LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.6.2011 
SEC(2011) 811 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Luksemburgas 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Luksemburgas stabilit ātes programmu 2011.–2014. gadam 
{SEC(2011) 724 gal īgā redakcija} 
 
 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Luksemburgas 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Luksemburgas stabilit ātes programmu 2011.–2014. gadam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu
1 un jo īpaši 
tās 5. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizs ākt 
jaunu izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju „Eiropa 2020”, kam pamat ā būtu ciešāka 
ekonomikas politikas koordin ācija, lielākoties piev ēršot uzman ību galvenaj ām jomām, 
kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes potenci ālu un 
konkurētspēju. 
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā pieņēma ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības 
vispārējām ekonomikas politikas pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 
21. oktobr ī – lēmumu par dal ībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm3, kas 
kopā veido „integr ētās pamatnost ādnes”. Dal ībvalstis tika aicin ātas savā ekonomikas 
un nodarbin ātības politik ā ņemt vērā šīs integrētās pamatnost ādnes. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 OV C , …lpp. 
3 Saglab ātas 2011. gadam ar Padomes 2011. gada 19. maija L ēmumu 2011/308/ES. 
 
LV 3   LV (3) Komisija 2011. gada 12. janv ārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes p ētījumu, tādējādi 
uzsākot jaunu ekonomisk ās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante  un 
integrētas politikas koordin ēšanas pusgadu, kas balst ās uz stratēģiju „Eiropa 2020”.  
(4) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā apstiprin āja fiskālās konsolid ācijas un struktur ālu 
reformu priorit ātes (saska ņā ar Padomes 2011. gada 15. febru āra un 7. marta 
secinājumiem un atbilst īgi Komisijas Gada izaugsmes p ētījumam). Eiropadome 
uzsvēra, ka priorit āte jāpiešķir stabilam budžetam un fisk ālās stabilitātes atjaunošanai, 
bezdarba samazin āšanai ar darbasp ēka tirgus reformu pal īdzību un jauniem centieniem 
stiprināt izaugsmi. T ā aicināja dalībvalstis š īs priorit ātes izvērst konkr ētos 
pasākumos, ko paredz ēts iekļaut to stabilit ātes vai konver ģences programm ās un 
valstu reformu programm ās. 
(5) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā aicināja dalībvalstis, kas piedal ās paktā ,,Euro plus”, 
laicīgi nākt klajā ar savām saistībām, lai šīs saistības iekļautu attiec īgo valstu 
stabilitātes vai konver ģences programm ās un valstu reformu programm ās. 
(6) Luksemburga 2011. gada 29. apr īlī iesniedza savas 2011. gada stabilit ātes programmas 
atjauninājumu, kas attiecas uz 2011.–2014. gadu, un savu 2011. gada valsts reformu 
programmu. Abas programmas izv ērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarp ējo 
saistību.  
(7) Ņemot vērā finanšu nozares ārkārtīgi lielo noz īmi valsts ekonomik ā, Luksemburga ir 
samērā labi iztur ējusi finanšu un ekonomikas kr īzi. Pēc tam, kad re ālais IKP 
2009. gad ā bija samazin ājies par 3,6 %, ekonomika 2010. gad ā ātri atvese ļojās. IKP 
pieauga par apm ēram 3,5 %, ko veicin āja valdības lēmums par publisk ā sektora 
izdevumu palielin ājumu saska ņā ar Eiropas ekonomikas atvese ļošanas programmu un 
spēcīgs eksporta neto v ērtības pieaugums. Nodarbin ātības joma saglab āja elastību, 
daļēji pateicoties iev ērojamā apmērā īstenotajai p ārējai uz saīsināta darbalaika rež īmu, 
ko veicin āja iestādes. Bezdarba l īmenis sāka paaugstin āties kopš 2008. gada s ākuma 
un visum ā stabilizējās pie apm ēram 6 % – Luksemburg ā vēsturiski augst ā līmenī. 
Neraugoties uz ekonomikas lejupsl īdi, publisk ās finanses Luksemburg ā ir samērā labā 
stāvoklī (budžeta defic īts 2010. gad ā bija 1,7 % un kop ējais parāds bija 18,4 %), 
pateicoties ļoti labvēlīgai sākuma situ ācijai. 
