LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 21.12.2010 
SEC(2010) 1591 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA par lielu ar b īstamām vielām 
saistītu avāriju risku p ārvaldību 
   
COM(2010) 781 final 
SEC(2010) 1590 final 
 
LV 2   LV SATURA R ĀDĪTĀJS 
1. Problem ātikas raksturojums......................................................................................... 2 
2. Subsidiarit ātes analīze.................................................................................................. 3 
3. M ērķi............................................................................................................................ 3 
4. Politikas izv ēles varianti, tostarp ietekmes anal īze un salīdzinājums.......................... 4 
5. Uzraudz ība un vērtēšana ............................................................................................ 10 
 
LV 3   LV 1. P ROBLEM ĀTIKAS RAKSTUROJUMS  
Seveso  direktīvas risinātā problēma 
Ķīmiskajām avārijām bieži ir nopietnas, pat postošas sekas. T ādās plaši zin āmās 
lielās avārijās, kas notika Seveso, Bhop ālā, Šveicerhall ē, Enshed ē, Tulūzā un 
Bansfīldā bojā aizgāja daudz cilv ēku, un šīs avārijas radīja miljardiem euro lielus 
zaudējumus. Seveso ties ību aktos tiek risin āti jautājumi saist ībā ar avāriju novēršanu 
un sagatavot ību to gad ījumā, kā arī apkopoti secin ājumi, kas ieg ūti pēc šādām 
avārijām. Patlaban sp ēkā esošā Seveso II Direkt īva 96/82/EK tika pie ņemta 
1996. gad ā, un tajā izdarīti grozījumi ar Direkt īvu 2003/105/EK. T ās galvenais 
mērķis ir novērst lielas av ārijas, kurās iesaistīti lieli apjomi b īstamo vielu (vai to 
maisījumu), kas nor ādītas I pielikum ā, kā arī ierobežot š ādu avāriju sekas attiec ībā uz 
cilvēka veselību un vidi. Kontroles jom ā ir vairāku līmeņu pieeja, kas nosaka, ka 
attiecībā uz lielākiem vielu apjomiem attiecas stingr āki noteikumi. 
Laikposm ā no 2000. l īdz 2008. gadam lielu av āriju biežums ir samazin ājies apmēram 
par 20 %. Š ī tendence apliecina, ka tiek īstenoti direkt īvas mērķi. Tās panākumus 
turklāt apliecina ar ī tas, ka Seveso pieeju izmanto vis ā pasaulē. 
Problēma, ko risina šis ietekmes nov ērtējuma ziņojums 
Direktīva ir jāgroza saist ībā ar izmaiņām ES bīstamo vielu klasifik ācijas sistēmā, uz 
kuru attiecas I pielikums. Šo sist ēmu aizstāja ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu 
un maisījumu klasific ēšanu, mar ķēšanu un iepakošanu ( CLP), kas galīgi stājas spēkā 
2015. gada 1. j ūnijā. Tās saskaņošana ar CLP regulu rada tr īs galvenos jaut ājumus. 
Pamata jaut ājums ir, k ā īstenot I pielikuma saska ņošanu ar CLP regulu (1. politiskais 
temats). Ar šo jaut ājumu ir saist īti iespējami citi I pielikuma tehniskie groz ījumi, 
kurā noteikta darb ības joma (2. politiskais temats) un proced ūras I pielikuma 
turpmākai pielāgošanai (3. politiskais temats) attiec ībā uz īpašiem gad ījumiem, kuros 
vajadzīgi elastīgāki risinājumi nekā tikai atsauce uz CLP regulu. 
Ņemot vērā vajadzību veikt šo groz ījumu, tika nolemts veikt plaš āku direkt īvas 
pārskatīšanu, jo kopš t ās pieņemšanas š ī direktīva nav b ūtiski main īta. Kaut ar ī 
pārskatīšana apstiprin āja to, ka direkt īva samazina ķīmisku vielu izrais ītu avāriju 
iespējamību un sekas, k ā arī to, ka esošie noteikumi atbilst m ērķim, tika konstat ētas 
vairākas jomas, kur ās būtu lietderīgi ierobežoti groz ījumi, lai preciz ētu un aktualiz ētu 
atsevišķus noteikumus. Visb ūtiskākie no tiem attiecas uz inform āciju, ko sniedz 
sabiedrībai, un uz inform ācijas pārvaldības sistēmām (4. politiskais temats), k ā arī uz 
zemes izmantošanas pl ānošanu (5. politiskais temats), kur var b ūt iespējami daži 
uzlabojumi. Cits jaut ājums saist ās ar samērā mazāk nozīmīgām izmaiņām attiecībā 
uz vairākiem sīki izstrādātiem noteikumiem, kurus b ūtu lietder īgi preciz ēt vai 
aktualizēt (6. politiskais temats). 
2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Ir vajadzīga rīcība ES līmenī, lai grozot direkt īvu, tiktu nodrošin āta cilvēka veselības 
un vides aizsardz ības esošo augsto l īmeņu saglabāšana visā ES, kā arī veicināta 
lielāka harmoniz ācija tās īstenošanā. Tas pal īdzēs novērst aizsardz ības līmeņu 
 
