LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 367/13

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2012/C 367/07

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

“CHUFA DE VALENCIA”

EK Nr.: ES-PDO-0105-0936-09.01.2012

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi:

—  Produkta nosaukums — ☒ Produkta apraksts — ☒ Ģeogrāfiskais apgabals —  Izcelsmes apliecinājums —  Ražošanas metode —  Saikne —  Marķējums —  Valsts prasības —  Citur (precizēt)

2. Grozījuma veids:

— ☒ Grozījumi vienotajā dokumentā vai kopsavilkuma lapā —  Grozījumi reģistrēta ACVN vai AĢIN specifikācijā, ja nav publicēts ne vienots dokuments, ne kopsavilkums —  Grozījumi specifikācijā, ja publicētajā vienotajā dokumentā (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 3. punkts) nav jāizdara grozījumi —  Pagaidu grozījumi specifikācijā, kas saistīti ar valsts iestāžu noteikto obligāto sanitāro vai fitosanitāro pasākumu ievērošanu (Regulas (EK) Nr. 510/2006 9. panta 4. punkts)

3. Grozījums(-i):

3.1. Apraksts:

— Svītrotas minimālās prasības attiecībā uz mīksto zemesmandeļu (jeb čufas) bumbuļu īpašībām. Pamatojums: pēc lieluma un svara zemesmandeļu bumbuļi ir ļoti dažādi. Zemesmandeles nekad nepārdod tieši patērētājam, un tās nav apzīmogotas ar cilmes vietas nosaukumu; minimālo lielumu nodrošina sauso zemesmandeļu atlasē.

— Grozīti masas procentos izteiktie skaitļi, kas norāda dažādu sausnas sastāvdaļu saturu, un turpmāk tie ir šādi: cukuri – ne mazāk par 11 %, tauki – ne mazāk par 25 %, olbaltumvielas – ne mazāk par 6,5 %, ciete – ne mazāk par 25 %, šķiedrvielas – ne mazāk par 5 %. Pamatojums: panākt, lai “Chufa de Valencia” kvalitāte būtu augstāka, un izlīdzināt šo procentuālo rādītāju vērtību diapazonus, ņemot vērā pilnīgāko pieejamo informāciju. Ciete: nolemts saglabāt šā rādītāja zemāko vērtību, bet svītrot augstāko vērtību, jo par 40 % augstāks cietes saturs negatīvi neietekmē ne zemesmandeļu bumbuļu, ne arī zemesmandeļu limonādes kvalitāti. Cukuri: saglabāta iepriekšējos noteikumos minētā šā rādītāja zemākā vērtība, bet augstākā vērtība svītrota, jo par 17,5 % augstāks cukuru saturs nelabvēlīgi neietekmē ne zemesmandeļu bumbuļu kvalitāti, ne arī to produktu kvalitāti, kuros zemesmandeles izmantotas par izejvielu. Tauki: jo vairāk zemesmandeles satur taukus, jo lielāks ir zemesmandeļu (ēdamās daļas) iznākums un jo augstāka ir to kvalitāte, tāpēc nolemts svītrot augstāko vērtību, bet saglabāt zemāko vērtību. Olbaltumvielas: nolemts svītrot augstāko vērtību, bet saglabāt zemāko vērtību, jo tad, ja bumbuļu olbaltumvielu saturs ir augstāks par maksimālo norādīto saturu, to kvalitāte nepavisam nav sliktāka, bet gluži pretēji – labāka. Šķiedrvielas: zemesmandelēs ir stipri vien augsts šķiedrvielu saturs – tas jāņem vērā, aprakstot ar šo nosaukumu aizsargāto zemesmandeļu īpašības.

— Ar aizsargāto nosaukumu apzīmēto zemesmandeļu veidi ir šādi: mīkstās, sausās un izlases sausās zemesmandeles. (Svītroti apzīmējumi “Chufa seca cosechero” (“ražas novācēja sausās zemesmandeles”) un “Chufa seca granza” (“sēnalu sausās zemesmandeles”).)

— Pamatojums: svītrotie apzīmējumi ir pilnīgi novecojuši un ietilpst nosaukumā “izlases sausās zemesmandeles”.

— Sauso zemesmandeļu mitruma saturs ir no 6,5 līdz 12 %. (Mitruma satura zemākā vērtība no 7,5 % samazināta līdz 6,5 %.)

— Pamatojums: zemesmandeļu kvalitāte līdz ar to nepasliktinās, un to uzglabājamība uzlabojas, jo mikroskopisko sēņu radītu bojājumu ir mazāk.

— Izlases sauso zemesmandeļu minimālais lielums turpmāk ir 3 mm.

— Pamatojums: bumbuļu lieluma diapazoni norāda, ka zemesmandeles var piedāvāt tirdzniecībā tad, kad bumbuļu lielums sasniedz 3 mm, ka bumbuļus var kalibrēt, izsijājot caur sietu, ko lieto, lai tos sagatavotu tirdzniecībai, un ka to ķīmiskās īpašības ir tādas pašas kā lielāka izmēra zemesmandeļu bumbuļiem.

3.2. Ģeogrāfiskais apgabals:

— Ierosināts paplašināt ražošanas apgabalu, iekļaujot tajā Massalfassar, Museros un Emperador pašvaldību. Pamatojums: šīm 3 pašvaldībām ir tāda pati saikne ar zemesmandeļu kultūru kā ražošanas apgabalā jau ietilpstošajām 16 pašvaldībām; tajās ir tādas pašas augsnes un klimatiskās īpašības, kā arī tāda pati zinātība un tradīcijas šīs kultūras audzēšanā.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“CHUFA DE VALENCIA”

EK Nr.: ES-PDO-0105-0936-09.01.2012

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1. Nosaukums:

“Chufa de Valencia”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Spānija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

1.8. grupa. Citi Līguma I pielikumā minētie produkti (garšvielas u. c.)

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

Nosaukums: “Chufa de Valencia”.

Apraksts: produkts ir zemesmandeles varietātes (Cyperus esculentus L. var. sativus Boeck.) vietējās populācijas dažādas formas un lieluma bumbuļi; tiem ir plāna miziņa, pārkorķējušies audi un augsts tauku un cukuru saturs.

“Chufa de Valencia” ir novākti, mazgāti un žāvēti zemesmandeļu bumbuļi ar 6,5 līdz 12 % mitruma saturu; bumbuļi atlasīti, atsijājot tā, lai tie būtu lielāki par 3 mm.

Atlasītajām zemesmandelēm pēc izskata jābūt tipiskām, slimību neskartām, veselām, tīrām un bez bojājumiem, kas varētu kaitēt to patēriņam vai uzglabāšanai.

Ar šo cilmes vietas nosaukumu aizsargāto “Chufa de Valencia” bumbuļu ķīmiskais sastāvs masas procentos sausnā ir šāds:

— cukuri – ne mazāk par 11 %,

— tauki – ne mazāk par 25 %,

— olbaltumvielas – ne mazāk par 6,5 %,

— ciete – ne mazāk par 25 %,

— šķiedrvielas – ne mazāk par 5 %.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Zemesmandeļu ražošanas posmi, kuri jāveic noteiktajā apgabalā, ir šādi:

— stādīšana no marta līdz jūnijam, un ražas novākšana, kas sākas oktobra beigās,

— zemesmandeļu mazgāšana un žāvēšana, kas turpinās trīs mēnešus. Apgabala klimatiskās īpašības, kā arī lauksaimnieku zinātība ir noteicošas produkta mājamatnieciskās žāvēšanas pareizai norisei un tādu bumbuļu iegūšanai, kuriem ir vēlamais sastāvs,

— zemesmandeļu šķirošana (“attīrīšana”), kuras laikā tās no jauna šķiro, lai atbrīvotos no bojātajiem bumbuļiem. Pateicoties apgabala ražotāju plašajai pieredzei, pēc šķirošanas paveikšanas pilnībā tiek atdalīti visi prasībām neatbilstīgie bumbuļi,

— atlasīšana un kalibrēšana, kuru laikā sausās un attīrītās zemesmandeles atlasa, lai atbrīvotu tās no augu atliekām, izmestu parazītu vai citādi bojātās zemesmandeles un, ja vajadzīgs, kalibrētu tās. Tie ir pēdējie posmi, lai iegūtu 3.2. punktā aprakstīto gatavo produktu. Ražotāju uzkrātās zināšanas apvienojumā ar izmantotajiem tehniskajiem paņēmieniem un viņu rīcībā esošajiem līdzekļiem nodrošina to, ka zemesmandeļu atlasīšana un kalibrēšana noris pareizi, tādējādi iegūstot gatavo produktu.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai, u. c.:

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

—

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Ar šo nosaukumu aizsargāto zemesmandeļu ražošanas apgabals atrodas Valensijas Horta Nord daļā, un tajā ietilpst šādu pašvaldību teritorija: Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alfara del Patriarca, Almàssera, Bonrepós i Mirambell, Burjassot, Emperador, Foios, Godella, Massalfassar, Meliana, Moncada, Museros, Paterna, Rocafort, Tavernes Blanques, Valencia un Vinalesa.

Tas ir līdzenumu apgabals, kāds raksturīgs Vidusjūras piekrastes joslai ar nogulumiežu veidojumiem; tur valda Vidusjūras klimats ar samērā augstu relatīvo gaisa mitrumu; diennakts temperatūras svārstības jūras tuvuma dēļ ir nelielas.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

Dabas faktori

— Reljefs: līdzens, raksturīgs Vidusjūras piekrastes joslai ar nogulumiežu veidojumiem.

— Augsnes: smilšmāla, labi drenētas, un lauki ir labi noplanēti. Šo augšņu mehāniskais sastāvs dara tās vieglas, irdenas, sīkgraudainas; augsnes ir atbrīvotas no nezālēm.

— Klimats: Vidusjūras ar augstu relatīvo gaisa mitrumu; diennakts temperatūras svārstības jūras tuvuma dēļ ir nelielas, jo jūrai ir temperatūras svārstības izlīdzinoša ietekme. Augstais gaisa relatīvais mitrums veicina šīs kultūras augšanu šajā komarkā, kurai raksturīgs zems nokrišņu daudzums.

— Hidroloģiskie faktori: apgabalā ir zems nokrišņu daudzums – vidēji 400 mm gadā. Ražošanas apgabala teritoriju apūdeņo pa kanālu tīklu, kurā satek Turia upes ūdeņi, ko izmanto vasaras periodā.

Cilvēkfaktori

Zemesmandeles Spānijā VIII gadsimtā introducēja arābi kā augu, no kā iegūst produktu ar izsmalcinātu garšu; tas bija pamatprodukts, no kura pēc mērcēšanas gatavoja atsvaidzinošu dzērienu. XIII gadsimtā, islāma kultūras uzplaukuma laikā šo kultūraugu izplatīja pašreizējās Valensijas reģiona Vidusjūras daļā. A. J. Cavanilles 1975. gadā norāda, ka Alboraya un Almàssera zemesmandelēm atvēlēts 15 ha platības, un sniedz datus par to audzēšanu un patērēšanu. Publicēti vairāki pētījumi par zemesmandelēm šajā apgabalā, to īpašībām, mikrobioloģiskajām īpatnībām un dzērienu, ko iegūst pēc zemesmandeļu izmērcēšanas.

Zemesmandeles šajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir tradicionāla kultūra, un tai ir liela sociāli ekonomiska nozīme, jo ar to nodarbojas vairāk nekā 500 lauksaimnieku, kuriem tā ir galvenais iztikas līdzekļu ieguves avots un kuri liek lietā sava plašās agrotehniskās zināšanas un prasmi, kas ir noteicošs faktors augsnes sagatavošanā, zemesmandeļu stādīšanā, audzēšanā, ražas novākšanā un žāvēšanā, lai iegūtu iespējami augstas kvalitātes gatavo produktu.

5.2. Produkta specifika:

Ķīmisko īpašību vidū zemesmandeļu kvalitātes veidošanā noteicoša nozīme ir tauku un proteīnu saturam, ar ko Valensijas zemesmandeles atšķiras no citas izcelsmes zemesmandelēm, kurās šo vielu saturs ir zemāks nekā Valensijas zemesmandelēs. Turklāt Valensijas zemesmandeļu miza ir plānāka nekā citur audzētām zemesmandelēm. Tātad Valensijas zemesmandelēm ir saldāka un stiprāka garša un plānāka miza, tās ir lielākas un pēc lieluma viendabīgākas.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Apgabala klimats izšķirīgi ietekmē zemesmandeļu asnošanu, augšanu un ražu. Šis faktors apvienojumā ar zemesgabalu augsnes apstākļiem – galvenokārt jūras smilšu sanesām gadu gaitā – nodrošina šai kultūrai ļoti piemērotu augšanas vidi; rezultātā bumbuļi izaug samērā lieli, un to kvalitāte ir augsta: garša salda un stipra, miza plānāka, bumbuļi lielāki un pēc lieluma viendabīgāki.

Šīs kultūras audzēšana prasa augstākas vidējās temperatūras – no 13 °C līdz 25 °C –, un audzēšanas mēnešos tā nepanes salnas, jo var dzīt asnus un veidot bumbuļus tikai tad, ja nav salnu. Turklāt augstais gaisa relatīvais mitrums veicina šīs kultūras augšanu šajā komarkā, kurai raksturīgs zems nokrišņu daudzums. Visi šie apstākļi ir sastopami 5.1. punktā aprakstītajā noteiktajā apgabalā, kur ražo ar šo ACVN apzīmēto produktu.

Produkta kvalitāti nosaka arī cilvēkfaktori, galvenokārt ražošanas apgabala profesionālo lauksaimnieku zinātība un prasme, kuras tie izmanto šīs kultūras audzēšanā. Konkrēti, prasme iekļaut zemesmandeles Vidusjūras dārzeņu kultūru augsekā, efektīvi apkarot nezāles un veikt pārējos noteicošos agrotehniskos pasākumus, kas ir būtiski kvalitātes prasībām atbilstīgu zemesmandeļu iegūšanai.

Zemesmandeļu apstrādes posmi pēc to novākšanas, it īpaši to rūpīgā un lēnā žāvēšana, kas ietekmē zemesmandeļu ķīmisko sastāvu, piešķir “Chufa de Valencia” bumbuļiem unikālas, tikai tiem piemītošas īpašības.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

http://www.agricultura.gva.es/pc_chufadevalencia

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.