EIROPAS KOMISIJA Briselē, 10.3.2017 COM(2017) 205 final NOTE

The language version reflects the corrections done to the original EN version transmitted under COM(2017) 205 final of 2.3.2017 and retransmitted (with corrections) under COM(2017) 205 final/2 of 10.3.2017.

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI



Trešais progresa ziņojums par partnerības satvaru sadarbībai ar trešām valstīm saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā











1. Ievads Partnerības satvars kalpo kā ES pieeja neatbilstīgas migrācijas problēmas un tās pamatcēloņu risināšanai, un tas ietilpst plašākā sadarbībā ar trešām valstīm. Eiropadome seko progresam, un tās pēdējā sanāksmē 2016. gada decembrī tā aicināja dalībvalstis turpināt un palielināt sadarbību, lai panāktu progresu attiecībā uz “plūsmu iegrožošanu un atgriešanas rādītāju uzlabošanu”. Šajā trešajā progresa ziņojumā ir aprakstīts kopš decembra panāktais progress. Ir turpinājusies sadarbības izvēršana ar piecām jūnija paziņojumā noteiktajām valstīm. Atbilstoši Eiropadomes decembra secinājumiem šis ziņojums ir plašāks, un tajā aplūkotas ne tikai piecas prioritārās valstis, bet arī citas valstis. Jo īpaši ziņojumā atspoguļota esošā koncentrēšanās uz Vidusjūras centrālās daļas maršrutu, reaģējot uz nemainīgi lielo šķērsošanas gadījumu skaitu šajā maršrutā un nepieļaujamo nāves gadījumu skaitu Vidusjūrā. Īpašā ziņojuma sadaļā ir aprakstīti pirmie soļi, lai īstenotu darbības, par kurām valstu vai to valdību vadītāji vienojās Maltas deklarācijā, kas tika pieņemta 3. februārī neformālajā samitā Maltā, jo īpaši pasākumus ar mērķi glābt dzīvības, izvērst cīņu pret cilvēku kontrabandistiem un tirgotājiem, aizsargāt migrantus un uzlabot migrācijas un robežu pārvaldību, cieši sadarbojoties ar Ziemeļāfrikas valstīm, jo īpaši Lībiju. Ņemot vērā ciešo saikni starp partnerības satvaru un darbu pie Valletas deklarācijas un Kopīgā Valletas rīcības plāna īstenošanas, šajā ziņojumā ir ņemti vērā februārī notikušās augsta ranga amatpersonu sanāksmes rezultāti. Partnerības satvars ir daļa no visaptveroša risinājuma migrācijas problēmai, kas izklāstīts Eiropas programmā migrācijas jomā, kur visi darbības virzieni ir savstarpēji saistīti. Šajā aspektā šis ziņojums ir saistīts ar atjaunoto rīcības plānu par efektīvāku atgriešanas politiku un Komisijas līdztekus pieņemto ieteikumu par Atgriešanas direktīvas īstenošanu. Būtisks progress atgriešanas jomā ir atkarīgs arī no ES juridisko un administratīvo procesu vienkāršošanas un efektivizēšanas, kā arī no tā, vai tiek nodrošināta pilnīga sadarbība ar izcelsmes trešām valstīm, pilnībā ievērojot humānās prasības un nodrošinot augstu cilvēktiesību aizsardzības līmeni. Pēc partnerības satvara izveides, konkrētu mērķu un darbību noteikšanas un īstenošanas uzsākšanas tagad uzdevums ir palielināt konkrētus rezultātus visās sadarbības jomās. Ņemot vērā vasaras tuvošanos, ir jāpanāk lielāks progress migrācijas plūsmu mazināšanā un atgriešanas gadījumu skaita palielināšanā. Ir vajadzīgs intensīvāks darbs, lai izveidotu kopīgu izpratni starp ES un partnervalstīm par problēmjautājumiem un to risināšanu, lai sasniegtu konkrētus rezultātus un vēl vairāk nostiprinātu sekmīgo sadarbību starp ES un dalībvalstīm. Komisija ciešā sadarbībā ar Eiropas Ārējās darbības dienestu izvērtēs pieeju un tās rezultātus neatbilstīgas migrācijas plūsmu mazināšanā, tās pamatcēloņu risināšanā un atgriešanas rādītāju uzlabošanā, kad Komisija jūnijā, t. i., vienu gadu pēc partnerības satvara izveidošanas, sniegs savu ziņojumu. 2. Progress/rezultāti sadarbībā ar prioritārajām valstīm Nigēra Sadarbība ar Nigēru kā svarīgu tranzīta valsti joprojām ir efektīva. Nigēras prezidenta Isufū vizīte Briselē 2016. gada decembrī sniedza iespēju uzsvērt ES un Nigēras attiecību nozīmīgumu un abpusējo ieinteresētību cīnīties pret cilvēku kontrabandu un nodrošināt labāku migrācijas pārvaldību Sāhelas reģionā. Dānijas attīstības sadarbības ministrs janvārī apmeklēja Nigēru līdztekus ES tehniskajai misijai. Citā tehniskajā misijā februārī tika vākti dati par alternatīviem maršrutiem un noteiktas iespējas potenciāliem jauniem projektiem. Marta beigās ir plānota ES un dalībvalstu augsta ranga amatpersonu vizīte Nigērā. No Agadesas uz Eiropu izbraukušo migrantu skaits ir acīmredzami samazinājies (no maksimuma 2016. gada maijā, kad izbrauca 70 000 migrantu, līdz 6 524 2017. gada janvārī). Ir palielinājies to migrantu skaits, kurus paredzēts repatriēt ar Starptautiskās Migrācijas organizācijas starpniecību, kā arī brīvprātīgas atgriešanās gadījumu skaits. 2016. gadā Starptautiskās Migrācijas organizācijas pārvaldītajos centros atbalstu saņēma divreiz vairāk migrantu nekā iepriekšējā gadā, un to skaits pārsniedza 15 000 . No šī skaita 2016. gada pirmajos 11 mēnešos 4788 migrantiem no trešām valstīm un 301 nigērietim palīdzēja brīvprātīgi atgriezties to izcelsmes kopienās (šis skaits vairāk nekā trīs reizes pārsniedz skaitu 2015. gadā). Tranzīta centri arī piedāvā apmācību gan migrantiem, gan vietējiem iedzīvotājiem, lai ļautu viņiem izveidot ienākumu avotus tādās jomās kā ķieģeļu ražošana un juvelierizstrādājumu izgatavošana. Līdz 2016. gada beigām vairāk nekā 600 cilvēku saņēma šādu apmācību. Nigēras tiesībaizsardzības iestādes ir turpinājušas centienus, lai risinātu problēmas saistībā ar migrantu neatbilstīgu tranzītu un kontrabandu, un ir aizturēts lielāks skaits transportlīdzekļu, kuru vadītāji ir arestēti. ES fondi atbalsta pret migrantu kontrabandu vērsto tiesību aktu izpildi. Neapšaubāmi, ir nepieciešams lielāks darbs, lai iedarbīgi izjauktu kontrabandas tīklus, kas bieži darbojas pāri robežām. Darbs tiks koncentrēts uz ES atbalsta pastiprināšanu, lai īstenotu novembrī pieņemto Nigēras ārkārtas rīcības plānu pret migrantu kontrabandu Agadesas reģionā. Šī mērķa sasniegšanai ir ļoti svarīgi pastiprināt ES un dalībvalstu klātbūtni uz vietas. Pasākumus pret kontrabandas tīkliem pastiprinās arī atbalsts kopējai izmeklēšanas grupai. Šā gada 1. februārī ES delegācijā Niamejā darbu sāka ES migrācijas sadarbības koordinators. Darbā delegācijā norīkos arī papildu ES personālu, tostarp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras sadarbības koordinatoru. Ar Āfrikas un Frontex informācijas dienesta starpniecību valsts iestādes no partnervalstīm migrācijas maršruta tuvumā saņem atbalstu riska analīzes veikšanai un plūsmu novērtēšanai. Marta sākumā Nigērā notiek Āfrikas un Frontex informācijas dienesta sanāksme, un vēlāk 2017. gadā darbu sāks Riska analīzes grupa. Papildus ārkārtas rīcības plānam vidēja termiņa rīcības plāns, kuru pašlaik izstrādā Nigēras iestādes, palīdzēs novērst nepilnības līdzšinējā pieejā. Abus plānus īstenos jaunas valsts migrācijas stratēģijas ietvaros, kuras izstrādi pašlaik pabeidz Nigēras iestādes. ES darbība arī atbalsta Nigēras vispārējos attīstības centienus un palīdz risināt migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus. Papildus budžeta atbalsta programmai Nigēra pašlaik saņem palīdzību no deviņiem projektiem, kurus atbalsta ES Trasta fonda Āfrikai ietvaros. 2017. gada janvāra beigās uz vietas Agadesā tika sākti trīs jauni projekti. Papildus tam decembrī tika apstiprināti vairāki citi projekti, un ir paredzams, ka tie sniegs palīdzību 30 000 migrantu, nodrošinās 12 000 personu atgriešanos un ļaus informēt 40 000 migrantu. Projekti paredz arī nodrošināt zemes gabalu, mājokli un piekļuvi dzeramajam ūdenim 28 000 cilvēku, savukārt 42 000 cilvēku tiks nodrošināts mājoklis un dzeramais ūdens, kā arī tiks radīti 2000 darbvietu celtniecībā. Komisija ir arī parakstījusi līgumu ar Augsto iestādi miera nostiprināšanai, kas nodrošinās īstermiņa darba iespējas jauniešiem, tādējādi palīdzot radīt alternatīvus ienākumu avotus 65 000 cilvēku. Citi pašlaik izstrādē esoši projekti ietver hibrīdelektrostacijas projekta Agadesā priekšizpēti — šis projekts būtu svarīgs faktors, kas sekmētu nodarbinātību un energoapgādes drošību. ES Trasta fonda Āfrikai ietvaros jau ir apstiprināts projekts Difas reģionā, kas saskaras ar īpašām grūtībām pēc “Boko Haram” uzbrukumiem. Tomēr palīdzības sniegšanas efektivitāti mazina drošības problēmas. Pēdējos mēnešos ir vērojama migrantu plūsmas mazināšanās caur Agadesu, un Nigēras iestādes ir pastiprinājušas zināmo galveno tranzīta maršrutu kontroli, tomēr būs nepieciešams uzraudzīt potenciālus alternatīvus maršrutus gan Nigērā, gan kaimiņvalstīs (piemēram, Mali, Čadā un Alžīrijā). Šie alternatīvie maršruti, visticamāk, var būt bīstamāki migrantiem, ņemot vērā ģeogrāfiju, slikto infrastruktūras stāvokli un bruņotu grupējumu klātbūtni. 2017. gada janvārī ES veica divas misijas uz vietas, lai novērtētu šos maršrutus un palīdzētu noteikt projektus ar ātru ietekmi, kas ļautu radīt ekonomikas alternatīvas vietējām kopienām, kuras atkarīgas no kontrabandas ienākumiem. Efektīvai alternatīvo maršrutu uzraudzībai un analīzei ir nepieciešams sadarboties ar Starptautisko Migrācijas organizāciju un Eiropas un dalībvalstu sadarbības koordinatoriem. Papildus tam ir jāveido sinerģija ar projektiem tādās jomās kā policijas sadarbība un esošā reģionālā sadarbība, kā arī jāstiprina sadarbība citās politikas jomās, piemēram, saistībā ar klimata pārmaiņām (augsnes sanācija, apūdeņošana, apmežošana) un izglītības mobilitāti.

Jaunu problēmu risināšanai saistībā ar migrācijas maršrutu ir vajadzīga aktīvāka reģionāla iesaiste, jo īpaši sadarbībā ar Sāhelas G5 valstīm. ES jau sniedz atbalstu, galvenokārt ar ES kopējās drošības un aizsardzības politikas misiju un ES Trasta fonda Āfrikai starpniecību. ES turpinās palielināt atbalstu Sāhelas G5 valstīm. Tāpat varētu apsvērt jaunas darbības, lai uzlabotu Lībijas dienvidu kaimiņvalstu spējas tādās jomās kā robežkontrole un izlūkošana. Turpmākie pasākumi: Ātra līgumu parakstīšana par visām darbībām, par kurām panākta vienošanās ES Trasta fonda ietvaros, lai nodrošinātu konkrētu īstenošanu un alternatīvas ienākumu gūšanas iespējas, kas aizstātu uz kontrabandu balstīto ekonomiku. Intensīvāka rīcība, lai cīnītos pret cilvēku kontrabandu un tirdzniecību, ieskaitot atbalstu kopīgai izmeklēšanas grupai. Intensīvāka iespējamo alternatīvo maršrutu uzraudzība un atbalsta sagatavošana atbilstošiem atbildes pasākumiem, pamatojoties uz pieeju, kas izmantota Agadesas reģionā. Atsauksmju sniegšana par Nigēras izstrādāto vidēja termiņa rīcības plānu, kuru paredzēts pabeigt līdz marta beigām, koncentrējoties uz nepilnībām, kas jānovērš. Sadarbības nolīguma izstrāde starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un Nigēras iestādēm un sadarbības koordinatora nozīmēšana darbā ES delegācijā. ES biroja Agadesā pilnīga darbības sākšana, ieskaitot apmācību. Turpmākie pasākumi pēc Āfrikas un Frontex informācijas dienesta sanāksmes un gatavošanās riska analīzes grupas darba sākšanai. Nigērija Nigērija ir iedzīvotāju skaita ziņā lielākā Āfrikas valsts, un nigērieši veido lielāko neatbilstīgo migrantu grupu ES; 2016. gadā tika atklāti 37 811 šķērsošanas gadījumi. Ekonomiskā un drošības situācija ir būtisks stimuls migrācijas plūsmām gan reģiona ietvaros, gan uz ES. Saskaņā ar mērķi paplašināt politikas jomas sadarbībai ar Nigēriju Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Ansips 2. un 3. februārī viesojās Nigērijā, kur viņš tikās ar Nigērijas viceprezidentu Osinbajo, kurš tobrīd pildīja prezidenta pienākumus, lai apspriestu sadarbības jomas, kas ir nozīmīgas arī migrācijas pārvaldībai. Šajā vizītē tika aplūkotas iespējas sākt izmēģinājuma projektus un sadarbību tādās jomās kā e-pārvalde, kiberdrošība, korupcijas apkarošana, ieguldījumu un tirdzniecības veicināšana, kā arī migrācijas pārvaldība. Tāpat nesen ir notikušas augsta līmeņa amatpersonu tikšanās ar Nīderlandes un Spānijas pārstāvjiem, un Nigērija kopā ar Itāliju apspriež tehnisko palīdzību, kas varētu ietvert biometriskās datubāzes. Nigērija joprojām ir svarīgākā izcelsmes valsts attiecībā uz ārpussavienības izcelsmes cilvēku tirdzniecības upuriem Eiropas Savienībā. Eiropas Savienībā vislielākais ziņojumu skaits par cilvēku tirgotājiem no ārpussavienības valstīm ir tieši par cilvēku tirgotājiem no Nigērijas. Lai palīdzētu risināt šo problēmu, Nigērija aktīvi piedalās arī Āfrikas un Frontex dienesta darbā, un nesen izveidotā Sadarbības platforma pret migrantu kontrabandu, kurā iesaistītas ES aģentūras un dalībvalstis, palīdzēs uzlabot sadarbību un koordināciju cīņā pret cilvēku kontrabandu un tirdzniecību. ES un Nigērijas sadarbības pamatu migrācijas jomā nosaka 2015. gadā parakstītā Kopīgā programma migrācijas un mobilitātes jomā. Saistībā ar atgriešanu un atpakaļuzņemšanu Nigērija sadarbojas ar vairākām dalībvalstīm, bet sadarbība ir nevienmērīga. 2015. gadā 28 % gadījumu pēc lēmuma par atgriešanu pieņemšanas notika faktiska personas atgriešana. Pamatojoties uz līdz šim pieejamajiem datiem, izskatās, ka atgriešanas rādītāji 2016. gadā ir uzlabojušies. Sadarbības līmenis saistībā ar atpakaļuzņemšanu dažādās ES valstīs atšķiras. 2016. gadā Nigērija bija Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras kopīgo atgriešanas operāciju galvenais galamērķis, un sadarbība ir relatīvi pozitīva — Nigērija pozitīvi atbildēja uz aptuveni 60 % ceļošanas dokumentu pieprasījumiem. Tomēr 2016. gada novembrī Nigērijas identifikācijas misijas trīs Eiropas valstīs vēl nebija devušas cerētos rezultātus: pēc trīs mēnešiem Ārlietu ministrija joprojām nav izsniegusi ārkārtas ceļošanas dokumentus identificētajiem migrantiem. Ārkārtīgi liela nozīme ir sarunām par ES un Nigērijas atpakaļuzņemšanas nolīgumu — pirmā sarunu kārta notika 2016. gada oktobrī, bet Nigērija ir vairākkārt atlikusi otro sarunu kārtu. ES mērķis ir noslēgt atpakaļuzņemšanas nolīgumu laicīgi pirms plānotās ES un Nigērijas ministru sanāksmes. Kopš 1. februāra darbā ir norīkots Eiropas migrācijas sadarbības koordinators. ES Trasta fonds Āfrikai ir būtisks instruments projektiem Nigērijā, kuros liela uzmanība ir pievērsta migrācijai, jo īpaši valsts dienvidos. Tas papildina ievērojamo valstu ieguldījumu, kas paredzēts, lai ar Eiropas Attīstības fonda ietvaros sniegtā valstu finansējuma palīdzību risinātu neatbilstīgas migrācijas un piespiedu pārvietošanas pamatcēloņus. ES Trasta fonda Āfrikai ietvaros 2016. gadā apstiprinātie projekti sadarbībā ar Starptautisko Migrācijas organizāciju ļaus reintegrēt vairāk nekā 3800 migrantu, kas atgriezušies no ES un tranzīta valstīm. Papildus tam vairāk nekā 5 miljoni skolēnu saņems grāmatas un lasītprasmes apmācību, un vairāk nekā 75 000 bērnu tiks nodrošināta piekļuve garīgās veselības aprūpes pakalpojumiem. Citas jomas, kam paredzēts pievērst uzmanību, ietver ārvalstu tiešos ieguldījumus (t. sk. ar ierosinātā Ārējo investīciju plāna palīdzību — skat. 4. sadaļu) un digitālo ekonomiku. Šīs Nigēriju interesējošās jomas tiešā veidā palīdzētu risināt migrācijas pamatcēloņus. Komisija arī turpina nodrošināt krīzes upuru pamata humānās vajadzības Nigērijā. Septiņus gadus ilgajā konfliktā Nigērijas ziemeļaustrumos dzīvību ir zaudējuši vairāk nekā 20 000 cilvēku, bet 1,77 miljoni ir tikuši pārvietoti iekšzemē. Tas ietver galvenokārt šāda veida palīdzību: pārtika un uzturvielas, aizsardzība, ūdens, sanitārija un higiēna, pajumte, nepārtikas preces, veselības aprūpe.

Turpmākie pasākumi Pabeigt sarunas par atpakaļuzņemšanas nolīgumu līdz 2017. gada jūnijam. Turpināt aktīvu sadarbību cīņā pret cilvēku kontrabandu un tirdzniecību, izmantojot Āfrikas un Frontex informācijas dienestu un nesen izveidoto Sadarbības platformu pret migrantu kontrabandu. Noteikt tos ES Trasta fonda Āfrikai projektus, kas ir nozīmīgi migrācijai. Senegāla Senegāla ir svarīgs ES politiskais partneris reģionā un ārpus tā robežām. Tā ir viena no galvenajiem dalībniekiem Rabātas procesā un Valletas samitam sekojošajā darbā, un sadarbība ietver arī tādas jomas kā Starptautiskā krimināltiesa un cīņa pret radikalizāciju un terorismu. Senegālas prioritātes ir likumīga migrācija, cīņa pret migrantu kontrabandu un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņu risināšana. Sadarbībā ar Senegālu migrācijas pārvaldības jomā ir jāņem vērā politiskais konteksts: senegāliešu diaspora pirmo reizi varēs tieši ievēlēt Nacionālās asamblejas locekļus 2017. gada jūlijā paredzētajās parlamenta vēlēšanās. Tas piešķirs īpašu politisko nozīmi ilglaicīgi ārvalstīs dzīvojošo senegāliešu interesēm. Vispārīgākā kontekstā tas arī atspoguļo migrācijas ekonomisko, kultūras un sociālo nozīmi Senegālā — senegāliešu diasporas finansēts atbalsta fonds ieguldījumiem ir reāls piemērs tam, kā diaspora var palīdzēt radīt nodarbinātības iespējas Senegālā un tādējādi palīdzēt nodrošināt jauniešiem izaugsmes iespējas uz vietas. Ņemot vērā šos jutīgos jautājumus, ir turpinājies politiskais dialogs ar Senegālu, ieskaitot Augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Mogerīni tikšanos ar Senegālas prezidentu Sall Dakārā 2016. gada decembrī, kā arī prezidenta Sall vizīti Francijā. Neskatoties uz to, lielākā daļa dalībvalstu, kurām ir svarīga migrantu atgriešana uz Senegālu, joprojām saskaras ar grūtībām, cenšoties veidot sadarbību neatbilstīgo migrantu, kuri varētu būt Senegālas valstspiederīgie, identificēšanai un dokumentēšanai, un vairākas plānotas identifikācijas misijas netika realizētas. Pat gadījumos, kad migranti ir identificēti atgriešanai, ir sarežģīti no Senegālas iestādēm iegūt nepieciešamos ceļošanas dokumentus. 2016. gadā Senegālā atgriezās tikai 563 senegālieši, kuri neatbilstīgi uzturējās Eiropā. Šis skaitlis kontrastē ar vairāk nekā 10 000 Senegālas valstspiederīgo, kuri 2016. gadā nelikumīgi ieradās Eiropā, izmantojot Vidusjūras centrālās daļas maršrutu. Ir panākts zināms progress divpusējā darbā, kas vērsts uz to, lai atgrieztu neatbilstīgus migrantus, kuri nesen ieradušies pa Vidusjūras centrālās daļas maršrutu. Ja šie sākotnējie sadarbības pasākumi sniegs konkrētus rezultātus turpmākajās nedēļās, tad tos pastiprinās ar amatpersonu apmaiņu un apmācību, ko organizēs divpusēji ES satvarā, tostarp atbalstot reintegrācijas projektus. 2017. gadā ir gaidāmas misijas uz citām dalībvalstīm. Uz šī pamata tiks tālāk attīstīti sadarbības virzieni, ieskaitot sadarbību likumīgās migrācijas un mobilitātes jomā, sākot ar Erasmus+ sniegtajām iespējām. 2017. gada 1. februārī darbu ES delegācijā Dakārā sāka Eiropas migrācijas sadarbības koordinators. Senegāla ir arī noteikusi kontaktpunktus attiecīgajās ministrijās. Tāpat ir sāktas sarunas starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un Senegālas iestādēm par uzlabotu sadarbības nolīgumu ciešākai sadarbībai. Lai atbalstītu neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņu risināšanu, Senegāla var saņemt atbalstu no deviņiem projektiem, kurus atbalsta ES Trasta fonda Āfrikai ietvaros un no kuriem četrus apstiprināja 2016. gada decembrī. Šie jaunie projekti atbalstīs reintegrāciju, darbvietu radīšanu un valsts biometrisko datu reģistrācijas sistēmas izveidi. Šo jauno projektu rezultātos ietilptu 3000 personu reintegrācija un informētības uzlabošanas pasākumi 200 kopienām un 30 000 migrantiem. Paredzams, ka tiks radītas vairāk nekā 6500 jaunas darbvietas. Senegāla arī saņem atbalstu no reģionāla projekta, kas atbalsta sešu Sāhelas reģiona valstu iekšējos drošības dienestus. To varētu paplašināt, pamatojoties uz līdzšinējo sadarbību, ar mērķtiecīgu iesaisti, piemēram, tādās jomās kā zvejniecība, klimata pārmaiņas, atjaunojamā enerģija, lauksaimniecība un izglītības mobilitāte. Turpmākie pasākumi Turpmāku misiju veikšana, nodrošinot identificēto neatbilstīgo migrantu faktisku atgriešanu. Uzlabot ikdienas sadarbību identificēšanas un ceļošanas dokumentu izsniegšanas jomā. Pabeigt un līdz 2017. gada vidum parakstīt sadarbības nolīgumu starp Senegālu un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru. Pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem, paplašināt sadarbību citās jomās, ieskaitot robežu pārvaldību.

Mali Mali joprojām ir svarīga gan kā migrantu izcelsmes valsts, gan kā tranzīta valsts. 2016. gadā Itālijā pa Vidusjūras centrālās daļas maršrutu nelikmīgi ieradās 10 268 Mali valstspiederīgie. Dialogu un sadarbību ar Mali atgriešanas jautājumos kavēja 2016. gadā plašsaziņas līdzekļos atspoguļotā nepatiesā informācija par oficiāla nolīguma parakstīšanu ar ES par atgriešanu. Patiesībā šāds nolīgums nekad netika noslēgts. Rezultātā Mali neparakstīja operāciju procedūras par atpakaļuzņemšanu. 2016. gadā Mali valstspiederīgajiem izsniegto atgriešanas lēmumu skaits (3302) saglabājās aptuveni tādā pašā līmenī kā 2015. gadā (3505). Tomēr tikai neliela daļa šo migrantu tika faktiski atgriezti (2016. gadā 6,5 %). Joprojām grūtības sagādā valstspiederības apstiprināšana un konsulāro ceļošanas dokumentu izdošana Mali konsulātos personām, kuras identificētas kā Mali valstspiederīgie. Šī problēma būs papildus jārisina kopā ar Mali iestādēm, lai atrastu kopīgu nostāju un efektīvus risinājumus. Varētu stiprināt diasporas Eiropā nozīmi, lai palīdzētu tādās jomās kā neatbilstīgu migrantu no Mali brīvprātīga atgriešanās un reintegrācija viņu vietējās kopienās. Tomēr pozitīvi ir tas, ka turpinās sadarbība cīņā pret migrantu kontrabandu un arī augsta līmeņa dialogs. Mali tāpat turpina konstruktīvi darboties turpmākajos pasākumos pēc 2015. gada Valletas samita kā Rabātas procesa priekšsēdētājvalsts, un nesen Augstā pārstāve/Komisijas priekšsēdētāja vietniece Mogerīni tikās ar Mali ministru ārvalstīs dzīvojošo maliešu jautājumos Sillu un noskaidroja kopīgas prioritātes turpmākai sadarbībai migrācijas pārvaldības jomā. Īstermiņā prioritārās darbības jomas ir cīņa pret migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību, kā arī Mali robežu pārvaldības stiprināšana. Robežu pārvaldības jomā jau ir sākta sadarbība ar Mali iestādēm. Pēdējos mēnešos darbs ir koncentrēts uz sadarbību ar Mali un starptautiskajiem partneriem, lai atbalstītu valsts robežu stratēģiju un ar to saistītu rīcības plānu. To ir paredzēts drīz apstiprināt. Papildus tam turpmākajos mēnešos turpināsies par robežu pārvaldību atbildīgo Mali policijas dienestu spēju stiprināšana, kas tiks koordinēta ar citām reģionālām iniciatīvām par robežu pārvaldību un cīņu pret organizēto noziedzību. Mali jau darbojas kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misija, un turpmākajos mēnešos tiks paplašināta tās migrācijas dimensija. Mali ir viena no galvenajām finansējuma saņēmējām no ES Trasta fonda Āfrikai, un līdz šim ir apstiprināti deviņi projekti. 2016. gada decembrī apstiprinātie projekti tagad ir līgumu slēgšanas stadijā. To vidū ir projekti ar mērķi uzlabot iedzīvotāju biometrisko datu reģistru, reintegrēt atgriežās personas, kā arī veicināt jauniešu nodarbinātību. Gaidāmie rezultāti ietver 10 000 tieši radītas darbvietas un 35 000 netieši radītas darbvietas. Palīdzību saņems 16 000 migrantu, savukārt 4000 tiks atgriezti un 1900 reintegrēti. Papildus tam 17 000 migrantu nodrošinās informētības uzlabošanas pasākumus. Pārējie seši projekti, kurus apstiprināja iepriekš 2016. gadā, pašlaik tiek īstenoti, tostarp atbalsta programma robežu pārvaldībai un Mali drošības spēku klātbūtnes atjaunošanai svarīgos reģionos. Tas viss tiek īstenots papildus atbalstam, ko sniedz Eiropas Attīstības fonds, un tāpat ir arī potenciāls plašākai sadarbībai tādās jomās kā lauksaimniecība, pielāgošanās klimata pārmaiņām un izglītības mobilitāte. Bažas rada arī situācija aizsardzības jomā, jo pašlaik Mali ir vairāk nekā 35 000 iekšzemē pārvietotu personu un vēl gandrīz 136 000 bēgļu no Mali uzturas kaimiņvalstīs. Neskatoties uz drošības situācijas pasliktināšanos Mali centrālajā un ziemeļu daļā, Komisija turpina sadarboties ar humānās palīdzības organizācijām, lai sniegtu palīdzību Mali kopienām šajos reģionos, kā arī kaimiņvalstīs, kuras uzņēmušas bēgļus. Turpmākie pasākumi Tehniska līmeņa misijas nosūtīšana, lai izpētītu iespējas sadarbībai un robežu pārvaldības spēju uzlabošanai, kā ari cīņai pret kontrabandu. Paplašināt sadarbību ar Mali tranzīta dimensijā, koncentrējoties uz tranzīta migrantu brīvprātīgu atgriešanos. Stiprināt sadarbību saistībā ar neatbilstīgo migrantu, ieskaitot maliešus, kuri cenšas nelikumīgi šķērsot Lībijas dienvidu robežu, efektīvu atgriešanu. Turpināt ciešu dialogu ar Mali kā Rabātas procesa priekšsēdētājvalsti. Etiopija 2016. gadā pa Vidusjūras centrālās daļas maršrutu ieradās 3657 Etiopijas valstspiederīgie, savukārt aptuveni 30 000 etiopiešu likumīgi uzturas Eiropā, un ik gadu tiek izsniegti līdz 5000 jaunu uzturēšanās atļauju. Etiopija arī ir būtiska tranzīta valsts migrantiem un bēgļiem no Āfrikas raga, ieskaitot eritrejiešu bēgļus un patvēruma meklētājus, tomēr to skaits samazinās — 2016. gadā pa Vidusjūras centrālās daļas maršrutu Eiropas krastus sasniedza vairāk nekā 21 000 eritrejiešu. Neskatoties uz to, ka Etiopijas nozīme reģiona stabilitātes kontekstā ir plaši atzīta, politiskā situācija Etiopijā joprojām ir sarežģīta. Ilgstošais ārkārtas stāvoklis ir ļāvis samazināt vardarbību, un valdība ir sākusi pārrunas ar opozīcijas partijām. Tomēr vēl nav skaidrs, vai ar to pietiks, lai atrisinātu problēmas, kas izraisīja vardarbības uzliesmojumu pagājušā gada oktobrī. ES turpinās sadarboties ar visām ieinteresētajām pusēm, lai novērstu vardarbības atsākšanos, atbalstītu nepieciešamās politiskās reformas un vecinātu iekļaujošu dialogu. Kopš 2016. gada jūnija ES attiecības ar Etiopiju tiek veidotas saskaņā ar ES un Etiopijas stratēģisko sadarbību, kas ietver nozaru dialogu par migrāciju. Etiopija ir uzņēmusies aktīvu un konstruktīvu lomu reģiona migrācijas pārvaldībā pēc 2015. gada Valletas samita, un tā arī ir Hartūmas procesa vadītāja kopš 2016. gada decembra.

Augsta līmeņa sadarbība turpinās, pateicoties starptautiskās sadarbības un attīstības komisāra Mimicas janvāra sanāksmei ar premjerministru Desalenu un Augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Mogerīni sanāksmei ar Etiopijas ārlietu ministru Gabeyehu 2017. gada februārī notikušajā Minhenes drošības konferencē, kā arī ministra Gabeyehu vizītei Briselē, kas arī notika šā gada februārī. Augstā pārstāve/Komisijas priekšsēdētāja vietniece Mogerīni ir paredzējusi martā doties uz Etiopiju. Etiopija jau saņem atbalstu no reģionālās programmas labākai migrācijas pārvaldībai, kas tika apstiprināta 2015. gada decembrī un ko atbalsta ES Trasta fonda Āfrikai ietvaros. Tā saņems palīdzību arī no citām 2016. gada decembrī apstiprinātajām reģionālajām programmām Trasta fonda ietvaros. Šīs programmas ietver reģionālo operatīvo centru Hartūmas procesa īstenošanai, kā arī instrumentu, lai atbalstītu atgriešanās procesu un palīdzētu grūtībās nonākušiem migrantiem un veicinātu viņu ilgtspējīgu reintegrāciju kopienās. Etiopija joprojām ir viena no lielākajām uzņēmējvalstīm Āfrikā un ir uzņēmusi 790 000 bēgļu no apkārtējā reģiona , un tā turpina saņemt ES atbalstu šiem bēgļiem un tos uzņemošajām kopienām kā humānās palīdzības finansējumu un Reģionālās attīstības un aizsardzības programmas atbalstu. Papildu programmas, kas pašlaik tiek izstrādātas, palīdzēs risināt neatbilstīgas un piespiedu migrācijas pamatcēloņus, galveno uzmanību pievēršot darbvietu radīšanai. Jo īpaši, atbalsts tiks sniegts Etiopijas centieniem uzlabot iztikas iespējas valstī esošajiem bēgļiem, tostarp rezervējot bēgļiem 30 % no 100 000 darbvietu divos plānotajos industriālajos parkos. Eiropas Attīstības fonds arī atbalstīja Etiopijas centienus uzlabot migrācijas pārvaldību, īpaši atbalstot jaunu, decentralizētu migrācijas pārvaldības sistēmu. 2016. gadā sadarbība tehniskajā un politiskajā līmenī kļuva intensīvāka un sākās daudzsološs dialogs par atgriešanu un atpakaļuzņemšanu 2015. gada Kopīgās programmas migrācijas un mobilitātes jomā ietvaros, tomēr konkrēts progress joprojām ir ļoti lēns. 2016. gadā atpakaļ uz Etiopiju nosūtīja tikai 122 etiopiešus, kuri neatbilstīgi uzturējās ES valstīs. 2016. gada februārī Etiopijas iestādēm iesniedza nelielu skaitu labi dokumentētu atgriešanas lietu, lai izmēģinātu, kā darbojas sadarbība migrācijas jomā. Tomēr līdz šim brīdim ceļošanas dokumenti vēl nav izsniegti un atgriešanas process ir apstājies. Strādājot ar šīm lietām, tika konstatētas negatīvās sekas, ko rada atšķirīgas ES dalībvalstu piedāvātās reintegrācijas pasākumu paketes migrantu atgriešanai uz vienu un to pašu valsti. Ierosinātā atpakaļuzņemšanas jautājumiem veltītā darbsemināra datumi vēl ir jāapstiprina. 2017. gada martā Etiopijā darbu sāks Eiropas migrācijas sadarbības koordinators. Turpmākie pasākumi Pabeigt darbu pie izmēģinājuma atgriešanas lietām un izmantot tās kā paraugu ātrākai atgriešanai turpmāk. Turpināt atbalstīt Etiopiju kā migrantu un bēgļu tranzīta valsti un galamērķi, tostarp ar pasākumiem, ko finansē no ES Trasta fonda Āfrikai. Sākt stratēģisko sadarbību, kas ietver nozaru dialogu par migrāciju (plānotais laiks — 2017. gada aprīlis). Turpināt ciešu dialogu ar Etiopiju kā Hartūmas procesa priekšsēdētājvalsti.



3. Nepieciešamie rezultāti un nākamie pasākumi saistībā ar citām valstīm Vidusjūras centrālās daļas maršruts Attēls: galvenās neatbilstīgās migrācijas izcelsmes valstis Āfrikā un Āzijā 2016. gadā (avots: Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra) Vidusjūras centrālās daļas maršruts ir kļuvis par dominējošo maršrutu migrantiem un bēgļiem, kuri cenšas sasniegt Eiropu. Gandrīz 90 % no 180 000 personu, kuras tika atklātas šajā maršrutā 2016. gadā, devās ceļā no Lībijas, kur kontrabandisti izmanto nestabilo politisko un ekonomisko situāciju. Ilgtspējīga risinājuma atrašana Lībijas pārvaldības un drošības problēmām joprojām ir viena no Eiropas Savienības, tās dalībvalstu un starptautisko partneru galvenajām prioritātēm. Janvārī pieņemtajā kopīgajā paziņojumā “Migrācija Vidusjūras centrālās daļas maršrutā. Migrācijas plūsmu pārvaldība, dzīvību glābšana” ir ierosināts konkrētu pasākumu kopums, lai palīdzētu risināt šo situāciju. Sekmīgai šo pasākumu īstenošanai ir nepieciešama cieša sadarbība ar attiecīgajiem partneriem Ziemeļāfrikā un saskaņota ES iestāžu un dalībvalstu darbība, kā arī sadarbība ar tādiem svarīgiem partneriem kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs un Starptautiskā Migrācijas organizācija. Ierosināto pasākumu vidū ir šādi pasākumi: samazināt šķērsošanas gadījumu skaitu un glābt dzīvības jūrā, palielināt cīņu pret kontrabandistiem un cilvēku tirgotājiem, aizsargāt migrantus, palielināt pārmitināšanu un veicināt atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos, pārvaldīt migrantu plūsmas pāri Lībijas dienvidu robežai, aktīvāk sadarboties ar Ēģipti, Tunisiju un Alžīriju, tostarp ar tādām reģionālām iniciatīvām kā Seahorse Vidusjūras tīkls. Dažus no ierosinātajiem pasākumiem var sekmīgi īstenot tikai tad, kad uzlabosies drošības situācija. Maltas samitā valstu vai to valdību vadītāji pieņēma Maltas deklarāciju, kurā ir noteikti vairāki konkrēti pasākumi, kas jāīsteno, kā arī paziņojumā sniegtie priekšlikumi. Prezidentvalsts Malta to aktīvi virza uz priekšu ar īstenošanas plānu, cieši sadarbojoties ar Komisiju, Augsto pārstāvi un dalībvalstīm. Lībija Atbalsts migrācijas plūsmu pārvaldībai Ziemeļāfrikas valstīs, kas atrodas pie Vidusjūras centrālās daļas maršruta, ir neapšaubāma prioritāte. Projektiem 2017. gadā tiks nodrošināti EUR 200 miljoni, galveno uzmanību pievēršot ar Lībiju saistītiem migrācijas projektiem. Jau 2016. gadā projekti bija koncentrēti uz Lībiju ar uzdevumu nodrošināt aizsardzību neaizsargātākajiem migrantiem un izveidot sociālekonomiskās iespējas vietējā līmenī. Kopīgajam paziņojumam un Maltas deklarācijas īstenošanas plānam sekos misija marta sākumā. Iepriekš februārī premjerministrs Sarradžs devās vizītē uz ES.

Norit diskusijas par to, kā koncentrēt atbalstu aizsardzībai krastā izkāpšanas punktos, kā arī humānajai palīdzībai tiem migrantiem, kuri atrodas uzņemšanas/aizturēšanas centros, vienlaikus palielinot atbalstu aizturēšanas alternatīvām. Būs jāturpina risināt sociālekonomiskās stabilizācijas jautājumi Lībijā, jo īpaši ar darbu pašvaldību līmenī. Tas papildinās darbu ar mērķi uzlabot glābšanu jūrā, ieskaitot Lībijas krasta apsardzes apmācību. Gan operācijā Sophia, gan Seahorse Vidusjūras tīkla ietvaros jau ir notikusi Lībijas krasta apsardzes personāla apmācība. Operācijā Sophia ir pabeigta pirmā pasākumu pakete, kas nodrošināja 93 darbinieku apmācību, un ir sākta otrā speciālistu apmācības pasākumu pakete Maltā. Pasākumu apjoms tiek palielināts. Ir sākta visu notiekošo apmācības pasākumu apzināšana, lai vienotos par visaptveroša Lībijas krasta apsardzes apmācības plāna izveidi. Ir izveidoti īpaši koordinācijas mehānismi. Neatliekamie Komisijas pasākumi ietver Lībijas krasta apsardzes apmācības paplašināšanu Seahorse ietvaros — laikposmam no 2017. gada februāra līdz jūlijam ir plānoti 15 jauni kursi. To papildina arī atbalsts migrācijas pārvaldībai Reģionālās attīstības un aizsardzības programmas ietvaros. Ir arī uzlabota koordinācija ar vairākām ANO organizācijām, ieskaitot Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos biroju, Starptautisko Migrācijas organizāciju, Pasaules Veselības organizāciju, Pasaules Pārtikas programmu, ANO Attīstības programmu un ANO Bērnu fondu (UNICEF), lai apspriestu idejas par iespējamu sadarbību. ES Trasta fonda Āfrikai atbalstītā projekta ietvaros Starptautiskajai Migrācijas organizācijai ir uzticēts īstenot migrantu atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos un reintegrāciju. Sākotnējais mērķis ir nodrošināt šos pasākumus 5000 migrantiem Lībijā. Šos pasākumus ir svarīgi īstenot ātri un pēc tam paplašināt tos, tostarp nodrošinot ilgtspējīgu reintegrācijas atbalstu augošam migrantu skaitam, tādējādi papildinot dalībvalstu īstenotos pasākumus. Atbalstu reintegrācijai nodrošinās personām, kas atgriežas, visā trasta fonda kompetencē esošajā sfērā. Komisija un Starptautiskā Migrācijas organizācija 2016. gada decembrī jau parakstīja kopīgu iniciatīvu migrantu aizsardzībai un reintegrācijai Āfrikā pie Vidusjūras centrālās daļas maršrutiem (EUR 100 miljoni). ES turpinās sekmēt Starptautiskās Migrācijas organizācijas darbu, tostarp veicinot sadarbību ar partneriem Āfrikā, lai paātrinātu Lībijā iestrēgušo migrantu atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos. Šādā veidā tiek sniegta palīdzība arvien lielākam skaitam migrantu Lībijā. 2015. gadā brīvprātīgi atgriezties mājās piekrita 1113 migranti, lielākoties no Subsahāras valstīm, savukārt 2016. gadā to skaits sasniedza 2777, bet 2017. gadā atgriešanās palīdzība līdz šim ir piedāvāta 744 grūtībās nonākušiem migrantiem, galvenokārt no Nigērijas un Senegālas. Neaizsargātākajām personām, kuras atgriežas, tiks sniegts papildu reintegrācijas atbalsts, lai palīdzētu, piemēram, izveidot mazus uzņēmumus, iegūt izglītību vai ārstēt veselības problēmas. Tiks veidota aktīva koordinācija uz vietas ar dalībvalstīm, jo īpaši ar Itāliju, kura ir paziņojusi par tās nodomiem izveidot Āfrikas fondu EUR 200 miljonu apmērā, no kā daļa tiks izmantota, lai īstenotu Itālijas un Lībijas saprašanās memorandu. Ēģipte Pēdējos mēnešos ir ievērojami samazinājies to migrantu skaits, kuri uzkāpj uz kuģiem Ēģiptē, lai censtos nokļūt Eiropā, šķērsojot Vidusjūru, un Ēģipte joprojām ir stratēģisks partneris migrācijas jomā. Tā atrodas svarīgā ģeogrāfiskā krustpunktā, un Ēģiptes iestādes strādā, lai nepieļautu nelikumīgu iekļūšanu Lībijā un lai nodrošinātu Ēģiptes valstspiederīgo, kuri ierodas ES pa Vidusjūras centrālās daļas maršrutu, ātru atgriešanu. Ļoti svarīgi ir turpināt un paplašināt sadarbību ar Ēģipti. Uz turpmāko partnerības prioritāšu pamata tiks veidota konkrēta un intensīvāka sadarbība migrācijas pārvaldības jomā, jo īpaši lai atbalstītu valsts stratēģiju īstenošanu ar mērķi risināt neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus. Šai sadarbībai sekos turpmāki pasākumi, kuru ietvaros Ēģiptes ārlietu ministrs martā uzrunās Ārlietu ministru padomi. Tiek plānoti konkrēti turpmāki pasākumi pēc janvārī notikušās augsta līmeņa amatpersonu vizītes. Pašlaik tiek definēti uzdevuma ietvari oficiālam ES un Ēģiptes dialogam par migrāciju, un ir paredzēts, ka pirmā sanāksme notiks 2017. gada martā vai aprīlī. Tāpat notiek diskusijas par projektiem ES Trasta fonda Āfrikai ietvaros. Intensīvāka sadarbība varētu ietvert atbalstu sadarbībai ar iestādēm ar mērķi īstenot valsts stratēģijas, risināt neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, atbalstot vietējās ekonomikas attīstību un nodrošinot migrantiem un uzņemošajām kopienām piekļuvi darbvietām, kā arī uzlabot neaizsargātāko personu aizsardzību. Citi darbības virzieni ietver aģentūru pārstāvju vizīti Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrā Varšavā martā, Ēģiptes kontaktpunkta izveidi operācijai Sophia un informācijas apmaiņas iespēju izpēti Seahorse Vidusjūras tīkla ietvaros. Ļoti svarīgi ir uzlabot Ziemeļāfrikas valstu iestāžu spēju risināt neatbilstīgas migrācijas un kontrabandas jautājumus, pastiprinot to robežu uzraudzības sistēmas. Šajā kontekstā īpaši svarīga būs Ēģiptes iesaistīšanās Seahorse Vidusjūras projektā. Visbeidzot, Ēģipte ir paudusi vispārēju interesi par migrācijas pārvaldības spēju uzlabošanu, jo īpaši lai palīdzētu īstenot jaunu kontrabandas apkarošanas likumu, kas tika pieņemts 2016. gada oktobrī. Rietumāfrika 2017. gada februārī Komisija paplašināja ES Trasta fonda Āfrikai ģeogrāfisko darbības jomu, iekļaujot tajā Kotdivuāru, Ganu un Gvineju. Pašlaik tiek plānotas tehniskās misijas uz šīm valstīm, lai noteiktu to vajadzības, ņemot vērā iespējamu atbalstu. Komisārs Mimica februārī apmeklēja Gambiju, lai tiktos ar jaunievēlēto prezidentu Barovu, apliecinot atbalstu miermīlīgām un demokrātiskām pārmaiņām. Diskusijām migrācijas jomā drīz sekos turpmāki pasākumi. Āzija Āzija ir viens no galvenajiem izcelsmes reģioniem migrācijai uz ES. Paredzams, ka drošības problēmu, politiskās nestabilitātes un nabadzības dēļ tā būs arī nākotnē. Budapeštas procesa ietvaros Zīda ceļu partnerība migrācijas jomā piedāvā strukturētu dialogu ar ES, un 2016. gada decembrī apstiprinātā rīcība ar mērķi maksimāli palielināt migrācijas un mobilitātes attīstības potenciālu reģionā nodrošina reģionālu rīcību. Afganistāna ir ļoti svarīga izcelsmes valsts. 2016. gadā Eiropā neatbilstīgi ieradās 50 000 afgāņu un, kaut arī šis skaits ir daudz mazāks nekā 2015. gadā, afgāņu daļa kopējā migrantu skaitā joprojām ir liela. Afgāņi tagad veido otru lielāko grupu to personu vidū, kuras pieprasa starptautisku aizsardzību ES (vairāk nekā 175 000 2016. gadā), tomēr to afgāņu daļa, par kuriem ir konstatēts, ka tiem nepieciešama starptautiska aizsardzība, ir samazinājusies. Atbalstītas brīvprātīgas atgriešanās gadījumu skaits 2016. gadā ievērojami palielinājās līdz gandrīz 6000. Ir jāpalielina atgriešanās no dalībvalstīm un trešām valstīm, lai samazinātu to afgāņu skaitu, kuri joprojām ir iestrēguši Rietumbalkānu maršruta valstīs. Komisija sadarbojas ar attiecīgajām valstīm un Afganistānas iestādēm, lai panāktu progresu šajā jomā.

Sadarbība ar Afganistānu atgriešanas jautājumos turpinās saskaņā ar 2016. gada oktobrī parakstīto Kopējo turpmāko virzību migrācijas jautājumos, kā arī divpusējiem nolīgumiem ar dalībvalstīm. Kopš 2016. gada decembra ir organizēti četri atgriešanas lidojumi ar kopumā 75 personām, kas atgriežas. Komisija cieši uzrauga Kopējās turpmākās virzības migrācijas jautājumos īstenošanu, un marta beigās notiks virzības īstenošanai izveidotās darba grupas otrā sanāksme. Sadarbību neatbilstīgas migrācijas jomā papildina palīdzība mājās atgriezušos migrantu ilgtermiņa reintegrācijai. Afganistāna būs lielākā atbalsta saņēmēja no reģionālās programmas, kuras mērķis ir sekmēt reintegrāciju. ES atbalstīs to Afganistānas valstspiederīgo ilgtspējīgu repatriāciju, kuri no Pakistānas un Irānas ir atgriezušies Afganistānā, veicinot piekļuvi iztikas līdzekļu atbalsta pakalpojumiem un sociālo kohēziju uzņemošajās kopienās, kas atspoguļo reģionālo pieeju ar mērķi atbalstīt reģiona ietvaros pārvietoto Afganistānas valstspiederīgo aizsardzību un ilgtspējīgu reintegrāciju. Migrācija ir viena no prioritātēm ES attiecībās ar Pakistānu, un ES un Pakistānas atpakaļuzņemšanas nolīguma efektīvu īstenošanu risina regulāras kopīgas atpakaļuzņemšanas komitejas. Pēdējā sanāksmē 28. februārī tika apzinātas dalībvalstu grūtības saistībā ar atpakaļuzņemšanu un tika panākta vienošanās izveidot elektronisku platformu ar mērķi samazināt problēmas atpakaļuzņemšanas pieprasījumu izskatīšanā, kas sāks darboties pēc tam, kad to apstiprinās Pakistānas iestādes. Martā darbā ES delegācijā Islamabadā tiks norīkots Eiropas migrācijas sadarbības koordinators. Tāpat tiek veidota ciešāka operatīvā sadarbība ar Pakistānas valdību saistībā ar cīņu pret migrantu kontrabandu. Tas ietvers vizīti ES aģentūrās ar mērķi uzlabot informācijas un izlūkdatu apmaiņu, efektīvāk atbalstīt operatīvo izmeklēšanu un labāk izprast reģionālos riskus un apdraudējumus. 2016. gadā tika ātri nodrošināti papildu līdzekļi, lai reaģētu uz straujo no Pakistānas atgriezušos personu skaita pieaugumu, un tiek gatavoti jauni pasākumi, lai nodrošinātu ilgtspējīgu reintegrāciju, piekļuvi iztikas līdzekļu atbalsta pakalpojumiem un sociālo kohēziju uzņemošajās kopienās reģionā. Februārī noslēdzās uzaicinājums iesniegt priekšlikumus projektiem pie “zīda ceļa” maršruta ar mērķi uzlabot tiesībaizsardzības spējas Afganistānā un Pakistānā. Apstiprinātais projekta priekšlikums uzlabos spēju izmeklēt, sodīt un izjaukt organizētās noziedzības un migrantu kontrabandas tīklus. Saistībā ar Bangladešu ES politiskā iesaiste un saskaņotie turpmākie pasākumi pēc 2016. gada aprīlī notikušā dialoga par migrāciju vēl nav devuši progresu atgriešanas jomā. Bangladešas iestādes nav izrādījušās gatavas apspriest standarta operāciju procedūras. Pašlaik notiek diskusijas, tostarp diskusijas ar dalībvalstīm, par jaunu pieeju un vajadzību noteikt sadarbību migrācijas jomā kā daļu no plašākas sadarbības, ietverot citas politikas jomas, piemēram, drošību, izglītību, attīstības palīdzību un tirdzniecību. Nesenajām diplomātiskajām konsultācijām sekos kopīga ES un dalībvalstu misija, kas plānota martā, lai konkrēti apspriestu atgriešanu un reintegrāciju. 2017. gada sākumā tika uzsākta informētības uzlabošanas kampaņa par neatbilstīgas migrācijas briesmām, un tāpat tiek izstrādāti reintegrācijas projekti. Irānas iesaiste visaptverošā dialogā par migrāciju kā svarīgu elementu ES un Irānas vispārējās attiecībās, par ko tika panākta vienošanās 2016. gada aprīlī Augstās pārstāves/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces Mogerīni un Irānas ārlietu ministra Zarifa kopīgajā paziņojumā, tika aktivizēta ar ES tehnisku misiju februārī, kas gatavo augsni visaptverošam dialogam par migrāciju politiskajā līmenī. ES un Irāna ir sākušas apzināt kopējo interešu jomas saistībā ar migrācijas pārvaldību ar mērķi organizēt ikgadējas sanāksmes viedokļu apmaiņai par šiem jautājumiem. Svarīgākās jomas ietver tiesisko un institucionālo sistēmu, zināšanu bāzi, likumīgas migrācijas kanālus, robežu pārvaldību, neatbilstīgas migrācijas novēršanu, aizsardzību un reģionālo dimensiju. Papildus tam ES arī turpinās atbalstīt Irānas ilgtermiņa centienus afgāņu bēgļu integrācijā. Irāna turpina uzņemt pārvietotos iedzīvotājus, kuru skaits sasniedz gandrīz 3 miljonus. ES palīdzība humānajiem partneriem papildina Irānas valdības pasākumus, lai palīdzētu neaizsargātiem bēgļiem un nodrošinātu viņiem piekļuvi pamata pakalpojumiem. 4. Galvenie instrumenti Atgriešanas politika Ir nepieciešams krasi uzlabot atgriešanas efektivitāti ES, un vienlaikus ir būtiski jāuzlabo sadarbība ar partneriem no trešām valstīm. Līdz šim, pamatojoties uz ES dalībvalstu sniegtajiem datiem, atgriešanas rādītāji attiecībā uz piecām prioritārajām valstīm nav uzlabojušies, vai arī uzlabojums ir bijis ierobežots. Atjaunotais rīcības plāns atgriešanas jomā piedāvā virkni konkrētu darbību, lai nodrošinātu to personu identificēšanu, kurām nav tiesību uz starptautisku aizsardzību, un lai šīs personas ātri atgrieztu. Tāpat plānā ir paredzēts nodrošināt efektīvas procedūras, lai novērstu nepilnības sistēmā. Plānā ir ietverti konkrēti pasākumi, lai būtiski uzlabotu atgriešanas rādītājus arī īstermiņā. Dažus no šiem pasākumiem var veikt dalībvalstu līmenī (piemēram, uzlabojot informētību par iespējām saistībā ar atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos un reintegrāciju), bet citiem ir nepieciešama cieša sadarbība ES līmenī (piemēram, saskaņot piedāvātās palīdzības līmeni, lai atvieglotu atgriezušos personu integrāciju; uzlabot dalībvalstu operatīvo sadarbību, t. sk. ar elektronisku rīku palīdzību; palielināt finansējumu). Paredzēts, ka Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai būs arvien lielāka nozīme šajā procesā. Strādājot kopā ar trešām valstīm partnerības satvara ietvaros un izmantojot visas pieejamās politikas un instrumentus, tiks uzlabota sadarbība nolūkā identificēt trešo valstu valstspiederīgos, atjaunot to dokumentus un nodrošināt to atpakaļuzņemšanu. Kopumā ir jāizmanto pielāgotas pieejas, lai noteiktu visas intereses, stimulus un līdzekļus saistībā ar partnervalsti, lai sasniegtu mērķus un izpildītu saistības, un ES un ieinteresētajām dalībvalstīm ir jāpiedāvā īpaši atbalsta pasākumi attiecīgajai partnervalstij, lai nodrošinātu labāku migrācijas pārvaldību un šajā kontekstā turpinātu uzlabot sadarbību atgriešanas un atpakaļuzņemšanas jomā. Lai sasniegtu šo rezultātu, ES un dalībvalstīm būs jāizmanto to kopīgā ietekme koordinētā un efektīvā veidā. Citu politikas instrumentu uzsvaru maiņa Lai atbalstītu partnerības satvaru, tiek izmantoti citi politikas instrumenti. Lai gūtu labumu no Jordānijai noteiktajiem preferenciālās tirdzniecības noteikumiem, 2017. gada janvārī tika atlasīti pirmie uzņēmumi, kas varēs izmantot vienkāršotus noteikumus attiecībā uz prasībām par izcelsmi Jordānijas eksportam uz ES (šie uzņēmumi nodrošina darba iespējas ne vien jordāniešiem, bet arī bēgļiem no Sīrijas). Attiecībā uz studentiem un pētniekiem līdz 2016. gada beigām Erasmus+ un Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktā programma ir paplašināta, lai piedāvātu 8000 mobilitātes darbības studentiem un 560 darbības pētniekiem. To papildina arī dalībvalstu stipendijas. Mobilitātes iespējas būs daļa no partnerības satvarā ietilpstošā dialoga. Arī pētniecība un inovācija var sniegt konkrētas iespējas un darbības, ar ko atbalsta partnerības satvaru, piemēram, partnerība pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA), ar ko risina migrācijas pamatcēloņus, izstrādājot novatoriskus risinājumus ilgtspējīgai lauksaimniecībai un ūdens resursu apsaimniekošanai.

Nākamais solis būs pilnībā iekļaut partnerības satvarā likumīgo migrāciju, tādējādi palielinot likumīgās migrācijas instrumentu nozīmi un palīdzot samazināt neatbilstīgu migrācijas kanālu izmantošanu. Pasākumi tiks īstenoti gan šajā jomā, gan vīzu jomā, jo īpaši izveidojot iespējamu “ES mēroga piedāvājumu” likumīgajai migrācijai attiecībās ar galvenajām trešajām valstīm. To īstenos ar dalībvalstu un Komisijas ciešu un konstruktīvu sadarbību. Operatīvie instrumenti Aktīvāka ES aģentūru izmantošana ES aģentūru, jo īpaši Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un Eiropola, speciālās zināšanas izmanto, lai sniegtu mērķtiecīgāku atbalstu riska analīzei un lai izmeklētu kriminālos tīklus, kas organizē migrantu kontrabandu. Tas sniedz konkrētus rezultātus darbā ar jauniem partneriem, piemēram, Nigēriju un Pakistānu, kopējot sekmīgas iniciatīvas, kas tiek īstenotas Āfrikā, Rietumbalkānos, Turcijā un austrumu kaimiņreģiona valstīs. Lai palielinātu Nigēras un Senegālas nozīmi ārējā dimensijā, Eurojust nesen uzaicināja šīs valstis izveidot tiesu iestāžu kontaktpunktus to tieslietu ministrijās vai prokuratūrās, un Eurojust to turpinās arī attiecībā uz pārējām prioritārajām valstīm. Eiropas migrācijas sadarbības koordinatori Līdz marta vidum uz prioritārajām izcelsmes un tranzīta valstīm tiks nosūtīti 11 Eiropas migrācijas sadarbības koordinatori. Šis ir lielisks ES un dalībvalstu sadarbības piemērs, un tas nodrošinās kontaktpunktu visiem potenciālajiem ar migrāciju saistītajiem jautājumiem. ES finansēšanas instrumenti ES izmanto dažādus finansēšanas instrumentus, lai atbalstītu partnerības satvara īstenošanu. Joprojām redzamākais no tiem ir ES Trasta fonds Āfrikai. Trasta fonds darbojas kopumā 26 valstīs, un nesen tas sāka darboties arī Ganā, Gvinejā un Kotdivuārā. Tas ir pavēris iespējas padziļināt sadarbību, izveidojot papildu stimulus sadarbībai svarīgākajās interešu jomās. Pašlaik ES Trasta fondam Āfrikai ir piešķirti resursi vairāk nekā EUR 2,5 miljardu apmērā, ieskaitot EUR 2,4 miljardus no Eiropas Attīstības fonda un vairākiem ES budžeta finanšu instrumentiem un EUR 152 miljonus, ko līdz šim apņēmušās nodrošināt ES dalībvalstis un citi līdzekļu devēji (Šveice un Norvēģija). Tomēr operatīvo pasākumu īstenošana ar ES Trasta fonda starpniecību ir jāpaātrina, un dalībvalstīm un partneriem ir jānodrošina, ka procedūras jautājumi nekavē operatīvo rezultātu sasniegšanu. Pavisam nesen 2016. gada decembrī tika apstiprinātas 42 jaunas programmas EUR 587 miljonu apmērā. Tādējādi kopējais apstiprināto projektu skaits sasniedza 106 projektus ar kopējo vērtību vairāk nekā EUR 1,5 miljardu apmērā. Līdz šim ir noslēgti līgumi par programmām EUR 627 miljonu apmērā. Programmās lielāka uzmanība ir jāpievērš ar migrāciju saistītiem projektiem, un tām ir jābūt saistītām ar rezultātiem. Kopīgajā paziņojumā par migrāciju Vidusjūras centrālās daļas maršrutā Komisija apņēmās darīt pieejamus EUR 200 miljonus ES Trasta fonda darbībām Ziemeļāfrikā 2017. gadā, prioritāti piešķirot ar Lībiju saistītiem migrācijas projektiem. Paziņojumā dalībvalstis tika arī aicinātas papildināt šo ES ieguldījumu, lai paplašinātu atbalsta pasākumu mērogu un maksimāli palielinātu ietekmi uz vietas. Arī citi finansēšanas instrumenti turpina sniegt atbalstu migrācijas jomā. 2016. gada decembrī attīstības sadarbības instrumenta ietvaros tika sākti vairāki projekti ar kopējo summu EUR 15 miljonu apmērā, kuru mērķis ir veicināt Rabātas procesa īstenošanu. Lielāko daļu projektu īstenos pilsoniskās sabiedrības organizācijas tādās jomās kā migrantu bērnu aizsardzība, cilvēku tirdzniecība, diaspora, naudas pārvedumi un migrantu tiesības. Partnerības satvara īstenošanai palīdz arī tādi instrumenti kā makrofinansiālā palīdzība. Turklāt Komisija 2016. gada septembrī ierosināja Ārējo investīciju plānu, tostarp Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai. Tas veicinās ieguldījumus un darbvietu radīšanu partnervalstīs. Decembra Eiropadome uzsvēra vajadzību ātri pieņemt attiecīgos tiesību aktus. Ir īpaši svarīgi tos pieņemt 2017. gada pirmajā pusgadā. Ņemot vērā potenciālo ieguldījumu ES un dalībvalstu darbā migrācijas jomā, ir ārkārtīgi svarīgi, ka likumdevēji pieņemt tiesību aktus pēc iespējas ātrāk, lai plāns drīz sāktu darboties. Starptautiskās finanšu iestādes, tostarp Eiropas Investīciju banka, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, Pasaules Bankas grupa, Eiropas Padomes Attīstības banka un Starptautiskais valūtas fonds, visas sagatavo iniciatīvas bēgļu atbalstam. Komisijai ir svarīga koordinatora funkcija, lai nodrošinātu šo iniciatīvu papildināmību. 5. Secinājumi Pagājušajos mēnešos turpinājās aktīvs darbs partnerības satvara ietvaros, kā to noteica decembra Eiropadome. Iniciatīvu ģeogrāfiskā darbības joma ir paplašinājusies, pasākumu paketes ir labāk pielāgotas mūsu partneriem, un šim darbam izmanto politikas un instrumentus. Tomēr vēl daudz ir jāsasniedz, jo īpaši, lai turpinātu samazināt bīstamos braucienus uz Eiropu un lai palielinātu atgriešanas gadījumu skaitu. Turpmākajos mēnešos visām iesaistītajām pusēm ir jāpieliek lielākas pūles, lai virzītu uz priekšu darbu partnerības satvara ietvaros un jaunās iniciatīvas Maltas deklarācijas kontekstā. Sinerģija īpaši tiks veidota Sāhelas reģionā un Lībijas robežas dienvidos, kā arī lai veicinātu Lībijā iestrēgušo migrantu ātru un atbalstītu brīvprātīgu atgriešanos.