Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Padomes regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 īstenošanu /* COM/2007/0494 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 4.9.2007 COM(2007) 494 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 īstenošanu KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 58/97 īstenošanu (Dokuments attiecas uz EEZ) SATURS 1. Ievads 3 2. Regulējuma attīstība 3 3. USS pieejamība lietotājiem 4 3.1. Galvenās datu kopas 4 3.2. Lietotājiem pieejamo datu kopu laicīgums, punktualitāte un pilnīgums 5 3.3. Konfidencialitātes noteikumi un īstenošana 7 3.4. Precizitāte 8 3.5. Salīdzināmība un saskanība 8 4. Atbilstība USS regulai 9 5. Uzņēmumu slogs un pasākumi tā samazināšanai 12 5.1. Ievads 12 5.2. Sloga noteikšana 12 5.3. Dalībvalstu veiktie pasākumi, kas paredzēti, lai samazinātu slogu 13 1. IEVADS Kā izklāstīts Padomes Regulas Nr. 58/97 (turpmāk ― „USS regula”) 1. pantā, ar šo regulu paredzēts izveidot vienotu sistēmu Kopienas statistikas vākšanai, apkopošanai, nosūtīšanai un izvērtēšanai par uzņēmumu struktūru, darbību, konkurētspēju un darbības sekmēm Kopienā. USS regulā noteiktas tās normas, standarti un definīcijas, kas vajadzīgas, lai sagatavotu salīdzināmu Kopienas statistiku. Šajā ziņojumā atspoguļota Padomes Regulas Nr. 58/97 īstenošana (minētā regula grozīta ar Padomes Regulu Nr. 410/98 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu 2056/2002). Šis ziņojums tika sagatavots saskaņā ar regulas 14. panta 1. punkta noteikumiem: „Komisija trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā un turpmāk ik pēc trim gadiem sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par statistikas apkopošanu saskaņā ar šo regulu, jo īpaši attiecībā uz tās kvalitāti un apgrūtinājumu uzņēmumiem.” Vispārīgāk izsakoties, ar ziņojumu paredzēts sniegt informāciju par Komisijas veiktajiem pasākumiem, lai nodrošinātu lietotājus ar augstas kvalitātes Eiropas mēroga uzņēmējdarbības strukturālo statistiku, un par to, kā un cik lielā mērā katra dalībvalsts ir īstenojusi USS regulu. Ziņojumā sniegta informācija par uzņēmumu slogu un pasākumiem, kas veikti, lai to samazinātu. 2. REGULēJUMA ATTīSTīBA Kopš Regulas Nr. 58/97 pieņemšanas ir notikušas četras nozīmīgas pārmaiņas saistībā ar regulējumu. 1) Pirmais Padomes pieņemtais grozījums tika publicēts 1998. gada 21. februārī. Ar šo grozījumu USS regulai tika pievienots piektais pielikums par dzīvības un nedzīvības apdrošināšanas darbībām uzņēmējdarbības strukturālās statistikas sistēmā; šie dati bija jāsagatavo, sākot no 1996. gada (pārskata periods). 2) Izmantojot komitoloģijas procedūru, 2001. gadā tika īstenots pielāgošanas process. Tā mērķis, atceļot mazāk noderīgās prasību sastāvdaļas, bija samazināt statistikas slogu, kas saistīts ar atbildes sniegšanu, lai dotu iespēju nākotnē pilnveidot USS regulu; attiecīgo grozījumu pieņēma 2002. gada 6. septembrī. 3) Otrs Padomes un Eiropas Parlamenta pieņemtais grozījums tika publicēts 2002. gada 21. novembrī. Ar šo grozījumu būtībā tika pievienoti divi jauni pielikumi attiecībā uz kredītiestādēm un pensiju fondiem un divi mainīgie rādītāji saistībā ar vides aizsardzības izdevumiem. 4) Koplēmuma procedūrā patlaban ir Komisijas priekšlikums par USS regulas pārstrādāšanu (COM (2006) 66, galīgā redakcija). Komisijas ierosinātās pārstrādāšanas rezultātā vienkāršos prasības, svītrojot maznozīmīgākos raksturlielumus. Mērķis ir nodrošināt tādu strauji augošu ekonomikas sektoru ― galvenokārt pakalpojumu sektora ― aptvērumu, kas iepriekš nav bijuši iekļauti statistiskajā uzraudzībā. Turklāt tajā sniegta informācija par dinamisko uzņēmumu pakalpojumu sektoru un par uzņēmumu demogrāfiju. Tajā tiek racionalizēts un kodificēts spēkā esošo juridisko dokumentu kopums, un ar to tiks atcelts iepriekšējais tiesību akts. Patlaban USS regulai ir septiņi pielikumi. I pielikums Kopējais modulis II pielikums Rūpniecība III pielikums Tirdzniecība IV pielikums Būvniecība V pielikums Apdrošināšana VI pielikums Kredītiestādes VII pielikums Pensiju fondi Ar USS regulu Komisijai tika piešķirtas izpildes pilnvaras. Kopumā spēkā ir 12 Komisijas regulas[1], kurās noteiktas definīcijas, nosūtāmās datu rindas, tehniskais formāts, piešķiramās atkāpes, pielāgošanās tehniskajai un ekonomiskajai attīstībai un kvalitātes novērtēšanas kritēriji. Šie pasākumi ir vajadzīgi, lai nodrošinātu saskaņotu USS regulas īstenošanu dalībvalstīs. Saskaņā ar USS regulas noteikumiem dalībvalstis var brīvi izvēlēties statistikas apkopošanai izmantotos avotus; tāpēc ir svarīgi, lai statistikas iestādes ievērotu Komisijas regulās noteiktās definīcijas un informētu Komisiju par datu kvalitāti. Citas Komisijas regulas attiecas uz dalījumiem, kādos jāsniedz visi USS mainīgie rādītāji, un uz to tehnisko formātu, un tās nodrošina, ka visas valstis nosūta datus saskaņotā formātā, lai izvairītos no datu nosūtīšanas kļūdām. Valstīm tiek piešķirtas atkāpes, lai tām dotu laiku un tās varētu ieviest vajadzīgās datu vākšanas sistēmas vai pielāgot esošās sistēmas, un lai līdz pārejas perioda beigām tiktu izpildītas USS regulas prasības. Pārejas periods ir beidzies 1., 3., 4. un 5. pielikumam. Ar Komisijas regulu tika piešķirtas atkāpes 2., 6. un 7. pielikumam. Patlaban tiek pieņemta regula attiecībā uz vides manīgajiem rādītājiem 2. un 7. pielikumā, ar ko pagarina pārejas periodu. 3. USS PIEEJAMīBA LIETOTāJIEM 3.1. Galvenās datu kopas USS sniegts vispusējs Eiropas uzņēmumu struktūras, attīstības, raksturlielumu un dažādo darbību atspoguļojums. Kopumā tajā ietvertas visas tirgus darbības, izņemot lauksaimniecības nozari. USS galvenie raksturlielumi (mainīgie lielumi) ir šādi: - uzņēmumu demogrāfiskie mainīgie lielumi (piemēram, uzņēmumu skaits); - ar „izlaidi saistīti” mainīgie rādītāji (piemēram, apgrozījums, pievienotā vērtība); - ar „ieguldījumu saistīti” mainīgie rādītāji; darba ieguldījums (piemēram, nodarbinātība, nostrādātās stundas); preču un pakalpojumu ieguldījums (piemēram, kopējie pirkumi); kapitāla ieguldījums (piemēram, ieguldījums materiālajos pamatlīdzekļos). Regulā ir noteikti nosūtīšanas termiņi; kopumā tie ir 18 mēneši I–IV pielikuma galīgajiem datiem, 10 mēneši ― provizoriskajiem datiem un 10–18 mēneši ― V–VII pielikumam. Ikgadējās uzņēmumu statistikas rindās raksturlielumus publicē valstu dalījumā un NACE 1.1. red. klases detalizācijas pakāpē (parasti 4 zīmes). Ikgadējo uzņēmumu statistiku dala pēc lieluma klases. Raksturlielumus publicē valstu dalījumā un NACE 1.1. red. grupas (3 zīmes) un nodarbinātības lieluma klases detalizācijas pakāpē. Attiecībā uz tirdzniecību ir pieejams papildu dalījums pēc apgrozījuma lieluma klases. Ikgadējā reģionālajā statistikā četrus raksturlielumus publicē NUTS-2[2] reģionu dalījumā un NACE 1.1. red. nodaļas (2 zīmes) detalizācijas pakāpē. Tirdzniecības sekcijai datus publicē 3 zīmju līmenī. Lielāko daļu USS datu vāc valstu statistikas iestādes (VSI), izmantojot statistiskus apsekojumus, uzņēmumu reģistru vai administratīvus avotus. VSI var izmantot vienu vai vairākus avotus atbilstoši apsekojuma stratēģijai, ko tās pieņēmušas un ņemot vērā izmaksas, kvalitāti un uzņēmumu atbildes sniegšanas slogu. Pirms publicēšanas dati tiek validēti Eurostat līmenī. Tiek veikta virkne loģikas pārbaužu dažādu mainīgo lielumu starpā, un tiek pārbaudīts arī datu saskanīgums laika gaitā. 3.2. Lietotājiem pieejamo datu kopu laicīgums, punktualitāte un pilnīgums USS datu publicēšana Visi dati bez maksas ir pieejami Eurostat tīmekļa vietnes sadaļā „Rūpniecība, tirdzniecība un pakalpojumi”. Katru gadu tiek izstrādāts publikāciju grafiks, kas pazīstams kā publikāciju kalendārs. Jaunākie publicētie dati, kas vairākumam valstu bija galīgie 2004. gada dati 1.–4. pielikumam, tika publicēti NewCronos 2006. gada novembrī. ES kopsavilkuma dati tika aprēķināti, pamatojoties uz pieejamajiem datiem, bet, ja datu nebija, pamatojoties uz novērtējumiem. Sākotnējie kopsavilkuma dati tika publicēti 2006. gada decembrī. Lielākās daļas valstu provizoriskie dati par 2005. gadu 1.–4. pielikumam bija pieejami 2007. gada janvārī. 2006. gada publikāciju programma Papildus tam, ka rezultāti tiek izplatīti ar Eurostat tīmekļa vietnes starpniecību, tos atspoguļo arī virknē citu publikāciju. USS 2006. gada publikāciju programmā tika publicēts viens tā saucamais panorāmas izdevums, viena uzziņu grāmata ( pocketbook ), 18 Statistics in Focus izdevumi un jauna „Eiropas uzņēmumiem veltītas tīmekļa vietnes” versija. Panorāmas publikācijas Eiropas uzņēmumi ― fakti un skaitļi 2006. gada izlaidums tika publicēts 2007. gada februārī. Šajā publikācijā sniegts visaptverošs Eiropas uzņēmumu struktūras, attīstības, raksturlielumu un dažādo darbību atspoguļojums. Vienlaikus tika publicēta jauna pārstrukturēta Eiropas uzņēmumiem veltīta sadaļa Eurostat tīmekļa vietnē. Tagad šajā portālā pieejams uzņēmumu strukturālās statistikas atspoguļojums tematu dalījumā (ieskaitot īpašus tematus, piemēram, globalizācija, MVU, reģionāli uzņēmumi, ārvalstu kontrolē esoši uzņēmumi utt.) ar īpašam saitēm uz publikācijām, datiem un metodiku. Viena uzziņu grāmata tika publicēta 2006. gada oktobrī; tajā vienkārši un īsi apkopotas Eiropas uzņēmumu un to dažādo darbību galvenās pazīmes. Paredzēts, ka šī publikācija kalpos arī kā to datu piemērs, kas ir pieejami šajā jomā, kā arī kā ievads šajos datos. Publikāciju programmā bija iekļauti kopumā septiņi padziļināti pētījumi par konkrētām nozarēm sērijā Statistics in Focus ( SIF ), trīs SIF izdevumi par horizontālu (starpnozaru) tematu un astoņi SIF izdevumi, kuros galvenā uzmanība bija vērsta uz USS attīstības projektu rezultātiem (dažos gadījumos savienojumā ar attiecīgajiem pastāvīgo datu rindu datiem). USS datus izmantoja arī daudzās citās publikācijās. 2006. gadā tika veikti daži nozīmīgi ieguldījumi jo īpaši Eurostat gadagrāmatā, Eurostat uzziņu grāmata, reģionālajā gadagrāmatā, transporta pārskatā (tā saucamais panorāmas izdevums) un jaunās publikācijās par kultūras statistiku. Lietotājiem pieejamo datu kopu pilnīgums Ļoti plašā skatījumā no 1. tabulas var secināt, ka lielākā daļa dalībvalstu ir iesniegusi Eurostat diezgan pilnīgas datu kopas. Tomēr dažām valstīm konstatēti trūkumi, kas ietekmē datu pieejamību lietotājiem. Šie trūkumi komentēti 4. punktā. Šī tabula arī parāda, ka konfidenciālu datu esība ievērojami samazina datu pieejamību lietotājiem. Daudzi dati ir konfidenciāli, īpaši mazajās valstīs. Līdz šim nav veikta detalizēta analīze attiecībā uz 5.–7. pielikumu. Tomēr šķiet, ka valstīm, kuras neizmanto atkāpes, ir salīdzinoši laba datu pieejamība un lielākā daļa datu nav konfidenciāla. 1. tabula. Nosūtītās ailes kopā un publicējamās ailes pēc konfidencialitātes pārbaudes. 1.–4. pielikums, 2003. gada dati % no USS regulā prasītajiem datiem Valsts | Nosūtītās ailes kopā % no USS regulā prasītajām ailēm | Nekonfidenciālas ailes % no USS regulā prasītajām ailēm | Konfidenciālas ailes % no nosūtītajām ailēm | Lielas valstis | 91 | 80 | 12 | Vidējas valstis | 78 | 61 | 23 | Mazas valstis | 81 | 61 | 24 | VISAS | 81 | 64 | 21 | 3.3. Konfidencialitātes noteikumi un īstenošana Valstu statistikas iestāžu un Kopienas iestādes pienākums ir piemērot atsevišķo respondentu datu aizsardzības principu, kā norādīts 13. panta 1. punktā Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[3]. Tā kā uzņēmumu strukturālā statistika tiek atspoguļota salīdzinoši detalizētā darbību dalījuma pakāpē un ir vajadzīgs apvienots darbības un lieluma klases dalījums, daudzi valsts mēroga dati ir jāaizsargā, lai neizpaustu konfidenciālu informāciju. Tabula iepriekšējā 3.2. punktā atspoguļo, ciktāl konfidencialitāte samazina datu pieejamību. Vēl pilnībā nav saskaņoti konfidencialitātes noteikumi valstu līmenī. Visās valstīs tiek aizsargāti dati, kas attiecas uz vienu uzņēmumu vai nedaudziem uzņēmumiem. Vairākās dalībvalstīs to papildina „dominances noteikums”; saskaņā ar to dati netiek izplatīti, ja vairāk nekā par kādu noteiktu procentuālu īpatsvaru skaitļos dominē viena respondenta dati. Valstīs šis īpatsvars var ievērojami atšķirties. Papildus valsts mēroga konfidenciālajiem datiem arī Kopienas mēroga dati ir jānoklusē, lai neizpaustu konfidenciālos valstu datus. Noteikumi par to ES kopsavilkuma datu noteikšanu, kas ir jānoklusē, ir izklāstīti konfidencialitātes hartā, par ko vienojušās dalībvalstis. Piemērojot konfidencialitātes hartas noteikumus, ievērojams Kopienas kopsavilkuma datu skaits tiek noklusēts. 