Tirdzniecības aizsardzības pasākumu kopskaits attiecībā uz tērauda izstrādājumiem ir sasniedzis 37, no kuriem 16 pasākumi attiecas uz importu no Ķīnas. Pasākumu apstiprināšana norit arvien straujāk; ja 2014. gadā tika piemēroti pieci pasākumi, tad 2015. gadā – jau septiņi. Komisija izmanto papildu instrumentus, piemēram, sāk izmeklēšanu jau tad, ja pastāv risks, ka var tikt radīts kaitējums. Turklāt Komisija nodrošina, ka nozares stāvoklis faktiski tiek atvieglots ievērojamu laiku pirms pagaidu pasākumu piemērošanas. Tas tiek panākts, veicot importa reģistrēšanu pirms pagaidu pasākumu apstiprināšanas. Tas Komisijai dod iespēju galīgos antidempinga maksājumus piemērot ar atpakaļejošu spēku trīs mēnešus pirms pagaidu pasākumu apstiprināšanas, ja vien ir izpildīti attiecīgie juridiskie nosacījumi.

Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF) palīdz inovācijas ieviest arī tērauda nozarē, inovatīvos projektos sedzot lielāka finansējuma vajadzību risku. ESIF atbalsts konkrētiem projektiem ir elastīgs; ar to tiek risinātas tirgus nepilnības un situācijas, kad ieguldījumi ir nepietiekami. Projekta virzītāji var saņemt arī Eiropas Investīciju konsultāciju centra palīdzību attiecībā uz ieguldīšanu; tādējādi var tikt uzlabota projektu kvalitāte, kas savukārt var piesaistīt finansējumu. Turklāt komerciāli projekti savu pamanāmību ieguldītājiem var veicināt, izmantojot Eiropas Investīciju projektu portālu. ESIF ietvaros jau ir piešķirts pirmais EIB aizdevums 100 miljonu euro apmērā, ar kura palīdzību Itālijas vidēja lieluma tērauda ražotāji var piesaistīt citus ieguldītājus. Piesaistāmo ieguldījumu apjoms ir 227 miljoni euro, kas attiecīgajai komercsabiedrībai dos iespēju modernizēt un uzlabot savus izstrādājumus, procesus un ekoloģiskos raksturlielumus, un saglabāt vadošo stāvokli šajā jomā. Arī citi rūpnieki jau ir izveidojuši kontaktus ar minēto konsultāciju centru. Un citi jau tagad var novērtēt ieguvumu no šo jauno instrumentu sniegtajām iespējām.

ESIF sniegtās iespējas papildina citus ES fondus, piemēram, programmu “Apvārsnis 2020” un struktūrfondus, un tādējādi tos var optimāli kombinēt, un to arī vajadzētu darīt. No Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem 44 miljardi euro tiks piešķirti prioritātēm, kas noteiktas pētniecības un inovācijas stratēģijās par pārdomātu specializāciju. Reģioni Čehijā, Slovākijā, Spānijā, Somijā un Zviedrijā atbalstu savas tērauda rūpniecības modernizācijai ir noteikuši par vienu no prioritātēm. Sadarbība starp reģioniem ar tēraudu saistītās prioritārās jomās dod iespēju apmainīties ar pieredzi attiecībā uz politikām un jaunām tehnoloģijām. Integrētais Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskais plāns, ar ko Komisija nāca klajā 2015. gada oktobrī, palīdz esošo pētniecības un inovāciju atbalstu un politikas aktivitātes koncentrēt energoefektivitātes jomā, piemēram, ar finansiālā atbalsta un regulatīvo pasākumu pilnvērtīgāku izmantošanu.

Programma “Apvārsnis 2020” un Eiropas strukturālie un investīciju fondi sniedz palīdzību tērauda nozarei, pētniecības institūtiem un citām ieinteresētajām personām, lai tie varētu izstrādāt pamattehnoloģijas resursu efektīvas lietošanas un energoefektivitātes jomā visā vērtības pievienošanas ķēdē. Modernizāciju tērauda nozarē atbalsta arī Eiropas Ogļu un tērauda pētniecības fonds, kas ik gadu piešķir vairāk nekā 50 miljonus euro. Šajā ziņā labi piemēri ir projekts par tērauda ražošanu ar īpaši zemu CO2 emisiju (ULCOS) un tā sekojumprojekti, kā arī publiskās un privātās partnerības SPIRE ietvaros finansētie projekti.

Izmantojot Eiropas Inovācijas partnerību izejvielu jomā, nozare sadarbojas ar attiecīgām ieinteresētām personām ES, valsts un reģionālā mērogā, lai paātrinātu inovācijas, kas nodrošina drošu un ilgtspējīgu apgādi ar pirmreizējām un otrreizējām izejvielām.

Ieguldījums cilvēkos

Eiropas tērauda nozares modernizācija nozīmē ieguldīšanu cilvēkos un nodarbinātības iespēju palielināšanu.

Eiropa kā sociālā tirgus ekonomika nevar un arī nevēlas konkurēt ar zemām algām vai arvien sliktākiem darba apstākļiem un sociālajiem standartiem. Eiropai ir jākonkurē, balstoties uz inovācijām, progresīvām tehnoloģijām, augstākās pakāpes kvalitāti un ražošanas efektivitāti. Lai to panāktu, ir nepieciešami cilvēki ar izcilām prasmēm. Modernas un konkurētspējīgas tērauda rūpniecības izveide, ekspluatācija un uzturēšana ir iespējama vienīgi ar kvalificētu darbaspēku. Svarīgs ES parasto metālu rūpniecības resurss ir rūpnieciskās zinātības un kvalificēta darbaspēka, it īpaši gados jaunu darbinieku, saglabāšana. Tādēļ nepieciešamība ieguldīt cilvēkresursos būs viena no prioritātēm topošajā Jaunu prasmju un darbavietu programmā, no kuras iegūs daudzas ekonomikas nozares, tostarp tērauda nozare.

Atsevišķos gadījumos strukturālās izmaiņas var izraisīt darbavietu zudumu. Tas rada nopietnas sociālas sekas attiecīgajam strādājošajiem, viņu ģimenēm un reģionam, kurā viņi dzīvo. Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds (EGF) var piešķirt līdzfinansējumu līdz pat 60 % apmērā no tādu aktīvu darba tirgus pasākumu izmaksu kopsummas, ar kuriem paredzēts lielapjoma atlaišanas gadījumā palīdzēt strādājošajiem atrast jaunu darbvietu. Parasto metālu nozarē jau aptuveni 5000 strādājošo ir saņēmuši EGF palīdzību, un dalībvalstīm ir iespēja pieprasīt no ES papildu palīdzību šajā jomā.

Ir svarīgi atbalstīt strādājošos un vietējo ekonomiku, ko skar darbības pārcelšana lielā apmērā. Šajā nolūkā ES ir izstrādājusi instrumentus, ar kuriem paredzēts atbalstīt strādājošo nodarbināmību un mazināt pārstrukturēšanas negatīvās sociālās sekas. ES kvalitātes sistēma pārmaiņu un pārstrukturēšanas prognozēšanai var palīdzēt vienot komercsabiedrības, strādājošos un viņu pārstāvjus, sociālos partnerus, kā arī valstu un reģionālās iestādes un tādējādi panākt, ka pārmaiņas un pārstrukturēšana tiek pārvaldītas taisnīgi un sociāli atbildīgi. Komisija iesaistīs sociālos partnerus, izmantojot attiecīgās Eiropas sociālā dialoga komitejas, izstrādājot un īstenojot nepieciešamos pasākumus, piemēram, plānojot vajadzības pēc darbvietām un prasmēm, kā arī pasākumus, kas veicina iekšējo un ārējo mobilitāti.

Strādājošo informēšana un uzklausīšana attiecīgajā komercsabiedrībā un visas Eiropas mērogā situācijās, kad aktuāli kļūst pārvalstiski jautājumi, ir izšķiroši svarīga arī problēmu risināšanā, konfliktu neitralizēšanā un paraugprakses izstrādāšanā, sagaidot pārmaiņas un pienācīgi sagatavojot un vadot pārstrukturēšanu. Tādēļ ir svarīgi, lai dalībvalstis un attiecīgās ieinteresētās personas pilnīgi īstenotu un izmantotu ES sniegtās iespējas , lai tās spētu risināt tērauda nozares problēmas.

ES ir gatava atbalstīt arī plašākus dalībvalstu centienus īstenot aktīvu darba tirgus politiku, kuras mērķis ir nodrošināt bezdarbniekiem prasmes un kvalifikāciju, kas viņiem ir nepieciešama, lai atgrieztos darba tirgū. Komisija 2015. gadā iesniedza priekšlikumu par to, kā uzlabot atbalstu ilgtermiņa bezdarbniekiem un aktīvu darba tirgus politiku padarīt iedarbīgāku. Eiropas Sociālais fonds ir piešķīris 27 miljardus euro pasākumiem izglītības, apmācības un mūžizglītības jomās. Tiek lēsts, ka līdz 2023. gadam vairāk nekā 10 miljoni bezdarbnieku saņems atbalstu no ESF un 2,9 miljoni cilvēku iegūs kvalifikāciju, pateicoties ESF atbalstam. Strādājošie, kurus ietekmē pārstrukturēšana, varētu kvalificēties profesionālajai apmācībai, pārkvalifikācijai un prasmju uzlabošanai, izmantojot Eiropas Sociālā fonda atbalstu reģionālo un valsts mēroga darbības programmu ietvaros. Turklāt par ieguldījumiem prasmēs var saņemt finansējumu no Eiropas Stratēģisko investīciju fonda.

Mūsdienīga konkurences politika spēcīgai Eiropas tērauda nozarei

Konkurences politika ir svarīgs elements, ar ko var atbalstīt Eiropas tērauda ražotāju ilgtermiņa konkurētspēju. Komisija mudina dalībvalstis optimāli izmantot modernizēto ES valsts atbalsta regulējumu, pielāgojot atbalstu katras attiecīgās valsts apstākļiem, prioritātēm un ierobežojumiem, kā tas paredzēts jaunajā regulējumā.

Lai starptautiskā mērogā Eiropas ražotājiem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, Komisija darbojas gan daudzpusējo attiecību jomā – ESAO un PTO ietvaros, gan divpusējo attiecību jomā, izmantojot brīvās tirdzniecības nolīgumus. Tā strādā pie tā, lai panāktu lielāku pārredzamību attiecībā uz visām subsīdijām, pie apspriešanas mehānisma un disciplinējošiem noteikumiem attiecībā uz aizliegumu sniegt neierobežotus galvojumus un pārstrukturēšanas atbalstu maksātnespējīgām komercsabiedrībām, kas ir visvairāk kropļojošie subsīdiju veidi. Izšķiroši svarīgs šai pieejai ir Eiropas Parlamenta un Padomes atbalsts.

ES valsts atbalsta noteikumi nepieļauj, ka iekšējā tirgū notiktu sacensība par subsīdijām, un tie veicina taisnīgu attieksmi pret efektīviem ražotājiem, kuri pārstrukturējas par saviem līdzekļiem. Valsts atbalsta noteikumi ir pamatīgi modernizēti. Tie pieļauj atbalstu efektīvu un ražīgu tērauda ražotāju konkurētspējai pasaules mērogā. Dalībvalstīm pēc iespējas labāk ir jāizmanto šis jaunais regulējums, lai atbalstītu tērauda nozari. Konkrētāk:

vairāk varētu atbalstīt pārrobežu rūpniecības pētījumus vai visas Eiropas interesēm atbilstošus tehnoloģijas projektus (IPCEI);

valsts atbalsta noteikumi par pētniecību, attīstību un inovāciju dod iespēju sniegt publiskā sektora atbalstu intensīvo elektroenerģijas lietotāju motivēšanai izstrādāt inovatīvus risinājumus, piemēram, oglekļa dioksīda uztveršanas un izmantošanas tehnoloģijas, lai tādējādi mazinātu atšķirības no tirdzniecības partneriem privātā sektora ieguldījumu izmaksu ziņā. Par dažiem šā atbalsta veidiem Komisijai nav jāziņo. Komisija ir gatava palīdzēt valstu iestādēm ātri apzināt šādus atbalsta pasākumus;

attiecībā uz enerģijas izmaksām, kas jāsedz energoietilpīgām nozarēm, dalībvalstis tiek mudinātas kompensēt netiešās finansēšanas izmaksas atjaunīgo energoresursu enerģijas atbalsta shēmu ietvaros.

Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) vadlīnijas ļauj dalībvalstīm konkrētos apstākļos kompensēt augstākas elektroenerģijas izmaksas, kas jāsedz dažām energoietilpīgām nozarēm saskaņā ar ETS noteikumiem par elektroenerģijas ražotājiem (netiešās ETS izmaksas). Komisijas priekšlikumā par ETS reformu dalībvalstis tiek mudinātas izmantot šo iespēju. Komisija ir arī gatava pēc atsevišķu komercsabiedrību pieprasījuma nekavējoties sniegt papildu skaidrojumus par ilgtermiņa enerģijas piegādes līgumu novērtēšanu konkurences kontekstā.