Reģionu komitejas perspektīvas atzinums “Pilsētās un reģionos notiekošo pārstrukturēšanas procesu veiksmes faktori”

(2007/C 305/07)

REĢIONU KOMITEJAS IETEIKUMI

Ieteikumi politikas jomā

REĢIONU KOMITEJA

Atzinuma sociāli ekonomiskais un politiskais konteksts

Secinājumi

Reģionu Komitejas ieteikumi

I. PIELIKUMS

Īss kopsavilkums par pilsētās un reģionos notikušās pārstrukturēšanas piemēriem

Tas, kas pagājušā gadsimta 70.-80. gados šķita pārejoša pielāgošanās krīze, kļuva par periodisku parādību mūsdienu Eiropas sociāli ekonomiskajā dzīvē. Minētā parādība radīja nepieciešamību pēc nepārtrauktas uzņēmumu un to vides pielāgošanas mainīgajām tirgus prasībām, proti, tā kļuva par pastāvīgu pārstrukturēšanas procesu. Lai pēc Eiropas Komisijas pieprasījuma izstrādātu atzinumu par ES reģionos un pilsētās notiekošajiem pārstrukturēšanas procesiem, tika analizēta informācija, ko Komiteja saņēma saistībā ar minēto procesu norisi un kas atrodama daudzos citos dokumentos. Šajā atzinumā ir iekļauti secinājumi un ieteikumi.

Skotija (Apvienotā Karaliste) — Labas konkurētspējas pasaules tirgū piemērs

No 2002. gada līdz 2006. gadam rūpniecībā nodarbināto skaits samazinājās no 276 000 līdz 227 000, bet eksporta produkcija tajā paša laikposmā samazinājās par 36 %. Lielākā daļa uzņēmumu savu ražošanu pārcēla uz jaunajām ES dalībvalstīm vai Indiju un Ķīnu. Pašlaik Skotijas ekonomikas attīstības plāns (FEDS — Framework for Economic Development in Scotland) ir virzīts uz produktivitātes un konkurētspējas nodrošināšanu pasaules tirgū. Ar programmu “Partnerattiecības pastāvīgas nodarbinātības nodrošināšanai” (PACE — Partnership Action for Continued Employment) Skotijas varas iestādes izstrādāja iniciatīvu, kas deva iespēju visiem publiskā un privātā sektora dalībniekiem aktīvi iesaistīties, lai nepieļautu darbinieku masveida atlaišanu. Pārstrukturēšana būtiski ietekmēja Skotijas darba tirgu, jo īpaši rūpniecības jomā. Tomēr nodarbinātības līmeņa paaugstināšanās pakalpojumu jomā un ar uzņēmējdarbību saistītās jomās veicināja to, ka Skotijā ir viens no visaugstākajiem nodarbinātības rādītājiem ES, bet bezdarba līmenis ir viszemākais pēdējo 30 gadu laikā. Turklāt Skotijas tautsaimniecība gūst labumu no globalizācijas procesa. Skotijas bankas ir paplašinājušas savu darbību ārzemēs, tādējādi nostiprinot savu pozīciju konkurentu vidū.

Basku zeme (Spānija) — Reģiona un tā pilsētu pārstrukturēšana

Pagājušā gadsimta 80. gados rūpniecība, kas balstījās uz trīs nozarēm (kuģubūvi, metalurģisko rūpniecību un smago rūpniecību), sāka panīkt. Basku zemes valdība, darba devēji un arodbiedrības nolēma pārstrukturēt un modernizēt minētās rūpniecības nozares. Tika izveidoti deviņi klasteri, kuri nodrošināja 45 % no Basku zemes IKP. Līdz šim brīdim tie ir reģiona ekonomikas dzinējspēks. Pēc aptuveni 20 gadus ilga pārstrukturēšanas procesa Basku zeme IKP ziņā ieņem trešo vietu Eiropā aiz reģioniem, kas atrodas tādās valstīs kā Luksemburga un Īrija. Bezdarbs, kura līmenis 1990. gadā bija 25 %, pašlaik ir 4,5 %. Liela daļa kapitāla ir ieguldīta jauninājumu jomā, 66 % no ieguldījumiem veido privātie līdzekļi (vidējais rādītājs Spānijā ir 48 %, bet ES — 54 %). Līdzās pārstrukturēšanas procesam notika reģiona pilsētu, tajā skaitā galvaspilsētas Bilbao, attīstības uzlabošana. Minētā procesa īstenošanā svarīga nozīme bija kultūrai un vietējai identitātei, jo tās veicināja lielāku sabiedrības atbalstu pašam procesam.

Krēta (Grieķija) — No lauksaimniecības uz tūrisma pakalpojumiem

Krētā no valsts un ES līdzekļiem finansētās pārstrukturēšanas pamatā ir uzņēmumu un pētniecības centru sadarbība (Krētas Universitāte, Hēraklijas Pētniecības centrs), un tā ir paredzēta darba ņēmēju pāriešanai no lauksaimniecības nozares uz pakalpojumu nozari. Minētais mērķis ir sasniegts tikai daļēji. Tā galvenais iemesls bija pasākumu sagatavošana, pamatojoties uz vertikālu struktūru un lejupēju pieeju. Tika atbalstīti jau tā spēcīgi reģioni un novārtā atstāti perifērie reģioni, kas atrodas salas vidusdaļā, tādējādi palielinājās atšķirības starp apakšreģioniem un netika veicināta konkurētspēja.

Tavira (Portugāle)

Pārstrukturēšanas pamatā ir attīstības atjaunošana, lai pilnveidotu tūrisma pakalpojumus un palielinātu ieguldījumu apjomu šajā nozarē, tādējādi bija iespējams finansēt vēsturiskā un arhitektoniskā mantojuma aizsardzību, un tas savukārt piesaista tūristus un privāto kapitālu. Minēto procesu finansēja no šādu fondu līdzekļiem: PITER, URBCOM, INTERREG un PROALGARVE.

Austrijas reģioni

Pārstrukturēšana izpaužas kā pāreja no ekonomikas, kā pamatā ir viena nozare, uz daudzšķautnainu rūpniecības struktūru, kā arī pētniecības un izstrādes (P+I) projekti, pāreja uz tūrisma nozari un ar uzņēmējdarbību saistītiem pakalpojumiem. Paralēli minētajam procesam tiek pastāvīgi uzlabots izglītības un profesionālās apmācības piedāvājums.

Portu (Portugāle)

Nesen uzsāktā pārstrukturēšana bija nepieciešama tādēļ, ka virkne administratīvo iestāžu un uzņēmumu no pilsētas pārcēlās uz galvaspilsētu, dzimstības līmenis pazeminājās un tradicionālās tirdzniecības apjoms samazinājās lielveikalu dēļ. Pārstrukturēšanas mērķis ir pilsētas centra attīstības atjaunošana, pakalpojumu uzlabošana kultūras jomā un dzīvojamā fonda atjaunošana pilsētā. Iniciatīva “PortoVivo” tika izstrādāta 2004. gadā un paredzēta, lai pilsētai piesaistītu privātos ieguldījumus. Šis vērienīgais pārstrukturēšanas un atjaunošanas projekts ir paredzēts 20 gadiem. Tajā pašā laikā ir plānots izremontēt vairāk nekā 5 000 ēku, tādējādi dodot iespēju saglabāt vērtīgu vēsturisko un kultūras mantojumu un paplašināt pakalpojumu nozari, radot jaunas darba vietas.

Libereca (Čehijas Republika)

Politiskās sistēmas izmaiņu dēļ radies pārstrukturēšanas process ir paredzēts, lai tautsaimniecību tuvinātu ES standartiem. Tam nepieciešamie finanšu līdzekļi tiek piešķirti galvenokārt no valsts un reģionu budžeta, kā arī ES fondiem. Ar pārstrukturēšanas palīdzību tiek atbalstīti MVU un PPP izveide. Galvenās problēmas ir valsts budžeta parāds un stāvoklis.

Vroclava (Polija)

Pilsētā pēdējo 17 gadu laikā ir mainījies gan ekonomikas stāvoklis, gan arī pilsētas izskats. Pateicoties pilsētas centra un atsevišķu pilsētas daļu atjaunošanai, tika piesaistīti privātie ieguldītāji. Tika uzbūvētas viesnīcas un restorāni. Pateicoties pilsētas vadības atvērtajai politikai, sadarbībai ar partnerpilsētām, reģionālajām pašvaldībām un valsts valdību, pilsētas sadarbībai ar tuvējām pašvaldībām, pilsētas apkārtnē izveidojās jaunas rūpniecības nozares. Tika izveidots Vroclavas Tehnoloģiju parks, pilsētas mācību iestādes un uzņēmumi ierosināja daudzas iniciatīvas P+I jomā. Tajā pašā laikā bezdarbs samazinājās no 18 % līdz 6 %, tomēr procesa negatīvās sekas ir izmaksu paaugstināšanās pilsētā, piemēram, nekustamā īpašuma cenas ir palielinājušās par 400 %.