Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu vēstuļu apmaiņu, kuras mērķis ir kļūšana par Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātās komisijas locekli /* COM/2015/072 final - 2015/0037 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija (CCSBT) ir reģionāla zvejniecības pārvaldības organizācija (RZPO), kas ir atbildīga par dienvidu tunzivs krājumu pārvaldību visā tās areālā. Dienvidu tunzivju saglabāšanas konvencija stājās spēkā 1994. gada 20. maijā. 2001. gada aprīlī tika izveidota CCSBT paplašinātā komisija, lai CCSBT darbībā varētu piedalīties arī zvejniecības subjekti, kas nav valstis. Pašlaik CCSBT paplašinātajā komisijā darbojas visi CCSBT locekļi kopā ar zvejniecības subjektiem. Praksē CCSBT lēmumus, ko pieņēmusi paplašinātā komisija, pieņem bez turpmākas apspriešanās. Eiropas Savienība kopš 2006. gada ir CCSBT paplašinātās komisijas sadarbības partnere, kas nav tās locekle. Sadarbības partneri, kas nav komisijas locekļi, pilnvērtīgi iesaistās CCSBT darbībā, bet tiem nav tiesību balsot. Statuss "sadarbības partneris, kas nav komisijas loceklis" ietver pienākumu ievērot CCSBT pārvaldības un saglabāšanas pasākumus. ES flote neveic dienvidu tunzivs specializēto zveju. ES flote dienvidu tunzivs nozvejas tās areālā gūst kā ierobežota apjoma piezveju, ar āķu jedām zvejojot mērķsugu zivis — tunzivis un tunzivjveidīgo sugu zivis — galvenokārt Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) konvencijas apgabalā. Kopš 2006. gada Eiropas Savienībai CCSBT apgabalā ir iedalīta piezvejas kvota, kas atbilst 10 tonnām dienvidu tunzivs gadā. Savukārt 2014. gada Zvejas iespēju regula[1] aizliedz dienvidu tunzivs specializēto zveju un eksplicīti norāda, ka ES iedalītā 10 tonnu kvota izmantojama tikai piezvejas uzskaitei. Par CCSBT konvencijas līgumslēdzējām pusēm var kļūt tikai valstis, kas nozīmē, ka reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas (REIO), piemēram, ES, par tādām kļūt nevar. Padome 2009. gada 1. decembrī pilnvaroja Eiropas Komisiju Eiropas Savienības vārdā lūgt grozīt CCSBT noteikumus, lai par tās līgumslēdzēju pusi varētu kļūt arī Eiropas Savienība[2]. Pēc vairākus gadus ilgām diskusijām CCSBT savā 20. sanāksmē 2013. gada oktobrī grozīja rezolūciju par paplašināto komisiju, lai REIO, kas to vēlas, varētu kļūt par paplašinātās komisijas loceklēm (līdz tam vienīgais atļautais REIO statuss bija "sadarbības partneris, kas nav komisijas loceklis"), izmantojot vēstuļu apmaiņu, kurā kandidāts apliecina CCSBT savu stingro apņemšanos ievērot konvencijas noteikumus un ievērot CCSBT paplašinātās komisijas lēmumus. Pēc šīs procedūras pabeigšanas ES būtu tiesīga būt locekle un balsot CCSBT paplašinātajā komisijā un paplašinātajā zinātniskajā komitejā. CCSBT Eiropas Savienību interesē galvenokārt tāpēc, ka starp dienvidu tunzivs (CCSBT) un Atlantijas zilās tunzivs (ICCAT) pārvaldību pastāv līdzības un ES vēlas nodrošināt konsekvenci šo krājumu pārvaldībā. Tāpēc Komisija iesaka šādi rīkoties, lai arī turpmāk palīdzētu uzlabot Savienības dažādos okeānos īstenoto saglabāšanas pieeju konsekvenci un vēlreiz apliecinātu savu apņemšanos atbalstīt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu visā pasaulē. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Neattiecas. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Priekšlikuma mērķis ir atļaut vēstuļu apmaiņu starp ES un CCSBT, lai ES no sadarbības partneres, kas nav komisijas locekle, kļūtu par pilntiesīgu CCSBT paplašinātās komisijas locekli. Eiropas Savienība ir CCSBT paplašinātās komisijas sadarbības partnere, kas nav tās locekle, kopš 2006. gada. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Gada izdevumi būs atkarīgi no ES iemaksām CCSBT budžetā, par kuru lems tās gadskārtējā sanāksmē; pašlaik tiek lēsts, ka tie varētu būt aptuveni EUR 70 000 gadā. 5. IZVĒLES ELEMENTI 2015/0037 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu vēstuļu apmaiņu, kuras mērķis ir kļūšana par Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātās komisijas locekli EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar 218. panta 5. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Savienība ir kompetenta saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku pieņemt pasākumus jūras bioloģisko resursu saglabāšanai un noslēgt nolīgumus ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām. (2) Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/392/EK ([3]) Savienība ir līgumslēdzēja puse Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijā, kas paredz visu starptautiskās sabiedrības locekļu sadarbību jūras bioloģisko resursu saglabāšanā un pārvaldībā. (3) Saskaņā ar Padomes Lēmumu 98/414/EK ([4]) Savienība ir līgumslēdzēja puse Nolīgumā par Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas noteikumu īstenošanu attiecībā uz mainīgas dislokācijas un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu. (4) Padome 2009. gada 1. decembrī pilnvaroja Eiropas Komisiju Eiropas Savienības vārdā lūgt grozīt Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu noteikumus, lai par tās līgumslēdzēju pusi varētu kļūt arī Eiropas Savienība. (5) Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija savā 20. sanāksmē 2013. gada oktobrī grozīja rezolūciju par paplašināto komisiju, lai Eiropas Savienība varētu kļūt par CCSBT paplašinātās komisijas locekli, izmantojot vēstuļu apmaiņu (6) Tā kā Savienības dalībvalstu karoga kuģi izmanto zvejas resursus dienvidu tunzivs areālā, Savienība ir ieinteresēta parakstīt un provizoriski piemērot vēstuļu apmaiņu, kuras mērķis ir kļūšana par CCSBT paplašinātās komisijas locekli, lai varētu efektīvi iesaistīties minētās konvencijas īstenošanā. (7) Pēc šīs procedūras pabeigšanas ES būtu tiesīga būt locekle un balsot CCSBT paplašinātajā komisijā un paplašinātajā zinātniskajā komitejā. (8) Šāda rīcība arī palīdzēs uzlabot Savienības dažādos okeānos īstenoto saglabāšanas pieeju konsekvenci un vēlreiz apliecinās tās apņemšanos atbalstīt zvejas resursu ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu visā pasaulē, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo atļauj Savienības vārdā parakstīt un provizoriski piemērot vēstuļu apmaiņu, kuras mērķis ir kļūšana par Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātās komisijas locekli. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norīkot personu vai personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā parakstīt minēto vēstuļu apmaiņu. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķis(-i) 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1) Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai atļautu parakstīt un provizoriski piemērot vēstuļu apmaiņu, kuras mērķis ir kļūšana par Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātās komisijas locekli 2) Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu vēstuļu apmaiņu, kuras mērķis ir kļūšana par Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātās komisijas locekli 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[5] 11 03: pasaules mērogā atbalstīt ilgtspējīgu zveju un veselīgas jūras (RZPO un IZPN) 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[6] X Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķis(-i) 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Atbalstīt zvejniecības ilgtermiņa ilgtspēju visā pasaulē; to mēra, nosakot, cik daudzu reprezentatīvu tunzivs krājumu gadījumā zvejas izraisītās zivju mirstības rādītāji saskaņā ar attiecīgo zinātnisko ieteikumu nepārsniedz FMSY līmeņus. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētā mērķa Nr.: "RZPO un IZPN": Atbalstīt zvejniecības ilgtermiņa ilgtspēju visā pasaulē, aktīvi līdzdarbojoties starptautiskās organizācijās un noslēdzot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus ar trešām valstīm. Attiecīgās ABM/ABB darbības ABB darbība 11 03: pasaules mērogā atbalstīt ilgtspējīgu zveju un veselīgas jūras (RZPO un IZPN) 1.4.3. Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt, ka ES veicina dienvidu tunzivs ilgtermiņa pārvaldību saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem, no sadarbības partneres, kas nav komisijas locekle, kļūstot par CCSBT paplašinātās komisijas un paplašinātās zinātniskās komitejas locekli. Sadarbības partneri, kas nav komisijas locekļi, pilnvērtīgi iesaistās CCSBT darbībā, bet tiem nav tiesību balsot. Sadarbības partnera, kas nav komisijas loceklis, statuss ietver pienākumu ievērot CCSBT pārvaldības un saglabāšanas mērķus un pasākumus. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. – ES dalība CCSBT sanāksmēs – Dienvidu tunzivs krājumu ilgtermiņa ilgtspējas uzlabošanās 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības CCSBT gadskārtējā sanāksmē 2013. gadā pavēra iespēju par CCSBT paplašinātās komisijas loceklēm kļūt arī reģionālās integrācijas organizācijām (RIO). Padomes lēmuma galvenais mērķis ir ļaut ES kļūt par CCSBT paplašinātās komisijas locekli. Tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu ES tiesības balsot CCSBT, kuras galvenais mērķis ir sekmēt dienvidu tunzivs ilgtermiņa saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, sadarbojoties līgumslēdzējām pusēm. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība CCSBT Eiropas Savienību interesē galvenokārt tāpēc, ka starp dienvidu tunzivs (CCSBT) un Atlantijas zilās tunzivs (ICCAT) pārvaldību pastāv līdzības un ES vēlas nodrošināt konsekvenci šo krājumu pārvaldībā. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas ES, ko pārstāv Komisija, aktīvi darbojas 6 tunzivju pārvaldības organizācijās un 11 ar tunzivīm nesaistītās reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO). RZPO ir starptautiskas organizācijas, ko izveidojušas valstis, kurām ir zvejniecības intereses konkrētā apgabalā. Dažas no tām pārvalda visus konkrēta apgabala zivju krājumus, savukārt citas pievēršas konkrētām tālu migrējošu zivju sugām, it sevišķi tunzivīm, plašās ģeogrāfiskās teritorijās. Organizācijās var iesaistīties gan reģiona valstis ("piekrastes valstis"), gan valstis, kas ir ieinteresētas attiecīgajās zvejniecībās. Lai gan dažu RZPO loma ir tikai konsultatīva, lielākajai daļai šādu organizāciju ir pārvaldības pilnvaras — tās var noteikt nozvejas un zvejas piepūles limitus, tehniskos pasākumus un kontroles pienākumus. Līdzšinējā pieredze liecina, ka Eiropas Savienībai pūliņi ir jāvērš uz to, lai atrisinātu galvenās problēmas, kas liedz RZPO īstenot savas pilnvaras, savu rīcībpolitiku virzot šādi: • RZPO darbība ir jāuzlabo ar sistemātisku darbības pārskatu palīdzību atbilstoši attiecīgajām ANO rezolūcijām; • RZPO rīcībā jābūt uzticamākiem zinātniskajiem datiem un ieteikumiem, un tas jāpanāk, palielinot ES ieguldījumu datu vākšanā, lietišķajos pētījumos, zinātnisko atziņu izstrādē un RZPO zinātniskajās darbībās, vienlaikus mudinot citus RZPO locekļus darīt to pašu. Turklāt ES jāatbalsta plašāka tvēruma zinātniskie ieteikumi, jo īpaši īstenojot piesardzīgu pieeju un ekosistēmas pieeju un tās papildinot ar sociālekonomiskās analīzes instrumentiem; • lai atrisinātu pašreizējo problēmu, ka dažas dalībvalstis slikti īsteno RZPO saglabāšanas un pārvaldības pasākumus, ES ir jāveicina, ka: – attiecīgajās RZPO tiek periodiski pārskatīti katras puses dati par noteikumu ievērošanu, – noteikumu neievērošanas iemesli (piem., spēju trūkums jaunattīstības valstīs) tiek apzināti un novērsti piemērotā, mērķtiecīgā veidā, – tiek izstrādātas un īstenotas pārredzamas un nediskriminējošas sankcijas gadījumiem, kad puses nepārprotami pārkāpušas noteikumus vai demonstrējušas politiskās gribas trūkumu. Šis process jāpapildina ar stimuliem, kas atalgo dalībniekus (karoga valstis vai flotes), kuri noteikumus ievēro un rīkojas pārredzami; • pārmērīga kapacitāte ir jautājums, kas jārisina gan daudzpusējā līmenī (ES uzsākot iniciatīvu kopā ar saviem galvenajiem partneriem), gan RZPO līmenī. ES ir jāatbalsta ar pārmērīgu kapacitāti saistītās problēmas risināšana, pārskatot labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus par ilgtspējīgiem nozvejas apjomiem un apsverot pasākumus, kā to mazināt. Šādi pasākumi varētu ietvert kapacitātes iesaldēšanu vai samazināšanu, vienlaikus ņemot vērā jaunattīstības valstu centienus attīstīt pašām savu zvejniecības nozari; • labākā garantija, ka noteikumu ievērošana tiks nodrošināta augstākajā līmenī, ir vienprātīga lēmumu pieņemšana par pārvaldības pasākumiem. Tomēr ES ir jāatbalsta RZPO lēmumu pieņemšanas sistēmas reforma, jo īpaši iespēja vajadzības gadījumā balsot. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Priekšlikums palīdz īstenot globālo un daudzpusējo programmu, kas paredz visā pasaulē sekmēt zvejniecību ilgtspēju, lai risinātu tādus būtiskus jautājumus kā nelegāla, nereģistrēta un neregulēta (NNN) zveja un pārmērīgas kapacitātes samazināšana; tas palīdz arī labāk integrēt zivsaimniecības, attīstības, vides, tirdzniecības un citas rīcībpolitikas, lai tuvotos ilgtspējīgas un atbildīgas pārvaldības mērķu sasniegšanai. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ¨ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva – ¨ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. – ¨ Finansiālā ietekme: GGGG.–GGGG. X Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., – pēc kura turpinās normāla darbība 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi X Komisijas īstenota tieša pārvaldība: – X ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; – ¨ ko veic izpildaģentūras. ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti: – ¨ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām; – ¨ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); – ¨ EIB un Eiropas Investīciju fondam; – ¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; – ¨ publisko tiesību subjektiem; – ¨ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; – ¨ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas; – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā. – Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Katru gadu tiek pieņemts CCSBT budžets. Paplašinātā komisija var pārbaudīt, apstiprināt un komentēt CCSBT sekretariāta iesniegto budžeta projektu. Šo budžetu izpildi katru gadu rūpīgi pārbauda arī līgumslēdzējas puses. Līgumslēdzējām pusēm budžets ir jāpieņem vienprātīgi. CCSBT sekretariāts arī ik gadu izdod ziņojumu. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski CCSBT locekļi iemaksas veic regulāri, un kavētu maksājumu pašlaik nav. 2.2.2. Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu CCSBT izdevumus pārskata Finanšu un administratīvā komiteja. Dažas konkrētas programmas revidē. 2.2.3. Paredzamās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaidāmā kļūdas riska līmeņa novērtējums Ierobežotas izmaksas. Profesionālvērtēšana. Paredzama vēlāka pārskatīšana. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Budžetu un izdevumu tāmi sagatavo CCSBT sekretariāts, pārbauda un atbalsta Finanšu un administratīvā komiteja un apstiprina CCSBT paplašinātā komisija. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Nr. || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē || 11 03 02: Iemaksas starptautiskām organizācijām (2) || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ || 11 01 04 01: Iemaksas starptautiskām organizācijām — administratīvās pārvaldības izdevumi (2) || Nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ || 11 01 02 11: Citi pārvaldības izdevumi (5) || Nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Nr. || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē || || || || || || 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem Gada izdevumi būs atkarīgi no iemaksām, kas ES jāveic organizācijas budžetā, par kuru lems CCSBT gadskārtējā sanāksmē (pašlaik tiek lēsts, ka tie varētu būt aptuveni EUR 70 000). 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Nr.: 2 || Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi || MARE ĢD || || || Gads 2015 || Gads 2016 || Gads 2017 || Gads 2018 || Gads 2019 || Gads 2020 || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || 11. 03 02 || Saistības || (1) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42 Maksājumi || (2) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42 Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1a) || || || || || || || Maksājumi || (2a) || || || || || || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs: 11.01 04 01 || || (3) || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060 KOPĀ MARE ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48 Maksājumi || =2+2a +3 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42 Maksājumi || (5) || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,070 || 0,42  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,60 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas <2>. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48 Maksājumi || =5+ 6 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,080 || 0,48 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas  KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || 5 || “Administratīvie izdevumi” EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || Gads 2015 || Gads 2016 || Gads 2017 || Gads 2018 || Gads 2019 || Gads 2020 || KOPĀ MARE ĢD || || ||  Cilvēkresursi || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,156  Pārējie administratīvie izdevumi || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,048 KOPĀ MARE ĢD || Apropriācijas || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,204 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,204 EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || Gads N || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || Gads N+4 || Gads N+5 || KOPĀ KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,684 Maksājumi || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,114 || 0,684 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || Gads 2015 || Gads 2016 || Gads 2017 || Gads 2018 || Gads 2019 || Gads 2020 || KOPĀ || || REZULTĀTI Rezultāta veids || Rezultāta vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais rezultātu daudzums || Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1 "RZPO un IZPN": atbalstīt zvejniecības ilgtermiņa ilgtspēju visā pasaulē, aktīvi līdzdarbojoties starptautiskās organizācijās un noslēdzot ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus ar trešām valstīm. || || || || || || || || || || || || || || Dalība CCSBT || || || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,42 – Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || – Rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma – konkrētais mērķis Nr. 1 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,42 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,07 || 1 || 0,42 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas – X Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || Gads 2015 || Gads 2016 || Gads 2017 || Gads 2018 || Gads 2019 || Gads 2020 || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,026 || 0,156 Pārējie administratīvie izdevumi || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,008 || 0,048 Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,034 || 0,204 Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || Citi administratīvie izdevumi || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060 Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,010 || 0,060 KOPĀ || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,044 || 0,264 Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu. – X Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu || || Gads N || Gads N+1 || gads N+2 || gads N+3 || gads N+4 || gads N+5 || ||  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || || || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || 0,2 || || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || || Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE) || || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) || || || || || || || || XX 01 04 yy || – galvenajā mītnē || || || || || || || || – delegācijās || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiešā pētniecība) || || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || || KOPĀ || || || || || || || XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki || · Izstrādāt un palīdzēt veidot ES rīcībpolitiku attiecībā uz starptautiskās sadarbības politiskajiem, ekonomiskajiem un tehniskajiem aspektiem starptautiskajā zvejniecībā. · Pārstāvēt Savienību CCSBT organizētajās sanāksmēs, iepazīstinot ar Savienības nostāju un to argumentējot, kā noteikts atbilstošajās iekšējās un institucionālajās procedūrās. · Nodrošināt sadarbību starp paplašināto komisiju, dalībvalstīm un CCSBT sekretariātu starpsesiju darba un uzdevumu izpildei CCSBT ietvaros. Ārštata darbinieki || 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā. Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu Apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: ¨ pašu resursus ¨ dažādus ieņēmumus EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[7] Gads N || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) ... pants || || || || || || || || Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir "piešķirtie ieņēmumi", norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem. [1] Sk. IG pielikumu Padomes 2014. gada 20. janvāra Regulā (ES) Nr. 43/2014, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un — attiecībā uz Savienības kuģiem — konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis, L 24, 28.1.2014. [2] 16936/09 PECHE 364. [3] OV L 179, 23.6.1998., 1. lpp. [4] OV L 189, 3.7.1998., 14. lpp. [5] ABM — budžeta līdzekļu vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [6] Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta attiecīgi a) un b) apakšpunktā. [7] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā. PIELIKUMS dokumentam priekšlikums Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu vēstuļu apmaiņu, kuras mērķis ir kļūšana par Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu (CCSBT) paplašinātās komisijas locekli A. Eiropas Savienības vēstule Cienītā kundze! Godātais kungs! Man ir tas gods atsaukties uz Rezolūciju par paplašinātās komisijas un paplašinātās zinātniskās komitejas izveidi (turpmāk "rezolūcija"), kas grozīta CCSBT 20. sanāksmē 2013. gada oktobrī. Rezolūcijas 6. punktā ir noteikts, ka jebkura reģionālā ekonomiskās integrācijas organizācija, subjekts vai zvejniecības subjekts, kura karoga kuģi iepriekšējo trīs kalendāro gadu laikā ir nozvejojuši dienvidu tunzivis, var komisijas izpildsekretāram izteikt vēlēšanos kļūt par paplašinātās komisijas un paplašinātās zinātniskās komitejas locekli. Šajā nolūkā CCSBT izpildsekretārs komisijas vārdā veiks attiecīgu vēstuļu apmaiņu ar šīs reģionālās ekonomiskās integrācijas organizācijas, subjekta vai zvejniecības subjekta pārstāvi. Kas attiecas uz rezolūcijas 7. punktu, ES kvota laika posmam no 2015. gada līdz 2017. gadam — 10 tonnas — nemainās. Lūdzu Jūs apstiprināt šīs vēstules saņemšanu un to, ka šī vēstule un Jūsu atbilde uzskatāma par CCSBT un Eiropas Savienības nolīgumu, ka ES kļūst par CCSBT paplašinātās komisijas un paplašinātās zinātniskās komitejas locekli saskaņā ar iepriekš minētās rezolūcijas noteikumiem. ES vēlas paust stingru apņemšanos arī turpmāk ievērot CCSBT konvencijas noteikumus un ievērot paplašinātās komisijas lēmumus. Šis nolīgums būs piemērojams no nākamās dienas pēc Jūsu atbildes saņemšanas. Ar cieņu Eiropas Savienības vārdā — priekšsēdētājs