(4)Komisija 2014. gada 28. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2015. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tajā pašā dienā, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, Komisija pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā tā nenoteica, ka Luksemburga ir viena no dalībvalstīm, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats.

(5)Eiropadome 2014. gada 18. decembrī apstiprināja prioritātes, lai stimulētu ieguldījumus, paātrinātu strukturālās reformas un īstenotu atbildīgu, izaugsmi veicinošu fiskālo konsolidāciju.

(6)Komisija 2015. gada 26. februārī publicēja 2015. gada valsts ziņojumu par Luksemburgu. Valsts ziņojumā novērtēti Luksemburgas panākumi 2014. gada 8. jūlijā pieņemto valstij adresēto ieteikumu īstenošanā.

(7)Luksemburga 2015. gada 30. aprīlī iesniedza savu 2015. gada valsts reformu programmu un savu 2015. gada stabilitātes programmu. Abas programmas tika izvērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarpējo saistību.

(8)Luksemburgai pašlaik piemēro Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu. 2015. gada stabilitātes programmā valdība plāno samazināt budžeta pārpalikumu no 0,6 % no IKP 2014. gadā līdz 0,1 % no IKP 2015. gadā. Pēc tam tā plāno to atkal palielināt līdz 0,9 % no IKP 2018. gadā. Visā programmas periodā valdība plāno ievērot vidējā termiņa mērķi – strukturālu pārpalikumu 0,5 % apmērā no IKP. Atbilstīgi stabilitātes programmai valdība plāno saglabāt valdības parāda attiecību pret IKP ievērojami zem Līgumā noteiktās 60 % atsauces vērtības. Paredzēts, ka parāda attiecība programmas periodā būs aptuveni 24 %, 2016. gadā nedaudz pārsniegs 24 % un līdz 2019. gadam samazināsies zem 24 % no IKP. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir labvēlīgs 2015. gadā un ticams pēc tam. Tomēr, sākot no 2016. gada, pastāv budžeta pasākumu īstenošanas riski. Saskaņā ar Komisijas 2015. gada pavasara prognozi ir paredzams, ka strukturālā bilance 2015. un 2016. gadā saglabāsies vidējā termiņa mērķa ietvaros. Pamatojoties uz stabilitātes programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2015. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka ir paredzams, ka Luksemburga ievēros Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Luksemburgas fiskālā sistēma ir ievērojami nostiprināta ar vidējā termiņa budžeta sistēmas pieņemšanu un fiskālās padomes izveidi. Tomēr būtu jānovērš būtiski trūkumi, regulāri publicējot gada fiskālo statistiku, kas ir budžeta tendenču reālā laika uzraudzības svarīgs elements.

(9)Paredzamais patēriņa nodokļa ieņēmumu samazinājums sakarā ar izmaiņām regulējumā, kas saistīts ar e-komerciju, liecina par vismaz vienas daļas nodokļu ieņēmumu nestabilitāti. Lai labāk nodrošinātu to paredzamību, ir iespējas vēl vairāk paplašināt nodokļu bāzi un saskaņot nodokļu politiku, jo īpaši pārskatot pašlaik zemos nodokļus par mājokļa īpašumu un plašāk izmantojot alternatīvus avotus, tostarp vides nodokļus. Ir sākts sagatavošanās darbs pie visaptverošas nodokļu reformas (kas stāsies spēkā 2017. gadā).

(10)Valsts finanšu ilgtspēju ilgtermiņā apdraud pensiju izdevumu pieaugums, neraugoties uz neseno sistēmas reformu, un ilgtermiņa aprūpes izdevumu pastāvīgais pieaugums. Prognozēts, ka ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanai 2015. gadā būs deficīts un ir paredzēts, ka tās rezerves pakāpeniski samazināsies, kā rezultātā jau 2017. gadā tās būs mazākas par likumā noteikto minimumu 10 % apmērā no izdevumiem. 2015. gada budžetā ir pieņemti daži pasākumi ar ietaupījumu potenciālu. Tomēr plānotā ilgtermiņa aprūpes apdrošināšanas reforma, kuras mērķis ir nodrošināt cilvēkiem, kam nepieciešama ilgtermiņa aprūpe, atbilstoša līmeņa pakalpojumus un nodrošināt atbilstošo finansējumu, vēl nav iestrādāta tiesību aktos. 2012. gada pensiju sistēmas reforma nebija pietiekami vērienīga, jo tā tikai daļēji novērsa milzīgo atšķirību starp likumā noteikto un faktisko pensionēšanās vecumu. Pastāv vairākas priekšlaicīgas pensionēšanās iespējas. Gados vecāku darba ņēmēju iesaistīšanās darba tirgū joprojām ir ļoti neliela salīdzinājumā ar citām ES valstīm. Ir sagatavoti tiesību aktu projekti, kas saistīti ar pensiju reformu un darba kodeksa grozījumiem (Vecuma pakts). Tas ietver pasākumu kopumu, kuru mērķis ir saglabāt gados vecāku darba ņēmēju nodarbinātību.

(11)Luksemburgas ekonomikai raksturīgas darba ražīguma ievērojamas atšķirības ekonomikas nozarēs, un finanšu nozarē tā ir divreiz lielāka nekā nefinanšu nozarēs. Tas nozīmē, ka nozaru reālo algu lielākas atšķirības atbilstoši nozaru darba ražīgumam varētu atbalstīt darbaspēka pārdali uz jaunām konkurētspējīgām nozarēm vai nozarēm, kas cieš no izmaksu konkurētspējas zuduma. Saglabājas šķēršļi vajadzīgajām nozares algu korekcijām ilgtermiņā.

(12)Neraugoties uz kopumā efektīviem darba tirgiem un augstiem terciārās izglītības iegūšanas līmeņiem, ir salīdzinoši zemi nodarbinātības līmeņi gados vecākiem darba ņēmējiem, sievietēm un mazkvalificētiem jauniešiem. Pastāv institucionāli šķēršļi efektīvai aktivizēšanas politikai. Valsts nodarbinātības dienestā notiek svarīga reforma, lai sniegtu individuālas konsultācijas darba meklētājiem, taču tā vēl nav pabeigta. Nav pieņemts profesionālās izglītības un apmācības reformas projekts un vidējās izglītības reforma, lai uzlabotu izglītības rezultātus, jo īpaši tiem, kam ir nelabvēlīgs sociālekonomiskais stāvoklis. Paziņotie pasākumi par maternitātes un izglītības pabalstiem un plānotā reforma attiecībā uz bērna kopšanas atvaļinājumu var dot savu ieguldījumu, lai palielinātu sieviešu dalību darba tirgū. Otra pelnītāja neieinteresētība strādāt rodas no „kopējas nodokļu uzlikšanas” sistēmas un no sociālo pabalstu sistēmas struktūras. Neraugoties uz augstiem terciārās izglītības iegūšanas līmeņiem, izglītības rezultāti joprojām ir neapmierinoši, un joprojām ir sarežģīti atvieglināt migrantu un mazkvalificētu jauniešu situāciju. Darba tirgus piedāvājuma problēmas, kas saistītas ar institucionāliem faktoriem un sociālo pabalstu sistēmas struktūras, joprojām pastāv un ir iemesls darba tirgus problēmām.

(13)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Luksemburgas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi un publicējusi to 2015. gada valsts ziņojumā. Tā ir novērtējusi arī stabilitātes programmu un valsts reformu programmu un turpmāko rīcību saistībā ar ieteikumiem, kas adresēti Luksemburgai iepriekšējos gados. Komisija ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Luksemburgā, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā to, ka jānostiprina Eiropas Savienības vispārējā ekonomiskā pārvaldība, kas panākams, turpmākajos valstu lēmumos ievērojot ES līmeņa norādes. Komisijas ieteikumi saskaņā ar Eiropas pusgadu ir atspoguļoti turpmāk 1.–3. ieteikumā.

(14)Ņemot vērā šo novērtējumu, Padome ir izskatījusi Luksemburgas stabilitātes programmu, un uzskata, ka Luksemburga atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam.

(15)Turklāt Eiropas pusgada ietvaros Komisija ir veikusi ekonomikas politikas analīzi visai eurozonai. Pamatojoties uz šo analīzi, Padome ir sniegusi konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kuru valūta ir euro. Arī Luksemburgai būtu jānodrošina minēto ieteikumu pilnīga un savlaicīga īstenošana,

IESAKA Luksemburgai 2015. un 2016. gadā rīkoties šādi.

1.Paplašināt nodokļu bāzi, jo īpaši attiecībā uz patēriņu, regulāriem īpašuma nodokļiem un vides nodokļiem.

2.Novērst atšķirību starp likumā noteikto un faktisko pensionēšanās vecumu, ierobežojot priekšlaicīgu pensionēšanos un saistot likumā noteikto pensionēšanās vecumu ar paredzamo dzīves ilgumu.

3.Veikt algu noteikšanas sistēmas reformu, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, lai nodrošinātu, ka algas pieaug atbilstoši ražīgumam, jo īpaši nozaru līmenī.

Briselē,