LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 24.6.2009 
SEC(2009) 791 
  
KOMISIJAS DIENESTU  DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
 
par ķīmiskās, bioloģiskās, radiolo ģiskās un kodoldroš ības stiprin āšanu Eiropas 
Savienībā – ES CRBN  rīcības plāns  
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
 
{COM(2009) 273 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 790} 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
Pavaddokuments 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
 
par ķīmiskās, bioloģiskās, radiolo ģiskās un kodoldroš ības stiprin āšanu Eiropas 
Savienībā – ES CBRN  rīcības plāns  
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
1. CBRN  POLITIKAS  PAKETE 
Saskaņā ar Padomes 2007. gada decembra secin ājumiem par ķīmisko, biolo ģisko, 
radioloģisko un kodolapdraud ējumu (CBRN)  novēršanu un gatav ību reaģēt uz biolo ģiskiem 
draudiem, kur ā tā aicināja Komisiju turpin āt darbu CBRN  jomā un piekrita Komisijas 
nodomam 2009. gad ā ierosināt atbilstīgus politikas pas ākumus, Komisija pl āno 2009. gada 
jūnijā pieņemt priekšlikumu paketi  CBRN  jomā. 
CBRN  paketes visp ārīgie mērķi ir cīnīties pret terorismu, papildinot attiec īgos pasākumus, kas 
tiek īstenoti dal ībvalstu līmenī, pievērsties trūkumiem šaj ā jomā un veicin āt informācijas un 
labākās prakses apmai ņu starp dal ībvalstīm .  A r  t o  b ūtu arī jāpalīdz noteikt pas ākumus, lai 
mazinātu terorisma draudus ķīmiskajā, bioloģiskajā un radiolo ģiskajā / kodoljom ā. 
Pakete tika izstr ādāta pēc ilgas un daudzpus īgas apspriešan ās. Rīcības plāna formul ēšanā 
galvenā loma bija CBRN darba grupai. Š ī darba grupa tika izveidota 2008. gada febru ārī un 
tajā ir vairāk nekā 200 locek ļu, kas pārstāv valstu iest ādes un organiz ācijas. 2008. gad ā 
kopumā tika sarīkotas 15 san āksmes, lai piev ērstos dažādām CBRN  jomām. Darba grupas 
nobeiguma zi ņojums tika public ēts 2009. gada janv ārī, un tajā bija iekļauti 264 atseviš ķi 
ieteikumi, kas apstiprina  ne vien to, ka joproj ām ir daudz dar āmā, bet arī to, ka starp 
ekspertiem valda liela vienpr ātība par to, k ā vislabāk varētu risināt esošos jaut ājumus.  
CBRN  darba grupas darb ā bija aktīvi iesaistīti arī vairāki Komisijas dienesti. No visiem šaj ā 
darbībā iesaist ītajiem ĢD īpaši akt īvi attiec īgi ķīmiskajā, bioloģiskajā un 
radioloģiskajā/kodoljom ā darbojās Uzņēmējdarbības un r ūpniecības ĢD, Vesel ības un 
patērētāju aizsardz ības ĢD un Ener ģētikas un transporta ĢD, kā arī KPC. 
2. PROBLĒMAS  DEFINĒŠANA 
Lai defin ētu CBRN  problēmu ES, tika ņemti vērā dažādi rādītāji, tostarp kop ējais CBRN  
apdraudējuma līmenis un teroristu vai cita ve ida incidentu, kuros iesaist īti CBRN  materiāli, 
iespējamās izmaksas.  
2.1. Konkrētu problēmu novērtējums 
CBRN  problēmas novērtējumā galvenā uzmanība ir piev ērsta CBRN  novēršanai, atkl āšanai un 
gatavībai/reaģēšanai.  
2.1.1.  Problēmas saistībā ar CBRN nov ēršanu, atkl āšanu un gatav ību/reaģēšanu 
• Ir daudz starptautisku un ES ties ību aktu un nol īgumu, taču to īstenošanā dalībvalstu 
starpā vērojamas vair ākas atšķirības. 
