LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 31.3.2011 
COM(2011) 159 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS SAFA  PROGRAMMA 
SEC(2011) 301 gal īgā redakcija 
LV 2   LV KOMISIJAS ZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS SAFA  PROGRAMMA 
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
1. ES PROGRAMMA  ĀRZEMJU  GAISA  KUĢU DROŠĪBAS  NOVĒRTĒŠANAI  
(SAFA )  
1.1. Aviācijas droš ība Eiropas Savien ībai un tās dalībvalstīm ir galven ā prioritāte 
Aviācijas droš ība Eiropas Savien ībai (ES) un t ās dalībvalstīm ir priorit āte. Ņemot vērā šo 
mērķi, galvenais instruments ir ES programma ārzemju gaisa ku ģu drošības novērtēšanai 
(SAFA ). Šī programma iesaist ītajām valstīm prasa veikt trešo valstu gaisa ku ģu perona 
pārbaudes, lai p ārbaudītu gaisa ku ģu, apkalpes un darb ību atbilstību starptautiskaj ām drošības 
prasībām. Jau kopš t ās pirmsākumiem 1996. gad ā Eiropas Civil ās aviācijas konferences 
(ECAC ) un Apvienoto avi ācijas iestāžu (JAA) aizbildn ībā SAFA  programma aizvien liel ākā 
mērā pierādījusi, ka t ā ir Eiropas un ar ī starptautisk ās aviācijas droš ības veicin āšanas 
avangardā. 
ES jau no paša s ākuma ir piln ībā apstiprin ājusi un atbalst ījusi SAFA  programmu, akt īvi 
piedaloties SAFA  rīcības komitejas darb ībā, kā arī sniedzot JAA pieejamo Eiropas Komisijas 
finansējumu. 
Saskaņā ar Kopienas visp ārējo stratēģiju, lai izveidotu un saglab ātu nemain īgi augsta l īmeņa 
civilās aviācijas lidojumu droš ību Eiropā, 2004. gada 21. apr īlī Kopiena pie ņēma Eiropas 
Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2004/36/EK par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu 
gaisa kuģu drošību1 (tā sauktā "SAFA  direktīva"). Šī direktīva ES dal ībvalstīm nosaka tiesisko 
pienākumu veikt to trešo valstu gaisa ku ģu perona p ārbaudes, kuri nolaižas to lidost ās, kur 
"trešās valsts gaisa ku ģis" nozīmē gaisa ku ģi, kas netiek izmantots vai ekspluat ēts ES 
dalībvalsts kompetent ās iestādes kontrol ē. Tomēr direktīva nekādā ziņā neliedz ES 
dalībvalstīm pārbaudīt gaisa ku ģus no citām ES dal ībvalstīm. ES dal ībvalstīm tika dots divu 
gadu laika posms š īs direktīvas īstenošanai, pie ņemot attiec īgos valsts ties ību aktus2.  
Turklāt, papildinot ECAC  dalībvalstu ģenerāldirektoru l ēmumu, SAFA  programma tika nodota 
Eiropas Kopienas kompetenc ē, un no 2007. gada 1. janv āra atbild ība par ES SAFA 
programmas p ārvaldību un tālāku attīstību piekrīt Eiropas Komisijai, kam pal īdz Eiropas 
Aviācijas droš ības aģentūra (EASA ). EASA  ir Eiropas Komisijas a ģentūra, kas atrodas Ķelnē 
un Komisijas v ārdā atbild par ES SAFA  programmas operat īvo pārvaldību saska ņā ar 
Komisijas Regulu (EK) Nr. 768/20063.  
Līdz 2006. gadam SAFA  programmas operat īvos elementus īstenoja Centr ālās apvienot ās 
aviācijas iest ādes ( CJAA ). 2006. gada beig ās SAFA  koordin ācijas darb ības, tostarp 
centralizēto datubāzi, CJAA  nodeva EASA . 
                                                 
1 OV L 143, 30.4.2004., 76. lpp. 
2 Sk. jo īpaši Komisijas 2008. gada 24. septembra zi ņojumu par Kopienas lidostas izmantojošo trešo 
valstu gaisa ku ģu drošību, C(2008) 5265 gal īgā redakcija. 
3 OV L 134, 20.5.2006., 16. lpp. 
LV 3   LV To piecpadsmit ECAC  dalībvalstu, kas nav ES dal ībvalstis, past āvīgā līdzdalība un tādējādi 
arī programmas noz īmīgums Eiropas m ērogā ir nodrošin āts, parakstot atseviš ķu sadarbības 
nolīgumu starp katru no š īm valstīm un EASA . Tāpēc, ieskaitot ES-27, ES SAFA  programm ā 
kopumā ir iesaist ītas 42 valstis ( sk. pievienot ā Komisijas dienestu darba dokumenta 
A papildin ājumu ). 
1.2. Kādēļ sagatavots šis zi ņojums? 
Šis ziņojums ir pier ādījums ES centieniem padar īt Eiropas debesis droš ākas. Droš ības 
informāciju pārredzamība un dal īšanās ar nozīmīgākajiem slēdzieniem p ēc SAFA  pārbaudēm 
ir drošas gaisa transporta sist ēmas būtiski pamatprincipi. Sabiedr ības ticība gaisa p ārvadājumu 
drošībai ir atkar īga no atbilstošas inform ācijas pieejam ības par starptautisko droš ības 
standartu īstenošanu. Šaj ā kontekst ā Direktīvas 2004/36/EK 6. panta 2. punkt ā noteikts, ka 
Komisija katru gadu public ē informācijas kopsavilkumu, kas ir pieejams sabiedr ībai un 
nozares ieinteres ētājām person ām un kas ietver visas sa ņemtās informācijas anal īzi. Minētā 
analīze ir vienk ārša un viegli saprotama un nor āda, vai gaisa ku ģu pasažieri ir pak ļauti 
paaugstin ātam lidojumu droš ības riskam. 
Šis ir ceturtais gada zi ņojums par laika posmu no 2009. gada 1. janv āra līdz 31. decembrim. 
1.3. ES SAFA  programmas darb ība 
Katrā SAFA  programm ā iesaistītajā valstī gaisa ku ģiem (trešo valstu gaisa ku ģiem ES 
dalībvalstīs vai ārvalstu gaisa ku ģiem ECAC  valstīs, kas nav ES dal ībvalstis) var veikt perona 
pārbaudi, kas galvenok ārt attiecas uz gaisa ku ģa dokumentiem un rokasgr āmatām, lidojuma 
apkalpes licenc ēm, gaisa ku ģa ārējo stāvokli un oblig āto salona droš ības aprīkojumu un t ā 
stāvokli. Nor ādes šo p ārbaužu veikšanai ir izkl āstītas Starptautisk ās Civilās aviācijas 
organizācijas ( ICAO ) standartu 1. pielikum ā (Personāla licencēšana), 6. pielikum ā (Gaisa 
kuģu ekspluat ācija) un 8. pielikum ā (Gaisa ku ģa lidojumder īgums). 
Šīs pārbaudes veic saska ņā ar visām iesaist ītajām valstīm kopīgu proced ūru. Par to 
rezultātiem pēc tam tiek sagatavoti zi ņojumi, kuros ar ī ievēro vienotu formu. Iev ērojamu 
neatbilstību gadījumā notiek sazin āšanās ar ekspluatantu un attiec īgo (ekspluatanta vai 
reģistrācijas valsts) avi ācijas iestādi, lai veiktu kori ģējošus pas ākumus ne tikai attiec ībā uz 
pārbaudīto gaisa ku ģi, bet arī uz citiem gaisa ku ģiem, kas var ētu būt saistīti ar šādu vispārīgu 
neatbilstību. Visi zi ņojumu dati, k ā arī papildu inform ācija tiek nodota koplietošanai un tiek 
glabāta centrālā elektronisk ā datubāzē, kuru veido un p ārvalda EASA .  
ES SAFA  programmas galven ās iezīmes var apkopot š ādi: 
• to īsteno vis ās SAFA  programm ā iesaistītajās valstīs: faktiski vis ās 42 ECAC  
valstīs (ES dal ībvalstis un ECAC  valstis, kas nav ES dal ībvalstis, bet ir 
parakstījušas EASA  sadarbības nolīgumu), 
• SAFA  perona pārbaužu rezult ātus izplata ar centraliz ētas datubāzes starpniec ību, 
• pieeja "no apakšas uz augšu": programmas pamat ā ir gaisa ku ģu perona 
pārbaudes; 
• koncentrēšanās uz konkr ētu mērķi: galvenā uzmanība tiek piev ērsta trešo valstu 
gaisa kuģiem, kas veic lidojumus uz ES dal ībvalstīm un SAFA  programm ā 
LV 4   LV iesaistītajām valstīm (kaut ar ī SAFA  pārbaudes var turpin āt veikt gaisa ku ģiem no 
ES dalībvalstīm); 
• tās mērķis ir pārbaudīt atbilstību starptautiskajiem droš ības noteikumiem ( ICAO  
standartiem), kurus starptautisk ā mērogā parasti piem ēro visiem p ārbaudāmajiem 
gaisa kuģiem. 
1.4. EK SAFA  programmas noz īmīgais ieguld ījums kop ējā lidojumu droš ības ķēdē 
Pieredze, kas ieg ūta pēdējos gados veiktaj ās SAFA  pārbaudēs, liecina, ka t ās sniedz visp ārīgu 
priekšstatu par ārvalstu ekspluatantu drošumu. Tom ēr šis priekšstats ir ierobežots taj ā ziņā, ka 
netiek ieg ūta pilnīga aina par atseviš ķu gaisa ku ģu vai ekspluatantu drošumu. Iemesls ir tas, 
ka dažus aspektus (piem ēram, apkalpes resursu p ārvaldību, pilnīgu lidojumder īguma statusu 
utt.) pārbaudes gait ā ir grūti novērtēt, jo pārbaužu veikšanai pieejamai s laiks ir ierobežots, un 
tāpēc šādā pārbaudē iegūta informācija var neb ūt ļoti precīza. Minēto rādītāju vērtība kļūs vēl 
lielāka, ja tiks turpin āta SAFA  pārbaužu izpildes saska ņošana starp vis ām iesaist ītajām 
valstīm. 
Konkrēta gaisa ku ģa vai ekspluatanta piln īgu novērtējumu var g ūt tikai past āvīgas 
uzraudzības rezult ātā, ko veic atbild īgā valsts civil ās aviācijas iestāde (ekspluatanta valst ī vai 
reģistrācijas valst ī). Tādējādi ar ES SAFA  programmu ieg ūtā informācija ir noder īga: 
– pirmkārt, kā preventīvs instruments, kas ļauj noteikt potenci ālās negatīvās 
tendences attiec ībā uz drošumu, jo tr ūkumi, kas liel ā skaitā un/vai atk ārtoti tiek 
atklāti attiecībā uz konkr ētu ekspluatantu, ir ļoti labs potenci ālu struktur ālu 
nepilnību rādītājs, kas raksturo š ā ekspluatanta kvalit ātes kontroles p ārvaldību, kā 
arī tās atbildīgās valsts civil ās aviācijas iest ādes veikto droš ības sistēmas 
uzraudzību, kurā ekspluatants ir sertific ēts; līdzīgas negat īvas tendences var 
konstatēt arī attiecībā uz konkr ētiem gaisa ku ģu tipiem, 
– tiešākā nozīmē SAFA  pārbaudes var re ālajā laikā uzlabot konkr ēta, tikko 
pārbaudīta gaisa ku ģa ekspluat ācijas droš ību, liekot p ārbaudes iest ādei nodrošin āt, 
lai tiktu veiktas t ūlītējas korekt īvas darbības, pirms gaisa ku ģa ekspluat ācija tiek 
turpināta. 
Bez tam, kopš st ājusies spēkā Regula (EK) Nr. 2111/20054, ar ko izveido gaisa p ārvadātāju 
sarakstu, kam aizliegts ielidot ES, SAFA  pārbaudes ir ieguvušas arvien liel āku nozīmi kā viens 
no kritērijiem, ko ņem vērā Komisija, pie ņemot lēmumus par p ārvadātāju iekļaušanu 
Kopienas sarakst ā. Tas jo īpaši attiecas uz 2006. gada mart ā sagatavoto pirmo Kopienas 
sarakstu un t ā regulārajiem atjaunin ājumiem. 
1.5. Programmas pan ākumi 2009. gad ā 
Komisijas dienesti kop ā ar EASA  pastāvīgi uzrauga pašreiz ējās SAFA  programmas darb ību, lai 
rastu turpm āku uzlabojumu iesp ējas.  
Jo īpaši saska ņā ar Komisijas Direkt īvas 2008/49/EK5 norādījumiem EASA  ir izdevusi un 
publicējusi otro detaliz ēto perona p ārbaužu proced ūras metodisko materi ālu komplektu. 
                                                 
4 OV L 344, 27.12.2005., 15. lpp. 
5 OV L 109, 19.4.2008., 17. lpp. 
LV 5   LV Procedūras attiecas uz vis ām attiecīgajām jomām: plānošanu, sagatavošanu un p ārbaužu 
veikšanu, k ā arī vēlāku kontroli. 
Vairākas iniciat īvas, kas s ākās 2007. gad ā, turpinājās arī 2009. gad ā, kļūstot par regul ārām 
standarta darb ībām saskaņā ar ES SAFA  programmu. T ādas ir, piem ēram, datub āzes kvalit ātes 
ziņojumu pārskats, ko SAFA  datubāzē ievada iesaist ītās valstis, un datub āzu analīze. Šādu 
analīzi veic reizi četros mēnešos, un t ās mērķis ir pēc iespējās ātrāk noteikt potenci ālo 
apdraudējumu un tendences, lai t ās laikus var ētu novērst, pirms tiek apdraud ēta starptautisk ās 
aviācijas lidojumu droš ība. Šo anal īžu veikšanas metodolo ģija tika atk ārtoti pārskatīta un 
uzlabota, lai maksim āli izmantotu pieejamos SAFA  datus. 
Turklāt 2009. gada laik ā un saskaņā ar Komisijas l ūgumu EASA  piedalījās sarunās ar dažādām 
aviācijas iestādēm visā pasaulē, lai paplašin ātu to dalību ES SAFA  programm ā, vienlaikus 
saglabājot augstu standartiz ācijas un saska ņošanas līmeni. 
Visbeidzot, EASA  sāka standartiz ācijas programmu, lai nodrošin ātu, ka visas SAFA  pārbaudes 
visās SAFA  iesaistītajās valstīs tiek veiktas standartiz ētā veidā. Visās valstīs notiek rev īzijas, 
lai pārliecinātos par sp ēkā esošo ES direkt īvu transpon ēšanu, kā arī par to, ka tiek iev ērotas 
kopējas proced ūras inspektoru kvalific ēšanai un p ārbaužu veikšanai. Rev īzijas veic saska ņā ar 
tām pašām darba metod ēm, ko izmanto EASA  standartiz ācijas apmekl ējumos, kas atteicas uz 
citām aviācijas droš ības jomām, proti, kas min ētas Komisijas Regul ā (EK) Nr. 736/20066. 
2009. gad ā tika veiktas 5 rev īzijas Luksemburg ā, Lietuvā, Portugālē, Šveicē un Zviedrij ā. 
1.6. Uz risku orient ētas pieejas ieviešana 
Ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 351/20087 SAFA  pārbaudēs ir ieviests priorit ātes noteikšanas 
princips no Eiropas perspekt īvas; iesaist ītajām valstīm ir jānosaka priorit āte daļai perona 
pārbaužu, izv ēloties konkr ētus pārbaudes subjektus (vai nu atseviš ķus ekspluatantus, vai visus 
ekspluatantus, kas ir sertific ēti konkrētā valstī). Prioritāšu sarakstu sagatavo Eiropas Komisija 
un to regul āri atjaunina, ja t āda vajadz ība rodas saska ņā ar kritēriju kopumu, kas noteikts 
minētajā regulā, proti, saska ņā ar: 
– informāciju, ko p ēc SAFA  datubāzes analīzes pārsūta EASA , 
– informāciju, kas ieg ūta Lidojumu droš ības komitejas san āksmēs, 
– informāciju, kuru Komisija sa ņēmusi no dal ībvalstīm. 
Turklāt prioritārās pārbaudes veic ar ī ekspluatantiem, kas ir min ēti B pielikum ā Kopienas 
sarakstā ar gaisa p ārvadātājiem, kuriem piem ērots darbības aizliegums (kas izveidots saska ņā 
ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005), k ā arī citiem ekspluatantiem, kuri ir sertific ēti tajā pašā valstī, 
kurā ir sertific ēts kāds no min ētajā Kopienas sarakst ā iekļautajiem ekspluatantiem. 
Eurocontrol arī atbalsta šo priorit āšu koncepciju ar savu Ei ropas gaisa satiksmes p ārvaldības 
centru, kas iesaist ītajām valstīm sniedz re ālā laika inform āciju par priorit āšu sarakst ā norādīto 
ekspluatantu lidojumu pl ānošanas situ āciju. 
                                                 
6 OV L 129, 17.5.2006., 10. lpp. 
7 OV L 109, 19.4.2008., 7. lpp. 
LV 6   LV 2009. gad ā tika veiktas 11 349 SAFA  pārbaudes, un 2253 (19,85 %) no t ām tika veiktas 
subjektiem, kas bija nor ādīti prioritāšu sarakst ā. 
2. CENTRALIZ ĒTĀ SAFA  DATUBĀZE 
EASA  pārvalda SAFA  centraliz ēto datubāzi kopš 2006. gada decembra, kad Centr ālās 
apvienotās aviācijas iestādes ( CJAA ) Nīderlandē to nodeva EASA  Ķelnē, Vācijā. Par ziņojumu 
ievietošanu datub āzē vēl aizvien atbild SAFA  programm ā iesaistīto 42 valstu atbild īgās 
aviācijas iestādes ( NAA ). 
SAFA  programm ā iesaistītās valstis 2009. gad ā veica 11 349 p ārbaudes, kur ās atklājās 9688 
trūkumi ( sk. Komisijas dienestu darba dokumenta A papildin ājumu ). 
Datubāzē ietvertie dati uzskat āmi par konfidenci āliem. Visu iesaist īto valstu valsts avi ācijas 
iestādes datub āzei var piek ļūt (drošajā) internetā. 2009. gad ā tiešsaistes piek ļuve tika pieš ķirta 
arī trešo valstu avi ācijas iestādēm attiecībā uz ziņojumiem par ekspluatantiem, kas licenc ēti 
attiecīgajā valstī. 
3. PĀRBAUDES  JOMAS 
Saskaņā ar SAFA  direktīvu gaisa ku ģi, par kuriem ir raduš ās aizdomas, ka tie neatbilst 
starptautiskajiem droš ības standartiem (pamatojoties, piem ēram, uz EASA  regulāru datubāzes 
analīzi), dalībvalstīm ir jāpārbauda priorit ārā kārtā. Bez tam perona p ārbaudes var veikt, 
izmantojot izlases veida p ārbaudes proced ūru (spot-check procedure ). 
Pārbaudēs var koncentr ēties uz piec ām jomām: 
(1) konkrētu valsti, kur ā ir reģistrēti ekspluatanti (tiek p ārbaudīti kādas konkr ētas 
valsts ekspluatanti); 
(2) konkrētu gaisa ku ģu tipu; 
(3) konkrētu darbības veidu (regul āri lidojumi, neregul āri lidojumi, kravu 
pārvadājumi utt.); 
(4) konkrētu ekspluatantu no treš ās valsts; 
(5) konkrētu gaisa ku ģi, ko nosaka p ēc tā individuālā reģistrācijas numura z īmes. 
Komisijas dienestu darba dokumenta B, C un D papildin ājumā ir uzskait ītas ekspluatantu 
valstis, gaisa ku ģu tipi un ekspluatanti, kas p ārbaudīti 2009. gad ā. Tie akcent ē ES SAFA  
programmas plašo aptv ērumu un nediskrimin ējošo piem ērojumu ES un ārpus ES 
ekspluatantiem. 
Programmas vienm ērīgo darbību ilustrē arī turpmāk parādītā tabula, kur ā ir kopsavilkums par 
papildinājumos iek ļauto inform āciju un darb ību pārskats.  
Pārbaudes  11 349 pārbaudes 
Ekspluatants  vairāk nekā 1100 daž ādi ekspluatanti 
LV 7   LV Ekspluatanta valsts  no 131 valsts 
Gaisa ku ģa tips  ekspluatē 220 dažādus gaisa ku ģu tipus un mode ļus 
Nākamā tabula atspogu ļo to, ka liel āko daļu lidojumu ES dal ībvalstīs veic ES ekspluatanti un 
ka kopum ā SAFA  iesaistītās valstis joproj ām izmanto iepriekš ējās ECAC  SAFA  programmas 
plašākos kritērijus. 
 ES ekspluatantu  
pārbaudes  ārpus ES ekspluatantu 
pārbaudes  
2009  5917 5432 
Procentu ālā daļa 52,1 % 47,9 % 
No 11 349 p ārbaudēm 9462 (83,4 %) veica ES dal ībvalstis (sk. A pielikumu). 47,9 % (5432) 
pārbaužu veica ekspluatantiem, kas ir licenc ēti trešās valstīs, bet pārējos 52,1 % (5917) 
pārbaužu veica ES ekspluatantiem. 
4. SAFA  PĀRBAUŽU  GALVENIE  REZULT ĀTI 
4.1. Pārbaudēs konstat ētais vispārīgi 
Visās SAFA  pārbaudēs SAFA  inspektori izmanto p ārbaudes sarakstu, kas ietver 54 daž ādus 
pārbaudāmos punktus, p ēc kā pārbauda gaisa ku ģu atbilstību starptautiskajiem noteikumiem 
(ICAO  standartiem). Šaj ās pārbaudēs var atkl āt dažādus trūkumus (ko parasti sauc — 
"novirzes no ICAO  standartiem"). Turpm āk tabulā ir sniegts p ārskats par kop ējo konstat ēto 
trūkumu skaitu (F), sal īdzinot ar kop ējo pārbaužu (I) un p ārbaudīto pozīciju (II) skaitu. Tom ēr 
vairumā gadījumu vien ā pārbaudē netiek pārbaudītas visas poz īcijas, jo laiks starp gaisa ku ģa 
ielidošanu un izlidošanu nav pietiekami ilgs piln īgas pārbaudes veikšanai. T āpēc attiecība 
starp atklāto trūkumu kopskaitu un p ārbaudīto pozīciju kopskaitu var sniegt lab āku priekšstatu 
nekā attiecība, kuras pamat ā ir tikai veikto p ārbaužu skaits.  
 Periods  
  2009. gada 1. janv āris – 2009. gada 
31. decembris  
Pārbaužu kopskaits (I)  11 349 
Pārbaudīto pozīciju kopskaits (II)  408 217 
Atklāto trūkumu kopskaits (F)  9688 
Vidējais pārbaudīto pozīciju skaits 
vienā pārbaudē 35,99 
Atklātie trūkumi/veikt ās pārbaudes 
(F/I) 0,854 
LV 8   LV Atklātie tr ūkumi/pārbaudītās 
pozīcijas (F/II)  0,0237 
 
4.2. Pārbaudēs konstat ētie trūkumi un to kategorijas 
Jāņem vērā ne vien kop ējais pārbaudēs atklāto trūkumu skaits, bet ar ī tas, cik tie ir "nopietni". 
Tāpēc ir defin ētas trīs trūkumu kategorijas. "1. kategorija" — maznoz īmīgi trūkumi; 
"2. kategorija" — noz īmīgi trūkumi; "3. kategorija" — b ūtiski trūkumi. Apz īmējumi 
"maznozīmīgs", "noz īmīgs" un "b ūtisks" attiecas uz l īmeni, kas raksturo novirzi no ICAO  
standarta. Konstat ēto trūkumu iedal ījuma galvenais m ērķis ir klasific ēt atbilstību standartam 
un neatbilst ības standartam smagumu.  
Veiktās pārbaudes un atkl āto trūkumu kategorijas tiek re ģistrētas datub āzē, un rezult āti ir 
sniegti turpm ākajā tabulā. 
  
 Atklāto trūkumu skaits  
(F) Trūkumu attiec ība  
(F kat./I)  
Gads Pārbaužu skaits  
(I) 1. kat.  
(maznozī
mīgi) 2. kat.  
(nozīmīgi) 3. kat.  
(būtiski) kopā F 1. kat./I  F 2. kat./I  F 3. kat./I  F 
kopskaits/
I 
11 349 3880 3816 1992 9688 0,342 0,336 0,176 0,854 
2009 
  40 % 39,4 % 20,6 % 100,00 %         
 
4.3. Vēsturisks p ārskats 
         Gads            
  1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Kopā  
1996-
2009 
Pārbaužu 
kopskaits (I)  75 1748 2767 2833 2394 2706 3234 3413 4568 5457 7458 8594 10337 11349 66933 
Pārbaudīto 
pozīciju kopskaits 
(II) 1675 31 413 88 400 95 524 80 454 82 935 93 681 100 014 148 850 181 440 260 524 300 035 358 046 408 217 
2 231 208
Atklāto 
trūkumu 
kopskaits (F)  212 1951 2573 2631 2587 2851 3064 3242 6799 8492 12 481 12 073 11 298 9 688 
79 942 
Atklātie 
trūkumi/veikt ās 
pārbaudes (F/I)  2,8267 1,1161 0,9299 0,9287 1,0806 1,0536 0,9474 0,9499 1,4884 1,5562 1,6704 1,405 1,093 0,854 
1,194 
Atklātie 
trūkumi/pārbaudīt
ās pozīcijas (F/II)  0,127 0,062 0,029 0,028 0,032 0,034 0,033 0,032 0,046 0,047 0,048 0,040 0,032 0,024 
0,036 
LV 9   LV  
751,7482,767 2,833
2,3942,7063,2343,4134,5685,4577,4588,59410,33711,349
02,0004,0006,0008,00010,00012,000
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 
SAFA  pārbaužu skaits gad ā kopš programmas uzs ākšanas 1996. gad ā 
 
2.83
1.12
0.93 0.951.561.67
1.40
1.09
0.851.49
0.95
1.051.08
0.93
0.000.501.001.502.002.503.00
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 
Vidējais atklāto trūkumu skaits vien ā pārbaudē (1996.-2009. gads.) 
LV 10   LV 4.4. Pārbaudēs konstat ētie trūkumi pa re ģioniem 
    Atklāto trūkumu skaits (F)  Atklāto trūkumu attiec ība pret veikto 
pārbaužu skaitu (F kat./I)  
Reģions Pārbaud
īto valstu 
skaits 
 Pārbaud
īto 
ekspluat
antu 
skaits 
 Pārbau
dīts 
(I) 1. kat. 
(mazno
zīmīgi) 2. kat. 
(nozīmīgi) 3. kat. 
(būtiski
) Kopā F 1. 
kat./I F 2. 
kat./I F 3. 
kat./I F 
kopskait
s/I 
ES8 27 528 5917  1603  1562  845 4010  0,271  0,264  0,143  0,678  
EIROPA 
(ECAC  
valstis)9  43 677 7570  2202  2173  1064  5439  0,291  0,287  0,141  0,718  
Krievijas 
Federācija, 
Baltkrievija 
un 
Vidusāzija10 7 88 931 408 381 219 1008  0,438  0,409  0,235  1,083  
Ziemeļamer
ika11 3 111 633 263 159 139 561 0,415  0,251  0,220  0,886  
Latīņamerik
a un Karību 
jūra12 20 43 171 86 105 44 235 0,503  0,614  0,257  1,374  
Tuvie 
Austrumi un 
Ziemeļāfrik
a
13 18 94 1,284  618 650 345 1613  0,481  0,506  0,269  1,256  
Āfrika14 22 40 410 140 204 98 442 0,341  0,498  0,239  1,078  
                                                 
8 ES – Apvienot ā Karaliste, Austrija, Be ļģija, Bulgārija, Čehijas Republika, D ānija, Francija, Grie ķija, 
Igaunija, It ālija, Īrija, Lietuva, Latvija, Luksemburga, Kipra, Malta, N īderlande, Polija, Portug āle, 
Rumānija, Slov ākija, Slov ēnija, Somija, Sp ānija, Ungārija, Vācija, Zviedrija. 
9 Eiropa ( ECAC ) – Albānija, Apvienot ā Karaliste, Arm ēnija, Austrija, Azerbaidž āna, Beļģija, Bosnija un 
Hercegovina, Bulg ārija, Čehijas Republika, D ānija, Francija, Grie ķija, Gruzija, Horv ātija, Igaunija, 
Islande, It ālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Bijus ī Dienvidsl āvijas Ma ķedonijas 
Republika, Malta, Moldovas Republika, Monako, Melnkalne, N īderlande, Norv ēģija, Polija, Portug āle, 
Rumānija, Sanmarino, Serbija, Slov ākija, Slov ēnija, Somija, Sp ānija, Šveice, Turcija, Ung ārija, 
Ukraina, V ācija, Zviedrija. 
10 Krievijas Feder ācija, Baltkrievija un Vidus āzija ( CIS) – Baltkrievija, Kazahst āna, Kirgizst āna, Krievijas 
Federācija, Tadžikist āna, Turkmenist āna, Uzbekist āna. 
11 Zieme ļamerika ( NA) – Amerikas Savienot ās Valstis, Bermudu salas, Kan āda. 
12 Lat īņamerika un Kar ību jūra (LAC) – Angilja, Antigva un Barbuda, Argent īna, Aruba, Bahamu salas, 
Barbadosa, Beliza, Bol īvija, Braz īlija, Čīle, Dominika, Dominik ānas Republika, Ekvadora, Gaj āna, 
Grenāda, Gvatemala, Haiti, Hondurasa, Jamaika, Kaimanu salas, Kolumbija, Kostarika, Kuba, Meksika, 
Nikaragva, N īderlandes Anti ļas, Panama, Paragvaja, Peru, Puertori ko, Salvadora, Sentkitsa un Nevisa, 
Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenad īnas, Surinama, T ērksas un Kaikosas salas, Trinid āda un Tob āgo, 
Urugvaja, Venecu ēla (Bolivāra Republika). 
13 Tuvie Austrumi un Zieme ļāfrika ( MENA ) – Alžīrija, Apvienotie Ar ābu Emirāti, Bahreina, Ēģipte, Irāna 
(Islāma Republika), Ir āka, Izraēla, Jemena, Jord ānija, Katara, Kuveita, Lib āna, Lībijas Arābu 
Džamahīrija, Maroka, Om āna, Saūda Arābija, Sīrijas Arābu Republika, Sud āna, Tunisija. 
14 Āfrika ( AFR) – Angola, Benina, Botsv āna, Burkinafaso, Burundi, Centr ālāfrikas Republika, Čada, 
Dienvidāfrika, Džibutija, Ekvatori ālā Gvineja, Eritreja, Etiopija, Ga bona, Gambija, Gana, Gvineja, 
Gvineja-Bisava, Kaboverde, Kamer ūna, Kenija, Komoru salas, Kongo, Kongo Demokr ātiskā 
Republika, Kotdivu āra, Lesoto, Lib ērija, Madagaskara, Mal āvija, Mali, Maurit ānija, Maur īcija, 
Mozambika, Nam ībija, Nig ēra, Nigērija, Ruanda, Santome un Prinsipi, Seišela salas, Seneg āla, 
Sjerraleone, Som ālija, Svazilenda, Tanz ānijas Savienot ā Republika, Togo, Uganda, Zambija, Zimbabve. 
LV 11   LV Āzija15 17 47 315 155 136 80 371 0,492  0,432  0,254  1,178  
Okeānija16 4 14 35 8 8 3 19 0,229  0,229  0,086  0,543  
Vidēji/visās valstīs 0,342 0,336 0,176 0,854 
 
  
0.000.501.001.502.002.503.003.50
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010AF R
AS
CIS
Europe (ECAC)
EU
LA C
MENA
NA
OC
 
Piecu gadu r ādītāji liecina, ka vid ējais atklāto trūkumu skaits (vien ā pārbaudē) ir samazin ājies 
gandrīz visos ģeogrāfiskajos re ģionos.  
Šajā tabulā redzams, ka: 
– ekspluatantiem no ES, ECAC  un Okeānijas atklāto trūkumu skaits vien ā pārbaudē 
ir mazāks par vid ējo skaitu,  
– attiecība trūkumi/pārbaudes rāda vislielāko uzlabojumu Āfrikas reģionā, lai gan to 
ietekmēja Angolas p ārvadātāja TAAG  pārbaužu lielais skaits (163). min ētās 
pārbaudes tika noteiktas p ēc šim pārvadātājam noteikto darb ības ierobežojumu 
daļējas atcelšanas no Kopienas aizliegto p ārvadātāju saraksta.  
                                                 
15 Āzija ( AS) – Afganist āna, Bangladeša, Bruneja Darusalama, But āna, Honkonga ( Ķīnas īpašās pārvaldes 
apgabals), Indija, Indon ēzija, Filip īnas, Japāna, Kambodža, Korejas Tautas Demokr ātiskā Republika, 
Ķīna, Laosas Tautas Demokr ātiskā Republika, Malaizija, Maldivu salas, Mongolija, Mjanma, Nep āla, 
Pakistāna, Filipīnas, Korejas Republika, Singap ūra, Šrilanka, Taiv āna, Taizeme, Austrumtimora, 
Vjetnama. 
16 Oke ānija ( OC) – Austr ālija, Fidži, Jaunz ēlande, Kiribati, M āršala salas, Mikron ēzijas (Federat īvās 
Valstis), Nauru, Palau, Papua–Jaungvin eja, Samoa, Tonga, Tuvalu, Vanuatu, Z ālamana salas. 
LV 12   LV 4.5. Dalījums pa ICAO  reģioniem 
    Atklāto trūkumu skaits (F)  Atklāto trūkumu attiec ība pret veikto 
pārbaužu skaitu (F kat./I)  
Reģions Pārbaudīto 
valstu 
skaits 
pārbaudīts Pārbaudīto 
ekspluatantu 
skaits 
pārbaudīts Pārbaudīts 
(I) 1. kat. 
(maznozīmīgi)2. kat. 
(nozīmīgi) 3. kat. 
(būtiski) Kopā F 1. 
kat./I F 2. 
kat./I F 3. 
kat./I F 
kopskaits/I
APAC17 19 58 311 148 125 78 351 0,476  0,402  0,251  1,129  
ESAF18 10 19 312 75 82 36 193 0,240  0,263  0,115  0,619  
EUR19 56 784 8957  2931  2833  1428  7192  0,327  0,316  0,159  0,803  
MID20 18 85 953 334 418 221 973 0,350  0,439  0,232  1,021  
NACC21 10 127 652 288 178 144 610 0,442  0,273  0,221  0,936  
SAM22 9 20 66 39 58 23 120 0,591  0,879  0,348  1,818  
WACAF23 12 21 98 65 122 62 249 0,663  1,245  0,633  2,541  
Visas 
valstis 134 1114  11 349  3880  3816  1992  9688  0,342  0,336  0,176  0,854  
Šajā tabulā redzams, ka: 
                                                 
17 APAC – ICAO  Āzijas un Klus ā okeāna reģions: Austr ālija, Bangladeša, Bruneja, But āna, 
Dienvidkoreja, Fidži, Filip īnas, Indija, Indon ēzija, Japāna, Jaunz ēlande, Kambodža, Korejas Tautas 
Demokrātiskā Republika, Kuka salas, Ķīna (ieskaitot Honkongu un Makao), Kiribati, Laosas Tautas 
Demokrātiskā Republika, Malaizija, Maldivu salas, M āršala salas, Mikron ēzija, Mjanma, Mongolija, 
Nauru, Nep āla, Palau, Papua-Jaungvineja, Samoa, Singap ūra, Šrilanka, Taizeme, Tonga, Vanuatu, 
Vjetnama, Z ālamana salas. 
18 ESAF – ICAO  Austrum āfrikas un Dienvid āfrikas reģions: Angola, Botsv āna, Burundi, Dienvid āfrika, 
Džibutija, Eritreja, Etiopija, Kenija, Komoru salas, Lesoto, Madagaskara, Mal āvija, Maur īcija, 
Mozambika, Nam ībija, Ruanda, Seišela salas, Som ālija, Svazilenda, Uganda, Tanz ānijas Savienot ā 
Republika, Zambija, Zimbabve. 
19 EUR  – ICAO  Eiropas un Zieme ļatlantijas re ģions: Alb ānija, Alžīrija, Andora, Apvienot ā Karaliste 
(izņemot Kaimanu salas, Bermudu salas), Arm ēnija, Austrija, Azerbaidž āna, Baltkrievija, Be ļģija, 
Bijusī Dienvidsl āvijas Maķedonijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Bulg ārija, Čehija, Dānija, 
Francija, Grie ķija, Gruzija, Horv ātija, Igaunija, Islande, It ālija, Īrija, Kazahst āna, Kirgizst āna, Krievijas 
Federācija, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Melnkalne, Moldovas Republika, Monako, Maroka, 
Nīderlande (iz ņemot Nīderlandes Anti ļas), Norv ēģija, Polija, Portug āle, Rumānija, Sanmar īno, Serbija, 
Slovākija, Slov ēnija, Somija, Sp ānija, Šveice, Tadžikist āna, Tunisija, Turcija, Turkmenist āna, Ukraina, 
Ungārija, Uzbekist āna, Vācija, Zviedrija. 
20 MID – ICAO  Tuvo Austrumu re ģions: Afganist āna, Apvienotie Ar ābu Emirāti, Bahreina, Ēģipte, Irāka, 
Irāna, Izraēla, Jemena, Jord ānija, Katara, Kipra, Kuveita, Lib āna, Lībijas Arābu Džamah īrija, Omāna, 
Pakistāna, Saūda Arābija, Sīrijas Arābu Republika, Sud āna. 
21 NACC – ICAO  Ziemeļamerikas, Centr ālamerikas un Kar ību jūras reģions: Antigva un Barbuda, 
Amerikas Savienot ās Valstis, Bahamu salas, Barbadosa, Beliza, Dominik ānas Republika, Gren āda, 
Gvatemala, Haiti, Hondurasa, Jamaika, Kan āda, Kostarika, Kuba, Meksika, Nikaragva, Salvadora, 
Sentkitsa un Nevisa, Sentl ūsija, Sentvinsenta un Grenad īnas, Trinid āda un Tob āgo. 
22 SAM – ICAO  Dienvidamerikas re ģions: Argent īna, Bolīvija, Braz īlija, Čīle, Ekvadora, Gaj āna, 
Kolumbija, Panama, Paragvaja, Peru, Surinama, Urugvaja, Venecu ēla. 
23 WACAF – ICAO  Rietumāfrikas un Centr ālāfrikas reģions: Benina, Burkinafaso, Centr ālāfrikas 
Republika, Čada, Ekvatori ālā Gvineja, Gabona, Gambija, Gana, Gvineja, Gvineja-Bisava, Kaboverde, 
Kamerūna, Kongo, Kongo Demokr ātiskā Republika, Kotdivu āra Libērija, Mali, Maurit ānija, Nigēra, 
Nigērija, Santome un Prinsipi, Seneg āla, Sjerraleone, Togo. 
LV 13   LV – ekspluatantiem no EUR  valstīm atklāto trūkumu skaits vien ā pārbaudē ir mazāks 
par vidējo skaitu, 
– ekspluatantiem no MID, SAM, WACAF, NACC, APAC  un ESAF  valstīm atkāto 
trūkumu skaits vien ā pārbaudē ir lielāks par vid ējo skaitu. 
    
Trūkumu vid ējais skaits pa ICAO  reģioniem — izmai ņas pēdējo 5 gadu laik ā
0,00 0,50 1,00 1,50 2,00 2,50 3,00 3,50 4,00 
2005 2006 2007 2008 2009APAC
ESAF 
EUR/NAT
MID 
NACC  
SAM
WACAF
 
Attiecība trūkumi/pārbaudes ir uzlabojusies visos re ģionos. Lai gan ESAF  reģionā, šķiet, ir 
lielākais uzlabojums, tas saist īts ar to, ka vair āk nekā puse no š ā reģiona ekspluatantu 
pārbaudēm tika veiktas Angolas p ārvadātājam TAAG  (163 pārbaudes). TAAG  2007. gad ā tika 
iekļauts Kopienas aizliegto p ārvadātāju sarakst ā. TAAG  2009. gad ā tika atļauts daļēji atsākt 
darbību Eiropas Savien ībā (ar konkr ētu gaisa ku ģi, un tikai uz Lisabonu, Portug ālē) ar 
nosacījumu, ka Portug āles iestādēm jāpārbauda katrs lidojums.  
Salīdzinājums starp ES, ECAC  un pārējām pasaules valst īm 
    Atklāto trūkumu skaits (F)  Atklāto trūkumu attiec ība pret veikto 
pārbaužu skaitu (F kat./I)  
Reģions Pārbaud
īto 
valstu 
skaits 
pārbaud
īts Pārbaudīt
o 
ekspluata
ntu skaits 
pārbaudīt
s Pārbaud
īts 
(I) 1. kat. 
(maznozīmī
gi) 2. kat. 
(nozīmīgi) 3. kat. 
(būtiski) Kopā F 1. 
kat./I F 2. 
kat./I F 3. 
kat./I F 
kopska
its/I 
ES 27 528 5917  1603  1562  845 4010  0,271  0,264  0,143  0,678  
Pārējā 
EIROPA (ECAC  
valstis, kas 
nav ES dalībvalstis
)
 16 149 1653  599 611 219 1429  0,362  0,370  0,132  0,864  
EIROPA 
(ECAC  
valstis)  43 677 7570  2202  2173  1064  5439  0,291  0,287  0,141  0,718  
LV 14   LV Valstis, 
kas nav ES 
dalībvalstis  107 586 5432  2277  2254  1147  5678  0,419  0,415  0,211  1,045  
Visas 
valstis 134 1114  11 349  3880  3816  1992  9688  0,342  0,336  0,176  0,854  
4.6. Pārbaudēs atklātie trūkumi attiec ībā uz kontroles saraksta poz īcijām 
Komisijas dienestu darba dokumenta F papildin ājumā sniegti rezult āti par katru atseviš ķo 
pārbaudāmo pozīciju (III), kas ir p ārbaudīta. Tajā redzams, cik reižu konkr ēta pārbaudāmā 
pozīcija tika p ārbaudīta, atklāto trūkumu skaits un F/III proporcija.  
4.7. Trīs visbiež āk atklātie nozīmīgie un b ūtiskie trūkumi attiec ībā uz kontroles 
saraksta poz īcijām 
Pārbaudes kontroles sarakst ā ir četras galven ās daļas. A daļas pozīcijas attiecas uz p ārbaudi 
gaisa kuģa pilotu kab īnē. Kontroles saraksta B da ļā ir pozīcijas, kas ir saist ītas ar (pasažieru) 
salonu un galvenok ārt ar droš ības aprīkojumu. C da ļa attiecas uz gaisa ku ģa vispārējo 
tehnisko st āvokli, kas j āpārbauda apgait ā. Kontroles saraksta D da ļa attiecas uz gaisa ku ģa 
kravas nodal ījumu un kravu. 
Vispārīgus trūkumus, uz kuriem neattiecas A, B, C vai D da ļa, var skat īt kontroles saraksta 
(vispārīgajā) E daļā. 
Saistībā ar trūkumu nov ēršanu jāņem vērā, ka no SAFA  pārbaudē atklātajiem trūkumiem 
vislielākā uzmanība pievēršama 2. kategorijas (noz īmīgajiem) un 3. kategorijas (b ūtiskajiem) 
trūkumiem. Par katru kontroles saraksta da ļu tālāk Komisijas dienestu darba dokumenta D un 
E papildin ājuma tabul ās ir doti tr īs svarīgākie konstat ētie 2. un 3. kategorijas tr ūkumi saist ībā 
ar pārbaužu skaitu. 
5. DARBĪBAS,  KO  VEIC  PĒC PERONA  PĀRBAUDĒM 
Atkarībā no konstat ēto trūkumu kategorijas, to skaita un veida, var veikt vair ākas darbības. 
Ja trūkumi norāda, ka ir apdraud ēta gaisa ku ģa un tajā esošo personu droš ība, ir vajadz īgas 
korektīvas darbības. Parasti gaisa ku ģa kapteinim tiek l ūgts novērst būtiskos trūkumus, uz 
kuriem tiek v ērsta viņa uzmanība. Retos gad ījumos, kad inspektoram ir pamats uzskat īt, ka 
gaisa kuģa kapteinis negatavojas veikt vajadz īgos pasākumus, lai nov ērstu trūkumus, par 
kuriem vi ņam ir pazi ņots, gaisa ku ģiem oficiāli tiek aizliegts pacelties gais ā. Oficiālais Valsts 
inspekcijas pacelšan ās aizlieguma akts noz īmē to, ka gaisa ku ģim nav at ļauts atsākt 
lidojumus, l īdz nav veiktas attiec īgas koriģējošas darb ības. 
Vēl viens darb ības veids ir "kori ģējošas darb ības pirms lidojuma at ļaujas došanas". Pirms 
gaisa kuģim tiek at ļauts atsākt lidojumu, ir vajadz īgas koriģējošas darb ības, lai nov ērstu 
atklātos trūkumus. 
Citos gad ījumos gaisa ku ģis var izlidot ar ekspluat ācijas ierobežojumiem. Š āda ierobežojuma 
piemērs būtu gadījums, kad tr ūkums ir saist īts ar pasažieru s ēdekļiem. Gaisa ku ģa 
ekspluatācija ir iesp ējama ar nosac ījumu, ka pasažieri neaiz ņem sēdvietas, kur ās ir atklāti 
trūkumi. 
LV 15   LV Parastā prakse ir inform ēt gaisa ku ģa komandieri par atkl ātajiem trūkumiem t ūlīt pēc 
pārbaudes. Bez tam par atkl ātajiem 2. un 3. kategorijas tr ūkumiem tiek inform ēta atbildīgā 
aviācijas instit ūcija un ekspluatanta valsts b āze ar lūgumu veikt atbilstoš ās darbības, lai 
novērstu trūkuma atkārtošanos. 
Lai vislab āk sasniegtu ES SAFA programmas m ērķus, neaizst ājama ir cieša sadarb ība ar visu 
to valstu avi ācijas iest ādēm, kuru ekspluatanti un gaisa ku ģi ir bijuši pak ļauti SAFA  
pārbaudēm. Šīm civilās aviācijas iest ādēm, kuru pien ākums ir uzraudz īt savas valsts 
ekspluatantu lidojumu droš ības saska ņā ar attiec īgajiem starptautiskajiem droš ības 
standartiem, l ūdz nodrošin āt atbilstīgu koriģējošo darb ību īstenošanu, lai nov ērstu SAFA  
pārbaudē atklātos trūkumus, par kuriem ir zi ņots. 
Dažos gad ījumos, kad gaisa ku ģī atklātie trūkumi tiek uzskat īti par svar īgiem, konkr ētas 
SAFA  programm ā iesaistītās valstis var pie ņemt lēmumu par ielidošanas at ļaujas atsaukšanu 
attiecīgajam gaisa ku ģim. Tas noz īmē, ka konkr ētajam gaisa ku ģim vairs nav at ļauts nolaisties 
minētās valsts lidost ās un lidot t ās gaisa telp ā. Šādu aizliegumu var atcelt, ja gaisa ku ģa 
ekspluatants pier āda, ka probl ēmas ir pien ācīgi novērstas. Līdz ar to š ādiem ielidošanas 
atļaujas aizliegumiem var b ūt — un parasti ir — pagaidu raksturs. 
Attiecībā uz šādiem aizliegumiem un to v ēlāku atcelšanu t ās SAFA  programm ā iesaistītās 
valstis, kas ir Eiropas Savien ības dalībvalstis, r īkojas saska ņā ar noteikumiem, kas paredz ēti 
Regulā (EK) Nr. 2111/2005 par darb ības aizliegumam Kopien ā pakļauto gaisa p ārvadātāju 
Kopienas saraksta izveidi.  
Pārbaužu skaits  11 349  
Atklāto trūkumu skaits  9688 
informācija attiec īgajai 
iestādei un ekspluatantam  3328 
gaisa kuģa ekspluat ācijas 
ierobežojums  95 
koriģējošu darb ību 
pieprasīšana pirms lidojuma 
atļaušanas  1358 
aizliegums ats ākt lidojumu  10 VEIKTĀS 
DARBĪBAS 
tūlītējs ekspluat ācijas 
aizliegums  1* 
*Neieskaitot aizliegumus/ekspluat ācijas ierobežojumus, ko EK ir noteikusi saska ņā ar Regulu (EK) 
Nr. 2111/2005. 
Saskaņā ar prasību, kas noteikta ar Komisijas Direkt īvu (EK) 2008/49 SAFA  iesaistītās valstis 
katru mēnesi EASA  nosūta ziņojumus par turpm ākajām darbībām. Šī informācija norāda 
ekspluatantu sp ēju un vēlmi novērst SAFA  pārbaudēs atklātos trūkumus. 
LV 16   LV 6. SECIN ĀJUMI 
2009. gad ā ir sasniegts rekordliels p ārbaužu skaits, un t ās aptvēra lielāku skaitu ekspluatantu 
salīdzinājumā ar iepriekš ējiem gadiem. T ā rezultātā programma ir k ļuvusi par lab āku 
instrumentu potenci ālo negatīvo lidojumu droš ības tenden ču noteikšanai vis ā pasaulē, kā arī 
reālajā laikā veicinot p ārbaudāmo gaisa ku ģu drošu ekspluat āciju. 
2009. gad ā tika īstenoti centieni uzlabot ES SAFA  programmas darb ību, jo īpaši, public ējot 
metodiskos materi ālus, veicot SAFA  kvalitātes pārbaužu p ārskatu anal īzi vai uzs ākot 
standartiz ācijas programmu, kuras m ērķis ir nodrošin āt, ka visas SAFA  pārbaudes vis ās valstīs 
tiek veiktas standartiz ētā veidā.