PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šā priekšlikuma mērķis ir grozīt Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem (turpmāk “Regula (ES) Nr. 345/2013”) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. aprīļa Regulu (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (turpmāk “Regula (ES) Nr. 346/2013”).

Šis priekšlikums būtu jāaplūko plašākā kontekstā – saistībā ar pasākumiem, ar kuriem ir paredzēts atbloķēt ieguldīšanu augošos aktīvu uzņēmēju uzņēmumos. Investīciju plāns Eiropai ietver vispusīgu stratēģiju, kuras nolūks ir veicināt nodarbinātību, izaugsmi un ieguldījumus. Viens no galvenajiem Investīciju plāna virzieniem ir kapitāla tirgu savienības (KTS) rīcības plāns, kura mērķis ir samazināt kapitāla tirgu sadrumstalotību, atcelt regulējuma radītos šķēršļus ekonomikas finansēšanai un palielināt uzņēmumiem pieejamā kapitāla apjomu, izveidojot īstenu vienoto kapitāla tirgu. Investīciju plāna Eiropai mērķis ir vēl vairāk mobilizēt privātā sektora papildu ieguldījumus, izmantojot publiskā sektora līdzekļus no Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF). Šajā sakarā, lai veicinātu privātā sektora ieguldīšanu riska kapitāla tirgū Eiropā, tiek izveidots arī Eiropas mēroga fondu fonds, kas ieguldīs Eiropas riska kapitālā. Tādējādi privātā sektora kapitāls tiks apvienots ar atbalstu no ES, lai kapitālu no lieliem institucionāliem ieguldītājiem piesaistītu Eiropas riska kapitāla aktīvu kategorijai un stimulētu ES atbalsta ietekmi uz Eiropas riska kapitāla nozari.

Eiropas riska kapitāla fondu (turpmāk “EuVECA”) un Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu (turpmāk “EuSEF”) struktūras tika radītas, lai tirgus dalībniekiem piedāvātu jaunas iespējas piesaistīt un ieguldīt kapitālu inovatīvos mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) un sociāli orientētos uzņēmumos visā Eiropā. MVU ir ļoti svarīgi ES ekonomikai, jo tas ir sektors, kas var radīt reālu izaugsmi un peļņu. EuVECA fondi atbalsta jaunas un inovatīvas komercsabiedrības, savukārt EuSEF fondi galveno uzmanību pievērš uzņēmumiem, kuru mērķis ir sasniegt pozitīvu sociālo ietekmi.

Finansējuma avoti un pieejamība ir svarīgs MVU attīstības, izaugsmes un sekmju faktors. Lai veicinātu jaunas izaugsmes jomas un pārietu uz inovācijas virzītu ekonomiku, ir nepieciešams stiprināt jaunas finansējuma iespējas jaunuzņēmumu, inovatīvu MVU un sociālo uzņēmumu atbalstam. Tā kā bankām parasti ir mazāk iespēju sniegt šādu veidu finansējumu, riska kapitāla un sociālās uzņēmējdarbības kapitāla pieejamība ir galvenais faktors šā ES ekonomikas sektora izaugsmes finansēšanā. Atkārtoti ir ticis norādīts, ka iztrūkums šādā finansējumā ir šķērslis, ko nepieciešams risināt, lai varētu veicināt ES ekonomikas izaugsmi. Riska kapitāla tirgus ziņā ES arvien vairāk atpaliek no ASV, nevis to panāk. Lai gan abas ekonomikas lieluma ziņā ir līdzīgas, ASV nodrošina vairāk riska kapitāla komercsabiedrībām, tostarp MVU. KTS rīcības plānā tika ziņots, ka, ja ES riska kapitāla tirgus būtu tikpat dziļš kā ASV tirgus, 2009.–2014. gadā komercsabiedrību finansēšanā būtu bijuši pieejami naudas līdzekļi līdz pat 90 miljardu euro apmērā. 2014. gadā apmēram 90 % no visiem ES riska kapitāla ieguldījumiem bija koncentrēti astoņās dalībvalstīs: Apvienotajā Karalistē, Vācijā, Zviedrijā, Dānijā, Somijā, Nīderlandē, Francijā un Spānijā. Tomēr pat šajos vairāk attīstītajos tirgos riska kapitāls veidoja mazāk nekā 0,1 % no IKP.

Lai vēl vairāk atbalstītu šo tirgu attīstību, Komisija plāno nodrošināt, ka EuVECA un EuSEF regulējumi darbojas pēc iespējas labi, atbalstot riska kapitāla un sociālos ieguldījumus. Tādēļ Komisija nolēma agrāk pievērsties abās regulās 2017. gadam paredzētajai pārskatīšanai, to atbilstoši likumdošanas procedūrai sākot jau 2016. gada Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (turpmāk “REFIT”) iniciatīvas ietvaros. Pārskatīšanas nolūks bija novērtēt, kādi līdz šim ir bijuši abu regulējumu darbības rezultāti, it īpaši to, vai tie ir bijuši iedarbīgi, efektīvi, saskanīgi, nozīmīgi un vai tie ir radījuši pievienoto vērtību ES. Pārskatīšanā tika apzināti vairāki faktori, kas slāpē šo fondu attīstību, piemēram, noteikumi par to, kā fondi iegulda aktīvos, to, kā pārvaldnieki darbojas fondos, kā abas regulas mijiedarbojas ar citiem spēkā esošajiem tiesību aktiem un prasībām, kuri jāievēro ieguldījumu fondiem, un vai tie iegūtu no pārrobežu licencēšanas.

Šajā priekšlikumā ir atzīts, ka riska kapitāla nozares attīstību ES ietvaros kavē arī citi faktori, kas neietilpst priekšlikuma tvērumā, piemēram, pieeja nebanku finansēšanai vai nodokļu regulējums, kas būtu jārisina ar citām speciālām dalībvalstu iniciatīvām. Turklāt šie faktori tiks aplūkoti arī KTS rīcības plāna vispusīgajā pasākumu paketē, ar ko paredzēts atbalstīt riska kapitāla finansēšanu ES ietvaros.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Šis priekšlikums ir KTS rīcības plāna sastāvdaļa. KTS rīcības plāns ir viens no galvenajām Komisijas prioritātēm un ietver virkni pasākumu, ar kuriem paredzēts likvidēt šķēršļus kapitāla tirgum un veicināt MVU finansēšanu. Konkrētāk, to vidū ir minami pasākumi par atgriezeniskās saiknes stiprināšanu attiecībā pret bankām, kas noraida MVU iesniegtus kredīta pieteikumus, par MVU kredītvēstures informācijas pilnveidošanu, nodokļu iniciatīvu pārskatīšanu un nodokļu atvieglojumiem, kurus dalībvalstis piedāvā attiecībā uz MVU un personām, kas iegulda šādos MVU.

Šis priekšlikums ir viena no galvenajām KTS rīcības plāna sastāvdaļām, jo ar tā palīdzību tiek dažādoti finansējuma avoti un atbloķēts kapitāls, atvieglojot ieguldītāju, fondu pārvaldnieku un portfeļuzņēmumu iespējas gūt labumu no EuVECA un EuSEF fondiem. Kapitāla tirgi piedāvā pieeju plašam finansētāju lokam un iespējas izbeigt ieguldījumu riska kapitālā un sociāli orientētos uzņēmumos, ar ārpus biržas piesaistītu privāto kapitālu finansētiem projektiem, kā arī iespējas komerceņģeļiem, kuri iegulda komercsabiedrībās to agrīnā attīstības stadijā.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Šis priekšlikums papildina pārējos divus Investīciju plāna Eiropai pīlārus.

–Privātā sektora papildu ieguldījumu mobilizēšana, izmantojot publiskā sektora naudas līdzekļus. EFSI tika izveidots ar mērķi līdz 2018. gadam mobilizēt papildu ieguldījumus vismaz 315 miljardu euro apmērā. EFSI iegulda dažādās nozarēs un sniedz tiešu finansiālo atbalstu MVU, galvenokārt ar Eiropas Investīciju fonda starpniecību.

–Pasākumi, kas nodrošina, ka ieguldījumu finansējums sasniedz reālo ekonomiku. Ir izveidots Eiropas ieguldījumu projektu portāls un Eiropas investīciju konsultāciju centrs nolūkā palīdzēt, lai ieguldījumu finansējums sasniegtu reālo ekonomiku.

Šis priekšlikums arī papildina Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis 2020”, kurai ir ievērojama nozīme kā MVU finansēšanas virzītājspēkam, izmantojot InnovFin – ES finansējumu novatoriem, kas ir virkne integrētu un savstarpēji papildinošu finansējuma instrumentu un konsultatīvu pakalpojumu, kurus piedāvā Eiropas Investīciju bankas grupa, kas pilnīgi aptver pētniecības un inovācijas vērtības ķēdi. Komisija vada arī Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas programmu (COSME), kas MVU sniedz labāku piekļuvi finansējumam, komercdarbības atbalsta pakalpojumus un veicina uzņēmējdarbību.

Vienotā tirgus stratēģijas kontekstā Komisija plāno samazināt administratīvo slogu un padarīt Eiropu par pievilcīgāku mērķi novatoriem (no ES un citām valstīm). Konkrētāk, Komisija uzsāks arī jaunuzņēmumu iniciatīvu, tādējādi rosinot plaša apjoma novērtējumu par prasībām attiecībā uz jaunuzņēmumiem un iespējām, kā šīs prasības samazināt un, ja tas nav iespējams, kā veicināt to ievērošanu.

2.TIESISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN SAMĒRĪGUMS