Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par vadlīnijām Eiropas telekomunikāciju tīkliem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK /* COM/2013/0329 final - 2011/0299 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Vispārējais konteksts Šī iniciatīva ir saistīta ar stratēģiju "Eiropa 2020" gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei[1], kas priekšplānā izvirza digitālo infrastruktūru kā daļu no pamatiniciatīvas "Digitālā programma Eiropai"[2]. Tajā Digitalizācijas programmas mērķis cita starpā ir izvērst pārrobežu sabiedriskos tiešsaistes pakalpojumus, lai sekmētu iedzīvotāju un uzņēmumu mobilitāti. Sabiedrisko pakalpojumu sadarbspēja jānodrošina jo īpaši tad, ja vienotā tirgus tiesību akti un iniciatīvas (kā Pakalpojumu direktīva vai E-iepirkuma rīcības plāns) balstās uz iespēju uzņēmumiem sazināties un veikt darījumus ar valsts pārvaldes iestādēm ar elektroniskiem līdzekļiem un pāri robežām. Digitalizācijas programmā turklāt uzsvērta vajadzība nodrošināt platjoslas izvēršanu un visiem iespēju to izmantot ar arvien lielāku ātrumu, izmantojot fiksētās un bezvadu tehnoloģijas, un veicināt ieguldījumus jaunos, ļoti ātros atvērtos un konkurētspējīgos interneta tīklos, kas būs ir nākotnes mūsdienīgas ekonomikas artērijas. ES ir izvirzījusi vērienīgus mērķus attiecībā uz platjoslas izvēršanu un izmantošanu līdz 2020. gadam. Komisija 2011. gada 29. jūnijā pieņēma paziņojumu "Eiropas budžets 2020" "Budžets stratēģijai „Eiropa 2020"" par nākamo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) (2014.-2020.)[3], kurā ierosina izveidot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI), lai sekmētu prioritāras enerģētikas, transporta un digitālās infrastruktūras pabeigšanu; tā kopējie līdzekļi ir EUR 40 miljardi, no kuriem EUR 9,2 miljardi miljardus Komisija ir paredzēti ierosināja piešķirt digitālajiem tīkliem un pakalpojumiem. Eiropadome 2013. gada 8. februārī pieņēma secinājumus par jauno DFS, kurā EISI digitālajiem pakalpojumiem atvēlēts EUR 1 miljardu liels budžets. Ņemot to vērā, Eiropas Komisija tagad ierosina grozīt tās priekšlikumu regulai par vadlīnijām Eiropas telekomunikāciju tīkliem. Pagaidām, šā dokumenta tapšanas laikā, Padomes un Eiropas Parlamenta sarunas par daudzgadu finanšu shēmu vēl nav noslēgušās. Joprojām turpinās arī sarunas par priekšlikumu regulai, ar ko izveido EISI. Grozītajā priekšlikumā, cik vien iespējams, ņemtas vērā jaunākās nostājas, kas pieņemtas Padomē un attiecīgajā Eiropas Parlamenta komitejā. Tā mērķis ir pārorientēt EISI intervenci uz mazāku skaitu digitālo pakalpojumu infrastruktūru, kuru prioritātes nosaka atbilstīgi stingru kritēriju kopumam, un platjoslas pakalpojumiem paredzēt finanšu instrumentos pieejamos piešķīrumus ierobežotā apjomā, lai piesaistītu privātus ieguldījumus, kā arī tādus publiskos ieguldījumus, kas nav EISI. Lai gan priekšlikumā ar finanšu instrumentiem nodrošinātais piešķīrums platjoslas pakalpojumu jomā paredzēts ierobežotā apjomā, tajā ir izveidots satvars, kas ļauj uzņēmumiem un tādiem institucionālajiem dalībniekiem kā Eiropas Investīciju banka veikt lielākus piešķīrumus. Priekšlikuma mērķis Šīs regulas mērķis ir izveidot vairākas vadlīnijas, kas nosaka mērķus un prioritātes, kas paredzētas platjoslas tīklu un digitālo pakalpojumu infrastruktūrai telekomunikāciju jomā saistībā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu EISI. Vadlīniju pielikumā noteikti kopējas ieinteresētības projekti saistībā ar platjoslas tīklu un digitālo pakalpojumu infrastruktūras un platjoslas tīklu izvēršanu. Šie projekti palīdzēs uzlabot Eiropas ekonomikas, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju, veicinās valstu, reģionālo un vietējo tīklu savstarpēju savienošanu un sadarbspēju, kā arī pieeju šādiem tīkliem un atbalstīs digitālā vienotā tirgus izveidošanu. Tie ir tiesīgi saņemt ES finansiālu atbalstu no instrumentiem, kas pieejami saskaņā ar regulu par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kas pievienota šai regulai. Šīs regulas mērķis pieeja ir censties novērst šaurās vietas, kas kavē digitālā vienotā tirgus pabeigšanu, t. i., nodrošināt savienojumu ar tīklu un piekļuvi publisko sabiedrisko digitālo pakalpojumu infrastruktūrai, tostarp pāri robežām. Darbības ziņā telekomunikāciju tīklu blokādes atšķirībā no, piemēram, apvedceļa ap galvaspilsētu finansējuma, kas ir būtisks līdzsvarota transporta koridors, attiecas gan uz piedāvājuma, gan pieprasījuma aspektiem. Attiecībā uz piedāvājumu, ierobežojumi lielā mērā saistīti ar neapmierinošu situāciju tirgū ieguldījumu platjoslas tīklos un sabiedrībai būtiski svarīgu pakalpojumu tirgus nepilnībām un vienlaikus vājām uzņēmējdarbības iespējām attiecībā uz ieguldījumiem platjoslas tīklos un sabiedrībai būtiski svarīgiem pakalpojumiem (piemēram, e-veselība, e-identitāte, e-iepirkumi un to pārrobežu sadarbspēja). No pieprasījuma viedokļa, digitālais vienotais tirgus savu nozīmīgo izaugsmes potenciālu balsta uz to, ka visi iedzīvotāji, uzņēmumi un pārvaldes iestādes pievienojušies digitālajiem tīkliem. Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta mērķis ir stimulēt ieguldījumus infrastruktūrā, samazināt ieguldījumu risku un nodrošināt ilgtermiņa finansējumu alternatīvajiem un vēsturiskajiem ieguldītājiem, izmantojot novatoriskus finanšu instrumentus. Novatoriski finanšu instrumenti ievērojami ietekmē privātos un citus publiskos ieguldījumus, vienlaikus joprojām paļaujoties uz tirgus mehānismiem. Ja infrastruktūras ieguldījumu uzņēmējdarbības iespējas ir īpaši vājas, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentā paredzēta arī iespēja piedāvāt līdzfinansējumu, izmantojot dotācijas. Platjoslas tīklu jomā darbības, kas sekmē platjoslas kopējas ieinteresētības projektus, atbalsta ieguldījumus tādos tīklos, kuros līdz 2020. gadam var sasniegt Digitālās programmas Eiropai mērķi — vispārēju pārklājumu 30 Mb/s vai ka vismaz 50 % mājsaimniecību abonē pieslēgumu ar ātrumu virs 100 Mb/s. Tiks izveidots sabalansēts 30 un 100 Mb/s projektu portfelis un pienācīgi ņems vērā arī dalībvalstu ieguldījumu vajadzības, kas ir provizoriski novērtētas EUR 270 miljardu apjomā. Attiecībā uz digitālo pakalpojumu infrastruktūru infrastruktūrām, pakalpojuma ieviešanas šaurās vietas sadarbspējīgās sistēmās tiek risinātas, izmantojot iepirkumu un tiešo dotāciju shēmas, noteiktos gadījumos galvenokārt ar lielu līdzfinansējuma likmi pilnībā finansējot platformas ES līmenī, jo sadarbspējīgai Eiropas pakalpojumu infrastruktūrai nav pašsaprotamu īpašnieku. Patiešām, ne dalībvalstis, ne privātie ieguldītāji vieni paši nevarētu nodrošināt pārrobežu pakalpojumu ieviešanu sadarbspējīgās sistēmās. Tādējādi ES pievienotā vērtība ir augsta. Kopējas ieinteresētības projekti digitālo pakalpojumu infrastruktūras jomā prioritāti pirmām kārtām piešķir moduļiem, kā uzskaitīts pielikumā, ietver Eiropas ātrgaitas pamattīklu, kas savieno valsts pārvaldes iestādes, pārrobežu e-pārvaldības pakalpojumu sniegšanu, pamatojoties uz sadarbspējas identifikāciju un autentifikāciju (piemēram, Eiropas mēroga elektroniskās procedūras: uzņēmuma izveidošanu, pārrobežu iepirkumus, e-tiesiskumu, pārrobežu e-veselības pakalpojumus), kas nodrošina piekļuvi publiskā sektora informācijai, tostarp, Eiropas kultūras mantojuma digitālajiem resursiem, data.eu un daudzvalodu resursiem, drošumam un drošībai (drošāks internets un kritisko pakalpojumu infrastruktūras) un viedo enerģiju pakalpojumus. Kopējas ieinteresētības projekti var ietvert arī elektronisko publisko pakalpojumu nodrošināšanu, ko īsteno saskaņā ar citām Kopienas programmām, piemēram, Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumu programmu ISA ("Interoperability solutions for European public administrations”"). Reizi gadā atbilstoši pieejamajam finansējumam tiks precizētas pielikumā norādītās konkrētās digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kuras paredzēts izvērst. Platjoslas projektiem saskaņā ar šo regulu būs pieejami nelieli resursi. Lai gan jomās, kurās nav pietiekami augsts privāto ieguldījumu līmenis, publiskais finanšu atbalsts joprojām ir pamatots, tas pirmām kārtām būs jāpiešķir no citiem avotiem, nevis EISI, un jo īpaši no valstu līdzekļiem, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, kuros informācijas un komunikācijas tehnoloģijas, iespējams, ir noteiktas par vienu no tematiskajiem mērķiem, uz kuriem attiecināmas tematisko prioritāšu kategoriju prasības. Tomēr, ņemot vērā platjoslas tīklu īpašo nozīmi izaugsmes un nodarbinātības kontekstā un ar publiskajiem ieguldījumiem šajā jomā saistītās problēmas – gan finansiālās, gan tehniskās, šajā regulā ir paredzēta intervence ierobežotā apjomā, kas paver jaunas iespējas. Ar EISI tiks finansēts neliels piešķīrums, lai Eiropas Savienībā (turpmāk Savienība), jo īpaši sadarbībā ar Eiropas Investīciju banku, izveidotu finanšu instrumentus, un tā ir iespēja efektīvāk izmantot citus publiskā un privātā sektora resursus. Tādējādi ar EISI būs iespējams finansēt tikai dažus platjoslas projektus, taču papildus tas sekmēs resursu, piemēram, Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu), efektīvu sadali, jo EISI ietvaros vadošās iestādes būs pilnvarotas veikt piešķīrumu no darbības programmām. Šādi piešķīrumi būs atsevišķi nodalīti izmantošanai attiecīgajā dalībvalstī vai reģionā, un projektu īstenošanā tie varētu palīdzēt panākt nepieciešamo kritisko apjomu un apjomradītus ietaupījumus. Izveidojot sistēmu, kas ļaus uzņēmumiem un institucionālajiem dalībniekiem veikt lielākus piešķīrumus, priekšlikums paredz paaugstināt kopējas ieinteresētības platjoslas projektos veicamo piešķīrumu līmeni, krietni pārsniedzot atbilstīgi šai regulai pieejamo finansējuma apjomu. Darbības, kas veicina kopējas ieinteresētības projektus, ir tiesīgas saņemt ES finansiālu atbalstu saskaņā ar regulu, ar ko izveido EISI Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu[4]. Šis priekšlikums ir jāskata saistībā ar minētās regulas priekšlikumu. Regulā ir arī paredzēti kritēriji jaunu kopējas ieinteresētības projektu identificēšanai, pamatojoties uz Komisijas veikto mainīgo politisko prioritāšu novērtējumu, tehnoloģiskajiem sasniegumiem vai situāciju attiecīgajos tirgos. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMA REZULTĀTI Attiecībā uz platjoslas pakalpojumu izmantošanu ir notikušas daudzas apspriedes ar dalībvalstīm, nozari un sociāli ieinteresētajām personām. Proti, tās ietvēra priekšsēdētāja vietnieces Kroes apaļo galdu ar satura pakalpojumu nodrošinātāju, iekārtu ražotāju, ieguldītāju un pasaules vadošo uzņēmumu telekomunikāciju operatoru vadītājiem, piemēram, no Nokia, Alcatel Lucent, Google, Ericsson, News Corp utt., un pirmo Digitālās programmas asambleju, kura notika Briselē 2011. gada 16. un 17. jūnijā un kurā piedalījās vairāk nekā 1000 ieinteresēto personu no privātā un valsts sektora, kā arī pilsoniskās sabiedrības. Šajā un daudzos citos gadījumos ieinteresētās personas atbalstīja Komisijas vērtējumu, ka pašreizējais telekomunikāciju ieguldījumu modelis ir nepietiekams, lai nodrošinātu pieejamu, kvalitatīvu platjoslas infrastruktūru visiem Eiropas iedzīvotājiem, kā arī atzinīgi novērtēja Komisijas nodomu izmantot mērķtiecīgus publiskos ieguldījumus, piemēram, izmantojot novatoriskus finanšu instrumentus, lai piesaistītu nepieciešamos ieguldījumus infrastruktūrā, kas atbalstītu alternatīvus un ilgtspējīgus ieguldījumu modeļus. Eiropas Parlaments ziņojuma projektā par turpmāko daudzgadu finanšu shēmu (DFS) atzina, cik svarīgi ir izmantot budžetu, lai veicinātu ieguldījumus platjoslā. Attiecībā uz pārrobežu digitālo pakalpojumu infrastruktūru Komisija daudzus gadus ir strādājusi ar dažādām ieinteresēto personu grupām. Kopumā ir jāturpina un jāpaplašina novērtējumi un ekspertu konsultācijas par pašreizējām darbībām, piemēram, Europeana (kultūras mantojumam) vai drošāka interneta programmas. Ņemot vērā plānoto budžeta samazinājumu no EUR 9,2 miljardiem uz EUR 1 miljardu, ir skaidra nepieciešamība ierobežot programmas tvērumu. Digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā to varētu panākt, samazinot sākotnēji ierosināto pakalpojumu skaitu vai ieviešot stingrāku finansēšanas kritēriju kopumu. Šajā Komisijas paziņojumā faktiski paredzēti abi varianti: budžeta apsvērumu dēļ šā priekšlikuma pielikumā nav saglabāts neviens no diviem pakalpojumiem ("Eiropas ātrgaitas pamatstruktūra valsts pārvaldei" un "Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju risinājumi