Komisijas paziņojums Padomei - Grieķijas veiktie pasākumi attiecībā uz Padomes 2005. gada 17. februāra lēmumu saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu par budžeta deficīta samazināšanas pasākumiem, kas atzīti par vajadzīgiem, lai labotu stāvokli attiecībā uz pārmērīgu deficītu /* SEC/2005/0443 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.4.2005 SEK(2005) 443 galīgais KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI Grieķijas veiktie pasākumi attiecībā uz Padomes 2005. gada 17. februāra lēmumu saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu par budžeta deficīta samazināšanas pasākumiem, kas atzīti par vajadzīgiem, lai labotu stāvokli attiecībā uz pārmērīgu deficītu PāRMēRīGA BUDžETA DEFICīTA NOVēRšANAS PROCEDūRA (PBDNP) ATTIECīBā UZ GRIEķIJU Padome saskaņā ar attiecīgu Komisijas ieteikumu 2004. gada 5. jūlijā atzina, ka Grieķijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts un saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu adresēja ieteikumus Grieķijai, lai to novērstu līdz 2005. gadam. Padome 2005. gada 18. janvārī saskaņā ar 104. panta 8. punktu nolēma, ka Grieķija nav efektīvi rīkojusies reaģējot uz šiem ieteikumiem. Padome 2005. gada 17. februārī pēc Komisijas ieteikuma saskaņā ar Līguma 104. panta 9. punktu nolēma pieprasīt, lai Grieķija veic budžeta deficīta samazināšanas pasākumus, kas atzīti par vajadzīgiem, lai stāvokli labotu. Padome noteica, ka pēdējais izpildes termiņš, lai Grieķija veiktu efektīvus pasākumus, izpildot šā lēmuma prasības, ir 2005. gada 21. marts. Padome nolēma, ka „Grieķijai noteiktā termiņā ir jānovērš pašreizējais pārmērīgais deficīta stāvoklis cik ātri vien iespējams un ne vēlāk kā līdz 2006. gadam, (i) stingri izpildot 2005. gada budžetu, ko ir apstiprinājis tās Parlaments un (ii) 2006. gadā ieviešot koriģējošus ilglaicīga rakstura pasākumus, lai izmainītu deficītu vismaz par 0,6 IKP procentu punktiem”. Padome arī pieprasīja Grieķijai turpmāk veltīt pūles, lai „noteiktu un kontrolētu faktorus, izņemot tīro aizņēmumu, kas ietekmē parāda līmeņa izmaiņas” un „uzlabotu valsts pārvaldes datu apkopošanu un apstrādi” . Padome mudināja „Grieķiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai vidēji ilgā laikā valsts finanšu stāvoklim nodrošinātu budžeta konsolidāciju tuvāk līdzsvaram vai pārpalikumam, samazinot cikliski koriģēto deficītu vismaz par 0,5 % no IKP gadā pēc tam, kad pārmērīgā deficīta stāvoklis ir labots” . Visbeidzot, Padome pieprasīja Grieķijai „iesniegt vēlākais līdz 2005. gada 21. martam ziņojumu, kurā uzskaitīti lēmumi, kas atbilst šā Lēmuma ieteikumiem” . Šajā paziņojumā izvērtēti lēmumi, ko ir pieņēmušas Grieķijas iestādes attiecībā uz Padomes lēmumu. GRIEķIJAS VEIKTIE PASāKUMI ATTIECīBā UZ PADOMES LēMUMU Grieķijas iestādes šā gada 21. martā iesniedza pārskatītu stabilitātes programmu laika posmam no 2004. gada līdz 2007. gadam. Programmas mērķos ir ņemta vērā fiskālās paketes ietekme uz budžetu, kā paziņots Komisijai tajā pašā dienā un ko valdība publiskojusi 29. martā, atbalstot pārskatītās programmas ieviešanu. Pakete ietver papildu pasākumus, kas jāizpilda 2005. gadā, papildus tam, kas ir iestrādāts 2005. gada budžetā, un apstiprina valdības saistības 2006. gada budžetā samazināt deficītu zem 3 % no IKP. Komisija šo pārskatīto stabilitātes programmu kopā ar 29. martā publiskoto paziņojumu uzskata par ziņojumu, kas atbilst Padomes lēmuma 2. panta 1. punktam. Saskaņā ar Grieķijas valdības