Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

par Portugāles 2014. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Portugāles 2014. gada stabilitātes programmu

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 148. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] un jo īpaši tā 5. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu[2],

ņemot vērā Eiropas Parlamenta rezolūcijas[3],

ņemot vērā Eiropas Padomes secinājumus,

ņemot vērā Nodarbinātības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Sociālās aizsardzības komitejas atzinumu,

ņemot vērā Ekonomikas politikas komitejas atzinumu,

tā kā:

(1) Eiropas Padome 2010. gada 26. martā piekrita Komisijas priekšlikumam sākt jaunu izaugsmes un nodarbinātības stratēģiju “Eiropa 2020”, kas balstīta uz ciešāku ekonomikas politikas koordināciju, kura būs vērsta uz galvenajām jomām, kurās nepieciešams rīkoties, lai palielinātu Eiropas ilgtspējīgas izaugsmes potenciālu un konkurētspēju.

(2) Padome 2010. gada 13. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas priekšlikumiem, pieņēma ieteikumu par dalībvalstu un Savienības vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnēm (2010–2014) un 2010. gada 21. oktobrī pieņēma lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, kas kopā veido “integrētās pamatnostādnes”. Dalībvalstis tika aicinātas integrētās pamatnostādnes ņemt vērā savā ekonomikas un nodarbinātības politikā.

(3) Dalībvalstu vai to valdību vadītāji 2012. gada 29. jūnijā pieņēma lēmumu par Izaugsmes un nodarbinātības paktu, kas ir saskaņots pamats rīcībai valstu, ES un eurozonas līmenī, kurš izmanto visas iespējamās sviras, instrumentus un politiku. Viņi pieņēma lēmumu par rīcību, kas jāveic dalībvalstu līmenī, jo īpaši paužot ciešu apņemšanos sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus un īstenot konkrētām valstīm adresētos ieteikumus.

(4) Saskaņā ar Lēmuma 2011/344/ES 1. panta 2. punktu Portugālei līdz 2014. gada 17. maijam tika piemērota makroekonomikas korekciju programma, kurā noteikts, ka finansiālais atbalsts būs pieejams trīs gadus. Padome 2014. gada 19. martā nolēma par sešām nedēļām pagarināt finansiālā atbalsta termiņu, lai varētu vispusīgi un padziļināti izvērtēt atbilstību programmas nosacījumiem un pienācīgi izmaksāt pēdējo aizdevuma daļu. Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 472/2013 12. pantam Portugālei programmas darbības laikā tādējādi nepiemēroja Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada uzraudzību un izvērtēšanu. Tā kā Portugāle programmā vairs nepiedalās, tā būtu pilnībā jāintegrē Eiropas pusgadā.

(5) Komisija 2013. gada 13. novembrī pieņēma Gada izaugsmes pētījumu[4], kas iezīmē 2014. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Tai pašā dienā Komisija, balstoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma Brīdinājuma mehānisma ziņojumu[5].

(6) Eiropas Padome 2013. gada 20. decembrī apstiprināja prioritātes, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, fiskālo konsolidāciju un rīcību izaugsmes sekmēšanai. Tā uzsvēra, ka jāīsteno diferencēta un izaugsmei labvēlīga fiskālā konsolidācija, jāatjauno parastie kreditēšanas nosacījumi ekonomikai, jāveicina izaugsme un konkurētspēja, jārisina bezdarba jautājums, jānovērš krīzes sociālās sekas un jāmodernizē valsts pārvalde.

(7) Atbilstīgi Regulai (ES) Nr. 472/2013 Portugāle uz makroekonomikas korekciju programmas darbības laiku bija atbrīvota no pienākuma iesniegt savu stabilitātes programmu un valsts reformu programmu. 2014. gada 30. aprīlī tā tomēr iesniedza atjauninātu fiskālo stratēģiju un Portugāles valdības vēstuli, kurā izklāstīts aktualizēts pārskats par virzību uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem. Valdība 17. maijā dokumentā “Ceļš uz izaugsmi. Vidēja termiņa reformu stratēģija Portugālei” iepazīstināja ar savu pašreizējo reformu programmu un jaunām iniciatīvām, kuru mērķis ir ilgtspējīga izaugsme.

(8) 2014. gada fiskālajā stratēģijā izklāstītās budžeta stratēģijas mērķis ir līdz 2015. gadam ilgtspējīgi izlabot pārmērīgo budžeta deficītu un līdz 2017. gadam sasniegt vidējā termiņa mērķi. Stratēģija atbilstoši 2013. gada 21. jūnija Ieteikumam par pārmērīga budžeta deficīta procedūru paredz un 12. pārskats par makroekonomikas korekciju programmu to vēlreiz apstiprina, ka 2014. gadā valdības deficīts jāsamazina līdz 4,0 % no IKP un līdz 2015. gadam tas jāsamazina vēl — līdz 2,5 % no IKP. Tomēr 2014. gada 30. maijā Portugāles Konstitucionālā tiesa atcēla konsolidācijas pasākumus, kuru ietekme uz budžeta rezultātiem 2014. gadā tika aplēsta aptuveni 0,35 % apmērā no IKP un kuriem, iespējams, būtu sekas 2015. gadā. Lai sasniegtu kopīgi izvirzītos mērķus, valdībai tā vietā būs jāievieš līdzvērtīgi pasākumi. Tomēr tiek gaidīti vēl divi Konstitucionālās tiesas spriedumi, tāpēc nav pilnībā iespējams noteikt īstenojamo pasākumu apmēru. Laika ir maz, iespējams, valdībai būs jāīsteno pasākumi, īpaši ieņēmumu pusē, kas izaugsmei nebūs tik labvēlīgi. Laikposmam pēc 2015. gada stratēģijā apstiprināts uzdevums līdz 2017. gadam sasniegt vidējā termiņa mērķi, 2016. gadā veikt strukturālo konsolidāciju par 0,5 % no IKP un panākt, ka 2017. gadā strukturālais deficīts ir 0,5 %. Saskaņā ar stratēģiju vispārējās valdības bruto parāds 2014. gadā sasniegs maksimālo līmeni, proti, apmēram 130,5 % no IKP, un no 2015. gada tas sāks pakāpeniski samazināties. Stratēģijas budžeta plāna pamatā esošais makroekonomikas scenārijs atbilst tam, kas saskaņots 12. pārskatā par makroekonomikas korekciju programmu, un pašlaik to izvērtē Publisko finanšu padome. Aplēsts, ka fiskālās konsolidācijas pasākumi 2014. gadā būs pietiekami, lai sasniegtu deficīta mērķi — 4 % no IKP. Tomēr saglabājas ar mērķi saistīti riski, sevišķi juridiskās nenoteiktības dēļ un tādu darbību statistiskās ietekmes dēļ, kas vērstas uz dažu valsts uzņēmumu parāda efektīvāku pārvaldīšanu. 2015. gada budžeta korekciju pamatā ir fiskālās konsolidācijas pasākumi, kas sasniedz 0,8 % no IKP un kas ir pietiekami, lai īstenotu mērķi — 2,5 % no IKP. Pamatojoties uz programmas izvērtējumu un Komisijas prognozēm, Padome atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1466/97 uzskata, ka stratēģijas mērķi ir saderīgi ar Stabilitātes un izaugsmes pakta prasībām.

(9) Ir vajadzīgs nostiprināt fiskālo konsolidāciju ar turpmākām publisko finanšu pārvaldības sistēmas reformām. Proti, neraugoties uz makroekonomikas korekciju programmā sasniegto, nepieciešams pabeigt vispusīgu Budžeta pamatlikuma reformu un vēl vairāk censties nodrošināt stingru izdevumu kontroli, īstenojot Saistību kontroles likumu, un publiskajā sektorā novērst kavēto maksājumu vēl lielāku uzkrāšanos. Izšķiroša nozīme būs nepārtrauktai valsts uzņēmumu pārstrukturēšanai, kas nodrošina uzņēmumu finanšu ilgtspēju un stingri kontrolē pensiju un veselības aprūpes izdevumus. Ieņēmumu daļā ir iespējams veidot izaugsmei labvēlīgu nodokļu sistēmu un vēl vairāk uzlabot nodokļu saistību izpildi.

(10) Portugālei ir jārisina ar bezdarbu saistītās problēmas, jo tas joprojām ir ļoti liels (īpaši jauniešu vidū), kaut arī nesen mazinājies. 2013. gadā bezdarba līmenis bija 17 % un jauniešu bezdarba līmenis — 37,7 %, kas ir krietni virs vidējā līmeņa ES, tāpat kā to jauniešu procents, kas nemācās, ir bez darba vai nav apmācībā. Kopš ekonomikas krīzes sākuma nodarbinātība, kas Portugālē tradicionāli ir augsta, strauji samazinājās no 73,1 % 2008. gadā līdz 65,6 % 2013. gadā. Atbilstoši shēmas “Garantija jauniešiem” mērķiem svarīgākie uzdevumi, kas saistīti ar jauniešu bezdarbu, ir nodibināt kontaktu ar nereģistrētajiem jauniešiem un izglītību un apmācību labāk pielāgot darba tirgus vajadzībām. Atbilstīgi makroekonomikas korekciju programmai Portugāle ir īstenojusi plašas darba tirgus reformas, kuru mērķis ir mīkstināt ļoti stingros nodarbinātības aizsardzības likumus, veidot elastīgākus algu veidošanas mehānismus un uzlabot valsts nodarbinātības pakalpojumus un aktivizācijas politiku. Vēl jo īpaši risināmi tādi jautājumi kā darba tirgus segmentācija un darba algu elastīgāka piemērošanās ekonomikas apstākļiem. Ja tiktu neatkarīgi novērtētas darba aizsardzības sistēmas reformas, tad varētu noteikt, kā tās ietekmējušas darba vietu radīšanu, nestabilitāti, vispārīgās darbaspēka izmaksas un tiesā par atlaišanu iesniegto prasību skaitu un to iznākumu. Lai arī bijuši centieni mazināt negatīvo sociālo ietekmi, ekonomikas pielāgošana, kas pēc krīzes bija nepieciešama, negatīvi skārusi nabadzības mazināšanos.

(11) Portugāle ir veikusi būtiskas savas izglītības sistēmas reformas, īstenojot vairākus pasākumus cīņai ar atbirumu, un uzlabojusi augstākās izglītības iegūšanas līmeņa rādītāju un atbilstību pieprasījumam un piedāvājumam darba tirgū. Tomēr ir ļoti svarīgi, lai finansējums tiktu izmantots pilnībā un efektīvi. Tas nozīmē, ka vēl nepieciešams mazināt prasmju neatbilstību, piemēram, ar kvalitatīvāku un pievilcīgāku profesionālo izglītību un apmācību (ieskaitot duālo profesionālo izglītību un apmācību), ar ciešāku darba devēja iesaistīšanu programmu izstrādē un ar adekvātu praksi un māceklību. Bez tam nepieciešams otrā un trešā līmeņa studentiem efektīvi piedāvāt profesionālās orientācijas un konsultācijas pakalpojumus atbilstoši darba tirgus vajadzībām un vajadzīgo prasmju prognozēm un veidot ciešāku kontaktu ar uzņēmējdarbības jomu.

(12) Pildot makroekonomikas korekciju programmu, Portugāle ir spērusi būtiskus soļus, lai uzlabotu banku nozares pašu kapitālu un nostiprinātu tās uzraudzību un noregulējumu. Tomēr vēl ir būtiski uzdevumi, kas uzmanīgi jānovēro un jāpārvalda; viens no tiem ir Portugāles banku pelnītspēja. Dati par 2014. gada pirmo ceturksni rāda, ka dažas no palīdzību saņēmušajām bankām reģistrējušas pozitīvus rezultātus. Grūtības joprojām sagādā aktīvu kvalitātes pasliktināšanās, kas aizvien ir augstā līmenī — aptuveni 6 % no kopējiem bruto aizdevumiem, un ir daudz ienākumus nenesošu aizdevumu (10,6 %), jo īpaši uzņēmumu segmentā (virs 16 %). Portugāle ir pieņēmusi vairākus pasākumus, kas atvieglo aizdevuma piešķiršanu dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, taču finansēšanas nosacījumi ir sarežģīti, īpaši MVU, un uzņēmumu sektoram joprojām nav daudz finansēšanas alternatīvu kā tikai banku piešķirts finansējums. Salīdzinājumā ar 2012. gadu 2013. gadā par 4,8 % samazinājās nesen piešķirti aizdevumi MVU. Kopš 2013. gada nedaudz samazinājusies vidējā procentu likme par jauniem aizdevumiem Portugāles uzņēmumiem, tomēr tā vēl arvien būtiski pārsniedz vidējo likmi eurozonā. Tā kā uzņēmumiem ir liels parādu slogs un nepieciešams samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru banku nozarē, bankām ir ierobežotas iespējas par samērīgām izmaksām piešķirt kredītu dzīvotspējīgiem uzņēmumiem.

(13) Lai nodrošinātu enerģētikas nozares efektivitāti un ilgtspēju un samazinātu enerģijas izmaksas tautsaimniecībā, makroekonomikas korekciju programmā ir pieņemtas divas pasākumu paketes. Enerģētikas nozarē vēl vairāk jāsamazina procenti un jārisina lielā un pieaugošā tarifu parāda jautājums. Tādēļ Portugāle nesen izsludināja trešo pasākumu paketi, kuros ietilpst īpašas enerģētikas nozares operatoriem piemērotas 2014. gada nodevas pagarinājums līdz 2015. gadam. Bez tam ir tādi risināmi jautājumi kā enerģētikas tīklu pārrobežu integrācijas uzlabošana un elektroenerģijas un gāzes starpsavienojumu projektu īstenošanas paātrināšana, un šiem jautājumiem mērķtiecīgi jāseko līdz. Programmas ietvaros ir gūti panākumi transporta nozarē, jo īpaši uzlabota Portugāles ostu konkurētspēja, novēršot trūkumus un neatbilstību, izstrādāts vispusīgs ilgtermiņa transporta plāns un pilnveidota normatīvā bāze. Tomēr vēl nepieciešami papildu pasākumi, lai īstenotu vispusīgo ilgtermiņa transporta plānu un ostu reformas rīcības plānu. Tāpat nepieciešama rīcība, lai nodrošinātu transporta regulatora neatkarību un darbspējas un valsts uzņēmumu finansiālo ilgtspēju nozarē un veicinātu dzelzceļa pārvadājumu efektivitāti un konkurenci.

(14) Pilsētas īres tirgū ir īstenota radikāla reforma, kuras mērķis ir panākt lielāku dinamiku mājokļu tirgū, piemēram, labāk līdzsvarojot īpašnieku un īrnieku tiesības un pienākumus, ieviešot elastīgākus līguma termiņa izvēles nosacījumus un stimulus renovācijas veikšanai. Vēl jāiegulda darbs, lai šīs reformas ietekmi novērtētu vispusīgi, izmantojot datus par galvenajiem tirgus dalībniekiem un ēnu ekonomiku Portugāles īres tirgū. Portugāle ar ievērojamiem panākumiem ir nostiprinājusi savu uzņēmējdarbības vidi, jo īpaši sekmējot labvēlīgākus pamatnosacījumus, veicinot uzņēmējdarbības garu un pilnveidojot maksātnespējas procedūras grūtībās nonākušiem uzņēmumiem. Tagad uzmanība būtu jāpievērš īstenošanai. Ir pavirzījusies uz priekšu administratīvās un licencēšanas kārtības vienkāršošana, bet joprojām nepieciešams pabeigt virkni pasākumu. Vēl jāiegulda centieni novērst šķēršļus, kas aizkavē konkurenci pakalpojumu nozarē (jo īpaši pieņemot nozares grozījumus) un profesionālo pakalpojumu nozarē, pieņemot tiesību aktus par atlikušajām profesionālajām organizācijām. Kas attiecas uz regulēšanu un konkurenci, lai nodrošinātu nacionālā pakalpojumu regulatora un konkurences padomes neatkarību un autonomiju, nepieciešami turpinājuma pasākumi. Publiskā sektora iestāžu maksājumi joprojām tiek veikti ar ievērojamu kavēšanos.

(15) Makroekonomikas korekciju programmā ir gūti panākumi valsts pārvaldes (nodarbinātības, atlīdzināšanas, darba apstākļu, organizācijas efektivitātes un pakalpojumu kvalitātes jautājumos) racionalizēšanā un modernizēšanā. Taču vēl jāpabeidz daži no plānotajiem reformas pasākumiem un jāuzlabo pārredzamība. Lai gan tiesu sistēmas efektivitātes celšanā sasniegts daudz, jāveic papildu uzlabojumi, jo īpaši attiecībā uz tiesvedības ilgumu, lietu pabeigšanas koeficientu, neizskatīto lietu skaitu un uzraudzības un novērtēšanas procesu.

(16) Komisija 2014. gada 17. jūnijā pabeidza 12. noslēguma pārskatu makroekonomikas korekciju programmā Portugālei. Tā izvērtējums liek Komisijai secināt, ka programmas veiksmīga īstenošana bija ļoti svarīga, lai tiktu galā ar ekonomikas un finanšu risku un mazinātu nelīdzsvarotību. Programmas ietvaros Portugāle ir īstenojusi plašas nopietnas strukturālās reformas, kurām jau pamanāmi rezultāti, proti, radusies lielāka konkurētspēja un atsākusies ekonomikas izaugsme, tomēr vēl jāstrādā, lai novērtētu, kā tās ietekmējušas ekonomikas darbību. Tādējādi liela nozīme ir nepārtrauktai visu īstenoto reformu uzraudzībai, lai novērtētu, vai tās sekmē konkurētspējas, ražošanas un nodarbinātības kāpumu.

(17) Pēc makroekonomikas korekciju programmas beigām, kas tiks juridiski pabeigta 2014. gada 28. jūnijā, Portugāle tiks no jauna pilnībā integrēta Eiropas pusgadā, tāpēc Komisija, balstoties uz savu 12. noslēguma pārskatu makroekonomikas korekciju programmā, ir novērtējusi Portugāles iesniegtos dokumentus. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai to lietderību ilgtspējīgai fiskālajai un sociālekonomiskajai politikai Portugālē, bet arī to atbilstību ES noteikumiem un norādījumiem, ņemot vērā vajadzību nostiprināt Eiropas Savienības vispārējo ekonomisko pārvaldību, kas panākams, sniedzot ES līmeņa norādījumus iestrādāšanai turpmākajos valsts lēmumos. Tās ieteikumi Portugālei saistībā ar Eiropas pusgadu ir sniegti 1. līdz 8. ieteikumā.

(18) Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi Portugāles stabilitātes programmu, un tās atzinums[6] ir jo īpaši atspoguļots 1. ieteikumā. Minētie ieteikumi tika sagatavoti pēc nesen veiksmīgi pabeigtās korekciju programmas, un tādējādi tie izmanto programmas panākumus, lai nodrošinātu tās ilgtspējīgu īstenošanu.

(19) Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi eurozonas ekonomikas politikas vispusīgu analīzi. Pamatojoties uz to, Padome ir pieņēmusi konkrētus ieteikumus, kas adresēti dalībvalstīm, kuru valūta ir euro. Portugālei būtu jānodrošina pilnīga un laicīga minēto ieteikumu īstenošana,

AR ŠO IESAKA Portugālei laikposmā no 2014. līdz 2015. gadam rīkoties šādi.

1. Pilnībā īstenot 2014. gada budžeta stratēģiju, lai sasniegtu fiskālos mērķus un novērstu jaunu kavēto maksājumu uzkrāšanos. Stingri īstenot 2015. gada budžeta stratēģiju, kas izklāstīta 2014. gada fiskālajā stratēģijā, lai deficīts sasniegtu 2,5 % no IKP atbilstīgi Ieteikumā par pārmērīgu budžeta deficīta procedūru nospraustajam mērķim, vienlaikus panākot nepieciešamo strukturālo korekciju. Iespējami drīz aizstāt konsolidācijas pasākumus, kurus Konstitucionālā tiesa atzinusi par pretkonstitucionāliem, ar līdzvērtīgiem tāda paša mēroga pasākumiem. Pārmērīga budžeta deficīta korekcijai jābūt ilgtspējīgai un jāatbalsta izaugsme, bet vienreizēji/pagaidu pasākumi izmantojami ierobežoti. Kad pārmērīgs budžeta deficīts būs novērsts, turpināt ieplānoto gada strukturālo korekciju, kas vērsta uz vidēja termiņa mērķi, atbilstīgi prasībai par gada strukturālo korekciju, kura ir vismaz 0,5 % no IKP (vai lielāka labākos laikos), un, lai augsto vispārējā parāda attiecību ievirzītu ilgtspējīgā gultnē, nodrošināt parāda noteikuma ievērošanu. Noteikt, ka prioritāte ir fiskālā konsolidācija, kas balstīta uz izdevumiem, un vēl vairāk palielināt publiskā sektora izdevumu efektivitāti un kvalitāti. Cieši kontrolēt centrālās, reģionālās un vietējās pārvaldes izdevumus. Turpināt valsts uzņēmumu pārstrukturēšanu. Līdz 2014. gada beigām izstrādāt ilgtspējīgu risinājumu, kas nodrošinātu pensiju sistēmas ilgtspēju vidējā termiņā. Kontrolēt veselības apdrošināšanas izdevumu palielināšanos un virzīt slimnīcu reformu. Pārskatīt nodokļu sistēmu un padarīt to labvēlīgāku izaugsmei. Turpināt uzlabot nodokļu saistību izpildi un cīnīties ar nodokļu nemaksāšanu, palielinot nodokļu administrācijas efektivitāti. Nostiprināt publiskās finanšu pārvaldības sistēmu, līdz 2014. gada beigām bez kavēšanās pabeidzot un īstenojot vispusīgu Budžeta pamatlikuma reformu. Nodrošināt, ka tiek stingri ievērots Saistību kontroles likums. No 2015. gada publiskajā sektorā efektīvi ieviest vienotu algu skalu un vienotu piemaksu skalu.

2. Gādāt, lai minimālās algas attīstība būtu saderībā ar nodarbinātības un konkurētspējas veicināšanas mērķiem. Nodrošināt tādu algu veidošanas sistēmu, kas veicina algu saskaņošanos ar ražīgumu nozares un/vai uzņēmuma līmenī. Konsultējoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar valsts praksi, izskatīt iespēju par pagaidu izņēmuma klauzulu uzņēmuma līmenī nozaru līgumos, kas noslēgti starp darba devējiem un darba ņēmēju pārstāvjiem. Līdz 2014. gada septembrim iesniegt priekšlikumus par izņēmuma klauzulu uzņēmuma līmenī nozaru līgumiem, kuri noslēgti starp darba devējiem un darba ņēmēju pārstāvjiem, un par kolektīvo līgumu pagarināšanas pārskatīšanu.

3. Līdz 2015. gada martam iesniegt darba aizsardzības sistēmas jaunāko reformu neatkarīgu novērtējumu un rīcības plānu iespējamām turpmākām reformām, kas risinātu darba tirgus segmentācijas jautājumu. Turpināt pašreizējo aktīvās darba tirgus politikas un valsts nodarbinātības pakalpojumu reformu, kuras mērķis ir celt nodarbinātības un ekonomiski aktīva darbaspēka līmeni, jo īpaši ar labāku konsultēšanu darba jautājumos/palīdzību darba meklējumos un aktivizācijas/sankciju sistēmām, lai mazinātu ilgtermiņa bezdarbu un iekļautu no darba tirgus attālinātās personas. Atbilstoši shēmas “Garantija jauniešiem” mērķiem risināt lielo jauniešu bezdarba problēmu, piemēram, efektīvi prognozējot vajadzīgās prasmes un nodibinot kontaktu ar nereģistrētajiem jauniešiem. Paaugstināt robežvērtību, kas dod tiesības izmantot ienākumu minimuma shēmu. Nodrošināt adekvātu sociālās palīdzības segumu, tajā pašā laikā gādājot par efektīvu atbalsta saņēmēju aktivizāciju.

4. Pilnveidot izglītības sistēmas kvalitāti un nozīmi ar darba tirgus vajadzībām, lai mazinātu atbirumu un risinātu mācību mazo sasniegumu jautājumu. Izglītības nozarē nodrošināt efektīvus publiskā sektora izdevumus un mazināt prasmju neatbilstību, kā arī veidot kvalitatīvāku un atraktīvāku profesionālo izglītību un apmācību un sekmēt sadarbību ar uzņēmējdarbības nozari. Uzlabot sadarbību starp sabiedriskajām pētniecības iestādēm un uzņēmumiem un sekmēt zināšanu pārnesi.

5. Uzraudzīt banku likviditāti un potenciālo kapitāla samazinājumu, ieskaitot tematiskās inspekcijas uz vietas un stresa testus. Turpināt vērtēt banku atveseļošanas plānus un, ja nepieciešams, pilnveidot vērtēšanas kārtību. Īstenot vispusīgu stratēģiju uzņēmuma parāda sloga mazināšanai un pastiprināt centienus, kas vajadzīgi, lai paplašinātu finansēšanas alternatīvu loku, kas paredzētas arī uzņēmuma darbības sākumposmam, veidojot efektīvākus parāda pārstrukturēšanas instrumentus (īpaši PER un SIREVE) dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, stimulējot bankas un debitorus iesaistīties agrīnā pārstrukturēšanā un uzlabot finansējuma pieejamību, izmantojot kapitāla tirgu. Nodrošināt, ka ar apzināto pasākumu palīdzību finansējums tiek novirzīts uz ekonomikas produktīvajām nozarēm. Īstenot līdz 2014. gada septembra beigām agrās brīdināšanas sistēmu, kas signalizē par uzņēmumu, tostarp MVU, vājo finansiālo stāvokli, lai tiktu atbalstīta parāda agrīna pārstrukturēšana, samazināts MVU nokavēto aizdevumu maksājumu apjoms un paātrināts ienākumus nenesošu aizdevumu noregulējums.

6. Enerģētikas nozarē īstenot otro un trešo pasākumu paketi, kuru mērķis ir enerģijas izmaksu samazināšana tautsaimniecībā, vienlaikus līdz 2020. gadam dzēšot elektroenerģijas tarifa parādu, un rūpīgi uzraudzīt īstenošanu. Uzlabot enerģētikas tīklu pārrobežu integrāciju un paātrināt elektroenerģijas un gāzes starpsavienojumu projektu īstenošanu. Īstenot vispusīgu ilgtermiņa transporta plānu un ostas reformu laika grafiku. Nodrošināt, lai pašreizējo ostu koncesiju pārskatīšana un jaunās atļauju izsniegšanas shēmas būtu vērstas uz sniegumu un atbilstu iekšējā tirgus principiem, jo īpaši iepirkuma noteikumiem. Nodrošināt, ka valsts transporta regulatora iestāde (AMT) ir pilnībā neatkarīga un līdz 2014. gada septembra beigām tā sāk darbību. Nodrošināt transporta nozares valsts uzņēmumu finansiālo ilgtspēju. Celt efektivitāti un konkurenci dzelzceļa nozarē, īstenojot CP Carga konkurētspējas plānu pēc tam, kad notikusi kravas ostas nodošana, un nodrošinot pārvaldības neatkarību valsts infrastruktūru pārvaldītājiem un dzelzceļa uzņēmumiem.

7. Turpināt Portugāles mājokļu tirgus novērtējuma uzlabošanu, ieskaitot sistēmiskākas uzraudzības un ziņošanas izveidošanu līdz 2014. gada novembra beigām, un nākt klajā ar vispusīgu pārskatu par ēnu ekonomiku minētajā tirgū. Censties vēl vairāk apzināt normatīvā sloga apmērus tā, lai līdz 2015. gada martam tiktu iekļautas vēl atlikušās jomas. Līdz 2014. gada septembra beigām pieņemt un īstenot atlikušos licencēšanas lēmumus un nozares grozījumus. Līdz 2014. gada septembra beigām likvidēt profesionālo pakalpojumu nozarē atlikušos ierobežojumus un apstiprināt grozītos profesionālo organizāciju statūtus, kuri vēl nav pieņemti makroekonomikas korekciju programmā. Novērst publiskā sektora maksājumu kavējumus. Nodrošināt pienācīgus resursus valsts regulatoriem un konkurences padomei un nekavējoties pieņemt valsts konkurences padomes lēmumus.

8. Turpināt centrālās, reģionālās un vietējās valsts pārvaldes racionalizāciju un modernizāciju. Īstenot reformas, kas veido efektīvāku tiesu sistēmu un palielina pārredzamību. Ieguldīt lielākus centienus makroekonomikas korekciju programmā veikto reformu, kā arī ieplānoto un turpmāko reformu, īstenošanas novērtēšanā. Konkrētāk, likumdošanas procesā integrēt obligātus sistēmiskus ex ante un ex post novērtējumus. Izveidot centralizētu vērtēšanas daļu, kas neatkarīgi darbojas valdības līmenī un reizi sešos mēnešos vērtē minēto reformu īstenošanu un par to sniedz pārskatus, ieskaitot ex ante ietekmes novērtējumu, un, ja nepieciešams, nosaka koriģējošus pasākumus.

Briselē,

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.

[2] COM(2014) 423 final.

[3] P7_TA(2014)0128 un P7_TA(2014)0129.

[4] COM(2013) 800 final.

[5] COM(2013) 790 final.

[6] Atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 2. punktam.