Pārskats par to, kā dalībvalstis izmanto apgrieztās maksāšanas sistēmu, pamatojoties uz PVN direktīvas 199.a panta 1. punktu, ir iekļauts I pielikumā (saskaņā ar dalībvalstu vai ieinteresēto personu sniegto informāciju).

PVN direktīvas 199.a panta 1. punktam ir fakultatīvs raksturs, un tas ļauj dalībvalstīm piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu virknei preču piegāžu un sniegtu pakalpojumu. Pasākuma izmantošana ir atkarīga no dalībvalsts – dažas dalībvalstis ir plaši izmantojušas piedāvātās iespējas un piemēro apgrieztās maksāšanas sistēmu daudzām piegādēm, kamēr citas to vispār neizmanto.

Ziņojuma sagatavošanas laikā dalībvalstis tika aicinātas dalīties pieredzē un novērtēt pasākumus. Lai nodrošinātu, ka tiek ņemtas vērā uzņēmēju atsauksmes, ieinteresētās personas no uzņēmēju aprindām tika lūgtas sniegt viedokli ar PVN ekspertu grupas starpniecību.

Komisija nesen ir iesniegusi divus tiesību aktu priekšlikumus, kuriem būtu jāpalīdz dalībvalstīm cīņā pret krāpšanu, kas saistīta ar PVN. Pirmais priekšlikums attiecas uz administratīvu sadarbību PVN jomā, kas stiprinātu dalībvalstu sadarbību, lai efektīvi cīnītos pret pārrobežu krāpšanu. Otrs priekšlikums attiecas uz galīga PVN režīma ieviešanu, kas gala rezultātā ierobežotu MTIC risku, paredzot aplikšanu ar nodokli vietā, kur preču transportēšana beidzas, un atceļot no nodokļa atbrīvotas preču piegādes un iegādi Kopienas iekšienē.

MTIC krāpšana notiek, ja tirgotājs citā dalībvalstī iegādājas no PVN atbrīvotas preces un pārdod tās tālāk, iekļaujot PVN klientam izrakstītajā rēķinā. Pēc PVN summas saņemšanas no klienta šis tirgotājs pazūd, nesamaksājot PVN nodokļu iestādēm. Tajā pašā laikā klients, rīkojoties vai nerīkojoties labticīgi, var atskaitīt piegādātājam samaksāto PVN, izmantojot PVN deklarāciju. Šķiet, ka fakultatīvā apgrieztās maksāšanas sistēma, pamatojoties uz PVN direktīvas 199.a pantu, ir lietderīgs instruments, kas palīdz dalībvalstīm iepriekš noteiktajās sensitīvajās jomās cīnīties pret šāda veida krāpšanu, ja tā notiek to teritorijā. Ja tirgotājam attiecībā uz šādām iekšzemes piegādēm ir jāizmanto apgrieztās maksāšanas sistēma, viņš rēķinā nevar norādīt PVN un nesaņem PVN summu no klienta, līdz ar to viņš nevar pazust ar saņemto PVN summu.

Atbilstoši PVN direktīvas 199.a panta 3. punktam dalībvalstis, kas piemēro sistēmu, pamatojoties uz 199.a panta 2. punkta c) apakšpunktā minētajiem kritērijiem, iesniedz Komisijai ziņojumu ne vēlāk kā 2017. gada 30. jūnijā.

Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK ("PVN direktīva") 199.a panta 1. punktu dalībvalstis var noteikt, ka persona, kas ir atbildīga par PVN nomaksu par šajā pantā minētajām piegādēm, ir nodokļa maksātājs, kurš saņēmis attiecīgo piegādi (apgrieztās maksāšanas sistēma). Šīs sistēmas darbības laiks ir ierobežots – to var piemērot līdz 2018. gada 31. decembrim.

Īpaši attiecībā uz siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu piegādēm dalībvalstis norāda, ka apgrieztās maksāšanas sistēma ir bijusi vajadzīga, lai cīnītos pret krāpšanu PVN jomā un izvairītos no papildu zaudējumu rašanās valsts budžetam. Ļoti iespējams, ka bez iekšzemes apgrieztās maksāšanas sistēmas krāpšana būtu turpinājusies, jo ar tradicionālajiem kontroles resursiem un pasākumiem būtu par maz, lai novērstu krāpšanu.

Dažas ieinteresētās personas uzsver, ka apgrieztās maksāšanas sistēma ir efektīva tikai kā īstermiņa pasākums, nevis ilgtermiņa risinājums. Tas ir vispārējs krāpšanas apkarošanas pasākums, kurš attiecas uz visiem nozares uzņēmumiem, kam jāievēro sarežģīti atbilstības noteikumi. Turklāt, ņemot vērā, ka īstenošana ES līmenī nav vienota, tirgotājiem, kas darbojas dažādās dalībvalstīs, tiek radīts papildu slogs, jo noteikumi par rēķinu sagatavošanu atšķiras atkarībā no tā, vai attiecīgā dalībvalsts ir vai nav izvēlējusies ieviest iekšzemes apgrieztās maksāšanas sistēmu attiecībā uz precēm vai pakalpojumiem, ar ko konkrētais uzņēmums tirgojas. Šīs ieinteresētās personas uzskata, ka ES PVN direktīva valsts tiesību aktos jātransponē standartizēti un saskaņoti un ka ir vajadzīga robustāka un pret krāpšanu labāk aizsargāta ES PVN sistēma.

Visas dalībvalstis, kas piemēro iekšzemes apgrieztās maksāšanas sistēmu emisijas kvotām, norāda, ka tā ir izrādījusies ļoti efektīva, lai izbeigtu īpaši agresīvu krāpšanu. Dalībvalstis uzsver, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirgū pastāv paaugstināts krāpšanas risks, ņemot vērā kvotu augsto mobilitāti un iesaistīto summu apmēru, bet pasākums ļauj dalībvalstīm novērst šādas ar PVN saistītas krāpšanas iespēju. Tas tiek uzskatīts arī par efektīvu instrumentu turpmāka PVN ieņēmumu zuduma ierobežošanai, tāpēc dažas dalībvalstis to ir ieviesušas kā preventīvu pasākumu, ņemot vērā pietiekami pamatotas bažas par krāpšanas risku konkrētajā nozarē.

Dažas dalībvalstis norāda uz krāpšanas pārorientēšanos uz citām dalībvalstīm siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu gadījumā. Dažas dalībvalstis norāda, ka iemesls, kāpēc krāpšana nepārorientējas uz citām dalībvalstīm, daļēji varētu būt saistīts ar faktu, ka, konstatējot krāpšanu konkrētā nozarē, citas dalībvalstis ir reaģējušas uz krāpšanu PVN jomā, preventīvi ieviešot apgrieztās maksāšanas sistēmu attiecīgajā nozarē un tā ierobežojot iespēju, ka krāpšana varētu novirzīties uz to teritoriju.

Saskaņā ar dažu dalībvalstu viedokli ir ticams, ka krāpšanas pārorientēšanās notiek uz dalībvalsti, kas nav ieviesusi apgrieztās maksāšanas sistēmu, jo krāpnieki meklē jaunas krāpšanas iespējas. Dažas dalībvalstis norāda, ka krāpšanas risks to teritorijā ir radies pēc apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas kaimiņos esošajā dalībvalstī.

To dalībvalstu skaits, kuras pēc pasākuma ieviešanas ir konstatējušas krāpšanas pārorientēšanos uz citām dalībvalstīm, ir tikpat liels, kā to dalībvalstu skaits, kuras šādu pārorientēšanos nav konstatējušas.

Dažas dalībvalstis ir konstatējušas krāpniecisko darbību pārorientēšanos tādu elektronisku preču gadījumā, kuras var viegli aizstāt ar precēm, kas tikai nedaudz atšķiras no tiesību normā iekļauto preču apraksta. Dažas dalībvalstis norāda, ka pēc apgrieztās maksāšanas ieviešanas mobilo telefonu, mikroprocesoru, planšetdatoru, personālo datoru un klēpjdatoru nozarē ir notikusi krāpniecisko darbību pārorientēšanās uz līdzīga veida precēm, piemēram, kamerām, spēļu konsolēm, monitoriem, printeru kasetnēm vai patēriņa elektroniskajām iekārtām un patēriņa elektroierīcēm.

Kāda dalībvalsts ir konstatējusi, ka saistībā ar apgrieztās maksāšanas ieviešanu bieži ir vērojams, ka MTIC krāpšanā iesaistīti uzņēmumi krāpnieciskajā darījumu ķēdē maina vietu (piemēram, no starpniekiem kļūst par palīgsabiedrībām). Cita dalībvalsts uzsver, ka krāpnieki pēc apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas maina darbības metodes. Piemēram, viņi krāpnieciskajā ķēdē sāk izmantot vairāk nekā vienu preci (produktu), lai apgrūtinātu ietekmēto preču un krāpšanas finansiālās ietekmes novērtēšanu.

Ja nebūtu pasākuma, krāpnieciskās darbības ar šīm precēm un pakalpojumiem visticamāk turpinātos. Daudzi uzņēmumi būtu bijuši spiesti pārtraukt līgumu slēgšanu ar uzņēmumiem, par kuru godīgumu tiem nebūtu pietiekamas pārliecības, bet tas būtu ietekmējis darījumdarbību kopumā. Ietekme skartu uzņēmumus, raugoties arī no komercviedokļa, un izpaustos ne vien tādā ziņā, ka komercgrupām būtu jāveic garas procedūras, lai panāktu partneru apstiprināšanu, bet arī tā laika ziņā, kas nodokļu grupām būtu jātērē, pārbaudot komercgrupu darbību.

3.2.5Ietekme uz atbilstības nodrošināšanas izmaksām un pasākuma samērīgums

3.2.5.1Dalībvalstu veiktais novērtējums

Lielākā daļa dalībvalstu uzskata, ka atbilstības nodrošināšanas izmaksas sakarā ar pasākuma ieviešanu zināmā mērā ir palielinājušās. Papildu izmaksas ir saistītas ar izmaiņām grāmatvedības sistēmās, kases sistēmā, rēķinu sagatavošanā, personāla apmācībā utt.

Lai gan dažas dalībvalstis uzskata, ka izmaksu pieaugums ir ievērojams, visas dalībvalstis atzīst, ka izmaksu pieaugums ir samērīgs un to lielā mērā atsver pasākuma ieviešanas rezultātā radušies ieguvumi, piemēram, gūtie PVN ieņēmumi, negodīgas konkurences mazināšanās, darījumu potenciālo PVN risku novērtēšanas izmaksu samazinājums, ar nodokļu strīdiem saistītu izmaksu samazinājums, naudas plūsmas uzlabošanās.

Dažas dalībvalstis uzskata, ka atbilstības nodrošināšanas izmaksas sakarā ar pasākuma ieviešanu nav palielinājušās.

3.2.5.2Ieinteresēto personu veiktais novērtējums

Lielākā daļa ieinteresēto personu ir konstatējušas, ka sakarā ar apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanu konkrētajās nozarēs to izmaksas zināmā mērā ir palielinājušās.

Kopumā vienas no galvenajām uzņēmēju izmaksām ir bijušas ar PVN naudas plūsmas izmaiņām saistītās izmaksas un vienreizējās ieviešanas izmaksas (piemēram, to preču, uz kurām attiecas apgrieztās maksāšanas sistēma, analīzes izmaksas). Tiek arī uzskatīts, ka apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešana padara sarežģītāku PVN pareizu noteikšanu, rēķinu sagatavošanu un no citiem piegādātājiem saņemto priekšnodokļa rēķinu pārbaudi. Tā rada arī jaunus riskus piegādātājiem un klientiem, piemēram, gadījumos, kad piegādātājs kļūdaini piemēro apgrieztās maksāšanas sistēmu, saskaņā ar kuru rēķinā nav jānorāda PVN, vai gadījumos, kad klients pieņem rēķinu, kurā kļūdas dēļ minēts PVN, nevis norādīts, ka jāpiemēro apgrieztā maksāšana, un samaksā PVN piegādātājam.

Tajā pašā laikā ieinteresētās personas ir pārliecinātas, ka izmaksas ir samērīgas ar saņemtajiem ieguvumiem. Atbildēs uzsvērts, ka likumīgi uzņēmumi noteikti uzskata, ka apgrieztās maksāšanas sistēmas ieviešanas rezultātā ir radīti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, kas attaisno atbilstības nodrošināšanas izmaksu pieaugumu. Dažiem uzņēmumiem radušās izmaksas ir bijušas nepieciešamas, lai stabilizētu tirgu.

Vairākas ieinteresētās personas norāda, ka atbilstības nodrošināšanas izmaksas nav palielinājušās. Dažas savukārt apgalvo, ka apgrieztās maksāšanas procedūra vienkāršo iekšējās procedūras un samazina nevajadzīgu naudas plūsmu nodokļu maksātājiem un nodokļu administrācijām.

3.2.6Citi jautājumi un Komisijas piezīmes

Lai gan krāpšanas pārorientēšanās uz citām dalībvalstīm netiek uzskatīta par ievērojamu problēmu, vairākas dalībvalstis norāda, ka šādas pārorientēšanās risks palielinās un ka apgrieztās maksāšanas sistēma tiek ieviesta arī kā preventīvs pasākums, jo īpaši gadījumos, kad pasākumu ir ieviesusi kaimiņos esošā dalībvalsts. Tātad to, ka nav novērota krāpšanas pārorientēšanās uz citām dalībvalstīm, daļēji varētu skaidrot ar faktu, ka, preventīvi ieviešot apgrieztās maksāšanas sistēmu, dalībvalstis ierobežo krāpšanas novirzīšanas iespēju.

Attiecībā uz krāpšanas pārorientēšanos uz citām nozarēm Komisija ir saņēmusi vairākus pieprasījumus no dalībvalstīm, kas vēlas piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu dažu tādu preču piegādēm iekšzemes tirgū, kuras nav minētas 199.a pantā, bet bieži ir cieši saistītas ar precēm, uz kurām attiecas šis pants. Šo pieprasījumu pamatojumos dalībvalstis diezgan bieži norāda, ka krāpnieciskajā darījumu ķēdē ir notikusi pārorientēšanās no precēm, kurām attiecīgā valsts ir izvēlējusies piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu, uz līdzīgām precēm, kas nav iekļautas sarakstā. Tas liecina, ka iekšzemes apgrieztās maksāšanas sistēma ir pasākums, kas īsā laikā var atrisināt konkrētas problēmas gadījumos, kad krāpšana ir saistīta ar noteiktu preču vai pakalpojumu piegādi, bet tas izraisa krāpšanas pārorientēšanos uz citām precēm, un iesaistītie tirgotāji bieži ir tie paši. Tas apstiprina to, ko dažas dalībvalstis ir norādījušas savās atbildēs. Tāpēc, izvērtējot šādus pieprasījumus par izņēmumu piešķiršanu, Komisija vienmēr norāda, ka dalībvalstīm vienlaikus jāprecizē, kādus citus pasākumus tās veic vai plāno veikt, lai atrisinātu PVN krāpšanas problēmu attiecīgajā nozarē.

Visbeidzot, vairākas ieinteresētās personas no uzņēmēju aprindām ir sniegušas vispārīga rakstura komentārus par nozaru apgrieztās maksāšanas sistēmu. Tās kopumā uzskata, ka fakultatīvā apgrieztās maksāšanas sistēma padara darījumdarbību sarežģītāku, mazina juridisko noteiktību un akcentē vajadzību pēc PVN direktīvas standartizētas un saskaņotas īstenošanas. Dažas ieinteresētās personas norāda, ka fakultatīvā apgrieztās maksāšanas sistēma ir tikai ātrs pasākums, bet nav efektīva kā ilgtermiņa risinājums, jo ar PVN saistīta krāpšana laika gaitā globāli nav mazinājusies. Tās uzskata, ka ir vajadzīga robustāka un pret krāpšanu labāk aizsargāta sistēma.

3.3PVN direktīvas 199.a pantā iekļautā pasākuma minimālais divu gadu piemērošanas periods

Saskaņā ar PVN direktīvas 199.a panta 1. punktu dalībvalstis var piemērot apgrieztās maksāšanas sistēmu līdz 2018. gada 31. decembrim un vismaz uz diviem gadiem.

Prasība par pasākuma piemērošanu vismaz uz diviem gadiem izrādījās šķērslis dažām dalībvalstīm, kas 2017. gadā vēlējās ieviest apgrieztās maksāšanas sistēmu, lai cīnītos pret jaunatklātiem PVN krāpšanas gadījumiem attiecībā uz 199.a panta sarakstā iekļautu preču piegādēm un/vai pakalpojumu sniegšanu. Attiecīgajām dalībvalstīm galu galā bija jāiesniedz pieprasījums par izņēmumu, pamatojoties uz PVN direktīvas 395. pantu un saskaņā ar šajā pantā iekļauto procedūru, bet līdz ar to tika aizkavēta dalībvalstu atbildes reakcija uz krāpšanas problēmu. Šajā sakarā rodas jautājums, cik lielā mērā ierobežojums uz diviem gadiem ir lietderīgs.

3.4PVN direktīvas 199.b pantā iekļautā pasākuma novērtējums