LV   LV 
 
 
 EIROPAS  
KOMISIJA   
Briselē, 2.5.2022.  
COM(2022) 134 final/2  
2022/0089 (COD)  
 
CORRIGENDUM  
This document replaces COM(2022)134 final of 31.03.2022.  
Addition of the cross -references to the linked SWD and SEC documents.  
Concerns all language versions.  
 
The text shall read as follows :  
Priekšlikums  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,  
par Eiropas Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem 
alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem un par lauksaimniecības 
produktu kvalitātes shēmām, un ar ko groza Regulas (ES) Nr.  1308/2013, (ES) 
2017/1001 un (ES) 2019/787  un atceļ Regulu (ES) Nr.  1151/2012  
{SEC(2022)  197 final}  - {SWD(2022)  135 final}  - {SWD(2022)  136 final}   
 
LV 1  LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. PRIEKŠLIKUMA  KONTEKSTS  
• Priekšlikuma pamatojums un mērķi  
Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (ĢIN) identificē produktus, kuru īpašības, raksturlielumus 
vai reputāciju nosaka dabas un cilvēka faktori, kas saistīti ar to izcelsmes vietu. Tās pieder pie 
intelektuālā īpašuma tiesībām (IĪT), kuru mērķis ir veicināt godīgu konkurenci starp 
ražotājiem, novēršot nosaukuma negodprātī gu izmantošanu un krāpniecisku un maldinošu 
praksi. ĢIN garantē autentiskumu patērētājiem un atšķir produktu tirgū, nodrošinot lielāku 
pārdošanas un eksporta vērtību. ĢIN ir starptautiski atzītas kopš 1883.  gada1, un Eiropas 
Savienība pakāpeniski ieviesa t o aizsardzību laikposmā no 20.  gadsimta 70.  gadiem (vīns) 
līdz 1992.  gadam (lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti), tai skaitā 2020.  gadā 
pabeidzot reģistru izveidi2. Pašlaik ES ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ir gandrīz 3500 
vīnu, stipro a lkoholisko dzērienu, lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu 
nosaukumu.  
Savienības ĢIN sistēma ir stabila, tomēr politikas izvērtējums un ietekmes novērtējuma 
process liecina, ka ir iespējami uzlabojumi, jo īpaši, lai stiprinātu ģeogrāfiskās izcelsm es 
norāžu sistēmu, kas ir būtiska, lai nodrošinātu augstas kvalitātes pārtiku un visā Savienībā 
aizsargātu kultūras, gastronomijas un vietējo mantojumu. Tas galvenokārt attiecas uz šādiem 
aspektiem:  
• kā vislabāk īstenot ražotāju pamattiesības uz to ĢIN IĪ T aizsardzību. Ražotājiem, 
kuru īpašumā ir nemateriāls ĢIN aktīvs, ir tiesības uz tā aizsardzību, un Savienība 
cenšas to darīt pēc iespējas efektīvāk un iedarbīgāk, arī laikā, kad arvien vairāk tiek 
izmantots internets;  
• kā novērst to, ka uzņēmēji, kuriem  nav nekādu tiesību vai saistības ar autentisko 
produktu, negodprātīgi izmanto produktu nosaukumus. Jāpārskata arī izpildes 
panākšana, jo īpaši internetā, un atbilstības pārbaude;  
• kā palielināt produktu ar ĢIN ilgtspējīgu ražošanu. ĢIN kā instrumentu, ar  kuru 
piešķir vērtību produktiem, kas ir cieši saistīti ar vietējiem dabas faktoriem un vietējo 
ražotāju zinātību, šim nolūkam izmanto nepietiekami;  
• kā labāk informēt patērētājus par autentiskiem produktiem, lai novērstu informācijas 
asimetriju. Patērētā ji ļoti vāji atpazīst īpašos Savienības simbolus, un tas liecina par 
komunikācijas grūtībām;  
• kā nodrošināt, lai ražotāji saņemtu taisnīgu atlīdzību par savu produktu, kura īpašības 
ir saistītas ar tā ražošanu, un varētu nostiprināt savu pozīciju pārtikas  piegādes ķēdē.  
Garantēto tradicionālo īpatnību (GTĪ) shēma pēc 30  gadu pastāvēšanas nav devusi gaidītos 
ieguvumus ražotājiem un patērētājiem. Lai labāk identificētu un veicinātu tradicionālos 
lauksaimniecības produktus Savienībā, būtu jāvienkāršo un jāprecizē GTĪ shēma.  
Priekšlikums palīdz sasniegt kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķus  — jo īpaši 
uzlabot Savienības lauksaimniecības reakciju uz sabiedrības prasībām attiecībā uz 
lauksaimnieciskās ražošanas ekonomiskās, sociālās un vidiskās ilg tspējas rezultātiem. Tas 
nostiprinās pašreizējo ĢIN sistēmu kā IĪT. Ar priekšlikumu tiks palielināti ĢIN produktu 
                                                 
1 https://www.wipo.int/treaties/en/ip/paris/.  
2 https://ec.europa.eu/info/food -farming -fisheries/food -safety -and-quality/certification/quality -
labels/geographical -indications -register/.  
 
LV 2  LV ekonomiskie, sociālie un vidiskie rezultāti, ražotājiem tiks piešķirtas lielākas pilnvaras un 
atbildība, samazināts jaunu pārkāpumu veidu apjo ms (internetā), uzlabota izpildes panākšanas 
rezultativitāte un pārbaudes, ar ko garantē produktu autentiskumu, tiks novērstas nepilnības 
tiesību aktos un uzlabota reģistrācijas procedūru efektivitāte. Papildus ĢIN priekšlikumā ir 
aplūkoti arī noteikumi pa r GTĪ, proti, ir precizēta to definīcija. Turpretim ar šo priekšlikumu 
negroza noteikumus par fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem; tie tika ieviesti tikai 
2012.  gadā, un dalībvalstīm vispirms ir pilnībā jāapzina to potenciāls. Visbeidzot, 
priekšlikumā na v aplūkotas ar lauksaimniecību nesaistītas ĢIN; Komisija ir iecerējusi 
ierosināt atsevišķu tiesību aktu par šādām norādēm.  
ĢIN pārskatīšanas vispārējais mērķis ir visā Savienībā veicināt ĢIN plašāku izmantojumu, jo 
ĢIN ir intelektuālā īpašuma instruments, kas ir pieejams visiem lauksaimniekiem un produktu 
ražotājiem, kurus saista īpašības vai reputācija, kā arī to ražošanas vieta. Nav ierosinātas 
nekādas izmaiņas attiecībā uz ĢIN sistēmu pamatstruktūru, tādējādi saglabājot dalībvalstu 
lomu ar ĢIN un GTĪ sai stīto pieteikumu procedūrā, augstu intelektuālā īpašuma tiesību 
aizsardzības līmeni, ĢIN īpatnības vīna un stipro alkoholisko dzērienu nozarēs, kā arī izpildes 
panākšanu valstu līmenī gan saskaņā ar Oficiālo kontroļu regulu, gan intelektuālā īpašuma 
instru mentiem.  
Lai gan kvalitatīvu lauksaimniecības produktu ražošana ir Eiropas lauksaimniecības stiprā 
puse, pastāv ģeogrāfiska nelīdzsvarotība attiecībā uz reģistrēto ĢIN skaitu Savienības 
teritorijā. Tas atspoguļo atšķirīgus “izejas punktus” un pieredzi dalī bvalstu gastronomiskā un 
kultūras mantojuma saglabāšanā. ĢIN pārskatīšanā īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai 
veicinātu to ieviešanu tajās dalībvalstīs, kurās ĢIN netiek pietiekami izmantotas. ĢIN atalgo 
ražotājus par darbu, kas ieguldīts, ražojot daudz veidīgus un kvalitatīvus produktus, kas 
savukārt var dot labumu lauku ekonomikai. Tas jo īpaši attiecas uz mazāk labvēlīgām 
teritorijām, kalnu un attāliem reģioniem, kur lauksaimniecības nozare veido būtisku 
ekonomikas daļu un kur ir lielas ražošanas izmak sas un apgrūtinājumi. Mērķis ir arī palielināt 
reģistrēto ĢIN skaitu līdz Savienības vidējam rādītājam visās dalībvalstīs, kurās to lietotāju ir 
mazāk.  
Tāpēc priekšlikumā ir izvirzīti šādi vispārīgi mērķi:  
1. nodrošināt iedarbīgu IĪT aizsardzību Savienībā,  tai skaitā efektīvus reģistrācijas 
procesus, lai taisnīgi atalgotu ražotājus par to centieniem;  
2. palielināt ĢIN ieviešanu visā Savienībā, lai sniegtu labumu lauku ekonomikai.  
Šie divi vispārīgie mērķi ir sīkāk izklāstīti sešos konkrētos mērķos:  
1. uzlab ot ĢIN noteikumu izpildi, lai labāk aizsargātu intelektuālā īpašuma tiesības un 
labāk aizsargātu ĢIN internetā, arī pret negodprātīgu reģistrāciju un krāpniecisku un 
maldinošu praksi, un izmantošanu domēna nosaukumu sistēmā, kā arī lai apkarotu 
viltošanu;  
2. racionalizēt un precizēt tiesisko regulējumu, lai vienkāršotu un saskaņotu pieteikumu 
iesniegšanas procedūras jaunu nosaukumu reģistrācijai un produktu specifikāciju 
grozījumiem;  
3. veicināt Savienības pārtikas sistēmas ilgtspēju, integrējot īpašus ilgtspējas kritērijus;  
4. sniegt iespējas ražotājiem un ražotāju grupām labāk pārvaldīt savus ĢIN aktīvus un 
veicināt struktūru un partnerību veidošanu pārtikas piegādes ķēdē;  
5. sekmēt pareizu uztveri tirgū un uzlabot patērētāju informētību par ĢIN politi ku un 
Savienības simboliem, lai patērētāji varētu izdarīt apzinātu pirkumu izvēli;  
 
LV 3  LV 6. nodrošināt tradicionālo pārtikas produktu nosaukumu aizsardzību, lai labāk novērtētu 
un saglabātu tradicionālos produktus un ražošanas metodes.  
• Saskanība ar pašreizējie m noteikumiem konkrētajā politikas jomā  
Savienības tiesību aktos kopš 20.  gadsimta 70.  gadu sākuma ir paredzēta cilmes vietas 
nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība attiecībā uz vīnu, kopš 
1989.  gada  — attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajie m dzērieniem, bet kopš 1992.  gada  — 
attiecībā uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem. Tas ļauj reģistrēt tādu 
vērtīgu produktu nosaukumus, ko saskaņā ar produkta specifikāciju noteiktā ģeogrāfiskā 
apgabalā ražo ražotāji ar atzītu zinātību. P riekšlikums atbilst spēkā esošajiem politikas 
noteikumiem ĢIN jomā. Tā mērķis ir uzlabot spēkā esošos noteikumus un paredzēt 
vienkāršotu un racionalizētu noteikumu kopumu, vienlaikus nostiprinot atsevišķus ĢIN 
aizsardzības elementus, jo īpaši uzlabojot raž otāju grupu iespējas un paaugstinot aizsardzības 
līmeni internetā. Ar to mudina ĢIN ražotāju grupas produktu specifikācijās brīvprātīgi iekļaut 
prasības par labākiem ekonomiskās, sociālās un vidiskās ilgtspējas rezultātiem. Lai uzlabotu 
reģistrācijas kvali tāti un pieteikumu izskatīšanu, ar to piešķir pilnvaras Komisijai pieteikumu 
izskatīšanā izmantot kādas aģentūras tehnisko palīdzību, vienlaikus saglabājot ĢIN 
reģistrāciju un vispārējo atbildību par ĢIN politiku Komisijas pārziņā.  
• Saskanība ar citām Sav ienības politikas jomām  
Priekšlikums atbilst KLP noteiktajam vispārējam tiesiskajam regulējumam. Priekšlikums 
papildina citus pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt Savienības lauksaimniecības, vīna un 
stipro alkoholisko dzērienu produkcijas kvalitāti un dau dzveidību, taisnīgi atalgot ražotājus 
par ieguldīto darbu, aizsargāt ražotāju pamattiesības īpašuma jomā un informēt iedzīvotājus 
un patērētājus par iepriekš minēto nozaru produktu atpazīstamām specifiskām īpašībām, jo 
īpaši tām, kas saistītas ar to ģeogrā fisko izcelsmi.  
Stratēģijā “No lauka līdz galdam”3 Komisija ir apņēmusies veicināt pāreju uz ilgtspējīgu 
pārtikas sistēmu, lai stiprinātu ĢIN tiesisko regulējumu un vajadzības gadījumā iekļautu 
īpašus ilgtspējas kritērijus. ĢIN ir minētas arī saistībā ar u zlabotiem noteikumiem, kuru 
mērķis ir stiprināt lauksaimnieku un ražotāju grupu pozīcijas vērtības ķēdē. Rīcības plānā “No 
lauka līdz galdam” ir paziņots par citām iniciatīvām, kas ietekmē ĢIN produktus, jo īpaši par 
priekšlikumu ilgtspējīgu pārtikas sistē mu tiesiskajam regulējumam, ko paredzēts iesniegt 
2023.  gadā.  Šī iniciatīva par ĢIN tika iekļauta Komisijas darba programmā 2021.  gadam4 
saskaņā ar REFIT5 iniciatīvām, un tā ir saistīta ar Eiropas zaļo kursu6. 
Attiecībā uz klimatneitralitātes mērķi un Savi enības 2030. un 2040.  gada klimata 
mērķrādītājiem šim priekšlikumam nebūs negatīva ietekme uz klimatu.  
Turklāt Komisija paziņojumā par rīcības plānu intelektuālā īpašuma jomā7 paziņoja, ka tā 
stiprinās ĢIN aizsardzības sistēmu, lai to padarītu iedarbīgāku , arī lai cīnītos pret IĪT 
pārkāpumiem.  
Padomes secinājumos par stratēģiju “No lauka līdz galdam”8 tika atzinīgi novērtēta 
ilgtspējīgas attīstības labāka integrēšana Eiropas kvalitātes politikā un Komisija tika aicināta 
                                                 
3 https://ec.europa.eu/food/horizontal -topics/farm -fork-strategy_en.  
4 https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/2 021_commission_work_programme_annexes_en.pdf.  
5 https://ec.europa.eu/info/law/law -making -process/evaluating -and-improving -existing -laws/refit -
making -eu-law-simpler -less-costly -and-future -proof_lv.  
6 https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities -2019 -2024/e uropean -green -deal_lv.  
7 https://ec.europa.eu/info/law/better -regulation/have -your-say/initiatives/12510 -Ricibas -plans -
intelektuala -ipasuma -joma_lv.  
8 https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST -12099 -2020 -INIT/lv/pdf.  
 
LV 4  LV atkārtoti apstiprināt Eiropas kvalit ātes shēmu atbilstību un svarīgumu un stiprināt tiesisko 
regulējumu ĢIN jomā.  
2. JURIDISKAIS  PAMATS,  SUBSIDIARITĀTE  UN PROPORCIONALITĀTE  
• Juridiskais pamats  
Priekšlikums ietilpst KLP (LESD 43.  pants9) un IĪT (LESD 118.  pants) darbības jomā.  
Kopējā lauksai mniecības politikā prasības un noteikumi par lauksaimniecības produktu, 
pārtikas produktu, vīnu, aromatizēto vīna produktu un stipro alkoholisko dzērienu laišanu 
iekšējā tirgū un iekšējā tirgus integritātes nodrošināšanu ir Savienības kompetencē.  
• Subsidi aritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)  
Ar Regulu (ES) Nr.  1308/2013, Regulu (ES) 2019/787 un Regulu (ES) Nr.  1151/2012 
Savienība ir izveidojusi visaptverošu sistēmu konkrētu produktu nosaukumu aizsardzībai, lai 
veicinātu to unikālās īpašības, kas sai stītas ar to ģeogrāfisko izcelsmi, kā arī tradicionālo 
zinātību lauksaimniecības produktu, vīna un stipro alkoholisko dzērienu jomā.  Tāpēc 
dalībvalstis nevar rīkoties individuāli, lai sasniegtu šo politikas mērķi. Pašreizējās ĢIN 
sistēmas stiprināšanu var  panākt tikai ar rīcību Savienības līmenī, proti, pārskatot šīs regulas.  
• Proporcionalitāte  
Priekšlikums ietver pašreizējā ĢIN tiesiskā regulējuma ierobežotas un mērķtiecīgas izmaiņas, 
kas nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi stiprināt ĢIN sistēmu. Tajā saglabātas 
nozaru īpatnības, vienlaikus saskaņojot tos noteikumus, kas ir kopīgi visām nozarēm, jo īpaši 
attiecībā uz nosaukuma reģistrācijas vai produkta specifikācijas grozīšanas procedūrām, 
nosaukumu aizsardzību, pārbaudēm un izpildes panākšanu.  
• Juridiskā instrumenta izvēle  
ĢIN politikā noteikts, ka tā ir tieši piemērojama dalībvalstīs. Piemērots instruments ĢIN 
sistēmas pārskatīšanai ir Eiropas Parlamenta un Padomes regula, ņemot vērā, ka pašlaik spēkā 
ir šādi tiesību akti:  
• lauksai mniecības produktu un pārtikas produktu ĢIN  — Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012.  gada 21.  novembra Regula (ES) Nr.  1151/2012 par lauksaimniecības 
produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām10; 
• vīnu ĢIN  — Eiropas Parlamenta un Padomes 2013.  gada 17.  decembra Regula (ES) 
Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un 
atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr.  922/72, (EEK) Nr.  234/79, (EK) Nr.  1037/2001 un 
(EK) Nr.  1234/200711; 
• stipro alkoholisko dzērienu ĢIN  — Eiropas Parlame nta un Padomes 2019.  gada 
17. aprīļa Regula (ES) 2019/787 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, 
noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu 
pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dz ērienu 
ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un 
destilātu izmantošanu alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) 
Nr. 110/200812. 
                                                 
9 https://eur -lex.europa.eu/legal -content/LV/TXT/PDF/?uri=CELEX:12012E/TXT&from=LV.  
10 OV L 343, 14.12.2012., 1.  lpp. 
11 OV L 347, 20.12.2013., 671.  lpp. 
12 OV L 130, 17.5.2019., 1.  lpp. 
 
LV 5  LV Ar šo priekšlikumu atceļ pirmo no iepriekš minētajām regulām un groza divas  pēdējās no 
minētajām regulām.  
3. EX POST  IZVĒRTĒJUMU,  APSPRIEŠANOS  AR IEINTERESĒTAJĀM  
PERSONĀM  UN IETEKMES  NOVĒRTĒJUMU  REZULTĀTI  
• Ex post  izvērtējumi  / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes  
Tika veikts Savienības politikas izvērtējums attiecībā uz ĢIN un GTĪ, kas aizsargātas 
Savienībā. Tā konstatējumi tika publicēti 2021.  gada 21.  decembrī Komisijas dienestu darba 
dokumentā13. Tas kopumā aptvēra gandrīz 3400  ĢIN un 64  GTĪ, kuru izcelsme ir dalībvalstīs. 
Izvērtējuma mērķis bija novērtēt, cik lielā mērā ir sasniegti ĢIN un GTĪ politikas mērķi. 
Izvērtējumā tika pārbaudīta ĢIN un GTĪ sistēmas lietderība, efektivitāte, atbilstība, 
saskaņotība un pievienotā vērtība Savienības līmenī.   
ĢIN un GTĪ mērķi kopumā ir sasniegti efektīvi . Ar šo politiku ir saist īti daudzi un dažādi 
iespējamie ieguvumi ieinteresētajām personām, piemēram, taisnīga atlīdzība un godīga 
konkurence starp ražotājiem.  Tomēr tie nav sistemātiski vērojami visās dalībvalstīs. Galvenie 
ierobežojumi ir dažu dalībvalstu patērētāju zemā informē tība un izpratne par šo politiku, kā 
arī dažas kontroles nepilnības vērtības ķēdes lejasposmos. Pārējie politikas pamatmērķi  — 
nodrošināt ĢIN kā IĪT ievērošanu un iekšējā tirgus integritāti, kā arī to, lai GTĪ palīdzētu 
tradicionālo produktu ražotājiem sag labāt tradicionālās ražošanas metodes un receptes,  — 
kopumā ir sasniegti.  
ĢIN/GTĪ sistēma ir novērtēta kā efektīva . ĢIN un GTĪ sniedz vairākus ieguvumus 
ražotājiem14, savukārt publisko struktūru (Savienības un valsts līmenī) izmaksas ir nelielas  — 
aplēsts, ka tās ir 0,12  % no ĢIN/GTĪ p roduktu kopējās pārdošanas vērtības. Tomēr pastāv 
iespēja vienkāršot un samazināt administratīvo slogu, jo īpaši attiecībā uz ilgajām reģistrācijas 
un grozīšanas procedūrām gan valsts, gan Savienības līmenī.  
Saskaņā ar novērtēj umu politika ir būtiska  gan privātajām ieinteresētajām personām, gan 
valsts iestādēm. ĢIN un GTĪ mērķi ir vērsti uz dažādu ieinteresēto personu faktisko vajadzību 
apmierināšanu. ĢIN un GTĪ tiek uzskatītas par lauku teritoriju priekšrocību un svarīgu 
reģion ālās identitātes veicināšanas līdzekli. ĢIN un GTĪ stiprināšana, izmantojot lauku 
attīstības atbalstu, galvenokārt reaģē uz vajadzību veicināt integrāciju. Kaut arī vides 
aizsardzība un dzīvnieku labturība nav galvenie ar ĢIN/GTĪ apzīmētu produktu ražošana s 
mērķi, aptaujātās ražotāju grupas paziņoja, ka dažās produktu specifikācijās ir ņemti vērā 
vides aizsardzības un dzīvnieku labturības jautājumi.  
Attiecībā uz saskaņotību  nav konstatēta būtiska nesaderība starp ĢIN un Savienības preču 
zīmēm, ĢIN/GTĪ un va lsts/reģionālajām shēmām, kā arī ĢIN/GTĪ un citām Savienības 
politikas jomām.  
Turklāt pastāv skaidra pievienotā vērtība Savienībai , jo ĢIN un GTĪ ievērojami veicina gan 
iekšējā tirgus integritāti, gan godīgu tirdzniecību ar trešām valstīm.  
                                                 
13 https://ec.europa.eu/info/food -farming -fisheries/key -policies/common -agricultural -
policy/cmef/products -and-markets/geographical -indications -and-traditional -specialities -guaranteed -
protected -eu_en.  
14 ĢIN/GTĪ produktu vidējā cena ir divreiz augstāka nekā salīdzināmiem produktiem, kas nav ĢIN/GTĪ 
produkti, relatīvi mazāka ĢIN pro duktu cenu mainība, godīga konkurence starp ražotājiem ĢIN/GTĪ 
vērtības ķēdē, saimniecību darbības dažādošana, piemēram, pārstrāde, jauni pārdošanas veidi (tiešā 
pārdošana, e -pārdošana) un agrotūrisms.  
 
LV 6  LV Attiecībā uz gūto pieredzi  papildus iepriekš minētajiem trūkumiem kontroles un izpildes 
panākšanas jomā (lejupējā tirgū), kā arī saistībā ar patērētāju zemo informētību un izpratni, 
var uzsvērt tālāk aprakstītos aspektus.  
• Īstenošanas atšķirības rada grūtības panākt ražo tāju IĪT piemērošanu ārpus ražošanas 
dalībvalsts. Turklāt ĢIN aptver plašu produktu klāstu, ko tirgo dažādās tirdzniecības 
vietās (arī tiešsaistē), un tas vēl vairāk apgrūtina to faktisku piemērošanu.   
• Vēl viens jautājums ir cieši saistīts ar Komisijas j aunajiem politiskajiem mērķiem, jo 
īpaši ar Eiropas zaļo kursu un stratēģiju “No lauka līdz galdam”. Pēdējos gados 
arvien aktuālākas ir kļuvušas ilgtspējas problēmas, bet ĢIN un GTĪ ražošanā tās vai 
nu netiek ņemtas vērā, vai arī tas netiek darīts sistemāt iski. 
• Būtiska nozīme ĢIN un GTĪ īstenošanā ir ražotāju grupām. Tomēr izvērtējumā tika 
konstatēts, ka uzdevumi, ko tās ir tiesīgas veikt, ievērojami atšķiras dažādās nozarēs 
un dalībvalstīs, jo Savienības līmenī tās ir noteiktas tikai lauksaimniecības pār tikas 
nozarē, bet ne vīnu un stipro alkoholisko dzērienu nozarē.  
• Gan valsts, gan Eiropas līmenī par galveno ražotāju apgrūtinājumu un administratīvā 
sloga cēloni tiek uzskatītas laikietilpīgas un sarežģītās reģistrācijas un grozījumu 
izdarīšanas procedūr as. 
• Nelielais to produktu skaits, kas reģistrēti kā GTĪ, bet kas nav IĪT, norāda uz 
intereses trūkumu par šo shēmu un grūtībām aizsargāt tradicionālās ražošanas 
metodes Savienībā.  
• Apspriešanās ar ieinteresētajām personām  
Šai iniciatīvai izstrādātā apsp riešanās stratēģija aptvēra visus ĢIN sistēmas stiprināšanas 
iniciatīvas aspektus. Tā bija vērsta uz dažādām ieinteresēto personu kategorijām: valsts 
sektora iestādes, lauksaimniecības nozares organizācijas, pārstrādes nozares organizācijas, 
Eiropas, valst u un nozaru federācijas un privātie uzņēmumi, patērētāju organizācijas, 
tirdzniecības un mazumtirdzniecības nozares organizācijas; trešās valstis, akadēmiskie un 
pētniecības institūti, plaša sabiedrība un citi.  
Visi komunikācijas stratēģijā paredzētie pasā kumi tika veikti, kā plānots: atsauksmes par 
dokumentu “Ceļvedis  — sākotnējais ietekmes novērtējums”, ieinteresēto personu konference, 
pilsoniskā dialoga grupas sanāksmes un anketa, dalībvalstu sanāksmes un anketa, kā arī 
mērķorientētas apspriešanās ar nev alstiskā sektora ekspertiem.  
Atsauksmes par dokumentu “Ceļvedis  — sākotnējais ietekmes novērtējums”    
Kopumā ieinteresētās personas atzinīgi novērtēja ievirzes, kuras izklāstītas dokumentā 
“Ceļvedis  — sākotnējais ietekmes novērtējums”15, kas publicēts atsau ksmju sniegšanai 
2020.  gada 28.  oktobrī. Par ceļvedi tika saņemta 51 atsauksme.  
Lielākā daļa respondentu atzinīgi novērtēja Komisijas iniciatīvu stiprināt Savienības ĢIN 
sistēmu. Atsauksmes galvenokārt bija vērstas uz ilgtspējas aspektiem, kas jāiekļauj pr odukta 
specifikācijā, kā arī uz nepieciešamību uzlabot aizsardzību un precizēt tiesību aktus. Tie, kas 
izteica komentārus par GTĪ shēmas nākotni, uzskatīja, ka tā būtu jāturpina, jāprecizē un 
jāvienkāršo. Mazāks skaits respondentu minēja problēmas, kas sai stītas ar vienkāršošanu, 
kontrolēm un izpildes panākšanu, kā arī iespēju radīšanu ĢIN ražotāju grupām un problēmas, 
kas saistītas ar Savienības simbola izmantošanu uz etiķetes.  
                                                 
15 file:///C:/Users/dufouva/Downloads/090166e5d5274a42 (1).pdf  
 
LV 7  LV Konference “Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu stiprināšana”, 2020.  gada 25.–
26. novembris  
Komisija un Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma birojs ( EUIPO ) kopīgi organizēja 
augsta līmeņa konferenci, kurā ieinteresētās personas varēja paust savu viedokli par vairākiem 
ĢIN pārskatīšanas procesā risinātajiem jautājumiem. Pasāku mā piedalījās plaša auditorija, 
kurā bija pārstāvēti ĢIN ražotāji, ieinteresētās personas no visiem pārtikas vērtības ķēdes 
posmiem, dalībvalstu amatpersonas, starptautiskās un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, 
ES amatpersonas, kā arī studenti un iein teresētie sabiedrības locekļi.  
Papildus plenārsēdes atklāšanas un noslēguma sesijām notika arī piecpadsmit paneļdiskusijas, 
kurās tika apspriesti dažādi ar ĢIN pārskatīšanu saistīti jautājumi. Lai īstenotu iniciatīvu “No 
lauka līdz galdam”, tika apspriesti  arī ilgtspējas jautājumi un iespējas ražotājiem, kā arī veidi, 
kā palielināt ĢIN pievilcību un modernizēt un labāk īstenot ĢIN saskaņā ar rīcības plānu 
intelektuālā īpašuma jomā.  
Konferences ieraksts un visi materiāli (prezentācijas /video/audio/galerija)  līdz 2022.  gada 
novembrim ir pieejami tīmekļvietnē EUROPA16. 
Sabiedriskā apspriešana  
No 2021.  gada 15.  janvāra līdz 9.  aprīlim Komisija rīkoja atklātu sabiedrisko apspriešanu 
visās oficiālajās ES valodās, izmantojot EU-SURVEY . Tās mērķis bija apkopot vals ts sektora 
iestāžu, ieinteresēto personu un sabiedrības viedokļus. No respondentiem no 21  dalībvalsts 
tika saņemtas 302  atbildes.  
Respondenti norādīja uz tālāk uzskaitītajiem galvenajiem izaicinājumiem  ĢIN pārskatīšanā.  
• Tā kā ĢIN reputācija tiek arvien vairāk negodprātīgi izmantota internetā, ir 
nepieciešams novērst krāpšanu  un ĢIN produktu viltošanu.  
• ĢIN ražotāju grupām vajadzētu būt lielākām pilnvarām un pienākumiem attiecībā uz 
savu ĢIN pārvaldīšanu, reklāmu un izpil des panākšanu . Pagaidām tās nevar 
pieņemt lēmumus, kas būtu saistoši to dalībniekiem.  
• Trūkst izpratnes par logotipu , jo trūkst informācijas un publicitātes par ĢIN 
priekšrocībām.  
Apspriešanās ar pilsoniskā dialoga grupu (PDG) “Kvalitāte un noieta veicinā šana”  
PDG biedri pārstāv ražotāju, pārstrādātāju, mazumtirgotāju, patērētāju, vides aizstāvju un citu 
personu intereses. Komisija apspriedās ar PDG “Kvalitāte un noieta veicināšana” sanāksmēs, 
kas norisinājās:  
• 2020.  gada 5.  novembrī: informācija par pro cesu; pirmā diskusija par ĢIN 
pārskatīšanu;  
• 2021.  gada 9.  martā: diskusija par galvenajām vajadzībām ĢIN pārskatīšanā, galveno 
uzmanību pievēršot atsevišķiem aspektiem, arī ilgtspējai;  
• 2021.  gada 1.  jūlijā: sabiedriskās apspriešanas un PDG mērķorientēt ās apspriešanas 
rezultāti; diskusija par mērķiem un iespējām;  
• 2021.  gada 30.  novembrī: ietekmes novērtējuma procesa rezultātu izklāsts.  
                                                 
16 https://ec.europa.eu/info/events/strengthening -geographical -indications -digital -conference -2020 -nov-
25_en.  
 
