KOPĪGS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Serbijas progresu, lai sasniegtu vajadzīgo atbilstību dalības kritērijiem un jo īpaši svarīgākajai prioritātei veikt pasākumus, lai panāktu pamanāmu un ilgtspējīgu uzlabojumu attiecībās ar Kosovu( /* JOIN/2013/07 final */





KOPĪGS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Serbijas progresu, lai sasniegtu vajadzīgo atbilstību dalības kritērijiem un jo īpaši svarīgākajai prioritātei veikt pasākumus, lai panāktu pamanāmu un ilgtspējīgu uzlabojumu attiecībās ar Kosovu* 1. Ievads Eiropas Komisija savā 2011. gada oktobra atzinumā[1] par Serbijas pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā secināja, ka "Serbija labi veic savas saistības, lai pietiekamā mērā izpildītu Eiropadomes 1993. gada sanāksmē Kopenhāgenā noteiktos politiskos kritērijus, ja šāda virzība turpinās un tiek rasti praktiski risinājumi problēmās ar Kosovu," un ieteica "sākt sarunas ar Serbiju par pievienošanos Eiropas Savienībai, tiklīdz tā būs sasniegusi ievērojamu papildu progresu, īstenojot galvenās prioritātes: [veicot] turpmākus pasākumus, lai normalizētu attiecības ar Kosovu saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu […]". Balstoties uz Komisijas ieteikumu un uz sākotnējo progresu attiecību uzlabošanā ar Kosovu, Eiropadome 2012. gada martā piešķīra Serbijai kandidātvalsts statusu. Ņemot vērā Eiropas Savienības Augstās pārstāves ārpolitikas un drošības politikas jautājumos/Komisijas priekšsēdētāja vietnieces pārraudzībā sasniegto progresu ES veicinātajā dialogā starp Serbiju un Kosovu un iespējas turpmākai būtiskai virzībai, ko īstenotu 2013. gada pirmajā pusē, Padome savos 2012. gada 11. decembra secinājumos piekrita Īrijas prezidentūras laikā pārskatīt Serbijas sasniegto progresu, pamatojoties uz Komisijas un Augstās pārstāves 2013. gada pavasarī iesniegto ziņojumu, ņemot vērā Eiropadomes iespējamo lēmumu sākt pievienošanās sarunas ar Serbiju. Līdz ar to šajā ziņojumā sniegta informācija par Serbijas papildu progresu laikposmā no 2012. gada 11. decembra līdz 2013. gada 15. aprīlim. Tajā novērtēti pasākumi, kas īstenoti, lai risinātu galveno prioritāti – attiecību uzlabošanu ar Kosovu — gan attiecībā uz augsta līmeņa dialogā sasniegtajiem jaunākajiem rezultātiem, gan attiecībā uz to norunu faktisko īstenošanu, par kurām vienojās 2011. un 2012. gadā. Šajā ziņojumā arī izklāstīti un novērtēti nesenie centieni paātrināt ES reformu programmu un īpaši rūpīgi izskatītas jaunākās tendences tiesiskuma jomā, sevišķi attiecībā uz tiesu iestāžu reformu, korupcijas novēršanas politiku un cīņu pret organizēto noziedzību, galveno iestāžu neatkarību, plašsaziņas līdzekļu brīvību, diskriminācijas novēršanas politiku, minoritāšu aizsardzību un uzņēmējdarbības vides uzlabošanu. Visbeidzot, ziņojumā ir novērtētas Serbijas nesenās iniciatīvas uzņemties konstruktīvu lomu reģionā un uzlabot attiecības ar tās kaimiņvalstīm. Šajā ziņojumā veiktajā novērtējumā ņemta vērā Komisijas un Augstās pārstāves apkopotā un analizētā informācija, tostarp Serbijas iestāžu ieguldījums, ekspertu misiju konstatējumi, kā arī ES dalībvalstu, starptautisko organizāciju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju sniegtā informācija. Šā ziņojuma beigu daļā ir izdarīti secinājumi un sniegti ieteikumi. 2. Attiecību uzlabošana ar Kosovu Pēc Serbijas vēlēšanām dialogs starp Belgradu un Prištinu pārtapa Augstās pārstāves sekmētā augsta līmeņa politiskajā procesā. Kopš 2012. gada oktobra ir notikušas vairākas augsta līmeņa sanāksmes starp abu pušu premjerministriem. Augstā pārstāve jau pašā sākumā abām pusēm ļoti skaidri darīja zināmu procesa koncepciju — tā gaitā sākumā tiktu skatīti vienkāršāki jautājumi, pakāpeniski pārejot uz sarežģītākiem, un uz šo procesu attiektos noteikti ierobežojumi. Mērķis bija pakāpeniski normalizēt abu pušu attiecības, neskarot abu pušu nostāju par statusu, un panākt progresu abu pušu ceļā uz dalību ES. No 2012. gada oktobra līdz 2013. gada aprīļa beigām notika desmit sanāksmes[2]. Viena sanāksme notika arī 6. februārī starp prezidentiem Nikolic un Jahjaga. Pirmajā augsta līmeņa dialoga daļā, kas ilga līdz 2012. gada decembrim, pārrunās tika iztirzāti tie jautājumi, kurus uzskatīja par vienkāršākiem, piemēram, integrētas robežu pārvaldības īstenošanas pabeigšana, reliģiskais un kultūras mantojums, sadarbības pasākumi. Pirmie nozīmīgie rezultāti tika sasniegti jau šo pirmo mēnešu laikā. Vissvarīgākais bija jautājums par integrētas robežu pārvaldības īstenošanu. Līdz 2012. gada decembra beigām darbojās jau četras izejas, tostarp abas izejas Kosovas ziemeļu daļā, un kopš februāra beigām darbojas visas sešas izejas starp Serbiju un Kosovu. Pārrunās par integrētas robežu pārvaldības īstenošanu abas puses arī vienojās uzsākt muitas nodokļu iekasēšanu un izveidot fondu Kosovas ziemeļu daļas attīstības veicināšanai. Kas attiecas uz brīvu pārvietošanos, ir spēkā ieceļošanas režīms, saskaņā ar kuru jāuzrāda tikai identitātes karte, un šis režīms darbojas labi. Abas puses joprojām turpina īstenot nolīgumu par muitas zīmogiem. Labi panākumi ir gūti attiecībā uz civilstāvokļa aktu reģistru, un īstenošana būtu jāpabeidz līdz 2014. gada janvārim. Saistībā ar kadastru abas puses joprojām veic vajadzīgos sagatavošanas pasākumus. Nolīguma par universitāšu diplomu atzīšanu īstenošana norisinās bez kavēkļiem. Serbijas sadarbība ar EULEX ir turpinājusi uzlaboties vairākās jomās. Abu pušu attiecībām arvien vairāk normalizējoties, šai sadarbībai būs jākļūst vēl intensīvākai. Tieši augsta līmeņa kontakti un regulāri kontakti operatīvajā līmenī turpina atvieglot sadarbību, tostarp arī cīņā pret organizēto noziedzību. Serbija ir apņēmusies pilnībā īstenot protokolu par policijas amatpersonu dalību EULEX. Starp citiem nozīmīgiem rezultātiem, ko sasnieguši abu pušu premjerministri, jāmin nolīgums par sadarbības noteikumu izveidi un nolīgums par reliģiskā un kultūras mantojuma vietu aizsardzības uzlabošanu (īpašas/daudznacionālas policijas vienības izveide Kosovā). Augsta līmeņa dialoga otrajā daļā, kas norisinājās kopš 2013. gada janvāra, abu pušu premjerministru tikšanās bija orientētas uz jautājumiem saistībā ar Kosovas ziemeļu daļu un tādu struktūru izveidi, kas atbilstu vietējo iedzīvotāju vajadzībām pēc drošības un tiesiskuma un vienlaikus nodrošinātu vienotas institucionālās un administratīvās sistēmas funkcionalitāti Kosovā, atbilstīgi Padomes 2012. gada decembra secinājumiem. Sarunu laikā abas puses vienojās, ka pārrunu rezultātā būtu jāpieņem tāds principu un pasākumu kopums, kas sniegtu Kosovas serbu kopienai jaunu redzējumu par tās nākotni, ņemot vērā tās problēmas un vajadzības, bet darot to tādā veidā, lai saglabātu Kosovas iestāžu funkcionalitāti un tiesisko regulējumu. Visā augsta līmeņa procesa laikā abas puses izrādīja apņēmību un ieinteresētību. Jo īpaši starp abu pušu premjerministriem izveidojās labas darba attiecības, un viņi izrādīja politisku drosmi un briedumu, apspriežot ļoti delikātus un sarežģītus jautājumus, bieži vien valdot arī sarežģītai politiskajai atmosfērai. Tas ir ļoti slavējami. Dialoga pēdējā posmā sanāksmēs piedalījās arī abu pušu premjerministru vietnieki, kuru klātbūtne nodrošināja sarunām vēl papildu vietējo politisko leģitimitāti un kompetenci. Sarunas par Kosovas ziemeļu daļu un Kosovas serbu kopienas problēmām tika noslēgtas 19. aprīlī, parafējot „Pirmo nolīgumu par pamatprincipiem attiecību normalizēšanai”. Nolīgumā paredzēts izveidot Kosovas serbu pašvaldību asociāciju/kopienu, kas funkcionēs/darbosies saskaņā ar Kosovā spēkā esošo tiesisko regulējumu. Asociācijai/kopienai, balstoties uz citas Kosovā jau pastāvošās asociācijas modeli, būs savi statūti un pārvaldes struktūras un tā pildīs pārstāvības uzdevumus attiecībā pret centrālo valdību. Attiecībā uz policiju nolīguma tekstā ir apstiprināts princips par vienotiem policijas spēkiem Kosovā un par visu Kosovas ziemeļu daļas policijas spēku integrēšanu Kosovas policijā. Četrām ziemeļu pašvaldībām tiek iecelts reģionālās policijas komandieris. Viņu ieceļ Kosovas Iekšlietu ministrija, izraugoties no četru mēru iesniegtā kandidātu saraksta. Tika panākta vienošanās, ka to četru ziemeļu pašvaldību mēri, kurās iedzīvotāju vairākums ir serbi, konsultēs asociāciju/kopienu un iesniegs sarakstu Iekšlietu ministrijai, kas no šā saraksta izraudzīsies reģionālās policijas komandieri. Attiecībā uz tiesu sistēmu nolīguma tekstā ir apstiprināts princips, saskaņā ar kuru visas tiesu iestādes tiek integrētas un darbojas Kosovas tiesiskā regulējuma ietvaros. Prištinā tiek izveidota Apelācijas tiesa, kas strādās ar visām Kosovas pašvaldībām, kurās iedzīvotāju vairākums ir serbi, un viena šīs tiesas nodaļa pastāvīgi noturēs sēdes Ziemeļmitrovicā. Saskaņā ar nolīgumu 2013. gadā ar EDSO atbalstu tiks organizētas ziemeļu pašvaldību vēlēšanas. Nolīguma tekstā paredzēts arī līdz jūnija vidum noslēgt diskusijas enerģētikas un telekomunikāciju jomā. Abas puses ir vienojušās, ka neviena puse nekavēs un nemudinās citus kavēt otras puses virzību uz dalību ES. Attiecībā uz turpmākajiem pasākumiem abas puses vienojās ar ES atbalstu līdz 26. aprīlim pieņemt īstenošanas plānu un izveidot īstenošanas komiteju. ES arī cer, ka abas puses, jaunas savstarpējas sapratnes/attiecību garā un neskarot nostāju par Kosovas statusu, turpinās darbu pie abpusējo attiecību normalizēšanas un šajā kontekstā cita starpā risinās jautājumu par Kosovas integrāciju/dalību starptautiskās struktūrās. 3. Jaunākais progress dalības kritēriju izpildē 3.1. Ievads Pēdējos mēnešos Serbija ir veikusi pasākumus, lai dotu jaunu impulsu valsts ES reformu programmai. Kopš 2012. jūlija, kad Serbijas valdība oficiāli sāka darbu, saskaņā ar tās pausto mērķi tā ir paātrinājusi ES reformu programmas koordinēšanu. Tā ir sākusi īstenot visaptverošu rīcības plānu, ko tā pieņēma 2012. gada decembrī, lai ņemtu vērā visus Komisijas 2012. gada progresa ziņojumā ietvertos konstatējumus, un plāno publicēt periodiskus ziņojumus par tā izpildi 2013. gada aprīlī, jūnijā un septembrī. Svarīgs pagrieziena punkts bija valdības 2013. gada 28. februārī pieņemtais valsts plāns tiesību aktu tuvināšanai ar acquis (NPAA) laikposmam no 2013. līdz 2016. gadam. Minētais plāns ir detalizēts plānošanas dokuments par visiem tiesību aktiem, kas Serbijai jāpieņem, lai īstenotu no stabilizācijas un asociācijas nolīguma (SAN) izrietošās saistības un sagatavotos turpmākai tiesību aktu tuvināšanai ar acquis. NPAA ietver detalizētu plānu par tiesību aktu saskaņošanu 2013. gadā un informāciju par attiecīgajiem budžeta līdzekļiem. Minētajā dokumentā arī ietverti noteikumi, lai varētu nodrošināt attiecīgo darbību efektīvu kontroli un attiecīgo ieinteresēto personu labāku iesaisti. Serbijas valdība, neraugoties uz šķēršļiem 2012. gadā, ir apņēmusies uzlabot tiesiskumu, īpaši tādās jomās kā tiesu iestāžu reforma un cīņa pret korupciju. Vairākās galvenajās jomās tiek sagatavoti stratēģiju projekti, kurus ir paredzēts pieņemt 2013. gada pirmajā pusē. Lai arī Serbijas valdība piekrita plaši apspriesties konkrētās jomās un lūdza attiecīgo ES ekspertu palīdzību, Serbijas valdībai ir jāuzlabo apspriešanās process ar visām ieinteresētajām personām, tostarp atvēlot pietiekamu laiku nepieciešamo tiesību aktu projektu izskatīšanai parlamentā. 3.2. Jaunākie panākumi reformu īstenošanā Attiecībā uz tiesiskumu, ņemot vērā priekšlikumus, ko, piedaloties galvenajām ieinteresētajām personām, izstrādājušas 2012. gada septembrī izveidotās darba grupas, 2012. gada decembrī tika pieņemts pirmais tiesību aktu grozījumu kopums. Tika grozīti likumi par tiesnešiem un prokuroriem, lai nodrošinātu, ka aptuveni 900 tiesnešiem, kurus 2009. gadā pieņēma darbā uz pagaidu laiku, tiek saglabāta pastāvīga darbavieta. Kriminālkodeksā tika ieviestas trīs svarīgas izmaiņas: to personu saukšana pie kriminālatbildības, kuras veicina tiesību uz patvērumu ārvalstī ļaunprātīgu izmantošanu; kriminālatbildības atcelšana par neslavas celšanu, kā arī kriminālatbildības atcelšana par "nesankcionētiem publiskiem komentāriem par tiesvedību"; un konkrētu "naida izraisītu" noziedzīgu nodarījumu, kuru pamatā ir etniskā izcelsme, reliģija vai seksuāla orientācija, atzīšana par atbildību pastiprinošu apstākli. Tika izdarīti grozījumi arī "dienesta pilnvaru ļaunprātīgas izmantošanas" nozieguma definīcijā, nosakot, kā to piemēro privātiem uzņēmumiem. Tās lietas, kuras ir izskatīšanā, pamatojoties uz apsūdzību pēc kriminālkodeksa 359. panta, nu ir katrā atsevišķajā gadījumā jāpārkvalificē atbilstoši jaunajām noziedzīgu nodarījumu definīcijām kriminālkodeksa ekonomisko noziegumu iedaļā. Ir plānots, ka nākotnē šī kriminālkodeksa daļa tiks vispusīgi pārskatīta, lai tajā veiktu papildu grozījumus. Rūpīgi jāsagatavojas jaunā Kriminālprocesa kodeksa īstenošanai. Attiecībā uz tiesu iestāžu reformu jaunā Serbijas valdība ir saskārusies ar sarežģītu uzdevumu ievērot konstitucionālās tiesas 2012. gada jūlija lēmumu par tiesnešu un prokuroru atkārtotu iecelšanu amatā, kas nekavējoties radīja praktiskas grūtības atkal integrēt aptuveni 800 tiesnešus (kas ir viena trešdaļa no to kopskaita). Šāda situācija arī norādīja uz to, ka Serbijas iestāžu sākotnējais mērķis bija pieņemt steidzamus pasākumus 2012. gada decembrī, pirms tā varēja sākt izstrādāt vidēja termiņa līdz ilgtermiņa redzējumu, tostarp sagatavot visaptverošu stratēģiju, kas nodrošinātu strukturālas un ilgtspējīgas izmaiņas, lai tiesu iestādes padarītu objektīvas, neatkarīgas un efektīvas. Pēc konstitucionālās tiesas 2012. gada jūlija nolēmumiem augstākās tiesas un valsts prokuroru padomes atkārtoti iecēla amatā visus iepriekš amatā atkārtoti neieceltos tiesnešus un prokurorus, ievērojot 60 dienu termiņu, ko bija noteikusi konstitucionālā tiesa. Līdz šim tiesnešus atkārtoti iecēla amatā tiesās, kur tie strādāja iepriekš, vai jurisdikcijās, kas tās aizvietoja. Patlaban tiek plānots pielāgot tiesu un prokuratūru tīklus, lai nodrošinātu atkārtoti amatā iecelto tiesnešu optimālu norīkošanu, to personiskās vēlmes un konstitucionālās tiesības netikt pārceltiem no vienas vietas uz citu bez to piekrišanas līdzsvarojot ar visu tiesu iestāžu vajadzībām attiecībā uz piekļuvi un tuvumu. Tiesnešu darba slodze joprojām ir lielā mērā nelīdzsvarota, un tiesvedību ilgums daudzos gadījumos ir pārmērīgs. Tiesu sistēmas turpmākai reformai vajadzīga visaptveroša analīze par pašreizējās sistēmas darbību attiecībā uz izmaksām, efektivitāti un piekļuvi tiesu iestādēm. Lai nodrošinātu reformas ilgtspējību, būtisks jautājums ir vidēja termiņa līdz ilgtermiņa stratēģija par tiesu sistēmu. Laikposmam no 2013. līdz 2018. gadam Tieslietu un publiskās pārvaldes ministrija izstrādā jaunu stratēģiju, un šajā nolūkā tiek rīkotas regulāras darba grupu sanāksmes, kā arī notiek apspriešanās ar nozīmīgākajām ieinteresētajām personām. Valdības mērķis ir šo stratēģiju pabeigt šā gada pavasarī. Tajā tiks ņemtas vērā problēmas, ar kurām saskārās iepriekšējās stratēģijas īstenošanā 2006. gadā, un to izstrādās, pamatojoties uz svarīgajiem neatkarības, objektivitātes un tiesiskuma kvalitātes, kompetences, uzticamības un tiesu iestāžu efektivitātes principiem. Stratēģijai vajadzētu stiprināt augstākās tiesas un valsts prokuroru padomes kā iestādes, kas ar konstitūciju pilnvarotas garantēt tiesu iestāžu neatkarību. Minētajai stratēģijai ir arī jārisina jautājums par tiesu iestāžu patiesas neatkarības faktisko trūkumu, par ko liecina daudzas pašreizējās sistēmas iezīmes. Tiesnešu amatā iecelšanas un paaugstināšanas sistēma vēl nav neatkarīga ne no izpildvaras, ne no likumdevēja. Turklāt padomēm ir jādarbojas pārredzamāk, un to locekļiem vajadzētu uzņemties atbildību. Galvenais mērķis ir visaptveroša stratēģija, kurā izmantota analīze par trūkumiem pašreizējā sistēmā. Tās pamatā vajadzētu būt visaptverošam procesam ar visām ieinteresētajām personām un tās izstrādāšanā būtu pilnībā jāizmanto pieejamā palīdzība. Stratēģijas mērķim arī jābūt Tiesas akadēmijas institucionālās rīcībspējas stiprināšanai attiecībā uz pieņemšanu darbā pēc nopelniem, kā arī tiesnešu un prokuroru sākotnējo un tālākizglītības mācību pilnveidošanai. Stratēģija ir jāpapildina, un tajā jāietver detalizēti plāni darbā pieņemšanas, novērtēšanas un disciplīnas sistēmas stiprināšanai un progresa uzraudzībai un novērtēšanai, nosakot atbildīgās iestādes, paredzot pienācīgus finanšu resursus un cilvēkresursus, kā arī konkrētu termiņu tās īstenošanai. Vēl viens prioritārais mērķis ir tiesu sistēmā izveidot funkcionējošu pārskatatbildības sistēmu. Šajā ziņā valsts prokuroru padome rīko apspriešanu par profesionālas novērtēšanas noteikumu projektu, ko sagatavoja 2013. gada februārī. Augstāko tiesu padome sāka apspriešanu par tiesnešu un tiesu priekšsēdētāju novērtēšanas noteikumu projektu. Drīzumā būtu jāsāk īstenot prokuroru ētikas kodeksa projekts, kas tika izstrādāts 2012. gada martā. Tiesnešu ētikas kodekss jāpiemēro sistemātiskāk. Saskaņā ar disciplinārajiem noteikumiem, kurus pirms trim gadiem pieņēma Augstākā tiesu padome, tika pieņemti tikai nedaudzi galīgie lēmumi. Ņemot vērā to, ka Valsts prokuroru padome 2012. gada jūlijā pieņēma disciplināros noteikumus, drīzumā būtu jāsāk izskatīt pirmās disciplinārlietas. Cīņa pret korupciju ir bijusi valdības uzmanības centrā, kopš tā sāka savu darbu, un tās pamatā bija absolūtas neiecietības politika. Ir sāktas vairākas izmeklēšanas, tostarp par augsta līmeņa korupciju, daļēji pamatojoties uz problemātiskajām privatizācijas lietām, kuras iepriekš identificējusi Korupcijas apkarošanas padome. Serbija turklāt ir panākusi konkrētu progresu cīņā pret organizēto noziedzību. Operatīvā koordinācija un sadarbība tiesībaizsardzības iestāžu starpā ir apmierinoša. Turpmāk ir jāuzlabo Serbijas progress attiecībā uz korupcijas un organizētās noziedzības noziedznieku efektīvu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un notiesāšanu, un jādara pieejami papildu cilvēkresursi un finanšu resursi, tostarp liecinieku aizsardzības, finanšu noziegumu izmeklēšanas un organizētās noziedzības īpašās izmeklēšanas jomā. Laikposmam no 2013. līdz 2018. gadam tiek sagatavots stratēģijas projekts par cīņu pret korupciju. Tā sagatavošanā piedalās visas iesaistītās iestādes un attiecīgās ieinteresētās personas, un tajā ņem vērā reģiona pozitīvo pieredzi. Tās mērķis ir īstenot gan strukturālu pieeju, lai risinātu tādus jautājumus kā laba pārvaldība, neatkarīgas iestādes, iekšējā un ārējā revīzija un kontrole, ziņotāju aizsardzība, gan nozaru pieeju, lai risinātu korupcijas jautājumus jutīgās nozarēs kā, piemēram, urbanizācija un teritoriālā plānošana, tiesu sistēma, policija, izglītība un veselība. Korupcijas apkarošanas aģentūras un Korupcijas apkarošanas padomes savstarpēji papildinošās lomas būtu jādefinē precīzāk, lai īstenotu un uzraudzītu minēto stratēģiju, un būtu jāatvieglo iestāžu sadarbība. Valdības mērķis ir pabeigt stratēģijas izstrādi šā gada pavasarī. Pēc publiskās apspriešanas par stratēģijas projektu tiks sākta rīcības plāna sagatavošana. Galveno iestāžu neatkarību un nozīmi vēl joprojām ir iespējams uzlabot. Neatkarīgu iestāžu ziņojumi un ieteikumi netika pietiekami ņemti vērā politiskā līmenī, un netika nodrošināti atbilstīgi turpmāki pasākumi. To nozīme un neatkarība arī jāapliecina, nodrošinot pietiekamus un stabilus līdzekļus. Ombuds un komisārs, kas atbild par brīvu piekļuvi publiski nozīmīgai informācijai un datu aizsardzībai, ir sākuši sadarboties ar nesen izveidotu parlamentāru komiteju drošības pakalpojumu pilsoniskai uzraudzībai, un pēc to ieteikumiem parlaments 2013. gada februārī pieņēma grozījumus likumā par militāro drošību un militārā izlūkdienesta aģentūrām attiecībā uz valsts drošības sakaru pārtveršanu. Serbijai būtu jānodrošina, ka tās tiesiskajā regulējumā ir skaidri nodalīta pārtveršana, kas attiecas uz kriminālizmeklēšanu, no pārtveršanas, kas attiecas uz valsts drošību, saskaņā ar Eiropas paraugpraksi. Attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību svarīgs notikums bija kriminālatbildības par neslavas celšanu atcelšana (skatīt iepriekš). Turklāt 2013. gada janvārī tika izveidota ad hoc komisija, kuras sastāvā ir žurnālisti, policijas darbinieki un drošības informācijas aģentūru pārstāvji un kuras uzdevums ir viest skaidrību par neizskatītām lietām saistībā ar žurnālistu slepkavībām. Attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu stratēģijas īstenošanu tika izveidota darba grupa, kuras mērķis ir saskaņot tiesību aktu sistēmu, lai novērstu pašreizējās pretrunas plašsaziņas līdzekļu izveidē un finansēšanā. Tiek sagatavoti divi likumi: likums par publisko informāciju un plašsaziņas līdzekļiem, kas aptvertu publiskās informācijas, plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību un to koncentrācijas, kā arī ārvalstu korespondentu akreditācijas jomas, un likums par elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem, kas aptvertu elektroniskos plašsaziņas līdzekļus un sabiedriskās raidorganizācijas. Ir jau sperts pirmais solis, veicot grozījumus likumā par sabiedriskajiem uzņēmumiem, ar ko pārtrauc iespēju valsts iestādēm visos līmeņos nodibināt valsts uzņēmumus plašsaziņas līdzekļu nozarē. Pašlaik tiek publiski apspriests likumprojekts par publisko informāciju un plašsaziņas līdzekļiem; tam būtu jānodrošina finansējuma pārredzamība un jāregulē plašsaziņas līdzekļu koncentrācija, jāievieš robežvērtības un maksimālās robežvērtības un šajā procesā jāpiešķir nozīme Konkurences aizsardzības komisijai. Kopumā ir jāatzīmē, ka plašsaziņas līdzekļu ziņojumi aizvien nav pietiekami analītiski un līdzsvaroti un pašcenzūra joprojām ir plaši izplatīta. Par zināmu progresu var ziņot diskriminācijas novēršanas politikas jomā, kur kopumā ir ieviests vispārīgais tiesiskais regulējums, bet tā īstenošana un izpilde vēl ir jāuzlabo, pamatojoties uz iestāžu nemitīgiem centieniem, tostarp veidojot labvēlīgāku atmosfēru sabiedrībā. Atzinīgi tiek vērtēta konkrētu "naida izraisītu" noziedzīgu nodarījumu, kuru pamatā ir etniskā izcelsme, reliģija vai seksuāla orientācija, atzīšana par atbildību pastiprinošu apstākli (skatīt iepriekš). Tiek sagatavota visaptveroša stratēģija par diskriminācijas apkarošanu laikposmam no 2013. līdz 2018. gadam, un notiek aktīva apspriešana ar ieinteresētajām personām, lai stratēģiju pieņemtu 2013. gada otrajā pusē; pēc tam tiks izstrādāti rīcības plāni tās īstenošanai. Līdztiesības aizsardzības komisārs sagatavoja publikācijas "Tiesu civilaizsardzība pret diskrimināciju" un "Rokasgrāmata cīņā pret diskrimināciju darbā", kuru mērķis ir sniegt attiecīgos atsauces materiālus juristiem un citām ieinteresētajām personām. Daudzi noteikumi Serbijas 2009. gada likumā par diskriminācijas novēršanu neatbilst ES 2001. gada diskriminācijas novēršanas direktīvai, un ir sākta sagatavošanās šādu tiesību aktu tuvināšanai. Pasākumu īstenošana ir paātrināta attiecībā uz lesbietēm, gejiem, biseksuālajām un transseksuālajām personām (LGBT). Kopumā diskriminējošas lietas pret LGBT ir izskatītas aktīvāk, pateicoties policijas apmācībai, tiesu prakses attīstībai un uzlabotai sadarbībai ar LGBT pārstāvjiem liecinieku statusā. Novi Sad Apelācijas tiesa ir pieņēmusi pirmo nolēmumu attiecībā uz diskrimināciju darbā, kuras pamatā ir seksuālā orientācija. Līdztiesības komisārs bija sevišķi aktīvs, veicinot lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesību ievērošanu. Kopumā tika organizēti vairāki sabiedrības informēšanas pasākumi par diskriminācijas novēršanas jautājumiem un jo īpaši par lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesībām; šo pasākumu mērķauditorija īpaši bija tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki un sociālie darbinieki. 2012. gada decembrī Belgradā tika organizēts pirmais seminārs 2012. gada Eiropadomes LGBT reģionālā projekta ietvaros. Ir sākusies sagatavošanās 2013. gada geju kopienas gājienam Belgradā. Šādi centieni ir turpmāk jāattīsta un jāatbalsta, paužot acīmredzamu politisku apņemšanos, lai veicinātu labāku LGBT iekļaušanu un aizsardzību un uzlabotu iecietību un sapratni visā Serbijas sabiedrībā. Attiecībā uz minoritāšu aizsardzību Serbija, gatavojoties 2014. gada vēlēšanām Minoritāšu padomēs, ir uzņēmusies pārskatīt 2009. gada likumu par nacionālajām minoritāšu padomēm, lai risinātu dažus trūkumus. To veic, ievērojot ieteikumus, ko sagatavojis Ombuds un komisārs, kas atbild par brīvu piekļuvi publiski nozīmīgai informācijai, īpaši attiecībā uz vēlēšanu procesu un noteikumiem, kas reglamentē padomju sastāvu. Serbija arī veica pasākumus, lai uzlabotu tiesiskā regulējuma īstenošanu visā valsts teritorijā. Ir īstenoti pasākumi, lai pārraidītu TV programmas rumāņu valodā Serbijas austrumu daļā, un oficiālajās mācību iestādēs no nākamā mācību gada rumāņu valoda ir ieviesta kā izvēles priekšmets, tajā ietverot kultūras elementus; pirms tam 2013. gada aprīlī notiks izmēģinājuma stundas. Valdība aicināja Serbu pareizticīgo baznīcu iesaistīties dialogā ar Rumāņu pareizticīgo baznīcu, bet vēl nebija panākts progress jautājumā par piekļuvi reliģiskajām ceremonijām Rumānijā. Sandzak apgabalā pamatskolas un vidusskolas klasēs ir sākta apmācība bosniešu valodā. Dienvidserbijā pēc nesenajiem saspīlējumiem ap pieminekļa uzstādīšanu un nojaukšanu Presevo ir bijuši centieni atjaunot faktisku dialogu starp centrālo valdību un vietējām iestādēm, lai risinātu aktuālos jautājumus, tostarp par reģiona sociālo un ekonomisko attīstību. Dienvidserbijā ir nodrošinātas papildu mācību grāmatas mācību stundām, kas notiek albāņu valodā. Dalībniekiem no albāņu, bosniešu un romu minoritāšu grupām no 2012. septembra ir sniegta iespēja stažēties valsts pārvaldes iestādēs. Serbijai ir jāturpina centieni efektīvāk īstenot tiesisko regulējumu visā valstī. Komisija cieši uzraudzīs progresu šajā jomā. Attiecībā uz romiem Serbija turpina aktīvi īstenot pasākumus, ņemot vērā secinājumus par turpmāko darbību, kas izdarīti kopīgajā Serbijas un Komisijas 2011. gada jūnijā notikušajā seminārā par romu jautājumiem. Vēlāk pavasarī tiek plānots organizēt semināru par šiem pasākumiem. Attiecībā uz civilstāvokļa aktiem patlaban ir ieviesti divi nepieciešamie likumi, lai nodrošinātu "juridiski neredzamo" personu reģistrāciju vai turpmāku reģistrāciju, un 2012. gada decembrī sākās šādu personu reģistrācijas jaunas procedūras. Ir pieaudzis pozitīvas rīcības pasākumu skaits izglītības nozarē, un tiek apsvērts turpmāk attīstīt pedagogu asistentu (175 personu) sistēmu. Tika turpināti pasākumi, lai atbalstītu romu nodarbinātības iespējas. Attiecībā uz veselības aprūpi 75 romu tautības veselības aprūpes mediatores patlaban strādā Sociālo lietu un darba ministrijā, un romi tagad var reģistrēties sociālās aprūpes centrā, ja tiem nav pastāvīgas adreses. Attiecībā uz mājokļiem un piespiedu izraidīšanu Serbija ir uzsākusi sagatavošanos, lai valsts tiesību aktos iestrādātu attiecīgos starptautiskos standartus. Ir nepieciešami turpmāki centieni, tostarp finansējuma jomā, lai nodrošinātu Serbijas romu stratēģijas pilnīgu īstenošanu un risinātu sarežģīto situāciju, kas skar romu tautības iedzīvotājus, kuri bieži ir neiecietības, naidīgas runas un pat fizisku uzbrukumu upuri. Serbijas valdība arī turpināja reformas, lai uzlabotu ekonomikas un uzņēmējdarbības vidi. Nozīmīgs un pozitīvs notikums bija jaunā likuma par publisko iepirkumu pieņemšana 2012. gada beigās. Šis likums turpmāk saskaņo Serbijas tiesību aktus ar acquis un kopumā uzlabo publiskā iepirkuma procedūru efektivitāti, piemēram, centralizējot publisko iepirkumu. Tas stiprina iestādes, kas atbild par publiskā iepirkuma noteikumu izpildi un uzraudzību. Tika ieviesti jauni noteikumi korupcijas un interešu konfliktu novēršanai. Kopumā šim likumam būtu jānodrošina pārredzamākas un efektīvākas iepirkuma procedūras un lielāka konkurence. Valdība ir pieņēmusi citus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot uzņēmējdarbības vidi, tostarp atcēlusi vairāk nekā 130 parafiskālo maksājumu un nodevu, kas kavēja uzņēmējdarbību, veikusi grozījumus likumā par PVN un pieņēmusi likumu, kas nosaka termiņu skaidras naudas saistību izpildei. 2012. gada decembrī tika sākta ilgi gaidītā kolektīvo uzņēmumu reforma, nosakot 18 mēnešu termiņu to pārstrukturēšanas pabeigšanai. 2013. gada janvārī tika pieņemti grozījumi likumā par iekšējo tirdzniecību, kuru mērķis ir mazumtirgotājiem samazināt tirgus piekļuves šķēršļus. Serbija 2009. gada 1. janvārī sāka īstenot Pagaidu nolīgumu par tirdzniecību un ar tirdzniecību saistītiem jautājumiem. Serbija ir sasniegusi apmierinošus rezultātus, īstenojot savas saistības saskaņā ar Pagaidu nolīgumu, un ir apņēmusies apspriest un risināt visus atlikušos jautājumus. Serbija arī ir godprātīgi iesaistījusies stabilizācijas un asociācijas nolīguma pielāgošanā pirms Horvātijas pievienošanās ES. Nav atrisināti jautājumi valsts atbalsta un intelektuālo īpašumtiesību jomā. Īpaši turpmāk ir jāpierāda komisijas, kas atbild par valsts atbalsta kontroli, neatkarība, apliecinot, ka šai komisijai ir paziņots par visiem valsts atbalsta pasākumiem un ka tā tos ir apstiprinājusi, un jāturpina pielāgot esošās atbalsta shēmas. 3.3. Reģionālā sadarbība un divpusējas attiecības Pēc nelielām grūtībām darbības pirmajos mēnešos Serbijas valdība nesen nostiprināja augsta līmeņa kontaktus ar kaimiņvalstīm, cenšoties atjaunot pozitīvu ieguldījumu reģionālajā sadarbībā. Runājot par attiecībām ar Horvātiju, 2013. gada 16. janvārī Horvātijas premjerministrs piedalījās nozīmīgā vizītē Belgradā, kurā viņš ar Serbijas premjerministru vienojās strādāt, lai uzlabotu attiecības un vairotu sadarbību un kopīgu darbu vairākos jautājumos, tostarp ES integrācijas, ekonomikas, bēgļu, robežu noteikšanas, pazudušo personu un kara noziegumu jautājumos. Ministru līmenī notika vairākas sanāksmes, īpaši jāatzīmē Serbijas ārlietu ministra vizīte Zagrebā martā, un tiek sagatavots nolīgums par sadarbību ES integrācijas jautājumos. Tika saglabātas labas attiecības ar Bosniju un Hercegovinu. 2013. gada janvārī Serbijas premjerministrs apmeklēja Sarajevu, un Bosnijas un Hercegovinas ministru padomes priekšsēdētājs ieradās vizītē Belgradā 2013. gada februārī. Serbijas prezidents 2012. gada decembrī Belgradā uzņēma Bosnijas un Hercegovinas prezidentūras priekšsēdētāju. 2012. gada decembrī abu valstu ārlietu ministri parakstīja saprašanās memorandu par sadarbību ES integrācijas jautājumos. 2013. gada janvārī Serbijas kara noziegumu prokurors un Bosnijas un Hercegovinas prokurora birojs parakstīja protokolu par sadarbību kara noziegumos, noziegumos pret cilvēci un genocīda noziegumos vainojamo personu kriminālvajāšanā. Uzlabojās attiecības ar Melnkalni. Serbijas prezidenta vizīte 2013. gada janvārī notika pozitīvā atmosfērā, kurā viņš uzsvēra Melnkalnes suverenitātes un teritoriālās integritātes ievērošanu. Ir uzlabojušās attiecības ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, un Serbijas premjerministrs 2013. gada janvārī viesojās Skopjē un tikās ar tieslietu ministriem; tika arī panākta vienošanās organizēt abu valdību kopīgu sesiju 2013. gada maijā Belgradā. Serbijas ārlietu ministrs viesojās Skopjē 2013. gada februārī un kopā ar ārlietu ministru parakstīja nolīgumu par sadarbību ES integrācijas procesā. Turklāt Serbija ir sasniegusi progresu, atjaunojot labas attiecības ar Turciju. Serbijas un Turcijas attiecību nozīmīgums reģionam tika atkāroti apstiprināts prezidenta Nikolic vizītē Ankarā 2013. gada sākumā; pirms šīs vizītes Turcijas ārlietu ministrs ieradās vizītē Belgradā. Serbijas attiecības ar kaimiņos esošajām ES dalībvalstīm — Bulgāriju, Ungāriju un Rumāniju — ir saglabājušās labas. Bulgārijas ārlietu ministra vizītē Serbijā 2012. gada decembrī tika noformēts nolīgums par sociālo nodrošinājumu, kā arī tika panākta vienošanās sagatavot nolīgumu par labām kaimiņattiecībām. Tika izveidots kopīgs kontaktcentrs policijas un muitas sadarbībai Kalotina pierobežas kontrolpostenī. Serbijas un Bulgārijas premjerministri parakstīja nolīgumu par gāzes starpsavienojuma īstenošanu starp Serbiju un Bulgāriju. Serbijas prezidenta vizīte Ungārijā 2012. gada novembrī notika pozitīvā atmosfērā. Serbija un Ungārija ir pastiprinājušas sadarbību iekšlietās kā daļu no pasākumiem, kuri sākti, lai ierobežotu nepamatotu patvēruma pieteikumu skaita palielināšanos ES. Serbija un Rumānija turpināja sadarbību minoritāšu aizsardzības jomā saskaņā ar savu 2012. gada marta kopīgo protokolu. EDSO Augstā komisāra nacionālo minoritāšu jautājumos aizgādnībā turpinājās apspriešana, un tika panākti secinājumi par vairākiem pasākumiem, kas ir sākti vai jāuzsāk plašsaziņas un izglītības jomās, turpretim jautājums par reliģiskajām ceremonijām atrisināts netika. 4. Secinājumi un ieteikumi Saskaņā ar Padomes 2012. gada decembra secinājumiem Serbija ir veikusi ļoti būtiskus pasākumus, lai panāktu pamanāmu un ilgtspējīgu uzlabojumu attiecībās ar Kosovu. Serbija ir aktīvi un konstruktīvi iesaistījusies ES veicinātajā dialogā ar Prištinu un uzsākusi diskusijas par virkni jautājumu, kas jāatrisina, lai sasniegtu pamanāmu un ilgtspējīgu uzlabojumu attiecībās ar Kosovu. Pēc Serbijas vēlēšanām dialogs starp Belgradu un Prištinu pārtapa Augstās pārstāves sekmētā augsta līmeņa politiskajā procesā. No 2012. gada oktobra līdz 2013. gada aprīļa beigām notika desmit sanāksmes. Viena sanāksme notika arī 6. februārī starp prezidentiem Nikolic un Jahjaga. Ir turpinājusies arī dialogā līdz šim panākto vienošanos īstenošana. Kopumā ir nodrošināta arī Nolīguma par Kosovas pārstāvību reģionālajos forumos īstenošana. Kā pagrieziena punkts šajā sakarā minama Kosovas kā pilntiesīgas locekles uzņemšana Reģionālajā sadarbības padomē 2013. gada februārī. Integrētās robežu pārvaldības ietvaros tika atklāti kopīgi pagaidu robežšķērsošanas punkti visās sešās izejās — tie ir atvērti un darbojas. 2012. gada decembra Nolīgums par reliģiskā un kultūras mantojuma vietām tiek īstenots. Abas puses joprojām turpina īstenot nolīgumu par muitas zīmogiem. Labi panākumi ir gūti attiecībā uz civilstāvokļa aktu reģistru, un īstenošana būtu jāpabeidz līdz 2014. gada janvārim. Saistībā ar kadastru abas puses joprojām veic vajadzīgos sagatavošanas pasākumus. Nolīguma par universitāšu diplomu atzīšanu īstenošana norisinās bez kavēkļiem. Ir turpinājusi uzlaboties Serbijas sadarbība ar EULEX atsevišķās jomās. Abas puses ir arī vienojušās uzsākt muitas nodokļu iekasēšanu un izveidot fondu Kosovas ziemeļu daļas attīstības veicināšanai. Augsta līmeņa dialoga otrajā daļā, kas norisinājās kopš 2013. gada janvāra, abu pušu premjerministru tikšanās tika koncentrētas uz jautājumiem, kas saistīti ar Kosovas ziemeļu daļu. Rezultātā 2013. gada 19. aprīlī tika parafēts „Pirmais nolīgums par pamatprincipiem attiecību normalizēšanai”. Šajā nolīgumā cita starpā paredzētas intensīvākas abu pušu diskusijas par enerģētikas un telekomunikāciju nozarēm, ko plānots noslēgt līdz 2013. gada 15. jūnijam. Tāpēc Komisija uzskata, ka Serbija ir īstenojusi galvenās prioritātes, veicot pasākumus, lai panāktu pamanāmu un ilgtspējīgu uzlabojumu attiecībās ar Kosovu. Serbija ir arī apņēmusies aktīvāk virzīt reformas tādās svarīgās jomās kā tiesiskums, jo īpaši tiesu sistēmas reforma un korupcijas apkarošanas politika, galveno iestāžu neatkarība, plašsaziņas līdzekļu brīvība, diskriminācijas apkarošanas politika, minoritāšu aizsardzība un uzņēmējdarbības vide. Serbijas iestādes ir atkal pastiprināti pievērsušas uzmanību visām šīm jomām un sākušas izstrādāt visaptverošu ilgtermiņa stratēģiju attiecībā uz tām. Reformas šajās jomās jau tiek gatavotas, koncentrējoties galvenokārt uz stratēģiju izstrādi, attiecīgajiem rīcības plāniem un tiesību aktu projektiem. Panākumiem šajās jomās ir jābūt ilgtspējīgiem. Tas jo īpaši attiecas uz tiesu sistēmu, ar kuru saistītas grūti pārvaramas problēmas. Serbijas valdība pēdējos mēnešos ir izrādījusi apņēmību sniegt pozitīvu ieguldījumu reģionālajā sadarbībā, ko veicinājuši arī vairāki augsta līmeņa kontakti ar kaimiņvalstīm. Atgādinot par saviem konstatējumiem un secinājumiem, kas izklāstīti 2011. gada oktobra atzinumā par Serbijas pieteikumu dalībai ES, 2012. gada oktobra Stratēģijas dokumentā un 2012. gada progresa ziņojumā par Serbiju, Komisija secina, ka: Serbija tagad pietiekamā mērā atbilst politiskajiem kritērijiem un stabilizācijas un asociācijas procesa nosacījumiem. Komisija arī atkārtoti apstiprina savu novērtējumu attiecībā uz ekonomiskajiem kritērijiem, saistībām saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu un Pagaidu nolīgumu un Serbijas gatavību uzņemties dalībvalsts pienākumus. Tāpēc Komisija iesaka uzsākt ar Serbiju sarunas par pievienošanos Eiropas Savienībai. Komisija turpinās uzraudzīt Serbijas progresu saistībā ar atbilstību dalības kritērijiem un stabilizācijas un asociācijas procesa nosacījumiem. Komisija atgādina savu 2012. gada oktobra ieteikumu, ka pasākumi virzībai uz Belgradas un Prištinas attiecību normalizēšanos būtu jāskata arī saistībā ar programmu turpmākajām pievienošanās sarunām ar Serbiju. Komisija pievienošanās sarunu laikā turpinās cieši uzraudzīt reformas un to īstenošanu tiesiskuma un pamattiesību jomā, jo īpaši attiecībā uz tiesu sistēmas reformu, cīņu pret korupciju un diskriminācijas novēršanas politiku. Komisija visos pievienošanās procesa posmos pilnībā izmantos pieejamos līdzekļus, jo īpaši jauno 2011. gada decembra Eiropadomes apstiprināto pieeju attiecībā uz sadaļām par tiesu sistēmu, pamattiesībām un tiesiskumu, brīvību un drošību. * Šis nosaukums neskar nostājas par statusu un atbilst ANO DP Rezolūcijai 1244/1999 un Starptautiskās Tiesas atzinumam par Kosovas neatkarības deklarāciju. [1] COM(2011) 668 galīgā redakcija. [2] 19. oktobrī, 7. novembrī, 4. decembrī un 17. janvārī, 20. februārī, 4. martā, 20. martā, 2. aprīlī, 17. aprīlī un 19. aprīlī.