[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 24.11.2005

COM(2005) 600 galīgā redakcija

2005/0232 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par dalībvalstu iestāžu, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultēšanās nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS

- Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Pakāpeniski veidojot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, Eiropas Savienība nodrošina personu brīvu pārvietošanos un augstu drošības līmeni. Šajā kontekstā galvenā prioritāte ir izstrādāt un izveidot Vīzu informācijas sistēmu (VIS) kā sistēmu vīzu datu apmaiņai starp dalībvalstīm. Tā ir viena no ES politikas pamatiniciatīvām, un tās mērķis ir panākt augstāku drošības līmeni.

Padome 2004. gada 19. februārī pieņēma secinājumus par Vīzu informācijas sistēmas izstrādi, uzsverot, ka viens no VIS mērķiem ir palīdzēt uzlabot kopējās vīzu politikas pārvaldību un iekšējo drošību, kā arī apkarot terorismu.

Padome 2004. gada 8. jūnijā pieņēma Padomes Lēmumu 2004/512/EK, ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS). Šis lēmums ir juridiskais pamats, kas ļauj Eiropas Savienības budžetā iekļaut VIS izstrādei nepieciešamās apropriācijas un izpildīt šo budžeta daļu, iezīmē VIS arhitektūru un pilnvaro Komisiju ar SIS II komitejas atbalstu izstrādāt VIS tehniskos aspektus. Valstu sistēmas piemēro un/vai izstrādā dalībvalstis. Lai īstenotu šo lēmumu, Komisija 2004. gada 28. decembrī iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām.

Lai nodrošinātu VIS izveidi un turpmāko attīstību, īpaši iekšējās drošības jomā, arī terorisma apkarošanā, ir jārada visaptverošs tiesiskais pamats, papildinot VIS regulu.

Padome 2005. gada 7. marta sēdē pieņēma secinājumus, kuri atkārtoti tika apstiprināti 2005. gada 13. jūlijā un kuros teikts, ka, lai pilnībā sasniegtu mērķi uzlabot iekšējo drošību un cīņu pret terorismu, jāgarantē dalībvalstu iestāžu, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, piekļuve VIS, tām pildot savus darba pienākumus attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu, tostarp terorisma aktu un draudu, novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, stingri ievērojot personas datu aizsardzības noteikumus.

Šā priekšlikuma mērķis ir radīt juridisko pamatu atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļai, kas vajadzīgs, lai dalībvalstu iestādes, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropas Policijas birojs (Eiropols) varētu piekļūt Vīzu informācijas sistēmai (VIS), kā arī noteikt šīs sistēmas pieejamības nosacījumus. Tas ļaus tiem izmantot VIS, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus, kā arī tos noziegumu veidus un nodarījumus, uz kuriem Eiropols ir kompetents reaģēt saskaņā ar Eiropola Konvencijas 2. pantu.

- Vispārējais konteksts

Cīņa pret terorismu ir visu dalībvalstu prioritāte. Eiropas Savienība ir apņēmusies kopīgiem spēkiem cīnīties pret terorismu un nodrošināt pēc iespējas vislabāko aizsardzību saviem pilsoņiem. ES stratēģijai jābūt visaptverošai, ietverot plašu pasākumu loku. To mērķis ir uzlabot sadarbību dažādās jomās, sākot no informācijas apmaiņas līdz tiesību aizsardzībai, lai atvieglotu par terorismu aizdomās turēto atrašanu, aizturēšanu un nodošanu tiesai, uzlabojot un nodrošinot drošību un vienlaicīgi stiprinot arī individuālās tiesības un brīvības.

- Spēkā esošie noteikumi šā priekšlikuma darbības jomā

- Eiropola 1995. gada Konvencija. Konvencijas 2. pants nosaka, ka Eiropola mērķis ir uzlabot dalībvalstu kompetento iestāžu darba efektivitāti un sadarbību, piemērojot Konvencijā minētos pasākumus, lai novērstu un apkarotu terorismu un citas smagas starptautiskās un organizētās noziedzības formas. Taču Eiropolam šobrīd nav piekļuves VIS.

- Komisijas 2005. gada 4. oktobrī pieņemtais Priekšlikums Padomes Pamatlēmumam par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros (KOM(2005) 475).Šis instruments nodrošina tiesisko pamatu personas datu efektīvai aizsardzībai jautājumos, kas ietverti Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļā.

- Priekšlikums Padomes Pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu (KOM(2005) 490), ko Komisija pieņēma 2005. gada 4. oktobrī. Šā instrumenta darbības jomā neietilpst piekļuve VIS.

- Atbilstība Eiropas Savienības mērķiem un politikai citās jomās

Šī iniciatīva ir samērīga ar tās izvirzīto mērķi, un tās darbības jomā ietilpst tikai teroristiski nodarījumi, kā noteikts Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI par terorisma apkarošanu, un noziegumi, kas ir Eiropola kompetencē. VIS datu izmantošanas nosacījumus tā attiecina tikai uz īpašiem gadījumiem, tādējādi izslēdzot iespēju regulāri piekļūt sistēmai. Saskaņā ar šo iniciatīvu piekļuve VIS ir tikai tām valstu iestādēm, kas ir kompetentas noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas un izmeklēšanas jautājumos, izmantojot katrā atsevišķā gadījumā un pēc motivēta pieprasījuma saņemšanas centrālo piekļuves vietu, kur to vārdā tiks meklēta vajadzīgā informācija. Turklāt šīs iestādes, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un centrālās piekļuves vietas ir precīzi uzskaitītas šā lēmuma pielikumā.

Šā lēmuma mērķis ir nodrošināt to, lai pilnībā tiktu ievērotas tiesības uz brīvību un drošību, tiesības uz privāto un ģimenes dzīvi, tiesības uz personas datu aizsardzību un noziedzīgu nodarījumu un sodu likumības un samērīguma princips (Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 6., 7., 8., 48. un 49. pants).

Padomes Pamatlēmumu par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros (2005/XX/JI), Eiropola Konvenciju un Regulu (EK) 45/2001 piemēro personas datu apstrādei saskaņā ar šo lēmumu. Pamatlēmums liek dalībvalstīm noteikt efektīvus, samērīgus un preventīvus sodus, kas piemērojami datu aizsardzības noteikumu pārkāpumu gadījumos, tostarp kriminālsodus par sevišķi smagiem un tīši izdarītiem pārkāpumiem.

APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS

- Apspriešanās ar ieinteresētām personām

Jautājuma steidzamības dēļ oficiālas apspriedes pirms šā priekšlikuma iesniegšanas netika veiktas, jo Padome aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu līdz 2005. gada novembrim un likumdošanas process saistībā ar VIS pamatregulu jau bija sācies.

Komisija 2005. gada 24. oktobrī konsultējās ar ekspertiem, kas pārstāvēja ES dalībvalstu valdības. Notika informācijas apmaiņa arī ar Norvēģijas valdības pārstāvjiem jautājumā par Šengenas acquis izstrādāšanu. Citas ieinteresētās personas, kā 29. panta darba grupa[1], jau bija izteikušas viedokli par šā priekšlikuma vispārējo mērķi attiecībā uz VIS regulas priekšlikumu.

- Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana

Ir izmantotas esošās speciālās zināšanas, kas iegūtas saistībā ar VIS regulas priekšlikumu.

- Ietekmes novērtējums

Pamatojoties uz 2005. gada 7. marta Padomes secinājumiem, tika izskatīti šādi iespējamie varianti: neiesniegt Komisijas likumdošanas iniciatīvu un līdz ar to neveikt nekādus pasākumus; radīt juridisko pamatu, kas nodrošina dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropolam neierobežotu piekļuvi VIS; (vai) radīt juridisko pamatu, kas nodrošina dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropolam ierobežotu piekļuvi VIS.

Ja Komisijas likumdošanas iniciatīva netiktu iesniegta un līdz ar to netiktu veikti nekādi pasākumi, kopējā Vīzu informācijas sistēma (VIS) kā sistēma vīzu datu apmaiņai starp dalībvalstīm nebūtu juridiski pieejama tiesību aizsardzības nolūkā. Taču neefektivitāte, apkarojot vīzu tirdzniecību, krāpniecību un veicot pārbaudes, savukārt rada neefektivitāti attiecībā uz dalībvalstu iekšējo drošību. Noziedznieki un aizdomās turētās personas var saņemt vīzu vai izmantot viltotu vīzu, ieceļojot Šengenas zonā. Tā kā VIS datu apmaiņa neietilpst Padomes pamatlēmuma par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu darbības jomā, dalībvalstis agrāk vai vēlāk varētu vēlēties pastiprināt policijas sadarbību šajā jomā ES līmenī.

Tiek lēsts, ka, sākot ar 2007. gadu, VIS katru gadu varēs ievadīt datus par apmēram 20 miljoniem vīzu pieteikumu – īpaši attiecībā uz biometriskiem datiem. Tas nozīmē, ka šajā sistēmā varēs glabāt 70 miljonus daktiloskopisko datu piecus gadus, kā paredzēts pašreizējā VIS regulas priekšlikumā.

Juridiskā pamata izveide ar mērķi noteikt dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropolam neierobežotu piekļuvi VIS, ļautu piešķirt piekļuvi, lai izmeklētu jebkuru noziedzīgu nodarījumu, kā noteikušas pašas dalībvalstis. Tas VIS padarītu par regulāri pieejamu datubāzi noziedzības novēršanai un dotu iespēju tiesībaizsardzības iestādēm regulāri piekļūt sistēmai.Taču tas neatbilstu sākotnēji paredzētajam VIS mērķim un neattaisnoti ietekmētu to fizisko personu pamattiesības, kuru datus apstrādā VIS un kuri uzskatāmi par nevainīgiem, nevis par kriminālizmeklēšanā aizdomās turētām personām.

Juridiskā pamata izveide, lai nodrošinātu dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropolam ierobežotu piekļuvi VIS, prasa noteikt aizliegumu iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, regulāri piekļūt datiem, kā arī decentralizētu pieeju VIS un konsultācijas, kas veicamas tikai ar mērķi novērst, atklāt un izmeklēt skaidri definētus teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus un attiecināmas tikai uz tiem datiem, kas vajadzīgi uzdevumu izpildei saskaņā ar šo mērķi. Turklāt šādā gadījumā konsultācijas attiektos tikai uz atsevišķiem VIS pamatdatiem; un tikai īpašu apstākļu gadījumā, kad nepieciešama papildu informācija, varētu izmantot attiecīgos papilddatus. Attiecībā uz īpašiem drošības pasākumiem Padomes pamatlēmumu par tādu personas datu, kurus apstrādā policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros (2005/XX/JI), Eiropola Konvenciju un Regulu (EK) 45/2001 piemēro personas datu apstrādei saskaņā ar šo lēmumu. Pamatlēmums liek dalībvalstīm noteikt efektīvus, samērīgus un preventīvus sodus, kas piemērojami datu aizsardzības noteikumu pārkāpumu gadījumos, tostarp kriminālsodus par sevišķi smagiem un tīši izdarītiem pārkāpumiem. Efektīvu uzraudzību ir paredzēts nodrošināt, nosakot ikgadēju pārskatīšanu, ko veiks attiecīgās datu aizsardzības uzraudzības iestādes.

Lai mazinātu VIS datu pieejamības iekšējās drošības iestāžu konsultāciju vajadzībām ietekmi uz to fizisko personu pamattiesībām, kuru datus apstrādā VIS, un lai ierobežotu arī tehnisko ietekmi, lēmums par dalībvalstu iestāžu, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropola ierobežotu piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultēšanās nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, attiecinot šo piekļuvi uz katru gadījumu atsevišķi, ir vienīgais iespējamais risinājums.

PRIEKšLIKUMA TIESISKIE FAKTORI

- Ierosinātās rīcības kopsavilkums

Šā priekšlikuma mērķis ir radīt juridisko pamatu, kas vajadzīgs, lai dalībvalstu iestādes, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropas Policijas birojs (Eiropols) varētu piekļūt Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultēšanās nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus un tos noziegumu veidus un nodarījumus, uz kuriem Eiropols ir kompetents reaģēt saskaņā ar Eiropola Konvencijas 2. pantu („smagi noziedzīgi nodarījumi”), kā arī noteikt šīs sistēmas pieejamības nosacījumus.

- Juridiskais pamats

Šis lēmums ir pamatots uz Līguma par Eiropas Savienību 30. panta, 1. punkta b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu. Lai sasniegtu vienu no Eiropas Savienības mērķiem, proti, nodrošināt pilsoņiem augstu drošības līmeni brīvības, drošības un tiesiskuma jomā, novēršot un apkarojot noziedzību, organizētu vai citādu, īpaši terorismu, stiprinot sadarbību starp policijas spēkiem, muitas iestādēm un citām kompetentām dalībvalstu iestādēm gan tieši, gan ar Eiropas Policijas biroja (Eiropola) starpniecību, 30. panta 1. punkta b) apakšpunkts paredz attiecīgās informācijas vākšanu, glabāšanu, apstrādi, analīzi un apmaiņu, īpaši ar Eiropola starpniecību, ievērojot personas datu aizsardzības noteikumus. VIS apstrādātie dati atsevišķos gadījumos var būt būtiska informācija, lai sasniegtu šos mērķus.

- Subsidiaritātes princips

Subsidiaritātes princips piemērojams Eiropas Savienības pasākumiem.

Dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt šā priekšlikuma mērķus šāda iemesla dēļ:

Šādai rīcībai nav juridiska pamata: tā kā VIS ir datubāze, kas izveidota Kopienas kompetences ietvaros, neviena atsevišķā dalībvalsts nevar viena pati tiesībaizsardzības iestādēm dot atļauju piekļūt VIS. Turklāt esošajās valstu vīzu datubāzēs, kuras pieejamas, izmantojot kompetento iestāžu sadarbības sistēmu datu apmaiņai starp dalībvalstīm, kas izveidota saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību VI sadaļu, nav pieejamas tādas pašas datu kategorijas, kādas piedāvā VIS, un šīs datu bāzes pieļauj tikai tiešu informācijas plūsmu no vienas dalībvalsts uz otru. Pieejamības principa, kā noteikts priekšlikumā Padomes pamatlēmumam par informācijas apmaiņu saskaņā ar pieejamības principu, darbības jomā neietilpst piekļuve VIS un tās datiem.

Priekšlikuma mērķi būs labāk sasniedzami ar Eiropas Savienības rīcību šādu iemeslu dēļ:

Dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt šā lēmuma mērķi radīt vienīgo pieņemamo juridisko pamatu saskaņā ar Eiropas tiesībām, lai nodrošinātu dalībvalstu iestāžu, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropas Policijas biroja (Eiropola) piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultēšanās nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus, un tādēļ minētās rīcības mēroga un ietekmes dēļ tas ir vieglāk sasniedzams ES līmenī.

Tādēļ priekšlikums atbilst subsidiaritātes principam.

- Proporcionalitātes princips

Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ:

Šī iniciatīva ir samērīga ar tās izvirzīto mērķi: Šā lēmuma mērķis ir nodrošināt pamattiesību pilnīgu ievērošanu. VIS datu izmantošanas nosacījumi tiek attiecināti tikai uz īpašiem gadījumiem, tādējādi liedzot iespēju regulāri piekļūt sistēmai.

Dati konsultāciju vajadzībām pieejami vienīgi katras dalībvalsts kompetento iestāžu personālam un Eiropola ierēdņiem. Piekļuvi VIS piešķir tikai šajā lēmumā noteikto īpašo mērķu īstenošanai, un tā attiecas tikai uz tiem datiem, kas vajadzīgi uzdevumu izpildei saskaņā ar šiem mērķiem. Konsultācija sākotnēji attiecas tikai uz atsevišķiem sarakstā norādītiem VIS datiem; un tikai īpašu apstākļu gadījumā, kad nepieciešama papildu informācija, var izmantot attiecīgos papilddatus.

Finansiālo ietekmi iespējams samazināt līdz minimumam, tā kā šis priekšlikums pieļauj ierobežotu papildu piekļuvi jau esošajai informācijas sistēmai. Attiecībā uz papildu izmaksām ir paredzēts, ka katra dalībvalsts un Eiropols par saviem līdzekļiem izveido un uztur tehnisko infrastruktūru, kas vajadzīga, lai īstenotu šo lēmumu, un ir atbildīgi par to izmaksu segšanu, kas saistītas ar piekļuvi VIS šā lēmuma mērķu īstenošanai.

- Instrumentu izvēle

Ierosinātais instruments: Lēmums, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu.

Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ:

Lēmuma izvēli noteica tas, ka ir jāpieņem vispārpiemērojams tiesību akts, kas uzliek saistības kopumā visām dalībvalstīm.

- Dalība šajā lēmumā par VIS

VIS regula attiecas uz datu apmaiņu par īstermiņa vīzām starp dalībvalstīm, „kas ir atcēlušas pārbaudes uz iekšējām robežām”, pamatojoties uz EK Līguma 62. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļu un 66. pantu. Šis lēmums ļauj piekļūt VIS datiem ar mērķi novērst, atklāt un izmeklēt teroristiskus nodarījumus, kā arī tos noziegumus un nodarījumus, uz kuriem Eiropols ir kompetents reaģēt, t.i., ar mērķi, ko neparedz kopējā vīzu politika. <0}

Taču šis priekšlikums reglamentē īstermiņa vīzu datu papildu izmantošanu sekundāriem mērķiem. Šādi dati ir Šengenas dati, kas apkopoti kopējās vīzu politikas ietvaros. Lai noteiktu papildu pieejas tiesības šādiem datiem, nepieciešama šādu personas datu aizsardzība Padomes Lēmuma 1999/437/EK 1. panta F punkta nozīmē. Turklāt Šengenas acquis iekļauj palīdzību policijas sadarbības ietvaros, „lai novērstu un atklātu noziedzīgus nodarījumus” (Šengenas Konvencijas 30. panta 1. punkts), un informācijas apmaiņu attiecībā uz „jebkuru informāciju, kas varētu palīdzēt apkarot noziedzību nākotnē un novērst nodarījumus vai draudus sabiedriskajai kārtībai un sabiedrības drošībai” (Šengenas Konvencijas 46. panta 1. punkts). Tāpēc šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus. Tā rezultātā piekļuve VIS datiem ir šāda:

Apvienotā Karaliste un Īrija

Tā kā Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās kopējā vīzu politikā un tādējādi nepieder pie dalībvalstīm, kurām piemērojama VIS regula, šo dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, nav tiešas pieejas VIS šā lēmuma mērķiem. Tomēr ir lietderīgi darīt VIS datus pieejamus iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību Apvienotajā Karalistē un Īrijā.

Islande un Norvēģija

Piemēro procedūras, kas noteiktas Asociācijas nolīgumā[2], ko noslēgusi Padome, Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē, tā kā šis priekšlikums pamatojas uz Šengenas acquis , kā paredzēts šā nolīguma A pielikumā.

Šveice

Šis lēmums papildina Šengenas acquis[3] noteikumus tā nolīguma nozīmē, ko Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija noslēgusi par šīs valsts iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē jomā, kas minēta 4. panta 1. punktā Padomes 2004. gada 25. oktobra Lēmumā 2004/849/EK[4] par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un par tā dažu noteikumu provizorisku piemērošanu.

Nolīgumā ar Šveici, ko parakstīja 2004. gada 26. oktobrī, ir paredzēta provizoriska dažu noteikumu piemērošana ar tā parakstīšanu, īpaši attiecībā uz Šveices piedalīšanos jauktajā komitejā, kura nodarbojas ar Šengenas acquis pilnveidošanu.

Ietekme uz budžetu

Priekšlikums ietekmē Kopienas budžetu, ciktāl, izveidojot un uzturot sistēmu, jāņem vērā papildu VIS datu pieejamības nepieciešamība dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, izmantojot centrālās piekļuves vietas. Ierosinātā lēmuma īstenošana ir saistīta vienīgi ar nelieliem administratīviem izdevumiem, kurus sedz no Eiropas Kopienu budžeta, un tie ir saistīti ar šā lēmuma 10. pantā minētās jaunās komitejas sanāksmēm un sekretāru pakalpojumiem.

PAPILDU INFORMāCIJA

- Pārbaudes/pārskatīšanas/darbības beigšanas klauzula

Priekšlikumā ietverta pārskatīšanas klauzula.

2005/0232 (CNS)

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMS

par dalībvalstu iestāžu, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropola piekļuvi Vīzu informācijas sistēmai (VIS) konsultēšanās nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 30. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 34. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[5],

ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[6],

tā kā:

(1) Ar Padomes 2004. gada 8. jūnija Lēmumu 2004/512/EK, ar ko izveido Vīzu informācijas sistēmu (VIS)[7], izveidoja VIS kā sistēmu vīzu datu apmaiņai starp dalībvalstīm. VIS izveide ir viena no Eiropas Savienības politikas pamatiniciatīvām brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. Viens no VIS mērķiem ir palīdzēt uzlabot kopējās vīzu politikas pārvaldību un iekšējo drošību un apkarot terorismu.

(2) Padome 2005. gada 7. marta sēdē pieņēma secinājumus, kuros teikts, ka, lai pilnībā sasniegtu mērķi uzlabot iekšējo drošību un cīņu pret terorismu, jāgarantē dalībvalstu iestāžu, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, piekļuve VIS, tām pildot savus darba pienākumus attiecībā uz noziedzīgu nodarījumu, tostarp terorisma aktu un draudu, novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, stingri ievērojot personas datu aizsardzības noteikumus[8].

(3) Lai cīnītos pret terorismu un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem, attiecīgajiem dienestiem to attiecīgajās jomās ir vajadzīga pilnīga un aktualizēta informācija. Dalībvalstu kompetentajiem valsts dienestiem to uzdevumu izpildei ir vajadzīga informācija. VIS iekļautā informācija var būt svarīga, lai novērstu un apkarotu terorismu un citus smagus noziegumus, un tādēļ tai jābūt pieejamai to iestāžu konsultāciju vajadzībām, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību.

(4) Turklāt Eiropadome ir atzinusi, ka Eiropolam ir galvenā loma dalībvalstu iestāžu sadarbībā pārrobežu noziegumu izmeklēšanā Eiropas Savienības mēroga noziedzības novēršanas, analīzes un izmeklēšanas atbalstam. Tādēļ arī Eiropolam vajadzīga piekļuve VIS datiem tā uzdevumu ietvaros un saskaņā ar 1995. gada 26. jūlija Konvenciju par Eiropas Policijas biroja izveidi[9].

(5) Šis lēmums papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu par Vīzu informācijas sistēmu (VIS) un datu apmaiņu starp dalībvalstīm saistībā ar īstermiņa vīzām 2005/XX/EK[10] (še turpmāk – „VIS regula”), ciktāl tas paredz juridiskā pamata izveidi saskaņā ar VI sadaļu Līgumā par Eiropas Savienību, kas ļauj iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropolam piekļūt VIS.

(6) Ir precīzi jānosaka dalībvalstu iestādes, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un centrālās piekļuves vietas, kuru attiecīgi pilnvarotam personālam ir piekļuve VIS datiem konsultēšanās nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus, kā arī tos noziegumu veidus un nodarījumus, kas ir Eiropola kompetencē, ciktāl tas ir vajadzīgs to uzdevumu izpildei.

(7) Lai aizsargātu personas datus un jo īpaši lai izslēgtu regulāras piekļuves iespēju, VIS datu apstrāde jāattiecina tikai uz īpašiem gadījumiem. Tādēļ dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropolam jāizmanto VIS dati tikai tad, ja ir objektīvs iemesls un faktiskas norādes.

(8) Regulāri jāizvērtē šā lēmuma piemērošanas uzraudzības efektīvitāte.

(9) Tā kā dalībvalstis nevar pilnībā sasniegt šīs rīcības mērķi, proti, noteikt pienākumus un nosacījumus VIS datu pieejamībai dalībvalstu iestāžu, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropola konsultāciju vajadzībām, un tādēļ minētās rīcības mēroga un ietekmes dēļ tas ir vieglāk sasniedzams ES līmenī, Padome var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā minēts 2. pantā Līgumā par Eiropas Savienību un kā noteikts 5. pantā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šis lēmums ir samērīgs ar tā izvirzītajiem mērķiem.

(10) Saskaņā ar 47. pantu Līgumā par Eiropas Savienību šis pamatlēmums neietekmē Eiropas Kopienas pilnvaras, īpaši tās, ko īsteno saskaņā ar VIS regulu un Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[11].

(11) Apvienotā Karaliste piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un 8. panta 2. punktu Padomes 2000. gada 29. maija Lēmumā 2000/365/EK par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[12].

(12) Īrija piedalās šajā lēmumā saskaņā ar 5. pantu Protokolā par Šengenas acquis iekļaušanu Eiropas Savienības sistēmā, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, un 6. panta 2. punktu Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumā 2002/192/EK par Īrijas lūgumu piedalīties dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanā[13].

(13) Tā kā Apvienotā Karaliste un Īrija nepiedalās kopējā vīzu politikā un tādējādi nav dalībvalstis, kurām piemērojama VIS regula, šo dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, nav tiešas pieejas VIS šā lēmuma mērķiem. Tomēr ir lietderīgi apmainīties ar informāciju par vīzām arī ar iekšējās drošības iestādēm Apvienotajā Karalistē un Īrijā. Ar šo lēmumu dalībvalstis, kurām piemērojama VIS regula, vienojas, ka jebkura no tām var darīt VIS datus pieejamus iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību Apvienotajā Karalistē un Īrijā.

(14) Attiecībā uz Islandi un Norvēģiju šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, ko Eiropas Savienības Padome, Islandes Republika un Norvēģijas Karaliste noslēgusi par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē[14] jomā, kas minēta 1. panta F punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK par dažiem pasākumiem, lai piemērotu Eiropas Savienības Padomes, Islandes Republikas un Norvēģijas Karalistes Nolīgumu par abu minēto valstu iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē[15].

(15) Attiecībā uz Šveici šis lēmums papildina Šengenas acquis noteikumus tā nolīguma nozīmē, ko Eiropas Savienība, Eiropas Kopiena un Šveices Konfederācija noslēgusi par Šveices Konfederācijas iesaistīšanos Šengenas acquis īstenošanā, piemērošanā un izstrādē jomā, kas minēta 1. panta F punktā Padomes 1999. gada 17. maija Lēmumā 1999/437/EK un kas skatāma saistībā ar 4. panta 1. punktu Padomes Lēmumā 2004/849/EK par minētā nolīguma parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un par dažu tā noteikumu provizorisku piemērošanu[16].

(16) Šajā lēmumā ir respektētas pamattiesības un ievēroti tie principi, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā,

IR NOLĒMUSI ŠĀDI.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

Šis lēmums paredz nosacījumus, ar kādiem dalībvalstu iestādes, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropas Policijas birojs (Eiropols) var piekļūt Vīzu informācijas sistēmai konsultēšanās nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus.

2. pants

Definīcijas

1. Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas:

1. „Vīzu informācijas sistēma (VIS)” ir Vīzu informācijas sistēma, kā noteikts Padomes Lēmumā 2004/512/EK;

2. „Eiropols” ir Eiropas Policijas birojs, kā noteikts 1995. gada 26. jūlija Konvencijā par Eiropas Policijas biroja izveidi („Eiropola Konvencija”);

3. „teroristiski nodarījumi” ir valsts tiesību aktos minētie nodarījumi, kas atbilst vai ir līdzvērtīgi nodarījumiem, kas minēti 1. līdz 4. pantā Padomes Pamatlēmumā 2002/475/TI par terorisma apkarošanu[17];

4. „smagi noziedzīgi nodarījumi” ir noziegumu veidi, kas minēti Eiropola Konvencijas 2. pantā un tās pielikumā;

5. „iestādes, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību,” ir tās dalībvalstu iestādes, kas atbildīgas par teroristisku nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu vai izmeklēšanu.

2. Piemēro arī VIS regulā piemērotās definīcijas.

3. pants

Iestādes, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību

1. Iestādes, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību un kas ir pilnvarotas katrā dalībvalstī piekļūt VIS datiem saskaņā ar šo lēmumu, ir pielikumā uzskaitītās iestādes.

2. Grozījumus pielikumā izdara saskaņā ar 11. pantā paredzēto procedūru.

Komisija publicē grozījumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

4. pants

Centrālās VIS piekļuves vietas

6. Katra dalībvalsts, uz kuru attiecas VIS regula, izraugās vienu valsts iestādi kā centrālo piekļuves vietu un izraugās šīs iestādes specializētu struktūrvienību, ko veido amatpersonas, kas ir pienācīgi pilnvarotas piekļūt VIS konsultēšanās nolūkos, lai īstenotu šā lēmuma mērķus. Centrālās piekļuves vietas ir pielikumā uzskaitītās piekļuves vietas.

7. Grozījumus pielikumā izdara saskaņā ar 11. pantā paredzēto procedūru.

Komisija publicē grozījumus Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

8. Katra centrālā piekļuves vieta izmanto VIS datus konsultācijām to iestāžu vārdā, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību dalībvalstī, kura to ir izraudzījusi.

5. pants

VIS datu pieejamības nosacījumi dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību dalībvalstī, uz kuru attiecas VIS regula

9. Iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, piekļuvi VIS konsultēšanās nolūkos piešķir tām noteikto pilnvaru ietvaros un ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

10. ir iesniegts motivēts pieprasījums rakstveidā vai elektroniskā veidā centrālajai piekļuves vietai;

11. piekļuve datiem konsultēšanās nolūkos nepieciešama, lai novērstu atklātu un izmeklētu teroristiskus nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus;

12. piekļuve datiem vajadzīga sakarā ar īpašu gadījumu; šāds gadījums rodas tad, kad piekļuve datiem vajadzīga saistībā ar īpaši nozīmīgu gadījumu, ko nosaka laiks un vieta, vai tiešiem draudiem, kas saistīti ar noziegumu, vai konkrētu personu, ja ir nopietns iemesls uzskatīt, ka viņš vai viņa izdarīs teroristisku nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu vai ka viņai vai viņam ir sakari ar šādu personu; <0

13. faktisko norāžu dēļ ir pamatots iemesls uzskatīt, ka VIS datu izmantošana konsultāciju vajadzībām palīdzēs novērst, atklāt vai izmeklēt jebkuru no attiecīgajiem noziedzīgajiem nodarījumiem.

2. Piekļuve VIS attiecināma tikai uz šādiem VIS datiem pieteikuma datnē:

14. uzvārds, dzimtais uzvārds (iepriekšējais(-ie) uzvārds(-i)); vārdi; dzimums; dzimšanas datums, vieta un valsts;

15. pieteikuma iesniedzēja pašreizējā pilsonība (pavalstniecība);

16. ceļošanas dokumenta veids, numurs, izdevējiestāde, izsniegšanas datums un derīguma termiņš;

17. galamērķis un plānotās uzturēšanās ilgums;

18. ceļojuma mērķis;

19. ierašanās un aizbraukšanas datums;

20. pirmās ieceļošanas robeža vai tranzīta ceļš;

21. pastāvīgā dzīvesvieta;

22. fotogrāfijas;

23. pirkstu nospiedumi;

24. vīzas forma un vīzas ielīmes numurs.

3. Ja 2. punktā uzskaitīto datu pirmā konsultācija rāda, ka visi attiecīgie dati ir ievadīti VIS, un ja lietas īpašu apstākļu dēļ vajadzīga papildu informācija, iestāžu, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, konsultāciju vajadzībām ir pieejami šādi papildu dati pieteikuma datnē, kā arī saistītajā datnē(s):

25. jebkuri citi pieteikuma veidlapā minētie dati;

26. dati, kas ievadīti attiecībā uz ikvienu vīzu, kas izsniegta, atteikta, anulēta, atcelta vai pagarināta.

6. pants

VIS datu pieejamības nosacījumi dalībvalstu iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību dalībvalstī, uz kuru neattiecas VIS regula

1. Iestādēm, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību dalībvalstī, uz kuru neattiecas VIS regula, piekļuvi VIS konsultēšanās nolūkos piešķir tām noteikto pilnvaru ietvaros un

27. saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kas minēti 5. panta 1. punkta b) līdz d) apakšpunktā, un

28. pēc motivēta pieprasījuma rakstveidā vai elektroniskā veidā iesniegšanas iestādei, kas ir atbildīga par iekšējo drošību dalībvalstī, uz kuru attiecas VIS regula; tad šī iestāde pieprasa savas valsts centrālajai piekļuves vietai VIS datus konsultācijai.

2. Dalībvalstis, uz kurām VIS regula neattiecas, dara savu informāciju par vīzām pieejamu dalībvalstīm, uz kurām attiecas VIS regula, pamatojoties uz motivētu pieprasījumu rakstveidā vai elektroniskā veidā un saskaņā ar 5. panta 1. punkta b) līdz d) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem.

7. pants

VIS datu pieejamības nosacījumi Eiropolam

1. Eiropolam piekļuvi VIS konsultēšanās nolūkos piešķir saskaņā ar tā mandātu un

29. ja tas nepieciešams tā uzdevumu izpildei saskaņā ar Eiropola Konvencijas 3. panta 1. punkta 2. apakšpunktu un konkrētai analīzei, kā minēts Eiropola Konvencijas 10. pantā, vai

30. ja tas nepieciešams tā uzdevumu izpildei saskaņā ar Eiropola Konvencijas 3. panta 1. punkta 2. apakšpunktu un vispārēja un stratēģiska rakstura analīzei, kā minēts Eiropola Konvencijas 10. pantā, ja Eiropols VIS datus pirms to apstrādes padara anonīmus vai saglabā tos veidā, kad datu subjektu identifikācija vairs nav iespējama.

2. Attiecīgi piemēro šā lēmuma 5. panta 2. un 3. punktu.

3. Eiropols šā lēmuma mērķu īstenošanai izraugās specializētu struktūrvienību ar Eiropola ierēdņiem, kas ir pienācīgi pilnvaroti veikt centrālā piekļuves punkta funkcijas, lai piekļūtu VIS konsultēšanās nolūkos.

4. Lai apstrādātu informāciju, ko Eiropols iegūst, izmantojot piekļuvi VIS, ir vajadzīga tās dalībvalsts piekrišana, kas šos datus ievadījusi VIS. Šādu piekrišanu saņem ar šīs dalībvalsts Eiropola valsts struktūrvienības starpniecību.

8. pants

Personas datu aizsardzība

1. Padomes Pamatlēmumu par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros (2005/XX/JI), piemēro personas datu apstrādei saskaņā ar šo lēmumu. Personas datu apstrādi uzrauga neatkarīga valsts datu aizsardzības uzraudzības iestāde vai iestādes, kā noteikts Padomes pamatlēmuma 30. pantā.

2. Personas datu apstrāde, ko veic Eiropols atbilstoši šim lēmumam, notiek saskaņā ar Eiropola Konvenciju, un to uzrauga neatkarīga apvienotā uzraudzības iestāde, kas izveidota ar Eiropola Konvencijas 24. pantu.

3. Personas datu apstrāde, ko veic Eiropas Komisija atbilstoši šim lēmumam, notiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[18], un to uzrauga Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs, kā noteikts šīs regulas 41. pantā.

4. Darba grupa personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi, lai novērstu, izmeklētu, atklātu un nodotu kriminālvajāšanai noziedzīgus nodarījumus, kas minēti 31. pantā Padomes Pamatlēmumā 2005/XX/JI par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros, arī veic uzdevumus, kas paredzēti minētā pamatlēmuma 32. pantā attiecībā uz šajā lēmumā izskatītajiem jautājumiem.

5. Ir aizliegts nodot personas datus, ko iestādes, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību, un Eiropols iegūst, izmantojot piekļuvi VIS, izņemot gadījumus, kad dati tiek nosūtīti kompetentajām iestādēm, kas ir atbildīgas par dalībvalstu iekšējo drošību, saskaņā ar paredzētajiem nosacījumiem un 5. un 6. pantā noteiktajiem mērķiem, pilnībā ievērojot spēkā esošos noteikumus par personas datu aizsardzību, kā minēts šajā pantā.

6. Kompetentā datu aizsardzības uzraudzības iestāde vai iestādes pārbauda personas datu apstrādes likumību saskaņā ar šo lēmumu vismaz vienu reizi gadā. Attiecīgos ziņojumus dara zināmus atklātībai.

7. Dalībvalstis, Komisija un Eiropols nodrošina kompetento datu aizsardzības uzraudzības iestādi vai iestādes ar vajadzīgo informāciju, lai tās varētu veikt savus uzdevumus saskaņā ar šo pantu.

9. pants

Izmaksas

Katra dalībvalsts un Eiropols par saviem līdzekļiem izveido un uztur tehnisko infrastruktūru, kas vajadzīga, lai īstenotu šo lēmumu, un ir atbildīgi par to izmaksu segšanu, kas saistītas ar piekļuvi VIS šā lēmuma mērķiem.

10. pants

Uzskaite

1. Katra dalībvalsts, Eiropols un Komisija kā iestāde, kas ir atbildīga par Centrālās vīzu informācijas sistēmas izveidi un darbību, veic uzskaiti par visām datu apstrādes operācijām, kas saistītas ar piekļuvi VIS konsultēšanās nolūkos saskaņā ar šo lēmumu. Uzskaites ierakstos norāda piekļuves mērķi, datumu un laiku, datus, kas izmantoti konsultāciju vajadzībām, izmantoto datu veidu un iestādi, kas izmantojusi piekļuvi šiem datiem. Turklāt katra dalībvalsts un Eiropols veic uzskaiti par personām, kas ir atbildīgas par datu izmantošanu konsultāciju vajadzībām.

2. Šādus ierakstus ar personas datiem var izmantot tikai datu apstrādes likumības uzraudzībai saistībā ar datu aizsardzību, kā arī lai garantētu datu drošību. Uzraudzībai un izvērtēšanai, kā minēts 12. panta 3. punktā, var izmantot tikai tos ierakstus, kas nesatur personiska rakstura informāciju.

3. Šos ierakstus, veicot atbilstīgus pasākumus, aizsargā pret neatļautu piekļuvi un ļaunprātīgu izmantošanu un izdzēš pēc viena gada pēc tam, kad ir beidzies VIS regulas 20. panta 1. punktā minētais piecu gadu glabāšanas termiņš, ja tie nav vajadzīgi jau uzsāktajām uzraudzības procedūrām.

11. pants

Padomdevēja komiteja

1. Ja izdara atsauci uz šo pantu, Komisijai palīdz padomdevēja komiteja, kas sastāv no dalībvalstu pārstāvjiem un kuru vada Komisijas pārstāvis.

2. Komiteja apstiprina savu reglamentu pēc priekšsēdētāja priekšlikuma, pamatojoties uz standarta reglamentu, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Katra dalībvalsts izraugās vienu pārstāvi.

3. Komisijas pārstāvis iesniedz komitejai veicamo pasākumu projektu. Komiteja sniedz atzinumu par projektu termiņā, ko priekšsēdētājs var noteikt atkarībā no jautājuma steidzamības, vajadzības gadījumā par to balsojot. Priekšsēdētājs nebalso.

4. Atzinumu protokolē. Katrai dalībvalstij ir tiesības prasīt, lai tās nostāju ieprotokolē.

5. Komisija īpaši ņem vērā komitejas sniegto atzinumu. Tā informē komiteju par to, kā tās atzinums ir ņemts vērā.

12. pants

Uzraudzība un novērtēšana

1. Komisija nodrošina, lai būtu sakārtotas sistēmas, kas vajadzīgas VIS darbības uzraudzībai saskaņā ar šo lēmumu, lai izvērtētu rezultātus, izmaksu lietderību un pakalpojumu kvalitāti salīdzinājumā ar izvirzītajiem mērķiem.

2. Divus gadus pēc tam, kad VIS sāk darboties, un pēc tam ik pēc diviem gadiem Komisija iesniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par VIS tehnisko darbību saskaņā ar šo lēmumu. Šajā ziņojumā iekļauj informāciju par VIS veiktspēju salīdzinājumā ar Komisijas iepriekš noteiktajiem rādītājiem.

3. Četrus gadus pēc tam, kad VIS sāk darboties, un pēc tam ik pēc četriem gadiem Komisija veic vispārēju VIS novērtējumu saskaņā ar šo lēmumu. Šajā novērtējumā ietver faktiski sasniegtos rezultātus salīdzinājumā ar mērķiem, izvērtē, vai šā lēmuma pamatprincipi ir spēkā arī turpmāk, un izdara secinājumus par darbību nākotnē. Komisijai ir jāiesniedz novērtējuma ziņojumi Eiropas Parlamentam un Padomei.

4. Dalībvalstis un Eiropols nodrošina Komisiju ar vajadzīgo informāciju, lai tā varētu veikt savus uzdevumus saskaņā ar šo pantu.

13. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

1. Lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

2. Šo lēmumu piemēro no dienas, ko noteiks Komisija, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

31. VIS regula ir stājusies spēkā un ir piemērojama;

32. Padomes Pamatlēmums par tādu personas datu aizsardzību, kurus apstrādā policijas un tiesu iestāžu sadarbības krimināllietās ietvaros (2005/XX/JI), ir stājies spēkā.

Komisija publicē lēmuma spēkā stāšanās dienu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .

Briselē,

Padomes vārdā -

priekšsēdētājs

PIELIKUMS

I daļa. Iestāžu, kas ir atbildīgas par iekšējo drošību un kurām ir pieejama VIS, lai īstenotu šā lēmuma mērķus, kā noteikts 3. pantā, saraksts

1. Dalībvalsts

- Iestāde, kas ir atbildīga par iekšējo drošību:

II daļa. Centrālo piekļuves vietu, kurām pieejama VIS, lai īstenotu šā lēmuma mērķus, kā noteikts 4. pantā, saraksts (piemērojams tikai dalībvalstīm, uz kurām attiecas VIS regula)

1. Dalībvalsts

- Centrālā piekļuves vieta

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

This document is intended to accompany and complement the Explanatory Memorandum. As such, when completing this Legislative Financial Statement, and without prejudice to its legibility, an attempt should be made to avoid repeating information contained in the Explanatory Memorandum. Before filling in this template, please refer to the specific Guidelines that have been drafted to provide guidance and clarification for the items below.

33. NAME OF THE PROPOSAL

Proposal for a Council decision concerning the access for consultation to the Visa Information System (VIS) to authorities of member states responsible for internal security and to Europol for the purposes of the prevention, detection and investigation of terrorist offences and of other serious criminal offences (VIS access decision)

34. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy Area(s) concerned and associated Activity/Activities:

Justice and Home Affairs; 1806 – Establishing a genuine area of freedom, security and justice in criminal and civil matters

35. BUDGET LINES

36. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B.A lines)) including headings:N.A.

37. Duration of the action and of the financial impact:From 2006

38. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ): N.A.

Budget line | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from applicant countries | Heading in financial perspective |

| 2006 |2007 |2008 |2009 |2010 |2011

and later |TOTAL | |XX 01 02 11 01 – Missions | | | | | | | | |XX 01 02 11 02 – Meetings & Conferences |41.440 |41.440 |41.440 |41.440 |41.440 |41.440 |248.640 | |XX 01 02 11 03 – Committees[32] | | | | | | | | |XX 01 02 11 04 – Studies & consultations | | | | | | | | |XX 01 02 11 05 - Information systems | | | | | | | | | 2 Total Other Management Expenditure (XX 01 02 11) | | | | | | | | | 3 Other expenditure of an administrative nature (specify including reference to budget line)

| | | | | | | | | Total Administrative expenditure, other than human resources and associated costs (NOT included in reference amount) | 41.440 |41.440 |41.440 |41.440 |41.440 |41.440 |248.640 | |Calculation - Other administrative expenditure not included in reference amount

2 meetings X 28 (One participant per Member State and per State to which the VIS Regulation applies [Iceland, Norway, Switzerland]) X 740€ per annum

[1] Darba grupa personu aizsardzībai attiecībā uz personas datu apstrādi, ko izveidoja ar 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK, OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

[2] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

[3] Padomes dokuments 13054/04.

[4] OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp.

[5] OV C , , . lpp.

[6] OV C , , . lpp.

[7] OV L 213, 15.6.2004., 5. lpp.

[8] Konkurētspējas padomes sēdes secinājumi, 7.3.2005., dok. 6811/05.

[9] OV C 316, 27.11.1995., 2. lpp., jaunākie grozījumi izdarīti ar Protokolu, kas sastādīts, pamatojoties uz 43. panta 1. punktu Konvencijā par Eiropas Policijas biroja (Eiropola) izveidi, ar kuru groza minēto konvenciju (OV C 2, 6.1.2004., 3. lpp.).

[10] OV C , , . lpp.

[11] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

[12] OV L 131, 1.6.2000., 43. lpp.

[13] OV L 64, 7.3.2002., 20. lpp.

[14] OV L 176, 10.7.1999., 36. lpp.

[15] OV L 176, 10.7.1999., 31. lpp.

[16] OV L 368, 15.12.2004., 26. lpp.

[17] OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp.

[18] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

[19] Differentiated appropriations

[20] Non-differentiated appropriations hereafter referred to as NDA

[21] Expenditure that does not fall under Chapter xx 01 of the Title xx concerned.

[22] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx.

[23] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05.

[24] See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement.

[25] Additional columns should be added if necessary i.e. if the duration of the action exceeds 6 years

[26] If more than one method is indicated please provide additional details in the "Relevant comments" section of this point

[27] As described under Section 5.3

[28] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[29] Cost of which is NOT covered by the reference amount

[30] Cost of which is included within the reference amount

[31] Reference should be made to the specific legislative financial statement for the Executive Agency(ies) concerned.

[32] Specify the type of committee and the group to which it belongs.