Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības nostāju Starptautiskajā džutas izpētes grupā attiecībā uz sarunām par jauniem statūtiem, kas būtu spēkā pēc 2014. gada /* COM/2012/0575 final - 2012/0277 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Starptautiskā džutas izpētes grupa (IJSG) tika izveidota Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) pārraudzībā un sāka darbu 2002. gadā. Eiropas Kopiena 2002. gada 15. aprīlī ar Padomes Lēmumu 2002/312/EK[1] akceptēja nolīgumu, ar ko izveido IJSG. IJSG ir starpvaldību struktūra, kas izveidota, lai darbotos kā starptautiskā izejvielu struktūra (ICB) attiecībā uz džutu, kenafu un saistītām šķiedrām. Tās mandāts ir veicināt starptautiskās džutas nozares ilgtspējīgu attīstību, būtiski iesaistot privāto sektoru un pievēršoties jaunu lietojumu izstrādei, komercializēšanai un nabadzības mazināšanai. Tā kā pašreizējā nolīguma par statūtiem darbības termiņš beidzas 2014. gada aprīlī, IJSG padomes sanāksmēs 2011. un 2012. gadā ir apspriests jautājums par to pārjaunošanu, veicot sarunas par jauniem IJSG statūtiem. Šis jautājums atkal tiks apspriests nākošajā IJSG padomes sanāksmē, kura notiks 2012. gada novembrī, un tajā būtu jāpieņem oficiāls lēmums sākt sarunas UNCTAD pārraudzībā. Komisija uzskata, ka pašreizējā un gaidāmajā turpmākajā formā IJSG nesniedz būtisku pievienoto vērtību ES. Skatoties no komerciālas perspektīvas, ES importēto džutas un kenafas izstrādājumu vērtība ir apmēram EUR 80 miljoni gadā. Turklāt IJSG neveic tirgus izpēti un nesagatavo tirdzniecības statistiku, bet gan pilnībā paļaujas uz datiem, kurus sniedz ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Starpvaldību grupa džutas jautājumos (IGG/JU). Lai gan privāto sektoru IJSG pārstāv vairāk nekā 150 uzņēmumu, tikai 3 uzņēmumi ir no ES. No attīstības politikas perspektīvas IJSG ir pilnvaras mazināt nabadzību, un pats par sevi tas atbilst ES mērķiem attīstības jomā. Tomēr neatkarīgs novērtējums, kas tika veikts 2010. gadā, atklāja, ka to 15 attīstības projektu, kurus IJSG uzsāka pēdējo 10 gadu laikā, ietekme uz nabadzības samazināšanu ir bijusi ierobežota. Šajā saistībā Komisija uzskata, ka ES var efektīvāk pievērsties nabadzības samazināšanai, izmantojot savas divpusējās programmas (piemēram, Bangladešā un Indijā, kurās tiek iegūti 96 % no pasaules džutas), nevis atbalstot IJSG darbu. Galvenā IJSG problēma ir zemā pārstāvība. Pēc Šveices izstāšanās 2010. gadā IJSG dalībnieces ir tikai Indija, Bangladeša, kā arī ES un tās 27 dalībvalstis. Maroka, kas izteica interesi pievienoties IJSG, pēc nesen notikušās jaunās valdības ievēlēšanas kavējas ar pievienošanos. Citas galvenās importētājvalstis, piemēram, ASV, Kanāda un Turcija, nav IJSG dalībnieces. IJSG varētu tikt uzskatīta par reģionālu organizāciju, nevis starptautisku organizāciju. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija neiesaka sākt sarunas par IJSG statūtu pārjaunošanu. Lai turpinātu atbalstīt džutas nozari, Komisija iesaka izmantot pastāvošo Starpvaldību grupu džutas, kenafas un saistīto šķiedru jautājumos (IGG/JU), kuru pārvalda Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, ar mērķi pārveidot šo grupu par starptautisku izejvielu struktūru. Galvenie iemesli ir šādi: · paziņojumā “Lauksaimniecības preču ķēdes, atkarība un nabadzība”[2] Komisija pauda, ka vērtību ķēdes pieeja ir galvenais veids, kā nodrošināt mazo lauksaimnieku piedalīšanos un uzlabot viņu ieņēmumus. Kopš 2005. gada Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Izejvielu un tirdzniecības nodaļa ir uzkrājusi visaptverošas zināšanas attiecībā uz vērtību ķēdes pieeju un ir to jau piemērojusi citām izejvielām, piemēram, cietajām šķiedrām; · tā kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācija jau ir atbildīga par Starpvaldību grupu cieto šķiedru jomā[3], tā bez grūtībām varētu izmantot kopīgās īpašības un sinerģiju, kas pastāv starp džutu un cietajām šķiedrām; · ja IJSG beigs pastāvēt, IGG/JU varētu tikt izraudzīta par starptautisku izejvielu struktūru. Šajā statusā tai tiks izticēta projektu ierosināšana un uzraudzība un būtisku resursu mobilizēšana no Kopējā izejvielu fonda, kā arī no Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas dalībniekiem un citiem līdzekļu devējiem; · attiecībā uz dalību starpvaldību grupas ir atvērtas visām ANO dalībvalstīm, un nav nepieciešams laikietilpīgs ratifikācijas process. Turklāt ir pierādīts, ka attīstības projektu uzticēšana starpvaldību grupām atstāj lielāku ietekmi uz grupas darbu un jaunattīstības valstu līdzdalību; · nabadzības mazināšana un pārtikas nodrošinājuma uzlabošana ir galvenie Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas mērķi. Ņemot vērā, no vienas puses, tās plašo pieredzi saistībā ar padomu sniegšanu valdībām un rīcībpolitikas izvērtēšanu/sagatavošanu un, no otras puses, tās pieredzi darbā uz vietas, jo īpaši ar mazajiem lauksaimniekiem un uzņēmējiem, šķiet, ka Pārtikas un lauksaimniecības organizācija ir ļoti labi piemērota, lai vadītu rīcībpolitiku nabadzības samazināšanai un iekļautu nabadzīgu kopienu bažas valstu rīcībpolitikā. Kā Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas dalībniece ES ir labā situācijā, lai nodrošinātu, ka tās mērķi tiek ņemti vērā. 2. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Kopiena ar Padomes Lēmumu 2002/312/EK 2002. gada 15. aprīlī ir akceptējusi Nolīgumu, ar ko izveido Starptautisko džutas izpētes grupu. 3. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējuma rezultāti Padomes darba grupas izejvielu jautājumos (PROBA) 2012. gada 14. jūnija sanāksmē dalībvalstis atbalstīja sarunu neuzsākšanu par IJSG pārjaunošanu. 4. Priekšlikuma juridiskie aspekti · Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. un 4. punkts un 218. panta 9. punkts. · Subsidiaritāte Uz priekšlikumu attiecas ekskluzīvā kompetence. · Proporcionalitāte Neattiecas. · Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes lēmums. 5. Ietekme uz budžetu Ikgadējais devums IJSG administratīvajam budžetam ir EUR 310 000 (2012. gada jūlijā). Uzdevumu nodošana ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas Starpvaldību grupai džutas jautājumos neatstās finansiālu ietekmi, jo šīs grupas darbības izmaksas tiek segtas no Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas parastā budžeta. ES ietaupīs EUR 310 000. Secinājums Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija ierosina Padomei pieņemt šādu nostāju Eiropas Savienības vārdā un attiecīgi pilnvarot Komisiju iebilst pret sarunu sākšanu par IJSG statūtu pārjaunošanu. 2012/0277 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Eiropas Savienības nostāju Starptautiskajā džutas izpētes grupā attiecībā uz sarunām par jauniem statūtiem, kas būtu spēkā pēc 2014. gada EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 3. un 4. punktu saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropas Kopienas vārdā ar Padomes 2002. gada 15. aprīļa Lēmumu 2002/312/EK tika akceptēts 2001. gada Nolīgums, ar ko izveido Starptautiskās džutas izpētes grupas statūtus[4]. (2) Pašreizējo statūtu darbības termiņš beidzas 2014. gada 30. aprīlī, un jautājums par šo statūtu pārjaunošanu tiks apspriests Starptautiskās džutas izpētes grupas padomes 15. sanāksmē, kas notiks 2012. gada novembrī. (3) Iepriekš minētā nolīguma pārjaunošana nav Savienības interesēs, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Savienības nostāja Starptautiskajā džutas izpētes grupā ir balsot pret sarunu sākšanu par statūtu pārjaunošanu pēc 2014. gada. 2. pants Komisija ir pilnvarota paust šo nostāju Starptautiskās džutas izpētes grupas padomes sanāksmēs. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 112, 27.4.2002., 34. lpp. [2] COM (2004) 89. [3] Starpvaldību grupai cieto šķiedru jomā ir Starptautiskas izejvielu struktūras statuss, jo nav starptautiskas organizācijas attiecībā uz šo izejvielu. [4] OV L 112, 27.4.2002., 34. lpp.