Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Attīstības gadu (2015. gads) /* COM/2013/0509 final - 2013/0238 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Attīstības sadarbība pēdējo desmitgažu laikā ir mainījusies, ņemot vērā pieaugošās pasaules mēroga problēmas un savstarpējo atkarību, diferenciāciju starp jaunattīstības valstīm un jauniem dalībniekiem attīstības jomā. 2015. gads būs nozīmīgs attīstības jomā. Tas ir pēdējais gads, lai sasniegtu kopīgi pieņemtos Tūkstošgades attīstības mērķus (TAM), un gads, kurā būs jāpieņem nozīmīgi lēmumi par satvaru, kas aizstās šos mērķus. Četrus gadus pēc paziņojuma par Pārmaiņu programmu[1] pieņemšanas 2015. gads būs īstais laiks, lai darītu zināmus konkrētos attīstības politikas reformas rezultātus, kuru tas atspoguļoja. ES ir lielākā līdzekļu devēja oficiālajai attīstības palīdzībai (OAP) pasaulē, nodrošinot vairāk nekā pusi no visa pasaulē piešķirtā atbalsta apjoma. Tās stingrā apņemšanās atbalstīt partnervalstis tika pausta jau 1957. gadā, kad ar Romas līgumiem tika pirmo reizi izveidota Eiropas attīstības politika. Lisabonas līgumā attīstības politika ar tās vispārējo mērķi – nabadzības izskaušanu – ir stingri nostiprināta ES ārējā darbībā, lai atbalstītu tās ieinteresētību stabilas un labklājīgas pasaules nodrošināšanā. Attīstības sadarbība ir arī stratēģijas „Eiropa 2020” daļa. Visbeidzot, tādas svarīgas ES politikas iniciatīvas kā Attīstības politikas saskaņotība un Atbalsta efektivitāte ir pastāvīgi palīdzējušas uzlabot ES attīstības sadarbības plānošanu un īstenošanu. 2. EIROPAS ATTĪSTĪBAS GADS · Problēmas Neraugoties uz šo lielo apņēmību atbalstīt partnervalstis, ES iedzīvotājiem bieži trūkst informācijas par sadarbību attīstības jomā, par to, kāpēc tā ir vajadzīga, un par attīstības politikas pievienoto vērtību ES līmenī. 2012. gada oktobra Eirobarometra aptaujā tika uzsvērtas nozīmīgas jomas, kurās trūkst zināšanu, 53 % respondentu norādot, ka viņi neko nezina par to, kur nonāk ES atbalsts (44 % respondentu nezina, kur nonāk viņu valsts divpusējais atbalsts)[2]. Aptauja liecina arī, ka personiskā apņēmība nedaudz samazinās un izpratne par attīstības sadarbību un tai piešķirto nozīmi dažādās ES dalībvalstīs ir atšķirīga. Strauji mainīgā pasaulē cilvēkiem ir nepieciešama informācija par to, kā uz āru vērsta Eiropa var palīdzēt nodrošināt globālo ilgtspēju. Ir svarīgi palielināt Eiropas iedzīvotāju informētību par mūsu globālo savstarpējo atkarību. Kopumā ES iedzīvotāji vēlas saprast, kā viņi var panākt pārmaiņas, un informētība ir pirmais solis ceļā uz rīcību. Attīstības politikā pēdējo gadu laikā ir notikusi paradigmas maiņa. Atsakoties no tradicionālajām līdzekļu devēja–saņēmēja attiecībām, uzsvars šodien arvien vairāk tiek likts uz pieeju savstarpēji interesējošām globālām problēmām, kā pamatā ir paritāte ar partnervalstīm. Tomēr nozīmīgākajiem ES attīstības politikas mērķiem ir vajadzīgs publisks atbalsts. Ņemot vērā globālās krīzes spriedzi, piemēram, spēcīga sabiedriskā doma var palīdzēt sasniegt mērķi – novirzīt 0,7 % no NKP attīstības finansējumam[3]. Turklāt attīstības sadarbībai piešķirtā nozīme dažādās dalībvalstīs atšķiras. 2015. Eiropas Attīstības gads (EAG 2015) ir iespēja uzlabot informācijas līmeni visās dalībvalstīs. Pieeja tiks vērsta uz dažādajām valstu mērķgrupām. Paturot to prātā, dalībvalstu un ES pārstāvniecību iesaistīšanai būs īpaša nozīme. Tas, ka ES ir globālo procesu dalībniece un pārmaiņu vektors, ir svarīgi, lai turpinātu atbalstīt tās attīstības politiku. Ir jāpanāk, ka ir redzama ES koordinācija un sadarbība ar dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem. Iedzīvotāji lielākoties nav informēti par atbalsta efektivitāti un tā pozitīvo ietekmi, un tas ir jāizklāsta tādā izteiksmē, kas nav tik tehniska. · Iespējas Eiropas Attīstības gada rīkošanai konkrēti 2015. gadā būs vajadzīgas ievērojamas papildu pūles, bet tā būs arī iespēja izmantot Eiropas mēroga impulsu gan starp politikas veidotājiem, gan ES iedzīvotājiem kopumā. EAG 2015 var uzlabot sabiedrības informētību un vērst uzmanību uz ES lomu starptautiskās attīstības jomā. Tas var arī palielināt zināšanu līmeni iedzīvotāju vidū kopumā par to, kāda savstarpējā saistība ir starp attīstību, ilgtspējīgu attīstību, klimata pārmaiņām, nodrošinātību ar pārtiku, bioloģisko daudzveidību un citiem attiecīgiem jautājumiem, kā arī par to, kā tas ietekmē visnabadzīgākos iedzīvotājus pasaulē, un sekmēt politikas saskaņotības koncepciju. To var saistīt ar visām komunikācijas iniciatīvām, ko dalībvalstis un citi dalībnieki attīstības sadarbības jomā bez šaubām plāno konkrētajam gadam. Saskaņā ar Eirobarometra aptauju acīmredzamā vajadzība uzlabot paziņojumus par ES attīstības sadarbību ir saskaņota ar ES iedzīvotāju vispārējo atvērtību attiecībā uz palīdzēšanu trūcīgajiem partnervalstīs. Atbalsts palīdzības sniegšanai partnervalstīm ir nemainīgi augsts (85 %). Vairāk nekā seši no desmit Eiropas iedzīvotājiem uzskata, ka palīdzība partnervalstīm būtu jāpalielina. Tomēr komunikācijas stratēģijas par ES attīstības sadarbību vienmēr jāpiemēro valstu apstākļiem. ES ir plašs un aktīvs nevalstisko attīstības sadarbības organizāciju tīkls, kuras cieši sadarbojas ar ES iestādēm. NVO ir būtiska loma, vēršoties pie ES iedzīvotājiem un iesaistot viņus. Privātais sektors un starptautiskie fondi kļūst arvien aktīvāki attīstības sadarbības jomā, un starptautiskās sabiedriskās domas veidotāji kļūst par nozīmīgiem dalībniekiem attiecībā uz attīstības atbalstu. Tie ir ietekmīgi sinerģijas veidošanā, tostarp informējot plašāku auditoriju par attīstības sadarbību. Eiropas Savienības delegāciju blīvais tīkls visā pasaulē dara iespējamu informācijas apkopošanu par ES attīstības sadarbības rezultātiem un tās izplatīšanu partnervalstīs. EAG 2015 palīdzēs sniegt atbalsta punktu pašreizējos komunikācijas centienos attiecībā uz ES attīstības sadarbību. Tas pastiprinās šīs sadarbības atpazīstamību un uz rezultātu gūšanu vērsto aspektu. · Mērķi un ierosinātās darbības EAG 2015 mērķis ir informēt ES iedzīvotājus par ES attīstības sadarbību, uzsverot, ko Eiropas Savienība jau tagad var sasniegt kā lielākā atbalsta sniedzēja pasaulē un kā tā varētu vēl vairāk palīdzēt, apvienojot savu dalībvalstu un iestāžu spēkus. EAG 2015 mērķis ir sekmēt Eiropas iedzīvotāju aktīvu ieinteresētību attīstības sadarbībā un veicināt atbildības un iespējas sajūtu attiecībā uz viņu līdzdalību politikas formulēšanā un īstenošanā. Tas veicinās informētību par ES attīstības