datu vākšanas procesa efektivitāti un ticamību.Īstenots dažos aspektosSARI  (saskarne pārskatu sagatavošanai par valsts 
atbalstu) kā instruments saziņai starp dalībvalstīm un 
Konkurences ĢD sāka darboties 2012. gada beigās, lai 
gan joprojām ir jāievieš uzlabojumi saistībā ar sistēmas 
uzticamību, tostarp a) apstiprināšanas noteikumi, kuru 
mērķis ir izvairīties no tā, ka dalībvalstis ievada nepilnī -
gu informāciju, b) lietotāju dažādu validēšanu reģistrē -
šana un c) meklēšanas funkcionalitāšu uzlabošana.
11)  Regulāri ex post  izvērtēt, kā valsts atbalsts un tā kontrole 
ietekmējusi uzņēmumus, tirgu un ekonomiku vispār.Pilnībā īstenotsStarp pasākumiem, kas veikti saistībā ar valsts atbalsta 
ex post  ietekmes novērtēšanu, ir vienotas metodikas 
publicēšana par valsts atbalsta vērtēšanu un iespējas 
pieprasīt novērtējumu ieviešanu jaunajās valsts atbalsta 
pamatnostādnēs.  
Piezīme: Komisija šo ieteikumu sākotnēji noraidīja.
39 Pielikumi  
 X pielikumsEfektīvas kontroles sistēmas vispārīgi kritēriji
Jautājumi PrasībasRAD
Pilnībā 
izpildītaDaļēji 
izpildītaNav 
izpildīta
1.  Vai sistēma ir izstrādāta 
tā, lai sniegtu vajadzīgo 
informāciju?a)  Sistēmas nozīme Komisijas informācijas sistēmu arhitektūrā ir 
definēta, dokumentēta un apstiprināta. X
b)  Informācijas vajadzības tiek sistemātiski identificētas, analizētas un 
dokumentētas. X
c)  Sistēmas arhitektūra un koncepcija ir dokumentēta un atspoguļo 
apzinātās vajadzības. X
2.  Vai šī sistēma ir izstrādāta 
atbilstoši finanšu informācijas 
sistēmu dokumentācijas 
prasības?a)  Sistēmas tehniskajā dokumentācijā ir iekļauts apraksts par katra datu 
lauka saturu. X
b)  Sistēmas tehniskajā dokumentācijā ir iekļauts apraksts par to, kā 
sistēma apstrādā katru atsevišķu operāciju. X
c)  Sistēma nodrošina pilnīgu katras operācijas revīzijas izsekojamību. X
3.  Vai sistēma ir izstrādāta 
atbilstoši informācijas konfi -
dencialitātes, pieejamības un 
integritātes prasībām?a)  Tehniski un organizatoriski pasākumi konfidencialitātes nodrošināša -
nai ir apzināti un dokumentēti, ņemot vērā to īstenošanas izmaksas 
un riskus, kas saistīti ar sistēmā ievadīto datu apstrādi un raksturu.X
b)  Piekļuves tiesību piešķiršanas, uzturēšanas un anulēšanas procedū -
ras ir apstiprinātas un dokumentētas. X
c)  Mērķi sistēmas pieejamības līmenim ir noteikti, apstiprināti un 
dokumentēti. X
d)  Pieejamība tiek uzraudzīta un atspoguļota ziņojumos, un tiek veikti 
attiecīgi pasākumi mērķu sasniegšanai. X
e)  Datu dublējuma plāns ir apstiprināts un dokumentēts; tas ir ieviests 
un tiek regulāri pārbaudīts. X
f)  Plāns datu atgūšanai ārkārtas situācijās ir apstiprināts un 
dokumentēts. X
g)  Vajadzības gadījumā sistēma piemēro darbības noteikumus (auto -
mātiska datu ievades kontrole), lai uzlabotu darījumu datu kvalitāti. 
