Pieņem Būvniecības un nojaukšanas atkritumu stratēģiju, kurā nosaka būvniecības un nojaukšanas darbībās radušos atkritumu apsaimniekošanas iespējas, lai novirzītu šādu atkritumu apstrādi no apglabāšanas uz sagatavošanu atkārtotai izmantošanai un pārstrādi. Lai īstenotu šādu stratēģiju: i) stājas spēkā jauns būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumu apsaimniekošanas tiesiskais regulējums, ii) tiek pieņemti būvniecības nozares standarti, lai samazinātu radītos būvgružus un ēku nojaukšanas atkritumus un nodrošinātu, ka radītie atkritumi ir piemēroti atkritumu apsaimniekošanai saskaņā ar atkritumu hierarhiju, un iii) tiek ieviesti nosacījumi piemērotu būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumu reģenerācijai tik stingri nepieciešamajā apjomā, kāds nepieciešams karjeru aizbēršanai, kuri deklarēti kā daļēji izsmelti, izsmelti vai neaktīvi, lai atjaunotu to sākotnējo stāvokli.

Būvgružu un ēku nojaukšanas atkritumu reģenerācijai tukšās telpās, lai tos atjaunotu to sākotnējā stāvoklī ar augstiem vides standartiem, ir šādi nosacījumi: i) vides un resursu iestāde sadarbībā ar Plānošanas iestādi ir identificējusi karjerus, par kuriem paziņots, ka tie ir daļēji izsmelti, izsmelti vai neaktīvi, un noteikusi tajos ietverto apjomu, ii) darba uzdevumu kopumu tukšu vietu atjaunošanai to sākotnējā stāvoklī un iii) mehānismus, lai stimulētu materiālu sasmalcināšanu pirms aizbēršanas, piemēram, iekļaujot materiālu sasmalcināšanu pirms aizbēršanas kā prasību, publicējot uzaicinājumu iesniegt piedāvājumus par būvdarbiem, ko veic valdības struktūras. Šādu mehānismu definēšanu nosaka pēc apspriešanās ar ieinteresētajām personām, tostarp potenciālajiem atbalsta saņēmējiem, attiecīgajām iestādēm un arī citām galvenajām ieinteresētajām personām. Pasākums nerada ievērojamu atkritumu apglabāšanas pieaugumu un nerada šķēršļus atkritumu sagatavošanai atkārtotai izmantošanai un pārstrādei. Aizbēršanai izmantotie atkritumi ir piemēroti nebīstami atkritumi, ar kuriem aizstāj materiālus, kas nav atkritumi, un tie nedrīkst pārsniegt stingri nepieciešamo daudzumu saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK par atkritumiem 3. panta 17.a punktu.

i) C&D atkritumu rašanās novēršana un labāka apsaimniekošana katrā izstrādes posmā, proti, nojaukšanas, izrakšanas un būvniecības posmā, ii) atkritumu atdalīšana to rašanās vietā un iii) aprites cikla beigu resursu otrreizējo tirgu attīstības veicināšana, kā arī pārejas nodrošināšana no reģenerācijas un apglabāšanas uz otrreizēju izmantošanu un pārstrādi. Turklāt minētajos noteikumos skaidri nosaka un definē nozarē iesaistīto dalībnieku (piemēram, attīstītāju, darbuzņēmēju, arhitektu un nekustamā īpašuma īpašnieku) uzdevumus un pienākumus.

Reforma ietver vismaz trīs reģenerācijas teritoriju pabeigšanu pilsētu teritorijās trīs gadu laikā ar vismaz vienu teritoriju gadā. Atjaunošanās zona ir no automobiļiem brīva teritorija, kurā vietējās pašvaldības līdztekus citām izglītojošām kampaņām veicina iešanu kājām, riteņbraukšanu un sabiedrisko transportu, lai izvairītos no nevajadzīgas pārvietošanās, kā rezultātā rodas papildu brīva un netraucēta atklāta sabiedriskā telpa. Šajās zonās par prioritāriem uzskata gājējus un velosipēdus būtiskiem ceļojumiem, kas izraisa pāreju uz tīrākiem un ilgtspējīgiem transporta veidiem. Reģenerācijas zonu izvēlei jāatbilst Maltas transporta ģenerālplānā izklāstītajiem pasākumiem.

Reforma ietver Valletas reģiona ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāna (SUMP) publicēšanu tiešsaistē un tā īstenošanu. Plāns ir vērsts uz ziemeļu un dienvidu ostu reģioniem, kas aptver vairāk nekā 40 % no Maltas salu kopējā iedzīvotāju skaita. SUMP mērķis ir uzlabot dzīves kvalitāti un mobilitāti Maltā, veicinot rentablu, energoefektīvu un netraucētu mobilitāti. Publikācija sastāv no SUMP publicēšanas Satiksmes ministrijas tīmekļa vietnē.

Kohortas grupu izvēles pamatā ir Nacionālais mājsaimniecību ceļojumu apsekojums (National Household Travel Survey – NHTS). NHTS kvantificē iespējamo kravu novirzīšanas apjomu no privātajām automašīnām uz sabiedrisko autobusu transportu, kas tieši izriet no braukšanas maksas ar autobusu ieviešanas.