2. tabulā parādīts, ka konfidencialitātes iemeslu dēļ nevarēja publicēt 32 % no visiem ES kopsavilkuma datiem, kuru sagatavošanai bija pieejami dati ikgadējā uzņēmumu statistikā par 2004. pārskata gadu. 2. tabula. Ikgadējās uzņēmumu statistikas galvenie mainīgie rādītāji, kuriem tiek publicēti ES kopsavilkuma rādītāji par 2004. gadu, visi darbības līmeņi Kopējais aiļu skaits | Konfidenciālo aiļu skaits | Konfidenciālo aiļu skaits % no kopskaita | 1. pielikums | 492 | 106 | 22 % | 2. pielikums | 4956 | 1578 | 32 % | 3. pielikums | 1116 | 387 | 35 % | 4. pielikums | 300 | 110 | 37 % | 1.–4. pielikums | 6864 | 2181 | 32 % | Patlaban Komisija pēta iespējas, kā varētu nodrošināt to, ka kļūst pieejami vairāk ES kopsavilkuma datu, lai apmierinātu lietotāju informācijas vajadzības. Tiks pētītas iespējas veikt tādus konfidenciālo ES kopsavilkuma datu novērtējumus, kas nodrošina pietiekamu atsevišķo respondentu datu aizsardzību, vienlaikus garantējot zināmu kopsavilkuma datu precizitātes pakāpi. Patlaban ES novērtējumi tiek veikti, pamatojoties uz nekonfidenciāliem valstu datiem, lai novērstu tos trūkstošos aspektus ES kopsavilkuma datos, kuru reālo vērtību nevar izpaust. USS regulas pārstrādāšana nozīmē to, ka valstīm būs iespēja pievienot datiem atzīmi „ieguldījums vienīgi Eiropas kopsavilkuma datos”; gaidāms, ka tas palielinās arī pieejamo Eiropas kopsavilkuma datu skaitu. 3.4. Precizitāte USS regulā paredzēts, ka dalībvalstis katru gadu iesniedz kvalitātes ziņojumu Eurostat . Ziņojumos ir ietverta informācija par variāciju koeficientiem un atbilžu nesniegšanas rādītājiem. Dalībvalstis iesniedz datus par variāciju koeficientiem (izteiktus procentuāli). Pamatojoties uz dalībvalstu ieguldījumiem, Eurostat aprēķina ES kopsavilkuma rādītāju variāciju koeficientus. Nākamā tabula liecina, ka ES kopsavilkuma rādītāju variāciju koeficienti lielākajai daļai NACE grupu ir mazāki par 1,5 %. Kopumā variāciju koeficienti ir mazāki NACE grupām rūpniecībā. Būvniecībai, tirdzniecībai un īpaši pakalpojumiem variāciju koeficienti ir lielāki. Tas nozīmē, ka tie dati, kas iesniegti par rūpniecības darbībām, kopumā ir precīzāki. 3. tabula. ES kopsavilkuma rādītāju variāciju koeficientu ( CV ) sadalījums procentos, kopsavilkums NACE 3 zīmju līmenī CV spektrs ES | NACE grupu skaits | 0,0–0,5 | 95 | 0,6–1,5 | 51 | 1,6–2,5 | 21 | Vairāk nekā 2,5 | 2 | Dalībvalstīs atšķiras to gadījumu īpatsvars, kad atbildes netiek sniegtas; nedaudzos gadījumos tas ir lielāks par 20 %. 3.5. Salīdzināmība un saskanība Atbilstība Komisijas regulām par definīcijām ir pamatinstruments, ar ko nodrošina salīdzināmus datus valstīs. Uzņēmējdarbības strukturālās statistikas apkopošanas metodikas izvēle ir statistikas iestāžu ziņā. Dalībvalstis iesniedz informāciju par valsts metodiku, un Eurostat publicē šo informāciju, lai palīdzētu lietotājiem saprast datu vākšanas metodes. Saskanība attiecas uz to, kādā apmērā statistika ļaus kombinētā veidā izmantot dažādu avotu datus. Uzņēmumu strukturālo statistiku varētu apvienot ar vairākām citām statistikas datu kopām, piemēram, nacionālajiem kontiem, darba tirgus datiem un īstermiņa statistiku; lai lietotāji varētu šos avotus izmantot kombinējot, jānodrošina to saskanība. Pagātnē jau pārbaudīta uzņēmējdarbības strukturālās statistikas un īstermiņa statistikas saskanība, turklāt tika konstatētas atsevišķas metodikas atšķirības. Tāpēc ir nepieciešama sīkāka izpēte. Līdzīgu salīdzinājumu veica par USS nodarbinātības datiem un citiem darba tirgus datu avotiem. Arī šajā gadījumā konstatēja metodikas un definīciju atšķirības. Tāpēc jāturpina saskaņošanas darbs. Tā kā uzņēmumu reģistrs ir USS apkopošanas pamats, tam būtu jānodrošina saskanīga pieeja. Tomēr pētījumi liecina, ka šiem diviem avotiem piemīt ievērojamas atšķirības; šis aspekts jāanalizē. 4. ATBILSTīBA USS REGULAI Atbilstība USS regulai tiek novērtēta, pamatojoties uz dalībvalstu datu nosūtīšanas laicīgumu uz nosūtīto datu kopu pilnīgumu. Kopumā atbilstības pakāpe ir pieaugusi salīdzinājumā ar iepriekšējam ziņojumam veikto novērtējumu. Citas atbilstības jautājumus, piemēram, nosūtīto datu kvalitāti, vēl nevar pilnībā novērtēt. Kopumā datu nosūtīšanas laicīgums laika gaitā ir uzlabojies. Tomēr dažas valstis joprojām nosūta datus ar ievērojamu kavēšanos, kas savukārt ietekmē laicīgu ES kopsavilkuma datu izplatīšanu. Attiecīgās dalībvalstis ir izstrādājušas valstu rīcības plānus, lai nodrošinātu, ka regulā noteiktie termiņi turpmāk tiktu ievēroti. Piemēram, tirdzniecības nozares ES kopsavilkuma rādītājus nevarēja publicēt vienlaikus ar citu nozaru rādītājiem, jo Vācijas dati tika nosūtīti ar ievērojamu kavēšanos. Salīdzinājumā ar iepriekšējo ziņojumu, kas bija veltīts to valstu 2000. pārskata gada datu laicīgumam, uz ko attiecās USS regula, visnozīmīgākie uzlabojumi bija Francijai un Īrijai. Tomēr Īrija joprojām nosūta datus ar kavēšanos. Spānija ievērojami uzlaboja būvniecības nozares datu laicīgumu (4. pielikums), savukārt Norvēģija uzlaboja tirdzniecības datus (3. pielikums). Beļģija un Luksemburga 2004. gada datus nosūtīja vēlāk nekā 2000. gada datus. Attiecībā uz valstu nosūtīto datu kopu pilnību, ja aplūko visas ES 27 valstu un Norvēģijas iesniegtās datu kopas 1.–4. pielikuma galīgajām rindām, tās veido 85 % no kopējiem vajadzīgajiem datiem. Tas ir ievērojams iepriekšējā ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei aprakstītās situācijas uzlabojums, tomēr tas joprojām nav pietiekami. Vairākas valstis veic pasākumus ar nolūku uzlabot datu pieejamību. 4. tabulā ir sniegts vispārējs atbilstības novērtējums visām valstīm, uz kurām attiecas USS regula 2007. gadā (ES 27, Īslande, Lihtenšteina un Norvēģija). Novērtējuma pamatā bija galīgo 2004. gada datu nosūtīšanas laicīgums 1.–4. pielikumam, 2005. gada datu nosūtīšanas laicīgums 5.–7. pielikumam un provizorisko 2005. gada datu nosūtīšanas laicīgums 1.–4. pielikumam. Tika ņemts vērā arī 1.–4. pielikuma galīgo rindu datu pilnīgums par 2003. gadu. Finanšu pielikumu (5.–7. pielikums) pilnīgums vēl nav detalizēti novērtēts, bet tas cik iespējams ņemts vērā. Atkarībā no atbilstības valstis ir sadalītas šādās četrās kategorijās: ĻL Ļoti laba atbilstība, visi pieprasītie dati (ar nelieliem izņēmumiem) tiek sniegti savlaicīgi; L Laba atbilstība, dažu elementu trūkst vai ir neliela kavēšanās ar datu sniegšanu (dati tiek nosūtīti mazāk nekā 2 mēnešus pēc termiņa); D Dati daļēji ir pieejami, bet trūkst svarīgu atbilstības aspektu vai netiek ievēroti termiņi (dati tiek nosūtīti vairāk nekā 2 mēnešus pēc termiņa); N Daudz datu trūkst vai ir liela kavēšanās ar datu sniegšanu (>6 mēneši pēc termiņa), vai vēl nav saņemta apstiprināta datu versija, vai joprojām tiek gaidīta jauna pietiekamas kvalitātes versija (vai ir saņemta tikai pēc ļoti ilgas kavēšanās). 4. tabula. Kopējais atbilstības novērtējums VALSTS | USS | Kopējais novērtējums | BE | Galīgie 2002. gada dati 1.–4. pielikumam vēl nav nosūtīti Eurostat. Dati par 2003. un 2004. pārskata gadu tika nosūtīti ar ievērojamu kavēšanos. Datu pieejamība ir apmierinoša. Dati 5. pielikumam vēl nav iesniegti par 2002.–2005. pārskata gadu. | D | BG | 1.–4. pielikuma dati tika nosūtīti divus mēnešus pirms termiņa. Arī citi dati tika nosūtīti pirms termiņa. Varētu vēl vairāk uzlabot datu pieejamību, jo joprojām nav iesniegti dati vissīkākajā detalizācijas pakāpē. Tiek veikti pasākumi, lai risinātu šīs problēmas. | L | CZ | Dati tika nosūtīti savlaicīgi. Rūpniecības un būvniecības pielikumiem trūkst datu par KAU rindām; rūpniecības 2004. pārskata gada dati par vides aizsardzības izdevumiem tika nosūtīti ar ievērojamu kavēšanos; attiecībā uz kredītiestādēm netika iesniegti reģionu dati. Sniegtie dati darbību klases līmenī joprojām nav pietiekami kvalitatīvi; tādējādi lietotājiem ir maza datu pieejamība. | D | DK | Kopumā dati tika nosūtīti savlaicīgi, dažas rindas tika iesniegtas ar nelielu kavēšanos. Netika iesniegti dati 5. pielikumam par 2004. un 2005. gadu un 7. pielikumam par 2005. gadu. Datu pieejamība ir apmierinoša. | L | DE | Joprojām ir problēmas ar tirdzniecības nozares datu nosūtīšanas kavēšanos. Lielākā daļa 1. pielikuma datu par 2004. gadu tika nosūtīta savlaicīgi. Tomēr H sekcija tika nosūtīta ar ievērojamu kavēšanos. 2. pielikuma dati, izņemot E sekcijas datus, tika nosūtīti ar ievērojamu kavēšanos. | L | EE | Dati tika nosūtīti savlaicīgi. Dati ir pilnīgi. | ĻL | EL | Kopš 2005. gada pēc ļoti neapmierinošas situācijas ir novērota datu sniegšanas uzlabošanās. K sekcijas dati pirmo reizi tika iesniegti 2007. gada februārī. Rūpniecībā bija noteikts slieksnis ― netika sniegti dati par uzņēmumiem, kuros nodarbinātas mazāk par 10 personām, bet tika ieguldīts darbs, lai novērtētu trūkstošo daļu. Trūkst dažu rindu 5. un 6. pielikumam. | D | ES | Dati tika nosūtīti savlaicīgi. Atsevišķu datu trūkst; laba datu pieejamība. | ĻL | FR | Visi dati tika nosūtīti savlaicīgi, izņemot 5. pielikumu; 5. pielikumam netika iesniegti dati par 2004.–2005. gadu. Laba datu pieejamība. | ĻL | IE | Ievērojama kavēšanās ar datu sniegšanu 1. un 3. pielikumam par 2004. pārskata gadu (pagaidu problēmas nozīmīga IT projekta dēļ). Pēdējo triju gadu laikā ir uzlabojusies datu pieejamība. Būvniecības dati ― tikai par uzņēmumiem, kuri nodarbina vairāk nekā 20 personas. Pilnīga atkāpe attiecībā uz 7. pielikumu, tomēr arī turpmāk sūtīs pieejamos datus. CSO vēlas ieviest apsekojumu 7. pielikumam, bet tas izrādās ļoti grūti. Trūkst datu 5. pielikumam par 2002.–2005. pārskata gadu un 6. pielikumam par 2005. gadu. | L | IT | Galvenās rindas tika atsūtītas savlaicīgi, dati par vides aizsardzības izdevumiem nosūtīti ar ievērojamu kavēšanos. Kopumā datu pieejamība ir apmierinoša, tomēr joprojām trūkst atsevišķu datu. | ĻL | CY | Dati tika nosūtīti savlaicīgi. Atsevišķu datu trūkst ― dati par NACE 70. nodaļu netika sniegti un 5. pielikuma dati ir nepilnīgi. | ĻL | LV | Ar ļoti maziem izņēmumiem dati tika nosūtīti savlaicīgi. Datu pieejamība ir ļoti laba. 2003. pārskata gada datiem vajadzēja vairākas versijas, pirms datus varēja publicēt; 2004. gada datu kvalitāte ir uzlabojusies. | ĻL | LT | Dati tika nosūtīti savlaicīgi. Datu pieejamība ir ļoti laba. | ĻL | LU | Joprojām ievērojama kavēšanās ar 2004. gada datu iesūtīšanu, bet datos ietverts sekundārās konfidencialitātes kritērijs. Progress attiecībā uz datu pieejamību (nodarbinātības lieluma klases dati visiem pielikumiem un KAU statistika 2. pielikumam ir iesniegta par 2003. gadu); joprojām ir vajadzīga informācija par vietējām vienībām (reģionālās rindas) un dažām īpašām 2. pielikuma rindām. | L | HU | Dati tika nosūtīti savlaicīgi. Trūkst ļoti maz datu. | ĻL | MT | Nav saņemti dati par 2003. un 2004. gadu. | N | NL | Ļoti maza kavēšanās ar datu nosūtīšanu, izņemot rindas par vides aizsardzības izdevumiem; attiecībā uz šīm rindām kavēšanās ir nedaudz lielāka. Datu pieejamība ir apmierinoša. | L | AT | Dati tika nosūtīti savlaicīgi, izņemot 2005. pārskata gada datus 5. pielikumam. Attiecībā uz 2002. gada datiem bija pagaidu problēmas ar datu nosūtīšanas laicīgumu, jo Austrijas statistikas iestāde mainīja apsekojuma stratēģiju attiecībā uz minētā gada 1.–4. pielikuma datiem. Ļoti laba datu pieejamība. | ĻL | PL | Datu nosūtīšanas laicīguma uzlabošanās. Ir pieejami ierobežoti nozarei raksturīgi detalizēti dati (mainīgie lielumi no nozaru moduļiem, kas nav 1. pielikumā). | D | PT | Dati tika nosūtīti savlaicīgi. Trūkst ļoti maz datu. | ĻL | RO | Dati tika nosūtīti savlaicīgi. Laba datu pieejamība. | ĻL | SI | Dati tika nosūtīti savlaicīgi. Vēl vairāk varētu uzlabot datu pieejamību. | L | SK | Dati tika nosūtīti savlaicīgi, izņemot 2005. pārskata gada datus 1.–6. pielikumam; kavēšanās ar 7. pielikuma datiem līdz 2005. pārskata gadam; par minēto gadu dati tika nosūtīti savlaicīgi. | ĻL | FI | Dati tika nosūtīti savlaicīgi. Ļoti laba datu pieejamība. Par 2003. gadu bija jāapstrādā vairākas versijas, pirms datus varēja publicēt; ir uzlabojusies par 2004. pārskata gadu nosūtīto pirmo datu kopu kvalitāte. | ĻL | SE | Dati tika nosūtīti savlaicīgi. Laba datu pieejamība. 2003. pārskata gada datiem bija kvalitātes problēmas, bet tās atrisināja 2007. gada sākumā. 2004. gada datu kvalitāte ir labāka. | L | UK | Dati tika nosūtīti savlaicīgi, izņemot datus 5. pielikumam. Ļoti laba datu pieejamība ― visas rindas ir pilnīgas. | ĻL | IS | Ne reizi nav iesniegti dati 1.–4. pielikumam. Vēl nav iesniegti dati 5.–7. pielikumam par 2005. pārskata gadu. | N | LI | Ne reizi nav iesniegti dati. | N | NO | Dati tika nosūtīti savlaicīgi. Laba datu pieejamība. | ĻL | Kopš iepriekšējā ziņojuma vairākas valstis ir uzlabojušas vispārējo atbilstību USS regulas noteikumiem. Francijas, Īrijas, Luksemburgas, Somijas, Apvienotās Karalistes un Norvēģijas atbilstības līmenis uzlabojās laika posmā no 2001.–2004. pārskata gadam. Lielākajā daļā jauno valstu atbilstības līmenis ir „labs” līdz „ļoti labs”. Kopš 2005. gada, kad tika sniegti dati par 1999.–2002. pārskata gadu, Grieķija ir pielikusi ievērojamas pūles, lai uzlabotu atbilstību, tomēr tai jāturpina darbs. Saskaņā ar Grieķijas rīcības plānu pilnīga atbilstība tiks panākta tiem datiem, kas jāsniedz par 2006. pārskata gadu. Grieķijā apsekojuma stratēģijas pārskatīšana radīja nopietnas atbilstības problēmas ― netika iesniegti galīgie 2002. gada dati 1.–4. pielikumam, savukārt 2003. un 2004. gada dati tika nosūtīti ar ievērojamu kavēšanos. Tāpēc ir jāturpina darbs, lai uzlabotu datu laicīgumu. Vācija ir nosūtījusi tirdzniecības, viesnīcu un restorānu un enerģētikas nozares datus atbilstošāk termiņiem, bet arī šai valstij jāsamazina kavēšanās. Atbilstoši Komisijas dienestiem iesniegtajam rīcības plānam Vācijas statistikas iestāde 2005. gada datus nosūtīs savlaicīgi. Provizoriskie 2005. gada dati tika nosūtīti savlaicīgi. 5. UZņēMUMU SLOGS UN PASāKUMI Tā SAMAZINāšANAI 5.1. Ievads Kā prioritārs uzdevums ES Komisijas 2005. gada marta paziņojumā „Labāks regulējums izaugsmei un darbavietām” ir noteikta vienkāršošana. Komisijas paziņojumā par to, kā mazināt slogu, kas saistīts ar statistisko datu sniegšanu, kā arī vienkāršošanu un prioritāšu noteikšanu Kopienas statistikas jomā (COM (2006) 693, galīgā redakcija), šī apņemšanās tika vairāk vērsta tieši uz statistiku. Paziņojumā sniegta informācija par Komisijas veiktajiem un plānotajiem pasākumiem. Pārstrādājot USS (COM (2006) 66, galīgā redakcija), paredzēts iespējami samazināt uzņēmumu slogu; tas plānots, atceļot virkni obligāto mainīgo rādītāju, nosakot, ka daži mainīgie lielumi vācami nevis katru gadu, bet gan reizi vairākos gados, un svītrojot izvēles mainīgos rādītājus. USS regulas pārstrādāšana ir tāda instrumentu veida piemērs, kuru varētu izmantot, lai panāktu vienkāršošanu: - USS regulas pārstrādāšana paredz iespēju, ka valstis vienkārši dod ieguldījumu Eiropas kopējo rādītāju sagatavošanā, nevis ir spiestas sniegt rādītājus un visu detalizēto informāciju. Šī nav pieeja, kas būtu uzskatāma par pilnībā Eiropas mēroga pieeju, taču tas ir solis minētajā virzienā, un tas būtiski mazinās slogu. - Administratīvo datu izmantošana arī mazinās uzņēmumu slogu. Ar USS regulas pārstrādāšanu slogs tiks mazināts jaunās jomās. Vācot uzņēmumu demogrāfijas datus (jauna joma regulas pārstrādāšanā), par pamatu izmantos vienīgi reģistra datus un tādēļ vispār netiks radīts slogs uzņēmumiem. 5.2. Sloga noteikšana Lai saņemtu precīzu informāciju par uzņēmumu slogu, kas rodas uzņēmējdarbības strukturālās statistikas sagatavošanas rezultātā, Eurostat ir ievācis informāciju, izmantojot standarta anketu. Viena anketas daļa attiecās uz datiem par faktisko slogu, bet otra anketas daļa ― uz dalībvalstu veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem, kas paredzēti, lai samazinātu uzņēmumu slogu. Eurostat ir saņēmis atbildes no 18 valstīm; 15 anketās bija ietverta informācija par uzņēmumu slogu, lai sagatavotu datus I–IV pielikumam, bet piecās anketās ― informācija par slogu, lai sagatavotu datus V–VII pielikumam. 14 gadījumos bija sniegtas norādes par potenciālajiem ietaupījumiem, ja tiktu svītrotas USS regulas daļas. Tās 15 valstis, kuru informācija ir pieejama, ir DK, EE, EL, ES, IT, LV, LT, LU, NL, AT, PO, SE, UK, BG un NO. Apsekojuma rezultāti attiecas uz USS regulas 1.–4. pielikumu. Attiecībā uz V–VII pielikumu atbildēja ļoti maz valstu. Vairākumā valstu informācija V–VII pielikumam tiek vākta, izmantojot administratīvus avotus. Vairākumā valstu USS apsekojumus veic, izmantojot izlases veida apsekojumus. Dažās valstīs par maziem uzņēmumiem iegūst informāciju, izmantojot vienīgi administratīvus datus. Tāpēc tikai ļoti maza uzņēmumu daļa saņem aizpildāmo anketu. Atlasītajiem uzņēmumiem vidēji vajadzēja 110 minūtes, lai aizpildītu anketu; tas nozīmē, ka vienam uzņēmumam vajadzēja 6 minūtes (vidējais rādītājs, ņemot vērā visus uzņēmumus nozarē). Atkarībā no valsts lieluma slogs ir atšķirīgs; par to liecina nākamā tabula. 5. tabula. Uzņēmuma laika patēriņš (minūtēs), lai sniegtu informāciju I–IV pielikumam I–IV pielikums | Atlasīto uzņēmumu patērētais laiks (minūtēs) | Visu nozares uzņēmumu vidēji patērētais laiks (minūtēs) | Lielas valstis | 114 | 5 | Vidējas valstis | 86 | 8 | Mazas valstis | 182 | 41 | Vidēji (ES) | 110 | 6 | Atšķirības valstu grupās attiecībā uz „atlasīto uzņēmumu patērēto laiku” ir grūti izskaidrojamas. Tomēr attiecībā uz vidējo mazu valstu rādītāju „visu nozares uzņēmumu patērētais laiks (minūtēs)” iemesls tam, ka vidējais rādītājs ir augsts, ir fakts, ka izlases daļas ir lielākas. Tā kā visām valstīm ir jāsniedz informācija vienādā detalizācijas pakāpē, mazām valstīm ir jāizveido lielāka izlase, lai iegūtu pienācīgas precizitātes rezultātus. Jānorāda, ka ES vidējā izlases daļā ir 5,8 % tām valstīm, kas piedalās apsekojumā. Tikai viena valsts ziņoja par pilnu apsekojumu. 6. tabula. Izlases lielums I–IV pielikums | Izlases lielums, uzņēmumu skaits | Kopējais uzņēmumu skaits | Izlases daļa % | Lielas valstis | 438573 | 9084194 | 4,8 | Vidējas valstis | 184845 | 2078198 | 8,9 | Mazas valstis | 33610 | 147665 | 22,8 | Vidēji (ES) | 657028 | 11310057 | 5,8 | Izmantojot USS patērēto laiku, var veikt ļoti aptuvenu novērtējumu par uzņēmumu izmaksām; ja izmanto šo vidējo patērēto laiku attiecībā uz visu ES, tautsaimniecības slogs USS regulas I–IV pielikumu sagatavošanas dēļ visai Kopienai būtu aptuveni 75 milj. euro. Visbeidzot aptaujā bija jautājumi par slogu, kas ir tiem uzņēmumiem, kuriem ir mazāk par 50 darbiniekiem. Vidēji uzņēmumi, kuros ir mazāk par 50 darbiniekiem, veido 70 % no visu uzņēmumu patērētā laika. Lai gan parasti apsekojumos piedalās lieli uzņēmumi, mazi uzņēmumi sniedz diezgan lielu ieguldījumu. 5.3. Dalībvalstu veiktie pasākumi, kas paredzēti, lai samazinātu slogu Šajā sadaļā apkopoti pēdējos gados dalībvalstu veiktie pasākumi, kas paredzēti, lai samazinātu uzņēmumu slogu. Bieži tiek izmantoti izlases veida apsekojumi. 2007. gada februārī 26 no 27 dalībvalstīm jau izmantoja izlases veida apsekojumus pilnu apsekojumu vietā. Lielām valstīm vidējais izlases lielums bija 5 %, vidējām valstīm ― 8 % un mazām valstīm ― nedaudz vairāk par 20 %, un tas nozīmē, ka uzņēmumu slogs ir ievērojami samazinājies. Turklāt šie skaitļi liecina, ka ir pamatoti vēl vairāk samazināt slogu mazām valstīm, piemēram, izmantojot atšķirīgas informācijas sniegšanas prasības, kā tas ir plānots USS regulā ar „CETO” (ieguldījums tikai Eiropas kopējos rādītājos) atzīmēm. Daudzos gadījumos valstis jau ir atbrīvojušas ļoti mazus uzņēmumus no piedalīšanās apsekojumos. Lai iesniegtu vajadzīgo informāciju, šos trūkstošos datus aizstāj ar novērtējumiem vai papildina apsekojuma datus ar administratīviem datiem. Labāk aptverot pakalpojumus uzņēmumu statistikā, šī tendence saglabāsies. Lielākajā daļā pakalpojumu jomu dominē mazi uzņēmumi. Daudzās dalībvalstīs ir vērojama spēcīga un augoša tendence izmantot administratīvus datus apsekojumu vietā. Tomēr pastiprinātai administratīvu datu izmantošanai ir šķēršļi. Administratīvi dati parasti atšķiras no statistikas datiem formātu, kodu, nosūtīšanas protokolu u.c. ziņā, tāpēc vajadzīgi ieguldījumi, lai šos datus varētu izmantot statistikā. Vajadzīgs politisks atbalsts, lai panāktu VSI un attiecīgo valdību organizāciju vienošanos. Lai mainītu administratīvu datu izmantošanu, ir vajadzīgi arī papildu iekšēji resursi, jo VSI jāpielāgo iekšējie darba procesi, lai optimāli izmantotu šos ieguldījumus. Uzņēmumu slogu var palīdzēt mazināt arī labākas izlase veida datu iegūšanas stratēģijas. Sākotnēji dalībvalstis ļoti bieži ieviesa vienkāršas izlases veida datu iegūšanas stratēģijas; izmantojot sarežģītākas metodes, vēl vairāk varētu samazināt uzņēmumu slogu. Tomēr arī šajā gadījumā ir vajadzīgi VSI ieguldījumi. Tie ir piemēri, ko var novērot daudzās dalībvalstīs. Dažas valstis ir sākušas pētīt arī tiešas datu vākšanas metodes, piemēram, izmantojot uzņēmumu grāmatvedību. Vislabāk būtu, ja statistika tiktu radīta kā parastās uzņēmumu grāmatvedības blakusprodukts, ja dati tiktu apstrādāti automātiski, kopīgi identifikatori nodrošinātu to, ka savāktā informācija tiek izmantota visefektīvākajā veidā, un minētā informācija, tiklīdz tā būtu apstrādāta, tiktu automātiski izplatīta, piemēram, nonāktu Eurostat . [1] Komisijas Regula Nr. 2700/98, 2701/98, 2702/98, 1225/99, 1227/99, 1228/99, 1618/99, 1614/2002, 1667/2003, 1668/2003, 1669/2003, 1670/2003. [2] Kopēja statistiski teritoriālo vienību klasifikācija (Regula (EK) Nr. 1059/2003). [3] Oficiālais Vēstnesis L 052, 22.2.1997., 1.–7. lpp.