LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 3.7.2012. 
SWD(2012) 188 final 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
par 
ieguldījumu produktu pamatinform ācijas dokumentiem 
{COM(2012) 352 final} 
{SWD(2012) 187 final}  
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
par 
ieguldījumu produktu pamatinform ācijas dokumentiem 
LV 3   LV  
1. I EVADS  
Šis ietekmes nov ērtējums attiecas uz produktu inform āciju privāto ieguldījumu tirgū.  
Šajā tirgū dominē tā sauktie "standartiz ētie privāto ieguldījumu produkti" ( PRIP ) – finanšu 
produktu rad ītāji funkcion ē ka starpposms starp priv ātiem ieguld ītājiem un finanšu tirgiem, 
radot produktus, kas piel āgoti īpašiem ieguld ījumu mērķiem, parasti ar nodomu p ārdot tos 
privātiem ieguld ītājiem vai nu tieši vai iz mantojot starpniekus. PRIP  piemēri ir ieguld ījumu 
fondi, tostarp PVKIU, priv āti struktur ēti produkti un ieguld ījumu fondiem piesaist īti 
apdrošināšanas līgumi; ir ar ī citi.  
Lai aizsarg ātu ieguldītājus, ir izstr ādāti nozares pas ākumi, kas prasa priv ātajiem ieguld ītājiem 
sniegt noteiktu inform āciju. Šo inform āciju ieguld ītāji izmanto pirms pie ņemt lēmumu par 
ieguldījumu, lai gan dažreiz t ā nav paredz ēta šim nol ūkam vien. Pašreiz ējie pasākumi dažos 
gadījumos ir izr ādījušies neefekt īvi, jo pras ības ir daž ādas atkar ībā no produktu juridisk ās 
formas, nevis to ekonomisk ā rakstura vai riskiem, kas apgr ūtina produktu sal īdzināšanu un 
produktu īpašību izpratni. Praks ē produktu inform ācijā lielāka uzman ība parasti ir piev ērsta 
produkta pied āvātāja juridisk ā riska segšanai, nevis efekt īvas un līdzsvarotas inform ācijas 
sniegšanai klientiem.  
Savā 2009. gada apr īļa paziņojumā par PRIP  Komisija secin āja, ka min ētie trūkumi saist āmi 
citstarp ar vienotas Eiropas sist ēmas un pieejas neesam ību šādai inform ācijai, un šo situ āciju 
iespējams novērst vienīgi ar tiesību aktu groz ījumiem Eiropas l īmenī. (Paziņojumā noteiktas 
divas jomas, kur ās darbs jāturpina darbs: noteikumi, kas attiecas uz tirdzniec ību, un noteikumi 
par produktu inform āciju. Šis ietekmes nov ērtējums attiecas tikai uz otro jomu). 
Finanšu kr īze ir uzsv ērusi to, ka ir svar īgi nodrošin āt produktu inform ācijas pārredzamību un 
salīdzināmību parastajiem ieguld ītājiem. Priv ātie ieguld ītāji ir zaud ējuši naudu ar 
ieguldījumiem, kuru riski nebija p ārredzami vai šiem ieguld ītājiem saprotami. Ieguld ītāji ir 
zaudējuši uzticību (iespējams, pamatoti): nesen ās ES patērētāju aptaujas rezult āti liecina, ka 
patērētāji finanšu pakalpojumu nozarei uzticas maz āk nekā visām parējām nozarēm.  
Pārredzamības uzlabošana ir b ūtiska, lai pien ācīgi atjaunotu uztic ību. ES jau ir veikusi 
novatoriskus pas ākumus, izveidojot "ieguld ītājiem paredz ētās pamatinform ācijas" (KII) 
režīmu attiecībā uz PVKIU. Lai gan inform ācijas sniegšana par PVKIU ir moderniz ēta, tas tā 
nav attiec ībā uz citiem standartiz ētiem ieguld ījumu produktiem. Pašreiz ējais uzdevums ir 
atrast risin ājumus šiem citiem produktiem. 