LV 4   LV būtiskas atš ķirības dalībvalstīs un iesp ējamu konkurences trauc ējumu rašanos t ā 
rezultātā. Subsidiarit ātes princips tiek iev ērots, jo m ērķis ir turpin āt esošo pieeju, kas 
paredz saska ņotu dažādas nozīmes mērķu noteikšanu, bet dal ībvalstīm pašām var ļaut 
noteikt sīki izstrādātu praktisku īstenošanu.  
3. M ĒRĶI 
Vispārējais mērķis ir lielu av āriju novēršana un to seku mazin āšana, saglab ājot un 
turpmāk uzlabojot esošos aizsardz ības līmeņus. Saskaņā ar Komisijas strat ēģiskajiem 
mērķiem un lab āka regul ējuma principiem to var ētu panākt, uzlabojot 
reglament ējošos noteikumus, lai tie b ūtu efektīvāki un racion ālāki, un, ja iesp ējams, 
samazinot nevajadz īgo administrat īvo slogu. Direkt īvai ir jābūt arī skaidrai, 
saskanīgai un viegli saprotamai, lai t ādējādi veicinātu tās īstenošanas vienveid ību. 
Galvenais īpašais mērķis ir saska ņot I pielikumu CLP ar regulu, saglab ājot esošos 
aizsardzības līmeņus. Citi īpašie mērķi ir preciz ēt konkrētus noteikumus, lai uzlabotu 
īstenošanu un izpild āmību. Citi noteikumi ir j āaktualizē, ņemot vērā tehnoloģiju 
attīstību un reglament ācijas izmai ņas laikā kopš patlaban sp ēkā esošās direktīvas 
pieņemšanas. Turkl āt, ja iesp ējams, pras ības ir jāracionaliz ē vai jāvienkāršo, lai 
samazinātu administrat īvo slogu gan uz ņēmumiem, gan kompetentaj ām iestādēm, 
neietekmējot drošību. 
4. P OLITIKAS IZV ĒLES VARIANTI , TOSTARP IETEKMES ANAL ĪZE UN SAL ĪDZINĀJUMS  
1. politiskais temats. I pielikuma saska ņošana ar CLP  regulu  
Šī ir ietekmes nov ērtējuma galven ā daļa. 
Šāda saska ņošana jāveic vair ākām bīstamo vielu b īstamības klasifik ācijas 
kategorijām, bet tā ir problem ātiska tikai attiec ībā uz toksicit āti. Iemesls ir t āds, ka ar 
CLP regulu ieviestas tr īs jaunas toksicit ātes kategorijas, kas piln ībā neatbilst 
iepriekšējām divām kategorij ām, kuras ar t ām aizstāj, jo šīm kategorij ām ir atšķirīgas 
robežvērtības vai robežlielumi. Turkl āt jaunās toksicitātes kategorijas ir iedal ītas pēc 
trīs iedarbības ceļiem (orālais, caur ādu, ieelpojot). T ādēļ apsvērtie varianti atš ķiras 
atbilstoši tam, kuras kategorijas vai iedarb ības ceļi tiek ņemti vērā. 
Lai arī pastāv zināma nenoteikt ība attiecībā uz ietekmi laik ā, vispārējais novērtējums 
ir tāds, ka visu variantu ietekme, k ā arī atšķirības to starp ā, nav lielas. 
To ietekme tikai nedaudz izmain īs direktīvas darbības jomu. Atkar ībā no varianta 
darbības jomā vairs neb ūs līdz 405 uz ņēmumiem, uz kuriem pašlaik attiecas š ī 
darbības joma ( –4,2 %), un taj ā varētu tikt iek ļauti līdz 342 jauniem uz ņēmumiem 
(+3,4 %). Tas rad ītu līdzīgu ietekmi uz administrat īvās atbilstības izmaks ām un 
aizsardzības līmeni. Kop ējā ietekme uz izmaks ām ir neliela sal īdzinājumā ar 
kopējām direktīvas administrat īvajām izmaks ām. Saskaņošanai ar CLP regulu (kas 
būs jādara visiem operatoriem jebkur ā variantā), būs vienreiz ējas izmaksas aptuveni 
1,7 milj. euro apm ērā. Atkarībā no izraudz ītā varianta nozarei b ūs arī ar konkr ēto 
variantu saist ītas izmaksas (vai ietaup ījumi), sākot ar izmaksu palielin ājumu 4,9 milj. 
euro apm ērā gadā līdz izmaksu ietaup ījumam 1,1 milj. euro apm ērā. Ietekme uz 
iestāžu izmaks ām būs apmēram 10 % apm ērā no nozares izmaks ām/ietaupījumiem. 
 
