Komisijas ziņojums - 18. gada ziņojums par struktūrfondu izmantojumu (2006) {SEC(2007) 1456} /* COM/2007/0676 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.11.2007 COM(2007) 676 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS 18. gada ziņojums par struktūrfondu izmantojumu (2006) {SEC(2007) 1456} SATURS 1. Ievads 3 2. Izpildes analīze 4 3. Saskanība un koordinētība 8 4. Novērtējumi 10 5. Pārbaudes 10 6. Komitejas, kas palīdz Komisijai 12 KOMISIJAS ZIŅOJUMS 18. gada ziņojums par struktūrfondu izmantojumu (2006) Šis ziņojums iesniegts saskaņā ar 45. panta 2. punktu Regulā (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem. Tas aptver struktūrfondu darbību 2006. gadā. Sīkāka informācija ir pieejama Komisijas dienestu darba dokumentā (pievienots šim ziņojumam). 1. IEVADS 2006. gadā, t.i., divus gadus pēc tam, kad Komisija 2004. gada jūlijā bija iesniegusi sākotnējos priekšlikums, tika sperts nozīmīgs solis uz priekšu, pieņemot tiesisko pamatu 2007.–2013. gada plānošanas periodam. Šo tiesisko pamatu veido vispārējā regula[1], četras regulas, ar ko paredz īpašus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF)[2], Eiropas Sociālo fondu (ESF)[3], Kohēzijas fondu (KF)[4] un Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG)[5], kā arī Komisijas 2006. gada 8. decembrī pieņemtā īstenošanas regula[6]. Atspoguļojot faktu, ka nākotnes programmas tiks īstenotas, balstoties uz Kopienas prioritātēm, 2006. gada 6. oktobrī tika pieņemtas Kopienas stratēģiskās vadlīnijas, kurās attiecībā uz jaunajām kohēzijas politikas programmām lielāko nozīmi pievērsa Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijai. Tika ieviestas vairākas reformas attiecībā uz darbības programmu pārvaldību no 2007. līdz 2013. gadam. Attiecībā uz īstenošanas sistēmu tika uzlabota tiesību aktu pārskatāmība, kā arī vienkāršoti noteikumi par kohēzijas politikas pārvaldību. Konkrēti veikti šādi pasākumi. - Izstrādāts viens pārvaldības noteikumu kopums ar vienotu Komisijas īstenošanas regulu 2007.–2013. gada plānošanas periodam, kura aizstāj 10 regulas 2000.–2006. gada plānošanas periodam. - Viens noteikumu kopums attiecībā uz izdevumu atbilstīgumu, saskaņā ar kuru dalībvalstis varēs izmantot valsts noteikumus par atbilstīgumu, nevis Eiropas noteikumus par atbilstīgumu papildus valsts noteikumiem par atbilstīgumu. - Vienkāršāka finanšu pārvaldība, kas nodrošina lielāku patstāvību valstu iestādēm, kuras atbildīgas par darbības programmu pārvaldību. - Proporcionālākas un vienkāršākas kontroles sistēmas; mazākām programmām (kopējie attaisnotie publiskā sektora izdevumi mazāki par EUR 750 miljoniem un Kopienas līdzfinansējums mazāks par 40 % no kopējiem publiskā sektora izdevumiem) daļu prasību attiecībā uz kontroli var izpildīt valstu iestādes. - Lauku attīstības politiku (finansē ELFLA[7]) un zivsaimniecības politiku (finansē EZF[8]) turpmāk organizēs neatkarīgi no struktūrfondiem saskaņā ar Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (apvienojot pārvaldības un uzraudzības noteikumus ar kopējās lauksaimniecības politikas pirmo pīlāru) un Eiropas Zivsaimniecības fondu. Līdz ar to ir vajadzīga efektīva saikne starp līdzfinansētajiem pasākumiem, izmantojot visus attiecīgos finanšu instrumentus (kohēzijas, lauku attīstības un zivsaimniecības politikas jomā). - Uzlabota informēšana un saziņa, iedzīvotājiem un iespējamajiem saņēmējiem pastāvot vienādām iespējām saņemt informāciju par finansēšanas iespējām. - Elektroniskās pārvaldības īstenošana praksē, datu apmaiņai starp dalībvalstīm un Komisiju notiekot tikai elektroniski. Lai uzlabotu īstenošanas posmu un piesaistītu jaunus atbalstītājus, kā arī zināšanas un pieredzi, Komisija sadarbībā ar starptautiskajām finanšu iestādēm ir izstrādājusi trīs kopīgas iniciatīvas: JASPERS ( Joint Assistance to Support Projects in European Regions jeb Apvienotā palīdzība projektu atbalstam Eiropas reģionos), lai palīdzētu 12 atbalsta saņēmējām valstīm sagatavot lielākos projektus, JEREMIE (Joint European Resources for Micro to Medium Enterprises jeb Eiropas apvienotie resursi mazajiem, vidējiem un mikrouzņēmumiem), lai atvieglotu finansējuma pieejamību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un mikrouzņēmumiem, kā arī attīstītu mikrokredītus, un JESSICA ( Joint European Support for Sustainable Investment in City Areas jeb Kopējais Eiropas atbalsts ilgtspējīgiem ieguldījumiem pilsētās), lai atbalstītu ilgtspējīgus ieguldījumus pilsētu attīstībā. Jaunajā plānošanas periodā nozīmīgu atbalsta līdzekļu daļu novirzīs valsts pārvaldes un dienestu stiprināšanai. Tas sekmēs valsts pārvaldes un dienestu modernizāciju un attīstību, lai piepildītu iedzīvotāju un uzņēmēju cerības un stiprinātu valsts pārvaldes un dienestu nozīmi kā svarīgiem sociālās un ekonomiskās attīstības elementiem. 2. IZPILDES ANALīZE 2.1. Budžeta izpilde 2.1.1. ERAF Kopumā 2006. gada budžeta izpilde bija ļoti apmierinoša, un attiecībā uz 1. un 2. mērķi, kā arī Kopienas iniciatīvām tika piešķirti 100 % no pieejamajiem resursiem. Attiecībā uz maksājumu apropriācijām tika izmantoti 99,92 % pieejamo līdzekļu (2005. gadā — 99,65 %). Paredzētais ERAF maksājumu apropriāciju līmenis 2006. gadam gada laikā tika samazināts par EUR 2,8 miljardiem, ievērojot Spānijas un Apvienotās Karalistes maksājumu pieprasījumu pagaidu atlikšanu (EUR 2,3 miljardi) līdz darbības plānu īstenošanai, lai uzlabotu pārvaldības aspektus un kontroles sistēmas, kā arī ES-10 kļūdas prognozēs. Iepriekšējo gadu saistības, par kurām vēl jāveic maksājumi[9], 2006. gada beigās sasniedza EUR 45,8 miljardus (salīdzinājumā ar EUR 39,1 miljardu 2005. gadā). Attiecībā uz „n+2 noteikuma” piemērošanu 2006. gada beigās 2000., 2001., 2002., 2003. un 2004. gada saistībām 2007. gada sākumā netika samaksāts EUR 1 miljards. Tomēr, ņemot vērā iespējamos izņēmumus „n+2 noteikumam” (piemēram, valsts atbalsta lēmumi, lielie projekti utt.), tiek lēsts, ka iespējamā saistību atcelšana (jo netika palielināti maksājumi) ir daudz mazāks, proti, EUR 162 miljoni jeb tikai 0,0018 % no kopējām saistībām. 2.1.2. ESF Arī ESF 2006. gada budžeta izpilde bija ļoti apmierinoša. 2006. gadā tika īstenoti 99,97 % saistību apropriāciju (2005. gadā – 99,93 %). Attiecībā uz maksājumiem tika izpildīti 99,87 % aropriāciju (2005. gadā – 99,86 %). Kopējie nesamaksātie saistību maksājumi 2006. gada beigās bija EUR 22,96 miljardi (EUR 20,74 miljardi 2005. gadā), no kuriem EUR 22,76 miljardi bija paredzēti pašreizējam ESF plānošanas periodam (EUR 20,44 miljardi 2005. gadā). Iepriekšējos ESF plānošanas periodos nesamaksātie maksājumi ievērojami samazinājās (no EUR 304,7 miljoniem 2005. gada beigās līdz EUR 204,6 miljoniem 2006. gada beigās jeb par 32,8 %). Attiecībā uz „n+2 noteikuma” piemērošanu 2000., 2001., 2002., 2003. un 2004. gada saistībām 2006. gada beigās tas attiecās uz 19 programmām, kas no kopējās EFS summas bija EUR 129,31 miljons (0,19 % no kopējā ESF finansējuma). Komisija uzsāka sarunas par šīm programmām ar dalībvalstīm (pretrunu procedūra). Tikai noslēdzot šīs procedūras, būs zināmas summas, par kurām atcels saistības. 2.1.3. ELVGF Budžets 2006. gadā tika izmantots pilnība gan saistību apropriāciju, gan maksājumu apropriāciju ziņā (attiecīgi 99,3 % un 108,5 % sākotnējā apstiprinātā budžeta). Maksājumu rādītājs tika sasniegts, jo 2006. gada decembrī maksājumu apropriāciju budžetu palielināja par EUR 360 miljoniem. Salīdzinājumā ar 2005. gadu tika piešķirti papildu EUR 207 miljoni un samaksāti papildu EUR 2 miljoni. Maksājumi bija EUR 3 589 miljoni, no kuriem EUR 3 562,1 miljons bija 2000.–2006. gada programmām (1. mērķis EUR 3 193,0 miljoni; Leader+ EUR 361,1 miljons; PEACE EUR 8,1 miljons) un EUR 26,9 miljoni 45 programmu slēgšanai no 1994.–1999. gada plānošanas perioda. Nesamaksātās ELVGF saistības 2006. gada beigās bija EUR 7 636 miljoni (salīdzinājumā ar EUR 7 085 miljoniem 2005. gadā), no kuriem EUR 7 288 miljoni attiecās uz 2000.–2006. gada programmām. Pēc „n+2 noteikuma” piemērošanas 2003. gada saistībām tika atceltas saistības EUR 9,3 miljonu apmērā. 2.1.4. ZVFI Kopumā bija izpildīti 99,58 % saistību apropriāciju un 84,16 % maksājumu apropriāciju. Maksājumu likme 1. mērķa reģionos bija 86,23 %, bet 1. mērķī neiekļautajos reģionos 79,06 %. ZVFI kopējie nesamaksātie saistību maksājumi attiecībā uz 2000. – 2006. plānošanas periodu 2006. gadā sasniedza EUR 1 336 miljonus (salīdzinājumā ar EUR 1 111 miljoniem 2005. gadā). Attiecībā uz „n+2 noteikuma” piemērošanu 2000., 2001., 2002., 2003. un 2004. gada saistībām 2006. gada beigās tas attiecās uz 9 programmām, saistībā ar kurām EUR 22 miljoni bija pakļauti riskam. Komisija uzsāka pretrunu procedūru par šīm programmām ar dalībvalstīm. Tikai noslēdzot šīs procedūras, būs zināmas galīgās summas, par kurām atcels saistības. 2.2. Programmu izpilde 2.2.1. 1. mērķis Izdevumu sadalījums 1. mērķa programmām bija līdzīgs 2005. gada sadalījumam. 1. mērķa programmas bija vērstas uz ieguldījumiem pamata infrastruktūras projektos (41,6 %), bet vairāk nekā puse (54,4 %) no šīs kategorijas kopējiem ieguldījumiem tika izmantota transporta infrastruktūrai. Vairāk nekā trešdaļa (33,5 %) no 1. mērķa līdzekļiem tika ieguldīti ražošanas vidē, tāpat kā iepriekš, īpaši palīdzot MVU un amatniecības nozarei (30 %). Projektos, kas vērsti uz cilvēkresursiem, izmantoja 23,2 % no 1. mērķa reģionu līdzekļiem. Šeit galvenās darbības jomas bija darba tirgus politikas (31,6 %) un vispārīgā un profesionālā izglītība (31 %). 2.2.2. 2. mērķis 2. mērķa reģionos programmas joprojām galvenokārt bija vērstas uz ražošanas vidi, vairāk nekā pusi finanšu resursu (56,3 %) veltot šai kategorijai. Šajā jomā lielākā daļa (56,5 %) bija veltīti MVU un amatniecības nozarei. Otra lielākā ieguldījumu joma bija pamata infrastruktūra ar 29,1 % no visiem 2. mērķa līdzekļiem. Atšķirībā no 1. mērķa programmām finanšu ziņā vissvarīgākā joma bija rūpniecisko teritoriju plānošana un sanācija (44,6 %). Cilvēkresursu kategorijā (10,2 % no visiem ieguldījumiem 2. mērķa reģionos) galvenās ieguldījuma jomas bija darbaspēka elastība, uzņēmējdarbība, inovācijas, informācijas un saziņas tehnoloģija (31,6 % no kopējās summas). 2.2.3. 3. mērķis ESF programmās lielākā vērība 2006. gadā joprojām bija veltīta atbalstam Eiropas nodarbinātības stratēģijai un jo īpaši pasākumiem, kuru mērķis bija uzlabot nodarbinātības iespējas darba tirgū (31 % no izdevumiem), mūžizglītībai (27 %) un iespēju vienlīdzībai (6 %); lai gan izdevumi pasākumiem uzņēmējdarbības veicināšanai saglabājušies nemainīgi (19 %), tie bija mazāki, nekā paredzēts plānošanas dokumentos (21 %). Programmu īstenošanā finanšu ziņā bija atšķirības starp ES-15 valstīm, jo tajās programmas ir ieviestas agrāk, un ES-10 valstīm, jo atsevišķām dalībvalstīm bija grūtības uzsākt dažus projektus un pasākumus. 2.2.4. Zivsaimniecība, uz kuru neattiecas 1. mērķis 2006. gadā bija panākti strukturāli uzlabojumi zivsaimniecības nozarē attiecībā uz līdzekļu izmantošanu. Tas bija atspoguļots ZVFI darbības programmu finanšu īstenošanā, kas veicināja kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu. 2.2.5. Kopienas iniciatīvas 2.2.5.1. INTERREG 2006. gadā veiksmīgi turpinājās 81 INTERREG III/Kaimiņattiecību programmu īstenošana, kuru mērķis bija robežu negatīvas ekonomiskas ietekmes mazināšana un sadarbības veicināšana. No 2000. līdz 2006. gadam 81 INTERREG III/Kaimiņattiecību programmā izvēlējas 13 000 projektu un sadarbības tīklu. Dažās programmās bija vajadzīgas izmaiņas sakarā ar paplašināšanos un/vai Savienības jaunās kaimiņattiecību programmas koncepcijas integrāciju. „N+2 noteikuma” saistību atcelšana un starpposma novērtējumu atjaunināšana sekmēja turpmākas izmaiņas programmā divos nākamajos gados. 2.2.5.2. Equal 2006. gadā veiksmīgi turpinājās 27. programmu un vairāk nekā 3 300 projektu īstenošana saistībā ar Equal . Saskaņā ar „n+2 noteikumu” sešas dalībvalstis nevarēja izmantot daļu no 2004. gada budžeta saistībām. Lai vislabāk izmantotu Equal programmu rezultātus un sagatavotu Equal nākamajai darbības programmu paaudzei, Komisija un dalībvalstis sadarbojās 2006. gadā tādos jautājumos kā attieksme pret patvēruma meklētājiem, daudzveidība, jauniešu nodarbinātība, bijušie likumpārkāpēji, sociālā ekonomika, integrāciju veicinošu uzņēmumu dibināšana, mediji un diskriminācija, kā arī pārvaldības principi (partnerība, pārrobežu sadarbība, inovācijas un dzimumu līdztiesība). 2.2.5.3. URBAN 2006. gadā URBAN ietvaros dibinātie divdesmit nozaru tīkli un sešas darba grupas centās turpmāk veicināt paraugprakses un informācijas apmaiņu. Trīspadsmit nozaru tīkli pabeidza darbu, izklāstot rezultātus un ieteikumus noslēguma konferencē. Vācijas prezidentūras aizgādībā, pamatojoties uz pilsētu pieredzi, tika izstrādāts ziņojums par pilsētu nozīmi mazāk labvēlīgu rajonu attīstībā. 2.2.5.4. Leader 2000.–2006. gada periodam tika apstiprinātas 73 Leader+ programmas. No piedāvātajām 938 vietējām darba grupām (VDG) visbeidzot izvēlējās 892. 2.2.6. Inovācijas 2.2.6.1. ERAF 2000.–2006. gada periodam tika apstiprināta 181 reģionālā programma. 2006. gada beigās tika noslēgtas 59 programmas. To rezultāts bija 40 projekti, kurus uzskatīja par tādas paraugprakses piemēriem, kuru izplatīs citos reģionos (piemēram, ar tīmekļa vietnes Inforegio starpniecību). Jāatgādina, ka programmas ir organizētas par šādiem jautājumiem: zināšanas un tehnoloģiju inovācijas, informācijas sabiedrība un ilgtspējīga attīstība. 2.2.6.2. ESF Gada laikā tika pabeigti 37 projekti saistībā ar vietējām nodarbinātības stratēģijām. 2006. gadā trešajā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma kārtā attiecībā uz pasākumu „Inovatīvas pārmaiņu vadības metodes” tika apstiprināti 19 projekti. Šajos projektos kopā ar 61 pašreiz noritošu projektu, kurus izvēlējās iepriekšējās kārtās, pievēršas diviem būtiskākajiem jautājumiem: pārstrukturēšanas un demogrāfisku pārmaiņu pārvaldībai. Lai veicinātu rezultātu apriti, otrajā priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājuma kārtā „ESF 6. panta projektos izstrādāto inovāciju tālāknodošana un izplatīšana” izvēlējās sešus projektus. 2.2.6.3. ZVFI 2006. gadā tika noslēgti deviņi projekti. Ex post novērtējot 2005. gada pārrobežu projektus par inovācijām zivsaimniecības nozarē, nolēma neizsludināt priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu 2006. gadam. Novērtējumā secināja, ka šo projektu kopējā pievienotā vērtība ES līmenī bija diezgan ierobežota. Tomēr inovatīvo pasākumu būtiskākie uzstādījumi – inovācijas, sadarbības tīkli un pārrobežu sadarbība – ir iekļauti regulā par Eiropas Zivsaimniecības fondu. 3. SASKANīBA UN KOORDINēTīBA 3.1. Saskanība ar citām Kopienas politikas virzieniem 3.1.1. Konkurence Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1260/99 dalībvalstīm ir jāpārbauda, vai visas darbības atbilsts EK tiesību aktiem, kā arī valsts atbalsta noteikumiem. Ja Komisiju informē par EK tiesību aktu pārkāpumu vai ja to atklāj revīzijās, tiek veikti atbilstīgi pasākumi. Lai nodrošinātu pilnīgu pārskatāmību, dalībvalstis norāda tās valsts atbalsta shēmas, kuru programmās ir izmantots struktūrfondu atbalsts. Lielākā daļa reģionālo atbalsta shēmu pārtrauca darbību 2006. gada 31. decembrī. No 2007. gada 1. janvāra piemēro jaunās vadlīnijas, lai uzlabotu valsts atbalsta efektivitāti un pārskatāmību, kā arī darbības vienkāršību. 3.1.2. Iekšējais tirgus Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1260/99 dalībvalstīm ir arī jāpārbauda, vai visas darbības, ko finansē no fondu līdzekļiem, atbilsts ES publisko iepirkumu direktīvām. Ja Komisiju informē par EK tiesību aktu pārkāpumu vai ja to atklāj revīzijās, tiek veikti atbilstīgi pasākumi. Komisija saistībā ar plānošanu no dalībvalstīm pieprasa informāciju, kas sniedzama gada ziņojumos par programmām. Reģionālās politikas un Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāti ir veicinājuši skaidrību par koncesiju tiesisko pamatu, kas izdarītas pirms jauno dalībvalstu pievienošanās 2004. gada 1. maijā un kas nebija atbilstīgas EK acquis . Tika ieviesti jaunie noteikumi, kas reglamentē publiskos iepirkumus, lai privātajam un valsts sektoram nodrošinātu lielāku tiesisko noteiktību. 3.1.3. Vide Lielākā vērība tika veltīta atbilstīgu pasākumu veikšanai saskaņā ar kohēzijas politikas programmām, lai atbalstītu atbilstību Kopienas Acquis komunālo notekūdeņu, ūdens piegādes un atkritumu apsaimniekošanas jomā. Citas būtiskas ieguldījumu jomas bija ekoinovācijas un piesārņotās augsnes sanācija. Ilgspējīgas attīstības vecināšanu sasniedza, veicot ieguldījumus videi nekaitīga transportā un enerģijā un ieviešot vides kritērijus projektu atlasē, kā arī proaktīvi nodrošinot projektu atbilstību vides tiesību aktiem. 3.1.4. Transports Kopienas galveno mērķu sasniegšanu transporta jomā joprojām galvenokārt veicina ar kohēzijas programmu starpniecību. Attiecīgi galvenais uzsvars bija likts uz ieguldījumu atbalstu saskaņā ar Eiropas transporta politiku. Galveno ERAF atbalstīto projektu sarakstu šajā jomā, skatīt pielikuma 3. daļu. 3.1.5. Dzimumu līdztiesība Komisija 2006. gada martā pieņēma „Ceļvedi sieviešu un vīriešu līdztiesībā” 2006. – 2010. gada periodam, kurā atspoguļotas Komisijas saistības attiecībā uz šo jautājumu un aptvertas visas ārējās un iekšējās ES politikas jomas. Ceļvedī uzsver sešas svarīgākās jomas ES rīcībai dzimumu līdztiesību veicināšanā. Tas ir izstrādāts, lai uzlabotu pārvaldību, turklāt tiek meklētas iespējas izstrādāt dzimumu līdztiesību budžetu ES līmenī, īpaši struktūrfondos, proti, dalītas pārvaldības sistēmā attiecībā uz nākamo periodu. 3.2. Instrumentu koordinēšana 3.2.1. Struktūrfondi un Kohēzijas fonds 2006. gadā, t.i., pirms Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās 2007. gada 1. janvārī, visas 25 dalībvalstis saņēma atbalstu no struktūrfondiem, 13 dalībvalstis saņēma papildu atbalstu no Kohēzijas fonda, no kura atbalsta mazāk turīgas valstis. Struktūrfondi tika rūpīgi koordinēti pašu starpā un attiecībā pret kohēzijas fondu (īpaši ERAF), lai izvairītos no dubulta atbalstīto projektu finansējuma. 3.2.2. Struktūrfondi un EIB/EIF 2006. gadā ieviesa tehniskas palīdzības instrumentu JASPERS (Apvienotā palīdzība projektu atbalstam Eiropas reģionos), lai palīdzēju jaunajām dalībvalstīm sagatavot lielākos projektus. Ar vienpadsmit no divpadsmit atbalsta saņēmējām valstīm vienojās par rīcības plāniem (darbības programmām) 2006. gadam. Komisija un EIB grupa vienojās par jaunas kopīgas iniciatīvas uzsākšanu JEREMIE (Eiropas apvienotie resursi mazajiem, vidējiem un mikrouzņēmumiem), lai nākamajā plānošanas periodā uzlabotu finansējuma pieejamību un izvērstu mikrokredītus MVU. Tika īstenota cita kopīgā Komisijas, EIB un Eiropas Padomes Attīstības bankas iniciatīva JESSICA , kuras mērķis ir atbalstīt ilgtspējīgus ieguldījumus ES pilsētu attīstībā no struktūrfondiem. Pateicoties JESSICA , pārvaldes iestādēm dalībvalstīs ir iespēja ieguldīt daļu no struktūrfondu piešķīrumiem pilsētu attīstības fondos un atkārtoti izmantot šos līdzekļus ieguldījumiem pilsētu rajonos. JEREMIE un JESSICA var uzskatīt par pārorientēšanos kohēzijas politikā, ar ko tiecas pārvarēt ekskluzīvu atkarību no subsīdijām, mudinot atkārtoti izmantojamu atbalsta formu izmantošanu. 4. NOVēRTēJUMI Komisija 2006. gadā veica stratēģiskus un tematiskus novērtējumos, lai atbalstītu lēmumu pieņemšanas procesu kohēzijas politikā. Turklāt kopsavilkuma ziņojumos tika analizēti dalībvalstu veikto novērtējumu rezultāti un kvalitāte. Cits svarīgs Komisijas uzdevums bija nodrošināt dalībvalstīm metodiku, kā arī organizēt pieredzes apmaiņas pasākumus. 5. PāRBAUDES 5.1. ERAF Ir pabeigta noslēguma revīzija par 1994. – 1999. gada plānošanas periodu 56 izlases programmām, kuras aptver visas ES-15 dalībvalstis. 2006. gadā noslēdza visas papildu revīzijas, pieņēma nostāju veicamajām korekcijām, un attiecīgos gadījumos uzsāka finanšu korekciju procedūras. Attiecībā uz 2000.–2006. gada periodu 2006. gadā veica 85 revīzijas uz vietas (gan sistēmu revīzijas, gan padziļinātas pārbaudes 332 gadījumos). Revīzijas ļāva būtiski paaugstināt sistēmu darbības drošības līmeni dalībvalstīs. Attiecīgos gadījumos ieviešot rīcības plānus, tika panākti ievērojami uzlabojumi. Līdz 2006. gada beigām notika 126 revīzijas apmeklējumi uz ES-15 dalībvalstīm, aptverot 61 programmu jeb 22,1 % no galvenajām un URBAN programmām (52,6 % ERAF pieejamo līdzekļu). Līdz 2006. gada beigām notika 28 revīzijas apmeklējumi ES-10 dalībvalstīs, aptverot 61 programmu jeb 45 % no galvenajām programmām (65,5 % ERAF piešķirto līdzekļu). Attiecībā uz INTERREG 2006. gadā tika pārbaudītas 5 programmas, no kurām 28 % bija ERAF saistības. 5.2. ESF Komisija 2006. gadā organizēja 69 revīzijas apmeklējumus – 53 sistēmu revīzijas par 2000. – 2006. gada periodu un 16 noslēguma revīzijas par 1994. – 1999. gada periodu. No 237 Eiropas Sociālā fonda programmām Komisija aptvēra 123, galveno uzmanību piešķirot tām, kas novērtētas kā riska programmas, no kurām 2006. gadā kopā pārbaudīja 34, tostarp 10 jaunas programmas. Tika apmeklētas visas dalībvalstis, izņemot Luksemburgu. Piecās dalībvalstīs veica papildu revīzijas. 2006. gadā vienojās par 12 finanšu korekciju procedūrām un 14 rīcības plāniem. 5.3. ELVGF Attiecībā uz 1994.–1999. gada periodu 2006. gada sākumā noslēdza ex post revīzijas programmu. Šajā rīcībā pārbaudīja programmas, kas veido 32 % no kopējiem izdevumiem. Patlaban notiek vairākas finanšu korekciju procedūras: 2006. gadā ir notikušas divpusējas sanāksmes ar dalībvalstīm par 18 programmām. Gada laikā Komisija pieņēma četrus finanšu korekciju lēmumus, kas aptver piecas programmas. Attiecībā uz 2000.–2006. gadu (ES-25) gada laikā pārbaudīja 21 programmu jeb 38 % no plānotajiem izdevumiem. Līdz 2006. gada beigām pārbaudīja 73 no ELVGF Virzības nodaļai 152 apstiprinātajām programmām . 5.4. ZVFI Kopumā 2006. gadā notika 6 ZVFI pārbaudes uz vietas. Trijos no šiem apmeklējumiem pārbaudīja dalībvalstu vadības un kontroles sistēmu darbības efektivitāti 2000. – 2006. gada periodā, šos pasākumus apvienojot ar pārbaudēm izlases veidā Itālijā, Polijā un Zviedrijā. Divi apmeklējumi notika Francijā un Portugālē; tie aptvēra sistēmu revīzijas un revīzijas izlases veidā, lai pārbaudītu to dalībvalstu vadības un kontroles sistēmu darbības efektivitāti, kas ietvertas 1. mērķa darbības programmās. 5.5. OLAF 2006. gadā OLAF veica 44 apmeklējumus dalībvalstīs saistībā ar struktūrfondu līdzfinansēšanas pasākumiem. No šiem apmeklējumiem 30 bija saistīti ar pārbaudēm uz vietas[10], bet 14 apmeklējumiem bija cits mērķis, piemēram, ievākt informāciju vai palīdzēt valsts pārvaldes iestādēm vai tiesu iestādēm attiecīgajā valstī. Starp konstatētajām problēmām minamas nepatiesu ziņu sniegšana deklarācijās, viltoti rēķini un publisko iepirkumu noteikumu neievērošana. Dalībvalstis 2006. gadā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1681/94 informēja Komisiju par aptuveni 2 988 pārkāpumu gadījumiem saistībā ar EUR 516 697 561; šie pārkāpumi konstatēti gan 1994.–1999. gada, gan 2000.–2006. gada plānošanas periodā veiktajiem līdzfinansēšanas pasākumiem. Salīdzinot ar 2005. gadu, paziņojumu skaits ir nedaudz samazinājies, iespējams, grozījumu dēļ, kas ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 2035/2005[11], īpaši saistībā ar pārkāpumu paziņošanas sliekšņa paaugstinājumu no EUR 4 000 uz EUR 10 000. Tomēr attiecīgās summas ir palielinājušās. Šie skaitļi norāda uz dalībvalstu palielinātu izpratni un labāku ziņošanu atbilstīgi Kopienas tiesību aktiem. 6. KOMITEJAS, KAS PALīDZ KOMISIJAI 6.1. Reģionu attīstības un pārveides komiteja Pēc Komisijas iniciatīvas vai Komisijas vārdā 2006. gadā apspriedās ar Reģionu attīstības un pārveides komiteju par tehnisku palīdzību, kā arī par grozījumiem Komisijas Regulā (EK) Nr. 448/2001. Saskaņā ar 103. pantu Regulā (EK) Nr. 1083/2006, kas stājās spēkā 2006. gada 1. augustu, tika nodibināta Jaunā Fondu koordinācijas komiteja. Ar šo komiteju kā pārvaldības komiteju apspriedās par noteikumiem attiecībā uz Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 īstenošanu un par valsts struktūrizdevumu un līdzvērtīgu izdevumu aprēķināšanas metodi papildinājuma nolūkos. Ar šo komiteju kā padomdevēju komiteju apspriedās par šādiem jautājumiem: atbalstāmo reģionu saraksts Eiropas teritoriālās sadarbības mērķa ietvaros, izmaksu un ieguvumu analīzes metodika, vadlīnijas par metodikas novērtēšanu un tehniskās palīdzības piešķiršanu pēc Komisijas iniciatīvas vai Komisijas vārdā. 6.2. ESF komiteja Komiteja apsprieda plašu jautājumu loku gan attiecība uz ESF 2000.–2006. gada plānošanas periodu, gan attiecībā uz gatavošanos 2007.–2013. plānošanas periodam. Komisija aplūkoja jautājumus saistībā ar jaunajām regulām 2007.–2013. gadam, tostarp ESF atbalstu vispārīgai un profesionālai izglītībai, veselības aprūpei, profilakses pasākumiem, pārstrukturēšanas un pārmaiņu pārvaldībai, sociālajiem partneri un migrantiem un EQUAL principu aprites veicināšana. 6.3. Lauksaimniecības struktūru un lauku attīstības komiteja Lauksaimniecības struktūru un lauku attīstības komiteja 2006. gadā sanāca kopā 12 reizes. Tā sniedza labvēlīgus atzinumus par 31 lauku attīstības programmu grozījumiem saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 44. panta 2. punktu un 6 labvēlīgus atzinumus par lauku attīstības programmu grozījumiem saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1268/1999 4. pantu. 6.4. Zivsaimniecības un akvakultūras struktūru komiteja Ar šo komiteju 2006. gadā apsprieda vairākus jautājumus: projektu darba dokumentam par iepriekšējo Eiropas Zivsaimniecības fonda darbības programmu ex ante novērtējumu; projektu darba dokumentam par Eiropas Zivsaimniecības fonda darbības programmu uzraudzības un novērtēšanas indikatoriem; projektu Komisijas regulai, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā īstenot Padomes Regulu (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu; kodifikācijas projektu Komisijas 2000. gada 2. maija Regulai (EK) Nr. 908/2000, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus tā atbalsta aprēķināšanai, kuru dalībvalstis piešķir ražotāju organizācijām zivsaimniecības un akvakultūras nozarē. [1] Regula (EK) Nr. 1083/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.). [2] Regula (EK) Nr. 1080/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 1. lpp.). [3] Regula (EK) Nr. 1081/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp.). [4] Regula (EK) Nr. 1084/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 79. lpp.). [5] Regula (EK) Nr. 1082/2006 (OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.). [6] Komisijas Regula (EK) Nr. 1828/2006, OV L 45, 15.2.2007., 3. lpp. [7] Regula (EK) Nr. 1698/2005 (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.). [8] Regula (EK) Nr. 1198/2006 (OV L 223, 15.8.2006., 1. lpp.). [9] „ RAL ” ( restes à liquider jeb nesamaksātās saistības). No iepriekšējiem gadiem atvērtās saistības. [10] Regula (EK) Nr. 2185/1996 (OV L 292, 15.10.1996., 2. lpp.). [11] OV L 328, 15.12.2005., 8. lpp.