PBDNP marta paziņojumā sniegtajiem valsts pārvaldes datiem[1] reālais IKP 2004. gadā pieauga par 4,2 % un deficīts sasniedza 6,1 % no IKP[2]. Šie skaitļi atklāj nodokļu ieņēmumu iztrūkumu un izdevumu pārsniegumu 2004. gada budžeta izpildē papildus tiem, kas tika atklāti PBDNP 2004. gada septembra paziņojumā, kad deficīts tika plānots 5,3 % apmērā no IKP. Pārskatītajā stabilitātes programmā novērtēta izpildīto un paredzēto pasākumu[3] ietekme uz budžetu trīs dažādos makroekonomiskos scenārijos. Programmas novērtēšanai lietotajā atsauces scenārijā[4] paredzēts, ka reālais IKP 2005. gadā pieaugs par 2,9 % un 2006. gadā un 2007. gadā - par 3%. Ir sagaidāms, ka deficīts 2005. gadā sasniegs 3,7 % no IKP un samazināsies līdz 2,9 % 2006. gadā, un līdz 2,4 % 2007. gadā. Cikliski koriģēto deficītu ir paredzēts samazināt par 2,5; 0,9 un 0,5 procentu punktiem no IKP atbilstoši 2005., 2006. un 2007. gadā. Parāda attiecība pret IKP 2005. gadā varētu sasniegt 109,5 % no IKP, attiecīgi samazinoties līdz 105 % no IKP programmas beigās. Šādas turpmākas programmas prognozes paredz gan 2005. gada budžeta, gan papildu fiskālās paketes, kura publicēta 29. martā, pilnīgu izpildi. Īpaši 2005. gadam Grieķijas valdība ir pasludinājusi pastāvīgus pasākumus, iekļaujot vidējās PVN likmes palielinājumu par 1 procentu punktu 2005. gadā, kas dos 610 miljonus EUR papildu ieņēmumus, turklāt tabakas, alkohola un degvielas preču akcīzes nodokļa palielinājums dos papildu 280 miljonu EUR. Paketē arī ir paredzēti ietaupījumi ierēdņu komandējumu izdevumos (45 miljoni EUR) un subsīdiju samazināšanā pilsētas transporta uzņēmumiem (50 miljoni EUR). Ja pakete tiks izpildīta pilnībā, deficīts 2005. gadā samazināsies par 985 miljoniem EUR 0,5 % no IKP[5]. Grieķijas valdība uzskata, ka šie pasākumi 2006. gadā palielinās ieņēmumus par 1 655 miljoniem EUR (aptuveni 0,9 % no IKP), ja tie būs spēkā visu gadu. Valdība 29. martā arī publicēja apņemšanos iekļaut 2006. gada budžeta projektā iespējamus pasākumus, kas nepieciešami, lai nākošajā gadā deficītu samazinātu zem 3 % sliekšņa. Šie pasākumi būtu atkarīgi no un galvenokārt attiektos uz primārajiem izdevumiem jo īpaši tādās jomās kā militārie izdevumi, valsts iemaksas sociālās nodrošināšanas fondā, vietējā pārvaldē un valsts ieguldījumos. Attiecībā uz parāda dinamiku, pārskatītajā stabilitātes programmā ir informācija par krājumu un plūsmu korekcijas (SFA) avotiem un izveidošanos. 2004. gadā krājumu un plūsmu korekcijas varētu būt 2,9 % no IKP. Tā kā ir iekļauti ieņēmumi no privatizācijas, sasniedzot 0,5 procentu punktus no IKP, parāda palielināšanas darbības dod 3,4 procentu punktus no IKP. Šis skaitlis ietver noguldījumu palielinājumu (1,5 procentu punkti), skaidrās naudas un uzkrājumu starpības (1,4 procentu punkti) un citas mazāk svarīgas izmaiņas kopā ar akciju pieaugumu (0,5 procentu punkti). Paredzams, ka krājumu un plūsmu korekcijas samazināsies no 1,9 % no IKP 2005. gadā, kad privatizācija sasniegs 0,6 procentu punktus no IKP, līdz 0,9 % no IKP 2007. gadā, kad privatizācija ir plānota 0,1 % no IKP. Kā norādīts Eurostat 18. marta paziņojumā presei, vēl ir neatrisināti jautājumi attiecībā uz valsts pārvaldes datu apkopošanu un apstrādi. Eurostat neapstiprināja deficīta skaitļus šā gada marta Grieķijas PBDNP paziņojumā, jo bija neatbilstīga plūsmu uzskaite starp Grieķiju un ES budžetu. Eurostat arī pieminēja, ka pagājušo gadu izmaksas, kas saistītas ar veselības aprūpi un olimpiskajām spēlēm, nav