sadarbības lomu, kas dod visdažādākās priekšrocības ne tikai saņēmējiem, bet arī ES iedzīvotājiem mainīgā un aizvien vairāk savstarpēji atkarīgā pasaulē. Galvenajiem vēstījumiem, kas jādara zināmi gada laikā, vajadzētu izrietēt no nesenajiem paziņojumiem „ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma” un „Cilvēka cienīgu dzīvi visiem – nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē”[4]. Lai EAG 2015 laikā informētu par ES atbalstu, tiks izmantota plaša pieeja, kas aptver ES attīstības sadarbību un humāno palīdzību. Pēc iespējas, pasākumi attiecībā uz EAG 2015 tiks izstrādāti un īstenoti ar stratēģiskajiem partneriem. Tāpēc tiks izmantoti pastāvošie forumi, lai veicinātu EAG 2015, bet būtu jācenšas veidot arī inovatīvas partnerības. Visiem pasākumiem vajadzētu būt pēc iespējas pietuvinātiem iedzīvotājiem gan ES, gan ārpus tās un viņiem viegli izprotamiem. Lai panāktu lielāku ietekmi, uzmanība tiks pievērsta konkrētām mērķgrupām, tostarp jauniešiem. Ciktāl iespējams, tiks izmantotas tādu pastāvošo komunikācijas iniciatīvu priekšrocības kā Eiropas Attīstības dienas, Izglītības un izpratnes veicināšana attīstības jomā (DEAR), balvas, piemēram, Lorenco Natalī balva, vai publikācijas par ES attīstības sadarbību, piemēram, EuropeAid gada ziņojums. Pasākumi citās politikas jomās, piemēram, ārējās attiecībās, tirdzniecībā, paplašināšanās jomā, nodarbinātībā un sociālajā politikā, izglītībā un kultūrā, veselības aizsardzībā, lauksaimniecībā, kā arī pētniecībā un inovācijā, jau tieši vai netieši palīdz sekmēt attīstību. Komisija izmantos šos pasākumus, lai palielinātu EAG 2015 ietekmi. Tāpat kā iepriekšējos Eiropas gados, papildu pasākumi ietvers komunikācijas akcijas, konferences, pasākumus, iniciatīvas, pētījumus un aptaujas Eiropas, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī, lai paustu vēstījumus, izplatītu informāciju par ES attīstības sadarbību un aicinātu ES iedzīvotājus piedalīties un aktīvi sniegt savu ieguldījumu. Komisija var noteikt citus pasākumus, lai palīdzētu sasniegt EAG 2015 mērķus. Pasākumi EAG 2015 ietvaros ir jāpielāgo katras dalībvalsts vajadzībām un apstākļiem. Tiks ņemta vērā pieredze, kas gūta iepriekšējos Eiropas gados. Dalībvalstis tiek aicinātas iecelt valsts EAG 2015 koordinatoru. Valsts koordinatori cieši apspriedīsies ar plašu ieinteresēto personu loku un attiecīgā gadījumā darbosies kā valsts aģentūras vai kontaktpunkti attiecīgajiem ES pasākumiem. EAG 2015 pasākumos, ko veic kopā ar dalībvalstīm, tiks ņemta vērā katras valsts pastāvošā komunikācijas stratēģija. Tādējādi dalībvalstis tiks aicinātas informēt par ES attīstības sadarbību visplašākajā nozīmē. 3. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultāti Reaģējot uz Eiropas NVO palīdzības un attīstības konfederācijas (CONCORD) sākotnējo priekšlikumu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2011. gada maijā ierosināja noteikt 2015. gadu par Eiropas Attīstības gadu. Eiropas Parlaments 2012. gada oktobrī aicināja Komisiju pasludināt 2015. gadu par Eiropas Attīstības gadu, paužot cerību, ka tas palielinātu attīstības sadarbības nozīmību. Par EAG 2015 ideju ir notikušas neformālas apspriedes ar Komisijas dienestiem un Eiropas Ārējās darbības dienestu. Par EAG 2015 organizēšanu ir notikusi neformāla saziņa ar Eiropas Parlamentu un dalībvalstīm. EAG 2015 bija iekļauts dalībvalstu par attīstību atbildīgo ģenerāldirektoru regulārās sanāksmes darba kārtībā 2013. gada jūnijā. Diskusijas par organizāciju ir notikušas ar starpiestāžu EAG 2015 darba grupu, kurā ietilpst CONCORD, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu, Reģionu komitejas pārstāvji, Eiropas Parlamenta deputāti un dalībvalstu pārstāvji. EAG 2015 plāni ir apspriesti ar Izglītības un izpratnes veicināšanas attīstības jomā (DEAR) forumu, kura mērķis ir stiprināt NVO informētības veicināšanas kapacitāti, kā arī izglītot un iesaistīt Eiropas sabiedrību nabadzības izskaušanas un sociālās iekļaušanas jomā pasaules mērogā. Iniciatīvas būtība ir guvusi plašu atzinību, un pieaugošais papildu informācijas pieprasījumu skaits un aktīvais atbalsts norāda, ka pēc tās ir liels pieprasījums. Ņemot vērā EAG 2015 ārējo attiecību dimensiju, neformālas diskusijas ir notikušas arī ar starptautiskām organizācijām. 4. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI · Juridiskais pamats LESD 209. pants paredz juridisko pamatu, lai ES izstrādātu un īstenotu savu attīstības politiku, kā noteikts 208. pantā. LESD 210. pants paredz, ka, lai sekmētu savas rīcības komplementaritāti un efektivitāti, Savienībai un dalībvalstīm būtu jākoordinē sava attīstības sadarbības politika un jāapspriežas savā starpā par to atbalsta programmām, tostarp starptautiskajās organizācijās un starptautisku konferenču laikā. Tās var uzņemties veikt kopīgus pasākumus. Vajadzības gadījumā dalībvalstīm būtu jāpalīdz īstenot Savienības atbalsta programmas. Komisija var pieņemt jebkādas noderīgas iniciatīvas, lai veicinātu koordināciju. Priekšlikuma lēmumam par EAG 2015 galvenais mērķis ir palielināt sabiedrības informētību par Eiropas dimensijas pievienoto vērtību sadarbības jomā, ņemot vērā globālo savstarpējo atkarību un mainīgo ES attīstības politiku. Tādējādi šis mērķis ietilpst abu iepriekš minēto pantu robežās. · Subsidiaritātes princips Galvenā atbildība par iedzīvotāju informētības palielināšanu attīstības jautājumos tomēr ir dalībvalstīm. Rīcība Savienības līmenī papildina valstu rīcību šajā saistībā, kā uzsvērts politiskajā deklarācijā „Partnerība informācijas sniegšanai par Eiropu”, ko 2008. gada 22. oktobrī parakstīja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija[5]. Tā kā, ņemot vērā nepieciešamību veidot daudzpusējas partnerības, veikt starptautisku informācijas apmaiņu un īstenot Savienības mēroga informētības vairošanas pasākumus un paraugprakses izplatīšanu, dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt Eiropas Attīstības gada mērķus, un tāpēc, ņemot vērā Eiropas attīstības gada mērogu, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā to paredz 5. pants Līgumā par Eiropas Savienību. · Proporcionalitātes princips Pasākumi, kas īstenojami ierosinātajā Eiropas gadā, nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu tā mērķus. Tāpēc priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, kā noteikts LES 5. pantā. 5. IETEKME UZ BUDŽETU Elastība attiecībā uz gada vai daudzgadu prioritāšu noteikšanu, balstoties uz Komisijas budžeta pozīcijām un programmām, nodrošina pietiekamu finanšu rezervi EAG 2015 īstenošanai saskaņā ar pašreizējo iepriekšējo plānošanu (skatīt pielikumu). 2013/0238 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Eiropas Attīstības gadu (2015. gads) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 209. pantu un 210. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[7], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Attīstības sadarbība ietver cilvēku attīstības veicināšanu un cilvēku piepildījumu visos aspektos, ieskaitot kultūras dimensiju[8]. (2) Eiropas Savienība sniedz attīstības atbalstu kopš 1957. gada un ir lielākā oficiālās attīstības palīdzības līdzekļu devēja pasaulē. (3) Ar Lisabonas līgumu attīstības politika ir stingri nostiprināta ES ārējā darbībā, atbalstot ES ieinteresētību stabilā un labklājīgā pasaulē. Attīstības politika palīdz arī risināt citas globālas problēmas un dod ieguldījumu ES–2020 stratēģijas īstenošanā. (4) ES ir bijusi vadošā loma politikas saskaņotības attīstības jomā koncepcijas formulēšanā un īstenošanā, kuras mērķis ir pastiprināt sinerģiju ar palīdzību nesaistītas politikas un attīstības mērķu starpā. (5) Cīņa pret nabadzību joprojām ir galvenais Eiropas Savienības attīstības politikas mērķis, kā noteikts 21. pantā Līgumā par Eiropas Savienību un 208. pantā Līgumā par Eiropas Savienības darbību. (6) Starptautiskā kopiena 2000. gadā apņēmās līdz 2015. gadam veikt konkrētus pasākumus, lai apkarotu nabadzību, pieņemot Tūkstošgades attīstības mērķus, kurus pieņēmušas Eiropas Savienība un tās dalībvalstis. (7) Pasaulē pēdējos gados ir notikušas lielas pārmaiņas, tostarp ievērojamas pārmaiņas globālajā ekonomikas un politiskajā līdzsvarā. Pasaules arēnā ir parādījušies jauni dalībnieki, tostarp privātā sektora un citi nevalstiskā sektora dalībnieki. Lai gan attīstītās un jaunietekmes ekonomikas valstis rada lielāko daļu pasaules IKP, pēdējās minētās tagad ir kļuvušas par pasaules izaugsmes galveno virzītājspēku, un tām jau ir ievērojama ietekme uz pasaules ekonomiku. (8) Pastāvīgs atbalsts sadarbībai attīstības jomā ir vitāli svarīgs strauji mainīgajā pasaulē. Aptuveni 1,3 miljardi iedzīvotāju joprojām dzīvo galējā nabadzībā ienākumu trūkuma dēļ, un daudzu citu cilvēku attīstības vajadzības joprojām netiek apmierinātas. Nevienlīdzība valstīs ir palielinājusies lielākajā pasaules daļā. Dabas vide ir pakļauta arvien lielākam spiedienam, un klimata pārmaiņu ietekme īpaši smagi skar jaunattīstības valstis. Šīs problēmas ir globālas un savstarpēji saistītas, un tās ir jārisina, visām valstīm rīkojoties kopā. (9) Diskusijas par satvaru laikposmam pēc 2015. gada ir sākušās, un Eiropas Komisija ir paudusi savu viedokli paziņojumā „Cilvēka cienīgu dzīvi visiem – nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē”[9]. Šā politikas priekšlikuma mērķis ir novērst nepilnības pašreizējā attīstības satvarā un noteikt vienotu pieeju, kas apvieno nabadzības izskaušanu un ilgtspējas problēmas visaptverošā starptautiskā satvarā. Tā pamatā ir 2011. gada paziņojums „ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma”[10], kā rezultātā jau tagad vērojama būtiska ES attīstības politikas pārorientācija. (10) Eiropas Attīstības gads 2015. gadā sniegs savlaicīgu iespēju palielināt sabiedrības informētību par Eiropas attīstības politikas pašreizējo virzienu. Ir nepieciešama informācija par to, kā uz āru vērsta Eiropa var palīdzēt nodrošināt globālu ilgtspējību. Tas ietver informētības palielināšanu par globālo savstarpējo atkarību un par to, ka attīstība nenozīmē tikai palīdzību vien. (11) 2015. gadam vajadzētu būt simboliskam un izšķirošam gadam, jo tas ir pēdējais gads, lai sasniegtu kopīgi pieņemtos Tūkstošgades attīstības mērķus, un tādējādi piedāvā vienreizēju iespēju izvērtēt starptautiskās saistības kopš 2000. gada. 2015. gads arī būs gads, kurā būtu jāpieņem nozīmīgs starptautisks lēmums par attīstības satvaru, kas aizstās TAM nākamajās desmitgadēs. (12) Tas pats gads varētu būt arī piemērots laiks, lai izklāstītu ES attīstības politikas rezultātus pēc to principu īstenošanas, kuri paredzēti 2011. gadā pieņemtajā paziņojumā par Pārmaiņu programmu. (13) Savienības rīcības attīstības jomā sekmīgas ietekmes pamatā ir tas, cik lielā mērā tai ir plašas sabiedrības un politisks atbalsts. Tāpēc Eiropas gadam būtu jādarbojas kā katalizatoram, lai palielinātu informētību, radītu stimulu un apmainītos ar paraugpraksi starp dalībvalstīm, vietējām un reģionālām pārvaldes iestādēm, pilsonisko sabiedrību, sociālajiem partneriem un starptautiskām struktūrām un organizācijām, kas nodarbojas ar attīstības jautājumiem. Tam būtu jāpalīdz koncentrēt politisko uzmanību un iesaistīt ikvienu ieinteresēto personu, lai virzītu uz priekšu un sekmētu turpmākas darbības un iniciatīvas gan Savienības, gan dalībvalstu līmenī, sadarbībā ar attīstības atbalsta saņēmējiem un to pārstāvjiem. (14) 2012. gada oktobra Eirobarometra[11] aptauja liecināja par stingru atbalstu ES iedzīvotāju vidū tam, lai palīdzētu cilvēkiem partnervalstīs (85 %). Neraugoties uz pašreizējo ekonomikas stāvokli, vairāk nekā seši no desmit Eiropas iedzīvotājiem uzskata, ka palīdzība cilvēkiem partnervalstīs būtu jāpalielina. Tajā pašā laikā Eirobarometrs nepārprotami liecināja, ka trūkst zināšanu par ES attīstības sadarbību, kam nepieciešama labāka komunikācija. (15) Eiropas Parlaments savā 2012. gada 23. oktobra rezolūcijā[12] aicināja Komisiju pasludināt 2015. gadu par Eiropas Attīstības gadu, paužot cerību, ka tas pievērstu vairāk uzmanības attīstības sadarbībai. (16) Lai Eiropas gads būtu efektīvs, būtisks priekšnoteikums ir efektīva koordinācija starp visiem partneriem, kas dod savu ieguldījumu Savienības, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī. Vietējiem un reģionāliem partneriem ir īpaša nozīme, veicinot ES attīstības politiku. (17) Atšķirīgā valstu sociālekonomiskā un kultūras konteksta un sensitīvo jautājumu dēļ dažus Eiropas gada pasākumus vajadzētu decentralizēt valstu līmenī saskaņā ar Finanšu regulas 58. pantu[13]. Tomēr politikas prioritāšu noteikšana valsts līmenī būtu jākoordinē Komisijai, lai garantētu konsekvenci Eiropas gada stratēģiskajiem mērķiem. (18) Līdzdalībai Eiropas gada finansējamajos pasākumos vajadzētu būt pieejamai dalībvalstīm un kandidātvalstīm, kuras gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem šo valstu dalībai Savienības programmās, kas paredzēti attiecīgi Pamatnolīgumā un Asociācijas padomes lēmumos. (19) Būtu jānodrošina konsekvence un papildināmība ar citām Savienības darbībām, jo īpaši ar Attīstības sadarbības instrumentu (DCI), tostarp programmu „Izglītības un izpratnes veicināšana attīstības jomā” (DEAR), Eiropas Attīstības fondu (EAF), Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentu (EKPI) un citiem ES finanšu instrumentiem ārējai darbībai, kad tas skar attīstības politiku. (20) Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, piemērojot samērīgus pasākumus visā izdevumu ciklā, tostarp preventīvi novēršot, konstatējot un izmeklējot pārkāpumus, atgūstot zaudētus, kļūdaini izmaksātus vai nepareizi izmantotus līdzekļus un attiecīgā gadījumā izmantojot administratīvus un finansiālus sodus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 966/2012[14] par finanšu noteikumiem, ko piemēro Eiropas Savienības vispārējam budžetam. (21) Lai optimizētu Eiropas Attīstības gadam paredzēto pasākumu efektivitāti un lietderību, ir svarīgi 2013. un 2014. gadā veikt virkni sagatavošanas darbību. (22) Komisija jau ir veikusi vairākas iniciatīvas, lai veicinātu attīstības politiku un informētu iedzīvotājus par tās sadarbību attīstības jomā. Šīs esošās iniciatīvas būtu pēc iespējas vairāk jāizmanto 2015. Eiropas gadam. (23) Galvenais pienākums saistībā ar iedzīvotāju informētības palielināšanu attīstības jautājumos ir dalībvalstīm. Rīcība Savienības līmenī papildina valstu rīcību šajā saistībā, kā uzsvērts politiskajā deklarācijā „Partnerība informācijas sniegšanai par Eiropu”, ko 2008. gada 22. oktobrī parakstīja Eiropas Parlaments, Padome un Komisija[15]. (24) Tā kā, ņemot vērā nepieciešamību veidot daudzpusējas partnerības, veikt starptautisku informācijas apmaiņu un īstenot Savienības mēroga informētības vairošanas pasākumus un paraugprakses izplatīšanu, dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt Eiropas Attīstības gada mērķus, un tāpēc, ņemot vērā Eiropas attīstības gada mērogu, tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā to paredz 5. pants Līgumā par Eiropas Savienību. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šajā lēmumā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Priekšmets 2015. gads tiek pasludināts par „Eiropas Attīstības gadu” (turpmāk “Eiropas gads”). 2. pants Mērķi Eiropas gada vispārējais mērķis ir: – informēt ES iedzīvotājus par ES attīstības sadarbību, uzsverot, ko Eiropas Savienība jau tagad var sasniegt kā lielākā atbalsta sniedzēja pasaulē un kā tā varētu vēl vairāk palīdzēt, apvienojot savu dalībvalstu un iestāžu spēkus; – sekmēt Eiropas iedzīvotāju aktīvu ieinteresētību attīstības sadarbībā un veicināt atbildības un iespējas sajūtu attiecībā uz viņu līdzdalību politikas formulēšanā un īstenošanā; un – veicināt informētību par ES attīstības sadarbības lomu, kas dod visdažādākās priekšrocības ne tikai saņēmējiem, bet arī ES iedzīvotājiem mainīgā un aizvien vairāk savstarpēji atkarīgā pasaulē. 3. pants Iesaistītās iniciatīvas 1. Pasākumi, kas veikti, lai sasniegtu 2. pantā izklāstītos mērķus, var ietvert šādas iniciatīvas, kuras organizētas Savienības, valsts, reģionālā vai vietējā līmenī, kā izklāstīts šā lēmuma pielikumā: – komunikācijas kampaņas, lai izplatītu galvenos vēstījumus, kas vērsti uz sabiedrību kopumā un specifiskākām auditorijām, tostarp izmantojot sociālos plašsaziņas līdzekļus; – konferenču, pasākumu un iniciatīvu organizēšana ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai sekmētu aktīvu līdzdalību un diskusiju, kā arī palielinātu informētību Eiropas līmenī; – konkrētas iniciatīvas dalībvalstīs ar mērķi sekmēt Eiropas gada mērķus, jo īpaši izmantojot informācijas apmaiņu un dalīšanos pieredzē un paraugpraksē starp valstu, reģionālām, vietējām pārvaldes iestādēm un citām organizācijām; un – pētījumu un apsekojumu veikšana un to rezultātu izplatīšana. 2. Komisija var noteikt citus pasākumus par tādiem, kas veicina Eiropas gada mērķus, un var atļaut izmantot atsauces uz Eiropas gadu šo pasākumu popularizēšanā, ciktāl tie palīdz sasniegt 2. pantā noteiktos mērķus. 4. pants Koordinācija ar dalībvalstīm 1. Katra dalībvalsts ir aicināta iecelt valsts koordinatoru, kam jābūt atbildīgam par tās dalības Eiropas gadā organizēšanu, un tā informē Komisiju par šo iecelšanu. 2. Valstu koordinatori ciešā sadarbībā ar Komisiju apspriežas un sadarbojas ar plašu ieinteresēto personu loku, tostarp pilsonisko sabiedrību, valstu parlamentiem, sociālajiem partneriem un vajadzības gadījumā attiecīgo Savienības programmu valstu aģentūrām vai kontaktpunktiem. 3. Līdz 2014. gada 1. jūnijam dalībvalstis tiek aicinātas nosūtīt Komisijai savas ierosinātās darba programmas, kurās izklāstīta sīka informācija par Eiropas Attīstības gadam plānotajiem valstu pasākumiem saskaņā ar 2. pantā uzskaitītajiem mērķiem, un sīkāku informāciju par pielikumā noteiktajiem pasākumiem. 4. Pirms darba programmu apstiprināšanas Komisija pārbauda, vai pasākumi, saskaņā ar Finanšu regulu un tās piemērošanas noteikumiem, atbilst mērķiem, kas noteikti šajā lēmumā. 5. pants Iesaistītās valstis Finansējamajos Eiropas gada pasākumos var piedalīties: – dalībvalstis; – kandidātvalstis, kas gūst labumu no pirmspievienošanās stratēģijas, saskaņā ar vispārējiem principiem un vispārējiem noteikumiem un nosacījumiem šo valstu dalībai Savienības programmās, kas paredzēti attiecīgi Pamatnolīgumā un Asociācijas padomes lēmumos. 6. pants Koordinēšana Savienības līmenī un īstenošana 1. Komisija šo lēmumu īsteno Savienības līmenī, jo īpaši, pieņemot vajadzīgos finansēšanas lēmumus saskaņā ar regulām, ar kurām izveido finansēšanas instrumentus, kas ir nozīmīgi attiecīgajiem pasākumiem. 2. Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, kā arī struktūrām un apvienībām, kas nodarbojas ar attīstības jautājumiem. 3. Komisija organizē sanāksmes ar valstu koordinatoriem, lai koordinētu Eiropas gada īstenošanu un apmainītos ar informāciju par tā īstenošanu ES un valstu līmenī. 4. Komisija organizē sanāksmes, kurās piedalās ieinteresētās personas un to Eiropas organizāciju vai struktūru pārstāvji, kuras darbojas attīstības jomā, lai palīdzētu tai īstenot Eiropas gadu Savienības līmenī. 5. Komisija padara Eiropas gada tēmu par prioritāti tās pārstāvniecību dalībvalstīs un Eiropas Savienības delegāciju partnervalstīs komunikācijas pasākumos. Tāpat attiecīgie nozīmīgie Savienības līmeņa tīkli, kas savas darbības izmaksām saņem atbalstu no Savienības vispārējā budžeta, nosaka Eiropas gada tēmu par prioritāti savās darba programmās. 7. pants Konsekvence un papildināmība Saskaņā ar regulām, ar kurām izveido finansēšanas instrumentus, kas ir nozīmīgi attiecīgajiem pasākumiem, Komisija nodrošina, ka šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskanīgi ar jebkurām citām Savienības, valstu vai reģionālām shēmām un iniciatīvām, kuras palīdz sasniegt Eiropas gada mērķus, un pilnībā papildina pašreizējās Savienības, valstu, reģionālās iniciatīvas un resursus. 8. pants Īpaši noteikumi par finansiālu un nefinansiālu atbalstu 1. Savienības mēroga pasākumu, kas minēti pielikuma A daļā, rezultātā veic publisku iepirkumu vai piešķir dotācijas, ko finansē no Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar Finanšu regulas V sadaļu un IV sadaļu.° 2. Savienības mēroga pasākumus, kas minēti pielikuma B daļā, var līdzfinansēt no Savienības vispārējā budžeta. 3. Komisija var piešķirt līdzfinansējumu katrai valsts koordinācijas struktūrai saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta pielikuma C daļā. 4. Attiecīgā gadījumā un neskarot to mērķus un budžetu, pastāvošās programmas, kas palīdz sekmēt attīstību, var atbalstīt Eiropas gadu. 5. Komisija var piešķirt nefinansiālu atbalstu pasākumiem, ko uzņemas veikt publiskas un privātas organizācijas, kuras atbilst 3. panta 2. punktam. 9. pants Savienības finanšu interešu aizsardzība 1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus. 2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri lēmuma ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus. 3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulā (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[16] un Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[17], lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar dotāciju nolīgumu vai lēmumu par dotāciju, vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo lēmumu. 10. pants Uzraudzība un izvērtēšana Komisija līdz 2016. gada 31. decembrim iesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ziņojumu par šajā lēmumā paredzēto iniciatīvu īstenošanu, rezultātiem un vispārējo izvērtējumu. 11. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā 21. dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Lēmuma 3. pantā minēto pasākumu sīks apraksts Eiropas gada īstenošana būs vērsta uz plašu, Savienības mēroga informācijas un komunikācijas kampaņu, ko papildinās dalībvalstu veikti pasākumi. Gan Savienības, gan valstu pasākumos var iesaistīt arī pilsonisko sabiedrību, sociālos partnerus un citas ieinteresētās personas, lai veidotu atbildīgumu galveno dalībnieku starpā. Savienība piešķirs finansiālu atbalstu, tostarp rakstisku atļauju izmantot logotipu, tiklīdz tas būs izstrādāts, un citus materiālus, kas saistīti ar Eiropas gadu, valsts vai privāto organizāciju veiktajām iniciatīvām, ja šīs organizācijas var apliecināt Komisijai, ka attiecīgās iniciatīvas tiek īstenotas vai tiks īstenotas 2015. gadā un tās būtiski veicinās Eiropas gada mērķu sasniegšanu. A. TIEŠAS SAVIENĪBAS INICIATĪVAS Finansējuma veids lielākoties būs preču un pakalpojumu tieša iegāde saskaņā ar spēkā esošajiem pamatlīgumiem. Tas var būt arī dotācijas formā. Iniciatīvas var ietvert: – informatīvas un popularizējošas kampaņas, tostarp: – tāda audiovizuāla un drukāta materiāla sagatavošanu un izplatīšanu, kas atspoguļo 2. pantā izklāstītos vēstījumus; – plašas ievērības pasākumus un forumus pieredzes un paraugprakses apmaiņai; – pasākumus, lai iepazīstinātu ar rezultātiem un palielinātu informētību par Eiropas Savienības programmām, shēmām un iniciatīvām, kas veicina Eiropas gada mērķu īstenošanu; – informatīvas tīmekļa vietnes izveidi Europa portālā (http://europa.eu/index_en.htm), kas veltīta darbībām, kuras veiktas saistībā ar Eiropas gadu. – Citas iniciatīvas: – lingvistisko pakalpojumu sniegšanu (rakstiskā, mutiskā tulkošana, informācijas sniegšana vairākās valodās); – uzraudzības apsekojumus un revīzijas Savienības līmenī, lai novērtētu un ziņotu par Eiropas gada sagatavošanu, efektivitāti un ietekmi. B. SAVIENĪBAS INICIATĪVU LĪDZFINANSĒŠANA Pamanāmi Eiropas mēroga pasākumi, kuru mērķis ir palielināt informētību par Eiropas gada mērķiem un ko potenciāli organizē sadarbībā ar dalībvalstīm, kuras ir Eiropas Savienības Padomes prezidentvalstis 2015. gadā, var saņemt Savienības dotāciju līdz pat 80 % apmērā no pasākumu galīgajām izmaksām. C. DALĪBVALSTU INICIATĪVU LĪDZFINANSĒŠANA Katras valsts koordinācijas struktūra var iesniegt darba programmu Savienības līdzfinansējumam, lai veicinātu Eiropas gadu. Darba programmā apraksta valsts koordinācijas struktūras konkrētās darbības, kuras jāfinansē. Pieteikumam pievieno sīki izstrādātu paredzamo budžetu, kurā norādītas ierosināto iniciatīvu vai darba programmas kopējās izmaksas, kā arī iespējamā līdzfinansējuma summa un avoti. ES galīgais līdzfinansējums var segt līdz pat 80 % no pasākumu galīgajām izmaksām. Komisija nosaka provizoriskās summas, kas darāmas pieejamas līdzfinansējumam katrai valsts koordinācijas struktūrai, un pieteikumu iesniegšanas termiņu. Piešķiršanas kritērijos jāņem vērā iedzīvotāju skaits, dzīves dārdzība un noteikta summa katrai dalībvalstij, lai garantētu obligātu pasākumu klāstu. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķi 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 2015. Eiropas Attīstības gads 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[18] 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība R Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[19] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Nav daudzgadu stratēģiska mērķa, ņemot vērā iniciatīvas – Eiropas gada – specifiku 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. .. 1. Informēt ES iedzīvotājus par ES attīstības sadarbību un demonstrēt rezultātus, ko Eiropas Savienība jau tagad var sasniegt kā lielākā atbalsta sniedzēja pasaulē, un ko tā spēj panākt, izmantojot tās dalībvalstu un iestāžu apvienoto spēku. 2. Stimulēt Eiropas iedzīvotāju aktīvu ieinteresētību attīstības sadarbībā, informējot viņus par viņu pienākumiem un iespējām attiecībā uz politikas formulēšanu un īstenošanu. 3. Mainīgajā un arvien vairāk savstarpēji atkarīgajā pasaulē palielināt informētību par ES attīstības sadarbības nozīmību, jo tā rada visdažādākās priekšrocības ne tikai saņēmējiem, bet arī ES iedzīvotājiem. Attiecīgās ABM/ABB darbības 21 08 nodaļa — Politikas stratēģija un koordinācija politikas jomā „Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm”; un 19 11 nodaļa — Politikas stratēģija un koordinācija politikas jomā “Ārējās attiecības” 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. 1. Informācijas un komunikācijas kampaņas palielina Eiropas Savienības attīstības sadarbības pamanāmību un Eiropas Savienības attīstības politikas ietekmi iedzīvotāju ikdienas dzīvē. 2. Iedzīvotāji reaģē pozitīvi un aktīvi iesaistās EAD 2015 organizēšanā. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus 1. ES iedzīvotāju vispārējā informētība un zināšanas par attīstības politiku un instrumentiem pēc TAM (izmantojot Eirobarometru un TR-AID). 2. Rezultātu skaits saistībā ar organizēto plašsaziņas līdzekļu kampaņu, konferencēm/pasākumiem un darbībām, kas organizētas kopā ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un nevalstiskajiem dalībniekiem. 3. ES iedzīvotāju iesaistes līmenis, kas panākts EAD 2015 pasākumu ietvaros. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Īstermiņa: informēt ES iedzīvotājus par ES attīstības sadarbību un demonstrēt rezultātus, ko ES jau tagad var sasniegt kā lielākā atbalsta sniedzēja pasaulē. Ilgtermiņa: mainīgajā un arvien vairāk savstarpēji atkarīgajā pasaulē palielināt informētību par ES attīstības sadarbības nozīmību, jo tā rada visdažādākās priekšrocības ne tikai saņēmējiem, bet arī ES iedzīvotājiem. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Ņemot vērā īstermiņa un ilgtermiņa prasības, dot iespēju dalībvalstīm un ieinteresētajām personām visos līmeņos ieviest un formulēt ES attīstības sadarbības politiku un ārējos instrumentus. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Iepriekšējie Eiropas gadi ir pierādījuši savu vērtību kā efektīvi informētības palielināšanas instrumenti, kas ietekmēja gan sabiedrību kopumā, gan viedokļu izplatītājus, un radīja sinerģiju dažādo iesaistīšanās jomu starpā ES un dalībvalstu līmenī. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem EK, kā arī citu ES iestāžu rīcībā ir plašs juridisko instrumentu klāsts, lai informētu par to, kā veicināt ES sadarbību attīstības jomā, piemēram, DEAR programma, ko pārvalda Komisija. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme R Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva R Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: 1.1.2015.–31.12.2015. R Finansiālā ietekme no 2013. līdz 2015. gadam ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva Īstenošana ar uzsākšanas periodu no YYYY. līdz YYYY. gadam, pēc kura turpinās normāla darbība 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[20] Attiecībā uz 2013. gada budžetu R Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ¨ Centralizēta netieša pārvaldība, izpildes uzdevumus deleģējot: ¨ izpildaģentūrām, ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[21], ¨ valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē. ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) No 2014. gada budžeta R Komisijas īstenota tieša pārvaldība ¨ ar tās struktūrvienību, tostarp personāla Savienības delegācijās, palīdzību; ¨ ar izpildaģentūru palīdzību; ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm R Netieša pārvaldība, deleģējot īstenošanas uzdevumus: ¨ trešām valstīm vai to ieceltām struktūrām; ¨ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām; ¨EIB un Eiropas Investīciju fondam; ¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; R publisko tiesību subjektiem; R struktūrām, uz kurām attiecas privāttiesības un kuras veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja misiju, ja vien tās sniedz pietiekamas finanšu garantijas; ¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts privāttiesības, kurām uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pietiekamas finanšu garantijas; ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā saskaņā ar LES V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”. Piezīmes - Eiropas Savienības līmenī līdzekļus pārvaldīs Komisijas tiešā pārvaldībā. - Dalībvalstu līmenī līdzekļus pārvaldīs, izmantojot netiešu pārvaldību, ko veic Eiropas Savienības dalībvalstu noteikta valsts koordinācijas struktūra. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. - Ex-post novērtējums - Eiropas Attīstības gada darba programma - Koordinācijas komitejas izveide 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski - akcepts, ka ES attīstības sadarbība samazinās - pārspīlētas cerības par EAD 2015 ietekmi - ieinteresēto personu apņēmības trūkums - iedzīvotājiem paredzēto pasākumu nepiemērotība - uzvedības neuzlabošanās - ierobežota sadarbība no plašsaziņas līdzekļu puses vai pat negatīva publicitāte plašsaziņas līdzekļos 2.2.2. Informācija par iekšējās kontroles sistēmas struktūru 2.2.3. Kontroles Izmaksu un ieguvumu aplēse un kļūdas riska paredzamā līmeņa novērtējums - dialogs ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām, dalībvalstīm un ES iestādēm, sagatavojot un īstenojot Eiropas gadu - regulārs riska novērtējums, ko veic Koordinācijas komiteja 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. 1. Komisija veic atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo lēmumu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus. 2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri lēmuma ietvaros ir saņēmuši Savienības līdzekļus. 3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt izmeklēšanu, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 25. maija Regulā (EK) Nr. 1073/1999 par izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF)[22] un Padomes 1996. gada 11. novembra Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96 par pārbaudēm un apskatēm uz vietas, ko Komisija veic, lai aizsargātu Eiropas Kopienu finanšu intereses pret krāpšanu un citām nelikumībām[23], lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finanšu intereses saistībā ar dotāciju nolīgumu vai lēmumu par dotāciju, vai līgumu, kas finansēts saskaņā ar šo lēmumu. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas || Dif./nedif.[24] || no EBTA valstīm[25] || no kandidātvalstīm[26] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē IV — ārējās attiecības || 21 08 02 – Informētības par attīstības jautājumiem koordinācija un veicināšana; un || Dif. || NĒ || JĀ || NĒ || NĒ IV — ārējās attiecības || 19 11 03 — Eiropas Savienības loma pasaulē || Dif. || NĒ || JĀ || NĒ || NĒ No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs […][Izdevumu kategorija……....……….] || Dif./nedif. || no EBTA valstīm || no kandidātvalstīm || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē || […][XX.YY.YY.YY] || || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ || JĀ/NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem Eiropas Attīstības gadam nav nepieciešams papildu finansējums. Elastība attiecībā uz gada prioritāšu noteikšanu, balstoties uz EuropeAid ģenerāldirektorāta Pārredzamības un saziņas 4. nodaļas budžeta pozīcijām un programmām, nodrošina pietiekamu rezervi Eiropas gada rīkošanai15 miljonu euro apmērā. Kopējā summa par Eiropas gada rīkošanu ietver izdevumus par Eiropas gada sagatavošanas un īstenošanas pasākumiem[27]. Tādējādi iekļautās summas ir tikai informatīvas. 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Numurs || IV izdevumu kategorija — Ārējās attiecības ĢD: DEVCO || || || Gads 2013 || Gads 2014 || Gads N[28] || Gads N+1 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs – 21 08 02 || Saistības || (1) || 4,980 || 7,500 || || || || || || 12,480 Maksājumi || (2) || 1,800 || 3,820 || 6,180 || 1,470 || || || || 13,270 Budžeta pozīcijas numurs – 19 11 03 || Saistības || (1a) || 1,490 || || || || || || || 1,490 Maksājumi || (2a) || 0,700 || || || || || || || 0,700 Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[29] || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || 19 01 04 02 11 vai 21 01 04 01 11 vai 21 01 04 04 || (3) || 0,150 || 0,150 || 0,150 || || || || || 0,450 KOPĀ – DEVCO ĢD apropriācijas || Saistības || =1+1a +3 || 6,620 || 7,650 || 0,150 || || || || || 14,420 Maksājumi || =2+2a+3 || 2,650 || 3,970 || 6,330 || 1,470 || || || || 14,420  KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 6,470 || 7,500 || || || || || || 13,970 Maksājumi || (5) || 2,500 || 3,820 || 6,180 || 1,470 || || || || 13,970  KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || 0,150 || 0,150 || 0,150 || || || || || 0,450 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas IV IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 6,620 || 7,650 || 0,150 || || || || || 14,420 Maksājumi || =5+ 6 || 2,650 || 3,970 || 6,330 || 1,470 || || || || 14,420 Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas:  KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ – administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || || || || || || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas (Pamatsumma) || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5 || „Administratīvie izdevumi” EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || Gads 2013[30] || Gads 2014[31] || Gads N[32] || Gads N+1 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ ĢD: DEVCO ||  Cilvēkresursi || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651  Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || KOPĀ — DEVCO ĢD || Apropriācijas || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || (Saistību summa = maksājumu summa) || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || || || Gads 2013 || Gads 2014 || Gads N || Gads N+1 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ KOPĀ – Daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || 7,255 || 8,285 || 0,531 || || || || || 16,071 Maksājumi || 3,285 || 4,605 || 6,711 || 1,470 || || || || 16,071 Pārvaldes, tostarp cilvēkresursu, izmaksas tiks nodrošinātas ar iekšējo pārdali DEVCO ĢD. 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot darbības apropriācijas – R Priekšlikums/iniciatīva paredz darbības apropriācijas izmantot šādā veidā: Saistību apropriācijas EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || Gads 2013 || Gads 2014 || Gads N || Gads N+1 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ REZULTĀTI Veids[33] || Vidējās izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Daudzums || Izmaksas || Kopējais daudzums || Kopējās izmaksas KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 1[34]. Informēt ES iedzīvotājus par ES attīstības sadarbību un jo īpaši demonstrēt rezultātus, ko Eiropas Savienība jau tagad var sasniegt kā lielākā atbalsta sniedzēja pasaulē, un ko tā spētu vēl vairāk gūt no tās dalībvalstu un iestāžu apvienotā spēka. || || || || || || || || || || || || || || || || Plašsaziņas līdzekļu kampaņa: ziņu videoizlaidumi, videoklipi, tīmekļa vietne, sabiedriskās attiecības, semināri žurnālistiem, sociālie plašsaziņas līdzekļi utt. || || || 3 || 0,470 || 3 || 0,450 || || || || || || || || || || || 6 || 0,920 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 1 || 3 || 0,470 || 3 || 0,450 || || || || || || || || || || || 6 || 0,920 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2. Stimulēt Eiropas iedzīvotāju aktīvu ieinteresētību attīstības sadarbībā, informēt viņus par viņu pienākumiem un iespējām piedalīties politikas formulēšanā un īstenošanā. || || || || || || || || || || || || || || || || Konferences un pasākumi: atklāšanas un slēgšanas konference, lekcijas, augsta līmeņa pasākumi, blakuspasākumi u.c. || || || 2 || 2,500 || 3 || 0,850 || || || || || || || || || || || 5 || 3,350 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 2 || 2. || 2,500 || 3 || 0,850 || || || || || || || || || || || 5 || 3,350 KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 3. Mainīgajā un arvien vairāk savstarpēji atkarīgajā pasaulē palielināt informētību par ES attīstības sadarbības nozīmību, kas rada visdažādākās priekšrocības ne tikai saņēmējiem, bet arī ES iedzīvotājiem. || Semināri un citi rezultāti: darbsemināri, informatīvi pasākumi dalībvalstīs, vizuālā identitāte, reklāmas materiāli, publikācijas un iespieddarbi, pētījumi, līdzekļi NVO un dalībvalstīm, utt. || || || 6 || 3,500 || 2 || 6,200 || || || || || || || || || || || 8 || 9,700 Starpsumma — konkrētais mērķis Nr. 3 || 6 || 3,500 || 2 || 6,200 || || || || || || || || || || || 8 || 9,700 KOPĒJĀS IZMAKSAS || 11 || 6,470 || 8 || 7,500 || || || || || || || || || || || 19 || 13,970 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums ¨ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas R Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) || Gads 2013 || Gads 2014 || Gads N[35] || Gads N+1 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,635 || 0,635 || 0,381 || || || || || 1,651 Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma — Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[36] || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma — ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS || || || || || || || || KOPĀ || 0,635 || 0,635 || 0,.381 || || || || || 1,651 Cilvēkresursu apropriāciju vajadzības, lai koordinācijas grupa varētu organizēt EAG 2015, tiks nodrošinātas, izmantojot apropriācijas no ģenerāldirektorāta, kuras jau ir piešķirtas pasākuma pārvaldībai un/vai kuras jau ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ģenerāldirektorātam gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem R Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu || || Gads 2013 || Gads 2014 || Gads N || Gads N+1 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) ||  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || || || XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) || 5 || 5 || 3 || || || || || XX 01 01 02 (Delegācijas) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) || || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu – FTE)[37] || || XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || || || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) || || || || || || || || XX 01 04 yy[38] || - Galvenajā mītnē || || || || || || || || - Delegācijas || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || || || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (precizēt) || || || || || || || || KOPĀ || 5 || 5 || 3 || || || || XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības, lai koordinācijas grupa varētu organizēt EAG 2015, tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ģenerāldirektorāta darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti pasākuma pārvaldībā un/vai jau ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ģenerāldirektorātam gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki || EAG 2015 komunikācijas pasākumu plānošana un izpilde ar mērķi ievērot finanšu un laika patēriņa efektivitāti, nodrošināt iestāžu savstarpējo koordināciju, kā arī koordināciju ar ieinteresētajām personām (dalībvalstīm un pilsonisko sabiedrību, u.c.) Ārštata darbinieki || Neattiecas 3.2.4. 3.2.5. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu R Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un atbilstošās summas. ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[39] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.6. Trešo personu iemaksas Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) || Gads N || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem R Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus. ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: ¨ pašu resursus ¨ dažādus ieņēmumus EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija: || Kārtējā finanšu gadā pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[40] Gads N || Gads N+1 || Gads N+2 || Gads N+3 || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) Pants …………… || || || || || || || || Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir „piešķirtie ieņēmumi”, norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Norādīt, ar kādu metodi aprēķināta ietekme uz ieņēmumiem. [1] ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma, Komisijas paziņojums (2011) 637 galīgā redakcija, un Padomes 2012. gada 14. maija secinājumi. [2] Solidaritāte visā pasaulē: eiropieši un attīstības atbalsts, īpašais Eirobarometrs 392, 2012. gada oktobris. [3] Tas attiecas uz pasaules valstu valdību atkārtoto apņemšanos piešķirt 0,7 % no bagāto valstu nacionālā kopprodukta (NKP) oficiālajai attīstības palīdzībai. [4] ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma, Komisijas paziņojums (2011) 637 galīgā redakcija, un Padomes 2012. gada 14. maija secinājumi. Cilvēka cienīgu dzīvi visiem – nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē, Komisijas paziņojums (2013) 92 final. Eiropas Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūcija par Pārmaiņu programmu: ES attīstības politikas nākotni (2012/2002/INI). [5] OV C 13, 20.1.2009., 3. lpp. [6] OJ C xxxx, […]. lpp. [7] OJ C xxxx, […]. lpp. [8] Eiropas Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūcija par Pārmaiņu programmu: ES attīstības politikas nākotni (2012/2002/INI). [9] Cilvēka cienīgu dzīvi visiem – nabadzības izskaušana un ilgtspējīgas nākotnes nodrošināšana pasaulē, Komisijas paziņojums (2013) 92 final. [10] ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma, Komisijas paziņojums (2011) 637 galīgā redakcija, un Padomes 2012. gada 14. maija secinājumi. [11] Solidaritāte visā pasaulē: eiropieši un attīstības atbalsts, īpašais Eirobarometrs 392, 2012. gada oktobris. [12] Eiropas Parlamenta 2012. gada 23. oktobra rezolūcija par Pārmaiņu programmu: ES attīstības politikas nākotni (2012/2002/INI). [13] Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu. [14] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [15] OV C 13, 20.1.2009., 3. lpp. [16] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [17] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [18] ABM: uz darbības jomām balstīta vadība; ABB: budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [19] Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā. [20] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [21] Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā. [22] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [23] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [24] Dif.= diferencētās apropriācijas./ Nedif. = nediferencētās apropriācijas. [25] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [26] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [27] 2013. gadā vispārējā budžeta 2012. gadam ietvaros Komisija ir paredzējusi piešķirt EUR 1 030 000 Eiropas Attīstības gada (2015. gads) sagatavošanas pasākumiem, izmantojot EuropeAid ģenerāldirektorāta Pārredzamības un saziņas 4. nodaļas 2012. gada budžeta apropriācijas. [28] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [29] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [30] Skaitļu pamatā ir HR ĢD vidējās izmaksas — EUR 127 000 gadā uz vienu AD/AST. [31] Idem. [32] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [33] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [34] Kā aprakstīts 1.4.2. punktā. „Konkrētais(-ie) mērķis(-i)”. [35] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [36] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās „BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [37] CA — līgumdarbinieki, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti, INT — pagaidu darbinieki; JED — jaunākie eksperti delegācijās. [38] Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām „BA” pozīcijām). [39] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu (laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam). [40] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.