par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas, attiecībā uz dienu, no kuras Līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Komisija ierosina Padomei noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”), attiecībā uz dienu, no kuras līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Līgums par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas

Izstāšanās līgumā ir noteikta kārtība, kā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste (“Apvienotā Karaliste”) sakārtotā veidā izstājas no Eiropas Savienības (“Savienība”) un Eiropas Atomenerģijas kopienas. Līgums stājās spēkā 2020. gada 1. februārī.

2.2.“Triangulācija”

Saskaņā ar Izstāšanās līguma 33. panta 1. punktu Savienība un Apvienotā Karaliste ir apņēmušās piemērot savstarpēju sociālā nodrošinājuma tiesību aizsardzību (saskaņā ar Izstāšanās līguma Otrās Daļas III sadaļu) to valstu valstspiederīgajiem, kuras ir Eiropas Ekonomikas zonas (“EEZ”) dalībvalstis un vienlaikus arī Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas dalībvalstis (“EEZ-EBTA valstis”), un Šveices valstspiederīgajiem ar nosacījumu, ka ir noslēgti attiecīgi nolīgumi, no vienas puses, starp Savienību un EEZ-EBTA valstīm un starp Savienību un Šveices Konfederāciju, kuri attiektos uz Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem, un, no otras puses, starp Apvienoto Karalisti un EEZ-EBTA valstīm, kā arī starp Apvienoto Karalisti un Šveices Konfederāciju, kuri attiektos uz Eiropas Savienības un pilsoņiem.

Šo sistēmu, kurā ir iesaistītas trīs puses, proti, Savienība, EEZ-EBTA valstis / Šveices Konfederācija un Apvienotā Karaliste, sauc par “triangulāciju”. Šīs triangulācijas mērķis ir nodrošināt savstarpēju sociālā nodrošinājuma tiesību aizsardzību šo valstu valstspiederīgajiem, bezvalstniekiem un bēgļiem, kā arī viņu ģimenes locekļiem un apgādnieku zaudējušām personām, kas līdz Izstāšanās līguma 126. pantā noteiktā pārejas perioda beigām ir vai ir bijuši pārrobežu situācijā, kurā iesaistītas trīs minētās puses.

Apvienotā Karaliste jau ir noslēgusi šādus nolīgumus attiecīgi ar EEZ-EBTA valstīm un Šveices Konfederāciju. Savienība gatavojas noslēgt šādus nolīgumus ar EEZ-EBTA valstīm un Šveices Konfederāciju attiecīgi ar EEZ Apvienotās komitejas lēmumu, ar ko groza EEZ līguma VI pielikumu (Sociālais nodrošinājums), un ar Apvienotās komitejas, kas izveidota saskaņā ar Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, lēmumu, ar ko groza minētā līguma II pielikumu par sociālā nodrošinājuma sistēmu koordināciju.

Kā paredzēts Izstāšanās līguma 33. panta 2. punktā, Savienība un Apvienotā Karaliste paziņo Apvienotajai komitejai dienu, kad stājas spēkā to attiecīgie nolīgumi ar EEZ-EBTA valstīm un Šveices Konfederāciju.

Tikai tad Apvienotā komiteja pieņem lēmumu, ar ko nosaka dienu, no kuras sociālā nodrošinājuma koordinēšanas noteikumus piemēro EEZ-EBTA valstu valstspiederīgajiem un Šveices valstspiederīgajiem. Tikai no šīs dienas būs pabeigta 33. panta īstenošana, tādējādi nodrošinot triangulācijas situācijā esošu Savienības pilsoņu, Apvienotās Karalistes valstspiederīgo, EEZ-EBTA valstspiederīgo un Šveices valstspiederīgo sociālā nodrošinājuma tiesību aizsardzību.

2.3.Paredzētais Apvienotās komitejas lēmums

Saskaņā ar Izstāšanās līguma 33. panta 1. punktu līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu, kas piemērojami Savienības pilsoņiem, piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem ar nosacījumu, ka šīs valstis ir noslēgušas un piemēro attiecīgus nolīgumus, no vienas puses, ar Apvienoto Karalisti attiecībā uz Savienības pilsoņiem un, no otras puses, ar Savienību attiecībā uz Apvienotās Karalistes valstspiederīgajiem.

Saskaņā ar Izstāšanās līguma 33. panta 2. punktu pēc Apvienotās Karalistes un Savienības paziņojuma par šo nolīgumu spēkā stāšanās dienu Apvienotā komiteja nosaka dienu, no kuras līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumi piemērojami attiecīgi Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem.

Būtu jānosaka Savienības nostāja attiecībā uz paredzēto Apvienotās komitejas lēmumu, kura mērķis ir noteikt šādu datumu.

3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

Ņemot vērā dienu, kad stājas spēkā 2.2. punktā minētie attiecīgie nolīgumi, un lai pēc Izstāšanās līguma 126. pantā noteiktā pārejas perioda beigām izvairītos no pārtraukuma attiecīgo valstspiederīgo aizsardzībā, dienai, no kuras līguma Otrās Daļas III sadaļas noteikumus piemēro Islandes, Lihtenšteinas Firstistes, Norvēģijas Karalistes un Šveices Konfederācijas valstspiederīgajiem, vajadzētu būt 2021. gada 1. janvārim.

Tādēļ Savienības nostājai vajadzētu būt atbalstīt Apvienotās komitejas lēmumu atbilstoši Izstāšanās līguma 33. panta 2. punktam noteikt šādu datumu saskaņā ar šim priekšlikumam pievienoto lēmuma projektu.