galīgās. Tādējādi valsts deficīta skaitļi 2004. un agrākiem gadiem, tos pārskatot, var palielināties. PIEņEMTO LēMUMU IZVēRTēJUMS Iepriekš minēto pasākumu atbilstību Padomes lēmumam saskaņā ar 104. panta 9. punktu, izvērtē balstoties uz Komisijas 2005. gada pavasara prognozi, kas publicēta 4.aprīlī, kurā ņemts vērā marta PBDNP paziņojums un pārskatītā stabilitātes programma par laika posmu no 2004. gada līdz 2007. gadam. Izvērtējumā jāņem vērā papildu fiskālās paketes ietekme uz budžetu, ko nevarēja iestrādāt Komisijas 2005. gada pavasara prognozē, jo tā tika publicēta pēc prognozes sagatavošanas beigu termiņa. Komisijas 2005. gada pavasara prognoze paredz deficītu 4,5 % no IKP 2005. gadā un 4,4 % 2006. gadā. Ir sagaidāms, ka parāda attiecība 2005. gadā sasniegs 110,5% no IKP un 108,9% no IKP 2006. gadā. Šīs prognozes balstās uz pieņēmumu, ka IKP 2005. gadā pieaugs par 2,9 % un 2005. gada budžets tiks pilnībā izpildīts. Tiek plānots, ka 2006. gadā tas pieaugs par 3,1 %. Deficīts 4,4 % apmērā 2006. gadā ir balstīts uz scenāriju, ka netiek grozīta politika, kur ir arī minēts, ka 2005. gadā deficīts ir 4,5 % no IKP, un pieņem, ka netiek veikti saprātīgi pasākumi. Deficīta prognozes pārskatītajā stabilitātes programmā (3,7 % no IKP 2005. gadā un 2,9 % 2006. gadā) un Komisijas 2005. gada pavasara prognozē (attiecīgi 4,5 % un 4,4 %) atšķiras, jo kā jau iepriekš minēts, prognozē nav iekļauts aprēķins papildu fiskālās paketes ietekmei uz budžetu. Turklāt, pavasara prognoze ir balstīta uz daudz piesardzīgāku izvērtējumu tam, kā attīstās ieguldījumi sociālajā nodrošināšanā un daži galvenie izdevumi. Šīs atšķirības ir izklāstītas šajā tabulā: Paredzēto pasākumu ietekmes uz budžetu izvērtējums 2005 | 2006 | Deficīts (% no IKP) | Pavasara prognozes (1) | 4,5 | 4,4 | Papildpasākumu ietekme (2)=(2a)+(2b) | 0,5 | 0,9 | Ieņēmumi (2a) | 0,4 | 0,8 | Izdevumi (2b) | 0,1- | 0,1 | Citu pasākumu atšķirīgais novērtējums (3)=(3a)+(3b)+(3c)-(3d) Mazāks SSC (3a) | 0,3 0,1 | 0,6 0,4 | Lielāki pašreizējie primārie izdevumi | 0,2 | 0,3 | (galvenokārt veselības aprūpe un ierēdņu algas; 3b) | Mazāki saņemtie kapitāla pārvedumi (3c) | - | 0,1 | Mazāki procentu maksājumi (3d) | 0,2 | Programmas mērķis (1)-(2)-(3) | 3,7 | 2,9 | Parāds (% no IKP) | Programma | 109,5 | 107,2 | Pavasara prognozes | 110,5 | 108,9 | Attiecībā uz 2005. gadu, 2005. gada pavasara prognozē nav ņemti vērā papildu pasākumi ieņēmumu daļā, kas tika darīti zināmi pēc prognozes sagatavošanas beigu termiņa. Grieķijas valdība uzskata, ka pilnīga pasākumu ieviešana uzlabos plānoto deficītu 2005. gadā par 0,5 procentu punktiem no IKP. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2005. gada pavasara prognozi šķiet, ka pārskatītajā stabilitātes programmā 2005. gadā paredzēts pārāk liels ieguldījumu palielinājums sociālajā nodrošināšanā attiecībā pret darba ņēmēju kompensācijām, kas, šķiet, nav pamatots nedz ar programmā noteiktajiem pasākumiem, nedz ar pagātnes tendencēm[6]. Bez tam programmas prognozes attiecībā uz patēriņu, it sevišķi veselības aprūpē un darba samaksā, izskatās pārāk optimistiskas[7]. Tomēr šādas atšķirības starp Grieķijas iestādēm un Komisiju attiecībā uz 2005. gada budžeta ietekmi neapšauba 2005. gada budžetā paredzēto pasākumu stingru izpildi, kā arī atbilstību Padomes lēmuma 1. panta (i) ievilkumam. Turklāt Grieķijas valdība ir apsolījusi ne tikai stingri izpildīt 2005. gada budžetu, bet arī izpildīt papildu pasākumus, puspunkta apmērā no IKP, kas daļēji kompensēs bāzes gada budžeta noviržu sekas, kas reģistrētas 2004. gadā. Grieķijas valdība uzskata, ka 2005. gadā izpildāmie papildu pasākumi, kuru rezultātā veikta līdzekļu pārnešana 2006. gadā samazinās deficītu par 0,9 procentu punktiem no IKP. Tas neiekļauj iespējamus pasākumus, kas saistīti ar valdības saistībām 2006. gadā samazināt deficītu zem 3 % no IKP, tā kā tie nav sīki izklāstīti un to ietekme uz budžetu ir attīstības rezultāta nosacījums. Ņemot vērā Komisijas 2005. gada pavasara prognozes par deficītu 4,4 % apmērā no IKP 2006. gadā un Eurostat piezīmes 18. marta paziņojumā presei, pat labvēlīga attīstības scenārija gadījumā šādi pasākumi var būt neizbēgami, lai koriģētu pārmērīgo deficītu 2006. gadā. Saskaņā ar ierasto scenāriju, ka netiek mainīta politika, 2005. gada pavasara prognoze balstīta uz daudz piesardzīgāku Komisijas izvērtējumu attiecībā uz dažu budžeta posteņu, tādu kā sociālās iemaksas, ierēdņu algas, ES dotācijas attīstību[8], un Komisijas skatījumā arī procentu maksājumi varētu būt mazāki, nekā plānots programmā[9]. Kopumā deficīts 2006. gadā var izrādīties par 0,6 procentu punktiem augstāks nekā to plāno Grieķijas iestādes. Turklāt Eurostat 18. marta paziņojumā presei norādīts, ka pārskatot deficīta skaitļus 2004. gadam, tie var palielināties. Tā kā Grieķijas iestādes nav paredzējušas 2005. gadā īstenot pasākumus, lai kompensētu budžeta pārsniegumu, pārskatīto statistisko datu iespējamā pārejošā ietekme, rezultātā var radīt augstāku deficīta pārsniegumu 2005. gadā un tādā pat veidā - 2006. gadā. Kopumā Komisija uzskata, ka pastāv riski ieņēmumu iztrūkumam, izdevumu pārtēriņam pārskatītajos statistiskos datos, kam piepildoties, veidosies augstāks deficīta pārsniegums 2005. un 2006. gadā, nekā ir plānots stabilitātes programmā. Lai gan šādas budžeta novirzes 2005. gadā neietekmētu atbilstību Padomes paziņojumam, kas adresēts Grieķijai 2005. gada 17. februārī, taču to esamība 2006. gadā prasītu papildus pasākumus saskaņā ar saistībām, ko uzņēmusies Grieķijas valdība. Lai izvērtētu, ka pasludinātie papildu pasākumi 2006. gada paketē būtu pietiekami, lai nodrošinātu to, ka deficītu samazinās zem 3 % atsauces vērtības, nākošais gads būtu jāvērtē, par pamatu ņemot 2006. gada budžeta projektu. Attiecībā uz parādu, šķiet, ka ir veikti svarīgi pasākumi, lai noteiktu dažādus krājumu un plūsmu korekcijas avotus. Saskaņā ar Komisijas 2005. gada pavasara prognozēm pārskatītajā stabilitātes programmā sniegtā informācija liecina, ka krājumu un plūsmu korekcijas, lai gan joprojām ir nopietnas, 2005. un 2006. gadā samazinās salīdzinājumā ar 2004. gadu. Tas apstiprina Grieķijas valdības apņēmību turpmāk veltīt pūles, lai noteiktu un kontrolētu zembilances darbības. Salīdzinot ar 2004. gada marta paziņojumu, neatrisinātie jautājumi attiecībā uz valsts pārvaldes datu apkopošanu un apstrādi, kā norādīts Eurostat 18. marta paziņojumā presei, ir labāk identificēti, un dažos gadījumos ir norādīts uz unikālas dabas problēmām, tādām kā olimpisko spēļu izdevumu uzskaite. Papildus tam, pēc Grieķijas iniciatīvas, tās iestādes ciešā sadarbībā ar Eurostat pārskatīja vairākus statistiskos datus. Tomēr šādu neatrisinātu jautājumu esamība pamato nepieciešamību pēc turpmākiem pūliņiem, lai uzlabotu procedūras, kas nodrošina ātru un precīzu valsts pārvaldes datu saņemšanu. SECINāJUMI Saskaņā ar pašreizējo informāciju Grieķijas valdība pieņēma lēmumus, ievērojot pēdējo izpildes termiņu - 2005. gada 21. martu, atbilstoši Padomes lēmumam saskaņā ar 104. panta 9. punktu. Jo sevišķi, papildus 2005. gada budžeta stingrai izpildei, kā tas ir prasīts lēmumā, valdība ir apņēmusies veikt papildu pasākumus, lai turpmāk samazinātu deficītu. Attiecībā uz 2006. gadu sniegtajā informācijā norādīts, ka 2006. gada budžetā var būt nepieciešami papildu pasākumi, lai deficītu samazinātu zem 3 % no IKP. Valdības 29. martā publiskotais paziņojums par nepieciešamības gadījumā veicamajiem pasākumiem, lai koriģētu 2006. gada pārmērīgo deficītu, ir saskaņā ar Padomes ieteikumiem. Attiecībā uz parāda attīstību un valsts pārvaldes datiem, ir nepieciešams ieguldīt papildu pūles, lai labāk noteiktu un kontrolētu faktorus, izņemot tīro aizņēmumu, kas ietekmē parāda līmeņa izmaiņas, un uzlabotu valsts pārvaldes datu apkopošanu un apstrādi. Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija uzskata, ka šobrīd nav nepieciešami turpmāki pasākumi attiecībā uz Grieķijas pārmērīgā budžeta deficīta novēršanas procedūru. Jaunais atbilstības novērtējums attiecība uz šo lēmumu tiks sagatavots līdz šā gada beigām, balstoties uz papildu informāciju, ko sniegs šā gada septembra Grieķijas PBDNP paziņojums, 2006. gada budžeta projekts, Komisijas 2005. gada rudens prognozes kopā ar Grieķijas iestāžu ziņojumu, kas jāiesniedz oktobrī, kā tas ir noteikts Padomes 2005. gada 17. februāra lēmumā. [1] Eurostat (Eiropas Kopienu Statistikas birojs) līdz 2005.18.3 neapstiprināja šādus skaitļus par 2004. gadu. Tie jāuzskata par provizoriskiem un jāpārskata. Attiecīgie jautājumi ir izklāstīti tālāk šajā pantā. [2] Skaitlis ir 6,0 % no IKP atbilstoši (EKS95) nacionālo kontu sistēmai, t.i. izslēdzot plūsmas, kas saistītas ar mijmaiņas darījumiem. [3] Iekļaujot tos, kas publicēti 29. martā. [4] Skatīt Komisijas ieteikumu Padomes Atzinumam „Par pārskatīto Grieķijas stabilitātes programmu no 2004. gada līdz 2007. gadam, ko Komisija pieņēma, 6.4.2005 SEC(2005) 440. [5] Balstoties uz programmas novērtēšanai izmantotā attīstības modeļa nominālo IKP, Komisijas 2005. gada pavasara prognozē norādīts, ka faktiskais skaitlis būs aptuveni 0,55 % no IKP. [6] Programmas prognoze paredz sevišķi faktiskās sociālo iemaksu likmes palielinājumu (attiecība starp sociālās nodrošināšanas ieņēmumiem un kopējo darba ņēmēju patēriņu) par vairāk nekā vienu procentu punktu. Šķiet, ka programmā ir nepamatoti plānotas lielas summas, kas iegrāmatotas pagātnē, lai norakstītu nākotnē. [7] Budžeta projektā plānotais algu un starpproduktu patēriņa ievērojamais kritums IKP izteiksmē būtu liels pretstatījums tai praksei, kas reģistrēta nesen pagātnē, kad šie posteņi uzrādīja lielu elastību un bija nopietni iemesli budžeta novirzēm. [8] Novirzes starp Grieķijas valdības datiem un 2005. gada pavasara prognozēm attiecībā uz sociālām iemaksām un algām rodas no tiem pašiem faktoriem, kas bija 2005. gadā (skatīt iepriekš 4. un 5. zemsvītras piezīmi), kuri palielinās sociālo iemaksu gadījumā, ņemot vērā noviržu pārejošo iespaidu 2005. gadā. Attiecībā uz ES dotācijām Eurostat izvirzītie jautājumi kopā ar zemu absorbcijas spēju, kas reģistrēta pagātnē, attaisno šo Komisijas daudz piesardzīgāko izvērtējumu. [9] Saskaņā ar programmu procentu maksājumi 2006. gadā palielināsies vairāk kā par 9 % nominālā izteiksmē. Šķiet, ka šāds palielinājums nav balstīts uz plānoto parādu un procentu likmes izaugsmi. Tāpēc rezultāts IKP izteiksmē var būt mazāks skaitlis par to, kas norādīts programmā.