EIROPAS KOMISIJA Briselē, 14.6.2016 COM(2016) 379 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI atbalsts tādas radikalizācijas novēršanai, kas ved uz vardarbīgu ekstrēmismu



Ievads Nesen Eiropā notikušie teroristiskie uzbrukumi ir no jauna aktualizējuši steidzamo nepieciešamību vērsties pret vardarbīgu ekstrēmismu un terorismu izraisošu radikalizāciju. Lielākā daļa šajos uzbrukumos iesaistīto un par terorismu aizdomās turēto ir dalībvalstīs dzimuši un auguši Eiropas pilsoņi, kas radikalizējušies un pastrādājuši zvērības pret saviem līdzpilsoņiem. Kā uzsvērts "Eiropas Drošības programmā", radikalizācijas novēršana ir svarīgs elements terorisma apkarošanā. Pret radikalizāciju vērstu pasākumu izstrāde un īstenošana galvenokārt notiek uz vietas, vietējā, bet arī reģionālā un nacionālā līmenī, un galvenokārt ir dalībvalstu kompetencē. Gan ilglaikā, gan īslaikā radikalizāciju parasti vislabāk var novērst vietējie aktori. Tai pat laikā Eiropas Savienībai jāuzņemas atbalstītāja loma, arī tāpēc, ka dalībvalstīm risināmo izaicinājumu līdzīgums, problēmas mērogs un tai raksturīgā sasaikņotība prasa Savienības līmeņa sadarbību, tīklošanos, finansēšanu un apmaiņu ar labu praksi. Dalībvalstu darbu šajā jomā ES atbalsta jau ilgāk nekā desmit gadus. 2005. gada ES pretterorisma stratēģija par vienu no četriem darbības pīlāriem izvirza novēršanu. Komisija 2014. gadā pieņēma īpašu paziņojumu , kurā bija noteiktas turpmākās rīcības prioritātes. 2015. gada aprīļa Eiropas Drošības programma uz vardarbību vērstas radikalizācijas novēršanu ievietoja plašākā rīcībpolitiskā kontekstā. Pēc aicinājumiem, ar ko 2015. gada 12. februārī klajā nāca Eiropadome un 2015. gada 9. februārī — Eiropas Parlaments un Ārlietu padome , kā arī (2015. gada 20. novembrī un 2016. gada 24. martā ) Tieslietu un iekšlietu padome, Komisija 2016. gada 20. aprīļa paziņojumā ierosināja konkrētus nākamos soļus, kā turpmāk atbalstīt dalībvalstu līmenī īstenotu rezultatīvu radikalizācijas apkarošanas politiku: uzlabot ES koordinācijas struktūras, izmantot ES līmeņa tīklus, labāk izmantot finansējumu un Eiropas mēroga projektus. Pēdējais paziņojums papildina arī 2016. gada janvārī publiskoto Apvienoto Nāciju Organizācijas rīcības plānu vardarbīga ekstrēmisma novēršanai . Uz vardarbību vērsta radikalizācija nav jauna parādība; tomēr tās jaunākās izpausmes, apjoms un tas, kā tiek izmantoti jaunie komunikācijas līdzekļi, rada jaunas problēmas, kas jārisina ar pieeju, kura pievēršas gan radikalizācijas radītajām tiešajām sekām drošībai, gan radikalizācijas pamatcēloņiem un šim uzdevumam pulcē visus vajadzīgos sabiedrības aktorus. Šis paziņojums aplūko ES ieguldījumu, kas atbalsta ES dalībvalstu centienus novērst radikalizāciju, kura rada vardarbīgu ekstrēmismu terorisma veidā. Šo daudzpusīgo un sarežģīto uzdevumu risināt iespējams, tikai kombinējot darbības vairākās rīcībpolitiskās jomās un savedot kopā kompetentās iestādes, sabiedrības un kopienas aktorus visos līmeņos — vietējā, reģionālā, nacionālā un Eiropas līmenī. Šis paziņojums galvenokārt pievēršas tam, kā ar ES līmeņa darbu atbalstīt dalībvalstis, lai šo problēmu risinātu septiņās konkrētās jomās: i) atbalstīt pētniecību, pierādījumu vākšanu, uzraudzību un tīklošanos, ii) vērsties pret teroristisku propagandu un naida runu internetā; iii) risināt cietumos notiekošas radikalizācijas problēmu; iv) veicināt iekļaujošu izglītību un ES kopīgās vērtības; v) veicināt iekļaujošu, atklātu un noturīgu sabiedrību un uzrunāt jauniešus; vi) darboties pretradikalizācijas darba drošības dimensijā un; vii) starptautiskajā dimensijā. 1. Uz vardarbību vērsta radikalizācija: komplicēta parādība, kuru vajag dziļi iepazīt un uz kuru jāreaģē daudzpusīgi Arvien komplicētāka un dinamiskāka parādība Ar dažādiem terorisma veidiem ES saskaras jau sen, un parasti tas sakņojas ekstrēmistiskās politiskās ideoloģijās. Tās joprojām Eiropas Savienībā rada nopietnas bažas, un dažas pazīmes liecina, ka tās var arvien lielākā mērā novest līdz vardarbīgi orientētam ekstrēmismam, kas izpaužas kā terorisms. Tomēr Eiropā nesen notikušo teroristisko aktu dzinuļi atšķiras no agrāk novērotajām radikalizācijas parādībām un ir sarežģītāki. Mūsdienās radikalizācijai ir citādi pamatcēloņi, tā darbojas ar citādu rekrutēšanas bāzi un saziņas paņēmieniem un tās īpatnība ir globalizēti un kustīgi mērķi Eiropā un ārpus tās. Šī radikalizācija aug dažādos pilsētvides un piepilsētvides kontekstos, un to baro un iedvesmo uz vardarbību aicinošas ideoloģijas, kas meklē sev jaunu auditoriju, piemēram, sievietes un ļoti jaunus jauniešus no dažādām sociālajām grupām. Turklāt uz vardarbību vērsta radikalizācija ir no dažādiem sarežģītā tīklā savītiem centrtieces un centrbēdzes faktoriem atkarīga komplicēta parādība. To neiedarbina kāds viens noteikts impulss, tā necīnās par vienu konkrētu lietu un tai nav arī raksturīgas neizbēgamas gaitas, — parasti tā ir dažādu faktoru kombinācijas rezultāts. Radikalizācijas dzinuļi var būt spēcīga personiska vai kultūrsakņota atsvešinātība, sociālas marginalizācijas pastiprināta pārciestas netaisnības vai pazemojuma sajūta, ksenofobisms un diskriminētība, ierobežotas izglītības vai nodarbinātības iespējas un noziedzīgums, politiski faktori un arī ideoloģiska un reliģiska dimensija, ģimenes saišu strukturāls vājums, personīga trauma un citas psiholoģiskas problēmas. Šos faktorus var izmantot vervētāji, kuri manipulatīvi izmanto ievainojamību un pārestības sajūtu, vai, gluži pretēji, tie var pastiprināties pašizolācijā. Sociālie plašsaziņas līdzekļi piedāvā savienotību, virtuālu līdzdalību un telpu, kurā atbalsojas līdzīgi domājošu ekstrēmistu uzskati. Praktiķi un akadēmiskas personas turklāt ir norādījušas, ka noteiktos apstākļos radikalizācijas process var notikt ļoti ātri un arvien ātrāk. Tiek lēsts, ka teroristiskām organizācijām tādās konfliktvalstīs kā Sīrija un Irāka ir pievienojušies apmēram 4000 ES valstu valstspiederīgie.

Nesen notikušajos teroristiskajos uzbrukumos galveno uzmanību gūst islāma ekstrēmisms. Ideoloģiski un reliģiski faktori ir viens no daudzajiem iespējamajiem radikalizācijas dzinuļiem. Vervētāji un ekstrēmistiski sludinātāji ir iemācījušies ļoti prasmīgi izmantot pārestības sajūtu un ļaunprātīgi izmantot reliģisku diskursu un simbolus, sagādājot attaisnojumu vardarbīgiem aktiem. Tai pat laikā reliģijai var būt svarīga nozīme radikalizācijas novēršanā vai pretdarbībā tai: reliģija vieno kopienas, stiprina piederības sajūtu un vada cilvēkus pozitīvā virzienā. Atbalstīt pētniecību, pierādījumu vākšanu, uzraudzību un tīklošanos

ES pētniecība ir sagādājusi noderīgus salīdzinošus rezultātus attiecībā uz jauniešu radikalizācijas un deradikalizācijas procesiem, kā arī attiecībā uz dinamisko un komplicēto sociālo kontekstu, kāds reliģijai, multikulturālismam un politiskam ekstrēmismam ir daudzās dalībvalstīs. Tā ir izstrādājusi un tai arī turpmāk būtu jāizstrādā konkrēti instrumenti un politiska analīze, ko varētu nepastarpināti izmantot dalībvalstu drošības praktiķi un politikas veidotāji. Paši nesenākie Eiropā notikušie teroristiskie uzbrukumi tomēr liecina par jaunām radikalizācijas procesa tendencēm, kas jāturpina pētīt. Vairāki pretradikalizācijas projekti ir sākti Septītajā pamatprogrammā

Eiropas Kopienas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai. Šo projektu mērķis bija labāk izprast radikalizācijas dzinuļus, kā arī radīt metodikas, kā novērtēt attiecīgo pretpasākumu iedarbīgumu. Lai šajā jomā pārvarētu plaisu starp akadēmiskajām aprindām un drošības praktiķiem, Komisija programmā "Apvārsnis 2020" ir iekļāvusi ar radikalizāciju un iekļautību saistītas pētnieciskas tēmas . Nozīmīgi pētījumi pievēršas arī Eiropas reliģiskajai daudzveidībai. Ar šajos projektos ievāktajiem svaigajiem datiem dalībvalstis labāk varēs precīzi koriģēt līdzšinējās rīcībpolitiskās pieejas un izstrādāt jaunas rīcībpolitikas un prakses.



Pie turpmākām pētniecības prioritātēm pieder: sistematizēt pieejamās zināšanas un ekspertu potenciālu, lai tos varētu izmantot stratēģiskā lemšanā; pastiprināt starpdisciplināro praktisko darbu attiecībā uz vietām, kur teroristi nodarbojas ar vervēšanu, attiecībā uz viņu socializāciju un paņēmieniem; informāciju par komunikācijas praksi, kuru izmanto uz vardarbību vērstā radikalizācijā, analizēt, izmantojot "lielos datus"; uzlabot līdzšinējos kontaktus starp akadēmiskajām aprindām, arī ārpussavienības pētniekiem, politikas veidotājiem un citām ieinteresētajām personām; pētīt valodas, kultūras, reliģijas un ideoloģijas un izglītoties par tām. Radikalizācijas izpratnes tīkla izcilības centrs Radikalizācijas izpratnes tīkla (RAN) Izcilības centrs ir Eiropas platforma, kur apmainīties ar pieredzi, apkopot zināšanas, apzināt labāko praksi un izstrādāt jaunas iniciatīvas radikalizācijas apkarošanā. Tajā ir iesaistījušies daudzveidīgi aktori (arī psihologi, izglītotāji, sociālie darbinieki, kopienu līderi un NVO kopā ar policijas, cietumu un probācijas dienestu ierēdņiem, kā arī dažādu ministriju un administrāciju pārstāvji), kas pārstāv visus būtisko jautājumu lokus — no tā, kā pastiprināt noturību pret ekstrēmistu propagandu internetā, līdz tam, kā novērst radikalizāciju cietumos un izglītības vidē, īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem. RAN ir paredzēts kā tīklu tīkls, kurā tīkli sadarbojas ar citiem nozīmīgiem tīkliem, savukārt RAN Izcilības centrs palīdz apkopot svarīgas speciālās zināšanas un savstarpēji pastiprināt dažādu rīcībpolitikas jomu iniciatīvas. Komisija Radikalizācijas izpratnes tīkla Izcilības centram četru gadu periodā ir paredzējusi līdz pat 25 miljonu euro finansējumu, lai centrs varētu specifiski atbalstīt dalībvalstu ieinteresētās personas vispusīgu preventīvu stratēģiju izstrādē, vairākaģentūru struktūru un tīklu izveidē un konkrētu projektu īstenošanā. Visbeidzot, RAN Izcilības centrs apzina jaunākos pētījumu konstatējumus, kam ir tieša nozīme dažādajās RAN darbgrupās pārstāvēto praktiķu un iestāžu konkrētajā darbā. Galvenās darbības: RAN Izcilības centrs atbalsta dalībvalstis tādējādi, ka izstrādā un īsteno rezultatīvu novēršanas darbu, nodrošina vairākaģentūru struktūrām paredzētas vadlīnijas un rokasgrāmatas, izveido pieredzes un prakses apmaiņas platformu un nodarbojas ar radikalizācijas izpētes kartēšanu. Tiek veidots nacionāla, reģionāla un vietēja līmeņa preventīvu stratēģiju repozitorijs un praktiķu un dalībvalstu nacionālo/reģionālo kontaktpunktu tīkli. Programmā "Apvārsnis 2020" pētniecība tiek koncentrēta uz vardarbīgi orientētas radikalizācijas kompleksajiem pamatcēloņiem, lai tādējādi varētu iegūt konkrētus rīkus, kuri pavērtu iespēju procesus ietekmēt ar rīcībpolitikām, kas balstās uz labāku informētību. 