Pamatojoties uz Komisijas 2020. gada pavasara prognozi, kurā paredzēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā samazināsies zem 3 % no IKP, plānotais atsauces vērtības – 3 % no IKP – pārsniegums būtu īslaicīgs. Tomēr šīs prognozes ir saistītas ar ārkārtīgi lielu nenoteiktību.

Dati, kurus Lietuvas iestādes paziņoja 2020. gada 31. martā un kurus pēc tam apstiprināja Eurostat, liecina, ka vispārējās valdības budžeta pārpalikums Lietuvā 2019. gadā sasniedza 0,3 % no IKP, savukārt vispārējās valdības bruto parāds bija 36,3 % no IKP. Saskaņā ar 2020. gada stabilitātes programmu Lietuva plāno deficītu 11,4 % apmērā no IKP 2020. gadā, savukārt parāds tiek plānots 50,6 % apmērā no IKP.

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā paziņojumā pauda Padomei viedokli, ka pašreizējos apstākļos, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir pieļaujams iedarbināt šo klauzulu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

3.1. Covid-19 pandēmija

Covid-19 pandēmija ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir būtiska negatīva ietekme Eiropas Savienībā. Ietekme uz IKP pieaugumu būs atkarīga gan no pandēmijas ilguma, gan no pasākumiem, kas veikti valstu iestāžu un Eiropas un pasaules līmenī, lai palēninātu tās izplatību, aizsargātu ražošanas jaudas un atbalstītu kopējo pieprasījumu. Dalībvalstis jau ir pieņēmušas vai pieņem budžeta pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmu kapacitāti un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Ir pieņemti arī būtiski likviditātes atbalsta pasākumi un citas garantijas. Pamatojoties uz detalizētāku informāciju, kompetentajām statistikas iestādēm ir jāpārbauda, vai šādiem pasākumiem ir tūlītēja ietekme uz vispārējās valdības bilanci. Kopā ar saimnieciskās darbības samazināšanos šie pasākumi veicinās krietni lielāka valdības budžeta deficīta un parāda veidošanos.

3.2. Ekonomikas stāvoklis vidējā termiņā

Ekonomikas izaugsme 2019. gadā sasniedza 3,9 % un bija visaptveroša. Komisija savā 2020. gada pavasara prognozē pieņem, ka Lietuvas ekonomika 2020. gadā Covid‑19 pandēmijas dēļ piedzīvos spēcīgu satricinājumu. Tas ir mīkstinošs faktors novērtējumā par Lietuvas atbilstību deficīta kritērijam 2020. gadā. Tiek prognozēts, ka vislielākā mērā izaugsmi negatīvi ietekmēs iekšzemes pieprasījuma kritums un daudz mazākā mērā – neto eksports. Neskatoties uz prognozēm par straujo atlabšanu 2021. gadā, IKP saglabāsies zem 2019. gada apjoma.

Tiek prognozēts, ka lejupslīde negatīvi ietekmēs nodarbinātību. Sagaidāms, ka bezdarba līmenis 2020. gadā uzkāps virs 9 % un pēc tam 2021. gadā samazināsies zem 8 %. Pamatojoties uz mazāku spiedienu darba tirgū un zemākām enerģijas cenām, inflācija tuvākajā laikā samazināsies zem 2 %. Tomēr jāatzīmē, ka Komisijas prognozes sagatavošanas laikā pastāvēja ārkārtēji liela nenoteiktība par pandēmijas ilgumu un ietekmi uz ekonomiku.

3.3. Budžeta stāvoklis vidējā termiņā

Pamatojoties uz izpildes datiem un Komisijas aprēķiniem un ņemot vērā pielaidi saistībā ar strukturālajām reformām 0,5 % apmērā no IKP 2019. gadā (atšķirība 0,1 % apmērā no IKP), Lietuvas strukturālais deficīts 2019. gadā sasniedza 1,6 % no IKP un bija tuvu vidēja termiņa budžeta mērķim (VTM) -1,0 % no IKP. Vispārējais novērtējums norāda uz to, ka 2019. gadā ir izpildītas Stabilitātes un izaugsmes pakta prasības, jo Lietuvas strukturālā bilance, ņemot vērā pielaidi saistībā ar strukturālajām reformām, ir novērtēta kā tuva VTM.

Lietuvas 2020. gada stabilitātes programmā ir pieņemts, ka deficīts 2020. gadā sasniegs 11,4 % no IKP un 2021. gadā samazināsies līdz 3,9 % no IKP. Prognozētais deficīta līmenis ir augstāks par Komisijas 2020. gada prognozē paredzēto līmeni. Atšķirība saistīta ar to, ka Lietuvas iestādes ir ierēķinājušas lielākus valsts izdevumus saistībā ar pasākumiem ekonomikas stimulēšanai un Covid-19 pandēmijas seku mazināšanai. Kopumā valdības pasākumu mērķis ir nodrošināt pietiekamu finansējumu veselības aprūpes nozarei, nodrošināt izmantojamos ienākumus, atbalstīt uzņēmumu likviditātes nodrošināšanu un stimulēt ekonomiku.

Saskaņā ar Komisijas pavasara prognozi paredzams, ka Lietuvas nominālais deficīts 2020. gadā būs -6,9 % no IKP. Tiek prognozēts, ka Covid-19 pandēmijas rezultātā ievērojami samazināsies vispārējās valdības ieņēmumi un ka tie 2021. gadā līdz ar sagaidāmo ekonomikas straujo atlabšanu pieaugs. Tajā pašā laikā tiek prognozēts, ka ar veselības aprūpi un tādiem valdības pasākumiem saistītie izdevumi, kuru mērķis ir atbalstīt mājsaimniecību izmantojamos ienākumus un palīdzēt uzņēmumiem saglabāt likviditāti, būs lielāki nekā plānots, kā rezultātā pieaugs valdības izdevumi. Saskaņā ar prognozi izdevumi 2021. gadā samazināsies, jo sagaidāms, ka vairums ar Covid-19 saistīto pasākumu tiks izbeigti 2020. gadā. Turklāt, tā kā finansējums dažās jomās ir atkarīgs no IKP un vispārējās ekonomiskās situācijas, saskaņā ar jaunākajām prognozēm izdevumi būs mazāki, nekā iepriekš paredzēts. Tādēļ tiek prognozēts, ka Lietuvas vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 2,7 %.

3.4. Citi faktori, ko norādījusi dalībvalsts

Lietuvas iestādes 2020. gada 11. maijā nosūtīja vēstuli ar būtiskajiem faktoriem saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktu. Iepriekšējās iedaļās sniegtā analīze jau lielā mērā apraksta galvenos iestāžu norādītos faktorus.

4. Secinājumi

Saskaņā ar stabilitātes programmas plāniem Lietuvas vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā sasniegs 11,4 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP – un nav tuvu tai. Plānoto atsauces vērtības pārsniegumu uzskata par ārkārtēju un pašlaik arī par īslaicīgu.

Saskaņā ar Līgumu un Stabilitātes un izaugsmes paktu šajā ziņojumā tika izskatīti arī būtiskie faktori.

Kopumā, tā kā plānotais deficīts ievērojami pārsniedz 3 % no IKP un ņemot vērā visus būtiskos faktorus, analīze liecina, ka Līgumā un Regulā (EK) Nr. 1467/1997 noteiktais budžeta deficīta kritērijs nav izpildīts.