LV 3   LV • Pašreiz ējā informācijas apmai ņā un sadarb ības iniciat īvās ir vērojami trūkumi un 
pārklāšanās. 
• Past āv dažādi juridiski un praktiski ierobežojumi ES sadarb ībai cīņā pret CBRN  
teroristu draudiem. 
• Dal ībvalstīs pastāv atšķirīgi person āla drošības standarti un daž ādas proced ūras 
personāla iepriekš ējās darbības pārbaudēm un droš ības pārbaudēm. 
• Kaut ar ī dažās jomās tiek veikts liels p ētniecības darbs, vair ākām vajadz ībām 
pētniecības jomā nav pievērsta pienācīga uzman ība. 
• Zin ātnisko secin ājumu public ēšanā plašai sabiedr ībai pieejamos avotos un 
pētniecības finans ēšanas praks ē netiek pietiekami ņemti vērā drošības jautājumi. 
2.1.2.  CBRN nov ēršana 
• Daudzus CBRN  materiālus var ieg ūt samērā viegli, un no tiem var izgatavot iero čus. 
Tas galvenok ārt attiecas uz ķīmiskām vielām un maz ākā mērā uz biolo ģiskiem 
aģentiem un radiolo ģiskiem avotiem.  
• Nenotiek pietiekami koordin ēta CBRN  materiālu tirgus kontrole un dal ībvalstīm ir 
dažādas pieejas un standarti CBRN  materiālu un dar ījumu ar tiem uzraudz ības un 
novērošanas jom ā. 
2.1.3.  CBRN atkl āšana 
• Past āv atšķirības valstu atkl āšanas spēju un gatav ības ziņā. 
• Nepast āv saskaņoti obligātie standarti, uz kuriem dal ībvalstis var ētu balstīties, un vēl 
nepastāv Eiropas test ēšanas, izm ēģinājuma un sertific ēšanas programma.  
2.1.4.  CBRN gatav ība un rea ģēšana 
• Dal ībvalstu starp ā pastāv būtiskas atš ķirības piegādes ķēžu dalībnieku, augsta riska 
objektu vai kritisk ās infrastrukt ūras operatoru CBRN  ārkārtas situāciju un rea ģēšanas 
plānu kvalitātē. Drošības aspekti bieži nav skaidri noteikti vai ar ī nav labi iestr ādāti 
plānos. 
• V ērojami b ūtiski trūkumi pirmo rea ģētāju apmācīšanā, kā reaģēt uz  CBRN  
notikumiem dal ībvalstīs. Pārāk bieži netiek aptverti piesardz ības pasākumi attiec ībā 
uz krimin āltehnisko izmekl ēšanu vai dekontamin āciju. 
• Uz vietas pieejamo medic īnisko pretpas ākumu apm ērs un pārklājums dalībvalstīs 
atšķiras.  
2.2. Subsidiarit ātes un proporcionalit ātes princips 
Subsidiarit ātes princips  tiek ievērots, jo CBRN paketes pas ākumus nevar sasniegt k āda no ES 
dalībvalstīm atseviš ķi un tādēļ tie jārisina ES l īmenī. Kaut arī drošības jautājumi lielā mērā ir 
valstu kompetenc ē, ir vairāki iemesli, k ādēļ daži no tiem j ārisina ES l īmenī. 
• Probl ēmas sakne ir starptautiska par ādība. Daudzas droš ības jomā jau esoš ās 
iniciatīvas un ties ību akti ir starptautiska rakstura. 
• Dal ībvalstīs pašlaik past āv dažādi drošības pasākumi. Tā kā nepastāv iekšējās 
robežas, zem āki drošības standarti vien ā dalībvalstī potenciāli varētu radīt iespēju 
ļaunprātīgi izmantot CBRN  materiālus citā dalībvalstī. 
LV 4   LV • Apjomrad ītus ietaup ījumus var ētu gūt, apzinoties un izplatot labo praksi starptautisk ā 
un ES līmenī. Jo īpaši ES l īmenī ir jāpievēršas labai praksei ES ties ību aktu 
īstenošanas un izpildes jom ā. 
