Šis ziņojums par pastiprinātas uzraudzības misiju Rumānijā tiek nosūtīts Padomei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 4. punktu . Kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 5. punktā, minētās misijas pagaidu konstatējumi ir iepriekš nosūtīti Rumānijas iestādēm piezīmju izteikšanai.

Rumānija — būtiskas novirzes procedūra

Pastiprinātas uzraudzības misija, 2018. gada 10.–11. aprīlis

Ziņojums

1. Ievads

Tā kā Rumānija 2016. gadā ievērojami novirzījās no tās vidējā termiņa budžeta mērķa (VTM), 2017. gada pavasarī pret Rumāniju tika uzsākta būtiskas novirzes procedūra (BNP). Komisija 2017. gada 22. maijā Rumānijai izteica brīdinājumu un ieteica Padomei sākt BNP. Padome savā 2017. gada 16. jūnija BNP ieteikumā aicināja Rumāniju veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma temps 2017. gadā nepārsniegtu 3,3 %. Tas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,5 % apmērā no IKP, kas ir saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) preventīvo daļu pieprasītais minimums.

Tā kā Rumānija nebija veikusi efektīvus pasākumus, Padome 2017. gada decembrī nāca klajā ar pārskatītu BNP ieteikumu. Pamatojoties uz 2017. gada septembra pastiprinātās uzraudzības misijas konstatējumiem un iestāžu iesniegto ziņojumu, Komisija secināja, ka iestādes neplāno rīkoties saskaņā ar BNP ieteikumu, bet cenšas nepārkāpt vienīgi nominālā deficīta atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Tādēļ Padome 2017. gada 5. decembrī secināja, ka Rumānija nav veikusi iedarbīgus pasākumus, un nāca klajā ar pārskatītu ieteikumu. Padome aicināja Rumāniju veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais izaugsmes temps 2018. gadā nepārsniedz 3,3 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 0,8 % apmērā no IKP 2018. gadā. Tā rezultātā bija nepieciešams pieņemt pasākumus, kuru kopējais strukturālais ienesīgums būtu 1,8 % no IKP 2018. gadā salīdzinājumā ar bāzes scenāriju Komisijas 2017. gada rudens ekonomikas prognozē. Rumānija, nokavējot 15. aprīļa termiņu, 20. aprīlī sniedza Padomei informāciju par veiktajiem pasākumiem. Komisijas novērtējuma ziņojums tiek publicēts kā daļa no Eiropas pusgada “Pavasara paketes”.

Saskaņā ar Komisijas prognozēm, ja tiks turpināts ierastais nemainīgas politikas scenārijs, gan nominālais, gan strukturālais deficīts 2018. gadā varētu palielināties. Ekspansīvā fiskālā politika turpināsies arī tuvākajā nākotnē. 2018. gada budžeta mērķis ir vispārējās valdības deficīts 3 % apmērā no IKP, kas nozīmē turpmāku strukturālā deficīta pieaugumu un arvien lielāku starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu. Taču budžets bija balstīts uz optimistisku makroekonomisko scenāriju un, iespējams, pārāk augstu novērtētiem nodokļu ieņēmumiem. Komisija prognozē, ka, turpinot ierasto nemainīgas politikas scenāriju, nominālais deficīts 2018. gadā būs 3,4 % apmērā no IKP. Līdz ar Vienoto algu likumu (VAL), kas tika pieņemts 2017. gada vasarā, algas publiskajā sektorā ir būtiski pieaugušas. Arī vecuma pensijas turpinās palielināt, pārsniedzot standarta pensiju indeksācijas mehānisma līmeni. Turklāt iedzīvotāju ienākuma nodokļa (IIN) vienotā likme kopš 2018. gada janvāra ir samazināta no 16 % līdz 10 %. No otras puses, pārejot no sociālā nodrošinājuma iemaksām, kas darba devējiem pašlaik ir 22,75 % apmērā un darba ņēmējiem 16,5 % apmērā, uz iemaksām attiecīgi 2,25 % un 35 % apmērā, tiks daļēji segtas fiskālās izmaksas saistībā ar 2018. gada publiskā sektora bruto algu palielinājumu. Turklāt 2018. gada budžetā ir samazināta sociālo iemaksu daļa, ko pārnes uz otrā līmeņa pensiju sistēmu, pozitīvi ietekmējot vispārējās valdības ieņēmumus.

Komisijas pastiprinātās uzraudzības misija notika 2018. gada 10. un 11. aprīlī un līdz ar to pirms minētā ziņojuma iesniegšanas, kā tas tiek pieprasīts. Līdz ar to šajā misijas ziņojumā nav ņemti vērā turpmākie ziņojumi atbilstoši tiesību aktu prasībām. Misija tika veikta, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 2. punktu. Misijas dalībnieki tikās ar finanšu ministru Eugen Teodorovici kungu, Rumānijas Valsts Bankas vadītāju Mugur Isărescu kungu, kā arī ar Rumānijas Fiskālās padomes locekļiem. Misijas mērķis bija uzzināt sīku informāciju par iestāžu plānotajiem fiskālajiem pasākumiem, lai palielinātu fiskālo risku redzamību un veicinātu atbilstību Stabilitātes un izaugsmes paktam.

2. Misijas konstatējumi

Misijā tika secināts, ka Rumānijas iestādes neplāno rīkoties saistībā ar BNP ieteikumu. Finanšu ministrijas un valdības vārdā ministrs Teodorovici apstiprināja, ka 2018. gada mērķis joprojām ir nominālais deficīts nedaudz zem 3 % no IKP. Ņemot vērā pozitīvu un pieaugošu starpību starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu, tas norāda uz pamatā esošā strukturālā deficīta pasliktināšanos pretēji Padomes ieteikumam. Ministrs Teodorovici paskaidroja, ka viņam ir saistoši valdības programmā ietvertie pasākumi, kas ir pilnībā atspoguļoti budžetā ieņēmumu un izdevumu pozīcijās. Viņš arī pauda pārliecību, ka ES līdzekļu apgūšana šogad palielināsies salīdzinājumā ar 2017. gadu (kas tomēr varētu palielināt līdzfinansēšanas saistības). Ministrs Teodorovici piebilda — lai 2018. gadā ievērotu nominālā deficīta robežvērtību 3 % no IKP, būs nepieciešami papildu pasākumi, kurus Rumānija precizēs ziņojumā par veiktajiem pasākumiem. Ministrs Teodorovici norādīja, ka minētie pasākumi attiektos uz nodokļu un muitas pārvaldes darbības uzlabošanu, jo īpaši ieviešot jaunu IT sistēmu. Misija tika uzsvērts, ka ziņojumā par veiktajiem pasākumiem, kas jāiesniedz līdz 15. aprīlim, ir jāietver informācija un skaitliski dati par plānotajiem pasākumiem. Misijā tika arī atzīmēts, ka naudas līdzekļu budžeta izpildes dati par 2018. gada pirmo ceturksni liecina par bilances pasliktināšanos salīdzinājumā ar to pašu laikposmu iepriekšējā gadā (deficīts 0,5 % no IKP 2018. gada piramajā ceturksnī salīdzinājumā ar pārpalikumu 0,2 % no IKP 2017. gada pirmajā ceturksnī). Ministrs Teodorovici apgalvoja, ka deficīts atbilst prognozēm un ka lielā mērā tas ir saistīts ar vienreizējiem izdevumiem aizsardzības nozarē. Visbeidzot, ministrs Teodorovici informēja, ka centīsies panākt, lai tiktu mainīta valsts budžeta novēlotas pieņemšanas prakse (parasti iepriekšējā gada decembrī), un centīsies pieņemt 2019. gada budžetu agrākā datumā.

Turklāt valdība apsver atcelt 2008. gada sistēmisko pensiju reformu, ar kuru tika ieviests otrais pensiju līmenis. Iestādes 2018. gada budžetā jau ir samazinājušas sociālo iemaksu daļu, ko pārnes uz otro pensiju līmeni. Saskaņā ar publiskiem paziņojumiem valdība apsver iespēju pārskaitījumus uz otro pensiju līmeni padarīt fakultatīvus; lēmums par to tiks pieņemts līdz 2018. gada jūnija beigām pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Minētie pārskaitījumi ir aptuveni RON 7 miljardi gadā (aptuveni EUR 1,5 miljardi; 0,8 % no IKP). Šāds pasākums varētu samazināt fiskālo deficītu īstermiņā, jo saskaņā ar EKS otrā pensiju līmeņa sistēmu klasificē ārpus vispārējās valdības sektora. Tomēr šis nodokļu ieguvums ilgtermiņā samazinātos, jo sociālās iemaksas, kas novirzītas no otrā līmeņa, papildinātu pienākums maksāt vecuma pensiju nākotnē. Turklāt šāda atcelšana varētu negatīvi ietekmēt pensiju sistēmas dzīvotspēju un kapitāla tirgu attīstību. Padarot otro pensiju līmeni fakultatīvu, Rumānijai tiktu atņemta iespēja atsaukties uz sistēmiskās pensiju reformas klauzulu saskaņā ar SIP.

Rumānijas Valsts banka (RVB) pauda bažas par ietekmi, ko ekspansīvā un procikliskā fiskālā politika rada uz pašreizējo politikas pasākumu kopumu. Rumānijā pašlaik ir liels ekonomikas uzplaukums, jo fiskālā pozīcija Rumānijā ir bijusi ļoti ekspansīva. Rumānijas fiskālā politika šķiet nepārdomāta un spēcīgi ietekmē monetāro politiku. Saskaņā ar RVB prognozēm nemainīgas politikas scenārijā vispārējās valdības budžeta deficīts 2018. gadā pārsniegs 3 % no IKP. RVB uzsvēra, ka nominālā deficīta robežvērtība 3 % no IKP tiek labi izprasta Rumānijā, bet sabiedrība nav informēta par SIP preventīvo daļu. Pastāv iespējas veikt fiskālos pasākumus ieņēmumu daļā, ņemot vērā to, ka atkāpes no VTM izraisīja netiešie nodokļu samazinājumi un ka nodokļu likmes ir zemas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas ir liela.

Fiskālā padome piekrita Komisijas bažām saistībā ar fiskālajām prognozēm. Kā uzskata Fiskālā padome, strukturālais deficīts ievērojami palielināsies 2018. gadā, un tiek prognozēts, ka nominālais deficīts pārsniegs 3 % no IKP, ja netikts veikti kompensējoši fiskālie pasākumi. Iespējas samazināt publiskās investīcijas 2018. gadā ir ierobežotas, jo publiskās investīcijas 2017. gadā jau tāpat bija vēsturiski zemā līmenī un ES līdzekļu apgūšana 2018. gadā ir nedaudz palielinājusies, kas nozīmē augstākas līdzfinansēšanas saistības.





STATISTIKAS PIELIKUMS