LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 7.5.2008 
SEC(2008) 571 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums  
PADOMES L ĒMUMS, 
ar ko atce ļ Lēmumu 2005/185/EK par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Čehijas 
Republik ā 
(iesniegusi Komisija) 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. K ONTEKSTS  
Līguma 104. pants nosaka, ka dal ībvalstīm jāizvairās no pārmērīga budžeta defic īta, un paredz 
budžeta defic īta noteikšanas un nov ēršanas proced ūru. Pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūra sīkāk izklāstīta Padomes Regul ā (EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanu1, kas ir Stabilit ātes un 
izaugsmes pakta sast āvdaļa. Saskaņā ar Līguma 104. panta 2. punktu Komisijai j āuzrauga 
budžeta discipl īnas ievērošana, pamatojoties uz diviem krit ērijiem, proti: a) vai pl ānotais vai 
reālais valsts budžeta defic īts pārsniedz atsauces v ērtību 3 % apm ērā no IKP (ja vien defic īta 
attiecība nav b ūtiski un nep ārtraukti samazin ājusies un sasniegusi atsauces v ērtībai tuvu 
līmeni, vai ar ī atsauces v ērtība ir pārsniegta tikai iz ņēmuma kārtā un uz laiku, un š ī attiecība 
joprojām ir tuva atsauces v ērtībai) un b) vai valsts par āds pārsniedz atsauces v ērtību, kas ir 
60 % no IKP (ja vien par āda attiecība pietiekami strauji nesamazin ās un netuvin ās atsauces 
vērtībai). 
Saskaņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru Komisija sniedz p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras īstenošanai 
vajadzīgos datus. Piem ērojot min ēto protokolu, dal ībvalstīm saskaņā ar 4. pantu Padomes 
Regulā (EK) Nr. 3605/93 j āsniedz dati par valsts budžeta defic ītu, valsts par ādu un citiem 
saistītajiem main īgajiem lielumiem divas reizes gad ā, t.i., līdz 1. apr īlim un l īdz 
1. oktobrim2,3. 
2004. gada 12. maij ā Komisija uzs āka pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru 
attiecībā uz Čehiju, pie ņemot ziņojumu saska ņā ar Līguma 104. panta 3. punktu, pamatojoties 
uz to, ka valsts kopbudžeta defic īts 2003. gad ā bijis 12,9 % no IKP4 (5,9 % no IKP, atskaitot 
nozīmīgu ar apr ēķinātajām valsts garantij ām saistītu vienreiz ēju operāciju). Pamatojoties uz 
Komisijas ieteikumu, Padome 2004. gada 5. j ūlijā saskaņā ar Līguma 104. panta 6. punktu 
nolēma, ka Čehijā ir pārmērīgs budžeta defic īts5. Paralēli, arī pamatojoties uz Komisijas 
ieteikumu, Padome saska ņā ar Līguma 104. panta 7. punktu Čehijai nos ūtīja ieteikumus 
pārmērīgā valsts budžeta defic īta novēršanai vēlākais līdz 2008. gadam.  
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 5. lpp.). 
2 OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 
(OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp). 
3 Jaun ākais Čehijas pazi ņojums atrodams šaj ā tīmekļa vietnē: 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal. 
4 SEC(2004) 575. P ēc tam 2003. gada budžeta defic īts tika pārskatīts, to samazinot l īdz 6,6 % no IKP 
(vairs neietverot vienreiz ējus pasākumus). 
5 OV L 62, 9.3.2005., 20. lpp. 
LV 3   LV Ņemot vērā prognozes par iev ērojamām novirz ēm budžeta izpild ē 2007. gad ā un budžeta 
deficīta saglabāšanos virs atsauces v ērtības 2008. gad ā, pamatojoties uz budžeta pl āniem, kas 
tika ierosin āti pirms 2006. gada j ūnija visp ārējām vēlēšanām, Padome, pamatojoties uz 
Komisijas ieteikumu, 2007. gada 10. j ūlijā pieņēma lēmumu saska ņā ar Līguma 104. panta 
8. punktu, nor ādot, ka Čehijas veiktie pas ākumi nav pietiekami, lai nov ērstu pārmērīgo 
budžeta defic ītu līdz termiņam — 2008. gadam. Padome, pamatojoties uz Komisijas 
ieteikumu, 2007. gada 10. oktobr ī nāca klajā ar jaunu ieteikumu saska ņā ar Līguma 104. panta 
7. punktu, iesakot Čehijai 2007. gad ā turpināt ierobežot budžeta pasliktin āšanos un apstiprinot 
sākotnēji noteikto 2008. gadu k ā mērķa gadu pārmērīgā budžeta defic īta novēršanai. Čehijas 
iestādēm pārliecinošā un ilgtsp ējīgā veidā bija jāsamazina budžeta defic īts zem atsauces 
vērtības — 3 % no IKP. Lai to pan āktu, Padome, pamatojoties uz taj ā laikā pieejamaj ām 
prognozēm, ieteica Čehijas iest ādēm nodrošin āt strukturālās bilances (t. i., cikliski kori ģētas 
bilances, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus) uzlabojumu par vismaz ¾ % no 
IKP 2008. gad ā salīdzinājumā ar 2007. gadu. Padome noteica Čehijas iest ādēm efektīvu 
pasākumu izpildes termi ņu — 2008. gada 9. apr īli. 
Turklāt Padome aicin āja Čehiju „nodrošin āt, ka pēc pārmērīgā budžeta defic īta novēršanas 
turpinās budžeta konsolid ācija virzībā uz budžeta st āvokļa vidējā termiņa mērķi (VTM), t.i., 
strukturālo deficītu 1 % apm ērā no IKP, sasniedzot VTM l īdz sākotnēji noteiktajam termi ņam 
— vēlākais 2012. gadam”. 
1. tabula. Korekcijas, ko Padome apstiprin āja 2007. gada 10. oktobr ī 
% no IKP, ja vien nav nor ādīts citādi 2006 2007 2008 
Valsts kopbudžeta bilance  
izmaiņas struktur ālajā bilancē 
p.m.: reālā IKP pieaugums (%)  -2,7 
 
6,0 mazāka par -3,3 
 
5,0 deficīts <3 
vismaz 0,75 
4,9 
Piezīmes: strukturālā bilance = cikliski kori ģēta bilance, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus.  
Avots : Padomes 2007. gada 10. oktobra ieteikums atbilst īgi Līguma 104. panta 7. punktam un Komisijas 
dienestu 2007. gada pavasara prognozes.  
Pēc Padomes noteikt ā termiņa beigām Komisija parasti veic saska ņā ar Padomes ieteikumiem 
veikto iest āžu pasākumu ofici ālu novērtējumu, ņemot vērā jaunākās Komisijas dienestu 
prognozes. Tas ir starpposma nov ērtējums par to, vai valsts ir uz pareiz ā ceļa, lai savlaic īgi 
novērstu pārmērīgo budžeta defic ītu. Čehijas gad ījumā šis starpposma nov ērtējums ir iek ļauts 
šajā dokument ā un aizst āts ar to. Taj ā ņemta vērā Čehijas 2008. gada apr īļa vēstule par 
korektīviem pas ākumiem, kas pie ņemti saska ņā ar pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru6. 
Saskaņā Līguma 104. panta 12. punktu Padomes l ēmums par p ārmērīga budžeta defic īta 
pastāvēšanu jāatceļ, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, ja p ārmērīgais budžeta defic īts 
attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir nov ērsts. 
                                                 
6 Čehijas finanšu ministra 2008. gada 10. apr īļa vēstule, kas adres ēta ekonomikas un finanšu lietu 
komisāram. 
LV 4   LV 2. J AUNĀKĀS DEFIC ĪTA ATTĪSTĪBAS TENDENCES  
Valsts budžeta defic īts 2003. gad ā sasniedza 6,6 % no IKP. P ēc tam, iz ņemot 2005. gadu 
(3½ % no IKP), valsts kopbudžeta defic īts nav pārsniedzis 3 % no IKP. Nomin ālā deficīta 
attīstība kopš 2004. gada ir lab āka par 2004. gada 5. j ūlija ieteikum ā saskaņā ar Līguma 
104. panta 7. punktu nor ādīto (nomin ālā) budžeta defic īta samazin āšanas gaitu. Valsts 
kopbudžeta defic īta uzlabojuma pamat ā ir negaid īti labie ie ņēmumi, ko sekm ēja labāka nekā 
prognozēts izaugsme, kas kopš 2005. gada ik gadu p ārsniedza 6 %, k ā arī izdevumu 
ierobežošana. Valsts p ārvaldes izdevumi procentu ālā izteiksmē no IKP pak āpeniski krit ās no 
45 % no IKP 2004. gad ā līdz 42,4 % no IKP 2007. gad ā. Daļēji to sekm ēja valsts pat ēriņš, ko 
pazemināja par aptuveni 2 % no IKP, k ā arī ar banku sektora konsolid ēšanu saist ītu izmaksu 
sarukšana7. 
Pamatojoties uz Komisijas ( Eurostat ) sniegtajiem datiem p ēc Čehijas zi ņojuma līdz 
2008. gada apr īlim8,9, 2007. gad ā valsts kopbudžeta defic īts bija 1,6 % no IKP10, kas ir 
ievērojami zem konver ģences programmas 2007. gada marta atjaunin ājumā noteiktā mērķa — 
4 % no IKP. Rezult ātā ieņēmumi procentu ālā izteiksm ē no IKP bija par 0,8 % no IKP 
augstāki par 2007. gada marta konver ģences programm ā prognozētajiem un valsts izdevumi 
bija par 1,8 % no IKP zem āki. Negaid īti labais rezult āts galvenok ārt atspogu ļo sociālo 
izdevumu ierobežojumu, kam bija prognoz ēts pieaugums aptuveni 1 % apm ērā no IKP. Tika 
ierobežotas ar ī citas valsts izdevumu da ļas, tostarp darbinieku atalgojums un starppat ēriņš. 
Turklāt IKP pieaugums izr ādījās 6,5 % sal īdzinājumā ar 4,9 %, ko prognoz ēja 2007. gada 
marta konver ģences programm ā, un arī nodokļu elastības bija lab ākas par prognoz ēto. 
Gan ieņēmumus, gan izdevumus pozit īvi ietekm ēja negaid īti spēcīgais nodarbin ātības 
pieaugums. Soci ālās iemaksas procentu āli no IKP pieauga vair āk, nekā bija prognoz ēts, bet 
sociālie pārvedumi palielin ājās tikai nedaudz. 
Kopējais deficīts samazin ājās par 1,1 % no IKP sal īdzinājumā ar 2006. gadu, un aptuveni pusi 
šā samazinājuma veicin āja īstenotie pas ākumi, ko apliecina uzlabojumi struktur ālajā bilancē, 
bet otru pusi — sp ēcīgāka izaugsme. Kop ējie izdevumi samazin ājās par 1,2 % no IKP, bet 
kopējie ieņēmumi taj ā pašā laikā samazinājās par 0,2 % no IKP. Uzlabojumi 2007. gad ā 
ataino to pras ību pārpildi, kas savulaik Padomes ieteikum ā „turpināt ierobežot budžeta 
pasliktināšanos” izteikti attiec ībā uz 2007. gadu. 
                                                 
7 Saist ībā ar banku sektora privatiz āciju Čehijas vald ība sedza lielu da ļu ar neatg ūstamajiem kred ītiem 
saistīto izmaksu, jo īpaši, izveidojot Čehijas Konsolid ācijas aģentūru. Laika gait ā šo aktīvu daļa ir 
samazinājusies.  
8 2008. gada 18. apr īļa Eurostat  Ziņu apskats Nr. 54/2008. 
9 Saska ņā ar Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g. panta 1. punktu. 
10 Budžeta defic īta attiecība parasti tiek labota — samazinot vai palielinot — p ēc pirmo rezult ātu 
publicēšanas pavasara pazi ņojumā. Kopumā ES dalībvalstīs korekcijas parasti ir sal īdzinoši nelielas un 
vidēji tuvas nullei. Attiec ībā uz Čehiju, ņemot vērā starpību starp pašlaik nor ādīto deficītu 2007. gadam 
un deficīta atsauces v ērtību, varbūtība, ka turpm ākas valsts budžeta datu p ārskatīšanas rezult ātā 
2007. gada valsts budžeta defic īta attiecība pārsniegs 3 % no IKP, ir neliela. 
LV 5   LV Kopējais valsts izdevumu samazin ājums atspogu ļojas rezerves fondu apjoma pieaugum ā, kas 
saskaņā ar aplēsēm ir pieauguši l īdz 2¾ % no IKP (no aptuveni 2 % 2006. gad ā); no tiem 
aptuveni ¾ % no IKP ir t ādi izdevumi, kas nav saist īti ar ES fondiem un kas ir atlikti 
izdevumi, kuri var palielin āt budžeta defic ītu nākotnē. Atlikušie 2 % ir saist īti ar ES fondiem, 
un tos kompens ē ieņēmumi. 
Strukturālajā izteiksmē budžeta defic īts samazin ājās no 2,9 % no IKP 2006. gad ā līdz 2,3 % 
no IKP 2007. gad ā, ko sekm ēja valsts izdevumu, tostarp vals ts sektora algu , ierobežošana. 
3. D EFICĪTA PROGNOZES 2008. GADAM UN TURPM ĀK 
Saskaņā ar Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoz ēm valsts kopbudžeta defic īts 
turpinās samazin āties, 2008. gad ā sasniedzot 1,4 % no IKP, un, pamatojoties uz pie ņēmumu 
par nemain īgu politiku, — 1,1 % no IKP 2009. gad ā. To sekm ē 2007. gada 19. septembr ī 
apstiprinātie stabiliz ēšanas programm ā ietvertie pas ākumi, kuri nor āda uz pozit īvu ietekmi 
aptuveni 0,3 % apm ērā no IKP katru gadu (sk. I inform ācijas kopsavilkumu). Prognoz ēts, ka 
stabilizēšanas programmas tiesisk ā regulējuma pas ākumu rezult ātā sociālie pārskaitījumi 
procentuālā izteiksmē no IKP 2008. un 2009. gad ā samazināsies. Papildus tiesisk ā regulējuma 
pasākumiem konsolid ācija balstās arī uz turpm āku valsts sektora algu ierobežošanu un valsts 
patēriņa samazin āšanu procentu ālā izteiksm ē no IKP. Prognoz ēts, ka ieņēmumi procentu ālā 
izteiksmē no IKP saglab āsies stabili, lai gan virkne šaj ā pašā laikā īstenoto pas ākumu nodok ļu 
jomā apgrūtina prognoz ēšanu. Komisijas dienestu budžeta defic īta rādītāji pavasara prognoz ē 
atbilst pavasara pazi ņojumā norādītajam plānotajam budžeta defic ītam (1,5 % no IKP). 
