Iekšējā tirgus darbības uzlabošana ir galvenais izaugsmes veicināšanas un darba vietu izveides faktors. Ar kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) ieviešanu, samazinot administratīvās izmaksas un novēršot birokrātiju uzņēmumiem, it īpaši mazajiem uzņēmumiem, kuri iesaistīti pārrobežu darbībā, vajadzētu panākt izaugsmi un sekmēt nodarbinātību Savienībā.

Daži konkrēti konkurences nodokļu jomā, nodokļu optimizācijas un nodokļu arbitrāžas veidi varētu noplicināt atsevišķu dalībvalstu ieņēmumus un radīt kropļojošas atšķirības nodokļu jomā starp kapitālu, kas ir mobils, un darbaspēku, kas ir mazāk mobils. Saskaņā ar pastiprināto Stabilitātes un izaugsmes paktu un Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā dalībvalstīm, īpaši tām dalībvalstīm, kuru valūta ir euro, ir jāievēro stingra fiskālā disciplīna, jākontrolē izdevumi un jānodrošina pietiekami ieņēmumi no nodokļiem. Šo iemeslu dēļ un arī tāpēc, ka Euro Plus paktā, par kuru vienojušies dalībvalstu, kas atrodas eirozonā, valstu un valdību vadītāji, ir paredzēts, ka KKUINB „varētu būt ieņēmumu ziņā neitrāls līdzeklis, kā nodrošināt konsekvenci starp valstu nodokļu sistēmām, vienlaikus ņemot vērā valstu nodokļu politikas stratēģijas, un veicināt fiskālo ilgtspēju un Eiropas uzņēmējdarbības konkurētspēju”. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai tās dalībvalstis, kuru valūta ir euro, varētu izpildīt savas budžeta saistības un tādējādi aizsargāt eurozonas kā tādas stabilitāti, un ir vēlams, lai pēc iespējas drīz KKUINB tiktu piemērota pēc iespējas lielākam skaitam uzņēmumu.

Nodokļu likmju atšķirības nerada tādus pašus šķēršļus, tāpēc šai sistēmai KKUINB nevajadzētu ietekmēt dalībvalstu rīcības brīvību attiecībā uz valstu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmēm. Dalībvalstīm tāpēc arī vajadzētu saglabāt tiesības pieņemt konkrētas iniciatīvas attiecībā uz uzņēmējdarbību, it īpaši nodokļu atlaides veidā.

Šī direktīvas mērķis nav saskaņot uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes dalībvalstīs. Tomēr, ja kļūst skaidrs, ka minimālo likmju ieviešana uzlabotu uzņēmumu ienākuma nodokļa ekonomisko iedarbīgumu, efektivitāti un taisnīgumu, Komisijai būtu jāapsver, vai šāda saskaņošana ir jāveic, pārskatot šīs direktīvas īstenošanu. Tas ir jo īpaši svarīgi tāpēc, ka uzņēmuma nodokļu likmju attīstība dalībvalstīs liecina par to, ka konkurencei nodokļu jomā ir bijusi ietekme uz iekšējo tirgu. Tādēļ ir noderīgi saistībā ar 2010. gada 9. maija ziņojumu "Jauna stratēģija vienotajam tirgum" noteikt, vai šādas konkurences ietekme uz nodokļu kultūru ir pozitīva vai negatīva un vai tā iederas 21. gs. iekšējā tirgū. Jo īpaši vajadzētu pievērst uzmanību tam, vai, novēršot saspīlējumu starp tirgus integrāciju un suverenitāti nodokļu jomā, būtu iespējams saskaņot iekšējā tirgus sociālo dimensiju ar tirgus dimensiju.

Ciktāl KKUINB izmantošana ietekmēs reģionālo vai vietējo pašvaldību ieņēmumus no nodokļiem, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai brīvi rīkoties, veicot pasākumus situācijas koriģēšanai, saskaņā ar savu konstitucionālo sistēmu un atbilstīgi šai direktīvai.

Tā kā šī direktīva galvenokārt paredzēta, lai labumu gūtu uzņēmumi , kuri veic pārrobežu darbību, vienlaikus neizslēdzot no tās darbības jomas citus uzņēmumus, tā ir izveidota kā brīvprātīga sistēma, kurā var iestāties visi atbilstošie uzņēmumi. Tomēr tiek sagaidīts, ka Eiropas uzņēmumi un Eiropas kooperatīvās sabiedrības, kuras pēc definīcijas ir starptautiskas, piemēros šo direktīvu divus gadus pēc tās piemērošanas datuma. Visiem pārējiem uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šī direktīva, izņemot mikrouzņēmumus un mazos un vidējos uzņēmumus, kā definēts Komisijas Ieteikumā Nr. 2003/361/EK (1) (par MVU), arī vajadzētu piemērot šo direktīvu ne vēlāk kā pēc pieciem gadiem pēc šīs direktīvas piemērošanas datuma. Novērtējot KKUINB ietekmi, Komisijai vajadzētu novērtēt, vai tai vajadzētu kļūt obligātai šādiem maziem un vidējiem uzņēmumiem .

Sistēmā jāietver vispārējs un efektīvs noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, papildinot to ar pasākumiem, kas paredzēti, lai ierobežotu konkrētus ļaunprātīgas izmantošanas veidus. Šajos pasākumos jāietver ierobežojumi attiecībā uz iespēju atskaitīt procentus, kas izmaksāti saistītajiem uzņēmumiem, kuri nodokļu vajadzībām ir rezidenti tādā zemo nodokļu valstī ārpus Savienības, kas ar nodokļu maksātāja dalībvalsti neveic informācijas apmaiņu, pamatojoties uz nolīgumu, kurš pielīdzināms Direktīvai 2011/16/ES par dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpēju palīdzību attiecībā uz tiešajiem nodokļiem un apdrošināšanas prēmiju aplikšanu ar nodokļiem un noteikumiem par kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem. Nevajadzētu traucēt dalībvalstu centienus ieviest un savstarpēji koordinēt papildu pasākumus ar mērķi mazināt tādu zemo nodokļu valstu, kuras atrodas ārpus ES, nelabvēlīgo ietekmi, ar kurām nenotiek vajadzīgās informācijas apmaiņa nodokļu jomā.

Sistēmai jāietver vispārējs noteikums par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu, papildinot to ar pasākumiem, kas paredzēti, lai ierobežotu konkrētus ļaunprātīgas izmantošanas veidus. Šajos pasākumos jāietver ierobežojumi attiecībā uz iespēju atskaitīt procentus, kas izmaksāti saistītajiem uzņēmumiem, kuri nodokļu vajadzībām ir rezidenti tādā zemo nodokļu valstī ārpus Savienības, kas ar nodokļu maksātāja dalībvalsti neveic informācijas apmaiņu, pamatojoties uz nolīgumu, kurš pielīdzināms Direktīvai 2011/16/ES par dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpēju palīdzību attiecībā uz tiešajiem nodokļiem un apdrošināšanas prēmiju aplikšanu ar nodokļiem un noteikumiem par kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem.

(21) Konsolidētās nodokļa bāzes sadalījuma formulai jāietver trīs vienlīdz izsvērti faktori (darbaspēks, aktīvi un pārdevumi). Darbaspēka faktors aprēķināms, pamatojoties uz algu sarakstu un darbinieku skaitu (katra pozīcija uzskatāma par pusi). Aktīvu faktoru veido visi materiālie pamatlīdzekļi. Nemateriālie aktīvi un finanšu aktīvi izslēdzami no formulas to mobilā rakstura un sistēmas apiešanas risku dēļ. Šo faktoru izmantošana piešķir attiecīgu svērumu izcelsmes dalībvalsts interesēm. Visbeidzot,lai nodrošinātu galamērķa dalībvalsts godīgu līdzdalību, jāņem vērā pārdevumi. Šiem faktoriem un svērumiem jānodrošina, ka peļņa tiek aplikta ar nodokli tur, kur tā tiek gūta. Ja sadalījuma rezultāts patiesi neatspoguļo uzņēmējdarbības apjomu, tad kā izņēmumu no vispārējā principa ar drošības klauzulu paredz alternatīvu metodi.