LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 5.2.2009 
SEC(2009) 104 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM EIROPAS PARALMENTAM UN PADOMEI 
  
par Eiropas Kopienas R īcības plānu haizivju resursu saglab āšanai 
un pārvaldībai 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS
 
{COM(2009) 40 final} 
{SEC(2009) 103} {SEC(2009) 106} 
LV 2   LV 1. PROCESU ĀLIE JAUT ĀJUMI UN APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Šis ietekmes nov ērtējums (IN) attiecas uz priekšlikumu Komisijas Pazi ņojumam Eiropas 
Parlamentam un Padomei par Eiropas Kopienas R īcības plānu haizivju resursu 
saglabāšanai un p ārvaldībai. Ziņojums ir sagatavots, ņemot vērā sabiedrisk ās un iestāžu 
apspriešanas rezult ātus un pētījumu, ko priv āts konsultants veica par šo jaut ājumu. 
2. PROBLĒMAS RAKSTUROJUMS  
2.1. Jautājumi, kuros nepieciešama r īcība 
Skrimšļzivis (haizivis, rajas un him ēras), kaut ar ī to jutība pret p ārzveju ir zin āma, 
pēdējās desmitgad ēs izmanto aizvien vair āk. Šo tendenci ir izrais ījuši vairāki faktori, k ā 
rezultātā haizivju k ā zivsaimniec ības resursa v ērtība ir augusi. 
Kopumā var sacīt, ka haizivju popul ācijas ir jut īgas pret nereglament ētu zvejniec ību, 
kuras rezult ātā rodas tāda tendence k ā “uzplaukums un izs īkums”. Pieaugošai nozvejai 
seko strauja popul ācijas samazin āšanās un ļoti lēna atjaunošan ās, ja zivju kr ājumus pēc 
tam aizsarg ā. Starptautisk ās dabas saglab āšanas savien ība (IUCN ) uzskata, ka aptuveni 
vienai trešda ļai Eiropas haizivju sugu, kas sastopamas ES ūdeņos, draud izzušana. 
Saskaņā ar Atbild īgas zivsaimniec ības rīcības kodeksu FAO  [Pārtikas un 
lauksaimniec ības organiz ācija] 1999. gad ā pieņēma Starptautisko r īcības plānu haizivju 
saglabāšanai un aizsardz ībai (IPOA SHARKS ). Šis starptautiskais pl āns ir brīvprātīgs, bet 
visas iesaist ītās valstis tiek mudin ātas to ieviest. 
Tādejādi Komisija pl āno 2009. gada s ākumā pieņemt paziņojumu par Kopienas R īcības 
plānu haizivju resursu saglab āšanai un p ārvaldībai. 
2.2. Problēmas cēloņi 
Kopumā skrimšļzivju dzīves ciklam rakstur īgs zems augl ības līmenis, lieli mazu ļi, lēna 
augšana, v ēla nobriešana, ilgs m ūžs un augsta izdz īvošanas pak āpe visās vecuma grup ās. 
Šo dzīves cikla īpašību kopuma sekas ir zems reprodukt īvais līmenis un zemas 
populācijas pieauguma sp ējas, kas ierobežo to sp ējas atgūties pēc pārzvejas vai cit ām 
negatīvām ietekmēm. 
Iespējas pārvaldīt skrimšļzivju krājumus gan Eiropas ūdeņos, gan citur b ūtiski ierobežo 
detalizētas inform ācijas trūkums par nozveju, izmetumiem un izkr āvumiem. L īdz šim 
pārāk zemu ir nov ērtēta ne tikai nozveja, izmetumi un izkr āvumi, bet ar ī tirdzniec ība ar 
haizivju produktiem ir v āji izprasta un tirdzniec ības statistika ir nabadz īga. 
Viena no galvenaj ām haizivju resursu p ārvaldīšanas probl ēmām ES ūdeņos ir tāda, ka 
grunts zveja p ēc būtības ir jaukta, bentisko , kas noz īmē, ka ir ļoti grūti īstenot 
specifiskus pas ākumus haizivju aizsardz ībai tā, lai netiktu nopietni ietekm ētas citas 
sugas. Turkl āt šajā apgabalā krājumu pārvaldības probl ēmu svarīgs cēlonis ir ar ī 
pārmērīgā jauda flot ēm, kas grunts zvejas laik ā piezvejo nelielas haizivis un raju dzimtas 
zivis. 
LV 3   LV 2.3. Ko tas skar? 
Kopienas r īcības plāns (KRP), iesp ējams, ietekm ēs visdažādākās ieinteres ētās personas. 
Šī ietekmes nov ērtējuma mērķis ir konstat ēt, kādas ekonomisk ās, vides un soci ālās sekas 
radīsies šīm ietekm ētajām ieinteres ētajām personām, tostarp zvejas un p ārstrādes nozarei, 
mazumtirgot ājiem, patērētājiem un pilsoniskajai sabiedr ībai kopum ā. 
2.4. Kā problēma attīstītos? 
Līdz šim ir veikti vair āki juridiski pas ākumi, kas v ērsti uz haizivju resursu saglab āšanu 
un pārvaldību gan starptautisk ā, gan Kopienas l īmenī. Tomēr ir skaidras paz īmes, ka 
haizivju popul ācija samazin ās. Vairuma pl ātņžauņu sugu popul āciju patiesais st āvoklis 
tomēr ir neskaidrs, jo nav konkr ētas inform ācijas par zivju kr ājumu stāvokli jo īpaši 
nozīmīgās laikrind ās. Šāda situācija, iesp ējams, saglab āsies, ja netiks veikti turpm āki 
pasākumi. 
3. MĒRĶI 
Rīcības plāns ir balst īts uz trīs galvenajiem īpašiem m ērķiem: 
(1) paplašināt zināšanas gan par haizivju zvejniec ību, gan haizivju sug ām un to lomu 
ekosistēmā. 
(2) Nodrošināt, ka haizivju specializ ētā zveja ir ilgtsp ējīgaun haizivju piezveja, 
zvejojot citas zivis, tiek pien ācīgi regulēta. 
(3) rosināt saskaņotu pieeju Kopienas ārējā un iekš ējā zivsaimniec ības politik ā 
attiecībā uz haiziv īm. 
Lai sasniegtu šos tr īs KRP īpašos mērķus, kā tas norādīts sabiedrisk ās apspriešanas 
dokumentos, Komisija pied āvāja deviņas “darbības jomas” jeb darb ības mērķus. 
4. POLITIKAS VARIANTI  
5. sadaļā ietvertajā IN ir aplūkotas trīs galvenie varianti. 
A variants: status quo bez r īcības plāna. 
Šis variants paredz turpin āt pašreizējo status quo  bez KRP un saglab āt pašreizējo 
Kopienas tiesisko regul ējumu attiec ībā uz haiziv īm, tajā pašā laikā piemērojot to jauniem 
apstākļiem un, ja nepieciešams, ņemot vērā jaunākās zinātnes atziņas. 
B variants: R īcība vairākās “darbības jomās”. 
Sabiedriskajai apspriešanai iesniedza devi ņas darbības jomas, bet p ēc IN pētījuma dažas 
darbības jomas apvienoja un to skaits samazin ājās līdz piecām. 
Papildus katram pas ākumam (vai darb ībai) ir apskat ītas dažādas īstenošanas alternat īvas 
(“stingras” vai “maz āk stingras”). 
C variants: stingra piesardz ības principa piem ērošana . 
LV 4   LV Rīcības plāna pieņemšana, kas groz ītu pašreiz ējo Kopienas tiesisko regul ējumu, ko 
piemēro haiziv īm, ieviešot stingru piesardz ības principa interpret āciju un aizliedzot 
Kopienas ku ģiem jebkuru specializ ēto haizivju zveju vai netieš u haizivju nozveju, ja vien 
nav ieviesta KNP vai citi reglament ējoši pasākumi saska ņā ar zinātnes atziņām. 
5. IETEKMES ANAL ĪZE 
5.1. A variants 
Ietekme uz vidi Ja ziņojumi par sug ām ilgstoši ir visp ārīgi vai nepareizi, tas var b ūt kavēklis specializ ētās 
zvejas pārvaldības plānu izstrādei, kuri v ērsti uz haizivju p ārlieku izmantošanas 
novēršanu. 
Neskatoties uz Komisijas, ICCAT  [Starptautisk ās Atlantijas tunzivju saglab āšanas 
komisijas], IOTC  [Indijas oke āna Tunzivju komisijas] un citu RZPO pieaugošiem 
centieniem iek ļaut pelaģiskās haizivis kr ājumu nov ērtējumā (jo īpaši attiec ībā uz 
tunzivju zvejniec ību), iespējams, daži kr ājumi turpin ās samazin āties un dažas 
visjutīgākās sugas var apdraud ēt izzušana. To var nov ērst ar turpm ākiem atjaunošanas 
plāniem, ko var ieviest ar ī pašreizējā situācijā. 