ES ir piem ērota, lai uz ņemtos vad ību un darbotos k ā katalizators š ādai sadarb ībai, un 
paredzētie pasākumi CBRN  jomā ir saskaņā ar subsidiarit ātes principu.  
Novērtēt terorisma apkarošanas politikas proporcionalit āti ir ārkārtīgi grūti. Terorisma 
patvaļīgās un šķietami nelo ģiskās dabas dēļ tā radīto apdraud ējumu un sekas ir gr ūti paredzēt. 
No otras puses, teroristu uzbrukumam, kur ā tiek izmantoti CBRN  materiāli, potenci āli piemīt 
būtiskas negat īvās sekas, kas izpaužas k ā finansiāli zaudējumi, ietekme uz ekonomiku ilg ākā 
termiņā, zaudētas dzīvības un cietušie, soci ālās dzīves pārrāvums un kait ējums kop ējai 
labklājībai. Tādēļ ir pamatota m ērķtiecīga un atbilst īga rīcība šajā jomā, lai novērstu šādus 
uzbrukumus, atkl ātu plānotus uzbrukumus un pien ācīgi strādātu pie uzbrukuma seku 
novēršanas. 
3. MĒRĶI  
Ņemot vērā 2. iedaļā izklāstītās problēmas, CBRN  rīcības plāna mērķis ir sasniegt visp ārīgos 
un specifiskos m ērķus, kas izkl āstīti 3. tabul ā. 
 
LV 5   LV 3. tabula. CBRN  mērķi  
Vispārīgais horizont ālais mērķis 
1. Uzlabot ES sp ējas pretdarboties CBRN  apdraud ējumiem  
Konkrēti horizont ālie mērķi 
1.1. Pastiprin āt efektīvu 
starptautisko sadarb ību, 
koordināciju un dialogu par 
CBRN 1.2. Vairot inform ētību un uzlabot 
zināšanas un inform ācijas apmai ņu 
par CBRN 1.3. Ja iesp ējams, mazin āt 
juridiskos š ķēršļus un 
ierobežojumus  1.4. Uzlabot person āla 
drošību 1.5. Stiprin āt un noteikt 
par priorit āti pētniecību 
CBRN  jomā 1.6. Panākt, ka droš ības 
aspekti tiek vair āk ņemti 
vērā finansēšanas 
lēmumos  1.7. Panākt, ka droš ības 
aspekti tiek vair āk ņemti 
vērā publikācijās 
Mērķi — Novēršana Mērķi — Atklāšana Mērķi — Sagatavot ība un rea ģēšana 
Vispārīgais Konkrētie Vispārīgais Konkrētie Vispārīgais Konkrētie 
4.1. Uzlabot rea ģēšanas un 
ārkārtas situāciju plānošanu un 
protokolus, tostarp ES l īmenī 2.1. Liegt teroristiem un citiem 
noziedzniekiem piek ļuvi likum īgi 
ražotiem un izmantotiem CBRN  
materiāliem 3.1. Uzlabot atkl āšanas un 
identificēšanas potenci ālu un 
spējas 
4.2. Izstrādāt ES pieeju rea ģēšanas 
un ārkārtas situāciju plānošanai  
2.2. Uzlabot CBRN  materiālu 
uzraudzību un kontroli  4.3. Nodrošin āt pastāvīgas 
informācijas plūsmas CBRN  
ārkārtas situācijās 
4.4. Uzlabot iesp ējas atrast un 
saukt pie atbild ības teroristus un 
citus noziedzniekus  2. Palielin āt CBRN  materiālu 
drošību un pilso ņu un iesp ējamo 
mērķu pasargātību 
2.3. Uzlabot visp ārējo inform ētību 
par potenci ālo apdraud ējumu un 
riskiem, t ādējādi veicinot augstu 
„drošības kultūru” 3. Palielin āt CBRN  materiālu 
atklāšanas un identific ēšanas 
iespējas pirms un p ēc teroristu 
incidentiem  
3.2. Izstrādāt ES pieeju atkl āšanai 
un identific ēšanai 4. Līdz minimumam samazin āt 
ar CBRN  materiāliem saist īto 
teroristu incidentu sekas  
4.5. Stiprin āt valstu un ES 
pretpasākumu un viet ējās 
reaģēšanas spējas 
 
 
LV 6   LV 4. POLITIKAS  RISINĀJUMI 
Īpašajā ietekmes nov ērtējuma pieej ā galvenā uzmanība pievērsta diviem galvenajiem politikas 
risinājumiem: 
• status quo  novērtējums; 
• attiec īgo CBRN  pasākumu nov ērtējums, lai īstenotu vēlamo politikas risin ājumu.  
Kopā ir apzināti 147 iesp ējamie pas ākumi, no kuriem  
• 99 pasākumi  ir atzīti par nepretrun īgiem; 
• 34 pasākumi  ir atzīti par potenci āli pretrunīgiem un ir s īki izvērtēti; 
• 14 pasākumi  ir atzīti par nelietder īgiem un izsl ēgti no vēlamā politikas risin ājuma. 
5. VĒLAMAIS  RISINĀJUMS 
Pamatojoties uz daž ādu iespējamo pas ākumu atsij āšanu un s īku izvērtēšanu, vēlamajā 
politikas risin ājumā kopā ir ietverti 133 pas ākumi, kas ir sak ārtoti četrās galvenaj ās jomās: 
horizontālie, novēršanas, atkl āšanas un gatav ības un rea ģēšanas. 
4. tabula. Pas ākumi pa jom ām un veidiem  
 Horizontālie C B R/N Kopā 
Novēršana 13 17 7 21 58
Atklāšana 10 1 7 2 20
Gatavība un rea ģēšana  15  3 6 24
Darbības, kas attiecas 
uz novēršanu, 
atklāšanu un gatav ību/ 
reaģēšanu  19 5 6 1 31
Kopā 57 23 23 30 133
5.1. Vēlamā politikas risin ājuma galven ā ietekme 
5.1.1.  Finansiālā un ekonomisk ā ietekme 
Paredzams, ka vairumam no 133 pas ākumiem, kas ir iek ļauti vēlamajā politikas risin ājumā, 
būs zemas finansi ālās izmaksas, ko ES un valstu l īmenī vairāku gadu laik ā segs daž ādas 
iesaistītās personas. Š ādas izmaksas aptvertu, piem ēram, pētījumus, labas prakses un sp ēju 
pārskatu sagatavošanas pas ākumus, labas prakses noteikšanu un izplat īšanu, dalību tīklojumā, 
sanāksmes un citus pas ākumus.  
Tiek lēsts, ka aptuveni 18 pas ākumiem var ētu būt lielas finansi ālas izmaksas – jaunas 
pētniecības finans ēšanai, visaptverošas agr īnās brīdināšanas sist ēmas un sp ēju izveidei, 
drošības plānu / droš ības vadības sistēmu izvietošanai objektos un visas ES m ēroga 
testēšanas, izm ēģinājuma un sertifik ācijas programmu izveidei atkl āšanas sist ēmām un 
aprīkojumam. Prec īzi aplēst izmaksas ir gr ūti, jo daudziem pas ākumiem b ūtu nepieciešams 
veikt tālāku lietder ības izpēti, lai prec īzāk novērtētu izmaksas un ieguvumus.  
Precīzi novērtēt rīcības plāna īstenošanas paredzam ās izmaksas ir gr ūti, jo tās būs atkarīgas no 
vairākiem faktoriem, piem ēram, ES sarakstu garuma. Tom ēr jānorāda, ka pat tad, ja kop ējās 
izmaksas var ētu sasniegt vair ākus desmitus miljonu euro, t ās tiktu sadal ītas pa daž ādiem 
 
LV 7   LV īstenošanas l īmeņiem (proti, Komisija, ES a ģentūras un 27 dal ībvalstis) un pa vair ākiem 
gadiem. Dažu pas ākumu īstenošana s āktos tūlīt, citus sāktu īstenot tikai, s ākot no 2011. gada. 
