Regulas (ES) Nr. 228/2013 32. panta 3. punktā ir noteikts, ka Komisijai līdz 2015. gada 30. jūnijam un pēc tam ik pēc pieciem gadiem jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums par to darbību ietekmi, kuras veiktas saskaņā ar minēto regulu.

Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) 2023.–2027. gada reformā likumdevēji nolēma, ka POSEI shēma paliks nemainīga, t. i., tā būs atdalīta no KLP stratēģiskajiem plāniem. ES finansējums POSEI tiks saglabāts pašreizējā līmenī, tādējādi atzīstot shēmas īpašo nozīmi tālāko reģionu lauksaimniecības atbalstīšanā.

Šā ziņojuma mērķis ir novērtēt POSEI shēmas īstenošanu laikā no 2015. līdz 2019. gadam. Tajā jo īpaši ņemta vērā Komisijas pieredze, kas gūta programmas īstenošanā līdz 2019. gadam (2020. finanšu gads), un analīze un secinājumi, kuri ietverti “Kopsavilkuma pētījumā par POSEI programmu un Egejas jūras nelielo salu programmas gada īstenošanas ziņojumiem 2015.–2019. gadā”, ko no 2021. gada janvāra līdz oktobrim veica Ecorys.

POSEI shēma (attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programma) ir daļa no Komisijas vispārējās stratēģiskās pieejas, kas attiecas uz tālākajiem reģioniem: 2014.–2020. gada plānošanas periodā Eiropas strukturālie un investīciju fondi un Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF) šiem reģioniem piešķīra gandrīz 13,3 miljardus EUR, kas ir svarīgs finansiāls avots ieguldīšanai un darba radīšanai. Turklāt uz tiem attiecas īpaši noteikumi, piemēram, īpaši valsts atbalsta noteikumi darbības un ieguldījumu atbalsta jomā un īpaši nodokļu un muitas noteikumi, kas veicina to konkurētspēju.

Tomēr tālāko reģionu ģeogrāfiskais stāvoklis (attālinātība, izolētība, nelielā teritorija, sarežģīti topogrāfiskie un klimatiskie apstākļi) kavē to attīstību un integrāciju iekšējā tirgū.

Tālākie reģioni — Gvadelupa, Francijas Gviāna, Martinika, Majota, Reinjonas sala un Senmartēna (Francija), Azoru salas un Madeira (Portugāle) un Kanāriju salas (Spānija) — ir ārkārtīgi liela Eiropas Savienības (ES) bagātība. To unikālā bagātīgā bioloģiskā daudzveidība, plašās ekskluzīvās ekonomikas zonas, tuvums trešām valstīm un novietojums, kas piemērots kosmosa un astrofizikas darbībām, ir svarīgi ES kopumā.

SSA ir vērsts uz lauksaimnieciskās ražošanas izejresursiem, lietošanai uzturā paredzētiem produktiem un pārtikas pārstrādi (2019. gadam ir paredzēti 62,09 miljoni EUR, kas ir aptuveni 23 % no maksimālā finanšu piešķīruma — augstākais SSA/SLP īpatsvars tālākajos reģionos).

SLP ietver pasākumu grupu, kas atbalsta dažādas vērtību ķēdes daļas: atbalstu i) banānu nozarei (2019. gadā piešķirts 129,1 miljons EUR), ii) cukura/cukurniedru/ruma nozarei (74,86 miljoni EUR), iii) kultūraugu dažādošanas produktu nozarei (14,1 miljons EUR), iv) lopkopībai (30,7 miljoni EUR) un v) transversāliem pasākumiem, piemēram, tehniskajai palīdzībai, references tīkliem u. c. (2,8 miljoni EUR). 73,3 % no ELGF finansējuma, kas nodrošināts POSEI SLP budžetam, ir piešķirti tradicionālajai produkcijai (46,4 % banāniem un 26,9 % cukurniedrēm/cukuram/rumam).

SSA galvenokārt ir vērsts uz lauksaimniecības precēm, kas paredzētas vietējai dzīvnieku barības un lauksaimniecības pārtikas pārstrādes rūpniecībai. 2019. gadam ir paredzēti 26,9 miljoni EUR, aptuveni 10 % no maksimālā finanšu piešķīruma. Reinjona ir galvenā labuma guvēja no SSA, tai seko Gvadelupa un Martinika.

Uz maksājumiem, kuri lauksaimniekiem piešķirti atbilstoši KLP, attiecas savstarpēja atbilstība, kas veido saikni starp šiem maksājumiem un to, vai lauksaimnieki ievēro ES obligāto noteikumu kopumu vides, kā arī sabiedrības, dzīvnieku un augu veselības jomā.

Ir paredzēts divu veidu atbalsts: atbrīvojums no ievedmuitas nodokļa importam no trešām valstīm un atbalsts Savienības produktu piegādei.

SLP ietver trīs pasākumu grupas: atbalstu i) augļu un dārzeņu nozarei (36 miljoni EUR), ii) banānu nozarei (141,1 miljons EUR) un iii) dzīvnieku audzēšanai (25 miljoni EUR). 72 % no ELGF finansējuma, kas nodrošināts SLP, ir piešķirti tradicionālajai produkcijai (70 % banāniem un 5 % eksportam paredzētajiem tomātiem).

SLP ietvaros tika piešķirta papildu valsts finansējums dzīvnieku un dārzeņu ražošanas atbalstam. Finanšu gada summa bija robežās no 11 līdz 17 miljoniem EUR dārzeņiem un no 6 līdz 8 miljoniem EUR dzīvnieku audzēšanai.

4.3.3.POSEI programma Portugālei

Portugāles programma ietver divas diezgan atšķirīgas apakšprogrammas, vienu Azoru salām (76,8 miljoni EUR 2019. gadā) un otru Madeirai (30,6 miljoni EUR) .

Azoru salās SSA ir vērsts uz graudaugu produktiem un citiem blakusproduktiem, kas paredzēti tās dzīvnieku barības ražošanas nozarei un lopkopības nozarei. Arī Madeirā SSA ir vērsts uz produktiem, kas ir dzīvnieku audzēšanas izejresursi, bet mazākā apmērā, un minētajā režīmā ietilpst lietošanai pārtikā paredzēti produkti. SSA vispārējais piešķīrums 2019. gadā sasniedza 17,17 miljonus EUR (16 % no maksimālā finanšu piešķīruma).

SLP Azoru salās ietver piecus pasākumus: atbalstu i) dzīvnieku audzēšanai (2019. gadā 57,76 miljoni EUR), ii) vietējai kultūraugu nozarei (2019. gadā 11,9 miljoni EUR), iii) pārstrādei (2019. gadā 0,85 miljoni EUR) un iv) tehniskajai palīdzībai (1,29 miljoni EUR). No POSEI finansējuma, kas paredzēts SLP, 81,8 % ir piešķirti tradicionālajai produkcijai (pienam un gaļai). SLP ietvaros 2019. gadā tika piešķirts papildu reģionāls finansējums 8 miljoni EUR apmērā dzīvnieku un dārzeņu ražošanas atbalstam.

SLP Madeirā sastāv no trim pasākumiem: i) pamata atbalsts lauksaimniekiem (2019. gadā 4,3 miljoni EUR), ii) atbalsts lauksaimniecības un lopkopības vērtību ķēdēm (2019. gadā 13,3 miljoni EUR) un iii) atbalsts vietējo produktu tirdzniecībai (2019. gadā 1,56 miljoni EUR). No POSEI kopējā finansējuma, kas paredzēts SLP, 54 % ir piešķirti tradicionālajai produkcijai (banāniem un vīnam). 2019. gadā tika piešķirts papildu reģionāls finansējums 1,17 miljoni EUR apmērā, lai atbalstītu pasākumu “ii) atbalsts lauksaimniecības un lopkopības vērtību ķēdēm”.

4.3.4.Programmu kopsavilkums

Dalībvalstu stratēģiskā izvēle attiecībā uz SSA/SLP sadalījumu ir diezgan atšķirīga, kā uzsvērts pielikuma 2. attēlā attiecībā uz SSA un 3. attēlā attiecībā uz SLP.

Saistībā ar SSA Azoru salas un Francijas tālākie reģioni priekšroku dod atbalstam, kas paredzēts dzīvnieku barībai un/vai dzīvnieku patēriņam paredzētiem graudaugiem, tādējādi salās samazinot lopkopības izmaksas. Kanāriju salas un Madeira, kas SSA ir piešķīrušas lielāku nozīmi nekā citi reģioni (attiecīgi 24 % un 36 % no POSEI maksimālā finanšu piešķīruma), ir pievērsušās produktiem, kuri paredzēti tiešai lietošanai pārtikā, un pārstrādei paredzētajam atbalstam. Lai gan dzīvnieku barības importam ir piešķirta zemāka prioritāte, tās šai pēdējai produktu kategorijai joprojām piešķir gandrīz trešdaļu SSA atbalsta.

Visos tālākajos reģionos SLP atbalstu galvenokārt sniedz tradicionālajām eksporta nozarēm, sasniedzot 77 % no kopējā SLP pasākumiem paredzētā piešķīruma attiecīgajā periodā, savukārt dažādošanai atvēlētā daļa ir aptuveni 23 %. Tradicionālajām nozarēm vislielāko daļu ir piešķīrusi Francija (aptuveni 82 %), bet vismazāko daļu — Madeira (55–56 %). Augstais piešķīrums šīm nozarēm liecina, ka to saglabāšana ir noteikta par prioritāti.

Kopumā daļas, kas piešķirtas tradicionālajām nozarēm salīdzinājumā ar dažādošanas nozarēm, ir saglabājušās stabilas.

5.Finansiālā izpilde

Finanšu izpildes rādītājs ir ļoti augsts visā periodā, kuru aptver šis ziņojums, un vidējais izpildes rādītājs ir no 97,9 % līdz 98,9 %.

Pielikuma 1. tabulā ir sniegts 2015.–2019. gada finansiālās izpildes sīks izklāsts.

6.Shēmas novērtējums

6.1.Lauksaimniecības produktu piegādes garantija

POSEI programmas garantēja tālāko reģionu īpaši atlasīto produktu piegādi atbilstoši SSA budžeta ierobežojumiem un mazināja papildu izmaksas. Visā periodā provizoriskā piegādes bilance produktiem no ES bija gandrīz pilnībā īstenotas ar ļoti augstu izpildes līmeni visos reģionos, savukārt atbrīvojuma kvotas importam no trešām valstīm (produktiem, kas atbrīvoti no tarifiem) tika daudz mazāk izmantotas.

Saskaņā ar kopsavilkuma ziņojuma secinājumu POSEI ir bijusi diezgan efektīva tās mērķa sasniegšanā, t. i., attiecīgajiem apgabaliem garantēt apgādi ar produktiem, kas būtiski cilvēka uzturam vai pārstrādei un kā lauksaimnieciskās ražošanas izejresursi.

Tika konstatēts, ka SSA vienības atbalsta līmeņi gandrīz vienmēr ir zemāki par aplēstajām papildu izmaksām. Tādējādi SSA atbalstu var uzskatīt par samērīgu. Tāpēc arī tika konstatēts, ka POSEI ir bijusi efektīva vispārīgā mērķa sasniegšanā.