par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem CETA Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz lēmuma pieņemšanu CETA Apvienotās komitejas reglamenta pielikuma veidā par procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar CETA 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem CETA Apvienotajā komitejā, kura izveidota ar Visaptverošo ekonomikas un tirdzniecības nolīgumu (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses, saistībā ar to, ka CETA Apvienotās komitejas reglamenta pielikuma veidā paredzēts pieņemt lēmumu par procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar CETA 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Visaptverošais ekonomikas un tirdzniecības nolīgums (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses

Visaptverošā ekonomikas un tirdzniecības nolīguma (CETA) starp Kanādu, no vienas puses, un Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no otras puses (“Nolīgums”), mērķis ir liberalizēt un veicināt tirdzniecību un ieguldījumus, kā arī sekmēt ciešākas ekonomiskās attiecības starp Eiropas Savienību un Kanādu (“Puses”). Nolīgums tika parakstīts 2016. gada 30. oktobrī, un tas tiek provizoriski piemērots no 2017. gada 21. septembra.

2.2.CETA Apvienotā komiteja

CETA Apvienotā komiteja ir izveidota saskaņā ar Nolīguma 26.1. pantu, kurā paredzēts, ka CETA Apvienotajā komitejā ietilpst Eiropas Savienības pārstāvji un Kanādas pārstāvji un ka tās līdzpriekšsēdētāji ir Kanādas starptautiskās tirdzniecības ministrs un par tirdzniecību atbildīgais Eiropas Komisijas loceklis vai viņu attiecīgās pilnvarotās personas. CETA Apvienotās komitejas sanāksmes notiek reizi gadā vai pēc Puses pieprasījuma, un CETA Apvienotā komiteja vienojas par savu sanāksmju grafiku un darba kārtību. CETA Apvienotā komiteja ir atbildīga par visiem jautājumiem, kas attiecas uz Pušu tirdzniecību un ieguldījumiem un Nolīguma īstenošanu un piemērošanu. Puse var vērsties CETA Apvienotajā komitejā ar ikvienu jautājumu, kas attiecas uz Nolīguma īstenošanu un interpretāciju, vai arī jebkuru citu jautājumu, kas attiecas uz tirdzniecību un ieguldījumiem Pušu starpā.

Saskaņā ar Nolīguma 26.3. pantu CETA Apvienotā komiteja ir tiesīga, savstarpēji vienojoties, pieņemt lēmumus visos jautājumos, par kuriem tas paredzēts Nolīgumā. CETA Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir saistoši Pusēm, pamatojoties uz jebkādu nepieciešamo iekšējo prasību un procedūru pabeigšanu, un Pusēm tie ir jāīsteno.

Saskaņā ar Nolīguma 26.2. panta 4. punktu specializētās komitejas, ieskaitot Pakalpojumu un ieguldījumu komiteju, var ierosināt lēmumu projektus, kas jāpieņem CETA Apvienotajai komitejai.

Saskaņā ar CETA Apvienotās komitejas un specializēto komiteju reglamenta 10. noteikuma 2. punktu sanāksmju starplaikā CETA Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus vai ieteikumus rakstiskā procedūrā, ja Nolīguma Puses tā lemj, savstarpēji vienojoties. Šim nolūkam priekšlikuma tekstu līdzpriekšsēdētāji rakstiski nosūta CETA Apvienotās komitejas locekļiem atbilstīgi 7. noteikumam, norādot termiņu, kurā locekļiem jāpaziņo bažas vai grozījumi, ko viņi vēlas ieviest. Pieņemtos priekšlikumus paziņo saskaņā ar 7. noteikumu, tiklīdz beidzies termiņš, un reģistrē nākamās sanāksmes protokolā.

2.3.Paredzētais CETA Apvienotās komitejas akts

CETA Apvienotajai komitejai ir jāpieņem lēmums tās reglamenta pielikuma veidā par procedūru, kādā pieņem interpretāciju saskaņā ar CETA 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu (“paredzētais akts”).

Paredzētā akta mērķis ir precizēt procedūru, saskaņā ar kuru CETA Apvienotā komiteja pieņem Nolīguma noteikumu par ieguldījumiem interpretāciju.

Paredzētais akts būs Pusēm saistošs. Nolīguma 26.3. panta 2. punktā ir paredzēts: “CETA Apvienotās komitejas pieņemtie lēmumi ir saistoši Pusēm, pamatojoties uz jebkādu nepieciešamo iekšējo prasību un procedūru pabeigšanu, un Puses tos īsteno.”

3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

Kā paredzēts Kopīgā interpretējošā instrumenta par Nolīgumu 6. punkta f) apakšpunktā, Eiropas Savienība un tās dalībvalstis un Kanāda ir vienojušās nekavējoties sākt turpmāku darbu, kura mērķis ir Nolīguma noteikumu par ieguldījumu strīdu izšķiršanu, tā dēvētās “ieguldījumu tiesu sistēmas”, īstenošana.

Saskaņā ar Nolīguma 8.31. panta 3. punktu un 8.44. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ja rodas nopietnas bažas attiecībā uz jautājumiem par interpretāciju, kas var skart ieguldījumu, Pakalpojumu un ieguldījumu komiteja, Pusēm vienojoties un pēc to attiecīgo iekšējo prasību un procedūru pabeigšanas, var ieteikt CETA Apvienotajai komitejai pieņemt Nolīguma interpretāciju. CETA Apvienotās komitejas pieņemtā interpretācija ir saistoša šķīrējtiesām, kuras izveidotas saskaņā ar Nolīguma 8. nodaļas (Ieguldījumi) F iedaļu (Ieguldītāju un valstu ieguldījumu strīdu izšķiršana). CETA Apvienotā komiteja var nolemt, ka interpretācija ir saistoša no konkrētas dienas.

Kopīgā interpretējošā instrumenta par Nolīgumu 6. punkta e) apakšpunktā ir noteikts: “[l]ai nodrošinātu, ka šķīrējtiesas jebkādos apstākļos ievēro Pušu nodomu, kā izklāstīts nolīgumā, CETA ir iekļauti noteikumi, kas ļauj Pusēm izdot saistošas interpretācijas piezīmes. Kanāda un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir apņēmušās izmantot šos noteikumus, lai izvairītos no jebkādas kļūdainas šķīrējtiesu veiktas CETA interpretācijas un lai to izlabotu.”