Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, attiecībā uz Apvienotās komitejas iekšējā nolikuma pieņemšanu /* COM/2014/0193 final - 2014/0105 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Reģionālajā konvencijā par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem[1] (turpmāk “Konvencija”) ir paredzēti noteikumi par to preču izcelsmi, kas tiek tirgotas saskaņā ar attiecīgiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm. Ar Konvencijas 3. pantu izveidoja Apvienoto komiteju, kurā pārstāvēta katra Līgumslēdzēja puse un kura pieņem savu iekšējo nolikumu. Padomes Lēmuma 2013/94/ES[2] 3. pantā noteikts, ka Komisija pārstāv ES Apvienotajā komitejā. Padomei būtu jānosaka nostāja, kas Eiropas Savienībai jāieņem Apvienotajā komitejā, pieņemot tās iekšējo nolikumu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Muitas kodeksa komitejas izcelsmes nodaļas sanāksmē 2013. gada 15. un 16. jūlijā dalībvalstis tika iepazīstinātas ar iekšējā nolikuma projektu. Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu darba grupas 2012. gada 30. un 31. oktobra un 2013. gada 14. un 15. maija sanāksmē notika konsultācijas ar Konvencijas Līgumslēdzējām pusēm un 2013. gada 29. oktobrī Konvencijas apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē noslēdzās neformālas diskusijas par iekšējā nolikuma projektu. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Padomes Lēmuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmā daļa saistībā ar tā 218. panta 9. punktu. Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tādējādi subsidiaritātes principu nepiemēro. Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes lēmums. 2014/0105 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāpieņem Apvienotajā komitejā, kura izveidota saskaņā ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, attiecībā uz Apvienotās komitejas iekšējā nolikuma pieņemšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem[3], ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Reģionālā konvencija par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (turpmāk “Konvencija”) stājās spēkā 2012. gada 1. decembrī. (2) Ar Konvencijas 3. panta 1. punktu izveidoja Apvienoto komiteju, kurā jābūt pārstāvētai katrai Līgumslēdzējai pusei. (3) Padomes Lēmuma 2013/94/ES[4] 3. pantā noteikts, ka Komisija pārstāv Eiropas Savienību Apvienotajā komitejā. (4) Atbilstoši Konvencijas 3. panta 4. punktam Apvienotā komiteja pieņem savu iekšējo nolikumu. (5) Savienības nostājai Apvienotajā komitejā vajadzētu būt balsot par iekšējo nolikumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Nostāja, kas Eiropas Savienībai jāpieņem Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem Apvienotajā komitejā saistībā ar tās iekšējā nolikuma pieņemšanu, tiek balstīta uz iekšējā nolikuma projektu, kurš pievienots šim lēmumam. Savienības pārstāvji Apvienotajā komitejā drīkst vienoties par nelielām izmaiņām lēmuma projektā bez Padomes papildu lēmuma. 2. pants Pēc apvienotās komitejas lēmuma pieņemšanas to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp. [2] OV L 54, 26.2.2013., 3. lpp. [3] OV L 54, 26.2.2013., 4. lpp. [4] Padomes 2012. gada 26. marta Lēmums 2013/94/ES par to, lai noslēgtu Reģionālu konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (OV L 54, 26.2.2013., 3. lpp.). Projekts Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem Apvienotās komitejas Lēmums Nr. 1/2014 (..) par tās iekšējā nolikuma pieņemšanu APVIENOTĀ KOMITEJA, ņemot vērā Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, jo īpaši tās 3. pantu, tā kā: 1) Reģionālā konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (“Konvencija”) stājās spēkā 2012. gada 1. decembrī. 2) Ar Konvencijas 3. panta 1. punktu izveidoja Apvienoto komiteju, kurā ir pārstāvēta katra Līgumslēdzēja puse. 3) Atbilstoši Konvencijas 3. panta 4. punktam Apvienotā komiteja pieņem savu iekšējo nolikumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Vienīgais pants Ar šo pieņem Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem Apvienotās komitejas iekšējo nolikumu, kā noteikts šā lēmuma I pielikumā. Briselē, Apvienotās komitejas vārdā – Priekšsēdētājs Pielikums Iekšējais nolikums Apvienotajai komitejai, kas izveidota ar Reģionālo konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem 1. pants Sastāvs 1. Apvienotās komitejas (turpmāk “Komiteja”) sastāvā ir šādu Līgumslēdzēju pušu pārstāvji: – kuras minētas Reģionālās konvencijas par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (turpmāk “Konvencija”) 1. panta 3. punktā un attiecībā uz kurām ir stājusies spēkā Konvencija, un – kuras ir efektīvi pievienojušās Konvencijai atbilstoši 5. panta 6. punktam, turpmāk “Līgumslēdzējas puses, attiecībā uz kurām ir stājusies spēkā Konvencija”. Līgumslēdzējām pusēm, attiecībā uz kurām ir stājusies spēkā Konvencija, ir balsstiesības. Katrai Līgumslēdzējai pusei ir viena balss. 2. Komitejā novērotāja statusā piedalās Konvencijas 1. panta 3. punktā minētās Līgumslēdzējas puses, attiecībā uz kurām Konvencija vēl nav stājusies spēkā, un trešās valstis, kuras Komiteja aicinājusi pievienoties Konvencijai atbilstoši 5. panta 9. punktam. Minētajām Līgumslēdzējām pusēm, turpmāk “Līgumslēdzējas puses novērotāja statusā”, balsstiesību nav. Tomēr tās var aktīvi piedalīties Komitejas diskusijās un iesniegt priekšlikumus. 3. Komitejā novērotāja statusā piedalās Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA), Agadiras nolīguma un Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma (CBTN) sekretariāti. Ja nepieciešams, Komiteja var pieaicināt papildu novērotājus uz ad hoc pamata, ja neviena Līgumslēdzēja puse pret to neiebilst. Novērotājiem, kas minēti pirmajā un otrajā daļā, balsstiesību nav. Tomēr tie var aktīvi piedalīties Komitejas diskusiju forumā un iesniegt priekšlikumus. 4. Pirms katras Komitejas sanāksmes Komitejas locekļi, kas minēti 1.–3. punktā (turpmāk “Komitejas locekļi”), rakstiski informē sekretariātu par savas delegācijas sastāvu. Delegātu skaitu parasti ierobežo līdz trīs delegātiem katrā delegācijā. Par sastāva izmaiņām sekretariātam paziņo rakstiski ne vēlāk kā septiņas kalendārās dienas pirms sanāksmes. 2. pants Priekšsēdētājs Komitejas darbu vada Eiropas Komisijas pārstāvis (turpmāk “Komisija”). 3. pants Sekretariāts Komisija darbojas kā Komitejas sekretariāts un, ja nepieciešams, kā sekretariāts atbilstoši 13. pantam izveidotajām apakškomitejām un darba grupām. 4. pants Sarakste 1. Ar Komiteju saistīto saraksti parasti ar elektroniskajiem saziņas līdzekļiem nosūta Komisijai, adresējot to komitejas priekšsēdētājam. 2. Sekretariāts parasti ar elektroniskajiem saziņas līdzekļiem nosūta Komitejas locekļiem tiem adresēto saraksti. 5. pants Sanāksmes 1. Komitejas sanāksmes sasauc priekšsēdētājs pēc savas iniciatīvas vai arī pēc Līgumslēdzējas puses pieprasījuma. 2. Sanāksmes notiek Briselē vai, ja pret to neiebilst neviena no Līgumslēdzējām pusēm, kādā citā vietā. 3. Priekšsēdētājs dara visu iespējamo, lai izvairītos no sanāksmju sasaukšanas Līgumslēdzējas pušu valsts svētku dienās. Šajā nolūkā Līgumslēdzējas puses, kas to vēlas, līdz katra kalendārā gada beigām paziņo sekretariātam to nākamā gada oficiālās brīvdienas. 4. Uzaicinājumus uz sanāksmi nosūta visiem Komitejas locekļiem vismaz vienu mēnesi pirms sanāksmes. 5. Ja vien Komiteja nenolemj citādi, tās sanāksmes nav atklātas. 6. pants Darba kārtība 1. Priekšsēdētājs sagatavo katras sanāksmes provizorisku darba kārtību. 2. Provizorisko darba kārtību nosūta visiem Komitejas locekļiem principā ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms sanāksmes. 3. Papildu jautājumus var iekļaut kā galvenos punktus, ja priekšsēdētājam tie iesniegti ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes. Kā “citus jautājumus” provizoriskajā darba kārtībā var iekļaut papildu jautājumus, ja tas pieprasīts pirms darba kārtības pieņemšanas. 4. Darba kārtību pieņem Komiteja katras sanāksmes sākumā, ja pret to neiebilst neviena Līgumslēdzēja puse. 7. pants Protokols 1. Priekšsēdētājs atbild par katras sanāksmes protokola sagatavošanu. Protokolā norāda Komitejas ieteikumus un secinājumus par katru darba kārtības jautājumu, un protokolam kā pielikumu pievieno dokumentus, kas iesniegti sanāksmes laikā, kā arī dalībnieku sarakstu. 2. Priekšsēdētājs protokolu nekavējoties un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc sanāksmes nosūta Komitejas locekļiem. Komitejas locekļi savas iespējamās piezīmes par protokola projektu rakstiski iesniedz priekšsēdētājam ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc tam, kad tas nosūtīts. Domstarpību gadījumā jautājumu apspriež Komitejā. Ja domstarpības saglabājas, attiecīgās piezīmes pievieno galīgajam protokolam. 8. pants Īstenošana un strīdu izšķiršana 1. Līgumslēdzējas puses, attiecībā uz kurām ir stājusies spēkā Konvencija, apmainās ar viedokļiem par pieredzi un problēmām, kas radušās, īstenojot un piemērojot Konvenciju. 2. Atbilstoši Konvencijas I papildinājuma 33. pantam Komiteja cenšas rast visiem pieņemamu risinājumu, lai ārpus tiesas izšķirtu strīdus saistībā ar Konvencijas interpretāciju. 9. pants Konvencijas administrēšana 1. Līgumslēdzējas puses, attiecībā uz kurām ir stājusies spēkā Konvencija, Komiteju informē par brīvās tirdzniecības nolīgumiem, ko tās savstarpēji noslēgušas un kas attiecas uz Konvenciju, un sekretariātam paziņo Konvencijas piemērošanas dienu saistībā ar minētajiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem. Sekretariāts veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicētu paziņojumus, kas norāda uz nepieciešamo prasību izpildi kumulācijas piemērošanai. 2. Līgumslēdzējas puses, attiecībā uz kurām ir stājusies spēkā Konvencija, Komiteju informē par visiem Līgumslēdzēju pušu noslēgto brīvās tirdzniecības nolīgumu grozījumiem, kas var ietekmēt diagonālās kumulācijas piemērošanas nosacījumus. 10. pants Jaunu Līgumslēdzēju pušu pievienošanās 1. Komiteja izskata trešo valstu rakstiskus pieteikumus par pievienošanos, kurus depozitārijs parasti iesniedz sanāksmē pēc konkrētā lūguma saņemšanas. 2. Komiteja apsver, vai līdz brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanai starp Līgumslēdzēju pusi, kas pievienojas, un pārējām Līgumslēdzējām pusēm nepieciešams paredzēt pārejas pasākumus, jo īpaši, lai izvairītos no neskaidrības par kumulāciju ar Līgumslēdzēju pusi, kas pievienojas. 11. pants Iekšējā nolikuma un Konvencijas grozīšana 1. Komitejas iekšējo nolikumu var pārskatīt pēc ikvienas Līgumslēdzējas puses, attiecībā uz kuru ir stājusies spēkā Konvencija, pieprasījuma. 2. Ja attiecīgās Līgumslēdzējas puses groza Konvencijas II papildinājuma īpašo noteikumu vai ja šādu īpašo noteikumu pieņem divas Līgumslēdzējas puses, tās iesniedz sekretariātam attiecīgo grozījumu. 3. Sekretariāts Konvencijas grozījumus, ieskaitot tās papildinājumu grozījumus, ko pieņēmusi Komiteja, iesniedz depozitārijam un Līgumslēdzējām pusēm. 12. pants Lēmumi un ieteikumi 1. Lēmumus un ieteikumus balsojot pieņem Līgumslēdzējas puses, attiecībā uz kurām ir stājusies spēkā Konvencija un kuras piedalās vai ir pārstāvētas Komitejas sanāksmē. Kvorumu veido vismaz divas trešdaļas no Līgumslēdzējām pusēm, attiecībā uz kurām ir stājusies spēkā Konvencija. Atturēšanās neliedz pieņemt Komitejas aktus, kas pieņemami vienprātīgi. Līgumslēdzēja puse, attiecībā uz kuru ir stājusies spēkā Konvencija, var pārstāvēt ne vairāk kā vienu citu Līgumslēdzēju pusi, attiecībā uz kuru ir stājusies spēkā Konvencija. Pārstāvētā Līgumslēdzēja puse pirms sanāksmes par to rakstiski informē priekšsēdētāju. Līgumslēdzējas puses, attiecībā uz kurām ir stājusies spēkā Konvencija, vislielāko uzmanību pievērš atzinumiem, ko sniegušas Līgumslēdzējas puses novērotāja statusā. 2. Komitejas lēmumiem un ieteikumiem ir numurs, pieņemšanas datums un nosaukums, kas norāda uz to tematu. 3. Katra Līgumslēdzēja puse Komitejas pieņemtos lēmumus un ieteikumus var publicēt savā attiecīgajā(-s) oficiālajā(-s) valodā(-s) un oficiālajā(-ajos) vēstnesī(-šos) saskaņā ar tās iekšējiem noteikumiem. 4. Ja jautājums ir steidzams un sanāksmi nevar sasaukt, Komiteja var pieņemt lēmumus vai ieteikumus ar rakstisku procedūru, ja par to vienojušās Līgumslēdzējas puses, attiecībā uz kurām ir stājusies spēkā Konvencija. Šādai rakstiskai procedūrai piemēro šā panta 1. punktu. Priekšsēdētājs jo īpaši var izmantot rakstisko procedūru, lai saņemtu Komitejas piekrišanu, ja lēmuma projekts vai ieteikums jau ticis apspriests Komitejas sanāksmē. Šādā gadījumā priekšsēdētājs ierosināto lēmuma projektu vai ieteikumu izsūta apstiprināšanai, atbilstoši jautājuma steidzamībai nosakot piezīmju un nostāju iesniegšanas termiņu. Līgumslēdzējas puses, attiecībā uz kurām ir stājusies spēkā Konvencija, paziņo sekretariātam par savu piekrišanu vai nepiekrišanu noteiktajā termiņā pieņemt attiecīgo lēmumu vai ieteikumu. Uzskata, ka ikviena Līgumslēdzēja puse, attiecībā uz kuru ir stājusies spēkā Konvencija un kura neiebilst pret lēmuma vai ieteikuma projektu pirms minētā termiņa beigām, ir devusi klusējot izteiktu piekrišanu ierosinātajam lēmuma vai ieteikuma projektam. Priekšsēdētājs nekavējoties un ne vēlāk kā 14 kalendārās dienas pēc termiņa beigām informē visas Līgumslēdzējas puses par rakstiskās procedūras iznākumu. 13. pants Apakškomitejas un darba grupas 1. Apakškomiteju vai darba grupa, kas izveidota saskaņā ar Konvencijas 3. panta 5. punktu, var sniegt ieteikumus, izstrādāt lēmumus un veikt jebkurus citus uzdevumus, ko tai deleģējusi Komiteja. 2. Apakškomitejas un darba grupas regulāri un vismaz vienu mēnesi pirms katras komitejas sēdes sniedz ziņojumus Komitejai. 3. Līgumslēdzējas puses novērotāja statusā un novērotāji, kā minēts 1. panta 3. punktā, var tikt pārstāvēti tādā pašā novērotāja statusā ikvienā citā apakškomitejā vai darba grupā. 14. pants Oficiālā valoda 1. Komitejas darba valoda ir angļu un franču valoda. 2. Lēmumu projektus, ko iesniedz Komitejai, izstrādā gan angļu, gan franču valodā. 15. pants Stāšanās spēkā Šis iekšējais nolikums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.