EIROPAS KOMISIJA Brisel?, 23.7.2014 COM(2014) 489 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Četrpadsmitais ziņojums par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Četrpadsmitais ziņojums par praktiskajiem sagatavošanās pasākumiem eurozonas turpmākai paplašināšanai 1.Ievads Kopš euro ieviešanas Latvijā 2014. gada 1. janvārī euro zonā ir 18 ES dalībvalstis. Pēc Padomes 2014. gada 23. jūlija lēmuma, kurā secināts, ka Lietuva ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai, no 2015. gada 1. janvāra euro zonā būs 19 ES dalībvalstis. Lietuvai ir mazāk nekā seši mēneši, lai pabeigtu sagatavošanās darbus pārejai uz euro. Šajā ziņojumā ir novērtēta pašreizējā situācija saistībā ar praktisko sagatavošanos euro ieviešanai un izvērtēts līdz 2014. gada jūnija vidum panāktais progress, sagatavojot informācijas kampaņu par pāreju uz euro. Tajā ir arī ietverts īss pārskats par jaunākajiem sabiedriskās aptaujas rezultātiem attiecībā uz sabiedrisko domu par euro. 2.Pašreizējā situācija saistībā ar sagatavošanos euro ieviešanai Lietuvā No to dalībvalstu grupas, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gadā, Lietuva būs septītā dalībvalsts, kas ieviesīs vienoto valūtu. Lietuvas sākotnējais mērķa datums (2007. gada 1. janvāris), kas bija paredzēts 2005. gada 27. septembrī pieņemtajā Nacionālajā euro ieviešanas plānā, bija jāpārskata pēc tam, kad Komisija savā 2006. gada 16. maija Konverģences ziņojumu par Lietuvu secināja, ka, minētajā laika posmā nevajadzētu mainīt Lietuvas kā ES dalībvalsts, uz ko attiecas izņēmums, statusu. Lietuvas valdība noteica 2015. gada 1. janvāri ("Euro ieviešanas diena" jeb "€ diena") par euro ieviešanas mērķa datumu jaunajā Nacionālajā euro ieviešanas plānā, kuru valdība apstiprināja 2013. gada 26. jūnijā un grozīja 2013. gada decembrī un 2014. gada jūnijā. Nacionālo euro ieviešanas plānu papildina rīcības plāns Nacionālā euro ieviešanas plāna īstenošanai, ko pieņēma 2013. gada 4. decembrī. 2.1.Euro ieviešanas organizēšana, tiesību sistēmas pielāgošana un sagatavošanās pasākumi publiskajā sektorā Sagatavošanās pasākumi euro ieviešanai tiks organizēti trīs līmeņos (stratēģiskajā, koordinācijas un ekspertu līmenī). Stratēģiskos jautājumus pārzina koordinācijas komisija, kas atbild par euro ieviešanu Lietuvas Republikā, kurā darbojas Ministru prezidents (priekšsēdētājs), Finanšu ministrs un Lietuvas Bankas valdes priekšsēdētājs. Komisijas stratēģiskos lēmumus par praktiskajiem sagatavošanās darbiem īsteno euro ieviešanas darbību koordinācijas darba grupa, ko vada Finanšu ministrs. Sagatavošanas darbs konkrētās jomās tiek veikts sešās darba grupās, kurās ir iesaistīti pārstāvji no dažādām iestādēm un struktūrām. Līdzīgi kā Baltijas kaimiņvalstis Igaunija un Latvija, Lietuva nav iecēlusi īpašu atbildīgo personu ("Ms/Mr Euro"), t. i., cilvēku, kurš būtu galvenā kontaktpersona presei par visiem ar pāreju saistītajiem jautājumiem un sabiedriskajā telpā asociētos ar pārejas procesu. 2014. gada 6. maijā sāka darboties bezmaksas palīdzības dienests euro jautājumos. Seims (Lietuvas parlaments) 2014. gada 17. aprīlī pieņēma Likumu par euro ieviešanu Lietuvas Republikā, kas ietver noteikumus par sagatavošanās un īstenošanas pasākumu pārejai uz euro svarīgiem aspektiem (tostarp, piemēram, noteikumus par līgumu nepārtrauktības principu, skaidras naudas nomaiņu un litu izņemšanu no apgrozības, litos izteiktu summu konvertēšanu euro un bezskaidrās naudas maksājumiem). Turklāt tiks sagatavoti tiesību akti par konkrētiem ar pāreju uz euro saistītiem jautājumiem (piemēram, par paralēlo cenu norādīšanu). Nacionālajā euro ieviešanas plānā un rīcības plānā Nacionālā euro ieviešanas plāna īstenošanai noteiktas procedūras un termiņi šādu tiesību aktu sagatavošanai un spēkā esošo tiesību aktu grozīšanai tuvākajos mēnešos. Līdz šim Lietuvas valdības personāls nav regulāri apmācīts vai saņēmis informatīvos materiālus par pāreju uz euro un to, kā tā praktiski ietekmēs darbiniekus. Šāda iespēja būtu vēlreiz jāapsver, jo labi informēti darbinieki labāk spēs sekmēt iekšējos un ārējos pārejas sagatavošanās pasākumus un varētu lietderīgi darboties kā informācijas izplatītāji. Ņemot vērā paaugstināto drošības risku pārejas laikā uz euro apgrozībā esošā lielā skaidras naudas apjoma dēļ, ir izstrādāts drošības rīcības plāns, kurā ir paredzēti pasākumi, lai skaidras naudas pārvadājumu nozare varētu uzlabot skaidras naudas pārvadājumu drošību euro ieviešanas procesa laikā. Šajā ziņā svarīgs aspekts ir pārejā uz euro iesaistīto valsts iestāžu ārkārtas rīcības plānu savstarpēja izmantojamība. Publiskajā sektorā sagatavošanās pārejai uz euro rit sekmīgi. Ņemot vērā to, ka nav iecelta īpaša atbildīgā persona ("Ms/Mr Euro"), kura darbotos kā euro ieviešanas "balss" un "seja", bet ir vairākas iestādes un personas, kuras savstarpēji dala pienākumus, ir īpaši svarīgi nodrošināt, lai sabiedrības un preses jautājumi ātri sasniegtu pareizo kontaktpersonu. Turklāt būtu jānodrošina, lai pārejas uz euro koordinators(-i) būtu pastāvīgi pieejamams(-i) laikā ap 2015. gada 1. janvāri, tādējādi spējot ātri reaģēt, ja rastos problēmas. 2.2.Finanšu un banku sektora sagatavošanās pasākumi Lietuvā tiek plānots izmantot t. s. lielā sprādziena scenāriju un 15 kalendārās dienas ilgu vienlaicīgas apgrozības periodu. Pēdējos gados ir būtiski palielinājies apgrozībā esošās litu skaidrās naudas apjoms. Šobrīd apgrozībā ir 90 miljoni litu banknošu. No apgrozības būs jāizņem vairāk nekā viens miljards litu un centu monētu. Līdzīgi kā kaimiņvalsts Latvija, bet pretēji Igaunijai Lietuvas iedzīvotāji vairāk paļaujas uz skaidras naudas norēķiniem nevis elektroniskiem maksāšanas līdzekļiem. Lietuvas naudas kaltuve Viļņā kals euro monētas ar Lietuvas nacionālajām pusēm. Uz 370 miljonu visu nominālvērtību euro monētu nacionālajām pusēm būs attēlots Vytis, bruņās tērpts bruņinieks zirga mugurā, kurš ir attēlots arī Lietuvas ģerbonī. Dizainu izvēlējās sabiedriskās domas aptaujā 2004. gadā. Euro banknotes aizņemsies no Eurosistēmas rezervēm, kas atrodas Vācijas Federālajā bankā (Deutsche Bundesbank). Pārejai uz euro Lietuvas Banka ir pasūtījusi 132 miljonus euro banknošu ar dažādu nominālvērtību. Lai gan saskaņā ar Komisijas veikto sabiedriskās domas apsekojumu jaunajās dalībvalstīs seši no desmit aptaujātajiem lietuviešiem jau ir lietojuši euro banknotes vai euro monētas, tomēr, lai sasniegtu pārējo iedzīvotāju daļu, būs svarīgi iepazīstināt iedzīvotājus ar euro skaidrās naudas struktūru un drošības elementiem. Euro monētu priekšpiegāde kredītiestādēm ir ieplānota 2014. gada 1. oktobrī, un tai sekos banknošu priekšpiegāde no 2014. gada 1. novembra. Banknošu un monētu pakārtotā priekšpiegāde komercbanku lielajiem klientiem sāksies 2014. gada 1. decembrī. Bankas vēl nav iesniegušas aprēķinus par nepieciešamo euro skaidrās naudas apjomu. Saskaņā ar pirmajām aptuvenajām aplēsēm priekšlaikus piegādās euro skaidro naudu ar kopējo vērtību 3,36 miljardi euro (apmēram 91,6 miljoni euro banknošu un 248 miljoni euro monētu). Pašlaik tiek pārbaudīts pieejamo skaidras naudas pārvadātāju transportlīdzekļu skaits, ko vajadzības gadījumā pielāgos, ņemot vērā atrašanās vietu un rotācijas iespējas, kā arī iespēju saņemt skaidras naudas pārvadājumu pakalpojumus no kaimiņvalstīm. Plašākai sabiedrībai no 2014. gada 1. decembra būs iespēja iegādāties euro monētu sākumkomplektus. Iedzīvotājiem ir paredzēts saražot 900 000 komplektu ar EUR 11,59 katrā. Lai novērstu uzkrāšanu un atvieglotu vienlīdzīgu sākumkomplektu sadali, viena persona vienā reizē drīkst iegādāties ne vairāk kā piecus sākumkomplektus. Iedzīvotājiem paredzētos sākumkomplektus pārdos Lietuvas Bankas trīs kasēs, 345 banku filiālēs un 330 pasta nodaļas. Ņemot vērā pēdējā laikā notikušo euro ieviešanu pieredzi, nav paredzams, ka katra no 1,3 miljoniem Lietuvas mājsaimniecību iegādāsies pa komplektam. Būs arī īpaši komplekti, kas no € dienas būs pieejami kolekcionāriem (kopā 42 000 komplekti). Ir paredzēts, ka mazumtirgotājiem būs pieejami divu lielumu sākumkomplekti: 60 000 komplekti, kuros ir EUR 111, un 50 000 komplekti, kuros ir EUR 200 (kopā 110 000 komplekti). Komisija atzinīgi vērtē to, ka mazumtirgotāji var izvēlēties dažāda lieluma sākumkomplektus. Tomēr ir ieteicams vēlreiz pārbaudīt, vai paredzētais mazumtirgotājiem paredzēto komplektu skaits būs pietiekošs, lai apmierinātu sākotnējo pieprasījumu, kas iesniegts bankām.

Lai atvieglotu vienlaicīgas apgrozības periodu, būs ļoti svarīgi pirms € dienas pakāpeniski samazināt apgrozībā esošo litu skaidras naudas, jo īpaši monētu, apjomu. Bankas ir vienojušās 2014. gada novembrī un decembrī veikt īpašas kampaņas, lai mudinātu klientus noguldīt litu monētas banku kontos. Ir ieteicams papildināt šo pasākumu ar konkrētiem stimuliem atbrīvoties no (uzkrātas) skaidras naudas. Piemēram, pretēji Lietuvā pieņemtai praksei, bankām gada pēdējās četrās līdz sešās nedēļās nevajadzētu iekasēt maksu par skaidras naudas noguldīšanu banku kontos savās filiālēs vai vajadzētu samazināt šādu maksu. Līdz šim skaidras naudas (banknošu) noguldīšana bez maksas ir pieejama tikai bankomātos (ATM), kuros var veikt skaidras naudas iemaksas, un banknošu automātos (BNA) (241 ATM/BNA no pavisam 1239 bankomātiem). Šajos ATM un BNA joprojām varēs iemaksāt litus skaidrā naudā arī pēc € dienas, kad bankomāti izdos tikai euro banknotes. Turklāt pēdējos mēnešus pirms € dienas Lietuvas Bankai būtu neierobežotā apmērā un bez maksas jāpiedāvā skaidras naudas maiņas pakalpojumi. Visas banku ﬁliāles bez maksas, neierobežotā apmērā nodrošinās skaidras naudas maiņas pakalpojumus sešus mēnešus pēc € dienas. 330 pasta nodaļas 60 dienas pēc euro ieviešanas dienas bez maksas mainīs litu skaidro naudu vērtībā, kas nepārsniedz EUR 1000 par vienu darījumu. Patērētāji var litu skaidro naudu mainīt arī kredītapvienībās. Lietuvas Banka publiskos to kredītapvienību sarakstu, kuras piedāvā skaidras naudas maiņas pakalpojumus. Tiem, kas vēlas mainīt lielas summas (banku filiālēs — virs LTL 15 000, Lietuvas Pasts var noteikt atšķirīgu robežvērtību pasta nodaļās), par to jāpaziņo trīs dienas iepriekš rakstveidā. No 2015. gada jūlija 120 banku filiāles turpinās sniegt skaidras naudas maiņas pakalpojumus neierobežotā apmērā un bez maksas vēl sešus mēnešus. Lietuvas Bankā neierobežotu laiku pēc € dienas varēs apmainīt litu skaidro naudu pret euro — neierobežotā apmērā un bez maksas. Komercbankas un Lietuvas Pasts palielinās savas skaidras naudas glabātavas, jo pārejas periodā būs jārīkojas ar ārkārtīgi lielām skaidras naudas summām. Visi 1193 bankomāti Lietuvā izdos euro banknotes jau no 2015. gada 1. janvāra paša rīta. Parasti atlikums būs jāizdod tikai euro, sākot no € dienas. Tas būs grūts uzdevums, jo īpaši mazumtirgotājiem. Ņemot vērā iepriekš minēto, Lietuvas Banka savās vadlīnijās par skaidras naudas nomaiņu, kuras pieņemtas 2014. gada martā, iesaka bankām, novērtējot savas priekšpiegādes vajadzības, ņemt vērā, ka pirmajās pārejas dienās būs lielāks pieprasījums pēc mazākas nominālvērtības banknotēm. Turklāt Ieteikumos uzņēmumiem par skaidras naudas pārvaldību, ko 2014. gada aprīlī izdeva Lietuvas Banka un Finanšu ministrija, uzsvērts, ka uzņēmumiem jābūt pietiekamā daudzumā mazas nominālvērtības euro banknotēm un visu nominālvērtību euro monētām, lai tās varētu lietot, izdodot atlikumu. Būs svarīgi līdz 2014. gada beigām samazināt lielas nominālvērtības banknošu daudzumu (litus un euro). Pozitīvi vērtējams tas, ka komercbankas plāno, ja iespējams, atteikties no lielas nominālvērtības banknošu izdošanas visintensīvākajā pārejas posmā. Bankas jo īpaši uz laiku atturēsies no bankomātu uzpildes ar banknotēm, kuru nominālvērtība ir lielāka par EUR 50. Turklāt uzņēmumi un patērētāji pirmajās dienās pēc € dienas būtu jāmudina biežāk izmantot elektroniskos maksājumus. 2014. gada decembrī ir plānots pielāgot tirdzniecības vietu termināļus, lai 2014. gada 1. janvārī acumirklīgi pārietu uz euro. Lietuvas banku nozarē ir 414 banku filiāles, no kurām 345 sniedz skaidras naudas pakalpojumus. Dažas bankas plāno palielināt filiālēs to darbinieku skaitu, kuri veic skaidras naudas operācijas. Filiālēs tiks pielāgots skaidras naudas skaitīšanas un uzglabāšanas aprīkojums. Ņemot vērā, ka banku filiāļu parastais darba laiks Lietuvā ir salīdzinoši ilgs, pārejas laikā nav paredzēts to pagarināt. Vēl nav izlemts, vai banku filiāles un pasta nodaļas strādās 2015. gada 1. janvārī, kas ir valsts svētku diena. Saskaņā ar Lietuva Bankas vadlīnijām par skaidras naudas nomaiņu banku filiālēm jābūt atvērtām pirmajās dienās pēc € dienas. Komisija ļoti iesaka, lai lielākā daļa filiāļu un pasta nodaļu būtu atvērtas vismaz € dienas pēcpusdienā. Turklāt bankām būtu jāveic papildu pasākumi, lai izvairītos no garām rindām (piemēram, pārejas periodā atverot īpašas apkalpošanas vietas uzņēmumiem, palielinot apkalpošanas vietu skaitu utt.). Ap 2014. gada septembri tiks nodrošināta īpaša banku darbinieku apmācība skaidras naudas nomaiņas jomā. 2014. gada jūlijā paredzēta banku IT sistēmu pielāgošana. Komercbanku kontus Lietuvas Bankā kreditēs tajā pašā dienā, kad monētas tiks noguldītas, veicot korekcijas pēc monētu skaitīšanas. Ieteicams, lai bankas izmantotu tādu pašu pieeju attiecībā uz korporatīvajiem klientiem, kuriem ir svarīga ātra skaidras naudas kreditēšana (piem., tirdzniecības automātu operatori).



Ir iespaids, ka pārejai nepieciešamie finanšu un banku sektora sagatavošanās pasākumi kopumā noris ļoti labi. Lai veicinātu vienmērīgu pāreju, apgrozībā esošo litu skaidrās naudas apjoms būtu ievērojami jāsamazina jau pirms € dienas. Ieteicams izmantot konkrētas iniciatīvas, lai bankas klienti atbrīvotos no (uzkrātas) skaidras naudas, piemēram, atceļot vai samazinot banku pakalpojumu maksu par skaidras naudas noguldīšanu banku kontos. Ļoti būtiski ir tas, lai visi bankomāti būtu pielāgoti euro izsniegšanai no 2015. gada 1. janvāra. Bankomāti, kurus tehnisku iemeslu dēļ nevar pielāgot laikus, jāslēdz. Pārejas periodā bankomātus nevajadzētu uzpildīt ar banknotēm, kuru nominālvērtība ir lielāka par EUR 50, un bankām būtu jāatturas no lielas nominālvērtības banknošu izdošanas klientu apkalpošanas vietās. Uzņēmumi un patērētāji pirmajās dienās pēc € dienas būtu jāmudina biežāk izmantot elektroniskos maksājumus. Ir ļoti ieteicams, lai lielākā daļa filiāļu un pasta nodaļu būtu atvērtas vismaz 2015. gada 1. janvāra pēcpusdienā. Turklāt bankām būtu jāveic papildu pasākumi, kas palīdzētu izvairīties no garām rindām, piemēram, jāpalielina klientu apkalpošanas vietu skaits. 2.3.Ar cenu izmaiņām saistītas ļaunprātīgas rīcības un kļūdainas cenu izmaiņu uztveres novēršana Cenu paralēlās norādīšanas periods litos un euro sāksies 2014. gada 23. augustā. Cenu paralēlā norādīšana jāturpina vismaz sešus mēnešus pēc euro ieviešanas dienas. Ņemot vērā iepriekšējo pieredzi saistībā ar euro ieviešanu, tiek ieteikts pārtraukt cenu paralēlo norādīšanu līdz 2016. gada 1. janvārim un nodrošināt, ka sabiedrība tiek skaidri informēta par šo beigu datumu, lai tā varētu efektīvi izmantot cenu paralēlās norādīšanas periodu nolūkā apgūt jauno vērtības izteiksmi. Tas atvieglos iedzīvotājiem pilnīgu pierašanu pie jaunās valūtas. Sīki noteikumi par cenu paralēlo norādīšanu ir izklāstīti Ekonomikas ministrijas 2014. gada 1. aprīļa vadlīnijās par cenu norādīšanu precēm un pakalpojumiem cenu paralēlās norādīšanas periodā. Divus mēnešus pirms cenu paralēlās norādīšanas perioda sākuma tiks veikts vidējo mazumtirdzniecības cenu monitorings 40 precēm, un tā rezultāti tiks regulāri publicēti. No cenu paralēlās norādīšanas perioda sākuma līdz 2015. gada vidum tiks veikts vidējo mazumtirdzniecības cenu monitorings 100 precēm un pakalpojumiem, kas noteikti kampaņā, kurā iesaistīta sabiedrība, un statististikas dati tiks regulāri publicēti Oficiālās statistikas tīmekļa portālā. Uzraudzītie pakalpojumi ietvers pakalpojumus, kurus, balstoties uz iepriekšējo pieredzi euro ieviešanā, visticamāk, varētu skart ar euro ieviešanu saistīta cenu palielināšana, piemēram, frizieru pakalpojumi, restorānu un kafejnīcu, kā arī autoremonta pakalpojumi. Ņemot vērā to, ka ar euro ieviešanu saistīta cenu palielināšana ir viens no galvenajiem Lietuvas pilsoņus visvairāk satraucošajiem jautājumiem, būs svarīgi, lai informācija par cenu dinamiku pēc € dienas tiku publicēta jau 2015. gada janvāra sākumā. Lietuvas Ekonomikas ministrija ir sagatavojusi memorandu par labu darījumdarbības praksi pēc euro ieviešanas. Atbilstoši brīvprātīgajām iniciatīvām, kas sekmīgi izmantotas iepriekšējās euro ieviešanas reizēs, parakstot memorandu, uzņēmumi (piemēram, mazumtirgotāji, finanšu iestādes, interneta veikali) apņemsies jo īpaši neizmantot euro ieviešanu kā ieganstu preču un pakalpojumu cenu palielināšanai, piemērot oficiālo konvertācijas kursu un oficiālos noapaļošanas noteikumus un skaidri un saprotami norādīt cenas abās valūtās (litos un euro), kā arī nemaldināt patērētājus. Uzņēmumiem, kas būs parakstījuši memorandu, būs tiesības izmantot īpašu logotipu, kas apliecinās memoranda parakstīšanu. Aicinājums parakstīties tika publicēts 2014. gada 1. maijā. Kampaņas sākums ir paredzēts 2014. gada 1. augustā, t. i., vēl pirms cenu paralēlās norādīšanas perioda sākuma. Lietuvas iestāžu mērķis ir panākt, lai memorandu parakstītu pēc iespējas vairāk uzņēmumu. 2014. gada maijā un aprīlī dažādos Lietuvas reģionos notika 100 semināri, kuros uzņēmumus, sabiedriskās domas veidotājus un plašu sabiedrību informēja par kampaņu. Tiek plānots uzrunāt uzņēmumus vietējā līmenī, iesaistot kopienu vadītājus. Lietuvas iestādes plāno organizēt seminārus visās Lietuvas pašvaldībās. Kampaņas sākumā papildus tiks izmantoti vēl citi komunikācijas pasākumi, piemēram, videoklipi, plakāti, bukleti, skolu un pašvaldību projekti, "Eirobusiņš" utt. Vietējās iestādes būtu jāmudina iesaistīt brīvprātīgos, piemēram, nevalstiskās organizācijas un studentus, ar mērķi tuvināties uzņēmumiem viens pret vienu. Attiecībā uz memoranda dalībniekiem ir ieteicams pievērst īpašu uzmanību, lai to parakstītu pakalpojumu sniedzēji, kuri, spriežot pēc iepriekšējās pieredzes euro ieviešanā, visbiežāk mēdz palielināt cenas saistībā ar euro ieviešanu. Pakalpojumu sniedzēju ciešā saistība ar patērētājiem ir svarīgs faktors, kas nosaka inflācijas uztveri kopumā. Monitoringu par cenu norādīšanas un konvertācijas prasību (piemēram, noapaļošanas noteikumu) ievērošanu un memoranda pareizu īstenošanu koordinēs valsts patērētāju tiesību aizsardzības iestāde, iesaistot dažādas citas iestādes, piemēram, Pārtikas un veterināro dienestu un Valsts nepārtikas preču inspekciju. Apmēram 330 kontrolieri veiks intensīvas pārbaudes pārdošanas vietās. Par pārkāpumiem var sodīt ar