KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTEJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz muitas noteikumu pārkāpumiem un sankcijām /* SWD/2013/0513 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTEJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai par Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz muitas noteikumu pārkāpumiem un sankcijām 1. PROBLĒMA Tiesību akti muitas jomā par preču tirdzniecību starp Savienības muitas teritoriju un trešajām valstīm ir pilnībā saskaņoti un kopš 1992. gada apkopoti Kopienas Muitas kodeksā (CCC). Šis kodekss tika būtiski pārstrādāts Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 23. aprīļa Regulā (EK) Nr. 450/2008, ar ko izveido Kopienas Muitas kodeksu (Modernizētais muitas kodekss jeb MCC), kas patlaban ir pārstrādāts Savienības Muitas kodeksā (UCC), kura mērķis ir pielāgot tiesību aktus muitas jomā muitas un tirdzniecības elektroniskajai videi, turpināt sekmēt tiesību aktu muitas jomā saskaņošanu un vienotu piemērošanu un nodrošināt Savienības uzņēmējiem piemērotus instrumentus to darbības attīstībai globālajā komercvidē. Tomēr, neraugoties uz to, ka tiesību akti muitas jomā ir pilnībā saskaņoti, to izpilde notiek valstu tiesību aktu satvarā, proti, dalībvalstis nodrošina muitas noteikumu ievērošanu un sankciju likumīgu noteikšanu. Attiecīgi tiesību aktu muitas jomā izpilde notiek, ievērojot 27 atšķirīgus tiesiskos regulējumus sankciju jomā un atšķirīgas administratīvās un juridiskās tradīcijas. Tas nozīmē, ka konkrētu pienākumu pārkāpumi, kas izriet no saskaņotajiem Savienības tiesību aktiem muitas jomā, ir sodāmi ar sankcijām, kas atšķiras pēc būtības un smaguma pakāpes atkarībā no kompetentās dalībvalsts. Muitas savienības efektīva pārvaldība, līdzvērtīgu konkurences apstākļu nodrošināšana uzņēmējiem, kas darbojas iekšējā tirgū, un konkrētu Savienības politikas jomu atbilstoša īstenošana (tādās jomās kā vide, lauksaimniecība u. tml.) lielā mērā ir atkarīga no tiesību aktu muitas jomā vienotas īstenošanas dalībvalstīs. Patlaban šī īstenošana ir pakļauta sarežģītai struktūrai, ko veido 27 dažādi tiesiskie regulējumi un administratīvās un juridiskās tradīcijas. Pagātnē starptautiskajā līmenī tas ir radījis dažas problēmas saistībā ar PTO noteikumu ievērošanu Savienībā attiecībā uz muitas noteikumu vienotu īstenošanu. Turklāt tiesību aktu muitas jomā vienota īstenošana un izpilde ir svarīga saistībā ar vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmējiem. Tam ir praktiska ietekme uz muitas vienkāršojumu pieejamību saistībā ar atzītā uzņēmēja (AEO) statusu un līdzvērtīgiem vienkāršojumiem, jo tie lielā mērā ir atkarīgi no uzņēmēja “atbilstības” profila. Ja minētais profils atšķiras tikai valsts tiesību aktu muitas jomā dēļ, šo vienkāršojumu vienlīdzīga pieejamība var tikt apdraudēta. 2. KO IETEKMĒ KONSTATĒTĀ PROBLĒMA? Savienības uzņēmēji, kas savā ikdienas komercdarbībā strādā muitas jomā, ir galvenie iesaistītie, kurus ietekmē 27 atšķirīgas sistēmas, ar kurām izpilda Savienības tiesību aktus muitas jomā. Minētie uzņēmumi saskaras ar tiesiskās noteiktības trūkumu, ko rada atšķirības dalībvalstu tiesību sistēmās saistībā ar attieksmi pret Savienības tiesību aktu muitas jomā pārkāpumiem. Dalībvalstu muitas dienestiem varētu tikt liegta iespēja “darboties kā vienam veselumam”, jo nav Savienības pieejas attiecībā uz attieksmi pret muitas pārkāpumiem un sankcijām. Šī atšķirība var izraisīt uzticēšanās trūkumu starp minētajiem muitas dienestiem. 3. SUBSIDIARITĀTE Ja Savienībai ir ekskluzīva kompetence, saskaņā ar LES 5. panta 3. punktu subsidiaritātes principu nepiemēro. Ja tiks ierosināts likumdošanas pasākums krimināltiesību jomā, saskaņā ar ietekmes novērtējuma rezultātiem uz to attieksies LESD 83. panta 2. punkts. Tā kā minētais pants attiecas uz kopīgo kompetenci (saskaņā ar LESD 4. panta 2. punkta j) apakšpunktu), īpaša uzmanība jāvelta subsidiaritātes principam, saskaņā ar kuru Savienība pieņem tiesību aktus tikai tad, ja, ņemot vērā ierosinātā pasākuma mērogu un ietekmi, to var labāk sasniegt Savienības līmenī. Tā kā pasākuma mērķis ir tiesību aktu muitas sankciju jomā tuvināšana visās dalībvalstīs, tikai Savienība, izmantojot saistošu tiesību aktu, spēj to īstenot. Turklāt konkrētajā gadījumā runa ir par pilnīgi saskaņotu politikas jomu (muitas savienība) ar pilnīgi saskaņotiem noteikumiem, kuru efektīva īstenošana nodrošina muitas savienības pastāvēšanu. 4. MĒRĶI Šīs iniciatīvas vispārējais mērķis ir nodrošināt Savienības tiesību aktu muitas jomā efektīvu īstenošanu un izpildi. Iniciatīvas konkrētie mērķi ir šādi. (1) Arī turpmāk nodrošināt, ka Savienība izpilda starptautiskos pienākumus. (2) Nodrošināt Savienības satvaru tiesību aktu muitas jomā vienotai izpildei attiecībā uz pārkāpumiem un sankcijām. (3) Uzlabot līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmējiem muitas savienībā. Lai sasniegtu iepriekš 2. un 3. punktā minētos konkrētos mērķus, jāīsteno šādi darbības mērķi. · To elementu vienādošana, kas izraisa sankcijas visā muitas savienībā (nodrošināt, ka tāda paša veida uzvedību, ar ko pārkāpj vienu vai vairākus muitas noteikumus, definē kā vienu un to pašu pārkāpuma veidu). · Nodrošināt sankciju vienotu skalu pēc pārkāpuma veida visās ES dalībvalstīs. · Samazināt izmaksas un šķēršļus, kas saistīti ar to, ka pastāv dažādi muitas noteikumu pārkāpumu un sankciju režīmi uzņēmumiem saistībā ar muitas formalitāšu kārtošanu citās dalībvalstīs. 5. POLITIKAS RISINĀJUMI Politikas risinājums A — pamatscenārijs (darbība nenotiek) Pašreizējā situācijā Savienības tiesību akti muitas jomā ir pilnīgi saskaņoti. Tomēr katrai dalībvalstij ir sava sankciju sistēma par muitas noteikumu pārkāpumiem. Dalībvalstis turpinās nodrošināt muitas pienākumu izpildi, izmantojot valsts noteikumus, un AEO pamatnostādnes sniegs dažas norādes par to kritēriju interpretāciju, kuru ievērošana nodrošina atzītā uzņēmēja (AEO) statusa pieejamību, bet tās nav saistošas. Politikas risinājums B — likumdošanas pasākums spēkā esošajā ES tiesiskajā regulējumā Saskaņā ar šo risinājumu Komisija ierosinātu grozījumus spēkā esošajos Savienības tiesību aktos muitas jomā: · izveidojot administratīvo (nekriminālo) sankciju veidu sarakstu, · paplašinot definīciju kritērijam “apliecinājums par atbilstību muitas prasībām”, kas jāievēro personām, kuras iesniedz pieteikumu atzītā uzņēmēja (AEO) statusam un/vai dažādiem vienkāršojumiem muitas jomā. Politikas risinājums C — tiesību akts par muitas noteikumu pārkāpumu un nekriminālo sankciju veidu tuvināšanu Ar šo tiesību aktu izstrādātu tādu nekriminālu muitas noteikumu pārkāpumu kopēju nomenklatūru, kam pamatā pienākumi, kas izriet Savienības tiesību aktiem muitas jomā, un sankciju sarakstu ar kopēju skalu, kas attiecas uz katru konkrēto pārkāpumu. Politikas risinājums D — divi atsevišķi tiesību akti, kuru mērķis ir gan kriminālo, gan nekriminālo muitas jomas pārkāpumu un sankciju veidu tuvināšana Šis risinājums būtu plašāks par risinājumu C, jo tas ietvertu gan risinājuma C tiesību aktu, gan citu tiesību aktu par muitas noteikumu pārkāpumu un sodu veidu tuvināšanu krimināltiesību jomā, tādējādi paplašinot pasākuma darbības jomu. Tādējādi tas ietvertu visus iespējamos muitas noteikumu pārkāpumus un nodrošinātu nekriminālo un kriminālo sankciju tuvināšanu. Izsmeltais risinājums — nesaistoši noteikumi: pamatnostādņu izstrāde par muitas atbilstības jēdziena interpretāciju Pamatnostādnes par AEO ir izdotas 2012. gada aprīlī, un tās veido daļu no īstenošanas pasākumiem pašreizējos tiesību aktos muitas jomā. Tādēļ tās kļuva par pamatscenārija daļu, un šā iemesla dēļ šī iespēja ir galīgi izsmelta. 6. IETEKMES NOVĒRTĒJUMS 6.1. Politikas risinājums A — pamatscenārijs Katrā dalībvalstī vēl arvien būtu attiecīgās valsts sankciju sistēma attiecībā uz muitas noteikumu pārkāpumiem. Muitas tiesību aktu izpildes atšķirības visā Savienības muitas teritorijā netiktu mazinātas un ierobežošanas risks, kas saistīts ar vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmējiem neatkarīgi no dalībvalsts, kurā tie veic uzņēmējdarbību, joprojām pastāvētu. 6.2. Politikas risinājums B — pašreizējā tiesību akta grozījums spēkā esošajā ES tiesiskajā regulējumā Atšķirības starp dalībvalstu sankciju sistēmām muitas jomā tiktu mazinātas, jo nekriminālas sankcijas par muitas noteikumu pārkāpumiem būtu vienādas visā Savienībā. Līdzīgi riski vienlīdzīgai attieksmei pret uzņēmējiem saistībā ar muitas vienkāršojumu pieejamību būtu daudz mazāki, jo definīcija “muitas noteikumu nopietni un atkārtoti pārkāpumi”, kā arī “pārkāpumi ar niecīgu nozīmi” un “apliecinājuma par atbilstību muitas prasībām” elementi vairs nebūtu dalībvalstu kompetencē, bet tiktu definēti Savienības līmenī. Tomēr lēmums par to, kāda veida uzvedību uzskata par pārkāpumiem tiesību aktos muitas jomā un kādas nekriminālās sankcijas muitas jomā piemērojamas, paliktu dalībvalstu kompetencē, tādējādi joprojām nošķirot attieksmi pret uzņēmējiem atkarībā no dalībvalsts, kas nozīmē, ka šajā risinājumā nepievērsīsies visām konstatētajām problēmām (starptautiskās saistības, citu politikas jomu īstenošana u. tml.). 6.3. Politikas risinājums C — tiesību akts par muitas noteikumu pārkāpumu un nekriminālo sankciju veidu tuvināšanu Šis risinājums nodrošinātu vienotus un vienkāršākus tiesību aktus (jo galvenie pienākumi un pārkāpumu saraksts, kā arī sankciju veidi muitas jomā un to pakāpe tiks vienādoti), vieglāku īstenošanu dalībvalstīs un tiesību aktu muitas jomā uzlabotu izpildi. Sankcijas “proporcionalitāte” tiktu vairāk precizēta, jo vairākiem pārkāpumiem tiks piemērotas nekriminālas sankcijas. Tādējādi tiks uzlabots ieņēmumu (pašu resursi) vākšanas savlaicīgums (pārkāpumu noteikšana) — arī tādēļ, ka tiks uzlaboti atbilstības rādītāji deklarācijās, jo būs ierobežots nepilnību risks, ko rada atšķirīgi valstu tiesību akti. Tiktu uzlabota Savienības PTO saistību izpilde, jo būtu spēkā juridiskais instruments, kurā tiktu noteikts vienots sankciju diapazons par ES muitas noteikumu pārkāpumiem. Tiktu nodrošināta vienlīdzīga attieksme pret uzņēmējiem saistībā ar atzītā uzņēmēja (AEO) statusa un muitas vienkāršojumu pieejamību, jo būtu mazāk atšķirību starp dalībvalstīm attiecībā uz nopietnu pārkāpumu izvērtēšanu. Šādā veidā interpretējot “atbilstību tiesību aktiem muitas jomā”, kritērijs būtu vienveidīgāks. 6.4. Politikas risinājums D — divi atsevišķi tiesību akti, kuru mērķis, no vienas puses, tuvināt muitas noteikumu pārkāpumu un nekriminālo sankciju veidus, un, no otras puses, muitas noteikumu kriminālo pārkāpumu un sankciju veidus Daļēji šis risinājums balstās uz iepriekšējā risinājuma, tādējādi saglabājot visus ieguvumus, kas aprakstīti risinājumā C, kam var pievienot ieguvumu, kas saistīts ar ES rīcību divās sankciju jomās — nekriminālajā un kriminālajā jomā. Tomēr, ja ir nepieciešama Savienības rīcība, Savienības likumdevējam ir jāizlemj par to, vai ir vajadzīgas kriminālsankcijas, vai arī pietiek ar vispārējām administratīvām sankcijām. Juridiskais pamats tiesību aktu krimināltiesību jomā — LESD 83. panta 2. punkts — pamatojas uz krimināltiesību jēdzienu kā ultima ratio instrumentu. Krimināltiesību priekšlikumi, kas balstās uz šo tiesību akta pantu, parasti ir vērsti uz jomām, kurās jau ir spēkā nekriminālie Savienības režīmi. Šajā posmā un konkrētajā gadījumā tā ir joma, kurā sankcijas ES līmenī vēl nav ieviestas. Tāpēc nav pietiekamu pierādījumu secinājumam, ka ir nepieciešams tiesību akts krimināltiesību jomā. Turklāt nesenā priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par Savienības finanšu interešu aizsardzību, izmantojot krimināltiesības[1], daļēji sedz dažus muitas noteikumu pārkāpumus, un tas ietekmē pašu resursu vākšanu. Tādēļ īstais brīdis, lai novērtētu, vai ir vajadzīgs tiesību akts par muitas pārkāpumiem krimināltiesību jomā, būs pēc likumdošanas pasākuma nekriminālajā jomā un pēc direktīvas par Savienības finanšu interešu aizsardzību, izmantojot krimināltiesības, piemērošanas. 7. RISINĀJUMU SALĪDZINOŠS NOVĒRTĒJUMS Turpmāk sniegtā tabulā ir sagatavota, lai parādītu katra risinājuma efektivitāti, tādējādi dodot ieguldījumu vēlamākā risinājuma analīzē. Risinājumi || Ekonomiskā ietekme || Ietekme uz vidi || Papildu administratīvās izmaksas dalībvalstīm || Politikas saskaņotība || Pamattiesības || Vispārējs novērtējums A || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 B || + || + || ++ || 0 || 0 || + C || +++ || ++ || ++ || +++ || ++ || +++ D || ++ || ++ || + || + || ++ || ++ Ietekmes lielums, salīdzinot ar pamatscenāriju (pamatvērtība = 0): 0, nav gaidāmas izmaiņas salīdzinājumā ar pamatscenāriju; + līdz +++, gaidāma pozitīva ietekme, kuras intensitāte norādīta ar “+” zīmju skaitu. 8. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA · Dalībvalstis sniegs Komisijai atbildes par tiem pašiem gadījumiem, kas iesniegti projekta grupā par sodiem muitas jomā, lai novērtētu, cik efektīva ir šī iniciatīva. Turklāt dalībvalstis sniegs informāciju par to, kā tās risina jautājumu saistībā ar uzņēmēju apliecinājumiem par atbilstību, darot pieejamus muitas vienkāršojumus un AEO statusu, un citus vispārīgus datus, piemēram, attiecībā uz deklarāciju skaitu, piemēroto sankciju skaitu un to vidējo summu. · Uzņēmēji atbildēs uz anketas jautājumiem, tostarp uz tiem pašiem jautājumiem kā otrajā anketā, ko izmantoja, lai sagatavotu šo ziņojumu, un dažiem papildu jautājumiem, lai novērtētu, kā šī iniciatīva varētu uzlabot konkurētspēju. [1] COM(2012) 363/3