Pamatojoties uz Komisijas di enestu 2008. gada pavasara prognoz ēm, struktur ālajā bilancē 
paredzami uzlabojumi no –2¼ % no IKP 2007. gad ā līdz aptuveni –2 % no IKP 2008. gad ā. 
Uzlabojums ir zem āks par Padomes ieteikto (vismaz ¾ % no IKP), ņemot vērā daudz lab āku 
kopējo deficītu 2007. gad ā, ko sekm ē strukturālie uzlabojumi 2007. gad ā aptuveni ½ % 
apmērā no IKP, kas nebija pl ānoti ieteikuma laik ā. 
Čehijas vid ēja termiņa mērķis (VTM) ir struktur ālais deficīts 1 % apm ērā no IKP, kas saska ņā 
ar jaunāko, 2007. gada novembr ī iesniegto konver ģences programmu j āsasniedz l īdz 
2012. gadam. Padomes 2008. gada 4. marta atzinum ā par programmu11 izteikts aicin ājums 
Čehijas iest ādēm „izmantot ekonomikas straujo att īstības tempu, turpinot sekm ēt koriģēšanas 
tempu un iesp ējami drīz izveidojot droš ības rezervi, lai netiktu p ārkāpta atsauces v ērtības 
robeža un lai [VTM sasniegtu v ēlākais līdz 2012. gadam]”.  
                                                 
11 OV C 74, 20.3.2008., 24. lpp. 
LV 6   LV I informācijas kopsavilkums. 2007. gada septembra stabiliz ēšanas plāna pasākumu 
kopsavilkums  
Stabilizēšanas plāna rezult ātā kopējā nodokļu sloga uzsvars tika p ārnests no tiešajiem 
nodokļiem uz netiešajiem nodok ļiem. No 2008. gada 1. janv āra ieviesta vienota likme 
iedzīvotāju ienākuma nodoklim 15 % apm ērā (lai gan uz paplašin ātas bāzes), kuru pl ānots 
vēl samazin āt līdz 12,5 % 2009. gad ā. No 2008. gada 1. janv āra uzņēmumu ien ākuma 
nodoklis samazin āts no 24 % uz 21 %, un tas turpin ās samazin āties līdz 19 % 2010. gad ā. 
Netiešie nodok ļi 2008. gada janv ārī tika paaugstin āti, palielinot zem āko PVN nodok ļa likmi 
no 5 % līdz 9 %, ieviešot akc īzes nodok ļu palielin ājumu, kā arī vides nodokli elektr ībai, 
dabasgāzei un cietajam kurin āmajam. Ieviesti ar ī sociālo iemaksu maksim ālās bāzes griesti, 
kas samazin ās ieņēmumus. 
Izdevumu mazin āšanas nol ūkā ar stabiliz ēšanas programmu tika ieviesti jauni ties ību akti 
galvenokārt sociālo pabalstu jom ā, tostarp attiec ībā uz bērnu pabalstiem, soci ālās aprūpes 
pabalstiem, pabalstiem vec ākiem, maternit ātes pabalstiem, pabalstiem audžu ģimenēm, 
pabalstiem m ācību līdzekļu iegādei un b ēru pabalstiem. Papildus noteikta apjoma 
samazināšanas pas ākumiem tika p ārtraukta liel ākās daļas sociālās aprūpes pabalstu 
indeksēšana atbilst īgi minim ālajam iztikas l īmenim, kuru vald ība savuk ārt mainīja pēc 
saviem ieskatiem.  Ar stabiliz ēšanas programmu no 2008. gada janv āra ieviesta ar ī maksa 
par veselības aprūpes pakalpojumiem. Tas ietver maksu par medic īniskām konsult ācijām, 
recepšu z ālēm un medic īnisku apr ūpi slimnīcā. Paredzams, ka š īs izmaiņas radīs nelielu 
pozitīvu ietekmi uz valsts ie ņēmumiem, radot papildu ien ākumus un samazinot izdevumus 
mazāka piepras ījuma rezult ātā. 
