EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.6.2021 COM(2021) 357 final 2021/0177(NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko Regulu (ES) 2019/1919, (ES) 2021/91 un (ES) 2021/92 groza attiecībā uz dažām 2021. gada zvejas iespējām Savienības ūdeņos un ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Padomes Regula (ES) 2019/1919 Ar Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku ir izveidots satvars to zvejas darbību tiesiskajai, vidiskajai, ekonomiskajai un sociālajai pārvaldībai, kuras Savienības kuģi veic Mauritānijas jurisdikcijā esošajos ūdeņos. Protokolā par nolīguma īstenošanu ir noteiktas Savienības kuģu zvejas iespējas septiņās kategorijās. 2020. gada 15. novembrī ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Savienību un Mauritāniju protokola darbības termiņš tika pagarināts. Padomes Regulā (ES) 2019/1919, kas saskaņā ar nolīgumu iedala zvejas iespējas ES dalībvalstīm, joprojām ir iekļauta Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste. 2021. gada 31. janvārī Apvienotā Karaliste, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 50. pantu, no Eiropas Savienības izstājās. Izstāšanās līgumā tika noteikts pārejas periods, kas beidzās 2020. gada 31. decembrī. Tāpēc kopš 2021. gada 1. janvāra Savienības tiesību akti Apvienotajai Karalistei vairs nav piemērojami. Tātad Apvienotajai Karalistei iedalītās zvejas iespējas no Regulas (ES) 2019/1919 būtu jāsvītro un no 2021. gada 1. janvāra jāpārdala. Ar šo priekšlikumu regula tiek grozīta, lai Apvienotās Karalistes zvejas iespējas pārdalītu dalībvalstīm, kas izmanto zvejas iespējas tajā pašā kategorijā, un pārdalījumiem jābūt proporcionāliem tām iedalītajām zvejas iespējām. Šis iedalījums neskar zvejas iespējas, kas tiks iedalītas turpmāk saskaņā ar nākamajiem protokoliem. Ar šo priekšlikumu regula tiek grozīta, lai atsauktu Apvienotās Karalistes turētās ceturkšņa licences. TSN 499. pantā minētās provizoriskās KPN, kas attiecas uz 2021. gada zvejas iespējām un dažu krājumu 2022. gada zvejas iespējām, kas paredzētas Padomes Regulā (ES) 2021/91 un Padomes Regulā (ES) 2021/92 Kopš 2021. gada janvāra situācija ES zvejas nozarē ir mainījusies, un mainījies ir arī tiesiskais regulējums, kas ES un Apvienotās Karalistes zvejniecību pārvaldībai piemērojams abu valstu attiecīgajos regulatīvajos apgabalos. Būdamas Tirdzniecības un sadarbības nolīguma (TSN) parakstītājas un ņemdamas vērā savus potenciāli atšķirīgos politiskos apsvērumus un ievirzes, ES un Apvienotā Karaliste pirmo reizi pildīja savas attiecīgās funkcijas garās, taču galu galā sekmīgās apspriešanās, kurās tika panākta vienošanās par galīgajām 2021. un 2022. gada KPN konkrētiem krājumiem. Tā kā 2021. gada sākumā vienošanās ar Apvienoto Karalisti par zvejas iespējām vēl nebija, katra Puse saskaņā ar TSN 499. pantu ES un Apvienotās Karalistes kopīgajiem krājumiem piemēroja provizorisku KPN. Padomes Regulā (ES) 2021/91 un Padomes Regulā (ES) 2021/92 ES bija noteikusi provizoriskas KPN, kas līdz 2021. gada 31. jūlijam piemērojamas kuģiem, kuri zvejo ES, trešo valstu un starptautiskos ūdeņos. Minēto provizorisko KPN mērķis bija, ņemot vērā tobrīd notiekošās ES un Apvienotās Karalistes apspriešanās, nodrošināt ilgtspējīgu ES zvejas darbību turpināšanu. Apspriešanās ar Apvienoto Karalisti par zvejas iespējām saskaņā ar TSN 498. pantu Apspriešanos ar Apvienoto Karalisti Savienība rīkoja saskaņā ar TSN noteikumiem, saskaņā ar mērķiem un principiem, kas izklāstīti KZP regulas 2., 3., 28. un 33. pantā, kā arī rietumu ūdeņu daudzgadu plāna un Ziemeļjūras daudzgadu plāna 4. un 5. pantā, un saskaņā ar Padomes lēmumu par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem, apspriežoties ar Apvienoto Karalisti, lai vienotos par 2021. gada kopīgo krājumu un 2021. un 2022. gada konkrētu dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējām. Apspriešanās Komisija rīkoja, tās pilnībā koordinējot ar Padomi. Eiropas Parlamenta Zivsaimniecības komiteja (PECH) tika iesaistīta periodiskās informācijas un aktualitāšu sesijās. Apspriešanās gaitā vienojoties par mērķsugu un piezvejas sugu krājumu KPN apjomiem, Komisija balstījās uz TSN un piemērojamā ES tiesiskā regulējuma prasībām. Apspriešanās gaitā vienojoties par to, uz kuriem krājumiem attiecināma analītiska, bet uz kuriem – piesardzīga pieeja, Komisija balstījās uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, jo īpaši Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumiem. 2021. gada 2. jūnijā Komisija, ievērojot TSN 498. panta 2. punktu, 4. punkta a)–d) apakšpunktu un 6. punktu, principā vienojās ar Apvienoto Karalisti par daudzu 2021. gada KPN noteikšanu (TSN 35. pielikumā uzskaitītie krājumi). Vienošanās principā tika izklāstīta rakstiskajā protokolā, ko 2021. gada 11. jūnijā saskaņā ar TSN 498. panta 6. punktu parakstīja Apvienotās Karalistes delegāciju vadītāji un Komisijas pārstāvis Savienības vārdā. 11. jūnijā Padome šo vienošanos apstiprināja ar lēmumu, kas pamatojas uz Padomes Dokumentu 9512/21 PECHE 184/UK 145. Šīm apspriešanām noslēdzoties, ES un Apvienotajai Karalistei ir saskaņotas un garantētas zvejas iespējas 2021. gadā (un attiecībā uz dažiem dziļūdens zivju krājumiem 2022. gadā) saskaņā ar piekļuves noteikumiem, kas abu pušu kuģiem ļauj izmantot zvejas iespējas otras puses ūdeņos.