viedajiem energotīkliem un viedo energopakalpojumu nodrošināšanai"), taču tas ir papildināts ar vienu vispārēju pakalpojumu infrastruktūru (sk. turpmāk). Līdz šim leģislatīvo aktu apspriešanā Padomes Telesakaru darba grupa ierosināja pievienot papildu digitālo pakalpojumu infrastruktūras – "Elektroniskas procedūras saistībā ar pārvietošanos no vienas Eiropas valsts uz citu", "Eiropas platforma nodarbinātības un sociālās nodrošināšanas pakalpojumu sasaistei" un "Platformas administratīvajai sadarbībai tiešsaistē". Budžeta apsvērumu dēļ šā priekšlikuma pielikumā nav saglabātas visas infrastruktūras. Eiropas Parlamenta Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja pievienoja papildu digitālo pakalpojumu infrastruktūras – "Infrastruktūru izvēršana sabiedriskā transporta līdzekļos, kas rada iespēju izmantot drošus un sadarbspējīgus mobilos tiešos pakalpojumus", "Platforma strīdu izšķiršanai tiešsaistē", "Eiropas Izglītojošo resursu ieguves platforma" un "Sadarbspējīgi pārrobežu elektronisko rēķinu pakalpojumi". Šā priekšlikuma pielikumā daži no tiem ir saglabāti. Platjoslas pakalpojumu jomā programmai bija divas iespējas: vispār neparedzēt intervenci vai paredzēt daļēju intervenci ar mērķi piesaistīt privātos vai citus publiskos līdzekļus. Tā kā EISI ietvaros, jo īpaši saistībā ar Eiropas Reģionālās attīstības fonda ceturtās prioritāšu kategorijas tēmu, platjoslas projektiem būs pieejams ES finansējums un struktūrfondu izmantošana ir bijusi problemātiska, šajā priekšlikumā ir paredzēts izveidot finanšu instrumentus ar mērķi nodrošināt resursu, tostarp struktūrfondu, efektīvu sadales mehānismu. Gan Padome, gan Parlaments pauda uzskatu, ka intervence nedrīkstētu izstumt privātos ieguldījumus. Abas iestādes bija vienisprātis arī par to, ka tās pamatā jābūt tehnoloģiskās neitralitātes principam, taču Parlaments noteica jaunu ļoti vērienīgu mērķi attiecībā uz pārraides ātrumu ("ja iespējams, 1 Gb/s vai vairāk"), savukārt dažas dalībvalstis ierosināja tik stingri nepieturēties pie Komisijas sākotnējā priekšlikuma, kurš paredzēja EISI intervenci sasaistīt ar Eiropas digitalizācijas programmas otro mērķi, kam atbilstīgi nodrošināmais ātrums ir 30 Mb/s. Uzstājot, ka ES līdzekļi prioritāri jāpiešķir modernākajām tehnoloģijām, un dalībvalstīm paredzot izvēles brīvību attiecībā uz to teritorijā īstenojamajiem projektiem, kuri gūtu labumu no ilgtermiņa finansējuma pieejamības, šajā priekšlikumā ir atkārtoti apstiprināta saikne ar Digitalizācijas programmas mērķiem, vienlaikus saglabājot abām iestādēm vēlamākos risinājumus. Papildus tika apspriesta ieteicamā intervences metode, proti, dotācijas vai finanšu instrumenti (aizdevumi, garantijas, projektu obligācijas, pašu kapitāls). Ņemot vērā ierobežotos resursus, šajā priekšlikumā paredzēts tikai izveidot finanšu instrumentus, piemēram, cenu ziņā efektīvus ilgtermiņa finansējuma avotus, kas pielāgoti infrastruktūras vajadzībām. Attiecībā uz horizontālajiem jautājumiem sākotnējā Komisijas priekšlikumā bija paredzētas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas ļautu grozīt pielikumā sniegto kopējas ieinteresētības projektu sarakstu. Šajā priekšlikumā ir ņemtas vērā jo īpaši dalībvalstu paustās bažas, tādēļ pielikumā iekļauts pietiekami elastīgs formulējums un norādīts, ka nepieciešamie pielāgojumi programmās tiks veikti, pieņemot īstenošanas aktu. Sarunās par tiesību aktiem un budžetu EISI izmantošanu atbalstīja vairākas ieinteresēto personu organizācijas, piemēram, Digitālā Eiropa, Europeana fonds, Publiskā sektora informācijas alianse, Tehnoloģiju alianse daudzvalodu Eiropai, Eiropas Telekomunikāciju tīklu operatoru asociācija un Eiropas konkurējošo telekomunikāciju operatoru asociācija, kā arī FTTH padome. Sākotnējā 2011. gada ietekmes Ietekmes novērtējuma ziņojumā aplūkoti divi varianti. Pirmkārt, sākotnējais variants paredz paredzēja, ka platjoslai nepiešķir ES finansējumu, izņemot varbūt no struktūrfondiem ESI fondiem un turpinot digitālo pakalpojumu infrastruktūras konkurētspējas un jauninājumu programmu tikai izmēģinājumu projektu līmenī. Šajā scenārijā nesasniegtu ne kritisko masu, ne digitālo pakalpojumu izvietošanu, ieguldījumi platjoslā daudzos reģionos joprojām būtu nepietiekami un neefektīvi finansēti, jo trūktu konkurences spiediena un būtu augsts komerciālais risks. Tāpat sagaidāms, ka sabiedriskie publiskie tiešsaistes pakalpojumi netiks pietiekami attīstīti un nebūs sadarbspējīgi pāri robežām sadrumstalotības vai nepietiekamu centienu un tehnisko risinājumu sadrumstalotības, kritiskās masas trūkuma, augstu izmaksu pakalpojumu sniedzējiem un pakalpojumu saņēmējiem dēļ. Tādējādi šis risinājums nepalīdzētu sasniegt digitālo vienoto tirgu, un daudzi eiropieši joprojām nesaņemtu digitālās priekšrocības. Otrs variants paredz finansēšanas instrumentu instrumentus, kas papildinātu un piesaistītu saskaņā ar pirmo variantu patlaban pieejamos finansējuma resursus. Tas ir darbības virziens, kas iekļauts DFS priekšlikumā, ko Eiropas Komisija publicēja 2011. gada 29. jūnijā, radot "Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu" infrastruktūras finansēšanai. Jaunais instruments finansēs infrastruktūras projektus ar augstu ES pievienoto vērtību, ne tikai tehnisko infrastruktūru, bet arī programmatūras infrastruktūru un pārvaldības struktūras, lai īstenotu transporta "pamattīklu", enerģijas "prioritātes koridorus", kā arī digitālo infrastruktūru. Šā instrumenta mērķis būs projekti ar augstu Eiropas pievienoto vērtību, piemēram, pārrobežu savstarpējo savienojumu vai ES mēroga sistēmu izvēršana, kas jāīsteno līdz 2020. gadam. Lai palielinātu ietekmi, attiecīgi noteikumi nodrošinās tirgus instrumentu un ES tiešā atbalsta apvienojumu, lai veicinātu specializētas infrastruktūras ieguldītāju līdzdalību. Attiecībā uz dotācijām Komisija joprojām būs atbildīga par vispārējo plānošanu un projektu atlasi ar iespējamu izpildaģentūras atbalstu, savukārt projektu īstenotāji nodrošinās fizisko īstenošanu uz vietas. Attiecībā uz finanšu instrumentiem īstenošana tiks uzticēta specializētām finanšu iestādēm, bet Komisija noteiks to tiesīgumu. Dalībvalstis atbalstīs centienus, attīstot valsts ātrgaitas interneta plānus saskaņā ar platjoslas mērķiem, bet platjoslas infrastruktūras un pakalpojumu kartēšana (ES un valsts/reģionālā mērogā) apzinās pārklājuma trūkumus un veicinās dažādu privāto un publisko ieguldītāju iniciatīvas. Jaunais priekšlikums būtiski nemaina otrajā variantā analizētās intervences jēgu vai metodes, taču, izmantojot stingrus atbilstības kritērijus, tas sašaurina intervences tvērumu. Jau tagad ir izdevies ieviest lielu skaitu pārrobežu digitālo pakalpojumu, kas ļauj Eiropas valsts pārvaldes iestādēm savstarpēji apmainīties ar datiem ES politikas atbalstam. Nākot klajā ar jauniem risinājumiem, ir svarīgi ņemt vērā pašreizējos risinājumus, kas īstenoti saistībā ar citām Eiropas iniciatīvām, izvairīties no darba dublēšanās un nodrošināt pieeju un risinājumu koordināciju un pielāgošanu dažādās iniciatīvās un politikas jomās (piemēram, programma ISA, programma Fiscalis un programma "Apvārsnis 2020"). 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats Ar ierosināto regulu atceļ un aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 17. jūnija Lēmumu Nr. 1336/97/EK par vairākām pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem. Ierosinātā intervence notiks saskaņā ar LESD 172. pantu, kas nodrošina juridisko pamatu ES intervencei, kas atbalsta Eiropas komunikāciju tīklu izveidošanu un attīstību transporta, telekomunikāciju un enerģētikas infrastruktūras jomā. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Eiropas telekomunikāciju tīklu koordinētai attīstībai, lai vienotajā Eiropas tirgū atbalstītu platjoslas infrastruktūras izvēršanu un veicinātu pakalpojumus, kā arī ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, ir nepieciešama rīcība Eiropas Savienības līmenī, jo dalībvalstis atsevišķi to nevar paveikt. Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam un paliek Eiropas telekomunikāciju tīklu darbības jomas ietvaros, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 170. pantā. Juridiskā instrumenta izvēle Pašreizējās telekomunikāciju vadlīnijas ir ierosinātas un pieņemtas kā Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, kas ir īpaši adresēts dalībvalstīm, padarot vadlīnijas kopumā saistošas visām dalībvalstīm. Tomēr instruments jo īpaši atbalstīs telekomunikāciju infrastruktūras izvēršanu un veicinās privāto uzņēmumu (tostarp operatoru, komunālo pakalpojumu sniedzēju, iekārtu ražotāju utt.) un reģionālo un vietējo iestāžu sniegtos pakalpojumus. Kad līdztekus dalībvalstīm digitālo telekomunikāciju tīklu plānošanā, attīstībā un darbībā iesaistās vairāk dalībnieku, ir svarīgi nodrošināt, ka vadlīnijas ir saistošas visiem. Tādēļ Komisija attiecībā uz šo priekšlikumu kā juridisku instrumentu ir izvēlējusies regulu. Finansējums Kopējas ieinteresētības projekti ir tiesīgi saņemt ES finansiālu atbalstu saskaņā ar Regulu [XX/20012], ar ko izveido EISI Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu. Finansiālu atbalstu sniedz saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām, kurus Savienība pieņēmusi, finansējuma prioritātēm un resursu pieejamību. Pilnvaru deleģēšana Telekomunikāciju tīkli strauji attīstās un kopējas ieinteresētības projektu saraksts nākotnē var būt jāgroza, lai atspoguļotu šo straujo attīstību. Lai to paveiktu, tiek ierosināts skaidri deleģēt Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ietekme uz citiem Komisijas priekšlikumiem Pašreizējās izmaiņas Komisijas priekšlikumā ietekmē citu patlaban likumdošanas procesā esošu priekšlikumu tiesību aktu, proti, regulu, ar ko izveido EISI. Šī regula paredz nosacījumus, metodes un procedūras Savienības finanšu atbalsta piešķiršanai Eiropas tīkliem transporta, enerģētikas un telekomunikāciju nozarē. Vajadzīgās izmaiņas neietekmēs EISI regulas horizontālos noteikumus, taču šo regulu noteiks par piemērojamu EEZ, lai nodrošinātu, ka shēmā var piedalīties EEZ valstis. EISI regulā tiks veiktas nelielas izmaiņas, kas nozīmē, ka atsevišķi apsvērumi var tikt pārformulēti atbilstīgi intervences nosacījumu izmaiņām un atsevišķi noteikumi – tostarp 7. panta 4. punkts par tiesībām uz finansiālo atbalstu un nosacījumiem tā saņemšanai telekomunikāciju nozarē un 10. panta 4. punkta b) apakšpunkts par platjoslas tīklu jomā veicamo darbību finansējuma apmēriem – pielāgoti vai svītroti. Vairs nebūs nepieciešams paredzēt 20. pantā minētās deleģēto aktu pieņemšanas pilnvaras, kas ļauj grozīt pielikuma daļu, kura attiecas uz telekomunikācijām. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neradīs papildu izmaksas ES budžetā. Priekšlikums regulai par vadlīnijām Eiropas telekomunikāciju tīkla īstenošanai ir saistīts ar priekšlikumu regulai, ar ko izveido EISI Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI), kas nodrošinās tiesisko un finansiālo struktūru. Komisijas priekšlikumā par jauno DFS paredzēts, ka EISI EISI ietvaros telekomunikācijām piešķir finansējumu ir piešķirts finansējums EUR 9,2 miljardi[5] gadā. Eiropadomes 2013. gada 8. februāra secinājumos par DFS 2014.–2020. gadam telekomunikācijām EISI ietvaros paredzēts EUR 1,0 miljards (2011. gada cenas). Galīgā telekomunikācijām piešķirtā summa būs zināma pēc tam, kad tiks panākta politiska vienošanās par DFS un likumdevēja iestāde būs pieņēmusi jauno juridisko pamatu. 2011/0299 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par vadlīnijām Eiropas telekomunikāciju tīkliem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 1336/97/EK (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 172. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[6], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[7], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Telekomunikāciju tīkli un pakalpojumi arvien vairāk kļūst par tādām infrastruktūrām, kas balstās uz internetu, un platjoslas tīkli un digitālie pakalpojumi ir savstarpēji cieši saistīti. Internets kļūst par dominējošo platformu komunikācijai, pakalpojumiem un uzņēmējdarbībai. Tāpēc piekļuve ātram internetam visā Eiropā un digitālie pakalpojumi sabiedrības labā ir būtiski svarīgi ekonomikas izaugsmei un vienotajam tirgum. (2) Eiropadome 2010. gada 17. jūnijā apstiprināja Eiropas Digitalizācijas programmu[8], kuras mērķis ir nospraust kursu, lai palielinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju sociālo un ekonomisko potenciālu. Tās mērķis ir sekmēt pieprasījumu un piedāvājumu konkurētspējīgas ātrdarbīga interneta infrastruktūras un internetā pieejamo digitālo pakalpojumu jomā, lai panāktu patiesa digitālā vienotā tirgus izveidi, kas ir būtiska gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei. (3) Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulā (ES) Nr. […/…], ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI)[9], ir definēti nosacījumi, metodes un procedūras, kam atbilstīgi Savienības finansiālais atbalsts piešķirams Eiropas tīkliem transporta, enerģētikas un digitālās komunikācijas jomā. Ņemot vērā, ka EISI regulā aptvertajās nozarēs ir līdzīgas problēmas un izredzes, ir plašas iespējas izmantot sinerģiju, tostarp apvienojot EISI finansējumu ar citiem finansējuma avotiem. (4) Jau tagad ir izdevies ieviest lielu skaitu pārrobežu digitālo pakalpojumu, kas ļauj Eiropas valsts pārvaldes iestādēm savstarpēji apmainīties ar datiem ES politikas atbalstam. Nākot klajā ar jauniem risinājumiem, ir svarīgi ņemt vērā pašreizējos risinājumus, kas īstenoti saistībā ar citām Eiropas iniciatīvām, izvairīties no darba dublēšanās un nodrošināt pieeju un risinājumu koordināciju un pielāgošanu dažādās iniciatīvās un politikas jomās (piemēram, programma ISA, programma Fiscalis un programma "Apvārsnis 2020"). Tāpat ir svarīgi, ka risinājumi atbilst atzītajiem standartiem, specifikācijām un nostādnēm, piemēram, Eiropas publisko pakalpojumu Eiropas sadarbspējas satvaram[10]. (5) Plaša mēroga izmēģinājumu projektos, ko īstenojušas vairākas dalībvalstis kopā un kam līdzfinansējums piešķirts no Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas, piemēram, PEPPOL, STORK, epSOS, eCODEX vai SPOCS, kā atbilstīgi ir apstiprināti nozīmīgākie pārrobežu digitālie pakalpojumi iekšējā tirgū, kuru pamatā ir kopēju moduļu izmantošana. Šie projekti jau ir sasnieguši izvēršanai nepieciešamo gatavības pakāpi vai drīzumā tādu sasniegs. Pašreizējie kopējas ieinteresētības projekti jau ir apliecinājuši Eiropas līmeņa darbības skaidru pievienoto vērtību, piemēram, tādas jomās kā kultūras mantojums (Europeana), bērnu aizsardzība (Drošāks internets), sociālais nodrošinājums (EESSI), bet citās jomās, piemēram, patērētāju aizsardzības jomā (ODR) ir izstrādāti priekšlikumi. (6) Digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kas īstenotas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Lēmumu Nr. 922/2009/EK par Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumiem[11], atvieglos pārrobežu un starpnozaru elektronisko saziņu starp Eiropas valsts pārvaldes iestādēm. Tas savukārt ļaus nodrošināt būtiskus pakalpojumus cita starpā tādās jomās kā e-identifikācija un e-iepirkums, uzņēmumu reģistru pārrobežu savienošana, sadarbspējīgi pārrobežu e-veselības pakalpojumi, kā arī pārrobežu sadarbība kiberdrošības jomā, tādējādi sekmējot digitālā vienotā tirgus izveidi. Šāda saziņa starp pārvaldes iestādēm būs iespējama, izveidojot un/vai veicinot sadarbspējīgas pamatpakalpojumu platformas, kuru pamatā ir pašreizējie kopējie moduļi un/vai kuras nodrošina papildu moduļus, kuri ir būtiski citu pamatpakalpojumu platformu izveidei un saistītajiem vispārējiem pakalpojumiem, kas pārrobežu digitālo pakalpojumu sniegšanas nolūkā valstu infrastruktūras sasaista ar pamatpakalpojumu platformām. (7) Runājot par digitālo pakalpojumu infrastruktūrām, moduļiem ir lielāka prioritāte nekā citām digitālo pakalpojumu infrastruktūrām, jo tie ir priekšnosacījums šo infrastruktūru izveidei. Digitālo pakalpojumu infrastruktūrām cita starpā būtu jāveido Eiropas pievienotā vērtība un jāpanāk atbilstība pierādītām vajadzībām. Tiem vajadzētu būt sasniegušiem pietiekamu gatavības pakāpi, gan tehniskajā, gan ekspluatācijas aspektā, kā tas pierādīts sekmīgi īstenotos izmēģinājumu projektos. To pamatā vajadzētu būt konkrētam ilgtspējas plānam, lai nodrošinātu pamatpakalpojumu platformu ilgtermiņa darbību arī ārpus EISI. Tādēļ saskaņā ar šo regulu piešķiramais finansiālais atbalsts, ja vien iespējams, būtu ar laiku pakāpeniski jāizbeidz un jāpiesaista finansējums no citiem avotiem, kas nav EISI. (8) Digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kas nepieciešamas juridisko prasību izpildei saskaņā ar ES tiesību aktiem un/vai kas veido vai nodrošina moduļus, kuriem ir iespējami nozīmīga ietekme uz Eiropas sabiedrisko pakalpojumu attīstību, būtu jānosaka par prioritārām finansējuma saņemšanai, lai tādējādi atbalstītu dažādas digitālo pakalpojumu infrastruktūras un ar laiku izveidotu Eiropas sadarbspējas ekosistēmu. Šajā saistībā juridiskās prasības nozīmē īpašus noteikumus, kuri pieprasa attīstīt vai izmantot digitālo pakalpojumu infrastruktūras vai panākt rezultātus, kādi iespējami vienīgi Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūrās. (9) Dalībvalstīm būtu jāmudina vietējās un reģionālās iestādes pilnībā un rezultatīvi iesaistīties digitālo pakalpojumu infrastruktūru pārvaldībā un jānodrošina, ka kopējas ieinteresētības projektos, kuri attiecas uz e-pārvaldes pakalpojumu pārrobežu sniegšanu, tiek ņemti vērā Eiropas sadarbspējas sistēmas ieteikumi. (10) Eiropas Parlaments 2011. gada 6. jūlija rezolūcijā par platjoslu Eiropā – ieguldījums digitāli virzītā izaugsmē[12] uzsvēra, ka platjoslas pakalpojumi ir ES rūpniecības nozares konkurētspējas galvenais faktors un tie sniedz lielu ieguldījumu Savienības ekonomiskajā izaugsmē, sociālajā kohēzijā un kvalitatīvā nodarbinātībā. (11) Eiropas ditgitalizācijas programmā ir paredzēts, ka līdz 2020. gadam visiem Eiropas iedzīvotājiem vajadzētu būt pieejamam internetam ar ātrumu virs 30 Mb/s un 50 % vai vairāk Eiropas mājsaimniecību būtu jāabonē interneta pieslēgums virs 100 Mb/s. (12) Privātajam sektoram būtu jāuzņemas vadošā loma platjoslas tīklu izvēršanā un modernizēšanā, kas būtu jāatbalsta ar konkurētspējīgu un ieguldītājiem draudzīgu regulējumu. Ja privātā sektora ieguldījumi ir nepietiekami, dalībvalstis veic vajadzīgos centienus, lai sasniegtu Digitalizācijas programmas mērķus. Publiskais finansiālais atbalsts platjoslas pakalpojumu jomā būtu jāpiešķir tikai tām programmām vai ar konkrētām iniciatīvām saistītiem projektiem, kurus nevar finansēt tikai ar privātā sektora līdzekļiem, kas jāapstiprina ex-ante novērtējumā, kurā precizētas tirgus nepilnības vai neapmierinošs stāvoklis ieguldījumu jomā. (13) Platjoslas tīklu projektos izmantojamais(-ie) finanšu instruments(-i) nedrīkst nevajadzīgi izkropļot konkurenci, izstumt privātos ieguldījumus vai radīt šķēršļus privātajiem ieguldītājiem. Šie instrumenti jo īpaši būs saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101., 102., 106. un 107. pantu. (14) Tā kā EISI ietvaros pieejamie finanšu resursi ir ierobežoti, finansiālā atbalsta jomā būtu jāorientējas uz finanšu mehānismu izveidi Savienības līmenī, lai piesaistītu papildu ieguldījumus, sekmētu palielinošu ietekmi un tādējādi veicinātu privāto un citu publisko līdzekļu efektīvu izmantošanu ieguldījumu veikšanai. Šāda pieeja uzņēmumiem un institucionālajiem dalībniekiem ļauj veikt tādus piešķīrumus, kas ir krietni lielāki par EISI ietvaros tieši pieejamo finansējumu. (15) Ja ex-ante novērtējumā konstatētas tirgus nepilnības vai neapmierinošs stāvoklis ieguldījumu jomā un ja attiecīgu lēmumu ir pieņēmušas vadošās iestādes, ar EISI atbalstu platjoslas tīklu izvēršanai būtu jāpapildina atbalsts no citām Savienības programmām un iniciatīvām, tostarp Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem). Ar EISI finansiālo atbalstu platjoslas izvēršanas jomā būtu jāsekmē dalībvalstu centieni gan tiešā veidā, gan nodrošinot ieguldījumu instrumentu, kas ļautu veikt brīvprātīgus, atsevišķi nodalītus piešķīrumus no citiem avotiem, tostarp ESI fondiem, tādējādi ļaujot dalībvalstīm izmantot priekšrocības, ko sniedz zinātība un ES pārvaldītu objektu apjomradīta ietekme, kas galu galā palielinātu publisko tēriņu efektivitāti. (16) Savienība var atbalstīt platjoslas tīklu izvēršanu, kas sekmē Eiropas digitalizācijas programmas mērķu sasniegšanu visu veidu teritorijās, tostarp piepilsētas un lauku apgabalos, mazapdzīvotos un mazāk attīstītos reģionos. Tas attiecas arī uz tādu platjoslas tīklu izvēršanu, kas nodrošina salu, nošķirtu, kalnu, attālu un nomaļu reģionu, tostarp dalībvalstu, kas atrodas uz salām, savienojumus ar Savienības centrālajiem reģioniem un/vai darbības, kuru mērķis ir uzlabot starp šādiem reģioniem un Savienības centrālajiem reģioniem izveidoto savienojumu uzticamību vai veiktspēju. (17) Īstenojot šo regulu, intervences metode būtu jāpielāgo attiecīgo darbību raksturīgajām iezīmēm. Tādējādi digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā pamatpakalpojumu platformas, kurām finansējumu nevar piešķirt no citiem avotiem, būtu jānosaka par prioritārām, kam finansējums piešķirams, noslēdzot iepirkuma līgumu, vai, izņēmuma gadījumā, piešķirot dotācijas, savukārt vispārējiem pakalpojumiem būtu piešķirams vienīgi ierobežots finansiālais atbalsts no EISI. Turklāt attiecībā uz jebkuru EISI finansiālo atbalstu būtu jāņem vērā mērķis nodrošināt Savienības līdzekļu efektīvu izmantošanu, un tādēļ platjoslas tīkli būtu jāatbalsta ar tādiem finanšu instrumentiem, kam ir lielāks sviras efekts nekā dotācijām. (18) Īstenojot intervenci saskaņā ar šo regulu, būtu jācenšas panākt sinerģiju un sadarbspēju gan dažādu pielikumā aprakstīto kopējas ieinteresētības projektu starpā, gan ar citām infrastruktūrām, tostarp tām transporta un enerģētikas infrastruktūrām, kas atbalstītas EISI ietvaros, attiecīgajām pētniecības infrastruktūrām, kas cita starpā atbalstītas ar programmu "Apvārsnis 2020", un attiecīgajām infrastruktūrām, kas atbalstītas no ESI fondiem, vienlaikus izvairoties no dublēšanās un nevajadzīga administratīvā sloga. (19) Kopējas ieinteresētības projektiem finansiālais atbalsts būtu jāpapildina ar horizontālajām darbībām, tostarp tehnisko atbalstu, pieprasījuma veicināšanas pasākumiem un koordinācijas pasākumiem, ar kuriem būtu jācenšas pēc iespējas vairāk palielināt ES intervences ietekmi. (20) Piešķirot līdzekļus intervencei platjoslas tīklu jomā, Komisijai būtu pienācīgi jāņem vērā pašreizējo Savienības finanšu instrumentu novērtējumu rezultāti. (21) Jautājumi par jaunu EISI ietvaros finansējamo darbību atlasi un šāda finansējuma apjomu tiks izlemti saistībā ar Komisijas ierosināto ikgadējo darba programmu. (22) Komisijai būtu jāsaņem no dalībvalstu pārstāvjiem veidotas ekspertu grupas palīdzība un konsultācijas, un šai grupai būtu jāsniedz savi ieteikumi cita starpā tādos jautājumos kā šo vadlīniju īstenošanas uzraudzība, plānošana, novērtēšana un īstenošanas problēmu risināšana. (2) Eiropas Padome 2010. gada 26. martā atbalstīja Komisijas priekšlikumu uzsākt stratēģiju "Eiropa 2020". Viena no "Eiropa 2020" trim prioritātēm ir gudra izaugsme, attīstot uz zināšanām un inovācijām balstītu ekonomiku. Ieguldījumi telekomunikācijās, jo īpaši platjoslas tīklos un digitālo pakalpojumu infrastruktūrās, ir nepieciešams nosacījums gudras, bet arī iekļaujošas un ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmei Savienībā. (3) Eiropadome 2010. gada 17. jūnijā atbalstīja Digitālo programmu Eiropai[13] un aicināja visas iestādes iesaistīties tās pilnīgā īstenošanā. Digitālās programmas mērķis ir nospraust kursu, lai palielinātu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju sociālo un ekonomisko potenciālu, it īpaši, izmantojot ātrgaitas platjoslas tīklu izvēršanu, cenšoties nodrošināt, lai līdz 2020. gadam visiem Eiropas iedzīvotājiem būtu pieejams internets ar ātrumu virs 30 Mb/s un 50 % vai vairāk no Eiropas mājsaimniecībām abonētu interneta pieslēgumu virs 100 Mb/s. Digitālās programmas mērķis ir izveidot stabilu tiesisko regulējumu, lai veicinātu ieguldījumus atvērta un konkurētspējīga ātrgaitas interneta infrastruktūrā un saistītos pakalpojumos, patiesu tiešsaistes satura un pakalpojumu vienoto tirgu, aktīvu atbalstu Eiropas bagātā kultūras mantojuma digitalizācijai, kā arī veicināt piekļuvi internetam un tā izmantošanu visiem, jo īpaši atbalstot digitālās prasmes un pieejamību. Turklāt dalībvalstīm būtu jāīsteno operatīvi valsts plāni par ātrgaitas internetu, virzot publisko finansējumu uz jomām, ko pilnībā neaptver privāti ieguldījumi interneta infrastruktūrā, kā arī jāveicina modernu un pieejamu tiešsaistes pakalpojumu izvēršana un izmantošana. (4) Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Platjosla Eiropā" par ieguldījumiem digitāli virzītā izaugsmē[14] secināts, ka interneta izšķirošā loma nozīmē, ka ieguvums sabiedrībai kopumā, šķiet, ir daudz lielāks nekā privātais stimuls ieguldīt ātrākos tīklos. Tāpēc publiskais atbalsts šai jomā ir nepieciešams, bet nedrīkstētu nevajadzīgi izkropļot konkurenci. (5) Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Eiropas budžets 2020"[15] atzīta Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta izveidošana saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu, lai risinātu infrastruktūras vajadzības transporta, enerģētikas un informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Sinerģija starp šīm nozarēm, kā arī ar citām Eiropas Savienības ieguldījumu programmām ir nozīmīga, jo rodas līdzīgas problēmas, kas prasa risinājumus, kas atraisa izaugsmi, cīnās pret sadrumstalotību, nostiprina kohēziju, atbalsta inovatīvus finanšu instrumentus un risina tirgus nepilnības, kā arī likvidē šaurās vietas, kas kavē pabeigt vienotā tirgus izveidi. (6) Eiropas Parlamenta un Padomes [...] Regulā (ES) Nr. [.../...], ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu[16], paredzēti nosacījumi, metodes un procedūras, lai nodrošinātu Savienības finanšu palīdzību visas Eiropas komunikāciju tīkliem, kas atbalstītu projektus transporta, enerģētikas un telekomunikāciju infrastruktūras jomā. (7) Pasākumi platjoslas tīklu jomā būs saskaņā ar attiecīgajiem Savienības politikas virzieniem, regulējumu un norādījumiem. Te ietverts noteikumu un vadlīniju kopums attiecībā uz telekomunikāciju tirgiem un jo īpaši reglamentējoši noteikumi par elektroniskajiem sakariem, kas pieņemti 2009. gadā un kas nodrošina saskaņotu, uzticamu un elastīgu pieeju elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu regulējumam strauji mainīgajā tirgū. Šos noteikumus īsteno valsts pārvaldes iestādes un Eiropas Elektronisko sakaru regulatoru organizācija (BEREC). NGA ieteikuma[17], ko pieņēma 2010. gadā, mērķis ir sekmēt vienota tirgus attīstību, uzlabojot tiesisko noteiktību un veicinot ieguldījumus, konkurenci un inovācijas platjoslas pakalpojumu tirgū, jo īpaši pārejas laikā uz nākamās paaudzes piekļuves (NGA) tīkliem. (8) Šīm darbībām jābūt saskaņā arī ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101., 102. un 106. pantu, kā arī ar Kopienas vadlīnijām par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu, ko pieņēma 2009. gadā, kas nodrošina pamatu ieinteresētajām personām un dalībvalstīm paātrināt un paplašināt platjoslas ieviešanu. ES vadlīnijas par investīciju modeļiem NGA ES pārvaldes iestādēm un citām attiecīgajām aģentūrām (publicēts 2011. gada oktobrī) nodrošina pakāpenisku pieeju dažādu modeļu īstenošanai, kas nodrošina godīgu konkurenci starp visiem piegādātājiem, un to mērķis ir kohēzijas un lauku attīstības politikas uzdevumu īstenošana. (9) Atvērtu un konkurētspējīgu tirgu sistēmas ietvaros intervence ES līmenī ir nepieciešama tur, kur ir jāpārvar tirgus nepilnības. Sniedzot finansiālu atbalstu un papildus nepieciešamā finansējuma sviras infrastruktūras projektiem Savienībā, var veicināt Eiropas komunikāciju tīklu izveidi un attīstību telekomunikāciju jomā, tādējādi radot lielāku ieguvumu tirgus ietekmes, administratīvās efektivitātes un resursu izmantošanas ziņā. (10) Nozīmīgi ekonomiski un sociāli ieguvumi, ko ieguldītāji nevar apgūt vai izteikt naudā, saistīti ar lielāku platjoslas ātrumu. Ātrgaitas un ļoti ātra platjosla ir digitālo pakalpojumu izstrādes un ieviešanas galvenā veicinošā infrastruktūra, kas balstās uz pieejamību, ātrumu, uzticamību un fizisko tīklu noturību. Ātrāku tīklu ieviešana un apgūšana paver ceļu novatoriskiem pakalpojumiem, kas izmanto lielāku ātrumu. Rīcība Savienības līmenī ir vajadzīga, lai maksimāli palielinātu sinerģiju un mijiedarbību starp šiem diviem digitālo telekomunikāciju tīklu komponentiem. (11) Īpaši ātras platjoslas piekļuves izvēršana būs īpaši labvēlīga maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), kuri bieži nevar gūt labumu no tīmekļa pakalpojumiem, piemēram, "mākoņdatošanas", jo trūkst atbilstošas savienojamības un esošo platjoslas savienojumu ātruma. Tas atvērs būtisku MVU produktivitātes pieauguma potenciālu. (12) Atverot uzņēmējdarbības iespējas, platjoslas tīklu un digitālo pakalpojumu infrastruktūras izvietošana veicinātu darbavietu radīšanu Savienībā. Platjoslas tīklu būvniecībai būs tūlītēja ietekme uz nodarbinātību, jo īpaši inženiertehnikas nozarē. (13) Platjoslas tīklu un digitālo pakalpojumu infrastruktūras attīstība ļaus sasniegt Savienības mērķi samazināt siltumnīEISIekta gāzu emisijas, nodrošinot energoefektīvus risinājumus daudzām Eiropas ekonomikas nozarēm. Šo pozitīvo ietekmi ierobežos, bet tikai zināmā mērā, pieaugošais enerģijas un resursu pieprasījums, kas galvenokārt saistīts ar platjoslas tīklu būvniecību un digitālo pakalpojumu infrastruktūras darbību. (14) Platjoslas tīklu sadarbspēja un digitālo komunikāciju infrastruktūru saistīšana ar enerģijas tīklu ļauj apvienot komunikācijas, lai izvērstu energoefektīvus, uzticamus un rentablus digitālos tīklus. Turklāt konverģence būs plašāka par savienojumu, lai enerģētikas un telekomunikāciju pakalpojumu sniedzēji varētu nodrošināt apvienotus enerģētikas un telekomunikāciju pakalpojumus. (15) Sadarbspējīgu pārrobežu e-pārvaldības pakalpojumu izstrāde, ieviešana un ilgtermiņa nodrošināšana uzlabo vienotā tirgus darbību. Valdības var sniegt publiskos tiešsaistes pakalpojumus, kas palīdz palielināt publiskā un privātā sektora efektivitāti un lietderību. (16) Kopējo elektronisko publisko pakalpojumu darbība, kas īstenota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 16. septembra Lēmumu 922/2009/EK[18], atbalstīs kopējo pakalpojumu pieejamību, atbalstot pārrobežu un starpnozaru mijiedarbību starp Eiropas valstu pārvaldes iestādēm. (17) Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīva 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē[19] nodrošina tiesisko regulējumu pārrobežu veselības aprūpei, tostarp e-veselības pakalpojumiem, Eiropā. Paredzēts, ka to izvēršana uzlabos aprūpes kvalitāti un pacientu drošību, samazinās medicīniskās izmaksas, veicinās valsts veselības aprūpes sistēmu modernizēšanu un palielinās to efektivitāti, un tās labāk pielāgos iedzīvotāju, pacientu, veselības aprūpes speciālistu individuālajām vajadzībām un risinās sabiedrības novecošanas problēmas. (18) Paplašinot un saglabājot piekļuvi Eiropas bagātajam un daudzveidīgajam kultūras mantojumam un datiem, ko glabā publiskā sektora iestādes, un tos atverot atkalizmantošanai, pilnībā ievērojot autortiesības un blakustiesības, tiks audzināta radoša pieeja un stimulēti jauninājumi un uzņēmējdarbība. Netraucēta pieeja atkalizmantojamiem daudzvalodu resursiem palīdzēs pārvarēt valodas barjeras, kas apdraud iekšējā tirgus tiešsaistes pakalpojumus un ierobežo pieeju zināšanām. (19) Drošības un aizsardzības jomā, informācijas sistēmu un programmatūras rīku apmaiņas ES mēroga platforma veicinās tiešsaistes drošību, radot drošāku vidi bērniem tiešsaistē. Tas ļaus centriem, kas apstrādā simtiem tūkstošu pieprasījumu un brīdinājumu gadā, darboties visā Eiropā. Informācijas kritiskās infrastruktūras veicinās Savienības mēroga gatavību, informācijas apmaiņu, koordināciju un reakciju uz kiberdrošības draudiem. (20) Paredzams, ka radīsies komerciāla rakstura novatoriskas lietojumprogrammas, kas izmantos digitālo pakalpojumu infrastruktūras. To pētniecību un testēšanu var līdzfinansēt kā daļu no programmas "Apvārsnis 2020" pētniecības un inovāciju projektiem un to izvietošanu — saskaņā ar kohēzijas politiku. (21) Lai ņemtu vērā informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomas attīstību, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu ir deleģētas Komisijai attiecībā uz šīs regulas pielikuma grozīšanu. Īpaši svarīgi, lai sagatavošanās darba laikā Komisija veiktu attiecīgas apspriedes, tostarp ekspertu līmenī. Šīs deleģēšanas mērķis ir ņemt vērā jaunu tehnoloģiju un tirgus attīstību, jaunas politiskās prioritātes vai iespējas izmantot sinerģijas starp dažādām infrastruktūrām, tostarp transporta un enerģētikas jomā. Deleģēšana attiecas tikai uz kopējas ieinteresētības projektu apraksta grozīšanu, pievienojot kopējas ieinteresētības projektu vai svītrojot novecojušu kopējas ieinteresētības projektu saskaņā ar iepriekš noteiktiem, skaidriem un pārskatāmiem kritērijiem. (22) Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (23) Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 17. jūnija Lēmums Nr. 1336/97/EK par vairākām pamatnostādnēm attiecībā uz Eiropas telekomunikāciju tīkliem[20] ietver mērķus, prioritātes un vispārīgas nostādnes attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti Eiropas komunikāciju tīklos telekomunikāciju infrastruktūras jomā. Ņemot vērā nesenos notikumus, minētais lēmums būtu jāaizstāj. (24) Tādēļ Lēmums 1336/97/EK būtu jāatceļ, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets 1. Šī regula paredz vadlīnijas par kopējas ieinteresētības projektu laicīgu izvēršanu un sadarbspēju Eiropas telekomunikāciju tīklu jomā, kas nosaka, kuri Eiropas telekomunikāciju tīkli saņems atbalstu saskaņā ar Regulu XXX (EISI regula) to izstrādei, ieviešanai, izvēršanai, savstarpējiem savienojumiem un sadarbspējai. Šīs vadlīnijas paredz mērķus un prioritātes kopējas ieinteresētības projektiem, identificē kopējas ieinteresētības projektus un paredz kritērijus jaunu kopējas ieinteresētības projektu identificēšanai. 2. Jo īpaši šajā regulā noteikti: (a) kopējas ieinteresētības projektu mērķi; (b) nosacījumi, saskaņā ar kuriem kopējas ieinteresētības projekti var būt tiesīgi saņemt Savienības finansiālo atbalstu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. xxx/2012 [EISI regulu] to izstrādei, ieviešanai, izvēršanai, savstarpējiem savienojumiem un sadarbspējai; (c) kritēriji to kopējas ieinteresētības projektu prioritāšu noteikšanai, kuri var saņemt Savienības finansiālo atbalstu vai gūt no tā labumu. 2. pants Mērķi Kopējas ieinteresētības projekti: (2) veicina ekonomisko izaugsmi un atbalsta vienotā tirgus izveidošanu, kas uzlabo Eiropas ekonomikas, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju, (3) sekmē iedzīvotāju, uzņēmumu un valdību ikdienas uzlabojumus, veicinot valstu telekomunikāciju tīklu savstarpēju savienošanu un sadarbspēju, kā arī piekļuvi tādiem tīkliem, (4) sekmē ātrgaitas un īpaši ātru platjoslas tīklu izvēršanu Eiropas mērogā, kas savukārt veicina visas Eiropas digitālo pakalpojumu attīstību un ieviešanu, (5) veicina Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūru ilgtspējīgu izvēršanu, to savstarpējo sadarbspēju un koordināciju Eiropas līmenī, to ekspluatāciju, apkopi un modernizāciju, (6) sekmē siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, kā arī aizsargā un uzlabo vidi. 23. pants Definīcijas 1. Šajā regulā lieto šādas Regulas (ES) Nr. xxx/2012 (EISI regulas) 2. pantā noteiktās definīcijas.: 2. Lieto arī šādas definīcijas: (a) "telekomunikāciju tīkli" ir platjoslas tīkli un digitālo pakalpojumu infrastruktūras; (b) "digitālo pakalpojumu infrastruktūras" ir infrastruktūras, kas ļauj sniegt tīkla pakalpojumus elektroniski, parasti internetā, nodrošinot Eiropas mēroga sadarbspējīgus pakalpojumus iedzīvotāju, uzņēmumu un/vai valdību kopējās interesēs. Digitālo pakalpojumu infrastruktūras sastāv no pamatpakalpojumu platformām un vispārējiem pakalpojumiem; (c) "moduļi" ir atkārtojami izmantojamas digitālo pakalpojumu infrastruktūras; (d) "pamatpakalpojumu platformas" ir digitālo pakalpojumu infrastruktūru centrālie mezgli, kuru mērķis ir nodrošināt Eiropas komunikāciju pieslēgumu, piekļuvi un sadarbspēju. Pamatpakalpojumu platformas ir pieejamas dalībvalstīm un var kļūt pieejamas citām struktūrām; (e) "vispārējie pakalpojumi" ir pakalpojumi, kas pārrobežu digitālo pakalpojumu sniegšanas nolūkā sasaista vienu vai vairākas valstu infrastruktūras ar vienu vai vairākām pamatpakalpojumu platformām; (f) "platjoslas tīkli" ir vadu un bezvadu (tostarp satelītu) piekļuves tīkli, papildu infrastruktūra un pamattīkli, kas spēj nodrošināt ļoti ātrdarbīgu savienojumu, tādējādi sekmējot Eiropas digitalizācijas programmā noteikto mērķu sasniegšanu platjoslas pakalpojumu jomā. (g) "digitālo pakalpojumu infrastruktūras" ir tīkla pakalpojumi, kas sniegti elektroniski, parasti internetā, nodrošinot Eiropas mēroga sadarbspējīgu pakalpojumu sabiedrības interesēs, un kura īpašības padara to pieejamu iedzīvotājiem, uzņēmumiem un/vai valdībām, (h) "Eiropas pievienotā vērtība" ir vērtība, kas izriet no ES intervences, kas ir papildus tai vērtībai, ko sasniegtu ar dalībvalstu rīcību vien, vai ar dalībvalstu grupas rīcību. Šajā regulā piemēro arī definīcijas, kas noteiktas Regulā (ES) Nr. XXXX/XXXX (EISI regula). 3. pants Mērķi 1. Kopējas ieinteresētības projekti palīdz sasniegt vispārīgos mērķus, kuri izklāstīti Regulas (ES) Nr. xxx/2012 [EISI regulas] 3. pantā. 2. Papildus vispārīgajiem mērķiem ar kopējas ieinteresētības projektiem ir paredzēts sasniegt vienu vai vairākus šādus konkrētus mērķus: (a) nodrošināt ekonomisko izaugsmi un atbalstīt digitālā vienotā tirgus izveidi, kas uzlabo Eiropas ekonomikas, tostarp mazo un vidējo uzņēmumu (MVU), konkurētspēju; (b) panākt iedzīvotāju, uzņēmumu un valdību ikdienas uzlabojumus, veicinot valstu, reģionālo un vietējo telekomunikāciju tīklu savstarpēju savienošanu un sadarbspēju, kā arī piekļuvi tādiem tīkliem. 3. Šā panta 1. un 2. punktā minēto mērķu sasniegšanu sekmē šādas darbības prioritātes: (a) Eiropas digitālo pakalpojumu infrastruktūru un to kopējo moduļu sadarbspēja, pieslēgumi, ilgtspējīga izvēršana, ekspluatācija un modernizācija, kā arī Eiropas līmeņa koordinācija; (b) efektīva privātā un publiskā sektora ieguldījumu plūsma, kas sekmē platjoslas tīklu izvēršanu un modernizēšanu, lai palīdzētu sasniegt Eiropas digitalizācijas programmā noteiktos mērķus platjoslas pakalpojumu jomā. 4. pants Kopējas ieinteresētības projektu prioritāte Ņemot vērā mērķus, kas izklāstīti 2. pantā, kopējas ieinteresētības projektiem noteiktas šādas prioritātes: (c) īpaši ātru platjoslas tīklu izvēršana, kuri nodrošina datu pārraides ātrumu 100 Mb/s un ātrāk; (d) platjoslas tīklu izvēršana, kuri saista salas, nošķirtus un nomaļus reģionus ar Savienības centrālajiem reģioniem, nodrošinot, ka datu pārraides ātrums ir pietiekams 30 Mb/s un ātrākam platjoslas savienojumam; (e) atbalsts pamatpakalpojumu platformām digitālo pakalpojumu infrastruktūras jomā; (f) pasākumi, kas ļauj panākt sinerģiju un sadarbspēju starp dažādiem kopējas ieinteresētības projektiem telekomunikāciju jomā, starp kopējas ieinteresētības projektiem, kas attiecas uz dažāda veida infrastruktūru, ietverot transporta enerģētiku, starp kopējas ieinteresētības projektiem telekomunikāciju jomā un struktūrfondu un kohēzijas fondu atbalstītiem projektiem, kā arī attiecīgajām pētniecības infrastruktūrām. 45. pants Kopējas ieinteresētības projekti 1. Kopējas ieinteresētības projekti, kas norādīti pielikumā, veicina to mērķu sasniegšanu, kas noteikti 2. pantā. 1. Kopējas ieinteresētības projekti jo īpaši: (a) ir izstrādāti ar mērķi izveidot un/vai veicināt sadarbspējīgas un, ja iespējams, starptautiski savietojamas pamatpakalpojumu platformas un to kopējos moduļus, līdz ar digitālo pakalpojumu infrastruktūru vispārējiem pakalpojumiem; (b) nodrošina efektīvus ieguldījumu instrumentus platjoslas projektiem, piesaista jaunas ieguldītāju un projektu īstenotāju kategorijas un sekmē novatorisku projektu un uzņēmējdarbības modeļu replicējamību. 1. Kopējas ieinteresētības projekts projekti var ietvert visu tā to ciklu, tostarp priekšizpēti, īstenošanu, nepārtrauktu darbību, koordināciju un novērtēšanu. 3. Kopējas ieinteresētības projektus var atbalstīt ar horizontālām darbībām. 4. Kopējas ieinteresētības projekti un darbības, kas tos sekmē, sīkāk aprakstītas šīs regulas pielikumā. 2. Dalībvalstis un/vai citas struktūras, kas atbild par kopējas ieinteresētības projektu īstenošanu vai veicina to īstenošanu, veic nepieciešamos juridiskos, administratīvos, tehniskos un finansiālos pasākumus saskaņā ar attiecīgajiem šīs regulas noteikumiem. 3. Savienība var atvieglot kopējas ieinteresētības projektu īstenošanu, izmantojot regulatīvus pasākumus, ja vajadzīgs, veicot koordināciju, atbalsta pasākumus un sniedzot finansiālu atbalstu, lai stimulētu to izvēršanu un uzsākšanu, kā arī valsts un privātos ieguldījumus. 4. Darbības, kas veicina kopējas ieinteresētības projektus, ir tiesīgas saņemt ES finansiālu atbalstu saskaņā ar noteikumiem un instrumentiem, kas pieejami saskaņā ar Regulu, ar ko izveido Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu [REF]. Finansiālu atbalstu sniedz saskaņā ar attiecīgiem noteikumiem un procedūrām, kurus Savienība pieņēmusi, finansējuma prioritātēm un resursu pieejamību. 5. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko groza kopējas ieinteresētības projektu aprakstu, kas iekļauti pielikumā, pievienot pielikumam jaunus kopējas ieinteresētības projektus vai svītrot novecojušus kopējas ieinteresētības projektus no pielikuma saskaņā ar 7., 8. un 9. punktu un saskaņā ar 8. pantu. 6. Pieņemot deleģēto aktu, kas minēts 6. punktā, Komisija izvērtē, vai kopējas ieinteresētības projekta apraksta maiņa vai jauna kopējas ieinteresētības projekta pievienošana atbilst vajadzībām, ko rada: (a) jauna tehnoloģiju un tirgus attīstība; vai (b) jaunas politiskās prioritātes; vai (c) jaunas iespējas izmantot sinerģijas starp dažādām infrastruktūrām, tostarp transporta un enerģētikas jomā. 7. Papildus kritērijiem, kas noteikti 7. punktā, ja deleģētais tiesību akts attiecas uz jauna kopējas ieinteresētības projekta pievienošanu, Komisija arī izvērtē, vai šāds projekts kumulatīvi atbilst šādiem kritērijiem: (a) veicina mērķu sasniegšanu, kas izklāstīti 2. pantā; (b) pamatojas uz nobriedušu tehnoloģiju, kas ir gatava ieviešanai; (c) tam ir Eiropas pievienotā vērtība. 8. Pieņemot deleģētu aktu, ar ko svītro novecojušu kopējas ieinteresētības projektu no pielikuma, Komisija izvērtē, vai šāds projekts vairs neatbilst vajadzībām, kas izklāstītas 7. punktā, vai vairs neatbilst kritērijiem, kas noteikti 8. punktā. 5. pants Intervences metodes 1. Digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā pamatpakalpojumu platformas pirmām kārtām īsteno Savienība, savukārt vispārējos pakalpojumus īsteno puses, kas savienotas ar attiecīgo pamatpakalpojumu platformu. Ieguldījumus platjoslas tīklos galvenokārt veic privātais sektors. Publiskā sektora iesaistīšanās paredzēta vienīgi tad, ja konstatētas tirgus nepilnības vai neapmierinošs stāvoklis ieguldījumu jomā. 2. Dalībvalstis, ieskaitot vietējās un reģionālās iestādes un/vai citas struktūras, kas ir atbildīgas par kopējas ieinteresētības projektu īstenošanu vai veicina to īstenošanu, veic nepieciešamos juridiskos, administratīvos, tehniskos un finansiālos pasākumus saskaņā ar attiecīgajiem šīs regulas noteikumiem. 3. Darbības, kas veicina kopējas ieinteresētības projektus, ir tiesīgas saņemt ES finansiālo atbalstu saskaņā ar nosacījumiem un instrumentiem, kas pieejami saskaņā ar Regulu (ES) Nr. xxx/2012 [EISI regulu]. Finansiālo atbalstu sniedz saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem un procedūrām, ko pieņēmusi Savienība, finansējuma prioritātēm un resursu pieejamību. Konkrēti: (a) darbības, kas sekmē kopējas ieinteresētības projektus digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā, var atbalstīt ar: (a) iepirkumu un/vai (b) dotācijām; (b) darbības, kas sekmē kopējas ieinteresētības projektus platjoslas tīklu jomā, var atbalstīt: (a) ar finanšu instrumentiem, kā definēts Regulā (ES) Nr. xxx/2012 [EISI regulā], saistībā ar kuriem papildu piešķīrumus var veikt no citām Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta daļām, citiem instrumentiem, programmām un Savienības budžeta pozīcijām, dalībvalstīm, ieskaitot reģionālām un vietējām iestādēm un jebkādiem citiem ieguldītājiem, arī privātajiem ieguldītājiem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. xxx/2012 [EISI regulas] 15. panta 2. punktu, un/vai (b) apvienojumā ar finanšu instrumentiem un dotācijām no ES vai valstu publiskajiem avotiem, kas nav EISI; (c) horizontālās darbības atbalsta ar: (a) iepirkumu un/vai (b) dotācijām. 4. Ja EISI atbalsts papildina ESI fondu un citu tiešo publisko atbalstu, EISI darbību un ESI fondu atbalsta sinerģiju var stiprināt piemērota koordinācijas mehānisma izmantošana. 6. pants Atbilstības kritēriji un finansējuma prioritātes 1. Lai darbības, kas veicina kopējas ieinteresētības projektus digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā, būtu tiesīgas saņemt finansējumu, tām kumulatīvi: (a) jābūt sasniegušām izvēršanai nepieciešamo gatavības pakāpi, ko jo īpaši apliecina sekmīgi īstenoti izmēģinājumu projekti, piemēram, Savienības programmas inovācijas un pētniecības jomā; (b) jāsekmē Savienības politika un darbības vienotā tirgus atbalstam; (c) jārada Eiropas pievienotā vērtība un ilgtspēja, vajadzības gadījumā izmantojot citus finansējuma avotus, kas nav EISI, un tas jāapliecina iespēju, izmaksu un ieguvumu novērtējumā; (d) jābūt atbilstīgām atzītajiem standartiem, specifikācijām un nostādnēm, piemēram, Eiropas sadarbspējas satvaram, un jāņem vērā pašreizējie risinājumi. 2. Pirmo finansējuma prioritāti piešķir moduļiem, kuri ir nozīmīgi citu digitālo pakalpojumu infrastruktūru izveidē, izvēršanā un ekspluatācijā un kuru izmantojamība ir pierādāma, kā norādīts pielikumā. 3. Otro prioritāti piešķir digitālo pakalpojumu infrastruktūrām, kuras nepieciešamas, lai panāktu atbilstību ES tiesību aktu īpašajiem noteikumiem, un kuru pamatā izmantoti pašreiz pieejamie moduļi. 4. Pamatojoties uz 3. pantā noteiktajiem mērķiem un atkarībā no pieejamā budžeta darba programmās var noteikt papildu atbilstības un prioritātes piešķiršanas kritērijus digitālo pakalpojumu infrastruktūru jomā. 5. Lai darbības, kas veicina kopējas ieinteresētības projektus platjoslas tīklu jomā, būtu tiesīgas saņemt finansējumu, tās kumulatīvi atbilst turpmāk minētajiem kritērijiem: (a) tās ievērojami sekmē Eiropas digitalizācijas programmas mērķu īstenošanu; (b) projekta izstrādē un sagatavošanā ir sasniegta pietiekama gatavības pakāpe, ko pastiprina efektīvi īstenošanas mehānismi; (c) tās novērš tirgus nepilnības vai neapmierinošu stāvokli ieguldījumu jomā; (d) tās nerada tirgus izkropļojumus un neizstumj privātos ieguldījumus; (e) tās izmanto tehnoloģiju, ko uzskata par vispiemērotāko vajadzību risināšanai attiecīgajā teritorijā, ņemot vērā ģeogrāfiskos, sociālos un ekonomiskos faktorus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un atbilstīgi tehnoloģiskās neitralitātes principam; (f) tās ievieš modernākās tehnoloģijas un/vai to pamatā ir novatoriski uzņēmējdarbības modeļi, un tām ir liels replicējamības potenciāls. 6. Iepriekšējā punkta f) apakšpunktā minētais kritērijs netiek piemērots tiem projektiem, kurus finansē no atsevišķi nodalītiem piešķīrumiem, kas veikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. xxx/2012 [EISI regulas] 15. panta 2. punktu. 7. Horizontālo darbību atbilstības kritērijus nosaka darba programmās. 7. 6. pants Sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām Savienība var veidot kontaktus, apspriesties, apmainīties ar informāciju un sadarboties ar valsts iestādēm vai citām organizācijām trešās valstīs, lai sasniegtu jebkuru šo vadlīniju mērķi, ja šāda sadarbība rada Eiropas pievienoto vērtību. Starp citiem mērķiem šī sadarbība tiecas veicināt sadarbspēju starp Eiropas telekomunikāciju tīkliem Savienībā un trešo valstu telekomunikāciju tīkliem. 2. Savienība var veidot kontaktus, apspriesties, apmainīties ar informāciju un sadarboties ar starptautiskām organizācijām un juridiskām personām, kas reģistrētas trešās valstīs, lai sasniegtu šo vadlīniju mērķus. 87. pants Informācijas apmaiņa, uzraudzība un ziņošana pārskatīšana 1. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta saskaņā ar Regulas XXX, ar ko izveido EISI Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, 21. pantu dalībvalstis un Komisija apmainās ar informāciju par progresu, kas panākts šo vadlīniju īstenošanā. 2. Komisijai konsultācijas sniedz un palīdz ekspertu grupa, kuras sastāvā ir pārstāvis no katras dalībvalsts un kura uzrauga šo vadlīniju īstenošanu, palīdz plānošanā, izmantojot valstu stratēģijas attiecībā uz ātrgaitas internetu un infrastruktūru kartēšanu, un apmainoties ar informāciju. Ekspertu grupa var izskatīt jebkuru citu jautājumu, kas attiecas uz Eiropas telekomunikāciju tīklu attīstību. Ekspertu grupa palīdz Komisijai jo īpaši šādos jautājumos: (g) šo vadlīniju īstenošanas uzraudzīšana; (h) valstu plānu vai, attiecīgā gadījumā, valstu stratēģiju plānošana; (i) pasākumu veikšana, lai novērtētu darba programmu īstenošanu no finansiālā un tehniskā viedokļa; (j) pašreizējo vai jaunu projekta īstenošanā radušos problēmu risināšana. Ekspertu grupa var izvērtēt arī jebkuru citu jautājumu, kas saistīts ar Eiropas telekomunikāciju tīklu izveidi. 3. Kopā ar Regulas XXX, ar ko izveido EISI Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, vidusposma novērtējumu un ex-post novērtējumu un pēc apspriešanās ar ekspertu grupu Komisija publicē ziņojumu par panākumiem šo vadlīniju īstenošanā. Šis ziņojums tiks iesniegts Šo ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam, un Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai. 4. Šajos ziņojumos Komisija izvērtē arī to, vai kopējas ieinteresētības projekta joma turpina atspoguļot politiskās prioritātes, tehnoloģiju attīstību un inovācijas, kā arī attīstību regulējuma vai tirgus un ekonomikas jomā, un to, vai, ņemot vērā šādu attīstību un nepieciešamību nodrošināt ilgtspēju, finansējums jebkuram atbalstītajam kopējas ieinteresētības projektam ir pakāpeniski jāizbeidz vai jāpiesaista finansējums no citiem avotiemvai situāciju attiecīgajos tirgos. Par galvenajiem projektiem, kuriem var būt ievērojama ietekme uz vidi, šajos ziņojumos iekļauj ietekmes uz vidi analīzi, vajadzības gadījumā ņemot vērā klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās vajadzības un noturību katastrofu gadījumā. Šādu pārskatīšanu novērtēšanu var veikt arī jebkurā citā laikā, kad to uzskata par lietderīgu. 5. Par regulas 3. pantā noteikto nozaru mērķu sasniegšanu veic ex-post novērtēšanu cita starpā pēc šādiem kritērijiem: (a) digitālo pakalpojumu infrastruktūru pieejamība, ko nosaka pēc to dalībvalstu skaita, kas pieslēgušās katrai digitālo pakalpojumu infrastruktūrai; (b) to iedzīvotāju un uzņēmumu procentuālais daudzums, kuri izmanto digitālo pakalpojumu infrastruktūras, un šādu pakalpojumu pieejamība pāri robežām; (c) platjoslas pakalpojumu jomā piesaistīto ieguldījumu apjoms un to sviras efekts. 8. pants Deleģējuma īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus. 2. Pilnvaru deleģēšanu, kas minēta 5. panta 6. punktā, ir jāuztic Komisijai uz nenoteiktu laika periodu no dienas, kad stājas spēkā šī regula. 3. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt pilnvaru deleģējumu, kas minēts 5. panta 6. punktā. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigts minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģējums. Tas stājas spēkā nākamajā dienā pēc šāda lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai tajā norādītā vēlākā datumā. Tas neietekmē jau spēkā esošo deleģēto aktu spēkā esību. 4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 5. panta 6. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei, nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Šo periodu pagarina par diviem mēnešiem pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas. 9. pants Atcelšana Lēmums Nr. 1336/97/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 1376/2002/EK, tiek atcelts. 10. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2014. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS KOPĒJAS IEINTERESĒTĪBAS PROJEKTI 1. iedaļa. Digitālo pakalpojumu infrastruktūras Intervences pamatā digitālo pakalpojumu infrastruktūras jomā parasti ir divu līmeņu pieeju: pamatpakalpojumu platformas un vispārējie pakalpojumi. Tā kā pamatpakalpojumu platforma ir digitālo pakalpojumu infrastruktūras izveides priekšnosacījums, atbalsts pamatpakalpojumu platformām un to kopējiem moduļiem ir prioritārs salīdzinājumā ar vispārējiem pakalpojumiem. Pamatpakalpojumu platformas un to kopējie moduļi ļauj izpildīt kopējas ieinteresētības projektu sadarbspējas un drošības prasības. Šīs platformas un moduļi paredzēti, lai nodrošinātu digitālu informācijas apmaiņu starp publiskajām iestādēm un iedzīvotājiem, publiskajām iestādēm un uzņēmumiem/organizācijām vai starp dažādu dalībvalstu publiskajām iestādēm, izmantojot standartizētas, pārrobežu un lietotājiem draudzīgas saziņas platformas. Digitālo pakalpojumu infrastruktūru moduļiem ir lielāka prioritāte nekā citām digitālo pakalpojumu infrastruktūrām, jo moduļi ir šo citu infrastruktūru izveides priekšnosacījums. Vispārējie pakalpojumi nodrošina savienojumu ar pamatpakalpojumu platformām un iespēju valstu pievienotās vērtības pakalpojumu sniegšanā izmantot pamatpakalpojumu platformas. Tie nodrošina saikni starp valstu pakalpojumiem un pamatpakalpojumu platformām un iespēju valstu publiskajām iestādēm un organizācijām, uzņēmumiem un/vai iedzīvotājiem piekļūt pamatpakalpojumu platformām, kurās tie var veikt pārrobežu darījumus. Tiek nodrošināta pakalpojumu kvalitāte un pārrobežu darījumos iesaistīto ieinteresēto personu atbalsts. Tie atbalsta un sekmē pamatpakalpojumu platformu ieviešanu. Galvenā uzmanība tiek pievērsta ne tikai digitālo pakalpojumu infrastruktūru un saistīto pakalpojumu izveidei, bet arī pārvaldībai, kas saistīta ar šādu platformu darbību. Jaunas pamatpakalpojumu platformas galvenokārt ir balstītas uz patlaban izveidotajām platformām un to moduļiem un/vai, ja iespējams, tās nodrošina jaunus moduļus. 1. Digitālo pakalpojumu infrastruktūru moduļi, kas saskaņā ar 6. panta 1. punktu un 6. panta 2. punktu apriori noteikti par iekļaujamiem darba programmās: (a) elektroniskā identifikācija un autentifikācija: pakalpojumi, kurus izmantojot, iespējama e-identifikācijas un e-paraksta pārrobežu atzīšana un validēšana; (b) dokumentu elektroniska piegāde: pakalpojumi drošiem un izsekojamiem pārrobežu elektronisko dokumentu sūtījumiem; (c) automatizētā tulkošana: mašīntulkošanas programma un specializēti valodas resursi, tostarp nepieciešamie rīki un programmu saskarnes, kas nepieciešamas, lai Eiropas digitālos pakalpojumus varētu izmantot daudzvalodu vidē; (d) kritiskās digitālās infrastruktūras atbalsts: komunikācijas kanāli un platformas, kuru mērķis ir stiprināt ES mēroga gatavību, informācijas apmaiņu, koordināciju un reakciju uz kiberdrošības draudiem; (e) elektroniskie rēķini: pakalpojumi, kas ļauj nosūtīt un saņemt elektroniskos rēķinus. 2. Citas digitālo pakalpojumu infrastruktūras, kas saskaņā ar 6. panta 1. punktu apriori noteiktas par tiesīgām saņemt finansējumu: (a) sadarbspējīgi pārrobežu e-iepirkuma pakalpojumi: pakalpojumu kopums, ko var izmantot gan publiskā, gan privātā sektora e-iepirkuma pakalpojumu sniedzēji, lai izveidotu pārrobežu e-iepirkuma platformas. Šāda infrastruktūra ļaus ikvienam uzņēmumam ES pieteikties publiskā iepirkuma procedūrās jebkurā dalībvalstī, neatkarīgi no tā, kura līgumslēdzēja iestāde vai struktūra to organizējusi. Šīs procedūras aptver elektronisko iepirkumu darbības pirms un pēc līguma piešķiršanas, tostarp tādas darbības kā elektroniska piedāvājumu iesniegšana, virtuālo uzņēmumu dokumentācija, e-katalogi, e-pasūtījumi un e-rēķini; (b) sadarbspējīgi pārrobežu e-veselības pakalpojumi: platforma, kas ļauj īstenot saziņu starp iedzīvotājiem/pacientiem un veselības aprūpes sniedzējiem, datu pārraidi starp iestādēm un starp organizācijām, vai vienādranga komunikāciju starp iedzīvotājiem/pacientiem un/vai veselības aprūpes speciālistiem un iestādēm. Šie pakalpojumi ietver pārrobežu piekļuvi elektroniskajām slimības vēsturēm un elektroniskajiem recepšu pakalpojumiem, kā arī attālinātiem veselības/automatizētas dzīves vides tālpakalpojumiem utt.; (c) Eiropas platforma Eiropas uzņēmumu reģistru savienošanai: platforma, kas nodrošina svarīgu rīku un pakalpojumu kopumu, kas ļauj uzņēmumu reģistriem visās dalībvalstīs apmainīties ar informāciju par reģistrētiem uzņēmumiem, to filiālēm, uzņēmumu apvienošanos un darbības izbeigšanu. Tā nodrošina arī daudzvalstu un daudzvalodu meklēšanas pakalpojumu lietotājiem, kas izmanto centrālo piekļuves punktu, kas pieejams no e-tiesiskuma portāla; (d) piekļuve atkalizmantojamai publiskā sektora informācijai: platforma, kas nodrošina vienotu piekļuves punktu daudzvalodu (oficiālajās ES valodās) datu kopai, ko glabā ES publiskās iestādes Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī; vaicājumu un vizualizācijas rīku datu kopu; pārliecību, ka pieejamās datu kopas ir pareizi anonimizētas, licencētas un attiecīgā gadījumā izcenotas publicēšanai, atkalizplatīšanai un atkalizmantošanai, tostarp datu izcelsmes revīzijas liecības; (e) elektroniskas procedūras uzņēmējdarbības uzsākšanai un veikšanai citā Eiropas valstī: šis pakalpojums ļaus veikt visas nepieciešamās administratīvās procedūras elektroniski pāri robežām, izmantojot vienotos kontaktpunktus. Šis pakalpojums ir arī paredzēts kā prasība Direktīvā 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū; (f) piekļuve Eiropas kultūras mantojuma digitālajiem resursiem: pamatpakalpojumu platforma, kuras pamatā ir pašreizējais portāls Europeana. Platforma nodrošinās vienotu piekļuves punktu Eiropas kultūras mantojumam satura vienības līmenī, saskarņu specifikāciju kopumu, kas mijiedarbojas ar infrastruktūru (datu meklēšana, datu lejupielādēšana), atbalstīs metadatu pielāgošanu un jauna satura uzņemšanu, kā arī infrastruktūrā pieejamus satura atkalizmantošanas nosacījumus; (g) Drošāka interneta pakalpojumu infrastruktūra: platforma, kas ļaus iegūt, izmantot un uzturēt kopīgas datošanas iekārtas, datubāzes un programmatūras rīkus Drošāka interneta centros dalībvalstīs. Ir iekļauti arī tehniski pasākumi, lai apstrādātu ziņojumus par ļaunprātīgu seksuālu izmantošanu attēlojošu saturu, kā arī nodrošināta saikne ar policiju, ieskaitot tādas starptautiskās organizācijas kā Interpols un, vajadzības gadījumā, šā satura izņemšanu no attiecīgajām tīmekļa vietnēm. Šo pasākumu veikšanu atvieglos kopīgas datubāzes; (h) sadarbspējīgi pārrobežu tiešsaistes pakalpojumi: platformas, kas sekmē sadarbspēju un sadarbību dalībvalstu starpā kopējas ieinteresētības jomās, jo īpaši lai uzlabotu vienotā tirgus darbību. Piemēram, E-tiesiskuma platforma, kura iedzīvotājiem, uzņēmumiem, organizācijām un praktizējošiem juristiem piedāvā pārrobežu piekļuvi juridiskiem līdzekļiem/dokumentiem un tiesas procedūrām, Platforma strīdu izšķiršanai tiešsaistē, kura ļaus tiešsaistē atrisināt pārrobežu strīdus, kas radušies starp patērētājiem un tirgotājiem, un sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniska apmaiņa (EESSI), kas palīdzēs sociālā nodrošinājuma iestādēm visā ES informācijas apmaiņu veikt ātrāk un drošāk. 2. iedaļa. Platjoslas tīkli 1. Darbību tvērums Darbības sastāv jo īpaši no viena vai vairākiem šādiem elementiem: (a) pasīvās fiziskās infrastruktūras, aktīvās fiziskās infrastruktūras vai apvienotas pasīvās un aktīvās fiziskās infrastruktūras un saistīto infrastruktūras elementu izvēršana, ko papildina šādas infrastruktūras ekspluatācijai nepieciešamie pasākumi; (b) saistīti objekti un saistīti pakalpojumi, piemēram, kabeļinstalācijas ēkās, antenas, torņi un citas palīgbūves, kanāli, cauruļvadi, masti, kabeļu akas un sadales skapji; (c) tādu potenciālo sinerģiju izmantošana, kas rodas starp platjoslas tīklu un citu komunālo tīklu (elektroenerģija, transports, ūdensapgāde, kanalizācija utt.) izvēršanu, jo īpaši saistībā ar viedo elektroenerģijas sadali. 2. Devums Eiropas digitalizācijas programmas mērķu sasniegšanā Visi projekti, kam saskaņā ar šo regulu piešķirts finansiālais atbalsts, ievērojami sekmē Eiropas digitalizācijas programmas mērķus. (a) Darbības, ko Savienība finansē tiešā veidā: (a) ir balstītas uz modernākajām gan vadu, gan bezvadu tehnoloģijām, kas spēj nodrošināt ļoti ātrdarbīgas platjoslas pakalpojumus, tādējādi izpildot ar tām lietotnēm saistītās prasības, kurām nepieciešams liels joslas platums, vai (b) ir balstītas uz novatoriskiem uzņēmējdarbības modeļiem un/vai piesaista jaunas projektu īstenotāju un ieguldītāju kategorijas, vai (c) sniedz lielu replicējamības potenciālu, kas, pateicoties šo darbību demonstrējumos gūtajam apliecinājumam, ļauj panākt plašāku ietekmi tirgū. (b) Darbības, ko finansē no atsevišķi nodalītiem piešķīrumiem, kas veikti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. xxx/2012 [EISI regulas] 15. panta 2. punktu, tirgū nodrošina nozīmīgas jaunas spējas attiecībā uz platjoslas pakalpojumu pieejamību, ātrumu un kapacitāti. Projektiem, kuru datu pārraides ātrums ir mazāks par 30 Mb/s, ar laiku jānodrošina lielāks ātrums, vismaz 30 Mb/s. 3. Projektu novērtēšana optimālu finansēšanas struktūru izveides nolūkā Darbības īsteno, pamatojoties uz visaptverošu projekta novērtējumu. Šādā projekta novērtējumā cita starpā iekļauj tirgus situācijas raksturojumu, tostarp informāciju par pašreizējo un/vai plānoto infrastruktūru, projekta īstenotāja darbību reglamentējošiem pienākumiem, kā arī komerciālajām un tirgū laišanas stratēģijām. Jo īpaši projekta novērtējumā nosaka, vai programma: (a) ir nepieciešama, lai novērstu tirgus nepilnības vai neapmierinošu stāvokli ieguldījumu jomā; (b) nerada tirgus izkropļojumus un neizstumj privātos ieguldījumus. Šos kritērijus nosaka, galvenokārt pamatojoties uz ienākumu potenciālu un ar projektu saistītā riska pakāpi, kā arī tās ģeogrāfiskās teritorijas tipu, kurā tiks veikta darbība. 4. Finansējuma piešķiršanas kārtība (a) Kopējas ieinteresētības projektu finansēšanā platjoslas pakalpojumu jomā izmanto finanšu instrumentus. Šiem instrumentiem piešķirtais budžets ir pietiekams, bet nepārsniedz summu, kas ir nepieciešama pilnībā funkcionējoša intervences mehānisma nodrošināšanai un tāda instrumenta izveidei, kam ir efektivitātei nepieciešamais minimālais apjoms. (b) Šā punkta a) apakšpunktā minētos finanšu instrumentus, uz kuriem attiecas Finanšu regulas, Regulas (ES) Nr. xxxx/2012 [EISI regulas] un Regulas (ES) Nr. xxxx/2013 noteikumi [tās visas ir ESI fondu regulas], var kombinēt ar papildu piešķīrumiem no: (a) citām Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta daļām; (b) citiem instrumentiem, programmām un Savienības budžeta pozīcijām; (c) dalībvalstīm, ieskaitot reģionālām un vietējām iestādēm, kas nolemj ieguldīt savus pašu resursus vai ESI fondos pieejamos resursus. ESI fondu piešķīrumi būs ģeogrāfiski nodalīti, lai nodrošinātu, ka tie tiek izlietoti tajā dalībvalstī vai reģionā, kas sniedz piešķīrumu. (d) jebkuriem citiem ieguldītājiem, tostarp privātajiem ieguldītājiem. (c) Šā punkta a) un b) apakšpunktā minētos finanšu instrumentus var kombinēt ar to dalībvalstu, ieskaitot reģionālo un vietējo iestāžu, dotācijām, kuras vēlas piešķirt pašu resursus vai ESI fondos pieejamos resursus, ar nosacījumu, ka: (a) attiecīgā darbība atbilst visiem finansējuma piešķiršanas kritērijiem saskaņā ar šo regulu un (b) ir saņemts attiecīgs valsts atbalsta apstiprinājums. 3. iedaļa. Horizontālās darbības Eiropas telekomunikāciju tīklu izvēršanu, kas palīdzēs novērst šaurās vietas pašreizējā digitālā vienotā tirgū, atbalsta pētījumi un programmu atbalsta pasākumi. Šīs darbības var ietvert: (a) tehniskās palīdzības pasākumus, lai sagatavotu vai atbalstītu īstenošanas darbības šo tīklu izvēršanā, pārvaldībā un pašreizējo un jauno īstenošanas problēmu novēršanā; (b) darbības, lai veicinātu pašreizējo pieprasījumu vai radītu jaunu pieprasījumu pēc digitālo pakalpojumu infrastruktūrām; (c) saskaņā ar šo regulu piešķirtā Savienības atbalsta un no visiem citiem iespējamajiem avotiem pieejamā atbalsta koordinēšanu, vienlaikus izvairoties no infrastruktūru dublēšanās un novēršot privāto ieguldījumu izstumšanu. Kopējas ieinteresētības projektu mērķis ir novērst šaurās vietas, kas kavē digitālā vienotā tirgus pabeigšanu, t. i., nodrošināt savienojumu ar tīklu un piekļuvi digitālo pakalpojumu infrastruktūrai, arī pāri robežām. Eiropas telekomunikāciju tīklu (platjoslas tīkli un digitālo pakalpojumu infrastruktūras) izvēršana un attīstība sniedz ieguldījumu ekonomiskās izaugsmes veicināšanā, radot darba vietas un izveidojot plaukstošu digitālo vienoto tirgu. Jo īpaši to izvēršana nodrošinās ātrāku piekļuvi internetam, informācijas tehnoloģijas uzlabos iedzīvotāju, tostarp bērnu un jauniešu, uzņēmumu un valdību ikdienu, palielinās sadarbspēju un atvieglos saskaņošanu vai konverģenci ar kopīgi pieņemtiem standartiem. 1. iedaļa. Horizontālās prioritātes Eiropas telekomunikāciju tīklu izvēršanu, kas palīdzēs novērst šaurās vietas pašreizējā digitālā vienotā tirgū, atbalsta pētījumi un programmu atbalsta pasākumi. Tie ir: (a) Inovatīva pārvaldība, kartēšana un pakalpojumi. Tehniskās palīdzības pasākumi, ja tie vajadzīgi ieviešanai un pārvaldībai, ietvers projektu un ieguldījumu plānošanu un priekšizpēti, atbalstot ieguldījumu pasākumus un finanšu instrumentus. Eiropas mēroga platjoslas infrastruktūru kartēšana attīstīs attiecīgo teritoriju pastāvīgu detalizētu fizisko uzmērīšanu un dokumentāciju, analizēs piekļuves tiesības, novērtēs potenciālu uzlabot esošās iekārtas utt. Jāievēro Direktīvas 2007/2/EK (INSPIRE direktīvas) principi un ar to saistītās standartizācijas darbības. Tehniskās palīdzības pasākumi var atbalstīt arī veiksmīgu ieguldījumu un ieviešanas modeļu atkārtotu izmantošanu. Šīs darbības var ietvert arī klimata pārmaiņu aspektu pārbaudi, lai novērtētu ar klimatu saistītos riskus un nodrošinātu infrastruktūras noturību katastrofu gadījumā saskaņā ar attiecīgajām prasībām, kas noteiktas ES vai valstu tiesību aktos. (b) Atbalsta darbības un citi tehniskā atbalsta pasākumi. Šie pasākumi ir nepieciešami, lai sagatavotu vai palīdzētu īstenot kopējas ieinteresētības projektus vai paātrināt to uzsākšanu. Digitālo pakalpojumu jomā atbalsta darbības arī stimulē un veicina jauno digitālo pakalpojumu infrastruktūras darbības uzsākšanu, kas var izrādīties vajadzīgas vai lietderīgas, pamatojoties uz tehnoloģiju attīstību, izmaiņām attiecīgajos tirgos vai jaunām politiskajām prioritātēm. 2. iedaļa. Platjoslas tīkli Visi ieguldījumi platjoslā Savienības teritorijā palielina tīkla jaudu un rada priekšrocības visiem potenciālajiem lietotājiem, tostarp arī tajās dalībvalstīs, kas nav ieguldītājas. Ieguldījumi šajos tīklos radīs lielāku konkurenci un inovācijas ekonomikā, nodrošinās lietderīgus un efektīvus publiskos pakalpojumus, palīdzēs īstenot ES mērķus attiecībā uz zemas oglekļa dioksīda emisijas ekonomiku un kopējo ES konkurētspēju un ražīgumu. Ieguldījumus platjoslas infrastruktūrā galvenokārt veic privātie ieguldītāji, un ir sagaidāms, ka tā arī paliks. Tomēr Digitālās programmas mērķu sasniegšanai būs nepieciešami ieguldījumi jomās, kurās nav izdevīga uzņēmējdarbība vai kur izdevīgumu jāpalielina mērķa sasniegšanas laikā. Pamatojoties uz iespējamiem ieguldījumiem, var raksturot šāda veida jomas. Piepilsētas/teritorijas ar vidēju iedzīvotāju blīvumu parasti apkalpo vidēja ātruma savienojumi, bet parasti trūkst lielāku ātrumu. Ja ir pierādīts, ka ieguldījumi modernās tehnoloģijās īstermiņā privāto ieguldītāju uzņēmējdarbībai nav pietiekami izdevīgi, finansiālais atbalsts varētu radīt rentablus ieguldījumus ilgākā termiņā, izlīdzinot dzīvotspējas atšķirības un veicinot konkurenci. Laukus un apgabalus ar zemu iedzīvotāju blīvumu parasti apkalpo maza ātruma savienojumi, un dažos gadījumos pat tos neapkalpo vispār. Maz ticams, ka ieguldījumu izdevīgums būs dzīvotspējīgs, un maz ticams, ka Eiropas mērķi tiks sasniegti līdz 2020. gadam. Ieguldījumiem šajos apgabalos vajadzīgs lielāks finansiālais atbalsts, ko sniedz dotācijas, iespējams, apvienojumā ar finanšu instrumentiem. Šie apgabali aptver attālākos un mazapdzīvotos reģionus, kur ieguldījumu izmaksas ir vai nu ļoti augstas vai ienākumi ir zemi. Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta atbalsts šajos apgabalos var papildināt pieejamos kohēzijas fondus un lauku attīstības un citu tiešo publisko atbalstu. Biezi apdzīvota/pilsētu teritorijas — izņemot dažus apgabalus, kur ienākumi ir zemi, — parasti labi apkalpo vidēji ātri līdz ātri savienojumi, ko bieži nodrošina konkurējoši kabeļtelevīzijas un telekomunikāciju operatoru piedāvājumi. Tomēr šīs relatīvi apmierinošās situācijas dēļ ir ierobežoti tirgus stimuli ieguldīt ļoti ātros tīklos, piemēram, optiskās šķiedras kabeļu līnijās līdz lietotājam. Tādējādi finansiālo atbalstu var arī paredzēt ieguldījumiem blīvi apdzīvotās pilsētu teritorijās, kas nepiesaista pietiekamu ieguldījumu, neraugoties uz ieguvumiem sabiedrībai, ko tie radītu, ar nosacījumu, ka tas ir pilnīgā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 101., 102. un 106. pantu, kā arī, ja nepieciešams, ar Kopienas pamatnostādnēm valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu. Mazāk attīstītos apgabalos atbalstu platjoslas tīklu izvēršanai nodrošina pirmkārt struktūrfondu un Kohēzijas fonda instrumenti. Lai sasniegtu šīs regulas mērķus, ja nepieciešams, šādu atbalstu var papildināt dotācijas un/vai finanšu instrumenti no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta. Sinerģijas starp EISI darbībām šajos reģionos un struktūrfondu un Kohēzijas fonda atbalstu var pastiprināt, izmantojot atbilstošu koordinācijas mehānismu[21]. Reģionu iedalījums iepriekš minētajās kategorijās orientējoši sniegts kartē. Darbības, kas sekmē kopējas ieinteresētības projektus platjoslas tīklu jomā, veido sabalansētu portfeli, ietverot projektus, kas vērsti uz Digitālās programmas 30 Mb/s un 100 Mb/s mērķu sasniegšanu, jo īpaši ietverot projektus piepilsētas un lauku apgabalos, kā arī apgabalus visā Eiropas Savienībā. Darbības, kas sekmē kopējas ieinteresētības projektus platjoslas jomā, neatkarīgi no izmantotās tehnoloģijas: (a) atbalsta ieguldījumus platjoslas tīklos, kas spēj līdz 2020. gadam sasniegt Digitālās programmas mērķi par vispārējo pārklājumu ar 30 Mb/s ātrumu; vai (b) atbalsta ieguldījumus platjoslas tīklos, kas spēj līdz 2020. gadam sasniegt Digitālās programmas mērķi par vismaz 50 % mājsaimniecību, kas abonē pieslēgumu, kura ātrums ir virs 100 Mb/s; (c) atbilst spēkā esošajiem tiesību aktiem, jo īpaši konkurences tiesību aktiem; un sastāv jo īpaši no viena vai vairākiem šādiem pasākumiem: (a) pasīvās fiziskās infrastruktūras vai apvienotas pasīvās un aktīvās fiziskās infrastruktūras un saistīto infrastruktūras elementu izvēršanu līdz ar šādas infrastruktūras izmantošanai nepieciešamajiem pakalpojumiem; (b) saistītas iekārtas un saistīti pakalpojumi, piemēram, ēku elektroinstalācijas, antenas, torņi un citas atbalsta konstrukcijas, kabeļu šahtas, cauruļvadi, stabi, kabeļu akas un sadales punkti; (c) potenciālo sinerģiju starp platjoslas tīklu izveidošanu un citiem inženierkomunikāciju tīkliem (enerģija, transports, ūdens, kanalizācija utt.) izmantošana, jo īpaši saistībā ar viedu elektroenerģijas sadali. Tādu platjoslas tīklu izvēršanu, kas savieno salas, nošķirtus un nomaļus reģionus ar Savienības centrālajiem reģioniem, tostarp gadījumos, kur vajadzīgi zemūdens kabeļi, atbalstīs, ja ir svarīgi izolētajām iedzīvotāju grupām nodrošināt piekļuvi platjoslai ar 30 Mb/s vai lielāku ātrumu. Šis atbalsts papildinātu citus fondus, gan ES, gan valstu, kas pieejami šim mērķim. Lai novērstu šaubas, pakalpojumi, kas nodrošina vai veic redakcionālu kontroli pār saturu, kas tiek pārraidīts, izmantojot elektronisko komunikāciju tīklus un pakalpojumus un informācijas sabiedrības pakalpojumus, kā definēts Direktīvas 98/34/EK 1. pantā, kas nesastāv pilnībā vai galvenokārt no signālu pārraidīšanas elektronisko komunikāciju tīklos, neietilpst to darbību jomā, kas sekmē kopējas ieinteresētības projektu platjoslas tīklu jomā. ES atbalsta saņēmēji par kopējas ieinteresētības projektiem platjoslas jomā ietver, bet neaprobežojas ar: (a) telekomunikāciju operatori (vēsturiskie, kas iegulda tieši vai izmantojot meitasuzņēmumu, vai jaunpienācēji tirgū), kas uzsāk ieguldījumus īpaši ātros platjoslas tīklos; (b) komunālo pakalpojumu uzņēmumi (piemēram, ūdens, kanalizācija, enerģija, transports), kas atsevišķi vai sadarbībā ar operatoriem, paredzams, ieguldīs pasīvos platjoslas tīklos; (c) reģionālie lēmumu pieņēmēji, ietverot pašvaldības, kas var izveidot koncesijas platjoslas infrastruktūrai; iekārtu piegādātāji var būt ieinteresēti par šādu vienošanos, izveidojot īpašam nolūkam dibinātu uzņēmumu; (d) partnerības starp vairākiem operatoriem, kas nodarbojas ar vadu un bezvadu tirgu, lai izveidotu jaunas paaudzes infrastruktūru. Veidojot portfeli, pienācīgi ņem vērā dalībvalstu ieguldījumu vajadzības, rēķinot mājsaimniecību skaitu, kas jāpieslēdz tīklam ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta atbalstu. Turklāt jāatbalsta arī pieslēguma punkti ļoti ātram publiskajam internetam, jo īpaši tādās publiskās vietās kā skolas, slimnīcas, vietējo pārvaldības iestāžu biroji un bibliotēkas. 3. iedaļa. Digitālo pakalpojumu infrastruktūras Digitālo pakalpojumu infrastruktūras īstenošana veicina digitālā vienotā tirgus izveidi, likvidējot pastāvošās šaurās vietas, kas saistītas ar pakalpojumu izvēršanu. Tas tiks panākts, izveidojot un/vai veicinot sadarbspējīgas digitālo pakalpojumu infrastruktūras platformas, līdz ar būtisku digitālo pakalpojumu pamata infrastruktūru. Tai pamatā ir divu līmeņu pieeja: (1) Pamatpakalpojumu platformas ir digitālo pakalpojumu infrastruktūras centrālais elements(i) vai mezgls(i), kas nepieciešams, lai nodrošinātu Eiropas komunikāciju pieslēgumu, piekļuvi un sadarbspēju. Tas var ietvert arī fiziskās iekārtas, piemēram, serverus, specializētus tīklus un programmatūras rīkus. Pamatpakalpojumu platformas ir pieejamas uzņēmumiem visās dalībvalstīs. (2) Pamatpakalpojumi nodrošina digitālo pakalpojumu infrastruktūras funkcionalitāti un saturu. Tie var būt savstarpēji savienoti, izmantojot pamatpakalpojumu platformu. Vispārējas ieinteresētības projekti digitālo pakalpojumu infrastruktūras jomā ir šādi: Eiropas ātrgaitas pamatstruktūra valsts pārvaldei Publiska Eiropas pamatstruktūras pakalpojumu infrastruktūra nodrošinās ļoti lielu ātrumu un savienojumus starp ES valsts iestādēm tādās jomās kā valsts pārvalde, kultūra, izglītība un veselība. Šī pamata infrastruktūra veicinās sabiedrisko pakalpojumu Eiropas vērtību, izmantojot kontrolētu pakalpojumu kvalitāti un drošu piekļuvi. Tādējādi tā garantē sabiedrisko pakalpojumu digitālo nepārtrauktību, kas sniedz vislielāko ieguvumu iedzīvotājiem, uzņēmumiem un pārvaldes iestādēm. Tas ļaus koncentrēt pieprasījumu pēc savienojamības, sasniedzot kritisko masu un samazinot izmaksas. Pamatpakalpojumu platforma: Infrastruktūras pamatā būs esošā interneta pamatstruktūra un, ja nepieciešams, tiks izvērsti jauni tīkli. Savienojumi tiks veikti tieši vai izmantojot reģiona vai valsts mērogā pārvaldītas infrastruktūras. Jo īpaši tā nodrošinās savienojamību ar citiem Eiropas komunikāciju pakalpojumiem, inter alia, tiem, kas minēti šajā pielikumā. Šī infrastruktūra tiks pilnībā integrēta internetā kā Eiropas sabiedrisko pakalpojumu galvenā kapacitāte un atbalstīs jauno standartu pieņemšanu (piemēram, tādus interneta protokolus, kā IPv6[22]). Var apsvērt specializētu pamata infrastruktūru, kas savieno valsts iestādes, ja tas nepieciešams drošības apsvērumu dēļ. Pamatpakalpojumi: Pamatplatformas integrēšana Eiropas sabiedriskajos pakalpojumos sekmēs pamatpakalpojumu izvēršanu: atļaujas, autentificēšanu, domēna iekšējo drošību un joslas platumu pēc pieprasījuma, pakalpojumu federāciju, mobilitātes vadību, kvalitātes kontroli un izpildes kontroli, valsts infrastruktūru integrāciju. Sadarbspējīgs "mākoņdatošanas" pakalpojums nodrošinās pamata infrastruktūru funkcionalitāti, kur var piedāvāt mākoņus Eiropas sabiedriskajiem pakalpojumiem. Tas ietver tīkla tipa Eiropas pakalpojumus, piemēram, videokonferences, virtuālu uzglabāšanu un atbalsta intensīvu datošanu izmantojošas programmas, tostarp saistībā ar citiem kopējas ieinteresētības projektiem. E-pārvaldības pakalpojumu sniegšana pāri robežām E-pārvaldība attiecas uz digitālo mijiedarbību starp valsts iestādēm un iedzīvotājiem, valsts iestādēm un uzņēmumiem un organizācijām, kā arī starp dažādu valstu valsts iestādēm. Standartizētas, pārrobežu, un lietotājam draudzīgas mijiedarbības platformas radīs efektivitātes pieaugumu visā ekonomikā un publiskajā sektorā un veicinās vienoto tirgu. Pamatpakalpojumu platforma: Sadarbspējīga elektroniska identificēšana un autentificēšana visā Eiropā. Tiks izvērsta savienotu un drošu autentifikācijas serveru un protokolu sistēma, kas nodrošinās dažādu autentifikācijas un identifikācijas un atļauju piešķiršanas sistēmu, kas pastāv Eiropā, savietojamību. Šī platforma ļaus iedzīvotājiem un uzņēmumiem vajadzības gadījumā piekļūt tiešsaistes pakalpojumiem, piemēram, lai mācītos, strādātu, ceļotu, saņemt veselības aprūpi vai veiktu uzņēmējdarbību ārvalstīs. Tas būs visu to digitālo pakalpojumu pamatslānis, kuriem ir nepieciešama elektroniskā identifikācija un autentifikācija: piemēram, elektroniskajam iepirkumam, tiešsaistes veselības aprūpes pakalpojumiem, standartizētām uzņēmējdarbības atskaitēm, tiesu informācijas elektroniskajai apmaiņai, Eiropas uzņēmumu reģistrācijai tiešsaistē, e-pārvaldes pakalpojumiem uzņēmumiem, tostarp saziņai starp uzņēmumu reģistriem attiecībā uz pārrobežu apvienošanos un ārvalstu filiālēm. Šī platforma var izmantot arī daudzvalodības pamatplatformas resursus un rīkus. Pamatpakalpojumi: (a) Elektroniskās procedūras uzņēmējdarbības izveidei un darbībai citā Eiropas valstī: Šis pakalpojums ļaus veikt visas nepieciešamās administratīvās procedūras elektroniski pāri robežām, izmantojot vienotos kontaktpunktus. Šis pakalpojums ir arī Direktīvas 2006/123/EK par pakalpojumiem iekšējā tirgū prasība. (b) Sadarbspējīgi pārrobežu elektronisko iepirkumu pakalpojumi. Šis pakalpojums ļaus jebkuram uzņēmumam ES reaģēt uz Eiropas publiskajiem konkursu piedāvājumiem no jebkuras dalībvalsts, aptverot elektronisko iepirkumu darbības pirms un pēc līguma piešķiršanas, integrējot tādas darbības kā elektroniska piedāvājumu iesniegšana, virtuālo uzņēmumu dokumentācija, e-katalogi, e-pasūtījumi un e-rēķini. (c) Sadarbspējīgi pārrobežu e-tiesiskuma pakalpojumi. Šis pakalpojums iedzīvotājiem, uzņēmumiem, organizācijām un praktizējošiem juristiem piedāvā pārrobežu piekļuvi juridiskiem līdzekļiem/dokumentiem un tiesas procedūrām. Tas ļauj īstenot tiešsaistes pārrobežu mijiedarbību (izmantojot datu un dokumentu apmaiņu tiešsaistē) starp tiesu iestādēm dažādās dalībvalstīs un tā uzlabot spēju efektīvāk risināt pārrobežu tiesas prāvas. (d) Sadarbspējīgi pārrobežu e-veselības pakalpojumi. Šie pakalpojumi ļauj īstenot mijiedarbību starp iedzīvotājiem/pacientiem un veselības aprūpes sniedzējiem, datu pārraidi starp iestādēm un starp organizācijām, vai vienādranga komunikāciju starp iedzīvotājiem/pacientiem un/vai veselības aprūpes speciālistiem un iestādēm. Infrastruktūrai, kas tiks izvērsta, jāatbilst datu aizsardzības principiem, jo īpaši Direktīvā 95/46/EK un 2002/58/EK noteiktajiem, kā arī starptautiskajiem un valstu ētikas noteikumiem, kas saistīti ar pacienta veselības dokumentu un citu personas datu izmantošanu. Šie pakalpojumi ietver pārrobežu piekļuvi elektroniskajiem veselības dokumentiem un elektroniskajiem recepšu pakalpojumiem, kā arī attālinātiem veselības/automatizētas dzīves vides tālpakalpojumiem, pārrobežu daudzvalodu semantiskajiem pakalpojumiem, kas saistīti ar daudzvalodu pamatplatformu, pieeju sociālās drošības informācijai, pamatojoties uz EESSI (sociālā nodrošinājuma informācijas elektroniskā apmaiņa) infrastruktūru utt. (e) Eiropas platforma Eiropas uzņēmumu reģistru savienošanai. Šis instruments nodrošinās svarīgu rīku un pakalpojumu komplektu, kas ļauj uzņēmumu reģistriem visās dalībvalstīs apmainīties ar informāciju par reģistrētiem uzņēmumiem, to filiālēm, uzņēmumu apvienošanos un darbības izbeigšanu. Tas nodrošinās arī daudzvalstu un daudzvalodu meklēšanas pakalpojumu lietotājiem, kas izmanto centrālo piekļuves punktu, kas pieejams no e-tiesiskuma portāla. Piekļuves nodrošināšana publiskā sektora informācijai un daudzvalodu pakalpojumiem Piekļuve Eiropas kultūras mantojuma digitālajiem resursiem Šīs infrastruktūras mērķis ir padarīt pieejamas lielas Eiropas kultūras resursu kolekcijas digitālā formātā, un veicināt, lai trešās puses to atkalizmantotu, pilnībā ievērojot autortiesības un blakustiesības. Pamatpakalpojumu platforma: Pamata pakalpojumu platformas attīstība balstīsies uz esošo Europeana portālu. Platforma, kas prasa dalītas datošanas attīstību, darbību un pārvaldību, datu glabāšanas iekārtas un programmatūru, nodrošinās vienotu piekļuves punktsu Eiropas kultūras mantojumam satura vienības līmenī, saskarņu specifikāciju kopumu, kas mijiedarbojas ar infrastruktūru (datu meklēšana, datu lejupielādēšana), atbalstīs metadatu pielāgošanu un jauna satura uzņemšanu, kā arī infrastruktūrā pieejamus satura atkalizmantošanas nosacījumus. Tā arī nodrošinās līdzekļus, lai izveidotu mijiedarbību ar satura nodrošinātājiem, lietotājiem (iedzīvotāji, kas piekļūst portālam) un atkalizmantotājiem (radošās nozares), lai popularizētu platformu, koordinētu attiecīgos tīklus un informācijas apmaiņu. Pamatpakalpojumi: (a) Dalībvalstu kultūras iestāžu un privāto materiālu īpašnieku turētā satura apkopošana; (b) liela cilvēku skaita radošo talantu izmantošana veicina savstarpēju sadarbību un ļauj lietotājiem aktīvi piedalīties vietnes veidošanā; (c) portāla lietotājam draudzīgi pakalpojumi risina tādus jautājumus kā meklēšanas un pārlūkošanas uzlabojumi, kā arī piekļuve saturam dažādās valodās; (d) informācijas apmaiņa par tiesībām un licencēšanas infrastruktūras; (e) digitalizācijas kompetenču centri un digitālā kultūras mantojuma saglabāšana; (f) kultūras iestāžu satura krātuves un lietotāju radīts saturs un to ilgtermiņa saglabāšana. Piekļuve atkalizmantojamai publiskā sektora informācijai Šī digitālā pakalpojumu infrastruktūra nodrošinās piekļuvi ES publiskā sektora atklātas informācijas atkalizmantošanai. Pamatpakalpojumu platforma: Dalīta datošana, datu glabāšana un programmatūras iespējas nodrošina: vienotu piekļuves punktu daudzvalodu (visās oficiālajās ES valodās) datu kopai, ko glabā ES publiskās iestādes Eiropas, valstu, reģionālā un vietējā līmenī, vaicājumu un vizualizācijas rīku datu kopu; pārliecību, ka pieejamās datu kopas ir licencētas publicēšanai un atkalizplatīšanai, tostarp datu izcelsmes revīzijas liecības, lietojumprogrammu programmēšanas saskarņu kopu, lai programmatūras klienti mijiedarbotos ar infrastruktūru (meklē datus, apkopo statistiku, lejupielādē datus), lai izstrādātu trešo personu lietojumprogrammas. Tā arī ļauj vākt un publicēt statistiku par portāla darbību, datu un lietojumprogrammu pieejamību un veidu, kādā tos izmanto. Pamatpakalpojumi: Pakāpeniska piekļuves paplašināšana visām datu kopām, kuras tur un publisko praktiski visas valsts pārvaldības iestādes ES, tostarp daudzvalodu meklēšanai, ko panāks šādi: (a) starptautisko/ES/valsts/reģionālo/vietējo datu kopu apvienošana; (b) datu kopu sadarbspēja, ieskaitot juridiskos un licencēšanas jautājumus, lai nodrošinātu labāku atkalizmantošanu; (c) saskarne datu infrastruktūru atvēršanai trešās valstīs; (d) datu krātuves un ilgtermiņa saglabāšanas pakalpojumi. Daudzvalodu piekļuve tiešsaistes pakalpojumiem Šī pakalpojumu infrastruktūra ļaus visiem esošajiem un nākamajiem tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem piedāvāt savu saturu un pakalpojumus plašā ES valodu klāstā visrentablākajā veidā. Pamatpakalpojumu platforma: Platforma ļaus iegūt, saglabāt un padarīt pieejamu dzīvu valodas datu lielu kolekciju un atkalizmantojamus valodas apstrādes rīkus. Tajā būs aptvertas visas ES valodas, un tā atbildīs attiecīgiem standartiem un nolīgtajiem pakalpojumiem un juridiskajām prasībām. Platforma ļaus dalībniekiem elastīgi papildināt, pārzināt un atjaunot valodas datus un instrumentus un nodrošinās vieglu, godīgu un drošu piekļuvi un ļaus organizācijām šos resursus pārveidot, piedāvājot vai izstrādājot pakalpojumus, kas pamatojas uz valodu. Platforma atbalstīs arī sadarbību un mijiedarbību ar līdzīgām iniciatīvām un datu centriem, esošiem vai topošiem, ES un ārpus tās. Pamatpakalpojumi: Platformā atradīsies daudz dažādi atkalizmantojami dati un programmatūras resursi, kas aptvers visas ES valodas. Tā apkopos, saskaņos un integrēs šādus datus un programmatūras elementus izplatītās pakalpojumu infrastruktūras ietvaros. Tā darīs pieejamus un dažās jomās attīstīs vai paplašinās datu un programmatūras resursus, ko izmantos kā būvblokus, lai attīstītu, pielāgotu un sniegtu daudzvalodu pakalpojumus vai nodrošinātu daudzvalodu izeju uz tiešsaistes pakalpojumiem. Drošība un aizsardzība Drošākas interneta pakalpojumu infrastruktūras Atbalsts nodrošinās integrētus un sadarbspējīgus pakalpojumus Eiropas līmenī, pamatojoties uz vienotu izpratni, resursiem, rīkiem un praksi, un tā mērķis būs dot iespēju bērniem, viņu vecākiem un aprūpētājiem, kā arī skolotājiem labāk izmantot internetu. Pamatpakalpojumu platforma: Pamatpakalpojumu platforma ļaus iegūt, izmantot un uzturēt kopīgas datošanas iekārtas, datubāzes un programmatūras rīkus drošāka interneta centros (SIC) dalībvalstīs, kā arī veikt tehniskus pasākumus, lai apstrādātu ziņojumus par ļaunprātīgas seksuālas izmantošanas saturu, tostarp nodrošinās saikni ar policiju, ieskaitot tādas starptautiskās organizācijas kā Interpols un, attiecīgā gadījumā, šā satura slēgšanu attiecīgajās tīmekļa vietnēs. To atbalstīs kopīgas datubāzes. Pamatpakalpojumi: (a) Palīdzības līnijas bērniem, vecākiem un aprūpētājiem par labāko veidu, kā bērniem lietot internetu, izvairoties no kaitējoša vai nelikumīga satura un uzvedības draudiem, un atbalstot tehnisko pasākumu infrastruktūru; (b) līnijas ziņošanai par nelegālu bērnu seksuālas izmantošanas saturu internetā; (c) rīki, kas nodrošina piekļuvi vecumam atbilstošam saturam un pakalpojumiem; (d) programmatūra, kas ļauj vienkārši un ātri ziņot par nelegālu saturu un to slēgt, kā arī ziņot par psiholoģisko manipulāciju un iebiedēšanu; (e) programmatūras sistēmas, kas ļautu labāk identificēt bērnu seksuālas izmantošanas saturu internetā (par kuru nav ziņots), kā arī tehnoloģijas, kas atbal