[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 7.8.2006

COM(2006) 444 galīgā redakcija

KOMISIJAS ZIŅOJUMS

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds 2005. gada ziņojums

KOMISIJAS ZIŅOJUMS

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds2005. gada ziņojums

SATURS

1. Ievads 3

2. Jaunie 2005. gadā saņemtie pieteikumi 3

3. Finansējums 5

4. Pārraudzība 6

5. Palīdzības izbeigšana 6

6. Jaunas Solidaritātes fonda regulas priekšlikums 7

7. Secinājumi 7

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005 9

Annex 2 Criteria to mobilise the EU Solidarity Fund 10

Annex 3 Determination of the amount of aid 11

Annex 4 Thresholds for major disasters applicable in 2005 12

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation 13

1. IEVADS

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds stājās spēkā 2002. gada 15. novembrī[1]. Atbilstoši regulas 12. pantam Eiropas Parlamentam un Padomei iesniedz ziņojumu par Fonda darbību iepriekšējā gadā. Šajā trešajā ziņojumā ir atspoguļota Fonda darbība 2005. gadā, aptverot trīs jomas: 2005. gada laikā saņemto jauno pieteikumu apstrāde, dotāciju īstenošanas pārraudzība un īstenošanas ziņojumu novērtēšana, lai sagatavotu to izbeigšanu.

Turklāt ziņojumā sniegts priekšlikums jaunai Solidaritātes fonda regulai, ko Komisija iesniedza 2005. gada 6. aprīlī un kas paredzēta laikposmam pēc spēkā esošā finanšu plāna darbības beigām 2006. gadā.

2. JAUNIE 2005. GADā SAņEMTIE PIETEIKUMI

Komisija 2005. gadā saņēma 12 jaunus pieteikumus Solidaritātes fonda palīdzībai. Visu šo pieteikumu sīks pārskats sniegts 1. pielikumā.

Itālija 2005. gada 14. februārī iesniedza pieteikumu saistībā ar plūdiem Sardīnijā 2004. gada decembrī. Saskaņā ar Itālijas iestāžu sniegto informāciju postījumu apmērs bija aptuveni 223 miljoni euro; tas ir mazāk nekā 7 % no parastā lielu katastrofu sliekšņa, kas jāņem vērā, lai saņemtu fonda palīdzību. Saskaņā ar Itālijas iestāžu iesniegto informāciju Komisija secināja, ka netiek izpildīts neviens no regulā noteiktajiem ārkārtējas reģionālas katastrofas nosacījumiem (katastrofas skarto iedzīvotāju īpatsvars, nopietna un ilgstoša ietekme uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti reģionā). Tāpēc 2005. gada 10. jūnijā Komisija nolēma noraidīt pieteikumu un 2005. gada 27. jūnija vēstulē attiecīgi informēja Itālijas iestādes par šo lēmumu.

Grieķijas iestādes 2005. gada 22. aprīlī iesniedza pieteikumu saistībā ar plūdiem 2005. gada februārī Evros upes rajonā uz Grieķijas austrumu robežas. Papildu informācija tika iesniegta 2005. gada augustā un decembrī. Tā kā katastrofa izraisīja postījumus kopā 135 miljonu euro apmērā, kas nesasniedz 15 % no Grieķijai piemērojamā 918 miljonu euro (t.i., 0,6 % no NKI) parastā lielas katastrofas sliekšņa, tāpēc pieteikums tika pamatots ar ārkārtējas reģionālas katastrofas kritēriju. Pēc tam, kad tika veikta sīka analīzes, Komisijas dienesti secināja, ka lai gan plūdi izraisīja dažus ievērojamus vietējus postījumus, tiešie postījumi bija ierobežoti un skartais reģions valsts mērogā nav liels un ka netika izpildīti regulā noteiktie kritēriji attiecībā uz katastrofas nopietnu un ilgstošu ietekmi uz dzīves apstākļiem un ekonomisko stabilitāti skartajos reģionos. Tāpēc Komisija 2005. gada 23. decembrī nolēma nepiesaistīt fondu un 2006. gada 13. janvāra vēstulē informēja par šo lēmumu Grieķijas iestādes.