Ja apspriešanās noslēgumā šāda vienošanās un ar to saistītais kompromiss, kas vajadzīgs dažos īpašos gadījumos, nebūtu panākts, šādu saskaņotu KPN nebūtu. ES un Apvienotā Karaliste KPN noteiktu vienpusēji, un tas apdraudētu gan šo kopīgo krājumu ilgtspējīgu pārvaldību, gan Savienības operatoru konkurences apstākļu vienlīdzību, uz ko norādīts Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā un KZP regulas 33. pantā. Tāpēc, ņemot vērā ar Apvienoto Karalisti saskaņoto rakstisko protokolu, Regulā (ES) 2021/91 un Regulā (ES) 2021/92 noteiktās provizoriskās KPN jāaizstāj ar galīgajām zvejas iespējām. Šādas zvejas iespējas, kas noteiktas 2021. gadam (un attiecībā uz dažiem dziļūdens zivju krājumiem – 2022. gadam), ļaus ilgtermiņā veikt vidiski ilgtspējīgas zvejas darbības, pārvaldīt tās atbilstīgi mērķim nodrošināt ieguvumus ekonomiskajā, sociālajā un nodarbinātības jomā un veicināt pārtikas pieejamību, kā arī veicināt Savienības operatoru konkurences apstākļu vienlīdzību gadījumos, kad krājumi tiek izmantoti kopīgi ar trešām valstīm gan Savienības, gan citos ūdeņos (tai skaitā trešo valstu ūdeņos). TSN 35. pielikumā uzskaitīto krājumu KPN ir piemērojamas 2021. gadā, bet dažu dziļūdens krājumu KPN aptver 2021. un 2022. gadu. Komisijas priekšlikums īstenot rakstisko protokolu, par ko panākta vienošanās saskaņā ar TSN 498. pantu, nolūkā grozīt Padomes Regulu (ES) 2021/91 un Padomes Regulu (ES) 2021/92 Pieņemot priekšlikumu par saskaņotā rakstiskā protokola īstenošanu konkrētu KPN apjomu ziņā, Komisija ir ņēmusi vērā dažādus parametrus, to vidū šādus: i) elastības iespējas, kas KZP regulā paredzētas izkraušanas pienākuma īstenošanas nolūkā; ii) vajadzība ņemt vērā apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām un “kritiskās sugas” radītās situācijas; iii) iespējas nodot kvotas ES iekšienē un attiecībās ar Apvienoto Karalisti; iv) KPN atvilkumi, kas izriet no atbrīvojumiem no izkraušanas pienākuma; v) tas, cik liela ir ES daļa no konkrētā ģeogrāfiskā apgabala krājuma; vi) krājuma izmantojums 2020. gadā; vii) vajadzība nodrošināt būtisku biomasas pieaugumu krājumos, kuru biomasa ir mazāka par Blim; viii) piesardzības princips, kas noteikts KZP regulas 4. panta 8. punktā. Padomes Regulas (ES) 2021/92 15.–17. pantā ir noteikti tehniskie pasākumi, to vidū korektīvie pasākumi rietumu ūdeņu daudzgadu plāna nozīmē, un šo pasākumu mērķis ir samazināt mencas un merlanga piezvejas Ķeltu jūrā un blakus esošajos apgabalos un mencveidīgo zivju piezveju Īrijas jūrā un ūdeņos uz rietumiem no Skotijas. Šie pasākumi bija funkcionāli saistīti ar jauktu sugu zvejniecībās nozvejoto mērķsugu KPN apjomiem, jo bez minētajiem pasākumiem šādu KPN apjomus būtu nācies samazināt, lai ļautu piezvejas sugu krājumiem atjaunoties. Lai gan vienošanās par turpmākiem tehniskiem pasākumiem, jo īpaši attiecībā uz zivju krājumiem, ko apzvejo jauktu sugu zvejniecībās, ar Apvienoto Karalisti netika panākta, šādi tehniskie pasākumi joprojām ir vajadzīgi, lai mērķsugu KPN varētu noteikt šajā regulā ierosinātajā apjomā. Tāpēc Komisija ierosina saglabāt Padomes Regulas (ES) 2021/92 15.–17. pantā noteiktos tehniskos pasākumus, kuri ir funkcionāli saistīti ar zvejas iespējām un nodrošina lielāku selektivitāti veselīgu mērķsugu krājumu zvejā, bet neapdraud to Savienības ūdeņos sastopamo krājumu stāvokli, kuru piezvejas ir nenovēršamas. Minētos pasākumus plānots piemērot līdz dienai, kad kļūst piemērojams deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 15. panta 2. punktu un ar ko groza minētās regulas VI pielikumu, ieviešot atbilstošus tehniskos pasākumus ziemeļrietumu ūdeņos. Dalībvalstu iesniegto kopīgo ieteikumu, kurā ierosināts ar deleģēto aktu pieņemt atbilstošus tehniskos pasākumus, ZZTEK ir novērtējusi atzinīgi. Tā kā vienošanās par tehniskiem pasākumiem ar Apvienoto Karalisti nav panākta, minētajā kopīgajā ieteikumā ierosinātos pasākumus rakstiskais protokols neietekmē, un tos var iekļaut deleģētajā aktā, kas patlaban tiek izstrādāts. Citi noteikumi, kas saistīti ar 2021. gada zvejas iespējām Šajā priekšlikumā ir iestrādāts arī iznākums, pie kāda nonākts ES un Fēru Salu ikgadējās apspriešanās par apmaiņu ar dažām KPN un savstarpēju piekļuvi otras Puses ūdeņiem. Priekšlikumā realizēta arī vajadzība pēc zinātniskā ieteikuma izdošanas noteikt anšova galīgās zvejas iespējas ICES 9. un 10. apgabalā. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar citām Savienības rīcībpolitikām, jo īpaši ar rīcībpolitiku vides jomā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no KZP regulas 2. pantā noteiktajiem pienākumiem. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. •Proporcionalitāte

Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punktu pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu ir jāpieņem Padomei. •Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Padomes Regula (ES) 2019/1919 Grozījums nemaina zvejas nosacījumus, kas paredzēti nolīgumā un īstenošanas protokolā. Tāpēc ex post izvērtējums, apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums nav vajadzīgs. Padomes Regula (ES) 2021/91 un Padomes Regula (ES) 2021/92 Neattiecas. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Šajā priekšlikumā ir ņemtas vērā atsauksmes no ieinteresētajām personām, konsultatīvajām padomēm, valstu pārvaldes iestādēm, zvejnieku organizācijām un nevalstiskām organizācijām. Laikā, kad ar Apvienoto Karalisti norisinājās apspriešanās par zvejas iespējām, notika ieinteresēto personu (jo īpaši nevalstisko organizāciju un zvejas nozares organizāciju pārstāvju) informēšana un konsultēšanās ar tām. Apspriešanās laikā ar intensīvas koordinācijas palīdzību tika uzturēti sakari ar valsts pārvaldes iestādēm. Par apspriešanās virzību regulāri tika informētas konsultatīvās padomes. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Priekšlikuma pamatā ir ICES zinātniskais ieteikums. •Ietekmes novērtējums Priekšlikuma mērķis ir izvairīties no īstermiņa pieejas un priekšroku dot lēmumiem, kas ilgtspēju nodrošina ilgtermiņā, arī esošajiem daudzgadu plāniem par zvejniecību pārvaldību Ziemeļjūrā un ziemeļrietumu ūdeņos. Tajā ņemtas vērā arī ieinteresēto personu un konsultatīvo padomju ierosmes, ko ICES un/vai ZZTEK novērtējusi atzinīgi. Turklāt Komisijas KZP reformas priekšlikums tika pienācīgi izstrādāts, pamatojoties uz ietekmes novērtējumu (SEC(2011)891), kura kontekstā tika padziļināti analizēts maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma (MSY) mērķis. Secinājumos šis mērķis ir atzīmēts kā obligāts vidiskas, ekonomiskas un sociālas ilgtspējas priekšnoteikums. Attiecībā uz krājumiem, kas ir kopīgi ar trešām valstīm, ar šo priekšlikumu būtībā tiek īstenoti starptautiski saskaņoti pasākumi. Visi elementi, kas ir svarīgi, lai novērtētu zvejas iespēju potenciālo ietekmi, tiek izskatīti to starptautisko sarunu sagatavošanas un risināšanas posmā, kurās ar trešām personām vienojas par Savienības zvejas iespējām. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Neattiecas.

•Pamattiesības Neattiecas. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Ierosinātie pasākumi budžetu neietekmē. 5.CITI ELEMENTI Padomes Regula (ES) 2019/1919 Priekšlikums nemaina nosacījumus, kas paredzēti nolīgumā un īstenošanas protokolā. Padomes Regula (ES) 2021/91 un Padomes Regula (ES) 2021/92 •Kopējā pieļaujamā nozveja Saskaņā ar TSN 498. pantu KPN un kvotas, par kurām panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti un kuras dokumentētas rakstiskajā protokolā, atbilst Savienības daļām, par kurām panākta vienošanās TSN satvarā un kuras noteiktas TSN 35. un 36. pielikumā. Minēto KPN un kvotu pamatā ir ICES ieteikumi par 2021. gadu un – attiecībā uz dziļūdens zivju krājumiem – arī par 2022. gadu, un tās atbilst TSN temata “Zvejniecība” mērķiem un principiem. Saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas galveno saglabāšanas mērķi, kas noteikts KZP regulas 2. panta 2. punktā un rietumu ūdeņu daudzgadu plāna un Ziemeļjūras daudzgadu plāna 3. panta 1. punktā, Savienība ar Apvienoto Karalisti ir vienojusies par KPN krājumiem, par kuriem sniegts FMSY ieteikums (ieteikums, kurā norādītie zvejas iespēju līmeņi atbilst zvejas noslodzei, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu – MSY). Četras KPN krājumiem, par kuriem sagatavots MSY novērtējums, un KPN no ieteikumiem par nulles apjoma nozveju, ir noteiktas apjomā, kas vajadzīgs, lai ņemtu vērā nenovēršamas piezvejas un nepieļautu izmetumus jauktu sugu zvejniecībās, kurās iegūst arī citas sugas. Attiecībā uz trim no šiem krājumiem ir panākta vienošanās par KPN, kas atbilst piezvejas apjomam (menca Ķeltu jūra, menca ūdeņos uz rietumiem no Skotijas, merlangs Īrijas jūrā), un vienam krājumam (siļķe Ķeltu jūrā) ir noteikta uzraudzības/kontroles KPN, vadoties pēc ICES norādēm par šādas KPN apjomu. Attiecībā uz trim demersālajiem krājumiem, kas ietilpst šajā grupā, daudzgadu plānos paredzēto papildu prasību piemērošana ir nodrošināta tādējādi, ka arī turpmāk tiks piemēroti korektīvi pasākumi (tehniskie pasākumi, kas funkcionāli saistīti ar mērķsugu krājumu zvejas iespējām šajās jauktu sugu zvejniecībās). Saskaņotās KPN ļaus pieaugt biomasai trijos no šiem četriem krājumiem. Turklāt apspriešanās ir nodrošinājusi FMSY apakšējā diapazonā ietilpstošas zvejas iespējas dažiem saistītiem krājumiem, ko apzvejo jauktu sugu zvejniecībās (piemēram, Ķeltu jūrā), ar mērķi samazināt vispārējo noslodzi attiecīgajās zvejniecībās. Priekšlikumā ir uzskaitītas 43 KPN krājumiem, par kuriem sniegts piesardzīgs ieteikums. Vienošanos par šīm KPN Savienība tiecās panākt, ņemot vērā atbilstošo ICES galveno ieteikumu un KZP regulas 2. panta 2. punktā paredzēto piesardzīgo pieeju. Lai gan lielākā daļa šo KPN ir saskaņota atbilstoši ICES ieteikumā noteiktajiem apjomiem vai mazākā apjomā, vairākas KPN ir saskaņotas apjomā, kas nepieļauj “kritiskās sugas” radītas situācijas un ņem vērā jauktu sugu zvejniecību specifiku, uz ko norādīts daudzgadu plānu 4. panta 5. punktā. Turklāt par dažiem KPN apjomiem vienošanās panākta, ņemot vērā KZP sociālekonomiskos un stabilitātes mērķus. Attiecībā uz ļoti nelielu skaitu kopīgo krājumu ES nostāja bija jāpieslīpē, lai panāktu vispārējo rezultātu, kādu uzskatīja par vajadzīgu un vēlamu ilgtspējas un sociālekonomisko apsvērumu aspektā, kas ietver arī vajadzību veicināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Kad iznākums, kas panākts apspriešanās ar Apvienoto Karalisti, tiks iestrādāts ES tiesiskajā regulējumā, jāņem vērā KZP regulas 2., 3., 28. un 33. pants un piemērojamie attiecīgo daudzgadu plānu noteikumi. KPN, kas no iepriekš noteiktā KPN apjoma atšķiras vairāk nekā par 20 % Kad tika pieņemts rietumu ūdeņu daudzgadu plāns un Ziemeļjūras daudzgadu plāns, Komisija paziņoja, ka tad, ja tās ierosinātās KPN no iepriekš noteiktā KPN apjoma atšķirsies vairāk nekā par 20 %, šādi gadījumi un, ja vajadzīgs, KPN mainīšanas iemesli tiks uzskaitīti Komisijas priekšlikuma paskaidrojuma rakstā. Tāpēc saistībā ar krājumiem, kas ir kopīgi ar Apvienoto Karalisti, Komisija sniedz šādus skaidrojumus par šajā priekšlikumā iekļauto KPN lielākajām atšķirībām. KPN kods Nosaukums 2020. gada KPN (t) 2021. gada KPN (t) Izmaiņas procentos (noapaļotas) Pamatojums ARU/1/2. Ziemeļatlantijas argentīna (1., 2. zona) 90 59 –34 % Atbilstoši zinātniskajam ieteikumam, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti ARU/3A4-C Ziemeļatlantijas argentīna (Ziemeļjūra) 1,234 809 –34 % Atbilstoši zinātniskajam ieteikumam, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti BLI/03A- Zilā jūraslīdaka (3.a zona) 5 4 –30 % Atbilstoši zinātniskajam ieteikumam, ikgadējo svārstību robežās, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti BLI/12INT- Zilā jūraslīdaka (starptautiskie ūdeņi 12. zonā) 137 96 –30 % Atbilstoši zinātniskajam ieteikumam, ikgadējo svārstību robežās, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti BSF/56712- Melnā mataste (rietumu) 2,470 1,929 –22 % Atbilstoši zinātniskajam ieteikumam, mazina ikgadējās svārstības, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti HAD/7X7A34 Pikša (Ķeltu jūra) 10,859 15,000 +38 % Noteikta mazāka nekā ICES MSY ieteikumā, ievērojot apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām Ķeltu jūrā, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti NEP/*07U16 Norvēģijas omārs (Porkupīnas sēklis) 2,637 3,290 +24 % Atbilstoši zinātniskajam ieteikumam, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti NOP/2A3A4. Esmarka menca (Ziemeļjūra) 72,500 128,300 +77 % Noteikta mazāka par FMSY saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti. Lielās atšķirības ar pagājušo gadu ir pamatotas, jo šī ir īsdzīvojoša suga. PLE/7DE. Jūras zeltplekste (Lamanšs) 9,154 11,920 +30 % Atbilstoši zinātniskajam ieteikumam, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti POK/56-14 Saida (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas) 8,280 6,175 –25 % Atbilstoši lēmumam, kas pieņemts ES, Apvienotās Karalistes un Norvēģijas apspriešanās POL/07. Pollaks (7. zona) 12,163 9,426 –23 % Pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, ikgadējo svārstību robežās, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti POL/56-14 Pollaks (ūdeņi uz rietumiem no Skotijas) 238 184 –23 % Pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, ikgadējo svārstību robežās, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti PRA/2AC4-C Ziemeļu garnele (Ziemeļjūra) 1,200 660 –45 % Pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, ikgadējo svārstību robežās, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti RJE/7FG. Sīkacu raja (7.f–g zona) 192 123 –36 % Atbilstoši zinātniskajam ieteikumam, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti RNG/8X14- Apaļdeguna garaste (8., 9., 10., 12., 14. zona) 2,281 1,545 –32 % Pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti SAN/2A3A4. Tūbītes (Ziemeļjūra, visi sēkļi) 228,837 92,500 –60 % Noteikta mazāka nekā FMSY ieteikumā saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti. Lielās atšķirības ar pagājušo gadu ir pamatotas, jo šī ir īsdzīvojoša suga. SOL/07A. Parastā jūrasmēle (Īrijas jūra) 457 768 +68 % Atbilstoši zinātniskajam ieteikumam, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti SOL/07E. Parastā jūrasmēle (Lamanša rietumdaļa) 1,478 1,925 +30 % Atbilstoši zinātniskajam ieteikumam, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti SOL/24-C. Parastā jūrasmēle (Ziemeļjūra) 17,535 21,361 +23 % Atbilstoši zinātniskajam ieteikumam, saskaņā ar vienošanos ar Apvienoto Karalisti LIN/1/2. Jūraslīdaka (1., 2. zona) 117 43 –63 % Atbilstoši zinātniskajam ieteikumam noteikusi Apvienotā Karaliste Ikgadējā elastība Komisija ar Apvienoto Karalisti ir vienojusies, ka ikgadējā elastība neattiecas uz šādiem krājumiem: menca ūdeņos uz rietumiem no Skotijas (COD/5BE6A), merlangs ūdeņos uz rietumiem no Skotijas (WHG/56-14), merlangs Ķeltu jūrā (WHG/07A) un jūras zeltplekste (PLE/7HJK). Komisija ar Norvēģiju ir vienojusies, ka ikgadējā elastība neattiecas uz šādiem krājumiem: ziemeļu garnele Skagerakā (PRA/03A), menca Kategatā (COD/03AS).

Atbrīvojumi, kas attiecas uz izmetumiem Tika panākta vienošanās, ka gadījumos, kad starp Savienību un Apvienoto Karalisti pastāv domstarpības par atbrīvojumiem no izkraušanas pienākuma, tiks izmantoti tie atbrīvojumi, kas otras Puses ūdeņos piemērojami minētajos ūdeņos veiktām zvejas darbībām. Kvotu apmaiņa Tā kā TSN 498. panta 8. punktā paredzēts, ka Specializētā zvejniecības komiteja izveidos kvotu apmaiņas mehānismu, Savienība centās arī atvieglot kvotu apmaiņu ar Apvienoto Karalisti; tas tika darīts, lai palīdzētu stabilizēt zvejas darbības un apmaiņu atvieglot jau pirms šāda mehānisma oficiālas izveides. Ir lietderīgi noteikt kārtību, kādā veicamas šādas apmaiņas. Eiropas labraks Attiecībā uz Eiropas labraku ir jāievieš šādi grozījumi: 1) komerciāliem traļiem/zvejas vadiem piemērojamā elastība no maksimāli 520 kg divos mēnešos tiks samazināta līdz maksimāli 380 kg mēnesī, saglabājot limitu 5 % Eiropas labraka vienā zvejas reisā; 2) no Eiropas labraka vispārējā zvejas aizlieguma darbības jomas tiks izslēgtas Eiropas labraka piezvejas, ko gūst no krasta veiktā komerciālā zvejā ar tīkliem. Šo atbrīvojumu piemēro tikai lokāli reglamentētu, no krasta izliktu tīklu vēsturiskajam skaitam, kas noteikts tāds, kāds tas bija pirms 2017. gada; 3) Eiropas labraks nedrīkstētu būt mērķsuga no krasta veiktās komerciālas zvejas darbībās ar tīkliem, un būtu jāatļauj izkraut tikai nenovēršamas piezvejas. ES un Fēru Salu apspriešanos rezultāti ES un Fēru Salas 2021. gadā rīkoja ikgadēju apspriešanos par apmaiņu ar konkrētām KPN un savstarpēju piekļuvi otras puses ūdeņiem. Savienība un Fēru Salas apspriešanās gaitā pie vienošanās nenonāca. Savienība šādas apmaiņas vajadzībām bija saglabājusi dažu KPN rezervi. Tāpēc relevantās zvejas iespēju tabulas un kuģu licences attiecīgi jāgroza. Parīzes 1920. gada līgums Attiecībā uz zvejas iespējām apgabalā ap Svalbāru 1920. gada 9. februāra Līgums attiecībā uz Špicbergenu (Svalbāra) (“Parīzes 1920. gada līgums”) visām minētā līguma pusēm piešķir vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem, tai skaitā zvejas resursiem. Savienības viedoklis par minēto piekļuvi ir izklāstīts vairākkārt, pēdējo reizi Norvēģijai adresētajā 2021. gada 26. februāra verbālnotā Nr. 02/21. Lai nodrošinātu to, ka resursu izmantošana Svalbāras apgabalā notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus var noteikt Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā minētā līguma robežās atrodas šis apgabals, Padome attiecībā uz ICES 1. apakšapgabalu un 2.b rajonu ir noteikusi, cik kuģu drīkst darboties sniega krabju zvejniecībā, un mencas kvotas. Šādu zvejas iespēju iedalīšana dalībvalstīm attiecas tikai uz 2021. gadu. Norvēģijai adresētajā 2021. gada 26. februāra verbālnotā Nr. 02/21 Savienība paturēja tiesības veikt visus atbilstošos korektīvos pretpasākumus, lai aizsargātu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu likumīgās intereses saskaņā ar Parīzes 1920. gada līgumu. Ir lietderīgi arī atgādināt, ka Savienībā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu primāri gulstas uz karoga dalībvalstīm. Anšovs 9. un 10. apakšapgabalā Anšovs (Engraulis encrasicolus) ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā ir īsdzīvojoša suga, un šā krājuma uzskaites tiek pabeigtas maijā. KPN periods ilgst no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam. Tas nodrošina, ka zvejas iespējas balstās uz labāko iespējamo novērtējumu par šīs īsdzīvojošās sugas krājuma papildinājumu attiecīgajā gadā. Gaidot jauno zinātnisko ieteikumu, KPN, kas no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam piemērojama anšovam ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā, sākotnēji pieņemtajā Padomes Regulas (ES) 2021/92 redakcijā bija noteikta nulles apjomā. Lai zveja varētu turpināties, 2021. gada zvejas iespēju regulas trešajā grozījumā tika noteikta provizoriska KPN, kas piemērojama līdz 2021. gada 30. septembrim. Zinātniskais ieteikums tika darīts pieejams 2021. gada 18. jūnijā. Tāpēc KPN periodam, kas sākas 2021. gada 1. jūlijā, būtu jāgroza saskaņā ar jaunāko ICES zinātnisko ieteikumu. 2021/0177 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko Regulu (ES) 2019/1919, (ES) 2021/91 un (ES) 2021/92 groza attiecībā uz dažām 2021. gada zvejas iespējām Savienības ūdeņos un ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā: (1)Ar Padomes Regulu (ES) 2019/1919 ir iedalītas zvejas iespējas saskaņā ar protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēti Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku. Ar Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā par to, lai uz laiku, kas nepārsniedz vienu gadu, tiktu pagarināts protokola darbības termiņš, (parakstīts ar Padomes Lēmumu (ES) 2019/1918, ar ko atļauta nolīguma provizoriska piemērošana) protokola darbības termiņš tika pagarināts līdz 2020. gada 15. novembrim. (2)2020. gada 23. oktobrī Padome pieņēma Lēmumu (ES) 2020/1704 par protokola darbības termiņa otro pagarināšanu uz laiku, kas nepārsniedz vienu gadu. (3)Ar Padomes Regulas (ES) 2019/1919 1. pantu Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotajai Karalistei ir iedalītas zvejas iespējas 6. kategorijā “Pelaģiskās zvejas saldētājtraleri”. (4)Saskaņā ar Līgumu par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas Apvienotā Karaliste kopš 2020. gada 1. februāra vairs nav Savienības dalībvalsts, un 2020. gada 31. decembrī minētajā līgumā paredzētais pārejas periods beidzās. Tāpēc Apvienotajai Karalistei iedalītās zvejas iespējas no 2021. gada 1. janvāra būtu jāpārdala dalībvalstīm, un Apvienotajai Karalistei no 2021. gada 1. janvāra vairs nevajadzētu būt ceturkšņa licences turētājai. (5)Šai pārdalei vajadzētu būt pārredzamai un proporcionālai sākotnēji iedalītajai kvotai. (6)Tāpēc Padomes Regula (ES) 2019/1919 būtu attiecīgi jāgroza. (7)Padomes Regulā (ES) 2021/91 ir noteiktas Savienības zvejas kuģu 2021. un 2022. gada zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem. Padomes Regulā (ES) 2021/92 ir noteiktas konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu 2021. gada zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi. Attiecībā uz krājumiem, kas kopīgi ar Apvienoto Karalisti, minētajās regulās ir noteiktas provizoriskas kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kas līdz 2021. gada 31. jūlijam piemērojamas kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, starptautiskos ūdeņos un trešo valstu ūdeņos. (8)Saskaņā ar Tirdzniecības un sadarbības nolīguma starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un Apvienoto Karalisti (TSN) 498. panta 2., 4. un 6. punktu Savienība ir rīkojusi divpusējas apspriešanās ar Apvienoto Karalisti un noteikusi TSN 35. pielikumā un 36. pielikuma A un B tabulā uzskaitīto krājumu zvejas iespēju līmeni un ar tām saistītos nosacījumus 2021. gadam un – attiecībā uz dažām dziļūdens sugu KPN – 2021. un 2022. gadam. Šīs apspriešanās norisinājās no 2021. gada 20. janvāra līdz 2021. gada 2. jūnijam, pamatojoties uz Padomes 2021. gada 5. marta lēmumu par nostāju, kas jāieņem Savienības vārdā. Apspriešanās iznākums tika dokumentēts rakstiskā protokolā, ko parakstījuši ES un Apvienotās Karalistes delegāciju vadītāji un 2021. gada 11. jūnijā apstiprinājusi Padome. Tāpēc provizoriskās KPN, kas noteiktas Padomes Regulā (ES) 2021/91 un (ES) 2021/92, jāaizstāj ar zvejas iespējām, par kurām panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti, un jānosaka jaunie ar tām saistītie pasākumi. (9)Šīm apspriešanām noslēdzoties, ES un Apvienotajai Karalistei ir saskaņotas un garantētas zvejas iespējas 2021. gadā (un attiecībā uz dažiem dziļūdens zivju krājumiem 2022. gadā) saskaņā ar TSN paredzētajiem noteikumiem par vienlīdzīgu piekļuvi otras Puses ūdeņiem. Ja šādas vienošanās par zvejas iespējām nebūtu, ES un Apvienotā Karaliste KPN noteiktu vienpusēji, tādējādi apdraudot šo kopīgo krājumu ilgtspējīgu pārvaldību. Tas apdraudētu arī Savienības operatoru konkurences apstākļu vienlīdzību. (10)Tagad ES un Apvienotās Karalistes apspriešanās iznākums ir jāiestrādā ES tiesību sistēmā, grozot Padomes Regulā (ES) 2021/91 un (ES) 2021/92 noteiktās provizoriskās KPN un aizstājot tās ar zvejas iespējām, kas atbilst KPN apjomiem, par kuriem panākta vienošanās ar Apvienoto Karalisti. (11)TSN satvarā ES un Apvienotā Karaliste ir vienojušās par mērķi kopīgos krājumus izmantot tādā intensitātē, kas paredzēta, lai uzturētu un pakāpeniski atjaunotu izmantojamo sugu populācijas virs biomasas apmēra, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Saskaņā ar KZP regulu, rietumu ūdeņu daudzgadu plānu un Ziemeļjūras daudzgadu plānu zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, kas atbilst KZP regulas 2. pantā definētajiem MSY diapazoniem (FMSY), minētās regulas 1. panta 1. punktā minētajos krājumos bija jāsasniedz cik vien iespējams drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam jāuztur FMSY diapazonos saskaņā ar minētās regulas 4. pantu. (12)Par dažiem krājumiem, ko ICES novērtējusi attiecībā pret MSY, ir sniegts zinātniskais ieteikums nozvejas negūt. Ja minēto krājumu KPN tiktu noteiktas šādā zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās ES un Apvienotās Karalistes ūdeņos gūtās nozvejas, tai skaitā no minētajiem krājumiem gūtās piezvejas, izraisītu tā dēvētās kritiskās sugas parādību. Lai panāktu līdzsvaru starp šādu jauktu sugu zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, ko radītu minētās zvejniecības pilnīga pārtraukšana, un vajadzību panākt minēto krājumu labu bioloģisko stāvokli, kā arī ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot atbilstoši MSY, ES un Apvienotā Karaliste ir vienojušās, ka ir lietderīgi attiecībā uz piezvejām, ko gūst no minētajiem krājumiem, noteikt īpašas KPN. Minētās KPN būtu jānosaka apjomā, kas samazinātu zivju mirstību minētajos krājumos un stimulētu selektivitātes uzlabošanu un piezveju novēršanu. Lai Savienības operatoriem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un vienlaikus gādātu par šo krājumu biomasas būtisku atjaunošanos, šo krājumu zvejas iespēju līmenis būtu jānosaka saskaņā ar rakstisko protokolu. (13)Kaut gan ES un Apvienotā Karaliste nav panākušas vienošanos par salāgotiem funkcionāli saistītiem tehniskajiem pasākumiem, abas puses ir vienojušās, ka šādi pasākumi ir vajadzīgi un ka Apvienotā Karaliste šādus pasākumus pieņems, lai veicinātu attiecīgo krājumu atjaunošanos. Tā kā patlaban šādas vienošanās nav, ir jāturpina piemērot spēkā esošos funkcionāli saistītos tehniskos pasākumus, kas noteikti Padomes Regulas (ES) 2021/92 15.–17. pantā un ļauj mērķsugu KPN noteikt šajā regulā ierosinātajā apjomā, neapdraudot to krājumu stāvokli Savienības ūdeņos, kuru piezvejas ir nenovēršamas. (14)Ņemot vērā to, ka COD/5BE6A, WHG/56-14, WHG/07A un PLE/7HJK krājumu biomasa ir mazāka par Blim, un to, ka ir atļauta tikai piezveja un zinātniskā zveja, ES un Apvienotā Karaliste rakstiskajā protokolā ir vienojušās par vajadzību attiecībā uz pārcēlumiem no 2020. gada uz 2021. gadu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu minētajiem krājumiem nepiemērot, lai nozvejas 2021. gadā nepārsniegtu minētajiem krājumiem noteikto KPN. (15)Ņemot vērā to, ka COD/03AS, PRA/03A krājumu biomasa ir mazāka par Blim, ES un Norvēģija ir vienojušās par vajadzību attiecībā uz pārcēlumiem no 2020. gada uz 2021. gadu Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu šiem krājumiem nepiemērot, lai nozvejas 2021. gadā nepārsniegtu minētajiem krājumiem noteikto KPN. (16)Eiropas labraka biomasa Ķeltu jūrā, Lamanšā, Īrijas jūrā un Ziemeļjūras dienvidu daļā (ICES 4.b, 4.c, 7.a un 7.d–7.h rajons) joprojām ir mazāka par MSY Btrigger un tikai nedaudz virs Blim. Lai gan zvejas izraisītā zivju mirstība ir samazinājusies, ICES norādes par zvejas noslodzi joprojām rada bažas. Lai Apvienotās Karalistes un ES flotēm nodrošinātu salāgotus nosacījumus un iespējas attiecībā uz Eiropas labraka krājumu, kas ir kopīgs krājums, svarīga nozīme ir pasākumiem, par kuriem panākta vienošanās, proti, mēneša maksimālajam apjomam, kas noteikts komerciālām zvejniecībām, kurās izmanto traļus/zvejas vadus, un piezvejām, ko gūst no krasta veiktā komerciālā zvejā ar tīkliem, un esošā atpūtas zvejas ierobežojuma saglabāšanai. Turklāt ES un Apvienotā Karaliste ir vienojušās par prioritāti izvirzīt Eiropas labraka novērtēšanai izmantotā ICES rīka uzlabošanu, kas ļautu veikt prognozējošus aprēķinus uz MSY modeļu bāzes. (17)Lai nodrošinātu attiecīgo sugu aizsardzību pret zveju, Apvienotā Karaliste un ES rakstiskajā protokolā ir vienojušās par aizliegto sugu sarakstiem. Šādas aizliegtās sugas ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut. (18)Ievērojot TSN 498. pantu, ES un Apvienotā Karaliste ir vienojušās izveidot mehānismu zvejas iespēju brīvprātīgai nodošanai, kam jānotiek katru gadu, un par to, ka šāda mehānisma elementi būtu jānosaka Specializētajai zvejniecības komitejai. Lai dalībvalstis varētu nodot zvejas iespējas Apvienotajai Karalistei vai ar to apmainīties ar zvejas iespējām līdz brīdim, kad Specializētā zvejniecības komiteja šos elementus būs noteikusi, ir lietderīgi izveidot procedūru, kādā veicamas šādas apmaiņas. (19)Savienība un Fēru Salas 2021. gadā rīkoja ikgadēju apspriešanos par apmaiņu ar konkrētām KPN un savstarpēju piekļuvi otras Puses ūdeņiem. Savienība un Fēru Salas apspriešanās gaitā pie vienošanās nenonāca. Savienība šādas apmaiņas vajadzībām bija saglabājusi dažu KPN rezervi. Tāpēc relevantās zvejas iespēju tabulas un kuģu licences būtu attiecīgi jāgroza.

(20)Gaidot jauno zinātnisko ieteikumu, KPN, kas no 2021. gada 1. jūlija līdz 2022. gada 30. jūnijam piemērojama anšovam ICES 9. un 10. apakšapgabalā un Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā, sākotnēji pieņemtajā Padomes Regulas (ES) 2021/92 redakcijā bija noteikta nulles apjomā. Lai zveja varētu turpināties, 2021. gada zvejas iespēju regulas trešajā grozījumā tika noteikta provizoriska KPN, kas piemērojama līdz 2021. gada 30. septembrim. Zinātniskais ieteikums tika sniegts 2021. gada 18. jūnijā. Tāpēc KPN periodam, kas sākas 2021. gada 1. jūlijā, būtu jāgroza saskaņā ar jaunāko ICES zinātnisko ieteikumu. (21)Tādēļ Regula (ES) 2021/91un (ES) 2021/92 būtu attiecīgi jāgroza. (22)Attiecībā uz zvejas iespējām apgabalā ap Svalbāru 1920. gada 9. februāra Līgums attiecībā uz Špicbergenu (Svalbāra) (“Parīzes 1920. gada līgums”) visām minētā līguma pusēm piešķir vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem, tai skaitā zvejas resursiem. Savienības viedoklis par minēto piekļuvi ir izklāstīts vairākkārt, pēdējo reizi Norvēģijai adresētajā 2021. gada 26. februāra verbālnotā Nr. 02/21. Lai nodrošinātu to, ka resursu izmantošana Svalbāras apgabalā notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus var noteikt Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā minētā līguma robežās atrodas šis apgabals, Padome attiecībā uz ICES 1. apakšapgabalu un 2.b rajonu ir noteikusi, cik kuģu drīkst darboties sniega krabju zvejniecībā, un mencas kvotas. Šādu zvejas iespēju iedalīšana dalībvalstīm attiecas tikai uz 2021. gadu. Norvēģijai adresētajā 2021. gada 26. februāra verbālnotā Nr. 02/21 Savienība paturēja tiesības veikt visus atbilstošos korektīvos pretpasākumus, lai aizsargātu Eiropas Savienības un tās dalībvalstu likumīgās intereses saskaņā ar Parīzes 1920. gada līgumu. Ir lietderīgi arī atgādināt, ka Savienībā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu primāri gulstas uz karoga dalībvalstīm. (23)Regulā (ES) 2019/1919, (ES) 2021/91 un (ES) 2021/92 paredzētie nozvejas limiti ir piemērojami no 2021. gada 1. janvāra. Tāpēc arī noteikumi par nozvejas limitiem, kas ieviesti ar šo regulu, būtu jāpiemēro no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar juridiskās noteiktības un tiesiskās paļāvības aizsardzības principus, jo attiecīgās zvejas iespējas tiek palielinātas vai vēl nav pilnībā apgūtas. Steidzamības apsvērumu dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Regulas (ES) 2019/1919 1. panta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “f) 6. kategorija. Pelaģiskās zvejas saldētājtraleri: Vācija 13 038,4 tonnas Francija 2714,6 tonnas Latvija 55 966,6 tonnas Lietuva 59 837,6 tonnas Nīderlande 64 976,1 tonna Polija 27 106,6 tonnas Īrija 8860,1 tonna Protokola darbības termiņa pagarinājuma piemērošanas laikā dalībvalstu rīcībā ir šāds ceturkšņa licenču skaits: Vācija 4 Francija 2 Latvija 20 Lietuva 22 Nīderlande 16 Polija 8 Īrija 2 Ja konkrētas licences varētu tikt nodotas citu dalībvalstu rīcībā, dalībvalstis par to informē Komisiju. Šajā kategorijā Mauritānijas ūdeņos vienlaikus drīkst izvietot ne vairāk kā 19 kuģus;”. 2. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2021/91 Regulu (ES) 2021/91 groza šādi: (1)regulas 8. pantu svītro; (2)pielikuma 2. daļu groza saskaņā ar šīs regulas pielikuma A daļu. 3. pants

Grozījumi Regulā (ES) 2021/92 Regulu (ES) 2021/92 groza šādi:

(1)regulas 7. pantu svītro; (2)regulas 11. pantu groza šādi: (a)iekļauj šādu 1.a punktu: “1.a Šā panta 1. punktā noteiktais aizliegums neattiecas uz Eiropas labraka piezvejām, kas gūtas no krasta veiktās komerciālās zvejas darbībās ar tīkliem. Šo atbrīvojumu piemēro no krasta izliktu tīklu vēsturiskajam skaitam, kas noteikts tāds, kāds tas bija pirms 2017. gada. No krasta veiktās komerciālās zvejas darbībās ar tīkliem Eiropas labraks nav zvejas mērķsuga, un drīkst izkraut tikai nenovēršamas Eiropas labraka piezvejas.”; (b)panta 2. punktu groza šādi: i) punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “a) ja izmanto grunts traļus (*), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 380 kg mēnesī un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā; _____________________ (*) Jebkāda tipa grunts traļi (OTB, OTT, PTB, TBB, TBN, TBS un TB).”; ii) punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “b) ja izmanto zvejas vadus (*), nenovēršamās piezvejas nepārsniedz 380 kg mēnesī un 5 % no kopējās uz kuģa esošās jūras organismu nozvejas svara katrā zvejas reisā; ______________________ (*) Jebkāda tipa zvejas vadi (SSC, SDN, SPR, SV, SB un SX).”; (3)pēc 13. panta 1. punkta iekļauj šādu 1.a punktu: “1.a Atkāpjoties no 1. punkta d) apakšpunkta, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu nepiemēro šādiem krājumiem: menca, Kategats (COD/03AS); menca, ūdeņi uz rietumiem no Skotijas (COD/5BE6A); merlangs, ūdeņi uz rietumiem no Skotijas (WHG/56-14); merlangs, Ķeltu jūra (WHG/07A); ziemeļu garnele, Skageraks (PRA/03A); jūras zeltplekste, Ķeltu jūra (PLE/7HJK).”; (4)pēc 53. panta iekļauj šādu pantu: “53.a pants

Kvotu nodošana un apmaiņa ar Apvienoto Karalisti