2. K ĀDA IR PROBL ĒMA? 
Privātajiem ieguld ītājiem ne vienm ēr ir sniegta inform ācija, ko tie var saprast un viegli 
salīdzināt. Šajā ietekmes nov ērtējumā ir norādīti trīs galvenie probl ēmu cēloņi un mērķi otrā 
un trešā cēloņa novēršanai. 
2.1.1. 1. probl ēmu cēlonis: vien ādām ieguldītāju vajadz ībām paredz ēto produktu veidu 
pieaugums 
Privātajiem klientiem paredz ēto ieguldījumu produktu daž ādība var kļūt mulsinoša, jo tiek 
piedāvātas dažādas juridisk ās formas, kaut ar ī bāzes ieguld ījumi ir līdzīgi. Šo produktu veidu 
pieaugumu var veicin āt vairāki faktori. Tom ēr kopumā visi šie produkti ir v ērsti uz sal īdzinoši 
vienkāršas ieguld ītāju vajadz ības apmierin āšanu, proti, kapit āla uzkrāšanu (citiem v ārdiem 
LV 4   LV sakot, uzņemoties risku, lai potenci āli gūtu lielāku peļņu, kas ir liel āka nekā bezriska pe ļņas 
norma).  
2.1.2. 2. probl ēmu cēlonis: ties ību aktu sadrumstalot ība 
Eiropas un dal ībvalstu noteikumi par produktu inform ācijas sniegšanu jau attiecas uz liel āko 
daļu produktu. Ta ču Savienības tiesību akti ir att īstījušies daž ādi pa nozar ēm, dažādā ātrumā 
un ar daž ādiem mērķiem. Šāda regulat īvā sadrumstalot ība par palielin āt administrat īvās 
izmaksas un potenci āli sekmēt regulatīvo arbitrāžu, kas rosina izv ēlēties tādas produktu 
struktūras, uz kur ām attiecas ne tik striktas pras ības.  
Šī juridiskā sadrumstalot ība rada divus citus apdraud ējumus papildus tiem, kas saist ās tikai ar 
ieguldītāju aizsardz ību. Pirmk ārt, pašreiz ējam PVKIU iekš ējam tirgum tiešu konkurenci rada 
produkti, attiec ībā uz kuriem inform ācijas atklāšana ir maz āk regulēta vai visp ār nav regul ēta. 
Otrkārt, atšķirības pašreiz ējās produktu inform ācijas pras ībās gan ieguld ītāji, gan nozares 
dalībnieki var uztvert k ā sadrumstalot ības faktoru, kas atbilst valstu robež ām; kopum ā tas 
neveicina nek ādu turpm āku attīstību virzībā uz tirgus integr āciju. Pašreiz ējā rīcība valstu 
līmenī attiecībā uz PRIP , kas nav PVKIU, ir nekoordin ēta, un bez koordin ācijas Eiropas 
līmenī tas varētu vēl vairāk palielināt dalībvalstu un nozaru pieeju atš ķirības. 
2.1.3. 3. probl ēmu cēlonis: nesp ēja efektīvi mazināt informācijas asimetriju starp priv āto 
klientu un nozari 
Finanšu pakalpojumi ir gr ūti saprotami pat profesion āliem tirgus dal ībniekiem, kas da ļēji 
izskaidrojams ar pakalpojumiem piem ītošo sarež ģītību. Privāto ieguld ītāju gadījumā šo 
problēmu vēl vairāk saasina ieguld ītāju vājā izglītotība finanšu jom ā un ierobežot ā spēja 
izprast finanšu jaut ājumus. Turkl āt daudziem priv ātajiem klientiem ir maz iesp ēju mācīties no 
pieredzes priv āto ieguldījumu tirgū: klienti parasti neiesaist ās atkārtotās ieguldījumu darb ībās, 
tie ieguld ījumu darb ības veic tikai īpašos un retos dz īves gadījumos (naudas mantojums, 
ieguldījums ar konkr ētu nākotnes saist ību vai mērķi, piemēram, mājas iegāde, pension ēšanās 
vai ģimenes pl ānošana).  
