Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu, kas izpildāma ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) /* COM/2011/0073 galīgā redakcija - NLE 2011/0043 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 7.3.2011 COM(2011) 73 galīgā redakcija 2011/0043 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu, kas izpildāma ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) {COM(2011) 71 final}{COM(2011) 72 final}{COM(2011) 74 final}{SEC(2011) 204 final} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Priekšlikuma konteksts Šim paskaidrojuma rakstam ir pievienots priekšlikums pieņemt Padomes Lēmumu par īpašo programmu, kas izpildāma ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013). Tas attiecas uz pētniecību kodolsintēzes, kodola skaldīšanas un aizsardzības pret jonizējošo starojumu jomā. Galvenais mērķis ir nodrošināt turpmāku ES finansēto zinātnisko izpēti šajās jomās vēl divus turpmākos gadus saskaņā ar pasākumiem, kas sekmīgi veikti no 2007. līdz 2011. gadam. Šajā nolūkā priekšlikumā sīkāk paskaidrota pētniecības un izstrādes pasākumu darbības joma. 2. EURATOM īPAšāS PROGRAMMAS SATURS Šī īpašā programma, kas izpildāma ar netiešajām darbībām, ietver šādas divas tematiskās prioritātes. 2.1. Kodolsintēzes enerģijas pētniecība Šīs tematiskās prioritātes mērķis ir izstrādāt zināšanu bāzi un īstenot ITER kā būtisku soli drošu, ilgtspējīgu, videi nekaitīgu un ekonomiski dzīvotspējīgu spēkstaciju reaktoru prototipu izveidei. Šajā tematiskajā prioritātē ietilpst turpmāk noradītās darbības jomas: - ITER realizēšana, - pētniecība un izstrāde ITER ekspluatācijas sagatavošanai, - veicamie DEMO sagatavošanas pasākumi , - pētniecības un izstrādes pasākumi ilgākā laika posmā, - cilvēkresursi, izglītība un mācības, - infrastruktūras, - tehnoloģiju tālāk nodošana, nozares iesaistīšanās un inovācijas. 2.2. Kodola skaldīšana un aizsardzība pret jonizējošo starojumu Šīs tematiskās prioritātes mērķi ir izveidot pārdomātu zinātniski tehnisko bāzi ar nolūku paātrināt praktisko risinājumu izstrādi radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu drošākai apsaimniekošanai, jo īpaši veicināt kodolsistēmu lielāku drošumu, efektivitāti resursu izmantošanas ziņā un rentabilitāti, kā arī nodrošināt noturīgu un sociāli pieņemamu sistēmu cilvēka un vides aizsardzībai pret jonizējošā starojuma ietekmi. Šajā tematiskajā prioritātē ietilpst turpmāk noradītās darbības jomas: - atkritumu ģeoloģiskā apglabāšana, - reaktoru sistēmas un drošums, - aizsardzība pret jonizējošo starojumu, - atbalsts pētniecības infrastruktūrām un piekļuve tām, - cilvēkresursi un mācības. 2.3. Šīs īpašās programmas galvenie mērķi ir: - nodrošināt ilgstošu atbalstu pasākumiem saskaņā ar SET plānu, - atbalstīt un papildināt ar kodola skaldīšanu un aizsardzību pret jonizējošo starojumu saistītās valstu pētniecības programmas, veicot sadarbību pētniecībā un attīstot sadarbības tīklu darbību, tādējādi palielinot ES pievienoto vērtību saskaņā ar kopējo Savienības enerģētikas un veselības aizsardzības politiku, - uzlabot to kodolsintēzes pētniecības darbību īstenošanu, ko veic saskaņā ar Eiropas Kodolsintēzes attīstības nolīgumu ( EFDA ), - veicināt starptautisko sadarbību, veicot īpašas darbības kodolsintēzes un kodola skaldīšanas jomā, papildinot programmas stratēģisko pieeju, - nodrošināt pienācīgu ITER un F4E pārvaldību un vadību, tostarp izmaksu ierobežošanu un riska pārvaldību (tehnisko, industriālo, finanšu, juridisko). ITER un F4E būs nepieciešama elastīgāka organizatoriskā struktūra, ar kuras palīdzību inovācijas un tehnoloģiskā progresa sasniegumus varētu strauji pārņemt rūpniecībā, tādējādi padarot Eiropas rūpniecību konkurētspējīgāku. Tas tiks veikts šādi: - sekmējot inovāciju un zinātības apmaiņu ar saistītām universitātēm, pētniecības institūtiem un ražotājiem, - veicinot patentu iegūšanu, - veicinot Kodolsintēzes rūpniecības inovācijas foruma darbību, kas izstrādās kodolsintēzes tehnisko plānu un cilvēkresursu pilnveides iniciatīvas, vēršot uzmanību uz inovācijām un potenciālu sniegt jaunus produktus un pakalpojumus. 2.4. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Saskaņā ar Euratom līguma 7. pantu Euratom pamatprogramma ir Kopienas galvenais instruments, ar kuru atbalsta un papildina dalībvalstu veiktos pasākumus kodolenerģijas pētniecības un izstrādes jomā. Spēkā esošie noteikumi, (Padomes lēmumi par Euratom Septītās pamatprogrammas 2007–2011[1] izveidošanu) būs spēkā līdz 2011. gada beigām. 2.5. Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Pētniecības un izstrādes pasākumi, kurus atbalsta ar šo īpašo programmu, ir pilnībā atbilstīgi Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna ( SET plāna) mērķiem. Šī programma atbalsta arī mērķus, kuri izvirzīti galvenajās ES politikas iniciatīvās, piemēram, stratēģijā „Eiropa 2020”, ar to saistītajā pamatiniciatīvā „Inovācijas Savienība” un paziņojumā „Enerģētika 2020”. 3. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 3.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Saskaņā ar Euratom līgumu Komisija ir apspriedusies ar Euratom Zinātnes un tehnikas komiteju (ZTK). 3.2. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Gatavojot priekšlikumu par īpašo programmu, Komisija ir izmantojusi vairākus avotus, tostarp: - Euratom Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējumus, ko veikušas neatkarīgas ekspertu grupas, - ziņojumu par Eiropas kodolsintēzes attīstības nolīgumu ( EFDA ) pēc veiktā ad-hoc pētniecības grupas darba saistībā ar kodolsintēzes pētniecības un izstrādes programmas nākotni, - Euratom Zinātnes un tehnikas komitejas (ZTK) ieguldījumu attiecībā uz Euratom Septītās pamatprogrammas pagarināšanu un Astotās pamatprogrammas sagatavošanu, - tādus ziņojumus kā konceptuālie dokumenti un stratēģiskās izpētes programmas, ko izstrādājušas tehniskās platformas kodolenerģētikas jomā: Ilgtspējīgas kodolenerģijas tehnoloģijas platforma ( SNETP ), Ģeoloģiskās apglabāšanas tehnoloģijas ieviešanas platforma ( IGD-TP ) un Eiropas daudznozaru iniciatīva par nelielām jonizējošā starojuma devām ( MELODI ). 3.3. Ietekmes novērtējums Saskaņā ar Finanšu regulas īstenošanas noteikumu 21. pantu (Komisijas Regula Nr. 2342/2002) Komisija ir sagatavojusi ex ante novērtējumu. Tā kā šī priekšlikuma mērķis ir turpināt Euratom pamatprogrammas (2012–2013) pasākumus saskaņā ar to pašu finanšu plānu, prasība par ietekmes novērtējumu ir atcelta. 4. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Šīs īpašās programmas juridiskais pamats sniegts Euratom līguma 1.,2., 4. un 7. pantā. 5. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikumā Padomes lēmumam ir pievienots "Tiesību akta finanšu pārskats", kurā izklāstīta ietekme uz budžetu un norādīti vajadzīgie cilvēkresursi un administratīvie resursi. 2011/0043 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par īpašo programmu, kas izpildāma ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 7. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3], tā kā: (1) Kopīgi valstu un Eiropas centieni pētniecības un mācību jomā ir būtiski, lai veicinātu un nodrošinātu ekonomisko izaugsmi un iedzīvotāju labklājību Eiropā. (2) Saskaņā ar Padomes Lēmumu (Nr. XXX/XXX/EURATOM) par Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013)[4], turpmāk tekstā "Pamatprogramma (2012–2013)", Pamatprogramma (2012–2013) ir jāīsteno ar īpašajām programmām, kurās ietverti sīki izstrādāti noteikumi to īstenošanai, noteikts to ilgums un paredzēti vajadzīgie līdzekļi. (3) Pamatprogrammā (2012–2013) ietverti divu veidu pasākumi: netiešās darbības kodolsintēzes enerģijas pētniecības jomā un pētniecība saistībā ar kodola skaldīšanu un aizsardzību pret jonizējošo starojumu, kā arī tiešās darbības Kopīgā pētniecības centra pasākumiem kodolenerģijas jomā. Ar šo īpašo programmu īsteno netiešās darbības. (4) Šai programmai jāpiemēro normas, ko izvirza uzņēmumu, zinātniskās izpētes centru un universitāšu līdzdalībai, kā arī pētniecības rezultātu izplatīšanai saskaņā ar pamatprogrammu (2012–2013). (5) Saskaņā ar Līguma 101. pantu Kopiena ir noslēgusi vairākus starptautiskus nolīgumus kodolpētniecības jomā, un tādēļ jācenšas stiprināt starptautisko sadarbību zinātniskajā izpētē ar mērķi turpināt Kopienas integrāciju pasaules pētnieku aprindās. Divpusējā starptautiskā sadarbība ir balstīta uz stabilu tiesisko regulējumu ar sadarbības nolīgumiem starp Kopienu un trešām valstīm. Pamatprogrammai (2012–2013) ir būtiska nozīme šo nolīgumu īstenošanā. Tādēļ jāparedz iespēja šajā īpašajā programmā piedalīties valstīm, kuras šādā nolūkā noslēgušas atbilstīgus nolīgumus, un projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties iestādēm no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām. (6) Šī īpašā programma palīdzēs sekmēt ilgtspējīgu attīstību. (7) Īpašās programmas laba finansiālā pārvaldība un tās ieviešana jāveic efektīvi un orientējoties uz lietotāju, vienlaikus nodrošinot juridisko noteiktību, kā arī visu programmas dalībnieku piekļuvi minētajai programmai, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[5], un Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[6]. (8) Lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, jāveic atbilstīgi pasākumi, kas ir samērīgi ar Savienības finanšu interesēm, lai uzraudzītu gan piešķirtā finanšu atbalsta efektivitāti, gan šo līdzekļu izlietojuma efektivitāti. Tāpat arī jāveic attiecīgi pasākumi ar mērķi atgūt zaudētus, nepamatoti izmaksātus vai nepareizi izlietotus līdzekļus, saskaņā ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002, Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību[7], Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[8], un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF )[9]. (9) Katrai tematiskajai jomai jābūt savai budžeta pozīcijai Eiropas Savienības kopbudžetā. (10) Veicot pētniecības pasākumus atbilstīgi šai īpašajai programmai, jāievēro ētikas pamatprincipi, jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartā izklāstītie ētikas pamatprincipi. (11) Komisija ir apspriedusies ar Euratom Zinātnes un tehnikas komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Īpašā programma, kas izpildāma ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013), turpmāk "īpašā programma", ir pieņemta laika posmam no 2012. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. 2. pants Ar Īpašo programmu atbalsta kodolenerģijas pētniecības un mācību pasākumus, ietverot visas netiešās pētniecības darbības, kuras veic šādās tematiskajās jomās: a) pētniecība kodolsintēzes jomā (tostarp ITER ); b) kodola skaldīšanas un aizsardzības pret jonizējošo starojumu pētniecība. Pirmajā daļā minēto pasākumu mērķi un vispārīgās nostādnes ir izklāstītas pielikumā. 3. pants Saskaņā ar lēmuma [Atsauce uz Padomes lēmumu par Euratom pamatprogrammu jāpievieno pēc tā pieņemšanas] 3. pantu summa, kuru uzskata par nepieciešamu, lai izpildītu Īpašo programmu, ir 2 327 054 000 euro, no kuriem līdz 15 % tiks atvēlēti Komisijas administratīvajiem izdevumiem. Šīs summas sadalījums ir šāds (EUR): a) pētniecība kodolsintēzes enerģijas jomā | — 2 208 809 000 | b) kodola skaldīšanas un aizsardzības pret jonizējošo starojumu pētniecība. | — 118 245 000 | 4. pants Visus atbilstīgi īpašajai programmai veiktos pētniecības pasākumus veic saskaņā ar ētikas pamatprincipiem. 5. pants 1. Īpašo programmu īsteno, izmantojot finansēšanas shēmas, kā noteikts lēmuma II pielikumā [Atsauce uz Padomes lēmumu par Euratom pamatprogrammu jāpievieno pēc tā pieņemšanas]. 2. Šai īpašajai programmai piemēro noteikumus, ko saistībā ar Padomes Regulā ( Euratom ) Nr. [Atsauce uz Padomes Regulu jāpievieno pēc tās pieņemšanas][10] noteiktajām netiešajām darbībām izvirza uzņēmumu, zinātniskās pētniecības centru un universitāšu dalībai, kā arī pētniecības rezultātu izplatīšanai. 6. pants 1. Komisija izstrādā ikgadēju darba programmu īpašās programmas īstenošanai, sīki izklāstot pielikumā noteiktos mērķus un zinātnes un tehnoloģiju prioritātes, finansēšanas shēmas, kas izmantojamas attiecībā uz tēmām, par kurām aicina iesniegt priekšlikumus, un īstenošanas grafiku. 2. Darba programmā ņem vērā attiecīgos zinātniskās izpētes pasākumus, kurus veic dalībvalstis, asociētās valstis un Eiropas un starptautiskās organizācijas. Vajadzības gadījumā to atjaunina. 3. Darba programmā norāda kritērijus, pēc kuriem izvērtēs netiešo darbību priekšlikumus atbilstoši finansēšanas shēmām un atlasīs projektus. Izmanto kritērijus, kas saistīti ar izcilību, ietekmi un īstenošanu. Darba programmu var precizēt vai papildināt ar citām prasībām, svarīguma kritērijiem un robežsliekšņiem. 4. Darba programmā var norādīt sekojošo: a) organizācijas, kas saņem dalības maksas biedru naudas veidā; b) atbalsta darbības īpašu juridisko personu darbībām. 7. pants 1. Par īpašās programmas īstenošanu atbild Komisija. 2. Īpašās programmas īstenošanā Komisijai palīdz padomdevēja komiteja. Šīs komitejas locekļi var mainīties atbilstīgi komitejas darba kārtībā izskatāmajiem jautājumiem. Aspektiem, kas saistīti ar kodola skaldīšanu, šīs komitejas struktūra, sīki izstrādāti darbības noteikumi un tai piemērojamās procedūras noteiktas Padomes Lēmumā 84/338/Euratom, EOTK, EEK[11]. Aspektiem, kuri saistīti ar kodolsintēzi, tie ir noteikti Padomes 1980. gada 16. decembra Lēmumā, ar ko izveido Padomdevēju komiteju kodolsintēzes programmai[12]. 3. Komisija regulāri informē komiteju par īpašās programmas vispārējo norisi, un laikus sniedz informāciju par visām darbībām, kas ir ierosinātas vai tiek finansētas saskaņā ar šo īpašo programmu. 8. pants Komisija organizē Lēmuma [Atsauce uz Padomes lēmumu par Euratom pamatprogrammu jāpievieno pēc tā pieņemšanas] 6. pantā paredzēto neatkarīgo uzraudzību, novērtēšanu un pārskatīšanu attiecībā uz pasākumiem, kuri veikti jomās, uz ko attiecas īpašā programma. 9. pants Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS ZINĀTNISKIE UN TEHNOLOĢISKIE MĒRĶI, TĒMU UN PASĀKUMU VISPĀRĪGAS NOSTĀDNES I. Pētniecības tematiskās jomas I.A Kodolsintēzes enerģijas pētniecība Vispārējais mērķis Izstrādāt zināšanu bāzi un īstenot ITER kā būtisku soli, lai izveidotu drošu, ilgtspējīgu, videi nekaitīgu un ekonomiski stabilu spēkstaciju reaktoru prototipus. Pasākumi 1 . ITER realizēšana Kopienai kā projekta uzņēmējai ir īpašs pienākums ITER organizācijā un tai ir vadošā loma, jo īpaši attiecībā uz ITER Starptautiskās organizācijas pārvaldību, vadību un personāla komplektēšanu, kā arī vispārējo tehnisko un administratīvo atbalstu. Kopienas kā Puses dalība ITER ietvers turpmākas iemaksas to ierīču un iekārtu celtniecībai, kas nepieciešamas ITER objektā, un projekta atbalstam celtniecības laikā. Pētniecības un izstrādes pasākumi ITER celtniecības atbalstam tiks veikti kodolsintēzes asociācijās un Eiropas rūpniecības nozarēs. Tie ietvers arī komponentu un sistēmu izstrādi un testēšanu. 2. Pētniecība un izstrāde ITER ekspluatācijas sagatavošanai Specializētas fizikas un tehnoloģiju programmas mērķis būs konsolidēt ITER projekta izvēles un sagatavoties ITER ekspluatācijas ātrai uzsākšanai. Tā tiks veikta ar saskaņotiem eksperimentu, teorijas un modelēšanas pasākumiem, izmantojot JET iekārtas un citas magnētiskās hermetizācijas iekārtas. Tā nodrošinās Eiropai vajadzīgo ietekmi ITER projektā un sagatavos tai stipras pozīcijas ITER ekspluatācijā. Tas ietvers: - specifisku ITER darbības pamattehnoloģiju novērtējumu, izmantojot JET uzlabojumus ( ITER līdzīga pirmā siena, siltumenerģijas sistēmas, diagnostika), - ITER darbības scenāriju izpēti, veicot mērķtiecīgus eksperimentus ar JET un citām iekārtām, kā arī veicot koordinētus modelēšanas pasākumus. 3. Ierobežoti tehnoloģiskie pasākumi DEMO sagatavošanai Pamattehnoloģijas un materiālus, kas nepieciešami DEMO spēkstacijas licencēšanai, celtniecībai un ekspluatācijai, kodolsintēzes asociācijas un ražotāji pilnveidos, lai tos pārbaudītu ITER un lai Eiropas rūpniecības uzņēmumi varētu uzcelt DEMO un izstrādāt nākamo kodolspēkstaciju projektus. Īstenos šādus pasākumus: - turpināsies īpašas projekta grupas darbs saistībā ar inženiertehniskās izvērtēšanas un projektēšanas ( EVEDA ) īstenošanu ar mērķi sagatavot celtniecībai Starptautisko kodolsintēzes materiālu apstarošanas iekārtu ( IFMIF ), kuru izmantos kodolspēkstacijas materiālu pārbaudei, - grūti aktivējamu un pret radiāciju noturīgu materiālu izstrāde, pārbaude ar apstarošanu un modelēšana; tādu pamattehnoloģiju izstrāde, kas nepieciešamas kodolsintēzes spēkstacijas ekspluatācijas nodrošināšanai, tostarp pārsegu izstrāde; DEMO projekta koncepcijas izstrādes pasākumi, ietverot drošuma un vides aspektus. 4. Pētniecības un izstrādes pasākumi ilgākā laika posmā Pilnveidojot pasākumus, kas īpaši skar ITER un DEMO , ar īpašo programmu varēs gūt lielāku pieredzi un paplašināt zināšanu bāzi jomās, kas ir stratēģiski svarīgas attiecībā uz nākamajām kodolspēkstacijām. Šie pētniecības pasākumi vairos kodolsintēzes enerģijas tehniskās īstenošanas iespējas un ekonomisko dzīvotspēju. Īpašās darbības saskaņā ar Pamatprogrammu (2012–2013) iekļaus šādus ierobežotus pasākumus: - uzlaboto koncepciju tālāku pilnveidi magnētiskās hermetizācijas shēmām, tostarp stellaratoriem. Darbs būs vērsts uz W7-X stellaratora iekārtas sagatavošanu darbībai, esošo iekārtu izmantošanu eksperimentālo datu bāzu paplašināšanai un šo konfigurāciju nākotnes perspektīvu novērtēšanu; - eksperimentus, teoriju un turpmāku modelēšanu, kuru galīgais mērķis ir visaptveroša izpratne par reaktora klases kodolsintēzes plazmām; - pētījumus par kodolsintēzes enerģijas ražošanas socioloģiskajiem aspektiem un ekonomiskumu, kā arī darbības, lai sekmētu sabiedrības informētību un izpratni par kodolsintēzi. 5. Cilvēkresursi, izglītība un mācības —"ITER paaudzes" izveide Lai nodrošinātu pietiekamus cilvēkresursus un augsta līmeņa sadarbību saistībā ar kodolsintēzes tematisko jomu, apmierinot ITER tūlītējas un vidēja termiņa vajadzības, un lai veicinātu turpmāku kodolsintēzes jomas attīstību, tiks veikti šādi pasākumi: - atbalsts pētnieku mobilitātei starp tām organizācijām, kas piedalās īpašajā programmā, lai sekmētu ciešāku sadarbību un pētniecības darbību integrāciju, kā arī lai veicinātu starptautisko sadarbību, - inženieriem un pētniekiem paredzēta augsta līmeņa pēcdiploma un pēcdoktorantūras apmācība, kas ietver iekārtu izmantošanu kā mācību bāzi un specializētu semināru un darbsemināru rīkošanu, un sadarbības veicināšana starp augstākās izglītības dalībniekiem. 6. Infrastruktūra ITER realizācija Eiropā, ko ar starptautiskas struktūras palīdzību nodrošina ITER organizācija, papildinās jauno pētniecības infrastruktūru, kurai būs spēcīga Eiropas dimensija. 7. Tehnoloģiju nodošana, nozares iesaistīšanās un inovācijas ITER būs nepieciešama jauna un elastīgāka organizatoriskā struktūra, lai inovācijas un tehnoloģiskā progresa sasniegumus ļautu nekavējoties izmantot rūpniecībā, tādējādi padarot Eiropas rūpniecību konkurētspējīgāku. To veiks šādi: - sekmējot inovāciju un zinātības apmaiņu ar saistītām universitātēm, pētniecības institūtiem un ražotājiem, - veicinot patentu reģistrāciju, - veicinot Kodolsintēzes rūpniecības inovācijas foruma darbību, kas izstrādās kodolsintēzes tehnisko plānu un cilvēkresursu pilnveides iniciatīvas, vēršot uzmanību uz inovācijām un potenciālu sniegt jaunus produktus un pakalpojumus. I.B. Kodola skaldīšana un aizsardzība pret jonizējošo starojumu Vispārējais mērķis ir jo īpaši uzlabot kodola skaldīšanas un citu rūpniecībā un medicīnā iespējamu starojuma izmantojumu drošumu, veiktspēju, resursu izmantošanas efektivitāti un rentabilitāti. Netiešās darbības, kas saistītas ar kodola skaldīšanu un aizsardzību pret jonizējošo starojumu, veiks piecās galvenajās darbības jomās, kas sīki raksturotas turpmāk. Pastāv nozīmīga saikne ar pētniecību Savienības Septītajā pamatprogrammā, kas pieņemta ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 1982/2006/EK[13], jo īpaši enerģētikas, Eiropas standartu, izglītības un mācību, vides aizsardzības, veselības, materiālzinātnes, pārvaldības, kopējās infrastruktūras, drošības un drošuma kultūras jomā. Starptautiskā sadarbība būs daudzu darbības jomu galvenā iezīme, jo īpaši tādu progresīvu kodolenerģijas sistēmu darbībā, kas tiek aplūkotas Ceturtās paaudzes starptautiskajā forumā. 1. Atkritumu ģeoloģiskā apglabāšana Mērķi Veicot uz īstenošanu orientētu pētniecību, izveidot stabilu zinātnisko un tehnisko bāzi, lai demonstrētu tehnoloģijas un drošumu attiecībā uz lietotās kodoldegvielas un radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu apglabāšanu ģeoloģiskos veidojumos un liktu pamatus vienotam Eiropas uzskatam galvenajos jautājumos saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu un apglabāšanu. Pasākumi Atkritumu ģeoloģiskā apglabāšana: jāveic glabātavu projektu inženiertehniskie pētījumi un demonstrējumi, glabātavas saņēmēju iežu raksturošana uz vietas (gan vispārējās, gan konkrētam objektam atbilstošās pazemes pētniecības laboratorijās), jāveido izpratne par glabātavu vidi, jāveic pētījumi par attiecīgajiem procesiem tuvlaukā (atkritumu veids un mākslīgās barjeras) un attālākā laukā (pamatiezis un izplatīšanās ceļi biosfērā), jāizstrādā noturīga metodika darbības un drošuma novērtēšanai, kā arī jāveic tādu pārvaldības un sabiedriski aktuālu jautājumu pētniecība, kas saistīti ar pieņemamību sabiedrībai. 2. Reaktoru sistēmas Mērķi Veikt pētniecību ar mērķi nodrošināt visu reaktoru sistēmu (tostarp degvielas cikla iekārtu), kuras tiek izmantotas vai izstrādātas Eiropā, drošu, efektīvu un ilgtspējīgāku darbību, kā arī pētīt iespējas samazināt atkritumu daudzumu un/vai bīstamību. Pasākumi Kodoliekārtu drošums: jānodrošina pašreizējo un nākamo kodoliekārtu ekspluatācijas drošums, jo īpaši attiecībā uz kodolspēkstacijas darbmūža un vadības novērtējumu, drošuma kultūru (samazinot cilvēka un organizatorisko kļūdu risku), progresīvām drošības novērtēšanas metodēm, skaitliskās simulācijas rīkiem, aprīkojumu un kontroli, ka arī smagu negadījumu novēršanu un mazināšanu, papildinot ar saistītiem pasākumiem zināšanu vadības optimizācijai un pieredzes saglabāšanai. Uzlabotas kodolsistēmas: jāpilnveido pašreizējo sistēmu un degvielu efektivitāte un jāveic uzlabotu reaktoru sistēmu izpēte ar mērķi novērtēt to potenciālu, izplatīšanās noturību un ietekmi uz ilgtermiņa ilgtspējību, tostarp veicot pamata un transversālas izpētes darbības (piemēram, materiālzinātnes)[14] un pētījumus par degvielas ciklu, inovatīvām degvielām un atkritumu pārvaldības aspektiem, tostarp efektīvāku pašreizējo reaktoru skaldmateriāla atdalīšanu un transmutāciju. 3. Aizsardzība pret jonizējošo starojumu Mērķi Veicot pētniecību, saglabāt un uzlabot standartus aizsardzībai pret jonizējošo starojumu Savienībā un risināt domstarpības par risku saistībā ar nelielām jonizējošā starojuma devām. Pasākumi - Riski, kuri saistīti ar nelielām jonizējošā starojuma devām: jāveic labāka to risku noteikšana, kuri saistīti ar ilgstošu apstarošanu nelielās devās, pievēršoties arī individuālām atšķirībām, veicot epidemioloģiskus pētījumus un izmantojot labāku iedarbības mehānisma izpratni, ko dod šūnu un molekulu bioloģiskie pētījumi. - Starojuma lietojumi medicīnā: jāuzlabo starojuma medicīniskā lietojuma drošums un efektivitāte, izmantojot tehniskos jauninājumus un panākot atbilstīgu līdzsvaru starp šādu izmantojumu labumiem un riskiem. - Ārkārtēju situāciju vadība un rehabilitācija: jāuzlabo ārkārtas situāciju vadības saskaņotība un integrācija Eiropā, izstrādājot kopīgus instrumentus un stratēģijas, un jāpierāda to efektivitāte darba vidē. - Citi jautājumi: tiks veikta labāka valsu citās jomās veiktu pētniecības pasākumu integrācija, ciktāl būs nepieciešams vispārējo mērķu sasniegšanai. 4. Infrastruktūra Mērķi Nodrošināt atbalstu galvenajai infrastruktūrai, kurā ir skaidra Eiropas pievienotā vērtība, jo īpaši, lai noteiktu kritisko masu un nodrošinātu pienācīgu piekļuvi. Pasākumi Atbalsts svarīgākās pētniecības infrastruktūras projektēšanai, renovācijai, būvniecībai un/vai darbībai nepieciešams jebkurā no iepriekš minētajām tematiskajām jomām, jāuzlabo arī atsevišķu pētnieku un pētniecības grupu piekļuve pašreizējai un nākotnē gaidāmajai infrastruktūrai. 5. Cilvēkresursi un mācības[15] Mērķi Jāsniedz atbalsts zinātniskās kompetences un zinātības veidošanai un izplatīšanai visā nozarē, garantējot pēc iespējas agrāku atbilstīgi kvalificētu pētnieku, inženieru un tehniķu pieejamību, un jāuzlabo koordinācija starp Savienības izglītības iestādēm, lai nodrošinātu līdzvērtīgu kvalifikāciju visās dalībvalstīs. Pasākumi Cilvēkresursi un mācības: jākoordinē valstu programmas un jāapmierina vispārējās mācību vajadzības kodolzinātnē un kodoltehnoloģijā, izmantojot dažādus instrumentus — tostarp konkurējošus — kā daļu no vispārējā atbalsta cilvēkresursiem visās tematiskajās jomās. Ietver atbalstu mācību kursiem un mācību tīkliem, kā arī pasākumus ar mērķi uzlabot nozares pievilcīgumu jauniem zinātniekiem un inženieriem. II. Ētikas aspekti Īstenojot šo īpašo programmu un veicot ar to saistītos pētniecības pasākumus, jāievēro ētikas pamatprincipi. Cita starpā tie ietver principus, kas paredzēti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp šādus: cilvēka cieņas un cilvēka dzīvības aizsardzība, personas datu un privātās dzīves aizsardzība, kā arī dzīvnieku un vides aizsardzība saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem un attiecīgajām starptautiskajām konvencijām, pamatnostādnēm un rīcības kodeksiem to jaunākajās redakcijās, piemēram, Helsinku Deklarāciju, Eiropas Padomes Konvenciju par cilvēktiesībām un biomedicīnu, kas parakstīta 1997. gada 4. aprīlī Ovjedo, un tās Papildu protokoliem, ANO Konvenciju par bērnu tiesībām, UNESCO pieņemto Vispārējo deklarāciju par cilvēka genomu un cilvēktiesībām, ANO Bioloģisko un toksisko ieroču konvenciju ( BTWC ), Starptautisko līgumu par pārtikas un lauksaimniecības augu ģenētiskajiem resursiem un attiecīgajām Pasaules veselības organizācijas rezolūcijām. Ņems vērā arī atzinumus, ko izteikusi Eiropas Padomdevēju grupa biotehnoloģijas ētikas jautājumos (no 1991. līdz 1997. gadam) un Eiropas Dabaszinātņu un jauno tehnoloģiju ētikas grupa (no 1998. gada). Saskaņā ar subsidiaritātes principu un Eiropā pastāvošo pieeju dažādību pētniecības projektu dalībniekiem jāievēro tiesību akti, noteikumi un ētikas kodeksi, kas ir spēkā valstīs, kurās veic pētījumus. Katrā ziņā ir piemērojami valstu noteikumi, un konkrētā dalībvalstī vai citā valstī aizliegtu pētījumu veikšanu neatbalsta ar Kopienas finansējumu ne šajā dalībvalstī, ne citā valstī. Vajadzības gadījumā personām, kas piedalās pētniecības projektos, no attiecīgās valsts vai vietējās ētikas komitejas pirms pētniecības un tehnoloģiju izstrādes darbību uzsākšanas jāsaņem apstiprinājums. Komisija no ētikas viedokļa sistemātiski pārbaudīs priekšlikumus, kuri saistīti ar ētiski delikātiem jautājumiem vai kuros ētikas aspektiem nav pievērsta pienācīga uzmanība. Īpašos gadījumos ētikas pārbaudi var veikt projekta īstenošanas laikā. Līgumam pievienotajā protokolā par dzīvnieku aizsardzību un labturību noteikts, ka Kopiena, formulējot un īstenojot Kopienas politiku, arī izpētes jomā, pilnā mērā ņem vērā dzīvnieku labturības prasības. Padomes Direktīvā 86/609/EEK[16] par to dzīvnieku aizsardzību, kurus izmanto izmēģinājumos un citiem zinātniskiem mērķiem, noteikts, ka visiem eksperimentiem jānotiek tā, lai eksperimentos izmantotajiem dzīvniekiem neradītu stresu un nevajadzīgas sāpes un ciešanas; tiktu izmantots minimāls dzīvnieku daudzums; izmantotu dzīvniekus ar zemāko neiropsiholoģisko jutīgumu; radītu vismazāk sāpju, ciešanu, stresa vai ilgstoša kaitējuma. Dzīvnieku ģenētiskā mantojuma mainīšanu un dzīvnieku klonēšanu var apsvērt vienīgi tad, ja šādu pasākumu mērķi ir ētiski attaisnojami un apstākļi ir tādi, ka ir nodrošināta dzīvnieku labturība un ievēroti bioloģiskās daudzveidības principi. Šīs īpašās programmas īstenošanas laikā Komisija regulāri pārraudzīs zinātnes sasniegumus, kā arī valsts un starptautiskos noteikumus, lai ņemtu vērā visas situācijas pārmaiņas. TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes lēmumam par īpašo programmu, kas izpildāma ar netiešajām darbībām un ar ko īsteno Eiropas Atomenerģijas kopienas pamatprogrammu kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012–2013) 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[17] Pētniecība (netiešās darbības) un tiešā pētniecība (ko īsteno Kopīgais pētniecības centrs) 08 20 Euratom — Kodolsintēzes enerģija 08 21 Euratom — Kodola skaldīšana un aizsardzība pret radiāciju 08 22 04 Apropriācijas, kas uzkrātas no (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) trešo pušu iemaksām zinātniskajai pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai 08 01 Politikas jomas "Zinātniskā pētniecība" administratīvie izdevumi 08 01 04 40 Eiropas kopuzņēmums ITER — Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām ( F4E ) — Administratīvās pārvaldības izdevumi 08 01 05 01 Izdevumi saistībā ar zinātniskās pētniecības personālu 08 01 05 02 Zinātniskās pētniecības ārštata darbinieki 08 01 05 03 Citi pārvaldības izdevumi zinātniskai pētniecībai 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[18] X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Īpašā programma ir viens no Eiropas enerģijas pētniecības politikas un ES stratēģijas „Eiropa 2020”, jo īpaši tās pamatiniciatīvas „Inovācijas Savienība”, būtiskajiem elementiem. Īpašā programma sekmē konkurenci zinātnes izcilības jomā un atbalsta inovācijas kodolenerģētikā, lai risinātu ar enerģētiku un klimata pārmaiņām saistītās problēmas. Pašreizējais priekšlikums jo īpaši attiecas uz laika posmu no 2012. līdz 2013. gadam, taču arī turpmākajos desmit gados pasākumi būs pilnībā saskaņoti ar galvenajiem uzdevumiem saistībā ar kodolenerģētikas tehnoloģisko attīstību, kā izklāstīts Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā ( SET plāns). 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības 1. konkrētais mērķis : izstrādāt zināšanu bāzi un īstenot ITER kā būtisku soli drošu, ilgtspējīgu, videi nekaitīgu un ekonomiski dzīvotspējīgu spēkstaciju reaktoru prototipu izveidei. 2. konkrētais mērķis : izveidot pārdomātu zinātniski tehnisko bāzi ar nolūku paātrināt praktisko risinājumu izstrādi radioaktīvo atkritumu ar ilgu pussabrukšanas periodu drošākai apsaimniekošanai, vairot jo īpaši kodolsistēmu drošumu, efektivitāti resursu izmantošanas ziņā un kodolenerģijas rentabilitāti un nodrošināt noturīgu un sociāli pieņemamu sistēmu cilvēka un vides aizsardzībai pret jonizējošā starojuma ietekmi. 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Ierosinātajai īpašajai programmai būs šāda ietekme: Euratom kodola skaldīšana un aizsardzība pret jonizējošo starojumu: ietekme gaidāma daudzās jomās, tostarp tiks turpināts drošs un ilgtspējīgāks kodolenerģijas izmantojums, veikti turpmāki būtiski pasākumi saistībā ar kodolatkritumu ar augstu radioaktivitāti un ilgu pussabrukšanas periodu ģeoloģisko apglabāšanu un nodrošināti stingrāki noteikumi ražošanas un medicīnas praksē, kur izmanto jonizējošo starojumu. Euratom — kodolsintēze: ITER būvniecība un ekspluatācija ir ilgtermiņa projekts, kas sniegs rezultātus turpmākajās desmitgadēs. Veiksmīga ITER būvniecība un ekspluatācija, ko papildina atbilstoša pētniecības un izstrādes programma, radīs iespēju īstenot demonstrējumu kodolreaktora būvniecību. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Euratom — kodolsintēze ITER būvniecība: to mērķu skaits, ko sasniedzis kopuzņēmums „Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām” ( F4E ). JET iekārtas: zinātnisko publikāciju par JET skaits. EFDA koordinētie pasākumi: darba uzdevumu izpilde saskaņā ar EFDA darba uzdevumu līgumiem, ITER un Kodolsintēzes pētniecības un izstrādes programmas vajadzībām sagatavoto kodolsintēzes pētnieku un kodolinženieru skaits. Nolīgums par mobilitāti: pētnieku mobilitātes pakāpe kodolsintēzes pētniecības un izstrādes jomā. Euratom — kodola skaldīšana un aizsardzība pret jonizējošo starojumu To projektu priekšlikumu procentuālā daļa, kuri: i) atbilst zinātniskās un/vai tehnoloģiskās izcilības kritērijiem; (ii) kuriem izpildīti mērķi un tehniskie uzdevumi un kuru prognozētais rezultāts ir pat pārsniegts; (iii) kuriem izpildīts projekta rezultātu izplatīšanas un izmantošanas kritērijs; (iv) kuros pierādīts, ka tie radīs būtisku ietekmi zinātnes, tehnikas, uzņēmējdarbības, sociālajā vai vides jomā. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Ar ierosināto īpašo programmu tiks risinātas dažādas problēmas zinātnes un tehnoloģiju jomā SET plāna īstermiņa un ilgtermiņa uzdevumu izpildei. Sīkāka informācija ir sniegta ex ante novērtējumā. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Euratom iesaistei kodolpētniecībā ir pievienotā vērtība, kas saistīta ar pārrobežu ietekmi un apjomradītiem ietaupījumiem. Dažu kodolpētniecības pasākumu apjoms ir tik plašs, ka tikai dažas dalībvalstis varēja nodrošināt vajadzīgos resursus un īpašās zināšanas. Euratom projekti saistībā ar kodolsintēzi, kodola skaldīšanu un aizsardzību pret jonizējošo starojumu rada „kritisko masu”, mazinot komerciālo risku un veicinot privātus ieguldījumus. Euratom darbības palīdz nodot tālāk iemaņas un zināšanas valstu starpā, sekmējot pētniecības un izstrādes iespējas, kvalitāti un konkurētspēju, kā arī pilnveidojot cilvēkresursus, nodrošinot mācības, mobilitāti un profesionālās izaugsmes iespējas. Sīkāka informācija ir sniegta ex ante novērtējumā. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Pašreizējai Euratom Septītajai pamatprogrammai (2007–2011) neatkarīga ekspertu grupa veica starpposma novērtējumu. Sīkāka informācija ir sniegta ex ante novērtējumā. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Ierosinātā īpašā programma ir saskaņā ar SET plāna un stratēģijas „Eiropa 2020” mērķiem. Sīkāka informācija ir sniegta ex ante novērtējumā un paskaidrojuma rakstā. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva - X Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 2012. gada [01/01] līdz 2013. gada [31/12]. - X Finansiālā ietekme no 2012. līdz 2022. gadam (paredzamās projektu beigas) 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[19] X Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība X Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot: - ( izpildaģentūrām - X Kopienu izveidotām struktūrām[20] - ( valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus - ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Komisija pastāvīgi un sistemātiski uzraudzīs Euratom pamatprogrammas un tās īpašo programmu īstenošanu un regulāri ziņos par šīs uzraudzības rezultātiem un izplatīs tos. Ne vēlāk kā divus gadus pēc pamatprogrammas un tās īpašo programmu pabeigšanas (2015. gadā) Komisija veiks tās pamatojuma, īstenošanas un sasniegumu ārējo novērtējumu, pieaicinot neatkarīgus ekspertus. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Saskaņā ar Komisijas prasībām ik gadu tiek veikts riska novērtējums, apzinot riskus un norādot uz ierosinātajām novēršanas darbībām. Apzinātie riski, novēršanas pasākumi un orientējošais grafiks ir daļa no Komisijas vadības plāna. 2.2.2. Paredzētās kontroles metodes Līdzīgi kā Euratom Septītajā pamatprogrammā (2007–2011) arī šajā pamatprogrammā ir izmantotas vairākas kontroles metodes, tostarp ex ante kontrolpasākumi un iekšējās kontroles shēmas ietvaros divreiz gadā veiktas ex post pārbaudes pēc nejaušības principa. Turklāt prasība pēc revīzijas apliecinājuma un regulāras, neatkarīgas ārējās revīzijas palīdz nodrošināt saprātīgu finanšu pārvaldību, tostarp veikto darbību regularitāti un likumību. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Tiks veikti atbilstīgi pasākumi, lai nepieļautu pārkāpumus un krāpšanu, ka arī vajadzīgie pasākumi, lai atgūtu zaudētos, nepareizi izmaksātos vai izmantotos naudas līdzekļus, saskaņā ar Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, Komisijas 2002. gada 23. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību minētajai Finanšu regulai, Padomes 1995. gada 18. decembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2988/95 par Eiropas Kopienu finanšu interešu aizsardzību, Padomes 1996. gada 11. novembra Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām, un Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulu (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai ( OLAF ). 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas - Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas | Numurs [Izdevumu kategorija…...….] | Dif./nedif. ([21]) | no EBTA[22] valstīm | no kandidātvalstīm[23] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē | 1.a | 08 20 Euratom — Kodolsintēzes enerģija 08 21 Euratom — Kodola skaldīšana un aizsardzība pret radiāciju 08 22 04 Apropriācijas, kas uzkrātas no trešo pušu iemaksām zinātniskajai pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei | Dif./ | NĒ | JĀ/NĒ | JĀ | JĀ | 08 01 Politikas jomas „Zinātniskā pētniecība” administratīvie izdevumi 08 01 04 40 Eiropas kopuzņēmums ITER —kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) — Administratīvās pārvaldības izdevumi 08 01 05 01 Izdevumi saistībā ar zinātniskās pētniecības personālu 08 01 05 02 Zinātniskās pētniecības ārštata darbinieki 08 01 05 03 Citi pārvaldības izdevumi zinātniskai pētniecībai | Nedif. | NĒ | JĀ/NĒ | JĀ | NĒ | * Pašlaik notiek sarunas ar Turciju saistībā ar kodolpētniecību. - No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Nav/nepiemēro/neattiecas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | 1.a | Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai | Netiešā pētniecība | Gads: | Gads: | Gads: | KOPĀ | ( Darbības apropriācijas | 2012. | 2013. | ≥ 2014. | Budžeta pozīcijas numurs: 08 2x kopā | Saistības | (1) | 1 183,379 | 992,804 | 0 | 2 176,183 | Maksājumi | (2) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 | Budžeta pozīcijas numurs: 08 20 Budžeta pozīcijas numurs: 08 21 | Saistības | (1) | 1 129,274 | 936,965 | 0 | 2 066,239 | Maksājumi | (2) | 401,822 | 863,164 | 801,253 | 2 066,239 | Saistības | (1) | 54,105 | 55,839 | 0 | 109,944 | Maksājumi | (2) | 34,600 | 35,000 | 40,344 | 109,944 | Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[24] 08 01 xx xx kopā 08 01 04 40 Eiropas kopuzņēmums ITER — Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) 08 01 05 01 Izdevumi saistībā ar zinātniskās pētniecības personālu 08 01 05 02 Zinātniskās pētniecības ārštata darbinieki 08 01 05 03 Citi pārvaldības izdevumi zinātniskai pētniecībai | 74,054 39,000 23,456 1,637 9,961 | 76,817 39,780 25,230 1,555 10,252 | 0 | 150,871 | Budžeta pozīcijas numurs: 08 01 | (3) | 74,054 | 76,817 | 150,871 | KOPĀ — Pētniecības un inovācijas ĢD apropriācijas | Saistības | =1+1a +3 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2,327 054 | Maksājumi | =2+2a+3 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2,372 054 | ( KOPĀ — Darbības apropriācijas | Saistības | (4) | 1 183,379 | 992,804 | 2 176,183 | Maksājumi | (5) | 436,422 | 898,164 | 841,597 | 2 176,183 | ( KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem | (6) | 74,054 | 76,817 | 0 | 150,871 | KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1.a IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas | Saistības | =4+ 6 | 1 257,433 | 1 069,621 | 0 | 2 327,054 | Maksājumi | =5+ 6 | 510,476 | 974,981 | 841,597 | 2 327,054 | Gadījumā, ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas ( KOPĀ — Darbības apropriācijas | Saistības | (4) | Maksājumi | (5) | ( KOPĀ — Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem | (6) | KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. – 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) | Saistības | =4+ 6 | Maksājumi | =5+ 6 | Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | 5 | „Administratīvie izdevumi” | Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Gads: 2012. | Gads: 2013. | KOPĀ | ĢD: Pētniecība un inovācijas | ( Cilvēkresursi | 0 | 0 | 0 | ( Pārējie administratīvie izdevumi | 0 | 0 | 0 | KOPĀ — Pētniecības un inovācijas ĢD | Apropriācijas | 0 | 0 | 0 | KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas | (Saistību summa = maksājumu summa) | 0 | 0 | 0 | Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Gads: 2012. | Gads: 2013. | Gads: ≥ 2014. | KOPĀ | KOPĀ — Daudzgadu finanšu shēmas 1. līdz 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas | Saistības | 0 | 0 | 0 | 0 | Maksājumi | 0 | 0 | 0 | 0 | 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz darbības apropriāciju izmantošanu - X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ( | 2012. gads | 2013. gads | KOPĀ | REZULTĀTI | Rezultāta veids[25] | Rezultātu vidējās izmaksas | Daudzums | Izmaksas | Daudzums | Izmaksas | Kopējais rezultātu daudzums | Kopējās izmaksas | KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[26]… | - Output – EURATOM Fusion | ** | ** | 50* | 1 129,274 | 50* | 936,965 | 100* | 2 066,239 | KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2… | KOPĒJĀS IZMAKSAS | 1 183,379 | 992,804 | 2 176,183 | (*) aptuveni novērtētais rezultātu skaits. (**) pētniecības dotācijas parastais rezultāts ir pārskats, kurā aprakstīti fakti, konstatējumi un rezultāti; ITER projekta rezultāts būs gada pasākumu pārskati, ko sniegs F4E (Barselonas aģentūra). Vidējās izmaksas nav norādītas. Šāda informācija nebūtu lietderīga, ņemot vērā ar pašreizējiem projektiem ( ITER ) saistītās summas. 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz administratīvo apropriāciju izmantošanu - X Priekšlikums/iniciatīva paredz administratīvo apropriāciju izmantošanu šādā veidā: Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Gads: 2012. – N gads[27] | Gads: 2013. - N+1 | KOPĀ | Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA | Cilvēkresursi | Pārējie administratīvie izdevumi | Starpsumma —Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA | Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[28] | Netiešā pētniecība | Netiešā pētniecība | Netiešā pētniecība | Cilvēkresursi | 58,863 | 61,230 | 120,093 | Citi administratīvie izdevumi | 15,191 | 15,587 | 30,778 | Starpsumma – Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS | 74,054 | 76,817 | 150,871 | KOPĀ | 74,054 | 76,817 | 150,871 | 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu - X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) N Gads: 2012. – N gads | Gads: 2013. - N+1 | ( Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) | XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) | xx 01 01 02 (Delegācijas) | 08 01 05 01 (Netiešā pētniecība) | 190 | 190 | 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) | ( Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu FTE)[29] | XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) | XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) | 08 01 04 40 [30] | Galvenā mītne[31] | Delegācijas (F4E Barselonas aģentūra-ITER) Ierēdņi un pagaidu darbinieki - CA GFI-IV - SNE | 262 150 10 | 262 150 10 | 08 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiešā pētniecība) | 40 | 40 | 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) | Citas budžeta pozīcijas (precizēt) | KOPĀ | 652 | 652 | XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki | Uzdevumi, kas paredzēti kodolpētniecības/tiešās un netiešās pētniecības īpašajā programmā, jo īpaši uzdevumi, kas saistīti ar kodolatkritumu apsaimniekošanu, kodoldrošību un kodoldrošības aizsargpasākumiem. | Ārštata darbinieki | 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu - ( Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai - X Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Priekšlikumos par Euratom pamatprogrammu (2012–2013) ir sniegtas vispārīgas nostādnes attiecībā uz pētniecības pasākumiem kodolenerģētikas jomā un norādīts atbilstīgs budžets. Tomēr sākotnēji kodolpētniecībai paredzētās provizoriskās apropriācijas daudzgadu finanšu shēmā no (2007–2013) (DFS) nav pietiekamas, jo ir būtiski pieaugušas ITER projekta izmaksas. Komisija ierosina likumdošanas procesu saistībā ar priekšlikumiem par Euratom pamatprogrammu (2012–2013) īstenot vienlaikus ar ITER budžeta un 2012. gada budžeta izskatīšanu. Vienošanās par papildu finansējumu, izmantojot pārvietojumus starp izdevumu kategorijām un vienas kategorijas ietvaros (saskaņā ar turpmāk sniegto tabulu), ļaus ātri pieņemt Euratom pētniecības programmu 2011. gadā. Pārvietojumi starp kategorijām EUR miljonos | Pārvietojumi 1.a izdevumu kategorijā EUR miljonos | Kopā | 2012 | 650 | 100 | 750 | 2013 | 190 | 360 | 550 | Kopā | 840 | 460 | 1300 | - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[32] Nav/nepiemēro/neattiecas 3.2.5. Trešo personu iemaksas - Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu - X Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Gads: 2012. | Gads: 2013. | Norādīt līdzfinansējuma struktūru | Ar programmu asociētās trešās valstis | KOPĀ — Līdzfinansējuma apropriācijas * | pm | * Trešo pušu iemaksas vēl nav noteiktas; tās pievienos vēlāk. 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem - ( Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus - X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: - ( pašu resursus - X dažādus ieņēmumus Miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija | Kārtējā budžeta gadā pieejamās apropriācijas | Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[33] | Gads: 2012. | Gads: 2013. | 6011*. pants 6012*. pants 6031*. pants | pm pm pm | pm pm pm | * Nolīgumi par Šveices iemaksām, kā arī iemaksām no JET Kopējā fonda vēl nav pabeigti. * Pašlaik notiek diskusijas ar Turciju par sadarbību kodolpētniecības jomā. Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). 08 22 04 Apropriācijas, kas uzkrātas no (ārpus Eiropas Ekonomikas zonas) trešo pušu iemaksām zinātniskajai pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi Dažas asociētās valstis var dot papildu finansējumu pamatprogrammai, izmantojot asociācijas nolīgumus. Šajos asociācijas nolīgumos ir saskaņota aprēķina metode, un tai nav noteikti jābūt vienādai visos nolīgumos. Vairumā gadījumu aprēķins ir balstīts uz asociētās valsts IKP salīdzinājumā ar dalībvalstu IKP, un šo procentuālo daļu piemēro attiecībā uz kopējo darbības budžetu. [1] Padomes Lēmums par Euratom pamatprogrammu (2006/970/Euratom) OV L54, 22.2.2007, 21. lpp.; Padomes lēmums par īpašo programmu netiešajām darbībām (2006/976/Euratom) OV L54, 22.2.2007, 139. lpp.; Padomes regula par dalības noteikumiem (1908/2006) OV L54, 22.2.2007, 4. lpp.; Padomes lēmums par īpašo programmu netiešajām darbībām (2006/977/Euratom) OV L54, 22.2.2007, 149. lpp. [2] Atzinums sniegts…xxx [3] OV C xxx [4] OV L xxxx [5] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [6] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. [7] OV L 312, 23.12.1995., 1. lpp. [8] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [9] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [10] OV L … [11] OV L 177, 4.7.1984., 25. lpp. [12] Nav publicēts. [13] OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp. [14] Par "progresīvo pētniecību" visās zinātnes un tehnoloģijas jomās ir atbildīga Eiropas Pētniecības padome ( ERC) . [15] Par pētnieku mobilitāti visās zinātnes un tehnoloģijas jomās tiek gādāts ES Pamatprogrammas īpašajā programmā „Cilvēki”. [16] OV L 358, 18.12.1986., 1. lpp. [17] ABM – budžeta vadība pa darbības jomām, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [18] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [19] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [20] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [21] Dif. – diferencētās apropriācijas, nedif. - nediferencētās apropriācijas. [22] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [23] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [24] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [25] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros, utt.). [26] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. “Konkrētais mērķis/konkrētie mērķi…” [27] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [28] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [29] CA — līgumdarbinieki, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti. [30] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām). [31] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [32] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [33] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t.i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.