Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam /* COM/2011/0151 galīgā redakcija - NLE 2011/0063 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 28.3.2011 COM(2011) 151 galīgā redakcija 2011/0063 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS 2. Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”), konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importa antisubsidēšanas procedūrā. - Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. - Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Komisijas Regula (ES) Nr. 1261/2010, ar kuru atsevišķu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam uzliek pagaidu kompensācijas maksājumu. - Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nav piemērojams. 3. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS 4. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. - Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav ietverti nosacījumi par vispārēju ietekmes novērtējumu, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. 5. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 6. Ierosināto pasākumu kopsavilkums Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir balstīts uz galīgajiem konstatējumiem par subsidēšanu, kaitējumu, cēloņsakarību un Savienības interesēm. Tādēļ tiek ierosināts Padomei pieņemt pievienoto regulas priekšlikumu, kas jāpublicē ne vēlāk kā 2010. gada 29. aprīlī. - Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. - Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Rīcības forma ir aprakstīta iepriekš minētajā pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. - Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. 7. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 2011/0063 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA ar kuru uzliek galīgo kompensācijas maksājumu un galīgi iekasē pagaidu maksājumu, kas uzlikts konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 15. pantu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: 8. PROCEDŪRA 9. Pagaidu pasākumi 10. Komisija ar Regulu (ES) Nr. 1261/2010[2] (“pagaidu regula”) noteica pagaidu kompensācijas maksājumu par konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importu. 11. Procedūra tika uzsākta pēc tam, kad Eiropas Dzelzs un tērauda rūpniecības federācija ( Eurofer ) (“sūdzības iesniedzējs”) 2010. gada 15. februārī iesniedza sūdzību to ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu — šajā gadījumā vairāk nekā 25 % — no konkrētu nerūsējošā tērauda stieņu kopējās Savienības produkcijas. 12. Kā minēts pagaidu regulas 23. apsvērumā, subsidēšanas un kaitējuma izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. aprīļa līdz 2010. gada 31. martam (“izmeklēšanas periods” jeb “IP”). Kaitējuma novērtēšanas būtisko tendenču pārbaude attiecās uz laikposmu no 2007. gada līdz izmeklēšanas perioda beigām (“attiecīgais periods”). 13. Turpmākā procedūra 14. Pēc tam, kad atklātībā tika nodoti būtiskie fakti un apsvērumi, pamatojoties uz kuriem tika nolemts noteikt pagaidu kompensācijas pasākumus (“provizorisko secinājumu atklāšana”), vairākas ieinteresētās personas iesniedza rakstisku informāciju, izsakot savu viedokli par provizoriskajiem konstatējumiem. Personām, kas to lūdza, tika dota iespēja būt uzklausītām. Komisija turpināja vākt informāciju, ko tā uzskatīja par nepieciešamu galīgajiem konstatējumiem. Mutiskās un rakstveida piezīmes, ko bija iesniegušas ieinteresētās personas, tika izskatītas un attiecīgā gadījumā ņemtas vērā. 15. Visas personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem bija paredzēts ieteikt piemērot galīgo kompensācijas maksājumu konkrētu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam, un par to summu galīgu iekasēšanu, kuras nodrošina pagaidu maksājums. Ieinteresētajām personām tika atvēlēts termiņš, kurā iesniegt savus apsvērumus par šiem galīgajiem secinājumiem. 16. Procedūrā iesaistītās personas 17. Tā kā piezīmes par ieinteresētajām personām, uz kurām attiecas procedūra, nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 5.–22. apsvērums. 18. ATTIECīGAIS RAžOJUMS UN LīDZīGAIS RAžOJUMS 19. Attiecīgais ražojums 20. Kā minēts pagaidu regulas 24. apsvērumā, attiecīgais ražojums ir pēc aukstās formēšanas vai aukstās apdares tālāk neapstrādāti nerūsējošā tērauda stieņi, izņemot stieņus ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk, kuru izcelsme ir Indijā (“attiecīgais ražojums”) un kurus pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89. 21. Viens ražotājs eksportētājs Indijā apgalvoja, ka uz nerūsējošā tērauda stieņiem ar apļveida šķērsgriezumu diametrā ne vairāk kā 80 mm, bet ārpus pielaides diapazona no H6 līdz H11, nebūtu jāattiecina izmeklēšana, jo tie neatbilst ražojumu klāstam. 22. Šis iebildums tika noraidīts, jo ražojuma klāstā nav norādes par pielaidi. Anketā pie produkta kontroles numura (PKN) ir vieta pielaides norādīšanai, kuras diapazons ir no H6 līdz H11, taču tas ir vienīgi salīdzināšanas nolūkos, un tam nav nekādu saistošu seku attiecībā uz ražojumu, uz ko attiecas šī izmeklēšana. Tādēļ jāsecina, ka izmeklēšana būtu jāattiecina arī uz ražojumiem, kas atrodas ārpus pielaides diapazona no H6 līdz H11. 23. Jāatzīmē, ka pagaidu subsīdijas un kaitējuma starpību aprēķināšanā tika ņemti vērā ražojumi, kas atrodas ārpus pielaides diapazona no H6 līdz H11. 24. Līdzīgais ražojums 25. Tā kā piezīmes par līdzīgo ražojumu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 25. apsvērums. 26. SUBSIDĒŠANA 27. Ievads 28. Pagaidu regulas 26. apsvērumā bija atsauce uz šādām shēmām, kurās, iespējams, notika subsīdiju piešķiršana: a) piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem; b) iepriekšēju atļauju shēma; c) ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma; d) uz eksportu orientētu struktūru shēma; e) eksporta kredītu shēma. 29. Savienības ražošanas nozare uzskatīja, ka Komisija nav ņēmusi vērā vairākas subsīdiju shēmas, un tādējādi Indijas ražotāju saņemtās subsīdijas nav pienācīgi novērtētas. 30. Atbildot uz iepriekšminēto, jāatzīmē, ka sūdzībā bija ietverts liels skaits valsts un vietējo subsīdiju shēmu, kuras bija iekļautas anketā ražotājiem eksportētājiem Indijā un kuras pārbaudīja Komisija. Tomēr tikai attiecībā uz 12. apsvērumā minētajām shēmām tika konstatēts, ka pārbaudītie izlasē iekļautie ražotāji eksportētāji saņēmuši subsīdijas. 31. ES ražošanas nozare arī apgalvoja, ka Komisijas konstatējumi ir pretrunā ASV Tirdzniecības departamenta konstatējumiem nesenā kompensācijas procedūrā attiecībā uz konkrētu tērauda eksportu no Indijas, kur tika konstatētas daudz lielākas subsīdijas. Tomēr jāatzīmē, ka šis konstatējums attiecas uz atšķirīgu ražojumu un atšķirīgu izmeklēšanas periodu. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja. 32. Tā kā citas piezīmes nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 26.– 28. apsvērums. 33. Piešķīrumu shēma ievedmuitas maksājumiem (“ DEPBS ”) 34. Vairākas ieinteresētās personas apgalvoja, ka DEPBS nebūtu uzskatāma par kompensējamu subsīdiju, jo shēmas mērķis ir kompensēt muitas nodevas importam. Kā skaidrots pagaidu regulas 38. apsvērumā, šī shēma nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē, jo tā neatbilst pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. Jo īpaši, eksportētājam nav pienākuma ražošanas procesā patiešām patērēt ar muitas nodokli neapliktās importētās preces, un kredīta apjoms netiek aprēķināts atkarībā no faktiski izmantotajiem izejmateriāliem. Turklāt nepastāv nekāda sistēma vai procedūra, lai pārliecinātos par to, kuri izejmateriāli tika patērēti eksportētā ražojuma ražošanas procesā un vai bija pārsniegti ievedmuitas maksājumi pamatregulas I pielikuma i) punkta, II pielikuma un III pielikuma nozīmē. Visbeidzot eksportētājam ir tiesības gūt labumu no DEPBS neatkarīgi no tā, vai tas importē izejmateriālus. Lai gūtu labumu, pietiek, ka eksportētājs vienkārši eksportē preces, nepierādot, ka ir importēti izejmateriāli. Tātad ieguvumu no DEPBS var izmantot pat tie eksportētāji, kas visus vajadzīgos izejmateriālus sagādā uz vietas un neimportē preces, kuras var izmantot kā izejmateriālus. Tādēļ šie argumenti tika noraidīti. 