Priekšlikums Padomes regulaI ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005 attiecībā uz zvejas iespējām Grenlandes, Farēru salu un Islandes ūdeņos un mencu zveju Ziemeļjūrā un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 attiecībā uz dziļūdens haizivju un strupdeguna garastes zvejas iespējām /* COM/2005/0148 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.04.2005 COM(2005)148 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005 attiecībā uz zvejas iespējām Grenlandes, Farēru salu un Islandes ūdeņos un mencu zveju Ziemeļjūrā un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 attiecībā uz dziļūdens haizivju un strupdeguna garastes zvejas iespējām (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Padomes Regulā (EK) Nr. 27/2005 ir noteiktas zvejas iespējas 2005. gadam un ar tām saistītie nosacījumi, kas konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi. 1. Grenlandes iestādes 2005. gada 14. februārī informēja Komisiju, ka 2005. gadā Kopienai ir pieeja 1000 tonnu sniega krabja zvejai Grenlandes ūdeņos. Jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai jaunas zvejas iespējas īstenotu Kopienas tiesību aktos. 2. Kopiena un Islande 2005. gada 15. februārī beidza ikgadējās zivsaimniecību apspriedes par savstarpējām zvejas iespējām 2005. gadā. Jāveic pasākumi, kas vajadzīgi, lai apspriežu rezultātus īstenotu Kopienas tiesību aktos. 3. Atkāpe no dienām, ko kuģi, kuri izmanto zvejas rīkus ar logiem, kam ir 120 mm lielas kvadrātveida acis, pavada Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa pielikuma I tabulā norādītajā apgabalā un nav ostā, bija paredzēta tikai Kategatam un Skagerakam. Zvejas rīku klasifikācijas precizējuma dēļ Kategatā un Skagerakā atvēlēto dienu skaitu samazināja no 22 dienam 2004. gadā līdz 12 dienām, ja tiek izmantots logs ar kvadrātveida acīm, vai līdz 9 dienām zvejai, ja loga nav, kas ir ļoti ievērojams zvejas intensitātes samazinājums. Tomēr Ziemeļjūrā 12 dienas būtu tāds intensitātes palielinājums no 2004. gadā pieejamajām 10 dienām, kuru nevar attaisnot ar tādu logu ieviešanu, kam ir kvadrātveida acis, un kurš būtu pretrunā ar 8. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[1]. Tādēļ zvejas dienas, kas pieejamas kuģiem, kuri zvejo Ziemeļjūrā ar velkamu zvejas rīku, kam ir logs ar 120 mm lielām kvadrātveida acīm, jāsamazina līdz 9 dienām. 4. IVc pielikumā ieviesusies tehniska kļūda, kuras dēļ kuģis, kas zvejo atbilstīgi IVc pielikumam, pēc tam vairs nevar izmantot nevienu dienu atbilstīgi IVa pielikumam, pat ja tam ir palikušas dienas abos apgabalos. Šī kļūda ir jālabo. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 Kopienas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētām dziļūdens zivju sugām 2005. un 2006. gadam. 1. Matastes zvejas zonās ap Azoru salām piezvejo dziļūdens haizivis. Lai izvairītos no nevajadzīgas zivju atlaišanas ūdenī, ir lietderīgi minētajām sugām noteikt piezvejas kvotu. Lēš, ka kopējā matastes nozveja Azoru salu ūdeņos sasniegs 700 tonnas, no kurām apmēram 120 tonnas ir piezvejotās dziļūdens haizivis. Specializēta dziļūdens haizivis zveja netiks atļauta. 