1.Vienotā preču tirgus nostiprināšana

Vienotais preču tirgus ir viens no Eiropas Savienības lielākajiem sasniegumiem. 2018. gadā mēs atzīmēsim tā 25. gadadienu. Tirgus pamatā ir savstarpēja uzticēšanās starp patērētājiem, uzņēmumiem un iestādēm. Patērētājiem ir jābūt pārliecinātiem, ka produkti, kurus viņi iegādājas un lieto, ir droši. Uzņēmumiem ir vajadzīga paļāvība uz to, ka ir nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, ka noteikumus piemēro visiem un ka tie vienādi aizsargā visus. Jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU) būtu jāatbrīvo no birokrātijas, lai sekmētu uzņēmējdarbību un radītu darbvietas. Pateicoties šai paļāvībai, ir notikusi nebijuša apjoma tirgu integrācija ES, un tā bija un joprojām ir viens no ekonomiskās izaugsmes stūrakmeņiem. Kopš 2009. gada rūpniecības pievienotā vērtība vien reālā izteiksmē pieaugusi par 25 % ES-27 valstīs (par 23 % ES-28 valstīs). Tāpēc tās īpatsvars ekonomikā būtiski palielinājies no 15,5 % (14,7 % ES-28 valstīs) 2009. gadā līdz 17,1 % (16,1 % ES-28 valstīs) šodien.

Kā uzsvērts vienotā tirgus stratēģijā, ES un vienotajam tirgum ir jāpielāgojas mainīgajai videi. Eiropas ekonomikas ražīgumu un konkurētspēju kavē šķēršļi produktu un pakalpojumu tirgos. Uzņēmumus bieži vien smacē novecojuši un pārmēru apgrūtinoši noteikumi un nespēja sameklēt vajadzīgo informāciju. Turklāt ES produktu noteikumu neievērošana kavē izveidot patiesi vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

Eiropas Parlaments un Eiropadome ir apstiprinājuši vienotā tirgus stratēģijas mērķus un aicinājuši Komisiju likvidēt atlikušos šķēršļus un veicināt risinājumus. Vadītāju programmā norādīts, ka 2018. gada martā Eiropadome pārskatīs panākto progresu saistībā ar vienotā tirgus stratēģijas 2018. gadam noteiktajiem termiņiem.

Lai pilnībā izmantotu vienotā preču tirgus potenciālu un attaisnotu uzticēšanos tam, ir steidzami jārisina jo īpaši divas atlikušās strukturālās nepilnības. Potenciāls ir, patērētāji, uzņēmumi un iestādes ir gatavas, ir tikai jānodrošina vajadzīgā vide tirgus darbībai.

Pirmā vienotā preču tirgus strukturālā nepilnība ir saistīta ar ES produktu drošuma saskaņoto noteikumu izpildi. Neraugoties uz visaptverošiem drošuma noteikumiem, tirgū joprojām ir pārāk daudz nedrošu un nelikumīgu produktu. Šie produkti rada ievērojamu risku patērētājiem. To cenas un kvalitātes attiecība nav atbilstoša, un patērētāji var būt pakļauti veselības apdraudējumiem. Tam apstāklim, ka ES produktu noteikumi netiek izpildīti, nevajadzētu radīt negodīgas priekšrocības tiem, kas apzināti cenšas apiet svarīgākos drošuma noteikumus. Komisija ir nesen pieņēmusi pasākumus, lai uzlabotu noteikumu izpildi intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu gadījumos. Tomēr, lai nodrošinātu atbilstību, ir pienācis laiks darīt vairāk. Lai efektīvi un ātri izņemtu nedrošus produktus no tāda lieluma tirgus, kāds ir vienotais tirgus, dalībvalstu izpildiestādēm ir ļoti labi jāsadarbojas.

