Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

par pārmērīga valdības budžeta deficīta novēršanu Francijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. pantu dalībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

(2) Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai.

(3) Saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EK līguma) 104. panta 6. punktu Padome 2009. gada 27. aprīlī nolēma, ka Francijā ir pastāvējis pārmērīgs budžeta deficīts, un sagatavoja ieteikumus, lai novērstu pārmērīgo deficītu ne vēlāk kā līdz 2012. gadam[1] saskaņā ar EK līguma 104. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[2].

(4) Padome 2009. gada 2. decembrī atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam nolēma, ka pēc Padomes ieteikuma pieņemšanas 2009. gada 27. aprīlī notikuši negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valdības finanses, lai gan Francijas iestāžu rīcība bijusi efektīva. Tādēļ Padome ieteica Francijai novērst pārmērīgo deficītu ne vēlāk kā līdz 2013. gadam.

(5) Padome 2013. gada 21. jūnijā atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam nolēma, ka pēc Padomes ieteikuma pieņemšanas 2009. gada 2. decembrī notikuši negaidīti nelabvēlīgi ekonomikas notikumi, kas lielā mērā negatīvi ietekmējuši valdības finanses, lai gan Francijas iestāžu rīcība bijusi efektīva. Tādēļ Padome ieteica Francijai novērst pārmērīgo deficītu ne vēlāk kā līdz 2015. gadam. Lai ticamā un ilgtspējīgā veidā vispārējās valdības deficītu samazinātu zem 3 % no IKP, Francijas iestādēm tika ieteikts: a) panākt nominālo deficītu 3,9 % no IKP 2013. gadā, 3,6 % – 2014. gadā un 2,8 % – 2015. gadā, kas, kā tika uzskatīts, atbilstu strukturālās bilances uzlabojumam par 1,3 % no IKP 2013. gadā, 0,8 % no IKP – 2014. gadā un 0,8 % no IKP – 2015. gadā, pamatojoties uz Komisijas dienestu paplašināto 2013. gada pavasara prognozi; b) pilnībā īstenot jau pieņemtos pasākumus 2013. gadam (1½ % no IKP) un precizēt, pieņemt un steidzami īstenot vajadzīgos konsolidācijas pasākumus 2014. un 2015. gadam, lai panāktu ieteikto strukturālās bilances uzlabojumu, vienlaikus veicot, kā patlaban plānots, visu vispārējās valdības apakšsektoru izdevumu kategoriju rūpīgu pārskatīšanu, tostarp attiecībā uz sociālā nodrošinājuma un pašvaldību līmeni; c) izmantot visus neplānotos ieņēmumus deficīta samazināšanai. Turklāt tika ieteikts, ka ar budžeta konsolidācijas pasākumiem ilgtspējīgi jāuzlabo vispārējās valdības strukturālā bilance tādā veidā, kas netraucē izaugsmei. Ieteikumā Padome noteica termiņu (2013. gada 1. oktobris), līdz kuram Francijai jāveic efektīvi pasākumi un saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4.a punktu jāsniedz detalizēts ziņojums par konsolidācijas stratēģiju, kas ir paredzēta mērķu sasniegšanai.

(6) Komisija 2013. gada 15. novembrī secināja, ka, balstoties uz Komisijas 2013. gada rudens prognozi, Francija ir veikusi efektīvus pasākumus saskaņā ar Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu, lai vispārējās valdības deficītu samazinātu zem atsauces vērtības 3 % no IKP, un uzskatīja, ka tādēļ pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūrā nav vajadzīgi papildu pasākumi.

(7) Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 9. panta 1. punktu un 17. panta 2. punktu Francija 2013. gada 1. oktobrī iesniedza Komisijai un Padomei ekonomiskās partnerības programmu. Padome 10. decembrī pieņemtajā atzinumā uzskatīja, ka Francijas ekonomiskās partnerības programmā ietverts tādu fiskāli strukturālu reformu kopums, kuras ir daļēji atbilstīgas, lai sekmētu efektīvu un ilgtspējīgu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu.

(8) Komisija 2014. gada 5. martā sniedza ieteikumu par pasākumiem, kuri Francijai jāveic, lai savlaicīgi novērstu pārmērīgo deficītu. Savā ieteikumā Komisija uzskatīja, ka Francijai ir jāveic turpmāks darbs, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumam. Stabilitātes programmā, kas tika iesniegta 2014. gada 7. maijā, Francija norādīja vairākus papildu pasākumus 2014. gadam. Ņemot vērā arī to, ka fiskālās konsolidācijas jomā 2013. gadā bija panākts vairāk, nekā bija gaidāms Komisijas ieteikuma pieņemšanas laikā, tika uzskatīts, ka stabilitātes programma lielā mērā atbilst Komisijas ieteikumam.

(9) Komisija 2015. gada 13. janvārī iesniedza paziņojumu “Elastīguma vislabākā izmantošana saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta esošajiem noteikumiem” (COM(2015) 12). Paziņojumā paskaidrots, ka Komisija ņems vērā īpašu strukturālo reformu plānu, kurā sniegta detalizēta un pārbaudāma informācija, kā arī ticami grafiki pieņemšanai un īstenošanai, iesakot termiņu pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai vai minētā termiņa pagarinājuma ilgumu. Komisija rūpīgi uzraudzīs reformu īstenošanu. Ja reformas netiks īstenotas, Komisija to uzskatīs par atbildību pastiprinošu faktoru, novērtējot efektīvu rīcību, kas veikta, reaģējot uz pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumu un nosakot termiņu pārmērīga budžeta deficīta novēršanai. Efektīvas rīcības trūkums radīs procedūras pastiprināšanu un Eiropas strukturālo un investīciju fondu iespējamo apturēšanu. Attiecībā uz eurozonas dalībvalstīm tas nozīmē, ka Komisija ieteiks Padomei sodanaudas piemērošanu.

(10) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, var nolemt pieņemt pārskatītu ieteikumu saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu, ja ir veikta efektīva rīcība un ja pēc minētā ieteikuma pieņemšanas notiek negaidīti nelabvēlīgi ekonomiski notikumi, kuriem ir būtiska negatīva ietekme uz valdības finansēm. To, vai ir runa par negaidītiem nelabvēlīgiem ekonomiskiem notikumiem, kas lielā mērā negatīvi ietekmē budžetu, pārbauda, ņemot vērā ekonomisko prognozi, kas ir pamatā Padomes ieteikumam.

(11) Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. pantu Padomei ir pienākums attiecīgajai dalībvalstij sniegt ieteikumus par pārmērīga budžeta deficīta situācijas novēršanu noteiktā laikā. Ieteikumā jānosaka maksimāli sešu mēnešu termiņš, kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efektīvi jārīkojas, koriģējot pārmērīgo budžeta deficītu, un kuru var saīsināt līdz trim mēnešiem. Turklāt ieteikumā novērst pārmērīgu budžeta deficītu Padomei būtu jāpieprasa sasniegt gada budžeta mērķus, kuri, balstoties uz ieteikuma pamatā esošo prognozi, atbilstu strukturālās bilances, t. i., cikliski koriģētās bilances, neskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus, minimālajam ikgadējam uzlabojumam vismaz 0,5 % apmērā no IKP.

(12) Komisijas dienestu 2013. gada 29. maija darba dokumentā Komisijas dienesti prognozēja, ka Francijas ekonomika 2013. gadā samazināsies par 0,1 %, savukārt 2014. un 2015. gada attiecīgi palielināsies par 0,6 % un 1,1 %. Turklāt Komisijas 2013. gada pavasara prognozē, uz kuru balstījās 2013. gada 29. maija darba dokumentā izklāstītais scenārijs, tika prognozēts, ka saskaņotais patēriņa cenu indekss (SPCI) 2013. gadā palielināsies par 1,2 % un 2014. gadā – par 1,7 % . Šīs izaugsmes un inflācijas prognozes tika izmantotas par pamatu Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumam saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu. 2013. gadā IKP pieaugums faktiski izrādījās nedaudz augstāks, nekā Komisija paredzēja, jo IKP pieauga par 0,3 %. No otras puses, SPCI palielinājās tikai par 1,0 %.

(13) Komisijas 2015. gada ziemas prognozē tika lēsts, ka 2014. gadā IKP pieaugums būs 0,4 %, proti, par 0,2 procentpunktiem mazāk, nekā bija paredzēts pamatscenārijā, ar ko pamatoja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras ieteikumu. Tiek lēsts, ka IKP pieaugumu galvenokārt noteiks uzkrāto lielumu, publiskā un privātā patēriņa pieaugums, savukārt attiecībā uz ieguldījumiem un neto eksportu tiek prognozēts, ka tie samazināsies. Salīdzinājumā – ieteikuma sagatavošanas laikā tika prognozēts, ka 2014. gadā palielināsies ieguldījumi, jo uzlabosies uzņēmumu konfidences rādītājs, turklāt tika prognozēts, ka ārējais pieprasījums būs daudz lielāks. Tajā pašā laikā enerģijas cenas un vājā aktivitāte neitralizēja 2014. gada janvārī ieviestās PVN pārstrukturēšanas ietekmi uz cenām. Rezultātā paredzams, ka 2014. gadā SPCI inflācija ir samazinājusies līdz 0,6 %. Tādējādi 2013. un 2014. gadā inflācija bija ievērojami mazāka, nekā prognozēts 2013. gada pavasarī. Tiek prognozēts, ka 2015. gadā IKP palielināsies par 1,0 %, savukārt SPCI (0,0 % inflācija) saglabāsies nemainīgs.

(14) 2013. gadā vispārējās valdības deficīts bija 4,1 % no IKP, proti, tas pārsniedza mērķi – 3,9 % no IKP, kas tika izvirzīts 2013. gada 21. jūnija ieteikumā. Jo īpaši publiskos ieņēmumus negatīvi ietekmēja daudz zemāks, nekā prognozēts, nodokļu ieņēmumu elastīgums, neraugoties uz diskrecionārajiem pasākumiem, kas saskaņā ar Komisijas informāciju bija EUR 27 miljardu apmērā (1,3 % no IKP). Fiskālā konsolidācija, raugoties no strukturālās bilances pārmaiņu viedokļa, bija 1,0 % apjomā no IKP. Ja korekcijā ņem vērā pārskatīto potenciālās izaugsmes un ieņēmumu samazinājumu (0,2 procentpunkti no IKP), strukturālā bilances pārmaiņa 2013. gadā bija 1,2 % no IKP. Šis rādītājs atpaliek no uzlabojuma (1,3 % no IKP), ko Padome ieteica 2013. gada 21. jūnijā, tomēr starpība ir neliela. Pamatojoties uz diskrecionārajiem ieņēmumu pasākumiem un kopējo izdevumu pārmaiņām salīdzinājumā ar scenāriju, kas izklāstīts Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumā, fiskālās konsolidācijas augšupvērsts novērtējums ir -0,1 % no IKP – atkal nedaudz zem papildu pasākumiem (0,0 % apmērā no IKP), kas tika uzskatīti par vajadzīgiem, lai sasniegtu Padomes ieteikumā noteiktos budžeta mērķus.

(15) Saskaņā ar Komisijas 2015. gada ziemas prognozi paredzams, ka 2014. gadā nominālais deficīts turpinās palielināties, neraugoties uz ievērojamiem centieniem ierobežot publisko izdevumu pieaugumu. Paredzams, ka ietaupījumus izdosies panākt, jo tiks turpināta publiskā sektora algu iesaldēšana, pateicoties pensiju reformu ietekmei un mazākiem izdevumiem vietējā līmenī. Tomēr ir paredzams, ka šos ietaupījumus neitralizēs ieviestais nodokļu kredīts konkurētspējai un nodarbinātībai (CICE), ko saskaņā ar EKS 2010 noteikumiem uzskaita kā publiskus izdevumus un kura izmaksas 2014. gadā tiek lēstas EUR 11 miljardu apmērā (0,4 % no IKP). Attiecībā uz ieņēmumiem – 1. janvārī īstenotā PVN likmju pārstrukturēšana un tā ārkārtas uzņēmumu ienākuma nodokļa divkāršošana, kuru maksā lielie uzņēmumi, pozitīvi ietekmēja nodokļu ieņēmumus. Tomēr mazāks faktiskais IKP pieaugums un mazāka inflācija, nekā gaidīts, līdzās joprojām mazam nodokļu ieņēmumu elastīgumam attiecībā pret IKP negatīvi ietekmēja nodokļu ieņēmumus.

(16) Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada ziemas prognozi, tika lēsts, ka strukturālais deficīts samazināsies no 3,3 % no IKP 2013. gadā līdz 2,9 % 2014. gadā. Ja ņem vērā korekcijas, ievērojot potenciālā ražošanas apjoma pieauguma (+ 0,0 procentpunkti no IKP) un ieņēmumu samazinājuma lejupvērstās pārskatīšanas (+ 0.2 procentpunkti no IKP), gada fiskālā konsolidācija 2014. gadā veido 0,6 % no IKP salīdzinājumā ar prognozēm laikā, kad tika sagatavots Padomes ieteikums. Aprēķinos ņemot vērā negatīvo ietekmi, kuru uz maksājamo nodokļu kredītu izmaksām radīja pāreja uz EKS 2010, ko uzskata par ārpus valdības kontroles esošu attīstību, fiskālās konsolidācijas lejupvērstais novērtējums ir 0,7 % no IKP, ka ir nedaudz par maz, ņemot vērā ieteikto apmēru (0,8 % no IKP). Salīdzinājumā ar ekonomisko scenāriju, kas ir Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikuma pamatā, īstenotie papildu ieņēmumu pasākumi kopā ar pārmaiņām izdevumu pusē, kas koriģēti, ņemot vērā EKS 2010, veido 1,1 % no IKP, kas atbilst līmenim, ko Padome 2013. gada 21. jūnijā uzskatīja par vajadzīgu (“virs 1 % no IKP”). Tāpēc kumulatīvie pasākumi 2013.–2014. gadā veido 1,9 % no IKP, pamatojoties uz strukturālās bilances koriģēto pārmaiņu, kas ir par maz, ņemot vērā 2,1 % no IKP, ko ieteica Padome. Pamatojoties uz augšupvērsto novērtējumu, kumulatīvie pasākumi ir nedaudz virs 1,0 %, kas atbilst līmenim, ko Padome uzskata par vajadzīgu.

(17) Atšķirība starp fiskālās konsolidācijas lejupvērsto un augšupvērsto novērtējumu izriet galvenokārt no inflācijas lejupvērstās korekcijas kopš 2013. gada jūnija. Konkrēti – 2014. gadam IKP deflatora izaugsmes prognoze tika pārskatīta un samazināta par 0,9 procentpunktiem laika periodā starp Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumu un Komisijas 2015. gada ziemas prognozi. Nodokļu ieņēmumus ievērojami ietekmējušas inflācijas lejupvērstās pārskatīšanas. Salīdzinājumam – Francijas publiskos izdevumus, kurus bieži nosaka normas, kas tiek pieņemtas nominālā izteiksmē, mazāk ietekmē kārtējā gada gaitā veiktas inflācijas pārskatīšanas. Izrietošā nominālās bilances pasliktināšanās nav koriģēta strukturālās bilances aprēķinā, kurā ņemta vērā vienīgi ražošanas apjoma starpība. Tāpēc fiskālās konsolidācijas lejupvērstais novērtējums ir problemātisks, ņemot vērā inflācijas pārskatīšanas. Attiecībā uz augšupvērsto rādītāju – var uzskatīt, ka 2014. gadā pieņemto diskrecionāro pasākumu rezultātus tikai nedaudz ietekmēja inflācija, kas bija zemāka, nekā paredzēts. Daži publisko izdevumu posteņi, ko kontrolē valdība, tika koriģēti, ņemot vērā zemāku inflāciju, tāpēc ietekme uz augšupvērsto rādītāju varētu būt bijusi pozitīva. Tomēr galvenokārt iesaldēšanas dēļ, kura 2014. gadā tika īstenota virknē publiskā sektora izdevumu posteņu izdevumu, inflācijas lejupvērstās vispārējās pārskatīšanas ietekme uz augšupvērsto rādītāju visticamāk ir bijusi ierobežota.

(18) Kopumā, ņemot vērā iepriekš minēto, pieejamie pierādījumi neļauj secināt, ka rīcība nav bijusi efektīva.

(19) Publiskā parāda attiecība pret IKP, kas 2009. gadā bija 78,8 %, kopš tā laika ir strauji augusi un 2013. gadā sasniegusi 92,2 %. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada ziemas prognozi parāda attiecība pret IKP prognozē apskatītajā laikposmā turpinās pieaugt (95,3 % 2014. gadā, 97,1 % 2015. gadā un 98,2 % 2016. gadā) sakarā ar joprojām salīdzinoši augstu vispārējās valdības deficītu un lēnu nominālā IKP izaugsmi. Ir paredzams, ka uzkrāto lielumu plūsmas korekcijas negatīvi ietekmēs parāda attīstību prognozes periodā.

(20) Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada ziemas prognozi, paredzams, ka nominālais deficīts 2015. gadā sasniegs 4,1 % no IKP, kas ir būtiski vairāk par mērķi 2,8 % no IKP, kurš noteikts Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikumā, un pārsniedz kritēriju – 3 % no IKP. Ievērojamā budžeta stāvokļa pasliktināšanās sakarā ar sliktāku ekonomikas stāvokli kopumā, salīdzinot ar to, kas bija Padomes 2013. gada 21. jūnija ieteikuma pamatā, liecina, ka pārskatīts ieteikums Francijai atbilstīgi LESD 126. panta 7. punktam, pagarinot termiņu pārmērīga deficīta novēršanai, ir pamatots un saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem.

(21) Francijas iestādes 2014. gada 21. novembrī iesniedza Komisijai vēstuli, kurā Francija apņēmās veikt vairākas strukturālas reformas, īstenojot 2014. gadā Francijai adresētos ieteikumos, kurus Padome sagatavoja 2014. gada 8. jūlijā. Valdība 2014. gada 12. decembrī publicēja reformu programmu, kurā izklāstīja reformu prioritātes līdz 2017. gadam. Šo reformu programmu apstiprināja paziņojumā par Valsts reformu programmu, ko publiskoja 2015. gada 18. februārī. Valsts iestādes arī iesniedza informāciju par galveno strukturālo reformu, kas tika sāktas kopš 2012. gada, sagaidāmo makroekonomisko ietekmi skaitliskā izteiksmē. Galvenās izklāstītās reformas ir darbaspēka izmaksu samazināšana, izmantojot CICE. un darba devēju sociālā nodrošinājuma iemaksu papildu samazināšana, izmantojot pacte de responsabilité et de solidarité. Gaidāms, ka šie pasākumi varētu veicināt izaugsmi un uzlabot publisko finanšu ilgtspēju, tāpēc no tiem nevajadzētu atteikties. Tomēr, lai darbaspēka izmaksu samazināšana varētu izpausties pilnībā, būtu nepieciešamas papildu darba tirgus reformas, lai samazinātu darba samaksas neelastīgumu. Valdības norādītās papildu reformas cita starpā ietver 2014. gada pensiju reformu, pasākumus, lai reformētu vietējās iestādes, uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un palielinātu konkurenci pakalpojumu jomā. Konkrētāk – likumprojektā par izaugsmi un saimniecisko darbību risinātas juristu profesiju konkurences problēmas, liberalizēta autobusu pārvadājumu nozare, samazināti šķēršļi piekļuvei mazumtirdzniecības tirgum un ieviesti elastīgāki noteikumi par darbu svētdienās. Turklāt tajā paredzēts arī reformēt individuālās atlaišanas strīdu procedūras. Kopumā paredzams, ka kopš 2013. gada sāktās strukturālās reformas veicinās ekonomikas izaugsmi un publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju. Tomēr iestāžu sagatavotā skaitliskā aplēse par to, ka līdz 2020. gadam šīs reformas palīdzēs palielināt IKP par 3,3 procentpunktiem, šķiet ievērojami pārvērtēta.

(22) Informācija un saistības, ko Francijas iestādes ir sniegušas attiecībā uz strukturālajām reformām, ir pasākumi pareizajā virzienā, ņemot vērā prasības, kas izklāstītas Komisijas 2015. gada 13. janvāra paziņojumā “Elastīguma vislabākā izmantošana saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta esošajiem noteikumiem” (COM(2015) 12), lai Francija pārmērīga deficīta novēršanai varētu izmantot termiņa pagarinājumu vairāk nekā par vienu gadu. Tomēr paziņojumā “2015. gada Eiropas semestris: izaugsmes problēmu, makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas un koriģēšanas un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1176/2011 sagatavoto padziļināto pārskatu rezultātu novērtējums” Komisija norādīja uz Francijas ierobežoto reakciju uz iepriekšējiem ieteikumiem, ņemot vērā makroekonomikas nelīdzsvarotību, un secināja, ka Francijā ir pārmērīga nelīdzsvarotība, kuras novēršanai ir nepieciešama īpaša uzraudzība un izšķiroša politikas rīcība. Ņemot vērā valsts reformu programmas un citu tādu saistību mērogu, kas tiks iesniegtas līdz minētajam datumam, Komisija maijā apsvērs, vai ieteikt Padomei pieņemt ieteikumus, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1176/2011 7. panta 2. punktu, kuros konstatē, ka pastāv pārmērīga nelīdzsvarotība un iesaka Francijai veikt korektīvas darbības, kuras jāizklāsta korektīvo pasākumu plānā. Strukturālās reformas ir būtiskas ne tikai, lai novērstu pārmērīgu nelīdzsvarotību un stiprinātu potenciālo izaugsmi, bet arī, lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtspēju.

(23) Ja Francijai tiktu piešķirts viens papildu gads, kā paredzēts saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1467/97, ar to saistītās prasības būtu pārāk lielas, ņemot vērā pašreizējo vājo ekonomisko vidi, jo būtu vajadzīgs strukturālās bilances gada vidējais uzlabojums 2015. un 2016. gadā vairāk nekā 1,0 % apmērā no IKP, pārsniedzot gada vidējo fiskālo pasākumu apmēru, kuru Padome attiecībā uz 2013.–2015. gadu ieteica 2013. gada 21. jūnijā. Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada ziemas prognozi, šāda korekcija ļoti negatīvi ietekmētu izaugsmi gan 2015. gadā, gan 2016. gadā. Tāpēc un ņemot vērā strukturālo reformu plānus, par kuriem paziņoja Francija, un gaidāmo Valsts reformu programmu saskaņā ar iepriekš minēto 2015. gada 13. janvāra paziņojumu, šķiet lietderīgi pagarināt termiņu Francijai par diviem gadiem, lai tā varētu novērst pārmērīga budžeta deficīta situāciju. Francijas iestādēm būtu jānodrošina, lai gan pieņemtās, gan plānotās reformas tiktu pilnībā īstenotas un vajadzības gadījumā – pastiprinātas. Ja Francijai neizdosies īstenot vērienīgu reformu programmu, Komisija to saskaņā ar iepriekš minēto 2015. gada 13. janvāra paziņojumu uzskatīs par atbildību pastiprinošu faktoru, novērtējot efektīvo rīcību, kas veikta, reaģējot uz šo ieteikumu.

(24) Divu papildu gadu piešķiršana Francijai nozīmētu, ka nominālā deficīta mērķis 2015. gadā būtu 4,0 % no IKP, 2016. gadā – 3,4 % no IKP un 2017. gadā – 2,8 % no IKP. Attiecīgais gada strukturālās budžeta bilances uzlabojums 2015. gadā būtu 0,5 % no IKP, 2016. gadā – 0,8 % no IKP un 2017. gadā – 0,9 % no IKP. Tādējādi, pamatojoties uz Komisijas 2015. gada ziemas prognozi, korekcija 2015. gadam būtu par 0,2 procentpunktiem lielāka nekā paredzamais strukturālās bilances uzlabojums (0,3 % no IKP). Pamatojoties uz Komisijas 2015. gada ziemas prognozi, 2015. un 2016. gada pamatscenārijā tiek lēsts, ka pasākumi, kurus ņem vērā ieņēmumu pusē, veido attiecīgi 0,1 % un -0,1 % no IKP. Paplašinātajā prognozē iekļautie diskrecionārie pasākumi 2017. gadam veido -0,2 % no IKP. Tajos ietverta paziņotā atteikšanās no contribution sociale de solidarité des sociétés, kā arī normatīvajos aktos noteiktās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes pakāpeniska samazināšana.

(25) Lai sasniegtu budžeta mērķus, ir būtiski, lai iestādes pilnībā īstenotu jau paziņotos pasākumus 2015. gadam un precizētu, ātri pieņemtu un īstenotu papildu pasākumus, kas vajadzīgi, lai sasniegtu budžeta mērķus 2015., 2016. un 2017. gadā. Konkrētāk – vairākums pasākumu, kas ir to saistību pamatā, kuras Francija uzņēmusies, lai līdz 2017. gadam par EUR 50 miljardiem samazinātu prognozēto publisko izdevumu tendenci, vēl jāprecizē 2016. un 2017. gadam. Kopumā situācija būs rūpīgi jāuzrauga un pārvaldes iestādēm būtu jābūt gatavām veikt koriģējošas darbības, ja izdevumi pieaugs vai diskrecionārie ieņēmumu pasākumi nodrošinās mazāku ienesīgumu, nekā gaidīts,

IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.

(1) Francijai ne vēlāk kā līdz 2017. gadam būtu jānovērš pašreiz pastāvošais pārmērīgais budžeta deficīts.

(2) Francijai būtu jāpanāk nominālais deficīts 4,0 % no IKP 2015. gadā, 3,4 % no IKP 2016. gadā un 2,8 % no IKP 2017. gadā, kas ļauj uzlabot strukturālo bilanci par 0,5 % no IKP 2015. gadā, 0,8 % no IKP 2016. gadā un 0,9 % no IKP 2017. gadā. Pamatojoties uz Komisijas paplašināto 2015. gada ziemas prognozi, tam būs nepieciešami papildu pasākumi 0,2 % apmērā no IKP 2015. gadā, 1,2 % no IKP 2016. gadā un 1,3 % no IKP 2017. gadā.

(3) Francijai būtu pilnībā jāīsteno jau pieņemtie pasākumi 2015. gadam un līdz 2015. gada aprīļa beigām jānodrošina papildu fiskālā konsolidācija, kā noteikts 2. punktā. Tas nozīmētu, ka būtu jāprecizē, jāpieņem un jāīsteno papildu strukturālie diskrecionārie pasākumi 0,2 % apmērā no IKP, lai novērstu atšķirību starp ieteikto strukturālās bilances uzlabojumu par 0,5 % no IKP 2015. gadā.

(4) Francijai būtu jāpastiprina centieni noteikt ietaupījumu iespējas visos vispārējās valdības apakšsektoros, tostarp sociālā nodrošinājuma un pašvaldību līmenī, un izmantot visus neplānotos ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai. Budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina noturīgs vispārējās valdības strukturālās bilances uzlabojums, un tiem nevajadzētu negatīvi ietekmēt Francijas ekonomikas konkurētspējas uzlabojumus.

(5) Padome nosaka beigu termiņu (2015. gada 10. jūnijs), līdz kuram Francijai ir jāveic efektīva rīcība, un saskaņā ar 3. panta 4.a punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 1467/97 detalizēti jāinformē par paredzēto konsolidācijas stratēģiju izvirzīto mērķu sasniegšanai. Francijai būtu jāsniedz detalizēts ziņojums par i) papildu strukturālajiem diskrecionārajiem pasākumiem, kuri veido 0,2 % no IKP un kuri pieņemti, lai panāktu ieteikto strukturālās bilances uzlabojumu 2015. gadā; un ii) par norādītajiem galvenajiem budžeta pasākumiem, lai sasniegtu mērķus 2016. un 2017. gadā. Lai atspoguļotu jauno korekcijas virkni, būtu jāatjaunina “Loi de Programmation des Finances Publique”. Francijas iestādēm pirms termiņa beigām būtu jānodrošina neatkarīgs ex ante novērtējums par galvenajiem pasākumiem, uz kuriem pamatojas 2016. un 2017. gada korekcijas.

(6) Saskaņā ar Padomes Regulas (ES) Nr. 473/2013 10. pantu Francijai būtu jāsniedz ziņojums Komisijai un Ekonomikas un finanšu komitejai atbilstoši specifikācijām, kas noteiktas Komisijas Deleģētajā regulā (ES) Nr. 877/2013. Pirmo reizi ziņojums būtu jāiesniedz līdz 2015. gada 10. decembrim un pēc tam – ik pēc sešiem mēnešiem. 10. decembrī iesniedzamajā ziņojumā būtu jāziņo par atjaunināto budžeta projektu, atbildot uz Komisijas atzinumu par budžeta plāna projektu 2016. gadam. Līdz 10. jūnijam iesniedzamajā ziņojumā būtu jāiekļauj atjaunināta un precizēta detalizēta informācija par konkrētiem budžeta pasākumiem, kas tiek plānoti vai jau ir īstenoti, lai nākamajā gadā panāktu ieteiktos strukturālās bilances uzlabojumus un lai nodrošinātu savlaicīgu un ilgtspējīgu pārmērīga budžeta deficīta novēršanu noteiktajā termiņā.

Francija sniedz ziņojumu par 2015. gada 18. februārī publiskotajā paziņojumā iekļauto un pēc tam Valsts reformu programmā papildināmo reformu plānu, kas ir stingri jāīsteno, lai uzlabotu izaugsmes perspektīvas un sekmētu publisko finanšu ilgtermiņa ilgtspēju.

Būs svarīgi nodrošināt fiskālo konsolidāciju, īstenojot visaptverošas un vērienīgas strukturālās reformas saskaņā ar Padomes ieteikumiem, kas adresēti Francijai saistībā ar Eiropas pusgadu un jo īpaši tiem, kuri saistīti ar makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru.

Šis ieteikums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

[1] Visi dokumenti saistībā ar pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Francijā ir atrodami: http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/deficit/countries/france_en.htm.

[2] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.