Galveno sugu un liel āko plēsēju iznīcināšana izraisa j ūras ekosist ēmas vienk āršošanos, 
bioloģiskās daudzveid ības un ekosist ēmas funkcionalit ātes mazin āšanos.  
Ekonomisk ā 
ietekme Spānijas, Portug āles un Francijas t āljūras flotes ir ekonomiski visatkar īgākās no haizivju 
zvejniecības. Zilo haizivju nozvejas samazin āšana, seviš ķi Indijas oke ānā, kur zilo 
haizivju kr ājumu stāvoklis ir “ ļoti neskaidrs” un kur “to dz īves cikla īpašību dēļ [..] zilās 
haizivis ir jut īgas pret p ārzveju” ( IOTC , 2007), jo īpaši var ietekm ēt floti tunzivju zvejai 
ar peldošām āķu jedām. Lai gan ICCAT  uzskata, ka zilo haizivju nozveja Zieme ļatlantijā 
un Dienvidatlantij ā ir virs biomasas MSY  [maksim ālā ilgtspējīgas ieguves apjoma] 
(ICCAT, 2005), CPUE  [nozvejai uz piep ūles vienību] ilgtermi ņā ir tendence 
samazināties. 
Ziemeļatlantijas haizivju nozveja ir izdev īga ES flot ēm, lai arī tā veido relat īvi mazu 
daļu no kopējās produkcijas. 
Ir ļoti iespējams, ka kr ājumu izsīkšanas dēļ ilgtermiņā nozvejas samazin āsies, tādējādi 
ietekmējot gan zvejas, gan apstr ādes apakšnozares. 
Šim variantam nav b ūtiska ekonomisk ā ietekme uz ES dal ībvalstu kontroles iest ādēm, lai 
arī ilgtermiņā tas var main īties. 
Sociālā ietekme Kopumā lielākā atkarība nodarbin ātības jomā ir konstat ēta Ziemeļatlantijas jauktajai 
zvejniecībai, lai ar ī sociālā atkarība (izsakot k ā izkrāvuma vērtību uz darbinieku) ir 
lielāka tāljūras flotēm. Ietekme, iesp ējams, būs vidēja apjoma un iesp ējamības ziņā. 
Daži ES NUTS  2 reģioni ir īpaši atkar īgi no zvejniec ības, tai skait ā haizivju zvejniec ības, 
jo īpaši Galīsija, Breta ņa, Skotijas ZA da ļa, augstienes un salas, un Algarve, un var ciest 
no būtiskām sociālām problēmām, samazinoties haizivju nozvejai. Š ādos atkarīgos 
rajonos ietekme, iesp ējams, būs liela gan apjoma, gan iesp ējamības ziņā. 
Ieinteresēto personu iesaist īšanas iesp ējas nozares p ārvaldībā arī turpmāk būs 
ierobežotas, kas veicin ās iespējamu zivju kr ājumu stāvokļa pasliktin āšanos. 
Riski un 
līdzsvars Īsā un vidējā termiņā riski ir minim āli. 
Sabiedrības viedoklis b ūtu negatīvs, ja KRP netiktu pie ņemts, ņemot vērā lielo 
publicitāti, kādu šis jaut ājums guvis starptautisk ā presē, un citu iest āžu, piemēram, US 
NMFS  [ASV Nacion ālā jūras zvejniec ības dienesta] nesenos pas ākumus. 
 
LV 5   LV 5.2. B variants 
Ietekme uz vidi Ļoti pozitīva ietekme uz iesp ējām pārvaldīt zivju krājumus un īstenot 
pasākumus, kas v ērsti uz jut īgām vai apdraud ētām sugām. 
Zivju krājuma stāvokļa uzlabojums un, iesp ējams, pak ārtoti ekolo ģiski 
ieguvumi, bet ilgtermi ņā. 
Ietekme galvenok ārt ir maza l īdz vidēja, un tās iespējamība ir vidēja 
līdz liela. 
Ekonomisk ā 
ietekme Lielākā daļa pasākumu, iesp ējams, radīs tiešus izdevumus regulat īvām 
iestādēm, bet, ja tiks piem ērots mērenāks regulējums, tie b ūs mazāki 
(piemēram, €3,7 miljoni par nov ērotāju izvietošanu uz 40% ku ģu, 
turpretī novērotāju izvietošana uz 100 ku ģu izmaksātu €9,26 miljonus). 