Otrā strukturālā nepilnība saistīta ar produktiem, uz kuriem neattiecas vai tikai daļēji attiecas saskaņotie ES produktu drošuma noteikumi, piemēram, mēbeles, galda piederumi vai konkrēti būvizstrādājumi. Šādus produktus var uzskatīt par drošiem saskaņā ar sabiedrības interesēm vienā dalībvalstī, bet tie var saskarties ar grūtībām piekļuvei tirgum citā dalībvalstī. Var būt pamatotas atšķirības valsts īpatnību un tradīciju dēļ. Tomēr jebkurš atteikums būtu pienācīgi jāpamato un tā iemesli jāpaskaidro, pamatojoties uz sabiedrības interesēm. Vajadzētu sniegt palīdzību labākai izpratnei par šķēršļiem, kas traucē šādu produktu piekļuvi tirgum, un beidzot tos novērstu. Ir jāuzlabo uzņēmējdarbības iespējas, un tas jo īpaši attiecas uz MVU.

Tāpēc Komisija šodien ierosina “preču tiesību aktu kopumu”, kas visaptveroši risinās šīs nepilnības, lai vienotais preču tirgus darbotos labāk. Tajā ietverti divi vērienīgi tiesību aktu priekšlikumi. Pirmā priekšlikuma mērķis ir nostiprināt ES produktu noteikumu ievērošanu un izpildi . Otrais paredz pārskatīt un atvieglot savstarpējas atzīšanas izmantošanu vienotajā tirgū . “Preču tiesību aktu kopumam” ir pievienots ziņojums par Direktīvas (ES) 2015/1535, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā, darbību no 2014. līdz 2015. gadam , ziņojums par Regulas (EK) Nr. 765/2008 īstenošanu, kā arī šajā paziņojumā izklāstītie ieteikuma tiesību pasākumi, kuru mērķis ir veidot uzticēšanos vienotajam tirgum.

2.Ticība ES produktu noteikumu izpildei

Patērētāju drošība un vides aizsardzība ir vienotā preču tirgus stūrakmens. Eiropas Savienībā esam vienojušies par kopīgiem drošības un vides aizsardzības noteikumiem, kas aizsargātu mūs pret drošības apdraudējumiem, piesārņojumu un kaitējumu videi. Tomēr daudzi patērētāji, pērkot dīzeļdzinēja automobili, tika apzināti un tīši maldināti. Diemžēl automobiļi nav vienīgās preces, attiecībā uz kurām tika radīta negodīga konkurence, apejot noteikumus. Katru dienu Eiropā pārdod lielu skaitu nedrošu produktu, sākot ar nepareizi marķētiem produktiem un beidzot ar produktiem, kas rada nopietnu apdraudējumu veselībai vai videi.No 2011. līdz 2017. gadam konstatēti apmēram 2500 negadījumi, kad nelikumīgi produkti bija jāizņem no tirgus. Un tā, iespējams, ir tikai aisberga redzamā daļa.

ES produktu noteikumi aptver lielu daļu no rūpnieciski ražotiem produktiem ES. To vērtība ir 2400 miljardi euro, un tos ražo vai izplata apmēram 5 miljoni uzņēmumu. ES noteikumi ļauj produktu brīvu apriti visā Savienībā, vienlaikus nodrošinot augsta līmeņa vides, veselības un drošības aizsardzību. Daudzās nozarēs, kā, piemēram, rotaļlietu un elektrisko ierīču nozarē, ES ir izveidojusi nesarežģītu un nebirokrātisku pieeju, lai atļautu piekļūt tirgum. Lai vienotais tirgus darbotos, uzņēmumiem ir vajadzīgi vienlīdzīgi konkurences apstākļi ar skaidriem noteikumiem un augsta līmeņa patērētāju tiesību aizsardzību.Pamatojoties uz stingriem noteikumiem, par kuriem ir panākta vienošanās ES līmenī, tādās nozarēs kā pārtikas produkti, augu veselības vai dzīvnieku veselības produkti jau ir panākta uzticēšanās un vienlīdzīgi konkurences apstākļi.

Mēs arī dzīvojam pasaulē, ko arvien vairāk skar sociālās pārmaiņas — globalizācija un digitalizācija. Produkti un izplatīšanas ķēdes visā ES ir arvien vairāk savstarpēji saistīti. Tomēr valsts tirgus uzraudzības iestādēm trūkst līdzekļu un tās var darboties tikai savas valsts teritorijā. Mums ir vajadzīga Eiropas perspektīva attiecībā uz izpildi. Pārāk bieži vienā dalībvalstī sākta izmeklēšana beidzas pie valsts robežām. Lai pārvarētu šo neatbilstību, tirgus uzraudzībai jābūt konsekventai, neatkarīgi no tā, vai produkts ir ražots ES vai ārpus tās, vai arī pirkts tiešsaistē vai bezsaistē.

Tāpēc Komisija ierosina nodrošināt ES kopīgo drošības noteikumu izpildi saskaņā ar citām ES iniciatīvām, piemēram, ar rūpniecības politikas stratēģiju, digitālā vienotā tirgus stratēģiju un tās vidusposma pārskatu un rīcības plānu attiecībā uz muitas pārvaldību. Patērētājiem ir jāatgūst ticība, ka preces, ko tie iegādājas tiešsaistē vai bezsaistē, ir drošas. Ja rodas problēmas, mums ir vajadzīgs piemērots regulējums, lai novērstu apdraudējumus un atjaunotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

Vienotais preču tirgus nozīmē radīt ekonomiskās iespējas, veicināt konkurētspēju un padarīt ES spējīgu risināt globālās ekonomikas problēmas. Tajā pašā laikā, kā uzsvērts Komisijas pārdomu dokumentā par globalizācijas iespēju izmantošanu, ES ir jārīkojas un jāatjauno vienlīdzīgi konkurences apstākļi, nodrošinot stingru ES noteikumu izpildi. Atvērtā vienotā tirgus noteikumi aizsargā ES pilsoņu drošību. Tas var labi darboties tikai tad, ja var garantēt arī augsta līmeņa uzticēšanos šai aizsardzībai. Stingra noteikumu izpilde ir būtiski svarīga, lai nodrošinātu, ka konkurence notiek tikai starp atbilstīgām precēm, nevis atbilstīgām un neatbilstīgām precēm.

a) Pārdomāta izpildes nodrošināšana vienotā tirgū bez robežām

Tirgus uzraudzību veic dalībvalstis, un tas ir pareizi. Tās var labāk uzraudzīt savu tirgu un vajadzības gadījumā uzlikt sodus, jo atrodas tuvu visiem negadījumiem, var pirmās reaģēt, kā arī vislabāk pārzina valsts ekonomiku.

Tomēr ar izpildi tikai valsts mērogā vien nepietiek. Ir vairāk nekā 500 atšķirīgu tirgus uzraudzības iestāžu (no 1 līdz vairāk nekā 200 katrā dalībvalstī), kas uzrauga vienoto tirgu attiecībā uz konkrētiem produktiem. Uzņēmumi bieži vien atrodas citur nekā tirgus uzraudzības iestāde, kura konstatējusi problēmu. Tāpēc rodas grūtības, nosakot, kurš tiesību akts un kura jurisdikcija ir piemērojama, kā arī pieejamību tiesai un lēmumu izpildei. Pašlaik negodīgi piegādātāji ļaunprātīgi izmanto šo tirgus sadrumstalotību, mazinot patērētāju aizsardzību un produktu drošumu.

Neraugoties uz vēlmi rīkoties valsts līmenī, vienotā preču tirgus noteikumu izpildi bieži kavē resursu (personāls, budžets, laboratorijas jauda), sadarbības un informācijas apmaiņas trūkums. Negodīgi tirgotāji var gūt peļņu, laižot tirgū nedrošus produktus, bet maksā par to iestādes, piemēram, apmaksājot nedrošu produktu iznīcināšanu. Tāpēc integrētā vienotā preču tirgū ir labāk jāsaskaņo valsts iestāžu darbs nedrošu produktu kontrolē, lai negodīgi tirgotāji nevarētu noslēpties aiz robežām un lai reakcija uz neatbilstību ES noteikumiem būtu konsekventa visā Savienībā.

Tāpēc šis tiesību aktu kopums ir svarīgs solis ceļā uz pārdomātāku izpildi, papildinot un vajadzības gadījumā pastiprinot esošos un turpmākos Savienības saskaņošanas tiesību aktus: