Šie EMSA papildu uzdevumi pilnībā saskan ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un EFCA pilnvarām un palīdzēs tām pildīt arī savus pienākumus un uzdevumus. Starp EMSA un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un starp EMSA un EFCA jau tagad pastāv divpusēji pakalpojumu līmeņa nolīgumi par jūrniecības informācijas pakalpojumu sniegšanu. Pieejamo datu apmaiņa ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru notiek kopš 2013. gada aprīļa, un dati tiek pastāvīgi straumēti no EMSA uz EUROSUR un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras Situāciju centru. Iedibinātās prakses tiks izmantotas, lai pastiprinātu datu plūsmas.

Galvenā problēma ir tā, ka krasta apsardzes funkcijas, piemēram, robežkontroli, kuģošanas/jūras drošības, meklēšanas un glābšanas operācijas, zivsaimniecības kontroli, piesārņojuma kontroli u. c., dalībvalstīs patlaban veic vairāk nekā 300 iestāžu, kuras pat valsts līmenī ne vienmēr rīkojas saskaņoti. Veicinot sadarbību un koordināciju starp iestādēm, kuras veic krasta apsardzes funkcijas, šis priekšlikums pilnībā atbilst Savienības politikai migrācijas, drošības, NNN zvejas, kā arī transporta un mobilitātes jomā.

Šis priekšlikums ir saskaņā ar politikas mērķiem, kas noteikti Eiropas jūras transporta politikā līdz 2018. gadam un kas izvirzīti Eiropas Jūras drošības aģentūrai, kura izveidota, lai nodrošinātu augstu, vienveidīgu un efektīvu līmeni kuģošanas drošībā, jūras drošībā un saistībā ar kuģu izraisīta piesārņojuma novēršanu un reaģēšanu uz to. Tas atspoguļo EMSA svarīgāko uzdevumu, kompetenču un darbību būtību attiecībā uz jūras administrācijām un iestādēm, kuras veic krasta apsardzes funkcijas.

Šis tiesību akta priekšlikums ir daļa no pasākumu kopuma, kuru Komisija ierosinājusi, lai pastiprinātu Eiropas ārējo robežu aizsardzību, tostarp Eiropas mēroga sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā, un kurš ietver arī priekšlikumu regulai, ar ko izveido Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, un priekšlikumu grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 768/2005, ar ko izveido Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūru. Būtiskie ar šo priekšlikumu ierosinātie grozījumi ir identiski ierosinātajiem noteikumiem par sadarbību Eiropas krasta apsardzes jomā, kas ietveri priekšlikumā regulai, ar ko izveido Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, un ierosinātajiem grozījumiem Padomes Regulā (EK) Nr. 768/2005.

–visi attiecīgie jūrlietu dati par cilvēka darbībām jūrā būs savākti vienuviet, un tas ļaus ieviest “vienas pieturas aģentūras” risinājumu, ar minētajiem datiem apgādājot citas iestādes valstu un ES līmenī. IKT infrastruktūra un sadales tīkli praktiski jau ir ieviesti un nav jāveido no jauna. EMSA jau tagad apgādā Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un EFCA ar dažādām jūrlietu datu kopām, un tām ir izveidotas vajadzīgās saskarnes;

–notiks datu atkārtota izmantošana un kopīgošana ar visām attiecīgajām ES dalībvalstīm un ES aģentūrām, tādā veidā izvairoties no dubulta darba un radot iespējas vienus un tos pašus datus un pakalpojumus lietot dažādos veidos, kuri ļauj izmantot jaunas un modernas tehnoloģijas;

–pakalpojumu un informācijas sniegšana ES līmenī būs izmaksefektīva (apjomradīti ietaupījumi), un to nevar nodrošināt ar līdzīgiem pasākumiem valsts līmenī;

–tiks sniegta vērtīga informācija, kas vajadzīga, lai uzlabotu Eiropas Savienības ārējo robežu uzraudzību, izmantojot jaunus tālvadības gaisa kuģu sistēmu (RPAS jeb dronu) pakalpojumus un turpinot SAT-AIS pakalpojumus, kuri citādi netiktu sniegti vai tiktu sniegti mazākā mērā (kā novērošana no gaisa, kas ir ļoti dārga);

Pievienotā vērtība no konkrētajām EMSA darbībām ES līmenī ir šāda:

Priekšlikuma mērķis ir uzlabot ES krasta apsardzes spēju reaģēt uz draudiem un apdraudējumiem jūrniecības jomā, uzlabojot sadarbību un veicinot izmaksefektīvas pārrobežu un pārnozaru darbības. Tādējādi būs iespējams izvairīties no centienu dublēšanās un vienlaikus nodrošināt to, ka galvenie dalībnieki (jo īpaši ES aģentūras) rīkojas saskaņoti un efektīvi un kopīgi veido sinerģijas. Ir ņemta vērā vajadzība nodrošināt lielāku kontroli jūras apgabalā un vienlaikus ierobežot ar to saistīto darba slodzi valstu un ES iestādēm.

Viens no galvenajiem konstatējumiem bija izšķirošā nozīme, kas piešķirama esošajai operatīvajai uzraudzībai un datu kopīgošanai, kura ir pamatā visām minētajām funkcijām un ir atkarīga no EMSA sistēmām.

Neattiecas

•Konkrēto priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums

Šā priekšlikuma mērķis ir uzlabot Eiropas līmeņa sadarbību krasta apsardzes funkciju izpildē, attīstot dažāda veida sadarbību starp Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru, EMSA un EFCA, lai uzlabotu sinerģiju starp šīm aģentūrām un tādā veidā nodrošinātu efektīvākus un izmaksu ziņā izdevīgākus vairākmērķu pakalpojumus valsts iestādēm, kuras veic krasta apsardzes funkcijas. EMSA nozīmīgi uzlabos savu uzraudzības spēju, lai tādā veidā pastiprinātu Eiropas Savienības ārējo jūras robežu kontroli, veicot šādas darbības: a) daloties informācijā, kura iegūta agregējot un analizējot datus, kas ir pieejami kuģu ziņošanas sistēmās un citās informācijas sistēmās, kuru izmitināšanu nodrošina aģentūras vai kurām aģentūras var piekļūt, saskaņā ar attiecīgo juridisko pamatu un neskarot dalībvalstu turētās datu īpašumtiesības; Rezultāts: reāllaika un gandrīz reāllaika jūras uzraudzības datu labāka izplatīšana starp minētajām trim aģentūrām un attiecīgajām iestādēm. Pamatojoties uz pašreizējiem pakalpojumu līmeņa līgumiem, kurus EMSA noslēgusi attiecīgi ar Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūru un EFCA, jūrniecības informācija tiek straumēta abu pārējo aģentūru sistēmās. Uzraudzības spējas uzlabošanas gaitā kopējā ainā būtu jāiekļauj jauno sensoru dati, jo īpaši RPAS (tostarp video un infrasarkanie) dati, un tālab būs jāpapildina pašreizējā sistēma ar jaunām funkcijām, lai tādā veidā uzlabotu informācijas sniegšanu un kopīgošanu ar abām pārējām aģentūrām un attiecīgajām iestādēm. Lai sistēmas spētu uzņemt informāciju no jauniem sensoriem, vajadzēs šim nolūkam atbilstošu programmatūru un saskarnes. b) sniedzot novērošanas un sakaru pakalpojumus un šajā nolūkā izmantojot modernās tehnoloģijas, tostarp kosmosa un zemes infrastruktūras un sensorus, kas uzstādīti uz jebkāda veida platformas, piemēram, tālvadības gaisa kuģa sistēmās; Rezultāts: elastīgi RPAS pakalpojumi novērošanas vajadzībām robežkontrolē. Ar pašreizējām zemes un satelītu tehnoloģijām joprojām ir grūti pamanīt mazas gumijas vai koka laivas, kurās migranti šķērso Vidusjūru. Šāda tipa laivas visbiežāk neparādās ar radaru iegūtajos satelītattēlos. Optiskā attēlveidošana ir iespējama tikai ļoti konkrētās nelielās platībās, dienas gaišajā laikā un ja nav mākoņu. Satelītu informācija parasti ir pieejama tikai par noteiktu laika sprīdi un ir atkarīga no satelīta kustības trajektorijas. Šos ierobežojumus var novērst ar papildu pakalpojumiem, kurus nodrošina RPAS (droni). Aģentūra kā institucionāla pakalpojumu sniedzēja organizēs un nodrošinās RPAS pakalpojumu darbības Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras un robežkontroles iestāžu darba atbalstam. Turklāt EMSA, būdama jūras drošības aģentūra, palīdzēs panākt to, ka šīs tehnoloģijas izmantošana tiek uztverta labvēlīgāk. Minētā tehnoloģija ir daudzfunkcionāla, un to var izmantot dažādu publiskā sektora uzdevumu izpildei jūrā (robežkontrole, kuģošanas drošība, meklēšana un glābšana, piesārņojuma atklāšana, zvejas kontrole, tiesībaizsardzības darbības). Stiprinot sadarbību starp aģentūrām, pastiprināsies vienu un to pašu līdzekļu izmantojuma sinerģija un daudzfunkcionalitāte. Tā kā EMSA jau tagad vāc, apstrādā, agregē un korelē datus par cilvēka darbībām jūrā, EMSA sniegtie RPAS pakalpojumi nesīs būtisku labumu Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai un robežkontroles iestādēm. No RPAS iegūto informāciju izmantos kā papildu datu avotu, un to pievienos EUROSUR sistēmā straumētajai informācijai. Paredzēts nodrošināt dažādmēroga pakalpojumu, kas ietvers vairākas vienlaicīgas RPAS operācijas Vidusjūrā, kura tiktu iedalīta, piemēram, 4 apgabalos: Grieķijas–Turcijas robeža (Egejas jūra), Vidusjūras centrālā daļa (Lībija), Vidusjūras rietumu daļa (Gibraltāra jūras šaurums) un Vidusjūras austrumu daļa (teritorija ap Kipru). Izvietotas tiktu mobilas vienības, kuras var ātri pārvietot uz jauniem “karstajiem punktiem”, ja tādi izveidojas. RPAS pakalpojumiem vajadzētu būt lētākiem nekā pilotējamu patruļas lidaparātu izmantošanai un jākalpo par papildu līdzekli kopējā novērošanas ainā, kura ietver satelītattēlus, informāciju par kuģu ģeogrāfisko atrašanās vietu un novērošanu, ko veic jūras patruļas lidaparāti un kuģi. Rezultāts: AIS dati, kas savākti, izmantojot satelītu. Līdz šim EMSA sadarbībā ar Eiropas Kosmosa aģentūru (EKA) visus SAT-AIS datu pakalpojumus citām ES aģentūrām un ES dalībvalstīm ir sniegusi bez maksas, izmantojot savas jūrniecības lietotnes. Šos datus EKA finansēs līdz 2016. gada 31. augustam, un tad attiecīgā pētniecības un izstrādes programma beigsies. SAT-AIS dati ir izcili vērtīgs informācijas avots un lielā mērā veicina jūras situācijas apzināšanos. Tas palīdz dalībvalstīm un ES aģentūrām un struktūrām (piemēram, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, EFCA, MAOC-N) veikt savus novērošanas un uzraudzības uzdevumus. Bez šiem datiem daudzus kuģus nav iespējams izsekot, jo citi datu avoti nav pieejami (it īpaši Vidusjūras dienvidu daļā), vai arī kuģi apgabalu šķērso tādās vietās, līdz kurām nesniedzas AIS krasta staciju nodrošinātais pārklājums, un tāpēc šos kuģus nav iespējams novērot, izmantojot sauszemes AIS sistēmas (kā tas ir gadījumā ar ES karoga zvejas kuģiem, kad tie darbojas ārpus ES).

Ja SAT-AIS datu nebūs, zudīs liela pievienotā vērtība un ievērojami samazināsies jūras situācijas apzināšanās, un tas negatīvi ietekmēs uzraudzības spēju pie ārējām robežām. Tāpēc SAT-AIS dati ir vajadzīgi.

Rezultāts: sakaru pakalpojumi, jo īpaši SAT-COM, kopīgo operāciju atbalstam.

Lai varētu koordinēt un piegādāt jūras uzraudzības datus no RPAS un citiem sensoriem, ir vajadzīgi satelītsakari. Satelītsakarus izmanto, lai navigētu RPAS un lai pārraidītu datus, kas iegūti ar RPAS aprīkojumu (payload). Tas ir būtisks izmaksu faktors. Aģentūrai būs jāiegulda saskarnēs, kas saņem datus no sakaru satelītiem un jo īpaši no Eiropas Datu pārraides sistēmas (EDRS). Protams, lai vienlaikus varētu saņemt daudzas dažāda formāta datu plūsmas, būs jāizstrādā šai vajadzībai piemērota programmatūra. Šeit minētās izmaksas neietver satelītdatu pārraidīšanas izmaksas.

EMSA turklāt palīdzēs šādi:

c) valstu un Savienības līmenī īstenojot spēju veidošanu un šajā nolūkā izstrādājot vadlīnijas, ieteikumus un paraugpraksi, kā arī atbalstot personāla mācības un apmaiņu, lai tādējādi uzlabotu informācijas apmaiņu un sadarbību krasta apsardzes funkciju jomā;