Tas dotu pietiekami daudz laika, lai adekv āti saplānotu šādas izmaksas. Pas ākumu īstenošanai 
finansiālo atbalstu var ēs sniegt no esošaj ām finanšu programm ām laikposmam l īdz 
2013. gadam, konkr ēti no īpašās programmas „Terora aktu un citu ar droš ību saistītu risku 
profilakse, gatav ība tiem un to seku p ārvarēšana” un īpašās programmas „Noziedz ības 
profilakse un apkarošana”.  
5.1.2.  Sociālā ietekme 
Lielākajai daļai pasākumu, kas ietverti v ēlamajā politikas risin ājumā, nav paredzama b ūtiska 
sociālā ietekme. Tom ēr neapšaub āmi, ka sekm īgas pretdarb ības CBRN  apdraud ējumam 
vispārējā pozitīvā ietekme ir lab āka sabiedr ības veselība un droš ība, kas izpaužas k ā cietušo 
skaita un ilgtermi ņa veselības probl ēmu mazin āšanās, baiļu sajūtas mazin āšanās un lielāka 
drošības sajūta. 
Vairākiem pasākumiem b ūtu arī pozitīva ietekme uz p ārvaldību, jo ar tiem tiktu veicin āta 
iestāžu sadarb ība un sazi ņa, uzlabota inform ācijas plūsmu organiz ācija vai protokolu 
izveidošana utt.  
Aptuveni desmit pas ākumiem var ētu būt negatīva sociālā ietekme. Iesp ējamā negatīvā 
ietekme saist ās ar iejaukšanos pamatties ībās uz privāto dzīvi un personas datu aizsardz ību. 
Tomēr pasākumu saturu un faktisko īstenošanu var pl ānot tā, lai izvair ītos no šādas ietekmes. 
5.1.3.  Ietekme uz pamatties ībām 
Potenciālās problēmas saist ībā ar pamatties ībām, ir konstat ētas attiec ībā uz pieciem 
pasākumiem. Divas no t ām ietver pas ākumus, lai uzlabotu droš ību trešo valstu darbiniekiem, 
kas atrodas komand ējumā. Ja tiem netiek velt īta pienācīga rūpība, tie var negat īvi ietekm ēt 
nediskrimin ācijas un akad ēmiskās brīvības principu. Iepriekš ējās darbības pārbaudes un 
drošības pārbaudes pras ībām var būt negatīva ietekme uz nodarbošan ās izvēles brīvību un 
tiesībām tikt nodarbin ātam. No otras puses, droš ības pārbaudes proced ūru savstarp ēja atzīšana 
visā ES varētu vienkāršot stāšanos darb ā līdzīgās jomās citās dalībvalstīs.  
Trīs pasākumi ietver zi ņošanu par aizdom īgiem dar ījumiem. Tie var ētu radīt iejaukšanos 
personu priv ātajā dzīvē un viņu tiesībās uz personas datu aizsardz ību. Ja tiek nodrošin āta 
pienācīga personas datu aizsardz ība, pasākumu saturu un faktisko īstenošanu var pl ānot tā, lai 
izvairītos no šādas ietekmes. 
5.2. Izvēlētā politikas varianta priekšroc ības 
5.2.1.  Efektīvas starptautisk ās sadarb ības, koordin ācijas un dialoga par CBRN 
pastiprināšana 
Ar vēlamo politikas risin ājumu tiks dots pozit īvs ieguld ījums starptautisk ās sadarbības, 
koordinācijas un dialoga par CBRN  efektivitātes pastiprin āšanā. Vairāku pasākumu rezult ātā 
izdotos 
• lab āk apzināt esošos starptautiskos sadarb ības un koordin ācijas meh ānismus, ar 
kuriem piev ēršas CBRN  jautājumiem,  
• uzlabot sadarb ību ar attiec īgajām aģentūrām starptautisk ā, ES un valstu l īmenī, 
• uzlabot labas prakses noteikšanu un apmai ņu ar partneriem starptautisk ā, Eiropas un 
valstu līmenī, 
• uzlabot sazi ņu ar sabiedr ību. 
 
LV 8   LV 5.2.2.  Juridisko š ķēršļu un ierobežojumu samazin āšana 
Vairāku vēlamajā politikas risin ājumā ietverto pas ākumu rezult ātā izdotos uzlabot person āla 
drošību,  
• ieviešot kop īgus diferenc ētus kritērijus person āla iepriekš ējās darbības pārbaudes un 
drošības pārbaudes proced ūrām, 
• uzlabojot labas prakses noteikšanu un apmai ņu drošības pārbaužu jom ā, 
• stiprin āt vadības strukt ūras CBRN  objektos t ā, lai darbinieki tiktu adekv āti un 
regulāri novērtēti un uzraudz īti. 
5.2.3.  CBRN materi ālu uzraudz ības un kontroles uzlabošana 
Vēlamajā politikas variant ā ir ietverti vair āki pasākumi, lai uzlabotu CBRN  materiālu 
uzraudzību un kontroli attiec ībā uz uzskaiti, inform ācijas apmai ņu un ziņošanu par 
apdraudējumu, materi ālu pazušanu un citiem incidentiem, transportu, k ā arī importu un 
eksportu:  
• lab āka atbilst ība starptautiskaj ām saistībām un esošo uzraudz ības un kontroles 
mehānismu izmantošana;  
• lab āka licenc ēšanas, re ģistrēšanas un pieg ādes kontrole, lai pan āktu, ka CBRN  
materiāli tiek atbilst īgi uzskait īti un uzraudz īti; 
• lab āka saziņa un inform ācijas apmai ņa par apdraud ējuma līmeni, zādzībām, 
pazaudēšanu un incidentiem; 
• CBRN  materiālu transport ēšanas stiprin āta kontrole; 
• vair āk uzmanības augsta riska CBRN  avotiem. 
5.3. ES pievienot ā vērtība 
Terorisms p ēc savas b ūtības ir starptautiska par ādība, bet ES ir kop īgas robežas, kas ļauj 
teroristiem br īvi pārvietoties ES teritorij ā. Vēlamajā politikas variant ā ierosinātā sadarbība 
aptver gan pieredzes un labas prakses apmai ņu dažu pas ākumu ietvaros, gan operat īvas 
nozīmes inform ācijas un izl ūkdatu apmai ņu citos pas ākumos. Visi šie pas ākumi var ētu 
palīdzēt stiprināt divpusējās un daudzpus ējās sadarbības kanālus dalībvalstu starp ā.  
5.3.1.  Paredzam ā attiecīgo ieinteres ēto personu iesaist īšanās 
Paredzams, ka attiec īgo ieinteres ēto personu iesaist īšanās notiks ļoti plašos apm ēros, ņemot 
vērā to, ka visi procesa dal ībnieki, kam j āīsteno rīcības plāns, aktīvi piedalījās tā izstrādē plaši 
izvērstās ES apspriešan ās laikā, jo īpaši CBRN  darba grupas ietvaros .  
Šāda pieeja ir nodrošin ājusi to, ka visas attiec īgās ieinteres ētās personas ir l īdzatbildīgas par 
īstenojamiem pas ākumiem . Lai pan āktu maksim ālu iesaistīšanos, ir paredz ēts tālāk attīstīt 
sadarbības vidi, k ādu izveidoja CBRN  darba grupa . 
5.3.2.  Holistiskā/pamatpieeja ES l īmenī 
Vēlamā politikas risin ājuma mērķis ir radīt sākotnēju horizont ālu pamatu  kā sākumpunktu 
mērķtiecīgām iniciat īvām turpmāk. Instrumenta (133 pas ākumi) izv ēles pamat ā ir pusotru 
gadu ilgusi apspriešan ās ar dalībvalstu, Komisijas dienestu, akad ēmisko aprindu un ražošanas 
nozaru ekspertiem. 
Izvēlētās pieejas papildu priekšroc ība ir tā, ka tādējādi var konstat ēt sinerģiju. Daudzi 
pasākumi, kurus eksperti ir atzinuši par nepieciešamiem, ir attiecin āmi uz visiem daž ādajiem 
 
LV 9   LV materiāliem, kas ir aptverti paket ē, un tas noz īmē, ka var izmantot metožu l īdzības, lai virzītu 
uz priekšu konkr ētus pasākumus un palielin ātu efektivit āti.