PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šis priekšlikums ir daļa no Komisijas plašākas iniciatīvas ilgtspējīgas attīstības jomā. Tas nosaka pamatu ES satvaram, kurā finanšu sistēmas centrā ir vides, sociālie un pārvaldības (VSP) apsvērumi, lai palīdzētu pārveidot Eiropas ekonomiku par zaļāku un noturīgāku aprites ekonomikas sistēmu. VSP faktori būtu jāņem vērā, pieņemot lēmumus par ieguldījumiem, lai palielinātu to ilgtspēju.

Šā priekšlikuma un papildus tam ierosināto tiesību aktu mērķis ir saskaņoti integrēt VSP apsvērumus ieguldījumu un konsultāciju procesā visās nozarēs. Tam būtu jānodrošina, ka finanšu tirgus dalībnieki — pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu (PVKIU) pārvaldības sabiedrības, alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki (AIFP), apdrošināšanas sabiedrības, arodpensijas kapitāla uzkrāšanas institūcijas (AKUI), Eiropas riska kapitāla fonda (EuVECA) pārvaldnieki, Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu (EuSEF) pārvaldnieki un ieguldījumu brokeru sabiedrības —, kas saņem pilnvarojumu no saviem klientiem vai labuma guvējiem, lai to vārdā pieņemtu ieguldījumu lēmumus, integrēs VSP savos iekšējos procesos un šajā saistībā informēs savus klientus. Šis priekšlikums arī nodrošinātu, ka ieguldījumu brokeru sabiedrības un apdrošināšanas starpnieki, kas sniedz konsultācijas, ņem vērā VSP kā vērtību veicinošus faktorus, kad tie sniedz konsultācijas, pildot savus pienākumus pret ieguldītājiem, un sniedz ieguldītājiem saistīto informāciju. Turklāt, lai palīdzētu ieguldītājiem salīdzināt ieguldījumu oglekļa pēdu, priekšlikumi paredz ieviest jaunas mazoglekļa un pozitīvas oglekļa ietekmes etalonu kategorijas. Šiem priekšlikumiem, kas ir savstarpēji nostiprinoši, būtu jāveicina ieguldījumi ilgtspējīgos projektos un aktīvos visā ES.

Šī Komisijas pakete ir turpinājums vispārējiem centieniem virzībā uz ilgtspējīgāku ekonomiku. Valdības visā pasaulē, pieņemot 2016. gada Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, izvēlējās ilgtspējīgāku veidu mūsu planētas un mūsu ekonomikas attīstībai.

ES iestājas par attīstību, kas risina tagadnes vajadzības, vienlaikus neapdraudot nākamo paaudžu spēju apmierināt savas vajadzības. Ilgtspēja jau sen ir Eiropas projekta pamatā. ES Līgumos ir atzīta sociālā un vides dimensija un tas, ka ar tām saistītie jautājumi būtu jārisina kopā.

Komisijas 2016. gada paziņojumā par turpmākiem pasākumiem ilgtspējīgai Eiropas nākotnei ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM), kas noteikti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, ir saistīti ar Eiropas politikas sistēmu, lai nodrošinātu, ka visās ES darbībās un politikas iniciatīvās gan ES, gan visā pasaulē jau pašā sākumā tiek ņemti vērā IAM. ES ir arī pilnīgi apņēmusies sasniegt ES klimata un enerģētikas mērķus 2030. gadam un integrēt ilgtspējīgu attīstību ES politikā, kā Žans Klods Junkers paziņoja 2014. gada Politikas pamatnostādnēs Eiropas Komisijai. Tāpēc daudzas no Eiropas Komisijas politikas prioritātēm 2014.–2020. gadam ir iestrādātas ES klimata mērķos un tiek izmantotas, lai īstenotu Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam. Tās ir ņemtas vērā Investīciju plānā Eiropai, aprites ekonomikas paketē, enerģētikas savienības paketē, ES Bioekonomikas stratēģijas pārskatīšanā, kapitāla tirgu savienībā un ES budžetā 2014.–2020. gadam, tostarp Kohēzijas fonda un pētniecības projektos. Turklāt Komisija izveidoja daudzpusēju ieinteresēto personu platformu, kas palīdz veikt turpmākus pasākumus un apmainīties ar paraugpraksi saistībā ar IAM īstenošanu.

Lai sasniegtu ES ilgtspējas mērķus, ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi. Tiek lēsts, ka tikai klimata un enerģētikas mērķu sasniegšanai līdz 2030. gadam ir vajadzīgi papildu ieguldījumi 180 miljardu EUR apjomā gadā. Ievērojama daļa šo finanšu plūsmu būs jāpiesaista no privātā sektora. Šīs ieguldījumu nepietiekamības novēršana nozīmē privātā kapitāla plūsmu būtisku pārvirzīšanu uz ilgtspējīgākiem ieguldījumiem, un šajā saistībā ir visaptveroši jāpārstrukturē Eiropas finanšu shēma.

Šajā saistībā Komisija 2016. gada decembrī izveidoja augsta līmeņa ekspertu grupu, lai izstrādātu visaptverošu un vispusīgu ES stratēģiju par ilgtspējīgu finansējumu. Grupas ziņojumā, kas publicēts 2018. gada 31. janvārī, ir izklāstīts visaptverošs redzējums par ilgtspējīgu finansējumu Eiropai un norādīti divi īpaši svarīgi mērķi Eiropas finanšu sistēmai. Pirmais mērķis ir uzlabot finansējuma ieguldījumu ilgtspējīgā un iekļaujošā izaugsmē. Otrais mērķis ir nostiprināt finanšu stabilitāti, integrējot vides, sociālos un pārvaldības faktorus ieguldījumu lēmumu pieņemšanā. Pēc tam Komisija 2018. gada 7. martā publicēja Rīcības plānu ilgtspējīgas izaugsmes finansēšanai.

Lai izveidotu ieguldītāju kapitāla kopfondus un kopīgi ieguldītu šādu fondu līdzekļus, izmantojot finanšu instrumentu, piemēram, akciju, obligāciju un citu vērtspapīru, portfeli, tiek nodrošināti finanšu produkti — ieguldījumu fondi, dzīvības apdrošināšana vai pensiju produkti — un portfeļa pārvaldības pakalpojumi. Lai gan spēkā esošie noteikumi Direktīvā 2009/65/EK, Direktīvā 2009/138/EK, Direktīvā 2011/61/ES, Direktīvā 2014/65/ES un Direktīvā (ES) 2016/2341 nosaka, ka institucionālajiem ieguldītājiem un aktīvu pārvaldītājiem ir jārīkojas savu klientu interesēs un jāparedz ilgtspējības risku integrēšana, šādi ieguldītāji un pārvaldītāji sistemātiski neņem šādus riskus vērā un tos saskaņoti neintegrē savos ieguldījumu lēmumos un informācijas atklāšanas procesos.

Direktīvu 2009/65/EK un Direktīvu 2011/61/ES papildina četri fondu regulējumi:

·Regula (ES) Nr. 345/2013 par Eiropas riska kapitāla fondiem,

·Regula (ES) Nr. 346/2013 par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem,

·Regula (ES) 2015/760 par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem un

·Regula (ES) 2017/1131 par naudas tirgus fondiem.

Normatīvo dokumentu klāstu attiecībā uz finanšu produktiem noslēdz izplatīšanas noteikumi, tostarp noteikumi par konsultācijām, kā paredzēts Direktīvā 2014/65/ES un Direktīvā (ES) 2016/97. Minētajās direktīvās ir paredzēts, ka ieguldījumu brokeru sabiedrībām un apdrošināšanas starpniekiem, kas sniedz konsultācijas, ir jārīkojas to klientu interesēs, tomēr tās neparedz ne to, ka šādām sabiedrībām un starpniekiem, sniedzot konsultācijas, ir noteikti jāņem vērā VSP riski, ne arī to, ka tiem ir jāatklāj šie apsvērumi.

Direktīvas (ES) 2016/2341 pieņemšana ir pirmais pasākums virzībā uz konkrētāku informācijas atklāšanas regulējumu finanšu pakalpojumu nozarē attiecībā uz VSP faktoriem. Ar Direktīvu (ES) 2017/828 par akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanu tika paplašināti pārredzamības pienākumi institucionālajiem ieguldītājiem un aktīvu pārvaldītājiem, nosakot, ka tiem ir jāizstrādā un jāpublisko iesaistīšanas stratēģija, kurā ir iekļauts apraksts par to, kā tie uzrauga sabiedrības, kurās ieguldīti līdzekļi, tādos jautājumos kā nefinanšu darbības rezultāti, sociālā ietekme un ietekme uz vidi, kā arī korporatīvā pārvaldība, un katru gadu jāpublisko, kā to iesaistīšanas politika ir īstenota. Tomēr vēl joprojām trūkst pārredzamības attiecībā uz to, kā institucionālie ieguldītāji, aktīvu pārvaldītāji un finanšu konsultanti ņem vērā ilgtspējas riskus savu ieguldījumu lēmumu pieņemšanas vai konsultāciju procesos. Tādējādi to klienti nesaņem pilnīgu informāciju, kas tiem ir vajadzīga, lai pieņemtu pārdomātus ieguldījumu lēmumus vai sniegtu pārdomātus ieteikumus. Turklāt uzņēmumi, kam ir piemērojama Direktīva 2014/95/ES par noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu, ar kuru groza Direktīvu 2013/34/ES par gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, sagatavo nefinanšu pārskatus par uzņēmuma attīstību, veiktspēju, stāvokli un tā darbības ietekmi, inter alia par vides, sociālajiem un ar darbiniekiem saistītiem jautājumiem.

•Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā