1.

iesniedz Padomei šādus ieteikumus: ES darbība ANO un Lisabonas līguma ratifikācija a) pieprasa apspriest ES politiskās prioritātes nākamajai ANO Ģenerālās asamblejas sesijai, rīkojot izsmeļošas un plašas Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas debates; b) uzskata, ka ES dalībvalstu pastāvīgajām pārstāvniecībām Ņujorkā būtu jāuztver Padomes oficiālā nostāja par prioritātēm ANO Ģenerālajai asamblejai kā saistoša politiska platforma, kas tām jāizmanto par pamatu sarunās ar citām valstīm; c) uzskata, ka vispār ES dalībvalstu nostāju saskaņošana ANO ir jāsāk atbilstošajās Padomes darba grupās, lai Ņujorkas diplomātiem būtu vieglāk vienoties par kopēju nostāju konkrētos jautājumos ANO struktūrās un vairāk laika varētu veltīt konsultācijām un sarunām ar citām reģionālajām grupām vai valstīm, kas ietilpst šādās grupās; d) aicina Padomi un Komisiju apsvērt iespēju reorganizēt un paplašināt savus birojus Ņujorkā un Ženēvā, ņemot vērā lielākas pilnvaras un pienākumus, kas būs jāuzņemas ES pārstāvjiem pēc Lisabonas līguma ratifikācijas, garantējot Kopienas politikas stratēģiju, programmu un fondu, kā arī ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas pasākumu un uzdevumu optimālu koordinēšanu un sinerģiju; e) mudina Padomi un Komisiju padziļināti izvērtēt, kā Lisabonas līgums ietekmēs Eiropas Savienības turpmāko pārstāvību ANO, un aicina ES dalībvalstis skaidri un nepārprotami apņemties nodrošināt Eiropas Savienības atbilstošu atpazīstamību un ietekmi ANO struktūrās un forumos; f) mudina Padomi pēc iespējas ātrāk risināt sarunas un definēt to, kā darbojas ES iecelti novērotāji ANO; g) aicina arī ES dalībvalstis rosināt ANO ģeopolitisko grupu esošās struktūras pārskatīšanu, lai nodrošinātu, ka tā atspoguļo to valstu dalību ES, kuras tai pievienojās nesenajā paplašināšanās kārtā; h) aicina Padomi un Komisiju regulāri informēt Parlamentu par to, kādas sekas, tostarp attiecībā uz budžetu, var būt iespējamiem pasākumiem, kuru mērķis ir reorganizēt ES pārstāvību dažādās ANO struktūrvienībās, arī Sekretariātā, un kā šie pasākumi var ietekmēt ES fondus un programmas; ES ieguldījums ANO reformās i) atzinīgi vērtē to, ka savu darbu ir atsākusi ANO Ģenerālās asamblejas attīstības darba grupa, kuras uzdevums ir noteikt veidus, kā stiprināt asamblejas nozīmi, autoritāti, lietderību un efektivitāti, un šajā sakarā aicina ES dalībvalstis sekmēt Ģenerālās asamblejas priekšsēdētāja darbības nozīmīgumu, kā arī atbilstoša finansējuma, cilvēkresursu un infrastruktūras piešķiršanu, un sistemātiskāku sadarbību starp Ģenerālo Asambleju, ģenerālsekretāru un ANO Drošības padomi, lai uzlabotu Drošības padomes pārskatatbildību un leģitimitāti; j) mudina ES dalībvalstis neatlaidīgi pieprasīt, lai tiktu veikta ilgi gaidītā mandātu pārskatīšana, kas paredzēta, lai stiprinātu un atjauninātu ANO darba programmu atbilstoši ES dalībvalstu laikmetīgajām prasībām, pārskatot visus mandātus, kas ar Ģenerālās Asamblejas vai citu ANO iestāžu lēmumiem piešķirti pirms vairāk nekā pieciem gadiem; k) atgādina ES dalībvalstīm 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē dotos solījumus nostiprināt ANO, veicot vairākas reformas organizācijas vadībā un Sekretariātā; aicina Padomi atbalstīt šīs reformas, lai palielinātu pārskatatbildību un uzraudzību, uzlabotu vadības sniegumu un pārredzamību, kā arī stiprinātu ētiskumu, efektivitāti un organizatorisko potenciālu, pirmām kārtām pievēršoties Sekretariāta struktūras pārveidošanai; l) mudina Padomi nodrošināt, lai ANO Miera uzturēšanas operāciju departamenta un ANO Politisko lietu departamenta darbinieku skaits būtu samērojams ar šo departamentu