Komisija arī apspriedās ar jauno ekspertu grupu finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas jautājumos, kura sniedz padomus, lai nodrošinātu, ka ES tiesību akti par informācijas apmaiņu attiecībā uz tiešajiem nodokļiem tiek efektīvi saskaņoti un pilnībā atbilst ESAO globālajam standartam finanšu konta informācijas automātiskai apmaiņai. Ekspertu grupā ir pārstāvji no organizācijām, kuras pārstāv finanšu nozari, un organizācijām, kuras cīnās pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu.

2. “Starptautiskas organizācijas” un “Centrālās bankas” definīcijas VIII iedaļas B punkta 3. un 4. apakšpunktā ir saskaņotas ar Kopējo ziņošanas standartu, lai tās varētu piemērot arī saistībā ar Pasīvu nefinanšu vienību atbrīvojumu no caurskatāmības VIII iedaļas D punkta 9. apakšpunkta c) punktā.

I pielikumā ir izmantots gan ESAO Kopējais ziņošanas standarts, gan Direktīvas par administratīvo sadarbību I pielikums. Ar II pielikumu tiek īstenotas Komentāru par Kopējo ziņošanas standartu svarīgākās daļas, un tas atbilst Direktīvas par administratīvo sadarbību II pielikumam. Nelielas novirzes no Direktīvas par administratīvo sadarbību I vai II pielikuma pamato teksta atkārtota saskaņošana ar ESAO Kopējo ziņošanas standartu, ko ir pieprasījuši sarunvedēji no Lihtenšteinas puses. Minētās novirzes ir šādas.

Jaunajos pantos atspoguļoti ESAO Kompetentās iestādes nolīguma globālā standarta īstenošanai parauga panti, kuri ir nedaudz pielāgoti, lai ņemtu vērā ES nolīguma konkrēto juridisko kontekstu. 1. pantā nav ietverta nodokļa maksātāja identifikācijas numura (NMIN) definīcija, jo NMIN definīcija jau ir ietverta I pielikuma VIII iedaļas E punkta 5. apakšpunktā. 5. pantā ir ietverts pilnīgs noteikumu kopums attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, kurā izmantota ESAO nodokļu paraugkonvencijas teksta jaunākā versija. 6. pantā ir ietverts detalizētāku noteikumu kopums par datu aizsardzību. 7. pantā ir paredzēts apspriežu papildu posms, pirms kāda no dalībvalstīm vai Lihtenšteina apņemas apturēt nolīguma darbību. 8. pantā ir paredzēti noteikumi par nolīguma grozījumiem, tostarp ātras reaģēšanas mehānisms globālā standarta grozījumu provizoriskai piemērošanai, ko veic kāda no Līgumslēdzējām pusēm, ja otra puse tam piekrīt. 10. pantā ir definēta teritoriālā darbības joma.

Ar 1. pantu grozījumu protokolā, kas pievienots šim Padomes lēmuma priekšlikumam, tiek mainīts esošā nolīguma nosaukums, lai labāk atspoguļotu nolīguma saturu, kas grozīts ar minēto grozījumu protokolu. Ar to esošie panti un pielikumi tiek aizstāti ar jaunu noteikumu kopumu, kas sastāv no 10 pantiem, I pielikuma, kurā atspoguļots ESAO Kopējais ziņošanas standarts, kas ir daļa no globālā standarta, II pielikuma, kurā atspoguļotas ESAO Komentāru par globālo standartu svarīgas daļas, un III pielikuma, kurā norādītas Lihtenšteinas un katras dalībvalsts kompetentās iestādes.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 7.8.2015 COM(2015) 395 final PIELIKUMS dokumentam Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM, par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem



PIELIKUMS dokumentam Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM, par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem Grozījumu protokols, ar kuru groza “Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem”, turpmāk “nolīgums” EIROPAS SAVIENĪBA un LIHTENŠTEINAS FIRSTISTE, turpmāk “Lihtenšteina”, turpmāk abas — “Līgumslēdzēja puse” vai kopā “Līgumslēdzējas puses”, lai sadarbības ietvaros, kurā ņemtas vērā katras Līgumslēdzējas puses likumīgās intereses, īstenotu ESAO finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas globālo standartu, turpmāk “globālais standarts”, tā kā Līgumslēdzējas puses vienojas, ka saskaņā ar globālo standartu un tāda nolīguma īstenošanas nolūkā, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, lai nodrošinātu konsekvenci piemērošanā, kā ilustrācijas vai interpretācijas avots būtu jāizmanto Komentāri par ESAO Kompetentās iestādes nolīguma paraugu un Kopējo ziņošanas standartu, tā kā Līgumslēdzējām pusēm ir ilgstošas un ciešas attiecības savstarpējā palīdzībā nodokļu jautājumos, jo īpaši saistībā ar tādu pasākumu piemērošanu, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem, un tās vēlas uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, turpinot attīstīt šīs attiecības, tā kā Līgumslēdzējas puses vēlas noslēgt nolīgumu, lai uzlabotu nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, pamatojoties uz savstarpēju automātisku informācijas apmaiņu, uz kuru attiecas konkrētas konfidencialitātes prasības un citi aizsardzības pasākumi, tostarp noteikumi, kas ierobežo tās informācijas izmantošanu, kura iegūta apmaiņas veidā, tā kā Lihtenšteina pievienojās Eiropas Ekonomikas zonai (EEZ) 1995. gadā, tā kā ES Padomes 2014. gada decembrī pieņemtajos secinājumos par viendabīgu paplašinātu vienoto tirgu un ES attiecībām ar Rietumeiropas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, ir atzīta EEZ līguma svarīgā nozīme pēdējos 20 gados, lai pavirzītu ekonomikas attiecības un iekšējā tirgus integrāciju starp ES un EEZ EBTA valstīm,

tā kā nolīgumam, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, nevajadzētu skart ES dalībvalstu tiesības, no vienas puses, un Lihtenšteinas tiesības, no otras puses, divpusēji risināt citus jautājumus, kas saistīti ar sadarbību fiskālos jautājumos, tostarp jautājumus par nodokļu dubultu uzlikšanu, ja nav skarti noteiktie pienākumi saskaņā ar nolīgumu, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, tā kā nolīguma — kāds tas bija pirms tā grozīšanas ar šo grozījumu protokolu — 10. pants, kurš pašlaik paredz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma tikai par darbībām, kas ir atzītas par nodokļu krāpšanu, un līdzīgām darbībām, būtu jāsaskaņo ar ESAO standartu pārredzamības nodrošināšanai un informācijas apmaiņai nodokļu jomā redakcijā, kas ir spēkā grozījumu protokola parakstīšanas brīdī. Minētā pielāgošana būtu jāveic, neskarot iespēju (neatkarīgi no sarunām, kas paredzētas nolīguma 10. panta 4. punktā tā redakcijā pirms grozījumiem) izvirzīt citus nodokļu jautājumus, tostarp jautājumus, kas saistīti ar nodokļu dubultās uzlikšanas ienākumam novēršanu vai samazināšanu, kā tas paredzēts nolīguma saprašanās memorandā pirms tajā tika izdarīti grozījumi ar šo grozījumu protokolu. Šajā sakarā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ņems vērā Lihtenšteinas lēmumu nodrošināt pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kas paredzēti ES tiesību aktos par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī, tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 95/46/EK (1995. gada 24. oktobris) par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti paredzēti īpaši datu aizsardzības noteikumi, kurus piemēro arī informācijas apmaiņai, uz kuru attiecas šis grozījumu protokols, tā kā Lihtenšteina ar 2002. gada 14. marta Datu aizsardzības likumu ir īstenojusi Direktīvu 95/46/EK, tā kā dalībvalstīs un Lihtenšteinā i) ir ieviesti piemēroti aizsardzības pasākumi, kas nodrošina, ka informācija, kura saņemta atbilstoši nolīgumam, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, paliek konfidenciāla un to izmanto vienīgi nodokļu novērtēšanas, iekasēšanas vai piedziņas, tiesībaizsardzības vai saukšanas pie atbildības nolūkos, vai nolūkā pieņemt lēmumus par sūdzībām šajā jautājumā, vai uzraudzības nolūkos un vienīgi tās personas vai iestādes, kuras ir saistītas ar minēto, kā arī citos atļautos nolūkos, un ii) ir infrastruktūra efektīvai informācijas apmaiņai (tostarp ir izstrādātas procedūras, lai nodrošinātu, ka informācijas apmaiņa notiek laikus, ir precīza, droša un konfidenciāla, saziņa ir efektīva un uzticama, ir spējas ātri risināt jautājumus un novērst bažas par informācijas apmaiņu vai informācijas pieprasījumiem un piemērot nolīguma, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, 4. panta noteikumus), tā kā Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, informācijas nosūtītājām Kompetentajām iestādēm un informācijas saņēmējām Kompetentajām iestādēm kā personas datu apstrādātājām informāciju, kas apstrādāta saskaņā ar nolīgumu, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, nevajadzētu uzglabāt ilgāk, nekā nepieciešams tās mērķu sasniegšanai. Ņemot vērā atšķirības dalībvalstu un Lihtenšteinas tiesību aktos, maksimālais uzglabāšanas laikposms būtu jānosaka, atsaucoties uz attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem personas datu apstrādātāju jomā saistībā ar noilgumu, tā kā to Finanšu iestāžu, kas sniedz ziņojumus, un Kontu, par kuriem jāsniedz ziņojumi, kategorijas, uz kurām attiecas nolīgums, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, ir izstrādātas, lai ierobežotu nodokļu maksātāju iespējas izvairīties no tā, ka par viņiem sniedz ziņojumu, pārvietojot aktīvus uz Finanšu iestādēm vai ieguldot finanšu produktos, kas neietilpst nolīguma, kurš grozīts ar šo grozījumu protokolu, darbības jomā. Tomēr konkrētas Finanšu iestādes un konti, attiecībā uz kuriem pastāv zems risks, ka tos varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, nebūtu jāiekļauj darbības jomā. Kopumā nebūtu jāiekļauj robežvērtības, jo tās var viegli apiet, sadalot kontus pa vairākām Finanšu iestādēm. Finanšu informācijai, par kuru ir jāsniedz ziņojumi un ar kuru ir jāapmainās, būtu jāattiecas ne tikai uz visiem attiecīgajiem ienākumiem (procenti, dividendes un tamlīdzīgi ienākumi), bet arī uz kontu bilancēm un ieņēmumiem no Finanšu aktīvu pārdošanas, lai risinātu situācijas, kad nodokļu maksātājs cenšas slēpt kapitālu, kas pats par sevi ir ienākums vai aktīvi, attiecībā uz kuriem notikusi izvairīšanās no nodokļu maksāšanas. Tādēļ informācijas apstrāde saskaņā ar nolīgumu, kas grozīts ar šo grozījumu protokolu, ir nepieciešama un samērīga, lai dalībvalstu un Lihtenšteinas nodokļu iestādēm dotu iespēju pareizi un nekļūdīgi identificēt attiecīgos nodokļu maksātājus, piemērot un izpildīt savus nodokļu jomas tiesību aktus pārrobežu situācijās, izvērtēt iespējamību, ka ir notikusi izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un novērst turpmākas nevajadzīgas pārbaudes, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Lihtenšteinas Firstisti, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par tādu ienākumu aplikšanu ar nodokļiem, kas gūti kā procentu maksājumi par uzkrājumiem (turpmāk “nolīgums”), groza šādi: (1) Virsrakstu aizstāj ar šādu virsrakstu: “Nolīgums starp Eiropas Savienību un Lihtenšteinas Firstisti par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī”. (2) Nolīguma 1.–21. pantu aizstāj ar šādiem: “1. pants Definīcijas 1.Šajā nolīgumā (“nolīgums”) turpmāk minētajiem terminiem ir šāda nozīme: a)“Eiropas Savienība” ir Savienība, kas izveidota ar Līgumu par Eiropas Savienību un aptver teritorijas, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienības darbību saskaņā ar minētajā Līgumā paredzētajiem nosacījumiem. b)“Dalībvalsts” ir Eiropas Savienības dalībvalsts. c)“Lihtenšteina” ir Lihtenšteinas Firstiste. d)“Lihtenšteinas Kompetentās iestādes” un “dalībvalstu Kompetentās iestādes” ir iestādes, kas minētas attiecīgi III pielikuma a) punktā un b) līdz ac) punktā. Šā nolīguma III pielikums ir tā sastāvdaļa. Ar vienkāršu paziņojumu otrai Līgumslēdzējai pusei III pielikumā ietverto Kompetento iestāžu sarakstu Lihtenšteina var grozīt attiecībā uz III pielikuma a) punktā minēto iestādi un Eiropas Savienība — attiecībā uz b) līdz ac) punktā minētajām iestādēm.

e)“Dalībvalsts finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents dalībvalstī, izņemot minētās Finanšu iestādes jebkuras filiāles, kuras atrodas ārpus minētās dalībvalsts, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents dalībvalstī, ja šī filiāle atrodas minētajā dalībvalstī. f)“Lihtenšteinas finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents Lihtenšteinā, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus Lihtenšteinas, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents Lihtenšteinā, ja šī filiāle atrodas Lihtenšteinā. g)“Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus” ir jebkura Dalībvalsts finanšu iestāde vai Lihtenšteinas finanšu iestāde, atkarībā no konteksta, kura nav Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus. h)“Konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Dalībvalsts konts, par kuru jāsniedz ziņojums, vai Lihtenšteinas konts, par kuru jāsniedz ziņojums, atkarībā no konteksta, ar noteikumu, ka tas ir identificēts kā tāds saskaņā ar attiecīgajā dalībvalstī vai Lihtenšteinā spēkā esošām pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam. i)“Dalībvalsts konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Finanšu konts, kuru uztur Lihtenšteinas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kuru tur viena vai vairākas Dalībvalsts personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Dalībvalsts personas, par kurām jāsniedz ziņojums. j)“Lihtenšteinas konts, par kuru jāsniedz ziņojums” ir Finanšu konts, kuru uztur Dalībvalsts Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kuru tur viena vai vairākas Lihtenšteinas personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Lihtenšteinas personas, par kurām jāsniedz ziņojums. k)“Dalībvalsts persona” ir privātpersona vai Vienība, ko Lihtenšteinas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir identificējusi kā rezidentu dalībvalstī saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam, vai tādas mirušas personas īpašums, kura ir bijusi dalībvalsts rezidents. l)“Lihtenšteinas persona” ir privātpersona vai Vienība, ko Dalībvalsts Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir identificējusi kā rezidentu Lihtenšteinā saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām atbilstoši I un II pielikumam, vai tādas mirušas personas īpašums, kura ir bijusi Lihtenšteinas rezidents. 2.Jebkuram ar lieliem sākuma burtiem rakstītam terminam, kas nav citādi definēts šajā nolīgumā, ir tāda nozīme, kāda tam attiecīgajā brīdī ir piešķirta i) attiecībā uz dalībvalstīm — saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā vai, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kas piemēro šo nolīgumu, un ii) attiecībā uz Lihtenšteinu — saskaņā ar Lihtenšteinas valsts tiesību aktiem, un šī nozīme atbilst I un II pielikumā noteiktajai nozīmei. Jebkuram terminam, kas nav citādi definēts šajā nolīgumā vai I vai II pielikumā, ja vien konteksts nenosaka citādi vai dalībvalsts un Lihtenšteinas Kompetentā iestāde nevienojas par kopīgu nozīmi, kā paredzēts 7. pantā (kā atļauts saskaņā ar valsts tiesību aktiem), ir tāda nozīme, kāda tam attiecīgajā brīdī ir piešķirta saskaņā ar tās attiecīgās jurisdikcijas tiesību aktiem, kas piemēro šo nolīgumu, i) attiecībā uz dalībvalstīm — saskaņā ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā vai, attiecīgā gadījumā, saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem, un ii) attiecībā uz Lihtenšteinu — saskaņā ar Lihtenšteinas valsts tiesību aktiem, un jebkura nozīme saskaņā ar attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Lihtenšteinas) piemērojamajiem tiesību aktiem nodokļu jomā prevalē pār nozīmi, kas terminam piešķirta saskaņā ar citiem minētās jurisdikcijas tiesību aktiem. 2. pants Automātiska informācijas apmaiņa par Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojumi 1.Atbilstoši šā panta noteikumiem un ievērojot piemērojamos ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumus atbilstoši I un II pielikumam, kas ir šā nolīguma sastāvdaļa, Lihtenšteinas Kompetentā iestāde ar katras dalībvalsts Kompetento iestādi un katras dalībvalsts Kompetentā iestāde ar Lihtenšteinas Kompetento iestādi ik gadu automātiski apmainīsies ar informāciju, kas iegūta saskaņā ar minētajiem noteikumiem un norādīta 2. punktā. 2.Dalībvalstij attiecībā uz katru Lihtenšteinas kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, un Lihtenšteinai attiecībā uz katras Dalībvalsts kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, ir jāapmainās ar šādu informāciju: a)katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums un kura ir attiecīgā Konta turētāja, vārds, adrese, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs un (privātpersonas gadījumā) dzimšanas datums un vieta un – jebkuras tādas Vienības gadījumā, kas ir Konta turētāja un kas pēc pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas atbilstoši I un II pielikumam ir identificēta kā tāda, kurai ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums – Vienības nosaukums, adrese, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs un katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, vārds, adrese, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs un dzimšanas datums un vieta; b)konta numurs (vai funkcionālais ekvivalents, ja konta numura nav); c)Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, nosaukums un identifikācijas numurs (ja tāds ir); d)konta bilance vai vērtība (tostarp – Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā – Vērtība naudā vai atpirkuma summa) attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda beigās vai, ja konts attiecīgajā gadā vai ziņošanas periodā tika slēgts, informācija par konta slēgšanu; e)Turētāja konta gadījumā: i)procentu kopējā bruto summa, dividenžu kopējā bruto summa un citu ienākumu, kas gūti saistībā ar kontā turētajiem aktīviem, kopējā bruto summa, un kas katrā gadījumā iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu (vai saistībā ar kontu) kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un

ii)kopējie bruto ieņēmumi no Finanšu aktīvu pārdošanas vai dzēšanas, kas iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, kurā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, rīkojās kā turētājs, brokeris, vārda pakalpojumu sniedzējs vai citādi kā Konta turētāja aģents; f)jebkāda Noguldījumu konta gadījumā kopējā procentu summa, kas iemaksāta kontā vai kreditēta uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un g)jebkura tāda konta gadījumā, kas nav aprakstīts 2. punkta e) vai f) apakšpunktā, — kopējā bruto summa, kas samaksāta vai kreditēta Konta turētājam saistībā ar kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, attiecībā uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir maksāšanas pienākumam pakļauta persona vai parādnieks, tostarp kopējā summa par jebkādiem ar dzēšanu saistītiem maksājumiem, kuri veikti Konta turētājam kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā. 3. pants Automātiskas informācijas apmaiņas laiks un veids 1.Informācijas apmaiņas saskaņā ar 2. pantu vajadzībām uz Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, veikto maksājumu summu un raksturojumu var noteikt saskaņā ar tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Lihtenšteinas) nodokļu tiesību aktu principiem, kas apmainās ar informāciju. 2.Informācijas apmaiņas vajadzībām saskaņā ar 2. pantu informācijā, ar kuru apmainās, norāda valūtu, kurā ir denominēta katra attiecīgā summa. 3.Attiecībā uz 2. panta 2. punktu starp Lihtenšteinu, no vienas puses, un visām dalībvalstīm, izņemot Austriju, no otras puses, ir jāapmainās ar informāciju par pirmo gadu, kas sākas ar [XXXX] parakstītā grozījumu protokola stāšanos spēkā, un visiem turpmākajiem gadiem; informācijas apmaiņa tiks veikta deviņu mēnešu laikā pēc tā kalendārā gada beigām, uz kuru attiecas informācija. Starp Lihtenšteinu, no vienas puses, un Austriju, no otras puses, ir jāapmainās ar informāciju par otro gadu, kas sākas ar [XXXX] parakstītā grozījumu protokola stāšanos spēkā, un visiem turpmākajiem gadiem; informācijas apmaiņa tiks veikta deviņu mēnešu laikā pēc tā kalendārā gada beigām, uz kuru attiecas informācija. Neatkarīgi no iepriekšējās daļas Lihtenšteinas Finanšu iestādes piemēro ziņojumu sniegšanas un pienācīgas pārbaudes noteikumus atbilstoši I un II pielikumam attiecībā uz Personām, par kurām jāsniedz ziņojums, no visām dalībvalstīm, tostarp Austrijas, ievērojot tajā paredzētos termiņus. 4.Kompetentās iestādes automātiski apmainīsies ar 2. pantā aprakstīto informāciju kopējā ziņošanas standarta sistēmā paplašināmās iezīmēšanas valodā (XML). 5.Kompetentās iestādes vienosies par vienu vai vairākām datu pārraides metodēm, tostarp šifrēšanas standartiem. 4. pants Sadarbība attiecībā uz atbilstību un izpildi Dalībvalsts Kompetentā iestāde paziņos Lihtenšteinas Kompetentajai iestādei un Lihtenšteinas Kompetentā iestāde paziņos Dalībvalsts Kompetentajai iestādei, ja pirmajai minētajai (paziņotājai) Kompetentajai iestādei ir pamats uzskatīt, ka kļūdas rezultātā informācija saskaņā ar 2. pantu ir paziņota nepareizi vai nepilnīgi vai Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nav ievērojusi piemērojamās ziņojumu sniegšanas prasības un pienācīgas pārbaudes procedūras atbilstoši I un II pielikumam. Kompetentā iestāde, kurai sniegts paziņojums, veiks visus nepieciešamos pasākumus, ko var veikt saskaņā ar tās valsts tiesību aktiem, lai novērstu paziņojumā aprakstītās kļūdas vai noteikumu neievērošanu. 5. pants Informācijas apmaiņa pēc pieprasījuma 1.Neatkarīgi no 2. panta noteikumiem un jebkāda cita nolīguma starp Lihtenšteinu un kādu no dalībvalstīm, kurš paredz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, Lihtenšteinas un dalībvalstu Kompetentās iestādes pēc pieprasījuma apmainās ar informāciju, kas ir prognozējami svarīga šā nolīguma noteikumu izpildei vai tādu valsts tiesību aktu piemērošanai vai īstenošanai, kuri attiecas uz jebkāda veida nodokļiem, ko uzliek Lihtenšteinas un dalībvalstu vai to administratīvi teritoriālo veidojumu vai vietējo iestāžu vārdā, ciktāl nodokļu uzlikšana saskaņā ar šādiem valsts tiesību aktiem nav pretrunā piemērojamam nolīgumam par dubultās nodokļu uzlikšanas novēršanu starp Lihtenšteinu un attiecīgo dalībvalsti. 2.Šā panta 1. punkta un 6. panta noteikumi nekādā gadījumā nav interpretējami tā, lai noteiktu Lihtenšteinai vai kādai dalībvalstij pienākumu a)veikt administratīvus pasākumus, kas ir atšķirīgi no Lihtenšteinas vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem un administratīvās prakses; b)sniegt informāciju, kas nav iegūstama saskaņā ar Lihtenšteinas vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem vai parastas administratīvās prakses ietvaros;

c)sniegt informāciju, kas ir tirdzniecības noslēpums, komercnoslēpums, rūpniecisks vai dienesta noslēpums, vai informāciju, kuras izpaušana būtu pretrunā sabiedriskai kārtībai (ordre public). 3.Ja informāciju pieprasa dalībvalsts vai Lihtenšteina, kas rīkojas kā pieprasījuma iesniedzēja jurisdikcija saskaņā ar šo pantu, Lihtenšteina vai dalībvalsts, kas rīkojas kā pieprasījumu saņēmusī jurisdikcija, veic informācijas ieguves pasākumus, lai iegūtu pieprasīto informāciju pat tad, ja minētajai pieprasījumu saņēmušajai jurisdikcijai šāda informācija, iespējams, nav nepieciešama pašas nodokļu vajadzībām. Uz iepriekšējā teikumā ietverto pienākumu attiecas 2. punktā minētais ierobežojums, taču šis ierobežojums nekādā gadījumā nav interpretējams tā, lai ļautu pieprasījumu saņēmušajai jurisdikcijai atteikt informācijas sniegšanu tikai tāpēc, ka šāda informācija nav nepieciešama tās iekšējām interesēm. 4.Šā panta 2. punkta noteikumi nekādā gadījumā nav interpretējami kā tādi, kas Lihtenšteinai vai dalībvalstij ļautu atteikties sniegt informāciju tikai tāpēc, ka šī informācija ir bankas, citas finanšu iestādes, pārstāvja vai personas, kas darbojas kā aģents vai fiduciārs, rīcībā, vai tāpēc, ka informācija ir saistīta ar kādas personas īpašumtiesību interesēm. 5.Kompetentās iestādes vienosies par izmantojamajām standarta veidlapām un vienu vai vairākām datu pārraides metodēm, tostarp šifrēšanas standartiem. 6. pants Konfidencialitāte un datu aizsardzības pasākumi 1.Papildus konfidencialitātes noteikumiem un citiem aizsardzības pasākumiem, kas izklāstīti šajā pantā, visu informācijas apmaiņu saskaņā ar šo nolīgumu veic, ievērojot dalībvalstu un Lihtenšteinas normatīvos un administratīvos aktus, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK. 5. panta pareizai piemērošanai dalībvalstis un Lihtenšteina ierobežo Direktīvas 95/46/EK 10. pantā, 11. panta 1. punktā, 12. un 21. pantā noteikto pienākumu un tiesību darbības jomu tādā mērā, kāds nepieciešams, lai aizsargātu šīs direktīvas 13. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētās intereses. Neatkarīgi no iepriekšējās daļas katra dalībvalsts un Lihtenšteina nodrošina, ka katra tās jurisdikcijā esošā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, informē katru attiecīgo atsevišķo Personu, par ko jāsniedz ziņojums, ka informācija, kura attiecas uz viņu un kura ir minēta 2. pantā, tiks savākta un nosūtīta saskaņā ar šo nolīgumu, un nodrošina, ka Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, minētajai personai sniedz jebkādu informāciju, uz kādu tai ir tiesības saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK. Informāciju saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK sniedz laikposmā, kas ir pietiekami ilgs, lai persona varētu izmantot tiesības uz datu aizsardzību, un — jebkurā gadījumā — pirms attiecīgā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, 2. pantā minēto informāciju sniedz savas rezidences vietas (dalībvalsts vai Lihtenšteinas) kompetentajai iestādei. Dalībvalstis un Lihtenšteina nodrošina, ka katrai atsevišķai Personai, par ko jāsniedz ziņojums, paziņo par to, ka attiecībā uz viņa datiem ir noticis drošības prasību pārkāpums, ja minētais pārkāpums varētu nelabvēlīgi ietekmēt viņa personas datu vai privātās dzīves aizsardzību. 2.Informāciju, kas apstrādāta saskaņā ar šo nolīgumu, uzglabā ne ilgāk kā nepieciešams šā nolīguma mērķu sasniegšanai un — jebkurā gadījumā — saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem personas datu apstrādātāju jomā saistībā ar noilgumu. Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, un katras dalībvalsts un Lihtenšteinas kompetentās iestādes uzskata par personas datu apstrādātājiem saskaņā ar šo nolīgumu, piemērojot Direktīvu 95/46/EK. 3.Ar jebkādu informāciju, ko jurisdikcija (dalībvalsts vai Lihtenšteina) ieguvusi saskaņā ar šo nolīgumu, rīkojas kā ar konfidenciālu informāciju, un to aizsargā tādā pašā veidā kā informāciju, kas iegūta saskaņā ar attiecīgās jurisdikcijas valsts tiesību aktiem, un, ciktāl nepieciešams nodrošināt personas datu vajadzīgo aizsardzību, saskaņā ar aizsardzības pasākumiem, kurus var norādīt jurisdikcija, kas sniedz informāciju, kas prasīta tās tiesību aktos, ar ko īsteno Direktīvu 95/46/EK. 4.Jebkurā gadījumā šādu informāciju drīkst izpaust tikai personām vai iestādēm (tostarp tiesām un administratīvām vai uzraudzības iestādēm), kuras ir saistītas ar attiecīgās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Lihtenšteinas) nodokļu novērtēšanu, iekasēšanu vai piedziņu, tiesībaizsardzību vai saukšanas pie atbildības, vai lēmumu pieņemšanu par sūdzībām šajā jautājumā, kā arī iepriekšminētā uzraudzību. Tikai iepriekš minētās personas vai iestādes var izmantot informāciju un tikai iepriekšējā teikumā izklāstītajos nolūkos. Neatkarīgi no citiem šā panta noteikumiem tās var izpaust informāciju atklātās tiesas sēdēs vai tiesas nolēmumos saistībā ar šādiem nodokļiem. 5.Neatkarīgi no iepriekšējiem punktiem informāciju, ko saņēmusi jurisdikcija (dalībvalsts vai Lihtenšteina), var izmantot citiem nolūkiem, ja minēto informāciju var izmantot šādiem citiem nolūkiem saskaņā ar informāciju sniegušās jurisdikcijas (attiecīgi Lihtenšteinas vai dalībvalsts) tiesību aktiem un minētās jurisdikcijas Kompetentā iestāde šādu izmantošanu atļauj. Informāciju, ko jurisdikcija (dalībvalsts vai Lihtenšteina) sniegusi citai jurisdikcijai (attiecīgi Lihtenšteinai vai dalībvalstij), pēdējā minētā jurisdikcija var nosūtīt trešai jurisdikcijai (citai dalībvalstij), ja ir ievēroti šajā pantā paredzētie aizsardzības pasākumi un iepriekš ir saņemta pirmās minētās jurisdikcijas, kura šo informāciju sniegusi, Kompetentās iestādes atļauja. Informāciju, ko viena dalībvalsts ir sniegusi citai dalībvalstij saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Padomes Direktīvu 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā, var nosūtīt Lihtenšteinai, ja iepriekš ir saņemta tās dalībvalsts Kompetentās iestādes atļauja, kas informāciju ir sniegusi. 6.Katra dalībvalsts vai Lihtenšteinas Kompetentā iestāde nekavējoties paziņos citai Kompetentajai iestādei, t. i., Lihtenšteinas vai konkrētās dalībvalsts Kompetentajai iestādei, par jebkādiem konfidencialitātes prasību pārkāpumiem, aizsardzības pasākumu kļūdām vai citiem datu aizsardzības noteikumu pārkāpumiem un attiecīgi piemērotajiem sodiem un korektīviem pasākumiem. 7.Personas datu apstrādi saskaņā ar šo nolīgumu uzrauga valsts datu aizsardzības uzraudzības iestādes, kas saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK, izveidotas dalībvalstīs un Lihtenšteinā. 7. pants Apspriedes un nolīguma darbības apturēšana

1.Ja rodas jautājumi šā nolīguma īstenošanā vai interpretēšanā, jebkura Lihtenšteinas vai dalībvalsts Kompetentā iestāde var pieprasīt apspriedes starp Lihtenšteinas Kompetento iestādi un vienu vai vairākām dalībvalstu Kompetentajām iestādēm, lai izstrādātu atbilstošus pasākumus nolūkā nodrošināt šā nolīguma izpildi. Minētās Kompetentās iestādes nekavējoties paziņo Eiropas Komisijai un pārējo dalībvalstu Kompetentajām iestādēm par to apspriežu rezultātiem. Attiecībā uz interpretācijas jautājumiem Eiropas Komisija var piedalīties apspriedēs pēc jebkuras Kompetentās iestādes lūguma. 2.Ja jautājums ir saistīts ar būtisku šā nolīguma noteikumu neievērošanu un 1. punktā aprakstītā procedūra nesniedz piemērotu risinājumu, dalībvalsts vai Lihtenšteinas Kompetentā iestāde var apturēt informācijas apmaiņu saskaņā ar šo nolīgumu ar, attiecīgi, Lihtenšteinu vai konkrētu dalībvalsti, par to rakstveidā paziņojot citai attiecīgajai Kompetentajai iestādei. Šāda apturēšana stāsies spēkā nekavējoties. Šā punkta nolūkos būtiska noteikumu neievērošana cita starpā ietver šā nolīguma un Direktīvas 95/46/EK noteikumu par konfidencialitāti un datu aizsardzības pasākumiem neievērošanu, dalībvalsts vai Lihtenšteinas Kompetentās iestādes nespēju sniegt informāciju laikus vai sniegt atbilstīgu informāciju, kā prasīts saskaņā ar šo nolīgumu, vai Vienību vai kontu definēšanu kā Finanšu iestādes, kas nesniedz ziņojumus, un Izslēgtos kontus tādā veidā, kas kaitē šā nolīguma mērķiem. 8. pants Grozījumi 1.Līgumslēdzējas puses savstarpēji apspriežas ikreiz, kad ESAO līmenī tiek pieņemtas svarīgas izmaiņas jebkurā globālā standarta elementā, vai — ja Līgumslēdzējas puses uzskata to par nepieciešamu —, lai uzlabotu šā nolīguma tehniskos aspektus vai novērtētu un atspoguļotu citas norises starptautiskā līmenī. Apspriedes notiek viena mēneša laikā pēc Līgumslēdzējas puses pieprasījuma vai steidzamos gadījumos — tiklīdz iespējams. 2.Pamatojoties uz šādu saziņu, Līgumslēdzējas puses var savstarpēji apspriesties, lai pārbaudītu, vai ir nepieciešamas šā nolīguma izmaiņas. 3.Šā panta 1. un 2. punktā minēto apspriežu nolūkā katra Līgumslēdzēja puse informē otru Līgumslēdzēju pusi par iespējamajiem notikumiem, kas varētu ietekmēt šā nolīguma pareizu darbību. Šie notikumi arī ietver jebkuru attiecīgu kādas Līgumslēdzējas puses un trešās valsts nolīguma noslēgšanu. 4.Pēc apspriedēm šajā nolīgumā var izdarīt grozījumus protokola vai jauna nolīguma veidā starp Līgumslēdzējām pusēm. 5.Ja kāda Līgumslēdzēja puse ir īstenojusi ESAO pieņemtās izmaiņas globālajā standartā un vēlas veikt attiecīgas izmaiņas šā nolīguma I un/vai II pielikumā, tā par to paziņo otrai Līgumslēdzējai pusei. Apspriežu procedūra starp Līgumslēdzējām pusēm notiek viena mēneša laikā pēc paziņojuma. Neatkarīgi no 4. punkta gadījumā, ja Līgumslēdzējas puses minētās apspriežu procedūras ietvaros panāk vienprātību par izmaiņām, kas būtu jāveic šā nolīguma I un/vai II pielikumā, Līgumslēdzēja puse, kura pieprasīja izmaiņu veikšanu, laikā, kas ir nepieciešams, lai ieviestu minētās izmaiņas nolīguma oficiālu grozījumu veidā, var provizoriski piemērot šā nolīguma I un/vai II pielikuma pārskatīto redakciju, kas apstiprināta apspriežu procedūrā, sākot no pirmā janvāra nākamajā gadā pēc minētās procedūras pabeigšanas. Tiek uzskatīts, ka Līgumslēdzēja puse ir īstenojusi ESAO pieņemtās izmaiņas globālajā standartā, ja a)attiecībā uz dalībvalstīm — izmaiņas ir iekļautas Padomes Direktīvā 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā; b)attiecībā uz Lihtenšteinu — izmaiņas ir iekļautas nolīgumā ar trešo valsti vai valsts tiesību aktos. 9. pants Protokola denonsēšana Jebkura no Līgumslēdzējām pusēm var izbeigt šo nolīgumu, nosūtot rakstveida paziņojumu par izbeigšanu otrai Līgumslēdzējai pusei. Šāda izbeigšana stāsies spēkā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad beidzies 12 mēnešu laikposms pēc paziņojuma par izbeigšanu dienas. Izbeigšanas gadījumā visa informācija, kas iepriekš saņemta saskaņā ar šo nolīgumu, paliks konfidenciāla, un uz to attieksies dalībvalstu un Lihtenšteinas normatīvie un administratīvie akti, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK. 10. pants Teritoriālā darbības joma Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, dalībvalstu teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību un Līgumu par Eiropas Savienības darbību, atbilstīgi minētajos līgumos izklāstītajiem nosacījumiem un, no otras puses, Lihtenšteinas teritorijā.



3) Nolīguma pielikumus aizstāj ar šādiem:

“I PIELIKUMS KOPĒJAIS FINANŠU KONTA INFORMĀCIJAS ZIŅOŠANAS UN PIENĀCĪGAS PĀRBAUDES STANDARTS (“KOPĒJAIS ZIŅOŠANAS STANDARTS”) I iedaļa. Ziņojumu sniegšanas vispārējās prasības A.Ievērojot C līdz E punktu, katrai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāsniedz tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Lihtenšteinas) Kompetentajai iestādei šāda informācija attiecībā uz šādas Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, katru Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums: 1.katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums un kura ir attiecīgā Konta turētāja, vārds, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts vai Lihtenšteinas), kurā(-ās) tā ir rezidents, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs(-i) un (privātpersonas gadījumā) dzimšanas datums un vieta un — jebkuras tādas Vienības gadījumā, kas ir Konta turētāja un kas pēc pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas saskaņā ar V, VI un VII iedaļu ir identificēta kā tāda, kurai ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Persona(-as), par kuru(-ām) jāsniedz ziņojums, — Vienības nosaukums, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts, Lihtenšteina vai cita jurisdikcija), kurā(-ās) tā ir rezidents, un nodokļu maksātāja identifikācijas numurs(-i), un katras Personas, par kuru jāsniedz ziņojums, vārds, adrese, jurisdikcija(-as) (dalībvalsts vai Lihtenšteina), kurā(-ās) tā ir rezidents, nodokļu maksātāja identifikācijas numurs(-i) un dzimšanas datums un vieta; 2.konta numurs (vai funkcionālais ekvivalents, ja konta numura nav); 3.Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, nosaukums un identifikācijas numurs (ja tāds ir); 4.konta bilance vai vērtība (tostarp – Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma gadījumā – Vērtība naudā vai atpirkuma summa) attiecīgā kalendārā gada vai cita attiecīgā ziņošanas perioda beigās vai, ja konts attiecīgajā gadā vai ziņošanas periodā tika slēgts, informācija par konta slēgšanu; 5.Turētāja konta gadījumā: a)procentu kopējā bruto summa, dividenžu kopējā bruto summa un citu ienākumu, kas gūti saistībā ar kontā turētajiem aktīviem, kopējā bruto summa, un kas katrā gadījumā iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu (vai saistībā ar kontu) kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un b)kopējie bruto ieņēmumi no Finanšu aktīvu pārdošanas vai dzēšanas, kas iemaksāti kontā vai kreditēti uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, kurā Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, rīkojās kā turētājs, brokeris, vārda pakalpojumu sniedzējs vai citādi kā Konta turētāja aģents; 6.jebkāda Noguldījumu konta gadījumā kopējā procentu summa, kas iemaksāta kontā vai kreditēta uz kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā; un 7.jebkura tāda konta gadījumā, kas nav aprakstīts A punkta 5. vai 6. apakšpunktā, — kopējā bruto summa, kura samaksāta vai kreditēta Konta turētājam saistībā ar kontu kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā, attiecībā uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ir maksāšanas pienākumam pakļauta persona vai parādnieks, tostarp kopējā summa par jebkādiem ar dzēšanu saistītiem maksājumiem, kuri veikti Konta turētājam kalendārajā gadā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā. B.Paziņotajā informācijā norāda valūtu, kurā ir denominēta katra summa. C.Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta attiecībā uz katru Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, ja šāds konts ir Iepriekšpastāvējis konts, nav jāziņo nodokļu maksātāja identifikācijas numurs(-i) vai dzimšanas datums, ja šāds(-i) nodokļu maksātāja identifikācijas numurs(-i) vai dzimšanas datums nav Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā un šādai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, saskaņā ar attiecīgo valstu tiesību aktiem vai jebkuru Eiropas Savienības juridisko instrumentu (attiecīgā gadījumā) nav citādi noteikts pienākums tos vākt. Taču Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pienākums veltīt visas nepieciešamās pūles, lai iegūtu nodokļu maksātāja identifikācijas numuru(-us) vai dzimšanas datumu attiecībā uz Iepriekšpastāvējušiem kontiem līdz otra kalendārā gada, kas seko gadam, kurā Iepriekšpastāvējuši konti tika identificēti kā Konti, par kuriem jāsniedz ziņojums, beigām.

D.Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta nodokļu maksātāja identifikācijas numurs nav jāziņo, ja nodokļu maksātāja identifikācijas numuru nav izdevusi attiecīgā dalībvalsts, Lihtenšteina vai cita rezidences vietas jurisdikcija. E.Neatkarīgi no A punkta 1. apakšpunkta dzimšanas vieta nav jāziņo, izņemot gadījumus, kad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir citādi pieprasīts iegūt un ziņot to saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un tas ir pieejams elektroniski uzmeklējamos datos, ko uztur Finanšu iestāde, kura sniedz ziņojumus. II iedaļa. Pienācīgas pārbaudes vispārīgās prasības A.Konts tiek uztverts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, sākot no datuma, no kura konts kā tāds, norādīts saskaņā ar pienācīgas pārbaudes procedūrām II līdz VII iedaļā un, ja vien nav noteikts citādi, informācija par Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, jāziņo reizi kalendārajā gadā pēc gada, uz kuru šī informācija attiecas. B.Konta bilance vai vērtība tiek noteikta kalendārā gada pēdējā dienā vai citā attiecīgā ziņošanas periodā. C.Ja robežvērtība konta bilancei vai vērtībai jānosaka kalendārā gada pēdējā dienā, attiecīgā bilance vai vērtība jānosaka tā ziņošanas gada pēdējā dienā, kas beidzas ar šo kalendāro gadu vai šajā kalendārajā gadā. D.Katra dalībvalsts vai Lihtenšteina var atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, izmantot pakalpojumu sniedzējus, lai izpildītu ziņojumu sniegšanas vai pienācīgas pārbaudes pienākumus, kuri noteikti šādai Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, kā tas paredzēts attiecīgās valsts tiesību aktos, taču šādi pienākumi paliek Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, atbildība. E.Katra dalībvalsts vai Lihtenšteina var atļaut Finanšu iestādēm, kas sniedz ziņojumus, piemērot Jaunu kontu pienācīgas pārbaudes prasības Iepriekšpastāvējušiem kontiem un Lielas vērtības kontu pienācīgas pārbaudes prasības Zemākas vērtības kontiem. Ja dalībvalsts vai Lihtenšteina atļauj izmantot Jauna konta pienācīgas pārbaudes prasības Iepriekšpastāvējušiem kontiem, turpina piemērot noteikumus, kas citādi būtu jāpiemēro Iepriekšpastāvējušiem kontiem. III iedaļa. Pienācīga pārbaude Iepriekšpastāvējušiem privātpersonu kontiem A.Ievads. Lai starp Iepriekšpastāvējušiem privātpersonu kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras. B.Zemākas vērtības konts. Zemākas vērtības kontiem piemēro šādas procedūras. 1.Rezidences vietas adrese. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietvedībā ir individuālā Konta turētāja pašreizējās rezidences vietas adrese, kura balstīta uz Dokumentāriem pierādījumiem, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nodokļu vajadzībām var uztvert individuālo Konta turētāju kā dalībvalsts, Lihtenšteinas vai citas jurisdikcijas, kurā atrodas adrese, rezidentu, lai noteiktu, vai šāds individuāls Konta turētājs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. 2.Elektroniska datu meklēšana. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, individuāla Konta turētāja gadījumā nepaļaujas uz pašreizējo rezidences vietas adresi, kas balstīta uz Dokumentāriem pierādījumiem, kā izklāstīts B punkta 1. apakšpunktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, elektroniski uzmeklējamie dati, ko tā uztur, jāpārskata attiecībā uz šādām pazīmēm un jāpiemēro B punkta 3. līdz 6. apakšpunkts: a)Konta turētāja kā Jurisdikcijas, par ko jāsniedz ziņojums, rezidenta identifikācija; b)pašreizējā pasta vai rezidences vietas adrese (tostarp pasta abonenta kastīte) Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums; c)viens vai vairāki tālruņa numuri Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, un neviens tālruņa numurs Lihtenšteinā vai Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, dalībvalstī, atkarībā no konteksta; d)regulāri rīkojumi (izņemot attiecībā uz Noguldījumu kontu) pārvest līdzekļus uz Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, uzturētu kontu; e)pašreiz spēkā esošās pilnvaras vai paraksta tiesības, kas piešķirtas personai ar adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums; vai

f)norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adresi, ar kuru saņēmējs ir saistīts” Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ja Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, nav nekādas citas adreses Konta turētāja lietā. 3.Ja elektroniskās meklēšanas laikā netiek atrasta neviena no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunktā, tad nav nepieciešamas nekādas turpmākas darbības līdz apstākļu maiņai, kā rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, vai arī konts kļūst par Lielas vērtības kontu. 4.Ja elektroniskās meklēšanas laikā tiek atklāta kāda no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, vai ja rodas apstākļu maiņa, kuras rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, Konta turētājs nodokļu vajadzībām jāuztver kā katras tādas Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu. 5.Ja elektroniskās meklēšanas laikā tiek atrasts norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” un nekāda cita adrese vai nekāda cita pazīme, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, netiek identificēta attiecībā uz Konta turētāju, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, vispiemērotākajā secībā jāpielieto papīra formāta datu meklēšana, kas aprakstīta C punkta 2. apakšpunktā, vai jācenšas iegūt no Konta turētāja pašapliecinājums vai Dokumentāri pierādījumi, lai noteiktu šāda Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja papīra formāta datu meklēšanas rezultātā nav konstatēta neviena pazīme un mēģinājums iegūt pašapliecinājumu vai Dokumentārus pierādījumus nav veiksmīgs, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, tās dalībvalsts vai Lihtenšteinas Kompetentajai iestādei, atkarībā no konteksta, konts jāziņo kā nedokumentēts konts. 6.Neatkarīgi no tā, vai tiek atrasta pazīme saskaņā ar B punkta 2. apakšpunktu, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, Konta turētājs nav jāuztver kā Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, ja: a)informācija par Konta turētāju satur pašreizējo pasta vai rezidences vietas adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, vienu vai vairākus tālruņa numurus minētajā Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, (un nevienu tālruņa numuru Lihtenšteinā vai Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, dalībvalstī, atkarībā no konteksta) vai regulārus rīkojumus (attiecībā uz Finanšu kontu, kas nav Noguldījumu konts) pārvest līdzekļus uz Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, uzturētu kontu un Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, iegūst vai ir iepriekš pārskatījusi un glabā lietvedībā: i)pašapliecinājumu no Konta turētāja par viņa rezidences jurisdikciju(-ām) (dalībvalsti, Lihtenšteinu vai citām jurisdikcijām), kas neietver šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums; un ii)Dokumentārus pierādījumus, ka Konta turētājam ir tāds statuss, ka ziņojumi nav jāsniedz. b)informācija par Konta turētāju satur pašreiz spēkā esošas pilnvaras vai paraksta tiesības, kas piešķirtas personai ar adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, un Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, iegūst vai iepriekš ir pārbaudījusi un glabā: i)pašapliecinājumu no Konta turētāja par viņa rezidences jurisdikciju(-ām) (dalībvalsti, Lihtenšteinu vai citām jurisdikcijām), kas neietver šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums; vai ii)Dokumentārus pierādījumus, ka Konta turētājam ir tāds statuss, ka ziņojumi nav jāsniedz. C.Pastiprinātas pārbaudes procedūras Lielas vērtības kontiem. Lielas vērtības kontiem piemēro šādas procedūras. 1.Elektroniska datu meklēšana. Attiecībā uz Lielas vērtības kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpārbauda elektroniski uzmeklējami Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, glabātie dati par jebkuru no B punkta 2. apakšpunktā aprakstītajām pazīmēm. 2.Papīra formāta datu meklēšana. Ja Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, elektroniski pārmeklējamas datubāzes satur laukus ar informāciju, kura aprakstīta C punkta 3. apakšpunktā, un satur visu šo informāciju, tad turpmāka papīra formāta datu meklēšana nav nepieciešama. Ja elektroniski pārmeklējamas datubāzes nesatur visu šo informāciju, tad attiecībā uz Lielas vērtības kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpārbauda arī esošā klienta pamatdatne un, ciktāl šī informācija nav iekļauta esošā klienta pamatdatnē, jāpārbauda šādi dokumenti, kuri saistīti ar kontu un kurus Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, ieguvusi pēdējo piecu gadu laikā attiecībā uz jebkuru pazīmi, kas aprakstīta B punkta 2. apakšpunktā: a)visjaunākie Dokumentārie pierādījumi, kas savākti attiecībā uz kontu; b)visjaunākais konta atvēršanas līgums vai dokumentācija; c)visjaunākā dokumentācija, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kura sniedz ziņojumus, ievērojot procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai vai citiem regulatīviem nolūkiem; d)jebkuras pašlaik spēkā esošas pilnvaras vai paraksta tiesību veidnes; un e)jebkuri pašlaik spēkā esoši regulāri rīkojumi (izņemot attiecībā uz Noguldījumu kontu) pārvest līdzekļus. 3.Izņēmums gadījumos, kad datubāzes satur pietiekamu informāciju. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, nav pienākuma veikt papīra formāta datu meklēšanu, kura aprakstīta C punkta 2. apakšpunktā, gadījumos, kad Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, elektroniski uzmeklējama informācija ietver šādus datus:

a)Konta turētāja rezidences vietas statuss; b)Konta turētāja rezidences vietas adrese un pasta adrese, kura pašlaik iekļauta Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, lietā; c)Konta turētāja pašreiz esošais tālruņa numurs lietā, ja tāda ir, Finanšu iestādē, kas sniedz ziņojumus; d)Finanšu kontu, kas nav Noguldījumu konti, gadījumā – vai pastāv regulāri rīkojumi pārvest kontā esošos līdzekļus uz citu kontu (tostarp kontu citā Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, filiālē vai citā Finanšu iestādē); e)vai Konta turētājam ir “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” vai instrukcija par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi”; un f)vai pastāv jebkādas pilnvaras vai paraksta tiesības attiecībā uz kontu. 4.Klientu apkalpošanas operatora pieprasījums pēc faktiskām zināšanām. Papildus elektroniskai un papīra datu meklēšanai, kas aprakstīta C punkta 1. un 2. apakšpunktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jebkurš Lielas vērtības konts, kas uzticēts klientu apkalpošanas operatoram (tostarp jebkurš Finanšu konts, kas apkopots ar šo Lielas vērtības kontu), jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, ja klientu apkalpošanas operatoram ir faktiskas zināšanas, ka Konta turētājs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. 5.Pazīmju konstatēšanas sekas. a)Ja Lielas vērtības kontiem pastiprinātas pārbaudes procedūrā, kas aprakstīta C punktā, netiek konstatētas nekādas pazīmes, kas minētas B punkta 2. apakšpunktā, un konts nav identificēts C punkta 4. apakšpunktā kā tāds, ko tur Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad nekādas tālākas darbības nav nepieciešamas līdz apstākļu maiņai, kā rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu. b)Ja kāda no pazīmēm, kas minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, tiek atklāta iepriekš minētajā Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, vai ja rodas turpmāka apstākļu maiņa, kuras rezultātā viena vai vairākas pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, saistībā ar katru Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums un attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu. c)Ja norādījums par “adresi, uz kuru tiek sūtīti saņēmējam adresēti pasta sūtījumi” vai “adrese, ar kuru saņēmējs ir saistīts” tiek atklāti Lielas vērtības kontu pastiprinātā pārbaudē, kas aprakstīta C punktā, un nekāda cita adrese vai nekāda cita pazīme, kura minēta B punkta 2. apakšpunkta a) līdz e) punktā, netiek identificēta attiecībā uz Konta turētāju, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, no Konta turētāja jāiegūst pašapliecinājums vai Dokumentāri pierādījumi, lai noteiktu šāda Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar iegūt šādu pašapliecinājumu vai Dokumentāru pierādījumu, tai jāziņo konts tās dalībvalsts vai Lihtenšteinas Kompetentajai iestādei, atkarībā no konteksta, kā nedokumentēts konts. 6.Ja Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts nav Lielas vērtības konts no 2015. gada 31. decembra, bet kļūst par Lielas vērtības kontu līdz nākamā kalendārā gada pēdējai dienai, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāveic pastiprinātas pārbaudes procedūras, kas aprakstītas C punktā, attiecībā uz šādu kontu tā kalendārā gada laikā, kas seko gadam, kurā konts kļūst par Lielas vērtības kontu. Ja, balstoties uz šādu pārbaudi, šāds konts ir identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāziņo pieprasītā informācija par šādu kontu par gadu, kurā tas identificēts kā Konts, par kuru sniedz ziņojumu, un turpmākajos gados reizi gadā, izņemot gadījumus, kad Konta turētājs pārtrauc būt Persona, par ko jāsniedz ziņojums. 7.Kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, piemēro pastiprinātas pārbaudes procedūras, kas aprakstītas C punktā, Lielas vērtības kontam, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, tam pašam Lielas vērtības kontam jebkurā no turpmākajiem gadiem nav atkārtoti jāpiemēro šīs procedūras, kuras nav C punkta 4. apakšpunktā aprakstītais klientu apkalpošanas operatora pieprasījums, izņemot gadījumus, kad konts ir nedokumentēts, un Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, būtu tās atkārtoti jāpiemēro, līdz šāds konts vairs nav nedokumentēts. 8.Ja rodas apstākļu maiņa saistībā ar Lielas vērtības kontu, kuras rezultātā viena vai vairākas B punkta 2. apakšpunktā aprakstītās pazīmes tiek attiecinātas uz kontu, tad Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, saistībā ar katru Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums un attiecībā uz kuru ir identificēta pazīme, izņemot gadījumus, kad tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu un viens no izņēmumiem minētajā apakšpunktā attiecas uz minēto kontu. 9.Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāīsteno procedūras, lai nodrošinātu, ka klientu apkalpošanas operators identificē jebkuru apstākļu maiņu saistībā ar kontu. Piemēram, ja klientu apkalpošanas operatoram tiem paziņots, ka Konta turētājam Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ir jauna pasta adrese, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pienākums jauno adresi uztvert kā apstākļu maiņu un, ja tā izvēlas piemērot B punkta 6. apakšpunktu, tai ir pienākums iegūt no Konta turētāja attiecīgus dokumentus. D.Iepriekšpastāvējušu Lielas vērtības privātpersonas kontu pārbaude jāpabeidz līdz 2016. gada 31. decembrim. Iepriekšpastāvējušu Zemākas vērtības privātpersonas kontu pārbaude jāpabeidz līdz 2017. gada 31. decembrim. E.Jebkurš Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kas saskaņā ar šo iedaļu identificēts kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, visus turpmākos gadus jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad Konta turētājs pārtrauc būt Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. IV iedaļa. Pienācīgas pārbaudes prasības Jauniem privātpersonu kontiem Lai starp Jauniem privātpersonu kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras.

A.Atverot kontu, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, attiecībā uz Jauniem privātpersonu kontiem jāiegūst pašapliecinājums, kas var būt daļa no konta atvēršanas dokumentācijas, kura Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ļauj noteikt Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām un apstiprināt šāda pašapliecinājuma pamatotību, balstoties uz informāciju, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, saistībā ar konta atvēršanu, tostarp jebkuru dokumentāciju, kura savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. B.Ja pašapliecinājumā teikts, ka Konta turētājs nodokļu vajadzībām ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, un pašapliecinājumā arī jāietver Konta turētāja nodokļu maksātāja identifikācijas numurs attiecībā uz šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums, (ievērojot I iedaļas D punktu) un dzimšanas datums. C.Ja rodas apstākļu maiņa attiecībā uz Jaunu privātpersonas kontu, pamatojoties uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka sākotnējais pašapliecinājums ir nepareizs un neuzticams, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar paļauties uz sākotnējo pašapliecinājumu, un tai jāiegūst pareizs pašapliecinājums, kurš precizē Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām. V iedaļa. Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu pienācīga pārbaude Lai starp Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras. A.Vienību konti, kurus nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot. Izņemot gadījumus, kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nolemj citādi, vai nu attiecībā uz visiem Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem, vai, atsevišķi, attiecībā uz jebkādu skaidri identificētu šādu kontu grupu, Iepriekšpastāvējušu Vienības kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kura 2015. gada 31. decembrī nepārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 250 000, nav pienākums pārbaudīt, identificēt vai paziņot kā Kontu, par kuru jāsniedz ziņojums, līdz brīdim, kad konta kopējā bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu jebkura turpmākā kalendārā gada pēdējā dienā. B.Pārbaudāmie Vienību konti. Iepriekšpastāvējis Vienības konts, kura kopējā konta bilance vai vērtība 2015. gada 31. decembrī pārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 250 000, un Iepriekšpastāvējis Vienības konts, kura kopējā konta bilance vai vērtība 2015. gada 31. decembrī nepārsniedz minēto summu, bet kura kopējā konta bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu jebkura turpmākā gada pēdējā dienā, jāpārbauda saskaņā ar D punktā noteiktajām procedūrām. C.Vienību konti, par kuriem ir pienākums ziņot. No B punktā aprakstītajiem Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem tikai tie konti, kurus tur viena vai vairākas Vienības, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, jāuzskata par Kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums. D.Pārbaudes procedūras, lai identificētu Vienību kontus, par kuriem ir pienākums ziņot. Par Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem, kuri aprakstīti B punktā, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro šādas procedūras, lai noteiktu, vai kontu tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. 1.Nosaka, vai Vienība ir Persona, par ko jāsniedz ziņojums. a)Pārbauda informāciju, kas tiek uzturēta regulatīviem vai klientu apkalpošanas nolūkiem (tostarp informāciju, kas savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai), lai noteiktu, vai informācija liecina, ka Konta turētājs ir Jurisdikcijas, par kuru jāsniedz ziņojums, rezidents. Šajā nolūkā informācija, kas norāda, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, ietver inkorporācijas vai dibināšanas vietu vai adresi Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums. b)Ja informācija liecina, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad tā iegūst pašapliecinājumu no Konta turētāja vai, balstoties uz tās rīcībā esošo informāciju vai publiski pieejamu informāciju, pamatoti nosaka, ka Konta turētājs nav Persona, pa kuru jāsniedz ziņojums. 2.Nosaka, vai Vienība ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Attiecībā uz Iepriekšpastāvējuša Vienības konta (tostarp Vienības, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums) Konta turētāju Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumu, ir jānosaka, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ja kāda no Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošām personām ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums. Šādi nosakot, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāievēro D punkta 2. apakšpunkta a) līdz c) punktā sniegtie norādījumi apstākļiem piemērotākajā secībā. a)Noteikšana, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība. Lai noteiktu, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāiegūst no Konta turētāja pašapliecinājums tā statusa noteikšanai, izņemot gadījumus, kad tās rīcībā ir informācija vai ir publiski pieejama informācija, balstoties uz kuru tā var pamatoti noteikt, ka Konta turētājs ir Aktīva nefinanšu vienība vai Finanšu vienība, kura nav VIII iedaļas A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kas nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde. b)Konta turētāja Kontrolējošo personu noteikšana. Lai noteiktu Konta turētāja Kontrolējošās personas, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumu, var paļauties uz informāciju, kas savākta un uzturēta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. c)Noteikšana, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Lai noteiktu, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties uz: i)informāciju, kas savākta un uzturēta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai tādu Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu gadījumā, ko tur viena vai vairākas Nefinanšu vienības, kopējai konta bilancei vai vērtībai nepārsniedzot summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 1 000 000; vai ii)pašapliecinājumu no Konta turētāja vai Kontrolējošās personas jurisdikcijā(-ās) (dalībvalstī, Lihtenšteinā vai citās jurisdikcijās), kurā(-ās) Kontrolējošā persona nodokļu vajadzībām ir rezidents. E.Pārbaudes laiks un papildu procedūras, ko piemēro Iepriekšpastāvējušiem Vienību kontiem.

1.Pārbaude attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kura 2015. gada 31. decembrī pārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 250 000, jāpabeidz līdz 2017. gada 31. decembrim. 2.Pārbaude attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu ar kopējo konta bilanci vai vērtību, kura 2015. gada 31. decembrī nepārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 250 000, bet pārsniedz minēto summu nākamā gada 31. decembrī, jāpabeidz tajā kalendārajā gadā, kurš seko gadam, kurā kopējā konta bilance vai vērtība pārsniedz minēto summu. 3.Ja attiecībā uz Iepriekšpastāvējušu Vienību kontu rodas apstākļu maiņa, pamatojoties uz kuru Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka sākotnējais pašapliecinājums vai citi ar kontu saistīti dokumenti ir nepareizi vai neuzticami, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, no jauna jānosaka konta statuss saskaņā ar D punktā izklāstītajām prasībām. VI iedaļa. Pienācīgas pārbaudes prasības Jauniem Vienību kontiem Lai starp Jauniem Vienību kontiem identificētu Kontus, par kuriem jāsniedz ziņojumi, piemēro šādas procedūras. A.Pārbaudes procedūras, lai identificētu Vienību kontus, par kuriem ir pienākums ziņot. Attiecībā uz Jauniem Vienību kontiem Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpiemēro šādas procedūras, lai noteiktu, vai kontu tur viena vai vairākas Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, vai Pasīvas nefinanšu vienības, kurām ir viena vai vairākas Kontrolējošās personas, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. 1.Nosaka, vai Vienība ir Persona, par ko jāsniedz ziņojums. a)Iegūst pašapliecinājumu, kurš var būt daļa no konta atvēršanas dokumentācijas un kurš ļauj Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, noteikt Konta turētāja rezidences vietu(-as) nodokļu vajadzībām un apstiprināt šāda pašapliecinājuma pamatotību, balstoties uz informāciju, ko ieguvusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, saistībā ar konta atvēršanu, tostarp jebkuru dokumentāciju, kura savākta saskaņā ar procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. Ja Vienība apliecina, ka tai nav rezidences vietas nodokļu vajadzībām, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpaļaujas uz Vienības galvenā biroja adresi, lai noteiktu Konta turētāja rezidences vietu. b)Ja pašapliecinājums norāda, ka Konta turētājs ir rezidents Jurisdikcijā, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad tā pamatoti nosaka, balstoties uz tās rīcībā esošo informāciju vai publiski pieejamu informāciju, ka Konta turētājs nav Persona, pa kuru jāsniedz ziņojums attiecībā uz šādu Jurisdikciju, par kuru jāsniedz ziņojums. 2.Nosaka, vai Vienība ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Attiecībā uz Jauna Vienības konta (tostarp Vienības, kas ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums) Konta turētāju Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumu, ir jānosaka, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība ar vienu vai vairākām Kontrolējošām personām, kas ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ja kāda no Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošām personām ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, tad konts jāuztver kā Konts, par kuru jāsniedz ziņojums. Šādi nosakot, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāievēro A punkta 2. apakšpunkta a) līdz c) punktā sniegtie norādījumi apstākļiem piemērotākajā secībā. a)Noteikšana, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība. Lai noteiktu, vai Konta turētājs ir Pasīva nefinanšu vienība, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, jāpaļaujas uz Konta turētāja pašapliecinājumu tā statusa noteikšanai, izņemot gadījumus, kad tās rīcībā ir informācija vai ir publiski pieejama informācija, balstoties uz kuru var pamatoti noteikt, ka Konta turētājs ir Aktīva nefinanšu vienība vai Finanšu iestāde, kas nav VIII iedaļas A punkta 6. apakšpunkta b) punktā aprakstītā Ieguldījumu vienība, kura nav Iesaistītās jurisdikcijas Finanšu iestāde. b)Konta turētāja Kontrolējošo personu noteikšana. Lai noteiktu Konta turētāja Kontrolējošās personas, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumu, var paļauties uz informāciju, kas savākta un uzturēta, ievērojot procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai. c)Noteikšana, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Lai noteiktu, vai Pasīvas nefinanšu vienības Kontrolējošā persona ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var balstīties uz Konta turētāja vai šādas Kontrolējošas personas pašapliecinājumu. VII iedaļa. Speciālie pienācīgas pārbaudes noteikumi Īstenojot iepriekš aprakstītās pienācīgas pārbaudes procedūras, piemēro šādus papildu noteikumus. A.Paļaušanās uz pašapliecinājumu un Dokumentāriem pierādījumiem. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, nevar paļauties uz pašapliecinājumu vai Dokumentāriem pierādījumiem, ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, zina vai tai ir pamats zināt, ka pašapliecinājums vai Dokumentārie pierādījumi ir nepareizi vai neuzticami. B.Alternatīvas procedūras Finanšu kontiem, ko tur atsevišķi Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvēji, un Grupas apdrošināšanas līgumam ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgumam. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, var pieņemt, ka atsevišķs Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvējs (izņemot īpašnieku), kurš saņem pabalstu nāves gadījumā, nav Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, un tā šādu Finanšu kontu var uzskatīt par tādu Kontu, par kuru nav jāsniedz ziņojums, izņemot gadījumus, kad Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, faktiski zina vai tai ir pamats zināt, ka labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums. Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir pamats zināt, ka Apdrošināšanas līguma ar naudas vērtību vai Anuitātes līguma labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, ja informācija, kuru ievākusi Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un kura ir saistīta ar labuma guvēju, satur III iedaļas B punktā aprakstītās pazīmes. Ja Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, faktiski zina vai tai ir pamats zināt, ka labuma guvējs ir Persona, par kuru jāsniedz ziņojums, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāievēro III iedaļas B punktā ietvertās procedūras. Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, Finanšu kontu, kurš ir dalībnieka līdzdalības daļa Grupas apdrošināšanas līgumā ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumā, līdz dienai, kad darba ņēmējam/sertifikāta turētājam vai labuma guvējam ir jāizmaksā summa, var uzskatīt par Finanšu kontu, par kuru nav jāsniedz ziņojums, ja Finanšu konts, kas ir dalībnieka līdzdalības daļa Grupas apdrošināšanas līgumā ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumā, atbilst šādām prasībām:

a)Grupas apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību vai Grupas anuitātes līgums ir izsniegts darba devējam, un tas sedz 25 vai vairāk darba ņēmējus/sertifikāta turētājus; b)darbiniekam/sertifikātu turētājiem ir tiesības saņemt jebkādu līguma vērtību saistībā ar to līdzdalības daļām un nosaukt labuma guvējus attiecībā uz pabalstu, kas jāizmaksā darba ņēmēja nāves gadījumā; un c)kopējā summa, kura ir jāizmaksā darbiniekam/sertifikāta turētājam vai labuma guvējam, nepārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 1 000 000. “Grupas apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību” ir Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību, kas i) nodrošina segumu personām, kuras ir saistītas ar darba devēja, tirdzniecības apvienības, arodbiedrības vai citas apvienības vai grupas starpniecību, un ii) kurā paredz tādu prēmiju par katru grupas locekli (vai grupas kategorijas locekli), ko nosaka, neņemot vērā individuālos veselības rādītājus, kas nav grupas locekļa (vai locekļu kategorijas) vecums, dzimums un smēķēšanas ieradumi. “Grupas anuitātes līgums” ir Anuitātes līgums, saskaņā ar kuru kreditori ir personas, kas ir saistītas ar darba devēja, tirdzniecības apvienības, arodbiedrības vai citas apvienības vai grupas starpniecību. C.Kontu bilanču apkopošanas un valūtas noteikumi 1.Privātpersonu kontu apkopošana. Lai noteiktu privātpersonas Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāapkopo visi Finanšu konti, kurus uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, vai Saistīta vienība, bet tikai tiktāl, ciktāl šīs Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, datorsistēmas Finanšu kontus saista, atsaucoties uz tādiem datu elementiem kā klienta numurs vai NMIN, un ļauj apkopot kontu bilances vai vērtības. Šajā apakšpunktā aprakstīto apkopošanas prasību piemērošanas nolūkā katram kopīgi turētā Finanšu konta turētājam attiecīgi pierēķina kopīgi turētā Finanšu konta kopējo bilanci vai vērtību. 2.Vienību kontu apkopošana. Lai noteiktu Vienības Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir jāņem vērā visi Finanšu konti, kurus uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, vai Saistīta vienība, bet tikai tiktāl, ciktāl šīs Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, datorsistēmas Finanšu kontus saista, atsaucoties uz tādiem datu elementiem kā klienta numurs vai NMIN, un ļauj apkopot kontu bilances vai vērtības. Šajā apakšpunktā aprakstīto apkopošanas prasību piemērošanas nolūkā katram kopīgi turētā Finanšu konta turētājam attiecīgi pierēķina kopīgi turētā Finanšu konta kopējo bilanci vai vērtību. 3.Īpašais apkopošanas noteikums attiecībā uz Klientu apkalpošanas operatoriem. Lai noteiktu personas Finanšu kontu apkopoto bilanci vai vērtību nolūkā noteikt to, vai Finanšu konts ir Lielas vērtības konts, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, — gadījumā, kad Klientu apkalpošanas operators zina vai viņam ir pamats zināt, ka jebkādi Finanšu konti tieši vai netieši pieder vienai un tai pašai personai, tie ir vienas un tās pašas personas rīcībā vai tos ir atvērusi viena un tā pati persona (izņemot fiduciāru) — turklāt ir jāapkopo visi šādi konti. 4.Summas, kas ietver ekvivalentu citās valūtās. Visas summas, kas denominētas katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā, ietver ekvivalentas summas citās valūtās, kā noteikts attiecīgo valstu tiesību aktos. VIII iedaļa. Terminu definīcijas Turpmāk minētajiem terminiem ir šāda nozīme: A.Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus 1.“Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus” ir jebkura Dalībvalsts finanšu iestāde vai Lihtenšteinas finanšu iestāde, atkarībā no konteksta, kura nav Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus. 2.“Iesaistītās jurisdikcijas finanšu iestāde” ir i) jebkura Finanšu iestāde, kas ir rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā, bet tā neietver minētās Finanšu iestādes filiāles, kuras atrodas ārpus minētās Iesaistītās jurisdikcijas, un ii) jebkura tādas Finanšu iestādes filiāle, kas nav rezidents Iesaistītajā jurisdikcijā, ja šī filiāle atrodas minētajā Iesaistītajā jurisdikcijā. 3.“Finanšu iestāde” ir Turētājiestāde, Noguldījumu iestāde, Ieguldījumu vienība vai Norādīta apdrošināšanas sabiedrība. 4.“Turētājiestāde” ir jebkura Vienība, kas tur Finanšu aktīvus citu uzdevumā, un šāda darbība veido tās darījumdarbības būtisku daļu. Finanšu aktīvu turēšana citu uzdevumā ir Vienības darījumdarbības būtiska daļa, ja Vienības bruto ienākumi saistībā ar Finanšu aktīvu turēšanu un saistītiem finanšu pakalpojumiem ir vismaz 20 % no Vienības bruto ienākumiem vai nu: i) trīs gadu laikposmā, kas beidzas 31. decembrī (vai arī tāda uzskaites perioda pēdējā dienā, kas nav kalendārais gads) pirms gada, kurā ir veikta noteikšana, vai ii) Vienības pastāvēšanas laikposmā — atkarībā no tā, kurš no laikposmiem ir īsāks. 5.“Noguldījumu iestāde” ir jebkura Vienība, kas pieņem noguldījumus, veicot parastu bankas darbību vai līdzīgu darījumdarbību. 6.“Ieguldījumu vienība” ir jebkura Vienība:

a)kuras darījumdarbība galvenokārt ir veikt vienu vai vairākas šādas darbības vai operācijas klienta uzdevumā vai vārdā: i)tirdzniecība ar naudas tirgus instrumentiem (čekiem, vekseļiem, noguldījumu sertifikātiem, atvasinātiem instrumentiem u. c.), ārvalstu valūtu, valūtas kursa, procentu likmju un indeksu instrumentiem, pārvedamiem vērtspapīriem vai regulētā tirgū tirgotiem preču nākotnes līgumiem; ii)individuāla un kolektīva portfeļa pārvaldība; vai iii)citāda Finanšu aktīvu vai naudas ieguldīšana, administrēšana vai pārvaldība citu personu vārdā; vai b)kuras bruto ienākumi galvenokārt ir saistīti ar Finanšu aktīvu ieguldīšanu, atkārtotu ieguldīšanu vai tirdzniecību, ja Vienību pārvalda cita Vienība, kas ir Noguldījumu iestāde, Turētājiestāde, Norādīta apdrošināšanas sabiedrība vai Ieguldījumu vienība, kas aprakstīta A punkta 6. apakšpunkta a) punktā. Uzskata, ka Vienības darījumdarbība galvenokārt ir viena vai vairākas A punkta 6. apakšpunkta a) punktā aprakstītās darbības vai ka Vienības bruto ienākumi galvenokārt ir saistīti ar Finanšu aktīvu ieguldīšanu, atkārtotu ieguldīšanu vai tirdzniecību A punkta 6. apakšpunkta a) punkta vajadzībām, ja Vienības bruto ienākumi, kas saistīti ar attiecīgajām darbībām, ir vismaz 50 % no Vienības bruto ienākumiem vai nu: i) trīs gadu laikposmā, kurš beidzas tāda gada 31. decembrī, kas ir pirms gada, kurā ir veikta noteikšana, vai ii) Vienības pastāvēšanas laikposmā — atkarībā no tā, kurš no laikposmiem ir īsāks. Termins “Ieguldījumu vienība” neietver vienību, kas ir Aktīva nefinanšu vienība, jo minētā vienība izpilda jebkuru no D punkta 9. apakšpunkta d) līdz g) punkta kritērijiem. Šo apakšpunktu saprot atbilstīgi tam, kā definīcija “finanšu iestāde” ir definēta Finanšu darījumu darba grupas (Financial Action Task Force) rekomendācijās. 7.Termins “Finanšu aktīvs” ietver vērtspapīrus (piemēram, kapitāla daļas korporācijā; līgumsabiedrībā vai līdzdalības daļas vai līdzdalības daļu faktiskais īpašums plaši turētā vai publiski tirgotā līgumsabiedrībā vai trastā, vekseļi, obligācijas, parādzīmes vai cita veida parādsaistību apliecinājumi), līdzdalības daļas līgumsabiedrībā, preču līgumus, mijmaiņas līgumus (piemēram, procentu likmju mijmaiņas līgumi, valūtas mijmaiņas līgumi, bāzes mijmaiņas līgumi, procentu likmju maksimālās robežvērtības līgumi, procentu likmju minimālās robežvērtības līgumi, preču mijmaiņas līgumi, kapitāla vērtspapīru mijmaiņas līgumi, kapitāla vērtspapīru indeksu mijmaiņas līgumi un līdzīgi līgumi), Apdrošināšanas līgumus vai Anuitātes līgumus, vai jebkādu līdzdalību (tostarp regulētā tirgū tirgoti un regulētā tirgū netirgoti nākotnes līgumi vai iespējas līgumi) vērtspapīros, līdzdalības daļās līgumsabiedrībās, preču līgumos, mijmaiņas līgumos, Apdrošināšanas līgumos vai Anuitātes līgumos. Termins “Finanšu aktīvs” neietver ar parādfinansējumu nesaistītu tiešu līdzdalību nekustamā īpašumā. 8.“Norādīta apdrošināšanas sabiedrība” ir Vienība, kas ir apdrošināšanas sabiedrība (vai apdrošināšanas sabiedrības pārvaldītājsabiedrība) un emitē Apdrošināšanas līgumu ar naudas vērtību vai Anuitātes līgumu, vai kam ir pienākums veikt maksājumus saistībā ar šādiem līgumiem. B.Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus 1.“Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus” ir jebkura Finanšu iestāde, kas ir: a)Valdības vienība, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, izņemot attiecībā uz maksājumu, kas rodas tādu saistību rezultātā, kuras izriet no tādas komerciālas finanšu darbības, kas atbilst darbībām, kuras veic Norādīta apdrošināšanas sabiedrība, Turētājiestāde vai Noguldījumu iestāde; b)Plašas līdzdalības pensiju fonds, Ierobežotas līdzdalības pensiju fonds, Valdības vienības pensiju fonds, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, vai Kvalificēts kredītkaršu izdevējs; c)jebkura cita Vienība, attiecībā uz kuru pastāv mazs risks, ka to varētu izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, kurai būtībā ir līdzīgas iezīmes kā jebkurai B punkta 1. apakšpunkta a) un b) punktā aprakstītajai Vienībai un kura attiecīgās valsts tiesību aktos ir definēta kā Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus, un kura — attiecībā uz dalībvalstīm — ir paredzēta Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā 8. panta 7.a punktā un paziņota Lihtenšteinai, un kura — attiecībā uz Lihtenšteinu — ir paziņota Eiropas Komisijai, ar noteikumu, ka šādas Vienības statuss kā Finanšu iestāde, kas nesniedz ziņojumus, nav pretrunā šā nolīguma mērķiem; d)Atbrīvota kolektīvo ieguldījumu sabiedrība; vai e)trasts — tiktāl, ciktāl trasta pilnvarotā persona ir Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un sniedz visu informāciju, kas jāsniedz saskaņā ar I iedaļu attiecībā uz visiem trasta kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojums. 2.“Valdības vienība” ir dalībvalsts, Lihtenšteinas vai citas jurisdikcijas valdība, jebkāds dalībvalsts, Lihtenšteinas vai citas jurisdikcijas administratīvi teritoriāls veidojums (kas, lai izvairītos no neskaidrībām, ietver štatu, provinci, novadu vai municipalitāti) vai dalībvalstij, Lihtenšteinai vai citai jurisdikcijai, vai vienam vai vairākiem administratīvi teritoriāliem veidojumiem pilnībā piederoša aģentūra vai iestāde (katrs nozīmē “Valdības vienību”). Šī kategorija sastāv no dalībvalsts, Lihtenšteinas vai citas jurisdikcijas neatņemamām daļām, kontrolētām vienībām un administratīvi teritoriāliem veidojumiem. a)Dalībvalsts, Lihtenšteinas vai citas jurisdikcijas “neatņemama daļa” ir jebkura persona, organizācija, aģentūra, birojs, fonds, iestāde vai cita veida struktūra, kas ir dalībvalsts, Lihtenšteinas vai citas jurisdikcijas valdības iestāde. Valdības iestādes neto ienākumi ir jāieskaita tās kontā vai citos dalībvalsts, Lihtenšteinas vai citas jurisdikcijas kontos, lai neviena privātpersona negūtu labumu no šiem ienākumiem. Neatņemama daļa neietver nevienu privātpersonu, kas ir valdības pārstāvis, ierēdnis vai administrators, kurš rīkojas saskaņā ar privāto vai personīgo kompetenci. b)“Kontrolēta vienība” ir Vienība, kas pēc savas formas ir atdalīta no dalībvalsts, Lihtenšteinas vai citas jurisdikcijas vai kas citādi veido atsevišķu juridisku vienību, ar noteikumu, ka:

i)Vienība tieši vai ar vienas vai vairāku kontrolētu Valdības vienību starpniecību pilnībā pieder vienai vai vairākām Valdības vienībām un to kontrolē viena vai vairākas Valdības vienības; ii)Vienības neto ienākumus ieskaita tās kontā vai vienas vai vairāku Valdības vienību kontos, lai neviena privātpersona negūtu labumu no šā ienākuma; un iii)pēc likvidēšanas Vienības aktīvi pāriet vienas vai vairāku Valdības vienību rīcībā. c)Privātpersonas negūst labumu no šā ienākuma, ja šādas personas ir valdības programmas paredzētie labuma guvēji, un programmas darbības tiek veiktas plašai sabiedrībai vispārējas labklājības nolūkā vai ir saistītas ar valdības atsevišķas sfēras pārvaldīšanu. Neatkarīgi no iepriekš minētā, ir tomēr uzskatāms, ka privātpersona gūst labumu no ienākuma, ja šis ienākums rodas, izmantojot Valdības vienību, tai veicot tādu komercdarbību, piemēram, komercbanku darījumdarbību, ar kuru sniedz finanšu pakalpojumus privātpersonām. 3.“Starptautiska organizācija” ir jebkura starptautiska organizācija vai tai pilnībā piederoša aģentūra vai iestāde. Šī kategorija ietver jebkuru starpvaldību organizāciju (tostarp pārvalstisku organizāciju), i) kas galvenokārt sastāv no valdībām; ii) kas ar dalībvalsti, Lihtenšteinu vai citu jurisdikciju ir noslēgusi mītnes vai pēc būtības līdzīgu nolīgumu; un iii) no kuras ienākuma privātpersonas negūst labumu. 4.“Centrālā banka” ir iestāde, kas ar likumu vai valdības atļauju blakus pašai dalībvalsts, Lihtenšteinas vai citas jurisdikcijas valdībai ir noteikta par galveno iestādi, kura izdod instrumentus, ko paredzēts izmantot kā valūtu. Šāda iestāde var būt iestāde, kas ir atsevišķa, proti nav daļa no dalībvalsts, Lihtenšteinas vai citas jurisdikcijas valdības, un vai nu pilnībā, vai daļēji pieder vai nepieder dalībvalstij, Lihtenšteinai vai citai jurisdikcijai. 5.“Plašas līdzdalības pensiju fonds” ir fonds, kas nodibināts, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā vai jebkādu to kombināciju labuma guvējiem, kas ir vai bija viena vai vairāku darba devēju darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas), kā atlīdzinājumu par sniegtajiem pakalpojumiem, ar noteikumu, ka: a)fondam nav viens vienīgs labuma guvējs, kuram ir tiesības uz vairāk nekā 5 % no fonda aktīviem; b)fonds ir pakļauts valdības regulējumam un sniedz informāciju nodokļu iestādēm; un c)fonds atbilst vismaz vienai no šādām prasībām: i)fondam sava pensiju plāna statusa dēļ parasti nepiemēro ieguldījumu ienākuma nodokli, vai arī tam piemēro atliktā nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi; ii)vismaz 50 % no tā kopējām iemaksām (izņemot aktīvu pārvedumus no citiem B punkta 5. līdz 7. apakšpunktā aprakstītajiem plāniem vai no C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem) fonds saņem no sponsorējošajiem darba devējiem; iii)līdzekļu izmaksājumi vai izņemšana no fonda ir pieļaujama tikai konkrētos gadījumos, kas radušies saistībā ar aiziešanu pensijā, invaliditāti vai nāvi (izņemot pārnesamos izmaksājumus uz citiem B punkta 5. līdz 7. apakšpunktā aprakstītajiem pensiju kontiem vai C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem), vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izmaksājumiem vai izņemšanu, kas veikta pirms šādu konkrētu gadījumu iestāšanās; vai iv)darba ņēmēju iemaksas (izņemot konkrētas atļautas papildu iemaksas) fondā ir ierobežotas, atsaucoties uz darba ņēmēja darba ienākumiem, vai, piemērojot noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā, tās gadā nedrīkst pārsniegt summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 50 000. 6.“Ierobežotas līdzdalības pensiju fonds” ir fonds, kas nodibināts, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā labuma guvējiem, kas ir vai bija viena vai vairāku darba devēju darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas), kā atlīdzinājumu par sniegtajiem pakalpojumiem, ar noteikumu, ka: a)fondam ir mazāk nekā 50 dalībnieku; b)fondu finansē viens vai vairāki darba devēji, kas nav Ieguldījumu vienība vai Pasīva nefinanšu vienība; c)darba ņēmēja un darba devēja iemaksas fondā (izņemot aktīvu pārvedumus no C punkta 17. apakšpunkta a) punktā aprakstītajiem pensiju kontiem) ir ierobežotas, atsaucoties attiecīgi uz darba ņēmēja darba ienākumiem un atalgojumu; d)dalībnieki, kas nav tās jurisdikcijas (dalībvalsts vai Lihtenšteinas) rezidenti, kurā fonds ir nodibināts, nav tiesīgi turēt vairāk par 20 % fonda aktīvu; un e)fonds ir pakļauts valdības regulējumam un sniedz informāciju nodokļu iestādēm.

7.“Valdības vienības, Starptautiskas organizācijas vai Centrālās bankas pensiju fonds” ir fonds, ko nodibinājusi Valdības vienība, Starptautiska organizācija vai Centrālā banka, lai sniegtu pensiju un invaliditātes pabalstus, kā arī pabalstus nāves gadījumā, labuma guvējiem, kas ir vai bija darba ņēmējs (vai ir šādu darba ņēmēju norādītās personas) vai kas nav vai nebija darba ņēmējs, ja pabalsti, ko sniedz šādiem labuma guvējiem vai dalībniekiem, ir atlīdzinājums par individuālajiem pakalpojumiem, kuri sniegti Valdības vienībai, Starptautiskai organizācijai vai Centrālai bankai. 8.“Kvalificēts kredītkaršu izdevējs” ir Finanšu iestāde, kas atbilst šādām prasībām: a)Finanšu iestāde ir Finanšu iestāde vienīgi tādēļ, ka tā izsniedz kredītkartes un pieņem noguldījumus tikai, ja klients veic maksājumu, kas pārsniedz bilanci apmaksai attiecībā uz karti, un pārmaksa uzreiz netiek atmaksāta klientam; un b)sākot no vai pirms 2016. gada 1. janvāra, Finanšu iestāde īsteno pasākumus un procedūras – vai nu lai novērstu to, ka klients veic pārmaksu, kas pārsniedz summu, kura denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 50 000, vai lai nodrošinātu, ka jebkura klienta pārmaksa, kas pārsniedz minēto summu, klientam tiek atmaksāta 60 dienu laikā; abos gadījumos piemēro noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Šim nolūkam klienta pārmaksa neattiecas uz kredīta atlikumiem strīdīgo nodevu apmērā, bet tā ietver kredīta atlikumus, kas radušies preču atgriešanas rezultātā. 9.“Atbrīvota kolektīvo ieguldījumu sabiedrība” ir Ieguldījumu vienība, kas tiek regulēta kā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība ar noteikumu, ka visas kolektīvo ieguldījumu sabiedrības daļas tur tādas privātpersonas vai Vienības vai tās tiek turētas ar tādu privātpersonu vai Vienību starpniecību, kas nav Personas, par kurām jāsniedz ziņojums, izņemot Pasīvu nefinanšu vienību ar Kontrolējošām personām, kuras ir Personas, par kurām jāsniedz ziņojums. Ieguldījumu vienību, kas tiek regulēta kā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība, par Atbrīvotu kolektīvo ieguldījumu sabiedrību saskaņā ar B punkta 9. apakšpunktu tiek uzskatīta arī tad, ja tā izsniedz fiziskas uzrādītāja akcijas, ar noteikumu, ka: a)kolektīvo ieguldījumu sabiedrība pēc 2015. gada 31. decembra nav izsniegusi vai neizsniedz fiziskas uzrādītāja akcijas; b)atpirkuma gadījumā kolektīvo ieguldījumu sabiedrība visas šādas akcijas noraksta; c)kolektīvo ieguldījumu sabiedrība veic II līdz VII iedaļā izklāstītās pienācīgas pārbaudes procedūras un sniedz jebkādu informāciju, kas tiek pieprasīta saistībā ar šādām akcijām, ja šādas akcijas tiek sniegtas dzēšanai vai cita veida maksājumam; un d)kolektīvo ieguldījumu sabiedrības rīcībā ir pasākumi un procedūras, lai nodrošinātu, ka šādas akcijas pēc iespējas drīz un, jebkurā gadījumā, pirms 2018. gada 1. janvāra tiek dzēstas vai imobilizētas. C.Finanšu konts 1.“Finanšu konts” ir Finanšu iestāžu uzturēts konts, un tas ietver Noguldījumu kontu un Turētāja kontu un: a)Ieguldījumu vienības gadījumā — jebkādas līdzdalības daļas Finanšu iestādes kapitālā vai parādkapitālā. Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Finanšu konts” neietver nekādas līdzdalības daļas tādas Vienības kapitālā vai parādkapitālā, kas ir Ieguldījumu vienība tikai tādēļ, ka tā i) sniedz ieguldījumu konsultācijas klientam un rīkojas klienta vārdā vai ii) veic portfeļa pārvaldību klientam vai rīkojas klienta vārdā nolūkā veikt tādu Finanšu aktīvu ieguldīšanu pārvaldīšanu vai administrēšanu, kas klienta vārdā noguldīti tādā Finanšu iestādē, kas nav šāda Vienība; b)tādas Finanšu iestādes gadījumā, kas nav aprakstīta C punkta 1. apakšpunkta a) punktā – jebkādas līdzdalības daļas Finanšu iestādes kapitālā vai parādkapitālā, ja vērtspapīru kategorija ieviesta, lai izvairītos no ziņojumu sniegšanas saskaņā ar I iedaļu; un c)jebkādu Apdrošināšanas līgumu ar naudas vērtību un Anuitātes līgumu, ko emitējusi vai ko uztur Finanšu iestāde, izņemot ar ieguldījumiem nesaistītu, nepārvedamu tūlītēju anuitāti, kura ir izsniegta privātpersonai un kura pārvērš naudā pensiju vai invaliditātes pabalstu, kas tiek sniegts, pamatojoties uz kontu, kurš ir Izslēgtais konts. Termins “Finanšu konts” neietver kontus, kas ir Izslēgtie konti. 2.“Noguldījumu konts” ir jebkurš komerckonts, norēķinu konts, krājkonts, termiņa konts vai krājaizdevuma konts, vai konts, kuru apliecina noguldījuma sertifikāts, krājaizdevuma sertifikāts, ieguldījuma sertifikāts, parāda sertifikāts vai cits līdzīgs instruments, un kuru uztur finanšu iestāde, veicot parastu bankas darbību vai līdzīgu darījumdarbību. Noguldījuma konts ietver arī summu, kuru apdrošināšanas sabiedrība saskaņā ar garantētu ieguldījumu līgumu vai līdzīgu līgumu tur, lai iemaksātu vai ieskaitītu par šo summu pienākošos procentus. 3.“Turētāja konts” ir konts (kas nav Apdrošināšanas līgums vai Anuitātes līgums), kurā par labu citai personai tiek turēts viens vai vairāki Finanšu aktīvi. 4.“Līdzdalības daļa kapitālā” tādas līgumsabiedrības gadījumā, kas ir Finanšu iestāde, ir līdzdalības daļa līgumsabiedrības kapitālā vai peļņā. Tāda trasta gadījumā, kas ir Finanšu iestāde, uzskata, ka līdzdalības daļu kapitālā tur jebkura persona, kuru uzskata par dibinātāju vai labuma guvēju saistībā ar visu trastu vai tā daļu, vai cita fiziskā persona, kura īsteno galīgo faktisko kontroli pār trastu. Personu, par kuru jāsniedz ziņojums, uzskatīs par labuma guvēju saistībā ar trastu, ja šādai personai, par kuru jāsniedz ziņojums, ir tiesības tieši vai netieši (piemēram, ar vārda pakalpojumu sniedzēju starpniecību) saņemt obligāto peļņas sadali vai kura tieši vai netieši var saņemt diskrecionāru peļņas sadali no trasta. 5.“Apdrošināšanas līgums” ir līgums (kas nav Anuitātes līgums), saskaņā ar kuru līguma emitents piekrīt maksāt noteiktu summu, ja īstenojas konkrēti apstākļi, kas ir saistīti ar mirstības, saslimstības, nelaimes gadījuma, atbildības vai īpašuma risku.

6.“Anuitātes līgums” ir līgums, saskaņā ar kuru līguma emitents piekrīt veikt maksājumus tādā laikposmā, kuru kopumā vai daļēji nosaka, ņemot vērā vienas vai vairāku privātpersonu paredzamo dzīves ilgumu. Termins ietver arī līgumu, ko uzskata par Anuitātes līgumu saskaņā ar tās jurisdikcijas (dalībvalsts, Lihtenšteinas vai citas jurisdikcijas) normatīvajiem aktiem vai praksi, kurā līgums izdots, un saskaņā ar šādu līgumu izdevējs piekrīt veikt maksājumus noteiktā vairāku gadu laikposmā. 7.“Apdrošināšanas līgums ar naudas vērtību” ir Apdrošināšanas līgums (izņemot divu apdrošināšanas sabiedrību zaudējumu atlīdzināšanas pārapdrošināšanas līgumu), kuram ir Naudas vērtība. 8.“Naudas vērtība” ir i) summa, ko polises turētājs ir tiesīgs saņemt atpirkuma vai līguma izbeigšanas gadījumā (to nosaka, neatskaitot samazinājumu par jebkādu atpirkuma nodevu vai aizdevumu saistībā ar polisi) vai ii) summa, ko polises turētājs var aizņemties saskaņā vai saistībā ar līguma noteikumiem — atkarībā no tā, kura summa ir lielāka. Neatkarīgi no iepriekš minētā termins “Naudas vērtība” neietver summu, kas jāmaksā saskaņā ar Apdrošināšanas līgumu: a)vienīgi pamatojoties uz tādas privātpersonas nāvi, attiecībā uz kuru ir spēkā dzīvības apdrošināšanas līgums; b)kā pabalsts personai savainojuma vai slimības gadījumā vai cits pabalsts, ar kuru tiek kompensēts ekonomisks zaudējums, kas rodas, iestājoties apdrošināšanas gadījumam; c)kā iepriekš samaksātas prēmijas atmaksa (mīnus apdrošināšanas nodevas — neatkarīgi no tā, vai tās ir faktiski uzliktas vai ne) saskaņā ar Apdrošināšanas līgumu (izņemot ar ieguldījumiem saistītu dzīvības apdrošināšanas līgumu vai anuitātes līgumu) saistībā ar līguma anulēšanu vai izbeigšanu, riska pozīcijas samazināšanos apdrošināšanas līguma darbības laikā vai gadījumos, kad līguma prēmijas tiek labotas ieraksta kļūdas vai citas līdzīgas kļūdas dēļ; d)kā dividendes polises turētājam (izņemot dividendes līguma termiņa beigu gadījumā) ar noteikumu, ka dividendes ir saistītas ar Apdrošināšanas līgumu, saskaņā ar kuru vienīgie maksājamie pabalsti ir aprakstīti C punkta 8. apakšpunkta b) punktā; vai e)kā iepriekš iemaksātu prēmiju vai prēmiju depozīta atmaksa attiecībā uz tādu Apdrošināšanas līgumu, par kuru prēmijas ir jāmaksā vismaz ikgadēji, ja iepriekš iemaksātu prēmiju vai prēmiju depozīta apjoms nepārsniedz nākamo ikgadējo saskaņā ar līgumu maksājamo prēmiju. 9.“Iepriekšpastāvējis konts” ir: a)Finanšu konts, ko 2015. gada 31. decembrī uztur Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus; b)jebkurš Konta turētāja Finanšu konts, neatkarīgi no datuma, kad šāds konts ir ticis atvērts, ja: i)Konta turētājs arī tur Finanšu iestādē, kas sniedz ziņojumus (vai Saistītā vienībā tajā pašā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Lihtenšteinā), kurā atrodas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus), Finanšu kontu, kas ir Iepriekšpastāvējis konts saskaņā ar C punkta 9. apakšpunkta a) punktu; ii)Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, un attiecīgajā gadījumā – Saistītā vienība tajā pašā jurisdikcijā (dalībvalstī vai Lihtenšteinā), kurā atrodas Finanšu iestāde, kas sniedz ziņojumus, abus iepriekš minētos Finanšu kontus un jebkādus citus Konta turētāja Finanšu kontus, ko uzskata par Iepriekšpastāvējušiem kontiem saskaņā ar b) punktu, uzskata par vienu Finanšu kontu saistībā ar VII iedaļas A punktā izklāstīto zināšanu prasību standartu ievērošanu un saistībā ar jebkādu Finanšu kontu bilanci vai vērtību noteikšanu, piemērojot jebkādas konta robežvērtības; iii)saistībā ar Finanšu kontu, uz kuru attiecas Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai, Finanšu iestādei, kas sniedz ziņojumus, ir atļauts izpildīt minētās Procedūras noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai attiecībā uz Finanšu kontu, balstoties uz Procedūrām noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanai un “pazīsti savu klientu” nodrošināšanai, kas veiktas attiecībā uz C punkta 9. apakšpunkta a) punktā aprakstīto Iepriekšpastāvējušo kontu; un iv)lai atvērtu Finanšu kontu, Konta turētajam nav jāsniedz jauna, papildu vai grozīta klienta informācija, izņemot tādu informāciju, kas vajadzīga, piemērojot šo nolīgumu. 10.“Jauns konts” ir Finanšu iestādes, kas sniedz ziņojumus, uzturēts konts, kas atvērts 2016. gada 1. janvārī vai vēlāk, izņemot gadījumus, kad to uzskata par Iepriekšpastāvējušu kontu saskaņā ar C punkta 9. apakšpunktā paredzēto Iepriekšpastāvējuša konta paplašināto definīciju. 11.“Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts” ir Iepriekšpastāvējis konts, ko tur viena vai vairākas privātpersonas. 12.“Jauns privātpersonas konts” ir Jauns konts, ko tur viena vai vairākas privātpersonas. 13.“Iepriekšpastāvējis vienības konts” ir Iepriekšpastāvējis konts, ko tur viena vai vairākas vienības. 14.“Zemākas vērtības konts” ir Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kura kopējā bilance vai vērtība 2015. gada 31. decembrī nepārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 1 000 000.

15.“Lielas vērtības konts” ir Iepriekšpastāvējis privātpersonas konts, kura kopējā bilance vai vērtība 2015. gada 31. decembrī vai jebkura nākamā gada 31. decembrī pārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 1 000 000. 16.“Jauns vienības konts” ir Jauns konts, ko tur viena vai vairākas Vienības. 17.“Izslēgtais konts” ir jebkurš no šādiem kontiem: a)pensiju konts, kas atbilst šādām prasībām: i)konts ir pakļauts regulējumam kā personīgais pensijas konts vai ir daļa no reģistrētā vai regulētā pensiju plāna pensiju pabalstu sniegšanai (ietverot invaliditātes pabalstu vai pabalstu nāves gadījumā); ii)kontam ir piemērojami nodokļu atvieglojumi (proti, iemaksas kontā, kas citādi būtu pakļautas nodokļu uzlikšanai, ir atskaitāmas vai izslēgtas no Konta turētāja bruto ienākuma vai tām uzliek nodokli ar samazinātu likmi, vai arī no konta gūtajiem ieguldījumu ienākumiem piemēro atlikto nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi); iii)attiecībā uz kontu ir jāveic ikgadēja informācijas ziņošana nodokļu iestādēm; iv)līdzekļu izņemšanai ir paredzēti īpaši nosacījumi — pensijas vecuma sasniegšana, invaliditāte vai nāve, vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izņemšanu pirms šādu īpašo gadījumu iestāšanās; un v)vai nu i) ikgadējo iemaksu maksimālais apjoms nepārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 50 000, vai ii) maksimālā iemaksa kontā visa mūža garumā nepārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 1 000 000 – abos gadījumos piemēro noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Finanšu konts, kas principā atbilst C punkta 17. apakšpunkta a) punkta v) apakšpunkta prasībām, tās izpildīs arī tad, ja uz šādu Finanšu kontu varētu tikt pārnesti aktīvi vai naudas summas no viena vai vairākiem Finanšu kontiem, kas atbilst C punkta 17. apakšpunkta a) vai b) punkta prasībām, vai no viena vai vairākiem pensiju fondiem, kas atbilst B punkta 5. līdz 7. apakšpunkta prasībām. b)konts, kas atbilst šādām prasībām: i)konts ir pakļauts regulējumam kā ieguldījumu mehānisms, kura mērķis nav pensiju uzkrājumi, un to regulāri tirgo vispāratzītā vērtspapīru tirgū, vai konts ir pakļauts regulējumam kā uzkrājumu mehānisms, kuras mērķis nav pensiju uzkrājumi; ii)kontam ir piemērojami nodokļu atvieglojumi (proti, iemaksas kontā, kas citādi būtu pakļautas nodokļu uzlikšanai, ir atskaitāmas vai izslēgtas no Konta turētāja bruto ienākuma vai tām uzliek nodokli ar samazinātu likmi, vai arī no konta gūtajiem ieguldījumu ienākumiem piemēro atlikto nodokļa uzlikšanu vai samazinātu nodokļu likmi); iii)līdzekļu izņemšanai ir noteikti īpaši kritēriji, kas saistīti ar ieguldījumu konta vai krājkonta mērķi (piemēram, izglītības vai medicīnas pabalstu sniegšanai), vai arī tiek piemērotas sankcijas par līdzekļu izņemšanu pirms šādu kritēriju izpildes; un iv)ikgadējo iemaksu maksimālais apjoms nepārsniedz summu, kas denominēta katras attiecīgās dalībvalsts vai Lihtenšteinas valūtā un atbilst USD 50 000, piemērojot noteikumus par kontu apkopošanu un valūtas pārrēķināšanu, kas izklāstīti VII iedaļas C punktā. Finanšu konts, kas citādi atbilst C punkta 17. apakšpunkta b) punkta iv) apakšpunkta prasībām, tās izpildīs arī tad, ja uz šādu Finanšu kontu var pārnest aktīvus vai naudas summas no viena vai vairākiem Finanšu kontiem, kas atbilst C punkta 17. apakšpunkta a) vai b) punkta prasībām, vai no viena vai vairākiem pensiju fondiem, kas atbilst B punkta 5. līdz 7. apakšpunkta prasībām; c)dzīvības apdrošināšanas līgums, kas aptver laikposmu, kurš beidzas, pirms apdrošinātā persona sasniedz 90 gadu vecumu, ar noteikumu, ka līgums atbilst šādām prasībām: i)periodiskās prēmijas, kas laika gaitā nesamazinās, ir maksājamas vismaz ik gadu, kamēr līgums ir spēkā vai līdz apdrošinātā persona sasniedz 90 gadu vecumu – atkarībā no tā, kurš laikposms ir īsāks; ii)līgumam nav līguma vērtības, kurai jebkura persona var piekļūt, nepārtraucot līgumu (līdzekļu izņemšana, aizdevums vai kā citādi);

iii)summa (izņemot pabalstu nāves gadījumā), kas maksājama, anulējot vai izbeidzot līgumu, nevar pārsniegt kopējās attiecībā uz līgumu iemaksātās prēmijas, atskaitot mirstības, saslimstības vai izdevumu maksu (neatkarīgi no tā, vai tā ir uzlikta vai ne) līguma darbības laikposmā vai laikposmos, un jebkādas citas summas, kas izmaksātas pirms līguma anulēšanas vai izbeigšanas; un iv)līgumu tiesību pārņēmējs netur vērtības nolūkos; d)konts, kuru tur vienīgi īpašums, ja šā konta dokumentācijā ir atrodama kopija ar mirušās personas testamentu vai miršanas apliecība; e)konts, kas ir nodibināts saistībā jebkuru no šādiem gadījumiem: i)tiesas nolēmums vai spriedums; ii)nekustamā vai personiskā īpašuma pārdošana, maiņa vai noma ar noteikumu, ka konts atbilst šādām prasībām: –konts tiek finansēts vienīgi ar avansa maksājumu, rokasnaudu, noguldījumu tādā apmērā, lai garantētu tādas saistības izpildi, kas ir tieši saistīta ar darījumu, vai ar līdzīgu maksājumu, vai tas tiek finansēts ar finanšu aktīvu, kas n