Turklāt Komisijas priekšlikumiem būtu jānodrošina, ka gan Eiropas pilsoņi, gan uzņēmumi joprojām var atļauties maksāt šīs pārkārtošanās cenu un ka tā rada jaunas darbvietas, prasmes un iespējas, dodot impulsu izaugsmei un nodrošinot augstu dzīves kvalitāti Eiropas Savienībā. To no Eiropas Savienības gaida arī tās jaunieši.

2. attēls. Atjaunojamo energoresursu daļa Eiropas Savienībā salīdzinājumā ar Atjaunojamo energoresursu direktīvu un nacionālo atjaunojamo energoresursu rīcībplānu

Vēl viena nozīmīga ES tendence ir tāda, ka valstu ekonomiskā augsme joprojām ir sekmīgi atsaistīta no siltumnīcefekta gāzu emisijām. 1990.–2015. gadā ES kombinētais iekšzemes kopprodukts auga par 50 %, savukārt emisijas par 22 % samazinājās. Pašreizējās tendences un prognozes liecina, ka šī atsaistīšanās turpināsies.

3. attēls. Indeksi, kas atspoguļo vēsturiskās un projicētās pārmaiņas: IKP (reālā izteiksmē), siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas un ekonomikas SEG emisiju intensitāte (attiecība starp emisijām un IKP) (1990 = 100)

Eiropas Savienībai ir arī izdevies būtiski mazināt SEG emisiju intensitāti ekonomikā. Šobrīd tā ir viena no siltumnīcefekta gāzu ziņā efektīvākajām ekonomikām un ir ceļā uz to, lai, īstenojot 2030. gada mērķus klimata un enerģētikas jomā, kļūtu par siltumnīcgāzefektīvāko G20 valstu ekonomiku. Tomēr, balstoties uz klimata plāniem, kas izriet no Parīzes nolīguma, SEG emisiju intensitāti mazina arī citi reģioni. Citiem vārdiem sakot, par spīti šīm pozitīvajām tendencēm, Eiropa nevar slīgt pašapmierinātībā, ja joprojām vēlas būt globāla līdere.

4. attēls. SEG emisiju intensitāte (MtCO2 eq/miljardos USD)

III. Panākumu un izaicinājumu novērtējums

Pāreja uz modernu mazoglekļa ekonomiku patiešām notiek

Enerģētikas savienības pamatstratēģija izvirzīja vērienīgo mērķi arvien attālināties no ekonomikas, kas atkarīga no fosilā kurināmā. Eiropas ekonomikas dekarbonizācija ir pavirzījusies diezgan tālu. Abi likumdevēji rekordātri vienojās par Parīzes nolīguma ratificēšanu no Eiropas Savienības puses. Lai īstenotu Eiropas Savienības saistības, rīcībai 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvarā ES Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai nepieciešamos priekšlikumus Komisija pieņēma jau 2015. gadā, savukārt nozarēm ārpus Emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, pie kurām pieder arī zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība (LULUCF), nepieciešamos priekšlikumus — 2016. gada jūlijā. Nākamajā solī uzmanība tiks pievērsta tam, lai sagatavotu ES dalību 2018. gada pirmajā “veicinošajā dialogā”, kur pusēm paredzēts pārskatīt kopīgo ieceru vērienu un panākumus Parīzes nolīguma īstenošanā.

2016. gadā Komisija nāca klajā arī ar Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģiju, kam arī ir pavisam skaidrs mērķis: līdz gadsimta vidum siltumnīcefekta gāzu emisijām no transporta vajadzētu būt vismaz par 60 % mazākām nekā 1990. gadā un neatlaidīgi jātuvojas nullei, vienlaikus nodrošinot ar cilvēku un preču mobilitāti saistītās vajadzības un globālu savienotību. Nekavējoties krasi jāsamazina transporta radītās gaisu piesārņojošo vielu emisijas, kas apdraud mūsu veselību. Galvenā uzmanība stratēģijā bija veltīta autotransportam, kas rada vairāk nekā 70 % siltumnīcefekta gāzu emisiju transporta nozarē.

Tūlīt pēc Parīzes nolīguma stāšanās spēkā Komisija pieņēma Tīrās enerģijas paketi, kurā ne vien izklāstīts regulējums laikam pēc 2020. gada, bet arī dots spēcīgs impulss pārejai uz “tīrāku” ekonomiku. Gandrīz tai pašā laikā tika pieņemta pārskatītā Valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju direktīva (NEC). Noteicot stingrākas emisiju robežvērtības attiecībā uz galvenajiem gaisa piesārņotājiem, Eiropas Savienība palīdz uzlabot savu pilsoņu veselību un nepieļaut priekšlaicīgas nāves gadījumus, vienlaikus sabiedrībai mazinot milzīgās ekonomiskās izmaksas. Modernā ekonomikā pilsoņiem vajadzētu baudīt labumu, ko dod ieguldījumi veselības aizsardzībā.

Virzība uz inovatīvu energoefektīvu un resursefektīvu ekonomiku

Komisija izpildīja solījumu energoefektivitāti uzskatīt par atsevišķu (energoresursu) avotu. Energoefektivizēšanā līdz 2030. gadam Komisija ierosināja juridiski saistošu Eiropas līmeņa mērķrādītāju 30 %. Vairākas energoefektivitātei veltītas līdziniciatīvas nodrošinās, ka mērķrādītāju iespējams sasniegt izmaksefektīvi, attiecīgus tiesību aktus pielāgojot 2030. gada kontekstam un novēršot daudzos šķēršļus, kas kavē investīcijas energoefektivitātē un jo īpaši ēku renovācijā.

Modernai ekonomikai vajadzētu efektīvi izmantot ne vien enerģiju, bet arī resursus visā to aprites ciklā. Enerģētika būtu jāpārkārto, pārejot uz aprites ekonomiku, jo daudz enerģijas var ietaupīt, lielākā mērā nepieļaujot atkritumu rašanos un tos pārstrādājot. Piemēram, nesen pieņemtajā “Paziņojumā par atkritumu pārvēršanas enerģijā lomu” teikts, ka, ievērojot atkritumu hierarhijas principu un, galvenais, enerģijas reģenerēšanā no atkritumiem lietpratīgi ieviešot tādas pārbaudītas tehnoloģijas un palīgpasākumus, lai ar to dotu ieguldījumu Enerģētikas savienības pamatstratēģijas un Parīzes nolīgumā izvirzīto mērķu sasniegšanā, no atkritumiem reģenerētās enerģijas daudzums varētu pieaugt par 29 %. Eiropa ir “zaļo” tehnoloģiju nozares līdere. Vidisko preču un pakalpojumu izlaide uz vienu iekšzemes kopprodukta (IKP) vienību pēdējos desmit gados ir augusi vairāk nekā par 50 %, un ar šo “zaļo ekonomiku” saistīto darbvietu skaits ir palielinājies līdz vairāk nekā 4 miljoniem pilna laika ekvivalentos. Arī šajā jomā ir stingrs ekonomisks pamatojums un pierādīts ekonomiskais potenciāls.

Eiropas ekonomikas modernizācija prasa, lai enerģijas tirgos faktiski pastāvētu konkurence un stabils regulējums, kas veicinātu inovāciju un konkurētspēju. Paziņojums “Paātrināt inovāciju tīrās enerģijas jomā” iepazīstina ar Eiropas Savienības stratēģiju, kura Eiropas uzņēmumiem un jauniem uzņēmumiem palīdz izvērst pētniecību un inovāciju attiecībā uz tīrās enerģijas risinājumiem un kurai vajadzētu nodrošināt, ka to rezultāti drīz un sekmīgi nonāk tirgū. Krietni panākumi visās prioritārajās jomās gūti Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskajā plānā (SET plāns), kura mērķis ir izmaksefektīvas mazoglekļa tehnoloģijas integrēt energosistēmā.

Stingrais atbalsts pētniecībai un inovācijai tīrās enerģijas tehnoloģiju jomā bija arī par iemeslu tam, ka ES pievienojās vispasaules iniciatīvai “Misija: inovācija”. ES ciešā sadarbībā ar investoriem pildīs vadošu lomu, gādājot, ka šīs iniciatīvas rezultāti izpaužas īstos pārveidojumos. Uzlaboti un papildu rādītāji, kas raksturo, piemēram, tīrās enerģijas importu, eksportu un tehnoloģiju tirgus daļas, dos iespēju labāk novērtēt ES vispārējo sniegumu un konkurētspēju šajā jomā un atjaunināt mūsu mērķrādītājus pētniecībā un inovācijā. Komisija ar dalībvalstīm, nozari, pētniecības un inovācijas aprindām un citām galvenajām ieinteresētajām personām ar šādu mērķi sadarbosies Tīrās enerģijas rūpnieciskās konkurētspējas forumā, kuru ciešā koordinācijā ar jau esošiem forumiem plānots sasaukt pirms šā gada beigām.

Lielāka noteikšana patērētājiem

Enerģētikas savienībai būtu jāpiedāvā taustāmas priekšrocības patērētājiem, kuriem enerģētikas pārkārtošanā ir centrāla nozīme. Kā liecina, piemēram, arvien plašākā saules fotoelementu jaudu uzstādīšana privātmājām, arvien jaunu atjaunojamo energoresursu kooperatīvu rašanās vai arvien lielākais piegādātāju maiņas īpatsvars gan elektroenerģijas, gan gāzes tirgū, enerģijas tirgū aktīvu dalību ņem arvien vairāk patērētāju. Tomēr joprojām jārīkojas to daudzo patērētāju atbalstam, kuriem vēl nav līdzdalības iespēju.