Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard no Dānijas) /* COM/2012/0272 final */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[1] 28. punktā paredzēta Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda (EGF) izmantošana, ņemot vērā elastības mehānismu, ar nosacījumu, ka maksimālais ikgadējais apjoms finanšu shēmas attiecīgās kategorijās nedrīkst pārsniegt EUR 500 miljonus. Noteikumi par EGF ieguldījumu ir izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[2]. Dānija 2011. gada 28. oktobrī iesniedza pieteikumu EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard 2 par EGF finansiālo ieguldījumu pēc darbinieku atlaišanas Dānijas uzņēmumā Odense Steel Shipyard. Pēc šā pieteikuma rūpīgas pārbaudes Komisija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. pantu ir secinājusi, ka regulā noteiktie finansiālā ieguldījuma saņemšanas nosacījumi ir izpildīti. PIETEIKUMA KOPSAVILKUMS UN ANALĪZE Pamatdati || EGF reģistrācijas nr. || EGF/2011/008 Dalībvalsts || Dānija 2. pants || a) Galvenais uzņēmums || Odense Steel Shipyard Piegādes un pakārtotās ražošanas uzņēmumi || 4 Pārskata periods || 01.05.2011. - 31.08.2011. Datums, kad sāk sniegt individualizētos pakalpojumus || 31.10.2011. Pieteikuma iesniegšanas datums || 28.10.2011. Atlaisto darbinieku skaits pārskata periodā || 585 Atlaisto darbinieku skaits pirms un pēc pārskata perioda || 396 Kopējais darbinieku atlaišanas gadījumu skaits || 981 Atlaisto darbinieku skaits, kam paredzēts atbalsts || 550 Izdevumi par individualizētajiem pakalpojumiem (EUR) || 9 487 675 Izdevumi par EGF īstenošanu[3] (EUR) || 443 255 Izdevumi par EGF īstenošanu (%) || 4,5 Kopējais budžets (EUR) || 9 930 930 EGF ieguldījums (65 %) (EUR) || 6 455 104 1. Pieteikums tika iesniegts Komisijai 2011. gada 28. oktobrī, un līdz 2012. gada 8. martam tika iesniegta papildu informācija. 2. Pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta a) punktā noteiktajiem nosacījumiem par EGF izlietošanu, un tas tika iesniegts laikus, t.i., 10 nedēļu laikā, kā noteikts minētās regulas 5. pantā. Saikne starp atlaišanas gadījumiem un nozīmīgām strukturālām pārmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos globalizācijas vai pasaules finanšu un ekonomikas krīzes ietekmē 3. Lai noteiktu saikni starp atlaišanas gadījumiem un globālo finanšu un ekonomikas krīzi, Dānija apgalvo, ka pēdējās desmitgadēs kuģu būvētavas Eiropā zaudējušas ievērojamas tirgus daļas, kuras ieguvusi Āzija. Globālā finanšu un ekonomikas krīze vēl vairāk ietekmēja globālo kuģubūves tirgu, piemēram, pēc Eiropas kuģu būvētavu apvienības kopienas (CESA) datiem laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam Eiropas pasūtījumu portfelis saruka no 13 692 miljoniem CGT[4] līdz 9 470 miljoniem CGT un 2010. gadā turpināja samazināties līdz pat 6 394 miljoniem CGT . Jauni pasūtījumi laikposmā no 2008. gada līdz 2009. gadam saruka no 2114 miljoniem CGT līdz 561 miljonam CGT, taču 2010. gadā pieauga līdz 2459 miljoniem CGT, kas aizvien vēl ir mazāk par pusi no pirmskrīzes apjoma – 5425 miljoni CGT 2007. gadā. 4. CESA 2011. gada augustā Briselē publicētajā 2010.–2011. gada ziņojumā[5] norāda: "Nākamie divi gadi nozarei aizvien vēl būs ļoti smagi. Tikai dažas kuģu būvētavas ir spējušas nodrošināt pienācīgu pasūtījumu portfeli 2012. gadam un vēlākam laikam. Tādēļ pieprasījuma krituma 2008. un 2009. gadā izraisītā ietekme uz nodarbinātību Eiropas kuģubūves nozarē būs jūtama pārsvarā 2011. un 2012. gadā." CESA gada ziņojumā norādīts, ka kuģubūves darbaspēks Eiropā pēdējo trīs gadu laikā samazinājies par 23 % – no 148 792 (2007. gadā) līdz 114 491 (2010. gadā). Darbaspēks jaunu kuģu būvniecībā saruka vēl krasāk – par 33 % – no 93 832 (2007. gadā) līdz 62 854 (2010. gadā). 5. 2009. gada 10. augustā tika pieņemts lēmums slēgt kuģu būvētavu Odense Steel Shipyard un tika panākta vienošanās ar visiem darba ņēmējiem par kuģu pabeigšanu kuģu būvētavā un tādējādi – par nepieciešamās atlaišanas laiku. 2010. gada 6. oktobrī Dānijas iestādes iesniedza pirmo pieteikumu par EGF finansiālo ieguldījumu pēc 1356 darbinieku pirmā atlaišanas viļņa, un pēc Komisijas priekšlikuma apstiprināšanas[6] Padomē un Eiropas Parlamentā finansiālais atbalsts tika izmaksāts 2011. gada 2. augustā. Tobrīd jau bija skaidrs, ka pirmajam pieteikumam sekos vēl viens, lai parūpētos par nākamo un pēdējo atlaišanas vilni, kurā tika iekļauti arī tie darbinieki, kuri tika atlaisti dažos kuģu būvētavas piegādes uzņēmumos. 6. Šī ir ceturtā EGF lieta kuģubūves nozarē. Iepriekšējās trijās lietās (EGF/2010/001 DK/ Nordjylland[7], EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan[8] un EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard[9]) minētie argumenti arvien vēl ir spēkā. Atlaišanas gadījumu skaita noteikšana un atbilstība 2. panta a) punkta kritērijiem 7. Dānija šo pieteikumu iesniedza saskaņā ar intervences kritērijiem 2. panta a) punktā Regulā (EK) Nr. 1927/2006, kurā paredzēti vismaz 500 atlaišanas gadījumi četru mēnešu laikā uzņēmumā dalībvalstī, ieskaitot atlaistos darbiniekus tā piegādes uzņēmumos un pakārtotās ražošanas uzņēmumos. 8. Pieteikumā minēti 509 atlaišanas gadījumi uzņēmumā Odense Steel Shipyard (OSS) pārskata periodā no 2011. gada 1. maija līdz 2011. gada 31. augustam, kā arī papildu 8 atlaišanas gadījumi G4S (apsardzes uzņēmums, kas apsargāja galvenos OSS vārtus), 67 atlaišanas gadījumi uzņēmumā YIT (uzņēmums, kas nodrošināja kuģu būvētavas iekārtu un aprīkojuma apkopi un uzstādīja elektrosistēmas tur būvētajiem kuģiem), kā arī viens atlaišanas gadījums no BM Steel Construction (speciālisti, kas palīdzēja flotes kuģu būvniecībā), kas kopā veido 585 atlaišanas gadījumus no uzņēmuma Odense Steel Shipyard un tā piegādes uzņēmumiem. Turklāt 396 darbinieki no minētajiem četriem uzņēmumiem kā arī Persolit (vēl viens tehniskās apkopes un elektrosistēmu nodrošinošs uzņēmums) tika atlaisti pirms un pēc pārskata perioda. Visi minētie atlaišanas gadījumi aprēķināti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 2. panta otrās daļas pirmo ievilkumu. Paskaidrojums par minēto atlaišanas gadījumu neparedzamību 9. Dānijas iestādes apgalvo, ka nebija iespējams paredzēt kuģu būvētavas slēgšanu un tā izraisīto darbinieku atlaišanu. Kuģu būvētavas īpašnieki līdz 2009. gadam veica lielas investīcijas kuģu būvētavā; tas netiktu darīts, ja uzņēmumu būtu plānots slēgt. Jāatzīmē, ka šī ir viena no lielākajām un modernākajām kuģu būvētavām Eiropā un tai pieder tādi rekordi kā pasaulē vislielākā konteinerkuģa Emma Maersk un septiņu tādu pašu E-klases kuģu būve (2006.–2008. g.). Kuģu būvētava bija pazīstama ar konsekventi inovatīvu kuģu projektēšanu un būvniecību, piemērojot jaunākās tehnoloģijas izstrādē un aprīkojumā. Uzņēmumu, kuros atlaida darbiniekus, un atlaisto darbinieku noteikšana 10. Pieteikums attiecas uz kopumā 981 atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Odense Steel Shipyard un tā četros piegādes uzņēmumos. Pēc pašreizējās Odense Steel Shipyard pasākumu īstenošanas novērojumiem, pieteikuma iesniedzēja dalībvalsts secināja, ka apmēram 55-60 % no atlaišanas skartajiem darbiniekiem (aptuveni 550) labprāt piedalītos EGF pasākumos. Savukārt pārēji darbinieki vai nu atrastu darbu paši, vai nu izlemtu pensionēties. 11. To darbinieku iedalījums, kuriem paredzēts sniegt palīdzību: Kategorija || Skaits || Procenti Vīrieši || 531 || 96,5 Sievietes || 19 || 3,5 ES pilsoņi || 550 || 100,0 Personas, kas nav ES pilsoņi || 0 || 0,0 Vecumā no 15 līdz 24 gadiem || 25 || 4,5 Vecumā no 25 līdz 54 gadiem || 431 || 78,4 Vecumā no 55 līdz 64 gadiem || 94 || 17,1 Vecāki par 64 gadiem || 0 || 0,0 12. Ne atlaisto darbinieku, ne to darbinieku, kam paredzēta palīdzība, vidū nav darbinieku ar ilglaicīgām veselības problēmām vai invaliditāti. 13. Iedalījums pa profesionālajām kategorijām: Kategorija || Skaits || Procenti Likumdevēji, augstākās amatpersonas un vadītāji || 4 || 0,7 Vecākie speciālisti || 18 || 3,3 Speciālisti || 376 || 68,4 Ierēdņi || 12 || 2,2 Pakalpojumu nozares darbinieki un veikalu un tirdzniecības darbinieki || 66 || 12,0 Kvalificēti strādnieki un amatnieki || 4 || 0,7 Vienkāršās profesijas || 70 || 12,7 14. Dānija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 7. pantu ir apliecinājusi, ka ir piemērota sieviešu un vīriešu līdztiesības un nediskriminēšanas politika un ka tā tiks piemērota arī dažādajos īstenošanas posmos, jo īpaši saistībā ar piekļuvi EGF līdzekļiem. Attiecīgās teritorijas, tās iestāžu un citu ieinteresēto personu raksturojums 15. Odense ar teju 200 000 iedzīvotājiem ir Dānijas trešā lielākā pilsēta. Pilsēta atrodas Fīnas (Funen) salas centrā, uz kuras dzīvo gandrīz 500 000 iedzīvotāju. Fīna ir Dānijas dienvidu reģiona austrumu daļā un kopā Dānijas dienvidu daļā ir 1 200 000 iedzīvotāju. Gan Fīnā, gan reģionā ir labi attīstīta infrastruktūra, un strādājošā iedzīvotāju daļa arvien vairāk brauc strādāt ārpus savām dzimtajām pilsētām. Tomēr Odense Steel Shipyard darbinieku gadījumā braukšanu uz darbu nevar uzskatīt par nodarbinātības problēmas risinājumu, jo citviet uz salas ir maz darba iespēju, kā arī Dānijā kopumā darbaspēka metalurģijas nozarē netrūkst. Tādēļ jāvelta milzīgas pūles, lai sagatavotu atlaistos darbiniekus jaunam darbam. 16. Odensei ir izeja uz jūru pa kanālu un Odenses fjordu, kur Munkebo pilsētiņā (5500 iedzīvotāji) atrodas Odense Steel Shipyard kuģu būvētava. Munkebo ir Kertemindes pašvaldībā, kas veido Fīnas ziemeļaustrumu daļu. 17. 2008. gadā Odensē un Kertemindē kopā bija 109 000 strādājošo. Tādējādi abos pieteikumos iekļautais tiešais zaudējums uzņēmumā Odense Steel Shipyard ir apmēram 2 % no darba spēka. Tiek lēsts, ka netiešie darba zudumi beigās būs tik pat apjomīgi kā tiešie, tādēļ kuģu būvētavas slēgšana tiek uzskatīta par vērienīgu reģionālās ekonomikas krīzi. Kertemindē nodarbinātā darbaspēka izglītības līmenis ir gan zem valsts vidējā, gan zem Fīnas vidējā līmeņa. 2008. gadā apmēram 27,3 % Kertemindes darbaspēka bija saņēmuši tālākizglītību, bet atbilstošais skaits Fīnā bija 33 % un valsts vidējais līmenis – 34,8 %. 18. Gan Odenses, gan Kertemindes pašvaldības ir cieši saistītas ar šo pieteikumu, kuru tās atbalstījušas no paša sākuma. Atlaišanas gaidāmā ietekme uz nodarbinātību vietējā, reģionālajā vai valsts mērogā 19. Dānijā 2009. un 2010. gadā krasi pasliktinājās vispārējā nodarbinātības situācija. Bezdarbs no rekordzema līmeņa 3,4 % 2008. gadā pieauga līdz 7,6 % 2010. gadā (avots: Eiropas Statistikas biroja dati[10]). 20. Kertemindes rūpniecisko struktūru raksturo augsts nodarbinātības īpatsvars ražošanas, jo īpaši metalurģijas, nozarē. Šajā rūpniecības nozarē jau zaudēts daudz darba vietu tādu valstu ietekmē, kurās ir zemāks atalgojums. Atlaistajiem kuģu būvētavas darbiniekiem ir liela tehniskā zinātība, kuru grūti pielietot citās rūpniecības nozarē Fīnā vai pat Dānijā kopumā. Daudzi no tiem kuģu būvētavā strādājuši visu mūžu un agrāk tur strādājuši arī viņu vecāki. Turklāt kuģu būvētavu slēdz posmu pa posmam, atlaižot darbinieku grupas pēc pēdējo kuģu būves pasūtījumu izpildes. Pirms šīs kohortas atlaistie darbinieki patlaban cer uz potenciāli piemērotu jaunu darba vietu izveidi. Bez būtiskas pārkvalifikācijas otrajā vilnī atlaistajiem darbiniekiem būs vēl grūtāk atrast jaunu darbu. 21. Kopš paziņojuma par uzņēmuma slēgšanu 2009. gada augustā vietējo, reģionālo un valsts ieinteresēto personu konsorcijs ir apspriedis un formulējis stratēģiju jaunām izaugsmes iespējām reģionā. Tieši minētā stratēģija patlaban veidojas un ir noteicošā, izvēloties pasākumus pieteikumā. Finansējuma saskaņotā individualizēto pakalpojumu pakete un tās paredzamo izmaksu sadalījums, tostarp tās papildināmība ar struktūrfondu finansētiem pasākumiem 22. No vienas puses Dienviddānijas reģions nosaka un izstrādā pasākumus, kurus var īstenot saskaņā ar Lisabonas mērķiem ar uzdevumu iedibināt spēcīgu Eiropas konkurētspēju. Reģionālais Izaugsmes forums izmanto gan ESF, gan ERAF finansējumu, kā arī valsts darba tirgus palīdzību, lai sasniegtu minētos ilgtermiņa mērķus veicināt šajā teritorijā jaunas izaugsmes nozares. 23. Tomēr, lai palīdzētu risināt problēmu ar tūlītējas atlaišanas gadījumiem, jāveic konkrētākas darbības. Tostarp izglītība, apmācība, nodarbinātības stimulēšana un atbalsts uzņēmējdarbībai. Darbinieku mērķgrupa jau ir augsti kvalificēta, taču šī kvalifikācija ir jomā, kurā nākotnes nodarbinātībai nav spožu prognožu. Tādēļ šiem darbiniekiem ierosinātie pasākumi būs mazliet dārgāki nekā tas būtu citiem kolektīvās atlaišanas upuriem, kas bieži vien skar salīdzinoši zemu kvalificētus darbiniekus. – Pamatkurss un precizēšana: paredzams, ka šo izmantos apmēram 55 % no atlaistajiem darbiniekiem, kas veido to darbinieku grupu, kuriem paredzēta palīdzība. Kurss noritēs vidēji četras nedēļas un tajā būs ietverta gan apmācība grupā, gan papildu individuāla konsultēšana. Mērķis ir palīdzēt darbiniekiem izprast savu situāciju un gūt motivāciju pieņemt un pabeigt pārorientāciju, saprast reģionā esošās iespējas, noteikt savas kompetences, sevi interesējošas iespējas un izlemt par turpmāko rīcību. Šajā pasākumā būs ietverta daudz intensīvāka un profesionālāka konsultēšana nekā parasti tiek sniegta nodarbinātības centros (Job Centres). – Arodapmācība un vispārējā izglītība: paredzams, ka šo izmantos visi atlaistie darbinieki, izvēloties dažādas izglītības un mācību jomas. Dažiem darbiniekiem pirms apmācību iespēju izmantošanas būs nepieciešams padziļināt savu vispārējās izglītības līmeni. – Pirmā iespēja būs "Energotehnika", kurā ietverta energoražošana, enerģijas uzglabāšana, energoinfrastruktūra un energoefektivitāte ar uzsvaru uz "zaļo" enerģiju šajās jomās. Tā ir jauna apmācības joma, kuru līdz uzņēmuma Odense Steel Shipyard pirmajam pieteikumam nodarbinātības centri nepiedāvāja. – Otra iespēja būs "Būvniecība un ainavu arhitektūra", kurā pastāv publiskas saistības, kas jāīsteno turpmākajos gados. Tiks ietvertas īpašas mācības energoefektīvā būvniecībā. Šie ir inovatīvi apmācības pasākumi, kas izriet no konkrētajā jomā pieejamajiem pasākumiem. – Trešā iespēja būs "Robottehnika" – stabilas izaugsmes joma, kurā Dānija guvusi starptautiska mēroga panākumus. Galvenā uzmanība tiks veltīta rūpnieciskajai ražošanai, rotaļām un mācību apgūšanai, kā arī bioloģiskajai ražošanai. Patlaban nodarbinātības centri to nepiedāvā, taču to varētu piedāvāt nākotnē, ja šī shēma gūs atzinību. – Ceturtā iespēja būs "Labklājības tehnoloģija", kuras izstrāde jau koncentrējusies ap Odensi. Sagaidāms, ka pieaugs pieprasījums pēc sabiedriskiem sociālās aprūpes pakalpojumiem slimnīcās un veselības aprūpes pakalpojumiem. Galvenā uzmanība tiks vērsta uz vispārēju ievadu tehnoloģijā un iemaņu praktisku uzlabošanu. Arī šo kursu nodarbinātības centri patlaban nepiedāvā, taču nākotnē tas var sniegt labas darba iespējas. – Piektā iespēja ir "Vispārējā izglītība", kas daudziem atlaistajiem darbiniekiem var būt priekšnosacījums, lai ļautu tiem iesaistīties piedāvātajās apmācībās. Paredzams, ka šajā pasākumā piedalīsies ceturtā daļa no visiem darbiniekiem, kam paredzēta palīdzība, un tā norise paredzēta vidēji 22 nedēļas katrai personai. Lai gan šis pasākums tiek piedāvāts arī nodarbinātības centros, tos ir pārpludinājuši bezdarbnieku pieprasījumi un tie ne vienmēr var tikt galā ar pieprasījumu. – Piesaistīt un noturēt jaunatni/ augstākā izglītība: tas palīdzēs jaunajiem darbiniekiem turpināt izglītību, sniegs atbalstu un finansēs apmācību līdz pat vienam gadam. Šeit sniegtais atbalsts pārsniedz ierasti nodarbinātības centru sniegto atbalstu. – Nodarbinātības stimulēšana – Apmācība uzņēmumos: tas palīdzēs atlaistajiem darbiniekiem pārejā uz jaunu darbu, veicinot mācīšanos un pielāgošanos gan darba devējam, gan jaunajam darbiniekam. Pārsvarā tas papildinās kādu no citiem pasākumiem, kas sagatavo darbinieku jaunam darbam. Praktiski tas būs darbiniekam novadīts kurss vienu līdz trīs dienas nedēļā sešas līdz desmit nedēļas. Tas būtiski veicinās jaunu darba devēju lēmumu pieņemt darbā atlaistus darbiniekus, jo viņiem tiks sniegta palīdzība ātrāk piemēroties jaunajai darbavietai. – Jaunas uzņēmējdarbības veicināšana: uzņēmējdarbība Dānijā nav izplatīta, taču tā pieaug un ir īpaši zema divās visvairāk skartajās pašvaldībās. Plānotie darbsemināri palīdzēs šiem darbiniekiem ģenerēt idejas un jaunradi, ideju skrīnings tiem palīdzēs koncentrēt uzmanību uz labāko pieredzi turpmākai attīstībai un sešu nedēļu garš uzņēmējdarbības kurss palīdzēs tiem, kas izvēlēsies iet šo ceļu, koncentrēties uz uzņēmējdarbības vadīšanu. Mazākam skaitam tiks dots padoms, kā izstrādāt produktu kopā ar nepieciešamo tirgus analīzi. Šie jaunie uzņēmēji saņems padomu un instruēšanu sākotnējā posmā, kā arī darbaudzināšanu vairākās darba sesijās pirmā gada gaitā. Tie, kuri veiksmīgi sāks uzņēmējdarbību, saņems tirgzinības un sabiedrisko attiecību palīdzību, tostarp par preču zīmes veidošanu. Uzņēmēji, kas atbilst stingrām prasībām, var pieprasīt aizdevumu. Paredzams, ka šajos pasākumos piedalīsies apmēram desmit kandidāti un ka viens no tiem kvalificēsies atbalsta pēdējam posmam - aizdevumam. – Papildus minētajiem pasākumiem Dānija ierosina dienas naudu EUR 103 apmērā personai par aktīvas līdzdalības dienu mācību vai citā attiecīgā pasākumā. 24. Izdevumi par EGF īstenošanu, kas ietverti pieteikumā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantu, attiecas uz sagatavošanas, pārvaldības un informēšanas un reklāmas, kā arī uz kontroles pasākumiem. Visiem pasākumos iesaistītajiem partneriem ir pienākums informēt par to, ka tiek saņemts EGF atbalsts. Odenses pašvaldībā tika izveidots EGF sekretariāts, un to līdzfinansē Kertemindes pašvaldība un Dienviddānijas reģions. Minētais sekretariāts regulāri sazināsies ar darbiniekiem, kā arī uzturēs un atjauninās attiecīgo tīmekļa vietni[11]. Attiecībā uz abām uzņēmuma Odense Steel Shipyard lietām ir plānota konference, kas būs noslēgums pirmajai lietai[12] un vidusposma konference otrā pieteikuma gadījumā. 25. Individualizētie pakalpojumi, kurus piedāvā Dānijas iestādes, ir aktīvi darba tirgus pasākumi, kas iekļaujas piemērotajās darbībās, kuras definētas Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. pantā. Saskaņā ar Dānijas iestāžu aplēsēm šo pakalpojumu kopējās izmaksas ir EUR 9 487 675, un izdevumi par EGF īstenošanu ir EUR 443 255 (4,5 % no kopējās summas). Kopējais no EGF pieprasītais finansējums ir EUR 6 455 104 (65 % no kopējām izmaksām). Darbības || Aprēķinātais mērķa darbinieku skaits || Aprēķinātās izmaksas vienam darbiniekam, kam paredzēta palīdzība (EUR) || Kopējās izmaksas (EGF un valsts līdzfinansējums) (EUR) Individualizētie pakalpojumi (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta pirmā daļa) Pamatkurss un precizēšana || 550 || 1611 || 885 906 Arodapmācība energotehnikā || 110 || 13 423 || 1 476 510 Arodapmācība būvniecībā un ainavu arhitektūrā || 85 || 5369 || 456 376 Arodapmācība robottehnikā || 44 || 10 067 || 442 953 Arodapmācība labklājības tehnoloģijā || 38 || 12 081 || 459 060 Vispārējā izglītība || 138 || 7973 || 1 100 295 Piesaistīt un noturēt augstākajā izglītībā || 110 || 6711 || 738 255 Apmācība uzņēmumos || 110 || 3221 || 354 362 Nodarbinātības stimulēšana || 28 || 268 || 7517 Ideju skrīnings || 14 || 134 || 1879 Uzņēmējdarbības kurss || 8 || 5638 || 45 101 Apmācība produktu izstrādē || 4 || 3758 || 15 034 Tirgus analīze un priekšizpēte || 2 || 4027 || 8054 Uzņēmējdarbības sākšana || 2 || 5638 || 11 275 Darbaudzināšana || 2 || 1342 || 2685 Reklāma un preču zīmes veidošana || 2 || 4027 || 8054 Aizdevums darbības sākšanai || 1 || 26 846 || 26 846 Dienas nauda || (dienas) 33 530 || 103 || 3 447 514 Starpsumma par individualizētajiem pakalpojumiem || || 9 487 675 Izdevumi par EGF īstenošanu (Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešā daļa) Sagatavošanas darbības || || 0 Vadība || || 308 456 Informācija un reklāma || || 67 953 Kontroles pasākumi || || 66 846 Starpsumma: izdevumi par EGF īstenošanu || || 443 255 Kopējās paredzamās izmaksas || || 9 930 930 EGF finansējums (65 % no kopējām izmaksām) || || 6 455 104 * DKK konvertēšanas un noapaļošanas rezultātā kopsummas var nesaskanēt. 26. Dānija apliecina, ka iepriekš minētie pasākumi papildina darbības, kas tiek finansētas no struktūrfondiem, un tiks novērsta jebkāda finansējuma dublēšanās. 27. Bijušais darba devējs Odense Steel Shipyard 2010. gada rudenī organizēja darba mesi, kurā tiks sniegta informācija par darba iespējām un EGF finansētiem pasākumiem. Kvalificētiem darbiniekiem tika piedāvātas vairākas darba iespējas Tronheimā un citās vietās Norvēģijā. Datums, kurā sākti vai plānots sākt individualizētos pakalpojumus atlaišanas skartajiem darbiniekiem 28. Dānija 2011. gada 31. oktobrī sāka sniegt attiecīgajiem darbiniekiem individualizētos pakalpojumus no saskaņotās paketes, kuru ierosināts līdzfinansēt no EGF. Tāpēc šajā datumā sākas periods, kurā var piemērot jebkuru palīdzību, kuru varētu piešķirt no EGF. Procedūras apspriedēm ar sociālajiem partneriem 29. Dienviddānijas reģions un Odenses un Kertemindes pašvaldības kopīgi sagatavoja pieteikumu. Šajā darbā tika iesaistīti vairāki sociālie partneri, profesionālās organizācijas, savienības un izglītības iestādes. Tika noturētas kopīgas sanāksmes, kurās iesaistītās personas izstrādāja un apsprieda sīki izstrādātas stratēģijas izaugsmei un īpašu rīcību pārejas plānā. 30. Dānijas iestādes apliecināja, ka ir ievērotas valsts un ES tiesību aktos noteiktās prasības par kolektīvo atlaišanu. Informācija par darbībām, kas ir obligātas saskaņā ar valsts tiesību aktiem vai atbilst koplīgumiem 31. Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 6. pantā noteiktajiem kritērijiem Dānijas iestādes savā pieteikumā. · apstiprināja, ka EGF finansiālais ieguldījums neaizvieto pasākumus, par ko atbild uzņēmumi atbilstīgi valsts tiesību aktiem vai kolektīviem līgumiem; · pierādīja, ka ar rīcību atbalsta individuālus darbiniekus un šos pasākumus neizmanto uzņēmumu vai nozaru pārstrukturēšanai; · apstiprināja, ka atbilstīgie iepriekš minētie pasākumi netiek finansēti no citiem ES finanšu instrumentiem. Pārvaldības un kontroles sistēmas 32. Dānija ir paziņojusi Komisijai, ka finansiālo ieguldījumu pārvaldīs un kontrolēs tās pašas iestādes, kas pārvalda un kontrolē finansiālo ieguldījumu no Eiropas Sociālā fonda, kura vadošā iestāde arī ir Dānijas uzņēmumu un būvniecības iestāde (Erhvervs- og Byggestyrelsen). Cita šīs pašas iestādes struktūra tiks pilnvarota kā sertifikācijas iestāde. Revīzijas iestāde būs ES intervences kontroles dienests Dānijas uzņēmumu un būvniecības iestādē. Finansējums 33. Pamatojoties uz Dānijas pieteikumu, ierosināts, ka EGF ieguldījums individualizēto pakalpojumu saskaņotajā paketē ir EUR 6 455 104, t. i., 65 % no kopējām izmaksām. Komisijas ierosinātais fonda piešķīrums ir noteikts, balstoties uz Dānijas sniegto informāciju. 34. Ņemot vērā EGF ieguldījuma maksimāli iespējamo apjomu, kas noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta 1. punktu, kā arī iespējas pārdalīt apropriācijas, Komisija ierosina izmantot EGF līdzekļus visā iepriekš minētās summas apmērā, piešķirot līdzekļus atbilstoši finanšu shēmas 1.a pozīcijai. 35. Ņemot vērā ierosināto finansiālā ieguldījuma apjomu, vairāk nekā 25 % no EGF maksimālā gada apjoma paliks pieejami piešķīrumiem pēdējos četros gada mēnešos, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1927/2006 12. panta 6. punktā. 36. Komisija, nākot klajā ar šo priekšlikumu par EGF izmantošanu, sāk vienkāršoto trīspusējo sarunu procedūru atbilstoši 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkta prasībām, lai nodrošinātu abu budžeta lēmējinstitūcijas iestāžu vienošanos par vajadzību izmantot EGF un par nepieciešamo summu. Komisija aicina pirmo no abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, kas atbilstīgā politiskā līmenī panāk vienošanos par EGF izmantošanas priekšlikuma projektu, informēt otru iestādi un Komisiju par tās nodomiem. Nesaskaņu gadījumā starp budžeta lēmējinstitūcijas abām iestādēm tiks sasaukta oficiāla trīspusēja sanāksme. 