(8) Balstoties uz atjaunin ātās stabilitātes programmas nov ērtējumu saska ņā ar Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1466/97, Padome uzsk ata, ka makroekonomiskais scen ārijs, kura 
pamatā ir budžeta prognozes, ir nedaudz piesardz īgāks salīdzinājumā ar Komisijas 
dienestu izstr ādāto 2011. gada pavasara prognozi. Saska ņā ar programmu 2011. gada 
mērķis ir budžeta defic īts 1,0 % apm ērā, kas atbilst Komisijas dienestu pavasara 
prognozei. Programm ā tiek prognoz ēts, ka nemain īgas politikas gad ījumā 
pamatdefic īts 2012. gad ā palielināsies līdz 1,5 % no IKP, savuk ārt līdz 2014. gadam 
tas pakāpeniski atkal samazin āsies līdz 0,8 % no IKP. Komisijas dienestu prognoze ir 
nedaudz optimistisk āka, proti, saska ņā ar to paredzamais defic īts 2012. gad ā būs 1,1 % 
no IKP, balstoties uz labv ēlīgāku makroekonomisko scen āriju un izdevumu l ēnāku 
pieaugumu. Programm ā nav paredz ēts, ka programmas darb ības laikposm ā (2011.–
2014. gad ā) tiks sasniegts vid ēja termiņa mērķis (turpmāk VTM), kas tiek defin ēts kā 
strukturālā bilance 0,5 % apm ērā no IKP. Gluži pret ēji – paredzams, ka struktur ālā 
bilance (ko Komisijas dienesti p ārrēķināja, balstoties uz programm ā iekļauto 
informāciju un iev ērojot kop īgi saskaņotu metodiku) pak āpeniski pasliktin āsies no 
pārpalikuma 0,3 % apm ērā 2011. gad ā līdz 0,8 % defic ītam 2014. gad ā.  
 
LV 4   LV (9) Ja saglab āsies prognoz ējamā straujā IKP izaugsme, Luksemburgas publisko finanšu 
stāvoklis var ētu kļūt labāks, pateicoties turpm ākam struktur ālās bilances 
uzlabojumam, lai t ādējādi jau 2012. gad ā sasniegtu vid ēja termiņa mērķi. Tas valstij 
sniegtu droš ības rezervi ekonomikas iesp ējamās lejupslīdes gadījumā nākotnē un 
palīdzētu uzlabot publisko finanšu ilgtermi ņa ilgtspēju. Turklāt, ņemot vērā to netiešo 
saistību paredzamo ietekmi, kuras attiecas uz iedz īvotāju novecošanu, Luksemburgai 
būtu vēlams vērienīgāks vidēja termiņa mērķis.  
(10) Paredzams, ka Luksemburg ā nākamajās desmitgad ēs būs lielākais ar novecošanu 
saistīto publisko izdevumu pieaugums Eiropas Savien ībā. Pensiju sist ēmas īstermiņa 
finansēšanu šobr īd atvieglina zemais demogr āfiskās slodzes koeficients, un t ā ir daļēji 
atkarīga no sam ērā jauno pārrobežu darba ņēmēju veiktaj ām iemaks ām. Nākotnē abi 
faktori main īsies, un ir sagaid āms, ka pensiju izmaksas b ūtiski palielin āsies. Kaut ar ī 
valdība ir uzkr ājusi ievērojamus akt īvus un pensiju rezerves joproj ām pieaug, tas 
nebūs pietiekams, lai nodrošin ātu sistēmas ilgtsp ēju. Turkl āt gados vec āku (55–
64 gadu vecu) darba ņēmēju nodarbin ātības līmenis, kas 2009. gad ā bija 38,2 %, ir 
viens no zem ākajiem 27 ES dal ībvalstīs (ES vid ējais rādītājs ir 46 %). Lai gan likum ā 
noteiktais pensijas vecums princip ā ir 65 gadi, saska ņā ar Luksemburgas pensiju 
sistēmu bieži ir iesp ējams agrāk aiziet pensij ā, neciešot praktiski nek ādu jau tāpat 
salīdzinoši lielo pensiju samazin ājumu. Rezult ātā vidējais vecums, k ādā darba ņēmēji 
pamet darba tirgu, ir 59,4 gadi, kas ietekm ē pensiju sist ēmas izmaksas. Vald ības 
plānos par pensiju sist ēmas reformu ir paredz ēts jauns modelis, kura m ērķis ir panākt, 
ka darba ņēmēji brīvprātīgi strādā ilgāk. Tas uzlabotu pensiju sist ēmas demogr āfiskās 
slodzes koeficientu. Ta ču šis meh ānisms attiektos tikai uz jaunajiem pension āriem un 
to piemērotu tikai tai darba karjeras da ļai, kura s ākas pēc reformas st āšanās spēkā, 
tādējādi mehānisma rezult āti būtu pilnībā jūtami tikai p ēc 40 gadiem. 
