[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.3.2007 COM(2007) 130 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Lauksaimniecības stāvoklis Eiropas Savienībā - 2005. gada ziņojums {SEC(2007) 365} KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Lauksaimniecības stāvoklis Eiropas Savienībā - 2005. gada ziņojums IEVADS 1. „Lauksaimniecības stāvoklis Eiropas Savienībā — 2005. gada ziņojums” tika pabeigts 2006. gada septembrī, un to publicēja kopā ar vispārējo ziņojumu par Eiropas Savienības darbībām. EKONOMIKAS STāVOKLIS UN SAIMNIECīBU IENāKUMI 2. Eiropas Savienībā kopumā ieņēmumi no lauksaimniecības 2005. gadā samazinājās par 6,3 % (– 6,6% vecajās dalībvalstīs un – 3,8 % jaunajās dalībvalstīs). Faktiskais samazinājuma un pieauguma diapazons bija no – 19,3 % Ungārijā līdz + 25,9 % Lietuvā. 3. Uzskata, ka 2005. gadā Eiropas Savienībā pieaugums sasniedzis +1,5 %. Šo attīstību ietekmēja ne tikai stabilitāte pasaulē, bet arī tādi nozīmīgi faktori kā atbilstoša makroekonomikas politika, veicinoši finansiālie nosacījumi, peļņas normu palielināšana un zemāks nominālais efektīvais maiņas kurss. Euro maiņas kurss attiecībā pret ASV dolāru gada sākumā vairākkārt sasniedzis maksimumu, taču gada beigās tas samazinājās līdz 1,17 ASV dolāriem. 4. 2005. gada pirmajos deviņos mēnešos kopējais ES lauksaimniecības produktu eksports ievērojami pieauga par 8 %, taču šajā ziņā bija vērojamas lielas atšķirības atkarībā no lauksaimniecības pārtikas produkta veida. ES lauksaimniecības produktu imports vēl aizvien pārsniedza eksportu, taču tās lauksaimniecības preču tirdzniecības bilance būtiski uzlabojusies, jo palielinājies eksporta apjoms. POLITIKAS IZMAIņAS UN LIKUMDOšANAS INICIATīVAS 2005. GADĀ KLP reforma — cukurs 5. Komisija 2005. gada 22. jūnijā pieņēma priekšlikumu kopumu par ES cukura nozares reformu, ar ko pārveido cukura tirgus kopīgo organizāciju, groza Regulu (EK) Nr. 1782/2003 un izveido pagaidu shēmu cukura rūpniecības pārstrukturēšanai Eiropas Kopienā. Politisku vienošanos, kas lielākoties atspoguļo Komisijas sākotnējos ierosinājumus, Padome panāca 2005. gada 24. novembrī. 6. Sistēmu, kurā gandrīz 40 gadu nav notikušas vērā ņemamas izmaiņas, saskaņojot ar KLP 2003./2004. gada reformu, cukura nozares reforma palielinās nozares konkurētspēju, uzlabos tās tirgus orientāciju un ļaus sasniegt stabilu tirgus līdzsvaru attiecībā uz ES starptautiskajām saistībām. 7. Reforma tiks īstenota, par 36 % samazinot baltā cukura garantēto cenu, ieviešot kompensācijas lauksaimniekiem nesaistīto maksājumu veidā, kas papildinās vienreizējo saimniecības maksājumu, un brīvprātīgu pārstrukturēšanās programmu, kas mazāk konkurētspējīgas ES cukurfabrikas stimulē pamest nozari. Finanšu plāns 2007.–2013. gadam 8. Eiropas Padome 2005. gada 17. decembrī pieņēma lēmumu 2007.–2013. gadam lauksaimniecības izdevumu summu tiešajiem ieņēmumu maksājumiem un tirgus pasākumiem noteikt 293,1 miljardu euro, bet lauku attīstībai — 69,75 miljardu euro apjomā (2004. gada cenas); šo lēmumu apstiprinājis Eiropas Parlaments. Politiskā vienošanās paredzēja, ka KLP ir galvenais elements apjomīgā pārskatīšanas procesā, ko veiks 2008./2009. gadā un kas aptvers visus ES izdevumu un resursu aspektus. Biodegvielas 9. Līdz ar aicinājumu pēc noteiktākiem politiskiem signāliem saistībā ar enerģētikas nozari, ņemot vērā augošās naftas cenas, mūsu ekonomikas atkarību no enerģijas un starptautiskās saistības klimata pārmaiņu jomā, 2005. gada otrajā pusē iespēja palielināt biodegvielas ražošanas apjomu kļuva par sarežģītu, transversālu un dinamisku jautājumu. 10. Komisija 2005. gada 7. decembrī pieņēma arī ES Rīcības plānu par biomasas izmantošanu, kura galvenais mērķis ir līdz 2010. gadam vairāk nekā divas reizes palielināt biomasas izmantošanu ES un sagatavoties vēl lielākam pieaugumam līdz 2020. gadam. Šī sākotnējā ES iniciatīva arīdzan būs pamatā paziņojumam par ES stratēģiju biodegvielu jomā, kas jāpieņem 2006. gada sākumā. Kvalitātes politika 11. Komisija aizsargāto cilmes vietu nosaukumu un aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstā 2005. gadā iekļāva 24 nosaukumus; sarakstā patlaban ir 705 produkti. Pielikumā norādīti arī četri grozījumi, kas veikti reģistrētu ACVN un AĢIN specifikācijās. Bioloģiskā lauksaimniecība 12. Komisija 2005. gada 21. decembrī pieņēma priekšlikumu jaunai Padomes regulai par bioloģisko lauksaimniecību (COM/2005/671 galīgā redakcija). Priekšlikums izrietēja no Paziņojuma (COM/2004/415) par Kopienas rīcības plānu bioloģiskai pārtikai un bioloģiskai lauksaimniecībai (EAP). Veicināšanas pasākumi 13. Komisija 2005. gadā līdzfinansējumam apstiprināja 25 jaunas programmas veicināšanas pasākumiem ārpus ES teritorijas. Šo programmu galvenās mērķvalstis ir Japāna, Krievija, ASV un Eiropas valstis, kas nav ES sastāvā. Popularizētie produkti aptver kvalitatīvus vīnus, olīveļļu, sierus, gaļas produktus, augļus un dārzeņus. Lielākā daļa programmu ilgst trīs gadus. Šo programmu kopējais ES līdzfinansējums ir 23,4 miljoni euro. 14. Attiecībā uz ES iekšējo tirgu Komisija apstiprināja pavisam 51 jaunu programmu, kuru Kopienas līdzfinansējuma kopējais budžets ir 51,6 miljoni euro. Lielākā daļa programmu ilgst trīs gadus. Popularizētie produkti aptver augļus un dārzeņus, bioloģiskus produktus ar ACIN vai AĢIN nosaukumu, ziedus un augus, piena produktus, olīveļļu un ierobežotā apjomā liellopu gaļu. Veicināšanas programmas 2005. gadā tika īstenotas arī dalībvalstīs, un daudziem priekšlikumiem tika piešķirts līdzfinansējums. Lauksaimniecības tiesību aktu vienkāršošana 15. Vienkāršošana arī 2005. gadā bija svarīgs uzdevums, jo Lisabonas programmas satvarā aizvien aug labāka regulējuma politiskā nozīme. Komisijas Paziņojums par kopējās lauksaimniecības politikas vienkāršošanu un labāku regulējumu (COM(2005)509 galīgā redakcija) tika publicēts 2005. gada 19. oktobrī. Tajā paziņots par vienkāršošanas rīcības plāna izstrādi 2006. gadā, par „vienotās KTO” regulas sagatavošanu, ar ko, iespējams, uz 21 kopīgo tirgus organizāciju attiecinās vienotu regulējumu, un par vienkāršošanas jautājumiem veltītu konferenci, kam jānotiek 2006. gada rudenī. Valsts atbalsts 16. Komisija saņēma 261 paziņojumu par valsts atbalsta pasākumu projektiem, kas jāpiešķir lauksaimniecības un agrorūpniecības nozarē. Komisija uzsāka arī 25 atbalsta pasākumu pārbaudi, par ko iepriekš nebija paziņots atbilstīgi EK Līguma 88. panta 3. punktam. Palīdzība trūkumcietējiem 17. Eiropas Savienība turpinājusi īstenot palīdzības programmu trūkumcietējiem. Tā tika īstenota, izdalot lauksaimniecības produktus (apstrādātus vai citādus) no intervences krājumiem apvienībām, kas strādā ar mazāk nodrošinātām personām dalībvalstīs. Attālākie reģioni — POSEI pasākumu reforma 18. Pēc detalizētas apspriešanas 2005. gadā dalībvalstis 2005. gada 2. decembrī attālāko reģionu darba grupā vienprātīgi nolēma, ka Komisijas priekšlikums Padomes regulai par POSEI pasākumiem ir iesniedzams Pastāvīgo pārstāvju komitejai un Padomei kā I/A punkts. 