Saskaņā ar Atkrastes darbību drošuma direktīvas IX pielikumu (3. punktu) dalībvalstīm ir pienākums iesniegt skaidri definētu informāciju par to atkrastes naftas un gāzes ieguves nozarē notikušajiem drošuma starpgadījumiem, izmantojot veidnes, kas sniegtas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 1112/2014. Iesniegtajos datos jāiekļauj informācija par atkrastes naftas un gāzes ieguves iekārtām ES teritorijā, piemēram, to skaitu, veidu, atrašanās vietu un vecumu. Dalībvalstu ziņojumos ir jāsniedz informācija arī par: i) atkrastes inspekciju, izmeklēšanu un izpildes panākšanas darbību skaitu, ii) starpgadījumu skaitu pa kategorijām un iii) ievainojumu skaitu.

Ziņojuma juridiskais pamats ir Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Direktīva 2013/30/ES par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, un ar kuru groza Direktīvu 2004/35/EK (Atkrastes darbību drošuma direktīva). Šā tiesību akta mērķis ir panākt augstu drošuma līmeni atkrastes naftas un gāzes nozares darbībās par labu i) darba ņēmējiem, ii) videi, iii) atkrastes platformām un aprīkojumam un iv) tādiem saimnieciskās darbības veidiem kā zvejniecība un tūrisms. Direktīvas īstenošana dalībvalstīs palīdzēs: i) novērst smagus negadījumus, ii) samazināt starpgadījumu skaitu un iii) nodrošināt efektīvus negadījumu un starpgadījumu pēcpasākumus to seku mazināšanai.

Vairāk nekā puse no ES ūdeņos izvietotajām atkrastes iekārtām ekspluatācijā nodotas laikā no 1980. gada līdz 2000. gadam. Kopš 2010. gada ir ievērojami samazinājusies jaunu ieguves iekārtu izvietošana Ziemeļjūras un Atlantijas okeāna reģionā (2. tabula).

Lielākā daļa ES ūdeņos izvietoto atkrastes iekārtu atrodas Ziemeļjūrā (sk. 1. tabulu), jo īpaši Apvienotās Karalistes un Nīderlandes ekskluzīvajā ekonomikas zonā (attiecīgi aptuveni 32 % un 28 % no atkrastes iekārtām ES ūdeņos). Vidusjūrā visaktīvākā dalībvalsts ir Itālija (26 % no visām iekārtām ES ūdeņos), kurai seko Horvātija. Melnās jūras reģionā labi attīstīta atkrastes naftas un gāzes ieguves nozare pastāv Rumānijā, savukārt Bulgārija ir turpinājusi atkrastes ogļūdeņražu ieguves izpētes darbus, taču tai ir tikai viena iekārta, tāpēc ieguves apjomi ir niecīgi. Saskaņā ar ziņojumiem, kas saņemti no dalībvalstīm, kuras atrodas Baltijas jūras krastos, šajā reģionā atkrastes iekārtas ir tikai Polijai. Atbilstīgi saņemtajiem ziņojumiem ES ūdeņos 2019. gadā kopā bija 542 iekārtas, kas ir par 14 iekārtām mazāk nekā 2018. gadā.

Lielākā daļa starpgadījumu (43 %) pieder pie nejaušu gāzes un/vai naftas noplūžu kategorijas, savukārt 3,75 % bija saistīti ar kontroles zudumu pār urbumu (erupciju / novadīšanas sistēmas aktivizāciju un urbuma aizsargmehānisma atteici) un 2,5 % — ar kritisko drošuma un vides elementu (SECE) atteici. Vēl 0,94 % starpgadījumu bija sadursmes ar kuģiem, savukārt 0,63 % attiecās uz iekārtas strukturālās integritātes zudumu un 0,31 % — uz helikopteru negadījumiem (1 notikums). Divos starpgadījumos bija vajadzīga personāla evakuācija, un pirmo reizi kopš ziņojumu sniegšanas 1 starpgadījuma rezultātā tika zaudēta dzīvība.

IX pielikuma kategorijas Kopā Procentuālais īpatsvars (kategorijā kopā) Procentuālais īpatsvars (no kopējā notikumu skaita) a) Nejaušas noplūdes — kopā 138 100 % 43,13 % Naftas/gāzes noplūdes ar uzliesmojumu — ugunsgrēki 4 2,90 % 1,25 % Naftas/gāzes noplūdes ar uzliesmojumu — sprādzieni 0 0,00 % 0,00 % Gāzes noplūdes bez uzliesmojuma 76 55,07 % 23,75 % Naftas noplūdes bez uzliesmojuma 52 37,68 % 16,25 % Bīstamas vielas noplūdes 6 4,35 % 1,88 % b) Kontroles pār urbumu zudums — kopā 12 100 % 3,75 % Erupcijas 0 0,00 % 0,00 % Erupcija / novadīšanas sistēmas aktivizācija 7 58,33 % 2,19 % Urbuma aizsargmehānisma atteice 5 41,67 % 1,56 % c) Kritisko drošuma un vides elementu (SECE) atteice 8 100 % 2,50 % d) Strukturālās integritātes zudums — kopā 2 100 % 0,63 % Strukturālās integritātes zudums 2 100,00 % 0,63 % Stabilitātes/peldspējas zudums 0 0,00 % 0,00 % Neplānota pozīcijas maiņa 0 0,00 % 0,00 % e) Sadursmes ar kuģiem 3 100 % 0,94 % f) Helikopteru negadījumi 1 100 % 0,31 % g) Fatāli negadījumi(*) 1 100 % 0,31 % h) Smagi ievainojumi pieciem vai vairāk cilvēkiem vienā negadījumā 0 0,00 % 0,00 % i) Personāla evakuācija 2 100 % 0,63 % j) Vides avārijas(**) 1 100 % 0,31 % Kopā 168 100 % (*) Tikai tad, ja saistīti ar smagu negadījumu. (**) Saskaņā ar dalībvalstu ziņojumiem smagie negadījumi nebija uzskatāmi par vides avārijām.

Eiropas Savienībā kopējais starpgadījumu skaits palielinājās no 42 starpgadījumiem 2016. gadā līdz 59 starpgadījumiem 2017. gadā, 124 starpgadījumiem 2018. gadā un 168 starpgadījumiem 2019. gadā. Šo palielinājumu lielā mērā ir izraisījis gan naftas, gan gāzes “nejaušo noplūžu” skaita pieaugums. Turpretim starpgadījumu skaits kategorijā “Kontroles zudums pār urbumu” un “Bīstamas vielas noplūdes” laikā no 2016. līdz 2019. gadam samazinājās. Jāatzīmē, ka SECE atteiču skaits laikā no 2016. gada līdz 2019. gadam pieauga no 2 līdz 8 starpgadījumiem. 2019. gadā dalībvalstu kompetentās iestādes ziņoja par 3 sadursmēm ar kuģi, 1 helikoptera negadījumu un 1 fatālu negadījumu; 2018. gadā dalībvalstīs šādu starpgadījumu nebija. Tāpat kā 2018. gadā, arī 2019. gadā divas reizes bija jāevakuē personāls no platformas. 2019. gadā 4 starpgadījumi (2018. gadā — 6) tika klasificēti kā smagi negadījumi, jo pastāvēja liela iespēja izraisīt cilvēku bojāeju vai smagus ievainojumus.

Lai gan, kā iepriekš parādīts, laikā no 2016. līdz 2019. gadam smagu negadījumu skaits samazinājās, starpgadījumu, jo īpaši nejaušu noplūžu, skaits šajā periodā turpināja palielināties.

6. SECINĀJUMI

Tā kā ES ir izvietotas 543 iekārtas, to skaits 2019. gadā, salīdzinot ar iepriekšējo gadu (556 iekārtas 2018. gadā), ir samazinājies. Tomēr kopējais naftas un gāzes ieguves apjoms ir nedaudz palielinājies no 112 217 kilotonnām naftas ekvivalenta 2018. gadā līdz 120 340 kilotonnām naftas ekvivalenta 2019. gadā.

Komisija novērtēja ES atkrastes naftas un gāzes nozares darbību drošumu, pamatojoties uz datiem, kurus dalībvalstis sniegušas saskaņā ar īstenošanas regulas noteikumiem par ziņojumu sniegšanu. Tas nozīmē, ka Komisijas veiktās analīzes precizitāte ir atkarīga no dalībvalstu iesniegtās informācijas.

2019. gadā dalībvalstu kompetentās iestādes ir divkāršojušas pūliņus nodrošināt augstu drošuma līmeni atkrastes naftas un gāzes nozares darbībās. To inspicēto iekārtu skaits palielinājās no 318 iekārtām 2018. gadā līdz 337 iekārtām 2019. gadā. Tomēr pēcpasākumu skaits izpildes panākšanas darbību veidā 2019. gadā bija mazāks nekā 2018. gadā. Tikai Apvienotā Karaliste un Nīderlande (1 darbība) ziņoja par 2019. gadā īstenotiem pēcpasākumiem. Apvienotajā Karalistē izpildes panākšanas darbību skaits samazinājās vēl vairāk — no 34 darbībām 2018. gadā līdz 23 darbībām 2019. gadā.

Lai gan 2018./2019. gadā smagu negadījumu skaits ES samazinājās no 6 līdz 4 (skaitot visas dalībvalstis), to starpgadījumu kopskaits, kas iedalīti kādā no 5. tabulas kategorijām, visās dalībvalstīs pieauga no 124 (2018. gadā) līdz 168. 2019. gadā tika ziņots par vienu nāves gadījumu, 101 ievainojumu un 45 smagiem ievainojumiem.

Pozitīva attīstība bija Dānijā, kur starpgadījumu skaits samazinājās no 9 starpgadījumiem 2018. gadā līdz 6 starpgadījumiem 2019. gadā. Tas saistīts ar negadījumu skaita sekmīgo mazināšanos Dānijā laikā no 2017. līdz 2018. gadam.

Lai nodrošinātu augstu drošuma līmeni, Komisija nākamajā gadā cieši sadarbosies ar Eiropas Savienības Atkrastes iestāžu grupu (EUOAG) ar mērķi samazināt starpgadījumu skaitu ES. Šajā nolūkā tiks vēl vairāk veicināta paraugprakses piemērošana visās dalībvalstīs un tiks sniegta palīdzība EUOAG pārstāvētajām valstu iestādēm.