ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu

PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

2018. gada 29. maijā Eiropas Komisija pieņēma priekšlikumus tiesību aktiem, kas reglamentēs kohēzijas politikas finansējuma izmantojumu 2021.–2027. gada periodā, fondu atbalstu strukturējot ap dažām ES kritiskajām rīcībpolitiskajām prioritātēm. Šā gada sākumā Eiropas ekonomika Covid-19 pandēmijas dēļ piedzīvoja pamatīgu un nepieredzētu ārēju faktoru izraisītu simetrisku satricinājumu. Tūlītējo veselības aprūpes sistēmu noslogojumu un šausminošo nāves gadījumu skaitu pavadījušas pēkšņas un smagas sociālas un ekonomiskas sekas. To iespaidā ievērojami saruks ekonomiskā izlaide, mazināsies ekonomikas dalībnieku skaits un krasi pieaugs bezdarbs un nabadzība. Nākamajos gados tas sagādās ievērojamas grūtības publisko finanšu jomā, kas savukārt var nozīmēt, ka ekonomikas atveseļošanai un attīstībai vajadzīgās publiskās investīcijas būs ierobežotas. Nekavējoties reaģējot, jau ir pielāgoti 2014.–2020. gada programmās pašreiz pieejamie kohēzijas politikas instrumenti. Šajā sakarā jau pirmoreiz grozīta Regula (ES) Nr. 1303/2013, lai dalībvalstu veselības aprūpes sistēmas stiprinātu ar lielākām investīcijām un atbalstītu ekonomikas dalībniekus un darba ņēmējus. Sekojuši jau otrie grozījumi, kuru mērķis bijis dot dalībvalstīm ārkārtas elastību programmu pārvaldībā un grozīšanā, ja tas vajadzīgs krīzes risināšanai. Komisija turklāt ierosina pilnībā izmantot ES budžeta pavērtās iespējas, lai investīcijas mobilizētu un finansiālo atbalstu koncentrētu izšķirošajos pirmajos atveseļošanas gados. Šie priekšlikumi balstās uz diviem pīlāriem. Viens ir ārkārtas Eiropas Atveseļošanas instruments, kas īslaicīgi palielinās ES budžeta finansiālo jaudu, izmantojot ES budžeta brīvtelpu papildu finansējuma piesaistei finanšu tirgos. Otrs ir pamatīgāka daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam. Komisija ierosina stiprināt galvenās programmas, ar Eiropas Atveseļošanas instrumentu investīcijas ātri novirzot tur, kur tās ir vajadzīgas visvairāk, nostiprināt vienoto tirgu, pastiprināt sadarbību tādās jomās kā veselība un krīžu pārvarēšana un nodrošināt, ka Savienībai ir budžets, kas īpaši izstrādāts, lai ilgtermiņā virzītos uz izturīgāku, zaļāku un digitālāku Eiropu, vienlaikus ievērojot Eiropas sociālo tiesību pīlāra principus. Šis priekšlikums ietilpst otrajā pīlārā. 2021.–2027. gada kohēzijas politikas investīcijām no 2021. gada, kad ES ekonomika, domājams, sāks atkopties no smagās recesijas, būs jāieņem sava vieta kā ilgtermiņa izaugsmes un konverģences instrumentiem. Šajā kontekstā ir skaidri redzams, kāpēc 2021.–2027. gada kohēzijas politika jāveido, balstoties uz nākotnes prasībām atbilstošām izaugsmes stratēģijām, it sevišķi — tematiski koncentrējoties uz ekonomisko konkurētspēju, zaļo kursu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra iedzīvināšanu. Ir svarīgi nodrošināt apstākļus, kas labvēlīgi straujai atlabšanai, kura pavērs ceļu ES ekonomiskajai attīstībai, vienlaikus īstenojot Līgumā nosprausto mērķi veicināt konverģenci un mazināt atšķirības. Sniedzot atbalstu, īpaša uzmanība jāpievērš tiem reģioniem, kurus krīze skārusi visvairāk un kuriem ir grūtāk no tās atgūties. Pēkšņais un lielā mērā negaidītais pandēmijas uzliesmojums turklāt rāda, ka kohēzijas politikai jābūt elastīgākai un reaģētspējīgākai. Konkrētāk, ir dalībvalstīm jādod papildu elastība jebkurā plānošanas perioda laikā resursus pārvietot no viena fonda uz citu. Tāpat katrā ziņā jāgādā, lai kohēzijas politikas tiesiskajā satvarā būtu paredzēti mehānismi, kas dotu iespēju ātri reaģēt, ja Savienību nākamajos gados piemeklētu vēl citi satricinājumi. Tāpēc tiek ierosināti pasākumi, kas ļaus fondu līdzekļus izmantot reaģēšanai uz ārkārtējiem un neparastiem apstākļiem, lai nodrošinātu, ka šādos apstākļos (kam ir noteikti kritēriji) ir iespējams piešķirt atkāpi no atsevišķiem noteikumiem, lai uz šiem apstākļiem būtu vieglāk reaģēt. Šajā sakarā Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem tiktu paredzēti pagaidu pasākumi reaģēšanai uz ārkārtējiem un neparastiem apstākļiem. Visbeidzot, Covid-19 pandēmija ir mazinājusi saņēmēju iespējas laikā pabeigt 2014.–2020. gada programmu ietvaros atbalstītās darbības to īstenošanas kavējumu un trūkumu dēļ. Ņemot vērā krīzes ietekmi uz budžetu, saņēmējiem var nebūt iespēju attiecīgo darbību pabeigšanu finansēt līdz slēgšanas termiņam. Šajā sakarā būtu jānodrošina papildu elastība, lai darbības varētu sadalīt pa vairākiem periodiem.

Ierosinātos grozījumus papildina paralēls priekšlikums, kas paredz grozīt Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda regulu, lai stiprinātu veselības aprūpes sistēmu sagatavotību un pilnvērtīgāk izmantotu kultūras un tūrisma potenciālu, ņemot vērā to neaizsargātību pret krīzi un to kritiski svarīgo nozīmi vairākos reģionos. Tāpat šim priekšlikumam ir pievienots Eiropas Sociālā fonda Plus regulas priekšlikuma grozījumu priekšlikums, kura mērķis ir stiprināt atbalstu pasākumiem, kas attiecas uz jaunatnes nodarbinātību un bērnu nabadzību, kā arī liek papildu uzsvaru uz darbaspēka atbalstīšanu virzībā uz zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir satvars, kurā tiek apzinātas valsts reformu un investīciju prioritātes, arī attiecībā uz atbalstu no fondiem. Pēdējo gadu laikā Eiropas pusgada process ir cieši sasaistīts ar kohēzijas politikas investīcijām, līdz ar to šī rīcībpolitika ir it sevišķi piemērota Eiropas pusgada procesā apzināto investīciju nodrošināšanai. Eiropas pusgada procesā jau norādītas konkrētas prioritārās jomas publisko investīciju koncentrēšanai sākumposmā tā, lai veicinātu ekonomikas atlabšanu un attīstību.

•Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

Priekšlikums paredz tikai selektīvus grozījumus priekšlikumā regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu Plus, Kohēzijas fondu, Taisnīgas pārkārtošanās fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un finanšu noteikumus attiecībā uz tiem un uz Patvēruma un migrācijas fondu, Iekšējās drošības fondu un Robežu pārvaldības un vīzu instrumentu (“KNR priekšlikums”), un saglabā tā saskanību ar citām Savienības rīcībpolitikām.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats