PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma vēsture Eiropas Savienībā (ES) patentaizsardzību pašlaik var iegūt vai nu dalībvalstu nacionālajās patentu iestādēs, kas piešķir nacionālos patentus, vai Eiropas Patentu iestādē (EPI) saskaņā ar Eiropas Patentu konvenciju (EPK)[1]. Tomēr, kad EPI ir piešķīrusi Eiropas patentu, šis patents jāapstiprina dalībvalstīs, kurās tiek pieprasīta patentaizsardzība. Lai Eiropas patentu apstiprinātu dalībvalsts teritorijā, valstu tiesību aktos var inter alia būt paredzēta prasība, ka patenta īpašniekam jāiesniedz Eiropas patenta tulkojums attiecīgās dalībvalsts oficiālajā valodā[2]. Tāpēc ES pašreizējā patentu sistēma, īpaši attiecībā uz tulkošanas prasībām, ir saistīta ar lielām izmaksām un sarežģītību. Kopējās izmaksas par viena vidēja Eiropas patenta apstiprināšanu sasniedz 12 500 euro, ja to apstiprina tikai 13 dalībvalstīs, un vairāk nekā 32 000 euro, ja to apstiprina visā ES. Lēš, ka faktiskās apstiprināšanas izmaksas gadā ir aptuveni 193 miljoni euro visā ES. Gan stratēģijā „Eiropa 2020”[3], gan Vienotā tirgus aktā[4] kā prioritāte izvirzīta uz zināšanām un inovāciju balstītas ekonomikas veidošana. Abu iniciatīvu mērķis ir uzlabot apstākļus, kādos uzņēmumi nodarbojas ar inovāciju, proti, izveidot vienotu patentaizsardzību ES dalībvalstīs kopā ar vienotu Eiropas patentu tiesvedības sistēmu. Neraugoties uz to, ka ir vispārzināms, ka vienotas patentaizsardzības trūkums mazina Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, Savienība nav spējusi iedibināt vienotu patentaizsardzību. Komisija jau 2000. gada augustā nāca klajā ar priekšlikumu Padomes regulai par Kopienas patentu[5]. Eiropas Parlaments 2002. gadā pieņēma normatīvo rezolūciju[6]. 2003. gadā Padome pieņēma kopēju politisko pieeju[7], taču galīgo vienošanos nebija iespējams panākt. Diskusijas par priekšlikumu Padomē atsākās pēc tam, kad Komisija 2007. gada aprīlī pieņēma paziņojumu “Eiropas patentu sistēmas stiprināšana”[8]. Paziņojums apstiprināja apņemšanos izveidot vienotu Kopienas patentu. Ar Lisabonas līgumu tika ieviests konkrētāks juridiskais pamats Eiropas intelektuālā īpašuma tiesību izveidei. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 118. panta 1. punktu pasākumi Eiropas intelektuālā īpašuma izveidei jānosaka Eiropas Parlamentam un Padomei saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru. Tomēr Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 118. panta 2. punktā ir noteikts īpašs juridiskais pamats par valodu lietošanas kārtību, kas attiecas uz Eiropas intelektuālā īpašuma tiesībām, un šī kārtība jānosaka Padomei ar īpašu likumdošanas procedūru, vienprātīgi un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu. Tātad jebkāda tulkošanas kārtība attiecībā uz vienotu patentu sistēmu ES ir jānosaka ar atsevišķu regulu. Padome 2009. gada decembrī pieņēma secinājumus “Uzlabota Eiropas patentu sistēma”[9] un vispārējo pieeju attiecībā uz priekšlikumu regulai par ES patentu[10]. Tomēr tulkošanas kārtība šajos dokumentos netika iztirzāta, jo, kā jau minēts, bija mainījies juridiskais pamats. 2010. gada 30. jūnijā Komisija pieņēma priekšlikumu Padomes regulai par ES patenta tulkošanas kārtību[11]. Priekšlikumam bija pievienots ietekmes novērtējums[12], kurā analizēti vairāki iespējamie tulkošanas kārtības varianti. Par spīti ievērojamiem Padomes prezidentvalsts pūliņiem, Konkurētspējas padomes 2010. gada 10. novembra sanāksmē tika secināts, ka nav iespējams vienprātīgi vienoties par tulkošanas kārtību[13]. 