EIROPAS KOMISIJA Briselē, 12.7.2018 COM(2018) 540 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzība

2017. gada ziņojums {SWD(2018) 377 final}

{SWD(2018) 378 final}

{SWD(2018) 379 final}



Ievads Izpilde ir svarīga, lai pienācīgi ieviestu ES politiku 1. Jauns impulss nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem 2. Savienots digitālais vienotais tirgus 3. Noturīga enerģētikas savienība, kurā īsteno uz nākotni vērstu klimata pārmaiņu politiku 4. Padziļināts un taisnīgāks iekšējais tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu. 5. Padziļināta un taisnīgāka ekonomikas un monetārā savienība 6. Tieslietu un pamattiesību joma, kas balstīta uz savstarpēju uzticēšanos 7. Ceļā uz jaunu migrācijas politiku Ievads Viens no maniem izcilajiem priekšgājējiem Volters Holstīns (Walter Hallstein) teica, ka Eiropas Savienība pēc būtības ir Tiesību kopiena. Šie vārdi pamudināja mani uzsākt jurisprudences studijas un vēlāk veidoja manu politisko karjeru. Manuprāt, šie vārdi šodien ir tikpat patiesi kā iepriekš. Tiesības vēl arvien ir mūsu labākais rīks, lai cīnītos par taisnīgumu, aizsargātu mūsu brīvības un pildītu mūsu iedzīvotājiem sniegtos solījumus. Tāpēc, stājoties amatā 2014. gada novembrī, es apņēmos jau no paša sākuma vairāk pievērsties politikai un likumdošanai. Šobrīd mēs cenšamies nodrošināt, ka mūsu politikas priekšlikumi ir balstīti uz pierādījumiem un sabiedrisko apspriešanos. Šā darba stila — labāka regulējuma programmas pamata — mērķis ir nodrošināt, ka ikviens ES noteikumu kopumā ietvertais pasākums atbilst paredzētajam mērķim un ir pēc iespējas viegli īstenojams un piemērojams. Taču jebkura norma neatkarīgi no tā, cik rūpīgi tā ir izstrādāta un sagatavota, ir vienīgi tik efektīva, cik tās piemērošana. Tāpēc Komisija tiesību aktu pareizā piemērošanā iegulda tikpat, cik to sākotnējā izstrādē. ES tiesību aktu efektīvas īstenošanas pamatā ir sadarbība un komunikācija starp Komisiju un dalībvalstīm. Tāpēc izpildes jautājumos es vienmēr kā prioritāti esmu izvirzījis dialogu. Un tas ir iemesls, kādēļ mēs turpināsim atbalstīt dalībvalstis ES tiesību aktu īstenošanā. Vienlaikus mums ir jāveic enerģiski pasākumi pret nopietniem ES tiesību aktu pārkāpumiem. Ņemot to vērā, 2016. gadā mēs noteicām skaidras prioritātes mūsu darbā ar pārkāpumu novēršanas lietām un sūdzībām. Kopš tā laika mūsu izpildes centieni ir pievērsušies vissvarīgākajiem ES tiesību aktu pārkāpumiem, kur rīcība Eiropas līmenī var sniegt patiesu pievienoto vērtību. Mūsu loma, no vienas puses, ir palīdzēt dalībvalstīm īstenot ES tiesību aktus, bet, no otras puses, stingri vērsties pret nopietniem pārkāpumiem, ja tādi tiek izdarīti. Šie abi aspekti ir cieši saistīti.

Šajā pārskatā par ES tiesību aktu piemērošanu 2017. gadā ir apskatīts šīs jaunās, mērķtiecīgākās pieejas pirmais darbības gads. Sākotnējie rezultāti liecina, ka jaunā pieeja jau ir devusi augļus. Darba ņēmēju brīva pārvietošanās ir viens no ES lielākajiem panākumiem, taču Eiropas iedzīvotāji ne vienmēr uzskata, ka tā notiek godīgi. Tāpēc mēs 2014. gadā ieviesām noteikumus, kas stājās spēkā 2016. gadā, par Darba ņēmēju norīkošanas direktīvas piemērošanu, kas sniedz valstu iestādēm papildu rīkus, lai palīdzētu izskaust ļaunprātīgu izmantošanu, krāpšanu un nedeklarētu darbu. Komisija 2017. gadā izmantoja savas izpildes pilnvaras, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis pareizi un efektīvi piemēro šos noteikumus. Tāpat mēs izmantojām pārkāpumu novēršanas rīkus patērētāju aizsardzības jomā. Tas ļauj panākt jūtamas izmaiņas iedzīvotāju ikdienā, piemēram, nodrošinot, ka atpūtnieki kompleksajos tūrisma braucienos saņem atpakaļ naudu, ja komplekso ceļojumu rīkotājs bankrotē. Tāpat izpilde rada pārmaiņas tiešsaistes pasaulē. Arvien vairāk iedzīvotāju bažījas par savu personas datu aizsardzību. Tāpēc esam ieviesuši jaunus noteikumus, ar ko ir izveidots jauns globālais standarts iedzīvotāju privātās dzīves aizsardzības jomā. Mēs cieši sadarbojāmies ar dalībvalstīm 2017. gadā, sagaidot šo noteikumu stāšanos spēkā 2018. gada maijā. Tas parāda vērtību, kādu piešķiram atbalstam dalībvalstīm, lai tās pēc iespējas drīzāk nodrošinātu atbilstību ES tiesību aktiem. Mēs izvēlējāmies šo pieeju arī attiecībā uz noteikumiem, kas mūs padara drošākus un pasargā nodokļu maksātāju naudu. Komisija ir ieguldījusi vairāk pūļu cīņā pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis strādā kopā, lai apturētu šāda veida pārrobežu noziedzību. Mēs to atbalstījām 2017. gada gaitā, stingri rīkojoties, lai nodrošinātu, ka jaunie ES tiesību akti noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jomā tiek pienācīgi transponēti valstu tiesiskajā regulējumā. Šie piemēri liecina, kā tiesību akti var radīt pārmaiņas un kā atbilstoša izpilde var nodrošināt, ka šīs pārmaiņas var sajust Eiropas iedzīvotāju ikdienas dzīvē. Lūk, ko nozīmē atrasties Tiesību kopienā. Eiropas Komisijas priekšsēdētājs Jean-Claude Juncker

Izpilde ir svarīga, lai pienācīgi ieviestu ES politiku Eiropas Savienība var ieviest savu politiku tikai tad, ja dalībvalstis pareizi un bez liekas kavēšanās piemēro un ievieš ES tiesību aktus. Komisija izmanto dažādus rīkus, tostarp pārkāpuma procedūras, lai pārliecinātos, ka uz vietas ir sasniegti ES politikas jomu mērķi. Stratēģiskāka pieeja ES noteikumu izpildei Paziņojumā ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu Komisija ir paziņojusi par jaunu pieeju pārkāpumu novēršanas politikai. Komisija kā prioritāru jautājumu risinās problēmas, kurās tās izpildes pasākumi var panākt pārmaiņas un nodrošināt patiesu pievienoto vērtību privātpersonām un uzņēmumiem. Piemēram, ES vienotais tirgus sniedz milzīgas iespējas Eiropas uzņēmumiem un lielākas izvēles iespējas un zemākas cenas patērētājiem. Tas ļauj cilvēkiem ceļot, dzīvot, strādāt un mācīties, kur vēlas. Taču šie ieguvumi nerealizējas, ja dalībvalstis nepiemēro vai neievieš vienotā tirgus noteikumus vai ja noteikumus pavājina citi šķēršļi. Ņemot vērā atbildības pārdali starp Eiropas institūcijām, Eiropas Komisijai ir vispārējā atbildība ierosināt likumdošanas procesu. Padome un Eiropas Parlaments lemj par Komisijas priekšlikumiem. Dalībvalstis ir atbildīgas par ES tiesību aktu savlaicīgu un pareizu piemērošanu, īstenošanu un izpildi valsts tiesību sistēmā. Šo ciklu noslēdz Komisija: kad tās priekšlikumi ir pieņemti kā ES tiesību akti, tā uzrauga, vai dalībvalstis pareizi piemēro tiesību aktus, un veic pasākumus, ja tā nav. Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par tiesību aktu labāku izstrādi trīs iestādes ir vienojušās nodrošināt ES pilsoņiem atklātus, skaidrus un pieejamus ES tiesību aktus, ko var efektīvi īstenot. Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai to nodrošinātu. Tā to panāk, sagatavojot īstenošanas plānus, lai palīdzētu dalībvalstīm īstenot ES tiesību aktus. Sagatavojot direktīvu priekšlikumus, Komisija ar dalībvalstīm pārrunā, vai ir nepieciešami “skaidrojošie dokumenti”, proti, dokumenti, kas paskaidro, kā attiecīgā direktīva ir transponēta valsts tiesību aktos. Dialogu turpina visa likumdošanas procesa laikā un pēc ES tiesību aktu transponēšanas, īstenošanas un piemērošanas. Saskaņā ar apņemšanos, kas pausta paziņojumos “ Vienotā tirgus stratēģija ” un “ ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu ”, Komisija 2017. gadā organizēja atbilstības dialoga sanāksmes ar trim dalībvalstīm: Beļģiju, Īriju un Itāliju. Diskusijas pievērsās atbilstības un transponēšanas trūkumiem, kas konstatēti iekšējā tirgus rezultātu apkopojumā, notiekošās pārkāpuma procedūrās un jaunos notikumos saskaņā ar vienotā tirgus stratēģiju. Dialogi izrādījās noderīgi, lai noskaidrotu valstu zināšanas un novērtētu vienotā tirgus tiesību aktu situāciju šajās dalībvalstīs. Kad vienošanās ir panākta, dalībvalstīm ir efektīvi un laicīgi jāīsteno un jāpiemēro ES tiesību akti, lai sniegtu sabiedrībai paredzētos ieguvumus. Komisijas jaunā izpildes politika ir ES politikas mērķu sasniegšanas pamatā. Tāpēc Komisijai būtu jārīkojas stingri un ātri gadījumos, kad pārkāpumi liedz sasniegt ES politikas mērķus. Komisija 2017. gadā ātri rīkojās un uzsāka pārkāpuma procedūras pret 16 dalībvalstīm, kas nebija pieņēmušas pasākumus, lai samazinātu vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu izmantošanu, kā tas ir noteikts Direktīvā par plastmasas maisiņiem . Saskaņā ar ES noteikumiem dalībvalstīm tas būtu jāpanāk, nosakot cenu vieglās plastmasas iepirkumu maisiņiem un/vai nodrošinot, ka uz katru personu gadā ir izmantots ierobežots maisiņu skaits. Komisija ir izvirzījusi skaidras prioritātes, kas noteiks tās rīcību iespējamo ES tiesību aktu pārkāpumu novēršanai. Saskaņā ar šīm prioritātēm un politisko apņemšanos rīkoties stratēģiskāk, izpildot ES tiesību aktus, Komisija izbeidza lietas, kad no politikas viedokļa tas bija atbilstoši.

Eiropas Komisija 2017. gadā izbeidza pārkāpuma procedūras un sūdzības pret vairākām dalībvalstīm azartspēļu jomā. Komisija neuzskata par prioritāru izmantot pārkāpumu novēršanas pilnvaras, lai veicinātu ES vienoto tirgu tiešsaistes azartspēļu pakalpojumu jomā. Eiropas Savienības Tiesa ir atkārtoti atzinusi dalībvalstu tiesības ierobežot azartspēļu pakalpojumus, ja tas ir nepieciešams, lai pasargātu sabiedrības interešu mērķus, piemēram, pasargātu nepilngadīgas personas un apkarotu atkarību no azartspēlēm, nelikumības un krāpšanu. Komisija atzīst plašāku politisko pamatu, kāds piemīt dalībvalstu noteiktajiem sabiedrības interešu mērķiem, regulējot azartspēļu pakalpojumus. Komisija turpinās atbalstīt dalībvalstis nacionālo tiesību sistēmu modernizēšanā tiešsaistes azartspēļu jomā, kā arī veicināt sadarbību starp dalībvalstu azartspēļu regulatoriem. Vienlaikus un ņemot vērā virkni ES Tiesas spriedumu par dalībvalstu tiesisko regulējumu azartspēļu jomā, Komisija uzskata, ka dalībvalstu tiesas sūdzības azartspēļu sektorā var izskatīt efektīvāk nekā Komisija. Lai nodrošinātu ātrāku atbilstības sasniegšanu svarīgajās jomās, Komisija ir pielāgojusi politiku par “EU Pilot” mehānisma pielietojumu. Izmantojot šo mehānismu, Komisija pirms oficiālu procedūru uzsākšanas dalībvalstīm neoficiāli pauž bažas par iespējamiem pārkāpumiem. “EU Pilot” vairs nav noklusējuma mehānisms, ar ko uzsāk dialogu ar dalībvalstīm par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem. Tā vietā Komisija parasti uzsāks pārkāpuma procedūras, neizmantojot “EU Pilot”. Tas izskaidro Komisijas 2017. gadā uzsākto “EU Pilot” procedūru skaita būtisko samazinājumu. Komisija par svarīgu prioritāti ir noteikusi izmeklēšanu lietās, kad dalībvalstis nav paziņojušas par nacionālajiem direktīvu transponēšanas pasākumiem, tādēļ tā padarīja stingrāku sankciju režīmu šādām lietām. Gadījumos, kad šādas pārkāpumu lietas ierosinās Tiesā, Komisija sistemātiski pieprasīs, lai Tiesa uzliek vienreizēju maksājumu, kā arī periodisku soda maksājumu. Komisija piemēros šo politiku pārkāpuma procedūrām, kuras uzsāktas pēc paziņojuma “ ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu ” publicēšanas 2017. gada 19. janvārī. Ņemot vērā īso laikposmu, kas pagājis kopš tā brīža, Komisija nav nodevusi nevienu lietu Tiesai saskaņā ar jauno sankciju režīmu 2017. gadā. Komisija turpina piešķirt lielu vērtību palīdzībai, ko sniedz sabiedrības locekļi, uzņēmēji un citas ieinteresētās personas, konstatējot ES tiesību aktu pārkāpumus. Vienlaikus ir ļoti svarīgi, lai sabiedrība saprastu pārkāpuma procedūras būtību un attiecīgi prognozētu sagaidāmos rezultātus. Pārkāpuma procedūras primārais mērķis ir nodrošināt, lai dalībvalsts rīkotos saskaņā ar ES tiesību aktiem, nevis nodrošināt atlīdzību vai kompensāciju individuālos gadījumos. Nereti atsevišķu kategoriju lietas var sekmīgi atrisināt, izmantojot citus, piemērotākus ES un valstu līmenī pieejamus mehānismus, piemēram, SOLVIT, valstu tiesas un valstu ombudus. Paziņojumā ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu ir izveidots pamats, apņemoties stiprināt sadarbību ar Eiropas ombudu tīklu, lai sekmētu labu pārvaldību ES tiesību aktu piemērošanā valsts līmenī. Komisija 2017. gadā ir balstījusies uz šo apņemšanos. Kopā ar Eiropas ombudu un Eiropas ombudu tīklu tā organizēja darbsemināru, lai uzlabotu informācijas apmaiņu gan par ES tiesību aktu pārkāpumu notiekošo izmeklēšanu, gan par atlīdzināšanas mehānismiem, kas ir pieejami iedzīvotājiem. Valstu parlamentiem ir būtiska nozīme ES tiesību aktu īstenošanā valstu tiesību sistēmās. Tāpēc Komisija atbalsta lielāku interesi par jautājumiem, kas saistīti ar ES tiesību aktu īstenošanu, piemērošanu un efektīvu izpildi. Papildus pastāvīgai informācijas apmaiņai ar valstu parlamentiem par likumdošanas iniciatīvām Komisija pastiprināja dialogu, ietverot specifiskus jautājumus, kas saistīti ar izpildi. Komisija 2017. gadā izmantoja šo iespēju, lai paskaidrotu jauno izpildes politiku, veicot informācijas apmaiņu ar Vācijas un Čehijas nacionālajiem parlamentiem.



1.Jauns impulss nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem Junkera Komisijas galvenā prioritāte ir veicināt ieguldījumus, kas rada darbvietas un uzlabo Eiropas konkurētspēju. Taču centieni izveidot pareizu regulatīvo vidi, lai atbalstītu uzņēmumus un darbvietu izveidi, tiek mazināti, ja dalībvalstis neievieš ES noteikumus pareizi un savlaicīgi. Taisnīgu darba apstākļu nodrošināšana ES Darba ņēmēju brīva pārvietošanās vienotajā tirgū ir cieši saistīta ar līdzīga aizsardzības līmeņa nodrošināšanu visā ES. Darba laika direktīvā ir paredzētas darba laika organizācijas minimālās drošības un veselības prasības. Garas darba stundas un nepietiekama atpūta (īpaši ilgstošā laikposmā) var radīt kaitējumu darba ņēmēju veselībai (piemēram, lielāks negadījumu un kļūdu skaits, lielāks stress un nogurums, īstermiņa un ilgtermiņa riski veselībai). Komisija 2017. gada aprīlī nāca klajā ar skaidrojošu paziņojumu par Darba laika direktīvu un ziņojumu par tās īstenošanu. Šo instrumentu mērķis ir izskaidrot piemērojamos tiesību aktus. Tādējādi paziņojuma primārais mērķis ir palīdzēt valstu iestādēm, praktizējošiem juristiem un sociālajiem partneriem interpretēt direktīvu. Darba laika direktīvas nevienmērīgās piemērošanas rezultātā dažādās dalībvalstīs vairākas darba ņēmēju kategorijas nesaņem paredzēto aizsardzību. Publiskajā sektorā bruņotie spēki, policija un civilās aizsardzības dienesti, piemēram, ieslodzījuma vietu personāls un valsts ugunsdzēsēji, ne vienmēr ir izmantojuši direktīvas sniegtās priekšrocības. Tāpat arī privātajā sektorā dažās dalībvalstīs mājsaimniecībās nodarbinātās personas ne vienmēr ir varējušas izmantot direktīvā nostiprinātās tiesības. Tiesības uz apmaksātu ikgadējo atvaļinājumu — viens no direktīvas pamatelementiem — ne vienmēr ir pareizi iestrādātas valsts tiesību aktos. Pēc tam, kad Komisija uzsāka pārkāpuma procedūras, Francija un Spānija 2017. gadā grozīja tiesību aktus, paplašinot Darba laika direktīvas sniegtos ieguvumus noteiktām policijas spēku darbinieku kategorijām. Pēdējo 20 gadu laikā Komisijas izpildes pasākumi ir bijuši vērsti uz šādu trūkumu novēršanu. Turklāt vairāk nekā 50 ES Tiesas spriedumi un rīkojumi skaidro Darba laika direktīvas noteikumus. Šo skaidrojumu ietekme ir nozīmīga: tos izmanto valstu tiesas, interpretējot valsts tiesību aktus, un tādējādi tos piemēro darba devējiem. ES tiesību akti darba drošības un arodveselības (DDA) jomā nosaka augstus standartus darba ņēmēju aizsardzībai pret veselības un drošības riskiem darbā. Tas palīdz novērst darba apstākļu izraisītas slimības un negadījumus, kas savukārt palīdz uzlabot cilvēku dzīvi. Komisijas izpildes pasākumi šajā jomā 2017. gadā lika dalībvalstīm ieviest valstu tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu atbilstību ES tiesību aktiem, jo īpaši ar Direktīvu par pakļaušanu elektromagnētiskiem laukiem darba vidē . Vides noteikumu piemērošana Komisija 2017. gadā veica tiesiskas darbības, lai risinātu vides tiesību aktu neatbilstošu piemērošanu.

Komisija nosūtīja ES Tiesai jautājumu par Poliju saistībā ar tās pastiprināto mežizstrādi Belovežas gāršā , kas ir viens no Eiropas pēdējiem pirmatnējiem mežiem un aizsargāta “Natura 2000” teritorija. Šajā teritorijā ir aizsargātas sugas un dzīvotnes, kas atkarīgas no senām mežu audzēm, t. sk. no atmirušas koksnes pieejamības. Belovežas gārša ir vissvarīgākā teritorija dažām no šīm sugām un pēdējā vieta, kur tās Polijā vēl sastopamas. Kad sākās liela apmēra mežizstrādes darbības, Komisija arī lūdza Tiesai piemērot pagaidu pasākumus, pieprasot Polijai nekavējoties apturēt darbus. Tiesa apmierināja Komisijas prasību un izdeva rīkojumu Polijai nekavējoties pārtraukt aktīvas meža apsaimniekošanas darbības Belovežas gāršā, izņemot gadījumus, kad tas ir absolūti nepieciešams, lai nodrošinātu sabiedrisko drošību. Tāpat Tiesa pirmo reizi apstiprināja, ka Polijai var piemērot naudassodus, ja tā nepildīs Tiesas lēmumu. Gaisa kvalitātes uzlabošana vēl arvien ir milzīgs izaicinājums. Neraugoties uz dalībvalstu pienākumu nodrošināt iedzīvotājiem labu gaisa kvalitāti, jau vairākus gadus gaisa kvalitāte daudzviet ir bijusi problemātiska. Katru gadu slikta gaisa kvalitāte izraisa vairāk nāves gadījumu nekā ceļu satiksmes negadījumi. Kopumā 2017. gadā norisinājās 30 pārkāpuma procedūras par pārmērīgi augstiem makrodaļiņu (PM10), slāpekļa dioksīda (NO2) un sēra dioksīda (SO2) līmeņiem gaisā. Šie piesārņotāji, ko galvenokārt izraisa cilvēka darbība, piemēram, transports, rūpniecība un mājokļu apsilde, var izraisīt elpceļu slimības, plaušu vēzi un priekšlaicīgu nāvi. Precedenta nolēmumā pret Bulgāriju par makrodaļiņu piesārņojuma robežlielumu pārsniegšanu Tiesa atbalstīja Komisijas izpildes pasākumus. Komisija turpinās īstenot pārkāpuma procedūras par gaisa kvalitātes jautājumiem arī pret citām dalībvalstīm. Tāpat dalībvalstīm ir nepieciešamas piemērotas sistēmas, lai savāktu un attīrītu pilsētas notekūdeņus, jo neattīrīts ūdens rada riskus cilvēku veselībai, iekšzemes ūdenstilpēm un jūras videi. Tiesa 2017. gadā atbalstīja Komisijas argumentāciju lietās pret Apvienoto Karalisti un Grieķiju par nepietiekamu pilsētas notekūdeņu attīrīšanu. Komisija 2017. gadā aktīvi veica pārkāpumu novēršanas pasākumus pret dalībvalstīm, kuras valstu tiesiskajā regulējumā neieviesa pārstrādāto Direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu. Šī direktīva vienkāršo noteikumus, ar ko novērtē projektu potenciālo ietekmi uz vidi. Vienlaikus Komisija cieši sadarbojās ar valstu iestādēm un citām ieinteresētajām personām, lai sekmētu atbilstību un atrisinātu problēmas agrīnā posmā. Valstu ziņojumi par vides politikas īstenošanas pārskatu tika izdoti 2017. gada februārī, pirmo reizi sniedzot visaptverošu pārskatu par to, kā dalībvalstis piemēro ES vides politiku un tiesību aktus uz vietas. Uz šo ziņojumu pamata Komisija uzsāka dialogus ar dalībvalstīm. Turklāt Komisija izveidoja savstarpējas apmaiņas instrumentu , kas palīdzēs apmainīties ar zināšanām starp valsts, reģionālām un pašvaldības līmeņa iestādēm, kuras ir atbildīgas par ES tiesību aktu un politikas vides jomā īstenošanu. Lauksaimniecības noteikumu izpilde Kopējā lauksaimniecības politika un saistīto ES noteikumu izpilde sniedz atbalstu, lai saimniecību ienākumi un lauksaimniecība kļūtu videi nekaitīgāka. Šie pasākumi palīdz arī uzlabot nozares konkurētspēju un resursu efektivitāti, kā arī vispārīgi atbalsta dzīvi lauku teritorijās. Komisijas pasākumi, kuru mērķis ir izpildīt lauksaimniecības noteikumus, 2017. gadā koncentrējās uz pārraudzību par to, kā dalībvalstis īsteno tiešo maksājumu reformu . Komisija uzsāka divpusējus dialogus ar tām dalībvalstīm, kuras nepareizi izmanto finansiālo atbalstu saskaņā ar brīvprātīgā saistītā atbalsta shēmu, lai atbalstītu tādus lauksaimniecības veidus vai nozares, kas saskaras ar citām grūtībām, nevis ar pamešanas vai samazinātas ražošanas risku. Praksē novērotie sarežģījumi parādīja, ka ir nepieciešams precizēt piemērojamos noteikumus. Tāpēc Komisija 2017. gada decembrī pieņēma regulu, kas pielāgoja nosacījumus, ar kādiem dalībvalstis drīkst lauksaimniekiem piešķirt finansiālo atbalstu brīvprātīgā saistītā atbalsta shēmā. Komisija dialogā pārliecināja dalībvalsts nacionālās iestādes mainīt diskriminējošo noteikumu, kas liedz personām ar invaliditāti pieteikties finanšu atbalsta saņemšanai, lai modernizētu lauku saimniecības. Nozarē kazeīnam, pienā atrodamai vielai, ir plašs un daudzveidīgs pielietojums. Daudzās nozarēs to izmanto kā saistvielu, tas ir svarīga siera sastāvdaļa, un to izmanto kā pārtikas piedevu. ES marķēšanas noteikumi par kazeīniem un kazeinātiem atvieglo pārtikas apritē iesaistītajiem dalībniekiem šo produktu brīvu apriti. Komisija aktīvi īstenoja pasākumus saistībā ar pārkāpumu procedūrām pret Kipru, Itāliju un Apvienoto Karalisti , jo tās nebija savlaicīgi ieviesušas kazeīnu un kazeinātu tirdzniecības standartus valstu tiesiskajā regulējumā.



Jūrlietu un zivsaimniecības noteikumu izpilde

Lai palīdzētu Eiropai pārejā uz aprites ekonomiku, kurā dabas resursus izmanto ilgtspējīgāk, zivju krājumi ir jāapsaimnieko ilgtspējīgi. Tas arī ir nepieciešams, lai nodrošinātu darbvietas un izaugsmi zivsaimniecības nozarē ilgtermiņā. Tāpēc Komisijas izpildes stratēģija 2017. gadā bija vērsta uz zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības jomu, kam ir liela nozīme aprites ekonomikas veidošanā. Ja dalībvalstis neveiks tūlītējus un efektīvus pasākumus, lai novērstu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, tas apgrūtinās ES uzdevumu izskaust šādu praksi pasaulē. Komisija uzsāka pārkāpuma procedūras pret Portugāli, jo zvejas kuģi, kas kuģo ar Portugāles karogu un darbojas ūdeņos, par kuriem atbild Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija, atkārtoti un ilgstoši veica zvejas darbības, kas pārkāpa šīs organizācijas veiktos saglabāšanas pasākumus. Valstu zvejniecības pārraudzības sistēmām ir jāparedz atturošas sankcijas par nopietniem ES kopējās zivsaimniecības politikas noteikumu pārkāpumiem. Komisija veica pasākumus, lai novērstu sistēmiskus trūkumus, kas kavē nelegālas zvejas darbību, kuras kaitē ilgtspējībai, atklāšanu. Saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku ES zvejas kuģiem ir vienlīdzīga piekļuve ūdeņiem un resursiem visos ES ūdeņos. Dalībvalstīm ir jānodrošina, ka kuģi, kas kuģo ar citu ES valstu karogu, var netraucēti piekļūt to jurisdikcijā esošiem ūdeņiem, lai zvejotu. Komisija veica turpmākus pasākumus pārkāpuma procedūrā pret Rumāniju, jo tā liedza citu dalībvalstu zvejas kuģiem vienlīdzīgu pieeju tās ūdeņiem. Konkurence par vietu mūsu ūdeņos — atjaunojamās enerģijas aprīkojumam, akvakultūrai un citiem pielietojumiem — ir likusi pārvaldīt mūsu jūras saskaņotāk. Jūras telpiskā plānošana darbojas pāri robežām un nozarēm, lai pārliecinātos, ka visa cilvēku veiktā darbība jūrā notiek efektīvi, droši un ilgtspējīgi. Komisija 2017. gadā veica pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES jūras telpiskās plānošanas vienotais satvars ir laicīgi ieviests dalībvalstu tiesiskajā regulējumā.



Noteikumu par reģionālo politiku izpilde Eiropas strukturālie un investīciju fondi atbalsta ieguldījumus galvenajās izaugsmi veicinošajās politikas jomās visā ES. Lai pārliecinātos, ka fondus izmanto maksimāli efektīvi, dalībvalstīm ir jāizpilda noteikti priekšnosacījumi . Komisija pārliecinās, ka tie ir izpildīti. Ieguldījumiem dalībvalstīs ir jāatbilst tiem pašiem ES tiesību aktiem un standartiem, kas ir piemērojami dažādās nozarēs, piemēram, vides, nodarbinātības vai pētniecības nozarē. Komisijas pasākumi 2017. gadā koncentrējās uz priekšnosacījumu izpildi publiskā iepirkuma, valsts atbalsta, visaptverošu transporta ieguldījumu plānu un ūdens un notekūdeņu nozarē.



Cīņa pret krāpšanu saistībā ar ES budžetu Komisija 2017. gadā turpināja ieviest pasākumus lietās, kuru rezultātā ES budžets zaudēja ienākumus. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) publicēja ziņojumu par būtisku muitas pārkāpuma gadījumu 2017. gadā. Tas ietver starptautiskas organizētās noziedzības grupas, kas meklē ostas ES ar visvājāko kontroli, lai varētu palikt nesodītas, nepatiesi deklarējot zemu vērtību no Ķīnas ievestiem tekstilizstrādājumiem un apaviem. Tā kā gan muitas nodevas, gan pievienotās vērtības nodokli aprēķina uz importēto preču vērtības bāzes, krāpnieki var gūt nelegālu labumu no piemērotu kontroles pasākumu trūkuma, maksājot daudz mazāk, nekā likumiski pienāktos. OLAF izmeklēšanā atklājās, ka visnozīmīgākais krāpnieciskās satiksmes centrs atradās Apvienotajā Karalistē. Tā kā preces lielākoties bija paredzētas nosūtīšanai uz citu dalībvalstu tirgiem, tostarp Franciju, Spāniju, Vāciju un Itāliju, ar pievienotās vērtības nodokli saistītie ieņēmumi, kas šīm dalībvalstīm būtu jāaprēķina, bija būtiski ietekmēti. Komisijas pārbaudēs 2017. gadā apstiprinājās OLAF izmeklēšanas secinājumi un krāpšana Apvienotajā Karalistē laikposmā no 2011. līdz 2017. gadam. Komisija atkārtoti pieprasīja Apvienotās Karalistes iestādēm beidzot īstenot efektīvus tiesiskās aizsardzības pasākumus, lai novērstu daudz par zemu novērtētu tekstilizstrādājumu un apavu importu no Ķīnas. Citas dalībvalstis jau bija ieviesušas šos pasākumus pēc Komisijas ieteikuma visām dalībvalstīm, t. sk. Apvienotajai Karalistei. Komisija veica atbilstošus pasākumus, lai pasargātu Savienības finanšu intereses, un pieprasīja Apvienotajai Karalistei veikt nepieciešamos pasākumus, lai darītu pieejamas visas ES budžetā iemaksājamās summas. Komisija vērsās Tiesā lietās pret Nīderlandi un Apvienoto Karalisti saistībā ar ES budžetā kopumā neiemaksātiem 20 miljoniem EUR muitas nodevās (atskaitot iekasēšanas izmaksas). Abu dalībvalstu gadījumā tradicionālo pašu resursu zaudējums ES budžetā radies šo valstu aizjūras zemju un teritoriju nepareizi izdotu sertifikātu dēļ. Apvienotās Karalistes gadījumā no valstīm, kas nav ES dalībvalstis, importēja alumīniju uz aizjūras teritoriju (Angilju), bet pēc tam reeksportēja uz ES. Importam neatbilstīgi tika piemērots atbrīvojums no muitas nodokļa, jo Angilja nedrīkstēja izdot sertifikātu “EXP”. Kas attiecas uz Nīderlandi, piena pulvera un rīsu importam no Kirasao no 1997. līdz 2000. gadam un putraimu un rīsu produktu importam no Arubas no 2002. līdz 2003. gadam kļūdaini nepiemēroja ES muitas nodokli, importējot uz Eiropu, jo šīm teritorijām būtu bijis jāizdod sertifikāts “EUR.1”. Gan Kirasao, gan Aruba ir Nīderlandes aizjūras zemes. Ja dalībvalsts neveic pilnu iemaksu ES budžetā, tad pārējām dalībvalstīm ir jākompensē iztrūkums. .

2.Savienots digitālais vienotais tirgus Digitālā vienotā tirgus stratēģijas mērķis ir novērst tiešsaistes šķēršļus, kas liedz ES iedzīvotājiem izmantot iespējas saistībā ar precēm un pakalpojumiem. Principa ‘‘Viesabonēšana pēc pašmāju tarifiem’’ piemērošana

Sākot ar 2017. gada 15. jūniju, visiem ES ceļotājiem ir piemērojami principa ‘‘ Viesabonēšana pēc pašmāju tarifiem ’’ noteikumi. Tas nozīmē, ka, apmeklējot citu dalībvalsti, viņi par mobilajiem zvaniem, īsziņām un datiem maksā tādu pašu cenu kā dzīvesvietas dalībvalstī. Komisija 2017. gadā cieši uzraudzīja dalībvalstis, raugoties, lai tās pareizi piemērotu ES Viesabonēšanas regulu . Uzraudzības laikā konstatēja kopumā sekmīgu jauno viesabonēšanas noteikumu piemērošanu un būtisku viesabonēšanas datplūsmas pieaugumu kopš 2017. gada 15. jūnija. Uzticības garantēšana darījumiem tiešsaistē Jau šobrīd ES ir ieviests e-paraksts, kas ļauj parakstīt dokumentus tiešsaistē ļoti līdzīgi tam, kā paraksta dokumentus ar pildspalvu bezsaistē. Taču ir nepieciešami arī citi uzticamības pakalpojumi , ne tikai e-paraksts, lai padarītu elektroniskos darījumus pārrobežu situācijās (tāpat kā valsts līmenī) drošus un juridiski derīgus. Komisija 2017. gadā veica pasākumus, lai nodrošinātu, ka ES Regula par uzticamības pakalpojumiem tiek pareizi piemērota visā ES. Tāpat tā rīkojās, lai nodrošinātu, ka elektroniskie paraksti, elektroniskie zīmogi, laika zīmogi, elektroniski piegādes pakalpojumi un tīmekļa vietņu autentifikācija darbojas pāri robežām un tiem ir tāds pats tiesiskais statuss visā ES kā tradicionālajiem procesiem, kuros izmanto papīru. Labāka interneta pieslēguma nodrošināšana Direktīva par platjoslas pakalpojumu izmaksu samazināšanu palīdz pat par 30 % samazināt ātrdarbīga interneta izveides izmaksas, kas nozīmē, ka vairāk cilvēku ES var tam piekļūt. Direktīvas pareiza īstenošana ir svarīga ES digitālajam vienotajam tirgum un labākai savienojamībai. Pēc tam, kad Komisija uzsāka pārkāpuma procedūras, lielākā daļa dalībvalstu bija ieviesušas Direktīvu par platjoslas pakalpojumu izmaksu samazināšanu valstu tiesiskajā regulējumā. Tiesa 2017. gada nogalē vēl arvien izskatīja lietas pret Beļģiju un Slovākiju . Autortiesību un blakustiesību aizsardzības nodrošināšana

Lai padarītu transportu tīru un konkurētspējīgu visā Eiropā, ir svarīgi pasteidzināt alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu. Komisija 2017. gada novembrī pieņēma Tīras mobilitātes paketi , kuras mērķis ir stiprināt ES globālo līderību videi ekoloģiski tīru transportlīdzekļu jomā. Direktīvas par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu mērķis ir izveidot vienotu sistēmu plaša mēroga infrastruktūras ieviešanai alternatīviem degvielas veidiem visā Eiropā. Direktīva palīdz samazināt transporta atkarību no naftas, ierobežot tās ietekmi uz vidi un stiprināt Eiropas līderību cīņā pret klimata pārmaiņām. Tā nosaka minimālās prasības alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanai, ietverot uzlādēšanas stacijas elektroautomobiļiem un uzpildes vietas transportlīdzekļiem, kas izmanto dabasgāzi un ūdeņradi. Tā kā 21 dalībvalsts savlaicīgi neīstenoja Direktīvu par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu, Komisija uzsāka pārkāpuma procedūras pret katru no tām.



4.Padziļināts un taisnīgāks iekšējais tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu. ES vienotais tirgus vēl arvien ir vislielākā vērtība privātpersonām un uzņēmumiem. Tas sniedz milzīgas iespējas Eiropas uzņēmumiem, kā arī plašāku izvēli un zemākas cenas patērētājiem. Tas ļauj cilvēkiem ceļot, dzīvot, strādāt un mācīties, kur vien tie vēlas. Taču šīs priekšrocības nevar izmantot, ja netiek piemērotu vai īstenoti vienotā tirgus noteikumi vai tos kavē citi šķēršļi. Netraucētas konkurences nodrošināšana Ikvienam ir tiesības uz pilnu kompensāciju par zaudējumiem, kas tiem radīti, pārkāpjot ES konkurences noteikumus, piemēram, organizējot karteli vai ļaunprātīgi izmantojot dominējošu stāvokli dalībvalstī. Taču praksē vairums cietušo, jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi un patērētāji, reti saņem kompensāciju no pārkāpējiem. Pilna kompensācija ir ES tiesības, taču to izmantošanu nosaka valstu noteikumi. Nereti tie nozīmē, ka lietu ierosināšana par zaudējumu atlīdzību par konkurences tiesību pārkāpumiem ir dārga un sarežģīta. 2014. gadā pieņemtā Direktīva par zaudējumu atlīdzināšanu par konkurences tiesību pārkāpumiem palīdz privātpersonām un uzņēmumiem pieprasīt zaudējumu atlīdzību, piemēram, nodrošinot tiem vieglāku piekļuvi pierādījumiem, lai pamatotu ciestos zaudējumus, un piešķirot vairāk laika prasības pieteikuma iesniegšanai valsts tiesā. Komisija 2017. gadā uzraudzīja direktīvas ieviešanu valstu tiesiskajā regulējumā. Komisija 2017. gadā uzsāka pārkāpuma procedūras pret 21 dalībvalsti par Direktīvu par zaudējumu atlīdzināšanu par konkurences tiesību pārkāpumiem. Kopš tā laika lielākā daļa no tām ir veikušas pasākumus, lai direktīvu ieviestu valstu tiesiskajā regulējumā. Uz 2017. gada beigām tikai Bulgārija, Grieķija un Portugāle vēl nebija veikušas nepieciešamos pasākumus. Kas attiecas uz konkurences noteikumu publisko izpildi, 2017. gada decembrī Grieķija Komisijai ierosināja virkni aizsardzības pasākumu, kas piešķirtu trešām personām piekļuvi elektroenerģijas ražošanai no lignīta. To mērķis ir risināt konkurences problēmas, ko Komisija bija konstatējusi 2008. gada lēmumā. Turklāt 2017. gadā Komisija turpināja diskusijas ar Francijas iestādēm, lai rastu piemērotus pasākumus, kā atrisināt konkurences problēmas, ko tā bija konstatējusi jau 2015. gadā. Tās ir saistītas ar faktu, ka, piešķirot lielāko daļu valsts hidroenerģijas koncesiju vienam uzņēmumam, Francija bija uzturējusi vai stiprinājusi šā uzņēmuma dominējošo stāvokli Francijas elektroenerģijas tirgū, tādējādi pārkāpjot ES konkurences noteikumus. Valsts atbalsta jomā Komisijas veiktās valsts atbalsta kontroles sistēmas ticamībai ir svarīgi, lai tā konsekventi izpildītu savus lēmumus par valsts atbalstu. Komisija ierosināja tiesvedību pret Grieķiju, jo tā neieviesa Komisijas 2008. gada lēmumu, ar ko tai pieprasīja atgūt uzņēmumam Hellenic Shipyards nelegāli piešķirto valsts atbalstu.



Darba ņēmēju brīvas pārvietošanās nodrošināšana ES pilsoņiem ir tiesības strādāt jebkurā dalībvalstī pēc to izvēles. Vienlaikus to darba ņēmēju tiesībām, kas izvēlas strādāt ārvalstīs, ir jābūt pasargātām. Saskaņā ar Direktīvu par pasākumiem, ar ko veicina darba ņēmējiem piešķirto tiesību īstenošanu darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā, dalībvalstīm ir jānodrošina, ka mobilajiem ES darba ņēmējiem ir pieeja efektīvai tiesiskajai aizsardzībai, ja ir pārkāptas to tiesības. Tāpat dalībvalstīm ir jāieceļ viena vai vairākas organizācijas, kas veicina vienlīdzīgu attieksmi, lai sniegtu atbalstu un palīdzību mobilajiem ES darba ņēmējiem un veicinātu aktīvu dialogu starp sociālajiem partneriem, nevalstiskām organizācijām un valsts iestādēm. Komisija 2017. gadā turpināja veikt pārkāpuma novēršanas pasākumus pret astoņām dalībvalstīm (Čehiju, Igauniju, Kipru, Lietuvu, Luksemburgu, Austriju, Portugāli un Rumāniju), kuras nebija savlaicīgi ieviesušas valstu tiesiskajā regulējumā pienākumus, kas izriet no Direktīvas par pasākumiem, ar ko veicina darba ņēmējiem piešķirto tiesību īstenošanu darba ņēmēju pārvietošanās brīvības jomā . Šī pasākuma rezultātā visas dalībvalstis veica nepieciešamos pasākumus, lai direktīvu īstenotu līdz 2017. gada beigām. Brīva pārvietošanās ir viens no lielākajiem vienotā tirgus ieguvumiem, taču tai ir jānotiek godīgā veidā. Lai novērstu sociālo dempingu pakalpojumu sniegšanā, Izpildes direktīva par darba ņēmēju norīkošanu darbā sniedz valstu iestādēm rīkus, lai cīnītos pret ļaunprātīgu izmantošanu un krāpšanu, kā arī uzlabotu to administratīvo sadarbību un informācijas apmaiņu. Komisija 2017. gadā izmantoja savas izpildes pilnvaras, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis bez kavēšanās ievieš valstu tiesiskajā regulējumā Izpildes direktīvu par darba ņēmēju norīkošanu darbā. Tāpat tā veica turpmākus pasākumus pret 10 dalībvalstīm (Čehiju, Kipru, Spāniju, Horvātiju, Ungāriju, Luksemburgu, Portugāli, Rumāniju, Slovēniju un Zviedriju) uzsāktajās pārkāpuma procedūrās. Šī pasākuma rezultātā visas dalībvalstis veica vajadzīgos pasākumus, lai direktīvu īstenotu līdz 2017. gada beigām.

Brīvas preču aprites nodrošināšana Saskaņā ar ES tiesību aktiem valstu iestādēm ir pienākums pārliecināties, ka automobiļa veids atbilst visiem ES standartiem, pirms atsevišķus automobiļus var pārdot vienotajā tirgū. Ja automobiļa ražotājs pārkāpj juridiskās prasības, valstu iestādēm ir jāveic korektīvi pasākumi (piemēram, jāizziņo atsaukšana) un jāpiemēro efektīvas, atturošas un samērīgas sankcijas saskaņā ar valstu tiesisko regulējumu. Komisija turpināja pārraudzīt, kā dalībvalstis 2017. gadā piemēroja šos noteikumus. Automobiļu ražošanas nozarē pēc 2015. gada septembrī notikušajiem atklājumiem par Volkswagen Group izmantoto programmatūru, kas ļauj izvairīties no noteiktu piesārņotāju emisijas standartiem, Komisija secināja, ka vairākas dalībvalstis nav izveidojušas vai nepiemēro sodu sistēmas, lai atturētu automobiļu ražotājus no tiesību aktu automobiļu emisijas jomā pārkāpšanas. 2017. gadā Komisija veica turpmākus pasākumus pret Vāciju, Grieķiju, Spāniju, Luksemburgu un Apvienoto Karalisti par to, ka tās nepildīja pienākumus saskaņā ar ES transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai piemērojamiem tiesību aktiem. Tāpat Komisija uzsāka pārkāpuma procedūru pret Itāliju, jo tā nepildīja pienākumu saskaņā ar ES transportlīdzekļu tipa apstiprināšanai piemērojamiem tiesību aktiem saistībā ar Fiat Chrysler automobiļiem. Uzņēmējdarbības veikšanas brīvības nodrošināšana Komisija cieši sekoja pārmaiņām Ungārijas augstākās izglītības tiesiskajā regulējumā. Šīs pārmaiņas ieviesa jaunas prasības šādos jautājumos: ·nepieciešamība noslēgt divpusējas vienošanās starp Ungāriju un augstākās izglītības iestādēm no valstīm, kas nav Eiropas Ekonomikas zonā; un ·nepieciešamība sniegt augstākās izglītības pakalpojumus arī izcelsmes valstī. Komisija uzsāka pārkāpuma procedūru pret Ungāriju, jo šie grozījumi ierobežoja ES un citu valstu universitāšu darbības. Saskaņā ar Profesionālo kvalifikāciju direktīvu ES pilsoņiem ir tiesības uz to profesionālo kvalifikāciju atzīšanu citā dalībvalstī. Komisijas iejaukšanās rezultātā iestādes Īrijā un Austrijā atzina Horvātijas medmāsu profesionālo kvalifikāciju. Pēc Komisijas izpildes pasākumiem Polija likvidēja minimālās likmes starp patentu aģentiem un to klientiem. Komisija vērsās Tiesā pret Vāciju par fiksētu likmju noteikšanu arhitektiem un inženieriem, kas ir piemērojamas vienīgi arhitektiem un inženieriem Vācijā.

Uzlabota informācija un palīdzība pilsoņiem un uzņēmumiem Komisija 2017. gada maijā pieņēma rīku paketi ar mērķi uzlabot ES vienotā tirgus praktisko darbību privātpersonām un uzņēmumiem. SOLVIT rīcības plāns stiprina SOLVIT nozīmi kā praktisks un neoficiāls tiesiskās aizsardzības līdzeklis gadījumos, kad pārrobežu situācijā valsts iestādes ir pārkāpušas ES pilsoņu un uzņēmumu tiesības. Saskaņā ar šo plānu Komisijai iesniegtu sūdzību var nodot SOLVIT. Vienlaikus Komisija pieņēma vērienīgu priekšlikumu Vienotai digitālai vārtejai , kas apmierina uzņēmumu, sabiedrības locekļu un citu ieinteresēto personu pieprasījumu pēc labākas piekļuves vienotajam tirgum. Vienotā digitālā vārteja sniegs lietotājiem vieglu piekļuvu tiešsaistes informācijai par ES noteikumiem un valstu noteikumiem, procedūrām, kā izpildīt šos noteikumus, kā arī palīdzībai un atbalstam ES un valsts līmenī. Pārrobežu lietotājiem vajadzētu būt spējīgiem piekļūt šiem tiešsaistes pakalpojumiem un izmantot tos tāpat kā valsts lietotājiem. Vārteja atbalstīs principa “tikai vienreiz” pārrobežu piemērošanu, nodrošinot pārrobežu automatizētas pierādījumu apmaiņas mehānismam. Principa “tikai vienreiz” mērķis ir nodrošināt, ka sabiedrības locekļiem un uzņēmumiem viena un tā pati informācija ir jāiesniedz valsts pārvaldes struktūrās tikai vienu reizi. Vienotā digitālā vārteja apmierina lietotāju vajadzības digitālajā pasaulē. Tas varētu palīdzēt uzņēmumiem ietaupīt vairāk nekā 11 miljardus EUR gadā, bet ES iedzīvotājiem — līdz 855 000 stundu gadā. Turklāt iniciatīva mudina dalībvalstis pieņemt e-pārvaldības stratēģijas un piedāvāt modernus un efektīvus sabiedriskos pakalpojumus. Komisija, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm, 2017. gadā izveidoja Uzņēmējdarbības reģistru savstarpējās savienojamības sistēmu , kas atvieglos piekļūt uzņēmumu informācijai ES — gan valsts teritorijā, gan pāri robežām. Vienā Eiropas e-Tiesiskuma portālā uzņēmējdarbības reģistru savstarpējā savienojamība sniedz elektronisku piekļuvi visā ES informācijai par uzņēmumiem no visiem uzņēmējdarbības reģistriem dalībvalstīs. Šī sistēma tagad ļaus uzņēmumiem, patērētājiem, ieguldītājiem un varas iestādēm uzzināt vairāk par uzņēmumiem, ar ko tie sadarbojas vai vēlas sadarboties. Galvenais mērķis ir uzlabot vienotā tirgus uzticamību, izmantojot pārredzamību un aktualizētu informāciju par ES uzņēmumiem.



Kapitāla tirgus savienības, finanšu pakalpojumu noteikumu un kapitāla brīvas aprites nodrošināšana Komisijas izpildes pasākumi 2017. gadā pievērsās tam, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis īstenoja direktīvas, kas tika pieņemtas pēc finanšu krīzes. To mērķis ir vairāk atvērt ES finanšu pakalpojumu tirgus, stiprināt finanšu nozares izturību un stabilitāti un uzlabot ieguldītāju aizsardzību. Tās ir Grāmatvedības un revīzijas direktīva , Hipotekāro kredītu direktīva , Maksājumu kontu direktīva un Direktīva par noteiktu lielu uzņēmumu nefinanšu informācijas atklāšanu , ar ko groza Grāmatvedības direktīvu. Gandrīz visas dalībvalstis līdz 2017. gada beigām veica pasākumus, lai ieviestu šīs direktīvas valstu tiesiskajā regulējumā. Daudzos gadījumos šos pasākumus pieņēma pēc tam, kad Komisija uzsāka pārkāpuma procedūras. Finanšu instrumentu tirgu direktīva ir to reformu stūrakmens, ko ES ieviesa, lai uzlabotu ieguldītāju aizsardzību pēc finanšu krīzes. Jaunie noteikumi stiprinās vienoto tirgu, pieļaujot finanšu instrumentu tirdzniecību pārredzamos, labi uzraudzītos, konkurētspējīgos un stabilos tirgos visā Eiropas Ekonomikas zonā. Komisija uzsāka pārkāpuma procedūras pret 19 dalībvalstīm par novēlotu Finanšu instrumentu tirgu direktīvas transponēšanu valstu tiesiskajā regulējumā. Direktīvas par finanšu instrumentu tirgiem un citu attiecīgo direktīvu (piemēram, Pārredzamības direktīvas) pareiza īstenošana ir nepieciešama, lai panāktu kapitāla tirgu savienību. Kapitāla tirgu savienības mērķis ir uzlabot piekļuvi finansēm, jo īpaši inovatīviem uzņēmumiem, jauniem uzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem. Tāpat tās mērķis ir padarīt kapitāla tirgus pievilcīgākus mazumtirdzniecības un institucionāliem ieguldītājiem un atvieglot pārrobežu ieguldījumus. Komisija uzraudzīja dalībvalstu atbilstību brīvas kapitāla aprites principam. Tā vērsās Tiesā pret Ungāriju , jo Ungārija nepildīja ES noteikumus par lauksaimniecībā izmantojamo zemju pārrobežu ieguldītāju tiesībām. Ungārija bija pieņēmusi tiesību aktu, ar kuru izbeidza noteiktas “izmantošanas tiesības” — līgumus, kas piešķir tiesības izmantot īpašumu un gūt no tā peļņu —, kas piemīt ieguldītājiem Ungārijā. Tas atņēma gan ārvalstu, gan pašmāju ieguldītāju iegūtās tiesības un ieguldījumu vērtību, nekompensējot viņiem par to.



Nodokļu un muitas noteikumu izpilde Komisijas izpildes stratēģija muitas jomā koncentrējās uz to, lai dalībvalstis pareizi un vienveidīgi piemērotu Savienības muitas kodeksu un atklātu maksas ar muitas nodevām pielīdzināmām sekām pat ES teritorijā. Pēc tam, kad Komisija uzsāka pārkāpuma procedūru, Itālijas varas iestādes grozīja noteikumus, likvidējot tiešo muitas pārstāvību ierobežojumus, kas bija pretrunā Savienības muitas kodeksam.

Komisija veica izmeklēšanu, lai pārbaudītu valstu naudas kontroles noteikumu savietojamību ar ES tiesību aktiem. Komisijas iejaukšanās rezultātā Dānija grozīja Administratīvo dokumentu, ko izmanto muitas procedūrās un kas neatbilda ES tiesību aktiem muitas jomā. Netiešo nodokļu jomā Komisija kā prioritārus noteica izpildes centienus novērst pārkāpumus, kas ierobežo Līgumā paredzētās brīvības un kam ir spēcīga ietekme uz iekšējā tirgus darbību. Saskaņā ar Elektronisko sauszemes pārvadājumu monitoringa sistēmu Ungārija pieprasīja uzņēmumiem atskaitīties nodokļu pārvaldei par ES teritorijā (un dažiem valsts teritorijā) veiktajiem pārvadājumiem, kas īstenoti uz valsts ceļiem. Šāda sistēma ir pretrunā PVN direktīvai, jo tā galvenokārt ietekmē pārrobežu ES darījumus un uzliek lielu slogu uzņēmumiem robežu šķērsošanas gadījumā. Komisija uzsāka pārkāpuma procedūru pret Ungāriju. Komisija veica pasākumus pret Itāliju, kura neļauj personām, kuras nav Itālijas pilsoņi un kuras neplāno apmesties Itālijā, izmantot pazemināto likmi, ko piemēro pirmā mājokļa, kas nav luksusa mājoklis, iegādei. Viens no iekšējā tirgus ieguvumiem ir tāds, ka privātpersonas un uzņēmumi var brīvi pārvietoties, strādāt un ieguldīt ārpus valstu robežām. Taču, tā kā tiešie nodokļi nav saskaņoti starp ES valstīm, šī brīvība var nozīmē, ka atsevišķi nodokļu maksātāji spēj izvairīties no nodokļu nomaksas vai apiet to savā mītnes valstī. Tāpēc nodokļu administrācijas ES ir vienojušās ciešāk sadarboties, lai nodrošinātu, ka nodokļi ir nomaksāti, un lai izskaustu krāpšanos ar nodokļiem un izvairīšanos no nodokļu nomaksas. Šī sadarbība ir nostiprināta Direktīvā par administratīvo sadarbību . Direktīva ļauj dalībvalstīm arvien globālākajā vidē nodrošināt, ka visi nodokļu maksātāji nomaksā taisnīgus nodokļus. Šis ir galvenais pārredzamības rīks, ar ko cīnīties pret nodokļu nemaksāšanas praksēm, kas atklājās LuxLeaks lietā un Panamas un Paradīzes dokumentos. Komisijas izpildes pasākumi 2017. gadā pievērsās tam, lai dalībvalstis īstenotu svarīgus minētās direktīvas grozījumus. Šie grozījumi attiecas uz informācijas par nodokļu nolēmumiem apmaiņu un katras valsts ziņošanu . Līdz 2017. gada beigām gandrīz visas dalībvalstis bija pieņēmušas nepieciešamos pasākumus. Nozīmīgajā virspalātas spriedumā Tiesa nosprieda, ka vienas dalībvalsts tiesas var pārskatīt citas dalībvalsts nosūtītu pieprasījumu saņemt nodokļu informāciju likumību saskaņā ar Direktīvu par administratīvo sadarbību. Taču šādam pārskatam ir jāaprobežojas ar pārbaudi, kurā noskaidro, vai pieprasītā informācija nav tāda, kas acīmredzami nav paredzami nozīmīga attiecīgajai izmeklēšanai nodokļu jomā. Komisija 2017. gadā izbeidza pārkāpuma procedūras pret Vāciju (saistībā ar mantojuma nodokļu noteikumiem par īpašiem uzturlīdzekļu pabalstiem) un Grieķiju (par mantojuma nodokļiem gadījumos, kad mantojums atstāts bezpeļņas organizācijām, un par galvenajām dzīvesvietām) pēc grozījumu ieviešanas. Augsta līmeņa patērētāju aizsardzības nodrošināšana Komisija 2017. gada maijā pabeidza galveno ES tiesību aktu patērētāju aizsardzības un tirdzniecības jomā novērtējumu. Kopumā tā secināja, ka spēkā esošie noteikumi vēl arvien atbilst savam mērķim, ja tos izpilda un piemēro pareizi. Taču Komisija konstatēja vairākus trūkumus. Šā iemesla dēļ, reaģējot uz plaša mēroga kaitējuma gadījumiem, piemēram, 2015. gada automobiļu izmešu skandāls vai 2017. gadā atceltajiem avioreisiem plašā apmērā, kas ietekmē simtiem tūkstošu patērētāju visā ES, Komisija 2018. gadā laidīs klajā Jaunu kursu patērētājiem. Tas ļaus patērētājiem kolektīvi pasargāt savas intereses ar pārstāvju organizāciju starpniecību. Šī iniciatīva sniegs lētākus un efektīvākus pasākumus, ar ko apturēt un novērst pārkāpumus, kas rada vienlaicīgu kaitējumu daudziem ES patērētājiem. Tāpat tā uzlabos valstu īstenošanu, izmantojot efektīvākas, samērīgas un atturošākas sankcijas par ES patērētāju aizsardzības tiesību aktu pārkāpumiem. Komisija izbeidza pārkāpuma procedūru pret Itāliju par kompleksiem ceļojumiem, jo tagad tā ir nodrošinājusi noteikumu atbilstību 1990. gada Direktīvai par kompleksiem ceļojumiem. ES tiesību akti paredz, ka komplekso ceļojumu rīkotājiem ir jābūt aizsardzībai pret maksātnespēju, garantējot, ka patērētāji saņems atlīdzību un tiks nogādāti mājās, ja ceļojuma rīkotājs bankrotē. Pēc tam, kad 2009. gadā ceļojumu rīkotājs Todomondo bankrotēja, Itālijas Valsts garantiju fonds saņēma vairāk nekā 4000 atmaksas pieprasījumu par vairāk nekā 7 miljoniem EUR. Taču fondā nebija pietiekami līdzekļu, lai tos apmierinātu. Pēc tam, kad Komisija uzsāka pārkāpuma procedūru, Itālija aizstāja Valsts garantiju fondu, kurā nebija pietiekams finansējums, ar pienākumu ceļojumu rīkotājiem un ceļojumu aģentūrām iegādāties apdrošināšanu vai saņemt bankas garantiju visiem maksājumiem, ko tie saņem no ceļotājiem. Tāpat Itālija ir ieviesusi pasākumus visu to ceļotāju, kas agrāk ir zaudējuši naudu maksātnespējas dēļ, kompensēšanai. 2015. gadā pieņēma jauno Direktīvu par kompleksiem ceļojumiem , paredzot aizsardzību netradicionāliem ceļojumu pakalpojumiem, vienlaikus saglabājot augstu ceļotāju aizsardzību maksātnespējas gadījumā. Dalībvalstīm ir jāievieš jaunā direktīva līdz 2018. gada janvārim, un tā stāsies spēkā, sākot ar 2018. gada jūliju. Komisija pārbaudīs, ka valstu tiesību akti atbilst jaunajai direktīvai. Neraugoties uz tālejošajiem drošības noteikumiem, tirgū vēl arvien ir pārāk daudz nedrošu un nelegālu produktu, kas var radīt nopietnus riskus patērētājiem. Komisija 2017. gadā pieņēma preču tiesību aktu paketi, kura palīdzēs uzlabot ES saskaņoto noteikumu produktu drošības jomā izpildi.



Augsta līmeņa sabiedrības veselības aizsardzības nodrošināšana Sabiedrības veselības aizsardzības jomā Komisija uzraudzīja, vai dalībvalstis efektīvi ieviesa Tabakas izstrādājumu direktīvu valstu tiesību aktos. Šīs direktīvas mērķis ir samazināt tabakas lietošanu, jo īpaši atrunājot jauniešus no smēķēšanas uzsākšanas un nodrošinot, ka visi sabiedrības locekļi pilnībā apzinās tabakas kaitīgo ietekmi. Ieguvumi no zemākiem smēķēšanas rādītājiem ir nepārprotami: cilvēki ir veselīgāki, ar tabaku saistītu hronisku slimību un pāragru nāves gadījumu skaits ievērojami krīt, turklāt ir arī ekonomiski ietaupījumi. Tabakas patēriņa samazinājums vien par 2 % nozīmē veselības aprūpes ikgadējos ietaupījumus aptuveni 506 miljonu EUR apmērā visā ES. Komisija 2017. gadā izbeidza pārkāpuma procedūras pret Beļģiju, Dāniju, Grieķiju, Kipru, Lietuvu, Poliju, Rumāniju un Slovēniju, jo šīs dalībvalstis veica pasākumus, lai savlaicīgi īstenotu Tabakas izstrādājumu direktīvu valstu tiesību aktos. Pacientu tiesības uz pieeju drošai un augstas kvalitātes veselības aprūpei citās ES valstīs vēl arvien ir Komisijas prioritāte. Komisija 2017. gadā cieši uzraudzīja Direktīvas par pārrobežu veselības aprūpi īstenošanu.



Mobilitātes un transporta noteikumu izpilde

Komisija 2017. gadā strādāja, lai nodrošinātu taisnīgu līdzsvaru starp autotransporta nozarē nodarbināto sociālās aizsardzības interesēm, taisnīgu konkurenci un pārvadājumu pakalpojumu pāri robežām sniegšanas brīvību. Komisija sniedza skaidrojumu tam, kā norīkošanas nosacījumi attiecas uz autotransportu, kā arī par efektīviem izpildes pasākumiem. Komisija 2017. gadā pieprasīja Grieķijai pilnībā piemērot ES noteikumus par pasažieru tiesībām, ceļojot pa jūru . Grieķijas valsts tiesiskais regulējums liedza pasažieriem pilnībā gūt labumu no tiesībām, ko tiem piešķīra Eiropas Savienības tiesību akti, gadījumos, kad ir atcelti vai kavējas jūras pasažieru pārvadājumi. Komisijas veikto pasākumu rezultātā Grieķijas varas iestādes pilnībā nostiprināja valsts regulējumā pasažieru tiesības uz palīdzību, maršrutu maiņu vai atlīdzību, ja ir atcelta vai kavējas izbraukšana. Autotransports ir visplašāk izmantotais pārvietošanās veids ES un galvenais negadījumu iemesls. Tehniski defekti izraisa daudz negadījumu: vairāk nekā pieci cilvēki iet bojā uz Eiropas ceļiem katru dienu tehnisku kļūmju dēļ. Tāpēc transportlīdzekļu pārbaudes ir ļoti svarīgas ceļu drošībai. ES 2014. gadā pieņēma jaunus noteikumus, lai pastiprinātu pārbaudes un paplašinātu to darbības jomu. Transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa noteikumu kopuma mērķis ir gadā novērst vairāk nekā 36 000 ar tehniskām kļūmēm saistītu negadījumu: ·uzlabojot transportlīdzekļu testēšanas kvalitāti (ieviešot kopējus minimālos standartus aprīkojumam, inspektoru apmācībai un trūkumu novērtēšanai); ·paplašinot pārbaudes kravas nostiprināšanai kravas transportlīdzekļu pārbaudēs uz ceļiem; ·elektroniskās drošības komponentiem (piemēram, ABS, ESC un gaisa spilveniem) piemērojot obligātas pārbaudes; ·izskaužot krāpšanos ar nobraukumu, ieviešot reģistrētus nobraukuma mērījumus. Tā kā 24 dalībvalstis nebija laicīgi ieviesušas transportlīdzekļu tehniskā stāvokļa noteikumu kopumu, Komisija uzsāka pārkāpuma procedūras pret tām. Dzelzceļu nozarē Tiesa apstiprināja , ka dalībvalstīm ir jānodrošina, ka dzelzceļu uzņēmumu konti ir jāuztur tā, lai varētu uzraudzīt aizliegumu pārskaitīt valsts līdzekļus, kas paredzēti transporta pakalpojumu infrastruktūras pārvaldībai. Dalībvalstīm nav pienākuma uzturēt atsevišķus kontus katram sabiedriskā pakalpojuma līgumam. Komisija aktīvi sekos šā sprieduma īstenošanai. Svarīgā spriedumā Tiesa skaidroja, ka starpniecības pakalpojumi, ko sniedza elektroniskā platforma Uber, kuras mērķis ir, izmantojot viedtālruņa lietotni un par samaksu, savienot neprofesionālus autovadītājus, kas izmanto personiskos transportlīdzekļus, ar personām, kas vēlas pārvietoties pilsētā, ir klasificējami kā “pakalpojumi pārvadājumu jomā”. Attiecīgi dalībvalstīm ir jāregulē nosacījumi, kas piemērojami tādiem starpniecības pakalpojumiem kā UBER, saskaņā ar Līguma par ES darbību vispārējiem noteikumiem. 5.Padziļināta un taisnīgāka ekonomikas un monetārā savienība “Padziļināta un taisnīgāka ekonomikas un monetārā savienība” ir Komisijas atbildes uz ekonomisko un finanšu krīzi pamatā. Šīs politikas mērķis ir stiprināt ES ekonomiku tādā veidā, kas rada vairāk darbvietu un uzlabo cilvēku dzīves standartus. Ekonomikas un monetārās savienības noteikumu izpilde Ekonomikas un monetārā savienība ir ES integrācijas procesa pamatā. Ekonomikas un monetārās savienības sasniegšana nav pašmērķis, bet gan veids, kā nodrošināt stabilitāti un spēcīgāku, ilgtspējīgāku un iekļaujošu izaugsmi visā eurozonā un ES kopumā, lai uzlabotu ikvienas personas dzīvi. Reaģējot uz finanšu un ekonomikas krīzi 2008. gadā, tika pieņemti vairāki tiesību akti ( 2011. gada sešu dokumentu pakete un 2013. gada divu dokumentu pakete ), lai stiprinātu ES ekonomikas pārvaldības sistēmu. Komisija 2017. gadā īpašu uzmanību pievērsa Direktīvas par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām transponēšanai. Turklāt euro var būt stipra un uzticama valūta sabiedrības un uzņēmumu ieskatā, ja to pienācīgi pasargā pret viltošanu. Komisija 2017. gadā pārbaudīja, kā dalībvalstis īsteno Direktīvu par euro un citu valūtu krimināltiesisko aizsardzību pret viltošanu .

Komisija uzsāka pārkāpuma procedūras pret Bulgāriju, Horvātiju, Luksemburgu un Slovēniju, jo tās nebija savlaicīgi ieviesušas Direktīvu par euro un citu valūtu aizsardzību pret viltošanu valstu tiesiskajā regulējumā.



Banku savienības noteikumu izpilde Kas attiecas uz banku savienību, Komisija turpināja pārbaudīt IV Kapitāla prasību direktīvas , Direktīvas par noguldījumu garantiju sistēmām un Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvas ieviešanu. Šo ES instrumentu mērķis ir nodrošināt, ka bankas ir spēcīgākas un labāk uzraudzītas un ka problēmas var vieglāk atrisināt, neizmantojot nodokļu maksātāju naudu. Tāpat spēcīgai ekonomikas un monetārai savienībai un banku savienībai ir nepieciešams, lai dalībvalstis uzraudzītu centrālo banku neatkarīgas un autonomas darbības uzturēšanu un ievērošanu. Neatkarība ļauj tām veicināt un izpildīt daudzus uzdevumus, kas tām ir noteikti ES tiesību aktos monetārās politikas un banku uzraudzības jomā. Tāpēc Komisija turpina pievērst uzmanību šim jautājumam. Pirmstiesas izmeklēšanā Slovēnijas varas iestādes Slovēnijas Bankā konfiscēja informāciju, tostarp ECB dokumentus. Komisija 2017. gadā uzsāka pārkāpuma procedūru pret Slovēniju saistībā ar šo gadījumu par iespējamiem valsts iestāžu 7. protokola par ES privilēģiju un neaizskaramības pārkāpumiem. Lietas nozīmīgums slēpjas tajā, kā konfiskācijas centrālajās bankās var potenciāli ietekmēt monetārās politikas un banku uzraudzības neatkarību un autonomiju. Tam ir jābūt līdzsvarotam ar pienākumu lojāli sadarboties starp centrālajām bankām un valsts iestādēm kriminālizmeklēšanā.



6.Tieslietu un pamattiesību joma, kas balstīta uz savstarpēju uzticēšanos Tieslietu jomā Komisija nodrošina, ka tiek ievērots tiesiskums un Pamattiesību harta. Tāpat tā nodrošina, ka tiek ievērotas noteiktas tiesības, piemēram, brīvas pārvietošanās tiesības, datu aizsardzība, dzimumu līdztiesība, diskriminācijas aizliegums, cietušo tiesības un tiesības uz taisnīgu tiesu kriminālprocesā. Šiem jautājumiem Komisijas darba kārtībā ir augsta prioritāte, jo tie ietekmē cilvēku dzīvi. Saskaņā ar Eiropas semestra uzdevumuKomisija turpināja mudināt dalībvalstis uzlabot izpildes spēju efektivitāti. Tas īpaši attiecas uz valstu tiesvedības sistēmu neatkarību, kvalitāti un efektivitāti. Tiesiskuma un pamattiesību ievērošana Komisija 2017. gadā turpināja centienus veicināt un ievērot tiesiskumu visā ES. Komisija turpināja dialogu ar Polijas varas iestādēm Tiesiskuma sistēmas ietvaros. Komisija rīkojās izlēmīgi, kad politikas un likumdošanas norises dažās dalībvalstīs apdraudēja ES kopējo pamatu. Komisija uzsāka pārkāpuma procedūru pret Poliju par ES tiesību pārkāpumiem Polijas tiesību aktā par vispārējās piekritības tiesu organizāciju. Komisijas juridiskās bažas par šo tiesību aktu galvenokārt skāra dzimumu diskrimināciju, jo tajā bija ieviesti dažādi pensionēšanās vecumi tiesnesēm (60 gadi) un tiesnešiem (65 gadi). Tas ir pretrunā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 157. pantam un Direktīvai par dzimumu līdztiesību nodarbinātības jomā. Tāpat Komisija pauda bažas, ka Polijas tiesu neatkarību negatīvi ietekmēs tas, ka tieslietu ministram ir dota rīcības brīvība pagarināt tiesnešu pilnvaras pēc pensionēšanās vecuma sasniegšanas. Komisija uzsāka pārkāpuma procedūru pret Ungāriju saistībā ar Ungārijas tiesību aktiem, kas uzliek reģistrēšanās, ziņošanas un pārredzamības pienākumus pilsoniskās sabiedrības organizācijām, kas saņem ārvalstu finansējumu. Procedūra attiecas uz tiesību aktu atbilstību ES Līguma nosacījumiem par brīvu kapitāla apriti, kā arī tiesībām uz biedrošanās brīvību un tiesībām uz privātās dzīves un personas datu aizsardzību, kas nostiprinātas ES Pamattiesību hartā.

Datu aizsardzības uzlabošana Komisija 2017. gadā atbalstīja dalībvalstis gatavošanās procesā Vispārējās datu aizsardzības regulas piemērošanai no 2018. gada maija. Regula ievieš vienotu ES noteikumu kopumu datu aizsardzības jomā, stiprina privātpersonu uzticēšanos un drošību, kā arī izveido vienotus noteikumus uzņēmumiem. Šo noteikumu konsekventa piemērošana ir svarīga. Tāpat Komisija palīdzēja dalībvalstīm sagatavoties Direktīvas policijas un tiesu iestādēm saistībā ar personas datu apstrādi un brīvu apriti transponēšanai ar mērķi novērst, izmeklēt, atklāt noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildīt kriminālsodus. Šī direktīva nodrošinās noziegumos cietušo, liecinieku un aizdomās turēto datu pienācīgu aizsardzību kriminālizmeklēšanas vai tiesībaizsardzības darbību gaitā. Vienlaikus saskaņotāki tiesību akti arī sekmēs policijas vai prokuroru pārrobežu sadarbību, cīnoties ar noziedzību un terorismu. Komisija 2017. gada janvārī pieņēma Paziņojumu par starptautiskām datu plūsmām . Tajā ir izklāstīta Komisijas politika arvien pieaugošās datu pārsūtīšanas atvieglošanu tirdzniecības un tiesībaizsardzības jomās, vienlaikus nodrošinot augstu datu aizsardzības līmeni.



Diskriminācijas izskaušana Komisija cieši uzraudzīja Rasu vienlīdzības direktīvas piemērošanu, jo īpaši saistībā ar izglītības un mājokļu pieejamību romu kopienai. Direktīva ir svarīgs ES tiesiskā regulējuma dokuments cīņā ar diskrimināciju uz rases vai etniskās piederības pamata, un tā ievieš vienlīdzīgas attieksmes principu ES Tiesa 2017. gadā spēra nākamo soli, skaidrojot ES noteikumus, kas piemērojami nediskriminēšanai darbā. Divos gadījumos, kuros darba devēji atlaida darbinieces, jo viņas darbā valkāja islāma galvas lakatu ( Achbita un Bougnaoui ), Tiesa panāca pareizo līdzsvaru starp reliģijas brīvību, uzņēmējdarbības brīvību un nediskriminēšanas principu. Tiesa nolēma, ka uzņēmumi ar vispārēju uzņēmuma politiku drīkst aizliegt darbiniekiem valkāt acīmredzamus reliģiskos simbolus darbā, aizliedzot jebkādus reliģiskos un politiskos simbolus. Politiskās, filozofiskās un reliģiskās neitralitātes politika var veidot leģitīmu mērķi, kas pamato atšķirīgu attieksmi, ja vien mērķa sasniegšanas līdzekļi ir piemēroti un nepieciešami. Tāpat tiesa skaidroja, ka klienti nevar vienkārši pieprasīt, lai darba ņēmēji noņemtu galvassegas, ja uzņēmumā nav ieviesta politika, kas aizliedz reliģiskus simbolus.

Noteikumu izpilde drošības jomā 2017. gadā turpinājās izpildes darbs Eiropas drošības programmas un drošības savienības izstrādes kontekstā. ES noteikumu ieviešana šajā jomā ir svarīga, lai garantētu augstu drošības līmeni visā ES. Regulāros progresa ziņojumos par drošības savienību tiek aplūkoti īstenotie pasākumi, ar ko nodrošina pilnīgu un pareizu noteikumu piemērošanu. Komisija 2017. gadā veica papildu pasākumus 2016. gadā uzsāktajās pārkāpuma procedūrās saistībā ar policijas sadarbības instrumentiem, kas ietilpst iepriekšējā “trešajā pīlārā”. Kā prioritāras tā noteica Prīmes sistēmas piemērošanu (informācijas apmaiņas rīks, kas var piedāvāt automātisku DNS profilu, pirkstu nospiedumu datu un transportlīdzekļu reģistrācijas datu salīdzinājumu) un “Zviedrijas iniciatīvas” piemērošanu (kas ļauj tiesībaizsardzības iestādēm efektīvi dalīties ar informāciju un izlūkošanas datiem, veicot kriminālizmeklēšanu vai kriminālās izlūkošanas darbības). To Komisija paveica, pieņemot papildu pasākumus pārkāpuma procedūrās, ko tā bija ierosinājusi pret Grieķiju , Īriju, Horvātiju, Itāliju un Luksemburgu . Komisija regulāri ziņo Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un ES Padomei par virzību ceļā uz efektīvas un patiesas drošības savienības izveidi. Tas ietver izpildes rīku izmantošanu ceļā uz drošības savienības konsolidāciju. Direktīva par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās un Ceturtā direktīva par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu ir svarīgi rīki efektīvai sadarbībai, cīnoties ar pārrobežu noziedzību un terorismu. Šīs direktīvas palīdz sasniegt drošības programmas mērķus. Ceturtā direktīva par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju stiprina spēkā esošos noteikumus un padara cīņu pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu efektīvāku un pārredzamāku. Komisija 2017. gadā ierosināja pārkāpuma procedūras pret 18 dalībvalstīm, jo tās nebija savlaicīgi ieviesušas Ceturto direktīvu par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju valstu tiesiskajā regulējumā. Komisija 2017. gada decembrī veica papildu pasākumus pārkāpuma procedūrās pret Bulgāriju, Grieķiju, Kipru, Luksemburgu, Maltu, Nīderlandi, Poliju un Rumāniju, jo tās nebija paziņojušas par transponēšanas pasākumiem un to likumprojekti vēl arvien atradās valstu likumdošanas procesā. Eiropas izmeklēšanas rīkojums vienkāršo tiesu iestāžu darbu, kad tās pieprasa pierādījumus, kas atrodas citā ES valstī. Piemēram, ja Francijas tiesu iestādes izseko iespējamiem teroristiem, kuri slēpjas Vācijā, tās var lūgt Vācijas iestādēm to vārdā nopratināt lieciniekus vai veikt dzīvesvietas kratīšanas. Šis jaunais rīks vienkāršos un paātrinās pārrobežu kriminālizmeklēšanu un saukšanu pie atbildības. Komisija 2017. gadā ierosināja pārkāpuma procedūras pret 14 dalībvalstīm, jo tās nebija savlaicīgi ieviesušas Direktīvu par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu valstu tiesiskajā regulējumā. 7.Ceļā uz jaunu migrācijas politiku Komisijas migrācijas politikas mērķis ir sniegt ES rīkus, kas ļautu labāk pārvaldīt migrāciju vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tā aptver neatbilstīgu migrāciju, robežas, patvērumu un likumīgu migrāciju. Komisija 2017. gadā pastiprināja centienus, lai panāktu Eiropas migrācijas programmas ieviešanu un novērstu neatliekamus izaicinājumus, ko rada notiekošā migrācijas un bēgļu krīze. Komisija pievērsās pagaidu ārkārtas pārvietošanas sistēmas īstenošanai, ko izveidoja 2015. gadā, lai atvieglotu uz Itāliju un Grieķiju radītos spiedienus. Regulāros pārskatos par pārvietošanu un iekšējo pārvietošanu visām dalībvalstīm tika atgādināts par to juridiskajiem pienākumiem saskaņā ar Padomes lēmumiem par pārvietošanu. Pārskatos dalībvalstis, kas vēl nav pārvietojušas vai nav apņēmušās pārvietot migrantus no Grieķijas un Itālijas, tika aicinātas nekavējoties to paveikt. Padomes lēmumi par pārvietošanu paredzēja, ka dalībvalstīm ir jāapņemas nodrošināt vietas pārvietošanai ik pēc 3 mēnešiem, lai nodrošinātu ātru un pienācīgu pārvietošanas procesa norisi. Kamēr visas citas dalībvalstis bija pārvietojušas un apņēmušās pārvietot, Ungārija nebija veikusi nekādus pasākumus kopš pārvietošanas sistēmas darbības sākuma, savukārt Polija nebija nevienu pārvietojusi un kopš 2015. gada nebija paudusi apņemšanās. Čehija nebija pārvietojusi nevienu personu kopš 2016. gada augusta un vairāk par gadu nebija izteikusi apņemšanās. Ņemot vērā Čehijas, Ungārijas un Polijas ilgstošo pienākumu neizpildi saskaņā ar Padomes lēmumiem par pārvietošanu, Komisija uzsāka pārkāpuma procedūras pret šīm trim dalībvalstīm. Komisija turpināja uzraudzīt ES migrācijas un patvēruma tiesību aktu ieviešanu, īpaši Patvēruma procedūru direktīvas , Uzņemšanas nosacījumu direktīvas un Atgriešanas direktīvas ieviešanu. Patvēruma procedūru direktīva paredz noteikumus par patvēruma pieprasīšanas procesu. Tie ietver noteikumus, kā pieteikties, kā tiks izskatīts pieteikums, kādu palīdzību saņems patvēruma meklētājs, kā iesniegt pārsūdzību un kā rīkoties ar atkārtotiem pieteikumiem. Uzņemšanas nosacījumu direktīvas mērķis ir garantēt cilvēka cieņai atbilstošus dzīves apstākļus patvēruma meklētājiem ES un nodrošināt viņu cilvēktiesību ievērošanu. Tā nodrošina, ka patvēruma meklētājiem ir piekļuve mājoklim, pārtikai, apģērbam, veselības aprūpei, izglītībai nepilngadīgām personām un — noteiktos apstākļos — piekļuve nodarbinātībai.