2. Strupdeguna garastes zvejas iespējas ICES Vb rajonā un VI un VII apakšapgabalā dalībvalstīm tika piešķirtas kļūdas dēļ, un tā ir jālabo. Padomei ir lūgts pēc iespējas drīzāk pieņemt šo priekšlikumu, lai zvejnieki varētu plānot savu darbu šai zvejas sezonai. Priekšlikums PADOMES REGULAI ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005 attiecībā uz zvejas iespējām Grenlandes, Farēru salu un Islandes ūdeņos un mencu zveju Ziemeļjūrā un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2270/2004 attiecībā uz dziļūdens haizivju un strupdeguna garastes zvejas iespējām EIROPAS SAVIENIBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[2] un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Padomes 2004. gada 26. februāra Regulu (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[3], un jo īpaši tās 8. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4], tā kā 1. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 27/2005[5] attiecībā uz atsevišķiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām nosaka zvejas iespējas 2005. gadam, kā arī ar tām saistītos nosacījumus, kas piemērojami Kopienas ūdeņos un Kopienas kuģiem ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi. 2. Saskaņā ar procedūru, kas noteikta Eiropas Ekonomikas kopienas un Islandes Republikas Nolīgumā par zvejniecību un jūras vidi[6], Kopiena ir apspriedusies ar Islandi par zvejas tiesībām 2005. gadam. Apspriežu rezultāti jāīsteno Regulā (EK) Nr. 27/2005. 3. Grenlandes iestādes ir darījušas Komisijai zināmu, ka Kopienai Grenlandes ūdeņos ir pieejamas 1000 tonnas sniega krabja. 4. Padomes 2004. gada 26. februāra Regulā (EK) Nr. 423/2004, ar ko nosaka mencu krājumu atjaunošanas pasākumus[7], kalendārajā mēnesī nav paredzēts piešķirt vairāk dienu zvejošanai Ziemeļjūrā, ja zvejo ar velkamiem zvejas rīkiem, kuriem ir logs ar 120 mm lielām kvadrātveida acīm. Tādēļ Ziemeļjūra jāsvītro no to apgabalu saraksta, kam piemērojams minētais papildu dienu piešķīrums. 5. Dziļūdens haizivju zvejas iespējas ICES X apakšapgabalā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) jāpalielina līdz 120 tonnām, līdz ar to ļaujot izkraut krastā dziļūdens haizivis, kas citās zvejas zonās nozvejotās kā nenovēršāmā piezveja. 6. Noteikumiem par zvejas mijiedarbību starp apgabaliem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 27/2005 IVa un IVc pielikumā, nav jāliedz kuģim izmantot IVa pielikuma norādīto maksimālo pieejamo dienu skaitu. Tādēļ minētie noteikumi ir jāgroza. 7. Padomes 2004. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 2270/2004 2005. un 2006. gadam Kopienas zvejas kuģiem noteiktas zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem[8]. 8. Strupdeguna garastes zvejas iespējas ICES Vb rajonā un VI un VII apakšapgabalā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) Regulā (EK) Nr. 2270/2004 bija nepareizi aprēķinātas un ir jālabo. 9. Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 27/2005 un Regula (EK) Nr. 2270/2004, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 27/2005 Regulu (EK) Nr. 27/2005 groza, kā norādīts turpmāk. (1) Regulas 5. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: „2. Ar šo Kopienas kuģiem I pielikumā noteikto kvotu robežās ļauj zvejot ūdeņos, kas ir Farēru salu, Genlandes, Islandes un Norvēģijas jurisdikcijā un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ar nosacījumiem, kas izklāstīti 9., 16. un 17. pantā.” (2) Regulas 9. pantam pievieno šādu daļu: „Islandes jurisdikcijā esošajos ūdeņos Kopienas kuģi drīkst zvejot tikai apgabalā, kurus ierobežo iedomātas taisnes, kas secīgi savieno punktus ar turpmāk noradītajām koordinātām. Dienvidrietumu apgabals 1. No 63°12'N un 23°05'W līdz 62°00'N un 26°00'W. 2. 62°58'N un 22°25'W. 3. 63°06'N un 21°30'W. 4. 63°03'N un 21°00'W, un no turienes — 180°00'S. Dienvidaustrumu apgabals 1. 63°14'N un 10°40'W. 2. 63°14'N un 11°23'W. 3. 63°35'N un 12°21'W. 4. 64°00'N un 12°30'W. 5. 63°53'N un 13°30'W. 6. 63°36'N un 14°30'W. 7. 63°10'N un 17°00'W, un no turienes — 180°00'S.” (3) IC, III, IVa un IV pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas I pielikumu. 2. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 2270/2004 Regulas (EK) Nr. 2270/2004 pielikumu groza saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. 3. pantsStāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Sī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Regulas (EK) Nr. 27/2005 pielikumus groza, kā norādīts turpmāk. (1) Regulas IC pielikumā a) ierakstu par sugu sniega krabis NAFO 0,1 rajonā (Grenlandes ūdeņi) aizstāj ar šādu: „Suga: | Sniega krabis | Zona: | NAFO 0,1 (Grenlandes ūdeņi) | Chionoecetes spp. | PCR/ N01GRN | Īrija | 125 | Spānija | 875 | EK | 1000 | Piesardzīga KPN, ja nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu. | KPN | Neattiecas” | b) ierakstu par sugu moiva V, XIV zonā (Grenlandes ūdeņi) aizstāj ar šādu: „Suga: | Moiva | Zona: | V, XIV (Grenlandes ūdeņi) | Mallotus villosus | CAP/514GRN | Visas dalībvalstis | 0 | EK | 50 050 | (1) (2) | KPN | Neattiecas | (1) No kā 45 930 tonnas piešķir Islandei. (2) Zvejojama pirms 2005. gada 30. aprīļa.” | c) Pēc ieraksta par sugu Atlantijas jūras asaris Va zonā (Islandes ūdeņi) pievieno šādu ierakstu: „Suga: | Atlantijas jūras asaris | Zona: | Va (Islandes ūdeņi) | Sebastes spp. | RED/05A-IS | Beļģija | 100 | (1)(2) | Vācija | 1 690 | (1)(2) | Francija | 50 | (1)(2) | Apvienotā Karaliste | 1 160 | (1)(2) | EK | 3 000 | (1)(2) | KPN | Neattiecas | __________ | (1) Tostarp nenovēršamā piezveja (izņemot mencu). | (2) Zvejojams laika posmā no jūlija līdz decembrim.” | (2) Regulas IVa pielikuma II tabulu aizstāj ar šādu: „ II tabula Atkāpes no dienām, ko kuģi pavada I tabulā norādītajā apgabalā un nav ostā, un saistītie nosacījumi Apgabals | Zvejas rīki, kas noteikti 4. punktā | Kuģa nozvejas rezultāti 2002. gadā* | Dienu skaits | Noteikts 2. punktā | 4. punkta a) apakšpunkts, 4. punkta e) apakšpunkts | Mazāk nekā 5% mencu, jūrasmēļu un jūras zeltplekstu (katra suga atsevišķi) | Nav ierobežots** | Noteikts 2. punkta | 4. punkta a) apakšpunkts, 4. punkta e) apakšpunkts | Mazāk nekā 5% mencu | 100 līdz < 120 mm — līdz 13 ≥ 120 mm — līdz 14 | Kategats un Ziemeļjūra | 4. punkta c) apakšpunkts — zvejas rīki, kam linuma acu izmērs ir vismaz 220 mm | Mazāk nekā 5% mencu un vairāk nekā 5% akmeņplekstu un jūraszaķu | Līdz 15 | Kategats un Skageraks | 4. punkta a) apakšpunkts — zvejas rīki ar logu, kam ir 120 mm lielas kvadrātveida acis*** | Nav | 12 | Lamanša austrumdaļa | 4. punkta c) apakšpunkts — trīssienu tīkls, kam linuma acu izmērs ir vienāds vai mazāks par 110mm | Kuģi, kas nav ostā vairāk nekā 24. stundas | 19 | * Atbilstīgi EK zvejas žurnālam — gadā vidēji izkrautās nozvejas dzīvsvars. ** Kuģa noteiktajā apgabalā var būt tik ilgi, cik attiecīgajam mēnesim paredzēts. *** Kuģi, uz ko attiecas šī atkāpe, atbilst nosacījumiem, kas paredzēti šā pielikuma 1. papildinājumā.” (3) Regulas IVc pielikuma 6. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „6. a) Turpmāk I tabulā norādīts maksimālais dienu skaits, ko vienā kalendārajā mēnesī kuģis, uz kura ir 4. punktā minēti zvejas rīki, var pavadīt attiecīgajā apgabalā un nebūt ostā. Ja kuģis dodas zvejas reisā no viena apgabala uz otru, diena skaitās pavadīta apgabalā, kur proporcionāli ir pavadīts vairāk laika. Dienu skaits, ko kuģis pavada kopējā apgabalā, kuru veido šā pielikuma 2. punktā un IVa pielikuma 2. punktā noteiktie apgabali, nepārsniedz dienu skaitu, kas norādīts šā pielikuma I tabulā. Taču dienu skaits, ko kuģis pavada apgabalos, kas noteikti IVa pielikuma 2. punktā, atbilst maksimālajam skaitam, kas noteikts saskaņā ar IVa pielikumu. I tabula Maksimālais dienu skaits, ko kuģis drīkst pavadīt attiecīgajā apgabalā un nebūt ostā, atkarībā no zvejas rīku veida Zvejas rīku grupas, kas minētas šādā punktā: | Apgabals, kas noteikts 2. punktā | 4a | 4b | 2. Lamanša rietumdaļa (ICES VIIe rajons) | 20 | 20’ | (4) Regulas VI pielikuma I daļu aizstāj ar šādu: „ I DAĻA Kvantitatīvie licenču un zvejas atļauju ierobežojumi Kopienas kuģiem, kas zvejo trešās valsts ūdeņos Apgabals | Zvejas veids | Licenču skaits | Licenču sadalījums starp dalībvalstīm | Maksimālais kuģu skaits jebkurā laikā | Norvēģijas ūdeņi un zvejas zona ap Jana Majena salu | Siļķes, uz ziemeļiem no 62°00'N | 75 | DK: 26, DE: 5, FR: 1, IRL: 7, NL: 9, SW: 10, UK: 17 | 55 | Bentālo zivju sugas, uz ziemeļiem no 62°00'N | 80 | FR: 18, PT: 9, DE: 16, ES: 20, UK: 14, IRL: 1 | 50 | Makrele, uz dienvidiem no 62°00'N, riņķvads | 11 | DE: 1[9], DK: 261, FR: 21, NL: 11 | nav piemērojams | Makrele, uz dienvidiem no 62°00'N, tralis | 19 | nav piemērojams | Makrele, uz ziemeļiem no 62°00'N, riņķvads | 11[10] | DK: 11 | nav piemērojams | Rūpnieciskās sugas, uz deinvidiem no 62°00'N | 480 | DK: 450, UK: 30 | 150 | Farēru salu ūdeņi | Visu veidu zveja ar traļa kuģiem, kas nav garāki kā 180 pēdas, zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām. | 26 | BE: 0, DE: 4, FR: 4, UK: 18 | 13 | Specializētā mencu un pikšu zveja ar zvejas rīku, kura minimālais linuma acu izmērs ir 135 mm, kas atļauta tikai apgabalā uz dienvidiem no 62°28'N un uz austrumiem no 6°30'W | 8[11] | 4 | Zveja ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Farēru salu bāzes līnijas. No 1. marta līdz 31. maijam un no 1. oktobra līdz 31. decembrim attiecīgie kuģi drīkst zvejot apgabalā starp 61°20'N un 62°00'N un starp 12. un 21. jūdzi no bāzes līnijām. | 70 | BE:0, DE: 10, FR: 40, UK: 20 | 26 | Zilo jūras līdaku zveja ar trali, kam minimālais linuma acu izmērs ir 100 mm, apgabalā uz dienvidiem no 61°30'N un uz rietumiem no 9°00'W un apgabalā starp 7°00'W un 9°00'W dienvidos no 60°30'N, un apgabalā uz dienvidrietumiem no iedomātas līnijas, kura savieno punktus ar ģeogrāfiskajām koordinātām 60°30'N, 7°00'W un 60°00'N, 6°00'W. | 70 | DE: 8[12], FR: 124, UK: 04 | 20[13] | Specializētā saidu zveja ar trali, kam minimālais linuma acu izmērs ir 120 mm un kam ap āmi var aplikt aizžņaugstropes | 70 | 225 | Putasu zveja. Licenču kopskaitu drīkst palielināt par četriem kuģiem, lai veidotu pārus, ja Farēru salu iestādes ievieš īpašus iebraukšanas noteikumus apgabalā, ko sauc par „putasu zvejas galveno apgabalu" | 34 | DE: 3, DK: 19, FR: 2, UK: 5, NL: 5 | 20 | Līnijas zveja | 10 | UK : 10 | 6 | Makreļu zveja | 12 | DK: 12 | 12 | Siļķu zveja uz ziemeļiem no 62°00'N | 21 | DE: 1, DK: 7, FR: 0, UK: 5, IRL: 2, NL: 3, SW: 3 | 21 | Islande | Visu veidu zveja | 18 | 5 | Krievijas Federācijas ūdeņi | Visu veidu zveja | pm | pm | Mencu zveja | 7[14] | pm | Brētliņu zveja | pm | pm” | II PIELIKUMS Regulas (EK) Nr. 2270/2004 pielikuma 2. daļu groza kā norādīts turpmāk. (1) Ierakstu par sugu dziļūdens haizivis X zonā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu: „Suga: | Dziļūdens haizivis | Zona: | X (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) | Portugāle | 120 | (1) Tikai piezvejai. Specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu nav atļauta. | EK(1) | 120” | (2) Ierakstu par sugu strupdeguna garaste Vb, VI, VII zonā (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) aizstāj ar šādu: „Suga: | Strupdeguna garaste | Zona: | Vb, VI, VII (Kopienas ūdeņi un starptautiskie ūdeņi) | Coryphaenoides rupestris | Vācija | 10 | (1) Tikai piezvejai. Specializētā zveja saskaņā ar šo kvotu nav atļauta. | Igaunija | 77 | Spānija | 85 | Francija | 4327 | Īrija | 341 | Lietuva | 99 | Polija | 50 | Apvienotā Karaliste | 254 | Citas valstis(1) | 10 | EK | 5253” | [1] OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp. [2] OV 358, 31,12,2002., 59. lpp. [3] OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp. [4] OV C […], […], […]. lpp. [5] OV L 12, 14.1.2005., 1. lpp. [6] OV L 161, 2.7.1993., 1. lpp. [7] OV L 70, 9.3.2004., 8. lpp. [8] OV L 396, 31.12.2004., 4. lpp. [9] Šis piešķīrums ir spēkā zvejai ar riņķvadu un trali. [10] Jāizvēlas no 11 licencēm makreles zvejai ar riņķvadu uz dienvidiem no 62°00’N. [11] Saskaņā ar 1999. gada Saskaņoto protokolu, skaitļi par mencas un pikšas specializēto zveju ir iekļauti rādītājos par „Visu veidu zveju ar traļa kuģiem, kas nav garāki kā 180 pēdas, zonā starp 12. un 21. jūdzi no Farēru salu bāzes līnijām”. [12] Šie skaitļi attiecas uz maksimālo kuģu skaitu jebkurā laikā. [13] Šie skaitļi ir iekļauti rādītājos par „Zveju ar trali lielākā attālumā nekā 21 jūdze no Farēru salu bāzes līnijām”. [14] Attiecas tikai uz kuģiem, kas peld ar Latvijas karogu.