Šīs reformas mērķis ir veicināt tāldarbu publiskajā sektorā. Paredzams, ka iespēja strādāt no mājām vai caur reģionāliem mezgliem samazinās braucienus uz darbu un no tā un tādējādi arī satiksmes sastrēgumus.

Plānošanas iestādes atļaujas izdošana (tostarp visu to ietekmes mazināšanas pasākumu īstenošana, kas izriet no attiecīgiem novērtējumiem (kas izriet no Direktīvas 2011/92/ES, Direktīvas 2000/60/EK un Padomes Direktīvas 92/43/EEK) un vides un augu aizsardzības; Resursu iestādes nosacījumi DNSH prasību izpildei saskaņā ar DNSH tehniskajiem norādījumiem (2021/C58/01)) attiecībā uz jauno prāmju nosēšanās vietu, kā arī ērtībām un iekārtām, kas veicina kravu novirzīšanu.

To cilvēku skaits, kuri pieder nesen identificētajām grupām un kuri var gūt labumu no bezmaksas sabiedriskā transporta.

Investīciju veido šādu IT rīku un sistēmu izstrāde – dokumentu pārvaldības sistēma, tostarp fizisko datņu digitalizācija, kuģu pārvaldības sistēma, digitālā jūras saskarne (gan publiska lietotāja saskarne, gan privāta lietotāja saskarne), jūrnieku pārvaldības sistēma, jūras analītikas rīks un rēķinu sagatavošanas modulis. Turklāt personālam jābūt kvalificētam un pārkvalificētam, lai izmantotu izstrādātās IT sistēmas un rīkus. Investīcija arī dod iespēju galaklientiem pieteikties pakalpojumiem tieši caur sistēmu. Turklāt investīcijas ietver kuģu lietu digitalizāciju. Šo investīciju pamatā ir iepriekšējais tehniskais darbs, kas veikts saskaņā ar Savienības Strukturālo reformu atbalsta programmu un tehniskā atbalsta instrumentu.

Minimālais to uzņēmumu skaits, kuri saņēmuši atbalstu digitalizācijai, tostarp vairumtirdzniecībai un mazumtirdzniecībai, tūrismam (tostarp kultūrai) un ražošanas nozarēm, ar dotāciju nolīgumiem par 15 000 000 EUR un vismaz 90 % no budžeta izmaksā saņēmējiem pēc digitalizācijas projektu pabeigšanas.

2021. gadā tiks sākta divu gadu izmēģinājuma shēma, lai analizētu ietekmi, kāda attiecībā uz digitālo pratību, savienojamību, digitālo tehnoloģiju integrāciju un datorprasmēm varētu būt uz ģimenēm ar zemiem ienākumiem attiecībā uz mājas interneta pieslēgumu un piekļuvi datoriem. Izmēģinājuma programma attiecas uz pretendentiem ar zemiem ienākumiem un ierobežotiem līdzekļiem. Saņēmējiem nodrošina piekļuvi internetam un datoru, kā arī apmācību un norādījumus par to izmantošanu, ja tie to pieprasa.

Investīcijas sastāv no valsts dotāciju shēmām uzņēmumiem, kas iegulda digitalizācijā (tostarp datortehnikā, programmatūra un digitālie risinājumi), lai uzlabotu to darbību un izpētītu jaunas uzņēmējdarbības iespējas. Dotāciju shēmas galvenokārt atbalsta MVU (tostarp mikrouzņēmumus un pašnodarbinātos), tādējādi nodrošinot papildināmību ar atbalstu, ko sniedz saskaņā ar citām ES finansējuma programmām.

Reformas šajā komponentā stiprina priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas intervences un profilakses pasākumus, paplašina norādījumus un iespējas visu pieaugušo un jo īpaši mazkvalificētu personu prasmju pilnveidei un pārkvalifikācijai, uzlabo kvalitatīvu iekļaujošu izglītību skolēniem ar īpašām vajadzībām, uzlabo izglītības politikas uzraudzības sistēmu un turpina attīstīt pensiju un bezdarbnieku pabalstu sistēmas regulāru analīzi un uzraudzību, lai atbalstītu tās atbilstību un ilgtspēju. Investīcijas ietver Profesionālās izglītības izcilības centra (ITS Campus) izveidi, tostarp jaunas fakultātes, prakses iespējas, inkubācijas centru, kas veicina uzņēmējdarbību, R &D centru, kas stimulē inovatīvas idejas, un agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes (ECEC) mehānismu, lai mudinātu personas ar neapmaksātiem aprūpes pienākumiem, jo īpaši sievietes, apmeklēt kursus. To papildina mūsdienīgu mācību programmu izstrāde, lai stiprinātu nākotnes prasībām atbilstošu sākotnējo un turpmāko profesionālo izglītību un apmācību viesmīlības un tūrisma nozarē, kas ir viena no Maltas galvenajām ekonomikas un nodarbinātības nozarēm.

