C 241/11

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 17. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89

(2019/C 241/10)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/787 (1) 27. pantam.

GALVENIE TEHNISKĀS DOKUMENTĀCIJAS PARAMETRI

“NORSK VODKA” / “NORWEGIAN VODKA”

Lietas numurs: PGI-NO-02240 – 25.11.2016.

1. Reģistrējamā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde:

“Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka”

2. Stiprā alkoholiskā dzēriena kategorija

Degvīns (Regulas (EK) Nr. 110/2008 II pielikuma 15. kategorija)

3. Stiprā alkoholiskā dzēriena apraksts

Galvenās fizikālās īpašības

Degvīnam ir neitrāls raksturs, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 110/2008 noteikumos, kas iekļauti EEZ līgumā un īstenoti Norvēģijas 2006. gada 11. oktobra Regulā Nr. 1148 par stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un aromatizētajiem dzērieniem, konkrēti, tās 2. paragrāfā.

Degvīns ir dzidrs, caurspīdīgs un bezkrāsains.

Galvenās ķīmiskās īpašības

Lai gatavais produkts saglabātu tam piemītošo tīrību un atšķirīgumu, sausnas saturs tajā ir ne vairāk kā 1 g/l. Etilspirta saturs ir vismaz 37,5 % no tilpuma.

Etilspirtu ražo no kartupeļiem vai graudiem, un tas ir iegūts spirta rūgšanas procesā un fermentācijā un destilēts Norvēģijā. Lai panāktu, ka degvīnam ir visaugstākā tīrības pakāpe, iegūtajam destilātam ir ne vairāk kā 3 g metanola uz hektolitru 100 % etilspirta. Šāds metanola saturs ir stipri vien zemāks (par 7 g uz hektolitru 100 % etanola) salīdzinājumā ar ierobežojumu, kāds noteikts Regulas (EK) Nr. 110/2008 I pielikumā (10 g uz hektolitru 100 % etanola).

Galvenās organoleptiskās īpašības

“Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” ir tīrs un organoleptiski neitrāls degvīns. Tas ir svarīgi, jo tīra destilāta raksturs produkta kvalitātei ir visnoteicošākais. Degvīnam ir neitrāla garša ar izejvielai piemītošām izsmalcinātām niansēm, kas dara šo degvīnu par lieliski piemērotu dažādiem kokteiļiem, turklāt to var baudīt arī tīru, jo mutē tas rada tīras garšas sajūtu.

Specifiskās īpašības (salīdzinājumā ar citiem tās pašas kategorijas stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem)

Produkts “Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” pēc smaržas ir neitrāls, un tam ir izteikti tīra garša. Organoleptisko īpašību tīrība ir ražošanas procesa rezultāts un Norvēģijas ražotāju panākums, ko tie sasnieguši produkta smaržas un garšas ziņā.

4. Attiecīgais ģeogrāfiskais apgabals

“Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” ražošana noris Norvēģijas Karalistes teritorijā. Etilspirts ir destilēts Norvēģijā, un degvīns tiek ražots Norvēģijā. Tomēr atšķaidīšana ar ūdeni pēcdestilācijas apstrādei un iepildīšana pudelēs var notikt ārpus Norvēģijas Karalistes.

5. Stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanas metode

“Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” ražošana notiek trijos posmos, proti, raudzēšana, destilēšana un pēcdestilācijas apstrāde. Vēsturisku iemeslu dēļ izejvielas var importēt no aizjūras zemēm. Tomēr turpmāk aprakstītie trīs procesa posmi ir jāveic noteiktajā apgabalā, izņemot atšķaidīšanu ar ūdeni pēcdestilācijas apstrādei un iepildīšanu pudelēs, ko var veikt ārpus noteiktā apgabala.

Raudzēšana

Izejmateriāli, ko izmanto “Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” ražošanai, ir kartupeļi vai graudi. Izmantojot graudus, šo izejvielu sajauc ar karstu ūdeni, lai no tās izdalītu cieti. Savukārt kartupeļus vāra, lai tajos esošo cieti padarītu pārraudzējamu spirtā. Cietes noārdīšanai pievieno dabiskos miežu iesala vai ārējas izcelsmes fermentus, tādējādi iegūstot cukurus saturošu šķidrumu (“misu”). Misā esošā ciete fermentu iedarbībā noārdās līdz cukuriem, un misu atdzesē. Misai pievieno raugu kultūras, lai uzsāktu fermentāciju, kurā cukurus pārvērš etanolā, citos spirtos un radniecīgās vielās. Raugu kultūru izmantošana atšķirībā no dabiskā kārtā notiekošas fermentācijas rada alkoholisku šķidrumu ar tīru garšu bez lieka radniecīgu vielu piemaisījuma, kā rezultātā gatavajam produktam ir tīrāka garša.

Destilācija

Šādi fermentētu šķidrumu pēc tam destilē pa partijām vai [nepārtrauktas darbības] kolonnveida destilēšanas aparātā. Šādā destilēšanas aparātā misa plūst caur virkni plašu. Kolonnas pamatnē tiek padots ūdens tvaiks, kas uzkarsē misu līdz viršanas temperatūrai, tādējādi radot tvaiku, kas pārvietojas caur perforētajām platēm, no šķidrās fāzes atdalot spirtus un radniecīgās vielas. Ar spirtu piesātinātais tvaiks kondensējas kolonnas augšējā daļā. Galīgais spirts satur vismaz 96,0 tilp. % etanola un ne vairāk kā 3 g metanola (uz hektolitru 100 % etanola). Destilējot šādās kolonnās, tiek atdalītas radniecīgās vielas un iegūts tīrs galaprodukts ar maigām organoleptiskajām īpašībām bez piedeguma pēcgaršas.

Pēcdestilācijas apstrāde

Tīrais degvīna destilāts tiek atšķaidīts ar ūdeni, līdz iegūst produktu, kurā spirta saturs ir 37,5–60,0 tilp. %. Degvīna mīkstināšanai var pievienot cukuru, nepārsniedzot 1 g uz litru pēc sausnas. Pirms degvīna iepildīšanas pudelēs, to var apstrādāt kādā attiecīgā ražošanas procesā, piemēram, filtrēšanā ar aktīvo ogli, kuras iedarbībā saglabājas degvīna neitrālais raksturs, neatstājot nekādu cita veida ietekmi.

6. Saikne ar ģeogrāfisko vidi vai izcelsmi

Produktam “Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” ir gan sava reputācija, gan īpaša kvalitāte, kas saistīta ar noteikto ģeogrāfisko apgabalu.

Reputācija

Saskaņā ar dokumentāriem pierādījumiem par Norvēģijas spirta rūpniecību degvīna destilēšanas tradīcijas Norvēģijā aizsākušās jau 1531. gadā Bergenā. Bergena bija Norvēģijas zivsaimniecības komerccentrs un vieta, kurā izveidojās tirdzniecības tradīciju un gastronomijas attīstības pamats Norvēģijā. Lai gan Norvēģija tajā laikā bija daļa no Dānijas Karalistes, Norvēģijas lauku apvidi saglabāja savas reģionālās stipro alkoholisko dzērienu ražošanas tradīcijas. Kad Norvēģijas ražas bija nabadzīgas, un laukkopības produkcijas slikto klimatisko apstākļu dēļ bija maz, kartupeļus vai labību importēja no kaimiņvalstīm. Ar to izskaidrojama “Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” gatavošanai patlaban izmantojamo izejvielu izcelsme.

19. gadsimteņa vidū Norvēģijā bija aptuveni 9 000 spirta destilētavu, galvenokārt mazas saimniecību mēroga ražotnes. Norvēģu spirts tika uzskatīts par svarīgu mājsaimniecības preci un medikamentu, kas aukstā klimata apstākļos bija līdzeklis slimību novēršanai. Tas bija par iemeslu lielam alkohola patēriņam Norvēģijā, un Norvēģijas valdība vēlējās samazināt alkohola kaitīgo ietekmi. Rezultātā tika pieņemts regulējums, kurā bija noteikts minimālais produkcijas apjoms jebkuram spirta ražotājam Norvēģijā. Tā rezultātā lauksaimnieki apvienoja spēkus un izveidoja plašāka mēroga ražošanas kooperatīvus, ieguldot līdzekļus labākas kvalitātes destilēšanas iekārtās, kuru jauda bija lielāka nekā iepriekš. Tā rezultātā norvēģu stipro alkoholisko dzērienu kvalitāte uzlabojās, un tie tika uzskatīti par organoleptiski tīriem dzērieniem, kas satur labi attīrītu spirtu.

1916. gadā Norvēģijā tika noteikts aizliegums ražot un patērēt stipros alkoholiskos dzērienus. Pēc tam kad 1927. gadā aizliegumu atcēla, Norvēģijas valdība saglabāja kontroli pār Norvēģijas alkoholisko dzērienu ražotājiem, izmantojot valsts monopolu ražošanā, kurš pārņēma tiesības uz visām iepriekšējām stipro alkoholisko dzērienu receptēm, aprīkojumu un preču zīmēm. “Vinmonopolet” tika izveidots kā Norvēģijas valstij piederošs alkohola ražošanas un pārdošanas monopols. “Vinmonopolet” noteica standartu “Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” ražošanai izmantojamajam spirtam un izveidoja pats savu rektifikācijas iekārtu Norvēģijā ražotā spirta rektificēšanai/attīrīšanai. Valstij piederošā monopola produkcija 78 gados, kas pagājuši līdz 2005. gadam, ir būtiski ietekmējusi Norvēģijas spirta ražošanas tradīciju, kas panākusi to, ka šodien stiprajam alkoholiskajam dzērienam “Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” ir augsta kvalitāte un zems metilspirta un radniecīgo vielu saturs.

Degvīna izcelsmei ir svarīga nozīme; par to liecina, piemēram, tas, ka ārvalstu interesēs nesen ir mēģināts Norvēģijā neražotu degvīnu tirgot kā “Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka”. Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” apzīmētais produkts divas reizes ticis ražots un tirgots ārpus šai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei noteiktā apgabala. Tas skaidri parāda, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” tiek augstu vērtēta un tai tiek piedēvēta liela vērtība un ka ražotāji ārpus Norvēģijas vēlas gūt labumu no “Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” kvalitātes un reputācijas un izmantot to.

Norvēģijas degvīniem piešķirtas balvas tādos pasaules mēroga konkursos kā International International Wine & Spirits Competition, San Francisco World Spirits Competition un International Spirits Challenge.

Īpašā kvalitāte

Ražošanas process

Izejvielu pārraudzēšana, izmantojot kultūrā izaudzētu raugu, ir galvenais faktors, lai ražotu spirtu ar augstu tīrības pakāpi un zemu metanola saturu.

Destilācijas iekārtās – neatkarīgi no tā, vai ražošana notiek pa partijām, vai nepārtrauktā darbībā, – tiek izmantotas plašu kolonnas, kurās spirtu attīra. Kolonnu skaits un forma atšķiras atkarībā no ražotāja, bet visām kopēja iezīme ir spēja ražot augstas tīrības pakāpes spirtu ar zemu metanola saturu.

Cilvēkfaktori

Destilēšanas kolonnu darbībai būtiska ir destilētāja kompetence. Destilētājs savas zināšanas izmanto jebkurā destilēšanas brīdī, regulējot destilācijas ātrumu, kas savukārt ietekmē gatavā produkta tīrības pakāpi.

Maisīšanas operatora kompetence unikālo Norvēģijas degvīna receptūru jomā, kā arī prasība, kas paredz tikai 3 g metanola uz hektolitru 100 % etilspirta un maksimāli 1 g/l sausnas, produkta kvalitātei ir būtiska.

7. Eiropas Savienības vai valsts/reģiona noteikumi

Pamatprasības ir izklāstītas Regulā (EK) Nr. 110/2008, kas iekļauta EEZ līgumā un īstenota Norvēģijas 2006. gada 11. oktobra Regulā Nr. 1148 par stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un aromatizētajiem dzērieniem, proti, tās 2. paragrāfā.

Ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka” kopš 1994. gada EEZ (ES un EEZ/EBTA valstīs) tiek aizsargāta pielāgojuma teksta veidā EEZ līguma II pielikuma XXVII nodaļā, kā arī Regulas (EEK) Nr. 1576/89 un Regulas (EK) Nr. 110/2008 noteikumu veidā.

Norvēģu un angļu valodā šo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi pieļaujams lietot divu dažādu veidu rakstībā, kas ir līdzvērtīga: “Norsk Vodka” / “Norwegian Vodka”.

8. Pieteikuma iesniedzējs

Norvēģija Norvēģijas Lauksaimniecības un pārtikas ministrija P.O. BOX 8007 Dep. N-0030 Oslo NORWAY

9. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes papildinājumi

—

10. Īpaši marķēšanas noteikumi

—

(1) OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.