LV 8  LV Tāpat, kā norādīts iepriekš, Komisija 2021.  gada 5.  maija un 8.  novembra sanāksmēs 
apspriedās arī ar PDG “Vīns” un 202 1. gada 9.  marta un 29.  oktobra sanāksmēs  — ar PDG 
“Stiprie alkoholiskie dzērieni”.  
Turklāt rakstiskas anketas veidā Komisija apspriedās ar PDG “Kvalitāte un noieta 
veicināšana” locekļiem arī par ĢIN ilgtspēju, marķēšanu un GTĪ.  
• Ekspertu atzinumu piepras īšana un izmantošana  
Komisija apspriedās ar dalībvalstu ekspertiem Lauksaimniecības un lauku attīstības kvalitātes 
un ilgtspējas ekspertu grupas ietvaros. Šīs ekspertu grupas sanāksmes notika:  
• 2021.  gada 23.  februārī: konteksts, izaicinājumi un mērķi, kā  arī atsauksmes par 
ceļvedi;  
• 2021.  gada 22.  aprīlī: sabiedriskās apspriešanas un ekspertu grupas mērķorientētās 
apspriešanas rezultāti; vispārējā pieeja;  
• 2021.  gada 23.  septembrī: politikas iespējas.  
Pirms šīm sanāksmēm Komisija Lauksaimniecības politi kas kvalitātes komitejas 2020.  gada 
19. oktobra sanāksmē, kā arī anketas veidā apkopoja GTĪ shēmas īstenošanas pieredzi.  
Komisija, izmantojot rakstisku anketu, apspriedās ar ekspertu grupas locekļiem arī par ĢIN 
ilgtspēju, ĢIN sistēmas vienkāršošanu, galve no uzmanību pievēršot valsts procesam, saiknei 
ar lauku attīstības politiku un GTĪ shēmai.  
Attiecībā uz ilgtspēju  dominēja viedoklis, ka ilgtspēja nav jāuzspiež ĢIN ražotājiem, bet gan 
jāveicina un jāatbalsta. Ir jāatzīst un jāveicina ar ilgtspēju saistītā  esošā prakse. Dalībvalstu 
eksperti īpaši uzsvēra, ka ir svarīgi ilgtspējas prasības integrēt pakāpeniski. Ir nepieciešams 
lielāks atbalsts (piemēram, ilgtspējas sertifikācijai, attiecīgām investīcijām) un cita veida 
stimuli (piemēram, prioritāte finansēju ma saņemšanā), kā arī informēšanas un veicināšanas 
pasākumi. Attiecībā uz bažām par uzturvielām bagātu pārtiku un veselīgu uzturu dominēja 
viedoklis, ka uzsvars uz uzturvērtību un uztura vajadzībām nedrīkst vājināt ĢIN izcelsmes 
jēdzienu, t.  i., kvalitāti,  kas iegūta, pateicoties cilvēka faktoru un dabas faktoru savstarpējai 
saiknei konkrētā ģeogrāfiskā apgabalā.  
Lai gan eksperti atzinīgi novērtēja turpmāku procedūru vienkāršošanu  un administratīvā 
sloga samazināšanu, viņi arī norādīja, ka priekšroka jādod rūpīgai un precīzai ĢIN pieteikumu 
izskatīšanai, nevis ātrumam. Vairāki eksperti atbalstīja procedūras noteikumu labāku 
saskaņošanu visās nozarēs un aicināja izstrādāt labākas pamatnostādnes un informācijas 
apmaiņu, lai atvieglotu paraugprakses apmaiņu, ap vienojumā ar efektīvāk funkcionējošu IT 
lietojumprogrammu.  
Attiecībā uz galvenajām grūtībām saistībā ar valsts procedūru  izceļami divi galvenie aspekti. 
Pirmkārt, šķiet, ka ražotājus apvienot aktīvā organizācijā ir sarežģīti, jo laiks un resursi ir 
ierobež oti. Ražotāji ĢIN reģistrācijas sākumposmā sadarbojas nelabprāt un var nebūt 
vienisprātis par ražošanas procesa definīciju produkta specifikācijā. Otra problēma, ar ko 
saskaras ražotāji, ir produkta specifikācijas sagatavošana: grūtības savākt pierādījumus , kas 
apliecina, ka produkts atbilst ĢIN prasībām, neskaidrs produkta īpašo iezīmju apraksts, 
zināšanu trūkums par to, kāda informācija nepieciešama, utt.  
Attiecībā uz saikni ar lauku attīstības pasākumiem  lielākā daļa ekspertu norādīja, ka 
mērķim vajadzēt u būt ne tikai patērētāju informētības uzlabošanai un ĢIN politikas 
popularizēšanai, bet arī ražotāju konkurētspējas palielināšanai, to mudināšanai pieteikties 
produktu aizsardzībai un ilgtspējas uzlabošanai.  
 
LV 9  LV Eksperti paskaidroja, ka GTĪ reģistrācijas procedūra tiek uzskatīta par sarežģītu un 
apgrūtinošu, tāpēc varētu paredzēt kritēriju precizēšanu. Viņi uzstāja, ka atļauja brīvi ražot 
GTĪ ārpus to izcelsmes valsts attur ražotājus no dalības shēmā, jo tie neredz labumu 
uzņemties reģistrāc ijas slogu.  
• Ietekmes novērtējums  
Ietekmes novērtējuma izstrādes darbs notika no 2020.  gada oktobra līdz 2021.  gada 
septembrim, un šajā laikposmā četras reizes tikās starpdienestu vadības grupa. Grupā 
piedalījās pārstāvji no divpadsmit ģenerāldirektorātie m un Komisijas dienestiem ( ISSG ) un 
EUIPO . Ietekmes novērtējuma ziņojuma saturs ir izstrādāts un uzlabots, izmantojot to 
dienestu ieguldījumu un piezīmes, kuri aktīvi piedalījās šajā ISSG . 
Regulējuma kontroles padome pēc 2021.  gada 30.  jūnija sanāksmes sni edza negatīvu 
atzinumu par ietekmes novērtējuma ziņojuma projektu. Tālāk izklāstīti padomes galvenie 
apsvērumi.  
• Ziņojumā nav sniegts skaidrs pamatojums un pietiekami pierādījumi, kuri pamatotu 
nepieciešamību rīkoties ilgtspējas, veselīga uztura, logotipu  izmantošanas un 
piegādes ķēdes nelīdzsvarotības jomās.  
• Ziņojumā nav pietiekami skaidri izklāstītas pieejamās politikas iespējas. Tajā nav 
pietiekami izpētītas politikas pasākumu alternatīvas kombinācijas, ar ko varētu 
nodrošināt labāku risinājumu kopumu  vai kas būtu politiski vispiemērotākās.  
• Ziņojumā nav pietiekami skaidri izklāstīta aģentūras iesaistīšana un ar to saistītās 
izmaksas.  
• Ziņojumā nav pietiekami nošķirti dažādu ieinteresēto personu viedokļi par 
galvenajiem jautājumiem.  
Pēc Regulējuma kontroles padomes piezīmju saņemšanas 2021.  gada 10. –15. septembrī 
notika rakstiska apspriešanās ar ISSG  par pārskatīto ietekmes novērtējuma ziņojuma versiju. 
Pārskatītajā versijā piezīmes tika pienācīgi ņemtas vērā.  
Nepieciešamie precizējum i un papildinājumi tika iekļauti ietekmes novērtējuma ziņojumā un 
tā pielikumos un atkārtoti iesniegti padomei 2021.  gada 25.  septembrī. Pamatojoties uz to, 
padome 2021.  gada 24.  septembrī pieņēma pozitīvu atzinumu ar atrunām17. Atzīstot ziņojumā 
veiktos uz labojumus, padome lūdza papildu paskaidrojumus par tālāk uzskaitītajiem 
jautājumiem.  
• Vēlamā politikas pasākumu kopuma izvēle nav saskaņota ar pārējo ziņojuma daļu. 
Ziņojumā nav skaidri noteikti un konsekventi novērtēti un salīdzināti alternatīvi 
politika s pasākumu kopumi.  
• Ziņojumā nav pietiekami pamatota vēlamā politikas rīcība attiecībā uz aģentūras 
iesaistīšanu.  
• Galvenajā ziņojumā nav pietiekami atspoguļoti dažādu ieinteresēto personu 
kategoriju viedokļi.  
Visas padomes piezīmes tika ņemtas vērā iete kmes novērtējuma ziņojuma galīgajā redakcijā 
un tā kopsavilkumā18. 
Ietekmes novērtējuma procesā tika pārbaudīti trīs politikas risinājumi ĢIN pārskatīšanai.  
                                                 
17 Pēc publicēšanas ievietot hipersaiti.  
18 Pēc publicēšanas ievietot hipersaiti.  
 
LV 10  LV Pirmā risinājuma  — uzlabot un atbalstīt  — mērķis ir uzlabot jau esošos instrumentus un 
sniegt papild u atbalstu ražotājiem, dalībvalstu iestādēm un citām ieinteresētajām personām. 
Galvenā uzmanība tiek pievērsta norādījumiem (piemēram, saistībā ar izpildi, lietu 
novērtēšanu un juridisko interpretāciju/precizēšanu), pastiprinātai sadarbībai starp 
dalībvals tīm un spēju veidošanas pasākumiem, arī ilgtspējas jautājumos. Procedūras tiks 
uzlabotas, saskaņojot tās starp nozarēm. Elastīgāka pieeja attiecībā uz Savienības logotipiem 
ir vērsta uz to, lai ražotāji tos vairāk izmantotu.  
GTĪ shēma tiek aizstāta ar dalī bvalstu iestāžu veiktu tradicionālo lauksaimniecības produktu 
un pārtikas produktu oficiālu atzīšanu, izmantojot ierobežotu kritēriju sarakstu, kas jānosaka 
Savienības līmenī, savukārt dalībvalstis paziņotu Komisijai tradicionālo produktu 
nosaukumus, lai t os publiskotu.  
Ar otro risinājumu  — labāk definēt un stiprināt  — nostiprina ĢIN aizsardzību un uzlabo 
vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp uzņēmējiem, ieviešot vienotu kontroles procedūru 
kopumu visām nozarēm un izstrādājot detalizētus noteikumus par Ģ IN ievērošanu saistībā ar 
pārdošanu internetā. Tajā ir arī noteikta loma, kādu ĢIN ražotāju grupas brīvprātīgi var 
uzņemties, lai palīdzētu risināt sabiedrības bažas par ilgtspēju, iekļaujot ilgtspējas kritērijus 
produktu specifikācijās un stiprinot savu Ģ IN aktīvu pārvaldību un izpildes panākšanu. ĢIN 
ražotāju grupu konkrētie uzdevumi, ko atzinušas dalībvalstu iestādes, tiktu attiecināti uz 
visām nozarēm. Logotipa izmantošana uz produkta etiķetes nav obligāta, un ražotāji var lemt 
par tā izmēru un vietu uz  etiķetes. Tiesību akti tiks uzlaboti, precizējot juridisko 
terminoloģiju, ieviešot elastīgumu attiecībā uz ražošanas procesu un izveidojot vienkāršotu 
procedūras noteikumu vienotu kopumu.  
Saskaņā ar šo risinājumu ir jāstiprina Savienības pārvaldības struk tūras, kas veic ĢIN 
novērtēšanu, reģistrācijas procedūrā iesaistot jau esošu aģentūru. Lai gan novērtēšana valsts 
līmenī paliktu dalībvalstu ziņā, aģentūra Komisijai sniegtu tehnisku palīdzību pieteikumu un 
iebildumu izskatīšanā ES līmenī. Lai gan ietekmes  novērtējuma ziņojumā ir netieši paredzēts, 
ka lēmumus pieņem arī aģentūra, visus juridiskos lēmumus pieņem Komisija, un tas ir ar 
nolūku saglabāt ciešu likumdošanas kontroli.  
Trešais risinājums  — saskaņot un modernizēt  — nodrošina pilnīgu saskaņošanu, 
izveidojot vienotu regulu, kas ietver vienotus izpildes panākšanas un kontroles noteikumus. 
Tāpat vienā pamataktā tiktu saskaņoti noteikumi, kas saistīti ar aizsardzības un procedūras 
noteikumiem. Paredzēto logotipu izmantošana ir obligāta visās nozarēs. Tomē r saskaņošana 
neietekmēs ĢIN definīcijas un saglabās konkrētu nozaru specifiku. ĢIN ražošanas ilgtspējas 
kritēriji tiktu definēti Savienības tiesību aktos un ieviesti, iekļaujot tos produkta specifikācijā, 
tādējādi uz tiem attiecinot oficiālās kontroles. P apildus iepriekšējā politikas risinājumā 
paredzētajiem pasākumiem īpašas pamatnostādnes par ĢIN ražotāju grupu darbību stiprinās 
to pozīcijas ĢIN vērtības ķēdēs un ļaus labāk pārvaldīt to ĢIN aktīvus.  
Šis risinājums paredz reģistrācijas procesu pilnībā uzt icēt esošai aģentūrai un paredz 
pārsūdzības iespēju apelācijas iestādē. Tas pieļauj dažādas dalībvalstu iesaistīšanās pakāpes: 
sākotnējais valsts līmeņa novērtējums, kā tas ir saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem, 
apspriešanās ar dalībvalstīm vai dalībvalst u neiesaistīšana.  
GTĪ shēma tiktu atcelta. Tos tradicionālos pārtikas produktu nosaukumus, kas var atbilst 
ACVN vai AĢIN kritērijiem, varētu reģistrēt kā ACVN vai AĢIN, bet citus tradicionālos 
nosaukumus varētu reģistrēt kā preču zīmes.  
Ietekmes novērtējum ā secināts, ka vispiemērotākais ir otrais risinājums . Šim risinājumam 
ir visaugstākie rādītāji, salīdzinot ĢIN ražotāju izmaksas un ieguvumus. Ražotāji gūs labumu 
no ātrākas un labākas aizsardzības, un vienlaikus samazināsies arī izmaksas, jo īpaši saistīb ā 
 
LV 11  LV ar reģistrācijas procedūras ilgumu un nepieciešamajiem resursiem. Ilgtspējas kritēriju 
brīvprātīga iekļaušana produkta specifikācijā ĢIN ražotāju grupai radītu papildu atbilstības un 
sertifikācijas izmaksas, ko daļēji varētu kompensēt ar atbalsta pasākum iem lauku attīstības 
politikas satvarā; tas atbilstu patērētāju vēlmēm pēc ilgtspējīgākiem produktiem.  
• Normatīvā atbilstība un vienkāršošana  
Priekšlikuma pamatā ir normatīvās atbilstības pārbaude un vienkāršošanas potenciāla analīze.  
Ar ierosināto regulu  vienkāršo ĢIN pārvaldību, visām nozarēm paredzot vienotu procesuālo 
un kontroles noteikumu kopumu. Ar to saskaņo arī visu nozaru aizsardzības noteikumus. 
Tādējādi ar to nodrošina saskaņotību un padara ĢIN sistēmu vieglāk saprotamu 
ieinteresētajām personām . 
Galvenie vienkāršošanas elementi ir šādi:  
• vienots noteikumu kopums attiecībā uz pieteikumu iesniegšanas procesiem un 
kontroli, kas dos labumu, nodrošinot noteikumu saskaņotību starp nozarēm un 
novēršot pašreizējās procedūru atšķirības;  
• tiek ieviesti precizējumi, īpaši attiecībā uz IĪT;  
• tiek ieviesti vienkāršāki jēdzieni, īpaši GTĪ shēmā, lai uzlabotu ražotāju un patērētāju 
izpratni par šādiem produktiem.  
Attiecībā uz administratīvā sloga samazināšanu priekšlikumā ir paredzēts, ka reģistrācijas 
procedūrā tehnisku palīdzību sniegs esoša ES aģentūra un pilnībā tiks izmantoti digitālie rīki. 
Ietekmes novērtējums liecina, ka tehniskā palīdzība ļaus saīsināt procedūras laiku, uzlabot 
pieteikumu kvalitāti (pateicoties atgriezeniskās saites ciklam) un n ovērtējumu kvalitāti, kā arī 
samazināt slogu ražotājiem un dalībvalstīm. Tas prasīs mazāk valsts pārvaldes kapacitātes un 
resursu, kā arī saīsinās reģistrācijas laiku.  
Jaunā domēna nosaukumu informācijas un brīdināšanas sistēma, ko izveidos EUIPO , ĢIN 
pieteikuma iesniedzējiem nodrošinās papildu digitālu rīku, ko izmantot pieteikumu 
iesniegšanas procesā, lai labāk aizsargātu un īstenotu savas ĢIN tiesības.  
• Pamattiesības  
Saskaņā ar ES Pamattiesību hartu19 (17. panta 2.  punkts) Savienībai ir pienākums aizsarg āt 
intelektuālo īpašumu. Paredzētie pasākumi radīs labākus apstākļus ĢIN aizsardzībai un 
samazinās ĢIN piesavināšanās, atdarināšanas un atsaukšanās uz tām risku, tādējādi veicinot 
ražotāju ienākumu saglabāšanu. Nosakot saskaņotāku pieeju procedūras noteiku miem, būtu 
jāpanāk efektīvāks reģistrācijas process ar īsāku reģistrācijas laiku, mazāku slogu ražotājiem 
un augstāku reģistrācijas procesu kvalitāti, tādējādi ievērojot Komisijas pienākumu izskatīt 
ĢIN pieteikumus objektīvi, taisnīgi un saprātīgā termiņā.  
4. IETEKME  UZ BUDŽETU  
Priekšlikums budžetu neietekmē.  
                                                 
19 https://ec.europa.eu/info/aid -development -cooperation -fundamental -rights/your -rights -eu/eu -charter -
fundamental -rights_lv.  
 
LV 12  LV 5. CITI  ELEMENTI  
• Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība  
Pasākumu īstenošana tiks uzraudzīta, un par to tiks ziņots, pamatojoties uz galveno darbības 
mērķu uzraudzības r ādītājiem, kas uzskaitīti ietekmes novērtējuma ziņojumā.  
Lai uzraudzītu ĢIN ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā un nodrošinātu pārredzamību, portālā 
GIview  ir iekļauta sadaļa katrai reģistrētajai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, kurā dalībvalstu 
iestādes iekļaus paziņojumu par ilgtspēju.  
2016.  gada Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu ir paredzēts, ka trīs iestādes 
vienojas sistemātiski apsvērt ie spēju izmantot pārskatīšanas klauzulas tiesību aktos un ņemt 
vērā laiku, kas vajadzīgs īstenošanai un pierādījumu vākšanai par rezultātiem un ietekmi. 
Pamatojoties uz to, Komisija veic novērtējumu ne agrāk kā piecus gadus pēc regulas 
piemērošanas dienas. I zvērtējumu veiks saskaņā ar Komisijas labāka regulējuma vadlīnijām.  
• Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums  
Priekšlikums ietver noteikumu kopumu, kas izstrādāts, lai ieviestu saskaņotu ĢIN sistēmu, 
kuras mērķis ir palīdzēt ražotājiem labāk  informēt par savu ĢIN produktu īpašībām, 
raksturlielumeim un pazīmēm un nodrošināt atbilstošu informāciju patērētājiem. Turklāt 
priekšlikumā ir precizēta un uzlabota GTĪ shēma, bet tajā nav veiktas izmaiņas fakultatīvo 
kvalitātes apzīmējumu shēmā.  
Priekšl ikums ietver tālāk aprakstītos noteikumus.  
I sadaļa. Vispārīgi noteikumi  
Vispārīgajos noteikumos ir paredzēts, ka tiesību akta priekšmets ir ĢIN, ar ko aizsargā vīnu, 
stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības produktu nosaukumus. Tajos ir sniegtas ar ī 
šajā regulā izmantoto apzīmējumu definīcijas, kā arī aprakstīti datu aizsardzības noteikumi.  
II sadaļa. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes  
1. nodaļa. Vispārīgi noteikumi  
Vispārīgajos noteikumos ir paskaidrots, ka ĢIN sistēmas mērķis ir izveidot vienotu un 
ekskluzīvu sistēmu, ar ko aizsargā tādu vīnu, stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības 
produktu nosaukumus, kuru īpašības, pazīmes un reputācija ir saistīta ar to ražošanas vietu. 
[LS: Tajos ir sniegta aptverto produktu klasifikācija. Tajos ir sniegta s arī konkrēti šajā sadaļā 
lietoto apzīmējumu definīcijas.  
2. nodaļa. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija  
Šajā nodaļā jo īpaši paredzēti vienoti reģistrācijas noteikumi gan valsts, gan Savienības 
līmenī, tai skaitā iebildumu procedūra, sniegta piete ikuma iesniedzēja definīcija un uzskaitītas 
pieteikuma iesniedzējam noteiktās prasības, precizēts pieteikuma dokumentu saturs un 
noteikta reģistra loma. Tajā ir noteikta aizsardzība pārejas posmā un pārejas pasākumi. Tajā 
ietverti arī noteikumi par produkt a specifikācijas grozījumiem un reģistrētās ĢIN anulēšanu.  
3. nodaļa. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība  
Šajā nodaļā ir noteikts ĢIN aizsardzības līmenis. Šajā nodaļā ir arī izklāstīti noteikumi par 
ĢIN, ja tās izmanto kā sastāvdaļas, precizēti suga s vārdi un homonīmu ĢIN reģistrācija, kā arī 
saikne ar preču zīmēm. Tajā paredzēti noteikumi par atzītajām ražotāju grupām. Tajā 
precizēta arī saistība ar apzīmējumu lietošanu interneta domēna nosaukumos. Visbeidzot, šajā 
nodaļā ietverti noteikumi par Savi enības simbolu, norāžu un saīsinājumu lietošanu uz 
attiecīgā produkta marķējuma un reklāmas materiālā.  
 
LV 13  LV 4. nodaļa. Kontroles un izpilde  
Šajā nodaļā ir izklāstīti noteikumi par pārbaudēm, arī par to, vai produkts, kas apzīmēts ar 
ĢIN, ir ražots saskaņā ar at tiecīgo produkta specifikāciju, un par ĢIN izmantošanas 
uzraudzību tirgū. Tajā ir paredzēta arī dalībvalstu iestāžu savstarpēja palīdzība. Visbeidzot, 
tajā noteikts, ka izpildiestādēm pēc ražotāja pieprasījuma jāizsniedz sertifikācijas 
apliecinājums.  
5. nodaļa. Reģistrācijas procedūras papildu elementi  
Šajā nodaļā ir noteikti kritēriji Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma biroja ( EUIPO ), kas 
sniegs tehnisko palīdzību Komisijai pieteikumu pārbaudē, darbības uzraudzībai.  
6. nodaļa. Lauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes  
Šajā nodaļā ir definēts lauksaimniecības produkta aizsargāts cilmes vietas nosaukums un 
aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. Tajā noteikts ar ĢIN apzīmēta lauksaimniecības 
produkta specifikācijas un vienotā doku menta saturs. Turklāt tajā ir iekļauti arī šai nozarei 
specifiski noteikumi, jo īpaši par augu un dzīvnieku šķirnēm, kā arī barības un izejvielu 
ieguvi.  
7. nodaļa. Procedūras noteikumi  
Šajā nodaļā noteikts, ka Komisijai palīdz Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu  komiteja.  
8. nodaļa. Pārejas un nobeiguma noteikumi (ģeogrāfiskās izcelsmes norādes)  
Šajā nodaļā noteikts, ka Komisijai palīdz Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu komiteja. Tajā arī 
paredzēta reģistru nepārtrauktība un precizēti noteikumi par pieteikumiem, kas iesniegti pirms 
šīs regulas stāšanās spēkā.  
III sadaļa. Kvalitātes shēmas  
1. nodaļa. Garantētu tradicionālo īpatnību produkti  
Šajā nodaļā ir izklāstīti noteikumi par GTĪ shēmu. Salīdzinot ar spēkā esošajiem 
noteikumiem, tajā precizēti GTĪ reģistrācijas kri tēriji, konkrētāk, tajā vairs netiek prasīts, lai 
GTĪ produktiem būtu specifiskas iezīmes. Ir precizēti un racionalizēti arī procedūras 
noteikumi.  
2. nodaļa. Fakultatīvi kvalitātes apzīmējumi  
Šajā nodaļā ir izklāstīti noteikumi par fakultatīviem kvalitātes  apzīmējumiem. Šajā jomā 
spēkā esošajos tiesību aktos izmaiņas nav veiktas.  
3. nodaļa. Procedūras noteikumi  
Šajā nodaļā noteikts, ka Komisijai palīdz Lauksaimniecības kvalitātes komiteja.  
IV sadaļa. Grozījumi Regulās (ES) Nr.  1308/2013, (ES) 2019/787 un (E S) 2017/1001 [BT: 
regulu secība]  
Šajā sadaļā iekļauti noteikumi, ar ko groza Regulu (ES) Nr.  1308/2013 un Regulu (ES) 
2019/787, jo īpaši saistībā ar jauno, saskaņoto aizsardzības, reģistrācijas procedūras, kontroles 
un izpildes noteikumu kopumu, kas izklās tīts šīs regulas iepriekšējās nodaļās. Regulu 
(ES) 2017/1001 groza, lai EUIPO  uzticētu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pārvaldības 
uzdevumus.  
V sadaļa. Pārejas un nobeiguma noteikumi  
Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot regulā izklā stītos nosacījumus. 
Šajā sadaļā arī precizēti pārejas noteikumi, jo īpaši tas, ka attiecībā uz pieteikumiem, kas 
 
LV 14  LV iesniegti pirms šīs regulas stāšanās spēkā, jāievēro noteikumi, kas bija spēkā pirms tās 
stāšanās spēkā. Regula stājas spēkā [..] dienā pēc tās  publicēšanas Eiropas Savienības 
Oficiālajā Vēstnesī . 
 
LV 15  LV 2022/0089 (COD)  
Priekšlikums  
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,  
par Eiropas Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem 
alkoholiskajiem dzērieniem un lauksaimniecības produktiem un par lauksaimniecības 
produktu kvalitātes shēmām, un ar ko groza Regulas (ES) Nr.  1308/2013, (ES) 
2017/1001 un (ES) 2019/787 un atceļ Regulu (ES) Nr.  1151/2012  
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME,  
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43.  panta 2.  punktu un 
118. panta pirmo daļu,  
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,  
pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,  
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu20, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu21, 
saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,  
tā kā:  
(1) Eiropas zaļajā kursā22 kā viens no politikas virzieniem, kuru mērķis ir pārveidot 
Savienības ekonomiku ilgtspējīga i nākotnei, ir iekļauta arī taisnīgas, veselīgas un videi 
draudzīgas pārtikas sistēmas (“no lauka līdz galdam”) izveide.  
(2) Komisijas 2020.  gada 20.  maija paziņojumā “Stratēģija “No lauka līdz galdam”. 
Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sis tēmas vārdā”, kurā aicināts pāriet 
uz ilgtspējīgām pārtikas sistēmām, arī aicināts stiprināt tiesisko regulējumu attiecībā 
uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un attiecīgā gadījumā paredzēt īpašus ilgtspējas 
kritērijus. Paziņojumā Komisija apņēmās kopā ar ci tiem likumdevējiem stiprināt ar 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm marķētu produktu ražotāju, to kooperatīvu un ražotāju 
organizāciju pozīcijas pārtikas piegādes ķēdē.  
(3) 2020.  gada 25.  novembra paziņojumā “ES inovāciju potenciāla maksimāla 
izmantošana. Rīcīb as plāns intelektuālā īpašuma jomā ES atveseļošanās un noturības 
atbalstam” Komisija apņēmās izskatīt to, kā stiprināt, modernizēt, racionalizēt un 
labāk piemērot lauksaimniecības produktu, vīnu un stipro alkoholisko dzērienu 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes . 
(4) Savienības vīnu, stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības produktu kvalitāte 
un dažādība ir viena no tās nozīmīgām priekšrocībām, kas Savienības ražotājiem 
sniedz konkurences priekšrocību un rada lielu ieguldījumu Savienības dzīvajā kultūras 
un gastronomijas mantojumā. Tas notiek, pateicoties to Savienības ražotāju prasmēm 
                                                 
20 OV C XX, XX.X.2022., XX.  lpp. 
21 OV C XX, XX.X.2022., XX.  lpp. 
22 https://ec.europa.eu/info/publications/communication -european -green -deal_en.  
 
LV 16  LV un apņēmībai, kuri saglabājuši dzīvas tradīcijas, vienlaikus ņemot vērā jaunu 
ražošanas metožu un materiālu attīstību.  
(5) Savienības iedzīvotāji un patērētāji arvien vairāk pieprasa kvalitatīvus, kā arī 
tradicionālus produktus. Tiem rūp arī lauksaimnieciskās produkcijas dažādības 
saglabāšana Savienībā. Tas rada pieprasījumu pēc vīniem, stiprajiem alkoholiskajiem 
dzērieniem un lauksaimniecības produktiem ar nosakāmām specifisk ām īpašībām, 
īpaši tām, kas saistītas ar to ģeogrāfisko izcelsmi.  
(6) Fizisku personu aizsardzība saistībā ar persondatu apstrādi ir pamattiesības.  Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulā (ES)  2018/172523 ir paredzēti noteikumi par fizisku 
personu aizsardzību attiecībā uz persondatu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, 
birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti. Lai nodrošinātu augstu aizsardzības 
līmeni, ir skaidri jānosaka Komisijas un dalībvalstu uzdevumi saistībā ar persondatu 
apstrādi to kompe tencē esošajās procedūrās. Persondatu apstrāde ir likumīga, ja tā ir 
nepieciešama, lai veiktu uzdevumus sabiedrības interesēs. Ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāžu un garantēto tradicionālo īpatnību produktu reģistrācijas, grozīšanas vai 
anulēšanas procedūras, ko  veic saskaņā ar šo regulu, Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (ES) Nr.  1308/201324 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 
2019/78725, būtu jāveic pareizi. Lai pareizi pārvaldītu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu 
un garantēto tradicionālo īpatnību produk tu reģistrācijas, grozīšanas vai anulēšanas 
procedūras, ir jāapstrādā atsauces par pieteikuma iesniedzējiem šajās procedūrās, 
iebildumu iesniedzējiem, uzņēmējiem, kam piemērots pārejas periods, un struktūrām 
un fiziskām personām, kam deleģēti konkrēti ofic iālās kontroles uzdevumi. Turklāt šīs 
procedūras ir publiskas. Pārredzamība ir nepieciešama, lai nodrošinātu godīgu 
konkurenci starp uzņēmējiem un publiski noteiktu ar šīm procedūrām saistītās privātās 
un valsts ekonomiskās intereses. Lai līdz minimumam sa mazinātu persondatu 
izpaušanu, dokumentos, kas jāiesniedz attiecīgo procedūru gaitā, pēc iespējas 
jāizvairās no prasībām iesniegt persondatus. Tomēr Komisijai un dalībvalstīm var 
nākties apstrādāt informāciju, kas satur persondatus, piemēram, personvārdus un 
kontaktinformāciju. Šajā sakarā sabiedrības interešu dēļ un saskaņā ar Regulu (ES) 
2018/1725 Komisijai un dalībvalstīm būtu jāļauj apstrādāt šādus persondatus un 
izpaust vai publiskot tos, ja tas ir nepieciešams, lai identificētu pieteikuma 
iesniedzējus  reģistrācijas, grozīšanas vai anulēšanas procedūrā, iebildumu iesniedzējus 
iebildumu procedūrā, uzņēmējus, kam piemērots pārejas periods, kas piešķirts, lai 
atkāptos no reģistrēta nosaukuma aizsardzības, un struktūras, kam deleģēta produkta 
specifikācijas  atbilstības pārbaudes veikšana.   
(7) Regulas (ES) 2018/1725 piemērošanas nolūkā Komisija ir iestāde, pie kuras 
persondatu īpašnieki var vērsties, lai īstenotu saistītās tiesības, nosūtot piezīmes, 
uzdodot jautājumus vai izsakot bažas, vai iesniedzot sūdzī bu par persondatu vākšanu 
                                                 
23 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES)  2018/1725 (2018.  gada 23.  oktobris) par fizisku personu 
aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un 
par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu  (EK) Nr.  45/2001 un Lēmumu Nr.  1247/2002/EK, 
OV L 295, 21.11.2018., 39. –98. lpp. 
24 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr.  1308/2013 (2013.  gada 17.  decembris), ar ko izveido 
lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un atceļ Padomes Regulas (EEK) Nr.  922/72, 
(EEK) Nr.  234/79, (EK) Nr.  1037/2001 un (EK) Nr.  1234/2007, OV  L 347, 20.12.2013., 671. –854. lpp. 
25 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/787 (2019.  gada 17.  aprīlis) par stipro alkoholisko 
dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu un marķējumu, stipro alkoholisko dzērienu n osaukumu 
lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāžu aizsardzību, lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta un destilātu izmantošanu 
alkoholiskajos dzērienos un ar ko atceļ Regulu (EK) N r. 110/2008, OV  L 130, 17.5.2019., 1. –54. lpp. 
 
