LV    LV 
 
 
 EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 26.9.2017.  
COM(2017) 546 final  
  
KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI  
Starpposma novērtējums attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 
Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz 
pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu 
reproduktīvo m ateriālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 
2008/90/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 
882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2009/128/EK un Eiropas Parlamenta un Pa domes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ 
Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK  
{SWD(2017) 314 final}  
{SWD(2017) 315 final}  
{SWD(2017) 316 final}   
 
2 
 KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI  
Starpposma novērtējums attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 
Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz 
pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu 
reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes Direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 
2008/90/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 178/2002, (EK) Nr. 
882/2004 un (EK) Nr. 396/2005, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 
2009/128/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ 
Padomes Lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK1 
1. Ievads  
Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr.  652/2014 stājās spēkā 2014.  gada jūnija 
beigās, un ar to tika izveidota kopēja finanšu shēma ( CFF ) pārtikas aprites, dzīvnieku 
veselības un dzīvnieku l abturības, augu veselības un augu reproduktīvo materiālu jomā 
(turpmāk — “CFF  regula”).  
Šis ziņojums ir sagatavots saskaņā ar CFF  regulas 42.  pantu (“Novērtēšana”), kurā noteikts, 
ka Komisijai ir jāsagatavo un jāsniedz Eiropas Parlamentam un Padomei starpp osma 
novērtējuma ziņojums par šādiem izdevumu pasākumiem:  
 veterinārās izskaušanas, kontroles un uzraudzības programmām ( turpmāk – 
“veterinārās programmas”), ko īstenojušas dalībvalstis ar mērķi pakāpeniski izskaust 
dzīvnieku slimības un zoonozes un ieviest  slimību kontroles pasākumus;  
 fitosanitārajām apsekojumu programmām  saistībā ar kaitīgo organismu klātbūtni 
Savienības teritorijā;  
 veterinārajiem un fitosanitārajiem ārkārtas pasākumiem , kas tiek īstenoti ar mērķi 
laikus pārvarēt ārkārtas situācijas, kuras  saistītas ar dzīvnieku veselību un augu veselību;  
 Eiropas Savienības references laboratoriju (ESRL) darbībām,  kas tiek īstenotas ar 
mērķi nodrošināt kvalitatīvu, vienveidīgu testēšanu ES un atbalstīt Komisijas riska 
pārvaldības darbības laboratorijas analīžu jomā;  
 programmu “Labāka apmācība nekaitīgai pārtikai” ( BTSF ), kas ir iniciatīva, kura 
paredzēta to valsts iestāžu darbinieku apmācībai, kas veic oficiālas kontroles pārtikas un 
dzīvnieku barības aprites tiesību aktu, dzīvnieku veselības un labturības un augu veselības 
noteikumu jomā.  
Saskaņā ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) minēto darbību kopumam pi ešķirtās 
summas atbilst gandrīz visam budžetam pārtikas aprites jomā.  
                                                            
1 OV L  189, 27.6.2014., 1.  lpp. 
 
3 
 Šajā ziņojumā ir izklāstīti rezultāti starpposma novērtējumam, kas tika balstīts uz ārēju saistīto 
pētījumu2 un iekšēju, Komisijas līmenī veiktu novērtējumu. Tam pievienots Komisijas 
dienestu darba dokuments, kurā sniegts pārskats par CFF  darbību tehnisko un finansiālo 
īstenošanu un apkopoti ārējā saistītā pētījuma konstatējumi.  
ES izdevumu programma sniedz finansiālu atbalstu ES pārtikas un dzīvnieku barības aprites 
tiesību aktos noteikt o mērķu sasniegšanai. Tās ieguldījums šo mērķu sasniegšanā ir 
nesaraujami saistīts ar valsts līmenī piešķirto līdzekļu izlietojumu un pasākumiem, kuru 
īstenošana dalībvalstīm ir juridiski saistoša.  
Starpposma novērtējums attiecas uz CFF  regulas īstenošanu 2014., 2015.  gadā un, 
pamatojoties uz provizoriskajiem pieejamiem datiem, 2016.  gadā. Daļēji pieejamie dati par 
2016.  gadu ierobežo šā novērtējuma tvērumu.  
2. CFF  regulas priekšvēsture un mērķi  
CFF  regula tika izstrādāta, lai uzlabotu kārtību, kādā notiek izd evumi saistībā ar pārtikas 
aprites jomā īstenotajām darbībām, kā arī lai koncentrētos uz ES finansēšanas prioritātēm, kas 
nodrošina reālu pievienoto vērtību. Tā modernizēja un racionalizēja agrākos saskaņā ar 
vienoto shēmu funkcionējošos finanšu noteikumus , jo tika ieviestas saskaņotas procedūras, 
standartizētas maksājumu likmes, kā arī skaidrāk noteiktas atbilstīgās izmaksas un pasākumi.  
Vairums darbību un pasākumu tika atbalstīti jau pirms 2014.  gada. Jauni pasākumi tika 
ieviesti  fitosanitārajā jomā, pro ti, iespēja līdzfinansēt apsekojumu programmu īstenošanu 
saistībā ar augu kaitīgo organismu klātbūtni Savienības teritorijā.  
Vispārīgs CFF  regulas politikas mērķis ir palīdzēt augstā līmenī nodrošināt cilvēku, dzīvnieku 
un augu veselību pārtikas apritē un  tai radniecīgās jomās, novēršot un izskaužot slimības un 
kaitīgos organismus un augstā līmenī aizsargājot patērētāju tiesības un vidi, vienlaikus 
uzlabojot Savienības pārtikas un barības nozares konkurētspēju un veicinot darbvietu izveidi.  
Šis vispārīgais  mērķis ir sadalīts četros konkrētos mērķos, kas attiecas uz CFF  regulā 
aptvertajām četrām izdevumu jomām, proti: pārtikas nekaitīgumu, dzīvnieku veselību un 
labturību, augu veselību, oficiālajām kontrolēm.  
Šos konkrētos mērķus papildina arī seši konkrēti darbības rādītāji, kuri arī ir noteikti CFF  
regulā un pamatojoties uz kuriem tika pa nozarēm vērtēti pasākumi, kas īstenoti katrā no šīm 
četrām ietvertajām izdevumu jomām.  
Lai sasniegtu mērķi, septiņu gadu posmam, ko aptver pašreizējā DFS, proti, 2014. –
2020. gadam, CFF  regulas īstenošanas vajadzībām tika noteikti maksimālie izdevumu griesti 
EUR  1 891 936 000. 
CFF  izdevumi primāri ir tiešais līdzfinansējums dalībvalstīm, kas ir gandrīz ekskluzīvas 
labuma guvējas no ES izdevumiem šajā jomā. Dalībvalstīm tiek atmaksātas atbilstīgās 
                                                            
2 Regulas (ES) Nr.  652/2014 starpposma novērtējumu sagatavoja IBF International consulting  
(sk. pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu).  
 
4 
 izmaksas, kas radušās saistībā ar atbilstīgo pasākumu veikšanu. Savienības finansiālais 
ieguldījums galvenokārt tiek sniegts dotāciju veidā.  
3. Rezultāti starpposma novērtējumam par CFF  regulas īstenošanu  
Saskaņā ar CFF  regulas 42.  panta noteikumiem starpposma novērtējuma ziņojumā tiek 
ietverti šādi aspekti:  
 CFF  mērķu sasniegšana (2.  panta 1.  punkts) attiecībā uz to, cik lietderīgi Savienības 
līmenī izmantoti resursi un kāda bijusi izmantošanas pievienotā vērtība;  
 kādas ir vienkāršošanas  iespējas;  
 vai visi mērķi joprojām ir būtiski;  
 kā pasākumi palīdzējuši īstenot Savienības prioritātes attiecībā uz gudru, ilgtspējīgu un 
iekļaujošu izaugsmi.  
Tajā ņemti vērā izvērtējumu rezultāti par iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekmi.  
Novērtējumā ņemts vērā tas, kāda virzība panākta, izmantojot sešus 2.  panta 2.  punktā 
uzskaitītos CFF  rādītājus3.  
3.1 CFF  regulas mērķu sasniegšana: lietderība un ES pievienotā vērtība  
Šā ziņojuma ievaddaļā sniegto vispārīgo politikas mērķi papildina četri konkrēti mērķi , no 
kuriem katrs attiecas uz konkrētu izdevumu jomu.  
 Dzīvnieku veselība:  palīdzēt Savienībā sasniegt augstāku dzīvnieku veselības statusu un 
atbalstīt dzīvnieku labturības uzlabošanu.  
 Augu veselība:  palīdzēt laikus atklāt Savienībā iekļuvušu kaitīgu organismu klātbūtni un 
tos izskaust.  
 Oficiālās kontroles:  palīdzēt padarīt oficiālo kontroļu un citu Savienības noteikumu 
īstenošanas un ievērošanas nolūkā veiktās darbības iedarbīgākas, efektīvākas un 
uzticamākas (jomās, uz kurām attiecas CFF  regula).  
 Pārtikas nekaitīgums:  palīdzēt sasniegt augstu līmeni attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu 
un pārtikas ražošanas sistēmu drošumu, kā arī attiecībā uz citu tādu produktu drošumu, 
kas var ietekmēt pārtikas nekait īgumu, vienlaikus uzlabojot pārtikas ražošanas ilgtspēju.  
Šos konkrētos mērķus papildina seši minētie CFF  regulas rādītāji, kas tiek vispārīgi izmantoti, 
lai sekotu izdevumu virzībai šajā jomā. Lai konkrēti uzraudzītu un izmērītu CFF  darbību 
sniegumu, Komi sijas dienesti no šiem rādītājiem izveidoja visaptverošu rādītāju kopumu, 
kurā ir divdesmit viens operatīvais tehniskais rādītājs, un katram no tiem noteica konkrētus 
                                                            
3 Šim ziņojumam pievienotā Komisijas dienestu darba dokumenta 1.  tabula.  
 
5 
 mērķus4 2017. un 2020.  gadam. Šis rādītāju kopums sniedz informāciju par CFF  pasākumu 
tehnisko izpildi, taču nedod iespēju novērtēt programmas izmaksu lietderību. Proti, izmaksu 
lietderības rādītāju neesība ierobežo CFF  pasākumu efektivitātes novērtējuma veikšanu.  
3.1.1  Dzīvnieku veselība  
Sasniegtie mērķi  
Veterināro pasākumu veikšanai ir izlie tota lielākā daļa līdzekļu no CFF  regulas budžeta, proti, 
tikai veterinārajām programmām vien tika izlietoti vairāk par 75  % no kopējiem izdevumiem 
2014. un 2015.  gadā. Maksājumi par veterinārajām programmām 2014.  gadā bija 
EUR  136 mlj. apmērā no EUR  180 mlj., bet 2015.  gadā EUR  148 mlj. no EUR  194 mlj. 
Nozīmīgumu budžeta kontekstā apliecina arī tas, ka 12 no šajā saistībā uzraudzītā 21  tehniskā 
rādītāja attiecas uz šo izdevumu jomu. Izvēlētie rādītāji ir vērsti uz prioritārajām dzīvnieku 
slimībām un zoonozēm; tie ļauj pārraudzīt to ES ter itoriju ģeogrāfisko attīstību, kurās nav 
konkrētu dzīvnieku slimību, un izmērīt tehniskos parametrus, piemēram, slimību izplatību, 
sastopamību un gadījumu skaitu. Analizējot šos rādītājus par 2014. –2016.  gadu, atklājās 
pozitīva epidemioloģiska tendence att iecībā uz visām prioritārajām slimībām, saistībā ar 
kurām tiek saņemts ES finansiālais atbalsts veterināro programmu ietvaros, un aizvien lielāks 
ir to dalībvalstu vai reģionu skaits, kuros nav dzīvnieku slimību un vērojams visu pārraudzīto 
parametru vispā rējs samazinājums.  Nozīmīgs piemērs ir ES programmas, kas attiecas uz 
trakumsērgu — šī slimība ES savvaļas dzīvniekiem ir gandrīz izskausta (gaidāms, ka pilnīgi 
tā tiks izskausta līdz 2020.  gadam), un gadījumu skaits ir samazinājies no 80, kas tika fiksēt i 
2014.  gadā, līdz 18 — 2016.  gadā, būtiski mazinot nozīmīgus veselības riskus un nodrošinot 
kaķu un suņu brīvu pārvietošanos ES teritorijā. Vēl viens labs piemērs ir to dalībvalstu skaita 
palielināšanās, kurās nav liellopu brucelozes — 2016.  gada beigās d ivas no piecām 
dalībvalstīm, kas īstenoja ES līdzfinansēto programmu aplūkotajā periodā, bija izskaudušas šo 
slimību; pārējās trijās dalībvalstīs galvenais darbības rādītājs, ko izmanto, lai pārraudzītu 
izplatības attīstību ganāmpulkos, ir samazinājies par  25 %, tādējādi tas rāda pozitīvu tendenci 
virzībā uz pilnīgu šīs slimības izskaušanu. Tomēr jāņem vērā, ka vēl ir jomas, kur stāvoklis 
pagaidām nav uzlabojies, kā cerēts, piemēram, saistībā ar liellopu tuberkulozi  (1 dalībvalstī no 
5, kurās īsteno ES līdz finansēto programmu) un aitu un kazu brucelozi  (1 dalībvalstī un vienas 
citas dalībvalsts dažos reģionos no sešām valstīm, kur īsteno ES līdzfinansētās programmas). 
Lai gan rādītāji saistībā ar dzīvniekiem konstatēto salmonelozi un brucelozi liecina par 
progresu, attiecībā uz cilvēkiem šie rādītāji vēl nesniedz gaidītos rezultātus, proti, gadījumu 
samazinājumu par 2  % gadā trīs gadu novērtēšanas periodā.  
Ārkārtas pasākumu īstenošanai veterināro slimības uzliesmojumu gadījumos arī ir būtiska 
nozīme, jo tie p alīdz sasniegt augstāku dzīvnieku veselības statusu Eiropas Savienībā, kā arī 
pasargāt ES ekonomiku no nopietnām un liela mēroga veterinārajām krīzēm. Pateicoties 
agrīnai atklāšanai un ES līdzfinansēto ārkārtas pasākumu tūlītējai piemērošanai, ir izdevies 
sekmīgi apvaldīt visas nesenās epidēmijas, tādējādi izvairoties no būtiskām ekonomiskām 
sekām, piemēram, tirdzniecības ierobežojumiem un eksporta aizliegumiem. Jaunākais piemērs 
                                                            
4 Ziņas par abiem operatīvajiem tehniskajiem rādītājiem ir sniegtas Komisijas dienestu darba dokumenta 
4. pielikumā.  
 
6 
 ir cīņa pret nodulārā dermatīta epidēmiju — tā ir vīrusa izraisīta liellopu sl imība, kas Eiropas 
Savienībā ir ienākusi no Turcijas un tiek pārnēsāta ar inficētām siekalām vai ar kukaiņiem. 
2016.  gadā šī slimība skāra septiņas valstis Eiropas dienvidaustrumos, tostarp Grieķiju, 
Bulgāriju un Balkānu reģionu. Visas minētās valstis veic a masveidīgu vakcināciju, izmantojot 
ES nodulārā dermatīta vakcīnu banku, kura nekavējoties tika izveidota, lai novērstu šo 
ārkārtas situāciju. Vakcinācijas kampaņas rezultātā slimība tika veiksmīgi ierobežota — 
2016.  gadā vairs neviena cita dalībvalsts ne tika skarta, un teritorijās, kur tika veikta 
vakcinēšana, slimība atkārtoti neparādījās.  
Lietderība  
Uzlabojoties dzīvnieku veselības statusam, pakāpeniski samazinās attiecīgajai jomai 
nepieciešamie finanšu resursi, proti, konkrēti veterinārām programmām a plūkojamajā trīs 
gadu periodā tie ir samazinājušies par 11  miljoniem euro.  
Grūtāk ir prognozēt izdevumus par ārkārtas pasākumiem, kas atšķiras gadu no gada tādu 
faktoru ietekmē, kurus ir grūti paredzēt un kontrolēt un kurus cita starpā ietekmē klimata 
pārmaiņas un pārnēsātāju globalizācija, kā arī dažu endēmisku slimību ciklisks uzliesmojums.  
Jāuzsver, ka Revīzijas palātas nesenajā īpašajā ziņojumā5, kas publicēts 2016.  gada aprīlī, tiek 
uzskatīts, ka Komisijas stratēģija attiecībā uz dzīvnieku slimībām i r pamatota un labi 
izstrādāta, tostarp ir labs regulējums budžeta līdzekļu piešķiršanai prioritārām programmām 
prioritārā kārtā. Saskaņā ar ziņojuma konstatējumiem dalībvalstu programmas atbilst 
prasītajiem kritērijiem un kopumā ir labi izstrādātas un pare izi īstenotas. Turklāt dalībvalstis ir 
pierādījušas, ka tām ir pienācīgas sistēmas dzīvnieku slimību uzliesmojumu identificēšanai un 
to izskaušanas veicināšanai. Tomēr būtu jānorāda, ka Revīzijas palātas ziņojumā ir arī atzīts, 
ka trūkst pieejamu starptaut isko standarta modeļu un ekonomisko rādītāju un ka tas ierobežo 
Komisijas spēju parādīt veterināro izdevumu izmaksu lietderību.  
ES pievienotā vērtība  
Augstāka dzīvnieku veselības statusa sasniegšana ir rezultāts tam, ka ES līmenī ir īstenoti 
juridiski pasā kumi, nodrošinot, ka ES sniedz dalībvalstīm tehnisku un finansiālu atbalstu. Ja ir 
aizdomas vai tiek gūts apstiprinājums par slimību, nekavējoties ārkārtas pasākumu sistēmas 
ietvaros tiek īstenotas preventīvas un kontroles darbības, tostarp robežu pagaidu slēgšana, lai 
novērstu pret slimību uzņēmīgu sūtījumu kustību, un slimības reģionalizācija6. Ņemot vērā, 
ka dzīvnieku slimību apkarošanai tiek izmantoti dažādi pasākumi, un to, ka daudzas slimības 
nepazīst robežas, ir nepieciešama centralizēta pārvaldības sistēma, lai dalībvalstīs pareizi 
koordinētu un īstenotu konkrētas darbības.  
Ierobežotais budžets dažās dalībvalstīs, jo īpaši tajās, kas piedzīvo ekonomikas krīzi vai citus 
ierobežojumus, var kavēt vai ierobežot slimības uzliesmojumu apvaldīšanai nepieci ešamo 
pasākumu veikšanu. Tāpēc ES finansiālais ieguldījums atbalsta ES krīzes vadības sistēmu 
                                                            
5 http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_06/SR_ANIMAL_DIS EASES_EN.pdf.  
6 Reģionalizācija ir jauna slimību kontroles metode, kas paredz nošķirt no slimības brīvas un slimības 
skartās teritorijas, pamatojoties uz epidemioloģiskajiem kritērijiem.  
 
7 
 slimības uzliesmojuma gadījumā . Labs ES koordinācijas piemērs ir nesen ES līmenī īstenotā 
pārvaldība attiecībā uz Āfrikas cūku mēri, kas 2014.  gadā uzliesmoja Kri evijā un sasniedza 
Eiropas Savienību. Jau no pašiem pirmsākumiem attiecībā uz epidēmiju, kurai vakcīna ir 
pieejama, Komisija aktīvi veicināja kopējas stratēģijas īstenošanu skartajās dalībvalstīs, 
ārpuskopienas kaimiņvalstīs un apdraudētajās kaimiņu dalībv alstīs, pamatojoties uz ES tiesību 
aktiem un pieejamajām zinātnes atziņām. Politikas īstenošanas nolūkā Komisija ir sniegusi 
tehnisko un finansiālo atbalstu konkrētu mērķtiecīgu pasākumu veikšanai. Šīs koordinētās 
rīcības rezultātā slimības izplatība laikp osmā, uz kuru attiecas pašreizējais novērtējums, tika 
apvaldīta un tika ierobežotas izmaksas gan no ES, gan valstu budžeta. Tika novērsts arī 
būtisks tirdzniecības pārrāvums ES iekšienē un ar trešām valstīm.  
3.1.2  Augu veselība  
Sasniegtie mērķi  
Lai gan ES finansiālais atbalsts augu veselības ārkārtas pasākumu īstenošanai tiek sniegts 
daudzus gadus, augu veselības apsekojumu programmu finansēšana joprojām ir tikai sākuma 
stadijā.  
Pirmo reizi apsekojumu programmas tika izveidotas 2015.  gadā; rezultātu novērtē šana tāpēc ir 
ierobežota, ņemot vērā īso laikposmu un iepriekšējo pasākumu neesību. Tomēr ES 
dalībvalstis ir atzinīgi uzņēmušas šo programmu ieviešanu jau kopš paša pirmā gada, proti, 
2015.  gadā programmu izstrādāja jau 17  ES valstis, bet 2016.  gadā — 22 ES valstis. 
Apsekojumu programmu īstenošana 2015.  gadā ļāva konstatēt vairākus potenciālus riskus 
Savienības teritorijā, piemēram, augu baktēriju Xylella fastidiosa.  
CFF  regulas budžetā kaitīgo organismu klātbūtnes apsekojumu programmu un ārkārtas 
pasākumu īstenošanas atbalstam no kopējiem izdevumiem ir pieejami ierobežoti līdzekļi. 
2014.  gadā ārkārtas pasākumu īstenošanai tika izlietoti EUR  7,7 mlj. un 2015.  gadā 
EUR  12,2 mlj., savukārt apsekojumu programmām 2015.  gadā tika izlietoti EUR  4,2 mlj. 
Turpinot f itosanitāro ārkārtas pasākumu īstenošanas rezultātā sasniegto, Komisija uzrauga 
vairākus gadījumus, lai atlasītu prioritāros kaitīgos organismus, tostarp dažus postošus 
patogēnus, piemēram, Xylella fastidiosa . Augu veselības jomā slimību, ja ir noticis tās  
uzliesmojums, var izskaust tikai tad, ja nekavējoties tiek īstenoti izšķirīgi pasākumi, nevis tad, 
kad kaitīgais organisms jau ir pārņēmis teritoriju endēmiski. Grūtības izskaust organismu var 
rasties tāpēc, ka trūkst efektīvu apstrādes risinājumu, ir lie ls skaits uzņēmīgu augu, ir 
izplatībai labvēlīgs kaitīgo organismu dzīves cikls un populācijas dinamika, kā arī tāpēc, ka 
slimību pārnēsātāji mīt mežos, parkos un stādījumos, kam ir augsta ekonomiskā, sociālā un 
vides vērtība. Gadījumos, kad kaitīgo organi smu izskaušana nav realizējama, ierobežošana ir 
vienīgā alternatīva, ņemot vērā pašreizējās zinātnes atziņas. Tāpēc liela nozīme ir agrīnai 
atklāšanai, ko panāk ar apsekojumu programmām.  
 
8 
 Lietderība  
Apsekojumu programmu īstenošanas mērķis ir atklāt prioritā ro kaitīgo organismu klātbūtni 
ES teritorijā. Ņemot to vērā, saskaņā ar pašreizējo DFS ir paredzēts pakāpeniski palielināt 
finanšu resursus, lai atbalstītu mērķi līdz 2020.  gadam palielināt Savienības teritorijas 
pārklājumu, kurā šie apsekojumi tiek īsteno ti. 
Tāpat kā veterināro ārkārtas pasākumu gadījumā arī fitosanitāro ārkārtas pasākumu 
īstenošanai izdevumi ir mainīgi un mazāk prognozējami, ņemot vērā tādus potenciālos riskus 
kā klimata pārmaiņu sekas, globālā tirdzniecība un ceļotāju pārvietošanās pa vi su pasauli. 
2014. –2016.  gadā ārkārtas pasākumi galvenokārt skāra tikai četrus nozīmīgus kaitīgos 
organismus — priežu koksnes nematodi, Xylella fastidiosa , kā arī Anoplophora glabripennis  
un Pomacea insularum ; šiem pasākumiem tika izmantoti gandrīz visi maksājumi (91  %). 
Pārskata periodā ārkārtas pasākumu īstenošanai sniegtais ES finansiālais atbalsts ir ļāvis 
novērst minēto kaitīgo organismu turpmāku ieviešanos un tālāku izplatīšanos pārējā 
Savienības teritor ijā.  
ES pievienotā vērtība  
ES iejaukšanās nodrošina augu veselības jomas uzliesmojumu pārvaldību, proti, ES sniedz 
finansiālo ieguldījumu, kas nepieciešams dalībvalsts līmenī, lai īstenotu ārkārtas pasākumus 
ar mērķi novērst attiecīgo kaitīgo organismu tu rpmāku izplatīšanos pārējā Savienības 
teritorijā.  
Turklāt Savienības atbalsts veicina dalībvalstu savstarpējo koordināciju, kas nepieciešama, lai 
apsekotu tos augu kaitīgos organismus, kuriem jāpievērš ciešāka uzmanība, ņemot vērā to 
ekonomisko, vides un sociālo ietekmi.  
Kopumā ES līdzfinansēto apsekojum u programmu un ārkārtas pasākumu īstenošana ES 
teritorijā ļauj pasargāt lauksaimniecisko ražošanu, nodrošinot augu veselības aizsardzību, un 
aizsargāt bioloģisko daudzveidību un mežus, kā arī konkurētspēju lauksaimniecības nozarē.  
3.1.3  Oficiālās kontroles  
Sasniegtie mērķi  
ES finansiālais atbalsts oficiālo kontroļu sistēmai ir paredzēts diviem nozīmīgiem 
instrumentiem, sedzot gandrīz 100  % no atbilstīgajām izmaksām — testēšanas darbībām, ko 
veic 43  ESRL tīkls, un apmācībai, ko sniedz gan ESRL, gan saistībā ar BTSF  iniciatīvu 
vairākās pārtikas nekaitīguma prioritārajās jomās. Lai uzraudzītu oficiālo kontroļu jomā 
līdzfinansēto galveno pasākumu izpildi, ir izstrādāti četri darbības rādītāji7. 
ESRL cita starpā ir veicinājušas diagnosticēšanas rīku nepārtrauktu atjaunināšanu, lai laikus 
identificētu patogēnus. Tas ir būtisks faktors kontroles pasākumu vienotai īstenošanai visā ES, 
jo nodrošina testa rezultātu uzticamību un līdzvērtīgus konkurences apstākļus. ESRL tīklā 
                                                            
7 Komisijas dienestu darba dokumenta 4.  pielikums.  
 
9 
 iekļauto laboratoriju sekmīgi nokārtoto kval ifikācijas pārbaužu8 rādītājs ir 85  %, kas liecina, 
ka references laboratoriju testēšanas metodes tiek veiksmīgi izmantotas visā ES. Īstenojot 
tālākizglītību, kā arī piedaloties ikgadējos darbsemināros, ko organizē katra ESRL, 
kompetenci varētu paaugstināt  valstu references laboratorijas (VRL), kas veic oficiālās 
kontroles. Attiecībā uz mācību saturu dalībnieku vidējais apmierinātības rādītājs bija virs 
87 %. 
Aplūkotajā trīs gadu periodā BTSF  mācību iniciatīvas ietvaros ir aptvertas 52  tēmas, kurām ir 
būtis ka nozīme CFF  darbības jomās. Programmas dalībnieki gan no ES dalībvalstīm, gan no 
trešām valstīm uzskatīja, ka tā ir bijusi lietderīga, un aplūkotajos gados apmierinātības rādītājs 
ir bijis virs 90  %. Dalībnieku pēc apmācības veikto testu sekmības rādītāj s arī ir ļoti augsts  — 
aptuveni 88  %. Apmācība ir veicinājusi dalībvalstu kopīgu izpratni par saviem pienākumiem 
un to, kā vislabāk īstenot attiecīgos ES tiesību aktus. Ir pierādījies, ka BTSF  programma ir 
bijusi noderīga, lai reaģētu uz jaunām vajadzībām,  jo īpaši krīzes situācijās, proti, tā veicināja 
gan profilaksi, gan gatavību krīzes situācijai. Konkrēts piemērs ir BTSF  mācības par pārtikas 
izraisītu slimības uzliesmojumu izmeklēšanu, kuras tika organizētas visus trīs pārskata 
perioda gadus un kurās ti ka pievērsta uzmanība tādām tēmām kā gatavība uzliesmojumam, 
uzliesmojuma pārvaldība un komunikācija krīzes situācijā, un šīs mācības bija paredzētas 
valsts sabiedrības veselības, veterināro un pārtikas nekaitīguma iestāžu darbiniekiem.  
Lietderība  
Abas šīs  darbības ES ir finansējusi 100  % apmērā, un katra no tām ES budžetā gadā 
izmaksājusi aptuveni 15  miljonus euro. Šīs ierobežotās izmaksas tomēr ir ļāvušas ESRL veikt 
augsta līmeņa testēšanas darbības un katru gadu apmācīt simtiem VRL, savukārt BTSF  
ietvaro s katru gadu tika apmācīts ap 6000  valsts kompetento iestāžu darbinieku, kas iesaistīti 
oficiālo kontroļu veikšanā.   
ES pievienotā vērtība  
ES pievienotā vērtība, ko nodrošinājušas ESRL darbības un BTSF  programmas ir saistīta ar šo 
darbību būtību — laborat oriju tīkls nodrošina, ka visas ES dalībvalstis strādā, ievērojot 
saskanīgu un vienveidīgu regulējumu, un ES apmācības programma veicina vienotu ES 
tiesību aktu īstenošanas pieeju. Tas veicina noteikumu saskaņošanu ES līmenī un zināšanu un 
kompetences apma iņu pārtikas nekaitīguma jomā un saistītajās jomās, un ir nozīmīgs 
pozitīvas mijiedarbības piemērs Eiropas Savienībā, ko nevarētu sasniegt, ja valstis darbotos 
izolēti valsts līmenī un bez ES finansiālā atbalsta.  
                                                            
8 Pārbaudot kompet enci, tiek noteikti atsevišķu laboratoriju darbības rezultāti konkrētu testu vai 
mērījumu veikšanā, un šīs pārbaudes tiek izmantotas, lai pastāvīgi uzraudzītu laboratoriju darbības 
rezultātus. To sauc arī par starplaboratoriju salīdzināšanu. Kā jau liecina  pats termins, kompetences 
pārbaudēs tiek salīdzināti dažādās laboratorijās iegūto mērījumu rezultāti.  
 
10 
 3.1.4  Pārtikas nekaitīgums  
Pārtikas nekaitīguma mērķa sasniegšana ir jāskata integrēti, tas ir horizontāls mērķis, ko 
sasniedz, īstenojot un piemērojot tiesisko regulējumu apvienojumā ar ES ieguldījumu un 
valstu izdevumu programmām. Dzīvnieku veselības, augu veselības un oficiālās kontroles 
darbības — tas viss veicina augstu pārtikas un pārtikas ražošanas sistēmu nekaitīguma līmeni 
visu ES iedzīvotāju interesēs. Lai nodrošinātu pārtikas nekaitīgumu, ir nepieciešami droši un 
veselīgi dzīvnieki un augi, kā arī augsta standarta kontroles sistēma . Šīs prasības izpilde ir 
tieši un nesaraujami saistīta ar mērķi sasniegt augstu līmeni dzīvnieku veselības, augu 
veselības un oficiālo kontroļu jomā.  
Lai nodrošinātu augstu pārtikas nekaitīguma līmeni, ir efektīvi jāizpilda minētajām jomām 
piemērojamās ES  prasības ES teritorijā un trešās valstīs, kas eksportē dzīvniekus, augus un to 
produkciju uz ES.  
ES augstie standarti sekmē ES iekšējo tirdzniecību un rada iespējas Eiropas uzņēmumiem 
konkurēt pasaules tirgū. Augsts pārtikas nekaitīguma līmenis ir būtiski  svarīgs, lai panāktu 
tirgu stabilitāti un patērētāju uzticēšanos, kā arī novērstu saimnieciskās un cilvēkresursu 
izmaksas, ko Eiropai rada slimības uzliesmojumi.  
Komisijas dienesti novērtējuma pārskata periodā ir veikuši ap 200  revīzijām un pārbaudēm 
gadā. To rezultātā Komisija ir noteikusi vairākas galvenās prioritātes, proti: normatīvā vide, 
kas veicina darbvietas, izaugsmi un investīcijas, garantējot augstu nekaitīguma līmeni, ko 
nodrošina ar pamatotām kontroles un īstenošanas sistēmām; dziļāk integrēt s un taisnīgāks 
iekšējais tirgus, ko panāk, nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus, lai iedzīvotāji un 
uzņēmumi varētu būt pārliecināti par vienotu, augsta līmeņa pārtikas nekaitīgumu un par 
pārredzamu informāciju attiecībā uz dalībvalstu un trešo v alstu kontroles īstenošanas statusu, 
kas savukārt politikas veidotājiem sniedz informāciju par regulējuma efektivitāti attiecīgajās 
nozarēs.  
Ņemot vērā revīziju pieredzi, Komisija sniedz nozīmīgu atgriezenisko saiti par ES tiesību aktu 
un darbību efektivit āti, ietekmi un pievienoto vērtību.  
Tā kā iepriekšējās iedaļās analizēto nozares mērķu sasniegšana veicina vispārējā pārtikas 
nekaitīguma stāvokļa pozitīvu novērtējumu ES līmenī, nav vajadzības īpaši reklamēt ES 
pārtikas produktu reputāciju. ES lauksaimni ecības pārtikas produktus augstu novērtē visā 
pasaulē to kvalitātes un stingro nekaitīguma standartu dēļ, un šī nozare ir lielākā ražošanas 
nozare Eiropā un vadošais spēlētājs pasaulē. Šajā saistībā ES pārtikas nekaitīguma budžetam 
ir izšķiroša nozīme šo p roduktu konkurētspējas veicināšanā.  
 
11 
 3.2. Vienkāršošana  
Saskaņā ar paziņojumu “Budžets stratēģijai “Eiropa 2020””9 CFF  regulā bija paredzēts 
modernizēt un vienkāršot iepriekš spēkā esošos finanšu noteikumus. Vienkāršošana un 
racionalizācija tika risināta šā di:  
 iepriekšējais tiesiskais regulējums, kas bija pārmērīgi sarežģīts un bieži vien novecojis, 
tikai aizstāts ar vienu tiesību aktu, kas attiecas uz visu pārtikas aprites jomu;  
 tika racionalizētas finansējuma likmes, nosakot tikai trīs pamatlikmes, proti,  50 %, 75  % 
un 100  %; 
 fitosanitārajā un veterinārajā jomā piemērotās procedūras tika pielāgotas atbilstīgi 
saskaņotajam regulējumam, lai nodrošinātu skaidrību, pārredzamību un pamatotu 
normatīvo vidi;  
 tika samazināta komitoloģijas un Komisijas lēmumu izma ntošana, lai saīsinātu līgumu 
sagatavošanas un apmaksas laiku.  
Vēl viens solis ceļā uz sistēmas vienkāršošanu bija ieviestā vienības cenu sistēma, kuru 
izmanto, lai apmaksātu veterināro programmu īstenošanas darbības. Tā sedz aptuveni 50  % no 
atbilstīgajām  izmaksām un šobrīd tiek pārskatīta, ņemot vērā tās turpmāko paplašināšanu uz 
citām jomām. Gan Komisija, gan dalībvalstis uztvēra jauno sistēmu kā rīku, kas atvieglo 
finansējuma un atmaksājumu pieprasīšanu.  
Saistībā ar ziņojumu sniegšanas prasībām dažas d alībvalstis uzskatīja, ka tās ir nesamērīgas 
tikai attiecībā uz mazākajām veterinārajām programmām un ārkārtas pasākumiem.  
3.3. Ieguldījums gudrā, ilgtspējīgā un iekļaujošā izaugsmē  
Saskaņā ar jaunākajiem EUROSTAT  datiem tiek lēsts, ka 2015.  gadā visas lauksaimnieciskās 
pārtikas nozares izlaide Eiropas Savienībā bija vairāk par 410  miljardiem euro, tādējādi tā ir 
lielākā ražošanas nozare Eiropā un vadošais spēlētājs pasaulē, kas pastāvīgi palielina 
lauksaimniecības  produktu eksportu. Kopumā šī nozare nodrošina aptuveni 44  miljonus 
darbvietu ES, no tām 22  miljoni tiek piedāvāti saimniecībās.  
Eiropas pārtikas ražošanas konkurētspēja ir atkarīga no tās reputācijas, un ES pārtikas 
nekaitīguma budžetam ir izšķiroša nozīm e Eiropas pārtikas produktu nekaitīguma un 
kvalitātes veicināšanā.  
Tomēr tādi aspekti kā tirdzniecības globalizācija, klimata pārmaiņas un tirdzniecības partneru 
pieprasījums, kā arī patērētāju uzvedība gadījumos, kad notiek krīzes pārtikas apritē, rada 
problēmas, kas jāpārvar ES ražošanas sistēmai. Šajā mainīgajā pasaulē izaugsmes stratēģija 
“Eiropa 2020”10 ir izstrādāta nolūkā, lai ES kļūtu par gudru, ilgtspējīgu un iekļaujošu 
                                                            
9 COM(2011) 500 galīgā redakcija, 22.6.2011.  
10 COM(2014) 130 final, 19.3.2014.  
 
12 
 ekonomiku. Šīm trim savstarpēji papildinošām prioritātēm vajadzētu sekmēt augstu  
nodarbinātības, ražīguma un sociālās kohēzijas līmeni ES un dalībvalstīs.  
Lauksaimniecības pārtikas jomā šos mērķus var sasniegt tikai tad, ja tiek garantēts augsts 
cilvēku, dzīvnieku un augu veselības līmenis visā pārtikas apritē un saistītajās jomās un ja tiek 
īstenotas darbības, kas vērstas uz slimību un kaitīgo organismu aktīvu profilaksi un 
izskaušanu.  
3.4. Nozīmīgums  
Saskaņā ar Romas deklarācijas11 pamatprincipu CFF  pasākumi veicina drošu un neapdraudētu 
Eiropu, kurā iedzīvotājiem ir pieejama augstas  kvalitātes pārtika, kas atbilst stingrākajiem 
starptautiskajiem standartiem; ņemot vērā ES ilgtermiņa intervenci šajā jomā, kā arī to, ka tā 
laikus reaģē ārkārtas situāciju gadījumā, tiek ierobežoti ar cilvēka un sabiedrības veselību 
saistītie riski. Novē ršot epidēmijas rašanos vai tās izplatīšanos Savienības teritorijā, pārtikas 
aprites pasākumiem ir izšķiroša nozīme ES ekonomikas aizsardzībā, jo krīzes veterinārijā, 
fitosanitārajā jomā un pārtikas apritē var postoši ietekmēt ekonomiku, iespējami radot 
milzīgas izmaksas valsts budžetam un visai lauksaimniecības pārtikas nozarei. Tas ietekmē 
Eiropas sociālo aspektu, jo veicina visu ES iedzīvotāju interešu aizsardzību, sākot no 
sākumposma ražotājiem, līdz galapatērētājiem. Acīmredzami šī sistēma sekmē spēcīg āku ES 
lauksaimniecības produktu nozari pasaules mērogā, jo rada apjomradītus ietaupījumus iekšējā 
ES tirgū, kas savukārt veicina ES lauksaimniecības produktu eksportu.  
3.5. Iepriekšējo pasākumu ilgtermiņa ietekme  
Vairums darbību, kurām piemērojama pašreiz ējā CFF  regula, jau tika līdzfinansētas saskaņā 
ar iepriekšējiem tiesību aktiem. Lai tās būtu veiksmīgas, daudzām no tām, jo īpaši dzīvnieku 
veselības pasākumiem, pēc to būtības ir nepieciešami ilgtermiņa ieguldījumi.  
Labs piemērs, kas raksturo galvenos sasniegumus, kuri gūti, ilgtermiņā īstenojot pasākumus, 
kas tika ieviesti pirms 2014.  gada, ir govju sūkļveida encefalopātijas izskaušana — tā ir 
nāvējoša slimība, ar kuru cilvēks var inficēties, lietojot pārtikā inficēta liellopa produktus. ES 
ilgtermiņa līdzfinansējumam bija izšķiroša nozīme cīņā pret šo slimību, jo rezultātā slimības 
gadījumu skaits samazinājās no vairāk nekā 2000  gadījumu 2001.  gadā līdz tikai 
5 gadījumiem 2016.  gadā, proti,  slimība tiks praktiski izskausta. Tas savukārt ir ļāvis atcel t 
virkni dārgu aizsardzības pasākumu un radīt jaunas tirdzniecības iespējas.  
Vēl viens labs piemērs ir saistīts ar tādu nozīmīgu zoonozi kā trakumsērga, kas ir praktiski 
izskausta ES savvaļas dzīvniekiem (gaidāms, ka pilnīgi tā tiks izskausta līdz 2020.  gadam), un 
gadījumu skaits no  726, kas tika fiksēti 2010.  gadā, ir nokrities līdz 18 — 2016.  gadā, 
nodrošinot kaķu un suņu brīvu pārvietošanos ES teritorijā.  
Pēc ES līdzfinansētās salmonella  kontroles programmas īstenošanas ir ziņots par mājputnu 
populācija s (piemēram, dējējvistu) inficēšanās skaita samazināšanos ar salmonella  spp. Tas ir 
devis labumu arī cilvēku veselībai, jo salmoneloze ir nozīmīga zoonoze, un viens no 
                                                            
11 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta -political/files/05_the_rome_a genda_lv_web.pdf  
 
13 
 galvenajiem cilvēka inficēšanās iemesliem ir olu izmantošana pārtikā. Apstiprināto cilvē ka 
inficēšanās gadījumu skaits periodā, kas pārsniedz novērtējumā aplūkojamo periodu, ir 
samazinājies no 105  450 (2010.  gadā) līdz 94  600 (2015.  gadā). Tomēr katru gadu var novērot 
cilvēku inficēšanās gadījumu uzliesmojumus, ko izraisa vairāki faktori, pie mēram, olu 
uzglabāšanas aukstuma ķēdes pārrāvumi.  
3.6. Turpmāk izskatāmās jomas  
Saskaņā ar ES 2014. –2020.  gada budžetu pārtikas un dzīvnieku barības programmai nav 
pieejams rezerves finansējums krīzes situācijām lauksaimniecības nozarē. Ja notiek liela 
mēroga veterinārās vai fitosanitārās epidēmijas uzliesmojums, kā tas bija nesen ar putnu 
gripu12, kuras ietekmi uz budžetu nevar iekļaut pašreizējā programmā, varētu būt grūti rast 
finansiālo atbalstu, kas vajadzīgs, lai īstenotu slimības izskaušanas darbības  un laikus 
ierobežotu šādu epidēmiju izplatīšanos.  
Augu veselības darbību finansēšana joprojām ir sākumstadijā, un turpmāk būs jāpievēršas šim 
jautājumam, lai pareizi reaģētu uz vajadzībām šajā jomā, piemēram, apsekojumu programmu 
un ārkārtas pasākumu inte grēšanas ziņā. Vienlaikus būtu jānorāda, ka īpaša uzmanība ir 
pievēršama augu veselības ārkārtas pasākumu efektivitātei. Šajā saistībā ir svarīgi ņemt vērā, 
ka noteiktu kaitīgo organismu izskaušanu ir bieži vien grūtāk panākt, nekā tas ir dzīvnieku 
veselīb as jomā, jo ir liels saimniekaugu sugu skaits, simptomu latentums un kaitīgo 
organismu pārnēsātāju klātbūtne. Ja izskaust kaitīgo organismu vairs nav iespējams, 
ierobežošana joprojām ir efektīvs veids, kā novērst kaitīgā organisma tālāku izplatīšanos 
pārēj ā Savienības teritorijā.  
Lai pielāgotu finanšu rīkus, ko izmanto šajās izdevumu jomās, tika veiktas dažu spēkā esošās 
Finanšu regulas13 noteikumu korekcijas, konkrēti attiecībā uz dotācijām. Tomēr pieredze rāda, 
ka dotācijas ne vienmēr ir labākais rīks konk rētajā veterināro un fitosanitāro pasākumu jomā, 
ņemot vērā pārtikas nekaitīguma izdevumu iezīmes (nekonkurētspējīgs finansējums, kas 
sastāv no atmaksājumiem dalībvalstīm).  
Attiecībā uz finansiālo atbalstu citām darbībām būtu jāpārdomā, kā dotācijas, kuru mērķis ir 
atbalstīt noteiktu pārtikas aprites dalībnieku ilgtspējīgāku rīcību, sekmēs Ilgtspējīgas attīstības 
programmu 2030. gadam, kā norādīts paziņojumā “Turpmākie pasākumi ilgtspējīgai Eiropas 
nākotnei”. Būtu sīkāk jāizpēta pieejamie varianti, kā atbal stīt patēriņam nekaitīgas pārtikas 
ziedošanas iespēju, paplašinot dotācijas organizācijām, kas nodarbojas ar nekaitīgas pārtikas 
otrreizēju sadali, kā ieteikts Eiropas Revidentu palātas īpašajā ziņojumā “Cīņa pret pārtikas 
izšķērdēšanu”.  
4. SECINĀJUMI  
Kopu mā tiek atzīts, ka ES regulējumu pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku un augu veselības 
jomā visas dalībvalstis piemēro un īsteno vienoti un pārsvarā saskanīgi. Tas savukārt 
                                                            
12 Epidēmija sākās 2015.  gadā un vēl joprojām nav beigusies. Šobrīd provizoriskās izmaksas pārsniedz 
EUR 110  mlj. 
13 Regula (ES) Nr.  966/2012 ( OV L 298, 26.10.2012, 1.  lpp.).  
 
14 
 nodrošina, ka iedzīvotāji un uzņēmēji ir pārliecināti, ka šis regulējums ir taisnīgs un  efektīvi 
veicina augstus nekaitīguma standartus ES ekonomikas galvenajā nozarē. ES ieguldījums 
uzraudzībā, slimību un kaitīgo organismu kontrolē un izskaušanā veicina nekaitīgumu visos 
pārtikas aprites posmos un tādējādi arī tirdzniecību.  CFF  regulas sta rpposma novērtējums 
liecina, ka pašreizējā finanšu shēma labi darbojas tās politikas kontekstā — visas darbības, 
kas saņem ES finansiālo atbalstu šajā jomā, palīdz īstenot CFF  regulas vispārīgos un 
konkrētos mērķus, proti, uzlabot cilvēku, dzīvnieku un aug u veselību, kā arī vispārējās 
Komisijas prioritātes, tostarp nodrošināt efektīvu iekšējā tirgus darbību un atbalstīt 
tirdzniecību ar trešām valstīm.  
Ir gūts arī apliecinājums tam, ka CFF  regulas finanšu instruments elastīgi risina akūtas 
līdzfinansējuma va jadzības, jo īpaši uzliesmojumu gadījumos. Saskaņā ar CFF  regulu 
finansētās darbības sniedz atbalstu ES pārtikas un dzīvnieku barības regulējumam, kas veicina 
tādu Eiropas Savienību, kura ir droša un neapdraudēta, pārtikusi un ilgtspējīga, sociāli 
atbildīg a un kļūst stiprāka pasaules mērogā.