Priekšlikums Padomes regula ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 atceļ galīgo antidempinga maksājumu Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas ievedumiem /* COM/2008/0087 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.2.2008 COM(2008) 87 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 atceļ galīgo antidempinga maksājumu Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas ievedumiem (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā sakarā ar Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas ievešanu piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis („pamatregulu”), kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 23. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu atbilstīgi pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 92/2002, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu EUR 7,81–16,84 par tonnu KN kodam 3102 10 10 un 3102 10 90 atbilstošas Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas ievedumiem. | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām saskaņā ar pamatregulas noteikumiem jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | Ierosināto pasākumu kopsavilkums 2006. gada 22. decembrī Komisija sāka spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņa beigu pārskatīšanu saistībā ar Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas ievešanu. Izmeklēšanas mērķis bija pārbaudīt, vai turpinās vai atsākas dempings attiecībā uz Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas ievedumiem, radot turpmāku vai atkārtotu kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Izmeklēšanā atklājās, ka pastāv dempings attiecībā uz Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas ievedumiem, un domājams, ka dempings turpināsies. Taču netika konstatēta kaitējuma iespējama atsākšanās. Tādēļ tiek secināts, ka antidempinga pasākumi attiecībā uz ievedumiem no Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas ir atceļami. Padomei tiek piedāvāts pieņemt pievienoto Regulas priekšlikumu, kas publicējams Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī ne vēlāk kā 2008. gada 21. martā. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu turpmāk minēto iemeslu dēļ. | Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam tiek samazināts un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, komersantu un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments — regula. | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti, jo minētā pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA (EK) Nr. ../2007 (..), ar ko pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar 11. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 384/96 atceļ galīgo antidempinga maksājumu Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas ievedumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] („pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi (1) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 92/2002[2] Padome uzlika galīgo antidempinga maksājumu robežās no EUR 7,81 līdz EUR 16,84 par tonnu Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas ievedumu, arī ūdens šķīdumā. Ar to pašu regulu Padome uzlika galīgo antidempinga maksājumu robežās no EUR 6,18 līdz EUR 21,43 par tonnu Igaunijas, Lietuvas, Bulgārijas un Rumānijas izcelsmes urīnvielas ievedumu, taču tos automātiski atcēla attiecīgi 2004. gada 1. maijā un 2007. gada 1. janvārī, šīm valstīm pievienojoties Eiropas Kopienai. 2. Pārskatīšanas pieprasījums (2) 2006. gada aprīlī Komisija publicēja paziņojumu[3] par dažu antidempinga pasākumu termiņa gaidāmo izbeigšanos. 2006. gada 17. oktobrī Komisija saņēma pieprasījumu pārskatīt minētos pasākumus to termiņa beigās atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam. (3) Pieprasījumu iesniedza Eiropas Mēslošanas līdzekļu ražotāju apvienība ( EFMA ) (“pieprasījuma iesniedzējs”) ievērojamas ražotāju daļas vārdā, šajā gadījumā pārstāvot ražotājus, kuri saražo vairāk nekā 50 % no urīnvielas produkcijas Kopienā. (4) Pieprasījuma iesniedzējs sniedza pietiekami ticamus pierādījumus, ka pasākumu izbeigšana izraisītu dempinga un kaitējuma Kopienas ražošanas nozarei turpināšanos vai atkārtošanos saistībā ar Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas (“attiecīgās valstis”) izcelsmes urīnvielas ievešanu. (5) Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. punktam sāktu pārskatīšanu termiņa beigās, Komisija sāka izmeklēšanu, publicējot Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī paziņojumu[4]. 3. Izmeklēšana attiecībā uz citām valstīm (6) 2006. gada maijā Komisija sāka pārskatīt[5] galīgos antidempinga maksājumus, kas ar Padomes Regulu (EK) Nr. 901/2001[6] bija uzlikti Krievijas izcelsmes urīnvielas ievedumiem atbilstīgi pamatregulas 11. panta 2. un 3. punktam. Pārskatīšanas rezultātā Padome ar Regulu (EK) Nr. 907/2007[7] atcēla antidempinga maksājumus Krievijas izcelsmes urīnvielas ievedumiem. Secināja, ka materiālais kaitējums Kopienas ražošanas nozarei neturpinās un ka, domājams, pasākumu trūkuma dēļ kaitējums neatsāksies. 4. Pašreizējā izmeklēšana 4.1. Izmeklēšanas periods (7) Izmeklēšana sakarā ar dempinga un kaitējuma turpināšanos vai atsākšanos aptvēra periodu (“PIP”) no 2005. gada 1. oktobra līdz 2006. gada 30. septembrim. Tendenču izpēte saistībā ar kaitējuma turpināšanās un atkārtošanās iespējamības novērtējumu aptvēra laiku no 2002. gada līdz PIP beigām (“aplūkojamais periods”). 4.2. Personas, uz kurām attiecas izmeklēšana (8) Par pārskatīšanas sākumu Komisija oficiāli informēja pieprasījuma iesniedzēju, Kopienas ražotājus, ražotājus izvedējus („attiecīgie izvedēji”) Baltkrievijā, Horvātijā, Lībijā un Ukrainā, ievedējus, tirgotājus, zināmos iesaistītos lietotājus un to apvienības, kā arī izvedēju valstu valdības pārstāvjus. (9) Komisija nosūtīja anketas visām šīm personām un tām personām, kuras bija pieteikušās termiņā, kas noteikts paziņojumā par izmeklēšanas sākšanu. (10) Tieši iesaistītajām personām Komisija deva iespēju darīt zināmu savu viedokli rakstveidā un pieprasīt uzklausīšanu termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par procedūras sākumu. (11) Uzklausīja visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un uzrādīja konkrētus iemeslus, kādēļ tās uzklausāmas. (12) Ņemot vērā Kopienas ražotāju, ievedēju Kopienā un ražotāju izvedēju Ukrainā acīm redzami lielo skaitu, uzskatīja par lietderīgu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu pārbaudīt, vai izmantojama atlase. Lai Komisija spētu izlemt, vai atlase patiešām ir nepieciešama, un vajadzības gadījumā izveidot izlasi, iepriekš minētās personas saskaņā ar pamatregulas 17. panta 2. punktu lūdza pieteikties 15 dienu laikā pēc izmeklēšanas sākšanas un sniegt Komisijai paziņojumā par pārskatīšanas sākšanu pieprasīto informāciju. (13) Kopienas ievedēju vidū sadarbība bija niecīga, jo tikai viens ievedējs pauda vēlēšanos sadarboties. Tādēļ nolēma, ka attiecībā uz ievedējiem atlase nav vajadzīga. (14) Divpadsmit Kopienas ražotāji pienācīgi aizpildīja atlases veidlapu un oficiāli piekrita sadarboties turpmākajā izmeklēšanā. No iepriekš minētajiem divpadsmit uzņēmumiem izlasē iekļāva četrus, par kuriem konstatēja, ka tie Kopienas ražošanas nozarei ir reprezentatīvi urīnvielas ražošanas un pārdošanas apjoma ziņā Kopienā. Četri izlasē iekļautie Kopienas ražotāji PI periodā saražoja aptuveni 60 % no kopējās Kopienas ražošanas nozares produkcijas, turpretim iepriekšminētie divpadsmit Kopienas ražotāji saražoja aptuveni 80 % no Kopienas produkcijas. Izlasē iekļāva uzņēmumus, kuriem Kopienā ir lielākais reprezentatīvais urīnvielas ražošanas un pārdošanas apjoms un kuros atvēlētajā laikā bija iespējams veikt izmeklēšanu. (15) Četri Ukrainas ražotāji izvedēji termiņā pienācīgi aizpildīja atlases veidlapu un oficiāli piekrita sadarboties turpmākajā izmeklēšanā. Šie četri ražotāji izvedēji PI periodā veica turpat 100 % no kopējā Ukrainas izvedumu apjoma uz Kopienu. Tā kā bija maz to Ukrainas uzņēmumu, kuri sadarbojās, nolēma nepiemērot atlasi un visus uzņēmumus aicināja iesniegt anketu. (16) Atbildes uz anketas jautājumiem saņēma no četriem Kopienas ražotājiem, viena ievedēja, diviem lietotājiem un četriem ražotājiem izvedējiem Ukrainā un pa vienam Baltkrievijā, Horvātijā un Lībijā. Turklāt vairāki ievedēji un lietotāji un to apvienības iesniedza apsvērumus, neatbildot uz anketas jautājumiem. (17) Komisija vāca un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās iespējamību un Kopienas intereses. Pārbaudes apmeklējumus veica šādos uzņēmumos: 2. Atlasītie Kopienas ražotāji 3. Fertiberia S.A., Madrid, Spānija, 4. SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Vācija, 5. koncerns Yara ( Yara Spa Ferrara , Itālija un Yara Sluiskil B.V., Sluiskil , Nīderlande); 6. Zaklady Azotowe Pulawy S.A., Pulawy, Polija 7. Ražotāji izvedēji 8. Ukraina: 9. akciju sabiedrības Stirol koncerns, Gorlivka, 10. slēgta akciju sabiedrība Severodonetsk , Severodoņecka, 11. akciju sabiedrība Dnipro Azot , Dniprodzeržinska, 12. atklāta akciju sabiedrība Cherkassy Azot , Čerkasi, 13. Horvātija: 14. Petrokemija D.D. , Kutina 15. Kopienas ievedēji 16. Dynea Austria GmbH, Krems, Austrija 17. Kopienas lietotāji 18. Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Itālija 19. Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Spānija. B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums (18) Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas noteikts sākotnējā izmeklēšanā, t. i., Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnviela, ko pašlaik klasificē ar KN kodu 3102 10 10 un 3102 10 90 (“attiecīgais ražojums”). (19) Urīnvielu ražo galvenokārt no amonjaka, ko savukārt ražo no dabasgāzes. Tā var būt cietā vai šķidrā veidā. Cieto urīnvielu var izmantot lauksaimniecībā un rūpniecībā. Lauksaimniecībā izmantojamo urīnvielu var izmantot par mēslošanas līdzekli, izkliedējot uz augsnes, vai par lopbarības piedevu. Rūpniecībā izmantojamā urīnviela ir izejviela dažām līmēm un plastmasām. Šķidro urīnvielu var izmantot gan mēslošanai, gan rūpnieciskām vajadzībām. Lai gan urīnviela var būt minētajās atšķirīgajās formās, tās ķīmiskās īpašības pamatā ir vienas un tās pašas, un šās procedūras vajadzībām to var uzskatīt par vienu ražojumu. 2. Līdzīgais ražojums (20) Sākotnējā izmeklēšanā noskaidrots un pārskatot apstiprinājies, ka izstrādājumiem, ko ražo un izved Baltkrievija, Horvātija, Lībija un Ukraina, un izstrādājumiem, ko ražo un pārdod pašmāju tirgū, kā arī tiem, ko Kopienā ražo un pārdod Kopienas ražotāji, ir vienas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās pamatīpašības un lielākoties vienāds lietojums. Tāpēc tie ir uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS VAI ATKĀRTOŠANĀS IESPĒJAMĪBA (21) Ņemot vērā izdarītos secinājumus par kaitējuma turpināšanos vai atsākšanos, turpmāk sīkāk iztirzāti tikai galvenie argumenti par dempinga turpināšanās vai atsākšanās ticamību. 1. Ievedumu dempings pārskatīšanas periodā 1.1. Vispārīgie principi (22) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pārskatīšanas periodā nenotiek dempings un, ja notiek, vai pasākumu izbeigšanas dēļ dempings varētu turpināties. (23) Trim izvedējām valstīm, kurās ir tirgus ekonomika, proti, Horvātijai, Lībijai un Ukrainai, normālo vērtību noteica saskaņā ar pamatregulas 2. panta 1.–3. punktu. Baltkrievijai normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punktu. 1.2. Horvātija (24) Dempinga starpību vienīgajam ražotājam izvedējam Horvātijā noteica, pamatojoties uz vidējās svērtās normālās vērtības un vidējās svērtās izvedumu cenas salīdzinājumu saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5., 11. un 12. punktu. (25) Horvātija PI periodā izveda uz Kopienu vairāk nekā 200 000 t urīnvielas, aizņemot 2,3 % no Kopienas tirgus. Vienīgais zināmais ražotājs izvedējs, kurš sadarbojās, joprojām izveda uz Kopienu ar ievērojamām dempinga cenām, ciktāl runa ir par PIP. Konstatētā dempinga starpība pārsniedza 20 %. (26) Bija nopietnas šaubas par to, vai izmaksas par gāzi, kas ir galvenā izejviela urīnvielas iegūšanai, ražotāja izvedēja grāmatvedībā ir attēlotas reālistiski. Patiesi, atklājās, ka gāzes sagāde notiek īpašos apstākļos, ko nosaka tas, ka gan ražotāja izvedēja, gan gāzes piegādātāja kontrolpakete ir Horvātijas valstij un ka gāzes cenas ir nenormāli zemas. Tā kā Horvātijas iekšzemes tirgū nebija neizkropļotu gāzes cenu, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 5. punktu gāzes cenas būtu bijis jānosaka, pamatojoties “uz citiem pamatotiem apsvērumiem, iekļaujot informāciju, kas iegūta no citiem reprezentatīviem tirgiem”. Tā kā lielākajai daļai gāzes, ko izmanto urīnvielas ražošanai, izcelsmes valsts ir Krievija, koriģēto cenu varēja balstīt uz vidējo Krievijas gāzes cenu, par kādu to pārdod izvešanai pie Vācijas/Čehijas robežas (Vaidhausā), bez transporta izmaksām, jo Vaidhausa ir galvenais punkts Krievijas gāzes pārdevumiem ES. Tas ievērojami palielinātu dempinga starpību. Ņemot vērā to, ka dempings eksistē arī bez minētās korekcijas, un turpmāk izklāstītos secinājumus par kaitējuma atsākšanos, šā jautājuma izskatīšana netika turpināta. 1.3. Baltkrievija, Lībija un Ukraina (27) Kā paskaidrots turpmāk 29., 38. un 45. apsvērumā, ievedums no trim pārējām attiecīgajām izvedējām valstīm bija tik zems, ka tika uzskatīts, ka ar to saistītās izvešanas cenas pašas par sevi nebūtu pietiekami drošs pamats konstatējumiem par dempinga turpināšanos. 2. Dempinga atkārtošanās iespējamība 2.1. Baltkrievija (28) Tā kā Baltkrievija nav uzskatāma par tirgus ekonomikas valsti, normālo vērtību noteica pēc datiem, kas tika iegūti no ražotāja trešā valstī, kur ir tirgus ekonomika. Paziņojumā par izmeklēšanas sākumu bija paredzēts par analoga valsti izmantot ASV — tāpat kā sākotnējā izmeklēšanā. Neviena no ieinteresētajām personām neiesniedza apsvērumus šajā sakarā. ASV ražotājs, kas jau bija sadarbojies sākotnējā izmeklēšanā, iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem, kas tika izmantota normālās vērtības noteikšanai. (29) Vienīgais zināmais Baltkrievijas ražotājs iesniedza atbildes uz anketas jautājumiem. Kopā Baltkrievija izveda apmēram 25 000 t urīnvielas, kas līdzinās 0,3 % no Kopienas tirgus. Tā kā šī tirgus daļa ir tik neliela, attiecībā uz Baltkrieviju galvenokārt analizēta dempinga atsākšanās iespējamība. (30) Tika analizēta Baltkrievijas izvešanas darbība uz visām trešām valstīm. Izvešana uz visiem pasaules reģioniem notika par cenām, kas pastāvīgi bija zemākas par analoga tirgū konstatēto normālo vērtību, un tas liecina par dempinga cenu pastāvēšanu pārējos izvedumu tirgos. (31) Turklāt tika pētīts, vai Baltkrievijas izvešanas cenas būtu ar dempingu, ja tās būtu vienā līmenī ar pašreizējām Kopienā dominējošajām cenām. Patiešām, attiecībā uz tādu patēriņa produktu kā urīnviela būtu maz ticams, ka visos līmeņos to pārdotu dārgāk nekā par pašreizējām tirgus cenām. Arī šīs analīzes rezultāti uzrādīja ievērojamas dempinga starpības. (32) Tajā pašā laikā izvešanas cenas uz citiem izvedumu tirgiem, izrādījās nedaudz augstākas nekā cenas Eiropas Kopienai. Tādēļ var apstrīdēt, ka Kopiena cenu ziņā būtu pievilcīgāks tirgus nekā citi trešo valstu tirgi. (33) Ņemot vērā minētos faktus un apsvērumus, ir pamats domāt, ka dempings atjaunosies, ja pasākumi tiks atcelti. 2.2. Horvātija (34) Kā jau minēts 25. apsvērumā, atklājās, ka izvedumi uz Kopienu notiek par dempinga cenām. Tika analizēta arī Horvātijas izvešanas darbība uz visām trešām valstīm. Izvešana uz visiem pasaules reģioniem notika par cenām, kas bija zemākas par normālo vērtību, un tas liecina, ka notiek dempings, pat bez iepriekš minētās korekcijas. (35) Turklāt tika pētīts, vai Horvātijas izvedumi būtu par dempinga cenām, ja tās būtu vienā līmenī ar pašreizējām Kopienā dominējošajām cenām. Patiešām, attiecībā uz tādu patēriņa produktu kā urīnviela būtu maz ticams, ka visos līmeņos to pārdotu dārgāk nekā par pašreizējām tirgus cenām. Arī šīs analīzes rezultāti uzrādīja ievērojamas dempinga starpības. (36) Tajā pašā laikā izvešanas cenas uz citiem izvedumu tirgiem izrādījās nedaudz augstākas nekā cenas Eiropas Kopienai. Tādēļ var apstrīdēt, ka Kopiena cenu ziņā būtu pievilcīgāks tirgus nekā citi trešo valstu tirgi. (37) Tādēļ ir pamats domāt, ka pasākumu atcelšanas dēļ dempings atjaunosies. 2.3. Lībija (38) Vienīgais zināmais ražotājs izvedējs iesniedza nepilnīgas atbildes uz anketas jautājumiem. Tā kā nebija iesniegtas visas ziņas, attiecīgos gadījumos tika piemērots pamatregulas 18. pants. Pieejamās ziņas liecināja, ka kopumā Lībija uz Kopienu PI periodā izvedusi ap 70 000 t urīnvielas, un tas līdzinās Kopienas tirgus daļai 0,8 % apmērā. Tā kā tirgus daļa ir tik neliela, attiecībā uz Lībiju galvenokārt analizēta dempinga atsākšanās iespējamība. Dempings un dempinga atsākšanās iespējamība tika analizēta pēc pieejamajām ziņām. (39) Tā kā nebija reprezentatīvu realizācijas apjomu Lībijas tirgū, normālo vērtību aprēķināja pēc ražošanas izmaksām izcelsmes valstī saskaņā ar pamatregulas 2. panta 3. punktu, pieskaitot pamatotas tirdzniecības, vispārējās un administratīvās izmaksas. Šajā gadījumā par pamatotu peļņas normu atzina 8 %. (40) Lībijas uzņēmuma, kurš sadarbojās, anketas analīze liecināja, ka tā pamatdarbība ir izvešana uz citu trešo valstu tirgu. PI periodā ap 570 000 t tika izvests uz trešiem tirgiem, t. i., vairāk nekā astoņkārtīgi pārsniedzot izvedumu uz Kopienas tirgu kopapjomu. Šo izvedumu cenu salīdzinājums ar normālo vērtību, kas tika noteikta iepriekš norādītajā veidā, uzrādīja ievērojamu dempinga līmeni. (41) Bija nopietnas šaubas par to, vai izmaksas par gāzi, kas ir galvenā izejviela urīnvielas iegūšanai, ražotāja izvedēja grāmatvedībā ir attēlotas reālistiski. Pēc mūsu rīcībā esošajām ziņām atklājās, ka gāzes sagāde notiek īpašos apstākļos, ko nosaka tas, ka gan ražotāja izvedēja, gan gāzes piegādātāja kontrolpakete ir Lībijas valstij un ka gāzes cenas ir nenormāli zemas. Korekcija dempinga starpību ievērojami palielinātu. Ņemot vērā to, ka dempings eksistē arī bez šādas korekcijas, un turpmāk izklāstītos secinājumus par kaitējuma iespējamo atsākšanos, netika uzskatīts par nepieciešamu piemērot korekciju, lai gan tā būtu pamatota. (42) Turklāt tika pētīts, vai Lībijas izvedumi būtu par dempinga cenām, ja tās būtu vienā līmenī ar pašreizējām Kopienā dominējošajām cenām. Patiešām, attiecībā uz tādu patēriņa produktu kā urīnviela būtu maz ticams, ka visos līmeņos to pārdotu dārgāk nekā par pašreizējām tirgus cenām. Arī šīs analīzes rezultāti uzrādīja ievērojamas dempinga starpības. (43) Tajā pašā laikā izvešanas cenas uz citiem izvedumu tirgiem izrādījās nedaudz augstākas nekā cenas Eiropas Kopienai. Tādēļ var apstrīdēt, ka Kopiena cenu ziņā būtu pievilcīgāks tirgus nekā citi trešo valstu tirgi. (44) Ņemot vērā iepriekš minēto, ir pamats domāt, ka dempings atjaunosies, ja pasākumi tiks atcelti. 2.4. Ukraina (45) Izmeklēšanā sadarbojās četri ražotāji. Tikai divi no tiem PI periodā izveda uz Kopienu. Kopā Ukraina izveda tikai apmēram 20 000 t urīnvielas, kas līdzinās 0,2 % no Kopienas tirgus. Tā kā tirgus daļa ir tik zema, attiecībā uz Ukrainu galvenokārt analizēta dempinga atsākšanās iespējamība. (46) Attiecībā uz gāzes izmaksām tika konstatēts, ka Ukraina lielāko daļu urīnvielas ražošanai patērētās gāzes ieved no Krievijas. Šajā saistībā visi pieejamie dati liecina, ka Ukraina ieved dabasgāzi no Krievijas par cenām, kas ir ievērojami zemākas par tirgus cenām neregulētajos dabasgāzes tirgos. Izmeklēšanā atklājās, ka Krievijas dabasgāzes cena, kad to izved uz Eiropas Savienību, ir aptuveni divreiz augstāka par vietējo dabasgāzes cenu Ukrainā. Tāpēc, kā noteikts pamatregulas 2. panta 5. punktā, gāzes izmaksas, ko sedzis iesniedzējs, tika koriģētas, pamatojoties uz ziņām par citiem reprezentatīviem tirgiem. Koriģētās cenas pamatā bija Krievijas gāzes vidējā cena, pārdodot to izvešanai uz Vācijas/Čehijas robežas (Vaidhausā), neņemot vērā transporta izmaksas. Vaidhausu — lielāko centru Krievijas gāzes tirdzniecībai uz ES, kas ir lielākais Krievijas gāzes tirgus un kurā cenas atspoguļo pamatotas izmaksas, — var uzskatīt par reprezentatīvu tirgu pamatregulas 2. panta 5. punkta nozīmē. (47) Korekcijas rezultātā iekšzemes cenas trijiem iesaistītajiem uzņēmumiem bija zemākas par izmaksām, tādējādi par normālo vērtību izmantoja ražošanas izmaksas, pieskaitot pamatotu peļņas normu 8 %. Attiecībā uz ceturto uzņēmumu izmantoja pienācīgi koriģētas iekšzemes cenas. (48) Pēc tam tika analizēta Ukrainas ražotāju izvedēju izvešanas darbība uz visām trešām valstīm. Izvešana uz visiem pasaules reģioniem notika par cenām, kas pastāvīgi bija ievērojami zemākas par noteikto normālo vērtību. (49) Turklāt tika pētīts, vai Ukrainas izvedumi būtu par dempinga cenām, ja tās būtu tādā līmenī, kas būtu vienāds ar pašreizējiem Kopienā dominējošajiem cenu līmeņiem. Patiešām, attiecībā uz tādu patēriņa produktu kā urīnviela būtu maz ticams, ka visos līmeņos to pārdotu dārgāk nekā par pašreizējām tirgus cenām. Arī šīs analīzes rezultāti uzrādīja ievērojamas dempinga starpības. Tajā pašā laikā izvešanas cenas, ko ņēma par izvešanu uz citiem izvedumu tirgiem, izrādījās līmenī, kas līdzinās cenām Eiropas Kopienai. Tādēļ var apstrīdēt, ka Kopiena cenu ziņā būtu pievilcīgāks tirgus nekā citi trešo valstu tirgi. Ņemot vērā minētos faktus un apsvērumus, ir pamats domāt, ka dempings atjaunosies, ja pasākumi tiks atcelti. 3. Ievedumu apjoma izmaiņas aizsardzības pasākumu atcelšanas gadījumā 3.1. Baltkrievija (50) Saskaņā ar lietā esošajām ziņām PI periodā Baltkrievijai bija lieka jauda, kas nepārsniedza 150 000 t. Turklāt izvedums uz citām trešām valstīm bija aptuveni 225 000 t. (51) Nav izslēgts, ka daļa liekās jaudas tiks virzīta uz Kopienu, tiklīdz pasākumi tiks atcelti. Vienīgajam Baltkrievijas izvedējam ir labi attīstīti izplatīšanas kanāli Kopienā, un vispār Kopienas tirgus apmēru dēļ ir pievilcīgs, jo īpaši ģeogrāfiski tuvās valstīs. (52) Tomēr nav izslēgts, ka daļa no šiem daudzumiem tiks izvesta arī uz citām trešām valstīm, jo ticamākie cenu līmeņi šajās teritorijās atbilst ražotāja cenām, kas ir līdzīgas (vai pat augstākas par) tām, kuras varētu iegūt, izvedot uz Kopienu. Turklāt nav izslēgts, ka urīnvielas patēriņa līmenis citos pasaules reģionos palielināsies, ņemot vērā pašreizējās lauksaimniecības ražošanas pieauguma tendences. Tomēr nav paredzams, ka izvedumi varētu sasniegt pilnu liekās jaudas apjomu, ja pasākumu darbība beigtos, taču tās gan tiektos pārsniegt de minimis līmeni. (53) Līdzīgi argumenti attiecas uz varbūtēju izvedumu pārvirzīšanu no trešām valstīm uz Kopienu, kas liek domāt, ka pārskatāmā nākotnē, ja pasākumu darbība beigtos, uz Kopienas tirgu netiktu izvesti papildu daudzumi. 3.2. Horvātija (54) Saskaņā ar lietā esošajām ziņām PI periodā Horvātijai bija lieka jauda ne vairāk par 120 000 t. Turklāt izvedumu apjoms uz citām trešām valstīm bija aptuveni 60 000 t. Nav izslēgts, ka daļa liekās jaudas tiks virzīta uz Kopienu, tiklīdz pasākumi tiks atcelti. Vienīgajam Horvātijas izvedējam ir labi attīstīti izplatīšanas kanāli Kopienā, un vispār Kopienas tirgus apmēru dēļ ir pievilcīgs, it sevišķi ģeogrāfiski tuvās valstīs. (55) Tomēr pretdempinga pasākumi nav kavējuši Horvātiju izvest ievērojamus daudzumus uz Kopienu. Nekas neliecina par to, ka tie būtu bijuši šķērslis jaunu daudzumu izvešanai uz Kopienu. Tā kā tas nav noticis, nav ticams, ka notiks ievērojama papildu izvesana uz Kopienu, aktivizējot šādas jaudas. Turklāt nav izslēgts, ka daļa no šiem daudzumiem varētu tikt izvesta arī uz citām trešām valstīm, jo ticamākie cenu līmeņi šajās teritorijās dod ražotāja cenas, kas ir līdzīgas (vai mazliet augstākas par) tām, kuras varētu iegūt, izvedot uz Kopienu. (56) Turklāt nav izslēgts, ka urīnvielas patēriņa līmenis citos pasaules reģionos palielināsies, ņemot vērā pašreizējās lauksaimniecības ražošanas pieauguma tendences. Iznākumā nav gaidāms, ka ievērojama daļa lieko Horvātijas jaudu tiks izmantotas papildu izvedumiem uz Kopienu, taču, ņemot vērā pašreizējo izvedumu līmeni, izvedumu apjoms uz Kopienu pārsniegs de minimis līmeni. (57) Uz varbūtēju izvedumu pārvirzīšanu no trešām valstīm uz Kopienu attiecas līdzīgi argumenti, kas liek domāt, ka pārskatāmā nākotnē, ja pasākumu darbība beigtos, uz Kopienas tirgu netiktu izvesti papildu daudzumi. 3.3. Lībija (58) Saskaņā ar pieejamām ziņām PI periodā Lībijai lieka jauda bija lielākais ap 140 000 t. Turklāt izvedumu uz citām trešām valstīm apjoms bija aptuveni 570 000 t. Nav izslēgts, ka daļa liekās jaudas tiks virzīta uz Kopienu, tiklīdz pasākumi tiks atcelti. Vienīgajam Lībijas izvedējam ir labi attīstīti izplatīšanas kanāli Kopienā, un vispār Kopienas tirgus apmēru dēļ ir pievilcīgs, it sevišķi ģeogrāfiski tuvās valstīs. (59) Tomēr nav izslēgts, ka daļa no šiem daudzumiem tiks izvesta arī uz citām trešām valstīm, jo ticamākie cenu līmeņi šajās teritorijās atbilst ražotāja cenām, kas ir līdzīgas (vai pat augstākas par) tām, kuras varētu iegūt, izvedot uz Kopienu. Turklāt nav izslēgts, ka urīnvielas patēriņa līmenis citos pasaules reģionos palielināsies, ņemot vērā pašreizējās lauksaimniecības ražošanas pieauguma tendences. Tomēr nav paredzams, ka izvedumi varētu sasniegt pilnu liekās jaudas apjomu, ja pasākumu darbība beigtos, taču tie gan, iespējams, pārsniegtu de minimis līmeni. (60) Uz varbūtēju izvedumu pārvirzīšanu no trešām valstīm uz Kopienu attiecas līdzīgi argumenti, kas neliek domāt, ka pārskatāmā nākotnē, ja pasākumu darbība beigtos, uz Kopienas tirgu tiks izvesti papildu daudzumi. 3.4. Ukraina (61) Saskaņā ar lietā esošajām ziņām PI periodā Ukrainai lieka jauda bija lielākais ap 375 000 t. Turklāt izvedumu uz citām trešām valstīm apjoms bija aptuveni 3 500 000 t. Nav izslēgts, ka daļa liekās jaudas tiks virzīta uz Kopienu, tiklīdz pasākumi tiks atcelti. Ukrainas izvedējiem ir labi attīstīti izplatīšanas kanāli Kopienā, un vispār Kopienas tirgus apmēru dēļ ir pievilcīgs, it sevišķi ģeogrāfiski tuvās valstīs. Tomēr nav izslēgts, ka daļa no šiem daudzumiem tiks izvesta arī uz citām trešām valstīm, jo ticamākie cenu līmeņi šajās teritorijās atbilst ražotāja cenām, kas ir līdzīgas tām, kuras varētu iegūt, izvedot uz Kopienu. Turklāt nav izslēgts, ka urīnvielas patēriņa līmenis citos pasaules reģionos palielināsies, ņemot vērā pašreizējās lauksaimniecības ražošanas pieauguma tendences. Tomēr nav paredzams, ka izvedums varētu sasniegt pilnu liekās jaudas apjomu, ja pasākumu darbība beigtos, taču tas gan, iespējams, pārsniegtu de minimis līmeni. (62) Par varbūtēju izvedumu pārvirzīšanu no trešām valstīm uz Kopienu iesniedzēji ir bilduši, ka prognozētais jaudas pieaugums citos reģionos (sevišķi Vidējos Austrumos) nomainītu Ukrainas izvedumus galvenokārt Āzijā un arī Āfrikā un Latīņamerikā līdz vairāk nekā 3 000 000 t, bet tad tiktu novirzīts atpakaļ uz Kopienu. Taču pēc lietā esošajām ziņām nav iespējams secināt, ka tāda pārvietošana notiks, cita starpā arī tādēļ, ka patēriņa pieaugums visā pasaulē tikpat labi varētu absorbēt šos papildu daudzumus, ja tie nonāktu tirgū. Turklāt nav izslēgts, ka jaudas pieaugums varētu notikt ilgākā periodā, nekā domā iesniedzējs. Īsi sakot — nav iespējams apstiprināt, ka pārskatāmā nākotnē ievērojami papildu daudzumi varētu tikt pārvirzīti uz Kopienas tirgu, ja pasākumu darbība beigtos. 4. Secinājums par dempinga turpināšanās vai atsākšanās iespējamību (63) Balstoties uz sniegto analīzi, tiek secināts, ka, pasākumus atceļot, ievērojamu urīnvielas daudzumu dempings diezin vai turpināsies Horvātijas gadījumā un neatsāksies pārējo trīs attiecīgo valstu gadījumā. D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA 1. Kopienas produkcijas definīcija (64) Kopienā ir 16 līdzīgā ražojuma ražotāju, kuru produkcija ir kopējais Kopienā saražotais apjoms pamatregulas 4. panta 1. punkta nozīmē. Astoņi no tiem kļuva par Kopienas ražotājiem līdz ar Eiropas Savienības (“ES”) paplašināšanos 2004. gada maijā. (65) No 16 Kopienas ražotājiem 12 ražotāji piekrita sadarboties izmeklēšanā, bet 3 nosūtīja ziņas, kas nepieciešamas atlasei, taču nepiedāvāja turpmāk sadarboties. Neviens no Kopienas ražotājiem neiebilda pret pārskatīšanas pieprasījumu. (66) Tātad sadarboties piekrita šādi divpadsmit ražotāji: - Achema AB (Lietuva), - Adubos de Portugal (Portugāle), - AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austrija), - Duslo AS (Slovākija), - Fertiberia S.A. (Spānija), - AS Nitrofert (Igaunija), - Nitrogénmüvek Zrt (Ungārija), - SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Vācija), - koncerns Yara (saplūstot Yara France SA (Francija), Yara Italia Spa (Itālija), Yara Brunsbuttel GmbH (Vācija) un Yara Sluiskil BV (Nīderlande)), - Zaklady Azotowe Pulawy (Polija), - ZAK SA (Polija), - BASF GmbH (Vācija). (67) Tā kā šie divpadsmit Kopienas ražotāji PI periodā saražoja ap 80 % no Kopienas kopprodukcijas, tiek uzskatīts, ka tie ražo lielāko daļu no līdzīgā ražojuma Kopienas kopprodukcijas. Tāpēc uzskatāms, ka tie veido Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē, un turpmāk tekstā tie saukti par “Kopienas ražošanas nozari”. Četri Kopienas ražotāji, kas nesadarbojās, turpmāk saukti par „pārējiem Kopienas ražotājiem”. (68) Kā jau minēts, tika izveidota četru uzņēmumu izlase. Visi atlasītie Kopienas ražotāji sadarbojās un noteiktajos termiņos iesūtīja atbildes uz anketas jautājumiem. Turklāt pārējie astoņi Kopienas ražotāji, kas sadarbojās, sniedza dažas vispārīgas ziņas kaitējuma analīzes vajadzībām. E. STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGū 1. Patēriņš Kopienas tirgū (69) Kopienas patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz Kopienas ražošanas nozares pārdevumiem Kopienas tirgū, uz pārējo Kopienas ražotāju pārdevumiem Kopienas tirgū un Eurostat datiem par visiem ievedumiem Eiropas Savienībā. Ņemot vērā Eiropas Savienības paplašināšanos 2004. gadā, analīzes precizitātes un konsekvences nolūkā patēriņš tika noteikts, pamatojoties uz 25 valstu ES tirgus stāvokli visā aplūkojamā periodā. Analīze attiecas tikai uz stāvokli 25 valstu ES, jo izmeklēšana tika uzsākta pirms Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās Kopienai. (70) Patēriņš 2002.–2003. gadā pieauga par 3 % un palika nemainīgs līdz PIP. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | EK kopējais patēriņš (t) | 8 650 000 | 8 945 000 | 8 955 000 | 8 875 000 | 8 950 000 | Indekss (2002. g. =100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 103 | 2. Ievedumi no attiecīgajām valstīm 2.1. Apjoms, tirgus daļa un ievedumu cenas (71) Baltkrievijai, Horvātijai, Lībijai un Ukrainai ievedumu apjoms, tirgus daļa un vidējās cenas mainījās šādi. Datu pamatā ir Eurostat statistika: 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | Baltkrievija — ievedumu apjoms (t) | 134 931 | 167 981 | 62 546 | 62 044 | 25 193 | Tirgus daļa | 1,6 % | 1,9 % | 0,7 % | 0,7 % | 0,3 % | Ievešanas cenas (EUR/t) | 107,5 | 126,6 | 148,5 | 165,7 | 190,5 | Indekss (2002. g. =100) | 100 | 118 | 138 | 154 | 177 | Ukraina — ievedumu apjoms (t) | 44,945 | 36,304 | 77,270 | 84,338 | 52,553 | Tirgus daļa | 0,5% | 0,4% | 0,8% | 0,9% | 0,5% | Ievešanas cenas (EUR/t) | 117,4 | 134,5 | 139,6 | 192,7 | 194,0 | Indekss (2002. g. =100) | 100 | 115 | 119 | 164 | 165 | Horvātija — ievedumu apjoms (t) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 208 050 | Tirgus daļa | 1,5 % | 2,0 % | 2,3 % | 2,1 % | 2,3 % | Ievešanas cenas (EUR/t) | 125,1 | 135,0 | 145,0 | 171,7 | 185,0 | Indekss (2002. g. =100) | 100 | 108 | 116 | 137 | 148 | Lībija — ievedumu apjoms (t) | 142 644 | 227 793 | 153 390 | 124 515 | 73 361 | Tirgus daļa | 1,6 % | 2,5 % | 1,7 % | 1,4 % | 0,8 % | Ievešanas cenas (EUR/t) | 114,1 | 134,9 | 147,2 | 193,8 | 201,6 | Indekss (2002. g. =100) | 100 | 118 | 129 | 170 | 177 | (72) Baltkrievijai ievedumu apjoms mazliet samazinājās no 2002. gada līdz 2003. gadam un tad aplūkojamā periodā pastāvīgi kritās (–80 % visā periodā). Līdzīgā veidā tās tirgus daļa mazliet palielinājās no 2002. gada līdz 2003. gadam un tad pastāvīgi kritās, PI periodā līdz 0,3 %. Kopš 2004. gada šie apjomi bijuši de minimis . Aplūkojamā periodā cenas reāli pieauga no 107 līdz 190 EUR/t. (73) Ukrainai ieveduma līmenis pastāvīgi bija neievērojami zems, bet ievešanas cenas no 2002. gada līdz PIP palielinājās par 65 %. (74) Horvātijai ievedumu apjoms visa perioda laikā bija diezgan stabils, apmēram 2 % daļa no Kopienas tirgus, bet ievešanas cenas pieauga par 48 %. (75) Ievedums no Lībijas palielinājās 2003. gadā, bet tad līdz PIP beigām nemitīgi mazinājās. Visa perioda laikā tas samazinājās par 49 % un tirgus daļa mainījās no 1,6 % 2002. gadā līdz 0,8 % PI periodā. Tāpat kā pārējām attiecīgajām valstīm, arī Lībijai ievešanas cenas palielinājās, par 77 % no 2002. gada līdz PIP. (76) Cenu pārmaiņas četrām valstīm ir proporcionāli augstākas vai salīdzināmas ar pārdošanas cenu pieaugumu Kopienas ražošanas nozarē. (77) Lai Horvātijai aprēķinātu cenu pazemināšanās līmeni PI periodā, Kopienas ražošanas nozares ražotāju cenas nesaistītiem pircējiem tika salīdzinātas ar vienīgā ražotāja izvedēja, kurš sadarbojās, CIF ievešanas cenām uz Kopienas robežas, kas pienācīgi koriģētas, lai atspoguļotu cenas pēc izkraušanas. Salīdzinājumā atklājās, ka ievedums pazemināja Kopienas ražošanas nozares cenas par 4,7 %. Taču šīs cenas bija līdzīgas Kopienas ražošanas nozarei noteiktajai cenai, kas nerada zaudējumus. (78) Ņemot vērā to, ka tirgus daļas trim no četrām attiecīgajām valstīm bija mazākas par neievērojamo cenu, atsevišķi vai kopā, tika uzskatīts, ka to ievedumi Kopienā neizraisa kaitējumu un ka tādēļ dempinga starpība nav svarīga kaitējuma turpināšanās analīzē. 3. Ievedumu apjoms no citām valstīm (79) Ievedumu apjoms no citām trešām valstīm aplūkojamā periodā ir parādīts tabulā. Apjoma un cenu tendenču pamatā arī ir Eurostat dati. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | Ievedumu apjoms no Krievijas (t) | 1 360 025 | 1 429 543 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 488 367 | Tirgus daļa | 15,7 % | 16,0 % | 19,9 % | 15,8% | 16,6 % | Ievešanas cenas no Krievijas (EUR/t) | 119 | 133 | 154 | 180 | 196 | Ievedumu apjoms no Ēģiptes (t) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 624 718 | Tirgus daļa | 6,7 % | 7,0 % | 4,7 % | 4,3 % | 7,0 % | Ievešanas cenas no Ēģiptes (EUR/t) | 149 | 163 | 178 | 220 | 222 | Ievedumu apkoms no Rumānijas (t) | 260 298 | 398 606 | 235 417 | 309 195 | 248 377 | Tirgus daļa | 3,0 % | 4,5 % | 2,6 % | 3,5 % | 2,8 % | Ievešanas cenas no Rumānijas (EUR/t) | 123 | 142 | 175 | 197 | 210 | Ievedumu apjoms no visām pārējām valstīm (t) | 373 732 | 291 620 | 254 311 | 336 110 | 326 579 | Tirgus daļa | 4,3 % | 3,3 % | 2,8 % | 3,8 % | 3,6 % | Ievešanas cenas no visām pārējām valstīm (t) | 141 | 170 | 194 | 221 | 224 | Visu trešo valstu tirgus daļa | 29,7 % | 30,8 % | 30,0 % | 27,4 % | 30,0 % | (80) Jānorāda, ka ievedumu kopapjoms no trešām valstīm visā periodā palielinājās par 4,4 %. Šo rezultātu galvenokārt rada ievedumu apjoma pieaugums (+9,4 %) no Krievijas — līdz šim lielākās izvedējas. Jānorāda arī, ka ievedumiem no Krievijas visā periodā piemēroti pasākumi viszemākās ievedcenas veidā — pasākumi tika atcelti ar Regulu (EK) 907/2007[8] (sk. 6. apsvērumu). No 2002. gada līdz PIP ievedumu apjoms no Ēģiptes palielinājās par 7,7 %, bet ievedumu apjoms no citām trešām valstīm līdzīgos apmēros samazinājās, un vairāk nekā 40 % ievedumu bija no Rumānijas. Par izvešanas cenām — visas minētās valstis ir izvedušas uz Kopienu par cenām, kas neliek pazemināt Kopienas ražošanas nozares cenas PI periodā un/vai ir augstākas par cenu, kas nerada zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei. 4. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis (81) Saskaņā ar pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija izvērtēja visus attiecīgos ekonomiskos faktorus un rādītājus, kas raksturo Kopienas ražošanas nozares stāvokli. 4.1. Iepriekšējas piezīmes (82) Tika konstatēts, ka vairums Kopienas ražošanas nozares ražotāju, kuri sadarbojās, izmanto līdzīgo ražojumu, lai tālāk pārstrādātu samaisītos vai mākslīgos mēslošanas līdzekļus, kas ir tālāka ražošanas posma slāpekļa minerālmēsli, kuros papildus slāpeklim ir citas vielas, kā ūdenī šķīstošs fosfors un/vai ūdenī šķīstošs kālijs. (83) Tādi pašu vajadzībām izmantoti urīnvielas izstrādājumi nenonāk atklātā tirgū un nekonkurē ar attiecīgā ražojuma ievedumiem. Izmeklēšanā atklājās, ka iekšējā izmantošana atbilst stabilai apmēram 20 % daļai no Kopienas ražošanas nozares produkcijas. Tādēļ uzskatāms, ka tā nevar būtiski iespaidot Kopienas ražošanas nozarei nodarītā zaudējuma kopainu. (84) Attiecībā uz atlasi atsevišķi kaitējuma rādītāji (ražošana, ražošanas jauda, krājumi, pārdevumi, tirgus daļa, pieaugums un nodarbinātība) saskaņā ar pieņemto praksi ir analizēti Kopienas ražošanas nozarei kopumā (tabulās — “KRN”), bet tie kaitējuma rādītāji, kas attiecas uz atsevišķu uzņēmumu darbības rezultātu, t. i., cenām, ražošanas izmaksām, rentabilitāti, algām, ieguldījumiem, ienākuma no ieguldījumiem, naudas plūsmu un spēju sagādāt kapitālu, ir skatīti, pamatojoties uz informāciju, kas savākta Kopienas ražotāju izlases līmenī (tabulās — “RI”). 4.2. Dati par Kopienas ražošanas nozari kopumā a) Ražošanas apjoms (85) Kopienas ražošanas nozares produkcija, ieskaitot iekšējām vajadzībām izmantojamos apjomus, praktiski palika stabila no 2002. gada līdz PIP, palielinoties par 5 % 2003. gadā un par tādu pašu procentu samazinoties 2004. gadā. Neliels pieaugums līdz 4,45 miljonu tonnu līmenim tika reģistrēts 2005. gadā un PI periodā — attiecīgi 2 % un 1 procentu punkts. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | KRN ražošanas apjoms (t) | 4 300 000 | 4 500 000 | 4 300 000 | 4 400 000 | 4 450 000 | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 105 | 100 | 102 | 103 | RI produkcija iekšējām vajadzībām | 800 000 | 800 000 | 800 000 | 900 000 | 900 000 | % no kopējās produkcijas | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,2 % | Avots: Iesniedzēji, aizpildītās atlases anketas un verificētās aizpildītās anketas b) Ražošanas jauda un tās izmantošanas rādītāji (86) Ražošanas jauda no 2002. gada līdz PIP mazliet palielinājās (par 5 %). Ņemot vērā stabilo ražošanas apjomu, jaudas izmantošana mazliet samazinājās: no 84 % 2002. gadā līdz 81 % PI periodā. Tāda veida produkcijas un ražošanas nozares jaudas izmantošanu var ietekmēt citu izstrādājumu ražošana, kurus var ražot ar tām pašām ražošanas iekārtām, tādēļ šis nav tik nozīmīgs kaitējuma rādītājs. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | KRN ražošanas jauda (t) | 5 100 000 | 5 200 000 | 5 200 000 | 5 400 000 | 5 360 000 | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 | RI ražošanas jaudas izmantojums | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 | c) Krājumi (87) Kopienas ražošanas nozares noslēguma krājumu līmenis no 2002. gada līdz 2004. gadam bija visai stabils un tad krasi nokritās (par 24 p. p. 2005. gadā un vēl par 13 p. p. PIP beigās). Tomēr, tā kā iekšējai izmantošanai paredzētā urīnviela glabājas kopā ar urīnvielu, ko pārdod brīvā tirgū, krājumu līmenis ir uzskatāms par mazāk nozīmīgu kaitējuma rādītāju. Turklāt jānorāda, ka PIP beigas sakrīt ar sezonas tirdzniecības sākumu. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | KRN noslēguma krājumi (t) | 250 000 | 240 000 | 260 000 | 320 000 | 350 000 | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 140 | d) Pārdevumu apjoms (88) Kopienas ražošanas nozares pārdevumu Kopienas tirgū apjoms no 2002. gada līdz PIP mazliet samazinājās — par 3 %. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | RI pārdošanas apjoms EK (t) | 3 150 000 | 3 240 000 | 3 050 000 | 3 000 000 | 3 070 000 | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 | e) Tirgus daļa (89) Arī Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa no 2002. gada līdz PIP samazinājās mēreni — no 36,5 % uz 34,3 %. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,3 % | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 94 | f) Pieaugums (90) Aplūkojamā periodā Kopienas ražošanas nozare zaudēja nelielu tirgus daļu stabilā tirgū. Kopienas rūpniecības nozares zaudēto tirgus daļu neieņēma četru attiecīgo valstu ievedumi, kam no 2002. gada līdz PIP tika reģistrēts kritums no 5,8 % uz 4,4 %. g) Nodarbinātība (91) Nodarbinātības līmenis Kopienas ražošanas nozarē no 2002. gada līdz PIP samazinājās par 6 %, taču ražošanas apjoms mazliet pieauga, tādējādi atspoguļojot nozares rūpes par pastāvīgu ražīguma un konkurētspējas palielināšanu. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | KRN nodarbinātība attiecīgajam ražojumam | 1 235 | 1 230 | 1 155 | 1 160 | 1 165 | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 | h) Ražīgums (92) Ražīgums gadā uz vienu Kopienas ražošanas nozarē nodarbināto no 2002. gada līdz 2003. gadam par 6 % palielinājās un līdz PIP palika nemainīgs, liecinot par Kopienas ražošanas nozarē nodarbinātā darbaspēka samazinājuma un ražošanas palielinājuma kopējo labvēlīgo ietekmi. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | KRN darba ražīgums (t uz darbinieku) | 3500 | 3700 | 3745 | 3765 | 3735 | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 107 | i) Dempinga starpības lielums (93) Attiecībā uz faktiskās dempinga starpības lieluma ietekmi uz Kopienas ražošanas nozari PI periodā, ņemot vērā to, ka i) ievedumu apjoms no Baltkrievijas, Ukrainas un Lībijas bija zem de minimis līmeņa; ii) ievedumu apjoms no Horvātijas bija stabils, par cenām, kas pieauga līdz ar ES pārdošanas cenām; un iii) Kopienas rūpniecības nozares stāvoklis kopumā bija ļoti labvēlīgs, šis iespaids nav uzskatāms par ievērojamu, un rādītājs — par nozīmīgu. j) Atgūšanās no agrākā dempinga sekām (94) Iepriekš un turpmāk aplūkotie rādītāji nepārprotami liecina par Kopienas ražošanas nozares saimnieciskā un finansiālā stāvokļa uzlabošanos. 4.3. Dati par atlasītajiem Kopienas ražotājiem a) Pārdošanas cenas un faktori, kas iespaido iekšzemes cenas (95) Atlasīto Kopienas ražotāju vidējās realizācijas cenas būtiski palielinājās no 2004. gada līdz PIP, atspoguļojot izejvielu izmaksu stabilo, nemitīgo pieaugumu un dominējošos urīnvielai labvēlīgos pasaules tirgus apstākļus tajā pašā periodā. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | RI vienības cena EK tirgū (EUR/t) | 138 | 149 | 164 | 189 | 207 | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 108 | 120 | 138 | 151 | b) Algas (96) Kā redzams tabulā, no 2002. gada līdz PIP nodarbinātā vidējā alga palielinājās par 13 %. Ņemot vērā inflācijas tempu un vispārējo nodarbinātības samazinājumu, šis algu pieaugums uzskatāms par mērenu. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | RI darbaspēka izmaksas uz 1 darbinieku gadā (tūkst. EUR) | 44,2 | 47,2 | 47,1 | 48,6 | 49,9 | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 107 | 107 | 110 | 113 | c) Ieguldījumi (97) Ikgadējie ieguldījumi līdzīgajā ražojumā, ko veikuši četri izlasē iekļautie ražotāji, attiecīgajā periodā ir attīstījušies labvēlīgi, t. i., palielinājušies par 74 %, lai gan ir bijušas arī svārstības. Ieguldījumi galvenokārt attiekušies uz iekārtu modernizāciju un ekoloģiskajām prasībām. Tas liecina par Kopienas ražošanas nozares centieniem pastāvīgi uzlabot ražīgumu un konkurētspēju. Par rezultātiem acīm redzami liecina būtiskais ražīguma pieaugums (sk. 92. apsvērumu) tajā pašā periodā. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | RI neto ieguldījumi (tūkst. EUR) | 20 493 | 11 095 | 31 559 | 40 001 | 35 565 | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 54 | 154 | 195 | 174 | d) Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (98) Atlasīto ražotāju rentabilitāte uzrāda pienācīgu uzlabojumu no 2002. gada līdz 2005. gadam, kad tā sasniedza vairāk nekā 19 % no realizācijas. Gāzes cenu vienmērīgs pieaugums, kas sākās 2006. gadā, šo rezultātu pazemina līdz 10,7 % PI periodā. Šajā ziņā jānorāda, ka sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta 8 % peļņas norma, ko varētu sasniegt, ja nebūtu kaitējoša dempinga. Ienākums no ieguldījumiem (“INI”), ko izsaka kā peļņu procentos no neto ieguldījumu uzskaites vērtības, visā aplūkojamā periodā aptuveni atbilst iepriekš minētajai rentabilitātes tendencei. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | RI pārdevumu nesaistītiem pircējiem EK rentabilitāte (% no neto pārdevumu apjoma) | 4,6 % | 11,1 % | 18,4 % | 19,3 % | 10,7 % | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 241 | 400 | 419 | 233 | RI INI (peļņa % no ieguldījumu neto uzskaites vērtības) | 10,7 % | 31,0 % | 48,8 % | 51,1 % | 29,4 % | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 290 | 456 | 477 | 275 | e) Naudas plūsma un spēja sagādāt kapitālu (99) Naudas plūsma laikā no 2002. gada līdz 2005. gadam ievērojami pieauga, taču vienmērīgi samazinājās PI periodā. Tādas pārmaiņas atbilst vispārējam rentabilitātes pieaugumam aplūkojamā periodā. 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PIP | RI naudas plūsma (tūkst. EUR) | 38 534 | 60 289 | 92 671 | 111 722 | 58 912 | Indekss (2002. g. = 100) | 100 | 156 | 240 | 290 | 153 | (100) Izmeklēšanā neatklājās, ka atlasītajiem Kopienas ražotājiem būtu bijušas kādas grūtības kapitāla sagādē. 5. Secinājumi (101) No 2002. gada līdz PIP Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa līdz ar pārdošanas apjomu Kopienas tirgū mazliet samazinājās. Tomēr Kopienas ražošanas nozares vispārējais stāvoklis aplūkotajā periodā ir uzlabojies. (102) Gandrīz visi pārējie kaitējuma rādītāji, izņemot krājumu apjomu palielināšanos, attīstījās labvēlīgi — Kopienas ražošanas nozares ražošanas apjoms un vienības pārdošanas cenas pieauga, un rentabilitāte pēc 2002. gada bija ievērojami augstāka par to peļņas līmeni, kas sākotnējā izmeklēšanā tika noteikts kā plānotā peļņa. (103) Ienākums no ieguldījumiem un naudas plūsma arī attīstījās labvēlīgi. Algas attīstījās mēreni, un Kopienas ražošanas nozare turpināja ieguldīt. Ievērojami pieauga arī ražīgums, atspoguļojot labvēlīgu ražošanas attīstību un Kopienas ražošanas nozares centienus to uzlabot ar ieguldījumiem. (104) Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka ilgtermiņa rentabilitātes prasībām, ko izsaka ienākums no pārdošanas, attiecībā uz urīnvielas ražošanu jābūt ap 25 % pēc nodokļiem. Tas nozīmētu aptuveni 36 % peļņu no apgrozījuma pirms nodokļiem. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas pamatojams ar jaunas amonjaka un urīnvielas rūpnīcas dibināšanu, kam vajadzīgs 11 % ienākums no ieguldījumiem (tas atbilstot 36 % peļņai no apgrozījuma pirms nodokļiem). Tālab tiek norādīts, ka pieprasījuma iesniedzējs šajā procedūrā nekad nav pieprasījis tik augstu plānoto peļņu un sākotnējā izmeklēšanā tika noteikta 8 % peļņas norma, ko var sasniegt, ja nav kaitējoša dempinga. Turklāt Pirmās instances tiesa spriedumā Lietā T-210/95 apstiprinājusi, ka „peļņas norma, kas Padomei jāizmanto, aprēķinot mērķa cenu, ar kuru tiks novērsts attiecīgais kaitējums, nedrīkst pārsniegt peļņas normu, ar kuru normālos konkurences apstākļos bez ievedumiem par dempinga cenām, saprātīgi spriežot, Kopienas ražošanas nozare varētu rēķināties”[9] . Tajā pašā lietā tika apstiprināts, ka „..arguments, ka Kopienas iestādēm jāizmanto tāda peļņas norma, kas vajadzīga, lai Kopienas ražošanas nozare būtu dzīvotspējīga un/vai lai nodrošinātu pienācīgu ienākumu no kapitāla, nav pamatots, lai kas būtu noteikts pamatregulā”. (105) Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka mēslojuma ražošanas gadījumā ienākums no realizācijas peļņas sakarā nav piemērots kaitējuma rādītājs un ka ienākums no izmantotā kapitāla un/vai ienākums no ieguldījuma kvantitatīvi ir vairāk piemērots tādam novērtējumam. Turklāt tika bilsts, ka Kopienas ražošanas nozare cieš kaitējumu, spriežot pēc pēdējiem rādītājiem. (106) Ņemot vērā mēslojuma ražošanas īpatnības (cita starpā vai piemēram, tās kapitālietilpību) un mēslojuma tirgus raksturu (tās izejvielu cenu un galaproduktu cenu nepastāvību), jāpiekrīt, ka ienākums no pārdošanas pats par sevi nepavisam nav visraksturīgākais peļņas rādītājs un ka tas jāpapildina ar tādiem rādītājiem kā ienākums no ieguldītā kapitāla un ienākums no ieguldījumiem. Taču pieprasījuma iesniedzējs nav iesniedzis pierādījumus, ka tad, ja nebūtu ievedumu par dempinga cenām, Kopienas ražošanas nozare spētu gūt ienākumus vajadzīgajā apmērā. Iesniedzējs arī nav pierādījis, kāda peļņas norma būtu sasniegta Kopienas ražošanas nozarē, ja nebūtu notikusi ievešana par dempinga cenām. Tādēļ prasība tika noraidīta. (107) Tādēļ tiek secināts, ka Kopienas ražošanas nozarei vairs netiek nodarīts būtisks kaitējums. F. KAITēJUMA ATSāKšANāS IESPēJAMīBA 1. Vispārīgā daļa (108) Tā kā attiecīgās valsts ievedumi vairs neizraisa būtisku kaitējumu, analīzē galvenā uzmanība tika pievērsta kaitējuma atsākšanās iespējamībai gadījumā, ja spēkā esošos pasākumus atceltu. Šajā saistībā tika analizēti divi galvenie faktori: i) iespējamie attiecīgo valstu izvedumu apjomi un cenas un ii) šo plānojamo attiecīgās valsts izvedumu apjomu un cenu ietekme uz Kopienas ražošanas nozari. (109) Analīze tiek veikta ne tikai Kopienas, bet visas pasaules vispārējā tirgus kontekstā, kam raksturīgas pastāvīgi augstas cenas un peļņa. Lielā mērā tas notiek tādēļ, ka pieprasījums pārsniedz piedāvājumu. Nekas neliecina par to, ka vispārējais konteksts varētu ievērojami mainīties īsā vai vidējā termiņā. 2. Iespējamie attiecīgo valstu izvedumu apjomi un cenas (110) Kā jau noteikts, pasākumu izbeigšanās gadījumā Ukrainas ražotāji izvedēji varētu papildus izvest ne vairāk kā apmēram 375 000 tonnu urīnvielas. Lībijai un Baltkrievijai šie skaitļi attiecīgi ir ne vairāk kā 140 000 un 150 000 tonnas. Horvātijai šie skaitļi nevarētu ievērojami pārsniegt pašreizējo līmeni. (111) Cenas izvešanai uz Kopienu un trešām valstīm analizētas iepriekš. Šī analīze kopā ar iepriekš aprakstītajiem tirgus apstākļiem un galveno cenu virzītāju, piemēram, gāzes attīstību, norāda uz iespējamību, ka izvešanas cenas paliks augstas. Rezultātā nevar secināt, ka cenas varētu būtiski pazemināt un/vai izkonkurēt Kopienas ražošanas nozares cenas vai izmaksas. 3. Plānojamo izvedumu apjomu un cenu iespaids uz Kopienas ražošanas nozari pasākumu atcelšanas gadījumā (112) Paredzams, ka tuvākajos gados urīnvielas tirgus augs gan Kopienā[10], gan visā pasaulē, galvenokārt lauksaimniecības ražošanas pieauguma dēļ (biodegvielas vajadzībām) un arī AdBlue arvien plašākas rūpnieciskas izmantošanas[11] dēļ. Piemēram, Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta 2007. gada jūlijā izdotās lauksaimniecības tirgu prognozes Eiropas Savienībā 2007.–2014. gadam apstiprina, ka labības ražošana šajā periodā varētu pieaugt līdz 20 %. Pieprasījuma iesniedzējs paredz pieaugumu par 10 %. Turklāt 2007. gada septembra beigās Padomes Regula (EK) Nr. 1107/2007[12] noteica atkāpšanos no 2008. gadā atmatā atstātās zemes. Paredzamais Kopienas tirgus pieaugums (papildus apmēram 1 miljons tonnu) varētu pārsniegt maksimālos iespējamos apjomus, ko izvedējas valstis varētu izvest uz Kopienu. Tādēļ nav domājams, ka šie papildu ievedumi varētu radīt lielāka apjoma nelīdzsvarotību, jo mazāk tādēļ, ka starpība starp maksimālo Kopienas ražošanas nozares potenciālu un patēriņu ir nosakāma aptuveni 2 miljonu tonnu apmērā un nekas neliecina par to, ka šo starpību varētu segt citādi ievedumi (cita starpā ar Krievijas izcelsmi tā, kā aprakstīts Padomes Regulā Nr. 907/2007) tādā mērā, ka pārpalikums apspiestu vai nomāktu tirgus cenas. (113) Ņemot vērā iepriekš teikto, nav ticams, ka Kopienas ražošanas nozarei nāksies samazināt realizāciju, ražošanu vai cenas tādā mērā, ka tiktu būtiski iespaidota tās rentabilitāte un vispārējais stāvoklis. Tādēļ ir ticams, ka peļņa paliks pašreizējā līmenī, kas atspoguļo labvēlīgos tirgus apstākļus, kuri dominējuši no 2004. gada līdz PIP. 4. Secinājums par kaitējuma atsākšanās iespējamību (114) No iepriekš minētā nevar secināt, ka, gadījumā, ja atceltu spēkā esošos pasākumus, varētu atsākties kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. H. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (115) Visām ieinteresētajām personām darīja zināmus būtiskos faktus un apsvērumus, uz kuru pamata tiek plānots ieteikt esošos pasākumus atcelt. Pēc informēšanas minētajām personām arī deva laiku, lai tās varētu paust savu viedokli. Netika saņemti apsvērumi, kas spētu grozīt iepriekš izklāstītos secinājumus. (116) No iepriekš minētā izriet, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas ievedumiem piemērojamie antidempinga pasākumi ir jāatceļ un procedūra jāizbeidz. (117) Ņemot vērā iepriekš aprakstītos apstākļus, t.i., ievērojamu visu četru attiecīgo valstu izvedēju cenu struktūras un/vai izvedumu darbību deformāciju, tiek atzīts par nepieciešamu rūpīgāk novērot norises, kas saistītas ar Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas ievedumiem, lai vajadzības gadījumā būtu vieglāk ātri un piemēroti rīkoties, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Ar šo tiek atcelti antidempinga maksājumi par KN kodiem 3102 10 10 un 3102 10 90 atbilstošas Baltkrievijas, Horvātijas, Lībijas un Ukrainas izcelsmes urīnvielas (arī ūdens šķīdumā) ievedumiem, un procedūra attiecībā uz šiem ievedumiem tiek izbeigta. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] [1] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp.) [2] OV L 17, 19.1.2001., 1. lpp. [3] OV C 93, 21.4.2006., 6. lpp. [4] OV C 316, 22.12.2006., 13. lpp. [5] OV C 105, 4.5.2006., 12. lpp. [6] OV L 127, 9.5.2001., 11. lpp. [7] OV L 198, 31.7.2007., 4. lpp. [8] OV L 198, 31.7.2007., 4. lpp. [9] Lieta T-210/95 EFMA pret Padomi (1195) ECR II-3291 , 60. punkts [10] Avots: „Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances: 2005-2009”, A05/71b, June 2005, International Fertiliser Industry Association “IFA”. [11] AdBlue ir reģistrēta urīnvielas ūdens šķīduma (32,5 %) preču zīme, un tas tiek izmantots procesā, ko sauc par selektīvo katalītisko reducēšanu, kas mazina skābekļa oksīdu izmeti no dīzeļdzinēja transportlīdzekļu izpūtēja. [12] OV L 253, 28.9.2007., 1. lpp.