KOMISIJAS ATZINUMS atbilstīgi EK Līguma 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunktam, par Eiropas Parlamenta grozījumiem Padomes Kopējā nostājā attiecībā uz priekšlikumu EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVAI par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu AR KO GROZA KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMU saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu /* COM/2006/0434 galīgā redakcija - COD 2003/0210 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 1.8.2006 COM(2006) 434 galīgā redakcija 2003/0210 (COD) KOMISIJAS ATZINUMS atbilstīgi EK Līguma 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunktam, par Eiropas Parlamenta grozījumiem Padomes Kopējā nostājā attiecībā uz priekšlikumu EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVAI par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu AR KO GROZA KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMU saskaņā ar EK līguma 250. panta 2. punktu 2003/0210 (COD) KOMISIJAS ATZINUMS atbilstīgi EK Līguma 251. panta 2. punkta trešās daļas c) apakšpunktam, par Eiropas Parlamenta grozījumiem Padomes Kopējā nostājā attiecībā uz priekšlikumu EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVAI par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu 1. PRIEKšVēSTURE PROCEDŪRA Saskaņā ar EK Līguma 175. panta 1. punktā paredzēto koplēmuma procedūru Eiropas Parlamentam un Padomei tika iesniegts priekšlikums COM(2003) 550, galīgā redakcija. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja sniedza atzinumu 2004. gada 31. martā. Reģionu komiteja sniedza atzinumu 2004. gada 12. februārī. Eiropas Parlaments sniedza atzinumu pirmajā lasījumā 2005. gada 28. aprīlī. Pēc Eiropas Parlamenta atzinuma un saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu Komisija 2005. gada 22. jūnijā pieņēma grozīto priekšlikumu COM(2005) 282, galīgā redakcija. Pēc Eiropas Parlamenta atzinuma un saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu Padome 2006. gada 23. janvārī oficiāli pieņēma kopējo nostāju. Komisijas paziņojumu par kopējo nostāju pieņēma 2006. gada 10. februārī, un Eiropas Parlaments pieņēma savu nostāju otrajā lasījumā 2006. gada 13. jūnijā. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Ar ierosināto direktīvu lūko izveidot sistēmu gruntsūdeņu piesārņojuma novēršanai un kontrolei, kā prasīts Ūdens pamatdirektīvas (Direktīva 2000/60/EK) 17. pantā. Šādu sistēmu rada, nosakot 1. kritērijus gruntsūdeņu ķīmiskā stāvokļa novērtēšanai, pamatojoties uz vides kvalitātes standartiem, kuri jāpieņem dalībvalstīm attiecīgajā līmenī (valsts, upes baseina vai gruntsūdens tilpes mērogā) atkarā no dabisko gruntsūdeņu apstākļu atšķirībām, identificētā apdraudējuma un ar to saistītajām ķīmiskajām vielām, kā arī 2. kritērijus, lai identificētu piesārņojošu vielu koncentrācijas vērā ņemamu pieaugumu gruntsūdeņos un lai definētu sākumpunktu šādas tendences maiņai. Šos kritērijus papildina pasākumi, kas vajadzīgi, lai novērstu vai ierobežotu tiešu un netiešu piesārņojošu vielu nonākšanu gruntsūdeņos. Priekšlikumā ir iekļauts skaidrs, detalizēts to pasākumu izklāsts, ar kuriem var nodrošināt, ka Ūdens pamatdirektīvā ietvertie vides aizsardzības mērķi attiecībā uz gruntsūdeņiem tiek sasniegti. Tāpat ar priekšlikumu lūko panākt nepieciešamo līdzsvaru starp jautājumiem, kas jārisina Kopienas līmenī, un tiem, kurus vislabāk atstāt dalībvalstu ziņā. 2. KOMISIJAS PIEZīMES 2.1. Vispārīgas piezīmes Eiropas Parlaments 2006. gada 13. jūnijā pieņēma 41 no 47 ierosinātajiem grozījumiem. No 41 pieņemtā grozījuma Komisija 8 grozījumus var pieņemt pilnīgi, 6 grozījumus – daļēji un 12 grozījumus – principā. 15 no pieņemtajiem grozījumiem Komisijai nav pieņemami. 2.2. Sīkākas piezīmes 2.2.1. Grozījumi, kurus pieņem pilnīgi 5., 17. un 27 . grozījums uzlabo teksta atbilstību Ūdens pamatdirektīvai. 8 . grozījums iekļauj jaunu apsvērumu, prasot dalībvalstīm analizēt gruntsūdeņu kvalitātes standartu ietekmi uz vides aizsardzību un iekšējo tirgu. 36 . un 43 . grozījums, ar kuru svītro atsauces uz Nitrātu direktīvu (Direktīva 91/676/EK), ir pieņemams, jo šo priekšlikumu reglamentējošie dokumenti, proti, Ūdens pamatdirektīva un Nitrātu direktīva, būtiski neatšķiras attiecībā uz to tiesiski saistošo spēku sasniedzamajiem mērķiem, nepieciešamajiem pasākumiem un termiņiem. Turklāt 43 . grozījumā minētās programmas un pasākumi jau ir iekļauti Nitrātu direktīvā, un nevajag tos atkārtot. 38 . grozījumā precizētie pesticīdu veidi atbilst Direktīvai 98/83/EK attiecībā uz pesticīdu metabolītiem, sadalīšanās un reakcijas produktiem. 40 . grozījums pievieno noteikumu par piesārņojošo vietu ietekmi uz gruntsūdeni kā tādu, pieprasot gruntsūdeņu aizsardzību atbilstoši Ūdens pamatdirektīvai. 2.2.2. Grozījumi, kurus pieņem daļēji Ar 2 . grozījumu pārveido 1. apsvērumu, papildinot to ar atsauci uz „pasliktināšanos” un precizējot, ka aizsardzībai vajadzētu būt pret „ķīmisku” piesārņojumu. Komisija piekrīt papildinājumam ar apzīmējumu „ķīmisks”, bet, ņemot vērā jauno definīciju 2. panta 4. punktā un dublēšanos ar Ūdens pamatdirektīvu, nepiekrīt, ka jāpiemin vārds „pasliktināšanās”. Ar 3. grozījumu iekļauj jaunu apsvērumu par to, ka gruntsūdeņu aizsardzībai jābūt salīdzināmai ar to virszemes ūdeņu aizsardzības līmeni, kur ķīmiskās kvalitātes rādītāji ir labi. Tomēr norāde uz to, ka gruntsūdeņi ir „galvenais avots” sabiedrības apgādē ar dzeramo ūdeni, nav pieņemama, jo nav precīza. Ar 11 . grozījumu 2. panta 3. punktā ievieš terminu „videi” nozīmīgs, kas rada tiesisku nenoteiktību, un tāpēc tas nav pieņemams, tomēr papildinājums, iekļaujot vārdu „gruntsūdeņos”, ir pieņemams. Ar 19 . grozījumu 4. panta 2. punktā ievieš papildu atbilstības kritērijus attiecībā uz gruntsūdeņu kvalitātes standartiem, tas ir pieņemami, tomēr ierosinājums neņemt vērā negatīvus gruntsūdeņu monitoringa rezultātus, pamatojoties uz „verifikāciju, ko veic eksperti”, nav pieņemams. Ar 21 . grozījumu ievieš atsauci uz „bāzes koncentrāciju” 5. panta 2. punktā, tas ir pieņemami, tomēr, ja pievieno vārdus „lai novērstu pasliktināšanos”, teksts nesaskan ar Ūdens pamatdirektīvu, tāpēc šī grozījuma daļa nav pieņemama. Ar 22. grozījumu lūko pastiprināt 6. pantā noteikto pienākumu novērst bīstamu vielu nonākšanu gruntsūdeņos un papildina kritērijus bīstamo vielu klasificēšanai. Komisija pieņem pirmo grozījuma daļu, lai gan jāatzīmē, ka profilaktiskiem pasākumiem ir praktiski ierobežojumi, bet otrā daļa nav pieņemama, jo Ūdens pamatdirektīvā jau ir skaidra bīstamo vielu definīcija. 2.2.3. Grozījumi, kurus pieņem principā Ar 1 . grozījumu virsrakstā iekļauj vārdu „pasliktināšanās”, tas saskan ar Ūdens pamatdirektīvu un tāpēc principā ir pieņemami. 6 . grozījums ir jauns apsvērums par to, ka jāņem vērā gruntsūdeņu aizsardzības pasākumu radītās iespējamās izmaiņas lauksaimniecības un mežsaimniecības darbos, ko veic, īstenojot lauku attīstības programmas Kopējās lauksaimniecības politikas ietvaros. Komisijai tas ir pieņemami, bet tikai, ja precizē, ka saistītie lēmumi par prioritātēm un projektiem paliek dalībvalstu ziņā. Ar 7. grozījumu ievieš jaunu norādi par atbrīvojumu kritērijiem un attiecīgo pamatojumu. 9 . grozījums attiecas uz jaunu apsvērumu par pētniecību, un tas saskan ar Ūdens pamatdirektīvas 20. pantu attiecībā uz zinātnes attīstību. Ar 10. grozījumu ievieš jaunu apsvērumu par gruntsūdeņu glabāšanu un reģenerēšanu, tas ir pieņemami, ja vien tekstu pārveido, lai panāktu tā atbilstību Ūdens pamatdirektīvas 11. panta 3. punkta f) apakšpunktam. Ar 13 . un 14 . grozījumu ierosina jaunas definīcijas „fona koncentrācijai” (2. panta 4. punkta b) apakšpunkts) un „bāzes koncentrācijai” (2. panta 4. punkta c) apakšpunkts), tas ir pieņemami, tomēr tekstā angļu valodā „koncentrācija” ( concentration ) ir jāaizstāj ar „līmeni” ( level ), lai teksts saskanētu ar priekšlikuma II pielikuma A daļas 1. punkta d) apakšpunktu. 16 . grozījums par atbilstību gruntsūdeņu kvalitātes standartiem un par tās kritērijiem ir pieņemams, ja vien uzlabo teksta redakciju. 20 . grozījums par gruntsūdeņu kvalitātes standartu pārskatīšanu turpmāk un par robežvērtībām arī ir pieņemams, ja vien pārskatīšanas termiņi atbilst īstenošanas starpposmiem. 30. grozījums ir pieņemams, ja vien tekstu uzlabo, lai tas nedublētos ar Ūdens pamatdirektīvu. 9. un 31 . grozījums par pētniecības rezultātu izplatīšanu ir pieņemams principā, bet tekstu varētu apvienot vienā apsvērumā. 37. grozījums precizē, ka jāpiemēro stingrāki standarti attiecībā uz pesticīdiem saistībā ar dzeramo ūdeni, un šo principu Komisija pieņem. 2.2.4. Grozījumi, kurus nepieņem 4. grozījums par nepieciešamību aizsargāt gruntsūdeņus, lai iegūtu labas kvalitātes dzeramo ūdeni ar vienkāršu attīrīšanu, dublē Ūdens pamatdirektīvas 7. pantu un neatbilst šās direktīvas mērķiem attiecībā uz ūdens ķīmisko stāvokli, kuru ietekmē ar vides aizsardzību saistīti aspekti. 15. grozījums, kas paredz, ka gruntsūdeņu kvalitātes standartiem jābūt pamatotiem ar cilvēka un vides toksikoloģijas kritērijiem, arī neatbilst Ūdens pamatdirektīvai. 12. grozījums, ar kuru ievieš jaunu jēdziena „pasliktināšanās” definīciju, 18. grozījums, kas attiecas uz piesārņojošo vielu dabisko līmeni salīdzinājumā ar „robežvērtībām”, arī ir pretrunā ar Ūdens pamatdirektīvas principu, kas prasa nepasliktināt esošo ūdeņu stāvokli un tāpat ar šajā priekšlikumā paredzēto pienākumu piesārņojuma palielināšanās tendenci mainīt uz pretējo, tāpēc tas nav pieņemams. Tādējādi arī 23. grozījums nav pieņemams. 25. grozījums par pasākumiem, kas jāveic dalībvalstīm, un 28. grozījums par izņēmumiem attiecībā uz prasībām par monitoringu arī nav pieņemams, jo šie jautājumi ir pienācīgi izklāstīti Ūdens pamatdirektīvā. 32. grozījums ierosina īpašus aizsardzības pasākumus attiecībā uz kūrvietām un ārstniecisko ūdeņu avotiem, bet tas nav pieņemams, jo visus iespējamos gadījums šīs direktīvas ietvaros apsvērt nav lietderīgi. 33. grozījums lieki ierobežo direktīvas pielāgošanu zinātnes un tehnikas attīstībai. 34. grozījums mudina izveidot pazemes ūdeņu katalogu, bet tas nav nepieciešams, ņemot vērā spēkā esošo Ūdens pamatdirektīvas prasību par ziņošanu. 39. grozījums par piesārņojuma rādītājiem nesaskan ar Ūdens pamatdirektīvu. 41. un 42. grozījums par termiņu, kurā dalībvalstīm jāuzsāk darbība, lai piesārņojuma palielināšanās tendenci mainītu uz pretējo, nav pieņemams, jo neatbilst priekšlikuma 5. panta 2. punktam. 44. grozījums atsaucas uz dalībvalstīm paredzēto iespēju pieņemt stingrākus aizsardzības pasākumus, bet tas nav jāiekļauj direktīvā, jo Līgumā jau ir attiecīgas prasības. Visbeidzot, 46. grozījums par ziņojumu sniegšanu un noteikumu pārskatīšanu nav pieņemams, jo šie jautājumi jau ir atrisināti Ūdens pamatdirektīvā. 2.3. Grozītais priekšlikums Saskaņā ar EK Līguma 250. panta 2. punktu Komisija groza savu priekšlikumu atbilstoši iepriekš izklāstītajam.