LV 5   LV Salīdzinājumam – nozarei pl ānotās direktīvas kopējās administrat īvās gada izmaksas 
paredzētas apmēram 52 milj. euro apm ērā, kas kopā ar iestādēm paredzētajām veido 
vismaz 100 milj. euro. Kvalitat īvi jānovērtē un jāņem vērā arī citi aspekti, kas 
attiecas uz praktisku īstenošanu un administrat īvu sarežģītību/pasākumiem, bet 
neietilpst s ākotnējā saskaņošanas uzdevum ā. 
Saskaņā ar šo nov ērtējumu ir izraudz īts viens variants, jo papildus ierobežotajai 
ietekmei uz darb ības jomu, kas tam ir kop īga ar citiem variantiem, tas, notiekot 
lielām avārijām, nodrošina augstu aizsardz ības līmeni, ņemot vērā visiespējamāko 
iedarbības ceļu. 
2. politiskais temats. I pielikuma citi tehniskie groz ījumi  
Varianti attiecas uz jaut ājumu, vai direkt īva pienācīgi aptver īpašas produktu 
kategorijas vai vielas, tostarp dažus produktus/vielas, uz kur ām attiecas CLP. 
Varianti paredz gan status quo  saglabāšanu attiec ībā uz īpašu augst āku robežv ērtību 
noteikšanu attiec īgajām vielām, gan atk āpes attiecībā uz produktiem iepakojum ā. 
Dažādajiem variantiem, š ķiet, kopējā ietekme ir neliela. Varianti, kuros paredz ētas 
palielinātas robežv ērtības u.c., rad ītu ierobežotus izmaksu ietaup ījumus nozar ēm, uz 
kurām tie attiecas, bet pazemin ātu aizsardz ības līmeņus. 
Izraudzīti ir varianti, kuros aizsardz ības līmenis tiek saglab āts vai paaugstin āts. 
3. politiskais temats. I pielikuma turpm āka pielāgošana  
Kā minēts 1. politiskaj ā tematā, pastāv neskaidr ības attiec ībā uz ietekmi ilg ākā 
termiņā, ko rada I pielikuma s ākotnējā saskaņošana un jo īpaši tā automātiska 
pielāgošana turpm ākām vielu un mais ījumu klasifik ācijas izmai ņām nākotnē. Tas 
liecina par vajadz ību nepieciešam ības gadījumā pielāgot I pielikumu, izmantojot 
deleģētus tiesību aktus. Attiec īgais variants paredz in strumentu kopumu, tostarp ES 
mēroga atkāpes attiec ībā uz vielām un īpašu atkāpju noteikšanu uz ņēmumiem 
dalībvalstu l īmenī, paredzot droš ības klauzulu, kas ļautu ietvert v ēl neiekļautu 
bīstamību.  
Šāds kopums kop ā ar deleģētu tiesību aktu izmantošanu I pielikuma groz ījumiem 
nodrošinātu vajadzīgo elastīgumu situ ācijās, kas izriet no CLP regulas saska ņošanas, 
kad saska ņā ar direkt īvu vielas tiek iek ļautas/izslēgtas, jo rada/nerada lielu av āriju 
bīstamību. Tas dotu pozit īvu ietekmi attiec ībā uz aizsardz ības līmeņiem, kā arī 
pozitīvu ietekmi uz neto izmaks ām. 
Šajā politiskaj ā tematā visi nov ērtētie varianti ir savstarp ēji papildinoši un ir 
risinājumi, kuriem dodama priekšroka. 
4. politiskais temats. Sabiedr ības inform ēšana un inform ācijas pārvaldības 
sistēmas 
Mērķis ir uzlabot sabiedr ībai sniegto inform āciju, tostarp inform āciju, ko pazi ņo 
kompetentaj ām iestādēm. Tas b ūtu pārredzamības labad un nodrošin ātu, ka 
sabiedrība apzinās bīstamību un zina, k ā pareizi r īkoties, notiekot av ārijai. Daž ādie 
varianti izstr ādāti atbilstoši vair āku pakāpju pieejai, s ākot ar esoš ā stāvokļa 
saglabāšanu līdz pat daudz plaš ākas inform ācijas ietveršanai. 
Svarīgi, lai inform āciju vāktu, pārvaldītu un ar to apmain ītos efektīvi un racion āli, 
tādējādi vienkāršojot īstenošanu un zi ņošanu par to. Šie varianti aptver gan 
 
