LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 11.7.2012. 
SWD(2012) 214 final 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Pavaddokuments dokumentiem 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) 
Nr. 443/2009, lai noteiktu k ārtību, kādā jāsasniedz jaunu vieglo automobi ļu radīto CO2 
emisiju samazin āšanas mērķis 2020. gadam 
 
un  
 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) 
Nr. 510/2011, lai noteiktu k ārtību, kādā jāsasniedz jaunu vieglo kravas automobi ļu 
radīto CO2 emisiju samazin āšanas mērķis 2020. gadam 
{COM(2012) 393 final} 
{COM(2012) 394 final} 
{SWD(2012) 213 final}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Pavaddokuments dokumentiem 
Priekšlikums Eiropas Parlam enta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) 
Nr. 443/2009, lai noteiktu k ārtību, kādā jāsasniedz jaunu vieglo automobi ļu radīto CO2 
emisiju samazin āšanas mērķis 2020. gadam 
 
un  
 
Priekšlikums Eiropas Parlam enta un Padomes Regulai, ar ko groza Regulu (EK) 
Nr. 510/2011, lai noteiktu k ārtību, kādā jāsasniedz jaunu vieglo kravas automobi ļu 
radīto CO2 emisiju samazin āšanas mērķis 2020. gadam 
1. P ROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
1.1. Probl ēmas būtība 
Autotransports ir viena no nedaudzaj ām nozarēm, kuras emisijas strauji pieaug un laikposm ā 
no 1990. l īdz 2008. gadam ir palielin ājušās par 26 %. Raugoties no ES klimata politikas 
viedokļa, šī tendence nav ilgtsp ējīga. Saska ņā ar Komisijas pazi ņojumu „Ce ļvedis virz ībai uz 
konkurētspējīgu ekonomiku ar zemu oglek ļa dioksīda emisiju l īmeni 2050. g.”1 un Transporta 
balto grāmatu2 autotransportam l īdz 2050. gadam ir iev ērojami jāsamazina CO 2 emisijas. 
Ievērojamu da ļu no kop ējām transporta emisij ām rada vieglie transportl īdzekļi, kas izdala 
aptuveni 13,5 % no ES kop ējām CO 2 emisijām un aptuveni 15 %, ja ņem vērā ar degvielas 
piegādi saistītās emisijas. T ā kā ir paredzama vieglo transportl īdzekļu parka paplašin āšanās, 
jāturpina efekt īvi piemērot obligātos CO 2 emisiju m ērķus, lai nodrošin ātu autotransporta CO 2 
emisiju turpm āku samazin ājumu. 
Saskaņā ar regulās paredzēto divpak āpju pieeju Komisijai l īdz 2012. gada beig ām jāierosina 
kārtība, lai sasniegtu 2020. gada m ērķus. Komisijai j āiesniedz priekšlikumi, lai regulas 
grozītu „pēc iespējas neitrālāk no konkurences viedok ļa, sociāli taisnīgi un ilgtsp ējīgi”3. Tas 
nozīmē, ka regulu I pielikum ā iekļautās formulas j āpielāgo 2020. gada m ērķiem. Turkl āt 
jāapstiprina 2020. gada m ērķa īstenojamība attiecībā uz vieglajiem kravas automobi ļiem. Ar 
kārtību saprot īstenošanas elementus, kas ietekm ē veidu, k ādā tiek sasniegti emisiju m ērķi. 
Regulu stingr ības pakāpi nosaka taj ās paredzētās 2020. gada m ērķvērtības. Mērķi ir noteikti 
saskaņā ar koplēmuma proced ūru, un regulu p ārskatīšanas proces ā tos nepārskata.  
                                                 
1 COM/2011/0112 gal īgā redakcija.   
2 Ce ļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virz ība uz konkur ētspējīgu un resursefekt īvu transporta 
sistēmu, COM/2011/0144 gal īgā redakcija. 
3 Regulas (EK) Nr. 443/2009 13. panta 5. punkts un Regulas (ES) Nr. 510/2011 13. panta 1. punkts.  
 
