Izglītības uzlabošana un modernizēšana

Augstas kvalitātes izglītība visiem

1. Izglītībai ir stratēģiska nozīme mūsu sabiedrībai un ekonomikas attīstībai

Eiropas labklājības un dzīvesveida pamatā ir tās lielākā vērtība — tās iedzīvotāji. Mainīgā sabiedrībā un globālas konkurences apstākļos kvalitatīvai izglītībai ir izšķiroša nozīme ES, lai nodrošinātu turpmāku sociālo kohēziju, konkurētspēju un ilgtspējīgu izaugsmi. Lai sasniegtu mērķus attiecībā uz darbvietām, izaugsmi, ieguldījumiem un konkurētspēju, kuras pamatā būtu sociālā taisnīguma principi, ir būtiski ieguldīt jauniešos. Viens no labākajiem ieguldījumiem, kādu sabiedrība var veikt, ir visiem pieejamas augstas kvalitātes izglītības nodrošināšana.

Visiem pieejama kvalitatīva izglītība ir sociālās kohēzijas un atvērtas sabiedrības pamats. Kvalitatīva izglītība nozīmē daudz vairāk nekā tikai ieguldījumu ekonomikā. Tā ir svarīga personiskai, sociālai un profesionālai izaugsmei, kā arī nodarbināmībai visas dzīves garumā. Turklāt tā var būt viens no efektīvākajiem veidiem, kā risināt sociāli ekonomisko nevienlīdzību un veicināt sociālo iekļaušanu. Lai sasniegtu šos mērķus, izglītības sistēmām ir jābūt pieejamām un jāsniedz vienādas iespējas visiem – neatkarīgi no personas izcelsmes –, kā arī jāsniedz augstas kvalitātes rezultāti.

Izglītības un apmācības sistēmas Eiropā sniedz labus rezultātus... Dalībvalstis galvenokārt ir atbildīgas par savām izglītības un apmācības sistēmām, un daudzas no valstīm gadu gaitā ir veikušas nozīmīgas reformas un salīdzinošu izvērtēšanu. Eiropa ir guvusi ievērojamus panākumus, kopumā uzlabojot izglītību. Par to liecina, piemēram, arvien pieaugošais to jauniešu īpatsvars, kuri absolvē augstskolas, kas nozīmē, ka stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķis 40 % apmērā ir sasniedzams. Tāpat liels sasniegums ir tas, ka izglītību priekšlaicīgi pametušo skaits laikposmā no 2005. līdz 2015. gadam ir samazinājies par 30 %, līdz ar ko ES vidējais rādītājs šobrīd ir 11 %.

... taču tas nav iemesls pašapmierinātībai. Nesenais ESAO PISA apsekojums apstiprina, ka lielai daļai no 15 gadus veco skolēnu ir pārāk vājas pamatprasmes lasīšanā, matemātikā un dabaszinātnēs un ka uztraucošā kārtā rezultāti ir sliktāki nekā 2012. gadā. Starpvalstu salīdzinājumi liecina, ka dažām dalībvalstīm ir jāsamazina to skolēnu īpatsvars, kuriem ir ļoti zems pamatprasmju līmenis (proti, dažās dalībvalstīs šis īpatsvars pārsniedz 30 %). Attiecībā uz nodarbinātības iespējām ir nepieciešams lielāks progress, lai līdz 2020. gadam sasniegtu ES kritēriju attiecībā uz jauno absolventu nodarbinātības līmeni 82 % apmērā. Patlaban šis īpatsvars ir tikai 77 % apmērā. Vēl viens svarīgs jautājums ir tas, ka daudzi jaunieši pāragri pamet skolu, neiegūstot oficiālu kvalifikāciju, — tas ir jo īpaši aktuāli citās valstīs dzimušo skolēnu grupā, kur mācības priekšlaicīgi pārtraukušo īpatsvars ir 19 % apmērā. Šie pierādījumi liecina par nepieciešamību uzlabot izglītības un apmācības sistēmu sniegumu un rezultātus. Arī nesenais bēgļu pieplūdums pieprasa tūlītēju rīcību un efektīvu integrācijas stratēģiju.

Izglītības kvalitātei vajadzētu kļūt par realitāti visiem skolēniem. Īpašas bažas rada tas, ka zemus sasniegumus uzrādošo studentu vidū ir pārāk liels skaits studentu no neaizsargātas sociālekonomiskās vides. Vēl viens izaicinājums ir piedāvāt vienlīdzīgu izglītības kvalitāti visā ES, tostarp attālākajos rajonos. Tas norāda uz to, ka pastāv risks, ka izglītības sistēmā var rasties plaisa. Izglītība ir unikāla iespēja novērst sociālekonomiskās atšķirības un dzimumu stereotipus un nodrošināt, ka neviens netiek atstāts novārtā. Tomēr šobrīd Eiropas izglītības sistēmas šo potenciālu neizmanto pietiekami efektīvi.

Izglītības sistēmas ir jāmodernizē, un izglītības kvalitāte ir nepārtraukti jāuzlabo. Globalizācija un tehnoloģiju attīstība paver jaunas izglītības un darba iespējas. Tikai viena ceturtdaļa skolēnu Eiropā mācās pie digitāli kompetentiem skolotājiem. Digitālā pārveide maina arī darba tirgu un nosaka jaunos iemaņu kopumus. Turklāt digitālās tehnoloģijas piedāvā jaunas mācību metodes, ja ir nodrošināta pietiekama piekļuve šīm tehnoloģijām. Lai gūtu labumu no minētajām tendencēm, izglītības un apmācības sistēmām ir labāk jāpielāgojas šai mainīgajai realitātei. Augstas kvalitātes izglītība ir ļoti svarīga, lai nodrošinātu jauniešiem nepieciešamās zināšanas, attieksmi, prasmes un nostāju, kas tiem palīdzētu izmantot jaunās iespējas. Skolu sistēmām ir grūtības sniegt pietiekamas pamatprasmes, piemēram, digitālās un uzņēmējdarbības prasmes vai sociālās un pilsoniskās prasmes. Šis jautājums ir jārisina. Centieni uzlabot izglītības kvalitāti ir mērķis, kas ir svarīgs visām dalībvalstīm. Pat valstis, kurās ir labi rezultāti, nedrīkst gulēt uz lauriem. Augstas kvalitātes izglītības nodrošināšana ir nebeidzams uzdevums; tai ir nepieciešama pastāvīga uzmanība, pilnveidošana un pielāgošana.

Ir jāuzlabo efektivitāte: augstas kvalitātes un iekļaujošas izglītības sistēmu uzturēšanai ir sava cena un ir nepieciešams pienācīgs finansējums. Izdevumi izglītībai – kā izaugsmi veicinošs valsts izdevumu veids – var sekmēt sociālo taisnīgumu, kā arī inovatīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kas piedāvā labas iespējas iegūt darbu. Valsts izdevumi 2014. gadā – pirmo reizi trijos gados – pieauguma reālā izteiksmē, sasniedzot 4,9 % no IKP . Tomēr nav garantijas, ka valsts izdevumu pieaugums automātiski dos labākus rezultātus. Faktiski, salīdzinot PISA rezultātus un publisko izdevumu līmeni pirmsskolas un skolas izglītības jomā, atklājas lielas atšķirības tajā, cik efektīvi dalībvalstis izmanto savus līdzekļus. Šie pierādījumi liecina par to, cik ļoti svarīgi ir palielināt efektivitāti, t. i., pēc iespējas labāk izmantot ierobežotus resursus, lai nodrošinātu kvalitāti, vienlīdzīgumu un rezultātus.

Būtu jāpalielina politikas centieni efektīvāk ieguldīt jauniešos.

Šā paziņojuma mērķis ir uzsvērt izglītības būtisko lomu un izklāstīt veidus, kā atbalstīt dalībvalstu centienus vai nu konkrētos izglītības sektoros (2. nodaļa), vai arī visā izglītības jomā (3. nodaļa). Šis paziņojums ir daļa no plašāka pasākumu kopumu jauniešu atbalstam. Atjaunotie centieni uzlabot un modernizēt izglītību ir cieši saistīti ar un daļēji balstās uz “Jauno prasmju programmu Eiropai” , kas tika uzsākta 2016. gada jūnijā. Darbības, kas noteiktas saistībā ar minētajām iniciatīvām, ir savstarpēji papildinošas un pastiprinošas.

2. Labāks ES atbalsts dalībvalstīm, lai tās modernizētu skolas un augstākā līmeņa izglītību

ES var atbalstīt dalībvalstu reformu centienus modernizēt skolas un augstākā līmeņa izglītību. Komisija 2017. gadā iesniegs konkrētas iniciatīvas par to, kā risināt galvenos jautājumus tādās jomās kā skolas un augstākā līmeņa izglītība. Minētās iniciatīvas tiks sagatavotas, pilnībā ievērojot subsidiaritātes principu un cieši sadarbojoties ar galvenajām ieinteresētajām personām dalībvalstīs, piemēram, ar skolēnu, skolotāju, skolu vadītāju un vecāku apvienībām, sociālajiem partneriem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām.

2.1. Skolas un pirmsskolas izglītība

Pirmsskolas izglītība un aprūpe