19. Reforma mainīs pieeju palīdzības sniegšanai attālākajiem reģioniem, rosinot piedalīties lēmumu pieņemšanā un pasteidzinot reaģēšanu uz to īpašajām vajadzībām. Regula paredz, ka dalībvalstis iesniedz programmas, ko pēcāk apstiprina Komisija un kas tiek īstenotas 2006. gadā. Šajās programmās būs iekļauta sadaļa par īpašu apstrādes kārtību attiecībā uz tiem lauksaimniecības produktiem, kas attālākajos reģionos ir pirmās nepieciešamības pārtikas produkti vai ir vajadzīgi kā lauksaimniecības izejvielas, vai ir nepieciešami pārstrādei, un sadaļa par atbalstu vietējai ražošanai. 20. Regula neietekmē ne Kopienas finanšu avotus, ne atbalsta intensitāti. Informācijas pasākumi par KLP 21. Informācijas politikas nolūks ir izskaidrot jautājumus saistībā ar KLP, veicināt Eiropas lauksaimniecības modeli, rūpēties, lai lauksaimnieki un citi lauksaimniecībā ieinteresētie būtu informēti, un palielināt sabiedrības informētību par KLP ietekmi un mērķiem. To īstenoja, virknei sabiedrisku un nevalstisku organizāciju izsniedzot piešķīrumus semināru, konferenču, iespieddarbu un audiovizuālās informācijas nesēju vajadzībām. Komisija organizēja arī dažādus pasākumus par plašu tēmu loku: atklātas apspriešanas, paziņojumus presei, informatīvus apmeklējumus, runas, konferences Briselē, komandējumus ES teritorijā un ārpus tās, kā arī piedalīšanos atsevišķos starptautiskos lauksaimniecības gadatirgos. 22. Tika publicēta virkne specializētu faktu lapu, ziņojumu, brošūru, grāmatzīmju, plakātu, konferenču programmu un laikrakstu par starptautiskiem un ar lauku vidi saistītiem jautājumiem. Piekļuve dokumentiem 23. Lai gan ne tik ievērojami kā 2004. gadā, tomēr arī 2005. gadā arvien auga ES iedzīvotāju paustā interese saņemt iekšējos dokumentus no Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD. Salīdzinājumā ar 2004. gadu par aptuveni 25 % procentiem pieauga to pieprasījumu skaits, ko ES iedzīvotāji iesniedza saskaņā ar Regulu Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem lauksaimniecības un lauku attīstības jomā. Tādējādi 2005. gadā minētajā jomā tika iesniegti aptuveni 185 pieprasījumi. LAUKSAIMNIECīBAS TIRGI Atsevišķi laukkopības produkti 24. Salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu 2004./2005. tirdzniecības gadā pasaules labības (izņemot rīsus) ražošanas apjoms pieauga. ES-25 valstu kopējais labības ražas apjoms 2004./2005. gadā bija 284 miljoni tonnu, t.i., par 54 miljoniem tonnu jeb 23 % augstāks nekā 2003./2004. gadā. ES labības lauku platība paplašinājās par 1 miljonu hektāru, savukārt labības ražas apjoms pieauga par 1 t/ha jeb 22 %. Salīdzinājumā ar 2003./2004. tirdzniecības gadu vērojams visu ES audzēto labības augu, izņemot auzas, ražošanas apjoma pieaugums — no 11 % liela miežu ražas pieauguma līdz 42 % lielam rudzu ražas pieaugumam. Gan ES-15, gan jaunajās dalībvalstīs tika sasniegts vidējās labības ražas rekords (6,02 t/ha ES-15 valstīs un 4,09 t/ha jaunajās dalībvalstīs). 25. Saskaņā ar Starptautiskās Labības padomes 2005. gada novembra beigās apkopotajiem datiem 2004. /2005. tirdzniecības gadā pasaulē tika novākta 1632 miljonu tonnu liela raža salīdzinājumā ar 1467 miljoniem tonnu iepriekšējā tirdzniecības gadā. 26. Pasaules labības krājumi pieauga, 2004./2005. gada krājumi lēsti 312 miljonu tonnu apmērā (salīdzinot ar 264 miljoniem tonnu 2003./2004. gadā un 333 miljoniem tonnu 2002./2003. gadā), krājumos bija 137 miljoni tonnu kviešu un, milzīgās ASV ražas ietekmē, 167 miljonie tonnu lopbarības graudu (137 miljoni tonnu iepriekšējā gadā). 2004. gada 1. novembrī Eiropas Savienībā intervences aģentūru rīcībā bija 5 miljonu tonnu liels krājums: 3,0 miljoni tonnu rudzu, 0,9 miljoni tonnu miežu, 1,0 miljons tonnu kviešu un 0,2 miljoni tonnu kukurūzas. 27. Kopējais 2004./2005. gada pasaules labības tirdzniecības apjoms bija 211 miljoni tonnu (106 miljoni tonnu kviešu un 104 miljoni tonnu rupjās labības) salīdzinājumā ar 207 miljonu tonnu lielu tirdzniecības apjomu iepriekšējā gadā. 28. Izmantojamās labības ražošanas apjoms ES-25 valstīs sasniedza 282 miljonus tonnu apjomu. 2005./2006. gada prognoze liecina ka, atjaunojot 10 % lielu atmatas koeficientu, ES-25 valstu labības lauku platība samazināsies par 2,4 % jeb aptuveni 51 miljonu hektāru. 29. Ņemot vērā ražas apjoma lēsumu, šī platības samazinājuma ietekmes rezultātā tiktu novākta 263 miljonu tonnu liela raža, t.i., par 20 miljoniem tonnu jeb 14 % mazāk salīdzinājumā ar 2004./2005. gadu. Aplēsts, ka vidējais ražas apjoms būs 5,15 t/ha, t.i., par 5 % mazāk salīdzinājumā ar iepriekšējā gada datiem. 30. Tā kā Komisija pieņēma lēmumu atcelt rudzu intervences režīmu, tad samazinājās sējplatības, kā rezultātā rudzu ražošanas apjoms nokritās no 7,2 uz 5 miljoniem tonnu. 31. 2005. gadā nebija vērojamas lielas ES-25 valstu kopējā eļļas augu lauku platības izmaiņas (+ 3 % salīdzinājumā ar 2004. gadu); rapša lauku platība paplašinājās par 7 %, t.i., 4,7 miljoniem hektāru, saulespuķu lauku platība nedaudz paplašinājās par 1 %, t.i., līdz 2,23 miljoniem hektāru, un sojas pupiņu lauku platība paplašinājās par 2,5 %, t.i., līdz 282 000 hektāriem. Aplēsts, ka patlaban eļļas augu lauku kopējā aizņemtā platība ir 7 miljoni hektāru, tostarp 870 000 hektāru saskaņā atmatas shēmu nepārtikas nolūkiem un 350 000 hektāru saskaņā ar enerģijas kultūraugu shēmu. Pēc 2003. gadā piedzīvotā zemā ražas daudzuma īpaši labo laikapstākļu ietekmē tika sasniegts ražas pieaugums, kā rezultātā kopējais ražošanas apjoms bija aptuveni 20 miljoni tonnu, kas ir tik pat daudz cik 2004./2005. gadā. Liela daļa no 2,6 miljoniem tonnu nepārtikas eļļas bija rapšu eļļa. Lēš, ka 2005./2006. gadā tika novākta 15,3 miljonu tonnu rapšu sēklu, 3,8 miljonu tonnu saulespuķu sēklu un 805 000 tonnu liela sojas pupiņu raža. 32. Kopējais eļļas augu sēklu importa apjoms no 17 miljoniem tonnu 2002./2003. gadā saruka līdz 16 miljoniem tonnu 2004./2005. gadā, un lielākā daļa importēto eļļas augu bija sojas pupiņas (95 %). 33. Patlaban Eiropas patēriņam raksturīgs, ka nepārtikas sektorā arvien vairāk izmanto no eļļas augiem iegūtu eļļu. Lielisks piemērs ir rapšu eļļa: 43 % no visas Eiropas tirgū pieejamās rapšu eļļas izmanto pārtikas sektorā, savukārt 57 % rapšu eļļas tiek izmantoti nepārtikas sektorā, jo īpaši biodegvielas ražošanā. Tā kā pieprasījums pēc rapšu eļļas kā atjaunojamā enerģijas avota strauji pieaug un tā rezultātā ievērojami palielinās cena, eļļas patēriņa apjoms pārtikas sektorā, iespējams, nedaudz samazināsies. 34. Piemērojot 10 % atmatas koeficientu, saskaņā ar obligātajiem nosacījumiem 2005./2006. gadā atmatā tika atstāta aptuveni 4 miljonu hektāru liela platība. Turklāt ražošanā netika izmantoti vēl 3 miljoni hektāru, lai gan par tiem varēja saņemt nesaistītu ienākuma atbalstu. Konkrētāk runājot, aptuveni 870 000 hektārus platības, kas obligāti bija jāatstāj atmatā, izmantoja nepārtikas eļļas augu audzēšanai, galvenokārt biodīzeļdegvielas ražošanas vajadzībām. Kopumā atmatā tika kultivēti 2,8 miljoni tonnu nepārtikas ražas. 35. Saskaņā ar KLP reformu enerģijas kultūraugu sējplatībām piešķirts jauns atbalsts —45 euro/ha. Atbalsta maksimālā garantētā platība (MGP) ir 1,5 miljoni hektāru. Pirmo reizi šo režīmu piemēroja 2004. gadā, un minētajā gadā saskaņā ar šo sistēmu atbalsts tika piešķirts 300 000 hektāru lielai platībai. 2005. gadā atbalsts tika piešķirts aptuveni 570 000 hektāru lielai platībai, kas ir 38 % MGP un aptuveni 65 % tradicionālās nepārtikas eļļas augu atmatas. Sagaidāms, ka 2006. gadā enerģijas kultūraugu apsaimniekošanas platība turpinās paplašināties. 36. Tāpat kā 2003./2004. gadā arī 2004./2005. gadā cukura ražošanas apjoms turpināja būt ievērojami mazāks par 2002./2003. gada milzīgo pārprodukcijas līmeni. Pasaules cukura bilances uzlabošanās iemesls ir krājumu/patēriņa koeficienta samazinājums — tas nokritās līdz 45,5 %, kas ir zemākā vērtība kopš 1997./1998. gada, kad tas sasniedza 40,94 %. 37. 2005. gadā būtiski uzlabojusies situācija cenu ziņā, kas liecina par labu pasaules mēroga ražošanas un patēriņa līdzsvaru, kā arī sagaidāmo deficītu 2005./2006. gada kampaņā. 38. Kopējais cukura eksporta apjoms 2004./2005. gadā pieaudzis par 0,8 miljoniem tonnu līdz 4,92 miljoniem tonnu, šajā pieaugumā ietilpst arī 2,44 miljoni tonnu nekompensējamā „C” cukura. 39. Kopienas cukura tirgum 2005. gadā bija raksturīga ievērojama pārprodukcija, kas ļoti negatīvi ietekmēja cenu līmeni un tirgus līdzsvaru. Gandrīz 20 gadus ilgā vēsturē cukurs pirmo reizi tika piedāvāts intervencei. Kopumā 2005. gadā ražotāji intervencei piedāvāja un dalībvalstu iestādes tai pieņēma 1 324 286 tonnu cukura. 40. Ciktāl tas attiecas uz 2005./2006. tirdzniecības gadu, lēš, ka Kopienā saražoti 19,6 miljoni tonnu cukura, kas ir nedaudz mazāk nekā 2004. gadā, kad tika saražoti 19,93 miljoni tonnu cukura. Pretstatā 2004./2005. gadam bija būtiski jāsamazina Kopienas cukura kvotu apjoms, lai tās atbilstu PTO noteikumiem. 41. Par galveno izmantoto instrumentu 2004. /2005. gadā kļuva intervences iepirkums, kas cukura tirgus organizācijā gandrīz nekad nav izmantots. Atsevišķi dzīvnieku izcelsmes produkti 42. Sākotnējais lēsums liecina, ka 2005. gadā sagaidāms 3 % liels piena ražošanas apjoma pieaugums, 2004. gadā tas bija 618 miljoni tonnu. 43. Sagaidāms, ka ES piena govju skaits samazināsies par 3,6 %, t.i. līdz 22,7 miljoniem. Taču izslaukumam būtu jāpalielinās par 3 %, t.i., 6170 kg gadā no viena dzīvnieka. Piena ražošanas apjoms ir nemainīgs 142,6 miljoni tonnu. Dalībvalstis prognozēja kopējā piena piegāžu apjoma pieaugumu līdz 131,2 miljoniem tonnu, ko lielākoties izraisītu 6 % lielais pieaugums 10 jaunajās dalībvalstīs. 44. Dzeramā piena ražošanas apjoms ES-25 valstīs diezgan stabili ir 33 miljonu tonnu liels. Arī patēriņam paredzēta krējuma ražošanas apjoms ir stabils 2,6 miljoni tonnu, savukārt jogurta ražošanas apjoms pieaudzis par 5 %. 45. Sviesta ražošanas apjoms pieaugs par 40 000 tonnām, t.i., sasniegs 2,17 miljonus tonnu. 46. Eiropas Savienībā 2005. gada beigās bija 1,4 miljoni piensaimniecību, t.i., par 90 000 mazāk nekā 2004. gadā. Visās dalībvalstīs pakāpeniski samazinājies piensaimniecību skaits, jau Polijā vien to skaits samazinājies par 60 000. Vidējais saimniecībā turēto govju skaits palielinājās līdz 39 (no 4 govīm Polijā līdz pat 282 govīm Latvijā). Vienas saimniecības piena piegādes apjoms ir 94 000 kg. Tomēr ES-15 valstu vidējais piena piegāžu apjoms ir 240 000 kg, un 10 jaunajās dalībvalstīs tas ir tikai 19 000 kg. Arī šeit vērojamas būtiskas atšķirības vidējā piensaimniecības piegādātā piena daudzuma ziņā, piegādes daudzums variē no 6500 tonnām Lietuvā līdz 1 367 600 tonnām Čehijā. 47. Kopējais piena produktu patēriņa apjoms, kas definēts kā viss Eiropas Savienībā pieejamā piena izmantojums, kopš 1996. gada pieaudzis par 0,3 % gadā. 48. 2005. gada intervencei pārdotas tikai 5000 tonnas sausā vājpiena pulvera. Gada beigās krājumos bija mazāk nekā 10 000 tonnu. Tas liecina, ka Eiropas Savienības piena proteīnu tirgū 2005. gadā valdīja piegādes un pieprasījuma līdzsvars. Intervencē tika nopirktas 36 000 tonnas sviesta. Gada beigās krājumos joprojām bija 125 000 tonnas. Tas liecina, ka ES-25 valstu piena tauku tirgus nebija panākts līdzsvars. 49. Organizāciju noteiktā sviesta cena 1. jūlijā tika samazināta par 7 %, un sausā vājpiena cena tika samazināta par 5 %, t.i., attiecīgi līdz 282,44 un 185,00 euro par 100 kg. 50. Provizoriskie 2005. gada maijā un jūnijā veiktā pētījuma rezultāti liecināja, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu ES vērojams 1,0 % liels liellopu kopskaita kritums. Kopējais govju ganāmpulka apjoms ES samazinājies par 0,7 %. Piena govju ganāmpulka lielums samazinājās par 1,5 %, savukārt zīdītājgovju skaits nedaudz pieauga (+ 0,8 %). 51. Lēš, ka ES-25 valstīs 2005. gadā liellopu un teļa gaļas ražošanas apjoms sasniedza 7,84 miljonus tonnu jeb par 2,5 % mazāk nekā 2004. gadā. Kopējais ES-25 valstu 2005. gada liellopu un teļa gaļas patēriņš lēsts 8,14 miljonu tonnu apmērā. Kopumā 2005. gadā tika importētas 528 000 tonnu liellopu gaļas. Kopš 2003. gada Kopienas liellopu gaļas importa apjoms pārsniedz eksporta apjomu. No 2005. gada janvāra līdz oktobrim kopējais importa apjoms par aptuveni 242 000 tonnu pārsniedza eksporta apjomu. Ņemot vērā tikai liellopu gaļas tirdzniecības apjomu, kopējais importa apjoms ir aptuveni 302 000 tonnu. 52. Kopējā situācija ES aitu un kazu tirgū visu 2005. gadu bija salīdzinoši stabila. Vilnas jēra vidējā cena gada ceturtajā ceturksnī bija ļoti augsta (par aptuveni 25 % augstāka nekā iepriekšējā gadā). 53. Kopienas eksporta apjoms saglabājās gandrīz nulles līmenī. Eiropas Savienības importa apjoms apmierina vairāk nekā vienu piekto daļu tās pieprasījuma. Kopienas importa apjoms galvenokārt atbilst tarifu kvotām, un importētie produkti tiek atbrīvoti no importa nodokļa, vai tiem piemēro samazinātu nodokļa likmi. Kā liecina par mājlopiem veiktie pētījumi, Eiropas Savienībā ir vairāk nekā 100 miljonu liela aitu un kazu populācija. 54. Pamatojoties uz Padomes Regulu (EK) 21/2004, ar ko izveido aitu un kazu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu, kopš 2005. gada 9. jūlija individuāla dzīvnieku identificēšana ir obligāta. 55. Sagaidāms, ka 2005. gadā ES cūkgaļas ražošanas apjoms būs saglabājies stabilā 21 miljonu tonnu ražošanas apjoma līmenī. Vidējā cena saglabāsies aptuveni 139 euro/100 kg. Sagaidāms, ka cūkgaļas patēriņš uz vienu cilvēku būs nedaudz pieaudzis, sasniedzot 42,9 kg uz cilvēku. 56. Kopš 1999. gada pasaulē regulāri un ievērojami pieaudzis mājputnu gaļas ražošanas apjoms (+ 20 %). Nīderlandē un Beļģijā uzliesmojušās putnu gripas un vairākās dalībvalstīs (Francija, Itālija, Zviedrija) piedzīvotā ražošanas apjoma samazinājuma ietekmē 2003. gadā būtiski saruka ražošanas apjoms Eiropas Savienībā (– 6,6 %). ES-25 ražošanas apjoms atsāka pieaugt 2004. gadā (+ 1,4 % salīdzinājumā ar 1999. gadu). Lai gan ES tirdzniecībai paredzēto mājputnu saimē putnu gripa neuzliesmoja, ES tirgus patlaban ir ļoti nestabils, jo plašsaziņas līdzekļos paustās informācijas dēļ 2005. gada pēdējos četros mēnešos bija vērojams mājputnu gaļas patēriņa kritums. 2003. GADA REFORMAS īSTENOšANA 57. Kopš 2005. gada 1. janvāra visiem ES lauksaimniekiem, kas saņem tiešos maksājumus, ir pienākums izpildīt prasības attiecībā uz savstarpēju atbilstību. Desmit dalībvalstis 2005. gadā uzsāka vienotās maksājuma shēmas ieviešanu. Piecas no desmit dalībvalstīm un divi Apvienotās Karalistes reģioni izvēlējušies sākotnējo modeli, kas paredz pamatsummu sadali tikai atbilstīgi atskaites periodā veiktajai individuālajai lauksaimnieciskajai darbībai, savukārt reģionālais modelis paredz, ka vismaz daļu pamatsummas piešķir atbilstīgi 2005. gadā veiktajai lauksaimnieciskajai darbībai. LAUKU ATTīSTīBA 58. Laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam lauku attīstības programmu plānošana aptvēra 68 lauku attīstības programmas — LAP (tās saņēma līdzfinansējumu no ELVGF Garantiju nodaļas), 69 programmas augstākās prioritātes reģioniem — darbības programmas un vienotos programmdokumentus — ar lauku attīstības pasākumiem (līdzfinansējumu saņēma no ELVGF Virzības nodaļas) un 20 programmas otrā līmeņa prioritātes reģioniem ar lauku attīstības pasākumiem (līdzfinansējumu saņēma no ELVGF Garantiju nodaļas). 59. Līdz ar 2004. gada 1. maijā notikušo Eiropas Savienības paplašināšanos tika izveidots īpašs jaunajām dalībvalstīm paredzēts lauku attīstības režīms „Pagaidu lauku attīstības instruments” (TRDI). ES-10 valstīs tika īstenotas divu veidu programmas: 10 LAP, kas līdzfinansējumu saņēma no TRDI, un 9 programmas augstākās prioritātes reģioniem, kas aptvēra lielāko daļu jauno dalībvalstu teritorijas (tās saņēma līdzfinansējumu no ELVGF Virzības nodaļas). 60. Kopienas izdevumi lauku attīstībai 2005. gadā bija 8501,8 miljoni euro (Garantiju nodaļas un Virzības nodaļas izdevumu kopsumma). 61. Periodam no 2000. līdz 2006. gadam tika apstiprinātas 73 LEADER+ programmas. ELVGF Virzības nodaļa 2005. gadā šajās programmās veica iemaksas 332 miljonu euro apmērā. 62. 2005. gadu iezīmēja arī būtiskas lauku attīstības politikas izmaiņas attiecībā uz nākamo programmas plānošanas periodu, kas ilgst no 2007. līdz 2013. gadam: pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu (COM (2004) 490 galīgā redakcija), Padome 2005. gada jūnijā panāca politisku vienošanos par jaunu lauku attīstības regulu, kas pēc atsevišķām tehniskām korekcijām septembrī tika oficiāli pieņemta un publicēta kā Padomes Regula (EK) Nr. 1698/2005. Padome pieņēma arī jaunu regulu par KLP finansējumu; ar minēto regulu (Padomes Regula (EK) Nr. 1290/2005) izveidoja jaunu vienotu fondu (Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai — ELFLA). Šie divi instrumenti ievieš lauku attīstības politikas programmu plānošanas un finanšu pārvaldības pamatnoteikumus un mehānismus 2007. līdz 2013. gadam. Konkrētāk, jaunā politika izmantos stratēģiskāku pieeju (dalībvalstīs īstenojot Kopienas stratēģiskās vadlīnijas un stratēģisko plānošanu), kuras uzmanības centrā atrodas ierobežots skaits ES prioritāšu (lauksaimniecības/mežsaimniecības konkurētspējas tendences, zemes apsaimniekošana/vide, diversifikācija/dzīves kvalitāte lauku apvidos, Leader pieeja), lielā mērā ņemot vērā Lisabonas un Gēteborgas programmu, vienlaikus ievērojami vienkāršojot programmu plānošanu, finansēšanu, finanšu pārvaldību un jauno programmu kontroli. VIDE UN MEžI 63. 2005. gada sākumā tika uzsākts divus gadus (2005–2006) ilgs pētījums „Vides savstarpējas atbilstības rādītāju pētījums agrārās konsultāciju sistēmas kontekstā” (CIFAS). 64. 2005. gadā turpināja ieviest „Bioloģiskās daudzveidības rīcības plānu lauksaimniecībai”, ko Padomes pieņēma 2001. gada jūnijā, un Eiropas Parlaments — 2002. gada martā. 65. Sestā vides rīcības programma (6. EAP) līdz 2012. gadam ir ES vides politikas pamatelements. Papildus tam, ka šī rīcības programma ir vides politikas iniciatīvu pamatelements, tā norāda uz Līgumā noteikto pienākumu vides aizsardzības prasības ietvert Kopienas politikas un pasākumu izstrādē un īstenošanā. Citi mežsaimniecības pasākumi 66. Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par ES Meža stratēģijas īstenošanu (COM (2005) 84 galīgā redakcija) tika pieņemts 2005. gada 10. martā. Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomē 2005. gada 30. maijā tika apstiprināti Padomes secinājumi par Komisijas paziņojumā izklāstītajiem ierosinājumiem. Pastāvīgā mežsaimniecības komiteja turpināja nodrošināt sadarbību ar dalībvalstīm un to koordināciju. KLP FINANSēJUMS 2005. GADā 67. KLP izdevumi finansēti saskaņā ar 1999. gada Berlīnes samitā pieņemto finanšu plānu, kas 2002. gada beigās notikušajā Kopenhāgenas samitā koriģēts, lai ņemtu vērā, kā finanšu stāvokli ietekmēs Eiropas Savienības paplašināšanās, kad tai pievienosies desmit jaunās valstis. Tādējādi kopš 2005. budžeta gada attiecībā uz ES-25 valstīm ir spēkā jauns budžeta limits. PAPLAšINāšANāS 68. Bulgārijas un Rumānijas pievienošanās līgums tika parakstīts 2005. gada 25. aprīlī. Saskaņā ar tā nosacījumiem Bulgārija un Rumānija 2007. gada 1. janvārī Eiropas Savienībai pievienosies. STARPTAUTISKāS ATTIECīBAS 69. Honkongā 2005. gada decembrī norisinājās PTO ministru konference. Lai gan kārtība nav pilnībā īstenota, tikšanās laikā bija iespējams apstiprināt, ka kopš 2004. gada pamatnolīguma ir sasniegts progress. Konferencē panāca vienošanos, ka galīga vienošanās par kārtību lauksaimniecības jomā jāpanāk līdz 2006. gada aprīļa beigām, savukārt citos sarunu jautājumos (NAMA, pakalpojumi, tirdzniecības veicināšana un noteikumi, tostarp GIS) tā jāpanāk līdz 2006. gada jūlijam. 70. Attiecībā uz konkurenci eksporta jomā Honkongas ministru tikšanās laikā EK panāca vienošanos, ka 2013. gada beigās atcels eksporta kompensācijas — ar nosacījumu, ka pārējie PTO locekļi nodrošina, ka vienlaikus tiek atceltas arī citu veidu eksporta kompensācijas, ko iespējams saņemt, izmantojot citus eksporta konkurences instrumentus, piemēram, valsts tirdzniecības uzņēmumus, oficiāli atbalstītus eksporta kredītus un neīstus pārtikas atbalsta pasākumus. 71. Ar sešiem reģioniem, Dienvidāfriku, EEZ saskaņā ar ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem noritēja divpusējas un reģionālas apspriešanās par tirdzniecības jautājumiem, ar Japānu, Dienvidkoreju un Taizemi notika divpusējas apspriešanās. 72. Padome 2005. gada 14. novembrī uzņēmās pilnvaras ar Vidusjūras reģiona partneriem uzsākt divpusējas sarunas par vērienīgu tirdzniecības liberalizāciju. Minētās pilnvaras pamatojas uz ieteikumiem, ko Eiropas un Vidusjūras reģiona ārlietu ministri pieņēma 2005. gada maija sanāksmē, kas notika Luksemburgā. Sarunas sāksies 2006. gada sākumā. 73. Pēc aptuveni 20 gadus ilgušām sarunām EK un ASV noslēgušas sākotnējo nolīgumu par vīna tirdzniecību. Šis nolīgums paredz, ka tiks pagarinātas spēkā esošās īpašās atļaujas, ko Kopiena ASV piešķīrusi vīna darīšanai, marķēšanai un sertifikācijai, kā arī atbrīvojums no ASV sertifikācijas prasībām attiecībā uz visiem Kopienas izcelsmes vīniem.