C 235/24

Publikācija, ar kuru dara zināmu vienoto dokumentu, kas minēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 94. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz aizsargāta nosaukuma produkta specifikācijas publikāciju vīna nozarē

(2019/C 235/08)

Šī publikācija dod tiesības divu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1308/2013 (1) 98. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

“Vera de Estenas”

PDO-ES-N1665

Pieteikuma iesniegšanas datums: 27.9.2013.

1. Reģistrējamais nosaukums vai nosaukumi

“Vera de Estenas”

2. Ģeogrāfiskās norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Sarkanvīns “Reserva” un “Gran Reserva”

Sarkanvīns “Reserva”

Izskats: krāsa sarkana, atgādina skābos ķiršus, taču ar viegli izteiktām niansēm, kas sniedzas no saldos ķiršus atgādinošiem līdz dakstiņkrāsas toņiem.

Smarža: svaigas primārā aromāta nianses diapazonā no augļainām līdz šķirnei tipiskām notīm. Sajūtamas labi nogatavojušos vīnogu un vaniļas aromāta nianses, ko papildina liega siltuma iespaids.

Garša: maiga un stipri piesātināta, pēcgarša sausa.

Sarkanvīns “Gran Reserva”

Izskats: granātkrāsā ar dakstiņkrāsas toņiem.

Smarža: riekstu un labi nogatavojušos sarkanaugļu aromātu buķete; ar laiku aromāts var mainīties un izdalīt vircotas nianses un saskanīgas balzāmam piemītošas nianses. Izsmalcināta koksnes un vaniļas aromātu buķete ar liegām, grauzdējumus atgādinošām ozolkoka niansēm.

Garša: sabalansēta nogatavojušos augļu buķete, kas mutē rada patīkamu pilnestīguma iespaidu.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) (*1) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12,5 Minimālais kopējais skābums 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 15,83 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 140

Sarkanvīns “Crianza” un mucā izturēts sarkanvīns (madurado en barrica)

Sarkanvīns “Crianza”: ķiršsarkanā krāsā. Labi integrētas augļiem un garšvielām piemītošas nianses; Vidusjūras reģiona krūmājiem raksturīgās notis. Malkojot maigs, augļains, ar patīkamu viegli izteiktu tanīnu garšu.

Mucā izturēts sarkanvīns: ar violetiem lāsojumiem; spīdīgs un tīrs. Patīkamas pirmējās sarkanaugļu aromāta, meža un koksnes aromāta nianses. Pilnmiesīgs, ar garšvielām un augļiem piemītošām notīm.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) (*2) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 15,83 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 140

Sārtvīns

Sarkanā krāsā ar zemenēm raksturīgiem toņiem un violetiem lāsojumiem; dzidrs un spīdīgs. Ļoti intensīvs augļains aromāts. Pēc garšas vīns ir līdzsvarots un atgādina augļu un ziedu aromātu nianses.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) (*3) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums 6 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 14,17 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 190

Baltvīns

Spīdīgā salmdzeltenā krāsā. Augļu aromātu buķete. Pilnmiesīgs, intensīva augļaina garša dara to par patiesu kārumu.

Vispārīgie analītiskie parametri Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) (*4) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 12 Minimālais kopējais skābums 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 15,0 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru) 190

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

Īpašā vīndarības metode

Mucā izturēto sarkanvīnu “Crianza”, “Reserva” un “Gran reserva” vinifikācijā izmanto šķirnes ‘Bobal’, ‘Tempranillo’, ‘Cabernet Sauvignon’ vai ‘Merlot’. Vīnu gatavo tvertnēs ar kontrolētu temperatūru, kura nepārsniedz 28 °C. To iztur ozolkoka mucās, kuru ietilpība ir 225 vai 300 litri. Parasti vīnu iztur mucās mazāk par 6 mēnešiem, taču vīnu “Crianza” tajās iztur vismaz 6 mēnešus, “Reserva” – vismaz 12 mēnešus un “Gran Reserva” – vismaz 18 mēnešus. Nobeiguma posmā, kas ilgst līdz likumā paredzētā minimālā perioda beigām, vīnu iztur pudelēs.

Baltvīnu “Chardonnay” fermentē jaunās ozolkoka mucās, kuru ietilpība ir 225 vai 300 litri.

Sārtvīnu ražo galvenokārt no sarkano vīnogu šķirnes ‘Bobal’. To gatavo nerūsējošā tērauda tvertnēs, kurās temperatūra nepārsniedz 22 °C.

Maksimālais iznākums ir noteikts 70 % apmērā.

Audzēšanas metodes

Vīnogu šķirni ‘Bobal’ audzē, vīnogulāju vainagus veidojot tradicionāli kausveidā. Pārējo vīnogu šķirņu audzēšanā izmanto špaleras. Augļu gatavības pakāpes, cukuru satura, pH un skābuma kontrole nosaka dienu, kura ir vislabāk piemērota ražas novākšanai (atkarībā no vīna, ko ražo no attiecīgajām vīnogām).

b) Maksimālās ražas

Sarkanogu šķirnes:

7 950 kg vīnogu no hektāra

Sarkanogu šķirnes:

55,65 hektolitru no hektāra

Baltogu šķirnes:

8 700 kg vīnogu no hektāra

Baltogu šķirnes:

60,90 hektolitru no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Noteiktais apgabals atrodas Utjelas (Valensija) pašvaldības teritorijā, un tā sadalījums ir šāds: 37. kadastrālā rajona 101., 104., 141., 143., 144., 146., 147., 148., 149. zemesgabals un 38. kadastrālā rajona 195., 196., 197., 204., 205., 206. (a1 un a2, b, d, e, f un g), 207., 208., 337. (a, b un d), 218., 220. un 534. zemesgabals.

7. Galvenās vīna vīnogu šķirnes

‘CABERNET SAUVIGNON’

‘BOBAL’

‘TEMPRANILLO’

‘MERLOT’

‘CHARDONNAY’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Dabas faktori un cilvēkfaktori

“Vera de Estenas” ir noteiktā ģeogrāfiskā apgabala ģeogrāfiskais nosaukums. Apgabals atrodas uz lēzenas nogāzes, kas Sierra Juan Navarro kalnu grēdu savieno ar Magro upes līdzenumu; kalnu upīte Estenas tek gar vīnadārziem un ir devusi nosaukumu ģeogrāfiskajam apgabalam; šī ūdenstece kā drena novada Utjelas ziemeļu kalnu gruntsūdeņus uz Magro upi un veido dabisku robežu šai Valensijas provincē ietilpstošajai pašvaldībai.

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā gruntsūdeņi atrodas ļoti tuvu zemes virsai; turklāt gada vidējais nokrišņu daudzums ir apmēram 430 mm, un tas atbilst 52 lietainām dienām vidēji gadā. Saules spīdēšanas ilgums gadā vidēji ir 2 600 stundu, kas vidēji atbilst 60 dienām; debesis ir skaidras apmēram 130 dienas gadā.

Ģeomorfoloģiskajā ziņā saimniecības vīnadārzu augsne ir veidojusies galvenokārt uz miocēna un, mazākā mērā, kvartāra perioda cilmiežiem. Šā apgabala augsne pieder galvenokārt pie kaļķainām brūnzemes augsnēm. Tās kopējo karbonātu vidējais īpatsvars ir 38 %, bet aktīvo karbonātu vidējais īpatsvars ir 14 %. Augsnes elektrovadītspēja vidēji ir vāja, un tas liecina par to, ka nav augsnes sasāļošanās problēmu. Organiskās vielas saturs vidēji ir 1,5 %. Šis rādītājs ir zemāks par to, kāds tas ir blakusapgabalos. Apgabala augsnes pH ir lielāks par 8,5.

Jāmin arī tas, ka noteiktajā apgabalā 2 hektārus aizņem mežs, kas regulē mitruma līmeni un mīkstina vēju un gaisa temperatūras ietekmi.

Viena no šā apgabala vīnadārzu raksturiezīmēm ir vīnogulāju vērsums pret debespusēm. Ņemot vērā apgabala īpašo reljefu, vīnkoku rindu vērsuma un vīnogulāju audzēšanas sistēmas izvēle ir saistīta galvenokārt ar zemesgabalu formu, attiecīgo nogāzi, ūdens pieejamību un valdošo vēju virzienu; šajā ziņā vīnkopji vienmēr ir rūpējušies par to, lai vīnogulāji saņemtu optimālu saules gaismas daudzumu.

Vīna apraksts

Šā apgabala vīnu kvalitāti nosaka augsnes, reljefa un klimata īpatnības, kā arī tas, ka gruntsūdeņi ir ļoti tuvu zemes virsai. Spirta koncentrācijas ziņā šie vīni ir samērā stipri; to krāsa ir intensīva un spīdīga; to primārā aromāta nianses atgādina nogatavojušos augļus un vīnā saglabājas vairākus gadus; garšas ziņā šie vīni ir strukturēti un harmoniski, un raksturīgā garšas buķete tiem vienmēr ir katrā vīna ražas gadā. Vīniem ir laba struktūrainība, tie ir piemēroti izturēšanai mucās un pēc tam pudelēs, tajos esošie tanīni rada blīva piesātinājuma iespaidu, bet bez agresivitātes, sarkanvīnā kopējo polifenolu skaitlis liecina, ka to saturs ir augsts, bet kopējo skābju saturs (izteikts vīnskābē) ir 5–6 g/l.

Saikne

Vīnogām optimālu gatavības pakāpi, augstu cukuru saturu un labi piemērotu skābumu nodrošina vairāku faktoru kopējā ietekme, proti, noteiktā apgabala savdabīgais reljefs, kuru apgabala dienviddaļā nosaka Margo upes tuvums, ziemeļdaļā – Sierra Negrete kalnu grēda un kalnu upīte Estenas, kas veido apgabala robežas, īpašais klimats, aprakstītās augsnes veids, mežaine apgabala vidienē, kā arī tas, ka vīnadārzi atrodas teritorijā, kur gruntsūdeņi ir sekli. Bet noteicošais faktors ir saistīts ar mitruma līmeni, kas salīdzinājumā ar blakus esošajiem apgabaliem šajos vīnadārzos ir augstāks un nodrošina, ka – galvenokārt sausākajos gada mēnešos – augļu ienākšanās nepalēninās, un tas savukārt stimulē vīnos īpaši intensīvas krāsas veidošanos, augstu tanīnu un polifenolu līmeni, labi piemērotu spirta koncentrāciju un sabalansētu skābumu. Lai iegūtu šādus vīnus, ļoti svarīga vīnadārziem ir ietekme, kādu rada gruntsūdeņi un savdabīgais reljefs.

Vīnskābē izteiktais kopējo skābju saturs, kas ir 5–6 g/l, piešķir vīniem labi sabalansētu garšu; šo skābumu nosaka noteiktajā apgabalā esošo gruntsūdeņu ietekme, kas mīkstina diennakts temperatūras svārstības, proti, tās ir mazāk krasas salīdzinājumā ar pārējo reģionu, bet mitruma līmenis ir augstāks nekā blakus esošajos apgabalos. Šis apstāklis veicina labu lapotnes attīstību līdz pat ražas novākšanas beigām, kad vīnkoku lapas vēl joprojām ir veselīgas. Mežs, kas aug apgabala vidienē un vasarā nodrošina vēsumu, arī ietekmē vīnogu nogatavošanās procesu, kas tāpēc noris lēni un piešķir vīniem ļoti labi sabalansētu skābumu; turklāt ziemā un pavasarī mežs pasargā blakus esošos vīnogulājus no vēlīnajām salnām.

Vīnu raksturu ietekmē arī tas, ka saimniecības dienviddaļā tek Margo upe, kas līdzenumā regulē temperatūru un mitruma līmeni. Tāpat ir arī saimniecības ziemeļdaļā, kur Sierra Negrete kalnu grēda pavasarī un ziemā nodrošina aizsardzību pret aukstajiem ziemeļvējiem. Šajā kontekstā cits raksturīgs elements ir kalnu upīte Estenas, kas tek gar vīnadārziem un drenē Utjelas ziemeļpuses kalnu ūdeņus uz Magro upi. Tā kā augsnē ir horizonts ar kaļķakmens garozu, tajā ir arī augstāks mitruma līmenis salīdzinājumā ar pārējo reģionu, kur augsne pārsvarā ir veidojusies uz iežiem, kuru drupas nav sacementējušās. Tādēļ noteiktajā apgabalā augsnes pH ir 8,5, bet blakus esošajos apgabalos tas ir aptuveni 8,2–8,3. Liels pH skaitlis ir saistīts galvenokārt ar lielu kalcija karbonāta daudzumu un veicina to, ka vīnogulāji labāk uzņem fosfātus, kāliju, kalciju un magniju.

Šā iemesla dēļ kaļķakmens saturs augsnē nav tāds pats kā pārējā reģionā, kur tā īpatsvars vidēji ir 25 %, bet noteiktajā apgabalā kopējo karbonātu īpatsvars ir 38 %, bet aktīvo karbonātu īpatsvars ir 14 %. Arī fosfora un kālija saturs apgabala augsnē ir lielāks (rādītāji var atšķirties atkarībā no zemesgabala) salīdzinājumā ar pārējo reģionu un blakus esošajiem apgabaliem, proti, fosfora rādītājs ir 30–50 ppm, bet kālija rādītājs ir 0,35–0,55 mEq/l.

Tātad visu šo faktoru dēļ šajos vīnadarzos ražotajiem vīniem ir spīdīga un intensīva krāsa, to primārā aromāta nianses atgādina nogatavojušos augļus, tiem ir labi izteikta struktūrainība un ļoti harmoniska garša.

Turpmāk ir uzskaitītas nozīmīgākās atšķirības starp vīniem “Vera de Estenas” un apgabala apkaimē ražotajiem vīniem, kas apzīmēti ar ACVN “Utiel-Requena”; runa ir par izturētiem sarkanvīniem:

Parametrs ACVN “Utiel-Requena” “Vera de Estenas” Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10,5 12,5 Maksimālais kopējais cukuru saturs (g/l) 9 4 Minimālais kopējais skābums (g/l) 3,5 5 Minimālais gaistošo skābju saturs (g/l) 1,2 0,95 Maksimālais sēra dioksīda saturs (mg/l) 150 140 Minimālais krāsojuma spilgtums 10 UA/cm Kopējo polifenolu skaitlis vismaz 55 Maksimālā raža (kg/ha) 7 500 –10 500 7 850 Ekstrakcijas iznākums (%) 74 70

Visbeidzot, jāsniedz šāds precizējums: kaut arī patlaban noteiktajā apgabalā ir tikai viens vīna pagrabs, kadastrālās reģistrācijas pieteikumu ir iesniedzis uzņēmums Compañía Vinícola del Campo de Requena, SL. Šis uzņēmums tika izveidots tieši tam, lai apvienotu noteiktajā apgabalā esošo vīnadārzu īpašniekus un iesniegtu pieteikumu ACVN reģistrēšanai. Minētais vīna pagrabs nav visu noteiktā ģeogrāfiskā apgabala zemesgabalu īpašnieks, jo 37. kadastrālā rajona 144. un 147. zemesgabals un 38. kadastrālā rajona 197., 204., 207., 208., 218. un 220. zemesgabals pieder citiem vīnkopjiem, kuriem bija iespēja izteikt savas vēlmes. Turklāt ir jānorāda, ka minētajam vīna pagrabam pieder arī citi zemesgabali, kas atrodas blakus noteiktajam apgabalam, tomēr attiecīgajā apgabalā šie zemesgabali iekļauti netika, jo tajos nav vajadzīgie augsnes un klimata apstākļi.

Arī tad, ja apgabalā ir patlaban tikai viens vīna ražošanas uzņēmums, nav izslēgts, ka nākotnē attiecīgo ACVN lietos arī citi uzņēmumi, ja vien tie nodrošinās atbilstību specifikācijas nosacījumiem.

9. Būtiski papildu nosacījumi

Nav

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

http://www.agroambient.gva.es/documents/163228750/163232588/PC+VERA+DE+ESTENAS-GRABADA.pdf/d0d9334c-f314-407f-82e2-15d935a0f9e5

(1) OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

(*1) Maksimālā kopējā spirta koncentrācija nedrīkst pārsniegt juridiskos ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos ES tiesību aktos.

(*2) Maksimālā kopējā spirta koncentrācija nedrīkst pārsniegt juridiskos ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos ES tiesību aktos.

(*3) Maksimālā kopējā spirta koncentrācija nedrīkst pārsniegt juridiskos ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos ES tiesību aktos.

(*4) Maksimālā kopējā spirta koncentrācija nedrīkst pārsniegt juridiskos ierobežojumus, kas noteikti piemērojamajos ES tiesību aktos.