(11) Kopš pēdējās desmitgades s ākuma ir iev ērojami pasliktin ājusies Luksemburgas cenu 
un izmaksu konkur ētspēja. Iemesls tam ir gan algu, gan raž īguma attīstība. 2000.–
2010. gada laikposm ā darbasp ēka izmaksas uz vienu vien ību Luksemburg ā 
palielinājās apmēram pusotru reizi strauj āk nekā vidēji ES 15 dal ībvalstīs un vairāk 
nekā piecas reizes strauj āk nekā Vācijā. Ņemot vērā valdības un arodbiedr ību 
vienošanos atlikt autom ātiskā algu indeks ācijas meh ānisma piem ērošanu no 
2011. gada pavasara uz 2011. gada oktobri, algu re ālā izaugsme 2011. gad ā būs 
ievērojami mērenāka. Lēmums par v ēlāko robežlielumu v ēl ir jāpieņem. Ņemot vērā 
pašreizējās prognozes par infl āciju, nākamā automātiskā indeksācija varētu notikt jau 
2012. gada pavasar ī, tādējādi padarot par nebijušiem l īdzšinējos ieguvumus attiec ībā 
uz izmaksu konkur ētspēju. 
(12) Neraugoties uz l īdz šim re ģistrēto spēcīgo nodarbin ātības pieaugumu, past āvīgo 
iedzīvotāju nodarbin ātības līmenis ir zem āks nekā vidēji Eiropas Savien ībā, jo īpaši 
visjaunāko un visvec āko darbsp ējīgo iedzīvotāju gadījumā. Ieguvēji no jaunu darba 
vietu rad īšanas pēdējos gados galvenok ārt ir bijuši nerezidenti. Kaut ar ī kopš 
2008. gada re ģistrētais bezdarba l īmeņa pieaugums ir saist īts ar ekonomikas lejupsl īdi, 
tam arvien liel ākā mērā ir struktur āls raksturs, ko apliecina  fakts, ka pirmskr īzes 
izaugsmes gados nodarbin ātībai bija j āpalielinās par apm ēram 4 % gad ā, lai spētu 
panākt nelielu bezdarba l īmeņa samazin ājumu. Bezdarba l īmenis jauniešu vid ū 
2010. gad ā bija sam ērā augsts (16,1 %) sal īdzinājumā ar visiem darbsp ējīgiem 
iedzīvotājiem. Bezdarba īpatsvars ir ļoti atkarīgs no izgl ītības līmeņa. Jaunieši, kuri ir 
pastāvīgie iedzīvotāji, sīvi konkur ē par pieejam ām darba viet ām ar nerezidentiem, 
kuriem bieži vien ir tikpat labas vai pat lab ākas prasmes.  
 
LV 5   LV (13) Luksemburgas vald ība paziņoja vairākas saistības pakta ,,Euro plus” ietvaros4. Šīs 
saistības attiecas uz četrām pakta jom ām. Fiskālajā jomā valdība apstiprin āja pensiju 
reformas pamatelementus un ap ņēmās pabeigt reformas pie ņemšanu līdz 2011. gada 
beigām. Lai pastiprin ātu finanšu stabilit āti, pasākumi piev ēršas tam, lai uzlabotu 
finanšu nozares pretest ības spējas ar regulat īvu noteikumu un Eiropas un starptautiska 
līmeņa uzraudz ības palīdzību, kā arī lai turpin ātu centienus daž ādot Luksemburgas 
ekonomikas strukt ūru. Pasākumi nodarbin ātības jomā pievēršas tam, lai uzlabotu 
aktīvas nodarbin ātības politikas efektivit āti (,,Administration de l'Emploi” reforma) un 
veicinātu mūžizglītību privātajā sektorā, paredzot augst āku līdzfinansējuma likmi no 
valsts puses. Pas ākumi konkur ētspējas jomā paredz atlikt algu indeks āciju (ko veic, 
izmantojot autom ātisko indeks ācijas sistēmu) no 2011. gada pavasara uz 2011. gada 
oktobri, k ā arī apņemšanos risin āt sarunas ar soci ālajiem partneriem par l īdzīgu 
atlikšanu 2012. gad ā. Turklāt valdība uzņēmās saistības uzlabot uz ņēmējdarbības vidi, 
vienkāršojot administrat īvās procedūras un uzlabojot infrastrukt ūru. Saistības atbilst 
plašākam reformu pl ānam, kas izkl āstīts stabilit ātes programm ā un valsts reformu 
programm ā, un tās pievēršas probl ēmām pensiju, konkur ētspējas, nodarbin ātības (īpaši 
attiecībā uz jauniem un gados vec ākiem darba ņēmējiem) un finanšu jom ā. Tomēr 
dažas no ierosin ātajām reform ām nav sīkāk izskaidrotas. Saist ības, ko Luksemburga 
uzņēmās pakta ,,Euro plus” ietvaros, ir izv ērtētas un ņemtas vērā ieteikumos. 
(14) Komisija ir nov ērtējusi stabilit ātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp 
saistības, ko Luksemburga uz ņēmās saskaņā ar paktu ,,Euro plus”5. Komisija ir ņēmusi 
vērā ne tikai to lietder ību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomisk ās politikas izveid ē 
Luksemburg ā, bet arī to atbilst ību ES noteikumiem un nor ādēm, ņemot vērā to, ka 
jānostiprina Eiropas Savien ības vispārējā ekonomisk ā pārvaldība, kas pan ākams, 
turpmākajos valstu l ēmumos iev ērojot ES l īmeņa norādes. Tādēļ Komisija uzskata, ka 
2011. gad ā būtu iespējams liel āks deficīta samazin ājums, ņemot vērā labvēlīgo 
makroekonomisko prognozi, un ka liel ākas pūles fiskālajā jomā ļautu sasniegt vid ēja 
termiņa mērķi jau 2012. gad ā. Jāveic arī turpmāki pasākumi, lai reform ētu pensiju 
sistēmu un veicin ātu aktīvu novecošanu, stiprin ātu konkur ētspēju un pal īdzētu 
jauniešiem atrast darbavietas.  
(15) Ņemot vērā šo nov ērtējumu, Padome ir izskat ījusi Luksemburgas stabilit ātes 
programmas 2011. gada atjaunin ājumu, un t ās atzinums6 ir atspogu ļots jo īpaši 
Padomes ieteikuma 1. un 2. punkt ā turpmāk. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 
25. marta secin ājumus, Padome ir izskat ījusi Luksemburgas valsts reformu 
programmu, 
AR ŠO IESAKA Luksemburgai laikposm ā no 2011. l īdz 2012. gadam r īkoties šādi. 
(1) Izmantot uzlaboto ciklisko nosac ījumu sniegt ās priekšroc ības, lai pastiprin ātu 
fiskālos centienus ar nol ūku vēl vairāk samazin āt pamatdefic ītu un sasniegt vid ēja 
termiņa mērķi 2012. gad ā. 
(2) Ierosināt un īstenot aptverošu pensiju reformu, lai nodrošin ātu pensiju sist ēmas 
ilgtermiņa ilgtspēju; cita starp ā šeit minami pas ākumi, kas paaugstin ātu vecāka 
                                                 
4 S īkāka inform ācija par saist ībām saskaņā ar paktu ,,Euro plus” ir pieejama dokument ā SEC(2011) 724. 
5 SEC(2011) 724. 
6 Paredz ēts 5. panta 3. punkt ā Padomes Regul ā (EK) Nr. 1466/97. 
 
LV 6   LV gadagājuma darba ņēmēju līdzdalību darba tirg ū, jo īpaši neatbalstot priekšlaic īgu 
pensionēšanos, kā arī pasākumi, ar kuriem likum ā noteikto pensijas vecumu 
sasaistītu ar paredzamo m ūža ilgumu. 
(3) Apspriežoties ar soci ālajiem partneriem un iev ērojot valst ī pieņemto praksi, reform ēt 
algu noteikšanas sist ēmu, lai nodrošin ātu, ka algu izaugsme lab āk atspogu ļo darba 
ražīguma un konkur ētspējas izmaiņas.  
(4) Veikt darb ības, lai samazin ātu bezdarba l īmeni jauniešu vid ū, pastiprinot apm ācību 
un izglītības pasākumus, kuru m ērķis ir panākt, ka jauniešu prasmes lab āk atbilst 
pieprasījumam darba tirg ū. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā – 
 priekšs ēdētājs