Vēlamais politikas risinājums ir nodrošināt visiem pieaugušajiem darbspējīgā vecumā tiesības uz apmācību personas kontu veidā, pielāgojot summas atbilstīgi vajadzībām pēc atbalsta un ļaujot personām brīvi izvēlēties no apmācības iespējām, kuru kvalitāte, atbilstība darba tirgum un atzīšana tiek garantēta, iekļaujot tās publiskā reģistrā. Šis risinājums visefektīvāk nodrošina iniciatīvas mērķu sasniegšanu, jo tas:

ES rīcību pamato ES politikas mērķis, proti, sagatavot kvalificētu darbaspēku, lai nodrošinātu uzņēmumu konkurētspēju, inovācijas ilgtspējīgai izaugsmei, kā arī mūsu ekonomikas noturību arvien straujākas zaļās un digitālās pārkārtošanās kontekstā. ES iniciatīva atbalsta, koordinē un paātrina dalībvalstu centienus, apmainoties ar labas prakses piemēriem un veicinot inovatīvas pieejas kopīgu problēmu risināšanai. Tā palīdz definēt ieceri, ka visas ieinteresētās personas sniegs ieguldījumu un gūs labumu no kopīgā resursa, t. i., kvalificēta ES darbaspēka. Tā var uzlabot apmācības tirgu kvalitāti un pārredzamību visā ES, sniedzot labumu personām un uzņēmumiem vienotajā tirgū un veicinot pārvietošanās brīvību.

-novērst trūkumus pastāvošajās atbalsta sistēmās, lai visi pieaugušie varētu piekļūt atbalstam apmācībai, tai skaitā darba maiņas nolūkā, kā arī neatkarīgi no viņu nodarbinātības vai profesionālā statusa;

-personām nav pietiekamu stimulu un motivācijas piedalīties apmācībā. Tas ir saistīts ar cilvēku ierobežoto izpratni par to, kādas prasmes viņiem ir vajadzīgas, ar nepietiekami pārskatāmu apmācību piedāvājumu, neskaidrībām par apmācības programmas kvalitāti un atzīšanu, kā arī ar pieejamo piedāvājumu nepietiekamu pielāgotību individuālām vajadzībām.

Taču 2016. gadā rādītājs, kas raksturo pieaugušo dalību mācībās, bija tikai 37,4 % un, ja pēdējā laikā novērotās tendences turpināsies, tas nesasniegs 2030. gada mērķrādītāja līmeni. Turklāt pieaugušo dalība mācībās dažādās dalībvalstīs un pieaugušo grupās ir atšķirīga un tas — saistībā ar aizvien straujākām darba tirgus izmaiņām — palielina to personu neaizsargātību, kuras piedalās mazāk. Ir divas galvenās problēmas, kuru dēļ pieaugušo dalība mācībās ir atšķirīgā un zemā līmenī:

Prasmēm un apmācībai ir izšķiroša nozīme, lai tiktu stiprināta ES ilgtspējīga konkurētspēja, atbalstīta atgūšanās no Covid-19 pandēmijas, radot daudz jaunu darbvietu, kā arī nodrošināta sociāli taisnīga digitālā un zaļā pārkārtošanās. Tas ir atzīts Eiropadomes atbalstītajā Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā, izvirzot pamatmērķi 2030. gadam — panākt, ka vismaz 60 % visu pieaugušo katru gadu piedalās apmācībā.

Ņemot vērā iniciatīvas mērķus, juridisko pamatu un subsidiaritātes principu, vēlamais likumdošanas instruments ir priekšlikums Padomes ieteikumam. Šis instruments sniedz iespēju piedāvāt risinājumu, kurā būtu apvienotas individuālas tiesības uz apmācību, profesionālā orientācija un veicinoši satvara nosacījumi (publisks reģistrs, kurā norādītas atzītas apmācības, validēšanas un profesionālās orientācijas iespējas, apmaksāts mācību atvaļinājums un efektīva pārvaldība attiecībā uz pastāvīgiem uzlabojumiem), tajā pašā laikā ļaujot dalībvalstīm īstenot pasākumus atbilstīgi apstākļiem valstī.

Atbalsts konkrētiem risinājumiem

Sabiedriskajā apspriešanā respondentu vairākums no visām galveno ieinteresēto personu grupām atbalstīja risinājumu, kurā tiesības uz apmācību tiktu piešķirtas visiem pieaugušajiem darbspējīgā vecumā, ļaujot personām brīvi izvēlēties no atbalsttiesīgām apmācības iespējām. Mērķtiecīgās apspriedēs sociālie partneri vēlējās saņemt apstiprinājumu, ka neviena politiskā risinājuma īstenošana nenozīmēs to, ka darba devēji vairs nesaņems atbalstu apmācības nodrošināšanai. Valsts iestāžu pārstāvji un sociālie partneri norādīja, ka saistībā ar apmācības organizēšanu ir jāņem vērā atšķirīgās valstu tradīcijas.

C. Vēlamā risinājuma ietekme

Kādi būs ieguvumi no vēlamā risinājuma?

Scenāriju analīze liecina, ka vēlamā risinājuma īstenošana varētu palielināt dalību apmācībā, 2030. gadā pārsniedzot noteikto 60 % ES mērķrādītāju, kā arī samazināt atšķirības starp dalībvalstīm līdzdalības ziņā. Galvenā sagaidāmā ietekme ir augstāks personu atalgojums un uzņēmumu ražīgums, kā arī IKP un sociālā kohēzija sabiedrības līmenī.

Vēlamā risinājuma izmaksas

Scenāriju analīzē aplēstās, ar tiesībām uz apmācību saistītās tiešās ikgadējās izmaksas ir aptuveni 17,6–24,5 miljardi EUR. Papildu izmaksas izriet no tā, ka biežāk tiks izmantots apmaksāts mācību atvaļinājums, kā arī radīsies izveides un administratīvās izmaksas, bet sagaidāms, ka šīs izmaksas būs ierobežotas, jo daudzās dalībvalstīs jau eksistē ievērojama attiecīgā infrastruktūra.

Kā tiks ietekmēti uzņēmumi un MVU?

Sagaidāms, ka uzņēmumi gūs labumu, pateicoties tam, ka būs kvalificētāks darbaspēks un samazināsies prasmju nepietiekamība, un jo īpaši labumu gūs MVU, kuru darbinieki pašlaik apmācībā piedalās mazāk.

Vai tiks būtiski ietekmēts dalībvalstu budžets un pārvaldes iestādes?

Finansēšanas kārtība ir dalībvalstu kompetencē, ņemot vērā atšķirīgās valstu tradīcijas. Izmaksu un ieguvumu aprēķini liecina, ka tad, ja iniciatīva tiks pienācīgi īstenota, iepriekš minētie ieguvumi, ko nodrošina individuālie mācību konti, ievērojami pārsniegs ar tiem saistītās izmaksas, tādējādi piemērota finansēšanas un izmaksu sadales kārtība var sekmēt ilgtspējīgas publiskās finanses.

Vai ir paredzama cita būtiska ietekme?

Ir sagaidāma būtiska pozitīva ietekme uz pamattiesībām Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 14. panta 1. punkta kontekstā (“tiesības uz izglītību, kā arī uz pieeju arodmācībām un tālākizglītībai”).

D. Turpmākā rīcība

Kad politika tiks pārskatīta?

Komisija uzraudzīs un novērtēs šā ieteikuma īstenošanā panākto progresu, sadarbojoties ar dalībvalstīm un pēc apspriešanās ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, kā arī ziņos Padomei piecos gados no tā pieņemšanas dienas.