Pašreizējie ieguld ītāju aizsardz ības standarti ir neefekt īvi un nekonsekventi, turkl āt jaunu 
produktu rašan ās un tirgus inov āciju rezult ātā produkti tiek pied āvāti tādās formās, kuras 
pašreizējo produktu inform ācijas pras ību izstrādes nebija paredz ētas. Ietekmes nov ērtējumā ir 
sīki izklāstīti pierādījumi par ac īmredzamaj ām grūtībām, ar kur ām privātie klienti saskaras, 
mēģinot izprast  un salīdzināt ieguldījumu produktus, pamatojoties uz pašreiz ējo produktu 
informāciju. Tajā arī izklāstītas problēmas saist ībā ar laicīgu inform ācijas sniegšanu , kas 
nodrošinātu to, ka priv ātie klienti to patieš ām saņem.  
2.2. Probl ēmas mērogs un bezdarb ības sekas 
Šie problēmu cēloņi rada kait ējumu ieguld ītājiem, ja īstenoti maldinoši dar ījumi ( mis-sales ), 
tie sekmē nevienlīdzīgus konkurences apst ākļus starp nozar ēm un rada š ķēršļus iekšējā tirgus 
turpmākai attīstībai. 
• Attiecībā uz patērētājiem, izmantojot kontrolpirkumus visos ES tirgos, nesen ā pētījumā 
secināts, ka apm ēram 60 % p ārdošanas dar ījumu varētu uzskatīt par neatbilstošiem. Lai 
gan neatbilstošus p ārdošanas dar ījumus veicina vair āki faktori, š īs ar maldinošo p ārdošanu 
saistītās problēmas mērogs nosaka risin ājuma nepieciešam ību. Lai apjaustu ietekmes 
kopējo mērogu: pat ja tikai 10 % no dar ījumu apjoma priv āto ieguldījumu tirgū var uzskat īt 
par neatbilstošiem, šis apjoms, ņemot vērā tirgus lielumu, tik un t ā var sasniegt gandr īz 
1 triljonu euro, ko veido iesp ējami neatbilstoši p ārdoti produkti. Pat ja produktu 
LV 5   LV informācijas pras ība attiektos tikai 1 % uz š ādu darījumu, šo dar ījumu apjoms b ūtu 
apmēram 10 miljardi euro.  
• Uzņēmumu gad ījumā nevienlīdzīgi apstākļi kropļo konkurenci. Regulat īvā arbitrāža varētu 
veicināt tādu produktu vai nozaru att īstību, kurās ir viszem ākais regul ējuma līmenis, 
tādējādi ietekm ējot arī regulējuma efektivit āti un potenci āli samazinot cenu konkurenci un 
līdz ar to kait ējot ieguld ītājiem ar liel ākam izmaks ām. Ir svar īga arī tiešākā neveiksm īga 
regulējuma ietekme. Maldinošiem dar ījumiem var b ūt liela ietekme uz uz ņēmumiem ar ī 
tāpēc, ka palielin ās kompens ācijas piepras ījumu un s ūdzību skaits, k ā arī ar tām saistītās 
iekšējās izmaksas, t ādējādi atstājot negatīvu ietekmi uz z īmola identit āti.  
• Ievērojot Komisijas secin ājumus ietekmes nov ērtējumam, kas pievienots 2009. gada 
paziņojumam par PRIP , ietekmes nov ērtējumā ir secināts, ka bez Eiropas l īmeņa rīcības, 
lai novērstu pretrunas un nepiln ības Eiropas noteikumos, ka s attiecas uz produktu 
informācijas sniegšanu, b ūs palaista gar ām iespēja reaģēt uz šīm problēmām, un tā 
rezultātā turpināsies kaitējums ieguld ītājiem un tirgus izkrop ļojumi, kā arī vienotā tirgus 
darbības apdraud ējums. 
3. S UBSIDIARIT ĀTE 
ES mēroga rīcība ir vajadz īga, jo konstat ētās problēmas ir saasin ājušās ES līmeņa regulējuma 
nekonsekvences un nepiln ību dēļ. Dalībvalstis, darbojoties atseviš ķi, nespētu risināt pārrobežu 
regulējuma nekonsekvenci un nevar ētu novērst nekonsekvences ES ties ību aktos. Turkl āt 
rīcība ES līmenī nodrošin ās vislielāko efektivit āti pasākumiem, kas paredz ēti informācijas 
sniegšanas standartiz ēšanai un t ās salīdzināmības uzlabošanai. 
4. M ĒRĶI 
Iniciatīvas mērķis ir uzlabot ieguld ītāju lēmumu pie ņemšanas kvalit āti un ES kapit āla tirgu 
darbību, palielinot uztic ību privāto ieguld ījumu tirgiem. Konkr ētie darbības mērķi 
konsekvent āku un efekt īvāku regulat īvo standartu izstr ādei izriet no probl ēmu analīzes: 
uzlabot produktu saprotam ību un salīdzināmību un nodrošin āt, ka informāciju darījumu 
procesā sniedz  laikus, tādējādi uzlabojot regul ējuma konsekvenci . 
5. R ISINĀJUMI  
Politikas risin ājumi uzlabotiem ES noteikumiem par inform ācijas sniegšanu ir izstr ādāti pēc 
plašas apspriešan ās un ņemot vērā pieredzi, kas g ūta, izstrādājot uzlabotus inform ācijas 
noteikumus attiec ībā uz PVKIU fondiem. Risin ājumi ir noteikti ar 1. l īmeņa un 2. līmeņa 
pasākumiem saist ībā ar iespējamiem jauniem instrumentiem. Šis anal īzes posms attiecas uz 
1. līmeņa pasākumiem, kas nosaka visp ārējo pieeju, v ēlāk pēc atsevišķa ietekmes nov ērtējuma 
tam sekos 2. l īmeņa pasākumi. Kopum ā, galvenās jomas un v ēlamie risin ājumi ir šādi. 
(1) Iniciatīvas darbības joma . Produktu kl āsts, uz ko var ētu attiekties iniciat īva, ietekm ē 
visus darb ības mērķus. Risin ājumu alternat īvas ir šādas: netiek veiktas nek ādas 
darbības, iniciat īva attiecas tikai uz šauro standartiz ēto produktu jomu, vai ar ī tai ir 
plaša darb ības joma, kas aptver visus iesp ējamos ieguld ījumu produktus, kuri var ētu 
tikt piedāvāti, tostarp tos, kas nav standartiz ēti. Vēlamais risin ājums ir koncentr ēties 
uz standartiz ētajiem produktiem, jo saist ībā ar tiem rodas īpašas pat ērētāju 
LV 6   LV aizsardzības probl ēmas, un tie veido liel āko daļu privāto ieguldījumu tirgus, bet ir 
iespējama vēlamā risinājuma turpm āka pārskatīšana. 
(2) Produktu inform ācijas standartiz ācijas pakāpes un veidi.  Standartiz ācija attiecas gan 
uz uzņēmumiem noteikto instrukciju stingr ību saistībā ar privātajiem klientiem 
sniedzam ās informācijas saturu un form ātu, gan uz konsekvences pak āpi prasībām 
produktiem un finanšu sektoriem. Risin ājumi aptver daž ādas instrukciju un 
standartiz ācijas stingr ības pakāpes attiec ībā uz valodu, garumu un sal īdzināmību. 
Ietekmes nov ērtējumā ierosināta "mērķtiecīgas standartiz ācijas" forma, kura ir 
pietiekami elast īga. lai aptvertu daž ādus produktus, bet ar iesp ējami liel āku 
standartiz ācijas pakāpi galvenajai inform ācijai par riskiem, izmaks ām un rezult ātiem. 
Standartiz āciju un tās piemērošanu konkr ētiem produktu veidiem paredz ēts noteikt ar 
2. līmeņa pasākumiem.  
(3) Sagatavošanas atbild ība. Ieinteresētās personas un apspriešan ās respondenti ir 
uzsvēruši, ka skaidr ība ir daudz svar īgāka nekā tas, kurš ir atbild īgs par produktu 
informācijas sagatavošanu un atjaunin āšanu. Ietekmes nov ērtējumā tika apsv ērts 
risinājums nenoteikt, kurš sagatavo dokumentu, bet visp ārīgs secinājums ir, ka 
produktu rad ītāji (ar atseviš ķiem izņēmumiem) ir atbild īgi par produktu inform ācijas 
sniegšanu. 
(4) Laicīga inform ācijas sniegšana.  Ir ārkārtīgi būtiski nodrošin āt efektīvu produktu 
informācijas sniegšanu priv ātajiem ieguld ītājiem, pirms tie pie ņem lēmumu par 
ieguldījumu. Ietekmes nov ērtējumā ierosinātas stingras pras ības par inform ācijas 
sniegšanu, bet var b ūt vajadzīgi atsevišķi izņēmumi. 
(5) Civiltiesisk ā atbildība un sankcijas . Papildus izkl āstītajiem risin ājumiem rodas 
sekundāri jautājumi par sankcij ām un civiltiesisko atbild ību. Risinājumi ir šādi: netiek 
veiktas nek ādas darbības (bāzes scenārijs), tiek īstenota augsta l īmeņa pieeja vai 
precizēti sīkāki noteikumi. Ietekmes nov ērtējumā paredzēts precizēt atbildību, lai 
kliedētu bažas, ka PRIP  produktu inform ācijas sniegšana k ļūst par juridisku, nevis 
saziņas dokumentu; taj ā paredzēta arī sīkāka kompetentaj ām iestādēm pieejamo 
sankciju instrumentu izstr āde. 
6. I EROSIN ĀTĀS PIEEJAS IETEKME  
Izvēlētie risinājumi ierosina izveidot jaunu inform ācijas sniegšanas rež īmu attiec ībā uz 
standartiz ētiem ieguld ījumu produktiem, l īdzīgu tam, kurš nesen izstr ādāts attiecībā uz 
PVKIU, veicot nelielu 2. l īmeņa prasību pielāgošanu, lai ņemtu vērā atšķirības starp 
dažādiem produktiem.  
Ieguvumi 
Produktu inform ācija, ko vid ējais ieguld ītājs tiešām var saprast un izmantot sal īdzinājumam, 
ir būtiska, lai sniegtu labumu pat ērētājiem, protams, neskarot  starpnieku lomu un pien ākumus 
tirdzniecības vietā. Turklāt uz ieguvumiem no standartiz ācijas un sal īdzināmības norādīts 
Komisijas nesenaj ā pētījumā, kurā secināts, ka šo metožu izmantošana attiec ībā uz 
ieguldījumu lēmumu pie ņemšanu var praks ē izraisīt izmaiņas ieguldītāju uzvedībā, tādējādi 
sekmējot labāku lēmumu pie ņemšanu. Ņemot vērā iepriekš min ēto iespējamo maldinošo 
darījumu apjomu, maz ām pārmaiņām var būt milzīga ietekme. Pat ja pie ņem, ka produktu 
informācija radītu pārmaiņas tikai 1 % apm ērā, tas tik un t ā nodrošin ātu 10 miljardu euro 
LV 7   LV samazinājumu neatbilstošu produktu tur ējumā (vai 4 miljardu euro samazin ājumu, ja atskaita 
PVKIU, uz ko jau attiecas KII pras ības). 
Lielāka prasību konsekvence nodrošin ātu līdzvērtīgus konkurences apst ākļus starp 
uzņēmumiem, kas darbojas daž ādās nozarēs, un samazin ātu šķēršļus iekšējā tirgū 
uzņēmumiem, kas veic p ārrobežu darb ību. Ieguld ītājiem nodar ītā kaitējuma nov ēršana varētu 
arī nākt par labu nozarei, proti, tas uzlabotu uztic ēšanos un samazin ātu izmaksas, ko rada 
problēmas, ja tās parādās. 
Izmaksas 
Ietekmes nov ērtējumā iekļauts aptuvens  aprēķins, kurā vienreizējās izmaksas l ēstas 171 
miljona euro apm ērā, un past āvīgās izmaksas aptuveni 14 miljonu euro apm ērā gadā. 
(Ņemot vērā paredzēto izmaiņu raksturu, kas attiecas uz pras ībām par inform ācijas sniegšanu 
trešām personām, šie skait ļi ir arī ļoti labs izmai ņu administrat īvā sloga rādītājs). Pierādījumi 
par to, vai maz ākiem un liel ākiem produktu rad ītājiem rastos nesam ērīgas izmaksas, ir 
pretrunīgi, un sagaid āms, ka ietekme uz nodarbin ātību būs zema. Iesp ējams, ka ietekme skars 
arī izplatītājus, lai gan t ā, visticam āk, nebūs būtiska, ņemot vērā, ka šī iniciatīva vērsta uz 
produktu rad ītājiem. 
Galīgās izmaksas b ūs atkarīgas no 2. līmenī izvēlētajiem risin ājumiem , un tas noteikti 
ierobežo šobr īd iespējamā novērtējuma precizit āti. Šā iemesla d ēļ būs vajadzīgs 2. līmeņa 
risinājumu pilns ietekmes nov ērtējums, lai prec īzāk aplēstu priekšlikumu ietekmi, kas b ūtu 
pamatā samērīgai izvēlei. Tas ar ī ļautu labāk aplēst dažādas ietekmes (piem ēram, uz MVU, 
izplatītājiem).  
Uzraudzība un izvērtēšana 
Ņemot vērā regulatīvās arbitrāžas iespējamību un nep ārtrauktos jaunin ājumus priv āto 
ieguldījumu tirg ū, būtiska būs nepārtraukta att īstības uzraudz ība, tostarp uz pier ādījumiem 
balstīti novērtējumi par rež īma turpm āku darbības jomu. Turkl āt uz salīdzinājumu uzlabošanu 
(īpaši attiec ībā uz riskiem un izmaks ām) vērsto pasākumu ietekmei b ūs vajadzīga rūpīga 
uzraudzība, un pas ākumu efektivit āte būs atkārtoti jāizvērtē un jāpielāgo. 
7. S ECINĀJUMI  
Ir vajadz īgi produktu inform ācijas sniegšanas uzlabojumi. Jaunas pras ības šo jaut ājumu 
risināšanai jau ir ieviestas attiec ībā uz PVKIU. Šaj ā ietekmes nov ērtējumā ir analiz ētas 
iespējas panākt līdzīgus uzlabojumus attiec ībā uz visiem standartiz ētajiem ieguld ījumu 
produktiem, kurus pašlaik p ārdod privātajiem klientiem.  
Galvenais noteiktais instruments ir palielin āt informācijas standartiz āciju ar mērķi nodrošin āt 
labāku salīdzināmību, lai gan produktu daudzveid ība nosaka zin āma elast īguma 
nepieciešam ību. Šajā ietekmes nov ērtējumā t o  s a u c  p a r  "mērķtiecīgu standartiz āciju" . 
Analīzē izdarīts secinājums, ka š āda pieeja sniedz lab ākās izredzes pan ākt skaidrāku un lab āk 
salīdzināmu produktu inform āciju, vienlaikus atspogu ļojot praktisko realit āti ar sarež ģītiem 
un daudzveid īgiem produktiem. 
Protams, pat ērētāju aizsardz ības pasākumi priv āto ieguld ījumu tirg ū vienmēr ir jāsaprot 
vispusīgā veidā. Dažādi regulējuma instrumenti ir svar īgi un savstarp ēji papildinoši, tostarp 
LV 8   LV pasākumi, lai uzlabotu priv āto klientu izgl ītotību finanšu jom ā un pasākumi, lai uzlabotu 
izplatītāju un darījumu procesu regul ējumu.  
Tomēr, ja nav pieejama skaidra un sal īdzināma inform ācija, nav iesp ējams pieņemt pamatotus 
lēmumus. Nedr īkst par zemu nov ērtēt plašāko ietekmi, ko var rad īt privāto ieguldījumu tirgu 
regulējuma turpm āka nespēja sekmēt pamatot āku lēmuma pie ņemšanu. Š ā iemesla d ēļ pūles 
un rūpes, kas vajadz īgas, lai izstr ādātu efektīvas inform ācijas sniegšanas pras ības, kā arī 
izmaksas un p ūles, kas vajadz īgas, lai tās īstenotu, ir niec īga maksa par priv āto ieguldījumu 
tirgu stabiliz ēšanu.