2010. gada 10. decembrī Konkurētspējas padomes sanāksmē[14] apstiprinājās, ka pastāv nepārvaramas grūtības un ka lēmumu, kura pieņemšanai vajadzīga vienprātība, nav iespējams pieņemt ne tobrīd, ne paredzamā nākotnē. No minētā izriet, ka, piemērojot pašreizējos Līgumu nosacījumus, ierosināto regulu mērķis izveidot vienotu patentaizsardzību visā Eiropas Savienībā nav sasniedzams pieņemamā laika posmā. Pēc 12 dalībvalstu (Apvienotā Karaliste, Dānija, Francija, Igaunija, Lietuva, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Slovēnija, Somija, Vācija un Zviedrija) lūguma Komisija iesniedza Padomei priekšlikumu[15], ar ko atļauj ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību. Visas dalībvalstis norādīja, ka Komisijas likumdošanas priekšlikumos par ciešāku sadarbību jābalstās uz nesenajām sarunām Padomē. Pēc priekšlikuma pieņemšanas Beļģija, Austrija, Īrija, Portugāle, Malta, Bulgārija, Rumānija, Čehija, Slovākija, Ungārija, Latvija, Grieķija un Kipra arī iesniedza lūgumu pievienoties sadarbībai. Padome pieņēma priekšlikumu lēmumam par atļauju 2011. gada 10. martā, kad bija saņēmusi Eiropas Parlamenta piekrišanu. Ar šo regulu tiek īstenota ciešāka sadarbība attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, kas atļauta ar Padomes Lēmumu 2011/167/ES[16]. Juridiskā pieeja Salīdzinājumā ar Komisijas 2000. gada priekšlikumu šis priekšlikums balstās uz pašreizējo Eiropas patentu sistēmu, proti, Eiropas patents, kas piešķirts attiecībā uz iesaistīto dalībvalstu teritoriju, iemanto vienotu spēku. Vienotā patentaizsardzība nebūs obligāta un pastāvēs līdzās nacionālajiem un Eiropas patentiem. Eiropas Patentu iestādes piešķirto patentu īpašnieki viena mēneša laikā pēc tam, kad ir publicēta ziņa par Eiropas patenta piešķiršanu, var iesniegt EPI pieprasījumu reģistrēt vienoto spēku. Kad vienotais spēks ir reģistrēts, tas nodrošinās vienādu aizsardzību un tam būs vienāds spēks visu iesaistīto dalībvalstu teritorijā. Vienota spēka Eiropas patents var tikt piešķirts, nodots citam īpašniekam, atzīts par spēkā neesošu vai zaudēt spēku tikai visās šajās teritorijās kopā. Iesaistītās dalībvalstis uztic EPI administrēt vienota spēka Eiropas patentus. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM Komisija 2006. gada janvārī uzsāka plašu apspriešanos par turpmāko patentu politiku Eiropā[17]. Tika saņemtas vairāk nekā 2500 atbildes no dažādām ieinteresētajām personām, tostarp visu tautsaimniecības nozaru uzņēmumiem, uzņēmumu un MVU apvienībām, patentpilnvarotajiem, publiskā sektora iestādēm un akadēmisko aprindu pārstāvjiem. Respondenti vēlējās redzēt tādu Eiropas patentu sistēmu, kas stimulē inovāciju, garantē zinātnisko zināšanu izplatīšanu, sekmē tehnoloģiju nodošanu, ir pieejama visiem tirgus dalībniekiem un sniedz tiesisko noteiktību. Atbildes skaidri parādīja vilšanos par to, ka Kopienas patenta ieviešanā nav gūtas sekmes. Konkrētāk, teju visi respondenti (patentu sistēmas lietotāji) noraidīja tulkošanas kārtību, kas izklāstīta Padomes 2003. gada kopējā politiskajā pieejā un paredz, ka patenta īpašniekam būtu jāiesniedz visu pretenziju tulkojums (ar juridisku spēku) visās oficiālajās Kopienas valodās. Ieinteresētās personas pauda vispārēju atbalstu „vienotam, salīdzinoši lētam un konkurētspējīgam” Kopienas patentam. Līdzīga nostāja izskanēja arī 2006. gada 12.jūlijā notikušajā atklātajā izskatīšanā, kur visdažādākās ieinteresētās personas pauda atbalstu patiesi vienota un kvalitatīva patenta izveidei. Tika uzsvērts, ka politiskie kompromisi nedrīkst apdraudēt projekta lietderību. Jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) pārstāvji uzsvēra, cik liela nozīme ir mērenām patentēšanas izmaksām. Vienotās patentaizsardzības jautājums tika plaši iztirzāts arī Mazās uzņēmējdarbības akta apspriešanā, kur tika aplūkotas vairākas iniciatīvas, lai palīdzētu Eiropas MVU[18]. Mazie un vidējie uzņēmumi norādīja, ka būtiski šķēršļi ir augstās patentēšanas maksas un patentu sistēmas juridiskā sarežģītība[19]. Apspriešanās laikā iesniegtajās atbildēs uzņēmumi kopumā un jo īpaši MVU pārstāvji prasīja ievērojami samazināt gaidāmā ES vienotā patenta patentēšanas izmaksas[20]. Vairāku ieinteresēto personu nesen sagatavotos nostājas dokumentos pieminēta vienotā patentaizsardzība. Eiropas uzņēmumu apvienības piemēram, "BusinessEurope"[21], UEAPME[22] un “Eurochambres”[23] apliecina, ka gan lieli, gan mazi uzņēmumi vēlas redzēt vienkāršāku, rentablāku un pieejamāku patentaizsardzību. Līdzīga nostāja ir arī dalībvalstu uzņēmējdarbības apvienībām, gan nozaru apvienībām[24]. Ieinteresētās aprindas norādīja, ka izvēlētajam risinājumam, lai veidotu vienotu patentaizsardzību, jābalstās uz pašreizējiem patentu piešķiršanas mehānismiem Eiropā, un ka nav nepieciešama Eiropas Patentu konvencijas pārskatīšana. 3. IETEKMES NOVĒRTĒJUMS Priekšlikumam pievienots ietekmes novērtējums, kurā iztirzāti pašreizējās Eiropas patentu sistēmas trūkumi: i) lielās izmaksas par Eiropas patentu tulkošanu un publicēšanu; ii) atšķirīgi nosacījumi patenta uzturēšanai spēkā dalībvalstīs (gada maksa par patenta uzturēšanu spēkā ir jāmaksā katru gadu katrā dalībvalstī, kur patents ir apstiprināts); iii) administratīvi sarežģījumi, lai reģistrētu patenta nodošanu citai personai, licences un citas ar patentiem saistītas tiesības. Rezultātā piekļuve visaptverošai patentaizsardzībai Eiropā ir tik dārga un sarežģīta, ka daudziem izgudrotājiem un uzņēmumiem tas nav pa spēkam. Ietekmes novērtējumā analizēti šādi risinājumi. 1. risinājums (pamatscenārijs) — Komisija nedara neko. 2. risinājums — Komisija turpina strādāt kopā ar citām iestādēm, lai izveidotu ES patentu, kas aptver 27 dalībvalstis. 3. risinājums — Komisija nāk klajā ar priekšlikumiem regulām, ar kurām īsteno ciešāku sadarbību. 3.1. apakšrisinājums — Komisija ierosina tādu tulkošanas kārtību, kas piemērojama vienotās patentaizsardzības jomā, kura ir saskaņā ar tās 2010. gada 30. jūnija priekšlikumu, vai 3.2. apakšrisinājums — Komisija ierosina tulkošanas kārtību, kas piemērojama vienotās patentaizsardzības jomā, pamatojoties uz tās 2010. gada 30. jūnija priekšlikumu un iestrādājot arī elementus no kompromisa priekšlikuma, kas apspriests Padomē. Ietekmes novērtējuma gaitā izstrādātā analīze apliecina, ka vēlamais variants ir 3. risinājums, proti, 3.2. apakšrisinājums. Šīs problēmas iespējams atrisināt tikai ES līmenī, jo bez ES juridiskā instrumenta dalībvalstīm nebūtu iespējams piešķirt vajadzīgo juridisko spēku patentiem, kas ir vienoti vairākās dalībvalstīs. 4. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ar Padomes Lēmumu 2011/167/ES tika atļauts lēmuma 1. pantā uzskaitītajām dalībvalstīm iedibināt ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi. LESD 118. panta 2. punktā ir izklāstīts precīzs juridiskais pamats, lai ar regulām, ko pieņem īpašā likumdošanas procedūrā, Padomei pieņemot vienprātīgu lēmumu pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu, izveidotu valodu lietojuma kārtību, kura piemērojama Eiropas intelektuālā īpašuma tiesībām, kas sniedz vienotu aizsardzību visā Eiropas Savienībā. 5. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 6. SĪKS APRAKSTS 1. pants. Priekšmets Šajā pantā ir definēts šīs regulas priekšmets. 2. pants - Definīcijas Šajā pantā sniegtas šajā regulā lietoto galveno terminu definīcijas. 3. pants. Vienota spēka Eiropas patenta tulkošanas kārtība Šajā pantā ir noteikts, ka tad, ja vienota spēka Eiropas patenta specifikācija ir publicēta saskaņā ar EPK 14. panta 6. punktu, papildu tulkojumi nav vajadzīgi. EPK 14. panta 6. punktā ir noteikts, ka Eiropas patenta specifikāciju publicē EPI lietvedības valodā un ka tajā ietilpst pretenziju tulkojumi divās pārējās oficiālajās EPI valodās. Papildu tulkojumi ir vajadzīgi tikai strīdus gadījumā saskaņā ar 4. pantu un pārejas periodā atbilstoši 6. pantam. Pieprasījumu piešķirt patentam vienotu spēku iesniedz lietvedības valodā. 4. pants. Tulkojums strīdus gadījumā Šis pants paredz, ka gadījumā, ja radies strīds par vienota spēka Eiropas patentu, patenta īpašnieks nodrošina patenta pilnu tulkojumu tās iesaistītās dalībvalsts oficiālajā valodā, kurā noticis iespējamais pārkāpums vai kurā ir iespējamā pārkāpēja mītnes vieta. Patenta īpašniekam arī pēc tiesas pieprasījuma, kas iesaistīto dalībvalstu teritorijās ir kompetenta izskatīt strīdus par vienota spēka Eiropas patentu, ir jānodrošina patenta pilns tulkojums šīs tiesas lietvedības valodā. Šādu tulkojumu izmaksas segtu patenta īpašnieks. Gadījumā, ja radies strīds par prasību par zaudējumu atlīdzību, strīdu iztiesājošā tiesa ņemtu vērā, ka iespējamais pārkāpējs, pirms viņam nodrošināts tulkojums viņa valodā, varētu būt rīkojies godprātīgi un, iespējams, nav zinājis vai, iespējams, viņam nav bijis nopietna pamata zināt, ka viņš ir pārkāpis patentu. 5. pants. Kompensācijas shēmas administrēšana Šajā pantā ir noteikts, ka saskaņā ar Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantu, iesaistītās dalībvalstis uztic Eiropas Patentu iestādei administrēt kompensācijas shēmu attiecībā uz pieteicējiem, kuri patenta pieteikumus iesniedz vienā no oficiālajām Eiropas Savienības valodām, kas nav oficiālā Eiropas Patentu iestādes valoda. 6. pants. Pagaidu pasākumi Šajā pantā ir izklāstīti pagaidu pasākumi, kas jāpiemēro noteiktā periodā, līdz kļūst pieejama augstas kvalitātes mašīntulkošanas sistēma visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās. Tāpēc pārejas periodā pieprasījumu piešķirt patentam vienotu spēku, kā minēts 12. pantā Regulā xx/xx, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, papildina ar: i) šāda patenta specifikācijas pilnu tulkojumu angļu valodā, ja EPI lietvedības valoda saskaņā ar EPK 14. panta 3. punktu ir franču vai vācu valoda; vai ii) ja EPI lietvedības valoda ir angļu valoda, ar šāda patenta specifikācijas pilnu tulkojumu jebkuras iesaistītās dalībvalsts oficiālajā valodā, kas ir oficiālā Eiropas Savienības valoda. Šos pārejas periodā prasītos tulkojumus Eiropas Patentu iestāde publicētu, cik drīz vien iespējams pēc dienas, kad iesniegts pieprasījums piešķirt patentam vienotu spēku, kā minēts Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantā. Turklāt ir noteikts, ka šo tulkojumu tekstiem nav juridiska spēka un tos nodrošina tikai informatīvos nolūkos. Pārejas periods jāizbeidz, tiklīdz ir pieejami augstas kvalitātes mašīntulkojumi visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās. Mašīntulkojumu kvalitāte regulāri un objektīvi jāvērtē neatkarīgu ekspertu komitejai, ko iesaistītās dalībvalstis izveido Eiropas Patentu organizācijas ietvaros, kā minēts Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantā, un kuras sastāvā ir Eiropas Patentu iestādes pārstāvji un Eiropas patentu sistēmas lietotāji. Šī ekspertu grupa iesniegtu augstas kvalitātes mašīntulkojumu pieejamības objektīvu vērtējumu reizi divos gados, sākot no sestā gada pēc šīs regulas piemērošanas termiņa sākuma. Pamatojoties uz to, Komisija iesniegtu ziņojumu Padomei un vajadzības gadījumā ierosinātu pārtraukt pārejas periodu. Tiek uzskatīts, ka mašīntulkojumi visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās būtu jāizstrādā ne ilgāk kā 12 gadu laikā. Šī iemesla dēļ, ja Padome nepārtrauc pārejas periodu, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, tam automātiski jābeidzas pēc 12 gadiem, skaitot no brīža, kad sāk piemērot šo regulu. 7. pants. Stāšanās spēkā Šis pants paredz, ka šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Tomēr, tā kā pamatnoteikumus, kurus piemēro vienota spēka Eiropas patentam, reglamentē Regula xx/xx, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un papildina šajā regulā izklāstītā tulkošanas kārtība, šīs regulas piemēro kopā. Šī iemesla dēļ šīs regulas piemērošanas datums būs konkrēts datums, kas sakritīs ar Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] piemērošanas datumu. 2011/0094 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un kas attiecas uz piemērojamo tulkošanas kārtību EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 118. panta 2. punktu, ņemot vērā Padomes 2011. gada 10. marta Lēmumu 2011/167/ES, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi[25], ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[26], saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/167/ES, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, Beļģijai, Bulgārijai, Čehijai, Dānijai, Vācijai, Igaunijai, Īrijai, Grieķijai, Francijai, Kiprai, Latvijai, Lietuvai, Luksemburgai, Ungārijai, Maltai, Nīderlandei, Austrijai, Polijai, Portugālei, Rumānijai, Slovēnijai, Slovākijai, Somijai, Zviedrijai un Apvienotajai Karalistei (turpmāk „iesaistītās dalībvalstis”) tika atļauts savā starpā izveidot ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi. (2) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu xx/xx, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību[27], pēc patenta īpašnieka pieprasījuma noteiktiem Eiropas patentiem, ko atbilstoši noteikumiem un procedūrai grozītajā 1973. gada 5. oktobra Konvencijā par Eiropas patentu piešķiršanu (turpmāk „EPK”) piešķīrusi Eiropas Patentu iestāde, var piešķirt vienotu spēku iesaistīto dalībvalstu teritorijās. (3) Tulkošanas kārtība Eiropas patentiem, kam ir vienots spēks iesaistīto dalībvalstu teritorijās (turpmāk „vienota spēka Eiropas patents”), būtu jāizveido ar atsevišķu regulu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk „LESD”) 118. panta 2. punktu. (4) Saskaņā ar Padomes Lēmumu 2011/167/ES, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi, vienota spēka Eiropas patentu tulkošanas kārtībai vajadzētu būt vienkāršai un rentablai un būtu jāatbilst tai, kura izklāstīta priekšlikumā Padomes regulai par Eiropas Savienības patenta tulkošanas kārtību[28], ko Komisija iesniedza 2010. gada 30. jūnijā, un tajā jāiekļauj prezidentvalsts 2010. gada novembrī ierosinātā kompromisa elementi, kas guva plašu Padomes atbalstu[29]. (5) Vienāda spēka Eiropas patentu tulkošanas kārtībai, kas ir rentabla, vienkāršota un nodrošina tiesisko noteiktību, būtu jāveicina inovācijas un jo īpaši jāpalīdz maziem un vidējiem uzņēmumiem. Šāda tulkošanas kārtība atvieglotu piekļuvi vienota spēka Eiropas patentam un patentu sistēmai kopumā, mazinātu izmaksas un risku. (6) Tā kā Eiropas Patentu iestāde atbild par Eiropas patentu piešķiršanu, vienota spēka Eiropas patenta tulkošanas kārtībai būtu jābalstās uz pašreizējo Eiropas Patentu iestādes procedūru. Šīs kārtības mērķis būtu panākt vajadzīgo līdzsvaru starp ekonomikas dalībnieku un sabiedrības interesēm procedūru izmaksu un tehniskās informācijas pieejamības ziņā. (7) Neskarot noteiktu pārejas kārtību, ja vienota spēka Eiropas patenta specifikācija ir publicēta saskaņā ar EPK 14. panta 6. punktu, nebūtu vajadzīgi papildu tulkojumi. EPK 14. panta 6. punktā ir paredzēts, ka Eiropas patenta specifikāciju publicē Eiropas Patentu iestādes lietvedības valodā un ka tajā ietilpst pretenziju tulkojumi divās citās oficiālajās Eiropas Patentu iestādes valodās. (8) Ja rodas strīds saistībā ar vienota spēka Eiropas patentu, ir likumīgi prasīt, lai patenta īpašnieks nodrošinātu patenta pilnu tulkojumu tās iesaistītās dalībvalsts oficiālajā valodā, kurā noticis iespējamais pārkāpums vai kurā ir iespējamā pārkāpēja mītnes vieta. Tāpat patenta īpašniekam pēc tās tiesas pieprasījuma, kas iesaistīto dalībvalstu teritorijā ir kompetenta izskatīt strīdus par vienota spēka Eiropas patentu, būtu jānodrošina patenta pilns tulkojums šīs tiesas lietvedības valodā. Šādi tulkojumi nebūtu jāveic automatizēti, un to izmaksas būtu jāsedz patenta īpašniekam. Gadījumā, ja radies strīds par prasību par zaudējumu atlīdzību, strīdu iztiesājošai tiesai jāņem vērā, ka iespējamais pārkāpējs pirms tulkojuma saņemšanas savā valodā varētu būt rīkojies godprātīgi un, iespējams, nav zinājis vai, iespējams, viņam nav bijis nopietna pamata zināt, ka viņš ir pārkāpis patentu. Kompetentajai tiesai būtu jāizvērtē katra gadījuma apstākļi un inter alia jāņem vērā, vai iespējamais pārkāpējs ir mazais vai vidējais uzņēmums, kas darbojas tikai vietējā līmenī, kā arī Eiropas Patentu iestādes lietvedības valoda un — pārejas periodā — tulkojums, kas iesniegts kopā ar pieprasījumu Eiropas patentam piešķirt vienotu spēku. (9) Lai atvieglotu piekļuvi vienota spēka Eiropas patentiem, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, tādiem pieteicējiem, kuru valoda nav viena no oficiālajām Eiropas Patentu iestādes valodām, jābūt iespējai iesniegt patenta pieteikumu Eiropas Patentu iestādē jebkurā citā Eiropas Savienības oficiālajā valodā. Kā papildu pasākums attiecībā uz pieteicējiem, kuri iegūst vienota spēka Eiropas patentus un kuru mītnes vieta vai galvenā uzņēmējdarbības vieta ir Eiropas Savienības dalībvalstī, kuras oficiālā valoda nav viena no oficiālajām Eiropas Patentu iestādes valodām, saskaņā ar Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantu Eiropas Patentu iestādei būtu jāadministrē shēma, lai papildus atlīdzinātu izmaksas, kas saistītas ar tulkošanu no minētās valodas Eiropas Patentu iestādes lietvedības valodā; šī shēma būtu papildinājums kārtībai, kas jau pašlaik ir spēkā Eiropas Patentu iestādē. (10) Lai veicinātu patentu informācijas pieejamību un tehnoloģisko zināšanu izplatīšanu, pēc iespējas drīzāk jābūt pieejamiem patenta pieteikumu un specifikāciju mašīntulkojumiem visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās. Mašīntulkojumus izstrādā Eiropas Patentu iestāde, un tie ir ļoti svarīgs rīks, kura nolūks ir uzlabot piekļuvi patentu informācijai un plaši izplatīt tehnoloģiskās zināšanas. No savlaicīgi pieejamiem augstas kvalitātes Eiropas patenta pieteikumu un specifikāciju mašīntulkojumiem visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās ieguvēji būtu visi Eiropas patentu sistēmas lietotāji. Mašīntulkojumi ir viena no Eiropas Savienības nākotnes politikas būtiskākajām sastāvdaļām. Šie mašīntulkojumi būtu jāizmanto tikai informatīvos nolūkos, un tiem nebūtu juridiska spēka. (11) Pārejas periodā, līdz kļūst pieejama augstas kvalitātes mašīntulkojumu sistēma visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās, pieprasījumam piešķirt patentam vienotu spēku, kā minēts Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantā, būtu jāpievieno patenta specifikācijas pilns tulkojums angļu valodā, ja Eiropas Patentu iestādes lietvedības valoda ir franču vai vācu valoda, vai jebkuras iesaistītās dalībvalsts oficiālajā valodā, kas ir oficiālā Eiropas Savienības valoda, ja Eiropas Patentu iestādes lietvedības valoda ir angļu valoda. Šī kārtība nodrošinātu, ka pārejas periodā visi vienota spēka Eiropas patenti ir pieejami angļu valodā, ko parasti izmanto starptautisku tehnoloģisko pētījumu un publikāciju jomā. Turklāt tā nodrošinātu, ka tulkojumi attiecībā uz vienotā spēka Eiropas patentiem tiek publicēti citās iesaistīto dalībvalstu valsts valodās. Šādus tulkojumus nevajadzētu veikt automatizēti, un to augstā kvalitāte palīdzētu uzlabot Eiropas Patentu iestādes tulkošanas programmatūru. Tā arī sekmētu patentu informācijas izplatīšanu. Brīdī, kad top pieejami kvalitatīvi mašīntulkojumi visās Savienības oficiālajās valodās, kuru kvalitāte ir objektīvi novērtēta, pārejas noteikumi būtu jāatceļ. Mašīntulkojumu kvalitāte būtu regulāri un objektīvi jāvērtē neatkarīgu ekspertu komitejai, kuru iesaistītās dalībvalstis izveidojušas Eiropas Patentu organizācijas ietvaros un kuras sastāvā ir Eiropas Patentu iestādes pārstāvji un Eiropas patentu sistēmas lietotāji. Ņemot vērā tehnoloģisko attīstību, nevarētu uzskatīt, ka augstas kvalitātes mašīntulkojumu izstrādes maksimālais periods pārsniegs 12 gadus. Tātad pārejas periodam būtu jābeidzas pēc 12 gadiem, skaitot no šīs regulas piemērošanas dienas, ja vien nav nolemts šo periodu pārtraukt agrāk. (12) Tā kā pamatnoteikumus, kurus piemēro vienota spēka Eiropas patentam, reglamentē Regula xx/xx, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, un papildina šajā regulā izklāstītā tulkošanas kārtība, šī regula jāpiemēro vienā dienā ar Regulu xx/xx [pamatnoteikumi] [ datums vēl jānosaka ]. (13) Šī regula neskar noteikumus, ar kuriem reglamentē valodu lietojumu Eiropas Savienības iestādēs un kuri paredzēti saskaņā ar LESD 342. pantu un Padomes Regulu 1/1958, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas[30]. Šī regula balstās uz Eiropas Patentu iestādes valodu režīmu un nav uzskatāma par tādu, kas rada īpašu valodu režīmu Eiropas Savienībā, vai par tādu, kas rada precedentu ierobežotam valodu režīmam kādā turpmākā Eiropas Savienības juridiskajā instrumentā. (14) Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā izklāstīto subsidiaritātes principu veicamās darbības mērķi, proti, vienota un vienkāršota tulkošanas režīma izveidi vienota spēka Eiropas patentiem, iespējams sasniegt tikai Eiropas līmenī. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Ar šo regulu īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību, kas atļauta ar Padomes Lēmumu Nr. 2011/167/ES, attiecībā uz piemērojamo tulkošanas kārtību. 2. pantsDefinīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 1. „Vienota spēka Eiropas patents” ir Eiropas patents, kam ir vienots spēks iesaistīto dalībvalstu teritorijā saskaņā ar Regulu xx/xx [pamatnoteikumi]; 2. „Eiropas patenta specifikācija” ir Eiropas patenta specifikācija, kā definēts grozītās 1973. gada 5. oktobra Konvencijas par Eiropas patentu piešķiršanu (turpmāk „EPK”) īstenošanas noteikumu 73. punktā; 3. „lietvedības valoda” ir Eiropas Patentu iestādes lietvedības valoda saskaņā ar definīciju EPK 14. panta 3. punktā. 3. pantsVienota spēka Eiropas patenta tulkošanas kārtība 1. Neskarot šīs regulas 4. un 6. pantu, ja vienota spēka Eiropas patenta specifikācija ir publicēta saskaņā ar EPK 14. panta 6. punktu, nav vajadzīgi papildu tulkojumi. 2. Pieprasījumu piešķirt patentam vienotu spēku, kā minēts Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantā, iesniedz lietvedības valodā. 4. pantsTulkojums strīdus gadījumā 1. Gadījumā, ja radies strīds saistībā ar vienota spēka Eiropas patentu, patenta īpašnieks pēc iespējamā pārkāpēja pieprasījuma un izvēles nodrošina patenta pilnu tulkojumu tās iesaistītās dalībvalsts oficiālajā valodā, kurā noticis iespējamais pārkāpums vai kurā ir iespējamā pārkāpēja mītnes vieta. 2. Gadījumā, ja radies strīds saistībā ar vienota spēka Eiropas patentu, patenta īpašnieks tiesvedības laikā pēc tās tiesas pieprasījuma, kas iesaistīto dalībvalstu teritorijās ir kompetenta izskatīt strīdus par vienota spēka Eiropas patentiem, nodrošina patenta pilnu tulkojumu šīs tiesas lietvedības valodā. 3. Šā panta 1. un 2. punktā minēto tulkojumu izmaksas sedz patenta īpašnieks. 4. Gadījumā, ja radies strīds par prasību par zaudējumu atlīdzību, strīdu iztiesājošā tiesa ņem vērā, ka iespējamais pārkāpējs varētu būt rīkojies nezinot vai, iespējams, viņam nav bijis nopietna pamata zināt, ka viņš ir pārkāpis patentu, pirms viņam bija nodrošināts 1. punktā minētais tulkojums. 5. pantsKompensācijas shēmas administrēšana Ņemot vērā to, ka Eiropas patenta pieteikumus var iesniegt jebkurā valodā atbilstoši EPK 14. panta 2. punktam, saskaņā ar Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantu iesaistītās dalībvalstis EPK 143. panta nozīmē uztic Eiropas Patentu iestādei administrēt kompensācijas shēmu, lai pieteicējiem, kuri Eiropas Patentu iestādē iesniedz patenta pieteikumus vienā no oficiālajām Eiropas Savienības valodām, kas nav oficiālā Eiropas Patentu iestādes valoda, atlīdzinātu — nepārsniedzot noteiktus apjomus — visas tulkošanas izmaksas no minētās regulas 13. pantā minētajām maksām. 6. pantsPārejas perioda pasākumi 1. Pārejas periodā, kas sākas šīs regulas piemērošanas dienā saskaņā ar šīs regulas 7. panta 2. punktu, pieprasījumu piešķirt patentam vienotu spēku, kā minēts Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantā, iesniedz kopā ar: 4. Eiropas patenta specifikācijas pilnu tulkojumu angļu valodā, ja lietvedības valoda ir franču vai vācu valoda; vai 5. ja lietvedības valoda ir angļu valoda, Eiropas patenta specifikācijas pilnu tulkojumu jebkuras iesaistītās dalībvalsts oficiālajā valodā, kas ir oficiālā Eiropas Savienības valoda. 2. Saskaņā ar Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantu iesaistītās dalībvalstis EPK 143. panta nozīmē uztic Eiropas Patentu iestādei publicēt 1. punktā minētos tulkojumus, cik drīz vien iespējams pēc dienas, kad iesniegts Regulas xx/xx [pamatnoteikumi] 12. pantā minētais pieprasījums piešķirt patentam vienotu spēku. Šiem tulkojumiem nav juridiska spēka, un tos nodrošina tikai informatīvos nolūkos. 3. Reizi divos gados, sākot no sestā gada no šīs regulas piemērošanas dienas, neatkarīgu ekspertu komiteja sagatavo objektīvu vērtējumu, vai ir pieejami patenta pieteikumu un specifikāciju augstas kvalitātes mašīntulkojumi visās oficiālajās Eiropas Savienības valodās, kurus izstrādā Eiropas Patentu iestāde. Šo ekspertu komiteju izveido iesaistītās dalībvalstis Eiropas Patentu organizācijas ietvaros, un tās sastāvā ir Eiropas Patentu iestādes un nevalstisko organizāciju pārstāvji, kuri pārstāv Eiropas patentu sistēmas lietotājus un kurus kā novērotājus saskaņā ar EPK 30. panta 3. punktu uzaicinājusi Eiropas Patentu organizācijas Administratīvā padome. 4. Pamatojoties uz 3. punktā minēto vērtējumu, reizi divos gados Komisija iesniedz ziņojumu Padomei un vajadzības gadījumā izstrādā priekšlikumus par to, ka pārejas periods ir jāizbeidz. 5. Ja pārejas periodu neizbeidz, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumu, tad tas beidzas pēc 12 gadiem, skaitot no šīs regulas piemērošanas dienas. 7. pantsStāšanās spēkā 1. Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 2. To piemēro no [ tiks noteikta konkrēta diena, kas būs tā pati diena, kad sāk piemērot Padomes Regulu …/…, ar ko īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu vienotu patentaizsardzību ]. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama iesaistītajās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] http://www.epo.org. [2] Lai samazinātu izmaksas, kuru iemesls ir apstiprināšanas prasības, 2000. gadā EPK līgumslēdzējas valstis pieņēma tā saukto Londonas nolīgumu (Nolīgums par EPK 65. panta piemērošanu, EPO OV 2001, 550), kas pašlaik ir spēkā 11 ES dalībvalstīs un paredz mazāk stingras tulkošanas prasības. [3] COM(2010) 2020. [4] COM(2010) 608 galīgā redakcija/2. [5] COM(2000) 412. [6] Eiropas Parlamenta normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Kopienas patentu (COM(2000) 412 - C5-0461/2000 - 2000/0177(CNS)), OV C 127E, 29.5.2003., 519.–526. lpp.). [7] Padomes dokuments 7159/03. [8] COM(2007) 165. [9] Padomes dokuments 17229/09. [10] Padomes dokuments 16113/09, 1. piel. Terminoloģija ir mainījusies („Kopienas patenta” vietā „ES patents”), jo spēkā stājies Lisabonas līgums. [11] COM(2010) 350. [12] SEC(2010) 796. [13] Paziņojums presei par Padomes ārkārtas sanāksmi "Konkurētspēja (Iekšējais tirgus, rūpniecība un pētniecība)", Nr. 16041/10, 10.11.2010. [14] Skatīt paziņojumu presei 17668/10. [15] COM(2010) 790. [16] Padomes 2011. gada 10. marta Lēmums 2011/167/ES, ar ko atļauj ciešāku sadarbību attiecībā uz vienotas patentaizsardzības izveidi (OV L 76, 22.3.2011., 53. lpp.). [17] Apspriešanās dokumentu, ieinteresēto personu atbildes un ziņojumu par apspriešanās sākotnējiem secinājumiem skatīt tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/internal_market/indprop/patent/consultation_en.htm. [18] COM(2008) 394. [19] http://ec.europa.eu/enterprise/policies/sme/small-business-act/. [20] UEAPME, Expectations on the Proposal for a European Small Business Act . Pieejams tīmekļa vietnē www.ueapme.com. Response to the Consultation on a Small Business Act for Europe . Pieejams tīmekļa vietnē http://www.eurochambres.eu. [21] Nostāja par svarīgākajiem jautājumiem diskusijā par patentu reformu Eiropā, pieejama http://www.businesseurope.eu. [22] Nostāja par jaunākajām politikas norisēm saistībā ar Eiropas Kopienas patentu, pieejama http://www.ueapme.com. [23] Nostājas dokumentus par Eiropas patentu sistēmu, pieejams http://www.eurochambres.eu. [24] Nostājas dokumenti, ko sagatavojušas tādas apvienības kā BDI (Bundesverband der Deutschen Industrie), DIHK (Deutscher Industrie- und Handelskammertag), CBI (Confederation of British Industries), CCIP (Chambre de commerce et d'industrie de Paris), CGPME (Confédération générale des petites et moyennes entreprises), Unioncamere, DigitalEurope, Orgalime, ACT (Association for Competitive Technology), Cefic u.c.. [25] OV L 76, 22.3.2011., 53. lpp. [26] OV C , , . lpp. [27] OV C , , . lpp. [28] COM(2010) 350. [29] Padomes dokuments 15385/10 un 15385/10 1. pielik. [30] Padomes Regula 1/1958, ar ko nosaka Eiropas Ekonomikas kopienā lietojamās valodas (OV 17, 6.10.1958., 385.–386. lpp.).