uzdevumiem un pienākumiem, un atbalstīt ANO ģenerālsekretāra darbību šajā sakarā; m) mudina ES dalībvalstis atbalstīt ANO ģenerālsekretāra centienus, lai īstenotu “pienākuma aizsargāt” koncepciju, kā tas apstiprināts 2005. gada Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē; aicina ES dalībvalstis aktīvi piedalīties šajā procesā; n) aicina Padomi pilnībā atbalstīt sarunu atsākšanu par Augsta līmeņa grupas ANO sistēmu saskaņotības jautājumos ieteikumu īstenošanu, un iesaka ES dalībvalstīm aktīvi sadarboties ar jaunattīstības valstīm, kas saņem Eiropas vai valstu palīdzību, kā arī nodrošināt gan kopējo ES, gan atsevišķu dalībvalstu ietekmi, lai garantētu jaunattīstības valstīm atbalstu saistībā ar izmaiņām ANO palīdzības sniegšanas sistēmā un sekmētu konsekventu ANO politikas virzienu īstenošanu dažādu palīdzības operāciju gaitā; o) aicina ES dalībvalstis panākt vienotāku nostāju attiecībā uz ANO Drošības padomes reformu, kas, nemainot galīgo mērķi — pēc ANO reformām nodrošināt Eiropas Savienībai vienu pastāvīgu vietu padomē —, ir iecerēta, arī lai palielinātu ES ietekmi atbilstoši tās ieguldījumam ANO miera uzturēšanās operācijās un ANO palīdzībā attīstības jomā; p) šajā sakarā atgādina ES dalībvalstīm, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt, lai ANO Drošības padomē pārstāvētās ES dalībvalstis atbalstītu un uzturētu spēkā ES oficiālo nostāju, pienācīgi informētu citas dalībvalstis par Drošības padomē apspriežamajiem jautājumiem un aktīvi saskaņotu savus viedokļus ar ES Ministru padomes atbilstošajām darba grupām; q) aicina ES dalībvalstis atbalstīt priekšsēdētāja Srgjan Kerim izveidoto Drošības padomes reformas darba grupu; šajā sakarā atzinīgi vērtē iniciatīvas “Visaptverošs process” radīto ierosmi pārkārtojumiem Drošības padomē; mudina Padomi sekmēt diskusiju, kurā galvenā uzmanība tiktu pievērsta jautājumiem, kas skar kopīgas intereses, lai tādējādi panāktu jūtamu progresu šajā jomā; Eiropas Savienība un ANO Cilvēktiesību padome r) mudina ES dalībvalstis, jo īpaši Franciju un Slovākiju kā jaunievēlētās ANO Cilvēktiesību padomes locekles, dubultot savus centienus nodrošināt Cilvēktiesību padomes sekmīgu darbību, lai aizsargātu un veicinātu vispārējās tiesības; šajā sakarā aicina uzlabot pārskatatbildību attiecībā uz kārtību, kādā tiek ieviestas un atjaunotas īpašās procedūras un ieceltas pilnvarotās personas, jo šīs kārtības pamatā jābūt pārredzamības un reālas konkurences principiem; s) uzver pilsoniskās sabiedrības līdzdalības nozīmi ANO Cilvēktiesību padomes darbā un mudina tās ES dalībvalstis, kuras piedalās ANO Cilvēktiesību padomes darbā, ieviest efektīvus veidus un instrumentus, kas ļautu pilsoniskajai sabiedrībai piedalīties ANO Cilvēktiesību padomes darbā, lai labāk aizsargātu cilvēktiesības visā pasaulē un pozitīvi veicinātu šīs iestādes pārredzamību; t) aicina Padomei stiprināt tos centienus, kuru mērķis ir palielināt ANO dalībvalstu atbildību cilvēktiesību jomā, palielinot vispārējā periodiskā pārskata efektivitāti, jo īpaši nodrošinot stingrākas procedūras, lai novērstu apzinātas šķēršļu likšanas vai novirzīšanas taktiku; u) ir noraizējies par to, ka pēdējā laikā tiek kritizēts Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos biroja darbs; aicina ES dalībvalstis atbalstīt biroju, jo īpaši Ģenerālās asamblejas Piektajā komitejā, lai nodrošinātu, ka netiek mazināta biroja neatkarība un ka birojam tiek piešķirti visi finanšu resursi, kas vajadzīgi, lai ļautu tam īstenot savas pilnvaras; aicina ES dalībvalstis rūpīgi pārraudzīt jauna augstā komisāra iecelšanas procedūru, kad 2008. gada jūnijā beigsies pašreizējā augstā komisāra pilnvaras; v) aicina visas ES dalībvalstis arī turpmāk piedalīties 2009. gada Durbanas Pārskata konferences sagatavošanā un nodrošināt, lai konference dotu visām ieinteresētajām personām iespēju no jauna apliecināt savu nostāju un apņēmību cīnīties pret rasismu, rasu diskrimināciju, diskrimināciju sabiedriskā stāvokļa dēļ, ksenofobiju un jebkura cita veida neiecietību un noteikt konkrētus kritērijus virzībā uz rasisma izskaušanu, pamatojoties uz Durbanas deklarāciju un rīcības programmu un tās pilnībā ievērojot; w) aicina Padomi nepieļaut ar sākotnējo Durbanas konferenci saistīto negatīvo notikumu atkārtošanos; aicina visas ES dalībvalstis nodrošināt, lai 2009. gada Durbanas Pārskata konferencē piedalītos pilsoniskā sabiedrībā saskaņā ar ANO Statūtiem un ANO Ekonomikas un sociālo lietu padomes 1996. gada 25. jūlija rezolūciju Nr. 1996/31; x) aicina visas ES dalībvalstis veicināt un aizsargāt bērnu tiesības, atbalstot bērnu tiesību iekļaušanu attiecīgo ANO sistēmas iestāžu un mehānismu darbībā; Eiropas Savienība un ANO Miera veidošanas komisija (MVK) y) uzskata, ka ES dalībvalstīm kopīgi jāatbalsta MVK nozīmes palielināšana saistībā ar ANO sistēmu un jānodrošina, lai atbilstošās ANO iestādes pienācīgi ņemtu vērā tās ieteikumus, kā arī jāatbalsta labāka sinerģija starp MVK un ANO aģentūrām, fondiem un programmām; uzsver MVK un starptautisko finanšu iestāžu ciešākas sadarbības nozīmi, kuras aktīvi darbojas valstīs, kas atgūstas pēc konflikta; z) aicina Padomi un ES dalībvalstis veicināt ieguldījumus ANO Miera veidošanas fondā, lai nodrošinātu to ar pietiekamiem resursiem; aa) mudina Drošības padomē pārstāvētās ES dalībvalstis sekmēt konsultācijas ar MVK par jaunu valstu pieteikumiem Miera veidošanas komisijā un mandātu integrētu miera veidošanas operāciju īstenošanai, jo īpaši, lai nodrošinātu vienmērīgu un savlaicīgu pāreju no miera uzturēšanas uz miera veidošanu; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka Miera veidošanas atbalsta birojs ir saistīts ar integrēto misiju plānošanas procesu; ab) uzskata, ka ir svarīgi, lai MVK ne tikai uzlabotu iesaistīto personu darbības koordināciju, nodrošinātu paredzamu finansējumu un panāktu plašākas starptautiskas uzmanības pievēršanu valstīm, kurās bijuši konflikti, bet arī sadarbībā ar atbilstošajiem ANO departamentiem risinātu jautājumu par nepieciešamību uzlabot organizācijas spējas pilnveidot savas zināšanas miera veidošanas jomā; ac) ņemot vērā iepriekš minēto, uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai MVK pieejamie cilvēkresursi un finanšu resursi būtu proporcionāli atbilstoši ANO struktūru un palīdzības saņēmējvalstu uzdevumiem un gaidītajiem rezultātiem, un aicina ES dalībvalstis izvirzīt šo jautājumu apspriešanai ANO Ģenerālās asamblejas atbilstošajā komitejā; Eiropas Savienība un Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) ad) mudina Padomi atbalstīt Komisijas priekšsēdētāja J. M. Barroso un komisāra Louis Michel aicinājumus ES dalībvalstīm sagatavot precīzus un saistošus grafikus, lai palielinātu katras valsts sniegto reālo atbalstu un sasniegtu kopējo mērķi — 0,56 % no nacionālā kopienākuma 2010. gadā un 0,7 % no NKI 2015. gadā; ae) atgādina ES dalībvalstīm, ka nav vajadzīgi jauni solījumi vai jaunas procedūras, lai sasniegtu TAM, un ka galvenā uzmanība ir jāpievērš jau pausto solījumu izpildei un esošo procedūru izvēršanai; af) atzīmē, ka ir jāturpina risināt veselības aprūpes pakalpojumu publiskā finansējuma krīze, lai savlaicīgi sasniegtu trīs ar veselības aprūpi saistītos TAM, šai nolūkā nodrošinot atbilstīgu un prognozējamu periodisko finansējumu, medikamentu pieejamību, kā arī decentralizētu līdzdalības pārvaldību, un aicina ES dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai stiprinātu vispārējas, integrētas veselības aizsardzības sistēmas, kas reaģē uz vietējām vajadzībām, un pakāpeniski iekļaut tādu programmu integrāciju, kas paredzētas konkrētām slimībām (sestais TAM); ag) uzskata, ka dzimumu līdztiesība (trešais TAM) ir svarīgs elements centienos sasniegt TAM mērķus, un iesaka ES dalībvalstīm steidzami risināt vispārēju finansējuma trūkumu, lai sasniegtu trešo TAM; atzīmē, ka ne tikai izglītība, bet arī iespēju nodrošināšana sievietēm ir nozīmīgs veicinošs faktors, lai sasniegtu ceturto TAM (bērnu mirstība) un piekto TAM (mātes veselība), kas ir izšķiroši vispārējā attīstības progresa rādītāji; ah) atzīmē — lai gan pēdējos gados ir panākts ievērojams progress, lai nodrošinātu vispārēju pamatizglītību, aptuveni 93 miljoni bērnu pamatskolas vecumā 2006. gadā vēl neapmeklēja skolu, un lielākā daļa no tiem bija meitenes; aicina ES dalībvalstis risināt augošās finanšu vajadzības, lai atbalstītu izglītību, tostarp konfliktu skartās, nestabilās valstīs; ai) atgādinot ES saistības veicināt attīstības politikas saskaņotību, iesaka Padomei un ES dalībvalstīm veicināt diskusiju ANO mērogā par to, kā nodrošināt, lai ar klimata pārmaiņām saistītie centieni un mērķi palīdzētu sasniegt TAM; atzīmē, ka ir vajadzīgi daudz lielāki ieguldījumi pielāgošanās fondos, lai garantētu “pret klimata pārmaiņām drošu” attīstību visnabadzīgākajās valstīs; aj) mudina ES dalībvalstis aktīvi piedalīties augsta līmeņa sanāksmē par Jaunās partnerības Āfrikas attīstības vajadzībām (NEPAD) īstenošanu, ko paredzēts rīkot 2008. gada 22. septembrī, kā arī ANO augsta līmeņa sanāksmē par TAM, kas notiks 2008. gada 25. septembrī Ņujorkā; ak) iesaka Padomei un ES dalībvalstīm atsākt diskusijas par parādu atvieglojumiem ANO līmenī, lai no jauna definētu parāda ilgtspējības kritērijus tādā veidā, kas veicinātu attīstības mērķu sasniegšanu, nevis parāda atlīdzināšanu; al) uzskata, ka jauno māmiņu mirstības rādītājs joprojām ir nepieņemami augsts daudzās jaunattīstības valstīs, kurās katru gadu vairāk nekā 500 000 sieviešu mirst no ārstējamām un novēršamām komplikācijām, kas saistītas ar grūtniecību un dzemdībām; tādēļ mudina ES dalībvalstis ievērojami palielināt centienus un finansējumu, lai nodrošinātu vispārēju piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības informācijai un pakalpojumiem, kas ir būtiski, lai sasniegtu ar veselības aprūpi saistītos TAM, un ir būtiski dzimumu līdztiesībai un cīņai pret nabadzību; am) ņemot vērā pašreizējo pārtikas krīzi, mudina Padomi un ES dalībvalstis veikt pasākumus, lai mazinātu traucējumus tirdzniecībā; ES un ANO sadarbības uzlabošana praksē an) mudina ES dalībvalstis un Komisiju gan politiski, gan finansiāli atbalstīt ANO Demokrātijas fondu (UNDEF); ao) aicina Padomi un sevišķi tās ES dalībvalstis, kuras ir ANO Drošības padomes pastāvīgās vai nepastāvīgās locekles, atbalstīt ANO sankciju sistēmas (teroristu “melnie” saraksti) pārskatīšanu, lai to saskaņotu ar pienākumiem, kas noteikti ANO Paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (UNCCPR), jo īpaši ieviešot atbilstīgas paziņošanas un pārsūdzības procedūras; šajā sakarā kā pirmo soli pareizajā virzienā atzinīgi vērtē ANO Drošības padomes 2006. gadā pieņemto rezolūciju Nr. 1730, ar ko nosaka kārtību svītrojumiem no saraksta un kontaktpunktu svītrošanas pieprasījumu iesniegšanai ANO Sekretariātā; ap) aicina ES dalībvalstis pirms iepriekš minētās Pārskata konferences sākt ANO diskusiju par problēmām, kas jārisina Starptautiskajai Krimināltiesai un kas var mazināt šīs tiesas efektivitāti, lai šīs diskusijas rezultātā panāktu vienošanos par joprojām neizstrādāto agresijas nozieguma definīciju un nosacījumus, saskaņā ar kuriem tiesa varētu īstenot savu jurisdikciju, kā tas noteikts Romas statūtu 5. panta 2. punktā; aq) ņemot vērā, ka klimata pārmaiņas neapšaubāmi ietekmē iztiku miljoniem cilvēku, uzskata — ES ir aktīvi jārosina ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām dalībvalstis turpināt sarunas, lai līdz 2009. gada beigām noslēgtu starptautisku nolīgumu par klimata pārmaiņām, un aicina ES dalībvalstis uzņemties šādu vispārēju pasaules mēroga sarunu vadību; turklāt mudina ES dalībvalstis šajā sakarā veicināt atjaunojamu un CO2 emisiju ziņā neitrālu enerģijas avotu izmantošanu; visbeidzot, uzskata, ka ES dalībvalstīm ir jāapsver iespēja ieteikt, lai ANO līmenī tiktu izveidota katastrofu gadījumos vajadzīgu konsultāciju vienība, kas sistemātiski sniegtu padomus valstu valdībām par efektīvu sagatavotību katastrofām; ar) aicina gan ES, gan ANO pārstāvjus vispārēji apsvērt sadarbību starp ES un Āfrikas Savienību, lai panāktu mieru un drošību Āfrikas kontinentā, pievēršot īpašu uzmanību iespējām uzlabot ANO misiju kvalitāti, šajā nolūkā izmantojot papildu potenciālu, ko sniegtu ES līdzdalība; iesaka rūpīgi apsvērt abu organizāciju potenciālu apvienošanu, veidojot sinerģijas, kas labvēlīgi ietekmēs ne tikai situāciju tehnoloģijas un militārā aprīkojuma jomā, bet arī veicinās to darbības leģitimitāti un atzīšanu, kā arī izmaksu lietderību un atbilstību mandātam; as) aicina Padomi arī turpmāk svarīgu prioritāti piešķirt veiksmīgu partnerattiecību veidošanai starp reģioniem, jo īpaši strādājot ar partneriem visos pasaules reģionos, lai nodrošinātu ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijas Nr. 62/149 efektīvu īstenošanu, kurā aicināts noteikt nāvessoda izpildes moratoriju visā pasaulē nāvessoda atcelšanas nolūkā; at) atzīmē, ka ANO ģenerālsekretārs ir nolēmis pārstrukturēt ANO misiju Kosovā, tā ļaujot ES vēl ietekmīgāk darboties tiesiskuma jomā, un aicina tās ES dalībvalstis, kuras ir vienprātīgi apstiprinājušas Eiropas likuma varas misijas (EULEX) uzsākšanu, rūpīgi uzraudzīt šā lēmuma izpildi uz vietas; au) pauž bažas par to, ka strupceļā ir nonākušas ar atbruņošanos saistītās sarunas tādos jautājumos kā līgums par skaldmateriālu ražošanas pārtraukšanu un pārbaudes protokols bioloģisko ieroču konvencijas vajadzībām, kā arī to, ka ir apstājies Līguma par kodolizmēģinājumu vispārēju aizliegumu ratifikācijas process; tomēr atzīst, ka ANO 63. sesija sniedz ES lielisku iespēju uzņemties iniciatīvu, veicinot nesen parakstītā līguma par kasešu munīcijas aizliegumu ratifikāciju un vispārināšanu, kā arī sākot sarunas, lai noslēgtu starptautisku līgumu par ieroču tirdzniecības aizliegumu un starptautisku līgumu, ar ko nosaka vājināta urāna ieroču vispārēju aizliegumu; aicina ES un ANO arī turpmāk darīt visu iespējamo, lai stiprinātu ANO Rīcības programmu attiecībā uz kājnieku ieročiem un vieglajiem ieročiem, kā arī paplašinātu Otavas līguma par kājnieku mīnu aizliegumu piemērošanas jomu; av) mudina ES dalībvalstis veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu starptautisku vienprātību, kas ļautu slēgt ar Vispārējo konvenciju par starptautisko terorismu saistītās sarunas; aw) aicina Padomi veicināt visus pasākumus, kuru mērķis ir integrēt dzimumu līdztiesības jautājumus visos ANO darbības aspektos, un nodrošināt tiem atbilstīgu finansējumu; ax) mudina Padomi atbalstīt visus pasākumus, kuru mērķis ir cīņa pret sugu izzušanu un vides aizsardzība, kā arī nepieciešamo finanšu resursu mobilizācija;