2. PIELIKUMS. DEKLARĀCIJAS

1. Prioritāro programmu finansējums, NGEU izmaksas un elastīgums

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīga deklarācija par konkrētu programmu pastiprināšanu un pamataktu pielāgošanu

Neskarot likumdevēja un budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas par 2,5 miljardiem EUR 2018. gada cenās palielināt finansējumu attiecīgi pamataktos vai finanšu plānojumā tām programmām, kuras noteicis Eiropas Parlaments. Tas tiks panākts, attiecīgi samazinot rezerves, kas pieejamas saskaņā ar DFS maksimālajiem apjomiem, neskarot elastības instrumenta iespējamo izmantošanu 2021. gadā.

Neskarot iestāžu likumdošanas pilnvaras, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas DFS regulas II pielikumā uzskaitīto programmu pamataktos iekļaut noteikumu par finansējuma palielināšanu par tajā norādītajām summām. Programmām, ar kurām izveido budžeta garantijas, papildu summa tiks atspoguļota sniegto garantiju papildu līmenī.

Eiropas Parlamenta deklarācija par konkrētu programmu pastiprināšanu no nepiešķirtu līdzekļu rezervēm

Summu 2,5 miljardu EUR apmērā 2018. gada cenās, kas minēta Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgajā deklarācijā par konkrētu programmu pastiprināšanu un pamataktu pielāgošanu, iedalīs šādi:

— “Apvārsnis Eiropa”: +0,5 miljardi EUR

— “Erasmus+”: +0,5 miljardi EUR, no kuriem 165 miljoni EUR 2021. gadā

— “ES veselība”+0,5 miljardi EUR, no kuriem 70 miljoni EUR 2021. gadā

— Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra: +0,5 miljardi EUR

— Humānā palīdzība: +0,5 miljardi EUR

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīga deklarācija par to, ka atmaksājumi no ĀKK ieguldījumu mehānisma tiek izmantoti Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta labā

Padome piekrīt, ka laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta labā tiks izmantota summa līdz 1 miljardam EUR (2018. gada cenās), kas izriet no atmaksājumiem saskaņā ar ĀKK ieguldījumu mehānismu no darbībām saskaņā ar 9., 10. un 11. Eiropas Attīstības fondu. Visas trīs iestādes piekrīt, ka Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentam būtu jāļauj saņemt minētos līdzekļus.

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīga deklarācija par atbrīvoto līdzekļu atkārtotu izmantošanu saistībā ar pētniecības programmu

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija, neskarot savas institucionālās prerogatīvas, vienojas par labu pētniecības programmai laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam vēlreiz darīt pieejamas saistību apropriācijas, kas atbilst saistību atcelšanas summai līdz 0,5 miljardiem EUR (2018. gada cenās) un kas izriet no pilnīgas vai daļējas to projektu neīstenošanas, kuri pieder minētajai programmai vai tās priekštecei, kā paredzēts Finanšu regulas 15. panta 3. punktā.

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīga deklarācija par rīcību attiecībā uz NGEU procentu izmaksām un atmaksājumiem 2021.–2027. gada DFS

Visas trīs iestādes vienojas, ka izdevumi, kas sedz Next Generation EU finansēšanas izmaksas, ir vērsti uz to, lai nesamazinātu ES programmu līdzekļus un fondus.

Visas trīs iestādes vienojas, ka rīcību attiecībā uz NGEU procentu izmaksām un atmaksājumiem 2021.–2027. gada DFS, kas pašlaik tiek prognozēta 12,9 miljardu EUR apmērā septiņiem gadiem, neskar to, kā šis jautājums tiks risināts nākamajās DFS, sākot no 2028. gada.

Visas trīs iestādes vienojas strādāt pie tā, lai ieviestu pietiekamus jaunus pašu resursus nolūkā segt summu, kas atbilst paredzamajiem izdevumiem saistībā ar atmaksāšanu un procentu izmaksām.

2. Pašu resursi

Komisijas deklarācija par tādu pašu resursu izveidi, kuru pamatā ir digitālā nodeva

Ņemot vērā norises starptautiskā līmenī, Komisija paātrinās darbu pie to priekšlikumu iesniegšanas, kas nepieciešami, lai Savienībā ieviestu digitālo nodevu, un pēc iespējas drīz un, vēlākais, līdz 2021. gada jūnijam iesniegs priekšlikumu pamataktam. Pamatojoties uz to, Komisija ierosinās, ka ieņēmumi, kas izriet no digitālās nodevas, līdz 2023. gada janvārim kļūs par pašu resursiem.

Komisijas deklarācija par tādu pašu resursu izveidi, kuru pamatā ir finanšu darījuma nodoklis

Patlaban, ar mērķi tās pabeigt līdz 2022. gada beigām, notiek diskusijas par finanšu darījuma nodokli ciešākas sadarbības ietvaros. Ja tiks panākta vienošanās par šo finanšu darījuma nodokli, Komisija iesniegs priekšlikumu par šā finanšu darījuma nodokļa ieņēmumu pārvietošanu uz ES budžetu kā pašu resursus.

Ja līdz 2022. gada beigām vienošanās netiks panākta, Komisija, pamatojoties uz ietekmes novērtējumiem, ierosinās jaunus pašu resursus, kuru pamatā būs jauns finanšu darījuma nodoklis. Komisija tiecas iesniegt šos priekšlikumus līdz 2024. gada jūnijam, lai tos ieviestu līdz 2026. gada 1. janvārim.

3. Budžeta lēmējinstitūcijas loma

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīga deklarācija par budžeta rūpīgu pārbaudi attiecībā uz jauniem priekšlikumiem, kuru pamatā ir LESD 122. pants un kuri varētu radīt ievērojamu ietekmi uz Savienības budžetu





Tā kā:

(1) Eiropas Parlaments, Padome un Komisija (“visas trīs iestādes”) atzīst, ka LESD 122. pants ir juridiskais pamats tādu pasākumu pieņemšanai, ar kuriem risina īpašas krīzes situācijas, kam varētu būt tāda ietekme uz budžetu, kura var radīt sekas Savienības izdevumu attīstībai pašu resursu robežās.

(2) Ņemot vērā to budžeta pilnvaras saskaņā ar Līgumiem, ir lietderīgi, ka abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apspriežas par šādu paredzētu aktu ietekmi uz budžetu, ja šāda ietekme, visticamāk, būs ievērojama. Šajā sakarā Komisijai būtu jāsniedz visa atbilstīgā informācija, kas vajadzīga, lai Eiropas Parlamentam un Padomei palīdzētu to apspriedēs,

IR VIENOJUŠIES PAR TURPMĀKO.

1. Šajā deklarācijā ir izklāstīta kārtība budžeta rūpīgas pārbaudes procedūrai (turpmāk “procedūra”) starp Eiropas Parlamentu un Padomi, aktīvi piedaloties Komisijai.

2. Šo procedūru var piemērot saistībā ar Komisijas priekšlikumu Padomes aktam, kura pamatā ir LESD 122. pants un kurš varētu radīt ievērojamu ietekmi uz Savienības budžetu.

3. Komisija ikvienam šādam priekšlikumam pievienos novērtējumu par ierosinātā tiesību akta ietekmi uz budžetu un norādīs, vai tā uzskata, ka attiecīgais akts varētu radīt ievērojamu ietekmi uz Savienības budžetu. Pamatojoties uz minēto, Eiropas Parlaments un Padome var pieprasīt procedūras uzsākšanu.

4. Procedūra notiks Jauktajā komitejā, kuras sastāvā ir Eiropas Parlamenta un Padomes attiecīga līmeņa pārstāvji. Komisija piedalīsies Jauktās komitejas darbā.

5. Neskarot Padomes pilnvaras saskaņā ar LESD 122. pantu, Eiropas Parlaments un Padome, pienācīgi ņemot vērā lietas steidzamību, iesaistīsies konstruktīvā dialogā ar mērķi panākt kopīgu izpratni par paredzētā tiesību akta ietekmi uz budžetu.

6. Procedūrai vajadzētu notikt laikposmā, kas nepārsniedz divus mēnešus, izņemot gadījumu, ja attiecīgais akts ir jāpieņem pirms konkrēta datuma vai, ja to prasa lietas steidzamība, – īsākā laikposmā, ko nosaka Padome.

Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīga deklarācija atkārtotu izvērtēšanu Finanšu regulas noteikumos attiecībā uz ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem un aizņēmumiem un aizdevumiem

Ņemot vērā vispārīgo informāciju par NGEU, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojas, ka Finanšu regulas nākamās pārskatīšanas ietvaros tiks izvērtēti un pienācīgi pārskatīti šādi jautājumi:

— noteikumi par ārējiem piešķirtiem ieņēmumiem, jo īpaši attiecībā uz Finanšu regulas 21. panta 5. punktu;

— noteikumi par ziņošanu par aizņēmumu un aizdevumu operācijām.

Visas trīs iestādes atzīst, ka spēkā esošos noteikumus par revīzijām un budžeta izpildes apstiprinājuma procedūru piemēro piešķirtajiem ieņēmumiem.

4. Horizontālie jautājumi – klimats, bioloģiskā daudzveidība, vīriešu un sieviešu līdztiesība un ilgtspējīgas attīstības mērķi

Komisijas deklarācija par klimata izdevumu apzināšanas metodiku un Eiropas Parlamenta un Padomes iesaisti

Komisija nodrošinās, ka klimata izdevumu apzināšanas metodika ir piekļūstama, pārredzama un publiski pieejama. Komisija apmainīsies viedokļiem par klimata izdevumu apzināšanas metodiku ar Eiropas Parlamentu un Padomi. Pārredzamība un informācijas apmaiņa ar Parlamentu un Padomi par progresu klimata mērķu sasniegšanā būs svarīgs klimata izdevumu apzināšanas princips.

Komisijas deklarācija par katras programmas ieguldījumu klimata jomā

Neskarot Eiropas Parlamenta un Padomes likumdošanas pilnvaras attiecībā uz attiecīgajiem nozaru pamataktiem, ieguldījums klimata jomā 2021.–2027. gadam, lai sasniegtu vispārējo mērķi – vismaz 30 % no Savienības budžeta un NGEU izdevumu kopsummas –, attiecīgajām programmām un fondiem ir norādīts šādi:

Programmas Paredzamais minimālais ieguldījums “Apvārsnis Eiropa” 35 % ITER 100 % Fonds InvestEU 30 % Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments 60 % ERAF 30 % Kohēzijas fonds 37 % REACT EU 25 % Atveseļošanas un noturības mehānisms 37 % KLP 2021–2022 26 % KLP 2023–2027 40 % EJZF 30 % “LIFE” 61 % Taisnīgas pārkārtošanās fondu 100 % KASSI 25 % Lēmums par aizjūras asociāciju 25 % Pirmspievienošanās palīdzība 16 %

Komisija izmantos šos ieguldījumus klimata jomā par atskaites punktu, lai novērtētu novirzes un ierosinātu pasākumus nepietiekama progresa gadījumā.

Komisijas deklarācija par bioloģiskās daudzveidības izdevumu apzināšanas metodiku un Eiropas Parlamenta un Padomes iesaisti

Komisija nodrošinās, ka bioloģiskās daudzveidības izdevumu apzināšanas metodika ir piekļūstama, pārredzama un publiski pieejama. Pēc tam, kad būs pabeigts Komisijas nesen uzsāktais pētījums par metodiku, Komisija apmainīsies viedokļiem par šo metodiku ar Eiropas Parlamentu un Padomi. Pārredzamība un informācijas apmaiņa ar Parlamentu un Padomi par progresu ar bioloģisko daudzveidību saistīto mērķu sasniegšanā būs svarīga izdevumu apzināšanā.

5. Citas deklarācijas

Komisijas deklarācija par vidusposma novērtēšanu/pārskatīšanu

Komisija līdz 2024. gada 1. janvārim iesniegs novērtējumu par DFS darbību.

Vajadzības gadījumā novērtējumam var pievienot attiecīgus priekšlikumus DFS regulas pārskatīšanai saskaņā ar LESD paredzētajām procedūrām.