Iniciatīvas konkrētie mērķi ir: i) uzlabot ziņošanas prasības un izmantot digitalizācijas sniegtās iespējas; ii) veicināt IT sistēmu konverģenci un sadarbspēju; iii) radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem neatkarīgi no to saimnieciskās darbības modeļa; iv) samazināt slogu, sadrumstalotību un saistītās izmaksas; un v) līdz minimumam samazināt nepieciešamību reģistrēties kā PVN maksātājam vairākās ES valstīs.

Ieinteresētās personas piekrita, ka vecie PVN noteikumi ir pretrunā mūsdienu digitālajam laikmetam. Attiecībā uz PVN ziņošanu tās piekrita, ka digitālās ziņošanas prasības varētu dot labumu, un skaidri norādīja, ka dod priekšroku e-rēķinu risinājumam, ko var izmantot arī viņu iekšējai automatizācijai. Dalībvalstis aicināja nodrošināt lielāku autonomiju, lemjot par iekšzemes digitālajām ziņošanas prasībām. Ieinteresētās personas kopumā atzina problēmas platformu ekonomikā. Uzņēmumu viedokļi ir niansētāki atkarībā no to saimnieciskās darbības modeļa. Tās personas, kas tiktu skartas tieši, kopumā noraidīja “domājamā pakalpojumu sniedzēja” risinājumu un deva priekšroku saglabāt esošo situāciju. Attiecībā uz PVN reģistrāciju ieinteresētās personas vienprātīgi vienojās, ka ir jāpaplašina OSS/IOSS darbības joma. Turklāt uzņēmumi arī lūdza OSS iekļaut atskaitīšanas mehānismu vai vismaz apgrieztās maksāšanas sistēmu attiecībā uz B2B piegādēm, ko veic personas, kuras neveic uzņēmējdarbību. Tiek atbalstīta arī IOSS noteikšana par obligātu, bet mazāks atbalsts bija 150 EUR robežvērtības atcelšanai.

Laikposmā no 2023. līdz 2032. gadam ietaupījumi, izmantojot maksimālo pieeju, ir lielāki un sasniedz 65,9 miljardus EUR: 56,7 miljardi EUR, ko rada PVN ziņošana (11 miljardi EUR no ziņošanas pienākumu atcelšanas, 24,2 miljardi EUR, ko rada sadrumstalotības izmaksu samazinājums, 7 miljardi EUR, ko rada iepriekš aizpildītu PVN deklarāciju izmantošana, un 14,5 miljardi EUR, ko rada ieguvumi no e-rēķinu izmantošanas), 0,5 miljardi EUR, ko rada racionalizēšana un precizējumi attiecībā uz platformu ekonomiku un 8,7 miljardi EUR, ko rada PVN reģistrācijas pienākumu atcelšana.

Pastiprinātā pieeja ir līdzsvarotāka, un tai ir labāki rezultāti proporcionalitātes un subsidiaritātes ziņā. Paredzams, ka laikposmā no 2023. līdz 2032. gadam šī pieeja radīs neto ietekmi 172 miljardu EUR līdz 214 miljardu EUR apmērā salīdzinājumā ar pamatscenāriju. Maksimālā pieeja ir labāka efektivitātes ziņā, un tās neto ietekme svārstās no 303 miljardiem EUR līdz 386 miljardiem EUR.

ES digitālās ziņošanas prasību ieviešana rada izmaksas uzņēmumiem. Šis slogs būs lielāks mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem, jo tiem ir mazāka iespēja gūt labumu no saimnieciskās darbības automatizācijas un ir mazāka iespēja, ka tie darbosies pāri robežām. Saskaņā ar domājamā pakalpojumu sniedzēja režīma risinājumiem PVN uzskaitītu platforma, nevis mazie pamatā esošos pakalpojumu sniedzēji. Tas nozīmē, ka šiem pamatā esošajiem pakalpojumu sniedzējiem pašiem nebūtu jāreģistrējas un jāuzskaita PVN, un tiem nebūtu papildu sloga. Attiecībā uz PVN reģistrāciju 280 000 MVU gūs labumu no OSS / IOSS darbības jomas paplašināšanas, ietaupot līdz 0,34 miljardiem EUR vienreizējās izmaksās un līdz vidēji 0,67 miljardiem EUR gada pastāvīgajās izmaksās, kas 2023.–2032. gadā kopā ir 7 miljardi EUR.