KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Ietekmes novērtējuma kopsavilkums Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Savienības dalību Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā (EMPIR), ko īsteno vairākas dalībvalstis /* SWD/2013/0250 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Ietekmes novērtējuma kopsavilkums Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Savienības dalību Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmā (EMPIR), ko īsteno vairākas dalībvalstis Šajā kopsavilkumā aplūkoti galvenie konstatējumi un secinājumi, kas izdarīti ietekmes novērtējuma ziņojumā, kurš pievienots Komisijas priekšlikumam attiecībā uz lēmumu par vairāku dalībvalstu uzsāktās Eiropas metroloģijas pētniecības programmas (EMPP) turpinājumu. Šo turpinājumu pieprasīja EMPP iesaistītās ES dalībvalstis un apstiprināja to, nākot klajā ar Eiropas metroloģijas inovācijas un pētniecības programmas (EMPIR) projektu un paužot gatavību uzņemties 28 valstu finansiālās saistības. Metroloģija ir mērījumu zinātne un ietver visus mērījumu teorētiskos un praktiskos aspektus. Metroloģijas pamatā ir mērvienību noteikšana, īstenošana un izplatīšana un to saistība ar pamatvienībām (kilograms, metrs, sekunde, kelvins u. c.). Valstu metroloģijas institūti (NMI) ir atbildīgi par nepieciešamo pētījumu un infrastruktūras nodrošināšanu un īstenošanu, pamatojoties uz institucionālo finansējumu, ko tie saņem no galvenajām valdības aģentūrām vai ministrijām. 1. Problēmas izklāsts 1.1. Reaģēšana uz metroloģijas pētniecības un inovācijas problēmām Metroloģija, mērījumu zinātne, ir augsto tehnoloģiju pasaules centrālā ass. Metroloģija ietekmē katru ikdienas dzīves aspektu. Aizvien precīzāki, ticamāki mērījumi ir svarīgs inovācijas un ekonomikas izaugsmes virzītājspēks uz zināšanām balstītā ekonomikā. Ticami, izsekojami mērījumi ļauj plašākām zinātnieku aprindām izstrādāt labākus instrumentus un zinātniskos darbus. Tie paver jaunas iespējas rūpniecībai, radot telpu un iespēju inovācijai. Tie veido un attīsta izpratni un saprašanos tādu globālo problēmu jomā kā veselības aprūpe un klimata pārmaiņas. Risinot svarīgas sabiedrības problēmas, atbildes bieži tiek meklētas metroloģijas risinājumos. Tas īpaši attiecas uz veselības aprūpi, vidi un enerģētiku, kā arī uz citām jomām, piemēram, transportu (automātiski vadāmi transportlīdzekļi, emisiju samazināšana), lauksaimniecību (pārtikas nekaitīgums) vai drošu sabiedrību (ķīmiski un starojuma mērījumi, datu drošības uzlabošana). Visas valdības tehnoloģiski attīstītās valstīs atbalsta metroloģijas infrastruktūru, jo tā rada priekšrocības un dod labumu sabiedrībai, pamatojot publiskā sektora iesaistīšanos. Galvenās ekonomiskās lielvaras pasaulē palielina ieguldījumu metroloģijas pētniecībā un ar to saistītajās infrastruktūrās. Piemēram, Ķīna valsts ieguldījumu metroloģijas pētniecībā un izstrādē laikposmā no 2001. gada līdz 2007. gadam palielināja 25 reizes, lai gan jānorāda, ka sākotnējais apjoms bija mazs. ASV pauž apņemšanos līdz 2017. gadam divkāršot Nacionālā standartu un tehnoloģiju institūta (NIST) budžetu. Kā redzams 1. attēlā, vairākās ekonomiski attīstītās valstīs pēdējo gadu laikā vērojams ievērojams ieguldījuma pieaugums metroloģijas jomā. 1. attēls. Ieguldījums metroloģijā: izmaiņu salīdzinājums (iekšējie dati NPL, Apvienotā Karaliste) Ņemot vērā ieguldījumu apjomu metroloģijā un tā nozīmi zinātnes izcilības un rūpniecības konkurētspējas veicināšanā, atsevišķa dalībvalsts vai pat dalībvalstu grupa, darbojoties kopā, nevarētu konkurēt globālā mērogā. 1.2. Galvenās problēmas un to noteicošie faktori Šā jautājuma sabiedriskās apspriešanas rezultātā[1] ir saņemta skaidra informācija par problēmām, kuras jārisina gan vispārējā līmenī, gan dažādām ieinteresēto personu grupām, un ir apstiprināti EMPP starpposma novērtējuma rezultāti. Tika panākta gandrīz vienbalsīga vienošanās (97 %) par metroloģijas pētniecības nozīmi attiecībā uz lielu problēmu risināšanu, Eiropas ekonomikas un rūpniecības konkurētspēju un Eiropas rīcībpolitiku, standartizāciju un regulatīvo darbu. Vairākums arī piekrita, ka pastāv 15 specifiskas pamatproblēmas (50 % līdz 90 % piekrita, ka tās ir “svarīgas” vai “ļoti svarīgas”). 2. attēls. Sabiedriskās apspriešanas rezultāti: Eiropas metroloģijas pētniecības sistēmā konstatētās problēmas, sarindotas atbilstoši to svarīguma pakāpei. Turpmāk īsumā raksturotas divas galvenās problēmas, kuras ir jārisina ar nākamo iniciatīvu. (1) Neizmantots potenciāls, ar kuru panākama lielāka ietekme uz izaugsmi un sociāli ekonomiskajām problēmām. · Metroloģijai jādod lielāks ieguldījums ekonomikas attīstībā, izmantojot pēcpētījumu darbības, kas ar jaunu produktu laišanu tirgū samazina metroloģijas pētījumu izmantošanas šķēršļus un riskus. · Metroloģijas aprindām jāveicina labāka un/vai ātrāka noteikumu un standartu izstrāde, sniedzot bieži trūkstošās neatkarīgās zinātniskās atziņas attiecībā uz mērījumu metodēm un to ierobežojumiem. · Metroloģijas pētniecībai jākļūst par starpdisciplīnu zinātni, kas ir atvērta plašākai zinātniskai bāzei; tikai turpmāka metroloģijas sistēmas modernizācija, tai kļūstot par starpdisciplīnu zinātni, kas ir atvērta plašākai zinātniskai bāzei, var nodrošināt, ka tiks radītas labākas mērījumu tehnoloģijas tādu sabiedrības problēmu risināšanai kā veselības aprūpe, enerģētika un vide. (2) Eiropas metroloģijas pētniecības un inovācijas sistēmas sadrumstalotība un strukturālie trūkumi. · Jaunu mērījumu tehnoloģiju izstrādei un izmantošanai Eiropā jābūt koordinētākai un iekļaujošākai, lai samazinātu nevajadzīgu dublēšanu un ļautu NMI, kuri pētniecībā darbojas mazāk intensīvi, mazināt zināšanu līmeņa atšķirību un tādējādi rast labākas iespējas atbalstīt valstu sociāli ekonomiskās attīstības prioritātes. · Eiropai jāuzņemas vadošā loma pasaulē un jāizstrādā koordinēta stratēģija. Eiropai jāizstrādā koordinēta stratēģija, lai sadarbotos programmas līmenī ar pārējo pasauli metroloģijas pētniecības jomā tādā veidā, kas nodrošina plašākas ekonomiskās priekšrocības un mudina Eiropu paust vienotu viedokli un uzņemties vadību globālo metroloģijas problēmu risināšanā. 1.3. Publiskā sektora iesaistīšanās ES līmenī ir pilnībā pamatota Publiskā sektora iesaistīšanās ES līmenī ir vajadzīga, lai apvienotu sadrumstalotās valstu pētniecības programmas, palīdzētu izstrādāt kopīgas pētniecības un finansēšanas stratēģijas, kas sniedzas pāri valstu robežām, un sasniegtu dalībnieku un ieguldījumu kritisko masu, kas vajadzīga, lai risinātu svarīgas metroloģijas problēmas, tādējādi palielinot Eiropas darbību un ieguldījumu rentabilitāti un ietekmi šajā jomā. Iniciatīvas pamatā ir Līguma mērķi stiprināt ES zinātnisko un tehnoloģisko bāzi (LESD 179. panta 1. punkts) un attīstīt Eiropas pētniecības jomu, pamatojoties uz sadarbību starp dažādu valstu pētniekiem (LESD 179. panta 2. punkts), piemēram, ES piedaloties pētniecības un izstrādes programmās, kuras uzsākušas vairākas dalībvalstis (LESD 185. pants). Eiropas gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes stratēģijā “Eiropa 2020” noteikta Eiropas pētniecības un inovācijas programma turpmākajiem gadiem. Metroloģijas pētījumi ietekmē vairākas minētās stratēģijas pamatiniciatīvas, tostarp tādas kā “Inovācijas savienība”, “Digitālā programma Eiropai”, “Resursu ziņā efektīva Eiropa” un “Rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”. Ar pašreizējo iniciatīvu EMPP dalībvalstis un to NMI, izmantojot specializēto īstenošanas struktūru EURAMET, ir pierādījušas, ka ar vienkāršu pārvaldības struktūru var efektīvi un lietderīgi īstenot programmu. Arī pilnveidotajā turpmākajā programmā EMPIR būtu jāievēro subsidiaritātes princips, jo dalībvalstīm jābūt atbildīgām par kopīgas stratēģiskās darba programmas izstrādi un visiem darbības aspektiem. ES uzdevums ir nodrošināt uzlabotu koordināciju, palīdzēt sasniegt kritisko masu un salāgot valstu un Eiropas stratēģijas, palielinot publisko izdevumu efektivitāti, kā arī nodrošinot sinerģiju ar ES rīcībpolitiku un veicinot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritāšu sasniegšanu. 1.4. EMPP galvenie sasniegumi un gūtās mācības Pašreizējā EMPP iniciatīva ir kopīgā Eiropas metroloģijas pētniecības programma, kuru īsteno 22 valstu NMI. Tās pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 185. pants, kas paver iespēju koordinēt valsts pētniecības programmas, īstenojot daudzgadu pamatprogrammu. Pašreizējās programmas kopējais publiskā sektora budžets pieciem gadiem ir EUR 400 miljoni, ko veido atbilstoši iesaistīto valstu un Eiropas Savienības ieguldījumi. Starpposma novērtējumā ir atzīta iniciatīvas vērtība: “Grupa pauda vienotu viedokli, ka 185. pants ir gandrīz nevainojams instruments kopīgai plānošanai metroloģijas jomā, pateicoties valstu ilgtermiņa finanšu saistībām, samērā viendabīgajām valstu struktūrām un iepriekš noteiktām tīklošanas sistēmām.” Galvenie EMPP trūkumi ir NMI ierobežota atvērtība izcilām zinātnes struktūrām ārpus NMI un spēju veidošanas nepietiekamība. Turklāt tādu īpašu instrumentu trūkums, kas paredzēti inovācijas un regulatīvu/standartizācijas ceļvežu atbalstam, ierobežo izmantošanu rūpniecībā un tādējādi plašāku ekonomisko ietekmi. 2. Mērķi 2.1. Vispārējie mērķi Saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”, pamatiniciatīvu “Inovācijas savienība”, Eiropas pētniecības telpu un pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” nākamās iniciatīvas visaptverošais mērķis ir risināt problēmas, ar kurām saskaras Eiropas metroloģijas pētniecības sistēma, un pilnībā izmantot ieguvumus, ko Eiropai sniedz uzlaboti mērījumu risinājumi. Tādējādi vispārējie mērķi ir: (1) nodrošināt piemērotus, integrētus un mērķim atbilstošus metroloģijas risinājumus, kas sekmē inovāciju un rūpniecības konkurētspēju, kā arī mērījumu tehnoloģijas, lai risinātu tādas sociālās problēmas kā veselības aprūpe, vide un enerģētika, tostarp atbalstot politikas izstrādi un īstenošanu (1. visp. mērķis) (2) radīt integrētu Eiropas metroloģijas pētniecības sistēmu, lai panāktu kritisko masu un aktīvu iesaisti reģionālā, valstu, Eiropas un starptautiskā līmenī (2. visp. mērķis). 2.2. Konkrētie mērķi Lai sasniegtu vispārējos mērķus un nodrošinātu augstu zinātniskās, finansiālās un pārvaldības integrācijas līmeni visās attiecīgajās darbībās, kā arī plašu ietekmi, ir noteikti turpmāk minētie konkrētie mērķi un ar tiem saistītie kritēriji. · Veicināt izmantošanu rūpniecībā un uzlabot standartizāciju: · Eiropā tiek sasniegts apgrozījums vismaz EUR 400 miljonu apmērā, ko nodrošina jauni vai ievērojami uzlaboti produkti un pakalpojumi, kurus var saistīt ar EMPIR un iepriekšējo programmu pētniecības pasākumiem; · programmā iesaistās vismaz 60 % no CEN/CENELEC/ISO/IEC tehniskajām komitejām un līdzīgām standartizācijas struktūrām, kuras var gūt tiešu ieguvumu no EMPIR projektiem. · Uzturēt saskaņotu, ilgtspējīgu un integrētu Eiropas metroloģijas jomu ES potenciāla pilnīgai izmantošanai: · ar programmas palīdzību arī turpmāk tiek koordinēti vai ietekmēti vismaz 50 % no valstu ieguldījumiem, kas atvēlēti tieši metroloģijas pētniecībai Eiropā; · visi Eiropas NMI un to norīkotie institūti mijiedarbojas ar programmu; · Eiropa atrodas vadībā vismaz 20 % no starptautiskajām metroloģijas komitejām[2]. 2.3. Darbības mērķi No minētajiem konkrētajiem mērķiem izriet seši darbības mērķi. · Izveidot kopīgas programmas, kurās cieši integrē pamatpētniecību, kā arī uz problēmu risināšanu vērstu metroloģijas pētniecību, izmantojot kopīgas prioritātes un kopīgus uzaicinājumus, kas nodrošina uz izcilību balstītu projektu atlasi (1. darb. mērķis). · Atbalstīt ar inovāciju saistītas darbības, izmantojot jaunu tehnoloģiju izstrādi, rūpniecības virzītus kopīgus pētniecības projektus un izmantošanu rūpniecībā. Tam vajadzīga sistemātiska tehnoloģiska projektu pārbaude un vismaz 20 % rūpniecības virzītas pētniecības (pašreizējā EMPP īpaša moduļa nav) (2. darb. mērķis). · Palielināt tiešo nozīmīgumu politikas veidotājiem un standartizācijas iestādēm. Vismaz 10 % ir atvēlēti normatīvajai pētniecībai salīdzinājumā ar 0 % EMPP (3. darb. mērķis). · Atvērt programmu attiecīgajām zinātnieku aprindām un palielināt informētību un Eiropas tehnoloģijas un pētniecības organizāciju iesaisti. Tas nozīmē vismaz divkāršot to zinātnieku līdzdalību programmā, kuri nav NMI/DI biedri (4. darb. mērķis). · Atbalstīt spēju veidošanu jaunos NMI, īpaši palīdzot valstu iestādēm pilnībā izmantot struktūrfondus un citas attiecīgas programmas. Gaidāms, ka ES struktūrfondu un citu programmu izmantojums palielināsies no 0 % līdz 10 % no EMPIR līdzfinansējuma (5. darb. mērķis). · Stiprināt Eiropas vadošo lomu ar EURAMET starpniecību un veicināt pasaules mēroga sadarbību. Tā rezultātā jāizveido vismaz divas strukturētas sadarbības ar galvenajiem metroloģijas jomas dalībniekiem ārpus Eiropas (piemēram, ASV, Kanāda) (6. darb. mērķis). 3. Politikas risinājumi EMPP turpinājumam ir noteikti šādi trīs galvenie politikas risinājumi. Saskaņā ar 1. risinājumu (“ES neveic īpašus pasākumus”) ES dalība EMPP būtu jāpārtrauc pēc pašreizējā finansēšanas posma beigām 2013. gadā. Turklāt ES pētniecības politikā, programmās vai finansējumā nebūtu jāparedz īpašs atbalsts EMPP mērķu īstenošanai. Saskaņā ar 2. risinājumu (“Līdzšinējais scenārijs – EMPP2”) darbs tiktu turpināts, izstrādājot identisku iniciatīvu, kurā uzmanība tiek pilnībā pievērsta fundamentālās un uz problēmu risināšanu vērstas pētniecības koordinācijai un integrācijai. Tas ietvertu dažus uzaicinājumus par rūpniecībai nozīmīgiem tematiem. Saskaņā ar 3. risinājumu (“Uzlabota 185. panta iniciatīva – EMPIR”) EMPP gūtie panākumi tiktu izmantoti, īstenojot vērienīgāku un iekļaujošāku 185. panta iniciatīvu, kura ir salāgota ar stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, kā Eiropas metroloģijas pētniecības un inovācijas programma (EMPIR). EMPP pilnveidošanas rezultātā izveidotā EMPIR pievērš lielāku uzmanību inovācijai un izmantošanai rūpniecībā, ietver pilnīgi jaunu atbalstu standartizācijai un īpašu spēju veidošanai un saiknes ar citiem tādiem finansēšanas avotiem kā struktūrfondi, lai atbalstītu iesaistītās valstis, kuru metroloģijas sistēmas nav pilnīgas vai tikai tiek veidotas, un ļautu tām mazināt līmeņa atšķirības ar vispāratzītām metroloģijas sistēmām. 4. Risinājumu salīdzinājums Salīdzinājuma pamatā ir analīze par ietekmi uz sešiem darbības mērķiem, kā arī analīze par ekonomisko, sociālo ietekmi un ietekmi uz vidi un citām jomām. 2. attēls. Risinājumu ietekmes uz sešiem darbības mērķiem, kā arī ekonomiskās, sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi un citām jomām salīdzinājums || 1. risinājums: ES neveic īpašus pasākumus || 2. risinājums EMPP2 || 3. risinājums EMPIR 1. darb. mērķis – Integrācija || Zema/vidēja || Ļoti augsta || Augsta 2. darb. mērķis – Inovācija || Zema/vidēja || Vidēja || Augsta 3. darb. mērķis – Politiskā nozīme || Zema/vidēja || Vidēja || Ļoti augsta 4. darb. mērķis – Programmas atvēršana || Zema || Vidēja || Vidēja/augsta 5. darb. mērķis – Spēju veidošana || Zema || Zema/vidēja || Vidēja 6. darb. mērķis – Globāla sadarbība || Zema/vidēja || Zema/vidēja || Vidēja/augsta Ietekme uz ekonomiku || Zema || Vidēja || Vidēja/augsta Sociālā ietekme || Vidēja || Vidēja/augsta || Augsta Ietekme uz vidi || Zema || Vidēja/augsta || Vidēja/augsta Ietekme uz Eiropas pētniecības un inovācijas politiku || Zema || Vidēja/augsta || Augsta Efektivitāte || Ļoti zema || Augsta || Ļoti augsta Administratīvais slogs || Augsta || Vidēja || Vidēja 5. Vēlamais risinājums Pēc tam, kad ir ņemta vērā efektivitāte mērķu sasniegšanā, lietderība, kā arī atbilstība visiem kritērijiem, priekšroka nepārprotami tiek dota 3. risinājumam. To pilnībā apstiprina sabiedriskās apspriešanas rezultāti (93 % no visām atbildēm minētais risinājums ir novērtēts kā “ļoti piemērots” vai “atbilstošs”). Šajā risinājumā paredzēts izmantot EMPP iepriekšējos sasniegumus, turpinot pašreizējās darbības un to īstenošanu jaunā programmā, vienlaikus vienmērīgi integrējot papildu darbības no paša sākuma, lai risinātu problēmas, kuras nevarēja atrisināt saskaņā ar pašreizējās iniciatīvas uzstādījumu. Faktiskais budžeta piešķīrums būs atkarīgs no tā, kāds lēmums tiks pieņemts par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”. Iesaistītās valstis jau ir izteikušas gatavību uzņemties finansiālās saistības, kas pārsniedz EUR 300 miljonus. Kopā ar atbilstošiem ES ieguldījumiem programmai tiktu piešķirti EUR 600 miljoni, par kuriem uzaicinājumus rīkotu septiņus gadus, atbilstīgi gada budžeta pieaugumam 7 % apmērā (EUR 85,7 miljoni gadā) salīdzinājumā ar pašreizējo programmu EMPP. 6. Uzraudzība un novērtēšana Atbilstošas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas izveide programmas un projekta līmenī dos iespēju izstrādāt pareizu novērtējumu, lai konstatētu, vai EMPIR programma tiek īstenota un vai tā sekmīgi sasniedz savus mērķus. Novērtēšanas sistēmai būtu jāsastāv no šādiem elementiem: · gada ziņojumiem par programmas īstenošanu, kuros sniedz sīku informāciju par darbības rezultātiem un mērķu sasniegšanā panākto progresu, pamatojoties uz iepriekš noteiktiem rādītājiem; · starpposma novērtējuma, ko ne vēlāk kā 2018. gadā veic neatkarīga Eiropas Komisijas uzaicināta ekspertu grupa, īpašu uzmanību pievēršot īstenošanai līdz minētajam termiņam, pētniecības un inovācijas kvalitātei, izvirzīto mērķu sasniegšanā panāktajam progresam un ieteikumiem par iespējamiem uzlabojumiem; · neatkarīga nobeiguma novērtējuma, kuru veic, Savienības dalībai EMPIR beidzoties, un kurā tiek izvērtēta mērķu sasniegšana, rezultāti un ietekme. Ir izstrādāts vispārējs rādītāju kopums, uz kuriem balstās konkrētie mērķi un darbības mērķi, un tas ir sniegts ietekmes novērtējuma ziņojumā. [1] Visu ziņojumu skatīt tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/research/consultations/pdf/empir-survey-final-report.pdf. [2] Piemēram, Metra konvencijas komitejās www.bipm.org/en/committees.