EIROPAS KOMISIJA Briselē, 18.11.2020 COM(2020) 694 final 2016/0365(COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM,



ko izstrādā atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam,



par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulas pieņemšanu par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012 un (ES) 2015/2365



2016/0365 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM,



ko izstrādā atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktam,



par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes regulas pieņemšanu par centrālo darījumu partneru atveseļošanas un noregulējuma režīmu un ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1095/2010, (ES) Nr. 648/2012 un (ES) 2015/2365 1.Konteksts Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM/2016/0856 final – 2016/0365 COD): 2016. gada 28. novembris Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: 2017. gada 29. marts Eiropas Centrālās bankas atzinuma datums: 2017. gada 20. septembris Eiropas Parlamenta nostājas datums (pirmais lasījums): 2019. gada 27. marts Grozītā priekšlikuma nosūtīšanas datums: neattiecas Padomes nostājas pieņemšanas datums: 2020. gada 17. novembris 2.Komisijas priekšlikuma mērķis Centrālais tīrvērtes darījumu partneris (CCP) ir finanšu tirgu infrastruktūra, kas darbojas kā darījumu partneris abām finanšu instrumenta darījuma pusēm. CCP veic tīrvērti dažādiem finanšu instrumentiem. CCP ir būtiski finanšu sistēmai, jo tie nozīmīgā apmērā pārvalda darījumu partneru risku. Šajā procesā tie izveido saiknes starp vairākām bankām, citiem finanšu darījumu partneriem un finanšu sabiedrībām (tīrvērtes procesa dalībniekiem). CCP apstrādāto darījumu skaits ir palielinājies, kopš 2009. gadā G20 valstis apņēmās veikt standartizētu ārpusbiržas atvasināto instrumentu tīrvērti, izmantojot CCP. CCP saistību izpildes grūtības ir ļoti maz ticamas, bet tām būtu ievērojama ietekme uz finanšu stabilitāti. Lai novērstu iespējamos riskus gadījumā, ja kādam CCP draudētu saistību izpildes grūtības, Komisija 2016. gada 28. novembrī pieņēma leģislatīvā akta priekšlikumu par CCP atveseļošanu un noregulējumu. Priekšlikums balstās uz ETIR, un tā pamatā ir Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvas (BAND) konceptuālā sistēma. Ar šo aktu ES tiesību aktos tiks transponēti starptautiskie standarti, kas noteikti Finanšu stabilitātes padomes (FSP) galveno atribūtu dokumentā un FSP norādījumos, ko ES ir apņēmusies īstenot G20 ietvaros. Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka gan CCP, gan ES valstu iestādes ir sagatavotas un tām ir instrumenti, kas ļauj izlēmīgi rīkoties krīzes situācijā. Regulas priekšlikuma pamatā ir trīs pīlāri: sagatavotība (atveseļošanas un noregulējuma plāni, pilnvaras uzlabot noregulējamību), agrīnas intervences pilnvaras un saskaņots noregulējuma instrumentu kopums, kas pieejams valstu noregulējuma iestādēm. Jaunie noteikumi nodrošinās, ka CCP kritiski svarīgās funkcijas tiek saglabātas, vienlaikus uzturot finanšu stabilitāti un palīdzot izvairīties no tā, ka saistību izpildes grūtībās nonākuša CCP noregulējuma izmaksas jāsedz nodokļu maksātājiem. 3.Komentāri par Padomes nostāju Padomes nostāja pilnībā atspoguļo politisko vienošanos, ko Eiropas Parlaments un Padome tika panākuši 2020. gada 23. jūnijā. Komisija atbalsta šo vienošanos. Ar minēto politisko vienošanos tika ieviestas vairākas izmaiņas salīdzinājumā ar sākotnējo Komisijas priekšlikumu, tostarp attiecībā uz turpmāk minētajiem punktiem. A. Pārvaldība i. Dalība noregulējuma kolēģijā Politiskā vienošanās apstiprina noregulējuma kolēģijas sastāvu, kura pamatā ir paplašināts esošās uzraudzības kolēģijas sastāvs, taču ir ņemtas vērā izmaiņas, kas iekļautas līdz ar ETIR pārskatīšanu 2019. gada oktobrī. Tādējādi noregulējuma kolēģijā kā balsstiesīgi locekļi ir iekļauti ne tikai pārskatītajā ETIR norādītie uzraudzības kolēģijas locekļi, CCP noregulējuma iestādes, sadarbspējīgo CCP noregulējuma iestādes un CCP tīrvērtes dalībnieku noregulējuma iestādes no trim dalībvalstīm, kurām ir vislielākās iemaksas saistību neizpildes fondā, bet arī šādas iestādes novērotāja statusā: –citu tīrvērtes dalībnieku kompetentās un noregulējuma iestādes; –klientu kompetentās vai noregulējuma iestādes no jebkuras dalībvalsts, kuru vēl nepārstāv kāds kolēģijas loceklis;

–citas emisijas centrālās bankas; un –attiecīgā gadījumā – mātesuzņēmuma kompetentā iestāde. Pirmajos trijos gadījumos lūgums piedalīties noregulējuma kolēģijā ir uzskatāms par pamatotu, ja CCP saistību izpildes grūtībām būtu sistēmiska ietekme to attiecīgajās dalībvalstīs un uz to emisijas valūtām. Šādas sastāva paplašināšanas mērķis ir veicināt sadarbību un informācijas apmaiņu starp iestādēm un nodrošināt, ka noregulējuma plānošanā tiek ņemtas vērā lielāka skaita potenciāli skarto ieinteresēto personu intereses. ii. Ex ante informācija Politiskā vienošanās paredz, ka noregulējuma iestādes ex ante paziņo noregulējuma kolēģijai par noregulējuma darbībām, ko tās plāno veikt, un par to, vai noregulējuma darbības atšķiras no noregulējuma plāna. Ex post paziņojums noslēdz paziņošanas procesu, kurā noregulējuma kolēģijai iespējami drīz pēc noregulējuma darbības veikšanas tiek sniegts pamatojums par jebkādām atšķirībām. Šā paziņošanas procesa mērķis ir pozicionēt to kā būtisku pārredzamības elementu lēmumu pieņemšanas sistēmā, tādējādi ļaujot attiecīgo dalībvalstu iestādēm novērtēt un prognozēt CCP noregulējuma ietekmi. iii. EVTI īstenota saistoša mediācija attiecībā uz atveseļošanas plāniem, noregulējuma plāniem un noregulējamības pasākumiem Atbilstoši priekšlikumam lielāko daļu valstu kompetento un noregulējuma iestāžu lēmumu attiecībā uz sagatavošanas posmiem pieņem ar uzraudzības un noregulējuma kolēģiju balsstiesīgo locekļu kopīgu lēmumu. Šāds kopīgs lēmums jāpieņem četru mēnešu laikā. Ja šāds kopīgs lēmums netiek pieņemts, CCP attiecīgās piederības valsts iestādes varētu pieņemt lēmumu pašas, izņemot, ja tiek pieprasīta EVTI saistošā mediācija. Ar politisko vienošanos noteikts, ka lēmumu par EVTI saistošās mediācijas pieprasīšanu jautājumos, kas saistīti ar atveseļošanas un noregulējuma plānošanu, pieņem ar uzraudzības vai noregulējuma kolēģijas vienkāršu balsu vairākumu. Šādi tiek nodrošināts vidusceļš starp iespēju jebkuram kolēģijas loceklim iesniegt šādu pieprasījumu EVTI, kā tas ir, piemēram, Banku atveseļošanas un noregulējuma direktīvā paredzētajā mehānismā, un prasību par divu trešdaļu balsstiesīgo kolēģijas locekļu balsu vairākumu, kā tas ir paredzēts ETIR. Tādējādi tiktu nodrošināts, ka attiecīgās kolēģijas darbojas efektīvi – veicinot sagatavošanas posma lēmumu pieņemšanu atbilstoši kolēģiju locekļu interesēm un savukārt sarežģītākajos gadījumos, izmantojot mediācijas mehānismu. iv. EVTI pilnvaras Saskaņā ar minēto politisko vienošanos EVTI ir jāizstrādā regulatīvi tehniskie standarti, kuros norāda: –noregulējuma kolēģiju darbības rakstisko noteikumu un procedūru saturu; –metodiku priekšfinansēto īpašo pašu resursu papildu summas aprēķināšanai un uzturēšanai, kas CCP jāizmanto atveseļošanā, un gadījumam, ja šādi pašu resursi nav pieejami, procedūras, ar kādām CCP saistības pildošiem tīrvērtes dalībniekiem pieprasa iemaksas un pēc tam atlīdzina tās šādiem tīrvērtes dalībniekiem; –atveseļošanas plānu novērtēšanas metodiku; –noregulējuma plānu saturu; –CCP gada peļņas sadales kārtību, maksimālo periodu un maksimālo daļu saskaņā ar atlīdzības mehānismu atveseļošanā; –elementus, kas attiecas uz vērtēšanas veikšanu; –metodiku, ar kādu aprēķina rezerves papildu zaudējumiem, kuras iekļaujamas provizoriskajā vērtēšanā;

–minimālos elementus, kas būtu jāiekļauj uzņēmējdarbības reorganizācijā; kritērijus, kuru izpilde jānodrošina uzņēmējdarbības reorganizācijas plānā; –galīgās vērtēšanas metodiku saskaņā ar principu “neviens kreditors nav sliktākā situācijā”; –nosacījumus, ar kādiem tīrvērtes dalībnieki nodod kompensāciju saviem klientiem saskaņā ar līgumiskās simetrijas principu. Tajā arī noteikts, ka EVTI ir jāizstrādā pamatnostādnes, kurās nosaka vai paredz veicināt: –atveseļošanas pasākumu uzsākšanas kvalitatīvo un kvantitatīvo rādītāju minimuma sarakstu; –atveseļošanas plānā vērā ņemamo scenāriju variantus; –noregulējuma prakses konverģenci attiecībā uz noregulējamības novērtējumu; –agrīnas intervences pasākumu izmantošanas izraisītājmehānismu konsekventu piemērošanu; –uzraudzības un noregulējuma prakses konverģenci attiecībā uz to, kādos apstākļos ir uzskatāms, ka CCP nonāk vai, iespējams, nonāks saistību izpildes grūtībās; –metodiku, kas noregulējuma iestādei jāizmanto, lai noteiktu izbeidzamo līgumu vērtību; –sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm ietverto noteikumu veidus un saturu; –apstākļus, kādos kompetentā iestāde var pieprasīt CCP atturēties no dažām izmaksāšanas operācijām pēc gadījuma, kas nav saistīts ar saistību neizpildi. B. Agrīnas intervences pasākumi, atveseļošanas plāni un instrumenti i. Pašu līdzekļu papildu ieguldījums (SITG) CCP zaudējumu sadales mehānismos ar ETIR tika ieviests CCP pašu līdzekļu ieguldījums, kas jāizmanto, tieši pirms tiek lietotas saistības pildošo tīrvērtes dalībnieku iemaksas saistību neizpildes fondā. Šis pirmais pašu līdzekļu ieguldījums ir noteikts 25 % apmērā no CCP kapitāla prasībām, un tā mērķis ir nodrošināt, ka CCP īpašnieki un akcionāri pienācīgi pārrauga tā darbības un risku pārvaldības praksi. Ar politisko vienošanos tiek ieviests CCP pašu līdzekļu papildu ieguldījums, t. i., vēl viens pašu līdzekļu ieguldījums, pirms CCP atveseļošanā tiek pielietoti jebkādi naudas pieprasījumi vai mainīgās maržas peļņas diskontēšana (VMGH). Šis otrais pašu līdzekļu ieguldījums ir noteikts 10 % līdz 25 % apmērā no CCP kapitāla prasībām, kas balstītas uz riskiem, atbilstoši ETIR noteiktajām pilnvarām. Otrā pašu līdzekļu ieguldījuma aprēķināšanas metodika, kā arī tā uzturēšanas nosacījumi tiks precizēti Komisijas deleģētajā aktā, kura pamatā būs EVTI izstrādāts regulatīvais tehniskais standarts, ņemot vērā: –CCP struktūru un iekšējo organizāciju, kā arī to darbības būtību, apmēru un sarežģītību; –CCP akcionāru, vadības, tīrvērtes dalībnieku un klientu stimulu struktūru; –to, cik piemērota CCP – atkarībā no valūtām, kurās denominēti to veiktās tīrvērtes finanšu instrumenti, valūtām, kas pieņemtas kā nodrošinājums, un riska, kas izriet no to darbības, – ir plašāka ieguldījumu politika; –starptautisko kontekstu un praksi citās jurisdikcijās.

Plašāka ieguldījumu politika, ko atļauj saskaņā ar nosacījumiem, kurus EVTI izstrādās regulatīvajā tehniskajā standartā, var radīt papildu likviditātes riskus. Tāpēc gadījumā, ja aktīvi, kuros ir veikts otrais pašu līdzekļu ieguldījums, nav tūlītēji pieejami zaudējumu segšanai, politiskā vienošanās ļauj CCP sadalīt zaudējumus pa tīrvērtes dalībniekiem, kā noteikts to atveseļošanas plānos, lai garantētu kritiski svarīgo tīrvērtes pakalpojumu nepārtrauktību. CCP pēc tam būs jāatlīdzina tīrvērtes dalībniekiem līdz summai otrā pašu līdzekļu ieguldījuma apmērā. ii. Mainīgās maržas peļņas diskontēšana (VMGH) un naudas pieprasījumi atveseļošanā Politiskā vienošanās paredz atveseļošanā izmantot VMGH, attiecīgā gadījumā atkarībā no CCP darbībām, un naudas pieprasījumus. Tas atspoguļo vairuma CCP pašreizējo praksi, un tā mērķis ir uzlabot nodokļu maksātāju aizsardzību. Vienlaikus politiskā vienošanās stiprina atveseļošanas pasākumu pārredzamību ieinteresētajām personām, kā arī to iesaisti atveseļošanas plānu izstrādē. Tā arī turpina veidot satvaru atveseļošanas pasākumu izmantojumam, ieviešot vairākus kompetento iestāžu uzraudzības un kontroles elementus. iii. Citi instrumenti: klientu dalība izsolēs; atlīdzības/atalgojuma ierobežošana Politiskā vienošanās ietver agrīnas intervences pilnvaras, kas ļauj kompetentajai iestādei paplašināt izsoļu dalībnieku loku, iekļaujot tajā klientus un ļaujot tiem iesniegt piedāvājumus izsolēs par saistības nepildošā tīrvērtes dalībnieka pozīcijām. Kompetentā iestāde uzliktu par pienākumu CCP dot norādījumus tīrvērtes dalībniekiem uzaicināt savus klientus tieši piedalīties CCP organizētās izsolēs. Šī iespēja ir atkarīga no nosacījumiem, ka izsoles būtība attaisno šādu ārkārtas dalību un ka klients spēj pierādīt CCP, ka tas ir nodibinājis atbilstošas līgumattiecības ar tīrvērtes dalībnieku, lai izpildītu darījumus un veiktu tīrvērti darījumiem, kas var izrietēt no izsoles. Kompetentās iestādes ir arī pilnvarotas ierobežot vai aizliegt jebkādu atlīdzību par pašu kapitālu, tostarp dividenžu maksājumus un CCP veiktu akciju atpirkšanu, un ierobežot, aizliegt vai iesaldēt jebkādus mainīgā atalgojuma maksājumus augstākā līmeņa vadītājiem. C. Noregulējuma instrumenti i. Noregulējuma naudas pieprasījumi Politiskā vienošanās apstiprina noregulējuma naudas pieprasījumu, kas ir rezervēts noregulējuma iestādēm papildus naudas pieprasījumiem, kuri paredzēti CCP atveseļošanas pasākumos. Tīrvērtes dalībnieku maksimālo riska pozīciju apjomu to papildu finansiālo saistību dēļ palielina līdz divkāršam apmēram no to ieguldījuma CCP saistību neizpildes fondā. Šī pieeja joprojām atbilst ETIR (43. panta 3. punkts), kurā noteikts, ka CCP tīrvērtes dalībnieku riska pozīcijas attiecībā uz CCP ir ierobežotas. Politiskā vienošanās arī precizē noregulējuma naudas pieprasījuma izmantošanu gadījumos, kas nav saistīti ar saistību neizpildi, kā arī maksimālās robežvērtības noteikšanu gadījumos, ja CCP ir vairāki saistību neizpildes fondi. ii. Sākotnējās maržas diskontēšana (IMH) Politiskā vienošanās paredz slēgtu sarakstu ar noregulējuma instrumentiem un konkrēti izslēdz IMH izmantošanu. Šī pieeja ir saskaņota ar ETIR (45. panta 4. punkts), kurā noteikts, ka CCP neizmanto saistības pildošo tīrvērtes dalībnieku maržas, lai segtu zaudējumus, kas radušies cita tīrvērtes dalībnieka saistību neizpildes dēļ. Tā arī atvieglo noregulējuma darbību izpildi nozīmīgās trešo valstu jurisdikcijās, kur sākotnējās maržas ir nepārprotami izslēgtas no maksātnespējas procedūras saskaņā ar vietējiem noteikumiem. D. Neviens kreditors nav sliktākā situācijā nekā parastās likvidācijas gadījumā (NCWO aizsargpasākums) NCWO aizsargpasākuma mērķis ir aizsargāt CCP akcionāru, tīrvērtes dalībnieku un citu kreditoru pamattiesības noregulējuma procesā. Saskaņā ar Finanšu stabilitātes padomes noteiktajiem starptautiskajiem norādījumiem šī politiskā vienošanās salīdzina zaudējumus, kas CCP akcionāriem, tīrvērtes dalībniekiem un citiem kreditoriem radušies noregulējuma rezultātā, ar zaudējumiem, kas tiem reālistiski būtu radušies, ja CCP būtu likvidēts saskaņā ar parasto maksātnespējas procedūru pēc spēkā esošo līgumsaistību un citu tā darbības noteikumu pilnīgas piemērošanas. Attiecībā uz vērtēšanu politiskā vienošanās paredz, ka NCWO hipotētiskajā scenārijā ņem vērā komerciāli pamatotu aplēsi par aizstāšanas tiešajām izmaksām, kas rastos tīrvērtes dalībniekiem, lai tirgū atkal atvērtu salīdzināmas neto pozīcijas. Paredzēts arī, ka, lai aplēstu šādus zaudējumus, jāizmanto paša CCP cenu noteikšanas metodika, izņemot, ja šāda cenu noteikšanas metodika neatspoguļo faktiskos tirgus apstākļus. Ar politisko vienošanos tiek ieviests arī līgumiskās simetrijas princips, kas attiecina NCWO aizsargpasākumu arī uz klientiem. Tas paredz, ka, ja līgumiskās vienošanās ļauj tīrvērtes dalībniekiem noregulējuma instrumentu negatīvās sekas novirzīt uz klientiem, tad līgumiskajās vienošanās līdzvērtīgā un samērīgā veidā jāietver arī klientu tiesības uz kompensāciju, kādu tīrvērtes dalībnieki saņem, ciktāl tā attiecas uz klientu pozīcijām. Šis noteikums attiecas arī uz netiešas tīrvērtes pakalpojumiem. E. Kompensācija saistības pildošiem tīrvērtes dalībniekiem Politiskā vienošanās apstiprina noregulējuma iestādes iespēju pieprasīt, lai CCP kompensētu saistības pildošo tīrvērtes dalībnieku zaudējumus, kas izriet no zaudējumu sadales instrumentu piemērošanas, ja zaudējumi pārsniedz tos, kurus saistības pildošie tīrvērtes dalībnieki būtu seguši saskaņā ar CCP darbības noteikumiem. Šī kompensācija attiektos tikai uz gadījumiem, kad saistības pildošajam tīrvērtes dalībniekam būtu bijušas tiesības uz prasījumu atbilstoši principam “neviens kreditors nav sliktākā situācijā” (NCWO). Minētā kompensācija var būt īpašumtiesību instrumentu, parāda instrumentu vai tādu instrumentu veidā, ar kuriem atzīst prasījumu par nākotnē sagaidāmo CCP peļņu.

Lai stimulētu tīrvērtes dalībniekus atbalstīt atveseļošanas procesu, kompensācijas mehānismā ņem vērā tīrvērtes dalībnieku nenokārtotās līgumsaistības pret CCP. Kompensāciju atskaita no NCWO prasījumiem, kas pienākas tīrvērtes dalībniekiem, tādējādi samazinot atlīdzību, kas dalībvalstīm būtu jāmaksā tīrvērtes dalībniekiem, ja tie būtu devuši lielāku ieguldījumu noregulējumā nekā tie būtu zaudējuši maksātnespējas gadījumā. F. Publisko līdzekļu atgūšana Ar politisko vienošanos ir pievienoti vairāki nosacījumi par valdības stabilizācijas instrumentu izmantošanu kapitāla atbalsta un pagaidu publiskā īpašuma veidā. Svarīgs nosacījums ir noregulējuma iestādes veikta visu atlikušo īpašumtiesību instrumentu, parāda instrumentu vai citu nenodrošinātu saistību norakstīšana un konvertācija pirms valdības stabilizācijas instrumentu izmantošanas vai kopā ar to. Dalībvalstīm pirms valdības stabilizācijas instrumentu izmantošanas būtu arī jānosaka visaptveroši un uzticami pasākumi publisko līdzekļu atgūšanai piemērotā laikposmā. Politiskā vienošanās pilnvaro atgūt visus publiskos līdzekļus, kas izmantoti kā valdības stabilizācijas instrumenti, kā arī jebkādus saprātīgus izdevumus, kas noregulējuma iestādei radušies saistībā ar noregulējuma instrumentu vai pilnvaru izmantošanu. Tas ietver izdevumus saistībā ar iespējamiem NCWO prasījumiem. Politiskā vienošanās arī uzskaita galvenos atgūšanas avotus. Visbeidzot, papildus šiem avotiem ar politisko vienošanos ievieš novilcinātas izpildes mehānismu attiecībā uz visām tām atlikušajām līgumsaistībām, kuras ieinteresētās personas ir uzņēmušās attiecībā uz CCP – jo īpaši tas attiecas uz tīrvērtes dalībniekiem vai mātesuzņēmumiem – un kuras netiktu izpildītas noregulējuma procesā, kurā izmantoti publiskie līdzekļi. Šāda daļēja izpilde ar politisko vienošanos ir atļauta situācijās, kad: –nenokārtoto līgumsaistību pilnīga izpilde saprātīgā termiņā nav iespējama; –nenokārtoto līgumsaistību pilnīga izpilde radītu būtisku negatīvu ietekmi uz finanšu sistēmu vai veicinātu kaitīgas ietekmes izplatīšanos; vai –noregulējuma mērķu savlaicīgai sasniegšanai piemērotāka būtu noregulējuma instrumentu piemērošana. Lai atgūtu izmantotos publiskos līdzekļus, noregulējuma iestādei būtu iespēja joprojām izpildīt šādas atlikušās līgumsaistības laika posmā līdz 18 mēnešiem pēc tam, kad tiek atzīts, ka CCP nonāk vai, iespējams, nonāks saistību izpildes grūtībās, ja vairs nepastāv iemesli atturēties no šo saistību izpildes. G. CCP piederēšana pie grupām Politiskā vienošanās izslēdz iespēju izstrādāt grupu atveseļošanas plānus, bet pastiprina prasību iestādēm ņemt vērā grupu savstarpējo atkarību saistībā ar atveseļošanas un noregulējuma plānu novērtēšanu vai izstrādi. Jo īpaši politiskā vienošanās paredz, ka CCP ir jāizstrādā atveseļošanas scenāriji gadījumiem, kuros finansiālais atbalsts, par ko iespējami panākta vienošanās ar to grupām vai mātesuzņēmumiem, nebūtu pieejams. H. Grozījumi ETIR un citos tiesību aktos Ar minēto politisko vienošanos ieviesti vairāki grozījumi spēkā esošajos tiesību aktos. Turpinājumā aprakstīti būtiskākie no tiem. i. Tīrvērtes pienākuma piemērošanas apturēšana Atbilstoši ETIR grozījumiem REFIT ietvaros politiskā vienošanās groza ETIR, lai noregulējuma gadījumos ļautu ne tikai apturēt tīrvērtes, bet arī tirdzniecības pienākumu piemērošanu. ii. Procentu likmju etaloni Politiskā vienošanās ievieš ETIR grozījumu, ar kuru paredz atbrīvojumu no tīrvērtes pienākuma vai maržas prasībām vēsturiskajiem darījumiem, ja šos darījumus paredzēts pārjaunot vienīgi tādēļ, lai īstenotu vai sagatavotu īstenošanai Finanšu stabilitātes padomes procentu likmju etalonu reformu. Ar šo grozījumu īsteno Finanšu stabilitātes padomes, Bāzeles Banku uzraudzības komitejas un Starptautiskās Vērtspapīru komisiju organizācijas panākto starptautisko vienošanos, kurā ieteikts sniegt šādu atvieglojumu.