Ietekme galvenok ārt ir vidēja līdz liela, tās iespējamība — liela. 
Papildu datu v ākšanai, dom ājams, neb ūtu būtiskas negat īvas 
ekonomiskas ietekmes. 
Palīdzēs saglabāt pašreizējos ekonomiskos ieguvumus. 
Sociālā ietekme Visām ieinteres ētajām personām būs tieši pozit īvi ieguvumi visos laika 
periodos, turkl āt būs arī netieši soci ālie ieguvumi. Ietekme galvenok ārt 
ir vidēja, tās iespējamība — liela. 1. darbības 
joma: 
identifikācijas 
& ziņošanas 
uzlabošana 
Riski un 
līdzsvars Ieinteresēto personu reakcija b ūtu ļoti labvēlīga, lai gan domas dal ītos 
par to, vai izraudz īties stingr āku vai mērenāku variantu. 
Risks saist īts ar to, vai pas ākumus akcept ēs un īstenos treš ās valstis, kas 
RZPO līgumslēdzējas puses (RZPO regul ētajos rajonos ES ku ģu 
nozveja ir tikai da ļa no nozvejas, ko ieg ūst kuģi ar citu valstu 
karogiem). 
Ietekme uz vidi Ļoti pozitīva, īpaši attiec ībā uz jutīgām un apdraud ētām sugām; ietekme 
ir maza līdz vidēja, tās iespējamība — liela. 
Ekonomisk ā 
ietekme Negatīva, jo ar tiem saist ītas augstas izmaksas, gan galvenok ārt 
īstermiņā; iespējams, ka ilgtermi ņā ietekme b ūtu pozitīva, jo dotu 
ekonomiskus ieguvumus īstenošanas a ģentūrām. Ietekme ir vid ēja, tās 
iespējamība — liela. 
Pozitīva netieša ekonomiska ietekme ilgtermi ņā, jo nostabiliz ēsies vai 
atjaunosies zivju kr ājumi. 
Sociālā ietekme Pozitīva tieša ietekme visos laika periodos, galvenok ārt tāpēc, ka 
palielināsies kapacit āte. Daudz netiešu ieguvumu, jo saglab āsies vai 
palielināsies ienākumi no haizivju nozvejas. Ietekme ir vid ēja, tās 
iespējamība — liela. 2. darbības 
lauks: uz 
izpēti balstīti 
saglabāšanas 
pasākumi 
Riski un 
līdzsvars Ieinteresēto personu reakcija b ūtu ļoti labvēlīga. 
Daži riski saist īti ar to, vai pas ākumus attiec ībā uz zivju kr ājumiem 
tāljūrā akceptēs un īstenos treš ās valstis, kas RZPO l īgumslēdzējas 
puses . 
Ietekme uz vidi Mazāka zivju mirst ība pēc izmešanas un liel āka selektivit āte, kā arī 
precīzāki ziņojumi. Ietekme ir maza, t ās iespējamība — vidēja. 
Ekonomisk ā 
ietekme Galvenok ārt īstermiņa tiešās izmaksas ES un dal ībvalstīm, bet pozit īva 
ietekme uz īstenošanas a ģentūrām. Ietekme ir vid ēja, tās iespējamība — 
liela. 
Pozitīvi ekonomiski ieguvumi ilgtermi ņā visām ieinteres ētajām 
personām. 3. darbības 
lauks: lab āka 
ieinteresēto 
personu 
informētība 
Sociālā ietekme Pozitīva tieša soci āla ietekme visos laika periodos, jo uzlabosies 
ieinteresēto personu zin āšanas un tie iesaist īsies nozares p ārvaldībā. 
Daudz netiešu ieguvumu, jo saglab āsies vai palielin āsies ienākumi no 
haizivju nozvejas. 
LV 6   LV Riski un 
līdzsvars Ieinteresēto personu atbilde b ūtu ļoti labvēlīga. 
Riski saist īti ar to, vai pas ākumus attiec ībā uz zivju kr ājumiem tāljūrā 
akceptēs un īstenos treš ās valstis, kas RZPO l īgumslēdzējas puses . 
Ietekme uz vidi Ļoti pozitīvas tiešas sekas attiec ībā gan uz zivju kr ājumu saglab āšanu, 
gan biolo ģisko daudzveid ību. “Stingr āki” varianti (piem ēram, tūlītēja 
aizsargājoša KPN) dod t ādus pašus ieguvumus, bet īsākā laika period ā. 
Ietekme ir liela, ar ī tās iespējamība ir liela. 
Ekonomisk ā 
ietekme Negatīva īstermiņa ietekme uz zvejas un p ārstrādes nozar ēm, kas var 
būt būtiska visatkar īgākajām flotēm. Ilgtermi ņā vairums izmaksu 
samazināsies. Ietekme ir vid ēja, tās iespējamība — liela. 
Netieša ietekme b ūs ļoti pozitīva ilgtermi ņā, jo zivju kr ājumi būs 
atjaunojušies un uzraudz ība mazinājusies. 
Sociālā ietekme Nevienmērīga, bet būtiska negat īva ietekme īstermiņā līdz vidējā 
termiņā, īpaši zvejas un p ārstrādes nozar ēm. Ietekme ir vid ēja, tās 
iespējamība — liela. 
Daudz netiešu ieguvumu, jo saglab āsies vai palielin āsies ienākumi no 
haizivju nozvejas, īpaši ilgtermi ņā. 4. darbības 
lauks: 
pielāgot 
zvejas piep ūli 
un nozveju 
pieejamiem 
resursiem 
Riski un 
līdzsvars Visas ieinteres ētās personas pieeju atbalsta, lai gan raiz ējas par 
īstenošanas pas ākumu būtību (piemēram, tūlītēja vai pak āpeniska 
ieviešana). 
Ietekme uz vidi Būtiska ietekme uz konkr ētām sugām jo īpaši zilajām haizivīm un 
īsspuru mako haiziv īm; tieši uz š īm zvejniec ībām attiecas vairums 
atkāpju attiecībā uz spuru atdal īšanu. Ietekme ir vid ēja, arī tās 
iespējamība ir vidēja. 
Ekonomisk ā 
ietekme Galvenok ārt ietekme uz t āljūras flotēm, kas izmanto atk āpes saskaņā ar 
Regulu (EK) Nr. 1185/2003. Ietekmes iesp ējamība ir liela, bet pati 
ietekme b ūtu maza līdz vidēja. 
Monitoringa, kontroles un nov ērošanas ( MCS ) izmaksas palielin āsies, 
bet, domājams, nenoz īmīgi. 
Sociālā ietekme Īstermiņā vidēja negatīva ietekme, īpaši uz tāljūras flotēm un 
reģistrācijas ostām (piemēram, Galīsijai). 5. darbības 
lauks 
samazināt 
haizivju 
atkritumus un 
izmetumus 
Riski un 
līdzsvars Sabiedrisk ā doma liecina, ka ir j ārīkojas, bet past āv risks, ka citas puses 
nerīkosies un piep ūle pārvirzīsies uz cit ām jutīgām sugām. 
 
5.3. C variants 
Ietekme uz 
vidi Līdzīga B variantam, bet īsākā laika period ā. Ietekme ir plaša un iev ērojama. 
Sevišķs ieguvums b ūtu Ziemeļaustrumatlantijas zivju kr ājumu atjaunošan ās. 
Ekonomisk ā 
ietekme  Īstermiņā līdz vidējā termiņā negatīva ekonomiska ietekme ir ļoti nozīmīga un 
nešaubīga, un iesp ējams, ka dažu specializ ēto vai jaukto zveju vairs neb ūts izdevīgi 
piekopt. 
Ja nebūs ar haiziv īm saistītu ienākumu (aptuveni 25%), ekspluat ēt ES tāljūras zvejas 
kuģus ar peldošām āķu jedām varētu būt nelietder īgi (tikai tādā gadījumā, ja nav 
nozvejas). 
Ilgtermiņā šis variants var ētu nākt par labu vis ām ieinteres ētajām personām, ja zivju 
krājumi pietiekami atjaunosies, lai var ētu noteikt piesardz īgu KPN. 
Sociālā 
ietekme  Īstermiņā līdz vidēja termiņa negatīvas sociālā ietekme dažos Zieme ļatlantijas 
apgabalos un Vidusj ūrā ar atkarīgām teritorij ām. 
LV 7   LV Ļoti negat īva īstermiņa līdz vidēja termi ņa sociālā ietekme uz daž ām 
visatkarīgākajām reģistrācijas ostām, un pak ārtoti procesi attiec ībā uz tāljūras flotēm. 
Riski un 
līdzsvars  Šim varianta, ir ļoti nozīmīga īstermiņa ietekme, kas rad īs būtisku nozares dal ībnieku 
un attiecīgi arī politisku opoz īciju. 