LV 3   LV Situācija pēc 2020. gada ab ās regulās paliek neskaidra. Ta ču automobi ļu rūpniecība darbojas 
saskaņā ar plānošanas cikliem, kas liek aptuveni desmit gadus iepriekš zin āt vispārīgos 
principus, kuri j āievēro vieglo transportl īdzekļu projektēšanā, un īsāku laiku (aptuveni piecus 
gadus) iepriekš pie ņemt precīzākus lēmumus par variantiem, kas faktiski tiks ražoti. T āpēc ir 
svarīgi pietiekami laic īgi sniegt nor ādes par turpm ākajiem emisiju samazin ājumiem, lai 
nodrošinātu atbilstošu pl ānošanas noteikt ību. 
1.2. K ā problēma attīstīsies bez jaunas ES r īcības? 
Bez rīcības 2020. gada CO 2 emisiju m ērķi attiecībā uz vieglajiem automobi ļiem un vieglajiem 
kravas automobi ļiem nebūtu īstenojami, un attiec īgi pēc 2015. un 2017. gada emisijas neb ūtu 
jāsamazina. Neviens no abiem 2020. gada m ērķiem nevar st āties spēkā, ja nav pie ņemti 
tiesību akti, ar kuriem nosaka un īsteno 2020. gada m ērķu sasniegšanas k ārtību. Tāpēc regulas 
jāgroza saska ņā ar parasto likumdošanas proced ūru. Bez turpm ākas ES rīcības jaunu vieglo 
transportl īdzekļu CO 2 emisiju papildu samazin ājums visticam āk būtu niecīgs. Nebūtu 
iespējams rēķināties ar turpm āku progresu degvielas pat ēriņa efektivit ātes uzlabošan ā, jo ES 
un ASV pieredze liecina, ka apst ākļos, kad tr ūkst regulat īvu prasību vai iev ērojami nepieaug 
degvielas cenas, progr ess vieglo transportl īdzekļu degvielas pat ēriņa efektivit ātes uzlabošan ā 
ir visai pietic īgs.  
Šis „nedar īt neko” risin ājums ir pamatscen ārijs ietekmes nov ērtējumā, kurā izmantota ar ī 
modelēšana. Bez jaunas ES r īcības netiktu sasniegti š ādi 2020. gada m ērķu īstenošanas 
aspekti: 
• vieglo automobi ļu un vieglo kravas automobi ļu naftas pat ēriņa samazin ājums par 
aptuveni 25 %, kas ļautu ietaup īt aptuveni 25 miljardus euro gad ā uz patēriņa rēķina. 
Par aptuveni 25 mtne gad ā mazāks enerģijas izlietojums 2030. gad ā, kas 2020.–
2030. gad ā kopumā ļautu ietaup īt aptuveni 160 mtne. Energoapg ādes drošības 
priekšrocības, kuru apl ēstā kopsumma 2020.–2030. gad ā ir 20 miljardi euro; 
• degvielas izlietojuma ietaup ījums, kas pak āpeniski palielin ātos no 27 miljardiem 
euro gadā 2020.–2025. gada period ā līdz 36 miljardiem euro gad ā 2025.–2030. gada 
periodā. Uz degvielas importa r ēķina ietaup ītos izdevumus var ētu izmantot kapit āla 
un tehnolo ģiju finans ēšanai, palielinot iekšzemes piepras ījumu. Saska ņā ar 
ieguldījuma un rezult ātu analīzi var gaid īt, ka tas nodrošin ātu IKP pieaugumu par 
aptuveni 12 miljardiem euro gad ā un darbasp ēka izdevumu pieaugumu par aptuveni 
9 miljardiem euro gad ā;  
• aplēstais degvielas ietaup ījums, ko var ētu panākt, īstenojot 2020. gada m ērķus, 
pārsniegtu paredzam ās atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas. Neto izmaksas 
sabiedrībai svārstās no aptuveni m īnus 80 līdz 230 euro uz ietaup ītu CO 2 tonnu 
vieglajiem automobi ļiem4 un no m īnus 172 l īdz 295 euro vieglajiem kravas 
automobi ļiem. Amplit ūdu nosaka naftas cena, kas anal īzes vajadz ībām noteikta no 
90 līdz 140 ASV dol āriem par barelu. 
1.3. Skart ās ieinteres ētās personas 
Galvenās ieinteres ēto personu grupas, ko skar regulas, ir sabiedr ība kopum ā, transportl īdzekļu 
pircēji, transportl īdzekļu ražotāji, automobi ļu detaļu piegādātāji un degvielas pieg ādātāji. 
Galvenie ietekmes faktori ir š ādi: 
• ES iedzīvotākus arvien vair āk skar klimata p ārmaiņu ietekme; 
                                                 
4 Atbilstoši 2. izmaksu scen ārijam ar līknes slīpumu 60 %. 
 
LV 4   LV • transportl īdzekļu pircējus skar iesp ējama transportl īdzekļu cenu celšan ās un 
ekspluatācijas izmaksu samazin āšanās, pateicoties maz ākam degvielas pat ēriņam. 
Degvielas ietaup ījums pārsniedz transportl īdzekļu izmaksu pieaugumu; 
• transportl īdzekļu ražotājus skar pien ākums un vajadz ība ieviest tehniskus CO 2 
emisiju samazin āšanas pas ākumus. Tas var palielin āt ražošanas izmaksas un skart 
produktu sortimentu. Tas dos ražot ājiem iesp ēju iegūt iniciatora priekšroc ības un 
iespēju pārdot modernus zemu CO 2 emisiju transportl īdzekļus citos tirgos;  
• paredzams, ka deta ļu piegādātāji gūs labumu no liel āka piepras ījuma pēc modern ām 
tehnoloģijām un iesp ējas tās eksportēt uz citiem tirgiem; 
• degvielas pieg ādātāji visticam āk piedzīvos transporta degvielas piepras ījuma 
kritumu; 
• paredzams, ka citi degvielas un naftas pat ērētāji varēs baudīt zemāku cenu 
priekšrocības; 
• samazināsies spiediens uz SEG emit ējošām nozarēm (kas nav transporta nozare) 
papildus samazin āt emisijas, lai kompens ētu transporta emisiju pieaugumu.  
2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
ES šajā jomā jau ir r īkojusies, saska ņā ar Līguma vides sada ļu pieņemot Regulu (EK) 
Nr. 443/2009 un Regulu (ES) Nr. 510/2011 (vieglo automobi ļu gadījumā pamatojoties uz 
EKL 175. pantu5, bet vieglo kravas automobi ļu gadījumā uz LESD 192. panta 1. punktu6). ES 
līmeņa rīcība salīdzinājumā ar rīcību dalībvalstu līmenī ir pamatota ar ī, ņemot vērā vienotā 
tirgus intereses, proti, lai nodrošin ātu kopējas prasības visā ES, samazinot ražot āju izmaksas. 
3. M ĒRĶI 
VISPĀRĪGIE MĒRĶI 
Nodrošināt Eiropas Savien ībā augstu dabas aizsardz ības līmeni un dot ieguld ījumu ES 
klimata p ārmaiņu mērķu sasniegšan ā, vienlaikus samazinot naftas pat ēriņu un tādējādi 
paaugstinot energoapg ādes drošību ES, veicinot inov āciju un palielinot ES r ūpniecības 
konkurētspēju. 
KONKR ĒTIE MĒRĶI 
Nodrošināt nepārtrauktu un efekt īvu vieglo automobi ļu un vieglo kravas automobi ļu CO 2 
emisiju  noteikumu piem ērošanu, jo īpaši attiec ībā uz 2020. gada m ērķiem.  
OPERAT ĪVIE MĒRĶI 
• Apstiprināt 2020. gada m ērķa īstenojamību attiecībā uz vieglajiem kravas automobi ļiem. 
• Nodrošināt, lai rentabli tiktu pan ākti ar vieglo transportl īdzekļu 2020. gada CO 2 emisiju 
mērķiem saistītie ieguvumi vides jom ā. 
• Nodrošināt, lai 2020. gada m ērķu sasniegšanas k ārtībai nebūtu nepieņemama soci ālā 
ietekme.  
                                                 
5 EK l īgums, kas groz īts ar LESD (sk. 6. zemsv ītras piezīmi). 
6 L īgums par Eiropas Savien ība darbību. 
 
LV 5   LV • Nodrošināt, lai 2020. gada m ērķu sasniegšanas k ārtībai nebūtu nevēlama ietekme uz ES 
automobi ļu rūpniecības konkur ētspēju. 
• Radīt automobi ļu rūpniecībai pietiekamu noteikt ību attiecībā uz turpm ākajām prasībām, 
kas skar vieglo transportl īdzekļu CO 2 emisijas. 
• Pēc iespējas mazin āt ar regul ām saistīto administrat īvo slogu un izmaksas MVU. 
4. P OLITIKAS RISIN ĀJUMI  
4.1. Politikas risin ājumu noteikšana 
Politikas risin ājumu noteikšan ā ir izmantota vispus īga pieeja. Risin ājumi aptver tiklab ties ību 
aktos izvirz ītus un ar īstenošanu saist ītus jautājumus, kā jautājumus, kas izv ērtēti pētījumos, 
kuros analiz ētas iespējamās pieejas, lai uzlabotu ties ību aktu efektivit āti. Ir analiz ēti šādi 
aspekti:  
a) risinājums „nedar īt neko”; 
b) 2020. gada m ērķa īstenojamības apstiprin āšana attiec ībā uz vieglajiem kravas 
automobi ļiem; 
c) dažādi risinājumi, izvērtējot katru vieglo automobi ļu un vieglo kravas automobi ļu emisiju 
mērķu sasniegšanas k ārtības elementu: 
– dažādus lietder ības parametrus, robežv ērtību līknes formas un sl īpumus, 
– maksu par p ārsniegtajām emisijām (atstāt bez pārmaiņām vai piel āgot), 
– izņēmumu shēmas (neturpin āt, turpināt vai pielāgot), 
– ekoinovāciju shēmu (pakāpeniski izbeigt vai pagarin āt), 
– pakāpenisku ieviešanu (neiek ļaut vai iek ļaut 2020. gada m ērķu pakāpenisku 
ieviešanu), 
– superkred ītu shēmu (nepagarin āt, pagarin āt vai pārveidot), 
– kvotu uzkr āšanu un aiz ņemšanos, 
– vieglo automobi ļu un vieglo kravas automobi ļu mērķa apvienošanu, 
– nobraukuma sv ēršanu,  
– atsevišķiem transportl īdzekļiem noteiktas robežv ērtības.  
d) administrat īvā sloga vienk āršošana un mazin āšana; 
e) pielāgošana jaunajam p ārbaudes ciklam; 
f) tiesību aktu forma un stingr ība pēc 2020. gada. 
4.2. Secin ājumi pēc risinājumu iepriekš ējās izvērtēšanas 
Pamatojoties galvenok ārt uz ārējiem pētījumiem un ieinteres ēto personu ieguld ījumu, ir veikts 
minēto jautājumu iepriekš ējs izvērtējums.  
(a) „Nedarīt neko” 
 
LV 6   LV Šis risinājums atbilst pamatscen ārijam un noz īmē, ka 2020. gada m ērķi attiecībā uz vieglajiem 
automobi ļiem un vieglajiem kravas automobi ļiem netiek īstenoti, jo na v noteikta to 
īstenošanas k ārtība. Šis risin ājums atz īts par neder īgu, jo tas neatbilst visp ārīgajiem, 
konkrētajiem un operat īvajiem mērķiem.  
(b) 2020. gada m ērķa īstenojamības apstiprin āšana attiec ībā uz vieglajiem kravas 
automobi ļiem 
Saskaņā ar 2010. gada emisiju datiem samazin ājums, kas j āpanāk, lai sasniegtu 2020. gada 
mērķi, ir iev ērojami sarucis bez liel ām tehnolo ģiskām pārmaiņām. Salīdzinājumā ar 
2007. gadu vid ējās CO 2 emisijas 2010. gad ā ir samazin ājušās visos vieglo kravas automobi ļu 
segmentos, lai gan samazin ājuma līmenis daž ādās klasēs ir atšķirīgs. Atjaunin ātās izmaksu 
līknes liecina par liel āku samazin ājuma potenci ālu un maz ākām izmaks ām, salīdzinot ar 
2009. gada anal īzi. Termiņš, kurā jāpanāk samazin ājums, atbilst izstr ādes termiņiem. Tāpēc ir 
secināts, ka 2020. gada m ērķis attiecībā uz vieglajiem kravas automobi ļiem ir īstenojams. 
(c) Mērķu sasniegšanas k ārtība attiecībā uz vieglajiem automobi ļiem un vieglajiem 
kravas automobi ļiem 
Izvērtētie īstenošanas k ārtības elementi nav alternat īvas cits citam, iz ņemot pak āpenisku 
ieviešanu un kvotu uzkr āšanu un aiz ņemšanos, ko neb ūtu ieteicams apvienot. T āpēc attiecībā 
uz katru elementu ir izv ērtēts alternat īvu politikas risin ājumu kopums, ņemot vērā 3. iedaļā 
minētos mērķus.  
Daži risin ājumi attiec ībā uz lietder ības parametru, robežv ērtību līknes slīpumu, pārmaiņām 
izņēmumu pieš ķiršanā un vienk āršošanu ir atst āti papildu izv ērtēšanai. Turkl āt secināts, ka 
varētu būt lietderīgi turpināt ekoinov āciju shēmu. Maksa par p ārsniegtajām emisijām pašlaik 
ir augstāka nekā vieglo kravas automobi ļu robežizmaksas un kopum ā atbilst vidusm ēra vieglā 
automobi ļa robežizmaks ām. Ņemot vērā, ka salīdzinājumā ar vieglajiem automobi ļiem vieglo 
kravas automobi ļu emisiju m ērķis nav tik stingrs un ka starp dažiem liel ākiem vieglajiem 
automobi ļiem un vieglajiem kravas automobi ļiem ir iesp ējama pārklāšanās, ir secin āts, ka 
maksa būtu jāsaglabā pašreizējā līmenī.  
Pakāpeniska ieviešana un superkred īti papildus nav analiz ēti. Pakāpeniska ieviešana nav 
uzskatāma par nepieciešamu, ņemot vērā jaunu vieglo automobi ļu emisiju pašreiz ējo līkni un 
prognozes, ka 2020. gad ā tiks sasniegts kop ējais mērķis. Turklāt jebkādi papildu starpposma 
mērķi samazin āta elastīguma dēļ palielinātu ar pien ākuma izpildi saist ītās ražotāju izmaksas. 
Pakāpeniska ieviešana, kas tiktu pabeigta v ēlāk nekā 2020. gad ā, apdraudētu regulas m ērķi un 
novestu pie maz ākiem CO 2 emisiju ietaup ījumiem. Turkl āt tiktu iedrag āta regulat īvā 
noteiktība automobi ļu rūpniecības nozar ē, kas ir ieinteres ēta atgūt CO 2 emisiju mazin āšanas 
tehnoloģijās agrāk veiktos ieguld ījumus. Šie argumenti v ēl jo vairāk attiecas uz vieglajiem 
kravas automobi ļiem, jo 2020. gada m ērķis šajā gadījumā ir sasniedzams viegl āk un ar 
mazākām izmaks ām. Superkred ītu shēmas piem ērošana vieglajiem automobi ļiem ar zemu 
emisiju l īmeni ir atz īta par neder īgu tiklab attiec ībā uz vieglajiem automobi ļiem, kā 
vieglajiem kravas automobi ļiem, ņemot vērā superkred ītu potenci āli nevēlamo ietekmi uz 
kopējā mērķa sasniegšanu. Š ī pieeja apdraud emisiju samazin āšanas intensit āti, kas būtu 
jāpanāk attiecībā uz tradicion ālajiem transportl īdzekļiem, ļaujot tiem emit ēt vairāk, un mazina 
politikas kop ējo rentabilit āti. Turklāt tā ir pretrun ā tehnoloģiju neitralit ātes mērķim. Tomēr 
nevēlamo ietekmi var mazin āt ar nelielu reizin ātāju un attiec īgo transportl īdzekļu skaita 
ierobežošanu. 
 
LV 7   LV Papildus nav analiz ēti arī citi pašreiz ējās regulās neiekļauti īstenošanas k ārtības elementi, 
piemēram, kvotu uzkr āšana un aiz ņemšanās, vieglo automobi ļu un vieglo kravas automobi ļu 
mērķa apvienošana, nobraukuma sv ēršana un atseviš ķiem transportl īdzekļiem noteiktas 
robežvērtības, kas atz īti par neder īgiem tāpēc ,  k a  i r  p ārāk sarežģīti, pretrun ā mērķim 
nodrošināt plānošanas noteikt ību un vides aizsardz ības mērķu sasniegšanu, palielina 
administrat īvo slogu, ir saist īti ar nesam ērīgām atbilstības nodrošin āšanas izmaks ām dažiem 
ražotājiem vai t āpēc, ka trūkst pietiekami robustu datu par nobraukumu daž ādos vieglo 
automobi ļu segmentos. 
(d) Administrat īvā sloga vienk āršošana un mazin āšana 
Pašreizējo regulu potenci ālā vienkāršošana un administrat īvā sloga mazin āšana ir izv ērtēta 
attiecībā uz šādiem aspektiem: īstenošanas k ārtības elementu skaita samazin āšana, īstenošanas 
pasākumu vienk āršošana, noteikumu vienk āršošana MVU un mikrouz ņēmumiem. Politikas 
risinājumu iepriekš ēja izvērtēšana rāda, ka īstenošanas k ārtības elementu skaitu var 
samazināt. Turklāt īstenošanas pas ākumus liel ākoties var vienk āršot, jo tajos ir paredz ēti 
pārskatīšanas noteikumi. Papildu izv ērtēšanai atst āta noteikumu vienk āršošana MVU, 
iekļaujot de-minimis  slieksni, un ar iz ņēmumu pieš ķiršanas proced ūru saistītā administrat īvā 
sloga mazin āšana, padarot šo proced ūru elastīgāku. 
(e) Pielāgošana jaunajam p ārbaudes ciklam 
Attiecībā uz pielāgošanu jaunajam p ārbaudes ciklam j āatzīmē, ka saska ņā ar regul ām 
Komisija jau ir pilnvarota t ās pielāgot jaunām pārbaudes proced ūrām. Tā kā ir maz ticams, ka 
pārskatīto pārbaudes proced ūru varētu pieņemt pirms groz īto regulu st āšanās spēkā, pašlaik 
pielāgošana nav iesp ējama. Lai mazin ātu nenoteikt ību, būtu iespējams galvenajos vilcienos 
aprakstīt principus un proced ūru, kas tiks izmantoti ties ību aktu piel āgošanai. Tas ražot ājiem 
varētu sniegt liel āku noteikt ību, samazinot atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas.  
(f) Tiesību aktu forma un stingr ība pēc 2020. gada 
Attiecībā uz regulat īvo režīmu pēc 2020. gada ir atz īts, ka būtu lietderīgi publicēt konsultat īvu 
paziņojumu. Taj ā būtu izklāstīta Komisijas veikt ā alternatīvu regulat īvu pieeju anal īze un 
izskaidrots iesp ējamais pras ību stingrības diapazons attiec ībā uz CO 2 robežvērtībām nākotnē. 
Nākamajā likumdošanas posm ā tiktu veikti turpm āki grozījumi regulat īvajā pieejā un tiktu 
apstiprināts obligātais emisiju samazin āšanas līmenis. 
4.3. Papildu izv ērtēšanai atst ātie elementi 
Ir veikta š ādu risinājumu sīkāka analīze. 
Risinājumi, kas attiecas uz vieglajiem automobi ļiem: 
– lietderības parametrs — masa un balstvirsma, 
– lietderības funkcija — line āra,  
– robežvērtību līknes slīpums — no 60 l īdz 100 %, 
– izņēmumu groz ījumi — de minimis  noteikums, specifisko mode ļu ražotājiem 
piemērojamā izņēmuma groz ījumi, 
– ar izņēmumu pieš ķiršanu saist ītā administrat īvā sloga vienk āršošana un mazin āšana. 
Risinājumi, kas attiecas uz vi eglajiem kravas automobi ļiem: 
– lietderības parametrs — masa un balstvirsma, 
 
LV 8   LV – lietderības funkcija — line āra līkne masai un neline āra balstvirsmai,  
– robežvērtību līknes slīpums — no 80 l īdz 100 %, 
– izņēmumu groz ījumi — de minimis  noteikums, 
– ar izņēmumu pieš ķiršanu saist ītā administrat īvā sloga vienk āršošana un mazin āšana. 
5. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Politikas risin ājumi ir nov ērtēti, pamatojoties uz m ērķiem un p ārliecinoties, ka ir iev ērota 
prasība regulas groz īt „pēc iespējas neitrālāk no konkurences viedok ļa, sociāli taisnīgi un 
ilgtspējīgi”. 
Risinājumu ietekme attiec ībā uz lietder ības parametru 
Analīze rāda, ka attiec ībā uz vieglajiem automobi ļiem pāreja no masas uz balstvirsmu b ūtu 
saistīta ar nelielu izmaksu ietaup ījumu, jo, izmantojot masu k ā lietderības parametru, 
nepietiekami tiek motiv ēta masas samazin āšana. Masa nodrošina izmaksu vienm ērīgāku 
sadalījumu starp transportl īdzekļu segmentiem, bet rezult ātā relatīvais cenu pieaugums 
mazākiem vieglajiem automobi ļiem ir liel āks. Ja k ā lietderības parametru izmanto 
balstvirsmu, ir maz āk nevēlamu stimulu main īt vieglā automobi ļa projektu ar noteikumu, ka 
robežvērtību funkcijas l īkne nav p ārāk stāva. Balstvirsmas k ā lietderības parametra izv ēle 
ļautu plašāk izmantot masas samazin āšanu kā atbilstības nodrošin āšanas risin ājumu, jo īpaši 
attiecībā uz iespējamiem m ērķiem pēc 2020. gada. Lietder ības parametra mai ņa neatbilstu 
plānošanas noteikt ības mērķim, jo ražot āji visticam āk ir plānojuši atbilst ības nodrošin āšanas 
procesu līdz 2020. gadam, pie ņemot, ka tiks izmantots pašreiz ējais parametrs.  
Attiecībā uz vieglajiem kravas automobi ļiem balstvirsma š ķiet mazāk piemērots parametrs 
nekā masa, ņemot vērā ar trīs gados īstenojamu parametra mai ņu saistītos sarežģījumus 
ražotājiem, liel āku nevēlamu stimulu iesp ējamību un vajadz ību izmantot neline āru 
robežvērtību funkciju. Turkl āt ražotāju izmaksu un cenu pieauguma sadal ījums šajā variantā 
ir nevienm ērīgāks. Ir apdraud ēta arī plānošanas noteikt ība, jo īpaši, ņemot vērā īso laikposmu 
starp abiem m ērķiem. 
Attiecībā uz inov āciju šķiet, ka parametra izv ēle princip ā neietekm ēs 2020. gada m ērķu 
sasniegšanas ce ļus ne vieglo automobi ļu, ne vieglo kravas automobi ļu gadījumā, izņemot 
masas samazin āšanu. Šaj ā ziņā izmantojot masu k ā lietderības parametru, attieksme pret 
visiem risin ājumiem nav vien āda. Vieglo automobi ļu un vieglo kravas automobi ļu lietderības 
parametra izv ēles ietekme uz ES r ūpniecības konkur ētspēju ir uzskat āma par neitr ālu. Nav 
paredzama ar ī ietekme uz tirdzniec ību un MVU. 
Dažādajiem nov ērtētajiem lietder ības parametriem nav tiešas iete kmes uz vidi ar noteikumu, 
ka ir ievēroti daži pie ņēmumi. Vien īgā sociālā ietekme ir liel āks relatīvais cenu pieaugumu 
mazākiem vieglajiem automobi ļiem, ja k ā parametru izmanto masu. Ta ču tas neattiecas uz 
vieglajiem kravas automobi ļiem. 
Risinājumu ietekme attiec ībā uz līknes slīpumu 
Attiecībā uz vieglajiem automobi ļiem slīpums, kas p ārsniedz 100 %, nav v ēlams, jo rada 
nevēlamu stimulu ražot ājiem un, pieaugot sl īpumam, abu parametru gad ījumā palielinās 
vidējās izmaksas. Saska ņā ar 2009. gada datiem, izv ēloties masu, sl īpums līdz 100 % ļautu 
izvairīties no nopietna nev ēlamu stimulu riska. Absol ūtais cenu pieaugums ir diezgan 
 
LV 9   LV vienmērīgi sadalīts pa daž ādiem transportl īdzekļu segmentiem. Ta ču relatīvais cenu 
pieaugums maz ākiem vieglajiem automobi ļiem ir iev ērojamāks nekā lieliem, un zem āka 
slīpuma vērtība mazina šo efektu. Zem āka slīpuma vērtība palīdz kompens ēt arī nobraukuma 
svēršanas trūkumu.  
Raugoties no izmaksu un distrib ūcijas viedok ļa, vēlamais robežv ērtību līknes slīpums 
funkcijai, kuras pamat ā ir masa, vieglajiem kravas automobi ļiem svārstās 80–100 % robež ās. 
Balstvirsmas gad ījumā zemākās izmaksas ir pie 110 % sl īpuma, taču tik stāva līkne var rad īt 
nevēlamu stimulu palielin āt balstvirsmu, t āpēc vēlamais slīpums varētu būt aptuveni 100 %. 
Nav paredzams, ka vieglo automobi ļu un vieglo kr avas automobi ļu līknes slīpums ievērojami 
ietekmēs inovāciju, konkur ētspēju, tirdzniec ību un MVU. T ā kā iepriekš nebija prognoz ēts, 
kāds slīpums attieksies uz 2020. gadu, pl ānošanas noteikt ība nav apdraud ēta. 
Novērtējot ietekmi uz vidi, secin āts, ka to politikas risin ājumu ietekme, kas skar sl īpumu, būs 
niecīga. Ir gaid āma potenci āla sekund āra un biheivior āla ietekme, ko rada nedaudz atš ķirīgais 
autokilometru sadal ījums autopark ā. Tāpēc, pamatojoties uz vides apsv ērumiem, vieglajiem 
automobi ļiem vēlams maz āks slīpums. Attiec ībā uz vieglajiem kravas automobi ļiem šī 
ietekme nav uzskat āma par būtisku. Izv ērtējot sociālo ietekmi, secin āts, ka vieglo automobi ļu 
līknei ir distrib ūcijas ietekme uz jaunu vieglo automobi ļu relatīvajām cenām. Tāpēc vēlams 
mazāks slīpums. Vieglo kravas automobi ļu gadījumā šāda ietekme nav paredzama, jo šie 
automobi ļi pārsvarā tiek izmantoti uz ņēmējdarbības vajadz ībām un pirc ēji tos ieg ādājas, 
ņemot vērā to lietder ību. 
Izņēmumi 
Ir uzskat āms par lietder īgu preciz ēt specifisko mode ļu ražotājiem piem ērojamo emisiju 
samazināšanas intensit āti, lai pēc 2015. gada nodrošin ātu turpmākus samazin ājumus. Tas 
atbilst neitr ālu konkurences nosac ījumu mērķim, jo, tā kā izņēmuma augš ējā robeža ir 
300 000 re ģistrāciju gadā, to ražot āju daļa, uz kuriem šis iz ņēmums attiecas, pirms CO 2 
emisiju parast ā regulatīvā režīma piemērošanas šiem ražot ājiem ES vieglo automobi ļu tirgū 
var sasniegt 2,5 %. Specifisko mode ļu ražotājiem piem ērojamās CO 2 emisiju samazin āšanas 
prasības MVU tieši neietekm ētu. Ietekme uz vidi b ūs pozitīva, jo ražot ājiem būs jāsamazina 
emisijas. 
Administrat īvā sloga vienk āršošanas un mazin āšanas ietekme 
Varētu apsvērt iespēju ieviest de-minimis  slieksni mazu apjomu ražot ājiem vai MVU ražot āju 
izslēgšanu. Ekonomiskus ieguvumus sniegtu administrat īvā sloga mazin āšana uzņēmumiem 
(saskaņā ar aplēsēm aptuveni 25 000 euro uz vienu ražot āju) un Komisijai (aptuveni 
10 000 euro uz vienu pieteikumu), jo neb ūtu vajadz īga izņēmumu pieš ķiršanas proced ūra. 
Mazāks emisiju samazin ājums gan vieglo automobi ļu, gan vieglo kravas automobi ļu 
gadījumā radītu nelielu ietekmi uz vidi. Paredzam ā sociālā ietekme ir niec īga. 
Administrat īvās procedūras vienkāršošana šajos gad ījumos ļautu uzlabot izv ērtēšanas procesu. 
Nav paredzams, ka vienk āršošanai b ūs ievērojama ietekme uz vidi un soci ālā ietekme. 
Izņemot priekšroc ības uzņēmumiem, uz kuriem tieši attieksies de-minimis  slieksnis, nav 
paredzams, ka tas ietekm ēs konkurētspēju, tirdzniec ību, MVU un inov āciju. 
 
LV 10   LV 6. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Ir apstiprin āta 2020. gada m ērķa attiecībā uz vieglajiem kravas automobi ļiem (147 g/km) 
iespējamība. 
Dažādo īstenošanas k ārtības elementu ekonomisk ā, vides un soci ālā ietekme ir apkopota 1. un 
2. tabulā. 
Pamatojoties uz anal īzi, secināts, ka par piem ērotākajiem uzskat āmi šādi risinājumi: 
• gan vieglo automobi ļu, gan vieglo kravas automobi ļu lietderības parametram ar ī 
turpmāk jābūt masai, 
• robežvērtību līknei arī turpmāk jābūt lineārai, 
• vieglo automobi ļu līknes slīpumam jābūt ap 60 %, bet vieglo kravas automobi ļu — 
100 %, 
• izņēmumu sh ēmas var piel āgot, lai izsl ēgtu pašus maz ākos ražot ājus. Turkl āt 
procedūra jāvienkāršo, lai mazin ātu administrat īvo slogu,  
• specifisko mode ļu ražotāju emisiju samazin āšanas intensit āte jāprecizē, lai 
atspoguļotu nozarē sasniedzamo vid ējo intensit āti,  
• maksa par p ārsniegtajām emisij ām jāsaglabā līdzšinējā apmērā, t. i., 
95 euro/g/transportl īdzekļu skaits. 
7. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Galvenie progresa r ādītāji ir saistīti ar vidusm ēra jauno vieglo automobi ļu un vieglo kravas 
automobi ļu parka att īstību. Tie aptver datus,  kas attiecas uz īpatnējām CO 2 emisijām un 
lietderības parametru. Datus attiec ībā uz lietder ības parametru re ģistrē gadījumam, ja p āreja 
uz citu lietder ības parametru n ākotnē liktu piel āgot lietder ības līkni. Citus lietder ības 
parametrus, piem ēram, balstvirsmu vai lietder īgo slodzi, uzrauga, lai nov ērtētu to atbilst ību.  
Komisija turkl āt vāks inform āciju par iz ņēmumu pieš ķiršanas pieteikumu  skaitu un ražot āju 
ierosinātajiem emisiju samazin ājuma mērķiem, kā arī informāciju par ekoinov āciju 
pieteikumu skaitu un pieš ķirtajiem ekoinov āciju kredītiem. 
 
LV 11   LV 1. tabula. Dažādu īstenošanas k ārtības risinājumu salīdzinājums — vieglie automobi ļi 
Kārtības 
elementi Risinājumi Priekšroc ības Tr ūkumi 
Masa Regulatīvā noteiktība — saglab ājas pašreiz ējā regulā noteiktā 
kārtība. 
Vienmērīgāks izmaksu sadal ījums starp segmentiem. Lielāks nevēlamu stimulu risks sal īdzinājumā ar balstvirsmu. 
Risinājums nav piln īgi tehnolo ģiski neitr āls, jo trūkst labvēlīgu 
nosacījumu masas samazin āšanai. 
Ražošanas vid ējās papildizmaksas par aptuveni 2 % augst ākas 
salīdzinājumā ar balstvirsmu, jo netiek atl īdzināta masas 
samazināšana. Lietderības parametrs BalstvirsmaRažošanas vid ējās papildizmaksas par aptuveni 2 % zem ākas 
salīdzinājumā ar masu. 
Lielāka motivācija samazin āt masu. Trūkst regulat īvās noteikt ības — groz ījumi pašreiz ējā regulā 
noteiktajā kārtībā. 
Nevienmērīgāks izmaksu sadal ījums starp segmentiem. 
Ar pāreju uz citu lietder ības parametru saist ītas pielāgošanas 
izmaksas. 
Slīpums 
<100 % Kopumā nedaudz zem ākas izmaksas.  
Novērš nopietnu nev ēlamu stimulu risku. 
Kompens ē nobraukuma sv ēršanas trūkumu. 
Labvēlīgi ietekm ē kopējās CO 2 un piesārņotāju emisijas. 
Sociāli taisnīgāks risinājums (zem āks relatīvais cenu pieaugums 
mazākiem vieglajiem automobi ļiem). Nevienmērīgāks faktisko izmaksu pieauguma uz transportl īdzekli 
sadalījums starp segmentiem. Robežvērtību līknes 
slīpums 
Slīpums 
>100 % Vienmērīgāks faktisko izmaksu pieauguma uz transportl īdzekli 
sadalījums starp segmentiem. Kopumā nedaudz augst ākas izmaksas.  
Paaugstin āts nevēlamu stimulu risks. 
Sociāli mazāk taisnīgs risinājums (augst āks relatīvais cenu 
pieaugums maz ākiem vieglajiem automobi ļiem). Izņēmum
i De minimis  
slieksnis Mazāks administrat īvais slogs MVU un Komisija i. Neliels emisiju ietaup ījuma samazin ājums. 
 
LV 12   LV Specifisko 
modeļu 
ražotāju 
izņēmuma 
precizēšana Konkurences zi ņā neitrālāks risinājums. 
Nedaudz liel āks CO 2 emisiju ietaup ījums. Augstākas izmaksas ražot ājiem, kas izmanto specifisko mode ļu 
ražotājiem piem ērojamo iz ņēmumu. 
2. tabula. Dažādu īstenošanas k ārtības risinājumu salīdzinājums — vieglie kravas automobi ļi 
Kārtības 
elementi Politikas 
risinājumi Priekšroc ības Tr ūkumi 
Masa Regulatīvā noteiktība — saglab ājas pašreiz ējā regulā noteiktā 
kārtība. 
Vienmērīgāks izmaksu sadal ījums starp segmentiem. 
Ierobežoti nev ēlami stimuli palielin āt masu. Ražošanas vid ējās papildizmaksas nedaudz augst ākas 
salīdzinājumā ar balstvirsmu, jo īpaši, ja sl īpums pārsniedz 100 %. 
Risinājums nav piln īgi tehnolo ģiski neitrāls, jo trūkst labvēlīgu 
nosacījumu masas samazin āšanai. Lietderības parametrs Balstvirsma Ražošanas vid ējās papildizmaksas balstvirsmas gad ījumā 
nedaudz zem ākas, ja slīpums pārsniedz 80 %. 
Lielāka motivācija samazin āt masu. Trūkst regulat īvās noteikt ības — groz ījumi pašreiz ējā regulā 
noteiktajā kārtībā; var gaid īt, ka piel āgošanas izmaksas b ūs 
augstākas, ņemot vērā trīs gadu laikposmu starp m ērķiem. 
Vajadzīga nelineāra robežv ērtību funkcija. 
Nevienmērīgāks izmaksu sadal ījums starp segmentiem. 
Ar pāreju uz balstvirsmu saist īts īpaši liels izmaksu pieaugums 
dažiem ražot ājiem. 
Vieglāka manipul ēšanas iesp ēja salīdzinājumā ar masu, bet to var 
ierobežot robežv ērtību līknes forma un sl īpums. 
Slīpums 
<100 % Minimizēts nevēlamu stimulu risks ab ām funkcij ām. 
Pie 80–100 % sl īpuma zem ākās izmaksas masas funkcijai. 
Ja slīpums ir aptuveni 100 %, zem ākās un vienm ērīgāk 
sadalītās izmaksas masas funkcijai. Pie 60–80 % sl īpuma augst ākās izmaksas masas balstvirsmas 
funkcijai. Slīpums līdz 80 % noved pie nevienm ērīga izmaksu sadal ījuma 
starp segmentiem. 
 Robežvērtību līknes 
slīpums 
Slīpums 
>100 % Ja slīpums pārsniedz 100 %, zem ākas izmaksas balstvirsmas 
funkcijai. Ja slīpums pārsniedz 110 %, vienm ērīgāks sadalījums starp 
segmentiem balstvirsmas funkcijai. Paaugstin āts nevēlamu stimulu risks abiem parametriem. 
Ja slīpums p ārsniedz 110 %, augst ākās izmaksas un 
nevienmērīgāks sadalījums starp segmentiem masas funkcijai. 
 
LV 13   LV Izņēmumi De minimis  
slieksnis Mazāks administrat īvais slogs MVU un Komisija i. Neliels emisiju ietaup ījuma samazin ājums.