LV 6   LV dalībvalstu līmenī datubāzu izveidošanu, gan ar ī pilnībā integrētas centrālās ES 
datubāzes radīšanu. Nov ērtējums liecina, ka proporcion āli pieejam ās informācijas 
apjomam palielin ās ar to saist ītās izmaksas. Tom ēr, jo vair āk tiek uzlabots 
informācijas līmenis, jo liel āki ir potenci ālie ieguvumi aizsardz ības līmeņu izteiksm ē. 
Turklāt, jo vairāk tiek uzlabota inform ācijas pārvaldība, jo liel ākas būs izmaksas un 
ieguvumi. 
Pamatojoties uz izmaksu un ieguvumu apsv ērumiem, izraudz ītie varianti ir tie, kuros 
tiek uzlabota attiec īgās inform ācijas līmeņa pieejam ība, radot tikai m ērenas 
izmaksas. 
5. politiskais temats. Ze mes izmantošanas pl ānošana  
Mērķis ir apsv ērt, kā zemes izmantošanas pl ānošanā labāk ņemt vērā lielu avāriju 
bīstamību. Direkt īvā ir ietvertas pras ības, ka dal ībvalstīm ir jākontrolē jaunu 
uzņēmumu izvietojums, esošo uz ņēmumu pārveidošana un jaunin ājumi to apk ārtnē, 
izmantojot atbilst īgus drošības attālumus vai esošo uz ņēmumu gad ījumā - papildu 
tehniskus pas ākumus. Var tikt apsv ērti turpmāki precizējumi un uzlabojumi. Tiek 
apsvērti varianti esošos noteikumus saglab āt, bet tos uzlabot, liekot uzsvaru uz vides 
aizsardzību un izdarot atsauces uz proced ūru iespējamu integr āciju ar proced ūrām, uz 
kurām attiecas l īdzīgi tiesību akti, vai jauniem uz ņēmumiem paredz ētos noteikumus 
attiecināt uz esošo uz ņēmumu teritorij ām.  
Pēdējais variants var ētu nozīmēt būtiskas izmaksas, tom ēr tas iev ērojami 
paaugstin ātu aizsardz ības līmeņus. Tomēr vēl nav pietiekamas pieredzes attiec ībā uz 
šādas pieejas praktisku īstenošanu, lai šaj ā posmā atbalstītu konkrētu priekšlikumu. 
Tādēļ prioritāte tiek pieš ķirta pirmajam variantam. Ar to nav paredzama liela ietekme 
uz izmaks ām, bet ir iesp ējams uzlabot aizsardz ības līmeņus. 
6. politiskais temats. Citi preciz ējumi  
Mērķis ir cieš āka koordin ācija dažādu iestāžu starpā, labāka inform ācijas un 
procedūru integrācija, lai veicin ātu saskaņotāku īstenošanu, k ā arī racionaliz ācija un 
vienkāršošana administrat īvā sloga samazin āšanai. Turkl āt mērķis ir arī precizēt 
vairākus noteikumus, lai uzlabotu izpild āmību un īstenošanas efektivit āti. Tiek 
vērtēti daudzi izv ēles variantu komponenti. Paredzams, ka tie komponenti, kuri 
paredz cieš āku koordin āciju u.c., dos pozit īvu vispārējo ietekmi īstenošanas, 
vienkāršošanas un administrat īvā sloga samazin āšanas izteiksm ē (kaut ar ī nav 
vienkārši noteikt to apjomu), iesp ējams, nodrošinot nelielus esošo aizsardz ības 
līmeņu uzlabojumus. Turkl āt ar elementiem, kuru nol ūks ir preciz ēt un uzlabot 
konkrētus noteikumus, tiks pan ākts skaidr āks un lab āks regulējums, kā arī 
paaugstin āti aizsardz ības līmeņi, neradot b ūtiskas papildu izmaksas. 
Šajā kopumā saglabātie izvēles apakšvarianti ietver 1) apakšvariantus, kas potenci āli 
sniedz ietaup ījumus, nesamazinot aizsardz ību, un 2) apakšvariantus, kas palielina 
aizsardzību, tam paredzot vismaz ākās izmaksas. 
 
LV 7   LV Vispārīgi apsvērumi par ietekmi 
Apsvērtās potenci ālās izmaiņas kopum ā paredz m ērenu direkt īvas pielāgošanu un 
būtiski neietekm ē aizsardz ības līmeni vai direkt īvas izmaksas. Vair āku dažādu 
variantu izmaksas sal īdzinājumā ar direktīvas kopējām izmaks ām ir nelielas. 
Seveso pieeja, kur ā risināti jautājumi par lielu apjomu ķīmisko vielu lielu 
apdraudējumu, kas galvenok ārt attiecas uz liel ākiem uzņēmumiem, ierobežo 
iespējamo ietekmi uz MVU. Tas atspogu ļots direkt īvas vairāklīmeņu pieejā, kurā 
attiecībā uz zemāka līmeņa uzņēmumiem ir noteiktas tikai pamatpras ības, ņemot vērā 
MVU iesp ējas. 
Pieejamā informācija liecina, ka saska ņošana ar CLP regulu MVU proporcion āli 
neietekmēs vairāk kā lielākus uzņēmumus un to mazo uz ņēmumu da ļa, uz kuru t āpēc 
no jauna nok ļūs šīs darbības jomā, būtiski nepalielin ātos, tomēr saglabājas 
nenoteiktība tāpēc, ka ir pieejama ierobežota inform ācija par mais ījumiem. Liel ākā 
daļa no pārējiem ierosin ātajiem šīs direktīvas grozījumiem var ētu radīt tikai izmaksu 
mērenu paaugstin āšanos, un esoš ās administrat īvās izmaksas palielin āt tikai pavisam 
nedaudz. Tas var ētu attiekties uz invest īciju izmaks ām, kā arī administrat īvajām 
izmaksām. Tomēr, ja tiktu iek ļauts kāds vai vair āki radikālāki varianti attiec ībā uz 
papildu pras ību noteikšanu b īstamības zemākā līmeņa uzņēmumiem, MVU tas var ētu 
radīt lielākas izmaksas. B īstamības augst ākā līmeņa MVU izmaksu slogs var ētu 
palielināties, un daži no ierosin ātajiem variantiem var ietekm ēt to uzņēmējdarbību, jo 
MVU kopum ā izmaksu palielin āšanās ietekmē vairāk nekā lielākus uzņēmumus. 
Tomēr varianti, kas apsv ērti saistībā ar 3. politisko tematu, var ētu radīt lielāku 
elastīgumu attiec ībā uz MVU atbr īvojumu, ja var uzskat āmi pierādīt, ka saist ībā ar šo 
uzņēmumu darb ību nav lielu av āriju bīstamības potenci āla. 
Galvenā ziņojuma 5. un 6. ieda ļā ir salīdzināti visi galvenie varianti saist ībā ar 
dažādajiem politikas jaut ājumiem, tostarp to izmaksas/ietekme un ieguvumi. 
Izraudzītie piemērotākie varianti apkopoti turpm āk tabulā.  
Izvēles variantu komponents Ekonomis kā ietekme,
tostarp 1. politiskā
temata darb ības jomas
maiņa1 Aizsardzības līmenis2 Cita ietekme, tostarp 
vienkāršošana, 
administrat īvie 
pasākumi u.c. 
1. politiskais temats. I 
pielikuma saska ņošana    
D 
Izmaksas l īdz 
2,4 milj. euro gad ā Nedaudz palielin ās 
(orālā iedarbības ceļa 
izslēgšana no ak ūtā 
toksiskuma 
3. kategorijas)  Nedaudz palielin ās 
iedarbības ce ļu 
diferenciācijas dēļ  
                                                 
1 Ekonomisk ā ietekme ir administrat īvās izmaksas. Netiek iek ļautas ar administrat īvo atbilst ību 
nesaistītās izmaksas, piem ēram, izmaksas, kas attiecas uz š ādām fiziskām izmaiņām, jo šādas izmaksas 
ir atkarīgas no konkr ētās vietas un nebija iesp ējams noteikt to apm ēru.  
2 Aizsardz ības līmeņa aspekts attiecas uz aizsardz ību pret kait ējumu videi, cilv ēku veselībai un valsts un 
īpašumam. T āpēc attiecībā uz ietekmi uz vidi un da ļēji arī uz sociālo ietekmi tieši attiecin āmi 
aizsardzības līmeņa novērtējuma rezult āti. 
 
LV 8   LV Izvēles variantu komponents Ekonomis kā ietekme,
tostarp 1. politiskā
temata darb ības jomas
maiņa1 Aizsardzības līmenis2 Cita ietekme, tostarp 
vienkāršošana, 
administrat īvie 
pasākumi u.c. 
2. politiskais temats. 
I pielikuma citi tehniskie 
grozījumi    
Ūdeņradis: a) nav j ārīkojas Neitr āla Nemain ās  
Mazuts: b) j āizvairās no 
iespējamas ietekmes, to 
sarakstā, kurā apkopoti citi 
naftas produkti Neitrāla Nemain ās 
 
Aerosoli: a) CLP tuvināšanas 
priekšlikums 150/500) + Apm. 0,5 milj. 
euro gadā Nemainās/ 
nedaudz paaugstin ās  
Nātrija hipohlor īts: a) jāpieņem 
CPL klasifik ācijas mai ņas 
ietekme uz mais ījumiem  + Līdz 3,5–4 milj. 
euro gadā Paaugstin ās  
3. b)/d: J āatļauj dalībvalstīm 
piešķirt atkāpes no daž ām vai 
visām Seveso pras ībām, 
pamatojoties uz harmoniz ētiem 
kritērijiem Potenciāli 
ietaupījumi nozarei 
un kompetentaj ām 
iestādēm Nav ietekmes vai 
neliela ietekme 
(nosacījums atkāpei) Potenciāls tirgus 
darbības trauc ējumu 
risks 
3. c): Attiec ībā uz vielām ES 
mērogā jāatļauj atkāpes no 
dažām vai vis ām Seveso 
prasībām, pamatojoties uz 
harmoniz ētiem kritērijiem Potenciāli būtiski 
ietaupījumi nozarei 
un kompetentaj ām 
iestādēm Nav ietekmes 
(nosacījums atkāpei) Nodrošina 
elastīgumu, ņemot 
vērā CLP 
3. e) Jāievieš droš ības klauzula Darb ības jomas 
potenciāla 
paplašināšanās Potenciāli paaugstin ās Nodrošina 
elastīgumu, ņemot 
vērā CLP 
4.A politiskais temats. 
Sabiedrībai sniedzam ās 
informācijas veids3    
c) Papildu inform ācija 
tiešsaistē par visu objektu 
pamatdatiem, un galven ā 
informācija par av āriju 
scenārijiem, inform ācija no 
ārējās operatīvas rīcības plāna 
augstākam l īmenim 
(pārskatītais V pielikums)  Vienreizējas 
izmaksas apm ēram 
2–4 milj. euro. 
Gada izmaksas l īdz 
0,5 milj. euro Paaugstin ās. 
Uzlabojums attiec ībā 
uz pieejamo informāciju
 