37. Komisija atsevišķi iesniedz līdzekļu pārvietojuma pieprasījumu, lai tos iekļautu 2012. gada budžeta īpašajās saistību apropriācijās, kā to paredz 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 28. punkts. Maksājumu apropriāciju avots 38. Tā kā 2012. gada budžeta pozīcijā 04.0501 "Eiropas Globalizācija pielāgošanas fonds (EGF)" norādītas maksājumu apropriācijas EUR 50 000 000 apmērā, minētā budžeta pozīcija tiks izmantota, lai segtu summu EUR 6 455 104 apmērā, kas nepieciešama minētajam pieteikumam. Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda izmantošanu saskaņā ar 28. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (pieteikums EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard no Dānijas) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[13] un jo īpaši tā 28. punktu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1927/2006 par Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonda izveidi[14] un jo īpaši tās 12. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[15], tā kā: (1) Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGF) tika izveidots, lai sniegtu papildu atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir saistīta ar globalizācijas izraisītām lielām strukturālām izmaiņām pasaules tirdzniecības modeļos, un lai palīdzētu viņiem atkal iesaistīties darba tirgū. (2) Attiecībā uz pieteikumiem, kas iesniegti, sākot ar 2009. gada 1. maiju līdz 2011. gada 30. decembrim, EGF darbības joma tika paplašināta, iekļaujot tajā atbalstu darbiniekiem, kuru atlaišana ir tieši saistīta ar pasaules finanšu un ekonomikas krīzi. (3) Saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu EGF var izmantot, nepārsniedzot maksimālo summu, kas ir 500 miljoni euro gadā. (4) Dānija 2011. gada 28. oktobrī iesniedza pieteikumu par EGF izmantošanu attiecībā uz atlaišanas gadījumiem uzņēmumā Odense Steel Shipyard un līdz 2012. gada 8. martam pieteikumu papildināja, iesniedzot papildu informāciju. Šis pieteikums atbilst Regulas (EK) Nr. 1927/2006 10. panta prasībām par finansiālo ieguldījumu noteikšanu. Tādēļ Komisija ierosina izmantot līdzekļus EUR 6 455 104 apmērā. (5) Tādēļ EGF būtu jāizmanto, lai sniegtu finansiālu ieguldījumu saistībā ar Dānijas iesniegto pieteikumu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU. 1. pants Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējā budžetā izmanto Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu (EGF), lai piešķirtu EUR 6 455 104 saistību un maksājumu apropriācijām. 2. pants Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [2] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [3] Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1927/2006 3. panta trešo daļu. [4] Kompensētā bruto tonnā˛a (CGT) norāda darba apjomu, kas nepieciešams konkrēta kuģa uzbūvēšanai, un to aprēķina, reizinot kuģa tonnāžu ar koeficientu, ko nosaka atbilstoši konkrētā kuģa tipam un lielumam (http://en.wikipedia.org/wiki/Compensated_gross_tonnage). [5] http://www.cesa.eu/presentation/publication/CESA_AR_2010_2011/pdf/CESA%20AR%202010-2011.pdf [6] COM (2011) 251 galīgā redakcija. [7] COM (2010) 451 galīgā redakcija. [8] COM (2010) 631 galīgā redakcija. [9] COM (2011) 251 galīgā redakcija. [10] http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do?dvsc=9 [11] www.odense.dk/lindoglobaliseringsfonden [12] EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard [13] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [14] OV L 406, 30.12.2006., 1. lpp. [15] OV C […], […], […] lpp.