LV 17  LV un izmantošanu. Tādēļ būtu jāprecizē, ka attiecībā uz persondatu apstrādi procedūrās, 
par kurām saskaņā ar šo regulu, Regulu (ES) Nr.  1308/2013, Regulu (ES) 2019/787 un 
saskaņā ar tām pieņemtajiem noteikumiem atbild Komisija, tā i r uzskatāma par pārzini 
Regulas (ES)  2018/1725 nozīmē.  
(8) Attiecīgo procedūru gaitā dalībvalstu veiktajai persondatu apstrādei piemēro Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/67926. Minētās regulas piemērošanas 
nolūkā dalībvalstu kompetentās iestādes ir iestādes, pie kurām persondatu īpašnieki 
var vērsties, lai īstenotu saistītās tiesības, nosūtot piezīmes, uzdodot jautājumus vai 
izsakot bažas, vai iesniedzot sūdzību par persondatu vākšanu un izmantošanu. Tādēļ 
būtu jāprecizē, ka attiecībā uz persondatu apstrādi procedūrās, par kurām saskaņā ar šo 
regulu, Regulu (ES) Nr.  1308/2013, Regulu (ES) 2019/787 un saskaņā ar tām 
pieņemtajiem noteikumiem atbild dalībvalstis, tās ir uzskatāmas par pārziņie m 
Regulas (ES) 2016/679 nozīmē.  
(9) Nodrošināt ar Savienībā aizsargātiem nosaukumiem saistīto intelektuālā īpašuma 
tiesību vienotu atzīšanu un aizsardzību visā Savienībā ir prioritāte, ko var efektīvi 
sasniegt tikai Savienības līmenī. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ar ko aizsargā tādu 
vīnu, stipro alkoho lisko dzērienu un lauksaimniecības produktu nosaukumus, kuru 
īpašības, pazīmes vai reputācija ir saistīta ar to ražošanas vietu, ir Savienības 
ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc ir jānodrošina vienota un ekskluzīva ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāžu sistēma. Ģeogrāfi skās izcelsmes norādes ir kolektīvās tiesības, kas 
pieder visiem tiem atbilstīgajiem ražotājiem noteiktā apgabalā, kuri vēlas ievērot kāda 
produkta specifikāciju. Ražotājiem, kas darbojas kolektīvi, ir lielākas pilnvaras nekā 
individuāliem ražotājiem, un t ie uzņemas kolektīvu atbildību par savu ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāžu pārvaldību, tai skaitā reaģējot uz sabiedrības pieprasījumu pēc 
produktiem, kas iegūti ilgtspējīgas ražošanas rezultātā.  Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu 
izmantošana ir taisnīga atlīdzība r ažotājiem par darbu, kas ieguldīts, ražojot 
daudzveidīgus un kvalitatīvus produktus. Tajā pašā laikā tas var dot labumu lauku 
ekonomikai, jo sevišķi attiecībā uz apgabaliem ar dabas vai citiem īpašiem 
ierobežojumiem, piemēram, kalnu rajoniem un tālākajiem reģioniem, kur 
lauksaimniecības nozare veido nozīmīgu ekonomikas daļu un ražošanas izmaksas ir 
augstas. Tādējādi ar kvalitātes shēmām var veicināt un papildināt lauku attīstības 
politiku, kā arī KLP tirgus un ienākumu atbalsta rīcībpolitikas. Konkrētāk, ar  tām var 
veicināt lauksaimniecības nozares un jo īpaši nelabvēlīgo apgabalu attīstību. 
Savienības sistēma, kas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsargā, paredzot to 
iekļaušanu reģistrā Savienības līmenī, veicina lauksaimniecības nozares attīstību, jo no 
tās izrietošā vienotākā pieeja nodrošina godīgu konkurenci to ražotāju vidū, kuru 
ražotajiem produktiem ir šādas norādes, un paaugstina patērētāju uzticību šiem 
produktiem.  Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmas mērķis ir dot iespēju patērētājiem 
pārdomātāk i zvēlēties pirkumus un, izmantojot marķējumu un reklāmu, palīdzēt 
viņiem pareizi identificēt produktus tirgū. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas ir 
intelektuālā īpašuma tiesību veids, palīdz uzņēmējiem un uzņēmumiem piešķirt 
vērtību saviem nemateriālajiem aktīviem. Lai izvairītos no nevienlīdzīgu konkurences 
apstākļu radīšanas un stiprinātu iekšējo tirgu, ikvienam ražotājam, arī ražotājam no 
trešās valsts, vajadzētu būt iespējai izmantot reģistrētu nosaukumu un tirgot produktus 
ar ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādi visā Savienībā un elektroniskajā tirdzniecībā ar 
nosacījumu, ka attiecīgais produkts atbilst attiecīgās specifikācijas prasībām un 
ražotājs ir iekļauts kontroles sistēmā. Ņemot vērā pieredzi, kas gūta, īstenojot Eiropas 
Parlamenta un Padomes Regulas (E S) Nr.  1308/2013, (ES) 2019/787 un (ES) 
                                                 
26 atsauce.  
 
LV 18  LV Nr. 1151/201227, ir jārisina daži juridiski jautājumi, jāprecizē un jāvienkāršo daži 
noteikumi un jāracionalizē procedūras.  
(10) Lai nodrošinātu atbilstību lauksaimniecības produktu definīcijai starptautiskajā 
sistēmā , t. i., Pasaules Tirdzniecības organizācijā, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm 
būtu jāparedz kombinētās nomenklatūras izmantošana.  
(11) Savienība jau kādu laiku ir centusies vienkāršot kopējās lauksaimniecības politikas 
tiesisko regulējumu. Šī pieeja būtu jā piemēro arī regulām ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāžu jomā, neapšaubot katras nozares īpatnības. Lai vienkāršotu laikietilpīgās 
reģistrācijas un grozījumu procedūras, saskaņoti procedūras noteikumi par 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vīnam, stiprajiem alkoholis kajiem dzērieniem un 
lauksaimniecības produktiem būtu jānosaka vienā tiesību aktā, vienlaikus saglabājot 
konkrētiem produktiem paredzētos noteikumus, kas attiecībā uz vīnu noteikti Regulā 
(ES) Nr.  1308/2013, attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieni em – Regulā (ES) 
2019/787 un attiecībā uz lauksaimniecības produktiem  – šajā regulā. Ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāžu, kuru izcelsme ir Savienībā, reģistrācijas, produkta specifikācijas 
grozījumu un reģistrācijas anulēšanas procedūras, tai skaitā iebildumu pr ocedūras būtu 
jāveic dalībvalstīm un Komisijai. Dalībvalstīm un Komisijai vajadzētu būt atbildīgām 
par atsevišķiem katras procedūras posmiem. Dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par 
procedūras pirmo posmu, kas ietver pieteikuma saņemšanu no ražotāju grup as, tā 
novērtēšanu, ieskaitot valsts iebildumu procedūras rīkošanu, un  – atkarībā no 
novērtējuma rezultātiem  – pieteikuma iesniegšanu Komisijai. Komisijai vajadzētu būt 
atbildīgai par pieteikuma rūpīgu pārbaudi procedūras otrajā posmā, tai skaitā par 
starp tautiskas iebildumu procedūras veikšanu, un par lēmuma pieņemšanu par 
aizsardzības piešķiršanu vai nepiešķiršanu attiecīgajai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei. 
Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes būtu jāreģistrē tikai Savienības līmenī. Tomēr, sākot 
no dienas, ku rā Komisijai iesniegts pieteikums reģistrēšanai Savienības līmenī, 
dalībvalstīm būtu jāvar piešķirt pagaidu aizsardzību valsts līmenī, neietekmējot 
Savienības iekšējo tirgu vai starptautisko tirdzniecību. Aizsardzībai, ko, veicot 
reģistrāciju, piešķir ar š o regulu, vajadzētu būt vienlīdz pieejamai trešo valstu 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas atbilst attiecīgajiem kritērijiem un ir aizsargātas 
to izcelsmes valstī. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuru izcelsme ir 
trešās valstīs, atbilstošās p rocedūras būtu jāveic Komisijai.  
(12) Lai veicinātu pāreju uz ilgtspējīgu pārtikas sistēmu un reaģētu uz sabiedrības 
pieprasījumu pēc ilgtspējīgām, videi un klimatam labvēlīgām, dzīvnieku labturību 
nodrošinošām, resursefektīvām, sociāli un ētiski atbildīgā m ražošanas metodēm, ar 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm marķētu produktu ražotāji būtu jāmudina ievērot 
ilgtspējas standartus, kas ir stingrāki par obligātajiem un augstāki par labas prakses 
standartiem. Šādas īpašas prasības varētu noteikt produkta specifi kācijā.  
(13) Lai nodrošinātu saskaņotu lēmumu pieņemšanu attiecībā uz aizsardzības pieteikumiem 
(un to apstrīdēšanu tiesā), kas iesniegti saskaņā ar valsts procedūru, Komisija būtu 
regulāri un savlaicīgi jāinformē par to, kad valsts tiesās vai citās strukt ūrās ir uzsāktas 
procedūras attiecībā uz reģistrācijas pieteikumu, ko dalībvalsts nosūtījusi Komisijai, 
un par to galīgajiem rezultātiem.  Tā paša iemesla dēļ, ja dalībvalsts uzskata, ka valsts 
lēmums, uz kuru balstīts aizsardzības pieteikums, valsts tiesve dības rezultātā, 
iespējams, tiks atzīts par nederīgu, tai par šo novērtējumu būtu jāinformē Komisija. Ja 
dalībvalsts lūdz apturēt pieteikuma izskatīšanu Savienības līmenī, Komisija būtu 
                                                 
27 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr.  1151/2012 (2012.  gada 21.  novembris) par 
lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām (OV  L 343, 14.12.2012., 1.  lpp.).  
 
LV 19  LV jāatbrīvo no pienākuma ievērot tajā noteikto izskatīšanas termiņu.  Lai pieteikuma 
iesniedzēju aizsargātu no ļaunprātīgas tiesvedības un saglabātu pieteikuma iesniedzēja 
tiesības uz nosaukuma aizsardzību saprātīgā termiņā, atbrīvojums būtu jāattiecina tikai 
uz gadījumiem, kad reģistrācijas pieteikums ar nekavējoties piemēroja mu, bet ne 
galīgu tiesas nolēmumu valsts līmenī ir atzīts par nederīgu, vai kad dalībvalstis 
uzskata, ka pieteikuma derīguma apstrīdēšanas prasība ir balstīta uz pamatotiem 
iemesliem.  
(14) Lai uzņēmējiem, kuru intereses ietekmē nosaukuma reģistrācija, ļaut u ierobežotu 
laikposmu turpināt izmantot šo nosaukumu, vienlaikus neievērojot 27. pantā noteikto 
aizsardzības režīmu, nosaukumu izmantošanai būtu jāpiešķir īpašas atkāpes pārejas 
periodu veidā. Šā dus periodus var atļaut arī, lai pārvarētu īslaicīgas grūtības un lai 
ilgtermiņā nodrošinātu, ka visi ražotāji ievēro produkta specifikāciju.  
(15) Lai nodrošinātu pārredzamību un vienādu darbību visās dalībvalstīs, ir jāizveido un 
jāuztur elektronisks Savi enības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrs, kurā tās 
reģistrētas kā aizsargāti cilmes vietas nosaukumi vai aizsargātas ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādes. Reģistrā būtu jānodrošina informācija patērētājiem un tirdzniecībā 
iesaistītajām personām. Reģistram b ūtu jābūt elektroniskai datubāzei, kas tiek glabāta 
informācijas sistēmā, un tam  būtu jābūt pieejamam publiski.  
(16) Savienība risina sarunas ar tirdzniecības partneriem par starptautiskiem nolīgumiem, 
arī tādiem, kuri attiecas uz cilmes vietas nosaukumu u n ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu 
aizsardzību. Lai veicinātu to, ka sabiedrībai tiek sniegta informācija par nosaukumiem, 
kas aizsargāti ar minētajiem starptautiskiem nolīgumiem, un jo īpaši lai nodrošinātu 
minēto nosaukumu aizsardzību un lietošanas kontroli , šos nosaukumus var ierakstīt 
Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā. Ja vien šādos starptautiskajos 
nolīgumos nosaukumi nav īpaši minēti kā cilmes vietas nosaukumi, tie būtu jāieraksta 
reģistrā kā aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.  
(17) Lai nodrošinātu optimālu iekšējā tirgus darbību, ir svarīgi, lai ražotāji un citi attiecīgie 
uzņēmēji, iestādes un patērētāji varētu ātri un viegli piekļūt attiecīgajai informācijai 
par reģistrētu aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrā fiskās 
izcelsmes norādi. Vajadzības gadījumā šajā informācijā būtu jāiekļauj informācija par 
valsts līmenī atzītas ražotāju grupas identitāti.  
(18) Lai panāktu, ka Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā iekļautie nosaukumi 
tiek lietoti godīgi, u n lai novērstu praksi, kas var maldināt patērētājus, būtu 
jānodrošina šo nosaukumu aizsardzība.  Lai stiprinātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu 
aizsardzību un efektīvāk apkarotu viltošanu, cilmes vietu nosaukumu un ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāžu aizsardzība bū tu jāattiecina arī uz domēna nosaukumiem internetā.  
(19) Lai noteiktu, vai produkti ir salīdzināmi ar produktiem, kuru nosaukumi reģistrēti kā 
ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, jāņem vērā visi attiecīgie faktori. Tiem būtu jāietver 
tas, vai produktiem ir kopī gas objektīvas īpašības, piemēram, ražošanas metode, 
fiziskais izskats vai to pašu izejvielu izmantošana, kādos apstākļos produkti tiek 
izmantoti no attiecīgās sabiedrības viedokļa, vai tie bieži tiek izplatīti pa vieniem un 
tiem pašiem kanāliem un vai uz tiem attiecas līdzīgi tirdzniecības noteikumi.  
(20) Ņemot vērā komercpraksi un Savienības judikatūru, ir nepieciešama skaidrība par 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanu tāda pārstrādes produkta tirdzniecības 
nosaukumā, kura sastāvdaļa ir ar ģeogrāfis kās izcelsmes norādi apzīmēts produkts. 
Būtu jānodrošina, ka šāda izmantošana notiek saskaņā ar godīgu komercpraksi un 
nevājina un nemazina ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta produkta reputāciju 
 
LV 20  LV vai tai nekaitē. Lai atļautu šādu izmantošanu, būtu va jadzīga attiecīgo ar ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādēm marķētu produktu  ražotāju vairākuma piekrišana.  
(21) Noteikumi attiecībā uz tādu nosaukumu turpmāku lietošanu, kas ir sugas vārdi, būtu 
jāpadara skaidrāki, lai sugas vārdiem, kas ir līdzīgi vai veido daļu  no aizsargāta 
nosaukuma vai apzīmējuma, saglabātu to sugas vārda statusu.  
(22) Būtu jāprecizē saskaņā ar šo regulu piešķirtās aizsardzības darbības joma, jo īpaši 
attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā (ES) 2015/243628 noteiktajiem 
ierobežoju miem jaunu preču zīmju reģistrācijai, kas ir pretrunā ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāžu reģistrācijai.  Šāds precizējums ir nepieciešams arī attiecībā uz agrāko tiesību 
īpašniekiem intelektuālā īpašuma jomā, jo īpaši tām, kuras attiecas uz preču zīmēm un 
homonī miem nosaukumiem, kas reģistrēti kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.  
(23) Ražotāju grupām ir būtiska nozīme ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas 
pieteikuma procesā, kā arī specifikācijas grozījumu un anulēšanas pieprasījumu 
gadījumos. To rīcībā būtu jādod līdzekļi, kas ļautu labāk identificēt un tirgū izcelt 
grupu ražoto produktu īpašās iezīmes. Tādēļ būtu jāprecizē ražotāju grupas loma.  
(24) Ņemot vērā, ka ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētu produktu ražotāji 
lielākoties ir mazi vai vidēji uzņēmumi, tiem nākas konkurēt ar citiem uzņēmējiem 
pārtikas piegādes ķēdē, un tas var radīt negodīgu konkurenci starp vietējiem 
ražotājiem un tiem, kas darbojas plašākā mērogā. Šajā kontekstā visu iesaistīto 
ražotāju interesēs ir ļaut vienai ražotāju grupa i veikt konkrētas darbības ražotāju vārdā. 
Šajā nolūkā būtu jānosaka atzītas ražotāju grupas kategorija, kā arī kritēriji atzītas 
ražotāju grupas kvalificēšanai un ar to saistītās īpašās papildu tiesības, jo īpaši, lai 
nodrošinātu atzītām ražotāju grupām p areizos instrumentus, ar ko labāk panākt to 
intelektuālā īpašuma tiesību izpildi negodīgas prakses gadījumā.  
(25) Saikne starp interneta domēna nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu 
aizsardzību būtu jāprecizē tādos aspektos kā tiesiskās aizsardzības  pasākumu 
piemērošanas joma, ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu atzīšana strīdu izšķiršanā un 
domēna nosaukumu godīgu izmantošanu. Personām, kurām ir likumīgas intereses 
attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, par kuru iesniegts reģistrācijas pieteikums 
pirms domēna nosaukuma reģistrācijas, domēna nosaukuma konflikta gadījumā 
vajadzētu būt tiesīgām pieprasīt domēna nosaukuma atsaukšanu vai nodošanu.  
(26) Būtu jāprecizē preču zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu attiecības saistībā ar 
preču zīmju pieteikumu  noraidīšanas kritērijiem, preču zīmju anulēšanu un preču 
zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu līdzāspastāvēšanu.  
(27) Lai izvairītos no nevienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanas, ikvienam ražotājam, 
arī trešās valsts ražotājam, vajadzētu būt tiesībām  izmantot reģistrētu ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādi ar nosacījumu, ka attiecīgais produkts atbilst attiecīgās produkta 
specifikācijas vai vienotā dokumenta, vai tam līdzvērtīga dokumenta (t.  i., produkta 
specifikācijas pilnīga kopsavilkuma) prasībām.  Dalībv alstu izveidotajai sistēmai būtu 
arī jāgarantē, ka ražotājiem, kas ievēro noteikumus, ir tiesības uz pārbaudi, kurā 
verificē atbilstību produkta specifikācijai.  
(28) Simboliem, norādēm un saīsinājumiem, kas norāda uz reģistrētu ģeogrāfiskās 
izcelsmes norād i un attiecīgām tiesībām Savienībā, vajadzētu būt aizsargātiem 
Savienībā, kā arī trešās valstīs, lai nodrošinātu, ka tos lieto īstiem produktiem un ka 
patērētāji netiek m aldināti par produktu īpašībām.  
                                                 
28 OV L 336, 23.12.2015., 1.  lpp. 
 
LV 21  LV (29) Vīna, stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniec ības produktu marķēšanai būtu 
jāpiemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr.  1169/201129 vispārīgie 
noteikumi un jo īpaši noteikumi, kuru mērķis ir nepieļaut marķējumu, kas varētu radīt 
neskaidrības patērētājiem vai tos maldināt.  
(30) Savienības s imbolu vai norāžu izmantošana uz produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādi iepakojuma būtu jānosaka par obligātu, lai labāk iepazīstinātu patērētājus ar šo 
produktu kategoriju un ar tiem saistītajām garantijām un lai ļautu vieglāk atpazīt šos 
produktus tir gū, tādējādi atvieglojot pārbaudes. Tomēr, ņemot vērā šajā regulā ietverto 
produktu īpašo raksturu, attiecībā uz vīnu un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem 
būtu jāsaglabā īpaši marķēšanas noteikumi. Attiecībā uz trešās valsts ģeogrāfiskās 
izcelsmes norā dēm un cilmes vietas nosaukumiem šādu simbolu vai norāžu lietošanai 
būtu jāpaliek brīvprātīgai.  
(31) Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pievienotās vērtības pamatā ir patērētāju uzticēšanās. 
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēma lielā mērā balstās uz ražotāju p aškontroli, 
pienācīgu rūpību un individuālu atbildību, savukārt dalībvalstu kompetento iestāžu 
uzdevums ir veikt nepieciešamos pasākumus, kuri novērš vai pārtrauc tādu produktu 
nosaukumu lietošanu, kas neatbilst ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu noteikumiem. 
Komisijas uzdevums ir iejaukties, ja tiek konstatēta sistēmiska Savienības tiesību aktu 
nepiemērošana. Uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm būtu jāattiecina oficiālo kontroļu 
sistēma saskaņā ar principiem, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā 
(ES) 2017/62530, un tai būtu jāietver kontroļu sistēma visos ražošanas, pārstrādes un 
izplatīšanas posmos. Uz katru operatoru būtu jāattiecina kontroles sistēma, ar ko 
pārbauda atbilstību produkta specifikācijai. Ņemot vērā to, ka uz vīnu attiecas īpaša 
kontr ole, kas paredzēta nozariskajos tiesību aktos, šajā regulā būtu jānosaka tikai 
stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības produktu kontroles.  
(32) Lai nodrošinātu to kompetento iestāžu objektivitāti un efektivitāti, kas izraudzītas 
pārbaudīt atbilstīb u produkta specifikācijai, tām būtu jāatbilst vairākiem darbības 
kritērijiem. Lai atvieglotu kontroles iestāžu darbu un sistēmu padarītu efektīvāku, būtu 
jāparedz noteikumi par dažu konkrētu kontroles uzdevumu veikšanas pilnvaru 
deleģēšanu prod uktu sertifi kācijas struktūrām.  
(33) Informācija par kompetentajām iestādēm un produktu sertifikācijas struktūrām būtu 
jāpublisko, lai nodrošinātu pārredzamību un dotu iespēju ieinteresētajām personām ar 
tām sazināties.  
(34) Kontroles struktūru akreditācijā būtu jāizm anto Eiropas Standartizācijas komitejas 
izstrādātie Eiropas standarti un Starptautiskās Standartu organizācijas izstrādātie 
starptautiskie standarti; minētie standarti minētajām struktūrām būtu jāizmanto arī 
savā darbībā. Šo struktūru akreditācijai būtu jā notiek saskaņā ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr.  765/200831. 
(35) Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu tiesību izpilde tirgū ir svarīga, lai novērstu 
krāpniecisku un maldinošu praksi, tādējādi nodrošinot, ka ražotāji saņem pienācīgu 
atlīdzību par sa vu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi marķēto produktu pievienoto 
vērtību un ka šo ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nelikumīgiem lietotājiem tiek liegta 
iespēja pārdot savus produktus. Kontroles būtu jāveic, pamatojoties uz riska 
novērtējumu vai uzņēmēju paziņo jumiem, un būtu jāveic attiecīgi administratīvi un 
                                                 
29 OV L 304, 22.11.2011., 18.  lpp. 
30 OV L 95, 7.4.2017., 1.  lpp.  
31 OV L 218, 13.8.2008., 30.  lpp. 
 
LV 22  LV tiesiski pasākumi ar mērķi novērst vai pārtraukt tādu produktu vai pakalpojumu 
nosaukumu lietošanu, kas pārkāpj aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu tiesības.  
(36) Aizvien biežāk produktu – tai skaitā produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi – 
pārdošanai tiek izmantotas tiešsaistes platformas, un dažos gadījumos tās var būt 
nozīmīgs krāpšanas novēršanas darbalauks. Šajā saistībā šajā regulā būtu jāparedz 
noteikumi, kuri nodrošinātu ar tiešsaistes platf ormu starpniecību pārdoto produktu 
pienācīgu marķēšanu, un dalībvalstīm būtu jāpiešķir pilnvaras liegt piekļuvi saturam, 
kas ir pretrunā noteikumiem. Šiem noteikumiem nevajadzētu skart Eiropas Parlamenta 
un Padomes Regulu (ES) Nr.  2022/XX32. 
(37) Ņemot vērā  to, ka produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas ražots vienā 
dalībvalstī, var pārdot citā dalībvalstī, efektīvas kontroles nolūkā būtu jānodrošina 
administratīvā palīdzība dalībvalstu starpā un būtu jānosaka tās praktiskie aspekti.  
(38) Lai iekšējai s tirgus darbotos optimāli, ir svarīgi, lai ražotāji vairākās situācijās, 
piemēram, muitas kontrolēs, tirgus inspekcijās vai pēc tirdzniecības uzņēmumu 
pieprasījuma, ātri un viegli pierāda, ka viņiem ir atļauts izmantot aizsargāto 
nosaukumu. Šajā nolūkā ra žotāja rīcībā jābūt oficiālam sertifikātam vai citam 
sertifikācijas apliecinājumam, kas apliecina tiesības ražot produktu ar ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādi.  
(39) Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas, grozījumu un anulēšanas procedūras, tai 
skaitā pār baudes un iebildumu procedūra, būtu jāveic pēc iespējas efektīvāk. To var 
panākt, pieteikumu izskatīšanā izmantojot Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma 
biroja ( EUIPO ) sniegto palīdzību. Lai gan ir apsvērta pienākumu daļēja nodošana 
EUIPO , Komisija jopr ojām būtu atbildīga par reģistrāciju, grozījumiem un anulēšanu, 
jo tai ir cieša saikne ar kopējo lauksaimniecības politiku un īpašās zināšanas, kas 
nepieciešamas, lai nodrošinātu vīna, stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības 
produktu sp ecifikas pie nācīgu novērtēšanu.  
(40) Būtu jānosaka EUIPO  darbības novērtēšanas kritēriji. Ar šiem kritērijiem būtu 
jānodrošina sniegtās palīdzības kvalitāte, saskaņotība un efektivitāte. Komisijai būtu 
jāsagatavo ziņojums Parlamentam un Padomei par šo EUIPO  veikto uzd evumu 
izpildes rezultātiem un pieredzi.  
(41) Ņemot vērā pastāvošo praksi, arī turpmāk būtu jāsaglabā divi atšķirīgi instrumenti, kas 
parāda saikni starp produktu un tā ģeogrāfisko izcelsmi, proti, cilmes vietas 
nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. Augu šķirņu un dzīvnieku šķirņu 
noteikumi un definīcijas būtu jāprecizē, lai labāk izprastu to saistību ar ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādēm konfliktu gadījumā. Noteikumiem par barības un izejvielu 
iegūšanu būtu jāpaliek nemainīgiem.  
(42) Produktam ar ģeogrāf iskās izcelsmes norādi būtu jāatbilst konkrētiem produkta 
specifikācijā izklāstītiem nosacījumiem. Lai šāda informācija būtu viegli saprotama arī 
ieinteresētajām personām, produkta specifikācijas kopsavilkums būtu jāsniedz vienā 
dokumentā.  
(43) Lai īstenot u ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm saistītos noteikumus, Komisijas darbā 
būtu jāpalīdz komitejai, kuras sastāvā ir dalībvalstu delegāti.  
(44) Garantētu tradicionālo īpatnību produktu shēmas īpašais mērķis ir palīdzēt tradicionālo 
produktu ražotājiem nodot  patērētājiem informāciju par viņu ražoto produktu vērtību 
                                                 
32 Eiropas Parlamenta un Padomes [..] Regula (ES) [..] par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (digitālo 
pakalpojumu tiesību akts), ar k o groza Direktīvu 2000/31/EK (OV  L ..., XXX, dd/mm/gggg, X.  lpp.).  
 
LV 23  LV paaugstinošām pazīmēm. Lai izvairītos no nevienlīdzīgu konkurences apstākļu 
radīšanas, ikvienam ražotājam, arī ražotājam no trešās valsts, vajadzētu būt tiesībām 
izmantot reģistrētus garantēto trad icionālo īpatnību produktu nosaukumus ar 
noteikumu, ka attiecīgais produkts atbilst attiecīgās specifikācijas prasībām un ražotājs 
ir iekļauts kontroles sistēmā.  
(45) Ņemot vērā, ka ir reģistrēti tikai daži nosaukumi, pašreizējā garantēto tradicionālo 
īpatnību produktu shēma nav realizējusi savas iespējas. Tāpēc pašreizējie noteikumi 
būtu jāuzlabo, jāpadara skaidrāki un konkrētāki, lai shēma būtu saprotamāka, labāk 
darbotos un būtu pievilcīgāka iespējamiem pieteikumu iesniedzējiem. Lai nodrošinātu 
autentisk u tradicionālo produktu nosaukumu reģistrāciju, būtu jāpielāgo nosaukuma 
reģistrācijas kritēriji un nosacījumi, konkrētāk, atceļot nosacījumu, ka garantētām 
tradicionālām īpatnībām ir īpašas iezīmes.  
(46) Lai nodrošinātu garantēto tradicionālo īpatnību pro duktu atbilstību to specifikācijai, kā 
arī to viendabīgumu, pašiem ražotājiem, apvienojoties grupās, specifikācijā būtu 
jānosaka produkta definīcija. Iespējai reģistrēt nosaukumu kā produktu ar garantētām 
tradicionālām īpatnībām vajadzētu būt pieejamai tre šo valstu ražotājiem.  
(47) Lai nodrošinātu pārredzamību, produkti ar garantētām tradicionālām īpatnībām būtu 
jāiekļauj reģistrā.  
(48) Lai izvairītos no nevienlīdzīgu konkurences apstākļu radīšanas, ikvienam ražotājam, 
arī ražotājam no trešās valsts, vajadz ētu būt tiesībām izmantot reģistrētus garantēto 
tradicionālo īpatnību nosaukumus ar noteikumu, ka attiecīgais produkts atbilst 
attiecīgās specifikācijas prasībām un ražotājs ir iekļauts kontroles sistēmā. Savienībā 
ražotu garantētu tradicionālo īpatnību pr oduktu marķējumā būtu jānorāda Savienības 
simbols, un to būtu jāspēj sasaistīt ar norādi “garantētas tradicionālās īpatnības”. Lai 
nodrošinātu vienotu pieeju visā iekšējā tirgū, būtu jāreglamentē nosaukumu, 
Savienības simbola un norādes izmantošana.  
(49) Produkti ar garantētām tradicionālām īpatnībām tirgū būtu pilnvērtīgi jāaizsargā, lai to 
ražotāji saņemtu pienācīgu atlīdzību par to pievienoto vērtību un lai garantēto 
tradicionālo īpatnību nosaukumu nelikumīgiem lietotājiem tiktu liegta iespēja pārdot 
savus produktus.  
(50) Lai nemaldinātu patērētājus, reģistrētie garantēto tradicionālo īpatnību produkti būtu 
jāaizsargā pret jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu vai atdarināšanu, arī attiecībā uz 
produktiem, kurus izmanto kā sastāvdaļas, kā arī pret jebkuru citu praksi, kas var 
maldināt patērētāju. Ar tādu pašu mērķi būtu jāparedz noteikumi par garantētu 
tradicionālo īpatnību produktu nosaukumu konkrētiem izmantošanas veidiem, jo īpaši 
attiecībā uz tādu apzīmējumu izmantošanu Savienībā, kas ir sugas vārdi, marķēju mu, 
kas satur vai ietver augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumu, un preču zīmēm.  
(51) Ar dalību garantēto tradicionālo īpatnību produktu shēmā būtu jānodrošina, ka 
ikvienam uzņēmējam, kas ievēro šīs shēmas noteikumus, ir tiesības tikt iekļautam 
pārba udēs, kurās pārbauda atbilstību produkta specifikācijai.  
(52) Reģistrācijas, produkta specifikācijas grozījumu un reģistrācijas anulēšanas procedūras 
attiecībā uz Savienības izcelsmes produktiem ar garantētām tradicionālām īpatnībām, 
arī iebildumu procedūr as, būtu jāveic dalībvalstīm un Komisijai. Dalībvalstīm un 
Komisijai vajadzētu būt atbildīgām par atsevišķiem katras procedūras posmiem. 
Dalībvalstīm vajadzētu būt atbildīgām par procedūras pirmo posmu, kas ietver 
pieteikuma saņemšanu no ražotāju grupas, t ā novērtēšanu, tai skaitā valsts iebildumu 
procedūras rīkošanu, un  — atkarībā no novērtējuma rezultātiem  — Savienības 
 
LV 24  LV pieteikuma iesniegšanu Komisijai. Komisijai vajadzētu būt atbildīgai par pieteikuma 
rūpīgu pārbaudi, tai skaitā par starptautiskas iebildu mu procedūras veikšanu, un 
lēmuma pieņemšanu par garantētas aizsardzības piešķiršanu vai nepiešķiršanu 
produktam ar tradicionālajām īpatnībām. Aizsardzībai, ko, veicot reģistrāciju, piešķir 
ar šo regulu, vajadzētu būt vienlīdz pieejamai tādiem trešo valstu  izcelsmes 
produktiem ar garantētām tradicionālām īpatnībām, kuri atbilst attiecīgajiem 
kritērijiem un ir aizsargāti to izcelsmes valstī. Atbilstošās procedūras attiecībā uz trešo 
valstu izcelsmes produktiem ar garantētām tradicionālām īpatnībām arī būtu j āveic 
Komisijai.  
(53) Ar Regulu (ES) Nr.  1151/2012 tika ieviesta fakultatīvu kvalitātes apzīmējumu shēma. 
Tā attiecas uz vienas vai vairāku produktu kategoriju specifiskām horizontālām 
īpašībām, lauksaimniecības metodēm vai pārstrādes īpatnībām, ko piemēro  konkrētos 
apgabalos. Fakultatīvais kvalitātes apzīmējums “produkts no kalnu rajoniem” atbilst 
nosacījumiem, kas paredzēti fakultatīvajiem kvalitātes apzīmējumiem, un ir noteikts ar 
minēto regulu. Tas kalnu produktu ražotājiem ir devis iedarbīgu instrument u, kas ļauj 
labāk pārdot to produkciju un samazināt faktisko risku, ka patērētājiem var rasties 
neskaidrības par to, vai tirgū pieejamie produkti ir no kalnu rajoniem. Būtu jāsaglabā 
iespēja ražotājiem izmantot fakultatīvus kvalitātes apzīmējumus, jo dalīb valstīs šī 
shēmas potenciāls vēl nav pilnībā izmantots, ņemot vērā tās īso piemērošanas laiku.  
(54) Lai īstenotu šajā regulā paredzētos noteikumus par produktiem ar garantētām 
tradicionālām īpatnībām un par fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem, Komisijas 
darbā būtu jāpalīdz komitejai, kuras sastāvā ir dalībvalstu delegāti.  
(55) Ir jāgroza noteikumi par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas attiecībā uz vīna nozari 
paredzēti Regulā (ES) Nr.  1308/2013 un attiecībā uz stipro alkoholisko dzērienu 
nozari paredzēt i Regulā (ES) 2019/787, lai tos saskaņotu ar šajā regulā izklāstītajiem 
kopīgajiem noteikumiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju, grozījumiem, 
iebildumiem, anulēšanu, aizsardzību un kontroli. Jo īpaši attiecībā uz vīnu ir 
vajadzīgas papildu iz maiņas aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu definīcijā, lai to 
saskaņotu ar Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem. Lai panāktu 
saskanību ar šo regulu, būtu jāgroza arī Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 
2017/100133 paredzētais n oteikums par EUIPO  uzdevumiem.  
(56) Lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus šīs regulas elementus, būtu jādeleģē 
Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 
290. pantu attiecībā uz ilgtspējas standartu noteikšanu  un kritēriju paredzēšanu esošo 
ilgtspējas standartu atzīšanai; tādas informācijas precizēšanu vai papildināšanu, kas 
sniedzama kā pavadinformācija; tādu uzdevumu uzticēšanu EUIPO , kas saistīti ar 
iebildumu izskatīšanu un iebildumu procedūru, reģistra darb ību, produkta 
specifikācijas standarta grozījumu publicēšanu, konsultācijām saistībā ar atcelšanas 
procedūru, tādas brīdināšanas sistēmas izveidi un pārvaldību, ar ko pieteikuma 
iesniedzējus informē par to ģeogrāfiskās izcelsmes norādes kā domēna nosaukuma  
pieejamību, tādu trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pārbaudi, kas nav 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes saskaņā ar Lisabonas Vienošanās par cilmes vietu 
nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktu34, kuras ierosināts 
aizsargāt saskaņā a r starptautiskām sarunām vai starptautiskiem nolīgumiem; atbilstīgu 
kritēriju noteikšanu EUIPO  uzticēto uzdevumu izpildes uzraudzībai; papildu 
                                                 
33 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1001 (2017.  gada 14.  jūnijs) par Eiropas Savienības 
preču zīmi (OV  L 154, 16.6.2017., 1.  lpp.).  
34 https://www.wipo.int/publications/en/details.jsp?id=3983.  
 