Ieguvums no kop ējiem krājumiem t āljūrā un trešo valstu ūdeņos samazin āsies, ja 
noteikumus neiev ēros un RZPO l īgumslēdzējas puses (iesp ējams) neveiks regulat īvus 
pasākumus. 
5.4. Ietekmes sal īdzinājums 
Ietekme Izvēles 
variants uz vidi ekonomiska sociāla 
A variants • Daudzu haizivju sugu 
pakāpeniska 
populācijas 
samazināšanās un 
ekosistēmas 
pasliktināšanās. • Neliela ietekme īsā un 
vidējā termiņā, kas 
ilgtermiņā 
palielināsies. • Neliela ietekme īsā un 
vidējā termiņā, kas 
ilgtermiņā palielināsies 
B variants 
1. DL • Uzlabota p ārvaldība, jo 
īpaši apdraud ēto/jūtīgo 
sugu pārvaldība • Neliela negat īva 
ietekme uz nozari, bet 
dārga īstenošana 
 • Daži tiešie ieguvumi 
visiem visos laika 
periodos 
B variants 
2. DL • Uzlabota p ārvaldība, jo 
īpaši apdraud ēto/jūtīgo 
sugu pārvaldība • Augstas tieš ās 
izmaksas sabiedr ībai 
īstermiņā, bet netieši 
ieguvumi v ēlāk • Palielinās 
nodarbinātība un 
kapacitāte publiskaj ā 
sektorā 
B variants 
3. DL • Ieguvumi aprobežojas 
ar sugām, kas jut īgas 
pret intervenci • Dažas tieš ās izmaksas 
sabiedrībai īstermiņā, 
bet netieši ieguvumi vēlāk • Netieši ieguvumi, jo 
palielinās ieinteres ēto 
personu iesp ējas 
iesaistīties nozares 
pārvaldībā 
B variants 
4. DL • Ļoti pozitīva, jo īpaši 
ja ir stingr āki 
apakšvarianti • Negatīva īstermiņa 
ietekme uz 
zvejas/pārstrādes 
nozarēm, bet 
uzlabojumi ilgtermi ņā • Ierobežota, bet 
nozīmīga īstermiņa 
līdz vidēja termi ņa 
ietekme uz atkarīgākajiem, bet 
uzlabojas ilgtermi ņā 
B variants 
5. DL • Nozīmīga ietekme uz 
vairākām sugām • Var ietekm ēt tāljūras 
zvejas ku ģu floti ar 
peldošām āķu jedām • Var ietekm ēt tāljūras 
zvejas ku ģu floti ar 
peldošām āķu jedām 
C variants • Līdzīgi B variantam, • Ļoti negat īva īsā un • Ļoti negat īva īsā un 
LV 8   LV bet īsākā laika period ā vid ējā termiņā vid ējā termiņā 
6. VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Haizivju r īcības plāna piemērošanas varianti un to relat īvā ietekme ir izv ērtēta 
iepriekšējās lappusēs. 
Ņemot vērā pierādījumus par vair āku haizivju sugu st āvokļa pasliktin āšanos, A variants  
nedotu ES iesp ēju efektīvi, sistem ātiski un laikus īstenot pretpas ākumus, un pašreiz ējā 
situācija varētu kļūt nepieņemama. 
C variants , ja to piln ībā īstenotu un izpild ītu, būtu ļoti efektīvs, lai sasniegtu gan 
informācijas, gan p ārvaldības mērķus. Tomēr iepriekš min ētie trūkumi noz īmē, ka šis 
nebūtu labākais variants. 
Tādejādi IN ir secin āts, ka lab ākā izvēles iespēja ir B varianta groz īts variants . Izvēlētā 
varianta galvenie elementi ietver datu v ākšanas un zin ātnes atziņu iegūšanas pas ākumus, 
pārvaldības un tehniskus pas ākumus, un turpm ākus ierobežojumus haizivju spuru 
atdalīšanas praksei. 
7. SECINĀJUMS  
Kopsavilkum ā var secin āt, ka saglab ājot pašreiz ējo status quo,  negatīvā ietekme 
ilgtermiņā palielināsies. Pasākumi saska ņā ar grozīto B varianti ir v ērsti uz šīs ietekmes 
apturēšanu, jo īpaši Kopienas ūdeņos, un nerada nepie ņemamu soci ālo un ekonomisko 
ietekmi īsā vai vidējā termiņā.