Turpmāk minētajos deviņos gadījumos Komisija nolēma ierosināt budžeta iestādei piesaistīt fondu:

Slovākija 2005. gada 24. janvārī iesniedza pieteikumu saistībā ar vētru, kas 2004. gada novembrī skāra valsti. Slovākijas iestādes 2005. gada 1. martā iesniedza papildu informāciju. Pieteikumā Slovākija minēja aplēses, ka kopumā tiešais postījums ir apmēram 225 miljoni euro. Pamatojoties uz Kopīgā pētniecības centra uzņemtajiem satelītattēliem un gaisa fotogrāfijām, Komisijas dienesti pārbaudīja tiešā postījuma aprēķinus, un nolēma, ka ir nedaudz jāmaina aprēķins par mežiem nodarīto postījumu. Šie grozījumi attiecās uz fiziskā postījuma apjomu un pieņēmumiem par apmežošanas un kopšanas izmaksām. Maksimālais vērā ņemamais tiešā postījuma apjoms bija 195 miljoni euro. Tā kā šis apjoms pārsniedza lielas katastrofas slieksni — 0,6 % no Slovākijas NKI (172,3 miljoni euro), katastrofu kvalificēja kā “lielu dabas katastrofu” un Komisija attiecīgi 2005. gada 6. jūnijā nolēma piesaistīt fondu. Pēc tam, kad budžeta iestāde bija pieņēmusi attiecīgo grozīto budžetu, 2005. gada 17. oktobrī tika parakstīts nolīgums par dotāciju īstenošanu. Komisija 2005. gada 7. novembrī izmaksāja Solidaritātes fonda dotāciju 5,67 miljonu euro apmērā.

Liela vētra 2005. gada 8. janvārī skāra dažus Ziemeļeiropas rajonus un vairākās valstīs izraisīja lielus postījumus. Komisija saņēma pieteikumus Solidaritātes fonda finansiālai palīdzībai no Zviedrijas un Latvijas (abus 2005. gada 10. martā), no Igaunijas (2005. gada 14. martā) un Lietuvas (2005. gada 16. martā). Minētajās četrās valstīs vētra nodarījusi smagus postījumus lauksaimniecībai, mežsaimniecībai, elektrotīkliem un infrastruktūrām, transportam un sakariem. Kopā nodarītie zaudējumi Latvijā ir novērtēti par aptuveni 192 miljoniem euro, Igaunijā par 48 miljoniem euro un Lietuvā par apmēram 15 miljoniem euro. Sevišķi lieli postījumi nodarīti Zviedrijā; tie novērtēti gandrīz par 2,3 miljardiem euro.

Tā kā postījumi Zviedrijā, Latvijā un Igaunijā attiecīgi pārsniedza NKI 0,6 % slieksni (Zviedrijai 1,603 miljardi euro, Latvijai 59,092 miljoni euro un Igaunijai 45,209 miljoni euro), katrā no šīm trim valstīm katastrofa ir kvalificējama kā „liela dabas katastrofa”. Postījumi Lietuvā nesasniedza lielu katastrofu slieksni (94,261 miljoni euro). Tomēr ņemot vērā to, ka Lietuvu skāra tā pati vētra, kas izraisīja lielu dabas katastrofu Latvijā, šai situācijai var piemērot nosacījumu par fonda palīdzības saņemšanu izņēmuma kārtā, kas nosaka, ka kaimiņos esoša valsts, ko ir skārusi „tā pati katastrofa, arī var saņemt palīdzību no Fonda. Tāpēc Komisija 2005. gada 22. augustā ierosināja attiecīgi piešķirt šīm četrām valstīm kopsummā 92,88 miljonus euro, tostarp Zviedrijai — 81,73 miljonus euro, Latvijai — 9,49 miljonus euro, Igaunijai — 1,29 miljonus euro un Lietuvai — 0,38 miljonus euro. Attiecīgās Solidaritātes fonda dotācijas izmaksāja 2006. gada pirmajā pusgadā, pēc budžeta procedūras pabeigšanas un īstenošanas nolīgumu parakstīšanas.

Lielu daļu no Centrālās un Austrumeiropas no 2005. gada aprīļa līdz augustam skāra lieli plūdi, kas izraisīja ievērojamus postījumus vairākās valstīs. Bulgārija, Rumānija un Austrija iesniedza pieteikumus Soidaritātes fonda finansiālajai palīdzībai.

Pirmais pieteikums no Bulgārijas tika saņemts 2005. gada 29. jūlijā saistībā ar plūdu nodarītajiem postījumiem maijā. Papildu informācija tika sniegta 2005. gada 29. septembrī. Kopējais tiešo postījumu lēstais apjoms bija 222,28 miljoni euro. Otro pieteikumu Bulgārijas iestādes iesniedza 2005. gada 24. augustā, ko papildināja 2005. gada 6. oktobrī sniegtā informācija saistībā ar plūdiem, kas sākās augusta sākumā.

Kopējais tiešo postījumu lēstais apjoms bija 237,47 miljoni euro. Tā kā postījumu apjoms abos pieteikumos pārsniedza 0,6 % no Bulgārijas NKI sliekšņa (103,27 miljoni euro), šīs katastrofas kvalificēja kā ”lielas dabas katastrofas”.

Pirmais pieteikums no Rumānijas tika saņemts 2005. gada 22. jūnijā saistībā ar plūdu nodarītajiem postījumiem aprīlī. Papildu informācija tika sniegta 2005. gada 5. augustā un 29. decembrī. Kopējais tiešo postījumu lēstais apjoms bija 489,53 miljoni euro. Otro pieteikumu Rumānijas iestādes iesniedza 2005. gada 9. septembrī, ko papildināja 2005. gada 7. oktobrī un 29. decembrī sniegtā informācija saistībā ar plūdiem, kas sākās jūlijā. Kopējais tiešo postījumu lēstais apjoms šiem otrajiem plūdiem bija 1,05 miljardi euro. Tā kā postījumu apjoms abos pieteikumos pārsniedza 0,6 % no Rumānijas NKI sliekšņa (302,11 miljoni euro), šīs katastrofas kvalificēja kā ”lielas dabas katastrofas”.

Austrija 2005. gada 19. oktobrī iesniedza pieteikumu palīdzībai saistībā ar plūdiem, kas 2005. gada augustā bija skāruši divu Austrijas zemju — Forarlbergas un Tiroles daļas. Papildu informācija no Austrijas tika saņemta 2006. gada 12. janvārī. Kopējais tiešo postījumu lēstais apjoms bija 591,94 miljoni euro. Tā kā postījumu apjoms nepārsniedza Austrijai piemērojamo 1 336,348 miljoni euro lielu katastrofu slieksni (t.i., 0,6 % no NKI), pieteikuma pamatā bija ārkārtējas reģionālas katastrofas kritērijs. Pēc tam, kad beidzās šajā gada ziņojumā ietvertais laikposms, joprojām turpinājās īstenošanas novērtēšana.

Komisija 2005. gada 23. decembrī nolēma piesaistīt fondu saistībā ar abiem Bulgārijas iesniegtajiem pieteikumiem. Par trīs pārējiem pieteikumiem (divas katastrofas Rumānijā un plūdi Austrijā) lēmumus par fonda piesaisti pieņēma 2006. gada martā.

3. FINANSēJUMS

Gadījumiem par vētru, kas skāra Slovākiju, un vētru Ziemeļeiropā izmantoja divus atsevišķus budžeta grozījumus. Provizoriskā budžeta grozījumu projektu 5/2005[2] attiecībā uz Slovākiju budžeta iestāde apstiprināja 2005. gada 7. septembrī. Maksājumus varēja veikt pēc tam, kad bija pieņemts dotācijas piešķiršanas lēmums un 2005. gada 17. oktobrī parakstīts īstenošanas nolīgums. Provizoriskā budžeta grozījumu projektu 6/2005[3] attiecībā uz vētru Ziemeļeiropā apstiprināja tikai gada beigās, 2005. gada 17. novembrī. Tāpēc lielāko daļu no vajadzīgajiem papildu pasākumiem (dotācijas piešķiršanas lēmumus, īstenošanas nolīgumus) un tātad arī maksājumus varēja veikt tikai 2006. gadā. Lai gan maksājumu apropriācijas Slovākijas atbalstam nodrošināja ar Kohēzijas fonda budžeta pozīciju, lielā vajadzīgo resursu summa saistībā ar četriem vētras gadījumiem Ziemeļeiropā kopā ar atbilstošu brīvu maksājumu apropriāciju nepieejamību budžeta procedūras laikā, noteica vajadzību iekļaut pieteikumu par papildu maksājumu apropriācijām provizoriskā budžeta grozījumu projektā (PBGP) 6/2005. Plūdiem Bulgārijā, Rumānijā un Austrijā Komisija ierosināja budžeta grozījumus 2006. gada budžetā. Šo jautājumu aplūkos nākošā gada ziņojumā.

Palīdzības summas katrā gadījumā tika noteiktas, izmantojot Komisijas jau izstrādāto standarta metodi, kuras sīkāks skaidrojums sniegts 2002.–2003. gada ziņojumā (skatīt arī šā ziņojuma 3. pielikumu). 2005. gadā tika izmaksātas šādas palīdzības summas.

Saņēmējs | Katastrofa | Kategorija | Piešķirtā palīdzība(miljoni €) |

Slovākija | Vētra | liela katastrofa | 5,668 |

Zviedrija | Vētra | liela katastrofa | 81,725 |

Igaunija | Vētra | liela katastrofa | 1,290 |

Latvija | Vētra | liela katastrofa | 9,487 |

Lietuva | Vētra | kaimiņvalsts | 0,379 |

Kopā | 98,548 |

4. PāRRAUDZīBA

Komisija 2005. gadā veica divus pārraudzības apmeklējumus, abi bija saistīti ar Solidaritātes fonda dotāciju īstenošanu pēc plūdu izraisītas katastrofas. Pārraudzības apmeklējums Francijā bija saistīts ar Solidaritātes fonda dotāciju, ko izmaksāja 2004. gada jūlijā. Pārraudzības apmeklējums Maltā bija saistīts ar Solidaritātes fonda dotāciju, ko izmaksāja 2004. gada novembrī. Attiecīgās iestādes atbalstīja abus šos apmeklējumus, un ar tiem tika nodrošināta iespēja risināt tādus tehniskus jautājumus kā izdevumu kompensējamība un kontroles jautājumi. Apmeklējumi arī ļāva Komisijai gūt iespaidu par pievienoto vērtību, kas radīta ar Solidaritātes fonda palīdzību, un saņemt informāciju par tā īstenošanas sistēmām. Abos gadījumos konstatēja, ka ir ieviesta piemērota, efektīva un pārredzama sistēma, ka īstenošana turpinās apmierinošā ātrumā un ka ir veikti vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu pārraudzības un kontroles pienākumu izpildi.

5. PALīDZīBAS IZBEIGšANA

Regulas Nr. 2012/2002 8. panta 2. punktā noteikts, ka ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā pēc viena gada perioda beigām no dotācijas izmaksas dienas saņēmējvalsts iesniedz ziņojumu par dotācijas finanšu izlietojumu, pievienojot izdevumu pamatojuma pārskatu (turpmāk — „derīguma pārskats”). Šīs procedūras beigās Komisija izbeidz Fonda palīdzību.

Attiecībā uz palīdzības izbeigšanu gadījumos, par kuriem īstenošanas ziņojumu saņēma 2004. gadā, Komisija 2005. gada 22. februārī izbeidza palīdzības piešķiršanu Francijai. Attiecībā uz Vācijai piešķirto palīdzību (2002. gada plūdi) Komisija 2005. gada augustā saņēma paskaidrojumus par vienu derīguma pārskata daļu, kurai vēl vajadzēja pārbaudīt izdevumus. Pamatojoties uz tiem, 2005. gada 3. novembrī Komisija beidza palīdzības sniegšanu. Komisija beidza palīdzības sniegšanu Čehijas Republikai (2002. gada plūdi) pēc tam, kad tā maijā, augustā un septembrī bija saņēmusi papildu informāciju. Tas jo īpaši attiecās uz dotāciju, kas nebija izmantota izdevumu kompensējamības periodā. Čehijas iestādes 2006. gada 18. janvārī paskaidroja, ka neizmantotās palīdzības galīgais atlikums pamatkontā bija 390 524,32 euro. Komisija uzsāka procedūras šīs summas atgūšanai un 2006. gada 16. februārī nosūtīja Čehijas iestādēm attiecīgu parādzīmi.

Komisija 2005. gadā no Spānijas (naftas noplūde no kuģa Prestige ), Itālijas (zemestrīce Molise reģionā un Etnas vulkāna izvirdums) un no Portugāles (mežu ugunsgrēki) saņēma galīgos īstenošanas ziņojumus par 2003. gadā piešķirtajām dotācijām. Pēc tam, kad beidzās šajā gada ziņojumā aplūkotais laikposms, joprojām turpinājās šo īstenošanas ziņojumu novērtēšana.

6. JAUNAS SOLIDARITāTES FONDA REGULAS PRIEKšLIKUMS

Komisija 2005. gada pirmajos mēnešos pabeidza sagatavošanas darbu priekšlikumam par jaunu Solidaritātes fonda regulu, un 2005. gada 6. aprīlī[4] to pieņēma kā daļu no tiesību aktu kopuma, kas pievienots 2007. — 2013. gada finanšu plāniem. Sākotnējais nodoms apvienot vienā „solidaritātes un ātrās reaģēšanas instrumentā” Eiropas līmeņa dažādos esošos un plānotos krīzes mehānismus, kā to ierosināja Komisija 2004. gada 14. jūlija paziņojumā par finanšu plāniem[5], bija jāatmet, jo nebija atbilstības starp dažādajiem vajadzīgajiem tiesību aktiem.

Tāpēc Komisija nolēma izmantot jaunu pieeju, kas pamatos nodalīja civilo aizsardzību no solidaritātes aspektiem. Jauno Solidaritātes fonda priekšlikumu, kurā ir ietverti vairāki jauninājumi un ietekmes novērtējums, 2005. gada 8. aprīlī nosūtīja uz EP un Padomi.

Galvenie priekšlikuma jauninājumi ir šādi: papildus dabas katastrofām iekļaut fonda darbības jomā arī rūpniecības un tehnoloģiju izraisītas katastrofas, sabiedrības veselības katastrofas un terora aktus; pazemināt sliekšņus palīdzības saņemšanai no fonda līdz 1 miljardam euro vai 0,5 % no NKI; atcelt izņēmuma iespēju saņemt fonda palīdzību katastrofām, kuru postījumi ir zem sliekšņa (tā sauktos reģionālas katastrofas nosacījumus); un atcelt iespēju veikt avansa maksājumus. Esošās un ierosinātās regulas konspektīvs salīdzinājums ir sniegts 5. pielikumā.

Likumdošanas procedūra 2005. gada laikā tikai nedaudz pavirzījās uz priekšu. Eiropas Parlamentā pirmā viedokļu apmaiņa par regulas projektu notika REGI komitejā. Padomē finanšu padomnieku darba grupā oktobrī notika pirmā viedokļu apmaiņa, un vēl viena — novembrī, secinājumi netika pieņemti. Priekšlikumu iesniedza arī PROCIV grupai (civilā aizsardzība). Pēc sanāksmēm ar ziņotāju un izveidoto pētījumu grupu EESC 2005. gada 27. oktobrī pieņēma kopumā labvēlīgu ziņojumu (CESE 1256/2005).

7. SECINāJUMI

Kopumā 2005. gadā Komisija saņēma 12 jaunus pieteikumus Solidaritātes fonda palīdzībai. Deviņos gadījumos, kas atbilda lielas dabas katastrofas kritērijam, pēc iesniegtās informācijas rūpīgas pārbaudes Komisija varēja ierosināt fonda piesaisti. Šos gadījumus vēlāk apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments kā budžeta iestāde. Komisija 2005. gadā ierosināja piešķirt 205 miljonu euro palīdzību no fonda (2002. gadā —728 miljonus euro, 2003. gadā —107,1 miljonu euro, 2004. gadā —19,6 miljonus euro).

Tika nolemts nepiedāvāt fonda piesaisti attiecībā uz diviem pieteikumiem, kurus iesniedza 2005. gadā atbilstīgi „ārkārtējas” reģionālas katastrofas kritērijam.

Šie gadījumi apstiprināja iepriekšējo pieredzi, ka ir salīdzinoši grūti izpildīt ārkārtējas reģionālas katastrofas kritērija, kuru saskaņā ar regulu Komisijai jāpārbauda „ar vislielāko precizitāti”, sekmīgas piemērošanas nosacījumus.

Dalībvalstis un Komisijas dienesti ieguldīja ievērojamu laiku un pūles, lai attiecīgi sagatavotu un novērtētu pieteikumus par mazākām reģionālām katastrofām, kurus regulāri nepieņem.

Tāpēc viena no galvenajām izmaiņām jaunās Solidaritātes fonda regulas projektā ir izmantot tikai kvantitatīvus sliekšņus tāda postījumu līmeņa noteikšanai, kas vajadzīgs, lai uzsāktu fonda piesaisti. Pašreizējo (nekvantitatīvo) ārkārtējas reģionālas katastrofas kritēriju atcelšanas kompensēšanai tiks pazemināti kvantitatīvie sliekšņi. Abi šie elementi kopā uzlabos Solidaritātes fonda pārredzamību. Tas palīdzēs izvairīties no lielas vilšanās, kas seko pēc tam, kad dalībvalstu iestāžu ar lielām pūlēm sagatavotos pieteikumus noraida, jo īpašos kritērijus ir ļoti grūti izpildīt. Jaunā Solidaritātes fonda regula dalībvalstīm sniegtu skaidrāku priekšstatu par to, kādos gadījumos var sagaidīt fonda palīdzību, lai atgūtos no katastrofas. Komisijas dienesti ir apstiprinoši atbildējuši uz visiem attiecīgo valstu iestāžu lūgumiem sniegt tehnisku informāciju par ESSF regulu un par pieteikumu sagatavošanu.

Jaunās regulas priekšlikums, ko Komisāru kolēģija apstiprināja 2005. gada 6. aprīlī, atrodas Eiropas Parlamentā un Padomē lēmuma pieņemšanai. Diskusiju laikā dažādās attiecīgajās Eiropas Parlamenta komitejās priekšlikumu lielā mērā atbalstīja, jo īpaši attiecībā uz atbilstības noteikumiem. Ņemot vērā ne īpaši lielo progresu Padomē 2005. gadā, Komisija ir apņēmusies cieši sadarboties ar dalībvalstīm, lai 2006. gadā iegūtu Padomes piekrišanu un šis svarīgais Savienības instruments varētu stāties spēkā 2007. gada 1. janvārī.

Annex 1 European Union Solidarity Fund applications in 2005

Country | GNI 2003 | 0.6% of GNI | Major disaster threshold 2005 |

AT | ÖSTERREICH | 222 725 | 1 336.348 | 1 336.348 |

BE | BELGIQUE-BELGIË | 274 660 | 1 647.960 | 1 647.960 |

BG | BALGARIJA | 17 212 | 103.274 | 103.274 |

CY | KYPROS | 11 530 | 69.178 | 69.178 |

CZ | ČESKA REPUBLIKA | 76 416 | 458.495 | 458.495 |

DE | DEUTSCHLAND | 2 114 180 | 12 685.080 | 3 118.381* |

DK | DANMARK | 186 548 | 1 119.289 | 1 119.289 |

EE | EESTI | 7 535 | 45.209 | 45.209 |

EL | ELLADA | 153 007 | 918.043 | 918.043 |

ES | ESPAÑA | 734 748 | 4 408.488 | 3 118.381* |

FI | SUOMI/FINLAND | 141 973 | 851.838 | 851.838 |

FR | FRANCE | 1 560 079 | 9 360.474 | 3 118.381* |

HR | HRVATSKA | 25 526** | 153.158 | 153.158 |

HU | MAGYARORSZÁG | 69 479 | 416.876 | 416.876 |

IE | IRELAND | 112 943 | 677.659 | 677.659 |

IT | ITALIA | 1 286 896 | 7 721.373 | 3 118.381* |

LT | LIETUVA | 15 710 | 94.261 | 94.261 |

LU | LUXEMBOURG (G-D) | 21 206 | 127.235 | 127.235 |

LV | LATVIJA | 9 849 | 59.092 | 59.092 |

MT | MALTA | 4 324 | 25.943 | 25.943 |

NL | NEDERLAND | 447 701 | 2 686.206 | 2 686.206 |

PL | POLSKA | 182 019 | 1 092.112 | 1 092.112 |

PT | PORTUGAL | 128 143 | 768.860 | 768.860 |

RO | ROMÂNIA | 50 352** | 302.114 | 302.114 |

SE | SVERIGE | 267 209 | 1 603.252 | 1 603.252 |

SI | SLOVENIJA | 24 400 | 146.402 | 146.402 |

SK | SLOVENSKÁ REPUBLIKA | 28 716 | 172.297 | 172.297 |

TR | TÜRKIYE*** | 210 450 | 1 262.698 | 1 262.698 |

UK | UNITED KINGDOM | 1 622 278 | 9 733.667 | 3 118.381* |

* ~ EUR 3 billion in 2002 prices

** GDP (GNI not available)

*** eligible for aid only after formal opening of accession negotiations

Annex 5 Proposal for a new Solidarity Fund Regulation - Synopsis of main features

Current Solidarity Fund Regulation | Proposed new Regulation |

Entry into force | November 2002 | January 2007 |

Geographical scope | Member States and candidate countries after formal opening of accession negotiations | no change |

Application deadline | 10 weeks after first damage | no change |

Applicant | national government only | no change |

Thematic scope | “mainly” major natural disasters (health treats and terrorism excluded) | major disasters resulting from - natural disasters - industrial and technological disasters - public health emergencies - acts of terrorism |

Eligibility criteria | total direct damage above threshold neighbouring country exceptional mobilisation for extraordinary regional disasters | total direct damage above threshold neighbouring country political criterion abolition of exceptional regional disaster criteria |

Threshold (to be met per applicant state) | In relation to above: total direct damage above EUR 3 bn or 0.6% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in neighbouring country recognised major part of population affected, lasting repercussions on living conditions and economic stability of affected region | In relation to above: total direct damage above EUR 1 bn or 0.5% of GNI, whichever is the lower no threshold if major disaster in eligible neighbouring country recognised political decision of the Commission: limited to cases where damage is inappropriate criterion (health threats, terrorism) |

Eligible operations | Emergency operations - to restore to working order basic infrastructures - to secure protective infrastructure - pay for emergency services and provisional housing, - for protection of cultural heritage - cleaning up No compensation of private damage | As now, plus - medical, psychological and social assistance to the direct victims of acts of terrorism and their families - protection of the population against imminent health threats, including the replacement of vaccine, drugs, medical products and medical equipment used up during an emergency |

Implementation period | 1 year following payment of grant | 18 months from first damage |

Budgetary procedure | Full budgetary procedure involving EP and Council following a Commission proposal for an amending budget in each case | no change |

Advance payments | not possible | upon request of applicant state: 5% of the estimated cost of eligible operations, maximum EUR 3 million to be made available rapidly through internal budget transfer |

Payment of grant | 100% up front upon conclusion of the implementation agreement with beneficiary state, no co-financing obligation | no change |

Implementation | Under full responsibility of beneficiary state Minimum requirements on monitoring and reporting Final report 6 months after end of grant | no change |

Technical assistance | not available | up to EUR 2 million/year for external expertise |

[1] Padomes 2002. gada 11. novembra Regula (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, OV L 311/3, 14.11.2002., turpmāk tekstā „regula”.

[2] SEK (2005)758, 2005. gada 6. jūnijs).

[3] SEK (2005)1083,2005. gada 8. septembris.

[4] Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, COM (2005) 108, galīgā redakcija, 2005. gada 6. aprīlis.

[5] COM(2004) 101.