Šis Maltas atveseļošanas un noturības plāna komponents palīdz risināt problēmas, ko rada to personu lielais īpatsvars, kuras priekšlaicīgi pamet skolu, un mazkvalificēti pieaugušie, izplatītais prasmju trūkums un nepieciešamība uzlabot izglītības un apmācības sistēmas kvalitāti un iekļautību. Tajā arī izvērtēta pašreizējā pensiju un bezdarbnieku pabalstu sistēma, lai turpinātu īstenot politikas reformas ar mērķi nodrošināt to atbilstību un ilgtspēju. Tās mērķis ir veicināt Maltas darbaspēka un sabiedrības noturību, arī ņemot vērā zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Mater Dei jauno ambulatoro iekārtu digitalizācija pilnībā darbojas un ir pieejama pacientiem. Mehānismam ir moderna digitālo tehnoloģiju infrastruktūra, kas nodrošina vismaz a) pacientu un klīniku plānošanu un pārplānošanu, b) infopaneļa iekārtu pacientu pēckontrolei, c) pacientu elektronisku iesaisti un dialogu un d) iespēju ar MI palīdzību veikt apmeklējumus no gala līdz galam.

Publicēt ziņojumu par bērnu aptaukošanos, ko iekļauj bērnu aptaukošanās uzraudzības programmā. Pētījumā tiks pētīta aptaukošanās izplatība vecuma grupā no 4 līdz 5 gadiem Maltas iedzīvotāju vidū. No 1.–11. skolas gada 10 % bērnu ņem paraugus kopā ar visiem bērniem, kas apmeklē 50 % no Kindergarten 2 centriem. Šajā novērtējumā nosaka atsauces vērtību tikai šai jauniešu vecuma grupai un salīdzina ar vecākām kohortām. Tā rezultātā tiek izstrādāti politikas ieteikumi, kas var ietvert izpratnes veicināšanas kampaņas.

Kārtas numurs Pasākums (reforma vai investīcija) Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji

(atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Pabeigšanas grafiks

(norādīt ceturksni un gadu) Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts un skaidra definīcija Mērvienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 5.1 C5.R.1 Mērķrādītājs Skolēnu skaits (vecumā no 6 līdz 7 gadiem), kas apmācīti lasītprasmes atveseļošanai (RR) Skaits 0 1000 4. cet. 2024 Mērķauditorija ir vidēji 250 skolēnu (6-7 gadus veci), kas katru gadu mācās lasītprasmes atjaunošanas (RR) programmā, sākot no 2021. gada. Laikposmā no 2021. līdz 2024. gadam vismaz 1000 skolēnu ir sekmīgi pabeiguši RR programmu, kļūstot par neatkarīgiem lasītājiem un rakstniekiem, kā to apliecina pārbaude programmas beigās. 5.2 C5.R.1 Mērķrādītājs Pedagogi, kas apmācīti lasītprasmes atjaunošanas (RR) programmā Skaits 0 85 4. cet. 2023 85 skolu papildizglītības skolotāju kohorta, kas strādā ar visgrūtāk mācīt bērnus, piedalās intensīvā apmācībā katru gadu, lai mācītos izmantot “lasīšanas” (Reading Recovery – RR) metodiku. Šajā laikposmā skolotāji identificē viszemākos bērnus un strādā kopā ar šiem skolēniem pusstundu katru dienu ne vairāk kā divdesmit (20) nedēļas, un līdz šīs programmas beigām vismaz 80 % no tiem pašiem skolēniem kļūst par neatkarīgiem lasītājiem un rakstniekiem. 5.3 C5.R.1 Atskaites punkts Pamatprasmju stratēģijā iekļauto pasākumu īstenošana Pēc tās pieņemšanas tiek īstenoti pamatprasmju stratēģijā ietvertie pasākumi. 4. cet. 2024 Pēc tās pieņemšanas tiek īstenoti vismaz trīs (3) pasākumi no divdesmit četriem (24) pasākumiem, kas izklāstīti Pamatprasmju stratēģijā visu vecumu izglītojamajiem, tostarp:



i) Pētniecības, mūžizglītības un nodarbinātības direktorāts (DRLLE) elektroniskas lietojumprogrammas veidā un direktorāta tīmekļa vietnē, kas paredzēta pašnovērtēšanai par rakstpratības, rēķinpratības un digitālo prasmju līmeņiem, ievieš prasmju pārbaudi (prasmes pārbauda līdz 3. līmenim MQF (Maltas kvalifikāciju ietvarstruktūra)) kā rādītāju un palīdzību turpmākas izglītības trajektorijas projicēšanai;

ii) pedagogu apmācība specialitātē pamatprasmju pedagoģijā (vismaz 120 skolotāji tiks apmācīti); un

iii) vismaz četri (4) profesionālās orientācijas un vispārējās labklājības apmācības piedāvājumi, ko piedāvā Maltas Universitāte, tostarp studentiem ar pamatprasmēm, kuri ir ieinteresēti uzlabot savu prasmju līmeni un vēlas piedalīties kursos ar DRLLE. 5.4 C5.R.1 Atskaites punkts Datu noliktavas projekts/priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas (ESL) vispārējā izsekošanas sistēma Datu noliktavas projekta /priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas (ESL) vispārējā izsekošanas sistēma ir pabeigta un darbojas. 3. cet. 2024 Datu glabātava darbojas, un tām iestādēm, kas nodarbojas ar politikas uzraudzību un vadību, ir piekļuve datiem. Šā projekta galvenais mērķis ir koncentrēties uz valsts skolu datiem, paredzot iespēju iekļaut arī nevalstisku skolu datus, ja vien tie sadarbojas. 5.5 C5.R.2 Atskaites punkts To pasākumu īstenošana, kas iekļauti ceļvedī par virzības sistēmas izstrādi, pieaugušo izglītības speciālistu spēju veidošanu un profesionālās orientācijas tīklu izveidi Tiek īstenoti pasākumi, kas iekļauti ceļvedī par konsultāciju sistēmas izstrādi, pieaugušo izglītības speciālistu spēju veidošanu un profesionālās orientācijas tīklu izveidi 2. cet. 2023 Pēc tā pieņemšanas tiks īstenoti vismaz trīs (3) pasākumi no desmit (10), kas iekļauti ceļvedī par virzības sistēmas izstrādi, tostarp pieaugušo izglītības speciālistu spēju veidošana un orientācijas tīklu izveide . Starp šiem pasākumiem ir:

i) valsts centra izveide, kurā ikviens pieaugušais var lūgt norādes par virzību uz prasmju pilnveidi un pārkvalifikāciju; ii) vismaz četru (4) profesionālās orientācijas pedagogu apmācība, lai viņi varētu apmierināt pieaugušo izglītojamo vajadzības; un

iii) profesionālās orientācijas un vispārējās labjutības konsultācijas katrā pieaugušo izglītības centrā. 5.6 C5.R.2 Atskaites punkts E-koledžas atklāšana darbojas e-koledža, tostarp konsultāciju nodaļa, tiešsaistes centrs un dienests 2. cet. 2022 E-koledža ir juridiski un praktiski darbspējīga ar vismaz desmit (10) kursiem, kas aptver dažādas tematiskās jomas. E-koledža ir vismaz mācību pārvaldības sistēma, mentorēšanas un orientācijas nodaļa, tiešsaistes centrs un tiešsaistes treneri, kas palīdz izglītojamajiem. 5.7 C5.R.2 Mērķrādītājs Izglītojamie ir piesaistīti jaunās e-koledžas platformas izmantošanai Skaits 0 4800 4. cet. 2024 Vismaz 4800 izglītojamo izmanto pakalpojumus, ko sniedz, izmantojot jauno e-koledžas platformu. Mērķgrupu veido pieaugušie no dažādām sociālekonomiskajām vidēm vecumā no 15 gadiem un vairāk, kuriem nav MQF (Maltas kvalifikāciju ietvarstruktūras) 3. vai augstāka līmeņa kvalifikācijas. 5.8 C5.R.3 Mērķrādītājs Divu autisma vienību izveide vidusskolās (fiziskās telpas, kas aprīkotas ar aprīkojumu un apmācītiem izglītības darbiniekiem) Skaits 0 2 4. cet. 2021 Aizpilda un ekspluatē divas jaunas autisma vienības (fiziskās telpas). Šādas vienības ir pieejamas studentu lietošanai pēc vajadzības (baltā istaba – ūdens gulta & burbuļa caurule). Ne vairāk kā 16 skolēni var izmantot pirmās divas izveidotās autisma vienības. Divi (2) skolotāji un seši (6) Mācību atbalsta pedagogi saņem papildu apmācību iekļaujošā pedagoģijā un funkcionālas mācību programmas nodrošināšanā ar vismaz vienu (1) skolotāju un diviem (2) mācību atbalsta pedagogiem (LSE) katrā klasē. Valsts skolu atbalsta dienestos (NSSS) praktizējoši speciālisti nodrošina skolotāju un LSE apmācību. 5.9 C5.R.3 Mērķrādītājs Divu jaunu daudzsensoru mācību telpu (MSLR) izveide (fiziskās telpas, kas aprīkotas ar aprīkojumu un apmācītu izglītības personālu) koledžās Skaits 0 2 1. cet. 2022 Tiek izveidotas un darbojas divas jaunas daudzsensoru mācību telpas (MSLR). Šādas telpas ir pieejamas studentu lietošanai pēc vajadzības. Vienu istabu izmanto kā sensoro zonu, un tajā ir tādi priekšmeti kā lodīšu baseins, trampole, zemesriekstu bumba, un otra ir paredzēta vispārējai darbībai, un tajā ir tādi priekšmeti kā virtuve, datorzona un nomierinoša zona. Katrā klasē ir vismaz viens skolotājs. Skolotāju apmācību valsts skolu atbalsta dienestos (NSSS) nodrošina praktiķi. 5.10 C5.R.3 Atskaites punkts Atjauninātās valsts integrācijas politikas stratēģijas pasākumu īstenošana Pēc atjauninātajā valsts integrācijas politikas stratēģijā iekļauto pasākumu pieņemšanas tiek īstenoti 4. cet. 2025 Vismaz divdesmit (20) pasākumu īstenošana (kas veido vismaz 50 % no visiem pasākumiem) atjauninātajā valsts integrācijas politikas stratēģijā , lai sasniegtu stratēģijā noteiktos viedos mērķus. Starp šiem pasākumiem ir:



i) nodrošināt, ka ikgadējie individuālās izglītības plāni (IEP) studentiem ar īpašām vajadzībām visās valsts skolās ir labi izstrādāti tā, lai noteiktu mācību modeli vecumam atbilstošā mācību programmā, ka mācībspēku (skolotāji/gada pasniedzēji/delegāti un mācību atbalsta pedagogi (LSE)) sniegtie norādījumi atbilst individuālu izglītojamo vajadzībām un ka tiek ieteikti grozījumi un izmitināšanas vietas, lai izglītojamie varētu piekļūt mācību programmai. Katra mācību gada beigās ir jāveic attiecīgi pārskati. IEP apkopo LSE sadarbībā ar skolotāju. Nodaļu vadītāji (integrācija) nodrošina un uzrauga, lai IEP atbilstu kvalitātes kritērijiem;

ii) Stājies spēkā pienākums visām valsts skolām vismaz vienu reizi rīkot pasākumus, kas atzīst un cildina daudzveidību un veicina izpratni kā preventīvu un proaktīvu pasākumu pret jebkāda veida iebiedēšanu, kas izriet no tolerances trūkuma. Tie var ietvert tematus, kas saistīti ar rasi vai etnisko izcelsmi, reliģiju vai pārliecību, invaliditāti vai seksuālo orientāciju, bet ne tikai; un

iii) Stājas spēkā pienākums visos valsts skolu misiju pārskatos iekļaut pierādījumus par daudzveidības un iekļautības vērtībām, kas piešķir lielu nozīmi taisnīgumam un uzlabotiem rezultātiem visiem izglītojamajiem. 5.11 C5.R.4 Atskaites punkts Nesen ieviestā novērtēšanas un uzraudzības darba plāna īstenošana Pirmā gada iekšējā ziņojuma publicēšana par novērtēšanas un uzraudzības darba plāna īstenošanas gaitu 4. cet. 2025 Pēc novērtēšanas un uzraudzības darba plāna pieņemšanas, kurā izklāstīti galvenie darbības rādītāji un ar tiem saistītā uzraudzības kārtība, kā arī katru gadu izvērtējamo politikas pasākumu saraksts, politikas īpašnieki katru mēnesi ziņo par progresu pasākumu īstenošanā saskaņā ar darba plānu. Šo informāciju iekļauj ministrijas Stratēģiskās vadības padomes ceturkšņa sanāksmē, lai apspriestu un veicinātu politikas īstenošanas procesu. Katru gadu sagatavo iekšēju ziņojumu par politikas īstenošanas procesa stāvokli. Tas aptver visas izglītības politikas jomas, kas ir pārskatītas un aptver 2021.–2030. gada periodu.

Divus ierēdņus pieņem darbā, lai tie būtu daļa no Politikas uzraudzības nodaļas. 5.12 C5.R.5 Atskaites punkts Bezdarbnieka pabalstu novērtējums Pētījuma par bezdarbnieka pabalstu novērtējumu publicēšana tiešsaistē 2. cet. 2022 Pabeidz un publicē pētījumu, kurā novērtē bezdarbnieka pabalstu Maltā. Pētījumā izvērtē situāciju un sniedz konkrētus un detalizētus ieteikumus valdībai par to, kā uzlabot efektīvu segumu un panākt pabalstu labāku atbilstību gan ilguma, gan efektīvas pieejamības ziņā, vienlaikus palielinot stimulu strādāt. 5.13 C5.R.5 Atskaites punkts Ar bezdarbnieku pabalstiem saistīto problēmu un politikas pasākumu uzraudzības process Pirmā uzraudzības ziņojuma publicēšana tiešsaistē ar attiecīgu statistikas informāciju 4. cet. 2024 Tiek uzsākts pārraudzības process ar attiecīgu statistikas informāciju, lai periodiski izvērtētu to politikas pasākumu efektivitāti, kas ir spēkā attiecībā uz bezdarbnieka pabalstiem. Pirmo ziņojumu pabeidz līdz 2024. gada beigām, nosakot nākamā ziņojuma publicēšanas datumu piecu (5) gadu laikā. 5.14 C5.R.5 Atskaites punkts Nesen pieņemtās nodarbinātības stratēģijas pasākumu īstenošana Pēc nodarbinātības stratēģijas pieņemšanas tiek īstenoti pasākumi, kas izriet no stratēģijas, tostarp attiecīgā gadījumā – tiesību aktu stāšanās spēkā. 3. cet. 2025 Pēc nodarbinātības stratēģijas pasākumu pieņemšanas, kas attiecas vismaz uz:

i) gados vecāki darba ņēmēji (vecumā no 55 līdz 64 gadiem), jo īpaši gados vecāku sieviešu aktivizēšana,

ii) mazkvalificēti pieaugušie un

iii) dzimumu nodarbinātības atšķirība. 5.15 C5.R.5 Atskaites punkts Nesen pieņemtajā Dzimumu līdztiesības un integrētās pieejas stratēģijas rīcības plānā noteikto pasākumu īstenošana Pēc Dzimumu līdztiesības un integrētās pieejas stratēģijas rīcības plāna pieņemšanas tiek īstenoti pasākumi, kas izriet no Stratēģijas rīcības plāna. 4. cet. 2025 Dzimumu līdztiesības un integrētās pieejas stratēģijas rīcības plānā paredzēto pasākumu īstenošana vismaz attiecībā uz:

i) izdara grozījumus tiesību aktos gadījumos/noteikumos, kas lieki nošķir vīriešus un sievietes;

ii) īsteno mācību programmu izglītības darbiniekiem (augstākās vadības grupas (SLT)), lai risinātu dzimumu diskriminācijas jautājumus un stereotipus; un

iii) īsteno sistemātisku pēc dzimuma sadalītu datu vākšanu, lai vēl vairāk atbalstītu uz pierādījumiem balstītu pieeju politikas veidošanā. 5.16 C5.R.6 Atskaites punkts Turpmākie pasākumi pēc Pensiju pārskata ziņojuma ar politikas priekšlikumiem Rīcības plāna publicēšana tiešsaistē, kurā izklāstīti politikas priekšlikumi, tostarp attiecīgā gadījumā izmaiņas tiesību aktos, kā turpinājums ziņojumam par pensiju pārskatīšanu un atsauksmes pēc apspriešanās 4. cet. 2022 Publicēts rīcības plāns, kurā izklāstīti politikas priekšlikumi, tostarp attiecīgā gadījumā izmaiņas tiesību aktos, kā turpinājums ziņojumam par pensiju pārskatīšanu un atsauksmes pēc apspriešanās, lai uzlabotu pensiju sistēmas ilgtspēju un atbilstību ilgtermiņā. 5.17 C5.I.1 Mērķrādītājs Mācību programmu palielināšana investīciju rezultātā Skaits 23 31 3. cet. 2025 Papildus pašreizējām 23 galvenajām programmām, ko piedāvā Tūrisma studiju institūts, studentiem ir pieejamas vēl astoņas (8) mācību programmas, lai tās varētu pieteikties vismaz trīsdesmit vienas (31) pilnas kvalifikācijas iegūšanai, tostarp teorētisko studiju, Sommelier studiju, maģistra augstākās izglītības, digitālā un labklājības tūrisma un ilgtspējīga tūrisma jomā. Prospektu pārskata, apspriežoties ar nozares pārstāvjiem. 5.18 C5.I.1 Mērķrādītājs Izdevumi, kas radušies saistībā ar Profesionālās izglītības izcilības centra (ITS Campus) īstenošanu EUR 0 15 000 000 4. cet. 2023 Vismaz 15 000 000 EUR izdevumi ir veikti saskaņā ar sertificētiem darbiem/pakalpojumiem saistībā ar Profesionālās izglītības izcilības centru (ITS Campus). 5.19 C5.I.1 Atskaites punkts Profesionālās izglītības izcilības centra (ITS Campus) atklāšana viesmīlības nozarē Profesionālās izglītības izcilības centrs (ITS Campus) ir pabeigts un atvērts studentu uzņemšanai. 3. cet. 2025 Profesionālās izglītības izcilības centrs (ITS Campus) pilnībā darbojas. Tas ietver:

i) iespēja uzņemt studentus;

ii) agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes (ECEC) mehānisms, kurā var uzņemt ne vairāk kā 30 bērnus un kurš ir pilnībā aprīkots un kurā strādā kvalificēts personāls/skolotāji;

iii) inkubatoru izveido ar mērķi radīt vidi un atbalsta struktūru, kas darbojas kā katalizators inovatīvu jaunuzņēmumu attīstībai, radīšanai un ilgtspējai tūrisma nozarē Maltā; un iv) pētniecības un attīstības centru izveido Tūrisma pētījumu institūtā, lai radītu un radītu jaunus zināšanu avotus un uzņēmējdarbības koncepcijas saistītās tūrisma pārvaldības jomās.

F. KOMPONENTS NR. 6: Institucionālā satvara stiprināšana

Šis Maltas atveseļošanas un noturības plāna komponents risina vairākas institucionālas un pārvaldības problēmas tiesiskuma, korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas un nodokļu jomā. Attiecībā uz tiesu sistēmu ir konstatēti trūkumi attiecībā uz tiesu iestāžu neatkarību, prokuratūras dienesta trūkumu no izmeklēšanas nodaļas, kā arī neefektivitāti. Paredzams, ka arī turpmāka tiesu sistēmas digitalizācija palīdzēs novērst šo neefektivitāti. Pārvaldības sistēmā ir konstatētas arī problēmas, lai efektīvi atklātu korupciju un sauktu pie atbildības par to, cita starpā ietverot strukturālus trūkumus, kas kavēja Maltas Pastāvīgās korupcijas apkarošanas komisijas neatkarīgu un efektīvu darbību. Attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu problēmas ir saistītas ar vāju izmeklēšanu un kriminālvajāšanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas lietās un nepietiekamu noziedzīgi iegūtu līdzekļu meklēšanas un konfiskācijas režīmu. Situāciju saasina Maltas pilsonības un uzturēšanās atļaujas shēmas un pēdējos gados strauji pieaugusi starptautiski orientēta darbība, piemēram, finanšu pakalpojumi, virtuālie aktīvi un attālinātās azartspēles. Nodokļu jomā tas, ka nav valsts noteikumu, kas paredzētu faktisku nodokļu uzlikšanu ienākošajām un izejošajām dividendēm, procentu un honorāru maksājumiem, Maltas pilsonības un uzturēšanās atļauju shēmām un trūkst iekšējo cenu noteikšanas noteikumu, nodrošina agresīvas nodokļu plānošanas prakses iespējas gan uzņēmumiem, gan privātpersonām.

Mērķis ir uzlabot tiesu sistēmas spējas un pārvaldību, stiprināt institucionālo sistēmu cīņai pret korupciju, stiprināt noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas režīmu un vērsties pret agresīvu nodokļu plānošanu. Vairāki šā komponenta elementi ir ar atpakaļejošu spēku, kas daļēji jau ir īstenoti 2020. gadā un 2021. gada sākumā.

Tiesu sistēmas uzlabošanas reformas ietver izmaiņas tiesu iestāžu iecelšanas un atlaišanas metodē, vienlaikus izvērtējot un īstenojot nepieciešamos koriģējošos pasākumus, lai nodrošinātu specializēto tiesu neatkarību. Paredzams, ka iestāžu sistēmas spējas apkarot korupciju tiks pastiprinātas, īstenojot valsts krāpšanas apkarošanas un korupcijas apkarošanas stratēģijas spēju veidošanas elementus, veicot aktīvu atgūšanas biroja reformu un veicot reformas, kas vērstas uz svarīgu pretkorupcijas struktūru, proti, Pastāvīgo korupcijas apkarošanas komisiju (PCAC). Lai stiprinātu noziegumu, tostarp korupcijas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas, izmeklēšanu, reformās ir iekļauta jauna policijas komisāra iecelšanas procedūra. Attiecībā uz prokuratūru komponents ierosina izveidot atsevišķu prokuratūras dienestu, vienlaikus arī īstenojot pārbaudi tiesā attiecībā uz ģenerālprokurora lēmumiem neveikt kriminālvajāšanu. Šajā daļā ir ierosināti arī pasākumi, lai stiprinātu režīmu cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu. Turklāt četras reformas ir vērstas uz agresīvu nodokļu plānošanu (ATP), proti, ierobežojot atbrīvojumu no nodokļiem attiecībā uz dividendēm no valstīm, kuras iekļautas Rīcības kodeksa grupas sarakstā ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, ieviešot tiesību aktus par transfertcenu noteikšanu, veicot pētījumu par pasākumiem, kas saistīti ar ienākošajām un izejošajām dividendēm, procentu un honorāru maksājumiem, un visbeidzot spontāni apmainoties ar informāciju par turpmākajiem pieteikumu iesniedzējiem, kas saņem Maltas pilsonību saskaņā ar pilsonības shēmu, ar to sākotnējām nodokļu jurisdikcijām.

Šis komponents ietver arī vienu investīciju, kuras mērķis ir uzlabot tiesu sistēmas kvalitāti un efektivitāti, izmantojot tās digitalizāciju.

Komponents palīdz īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus, kas saistīti ar tiesu iestāžu neatkarību, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu un agresīvu nodokļu plānošanu (konkrētām valstīm adresētie 2020. gada ieteikums Nr. 4 un 2019. gada ieteikums Nr. 2).

Paredzams, ka neviens pasākums šajā komponentā būtiski nekaitēs vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar NBK tehniskajiem norādījumiem (2021/C 58/01).

F.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts

Reforma C6-R1: Reformēt tiesu iestāžu iecelšanas un atlaišanas metodi

Šā pasākuma mērķis ir stiprināt tiesu iestāžu neatkarību.

Reforma ietver 2020. gada Likuma XLV un XLIII stāšanos spēkā, lai nodrošinātu galvenā tiesneša iecelšanu ar divu trešdaļu visu Pārstāvju palātas locekļu apstiprinājumu, vienlaikus mainot Tiesnešu iecelšanas komitejas (APK) sastāvu tā, lai vairāk nekā puse tās locekļu būtu tiesu iestāžu locekļi. Ar šo reformu dara iespējamus publiskus uzaicinājumus uz vakancēm tiesu iestādēs, ja tiesīgās personas var paust savu ieinteresētību apvienotajā konsultatīvajā komitejā. Šī procedūra ir ieviesta četru tiesnešu un četru miertiesnešu iecelšanai 2021. gadā. Turklāt lēmumi par tiesnešu un miertiesnešu atbrīvošanu no amata ir Tieslietu administrācijas komisijas prerogatīva, kuras lielāko daļu veido tiesu iestāžu locekļi. Tā kā specializēto tiesu iecelšanas un pārvaldības metode atšķiras no parastās tiesu sistēmas, specializēto tiesu neatkarības pārbaudi veic arī saziņā ar Eiropas Padomes Venēcijas komisiju. Ziņojumā iekļauj i) neatkarības garantiju novērtējumu attiecībā uz locekļu iecelšanu minētajos specializētajos tribunālos, ii) to garantiju novērtējumu, kas paredz, ka tiesu nolēmumus pilnībā pārskata vispārējās apelācijas tiesas, un iii) konkrētus un precīzus politikas ieteikumus. Tiesību aktu grozījumus ievieš saskaņā ar pētījuma ieteikumiem un pienācīgi ņemot vērā Eiropas Padomes Venēcijas komisijas atzinumu.

Šo reformu īsteno līdz 2026. gada 31. martam.

Reforma C6-R2: Izveidot atsevišķu prokuratūras dienestu

Šā pasākuma mērķis ir stiprināt prokuratūru darbību Maltā.

Šīs reformas pamatā ir sākotnējie pasākumi, kas tika veikti 2019. gadā, kad Valsts advokatūra tika izveidota, lai pārņemtu ģenerālprokurora (AG) funkcijas, kas nav saistītas ar prokuratūru, veicot nepieciešamos juridiskos grozījumus un īstenojot kriminālvajāšanas nodošanu no policijas prokuratūrai (ģenerāldirektora vadībā) visās smagajās lietās, t. i., ar brīvības atņemšanu, kas pārsniedz divus gadus (tostarp nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un korupciju). 2021. gada Likumā Nr. XXVIII ir noteikts, ka ģenerālprokurors kopā ar izpildpoliciju var veikt kriminālvajāšanu miertiesu tiesā, izņemot to, ka viņš ir kompetents veikt kriminālvajāšanu krimināltiesā. Tā arī precizē ģenerālprokurora un izpildpolicijas ex officio tiesvedību miertiesā kā krimināltiesu. Nopietnu lietu nodošanai jānotiek pēc pakāpeniskas pārejas, kas sākās 2020. gada oktobrī, un tā pilnībā jāpabeidz 2024. gadā, cieši sadarbojoties policijai un ģenerālprokurora birojam un izveidojot standarta operāciju procedūras starp abām struktūrām. Reforma arī nodrošina, ka tiek pieņemti darbā papildu darbinieki, kas vajadzīgi, lai ģenerālprokurora birojā uzņemtos lielāku atbildību. Veic arī neatkarīgu novērtējumu, lai noteiktu, kā visus citus mazāk smagus noziegumus, par kuriem sodanauda vai cietumsods ir mazāks par diviem gadiem, pārceļ no policijas spēkiem uz ģenerālprokurora biroju. Īsteno arī tiesību aktu grozījumus, kas izriet no minētās pārskatīšanas.

Reformu īsteno līdz 2026. gada 31. martam.

Reforma C6-R3: Iestāžu sistēmas spēju stiprināšana cīņā pret korupciju, Valsts stratēģijas krāpšanas un korupcijas apkarošanai (NAFCS) īstenošana

Šīs reformas mērķis ir atjaunināt 2008. gada Valsts stratēģiju krāpšanas un korupcijas apkarošanai (NAFCS), lai palielinātu to valsts iestāžu spējas, autoritāti un publisko pārskatatbildību, kurām uzticētas regulatīvās un kontroles funkcijas attiecībā uz publisko līdzekļu pārvaldību, un īstenot dažas no stratēģijā noteiktajām darbībām.

Publicētajā stratēģijā ir izklāstītas divdesmit trīs darbības, kas sadalītas četros stratēģiskajos mērķos, proti, i) spēju veidošana, ii) komunikācijas stratēģija, iii) maksimāla valstu sadarbība un iv) maksimāla ES un starptautiskā sadarbība. Ar reformu īsteno trīs rīcības punktus, kas attiecas uz konkrētiem ar spēju veidošanu saistītiem pasākumiem saskaņā ar mērķi. Pirmkārt, saskaņā ar trešo rīcības punktu tiek sagatavots un publicēts valsts riska novērtējums un turpmākā stratēģija krāpšanas un korupcijas jomā, lai saglabātu efektīvu uz risku balstītu režīmu krāpšanas un korupcijas apkarošanai, lai efektīvi noteiktu prioritātes un piešķirtu publiskā sektora resursus, palīdzētu valsts iestādēm novērtēt savu kontroļu piemērotību un vajadzības gadījumā tās stiprinātu, kā arī atjauninātu pašreizējo rīcības plānu. Otrkārt, saskaņā ar 6. rīcības punktu tiek izstrādāti un organizēti divi mērķtiecīgi mācību kursi valsts iestāžu amatpersonām, kas cīnās pret krāpšanu un korupciju. Pirmais nodrošina pamata kursus ieceltiem ierēdņiem no valsts iestādēm, bet otrais – ar attiecīgo struktūru apmācības vajadzībām. Tie ir: a) Iekšējās revīzijas un izmeklēšanas departaments, b) Ģenerālprokuratūra, c) Valsts advokatūra, d) Valsts revīzijas birojs, e) Maltas Policijas spēki, f) Muitas departaments, g) ES vadošās iestādes, h) Finanšu izlūkošanas analīzes vienība, i) ieņēmumu komisārs, j) Ģimenes, bērnu tiesību un sociālās solidaritātes ministrija, k) Līgumu departaments, l) līdzekļu atguves birojs un m) Korupcijas pastāvīgā komisija. Treškārt, saskaņā ar 13. un 14. rīcības punktu tiek izstrādāta un izveidota dokumentu repozitorija sistēma, lai stiprinātu sadarbību starp 13 iestādēm, kas ir daļa no Korupcijas un krāpšanas apkarošanas koordinācijas komitejas. Šī sistēma i) glabā elektroniskus dokumentus, ii) piedāvā centralizētu piekļuvi dokumentiem, kurus iestādes, kas ir koordinācijas komitejas sastāvā, var viegli iegūt, un iii) nodrošina sensitīvu informāciju nepieciešamo drošību. Saskaņā ar 6. darbības punktu paredzētā apmācība nodrošina arī nepieciešamās prasmes, kas vajadzīgas, lai pienācīgi izmantotu dokumentu repozitorija sistēmu. Reforma arī nodrošina, ka tiek izveidota trauksmes cēlēju datu datubāze, kas darbojas un ir pieejama visām korupcijas apkarošanas struktūrām. Tajā iekļauj regulāri atjauninātus datus par i) saņemto sūdzību skaitu, ii) kad tās saņemtas, iii) kad tās tika izskatītas, iv) kad trauksmes cēlējs ir informēts par iznākumu, v) par paziņotajiem sektoriem. Lai gan tas nav viens no NAFCS rīcības punktiem, trauksmes cēlēju aizsardzība ir ļoti svarīga joma cīņā pret krāpšanu un korupciju.