LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 18.1.2011 
SEC(2011) 68 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pievienojams dokumentam 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
"Attīstīt Eiropas dimensiju sport ā" 
SEC(2011) 67 gal īgā redakcija 
SEC(2011) 66 gal īgā redakcija 
COM(2011) 12 gal īgā redakcija 
LV 2   LV Šis ietekmes nov ērtējums ir Komisijas Pazi ņojuma "Att īstīt Eiropas dimensiju sport ā" 
pavaddokuments. Turpm āk izklāstīts ietekmes nov ērtējuma galveno aspektu kopsavilkums. 
Priekšvēsture 
Ar Līguma par Eiropas Savien ības darbību (LESD) 165. pantu Eiropas Savien ībai (ES) ir 
piešķirta jauna kompetence atbalst īt, koordin ēt vai papildin āt dalībvalstu pas ākumus sporta 
jomā. Līgumā ES ir aicin āta sniegt ieguld ījumu ar sportu saist ītu jautājumu populariz ēšanā, kā 
arī paredzēta ES rīcība, kas orient ēta uz Eiropas dimensijas att īstīšanu sport ā.  
LESD 165. pant ā ir ietverta ar ī atsauce uz veicin āšanas pas ākumiem sporta jom ā, balstoties uz 
kuriem Komisija b ūtu varējusi apsv ērt ierosin āt jaunu l īdzekļu izlietojuma sh ēmu esošo 
finanšu pl ānu ietvaros, piem ēram, ierobežota divgad īga ES Sporta programma. T ā kā 
Komisijā apzinās sporta jom ā ieinteres ēto personu liel ās cerības attiec ībā uz ES finansi ālo 
atbalstu saska ņā ar Līgumā piešķirtajām pilnvar ām, pašreiz ējās situācijas izvērtējumā izdevies 
nonākt pie secin ājuma, ka past āv svarīgi budžeta un materi āli ierobežojumi, kas pašreiz ējā 
posmā nav labv ēlīgi šādam priekšlikumam. Pirmk ārt, ES budžeta attiec īgajā nodaļā atlikusī 
rezerve ir ļoti neliela. T ādējādi nav iesp ējams ierosin āt tādu finansi ālu apjomu, kas ļautu 
darboties pirmajai ES S porta programmai, kura var ētu potenci āli sasniegt izvirz ītos mērķus. 
Otrkārt, noritošaj ās 2009. gada un 2010. gada sagatavošan ās darbībās sporta jom ā vēl nav 
veikta neatkar īga vērtēšana, lai pamatotu programmai ES pievienoto v ērtību. Nākamās ES 
Sporta programmas (no 2014. gada) ietekmes nov ērtējumu, kur ā uzmanība pievērsta 
attiecīgajām sagatavošan ās darbībām sporta jom ā, var pabeigt tikai 2011. gad ā. Minētie 
apsvērumi likuši Izgl ītības un kult ūras ģenerāldirektorātam pārdomāt savu sākotnējo plānu 
2010. gada iniciat īvai, kurā apvienots politikas virziena priekšlikums un l īdzekļu izlietojuma 
programma. 
Tādēļ ietekmes nov ērtējums ir veikts tikai politikas iniciat īvai (Paziņojums), lai sporta jom ā 
īstenotu Lisabonas l īgumu. Tas pamatojas uz jaunajiem l īguma noteikumiem, k ā arī turpina 
darbu saist ībā ar bagātīgo inform āciju, kas sav ākta neform ālā ES sadarb ībā sporta jom ā 
pēdējo gadu laik ā, jo īpaši attiec ībā uz pieredzi, kas g ūta, īstenojot 2007. gada Balto gr āmatu 
par sportu, un 2010. gad ā veikto plašo apspriešanos. 
Problēmas raksturojums 
Kā pirmais solis ietekmes nov ērtējumā, nosakot galven ās vispārīgās un specifisk ās problēmas 
sportā ES līmenī, tiek izskat īta nepieciešam ība pēc ES rīcības. Pierādījumi liecina, ka past āv 
iespēja veicināt sporta pozit īvo vērtību un ietekmi, t āpat arī to, ka past āv traucēkļi, kas 
apdraud nozares potenci ālu sniegt ieguld ījumu sabiedr ībā un ekonomik ā, un to, ka sporta 
jomas attīstība saskaras ar īpašiem probl ēmjautājumiem. 
Tomēr līdz šim nav bijis strat ēģijas ES pieejai sportam, kur ā, balstoties uz kop īgu darba 
kārtību, būtu iesaistīta Komisija un dal ībvalstis un ar kuras pal īdzību varētu visaptveroši 
risināt problēmjautājumus. Līdz šim sporta nozares pilns potenci āls sniegt ieguld ījumu ES 
stratēģiskajos m ērķos sociālajā un ekonomikas jom ā palicis neizmantots. 
Īpašās problēmas un risin āmie jautājumi tika apzin āti, ņemot vērā ar Līgumu noteikt ās 
pilnvaras un vajadz ību risināt tieši tās problēmas, kas ir b ūtiskas ES l īmenī (subsidiarit āte). 
Noteiktas š ādas problēmas un risin āmie jautājumi. 
LV 3   LV – Ar sporta vesel ību veicinoš ām, sociālajām un izgl ītojošajām funkcij ām saistītie risināmie 
jautājumi: 
• fizisko nodarb ību trūkuma izrais ītas veselības problēmas; 
• nelabvēlīgu grupu soci ālā atstumtība un neizmantots sporta potenci āls; 
• nepielāgota sistēma sporta un izgl ītības apvienošanai. 
– Ilgtspējīgu sporta strukt ūru risināmie jautājumi: 
• nepietiekams br īvprātīgā darba atbalsts; 
• ar ilgtspējīgu sporta finans ējumu saist ītie esošie un turpm āk risināmie jautājumi, tostarp 
ņemot vērā regulējuma izmai ņas dalībvalstīs azartspēļu nozarē; 
• intelektuālā īpašuma ties ību nepietiekama aizsardz ība. 
– dopings k ā drauds sportistu fiziskajai un mor ālajai būtībai;  
– uz valstspieder ību balstīta diskrimin ācija sportā; 
– neizmantotas iesp ējas uzlabot ES l īmeņa dialogu par sportu; 
– juridiskā nenoteikt ība attiecībā uz ES ties ību aktu piem ērošanu sporta jom ā; 
– nepietiekama inform āciju par sportu ES-27 valst īm. 
Mērķi 
Ietekmes nov ērtējuma otraj ā solī tiek apzin āti plānotās iniciatīvas mērķi. Kopum ā plānotajai 
iniciatīvai būtu jāizvirza m ērķis sniegt ieguld ījumu ES plaš ākajos mērķos, kas noteikti 
stratēģijā "Eiropa 2020" attiec ībā uz ilgtsp ējīgu izaugsmi, bezdarba apkarošanu, soci ālās 
iekļaušanas pastiprin āšanu un Tautu Eiropas veicin āšanu. 
Stratēģiskā ziņā plānotajai iniciat īvai būtu jābūt vērstai uz ES l īmeņa sporta nodarb ību 
Ietvarstrukt ūras sniegšanu Komisijai un dal ībvalstīm, kurā būtu paredz ēti pasākumi, kas 
veicami, pamatojoties uz LESD 165. pantu. 
Atbilstoši noteiktajiem īpašajiem risin āmajiem jaut ājumiem, ietekmes nov ērtējumā sīki 
izklāstīti īpašie mērķi, kuri plānotajai iniciat īvai būtu jācenšas sasniegt: 
– populariz ēt sporta vesel ību veicinošo, soci ālo un izgl ītojošo funkciju; 
– atbalstīt uz brīvprātīgo darbu balst ītas sporta strukt ūras; 
– aizsargāt sportistu fi zisko un mor ālo būtību; 
– veicināt godīgumu un atkl ātību sporta pas ākumos; 
– uzlabot dialogu un sadarb ību ar sporta jom ā ieinteresētajām personām; 
– palielināt izpratni par ES ties ību aktu piem ērošanu sport ā; 
LV 4   LV – atbalstīt pierādījumu bāzi sportam ES-27 valst īs. 
Šajā nodaļā ietekmes nov ērtējumā turpmāk analizēts, vai ES r īcība ir attaisnota, balstoties uz 
subsidiarit āti, un tajā aprakstīta plānotās iniciatīvas ES pievienot ā vērtība. 
Saskaņā ar Līguma pieš ķirtajām pilnvar ām un tā kā dalībvalstīm ir pilnīga kompetence sporta 
jomā, ES iniciat īva neaizvietos dal ībvalstu pas ākumus, bet ierosin ās papildu r īcību, pilnībā 
ievērojot subsidiarit ātes prasības, jom ās, kur pieredze liecina, ka dal ībvalstis valsts 
konstitucion ālo sistēmu ietvaros nevar sasniegt pietiekamu progresu noteikto 
problēmjautājumu uzdevumu risin āšanā. Plānotā iniciatīva nepārsniegs to, kas nepieciešams 
noteikto m ērķu sasniegšanai, bet taj ā tiks ievērotas proporcionalit ātes prasības un ar L īgumu 
piešķirtās pilnvaras, kas neparedz harmoniz āciju un ES l īmeņa rīcībai sniedz tikai "maigus" 
instrumentus. Pl ānotā ES iniciat īva tiks īstenota, pamatojoties uz esošaj ām valsts un Eiropas 
struktūrām.  
Attiecībā uz Eiropas pievienoto v ērtību ES darbosies k ā katalizators, lai palielin ātu valsts 
pasākumu ietekmi sporta interes ēs. ES līmeņa iniciatīva ļaus izstrādāt pasākumus, kas 
izveidos saikni starp daž ādām organiz ācijām un iesaist ītajām personām gan sport ā, gan ārpus 
tā, tostarp jo īpaši sabiedrisk ās iestādes Eiropas, valsts, re ģionālā un vietējā līmenī, sporta 
organizācijas, ar sportu saist ītas organiz ācijas un izgl ītības iestādes. Šāda rīcība novedīs pie 
zinātības un lab ākās prakses apmai ņas dažādās ar sportu un fiziskaj ām nodarb ībām saistītās 
jomās (piemēram, vesel ības aizsardz ība, izglītība, sociālā integrācija). Tādējādi ES var sniegt 
ieinteresētajām personām sadarbības iespējas, kuru bez ES r īcības nebūtu.  
Politikas varianti 
Ietekmes nov ērtējuma trešaj ā solī tiek noteikti tr īs politikas vari anti, kas atspogu ļo iespējamos 
instrumentu kopumus noteikto m ērķu sasniegšanai. 
• A variants:  sadarbības, kas balst īta uz 2007. gada Balto gr āmatu par sportu 
(pamatscen ārijs). 
• B variants : stratēģiskas vid ēji ilga laika sadarb ības Ietvarstrukt ūras defin ēšana sport ā, 
balstoties uz jaunu ES darba k ārtību sportam (ietvarstrukt ūra + jauna darba k ārtība); 
• C variants : stratēģiskas ilgtermi ņa politikas Ietvarstrukt ūras definēšana sport ā, balstoties 
uz atvērtas koordin ācijas metodes (AKM) izveidi sporta jom ā (ilgtermi ņa ietvarstrukt ūra + 
AKM). 
Ietekmes nov ērtējums 
Nākamajā nodaļā katrs no trim politikas variantiem ir izv ērtēts attiecībā uz:  
(1) paredzamo ekonomisko, soci ālo un vides ietekmi, tostarp vissvar īgākās ietekmes 
novērtējumu iesp ējamības un lieluma zi ņā; 
(2) efektivitāti, ņemot vērā attiecību starp ieguld ījumu un v ēlamo ietekmi, k ā arī vērtējot 
Komisijas sp ēju gūt panākumus; 
(3) iedarbīgumu, ņemot vērā varbūtību sasniegt iniciat īvai izvirzītos mērķus; 
(4) plašāku mērķu un ES politikas saska ņotību. 
LV 5   LV a) Visiem variantiem ir kop īga pozitīva sociālā ietekme  un mazākā apjomā ekonomisk ā 
ietekme , ko kopum ā varētu sagaid īt no ES l īmeņa pasākumi, kuri orient ēti uz sporta 
sabiedrisko funkciju populariz ēšanu, rīkojoties pamatjom ās, t. i., veselību veicinoša fizisk ā 
aktivitāte, sociālā integrācija, izglītība un apm ācība, kā arī brīvprātīgais darbs (piemēram, 
tāda, kas sekm ē veselīgāku un integr ējošāku sabiedr ību, kā arī palielinātu nodarbin ātību). 
Stratēģiski orient ētas un koordin ētas politikas pieejas, k ā minēts B variant ā un C variant ā, jo 
īpaši AKM (C variants), iesp ējams, var stiprin āt minēto pozitīvo ietekmi. Turpm ākām 
politiskām pūlēm cīņā pret dopingu , iesaistot attiec īgās ieinteres ētās personas valsts, Eiropas 
un starptautisk ā līmenī, iespējams var b ūt netieša pozit īva ietekme attiec ībā uz uzlabotu sporta 
tēlu sabiedr ībā un sporta sacens ību uzticam ību. 
Jauniem pas ākumiem, kas orient ēti uz politikas koordin āciju citās jomās, piemēram, atbalsts 
sporta strukt ūrām (piem ēram, rīcība, kas v ērsta uz tautas sporta veidu ilgtspējīgas 
finansēšanas  nodrošin āšanu), potenci āli ir pozit īva ekonomiska ietekme attiec ībā uz 
stabilākām un piem ērotākām sporta strukt ūrām augošas konkurences tirgos, kas potenci āli 
uzlabo sporta pakalpojumu kvalit āti, kas, savuk ārt, var pal īdzēt nodrošin āt cilvēkiem piek ļuvi 
vietējām sporta strukt ūrām. Politisk ām pieejām diskrimin ācijas risin āšanai sport ā (piemēram, 
pasākumi brīvas sportistu aprites  jomā) var būt pozitīva ietekme uz iekš ējā tirgus darb ību un 
tās var arī palīdzēt izvairīties no ES pilso ņu diskrimin ācijas. Politikas r īcībai, kas orient ēta uz 
lielāku juridisko noteikt ību attiecībā uz sporta noteikumiem, izmantojot liel āku izpratni par 
ES tiesību aktu piem ērošanu sport ā, pateicoties īpašām vadlīnijām ES līmenī, iespējams var 
būt pozitīva ietekme uz iekš ējā tirgus darb ību, jo tā potenciāli palīdz sporta nozarei att īsties 
stabila tiesisk ā regulējuma ietvaros. T ā var arī palīdzēt izvairīties no spriedzes starp daž ādām 
iesaistītajām person ām vai no juridiskiem konfliktiem. Atbalsts, kas v ērsts uz ES dialoga un 
sadarbības struktūru uzlabošanu, var uzlabot sadarb ību ar ieinteres ētajām person ām, kā arī 
sekmēt integrējošus un caurskat āmus procesus. Citu nozaru, piem ēram, izglītības, kultūras, 
jaunatnes pieredze liecina , ka politisks atbalsts pierādījumu bāzes izstrādei ES-27 valst īm var 
panākt labāk inform ētu dalībvalsts un Eiropas politikas izstr ādi, kas balst īta uz stabilu 
ekonomisku pamatojumu, piem ēram, attiec ībā uz lēmumiem par valsts izdevumiem vai 
investīcijām. Piekļuve pietiekami kvalitat īvai inform ācijai var l īdzvērtīgi ietekm ēt citas 
iesaistītās personas, piem ēram, sporta organiz ācijas, kurām savai darb ībai jānodrošina stabila 
ekonomiska vad ība.  
Saistībā ar ietekmi uz vidi  ziņojumā secināts, ka sports, jo īpaši lieli sporta pas ākumi, var 
zināmā mērā negatīvi ietekm ēt vidi. Lai ar ī dažādā apjomā, visi varianti var potenci āli 
veicināt videi draudz īgas pieejas. 
Katru variantu izv ērtē saistībā ar iespējamību, ka realiz ēsies vissvar īgākā un visvēlamākā 
ietekme, k ā arī attiecībā uz tās apjomu. Noteikts, ka vissvar īgākā ietekme  ir trīskārša: 
sabiedrības vesel ības veicin āšana, nelabv ēlīgu grupu soci ālā integrācija un ieguld ījums 
nodarbinātībā un jaunu darbavietu izveid ē. Kopum ā, ņemot vērā stratēģisko politisko 
ietvarstrukt ūru un šajos variantos paredz ētos jaunos pas ākumus sal īdzinājumā ar 
pamatscen āriju, B un C variant ā ir konstat ēta lielāka iespējamība un liel āks mērogs nekā 
A variantam. 
b) Neraugoties uz pozit īvi vērtēto cilvēkresursu ietekmi un faktu, ka Komisijai b ūtu 
sistemātiska spēja gūt panākumus, A varianta efektivit āte tika nov ērtēta ļoti zemu. Par 
iemeslu min ētajam vērtējumam kalpoja liela iesp ējamība, ka min ētais variants nesasniegs 
vēlamo rezult ātu, kā arī fakts, ka jauno L īguma pilnvaru kontekst ā, kas nepārprotami aicina 
ES rīkoties sporta jom ā, šķiet grūti pamatot tik vien k ā esošo pas ākumu turpin āšanu. Pretstat ā 
A variantam C variant ā nepieciešams proporcion āli liels cilv ēkresursu ieguld ījums, kam ēr 
LV 6   LV minētā varianta izredzes sasniegt v ēlamo ietekmi v ērtējamas kā labas vai pat ļoti labas. T ādēļ 
jāapsver C varianta efektivit ātes uzlabošana attiec ībā pret pamatscen āriju. Attiec ībā uz spēju 
gūt panākumus patlaban nav pi eredzes par AKM piem ērošanu tādā jaunā horizont ālās 
politikas jom ā, kāda ir sports. Šaj ā agrīnajā posmā oficiālajā ES sadarb ībā sporta jom ā vēl nav 
pietiekamu liec ību tam, ka b ūtu panākta vienpr ātība par AKM. T ādēļ C varianta sp ēja gūt 
panākumus sal īdzinājumā ar pamatscen āriju ir nov ērtēta negatīvi. B varianta efektivit ātes 
novērtējums ir sabalans ētāks attiecībā uz saikni gan starp daž ādiem ietekmes veidiem (liela 
iespējamība sasniegt v ēlamo ietekmi), gan starp ieguld ījumiem (nav vajadz īgi papildu 
cilvēkresursi). Turkl āt, ņemot vērā paziņoto valdību un ieinteres ēto personu atbalstu 
B variantā minētajām pieejām, ir atzīts, ka tam ir ļoti liela sp ēja gūt panākumus sal īdzinājumā 
ar pamatscen āriju. Kopum ā B varianta efektivit āte salīdzinājumā ar citiem variantiem ir 
novērtēta visaugst āk. 
c) Katra varianta iedarb īgums tika izv ērtēts attiecībā pret strat ēģisko mērķi (jauna strat ēģiskā 
pieejam ES l īmeņa sadarbībai sportā) un septiņiem iniciat īvā izvirzītajiem īpašajiem m ērķiem. 
A variants neatbilst strat ēģiskajam m ērķim un sniedz tikai nelielu ieguld ījumu īpašo mērķu 
sasniegšan ā. Izveidojot ES ietvarstrukt ūru sportam, B un C variants var sasniegt strat ēģisko 
mērķi. Attiecībā uz tādu mērķu sasniegšanu, kas saist īti ar pamatjom ām, kurās ļoti iespējama 
AKM īstenošana, C varianta iedarb īgums tiek v ērtēts augstāk nekā B variant ā. Līdzīgi, 
izmantojot m ērķtiecīgu rīcību, kas paredz ēta ES darba k ārtībā tādām jomām, kuru uzdevums 
ir risināt ar godīgumu un atkl ātību saistītus mērķus sacens ībās, dialogā un sadarb ībā sportā, kā 
arī attiecībā uz lielāku noteikt ību par ES ties ību aktu piem ērošanu sportam, B variants j āvērtē 
augstāk nekā C variants. Kopum ā C varianta izredzes sasniegt m ērķi tiek vērtētas nedaudz 
augstāk par B variantu.  
d) Variantu saska ņotību vērtē attiecībā uz stratēģijas "Eiropa 2020" plaš ākajiem m ērķiem, ES 
Veselības aizsardz ības stratēģiju un iekš ējā tirgus darb ību. Ņemot vērā jaunas r īcības 
trūkumu, A variantu neuzskat a par atbilstošu plaš ākajiem m ērķiem. Gan B variants, gan 
C variants sniedz ieguld ījumu izaugsm ē un jaunu darba vietu izveid ē, sabiedrības veselībā un 
iekšējā tirgū. Ilgtermi ņa politikas pieeja, kas paredz AKM, tiek uzskat īta par nedaudz 
saskaņotāku pieeju visp ārējo ES politikas m ērķu, jo īpaši to m ērķu, sasniegšanai, kas saist īti 
ar "Eiropa 2020" (pal īdzot sporta nozarei piln ībā attīstīt izaugsmes un jaunu darba vietu 
izveides potenci ālu), kas C variant ā ir mazliet vair āk izteikta nek ā B variant ā. 
Variantu sal īdzinājums/ izv ēlētais variants 
Šajā ziņojuma noda ļā ir apkopots variantu sal īdzinājums, ņemot vērā četrus kritērijus saist ībā 
ar ietekmes, efektivit ātes, iedarb īguma un saska ņotības novērtējumu.-{}- 
• B un C varianta pozit īvā ekonomisk ā un sociālā ietekme  šķietami ir vien āda, bet B variant ā 
paredzētā jaunā ES darba k ārtība šķiet minēto ietekmi īpaši veicinoša. Iesp ējams, ka 
C varianta ietekmes l īmenis var b ūt nedaudz augst āks, kā rezultātā dažās pamatjom ās ES 
līmeņa sadarbībā sportā (piemēram, vesel ību veicinoša fizisk ā aktivitāte) varētu piemērot 
AKM. 
• A varianta efektivit āte ir vērtējama ļoti zemu. Neraugoties uz daudz liel āku ieguld ījumu, 
C variants sal īdzinājumā ar pamatscen āriju, iespējams, ir efekt īvāks, taču tajā daudz gr ūtāk 
gūt panākumus. B variants ir efekt īvāks nekā pamatscen ārijs un efekt īvāks nekā C variants. 
Turklāt B variant ā Komisijai ir visliel ākā spēja sasniegt v ēlamo ietekmi. 
LV 7   LV • Attiecībā uz iedarb īgumu A variants nevar garant ēt mērķu sasniegšanu, bet gan B variants, 
gan C variants sasniedz strat ēģisko mērķi un īpašos mērķus. C variant ā iespējams gūt 
mazliet liel āku ietekmi. 
• Attiecībā uz saskaņotības kritēriju A variants neveicina ES plaš āko sociālo un ekonomikas 
mērķu sasniegšanu, bet v ērtīgu ieguld ījumu sniedz gan B variants, gan C variants. 
C variants, kur ā paredzēta AKM, tiek uzskat īts par vispiem ērotāko instrumentu. 
Ietekmes nov ērtējumā secināts, ka B variants ir visatbilstoš ākais veids k ā reaģēt uz 
uzdevumiem, ar ko saskaras sporta nozare ES, un k ā īstenot LESD 165. pant ā paredzētos 
noteikumus sporta jom ā. B variants ir visl īdzsvarotākais variants, turkl āt tas šajā ES sporta 
dimensijas att īstības posmā varētu sniegt visliel āko tīro ieguvumu. 
Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, Komisija ierosin ās Paziņojumu, ar kuru nosaka politikas 
ietvarstrukt ūru ES līmeņa sadarb ībai sport ā, tostarp jauno ES darba k ārtību sportam. 
Paziņojumā būtu jāiekļauj arī ietekmes nov ērtējums iesp ējamajai ES Sporta programmai (no 
2014. gada), lai papildin ātu sadarbības pamatprogrammu. 
Pārraudzība un vērtēšana 
Ietekmes nov ērtējuma izska ņā izklāstīts pārskats par pl ānotajiem pas ākumiem attiec ībā uz 
pārraudzību un vērtēšanu, īpaši minot progresa pirmo pamatr ādītāju kopumu virz ībā uz 
vispārējo un īpašo mērķu sasniegšanu, kas paredz ēti ierosinātajā iniciatīvā (B variants). Da ļa 
no ES Ietvarstrukt ūras sadarb ībai sportā būs novērtējums 2015. gad ā, kurā būtu jāsniedz 
iespēja apsvērt AKM iesp ējamo ieviešanu dažos aspektos ES l īmeņa sadarbībā sportā.