Tos papildina atbilstīgi “manuāli” kontroles mehānismi. X
h)  Ir izveidotas atbilstīgas datu kategorijas un izstrādātas pamatno -
stādnes, lai veicinātu un nodrošinātu lietotājiem konsekventu datu 
ievadīšanu, iegūšanu, statistisko analīzi un ziņošanu. X
i)  Datu kvalitāte tiek regulāri uzraudzīta visas sistēmas līmenī, un tiek 
veikti atbilstoši pasākumi, lai kontrolētā veidā labotu konstatētās 
nepilnības.Neattiecas1
j)  Pārvaldības ziņojumiem un rādītājiem, kas ir atkarīgi no šīs sistēmas 
datiem, veic pienācīgu kvalitātes kontroli. X
1 Pamatojoties uz pieejamo informāciju, Palāta nevarēja pārbaudīt šos kritērijus.
40 Pielikumi  
 X pielikums Jautājumi PrasībasRAD
Pilnībā 
izpildītaDaļēji 
izpildītaNav 
izpildīta
4.  Vai sistēma ir izstrādāta tā, lai 
to būtu ērti lietot?a)  Lietotājiem pieejama pilnīga un atjaunināta dokumentācija vai 
palīdzības datnes. X
b)  Lietotāju apmierinātība tiek regulāri uzraudzīta un lietotāju atsauk -
smes tiek ņemtas vērā. X
c)  Lietotājiem informācijas iegūšanai ir viegli pieejami efektīvi datu 
meklēšanas un ziņošanas rīki. X
5.  Vai sistēmas sniegtā informā -
cija ir pilnīga?a)  Visi darījumi ir reģistrēti tikai vienreiz. X
b)  Ir aizpildīti visi attiecīgie datu lauki. X
6.  Vai sistēmas sniegtā informā -
cija ir konsekventa?Vieniem un tiem pašiem datiem nav atšķirīgas vērtības citās IT informāci -
jas sistēmas daļās (IT iekšējā konsekvence).X
7.  Vai sistēmas sniegtā informā -
cija ir pareiza?Sistēmā reģistrētā informācija atbilst faktiskajai situācijai (papīra doku -
menti vai tieša novērošana uz vietas).X
8.  Vai sistēmas sniegtā informā -
cija ir atjaunināta?Informāciju sistēmā reģistrē savlaicīgi. X
41 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
IV
Komisija ir apņēmusies nodrošināt, lai ieteikumi, kurus Palāta sniegusi savos īpašajos ziņojumos un kurus Komisija 
pieņēmusi, tiktu sistemātiski īstenoti un pakļauti pēcpārbaudei.
Komisija uzsver, ka tie 3 % ieteikumu, kam piešķirts novērtējums “ nav ieviests ”, attiecas tikai uz vienu Īpašā ziņo ­
juma Nr. 15/2011 ieteikumu, kuru Komisija noraidīja.
V
Lietojumprogrammā RAD  (Recommendation, Action, Discharge  jeb “ieteikumi, darbības, budžeta izpildes apstiprinā ­
šana”) paredzētās procedūras ir ieviestas, dokumentētas un pieejamas. Dati tiek kodēti attiecīgo ģenerāldirektorātu 
(ĢD) un dienestu atbildībā, ievērojot skaidrus noteikumus par attiecīgām dienestu iekšējām apspriedēm, validāciju 
un apstiprināšanas darbplūsmām attiecīgajā hierarhiskajā līmenī. ĢD un dienestiem ir iespēja augšupielādēt to atbil ­
des pamatojošus dokumentus. Lietojumprogramma RAD  arī nodrošina iespēju norādīt aktuālo situāciju Komisijas 
veikto darbību jomā. Tika izveidota un darbojas ieteikumu ieviešanas papildu pakāpe “ daļēji ieviests ”. Tomēr Komisi ­
jai un Palātai var būt atšķirīgi secinājumi par ieteikumu faktisko ieviešanu.
Komisija ziņo par tai adresēto Palātas ieteikumu pēcpārbaudi ĢD sagatavotajos gada darbības ziņojumos un Komi ­
sijas gada ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas 
pēcpārbaudi.
VI
Komisija uzskata, ka tās kontroles kārtība atbilst starptautiskajiem kontroles standartiem un paraugpraksei.
Tomēr Komisija ir apņēmusies risināt arī citas problēmas saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas pēcpārbaudes 
sistēmu un procedūrām.
Komisijas atbilde 42
Ievads
03
Komisija ir apņēmusies nodrošināt, lai ieteikumi, kurus Palāta sniegusi savos īpašajos ziņojumos un kurus Komisija 
pieņēmusi, tiktu sistemātiski īstenoti un pakļauti pēcpārbaudei. Ieteikumu ieviešanas papildu pakāpi “ daļēji ieviests ” 
izstrādāja un ieviesa sistēmas nodrošinātājs Komisijā, un tā ir pieejama.
Kā Komisija ieviesa 44 ieteikums
09
Komisijas budžeta izpildes apstiprināšanas pēcpārbaudes sistēma un procedūras aptver visus īpašos ziņojumus, ko 
izdod Palāta un kas ir būtiski Komisijai.
11
Komisija ir apņēmusies nodrošināt, lai ieteikumi, kurus Palāta sniegusi savos īpašajos ziņojumos un kurus Komisija 
pieņēmusi, tiktu sistemātiski īstenoti un pakļauti pēcpārbaudei.
Komisija uzsver, ka tie 3 % ieteikumu, kam piešķirts novērtējums “ nav ieviests ”, attiecas tikai uz vienu Īpašā ziņo ­
juma Nr. 15/2011 ieteikumu, kuru Komisija noraidīja.
1. izcēlums. Uzlabots regulējums un uzraudzība (sk. II un III pielikumu )
Ierobežotā Komisijas ietekme uz cenām ir likumsakarīgas sekas, ko izraisīja uz tirgu orientētā pieeja un kopējās lauk ­
saimniecības politikas (KLP) pārorientēšana no cenu atbalsta uz ienākumu atbalstu, kā nolēma Eiropas Parlaments 
un Padome.
Cukura cenu uzraudzība ir tikai daļa no cukura tirgus vispārējā novērtējuma, ko veic, lai sasniegtu gan KLP , gan 
2006. gada cukura nozares reformas mērķus. Šie mērķi neattiecas uz cenu ietekmēšanu.
Komisijas atbilde 43
Komisijas piemēroto pēcpārbaudes sistēmu un procedūru revīzija
Vienota Komisijas atbilde uz 13. un 14. punktu
Komisijas iekšējās kontroles ietvars un saistītās kontroles procedūras tika īpaši izstrādātas tā, lai atbilstu tās videi. 
To pamatā ir starptautiskā paraugprakse, un tās izstrādātas, iedvesmojoties no Treadway  komisijas sponsorējošo 
organizāciju komitejas ( COSO ) ietvara.
Komisijas iekšējās kontroles ietvars skaidri nosaka, ka vadība atbild par uzraudzības pasākumos identificēto būtisko 
jautājumu sistēmisku pēcpārbaudi.
15
Komisija uzsver, ka Prakses vadlīnijas ir ieteicamās vadlīnijas atbilstoši Iekšējo revidentu institūta izdotajam Starp ­
tautiskajam profesionālās prakses ietvaram ( IPPF ).
Sk. arī Komisijas atbildi uz 28. punktu.
18
Sk. Komisijas atbildes uz 28. punktu.
20
Lietojumprogramma RAD  tika īpaši izstrādāta budžeta izpildes apstiprināšanas procedūras vajadzībām un mērķiem. 
Tā sniedz uzticamu, svarīgu un atbilstošu informāciju, kas parāda to darbību statusu, kuras Komisija veikusi saistībā 
ar budžeta izpildes apstiprināšanas pēcpārbaudi. Tā nepārtraukti tiek uzlabota, pamatojoties cita starpā uz Palātas 
ieteikumiem un Komisijas dienestu pieprasījumiem. Lemjot par RAD  turpmāko attīstību, Komisija arī turpmāk ņems 
vērā Palātas ieteikumus.
20. a)
Lietojumprogrammā RAD  paredzētās procedūras, tostarp saites uz īpašajiem ziņojumiem, ko izdevusi Palāta un par 
ieteikumu ieviešanu atbildīgie Komisijas dienesti, ir ieviestas, dokumentētas un pieejamas. Visi dati tiek kodēti attie ­
cīgo ĢD un dienestu atbildībā, ievērojot skaidrus noteikumus par attiecīgām dienestu iekšējām apspriedēm, validā ­
ciju un apstiprināšanas darbplūsmām attiecīgajā hierarhiskajā līmenī. ĢD un dienestiem ir iespēja augšupielādēt to 
atbildes pamatojošus dokumentus.
20. b)
Komisija atbilstoši savam iekšējās kontroles ietvaram un saistītajām kontroles procedūrām, kā arī attiecībā uz 
īpašajām lietām, kuras ir dalītā pārvaldībā un kurās tai ir uzrauga loma, pienācīgi izvērtēs būtiskos jautājumus kopā 
ar dalībvalstīm. Komisijas un Palātas apvienotā darba grupa ir izvirzījusi mērķi izpētīt veidus, kā labāk uzraudzīt un 
ieviest Palātas ieteikumu izpildes pēcpārbaudi un ziņot par to.
Komisijas atbilde 44
20. c)
Komisijai un Palātai var būt atšķirīgi secinājumi par īpašajos ziņojumos sniegto un Komisijas pieņemto ieteikumu 
faktisko ieviešanu. Lietojumprogramma RAD  sniedz iespēju norādīt aktuālo situāciju Komisijas veikto darbību jomā, 
arī attiecībā uz paredzamo pabeigšanas datumu.
20. d)
Komisija ziņo par tai adresēto Palātas ieteikumu pēcpārbaudi ĢD sagatavotajos gada darbības ziņojumos un Komi ­
sijas gada ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei par attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanas 
pēcpārbaudi.
Tomēr Komisija atzīst, ka ziņošanas jomā var sasniegt vēl vairāk uzlabojumu.
21
Piezīmē, kas datēta ar 2014. gada 16. oktobri, attiecībā uz lietojumprogrammas RAD  versijas 6.4. izdošanu ĢD un 
dienestiem tika sniegti skaidri norādījumi par jauno funkciju “ daļēji ieviesti ieteikumi ”. Visu ĢD un dienestu līmenī tika 
nodrošināta informētības veicināšana un apmācība par ieteikumu ieviešanas jauno pakāpi “ daļēji ieviests ”.
Komisija uzskata, ka ĢD un dienesti izmanto šo jauno funkciju gadījumos, kad tas ir atbilstoši.
22
Komisija ir apņēmusies nodrošināt, lai Palātas īpašajos ziņojumos sniegtie un Komisijas pieņemtie ieteikumi tiktu 
sistemātiski ieviesti un pakļauti pēcpārbaudei.
Komisijai un Palātai var būt atšķirīgi secinājumi par ieteikumu faktisko ieviešanu. Komisija atzīst, ka var panākt 
lielākus uzlabojumus pēcpārbaudes procesā attiecībā uz ieteikumiem, par kuru ieviešanas pakāpi abām iestādēm ir 
vienādi secinājumi.
23
Kā norādīts Komisijas atbildē uz 2013. gada pēcpārbaudes ziņojuma (Īpašais ziņojums Nr. 19/2013) 26. punktu, to 
kategoriju saskaņošana darbību novērtēšanai, kas attiecas uz Palātas ieteikumiem un ko izmanto Komisija un Palāta, 
varētu būt viens no tematiem turpmākajās apspriedēs starp abām iestādēm.
Komisijas atbilde 45
Paraugprakse attiecībā uz citām sistēmām un procedūrām
25
Lietojumprogramma RAD  tika izstrādāta, lai dienestu līmenī koordinētu budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru, 
Komisijas attiecīgās atbildes, kas sniegtas gadu gaitā, un dienestu savstarpējās sadarbības organizāciju Komisijā. Lai 
gan var tikt sasniegti vēl lielāki uzlabojumi un IT attīstība, Komisija uzskata, ka lietojumprogramma RAD  ir piemērots 
instruments, lai atbalstītu pārskatatbildības un pārvaldības prasības attiecībā uz budžeta izpildes apstiprināšanas 
procedūru.
Secinājums un ieteikums
26
Komisija ir apņēmusies nodrošināt, lai ieteikumi, kurus Palāta sniegusi savos īpašajos ziņojumos un kurus Komisija 
pieņēmusi, tiktu sistemātiski īstenoti un pakļauti pēcpārbaudei.
Komisijas budžeta izpildes apstiprināšanas pēcpārbaudes sistēma un procedūras aptver visus īpašos ziņojumus (ĪZ), 
ko izdod Palāta un kas ir būtiski Komisijai.
27
Sk. Komisijas atbildes uz 20. punkta a), b) un c) apakšpunktu.
28
Komisija uzskata, ka lietojumprogramma RAD  sniedz vispārēju priekšstatu par visiem ieteikumiem un pieprasīju ­
miem, kas adresēti Komisijai saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas procedūru.
Kā norādīts Komisijas atbildē uz Īpašā pēcpārbaudes ziņojuma Nr. 19/2013 26. punktu, to kategoriju saskaņošana 
darbību novērtēšanai, kas attiecas uz Palātas ieteikumiem un ko izmanto Komisija un Palāta, varētu būt viens no 
tematiem turpmākajās apspriedēs starp abām iestādēm.
Attiecībā uz Palātas ieteikumu ieviešanas pēcpārbaudi Komisija ir nolēmusi, ka par to atbild vadība, un, ja šādu pēc ­
pārbaudi uzticētu IAS, varētu tikt apdraudēta IAS neatkarība.
Komisijas atbilde 46
29
Komisija uzskata, ka tās kontroles kārtība atbilst starptautiskajiem kontroles standartiem un paraugpraksei. Tomēr 
Komisija ir apņēmusies risināt arī citas problēmas saistībā ar budžeta izpildes apstiprināšanas pēcpārbaudes sistēmu 
un procedūrām.
Sk. arī Komisijas atbildi uz 28. punktu.
29. a)
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisija novērtēs iespēju uzlabot informāciju par veikto darbību īstenošanas statusu.
29. b)
Komisija pieņem šo ieteikumu attiecībā uz īpašām dalītā pārvaldībā esošām lietām, kurās tai ir uzrauga loma. Komi ­
sija veiks būtisko jautājumu pienācīgu izskatīšanu kopā ar dalībvalstīm. Komisijas un Palātas apvienotā darba grupa 
ir izvirzījusi mērķi izpētīt veidus, kā labāk uzraudzīt un ieviest Palātas ieteikumu izpildes pēcpārbaudi un ziņot par to.
29. c)
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisija ir apņēmusies arī turpmāk uzlabot ziņošanu par darbībām gada darbības ziņojumos.
29. d)
Komisija pieņem šo ieteikumu.
Komisija veiks pēcpārbaudi kopā ar visiem attiecīgajiem ĢD un dienestiem.
Komisijas atbilde 47
Pielikumi
II pielikums
Lauksaimniecība – pārvaldības instrumenti, ko piemēro piena un piena produktu 
tirgum
Palātas ieteikumi – 2) ieteikums
Komisija uzskata šo ieteikumu par pilnībā ieviestu.
(Jaunu) ražošanas organizāciju izveidei ir vajadzīgs laiks un stingra un dinamiska lauksaimnieku apņēmība, piem., lai 
izveidotu ražotāju organizācijas un nākamajā posmā sāktu kopīgas sarunas. Iespējams, ka labvēlīgās tirgus norises 
un izredzes 2012. un 2013. gadā nav stimulējušas lauksaimniekus pievienoties ražotāju organizācijām.
Papildus vairākām apspriedēm ar dalībvalstīm Komisijas un Padomes līmenī par “piena paketes” īstenošanu dalīb ­
valstu līmenī (ko veic iestādes un ieinteresētās personas) Komisija aktīvi veicināja pasākumus ieinteresēto personu 
(jo īpaši lauksaimnieku un to organizāciju) vidū vairākos oficiālos un neoficiālos saietos (piem., Komisijas pārstāvju 
prezentācijās, kas notika sanāksmēs un citos pasākumos).
“Piena pakete” tika regulāri apspriesta ar ieinteresētajām personām piena konsultatīvajās grupās, kurās darbo ­
jas ievērojams skaits lauksaimnieku organizāciju ( Copa-Cogeca , Eiropas koordinācijas organizācija Via Campesina , 
Eiropas Piena padomes) pārstāvju. “Piena pakete” tika apspriesta arī Pārvaldības komitejas un Piena konsultatī ­
vās grupas kopīgajās sanāksmēs, kas notika 2011. un 2012. gadā. Komisija arī piedalījās divos semināros (2012. un 
2014. gadā, kurus organizēja Copa-Cogec a) par “piena paketes” īstenošanu, aicinot lauksaimniekus (to organizācijas) 
izmantot “piena paketes” sniegtās priekšrocības (ražotāju organizācijas u. c.). Arī konferencē “ES PIENA NOZARE – 
ATTĪSTĪBA PĒC 2015. GADA”, kura notika 2013. gadā un kurā bija pārstāvētas visas ieinteresētās personas, “piena 
pakete” bija viens no apspriestajiem tematiem.
Palātas ieteikumi – 3) ieteikums
Komisija uzskata šo ieteikumu par pilnībā ieviestu.
Atbilstoši subsidiaritātes principam likumdevēji uzskatīja, ka to lauksaimnieciskās darbības veidu vai lauksaimniecī ­
bas nozaru identificēšana, kas atbalstāmas ar tiešiem maksājumiem tām radušos grūtību dēļ, ir ekskluzīvā dalībval ­
stu atbildībā. Tika uzskatīts, ka dalībvalstis atrodas visizdevīgākajā situācijā, lai identificētu grūtībās esošus reģionus 
vai nozares to teritorijās un noteiktu dažādo mērķtiecīga atbalsta vajadzību prioritātes, ņemot vērā arī reģionu 
nozaru specializāciju.
Likumdevēji noteica, ka dalībvalstīm katrā lauku attīstības programmā jāiekļauj situācijas SWOT  analīze un jāiden­
tificē vajadzības, kurām jāpievēršas ģeogrāfiskajā teritorijā, uz ko attiecas programma. Jāiekļauj arī stratēģijas 
apraksts, lai pierādītu, ka pašās vajadzības, kas saistītas ar īpašajiem apstākļiem reģionālajā vai apakšreģionālajā 
līmenī, ir ņemtas vērā un konkrēti risinātas, izmantojot atbilstoši izstrādātas pasākumu vai tematisko apakšprog ­
rammu kombinācijas. Dalībvalstīm ir pienākums vajadzības gadījumā norādīt piena nozares trūkumus un apdraudē ­
jumus un nodrošināt pasākumu pieejamību lauksaimniekiem, lai palīdzētu apmierināt to vajadzības.
Attiecībā uz savstarpējo atbilstību un tiešo maksājumu jauno “zaļo” komponentu ir nepieciešams atvēlēt dalīb ­
valstīm noteiktu rīcības brīvību, lai tās varētu ņemt vērā vietējās vajadzības un ierobežojumus, kā arī īpašus vides 
jautājumus. Tāpēc šis princips tika un joprojām tiek ievērots ES tiesību aktos.
Komisijas atbilde 48
III pielikums
Lauksaimniecība – cukura tirgus reforma
Palātas ieteikumi – 3) ieteikums
Komisija uzskata šo ieteikumu par pilnībā ieviestu.
Viens no 2006. gadā veiktās cukura tirgus reformas mērķiem bija izpildīt Savienības saistības, kas izriet no starp ­
tautiskiem līgumiem, un atspoguļot starptautiskas vienošanās, tādas kā mazāk attīstīto valstu piekļuve tirgum bez 
nodokļiem un bez kvotām, kas pieņemtas Savienības starptautiskās tirdzniecības un attīstības politikas īstenošanā. 
Tāpēc Palātas vērtējumu, ka ES pašlaik ir neto importētāja un paļaujas uz cukura importu, nevar uzskatīt par pret ­
runā esošu Līguma mērķim nodrošināt piegāžu pieejamību.
Palātas ieteikumi – 4) ieteikums
Komisija uzskata šo ieteikumu par pilnībā ieviestu.
Komisija ir sākusi pretmonopola izmeklēšanu, un dalībvalstis ir veikušas nepieciešamo izmeklēšanu par konku ­
renci cukura nozarē. Turklāt, pamatojoties tikai uz faktu, ka 2015. gadā cukura cenas ES ir viszemākajā līmenī kopš 
reformas, nevar pamatoti pieņemt, ka Līgumā noteiktais mērķis attiecībā uz piegādēm par saprātīgām cenām ir 
sasniegts.
Vienota atbilde uz 5) un 6) ieteikumu
Atbilstoši subsidiaritātes principam par šo ieteikumu ieviešanu ir atbildīgas dalībvalstis.
IV pielikums
Lauksaimniecība – īpaši pasākumi par labu visattālākajiem reģioniem un Egejas salām
Palātas ieteikumi – 1) ieteikums
Komisija uzskata šo ieteikumu par pilnībā ieviestu.
Vienotie rādītāji (kas definēti Regulas (ES) Nr. 180/2014 VIII pielikumā) bija jāapkopo kopš 2013. gada ziņojumu 
iesniegšanas 2014. gadā. 2013. gads bija pārejas gads. Ja minētajos 2013. gada ziņojumos dažu rādītāju trūka (70 % 
no rādītājiem), visi rādītāji tika iekļauti 2014. gada ziņojumos (kas saņemti 2015. gadā), lai gan turpmākos ziņojumos 
tik un tā būtu jāievieš uzlabojumi.
Regulāri notiek divpusējas sanāksmes, jo īpaši saistībā ar programmas pārveidojumiem. Tieši tad Komisijas dienesti 
atgādina par dažiem paraugprakses veidiem, kas dalībvalstīm jāievēro, piemēram, attiecībā uz informāciju, kas snie ­
dzama atbalsta saņēmējiem, kā arī nozīmi, kas piešķirta jaunu pasākumu pārbaudāmībai un kontrolējamībai.
Turklāt 2014. gada 9. jūlijā Tiešo maksājumu pārvaldības komitejai tika iesniegtas standarta ziņojumu veidlapas, kas 
izmantojamas POSEI /SAI kontroles statistikai no 2014. gada, un vēlāk notika informācijas apmaiņa ar dalībvalstīm, lai 
pieņemtu pamatnostādnes par šo datu vākšanu. Šie dati pašlaik tiek iekļauti gada ziņojumā.
Komisijas atbilde 49
Palātas ieteikumi – 4) ieteikums
Komisija uzskata šo ieteikumu par pilnībā ieviestu.
Komisija uzsver, ka revīzijas prioritātes tiek noteiktas atbilstoši galvenajām riska analīzēm, ņemot vērā pieejamos 
revīzijas resursus. Komisija uzsver, ka pēdējos divos gados revīzijas intensitāte attiecībā uz POSEI  pasākumiem ir 
pastiprināta, veicot revīziju visām attiecīgajām dalībvalstīm un pasākumiem (būtiskums).
Palātas ieteikumi – 5) ieteikums
Komisija uzskata šo ieteikumu par pilnībā ieviestu.
Vienotie rādītāji (kas definēti Regulas (ES) Nr. 180/2014 VIII pielikumā) bija jāapkopo kopš 2013. gada ziņojumu 
iesniegšanas 2014. gadā. 2013. gads bija pārejas gads. Ja minētajos 2013. gada ziņojumos dažu rādītāju trūka (70 % 
no rādītājiem), visi rādītāji tika iekļauti 2014. gada ziņojumos (kas saņemti 2015. gadā), lai gan nākamajos ziņojumos 
tik un tā būtu jāievieš uzlabojumi.
Komisija analizē šos datus katru gadu un vajadzības gadījumā pieprasa papildu informāciju no dalībvalstīm, lai 
dažus no to datiem uzlabotu.
Divu gadu laikā ir ievērojami uzlabojusies kopējo rādītāju iesniegšana, ko veic dalībvalstis, un pašlaik šāda iesnieg ­
šana notiek visaptveroši.
V pielikums
Kohēzija – sociālo fondu tēriņi gados vecākiem darbiniekiem
Palātas ieteikumi – 1) ieteikums
Komisija uzskata šo ieteikumu par pilnībā ieviestu.
Ieguldījumu prioritātes, kas paredzētas ESF regulā 2014.–2020. gada periodam, attiecīgā gadījumā nosaka attiecīgās 
mērķa grupas. Atsevišķa ieguldījumu prioritāte attiecas uz “aktīvām un veselīgām vecumdienām”. Kad vadošās iestā ­
des atlasa ieguldījumu prioritāti, lai noteiktu īpašo mērķi, ievērojot, piemēram, konkrētai valstij adresētu ieteikumu, 
tām šajā līmenī ir jānosaka sasniedzamo tiešo rezultātu un koprezultātu mērķi. Turklāt gada ziņojumos (Ikgadējais 
īstenošanas ziņojums) tiks iekļauti kopējie rādītāji, kas cita starpā saistīti ar vecuma grupu un darba tirgus stāvokli 
(t. i., ESF kopējais ilgtermiņa rādītājs “nodarbinātie dalībnieki vecumā virs 54 gadiem, ieskaitot pašnodarbinātos, 
sešus mēnešus pēc (darbības) izbeigšanas”). Komisija uzskata, ka tai būs pietiekama informācija, lai novērtētu dar ­
bību efektivitāti attiecībā uz gados vecākiem darbiniekiem tāpat kā attiecībā uz nenodarbinātiem jauniešiem.
Dalītas pārvaldības princips, saskaņā ar kuru dalībvalstis īsteno darbības programmas, neļauj pienācīgi uzraudzīt 
rezultātu mērķus projektu līmenī. Tomēr Kopīgo noteikumu regula (KNR – Regula (ES) Nr. 1303/2013, kas ļauj izman ­
tot vienkāršoto izmaksu iespējas (VIS)) palīdzēs vadošajām iestādēm un atbalsta saņēmējiem koncentrēties uz 
rezultātiem projektu līmenī.
Kopš 2011. gada Komisija organizē informētības veicināšanas un spēju veidošanas pasākumus kopā ar dalībvalstīm 
par kontrafaktuālu ietekmes izvērtējumu veikšanu. Lai sniegtu metodisku atbalstu dalībvalstīm, 2013. gadā Kopīgajā 
pētniecības centrā Isprā tika izveidots Ietekmes novērtēšanas pētniecības centrs.
Komisijas atbilde 50
Ir notikušas atkārtotas apspriedes par šo jautājumu ar vadošajām iestādēm ESF Izvērtēšanas partnerības ietvaros.
Komisija finansēja astoņus eksperimentālus kontrafaktuālos ietekmes izvērtējumus par ESF intervences pasākumiem 
Spānijā, Itālijā (divi projekti), Igaunijā, Portugālē (divi projekti), Lietuvā un Slovākijā. Rezultāti tika izplatīti dažādos 
forumos un Briselē notikušajā konferencē.
Palātas ieteikumi – 2) ieteikums
Komisija uzskata šo ieteikumu par pilnībā ieviestu.
Dati par visiem rādītājiem – gan kopējiem, gan ar konkrētām programmām saistītajiem – tiek elektroniski iesniegti 
Komisijai strukturēta datu kopuma veidā kā daļa no gada īstenošanas ziņojumiem (GĪZ), Jaunatnes nodarbinātības 
iniciatīvas 2015. gada ziņojuma un nobeiguma ziņojuma. Šie dati ļaus Komisijai katru gadu uzraudzīt progresu mērķa 
vērtību sasniegšanā pa mērķa grupām un aprēķināt izpildes attiecību ieguldījumu prioritāšu līmenī (izmaksas/tiešie 
rezultāti/koprezultāti).
Ietekme uz nodarbinātību tiks novērtēta, izmantojot saistītos kopējos ilgāka termiņa koprezultātu rādītājus. Neto 
ietekmi uz nodarbinātību var novērtēt, veicot kontrafaktuālos ietekmes izvērtējumus.
Vadošajām iestādēm jāveic ietekmes izvērtējums, bet ne obligāti – kontrafaktuālie izvērtējumi. Tomēr Komisija ir vei ­
cinājusi kontrafaktuālo ietekmes izvērtējumu izmantošanu, organizējot informētības veicināšanas un spēju veidoša ­
nas pasākumus un izveidojot Ietekmes novērtēšanas pētniecības centru. Dalībvalstīs ir notikušas vairākas apmācības 
un reģionāli darbsemināri. Komisijas atbalsts tiks turpināts, veicinot un vadot kontrafaktuālās ietekmes izvērtēšanas 
prakses kopienu.
VI pielikums
Ārējās darbības – ar ANO organizāciju starpniecību virzīts ieguldījums
Palātas ieteikumi – 3) ieteikums
Atbilde uz otro ievilkumu
Komisija uzskata, ka šādas kritēriju informācijas sistēmas īstenošana konfliktu skartajās valstīs nav pamatota. Kā 
iemeslus var minēt gan datu konsekvences nodrošināšanas sarežģītību (datiem jābūt pilnīgiem, uzticamiem un 
pastāvīgi atjauninātiem), gan sistēmas salīdzinoši augstās izmaksas un negatīvo izmaksu un lietderības attiecību. 
Tāpēc Komisija uzskata, ka šis otrais ieteikuma punkts ir ieviests.
VIII pielikums
Ārējās darbības – CRIS
Palātas ieteikumi – 1) ieteikums
Iecerētā CRIS  kā informācijas sistēmas loma, jo īpaši attiecībā uz Komisijas ABAC  grāmatvedības sistēmu, tika preci ­
zēta jaunajā Komisijas informācijas sistēmu stratēģijā.
Komisija 2014. gada 12. jūnijā apstiprināja jaunu stratēģiju, kurā noteikts:
­ ciktāl iespējams, CRIS  finansiālās funkcijas jāaizstāj ar ABAC , ievērojot Komisijas racionalizācijas stratēģiju. Evo ­
lutīvās uzturēšanas darbības būtu jāiesaldē, lai moduļus varētu pārnest uz ABAC , izņemot evolutīvo uzturēšanu, 
kas veicina datu kvalitātes uzlabošanu, ziņošanu, ar vienkāršošanu saistītu darbību īstenošanu un uzturēšanas 
izmaksu samazināšanu.
Komisijas atbilde 51
­ CRIS  funkcijas, ko nevar pārvaldīt ABAC , tiks iekļautas kādā no turpmākajām darbības sistēmām (dēvētām par 
OPSYS ), pamatojoties uz mūsdienīgu tehnoloģiju, kas atbilst darbības vajadzībām, tostarp ar pārredzamību sais ­
tītām prasībām.
Šī stratēģija tiek īstenota atbilstoši šādam rīcības plānam:
­ kopš 2014. gada 1. janvāra garantiju pārvaldību veic vienīgi izmantojot ABAC ;
­ finanšu prognozes – kopš 2014. gada decembra ir ieviests jauns instruments ( BPC ), kas aizstāj iepriekšējo CRIS  
prognozēšanas moduli;
­ CRIS  finanšu moduļi (“Rēķini”, “Maksājumi”, “Atgūšanas rīkojumi”, “Ieņēmumu prognoze”) tiks pakāpeniski iz ­
beigti 2016. gada aprīlī. No minētā datuma tiks izmantoti ABAC  finanšu moduļi. Darbības moduļiem “Līgumi” un 
“Lēmumi” pašlaik tiek veikta nepilnību analīze, lai tos integrētu kopīgās sistēmās ( SYGMA , e­iepirkums).
Palātas ieteikumi – 2) ieteikums
CRIS  datu kodu racionalizācija joprojām turpinās.
Komisija pašlaik pārskata reģionālo ģeogrāfisko datu pārvaldību. Pašlaik tiek pārskatīts trīsposmu process, lai varētu 
veikt tikai ģeogrāfisko zonu kodēšanu valsts līmenī (vairs ne reģionu līmenī), nolūkā automātiski atskaitīt DAC  saņē ­
mēju zonu no atbalsta saņēmēju zonas un nodrošināt konsekvenci darbību norises vietas datu kodēšanā.
Komisija arī pārskata jomu sarakstu un piesaistīs šo saīsināto sarakstu budžeta pozīcijām, ko dažādi Komisijas die ­
nesti pašlaik izmanto CRIS  sistēmā.
Turklāt CRIS  racionalizācija 2016. gada aprīlī rezultātā nozīmē kodu de facto  racionalizāciju (izmantojot ABAC  kodus).
Palātas ieteikumi – 4) ieteikums
Komisija uzskata, ka ieviešanas pakāpe ir mainījusies uz “pilnībā ieviests”.
Komisija 2014. gada 21. oktobrī parakstīja īpašu līgumu (atsauce Nr. 84). Šajā novērtējumā tika uzsvērtas aizsarg ­
joslas, Komisijas trūkumi un tika noteiktas riska mazināšanas darbības. 2014. gada 18. decembrī tika sniegts īpašs 
ziņojums, kas vērsts uz personas un finanšu datu aizsardzību. Pilns drošības novērtējuma ziņojums tika sniegts 
2015. gada 30. septembrī.

KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
Palātas īpašo ziņojumu īstenošanas kontrole ir 
nepieciešama sastāvdaļa pārskatatbildības ķēdē un veicina 
to, ka Komisija un dalībvalstis efektīvi ievieš Palātas 
ieteikumus. Šajā ziņojumā ir sniegti rezultāti Palātas 
ceturtajai izvērtēšanai par to, kā Komisija kontrolē, vai ir 
īstenoti tie 44 ieteikumi, kas bija iekļauti izlasē no 
astoņiem īpašajiem ziņojumiem, kuri publicēti no 
2009. līdz 2012. gadam. Palātas izvērtēšanā noskaidrojās, 
ka Komisija ir pilnībā vai lielākajā daļā aspektu īstenojusi 
89 % no Palātas ieteikumiem, 8 % ir īstenoti dažos 
aspektos un 3 % ieteikumu nav īstenoti.
Palāta arī ieteica Komisijai uzlabot īstenošanas kontroles 
praksi.