LV 25  LV noteikumu paredzēšanu par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanu pārstrādes 
produktu sastāvdaļu identificēšana i; papildu noteikumu paredzēšanu apzīmējumu 
sugas vārda statusa noteikšanai; ierobežojumu un atkāpju noteikšanu attiecībā uz 
barības iegūšanas avotu cilmes vietas nosaukuma gadījumā; ierobežojumu un atkāpju 
noteikšanu attiecībā uz dzīvnieku kaušanu vai ize jvielu iegūšanas avotu; augu šķirņu 
vai dzīvnieku šķirņu nosaukumu lietošanas noteikumu paredzēšanu; tādu noteikumu 
paredzēšanu, ar ko ierobežo produkta specifikācijā ietverto informāciju attiecībā uz 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un produktiem ar garantē tām tradicionālām 
īpatnībām; papildu informācijas noteikšanu par garantētu tradicionālo īpatnību 
produktu atbilstības kritērijiem; papildu noteikumu paredzēšanu, lai attiecībā uz 
produktu sertifikācijas struktūrām piemērotu atbilstīgas sertifikācijas un ak reditācijas 
procedūras; papildu noteikumu paredzēšanu garantēto tradicionālo īpatnību produktu 
aizsardzībai; attiecībā uz produktiem ar garantētām tradicionālajām īpatnībām  — 
papildu noteikumu paredzēšanu par apzīmējumu sugas vārda statusa noteikšanu, augu  
šķirņu un dzīvnieku šķirņu nosaukumu lietošanas nosacījumiem un saistību ar 
intelektuālā īpašuma tiesībām; papildu noteikumu paredzēšanu par kopīgiem 
pieteikumiem, kas attiecas uz vairāk nekā vienas valsts teritoriju, un noteikumu par 
pieteikšanās procesu  papildināšanu attiecībā uz produktiem ar garantētām 
tradicionālajām īpatnībām; iebildumu procedūras noteikumu papildināšanu attiecībā 
uz produktiem ar garantētām tradicionālajām īpatnībām, lai noteiktu sīki izstrādātas 
procedūras un termiņus; noteikumu pa pildināšanu par grozījumu pieteikšanas procesu 
attiecībā uz produktiem ar garantētām tradicionālajām īpatnībām; noteikumu 
papildināšanu par atcelšanas procesu attiecībā uz produktiem ar garantētām 
tradicionālajām īpatnībām; sīki izstrādātu noteikumu izklās tu par fakultatīvo kvalitātes 
apzīmējumu kritērijiem; papildu fakultatīvā kvalitātes apzīmējuma rezervēšanu, 
norādot tā lietošanas nosacījumus; atkāpju noteikšanu apzīmējuma “produkts no kalnu 
rajoniem” lietošanai un ražošanas metožu un citu ar minētā faku ltatīvā kvalitātes 
apzīmējuma piemērošanu saistīto kritēriju noteikšanu, jo īpaši tādu nosacījumu 
paredzēšanai, saskaņā ar kuriem var atļaut izejvielas vai barību, kas iegūta ārpus kalnu 
rajoniem. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus , rīkotu atbilstīgas 
apspriešanas, arī ekspertu līmenī, un lai minētās apspriešanas tiktu rīkotas saskaņā ar 
principiem, kas noteikti 2016.  gada 13.  aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku 
likumdošanas procesu35. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošin ātu vienādu 
dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar 
dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve 
Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana.            
(57) Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir Komisijai 
īstenošanas pilnvaras attiecībā uz produktu, kas saskaņā ar kombinēto nomenklatūru 
apzīmēti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, klasifikācijas tehniskā noformējuma un 
tiešsaistes piekļuves noteikšanu; saskaņota ilgtspējas saistību izklāsta noteikšanu; 
pavaddokumentu formāta un tiešsaistes noformējuma noteikšanu un noteikumu 
paredzēšanu par aizsargāto persondatu izslēgšanu vai anonimizāciju; sīki izstrādātu 
noteikumu pared zēšanu par reģistrācijas pieteikumu procedūrām, formu un 
noformējumu, tai skaitā attiecībā uz pieteikumiem, kas skar vairāk nekā vienas valsts 
teritoriju; iebildumu un oficiālo piezīmju formāta un tiešsaistes noformējuma 
noteikšanu un noteikumu paredzēšanu  par aizsargāto persondatu izslēgšanu vai 
anonimizāciju; pārejas perioda noteikšanu, lai atļautu reģistrēta nosaukuma lietošanu 
līdztekus citiem nosaukumiem, kas citādi būtu pretrunā ar reģistrēto nosaukumu, un 
                                                 
35 OV L 123, 12.5.2016., 1.  lpp. 
 
LV 26  LV šāda pārejas perioda pagarināšanu; pieteikumu  noraidīšanu; lēmuma par ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādes reģistrāciju pieņemšanu, ja vienošanās nav panākta; tādu 
ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrāciju, kuras attiecas uz trešo valstu produktiem, 
kas tiek aizsargāti Savienībā saskaņā ar starptautisku n olīgumu, kura līgumslēdzēja 
puse ir Savienība; Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistra satura un 
noformējuma noteikšanu; Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistra izrakstu 
formāta un tiešsaistes noformējuma noteikšanu un noteikumu paredzē šanu par 
aizsargāto persondatu izslēgšanu vai anonimizāciju; sīki izstrādātu noteikumu 
paredzēšanu par Savienības grozījuma pieteikumu iesniegšanas procedūrām, formu un 
noformējumu, kā arī par standarta grozījuma procedūrām, formu un paziņošanu 
Komisijai; ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas atcelšanu; sīki izstrādātu 
noteikumu paredzēšanu par reģistrācijas anulēšanas procedūrām un formu, kā arī par 
anulēšanas pieprasījumu iesniegšanu; ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu Savienības 
simbolu noteikšanu, Sav ienības simbolu un norāžu tehnisko parametru definēšanu, kā 
arī noteikumu paredzēšanu par to izmantošanu tādiem produktiem, kurus tirgo ar 
reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ieskaitot noteikumus par lietojamo atbilstīgo 
valodas versiju; informācijas , ar kuru jāapmainās, būtības un veidu noteikšanu, kā arī 
to metožu noteikšanu, kuras izmanto informācijas apmaiņai saskaņā ar savstarpējo 
palīdzību kontroles un izpildes panākšanas nolūkā; noteikumu paredzēšanu par 
produkta specifikācijas formu, kas izman tojama lauksaimniecības produktiem ar 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm; lauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāžu vienotā dokumenta formāta un tiešsaistes noformējuma noteikšanu un 
noteikumu paredzēšanu par aizsargāto persondatu izslēgšanu vai anonimizāciju; 
attiecībā uz produktiem ar garantētām tradicionālajām īpatnībām: noteikumu par 
produkta specifikācijas formu paredzēšanu; sīki izstrādātu noteikumu par garantētu 
tradicionālo īpatnību produktu Savienības reģistra formu un saturu paredzēšanu;  
garantētu tradicionālo īpatnību produktu Savienības simbola izveidi; noteikumu 
paredzēšanu par norāžu, saīsinājumu un Savienības simbola vienotu aizsardzību un 
noteikumu paredzēšanu par to lietošanu un Savienības simbola tehniskajiem 
parametriem; procedūr as un formālo prasību paredzēšanu garantēto tradicionālo 
īpatnību produktu aizsardzībai; sīki izstrādātu noteikumu paredzēšanu par reģistrācijas 
pieteikumu (tai skaitā pieteikumu, kas attiecas uz vairāk nekā vienas valsts teritoriju), 
iebildumu, kā arī pro dukta specifikācijas grozījumu un reģistrācijas anulēšanas 
pieteikumu procedūrām, formu un noformējumu; pārejas periodiem garantētu 
tradicionālo īpatnību produktu nosaukumu lietošanai; reģistrācijas pieteikuma 
noraidīšanu; lēmuma par garantētu tradicionālo  īpatnību produkta reģistrāciju 
pieņemšanu, ja vienošanās nav panākta; garantētu tradicionālo īpatnību produkta 
reģistrācijas atcelšanu;  attiecībā uz fakultatīvajiem kvalitātes apzīmējumiem un 
shēmām: tehniskās informācijas noteikšanu, kas vajadzīga, lai p aziņotu par 
fakultatīvajiem kvalitātes apzīmējumiem un shēmām; noteikumu paredzēšanu par 
veidlapām, procedūrām vai citu tehnisko informāciju; fakultatīvo kvalitātes 
apzīmējumu lietošanas noteikumu paredzēšanu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto 
saskaņā ar Ei ropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.  182/201136. 
(58) Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus, nepiemērojot Regulu 
(ES) Nr.  182/2011, attiecībā uz: nosaukuma reģistrēšanu, ja nav pieņemamu iebildumu 
vai – pieņemama iebilduma gadīj umā – ja ir panākta vienošanās par ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādēm un produktiem ar garantētām tradicionālām īpatnībām, un 
vajadzības gadījumā  – publicētās informācijas grozīšanu, ja šie grozījumi nav būtiski; 
                                                 
36 OV L 55, 28.2.2011., 13.  lpp. 
 
LV 27  LV publiski pieejama ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu  elektroniska reģistra un garantēto 
tradicionālo īpatnību produktu elektroniska reģistra izveidi un uzturēšanu; pārejas 
perioda noteikšanu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanai pēc iebilduma, kas 
iesniegts saskaņā ar valsts procedūru;  to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu anulēšanu, kas 
reģistrētas, pārkāpjot jau pieteiktas vai reģistrētas pilnīgi vai daļēji homonīmas 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes;  tādu līdzekļu noteikšanu, ar kuriem attiecībā uz 
produktiem ar garantētām tradicionālām īpatnībām publiskojam i kompetento iestāžu 
un produktu sertifikācijas struktūru nosaukumi un adreses.  
(59) Tāpēc attiecīgi būtu jāgroza Regulas (ES) Nr.  1308/2013, (ES) 2017/1001 un (ES) 
2019/787 un būtu jāat ceļ Regula (ES) Nr.  1151/2012.  
(60) Aizsargātajiem cilmes vietas nosau kumiem, aizsargātajām ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādēm un produktiem ar garantētajām tradicionālajām īpatnībām, kas jau ir reģistrēti 
saskaņā ar Regulu (ES) Nr.  1151/2012, aizsargātajiem cilmes vietas nosaukumiem un 
aizsargātajām ģeogrāfiskās izcelsmes norād ēm, kas jau ir reģistrētas saskaņā ar Regulu 
(ES) Nr.  1308/2013, un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas jau ir reģistrētas saskaņā 
ar Regulu (ES) 2019/787, būtu jāsaglabā aizsardzība saskaņā ar šo regulu, un tās būtu 
automātiski jāiekļauj attiecīgajā reģis trā. 
(61) Lai veicinātu netraucētu pāreju no Regulās (ES) Nr.  1151/2012, (ES) Nr.  1308/2013 
un (ES) 2019/787 paredzētajiem noteikumiem uz šajā regulā paredzētajiem 
noteikumiem, būtu jāparedz noteikumi par atbilstošu kārtību,  
IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.  
I sadaļa  
Vispārīgi noteikumi  
1. pants  
Priekšmets  
Ar šo regulu paredz noteikumus par:  
a) vīna, stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādēm;  
b) garantētu tradicionālo īpatnību produktiem un lauksaimniecības produk tu fakultatīviem 
kvalitātes apzīmējumiem.  
2. pants  
Definīcijas  
1. Šajā regulā izmanto šādas definīcijas:  
a) “ražotāju grupa” ir jebkura apvienība neatkarīgi no tās juridiskās formas, kuru 
galvenokārt veido viena un tā paša produkta ražotāji vai pārstrādātā ji; 
b) “tradicionāls” un “tradīcija”, kas saistīti ar produktu, kura izcelsme ir noteikts 
ģeogrāfisks apgabals, nozīmē ražotāju pierādītu vēsturisku izmantošanu 
noteiktā kopienā laikposmā, kas pieļauj nodošanu no vienas paaudzes 
nākamajai; šim laikposmam j ābūt vismaz 30 gadiem, un minētais izmantošanas 
laikposms var ietvert izmaiņas, kas nepieciešamas līdz ar higiēnas un drošības 
prakses izmaiņām;  
 
LV 28  LV c) “marķējums”, kas definēts Regulas  (ES) Nr.  1169/2011 2.  panta  2. punkta 
j) apakšpunktā;  
d) “ražošanas posms”  ir jebkurš ražošanas, pārstrādes, sagatavošanas vai 
nogatavināšanas posms līdz brīdim, kad produkts ir kļuvis tāds, ka tas ir 
laižams iekšējā tirgū;  
e) “pārstrādes produkti” ir pārtika, kas iegūta, pārstrādājot nepārstrādātus 
produktus Regulas 852/2004 2.  panta m) un o) punkta nozīmē;  
f) “produktu sertifikācijas struktūras” ir struktūras Regulas (ES) 2017/625 
II sadaļas III  nodaļas nozīmē, kuras apliecina, ka produkti ar ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādēm vai garantētām tradicionālajām īpatnībām atbilst produk ta 
specifikācijai;  
g) “sugas vārds” ir:  
i) produkta nosaukums, kas, lai gan attiecas uz vietu, reģionu vai valsti, kurā 
produkts tika sākotnēji ražots vai pārdots, ir kļuvis par produkta 
vispārpieņemtu nosaukumu Savienībā;  kā arī  
ii) kopīgs apzīmējums, kas  apraksta produktu veidus, produktu īpašības vai 
citus apzīmējumus, kuri neattiecas uz konkrētu produktu;  
h) “augu šķirnes nosaukums” ir noteiktas šķirnes nosaukums, kas ir 
vispārpieņemts lietošanā vai oficiāli reģistrēts saskaņā ar Padomes Direktīvām 
2002 /53/EK37, 2002/55/EK38 un 2008/90/EK39 vai Padomes Regulu (ES) 
Nr. 2100/9440, valodā vai valodās, kurās tie tiek lietoti vai uzskaitīti attiecīgās 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas  pieteikuma iesniegšanas dienā;  
i) “dzīvnieku šķirnes nosaukums” ir š ķirņu nosaukumi Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (ES)  2016/1012 2.  panta nozīmē41, kas ir uzskaitīti 
ciltsgrāmatās vai ciltsreģistros, valodā vai valodās, kurās tie ir uzskaitīti 
attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikuma iesnie gšanas 
dienā.  
3. pants  
Datu aizsardzība  
1. Komisija un dalībvalstis apstrādā un publisko persondatus, kas saņemti reģistrācijas, 
grozījumu apstiprināšanas, anulēšanas, iebildumu iesniegšanas, pārejas perioda 
piešķiršanas un kontroles procedūru laikā saskaņ ā ar šo regulu, Regulu (ES) 
                                                 
37 Padomes Direktīva 2002/53/EK (2002.  gada 13.  jūnijs) par kopējo lauksaimniecības augu sugu šķirņu 
katalogu (OV  L 193, 20.7.2002., 1. lpp.).  
38 Padomes Direktīva 2002/55/EK (2002.  gada 13.  jūnijs) par dārzeņu sēklu tirdzniecību (OV  L 193, 
20.7.2002., 33.  lpp.).  
39 Padomes Direktīva 2008/90/EK (2008.  gada 29.  septembris) par tirdzniecību ar augļaugu pavairošanas 
materiālu un augļaugiem,  kas paredzēti augļu ražošanai (OV  L 267, 8.10.2008., 8.  lpp.).  
40 Padomes Regula (EK) Nr.  2100/94 (1994.  gada 27.  jūlijs) par Kopienas augu šķirņu aizsardzību 
(OV L 227, 1.9.1994., 1.  lpp.).  
41 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/1012 (2016.  gada 8. jūnijs) par zootehniskajiem un 
ģenealoģiskajiem nosacījumiem dzīvnieku audzēšanai, tīršķirnes vaislas dzīvnieku, krustojuma vaislas 
cūku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un ievešanai tajā, un ar ko groza Regulu (ES) 
Nr. 652/2014, Pa domes Direktīvas 89/608/EEK un 90/425/EEK un atceļ konkrētus aktus dzīvnieku 
audzēšanas jomā (“Dzīvnieku audzēšanas regula”) (OV  L 171, 29.6.2016., 66.  lpp.).  
 
LV 29  LV Nr. 1308/2013 un Regulu (ES) 2019/787, ievērojot Regulu (ES) 201 8/1725 un 
Regulu (ES) 2016/679.  
2. Attiecībā uz persondatu apstrādi procedūrā, kas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/787, 
Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2021/123542 un šo regulu ir Komisijas kompetencē, 
Komisija ir pārzinis Regulas (ES) 2018/1725 nozīmē.  
3. Attiecībā uz persondatu apstrādi procedūrās, kas saskaņā ar Regulu (ES) 2019/787, 
Deleģēto regulu (ES) 2021/1235 un šo regulu ir dalībvalstu kompetento iestāžu 
kompetenc ē, minētās iestādes ir pārziņi Regulas (ES) 2016/679 nozīmē.  
II sadaļa  
Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes  
1. nodaļa  
Vispārīgi noteikumi  
4. pants  
Mērķi  
1. Ar šo sadaļu izveido vienotu un ekskluzīvu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmu, 
kas aizsargā vīna, sti pro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības produktu 
nosaukumus, kuru īpašības, pazīmes vai reputācija ir saistīta ar to ražošanas vietu, 
tādējādi nodrošinot šādus aspektus:  
a) ražotājiem, kas darbojas kolektīvi, ir nepieciešamās pilnvaras un atbildība, l ai 
pārvaldītu savu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, arī lai reaģētu uz sabiedrības 
pieprasījumu pēc produktiem, kas ražoti ilgtspējīgi, ņemot vērā šādas ražošanas 
trīs dimensijas  – ekonomisko, vidisko un sociālo vērtību, un lai darbotos tirgū;   
b) godīga kon kurence ražotājiem tirdzniecības ķēdē;  
c) patērētāji saņem uzticamu informāciju un garantiju par šādu produktu 
autentiskumu un var tos viegli identificēt tirgū, arī elektroniskajā tirdzniecībā;  
d) efektīva ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija, ņemot vērā intelektuālā 
īpašuma tiesību pienācīgu aizsardzību; kā arī  
e) rezultatīva izpildes panākšana un tirdzniecība visā Savienībā un elektroniskajā 
tirdzniecībā, nodrošinot iekšējā tirgus integritāti.  
5. pants  
Darbības joma  
1. Šī sadaļa attiecas uz vīnu, st iprajiem alkoholiskajiem dzērieniem un 
lauksaimniecības produktiem, arī pārtikas produktiem un zvejniecības un 
akvakultūras produktiem, kas uzskaitīti Padomes Regulas (EEK) Nr.  2658/87 
                                                 
42 Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/1235 (2021.  gada 12.  maijs), ar ko Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (ES) 2019/787 papildina ar noteikumiem par stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāžu reģistrācijas pieteikumiem, produkta specifikācijas grozījumiem, reģistrācijas 
anulēšanu un reģistru (OV  L 270, 29.7.2021, 1.  lpp.).  
 
LV 30  LV I pielikumā izklāstītās kombinētās nomenklatūras 1. –23. nodaļā43, un pap ildu 
lauksaimniecības produktiem, kas uzskaitīti šīs regulas I  pielikumā izklāstītajās 
kombinētās nomenklatūras pozīcijās un kodos.  
2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija un aizsardzība neskar ražotāju pienākumu 
ievērot citus Savienības noteikumus, jo īpaši tos, kas attiecas uz produktu laišanu 
tirgū, sanitārajiem un fitosanitārajiem noteikumiem, tirgu kopīgo organizāciju, 
konkurences noteikumiem un pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem.  
3. Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES)  2015/153544 šajā regulā noteiktajai 
ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sistēmai nepiemēro.  
6. pants  
Klasifikācija  
1. Produktus, kas apzīmēti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, klasificē saskaņā ar 
kombinēto nomenklatūru divu, četru vai sešu ciparu līmenī. Ja ģe ogrāfiskās 
izcelsmes norāde attiecas uz vairāk nekā vienas kategorijas produktiem, norāda katru 
ierakstu. Produktu klasifikāciju izmanto tikai reģistrācijas, statistikas un uzskaites 
vajadzībām. Minēto klasifikāciju neizmanto, lai noteiktu salīdzināmus pro duktus 
aizsardzībai pret tiešu un netiešu komerciālu izmantošanu, kas minēta 27.  panta 
1. punkta a) apakšpunktā.   
2. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko n osaka 1.  punktā minētās klasifikācijas 
tehnisko noformējumu un piekļuvi tai tiešsaistē. Minētos īstenošanas aktus pieņem 
saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 53.  panta 2. punktā.  
7. pants  
Definīcijas  
1. Šajā sadaļā piemēro šādas definīcijas:  
a) “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”, ja vien nav noteikts citādi, ir vīna cilmes 
vietas nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kā definēts Regulas (ES) 
Nr. 1308/2013 93.  pantā, lauksaimniecības produktu cilmes vietas nosaukumi 
un ģeogrāfiskās izcelsmes n orādes, kā definēts šīs regulas 48. pantā, un stipro 
alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kā definēts Regulas (ES) 
2019/787 3.  panta 4.  punktā, par kurām ir iesniegts pieteikums v ai kuras ir 
iekļautas 23. pantā minētajā Savienības ģeogrāfisko norāžu reģistrā;  
b) “vīns” ir produkti, kas minēti Regulas (ES) Nr.  1308/2013 VII  pielikuma 
II daļas 1., 3. –6., 8., 9., 11., 15.  un 16. punktā;  
c) “stiprie alkoholiskie dzērieni” ir alkoholiskie dzērieni, kas definēti Regulas 
(ES) 2019/787 2.  pantā;  
d) “lauksaimniecības produkti” ir 5.  panta 1.  punktā minētie produkti, izņemot 
vīnu un stipros alkoholiskos dzērienus;  
                                                 
43 Padomes  Regula (EEK) Nr.  2658/87 (1987.  gada 23.  jūlijs) par tarifu un statistikas nomenklatūru un 
kopējo muitas tarifu (OV  L 256, 7.9.1987., 1.  lpp.).  
44 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva  (ES) 2015/1535 (2015.  gada 9.  septembris), ar ko nosaka 
informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu 
noteikumu jomā (OV  L 241, 17.9.2015., 1.  lpp.).  
 
LV 31  LV e) “kombinētā nome nklatūra” ir preču nomenklatūra, kas noteikta ar Regulas 
(EEK) Nr.  2658/87 1.  pantu;  
f) “atzīta ražotāju grupa” ir oficiāla apvienība, kas ir juridiska persona un ko 
kompetentās valsts iestādes atzinušas par vienīgo grupu, kura darbojas visu 
ražotāju vārdā ; 
g) “ražotājs” ir uzņēmējs, kas iesaistīts jebkurā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi 
aizsargāta produkta ražošanas posmā, tai skaitā pārstrādes darbībās, uz ko 
attiecas produkta specifikācija.  
2. nodaļa  
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācija  
8. pants  
Pieteikuma iesniedzējs  
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas pieteikumus var iesniegt tikai tā 
produkta ražotāju grupa (“pieteikuma iesniedzēja ražotāju grupa”), kura nosaukumu 
ierosināts reģistrēt. Reģionālās vai vietējās publiskās struktūras var  palīdzēt 
sagatavot pieteikumu un sniegt atbalstu ar to saistītajā procedūrā.   
2. Ja attiecīgajiem ražotājiem nav iespējams izveidot grupu to skaita, ģeogrāfiskās 
atrašanās vietas vai organizatorisko īpatnību dēļ, šajā sadaļā attiecībā uz stipro 
alkoholisk o dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm par pieteikuma iesniedzēju 
ražotāju grupu var uzskatīt dalībvalsts izraudzītu iestādi.  Šādā gadījumā 9.  panta 
2. punktā minētajā pieteikumā norāda attiecīgos iemeslus.  
3. Šajā sadaļā par pieteikuma iesniedzēju ražotāju grupu var uzskatīt vienu ražotāju, ja 
ir pierādīts, ka ir izpildīti abi tālāk minētie nosacījumi:  
a) attiecīgā persona ir vienīgais ražotājs, kas vēlas iesniegt ģeogr āfiskās izcelsmes 
norādes reģistrācijas pieteikumu; kā arī  
b) attiecīgo ģeogrāfisko apgabalu nosaka dabas īpatnības neatkarīgi no īpašuma 
robežām, un tam ir īpašības, kas ievērojami atšķiras no kaimiņu apgabalu 
īpašībām, vai produkta īpašības atšķiras no k aimiņu apgabalā ražoto produktu 
īpašībām.  
4. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas apzīmē pārrobežu ģeogrāfisko 
apgabalu, vairākas ražotāju grupas no dažādām dalībvalstīm vai trešām valstīm var 
iesniegt kopīgu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģi strācijas pieteikumu.  
9. pants  
Reģistrācijas procedūras valsts posms   
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumu attiecībā uz Savienības 
izcelsmes produktu iesniedz produkta izcelsmes dalībvalsts kompetentajām iestādēm.  
2. Šā panta 1. punktā minētais pieteikums ietver:  
a) 11. pantā paredzēto produkta specifikāciju;  
b) 13. pantā paredzēto vienoto dokumentu;  
c) 14. panta 1. punkta b), c) un d)  apakšpunktā minētos pavaddokumentus.  
 
LV 32  LV 3. Dalībvalsts rūpīgi pārbauda reģistrācijas pieteikum u, lai pārliecinātos, ka tas atbilst 
attiecīgajiem vīna, stipro alkoholisko dzērienu vai lauksaimniecības produktu 
reģistrācijas nosacījumiem.  
4. Veicot 3. punktā minēto rūpīgo pārbaudi, da lībvalsts rīko valsts iebildumu 
procedūru. Saskaņā ar valsts iebildumu procedūru nodrošina reģistrācijas pieteikuma 
publicēšanu un paredz vismaz divu mēnešu laikposmu no publicēšanas dienas, kura 
laikā jebkura fiziska vai juridiska persona, kurai ir likumī gas intereses un kura ir 
iedibināta vai pastāvīgi dzīvo attiecīgā produkta izcelsmes dalībvalsts teritorijā, var 
šajā dalībvalstī iesniegt iebildumus pret reģistrācijas pieteikumu.  
5. Dalībvalsts nosaka iebildumu procedūras kārtību. Šī kārtība var ietvert iebilduma 
pieņemamības kritērijus, apspriešanās periodu starp pieteikuma iesniedzēju ražotāju 
grupu un katru iebildumu iesniedzēju, un pieteikuma iesniedzējas ražotāju grupas 
ziņojuma iesniegšanu par apspriešanās rezultātiem, tai skaitā par visām izmaiņām,  ko 
pieteikuma iesniedzēja ražotāju grupa ir izdarījusi reģistrācijas pieteikumā.  
6. Ja pēc reģistrācijas pieteikuma rūpīgas pārbaudes un saņemto iebildumu rezultātu un 
ar pieteikuma iesniedzēju ražotāju grupu saskaņoto pieteikuma izmaiņu novērtēšanas 
dalībvalsts uzskata, ka šīs regulas prasības ir izpildītas, tā var pieņemt labvēlīgu 
lēmu mu un iesniegt Savienības pieteikumu, kas minēts 15. pantā.  
7. Dalībvalsts nodrošina, ka tās lēmums, vai tas būtu labvēlīgs vai nelabvēlīgs, tiek 
publiskots un ka jebkurai likumīgi ieinteresētai fiziskajai vai juridiskajai personai ir 
iespēja to pārsūdzēt. Dalībvalsts arī nodrošina, ka tiek publiskota produkta 
specifikācija, uz ko pamatojas tās labvēlīgais lēmums, un nodrošina elektronisku 
piekļuvi produkta specifikācijai.  
10. pants  
Valsts pagaidu  aizsardzība  
1. Dalībvalsts, sākot no dienas, kad Komisijai ir iesniegts Savienības reģistrācijas 
pieteikums, var uz laiku nosaukumam piešķirt šajā regulā paredzēto pagaidu 
aizsardzību valsts līmenī.  
2. Šāda valsts aizsardzība beidzas dienā, kad stājas spē kā saskaņā ar 22. pantu 
pieņemtais īstenošanas akts, ar kuru pieņem lēmumu par reģistrācijas pieteikumu, vai 
kad reģistrācijas pieteikums tiek atsaukts.  
3. Ja nosaukums saskaņā ar šo regulu netie k reģistrēts, valsts pagaidu aizsardzības 
radītās sekas ir vienīgi attiecīgās dalībvalsts atbildība.  
4. Pasākumi, ko dalībvalstis veic saskaņā ar šo pantu, rada sekas tikai valsts līmenī, un 
tie neietekmē iekšējo tirgu vai starptautisko tirdzniecību.  
11. pants 
Produkta specifikācija  
Šajā sadaļā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “produkta specifikācija” ir dokuments, kas minēts:  
a) Regulas  (ES) Nr. 1308/2013 94.  pantā (attiecībā uz vīnu);  
b) Regulas (ES) Nr.  2019/787 22.  pantā (attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem 
dzērieniem);  
c) šīs regulas 51. pantā attiecībā uz lauksaimniecības produktiem.  
 
LV 33  LV 12. pants  
Ilgtspējas saistības  
1. Ražotāju grupa var vienoties par ilgtspējas saistībām, kas jāievē ro, ražojot produktu 
ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. Šādu saistību mērķis ir piemērot ilgtspējas 
standartu, kas ir augstāks par Savienības vai valsts tiesību aktos noteikto, un būtiski 
pārsniegt labas prakses standartus attiecībā uz sociālajiem, vidiskaj iem vai 
ekonomiskajiem aspektiem. Šādas saistības ir konkrētas, ņem vērā esošo ilgtspējīgo 
praksi, ko izmanto produktiem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, un tajās var būt 
sniegtas atsauces uz esošajām ilgtspējas shēmām.  
2. Šā panta 1. punktā minētās ilgtspējas saistības iekļauj produkta specifikācijā.  
3. Šā panta 1.  punktā minētās ilgtspējas saistības neskar higiēnas, drošības standartu un 
konkurences noteikumu ievērošanas prasības.  
4. Kom isija saskaņā ar 84. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kuros nosaka 
ilgtspējas standartus dažādās nozarēs un izklāsta kritērijus tādu esošo ilgtspējas 
standartu atzīšanai, kurus var ie vērot ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmētu 
produktu ražotāji.   
5. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros nosaka ilgtspējas saistību saskaņotu 
izklāstu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas 
minēta 53.  panta 2. punktā.  
13. pants  
Vienotais dokuments  
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes “vienotais dokuments” apzīmē:  
a) attiecībā uz vīnu – dokumentu, kurā apkopota Regulas (ES) Nr.  1308/2013 
94. pantā minētā produkta specifikācija;  
b) attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem – Regulas (ES) 
Nr. 2019/787 23.  pantā minēto dokumentu;  
c) attiecībā uz lauksaimniecības produktiem – šīs regulas 52. pantā minēto 
dokumentu.  
14. pants  
Pavaddokumenti  
1. Reģistrācijas pieteikumam pievienotajā dokumentācijā ietver:  
a) informāciju par visiem ierosinātajiem ģeogrāfiskās izcelsmes norādes 
izmantošanas vai aizsardzības ierobežojumiem un attiecīgā  gadījumā  – par 
visiem pārejas pasākumiem, ko ierosinājusi pieteikuma iesniedzēja ražotāju 
grupa vai valsts iestādes, jo īpaši pēc valsts rūpīgas pārbaudes un iebildumu 
procedūras;  
b) pieteikuma iesniedzējas ražotāju grupas nosaukumu un kontaktinformāciju;  
c) tās kompetentās iestādes un/vai produkta sertifikācijas struktūras nosaukumu 
un kontaktinformāciju, kas pārbauda atbilstību produkta specifikācijas 
noteikumiem saskaņā ar:  
i) Regulas  (ES) Nr. 1308/2013 116.a pantu attiecībā uz vīniem;  
 
LV 34  LV ii)  šīs regulas 39. pantu attiecībā uz lauksaimniecības produktiem un 
stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem;  
d) jebkādu citu informāciju, ko dalībvalsts vai attiecīgā gadījumā pieteikuma 
iesniedzēja ražotāju grupa uzskata par piemērotu.  
2. Komisija saskaņā ar 84. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kuri papildina 
šo regulu ar noteikumiem, ar ko precizē prasības vai uzskaita iesniedzamo 
pavad dokumentu papildu elementus.  
3. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka 1. punktā paredzēto 
pavaddokumentu formātu un tiešsaistes noformējumu, kā arī aizsargāto persondatu 
izslēgšanu vai anonimizāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 
pārbaudes procedūru, kas minēta 53.  panta 2. punktā.  
15. pants  
Savienības reģistrācijas pieteikums  
1. Attiecī bā uz Savienības izcelsmes produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm 
Savienības reģistrācijas pieteikumā ietver:    
a) 13. pantā minēto vienoto dokumentu;  
b) 14. pantā minētos pavaddokumentus;  
c) tās dalībvalsts deklarāciju, kurai sākotnēji tika adresēts pieteikums, ar ko 
apstiprina, ka pieteikums atbilst reģistrācijas nosacījumiem; kā arī  
d) produkta specifikācijas elektroniskās publikācij as atsauci, ko pastāvīgi 
atjaunina.  
2. Saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas attiecas uz produktiem, kuru 
izcelsme ir valstis ārpus Savienības, Savienības reģistrācijas pieteikumā ietver:  
a) produkta specifikāciju ar tās publikācijas atsauci;  
b) 13. pantā minēto vienoto dokumentu;  
c) 14. pantā minētos pavaddokumentus;   
d) juridisku pierādījumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes  aizsardzību tās 
izcelsmes valstī;  un 
e) pilnvaru, ja pieteikuma iesniedzēju pārstāv pārstāvis.  
3. Šīs regulas 8.  panta 4. punktā minēto kopīgo reģistrācijas pieteikumu iesniedz vi ena 
no attiecīgajām dalībvalstīm vai pieteikuma iesniedzēja ražotāju grupa trešā valstī 
tieši vai ar šīs trešās valsts iestāžu starpniecību.  
4. Šīs regulas 8.  panta 4. punktā minēt ajā kopīgajā reģistrācijas pieteikumā attiecīgā 
gadījumā iekļauj 1. vai 2.  punktā uzskaitītos dokumentus no visām attiecīgajām 
dalībvalstīm vai trešām valstīm.  Attiecīgās valsts procedūras, arī iebildumu posmu, 
rīko visās attiecīgajās dalībvalstīs.  
5. Šajā pantā minētos dokumentus sagatavo vienā no Savienības oficiālajām valodām.  
6. Komisija saskaņā ar 84. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, kuros nosaka 
procedūras un nosacījumus, kas piemērojami Savienības reģistrācijas pieteikumu 
sagatavošanai un iesniegšanai.  
 
LV 35  LV 7. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus 
par Savienības reģistrācijas pieteikumu procedūrām, formu un noformējumu, arī par 
reģistr ācijas pieteikumiem, kas skar vairāk nekā vienas valsts teritoriju. Minētos 
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 53.  panta 
2. punktā.  
16. pants  
Savienības reģistrācijas pieteikuma iesniegšana   
1. Savienības pieteikumu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijai iesniedz 
Komisijai elektroniski, izmantojot digitālu sistēmu. Digitālā sistēma nodrošina 
iespēju iesniegt pieteikumus dalībvalsts iestādē m, un dalībvalsts to var izmantot savā 
valsts procedūrā.  
2. Ja reģistrācijas pieteikums attiecas uz ģeogrāfisku apgabalu, kas atrodas ārpus 
Savienības, pieteikumu Komisijai iesniedz vai nu tieši, vai ar attiecīgās trešās valsts 
iestāžu starpniecību. 1.  punktā minētā digitālā sistēma nodrošina, ka pieteikumu var 
iesniegt pieteikuma iesniedzēja ražotāju grupa, kas iedibināta ārpus Savienības, un 
attiecīgās trešās valsts iestādes.  
3. Savienības reģistrācijas pieteikumu Komisija publisko, izmantojot 1. punktā minēto 
digitālo sistēmu.  
17. pants  
Komisijas veiktā pārbaude un publikācija iebildumu iesniegšanai  
1. Komisija rūpīgi pārbauda reģistrācijas pieteikumus, ko tā saņem saskaņā ar 16.  panta 
1. punktu. Šādā rūpīgā pārbaudē tā pārliecinās, vai nav acīmredzamu kļūdu, vai 
saskaņā ar 15. pantu sniegtā informācija i r pilnīga un vai 13.  pantā minētais vienotais 
dokuments ir precīzs un tehniska rakstura. Tā ņem vērā attiecīgās dalībvalsts veiktās 
valsts procedūras rezultātus. Tā jo īpaši uzmanību pievērš 13. pantā minētajam 
vienotajam dokumentam.  
2. Šādai rūpīgai pārbaudei nevajadzētu būt ilgākai par sešiem mēnešiem. Ja rūpīgās 
pārbaudes periods pārsniedz vai var pārsniegt sešus mēnešus, Komisija pieteikuma 
iesniedzēju rakstveidā informē par aizkavēšanās iemes liem.  
3. Komisija var pieprasīt pieteikuma iesniedzējam papildu informāciju.  
4. Ja, pamatojoties uz rūpīgo pārbaudi, kas veikta saskaņā ar 1.  punktu, Komisija 
uzskata, ka ir izpildīti attiecīgi šajā regulā un Regulās (ES) Nr.  1308/2013 un (ES) 
2019/787 par edzētie nosacījumi, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī  publicē 
vienoto dokumentu un atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju.  
5. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt  deleģētos aktus, ar kuriem šo 
regulu papildina ar noteikumiem par šajā pantā izklāstīto uzdevumu uzticēšanu 
EUIPO . 
18. pants  
Reģistrācijas pieteikuma apstrīdēšana valsts līmenī  
1. Dalībvalstis informē Komisiju par jebkuru valsts administratīvu procedūru v ai 
tiesvedību, kas var ietekmēt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju.  
 
LV 36  LV 2. Komisija ir atbrīvota no pienākuma ievērot rūpīgās pārbaudes veikšanas termiņu, kas 
minēts 17.  panta 2. punktā, un informēt pieteikuma iesniedzēju par kavēšanās 
iemesliem, ja tā saņem tādu dalībvalsts paziņojumu par saskaņā ar 9.  panta  6. punktu 
iesniegtu reģistrācijas pieteikumu, ar ko:  
a) informē Komisiju, ka 9.  panta 6. punktā minētais lēmums ir atzīts par nederīgu 
valsts līmenī a r nekavējoties piemērojamu, bet ne galīgu tiesas nolēmumu; vai  
b) lūdz Komisiju apturēt pārbaudi, jo nolūkā apstrīdēt pieteikuma derīgumu ir 
uzsākts valsts līmeņa administratīvais vai tiesas process un dalībvalsts uzskata, ka 
minētais process ir pamatots.  
3. Atbrīvojums ir spēkā līdz brīdim, kad attiecīgā dalībvalsts informē Komisiju par to, 
ka sākotnējais pieteikums ir atjaunots vai ka dalībvalsts atsauc savu apturēšanas 
pieprasījumu.  
4. Ja ar valsts tiesas galīgo lēmumu pieteikums ir atzīts par nederīgu, dalībvalsts apsver 
iespēju veikt atbilstošus pasākumus, piemēram, vajadzības gadījumā atsaukt vai 
grozīt Savienības reģistrācijas pieteikumu.  
19. pants  
Savienības iebildumu procedūra  
1. Trīs mēnešos pēc dienas, kad Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī  publicēts 
vienotais dokuments un atsauce uz produkta specifikāciju saskaņā ar 17.  panta 
4. punktu, dalībvalsts vai trešās valsts iestādes, vai arī likumīgi ieinteresēta fiziska 
vai juridiska persona, kas ir iedibināta vai pastāvīgi dzīvo trešā valstī, var iesniegt 
Komisijai iebildumu vai paziņojumu par piezīmēm.  
2. Jebkura likumīgi ieinteresēta fiziskā vai juridiskā persona, kas ir iedibināta vai 
pastāvīgi dzīvo dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, no kuras tika iesniegts Savienības 
reģistrācijas pieteikums, termiņā, kurā saskaņā ar 1. punktu pieļaujams iesniegt 
iebildumu vai paziņojumu par piezīmēm, var iesniegt iebil dumu dalībvalstij, kurā tā 
ir iedibināta vai pastāvīgi dzīvo.  
3. Iebildumā norāda, ka pieteikums varētu būt pretrunā ar attiecīgi šajā regulā, Regulā 
(ES) Nr.  1308/2013 vai Regulā (ES) 2019/787 paredzētajiem nosacījumiem, un 
sniedz pamatojumu. Iebildums, k urā minētais apgalvojums nav iekļauts, uzskatāms 
par nederīgu.   
4. Komisija pārbauda iebilduma pieņemamību. Ja Komisija uzskata, ka iebildums ir 
pieņemams, tā piecu mēnešu laikā no publicēšanas dienas Eiropas Savienības 
Oficiālajā Vēstnesī  aicina iebildumu  iesniegušo iestādi vai personu un pieteikumu 
iesniegušo iestādi vai pieteikuma iesniedzēju ražotāju grupu veikt pienācīgu 
apspriešanos, kas ilgst saprātīgu laikposmu, bet nepārsniedz trīs mēnešus. Jebkurā 
brīdī šajā laikposmā Komisija var pēc iestādes vai  pieteikuma iesniedzējas ražotāju 
grupas pieprasījuma pagarināt apspriešanās termiņu ne vairāk kā par trim mēnešiem.  
5. Iebildumu iesniegusī iestāde vai persona un pieteikumu iesniegusī iestāde vai 
pieteikuma iesniedzēja ražotāju grupa bez liekas kavēšanās  uzsāk pienācīgu 
apspriešanos. Tās viena otrai iesniedz būtisku informāciju, lai izvērtētu, vai 
reģistrācijas pieteikums atbilst attiecīgi šai regulai, Regulai (ES) Nr.  1308/2013 vai 
Regulai (ES) 2019/787.  
 
LV 37  LV 6. Viena mēneša laikā pēc 4. punktā minētās apspriešanās beigām pieteikuma 
iesniedzēja ražotāju grupa, kas ir iedibināta trešā valstī, vai tās dalībvalsts vai trešās 
valsts iestādes, no kuras tika iesniegts Savienības reģistrācijas pieteik ums, paziņo 
Komisijai apspriešanās rezultātus, tai skaitā visu informāciju, ar kuru puses 
apmainījušās, par to, vai tika panākta vienošanās ar vienu vai visiem iebildumu 
iesniedzējiem, kā arī par visām no tā izrietošajām izmaiņām reģistrācijas pieteikumā. 
Iestāde vai persona, kas iesniegusi iebildumus Komisijai, var arī paziņot Komisijai 
savu nostāju apspriešanās beigās.  
7. Ja pēc 4. punktā minētās apspriešanās beigām ir grozīti saskaņā ar 17.  panta 
4. punktu publicētie dati, Komisija atkārtoti pārbauda grozīto reģistrācijas 
pieteikumu. Ja reģistrācijas piete ikums ir būtiski grozīts un Komisija uzskata, ka 
grozītais pieteikums atbilst reģistrācijas nosacījumiem, tā vēlreiz publicē pieteikumu 
saskaņā ar minēto punktu.  
8. Šajā pantā minētos dokumentus sagatavo vienā no Savienības oficiālajām valodām.  
9. Pēc iebi ldumu procedūras pabeigšanas Komisija pabeidz Savienības reģistrācijas 
pieteikuma novērtējumu, ņemot vērā visus lūgumus par pārejas periodu piešķiršanu, 
iebildumu procedūras iznākumu, visus saņemtos paziņojumus par piezīmēm un visus 
citus jautājumus, kas r adušies pēc rūpīgas pārbaudes veikšanas un kas var nozīmēt 
izmaiņas vienotajā dokumentā.  
10. Komisija saskaņā ar 84. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem 
papildina šo regulu, paredzot sīki izstrādātas procedūras un termiņus iebildumu 
procedūrai, valsts iestāžu un likumīgi ieinteresētu personu oficiālai piezīmju, ar ko 
nesāk iebildumu procedūru, iesnieg šanai un noteikumus par šajā pantā noteikto 
uzdevumu uzticēšanu EUIPO . 
11. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, kuros attiecīgā gadījumā nosaka iebildumu 
un oficiālo piezīmju formātu un tiešsaistes noformējumu un paredz noteikumus par 
aizsargāto persond atu izslēgšanu vai anonimizāciju. Minētos īstenošanas aktus 
pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 53.  panta 2. punktā.  
20. pants  
Iebildumu pamatojums  
1. Iebildumi, kas  iesniegti saskaņā ar 19. pantu, ir pieņemami tikai tad, ja iebildumu 
iesniedzējs pierāda, ka:  
a) ierosinātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde neatbilst ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādes definīcijai vai  attiecīgi šajā regulā, Regulā (ES) Nr.  1308/2013 vai 
Regulā (ES) 2019/787 minētajām prasībām;  
b) ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju kavētu viens vai vairāki 
29. pantā, 30. pantā, 31. pantā vai 49.  panta 1. punktā minētie apstākļi;  
c) ierosinātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija apdraudētu pilnīgi vai 
daļēji identiska nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu produktu 
pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms 17.  panta 4. punktā 
paredzētās publicēšanas dienas.  
2. Iebildumu pieņemamību attiecībā uz Savienības teritoriju novērtē Komisija.  
 
LV 38  LV 21. pants  
Pārejas periods ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu lietošanai  
1. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka pārejas periodu līdz 
pieciem gadiem, lai attiecībā uz produktiem, kuru izcelsme ir dalībvalstī vai trešā 
valstī un kuru apzīmējums ietver vai satur nosaukumu, kas ir pretrunā 27.  panta 
1. punktam, atļautu turpināt lietot nosaukumus, ar kuru attiecīgie produkti tika tirgoti, 
ja saskaņā ar 9.  panta 4. punktu vai 19. pantu pieņemams iebildums pret ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādes, kuras aizsardzība ir pārkāpta, reģistrācijas pieteikumu liecina, ka:  
a) attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācija apdraudētu pilnīgi vai 
daļēji identiska nosaukuma pastāvēšanu produkta apzīmējumā; vai  
b) šādi produkti ir likumīgi tirgoti ar attiecīgo nosaukumu produkta apzīmējumā 
attiecīgajā teritorijā vismaz piecus gadus pirms 17.  panta 4. punkta 
a) apakšpunktā paredzētās publicēšanas dienas.  
2. Šā panta 1.  punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 53.  panta 2. punktā 
minēto pārbaudes procedūru, izņemot tos, pret kuriem ir iesniegts pieņemams 
iebildums saskaņā ar 9.  panta 4. punktu, un tos pieņem, nepiemērojot minēto 
pārbaudes procedūru.   
3. Kom isija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem pagarina ar 1. punktu noteikto 
pārejas periodu līdz 15  gadiem vai ļauj turpināt izmantošanu līdz 15  gadiem, ja 
papildus tiek pierādīts, ka:  
a) šā panta 1. punktā minētais nosaukums apzīmējumā konsekventi un taisnīgi ir 
likumīgi izmantots vismaz 25 gadus, pirms attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādes reģistrācijas pieteikums tik a iesniegts Komisijai;  
b) 1. punktā minētajā apzīmējumā iekļautā nosaukuma izmantošanas mērķis 
nekad nav bijis gūt labumu no produkta nosaukuma, kas reģistrēts kā 
ģeogrāfiskās izcelsmes nor āde, reputācijas; un  
c) patērētājs nav ticis vai nav varējis tikt maldināts par produkta patieso izcelsmi.  
4. Šā panta 3.  punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 53.  panta 2. punktā 
minēto pārbaudes procedūru, izņemot tos, pret kuriem ir iesniegts pieņemams 
iebildums saskaņā ar 9.  panta 4. punktu, un tos pieņem, nepiemērojot minēto 
pārbaudes proc edūru.  
5. Izmantojot 1. un 3.  punktā minēto nosaukumu, marķējumā skaidri un redzami norāda 
izcelsmes valsti.  
6. Lai pārvarētu īslaicīgas grūtības saistībā ar mērķi ilgtermiņā nodrošināt, ka visi ar 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēta produkta ražotāji a ttiecīgajā apgabalā ievēro 
attiecīgo produkta specifikāciju, dalībvalsts var paredzēt pārejas periodu atbilstības 
nodrošināšanai līdz desmit gadiem, kas stājas spēkā no dienas, kurā pieteikums 
iesniegts Komisijā, ar nosacījumu, ka attiecīgie uzņēmēji ir li kumīgi tirgojuši 
attiecīgos produktus, izmantojot attiecīgos nosaukumus bez pārtraukuma vismaz 
piecus gadus pirms pieteikuma iesniegšanas minētās dalībvalsts iestādēs, un ir 
norādījuši uz šo faktu 9.  panta 4. punktā minētajā valsts iebildumu procedūrā.  
7. Šā panta 6. punktu mutatis mutandis  piemēro ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, kas 
attiecas uz kādu ģeogrāfisko apga balu trešā valstī, izņemot iebildumu procedūras 
gadījumā.  
 
LV 39  LV 22. pants  
Komisijas lēmums par reģistrācijas pieteikumu  
1. Ja, pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju pēc 17. pantā paredzētās rūpīgās 
pārbaudes, Komisija uzskata, ka kāda no minētajā pantā noteiktajām prasībām nav 
izpildīta, tā pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem noraida reģistrācijas pieteikumu. 
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, k as minēta 
53. panta 2. punktā.  
2. Ja Komisija nesaņem pieņemamus iebildumus, tā, nepiemērojot 53.  panta 2. punktā 
minēto procedūru, pieņem īstenošanas aktus, ar ko reģistrē ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādi.  Komisija var ņemt vērā paziņojumus par piezīmēm, kas saņemti saskaņā ar 
19. panta 1. punktu.  
3. Ja Komisija saņem pieņemamu iebildumu, tā pēc 19.  panta 4. punktā minētās 
pienācīgās apspriešanās un ņemot vērā tās rezultātus:   
a) pieņem īstenošanas aktu, ar ko reģistrē ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, 
nepiemērojot 53.  panta 2. punktā minēto procedūru, ja ir panākta vienošanās, 
pēc tam, kad ir pārbaudīts, vai vienošanās atbilst Savienīb as tiesību aktiem, un 
vajadzības gadījumā groza informāciju, kas publicēta saskaņā ar 17.  panta 
4. punktu, ja vien šādi grozījumi nav būtiski; vai  
b) pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem pieņem lēmumu par reģistrācijas 
pieteikumu, ja nav panākta vienošanās.  Minētos īstenošanas aktus pieņem 
saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 53.  panta 2. punktā.  
4. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas aktos paredz visus nosacījumus, kas 
piemērojami reģistrācijai, un vienotā dokumenta, kas iebildumu iesniegšanai 
publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , atkārtotu publicēšanu informācijas 
nolūkā, ja ir j āizdara grozījumi, kas nav būtiski.  
5. Reģistrēšanas regulas un lēmumus par noraidīšanu publicē Eiropas Savienības 
Oficiālā Vēstneša  L sērijā.  
23. pants  
Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrs  
1. Komisija, nepiemērojot 53.  panta 2. punktā minēto procedūru, pieņem īstenošanas 
aktus, kuros ietver noteikumus par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, kas aizsargātas 
saskaņā ar šo regulu, publiski pieejama elektroniska reģistra (“Sav ienības 
ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrs”) izveidi un uzturēšanu. Reģistram ir trīs 
daļas, kas atbilst attiecīgi vīna, stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības 
produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.  
2. Katru vīna un lauksaimniecības produktu  ģeogrāfiskās izcelsmes norādi Savienības 
ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā attiecīgi identificē kā “aizsargāts cilmes vietas 
nosaukums” vai “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”, un katru stipro 
alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi  identificē kā “ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāde”.  
3. Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā var ierakstīt ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādes, kuras attiecas uz trešo valstu produktiem, kas tiek aizsargāti 
Savienībā saskaņā ar starptautisku nolīgumu, k ura līgumslēdzēja puse ir Savienība. 
Komisija reģistrē šādas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, izmantojot īstenošanas aktus 
 
LV 40  LV saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 53.  panta 2. punktā. Attiecībā uz vīnu un 
lauksaimniecības produktiem  – ja vien šajos nolīgumos tie nav īpaši norādīti kā 
aizsargāti cilmes vietas nosaukumi, šādu produktu nosaukumus ieraksta Savienības 
ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā kā aizsargātas ģeogrāfiskā s izcelsmes 
norādes.  
4. Katru ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ieraksta Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāžu reģistrā tās oriģinālrakstībā. Ja oriģinālrakstība nav latīņu alfabētā, 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādi transkribē latīņu alfabēta burtiem, un abas 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes versijas ieraksta Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāžu reģistrā, un tām ir vienāds statuss.  
5. Komisija dara pieejamu un regulāri atjaunina 3. punktā minē to starptautisko 
nolīgumu sarakstu, kā arī saskaņā ar minētajiem nolīgumiem aizsargāto ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāžu sarakstu.  
6. Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju saistīto dokumentāciju digitālā vai 
papīra formā Komisija saglabā visu ģeogrāfi skās izcelsmes norādes derīguma 
termiņu un anulēšanas gadījumā  – 10 gadus pēc tās.  
7. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo 
regulu papildina ar notei kumiem par Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu 
reģistra pārvaldīšanas uzticēšanu EUIPO . 
8. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka Savienības ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāžu reģistra saturu un noformējumu. Minētos īstenošanas aktus pieņ em 
saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 53.  panta 2. punktā.  
24. pants  
Izraksti no Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistra  
1. Jebkurai personai ir iespēja lejupiel ādēt oficiālu izrakstu no Savienības ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāžu reģistra, kurā sniegts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas 
apliecinājums un attiecīgie dati, tai skaitā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes 
reģistrācijas pieteikuma datums vai cits prio ritārs datums. Šo oficiālo izrakstu var 
izmantot kā autentisku apliecinājumu tiesvedībā tiesā, šķīrējtiesā vai līdzīgā iestādē.  
2. Ja valsts iestādes saskaņā ar 33. pantu ir atzinušas ražotāju gr upu, šo grupu 
Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā un 1. punktā minētajā oficiālajā 
izrakstā norāda kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tiesību īpašnieku.  
3. Komisija var pieņemt ī stenošanas aktus, ar kuriem nosaka Savienības ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāžu reģistra izrakstu formātu un tiešsaistes noformējumu un paredz 
noteikumus par aizsargāto persondatu izslēgšanu vai anonimizāciju. Minētos 
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbau des procedūru, kas minēta 53.  panta 
2. punktā.  
25. pants  
Produkta specifikācijas grozījumi  
1. Ražotāju grupa, kurai ir likumīgas intereses, var iesniegt pieteikumu, lai apstiprinā tu 
grozījumu reģistrētas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes produkta specifikācijā.  
2. Produkta specifikācijas grozījumus klasificē divās kategorijās:  
 
LV 41  LV a) Savienības grozījumi, attiecībā uz kuriem ir nepieciešama iebildumu procedūra 
Savienības līmenī;  un 
b) standarta grozījumi, kas jāizskata dalībvalsts vai trešās valsts līmenī.  
3. Grozījums ir Savienības grozījums, ja tas ietver izmaiņas vienotajā dokumentā un:  
a) ietver nosaukuma vai nosaukuma lietojuma izmaiņas vai – attiecībā uz vīnu un 
stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem  – ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi 
apzīmēta produkta vai produktu kategorijas izmaiņas, vai – attiecībā uz 
stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem  – juridiskā nosaukuma izmaiņas; vai  
b) rada risku, ka saikne ar vienotajā dokumentā norādīto ģeogrāfisko apgabalu 
vairs nebūs spēkā;  vai 
c) paredz turpmākus produkta tirdzniecības ierobežojumus.  
4. Jebkuru citu reģistrētas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes produkta specifikācijas 
grozījumu, kas nav Savienības grozījums atbilstīgi 3.  punktam,  uzskata par standarta 
grozījumu.  
5. Standarta grozījumu uzskata par pagaidu grozījumu, ja tas attiecas uz tādām pagaidu 
izmaiņām produkta specifikācijā, kas izriet no valsts iestāžu noteiktu obligāto 
sanitāro un fitosanitāro pasākumu ievērošanas, vai tādu  pagaidu grozījumu, kas ir 
jāveic kompetento iestāžu oficiāli atzītas dabas katastrofas vai nelabvēlīgu 
laikapstākļu dēļ.  
6. Komisija apstiprina Savienības grozījumus. Apstiprināšanas procedūra mutatis 
mutandis  atbilst 8.–22. pantā noteiktajai procedūrai.  
7. Savienības grozījumu pieteikumos, ko iesniedz trešā valsts vai trešās valsts ražotāji, 
ietver pier ādījumu tam, ka pieprasītais grozījums atbilst attiecīgajā trešā valstī spēkā 
esošajiem tiesību aktiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību.   
8. Ja pieteikumā par Savienības grozījumu reģistrētas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes 
produkta specifikāci jā ir iekļauti arī standarta grozījumi vai pagaidu grozījumi, 
Komisija rūpīgi pārbauda tikai Savienības grozījumu.  Jebkurus standarta grozījumus 
vai pagaidu grozījumus uzskata par neiesniegtiem. Pārbaudot šādus pieteikumus, 
uzmanību koncentrē uz ierosināto  Savienības grozījumu. Attiecīgā gadījumā 
Komisija vai attiecīgā dalībvalsts var aicināt pieteikuma iesniedzēju veikt izmaiņas 
citos produkta specifikācijas elementos.  
9. Standarta grozījumus apstiprina dalībvalstis vai trešās valstis, kuru teritorijās atr odas 
attiecīgā produkta ģeogrāfiskais apgabals, un par tiem paziņo Komisijai. Ko misija 
šos grozījumus publisko.  
10. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kurie m šo 
regulu papildina ar noteikumiem, ar ko 9. punktā minēto standarta grozījumu 
publicēšanu uztic EUIPO . 
11. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus notei kumus 
par procedūrām attiecībā uz Savienības grozījumu pieteikumu iesniegšanu, šādu 
grozījumu pieteikumu formu un noformējumu un par procedūrām attiecībā uz 
standarta grozījumiem un to formu un par to paziņošanu Komisijai. Minētos 
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 53.  panta 
2. punktā.  
 
LV 42  LV 26. pants  
Reģistrācijas anulēšana  
1. Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts, trešās valsts vai jebkuras  fiziskas 
vai juridiskas personas, kurai ir likumīgas intereses, pieprasījuma var pieņemt 
īstenošanas aktus, kuru mērķis ir anulēt ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju 
šādos gadījumos:  
a) ja vairs nav iespējams nodrošināt atbilstību produkta specifi kācijas prasībām; 
vai 
b) ja neviens produkts ar attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi nav laists tirgū 
vismaz septiņus secīgus gadus.  
2. Komisija var arī pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem pēc to produktu ražotāju 
pieprasījuma, ko tirgo ar reģistrēto n osaukumu, anulē reģistrāciju.  
3. Šā panta 1.  un 2.  punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 53.  panta 
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.  
4. Anulēšanas procedūrai muta tis mutandis  piemēro 9. pantu, 15.–20. pantu un 
22. pantu.  
5. Pirms 1. un 2.  punktā minēto īstenošanas aktu pieņemšanas Komisija apspriežas ar 
dalībvalsts iestādēm, trešās valsts iestādēm vai, ja iespējams, ar trešās valsts ražotāju, 
kurš sākotn ēji bija iesniedzis pieteikumu attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes 
reģistrācijai, izņemot gadījumus, kad šo anulēšanu tieši pieprasa sākotnējie 
pieteikuma iesniedzēji.  
6. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo 
regulu papildina ar noteikumiem par 5. punktā izklāstīto uzdevumu uzticēšanu 
EUIPO . 
7. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus , ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus 
par reģistrācijas anulēšanas procedūrām un formu, kā arī par 1.  un 2.  punktā minēto 
pieprasījumu noformējumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes 
procedūru, kas minēta 53.  panta 2. punktā.  
3. nodaļa  
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība  
27. pants  
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība  
1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas reģistrētas Savienības ģeogrāfiskās i zcelsmes 
norāžu reģistrā, ir aizsargātas pret:  
a) jebkādu tiešu vai netiešu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes komerciālu 
izmantošanu saistībā ar produktiem, uz kuriem reģistrācija neattiecas, ja 
minētie produkti ir salīdzināmi ar tiem produktiem, kuri reģistr ēti ar šo 
nosaukumu, vai ja, lietojot nosaukumu, tiek negodprātīgi izmantota, vājināta 
vai mazināta aizsargātā nosaukuma reputācija, vai tai kaitēts;  
b) jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu, atdarināšanu vai atsaukšanos, pat tad, ja 
norādīta produktu vai pakalpojumu patiesā izcelsme vai ja aizsargātais 
 
LV 43  LV nosaukums ir tulkots vai tam pievienoti vārdi “veids”, “tips”, “metode”, “ražots 
kā”, “atdarinājums”, “buķete” , “līdzīgs” vai tamlīdzīgi vārdi;  
c) jebkādu citu nepatiesu vai maldinošu norādi attiecībā uz produkta izcelsmi, 
cilmi, būtību vai būtiskām īpašībām, kura ir uz iekšējā vai ārējā iepakojuma, 
reklāmas materiālos, dokumentos vai tīmekļvietnēs sniegtajā infor mācijā par 
attiecīgo produktu, kā arī pret tādas taras izmantošanu produkta iepakojumam, 
kas rada nepatiesu iespaidu par produkta izcelsmi;  
d) cita veida praksi, kas var maldināt patērētāju par attiecīgā produkta patieso 
izcelsmi.  
2. Šā panta 1.  punkta b) apakšpunkta nozīmē atsaukšanās uz ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādi notiek jo īpaši tad, ja apzīmējums, zīme vai cits marķēšanas vai iepakošanas 
līdzeklis pietiekami apdomīga patērētāj a apziņā rada tiešu un skaidru saikni ar 
produktu, uz kuru attiecas reģistrētā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, tādējādi 
negodprātīgi izmantojot, vājinot vai mazinot reģistrētā nosaukuma reputāciju, vai tai 
kaitējot.  
3. Šā panta 1. punkts attiecas arī uz domēna nosaukumu, kas satur reģistrēto 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai ko tā veido.  
4. Šā panta 1. punktā minētā aizsardzīb a attiecas arī uz:  
a) precēm, ko ieved Savienības muitas teritorijā un kas nav laistas brīvā apgrozībā 
minētajā teritorijā; un  
b) precēm, kas tiek pārdotas ar tālpārdošanas līdzekļiem, piemē ram, elektroniskā 
tirdzniecībā.  
5. Atzītā ražotāju grupa vai jebku rš uzņēmējs, kam ir tiesības izmantot aizsargātu 
cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ir tiesīgs liegt 
visām trešām personām tirdzniecības gaitā ievest preces Savienībā, tās nelaižot tajā 
brīvā apgrozībā, ja šādas preces, t ai skaitā iepakojums, ir no trešām valstīm un 
pārkāpj 1. punkta noteikumus.  
6. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas tiek aizsargātas saskaņā ar šo regulu, Savienībā 
nekļūst par sugas vārdiem.  
7. Ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir salikts nosaukums, kas satur terminu, kuru 
uzskata par sugas vārdu, šā termina lietošana nav 1.  punkta a) un b) apakšpunktā 
minētā darbība.  
28. pants  
Sastāvdaļas pārstrādes produktos  
1. Šīs regulas 27. pants neskar uzņēmēju vei ktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes 
izmantošanu saskaņā ar 36. pantu, lai norādītu, ka pārstrādes produkts kā sastāvdaļu 
satur produktu, kas apzīmēts ar attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ar  
nosacījumu, ka šāda izmantošana notiek saskaņā ar godīgu komercpraksi, kā arī 
nevājina un nemazina produkta ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi reputāciju vai tai 
nekaitē.  
2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ar ko apzīmē produkta sastāvdaļu, neizmanto 
attiecīg ā pārstrādes produkta pārtikas nosaukumā, izņemot gadījumus, kad ir panākta 
vienošanās ar ražotāju grupu, kas pā rstāv divas trešdaļas ražotāju.  
 
LV 44  LV 3. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pi eņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo 
regulu papildina ar papildu noteikumiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu 
izmantošanu sastāvdaļu identificēšanai šā panta 1. punktā minētajos pārstrādes 
produktos.  
29. pants  
Sugas vārdi  
1. Sugas vārdus nereģistrē kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.  
2. Lai konstatētu, vai nosaukums ir vai nav kļuvis par sugas vārdu, ņem vērā visus 
būtiskos faktorus, jo īpaši:  
a) esošo stāvokli patēriņa apgabalos;  
b) attiecīg os valsts vai Savienības tiesību aktus.  
3. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo 
regulu papildina ar papildu noteikumiem, lai noteiktu šā panta 1. punktā minēto 
apzīmējumu sugas vārda statusu.  
30. pants  
Homonīmas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes  
1. Ja tiek iesniegts pieteikums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādi pēc tam, kad 
Savienībā jau i r ticis iesniegts pieteikums par pilnīgi vai daļēji homonīmu 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai tā ir aizsargāta Savienībā, šādu pieteikumu 
nereģistrē, ja vien praksē nav pietiekamas atšķirības starp vietējās un tradicionālās 
izmantošanas apstākļiem un abu homonīmo norāžu noformējumu, ņemot vērā 
vajadzību nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret attiecīgajiem ražotājiem un to, lai 
patērētāji netiek maldināti par produkta patieso identitāti vai ģeogrāfisko izcelsmi.  
2. Pilnīgi vai daļēji homonīmu nosaukumu, kas maldina patērētāju, liekot domāt, ka 
produkta izcelsme ir citā teritorijā, nereģistrē pat tad, ja attiecīgā produkta faktiskās 
teritorijas, reģiona vai izcelsmes vietas nosaukums ir pareizs.  
3. Šajā pantā ar homonīmu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, par kuru  ir iesniegts 
pieteikums vai kura ir aizsargāta Savienībā, apzīmē:  
a) Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā ierakstītas ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādes;  
b) ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, par kurām iesniegts pieteikums, ar 
nosacījumu, ka tās pēc  tam tiek reģistrētas Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāžu reģistrā;  
c) cilmes vietas nosaukumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas Savienībā 
aizsargātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 
2019/175345; un 
                                                 
45 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1753 (2019.  gada 23.  oktobris) par Savienības rīcību 
pēc tās pievienošanās Lisabo nas Vienošanās par cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādēm Ženēvas aktam (OV  L 271, 24.10.  2019., 1.  lpp.).  
 
LV 45  LV d) ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, cilmes vietas nosaukumus un līdzvērtīgus 
apzīmējumus, kas aizsargāti saskaņā ar starptautisku nolīgumu starp Savienību 
un vienu vai vairākām trešām valstīm.  
4. Komisija anulē ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas reģistrētas, pārkāpjot 1. un 
2. punktu.  
5. Šā panta 4. punktā minētos īstenoša nas aktus pieņem, nepiemērojot 53.  panta 
2. punktā minēto pārbaudes procedūru.  
31. pants  
Preču zīmes  
Nosaukumu nereģistrē kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ja, ņemot vērā preču zī mes 
reputāciju un atpazīstamību, par ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ierosinātā nosaukuma 
reģistrācija varētu maldināt patērētāju par produkta patieso identitāti.  
32. pants  
Ražotāju grupas  
1. Ražotāju grupu izveido pēc ieinteresēto personu, to vidū lauksaimn ieku, lauku 
saimniecību piegādātāju, starpposma pārstrādātāju un galīgo pārstrādātāju, 
iniciatīvas, kā noteikušas valsts iestādes un atbilstoši attiecīgā produkta veidam. 
Dalībvalstis pārbauda, vai ražotāju grupa darbojas pārredzami un demokrātiski un vai 
visiem ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā produkta ražotājiem ir tiesības būt 
grupas dalībniekiem. Dalībvalstis var paredzēt, ka ražotāju grupas darbā piedalās arī 
valsts amatpersonas un citas ieinteresētās personas, piemēram, patērētāju grupas, 
mazumtirgotāji un piegādātāji.  
2. Ražotāju grupa var īstenot jo īpaši šādas pilnvaras un pienākumus:  
a) izstrādāt produkta specifikāciju un pārvaldīt iekšējās kontroles, ar kurām 
nodrošina ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā produkta ražošanas 
posmu atb ilstību minētajai specifikācijai;  
b) veikt tiesiskas darbības, lai nodrošinātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un ar to 
tieši saistīto intelektuā lā īpašuma tiesību aizsardzību;  
c) vienoties par ilgtspējas saistībām neatkarīgi no tā, vai tās ir vai nav iekļa utas 
produkta specifikācijā vai ir atsevišķa iniciatīva, arī par kārtību, kādā pārbauda 
atbilstību šīm saistībām un nodrošina to pienācīgu publicitāti, jo īpaši 
Komisijas nodroš inātā informācijas sistēmā;  
d) veikt pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot ģeogrāfi skās izcelsmes norādes 
rādītājus, tai skaitā:  
i) izstrādāt, organizēt un vadīt kopīgas tirgvedības un reklāmas kampaņas;  
ii) izplatīt informāciju un īstenot noieta veicināšanas pasākumus, kuru 
mērķis ir informēt patērētājus par īpašībām, kas piemīt produkt am ar 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādi;  
iii) veikt ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā produkta ekonomisko 
rādītāju, ražošanas ilgtspējas, uzturvērtības un organoleptisko īp ašību 
analīzi;  
 
LV 46  LV iv) izplatīt informāciju par ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un att iecīgo 
Savienības simbolu;  un 
v) sniegt konsultācijas un apmācības esošajiem un topošajiem ražotājiem, 
tai skaitā par dzimumu līdztiesības un vienlīdzības aspektu iekļaušanu;  
e) cīnīties pret viltošanu un iespējamu krāpniecisku tādas ģeogrāfiskās izcelsmes  
norādes izmantošanu iekšējā tirgū, ar ko apzīmē produktus, kuri neatbilst 
produkta specifikācijai, uzraugot ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izmantošanu 
iekšējā tirgū un trešo valstu tirgos, kur nodrošina ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāžu aizsardzību, tai skait ā internetā, un, ja nepieciešams, informēt 
izpildiestādes, izmantojot pieejamās konfidenciālās sistēmas.  
33. pants  
Atzītas ražotāju grupas  
1. Pēc ražotāju grupu, kas atbilst 3.  punkta nosacījumiem, pieprasījuma dalībvalstis 
saskaņā ar saviem tiesību aktiem  norīko vienu ražotāju grupu par atzītu ražotāju 
grupu attiecībā uz katru ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuras izcelsme ir to teritorijā 
un kura ir reģistrēta vai uz kuru attiecas reģistrācijas pieteikums, vai attiecībā uz 
produktu nosaukumiem, uz kuriem v ar attiekties reģistrācijas pieteikums.  
2. Ražotāju grupu var noteikt par atzītu ražotāju grupu, ja iepriekš ir noslēgta 
vienošanās starp vismaz divām trešdaļām ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā 
produkta ražotāju, kuri ražo vismaz divas trešdaļas n o šā produkta ražošanas apjoma 
produkta specifikācijā minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Izņēmuma kārtā par atzītu 
ražotāju grupu uzskata 8.  panta 2.  punktā minēto iestādi un vienu ražotāju, kā minēts 
8. panta 3.  punktā.  
3. Papildus 32.  panta 2. punktā minētajām pilnvarām un pienākumiem atzītā ražotāju 
grupa var īstenot šādas pilnvaras un pienākumus:  
a) uzturēt kontaktus ar intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības un viltošanas 
novēršanas iestādēm un piedalīties intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības 
tīklos kā attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tiesību īpašnieks;  
b) veikt izpildes pasākumus, tai skaitā muitas iestādēm iesniegt pieteikumus par 
rīcību ar mērķi novērst vai  apturēt jebkādus pasākumus, kas kaitē vai var kaitēt 
to produktu tēlam;  
c) ieteikt valsts iestādēm saistošus noteikumus, kas jāpieņem saskaņā ar Regulas 
(ES) Nr.  1308/2013 166.a  pantu, lai reglamentētu ar ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādi apzīmētu produktu pi egādi;  
d) nolūkā aizsargāt ģeogrāfiskās izcelsmes norādi interneta domēna nosaukumu 
sistēmās ārpus Savienības jurisdikcijas  – reģistrēt individuālu, kolektīvu vai 
sertifikācijas preču zīmi (atkarībā no attiecīgās preču zīmju sistēmas), kuras 
būtisks elemen ts ir ģeogrāfiskās izcelsmes norāde un kura attiecas tikai uz 
produktiem, kuri atbilst attiecīgajai produkta specifikācijai.  
4. Uz 2.  punktā minētajām pilnvarām un pienākumiem attiecas iepriekšēja vienošanās, 
kas noslēgta starp vismaz divām trešdaļām ar ģe ogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā 
produkta ražotāju, kuri ražo vismaz divas trešdaļas no šā produkta ražošanas apjoma 
produkta specifikācijā minētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.  
 
LV 47  LV 5. Dalībvalstis veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka tiek ievēroti 2.  punktā p aredzētie 
nosacījumi. Ja kompetentās valsts iestādes konstatē, ka šādi nosacījumi nav ievēroti, 
dalībvalstis atceļ lēmumu par ražotāju grupas atzīšanu.  
34. pants  
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu tiesību aizsardzība domēna nosaukumos  
1. Savienībā izveidotie va lsts koda augstākā līmeņa domēna nosaukumu reģistri pēc 
tādas fiziskas vai juridiskas personas pieprasījuma, kurai ir likumīgas intereses vai 
tiesības, var atsaukt vai nodot domēna nosaukumu, kas reģistrēts ar šādu valsts koda 
augstākā līmeņa domēnu, atzīt ai ražotāju grupai, kas ražo produktu ar attiecīgo 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ievērojot piemērotu alternatīvu strīdu izšķiršanas 
procedūru vai tiesas procedūru, ja šādu domēna nosaukumu tā īpašnieks ir reģistrējis 
bez tiesībām vai likumīgām interesēm a ttiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai 
ja tas ir reģistrēts vai tiek izmantots negodprātīgi un tā izmantošana ir pretrunā 
27. pantam.  
2. Savienībā izveidotie valsts koda augstākā līmeņa do mēna nosaukumu reģistri 
nodrošina, ka jebkurā alternatīvā strīdu izšķiršanas procedūrā, kas izveidota, lai 
risinātu strīdus saistībā ar 1. punktā minēto domēna nosaukumu reģistrāciju, 
ģeogr āfiskās norādes tiek atzītas par tiesībām, kas var liegt domēna nosaukuma 
reģistrāciju vai negodprātīgu izmantošanu.  
3. Komisija saskaņā ar 84.  pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo 
regulu papildina ar noteikumiem, ar ko uztic EUIPO  izveidot un pārvaldīt domēna 
nosaukumu informācijas un brīdināšanas sistēmu, kas pieteikuma iesniedzējam pēc 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pieteikuma iesniegšanas sniegtu informāciju par 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes kā domēna nosaukuma pieejamību un, pēc  izvēles, 
par tādu domēna nosaukumu reģistrāciju, kas ir identiski attiecīgajai ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādei. Minētajā deleģētajā aktā iekļauj arī pienākumu Savienībā 
reģistrētiem valsts koda augstākā līmeņa domēna nosaukumu reģistriem sniegt 
EUIPO  attiecīgo informāciju un datus.   
35. pants  
Konfliktējošās preču zīmes  
1. Tādas preču zīmes reģistrāciju, kuras izmantošana būtu pretrunā 27. pantam, noraida, 
ja preču zīmes reģistrācijas pieteikums ir  iesniegts pēc datuma, kad Komisijai 
iesniegts pieteikums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju.  
2. Preču zīmes, kas reģistrētas, pārkāpjot 1. punktu, EUIPO  un attiecīgā gadījumā 
kompetentās valsts iestādes atzīst par spēkā neesošām.  
3. Preču zīmi, kuras izmantošana ir pretrunā 27. pantam un kura ir pieteikta, reģistrēta 
vai, ja šādu iespēju paredz attiecīgie tiesību akti , vispāratzīta, to godprātīgi lietojot 
Savienības teritorijā, pirms dienas, kad Komisijai iesniegts pieteikums par 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju, var turpināt izmantot un atjaunot 
neatkarīgi no ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas, ja  nav pamatojuma preču 
zīmes spēkā neesībai vai atsaukšanai saskaņā ar Direktīvu (ES) 2015/2436 vai 
Regulu (ES) 2017/1001. Šādos gadījumos ir atļauts izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādi, ja tā ir reģistrēta, un attiecīgo preču zīmi.  
 
LV 48  LV 4. Attiecībā uz ģeogr āfiskās izcelsmes norādēm, kas Savienībā reģistrētas, neiesniedzot 
Savienības reģistrācijas pieteikumu, par pirmās aizsardzības dienas datumu uzskata 
datumu, kad 1. un 3.  punkta vajadzībām Komisijai iesniegts pieteikums par 
ģeogrāfiskās iz celsmes norādes r eģistrāciju.  
5. Neskarot Regulu (ES) Nr.  1169/2011, Direktīvas (ES) 2015/2436 28.  panta 4.  punktā 
minētās garantijas vai sertifikācijas zīmes un šīs direktīvas 29.  panta 3.  punktā 
minētās kolektīvās zīmes var izmantot uz etiķetēm kopā ar ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādi.  
36. pants  
Izmantošanas tiesības  
Reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi var izmantot jebkurš uzņēmējs, kas tirgo produktu, 
kurš atbilst attiecīgajai produkta specifikācijai vai vienotajam dokumentam, vai tam 
līdzvērtīgam dokumentam.  
Dalībvalstis nodrošina, ka uz visiem uzņēmējiem, kas ievēro šajā sadaļā izklāstītos 
noteikumus, attiecas 39. pantā noteiktā produkta specifikācijas ievērošanas pārbaude. Lai 
segtu kontroles sistēmas pārvaldības izmaksas, dalībvalstis var piemērot maksu.   
Tas, ka ģeogrāfiskās izcelsmes norādi veido vai tā satur viena pieteikumu iesnieguša ražotāja 
īpašuma nosaukumu, neliedz citiem ražotājiem un uzņēmējiem izmantot reģistrēto 
ģeogrāfiskās izcelsmes norā di, ja to izmanto, lai apzīmētu produktu, kas atbilst produkta 
specifikācijai.  
37. pants  
Savienības simboli, norādes un saīsinājumi  
1. Nosaka šādus Savienības simbolus, kas paredzēti ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu 
marķēšanai un popularizēšanai:  
a) simbols, ar ko apzīmē aizsargātus vīna un lauksaimniecības produktu cilmes 
vietas nosaukumus; un  
b) simbols, ar ko apzīmē vīna un lauksaimniecības produktu aizsargātas 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādes.  
2. Tādu produktu gadījumā, kuru izcelsmes vieta ir Savienībā un kurus tirgo ar 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, marķējumā un reklāmas materiālos norāda ar tiem 
saistīto Savienības simbolu. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādi attēlo tajā pašā 
redzamības laukā, kur Sav ienības simbolu.  Uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi attiecas 
Regulas  (ES) Nr.  1169/2011 13.  panta  1. punktā izklāstītās marķējuma prasības 
attiecībā uz obligāto ziņu noformējumu.  
3. Atkāpjoties no 2. punkta, attiecībā uz Savienības izcelsmes vīnu un stiprajiem 
alkoholiskajiem dzērieniem, ko tirgo ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, Savienības 
simbolus attiecīgā produkta marķējumā un reklāmas materiālos var nenorādīt.  
4. saskaņā ar 1. punktu izveidoto Savienības aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes 
simbolu var izmantot to stipro alkoholisko dzērienu aprakstā, noformējumā un 
marķējumā, kuru nosaukumi ir ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.  
 
LV 49  LV 5. Ja vīnu, lauksaimniecības produktus vai stipros alkoholiskos dzērienus apzīmē ar 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, tad attiecīgi uz vīna etiķetes pievieno norādi 
“aizsargāts cilmes vietas nosaukums” vai “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāde”, uz lauksaimniecības produktu etiķetes var pievienot norādi “aizsargāts 
cilmes vietas nosaukums” vai “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un uz 
stipro alkoholisko dzērienu etiķetes var pievienot norādi “ ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāde”.  
Ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētu vīnu un lauksaimniecības produktu 
marķējumā var norādīt saīsinājumus “ACVN” vai “AĢIN”, kas atbilst norādēm 
“aizsargāts cilmes vietas nosaukums” vai “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāde”.  
6. Norādes, saīsinājumus un Savienība s simbolus var izmantot pārstrādes produktu 
marķējumā un reklāmas materiālos, ja ģeogrāfiskās izcelsmes norāde attiecas uz to 
sastāvdaļu. Šādā gadījumā norādi, saīsinājumu vai Savienības simbolu novieto 
blakus tās sastāvdaļas nosaukumam, kas ir skaidri ide ntificēta kā sastāvdaļa. 
Savienības simbolu neizvieto kopā ar pārtikas produkta nosaukumu Regulas (ES) 
Nr. 1169/2011 17.  panta nozīmē vai tādā veidā, kas patērētājam liek domāt, ka 
reģistrācijas objekts ir pārstrādes produkts, nevis tā sastāvdaļa.  
7. Pēc t am, kad ir iesniegts Savienības pieteikums ģeogrāfiskās izcelsmes norādes 
reģistrācijai, ražotāji marķējumā un produkta noformējumā var norādīt, ka ir 
iesniegts reģistrācijas pieteikums saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.  
8. Savienības simbolus, kas norā da uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai 
aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, un Savienības norādes “aizsargāts cilmes 
vietas nosaukums”, “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un “ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāde” vai attiecīgi saīsinājumus “ACV N” vai “AĢIN” marķējumā var 
norādīt tikai pēc attiecīgās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas akta 
publicēšanas.  
9. Ja pieteikumu noraida, visus produktus, kas marķēti saskaņā ar 6. punktu, var tirgot, 
līdz izbeidzas krājumi.  
10. Marķējumā var būt arī šādi elementi:  
a) produkta specifikācijā minētā ģeogrāfiskās izcelsmes apgabala attēli;  un 
b) teksts, grafikas vai simboli, kas attiecas uz dalībvalsti un reģionu, kurā atrodas 
attiecīg ais ģeogrāfiskās izcelsmes apgabals.   
11. Uz produkta marķējuma un reklāmas materiāliem var norādīt Savienības simbolus, 
kas saistīti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kuras iekļautas Savienības 
ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrā, un kas apzīmē produk tus, kuru izcelsme ir 
trešās valstīs; šādā gadījumā šos simbolus izmanto saskaņā ar 2. un 4. punkta 
prasībām.  
12. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāžu Savienības simbolus, definē ģeogrāfisko norāžu Savienības simbolu tehniskos 
parametrus, kā arī paredz noteikumus par to lietošanu un norāžu un saīsinājumu 
lietošanu uz tādiem produktiem, kurus tirgo ar reģistrētu ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādi, ieskaitot noteikumus par lietojamo atbilstīgo valodas versiju. Minētos 
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 53.  panta 
2. punktā.  
 
LV 50  LV 4. nodaļa  
Kontroles un izpilde  
38. pants  
Darbības joma  
1. Šī nodaļa attiecas uz stipro alkoholisko dzērienu un lauksaimniecības produktu 
ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu kontrolēm un izpildes panākš anu. 
2. Šajā nodaļā kontroles ietver:  
a) pārbaudi saistībā ar to, vai ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmēts produkts 
ir ražots saskaņā ar attiecīgo produkta specifikāciju; un  
b) ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanas uzraudzību tirgū.  
3. Veicot šaj ā sadaļā paredzētās kontroles un izpildes panākšanas darbības, atbildīgās 
kompetentās iestādes un produktu sertifikācijas struktūras ievēro Regulā (ES) 
2017/625 noteiktās prasības. Tomēr Regulas (ES) 2017/625 VI  sadaļas 1.  nodaļa 
neattiecas uz ģeogrāfiskās  izcelsmes norāžu kontrolēm.  
39. pants  
Produkta specifikācijas ievērošanas pārbaude  
1. Dalībvalstis izveido un regulāri atjaunina to produktu ražotāju sarakstu, kuri apzīmēti 
ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas iekļauta Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāžu reģistrā, un kuru izcelsme ir to teritorijā.  
2. Ražotāji ir atbildīgi par iekšējām kontrolēm, ar ko pirms produkta laišanas tirgū 
nodrošina ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmēto produktu atbilstību produkta 
specifikācijai.  
3. Papildus 2.  punktā  minētajām iekšējām kontrolēm pirms Savienības izcelsmes 
produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi laišanas tirgū atbilstību produkta 
specifikācijai pārbauda trešās personas:  
a) viena vai vairākas kompetentās iestādes Regulas (ES) 2017/625 3.  panta 
3. punk ta nozīmē; vai  
b) viena vai vairākas produktu sertifikācijas struktūras, kurām ir deleģēti 
pienākumi, kas izklāstīti Regulas (ES) 2017/625 II  sadaļas III  nodaļā.   
4. Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas apzīmē produktus, kuru izcelsme ir 
trešās  valstīs, produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi pirms produkta laišanas 
tirgū veic:  
a) valsts kompetentā iestāde, ko izraudzījusies trešā valsts; vai  
b) viena vai vairākas produktu sertifikācijas struktūras.  
5. Ja saskaņā ar produkta specifikāciju r ažošanas posmu veic viens vai vairāki ražotāji 
valstī, kas nav ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izcelsmes valsts, produkta 
specifikācijā paredz noteikumus par šo ražotāju atbilstības pārbaudi. Ja attiecīgais 
ražošanas posms notiek Savienībā, ražotājus paziņo  tās dalībvalsts kompetentajām 
iestādēm, kurā notiek ražošanas posms, un tos pārbauda kā ar ģeogrāfiskās izcelsmes 
norādi apzīmētā produkta ražotājus.  
 
LV 51  LV 6. Ja dalībvalsts piemēro 8.  panta 2. punktu, produkta specifikācijas ievērošanas 
pārbaudi nodrošina iestāde, kas nav tā, ko saskaņā ar minēto punktu uzskata par 
ražotāju grupu.  
7. Produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudes izmaksas var segt uzņēmēji, attiecībā 
uz kuriem notiek min ētās kontroles. Šo izmaksu segšanā var piedalīties arī 
dalībvalstis.  
40. pants  
Publiska informācija par kompetentajām iestādēm un produktu sertifikācijas 
struktūrām  
1. Dalībvalstis publisko 39.  panta 3. punktā minēto kompetento iestāžu un produktu 
sertifikācijas struktūru nosaukumus un adreses un šo informāciju regulāri atjaunina.  
2. Komisija publisko 39.  panta 4. punktā minēto kompetento iestāžu un produktu 
sertifikācijas struktūru nosaukumus un adreses un šo informāciju periodiski 
atjaunina.  
3. Komisija var izveidot digitālu portālu, kurā publisko 1. un 2.  punktā minēto 
kompetento iestāžu un produktu sert ifikācijas struktūru nosaukumus un adreses.  
41. pants  
Produktu sertifikācijas struktūru akreditācija  
1. Šīs regulas 39.  panta 3.  punkta b) apakšpunktā un 39.  panta 4.  punkta b) apakšpunktā 
minētās produktu sertifikācijas struktūras atbilst un ir akreditētas saskaņā ar:  
a) Eiropas standartu ISO/IEC 170 65:2012 “Atbilstības novērtēšana. Prasības 
institūcijām, kas sertificē produktus, procesus un pakalpojumus”, tai skaitā 
Eiropas standartu ISO/IEC 17020:2012 “Atbilstības novērtēšana. Prasības 
dažāda veida institūcijām, kas veic inspekciju”;  vai  
b) citiem piemērotiem, starptautiski atzītiem standartiem, tai skaitā jebkādām a) 
apakšpunktā minēto Eiropas standartu pārskatītām vai grozītām versijām.  
2. Šā panta 1.  punktā minēto akreditāciju veic akreditācijas struktūra, kas atzīta saskaņā 
ar Regulu (EK) Nr.  765/2008 un ir Eiropas Akreditācijas kooperācijas locekle, vai 
akreditācijas struktūra ārpus Savienības, kas ir Starptautiskā akreditācijas foruma 
dalībniece.  
42. pants  
Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu kontroles un izpildes panākšana tirgū  
1. Dalībvalstis norīk o vienu vai vairākas izpildiestādes, kas var būt tās pašas, kas 
39. panta 3. punktā minētas kā kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par 
kontrolēm tirgū un izpildes panākšanu saistībā ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm 
pēc tam, kad ir pabeigti visi ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētā produkta 
ražošanas posmi, neatkarīgi no tā, vai tas tiek uzglabāts, ir tranzītā, tiek izplatīts vai 
tiek piedāvāts pārdošanai vairumtirdzniec ībā vai mazumtirdzniecībā, tai skaitā 
elektroniskajā tirdzniecībā.  
 
LV 52  LV 2. Izpildiestāde veic ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm apzīmēto produktu kontroles, 
kuru nolūks ir nodrošināt atbilstību produkta specifikācijai vai vienotajam 
dokumentam, vai tam līdzvērt īgam dokumentam.  
3. Lai novērstu vai apturētu to produktu vai pakalpojumu nosaukumu izmantošanu, 
kurus ražo, piedāvā vai tirgo to teritorijā un kuri ir pretrunā 27. un 28. pantā 
paredzētajai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai, dalībvalstis veic atbilstīgus 
administratīvus un tiesiskus pasākumus.  
4. Saskaņā ar 1.  punktu norīkotā iestāde koordinē ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu 
piemē rošanu starp attiecīgajiem departamentiem, aģentūrām un struktūrām, tai skaitā 
policiju, viltošanas novēršanas aģentūrām, muitu, intelektuālā īpašuma birojiem, 
pārtikas aprites tiesību iestādēm un mazumtirdzniecības inspektoriem.  
43. pants  
Starpniecības pa kalpojumu sniedzējiem piemērojamie pienākumi  
1. Tādu Savienībā iedibinātām personām pieejamu preču pārdošana, kas ir pretrunā 
27. pantam, ir uzskatāma par nelikumīgu saturu Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulas (ES) 2022/xxx 2.  panta g)  punkta nozīmē46. 
2. Dalībvalstu kompetentās iestādes var izdot rīkojumu veikt pasākumus saskaņā ar 
Regulas (ES) 2022/xxx 8.  pantu pret šā panta 1.  punktā minēto nelikumīgo saturu.  
3. Saskaņā ar Regulas (ES) 2022/xxx 14.  pantu jebkura fiziska vai juridiska persona var 
paziņot mitināšanas pakalpojumu sniedzējiem par konkrētu saturu, kas ir pretrunā šīs 
regulas 27. pantam.  
4. Šī regula neskar Regulu (ES) 2022/xxx.  
44. pants  
Savstarpēja palīdzība un informācijas apmaiņa  
1. Dalībvalstis palīdz cita citai šajā nodaļā paredzēto kontroļu un izpildes panākšanas 
nolūkā saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625.  
2. Komisija var pieņemt īstenošanas  aktus, kuros sīki izklāsta tās informācijas būtību un 
veidu, ar kuru jāapmainās, kā arī informācijas apmaiņas metodes šajā nodaļā 
aprakstīto kontroļu veikšanai un izpildes panākšanai.  Minētos īstenošanas aktus 
pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas mi nēta 53.  panta 2. punktā.  
3. Administratīvajā palīdzībā  – attiecīgā gadījumā un attiecīgajām kompetentajām 
iestādēm vienojoties  – var ietilpt dalībvalsts kompetento iestāžu piedalīšanās tādās 
pārbaudēs uz vietas, ko veic citas dalībvalsts kompetentās iestādes.  
4. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādei piešķirtās aizsardzības iespējama pārkāpuma 
gadījumā dalībvalstis veic pasākumus, kuru nolūks ir atvieglot informācijas 
nosūtīšanu par  šādu iespējamu pārkāpumu no tiesībaizsardzības iestādēm, 
prokuratūras un tiesu iestādēm 39.  panta 3. punktā minētajām kompetentajām 
iestādēm.  
5. Lai veicinātu informācijas apmaiņ u par neatbilstību vai krāpšanu saistībā ar 
reģistrētām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, dalībvalstis izmanto informācijas 
                                                 
46 Eiropas Parlamenta un Padomes [..] Regula (ES) [..] par digitālo pakalpojumu vienoto tirgu (digitālo 
pakalpojumu tiesību akts) , ar ko groza Direktīvu 2000/31/EK (OV  L ..., XXX, dd/mm/gggg, X.  lpp.).  
 
LV 53  LV pārvaldības sistēmu, kas izveidota saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625, vai jebkuru citu 
sistēmu, kas šim nolūkam varētu tikt izveidota nā kotnē.  
45. pants  
Ražošanas atļaujas sertifikāti  
1. Ražotājam, kura produkts pēc 39. pantā minētās atbilstības pārbaudes tiek atzīts par 
atbilstīgu saskaņā ar šo regulu aizsargātas ģeogrāfiskās iz celsmes norādes produkta 
specifikācijai, ir tiesības saņemt oficiālu sertifikātu vai citu sertifikācijas 
apliecinājumu par tiesībām ražot produktu, kas apzīmēts ar attiecīgo ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādi, attiecībā uz minētā ražotāja veiktajiem ražošanas p osmiem.  
2. Šā panta 1.  punktā minēto sertifikācijas pierādījumu pēc izpildiestāžu pieprasījuma 
dara pieejamu muitas dienestiem vai citām iestādēm Savienībā, kuras ir iesaistītas 
pārbaudēs par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu izmantošanu precēm, kas deklarētas  
laišanai brīvā apgrozībā vai laistas iekšējā tirgū. Ražotājs var darīt savu sertifikācijas 
pierādījumu pieejamu sabiedrībai vai jebkurai personai, kas darījumdarbības gaitā 
pieprasa šādu pierādījumu.  
5. nodaļa  
Tehniskā palīdzība  
46. pants  
 Trešo valstu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu rūpīga pārbaude  
Komisija saskaņā ar 84. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar ko šo regulu papildina 
ar noteikumiem, kuri ļautu uzticēt EUIPO  tādu trešo va lstu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu 
rūpīgu pārbaudi, kas nav ģeogrāfiskās izcelsmes norādes saskaņā ar Lisabonas Vienošanās par 
cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Ženēvas aktu, kuras ierosināts 
aizsargāt saskaņā ar starptautiskām sar unām vai starptautiskiem nolīgumiem.  
47. pants  
 Uzraudzība un ziņošana  
1. Ja Komisija izmanto šajā regulā paredzētās pilnvaras uzticēt uzdevumus EUIPO , tā ir 
arī pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 84. pantu, lai papildinātu šo regulu 
ar šādu uzdevumu izpildes uzraudzības kritērijiem. Minētie kritēriji var ietvert:  
a) lauksaimniecības faktoru integrācijas pakāpi pārbaudes procesā;  
b) kvalitātes novērtējumus;  
c) no dažādiem avotiem iegūto  ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu novērtējumu 
saskaņotību;  
d) uzdevumu efektivitāti;  un 
e) lietotāju apmierinātību.  
2. Ne vēlāk kā pēc pieciem gadiem no dienas, kad EUIPO  pirmo reizi deleģēti kādi 
uzdevumi, Komisija sagatavo un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei 
ziņojumu par EUIPO  veikto uzdevumu izpildes rezultātiem un pieredzi.  
 
 
LV 54  LV 6. nodaļa  
Lauksaimniecības produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes  
48. pants  
Cilmes vie tas nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes  
1. Lauksaimniecības produkta “cilmes vietas nosaukums” ir nosaukums, kas identificē 
produktu, kura:  
a) izcelsme ir konkrētā vietā, reģionā vai – izņēmuma gadījumos – valstī;  
b) kvalitāti vai īpašības ir radīj usi galvenokārt vai vienīgi īpašā ģeogrāfiskā vide 
ar tai raksturīgajiem dabas un cilvēka faktoriem; un  
c) visi ražošanas posmi notiek definētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.  
2.  Lauksaimniecības produkta “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir nosaukums, kas 
identi ficē produktu, kura:  
a) izcelsme ir konkrētā vietā, reģionā vai valstī;  
b) konkrētā kvalitāte, reputācija vai cita īpašība ir galvenokārt saistāma ar tā 
ģeogrāfisko izcelsmi; un  
c) vismaz viens ražošanas posms notiek definētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.  
3. Aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde 
neattiecas uz šādiem lauksaimniecības produktiem:  
a) produkti, kurus to veida dēļ nevar tirgot iekšējā tirgū un kurus var patērēt tikai 
to ražošanas vietā vai tās tuvumā, piemēr am, restorānos;  
b) produkti, kas, neskarot 5.  panta 2. punktā minētos noteikumus, ir pretrunā 
sabiedriskajai kārtībai vai pieņemtajiem morāles principiem un ko nedrīkst laist 
iekšējā tirgū.  
4. Neatkarīgi no 1.  punkta dažus nosaukumus reģistrē kā cilmes vietas nosaukumus, pat 
ja attiecīgo produktu izejvielas ir no ģeogrāfiskā apgabala, kas ir plašāks par definēto 
ģeogrāfisko apgabalu vai atšķiras no tā, ar noteikumu, ka:  
a) izejvielu ražošanas a pgabals ir ierobežots;  
b) pastāv īpaši izejvielu ražošanas nosacījumi;  
c) pastāv kontroles pasākumi, kuru nolūks ir nodrošināt b) apakšpunktā minēto 
nosacījumu ievērošanu; un  
d) attiecīgie cilmes vietas nosaukumi ir atzīti kā cilmes vietas nosaukumi 
izcels mes valstī pirms 2004.  gada 1.  maija.  
Šajā punktā par izejvielām var uzskatīt tikai dzīvus dzīvniekus, gaļu un pienu.  
5. Šā panta 2.  punkta b) apakšpunktā “cita īpašība” var ietvert tradicionālās ražošanas 
metodes, tradicionālās produktu pazīmes un lauksaimniecības praksi, kas aizsargā 
vidisko vērtību, tai skaitā bioloģisko daudzveidību, dzīvotnes, valsts atzītas vides 
aizsardzības teritorijas un ainavu.  
6. Komisija saskaņā ar  84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus par 
ierobežojumiem un atkāpēm attiecībā uz barības iegūšanas avotu cilmes vietas 
nosaukuma gadījumā.  
 
LV 55  LV 7. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus par 
ierobežojumiem un atkāpēm attiecībā uz dzīvnieku kaušanu vai izejvielu iegūšanas 
avotu. Šajos ierobežojumos un atkāpēs, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, ņem 
vērā kvalitāti vai lietošanu un atzītu zinātību vai dabas faktorus.  
49. pants  
Augu šķirnes un dzīvnieku šķirnes  
1. Nosaukumu nedrīkst reģistrēt kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ja rodas konflikts ar 
augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumu un ja tas var patērētāju maldināt 
attiecībā uz produkta patieso identitāti vai izcelsmi vai ja šādi var sajaukt ar 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētos produktus ar attiecīgo augu šķirni vai 
dzīvnieku šķirni.  
2. Šā panta 1. punktā minētos nosacījumus izvērtē attiecībā uz konfliktējošo nosaukumu 
faktisko izmantošanu, arī augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukuma izmantošanu 
ārpus tā izcelsmes apgabala un tādas augu šķirnes nosaukuma izmantošanu , ko 
aizsargā Kopienas augu šķirņu aizsardzības tiesības.  
3. Šī regula neliedz laist tirgū produktu, kurš neatbilst reģistrētas ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādes produkta specifikācijai un kura marķējumā ir iekļauts minētās 
ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nosa ukums vai tā daļa, un kurš satur vai ietver augu 
šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukumu, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:  
a) attiecīgais produkts ietver norādīto augu šķirni vai dzīvnieku šķirni vai ir no tās 
iegūts;  
b) patērētāji netiek maldināti;  
c) augu šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukuma lietošana rada godīgu 
konkurenci;  
d) lietošanā neizmanto reģistrētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputāciju; un  
e) attiecīgā produkta ražošana un tirgošana ārpus produkta izcelsmes apgabala ir 
sākusies pirms die nas, kurā iesniegts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes 
reģistrācijas pieteikums.  
4. Komisija saskaņā ar 84. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz 
noteikumiem par augu šķirņu un dzī vnieku šķirņu nosaukumu lietošanu.  
50. pants  
Īpaši noteikumi attiecībā uz barības un izejvielu iegūšanas avotu  
1. Piemērojot 48. pantu, attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes produktiem, kuru nosaukums  
ir reģistrēts kā cilmes vietas nosaukums, barību pilnībā iegūst no noteiktā 
ģeogrāfiskā apgabala.  
2. Tikai tad, ja barību iegūt vienīgi no definētā ģeogrāfiskā apgabala nav tehniski 
iespējams, ir atļauts pievienot ārpus šā apgabala iegūtu barību ar nosacī jumu, ka 
ģeogrāfiskās vides dēļ netiek ietekmēta produkta kvalitāte vai iezīmes. Barība, kas 
iegūta ārpus definētā ģeogrāfiskā apgabala, gadā nepārsniedz 50  % sausnas.  
3. Jebkādus ierobežojumus attiecībā uz izejvielu izcelsmi, kas norādīti produkta 
specifi kācijā produktam, kura nosaukums ir reģistrēts kā ģeogrāfiskās izcelsmes 
norāde, pamato, ņemot vērā 51.  panta 1.  punkta f) apakšpunktā minēto saikni.  
 
LV 56  LV 51. pants  
Prod ukta specifikācija  
1. Produkts, kura nosaukums ir reģistrēts kā cilmes vietas nosaukums vai kā 
ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, atbilst produkta specifikācijai, kurā ir norādīta vismaz 
šāda informācija:  
a) nosaukums, kas aizsargājams kā cilmes vietas nosauku ms vai ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāde, kas var būt vai nu konkrēta produkta ražošanas vietas 
ģeogrāfiskais nosaukums, vai arī nosaukums, ko izmanto tirdzniecībā vai 
sarunvalodā, lai aprakstītu konkrēto produktu noteiktā ģeogrāfiskajā apgabalā;  
b) produkta a praksts, attiecīgā gadījumā norādot attiecīgās izejvielas, augu šķirnes 
un dzīvnieku šķirnes, tai skaitā sugas komerciālo nosaukumu un zinātnisko 
nosaukumu, kā arī produkta galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai 
organoleptiskās īpašības;  
c) noteiktā ģeogrāfiskā apgabala definīcija, kas veido f) apakšpunkta i) vai ii) 
punktā minēto saikni, un vajadzības gadījumā ziņas, kas liecina par atbilstību 
48. panta 4. punkta p rasībām;  
d) pierādījumi, ka produkta izcelsme ir noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, kas 
norādīts saskaņā ar 48.  panta 1.  punkta c) apakšpunktu vai 48.  panta 2.  punk ta 
c) apakšpunktu;  
e) produkta iegūšanas metodes apraksts un – attiecīgā gadījumā – izmantotās 
tradicionālās metodes un īpašā prakse; kā arī informācija par iepakoj umu, ja 
pieteikuma iesniedzēju grupa tā nosaka un sniedz pietiekamu ar konkrēto 
produktu saistītu pamatojumu par to, kāpēc, ņemot vērā Savienības tiesību 
aktus, jo īpaši aktus par preču brīvu apriti un pakalpojumu brīvu sniegšanu, 
kvalitātes saglabāšanas, izcelsmes garantēšanas vai kontroles nodrošināšanas 
nolūkā iepakošanai jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā;  
f) sīka informācija, kas nosaka:  
i) attiecībā uz cilmes vietas nosaukumu  – saikni starp produkta kvalitāti vai 
īpašībām un ģeogrāfisko vidi, kas minēta 48.  panta 1.  punkta 
b) apakšpunktā;  informāciju attiecībā uz minētās ģeogrāfiskās vides 
cilvēka faktoriem attiecīgā gadījumā var ierobežot, tajā iekļaujo t tikai 
augsnes un ainavu pārvaldības, audzēšanas paņēmienu vai jebkādu citu 
attiecīgu cilvēka darbību, kas veicina minētajā punktā minētās 
ģeogrāfiskās vides dabas faktoru saglabāšanu, aprakstu;  
ii) attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādi  – saikni star p noteiktu 
produkta kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām un ģeogrāfisko izcelsmi, 
kas minēta 48.  panta  2. punkta b) apakšpunktā;  
g) visi attiecīgā produkta īpaš ie marķēšanas noteikumi;  
h) citas piemērojamās prasības, ja dalībvalstis vai attiecīgā gadījumā ražotāju 
grupa tās paredz, ņemot vērā to, ka šādām prasībām jābūt objektīvām, 
nediskriminējošām un saderīgām ar valsts un Savienības tiesību aktiem.  
2. Produkta  specifikācijā var iekļaut arī ilgtspējas saistības.  
3. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saistībā ar 
noteikumiem, ar kuriem ierobežo šā panta 1.  punktā minētajā produkta specifikācijā 
 
LV 57  LV iekļaujamo informāciju, ja šāda ierobežošana ir nepieciešama, lai izvairītos no 
pārmērīgi apjomīgiem reģistrācijas  pieteikumiem.  
4. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz noteikumus par produkta 
specifikācijas formu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes 
procedūru, kas minēta 53.  panta 2. punktā.  
52. pants  
Vienotais dokuments  
1. Vienotais dokuments ietver:  
a) produkta specifikācijas galvenos punktus, proti: nosaukumu, produkta 
aprakstu, kā arī – attiecīgā gadījumā – īpašos noteikumus saistībā ar 
iepakojumu un marķējumu, un ģeogrāfiskā apgabala īsu aprakstu;  
b) aprakstu par produkta saikni ar ģeogrāfisko vidi vai ģeogrāfisko izcelsmi, kā 
minēts 51.  panta 1.  punkta f) apak špunktā, tai skaitā, attiecīgā gadījumā, 
produkta apraksta vai ražošanas metodes īpašos elementus, kas pamato šo 
saikni.  
2. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka 1.  punktā paredzētā vienotā 
dokumenta formātu un tiešsaistes noformējumu, kā ar ī aizsargāto persondatu 
izslēgšanu vai anonimizāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 
pārbaudes procedūru, kas minēta 53.  panta 2. punktā.  
7. nodaļa  
Procedūras noteikumi  
53. pants  
Komiteju procedūra  
1. Komisijai palīdz Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu komiteja. Minētā komiteja ir 
komiteja Re gulas (ES) Nr.  182/2011 nozīmē.  
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr.  182/2011 5.  pantu.  
III sadaļa  
Kvalitāt es shēmas  
1. nodaļa  
Garantētu tradicionālo īpatnību produkti  
54. pants  
Mērķis un darbības joma  
1. Lai aizsargātu tradicionālās ražošanas metodes un receptes, palīdzot tradicionālo 
produktu ražotājiem piedāvāt tirgū un nodot patērētājiem informāciju par vi ņu 
tradicionālo recepšu un produktu vērtību paaugstinošām pazīmēm, tiek izveidota 
garantētu tradicionālo īpatnību produktu shēma.  
2. Šī nodaļa attiecas uz lauksaimniecības produktiem.  
 
LV 58  LV Šajā nodaļā lauksaimniecības produkti ir lietošanai pārtikā paredzētie 
lauksaimniecības produkti, kas uzskaitīti Līguma par Eiropas Savienības darbību 
I pielikumā, un citi lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti, kas uzskaitīti šīs 
regulas II  pielikumā.  
Šo nodaļu nepiemēro stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, aromatiz ētajiem vīniem 
vai vīnkopības produktiem, kas definēti Regulas (ES) Nr.  1308/2013 VII  pielikuma 
II daļā, izņemot vīna etiķus.  
3. Garantētu tradicionālo īpatnību p roduktu reģistrācija un aizsardzība neskar ražotāju 
pienākumu ievērot citus Savienības noteiku mus, jo īpaši attiecībā uz produktu 
laišanu tirgū, vienotu tirgu kopīgo organizāciju un pārtikas marķēšanu.  
55. pants  
Atbilstības kritēriji  
1. Nosaukums atbilst reģistrēšanai par garantētu tradicionālo īpatnību produktu, ja tas 
apraksta īpašu produktu, kur š: 
a) radies, izmantojot minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai 
tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu; vai  
b) ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām.  
2. Lai nosaukumu reģistrētu par  garantētu tradicionālo īpatnību produktu, tam:  
a) jābūt tradicionāli lietotam attiecībā uz produktu; vai  
b) jāidentificē produkta tradicionālais raksturs.  
3.  Ja iebildumu procedūrā saskaņā ar 62. pantu ir pierādīts, ka nosaukums tiek 
izmantots arī citā dalībvalstī vai trešā valstī, lai atšķirtu salīdzināmus produktus vai 
produktus, kuriem ir identisks vai līdzīgs nosaukums, lēmumā par reģistrēšanu, ko 
pieņem saskaņā ar 65.  panta 3. punktu, var noteikt, ka garantētu tradicionālo īpatnību 
produkta nosaukums jāpapildina ar apgalvojumu “gatavots atbilstīgi … tradīcijai”, 
kurā ietilpst attiecīgās valsts vai reģiona nosaukums . 
4. Nosaukumu nevar reģistrēt, ja tas attiecas tikai uz vispārēja rakstura apgalvojumiem, 
ko izmanto produktu kopumam, vai apgalvojumiem, kas paredzēti īpašos Savienības 
tiesību aktos.  
5. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, ar kuriem šo 
regulu papildina ar sīkāku informāciju par šajā pantā noteiktajiem atbilstības 
kritērijiem.  
56. pants  
Produkta specifikācija  
1. Garantētu tradicionālo īpatnību produkts atbilst p rodukta specifikācijai, kurā ietverts:  
a) reģistrācijai ieteiktais produkta nosaukums attiecīgajās valodu versijās;  
b) produkta apraksts, kurā iekļautas produkta galvenās fizikālās, ķīmiskās, 
mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības;  
c) apraksts par ražošanas metodi, kas ražotājiem jāievēro, tai skaitā vajadzības 
gadījumā par izmantoto izejvielu vai sastāvdaļu raksturu un īpašībām, attiecīgā 
 
LV 59  LV gadījumā norādot arī konkrētās sugas komercnosaukumu un zinātnisko 
nosaukumu, kā arī par produkta sagatavošanas metodi; un  
d) galvenie elementi, kas nosaka produkta tradicionālo raksturu.  
2. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem 
paredz noteikumus, ar  ko ierobežo šā panta 1.  punktā minētajā specifikācijā 
iekļaujamo informāciju, ja šāda ierobežošana ir nepieciešama, lai izvairītos no 
pārmērīgi apjomīgiem reģistrācijas pieteikumiem.  
3. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz noteikumus p ar produkta 
specifikācijas formu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes 
procedūru, kas minēta 80.  panta 2. punktā.  
57. pants  
Reģistrācijas procedūras valsts posms   
1. Garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijas pieteikumu var iesniegt tikai to 
produktu ražotāju grupas, kuru nosaukumi ir aizsargājami. Vairākas grupas no 
dažādām dalībvalstīm vai trešām valstīm var iesniegt kopīgu reģistrācijas 
pieteikumu.   
2. Garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukuma reģistrācijas pieteikumā ietver:  
a) pieteikuma iesniedzējas ražotāju grupas nosaukumu un adresi;  
b) regulas 56. pantā paredzēto produkta spec ifikāciju.  
3. Ja pieteikumu sagatavo ražotāju grupa, kas ir iedibināta kādā dalībvalstī, pieteikumu 
adresē šīs dalībvalsts iestādēm. Dalībvalsts rūpīgi izskata pieteikumu, lai pārbaudītu, 
vai tas ir pamatots un atbilst 55. pantā minētajiem atbilstības kritērijiem. Veicot 
rūpīgo pārbaudi, dalībvalsts rīko valsts iebildumu procedūru. Ja dalībvalsts uzskata, 
ka šīs nodaļas prasības ir izpildītas, tā var pieņemt labvēlīgu lēmumu un iesniegt 
Komisijai Savienības reģistrācijas pieteikumu.  
4. Dalībvalsts nodrošina, ka tās lēmums, vai tas būtu labvēlīgs vai nelabvēlīgs, tiek 
publiskots un ka jebkurai likumīgi ieinteresētai fiziskajai vai juridiskajai personai ir 
iespēja šo lēmumu apstrīdēt. Dalībvalsts arī  nodrošina, ka tiek publiskota produkta 
specifikācija, uz ko pamatojas tās labvēlīgais lēmums, un nodrošina elektronisku 
piekļuvi produkta specifikācijai.  
5. Ja pieteikumu, arī kopīgu pieteikumu, sagatavo ražotāju grupa vai grupas, kas ir 
iedibinātas trešā  valstī, pieteikumu iesniedz tieši vai ar attiecīgās trešās valsts iestāžu 
starpniecību.  
58. pants  
Savienības reģistrācijas pieteikums   
1. Garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijas Savienības pieteikumā iekļauj:  
a) 57.  panta 2. punktā minētos elementus; un  
b) tikai attiecībā uz dalībvalstīm  – dalībvalsts deklarāciju, ar kuru tā apliecina, ka 
pieteikuma iesniedzējas grupas iesniegtais pieteikums atbilst reģistrācijas 
nosacījumiem.  
 
LV 60  LV 2. Ja tiek iesniegts 57.  panta 1. punktā minētais kopīgais pieteikums, pieteikumu 
Komisijai iesniedz viena no attiecīgajām dalībvalstīm. Tajā iekļauj attiecīgi 57.  panta 
2. punktā minētos elementus, kā arī šā pa nta 1.  punkta b)  apakšpunktā minēto 
deklarāciju no visām attiecīgajām dalībvalstīm. Attiecīgās valsts procedūras, arī 
iebildumu posmu, rīko v isās attiecīgajās dalībvalstīs.  
3. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo 
regulu papildina ar papildu noteikumiem par kopīgiem pieteikumiem tādu garantēto 
tradicionālo īpatnību produkta reģistrēšanai, kas attiecas uz vairāk nekā vienas valsts 
teritoriju, un par p ieteikuma iesniegšanas procesu.  
4. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus 
par pieteikumu procedūrām, formu un noformējumu, arī attiecībā uz pieteikumiem 
garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijai, k as skar vairāk nekā vienas 
valsts teritoriju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, 
kas minēta 80.  panta 2. punktā.  
59. pants  
Savienības reģistrācijas p ieteikuma iesniegšana  
1. Savienības pieteikumu garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrēšanai iesniedz 
Komisijai elektroniski, izmantojot digitālu sistēmu. Digitālā sistēma nodrošina 
iespēju iesniegt pieteikumus dalībvalsts iestādēm un nodrošina ie spēju dalībvalstij to 
izmantot savā valsts procedūrā.  
2. Digitālā sistēma nodrošina iespēju iesniegt pieteikumus pieteikumu iesniedzējiem, 
kas ir iedibināti ārpus Savienības, un trešo valstu valsts iestādēm.  
3. Informāciju par Savienības reģistrācijas piet eikumiem Komisija publisko, izmantojot 
1. punktā minēto digitālo sistēmu.  
60. pants  
Komisijas veiktā pārbaude un publikācija iebildumu sniegšanai  
1. Komisija rūpīgi pārbauda visus pieteikumus, ko tā saņem saskaņā ar 65.  panta 
1. punktu, lai pārliecinātos, ka tajos nav acīmredzamu kļūdu, ka saskaņā ar 58. pantu 
sniegtā informācija ir pilnīga, ka produkta specifikācija ir precīza un tehniska 
rakstura un ka ir izpildītas 55. un 56.  pantā noteiktās pr asības. Šādā rūpīgā pārbaudē 
ņem vērā attiecīgās dalībvalsts veiktās valsts posma procedūras rezultātus.  
2. Šāda rūpīga pārbaude nedrīkstētu būt ilgāka par 6 mēnešiem. Ja rūpīgās pārbaudes 
periods pārsniedz vai var pārsniegt sešus mēnešus, Komisija pieteik uma iesniedzēju 
rakstveidā informē par aizkavēšanās iemesliem.  
3. Komisija var pieprasīt pieteikuma iesniedzējam papildu informāciju.  
4. Ja, pamatojoties uz 1.  punktā paredzēto izskatīšanu, Komisija uzskata, ka šajā nodaļā 
paredzētie nosacījumi ir izpildīt i, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī  publicē 
produkta specifikāciju.  
61. pants  
Reģistrācijas pieteikuma apstrīdēšana valsts līmenī  
 
LV 61  LV 1. Dalībvalstis informē Komisiju par jebkuru valsts administratīvu procedūru vai 
tiesvedību, kas var ietekmēt garantē tu tradicionālo īpatnību produkta reģistrāciju. 
Šādā gadījumā dalībvalstis var lūgt Komisiju apturēt pārbaudes procedūru uz 12 
mēnešiem, un šo termiņu var pagarināt.  
2. Ja ar nekavējoties piemērojamu, bet ne galīgu tiesas nolēmumu pieteikums Komisijai 
ir atzīts par nederīgu valsts līmenī, dalībvalsts nekavējoties informē Komisiju. Šādā 
gadījumā Komisija ir atbrīvota no pienākuma ievērot 60.  panta 2. punktā minēto 
pārbaudes v eikšanas termiņu un informēt pieteikuma iesniedzēju par kavēšanās 
iemesliem.  
3. Ja ar valsts tiesas galīgo lēmumu pieteikums Komisijai ir atzīts par nederīgu, 
dalībvalsts apsver iespēju veikt atbilstošus pasākumus, piemēram, vajadzības 
gadījumā atsaukt vai  grozīt pieteikumu.  
62. pants  
Savienības iebildumu procedūra  
1. Trīs mēnešu laikā pēc produkta specifikācijas publicēšanas Eiropas Savienības 
Oficiālajā Vēstnesī  saskaņā ar 60.  panta 4. punktu dalībvalsts vai trešās valsts 
iestādes vai arī likumīgi ieinteresēta fiziska vai juridiska persona, kura ir iedibināta 
trešā valstī, var iesniegt Komisijai iebildumu.  
2. Jebkura likumīgi ieinteresēta fiziskā vai juridiskā persona, kas ir iedibināta vai 
pastāvīgi dzīvo dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, no kuras tika iesniegts Savienības 
reģistrācijas pieteikums, termiņā, kurā saskaņā ar pirmo punktu pieļaujams iesniegt 
iebildumu, var iesniegt iebildumu dalībvalstij, kurā tā ir iedibin āta. 
3. Iebildumā norāda, ka pieteikums varētu būt pretrunā šajā nodaļā izklāstītajiem 
nosacījumiem, un sniedz pamatojumu. Iebildums, kurā minētais apgalvojums nav 
iekļauts, uzskatāms par nederīgu.  
4. Komisija pārbauda iebilduma pieņemamību. Ja Komisija uz skata, ka iebildums ir 
pieņemams, tā piecu mēnešu laikā no produkta specifikācijas publicēšanas dienas 
Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī  aicina iebildumu iesniegušo iestādi vai 
personu un pieteikumu iesniegušo iestādi vai pieteikuma iesniedzēju veikt pienācīgu 
apspriešanos, kas ilgst saprātīgu laikposmu, bet nepārsniedz trīs mēnešus. Jebkurā 
brīdī šajā laikposmā Komisija var pēc iestādes vai pieteikuma iesniedzēja 
pieprasījuma pagarināt apspriešanās termiņu ne vairāk kā par trim mēnešiem.  
5. Iebildumu iesniegusī iestāde vai persona un pieteikumu iesniegusī iestāde vai 
pieteikuma iesniedzējs bez liekas kavēšanās uzsāk apspriešanos. Tās viena otrai 
iesniedz būtisku informāciju, lai izvērtētu, vai reģistrācijas pieteikums atbilst šīs 
regulas nosacījumiem.  
6. Viena mēneša laikā pēc 4.  punktā minētās apspriešanās beigām pieteikuma 
iesniedzējs, kas ir iedibināts trešā valstī, vai tās dalībvalsts vai trešās valsts iestādes, 
no kuras tika iesniegts Savienības reģistrācijas pieteikums, paziņo Komisijai 
apspriešan ās rezultātus, tai skaitā visu informāciju, ar kuru puses apmainījušās, par 
to, vai tika panākta vienošanās ar vienu vai visiem iebildumu iesniedzējiem, kā arī 
par visām no tā izrietošajām izmaiņām pieteikumā. Iestāde vai persona, kas 
iesniegusi iebildumus  Komisijai, var arī paziņot Komisijai savu nostāju apspriešanās 
beigās.  
 
LV 62  LV 7. Ja pēc apspriešanās beigām saskaņā ar 60.  panta 4. punktu publicētā produkta 
specifikācija ir gro zīta, Komisija atkārtoti pārbauda grozīto reģistrācijas pieteikumu. 
Ja pieteikums ir būtiski grozīts un Komisija uzskata, ka grozītais pieteikums atbilst 
reģistrācijas nosacījumiem, tā vēlreiz publicē pieteikumu saskaņā ar minēto punktu.  
8. Šajā pantā minē tos dokumentus sagatavo vienā no Savienības oficiālajām valodām.  
9. Pēc iebildumu procedūras pabeigšanas Komisija pabeidz Savienības reģistrācijas 
pieteikuma novērtējumu, ņemot vērā visus lūgumus par pārejas periodu piešķiršanu, 
iebildumu procedūras iznākumu un jebkurus citus jautājumus, kas radušies pēc 
rūpīgas pārbaudes veikšanas un kas var nozīmēt izmaiņas produkta specifikācijā.  
10. Komisija saskaņā ar 84. pantu ir pilnvarota pieņemt del eģētos aktus, ar kuriem 
iebildumu procedūras noteikumus papildina, lai noteiktu sīki izstrādātas procedūras 
un termiņus.  
11. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus 
par iebildumu procedūrām, formu un noformējumu . Minētos īstenošanas aktus 
pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 80.  panta 2. punktā.  
63. pants  
Iebildumu pamatojums  
1. Iebildumi, kas iesniegti saskaņā ar 62. pantu, ir pieņemami tikai tad, ja iebildumu 
iesniedzējs:  
a) norāda pienācīgi pamatotus iemeslus par ierosinātās reģistrācijas neatbilstību šajā 
nodaļā izklāstītajiem noteikumiem; vai  
b) pierāda, ka nos aukuma izmantošana ir likumīga, atzīta un ekonomiski nozīmīga 
līdzīgiem lauksaimniecības produktiem.  
2. Šā panta 1.  punkta b) apakšpunktā minētos kritērijus novērtē attiecībā uz Savienības 
teritoriju.  
64. pants  
Pārejas periodi garantētu tradicionālo īpatnī bu produktu nosaukumu lietošanai  
1. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var piešķirt pārejas periodu līdz pieciem 
gadiem, lai attiecībā uz produktiem, kuru apzīmējumu veido nosaukums, kas ir 
pretrunā 69. pantam, vai kurā ir nosaukums, kas ir pretrunā 69.  pantam, ļautu turpināt 
izmantot šo apzīmējumu, ar kuru tie tika laisti tirgū, ar nosacījumu, ka saskaņā ar 
57. panta 3. punktu vai 62. pantu iesniegts pieņemams iebildums pret garantētu 
tradicionālo īpatnību produkta, kura aizsardzība ir pārkāpta, reģistrācijas pieteikumu, 
liecina, ka šāds apzīmējums ir likum īgi izmantots iekšējā tirgū vismaz piecus gadus 
pirms 60.  panta 4. punktā paredzētās publicēšanas dienas.  
2. Šā panta 1.  punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 80. panta 2. punktā 
minēto pārbaudes procedūru, izņemot tos, pret kuriem ir iesniegts pieņemams 
iebildums saskaņā ar 57.  panta 3. punktu, un tos pieņem, nepiemērojot minēto 
pārbaudes procedūru.  
65. pants  
Komisijas lēmums par reģistrācijas pieteikumu  
 
LV 63  LV 1. Ja, pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju pēc 58.  panta 3. pantā paredzētās 
rūpīgās pārbaudes, Komisija uzskata, ka kāda no minētajā pantā noteiktajām 
prasībām nav izpildīta, tā pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem noraida pieteikumu. 
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 
80. panta 2. punktā.  
2. Ja Komisija nesaņem pieņemamus iebildumus, tā, nepiemērojot 80.  panta 2. punktā 
minēto procedūru, pieņem īstenošanas aktus, ar ko reģistrē garantēto tr adicionālo 
īpatnību produktu.  
3. Ja ir saņemts pieņemams iebildums, Komisija:  
a) reģistrē nosaukumu ar īstenoš anas aktiem, kas pieņemti, nepiemērojot 80.  panta 
2. punktā minēto procedūru, ja ir panākta vienošanās, pēc tam, kad ir pārbaudīts, vai 
vienošanās atbilst Savienības tiesību aktie m, un vajadzības gadījumā groza 
informāciju, kas publicēta saskaņā ar 60.  panta 4. punktu, ja vien šādi grozījumi nav 
būtiski; vai  
b) pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem pi eņem lēmumu par reģistrācijas pieteikumu, 
ja nav panākta vienošanās. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes 
procedūru, kas minēta 80.  panta 2. punktā.  
4. Garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrācijas aktā paredz visus nosacījumus, 
kas piemērojami reģistrācijai, un vienotā dokumenta, kas iebildumu iesniegšanai 
publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , atkārtotu publicēšanu informācijas 
nolūkā, ja ir j āizdara grozījumi, kas nav būtiski.  
5. Reģistrēšanas regulas un lēmumus par noraidīšanu publicē Eiropas Savienības 
Oficiālā Vēstneša  L sērijā.  
66. pants  
Savienības garantēto tradicionālo īpatnību produktu reģistrs  
1. Komisija, nepiemērojot 80.  panta 2. punktā minēto procedūru, pieņem īstenošanas 
aktus, ar kuriem izveido un uztur saskaņā ar šo regulu atzīto garantēto tradicionālo 
īpatnību publiski pieejamu elektronisku reģistru (“Sa vienības garantēto tradicionālo 
īpatnību produktu reģistrs”).  
2. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus 
par Savienības garantēto tradicionālo īpatnību produktu reģistra formu un saturu. 
Minētos īstenošanas aktu s pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 
80. panta 2. punktā.  
67. pants  
Produkta specifikācijas grozījumi    
1. Ražotāju grupa, kurai ir likumīgas intereses, var iesniegt pieteikumu, kurā lūgts 
apstiprināt grozījumus garantētu tradicionālo īpatnību produkta specifikācijā. 
Pieteikumā apraksta un pamato pieprasītos grozījumus.  
2. Produkta specifikācijas grozīšanas procedūra mutatis mutandis  atbilst 57.–65. pantā 
noteiktajai procedūrai.  
3. Komisija saskaņā ar 84. pantu ir p ilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem 
papildina noteikumus par produkta specifikācijas grozīšanas procedūru.  
 
