Šīs iniciatīvas vispārējais politikas mērķis ir padarīt datu uzglabāšanas un citādas apstrādes pakalpojumu un darbību iekšējo tirgu konkurētspējīgāku un integrētāku, risinot minētos problēmjautājumus. Šajā priekšlikumā apzīmējums “datu glabāšana un citāda apstrāde” lietots plašā nozīmē un aptver visu veidu IT sistēmu izmantošanu neatkarīgi no tā, vai tās atrodas lietotāja telpās vai tās nodotas ārējam datu glabāšanas vai citādas apstrādes pakalpojumu sniedzējam.

Priekšlikums atgādina, ka valstu un Savienības tiesību aktos noteikto drošības prasību ievērošana būtu jānodrošina arī tad, ja fiziskas vai juridiskas personas izmanto ārēju datu glabāšanas vai citādas apstrādes pakalpojumu sniedzēju, tostarp citā dalībvalstī. Tā arī atgādina par īstenošanas pilnvarām, kas Komisijai piešķirtas ar Tīklu un informācijas drošības direktīvu, lai gādātu par drošības prasībām, kuras svarīgas arī šīs regulas darbībai. Visbeidzot, lai gan priekšlikums paredz, ka dalībvalstu publiskajām iestādēm būs jārīkojas paziņošanas/pārskatīšanas prasību, pārredzamības prasību un administratīvās sadarbības sakarā, tas ir izstrādāts ar domu, ka to rīcība vajadzīga tikai visnozīmīgākajos sadarbības jautājumos, tādējādi izvairoties no nevajadzīga administratīvā sloga.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Pierādījumu vākšanas pirmajā kārtā 2015. gadā tika organizēta sabiedriskā apspriešana par regulatīvo vidi, kas paredzēta platformām, tiešsaistes starpniekiem, datu datorapstrādei un mākoņdatošanai un sadarbīgajai ekonomikai. Divas trešdaļas respondentu – vienmērīgi sadalījušās visās ieinteresēto personu grupās, ieskaitot MVU, – uzskatīja, ka datu atrašanās vietas ierobežojumi ir ietekmējuši viņu darījumdarbības stratēģiju. Informācija tika vākta arī sanāksmēs un pasākumos, darbsemināros par konkrētiem tematiem ar galvenajām ieinteresētajām personām (piemēram, Mākoņdatošanas nozares izlases grupa) un īpašos darbsemināros saistībā ar pētījumiem.

Pierādījumu vākšanas otrajā kārtā no 2016. gada beigām līdz 2017. gada otrajai pusei notika sabiedriskā apspriešana saistībā ar 2017. gada 10. janvāra paziņojumu “Veidojot Eiropas datu ekonomiku”. Saskaņā ar sabiedriskajā apspriešanā saņemtajām atbildēm 61,9 % ieinteresēto personu uzskatīja, ka datu atrašanās vietas ierobežojumi būtu jāatceļ. Lielākā daļa ieinteresēto personu, kas atbildēja uz jautājumiem (55,3 % respondentu), uzskata, ka likumdošanas pasākumi ir vispiemērotākais instruments, lai risinātu nepamatotu datu atrašanās vietas ierobežojumu problēmu, un vairākas ieinteresētās personas nepārprotami aicināja izstrādāt regulu. Dažāda lieluma IT pakalpojumu sniedzēji, kas reģistrēti gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, regulējošas darbības atbalsta visvairāk. Ieinteresētās personas arī norādīja datu atrašanās vietas ierobežojumu negatīvās sekas. Tie palielina uzņēmumu izmaksas, kā arī negatīvi ietekmē pakalpojumu sniegšanu privātā vai publiskā sektora struktūrām (69,6 % no visām atbildējušām ieinteresētajām personām raksturoja šo ietekmi kā lielu) vai spēju iekļūt jaunā tirgū (73,9 % no visām atbildējušām ieinteresētajām personām raksturoja šo ietekmi kā lielu). Visdažādākās ieinteresētās personas sniedz līdzīgas atbildes uz šiem jautājumiem aptuveni vienādā procentuālajā daudzumā. Tiešsaistes sabiedriskā apspriešana arī liecina, ka pakalpojumu sniedzēju maiņas problēma ir izplatīta, jo 56,8 % MVU respondentu norādīja, ka ir pieredzējuši sarežģījumus, kad gribējuši mainīt pakalpojumu sniedzēju.

Strukturētā dialoga sanāksmes ar dalībvalstīm veicināja problēmu kopīgas izpratnes veidošanos. 16 dalībvalstis vēstulē priekšsēdētājam Tuskam ir nepārprotami aicinājušas izstrādāt tiesību akta priekšlikumu.

Priekšlikumā ir ņemtas vērā dalībvalstu un nozares paustās bažas un it īpaši vajadzība pēc pārnozaru datu brīvas aprites principa, kas nodrošinātu juridisko noteiktību, uzlabojumus datu pieejamības ziņā regulatīviem mērķiem, kā arī profesionāliem lietotājiem atvieglotu iespēju mainīt datu glabāšanas vai citādas apstrādes pakalpojumu sniedzēju un pārvietot datus, veicinot lielāku pārredzamību attiecībā uz piemērojamām procedūrām un līgumu nosacījumiem, taču šajā posmā nenosakot konkrētus standartus vai pienākumus pakalpojumu sniedzējiem.

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Tika izmantoti juridiski un ekonomiski pētījumi par dažādiem datu mobilitātes aspektiem, tostarp datu atrašanās vietas prasībām, pakalpojumu sniedzēju maiņu / datu pārvietošanu un datu drošību. Ir pasūtīti jauni pētījumi par mākoņdatošanas ietekmi un mākoņdatošanas ieviešanu, kā arī par Eiropas datu tirgu. Ir veikti arī pētījumi, kuros aplūkotas kopregulējošas vai pašregulējošas darbības mākoņdatošanas jomā. Komisija izmantoja arī papildu ārējus avotus, tostarp tirgus pārskatus un statistiku (piemēram, Eurostat datus).

•Ietekmes novērtējums

Šim priekšlikumam tika veikta ietekmes novērtēšana. Ietekmes novērtējumā tika izskatīti šādi risinājumi: nulles risinājums (politikas pasākumi netiek veikti) un trīs politikas risinājumi. 1. risinājums bija vadlīnijas un/vai pašregulācija, kas ļautu risināt dažādās konstatētās problēmas, un paredzēja stiprināt izpildi attiecībā uz dažādām valstu noteiktu nepamatotu vai nesamērīgu datu atrašanās vietas ierobežojumu kategorijām. 2. risinājums bija noteikt tiesību principus attiecībā uz dažādajām konstatētajām problēmām, paredzēt dalībvalstīm norīkot vienotus kontaktpunktus un izveidot ekspertu grupu, lai apspriestu vienotas pieejas un praksi, un sniegt norādījumus attiecībā uz principiem, kas ieviesti saskaņā ar šo iespēju. Tika apsvērts arī 2.a apakšrisinājums, kas ļautu novērtēt kombināciju, kurā ietilpst tiesību akti, ar ko izveido brīvas datu aprites satvaru, vienoti kontaktpunkti, ekspertu grupa, kā arī pašregulācijas pasākumi saistībā ar datu pārvietošanu. 3. risinājums bija sīki izstrādāta likumdošanas iniciatīva cita starpā izveidot iepriekš noteiktus (saskaņotus) novērtējumus par to, kas ir (ne)pamatoti un (ne)samērīgi datu atrašanās vietas ierobežojumi, un jaunas datu pārvietošanas tiesības. 2016. gada 28. septembrī Regulējuma kontroles padome sniedza savu pirmo atzinumu par ietekmes novērtējumu un lūdza to iesniegt atkārtoti. Novērtējumu pēc tam pārskatīja un 2017. gada 11. augustā atkārtoti iesniedza Regulējuma kontroles padomei. Otrajā novērtējumā Regulējuma kontroles padome pieņēma zināšanai darbības jomas paplašināšanu saskaņā ar Komisijas paziņojumu (2017) 9 “Veidojot Eiropas datu ekonomiku”, kā arī papildu informāciju par ieinteresēto personu viedokli un pašreizējā regulējuma trūkumiem. Taču 2017. gada 25. augustā padome sniedza otro negatīvo atzinumu, kurā īpaši bija atzīmēts faktos balstīta pamatojuma trūkums jaunām tiesībām uz mākoņdatošanas pakalpojumu pārvietojamību. Atbilstīgi tās darbības praksei padome uzskatīja savu atzinumu par galīgu. Komisija uzskatīja šo par labu iespēju nākt klajā ar priekšlikumu, vienlaikus uzlabojot tās ietekmes novērtējuma analīzi un pienācīgi ņemot vērā Regulējuma kontroles padomes otrajā atzinumā iekļautos komentārus. Priekšlikuma darbības joma attiecas vienīgi uz nepersonizētu datu brīvu apriti Eiropas Savienībā. Atbilstīgi padomes konstatējumam, ka savāktie pierādījumi, šķiet, liek sliekties uz mazāk stingras iespējas izvēli attiecībā uz datu pārvietošanu, sākotnēji ietekmes novērtējumā ierosinātais vēlamais risinājums – pienākums pakalpojumu sniedzējiem atvieglot lietotāju datu maiņu vai pārvietošanu – ir noraidīts. Tā vietā Komisija izvēlējās mazāk apgrūtinošu risinājumu, kurā ietilpst pašregulācijas pasākumi, kurus veicina Komisija. Priekšlikums ir samērīgs un mazāk stingrs, jo nerada jaunas tiesības attiecībā uz datu pārvietošanu starp datu glabāšanas un citas apstrādes pakalpojumu sniedzējiem, bet paļaujas uz pašregulāciju, lai panāktu pārredzamību attiecībā uz tehniskiem un darbības nosacījumiem saistībā ar pārvietojamību. Priekšlikumā arī ņemts vērā padomes atzinums, lai nodrošinātu, ka nerodas pārklāšanās vai dublēšanās ar Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūras (ENISA) pilnvaru pārskatīšanu un Eiropas IKT kiberdrošības satvara izstrādi.

Ietekmes novērtējums liecina, ka vēlamais risinājums – 2.a risinājums – nodrošinātu esošo nepamatoto atrašanās vietas ierobežojumu efektīvu atcelšanu un efektīvi novērstu turpmākos ierobežojumus, jo tiktu ieviests skaidrs tiesību princips apvienojumā ar pārskatīšanu, ziņošanu un pārredzamību, vienlaikus palielinot juridisko noteiktību un uzticēšanos tirgū. Dalībvalstu valsts iestāžu slogs būtu neliels, proti, aptuveni EUR 33 000 gadā cilvēkresursu izmaksām, kas palīdzētu uzturēt vienotus kontaktpunktus, un no EUR 385 līdz EUR 1925 gadā izmaksām, kas saistītas ar paziņojumu sagatavošanu.

Priekšlikumam būs pozitīva ietekme uz konkurenci, jo tas stimulēs inovāciju datu glabāšanas un citādas apstrādes pakalpojumos, piesaistīs tiem vairāk lietotāju un – īpaši jauniem un maziem pakalpojumu sniedzējiem – padarīs daudz vienkāršāku iekļūšanu jaunos tirgos. Priekšlikums arī veicinās datu glabāšanas un citādas apstrādes pakalpojumu pārrobežu un starpnozaru izmantojumu un datu tirgus attīstību. Tāpēc priekšlikums palīdzēs pārveidot sabiedrību un ekonomiku un pavērs jaunas iespējas Eiropas iedzīvotājiem, uzņēmumiem un valsts pārvaldēm.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Priekšlikums attiecas uz iedzīvotājiem, valstu pārvaldēm un visiem uzņēmumiem, ieskaitot mikrouzņēmumus un MVU. Visi uzņēmēji var gūt labumu no noteikumiem, kas novērš šķēršļus datu mobilitātei. Priekšlikums īpaši labvēlīgi ietekmēs MVU, jo nepersonizētu datu brīva aprite tiešā veidā samazinās to izmaksas un veicinās konkurētspējīgāku stāvokli tirgū. Noteikumu nepiemērošana MVU varētu ietekmēt to efektivitāti, jo MVU veido datu glabāšanas un citādas apstrādes pakalpojumu sniedzēju un inovācijas virzītāju būtisku daļu šajos tirgos. Turklāt, tā kā izmaksas, ko rada šie noteikumi, visticamāk nebūs lielas, mikrouzņēmumi un MVU nebūtu jāizslēdz no to piemērošanas jomas.

•Pamattiesības

Ierosinātajā regulā ir ievērotas pamattiesības un respektēti principi, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Ierosinātajai regulai vajadzētu pozitīvi ietekmēt darījumdarbības brīvību (16. pants), jo tā palīdzētu likvidēt un novērst nepamatotus vai nesamērīgus šķēršļus datu pakalpojumu – piemēram, mākoņdatošanas pakalpojumu – izmantošanai un sniegšanai, kā arī konfigurēt iekšējo IT sistēmu.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Radīsies neliels administratīvs slogs dalībvalstu valsts iestādēm – to radīs cilvēkresursu nepieciešamība sadarbībai starp dalībvalstīm ar vienoto kontaktpunktu palīdzību un paziņošanas, pārskatīšanas un pārredzamības noteikumu izpildei.