Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Ukrainas asociācijas programmas īstenošanu /* JOIN/2015/0004 final */





PASKAIDROJUMA RAKSTS ES un Ukrainas attiecību pamatā pašlaik ir provizoriski piemērotās Asociācijas nolīguma daļas[1], vēl spēkā esošā Partnerības un sadarbības nolīguma (PSN)[2] daļas, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas regulējums. ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma politiskās nodaļas tika parakstītas ES samitā 2014. gada 21. martā, bet atlikušās nolīguma daļas, tostarp par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (PVBTZ), puses parakstīja ES 2014. gada 27. jūnija samitā. 2014. gada 16. septembrī Asociācijas nolīgumu ratificēja Ukrainas parlaments un apstiprināja Eiropas Parlaments, ļaujot provizoriski piemērot attiecīgos Asociācijas nolīguma noteikumus no 2014. gada 1. novembra un PVBTZ daļu no 2016. gada 1. janvāra. Lai ES un Ukraina varētu pilnvērtīgi izmantot nolīguma priekšrocības, sākot ar tā daļēju provizorisku piemērošanu, 2009. gada 23. novembrī ES un Ukrainas Sadarbības padome pieņēma asociācijas programmu (iepriekšējo redakciju). Tās rezolutīvā daļa tika vairākkārt grozīta, un pēdējo atjaunināto redakciju ES un Ukrainas Sadarbības padome apstiprināja 2013. gada 24. jūnijā Luksemburgā. Ņemot vērā jaunākos notikumus — Asociācijas nolīguma provizorisko piemērošanu un reformu steidzamo nepieciešamību Ukrainā —, kļuva politiski prioritāri atjaunināt asociācijas programmu, lai atspoguļotu pašreizējās attiecības starp ES un Ukrainu. Asociācijas programmas mērķis ir sagatavot un veicināt Asociācijas nolīguma īstenošanu, izveidojot praktisku regulējumu, ar ko var īstenot politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas vispārējos mērķus, kā arī norādot prioritāšu sarakstu kopīgam darbam nozarēs. Asociācijas programma ir arī līdzeklis, ar ko uzraudzīt un novērtēt Ukrainas progresu attiecībā uz ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma īstenošanu, politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas vispārējo mērķu sasniegšanu, kopēju vērtību ievērošanu un noteiktu jomu saskaņošanu ar ES acquis atbilstīgi Asociācijas nolīgumam. Tam, ka asociācijas programmā uzmanība pievērsta ierobežotam prioritāšu skaitam, nevajadzētu ietekmēt tvērumu vai pilnvaras dialogā, kas tiek īstenots saskaņā ar PSN un citiem nolīgumiem, kā arī tam nevajadzētu ietekmēt asociācijas nolīguma / PVBTZ noteikto saistību īstenošanu. Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisija lūdz Padomei pieņemt pievienoto Padomes lēmuma projektu. 2015/0038 (NLE) Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Ukrainas asociācijas programmas īstenošanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 217. pantu saistībā ar 218. panta 9. punktu, ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses (“Asociācijas nolīgums”), jo īpaši tā 463. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo priekšlikumu, tā kā: (1) Asociācijas nolīgums tika parakstīts 2014. gada 21. martā un 2014. gada 27. jūnijā. (2) Kamēr Asociācijas nolīgums nav stājies spēkā, to piemēro provizoriski saskaņā ar Padomes 2014. gada 17. marta Lēmumu 2014/294/ES[3], Padomes 2014. gada 23. jūnija Lēmumu 2014/668/ES[4] un Padomes 2014. gada 29. septembra Lēmumu 2014/691/ES[5]. (3) Lai atbalstītu Asociācijas nolīguma piemērošanu, puses ir vienojušās risināt sarunas par asociācijas programmu, lai noteiktu prioritāšu sarakstu kopīgam darbam nozarēs. (4) Puses ir vienojušās par asociācijas programmu, saskaņā ar kuru tiks sagatavota un veicināta Asociācijas nolīguma īstenošana, un to pieņems saskaņā ar Asociācijas nolīgumu izveidotā Asociācijas padome. (5) Savienības nostāja, kas tai jāieņem Asociācijas padomē par ieteikuma pieņemšanu attiecībā uz ES un Ukrainas asociācijas programmas īstenošanu, ir jāpieņem Padomei, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz ES un Ukrainas asociācijas programmas īstenošanu pieņems, pamatojoties uz šim lēmumam pievienoto Asociācijas padomes ieteikuma projektu. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] OV L 161, 29.5.2014., 1. lpp.; OV L 278, 20.9.2014., 1. lpp. [2] OV L 49, 19.2.1998., 1. lpp. [3] OV L 161/1, 29.5.2014., 1. lpp. [4] OV L 278/1, 20.9.2014., 1. lpp. [5] OV L 289/1, 3.10.2014., 1. lpp. PIELIKUMI dokumentam Kopīgs priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Savienības nostāju Asociācijas padomē, kas izveidota ar Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, attiecībā uz ieteikuma pieņemšanu par ES un Ukrainas asociācijas programmas īstenošanu 1. PIELIKUMS Projekts IETEIKUMS par ES un Ukrainas asociācijas programmas īstenošanu ES UN UKRAINAS SADARBĪBAS PADOME, ņemot vērā Asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību, Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, (“Asociācijas nolīgums”) un jo īpaši tā 463. pantu, tā kā: (1) Saskaņā ar Asociācijas nolīguma 463. pantu Asociācijas padomei ir pilnvaras sniegt attiecīgus ieteikumus nolīguma mērķu sasniegšanai. (2) Saskaņā ar Asociācijas nolīguma 476. pantu puses veic visus vajadzīgos vispārīgos vai īpašos pasākumus, lai izpildītu savas saistības saskaņā ar šo nolīgumu. (3) Kamēr Asociācijas nolīgums nav stājies spēkā, to piemēro provizoriski saskaņā ar Padomes 2014. gada 17. marta Lēmumu 2014/294/ES[1], Padomes 2014. gada 23. jūnija Lēmumu 2014/668/ES[2] un Padomes 2014. gada 29. septembra Lēmumu 2014/691/ES[3]. (4) Asociācijas nolīguma puses ir vienojušās par asociācijas programmu, kuras mērķis ir sagatavot un veicināt Asociācijas nolīguma īstenošanu, izveidojot praktisku regulējumu, ar kura palīdzību var panākt pušu politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas svarīgākos mērķus. (5) Asociācijas programmai ir divkāršs mērķis: noteikt konkrētus pasākumus, ar kuriem izpilda Pušu saistības, kas noteiktas Asociācijas nolīgumā, un nodrošināt plašāku pamatu turpmākai ES un Ukrainas attiecību nostiprināšanai, lai veiktu būtiskus ekonomikas integrācijas pasākumus un padziļinātu politisko sadarbību saskaņā ar Asociācijas nolīguma vispārējo mērķi, IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU. Vienīgais pants Asociācijas padome iesaka pusēm īstenot ES un Ukrainas asociācijas programmu, kas izklāstīta pielikumā, ciktāl tās īstenošana ir vērsta uz to, lai sasniegtu Asociācijas nolīguma starp Eiropas Savienību, Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Ukrainu, no otras puses, mērķus. […] Asociācijas padomes vārdā – priekšsēdētājs 2. PIELIKUMS 2. PIELIKUMS ES un Ukrainas asociācijas programma, lai izplānotu un veicinātu Asociācijas nolīguma īstenošanu I. Stratēģiskā daļa Eiropas Savienība un Ukraina (“puses”) atzīst, ka to attiecības ir būtiski uzlabojušās. ES un Ukrainas attiecību pamatā pašlaik ir provizoriski piemērotās Asociācijas nolīguma daļas, vēl spēkā esošā Partnerības un sadarbības nolīguma (PSN) daļas, kā arī Eiropas kaimiņattiecību politikas regulējums. Puses ir arī izstrādājušas un sākušas īstenot vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu, kura veiksmīga īstenošana ir būtisks elements Ukrainas politiskajai asociācijai un ekonomikas integrācijai Eiropas Savienībā, kā tas paredzēts Asociācijas nolīgumā, proti, attiecībā uz nozīmīgu uzlabojumu mobilitātes un cilvēku tiešo personisko kontaktu jomā. Par Asociācijas nolīgumu puses sāka sarunas 2007. gadā un par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (PVBTZ), kas kļuva par nolīguma neatņemamu daļu, – 2008. gadā. Sarunas tika pabeigtas 2011. gada 19. decembrī, un nolīgums tika parafēts 2012. gada 30. martā, savukārt nolīguma PVBTZ daļa — 2012. gada 19. jūlijā. ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma politiskās nodaļas tika parakstītas ES samitā 2014. gada 21. martā, bet atlikušās nolīguma daļas, tostarp par padziļinātu un visaptverošu brīvās tirdzniecības zonu (PVBTZ), puses parakstīja ES 2014. gada 27. jūnija samitā. 2014. gada 16. septembrī Asociācijas nolīgumu ratificēja Ukrainas parlaments, un to apstiprināja Eiropas Parlaments, ļaujot provizoriski piemērot attiecīgos Asociācijas nolīguma noteikumus no 2014. gada 1. novembra un PVBTZ daļu no 2016. gada 1. janvāra. Ir jārīkojas, sākot ar nolīguma daļēju provizorisku piemērošanu, lai nodrošinātu, ka puses var izmantot visas tā sniegtās priekšrocības. Šīs asociācijas programmas mērķis ir izplānot un veicināt Asociācijas nolīguma īstenošanu, izstrādājot praktisku regulējumu, ar kuru var īstenot politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas vispārējos mērķus, kā arī norādot prioritāšu sarakstu kopīgam darbam nozarēs. Tam, ka asociācijas programmā uzmanība pievērsta ierobežotam prioritāšu skaitam, nevajadzētu ietekmēt tvērumu vai pilnvaras dialogos, kas tiek īstenoti saskaņā ar Partnerības un sadarbības nolīgumu, citiem nolīgumiem vai Austrumu partnerības daudzpusējās sadarbības ietvaros, savukārt saskaņā ar Asociācijas nolīgumu turpmāk īstenoto dialogu tvērumam un pilnvarām nevajadzētu ietekmēt AN/PVBTZ noteikto saistību īstenošanu, kad nolīgums būs stājies spēkā vai tiks sākta tā provizoriska piemērošana. II. Principi, instrumenti un līdzekļi asociācijas programmas īstenošanai Turpmāk norādīti kopīgie principi, kas veidos pamatu asociācijas programmas īstenošanai. · Asociācijas programma ir praktisks instruments, kura mērķis ir izplānot un veicināt ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma īstenošanu, kā arī sasniegt politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas vispārējos mērķus. · Asociācijas programmas prioritātes papildina pušu pienākumus īstenot ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma provizoriski piemērotās daļas un īstenot visus tā noteikumus, kad tas būs stājies spēkā, kā arī veidot pušu kopīgu izpratni par pasākumiem, kas jāveic, lai padziļinātu politisko asociāciju un ekonomisko integrāciju. · Asociācijas programmas darbības prioritātes jādefinē, ņemot vērā ES un Ukrainas Asociācijas nolīgumā izklāstīto iestāžu sistēmas struktūru, atzīstot katras iestādes attiecīgos pienākumus un saistības, t. i., attiecībā uz Asociācijas Parlamentāro komiteju un Pilsoniskās sabiedrības platformu. · Asociācijas programma būtu jāīsteno, pilnīgi ievērojot pārredzamības, pārskatatbildības un iekļaušanas principus. · Asociācijas programma paredz abu pušu iesaistīšanos tās īstenošanā. · Asociācijas programmas mērķis ir sasniegt konkrētus un definētus rezultātus, pakāpeniski īstenojot praktiskus pasākumus. · Puses atzīst to, ka ir svarīgi ar pienācīgiem un pietiekamiem politiskiem, tehniskiem un finanšu līdzekļiem atbalstīt prioritātes, par kurām panākta vienošanās. · Šī asociācijas programma ir galvenais līdzeklis, ar ko uzraudzīt un novērtēt Ukrainas progresu attiecībā uz ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma īstenošanu, kā arī uzraudzīt un novērtēt politiskās asociācijas un ekonomiskās integrācijas vispārējo mērķu sasniegšanu kopumā, jo īpaši attiecībā uz Ukrainas rezultātiem nodrošināt kopīgu vērtību ievērošanu un progresu panākt konverģenci ar ES politiskajā, ekonomiskajā un juridiskajā jomā. Par asociācijas programmas īstenošanu būs jāsniedz gada ziņojumi, kā arī tiks veikta tās uzraudzība un novērtēšana. Panāktais progress tiks pārskatīts saskaņā ar esošajām Asociācijas nolīguma, Partnerības un sadarbības nolīguma struktūrām vai citiem attiecīgiem nolīgumiem. Šajā procesā puses iespēju robežās mēģinās sagatavot vispārēju kopēju novērtējumu par gada laikā gūto progresu. Eiropas Savienība atbalstīs Ukrainu asociācijas programmā izklāstīto mērķu un prioritāšu īstenošanā. Lai to paveiktu, tā izmantos visus pieejamos ES atbalsta avotus, sniegs savas īpašās zināšanas un padomus, sekmēs paraugprakses, zinātības un informācijas apmaiņu, tostarp konsultācijas un strukturētu procesu, kas vērsts uz tuvināšanos ES acquis, kā arī atbalstīs spēju veidošanu un institucionālās bāzes stiprināšanu. Šajā saistībā Ukrainai ir pilnvērtīgi jāizmanto iespējas, ko sniedz ES padomdevēja misija civilās drošības sektora reformai, kas ir daļa no ES kopējā ieguldījuma reformu procesā. Tā arī rosinās un lūgs atbalsta koordinēšanu citiem Ukrainas partneriem. Lai palīdzētu īstenot asociācijas programmu, pieejami būs arī attiecīgie ES finanšu instrumenti. Tomēr asociācijas programma nav uzskatāma par finanšu plānošanas dokumentu, un tā neaizstāj finanšu vai prioritāšu plānošanu, ko veic puses. ES sniegs atbalstu, ņemot vērā vispārējās prioritātes attiecībā uz palīdzību Ukrainai, kā izklāstīts daudzgadu plānošanas dokumentā saskaņā ar Eiropas Kaimiņattiecību instrumentu (EKI), kas ir daļa no kopējā Ukrainai pieejamā finansējuma, un tas tiks darīts, pilnīgi ievērojot īstenošanas noteikumus un procedūras, kas reglamentē ES ārējo palīdzību. Laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ES divpusējai palīdzībai Ukrainai apņēmās nodrošināt EUR 1,0056 miljardus, galveno uzmanību pievēršot demokrātijas attīstības un labas pārvaldības atbalstam, regulatīvās reformas un administratīvās spējas stiprināšanas atbalstam, infrastruktūras attīstības (valsts indikatīvā programma 2007.–2010. gadam) atbalstam un labas pārvaldības un tiesiskuma atbalstam, ES un Ukrainas Asociācijas nolīguma, tostarp PVBTZ, spēkā stāšanās atbalstam un ilgtspējīgas attīstības (nacionālā indikatīvā programma 2007.–2010. gadam) atbalstam. Vairāki saskaņā ar šo programmu finansēti projekti joprojām tiek īstenoti. Indikatīvais finanšu piešķīrums divpusējai palīdzībai Ukrainai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam ir no EUR 828 miljoniem līdz EUR 1,013 miljardiem. Ukraina tāpat kā citas EKI valstis var arī saņemt papildu piešķīrumus no visaptverošās programmas. 2014. gadā, reaģējot uz strauji mainīgajiem notikumiem Ukrainā un steidzamo nepieciešamību mobilizēt ievērojama apjoma palīdzību, lai sekmētu stabilizāciju un attīstību šajā valstī, ES pieņēma īpašo pasākumu EUR 365 miljonu apmērā, kas ietvēra EUR 355 miljonus vērtu valsts veidošanas līgumu un EUR 10 miljonus vērtu atbalsta programmu pilsoniskajai sabiedrībai. 2015. gadā iespējamā īpašā pasākumā galvenā uzmanība varētu būt pievērsta privātā sektora attīstībai un atjaunošanas darbībām. ES divpusējo palīdzību vajadzētu iekļaut vienotajā atbalsta shēmā (SSF), kas atkarībā no reālajiem apstākļiem, iespējams, tiks izveidota pēc gaidāmās daudzgadu plānošanas 2016. –2017. gada periodam. Arī pilsoniskā sabiedrība — jo īpaši ES un Ukrainas pilsoniskās sabiedrības platforma, kā arī Asociācijas Parlamentārā komiteja — tiks rosināta pievērsties asociācijas programmas uzraudzībai. Šo asociācijas programmu var grozīt vai atjaunināt jebkurā brīdī, kad tas vajadzīgs, ja par to vienojas ES un Ukrainas Asociācijas padome. III. Rezolutīvā daļa 1. Rīcības īstermiņa prioritātes Saskaņā ar Asociācijas nolīgumu izveidotā Asociācijas komiteja definēs rīcības prioritātes un sniegs ieteikumus par asociācijas programmas īstenošanu saskaņā ar šā dokumenta III daļas 8. iedaļā sniegtajiem noteikumiem. No asociācijas programmā minētajām prioritātēm kā prioritārus vajadzētu veikt turpmāk izklāstītos īstermiņa reformu pasākumus. · Konstitucionālā reforma: atsākt konstitucionālo reformu iekļaujošā un līdzdalību veicinošā procesā, tostarp aktīvu apspriešanos ar pilsonisko sabiedrību, saskaņā ar Venēcijas komisijas ieteikumiem, tostarp normatīvus pasākumus, lai grozītu konstitūciju, ļaujot īstenot decentralizācijas reformu un tiesu varas reformu. · Vēlēšanu reforma: veikt pasākumus, lai saskaņotu vēlēšanu tiesību aktus, tos apvienojot, un reformētu politisko partiju finansējumu, tostarp valsts finansējumu. Tas ir jāsagatavo iekļaujošā un līdzdalību veicinošā procesā atbilstīgi EDSO/ODIHR, Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) un Venēcijas komisijas ieteikumiem, par prioritāru nosakot likuma par pašvaldību vēlēšanām pārskatīšanu, ņemot vērā 2015. gada otrajā pusē gaidāmās pašvaldību vēlēšanas. · Korupcijas novēršana un apkarošana: panākt ievērojamu progresu korupcijas novēršanas jomā, tostarp īstenojot visaptverošu pretkorupcijas tiesību aktu paketi, kas tika pieņemta 2014. gada 14. oktobrī, un iesākumā izveidojot gan Valsts Korupcijas apkarošanas biroju, gan Valsts Korupcijas novēršanas aģentūru un nodrošinot to efektīvu darbību. · Tiesu reforma: veikt turpmākus tiesu reformas pasākumus, jo īpaši saskaņā ar Eiropas standartiem un apspriežoties ar Eiropas Padomi / Venēcijas komisiju, pieņemot tiesu reformas stratēģiju, kurā iekļauts sīki izstrādāts un visaptverošs īstenošanas plāns. · Valsts pārvaldes reforma: sākt visaptverošu valsts pārvaldes reformu, jo īpaši civildienesta un vietējo pašvaldību dienestu reformu, pievēršot uzmanību valsts pārvaldes principiem Eiropā, kā arī pabeidzot likumprojektu par civildienesta reformu un to pieņemot. · Regulējuma mazināšana: mazināt regulatīvo slogu uzņēmumiem, jo īpaši MVU, samazinot izsniedzamo atļauju un licenču skaitu. · Publiskā iepirkuma reforma: uzlabot pārredzamību un konkurētspēju publiskajos iepirkumos. Izveidot publiskā iepirkuma jomas izņēmumu sarakstu atbilstīgi ES publiskā iepirkuma direktīvām. Nodrošināt konkurenci iepirkuma konkursos un informācijas pieejamību saistībā ar publisko iepirkumu, jo īpaši tad, ja to veic valsts uzņēmumi. · Nodokļu reforma, tostarp PVN atmaksāšana: veikt pasākumus, lai uzlabotu nodokļu pārvaldības efektivitāti, tostarp darbā ar PVN atmaksāšanas pieprasījumiem, lai nodrošinātu visu apstiprināto PVN atmaksāšanas prasību laicīgu nokārtošanu, novēršot jebkādu diskrimināciju. · Ārējā revīzija: pamatojoties uz jaunākajām reformām, turpināt attīstīt ārējās revīzijas funkciju, lai stiprinātu kontroles un līdzsvara sistēmu. · Enerģētikas nozares reforma: saskaņā ar trešo enerģētikas paketi paātrināt Naftogaz nošķiršanu un pārstrukturēšanu, pieņemt likumu par jaunu regulatīvo iestādi gāzei, elektroenerģijai un inženierkomunikācijām un iesniegt apspriešanai ar ES pusi likumprojektus par gāzes un elektroenerģijas tirgu. 2. Politiskais dialogs 2.1. Demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesības un pamatbrīvības Puses piekrīt uzturēt dialogu un sadarboties, lai stiprinātu demokrātijas principu, tiesiskuma un labas pārvaldības, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu, tostarp minoritāšu tiesības, kas ietvertas svarīgākajās ANO un Eiropas Padomes konvencijās un saistītajos protokolos. Šāds dialogs un sadarbība attiecas uz turpmāk norādītajām jomām. i) Iestāžu stabilitātes, neatkarības un efektivitātes stiprināšana, garantējot demokrātiju un tiesiskumu, jo īpaši: · veikt un pabeigt iekļaujošu un pārredzamu konstitucionālās reformas procesu, tostarp aktīvi apspriesties ar pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām, lai turpinātu attīstīt efektīvu konstitucionālo kontroles un līdzsvara sistēmu starp valsts iestādēm, kā arī ļautu īstenot decentralizācijas reformu un tiesu reformu saskaņā ar attiecīgajiem Venēcijas komisijas ieteikumiem; · stiprināt vietējo un reģionālo pašvaldību darbību un dienesta juridisko statusu vietējo pašvaldību iestādēs, tostarp īstenojot decentralizācijas reformu, kas to rīcībā nodod būtiskas pilnvaras un saistītu piešķirto finansējumu saskaņā ar attiecīgajiem standartiem, kuri norādīti Eiropas vietējo pašvaldību hartā; · uzlabot un saskaņot visus vēlēšanu tiesību aktus, tos apvienojot, uzlabot citus ar vēlēšanām saistītus tiesību aktus, jo īpaši likumus par referendumu un Centrālo vēlēšanu komiteju, kā arī tiesību aktus par politisko partiju finansēšanu (tostarp valsts finansējumu) iekļaujošā un līdzdalību veicinošā procesā saskaņā ar EDSO/ODIHR, Venēcijas komisijas un GRECO ieteikumiem; · cieši sadarboties, saskaņojot Ukrainas civildienesta tiesisko regulējumu ar Eiropas valsts pārvaldes principiem un uzlabojot Ukrainas valsts pārvaldes iestāžu spējas saskaņā ar SIGMA veiktu novērtējumu, tostarp efektīvu valsts finanšu pārvaldību, efektīvu cīņu pret korupciju un sabiedrisko pakalpojumu reformu; · palīdzēt pilnvērtīgi nodrošināt ombuda pilnvaras, tostarp attiecībā uz ombuda darbību īstenošanu reģionos, un veicināt ombuda sadarbību ar Eiropas cilvēktiesību iestādēm un tīkliem. Attiecībā uz šo prioritāti būtiski būs principi saistībā ar valsts iestāžu statusu (Parīzes Principi)[4]. ii) Neatkarības, objektivitātes, profesionalitātes un efektivitātes nodrošināšana tiesnešu, prokuroru un tiesībaizsardzības iestāžu darbībā, kam vajadzētu būt brīvai no politiskas vai jebkādas citas nevēlamas iejaukšanās: · veikt turpmākus tiesu reformas pasākumus, jo īpaši saskaņā ar Eiropas standartiem un apspriežoties ar Eiropas Padomi / Venēcijas komisiju, pieņemot tiesu reformas stratēģiju, kurā iekļauts sīki izstrādāts un visaptverošs īstenošanas plāns, jo īpaši šādi mērķi: – īstenot Ukrainas likumu “Par valsts prokuratūru” un veikt visus nepieciešamo organizatoriskos un juridiskos pasākumus, lai nodrošinātu prokuratūras veikto darbību atbilstību Eiropas standartiem; – nodrošināt Augstākās tieslietu padomes efektīvu darbību; – pieņemt un īstenot likumus par tiesu sistēmu un tiesnešu statusu; · veikt attiecīgus pasākumus, lai reformētu policiju, tostarp grozītu kriminālkodeksu un citus tiesību aktus saistībā ar policijas darbības pamatregulējuma pieņemšanu, regulāri apspriesties ar Eiropas Padomi / Venēcijas komisiju par to, kā uzlabot tiesnešu, tiesu amatpersonu un prokuroru, ka arī atbalsta darbinieku un tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku apmācību; · efektīvi īstenot un ieviest civilkodeksu, kriminālkodeksu, kā arī ekonomisko un administratīvo kodeksu un to attiecīgos procesuālos kodeksus, pamatojoties uz Eiropas standartiem; · nodrošināt nepieciešamos resursus, lai efektīvi īstenotu Kriminālprocesa kodeksu un Likumu par advokātu kolēģiju; · izstrādāt un īstenot civilās drošības reformu, pamatojoties uz tiesiskumu, demokrātisku pārvaldību, pārskatatbildību un cilvēktiesību ievērošanu, saņemot palīdzību no ES padomdevējas misijas Ukrainā (ESPM) un pilnvērtīgi sadarbojoties ar to, cita starpā izveidojot pieejamu, atbildīgu, efektīvu, pārredzamu un profesionālu policiju, ieviešot uz tiesībām pamatotu pieeju policijas kontrolei un uz izlūkdatiem pamatotu pieeju kārtības uzturēšanai, kā arī cīnoties pret noziedzību, tostarp kibernoziegumiem. iii) Cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanas nodrošināšana, izmantojot visaptverošu sadarbību cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības jomā un attiecinot to gan uz atsevišķām lietām, gan jautājumiem saistībā ar starptautiskajiem tiesību instrumentiem cilvēktiesību jomā. Šī sadarbība cita starpā ietver šādus pasākumus: · pieņemt un īstenot valsts cilvēktiesību stratēģiju un rīcības plānu, lai nodrošinātu Ukrainas darbību saskaņotību, ievērojot tās starptautiskās saistības un politikas prioritātes cilvēktiesību jomā. a) Starptautisko un reģionālo cilvēktiesību standartu īstenošanas veicināšana: · laikus īstenot visus Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumus un ar ES atbalstu popularizēt šīs tiesas laika gaitā pieņemtos nolēmumus kā svarīgu tiesību aktu avotu starptautisko cilvēktiesību jomā, kā arī stiprināt valsts pārstāvja Eiropas Cilvēktiesību tiesā preventīvās un uzraudzības funkcijas, lai nodrošinātu šīs tiesas nolēmumu efektīvu īstenošanu; · īstenot Eiropas Padomes ieteikumus saistībā ar apcietinātu personu apcietinājuma apstākļiem un medicīnisko palīdzību; · veicināt cilvēktiesību izpratni tiesnešu, prokuroru un citu tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku vidū, īstenojot kopīgus pasākumus tiesnešu, prokuroru un citu tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonu apmācības uzlabošanai cilvēktiesību jautājumos, jo īpaši saistībā ar spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības novēršanu; · turpināt īstenot ANO Konvenciju par invalīdu tiesībām un tās fakultatīvo protokolu; · nodrošināt pret jebkādu diskrimināciju vērstu tiesiskā regulējuma pilnīgu īstenošanu, tostarp īstenot Diskriminācijas novēršanas likumu un stiprināt ombuda pilnvaras saskaņā ar vīzu režīma liberalizācijas rīcības plāna progresa ziņojumiem. b) Vārda, pulcēšanās un biedrošanās brīvība Vārda brīvība: veicināt tiesiskās un administratīvās sistēmas uzlabošanu, kas vajadzīga, lai īstenotu vārda brīvību, īpašu uzmanību pievēršot plašsaziņas līdzekļiem un žurnālistu tiesībām, jo īpaši: · sadarbojoties sabiedriskās apraides sistēmas izstrādē un īstenošanā, tostarp apmainoties ar paraugprakses piemēriem, pieņemot tiesisko regulējumu un to īstenojot saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem; · veicot turpmākus pasākumus, lai pieņemtu skaidrus noteikumus par vēlēšanu konkurentu līdzsvarotu piekļuvi plašsaziņas līdzekļiem; · · Sadarbojoties ar mērķi saglabāt nepieciešamos apstākļus, lai žurnālisti varētu darboties brīvi un aizsargāti pret draudiem vai reālas vardarbības. Tas ietvers paraugprakses apmaiņu par tiesībaizsardzības iestāžu darbībām žurnālistu efektīvai aizsardzībai. · Pulcēšanās brīvība: · cieši sadarbojoties ar Ukrainas pilsonisko sabiedrību, EDSO/ODIHR un Venēcijas komisiju, kā arī saskaņā ar Eiropas paraugprakses piemēriem veikt konkrētus pasākumus, lai pieņemtu un pilnīgi īstenotu tiesību aktus par mierīgas pulcēšanās brīvību; · veidot ciešāku sadarbību, lai turpinātu nostiprināt tiesībaizsardzības iestāžu un tiesu izpratni par mierīgas pulcēšanās brīvības ievērošanu, jo īpaši apmainoties ar paraugprakses piemēriem, organizējot apmācības un sadarbojoties attiecībā uz tiesību aktu īstenošanas noteikumiem. Biedrošanās brīvība: izveidot labvēlīgus juridiskos un institucionālos apstākļus pilsoniskās sabiedrības iestādēm, jo īpaši, lai veicinātu pilsoņu iesaistīšanos un līdzdalību publiskajos lēmumu pieņemšanas procesos. c) Minoritāšu tiesību ievērošanas nodrošināšana: · apmainīties ar paraugprakses piemēriem attiecībā uz pasākumiem minoritāšu aizsardzībai pret diskrimināciju un atstumtību saskaņā ar Eiropas un starptautiskajiem standartiem ar mērķi izstrādāt modernu tiesisko regulējumu. Veidot ciešu sadarbību starp iestādēm un minoritāšu grupu pārstāvjiem; · sadarboties pasākumos, kuri paredzēti cīņai pret neiecietības un naida noziegumu pieaugumu (neatkarīgi no tā, vai to iemesls ir rasisms, homofobija, ksenofobija vai antisemītisms). d) Spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības novēršana: · turpināt nostiprināt centienus, lai uzlabotu juridisko pamatu un praksi aizturēšanas jomā, jo īpaši attiecībā uz pirmstiesas un administratīvo aizturēšanu, lai efektīvi risinātu patvaļīgas aizturēšanas problēmu; · uzlabot visu ieslodzīto aizturēšanas apstākļus gan pirmstiesas aizturēšanas laikā, gan pēc notiesāšanas, kā arī eskortējot, lai apkarotu sliktu izturēšanos un īstenotu ANO Komitejas pret spīdzināšanu un Eiropas Spīdzināšanas novēršanas komitejas ieteikumus; · nodrošināt nepieciešamos resursus, lai efektīvi īstenotu valsts preventīvo mehānismu pret spīdzināšanu; · izveidot efektīvu sūdzību mehānismu par tiesībaizsardzības iestāžu darbinieku rīcību un nodrošināt, ka šādas lietas izmeklē neatkarīga iestāde (Valsts izmeklēšanas birojs). e) Vienlīdzīgas attieksmes nodrošināšana: · apmainīties ar paraugprakses piemēriem, lai nodrošinātu vīriešu un sieviešu līdztiesību sociālajā un ekonomiskajā dzīvē, un veicināt sieviešu lielāku līdzdalību sabiedriskajā dzīvē un lēmumu pieņemšanas procesos; · cīnīties pret vardarbību ģimenēs, stiprinot tiesisko regulējumu un tiesībaizsardzības iestāžu darbību attiecībā uz vardarbību ģimenēs, kā arī īstenojot izpratnes veidošanas un apmācības pasākumus. f) Bērnu tiesību ievērošana: · īstenot pasākumus bērnu aizsardzībai pret jebkādu vardarbību un risināt neaizsargātu bērnu un bērnu nabadzības problēmu, tostarp īstenot pasākumus, kas paredzēti Fakultatīvajā protokolā par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju noteiktajās saistībās, lai stiprinātu sadarbību bērnu pārdošanas, tirdzniecības un izmantošanas novēršanā; · nodrošināt pienācīgus resursus un stiprināt ombuda nozīmi, lai tas varētu veikt nepieciešamos pasākumus un uzraudzīt situāciju šajā jomā; · izstrādāt nepilngadīgo tiesvedības standartus saskaņā ar attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem. g) Arodbiedrību tiesību un darba pamatstandartu ievērošana: · turpināt nostiprināt centienus, tostarp apmainoties ar paraugprakses piemēriem, lai veicinātu arodbiedrību tiesību un darba pamatstandartu pilnīgu ievērošanu saskaņā ar Starptautiskās darba organizācijas konvencijām, un veicināt koplīgumu sistēmas efektīvu izmantošanu. 2.2. Korupcijas novēršana un apkarošana · Īstenot Eiropas Padomes Pretkorupcijas starpvalstu grupas (GRECO) un ESAO attiecīgos ieteikumus. · Nodrošināt atbilstīgus turpmākos pasākumus saistībā ar ieteikumiem par korupcijas apkarošanu, kas izklāstīti progresa ziņojumos par vīzu režīma liberalizācijas rīcības plāna īstenošanu. · Iesaistīties visaptverošā korupcijas novēršanas reformu procesā ar praktiskiem rezultātiem korupcijas apkarošanā un novēršanā, proti, noteikt specializētām iestādēm skaidrus pienākumus un piešķirt budžeta līdzekļus konkrētu pasākumu īstenošanai. · Nodrošināt 2014. gada 14. oktobrī pieņemto pretkorupcijas likumu īstenošanu, jo īpaši pretkorupcijas tiesību aktos paredzēto abu aģentūru ātru un efektīvu izveidi, kā arī visaptveroša plāna izstrādi 2014.–2017. gada valsts Korupcijas apkarošanas stratēģijas īstenošanai. · Nodrošināt Korupcijas apkarošanas biroja kā specializētas pretkorupcijas izmeklēšanas aģentūras, kuras uzdevums ir nopietnu ar korupciju saistītu noziegumu atklāšana un pirmstiesas izmeklēšana, efektīvu darbību. · Novērst un apkarot korupciju visos sabiedrības līmeņos, jo īpašu augsta līmeņa korupciju tiesībaizsardzības iestādēs, muitā un nodokļu sistēmās, kā arī nodrošināt finansējuma pārredzamību, izstrādājot ētikas kodeksus un veicot specializētu apmācību. · Īstenot tiesību aktus, ar kuriem ievieš jaunu režīmu noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskācijai un atsavināšanai saskaņā ar Eiropas standartiem. · Nodrošināt pārredzamību attiecībā uz ienākumu deklarācijām un īstenot politiķu un valsts ierēdņu ienākumu pārredzamības un pārbaudes sistēmu. · Nodrošināt tās informācijas sniegšanu par juridisko personu patiesajiem labuma guvējiem un reģistrētajām tiesībām uz nekustamo īpašumu un to apgrūtinājumiem, kas iekļauta Nekustamā īpašuma tiesību valsts reģistrā. · Paredzēt to personu aizsardzību, kas ziņojušas par pārkāpumiem, un nodrošināt tām pienācīgu aizsardzību pret negatīvām sekām. · Veikt pasākumus, kas nepieciešami, lai noslēgtu Nolīgumu par ciešāku sadarbību ar Eurojust, kas parafēts 2011. gada 8. decembrī, un Nolīgumu par operatīvo sadarbību ar Eiropolu. · Nodrošināt pārredzamību un pārskatatbildību visos līmeņos, radot apstākļus, kuros pilsoniskās sabiedrības pārstāvji un neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi var veikt korupcijas uzraudzību. · Reformēt noteikumus par politisko partiju finansēšanu saskaņā ar GRECO ieteikumiem un par parlamenta deputātu imunitātes atcelšanu krimināllietās. 2.3. Ārējā un drošības politika Reģionālie un starptautiskie jautājumi, sadarbība ārējās un drošības politikas jautājumos, masu iznīcināšanas ieroču (MII) neizplatīšana un atbruņošanās, konfliktu novēršana un krīžu pārvarēšana i) Sadarbības uzlabošana KĀDP jomā: · apspriesties un koordinēt pasākumus, kas tiek veikti divpusējā un daudzpusējā līmenī, īstenojot starptautiskus centienus ar kopīgu mērķi atrast ilgtspējīgu politisku risinājumu situācijai, ko dažās Doņeckas un Luhanskas apgabalu daļās Ukrainā izraisījušas Krievijas Federācijas nelikumīgas darbības; · atbalstīt EDSO īpašās uzraudzības misijas, EDSO novērotāju misijas un citu EDSO misiju darbu, lai atbalstītu uguns pārtraukšanu un robežu uzraudzību. ii) Turpināt stiprināt konverģenci reģionālos un starptautiskos jautājumos saistībā ar konfliktu novēršanu un krīžu pārvarēšanu; kopīgi strādāt pie daudzpusējo iestāžu un konvenciju efektivitātes palielināšanas, lai stiprinātu globālo pārvaldību, stiprinātu koordināciju cīņā pret drošības apdraudējumiem un risinātu ar attīstību saistītas problēmas: · pastiprināt apspriešanos un koordināciju, izmantojot pieejamos diplomātiskos un militāros kanālus, lai risinātu abpusēji svarīgus starptautiskus jautājumus, tostarp un jo īpaši izaicinājumus starptautiskā miera un drošības kopīgajiem principiem, kas noteikti ANO Hartā, EDSO Helsinku Noslēguma aktā un citos attiecīgos daudzpusējos dokumentos, ņemot arī vērā Ukrainas praksi ievērot ES KĀDP deklarācijas un kopējās nostājas; · turpināt dialogu par Eiropas Drošības stratēģijas īstenošanu; · turpināt regulāras ES un Ukrainas apspriedes par krīzes pārvarēšanu; · turpināt kopīgi meklēt iespējas Ukrainai piedalīties pašreizējās un turpmākās KDAP operācijās, pamatojoties uz Ukrainas dalības ES operācijās Balkānu reģionā labo pieredzi, kā arī citās ES operācijās (piemēram, “Atalanta”); · turpināt īstenot “Seviļas” apspriešanās un sadarbības pasākumus starp ES un Ukrainu ES vadītās krīzes pārvarēšanas operācijās, tostarp turpmāku Ukrainas līdzdalību attiecīgajos krīžu pārvarēšanas pasākumos ar KDAP saistītās apmācībās; · attiecīgos gadījumos palielināt Ukrainas miera uzturēšanas vienību un ES dalībvalstu spēku sadarbības spējas, izmantojot pieredzi, kas gūta attiecīgajās ES krīžu pārvarēšanas operācijās, kurās piedalījusies Ukraina, un iesaistot Ukrainas bruņoto spēku vienības ES daudznacionālo taktisko kaujas grupu izveidē; · Ukrainai un ES pastiprināt kopīgos centienus 5+2 formāta sarunās, lai panāktu dzīvotspējīgu Piedņestras konflikta risinājumu Moldovas Republikā; · ES un Ukrainai turpināt sadarbību ar Moldovas Republiku robežas jautājumos, jo īpaši izmantojot ES finansētus pasākumus, piemēram, ES Robežu palīdzības misiju Moldovā un Ukrainā (EUBAM); · turpināt apspriedes par ES noteiktajām sankcijām; · izpētīt citus konkrētus veidus, kā panākt augstāku konverģences līmeni ārējās un drošības politikas jomā; · veikt pasākumus, lai sekmētu militāro sadarbību un tehniska veida sadarbību starp ES un Ukrainu; · rosināt un veicināt tiešu sadarbību konkrētos abu pušu kopīgi identificētos pasākumos starp attiecīgajām Ukrainas iestādēm un KĀDP/KDAP aģentūrām un struktūrām, piemēram, Eiropas Aizsardzības aģentūru, Eiropas Savienības Drošības izpētes institūtu, Eiropas Savienības Satelītu centru un Eiropas Drošības un aizsardzības koledžu. iii) Turpināt attīstīt sadarbību kopīgu drošības apdraudējumu novēršanai, tostarp cīņu pret terorismu, masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanu un nelikumīgu ieroču eksportu: · turpināt sadarbību masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas jomā, tostarp attiecībā uz aspektiem, kas saistīti ar attiecīgu starptautisku instrumentu (piemēram, Konvencijas par ķīmisko ieroču aizliegšanu (CWC), Bioloģisko un toksisko ieroču konvencijas (BTWC) un Kodolieroču neizplatīšanas līguma (KNL)), kā arī eksporta kontroles režīmu īstenošanu; · turpināt uzlabot valsts eksporta kontroles sistēmu, kontrolējot ar masu iznīcināšanas ieročiem saistītu preču starptautiskus sūtījumus, tostarp veikt divējāda lietojuma preču tiešās izmantošanas kontroli, ņemot vērā attiecīgos ES noteikumus, turpināt sadarbību divējāda lietojuma preču valsts sarakstu izstrādē, veikt tehnoloģiju nemateriālas nodošanas kontroli, ieviest eksporta kontroles sistēmu, tostarp nodrošināt preventīvus un sankciju pasākumus attiecībā uz eksporta kontroles tiesību aktu pārkāpumiem, kā arī iesaistīt nozaru pārstāvjus; · turpināt sadarbību saistībā ar kodolmateriālu nelikumīgu tirdzniecību; · turpināt sadarbību, lai sasniegtu G7 globālās partnerības mērķus visos tās aspektos; · sadarboties, uzlabojot bioloģiskā drošuma un bioloģiskās drošības standartus laboratorijās, citās iestādēs un bīstamu bioloģisku vielu pārvadāšanas laikā, jo īpaši ņemot vērā pašreizējo dialogu par iespējamu sadarbību bioloģiskā drošuma un bioloģiskās drošības jomā; · sadarboties, lai uzlabotu kosmosa darbību drošību, īstenojot uzticības veicināšanas pasākumus, piemēram, tos, kas ierosināti ES Rīcības kodeksa projektā; · turpināt sadarbību ieroču eksporta jomā, ņemot vērā saturu un principus Padomes Kopējā nostājā 2008/944/KĀDP, ar ko izveido kopīgus noteikumus, kas reglamentē militāru tehnoloģiju un ekipējuma eksporta kontroli, kā arī ratificējot un īstenojot Ieroču tirdzniecības līgumu, ko 2013. gada 2. aprīlī pieņēmusi ANO Ģenerālā asambleja un kas stājās spēkā 2014. gada 24.decembrī; · turpināt attīstīt sadarbību saistībā ar cīņu pret kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI) un to munīcijas nelikumīgu tirdzniecību; · kopīgi novērst draudus drošībai, ko rada Ukrainas vecas munīcijas krājumi, tostarp kājnieku mīnas; ar ES finansiālu atbalstu īstenot projektu par kājnieku mīnu iznīcināšanu saskaņā ar 1997. gada Konvenciju par kājnieku mīnu izmantošanas, uzglabāšanas, ražošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu (Otavas konvenciju). 2.4. Starptautiskā krimināltiesa · Uzlabot sadarbību, lai veicinātu mieru un starptautisku taisnīgumu un cīnītos pret nesodāmību, tostarp, ratificējot un īstenojot 1998. gada Starptautiskās krimināltiesas (ICC) Romas Statūtus un ar tiem saistītos instrumentus. 3. Sadarbība tiesiskuma, brīvības un drošības jomā 3.1. Datu aizsardzība · Atbalstīt Ukrainas personas datu aizsardzības sistēmas stiprināšanu. · Īstenot tiesisko regulējumu un nodrošināt augsta līmeņa personas datu aizsardzību saskaņā ar Eiropas instrumentiem un standartiem. · Stiprināt datu aizsardzības iestādes (ombuda) spēju paaugstināšanu un pārbaudīt datu aizsardzības standartu ieviešanu visās nozarēs, jo īpaši attiecībā uz tiesībaizsardzību. 3.2. Tiesiskā sadarbība · Turpināt stiprināt tiesu sadarbību civillietās un komerclietās, pievienojoties daudzpusējām konvencijām un tās īstenojot, jo īpaši Hāgas konferences par starptautiskajām privāttiesībām konvencijām starptautiskās tiesiskās sadarbības un tiesvedību un bērnu aizsardzības jomā. · Turpināt stiprināt tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās, pievienojoties attiecīgajām konvencijām un tās īstenojot, jo īpaši Eiropas Padomes konvencijas. · Veikt nepieciešamos pasākumus, lai noslēgtu 2011. gada 8. decembrī parafēto Nolīgumu par ciešāku sadarbību ar Eurojust. 3.3. Sadarbība robežu pārvaldības, migrācijas un patvēruma jautājumos i) Robežu pārvaldība: · turpināt stiprināt robežu pārvaldību un uzturēt augsta līmeņa robežpārbaudes un robežuzraudzību, kā arī modernizēt fiksēto un mobilo video uzraudzības aprīkojumu un paplašināt tā lietojumu; · uzlabot robežkontroles efektivitāti, īstenojot kopīgas robežpārbaudes un robežuzraudzību, kā arī kontaktpunktos veicot operatīvās informācijas apmaiņu; · turpināt attīstīt un īstenot kopīgu riska analīzes metodoloģiju, izlūkošanas un datu plūsmas pārvaldību, kā arī uzlabot īstenošanu, pamatojoties uz riska analīzes produktiem; · uzlabot sadarbību starp iestādēm un nodrošināt valsts robežsardzes dienesta piekļuvi dažādām statistikas datubāzēm, kā arī INTERPOL datubāzēm; · turpināt kopīgi izstrādāt integrēto robežu pārvaldību, tostarp sniedzot plašu, kopīgi definētu ES atbalstu; · ar ES tehnisko atbalstu turpināt Ukrainas robežu demarkācijas procesu saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar attiecīgo kaimiņvalstu iestādēm; · pastiprināt un uzlabot sadarbību saskaņā ar pašreizējo darba kārtību starp Ukrainas robežsardzes dienestu un Frontex, tostarp un jo īpaši attiecībā uz analīzēm un riska vadību; · saistībā ar Ukrainas pašreizējo sadarbību ar Moldovas Republiku robežu jautājumos, tostarp efektīvu informācijas apmaiņu par preču un iedzīvotāju plūsmām pāri kopējai robežai, Ukraina un Eiropas Savienība turpinās sadarbību ar Moldovas Republiku, jo īpaši, īstenojot tehniskas trīspusējas sarunas un ar ES robežu palīdzības misijas atbalstu pielāgojot misijas pilnvaras, lai ņemtu vērā šīs sadarbības vajadzības; · nodrošināt nākamās paaudzes integrētās robežu pārvaldības stratēģijas (IRP) izstrādi un īstenošanu, sākot ar 2016. gadu; · īstenot loģistikas stratēģijas, lai nodrošinātu infrastruktūras, tehniskā aprīkojuma, IT sistēmu, finanšu un cilvēkresursu pienācīgu izmantošanu. ii) Migrācija: · turpināt efektīvi īstenot ES un Ukrainas atpakaļuzņemšanas nolīgumu un Ukrainas pilsoņu (kuri atgriežas brīvprātīgi vai saskaņā ar atpakaļuzņemšanas nolīgumu) reintegrācijas pasākumus; · ieviest praktiskus pasākumus, kas uzlabos atpakaļuzņemšanas nolīgumu efektivitāti un nozīmību kopumā; · nodrošināt Valsts migrācijas dienestam finansējumu un cilvēkresursus, lai īstenotu nepieciešamos migrācijas pārvaldības tiesiskā regulējuma pasākumus un uzdevumus; · izstrādāt papildu apmācības veidus un moduļus, kā arī svešvalodu mācības ierēdņiem; · stiprināt sadarbību starp iestādēm migrācijas jomā, turklāt sadarbības veidi un mehānismi ir jāizstrādā un jāievieš attiecībā uz visiem ar migrāciju saistītajiem jautājumiem; · izveidot atbilstošu infrastruktūru (tostarp pagaidu aizturēšanas centrus) un stiprināt atbildīgo iestāžu efektivitāti, lai nodrošinātu, ka tiek izraidīti trešo valstu valstspiederīgie, kuri Ukrainas teritorijā uzturas un/vai to šķērso tranzītā nelikumīgi; · nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu administratīvās aizturēšanas laikā un attīstīt integrācijas sistēmu. 3.4. Patvērums · Praktiski īstenot ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un cita starpā tās 1967. gada protokolu, tostarp tiesību meklēt patvērumu un neizraidīšanas principa ievērošanu, kā arī ANO 2000. gada Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību, lai apkarotu un novērstu organizēto vai cita veida noziedzību. · Nodrošināt patvēruma tiesību aktu efektīvu īstenošanu, tostarp nodrošināt pienācīgu infrastruktūru (pagaidu izmitināšanas centrus) un ievērot patvēruma meklētāju un starptautiskās aizsardzības saņēmēju pamattiesības. · Saskaņot lēmumu pieņemšanas procesu patvēruma procedūrās un stiprināt atbildīgo iestāžu kapacitāti, jo īpaši attiecībā uz patvēruma procedūrām un patvēruma meklētāju un starptautiskās aizsardzības saņēmēju uzņemšanu, lai tiem nodrošinātu iespēju efektīvi izmantot savas tiesības. · Nodrošināt patvēruma meklētājiem un starptautiskās aizsardzības saņēmējiem efektīvu piekļuvi procedūrām un iespēju izmantot savas tiesības, tostarp tulku pakalpojumus robežšķērsošanas vietās, uzņemšanas centros un reģionālajos birojos, kur tiek veiktas patvēruma procedūras. · Nodrošināt regulāras apmācības patvēruma un migrācijas jomas profesionāļiem, tostarp tiesnešiem un miertiesnešiem, valdības un pārvaldes iestāžu ierēdņiem, policistiem, valsts robežsardzes dienesta darbiniekiem, psihologiem un sociālajiem darbiniekiem. 3.5. Policijas sadarbība, organizētā noziedzība un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija i) Policijas sadarbība: · stiprināt starptautisko operatīvo policijas sadarbību, tostarp, izveidojot divpusējas vai daudzpusējas izmeklēšanas (un cita veida) darba grupas un stiprināt pārrobežu sadarbību, īstenojot kopīgas operācijas. ii) Organizētā noziedzība: · nodrošināt stratēģiju un rīcības plānu cīņai pret organizēto noziedzību, tostarp nodrošināt attiecīgo iestāžu efektīvu koordināciju; · uzlabot liecinieku aizsardzību, efektīvi piemērojot spēkā esošajos tiesību aktos paredzētos mehānismus, kā arī noteikumus par noziedzīgu grupējumu bijušo dalībnieku sadarbību ar tiesībaizsardzības iestādēm, tostarp diskutēt par īpašu programmu izveidi šādas sadarbības subsidēšanai un atlīdzināšanai. iii) Cilvēku tirdzniecība: · īstenot Valsts sociālo mērķprogrammu cilvēku tirdzniecības apkarošanai, tostarp nodrošināt atbildīgo iestāžu efektīvu savstarpējo koordināciju; · nodrošināt cilvēku tirdzniecības upuru efektīvu aizsardzību un stiprināt procesuālās tiesības, izmantojot piesardzības pasākumu īstenošanas sistēmu; · nodrošināt pietiekamu budžeta piešķīrumu, lai atbalstītu novēršanas kampaņas un citas informētības uzlabošanas un kvalifikācijas celšanas programmas valdības darbiniekiem, tostarp ierēdņiem, kas strādā ar apmeklētājiem; · nodrošināt cilvēku tirdzniecības novēršanu, tostarp mazināt pieprasījumu, kas sekmē jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu. iv) Nelikumīgu narkotisko vielu apkarošana: · turpināt sadarbību saistībā ar Ukrainas Narkotiku apkarošanas valsts stratēģijas (līdz 2020. gadam), kā arī attiecīgā rīcības plāna pieņemšanu un īstenošanu, pamatojoties uz ES Narkotiku apkarošanas stratēģiju (2013.–2020. gadam), jo īpaši saskaņā ar līdzsvarotu pieeju nelikumīgu narkotisko vielu piedāvājuma un pieprasījuma mazināšanai; · nodrošināt finansējumu pasākumiem, kuru mērķis ir Narkotiku apkarošanas valsts stratēģijas īstenošana; · nodrošināt attiecīgo ANO un Eiropas Padomes konvenciju īstenošanu; · nodrošināt efektīvu aizsardzību un censties samazināt nelikumīgu narkotisko vielu piedāvājumu, nelikumīgu tirdzniecību un pieprasījumu; · stiprināt Valsts ģenerālprokuratūras izmeklēšanas spēju, organizējot policistu un slepeno aģentu apmācību; · turpināt zinātniskās bāzes un neatkarīgas narkotiku uzraudzības sistēmas kopīgu izstrādi, kā arī informācijas apmaiņu ar Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru (EMCDDA) par jauniem narkotiku veidiem; · risināt jautājumu par iespējām Ukrainai piedalīties EMCDDA organizētajā REITOX narkotiku uzraudzības tīklā un izstrādāt attiecīgu ceļvedi Ukrainas iekļaušanai REITOX narkotiku uzraudzības tīklā; · uzlabot Ukrainas narkotiku uzraudzības sistēmas kā neatkarīgas iestādes spēju saskaņā ar EMCDDA prasībām; · turpināt sadarbību saistībā ar cīņu pret starptautisko organizēto noziedzību, tostarp cilvēku tirdzniecības apkarošanu, narkotisko vielu apkarošanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un kibernoziedzības apkarošanu, veicinot efektīvu iekšējo un ārējo koordināciju un sadarbību, īstenojot kopīgas operācijas un apmainoties ar statistikas informāciju, kā arī iepazīstinot ar paraugprakses piemēriem. v) Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija: · novērst un apkarot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, jo īpaši, īstenojot ES tiesību aktus šajās jomās; stiprinot sadarbību ar Finanšu darbības uzdevumu grupu (FATF), Eiropas Padomi, jo īpaši tās Ekspertu komiteju nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanas pasākumu novērtēšanai (MONEYVAL), un citām attiecīgām ES dalībvalstu iestādēm; · stiprināt sadarbību starp Ukrainas Valsts finanšu uzraudzības dienesta (VFUD) un finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU) un šajā saistībā pētīt iespējas savienot Ukrainas VFUD ar ES FIU informācijas apmaiņas platformām (pašlaik: FIU.Net), lai palielinātu pārrobežu informācijas apmaiņu saistībā ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanu. 3.6. Vīzu atvieglojumi un liberalizācija · Nodrošināt starp Ukrainu un ES noslēgtā Nolīguma par vīzu atvieglinātu izsniegšanu un starp Ukrainu un EK noslēgtā Nolīguma par personu atpakaļuzņemšanu pilnīgu īstenošanu. · Rosināt ES dalībvalstis izmantot ES acquis ietverto rīcības brīvību, lai atsevišķos gadījumos samazinātu vai atceltu vīzu maksu, kā arī rosināt izdot daudzkārtējas ieceļošanas vīzas, kas ir derīgas ilgstoši, saskaņā ar spēkā esošā vīzu režīma atvieglošanas nolīguma noteikumiem. · Aktīvi turpināt vīzu dialogu, lai izveidotu bezvīzu režīmu starp ES un Ukrainu, pamatojoties uz ES un Ukrainas vīzu režīma liberalizācijas rīcības plānu, kas iesniegts ES un Ukrainas 2010. gada 22. novembra samitā, kā arī Ukrainas Valsts plānu tā īstenošanai, ko Ukrainas prezidents apstiprināja 2011. gada 22. aprīlī. 3.7. Situācija Austrumukrainā un Krimā · Efektīvi īstenot rīcības plānu par robežkontroles organizēšanu Ukrainas un Krievijas robežsektorā un uz administratīvās robežas ar Krimu. · Ņemot vērā pašreizējo konfliktu, aktivizēt pasākumus Ukrainas iestāžu spēju uzlabošanai gan valsts, gan reģionu līmenī, lai i) paātrinātu valsts iekšienē pārvietoto personu (VIPP) reģistrāciju un uzlabotu koordināciju, ātri sniedzot ārkārtas un ilgtermiņa palīdzību VIPP; ii) pielāgotu tiesisko bāzi saistībā ar VIPP, humānās palīdzības pieejamību un palīdzības sniegšanu; iii) nodrošinātu neaizsargātu cilvēku (tostarp bērnu) tirdzniecības novēršanu un šo personu aizsardzību. 4. Ekonomiskā sadarbība Puses sadarbojas, lai atbalstītu Ukrainu pilnīgi funkcionējošas tirgus ekonomikas izveidē un pakāpeniski tuvinātu tās politiku ES politikai saskaņā ar makroekonomikas stabilitātes, stabilas valsts finanšu sistēmas, robustas finanšu sistēmas un līdzsvarotas maksājumu bilances pamatprincipiem, un jo īpaši izpildītu šādus uzdevumus: · attīstīt Ukrainas makroekonomikas prognozēšanas veiktspēju, tostarp uzlabot metodiku, ko izmanto attīstības scenāriju izstrādē, uzraudzīt ekonomiskos procesus, kā arī uzlabot ietekmes faktoru analīzes kvalitāti, apmainoties ar paraugprakses piemēriem; · nodrošināt Ukrainas Valsts bankas neatkarību saskaņā ar ES paraugpraksi, saņemot atbalstu no ES ekspertiem, tostarp no Eiropas Centrālās bankas; · dalīties ES, tostarp ECB, pieredzē par valūtas maiņas kursu, finanšu un banku nozares regulējumu un pārraudzības politiku un palīdzēt attīstīt un stiprināt Ukrainas iespējas minētajās jomās; · stiprināt valsts finanšu ilgtspēju un pārvaldību, īstenojot fiskālās un izdevumu reformas un stiprinot budžeta plānošanas procesu, jo īpaši: – apmainoties ar informāciju, pieredzi un paraugprakses piemēriem un veicot citus pasākumus, lai attīstītu vidēja termiņa prognozēšanas/plānošanas sistēmu un uzlabotu makroekonomikas un budžeta vidējā termiņa prognozēšanu; – apmainoties ar informāciju, pieredzi un paraugprakses piemēriem par budžeta plānošanas, izpildes un pārraudzības procesa racionalizēšanu un stiprināšanu, attīstot tādu budžeta veidošanas sistēmu, kuras pamatā ir programmas, kā arī apsverot fiskālo noteikumu ieviešanas iespēju, tostarp, ieviešot budžeta pārskatīšanas reižu ierobežojumus; – ieviešot pasākumus nodokļu saistību ievērošanai un krāpšanas mazināšanai nodokļu jomā; – uzlabojot nodokļu pārvaldības efektivitāti, tostarp darbā ar PVN atmaksāšanas pieprasījumiem; – īstenojot Valsts publisko finanšu pārvaldības stratēģiju un saistīto rīcības plānu, ko Ukrainas valdība apstiprinājusi 2013. gada augustā, to darot ar ES un ESAO SIGMA kopīgu atbalstu, kā arī izstrādājot Pasaules Bankas finansēto 2015. gada valsts izdevumu un finanšu atbildības (PEFA) novērtējumu; – nodrošinot ilgtspējīgu pensiju sistēmu, tostarp apmainoties ar ES un ES dalībvalstu labāko pieredzi saistībā ar pensiju sistēmas reformām; – apmainoties ar informāciju un pieredzi par valsts parāda pārvaldības uzlabošanu un uzlabojot pārvaldību šajā jomā saskaņā ar ES paraugpraksi, tostarp izstrādājot parādu pārvaldības vidēja termiņa stratēģiju; · samazināt valsts līdzdalību cenu noteikšanas procesos un ieviest procedūras pilnīgai izmaksu atgūšanai saskaņā ar ES paraugpraksi, jo īpaši pielāgot komunālo pakalpojumu tarifus, vienlaikus izstrādājot sociālo drošības tīklu, lai no cenu palielinājumiem aizsargātu pašas neaizsargātākās iedzīvotāju grupas; · turpināt izstrādāt atklātus, konkurētspējīgus un pārredzamus privatizācijas noteikumus un procedūras un īstenot šos noteikumus un procedūras saskaņā ar ES paraugpraksi; · stiprināt korporatīvo pārvaldību, jo īpaši valstij piederošos uzņēmumos, tostarp pārstrukturēt valstij piederošos uzņēmumus, stiprināt valsts īpašuma apsaimniekošanu un pārskatīt valsts subsīdiju sistēmu. 5. Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistītie jautājumi Saskaņā ar nepieciešamību turpināt reformu un modernizācijas procesu atbilstīgi Ukrainas starptautiskajām saistībām tiks laikus plānota Asociācijas nolīguma IV daļas pienācīga īstenošana, vajadzības gadījumā piešķirot ES atbalstu. Ņemot vērā šos sagatavošanās darbus un uzņēmējdarbības apstākļu uzlabošanas nepieciešamību, Ukrainas iestādes savā darbā plaši un regulāri apspriedīsies ar uzņēmējiem. 5.1. Preču tirdzniecība Puses sadarbojas, lai laikus un pienācīgi ieviestu Asociācijas nolīgumā paredzētos noteikumus “Valsts režīms un preču tirgus pieejamība”, jo īpaši, izmantojot kopīgas apspriedes, nolūkā veikt šādus uzdevumus: · izstrādāt mehānismu, lai noteiktu ievešanas cenu valkātam apģērbam un citām lietotām precēm, kas ir klasificētas saskaņā ar Ukrainas muitas kodu 6309 00 00; · noteikt mehānismus, ar kuriem laikus īstenot noteiktus pasākumus, kas pusēm jāpiemēro saskaņā ar nolīgumu, tostarp: – ar eksporta nodevu saistītos drošības pasākumus, kas jāpiemēro Ukrainai; – ar pasažieru automobiļiem saistītos drošības pasākumus, kas jāpiemēro Ukrainai; – noteiktu preču tarifu kvotu pārvaldību. 5.2. Tehniskie noteikumi par rūpniecības ražojumiem, standarti un atbilstības novērtēšanas procedūras · Izstrādāt Ukrainas tiesību aktus par tehniskajiem noteikumiem, standartizāciju, atbilstības novērtēšanu, tirgus uzraudzību, metroloģiju un akreditāciju saistībā ar noteikumiem, kas reglamentē rūpniecības ražojumu apriti atbilstīgi ES acquis, lai pakāpeniski atceltu tirdzniecības šķēršļus starp pusēm. · Izveidot divpusēju dialogu tehnisko noteikumu jautājumos, lai veicinātu un rosinātu šādus pasākumus: – informācijas un pieredzes apmaiņu, lai uzlabotu tehnisko noteikumu, standartu, atbilstības novērtēšanas, akreditācijas un tirgus uzraudzības kvalitātes infrastruktūru; – sadarbību starp pušu attiecīgajām standartizācijas, metroloģijas, atbilstības novērtēšanas un tirgus uzraudzības organizācijām; – standartizācijas, metroloģijas, akreditācijas, atbilstības novērtēšanas un tirgus uzraudzības kvalitātes infrastruktūras izstrādi; – Ukrainas dalību attiecīgu Eiropas organizāciju darbā. · Veikt pasākumus saskaņā ar tehnisko noteikumu sistēmas stratēģijas izstrādi laikposmā līdz 2020. gadam. 5.3. Sanitārie un fitosanitārie pasākumi Ņemot vērā Ukrainas sanitāro un fitosanitāro pasākumu (SFP) attiecībā uz pārtiku un dzīvnieku barību, augu veselību un dzīvnieku veselību, kā arī labturības tiesību aktu pakāpenisku tuvināšanu Eiropas Savienības praksei, ES atbalstīs Ukrainu, cita starpā izmantojot attiecīgos pieejamos instrumentus, lai īstenotu attiecīgo institucionālo reformu programmas (IRP), kā arī veiktu šādus pasākumus: · izstrādāt visaptverošu pārtikas nekaitīguma stratēģiju, kuras mērķis ir reformēt visus Asociācijas nolīguma SFP nodaļas pielikumos minētos pasākumus; · ieviest priekšlikumus Ukrainas tiesību aktiem, kas vēl jātuvina ES praksei; · stiprināt administratīvo spēju šajās jomās: – pārskatot par SFP jautājumiem atbildīgo valsts valdības iestāžu pašreizējās funkcijas, ņemot vērā ES tiesību aktus; – apmācot par SFP jautājumiem atbildīgo Ukrainas kompetento iestāžu speciālistus, jo īpaši attiecībā uz tuvināto tiesību aktu īstenošanu; – panākot pārtikas nekaitīguma, dzīvnieku veselības un fitosanitāro laboratoriju atbilstību ES prasībām; · izveidot pārtikas un dzīvnieku barības, dzīvnieku veselības un augu veselības drošības agrīnās brīdināšanas sistēmu; · atbalstīt pārtikas apritē iesaistītos uzņēmējus, īstenojot savas kontroles sistēmas; · organizēt informācijas kampaņas sadarbībā ar attiecīgām aģentūrām un NVO par prasībām, kas jāievēro, lai piekļūtu ES tirgum. 5.4. Pakalpojumu tirdzniecība, uzņēmējdarbības un ieguldījumu veikšanas brīvība Turpināt efektīvu dialogu par pakalpojumu tirdzniecību saskaņā ar Asociācijas nolīguma noteikumiem. 5.5. Kapitāla plūsma un maksājumi Turpināt efektīvu dialogu par kapitāla apriti un maksājumiem, jo īpaši nolūkā uzraudzīt atbilstību visām spēkā esošajām saistībām, kas noteiktas Asociācijas nolīgumā. 5.6. Publiskais iepirkums Puses pievērš īpašu uzmanību sadarbībai šādu uzdevumu izpildē: · uzlabot un stiprināt sadarbību, tostarp, izmantojot tehnisko palīdzību, lai veiktu atbilstīgus pasākumus, kuru mērķis jo īpaši ir nodrošināt, ka centrālās valdības struktūrai, kas atbildīga par ekonomikas politiku, ir pietiekama administratīvā spēja veikt ar publisko iepirkumu saistītos uzdevumus; · nodrošināt, lai neatkarīgai pārskatīšanas struktūrvienībai (Pretmonopola komitejai) būtu pietiekama administratīvā spēja, lai nodrošinātu efektīvus koriģējošus pasākumus saskaņā ar Direktīvu 89/665 un 92/13; · sākt visaptveroša ceļveža gatavošanu par publisko iepirkumu, kā noteikts Asociācijas nolīguma 152. pantā, izmantojot esošo tehniskās palīdzības kārtību, tostarp vajadzības gadījumā organizējot tikšanās ekspertu līmenī; · turpināt ciešāk saskaņot Ukrainas publiskā iepirkuma likumu ar jaunāko ES acquis, pamatojoties uz valsts iepirkuma stratēģiju. 5.7 Konkurence i) Valsts atbalsts: puses sadarbojas, izveidojot efektīvu valsts atbalsta kontroles un uzraudzības sistēmu Ukrainā, un īsteno attiecīgu institucionālo reformu programmu (IRP). ii) Konkurences pārkāpumi: puses sadarbosies šādu uzdevumu izpildē: · uzlabot Ukrainas konkurences politikas pārredzamību un paredzamību, tostarp publicēt konkurences iestādes lēmumus pamatoti īsā laikā pēc to pieņemšanas, kā arī publicēt konkurences tiesību aktu īstenošanas un ieviešanas principus; · veicināt Ukrainas konkurences tiesību aktu un prakses konverģenci ar ES acquis, jo īpaši attiecībā uz uzņēmumu apvienošanās kontroli un principiem, kas tiek izmantoti konkurences tiesību aktu īstenošanā un ieviešanā; · īstenot Asociācijas nolīguma konkurencei veltītajā nodaļā (PVBTZ daļā) izklāstītos noteikumus. 5.8 Intelektuālais īpašums Stiprināt sadarbību intelektuālā īpašuma tiesību (IĪT) aizsardzības jomā, apmainoties ar pieredzi un organizējot kopīgus pasākumus IĪT jautājumos, kā arī turpināt dialogu IĪT jautājumos, lai: · pareizi īstenotu Izpildes direktīvā 2004/48/EK un Regulā (ES) Nr. 608/2013 iekļautos standartus par intelektuālā īpašuma tiesību izpildi; · veiktu efektīvus pasākumus viltošanas un pirātisma apkarošanai un nodrošinātu izpildes tiesību aktu un sankciju par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem efektīvu īstenošanu, pamatojoties uz IĪT izpildes stratēģiju; · stiprinātu saskaņotas un visaptverošas izpildes spējas valsts iestāžu (administratīvo, tiesu un operatīvo iestāžu) līmenī, jo īpaši Iekšlietu ministrijā palielinot resursus izpildes pasākumiem attiecībā uz interneta pirātismu. 5.9. Muita un tirdzniecības veicināšana Puses īsteno ES un Ukrainas muitas iestāžu sadarbības stratēģisko satvaru saskaņā ar sadarbības ceļvedi 2012.–2014. gadam, kurā definētas konkrētas prioritātes un pasākumi. Puses uzmanību pievērš turpmāk norādītajiem pasākumiem. i) Droši un elastīgi tirdzniecības ceļi: · veidot abpusēji pārredzamu tirdzniecības vidi. Nodrošināt, lai attiecīgie tiesību akti un procedūras, kā arī muitas pārvaldes administratīvā un operatīvā spēja ļautu sasniegt efektīvas kontroles mērķus un principā atvieglotu likumīgu tirdzniecību, vienlaikus garantējot drošību un novēršot krāpšanu; pārrobežu sadarbība starp ES un Ukrainu ir viens no muitas attiecību attīstības rādītājiem, jo tas tieši ietekmē tirgotājus, kravu pārvadātājus un pasažierus; · Ukrainai izstrādāt atzīto uzņēmēju sistēmu tirdzniecības veicināšanai ar savstarpējas atzīšanas perspektīvām; pēc pieprasījuma ES var sniegt atbilstīgu atbalstu. ii) Riska pārvaldība un krāpšanas apkarošana: · sadarboties, ieviešot modernus muitas kontroles paņēmienus, kuru pamatā ir selektīva, uz riska izvērtējumu pamatota kontrole, vienkāršotas preču atlaišanas procedūras un pēcmuitošanas pārbaudes; savstarpēja iepazīšanās ar abu pušu riska vadības sistēmām var notikt izpētes braucienos vai praktiskos semināros; · izpētīt starpiestāžu un starptautisku mehānismu (tostarp tiešsaistes platformu) izveides iespējas datu apmaiņai, tostarp par precēm un transportlīdzekļiem, saskaņā ar attiecīgajiem datu aizsardzības standartiem un noteikumiem darba grupā, kas izveidota starp ES un tās austrumu kaimiņvalstīm; · stiprināt dialogu par krāpšanas apkarošanu, lai novērstu un apkarotu nelikumīgo tirdzniecību, tostarp attiecībā uz akcīzes precēm (jo īpaši cigaretēm), ietverot praktiskas pieredzes apmaiņu un organizējot kopīgus pasākumus. iii) Ieguldījumi muitas modernizācijā: · izstrādāt un īstenot visaptverošu stratēģisku plānu (kas pēc Ukrainas pieprasījuma var saņemt ES atbalstu) attiecībā uz muitas pārvaldi, tostarp struktūrām, procedūrām, resursiem, IT atbalstu un īstenošanas plānu. Par paraugu var izmantot ES modernizēto muitas koncepciju (Customs Blueprints); · turpināt izstrādāt Ukrainas Muitas likumu un tā īstenošanas noteikumus saskaņā ar starptautiskajiem instrumentiem un standartiem, kas piemērojami muitas un tirdzniecības jomā, tostarp ES, Pasaules Muitas organizācijas (PMO), PTO un ANO izstrādātos instrumentus un standartus; · sadarboties, ieviešot atjauninātu Harmonizēto sistēmu, lai pieņemtu kombinēto nomenklatūru un nodrošinātu preču pareizu un saskaņotu klasifikāciju; · nodrošināt visaugstākos muitas pārvaldes godīguma standartus, jo īpaši uz robežām, piemērojot pasākumus, kas atspoguļo PMO Arušas deklarāciju; · sadarboties muitas vērtības noteikšanas procedūru un prakses turpmākā izstrādē, lai tās padarītu pārredzamākas un efektīvākas, tostarp apmainoties ar paraugprakses piemēriem par PTO standartu īstenošanu; · veikt visus nepieciešamos pasākumus, kas ir pušu kompetencē, lai veicinātu Ukrainas turpmāku līdzdalību gan ES un Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijas (EBTA) darba grupā, gan muitas elektroniskajā vidē (ECG) — datorizētajā tranzīta kontroles sistēmā (NCTS); · izmantojot pēc Ukrainas pieprasījuma sniegtu ES atbalstu, izstrādāt un īstenot visaptverošu muitas pārvaldes stratēģisko plānu, lai tās tranzīta tiesību aktus, darba procedūras un IT sistēmas pielāgotu ES/EBTA konvencijām par kopīgu tranzīta procedūru un preču tirdzniecības formalitāšu vienkāršošanu, lai nodrošinātu Ukrainas turpmāku dalību minētajās konvencijās un līdzdalību kopīgajā tranzīta sistēmā; pēc Ukrainas iniciatīvas sniegt attiecīgu palīdzību vai veidot mērķsadarbības projektu ar Ukrainas muitas pārvaldi par kopīga tranzīta un NCTS sistēmas ieviešanu; · ņemot vērā finansiālos ierobežojumus, kas noteikti Ukrainas tiesību aktos, nodrošināt Ukrainas muitas ekspertu ad hoc līdzdalību ES programmā “Muita 2020” (Regula (ES) Nr. 1294/2013), kurā noteikts, ka nākamais pasākums ir izmaiņas valsts tiesību aktos, divpusēja nolīguma noslēgšana par regulāru dalību programmā, kad Ukraina būs sasniegusi pietiekamu attiecīgo tiesību aktu un administratīvo metožu pietuvināšanu ES līmenim. iv) Izcelsmes noteikumi: puses sadarbojas, lai pareizi izplānotu tādu izcelsmes noteikumu īstenošanu, kas piemērojami pusēm, jo īpaši pievēršoties šādu uzdevumu izpildei: · pēc Ukrainas iniciatīvas sniegt attiecīgu palīdzību Ukrainas muitai, organizējot mācību apmeklējumus vai praktiskus darbseminārus par izcelsmes noteikumu piemērošanu; · atbalstīt Ukrainu, tai gatavojot visaptverošu analīzi par turpmāku pievienošanos Konvencijai par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu izcelsmes noteikumiem, kas, paplašinot kumulācijas teritoriju, radīs jaunas priekšrocības Ukrainas saimnieciskās darbības veicējiem; · nodot EUR 1 sertifikātu izdošanas pienākumus no Ukrainas Tirdzniecības palātas Ukrainas muitai; · izstrādāt mehānismu, lai nodrošinātu izcelsmes noteikumu efektīvu piemērošanu no īslaicīgi okupētās Krimas teritorijas importētajām precēm; · apmainīties ar muitas iestāžu paraugprakses piemēriem par apstiprināta eksportētāja statusa piešķiršanu. 5.10. Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība Puses iesaistīsies dialogā par jautājumiem, kas attiecas uz Asociācijas nolīguma nodaļu par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību. 5.11. Noteikumu pārredzamība Puses pievērš īpašu uzmanību sadarbībai šādu uzdevumu izpildē: · nodrošināt vispārēji piemērojamu pasākumu atbilstību pārredzamības principa prasībām, tostarp attiecībā uz iekšējiem noteikumiem par regulatīvo politiku jomās, uz kurām attiecas Asociācijas nolīguma sadaļas “Tirdzniecība un ar tirdzniecību saistītie jautājumi” noteikumi; · izveidot kontaktpunktu un tādu pieprasījumu apstrādes mehānismu, ko iesniegušas attiecīgas personas saistībā ar spēkā esošiem vai ierosinātiem vispārēji piemērojamiem pasākumiem, un par šādu pasākumu īstenošanas praksi, kas var ietekmēt nolīgumā apskatītos jautājumus. 5.12. Sadarbība tirdzniecības un regulējuma jomā Puses īpašu uzmanību pievērš sadarbībai Ukrainas tiesību aktu turpmākā saskaņošanā ar ES acquis šādās jomās: · tālpārdošanas reklamēšana; · pārtikas produktu nekaitīguma nodrošināšana un patērētāju informēšana par produktu īpašībām; · ES budžeta atbalsta programmas īstenošana tehnisko šķēršļu novēršanai tirdzniecībā (TBT). 6. Sadarbība enerģētikas, tostarp kodoljautājumu jomā Pamatojoties uz Eiropas Savienības un Ukrainas Saprašanās memoranda par sadarbību enerģētikas jomā turpmāku īstenošanu un gatavojoties īstenot ES acquis, kas minēts attiecīgajā Asociācijas nolīguma pielikumā par Ukrainas kā Enerģētikas kopienas līguma līgumslēdzējas puses saistībām saskaņā ar attiecīgiem daudzpusējiem nolīgumiem, puses īpašu uzmanību pievērš sadarbībai, īstenojot turpmāk izklāstītos pasākumus. 6.1. Enerģijas tirgu integrēšana · Pieņemt jaunu enerģētikas stratēģiju un rīcības plānu tās īstenošanai. · Īstenot trešo enerģētikas paketi saskaņā ar Enerģētikas kopienas līgumā noteiktajām saistībām. · Turpināt stiprināt Valsts Enerģētikas un komunālo pakalpojumu regulēšanas komisijas (NEURC) kapacitāti un neatkarību. · Turpināt elektroenerģijas tarifu un gāzes cenu noteikšanas reformu, kā arī pasākumus, lai nodrošinātu pilnu samaksu par elektroenerģijas un gāzes apgādi. · Ciešā sadarbībā ar starptautiskajām finanšu iestādēm turpināt sadarboties, lai pilnīgi īstenotu kopīgo deklarāciju, ko 2009. gada 23. martā pieņēma ieguldījumu konferencē par Ukrainas gāzes tranzīta tīkla atjaunošanu un modernizēšanu, jo īpaši attiecībā uz gāzes sektora reformu un valstij piederošā uzņēmuma Naftogaz pārstrukturēšanu. · Efektīvi sadarboties, lai veiktu priekšizpēti par Ukrainas apvienotās enerģijas sistēmas integrēšanu Centrāleiropas elektrotīklu savienībā saskaņā ar elektroenerģijas pārvades sistēmu operatoru Eiropas tīkla (ENTSO-E) prasībām, un kopīgi analizēt šādas integrācijas izmaksas un priekšrocības, salīdzinot ar pilnīgas sinhronizācijas iespējamām alternatīvām. · Sniegt ES ekspertu atbalstu, izstrādājot tiesību aktus, kas nepieciešami, lai Ukraina ievērotu Enerģētikas kopienas līgumā noteiktās saistības. 6.2. Energodrošība · Pieņemt un īstenot pasākumus, kas jānosaka valdības rīcības plānā par valsts energoapgādes nepārtrauktu nodrošināšanu. · Īstenot 2014. oktobrī sagatavotā ES stresa testa ziņojumā sniegtos ieteikumus. · Sagatavot un īstenot lēmumu par stratēģiskiem naftas uzkrājumiem. · Atbalstīt Ukrainu pasākumos tās energodrošības stiprināšanai. 6.3. Energoefektivitāte, atjaunojami energoresursi un vides aspekti · Īstenot ES direktīvas energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu jomā saskaņā ar Enerģētikas kopienas līgumu un Kopienas līguma Ministru padomes lēmumiem. · Izstrādāt un līdz 2015. gada beigām pieņemt Valsts emisiju samazināšanas plānu un sadarboties, lai ātri īstenotu šo plānu nolūkā nodrošināt Enerģētikas kopienas līgumā noteikto saistību ievērošanu un sasniegt attiecīgos ES mērķus. 6.4. Akmeņogļu rūpniecības nozares reforma · Īstenot akmeņogļu rūpniecības nozares reformas programmā minētos ieteikumus, lai pakāpeniski atceltu subsīdijas valstij piederošajai kalnrūpniecības nozarei, kas rada lielu slogu valsts budžetam, vienlaikus uzlabojot drošības un vides standartus un ņemot vērā sociālos aspektus. 6.5. Kodoldrošība Puses turpina sadarboties šādās jomās: · projektos, kas saistīti ar Černobiļas atomelektrostacijas ekspluatācijas pārtraukšanu un reaktora pārseguma projekta īstenošanas plānu, lai Černobiļā atjaunotu videi draudzīgus apstākļus pēc katastrofas, kurā tika iznīcināts 4. reaktors (īstenojot ERAB pārvaldītu starptautisku fondu); · projektos saskaņā ar Kodoldrošības sadarbības instrumentu (INSC), īpaši atbalstot tādus jautājumus kā kodolregulators un kodolatkritumu apsaimniekošana; · pasākumu īstenošanā saskaņā ar valsts rīcības plānu, pamatojoties uz stresa testu rezultātiem, kurš tika izstrādāts pēc stresa testu veikšanas Ukrainas atomelektrostacijās un kurā ir iekļauti Eiropas Kodoldrošības jomas regulatoru grupas (ENSREG) ieteikumi. 7. Citi nozaru jautājumi 7.1. Publisko finanšu iekšējā kontrole un ārējā revīzija un kontrole Puses sadarbojas ar mērķi nodrošināt valsts iekšējās finanšu kontroles un ārējās revīzijas izveidi, pievēršoties šādu uzdevumu izpildei: · nodrošināt valsts iestāžu iekšējās kontroles sistēmas turpmāku pilnveidi, tostarp funkcionāli neatkarīgu iekšējās revīzijas sistēmu, to saskaņojot ar vispārpieņemtajiem starptautiskajiem standartiem un metodoloģijām, kā arī ES paraugpraksi; · nodrošināt augstākās revīzijas iestādes (Grāmatvedības palātas) starptautiski apstiprinātu ārējās revīzijas standartu īstenošanu (Starptautiskā Augstāko revīzijas iestāžu organizācija); · nodrošināt efektīvu sadarbību ar attiecīgajām ES iestādēm un struktūrām gadījumā, ja tiek veiktas pārbaudes uz vietas un pārbaudes, kas saistītas ar ES līdzekļu pārvaldību un kontroli un kas jāveic saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem un procedūrām. 7.2. Nodokļi Uzlabot un stiprināt sadarbību ar mērķi uzlabot un attīstīt Ukrainas nodokļu sistēmu un pārvaldību, pamatojoties uz starptautiskajiem un Eiropas standartiem, tostarp gatavot pakāpenisku tuvināšanos ES acquis nodokļu struktūrai, kā izklāstīts Asociācijas nolīguma attiecīgajā pielikumā, jo īpaši, pievēršoties šādu uzdevumu izpildei: · uzlabot un vienkāršot tiesību aktus nodokļu jomā; · uzlabot starptautisko sadarbību nodokļu jomā, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu jomā, kā aprakstīts Asociācijas nolīgumā. Attiecībā uz godīgu konkurenci nodokļu jomā ņemt vērā ES Rīcības kodeksa principus attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem; · uzlabot nodokļu administrācijas spēju, jo īpaši, nodrošinot mērķorientētāku, uz riska analīzi pamatotu nodokļu kontroles un revīzijas sistēmu; · īstenot ilgtspējīgu un ātru risinājumu PVN atmaksāšanas kavējumiem; · veikt pasākumus, lai saskaņotu politiku krāpšanas un akcīzes preču kontrabandas apkarošanai. 7.3. Statistika · Sagatavoties EK statistikas apkopojuma īstenošanai saskaņā ar Asociācijas nolīguma pielikumu. · Uzlabot Ukrainas Valsts statistikas dienesta (SSSU) koordinējošo nozīmi valsts statistikas sistēmā, to atbilstīgi un skaidri norādot statistikas likumā, noslēdzot saprašanās memorandu ar svarīgākajiem oficiālās (valsts) statistikas veidotājiem un sākot koordinētas statistikas darba programmas sagatavošanu, kurā iekļauta visa oficiālā statistika. · Stiprināt SSSU profesionālo neatkarību saskaņā ar Eiropas Statistikas prakses kodeksu. · Panākt Ukrainas Valsts statistikas likuma atbilstību Eiropas prasībām attiecībā uz Valsts statistikas padomes izveidi un Eiropas Statistikas prakses kodeksa īstenošanu. · Uzlabot oficiālās (valsts) statistikas izplatīšanu, tostarp atbilstošu metadatu izplatīšanu visiem lietotājiem, tostarp valdībai, pilsoniskajai sabiedrībai, uzņēmumiem, plašsaziņas līdzekļiem un citiem lietotājiem, izmantojot modernus un integrētus izplatīšanas rīkus, jo īpaši tīmekļa vietnes, lietotājam draudzības datubāzes u. c. · Uzlabot oficiālās (valsts) statistikas kvalitāti, sadarbojoties ar citiem datu veidotājiem un datu lietotājiem; izstrādāt un īstenot kvalitātes nodrošināšanas sistēmu, tostarp sagatavot un publicēt ziņojumus par kvalitāti. 7.4. Transports Puses sadarbojas, lai palīdzētu Ukrainai sagatavoties attiecīgajos Asociācijas nolīguma pielikumos minēto ES tiesību aktu īstenošanai. i) Transports: · uzlabot ES acquis regulatīvo konverģenci valsts tiesību aktos attiecībā uz visiem transporta veidiem un stiprināt valsts iestāžu spējas īstenot un ieviest šos tiesību aktus; · turpināt īstenot Ukrainas Valsts transporta stratēģiju laikposmam līdz 2020. gadam; · sagatavot un īstenot reformas transporta apakšnozarēs (dzelzceļa, jūras un iekšējo ūdensceļu transports, autotransports un gaisa transports); · uzlabot pasažieru un preču plūsmu, uzlabot transporta brīvu plūsmu starp Ukrainu, ES un trešām valstīm šajā reģionā, likvidējot šķēršļus (administratīvos, tehniskos, pārrobežu u. c.), tostarp tos, kas saistīti ar transporta infrastruktūras plānošanu, īstenošanu, ekspluatāciju un uzturēšanu, kā arī vienkāršot starptautiskās tirdzniecības procedūras; · izstrādāt valsts transporta satiksmes plūsmu modelēšanas sistēmu un Ukrainas Valsts (prioritārā) transporta tīkla īstenošanas programmu saskaņā ar Austrumu partnerības transporta tīklu infrastruktūru un izstrādāt gatavu projektu sagatavošanas sistēmu; · izstrādāt intermodālus un multimodālus pakalpojumus, izmantojot efektīvu loģistikas sistēmu un atļaujot izmantot risinājumus, kas saistīti ar atšķirīgu sliežu izmēru savstarpēju izmantojamību un citiem tehniskajiem standartiem; · atjaunināt valsts stratēģiju un programmu satiksmes drošības uzlabošanai un turpināt īstenot to pasākumus. ii) Aviācija: · 2015. gadā parakstīt un laikus noslēgt Kopējās gaisa telpas nolīgumu; · veikt darbības, lai Ukrainas tiesību aktus aviācijas jomā saskaņotu ar ES tiesību aktiem; · īstenot ES prasības un standartus aviācijas jomās, pamatojoties uz Kopējās gaisa telpas nolīgumu pēc tā parakstīšanas 2015. gadā, un stiprināt aviācijas iestāžu administratīvo kapacitāti; · uzturēt un turpināt attīstīt sadarbību ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (EASA) ES aviācijas drošības jautājumos, tostarp nolūkā panākt Ukrainas lidojumderīguma sertifikācijas sistēmas konverģenci ar ES sistēmu. 7.5. Vide un klimata pārmaiņas Puses sadarbojas, lai sniegtu atbalstu Ukrainai sagatavoties attiecīgajos Asociācijas nolīguma pielikumos minēto ES tiesību aktu īstenošanai: · Ukrainai īstenot primāros mērķus (stratēģiju), kas ietverti Valsts vides stratēģijā laikposmam līdz 2020. gadam un Valsts vides rīcības plānā laikposmam no 2011. gada līdz 2015. gadam; · stiprināt administratīvo spēju valsts, reģionālā un vietējā mērogā, tostarp attīstot efektīvas pārbaužu un izpildes spējas; · turpināt pilnveidot un īstenot Ukrainas vides tiesību aktus, stratēģijas un plānus, jo īpaši attiecībā uz ietekmes uz vidi novērtējumiem, stratēģiskiem vides novērtējumiem, piekļuvi vides informācijai un sabiedrības līdzdalību, sevišķi saistībā ar Espo un Orhūsas konvenciju; · novērst valsts tiesību aktu nepilnības un izstrādāt valsts īstenošanas instrumentus saskaņā ar Ukrainas un ES parakstītiem un ratificētiem daudzpusējiem nolīgumiem vides jomā; · stiprināt dialogu apvienotajā ES un Ukrainas darba grupā klimata pārmaiņu jautājumos par līdzdalību jauna globāla nolīguma par klimata pārmaiņām izstrādē un tā parakstīšanu, kā arī par klimata pārmaiņu politikas izstrādi un īstenošanu, jo īpaši izmantojot vietējo emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu un rīcības plānu ar ilgtermiņa pasākumiem, kas paredzēti, lai mazinātu klimata pārmaiņas un tām pielāgotos; · veicināt ilgtspējīgu attīstību un videi draudzīgākas ekonomikas veidošanu, cita starpā īstenojot pasākumus saistībā ar atkritumu apsaimniekošanu un videi nekaitīgu publisko iepirkumu, kā arī ieviešot resursu efektivitātes principus un risinājumus; · Ukrainā attīstīt aizsargājamu dabas teritoriju tīklu, pamatojoties uz NATURA 2000 tīkla principiem; · efektīvāk īstenot pasākumus ozona slāņa aizsardzībai un vides aizsardzībai, samazinot fluorētu siltumnīcefekta gāzu emisijas; · sadarboties, lai īstenotu ceļvežus ar ūdens resursiem saistīto Tūkstošgades attīstības mērķu sasniegšanai un integrētas ūdens resursu apsaimniekošanas mērķus, izmantojot valsts politikas dialogu saskaņā ar ES Ūdens iniciatīvu; atbalstīt šādu virzību, tuvinot un īstenojot ES tiesību aktus ūdens resursu jomā; · veicināt Bukarestes konvencijas un tās protokolu īstenošanu, tostarp sadarbojoties ar piekrastes valstīm, lai īstenotu Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, kā arī sadarboties ar minētās konvencijas pusēm, lai veicinātu Eiropas Savienības pievienošanos konvencijai; · izstrādāt kopīgu vides informācijas sistēmu saskaņā ar Austrumu partnerību; · turpināt cieši sadarboties ar Centrāleiropas un Austrumeiropas Reģionālo vides centru (RVC), jo īpaši saistībā ar RVC biroja izveidi Ukrainā, lai cita starpā uzlabotu informētību par vidi un veicinātu pilsoniskās sabiedrības nozīmi vides jautājumos. 7.6. Civilā aizsardzība Puses sadarbojas, lai atbalstītu Ukrainu šādu darbību veikšanā: · stiprināt dialogu un uzlabot iespējas novērst, sagatavoties un reaģēt uz dabas un cilvēka radītām katastrofām, kā arī īstenot Administratīvo kārtību Ukrainas un Eiropas Komisijas sadarbībai civilās aizsardzības jomā, izveidojot un īstenojot divu gadu darba plānus; · turpināt attīstīt valsts mēroga katastrofu risku novērtēšanu un kartēšanu, kā arī turpināt izvērst Eiropas agrīnās brīdināšanas sistēmas un uzraudzības instrumentus Ukrainā; · izstrādāt stratēģiju rūpniecisko risku mazināšanai un cilvēka radītu katastrofu novēršanai, kā arī meklēt finansējuma iespējas tās īstenošanai; · turpināt īstenot Hjogo Rīcības pamatplānu: “Pastiprināt valstu un kopienu pretestību katastrofām”. 7.7. Rūpniecības un uzņēmumu politika Puses attīsta un stiprina sadarbību rūpniecības un uzņēmumu politikas jomā, tādējādi uzlabojot komercvidi visiem saimnieciskās darbības veicējiem, jo īpaši uzmanību pievēršot maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU). Puses sadarbosies, īstenojot MVU politiku, kuras pamatā ir Eiropas Mazās uzņēmējdarbības akta (SBA) desmit pamatprincipi un ES paraugprakse, kā arī uzturēs regulāru dialogu par rūpniecības un uzņēmumu politiku, jo īpaši, veicot šādus pasākumus: · izveidojot īpašu divpusējo dialogu MVU jautājumos, aktīvi iesaistot gan valdības, gan uzņēmumu apvienību pārstāvjus, lai apmainītos ar paraugprakses piemēriem ar mērķi nodrošināt Ukrainas politikas jomu atbilstību ES tiesību aktiem, kā arī pilnveidot MVU draudzīgus noteikumus jaunākajos Ukrainas tiesību aktos, piemērojot principu “vispirms domāt par mazākajiem” un MVU pārbaudi. Dialoga kontekstā tiks arī apspriesta līdzdalība ES programmās. Turklāt Austrumu partnerības MVU paneļa ietvaros puses: · sadarbosies, lai īstenotu ieteikumus, kuri iekļauti pirmajā SBA novērtējumā “SME Policy Index: Eastern Partner Countries 2012 – Progress in the Implementation of the Small Business Act for Europe” (MVU politikas rādītājs: Austrumu partnervalstis 2012. gadā — progress, īstenojot Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu), ko sagatavojusi ESAO sadarbībā ar Eiropas Komisiju, Eiropas Izglītības fondu un ERAB; · sadarbosies otrajā SBA novērtējuma kārtā un izmantos novērtēšanas procesu kā iespēju, lai uzsvērtu MVU lielo nozīmi un uzlabotu uzņēmējdarbības vidi Ukrainā; · turpinās sadarbību, īstenojot SBA novērtējuma īstenošanas projektu (“Austrumu partnerības MVU konkurētspējas stratēģijas, II posms”), lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi Ukrainā; · turpinās sadarbību, lai veicinātu Ukrainas līdzdalību ES Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmā (COSME). 7.8. Komerctiesības, korporatīvā pārvaldība, grāmatvedība un revīzija Puses uzlabo sadarbību visās komerctiesību, korporatīvās pārvaldības, grāmatvedības un revīzijas jomās, apmainoties ar pieredzi un informāciju par to paraugprakses piemēriem un pašreizējiem tiesiskajiem regulējumiem un veic šādus konkrētus pasākumus: · sagatavoties attiecīgajos Asociācijas nolīguma pielikumos minēto ES acquis daļu īstenošanai, pakāpeniski tuvinot attiecīgos Ukrainas tiesību aktus ES acquis komerctiesību jomā; · attīstīt attiecīgo valsts iestāžu administratīvo kapacitāti; · uzlabot komerctiesību likuma darbību, pastāvīgi pārskatot, modernizējot un piemērojot attiecīgos tiesību aktus, tostarp īpaši likumu par akciju sabiedrībām; · vienkāršot noteikumus un procedūras attiecībā uz juridisko personu, tostarp uzņēmumu, un fizisko personu, tostarp uzņēmēju, reģistrāciju, uzņēmumu dibināšanu un likvidāciju; · turpināt attīstīt korporatīvās pārvaldības politiku un veicināt atbilstības nodrošināšanu korporatīvās pārvaldības kodeksam saskaņā ar starptautiskajiem standartiem, kā arī pakāpeniski tuvināties ES noteikumiem un ieteikumiem šajā jomā; · valsts mērogā ieviest attiecīgos starptautiskos revīzijas standartus; · veicināt starptautisko grāmatvedības standartu piemērošanu visos biržas sarakstos iekļautajos uzņēmumos, jo īpaši šajā nolūkā ieviešot attiecīgu mehānismu. 7.9. Finanšu pakalpojumi Puses: · sagatavojas ES acquis īstenošanai attiecīgajās finanšu pakalpojumu jomās saskaņā ar Asociācijas nolīgumu, nodrošinot pakāpenisku un ciešāku tuvināšanos, pamatojoties uz atjauninātu pašlaik spēkā esošo tiesību aktu sarakstu, pirms var oficiāli atjaunināt attiecīgos Asociācijas nolīguma pielikumus; · sadarbojas, lai nodrošinātu tāda saprātīga tiesiskā regulējuma efektīvu īstenošanu un uzraudzību, kas ir līdzvērtīgs ES finanšu tirgu un darbību regulējumam; · sadarbojas, lai uzlabotu uzraudzības iestāžu administratīvo kapacitāti saskaņā ar starptautiski atzītiem standartiem; · veicina sadarbību starp Ukrainu un ES uzraudzības iestādēm, jo īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu un izpaušanu; · izstrādā valsts tiesību aktus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas novēršanu un apkarošanu, jo īpaši, īstenojot Finanšu darījumu darba grupas (FATF) standartus, kā arī attiecīgos ES tiesību aktus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanu; · turpina organizēt kopīgus seminārus, konferences, apmācības, darbseminārus un mācību apmeklējumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas apkarošanu, kā arī aicina Ukrainas ekspertus piedalīties attiecīgos ES pasākumos. 7.10. Informācijas sabiedrība Puses sadarbojas, lai sniegtu atbalstu Ukrainai sagatavoties attiecīgajos Asociācijas nolīguma pielikumos minēto ES tiesību aktu īstenošanai, jo īpaši veicot šādus pasākumus: · Ukrainai turpināt darbu, lai tuvinātu savus tiesību aktus elektronisko sakaru jomā ES acquis; · stiprināt valsts regulatoru neatkarību un administratīvo spēju saziņas jomā, lai nodrošinātu to iespējas piemērot atbilstīgus regulatīvos pasākumus un izpildīt savus lēmumus un visus piemērojamos noteikumus, kā arī garantētu godīgu konkurenci tirgos; · izstrādāt un īstenot valsts informācijas sabiedrības / digitālā tirgus stratēģijas un izstrādāt atbilstīgus tiesību aktus, tostarp veicināt platjoslas sakaru pieejamību, stiprināt tīklu drošību un saskaņā ar ES noteikumiem veicināt IKT izmantošanu izaugsmei un darbavietu radīšanai ekonomikā. 7.11. Tūrisms Puses izveidos regulāru dialogu par jautājumiem, kas attiecas uz Asociācijas nolīguma nodaļu par tirdzniecību un ilgtspējīgu attīstību. Saistībā ar Ukrainas līdzdalību ES Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmā (COSME) tiks īstenoti īpaši pasākumi arī attiecībā uz tūrismu, uzmanību pievēršot konkurētspējas un ilgtspējīgas izaugsmes uzlabošanai šajā nozarē. 