Komisijas Ziņojums - Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2003. gadā [SEC(2005) 725] /* COM/2005/0233 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 03.06.2005 COM(2005) 233 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2003. gadā[SEC(2005) 725] KOMISIJAS ZIŅOJUMS Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2003. gadā (Teksts ar EEA nozīm) 1. IEVADS Eiropas pētniecības politika virzīta uz Lisabonas mērķu izpildi, kas paredz pārveidot Eiropas Savienību par konkurētspējīgu un dinamisku, uz zinātnes atziņām balstītu ekonomiku, kas spēj nodrošināt noturīgu ekonomisku izaugsmi. Šim nolūkam tai jāsasniedz trīs savstarpēji saistīti mērķi: - Izveidot Eiropas pētniecības telpu brīvas zināšanu un zinātnieku kustības nodrošināšanai un pārvarēt Eiropas pētniecības politiku un darbību sadrumstalotību un dublēšanos. - Līdz 2010. gadam paaugstināt investīciju līmeni Eiropā pētniecības vajadzībām līdz 3 % no Eiropas Savienības iekšzemes kopprodukta (IKP), divas trešdaļas no kura nodrošinātu privātais sektors. - Atbalstīt un, paaugstinot pētniecības līmeni, sasniegt divus pirmos mērķus un pastiprināt un papildināt valsts un privātā sektora pētniecības pasākumus. Šajā ziņojumā raksturota attīstība un darbības periodā no 2003. gada janvāra līdz 2004. gada martam. Tas sagatavots atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 173. pantam[1] un lēmuma par Sesto pamatprogrammu 4. pantam[2]. Tam pievienots Komisijas darba dokuments, kurā ievietots sīkāks ziņojums un statistikas pielikums. Kopā ar iepriekšējiem gada ziņojumiem tiek pievienota informācija par izmaiņām pētniecībā un tehnoloģiju attīstības pasākumos Eiropas Savienības dalībvalstīs. 2. KOPIENAS PēTNIECīBAS UN TEHNOLOģIJU ATTīSTīBAS DARBīBAS 2.1. Sestās pamatprogrammas īstenošana Pirmo lielāko soli Eiropas pētniecības telpas radīšanā veica 2003. gadā - pirmā pilnā Sestās pamatprogrammas darbības gada laikā. Šī programma ir viena no plašākajām starptautiskajām pētniecības un attīstības programmām pasaulē ar 17,5 miljardu EUR budžetu (pieaudzis līdz 19,2 miljardiem EUR Eiropas Savienības paplašināšanās rezultātā) attiecībā uz periodu no 2002. līdz 2006. gadam. Izmantojot sadarbības nolīgumus, bez Eiropas Savienības dalībvalstīm Programma ir atvērta arī dalībniekiem no citām valstīm. Sasniegtie mērķi un prioritātes Sestā pamatprogramma ir izraisījusi lielu atsaucību. 2003. gada laikā tika iesniegti vairāk nekā 16000 piedāvājumi, kuros iesaistīti gandrīz 160000 dalībnieki no vairāk nekā 50 valstīm. Apmēram 2600 no šiem piedāvājumiem izvēlējās finansēšanai (tajos iesaistīti vairāk nekā 27000 dalībnieki). Attiecībā uz darbībām, kas minētas nodaļā „Eiropas pētniecības telpas koncentrēšana un integrēšana”, tika iesniegti vairāk nekā 10000 priekšlikumi, no kuriem vairāk nekā 1600 izvēlējās finansēšanai ar tajos iesaistītiem vairāk nekā 24000 dalībniekiem. Lielākā daļa no tiem (vairāk nekā 1100 piedāvājumi, kurus izvēlējās finansēšanai) ir saistīti ar Sestajā pamatprogrammā minētajām septiņām tematiskām prioritātēm un daudzi – ar horizontāliem pētniecības pasākumiem, iesaistot MVU, un konkrētajiem pasākumiem starptautiskās sadarbības atbalstam. Turklāt Sestajā pamatprogrammā ieviestie jaunie pasākumi par zinātnes atbalstu politikai un NEST (Jauna un potenciāla zinātne un tehnoloģija) jomā guva atzīstamus panākumus, saņemot 128 piedāvājumus, ko izvēlējās finansēšanai, ieskaitot 11 priekšlikumus, ko izvēlējās no īpaša uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus atbildei uz SARS epidēmiju. Atbildot uz uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saistībā ar nodaļu „Eiropas pētniecības telpas strukturēšana”, 2003. gada laikā tika saņemti gandrīz 6000 priekšlikumi, lielākā daļa no kuriem attiecās uz pasākumiem par cilvēku resursiem un mobilitāti. Apmēram 880 no šiem priekšlikumiem izvēlējās finansēšanai, no kuriem 700 attiecās uz cilvēku resursiem un mobilitāti un pārējie – uz finansēšanas pasākumiem saskaņā ar nodaļām „Pētniecība un jauninājumi”, „Pētniecības infrastruktūras” un „Zinātne un sabiedrība”. Turklāt, tika atvērts Pētnieka mobilitātes portāls, kurā atrodama informācija par darba un finansēšanas iespējām un Eiropas pētniecības karjeras praktiskiem aspektiem. Saskaņā ar Sestās pamatprogrammas nodaļu „Eiropas pētniecības telpas pamatu stiprināšana” ieviesa jaunu pasākumu - ERANet iniciatīvu – izveidot un atvērt valsts un reģionālajā līmenī veiktu pētniecības pasākumu vienotu informācijas tīklu. Minētā iniciatīva 2003. gadā iesākās ar 74 priekšlikumiem, kurus saņēma pēc pirmā uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus, no kuriem 30 izvēlējās finansēšanai. Runājot par rezultātu izplatīšanu, Sestās pamatprogrammas Pētniecības un jauninājumu pasākumi, ieskaitot jauninājumu starpcentru tīklu, atbalstīja pētniecības rezultātu izmantošanu jauninājumiem, turpretī horizontālās pētniecības pasākumi, iesaistot MVU, deva iespēju mazākiem uzņēmumiem piekļūt to vajadzībām atbilstošai pētniecībai. Turklāt CORDIS (Kopienas Pētniecības un attīstības informācijas dienests) ir interneta pakalpojumu dienests, kas sniedz brīvu pieeju informācijai par Eiropas projektiem, kā arī veic vairākas tehnoloģijas starpnieku darbības. Pētniecības rezultātu izmantošana no politikas veidotāju puses ir īpaši raksturīga nodaļas „Zinātnes atbalsts politikai” iezīme, un plašākas sabiedrības ieinteresēšana par pētniecību ir to pasākumu mērķis, kuri minēti nodaļā „Zinātne un sabiedrība”. Individuālo projektu līmenī ieviesa noteikumus un definēja pārskatu mehānismus, lai veicinātu rezultātu izmantošanu un to izplatīšanu. Gada laikā veikto vērtēšanas sēriju gaitā apstiprinājās, ka Kopienas pētniecības pasākumi ir devuši īpaši lielu ieguldījumu Eiropas zinātnes un tehnoloģiju zināšanu bāzē, izveidojot plašu informācijas un sadarbības tīklu starp Eiropas pētniekiem privātajā un valsts sektorā un radot nozīmīgu Eiropas pievienoto vērtību. Finanšu aspekti un instrumenti Programmu ieviesa un tās budžetu izpildīja kā paredzēts, kas, ņemot vērā atsaucības līmeni, jāatzīst par lielu sasniegumu. Līdz 2003. gada beigām bija parakstīti kopskaitā 489 līgumi, ar kuriem uzņēmās 1,64 miljardu EUR finanšu saistības. Par pārējo 2003. gada budžeta daļu uzņēmās vispārējas saistības par apropriāciju un tad 2004. gada laikā to iedalīja atsevišķiem līgumiem. Sestās pamatprogrammas galvenais jauninājums bija jaunu instrumentu ieviešana, lai dotu iespēju palielināt resursu un partneru kritisko skaitu un autonomiju projektu realizācijā. No 2003. gadā iesniegtajiem priekšlikumiem, izmantojot šos instrumentus, finansēšanai izvēlējās vairāk nekā 400 nozīmīgus projektus. Līdz 2003. gada beigām bija parakstīti vairāk nekā 80 līgumi integrēto projektu jomā un 30 - izcilības tīklu jomā. Tie veidoja attiecīgi 53 procentus un 11 procentus no EK finanšu saistībām attiecībā uz 2003. gadā parakstītajiem līgumiem. Instrumentu efektivitātes apskatu 2003. gadā uzsāka neatkarīga apakškomisija, ko vadīja profesors Marimon; atskaites ziņojumu tā iesniedza 2004. gada jūlijā. Visbeidzot, 2003. gadā nolēma pirmo reizi pielietot Līguma 169. pantu, ar ko atļauj Kopienas piedalīšanos dalībvalstu kopīgi uzsāktos pētniecības pasākumos, nodibinot Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pētījumu partnerattiecības (EDCTP) klīnisko pētījumu veikšanai zālēm un vakcīnām pret HIV/AIDS, tuberkulozi un malāriju. 2.2. Citi pasākumi Eiropas pētniecības telpas izveidei Kopā ar pamatprogrammu Eiropas Savienība veica vairākus citus svarīgus soļus Eiropas pētniecības telpas izveides virzienā: - Attiecībā uz cilvēku resursu uzlabošanu Komisija publicēja priekšlikumus[3] pētnieku karjeru uzlabošanai Eiropā, tai skaitā izveidojot Eiropas hartu un Rīcības kodeksu. - Uzsāka Eiropas līmeņa diskusiju par Eiropas universitāšu nākotni. Apspriedes dokuments tika publicēts 2003. gada janvārī un Lježā, Beļģijā 2004. gada aprīlī tika organizēta nozīmīga konference. - Lai sekmētu Eiropas pētniecības telpas starptautisko dimensiju, turpinājās sarunas par divpusējiem zinātnes un tehnoloģijas sadarbības nolīgumiem ar partneriem Vidusjūras reģionā, Šveicē, Meksikā, Brazīlijā, Čīlē, ASV, Krievijā un Ukrainā. - Tika panākts progress rīcības plānā Zinātne un sabiedrība un pabeigti trīs pasākumi („Sievietes un industrija”, „Sievietes un paplašināšanās” un „Pētniecība un prognozēšana”). - Tika panākts vērā ņemams progress Eiropas kosmosa politikas izveidē, 2003. gada laikā publicējot Zaļo grāmatu un vēlāk Balto grāmatu un noslēdzot sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Kosmosa aģentūru. - 2004. gada janvārī publiskotajā Komisijas paziņojumā diskusija par atbalstu pamatpētniecībai Eiropā un Eiropas pētniecības padomes radīšanu tika pacelta politiskā līmenī. - Tika izveidots pirmais tehnoloģijas platformu posms, lai savestu kopā ieinteresētās personas un definētu stratēģiskās pētniecības programmas galvenajās tehnoloģijās, tostarp tādās jomās kā ūdeņraža kurināmā elementi un nanoelektronika. - Eiropas stratēģija zinātnēs par dzīvību un biotehnoloģijā tika ieviesta 2003. gada martā. - Tika uzsākts trīsgadīgs sagatavošanās pasākums drošības pētniecībā, lai sagatavotu pamatus tās pilnai programmai sākot no 2007. gada. - Tika ieviests zināšanu reģionu eksperimentālais projekts, lai ar pētniecības palīdzību stimulētu ekonomiku, kas balstās uz reģionu zināšanām. 3. ATTīSTīBA DALīBVALSTīS UN ATKLāTāS KOORDINāCIJAS METODES PIEMēROšANA Atklātās koordinācijas metodes ieviešanai pētniecības politikas jomā nozīmīgs bija arī 2003. gads, izmantojot to pētniecības investīciju paaugstināšanai līdz 3 % no IKP Eiropas Savienībā. 2003. gada aprīlī Komisija uzsāka rīcības plānu, kurā piedāvāja pasākumus, kas veicami Eiropas, valstu un reģionu līmenī. Šajā kontekstā sešās jomās Zinātnes un tehnisko pētījumu komitejas (CREST) vadībā tika izveidotas dalībvalstu ekspertu grupas kā pirmais posms atklātās koordinācijas metodes pielietojumā, lai sasniegtu 3 % mērķi. Saskaņā ar 3 % mērķi gandrīz visas dalībvalstis ir izvirzījušas iekšējos mērķus ieguldījumiem pētniecībā un attīstībā. Pēdējie dati rāda, ka kopš 2002. gada lielajā vairumā no dalībvalstīm ir pieaudzis pētniecības un attīstības finansējums no valsts līdzekļiem, lai gan vēl nepieciešams nopietns progress, lai sasniegtu 1 % no IKP. Uz dažādu valsts politikas instrumentu fona aizvien nozīmīgāks kļūst atbalsts pētniecībai un attīstībai, izmantojot nodokļu pasākumus. Tendences privāto investīciju jomā pētniecībā nav tik skaidras, un situācija būtiski mainās atkarībā no dalībvalsts. Tomēr ir skaidrs, ka nepieciešama liela piepūle, lai sasniegtu 2 % no IKP līmeni. 4. PERSPEKTīVAS Sestās pamatprogrammas izpilde notiek, kā paredzēts. Neatslābstoši augstais zinātniskās sabiedrības intereses līmenis pierāda tās nozīmīgo lomu Eiropas pētniecības pūliņu veicināšanā. Pamatprogrammas konkrēto programmu darba programmas vairākas reizes tikušas atjauninātas. Līdz 2004. gada beigām „Eiropas pētniecības telpas integrēšanas un stiprināšanas” programmas (EK Līgums) darba programma tika atjaunināta kopā 14 reizes, „Eiropas pētniecības telpas izveides”(EK Līgums) darba programma - kopā astoņas reizes un „Eiropas kodolenerģijas” (Euratom Līgums) darba programma kopā divas reizes. Katra atjaunināšana rada vajadzību pēc jauniem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Kopumā vairāk nekā 120 uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus tika publicēti līdz 2004. gada beigām. Vienlaicīgi Komisija veic uzlabojumus, lai ieviestu programmu, kas sniegtu atbildes uz pētnieku sabiedrības vajadzībām un monitoringa un izvērtes vingrinājumu rekomendācijas, tai skaitā augsta līmeņa apakškomisijas ziņojumu par Sestās pamatprogrammas instrumentu efektivitāti[4]. Komisija ir izvirzījusi šos pasākumus atbildei uz apakškomisijas rekomendācijām un izstrādājusi darbības plānu, lai racionalizētu un paātrinātu procedūras. Komisija ir paaugstinājusi pētniecības prioritāti savā budžetā un politikas priekšlikumos uz 2007.-2013. gadu.[5] Komisija 2004. gada jūnijā uzsāka apspriest priekšlikumus par Septītās pamatprogrammas sagatavošanu,[6] kas paredz vēl vērienīgāku Eiropas politiku pētniecības attīstībai, lai virzītos uz Lisabonas mērķu izpildi. Pēc minētās diskusijas 2005. gada aprīlī Komisija iesniedza priekšlikumus Septītajai pamatprogrammai. SīKāKAS INFORMāCIJAS AVOTI Plašāka informācija atrodama šim ziņojumam pievienotajā Komisijas darba dokumentā. Sīkākai informācijai visiem pieejami šādi dokumenti: - Pamatprogrammas un konkrēto programmu ikgadējie uzraudzības ziņojumi, kuros sniegts īss, neatkarīgs kopsavilkums par to pasākumu izpildi un kvalitāti, kas veikti programmu īstenošanā. - Piecu gadu novērtējuma ziņojumi par Kopienas pētniecības darbību pasākumu ieviešanu un sasniegumiem pēdējo piecu gadu laikā. - Eiropas ziņojums par zinātnes un tehnoloģijas rādītājiem, kurā pasaules kontekstā sniegti apraksti, statistika un padziļināta analīze attiecībā uz Eiropas un dalībvalstu pasākumiem pētniecības un tehnoloģiju attīstības jomā. - Katru gadu publicētie galveno statistikas datu ziņojumi, kuros sniegts rādītāju kopums, kas raksturo Eiropas stāvokli zinātnes, tehnoloģiju un jauninājumu jomā. - Pētniecība un attīstība: Gada statistika (Eurostat): salīdzināma starptautiskā statistika par pētniecības un attīstības budžetiem, izdevumiem pētniecībai un attīstībai, pētniecības un attīstības personālsastāvu un patentiem dalībvalstīs, kas sagrupēta pa reģioniem. - Statistika par zinātni un tehnoloģijām Eiropā, kas iznāk izdevuma „Eiropas Savienības panorāma” ietvaros (Pētniecības ģenerāldirektorāts/Eurostat). - Pētījumi un analīzes, ko publicē saskaņā ar Kopienas pētniecības un attīstības programmām un kuros aplūkoti konkrētu pētniecības un attīstības nozaru jautājumi. Lielākā daļa no šiem dokumentiem pieejami vai pasūtāmi Komisijas tīmekļa vietnēs: - Komisijas galvenā vietne EUROPA: http://europa.eu.int/ - CORDIS (Kopienas pētniecības un attīstības informācijas dienesta) vietne, kas piedāvā visaptverošu informāciju par pētniecības un attīstības pamatprogrammu: http://www.cordis.lu - Komisijas Pētniecības ģenerāldirektorāta vietne:http://europa.eu.int/comm/research - Komisijas Informācijas sabiedrības ģenerāldirektorāta vietne:http://europa.eu.int/information_society/index_en.htm - Komisijas Uzņēmumu ģenerāldirektorāta vietne:http://europa.eu.int/comm/dgs/enterprise/ - Komisijas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta vietne:http://europa.eu.int/comm/dgs/energy_transport/index.html - Kopīgā pētniecības centra (KPC) vietne: http://www.jrc.cec.eu.int/ - Eurostat vietne: http://europa.eu.int/comm/eurostat [1] Katra gada sākumā Komisija nosūta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumā ievieto informāciju par pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, par iepriekšējā gada rezultātu izplatīšanu un par pašreizējā gada darba programmu.” [2] 2002. gada 27. jūnija Lēmums Nr. 1513/2002/EK. 4. pants „Ikgadējā ziņojumā, kas Komisijai jāiesniedz atbilstīgi Līguma 173. pantam, Komisija sīki ziņo par Sestās pamatprogrammas īstenošanas panākumiem un jo īpaši par paveikto, sasniedzot mērķus un ievērojot prioritātes...; kas ietver arī informāciju par finanšu aspektiem un līdzekļu izmantošanu.” [3] KOM (2003) 436, 18.7.2003. [4] KOM (2004) 574; SEK (2004) 1057, 27.8.2004. [5] KOM (2004) 101, 10.2.2004.; KOM (2004) 487, 14.7.2004. [6] KOM (2004) 353, 16.6.2004.