 
Valdība 2008. gada 23. janv ārī iesniedza priekšlikumu atl īdzināt baznīcām konfisc ēto 
reliģisko organiz āciju īpašumu (sk. II inform ācijas kopsavilkumu). P ēc tā apstiprin āšanas 
Čehijas parlament ā finansiāla atlīdzība tiks re ģistrēta kā vienreiz ēji deficītu palielinoši 
izdevumi l īdz 2,2 % no IKP taj ā gadā, kad tiks atz ītas valdības saistības, lai gan faktiskie 
maksājumi tiks veikti ļoti ilgā laikposm ā — 60 gados. Šis dar ījums Komisijas dienestu 
2008. gada pavasara prognoz ēs netika ņemts vērā, pamatojoties, k ā vienmēr, uz pieņēmumu 
par politikas nemain īgumu, jo nebija skaidrs, vai un kad parlaments apstiprin ās valdības 
priekšlikumu. Šis dar ījums netika ņemts vērā arī konverģences programmas prognoz ēs. Ja 
priekšlikumu apstiprin ās 2008. vai 2009. gad ā, saskaņā ar pašreiz ējām prognoz ēm valsts 
budžeta defic īts (ar šo dar ījumu) attiec īgajā gadā īslaicīgi pārsniegs 3 % no IKP. 
LV 7   LV II. inform ācijas kopsavilkums. Čehijas priekšlikums atl īdzībai par bazn īcu īpašuma 
konfiskāciju 
Čehijas vald ība 2008. gada 23. janv ārī iesniedza parlamentam priekšlikumu atl īdzināt 
baznīcām reliģiskā īpašuma konfisk āciju 1948.–1990. gada laikposm ā. Paredzēti divi 
atlīdzības veidi: restit ūcija natūrā un finansi āla atlīdzība, ja restit ūcija natūrā vairs nav 
iespējama. Saska ņā ar priekšlikumu, cikt āl tas attiecas uz finansi ālu atlīdzību, baznīcas 
saņems no valsts 60 ikgad ējus naudas maks ājumus CZK 4 274,9 miljonu apm ērā (0,1 % no 
2008. gada IKP). Ņemot vērā gada procentu likmi 4,85 %, tas atbilst pamatsummai 
CZK 83,0 miljardu apm ērā (2,2 % no 2008. gada IKP) un procentiem CZK 173,5 miljardu 
apmērā12. 
Čehijas Statistikas birojs l ūdza Eurostat  skaidrojumu par atl īdzības priekšlikuma ietekmes 
pareizu atspogu ļojumu grāmatvedībā. Eurostat  paskaidroja, ka restit ūcija natūrā neietekm ē 
valsts budžeta defic ītu. Ja atgrieztais īpašums ir tas pats, kuru konfisc ēja pagātnē, darījumu 
EKS kontos re ģistrē kā citas izmai ņas apjomā bez tiešas ietekmes uz valsts ie ņēmumu un 
izdevumu kontiem. Ja atgrieztais īpašums nav tas pats, restit ūciju reģistrē kā kapitāla 
pārvietošanu, ko kompens ē negatīvs ieguldījums. 
Attiecībā uz finansi ālu atlīdzību Eurostat paskaidroja, ka saska ņā ar tā EKS grāmatvedības 
noteikumu skaidrojumu maks ājamā pamatsumma j āreģistrē kā valsts izdevumi p ēc juridisk ā 
dokumenta apstiprin āšanas, nevis maks ājumu veikšanas laik ā. Procenti j āreģistrē kā valsts 
izdevumi turpm āko 60 gadu laik ā. Eurostat  arī paskaidroja, ka pret bazn īcām nenokārtotās 
saistības jāreģistrē kā parādi kreditoriem13. 
Tādējādi gadā, kad Čehija pieņems likumu un tas st āsies spēkā, Čehijas valsts kontos b ūs 
ļoti liels vienreiz ējs budžeta defic ītu palielinošs dar ījums 2,2 % apm ērā no IKP. Fakts, ka 
saistības pret bazn īcām tiks reģistrētas kā parādi kreditoriem, noz īmē, ka tās neveidos valsts 
parādu Regulas (EK) Nr. 3605/93 izpratn ē. Izdevumu re ģistrēšanas laik ā krājumu un 
plūsmu korekcija ietvers ārkārtīgi lielu negat īvu naudas un uzkr ājumu starp ību, kas 
pakāpeniski 60 gadu laik ā tiks izlīdzināta. 
4. P ARĀDA ATT ĪSTĪBAS TENDENCES UN PROGNOZES  
Neskatoties uz iev ērojamo valsts kopbudžeta defic ītu kopš 2004. gada, par āda līmeņa 
pieaugums liel ā mērā ir bijis ierobežots. T ā kā kopš 2005. gada v ērojama strauja izaugsme un 
valsts kopbudžeta defic īts 2007. gad ā ievērojami mazin ājies salīdzinājumā ar 2006. gadu, 
valsts par āda līmenis samazin ājies no 30,4 % no IKP 2004. gad ā līdz 28,7 % no IKP 
2007. gad ā.  
