ĪPAŠAIS ZIŅOJUMS Nr. 1/2006

par Eiropas Sociālā fonda ieguldījumu skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanā, ar Komisijas atbildēm

(saskaņā ar EK Līguma 248. panta 4. punkta otro daļu)

(2006/C 99/01)

SATURS

GLOSĀRIJS

1.-3. pielikums

Komisijas atbildes

GLOSĀRIJS

KOPSAVILKUMS

IEVADS

Līdz 2010. gadam uz pusi jāsamazina skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu skaits

ESF izmantošana, risinot skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu

Revīzijas tvērums un pieeja

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI

Kā Komisija ir pildījusi savu pārvaldības funkciju?

Saistībā ar to, ievērojot Komisijas Regulas (EK) Nr. 438/2001 (10) 5. pantu, Komisija no dalībvalstīm saņem to pārvaldības un kontroles sistēmu aprakstu. Tomēr šie apraksti galvenokārt attiecas uz likumību un pareizību, nevis uz ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes sasniegšanu. No savas puses, Komisijai saskaņā ar iepriekš minētās regulas 6. pantu “jāpārliecinās, vai (dalībvalstu) vadības un kontroles sistēmas… atbilst standartiem” un vai tai “tiek darīti zināmi visi šķēršļi, ko šīs sistēmas rada… lai Komisija varētu veikt pienākumus saskaņā ar Līguma 274. pantu”. Lai izpildītu šo prasību, Komisija vāc vadības informāciju par darbības programmām, izmantojot vairākus mehānismus. Tie ietver ikgadējās programmas pārskatīšanas sanāksmes, novērtējumus, ikgadējos īstenošanas ziņojumus, ko dalībvalstis iesniedz Komisijai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1260/1999 (11) , Komisijas dalību Programmu uzraudzības komitejas sanāksmēs, valsts kontroles ziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar administratīvo vienošanos starp Komisiju un dalībvalstīm, un Komisijas veiktas revīzijas dalībvalstīs. Taču, izņemot projekta atlases procedūras, šie mehānismi ir nepietiekami izmantoti, lai specifiski novērtētu dalībvalstu pārvaldības sistēmu darbību atbilstoši ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes principiem, kā definēts Finanšu regulas 27. pantā.

Atzinumā par Padomes Regulu par struktūrfondiem (12) Palāta atkārtoti uzsvēra, ka Kopienas kontroles mehānismu būtiska pilnveidošana ir neatņemama sistēmas sastāvdaļa, ja par projekta vadību atbild valsts vai reģionālās iestādes. Proti, tas nozīmē, ka Komisijai jābūt iespējai gūt pārliecību par to, ka arī praksē tiek īstenota racionāla finanšu pārvaldība saistībā ar darbības programmām un skolas priekšlaicīgas pamešanas apkarošanas pasākumiem, vai nu labāk izmantojot pašreiz pieejamo informāciju, vai īstenojot jaunus uzraudzības pasākumus. Bez šādas informācijas ne Komisija, ne arī vadošās iestādes nevar iegūt pietiekamu pārliecību par to, ka tiek piemēroti pienācīgi pārvaldības standarti, īstenojot darbības, kas risina skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu, un tādējādi arī gūt pārliecību par to, ka no Kopienas līdzekļu izmantošanas tiek iegūts maksimāls labums.

Kā dalībvalstis ir pārvaldījušas ESF līdzfinansētās darbības?

Vai pirms finansējuma piešķiršanas tika veikta pienācīga sagaidāmo ekonomisko ieguvumu analīze?

1. tabula

Kopējie plānotie un faktiskie izdevumi par ES līdzfinansētām darbībām, apkarojot skolas priekšlaicīgu pamešanu sešās revidētajās dalībvalstīs

Vai saņēmēji tika izvēlēti un līdzekļi piešķirti, pamatojoties uz īpašām vajadzībām?

Katrā no revidētajām dalībvalstīm dažādi definē skolas priekšlaicīgu pamešanu, un katrā no dalībvalstīm to definīcijas atšķiras dažādās organizācijās un reģionos. Līdz ar to atšķiras arī saņēmēju mērķgrupas, kā tas ir norādīts 2. tabulā; vienlaikus atšķirības ir konstatētas arī valsts un reģionālo iestāžu aplēsēs par esošo skolas priekšlaicīgas pamešanas problēmu.

2. tabula

Skolu priekšlaicīgi pametušo saņēmējgrupas sadalījumā pa dalībvalstīm

Trijās no sešām dalībvalstīm (23) līdzfinansētās darbības ierobežoja noteikums par jauniešiem, kuri ir vecāki par obligāto skolas vecumu (t. i., 15 vai 16 gadi) vai kuri ir pārsnieguši noteikto izglītības līmeni, neizvērtējot potenciālo riskam pakļauto grupu, kas atrodas ārpus šīs kategorijas. Tas tika darīts, pamatojoties uz to, ka par gados jaunākiem skolēniem pilnībā atbild valsts izglītības iestādes. Piemēram, Apvienotajā Karalistē (saskaņā ar darbības programmas grozījumu 2004. gadā) atskaitīto skolēnu mērķgrupā, kas iekļāva jauniešus vecumā no 13 līdz 17 gadiem, vecuma kritērijs tika ierobežots ar jauniešiem vecumā no 16 līdz 18 gadiem, kuri neapmeklēja skolu, mācību kursus un nebija nodarbināti. Savukārt Francijā, kur valsts tiesību akti paredz minimālo vecumu –16 gadi – dalībai sociālās integrācijas programmā, daži skolēni, kas bija jaunāki par šo vecumu, tomēr piedalījās šajā programmā.

Lai gan Lisabonas stratēģijā dalībvalstis tika aicinātas uz pusi samazināt to atskaitīto skolēnu rādītājus līdz 2010. gadam, šāda atskaites rādītāja noteikšanas pamatā nebija empīrisks apsekojums. Divās no sešām revidētajām dalībvalstīm (25) līdz 2003. gadam valsts iestādes nebija noteikušas nekādu ikgadējo vai jebkura cita veida mērķi atskaitīto skolēnu skaita samazināšanai. Turklāt pat tajos gadījumos, kad tika noteikti mērķi atskaitīto skolēnu skaita samazināšanai valsts vai reģionālā līmenī, konkrētos mērķus nevarēja objektīvi pamatot (26) . Piemēram, Anglijā mērķis samazināt atskaitīto skolēnu līmeni par 2 % līdz 2010. gadam to jauniešu grupā, kas ir vecumā no16 līdz 18 gadiem un neapmeklē skolu, nav nodarbināti un neapmeklē mācību kursus (kas ir mazāka iedzīvotāju grupa nekā tā iedzīvotāju grupa, kas ietverta Eurostat definīcijā), būtu tikai nedaudz samazinājis atskaitīto skolēnu rādītāju, kas 2003. gadā bija 18 %. Līdz ar to Lisabonas stratēģijā minēto mērķi par skolas priekšlaicīgas pamešanas gadījumu rādītāju līdz 2010. gadam nebūtu iespējams sasniegt.

Vai līdzekļi piešķirti tiem, kuriem tie visvairāk vajadzīgi?

Vai projekta vadība maksimāli izmantoja finansējuma ietekmi?

Labāk jāizvēlas individuālie saņēmēji

Ierobežotas pārvaldības informācijas sistēmas un informācijas apmaiņa

Vai uzraudzība un vērtēšana ir bijusi pienācīga?

SECINĀJUMI UN IETEIKUMI

a) Vai Komisija ir pildījusi savu pārvaldības funkciju saistībā ar ESF finansējuma racionālu pārvaldību šajā jomā?

b) Vai pirms finansējuma piešķiršanas dalībvalstu iestādes veica pienācīgu sagaidāmo ekonomisko ieguvumu analīzi?

c) Vai mērķa saņēmēji tika izvēlēti un resursi piešķirti, pamatojoties uz ieinteresēto personu specifiskajām vajadzībām, un vai tie ir saprātīgi un lietderīgi izmaksu ziņā?

d) Vai projekti tika īstenoti tādā veidā, kas ļāva sasniegt darbību īpašos mērķus un vispārīgo mērķi – apkarot skolas priekšlaicīgu pamešanu?

e) Vai dalībvalstīs tika veikti pienācīgi uzraudzības un vērtēšanas pasākumi, lai nodrošinātu to, ka darbības efektīvi sasniedz nospraustos mērķus?

(1) Par atskaitītiem skolēniem uzskata jauniešus vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kuriem ir tikai pirmās pakāpes vidējā vai vēl zemāka izglītība un kuri nemācās un neapmeklē mācību kursus.

(2) Eurostat, Darba tirgus apsekojums.

(3) Zemākā vidējā izglītība vai pamatizglītības otrais līmenis. Šajā posmā izglītības saturs parasti tiek veidots, lai pabeigtu pamatizglītības nodrošināšanu ISCED 1. līmenī. Daudzās valstīs, ja ne vairumā valstu, izglītības mērķis ir ielikt pamatus mūžizglītībai un cilvēkresursu attīstībai. Šajā līmenī programmās parasti vairāk uzmanības pievērš mācību priekšmetiem, izmantojot specializējušos skolotājus, un bieži vien mācības savā specialitātē vada vairāki skolotāji. Šajā līmenī notiek pilnvērtīga pamatprasmju apguve. Šā līmeņa beigu posms bieži vien sakrīt ar obligātās izglītības beigām, ja tāda pastāv.

(4) Par atskaitītiem skolēniem uzskata jauniešus vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kuriem ir tikai pirmās pakāpes vidējā vai vēl zemāka izglītība un kuri nemācās un neapmeklē mācību kursus.

(5) Saskaņā ar Komisijas ziņojumu 2002. gadā (Eiropas salīdzinošie rādītāji izglītībai un mācību kursiem: Turpmāka rīcība pēc Lisabonas Eiropadomes sanāksmes) pašreizējais ES vidējais rādītājs ir 19 %. Tajā tika teikts, ka problēmas risināšanai bija īstenotas daudzas darbības (izglītības konsultācijas, agrīnās brīdināšanas un profilakses sistēmas; individuālas atbalsta iniciatīvas riska grupām un pasākumi mācību satura un pieeju dažādošanai).

(6) Padomes Lēmums 2002/177/EK (OV L 60, 1.3.2002., 60. lpp.).

(7) KOM(2005) 549, 2005. gada 30. novembris, 19. lpp.

(8) Komisijas ziņojums par Eiropas salīdzinošajiem rādītājiem izglītībai un mācību kursiem: Turpmāka rīcība pēc Lisabonas Eiropadomes sanāksmes, KOM(2002) 629 galīgā redakcija, 2002. gada 20. novembris (Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts).

(9) OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.

(10) OV L 63, 3.3.2001., 21. lpp.

(11) 34. panta 1. punkta c) apakšpunkts un 37. pants.

(12) Atzinums Nr. 2/2005 par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko definē Eiropas Reģionālās attīstības fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda galvenos noteikumus (KOM(2004) 492 galīgā redakcija, 2004. gada 14. jūlijs) (OV C 121, 20.5.2005., 14. lpp.).

(13) Komisijas paziņojums: Vadlīnijas 2000.-2006. gada plānošanai, 2. daļa: C: nodarbinātības, prasmju un mobilitātes sekmēšana ar mūžizglītību, 1999. gada 1. jūlijs.

(14) ES ekonomikas 2004. gada pārskats, Komisijas darba dokuments, SEK(2004) 1368, 2004. gada 26. oktobris, 4.1. punkts “Nav tieša pierādījuma tam, ka izglītība ietekmē kopējo nodarbinātības līmeni… daļēji tādēļ, ka pētniekiem nav pieejami dati… par funkcionālām kompetencēm salīdzinājumā ar skolā pavadītiem gadiem. No otras puses, rosināt vairāk cilvēkiem pabeigt vidusskolu varētu ietekmēt iemaņu sadales izlīdzināšanu… un iespējams ilgtermiņā varētu labvēlīgi ietekmēt nodarbinātību”.

(15) Spānija (Andalūzija), Francija, Portugāle, Nīderlande un Apvienotā Karaliste.

(16) Dažos gadījumos šīs summas ir aplēses, jo nebija pieejami precīzi dati par skolas priekšlaicīgas pamešanas novēršanas darbībām.

(17) Faktiskie izdevumi tikai 2000.-2002. gadam.

(18) Faktiskie izdevumi tikai 2000.-2001. gadam.

(19) Spānija, Francija, Portugāle un Apvienotā Karaliste.

(20) Improving Student retention and Achievement, P. Martinez, 2001, Learning and Skills Development Agency.

(21) Spānija (Andalūzija), Francija, Portugāle un Apvienotā Karaliste.

(22) Avots: DfES Statistical Service.

(23) Spānija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste.

(24) “Constructions sociales des absentéïsmes et des décrochages scolaires en France et en Angleterre”, 2003. g. marts, Ziņojums Francijas Izglītības ministrijas attīstības un plānošanas departamentam “Le Laboratoire de recherches sociales en éducatio”.

(25) Spānija (Andalūzija) un Nīderlande.

(26) Īrija, Francija un Apvienotā Karaliste.

(27) Youth Inc.

(28) Portugāle un Spānija (Andalūzija un Katalonija).

(29) Īrija, Francija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste.

(30) Nodarbinātības, darba un sociālās integrācijas ministra vēstule, 2004. gada 6. augusts.

(31) Informatīvs ziņojums 03/06, 2003. g. marts, Learning and Skills Council entitled “Strategic Area Reviews”.

(32) Spānija, Francija, Īrija, Nīderlande, Portugāle un Apvienotā Karaliste.

(33) Future Train.

1. PIELIKUMS

KOPĒJĀ PROCENTUĀLĀ DAĻA IEDZĪVOTĀJU VECUMĀ NO 18 LĪDZ 24 GADIEM, KAM IR VISMAZ ZEMĀKĀ LĪMEŅA VIDĒJĀ IZGLĪTĪBA UN KAS TĀLĀK NEMĀCĀS VAI NEAPMEKLĒ MĀCĪBU KURSUS

“Atskaitītie skolēni” ir personas vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kas atbilst šādiem diviem nosacījumiem: augstākais sasniegtais izglītības vai mācību līmenis ir Starptautiskās izglītības standarta klasifikācijas (ISCED) 0., 1. vai 2. līmenis, kā atbildēja respondenti, kas nav ieguvuši izglītību vai apmeklējuši kādus mācību kursus četras nedēļas pirms apsekojuma (skaitītājs). Saucējs ietver kopējo tajā pašā vecuma grupā ietilpstošo iedzīvotāju skaitu, atskaitot tos respondentus, kuru atbilde bija “nē” uz jautājumiem “augstākais sasniegtais izglītības vai mācību līmenis” un “dalība izglītības un mācību kursu pasākumos”. Gan skaitītāju, gan saucēju dati ir iegūti no ES darbaspēka apsekojuma.

1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 ES (25 valstis) — — — — — — 17,2 (i) 16,9 (i) 16,5 (i) 15,9 (b) 15,9 (i) ES (15 valstis) — — 21,7 (e) 20,7 (e) — 20,5 (i) 19,3 (i) 18,8 (i) 18,5 (i) 18,1 (b) 18,0 (i) Beļģija 16,1 15,1 12,9 12,7 14,5 15,2 (b) 12,5 13,6 12,4 12,8 11,9 (b) Čehija — — — — — — — — 5,5 6,0 (b) 6,1 Dānija 8,6 6,1 12,1 10,7 9,8 11,5 11,6 8,8 8,4 10,0 (b) 8,1 Vācija — — 13,3 12,9 — 14,9 14,9 12,5 12,6 12,8 (i) 12,8 (p) Igaunija — — — — 12,6 14,0 14,2 14,1 12,6 11,8 13,7 Grieķija 23,2 22,4 20,7 19,9 19,8 17,8 17,1 16,5 16,1 15,3 (b) 15,3 (p) Spānija 36,4 33,8 31,5 30,3 29,8 29,5 28,8 28,6 29,0 29,8 30,4 Francija 16,4 15,4 15,2 14,1 14,9 14,7 13,3 13,5 13,4 13,7 (b) 14,2 Īrija 22,9 21,4 18,9 18,9 — — — — 14,7 12,1 (b) 12,9 (p) Itālija 35,1 32,8 31,7 30,1 28,4 27,2 25,3 26,4 24,3 23,5 23,5 (p) Kipra — — — — — 15,0 15,1 14,8 14,0 15,1 (b) 18,4 Latvija — — — — — — — — 19,5 18,1 15,6 Lietuva — — — — — — 16,7 13,7 14,3 (b) 11,8 9,5 (b) Luksemburga 34,4 33,4 35,3 30,7 — 19,1 (b) 16,8 18,1 17,0 17,0 (p) — Ungārija — — — 17,8 15,9 13,0 13,8 12,9 12,2 11,8 (b) 12,6 Malta — — — — — — 54,2 54,4 53,2 48,2 45,0 (b) Nīderlande — — 17,6 16,0 15,5 16,2 15,5 15,3 15,0 15,0 (p) — Austrija — 13,6 12,1 10,8 — 10,7 10,2 10,2 9,5 9,2 (b) 9,2 Polija — — — — — — — 7,9 7,6 6,3 5,7 (b) Portugāle 44,3 41,4 40,1 40,6 46,6 (b) 44,9 42,6 44,0 45,1 40,4 39,4 (b) Slovēnija — — — — — — — 7,5 4,8 (u) 4,3 (u) 4,2 (u) Slovākija — — — — — — — — 5,6 4,9 (b) 7,1 Somija — — 11,1 8,1 7,9 9,9 8,9 (b) 10,3 9,9 8,3 (b) 8,7 Zviedrija — — 7,5 6,8 — 6,9 7,7 10,5 (b) 10,4 9,0 (b) 8,6 Apvienotā Karaliste 32,3 — — — — 19,7 (i) 18,3 (i) 17,6 (i) 17,7 (i) 16,7 (i) 16,7 (p) (—) Dati nav pieejami, (i) Sk. izcēlumu turpmāk tekstā, (b) Pārrāvums datu sērijā, (e) Aprēķinātā vērtība, (p) Provizoriskā vērtība, (u) Neuzticami vai nepārbaudīti dati.

Eurostat Strukturālie rādītāji/Sociālā integrācija/Atskaitītie skolēni

Procentuālā daļa iedzīvotāju vecumā no 18 līdz 24 gadiem, kam ir vismaz zemākā līmeņa vidējā izglītība un kas tālāk nemācās vai neapmeklē mācību kursus.i: PiezīmesSaistībā ar saskaņotu konceptu un definīciju ieviešanu apsekojumā, informācija par izglītību un mācībām nav salīdzināma ar iepriekšējiem gadiem: — 2003. gadā no CZ, DK, EL, IE, CY, HU, AT, SI, FI, SE, NO, CH un, sākot ar 2004. gadu, no BE, LT, MT, PL, PT un RO sakarā ar izglītojošo pasākumu plašāku spektru, — 2003. gadā SK sakarā ar ierobežojumiem pašmācībai, — 2003. gadā DE sakarā ar personisko interešu kursu izslēgšanu, — 1999. gadā NL, 2000. gadā PT, 2003. gadā FR un CH sakarā ar izmaiņām atskaites periodā (agrāk – viena nedēļa pirms apsekojuma; CH –12 mēneši 4 nedēļu vietā arodmācībām), — LU (1999) sakarā ar jaunu definīciju zemākā līmeņa vidējai izglītībai, — EU-15, Eirozona, EU-25 attiecīgi. Saistībā ar izmaiņām apsekojuma raksturlielumos dati nav salīdzināmi ar iepriekšējiem gadiem IT (no 1993. g.), PT (no 1998. g.), BE un UK (no 1999. g.), FI (no 2000. g.), SE un BG (no 2001. gada), LV un LT (no 2002. g.), HU (no 2003. g.), FI (no 2003. g. 1. ceturkšņa) un AT (no 2003. g. 2. ceturkšņa).DK, LU, IS, NO, EE, LV, LT, CY, MT un SI gadījumā lielas rezultātu atšķirības laika posmos daļēji radušās tādēļ, ka revīzijai atlasītais paraugs bija neliels.CY gadījumā salīdzināmais iedzīvotāju skaits (saucējs) neietver ārvalstīs studējošos.ES apkopotie dati ir sniegti: — līdz 1999. gadam, pamatojoties uz pieejamajiem datiem par valsti, — sākot ar 1999. gadu, izmantojot iespējami tuvākos pieejamos datus par konkrēto gadu, ja trūka datu par valsti, un AK pagaidu datus (visi vidējās izglītības apliecinājuma jeb GCSE līmeņi nav ietverti, līdz 2005. gadā ES līmenī tiks ieviesta jauna definīcija ISCED 3.c līmenim).

Avots: Eurostat.