brīdinājumu (par fiziskas personas pirmreizēju pārkāpumu) vai ar naudas sodu (par fiziskas personas atkārtotu pārkāpumu vai par jebkādu juridiskas personas pārkāpumu). Memoranda dalībnieki, kuri nepareizi īstenos memorandu, zaudēs tiesības izmantot logotipu. Uzņēmumi, kuri nepamatoti palielinās cenas vai kā citādi ļaunprātīgi izmantos euro ieviešanu, tiks iekļauti "melnajā sarakstā", kurš būs publiski pieejams euro ieviešanai veltītajā tīmekļa vietnē (http://www.euro.lt/). Sabiedrība tiks aicināta pārbaudīt, vai cenas litos un euro ir norādītas pareizi un konvertācija ir veikta, pamatojoties uz oficiālo konvertācijas kursu, ko 2014. gada 23. jūlijā noteikusi Eiropas Savienības Padome. Patērētāji varēs iesniegt sūdzības pa tālruni vai e-pastu. Lai nepieļautu to, ka iedzīvotāji kļūdaini uztver cenu pārmaiņas, atklātie pārkāpumi būtu ātri jānovērš. Pienācīgi jāizmeklē gan kontrolieru atklātie aizdomīgie cenu palielināšanas gadījumi, gan tie, par kuriem ziņojuši patērētāji, un pēc iespējas ātrāk — vēlams, ne ilgāk kā 48 stundu laikā — jāveic koriģējoši pasākumi. Kaut gan ir daudz paveikts, lai izveidotu stabilu sistēmu, kas palīdz novērst ļaunprātīgu rīcību un cenu izmaiņu kļūdainu uztveri iedzīvotāju vidū, darbs vēl ir jāturpina. Informācija par cenu dinamiku pēc € dienas būtu jāpublicē jau 2015. gada janvāra sākumā. Lietuvas iestādēm būtu jāveic viss iespējamais, lai panāktu, ka pēc iespējas vairāk uzņēmumu paraksta memorandu par labu darījumdarbības praksi pēc euro ieviešanas. Papildus plānotajai decentralizētajai pieejai būtu jāiesaista brīvprātīgie, piemēram, nevalstiskās organizācijas un studenti, kuri tuvinātos uzņēmumiem viens pret vienu. Attiecībā uz memoranda dalībniekiem ir ieteicams pievērst īpašu uzmanību, lai to parakstītu pakalpojumu sniedzēji, kuri visbiežāk mēdz palielināt cenas saistībā ar euro ieviešanu (piemēram, frizieru pakalpojumi, restorānu un kafejnīcu, kā arī autoremonta pakalpojumi). Koriģējoši pasākumi pret uzņēmumiem, kas neievēro cenu norādīšanas un konvertācijas prasības (piemēram, noapaļošanas noteikumus) vai pareizi neīsteno memorandu par labu darījumdarbības praksi, jāveic nekavējoties, lai ne ilgāk kā 48 stundu laikā pieņemtu galīgu lēmumu. 2.4.Sagatavošanās pasākumi pārejai uz euro lauku reģionos un uzņēmumu sagatavošanās Līdzīgi kā Baltijas kaimiņvalstīs Igaunijā un Latvijā, Lietuvā ir diezgan neliels vidējais iedzīvotāju blīvums salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju. Valsts sastāv no 10 apriņķiem un 60 pašvaldībām. Ņemot vērā Lietuvas iedzīvotāju ieradumu pārsvarā veikt maksājumus skaidrā naudā, izšķiroša nozīme būs rūpīgai skaidras naudas apmaiņas procedūru plānošanai un sagatavošanai, jo īpaši lauku reģionos, lai nodrošinātu raitu pāreju uz euro. Visos reģionos jāievieš aprīkojums, lai apmainītu litus pret euro un izņemtu no apgrozības līdzšinējās valūtas skaidro naudu. Ņemot vērā iepriekš minēto, Lietuvas iestādes ir izstrādājušas saistībā ar pāreju uz euro veicamo pasākumu kontrolsaraksts, lai atvieglotu progresa uzraudzību pašvaldību līmenī. Kontrolsarakstu papildinās kontaktpersonu saraksts katrā pašvaldībā. Minētais saraksts tiks sagatavots ar nolūku regulāri un strukturētā veidā uzraudzīt kontrolsarakstā apzināto pasākumu īstenošanu. Papildus plašsaziņas līdzekļiem un internetam vietējās iestādes attālos reģionos bieži vien būs vienīgais informācijas avots. Tāpēc tām jābūt rūpīgi sagatavotām un apmācītām.

Sagatavošanās pasākumos aktīvi jāiesaista patērētāju tiesību aizsardzības organizāciju, aģentūru un dažādu nevalstisko organizāciju vietējās nodaļas, lai palielinātu vietējā līmeņa atbildību par pāreju uz euro. Skaidras naudas maiņas pakalpojumus piedāvās ne tikai Lietuvas Banka un komercbankas (345 filiāles), bet arī 330 pasta nodaļas un 22 kredītapvienības (skatīt iepriekš 2.2. iedaļu). Kopš 2014. gada sākuma liela uzmanība ir pievērsta banku filiāļu, ārpus banku telpām atrodošos bankomātu, pasta nodaļu un kredītapvienību tīklam lauku reģionos. Mazām pasta nodaļām ar ierobežotām uzglabāšanas iespējām, kuras parasti nesniedz skaidras naudas pakalpojumus, palīdzēs mobilās darbinieku grupas. Mazumtirgotājiem, tostarp lielveikalu ķēdēm kā "de facto valūtas maiņas punktiem" būs svarīga nozīme euro ieviešanā. Lietuvas lielākās lielveikalu ķēdes darbojas arī Igaunijā un/vai Latvijā, un tādēļ tām jau tagad ir pieredze saistībā ar euro ieviešanas jautājumiem. Lielāko daļu sagatavošanas darbību sāks īstenot tikai pēc tam, kad būs pieņemts Padomes lēmums, kurā būs secināts, ka Lietuvai ir izpildījusi nepieciešamos nosacījumus euro ieviešanai. Atlikušajā laikā līdz € dienai būs svarīgi nodrošināt, ka visi uzņēmumi (tostarp tie, kuri aktīvi nemeklēs informāciju) būs pienācīgi sagatavoti. 2014. gada martā tika sākta mācībspēku apmācības programma, ko izstrādājusi Lietuvas Banka, lai tos, kas rīkojas ar skaidru naudu, informētu par vienoto valūtu, cita starpā jo īpaši par euro skaidrās naudas drošības elementiem. Līdz maija beigām bija noorganizēti 27 mācību pasākumi, ko apmeklēja 735 dalībnieki, kuri rīkojas ar skaidru naudu. Lietuvas iestādes plāno līdz 2014. gada decembrim apmācīt aptuveni 1000 pasniedzēju no dažādām nozarēm. Saskaņā ar Likumu par euro ieviešanu Lietuvas Republikā, sākot no € dienas, tirdzniecības automātiem būs jāpieņem maksājumi euro. Ir svarīgi, lai vietējo iestāžu sagatavošanās pasākumi pārejai uz euro tiktu vadīti un regulāri uzraudzīti ar mērķi nodrošināt, ka tiek veikti visi vajadzīgie pielāgojumi. Lietuvas Pasta darbinieki būtu pienācīgi jāapmāca attiecībā uz viņu jaunajiem uzdevumiem pārejas laikā. Patērētāju tiesību aizsardzības organizāciju, aģentūru un dažādu nevalstisko organizāciju vietējo nodaļu iesaiste palielinātu vietējā līmeņa atbildību par pāreju uz euro. Būtu jāpasteidzina uzņēmumu sagatavošana, un atbildīgajām iestādēm tā būtu jāatbalsta un jāuzrauga. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš maziem un vidējiem uzņēmumiem. 2.5.Informēšana par euro Vispārējais euro ieviešanas komunikācijas stratēģijas mērķis ir nodrošināt, lai Lietuvas iedzīvotāji tiktu skaidri, objektīvi, precīzi, savlaicīgi un pienācīgi informēti par ietekmi un praktiskām izmaiņām saistībā ar pāreju no litiem uz euro. Ir novērtēts, ka pēc komunikācijas stratēģijas īstenošanas vismaz 80 % iedzīvotāju jutīsies pietiekami informēti par euro ieviešanas jautājumiem. Kampaņas mērķis ir arī palielināt sabiedrības izpratni par euro ieviešanu, skaidrojot to, cik svarīga ir Lietuvas pievienošanās un kādas tā sniegs priekšrocības, kā arī atbildēt uz iedzīvotājus satraucošajiem un viņiem neskaidrajiem jautājumiem. Tāpēc komunikācijas kampaņa būs svarīgs faktors veiksmīgai pārejai uz euro. Eiropas Komisija konstatē, ka 2014. gada pirmajā pusē ir gūti ievērojami panākumi komunikācijas pasākumu īstenošanā un atzinīgi vērtē Lietuvas iestāžu apliecinājumu, ka tiks ņemtas vērā neaizsargātu iedzīvotāju grupu vajadzības informācijas jomā. Komisija arī atzinīgi vērtē to, ka valstī tiek rīkoti semināri un informācijas pasākumi uzņēmējiem, valsts iestādēm uz pašvaldībām, lai tās informētu par euro ieviešanas vispārējiem aspektiem un popularizētu godīgas cenu noteikšanas iniciatīvu. Minētās mērķa grupas ir svarīgi informācijas izplatītāji šajos jautājumos. Tā kā lielākā daļa no informācijas kampaņas, jo īpaši plašsaziņas līdzekļu kampaņas, pasākumiem vēl nav sākta, vēl nav iespējams novērtēt tās ietekmi. Sabiedriskās domas aptaujas, tostarp nesen veikts Eirobarometra apsekojums (EB 400. zibensaptauja), liecina, ka Lietuvā atbalsts euro palielinās (46 %, +5 procentu punkti), lai gan ir skaidri jūtams satraukums par ļaunprātīgām darbībām un pirktspējas zudumu. Sabiedriskās domas apsekojums palīdzēs izmērīt euro ieviešanas informatīvās kampaņas panākumus un apzināt varbūtējo nepieciešamību pielāgot komunikācijas kanālus vai pasākumus. Lietuvas iestādēm pienācīgi jāņem vērā regulāro, vispārējo sabiedriskās domas aptauju rezultāti, paredzot iespēju vajadzības gadījumā pielāgot informācijas kampaņas tematus un galvenos vēstījumus, lai panāktu pēc iespējas plašākas sabiedrības atbalstu euro ieviešanai. Attiecībā uz visiem informēšanas pasākumiem ir būtiski, lai Finanšu ministrija nodrošinātu, ka pilnīgi pārredzamas, nediskrimējošas publiskā iepirkuma procedūras tiek laicīgi pabeigtas saskaņā ar Lietuvas Likumu par publisko iepirkumu. Saskaņā ar Partnerības līgumu par euro ieviešanas komunikācijas pasākumiem Komisija plāno atbalstīt komunikācijas plānu īstenošanu, gan sniedzot ieguldījumu "natūrā", gan sedzot — atbilstoši dotācijas nolīgumam — līdz 50 % no attiecināmajām izmaksām par tādiem kopīgi saskaņotiem pasākumiem/kategorijām kā, piemēram, komunikācijas darbinieku algas, plašsaziņas līdzekļu kampaņa (televīzijā, radio, internetā, presē, āra reklāmās), semināri un citi informācijas pasākumi, kā arī publikācijas par euro ieviešanas praktiskajiem aspektiem, kas būs aktuāli ikvienai mājsaimniecībai. Eiropas Centrālā banka sniedz savu ieguldījumu Lietuvas informācijas kampaņā par euro ieviešanu, organizējot izstādi par euro banknošu pretviltošanas elementiem un citus sabiedrisko attiecību pasākumus, piegādājot publikācijas un atbalstot plašsaziņas līdzekļu kampaņu ar reklāmas sižetiem televīzijā, reklāmām laikrakstos un internetā un āra reklāmām. Viens no galvenajiem sabiedrības informācijas avotiem ir atzinību izpelnījusies tīmekļa vietne par euro ieviešanu ( www.euro.l t), kas tika izveidota jau 2007. gadā. Tajā būs interaktīva karte ar pasta nodaļām un banku filiālēm, kur cilvēki varēs bez maksas apmainīt litus, un karte ar uzņēmumiem, kuri ir parakstījuši memorandu ar labu darījumdarbības praksi pēc euro ieviešanas. Uzņēmumiem būs iespēja parakstīt memorandu tiešsaistē. Arī bezmaksas palīdzības dienestam euro jautājumos, kas sāka darboties 2014. gada 6. maijā, būs svarīga nozīme informācijas sniegšanā sabiedrībai un citām mērķa auditorijām par euro ieviešanas politiskajiem, ekonomiskajiem un praktiskajiem aspektiem. Atjaunināta informācija par sagatavošanās pasākumiem pārejai uz euro ir arī pieejama Finanšu ministrijas tīmekļa vietnē ( http://www.euro.lt/en ) un Lietuvas Bankas tīmekļa vietnē ( http://www.lb.lt/euro ). 3.Sabiedriskā doma jaunajās dalībvalstīs Lai novērtētu iedzīvotāju attieksmi un zināšanas par euro ieviešanu, Eiropas Komisija kopš 2004. gada ir pasūtījusi Eirobarometra (EB) apsekojumus valstīs, kuras ES pievienojās 2004., 2007. un 2013. gadā (jaunās dalībvalstis) un kurām euro vēl ir jāievieš. 2014. gada pavasarī veiktais apsekojums par 7 jaunajām dalībvalstīm (EB 400. zibensaptauja), ko veica Polijā, Čehijā, Ungārijā, Bulgārijā, Rumānijā, Lietuvā un Horvātijā, ir septiņpadsmitā šāda veida aptauja. Datu vākšana uz vietas šim apsekojumam notika 2014. gada aprīlī. Šajā ziņojumā pēdējā Eirobarometra apsekojuma rezultāti tika salīdzināti ar iepriekšējā apsekojuma (EB 377. zibensaptauja) rezultātiem (datu vākšana uz vietas notika 2013. gada aprīlī). 3.1.Atbalsts euro ieviešanai/uztvertā ietekme Attiecībā uz atbalstu euro ieviešanai 7 jaunajās dalībvalstīs, šis jaunākais apsekojums izteikti maina iepriekšējos apsekojumos fiksēto pakāpeniska samazinājuma tendenci. Pašlaik vairākums 7 jauno dalībvalstu respondentu atbalsta euro ieviešanu viņu valstī: 52 % (+7 procentu punkti) to atbalsta, savukārt 45 % (-6 procentu punkti) ir pret to. Tomēr Lietuvā salīdzinoši vairāk respondentu vēl ir pret euro ieviešanu (48 %, -7 procentu punkti), savukārt 46 % (+5 procentu punkti) to atbalsta. Tomēr konstatējumi skaidri liecina, ka euro ieviešanas atbalstītāju skaits pastāvīgi pieaug.