Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par iespēju izstrādāt Eiropas mēroga noteikumus, lai izveidotu sīkākus NUTS klasifikācijas līmeņus /* COM/2005/0473 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.10.2005 COM(2005)473 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par iespēju izstrādātEiropas mēroga noteikumus, lai izveidotu sīkākus NUTS klasifikācijas līmeņus PAMATOJUMS Komisija 70. gadu sākumā radīja vienotu, saskaņotu sistēmu Eiropas Savienības teritorijas sadalīšanai vienībās, lai Kopienai izveidotu reģionālo statistiku, proti, Statistiski teritoriālo vienību nomenklatūru ( NUTS ). Apmēram trīsdesmit gadus NUTS klasifikāciju ieviesa un atjaunināja, noslēdzot vairākas t.s. džentlmeņu vienošanās starp dalībvalstīm un Komisiju, dažkārt tas notika pēc ilgstošām un sarežģītām sarunām. 2000. gada pavasarī sāka izstrādāt regulu, lai piešķirtu NUTS tiesisko statusu. NUTS regulu pieņēma 2003. gada maijā, un tā stājās spēkā 2003. gada jūlijā[1]. Pašreizējā NUTS klasifikācija iedala dalībvalstis noteiktā skaitā NUTS 1. līmeņa reģionu. Katrs no tiem sīkāk iedalās NUTS 2. līmeņa reģionos, kuri savukārt pāriet NUTS 3. līmeņa reģionos. Līdz 90. gadu sākumam NUTS klasifikācija ietvēra tikai šos trīs reģionu līmeņus. Lai vietējā līmenī risinātu augošo vajadzību pēc informācijas, Komisija izveidoja informācijas sistēmu reģionu līmeņa uzdevumiem. Vispirms tā izstrādāja ar NUTS saderīgu Kopienas vietējo administratīvo vienību ( LAU ) klasifikāciju. Divus nākamos līmeņus (kurus nosauca par LAU ) noteica saskaņā ar NUTS principiem, bet tikai pēdējais, vissīkākais LAU 2. līmenis ir noteikts visām dalībvalstīm. Tas parasti atbilst jēdzienam “pašvaldība” vai “komūna”. Padomē apspriežot NUTS regulu, atšķīrās viedokļi par to, uz cik daudziem NUTS līmeņiem attiecināms juridisks dokuments. Daudzas valstis vēlējās saglabāt tikai trīs NUTS līmeņus, turpretī citas (kuru viedokli atbalstīja Eiropas Parlaments) vēlējās iekļaut arī 4. un 5. līmeni, t.i., pašreizējo LAU 1. un 2. līmeni. Viedokļu saskaņošanas nolūkā Komisija pieņēma priekšlikumu noteikt divu gadu periodu, lai izpētītu, cik lietderīgi ir attiecināt regulu uz nākamajiem NUTS līmeņiem. Tādēļ NUTS regulas 2. panta 5. punktā ir ietverts šāds noteikums: “Katrā dalībvalstī var būt vēl sīkāki iedalījuma hierarhijas līmeņi, par kuriem lemj pati dalībvalsts un ar kuru palīdzību sīkāk sadala NUTS 3. līmeni. Divos gados pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei paziņojumu par iespēju izstrādāt Eiropas mēroga noteikumus, lai izveidotu sīkākus NUTS klasifikācijas līmeņus.” Ko nozīmēs papildu NUTS līmeņa ietveršana regulā, ja ņem vērā dažādos regulas principus? - NUTS 3. līmenis tālāk iedalīsies NUTS 4. līmeņa reģionos. - NUTS 4. līmeņa reģioni pilnībā aptvers katras valsts teritoriju. - Iedalījums reģionos vismaz trīs gadus paliks nemainīgs līdz nākamajiem iespējamiem grozījumiem. - Lietos iedzīvotāju skaita minimālo un maksimālo robežu. - Izveidos pilnīgus 4. līmeņa reģionu nosaukumu/identifikācijas datu sarakstus. - Izstrādās īpašus noteikumus saskaņā ar 5. pantā paredzētajiem labojumiem attiecībā uz NUTS 4. līmeņa reģioniem. Citiem vārdiem sakot, papildu reģionālā līmeņa ietveršana NUTS regulā nozīmēs ievērojamu slodzes palielinājumu gan dalībvalstīm, gan Komisijai. Pēdējos mēnešos Komisija ir pētījusi, vai papildus NUTS reģionālā līmeņa priekšrocības atsvērs slodzes palielinājumu. Šajā paziņojumā ietverti Komisijas veiktā pētījuma rezultāti. APSPRIEšANāS AR DALīBVALSTīM Vispirms Komisija apspriedās ar dalībvalstu statistikas birojiem. Visiem valsts statistikas birojiem 2004. gada 15. jūnijā izsūtīja rakstisku aptaujas anketu. Šajā apspriešanās procesā atbildes iesniedza visas 25 dalībvalstis[2]. Atbildes ļoti atšķīrās kā apjoma, tā arī satura ziņā. Var izdarīt šādus secinājumus. - Lielākajā daļā valstu pastāv iedalījums starp NUTS 3. līmeņa reģionu un LAU 2. līmeni, t.i., LAU 1. līmenis. - Šo LAU 1. līmeni izmanto arī reģionālās statistikas vākšanai un izplatīšanai valstī. - Tikai ļoti nedaudzās valstīs pastāv iedalījums, kur starp NUTS 3. līmeni un LAU 2. līmeni ir vairāk par vienu reģionālo līmeni. Tādēļ Komisijas priekšlikums var koncentrēties uz LAU 1. līmeni. - Lielākajā daļā valstu LAU 1. līmeņa robežas ir nemainīgas vai mainās reti. Tādēļ faktiski ir garantēta stabilitāte. - Tikai nedaudzās atbildēs norādītas iedzīvotāju skaita robežas NUTS 4. līmeņa reģioniem. Šis jautājums uzskatāms par grūti atbildamu. - Viedokļi šķietami atšķiras jautājumā par to, vai NUTS 4. līmeni Eiropas mērogā jāiekļauj regulā. Ja uzskata, ka Francija un Somija (kas izvēlējušās funkcionālus reģionus, kuri nav NUTS 3. līmeņa reģionu sīkāks iedalījums) atbildējušas „nē”, 14 no 25 dalībvalstīm iebilst pret sīkāku NUTS līmeņu iedalījumu regulā. Šo jautājumu sīki apsprieda ar dalībvalstīm darba grupas sanāksmē, kas notika Luksemburgā no 2004. gada 3. līdz 5. novembrim. Ar dažiem izņēmumiem tika panākts konsenss, ka LAU 1. līmenis visā Eiropā jāsaskaņo un ka Komisijai jādarbojas kā ziņotājai un koordinatorei, bet tas nav jāiekļauj NUTS regulā kā NUTS 4. līmenis. Komisija secināja, ka statistika LAU 1. līmenī būtu ļoti vēlama (uz brīvprātības principa pamata) un tā būtu jāievada attiecīgā datu bāzē. Novērtējums Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm par īstenošanas iespējām Komisija pabeidza novērtējumu saskaņā ar šādu analītisko shēmu. 1. ES POLITIKAS PRASīBAS, KAS PAMATO PAPILDU NUTS LīMEņA IZVEIDI Statistiku reģionu līmenī galvenokārt izmanto kohēzijas politikas vajadzībām. Šobrīd un paredzamā nākotnē zemākais līmenis šādu datu sniegšanai ir NUTS 3. līmenis. Lai gan atsevišķām politikas jomām (piem., lauku attīstībai) var būt vajadzīga sīkāka statistikas informācija, vēl nav skaidrs, vai šīs prasības vislabāk izpildāmas, lietojot administratīvās vienības. Citas neatliekamas nepieciešamības sistemātiski vākt reģionālās statistikas datus zemākā administratīvajā (t.i., NUTS ) līmenī netika konstatētas. Savienībai paplašinoties, politikas piemērošana vērsīsies plašumā drīzāk ģeogrāfiskā ziņā, nevis kādā citā. Dalībvalstīm var nākties subsidiaritātes dēļ izvērst sīkāk zināmas politikas iniciatīvas (piem., pilsētu programmas), taču Komisija nevar un tai nevajag noteikt šo detalizācijas pakāpi Savienības mērogā, bet gan tikai politiski vērstā perspektīvā. Tādēļ ietvert NUTS regulā papildu NUTS līmeni un to pārvaldīt no Eiropas politikas viedokļa nav pamatoti. 2. IESPēJAS VISāS DALīBVALSTīS IETVERT NUTS 4. LīMENI REGULā ATBILSTOšI JURIDISKA DOKUMENTA PRINCIPIEM Ņemot vērā vairākuma dalībvalstu statistikas biroju lielo pretestību, šķiet, ka būs grūti piespiest visas dalībvalstis izveidot NUTS 4. līmeni, kas aptvertu visu valsti, saglabātu ilglaicīgu stabilitāti, ievērotu noteiktas iedzīvotāju skaita robežas utt. Daudzi statistikas biroji izteica labus argumentus pret oficiālu papildu NUTS līmeņa izveidošanu: ceturtā līmeņa reģionu pievienošana klasifikācijai neuzlabos Eiropas statistikas informācijas kvalitāti un salīdzināmību. Uz administratīvajiem reģioniem pamatots teritoriālais iedalījums sastāv no ārkārtīgi atšķirīgām nozarēm, kas kļūst vēl jo atšķirīgākas, virzoties hierarhijā uz leju. Iedzīvotāju skaita zemākā robeža pati par sevi neveicinās nozaru saskaņotību un neatvieglos tās izmantošanu, ja to lietos visai nelielos “reģionos”. Tomēr, ja to nosaka politikas prasības, tiek atbalstīts elastīgs (katru gadījumu izskatot atsevišķi) citu teritoriālo iedalījumu lietojums, nevis NUTS 1. līdz 3. līmeņa lietojums. 3. DATU SAGATAVOšANA GADīJUMā, JA REGULAS OFICIāLAJāS PRASīBāS IETVERTU PAPILDU NUTS LīMENI Regulāra statistikas informācija NUTS 4. līmenī vispirmām kārtam būs nepieciešama gada datiem par iedzīvotājiem. Pašreiz Komisija ik pa desmit gadiem LAU 2. līmenī (pašvaldības) saņem detalizētus datus par iedzīvotājiem no tautas skaitīšanām. Saskaņoti jaunākie dati LAU 1. līmenī (respektīvi, NUTS 4. līmenī) dotu iespēju rūpīgāk analizēt reģionu attīstības tendences Eiropas mērogā. 4. PAMATOJUMS STATISTIKAS SAGATVOšANAI NEPIECIEšAMO RESURSU IZMANTOšANAI IESPēJAMā NUTS 4. LīMENī Jāizšķir divu veidu izmaksas: resursi, kas nepieciešami papildu NUTS līmeņa struktūras atjaunināšanai (kodu un reģionu nosaukumu administrēšana, robežvērtību ievērošana, izmaiņu pārvaldība utt.), un resursi, kas nepieciešami statistikas datu apkopošanai. NUTS regulā tikai vispārīgi apskatīta pati klasifikācija, NEVIS statistikas dati, ko reglamentē citi ar statistiku saistīti tiesību akti. Pašreiz trūkst likumīga pamata detalizētāku datu vākšanai par NUTS 3. līmeni un tas arī netiek plānots. Tādēļ šķiet nelietderīgi tērēt ierobežotos resursus, lai uzturētu klasifikāciju, kurai šobrīd nav paredzēti statistikas dati. SECINāJUMS Komisija secina, ka pašreiz NUTS regulā nav jāparedz papildu reģionu līmeņi. Pakalpojumu sniegšanai jākoncentrējas uz pašreizējos NUTS līmeņos pieejamo statistikas informāciju, domājot par paplašinātās ES saliedēšanu, kvalitātes uzlabošanu un papildu reģionālo datu vākšanu, kad tas vajadzīgs politiskiem mērķiem. Komisijai arī neoficiālā līmenī aktīvi jāatbalsta LAU 1. līmeņa saskaņošana Eiropas mērogā. Tas nozīmē, ka Komisija veicina un atbalsta intensīvu viedokļu apmaiņu starp statistikas birojiem un izstrādā vadlīnijas to jēdzienu saskaņošanai, kas attiecas uz LAU 1. līmeņa reģioniem. Komisija ierosina kaut kad nākotnē pārskatīt šo situāciju. Vispiemērotākais brīdis varētu būt 2008. gadā, kad sāksies nākamais kohēzijas politikas posms. PIELIKUMS 4.1. Aptaujas anketa dalībvalstīm 1. jautājums Vai jūsu valstī statistikas vajadzībām lieto sīkāku teritoriālo vienību klasifikāciju par NUTS 3. līmeni (bet pirms LAU 2. līmeņa, t.i., vietējās administratīvās vienības)? Lūdzu, aprakstiet šo teritoriālo vienību klasifikācijas līmeni jūsu valstī (reģionu skaits, vidējais lielums, ar/bez administratīvajām funkcijām, pozīcija reģionālajā hierarhijā). 2. jautājums Vai jūsu valstī ir vairāk par vienu teritoriālo vienību iedalījumu statistikas vajadzībām starp NUTS 3. līmeni un LAU 2. līmeni? Ja jā, aprakstiet tos un norādiet atšķirības. Lūdzu, šajā gadījumā atbildiet uz nākamajiem jautājumiem par visiem šiem līmeņiem. 3. jautājums Vai jūsu valstī izmanto, vāc un izplata reģionālo statistiku līmenim, kas ir zemāks par NUTS 3. līmeni? Lūdzu, sniedziet dažus piemērus par statistikas jomām, kurās regulāri tik vākti un/vai izplatīti dati šajā zemākajā līmenī. 4. jautājums Cik bieži mainās robežas šā līmeņa vienībām jūsu reģionālajā klasifikācijā? Varat norādīt gan biežumu, gan vienību skaitu, uz kurām attiecas teritoriālās izmaiņas. 5. jautājums Neatkarīgi no situācijas jūsu valstī, vai jūs atbalstītu, ka Eiropas Savienībā ievieš NUTS līmeni, kas ir zemāks nekā 3. līmenis? Vai jūs atbalstītu viena ( NUTS 4. līmeņa) vai vairāku ( NUTS 4., 5. … līmeņa) papildu līmeņu ieviešanu? Lūdzu, paskaidrojiet savu viedokli par šo jautājumu. 6. jautājums Kādai, jūsuprāt, jābūt iedzīvotāju skaita zemākajai robežai papildu NUTS līmeņos? 7. jautājums Lūdzu, dariet mums zināmus visus komentārus par papildu NUTS līmeņiem. 4.2. 2. pielikums. Dalībvalstu atbilžu kopsavilkums Iedalījums reģionos zemāk par NUTS 3. līmeni? | Vairāk par vienu līmeni? | Datu vākšana un publicēšana? | Robežu izmaiņu biežums | Vai valsts statistikas birojs vēlas par NUTS 3. līmeni zemākus līmeņus? | Iedzīvotāju skaita zemākā robeža? | Beļģija | nē | ▬ | ▬ | ▬ | nē | ▬ | Čehijas Republika | jā | daļēji | jā | reti | nē | ▬ | Dānija | nē | ▬ | ▬ | ▬ | nē | ▬ | Vācija | daļēji | nē | jā | bieži | nē | ▬ | Igaunija | jā | nē | jā | reti | jā | 30 000 - 500 000 | Grieķija | jā | nē | jā | reti | jā | grūti pateikt | Spānija | jā | dažās nozarēs | nē | reti | jā | grūti pateikt | Francija | statistikas vajadzībām nē | nē | nē | reti | funkcionālus reģionus | 50 000 - 150 000 | Īrija | jā | nē | jā | reti | nē | ▬ | Itālija | jā | nē | nākotnē | ik pa 10 gadiem | jā | vēl nav atbildes | Kipra | jā | nē | jā | nekad | jā | 40 000 - 150 000 | Latvija | jā, bet tiks likvidēts | nē | jā | reti | nē | ▬ | Lietuva | jā | nē | jā | reti | nē | ▬ | Luksemburga | jā | dažās nozarēs | jā | reti | jā | grūti pateikt | Ungārija | jā | nē | jā | bieži | nē | ▬ | Malta | jā | nē | jā | reti | iespējams | 30 000 - 130 000 | Nīderlande | nē | ▬ | ▬ | ▬ | nē | ▬ | Austrija | jā | nē | jā | nekad | nē | ▬ | Polija | jā | nē | jā | bieži | jā | valstu vidējais rādītājs | Portugāle | jā | nē | jā | reti | jā (ar atrunām) | ▬ | Slovēnija | jā | nē | jā | bieži | iespējams | grūti pateikt | Slovākija | jā | nē | jā | reti | nē | grūti pateikt | Somija | jā | nē | jā | bieži | funkcionālus reģionus | nav jēgas | Zviedrija | jā | nē | nē | nekad | nē | ▬ | Apvienotā Karaliste | jā | jā | jā | reti | jā | 25 000 - 150 000 | [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Regula (EK) Nr. 1059/2003 par kopējas statistiski teritoriālo vienību klasifikācijas ( NUTS ) izveidi (OV L 154 , 21.6.2003., 1. lpp.). [2] Aptaujas anketa un dalībvalstu iesniegto atbilžu pārskats pieejams šā paziņojuma Pielikumā.