46.

uzskata, ka NGEU iniciatīva ir ES rūpniecības atveseļošanas no Covid-19 krīzes pirmā posma pamats; aicina Komisiju nodrošināt fonda ātru īstenošanu un prasa nodrošināt Parlamenta pilnvērtīgu iesaisti lēmumu pieņemšanas un īstenošanas procesā, lai nodrošinātu demokrātisku pārskatatbildību un pēc iespējas uzlabotu pārredzamību un parlamentāro kontroli; prasa nodrošināt — lai spētu priekšlaikus efektīvi izmaksāt līdzekļus 750 miljardu EUR apmērā —, ka a) NGEU paredz mērķus sociāliem, ilgtspējīgiem un digitāliem ieguldījumiem, lai mazinātu kaitīgo ietekmi un palielinātu ieguvumus klimatam, videi un sociālajai dimensijai; b) NGEU pievērš īpašu uzmanību maziem un vidējiem uzņēmumiem, kurus vissmagāk skārusi Covid-19 krīze, un atbalsta to piekļuvi finansējumam; c) ja iespējams, NGEU tieši pārvalda Komisija, ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm īstenojot Eiropas programmas, lai saskaņotāk virzītos uz priekšu nolūkā nodrošināt labāku ietekmi uz globālo tirgu un pastiprināt pārredzamību un parlamentāro kontroli, kā arī novērst vienotā tirgus iekšēju un ārēju izkropļošanu un sagraušanu; d) NGEU īstenošanā ņem vērā to dalībvalstu īpatnības, kuras krīze ir skārusi dažādos veidos; e) NGEU sadala finansiālo atbalstu dažādām rūpniecības ekosistēmām, tostarp mikrouzņēmumiem un MVU, atkarībā no gūtā kaitējuma, sociālās ietekmes, piedzīvotajām grūtībām un no valsts atbalsta shēmām jau saņemtā valsts finansiālā atbalsta apjoma, ņemot vērā dažādu vērtību ķēžu savstarpējo strukturālo atkarību; NGEU īstenošanā tiek ņemta vērā pieredze, kas gūta no iepriekšējiem publiskā atbalsta pasākumiem, reaģējot uz 2008.–2009. gada finanšu un ekonomikas krīzi, un to ietekmes uz stabilitāti un ilgtermiņa ekonomikas un sociālo atveseļošanos; NGEU ir atkarīgs no kritērijiem, kas nodrošina, ka finansējums netiek izmantots vecu parādu apmaksai vai novecojušu tehnoloģiju uzturēšanai un ka atbalstu saņem uzņēmumi, kuri veicina ilgtermiņa izaugsmi un kuriem ir liels potenciāls atdzīvināt ekonomiku; NGEU īstenošanā tiek ņemts vērā, ka atveseļošanas izdevumi būtu jānovirza arī klimatam nekaitīgām un inovāciju veicinošām nozarēm ar daudzkāršojošu ietekmi, kuras sekmēs ES turpmāko ekonomikas stabilitāti; f) NGEU atbalsta valstu fiskālās shēmas, kas stimulē privātā sektora kapitālieguldījumus un ļauj uzņēmumiem daļu no fonda sniegtajiem aizdevumiem pārvērst pašu kapitālā; g) NGEU paredz īpašu finansējumu uzņēmumiem, it īpaši MVU, mikrouzņēmumiem un jaunuzņēmumiem, kuru uzņēmējdarbības plāni un darbības ir saistīti ar būtiskām inovācijām, tehnoloģijām un pakalpojumiem, tostarp digitālās un zaļās pārkārtošanās veicināšanu, vai kuru darbības ir nepieciešamas Savienības stratēģiskajai autonomijai kritiskās nozarēs, jo īpaši pastiprinot ekonomisko apriti, uzlabojot resursefektivitāti un energoefektivitāti un nodrošinot ietaupījumus un pāreju uz atjaunojamo energoresursu enerģiju; NGEU palīdz mūsu piegādes ķēdes padarīt noturīgākas un mazāk atkarīgas, veicot repatriāciju, to dažādošanu un stiprināšanu, vienlaikus izvairoties no tādu uzņēmumu diskriminēšanas, kuri nonākuši ārkārtas situācijā un kuriem nepieciešams atbalsts pārkārtošanās procesā; h) NGEU piešķir finansējumu lieliem uzņēmumiem ar nosacījumu, ka šiem uzņēmumiem ir ticami plāni pārejai uz klimatneitrālu uzņēmējdarbības modeli; i) NGEU stiprina EIB garantiju programmu un paredz, ka tā papildina valsts programmas, lai NGEU būtu vērtīgs papildinājums un stiprinātu to ietekmi uz vietas; j) NGEU dod priekšroku uzņēmumiem, kas apņemas nodrošināt pārredzamību un ES finansējuma pamanāmību, ir izveidojuši sistēmas darba ņēmēju līdzdalībai uzņēmuma lietās un izpilda savus nefinanšu ziņošanas pienākumus;