KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par Finanšu regulas 2018/1046 212. pantā paredzētā uzkrājumu fonda aktīvu pārvaldnieku

Kopsavilkums

Ņemot vērā neatkarīgā izvērtējuma rezultātus, Komisija ar šo paziņojumu informē Parlamentu un Padomi, ka tā pati pārvaldīs kopējā uzkrājumu fonda (KUF) aktīvus tā vietā, lai iesniegtu leģislatīvā akta priekšlikumu, ar ko Komisijai tiktu dota atļauja vai rīkojums deleģēt šo uzdevumu Eiropas Investīciju bankai (EIB). KUF saņems līdzekļus no ES budžeta nākamās daudzgadu finanšu shēmas gaitā (2021.–2027. gads). Šie aktīvi veidos uzkrājumus, kas kalpos par nodrošinājumu finanšu instrumentiem, finansiālajai palīdzībai un budžeta garantijām, ko izmanto, lai atbalstītu investēšanu ES un jaunattīstības un kaimiņreģiona valstīs ar publisko finanšu iestāžu, piemēram, EIB, un citu īstenošanas partneru starpniecību. Šīs operācijas atbalstīs investīcijas, kas palīdz sasniegt tādus ES politiskos mērķus kā ilgtspējīgas ekonomikas veidošana.

Pati tieši pārvaldīdama KUF aktīvus, Komisija spēs nodrošināt, ka šis fonds atbilst no operācijām izrietošajām budžeta vajadzībām, un regulāri ziņot Parlamentam un Padomei par šiem jautājumiem. KUF aktīvi kalpos par nodrošinājumu budžeta garantijām un garantētajiem aizdevumiem, ko ES izsniegs nākamās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) ietvaros. Komisija ir nolēmusi pati pārvaldīt KUF aktīvus, ņemot vērā KUF “sistēmisko” nozīmi ES budžeta kontekstā un savus institucionālos pienākumus. Neatkarīgajā izvērtējumā konstatēts, ka KUF pārvaldībai nepieciešamās speciālās zināšanas, sistēmas un pārvaldības mehānismi ir gan Komisijai, gan EIB un ka Komisija iepriekš ir uzrādījusi labāku sniegumu ar mazākām no ES budžeta sedzamajām izmaksām. Šajā paziņojumā Parlamentam un Padomei sniegta arī informācija par pasākumiem, kurus Komisija veiks, lai panāktu, ka KUF ir gatavs 2020. gada beigās un var sākt investēt no 2021. gada janvāra, kolīdz būs pieejamas budžeta apropriācijas.

1.Ievads

ES budžets piedzīvo būtiskas pārmaiņas. Tam jādod iespēja reaģēt uz jaunām vides, stratēģiskajām un sociālekonomiskajām problēmām laikā, kad budžeta ierobežojumi ir īpaši izteikti. Tāpēc jārod jauni veidi, kā panākt ES budžetā pieejamo resursu lielāku atdevi ES iedzīvotāju labā.

Budžeta garantijas ir pierādījušas sevi kā labu līdzekli ierobežotu publisko finanšu politiskās ietekmes daudzkāršošanai. Plaši izmantojot budžeta garantijas, ar katru euro, kas ES budžetā bija paredzēts Investīciju plānam Eiropai, izdevās atbalstīt privātās investīcijas 15,7 euro apmērā projektos, kas nes vidiskus, sociālus vai ekonomiskus labumus.

Ņemot vērā šīs sekmes, Komisija ir ierosinājusi izvērst budžeta garantiju izmantošanu kā vienu no galvenajām ES budžeta publisko finanšu atbalsta formām par labu investīcijām. Ierosināts, ka programmas InvestEU ietvaros ES budžetā tiks paredzēti vairāki miljardi euro Eiropas Investīciju bankas (EIB) un citu īstenošanas partneru garantiju nodrošinājumam. Paredzēts, ka publisko un privāto investīciju atbalstam, ko nodrošinās EIB un īstenošanas partneri, multiplikatora efekts būs līdzīgs tam, kāds bija ESIF. Garantiju izmantošana tiks izvērsta arī ārējās darbības jomā – ierosināts, ka Ārējās darbības garantija, kas tiks izveidota ar regulu par Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI), ietvers garantijas un garantētus aizdevumus investīcijām un makrofinansiālajai palīdzībai pirmspievienošanās, kaimiņu un citās valstīs.