KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentiem Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas Komisijas ieteikums par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās Komisijas ieteikums par agresīvu nodokļu plānošanu /* SWD/2012/0404 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentiem Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas Komisijas ieteikums par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās Komisijas ieteikums par agresīvu nodokļu plānošanu Atruna. Šis kopsavilkums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaistīti tā sagatavošanā, un neskar Komisijas turpmāko lēmumu galīgo redakciju. SATURS 1........... Ievads............................................................................................................................ 4 2........... Procesuāli jautājumi un apspriešanās ar ieinteresētajām personām.................................... 4 3........... Problēmas formulējums................................................................................................... 5 4........... Mērķi............................................................................................................................. 8 5........... Politikas iespējas............................................................................................................ 9 6........... Politikas iespēju ietekmes analīze..................................................................................... 9 7........... Galveno iespēju salīdzinājums........................................................................................ 10 8........... Izraudzītās iespējas....................................................................................................... 10 9........... Uzraudzība un vērtēšana............................................................................................... 10 1. Ievads ES dalībvalstu nodokļu sistēmu mērķis ir efektivitāte un taisnīgums, proti, tām taisnīgā veidā jānodrošina pietiekami ieņēmumi saskaņā ar katras valsts demokrātiskajām izvēlēm. Tomēr šos mērķus apdraud krāpšana nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu agresīva plānošana, kurā bieži ir iesaistītas nodokļu oāzes. Nav iespējams precīzi aprēķināt zaudēto nodokļu ieņēmumu apmēru, taču saskaņā ar pētījumu par ASV ienākumu nodokļu summa, ko ASV starptautiskie uzņēmumi pārvietojuši uz nodokļu oāzēm, varētu sasniegt pat 60 miljardus ASV dolāru, savukārt individuāla izvairīšanās no nodokļu maksāšanas katru gadu izmaksā līdz pat 50 miljardiem ASV dolāru[1]. Aprēķini par ES nav pieejami, taču, ņemot vērā līdzīgas ārvalstu tiešo ieguldījumu summas nodokļu oāzēs gan ASV, gan ES, var lēst, ka zaudētais nodokļu ieņēmumu apmērs ir tikpat liels. Ietekmes novērtējumā atbilstīgi katrai izvirzītajai problēmai ir analizētas darbības, kuras varētu apsvērt, lai risinātu šīs problēmas. Šā novērtējuma nolūks ir atbalstīt Komisiju labākā politiskā risinājuma izraudzīšanas un lēmuma pieņemšanas procesā. Šajā dokumentā izmantotie termini ir pieejami visaptverošā skaidrojošā vārdnīcā ietekmes novērtējuma ziņojuma 14. pielikumā (ja nav norādīts citādi, skatīt dokumentu COM(2012)351[2]). Krāpšana nodokļu jomā ir apzināta izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, un tā ir sodāma saskaņā ar krimināltiesībām. Izvairīšanās no nodokļu maksāšanas parasti ir nelikumīgas darbības, kad tiek slēpts vai ignorēts pienākums maksāt nodokli, t. i., nodokļu maksātājs maksā mazāk nodokļu, nekā viņam ir likumīgi jāmaksā, un tas tiek darīts, no nodokļu iestādēm slēpjot ienākumus vai informāciju. Ar nodokļu oāzēm, ko dažkārt dēvē arī par „jurisdikcijām, kas nesadarbojas”, parasti saprot jurisdikcijas, kuras spēj finansēt savus sabiedriskos pakalpojumus bez nodokļiem vai ar nomināliem ienākuma nodokļiem un piedāvā sevi kā vietas, ko nerezidenti var izmantot, lai izvairītos no nodokļiem savā dzīvesvietas valstī. Nodokļu nemaksāšana ir termins, kuru ir sarežģīti definēt, taču parasti to lieto, lai apzīmētu nodokļu maksātāja nelikumīgu darbību sistēmu, kuras mērķis ir samazināt nodokļu maksātāja nodokļu saistību apmēru un, lai gan šāda sistēma ir tiesiska, tā parasti ir pretrunā tiesību aktu patiesajam nolūkam. (ESAO Nodokļu terminu skaidrojošajā vārdnīca) 2. Procesuāli jautājumi un apspriešanās ar ieinteresētajām personām Ietekmes novērtējumu pārskatīja Ietekmes novērtējuma padome. 2012. gadā tika īstenota plaša apspriešanas un izpētes programma. Tajā bija iekļauta oficiāla sabiedriska apspriešana par dubultu neaplikšanu ar nodokļiem, un PWC, izmantojot vienas dalībvalsts piemēru, plašā mērogā apkopoja un analizēja datus par nodokļu aizsardzības pasākumiem attiecībā uz nodokļu oāzēm un nodokļu agresīvu plānošanu. Bija pieejami tikai ierobežoti kvantificēti dati. Piemēram, dažu Dānijas, Francijas, Nīderlandes un Vācijas pasākumu kvantificētie ieguvumi bija robežās no 13 miljoniem euro līdz 1500 miljoniem euro gadā. Kopumā tika konstatēts, ka dažas dalībvalstis nodokļu ieņēmumu apmēru spēj palielināt, veicot īpašus aizsardzības pasākumus, tomēr konkrēti pasākumu veidi atšķiras. Par attiecīgajiem jautājumiem tika rīkoti Fiscalis semināri, kuros piedalījās dalībvalstu administrāciju, uzņēmumu un nevalstisko organizāciju (NVO) pārstāvji, kā arī ieinteresētās personas no akadēmiskajām aprindām. Šajos semināros galvenokārt tika secināts, ka kopumā jāatbalsta a) pasākumi, kas paredzēti esošo sadarbības instrumentu uzlabošanai un informācijas automātiskas apmaiņas attīstīšanai, un b) ES līmenī saskaņota pieeja ar skaidrām galveno koncepciju definīcijām, tomēr dažas dalībvalstis labāk vēlētos pasākumus valsts līmenī, un daži dalībnieki uzsvēra, ka ir svarīgi nepalielināt administratīvo slogu un neietekmēt konkurenci. Papildu kvantitatīvi dati netika iegūti. Arī Nodokļu politikas grupa un Padomes augsta līmeņa darba grupa nesen diskutēja par krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un kopīgi vienojās, ka paplašināta rīcība cīņā pret šiem noziegumiem ir galvenā prioritāte. Pasākumiem jābūt samērīgiem, un tie nedrīkst palielināt izmaksas nodokļu maksātājiem. 3. Politiskais konteksts, problēmas formulējums un subsidiaritāte Vienlaikus ar ekonomikas globalizāciju starptautisku mērogu ir ieguvusi arī izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšana. Pašreizējās ekonomikas krīzes un budžeta ierobežojumu dēļ ir jānovērš jebkādi nodokļu ieņēmumu zaudējumi, nodokļu sistēmām jābūt pēc iespējas efektīvākām un ir jālikvidē ļaunprātīgas izmantošanas iespējas, kā arī jānodrošina ilgtspējīgi nodokļu ieņēmumi un jāatbalsta augsts nodokļu saistību izpildes līmenis, pamatojoties uz taisnīgām un taisnīgi piemērotām nodokļu sistēmām. 3.1. Problēmas formulējums Krāpšana nodokļu jomā mazina dalībvalstu spēju īstenot savus politikas virzienus un attiecībā uz atbilstīgiem un neatbilstīgiem nodokļu maksātājiem izvirza jautājumu par taisnīgumu. ES ir jārisina trīs problēmas: – nepietiekams nodokļu iekasēšanas apmērs dalībvalstīs, kura cēlonis ir zemais nodokļu saistību izpildes līmenis un vājā administratīvā spēja; – nepietiekama pārrobežu administratīvā sadarbība, ko ierobežo sarežģītā nodokļu maksātāju identificēšana informācijas automātiskās apmaiņas procesā, kā arī efektivitātes trūkums saistībā ar vienošanos ar Padomi par nepilnību novēršanu Uzkrājumu nodokļa direktīvā; – nodokļu tiesību aktu kvalitāte un to piemērotība paredzētajam mērķim, jo pašreizējie tiesību instrumenti netiek izmantoti pietiekamā mērā. Starptautiskā kontekstā dalībvalstu nodokļu sistēmu efektivitāti mazina trīs apstākļi: - tām ir nejaušas iekšējās nepilnības, kā arī neatbilstība citu valstu nodokļu sistēmām, tādējādi pārrobežu situācijās izraisot dubultu neaplikšanu ar nodokļiem; ES iekšējā tirgū dubulta neaplikšana ar nodokļiem dažiem nodokļu maksātājiem rada konkurences priekšrocības un var kaitēt tām dalībvalstīm, kuru nodokļu bāzes samazinās; šo problēmu iespējams atrisināt ar valstu tiesību aktu grozījumiem un konvencijām par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu; - šīs nepilnības un neatbilstības izmanto nodokļu maksātāji (nodokļu agresīva plānošana); nodokļu plānošanā arvien biežāk tiek izmantotas aizvien sarežģītākas struktūras, kas veidojas dažādās jurisdikcijās un kas faktiski pārvirza ar nodokļiem apliekamos ienākumus uz valstīm, kurās ir labvēlīgāki nodokļu režīmi; daudzu struktūru pārrobežu dimensija un kapitāla aprites un personu pārvietošanās iekšējā tirgū paplašināšanās sarežģī šo problēmu atrisināšanu ar atsevišķu dalībvalstu spēkiem; - citas jurisdikcijas aktīvi vai pasīvi veicina citu valstu nodokļu bāzu samazināšanu; šajā scenārijā var būt iekļautas agresīvas nodokļu plānošanas shēmas, īpaši nodokļu režīmi, kas piedāvā nerezidentiem zemu nodokļu līmeni vai ārkārtīgi zemu nodokļu vispārējo līmeni, kopā ar nevēlēšanos sadarboties ar citu valstu nodokļu administrācijām; nodokļu oāzes citu valstu nodokļu maksātājiem piedāvā iespēju pārvietot savas nodokļu bāzes uz šo valstu jurisdikcijām ar zemu nodokļu līmeni un noslēpt šo rīcību no nodokļu maksātāju dzīvesvietas valsts (izmantojot, piemēram, saņēmēja identificēšanas ierobežojumus un banku konfidencialitātes pienākumu). Lai gan precīzs zaudēto nodokļu ieņēmumu apmērs nav zināms, vispārēji tiek pieņemts, ka šie zaudējumi sasniedz miljardiem euro. Atsevišķas valstis dažreiz veic ieņēmumu zaudējumu apmēra aprēķinus, un akadēmiķi ir izmantojuši dažādas metodes, lai šos zaudējumus kvantificētu. Nodokļu zaudējumu aprēķināšanai dažkārt tiek ņemta vērā gan izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, gan nodokļu nemaksāšana, gan tiešie, gan netiešie nodokļi, iekļauti dati par valstīm ārpus ES un izmantoti tādi rādītāji kā ēnu ekonomikas apmērs. Turklāt daži termini, piemēram, „izvairīšanās no nodokļu maksāšanas”, „nodokļu nemaksāšana” un „nodokļu oāzes” tiek interpretēti atšķirīgi. Tomēr viens piemērs liecina, ka šajā jomā ir problēma, kas jārisina iespējami drīz. Apvienotajā Karalistē vien nesen aprēķinātais nodokļu nemaksāšanas apmērs katru gadu samazinājis ieņēmumus par vairākiem miljardiem mārciņu[3]. Šīs parādības starptautiskās dimensijas dēļ dalībvalstīm ir sarežģīti aizsargāt savas nodokļu sistēmas, jo valsts ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas pasākumi ir viegli apejami, izmantojot sarežģītas nodokļu struktūras un nodokļu oāzes vai citu dalībvalstu starpniecību, kurās ir zemāks aizsardzības līmenis. Par spīti atsevišķiem mēģinājumiem valsts līmenī ietekmēt trešās valstis nodokļu lietās piemērot labas pārvaldības obligātos standartus (t. i., pārredzamība, informācijas apmaiņa un godīga konkurence nodokļu jomā), vairākas trešās valstis tomēr nevēlas sadarboties. Tāpēc pašreizējie ietekmes mehānismi ir mazefektīvi. 3.2. Ietekmes sfēra ES dalībvalstis ir ietekmes sfērā, jo šīs problēmas ietekmē budžetu, un ir jāpieņem novēršanas pasākumi (administratīvi, reglamentējoši vai ārpolitikas pasākumi). Ietekmes sfērā ir arī nodokļu maksātāji, jo politikas virzieni attiecīgajā jomā ir svarīgi, lai nodrošinātu godīgu attieksmi pret nodokļu maksātājiem. Nodokļu maksātājus ietekmē arī dalībvalstu īstenotie novēršanas pasākumi. Piemēram, jaunākie norādījumi par Apvienotās Karalistes tikai viena nodokļu nemaksāšanas novēršanas tiesību akta piemērošanu ir ietverti 115 lappusēs. Ja visas pārējās dalībvalstis rīkosies līdzīgi, vairākiem uzņēmumiem varētu rasties ievērojami papildu sarežģījumi. Turklāt PWC, veicot pētījumu par četrpadsmit dalībvalstīm, konstatēja 165 atšķirīgus nodokļu nemaksāšanas novēršanas pasākumus. Tā kā darbībās, kurām ir pārrobežu dimensija, daudz lielākā mērā ir iesaistīti lielie uzņēmumi, nav konstatēts, ka šīs problēmas varētu nopietnāk ietekmēt mazos un vidējos uzņēmumus (turpmāk — MVU) nekā lielos uzņēmumus. Pilsoņus — labklājības valsts labuma guvējus — netieši ietekmē sabiedrisko pakalpojumu un sociālo pabalstu budžeta samazināšana. Arī trešās valstis ir ietekmes sfērā — vai nu kā nodokļu oāzes, neatbilstīgi piesaistot dalībvalstu ieņēmumus, vai kā partnervalstis, kuru naudas plūsmas var ietekmēt dalībvalstu piemērotie ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumi. Gadījumos, kad tiek veikti mērķtiecīgi, konkrētām valstīm veltīti pasākumi („melnie” vai „pelēkie saraksti”), ES dalībvalstu starpā ir niecīga konsekvence vai tās nav vispār. 3.3. Problēmas iespējamā attīstība (atsauces scenārijs) Neveicot nekādas darbības, dalībvalstīs netiks atrisināta ieņēmumu apmēra palielināšanas problēma, un, lai nodrošinātu ieņēmumus, tām varētu nākties palielināt nodokļu likmes. Attiecībā uz krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas saglabāsies trīs konkrētās problēmas, kuru risināšanai vajadzīgas apņēmīgas un tūlītējas darbības. Netiks panākts reāls progress ne attiecībā uz trešām valstīm, jo īpaši nodokļu oāzēm, kuras nodokļu lietās neievēro labas pārvaldības obligātos standartus, ne arī attiecībā uz nodokļu agresīvu plānošanu. Visticamāk, dalībvalstis rīkosies individuāli, šādu pasākumu ierobežotās efektivitātes robežās. Turklāt šobrīd maz kas liecina par to, ka dalībvalstis spontāni varētu sākt divpusējas vai daudzpusējas iniciatīvas, lai kopīgi pārvarētu problēmas. Maz ticams, ka citas starptautiskas iniciatīvas (ESAO) varētu atrisināt šīs konkrētās ES problēmas. 3.4. Subsidiaritāte Tā kā dalībvalstu atsevišķie pretpasākumi ir pārāk neefektīvi, lai aptvertu sarežģītās, starptautiskās nodokļu nemaksāšanas shēmas, dalībvalstis vienas nespēj efektīvi aizsargāt savas nodokļu sistēmas. Turklāt dalībvalstis varētu mēģināt individuāli ietekmēt šādus pasākumus tādā veidā, kas varētu mazināt regulārus uzņēmumu ieguldījumus un nodokļu jomā radīt papildu šķēršļus. Tāpēc šādas darbības (vai bezdarbība) valsts līmenī tieši ietekmē iekšējā tirgus darbību, jo var ietekmēt ES uzņēmumu konkurenci, kā arī dalībvalstu spēju pildīt Stabilitātes un izaugsmes paktā[4] paredzētās saistības. Tādēļ norādīto mērķu sasniegšanai labāk piemērota ir rīcība Savienības līmenī. 4. Mērķi Vispārējais mērķis ir, izmantojot Savienības pieeju, kas atbilst vajadzībai nodrošināt iekšējā tirgus darbību, panākt dalībvalstu nodokļu sistēmu labāku aizsardzību pret ļaunprātīgu izmantošanu un it sevišķi pret pārrobežu starptautisko krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu. Šāda prakse kaitē dalībvalstu nodokļu ieņēmumiem. Šim vispārējam mērķim ir pakārtoti turpmāk uzskaitītie konkrētie mērķi. · Attiecībā uz pārrobežu krāpšanas gadījumiem un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas tiešo un netiešo nodokļu jomā: · (1. mērķis) uzlabot dalībvalstu nodokļu iestāžu savstarpējo sadarbību nodokļu jomā, nodokļu administrēšanu, nodokļu piedziņas izpildi un nodokļu iekasēšanu saistībā ar pārrobežu darbībām. · Attiecībā uz jurisdikcijām, kuras nodokļu lietās neievēro labas pārvaldības obligātos standartus, jo īpaši nodokļu oāzēm, kā arī attiecībā uz nodokļu agresīvu plānošanu: · (2. mērķis) likvidēt nepilnības un novērst dalībvalstu tiešo nodokļu sistēmu (valstu tiesību akti un konvencijas par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu) ļaunprātīgas izmantošanas iespējas — tādējādi varētu atrisināt jautājumus par dubulto neaplikšanu ar nodokļiem un nodokļu agresīvu plānošanu; · (3. mērķis) uzlabot valsts pasākumu efektivitāti, kas vērsti uz starptautiska līmeņa nodokļu nemaksāšanas likvidēšanu — tādējādi varētu atrisināt jautājumu par nodokļu agresīvu plānošanu; · (4. mērķis) ES kontekstā uzlabot līdzekļus, kurus dalībvalstis izmanto, lai nodokļu lietās ietekmētu trešās valstis — tādējādi varētu atrisināt jautājumu par jurisdikcijām, kuras nodokļu lietās neievēro labas pārvaldības obligātos standartus. Darbības mērķis ir nodrošināt un palielināt dalībvalstu ieņēmumus. Tā kā dalībvalstīm ir atšķirīgas nodokļu sistēmas un ekonomikas struktūras, šā mērķa uzraudzība būs jāapsver katrai dalībvalstij atsevišķi. Šie mērķi atbilst pārējiem politikas virzieniem. Tie ir balstīti uz esošo labas pārvaldības politiku nodokļu jomā un Eiropadomes 2012. gada martā izvirzīto prasību uzlabot cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Plašākā kontekstā šie mērķi ir atbilstīgi darbam, kas gan ES līmenī, gan Finanšu darījumu darba grupā (turpmāk — FATF) veikts nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un teroristu finansēšanas novēršanas jomā, kā arī saskanīgi ar 2012. gada izaugsmes pētījumu un tajā paustajiem ieteikumiem dalībvalstīm paplašināt nodokļu bāzes un uzlabot nodokļu iekasēšanu. 5. Politikas iespējas Tabulā apkopoti mērķu sasniegšanai paredzētās politikas iespējas. Atsauces scenārijs Nemainīt ES politiku (1. mērķis) uzlabot sadarbību nodokļu jomā, nodokļu administrēšanu, nodokļu piedziņas izpildi un nodokļu iekasēšanu saistībā ar pārrobežu darbībām starp dalībvalstu nodokļu iestādēm - A1 iespēja. Iepazīstināšana ar rīcības plānu, tostarp nosakot konkrētus prioritārus pasākumus. (2. mērķis) novērst nepilnības un dalībvalstu tiešo nodokļu sistēmu (valstu tiesību akti un konvencijas par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu) ļaunprātīgas izmantošanas iespējas - B1 iespēja. Novērst dalībvalstu tiesību aktu nepilnības, rīkojot diskusijas darba grupā, kas risina jautājumus saistībā ar Rīcības kodeksu uzņēmumu aplikšanai ar nodokļiem. Tā kā Rīcības kodeksa darba grupa par šiem jautājumiem jau diskutē, uzskata, ka šī iespēja jau ir ieviesta. - B2 iespēja. Ieteikums konvencijās par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu novērst dubultu neaplikšanu ar nodokļiem. (3. mērķis) uzlabot to valsts pasākumu efektivitāti, kas vērti uz nodokļu nemaksāšanas novēršanu starptautiskā līmenī - C1 iespēja. Ieteikums izstrādāt standartizētu, ES atbilstīgu un efektīvu vispārējo noteikumu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu (turpmāk — GAAR). (4. mērķis) ES kontekstā uzlabot ietekmes līdzekļus, kurus dalībvalstis izmanto, lai pārliecinātu trešās valstis nodokļu lietās īstenot labas pārvaldības obligātos standartus - D1 iespēja. Izstrādāt jēdziena „trešās valstis, kas nodokļu lietās neievēro labas pārvaldības obligātos standartus” ES līmeņa definīciju, ņemot vērā šajā jomā atzītus principus. - D2 iespēja. Pasākumu kopums, kas jāpiemēro, ņemot vērā to, vai trešās valstis ievēro noteiktos obligātos standartus vai ne. 6. Politikas iespēju ietekmes analīze Tabulā apkopota ietekmes analīze (augoša skala no --- līdz +++). Paredzētā ietekme || Atsauces scenārijs Visticamāk, turpināsies vai pasliktināsies || A1 || B2 || C1 || D1 || D2 Politiskā mērķa sasniegšanas efektivitāte || --- || ++ || +++ || ++ || +++ || +++ Pamattiesības/ četras pamatbrīvības || -- || - || + || +/++ || + || = Ietekme uz ekonomiku || --- || ++ || ++ || +++ || +++ || +++ Sociālā ietekme || -- || +++ || = || = || ++ || ++ Ietekme uz nodokļu maksātājiem/nodokļu pārvaldēm || --- || ++/+++ || ++ || +++ || ++ || +++ Ietekme uz ES budžetu || = || -- || = || = || = || = Ietekme uz citām personām || = || = || = || = || - || - 7. Galveno iespēju salīdzinājums Tabulā apkopota risinājumu salīdzinošais novērtējums (augoša skala no --- līdz +++). Politikas iespēju salīdzinājums || Atsauces scenārijs (nemainīt ES politiku) || A1 || B1 Nav novērtēts || B2 || C1 || D1 || D2 Stimuls dalībvalstīm pastiprināt noteikumus || = || +++ || || nepiemēro || n/a || n/a || n/a Efektivitāte || --- || +++ || || +++ || +++ || ++ || +++ Samērīgums || = || +++ || || +++ || +++ || +++ || +++ Lietderība || = || +++ || || +++ || +++ || +++ || ++ Elastīgums || = || +++ || || +++ || +++ || +++ || +++ Secinājums || || Izraudzītā iespēja || || Izraudzītā iespēja || Izraudzītā iespēja || Izraudzītā iespēja || Izraudzītā iespēja 8. Izraudzītās iespējas Ņemot vērā 1. mērķa — uzlabot dalībvalstu nodokļu iestāžu savstarpējo sadarbību nodokļu jomā, nodokļu administrēšanu, nodokļu piedziņas izpildi un nodokļu iekasēšanu saistībā ar pārrobežu darbībām — sasniegšanai izraudzītās iespējas efektivitāti, samērīgumu un elastīgumu, ir jāizdod pasākumu rīcības plāns, kurā noteiktas prioritātes. Izvēloties iespēju nemainīt politiku, tiktu radīti augsti riski. No tabulām var secināt, ka izraudzītās iespējas attiecībā uz trešām valstīm, kuras nodokļu lietās neievēro labas pārvaldības obligātos standartus, kā arī nodokļu agresīvu plānošanu, ir politisko iespēju B2, C1, D1 un D2 kombinācija. Tās ir detalizētāku pasākumu virknes, ar ko īstermiņā varētu panākt strauju virzību. 9. Uzraudzība un vērtēšana Tā kā virzības uzraudzībai un vērtēšanai trūkst ticamu kvantitatīvu bāzes datu, Komisijai būtu regulāri jāsagatavo ziņojumi par rīcības plāna un iepriekš ieteikto darbību īstenošanu. [1] J. G. Gravelle (2009. gads): Nodokļu oāzes — nodokļu nemaksāšana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas (Tax Havens: Tax Avoidance and Evasion), CSR (Kongresa pētījumu dienests) ziņojums Kongresam. [2] COM(2012) 351 galīgā redakcija. [3] Patiesība par nodokļu nemaksāšanas shēmām (Lifting the Lid on Tax Avoidance Schemes), 2012. gada jūlijs — http://www.hmrc.gov.uk/. [4] http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/index_en.htm.