Kopš 2016. gada Eiropas Komisijas Zināšanu centrs migrācijas un demogrāfijas jautājumos ir plaši izmantojis migrācijas un starptautiskās aizsardzības statistiku, lai rosinātu ar attiecīgo politiku saistīto zināšanu un uz pierādījumiem balstītas analīzes iekļaušanu ES politikas veidošanā. Turklāt, lai atbalstītu Eiropas programmu migrācijas jomā, galvenā uzmanība tiek vērsta globālās migrācijas attīstībai un demogrāfiskajai ietekmei uz ES vidējā un ilgākā termiņā. Kopīgais pētniecības centrs veic savas ikdienas darbības. Eurostat ir viens no galvenajiem šā uzņēmuma atbalstītājiem, kas sniedz Eiropas statistiku par migrējošiem iedzīvotājiem un to plūsmām, iedzīvotāju skaitu pēc pilsonības un dzimšanas valsts, likumīgo migrāciju, patvērumu un neatbilstīgo migrāciju.

Migrācijas statistikas dati ir vieni no visplašāk izmantotajiem Eiropas statistikas datiem. Eurostat tīmekļa vietnē publicētajā iedaļā ir sniegti pieejamie rādītāji, tiesiskais regulējums un datu vākšanas metodes. Kopš 2016. gada tā ir ierindojusies pirmajā vietā starp tīmekļa tematiskajām iedaļām. No 2015. gada līdz 2017. gadam lietotāju interese par datiem migrācijas jomā, iedzīvotāju skaitu pēc pilsonības un dzimšanas valsts, kā arī par pilsonības iegūšanu ir ievērojami pieaugusi. Šajā periodā datu izmantošana ir palielinājusies par 47 %. Gandrīz tikpat daudz ir pieaugusi arī migrācijas un migrējošo iedzīvotāju statistikas lapas izmantošana (46 %). Kopš 2016. gada tā ir kļuvusi par visbiežāk apmeklēto Eurostat tīmekļa vietnes statistikas raksturojošo “viki tipa” iedaļu (“Statistics explained”). Šie rezultāti apstiprina datu piemērotības atbilstību lietotājiem.

5.2.Precizitāte

Kopš 2015. gada ziņojuma publicēšanas ir vēl vairāk uzlabota dalībvalstu sniegto datu precizitāte. Tam ir vairāki iemesli. Dalībvalstis turpina ieviest integrētākas un visaptverošākas administratīvās sistēmas, kurās izmanto mūsdienīgas IT un saziņas metodes. Jaunās sistēmas labāk atbilst Eurostat datu vākšanas metodoloģiskajām un tehniskajām prasībām. Dalībvalstis ir pastāvīgi informējušas Eurostat par notiekošajām izmaiņām administratīvajās sistēmās un centušās konsultēties un gūt apstiprinājumu tam, ka dati atbildīs regulas prasībām.

Eurostat vāc metadatus un jo īpaši informāciju par datu precizitāti, kas cita starpā raksturo datu avotus un procedūras, izmantotos datu novērtēšanas vai modelēšanas procesus un iespējamo ietekmi uz atbilstību regulas definīcijām. Turklāt ar īpašām kvalitātes anketām tiek vākta konkrētāka informācija par datu kvalitāti.

Kopš 2015. gada ziņojuma publicēšanas ir vēl vairāk samazinājies trūkstošu un nepilnīgu datu apjoms. Vairāku valstu iestādes ir uzlabojušas praksi, lai nodrošinātu vajadzīgās informācijas savākšanu imigrācijas un starptautiskās aizsardzības administratīvo procedūru laikā, un ir uzlabojušas savas skaitļošanas sistēmas, lai šos datus varētu viegli iegūt statistikas nolūkos.

Visbeidzot, Eurostat piedalās ekspertu grupā bēgļu un valsts iekšienē pārvietotu personu statistikas jautājumos. Šīs grupas darba rezultātā tika izveidoti Apvienoto Nāciju Organizācijas apstiprinātie Starptautiskie ieteikumi par bēgļu statistiku. Šajos ieteikumos ir noteikti pasaules standarti starptautiskās aizsardzības statistikas sagatavošanai. Piemēram, tajos ir aicināts novērst nepilnības un nodrošināt pienācīgus standartus statistikas datiem par piespiedu kārtā pārvietotiem bērniem un nepavadītiem nepilngadīgajiem.

Neskatoties uz uzlabojumiem, vēl aizvien pastāv konkrēti precizitātes jautājumi saistībā ar datiem, kas savākti saskaņā ar 3. pantu. Tie attiecas gan uz nepilnīgu aptvērumu (t. i., personas nereģistrējas savā dzīvesvietā), gan uz pārāk lielu aptvērumu (t. i., personas neizreģistrējas, jo bieži vien nav to pienākums vai tām nav stimula to darīt). Eurostat veicinātā migrācijas datu apmaiņa palīdz atrisināt šādus jautājumus (sk. 5.5.1. iedaļu).

5.3.Savlaicīgums un punktualitāte

Atkarībā no attiecīgo datu veida tie jāiesniedz 2 līdz 12 mēnešu laikā pēc pārskata datuma vai pārskata perioda beigām.

Kopš 2015. gada ziņojuma datu sniegšanas punktualitāte ir uzlabojusies. Automatizētu datu ieguves procedūru ieviešanas valstu līmenī un Eurostat īstenotās regulāras uzraudzības rezultātā dati tiek iesniegti punktuāli. Palikušas atsevišķas neatrisinātas problēmas, kas regulāri neatkārtojas — piemēram, atsevišķi pārtraukumi saistībā ar personāla neesamību vai kļūmēm skaitļošanas sistēmā.

Savukārt savlaicīgāka un pilnīgāka datu iesniegšana saskaņā ar regulu ir palīdzējusi Eurostat savlaicīgāk un punktuālāk apstrādāt un izplatīt datus. Kopš 2015. gada ziņojuma publicēšanas ir vēl vairāk saīsināts laika periods no datu saņemšanas līdz validēto datu publicēšanai Eurostat tīmekļa vietnē. Turklāt apstrādes laiku vēl vairāk ir samazinājušas ieviestās automatizētās iekšējās validācijas procedūras, kuras informē valstu datu sniedzējus par konstatētajām kļūdām.

5.4.Pieejamība

Migrācijas dati (un metadati) visās četrās jomās (migrācija, iedzīvotāju skaits, pilsonības iegūšana; patvērums; imigrācijas tiesību aktu izpilde; uzturēšanās atļaujas) ir brīvi pieejami Eurostat tīmekļa vietnes sadaļās Population (Demography, migration and projections) un Asylum and managed migration. Turklāt šie dati ir iekļauti tādos publikāciju krājumos kā Eurostat Statistics Explained un Key figures on Europe . Kopš 2015. gada ziņojuma publicēšanas Eurostat ir vairāk izmantojis rakstus Statistics Explained, sniedzot plašāku informāciju par statistiku, tendencēm un to interpretāciju. Šādi raksti tiek sagatavoti un regulāri atjaunināti attiecībā uz visiem datiem, kas tiek vākti atbilstoši Regulai.

5.5.Salīdzināmība un saskaņotība

5.5.1.Definīcijas

Joprojām visgrūtāk atrisināmās problēmas ir tās, ko dalībvalstīs radījusi konkrētu definīciju piemērošana migrācijas un pilsonības iegūšanas statistikas jomā, uz kuru attiecas regulas 3. pants. Šie dati liecina, ka valstu sistēmas ievērojami atšķiras, jo dalībvalstis izmanto dažādus datu avotus. Tiek pieliktas pūles, lai pārvarētu atlikušās problēmas. Piemēram, divas dalībvalstis nespēja izmantot 12 mēnešu kritēriju emigrācijas plūsmu definēšanai, jo dažās nākamās dzīvesvietas dalībvalstīs tika izmantots 6 mēnešu kritērijs imigrācijas plūsmu definēšanai; viena dalībvalsts joprojām nespēj izmantot dzīvošanas valstī kritēriju attiecībā uz pilsonības iegūšanu, jo dalībvalsts paredz pilsonības piešķiršanu personām, kuras dalībvalstī nedzīvo.

Pēc vienošanās ar dalībvalstīm par vienādu vecuma definīciju un sadalījumu piemērošanu, kā arī par ES agregātu definīcijām, statistika, uz kuru attiecas regulas 3. pants, ir stingri saskaņota un salīdzināma ar demogrāfisko datu kopām, uz kurām attiecas Regula (ES) Nr. 1260/2013. Definīcijas, metodes un datu avoti ir pilnveidoti, pateicoties ES iedzīvotāju un mājsaimniecību skaitīšanai 2011. gadā, kas kopā ar statistikas spoguļdatu izmantošanu sniedza lietderīgu ieguldījumu. Eurostat piedāvā dalībvalstīm iespējas migrācijas (emigrācijas un imigrācijas) datu apmaiņai. Šāda apmaiņa ievērojami palīdz samazināt ar reģistrēšanu un izreģistrēšanu saistītos jautājumus (sk. arī 5.2. iedaļu).

Datu vākšanai saskaņā ar 4.–7. pantu paliek spēkā 4. iedaļā minētās metodoloģiskās vadlīnijas. Tās tiek pastāvīgi uzlabotas, lai nodrošinātu precīzākus un skaidrākus norādījumus par definīcijām un jēdzieniem attiecībā uz datu vākšanu patvēruma, uzturēšanās atļauju un imigrācijas tiesību aktu izpildes jomās. Tās ietver arī jaunievedumus Eiropas tiesību aktos (sk. šī ziņojuma 3. iedaļu un 2015. gada ziņojumu). Cits darba virziens starptautiskā līmenī ir starptautisku ieteikumu izstrāde bēgļu statistikas jomā (sk. 5.2. iedaļu).

5.5.2.Datu avoti

Kopš 2015. gada ziņojuma un attiecībā uz 3. pantu dalībvalstis ir uzlabojušas Eurostat nosūtītās statistikas kvalitāti, strādājot pie to nacionālajām aplēses metodēm un izmantojot savās aplēsēs papildu administratīvo datu avotus. Jo īpaši dažas dalībvalstis izmanto spoguļplūsmas, par kurām ziņojušas partnervalstis, lai novērstu ar aptvērumu saistītās kļūdas, ko radījusi tendence nereģistrēties un neizreģistrēties. Tas ir palīdzējis samazināt nepietiekamu emigrācijas plūsmu novērtējumu un daļas iedzīvotāju dubultu uzskaitīšanu. Šo darbu Eurostat uzrauga, iesaistoties padziļinātās diskusijās ar valstu statistikas iestādēm un citām valstu iestādēm un sekmējot datu apmaiņu starp dalībvalstīm. Attiecībā uz personas datu aizsardzības jautājumiem un valstu tiesību aktu atšķirībām šajā ļoti sarežģītajā jomā ir panākts progress. Bez tam saistībā ar pārvietošanās brīvību Eiropas Savienībā un personas datu aizsardzības jautājumiem ir radušies stingri ierobežojumi attiecībā uz turpmākiem uzlabojumiem migrācijas statistikas jomā, it īpaši attiecībā uz ES pilsoņiem.