Pamatojoties uz Komisijas di enestu 2008. gada pavasara prognoz ēm, paredzams, ka par āda 
attiecība turpin ās samazin āties, sarūkot zem 28 % no IKP 2009. gad ā, ko sekm ēs fiskālās 
konsolidācijas turpin āšana un stabila makroekonomisk ā izaugsme. 
                                                 
12 Saska ņā ar Čehijas iest āžu sniegto inform āciju atlīdzības pasākumi paredz ar ī to, ka pak āpeniski tiks 
izbeigts valsts atbalsts bazn īcām (piemēram, garīdznieku algas maks ājumi). Šis valsts atbalsts ir 
CZK 1 406 miljoni (0,04 % no IKP 2008. gad ā). 
13 Eurostat  2008. gada 14. marta v ēstule ar iepriekš ēja novērtējuma ieteikumu Čehijas Statistikas birojam 
atrodama t īmekļa vietn ē: 
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/d ocs/PAGE/PGP_DS_GFS/ PGE_DS_GFS_8/ADV%20-
%20CZ%20-%202008.1%20-%20CONFISCATED%20PROPERTIES.PDF 
LV 8   LV 5. S ECINĀJUMI  
Neskatoties uz sp ēcīgas fiskālās ekspansijas prognoz ēm 2007. gad ā, valsts kopbudžeta bilance 
uzlabojās no –2,7 % no IKP 2006. gad ā līdz –1,6 % no IKP 2007. gad ā. To daļēji sekmēja 
izdevumu ietaup ījumi, kā arī straujāka izaugsme. Struktur ālā bilance, t.i., cikliski kori ģēta 
bilance, atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus, 2007. gad ā uzlabojās par 0,5 % no 
IKP. 
Čehijas vald ība ieviesa virkni no 2008. gada sp ēkā esošu tiesisk ā regulējuma pasākumu, lai 
konsolidētu valsts finanses 2008. un 2009. gad ā, tostarp ierobežojot soci ālos izdevumus un 
ieviešot maksu par vesel ības aprūpes pakalpojumiem, kas dos pozit īvu tīro ieguldījumu valsts 
finansēs. Apvienojum ā ar turpm āku izdevumu ierobežošanu un ciešu 2008. gad ā vairākās 
nodokļu jomās ieviesto pas ākumu ietekmes uz ie ņēmumiem uzraudz ību šie pas ākumi, 
domājams, veicin ās turpmāku valsts kopbudžeta defic īta samazin āšanos. Saska ņā ar 
Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoz ēm paredzams, ka kop ējais budžeta defic īts 
2008. gad ā samazin āsies līdz 1,4 % no IKP un, pamatojoties uz nemain īgas politikas 
pieņēmumu, — l īdz 1,1 % 2009. gad ā. Tas nor āda, ka budžeta defic īts pārliecinošā un 
ilgtspējīgā veidā ir samazin āts zem 3 % no IKP. 
Valsts kop ējais parāds saruka no 29,4 % no IKP 2006. gad ā līdz 28,7 % 2007. gad ā, kas ir 
ievērojami zem L īguma atsauces v ērtības — 60 % no IKP. Saska ņā ar Komisijas dienestu 
2008. gada pavasara prognoz ēm paredzams, ka par āda attiecība līdz 2009. gadam saruks zem 
28 % no IKP (pamatojoties uz politikas nemain īguma pieņēmumu). 
Vispārējais novērtējums ļauj secin āt, ka pārmērīga budžeta defic īta situācija Čehijā ir 
novērsta. Tādēļ Komisija iesaka Padomei atcelt t ās lēmumu par p ārmērīga budžeta defic īta 
pastāvēšanu Čehijas Republik ā. 
LV 9   LV 2. tabula. Budžeta att īstība 2003.–2009. gad ā 
2007 2008 2009 
% no IKP, ja vien nav nor ādīts citādi 2003 2004 2005 2006
KOM KP(2)KOM  KP(2) KOM(3)KP(2)
Valsts kopbudžeta bilance  -6,6 -3,0 -3,6 -2,7 -1,6 -3,4 -1,4 -2,9 -1,1 -2,6 
- Kopējie ieņēmumi  40,7 42,2 41,4 41,0 40,8 39,8 40,7 39,5 40,7 38,1
- Kopējie izdevumi  47,3 45,2 44,9 43,6 42,4 43,3 42,2 42,4 41,8 40,7
No tiem:  - procentu izdevumi  1,2 1,2 1,2 1,1 1,2 1,2 1,1 1,3 1,1 1.2 
 -kopējie ieguld ījumi 
pamatlīdzekļos 4,5 4,8 
4,9 5,0 4,8 5,1 4,8 5,3 4,9 5.4 
Primārā bilance  -5,5 -1,8 -2,4 -1,5 -0,4 -2,3 -0,3 -1,7 0,0 -1,3 
Vienreizēji un pagaidu pas ākumi 0,0 -0,7 -1,1 -0,2 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 
Struktur ālā bilance(1) -5,5 -1,3 -2,1 -2,9 -2,3 -4,1 -1,9 -3,4 -1,5 -2,8 
Strukturālā primārā bilance(2) -4,4 -0,1 -1,0 -1,7 -1,2 -2,9 -0,8 -2,2 -0,4 -1,6 
Valsts kop ējais parāds 30,1 30,4 29,7 29,4 28,7 30,4 28,1 30,3 27,2 30,2
Pm Reālā IKP pieaugums (%)  3,6 4,5 6,4 6,4 6,5 5,9 4,7 5,0 5,0 5,1 
Pm Ražošanas apjoma starp ība -3,0 -2,6 -0,8 0,8 2,0 1,8 1,4 1,4 1,1 0,7 
(1) Cikliski kori ģēta (primārā) bilance, iz ņemot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus. 
(2) Cikliski kori ģētās, struktur ālās bilances un ražošanas apjoma starp ība atbilst īgi Komisijas dienestu 
veiktajam apr ēķinam, pamatojoties uz programm ā iekļauto inform āciju. 
(3) Pie ņemot, ka politika nemain ās. 
Avoti: Komisijas dienestu 2008. gada pavasara prognoze (KOM) un konver ģences programmas 2007. gada 
novembra atjaunin ājums (KP).  
LV 10   LV Ieteikums  
PADOMES L ĒMUMS, 
ar ko atce ļ Lēmumu 2005/185/EK par p ārmērīga budžeta defic īta pastāvēšanu Čehijas 
Republik ā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 104. panta 12. punktu, 
ņemot vērā Komisijas ieteikumu, 
tā kā: 
(1) Ar Padomes L ēmumu 2005/185/EK14 pēc Komisijas ieteikuma saska ņā ar Līguma 
104. panta 6. punktu bija nolemts, ka Čehijas Republik ā pastāv pārmērīgs budžeta 
deficīts. Padome atz īmēja, ka 2003. gad ā valsts kopbudžeta defic īts bijis 12,9 % no 
IKP (5,9 % no IKP, atskaitot noz īmīgu vienreiz ēju operāciju, kas saist īta ar 
aprēķinātajām valsts garantij ām), kas iev ērojami pārsniedz L īguma atsauces v ērtību — 
3 % no IKP.  
(2) Saska ņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes 1997. gada 7. j ūlija Regulas 
(EK) Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta 
procedūras īstenošanu15, 3. panta 4. punktu Padome, pamatojoties uz Komisijas 
ieteikumu, pie ņēma Čehijai adres ētu ieteikumu p ārmērīgā budžeta defic īta situācijas 
novēršanai vēlākais līdz 2008. gadam. Šis iete ikums tika publiskots. 
(3) Ņemot vērā prognozes par iev ērojamām novirz ēm budžeta izpild ē 2007. gad ā un 
budžeta defic īta saglabāšanos virs atsauces v ērtības 2008. gad ā, Padome saska ņā ar 
Līguma 104. panta 8. punktu, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, 2007. gada 
10. jūlijā pieņēma lēmumu, nor ādot, ka Čehijas veiktie pas ākumi nav pietiekami, lai 
novērstu pārmērīgo budžeta defic ītu līdz noteiktajam termi ņam — 2008. gadam16. 
Padome 2007. gada 10. oktobr ī saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu n āca klajā ar 
jaunu ieteikumu, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, aicinot Čehiju turpin āt 
ierobežot budžeta pasliktin āšanos 2007. gad ā un vēlreiz apstiprinot, ka p ārmērīgais 
budžeta defic īts jānovērš vēlākais līdz 2008. gada beig ām, nosakot Čehijas iest ādēm 
efektīvas rīcības termi ņu — 2008. gada 9. apr īli. Pamatojoties uz taj ā laikā 
pieejamaj ām prognoz ēm, Padome aicin āja Čehijas iest ādes 2008. gad ā nodrošin āt 
strukturālās bilances (t.i., cikliski kori ģētas bilances, atskaitot vienreiz ējus un citus 
pagaidu pas ākumus) uzlabojumu par vismaz ¾ % no IKP sal īdzinājumā ar 2007. gadu. 
                                                 
14 OV L 62, 9.3.2005., 20. lpp. 
15 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. Regul ā grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 1056/2005 (OV L 174, 
7.7.2005., 5. lpp.). 
16 OV L 260, 5.10.2007., 13. lpp. 
LV 11   LV (4) Saska ņā Līguma 104. panta 12. punktu Padomes l ēmums par p ārmērīga budžeta 
deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgais budžeta defic īts attiecīgajā dalībvalstī pēc 
Padomes ieskatiem ir nov ērsts. 
(5) Saska ņā ar Līgumam pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūru Komisija sniedz proced ūras īstenošanai vajadz īgos datus. Piem ērojot 
minēto protokolu, dal ībvalstīm saskaņā ar Padomes 1993. gada 22. novembra Regulas 
(EK) Nr. 3605/93 par to, k ā piemērot Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumam 
pievienoto Protokolu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru, 4. pantu 
divreiz gad ā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, j āpaziņo valsts budžeta defic īta 
un parāda dati un citi saist ītie rādītāji17. 
(6) Pamatojoties uz Komisijas ( Eurostat ) atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 3605/93 8.g panta 
1. punktam sniegtajiem datiem p ēc Čehijas pazi ņojuma līdz 2008. gada 1. apr īlim un 
uz Komisijas dienestu 2 008. gada pavasara prognoz ēm, var izdar īt šādus secinājumus: 
– valsts kopbudžeta defic īts ir sarucis no 2,7% no IKP 2006. gad ā līdz 1,6% 
2007. gad ā, kas ir zem L īguma budžeta defic īta atsauces v ērtības — 3% no 
IKP. Tas atbilst 2007. gada marta konver ģences programmas m ērķim — 4 % 
no IKP; 
– lai gan negaid īti labas ekonomisk ās izaugsmes rezult ātā nodokļu ieņēmumi 
pārsniedza prognozes, budžeta defic īta samazin āšanās 2007. gad ā bija arī 
izdevumu ierobežošanas sekas, jo īpaši attiec ībā uz valsts sektora darbinieku 
atlīdzību un starppat ēriņu. Lielākā daļa izdevumu ietaup ījumu ir past āvīga 
rakstura. Uzlabojumi struktur ālajā bilancē (t.i., cikliski kori ģētā bilancē, 
atskaitot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus) 2007. gad ā tiek lēsti 
nedaudz virs ½ % no IKP; 
– 2008. gada pavasara prognoz ēs attiecībā uz 2008. gadu paredz ēta budžeta 
deficīta turpmāka samazin āšanās līdz 1,4 % no IKP, ko veicin ās izdevumu 
taupīšanas papildu pas ākumi, tiesisk ā regulējuma pasākumi soci ālo izdevumu 
samazināšanai un da ļējas maksas par vesel ības aprūpes pakalpojumiem 
ieviešana. Prognoz ēts, ka ieņēmumi procentu ālā izteiksmē no IKP saglab āsies 
visumā nemainīgi, ko veicin ās virkne 2008. gad ā nodokļu jomā ieviestu 
pasākumu. Pavasara prognozes atbilst apr īļa fiskālajā paziņojumā norādītajam 
budžeta defic īta mērķim — 1,5 % no IKP. Pamatojoties uz nemain īgas 
politikas pie ņēmumu, pavasara prognoz ēs 2009. gadam paredz ēts, ka budžeta 
deficīts turpinās rukt līdz 1,1% no IKP. Tas nor āda, ka budžeta defic īts 
pārliecinošā un ilgtsp ējīgā veidā samazin āts zem 3 % no IKP. Prognoz ēta 
strukturālās bilances uzlabošan ās par gandr īz ½ procentpunktiem no IKP 
2008. gad ā un, pamatojoties uz nemain īgas politikas pie ņēmumu, ar ī 
2009. gad ā. Tas jāvērtē, ņemot vērā nepieciešam ību virzīties uz budžeta vid ējā 
termiņa mērķi (VTM) — st āvokli, kur ā Čehijas struktur ālais defic īts ir 1 % 
apmērā no IKP, kas saska ņā ar 2007. gada novembra konver ģences 
programmas atjaunin ājumu jāpanāk līdz 2012. gadam; 
                                                 
17 OV L 332, 31.12.1993., 7. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK) Nr. 2103/2005 
(OV L 337, 22.12.2005., 1. lpp). 
LV 12   LV – valsts par āds saglab ājas ievērojami zem L īguma atsauces v ērtības — 60 % no 
IKP. Tas samazin ājās no 29,4 % IKP 2006. gad ā līdz 28,7 % no IKP 
2007. gad ā. Saskaņā ar 2008. gada pavasara prognoz ēm paredzams, ka par āda 
attiecība līdz 2009. gada beig ām samazin āsies zem 28 % no IKP (pamatojoties 
uz politikas nemain īguma pieņēmumu). 
(7) Padome uzskata, ka p ārmērīgais budžeta defic īts Čehijā ir novērsts un t āpēc 
Lēmums 2005/185/EK ir j āatceļ, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO L ĒMUMU. 
1. pants 
Vispārējais novērtējums ļauj secin āt, ka pārmērīga budžeta defic īta situācija Čehijas 
Republikā ir novērsta. 
2. pants 
Ar šo atce ļ Lēmumu 2005/185/EK. 
3. pants 
Šis lēmums ir adres ēts Čehijas Republikai. 
Briselē, […]  
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs