Īpašais ziņojums Nr. 4/2013 “ES sadarbība ar Ēģipti pārvaldības jomā”





SAĪSINĀJUMI ASI-ND : Attīstības sadarbības instruments — nevalstiskie dalībnieki BMTNP : Bērna un mātes tiesību nacionālā padome BSAP : Ēģiptes Bruņoto spēku augstākā padome CRO : Centrālā revīzijas organizācija EĀDD : Eiropas Ārējās darbības dienests EDCI : Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments EDF : Eiropas Demokrātijas fonds EKP : Eiropas kaimiņattiecību politika EKPI : Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments FLVK : finanšu līdzekļu vienotais konts FM : Finanšu ministrija IKP : iekšzemes kopprodukts MEDA : pasākumi ekonomikas un sociālo struktūru reformu atbalstam Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerībā NBA : nozaru budžeta atbalsts NCP : Nacionālā cilvēktiesību padome NSP : Nacionālā sieviešu padome NVO : nevalstiska organizācija PSI : Pilsoniskās sabiedrības instruments PSO : pilsoniskās sabiedrības organizācijas SDK : sieviešu dzimumorgānu kropļošana SI : stabilitātes instruments SIGMA : Atbalsts pārvaldības un vadības uzlabošanai SVF : Starptautiskais Valūtas fonds TP : tehniskā palīdzība VFP : valsts finanšu pārvaldība VIFP : valsts izdevumi un finansiālā pārskatatbildība VIIP : valsts izdevumu izsekojamības pētījums VIP : valsts indikatīvā programma VSD : valsts stratēģijas dokuments VTIS : vidēja termiņa izdevumu shēma KOPSAVILKUMS I. Ēģipte ir lielākā valsts arābu pasaulē, un tai vienmēr ir bijusi vadošā loma Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos. Tai ir bijusi svarīga loma arī Arābu pavasarī, saceļoties pret Mubaraka režīmu 2011. gada sākumā. II. Gan pirms, gan arī pēc šīs sacelšanās Ēģipte bija viena no galvenajām valstīm, kas saņēma palīdzību no Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI), ko ES izmanto, lai atbalstītu Eiropas kaimiņattiecību politiku (EKP). III. Laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam Ēģiptei tika piešķirts aptuveni 1 miljards EUR. Aptuveni 60 % šo līdzekļu novirza Ēģiptes valdībai, izmantojot nozaru budžeta atbalstu (NBA), bet atlikušo daļu — izmantojot ar Ēģiptes iestādēm saskaņotus projektus. ES ir piešķīrusi arī daudz mazākas summas tieši pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO), galvenokārt izmantojot Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EDCI). IV. Revīzijā tika aplūkots jautājums, vai Eiropas Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) efektīvi pārvaldīja ES atbalstu pārvaldības uzlabošanai Ēģiptē pirms un pēc 2011. gada sacelšanās. V. Revīzija aptvēra laika posmu līdz 2012. gada septembrim. Tās uzmanības centrā bija divas svarīgas pārvaldības jomas: no vienas puses, cilvēktiesības un demokrātija un, no otras puses, valsts finanšu pārvaldība (VFP) un korupcijas apkarošana. Revīzijā izvērtēja 25 projektus un trīs galvenās NBA programmas. Tajā pārbaudīja arī to, kā ES pārvaldīja vispārējo EKP sadarbības sistēmu ar Ēģipti, lai gūtu panākumus šajās jomās. VI. Revīzijā tika konstatēts, ka kopumā Komisija un EĀDD nespēja efektīvi pārvaldīt ES atbalstu pārvaldības uzlabošanai Ēģiptē. Daļēji tas bija saistīts ar grūtajiem apstākļiem, ar kādiem tie saskārās Ēģiptē, kā arī ar nepilnībām EĀDD un Komisijas darbā, pārvaldot sadarbību ar Ēģipti. VII. Pirms sacelšanās Komisijai izdevās Eiropas kaimiņattiecību politikas ES un Ēģiptes reformu īstenošanas rīcības plānā iekļaut daudzus cilvēktiesību un demokrātijas jautājumus, kā arī noteikt šo jomu par vienu no EKPI palīdzības prioritātēm. Tomēr tā nespēja gūt panākumus — ne īstenojot EKP dialogu, ne arī galveno EKPI projektu, ko tā finansēja šajā jomā. Neskatoties uz šīm grūtībām, Komisija turpināja sniegt ievērojamu finansiālu palīdzību Ēģiptes valdībai, galvenokārt budžeta atbalsta veidā. VIII. Projekti, ar kuriem pirms sacelšanās tieši finansēja pilsoniskās sabiedrības organizācijas, bija salīdzinoši veiksmīgāki, taču tiem piešķirtais finansējums bija ļoti ierobežots. Lai gan tika nodrošināts ievērojams finansējums budžeta atbalsta veidā, šis instruments nepalīdzēja efektīvi uzlabot valsts finanšu pārvaldību un panāktais progress bija lēns. Komisija finansēja ļoti svarīgu projektu korupcijas apkarošanas jomā, bet arī tas tika uzsākts lēni un netika pietiekami cieši uzraudzīts. IX. Pēc sacelšanās veiktā Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšana norāda uz ievērojamiem centieniem, kurus jaunizveidotais EĀDD un Komisija veltījuši, lai uzlabotu ES atbalsta efektivitāti. Tomēr šajā pārskatīšanā gūtās atziņas vēl nav likušas būtiski pārvērtēt ES sniegto atbalstu Ēģiptei. Lai gan "padziļinātas demokrātijas" veicināšana, kurai pārskatīšanā tika veltīta vislielākā uzmanība, Ēģiptei ir ļoti svarīga, sieviešu un minoritāšu tiesības Ēģiptē ir galvenie jautājumi, kas pārskatīšanā un tai sekojošajā jaunajā palīdzībā nav stingri uzsvērti. Jaunu pilsoniskās sabiedrības atbalsta mehānismu pievienotā vērtība vēl ir jāpierāda, lai gan Ēģiptes pilsoniskās sabiedrības organizācijām piešķirtais papildu finansējums ir bijis neliels. X. Saistītajā pārskatā par ES budžeta atbalstu ir norādītas dažas svarīgas metodes Komisijas īstenotās pārvaldības stiprināšanai, bet šīs pārmaiņas nebūs efektīvas, ja Komisija nepiemēros stingrākus nosacījumus. XI. Šajā ziņojumā ir sniegti ieteikumi, kā stiprināt atbalstu cilvēktiesību un demokrātijas, un VFP un korupcijas apkarošanas jomā, un norādīts, ka būtu jāpārskata Ēģiptei sniegtā budžeta atbalsta izmantojums. IEVADS 1. Šajā revīzijas ziņojumā ir novērtēti Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un Eiropas Komisijas centieni veicināt labu pārvaldību Ēģiptē pirms un pēc 2011. gada notikumiem. JAUNĀKĀS ATTĪSTĪBAS TENDENCES ĒĢIPTĒ 2. Ēģipte ar 84 miljoniem iedzīvotāju ir lielākā valsts arābu pasaulē, un tai vienmēr ir bijusi vadošā loma Ziemeļāfrikā un Tuvajos Austrumos. Tā ir arī viena no lielākajām valstīm pasaulē musulmaņu iedzīvotāju skaita ziņā, bet ar ievērojamu kristiešu minoritāti. Tās attiecībām ar kaimiņvalsti Izraēlu ir būtiska nozīme miera nodrošināšanā reģionā un ārpus tā robežām. 3. Pēc monarhijas gāšanas 1952. gadā Ēģiptē līdz 2011. gadam pie varas bija trīs autoritāri prezidenti, visi nākuši no militārajām aprindām: pirmais bija pulkvedis Nasers, kurš valdīja līdz savai nāvei 1970. gadā; viņam sekoja pulkvedis Sadats, kuru 1981. gadā noslepkavoja musulmaņu radikāļi, un no 1981. gada līdz 2011. gadam pie varas bija Sadata viceprezidents Hosni Mubaraks, kurš bija arī gaisa spēku komandieris. 4. Savas 30 gadus ilgās valdīšanas laikā Mubaraks paturēja spēkā ārkārtas likumus, kas sākotnēji tika pieņemti pēc Sadata noslepkavošanas. Līdz 2005. gadam viņš bija vienīgais prezidenta amata kandidāts un tādējādi ar lielu balsu vairākumu uzvarēja piecās vēlēšanās pēc kārtas. Līdzīgi parlamentā dominēja arī viņa Nacionāli demokrātiskā partija. Beidzot viņš padevās spiedienam un 2005. gadā atļāva rīkot uz konkurenci balstītas prezidenta vēlēšanas, bet tajās izvirzīja tik stingrus nosacījumus, ka jebkuram nopietnam konkurentam bija grūti ar viņu sacensties. 5. Tajā pašā laikā, jo īpaši no 2005. gada, Mubaraks uzsāka vairākas ekonomikas liberalizācijas reformas, kuras starptautiskā sabiedrība kopumā novērtēja atzinīgi. Tomēr šīs reformas drīzāk pastiprināja nekā samazināja nevienlīdzību gan ar militārajām, gan arī ar viņa ģimeni saistītajām aprindām, kas lielā mērā bija ieinteresētas ekonomikā. 6. 2011. gada 25. janvārī sākās tautas sacelšanās, kurā demonstranti protestēja pret joprojām spēkā esošajiem ārkārtas likumiem, kā arī ar tiem saistīto policijas vardarbību un spīdzināšanu, brīvu vēlēšanu trūkumu un vārda brīvības ierobežošanu. Protesti tika vērsti arī pret plaši izplatīto korupciju un augsto bezdarba līmeni apvienojumā ar pieaugošajām pārtikas cenām. Šo lielā mērā negaidīto notikumu rezultātā 2011. gada 11. februārī Mubaraks atkāpās no amata. 7. No 2011. gada februāra līdz 2012. gada jūnijam Ēģipti faktiski pārvaldīja Bruņoto spēku augstākā padome (BSAP). Daudzējādā ziņā BSAP saglabāja iepriekšējo valdību autoritāro pieeju, tostarp īstenojot plaša mēroga represijas pret ārvalstu NVO, sākot ar 2011. gada rudeni. Tomēr vairākkārt atliktajās prezidenta vēlēšanās 2012. gada maijā un jūnijā ar nelielu balsu pārsvaru uzvarēja "Musulmaņu brālības" izvirzītais kandidāts Muhameds Mursi. 8. Šie "Musulmaņu brālības" panākumi bija saistīti ar viņu iespaidīgajiem rezultātiem parlamenta vēlēšanās 2011. gada beigās, kad viņu izvirzītie kandidāti ieguva 235 no 498 vietām. Tajā pašā laikā konservatīvākais, salafistu vadītais, islāmistu bloks ieguva 123 vietas. Lai gan laicīgajām liberāļu grupām bija liela nozīme sacelšanās gaitā, tās ieguva tikai aptuveni 20 % vietu. Tomēr 2012. gada jūnijā Augstākā tiesa nolēma, ka vēlēšanu aspekti nav atbilduši konstitūcijai, un jaunas vēlēšanas ir plānotas 2013. gadā. 9. 2012. gada decembrī ēģiptieši nobalsoja par jaunu konstitūciju. Tomēr liela daļa Ēģiptes sabiedrības pauda nopietnas bažas par to, kas, pēc viņu domām, bija šariata likumu ieviešana, vārda brīvības un sieviešu un minoritāšu tiesību ierobežošana, kā arī militāro aprindu privileģētā statusa saglabāšana. ES SADARBĪBAS SISTĒMA 10. Ēģiptes un ES asociācijas nolīgumā, kas stājās spēkā 2004. gadā, ir noteikts juridiskais pamats un iestāžu sistēma Ēģiptes sadarbībai ar ES. Paredzēts, ka Asociācijas padome ministru līmenī tiekas vismaz reizi gadā, lai pārrunātu ar nolīgumu saistītos būtiskos jautājumus vai citus divpusējus vai starptautiskus jautājumus, kas interesē abas puses. Asociācijas komitejai ar apakškomiteju atbalstu ir jāveicina dialogs augstāko amatpersonu līmenī, lai nodrošinātu nolīguma īstenošanu. 11. Asociācijas nolīguma galvenā iezīme ir prasība ievērot demokrātijas principus un cilvēka pamattiesības (2. pants). Tas atspoguļo arī Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā(FN) pausto ES ilgtermiņa apņemšanos veicināt cilvēktiesības un demokrātiju starptautiskajās attiecībās [1]. 12. Ēģipte ir lielākā valsts to iedzīvotāju skaita ziņā, uz kuriem attiecas Eiropas kaimiņattiecību politika (EKP) [2]. EKP tika uzsākta 2004. gadā ar mērķi nepieļaut jaunu robežlīniju rašanos starp paplašināto ES un tās dienvidu un austrumu kaimiņvalstīm, stiprinot gan ES, gan tās kaimiņvalstu labklājību, stabilitāti un drošību. 13. EKP galvenais instruments ir divpusējie rīcības plāni starp ES un ikvienu EKP partnervalsti. Tajos ir noteiktas vairākas īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes politiskām un ekonomiskām reformām, par kurām vienojušās abas puses. ES un Ēģiptes Asociācijas padome 2007. gada martā pieņēma ES un Ēģiptes rīcības plānu, kas aptvēra sešas jomas [3]. Tā darbības termiņam bija jābeidzas 2012. gada martā, tomēr tas tika pagarināts, kamēr kopā ar jaunajām Ēģiptes iestādēm tiek izstrādāts jauns rīcības plāns. Eiropas Komisija ik gadu publicē EKP progresa ziņojumus par rīcības plānos ietverto plānoto reformu īstenošanu. 14. Līdz pat 2010. gada beigām Eiropas Komisija bija atbildīga par EKP pieejas izstrādi un par palīdzības un vispārējās EKP sadarbības sistēmas plānošanu un īstenošanu. Pēc Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) izveides 2010. gada decembrī EĀDD pārņēma atbildību par politikas izstrādi un vispārējo sadarbības sistēmu un EĀDD un Komisija kopīgi atbildēja par palīdzības plānošanu. Par palīdzības īstenošanu joprojām atbild Komisija. ES FINANSIĀLĀ PALĪDZĪBA 15. Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instruments (EKPI) [4] tika izveidots 2007. gadā ar mērķi sniegt finansiālu palīdzību partnervalstīm rīcības plāna īstenošanā. EKPI aizstāja iepriekšējo ES finansiālās palīdzības programmu MEDA, kura attiecās tikai uz Vidusjūras reģiona dienvidu un austrumu valstīm [5]. EKPI palīdzība tiek sniegta ar nosacījumu, ka ir ievēroti demokrātijas principi un cilvēktiesības (28. pants). Ēģipte ir viena no galvenajām EKPI palīdzības saņēmējvalstīm, kurai saskaņā ar ES Valsts stratēģijas dokumentu (VSD) Ēģiptei laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam tika piešķirts aptuveni 1 miljards EUR. VSD ir norādītas EKPI palīdzības trīs prioritārās jomas (papildu informāciju par piešķīrumiem sk. I pielikumā): a) atbalsts reformām demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā (90 miljoni EUR); b) ekonomikas konkurētspējas un produktivitātes uzlabošana (409 miljoni EUR); c) ilgtspējīgas attīstības nodrošināšana (508 miljoni EUR). 16. Aptuveni 40 % Ēģiptei sniegtās EKPI palīdzības izmanto projektu finansēšanai, savukārt aptuveni 60 % šīs palīdzības izmanto nozaru budžeta atbalstam. Tas ietver ES līdzekļu novirzīšanu tieši Ēģiptes valsts budžetā, ja vien Ēģipte izpilda nosacījumus attiecībā uz nozaru un valsts finanšu pārvaldības (VFP) reformām [6]. Pēdējos gados Komisijas palīdzības programmās īpašs uzsvars tiek likts uz VFP uzlabošanu — to, kā saņēmējvalstu valdības plāno, īsteno un kontrolē savus budžetus, — lai palīdzētu uzlabot gan valsts finanšu, gan arī ES līdzekļu izmantošanas ekonomiskumu, produktivitāti, efektivitāti un pārredzamību. Budžeta atbalsts ir galvenais instruments, ko Komisija šim nolūkam ir izmantojusi Ēģiptē. 17. Lai gan ES palīdzību Ēģiptei galvenokārt finansē ar EKPI, daudz mazāks papildu atbalsts pārvaldības jomā ir sniegts, izmantojot Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EDCI), Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) finansētās tematiskās programmas, stabilitātes instrumentu (SI) un nesenāk izveidoto Pilsoniskās sabiedrības instrumentu (PSI). Šā atbalsta būtiska iezīme ir tā, ka Komisija to var sniegt dotāciju veidā tieši pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) un citiem nevalstiskiem dalībniekiem un tai nav jāslēdz finansēšanas nolīgumi ar valsts iestādēm. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 18. Revīzijā tika aplūkots šāds vispārīgs jautājums: "Vai Eiropas Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) efektīvi pārvaldīja Eiropas Savienības atbalstu pārvaldības uzlabošanai pirms un pēc 2011. gada sacelšanās?" 19. Revīzija aptvēra laika posmu no EKPI darbības sākuma 2007. gadā līdz 2012. gada septembrim [7]. 20. Revīzijas uzmanības centrā bija divas svarīgas pārvaldības jomas: no vienas puses, demokrātija un cilvēktiesības un, no otras puses, valsts finanšu pārvaldība (VFP) un korupcijas apkarošana. a) Demokrātijas un cilvēktiesību jomā revīzija aptvēra: i) no EKPI finansēto lielāko cilvēktiesību programmu (17 miljoni EUR); ii) ikgadējo finansējumu no EDCI un saistīto ASI tematisko programmu par nevalstiskajiem dalībniekiem (ND), tostarp 15 izraudzītos projektus, kuru kopējā vērtība ir 2,95 miljoni EUR. iii) divus no stabilitātes instrumenta finansētos projektus, kuru kopējā vērtība ir 2,86 miljoni EUR. b) VFP un korupcijas apkarošanas jomā revīzija aptvēra: i) trīs lielākās nozaru budžeta atbalsta programmas (kopējā vērtība — 304 miljoni EUR) [8]; ii) no EKPI finansēto galveno pretkorupcijas projektu (2,5 miljoni EUR). Sīkāka informācija par visiem revidētajiem intervences pasākumiem ir sniegta II pielikumā. 21. Attiecībā uz ikvienu no šīm pārvaldības jomām revīzijā tika novērtēts arī ES un Ēģiptes rīcības plāns, ES un Ēģiptes dialogs par rīcības plāna īstenošanu un Komisijas progresa ziņojumi. 22. Pierādījumus savam novērtējumam Palāta vāca, veicot dokumentu pārbaudi un tiekoties ar EĀDD, Komisijas, Ēģiptes iestāžu un PSO pārstāvjiem, kā arī citiem līdzekļu devējiem. Revīzija ietvēra divas nedēļas ilgu Ēģiptes apmeklējumu 2012. gada jūnijā. Starptautisks eksperts sniedza konsultācijas revīzijas grupai demokrātijas un cilvēktiesību jomā. APSVĒRUMI PIETICĪGI REZULTĀTI PIRMS SACELŠANĀS NEEFEKTĪVA CILVĒKTIESĪBU JAUTĀJUMA RISINĀŠANA PIRMS SACELŠANĀS 23. Kas attiecas uz EKP valstīm, Eiropas Komisija pirms rīcības plāna apspriešanas ar Ēģiptes iestādēm 2005. gadā izdeva "valsts ziņojumu" [9], kurā dots novērtējums par situāciju Ēģiptē. Paziņojumā bija iekļauti kritiski apsvērumi par politisko situāciju un uzsvērta ārkārtas likuma negatīvā ietekme uz cilvēktiesībām un demokrātiju. 24. Pēc sarunām ar Ēģiptes iestādēm Komisija varēja noteikt trīs īpaši prioritāras jomas saistībā ar cilvēktiesībām un demokrātiju, kas tika ietvertas rīcības plāna 19 īpaši prioritāro jomu sarakstā [10]. Tomēr detalizētākā līmenī rīcības plānā bija paredzēti veseli 39 prioritāri pasākumi cilvēktiesību un demokrātijas jomā. Tā bija pārāk vērienīga programma, ka nebija balstīta Komisijas skaidri definētās prioritātēs. 25. Paredzētie pasākumi ietvēra tādus jutīgus tematus kā sadarbība vēlēšanu jomā, pulcēšanās un biedrošanās brīvība un aizturēto personu tiesības. Tomēr vairāki būtiski valsts ziņojumā ierosinātie jautājumi netika tieši aplūkoti, jo īpaši ārkārtas likuma saglabāšana spēkā, militāro un valsts drošības tiesu nozīme, kā arī plaši izplatītā spīdzināšana. Turklāt daži pasākumi bija aprakstīti diezgan neprecīzi, nenorādot skaidrus kritērijus progresa vērtēšanai. KOPUMĀ NEVEIKSMĪGS GALVENAIS CILVĒKTIESĪBU PROJEKTS 26. Valsts stratēģijas dokuments (VSD) 2007.–2013. gadam bija pirmais dokuments, kurā cilvēktiesības un demokrātija tika izraudzītas par ES finansiālās palīdzības prioritāro jomu (sk. 15. punktu). Tas bija panākums Komisijas centienos šos jautājumus izvirzīt ES un Ēģiptes attiecību politiskās darba kārtības priekšplānā. 27. Galvenā intervence, kas saskaņā ar VSD tika uzsākta šajā jomā, bija EKPI cilvēktiesību un pilsoniskās sabiedrības veicināšanas un aizsardzības programma. Tās mērķis bija uzlabot Ēģiptes iestāžu un PSO spējas efektīvi īstenot šajā jomā pieņemtās starptautiskās konvencijas. Programma bija paredzēta, lai palīdzētu risināt rīcības plānā par īpašu prioritāti atzīto cilvēktiesību jautājumu. To apstiprināja 2008. gadā ar kopējo budžetu 17 miljonu EUR (papildu informāciju sk. II pielikumā). 28. Programmas izstrādē bija vairāki trūkumi. Lielā mērā tā bija turpinājums dažādiem projektiem, kas tika finansēti saskaņā ar VSD 2002.–2006. gadam [11]. Tomēr šie projekti nebija labi integrēti jaunajā programmā, jo īpaši projekts "Vides tiesību veicināšana ar PSO palīdzību". Turklāt Komisija, izstrādājot programmu, nebija pietiekami ņēmusi vērā šajos agrākajos projektos gūto pieredzi. Divas no programmas īstenošanai izraudzītajām organizācijām — kaut arī pēc pieejas tās bija reformu organizācijas — bija Mubaraka režīma laikā izveidotas valsts struktūras, kas bija īpaši saistītas ar prezidenta sievu, nevis valsts ministrijām [12]. Pēc sacelšanās šī saikne ir kļuvusi par programmas trūkumu. 29. Programmas īstenošana ievērojami aizkavējās, galvenokārt Ēģiptes iestāžu apņēmības trūkuma dēļ: a) finansēšanas nolīgumu Ēģiptes iestādes parakstīja tikai 2009. gada 23. decembrī — termiņa priekšpēdējā dienā. Tas notika pēc grūtām sarunām starp Komisiju un Ēģiptes iestādēm par programmas saturu un tās īstenošanu; b) programmas īstenošana pēc līguma parakstīšanas joprojām bija ļoti lēna. Pēc 30 mēnešiem un tikai sešus mēnešus pirms līgumslēgšanas termiņa beigām līgumi bija noslēgti tikai par 53 % no programmas līdzekļiem un izmaksāti — 22 %. Īpaši kavējās programmas vadības daļas izveide, kas ietekmēja visu programmas īstenošanas gaitu; c) PSO spēju uzlabošanas komponenta (4 miljoni EUR) atcelšana 2012. gada aprīlī bija liela programmas neveiksme. Tas bija saistīts ar to, ka, gatavojot aicinājumu iesniegt projektu priekšlikumus, Ēģiptes iestādes un Komisija nespēja vienoties par formulējumu attiecībā uz minoritātēm un dzimumu. Komisijas dienesti paši nebija pieņēmuši skaidru lēmumu par šiem jautājumiem. 30. Lai gan Komisija centās turpināt šīs programmas īstenošanu, tās rezultāti līdz šim ir bijuši pieticīgi un to ilgtspēja ir ļoti atkarīga no politiskajām norisēm Ēģiptē. Lai gan ar šīs programmas palīdzību Komisija gribēja pastiprināt cilvēktiesību jautājumu nozīmi, tā tomēr nespēja to izmantot kā praktisku līdzekli dialoga veidošanai ar Ēģiptes iestādēm par šo tematu. NELIELS FINANSĒJUMS PILSONISKAJAI SABIEDRĪBAI PIRMS SACELŠANĀS AR EIROPAS DEMOKRĀTIJAS UN CILVĒKTIESĪBU INSTRUMENTA UN ATTĪSTĪBAS SADARBĪBAS INSTRUMENTA — NEVALSTISKIE DALĪBNIEKI — TEMATISKĀS PROGRAMMAS STARPNIECĪBU 31. Komisija izmantoja EDCI, lai risinātu dažus ļoti jutīgus jautājumus, tādus kā vēlēšanu process un spīdzināšanas un vardarbības apkarošana. Tos nevarēja risināt ar EKPI palīdzību, jo tādā gadījumā Komisijai būtu jāslēdz finansēšanas nolīgumi ar valsts iestādēm. Lai gan sākotnēji EDCI bija orientēts vairāk uz sociāli ekonomiskajām tiesībām, kopš 2010. gada, kad Komisija ieviesa ASI-ND tematisko programmu šajā jomā, ar EDCI varēja vairāk pievērsties demokrātijai un politiskajām tiesībām. Līdzekļi tika izmantoti, lai uzlabotu PSO spējas efektīvi darboties šajās jomās un lai sniegtu atbalstu cilvēktiesību pārkāpumu upuriem. 32. Tomēr ļoti ierobežotais finansējums, kas pirms sacelšanās bija pieejams šiem abiem instrumentiem, neatspoguļoja politisko nozīmi, ko EĀDD un Komisija bija piešķīruši demokrātijai un cilvēktiesībām rīcības plānā (sk. 24. punktu). Tas bija mazs arī salīdzinājumā ar palīdzību, kas no EKPI tika piešķirta cilvēktiesībām un demokrātijai (sk. iepriekšējo nodaļu) [13], un ar budžeta atbalstam piešķirtajām summām. Attiecībā uz EDCI vidējais ikgadējais finansējums no 2008. gada līdz 2010. gadam bija tikai EUR 875000, lai gan ik gadu tika iesniegti vidēji 40 pieteikumi. Katru gadu tika piešķirtas tikai četras līdz septiņas dotācijas, kuru vidējais apmērs bija aptuveni EUR 150000. Tikpat pieticīgi bija piešķīrumi ASI-ND tematiskajai programmai, kad to ieviesa 2010. gadā [14]. 33. Komisija vēl nav apkopojusi informāciju par Ēģiptes PSO. Tā kā tai trūka sīkākas informācijas par PSO, bija grūtāk nodrošināt, ka tiek ņemti vērā dažādu PSO viedokļi par ikgadējiem aicinājumiem iesniegt priekšlikumus ES programmām. Bija grūtāk arī sagatavot to spējām atbilstošus aicinājumus iesniegt priekšlikumus [15]. 34. Palīdzības īstenošanu no EDCI un ASI-ND tematiskās programmas kavēja Komisijas priekšlikumu konkursu garās procedūras. Vidējais laiks starp PSO projektu priekšlikumu iesniegšanas termiņu un dienu, kad Komisija parakstīja pārbaudei izraudzītos dotācijas nolīgumus attiecīgo projektu finansēšanai, bija 8,5 mēneši, lai gan nolīgumu summas bija nelielas un to izpildes termiņš bieži vien bija tikai 24 mēneši. 35. Deviņi no 14 izraudzītajiem projektiem, kas tika parakstīti, aizkavējās Ēģiptes Solidaritātes un sociālā taisnīguma ministrijas garo apstiprināšanas procedūru dēļ [16]. Šajos gadījumos Komisija izvēlējās elastīgu un atbalstošu pieeju, sistemātiski atliekot projektu īstenošanas termiņu, kamēr PSO nav saņēmušas vajadzīgo apstiprinājumu. 36. Pieci no izraudzītajiem projektiem tika pabeigti, un trīs no tiem sasniedza plānotos rezultātus mērķgrupu labā. Pārējie divi projekti izvirzītos mērķus pilnībā nesasniedza, galvenokārt Ēģiptes iestāžu iejaukšanās dēļ. Projektu ieguldījums pārvaldības uzlabošanā vairumā gadījumu bija ļoti ierobežots. CILVĒKTIESĪBU UN DEMOKRĀTIJAS JOMĀ NOTIKA DIALOGS, BET MAZ RĪCĪBAS 37. Pēc ilgstošām sarunām Komisija saņēma Ēģiptes iestāžu piekrišanu Asociācijas komitejā izveidot politisko jautājumu apakškomiteju. Tomēr apakškomitejas nosaukums atspoguļoja panākto kompromisu: "Politisko jautājumu apakškomiteja cilvēktiesību un demokrātijas jomā — starptautiskie un reģionālie jautājumi". Lai gan Komisija vēlējās galveno uzmanību dialogā pievērst cilvēktiesību un demokrātijas jomai, Ēģiptes iestādes gribēja koncentrēties uz starptautiskās drošības jautājumiem atbilstoši to mērķim veidot stratēģisku partnerību ar ES. 38. No 2008. gada līdz 2010. gadam apakškomiteja tikās reizi gadā. ES pārstāvji aizvien vairāk izvirzīja jautājumus saistībā ar cilvēktiesībām un demokrātiju Ēģiptē, tostarp spīdzināšanu, biedrošanās un vārda brīvību, ierobežojošo likumu par NVO [17] un paša ārkārtas likuma saglabāšanu spēkā. Savukārt Ēģiptes pārstāvji atbildēja, ka ir jāpievēršas starptautiskiem jautājumiem, un centās pārliecināt ES pārstāvjus, ka vietējās pārvaldības jautājumi tiek risināti vai ka tie nemaz nav tik svarīgi. Ēģiptes iestādes arī iebilda, ka cilvēktiesību jautājumi tiek risināti ar attiecīgās EKPI programmas palīdzību, lai gan patiesībā tās šo projektu pastāvīgi atlika (sk. 29. punktu). 39. Komisijai neizdevās panākt, ka apakškomitejas dialogā izvirzītajiem jautājumiem sekotu Ēģiptes iestāžu konkrēta rīcība. Pat ja izvirzītie jautājumi sanāksmes beigās tika iekļauti rīcības plānā, parasti tie netika īstenoti. Piemēram, 2009. gadā apakškomiteja rīcības plānā iekļāva uzdevumu "izpētīt iespēju izmantot ES tehnisko palīdzību, lai sniegtu ieteikumus Ēģiptei par NVO tiesību aktiem dalībvalstīs". Tas netika izdarīts. 40. Arī Komisijas progresa ziņojumos par rīcības plānu īstenošanu tika izvirzīti jutīgi jautājumi attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju, kā arī pausta aizvien kritiskāka nostāja. Tomēr tajos nebija aplūkotas problēmas saistībā ar šo jautājumu risināšanai paredzētās ES palīdzības īstenošanu. Tajā pašā laikā — līdz pat 2011. gada progresa ziņojumam [18] — Komisija nevienā ziņojumā nebija sniegusi priekšlikumus attiecībā uz pasākumiem, kas jāveic Ēģiptes iestādēm šo jautājumu risināšanai. 41. Progresa ziņojumos pausto kritiku par cilvēktiesību pārkāpumiem Komisija nesaistīja ar iespēju samazināt vai atlikt ES palīdzību. To nemainīja arī tas, ka cilvēktiesību klauzulas ir ietvertas asociācijas nolīgumā, EKPI regulā (sk. 11. un 15. punktu) un atsevišķu programmu finansēšanas nolīgumos. Lai gan — ņemot vērā, ka ar budžeta atbalstu tika tieši finansēts valsts budžets, — šā atbalsta samazināšana vai atlikšana varētu būt bijis īpaši iedarbīgs līdzeklis cilvēktiesību jautājumu risināšanai, pirms sacelšanās tas netika izmantots. NEBIJA VALSTS FINANŠU PĀRVALDĪBAS REFORMU PLĀNA 42. ES un Ēģiptes rīcības plānā ir vispārīgi aplūkotas vairākas VFP reformu prioritātes. Tajā ir arī norādes, ka jānodrošina lielāka pārredzamība un jāpārskata pretkorupcijas politika, tomēr nav uzsvērta korupcijas apkarošanas nozīme un šā jautājuma iekļaušana 19 īpaši prioritāro jomu sarakstā. 43. Budžeta atbalsts ir viens no galvenajiem instrumentiem, ko Komisija izmanto VFP reformu veicināšanai partnervalstīs. Komisijas politikā ir uzsvērts, ka valstīm, kas saņem budžeta atbalstu, ir jāsagatavo VFP reformu plāns, lai noteiktu prioritātes un saskaņotu reformas. Tomēr, lai gan aptuveni 60 % ES palīdzības tiek novirzīti budžeta atbalstam, Komisija neizvirzīja prasību Ēģiptes iestādēm sagatavot šādu plānu. 44. Komisija 2009. gadā finansēja valsts izdevumu un finansiālās pārskatatbildības (VIFP) novērtējumu attiecībā uz valsts finanšu pārvaldības stāvokli Ēģiptē. Tajā tika atklāti trūkumi svarīgās VFP jomās, tādās kā ārējā revīzija un revīzijas ziņojumu leģislatīvā pārbaude. Tomēr VIFP procedūrai nesekoja stingri pasākumi, lai ieviestu reformu programmu. Tikai 2011. gada decembrī Finanšu ministrija (FM) apstiprināja Starptautiskā Valūtas fonda ceļvedi, kas nodrošināja pamatu VFP reformu programmai [19]. 45. Ēģiptei vēl nav savas pretkorupcijas stratēģijas, lai gan viens no 2011. gadā uzsāktā EKPI pretkorupcijas projekta galvenajiem mērķiem ir šādas stratēģijas izstrāde (sk. 52. punktu). NEBIJA NOVĒRSTAS BŪTISKAS NEPILNĪBAS VALSTS FINANŠU PĀRVALDĪBĀ 46. Ēģiptes VFP reformu īstenošanas temps ir bijis lēns, un NBA programmu ieguldījums reformās ir bijis ierobežots. Piemēram: a) nav gūti vērā ņemami panākumi efektīvas iekšējās revīzijas funkcijas ieviešanā, kaut gan šī joma tika uzsvērta 2007. gada ES un Ēģiptes rīcības plānā. Sākotnēji 2009. gada jūnijā FM lūdza Komisijas atbalstu šajā jomā, taču Komisijas vienīgais konkrētais ieguldījums revīzijas laikā bija reģionāla semināra organizēšana par šo jautājumu 2011. gada jūnijā [20]; b) Ēģiptes iestādes 2006. gadā sāka darbu pie finanšu līdzekļu vienotā konta (FLVK) izveides, kas ir svarīgs valsts naudas līdzekļu konsolidācijas un pārvaldības instruments. Līdz 2012. gadam FLVK bija integrētas aptuveni 500 no visām 2600 valsts uzskaites vienībām. Lai gan Komisija noteica, ka dalība veselības NBA programmā ir atkarīga no panākumiem šajā jomā, šim nosacījumam nebija būtiskas stimulējošas ietekmes; c) lēns ir bijis arī progress valsts finanšu pārvaldības informācijas sistēmas (VFPIS) īstenošanā, jo tai trūka līdzekļu un FM šo jautājumu uzskatīja par mazsvarīgu. Tas atkal ir noticis neatkarīgi no šajā jomā izvirzītajiem Komisijas nosacījumiem; d) panākumi tika gūti vidēja termiņa izdevumu shēmas (VTIS) pilotprojekta izveidē un uz programmu balstītā izglītības nozares budžeta plānošanā. Tomēr vēl nav pabeigta šo pilotprojektu ieviešana citās ministrijās. 47. Komisija nav izmantojusi savas nozaru budžeta atbalsta programmas, lai novērstu šādas būtiskas nepilnības valsts finanšu pārvaldībā: a) svarīgas budžeta jomas nav pārredzamas. Militārie izdevumi nav deklarēti, nav arī informācijas par prezidenta izdevumiem; b) vismaz 36 miljardus Ēģiptes mārciņu (aptuveni 4 miljardus EUR), kas atbilst 2,4 % no Ēģiptes IKP, Ēģiptes iestādes glabā ārpus valsts budžeta tā dēvētajos "īpašajos fondos". To precīzs lielums, kā arī mērķis, kādam tie paredzēti, un veids, kā tie tiek izmantoti, nav zināms. Šā jautājuma konkrētai risināšanai Komisija nav izmantojusi NBA programmas; c) panākumi nav gūti ārējās revīzijas reformu īstenošanā. Centrālā revīzijas organizācija (CRO), augstākā revīzijas iestāde Ēģiptē, ziņoja tieši prezidentam Mubarakam, un revīzijas ziņojumi ir lielākoties konfidenciāli. CRO reformu un pārredzamības trūkums ir nopietns šķērslis VFP uzlabošanai. 48. Saskaņā ar Komisijas politiku galvenais budžeta atbalsta nosacījums ir VFP reformu apmierinoša vispārējā īstenošana. Tomēr Komisija nebija noteikusi skaidrus kritērijus gada reformas starpposma mērķu un kritēriju izteiksmē, kā pārbaudīt un novērtēt, vai reformu temps ir pienācīgs, un, lai gan to īstenošana notika lēni, turpināja izmaksāt budžeta atbalstu. 49. Komisija bija vienīgais līdzekļu devējs, kas Ēģiptei sniedza budžeta atbalstu. Līdz ar to nebija tvēruma koordinācijai ar citiem līdzekļu devējiem, lai palielinātu finansējuma atkarību no nosacījumu izpildes un tādējādi pastiprinātu to stimulējošo ietekmi. 50. Lai gan ES budžeta atbalsta programmas vairumā valstu parasti tiek papildinātas ar tehnisko palīdzību (TP) attiecībā uz VFP reformām, Ēģiptē šāda TP ir izmantota maz. Turklāt līdz 2011. gada decembrim netika finansēts neviens īpašs TP projekts attiecībā uz vispārējām VFP reformām [21]. NBA programmās nav paredzēts finansējums arī PSO, lai palielinātu to nozīmi valsts budžeta uzraudzībā. NIECĪGS PROGRESS KORUPCIJAS APKAROŠANAS JOMĀ 51. Lai gan Ēģiptē korupcijas jomā pastāv nopietnas problēmas [22], NBA programmās šā jautājuma tiešai risināšanai nav pievērsta liela uzmanība. Dažās ES budžeta atbalsta programmās citām valstīm ir ietverti īpaši nosacījumi attiecībā uz korupciju, bet ne Ēģiptes gadījumā. Galvenais izņēmums bija tehniskās palīdzības nodrošināšana izglītības NBA programmas ietvaros valsts izdevumu izsekojamības pētījumam (VIIP). Viens no pētījuma mērķiem bija identificēt līdzekļu "noplūdes" izglītības nozarē, tomēr šis pasākums nebija īpaši efektīvs. 52. Galveno ES projektu, kas bija vērsts konkrēti uz korupcijas apkarošanu, apstiprināja 2008. gadā par 2,55 miljoniem EUR. Tas bija vienīgais ievērojamais līdzekļu devēja finansētais projekts, kas tika uzsākts šajā jomā pirms sacelšanās. Tomēr tā īstenošanas process bija grūts, un, lai gan projektam bija svarīga nozīme, Komisija to pietiekami neuzraudzīja. Tā kā projekts tika uzsākts nesen un tā īstenošana jau ir aizkavējusies, līdzšinējie rezultāti ir ierobežoti. Tomēr tā ilgtspējas perspektīvas šķiet labas, jo Ēģiptes sabiedrība pašlaik ir ļoti noraizējusies par korupciju valstī. KOMISIJA NAV PIENĀCĪGI IZMANTOJUSI EIROPAS KAIMIŅATTIECĪBU POLITIKAS SADARBĪBAS SISTĒMU, LAI RISINĀTU VALSTS FINANŠU PĀRVALDĪBAS UN KORUPCIJAS JAUTĀJUMUS 53. Ne Komisija, ne arī Ēģiptes iestādes neiekļāva VFP jautājumus Asociācijas komitejas darba kārtībā, savukārt neviena no astoņām apakškomitejām neiekļāva VFP savas atbildības sfērā. VFP jautājumus varēja, iespējams, risināt ES un Ēģiptes ekonomikas dialoga ikgadējās sanāksmēs, bet tas netika darīts. 54. Korupcijas jautājumi tika pārrunāti Tieslietu un drošības apakškomitejā, kas no 2007. līdz 2010. gadam tikās reizi gadā. Tajā notika informācijas apmaiņa par pretkorupcijas iniciatīvām, bet regulāriem abpusējiem aicinājumiem uz sadarbību nesekoja konkrēta rīcība. Dialogā netika panākta vienošanās par jauniem EKPI projektiem, ne arī risinātas problēmas saistībā ar EKPI projekta uzsākšanu 2008. gadā (sk. 52. punktu). Apakškomitejas plašās darbības sfēras un sanāksmēm paredzētā ierobežotā laika dēļ bija grūti nodrošināt padziļinātas diskusijas, lēmumu pieņemšanu un pēcpārbaudi. 55. EKP progresa ziņojumos maz uzmanības ir veltīts VFP jautājumiem. Tomēr tie ir kļuvuši kritiskāki. Piemēram, 2010. gada ziņojumā tika norādīts uz VFP reformu lēno tempu, savukārt 2011. gada ziņojumā pirmo reizi tika pieminēts militārais budžets, kritizējot militārpersonu centienus nepieļaut nekādu pilsonisku vai demokrātisku kontroli pār savu budžetu, lai gan šim jautājumam vajadzētu veltīt daudz lielāku uzmanību. 56. Arī korupcijas jautājumus Komisija savos progresa ziņojumos aplūkoja tikai īsumā. No 2007. gada līdz 2010. gadam ziņojumos tika pausts mēreni pozitīvs viedoklis par sasniegto, ignorējot būtiskākās problēmas šajā jomā. Kritiskāku nostāju pieņēma 2011. gada ziņojumā, atzīstot korupciju par lielu problēmu. MAZ PĀRMAIŅU PĒC SACELŠANĀS ARĪ PĒC EIROPAS KAIMIŅATTIECĪBU POLITIKAS PĀRSKATĪŠANAS PALĪDZĪBAS PROGRAMMAS GANDRĪZ NEMAZ NETIKA MAINĪTAS 57. Pirms Arābu pavasara notikumiem 2011. gadā Augstā pārstāve un Komisija 2010. gada jūlijā uzsāka vispārēju EKP pārskatīšanu, apspriežoties arī ar dalībvalstīm, partnervalstīm un pilsonisko sabiedrību, lai izvērtētu, kā šo politiku padarīt efektīvāku. Šīs pārskatīšanas rezultāti tika publicēti 2011. gada maijā kopīgā paziņojumā "Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs" [23]. Tā galvenais mērķis bija uzsvērt ES atbalstu demokrātiskām reformām, un tajā tika ierosināts sniegt valstīm stimulus doties šajā virzienā, piedāvājot tā dēvēto "lielākas priekšrocības par lielāku ieguldījumu" pieeju: lielāku ES finansējumu, labāku piekļuvi ES tirgum un labākas ceļošanas iespējas uz ES apmaiņā pret demokrātiskākām reformām [24]. Lai palīdzētu īstenot pārskatīšanas ieteikumus, 2011. gada jūlijā tika iecelts ES īpašais pārstāvis (ES ĪP) Vidusjūras dienvidu reģionā [25]. 58. Faktiski jau Komisijas 2007. gada paziņojumā pēc EKPI izveides tika pieminēta pieeja "lielākas priekšrocības par lielāku ieguldījumu": "EKP ir partnerība reformu īstenošanai, kas nodrošina "lielākas priekšrocības par lielāku ieguldījumu" — jo vairāk partnervalsts iesaistās sadarbībā ar Eiropas Savienību, jo pilnīgāk Eiropas Savienība var reaģēt politiskā, ekonomiskā ziņā un izmantot finansiālu un tehnisku sadarbību" [26]. 59. Lai gan EKP pārskatīšana kopumā ietvēra plašu apspriešanās procesu, apspriedes tieši ar ieinteresētajām pusēm Ēģiptē bija diezgan ierobežotas: a) netika veikts īpašs padziļināts pētījums vai novērtējums, lai noteiktu pirms sacelšanās Ēģiptei sniegtās EKPI palīdzības ierobežotās efektivitātes iemeslus; b) lai gan 2010. gada oktobrī EKP pārskatīšanas procesa ietvaros Komisija organizēja EKP partnervalstu, tostarp Ēģiptes, augstāko amatpersonu sanāksmi, plānotā ministru sanāksme 2011. gada sākumā nenotika; c) apspriedes par EKP pārskatīšanu ar Ēģiptē strādājošām NVO bija ļoti ierobežotas. Lai gan 2010. gada novembrī Komisija organizēja sanāksmi Briselē ar NVO no visām EKP partnervalstīm, ielūgumi īsā laikā tika izsūtīti tikai sešām Ēģiptes NVO, no kurām sanāksmē piedalījās tikai viena. 60. Pēc sacelšanās EĀDD un Komisija pārskatīja arī VSD 2007.–2013. gadam un VIP 2011.–2013. gadam, lai novērtētu, vai tie nav zaudējuši savu nozīmi. EĀDD un Komisija secināja, ka nav vajadzības šos abus dokumentus formāli pārstrādāt, jo tajos paredzētā palīdzība ir pietiekami daudzpusīga un elastīga. VIP 2011.–2013. gadam tika izstrādāta, balstoties uz 2009. gada pārskatu par VSD, kurā pausts pozitīvs viedoklis par notikumiem Ēģiptē cilvēktiesību un demokrātijas jomā, norādot, ka ir "jānostiprina gūtie sasniegumi un jāveicina turpmāki vērienīgi pasākumi ceļā uz politisko reformu". Būtiskas pārmaiņas nesekoja arī pēc ierosinātās 2011. gada EKPI palīdzības programmas pārskatīšanas, ko veica ES delegācija [27]. 61. Būtu sagaidāms, ka, ņemot vērā sacelšanos un EKP pārskatīšanu, EĀDD un Komisija vairāk pārmaiņu ierosinātu tieši VSD un VIP līmenī. To nemaina arī tas, ka BSAP, kas 18 mēnešus pēc sacelšanās veica pagaidu valdības funkcijas, ierobežoja iespēju izstrādāt pilnīgi jaunu palīdzības stratēģiju ar Ēģiptes iestādēm. MAZĀK UZMANĪBAS SIEVIEŠU UN MINORITĀŠU TIESĪBĀM 62. EKP pārskatīšanā tika uzsvērta "padziļinātas demokrātijas" nozīme, skaidri norādot, ka ir svarīgas ne tikai vēlēšanas, bet arī tiesu iestāžu neatkarība, policijas un armijas atbildība un korupcijas apkarošana. Tie visi ir Ēģiptei svarīgi jautājumi, "padziļinātas demokrātijas" jēdzienu pretstatot pirms sacelšanās izskanējušajām iestāžu tukšajām runām par demokrātiju. 63. No otras puses, mazāk uzmanības pārskatīšanā tika veltīts diviem "padziļinātas demokrātijas" aspektiem, kas ir īpaši svarīgi Ēģiptei un pēc sacelšanās var tikt apdraudēti: a) minoritāšu tiesības: pieaug sektu naida radītā vardarbība, no kuras galvenokārt cieš kristieši. Vardarbības gadījumu izmeklēšana ir gausa vai nenotiek vispār [28]; b) sieviešu tiesības: lai gan šī ir joma, kurā Mubaraka valdīšanas pēdējos desmit gados tika panākti daži uzlabojumi, turpmākie panākumi pēc sacelšanās ir apdraudēti. Pēc sacelšanās jaunais parlaments pieprasīja likvidēt vairākas iestādes, kas atbalstīja sieviešu tiesības. Tas pieprasīja arī samazināt laulājamo minimālo vecumu, atcelt kriminālatbildību par sieviešu dzimumorgānu kropļošanu (SDK) un pārskatīt likumu par personas statusu un likumu par bērna tiesībām saskaņā ar šariata principiem. Turklāt līdzās cilvēktiesību aspektiem turpmāka situācijas pasliktināšanās šajās jomās draud saasināt arī pašreizējās ekonomiskās problēmas, jo īpaši negatīvi ietekmējot tūrismu un ārvalstu un vietējo ieguldītāju uzticību. 64. EĀDD un Komisija, ņemot vērā pārskatīšanas rezultātus, līdz šim ir uzsākuši tikai dažas jaunas finansēšanas iniciatīvas šajās divās jomās. EDCI aicinājumos 2011. un 2012. gadā iesniegt priekšlikumus tika iekļauti jauni temati par iecietības, plurālisma un kultūru dialoga veicināšanu, lai gan finansējums 2011. gada budžetam sasniedza tikai aptuveni EUR 500000. Pati svarīgākā jaunā finansēšanas iniciatīva sieviešu tiesību jomā bija priekšlikums 4 miljonus EUR no EKPI cilvēktiesību un demokrātijas programmas atceltā komponenta (sk. 29. punkta c) apakšpunktu) nodot sieviešu tiesību un iztikas līdzekļu atbalsta projektam ar ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādi (UN WOMEN). JAUNAIS ATBALSTS PILSONISKĀS SABIEDRĪBAS ORGANIZĀCIJĀM LĪDZ ŠIM IR BIJIS MAZEFEKTĪVS 65. Uzsverot "padziļinātas demokrātijas" veidošanu, pārskatīšanā ir izcelta pilsoniskās sabiedrības lielā nozīme. Tādēļ tajā ir ierosinātas divas jaunas iniciatīvas šajā jomā — Pilsoniskās sabiedrības instruments (PSI) un Eiropas Demokrātijas fonds (EDF). 66. Īpašs EDF mērķis ir atbalstīt nereģistrētās PSO. Tas varētu būt noderīgs līdzeklis to problēmu risināšanai, ar kurām PSO Ēģiptē ir saskārušās gan pirms, gan arī pēc sacelšanās. EDF mērķis ir arī nodrošināt elastīgāku PSO finansēšanas kārtību nekā pašlaik. Tomēr palīdzības sniegšana no EDF vēl tikai sāksies, jo 2012. gada vidū fonds joprojām bija veidošanas procesā un tam bija grūtības piesaistīt finansējumu. 67. Revīzijas laikā PSI bija tikko sācis darboties, un tā piešķīrums Ēģiptei 2011. gadā bija tikai EUR 600000. Pieticīgs bija arī papildu finansējums EDCI un ASI-ND tematiskajai programmai pēc sacelšanās, lai gan PSO iesniegto pieteikumu skaits bija palielinājies. Pastāv risks, ka PSI, EDF un pašreizējais EDCI un ASI-ND tematiskā programma varētu pārklāties. 68. Lai gan Ēģiptes iestādes pārskata pašreizējo ierobežojošo likumu par NVO, joprojām nav skaidrs, cik būtisku liberalizāciju nodrošinās jaunais likums, kuru paredzēts pieņemt 2013. gadā. BUDŽETA ATBALSTS: PROGRESS IR IESPĒJAMS, BET PĀRSKATĪTIE NOSACĪJUMI IR STINGRI JĀIEVĒRO 69. EKP pārskatīšanā tika pieminētas arī plānotās pārmaiņas budžeta atbalsta jomā. Pēc tam faktiskās pārmaiņas tika izklāstītas Komisijas paziņojumā "Turpmākā pieeja saistībā ar ES budžeta atbalstu trešām valstīm" [29]. Vairāki pārskatītās pieejas elementi attiecas uz Ēģipti: a) izvirzot vispārēju VFP nosacījumu budžeta atbalsta saņemšanai, īpašu uzmanību Komisija pievērsīs korupcijas apkarošanai; b) budžeta pārredzamība un uzraudzība būs jauns atbilstības kritērijs budžeta atbalsta saņemšanai; c) ciešāka koordinācija ar citiem līdzekļu devējiem, lai pastiprinātu iedarbību uz politisko un stratēģisko reformu dialogu un palielinātu finansējuma ietekmi. 70. Tomēr jaunās pieejas iespējamās priekšrocības netiks izmantotas, ja Komisija nepiemēros stingrāku pieeju nekā pirms sacelšanās, lai novērtētu, vai atbilstības kritēriji faktiski ir izpildīti. Turklāt, lai gan saskaņā ar pārskatīto pieeju attiecībā uz budžeta atbalstu apņemšanās veicināt cilvēktiesības un demokrātiju ir nosacījums vispārējā budžeta atbalsta saņemšanai (ko tagad dēvē par "labas pārvaldības un attīstības līgumiem"), tas nav tik skaidri norādīts nozaru budžeta atbalsta gadījumā (ko tagad dēvē par "nozaru reformu līgumiem"), kas ir Ēģiptē izmantotais budžeta atbalsta veids [30]. 71. Pašreizējās nozaru budžeta atbalsta programmas Ēģiptē pēc sacelšanās nav mainītas atbilstoši pārskatītajai pieejai. Darbs pie SVF ceļveža īstenošanas (sk. 44. punktu) 2012. gada pirmajā pusē nesākās. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI SECINĀJUMI 72. Kopumā EĀDD un Komisija nespēja efektīvi pārvaldīt ES atbalstu pārvaldības uzlabošanai Ēģiptē. Daļēji tas bija saistīts ar grūtajiem apstākļiem, ar kādiem tie saskārās Ēģiptē, bet arī ar nepilnībām EĀDD un Komisijas darbā, pārvaldot ES sadarbību ar Ēģipti. Pirms sacelšanās Komisija mēģināja risināt dažus svarīgus pārvaldības jautājumus, taču nespēja rast veidu, kā gūt konkrētus rezultātus. Pēc sacelšanās EĀDD un Komisija pārskatīja EKP, uzsverot vairākas jomas, kurās vajadzīga efektīvāka sadarbība, taču līdzšinējie panākumi nav lieli. 73. Pirms sacelšanās daudzus cilvēktiesību un demokrātijas jautājumus Komisija iekļāva rīcības plānā, bet tai nebija skaidras stratēģijas, kā noteikt šo jautājumu prioritāti un kā tos risināt. Lai gan svarīgus jautājumus tā izvirzīja arī dialoga laikā, netika nodrošināts, ka diskusijām seko konkrēta rīcība. Tas pats attiecas arī uz Komisijas ikgadējiem progresa ziņojumiem par Ēģipti. 74. Komisija pirms sacelšanās ieguldīja ievērojamas pūles, lai izveidotu un īstenotu apjomīgu EKPI programmu cilvēktiesību jomā, bet līdz šim sasniegtie rezultāti ir pieticīgi, galvenokārt tādēļ, ka tā nesadarbojās ar Ēģiptes iestādēm. Lai gan cilvēktiesību un demokrātijas jomā netika gūti panākumi, Komisija turpināja piešķirt lielas naudas summas Ēģiptes valdībai, galvenokārt budžeta atbalsta veidā. Kaut arī projekti, kurus Komisija finansēja tieši ar PSO starpniecību, bija veiksmīgāki, šai jomai piešķirtie līdzekļi bija ļoti ierobežoti. 75. VFP un korupcijas jautājumi ES un Ēģiptes rīcības plānā netika uzskatīti par augstu prioritāti, lai gan šajās jomās valstī ir lielas problēmas. Asociācijas komitejā netika nodrošināts forums dialogam par VFP jautājumiem, savukārt progresa ziņojumos šīm jomām tika pievērsts maz uzmanības un līdz pat šim brīdim pausts pārāk optimistisks viedoklis par tajās gūtajiem rezultātiem. 76. Budžeta atbalsts ir bijis Komisijas galvenais mehānisms, lai īstenotu palīdzību Ēģiptei, un viens no budžeta atbalsta galvenajiem mērķiem ir uzlabot valsts finanšu pārvaldību. Progress šā mērķa sasniegšanā ir bijis ļoti lēns, un dažas būtiskas nepilnības VFP jomā netika novērstas. Komisija, vienīgais līdzekļu devējs budžeta atbalsta izmantošanai, savos vērtējumos ir bijusi pārāk elastīga, norādot, ka Ēģiptes iestādes ir apmierinoši īstenojušas VFP reformas, kas ir galvenais nosacījums budžeta atbalsta piešķiršanai. 77. Komisija neizmantoja budžeta atbalstu, lai tieši risinātu korupcijas jautājumu, lai gan citās valstīs tā ir ierasta prakse. Komisija finansēja svarīgu pretkorupcijas projektu, taču tā izpilde aizkavējās un Komisija to pietiekami neuzraudzīja. Ar projektu vēl nav sasniegti būtiski rezultāti, un tā ilgtspējas perspektīvas būs atkarīgas no Ēģiptes iestāžu rīcības, atbildot uz sabiedrības izvirzīto prasību apkarot korupciju. 78. Pēc sacelšanās veiktā EKP pārskatīšana norāda uz ievērojamiem centieniem, kurus EĀDD un Komisija ir veltījuši, lai uzlabotu EKP valstīm, tostarp Ēģiptei, sniegtā atbalsta efektivitāti. Tomēr šajā pārskatīšanā paustās atziņas vēl nav likušas būtiski pārvērtēt atbalstu Ēģiptei, galvenokārt Ēģiptē dominējošo grūto apstākļu dēļ. "Padziļinātas demokrātijas" veicināšana Ēģiptei ir ļoti svarīga, tomēr sieviešu un minoritāšu tiesības Ēģiptē ir galvenie jautājumi, kas pārskatīšanā un tai sekojošajā palīdzības programmā nav stingri uzsvērti. Pilsoniskās sabiedrības atbalstam ir izveidoti divi jauni mehānismi, bet jauna palīdzība uz vietas Ēģiptē līdz šim ir bijusi ierobežota. 79. Nesenajā budžeta atbalsta pārskatīšanā ir norādītas dažas svarīgas jomas, kurās ir vajadzīgi uzlabojumi, un jauni stingrāki atbilstības nosacījumi. Šo jauno nosacītību ietekme būs ļoti atkarīga no tā, cik precīzi tās tiks izpildītas. IETEIKUMI 80. Attiecībā uz cilvēktiesībām un demokrātiju EĀDD un Komisijai vajadzētu izmantot jauno situāciju, kas izveidojusies pēc sacelšanās, lai: a) noteiktu ierobežotu skaitu standarta prioritāšu cilvēktiesību un demokrātijas jomā un veidotu intensīvu dialogu par tām ar Ēģiptes iestādēm; b) pārskatītu EDCI un ASI-ND tematiskās programmas budžetu saskaņā ar EKP pārskatīšanā pausto apņemšanos veicināt "padziļinātu demokrātiju" un pārdalītu EKPI palīdzības resursus šiem instrumentiem, ja Ēģiptes iestādes pietiekami nesadarbojas EKPI pārvaldības programmās; c) nepieļautu finansējuma pārklāšanos un izšķērdēšanu starp dažādiem šajā jomā izmantotiem instrumentiem (EDCI, ASI-ND, PSI, EDF); paātrinātu atbalsta sniegšanu PSO, jo īpaši laikā, kad tiek gatavoti aicinājumi iesniegt priekšlikumus, un padarītu atbalstu elastīgāku un atbilstošāku PSO organizatoriskajām spējām; d) piemērotu stingrus nosacījumus attiecībā uz cilvēktiesībām un "padziļinātu demokrātiju". 81. Attiecībā uz valsts finanšu pārvaldību un korupcijas apkarošanu EĀDD un Komisijai vajadzētu paātrināt progresu šajā jomā: a) vairāk uzsverot šos jautājumus jaunajā rīcības plānā, jo īpaši attiecībā uz budžeta pārredzamības nodrošināšanu un pilnīgi neatkarīgu ārējo revīziju; b) izveidojot asociācijas nolīguma apakškomiteju, kas īpaši paredzēta VFP un korupcijas apkarošanas jautājumu risināšanai; c) atbalstot Ēģiptes iestādes SVF ceļveža īstenošanā un vienojoties par skaidriem tā īstenošanas starpposma mērķiem. 82. Attiecībā tieši uz budžeta atbalsta pārvaldības stiprināšanu EĀDD un Komisijai, pamatojoties uz pārskatīto ES pieeju saistībā ar budžeta atbalstu, vajadzētu pārbaudīt Ēģiptei sniegtā budžeta atbalsta piemērotību. Stingri jāpiemēro tādi atbilstības kritēriji kā cilvēktiesību ievērošana, budžeta pārredzamība un uzraudzība, kā arī un korupcijas jautājuma nopietna risināšana. Šo ziņojumu 2013. gada 14. maija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Līguma par Eiropas Savienību 21. panta 1. punktā noteikts: "Savienības starptautiskās darbības virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi, attīstību un paplašināšanos un kurus tā tiecas veicināt visā pasaulē, proti, demokrātija, tiesiskums, universāls un nedalāms cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtu un starptautisko tiesību ievērošana. Savienība cenšas attīstīt attiecības un veidot partnerību ar trešām valstīm un starptautiskām, reģionālām vai pasaules organizācijām, kuras atzīst pirmajā daļā minētos principus." [2] Pārējās EKP saņēmējvalstis ir Alžīrija, Armēnija, Azerbaidžāna, Baltkrievija, Gruzija, Izraēla, Jordānija, Libāna, Lībija, Moldova, Maroka, Okupētās palestīniešu teritorijas, Sīrija, Tunisija un Ukraina. [3] 1) Pastiprināts politiskais dialogs, ekonomiskā un sociālā attīstība un reforma, 2) ar tirdzniecību saistītie jautājumi, tirgus un regulatīvā reforma, 3) transports, enerģētika un vide, 4) migrācija, sociālā integrācija, tiesiskums un drošība, 5) zinātne un tehnoloģija, pētniecība un izstrāde, informācijas sabiedrība un sadarbība audiovizuālajā jomā, 6) tieši personiski kontakti. [4] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1638/2006 (OV L 310, 9.11.2006., 1. lpp.). [5] Padomes Regula (EK) Nr. 2698/2000 (OV L 311, 12.12.2000., 1. lpp.). [6] Komisijas sniegtais budžeta atbalsts var būt divējāds: vispārējais budžeta atbalsts (VBA) vai nozaru budžeta atbalsts (NBA). VBA ir vairāk vērsts uz valsts attīstības plāniem, savukārt NBA — uz nozaru stratēģijām. Saskaņā ar Komisijas vispārējo pieeju budžeta atbalstu sniegt valstīm ar vidēji zemiem ienākumiem Ēģiptē tā ir izmantojusi tikai NBA. [7] Revīzijā netika ietverts ES atbalsts, kas sniegts saskaņā ar iepriekšējo MEDA programmu (sk. 15. punktu). [8] Revīzijā tika aplūkoti tikai šo programmu VFP un korupcijas apkarošanas aspekti. [9] COM(2005) 72 galīgā redakcija, 2.3.2005. [10] i) Uzlabot politisko dialogu un sadarbību, balstoties uz kopīgām vērtībām, ii) palielināt to iestāžu efektivitāti, kuras ir atbildīgas par demokrātijas stiprināšanu, iii) veicināt cilvēktiesību aizsardzību visos tās aspektos. [11] Finansējumu 2002.–2006. gada VSD nodrošināja no MEDA instrumenta (atbalsta demokratizācijas jomā, cilvēktiesību un pilsoniskās sabiedrības programmas un riskam pakļauto bērnu aizsardzības programmas). [12] Bērna un mātes tiesību nacionālā padome (BMTNP) un Nacionālā sieviešu padome (NSP). [13] Dažas PSO, ar kurām revīzijas grupa tikās Ēģiptē, pauda īpašu neapmierinātību par ierobežoto ES finansējumu, kas novirzīts PSO cilvēktiesību un demokrātijas atbalstam, salīdzinājumā ar Ēģiptes iestādēm piešķirtajām summām. [14] 2010. gada ND tematiskajai programmai tika piešķirti EUR 970000. Tika saņemti 48 pieteikumi un piešķirti trīs dotācijas nolīgumi. [15] Piemēram, nosakot piešķiramo dotāciju lielumu vai vajadzīgo līdzfinansējuma līmeni. [16] Saskaņā ar Likumu nr. 84/2002 pirms darbības uzsākšanas NVO ir jāsaņem apstiprinājums par katru projektu, ko finansē no ārvalstu avotiem. [17] Likums nr. 84/2002. [18] Kopš 2011. gada progresa ziņojums ir kopējs Komisijas un EĀDD dienestu darba dokuments, un par to atbild EĀDD. [19] Šo ziņojumu Ēģiptes iestādes vēl nav publiskojušas. [20] Komisija organizēja reģionālu semināru vairākām Ziemeļāfrikas valstīm, kas izmanto atbalstu pārvaldības un vadības uzlabošanai (SIGMA). [21] Projekts "Atbalsts valsts administrācijas reformai" (9 miljoni EUR), par kuru 2011. gada decembrī tika parakstīts finansēšanas nolīgums, paredzēja TP līguma slēgšanu par VFP reformu. [22] Transparency International veiktajā korupcijas uztveres indeksa izvērtējumā Ēģipte 2004. gadā ieņēma 77. vietu, bet 2011. gadā — 112. vietu (no 183 apsekotajām valstīm). Saskaņā ar Pasaules Bankas pasaules pārvaldības indikatoriem korupcijas kontrole Ēģiptē laikā no 2001. gada līdz 2011. gadam ir pasliktinājusies. [23] COM(2011) 303 galīgā redakcija, 25.5.2011. [24] Šos ES piedāvātos iespējamos labumus dažkārt dēvē par "trīs M", proti, money, markets and mobility — nauda, tirgus un mobilitāte. [25] Padomes 2011. gada 18. jūlija Lēmums 2011/424/KĀDP (OV L 188, 19.7.2011., 24. lpp.). [26] "Stipra Eiropas kaimiņattiecību politika", COM(2007) 774 galīgā redakcija, 5.12.2007., 2. lpp. [27] Tika atcelti divi projekti — viens ģimenes plānošanas (20 miljoni EUR), bet otrs atmīnēšanas jomā (10 miljoni EUR) —, jo tos neuzskatīja par īpašu prioritāti. To vietā apstiprināja projektu par atbalstu MVU lauksaimniecības jomā (22 miljoni EUR) un divkāršoja finansējumu projektam graustu rajonu uzlabošanai Kairā. [28] "Egypt: Investigate Violence Against Coptic Christians" [Ēģipte: pret koptu kristiešiem vērstas vardarbības izmeklēšana], Human Rights Watch, 10.10.2011. (http://www.hrw.org/news/2011/10/10/egypt-investigate-violence-against-coptic-christians). [29] COM(2011) 638 galīgā redakcija, 13.10.2011. [30] Paziņojumā ir minēta VBA samazināšana vai atlikšana, ja ir vērojama būtiska negatīva tendence saistībā ar valsts apņemšanos veicināt cilvēktiesības un demokrātiju. Tomēr šādos gadījumos finansējumu var nodot NBA programmām. NBA gadījumā politiskās pārvaldības jautājumi ir jāapsver, ņemot vērā vajadzīgos pakalpojumus. Tādējādi NBA programmas var tikt apturētas tikai tādā gadījumā, ja politiskās pārvaldības krasas pasliktināšanās dēļ aptur visas palīdzības programmas. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS EIROPAS KAIMIŅATTIECĪBU UN PARTNERĪBAS INSTRUMENTA PLĀNOTIE PIEŠĶĪRUMI ĒGIPTEI 2007.–2013. GADĀ Avots: Ēģiptes valsts indikatīvās programmas 2007.–2010. gadam un 2011.–2013. gadam. (miljonos EUR) | | VIP 2007–2010 | VIP 2011–2013 | 1. prioritāte. Atbalsts reformām demokrātijas, cilvēktiesību un tiesiskuma jomā | 40 | 50 | Atbalsts politiskajai attīstībai, decentralizācijai un labas pārvaldības veicināšanai | 13 | 5 | Cilvēktiesību veicināšana un aizsardzība | 17 | 15 | Atbalsts tiesvedības modernizācijai | 10 | 10 | Normatīvās, institucionālās un tiesiskās vides uzlabošana | 0 | 20 | 2. prioritāte. Ekonomikas konkurētspējas un produktivitātes uzlabošana | 220 | 189 | Atbalsts rīcības plāna programmas īstenošanā (VARP) | 220 | | —Tirdzniecības veicināšana un muitas reforma | | 20 | —Tiesību akti ekonomikas jomā un uzņēmējdarbības vide | | | —Lauksaimniecība un sanitārā un fitosanitārā sistēma | | | —Transports, enerģētika un tehnoloģija | | 169 | —Statistikas sistēmas modernizācija | | | 3. prioritāte. Ilgtspējīgas attīstības nodrošināšana | 298 | 210 | Atbalsts izglītības reformai | 120 | 105 | Atbalsts sabiedrības veselības aizsardzības reformai | 120 | 0 | Procentu likmju subsidēšana (transports, enerģētika, vide) | 58 | 0 | Ūdensapgādes un kanalizācijas pakalpojumi | 0 | 50 | Atbalsts lauku attīstībai | | | Vietējās sabiedrības attīstība | 0 | 35 | Atbalsts MVU lauksaimniecības jomā | | | Cieto atkritumu apsaimniekošana | | 20 | VIP kopā | 558 | 449 | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS PĀRSKATS PAR REVIDĒTAJĀM PROGRAMMĀM UN PROJEKTIEM CILVĒKTIESĪBAS UN DEMOKRĀTIJA EKPI programma "Cilvēktiesību un pilsoniskās sabiedrības veicināšana un aizsardzība Ēģiptē" (17 miljoni EUR) | Komponenta nosaukums | Līguma summa (EUR) | Samaksātā summa (EUR) | Ģimenes un bērnu tiesību programma | 2000000 | 821736 | Atbalsts NSP tiesībsarga birojam sieviešu tiesību veicināšanā un tā efektivitātes paaugstināšana | 1200000 | 578666 | Atbalsts NCP tiesībsarga birojam cilvēktiesību kultūras veicināšanā, izmantojot tā struktūru | 1000000 | 470224 | Vides tiesību veicināšana ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju palīdzību | 500000 | 282654 | Tehniskā palīdzība programmām "Cilvēktiesību un pilsoniskās sabiedrības aizsardzība" un "Atbalsts politiskajai attīstībai un labai pārvaldībai" | 1161700 | 531915 | Starptautiskās sadarbības ministrija. Programmu uzsākšanas tāme Programmu vadības daļas (PVD) programmām "Cilvēktiesību un pilsoniskās sabiedrības veicināšana un aizsardzība Ēģiptē" un "Atbalsts politiskajai attīstībai un labai pārvaldībai" | 128035 | 76821 | SDK pārtraukšana un kopējās ģimeņu programmas nodrošināšana | 3000000 | 1006320 | EKPI programma kopā | 8989735 | 3768336 | EDCI | Nosaukums | Līguma summa (EUR) | Samaksātā summa (EUR) | Atbalsts sievietēm vadošos amatos un sieviešu dalībai vēlēšanās —"Vēlēšanas, kas palīdz sievietēm iesaistīties sabiedriskajā dzīvē" | 134071 | 134071 | Nesodāmības izskaušana un spīdzināšanas novēršana Ēģiptē (integrēta daudzlīmeņu pieeja) | 135457 | 75986 | Sociāli atstumto ražotāju tīkla sociāli ekonomisko tiesību nodrošināšanas programma | 56123 | 28649 | Ekonomisko un sociālo tiesību īstenošana: projekts "Bērnu ar invaliditāti un jauniešu pāreja uz pieaugušo statusu" Minjas provincē | 72780 | 72136 | Ēģiptes platforma objektīvai parlamenta un prezidenta vēlēšanu novērošanai | 300000 | 269149 | Leģislatīvi un tiesiski šķēršļi ekonomisko un sociālo tiesību īstenošanai | 111645 | 106051 | Riskam pakļauto bērnu aizsardzība, dodot tiem iespēju īstenot savas tiesības | 111280 | 53002 | Apspiesto sieviešu tiesiskās aizsardzības mehānismi | 173578 | 156220 | Ēģipte, runā! Sieviešu viedoklis | 235046 | 87884 | Dari to pareizi! Profesionālu juristu zināšanu uzlabošana par publiskajām tiesībām un pamattiesībām | 246239 | 95920 | Kultūru dialoga veicināšana: pilsonisko vērtību un spēju veidošana mierīgai līdzāspastāvēšanai un sadarbībai | 213840 | 49045 | EDCI kopā | 1790059 | 1128113 | ASI-ND | Nosaukums | Līguma summa (EUR) | Samaksātā summa (EUR) | Ūdensapgādes un kanalizācijas nodrošināšana nabadzīgajiem iedzīvotājiem Augšēģiptē | 257000 | 167107 | Atbalsta dienesti ielu bērnu un jauniešu reintegrācijai sabiedrībā | 350000 | 87442 | Iespēju došana ielu bērniem izmantot pilsoņa tiesības | 281237 | 85918 | Pilsoniskā līdzdalība, izmantojot sociālo tīklošanos | Sākotnēji plānotā summa: 272787 | Atcelts | ASI-ND kopā | 1161024 | 340647 | SI | Nosaukums | Līguma summa (EUR) | Samaksātā summa (EUR) | Atbalsts demokratizācijai Ēģiptē | 1654235 | 846171 | Atbalsta pasākumi vēlēšanu procesiem Ēģiptē | 1203431 | 962745 | SI kopā | 2857666 | 1808916 | VALSTS FINANŠU PĀRVALDĪBA UN KORUPCIJAS APKAROŠANA Pavisam kopā: 25 projekti, kuru kopējā līgumu summa ir 17,3 miljoni EUR. 3 nozaru budžeta atbalsta programmas, kuru kopējā līgumu summa ir 304,8 miljoni EUR. Avots: kopējā RELEX informācijas sistēma (CRIS), 30.9.2012. EKPI — nozaru budžeta atbalsts [1] | | Nosaukums | Piešķirtā summa (EUR) | Līguma summa (EUR) | Samaksātā summa (EUR) | Transporta nozares politikas atbalsta programma | 80000000 | 78947955 | 36543674 | Izglītības nozares politikas atbalsta programma | 120000000 | 118178898 | 75549034 | Izglītības nozares politikas atbalsta programma — papildu saistības | 20000000 | Veselības nozares politikas atbalsta programma II | 110000000 | 107700000 | 20700000 | EKPI-NBA kopā 3 NBA programmas (un viena papildu saistību programma) | 330000000 | 304826853 | 132792708 | EKPI programma "Atbalsts politiskajai attīstībai, decentralizācijai un labas pārvaldības veicināšanai" (piešķirti 3 miljoni EUR) | Atbalsta pasākumi korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanai, kā arī līdzekļu atgūšanas veicināšanai Ēģiptē, 1 projekts | 2548657 | 487528 | [1] Revīzijā tika pārbaudīti tikai nozaru budžeta atbalsta (NBA) programmu aspekti saistībā ar valsts finanšu pārvaldību (VFP) un korupcijas apkarošanu valsts vai nozares līmenī. --------------------------------------------------