ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
38.

Papildus EDAU uzskata, ka būtu pareizi ņemt vērā šādus labojumus: — 4. panta 2. punktā: “Dalībvalstis atbalstīs pasākumus, lai veicinātu tādu elektrisko un elektronisko iekārtu konstruēšanu, kas atvieglotu jebkuru personas datu dzēšanu, kas glabājas EEI to nodošanas brīdī” — 8. panta 7. punktā: “Dalībvalstis nodrošinās to, ka savācot otrreizējai pārstrādei vai atkārtotai izmantošanai tādus EEIA, kas satur personas datus, ierīces vai to daļas netiks pārdotas, pirms šie dati ir izdzēsti, izmantojot labākos pieejamos paņēmienus (Best Available Techniques)” — 14. panta 6. punktā: “Dalībvalstis var pieprasīt ražotājiem/izplatītājiem izsniegt personas datus saturošu EEI lietotājiem informāciju (piemēram, iekļaut lietošanas instrukcijās vai izsniegt to pārdošanas vietā) par to, ka ir nepieciešams izdzēst personas datus, kas varētu glabāties EEI pirms to nodošanas.”
32.

EDAU atgādina par pienākumu, apstrādājot sniedzamo informāciju, informēt datu subjektu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 11. un jo īpaši 12. pantu, ja dati nav iegūti no datu subjekta. Šie noteikumi ir jāievēro attiecībā uz visām personām neatkarīgi no to valstspiederības vai no to saiknes ar kādas valsts valdību. Protams ir iespējami dažādi noteikumi, kā informēt sarakstā iekļautās personas, kurus var pieņemt saistībā ar konkrētajiem ierobežojošo pasākumu politiskajiem apstākļiem. Turklāt saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 45/2001 20. pantu (15) var paredzēt tāda apmēra ierobežojumus un izņēmumus, kādi ir vajadzīgi konkrētajos apstākļos, bet vispārējs un neierobežots atbrīvojums no pienākuma sniegt informāciju nav iespējams.
28.

Ierosinātā tiesību akta 4 panta 1. punktā ir teikts – “Valde, ko finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, pēc pārejas posma kļūst atbildīga par EURODAC operatīvo vadību. Valde sadarbībā ar dalībvalstīm nodrošina, ka centrālās sistēmas vajadzībām vienmēr izmanto vislabāko pieejamo tehnoloģiju, kurai veic rentabilitātes analīzi.” Kaut gan EDAU sveic to, ka 4. panta 1. punktā ir ietverta tāda prasība, viņš vēlas uzsvērt, ka vārdkopa “vislabākā pieejamā tehnoloģija”, kā teikts iepriekš minētos noteikumos, būtu jāaizstāj ar formulējumu “vislabākie pieejamie paņēmieni”, jo tie aptver gan izmantojamo tehnoloģiju, gan to, kā struktūru projektē, būvē, uztur un izmanto.
4.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijas novērtējumam par pārkāpuma ilgumu, proti: I. GDF Suez un E.ON, solidāri ar E.ON Ruhrgas un atsevišķi: a) attiecībā uz Vāciju – no 1980. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 30. septembrim, t. i., 25 gadi un 9 mēneši; b) attiecībā uz Franciju – no 2000. gada 10. augusta līdz 2005. gada 30. septembrim, t. i., 1 mēnesis un 20 dienas. II. E.ON – no 2003. gada 1. janvāra līdz 2005. gada 30. septembrim, t. i., 2 gadi un 9 mēneši.
7.

Padomdevēja komiteja piekrīt Eiropas Komisijas novērtējumam par iesniegumiem, kas veikti saskaņā ar 2002. gada Paziņojumu par iecietību, proti, par to, ka uzņēmumiem Asahi/Glaverbel samazinās naudas sodu par 30 līdz 50 % un tiem piešķirs daļēju atbrīvojumu no naudas soda attiecībā uz laikposmu no 2004. gada 9. janvāra līdz 2004. gada 19. aprīlim.
1.

Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory Reform (BERR) (Uzņēmējdarbības, uzņēmumu un regulatīvās reformas ministrs) saskaņā ar Petroleum (Production)(Landward Areas) Regulations 1995 (S.I. 1995 No. 1436) un Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995 (S.I. 1995., Nr. 1434) uzaicina ieinteresētās personas pieteikties naftas izpētes un attīstības licenču saņemšanai attiecībā uz tām piekrastes zonām, kurām veikts stratēģiskais vides novērtējums (SEA) un kuras atrodas virs paisuma līnijas, un uz ko šā paziņojuma pieņemšanas dienā neattiecas spēkā esoša naftas ieguves licence apgabalos, kas attēloti kartēs, kuras glabājas BERR, 1 Victoria Street, London, SW1H 0ET, United Kingdom. Šīs kartes, iepriekš vienojoties par tikšanos (tālrunis: (44–207) 215 50 32, fakss: (44–207) 215 50 70), var apskatīt no 9.15 līdz 16.45, no pirmdienas līdz piektdienai šā paziņojuma darbības laikā. Kartes ir pieejamas arī BERR naftas un gāzes tīmekļa vietnē: http://www.og.berr.gov.uk. Šī ir piekrastes zonu licenču izsniegšanas 13. kārta.
32.

Salīdzinot priekšlikumu ar iepriekš minētajiem juridiskajiem instrumentiem, ir skaidrs, ka dažas svarīgas garantijas, kas dažos gadījumos jau ir dotas Komisijas priekšlikumā, nav dotas pārskatītajā versijā: — Priekšlikuma 3. punktā nav garantēts, ka datus iegūst un apstrādā taisnīgi, kā prasīts Konvencijas Nr. 108 5. pantā. — Priekšlikumā vairs nav neviena noteikuma, kurā atbilstīgi Ieteikuma Nr. R(87)15 ietvertajam principam 3.2. būtu paredzēts, ka dažādu kategoriju datus nošķir citus no citiem atkarībā no to precizitātes un uzticamības pakāpes, un datus, kas balstās uz faktiem, nošķir no datiem, kas balstās uz atzinumiem vai personīgiem vērtējumiem (24). Tas, ka trūkst tādas vienotas prasības, varētu likt apšaubīt datus, kurās dalās policijas iestādes, jo tās nevarēs noskaidrot, vai datus var uzskatīt par “pierādījumiem”, “faktiem”, “neapšaubāmiem izlūkdatiem” vai “neapstiprinātiem izlūkdatiem”. Tas varētu ne tikai apgrūtināt drošības operācijas un izlūkdatu vākšanu, kurās tādi nošķīrumi ir būtiski svarīgi, bet arī apgrūtināt tiesu darbu, padarot sodu piespriešanu grūtāku. — Pretrunā Ieteikuma Nr. R(87)15 2. principam un ar to saistītiem izvērtējumu ziņojumiem (25) nav nosķirti dažādu kategoriju datu subjekti (noziedzniekus, aizdomās turētos, cietušos, lieciniekus utt.) un nav paredzētas īpašas garantijas par datiem, kas attiecas uz personām, kas nav turētas aizdomās, Kā iepriekšējā gadījumā tādi nošķīrumi ir ne tikai vajadzīgi, lai nodrošinātu pilsoņu personas datu aizsardzību, bet arī, lai datu saņēmēji varētu saņemtos datus izmantot visā pilnībā. Bez tādiem nošķīrumiem policijas dienesti, kas saņem datus, nevar tos tūlīt izmantot; tiem vispirms ir jānoskaidro, kā datus kvalificēt, un pēc tam jākonstatē, kā tos var izmantot un apmainīties ar tiem, lai sasniegtu dažādus ar tiesību aizsardzību saistītus mērķus. — Periodiskā pārskatīšana, ko paredz ar 6. punktu, nenodrošina nedz datu kvalitātes periodisku pārbaudīšanu, nedz to, ka no policijas informācijas atsijā liekus vai neprecīzus datus un informāciju atjaunina, kā Ieteikumā Nr. R(87)15 prasīts (26). Tāda pārskatīšana ir acīmredzami svarīga, lai nodrošinātu datu aizsardzību, bet arī vitāli svarīga, lai policijas dienesti efektīvi darbotos. Veci un novecojuši izlūkdati vislabākā gadījumā ir nederīgi un vissliktākā gadījumā liek prioritāru jautājumu risināšanai atvēlētus resursus izmantot tādu mērķu sasniegšanai, kas nav izmeklēšanas galvenie mērķi un kam tādiem nevajadzētu būt. — Ja konstatē, ka personas dati, ko saņem no citas dalībvalsts, nav precīzi, nav paredzētas nevienas saistības vai mehānismi, lai tos varētu labot izcelsmes dalībvalstī. Precizitātes jautājums kārtējo reizi ir vitāli svarīgs, lai policija un tiesu iestādes varētu efektīvi darboties. Ja datu kvalitāti nevar garantēt, datu nosūtīšana kā pārrobežu noziedzības apkarošanas paņēmiens kļūs mazāk efektīva.
3.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai par šādu attiecīgo tirgu definīciju. a. Šajā lietā etilēnoksīds ir attiecīgo produktu tirgus vienīgi atšķirībā no attīrīta EO. b. Nav nepieciešams nošķirt etilēnoksīda piegādi no ieguves vietas (pa cauruļvadiem) no tā piegādes ārpus ieguves vietas (pa dzelzceļu vai ar kravas mašīnām), jo konkurences analīzes rezultāti nemainīsies. (Viena dalībvalsts atturas). c. Nav vajadzīgs turpmāk iedalīt etilēnglikolus pēc to dažādajiem veidiem. d. Lai veiktu apvienošanās novērtējumu, nav nepieciešams izdarīt secinājumu par etilēna un etilēnoksīda konkrēto ģeogrāfisko tirgu un par to, vai EG ģeogrāfiskais tirgus aptver vismaz EEZ.
8.

Padomdevēja komiteja piekrīt Komisijai, ka ierosinātā koncentrācija var būtiski kaitēt efektīvai konkurencei kopējā tirgū vai nozīmīgā tirgus daļā un EEZ daļā attiecībā uz šādiem tirgiem gāzes nozarē: a) gāzes piegāde lieliem rūpnieciskiem klientiem Ungārijā — sakarā ar dominējošā stāvokļa radīšanu; b) gāzes piegāde maziem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem Ungārijā; c) gāzes piegāde privātiem klientiem Ungārijā (katrā no reģionālo sadales uzņēmumu apgabaliem atsevišķi līdz 2007. gada jūlijam); elektroenerģijas nozarē: d) elektroenerģijas vairumpiegāde tirgotājiem Ungārijā; e) elektroenerģijas mazumpiegāde vidējiem un lieliem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem Ungārijā; f) elektroenerģijas mazumpiegāde maziem komerciāliem un rūpnieciskiem klientiem Ungārijā; g) elektroenerģijas mazumpiegāde privātiem klientiem Ungārijā (katrā no reģionālo sadales uzņēmumu apgabaliem atsevišķi līdz 2007. gada jūlijam).
d)

par vietējo un reģionālo pašvaldību nozīmīgo lomu liecina tas, ka tās ir atbildīgas par pusi no visiem publiskajiem ieguldījumiem, vienu trešdaļu no publiskajiem izdevumiem un vienu ceturtdaļu no ES nodokļu ieņēmumiem;
8.

norāda, ka, ņemot vērā noteiktu reģionu ģeogrāfisko atrašanās vietu, dabiskās iezīmes un/vai tirdzniecības attiecību apmēru, sekas, ko radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības, dažus reģionus ietekmēs vairāk nekā citus. Tāpēc RK uzskata, ka ir svarīgi rast praktiskus risinājumus, lai sniegtu atbalstu un risinātu attiecīgo reģionu problēmas pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās. RK aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi nodrošināt, ka pārstrukturēšanas pasākumi, kuri būtu jāveic Apvienotās Karalistes neregulētas izstāšanās gadījumā, būtu attaisnojums arī Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), Eiropas Solidaritātes fonda un Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) ad hoc izmantošanai, un atkārtoti aicina Eiropas Komisiju izvērtēt iespējamo nepieciešamību vidējā termiņā un ilgtermiņā reaģēt strukturētākā veidā un tāpēc izveidot stabilizācijas fondu reģioniem, kurus Apvienotā Karalistes izstāšanās no ES skārusi visvairāk. Šāds fonds jāveido, balstoties uz papildu līdzekļiem, nevis uz kohēzijas politikas rēķina;
8.

izprot, ka Baltajā grāmatā izklāstītie scenāriji ir trauksmes signāls, kas norāda uz Eiropas Savienības riskiem un iespējām, un brīdinājums, ka neviena no tā sauktā acquis daļām nevar tikt uzskatīta par garantētu; uzsver, ka debates par ES integrācijas ātrumu vai intensitāti nedrīkst novērst uzmanību no fakta, ka galvenais uzdevums ir izvairīties no daudzvirzienu Eiropas; ir pārliecināta, ka jākoncentrējas uz vienotību un cieņu pret daudzveidību un vietējām īpatnībām, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu nākotni visiem ES iedzīvotājiem;
2.

uzsver, cik liela loma ir Eiropas Savienībai, kas pasaulē ir nozīmīgs dalībnieks ar pārtikas un uztura nodrošinājumu, kā arī ilgtspēju saistītu problēmu risināšanā, un mudina to veikt ieguldījumus zinātnē un inovācijā, kas ir noteicošie faktori, lai visiem garantētu piekļuvi veselīgai, uzturvielām bagātai un ilgtspējīgā veidā ražotai pārtikai; atgādina, ka jau Romas līgumā kopēja lauksaimniecības politika ir minēta kā iespējama kopēja politika, kuras mērķis ir nodrošināt, lai visu ES iedzīvotāju rīcībā būtu pārtikas resursi par pieejamām cenām, un garantēt lauksaimniekiem pienācīgu dzīves līmeni; atgādina, ka pārtikas nodrošinājums, kas Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā atzīts par cilvēces pamattiesībām, ir būtisks priekšnoteikums nabadzības samazināšanai; norāda, ka Eiropas Savienībā 122,6 miljoni cilvēku (24,5 % no iedzīvotāju skaita) dzīvo zem nabadzības sliekšņa un ka 9,6 % iedzīvotāju dzīvo dziļas materiālās nenodrošinātības apstākļos; uzsver, ka ir svarīgi Eiropas Savienībai nodrošināt saviem iedzīvotājiem, it īpaši vistrūcīgākajām personām, piekļuvi veselīgai, pietiekamai, atbilstīgai un uzturvielām bagātai pārtikai;
13.

atgādina, ka vietējās pārvaldes iestādes arvien vairāk īsteno neatkarīgu un aktīvu politiku sadarbībai attīstības jomā un ka to vispārējais ieguldījums ir daudz lielāks nekā to finansiālais ieguldījums, un dažas no tām jau ir noteikušas mērķi 0,7 % no saviem resursiem veltīt sadarbībai ar jaunattīstības valstīm, savukārt citas ir izveidojušas savus finansējuma mehānismus konkrētu jautājumu risināšanai;
5.

stingri atbalsta REGI komitejas pārstāvju grupu, kas piedalās trīspusējo sarunu procesā; it īpaši atgādina par šādiem būtiskākajiem aspektiem, kuros Komitejas nostāja atbilst EP nostājai, un cer, ka šos aspektus būs iespējams iekļaut galīgajā tiesību aktu kopumā: — atbalsts kohēzijas politikai, kas aptver visus reģionus un ir orientēts arī uz mazāk attīstītiem ES reģioniem; — atbalsts jaunizveidotajai kategorijai “pārejas reģioni” un t.s. drošības tīklam, ko veido divas trešdaļas no pašreizējiem piešķīrumiem tiem reģioniem, kuri vairs nav tiesīgi saņemt atbalstu konverģences mērķu sasniegšanai; — nepieciešamība nodrošināt līdzsvaru starp stratēģijas “Eiropa 2020“ prioritātēm un Līguma mērķiem, kā arī nepieciešamība pēc lielāka elastīguma tematiskās koncentrācijas piemērošanā; — efektīva vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšana partnerības līgumu un darbības programmu izstrādē, ievērojot daudzlīmeņu pārvaldības principu; — Eiropas Rīcības kodeksa partnerības jomā iekļaušana Kopīgo noteikumu regulas 5. pantā; — kategoriski iebildumi pret makroekonomisko nosacījumu ieviešanu; — nepieciešamība ex ante nosacījumus tieši sasaistīt ar kohēzijas politikas īstenošanu; — atteikšanās no izpildes rezerves; — Kohēzijas fonda piešķīrumu pārnešana uz jauno Eiropas Infrastruktūras savienošanas instrumentu, stingri piemērojot Kohēzijas fonda noteikumus un ievērojot valstu kvotas; — atbalsts Eiropas Komisijas ieteiktajai integrētajai teritoriālās attīstības pieejai, kā arī ierosmei izveidot jaunus pārvaldības instrumentus un veidus, piemēram, integrētu teritoriālo ieguldījumu (ITI) un sabiedrības virzītu vietējo attīstību pilsētas jautājumos; — atteikšanās no pilsētu attīstības platformas un aicinājums nodrošināt programmas URBACT turpmāko pastāvēšanu;
31.

iesaka īpašu uzmanību pievērst klimata pārmaiņu jautājuma ietveršanai visu pārvaldības līmeņu budžetā, proti: a) atkārtoti uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām pēc iespējas drīzāk vajadzīgi piemēroti Eiropas instrumenti, kas būtu atbalsts to centienos risināt klimata pārmaiņu radītās problēmas. Ir jāpielāgo valstu pamatnosacījumi finansējuma saņemšanai un jāatvieglo piekļuve Eiropas Investīciju bankas aizdevumiem; b) norāda, ka nesenā finanšu krīze radījusi papildu slogu pašvaldību budžetam. Tāpēc uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ļoti noderīgas ir pienācīgi plānotas subsīdijas un veicināšanas pasākumi, kuru mērķis ir stimulēt energoefektivitāti, ilgtspējīgu enerģētikas politiku un ar atjaunojamiem energoresursiem saistītus projektus; aicina nostiprināt programmu “Saprātīga enerģija Eiropai”, vienlaikus to pilnveidojot atbilstīgi vietējo un reģionālo pašvaldību aktuālajām vajadzībām; c) ierosina nākamajā ES budžeta pārskatīšanā klimata pārmaiņu problemātiku kā transversālu prioritāti iekļaut pašreizējās finansēšanas shēmās, piemēram, struktūrfondos, KLP un pētniecības un tehnoloģiskās attīstības pamatprogrammās; d) iesaka būtisku daļu no ienākumiem, ko dod Eiropas emisiju kvotu tirdzniecības sistēma, padarīt pieejamu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai palīdzētu tām īstenot vietēja mēroga pasākumus, kuru mērķis ir mazināt klimata pārmaiņu ietekmi un pielāgoties tai, un ierosina starptautiskā kvotu tirgus finanses izmantot arī projektu atbalstīšanai jaunattīstības valstīs; e) atgādina, ka ES struktūrfondiem ir būtiska nozīme atšķirību mazināšanā un ka tie dod iespēju ikvienam reģionam izmantot visus trīs elementus — pētniecību, inovāciju un pārdomātus ieguldījumus —, lai labotu strukturālas nepilnības;
1.14

uzsver to, ka direktīva vienīgi nosaka uzdevumus atkritumu novirzīšanai no apglabāšanas poligonos, bet ne uzdevumus citu atkritumu apstrādes sistēmu izmantošanai, tostarp otrreizējai pārstrādei, kā to paredz, piemēram, Direktīva par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA direktīva);
5.

atzinīgi vērtē to, ka astoņas lauku attīstības pasākumu kategorijas, kas ierosinātas jaunajai KLP 2023.–2027. gadam, ietver maksājumus par vides, klimata un cita veida pasākumu pārvaldības saistībām. Šādi pasākumi dalībvalstīm ir obligāti, un tām vismaz 30 % no ELFLA finansējuma ir jāpiešķir pasākumiem, kas paredzēti klimata un vides mērķu sasniegšanai. Tas ietver arī bioloģisko lauksaimniecību, un tādēļ to var finansēt gan no ekoshēmām, gan saskaņā ar otrajā pīlārā noteiktajām saistībām lauksaimniecības, klimata un vides jomā, gan abu šo programmu ietvaros;
4.

mudina galvenos lēmumu pieņēmējus gan Eiropas Savienībā, gan dalībvalstīs ātri un izlēmīgi reaģēt uz situāciju Ukrainā, tostarp uzsākot ES misijas, it īpaši Pilsētas misiju. Finansēšanas kritērijiem NextGenerationEU fondos un citos publiskā finansējuma avotos ir jābūt elastīgi vērstiem uz to, lai daļu no Pilsētas misijas pasākumiem varētu izmantot Eiropas enerģētikas pārkārtošanas maģistrāļu veidošanai. Tādā veidā būtu jāatbalsta publiskā un privātā sektora pētniecība jaunu energosistēmas risinājumu izstrādē. Piemēram, pilsētas un citi publiskā sektora dalībnieki kopā ar uzņēmumiem var izmantot inovatīvu publisko iepirkumu, lai paātrinātu atjaunojamo energoresursu izmantošanu un radītu ilgtspējīgus un inovatīvus enerģētikas risinājumus, ar kuriem aizstāt fosilo kurināmo, ko ES valstis patlaban iepērk no Krievijas;
9.

atgādina, ka vēl viena būtiska joma ir ostu un to ietekmes zonu savienojamība, un atzinīgi vērtē Atlantijas okeāna ostām paredzētā pīlāra iekļaušanu Atlantijas reģiona rīcības plānā. Ir būtiski novērst dzelzceļa un savienojošo ceļu (“pēdējās jūdzes”) sastrēgumus neatkarīgi no tā, vai tos rada jaudas problēmas vai kravas pārkraušana. Norāde uz ostu nozīmi kā tirdzniecības vārtiem uz Atlantijas reģionu un kā darījumdarbības katalizatoru ir pareiza, taču netiek ņemta vērā to būtiskā loma labklājības un nodarbinātības radīšanā to ietekmes zonā;
16.

atzinīgi vērtē to, ka kohēzijas politikā netika veikti vispārēji samazinājumi, jo tā ir Eiropas galvenais finanšu instruments, kas ļaus atveseļoties no ekonomikas krīzes. Taču RK uzskata par nepieņemamu to, ka ES ilgtermiņa budžets ir samazināts līdz nepieredzēti zemam maksimālajam apjomam, kurā ierosinātā kopējā saistību summa ir 1 074,3 miljardi EUR;
norāda, ka ir vajadzīgs sistemātiskāks nozaru skatījums, ņemot vērā to, ka aizvien pieaug nozaru integrācija, ko sekmē vienu un to pašu enerģijas avotu izmantošana; uzsver, ka Eiropas Komisijas stratēģijā integrētas enerģijas sistēmas veicināšanai un ES ūdeņraža stratēģijā ( 9 ) jāuzsver, ka nākotnes enerģētikas un ekonomikas sistēmā zaļajam ūdeņradim ir sistēmiska nozīme, runājot par nozares integrēšanu ar citiem enerģijas veidiem (piemēram, elektrību, atjaunojamajām gāzēm un e-degvielām), un jāizklāsta īstenošanas metodes, kas ir lietderīgas sistēmai. Minētajā stratēģijā un paziņojumā ir jāizklāsta metodes, kā to ieviest sistēmai lietderīgā veidā, lai ar pielāgotiem un jauniem tirgus noteikumiem varētu ātri izveidot funkcionējošu ūdeņraža tirgu, kas, no vienas puses, ļautu dinamiski attīstīt ūdeņraža ražošanu un izmantošanu un, no otras puses, būtu labi integrēts elektrības un gāzes tirgū;
23.

DiscoverEU panākumus DiscoverEU , dzelzceļa nozare un RK un kuras uzdevums varētu būt sasaistīt jauniešu veiktos Interrail braucienus ar īpašu pasākumu programmu Eiropas pilsētās un reģionos, orientējoties uz vietējām dzelzceļa stacijām un to apkārtni no kultūras viedokļa vai uz tehniskiem objektu apmeklējumiem, lai jaunieši varētu papildināt savas zināšanas par dzelzceļu; pauž viedokli, ka pašreizējos programmas #panākumus ( 11 ) nevajadzētu uzskatīt par pašsaprotamiem. Šī shēma ir nodrošinājusi 30 000 Eiropas jauniešiem bezmaksas dzelzceļa braucienus, kuru ilgums – no vienas dienas līdz vienam mēnesim. Tāpēc Komiteja ierosina uzsākt kopīgu iniciatīvu, kurā piedalītos Eiropas Komisijas programma #, dzelzceļa nozare un RK un kuras uzdevums varētu būt sasaistīt jauniešu veiktosbraucienus ar īpašu pasākumu programmu Eiropas pilsētās un reģionos, orientējoties uz vietējām dzelzceļa stacijām un to apkārtni no kultūras viedokļa vai uz tehniskiem objektu apmeklējumiem, lai jaunieši varētu papildināt savas zināšanas par dzelzceļu;
18.

atbalsta centienus izstrādāt saskaņotu satvaru, kurā iekļautas pamatnostādnes un kurš paredzēts kopienām, kas atrodas zem pašvaldību līmeņa, un it īpaši salām, lai palīdzētu šajās kopienās ierobežot klimata pārmaiņas un veicinātu to pāreju uz tīru enerģiju, kura iegūta no atjaunojamiem energoresursiem. Ierosmi varētu smelties no centieniem Salu paktu integrēt Pilsētas mēru paktā klimata pārmaiņu jomā, kā arī no pašreizējām iniciatīvām, piemēram, iniciatīvas “Tīra enerģija ES salām” un Interreg projekta “Apkaimes, kas risina klimata jautājumus”;
2.

atgādina, ka ganību lopkopības nākotni apdraud dažāda veida grūtības; tās nav iespējams hierarhizēt, un to ietekme reģionos ir atšķirīga, tomēr dažas no tām pašas par sevi var apdraudēt ganību lopkopības turpmāko pastāvēšanu: kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta piešķiršanā ir grūti ņemt vērā ganību lopkopības specifiku (ar kokiem un krūmiem apaugušas ganības, mobilitāte, kolektīvās ganības u. c.), ar ekonomisko situāciju saistītas grūtības, konkurence zemes izmantošanā, apgrūtināta zināšanu pārnese, vides problēmu radītie ierobežojumi ganību organizēšanā, konkurence ar citiem ganību platību lietotājiem, piemēram, izmantošana atpūtas vajadzībām, un, visbeidzot, lielo plēsēju radītais apdraudējums ganāmpulkiem;
Jo īpaši, ar nodokli būtu jāapliek ieņēmumi, ko rada šādu pakalpojumu sniegšana: i) tādas reklāmas izvietošana digitālajā saskarnē, kas vērsta uz šīs saskarnes lietotājiem; ii) tādu daudzpusēju digitālo saskarņu nodrošināšana, kas ļauj lietotājiem atrast citus lietotājus un sazināties ar tiem un kas var arī atvieglot pakārtoto preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu tieši starp lietotājiem (dažreiz tos dēvē par “starpniecības pakalpojumiem”); kā arī iii) tādu savākto datu par lietotājiem nosūtīšana, kas ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs. Ja no šādu pakalpojumu sniegšanas netiek gūti ieņēmumi, DPN saistības nebūtu jāpiemēro. Citi ieņēmumi, ko gūst uzņēmums, kas sniedz šādus pakalpojumus, bet kas nav gūti tieši no šādas pakalpojumu sniegšanas, arī neietilpst nodokļa piemērošanas jomā.

Jo īpaši, ar nodokli būtu jāapliek ieņēmumi, ko rada šādu pakalpojumu sniegšana: i) tādas reklāmas izvietošana digitālajā saskarnē, kas vērsta uz šīs saskarnes lietotājiem; ii) tādu daudzpusēju digitālo saskarņu nodrošināšana, kas ļauj lietotājiem atrast citus lietotājus un sazināties ar tiem un kas var arī atvieglot pakārtoto preču piegādi vai pakalpojumu sniegšanu tieši starp lietotājiem (dažreiz tos dēvē par “starpniecības pakalpojumiem”); kā arī iii) tādu savākto datu par lietotājiem nosūtīšana, kas rada ienākumus un ir ģenerēti no šādu lietotāju darbībām digitālajās saskarnēs. Ja no šādu pakalpojumu sniegšanas netiek gūti ieņēmumi, DPN saistības nebūtu jāpiemēro. Citi ieņēmumi, ko gūst uzņēmums, kas sniedz šādus pakalpojumus, bet kas nav gūti tieši no šādas pakalpojumu sniegšanas, arī neietilpst nodokļa piemērošanas jomā.
26.

atzinīgi vērtē ne tikai to, ka enerģijas pieejamības nodrošināšana ir viens no ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem, bet arī to, ka 2017. gada novembrī apstiprinātajā Eiropas sociālo tiesību pīlārā īpaša uzmanība pievērsta sociālās aizsardzības jautājumam. Enerģētiskā nabadzība nenoliedzami ir joma, kurā ir vajadzīga rīcība arī Eiropas Savienības līmenī;
18.

atzinīgi vērtē tehniskā ziņojuma Public Procurement of Food for Health publicēšanu un aicina Komisiju iztulkot to pārējās ES oficiālajās valodās, lai visas vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras iegādājas pārtiku un ar pārtiku saistītus pakalpojumus skolām, izmantotu minēto informatīvo dokumentu, lai nodrošinātu atbilstību pārtikas publiskā iepirkuma specifikācijām;