EIROPAS KOMISIJA Briselē, 6.12.2022 COM(2022) 716 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Plaukstoša pilsoniskā telpa pamattiesību aizstāvēšanai ES



2022. gada ziņojums par



ES Pamattiesību hartas piemērošanu



Plaukstoša pilsoniskā telpa pamattiesību aizstāvēšanai ES 2022. gada ziņojums par

ES Pamattiesību hartas piemērošanu Satura rādītājs 1. Ievads 2. Pilsoniskās sabiedrības organizāciju un tiesību aizstāvju izšķirošā loma 3. PSO un tiesību aizstāvju aizsardzība 4. Atbalsts PSO un tiesību aizstāvjiem 5. Pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana PSO un tiesību aizstāvjiem 6. Secinājums



1.Ievads Eiropas Savienības Pamattiesību harta (turpmāk tekstā “Harta”) apvieno plašu pamattiesību klāstu un arvien apliecina, ka ES ir balstīta uz pamattiesību, demokrātijas un tiesiskuma vērtībām. Tās saistošais raksturs ir ļāvis ES tiesiskajai kārtībai kļūt par pamattiesību aizsardzības paraugu. Kādos gadījumos piemēro Hartu Kopš 2009. gada Hartai ir tāds pats juridiskais statuss kā Līgumiem — primārajām ES tiesībām, uz kurām tiek balstīti ES tiesību akti. Eiropas iestādēm jāievēro Harta visās to darbībās, un ES dalībvalstīm tā jāievēro, īstenojot ES tiesību aktus. Dalībvalstis īsteno ES tiesību aktus, t. sk. šādi: - nodrošina, ka ES tiesību akti stājas spēkā, pieņemot valsts īstenošanas pasākumus; - pieņem tiesību aktus jautājumos, attiecībā uz kuriem ES tiesību akti uzliek konkrētus pienākumus vai pieļauj atkāpes no tiem; - īsteno ES noteikumus gadījumos, kad tās izmanto līdzekļus no ES finansējuma programmām; dalībvalstīm jānodrošina, ka ES līdzekļi tiek izlietoti saskaņā ar tiem noteikumiem tiesību aktos, uz kuriem finansējums ir balstīts. Lai uzlabotu Hartas piemērošanu un palielinātu sabiedrības zināšanas par to, Eiropas Komisija 2020. gadā nāca klajā ar stratēģiju, kuras mērķis ir stiprināt Pamattiesību hartas piemērošanu (turpmāk tekstā “Hartas stratēģija”). Kā noteikts Hartas stratēģijā, Komisija gada ziņojumos par Hartas piemērošanu tagad izmanto tematisku pieeju, lai uzsvērtu dažus no aktuālākajiem jautājumiem saistībā ar pamattiesībām un Hartas piemērošanu izvēlētajās jomās.

Panāktais progress, īstenojot Hartas stratēģiju -Komisija pieņēma 2021. gada ziņojumu par Hartas piemērošanu, kas veltīts pamattiesību aizsardzībai digitālajā laikmetā. -Līdz šim 22 dalībvalstis ir iecēlušas Hartas kontaktpunktus, lai sekmētu sadarbību un veicinātu Hartas efektīvu piemērošanu, un kontaktpunkti pirmo reizi tikās 2022. gada jūnijā. -Tika novērtētas vairāk nekā 400 dalībvalstu finanšu programmas, lai garantētu rezultatīvu pasākumu ieviešanu, tādējādi nodrošinot Hartas ievērošanu attiecīgo ES līdzekļu apguvē (“horizontāls veicinošs nosacījums” Hartas efektīvai piemērošanai un īstenošanai). -Programmā “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” (CERV) pirmajos divos īstenošanas gados atbalsts piešķirts teju 600 projektiem par aptuveni 260 miljoniem EUR, lai veicinātu ES vērtības un cīnītos pret naidu, diskrimināciju un neiecietību ES, un Tieslietu programmā arī tiek finansēti projekti tieslietu speciālistu apmācībai par pamattiesību jautājumiem. -Kā uzsvērts paziņojumā “ES tiesību aktu izpilde Eiropai, kas nodrošina rezultātus”, Komisija ir pastiprinājusi darbu, lai veicinātu un atbalstītu cilvēku tiesības, pamatbrīvības un tiesiskumu, izmantojot pārkāpuma procedūras. -Komisija pastiprināja sadarbības pieeju attiecībās ar dalībvalstīm konkrētās Hartā ietvertās jomās, piemēram, rasisma un diskriminācijas, naida runas un naida noziegumu apkarošanā. -Ar Hartu saistītās apmācības un to materiāli ir pieejami Eiropas e-tiesiskuma portāla jaunajā Eiropas apmācības platformā, un Komisija arī izstrādā apmācību, lai palīdzētu ES iestāžu darbiniekiem faktiski piemērot Hartu viņu ikdienas darbā. -Līdz šim 15 dalībvalstis ir darījušas pieejamu savu Hartas izmantošanas un informētības paraugpraksi Eiropas e-tiesiskuma portālā, kā arī atjaunina informāciju Pamattiesību informācijas rīkā. -Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra (European Union Agency for Fundamental Rights, FRA) ir turpinājusi atjaunināt Charterpedia datubāzi un izstrādājusi jaunus tiešsaistes kursus, kas vērsti uz Hartas piemērošanas jomu. -Lai palielinātu cilvēku informētību par viņu tiesībām, kas paredzētas Hartā, Komisija 2021. gadā uzsāka kampaņu #RightHereRightNow. Informācija par Hartu ir sniegta arī Eiropas e-tiesiskuma portāla sadaļā “Jūsu tiesības” un Eiropas Savienības vietnē. Hartas stratēģijā Komisija apņēmās veicināt atbalstošu vidi pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem (dalībniekiem) un rīkoties pret pasākumiem, kas pārkāpj ES tiesību aktus, t. sk. Hartu, ja tie ietekmē pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Hartas stratēģijā ir arī uzsvērts, cik būtiski ir izveidot un uzturēt spēcīgas un neatkarīgas valstu cilvēktiesību iestādes (National Human Rights Institutions, NHRI). Tāpēc 2022. gada ziņojumā galvenā uzmanība ir pievērsta pilsoniskajai telpai un tās lomai Hartā paredzēto pamattiesību aizsardzībā un veicināšanā. Pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) un tiesību aizstāvjiem ir būtiska nozīme mūsu konstitucionālajā demokrātiskajā sabiedrībā, lai iedzīvinātu un aizsargātu vērtības un tiesības, kas noteiktas Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un Hartā. Tās sniedz savas speciālās zināšanas valsts iestāžu un ES iestāžu politikas veidošanā un likumdošanas darbā un palīdz nodrošināt, ka šīs struktūras uzņemas atbildību par pamattiesību un tiesiskuma ievērošanu. Kā tiks parādīts šajā ziņojumā, dalībvalstis un ES dažādā mērā ir veikušas pasākumus, lai aizsargātu, atbalstītu un stiprinātu pilsoniskās sabiedrības dalībniekus, sniedzot tiem dažādas iespējas sadarboties. Tomēr pēdējos gados PSO un tiesību aizstāvji arvien vairāk ir arī saskārušies ar problēmām, kas saistītas ar pilsoniskās telpas sašaurināšanos. Dažādi juridiski, administratīvi un politiski pasākumi ir pakāpeniski ierobežojuši šo struktūru pamatbrīvības, ietekmējot viņu iespējas veikt darbības pamattiesību atbalstam kā ES un dalībvalstu stratēģiskiem partneriem. Neskatoties uz minētajām problēmām, PSO un tiesību aizstāvji izrāda ievērojamu noturību, turpinot savu darbu. Dažās dalībvalstīs šīm organizācijām ir bijusi būtiska loma COVID-19 pandēmijas laikā un Krievijas agresijas karā pret Ukrainu, un tās ir bijušas priekšplānā, nodrošinot izpratni par personu vajadzībām, to, ka par šīm vajadzībām tiek paziņots un tās tiek apmierinātas, kā arī nodrošinot šo personu tiesību aizstāvību. PSO un tiesību aizstāvju nozīme krīzes laikā Covid-19 pandēmijas laikā PSO un tiesību aizstāvji atbalstīja pārredzamus un samērīgus pasākumus ārkārtas situāciju risināšanai veselības jomā un dažās dalībvalstīs sniedza būtisku palīdzību skartajām personām . PSO ir bijusi galvenā loma dezinformācijas apkarošanā ārkārtas situācijās, sadarbojoties ar ES, Eiropas faktu pārbaudes organizācijām un publiskā sektora iestādēm dalībvalstīs. Kopš Krievijas agresijas kara pret Ukrainu sākuma PSO un tiesību aizstāvji ir mobilizējuši uzņemšanu un atbalstu Ukrainas iekšienē pārvietotajiem cilvēkiem un tiem cilvēkiem, kuri aizbēguši uz dalībvalstīm . Tie izveidoja īpašu dienestu, lai apvienotu pazudušos, no konflikta bēgošos bērnus ar viņu ģimenēm un aizbildņiem . Tie ir arī strādājuši, lai nodrošinātu labākās prakses jeb paraugprakses apmaiņu attiecībā uz aizgādību pār nepavadītiem un no vecākiem nošķirtiem bērniem, kuri ierodas ES no Ukrainas. Lai veicinātu informācijas apmaiņu un iniciatīvu koordināciju starp pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, Komisija ES Veselības politikas platformā izveidoja īpašu veselības nozares ieinteresēto personu tīklu “Atbalsts Ukrainai, ES kaimiņvalstīm un Moldovai” (Supporting Ukraine, EU neighbouring Member States and Moldova). PSO ir arī bijusi nozīmīga loma nežēlīgas rīcības dokumentēšanā, pārbaudot starptautisko noziegumu pazīmes un Ukrainas pilsoņu piespiedu deportāciju uz Krieviju. Tās ir arī iesaistījušās Ukrainas tiesībaizsardzības un tiesu sistēmu spēju veidošanā, lai nodrošinātu izmeklēšanu par iespējamajiem kara noziegumiem un noziegumiem pret cilvēci un sauktu pie atbildības par tiem, ņemot vērā to gadījumu lielo skaitu, par kuriem tika ziņots . Abu krīžu kontekstā PSO ir bijusi liela nozīme, lai jau pašos pamatos konstatētu papildu grūtības, ar kurām saskaras atsevišķas sabiedrības grupas, piemēram, sievietes, bērni, personas ar invaliditāti, lesbietes, geji, biseksuāļi, transpersonas, interseksuāļi un kvīri (LGBTIK), romi un vecāka gadagājuma cilvēki, tāpēc tās ir palīdzējušas pieņemt pamatotus lēmumus par to, kā vislabāk apmierināt šo cilvēku konkrētās vajadzības. Šis ziņojums ir sagatavots laikā, kas ir izšķirošs ES pilsoniskajai telpai. Tas ir daļa gan no Komisijas centieniem atzīt PSO un tiesību aizstāvju ieguldījumu ES pamatvērtību aizstāvēšanā, gan no tās saistībām atbalstīt to darbu gan iekšējo, gan ārējo darbību jomās. Savienībā, kas balstās uz pamattiesībām, tiesiskumu un demokrātiju, pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem ir izšķiroša nozīme Hartā noteikto pamattiesību veicināšanā un aizsardzībā, kā arī tie palīdz nodrošināt Hartas pareizu piemērošanu. Šādi šis ziņojums papildina ikgadējos ziņojumus par tiesiskumu , Eiropas Demokrātijas rīcības plānu, Eiropas Savienības rezultātu apkopojumu tiesiskuma jomā un Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) darbu pilsoniskās telpas jomā. Ziņojumā ir atkārtoti apstiprināts, ka vajadzētu nodrošināt, lai PSO un tiesību aizstāvjiem būtu iespēja strādāt vidē, kurā tiek ievērotas viņu pašu pamattiesības, un ir sniegti piemēri, kā tas tiek panākts vai apstrīdēts ES un valstu līmenī. Ziņojums ir atbilde uz aicinājumiem pēc ES turpmākas rīcības, t. sk. uz tiem, kas izteikti Konferences par Eiropas nākotni ietvaros. Kāda informācija ir izmantota šā ziņojuma sagatavošanai Šā ziņojuma pamatā ir Komisijas veikto un Pamattiesību aģentūras analizēto apspriešanos rezultātu kvalitatīvs novērtējums un citi avoti, arī: -četras mērķtiecīgas apspriešanās ar: i) dalībvalstīm; ii) sešām Eiropas PSO jumta organizācijām, kas darbojas pamattiesību jomā; iii) divām starptautiskām organizācijām; kā arī iv) Eiropas valstu cilvēktiesību iestāžu tīklu (European Network of National Human Rights Institutions, ENNHRI) un Eiropas līdztiesības iestāžu tīklu (EQUINET); -tiešsaistes apspriešanās ar 150 PSO, izmantojot Pamattiesību aģentūras pilsoniskās sabiedrības tīklu, Pamattiesību platformu; -informācija, kas saņemta, sagatavojot citus Komisijas ziņojumus, piemēram, gada ziņojumu par tiesiskumu; -ziņojumi no citām ES iestādēm un aģentūrām, jo īpaši no Pamattiesību aģentūras, kas ir vērsti uz pilsonisko telpu, un no starptautiskām organizācijām. Šajā ziņojumā minētie piemēri ir izvēlēti, lai atspoguļotu ievērojamo attīstību pēdējos gados un gan problēmas, gan pozitīvos aspektus, ko identificējušas ieinteresētās personas dalībvalstīs. Valstu pasākumu un iniciatīvu piemēri un apraksti nav izsmeļoši un ir iekļauti tikai ilustratīviem nolūkiem. Kopsavilkuma ziņojumos par apspriešanos un atsevišķiem ieguldījumiem ir aprakstīti papildu pasākumi un iniciatīvas. Katras nodaļas tēmas (veltītas pilsoniskās sabiedrības aizsardzībai, atbalstam un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai) tika izvēlētas kā galvenie savstarpēji atkarīgie rādītāji attiecībā uz atbalstošu vidi pilsoniskajai sabiedrībai. 2.Pilsoniskās sabiedrības organizāciju un tiesību aizstāvju izšķirošā loma PSO un tiesību aizstāvji veic daudzas darbības dalībvalstīs un ES mērogā. Tā kā PSO ir daudzveidīga grupa, to darbības ir dažādas, sākot no plašām ar pamattiesībām saistītām pilnvarām un beidzot ar specializētu zināšanu vai atbalsta sniegšanu saistībā ar noteiktām tiesībām. Tās var veikt vai nu valsts mēroga aktivitātes, vai arī darboties reģionālā vai vietējā līmenī. Šīs organizācijas var arī veikt plašu darbību klāstu vai koncentrēties tikai uz noteiktu darbu, piemēram, interešu aizstāvību vai organizāciju dalībnieku vai atbalsta saņēmēju vajadzībām pielāgotu pakalpojumu sniegšanu. Tikpat svarīgi ir tas, ka NHRI, līdztiesības iestādes un ombuda institūcijas arī sniedz daudzveidīgu ieguldījumu ES tiesību aktu un politikas īstenošanā. Informētības palielināšana PSO un tiesību aizstāvji palielina informētību, informējot, izglītojot un apmācot sabiedrību, konkrētas grupas un dalībvalstu iestādes par pamattiesībām un to piemērošanu, demokrātisku lēmumu pieņemšanu un tiesiskumu. Šādi rīkojoties, PSO un tiesību aizstāvji veicina tiesību kultūru un demokrātisko pārskatatbildību ES. Piemēram, Horvātijā ombuds apmāca ierēdņus un tiesnešus Hartas jautājumos. Šī apmācība aptver no Hartas izrietošās saistības, kā arī Hartas iespējamo izmantošanu kampaņās, aizstāvības pasākumos un atbalsta sniegšanā cilvēktiesību pārkāpumu upuriem. Lietuvā PSO nesen organizēja interaktīvu starptautisku pasākumu, lai veicinātu jauniešu informētību par naida runu un tās sekām sabiedrībā, kā arī apmācītu un mudinātu jauniešus pilnveidot tās apkarošanas prasmes. Turklāt PSO un tiesību aizstāvji sniedz informāciju par jautājumiem, kas potenciāli ietekmēs sabiedrību, un metodēm, ar kurām cilvēki var iesaistīties demokrātiskos lēmumu pieņemšanas procesos. Pilsoniskās sabiedrības pārstāvji mobilizē cilvēkus, lai viņi publiski paustu savu viedokli, izmantojot demonstrācijas, petīcijas, referendumus un pilsoņu paneļdiskusijas. Viņi var veicināt informētību un kopīgi aizstāvēt politiku un tiesību aktu īstenošanu ārpus atsevišķu dalībvalstu robežām, nododot vērtīgas valsts mēroga zināšanas ES vai starptautiskajiem lēmumu pieņēmējiem un saņemot tās.

Uzraudzība PSO un tiesību aizstāvji uzrauga, kā pamattiesības tiek ievērotas vietējā mērogā, un tiem ir svarīga sarga funkcija. Tie bieži vien ir pirmie, kas saņem informāciju par likumdošanas un politikas pasākumu ietekmi, un tāpēc tiem ir labas iespējas sniegt ieteikumus par esošo pasākumu turpmāku pilnveidošanu. Tie iegūst tiešu informāciju par iespējamiem tiesību pārkāpumiem. Piemēram, Īrijā PSO ir atzīta oficiāla loma valsts līdztiesības stratēģiju īstenošanas uzraudzībā attiecībā uz migrāciju, dzimumu līdztiesību, ceļotāju un romu tiesībām, LGBTIK iekļaušanu un personu ar invaliditāti tiesībām. Rumānijā pandēmijas laikā ombuds novērtēja valsts pasākumu ietekmi uz pamattiesībām un izdeva ieteikumu par cilvēktiesību ievērošanu un izņēmuma pasākumiem, kas noteikti ārkārtas stāvokļa un trauksmes stāvokļa laikā. Vairākās dalībvalstīs PSO un tiesību aizstāvji sniedz ievērojamu ieguldījumu starptautisko cilvēktiesību struktūru regulārajās valsts uzraudzības procedūrās. Atbalsts tiesību subjektiem PSO un tiesību aizstāvji atbalsta tiesību subjektus un pamattiesību pārkāpumu upurus, skaidrojot, aizstāvot un īstenojot viņu tiesības. Šīs organizācijas un tiesību aizstāvji to dara, vācot un sniedzot informāciju, izmeklējot iespējamos pārkāpumus un ziņojot valsts, reģionālajām un starptautiskajām uzraudzības iestādēm. Tie var palīdzēt pārkāpumu upuriem vērsties pēc tiesiskās aizsardzības līdzekļiem vai ārpustiesas aizsardzības līdzekļiem, kā arī piedāvāt juridisku palīdzību vai iesaistīties stratēģiskā tiesvedībā. PSO un tiesību aizstāvji var veikt līdzīgas darbības starptautiskā mērogā un palīdzēt atsevišķiem sūdzību iesniedzējiem informēt cilvēktiesību uzraudzības iestādes par izteiktajām bažām. Piemēram, Beļģijas līdztiesības iestāde tiesājas to darbinieku vārdā, par kuriem tiek apgalvots, ka viņi tikuši diskriminēti dzimuma dēļ, un Slovēnijā ombuds var iesniegt konstitucionālās sūdzības par pamattiesību pārkāpumiem atsevišķos gadījumos. Nīderlandē PSO un privātpersonu koalīcija uzsāka tiesvedību, apgalvojot, ka ir pārkāpts Hartas 7. un 8. pants par privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un persondatu aizsardzību, un apstrīdot krāpšanas atklāšanai izmantotā juridiskā instrumenta likumību. Turklāt PSO un tiesību aizstāvji atbalsta tiesību subjektus, sniedzot pakalpojumus privātpersonām. Šīs organizācijas un tiesību aizstāvji var papildināt valsts, reģionālo vai vietējo iestāžu sniegtos pakalpojumus vai būt pilnvaroti sniegt pakalpojumus valsts vārdā. Piemēram, Zviedrijā bezpeļņas sieviešu patversmes piedāvā izmitināšanu un rehabilitāciju ar dzimumu saistītas vardarbības un cilvēku tirdzniecības upuriem, savukārt citas PSO atbalsta patvēruma meklētājus un personas ar prasībām, kas vērstas pret diskrimināciju. Čehijā PSO sadarbojās, lai izveidotu divus īpašus atbalsta centrus nelikumīgas sterilizācijas upuriem. Aizstāvība PSO un tiesību aizstāvji arī veicina demokrātisku lēmumu pieņemšanu, aizstāvot pamattiesības likumdošanas vai politikas veidošanas jomā. Apspriešanās darbības var tikt īstenotas, organizējot strukturētus pasākumus vai pēc PSO un tiesību aizstāvju pašu iniciatīvas, un tās var sniegt cilvēkiem iespēju tiešā veidā piedalīties lēmumu pieņemšanā par jautājumiem, kas uz viņiem attiecas. Dažas PSO un tiesību aizstāvji arī atbalsta neaizsargātu grupu demokrātisko līdzdalību. Piemēram, Beļģijā pilsoniskās sabiedrības pārstāvji iesaistās Briseles Konsultatīvajā padomē cilvēkiem ar invaliditāti (Brussels Advisory Council for the Disabled) un Briseles Vīriešu un sieviešu līdztiesības padomē (Brussels Council for Equality between Men and Women) (abas ir izveidojusi valdība), kas var sniegt atzinumus par tiesību aktu priekšlikumiem. Francijā PSO ir pārstāvētas Nacionālajā Cilvēktiesību konsultatīvajā komisijā (Commision Nationale Consultative des Droits de l’Homme, CNCDH), kas valdībai iesniedz ikgadējus ziņojumus par dažādiem jautājumiem, arī par cīņu pret rasismu, ksenofobiju un antisemītismu, cilvēku tirdzniecību un LGBTIK diskrimināciju. Vairākas dalībvalstis iesaista PSO un tiesību aizstāvjus atvērto valdības rīcības plānu īstenošanā, lai veicinātu pārredzamību, pārskatatbildību, līdzdalību, sabiedrības integritāti un sadarbību sabiedrībā. Atbalsts ES tiesību aktu piemērošanā ES tiesību aktos bieži PSO ir skaidri uzticēti uzdevumi, kas ir būtiski tiesību aktu faktiskai īstenošanai vietējā mērogā. Piemēram, Regula par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā piešķir patērētāju organizācijām tiesības ziņot iestādēm par ES patērētāju tiesību aizsardzības tiesību aktu pārkāpumiem. Nodarbinātības vienlīdzības direktīvā noteikts, ka dalībvalstīm jāparedz, ka PSO noteiktos apstākļos var iesaistīties attiecīgās tiesiskās un administratīvās procedūrās vai nu sūdzības iesniedzēja vārdā, vai atbalstot to. Grozītā Orhūsas regula palielina vides organizāciju tiesības pieprasīt ES iestādēm un struktūrām pārskatīt to lēmumus, lai nodrošinātu atbilstību ES vides tiesību aktiem . Grozījumi būtiski paplašināja apstrīdamo lēmumu skaitu un veidus. Tāpat arī priekšlikumā direktīvai par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju ir paredzēts, ka organizācijām ir tiesības iesniegt sūdzības tiešā veidā uzņēmumam, ja attiecīgā uzņēmuma darbība vai vērtību ķēdes var kaitēt cilvēktiesībām vai videi. Cietušo tiesību direktīvā paredzēts, ka atbalsta dienestus var izveidot kā sabiedrisko pakalpojumu dienestus vai PSO . Tāpat arī, sniedzot atbalsta pakalpojumus terorisma upuriem saskaņā ar Terorisma apkarošanas direktīvu , daudzas dalībvalstis apvieno valsts tiešā veidā sniegtos pakalpojumus ar PSO sniegtajiem pakalpojumiem . Priekšlikums direktīvai par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanu arī apliecina, ka PSO var sniegt specializētu atbalstu šādas vardarbības upuriem. Tajā arī ierosināts uzlikt par pienākumu dalībvalstīm apspriesties ar PSO par atbalsta pakalpojumiem, politikas veidošanu, informācijas sniegšanu un izpratnes veicināšanu, pētniecības un izglītības programmām, apmācību un uzraudzību. Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijā par personu ar invaliditāti tiesībām, kurā viena no pusēm ir ES, konkrēti, tās 4. panta 3. punktā, ir paredzēts, ka ar pārstāvības organizāciju starpniecību notiek cieša apspriešanās ar personām ar invaliditāti par politiku, kas attiecas uz šādām personām. Attiecībā uz pasažieru tiesībām ES tiesību aktos ir noteikts, ka ar šīm organizācijām ir jāapspriežas arī tad, kad lidostas, kuģu un ostu termināļu operatori pieņem standartus pasažieriem ar invaliditāti un kad dzelzceļa, kuģu, vietējo un starptautisko autobusu operatori pieņem noteikumus par nediskriminējošu piekļuvi pakalpojumiem. Vispārīgā datu aizsardzības regula (VDAR) un Tiesībaizsardzības direktīva (LED) nosaka, ka persondatu nelikumīgas apstrādes gadījumā bezpeļņas struktūrai, organizācijai vai apvienībai var piešķirt tiesības iesniegt sūdzību kompetentajai uzraudzības iestādei un valsts tiesai. Digitālo pakalpojumu tiesību akta regulā (DSA) ir atzīta pilsoniskās sabiedrības nozīme nelegāla tiešsaistes satura rezultatīvai apkarošanai, vienlaikus nodrošinot pamattiesību ievērošanu un rūpīgi pārbaudot stingros pārredzamības pasākumus, kas digitālo pakalpojumu sniedzējiem būs jāveic pēc šīs regulas stāšanās spēkā. DSA regulā ir arī atzīts, ka jāņem vērā padziļinātās zināšanas, ko pilsoniskā sabiedrība sniedz par riskiem sabiedrībai, un tā rosina ļoti lielu tiešsaistes platformu un meklētājprogrammu nodrošinātājus apspriesties ar pilsonisko sabiedrību, pildot to riska pārvaldības pienākumus. Līdztiesības iestādēm ir izšķiroša loma ES vienlīdzīgas attieksmes tiesību aktu īstenošanā. Lai palīdzētu tām pildīt šo lomu, Komisija pieņems tiesību aktu priekšlikumus, lai paplašinātu un stiprinātu līdztiesības iestāžu pilnvaras, resursus un neatkarību attiecībā uz vienlīdzīgas attieksmes veicināšanu. Papildus uzdevumiem, kas ES tiesību aktos noteikti PSO un tiesību aizstāvjiem, PSO veicina ES politikas efektivitāti. Saskaņā ar 2016. gada ES rīcības kodeksu nelikumīgas naida runas apkarošanai tiešsaistē PSO tīkls uzrauga tiešsaistes platformu uzņemto saistību izpildi, palīdzot aizsargāt riskam pakļautās grupas pret naida runu visā ES. Tāpat arī ES Interneta forums pulcē valdību, tiesībaizsardzības, tehnoloģiju nozares un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, lai ierobežotu vardarbīga ekstrēmistu, teroristu un bērnu seksuālas izmantošanas satura izplatīšanu. Kopš 2022. gada šis forums pievēršas arī cilvēku tirdzniecības tiešsaistes dimensijai. Komisija arī koordinē Radikalizācijas izpratnes tīklu — Eiropas tīklu, kurā darbojas vadošie praktiķi, kas ikdienā strādā ar personām, kuras ir neaizsargātas pret radikalizāciju vai kuras jau ir radikalizētas. ES rasisma apkarošanas rīcības plāns 2020.–2025. gadam mudina dalībvalstis iesaistīt PSO valsts rīcības plānu pret rasismu izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā. 3.PSO un tiesību aizstāvju aizsardzība PSO un tiesību aizstāvji veicina un aizsargā Hartā paredzētās tiesības vietējā mērogā, un viņiem ir jāspēj strādāt atbalstošā vidē, kur, pirmkārt, tiek ievērotas viņu pašu pamattiesības. Tāpat arī jāspēj veikt to darbību bez nepamatotas valsts iejaukšanās, un valstīm aktīvi jārīkojas, lai aizsargātu un sekmētu pilsonisko telpu un tajā strādājošos. Lai gan lielākā daļa dalībvalstu to jau nodrošina, PSO un tiesību aizstāvji joprojām ziņo par virkni izaicinājumu, šķēršļu un ierobežojumu dažās dalībvalstīs, kas ir ierobežojušas organizāciju iespējas veikt to darbības. To darbības jomu bieži ietekmē budžeta, cilvēkresursu vai juridiski ierobežojumi.

Atsauksmes no apspriešanās Apspriedēs, kas tika veiktas, lai sagatavotu šo ziņojumu, 61 % PSO, kuras tajās piedalījās, ziņoja, ka ir saskārušās ar šķēršļiem, kas ierobežo viņu “drošo telpu”. Konkrētāk, 44 % no tām ir saskārušās ar verbāliem uzbrukumiem un vajāšanu, iebiedēšanu, negatīviem vēstījumiem vai arī nomelnošanas vai dezinformācijas kampaņām. Citi šķēršļi, kas tika konstatēti, bija digitālie uzbrukumi (19 %), humanitārā vai pamattiesību jomas darba kriminalizācija (18 %), administratīva vajāšana (15 %), fiziski uzbrukumi cilvēkiem un īpašumam (15 %), datu aizsardzības pārkāpumi (14 %), novērošana (12 %), šķēršļi, kas saistīti ar tehnoloģiju vai mākslīgā intelekta ētisku izmantošanu, (9 %) un stratēģiska tiesvedība pret sabiedrības līdzdalību (strategic lawsuits against public participation, SLAPP) (7 %). Īpaši tika skartas tās organizācijas, kas veic darbu sieviešu un seksuālo un reproduktīvo tiesību, LGBTIK tiesību, migrantu un patvēruma meklētāju tiesību un vides aizsardzības jomās. Tiesību aizstāvjus, piemēram, NHRI, skar līdzīgas problēmas. Kā ziņo FRA, “ievērojams skaits darbinieku un brīvprātīgo ir bijuši pakļauti draudiem vai vajāšanai (mutiski vai rakstiski, t. sk. tiešsaistē), jo viņi sadarbojas ar NHRI”. Dažās dalībvalstīs NHRI saskārās ar šķēršļiem attiecībā uz to neatkarību un to plašo pilnvaru izpildi, kā arī atbilstošu resursu nodrošināšanu. Tas attiecas arī uz ombudiem. Līdztiesības iestādes arī ziņoja par arvien sarežģītāku vidi, jo tiek uzskatīts, ka ir pieņemama mazāka sociālā vienprātība par līdztiesības jautājumiem un nelikumīgi diskriminējoši paziņojumi. Ārējais spiediens un nepietiekams personāls ir izraisījis dažas situācijas, kurās līdztiesības iestādēm trūkst neatkarības un efektivitātes. 3.1.Piemēri, kā dalībvalstis aizsargā pilsonisko telpu Atbalstoša vide ir būtiska, lai PSO un tiesību aizstāvji varētu veikt savu darbu un aizsargāt savas tiesības uz biedrošanos. Daudzās dalībvalstīs šīs organizācijas tiek atbalstītas un iedrošinātas to darbā, kā arī tās ir juridiski aizsargātas. Pēdējos gados visā ES ir norisinājušies vairāki pozitīvi notikumi, lai veicinātu minēto atbalstošo vidi PSO un tiesību aizstāvjiem, un dažas dalībvalstis īsteno likumdošanas un institucionālas izmaiņas. Piemēram, Horvātija un Vācija gatavo valsts rīcības plānus, lai uzlabotu PSO situāciju. Slovēnijā likuma par nevalstiskajām organizācijām mērķis ir nodrošināt atbalstošu vidi PSO. Citās dalībvalstīs, piemēram, Bulgārijā un Lietuvā, īpašām valdības struktūrām ir uzdots izstrādāt politiku pilsoniskās sabiedrības atbalstam. Somijā valdības Pilsoniskās sabiedrības politikas konsultatīvā padome ir izstrādājusi pilsoniskās sabiedrības stratēģiju. Tomēr dažās dalībvalstīs PSO un tiesību aizstāvji pauda bažas par to, ka viņu biedrošanās brīvību ietekmē tiesību akti, jo īpaši par sabiedrisko kārtību vai drošību, un dažos gadījumos šīs bažas ir izvirzītas kā prasības tiesās. Ieinteresētās personas ir ziņojušas par papildu šķēršļiem, kas saistīti ar pārredzamību , terorisma apkarošanu un tiesību aktiem par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu . Citi šķēršļi, par kuriem ziņoja pilsoniskā sabiedrība, ietver preventīvus pasākumus, piemēram, revīzijas un finansējuma izmeklēšanu, kā arī šķēršļus finansējuma pieejamībai. Lielākajā daļā dalībvalstu nav īpašu procedūru ziņošanai par draudiem un uzbrukumiem un to uzraudzībai. Rezultātā PSO un tiesību aizstāvjiem pašiem ir būtiska loma pilsoniskās telpas uzraudzībā un ziņošanā par to. Piemēram, Slovākijas Nacionālais cilvēktiesību centrs ir dokumentējis draudus, iebiedēšanu, uzmākšanos un tiesību ierobežojumus, ar ko saskaras pilsoniskā sabiedrība, kas strādā vides aizsardzības, LGBTIK tiesību un sieviešu tiesību, arī seksuālās un reproduktīvās veselības tiesību un saistīto tiesību jomās. Somijā PSO izstrādāja rīku “Together Against Hate”, lai apkopotu datus par draudiem vai uzbrukumiem PSO un tiesību aizstāvjiem. Turklāt tiešsaistes pētniecības platforma CIVICUS Monitor seko līdzi pilsoniskās sabiedrības brīvībai 197 valstīs un teritorijās, un platforma Civic Space Watch apkopo secinājumus no grupām Eiropā par pilsoniskās sabiedrības apstākļiem un nosaka nacionālās un Eiropas tendences. Lai novērstu fiziskus un tiešsaistes uzbrukumus PSO un tiesību aizstāvjiem Francijā, Iekšlietu ministrija uzrauga ziņojumus par nelikumīgām darbībām pret šīm grupām un var ieviest atbilstošus pasākumus ar sava aizsardzības dienesta starpniecību. Luksemburga un Nīderlande ir īstenojušas projektus, kas sniedz ārvalstu tiesību aizstāvjiem, kuri ir pakļauti apdraudējumam vai spiedienam savā valstī, drošu patvērumu līdz pat 3 mēnešiem. Zviedrija ir pieņēmusi valsts rīcības plānu, lai novērstu draudus un naidu, arī pret PSO un tiesību aizstāvjiem. NHRI un līdztiesības iestādes arī strādā, lai veicinātu PSO drošu un atbalstošu vidi valsts mērogā. NHRI cieši sadarbojas ar PSO, piemēram, nodrošinot tām apmācību un palīdzot ar spēju veidošanu. Grieķijā Valsts cilvēktiesību komisija iestājās par tiesību akta priekšlikuma pieņemšanu, lai aizsargātu tiesību aizstāvjus pret uzbrukumiem, represijām un to tiesību ierobežojumiem. 3.2.ES iniciatīvas pilsoniskās telpas aizsardzībai ES ir īstenojusi vairākus pasākumus, lai aizsargātu PSO un tiesību aizstāvjus. Demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību veicināšanai un aizsardzībai izstrādāto rīku mērķis ir radīt, uzturēt un aizsargāt atbalstošu vidi PSO un tiesību aizstāvjiem. Jo īpaši Komisijas ikgadējā ziņojumā par tiesiskumu, kas ir daļa no ceturtā pīlāra, kurš attiecas uz institucionālo kontroli un līdzsvaru, ir iekļauts pilsoniskās telpas situācijas novērtējums visās dalībvalstīs, atzīts, ka “pilsoniskajai sabiedrībai [arī] ir būtiska loma kontroles un līdzsvara sistēmā”, un analizētas norises saistībā ar sistēmu, kas veicina pilsonisko sabiedrību. 2022. gadā ziņojumā par tiesiskumu tika sniegti ieteikumi dalībvalstīm, citstarp dažos gadījumos par situāciju pilsoniskajā telpā. Ar Komisijas 2022. gada iniciatīvu, kas vērsta pret SLAPP, tiek ieviesti konkrēti pasākumi, lai aizsargātu visus sabiedrības līdzdalībā iesaistījušos dalībniekus pret acīmredzami nepamatotu vai ļaunprātīgu tiesvedību, un tādējādi tiks veicināta arī droša un atbalstoša vide PSO un tiesību aizstāvjiem. Priekšlikumā jaunai direktīvai par noziegumiem pret vidi ir apstiprināts, ka cilvēkiem, arī PSO biedriem, kuri ziņo par noziedzīgiem nodarījumiem videi, būtu jāsaņem nepieciešamais atbalsts un palīdzība jebkurā kriminālprocesā. Uz vides aizstāvjiem attiecas arī ierosinātā direktīva, kas vērsta pret SLAPP, un ieteikums saskaņā ar Orhūsas konvencijas prasībām. Ierosinātais Eiropas Mediju brīvības akts uzlabos mediju iekšējā tirgus darbību, palielinot pārredzamību un novēršot tirgus izkropļojumus, tādējādi veicinot arī mediju brīvību un plurālismu visās dalībvalstīs, un garantēs, ka žurnālisti un redaktori var strādāt bez iejaukšanās. Līdzīgi, Komisijas ieteikuma par aizsardzības, drošības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu žurnālistiem un citiem mediju profesionāļiem mērķis ir garantēt drošākus darba apstākļus mediju profesionāļiem gan tiešsaistē, gan bezsaistē. Eiropas Parlamenta rosināta, Komisija arī izstrādā likumdošanas iniciatīvu par asociāciju pārrobežu atzīšanu ES. Šī iniciatīva būs vērsta uz asociāciju pārrobežu darbībām, ļaujot asociācijām pilnībā izmantot vienotā tirgus sniegtās priekšrocības un Hartā paredzētās pamattiesības. Papildus juridiskiem pasākumiem Komisija aizsargā PSO un tiesību aizstāvjus, veicot izpildes darbības pret pasākumiem, kas tos ietekmē un ir pretrunā ES tiesību aktiem, t. sk. Hartai. Komisija uzsāka divas pārkāpuma procedūras pret Ungāriju saistībā ar likumu par ārvalstu finansējumu pilsoniskajai sabiedrībai un likumprojektu, kurā paredzēta kriminālatbildība par palīdzību patvēruma meklētājiem. Eiropas Savienības Tiesas (EST) spriedumi abās minētajās lietās ir radījuši precedentu, kas ļauj vērsties pret līdzīgiem tiesību aktiem, un uzsver Tiesas būtisko lomu pilsoniskās telpas un pamattiesību aizsardzībā ES. ES apņemšanās sniegt ieguldījumu drošas un labvēlīgas pilsoniskās telpas aizsardzībā ir atspoguļota arī tās ārējā darbībā, arī ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2020–2024). Tā ir izklāstīta arī ES pamatnostādnēs par cilvēktiesību aizstāvjiem. Kopš 2015. gada Komisija ir atbalstījusi mehānismus visvairāk apdraudēto tiesību aizstāvju aizsardzībai. ES ārkārtas fonds apdraudētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem sniedz atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem ar nelielu piešķīrumu palīdzību. ProtectDefenders.eu ir PSO koalīcija, kas darbojas starptautiskā mērogā, lai saņemtu, apstrādātu cilvēktiesību aizstāvju lūgumus pēc atbalsta un atbildētu uz tiem. Tā nodrošina pastāvīgu elastīgu atbalsta izveides pakalpojumu, sākot no spēju veidošanas un juridiskām un drošības konsultācijām līdz pārvietošanas un patvēruma pakalpojumiem. Cilvēktiesību krīzes mehānisms sniedz piešķīrumus PSO, lai nodrošinātu cilvēktiesību kustību izdzīvošanu pat represīvākajos darbības apstākļos. Komisija arī finansēja rīka CSO Meter izstrādi. Ar to tiek novērtēta pilsoniskās sabiedrības vides atvērtība Austrumu partnerības valstīs saskaņā ar Eiropas kaimiņattiecību instrumentu. Pilsoniskās telpas aizsardzībai ES ir izveidojusi ciešu sadarbību un dialogu ar starptautiskām organizācijām. Jo īpaši ES pilnībā izmanto Eiropas Padomes un tās uzraudzības iestāžu izstrādātos standartus un zināšanas. Eiropas Padomes Ministru komiteja ir pieņēmusi trīs nesaistošus instrumentus pilsoniskās telpas jomā. Starpvaldību Cilvēktiesību koordinācijas komiteja pārbauda valsts tiesību aktu, politikas un prakses ietekmi uz PSO un tiesību aizstāvju darbībām un nosaka paraugpraksi pilsoniskās telpas veicināšanai un aizsardzībai. Ekspertu padome NVO tiesību jautājumos tika izveidota pēc ieteikuma par NVO juridisko statusu īstenošanas un sniedz padomus, kā saskaņot valsts tiesību aktus un praksi ar Eiropas standartiem. Turklāt Žurnālistu drošības platforma izseko uzbrukumus žurnālistiem, norādot, vai tos ierosinājuši valsts vai nevalstiski dalībnieki, kā arī šādu uzbrukumu nopietnību.

Apvienoto Nāciju Organizācija arī ir būtisks partneris, jo īpaši ņemot vērā tās uzraudzības mehānismus, kuri vērsti uz tādu uzbrukumu, uzmākšanās, kriminālatbildības noteikšanas un nomelnošanas kampaņu novēršanu, kas pēdējos gados ir skāruši pilsonisko sabiedrību visā pasaulē, arī ES. Izšķiroša nozīme ir arī sadarbībai ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroju (ODIHR). ODIHR palīdz valsts iestādēm pildīt to saistības aizsargāt cilvēktiesību aizstāvjus, uzraugot viņu spēju darboties un veidojot spējas, nodrošinot izglītību un apmācību par cilvēktiesībām. 4.Atbalsts PSO un tiesību aizstāvjiem Piekļuve finanšu resursiem un to izmantošanas brīvība ir biedrošanās brīvības neatņemama sastāvdaļa . PSO un tiesību aizstāvjiem ir nepieciešami pietiekami finanšu resursi to uzdevumu produktīvai veikšanai. Vairākas dalībvalstis ziņo, ka tās kopumā ir palielinājušas finansiālo atbalstu PSO un Covid-19 pandēmijas ietekmes kompensēšanai ; šos centienus pēdējos gados ir ievērojami papildinājuši starptautiskie līdzekļu devēji un ES. Tomēr visā ES tiesību aizstāvjiem un PSO ir grūtības finansēt to īpašās darbības, un šo tendenci saasina pandēmija un pašreizējā dzīves dārdzības krīze , jo īpaši attiecībā uz aizstāvības un sarga funkcijām. Atsauksmes no apspriešanās Šā ziņojuma sagatavošanai veiktajā apspriešanā PSO un tiesību aizstāvji norādīja uz finansējuma trūkumu kā vienu no galvenajām problēmām to darbā un ziņoja, ka daudzās dalībvalstīs ir maz finansējuma iespēju, jo īpaši darbam tiesiskuma, demokrātijas un pamattiesību jomā . Tiešsaistes apspriešanās parādīja, ka gandrīz puse aptaujāto organizāciju (49 %) ziņoja par šķēršļiem saistībā ar finansēšanas shēmu. Konkrētāk, 40 % ziņoja par šķēršļiem finansējuma saņemšanai. Mazāka daļa organizāciju (mazāk nekā 15 %) minēja šķēršļus, kas saistīti ar labdarības statusu, ārvalstu finansējumu, nodokļu režīmiem, korupciju grāmatvedības un revīzijas jomā, kā arī ierobežojumiem līdzekļu piesaistīšanai tiešsaistē. 4.1.Piemēri tam, kā dalībvalstis atbalsta pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus Galveno finansējuma un resursu avotu PSO un tiesību aizstāvjiem nodrošina dalībvalstis. Visas dalībvalstis izmaksā publisko finansējumu PSO valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kā arī ir pieejamas daudzas dažādas finansēšanas programmas. Piemēram, PSO fondi Igaunijā , Latvijā , Lietuvā un Maltā sniedz institucionālu atbalstu PSO spēju veidošanai. Somijā PSO saņem valsts finansējumu no dažādiem avotiem, t. sk. ieņēmumiem no valsts uzņēmuma, kas darbojas reglamentētajā azartspēļu tirgū . Dažās dalībvalstīs, piemēram, Dānijā, Nīderlandē un Zviedrijā, pamattiesību aizstāvībai ir pieejams publiskais finansējums . Dažas dalībvalstis arī piedāvā finansējumu, lai zināmā mērā segtu PSO administratīvās un infrastruktūras izmaksas. Dažās dalībvalstīs ir arī labvēlīgas nodokļu sistēmas ziedojumiem PSO , kas veicina privātos ziedojumus. Lielākā daļa dalībvalstu ļauj PSO saņemt subsīdijas, dotācijas un ziedojumus, neapliekot tos ar nodokļiem. Piemēram, Itālijā ziedojumus PSO var atskaitīt no nodokļiem, un Čehijā PSO ir atbrīvotas no ienākuma nodokļa, ceļu nodokļa un nekustamā īpašuma nodokļa, ja izmaksas ir paredzētas organizatoriskiem mērķiem. Pat ja finansējums ir pieejams, PSO un tiesību aizstāvji ziņo par šķēršļiem piekļuvē šādam finansējumam, citstarp par sarežģītām, apgrūtinošām un ne vienmēr pārredzamām pieteikšanās vai ziņošanas procedūrām un atbilstības kritērijiem, kā arī par lielo pieprasījumu pēc pieejamā finansējuma . Papildu izaicinājums, par ko ziņo PSO, ir īstermiņa projektu finansējums, kas pakāpeniski aizstāj ilgāka termiņa finansējumu vai finansējumu administratīvajiem tēriņiem . Vairākas dalībvalstis strādā, lai risinātu minētās problēmas saistībā ar finansējuma pieejamību, ilgtspējību un piekļuvi tam. Tās cenšas nodrošināt taisnīgu sadali, balstoties uz pārredzamiem kritērijiem un publicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, lai tie būtu plaši pieejami. Piemēram, Spānijā taisnīga līdzekļu sadale tiek nodrošināta ar tiesību aktiem , kuros paredzēta vērtēšanas kritēriju publiskošana. Lielākā daļa dalībvalstu plāno arī vienkāršot un paātrināt piekļuvi finansējumam, t. sk. izmantojot digitalizāciju. Piemēram, Slovākijā un Horvātijā tiek veidotas jaunas tiešsaistes sistēmas, lai vienkāršotu publiskā finansējuma administratīvos procesus. Savukārt Slovēnijā finansējuma sistēmas vienkāršošanai izmanto vienotas likmes un vienreizējus maksājumus. Dažās dalībvalstīs papildu šķēršļus rada publiskā finansējuma politizētā sadale, izslēdzot PSO, kuras kritizē valdību, valdības organizētu NVO, tā saukto GONGO (government-organised non-governmental organisation) interesēs . Šādi šķēršļi var būt prakse, kas bloķē PSO piekļuvi publiskajiem līdzekļiem, uzskatot to interešu aizstāvības pasākumus par politiskām darbībām , kuras ietekmē šo organizāciju nodokļu atbrīvojuma statusu un nosacījumus par ārvalstu ziedojumiem . PSO, kuras strādā noteiktās jutīgās jomās, piemēram, LGBTIK tiesību un dzimumu līdztiesības jomā, t. sk. veicot interešu aizstāvības un stratēģiskas tiesvedības darbības, saskaras ar turpmāku izslēgšanu no publiskā finansējuma. 4.2.ES atbalsts pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem 4.2.1.Programma “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” (CERV) PSO un tiesību aizstāvji vienmēr ir bijuši Komisijas finansējuma programmu atbalsta saņēmēji, tādējādi papildinot dalībvalstu centienus. Programma CERV ar budžetu 1,55 miljardu EUR apmērā laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam ir visu laiku lielākais pamattiesību fonds ES. Tās mērķis ir aizsargāt un veicināt ES līgumos, Hartā un starptautiskajās konvencijās ietvertās tiesības un vērtības, atbalstot PSO un citas ieinteresētās personas vietējā, reģionālā, valsts un starptautiskā līmenī. Atsauksmes no apspriešanās PSO un tiesību aizstāvji ir atzinīgi novērtējuši programmu CERV kā pozitīvu notikumu. Apspriešanās liecina, ka lielākā daļa PSO zināja par šo programmu, pat ja atšķirīgā mērā . No šā ziņojuma apspriedēs iesaistītajiem respondentiem 28 % ir pieteikušies programmas CERV finansējumam un 39 % plāno pieteikties. Programma CERV aptver dažādas finansējuma sadaļas. Jaunā Savienības vērtību sadaļa atbalsta PSO, tiesību aizstāvjus un citas ieinteresētās personas, kas veicina vērtību kultūru ES, kuras pamatā ir pamattiesības, demokrātija un tiesiskums. Finansējums ir pieejams spēju veidošanai un informētības palielināšanai attiecībā uz Hartu, kā arī pasākumiem, kas stiprina praktiķu, juristu, PSO un neatkarīgu cilvēktiesību struktūru zināšanas, lai rezultatīvi iesaistītos tiesvedībā valsts un Eiropas līmenī, kā arī uzlabotu tiesu pieejamību un tiesību piemērošanu, īstenojot apmācību, zināšanu un labas prakses apmaiņu. 2023.–2024. gada darba programmā tiks ievērojami palielināts finansējums spēju veidošanai un tiesvedībai.

Kā jaunu iespēju saskaņā ar Savienības vērtību sadaļu Komisija ir atlasījusi PSO starpniekus, izmantojot atklātu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Šīs struktūras sniegs finansiālu atbalstu PSO, izmantojot atkārtotas piešķiršanas shēmu (nododot ES dotācijas), lai nodrošinātu spēju veidošanu daudzām pamata PSO, kas veicina un aizsargā ES vērtības. Turklāt Komisija atbalsta pamatpartnerus, piemēram, Eiropas tīklus, ES līmenī aktīvas PSO un Eiropas domnīcas, kas aktīvi darbojas ES vērtību jomā . Komisija jo īpaši atbalsta ENNHRI un vairākus PSO tīklus, piemēram, Pilsoņu brīvību apvienību, Eiropas Bezpeļņas tiesību stiprināšanas centru (ECNL) un Eiropas pilsoniskās sabiedrības forumu, kuri strādā, lai veidotu un uzturētu labvēlīgu pilsonisko telpu. PSO ir pieejams arī ievērojams finansējums no citām programmas CERV sadaļām — līdztiesības, tiesību un dzimumu līdztiesības, ar dzimumu saistītas vardarbības un vardarbības pret bērniem novēršanas (Daphne) un pilsoņu iesaistīšanās un līdzdalības jomās, kurās PSO pārstāv gandrīz pusi no atbalsta saņēmējiem. 2021. gadā programma CERV nodrošināja finansējumu aptuveni 91,8 miljonu EUR apmērā. 2022. gadā tas pieauga aptuveni līdz 200 miljoniem EUR . 2021.–2027. gada finansēšanas periodam ir izstrādāta riska pārvaldības sistēma visiem projekta cikla posmiem. ES vērtību ievērošana attiecas uz visiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un visiem projekta cikla posmiem. Visi pretendenti un atbalsta saņēmēji tiek regulāri pārbaudīti attiecībā uz atbilstību ES vērtībām pieteikšanās, vērtēšanas un īstenošanas posmos. ES finansējums PSO atbalstam Krievijas agresijas kara pret Ukrainu laikā Programmas CERV atbalsta saņēmējiem ir labas iespējas reaģēt uz to personu steidzamajām vajadzībām, kuras skāris Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, jo īpaši nodrošinot datu vākšanu un uzraudzību, informētības palielināšanu, aizstāvību, kā arī ieteikumu sniegšanu un palīdzību upuriem. Sākoties Krievijas agresijas karam, vairāki 2022. gada uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus jau bija atklāti, un pretendentiem tika dota iespēja pielāgot to priekšlikumus kara radītajām vajadzībām. Atsevišķiem uzaicinājumiem tika arī pagarināti iesniegšanas termiņi. Daži pamatpartneri, kas saņem finansējumu, ir izveidojuši pasākumus reaģēšanai uz jaunām vajadzībām, piemēram, tādus kā sociālo mediju kampaņas, psiholoģiskā atbalsta sniegšana vai brīvprātīgo mentoru apmācība. Sākot no 2023. gada, pamatpartneri sāks atkārtoti piešķirt līdzekļus savām dalīborganizācijām vietējā līmenī, kas var mērķtiecīgi īstenot konkrētākus pasākumus reaģēšanai uz šo ārkārtas situāciju. 4.2.2.Atbalsts citu ES programmu ietvaros Papildus programmai CERV ES kā nozīmīga pilsoniskās sabiedrības atbalstītāja īsteno daudzas citas ES programmas. Programma “Tiesiskums” nodrošina sabiedrībai faktisku piekļuvi tiesai, atbalstot tiesisko apmācību un piešķirot PSO dotācijas projektu īstenošanai sadarbībā ar tiesu iestādēm , piemēram, pārrobežu apmācības projektiem ES tiesību jomā tieslietu speciālistiem. Pētniecības un inovāciju finansēšanas programmas, “Apvārsnis 2020” un tās pēctece “Apvārsnis Eiropa”, arī atbalsta PSO un tiesību aizstāvjus vairākās tematiskajās jomās . Programmas Erasmus+ ietvaros tiek finansēti projekti, kas veicina pamattiesības un ES vērtības. Programma Erasmus+ sniedz strukturālu finansiālu atbalstu (darbības dotācijas) Eiropas PSO, kas aktīvi darbojas izglītības un apmācības vai jaunatnes jomā, un piedāvā arī ikgadējas pasākuma dotācijas, sākot no 2021. gada. Visbeidzot, pilsoniskās sabiedrības pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanas programmas ietvaros tiek finansēta apmācība pilsoniskajai sabiedrībai, lai veidotu pret vardarbīgu ekstrēmismu vērstus vēstījumus . ES savās ārējās darbībās ir ieviesusi ilgstošu praksi, lai noteiktu problēmas, ar kurām saskaras pilsoniskā sabiedrība, iesaistītos to risināšanā un finansētu to, izmantojot tematiskas un ģeogrāfiskas programmas. Ģeogrāfiskie instrumenti, piemēram, Pirmspievienošanās palīdzības instruments un Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments (NDICI – “Eiropa pasaulē”), sniedz mērķtiecīgu atbalstu PSO, izmantojot reģionālo un valsts finansējumu (“Pilsoniskās sabiedrības kaimiņattiecību instrumenta” programmas), lai veidotu PSO spējas, stiprinātu valsts un PSO dialogu un veicinātu atvērtu pilsonisko telpu. PSO ir arī galvenie atbalsta saņēmēji tematiskajā programmā pilsoniskās sabiedrības organizācijām un tematiskajā programmā cilvēktiesībām un demokrātijai instrumenta NDICI – “Eiropa pasaulē” ietvaros. 5.Pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana PSO un tiesību aizstāvjiem Pilsoniskā sabiedrība ir aktīvs un neatkarīgs partneris ES pamattiesību sistēmā. ES un dalībvalstīm jāatzīst PSO un tiesību aizstāvju lomas, jādod tiem iespēja rīkoties un jānodrošina nepieciešamie apstākļi, lai tie varētu jēgpilni iesaistīties lēmumu pieņemšanā un tādu valsts un ES politikas virzienu īstenošanā, kas sniedz ieguvumus mūsu demokrātijām. Šāda pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana ir ļoti svarīga dinamiskai pilsoniskajai telpai un lai nodrošinātu, ka PSO un tiesību aizstāvji palīdz veidot valsts un ES politiku. Tomēr daudzas ieinteresētās personas norāda, ka dažās dalībvalstīs PSO un tiesību aizstāvjiem ir grūtības piekļūt apspriešanās pasākumiem un dialogiem ar ieinteresētajām personām. Ne vienmēr ir pieejama informācija par atvērtu apspriešanos vai skaidri norādījumi par piekļuvi tai. Atsauksmes no apspriešanās Apspriedēs, kas tika veiktas, lai sagatavotu šo ziņojumu, vairāk nekā puse organizāciju (53 %) ziņoja par šķēršļiem “līdzdalībā un sadarbībā ar iestādēm”. Lielākie izaicinājumi šajā jomā bija šķēršļi, kas ierobežo organizāciju piekļuvi apspriešanās pasākumiem un līdzdalību lēmumu pieņemšanā (45 %), kā arī piekļuvi informācijai un dokumentiem (42 %). Turklāt ievērojams skaits organizāciju (30 %) norādīja, ka tās ir saskārušās ar šķēršļiem pilsoniskam dialogam kopumā. Saskaņā ar FRA konstatējumiem apspriešanās nav pietiekami pārstāvētas arī mazākumtautības un neaizsargātās grupas. 5.1.Piemēri, kā dalībvalstis nodrošina pilnvērtīgas iespējas pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem PSO un tiesību aizstāvju iesaistīšana ir būtiska, lai sagatavotu, īstenotu un uzraudzītu tiesību aktus un politiku. Vairākas dalībvalstis ir izveidojušas apspriešanās mehānismus, lai nodrošinātu, ka PSO un tiesību aizstāvji var iesaistīties un tiem ir iespēja novērtēt, kā ierosinātie pasākumi var ietekmēt šīs organizācijas, to dalībniekus vai pamattiesības kopumā. Daudzas dalībvalstis iegūst informāciju no PSO un tiesību aizstāvjiem atklātā sabiedriskajā apspriešanā. Piemēram, Spānijā pirms tiesību aktu izstrādes notiek atklāta sabiedriskā apspriešana un atklāta uzklausīšana, kuras laikā PSO var dalīties ar savām zināšanām un viedokļiem. Daudzas dalībvalstis arī veicina ieinteresēto personu līdzdalību, izmantojot tiešsaistes apspriešanās platformas, kas sniedz informāciju par notiekošajiem apspriešanās pasākumiem. Austrijā kopējās lauksaimniecības politikas nacionālā stratēģiskā plāna sagatavošana tika atbalstīta ar procesu, kurā ikviens varēja iegūt un sniegt informāciju. Vairākās dalībvalstīs vispārīgi noteikumi par tiesību aktu ietekmes novērtējumu veikšanu ļauj novērtēt tiesību akta priekšlikuma ietekmi uz novērtējamo pilsonisko sabiedrību. Dažās dalībvalstīs tas ir likumdevēja pienākums. Piemēram, Vācijā jānovērtē visa federālās valdības sagatavoto likumdošanas projektu normatīvā ietekme, arī to ietekme uz pilsonisko telpu. Latvijā priekšlikumu ietekme uz cilvēktiesībām, demokrātiskajām vērtībām un pilsoniskās sabiedrības attīstību tiek vērtēta kā horizontāla ietekme. Pastāvīga dialoga struktūras ir būtiskas pilsoniskās sabiedrības attīstības atbalstam. Vairākas dalībvalstis iesaista PSO un tiesību aizstāvjus, izmantojot šim mērķim paredzētas platformas un tīklus, kas tiem nodrošina oficiālu mehānismu, lai palīdzētu īstenot un uzraudzīt tiesību aktus un politiku. Piemēram, Čehijā NVO padome apspriež galvenos jautājumus par PSO darbu un piedalījās valsts pārvaldes un NVO sadarbības stratēģijas izveidē. Tiek izstrādāta metodika, lai vēl vairāk atvieglotu šo organizāciju dalību. Somijā Pilsoniskās sabiedrības politikas konsultatīvā padome tika izveidota, lai veicinātu valdības un pilsoniskās sabiedrības mijiedarbību. Īrijā vietējās iestādes var sazināties ar kopienas grupām, t. sk. PSO, sabiedrības līdzdalības tīkla ietvaros. Tīkla galvenais mērķis ir ļaut dalībniekiem paust viedokli oficiālajās lēmumu pieņemšanas struktūrās vietējā līmenī. Vairākas dalībvalstis iesaista PSO un tiesību aizstāvjus, izmantojot platformas un tīklus, kas īpaši paredzēti konkrētu grupu pamattiesību aizsardzībai. Piemēram, Grieķijā PSO iesaistās Nacionālajā padomē pret rasismu un neiecietību un sadarbojas ar Valsts ziņotāja biroju cilvēku tirdzniecības jautājumos. Spānijā PSO iesaistās Sieviešu līdzdalības padomē, kas veic darbu līdztiesības un nediskriminācijas veicināšanai. PSO arī iesaistās Valsts padomē cilvēkiem ar invaliditāti un Padomē vienlīdzīgas attieksmes un personu rases vai etniskās izcelsmes nediskriminācijas veicināšanai. Portugālē Ekonomikas un sociālo lietu padome nodrošina forumu dialogam starp sociālajiem partneriem un PSO par sociālekonomiskiem jautājumiem.

NHRI un līdztiesības iestādes uztur regulārus kontaktus ar PSO un darbojas kā saikne starp tām un dažādiem valdības līmeņiem. Tās iesaista PSO apspriešanās pasākumos, padomdevēju komitejās, kopīgos projektos un dialoga pasākumos. Lielākā daļa līdztiesības iestāžu ir iekļāvušas PSO savās pārvaldības struktūrās. Lai gan vairākās NHRI un līdztiesības iestādēs tiek runāts par labu sadarbību ar iestādēm, problēmas joprojām rada savlaicīgas un pārredzamas apspriešanās, informācijas sniegšana un sistemātiska iesaiste neatkarīgi no pašu iniciatīvas. Četras dalībvalstis vēl nav izveidojušas akreditētu NHRI saskaņā ar ANO Parīzes principiem. 5.2.EU rīcība, lai stiprinātu pilsoniskās sabiedrības dalībniekus ES dibināšanas līgumos ir atzīta pilsoniskās sabiedrības līdzdalības un dialoga nozīme. LES 11. pantā ir noteikts, ka ES iestādēm jādod pilsoņiem un pārstāvju apvienībām iespēja darīt zināmus viedokļus un publiski apmainīties ar viedokļiem visās ES darbības jomās. Turklāt ar šo pantu iestādēm tiek uzlikts pienākums uzturēt atklātu, pārredzamu un regulāru dialogu ar pārstāvības apvienībām un pilsonisko sabiedrību un veikt plašas apspriešanās par jaunām iniciatīvām. Līguma par Eiropas Savienības darbību 15. panta 1. punkts uzliek par pienākumu ES iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām veikt to darbu iespējami atklāti, lai veicinātu labu pārvaldību un nodrošinātu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību. Hartā ir atzītas tiesības uz vārda un informācijas brīvību (11. pants) un tiesības uz mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību (12. pants). Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru EST ir apstiprinājusi, ka tiesības uz biedrošanās brīvību ir viens no būtiskajiem demokrātiskas un plurālistiskas sabiedrības pamatiem, jo tās ļauj pilsoņiem kopīgi darboties kopējo interešu jomā un tādējādi veicina sabiedrisko norišu pienācīgu darbību . Šī pilsoniskās telpas galvenās lomas atzīšana atspoguļojas ES darbībā un tās politikā. Iesaistīšanās politikas veidošanā Labāka regulējuma programmā kopš 2015. gada ir paredzēts, ka, sagatavojot likumdošanas iniciatīvas, ir jāņem vērā ietekme uz pamattiesībām, kā arī ietekme uz ekonomiku, sabiedrību un vidi kopumā. Tajā ES iestādēm ir noteikts pienākums novērtēt, kā pamattiesības vislabāk tiek veicinātas un aizsargātas konkrētajās lietās, kā arī PSO un tiesību aizstāvjiem tiek atļauts redzēt, kā ES tiesību aktu izstrādē tiek ņemta vērā iespējamā pamattiesību ietekme uz pilsonisko sabiedrību. Apspriešanās un dialoga mehānismi arī ļauj PSO un tiesību aizstāvjiem izklāstīt to viedokļus par ES tiesību aktiem un politiku visā politikas ciklā no iniciatīvas sākotnējās sagatavošanas līdz sarunām starp likumdevējiem, Eiropas Parlamentu un Padomi. Oficiālas apspriešanās un sūdzību iesniegšanas mehānismi Labāka regulējuma rīkkopa apliecina ieinteresēto personu, t. sk. pilsoniskās sabiedrības, iesaistīšanas nozīmi ES politikas veidošanā. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām ir nozīmīga uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanas daļa un sniedz nenovērtējamu ieguldījumu politikas veidošanas procesa leģitimitātes nodrošināšanā. Portāls “Izsakiet viedokli!” ir piekļuves punkts, lai iesniegtu informāciju attiecībā uz visiem tiesību aktu priekšlikumiem, izvērtējumiem, atbilstības pārbaudēm un veiktu saziņu. Tas dod iespēju visām ieinteresētajām personām iesaistīties iniciatīvās pirms un pēc to pieņemšanas. To var darīt, sniedzot vispārīgu atgriezenisko saiti vai daloties viedokļos un zināšanās atklātā sabiedriskajā apspriešanā. Atsauksmju apkopošana sniedz ieinteresētajām personām iespēju dalīties ar viedokļiem par konkrētu dokumentu (parasti tas ir uzaicinājums iesniegt atsauksmes). Sabiedriskā apspriešana ietver jautājumus sabiedrībai, kā arī, ja nepieciešams, specializētus jautājumus PSO ekspertiem, uzņēmumiem, valsts iestādēm, akadēmiskajām aprindām utt. Respondenti var papildināt savus sniegtos datus ar rakstisku informāciju, piemēram, nostājas dokumentiem. Informāciju var iesniegt kādā no 24 oficiālajām ES valodām. PSO pārstāvji un tiesību aizstāvji var arī iesniegt oficiālas sūdzības Komisijai, ja viņiem ir aizdomas, ka dalībvalstu iestādes ir pārkāpušas ES tiesību aktus. Pēc sūdzības izvērtēšanas Komisija pieņem lēmumu par pārkāpuma procedūras uzsākšanu. Turklāt Eiropas ombuds ir pilnvarots izmeklēt privātpersonu un organizāciju sūdzības par ES iestāžu, struktūru un aģentūru administratīvām kļūmēm, arī par pamattiesību pārkāpumiem. Pilsoniskās sabiedrības pārstāvji ir galvenie partneri ES iniciatīvu sagatavošanā. Nesens piemērs ir PSO loma, veidojot ES pieeju uz cilvēku vērstam un uzticamam mākslīgajam intelektam (MI). Vairāk nekā 160 PSO piedalījās sabiedriskajā apspriešanā, kas attiecas uz Balto grāmatu par MI. Tās sniedza vērtīgu informāciju priekšlikumam regulai par MI , kuras mērķis ir izveidot vienotu tirgu uzticamam MI, kas ir drošs un attiecībā uz kuru tiek ievērotas pamattiesības. Citi nesenie piemēri ir priekšlikums direktīvai par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju, pret SLAPP vērsto tiesību aktu pakete, priekšlikums par Eiropas veselības datu telpas izveidi, Komisijas ieteikums par aizsardzības, drošības un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu žurnālistiem un citiem mediju profesionāļiem un likumdošanas iniciatīva līdztiesības iestāžu lomas un pilnvaru stiprināšanai. Apspriešanās ar pilsonisko sabiedrību ir arī ES tirdzniecības nolīgumu sagatavošanas un īstenošanas neatņemama sastāvdaļa. Komisija izveidoja ekspertu grupu attiecībā uz migrantu viedokļiem migrācijas, patvēruma un integrācijas jautājumos, kas ietver pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus ar atbilstošām zināšanām, lai sniegtu ieteikumus par migrācijas politiku. ES LGBTIK līdztiesības stratēģija nosaka pastāvīgu apspriešanos ar PSO par tās īstenošanu. PSO ir iesaistītas arī daudzās šajā stratēģijā noteiktajās darbībās, t. sk. dialogā ar dalībvalstīm. ES romu līdztiesības, iekļaušanas un līdzdalības stratēģiskais satvars liek lielu uzsvaru uz līdzdalību, jo īpaši romu pilsoniskās sabiedrības līdzdalību visos politikas veidošanas procesa posmos. ES fondu apguve Saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu (KNR) PSO un tiesību aizstāvjiem var uzticēt noteiktus uzdevumus. Pamatojoties uz minētajiem tiesību aktiem, dalībvalstīm ir jāievieš lietderīgi mehānismi, lai nodrošinātu, ka ES finansētās programmas tiek izstrādātas un īstenotas saskaņā ar attiecīgajiem Hartas noteikumiem. Tā ir daļa no horizontālā veicinošā nosacījuma Hartas efektīvai piemērošanai un īstenošanai (“horizontāls veicinošs nosacījums”). Šie tiesību akti arī paredz “partnerību” ar vairākām reģionālām, vietējām un pilsoniskās sabiedrības struktūrām, piemēram, pamattiesību struktūrām. Dalībvalsts iesaista šīs struktūras visā programmu sagatavošanā, īstenošanā un izvērtēšanā, tostarp piedaloties komitejā, kas atbild par finansēšanas programmu īstenošanas uzraudzību un kurā tiek nodrošināta attiecīgo partneru līdzsvarota pārstāvība. Dalībvalstis arvien biežāk veic pasākumus, lai iesaistītu PSO horizontālā veicinošā nosacījuma īstenošanā. Tiem attiecīgā gadījumā jāpiešķir atbilstoši līdzekļi no fondiem sociālo partneru un PSO administratīvās kapacitātes stiprināšanai. Piemēram, Dānijā PSO un NHRI tika iekļautas divpusējā un sabiedriskajā apspriešanā, ko organizēja KNR programmu vadošā iestāde. Šīs iestādes arī piedalās visu programmu īstenošanas uzraudzībā. Rumānijā ikvienas programmas vadošās iestādes ir izveidojušas uzraudzības komitejas, kas aptver visu programmu PSO. Čehijā PSO ir iekļautas starp struktūrām, kas sagatavo, apgūst un uzrauga KNR fondus. Tas ļauj tām ietekmēt programmu saturu un finansējuma pieprasījumus un piedalīties izvērtēšanā un uzraudzībā, tostarp attiecībā uz darbību atbilstību Hartai. Uzlaboti strukturālie dialogi Papildus apspriešanās pasākumiem Komisija ir izveidojusi vairākus pielāgotus dialoga mehānismus, lai ieinteresētās personas, tostarp PSO un tiesību aizstāvji, varētu regulāri piedalīties politikas veidošanā un īstenošanā konkrētās jomās. Strukturāls pilsoniskās sabiedrības dialogs notiek, piemēram, izmantojot forumus un platformas, kas aptver plašas politikas jomas, piem., Pastāvīgo rasisma apkarošanas pilsoniskās sabiedrības forumu, Invaliditātes platformu, Eiropas Migrācijas forumu un ES Veselības politikas platformu. ES Bērnu tiesību tīkls ir izveidots, lai atbalstītu ES bērnu tiesību stratēģijas īstenošanu, uzraudzību un izvērtēšanu. Cietušo tiesību platforma tika izveidota 2020. gadā, lai veicinātu dialogu un paraugprakses un informācijas apmaiņu starp tās dalībniekiem, no kuriem divas trešdaļas nāk no pilsoniskās sabiedrības . ES ir izveidojusi arī dialogus par konkrētākiem jautājumiem, piem., LGBTIK līdztiesības pilsoniskās sabiedrības forumu, Eiropas platformu romu iekļaušanai un projektu romu pilsoniskajai uzraudzībai līdz 2025. gadam, Pilsoniskās sabiedrības forumu par narkotikām un ES pilsoniskās sabiedrības platformu pret cilvēku tirdzniecību. Pilsoniskās sabiedrības antisemītisma apkarošanas forums apvieno Komisijas un ebreju kopienu, pilsoniskās sabiedrības un citu ieinteresēto personu pārstāvjus saikņu veidošanai un kopīgas rīcības efekta maksimālai palielināšanai. PSO kā ES prakses kodeksa dezinformācijas jomā parakstītājas un kodeksa pastāvīgās darba grupas locekles sniedz ekspertu padomus labākai izpratnei par jauniem dezinformācijas vēstījumiem vai galveno rezultātu izstrādei, piemēram, rādītāju izstrādei, lai novērtētu kodeksa ietekmi uz dezinformāciju ES.