1.Ievads

Krievijas agresijas karš pret Ukrainu ir radījis jaunas un negaidītas problēmas Eiropas Savienībai un visai pasaulei. Kamēr mūsu sabiedrība joprojām atgūstas no Covid-19 pandēmijas, Krievijas iebrukums ir izraisījis karu un postījumus, pastiprinājis ģeopolitisko nestabilitāti un būtiski ietekmējis pasaules ekonomiku.

ES turpina solidarizēties ar Ukrainu un tās tautu. Kopš 2014. gada ES un tās dalībvalstis šai valstij sniegušas humāno un agrīno atjaunošanas palīdzību vairāk nekā 1 miljarda EUR apmērā. Kopš Krievijas iebrukuma Ukrainā šis atbalsts, kas paredzēts Ukrainas ekonomiskajai, sociālajai un finansiālajai noturībai, ir pieaudzis līdz aptuveni 4,1 miljardam EUR un tiek sniegts kā makrofinansiāla palīdzība, atbalsts valsts budžetam un reaģēšanai krīzes situācijās, kā arī kā ārkārtas un humānā palīdzība. No Eiropas Miera mehānisma ES ir mobilizējusi militāro palīdzību vēl 2 miljardu EUR apmērā. Turklāt tā ir ātri un izlēmīgi reaģējusi uz Krievijas iebrukumu, pieņemdama sankcijas, kuru sekas Krievijai būs milzīgas un smagas.

Kopš šā gada 24. februāra Eiropas Savienībā ir krasi pieaudzis to cilvēku skaits, kuri bēg no Krievijas agresijas Ukrainā . Savienībā līdz šim ir ieradušies vairāk nekā 6,2 miljoni Ukrainas valstspiederīgo. Lai gan daži no viņiem sākuši atgriezties Ukrainā un ieceļošanas plūsmas lēnām stabilizējas, šo cilvēku skaits joprojām ir ievērojams un arvien pieaug. Ieceļotāju plūsmas ietekme dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga. Dažās dalībvalstīs un reģionos ir ļoti lielu skaits ieceļotāju – astoņās dalībvalstīs pagaidu aizsardzību saņēmušo ieceļotāju skaits jau pārsniedz 1 % no valsts iedzīvotāju skaita, bet Polijā un Čehijā – pat 3 %.

Dalībvalstis veltī nepieredzēti lielus pūliņus, lai uzņemtu un raiti veicinātu pārvietoto personu integrāciju viņu uzturēšanās laikā ES. Vietējās iestādes un pilsoniskā sabiedrība ir daudzkārt palielinājušas dalībvalstīs īstenoto iniciatīvu skaitu, un tās aizvien ir pirmās, kuras cenšas apmierināt humānās vajadzības, tai skaitā nodrošināt pajumti, sagādāt apģērbu, higiēnas preces un sniegt psiholoģisko palīdzību.

ES ir sniegusi atbalstu, īstenojot vēl nepieredzētus pasākumus un piešķirot finansējumu pārvietoto personu vajadzību apmierināšanai. ES ir pirmo reizi iedarbinājusi Pagaidu aizsardzības direktīvu, kas piešķir tūlītēju un kolektīvu pagaidu aizsardzību cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas agresijas Ukrainā. Pagaidu aizsardzības statuss dod piekļuvi veselības aprūpei, izglītībai un darba tirgum, un aptuveni pusmiljons Ukrainas bērnu tagad mācās valstīs, kuras uzņem bēgļus.

Nekavējoties tika mobilizēts arī Savienības atbalsts no Savienības civilās aizsardzības mehānisma (RescEU) un no iekšlietu fondiem, kas joprojām pieejami par 2014.–2020. gada periodu. Turklāt pēc līdzekļu devēju pasākuma “Iestājamies par Ukrainu” (“Stand Up for Ukraine”) no iekšlietu fondiem kā ārkārtas palīdzība visvairāk skartajām dalībvalstīm tiek mobilizēti 400 miljoni EUR. Daļa no šiem līdzekļiem tiks novirzīta vietējām un reģionālajām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai atzītu to nozīmīgo lomu no Ukrainas pārvietoto personu pirmreizējā uzņemšanā.

Ņemot vērā nepieciešamību situāciju risināt steidzami, tika pieņemti vairāki priekšlikumi, kas ļauj palielināt kohēzijas finansējuma elastību ar mērķi atbalstīt dalībvalstis. Secīgie pasākumi “Kohēzijas rīcība bēgļu atbalstam Eiropā” (CARE) palīdz dalībvalstīm sniegt ārkārtas atbalstu un nodrošināt piekļuvi tādiem pakalpojumiem kā pagaidu izmitināšana, apgāde ar pārtiku un ūdeni vai medicīniskā aprūpe.

Konkrētāk, CARE ir ļāvusi 2014.–2020. gada kohēzijas programmu ietvaros elastīgi izmantot Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) un Eiropas Sociālo fondu (ESF) projektiem, kas risina ar migrāciju saistītās problēmas, proti, retroaktīvi piemērot izdevumu attiecināmību no Krievijas iebrukuma dienas, lai ES varētu atbalstīt visas darbības, kas nekavējoties tika veiktas bēgļu vajadzību apmierināšanai.

Turklāt, lai labuma guvējiem un dalībvalstu pārvaldes iestādēm mazinātu administratīvo slogu saistībā ar šo problēmu risināšanu, tika ieviestas īpašas vienības izmaksas.

Papildus tam līdz 2022. gada 30. jūnijam tika pagarināta iespēja saņemt Komisijai deklarēto izdevumu pilnīgu atlīdzināšanu un tika ievērojami palielināts no REACT-EU resursiem piešķirtais priekšfinansējums, kas nodrošina vēl 3,5 miljardus EUR, ko var saņemt kā avansa maksājumus un ar ko paredzēts atvieglot slogu dalībvalstu publiskajām finansēm.

Dalībvalstis šo finansējumu var izmantot arī tam, lai izstrādātu īpaši pielāgotus risinājumus trešo valstu valstspiederīgo ilgtermiņa integrācijai, veicot investīcijas mājokļu, izglītības, nodarbinātības, veselības aprūpes, sociālās iekļaušanas un sociālās aprūpes vai citu sociālo pakalpojumu jomā. Tomēr ir ļoti svarīgi, lai programmu pielāgojumi tiktu veikti ātri, jo tikai tā var nodrošināt finansējuma plūsmas tur, kur tās nepieciešamas visvairāk.

Neraugoties uz visiem ieguldītajiem pūliņiem, vajadzību kļūst arvien vairāk. Daudzas ieinteresētās personas, kuras pārstāv pilsonisko sabiedrību, vietējās un reģionālās iestādes un dalībvalstis, ir informējušas Komisiju par īpašām grūtībām, ar ko tās saskaras, palīdzot personām, kuras bēg no Krievijas agresijas Ukrainā. Viņu bažas tika ņemtas vērā, jo Eiropas Parlaments un Eiropadome 30. un 31. maija īpašajā sanāksmē aicināja Komisiju “nākt klajā ar jaunām iniciatīvām, lai daudzgadu finanšu shēmā atbalstītu šos centienus”.

Turpinot līdzšinējos centienus, Komisija šodien ir pieņēmusi vairākus papildpasākumus, kas vēl vairāk palielinās kohēzijas politikas elastību kara seku pārvarēšanā un nodrošinās naudas līdzekļus 3,5 miljardu EUR apmērā. Šie FAST–CARE pasākumi atvieglos un paātrinās dalībvalstu piekļuvi finansējumam, lai apmierinātu to cilvēku vajadzības, kuri bēg no kara Ukrainā, un vienlaikus turpinās atbalstīt Eiropas reģionu atveseļošanu.

2.Kara seku pārvarēšanai paredzēta papildu elastīga palīdzība kohēzijas politikas ietvaros

Krievijas agresijas karš pret Ukrainu izraisījis vēl nepieredzētu pārvietoto personu pieplūdumu ES, radījis preču, arī enerģijas un pārtikas, cenu kāpumu un ir atkal apgrūtinājis atjaunoto piegādes ķēžu darbību. Šīs problēmas tiek risinātas papildus tam, ka tiek sniegts vēl nebijis atbalsts cīņai pret pandēmiju un tiek stiprināta ekonomikas atveseļošana, un tas uzliek papildu slogu dalībvalstu publiskajām finansēm. Tā rezultātā ir pieaudzis budžeta deficīta un valsts parāda līmenis, un ir sagaidāms, ka turpmākajos gados tas vairumā dalībvalstu saglabāsies augstāks nekā pirms pandēmijas. Šajā sakarā Komisija nāk klajā ar kohēzijas politikā paredzētu visaptverošu pasākumu kopumu, kas papildina līdz šim īstenotās iniciatīvas. Elastīgā palīdzība teritorijām (FAST–CARE) papildinās CARE pasākumus un ietvers divus pīlārus: pirmkārt, tiesību aktu priekšlikumus, kas sniegs papildu elastību kohēzijas politikas līdzekļu izmantošanā un papildu priekšfinansējumu, un, otrkārt, papildinošus neleģislatīvus pasākumus, kas ļaus optimizēt līdzekļu efektīvu izmantošanu un risināt jaunās vajadzības. Ir ierosināti šādi leģislatīvie pasākumi:

-3,5 miljardu EUR papildu priekšfinansējums, kas jāizmaksā 2022. un 2023. gadā un kas visām dalībvalstīm nodrošinās ātri pieejamus papildu naudas līdzekļus.