LV 64  LV 4. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus 
par produkta specifikācijas grozījumu pieteikuma pro cedūrām, formu un 
noformējumu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 80.  panta 2. punktā 
minēto pārbaudes procedūru.  
68. pants  
Reģistrācijas anulēšana  
1. Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc jebkuras tādas fiziskas vai juridiskas personas, 
kurai ir likumīgas intereses, pieprasījuma var pieņemt īstenošanas aktus, kuru mērķis 
ir anulēt garantētu tradicionālo īpatnību produkta reģistrāciju šādos gadījumos:  
a) ja nav nodrošināt a atbilstība produkta specifikācijai;  
b) ja vismaz septiņus gadus tirgū netiek laists neviens attiecīgais garantēto 
tradicionālo īpatnību produkts.  
2. Komisija var arī pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem pēc to produktu ražotāju 
pieprasījuma, ko tirgo ar reģistrēto nosaukumu, anulē reģistrāciju.  
3. 1. un 2.  punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 80.  panta 2. punktā 
minēto pārbaudes procedūru.  
4.  Anulēšanas procedūrai mutatis mutandis  piemēro 57.–63. pantu un 65. pantu.  
5. Pirms 1. un 2.  punktā minēto īstenošanas aktu pieņemšanas Komisija apspriežas ar 
attiecīgās dalībvalsts iestādēm, attiecīgās trešās valsts iestādēm vai, ja iespējams, ar 
trešās valsts ražotāju, kurš sākotnēji bija iesniedzis pieteikumu garantētu tradicionālo 
īpatnību produ kta reģistrācijai, izņemot gadījumus, kad šo anulēšanu tieši pieprasa 
sākotnējie pieteikuma iesniedzēji.  
6. Komisija saskaņā ar 84. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem 
papildin a noteikumus par atcelšanas procedūru.  
7. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus 
par reģistrācijas anulēšanas pieteikuma procedūrām, formu un noformējumu. 
Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes p rocedūru, kas minēta 
80. panta 2. punktā.  
69. pants  
Ierobežojumi attiecībā uz reģistrēto garantēto tradicionālo īpatnību produktu 
nosaukumu izmantošanu  
1. Reģistrētie garantēto tradicionālo īpatnību produkti ir aizsargāti pret jebkādu 
ļaunprātīgu izmantošanu vai atdarināšanu, arī attiecībā uz produktiem, kurus izmanto 
kā sastāvdaļas, kā arī pret jebkuru citu praksi, kas var maldināt patērētāju.  
2. Dalībvalstis nodrošina, ka valst s līmenī izmantotie pārtikas produktu nosaukumi 
nerada iespēju tos sajaukt ar reģistrētiem garantēto tradicionālo īpatnību produktu 
nosaukumiem.  
3. Šā panta 1.  punktā minētā aizsardzība attiecas arī uz produktiem, ko pārdod ar 
tālpārdošanas līdzekļiem, pie mēram, elektroniskā tirdzniecībā.  
 
LV 65  LV 4. Komisija saskaņā ar 84. pantu ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem 
paredz papildu noteikumus, kas sīkāk precizē garantēto tradicionālo  īpatnību 
produktu aizsardzību.  
5. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz papildu noteikumus, kas 
sīkāk precizē garantēto tradicionālo īpatnību produktu aizsardzību. Minētos 
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 80.  panta 
2. punktā.  
70. pants  
Izņēmumi attiecībā uz dažiem lietojumiem  
1. Šīs nodaļas noteikumi neskar:  
a) to apzīmējumu lietojumu, kas Savienībā ir sugas vārdi, pat ja sugas vārds ir 
daļa no nosaukuma, kas ir aizsargāts kā garantētu tradicionālo īpatnību 
produkta nosaukums;  
b) tādu produktu laišanu tirgū, kuru marķējumā ir godprātīgi izmantots augu 
šķirnes vai dzīvnieku šķirnes nosaukums vai kuri to satur;  
c) tādu Savienības vai dalībval stu noteikumu piemērošanu, kas reglamentē 
intelektuālo īpašumu, jo īpaši attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un 
preču zīmēm un saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirtajām tiesībām.  
2. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, ar kuriem šo 
regulu papildina ar papildu noteikumiem, kas nosaka apzīmējumu sugas vārda 
statusu, augu šķirņu un dzīvnieku šķirņu nosaukumu lietoša nas nosacījumus 
garantētu tradicionālo īpatnību produktiem un to saistību ar šajā pantā minētajām 
intelektuālā īpašuma tiesībām.  
71. pants  
Garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukums, Savienības simbols un norāde  
1. Nosaukumu, kas reģistrēts kā gara ntētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukums, 
var izmantot jebkurš uzņēmējs, kurš tirgo produktu, kas atbilst attiecīgajai produkta 
specifikācijai.  
2. Tiek izveidots Savienības simbols, ko izmanto to produktu marķējumā, kuri apzīmēti 
kā garantētu tradici onālo īpatnību produkti. Norādi “garantētas tradicionālās 
īpatnības”, saīsinājumu “GTĪ” un Savienības simbolu, kas attiecas uz garantētu 
tradicionālo īpatnību produktiem, drīkst izmantot tikai saistībā ar produktiem, kas 
ražoti saskaņā ar attiecīgo produkt a specifikāciju.  
3. Ja Savienības izcelsmes produktus tirgo kā garantētu tradicionālo īpatnību produktus, 
kas reģistrēti saskaņā ar šo regulu, marķējumā un reklāmas materiālos norāda 
2. punktā minēto Savienības simbolu. Uz reģistrētiem garantēto tradicionā lo īpatnību 
produktiem attiecas Regulas (ES) Nr.  1169/2011 13.  panta 1.  punktā izklāstītās 
marķējuma prasības par obligāto ziņu noformējumu. Marķējumā var būt norāde 
“garantētas tradicionālās īpatnības” vai atbilstošais saīsinājums “GTĪ”.  
4. Savienības sim bols ir fakultatīvs tādu garantēto tradicionālo īpatnību produktu 
marķējumā, kuri ražoti ārpus Savienības.  
 
LV 66  LV 5. Komisija pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka Savienības simbolu un tā 
obligātas lietošanas nosacījumus un paredz noteikumus par 2. punktā minētās 
norādes, saīsinājuma un Savienības simbola vienotu aizsardzību, tā lietošanu un 
tehniskajiem parametriem. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes 
procedūru, kas minēta 80. panta 2. punktā.  
72. pants  
Dalība kvalitātes shēmās  
1. Dalībvalstis nodrošina, ka uz visiem uzņēmējiem, kas ievēro šajā nodaļā izklāstītos 
noteikumus, attiecas produkta specif ikācijas ievērošanas pārbaude, kas noteikta 
saskaņā ar 73. pantu. Lai segtu savas izmaksas, kas saistītas ar specifikācijas 
ievērošanas pārbaudi, dalībvalstis var piemērot maksu.  
2. Šīs regulas 73. pantā paredzētās kontroles un izpildes pasākumus piemēro arī 
uzņēmējiem, kas gatavo un uzglabā produktus, ko tirgo kā garantētu tradicionālo 
īpatnību produktus, vai kas šādus produktus laiž ti rgū. 
73. pants  
Kontroles un izpilde  
1.  Garantētu tradicionālo īpatnību produktu kontroles ietver:  
a) pārbaudi saistībā ar to, vai garantētu tradicionālo īpatnību produkts ir ražots 
saskaņā ar attiecīgo produkta specifikāciju; un  
b) uzraudzību attiecībā uz  garantētu tradicionālo īpatnību produktu nosaukumu 
izmantošanu tirgū, tai skaitā internetā.  
2. Saskaņā ar Regulu (ES) 2017/625 dalībvalstis norīko:  
a) vienu vai vairākas kompetentās iestādes, kas atbild par garantētu tradicionālo 
īpatnību produktu kontrol ēm; un  
b) vienu vai vairākas izpildiestādes, kas var būt tās pašas, kas a) apakšpunktā 
minētas kā kompetentās iestādes, kuras ir atbildīgas par garantētu tradicionālo 
īpatnību produkti em piemērojamo noteikumu izpildi.   
3. Šā panta 2.  punkta a) apakšpunktā minētos uzdevumus var deleģēt vienai vai 
vairākām produktu sertifikācijas struktūrām saskaņā ar Regulu (ES)  2017/625.  
4. Dalībvalstis, pamatojoties uz riska analīzi, veic kontroles ar mērķi nodrošināt šīs 
nodaļas prasību ievērošanu, un pārkāpuma gadījumā piemēro atbilstošus sodus.  
5. Veicot šajā pantā paredzētās kontroles un izpildes panākšanas darbības, kompete ntās 
iestādes un produktu sertifikācijas struktūras ievēro Regulā (ES) 2017/625 noteiktās 
attiecīgās prasības. Tomēr Regulas (ES) 2017/625 VI  sadaļas I  nodaļa neattiecas uz 
garantētu tradicionālo īpatnību produktu kontrolēm.  
6. Attiecībā uz garantētu tradi cionālo īpatnību produktu nosaukumiem, kas apzīmē 
produktus, kuru izcelsme ir trešās valstīs, produkta specifikācijas ievērošanas 
pārbaudi pirms produkta laišanas tirgū veic:  
a) viena vai vairākas valsts iestādes, ko izraudzījusies trešā valsts; un/vai  
b) viena vai vairākas produktu sertifikācijas struktūras.  
 
LV 67  LV 7. Dalībvalstis publisko attiecīgi 2.  panta a)  punktā un 3.  pantā minēto kompetento 
iestāžu un produktu sertifikācijas struktūru nosaukumus un adreses un pastāvīgi 
atjaunina šo informāciju.  
8. Komisija  publisko 6.  punktā minēto kompetento iestāžu un produktu sertifikācijas 
struktūru nosaukumus un adreses un šo informāciju periodiski atjaunina.  
9. Komisija var izveidot digitālu portālu, kurā publisko 2.  punkta a)  apakšpunktā un 3. 
un 6.  punktā minēto kompetento iestāžu un produktu sertifikācijas struktūru 
nosaukumus un adreses.  
10. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo 
regulu papildina ar papildu noteikumiem, lai attiecībā uz 2. un 5.  punktā minētajām 
produktu sertifikācijas struktūrām piemērotu atbilstīgas sertifikācijas un akreditācijas 
procedūras.  
11. Lai noteiktu līdzekļus, ar kuriem publisko šajā pantā minēto kompetento iestāžu un 
produktu ser tifikācijas struktūru nosaukumu un adresi, Komisija var pieņemt 
īstenošanas aktus, nepiemērojot 80.  panta 2. punktā minēto procedūru.  
2. nodaļa  
Fakultatīvi kvalitātes apzīmējumi  
74. pants  
Mērķis un darbības joma  
1. Lai iekšējā tirgū veicinātu produktu ražotāju īstenoto informācijas nodošanu par 
lauksaimniecības produktu vērtību paaugstinošām īpašībām vai pazīmēm, tiek 
izveidota fakultatīviem kvalitāte s apzīmējumiem paredzēta shēma . 
2. Šī nodaļa attiecas uz lauksaimniecības produktiem.  
Šajā nodaļā lauksaimniecības produkti ir lietošanai pārtikā paredzētie 
lauksaimniecības produkti, kas uzskaitīti Līguma I  pielikumā, un citi 
lauksaimniecības produkti un pārtikas produkti, kas uzskait īti šīs regulas 
II pielikumā.  
Šo nodaļu nepiemēro stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, aromatizētajiem vīniem 
vai vīnkopības produktiem, kas definēti Regulas (ES) Nr.  1308/2013 VII  pielikuma 
II daļā, izņemot vīna etiķus.  
75. pants  
Valsts noteikumi  
1. Dalībvalstis var saglabāt fakultatīvus kvalitātes apzīmējumus reglamentējošus valsts 
noteikumus un shēmas, uz ko šī regula neattiecas, ar nosacījumu, ka šādi noteikumi 
atbilst Savienības tiesību aktiem.  
2. Lai veicinātu zināšanas par produktiem un shēmām v isā Savienībā, Komisija var 
izveidot digitālu sistēmu 1.  punktā minēto apzīmējumu un shēmu iekļaušanai. 
Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka tehnisko informāciju, kas 
jānorāda paziņojumos par fakultatīvajiem kvalitātes apzīmējumiem. Min ētos 
īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 80.  panta 
2. punktā.  
 
LV 68  LV 76. pants  
Fakultatīvi kvalitātes apzīmējumi  
1. Fakultatīvie kvalitātes apzīmējumi atb ilst šādiem kritērijiem:  
a) tie attiecas uz vienas vai vairāku produktu kategoriju īpašību vai uz 
lauksaimnieciskās ražošanas vai pārstrādes pazīmi, ko piemēro konkrētos 
apgabalos;  
b) to lietošana paaugstina produkta vērtību salīdzinājumā ar līdzīga veida 
produktiem; un  
c) tiem ir Savienības dimensija.  
2. Fakultatīvie kvalitātes apzīmējumi, ar kuriem apraksta produkta tehniskās īpašības ar 
mērķi ieviest obligātos tirdzniecības standartus un kuri nav paredzēti patērētāju 
informēšanai par šīm produkta īpašībā m, neietilpst šīs nodaļas darbības jomā.  
3. Fakultatīvie kvalitātes apzīmējumi izslēdz fakultatīvos rezervētos apzīmējumus, kas 
atbalsta un papildina īpašus tirdzniecības standartus, kuri noteikti attiecībā uz nozari 
vai produktu kategoriju.  
4. Komisija sa skaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem šo 
regulu papildina ar sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz 1.  punktā minētajiem 
kritērijiem.  
5. Komisija var pieņemt ī stenošanas aktus, ar kuriem paredz noteikumus attiecībā uz 
veidlapām, procedūrām un citiem tehniskiem elementiem, kas vajadzīgi šīs nodaļas 
piemērošanai. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, 
kas minēta 80.  panta 2. punktā.  
6. Pieņemot deleģētos aktus un īstenošanas aktus saskaņā ar 4.  un 5.  punktu, Komisija 
ņem vērā visus attiecīgos starptautiskos standartus.  
77. pants  
Papildu fakultatīvu kvalitātes apzī mējumu rezervēšana  
1. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem 
rezervē papildu fakultatīvus kvalitātes apzīmējumus un nosaka to izmantošanas 
nosacījumus.  
78. pants  
Produkts no kalnu rajoniem  
1. Kā fakultatīvs kvalitātes apzīmējums tiek ieviests apzīmējums “produkts no kalnu 
rajoniem”. Šo apzīmējumu izmanto vienīgi nolūkā aprakstīt lietošanai cilvēku pārtikā 
paredzētus produktus, kuri ir uzskaitīti Līguma I  pielikumā un attiecībā uz kuriem:  
a) gan izejvielas, gan lauksaimniecības dzīvnieku barība galvenokārt iegūta kalnu 
rajonos;  
b) pārstrādes produktu gadījumā arī pārstrāde notiek kalnu rajonos.  
 
LV 69  LV 2. Šajā pantā kalnu rajoni Savienībā ir tie rajoni, kas noteikt i Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulas (ES) Nr.  1305/201347 32. panta 2.  punktā. Attiecībā uz trešo valstu 
produktiem kalnu rajoni ietver rajonus, kurus trešā valsts oficiāli ir atzinusi par kalnu 
rajoniem vai kuri atbilst kritērijiem, kas ir līdzvērtīgi m inētajā punktā noteiktajiem.  
3. Pienācīgi pamatotos gadījumos Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus 
saskaņā ar 84. pantu, ar kuriem paredz atkāpes no šā panta 1.  punktā minētajiem 
izmantošanas nosacījumiem, jo īpaši nosacījumus, saskaņā ar kuriem var atļaut 
izejvielas vai barību, kas iegūta ārpus kalnu rajoniem, nosacījumus, saskaņā ar 
kuriem var atļaut veikt produktu pārstrādi ārpus kalnu rajoniem ģeogrāfiskā 
apgabalā, kas vēl ir j ādefinē, kā arī minētā ģeogrāfiskā apgabala definīciju.  
4. Komisija saskaņā ar 84. pantu tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz 
ražošanas metožu un citu ar šā panta 1.  punktā minētā  fakultatīvā kvalitātes 
apzīmējuma piemērošanu saistīto kritēriju noteikšanu.  
79. pants  
Izmantošanas un uzraudzības ierobežojumi  
1. Fakultatīvu kvalitātes apzīmējumu var lietot tikai, lai aprakstītu produktus, kas atbilst 
attiecīgajiem lietošanas nosacījum iem. 
2. Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz fakultatīvo kvalitātes 
apzīmējumu lietošanas noteikumus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 
pārbaudes procedūru, kas minēta 80.  panta 2. punktā.  
3. Dalībvalstis, pamatojoties uz riska analīzi, veic kontroles ar mērķi nodrošināt šīs 
nodaļas prasību ievērošanu un pārkāpuma gadījumā piemēro atbilstošus 
administratīvos sodus.  
3. nodaļa  
Procedūras noteikumi   
80. pants  
Komiteju procedūra  
1. Komisijai palīdz Lauksaimniecības kvalitātes komiteja.  Minētā komiteja ir komiteja 
Regulas (ES) Nr.  182/2011 nozīmē.  
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr.  182/2011 5.  pantu.  
IV sadaļa  
Grozījumi Regulās (ES) Nr . 1308/2013, (ES) 2017/1001 un (ES) 
2019/787  
81. pants  
Regulas (ES) Nr.  1308/2013 grozījumi  
Regulu (ES) Nr. 1308/2013 groza šādi:  
                                                 
47 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr.  1305/2013 (2013.  gada 17.  decembris) par atbalstu 
lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) un ar ko  atceļ Padomes 
Regulu (EK) Nr.  1698/2005 (OV  L 347, 20.12.2013., 487.  lpp.).  
 
LV 70  LV 1) 93.  panta 1.  punkta b)  apakšpunktu aizstāj ar šādu:  
“b) “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir nosaukums, arī tradicionāli liet ots nosaukums, kas 
identificē 92.  panta  1. punktā minētu produktu:  
i) kura īpašā kvalitāte, reputācija vai citas īpašības ir saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi;  
ii) kura izcelsme ir konkrētā vietā, reģionā vai valstī;  
iii) kura ražošanai izmantoti vismaz  85 % vīnogu, kas ir augušas tikai attiecīgajā 
ģeogrāfiskajā apgabalā;  
iv) kura ražošana notiek attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā; un  
v) kurš iegūts no Vitis vinifera  sugas vīnogulāju šķirnēm vai šķirnēm, kas iegūtas no Vitis 
vinifera  sugas krustojumiem ar citām Vitis ģints sugām.”;  
2) 94.  pantu aizstāj ar šādu:  
“94. pants  
Produkta specifikācija  
1. Produkta specifikācija dod ieinteresētajām personām iespēju pārbaudīt ražošanas 
nosacījumus, kas saistīti ar cilmes vietas nosaukumu vai ģe ogrāfiskās izcelsmes norādi. 
Produkta specifikāciju veido:  
a) aizsargājamais nosaukums;  
b) ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids  – aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai 
aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde;  
c) vīna vai vīnu apraksts, tai skaitā galvenā s analītiskās un organoleptiskās 
īpašības;  
d) attiecīgā gadījumā – īpašās vīndarības metodes, kas izmantotas vīna vai vīnu 
ražošanā, kā arī attiecīgi ierobežojumi to ražošanā;  
e) ģeogrāfiskā apgabala definīcija, kas noteikta attiecībā uz h)  apakšpunktā 
minēto saikni;  
f) maksimālā ražība no hektāra;  
g) norāde uz vīna vīnogu šķirni vai šķirnēm, no kā iegūts vīns vai vīni;  
h) sīka informācija par 93.  panta  1. punkta a)  apakšpunkta i)  punktā vai attiecīgā 
gadījumā b)  apakšpunkta i)  punktā minēto saikni:  
i) attiecībā uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu  – saikni starp produkta 
kvalitāti vai īpašībām un ģeogrāfisko vidi, kas minēta 93.  panta 1.  punkta 
a) apakšpunkta i)  punktā; informāciju attiecībā uz minētās ģeogrāfiskās 
vides cilvēkfaktoriem attiecīgā gadīju mā var ierobežot, tajā iekļaujot tikai 
augsnes, augu materiāla un ainavu pārvaldības, audzēšanas paņēmienu 
vai jebkādu citu attiecīgu cilvēka darbību, kas veicina minētajā punktā 
minētās ģeogrāfiskās vides dabas faktoru saglabāšanu, aprakstu;  
ii) attiecībā  uz aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi  – saikni starp 
produkta konkrēto kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām un ģeogrāfisko 
izcelsmi, kas minēta 93.  panta  1. punkta b)  apakšpunkta i)  punktā;  
 
LV 71  LV i) citas piemērojamās prasības, ja dalībvalstis vai att iecīgā gadījumā atzīta 
ražotāju grupa tās paredz, ņemot vērā to, ka šādām prasībām jābūt objektīvām, 
nediskriminējošām un saderīgām ar valsts un Savienības tiesību aktiem.  
2. Produkta specifikācijā var iekļaut ilgtspējas saistības saskaņā ar Eiropas Parlam enta un 
Padomes Regulas (ES) .../... [Regula par ĢIN]*  12. pantu.  
3. Ja vīnam vai vīniem var būt veikta daļēja dealkoholizācija, produkta specifikācijā mutatis 
mutandis  iekļauj arī daļēji dealkoh olizētā vīna vai vīnu aprakstu saskaņā ar 2.  punkta 
c) apakšpunktu un attiecīgā gadījumā aprakstu par īpašām vīndarības metodēm, ko izmanto, 
lai iegūtu daļēji dealkoholizētu vīnu vai vīnus, kā arī par attiecīgajiem ierobežojumiem to 
ražošanai.  
* Eiropas Pa rlamenta un Padomes Regula (ES) …/… […][…] (OV  L […, … lpp.]).”;  
3) 95. –99. pantu, 101. –106. pantu un 107.  pantu svītro.  
82. pants  
Grozījumi Regulā (ES) 2017/1001  
Regulu (ES) 2017/1001 groza šādi:  
1) regulas 151.  panta 1.  punktā iekļauj šādu apakšpunktu:  
“f) ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pārvaldība, jo īpaši uzdevumi, kas tam uzticēti ar Komisijas 
deleģētajiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 
.../... [Regula par ĢIN]* [..].  pantu.  
* Eiropas Parlamenta un Padomes Re gula (ES) …/… […][…] (OV  L […, … lpp.]).”.  
83. pants  
Grozījumi Regulā (ES) 2019/787  
Regulu (ES) 2019/787 groza šādi:  
1) svītro 3.  panta 6.  un 7.  punktu;  
2) svītro 16. un 21.  pantu;  
3) 23.  pantu aizstāj ar šādu:  
“23. pants  
Vienotais dokuments  
Vienotais dokuments ietver šādu informāciju:  
a) produkta specifikācijas galvenie punkti, to skaitā aizsargājamais nosaukums, kategorija, 
kurai stiprais alkoholiskais dzēriens pieder, vai termins “stiprais alkoholiskais dzēriens”, 
ražošanas metode, stiprā alkoholiskā  dzēriena īpašību apraksts, ģeogrāfiskā apgabala kodolīga 
definīcija un, attiecīgā gadījumā, īpaši noteikumi attiecībā uz iepakojumu un marķējumu;  
b) apraksts par stiprā alkoholiskā dzēriena saikni ar ģeogrāfiskās izcelsmes apgabalu, kā 
minēts 3.  panta 4.  punktā, kā arī – attiecīgā gadījumā – produkta apraksta vai ražošanas 
metodes īpašie elementi, kas pamato šo saikni.”  
(4) 24. –33. pantu un 35. –40. pantu svītro.  
 
LV 72  LV V sadaļa  
Pilnvaru deleģēšana, pārejas un nobeiguma noteikumi  
84. pants  
Pilnvaru deleģēšana  
1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos 
nosacījumus.  
2. Pilnvaras pieņemt 12.  panta 4. punktā, 14.  panta 2. punktā, 15.  panta 6. punktā, 
17. panta 5. punktā, 19.  panta 10. punktā, 23.  panta 7. punktā, 25.  panta 10. punktā, 
26. panta 6. punktā, 28.  panta 3.  punktā, 29.  panta 3. punktā, 34.  panta 3. punktā, 
46. panta 1.  punktā, 46.  pantā, 47.  panta 1.  punktā, 48.  panta 6. punktā, 48.  panta 
7. punktā, 49.  panta 4. punktā, 51.  panta 3. punktā, 55.  panta 5. punktā, 56.  panta 
2. punktā, 73.  panta 10. punktā, 69.  panta 4. punktā, 70.  panta 2. punktā, 58.  panta 
3. punktā, 62.  panta 10. punktā, 67.  panta 3. punktā, 68.  panta 6. punktā, 76.  panta 
4. punktā, 77.  panta 1. punktā, 78.  panta 3. punktā, 78.  panta 4. punktā minētos 
deleģētos aktus Komisijai piešķir uz septiņiem gadiem no [šīs regulas spēkā stāšanās 
dienas].  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu, vēlākais, deviņus 
mēnešus pirms septiņu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski 
pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome 
neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma 
beigām.  
3. Eiropas Parlaments vai Pad ome jebkurā laikā var atsaukt deleģētās pilnvaras, kas 
saistītas ar 2.  punktā minētajiem pantiem. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā 
norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā 
publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstn esī vai vēlākā dienā, kas tajā 
norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.  
4. Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts 
ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016.  gada 13.  aprīļa 
Iestāžu nolī gumā par labāku likumdošanas procesu.  
5. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas 
Parlamentam un Padomei.  
6. Saskaņā ar 2.  punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos 
no dienas, kad minētais ak ts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas 
Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma 
beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu 
nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamen ta vai Padomes iniciatīvas šo 
laikposmu pagarina par diviem mēnešiem.  
85. pants  
Pārejas noteikums par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu klasifikāciju  
Regulas 6.  panta 1. punktā  minēto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu, kas reģistrētas vai par 
kurām pieteikumi iesniegti pirms šīs regulas spēkā stāšanās dienas, klasifikāciju veic saskaņā 
ar III  pielikumā iekļauto tabulu.  
 
LV 73  LV 86. pants  
Pārejas noteikumi attiecībā uz neizskatītiem pieteikumiem  
1. Noteikumus, ko piemēroja pirms šīs regulas stāšanās spēkā, turpina piemērot tādu 
ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas pieteikumiem, pieteikumiem par 
Savienības grozījuma apstiprināšanu produkta specifikācijā un anulēšanas 
pieprasījumiem, ko Komi sija saņēmusi pi rms šīs regulas stāšanās spēkā.  
2. Tomēr 19.–22. pantu piemēro tiem pieteikumiem un pieprasījumiem, attiecībā uz 
kuriem ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikuma, pieteikuma par 
Savienības grozījuma apstiprināšanu produkta specifikācijā vai pieprasījuma par 
anulēšanu publicēšana ES Oficiāl ajā Vēstnesī  iebildumu nolūkā notiek pēc [šīs 
regulas spēkā stāšanās dienas].  
3. Noteikumus, ko piemēroja pirms šīs regulas stāšanās spēkā, turpina piemērot 
garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistrācijas pieteikumiem, pieteikumiem 
par Savienības gr ozījuma apstiprināšanu produkta specifikācijā un anulēšanas 
pieprasījumiem, ko Komisija saņēma pi rms šīs regulas stāšanās spēkā.  
4. Tomēr 62.–65. pantu piemēro tiem pieteikumiem un pieprasījumiem, attiecībā uz 
kuriem garantētu tradicionālo īpatnību produktu reģistrācijas pieteikuma, pieteikuma 
par Savienības grozījuma apstiprināšanu produkta specifikācijā vai pieprasījuma par 
anulēšanu p ublicēšana ES Oficiālajā Vēstnesī  iebildumu nolūkā notiek pēc [šīs 
regulas spēkā stāšanās dienas].  
87. pants  
Reģistru nepārtrauktība   
1. Katru vīna un lauksaimniecības produktu cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās 
izcelsmes norādi un katru stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi 
ar visiem attiecīgajiem datiem, kā arī datus par neizskatītajiem reģistrācijas, 
grozīšanas vai anulēšanas pieteikumiem, kas reģistrēti attiecīgajos ģeogrāfiskās 
izcelsmes norāžu reģistros, automātiski reģi strē Savienības ģeogrāfi skās izcelsmes 
norāžu reģistrā.  
2. Katru garantētu tradicionālo īpatnību produkta nosaukumu, kas reģistrēts garantētu 
tradicionālo īpatnību produktu reģistrā, ar visiem attiecīgajiem datiem, kā arī datus 
par reģistrācijas grozījumu pieteikumiem vai anulēšanas pieprasījumiem, kas vēl nav 
izskatīti dienā pirms šīs regulas stāšanās spēkā, automātiski iekļauj Savienības 
garantēto tradicionālo īpatnību produktu reģistrā.  
88. pants  
Atcelšana  
Regulu (ES) Nr.  1151/2012 atceļ.  
Atsauces uz atc elto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.  
89. pants  
Stāšanās spēkā  
Šī regula stājas spēkā [..] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 
 
LV 74  LV Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.  
Briselē,  
Eiropas Parlamenta vārdā  – Padomes vārdā  – 
priekšsēdētāja  priekšsēdētājs  
[..] [..]