2. Kā vērsties pret teroristisku propagandu un naida runu internetā: apkarot draudus, stiprināt kritisko domāšanu un rosināt pilsoniskās sabiedrības iesaisti. Teroristi saviem mērķiem arvien vairāk ļaunprātīgi izmanto internetu. Dažas teroristiskas grupas patlaban atvēlē nozīmīgus resursus tam, lai lielā apjomā radītu labi izstrādātus teroristiskus materiālus, kas aptver draudus, mācību rokasgrāmatas, praktiskus padomus par ieroču ieguvi un importēšanu, bumbu izgatavošanu, mērķu izraudzīšanos un uzbrukumu plānošanu un īstenošanu. Tās labi izstrādātos šifrētos kanālos publisko videomateriālus ar veiksmīgiem uzbrukumiem, upuru spīdzināšanu un nogalināšanu un izplata vēstījumus, kas atbalsta un tālāk sekmē teroristiskus uzbrukumus un vardarbīgus aktus. Radikāliem vervētājiem internets paver vairāk iespēju saskarei ar cilvēkiem, kuri tiem citādi ar parastiem līdzekļiem nebūtu aizsniedzami. Tiešsaistē notiekoša mijiedarbība ar līdzīgi domājošām personām indivīdam var aizstāt fizisku sabiedrību un radīt virtuālu sociālu vidi, kurā ir pieņemama anormāla uzvedība un vardarbība. Lai gan šāds interneta materiāls pats par sevi indivīdus neradikalizē, ir konstatēts, ka tam ir nozīme radikalizācijas procesa paātrināšanā. Interneta kanālos mijiedarbojoties ar citiem cilvēkiem, pastiprinās piederības un kopīgas lietas sajūta. Tāpēc, lai varētu vērsties pret ekstrēmisma pamatcēloņiem, ir jārīkojas, lai novērstu naida runas izplatīšanos, kā arī ekstrēmistisku vai teroristisku materiālu izplatīšanu internetā. Tam vajadzīgi arī pasākumi, kas personas padarītu noturīgākas pret šādu propagandu.

Sadarboties ar nozari un pilsonisko sabiedrību 2015. gada decembrī ES izveidoja ES Interneta forumu, kurš pulcēja nozares, dalībvalstu, tiesībaizsardzības un pilsoniskās sabiedrības partnerus, lai izpētītu, kā stiprākā brīvprātīgā sadarbībā, vienlaikus aizsargājot tādas pamatbrīvības kā vārda brīvība, vērsties pret internetā notiekošas teroristiskas un ekstrēmistiskas propagandas problēmu. Kas attiecas uz teroristisku saturu internetā, centieni patlaban galvenokārt pievēršas divām jomām: no vienas puses, ierobežot teroristisku materiālu pieejamību un, no otras puses, pilsoniskās sabiedrības partnerus apbruņot ar spēju vardarbīga ekstrēmisma propagandai stāties pretī ar pozitīvu naratīvu. Pirmo mērķi būtiski atbalsta Eiropola ES Vienība ziņošanai par interneta saturu. Tā palīdz internetā apzināt teroristisku saturu un attiecīgos materiālus nodod uzņēmumam, kura vietnē materiāls tiek mitināts un kurš novērtē, ka tas pārkāpj uzņēmuma noteikumus un nosacījumus. Galīgais lēmums par materiāla izņemšanu no tiešsaistes piekrīt uzņēmumam. RAN Izcilības centrs un tā "Saziņas un naratīva" darbgrupa, pamatojoties uz savu pieredzi, sadarbosies ar pilsoniskās sabiedrības partneriem attiecībā uz otro mērķi un piedāvās ieskatus, kā izstrādāt alternatīvus naratīvus un kontrnaratīvus. Komisija, Eiropols, dalībvalstis, pilsoniskā sabiedrība un nozare strādā pie selektīvu pasākumu komplekta, kura īstenošana sāksies tuvākajos mēnešos. Tajā ietilps Kopīgas ziņošanas par interneta saturu platforma, ko ar dažādu ieinteresēto personu ieguldījumu izstrādās interneta nozare. Mērķis ir pastiprināt ziņošanas procesu un novērst, ka izņemts materiāls tiek no jauna augšupielādēts citās platformās. Turklāt Eiropas Pilsoniskās sabiedrības iespējināšanas programma, ko koordinēs RAN Izcilības centrs, sadarbojoties ar nozari un pilsoniskās sabiedrības partneriem dalībvalstīs, nodrošinās mācības, sniegs tehnisko atbalstu un analizēs kontrnaratīva kampaņu iedarbīgumu. Alternatīvus naratīvus un kontrnaratīvus šo kampaņu vajadzībām ļoti labi var piedāvāt terorismā cietušie, kā arī reliģiskie vadoņi un kopienas. ES Interneta foruma dažādo iniciatīvu īstenošanu atbalstīs selektīvi pētījumi par to, kā teroristi izmanto internetu. Turklāt Komisija kopā ar Facebook, Twitter, YouTube un Microsoft ir izveidojusi rīcības kodeksu internetā izplatītas nelikumīgas naida runas apkarošanai Eiropā. Atbilstoši 2016. gada 24. martā izdotajam Tieslietu un iekšlietu padomes ārkārtas sanāksmes kopīgajam paziņojumam tas nodrošinās, ka IT uzņēmumi ātri un rezultatīvi pārskata un attiecīgā gadījumā no interneta izņem naida runu, kas pārkāpj nacionālos tiesību aktus , kuros transponēti ES tiesību akti, un pilsoniskajai sabiedrībai un dalībvalstu iestādēm atvieglos ziņošanu par nelegālu saturu. Turpmākā darbā galvenā uzmanība būs pievērsta tam, kā paziņošanas un izņemšanas procedūrās sekmēt caurredzamību un stimulēt kontrnaratīvus un alternatīvus naratīvus. Līdztiesības veicināšanā un rasisma un radikalizācijas novēršanā izšķirīga nozīme ir tādām ilglaicīgām naida runas apkarošanas iniciatīvām kā Eiropas Padomes atbalstītā Kustība pret naida runu un vēl citas aktīvistu līmeņa iniciatīvas. Attiecībā uz naida runas uzmanīšanu un tās pievilcības un ietekmes mazināšanu Komisija pilsonisko sabiedrību atbalstīs ar Tiesību, līdztiesības un pilsoniskuma programmas starpniecību. Komisija joprojām finansēs Stratēģiskās komunikācijas konsultatīvo grupu / Stratēģiskās komunikācijas tīklu. Projektā izstrādātās speciālās zināšanas ir pieejamas dalībvalstīm, pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī ES iestādēm, lai ar šo zināšanu palīdzību varētu izstrādāt vajadzīgo rīcībpolitisko satvaru, komunikācijas kampaņas vai atsevišķas iniciatīvas. Projektos ne vien radīts tīkls, kur dalīties un apmainīties ar labo praksi, bet arī tiek sniegts praktisks atbalsts un konsultācijas, ar kuru palīdzību iespējams sekmīgāk izstrādāt iedarbīgus kontrnaratīvus. Atjaunināt tiesību aktus



Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu direktīva jau prasa dalībvalstīm nodrošināt, ka audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumi, piemēram, TV pārraides un videopakalpojumi pēc pieprasījuma, nekādi nekurina uz naidu, kura pamatā ir rase, dzimums, reliģija vai valstspiederība. Tā kā videomateriālu koplietošanas platformās sastopamā naida runa rada arvien lielākas bažas, Komisija priekšlikumā par direktīvas pārskatīšanu cenšas panākt, lai uz videomateriālu koplietošanas platformām attiektos prasība veikt attiecīgus pasākumus, kas pilsoņus pasargātu no kurināšanas uz naidu vai vardarbību. Šādi pasākumi ir, piemēram, paziņošana un atzīmēšana. Priekšlikums paredz, ka Komisijai tiek iesniegti nozares izstrādāti rīcības kodeksi, ka Eiropas Audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu regulatoru grupai var tikt lūgts par šiem kodeksiem sniegt atzinumu un ka nacionālajiem audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu regulatoriem ir iespējams panākt kodeksu izpildi. Turklāt Komisija regulāri novērtēs pašregulācijas pasākumu iedarbīgumu, lai tos attiecīgi atbalstītu, arī izveidojot attiecīgu tiesisko regulējumu, kas nepieciešamības gadījumā nodrošinātu vajadzīgo juridisko noteiktību. Cenzdamās nozari rosināt uz tādu rīcības kodeksu izstrādi, kuri atbalstītu, ka priekšlikumā ietvertie atjauninātie ES audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu noteikumi tiek īstenoti, Komisija būs starpnieks arī tādas jaunas alianses veidošanā, kuras uzdevums ir internetā labāk aizsargāt bērnus. Atbalsts medijpratībai Eiropas Infrastruktūras savienošanas instrumentā finansētā digitālo pakalpojumu infrastruktūra "Drošāks internets" nacionālajiem drošāka interneta centriem dod iespēju bērnu, vecāku un skolotāju vidē vairot informētību par riskiem, ar ko bērni var saskarties internetā, un apbruņot viņus to pārvarēšanai. Daži drošāka interneta centri jau ir reaģējuši uz jauno interneta vidē notiekošas radikalizācijas problēmu, kuras pienācīgai risināšanai vajadzīgas īpašas zināšanas. Piemēram, Apvienotās Karalistes Drošāka interneta centrs ir izstrādājis norādījumus par bērnu aizsargāšanu no ekstrēmisma internetā. Austrijas Drošāka interneta centrs sadarbībā ar specializētām organizācijām strādā pie rīcībstratēģijas interneta vidē notiekošas radikalizācijas gadījumiem. Un Zviedrijas Drošāka interneta centrs ir izstrādājis mācību materiālu, kura uzdevums ir pusaudžus darīt spējīgākus saskatīt propagandistu patiesos nodomus. Galvenās darbības: ES Interneta forumā: izstrādāt Kopīgas ziņošanas par interneta saturu platformu, lai ziņošanu par saturu paātrinātu un padarītu iedarbīgāku, un izveidot pilsoniskās sabiedrības iespējināšanas programmu, lai būtiski pastiprinātu apmācību un atbalstu pilsoniskās sabiedrības partneriem, tādējādi panākot, ka internetā izplatās vairāk iedarbīgu pozitīvu alternatīvu naratīvu.

RAN Izcilības centram nodrošināt platformu, kur apmainīties ar pieredzi un labo praksi, kā interneta vidē pastiprināt medijpratību un kritisko domāšanu, un izstrādāt ES mēroga kampaņu, kuras uzdevums būtu pastiprināt noturību pret radikalizēšanos interneta vidē un kura nāktu klajā ar alternatīviem naratīviem vai alternatīvu rīcību (kampaņa "Izstāties no naida"). Komisijai un attiecīgiem IT uzņēmumiem pārraudzīt gan pret internetā sastopamu naida runu vērstas rīcības kodeksā noteiktās saistības, gan arī šo saistību ietekmi. Paziņošanas un satura izņemšanas procedūras padarīt caurredzamākas.

3. Salauzt ciklu: kā vērsties pret radikalizāciju cietumos Eiropas Komisija jau atbalsta dalībvalstu centienus — kuri galvenokārt arī ir dalībvalstu kompetencē — novērst un apkarot radikalizāciju cietumos. Saskaņā ar 2015. gada Eiropadomes secinājumiem par krimināltiesisko atbildes rīcību pret radikalizāciju, lai informētu politikas veidotājus un sagādātu informāciju turpmāku iniciatīvu izstrādei, Eurojust pārrauga norises un tendences, kas attiecas uz spēkā esošo tiesisko regulējumu, un attiecīgo dalībvalstu judikatūru, kas attiecas uz terorismu un uz vardarbību vērstu radikalizāciju, arī kā tiek izmantotas kriminālvajāšanas un aizturēšanas alternatīvas. Šajā darbā cita starpā tiek izmantoti Pārskati par spriedumiem terorisma lietās (Terrorism Conviction Monitor) un Eurojust taktiskās sanāksmes par terorismu. Komisija 2015. gadā un 2016. gadā ir piešķīrusi 8 miljonus euro, lai varētu īstenotu Padomes secinājumus, finansējot cietumos un ārpus tiem īstenotas rehabilitācijas un deradikalizācijas programmu izstrādi, risku novērtēšanas instrumentus un speciālistu apmācību. Turklāt Komisija sadarbojas ar Eiropas Probācijas konfederāciju un Eiropas Cietumu un labošanas dienestu organizāciju (abas finansē Tieslietu programmas darbības dotācijas), lai tās iesaistītu īpašā cietumu un probācijas dienestu darbinieku apmācībā. Komisija arī cieši sadarbojas ar Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu un patlaban finansē radikalizācijai veltītu mācību programmu tiesnešiem un prokuroriem, kurā tie iegūs vajadzīgās zināšanas un prasmes, kā strādāt ar radikalizētām personām, kā arī riska novērtēšanas rīkus un metodes, ar kuriem noteikt, kāda līmeņa apdraudējumu rada par teroristiskiem noziegumiem aizdomās turētie. Svarīgi ir arī, lai dalībvalstīm būtu vieglāk apmainīties ar labu praksi, kā novērst radikalizāciju cietumos. Pret radikalizāciju cietumos joprojām darbosies RAN Izcilības centrs, ar šo jautājumu visvairāk nodarbojoties cietumu un probācijas dienestu darbgrupā, kur vietējiem praktiķiem iespējams apmainīties ar labāko praksi, izdot ieteikumus un izstrādāt vai pārskatīt vadlīnijas un rokasgrāmatas par īstenošanas mehānismiem un programmām, ar ko novērst un apkarot radikalizāciju cietumos un veicināt rehabilitāciju un reintegrāciju, jo īpaši norādījumus par to, kā izstrādāt vairākaģentūru pieejas un arī specifiskākus iejaukšanās instrumentus, piemēram, riska novērtēšanu. Pirmās apgūtās mācības, ieteikumus un apzinātās problēmas apraksta RAN jautājumu dokuments "Ko darīt ar radikalizāciju cietumu un probācijas kontekstā", kas aptver tādus aspektus kā vairākaģentūru sadarbības izveide, risku novērtēšana, riska pārvaldība, kas aptver arī cietuma apstākļu un režīmu variantus, un reintegrācijas programmas . Galvenās darbības: RAN Izcilības centrā apmainīties ar labu praksi un formulēt cietumu un probācijas dienestu jomas pirmās līnijas praktiķiem (attiecīgā gadījumā ieskaitot tiesnešus un prokurorus) paredzētus rīcībpolitiskus ieteikumus, kā novērst radikalizāciju. Sniegt dalībvalstīm finansiālu palīdzību riska novērtēšanas rīku izstrādei. Atbalstīt cietumiem paredzētu izglītības un mācību programmu izstrādi (ieskaitot arodapmācību), lai aizturētie varētu vieglāk reintegrēties sabiedrībā. Atbalstīt dalībvalstu izstrādātas cietumnieku rehabilitācijas programmas un apmaiņu ar labu praksi un rīcībpolitikām soda sankciju izpildes jomā. Veicināt, ka specializēti prokuratori kopīgo informāciju vienībā Eurojust.





4. Popularizēt iekļaujošu izglītību un ES kopīgās vērtības Ilglaikā labākais drošības tīkls pret sociālo atstumtību, kas dažkārt var būt radikalizācijas faktors, var būt augsti kvalitatīva izglītība jau no pirmsskolas vecuma. Tomēr iespējas un iznākumus joprojām noteic bērnu sociālekonomiskie apstākļi. 11,1 % Eiropas jauniešu skolu pamet pāragri un darba tirgū stāsies neizdevīgā pozīcijā, ko vēlāk ļoti grūti pārvarēt . Tāpēc izšķirīgi svarīgi profilaktiski pasākumi ir novērst šīs problēmas, turklāt iemācot jauniešiem ES kopīgās vērtības un paverot tiem iespēju izdarīt informētu izvēli. 2015. gada 17. martā izglītības ministri un Eiropas Komisija pieņēma „Deklarāciju par pilsoniskuma un kopējo vērtību — brīvības, iecietības un nediskriminācijas — veicināšanu ar izglītības palīdzību” , kura definē dalībvalstu kopīgos mērķus un pieprasa ES līmeņa atbalsta pasākumus. Uz šā pamata Komisija jau ir mobilizējusi savus rīcībpolitiskos un finansiālos instrumentus un spers turpmākus konkrētus soļus, ar kuriem atbalstīs dalībvalstu darbu. Pastiprināt rīcībpolitiskā atbalsta un sadarbības satvaru Par savām izglītības un mācību sistēmām gan ir atbildīgas dalībvalstis, tomēr ES politika var atbalstīt valstu rīcību un palīdzēt risināt kopīgas problēmas, konkrētāk, šāds atbalsts tiek sniegts sadarbības satvarā "Izglītība un apmācība 2020" . Komisija nāks klajā ar projektu Padomes ieteikumam par finansētas iedarbīgas rīcībpolitikas un labās prakses popularizēšanu, tādējādi paverot iespēju visā Eiropas Savienībā īstenot saskaņotāku pieeju. Šajā ieteikumā būs politikas veidotājiem adresēti konkrēti norādījumi, kas tiem palīdzēs spert Parīzes deklarācijas nacionālā un vietējā mēroga mērķu sasniegšanai vajadzīgos soļus. Pieredze ar citiem tādiem satvariem kā priekšlaicīga mācību pārtraukšana liecina, ka šāda pieeja dod ātrus un sekmīgus rezultātus. Kā vislabāk izmantot ES finansējumu Erasmus+ finansē transnacionālas sadarbības projektus un rīcībpolitisku atbalstu . 2014. gadā vien šī programma finansēja vairāk nekā 1700 projektus, kas aptvēra izglītības, apmācību, jaunatnes un sporta sektorus. No 2016. gada, atbalsojot Parīzes deklarācijas mērķus, prioritāras būs darbības un projekti, kas veicina iekļaušanu un popularizē pamatvērtības. Rezultātā šīs prioritātes atbalstošu jaunu rīcībpolitiku un projektu izstrādei patlaban ir pieejami 400 miljoni euro, papildu 13 miljoni euro tiks tērēti, lai palīdzētu izplatīt un izvērst aktīvistu līmeņa iniciatīvas. Atbalstīt izglītotājus un izglītības iestādes Iekļaušanas veicināšanā svarīga nozīme ir skolām, kas kā kopienu pamatelementi cieši sadarbojas ar vecākiem un vietējām biedrībām. Regulāri kontakti ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem un atdarināšanas vērtiem paraugiem var mainīt jauniešu motivāciju un novērst, ka tie aizslīd sabiedrības perifērijā. Šādi tīkli, kas jau pastāv dažās dalībvalstīs , būtu jāizvērš Eiropas līmenī, lai tie aptvertu jauniešu kritisko masu. Tāpēc Komisija iedibinās tīklu, kurā vietējām ieinteresētajām personām būs iespējams cilvēkus no dažādām sabiedrības aprindām (piem., uzņēmējus, māksliniekus, sportistus un, ja vajadzīgs, arī kādreiz radikalizējušās personas) uzaicināt apmeklēt skolas, jauniešu iniciatīvas centrus, sporta klubus un cietumus un iepazīstināt ar savu pieredzi . Ļoti svarīga nozīme ir skolotājiem. Viņiem ir laba iespēja skolēnu vidū atpazīt agrīnas radikalizācijas pazīmes un palīdzēt ar tām strādāt. Vispārīgāk runājot, skolotājiem jābūt sagatavotiem klasē risināt daudzveidības jautājumus un nodot tālāk skolēniem kopīgās vērtības. Tā kā ar līdzīgiem uzdevumiem saskaras daudzu dalībvalstu skolotāji, labāko praksi apzināt var, arī mācoties no kolēģiem un ES līmenī īstenojot tiešu apmaiņu. ES šādu apmaiņu joprojām atbalstīs interneta platformā eTwinning , kurā var satikties skolotāji un klases no visas Eiropas, kā arī RAN izglītības darbgrupā. Visbeidzot, Komisija cieši sadarbosies ar Eiropas Padomi un UNESCO, lai vairāk tiktu ieviesti līdzšinējie skolotāju atbalstam izstrādātie rīki . Svarīga nozīme ir arī augstākās izglītības iestāžu studentiem un darbiniekiem. Komisija rosina augstākās izglītības iestādes iesaistīties vietējo kopienu dzīvē un atzinīgi novērtēt studentu centienus šajā jomā, piemēram, par brīvprātīgo darbu vai citiem mācīšanās moduļiem studentiem piešķirot kredītpunktus. Galvenās darbības:

Nākt klajā ar priekšlikumu Padomes ieteikumam, kā ar izglītības un neformālās mācīšanās starpniecību padziļināt sociālo iekļaušanu un popularizēt Eiropas pamatvērtības. 2016. gadā ar Erasmus+ starpniecību transnacionālām partnerībām darīt pieejamus vairāk nekā 400 miljonus euro tādiem nolūkiem kā inovatīvas rīcībpolitiskas pieejas un prakses izstrāde aktīvistu līmenī, sociālās iekļaušanas prioritizēšana, kopīgu vērtību un starpkultūru izpratnes popularizēšana. Aktīvistu līmenī izstrādātus pasākumus Erasmus+ 2016. gadā izvērsīs plašāk ar īpaši atvēlētu 13 miljonu euro finansējumu. Izveidot tīklu, kurā skolām, jauniešu un sporta klubiem, kā arī cietumiem būtu vieglāk tieši kontaktēties ar pozitīviem atdarināšanas paraugiem. Atbalstīt kredītpunktu piešķiršanu studentiem par brīvprātīgo darbu un ar Erasmus+ starpniecību izstrādāt mācību programmu, kas akadēmisku saturu kombinētu ar pilsonisku iesaisti. 5. Veicināt iekļaujošas, atklātas un noturīgas sabiedrības un uzrunāt jauniešus Eiropas Savienība nozīmē sabiedrības, kur dominē plurālisms, nediskriminēšana, tolerance, tiesiskums, solidaritāte un vīriešu un sieviešu līdztiesība. Apkarot sociālo atstumtību un diskrimināciju un veicināt sociālo taisnīgumu un aizsardzību jau paši par sevi ir ES mērķi. Tādai sabiedrībai vajadzētu izrādīties noturīgākai pret vardarbīga ekstrēmisma draudiem. Svarīgi šajā ziņā ir vērsties pret diskrimināciju, arī pret diskrimināciju, kuras pamatā ir reliģija, ticība, rase vai etniskā izcelsme, novērst pret kopienām vērstu naidu un stigmatizāciju, apkarot naida noziegumus un nopietnas naida runas formas. Dalībvalstīm ir jāpanāk, ka tiek pildīti ES tiesību akti par reliģijā vai ticībā sakņota rasisma, ksenofobijas un diskriminācijas apkarošanu, un tagad jāvienojas par Komisijas priekšlikumu papildināt nediskriminēšanas regulējumu cita starpā arī ar tādu diskriminācijas cēloni kā reliģija. Ļoti nozīmīgs ir kultūru un ticību dialogs starp kopienām. Vajag atbalstīt kopienu līderus un pilsonisko sabiedrību, lai tie veicinātu dažādu kopienu apmaiņas projektus un tām kopīgus projektus. Projektiem, kuru mērķis ir, lai dažādas kopienas, ieskaitot reliģiskās kopienas, cita citu saprastu labāk, un ar starpreliģiskiem un starpkultūru pasākumiem novērst un apkarot rasismu un ksenofobiju, Komisija 2016. gadā ir atvēlējusi 4,5 miljonus euro. ES sociālās jomas un nodarbinātības rīcībpolitikas tiecas izskaust nabadzību un veicināt iekļaujošus darba tirgus un sabiedrības. Viens no labākajiem sociālās atstumtības novēršanas ceļiem ir nodarbinātība. Viena no problēmām, ar ko saskaras dalībvalstis, ir samazināt tādu jauniešu skaitu, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET). ES var palīdzēt ar rīcībpolitiskām vadlīnijām, kas pieejamas tādos instrumentos kā Garantija jauniešiem, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva, Ieteikums par ilgtermiņa bezdarbu un nesen pieņemtā Prasmju programma. Apkarot diskrimināciju, arī vairojot ieinteresēto personu, pilsoniskās sabiedrības un sociālo partneru informētību par diskrimināciju, palīdz arī Direktīva 2000/78 par vienlīdzīgu attieksmi nodarbinātībā un izglītībā. Nacionālas shēmas un mazus vietējus projektus turklāt atbalsta Eiropas Sociālais fonds. No 2014. līdz 2020. gadam 25,6 miljardi euro tiks tieši novirzīti nelabvēlīgā situācijā esošu grupu sociālajai iekļaušanai, piemēram, ar individuāli pielāgotu mācību programmu un sociālā atbalsta shēmu starpniecību. Turklāt vairāk nekā 8 miljardi euro tiks izmantoti, lai skolām palīdzētu risināt mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas problēmu un kvalitatīvu izglītību darītu vispārpiekļūstamāku, piemēram, skolu programmas, skolotāju izglītības kursus un individuālo atbalstu pielāgojot nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu vajadzībām. Gaidāms, ka Eiropas Sociālo fondu varēs izmantot 2,5 miljoni nelabvēlīgā situācijā esošu cilvēku, ieskaitot 1,3 miljonus bezdarbnieku vai ekonomiski neaktīvu personu. Turklāt inovatīvus vietējus projektus, kas veicina sociālo iekļaušanu, var finansēt Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma. Darbs ar jaunatni spēj spēcīgi uzrunāt jauniešus, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošus jauniešus, un palīdzēt tiem ieņemt aktīvu pilsonisku nostāju, izvairīties no marginalizācijas un mazaizsargātības pret ekstrēmistiskiem uzskatiem. Ir svarīgi, lai plašākā sadarbībā ar visiem vajadzīgajiem aktoriem, arī izglītības iestādēm, kopienu organizācijām, darba devējiem un jauniešiem tuvākajām personām (ģimeni un draugiem), iesaistītos sociālie darbinieki, kas nodarbojas ar jauniešiem. Lai to atbalstītu, Komisija ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādās jauniešu sociālajiem darbiniekiem un izglītotājiem paredzētu speciālu paraugprakses instrumentu komplektu. Šajā instrumentu komplektā būs piemēri, kā palīdzēt jauniešiem sevī veidot uz demokrātiskiem uzskatiem balstītu noturību, iegūt medijpratību un kritiskas domāšanas prasmi, kā jauniešiem iemācīt atrisināt konfliktus un cienīt citu viedokļus, kā arī kā pamanīt agrīnas radikalizācijas pazīmes un uz tām reaģēt. Lai pastiprinātu uz vietas notiekošo darbu ar jauniešiem, Komisija pastiprinās arī Eiropas Brīvprātīgo dienestu, palielinot tā budžetu, un par prioritāriem uzskatīs projektus, kas atbalsta pamatvērtības un uzrunā nelabvēlīgā situācijā esošus cilvēkus un kopienas. Galvenās darbības:

Turpināt sadarboties ar Eiropas Parlamentu un Padomi, lai panāktu nediskriminēšanas direktīvas pieņemšanu. Ar rīcībpolitiskiem pasākumiem, Eiropas Sociālo fondu un Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmas starpniecību sekmēt nelabvēlīgā situācijā esošu grupu sociālo iekļaušanu. Vairāk atbalstīt sociālos darbiniekus, kas nodarbojas ar jauniešiem, un jauniešu organizācijas, jo īpaši izstrādāt rīku komplektu. Stiprināt Eiropas Brīvprātīgo dienestu. 6. Pretradikalizācijas darba drošības dimensija Kā akcentēts nesenajā paziņojumā "Eiropas Drošības programmas īstenošana cīņā pret terorismu un virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību", radikalizācijas novēršanai un apkarošanai ir spēcīga drošības dimensija. Dalībvalstis var pieņemt drošības pasākumus, kas jauniešiem liedz doties uz konfliktzonām, lai pievienotos teroristu grupām. Šādu pasākumu vidū ir ceļošanas aizliegums, tas, ka ceļošanu uz ārpussavienības valsti teroristiskā nolūkā kvalificē par kriminālpārkāpumu, un līdzekļi, ar kuru palīdzību ģimenes un draugi var vērsties pēc publisku iestāžu palīdzības, piem., uzticības tālruņi. Turklāt ekstrēmistiskiem sludinātājiem un teroristiskas propagandas izplatītājiem vai mazaizsargātu indivīdu vervētājiem var izvirzīt kriminālu apsūdzību. Dalībvalstis var izsludināt ceļošanas aizliegumus, kas ekstrēmistiskiem sludinātājiem liedz iekļūt Eiropas Savienībā, un pret ekstrēmistisku vēstījumu izplatīšanu vērst administratīvus pasākumus. Nosauktajiem pasākumiem ir jāpapildina pasākumi, kas stiprina noturību pret radikalizāciju. Šajā ziņā ļoti liela nozīme ir informācijas kopīgošanai. Lai ES pilsoņiem faktiski liegtu teroristiskā nolūkā ceļot uz konfliktzonām un lai atklātu tos, kas pēc atgriešanās rada apdraudējumu, ir jāsavieno, jāpastiprina un visā pilnībā jāizmanto ES robežpārvaldības, migrācijas un drošības sadarbības satvari un to informācijas rīki . Šie un citi satvari un rīki jāizmanto, lai apmainītos ar informāciju par personām, uz kurām krīt aizdomas par radikalizāciju, tādējādi attiecīgajām iestādēm palīdzot pārrobežu režīmā ar attiecīgiem pasākumiem vērsties pret personām, kas rada augstu drošības risku. Šajā ziņā sevišķi liela nozīme ir Šengenas informācijas sistēmai (SIS). Atkarībā no brīdinājuma ievietotājas dalībvalsts novērtējuma un nolūka Šengenas informācijas sistēmā ievadītam brīdinājumam var sekot dažādas darbības, proti, personu var arestēt, tai var piešķirt aizsardzību vai uz to var attiecināt diskrētu vai speciālu pārbaudi. Ar SIS palīdzību ir kavēta arī teroristu pārvietošanās un izsekoti par terorismu aizdomās turētu personu ceļojuma maršruti. Attiecībā uz ārvalstu kaujiniekiem teroristiem Komisija ir rosinājusi dalībvalstis signalizēt, ka brīdinājums attiecas uz "ar terorismu saistītu darbību", to neattiecinot tikai uz ārvalstu kaujiniekiem teroristiem vai noziedzīgu darbību kā tādu. Tādējādi sistēmā iespējams nosūtīt arī brīdinājumus par personām, uz kurām krīt aizdomas par radikalizēšanos līdz gatavībai veikt teroristiskus aktus. Turklāt dalībvalstīm vairāk jācenšas panākt, ka ar attiecīgu informāciju apmainās un ka to kopīgo ar Eiropolu. Eiropolā nesen izveidotajam Eiropas Terorisma apkarošanas centram (ETAC) ir mērķis kļūt par centrālu informācijas apmaiņas punktu terorisma apkarošanai Eiropas Savienībā, arī attiecībā uz radikalizācijas riskiem. Turklāt Eiropola informācijas sistēma (EIS) ir izstrādāta tā, lai kalpotu par centrālu tiesībaizsardzības datu repozitoriju, ieskaitot arī konsolidētu sarakstu ar visiem zināmajiem ārvalstu kaujiniekiem teroristiem un tiem, uz ko krīt šādas aizdomas. Tomēr dalībvalstīm vēl daudz aktīvāk jācenšas panākt, lai vajadzīgie dati par ārvalstu kaujiniekiem teroristiem tiktu iesniegti Eiropolam. Galvenās darbības: Komisija līdz 2016. gada beigām nāks klajā ar priekšlikumu pārskatīt Šengenas Informācijas sistēmu, lai vēl vairāk paaugstinātu tās pievienoto vērtību tiesībaizsardzības un pretterorisma vajadzībām. Dalībvalstīm ar citām dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar Eiropolu proaktīvi jāapmainās ar visu būtisko informāciju par atbrīvotiem notiesātajiem, kurus tur aizdomās par radikalizēšanos, vai par personām, par kurām ir zināms, ka tās ir radikalizējušās, lai nodrošinātu, ka personas, kas rada lielu apdraudējumu, tiek cieši novērotas. 7. Starptautiskā dimensija: kā novērst vardarbīgu radikalizāciju aiz ES robežām Tāpat kā ES dalībvalstīm, arī ārpussavienības valstīm ir problemātiski reaģēt uz radikalizācijas radīto drošības risku, novērst tās pamatcēloņus un izveidot noturīgas un saliedētas sabiedrības. Centienos apkarot vardarbīgu ekstrēmismu ES aktīvi sadarbojas ar ANO, Eiropas Padomi un EDSO, piemēram, joprojām sniedzot atbalstu ar Globālā Terorisma apkarošanas foruma (GCTF) iniciatīvu starpniecību.

ES starptautiskajā arēnā izmanto divas pieejas, kas viena otru papildina. Pirmkārt, palīdzot ārpussavienības valstīm, ES atbalstīs tiesībaizsardzības pasākumus un cilvēktiesībām atbilstošu atbildes rīcību, kuras mērķis ir atturēt radikalizētas personas no teroristisku aktu veikšanas. Otrkārt un svarīgāk, ES vairāk iesaistīsies novēršanas darbībā, vēršoties pret tādu noteiktu radikalizācijas formu pamatcēloņiem, kas var novest līdz vardarbīgam ekstrēmismam. Pastiprināt partnervalstu drošības spēju Visos iespējamos gadījumos ES atbalsts ietilpst plašākā uz partnervalstu drošības spēju stiprināšanu vērstu reformu kontekstā, jo ir pierādījumi, ka ar vardarbīgi orientētu radikalizāciju, saistās organizētā noziedzība, kontrabanda un nelegāla tirdzniecība, kā arī vāja robežpārvaldība. ES un tās dalībvalstīm jābūt labāk aprīkotām sadarbībai ar ārpussavienības valstu tiesībaizsardzības aģentūrām. Šajā nolūkā ES turpinās izplatīt speciālās zināšanas un gūt arvien precīzāku informāciju par stāvokli valstīs, kurās riski ir visaugstākie. Piemēram, tiks sniegts atbalsts tādu rezultatīvu krimināltiesību sistēmu izveidei Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā, kas reģionāli un starptautiski sadarbotos radikalizācijas apkarošanā. ES sadarbojas ar valstīm pretterorisma dialogā un selektīvā un uzlabotā drošības dialogā, kuru rezultātā top pretterorisma paketes un ceļveži. Eiropas Kaimiņattiecību politikas pārskatīšana pievēršas vairākiem aspektiem, kas saistīti ar radikalizācijas apkarošanu un ar jaunatnes politikas, izglītības un sociālekonomiskās attīstības prioritizēšanu. Jūtami panākumi līdz šim ir gūti attiecībās ar Tunisiju, Libānu un Jordāniju. Vēl citas pret vardarbīgu ekstrēmismu vērstas darbības tiks sāktas, lai īstenotu ES Subsahāras (Sāhelas) reģionālo rīcības plānu. Vairāki specifiski pretradikalizācijas pasākumi notiek Pakistānā un dienvidaustrumu Āzijā. Līdzīgs darbs risinās Āfrikas ragā, un pēc vairāku pilotprojektu noslēgšanās ES atbalsts šajā reģionā tiks paplašināts. Atbalstīt ārpuseiropas valstis radikalizācijas pamatfaktoru apkarošanā Vardarbīga ekstrēmisma novēršana un apkarošana ir kļuvušas par svarīgu elementu ES ārējos pretterorisma pasākumos un tās ir integrētas attīstības politikā, palīdzot pārvarēt plaisu starp drošības un attīstības politiku. ES finansētā pasākumu pakete "Stiprināt noturību pret vardarbību un ekstrēmismu" (STRIVE) ir palīdzējusi izstrādāt arvien vairāk iniciatīvu, kuru nolūks ir apzināt jaunatnes ekstrēmisma dzinuļus, iespējināt sievietes, veicināt kopienu dialogu, stiprināt vietējos aktorus vai padarīt medijus un izglītības nozari spējīgākus vērsties pret radikalizējošu ideoloģiju. Kā jau norādīts 2015. gada pārskatā par Eiropas Kaimiņattiecību politiku, pretradikalizācijas dimensija tiks iestrādāta finansiālajā atbalstā, ko piešķir pilsoniskajai sabiedrībai . ES joprojām mijiedarbosies ar pilsonisko sabiedrību, praktiķiem un akadēmiskajām aprindām, arī partnervalstīs, lai arvien dziļāk izprastu dzinuļfaktorus un apzinātu iedarbīgu atbildes rīcību. Kur vien iespējams, ar nosacījumu, ka tiek izpildītas noteiktas prasības, RAN gūtā pieredze un speciālās zināšanas tiks izmantotas ārpus ES robežām prioritārās ārpussavienības valstīs, jo īpaši Turcijā, Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas reģionā un Rietumbalkānos. Mērķtiecīgā saziņā ar jauniešu auditoriju, kas ir iespējami nenoturīgāka pret radikalizēšanos, ES piedāvā pozitīvāku naratīvu. Papildus vairākiem citiem pasākumiem ar ES delegācijām arābu valstīs un ar Globālo ISIL apkarošanas koalīciju sadarbojas Stratēģiskās Saziņas darbgrupa, lai apzinātu kopīgas vērtības un izstrādātu konkrētus pasākumus. Piemēram, Tunisijā ES līdzfinansē projektu, kas ar mikrokredītu starpniecību veicina nelabvēlīgā situācijā esošu kopienu finansiālu iekļautību. Komisija finansē Tunisijai, Marokai un Libānai paredzētu 3 miljonus euro vērtu projektu, kurā paredzēts, sadarbojoties ar pilsonisko sabiedrību un padarot viedokļus dzirdamākus ar stratēģiskas saziņas palīdzību, panākt, ka kopienas kļūst noturīgākas pret radikalizēšanos. ES atbalstīs tiešus starppersonu kontaktus. Atsevišķām Eiropas kaimiņvalstīm, jo īpaši tām, kuras saskaras ar problēmām, kas saistītas ar vardarbīgu radikalizāciju, un kurās visvairāk vajadzīgs starpkultūru dialogs , tā darīs pieejamu platformu eTwinning. Komisija sāks arī Erasmus+ projektu, kurā savstarpēji kontaktēsies studenti un citi jaunieši no ES un ārpussavienības valstīm. Šāda virtuāla apmaiņa, kas tiks moderēta, jauniešiem palīdzēs veidot savstarpēju izpratni un cieņu, kā arī pilnveidot darba devējiem vēlamās starpkultūru prasmes. Galvenās darbības: