LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 17.11.2010 
SEC(2010) 1396 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
  
Enerģētikas infrastrukt ūras priorit ātes 2020. gadam un p ēc tam – 
Projekts integr ētam Eiropas ener ģētikas tīklam 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA kopsavilkums  
 
{COM(2010) 677 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 1395 gal īgā redakcija}  
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTA M, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
  
Enerģētikas infrastrukt ūras priorit ātes 2020. gadam un p ēc tam – 
Projekts integr ētam Eiropas ener ģētikas tīklam 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA kopsavilkums  
  
1. P
ROBLĒMAS RAKSTUROJUMS  
ES Enerģētikas politika1 un tās īstenošanas ties ību akti nosaka gan v ērienīgus mērķus, gan 
saistošus m ērķus 2020. gadam attiec ībā uz siltumn īcefekta g āzu emisij ām2 (-20 %), 
atjaunojamiem energoresursiem3 (20 % no ener ģijas gala pat ēriņa) un energoefektivit āti 
(20 %). Lai nodrošin ātu visu šo m ērķu sasniegšanu, ir nepieciešami atbilstoši, droši 
enerģētikas tīkli. Tajā pašā laikā Eiropas t īkli nolietojas un tie ir steidzami j āatjauno un 
jāmoderniz ē. Paplašin āta ES ir mantojusi slikt ā stāvoklī esošus austrumu–rietumu un 
dienvidu–zieme ļu savienojumus, jo uzman ība bija piev ērsta valstu tirgiem un 
starpsavienojumi kalpoja tikai ierobežotas apg ādes drošības nolūkam, neņemot vērā iespējas, 
kādas dotu balans ēšana un tirdzniec ība patiesi starptautisk ā enerģētikas tirgū vai neņemot vērā 
apgādes drošības vajadz ības, raugoties no Eiropas perspekt īvas. Tas apgr ūtina enerģijas brīvu 
kustību ES un padara dažus re ģionus ietekm ējamākus energoapg ādes pārtraukuma gad ījumā. 
TEN-E  politiku  izstrādāja un izveidoja 1990tajos gados ar sec īgām TEN-E  pamatnost ādnēm 
un atbilstošu finanšu regulu4. TEN-E  politikas m ērķi ir 1) atbalst īt ES iekš ējā enerģētikas 
tirgus izveidi, 2) samazin āt mazāk labvēlīgu un salu re ģionu izol ētību, 3) nodrošin āt un 
dažādot ES energoapg ādes, arī izmantojot sadarb ību ar treš ām valstīm, 4) veicin āt ilgtspējīgu 
attīstību un vides aizsardz ību (tostarp vair āk izmantojot atjaunojamo energoresursu avotus un 
samazinot vides riskus saist ībā ar enerģijas transport ēšanu). Tas ietver elektroener ģijas, gāzes 
un olefīna pārvades tīklus. Lai gan s ākotnējie mērķi joprojām ir kopum ā saistoši, tie nav visai 
                                                 
1 COM(2007) 1, apstiprin ājusi Padome 2007. gada 15. febru ārī, dokuments (C/07/24). 
2 Direktīva 2009/29/EK, ar ko Direkt īvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašin ātu Kopienas 
siltumnīcas efektu izraisošo g āzu emisiju kvotu tirdzniec ības sistēmu, Lēmums Nr. 406/2009/EK par 
dalībvalstu pas ākumiem siltumn īcas efektu izraisošo g āzu emisiju samazin āšanai, lai izpild ītu Kopienas 
saistības siltumn īcas efektu izraisošo g āzu emisiju samazin āšanas jom ā līdz 2020. gadam. 
3 Direktīva 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicin āšanu. 
4 L ēmums Nr. 1364/2006/EK, ar ko nosaka pamatnost ādnes Eiropas ener ģētikas tīkliem un atce ļ 
Lēmumu Nr. 96/391/EK un L ēmumu Nr. 1229/2003/EK. Regula (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz 
vispārīgus noteikumus Kopienas finansi ālā atbalsta pieš ķiršanai Eiropas transporta un ener ģētikas tīklu 
jomā. 
LV 3   LV iedarbīgi, lai nodrošin ātu pietiekamu infrastrukt ūru, kas nepieciešama, lai sasniegtu ES 
tālejošos m ērķus enerģētikas politikas un klimata jom ā. 
Atbilstošas infrastrukt ūras izveides š ķēršļus var aprakst īt šādi:  
1) –Liela nenoteikt ība saistībā ar nākotnes tehnolo ģijām, ņemot vērā to pieejam ību, 
iespējamos riskus un izmaksu konkur ētspēju, standartus ( īpaši attiec ībā uz atjaunojamiem 
energoresursu avotiem un t īkla tehnolo ģijām, kā arī CO 2 uztveršanu un uzglab āšanu), 
energobilanci, n ākamo spēkstaciju (elektroener ģijas) ģeogrāfisko sadal ījumu un jaunus avotus 
(netradicion ālā gāze, ekolo ģiskā gāze, sašķidrināta/saspiesta dabas g āze, jauna importa 
infrastrukt ūra un izstr ādes attīstību trešās valstīs), kas var novest pie neoptim āliem tirgus 
risinājumiem (raugoties no ES perspekt īvas). 
2) –Nepilnīgs iekšējais tirgus.  Dažās dalībvalstīs, kuru tirgos joproj ām dominē vēsturiskie 
operatori, ir v āja konkur ētspēja vai tādas vispār nav. Tirgus att īstības trūkums neļauj pārvades 
sistēmas operatoriem ieg ūt pietiekami stabilus jaudas l īgumus, lai veiktu ieguld ījumus 
starpsavienojumos starp diviem tirgiem. Vienlaikus ir maz ticams, ka tirgus sp ēs attīstīties, ja 
nav starpsavienojuma. 
3) –Tarifu regul ēšana un finans ējums. Pārvade ir regul ēta uzņēmējdarbības joma un lielas 
Eiropas m ēroga infrastrukt ūras tīklu gadījumā izmaksu sadal īšana galīgajiem ieguv ējiem ir 
sarežģīta vai neiesp ējama. Lai saglab ātu iespējami zemus p ārvades tarifus, vairum ā 
dalībvalstu tarifu regul ēšana ir balst īta uz izmaksu rentabilit āti, kas ļauj atgūt izmaksas tikai 
par projektiem, pamatojoties uz faktiskaj ām tirgus vajadz ībām vai lētākajiem pieejamiem 
risinājumiem. Galvenok ārt ir trīs projektu veidi, kuru īstenošanu ar š ādu pieeju var ētu kavēt: 
(a) projekti, kuru re ģionālais ieguvums ir liel āks par valsts ieguvumu:  jo lielāks ir 
projekta re ģionālais vai ES ieguvums, t.i., jo vair āk dalībvalstu iesaist ītas, jo 
sarežģītāks tas var ētu būt (pārrobežu jaut ājumi, daž ādi regulat īvie režīmi un 
atļauju saņemšanas proced ūras u.t.t) un l īdz ar to, jo sarež ģītāka kļūst izmaksu 
taisnīga sadale gal īgajiem ieguv ējiem;  
(b) projekti, kuros izmanto inovat īvas tehnolo ģijas (piemēram, DC VSC  jūras 
energotīkla tehnolo ģija, uzglab āšana, vied ā tīkla pielietojumi; oglek ļa 
uztveršana un uzglab āšana) parasti ir saist īti ar lielāku risku, jo r ūpnieciska 
apjoma uz ņēmējdarbības gadījumā pieredze ir neliela vai t ādas vispār nav. Šis 
risks bieži vien netiek atspogu ļots peļņa likmes regul ēšanā;  
(c) infrastrukt ūra, kuras m ērķis ir palielin āt apgādes drošību, bieži vien nav 
pamatota ar tirgus piepras ījumu un p ārvadātajiem apjomiem, jo tos var 
izmantot tikai apg ādes pārtraukumu gad ījumā (mazas iesp ējamības/būtiskas 
ietekmes gad ījumos), bet nevar izmantot norm ālos tirgus apst ākļos. Daudz ās 
dalībvalstīs nepastāv regulat īvs risinājums tam, k ā atgūt šo ieguld ījumu 
izmaksas. 
Visbeidzot, finanšu kr īzes un finanšu nozares noteikumu pašreiz ējās straujās attīstības 
rezultātā piekļuve līdzekļiem kopš 2008. gada ir k ļuvusi sarež ģītāka.  
4) – Atļauju izsniegšana un soci ālā pieņemamība. Nozare ir nor ādījusi, ka ilg ās un 
neskaidrās atļauju izsniegšanas proced ūras ir viens no galvenajiem infrastrukt ūras projektu 
īstenošanas aizkav ēšanas iemesliem. Vair ākās dalībvalstīs sabiedrības viedoklis pak āpeniski 
pavēršas pret jaunie m projektiem un jo īpaši pret virszemes elektroener ģijas līnijām, vēl 
LV 4   LV vairāk palēninot jau t ā nepiemērotās atļauju izsniegšanas proced ūras. Tādējādi atseviš ķu 
projektu pabeigšana var ilgt l īdz pat 20 gadus.  
5) – Infrastrukt ūras ārpus ES.  Attiecībā uz enerģētikas infrastrukt ūrām ārpus ES, kur ām 
būs jānodrošina ES pieaugoš ā vajadzība pēc importētas gāzes vai, lai import ētu “zaļo 
elektroener ģiju”, past āv arī papildus politiskie riski. L īdztekus nepieciešam ībai iesaist īties 
politiskās attiecībās ar trešām valstīm, lai identific ētu un nodrošin ātu savstarp ējus ieguvumus 
no jaunām enerģētikas infrastrukt ūrām, var past āvēt visdažādākie riski, s ākot no nelabv ēlīgas 
vai nepārredzamas ieguld ījumu sistēmas trešās valstīs līdz pat fisk ālās/nodokļu vai tiesisk ās 
vides mai ņas riskam tikl īdz ieguldījumi ir veikti. 
6)– Pašreiz ējās TEN-E  sistēmas neatbilst ība. 
Eiropā ir atseviš ķi ģeogrāfiskie apgabali, kuros apvienojas vair āki no šiem š ķēršļiem, kas 
izraisa īpašus infrastrukt ūras traucējumus. Īpaši šādi apgabali ir Baltijas j ūras reģions, jūras 
tīkls Zieme ļu jūrās, atjaunojamo energoresur su avoti Dienvideirop ā un Vidusj ūras reģionā, 
Dienvidu koridora izveide g āzei un naftai, lab āka savstarp ējā savienojam ība un diversifik ācija 
Centrāleiropā un Dienvidaustrumeirop ā (elektroener ģija, gāze un nafta) un attiec ībā uz visu 
Eiropu – ES CO 2 transport ēšanas tīkla izstrāde un izveide un vied ā tīkla tehnolo ģiju ieviešana 
un izvēršana. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Enerģijas pārvades infrastrukt ūrai (tostarp savstarp ēji savienojamam j ūras energot īklam) ir 
Eiropas m ēroga, reģionālas vai vismaz p ārrobežu paz īmes vai ietekme. Atseviš ķas valstu 
pārvaldes iest ādes un dal ībvalsts līmeņa regulējums nav piem ēroti vai tiem nav kompetences, 
lai kopum ā pārvaldītu šīs infrastrukt ūras. Saska ņā ar 194. pantu  Līgumā par Eiropas 
Savienības darbību Savien ības enerģētikas politika tiecas: a) nodrošin āt enerģijas tirgus 
darbību; b) nodrošin āt energoapg ādes drošību Savien ībā; c) veicin āt energoefektivit āti un 
taupību, kā arī jaunu un neizs īkstošu ener ģijas veidu att īstību un d) veicin āt enerģijas tīklu 
savstarpēju savienojam ību. Līguma par Eiropas Savien ības darb ību 170. pant ā teikts: 
“Savienība palīdz izveidot un att īstīt Eiropas komunik āciju tīklus transporta, telekomunik āciju 
un enerģētikas infrastrukt ūras jomā.” Līguma 171. pant ā nosaka saist ību, ka “Savien ība 
izstrādā vairākas pamatnost ādnes, kas aptver Eiropas komunik āciju tīklu jomā paredzēto 
pasākumu mērķus, priorit ātes un visp ārīgus plānus; šajās pamatnost ādnēs nosaka, kuri 
projekti rada kop ēju ieinteres ētību”; 
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Vispārējais mērķis ir nodrošin āt pietiekamu un savlaic īgu infrastrukt ūras attīstību visā ES 
un ārpus tās, lai izveidotu iekš ējo enerģētikas tirgu, nodrošin ātu energoapg ādes drošību un 
sasniegtu ES m ērķus enerģētikas un klimata jom ās. 
Lai atbalst ītu infrastrukt ūras attīstību, ir jānovērš galvenie š ķēršļi, kas to kav ē. Tādējādi 
plānotajam pazi ņojumam par infrastrukt ūras priorit ātēm ir mērķi ierosināt skaidras priorit ātes 
un labāk koncentr ēt ES rīcību attiecībā uz visām attiecīgajām enerģētikas infrastrukt ūrām, 
pastiprināt reģionālo sadarb ību un koordin āciju, uzsv ērt sarežģījumus saist ībā ar atļauju 
izsniegšanas proced ūrām un veidot sabiedr ības izpratni, lai pal īdzētu samazin āt plānošanas un 
atļauju izsniegšanas neskaidr ības. Skaidras infrastrukt ūras priorit ātes arī nodrošin ās politisku 
vēstījumu attiec ībā uz trešām valstīm.  
LV 5   LV 4. POLITIKAS IZV ĒLES  
Lai labāku analiz ētu risinājumus daž ādajiem identific ētajiem šķēršļiem, anal īzi sadalīja 
politikas jom ās ar katrai jomai atseviš ķām izvēlēm. Izvēles tika nov ērtētas, ņemot vērā 
efektivitātes, subsidiarit ātes un proporcionalit ātes kritērijus. Galvenais efektivit ātes kritērijs ir, 
cik lielus infrastrukt ūras ieguld ījumus var ētu sniegt atseviš ķas izvēles. Visas uzskait ītās 
izvēles ir saska ņā ar ES visp ārējiem mērķiem, strat ēģijām un priorit ātēm. No katras politikas 
jomas izraudz īto izvēļu kombin ācijas veido v ēlamo politikas izv ēli. 
Politikas joma A: politikas instrumenta darb ības joma  
1. izvēle: ierastā darbība (elektroener ģija un gāze) 
2. izvēle: elektroener ģija un gāze plašākā mērogā 
3. iespēja: elektroener ģija un gāze plašākā mērogā, CO 2 tīklu un naftas cauru ļvadu 
iekļaušana  
Politikas joma B: politikas instrumenta izstr āde 
1. izvēle: ierastā darbība (pašreiz ējais projektu saraksts) 
2. iespēja: atjaunin āts projektu saraksts 
3. iespēja: ierobežots priorit āro projektu/re ģionālo koridoru skaits un atbilst īgi atlases 
kritēriji 
Politikas joma C: koordin ācija 
1. izvēle: ierastā darbība (valsts pieeja, ES koordinatori), br īvprātīgas reģionālās struktūras 
2. izvēle: ES koordinatori un oblig ātas reģionālās vai tematiskas priorit ārās struktūras 
3. izvēle: ES pārvades sist ēmas operators (izsl ēgta, sk. turpm āko paskaidrojumu) 
Politikas joma D: at ļauju izsniegšanas proced ūra 
1. izvēle: ierastā darbība (valsts kompetence), lab ākās prakses savstarp ēja apmaiņa 
2. izvēle: Eiropas noz īmes projektu iek ļaušana valsts priorit ātēs un paātrinātas valsts 
procedūras piemērošana (ja t āda pastāv) 
3. izvēle: valsts vienas pieturas a ģentūras apstiprin ājumi ar racion ālāku termiņu (5 gadi) 
4. izvēle: jauna saska ņota atļauju izsniegšanas sh ēma ES mērogā (izslēgta, sk. turpm āko 
paskaidrojumu) 
C3 izvēle par ES p ārvades sist ēmas operatoru un D4 izv ēle par saska ņotu atļauju izsniegšanas 
shēmu ES m ērogā tika izslēgtas no turpm ākās analīzes, jo nav iev ēroti proporcionalit ātes un 
subsidiarit ātes principi.  
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Atsauces scen ārijs (izvēle– ierast ā darbība no katras politik as jomas) visticam āk izraisīs 
nepietiekamu infrastrukt ūras attīstību. Sliktākā ietekme soci ālajā un ekonomiskaj ā jomā, kas 
izriet no nepietiekamas infrastrukt ūras, ir elektroener ģijas padeves trauc ējumi, gāzes piegādes 
pārtraukumi un ener ģijas nepietiekam ība, izraisot cenu k āpumu. Attiec ībā uz CO 2 
transportēšanu ierast ās darbības scenārijs varētu kavēt jebkādus ievērojamus ieguld ījumus 
tīklos un b ūtu par pamatu pak āpeniskai att īstībai (projekta vai valsts l īmenī), radot augstu 
turpmākas dublēšanās risku vai trauc ējumus caurlaidsp ējai (līdzīgi kā elektroener ģijas un 
gāzes sadales t īklos) un ierobežo tu tirgus integr āciju, kas rada augst āku enerģijas cenu risku 
ilgtermiņā.  
Neesot infrastrukt ūrai, galven ā ietekme uz vidi var ētu būt tāda, ka nesasniegtu ES m ērķus 
enerģijas un klimata jom ās, un tādējādi izraisot augst ākas siltumn īcefektu izraisošo g āzu 
emisijas. Celtniec ības darbi var izrais īt pagaidu ietekmi uz vidi, kas tom ēr ir ierobežota, ja 
ievēro attiecīgos tiesību aktus vides jom ā. Par 90 dien ām ilgāks naftas apg ādes pārtraukums 
uz Austrumeiropu var ētu izraisīt lielāku ietekmi uz vidi, ņemot vērā intensīvāku tankku ģu 
LV 6   LV satiksmi ekolo ģiski jutīgajos apgabalos, kas ir alternat īva naftas transport ēšanai pa 
cauruļvadiem. 
Politikas joma A: politikas instrumenta darb ības joma  
Nozīmīga pozitīva ietekme tiek paredz ēta ekonomikas un soci ālajā mērogā, paplašinot 
politikas instrumenta darb ības jomu un iek ļaujot jaunas nozares, proti, elektroener ģijas nozari 
(viedie tīkli, tostarp glab āšana) un g āzes nozari (saš ķidrināta naftas g āze), kā arī CO 2 
transportēšanas nozari, pa ātrinot turpm āku inovāciju šajās jomās. Iekļaujot naftas nozari, ar ī 
varētu panākt pozitīvu ietekmi uz vidi ar daž ādotu naftas pieg ādes maršrutu nodrošin āšanu uz 
ES austrumiem, lai samazin ātu vides riskus saist ībā ar intensīvāku tankku ģu satiksmi Baltijas 
jūrā un Bosfora l īcī. Tāpēc visu šo nozaru iek ļaušana politikas instrumenta darb ības jomā (A3 
iespēja) ir vēlamā izvēle. 
Politikas joma B: politikas instrumenta izstr āde 
Pretstatā ierastās darbības scenārijam ar 2006. gad ā definētu noteiktu un nemain īgu projektu 
sarakstu, š ī saraksta atjaunin āšana (B2 izv ēle), pamatojoties uz plaš āku darbības jomu 
(A3 izvēle), ļautu ņemt vērā jaunas vai main ītas priorit ātes saistībā ar infrastrukt ūras attīstību. 
Koncentrētākai pieejai b ūtu kopum ā pozitīva ietekme, bet var ētu saglabāt nemainīgu projektu 
sarakstu, kuru n ākotnē atkal varētu būt nepieciešams piel āgot līdz 2020. gadam un p ēc tam.  
Pretēji tam pašreiz ējās pieejas piln īga reforma (B3 izv ēle) ar Eiropas noz īmes plaš ām 
prioritātēm, kuru skaits ir ļoti ierobežots, bez ex ante  prioritāro projektu saraksta un ar 
atbilstīgiem un p ārredzamiem atlases krit ērijiem, kas aizst ātu pašreiz ējo projektu tr īspakāpju 
iedalījumu, sniegtu daudz liel āku pozitīvu ietekmi ekonomikas, soci ālajā un vides jom ā. Šī 
izvēle patiesi ļautu visu uzman ību pievērst tām prioritātēm, kurām ir būtiska Eiropas noz īme 
un kurām ES intervence b ūtu visizdev īgākā, vai jom ām ar lielu inovat īvu nozīmi un ļoti 
pozitīvu ietekmi uz vidi, piem ēram, atjaunojamo energoresursu avotu iek ļaušana tīklā, viedie 
tīkli, glabāšana vai CO 2 transport ēšana). Kopum ā šī uz Eiropas priorit ātēm balstītā pieeja 
pievērstu uzman ību ekonomiskajai un vides p ārrobežu un re ģionālajai ietekmei, kam ēr 
B2 izvēlei būtu lielāka valsts vai pat viet ējā līmeņa ietekme. Ieviešot atbilst īgus un 
pārredzamus atlases krit ērijus un izstr ādājot noteikumus, kas ir saska ņā ar pašreiz ējiem tiesību 
aktiem un noteikumiem, var ētu samazin āt iespējamo krop ļojošo ietekmi uz iekš ējiem tirgiem. 
Tas arī ļautu laika gait ā attīstīt konkrētu projektiem sniegto atbalstu, optimiz ējot politikas 
instrumenta izmantošanu pat ilgtermi ņā. Tāpēc tā ir uzskatāma par izraudz īto izvēli. 
Politikas joma C: koordin ācija 
C2 izvēlei ar oblig ātām reģionālajām strukt ūrām un vajadz ības gadījumā ar ES 
koordinatoriem var ētu būt pozitīva ietekme saist ībā ar infrastrukt ūras attīstību un tāpēc 
salīdzinājumā ar ierast ās darbības scenāriju to uzskata par v ēlamo izvēli. Šīs reģionālās 
struktūras varētu būt īpaši pozit īvas projektiem ar skaidru re ģionālo ierobežojumu, piem ēram, 
jūras elektrot īkls Zieme ļeiropā vai gāzes koridora izveide Dienvidaustrumeirop ā. Tās arī 
pozitīvi ietekm ētu tirgus integr āciju un re ģionālo tirgu lab āku darbību. Pašreiz ējo reģionālo 
struktūru izmantošana (piem ēram, pārskatītās reģionālās iniciatīvas) varētu samazin āt ietekmi 
saistībā ar administrat īvo slogu. 
Politikas joma D: at ļauju izsniegšanas proced ūra 
D2 un D3 izv ēles varētu palielin āt lēmumu pie ņemšanas procesa efektivit āti, preciz ējot 
pašreizējos noteikumus un pa ņēmienus vai v ēršanos pēc palīdzības, optimiz ējot to pas ākumu 
skaitu, kuru nepieciešami min ētā lēmuma pie ņemšanai, un p ēc iespējas samazinot katra 
LV 7   LV pasākuma aizkav ēšanu. D2 izv ēle ļautu paātrināt Eiropas priorit āro projektu izskat īšanu tajās 
valstīs, kurās ir definētas priorit ātes vai kur ās pastāv paātrinātas proced ūras. Tiek uzskat īts, ka 
tas ļautu ievērojami uzlabot infrastrukt ūras nodrošin āšanu, jo īpaši elektroener ģijas nozar ē, 
tādejādi palielinot ieguld ījumus infrastrukt ūrā laikposm ā no 2010. l īdz 2020. gadam. 
Vienas pieturas a ģentūras pieeja (D3 izv ēle) varētu vairāk atvieglot administrat īvās 
procedūras un apvienojum ā ar konkr ētu termi ņu paātrināt un palielin āt projektu 
nodrošināšanu salīdzinājumā ar ieguld ījumu vajadz ībām. 
Atļauju izsniegšanas politikas jomas plaša m ēroga izvēļu padziļināta analīze tiks veikta 
atsevišķā ietekmes nov ērtējumā (plānots veikt 2011. gad ā), lai lab āk novērtētu atbilstību 
valsts tiesiskaj ām sistēmām, to efektivit āti un apr ēķinātu, cik liel ā mērā izvēles varētu 
samazināt administrat īvo slogu. 
6. IZVĒĻU SALĪDZINĀJUMS  
Katras saglab ātās politikas izv ēles ietekme ir nov ērtēta saistībā ar ietekmi uz ekonomiku, 
sociālo jomu un vidi. 
Izvēļu kopums, kur ām ir visliel ākā pozitīvā ietekme, var ētu būt A3, B3, C2 un D3 izv ēles, 
piezīmējot, ka atļauju izsniegšanas politikas jomu joproj ām vajadzēs analizēt padziļināti. Šis 
jaunais politikas kopums var ētu ievērojami palielin āt infrastrukt ūras nodrošin āšanas 
efektivitāti un radīt pozitīvu ietekmi uz ekonomikas, soci ālo un vides jomu. Tom ēr jāpiezīmē, 
ka tiek uzskat īts, ka pat šis politikas kopums nodrošin ās 62, 5 miljardus euro maz āk nekā 
identificētie aprēķinātie ieguld ījumi, kas vajadz īgi 215,5 miljardu euro apm ērā. Patiesi, 
darbības jomas vienk ārša paplašin āšana, kā arī ierosinātās reformas attiec ībā uz politikas 
instrumenta izstr ādi, reģionālās sadarbības strukt ūrām un atļaujām ceteris paribus  nenovērsīs 
pastāvošo ieguld ījumu trūkuma lielo apjomu un šos projektus nepadar īs pieņemamus bank ām, 
kuri nav komerci āli perspekt īvi saistībā ar ierastās darbības scenārija tirgu, regul ējošiem un 
valstiski koncentr ētiem tarifa nosac ījumiem. Var ētu paredz ēt ievērojami liel āku pozitīvo 
ietekmi saist ībā ar politikas kopumu, izmantojot publisko finans ējumu vai speci ālus 
regulējošus pasākumus, lai nodrošin ātu visu Eiropas noz īmes projektu īstenošanu, tostarp to, 
kuri pašlaik nav komerci āli perspekt īvi. Komisija pl āno 2011. gad ā sniegt priekšlikumu vai 
pamatnost ādnes, lai atrisin ātu lielu tehnolo ģisku sarež ģītu vai pārrobežu projektu izmaksu 
sadali, izmantojot tarifa un ieguld ījumu noteikumus. Var ētu paredz ēt arī regulējošu pieeju 
gadījumos, ja ir vajadz īga lielāka peļņas likme, lai b ūtu atbilstība projekta riskam, un t ādējādi 
tos padar ītu pieņemamus bank ām. Varētu izpētīt publiskā finansējuma iesp ēju tajās jomās, 
kurās nevar īstenot iepriekš min ētos pasākumus. Tom ēr par to ir j āveic sīkāka analīze, kuru 
iekļaus ietekmes nov ērtējumā, kas jāsagatavo 2011. gad ā plānotajam ties ību akta 
priekšlikumam. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Attiecībā uz uzraudz ību un vērtēšanu tiek ierosin āts, ka tāpat kā iepriekš Komisija var ētu 
novērtēt vērtēšanu, izmantojot īstenošanas zi ņojumu reizi divos gados, tostarp īpašus 
rādītājus, piem ēram, īstenoto vai pašlaik īstenojamo projektu skaitu, g āzes importa 
diversifik āciju, no atjaunojamo energoresursu avotiem ražot ās elektroener ģijas daļu, 
starpsavienojumu l īmeni starp dal ībvalstīm, ar vied ām tehnolo ģijām aprīkotā elektroener ģijas 
tīkla daļu un Eiropas noz īmes projektiem at ļauju izsniegšanas proced ūru vidējo ilgumu.