35. DEPB licences pārdošanas gadījumā viena ieinteresētā persona iebilda, ka reālā pārdošanas cena bija zemāka par licences vērtību un tādējādi ieguvums bija mazāks. Šajā saistībā jāatzīmē, ka ieguvums šajā shēmā tika aprēķināts, pamatojoties uz piešķirto licences kredītapjomu, neatkarīgi no tā, vai licence tiek izmantota, lai kompensētu muitas nodevas importam, vai licence tiek pārdota. Tiek uzskatīts, ka licences pārdošana par cenu, kas ir zemāka par nominālvērtību, ir tīri komerciāls darījums, kurš neietekmē saskaņā ar šo shēmu saņemto ieguvumu apjomu. Tāpēc šis arguments tika noraidīts. 36. Viena ieinteresētā persona turklāt iebilda, ka pat tad, ja DEPBS tiek uzskatīta par kompensējamu, saskaņā ar shēmu saņemtie ieguvumi nebūtu jābalsta uz eksporta vērtību, bet gan uz DEPB licences reālo izmantošanu. Šajā saistībā jāatzīmē, ka atbilstoši pamatregulas 3. panta 2. punktam un 5. pantam kompensējamo subsīdiju apjoms tika aprēķināts atbilstoši tam ieguvumam, kas ir piešķirts saņēmējam izmeklēšanas periodā. Šajā saistībā tika uzskatīts, ka ieguvums saņēmējam ir piešķirts tad, kad saskaņā ar šo shēmu notiek eksporta darījums. Šajā brīdī Indijas valdībai ir tiesības atcelt muitas nodokli, un tas ir finansiāls ieguldījums pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) daļas nozīmē. Tiklīdz muitas iestādes ir izdevušas eksporta nosūtīšanas rēķinu, kurā cita starpā ir norādīta DEPBS kredīta summa, kas piešķirama šim eksporta darījumam, Indijas valdība vairs nevar lemt piešķirt vai nepiešķirt subsīdiju. Ņemot vērā to, ka uzņēmums apzinās, ka saņems šādu subsīdiju saskaņā ar DEBPS , uzņēmums ir labvēlīgākā situācijā, jo tas var atspoguļot subsīdijas savās cenās, piedāvājot zemākas cenas. Eksporta brīdis ir izšķirošs, lai noteiktu ieguvuma saņemšanu, nevis turpmāku izmantošanu, jo eksportētājs, kas jau saņēmis tiesības, ir “pārtikušāks” finansiālā ziņā. Tādēļ šo apgalvojumu noraidīja. 37. Tā kā citas piezīmes par šo shēmu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 29.–41. apsvērums . 38. Iepriekšēju atļauju shēma (“IAS”) 39. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka IAS būtu uzskatāma par nodokļa atmaksāšanas sistēmu, jo importētie materiāli tiek izmantoti eksportējamo preču ražošanai. Atbildot uz šo iebildumu, jāatzīmē, ka pagaidu regulas 54. apsvērumā tika paskaidrots, ka šajā gadījumā izmantoto apakšshēmu nevar uzskatīt par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai šīs sistēmas aizvietotāju pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst noteikumiem, kas iekļauti pamatregulas I pielikuma i) punktā, II pielikumā (nodokļu atmaksas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļu atmaksas aizvietojuma definīcija un noteikumi). Indijas valdība patiesībā nepiemēroja pārbaudes sistēmu vai procedūru, lai pārliecinātos par to, vai eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Tiek arī uzskatīts, ka attiecīgā ražojuma SION nebija pietiekami precīzas un ka tās nevar veidot faktiskā patēriņa pārbaudes sistēmu, jo minēto standarta normu būtība neļauj Indijas valdībai ar pietiekamu precizitāti pārbaudīt, kādi izejvielu apjomi tika patērēti eksporta ražojumu ražošanas procesā. Turklāt Indijas valdība neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantotajām izejvielām, kaut gan parasti šāda pārbaude jāveic, ja netiek piemērota pārbaudes sistēma (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Tāpēc šī apakšshēma ir kompensējama, un iebildums tiek noraidīts. 40. Attiecībā uz subsīdijas apjoma aprēķināšanu un pretstatā vienas ieinteresētās personas iesniegtajam nosakot kompensējamā ieguvuma summu, bija jāņem vērā IAS ieguvums, ko radījuši ražojumi, kuri nav attiecīgais ražojums. Saskaņā ar IAS nav tādu saistību, kas ierobežo ieguvuma izmantojumu tādu beznodokļu izejmateriālu importēšanai, kuri saistīti ar konkrētu ražojumu. Tātad par attiecīgo ražojumu var saņemt visus IAS radītā ieguvuma veidus. 41. Tā kā citas piezīmes par šo shēmu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 42.–58. apsvērums. 42. Ražošanas līdzekļu eksporta veicināšanas shēma (“ EPCGS ”) 43. Tā kā piezīmes par šo shēmu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 59. apsvērums. 44. Uz eksportu orientētas struktūras shēma (“ EOUS ”) 45. Pirms to komentāru izskatīšanas, kurus bija iesniedzis izlasē iekļautais uzņēmums uz eksportu orientētas struktūras ( EOU ) statusā, jāatgādina, ka saskaņā ar ārējās tirdzniecības politikā 2004.–2009. gadam un ārējās tirdzniecības politikā 2009.–2014. gadam noteikto būtiski svarīgs EOU pienākums ir gūt ārvalstu valūtas neto (ĀVN) ieņēmumus, proti, attiecīgajā periodā (5 gadi) kopējai eksporta vērtībai ir jābūt lielākai par kopējo importēto preču vērtību. EOUS var attiecināt uz visiem uzņēmumiem, kas principā apņemas eksportēt visas savas preces vai pakalpojumus. 46. Savukārt uz eksportu orientētas struktūras ir tiesīgas saņemt virkni pagaidu regulas 66. apsvērumā minēto koncesiju. Tās ir pēc likuma ir atkarīgas no eksporta rezultātiem un tādēļ pamatregulas 4. panta 4. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta nozīmē ir atzītas par specifiskām un kompensējamām. Kā noteikts 6.1. punktā ārējās tirdzniecības politikā 2009.–2014. gadam, EOU eksporta mērķis ir obligāts nosacījums, lai saņemtu subsīdijas. 47. Visi EOU piešķirtie atbrīvojumi ir pēc likuma atkarīgi no eksporta rezultātiem. EOUS nav uzskatāma par pieļaujamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu vai nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. Tā neatbilst pamatregulas I pielikuma h) un i) punktāII pielikumā (nodokļa atmaksāšanas definīcija un noteikumi) un III pielikumā (nodokļa atmaksāšanas aizvietojuma definīcija un noteikumi) paredzētajiem noteikumiem. 48. Turklāt nav apstiprināts, ka Indijas valdībai būtu pārbaudes sistēma vai procedūra, lai pārliecinātos par to, vai eksportētā ražojuma ražošanā tika patērētas izejvielas un kāds bija to apjoms (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un nodokļu atmaksas aizvietojuma sistēmas gadījumā – pamatregulas III pielikuma II daļas 2. punkts). Ieviestās pārbaudes sistēmas mērķis ir uzraudzīt ĀVN ieņēmumu saistības, nevis importa patēriņu eksportēto preču ražošanā. 49. Kas attiecas uz ieinteresēto personu ar EOU statusu, ieguvumu atmaksājamībai piemēro divus nosacījumus: i) pārbaudes sistēmas trūkums un ii) pārmērīga atbrīvojuma esamība. Atbildot uz iepriekšminēto, jānorāda, ka Indijas valdībai ir būtiski parādīt, ka tā ir ieviesusi pienācīgu pārbaudes sistēmu, lai noteiktu, kuri izejmateriāli un kādā apjomā tika patērēti ražošanas procesā. Pienācīgas pārbaudes sistēmas trūkums tiks izskatīts turpmāk tekstā. Jautājums par pārmērīgu atbrīvojumu ir aktuāls vienīgi tad, ja noteikts, ka shēma, šajā gadījumā EOUS , ir bona fide nodokļa atmaksāšanas shēma, kas atbilst pamatregulas I, II un III pielikumā paredzētajiem noteikumiem. Kā jau iepriekš paskaidrots 27. apsvērumā, EOUS nevar uzskatīt par atļaujamu nodokļu atmaksāšanas sistēmu vai aizvietotāju atmaksāšanas sistēmu pamatregulas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) daļas nozīmē. 50. Ieinteresētā persona papildus uzsvēra EOU sistēmas pamatbūtību, kas atļauj izejmateriālu beznodokļu importu eksporta preču ražošanai. Ieinteresētā persona norādīja, ka EOU sistēmu var pielīdzināt īpašai muitas procedūrai “atvieglojumi ievešanai pārstrādei”, nevis nodokļu atmaksāšanai. Tā uzskatīja – neraugoties uz to, ka teorētiski abas minētās sistēmas panāk vienu un to pašu (tādu preču eksports, kurās ietverti izejmateriāli, par kuriem pie importa nav maksāts nodoklis), starp abām sistēmām pastāv būtiskas atšķirības. Atbalstot savu apgalvojumu ieinteresētā persona norādīja, ka nodokļu atmaksāšanas sistēmā eksportētājam ir tiesības pieprasīt atmaksu vai nodevas par tiem izejmateriāliem, kuri izmantoti gala produktā. Ievešanas pārstrādei režīmā eksportētājs ir atbrīvots no jebkādas ievedmuitas nodevas, bet viņam ir tiesisks pienākums maksāt nodokli par vietējā tirgū pārdotajām gala precēm. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka pēdējā no minētajām sistēmām nevar būt pārmērīga atbrīvojuma. 51. Atbildot uz iepriekšminēto, vispirms jānorāda, ka to, vai notikusi pārmaksa, var noteikt vienīgi tādos gadījumos, kad pastāv pārbaudes sistēma ar nolūku pārraudzīt importa patēriņu saistībā ar eksportējamo preču ražošanu. Jautājumā par ieinteresētās personas apgalvojumu, ka EOU nav nodokļu atmaksāšanas sistēma, jāatzīmē, ka pamatregulas I pielikuma 2. zemsvītras piezīmē skaidri norādīts, ka šīs regulas nolūkos “atvieglojumi vai atmaksa” ietver pilnīgu vai daļēju atbrīvojumu no ievedmuitas vai ievedmuitas iekasēšanas atlikšanu. Ir skaidrs, ka nodokļu atmaksāšanas vai atbrīvojuma shēmu pamatjēdzieni ir vienādi, proti, ievedmuita par izejmateriālu importu vai nu nav jāmaksā, vai tā tiek atlīdzināta ar nosacījumu, ka minētos izejmateriālus izmanto tādu preču ražošanai, kuras pēc tam tiek eksportētas. Tāpat ir skaidrs – lai noteiktu, vai EOUS būtu uzskatāma par bona fide nodokļu atmaksāšanas sistēmu, tai jāatbilst pamatregulas I, II un III pielikuma noteikumiem. 52. Ieinteresētā persona papildus apgalvoja, ka EOU tiek piemērota pienācīga pārbaudes sistēma un turpmākās pārbaudes attiecībā gan uz eksportu, gan pārdošanu vietējā tirgū. Tā apgalvoja, ka būtiska ir ne tikai ārējās tirdzniecības politika (“ATP”) un Procedūras rokasgrāmata (“PR”), kurā noteikti EOU noteikumi un procedūras. Jāizpēta, vai nepastāv citi Indijas tiesību akti un noteikumi, ar ko izveidota saprātīga un efektīva pārbaudes sistēma. Ieinteresētā persona savu pieprasījumu pamatoja ar apgalvojumu, ka atbilstoši PR 6.10.1. nodaļai tai ir tiesisks pienākums nodrošināt pareizu uzskaiti un iesniegt elektroniski parakstītus ceturkšņa un gada progresa ziņojumus par importu, iepirkumiem vietējā tirgū, eksportu un pārdošanu vietējā tirgū. Ieinteresētā persona papildus apgalvoja, ka atbilstoši 1944. gada Centrālajam akcīzes aktam ( Central Excise Act ), pārdodot vietējā tirgū, tai ir ar likumu noteikts pienākums izrakstīt nodokļu rēķinu, kurā, piemēram, ir skaidri norādīti maksājamie nodokļi. Centrālajā akcīzes aktā ir noteiktas arī ikmēneša prasības, saskaņā ar kurām ieinteresētajai personai jāsniedz iestādēm pilnīgi dati par pārdošanu vietējā tirgū. Tāpat saskaņā ar 1956. gada Likumu par uzņēmējsabiedrībām ( Companies Act ) un piemērojamajiem grāmatvedības standartiem ieinteresētajai personai ir tiesisks pienākums savos revidētajos finanšu pārskatos sniegt sīki izstrādātu informāciju par importu un vietējo iepirkumu, kā arī par eksportu un pārdošanu vietējā tirgū. 53. Atbildot uz iepriekšminēto, netiek apšaubīts, ka Likums par uzņēmējsabiedrībām, iespējams, ir pamatā Indijas grāmatvedības standartie. Tomēr, izvērtējot EOU kompensējamību, būtisks jautājums ir šāds – vai valdība ir izveidojusi sistēmu, ar kuru var pārliecināties, vai un kādā daudzumā beznodokļu imports ticis patērēts eksporta preču ražošanā. 54. Centrālā akcīzes akta prasības kalpo pilnīgi citam mērķim, proti, nodrošināt, lai gadījumos, kad pārdošana notiek vietējā Indijas tirgū, tiktu nomaksāti piemērojamie nodokļi . Netiek pārbaudīti bez nodokļiem importētie materiāli un netiek kontrolēta saikne starp beznodokļu izejmateriāliem un gala iznākuma eksporta precēm, lai attiecīgos pasākumus kvalificētu kā nodokļu atmaksāšanas sistēmas. 55. Attiecībā uz ieviestajiem turpmākajiem pārbaudes pasākumiem jāatgādina, kā minēts pagaidu regulas 69. apsvērumā, ka EOU nekad netiek prasīts, lai katrs importa sūtījums atbilstu attiecīgās saražotās produkcijas galamērķim. Tomēr tikai šādi kontrolējot sūtījumus, Indijas iestādes saņems pietiekamu informāciju par izejvielu galamērķi, lai pārliecinātos, ka ievedmuitas/tirdzniecības nodokļa atbrīvojums nepārsniedz izejvielu apjomu eksporta preču ražošanai. 56. Tādējādi, neraugoties uz minētās ieinteresētās personas iesniegtajiem rūpīgajiem apsvērumiem, tika apstiprināts, ka Indijas valdībai nav efektīvas pārbaudes sistēmas vai procedūras, lai pārliecinātos par to, vai un kādā daudzumā bez muitas nodokļa un bez tirdzniecības nodokļa iepirktie resursi tika patērēti eksporta produkcijas ražošanā (pamatregulas II pielikuma II daļas 4. punkts un aizvietojamu nodokļa atmaksāšanas sistēmu gadījumā – III pielikuma II daļas 2. punkts). Indijas valdība arī neveica turpmāku pārbaudi, pamatojoties uz faktiski izmantoto izejmateriālu apjomu, lai gan parasti tas būtu vajadzīgs, ja nav pārbaudes sistēmas (pamatregulas II pielikuma II daļas 5. punkts un III pielikuma II daļas 3. punkts). Turklāt Indijas valdība nesniedza pierādījumus par to, ka nav noticis pārmērīgs atbrīvojums. 57. Ieinteresētā persona apgalvoja, ka subsīdiju aprēķināšanas nolūkā Komisijai būtu bijis jāņem vērā muitas nodevas, kas nomaksātas par gala produkta pārdošanu vietējā tirgū. Atbildot uz šo apgalvojumu, jāņem vērā – lai gan EOU izveides mērķis ir gūt ĀVN ieņēmumus, EOU ražotnei ir iespēja pārdot daļu produkcijas iekšzemes tirgū. Saskaņā ar EOUS preces tiks uzskatītas par importētām precēm, lai gan nodoklis jāmaksā tikai 50 % apmērā. Pati par sevi EOU nav atšķirīgā situācijā kā citi uzņēmumi, kas darbojas iekšzemes tirgū, t. i., piemērojamie nodokļi būtu jāmaksā par iepirktajām precēm. Šajā kontekstā vajadzētu būt skaidram, ka valdības lēmums iekasēt nodokļus par precēm, ko paredzēts patērēt iekšzemes tirgū, nenozīmē, ka EOU atbrīvojums no ievedmuitas un pārdošanas nodokļu atmaksāšana nav ieguvums saistībā ar attiecīgā ražojuma eksporta pārdevumiem. Turklāt pārdevumi iekšzemes tirgū neietekmē vispārīgāku atbilstības novērtējumu par to, vai pastāv pienācīga pārbaudes sistēma. 58. Ieinteresētā persona arī apgalvoja, ka Komisija, aprēķinot subsīdijas lielumu, izmanto nepareizu saucēju. Tā apgalvoja, ka pareizs saucējs būtu kopējais pārdošanas apjoms, nevis tikai eksporta pārdošanas apjoms. Šī prasība bija jānoraida. Ievērojot pamatregulas 7. panta 2. punktu, subsīdijas apjoms (skaitītājs), kas aprēķināts atbilstoši shēmai, ir sadalīts uz kopējo eksporta apgrozījumu IP un aprēķinā parādās kā attiecīgās summas saucējs, jo subsidēšana ir atkarīga no eksporta snieguma. EOU iespēja pārdot daļu no tās produkcijas vietējā tirgū neietekmē faktu, ka EOUS ir skaidrs eksporta mērķis. 59. Visbeidzot ieinteresētā persona apgalvoja, ka uzņēmumam piešķirtajam ieguvumam būtu jābūt vienādam ar Indijas valdības zaudētajām kredītizmaksām laikposmā starp izejmateriālu importu un galīgo nerūsējošā tērauda stieņu eksportu no Indijas. Ieinteresētā persona savu pieprasījumu pamatoja, atsaucoties uz ASV Tirdzniecības departamenta sākotnējiem konstatējumiem jaunajā antisubsīdiju nosūtītāju pārskatā, kurā nenomaksātas nodevas tika uzskatītas par bezprocentu aizdevumu, kas uzņēmumam izsniegts importēšanas laikā. Atbildot uz iepriekšminēto, jāatzīmē, ka Komisijai nav saistoša aprēķinu metodika, kuru piemēro ASV Tirdzniecības departaments, bet tai ir saistoši pamatregulas nosacījumi. Šajā gadījumā aprēķinos izmantotā metodika ir paskaidrota pagaidu regulas 75. un 76. apsvērumā. Jebkurā gadījumā šie apgalvojumi derētu tikai tad, ja nodokļus tikai atliktu (pamatregulas I pielikuma 3. zemsvītras piezīme), nevis atceltu, kā tas ir noticis šajā gadījumā. 60. Ņemot vērā iepriekšminēto, ar šo apstiprina pagaidu regulas 60.–77. apsvērumu. 61. Eksportu kredītu shēma (“ ECS ”) 62. Viena ieinteresētā persona apliecināja, ka tā ir saņēmusi atvieglotus kredītnosacījumus eksportam, taču apgalvoja, ka likme bijusi ievērojami augstāka par noteicošajām kredītlikmēm ES un tādējādi nebūtu uzskatāma par ieguvumu. 63. Atbildot uz šo apsvērumu, jāatzīmē, ka subsīdijas apjoms ir aprēķināts, pamatojoties uz starpību starp procentiem, kuri samaksāti par eksporta kredītiem, un summu, kura būtu bijusi jāmaksā par parastiem komerckredītiem, ko izmantotu konkrētais uzņēmums Indijā. Šajā gadījumā subsīdijas apjoma aprēķināšanai tika izmantots iekšzemes etalons. Tāpēc šo argumentu noraidīja. 64. Tā kā citas piezīmes par šo shēmu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 78.–86. apsvērums. 3.4. Kompensējamo subsīdiju apmērs 65. Saskaņā ar pamatregulas noteikumiem kompensējamo subsīdiju apjoms, kas izteikts ad valorem , ir diapazonā no 3,3 % līdz 4,3 %. Tie ir rādītāji, kas atbilst pagaidu regulas 87. apsvērumā norādītajam, tāpēc minētais apsvērums tiek apstiprināts. SHĒMA→ | DEPBS(*) | IAS(*) | EOU(*) | ECS(*) | Kopā | UZŅĒMUMS | Chandan Steel Ltd. | 1,5 % | 1,5 % | 0,4 % | 3,4 % | Venus group | 2,6 % līdz 3,4 % | 0 līdz 0,8 % | 3,3 %(**) | Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 4,3 % | 4,3 % | Subsīdijas, kas apzīmētas ar zvaigznīti, ir eksporta subsīdijas. (**) Grupas vidējais svērtais rādītājs. 66. Subsīdijas starpības noteikšanas metodika izlasē neiekļautajiem uzņēmumiem, kuri sadarbojās, bija izklāstīta pagaidu regulas 88. apsvērumā. Saskaņā ar pamatregulas 15. panta 3. punktu uzņēmumiem, kuri sadarbojas, bet nav iekļauti izlasē, subsīdiju starpība, kuru aprēķina, pamatojoties uz vidējo svērto subsīdiju starpību, kas noteikta uzņēmumiem, kuri sadarbojas un ir iekļauti izlasē, ir 4,0 %. Tādējādi pagaidu regulas 88. apsvērums tiek apstiprināts. 67. Valsts mēroga subsīdijas starpības noteikšanas pamatojums ir izklāstīts pagaidu regulas 89. apsvērumā. Tā kā piezīmes par šo jautājumu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 89. apsvērums. 68. SAVIENīBAS RAžOšANAS NOZARE 69. Tā kā piezīmes par Savienības ražošanas nozari nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 90.–93. apsvērums. 70. KAITēJUMS 71. Tā kā piezīmes par kaitējumu nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 94.–122. apsvērums. 72. CēLOņSAKARīBA 73. Tā kā piezīmes par cēloņsakarību nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 123.–136. apsvērums. 74. SAVIENīBAS INTERESES 75. Tā kā piezīmes par Savienības interesēm nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 137.–148. apsvērums. 76. GALīGIE KOMPENSāCIJAS PASāKUMI 77. Kaitējuma novēršanas līmenis 78. Viena ieinteresētā persona apgalvoja, ka vidējā pirmsnodokļu peļņas starpība 9,5 %, kas tika balstīta uz 2007. gada situāciju un izmantota, lai aprēķinātu cenu, kas nerada kaitējumu, ar mērķi noteikt kaitējuma starpību, neatspoguļo ražošanas nozares ilgtermiņa peļņas starpību pirms nodokļu nomaksas. Tika apgalvots, ka gads, uz kura bāzes minētā peļņa tika aprēķināta, bija uzskatāms par īpašu gadu un ka 2005. un 2006. gads būtu reprezentatīvāki, jo tie bija parasti uzņēmējdarbības gadi, kuros peļņas starpības bija no 4 % līdz 6 %. 79. Pagaidu fāzē izmantotā orientējošā peļņa tika balstīta uz vidējo svērto peļņas starpību, kādu 2007. gadā uzrādīja izlasē iekļautie Savienības ražotāji. Šo gadu uzskatīja par visnesenāko reprezentatīvo gadu, kurā Savienības ražotāji necieta no kaitējumu izraisošas subsidēšanas. Tādēļ piezīme tika noraidīta, un ar šo tiek apstiprināta pagaidu fāzē izmantotā peļņas starpība. 80. Tā kā citas piezīmes par kaitējuma novēršanas līmeni nav saņemtas, ar šo tiek apstiprināts pagaidu regulas 149.–153. apsvērums. 81. Secinājums par kaitējuma novēršanas līmeni 82. Ar šo tiek apstiprināta pagaidu regulā izmantotā metodika. 83. Maksājumu apjoms 84. Atbilstīgi iepriekšminētajam un saskaņā ar pamatregulas 15. panta 1. punktu galīgais kompensācijas maksājums jānosaka tādā līmenī, kas būtu pietiekams, lai novērstu subsidēta importa radīto kaitējumu, nepārsniedzot konstatēto subsīdijas starpību. 85. Pamatojoties uz iepriekšminēto, kompensācijas maksājuma likmes tika noteiktas, salīdzinot kaitējuma novēršanas starpību un subsīdijas starpību. Tāpēc ierosinātās kompensācijas maksājumu likmes ir šādas. Uzņēmums | Subsīdijas starpība | Kaitējuma starpība | Kompensācijas maksājuma likme | Chandan Steel Ltd. | 3,4 % | 28,6 % | 3,4 % | Venus group | 3,3 % | 45,9 % | 3,3 % | Viraj Profiles Vpl. Ltd. | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % | Uzņēmumi, kas sadarbojās un nav iekļauti izlasē | 4,0 % | 44,4 % | 4,0 % | Visi pārējie uzņēmumi | 4,3 % | 51,5 % | 4,3 % | 86. Atsevišķiem uzņēmumiem piemērojamās kompensācijas maksājumu likmes, kas norādītas šajā regulā, noteica, izmantojot pašreizējās izmeklēšanas konstatējumus. Tāpēc tās atspoguļo izmeklēšanas gaitā konstatēto stāvokli attiecībā uz šiem uzņēmumiem. Šīs maksājuma likmes (pretstatā valsts mēroga maksājumam, kas piemērojams “visiem pārējiem uzņēmumiem”) tādējādi jāpiemēro vienīgi tādu Indijas izcelsmes ražojumu importam, kurus ražo minētie uzņēmumi un tādējādi – konkrētās minētās juridiskās personas. Importētie ražojumi, kurus ražojis cits, šīs regulas rezolutīvajā daļā īpaši nenosaukts uzņēmums, tostarp uzņēmumi, kas ir saistīti ar īpaši nosauktajiem uzņēmumiem, nevar izmantot šīs likmes, jo uz tiem attiecas maksājuma likme, kas piemērojama “visiem pārējiem uzņēmumiem”. 87. Visas prasības piemērot uzņēmumam individuālo antidempinga maksājuma likmi (piemēram, pēc uzņēmuma nosaukuma maiņas vai jaunu ražošanas vai tirdzniecības uzņēmumu darbības sākšanas) nekavējoties būtu jāadresē Komisijai[3], sniedzot visu attiecīgo informāciju, jo īpaši par jebkurām pārmaiņām uzņēmuma darbībā attiecībā uz ražošanu, pārdošanu vietējā tirgū vai eksportu, kas saistītas, piemēram, ar minēto nosaukuma maiņu vai minētajām ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu pārmaiņām. Vajadzības gadījumā regulā tiks izdarīti attiecīgi grozījumi, atjauninot to uzņēmumu sarakstu, kuriem piemēro atsevišķās maksājuma likmes. 88. Pagaidu maksājumu galīgā iekasēšana 89. Ņemot vērā konstatēto subsīdiju starpību milzīgo apjomu un Savienības ražošanas nozarei nodarītā kaitējuma apmēru, tiek atzīts par vajadzīgu galīgi iekasēt summas, kas ar pagaidu regulu nodrošinātas kā pagaidu kompensācijas maksājums, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 90. Ar šo nosaka galīgo kompensācijas maksājumu tādu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam, kuri pēc aukstās formēšanas vai aukstās apdares tālāk nav apstrādāti, izņemot stieņus ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89. 91. Galīgā kompensācijas maksājuma likme, kas piemērojama Savienības brīvas robežpiegādes neto cenai pirms muitas nodokļa nomaksas, par 1. punktā aprakstīto ražojumu, kuru ražojuši turpmāk norādītie uzņēmumi, ir šāda. Uzņēmums | Maksājums (%) | TARIC papildu kods | Chandan Steel Ltd., Mumbai | 3,4 | B002 | Venus Wire Industries Pvt. Ltd, Mumbai; Precision Metals, Mumbai; Hindustan Inox Ltd., Mumbai; Sieves Manufacturer India Pvt. Ltd., Mumbai | 3,3 | B003 | Viraj Profiles Vpl. Ltd., Thane | 4,3 | B004 | Pielikumā minētie uzņēmumi | 4,0 | B005 | Visi pārējie uzņēmumi | 4,3 | B999 | 92. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants 93. Galīgi iekasē summas, kas iemaksātas kā pagaidu kompensācijas maksājumi saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1261/2010 tādu Indijas izcelsmes nerūsējošā tērauda stieņu importam, kuri pēc aukstās formēšanas vai aukstās apdares tālāk nav apstrādāti, izņemot stieņus ar apļveida šķērsgriezumu diametrā 80 mm vai vairāk, un ko pašlaik klasificē ar KN kodiem 7222 20 21, 7222 20 29, 7222 20 31, 7222 20 39, 7222 20 81 un 7222 20 89. 3. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Izlasē neiekļautie Indijas ražotāji eksportētāji, kas sadarbojās TARIC papildu kods B005 Uzņēmuma nosaukums | Pilsēta | Ambica Steel Ltd. | New-Delhi | Bhansali Bright Bars Pvt. Ltd. | Navi-Mumbai | Chase Bright Steel Ltd. | Navi-Mumbai | D.H. Exports Pvt. Ltd. | Mumbai | Facor Steels Ltd. | Nagpur | Global smelters Ltd. | Kanpur | Indian Steel Works Ltd. | Navi-Mumbai | Jyoti Steel Industries Ltd. | Mumbai | Laxcon Steels Ltd. | Ahmedabad | Meltroll Engineering Pvt. Ltd. | Mumbai | Mukand Ltd. | Thane | Nevatia Steel & Alloys Pvt. Ltd. | Mumbai | Panchmahal Steel Ltd. | Kalol | Raajratna Metal Industries Ltd. | Ahmedabad | Rimjhim Ispat Ltd. | Kanpur | Sindia Steels Ltd. | Mumbai | SKM Steels Ltd. | Mumbai | Parekh Bright Bars Pvt. Ltd. | Thane | Shah Alloys Ltd. | Gandhinagar | [pic][pic][pic] [1] OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp. [2] OV L 343, 29.12.2010., 57. lpp. [3] European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, 1049 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË .