LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 310/12

EIROPAS CENTRĀLĀS BANKAS ATZINUMS

(2012. gada 1. augusts)

par priekšlikumu regulai par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā un centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem

(CON/2012/62)

2012/C 310/02

Ievads un juridiskais pamats

Eiropas Centrālā banka (ECB) 2012. gada 3. aprīlī saņēma Eiropas Savienības Padomes lūgumu sniegt atzinumu par priekšlikumu regulai par vērtspapīru norēķinu uzlabošanu Eiropas Savienībā, centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem (CVD) un grozījumiem Direktīvā 98/26/EK (1) (turpmāk – “ierosinātā regula”). ECB 2012. gada 19. aprīlī saņēma Eiropas Parlamenta lūgumu sniegt atzinumu par šo ierosināto regulu.

ECB kompetence sniegt atzinumu balstās Līguma par Eiropas Savienības darbību 127. panta 4. punktā un 282. panta 5. punktā, jo ierosinātajā regulā ir normas, kas attiecas uz ECB uzdevumu definēt un īstenot euro zonas monetāro politiku, un veicināt norēķinu sistēmu vienmērīgu darbību saskaņā ar Līguma 127. panta 2. punktu, kā arī uz ECB palīdzību kompetentām iestādēm sekmīgi īstenot politiku, kas attiecas uz kredītiestāžu uzraudzību un finanšu sistēmas stabilitāti, saskaņā ar Līguma 127. panta 5. punktu. Turklāt Eiropas Centrālo banku sistēmas un Eiropas Centrālās bankas Statūtu (turpmāk – “ECBS Statūti”) 22. pants nosaka, ka ECB un nacionālās centrālās bankas var dot iespējas, un ECB var izdot regulas, lai Savienībā un attiecībās ar citām valstīm nodrošinātu efektīvas un drošas klīringa un maksājumu sistēmas. ECB Padome šo atzinumu ir pieņēmusi saskaņā ar Eiropas Centrālās bankas Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.

Vispārīgi apsvērumi

Kopā ar Direktīvu 2004/39/EK (2) un priekšlikumu direktīvai par ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem (3) ierosinātā regula būs daļa no tirgus infrastruktūru un tirdzniecības vietu regulējuma sistēmas. To izmēra, sarežģītības un savstarpējās sistēmiskās saistības dēļ CVD uzskata par sistēmiski svarīgiem (4), un tādēļ tiem vajadzīga visaptveroša uzraudzības un pārraudzības regulējuma sistēma, kas apvieno makrouzraudzības un mikrouzraudzības instrumentus. ECB cieši atbalsta Komisijas priekšlikumu nostiprināt CVD piemērojamo tiesisko regulējumu un saskaņot noteikumus, kas ir CVD darbības, licencēšanas un uzraudzības pamatā, kā arī noteikumus, kas saistīti ar vērtspapīru emisiju, turēšanu un pārvešanu, izmantojot CVD, Savienībā (5).

Eurosistēma izstrādā TARGET2 vērtspapīriem (T2V), kuras mērķis ir nodrošināt vienotu norēķinu sistēmu Eiropā. Šajā kontekstā ECB cieši atbalsta ierosināto regulu, kura uzlabos juridiskos un operacionālos nosacījumus pārrobežu norēķiniem Savienībā vispār, kā arī konkrēti attiecībā uz T2V. Šajā sakarā ECB iesaka ierosināto regulu un atbilstošos ieviešanas aktus pieņemt pirms plānotā T2V sākuma 2015. gada jūnijā.

1. Regulas piemērošanas joma

Ierosinātā regula nosaka vienotas prasības finanšu instrumentu norēķiniem (6). Saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK (7) finanšu instrumenti ietver pārvedamus vērtspapīrus, naudas tirgus instrumentus un kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu apliecības, atvasināto instrumentu līgumus, starpības finanšu līgumus un emisiju kvotas. ECB šajā sakarā atzīmē, ka ierosinātā regula nedefinē “finanšu instrumentus” un ka dažas tās daļas attiecas tikai uz “vērtspapīriem” vai pārvedamiem vērtspapīriem (8), bet citas attiecas uz naudas tirgus instrumentiem (9), kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu apliecībām un emisijas kvotām (10). Turklāt ierosinātā regula definē CVD kā juridisku personu, kas ir vērtspapīru norēķinu sistēmas operators un sniedz vismaz vēl vienu pielikumā uzskaitīto pamatpakalpojumu (11). ECB uzskata, ka jāregulē ir visi trīs pamatpakalpojumi. Ņemot vērā minēto, kā arī juridiskās noteiktības dēļ ECB iesaka precizēt ierosinātās regulas piemērošanas jomu gan attiecībā uz instrumentu veidiem, uz kuriem tā attiecas, gan attiecībā uz CVD definīciju.

CVD definīcija jāgroza, lai novērstu regulējuma vietas izvēles iespēju, kas rastos, CVD izveidojot divas vai trīs juridiskas personas, kuras veic dažādus pamatdarbības veidus un uz kurām neattiektos CVD piemērojamā regula. ECB uzskata, ka regulai jāattiecas uz katru juridisku personu, kas piedāvā jebkuru no pielikuma A iedaļā norādītajiem trīs pamatpakalpojumiem.

2. Iestāžu sadarbība

2.1. Ierosinātā regula galveno lomu kā attiecīgajām iestādēm CVD sakarā piešķir kompetentajām uzraudzības iestādēm, bet atbalsta lomu Eiropas Centrālo banku sistēmas (ECBS) dalībniekiem. Ņemot vērā centrālo banku kā pārraugu un emisijas centrālo banku lomu, kā arī to, ka centrālās bankas izmanto CVD pakalpojumus monetārās politikas operāciju norēķiniem, ierosinātajai regulai būtu jānodrošina, ka kompetento iestāžu un Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) pilnvaras papildina un līdzsvaro līdzvērtīga ECBS dalībnieku līdzdalība. Centrālo bankas un vērtspapīru tirgu regulatori Maksājumu un norēķinu sistēmu komitejā (Committee of Payment and Settlement Systems, CPSS) un Starptautiskajā vērtspapīru komisiju organizācijā (International Organisation of Securities Commissions, IOSCO) atzinuši vajadzību regulēt, uzraudzīt un pārraudzīt finanšu tirgus infrastruktūru, t. sk., CVD (12). ECB uzskata, ka ierosinātajai regulai jāatbilst CPSS-IOSCO principiem. Jāveicina efektīva un cieša kompetento iestāžu un ECBS dalībnieku sadarbība gan no pārraudzības viedokļa, gan emisijas centrālo banku viedokļa, neierobežojot centrālo banku pilnvaras (13).

2.2. ECB tāpat atzīmē, ka ierosinātā regula jau norāda uz vairākām sadarbības jomām, un iesaka dažas papildu jomas, attiecībā uz kurām tā uzskata, ka ir vajadzīga šī EVTI-ECBS iesaistīšanās. Turklāt ECB uzsver EVTI-ECBS kopīga darba nepieciešamību tehnisko standartu projektu izstrādē. Tam jānodrošina, ka ECBS dalībniekiem nav jāizstrādā papildu, iespējams atšķirīgas pārraudzības pasākumu prasības, t. sk. tiesību akti. Turklāt tas novērstu vajadzību turpināt novērtēt CVD, kuri piedalās monetārās politikas operāciju norēķinos, atbilstību lietotāju standartiem (14), un kuriem citādi būtu jāievēro ECBS juridiskās saistības. Vajadzīgās informācijas savlaicīga un pienācīga apmaiņa, t. sk. finanšu stabilitātes, pārraudzības un statistikas nolūkiem, šajā kontekstā arī ir īpaši svarīga.

2.3. Tādēļ regulas projektam jāparedz sadarbības noteikumi, kas ļauj kompetentajām un attiecīgajām iestādēm izpildīt to pienākumus gan iekšzemē, gan pārrobežo kontekstā saskaņā ar CPSS-OSCO principiem (15). Ierosinātajai regulai jāveicina visaptveroša uzraudzība un pārraudzība pārrobežu kontekstā, ņemot vērā sagaidāmo pārrobežu darījumu un norēķinu attīstību, kā arī CVD saiknes, ko veicinās un sekmēs T2V kopējās platformas uzsākšana. Kompetentajām iestādēm jābūt iespējai lemt par sadarbības kārtības piemērotāko veidu. Ņemot vērā minēto, varētu tikt paredzēta iespēja izveidot iestāžu kolēģijas, jo īpaši, ja CVD veic pārrobežu darbības ar meitasuzņēmuma vai filiāles palīdzību, vai ja būtiska kļūst pārrobežu pakalpojumu sniegšana (16).

3. Makrouzraudzība

Atzīts, ka noturīgas finanšu tirgus infrastruktūras, t. sk. vērtspapīru norēķinu sistēmas, sniedz būtisku ieguldījumu finanšu stabilitātē, samazinot sistēmisko risku (17). ECB atzīmē, ka makrouzraudzību Eiropas Sistēmisko risku kolēģijai un attiecīgos gadījumos nacionālajām iestādēm jāveic, neierobežojot ECBS dalībnieku attiecīgās pilnvaras.

4. Norēķini centrālo banku naudā

Ierosinātā regula ļauj CVD piedāvāt skaidrās naudas norēķinu komercbanku naudā, ja norēķini centrālo banku naudā nav praktiski realizējami un pieejami (18). Tas saskan ar CPSS-IOSCO principiem un ECBS-EVRK ieteikumiem (19), kas apliecina, ka centrālo banku likviditāte un komercbanku nauda nav līdzvērtīgas izvēles iespējas no risku viedokļa. Ja CVD ļauts piedāvāt skaidrās naudas norēķinus komercbanku naudā, tam jāprasa noteikt un uzraudzīt stingrus kritērijus attiecībā uz kredītiestādi, kas ir norēķinu banka (20). ECB arī atzinīgi vērtē to, ka ierosinātā regula neregulē piekļuvi centrālo banku kredītam, t. sk. ārkārtas likviditātes atbalstu, kas ir centrālo banku prerogatīva un ir tieši saistīta ar monetāro politiku.

5. CVD banku pakalpojumiem līdzīgi papildpakalpojumi

5.1. Ierosinātā regula nosaka, ka CVD nevar paši sniegt banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus un ka tiem jābūt pilnvarotiem noteikt vienu vai vairākas kredītiestādes veikt konkrētus banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus, kas definēti ierosinātajā regulā. Tomēr, piešķirot atbrīvojumu un ņemot vērā zināmus drošības pasākumus, dažiem CVD var piešķirt ierobežotu atļauju sniegt šādus pakalpojumus (21).

5.2. Tam nepieciešams uzmanīgi izvērtēt atbilstību Savienības konkurences noteikumiem un sistēmiskās makrouzraudzības un banku jomas tiesiskajam regulējumam (22), kā arī pienācīgu CVD uzraudzības iestāžu un banku uzraudzības iestāžu uzdevumu sadali. Kā norādīts iepriekšējā atzinumā šajā sakarā ECB dod priekšroku Eiropas Banku iestādes (EBI) sistemātiskai līdzdalībai, lai veiktu iepriekšēju Savienības banku tiesību aktu tehnisko analīzi (23). Proti, ierosinātā regula nošķir banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus vērtspapīru norēķinu sistēmas dalībniekiem saistībā ar norēķinu pakalpojumiem no vienas puses un banku pakalpojumiem līdzīgus papildpakalpojumus saistībā ar citiem pamatpakalpojumiem vai papildpakalpojumiem no otras puses (24). Tā arī pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos tiesību aktus, lai noteiktu šos papildpakalpojumus (25). ECB uzskata, ka minētais nošķīrums nav skaidrs un ka banku pakalpojumiem līdzīgi papildpakalpojumi pēc iespējas jāsaskaņo ar Eiropas banku jomas tiesību aktu terminoloģiju.

5.3. Banku papildpakalpojumu sniegšanas regulējuma mērķim jābūt risku ierobežošanai, tajā pašā laikā nodrošinot CVD pakalpojumu sniegšanas efektivitāti. Ņemot vērā šī jautājuma būtisko nozīmi, var būt nepieciešams aptverošāks dažādo bankas papildpakalpojumu sniegšanas iespēju izvērtējums. Šāds novērtējums palīdzēs noteikt a) dažādos riskus, t. sk. banku atveseļošanas riskus, kā arī juridiskos riskus, kredītriskus, likviditātes, darbības un uzņēmējdarbības riskus, un b) šo iespēju efektivitāti, kā arī palīdzēs noteikt drošāku un efektīvāko modeli. ECB ir gatava palīdzēt veikt šādu izvērtējumu. Turklāt nevar pastāvēt neskaidrība par banku papildpakalpojumu precīzu saturu, ko izvēlētajām kredītiestādēm būs atļauts veikt (26), uz tām attiecināmajām uzraudzības prasībām un to autonomijas pakāpi attiecībā pret banku jomas tiesisko regulējumu (27).

5.4. Ierosinātā regula ierobežo pakalpojumus, ko var sniegt izvēlētā kredītiestāde, kas pieder tai pašai grupai, kurai pieder CVD (28). ECB saprot, ka šī ierobežojuma pamatā ir riska apsvērumi, jo īpaši negatīvās ietekmes izplatīšanās novēršana. ECB iesaka šo ierobežojumu paplašināt attiecībā uz visām kredītiestādēm, kas sniedz pielikuma C iedaļā norādītos banku pakalpojumus vērtspapīru norēķinu sistēmu dalībniekiem, ņemot vērā iespējamo negatīvo ietekmi uz CVD spēju turpināt pildīt savas funkcijas, jo īpaši tās, kuru pamatā ir piegādes pret samaksu princips, kredītiestādes noregulēšanas vai maksātnespējas gadījumā.

5.5. Visbeidzot, ECB uzskata, ka ierosinātā procedūra atbrīvojumu piešķiršanai ir pārāk sarežģīta un var tikt vienkāršota, lai nodrošinātu vajadzīgo noteiktības un vienveidības līmeni. Jo īpaši jānodrošina objektīvu kritēriju, t. sk. kvantitatīvu kritēriju, noteikšana papildus priekšlikumā paredzētajiem vajadzīgajiem kvalitatīvajiem kritērijiem, lai noteiktu, vai atbrīvojumu var piešķirt vai nevar piešķirt.

6. Atbilstība CVD globālajiem standartiem

Ierosinātā regula atzīst, ka regulā jāievēro pastāvošie CPSS-IOSCO izstrādātie ieteikumi (29). Tomēr ir dažas neatbilstības starp CPSS-IOSCO principiem un ierosināto regulu, kuras ECB iesaka novērst. Piem., prasības pakāpjveida dalībai (30) nav izskatītas ierosinātajā regulā. Turklāt ierosinātā regula piemin vajadzību pārvaldīt riskus, kas rodas savstarpējās atkarības dēļ (31), tikai operacionālā riska sakarā (32). Neatbilstības ir arī attiecībā uz likviditātes riska pārvaldību (33), t. i. ierosinātā regula nenošķir atlikto neto norēķinu sistēmas (deferred net settlement systems, DNS), kas sniedz norēķinu garantiju, no tās DNS, kas to nesniedz. Tas neatbilst CPSS-IOSCO principiem, kas prasa DNS, kura sniedz norēķinu garantiju, pilnībā segt kredīta un likviditātes riskus, bet DNS, kura nesniedz norēķinu garantiju, kredītrisks nav jāsedz diviem lielākajiem dalībniekiem un ar tiem saistītajiem uzņēmumiem, kā arī likviditātes risks lielākajam dalībniekam un ar to saistītajiem uzņēmumiem.

7. Ārpakalpojumi publisko tiesību subjektiem

Ierosinātā regula ievieš prasības, kas CVD jāievēro, nododot ārpakalpojumu sniedzējiem daļu to darbības (34). Izņēmums paredzēts gadījumos, kuros CVD nodod dažas tā darbības ārpakalpojumā publisko tiesību subjektiem ar nosacījumu, ka šo procedūru regulē pienācīgs tiesiskais, uzraudzības un operacionālais regulējums. ECB atzīmē, ka šis izņēmums attieksies uz Eurosistēmas pašlaik realizēto T2V projektu. ECB atzinīgi vērtē šo izņēmumu, kas ņem vērā to, ka šāds ārpakalpojums var sniegt nozīmīgu ieguldījumu ekonomikā, palīdz Eurosistēmas uzdevumu izpildē un ka uz to attiecas pamatlīgums, kurā noteikti drošības pasākumi (35).

8. Tiesību normu kolīzijas

Ierosinātā regula kā vispārēju noteikumu paredz, ka jebkurus īpašumtiesību jautājumus saistībā ar CVD turētajiem vērtspapīriem, noteiks tās valsts likumi, kurā ir atvērts vērtspapīru konts (36). Lai arī šāds vispārējs noteikums atbilst citos Savienības tiesību aktos paredzētajai pieejai, ka attiecībā uz vērtspapīru īpašumtiesību jautājumiem piemēro attiecīgā starpnieka atrašanās vietas likumu (37), ECB stingri iebilst pret tiesību normu kolīzijas papildu noteikumu ieviešanu, kuri varētu neatbilst Savienības tiesību aktiem un ietekmēt juridisko noteiktību (38).

Turklāt kā norādīts iepriekšējā atzinumā, lai gan efektīviem un drošiem pārrobežu finanšu instrumentu turējumiem un to pārvedumiem ir svarīgi skaidri un vienkārši tiesību normu kolīziju noteikumi par visiem dematerializēto vērtspapīru aspektiem, vienota tiesību normu kolīziju noteikumu režīma praktiskā piemērošana pārrobežu vērtspapīru ieskaita darījumos un norēķinos Savienībā arvien atklāj dalībvalstu atšķirīgo jēdziena “konta atrašanās vieta” interpretāciju (39). Šajā sakarā ECB uzskata par nepieciešamu saskaņot dažādos Savienības tiesiskos regulējumus vērtspapīru turēšanai un atsavināšanai, kā arī ar vērtspapīriem saistīto tiesību realizēšanai saskaņā ar Juridiskās noteiktības grupas galīgo ziņojumu (40).

9. Īpašs režīms CVD noregulēšanai

Tā kā ierosinātā regula neparedz konkrētu, visaptverošu režīmu CVD noregulēšanai, ECB iesaka šādu režīmu ieviest.

Attiecībā uz grozījumiem, kurus ECB iesaka veikt ierosinātajās regulās, konkrēti redakcionāli priekšlikumi kopā ar paskaidrojumiem ir izklāstīti pielikumā.

Frankfurtē pie Mainas, 2012. gada 1. augustā ECB prezidents Mario DRAGHI

(1) COM(2012) 73 galīgā redakcija.

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Padomes Direktīvu 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK (OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp.). Pašlaik tiek pārstrādāta. Sk. priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par finanšu instrumentu tirgiem, ar kuru atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK (COM(2011) 656 galīgā redakcija), un priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Regulu (ETIR) par ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem (COM(2011) 652 galīgā redakcija).

(3) Sk. priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu starpniekiem un darījumu reģistriem (COM(2010) 484 galīgā redakcija).

(4) Sk. ierosinātās regulas paskaidrojuma raksta 1. punktu.

(5) Sk. arī ECB dienestu 2011. gada 22. marta atbildi (turpmāk – “ECB atbilde”) uz Komisijas publisko apspriešanos par centrālajiem vērtspapīru depozitārijiem un vērtspapīru norēķinu dažu aspektu saskaņošanu Eiropas Savienībā (turpmāk – “Komisijas apspriešanās”). ECB atbilde ir pieejama ECB tīmekļa vietnē http://www.ecb.int

(6) Sk. ierosinātās regulas 1. panta 1. punktu.

(7) Direktīva 2004/39/EK. Komisijas priekšlikums atcelt Direktīvu 2004/39/EK (sk. 3. zemsvītras piezīmi) arī ietver emisijas kvotu jēdzienu.

(8) Sk. Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 18. punktu.

(9) Sk. Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 19. punktu.

(10) Emisijas kvotas ierosinātajā regulā definētas, atsaucoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.).

(11) Sk. ierosinātās regulas 2. panta 1. punkta 1) apakšpunktu un A pielikuma A iedaļu.

(12) Sk. CPSS-IOSCO, ‘Principles for financial market infrastructures’, April 2012, pieejams SNB tīmekļa vietnē http://www.bis.org, jo īpaši 4. nodaļu (turpmāk – “CPSS-IOSCO principi”).

(13) Sk. ECB 2011. gada 13. janvāra Atzinumu CON/2011/1 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem (OV C 57, 23.2.2011., 1. lpp.). Visi ECB atzinumi tiek publicēti ECB tīmekļa vietnē http://www.ecb.europa.eu

(14) Standards for the use of EU securities settlement systems in ESCB credit operations, European Monetary Institute, January 1998.

(15) Sk. jo īpaši CPSS-IOSCO principu E atbildību (Sadarbība ar citām iestādēm).

(16) Gan ES ETIR tiesiskais regulējums un Direktīva 2006/48/EK par kredītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu (OV L 177, 30.6.2006., 1. lpp.), gan CPSS-IOSCO principi jau paredz kolēģiju izveidošanu.

(17) Sk. Financial Stability Board, ‘Reducing the moral hazard posed by systemically important financial institutions – recommendations and time lines’, October 2010, p. 8.

(18) Ierosinātās regulas 37. panta 2. punkts.

(19) Šajā sakarā sk. CPSS-IOSCO principu 9. principu un 10. ieteikumu ECBS-EVRK ‘Recommendations for securities settlement systems and recommendations for central counterparties in the European Union’, May 2009 (turpmāk – “ECBS-EVRK ieteikumi”).

(20) Šajā sakarā sk. CPSS-IOSCO principu 9. principu un ECBS-EVRK ieteikumu 10. ieteikumu.

(21) Sk. jo īpaši ierosinātās regulas IV sadaļu un pielikuma C iedaļu.

(22) Sk. Direktīvu 2006/48/EK un grozījumus, kas pašlaik tiek izskatīti prezidentūras kompromisa dokumentos.

(23) Sk. šajā sakarā 3.2. punktu ECB 2012. gada 25. janvāra Atzinumā CON/2012/5 par priekšlikumu direktīvai par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību uzraudzību un priekšlikumu regulai par kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību uzraudzības prasībām (OV C 105, 11.4.2012., 1. lpp.).

(24) Sk. ierosinātās regulas pielikuma C iedaļu.

(25) Sk. ierosinātās regulas 2. panta 2. punktu.

(26) Sk. ierosinātās regulas 54. pantu.

(27) Sk šajā sakarā ierosinātās regulas 57. un 58. pantu.

(28) Sk. ierosinātās regulas 52. panta 5. punktu.

(29) Sk. ierosinātās regulas 25. apsvērumu.

(30) Sk. CPSS-IOSCO principu 19. principu.

(31) Sk. CPSS-IOSCO principu 3. principu.

(32) Ierosinātās regulas 42. panta 6. punkts.

(33) Sk. CPSS-IOSCO principu 7. principu un ierosinātās regulas 57. pantu.

(34) Sk. ierosinātās regulas 28. pantu.

(35) Sk. Komisijas apspriešanos un ECB atbildi.

(36) Sk. ierosinātās regulas 46. panta 1. punktu.

(37) Sk. 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 19. maija Direktīvā 98/26/EK par norēķinu galīgumu maksājumu un vērtspapīru norēķinu sistēmās (OV L 166, 11.6.1998., 45. lpp.), 9. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 6. jūnija Direktīvā 2002/47/EK par finanšu nodrošinājuma līgumiem (OV L 168, 27.6.2002., 43. lpp.) un 24. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 4. aprīļa Direktīvā 2001/24/EK par kredītiestāžu reorganizāciju un likvidāciju (OV L 125, 5.5.2001., 15. lpp.).

(38) Sk. ierosinātās regulas 46. panta 2. punktu.

(39) Sk. šajā sakarā ECB 2008. gada 7. augusta Atzinumu CON/2008/37 par priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 98/26/EK un Direktīvu 2002/47/EK (OV C 216, 23.8.2008., 1. lpp.), 8. punkts.

(40) Sk. http://ec.europa.eu/internal_market/financial-markets/docs/certainty/2ndadvice_final_en.pdf