 Labāka piek ļuve 
informācijai. 
Mazākas sekas, 
notiekot av ārijai. 
Palīdz gūt pieredzi 
un apmain īties ar 
labāko praksi, 
uzraudzīt faktisko 
īstenošanu u.c. 
Uzlabojas 
pārredzamība.  
4.B politiskais temats. 
Informācijas pārvaldība    
                                                 
3 Tiks apsv ērti konfidencialit ātes jautājumi. 
 
LV 9   LV Izvēles variantu komponents Ekonomis kā ietekme,
tostarp 1. politiskā
temata darb ības jomas
maiņa1 Aizsardzības līmenis2 Cita ietekme, tostarp 
vienkāršošana, 
administrat īvie 
pasākumi u.c. 
c) Vienkārša tīmekļa vietne ar 
saitēm uz dokumentiem, kas 
tieši augšupiel ādējami ES 
vietnē, vai saites uz dal ībvalstu 
tīmekļa vietnēm ar attiec īgo 
informāciju/dokumentiem EUR 50 000-100 0
00 gad ā 
uzturēšanai, kā arī 
dažu dal ībvalstu 
izmaksas. 
Vienreizējas 
izmaksas 1 milj. 
euro apmērā Paaugstin ās. Būtisks 
uzlabojums attiec ībā 
uz pieejamo informāciju
 
 Kā iepriekš. Turkl āt 
labāka 
harmoniz ācija un 
mazāk 
fragmentācijas, 
racionaliz ācija un 
vienkāršošana 
5. politiskais temats. Zemes 
izmantošanas pl ānošana    
b) maz ākas noz īmes 
precizējumi Nav ne izmaksu, ne 
potenciālu 
ietaupījumu Ierobežota ietekme  
6.A politiskais temats. Cieš āka 
koordinācija, inform ācijas un 
procedūru integrācija u. c. Izmaksu 
ietaupījumi 
apmēram EUR 0,5 
milj. gad ā 
(pārbaužu 
inspekciju 
saskaņošana). Nav 
papildu izmaksu Nav ietekmes vai ir 
nedaudz paaugstin āts 
aizsardzības līmenis Vienkāršošana. 
Lielāka efektivit āte. 
Labāk harmoniz ēta 
īstenošana 
6.B politiskais temats. Citi 
uzlabojumi/preciz ējumi    
Drošības stāvokļa rādītāji    
b) Jāiekļauj atsauce uz droš ības 
stāvokļa rādītāju izmantošanu 
iekšējai drošībai Nav b ūtisku 
papildu izmaksu Potenciāli 
paaugstin āts  
c) Norādījumi Nav papildu 
izmaksu Potenciāli paaugstin ās  
Drošības pārvaldības prasības 
zemāka līmeņa uzņēmumu 
teritorijām    
a) Jāprecizē esošie noteikumi Nav b ūtisku 
izmaiņu/potenciāli 
nelieli ietaup ījumi Nemainās  
Citi preciz ējumi (piem ēram, 
gāzes glab āšana pazemes 
krātuvēs, domino efekts, vides 
aspekti, termi ņi operat īvās 
rīcības plāniem, kā arī termiņi 
un robežv ērtības attiec ībā uz 
paziņošanu par av ārijām) Ierobežotas papildu 
izmaksas (izmaksas 
1,5 milj. euro gad ā 
gāzes glab āšanai 
pazemes kr ātuvēs) Paaugstin ās  

 
LV 10   LV 5. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Direktīvā paredzētās uzraudz ības un nov ērtēšanas pamat ā ES līmenī arī turpmāk būs 
īpaši rādītāji. Galvenie pamatr ādītāji ir notikušo lielo av āriju skaits, to uz ņēmumu 
skaitu, uz kuriem attiecas š ī direktīva, kā arī plānu un ziņojumu sniegšana. Esošie 
uzraudzības un zi ņošanas instrumenti tiks vienk āršoti un racionaliz ēti, kā norādīts 
4. politiskaj ā tematā. Uzraugot ietekmi, ko praks ē rada I pielikuma saska ņošana ar 
CLP regulu, k ā arī vērtējot paredz ēto korekcijas meh ānismu efektivit āti, rādītāju 
pamatā būs zemāka un augst āka līmeņa uzņēmumu skaits, inform ācija par to darb ību 
un attiecīgajām galvenaj ām bīstamajām vielām, kā arī piešķirto atkāpju skaits un 
attiecīgs pamatojums.