Turklāt šajā saistībā svarīgi ir norādīt, ka ir izstrādāti vairāki nozīmīgi politikas satvari, kas attiecas gan uz drošību, gan attīstību, turklāt daži no šiem satvariem pašlaik tiek pārskatīti. Tie ir, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību politika, attīstības satvars laikposmam pēc 2015. gada, stratēģisks pārskats par ārpolitiku, jūras drošības stratēģija un Eiropas Drošības programma.

Ilgu laiku dzīves apstākļi un apmācības infrastruktūra nometnē bija nepiemēroti. To uzlabošanai, tostarp celtniecības darbiem, bija vajadzīgs ievērojams laiks, un trūka pamata atbalsta (piemēram, ūdens, pārtikas, gultu, matraču un segu). Šie trūkumi negatīvi ietekmēja apmācību efektivitāti un kaitēja ES reputācijai.

Mērķis ES apmācības misijai Mali (EUTM Mali), ko finansē no dalībvalstu iemaksām un Athena mehānisma, ir apmācīt Mali kareivjus, ļaujot izveidot efektīvus un demokrātiski atbildīgus valsts bruņotos spēkus, kas var palīdzēt stabilizēt valsti. Militārajās un apmācības konsultācijās galvenā uzmanība ir pievērsta operatīvajām mācībām, vadībai un kontrolei, loģistikas ķēdēm un cilvēkresursiem. Apmācība tiek sniegta arī tādās jomās kā starptautiskās humanitārās tiesības, civiliedzīvotāju aizsardzība un cilvēktiesības. Spēju veidošanas atbalsts tiek sniegts Mali bruņotajiem spēkiem, kas leģitīmo civilo iestāžu uzraudzībā darbojas valsts dienvidos. Pēc apmācības bataljoni tiek nosūtīti uz valsts ziemeļiem vismaz uz sešiem mēnešiem.

Šie piemēri liecina, ka spēju veidošana drošības nozarē var būt koncentrēta uz civilajiem un/vai policijas spēkiem, kā arī uz militārajiem spēkiem. Ar drošību saistītas funkcijas var tikt īstenotas, izmantojot atšķirīgas organizatoriskās struktūras dažādās valstīs. Piemēram, civilās aizsardzības, robežkontroles un krasta apsardzes funkcijas pēc to būtības var būt militāras, civilas vai hibrīdas.

Plašākas ES pieejas Sāhelas reģionam ietvaros visaptverošs IfS projekts ir ļāvis nodrošināt pamata aprīkojumu un atbalstu (apmācību un padomdošanu), lai attīstītu policijas spējas Nigērā, dodot tai iespēju darboties neatkarīgi. Šis projekts ir daļa no visaptverošas atbalsta programmas, kas cita starpā vērsta uz miera un izlīguma iniciatīvu veicināšanu, atmīnēšanu un sociāli ekonomisko reintegrāciju.

Miera un drošības nodrošināšanas darbības patlaban finansē no ES budžeta, cita starpā izmantojot Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (IcSP) un tā priekšteci – Stabilitātes instrumentu (IfS). Piemēram, plašāka spēju veidošanas projekta ietvaros IcSP nodrošina aprīkojumu Kamerūnas policijai, lai atbalstīt cīņu pret grupējumu "Boko Haram" (jo tas ir destabilizējošs faktors Rietumāfrikā un apdraud ES un partnervalstu attīstību un stabilitāti).

Vairāku no līdz šim īstenoto 34 KDAP misiju un operāciju uzdevumi ietvēra miera un drošības nodrošināšanas dalībnieku spēju veidošanu partnervalstīs. Piemēram, spēju veidošana ir ES 2014. gadā uzsākto trīs KDAP misiju uzdevumu centrālais elements. ES padomdevēja misija civilās drošības sektora reformai Ukrainā (EUAM Ukraine) sniedz stratēģisku atbalstu, konsultācijas un padomdošanu. ES militāra padomdevēja misija Centrālāfrikas Republikā (EUMAM RCA) atbalsta šīs valsts iestādes, palīdzot sagatavot gaidāmo drošības nozares reformu. Tas tiek veikts, palīdzot valsts militārajiem spēkiem veidot spējas, paaugstināt standartus un virzīties uz mērķi, kas paredz kļūt par moderniem, efektīviem un atbildīgiem bruņotajiem spēkiem. ES civilā KDAP misija Mali (EUCAP Sahel Mali) atbalsta Mali iekšējās drošības spēku (t.i., policijas, žandarmērijas un nacionālās gvardes) pārstrukturēšanu. Tās mērķis ir palīdzēt Mali iestādēm nodrošināt konstitucionālo un demokrātisko kārtību un apstākļus ilgstošam mieram. Šī misija apvieno apmācību un stratēģiskas konsultācijas.

Šie izmēģinājuma projekti atspoguļo tikai dažas no problēmām, kas ir jāpārvar: pieejamā finansējuma trūkums, ierobežojumi, kas jo īpaši attiecas uz APF finansējumu, un praktiskās grūtības, ko rada visdažādāko instrumentu izmantošana vienā un tajā pašā kontekstā.

3.Spēju veidošanas uzlabošana drošības un attīstības atbalstam

3.1. Satvars

No primāro tiesību viedokļa ir jāņem vērā divi pamatprincipi.

Vienu un to pašu darbību nevar finansēt gan ar KĀDP pasākumu, gan instrumentu, kas izveidots, pamatojoties uz LESD 209. un 212. pantu. Tas nozīmē, piemēram, ka spēju veidošanu drošības nozarē saskaņā ar iespējamu jaunu instrumentu var īstenot ES attīstības sadarbības ietvaros, ja tās mērķis un saturs ietilpst attīstības politikas jomā.

Līgumi izslēdz iespēju izmantot ES budžetu izdevumiem, kas rodas no darbībām militārā vai aizsardzības jomā (sk. LES 41. panta 2. punktu). Tādējādi Eiropas Attīstības fonds un Āfrikas Miera nodrošināšanas fonds kā instrumenti ārpus ES budžeta ir īpaši aktuāli attiecībā uz pašreizējiem centieniem “aizpildīt” plaisu starp KDAP un dažādiem attīstības instrumentiem, lai visaptveroši risinātu drošības un attīstības saiknes jautājumus. Turklāt nav izslēgta spēju veidošanas finansēšana drošības nozarē saskaņā ar LESD 209. un 212. pantu neatkarīgi no atbalsta saņēmēja civilajām vai militārajām iezīmēm, tomēr tam ir nepieciešama katra konkrētā gadījuma izvērtēšana.

Papildus primārajiem tiesību aktiem satvars, kas attiecas uz ES ārējo darbību drošības nozares spēju veidošanas jomā, ir daudzgadu finanšu shēma (DFS) un ārējās finansēšanas instrumentu juridiskais pamats. Attiecīgie ES budžeta instrumenti ir šādi:

-Stabilitātes un miera veicināšanas instruments (IcSP);

-Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA);

-Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI);

-Attīstības sadarbības instruments (ASI) un

-Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR); kā arī

-kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) budžets;

Visbeidzot, oficiālās attīstības palīdzības (OAP) definīcija, iespējams, ierobežo izdevumus par drošības spēju veidošanu, jo OAP kritēriji parasti neaptver militāros izdevumus. Šis ierobežojums ir īpaši nozīmīgs saistībā ar DFS, saskaņā ar kuru ES būtu jācenšas nodrošināt, ka laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam vismaz 90 % no tās kopējās ārējās palīdzības tiktu uzskatīti par OAP. Turklāt ASI paredz īpašus OAP mērķus un ierobežojumus attiecībā uz ieroču vai munīcijas iepirkumu vai darbībām, kurām ir militāri vai ar aizsardzību saistīti mērķi . EAF paredz, ka plānojumam jābūt izstrādātam tā, lai iespēju robežās tas atbilstu OAP kritērijiem. Turklāt dalībvalstis ir paziņojušas, ka to iemaksas EAF atbilst OAP kritērijiem.

3.2. Mūsu pašreizējo instrumentu labāka izmantošana

Esošie ES budžeta instrumenti

Ievērojama daļa no ārējās palīdzības programmām, ko finansē no ES attīstības un tehniskās sadarbības instrumentiem, jau risina drošības un attīstības problēmas. Pašreizējās DFS ietvaros ar 9 valsts programmām un 8 reģionālajām vai tematiskajām programmām cenšas atbalstīt konfliktu novēršanu un risināšanu un ar mieru un drošību saistītus pasākumus. Turklāt 45 valstīs tiek izstrādātas programmas, kas plašākā mērā vērstas uz pārvaldību un tiesiskumu, tostarp uz iespējamu atbalstu KDAP misiju un operāciju pārejai uz citiem instrumentiem.

Tomēr uz finanšu atbalstu spēju veidošanai drošības nozarē, ko piešķir IcSP, IPA, EKI, ASI un EIDHR ietvaros, attiecas dažādi ierobežojumi, kā paskaidrots iepriekš. Tā rezultātā pašlaik nav neviena ES budžeta instrumenta, kas paredzēts, lai nodrošinātu visaptverošu finansējumu spēju veidošanai drošības nozarē partnervalstīs, jo īpaši nozares militārajam elementam.

Šāda situācija ir pastāvējusi pēdējos desmit gadus. Kad 2004. gadā Eiropas Komisija iesniedza savu sākotnējo ierosinājumu par stabilitātes instrumentu, tā ierosināja paplašināt juridisko pamatu, attiecinot to uz finansējumu ilgtermiņa atbalstam spēju veidošanai militāro miera atbalsta operāciju jomā. Tomēr galīgajā tekstā netika ietvertas atsauces uz militārajām vai miera atbalsta operācijām, ņemot vērā pārējo likumdevēju iebildumus. Arī pilsoniskā sabiedrība bija paudusi savus iebildumus.

Esošie instrumenti ārpus ES budžeta