[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 11.3.2008 COM(2008) 132 galīgā redakcija 2008/0052 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina 1991. gada ANO/EEK Espo konvencijas „Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Ar ANO/EEK 1991. gadā Espo parakstīto Konvenciju „Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” („Espo konvencija”), pamatojoties uz EIA normatīvajiem aktiem, tika izveidota procedūra, lai konsultētos ar pusēm, kuras varētu ietekmēt ierosināto projektu radītā ietekme uz vidi pārrobežu kontekstā. Konvencija stājās spēkā 1997. gadā. Eiropas Kopiena Konvenciju parakstīja 1991. gada 26. februārī un to ratificēja 1997. gada 24. jūnijā. Tās galvenos noteikumus īsteno ar Direktīvu 97/11/EK. Iespējas izvairīties no nelabvēlīgas ietekmes uz vidi jau projekta izstrādes posmā varētu ierobežot lēmumi, kas jau ir pieņemti plānu vai politikas ietvaros. Tālab ir vispārpieņemts, ka minētajos līmeņos ir jāveic līdzvērtīgs novērtējums. Šādu novērtējumu pieņemts dēvēt par stratēģisko vides novērtējumu (SVN). Apzinoties minēto, Espo konvencija tās pusēm noteikusi šādu pienākumu: „ Ciktāl tas iespējams, dalībvalstīm jācenšas attiecināt ietekmes uz vidi novērtējuma principus uz politiku, plāniem un programmām.” ES tiesību akti par SVN ir ietverti Direktīvā 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu („SVN direktīva”). SVN direktīvu attiecina uz daudziem un dažādiem plāniem un programmām, tajā ir noteiktas detalizētas prasības, kā novērtēt un ziņot par darbību ietekmi uz vidi. Direktīvā ir arī noteikums attiecībā uz pārrobežu ietekmi, kas izstrādāts Espo konvencijas iespaidā. Piektajā ministru konferencē „Vide Eiropai”, kas 2003. gada maijā notika Ukrainā, Kijevā, tika pieņemts ANO/EEK Espo konvencijas „Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokols par stratēģisko vides novērtējumu (SVN protokols). Komisija Eiropas Kopienas vārdā SVN protokolu parakstīja 2003. gada 21. maijā. Protokola mērķi ir izklāstīti tā 1. pantā. Starp tiem izvirzīts uzdevums nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību attiecībā uz vidi un arī veselību, nodrošināt šādu apsvērumu iestrādi pasākumos un instrumentos, kuri ir paredzēti ilgtspējīgas attīstības veicināšanai. Protokola pamatnosacījumi dalāmi trīs grupās. Pirmkārt, protokolā ir paredzēti vispārīgi noteikumi par palīdzību un norādījumiem sabiedrībai, Protokola mērķu sekmēšanu starptautiskā mērogā un garantijām, ka personas tiesības atbilstoši Protokola noteikumiem par šādu iesaistīšanos nekādi netiek sodītas vai diskriminētas atkarībā no pilsonības un citiem faktoriem. Otrkārt, tajā ir nosacījumi, kas skar konkrētu plānu un programmu vides novērtējumu. Tie dalīti divās grupās: vieni (4. panta 2. punkts) ir tādi, kuriem novērtējums ir jāveic obligāti, izņemot dažus ierobežotus gadījumus, bet citi (4. panta 3. punkts) ir tādi, kuriem nepieciešams novērtējums gadījumā, ja puses uzskata, ka to īstenošana radīs būtisku ietekmi. Ir arī detalizēti nosacījumi par dažādiem vides novērtējuma posmiem. Treškārt, Protokola pamatā ir nosacījumi atbilstīgi Espo konvencijas politikai, nosakot prasības attiecībā uz politiku un tiesību aktiem. Pusēm ir jācenšas nodrošināt, ka vides un arī veselības apsvērumi ir ņemti vērā un iestrādāti, ciktāl tas ir iespējams, tādu politikas un tiesību aktu projektu izstrādē, kuriem varētu būt būtiska ietekme uz vidi un arī uz veselību. Tādējādi pusēm ir jāapsver Protokolā paredzēto piemēroto principu un elementu izmantošana. Attiecīgā gadījumā ir jānosaka praktiski noteikumi šādai rīcībai un pušu sanāksmē jāziņo par šādu noteikumu izmantošanu. Eiropas Kopiena atbilstoši Stratēģijai par ilgtspējīgu attīstību un labāku regulējumu plāno īstenot Espo konvencijas Protokola par stratēģisko vides novērtējumu 13. pantu, veicot novērtējuma procedūras, kas paredzētas Paziņojumā par ietekmes novērtējumu[1], kurā līdzsvaroti apskatītas ilgtspējīgas attīstības ekonomiskās, sociālās un vides komponentes. Protokolā ietvertās atsauces uz „vidi” vai ar to saistītiem jēdzieniem vienmēr ir papildināti ar atsauci „arī uz veselības”, norādot uz attiecīgo apsvērumu iekļaušanu jēdziena izpratnē. Cilvēka veselība jau ir iekļauta tajos vides elementos, par kuriem ir jāsniedz informācija vides ziņojumos, ko prasa SVN direktīva. Pastiprinot atsauces uz Protokolu, iecerēts piešķirt papildu svaru vides aspektiem, kurus pašreiz EIA kontekstā bieži neievēro tā, kā vajadzētu. Nav iecerēts netieši norādīt, ka būtu jāveic medicīnisks novērtējums. Tas nepārprotami izriet no definīcijas attiecībā uz jēdzienu „ ietekme uz vidi un arī uz veselību ”, kurā pēc būtības ietverti vides faktori, kas tāpat definēti direktīvā attiecībā uz ziņojumiem par vidi. Vairāki ar ES dimensiju saistīti aspekti jāapskata īpaši vērīgi. EK un dalībvalstis ir līderpozīcijās SVN jēdziena un prakses attīstībā, un tām ir jāapliecina atbalsts, ratificējot Protokolu. Pēc Protokola ratificēšanas Kopienai atbilstoši tā prasībām būs pienākumi attiecībā uz pasākumiem, kas ietilpst Protokola darbības jomā. Ratificējot protokolu, EK un dalībvalstis nodrošinātu pienācīgu ratifikācijas mērogu, lai Protokols stātos spēkā (tas jāratificē 16 pusēm). Ņemot vērā izklāstītos apsvērumus, Kopienā ir lietderīgi apstiprināt (skatīt 1. pantu) Espo konvencijas „Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu. 2008/0052 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Eiropas Kopienas vārdā apstiprina 1991. gada ANO/EEK Espo konvencijas „Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 175. panta 1. punktu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[3], tā kā: (1) Eiropas Komisija Eiropas Kopienas vārdā[4] 2003. gada 21. maijā piektajā ministru konferencē „Vide Eiropai”, kas 2003. gada 21.–23. maijā notika Kijevā, Ukrainā, parakstīja ANO/EEK Espo konvencijas „Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu. (2) Pamatojoties uz Protokolu, varēs uzlabot vides aizsardzību, paredzot, ka jāveic plānu un programmu un, ciktāl iespējams, politikas un tiesību aktu, novērtējums par to iespējamu ietekmi uz vidi un arī uz veselību, tādējādi iestrādājot vides un arī veselības apsvērumus pasākumos un instrumentos, kuru mērķis ir sekmēt ilgtspējīgu attīstību. (3) Eiropas Kopienai ir jāapstiprina ANO/EEK Espo konvencijas „Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokols par stratēģisko vides novērtējumu, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants 1. Ar šo Eiropas Kopienas vārdā apstiprina ANO/EEK Espo konvencijas „Par ietekmes uz vidi novērtējumu pārrobežu kontekstā” Protokolu par stratēģisko vides novērtējumu (SVN protokolu). 2. SVN protokola teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants 1. Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots izraudzīt personu vai personas, kas pilnvarotas deponēt SVN protokola apstiprināšanas instrumentu Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, kurš veic depozitārija funkcijas saskaņā ar Protokola 22. pantu. 2. Vienlaikus izraudzītā persona vai personas deponē kompetences deklarāciju, kas ietverta šā lēmuma pielikumā, atbilstoši Protokola 23. panta 5. punktam. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Eiropas Kopienas deklarācija saskaņā ar 23. panta 5. punktu Protokolā par stratēģisko vides novērtējumu. Eiropas Kopiena deklarē, ka saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu tā ir kompetenta slēgt starptautiskus līgumus un pildīt no tiem izrietošās saistības, kas palīdz īstenot šādus mērķus: – saglabāt, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, – aizsargāt cilvēka veselību, – taupīgi un racionāli izmantot dabas resursus, – starptautiskā līmenī veicināt pasākumus, kas risina reģionu vai pasaules mēroga vides problēmas. Eiropas Kopiena turklāt paziņo, ka tā jau ir pieņēmusi tās dalībvalstīm saistošus juridiskus instrumentus, to skaitā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (EK) Nr. 2001/42 par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, kura attiecas uz jautājumiem, ko reglamentē ar Protokolu, un iesniegs un attiecīgā gadījumā atjauninās šo juridisko aktu sarakstu Protokola depozitārijam saskaņā ar Protokola 23. panta 5. punktu. Eiropas Kopiena ir atbildīga par to, lai izpildītu tās no Protokola izrietošās saistības, uz kurām attiecas Kopienas tiesību akti. Kopienas kompetences īstenošana pēc savas būtības nepārtraukti attīstās. [1] Paziņojums par ietekmes novērtējumu (COM (2002) 276 galīgā redakcija; paziņojums „Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām Eiropas Savienībā” COM(2005)97, 2005. gada 16. marts; Komisijas vadlīnijas par ietekmes novērtējumu —2006. gada 15. martā atjauninātā redakcija; "Labāks regulējums un pastiprināts ietekmes novērtējums (2007. gada 28. jūnijs). [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] Padomes 2003. gada 19. maija Lēmums.