7.12. Lauksaimniecība un lauku attīstība Puses sadarbojas, lai sniegtu atbalstu Ukrainai sagatavoties attiecīgajos Asociācijas nolīguma pielikumos minēto ES acquis daļu īstenošanai, jo īpaši, īstenojot pilnveidotus pasākumus jau sāktajā dialogā lauksaimniecības nozarē, proti, palīdz veikt šādus pasākumus: · attīstīt un īstenot jaunu rīcības plānu, kura mērķis ir tuvināt nozari ES politikai un tiesību aktiem saistībā ar lauksaimniecības politiku un lauku attīstību; · veicināt atklāta un pārredzama lauksaimniecības zemju tirgus attīstību, lai palielinātu ražīgumu un stabilitāti ieguldījumi vidē; · uzlabot sadarbību saistībā ar zinātniskiem pētījumiem un paraugprakses piemēru apmaiņu attiecībā uz biotehnoloģiju izmantošanu lauksaimniecībā; · apmācīt centrālo un vietējo pārvaldes iestāžu darbiniekus par jauniem lauku attīstības politikas modeļiem turpmākai ar lauku kopienām saistītu programmu īstenošanai; · apmainīties ar paraugprakses piemēriem par dabas resursu atjaunošanu un saglabāšanu, lai nodrošinātu efektīvu, ilgtspējīgu un kvalitatīvu lauksaimniecības produkciju; · apmainīties ar paraugprakses piemēriem par ilgtspējīgu lauksaimniecības atjaunojamo energoresursu ražošanu un to izmantošanu, tostarp lauksaimniecībā; · apgūt ES pieredzi par pāreju uz tieša atbalsta sniegšanu lauksaimniekiem; · uzlabot lauksaimniecības produkcijas konkurētspēju, sadarbojoties kvalitātes shēmu īstenošanā. 7.13. Zivsaimniecības un jūrlietu politika · Pastiprināt sadarbību un strādāt nolūkā sekmēt ilgtspējīgu zvejniecību Melnajā jūrā saskaņā ar divpusējām un daudzpusējām struktūrām, pamatojoties uz ekosistēmu pieeju zivsaimniecības pārvaldībā. · Palielināt zinātnisko un tehnisko sadarbību nolūkā nodrošināt uzraudzības kapacitāti zivsaimniecībās un novērtēt zivju krājumu, jūras resursu stāvokli un jūras vidi. · Veicināt integrētu pieeju jūrlietām un nodrošināt ar tām saistītu paraugprakses piemēru apmaiņu, stiprinot divpusējo dialogu un identificējot savstarpēju interešu un ieguvumu jomas turpmākai sadarbībai Melnās jūras reģionā saistībā ar integrēto ES jūrlietu politiku (jūras nozaru izaugsmes stratēģiju). 7.14. Zinātne, tehnoloģijas un inovācijas Puses sadarbojas šādu uzdevumu izpildē: · stiprināt sadarbību pētniecības un inovācijas jomā, jo īpaši efektīvi iesaistot Ukrainu programmā “Apvārsnis 2020” un, iespējams, iesaistot Euratom programmā, kas to papildina; stiprināt atbalstu iestādēm šādu programmu piesaistei, lai palielinātu to ietekmi; · nodrošināt paraugprakses piemēru apmaiņu saistībā ar pētniecības un inovācijas politikas jomu organizēšanu un īstenošanu, kā arī saistīto programmu un pamatiniciatīvu pārvaldību un pārskatīšanu; · atbalstīt Ukrainas spēju stiprināšanu pētniecības un inovācijas jomā, jo īpaši uzlabojot pamatnosacījumus pētniecības un rūpniecības partnerību veidošanai un pētījumu rezultātu izmantošanai tirgū; · aktīvāk īstenot noteikumus, kas ietverti Nolīgumā starp Ukrainu un ES par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā. 7.15. Kosmoss Puses sadarbosies jautājumos, kas apskatīti Asociācijas nolīguma nodaļā, kura veltīta kosmosam, tostarp līdzdalībai EGNOS paplašināšanas projektā un pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”. 7.16. Patērētāju aizsardzība Ņemot vērā gatavošanos Asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos norādītā ES acquis īstenošanai, puses sadarbojas šādu uzdevumu izpildē: · apmainīties ar informāciju un sākt dialogu par patērētāju aizsardzību. Puses var pētīt iespējas turpmākai sadarbībai savstarpēji interesējošos jautājumos; · veicināt patērētāju tiesību palielināšanu; · stiprināt patērētāju tiesībaizsardzības administratīvo spēju Ukrainā, jo īpaši, organizējot apmācību un tehnisko palīdzību Ukrainas valsts pārvaldei saskaņā ar TAIEX programmu, tostarp apmācot tiesu un likumdošanas struktūru darbiniekus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas par ES tiesību aktu transponēšanu un to turpmāko īstenošanu un izpildi. 7.17. Sadarbība sociālā jomā Puses sadarbojas šādu uzdevumu izpildē: · sagatavoties ES acquis īstenošanai dzimumu līdztiesības, diskriminācijas novēršanas, darba drošības un veselības aizsardzības, darba tiesību un darba apstākļu jomās, kas minētas Asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos, jo īpaši: – stiprināt darba inspekcijām un valsts iestādēm, kas risina darba drošības un veselības aizsardzības jautājumus, kā arī valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par darba drošību, administratīvo un izpildes spēju drošības un darba drošības un veselības aizsardzības un darba tiesību jomā; – uzlabot praktiskus pasākumus dzimumu līdztiesības jomā, lai samazinātu dzimumu atalgojumu atšķirību, kā arī diskriminācijas novēršanas jomā; – apgūt paraugprakses piemērus un gūt pieredzi saistībā ar efektīvu valsts pārvaldi attiecībā uz veselības aizsardzību darbavietā; · izstrādāt stratēģisku pieeju nodarbinātībai, lai nodrošinātu šādus uzdevumus: – nodrošināt labāku atbilstību starp prasmēm un darbavietām Ukrainas darba tirgū, kā arī tā efektivitāti; – uzlabot par nodarbinātības politiku atbildīgo pārvaldes iestāžu (tostarp valsts nodarbinātības dienestu) kapacitāti; – veicināt pienācīgas kvalitātes nodarbinātības un neformālā sektora pārveidi par oficiālu darbu, kā arī īstenot valsts programmas par pienācīgas kvalitātes nodarbinātību starp SDO un Ukrainu; – veicināt diskriminācijas novēršanu un nodrošināt nodarbinātības jomā vienādas iespējas, jo īpaši cilvēkiem ar invaliditāti; · apmainīties ar paraugprakses piemēriem par sociālās aizsardzības efektivitātes uzlabošanu, lai uzlabotu gan tās sociālo piemērotību, gan finansiālo ilgtspēju, kā arī ievērojami samazinātu nabadzīgo un neaizsargāto iedzīvotāju grupu īpatsvaru; · rosināt gan trīspusēju, gan divpusēju sociālo dialogu un sociālo partneru spēju veidošanas pasākumus, tostarp saskaņā ar TAIEX; · veicināt nolīgumu noslēgšanu starp Ukrainu un ES dalībvalstīm par to ukraiņu darba ņēmēju sociālo nodrošinājumu, kuri likumīgi strādā ES dalībvalstīs; · apmainīties ar paraugprakses piemēriem attiecībā uz sociālo pakalpojumu sniegšanu, lai rosinātu sinerģiju veidošanu starp publiskajiem un privātajiem partneriem šajā nozarē Ukrainā. 7.18. Sabiedrības veselība Puses sadarbosies šādu uzdevumu izpildē: · īstenot veselības nozares reformu; · stiprināt veselības pārvaldības spēju, jo īpaši sabiedrības veselības jomā; · veikt sagatavošanās pasākumus ES acquis veselības jomā, jo īpaši Asociācijas nolīguma attiecīgajos pielikumos minēto daļu, tostarp attiecībā uz tabaku, asinīm, audiem un šūnām un infekcijas slimībām, īstenošanai; · novērst neinfekciozas slimības, izglītojot veselības jomā un popularizējot veselīgu dzīvesveidu, kā arī īstenojot pasākumus, lai novērstu būtiskus veselību kaitējošus faktorus un problēmas, piemēram, saistībā ar mātes un bērna veselību, garīgo veselību, atkarību no alkohola, narkotikām un tabakas, kā arī stiprinot pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; · novērst un kontrolēt infekcijas slimības, jo īpaši HIV/AIDS, tuberkulozi, seksuāli transmisīvās infekcijas, C un B hepatītu, tostarp sadarbojoties ar Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru; · pakāpeniski izstrādāt politiku un veidot dialogu par regulējumu saistībā ar zālēm; · apmainīties ar paraugprakses piemēriem attiecībā uz tādu riska faktoru kā tabakas lietošana un pasīvā smēķēšana novēršanu, īstenojot Pamatkonvenciju par tabakas kontroli; · veidot spējas novērst pārrobežu veselības apdraudējumus, īstenojot Starptautiskos veselības aizsardzības noteikumus, tostarp izstrādāt sagatavotības un reaģēšanas plānus, kā arī apmācību; · iesaistīties ar sabiedrības veselību saistītajos ES tīklos un darba grupās, piemēram, HIV/AIDS ideju laboratorijā un HIV/AIDS pilsoniskās sabiedrības forumā; · ieviest inovācijas sabiedrības veselības aizsardzības jomā un veicināt e-veselības risinājumu izmantošanu. 7.19. Izglītība, mācības un jaunatne Puses sadarbojas šādu uzdevumu izpildē: · atbalstīt augstākās izglītības reformu un modernizāciju, jo īpaši jaunā likuma “Par augstāko izglītību” īstenošanu, lai turpinātu integrāciju Eiropas augstākās izglītības telpā; · kopīgi strādāt un apmainīties ar informāciju par kvalitātes nodrošināšanu, lai veicinātu starptautisku novērtēšanas kritēriju un uzraudzības prakšu īstenošanu, kā arī par augstskolu autonomijas attīstīšanu un par augstākās izglītības pārvaldības profesionalizāciju; · uzlabot informētību un veicināt Ukrainas līdzdalību ES programmās izglītības nozarē, piemēram, Erasmus+ un Marijas Sklodovskas-Kirī vārdā nosauktajās darbībās pētniecības attīstībai un mobilitātei; · kopīgi strādāt, lai veicinātu akadēmisko un profesionālo kvalifikāciju, diplomu un izglītību apliecinošu sertifikātu savstarpēju atzīšanu; · kopīgi strādāt un apmainīties ar informāciju, lai Ukrainā ieviestu Valsts kvalifikācijas sistēmu un to vēl labāk saskaņotu ar Eiropas Kvalifikācijas sistēmu; · kopīgi strādāt un apmainīties ar informāciju, lai atbalstītu Ukrainas centienus tuvināt tās profesionālās izglītības sistēmu saskaņā ar ES profesionālās izglītības un apmācības (PIA) struktūras modernizāciju, kā noteikts Kopenhāgenas procesā, un izmantojot tādus instrumentus kā Eiropas Kvalifikācijas sistēma (EKS), Eiropas kredītpunktu sistēma profesionālās izglītības un apmācību jomā (ECVET) un Eiropas kvalitātes nodrošināšanas pamatprincipu ietvarstruktūra profesionālajai izglītībai un apmācībām (EQARF); · uzlabot dialogu par vispārējās izglītības, tālmācības un mūžizglītības sistēmām; · uzlabot informācijas apmaiņu un sadarbību starptautiskā mērogā neformālās izglītības jomā jauniešiem un jaunatnes darbiniekiem, kas ir līdzeklis, lai veicinātu jauniešu līdzdalību demokrātiskajā dzīvē un darba tirgū, jaunatnes organizāciju spējas un jaunatnes politikas dialogu, cita starpā izmantojot ES programmas jaunatnes jomā, piemēram, Erasmus+. 7.20. Kultūra · Puses veicinās UNESCO 2005. gada Konvencijas par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu īstenošanu. · Sadarbība visaptverošas kultūras politikas izstrādē Ukrainā un kultūras un dabas mantojuma saglabāšanā un veicināšanā. · Ukrainas kultūras darbinieku līdzdalības veicināšana kultūras sadarbības programmās un Ukrainas līdzdalības sagatavošana ES programmā “Radošā Eiropa”, tostarp apakšprogrammā “Kultūra”. 7.21. Sports un fiziskā aktivitāte Puses apmainās ar informāciju un paraugprakses piemēriem par šādām tēmām: veselību uzlabojošo fizisko aktivitāšu popularizēšana, valsts kompetences un kvalifikāciju sistēmas sporta nozarē, neaizsargātu sabiedrības grupu integrācija, cīņa pret dopingu un cīņa pret vienošanos par spēļu iznākumiem. 7.22. Pilsoniskās sabiedrības sadarbība Puses sadarbosies, lai iepazīstinātu Ukrainas pilsoniskās sabiedrības struktūras, tostarp EaP pilsoniskās sabiedrības foruma valsts platformu, ar konsolidācijas procesu un dialogu starp sociālajiem partneriem Eiropas Savienībā, lai turpinātu integrēt pilsonisko sabiedrību politiskajos procesos Ukrainā. 7.23. Pārrobežu un reģionālā sadarbība · Īstenot saprašanās memorandu par dialoga izveidi reģionālās politikas jautājumos un par reģionālās sadarbības attīstīšanu. · Stiprināt sadarbību starp Ukrainu un ES saskaņā ar reģionālajām un pārrobežu programmām, lai mazinātu attīstības atšķirības starp attiecīgiem reģioniem un nodrošinātu to labklājību, īstenojot šādus pasākumus: – ilgtermiņa saikņu izveidošana starp abu pušu sociālās jomas un ekonomikas dalībniekiem, veicinot pierobežas teritoriju konkurētspējas uzlabošanu; – kopīgas aktivitātes, lai veicinātu sociālo un ekonomisko attīstību pierobežas teritorijās un integrētu šādas aktivitātes ilgtermiņa reģionālās politikas veidošanā. · Samazināt robežas kā fiziska šķēršļa ietekmi, īstenojot šādus pasākumus: – ciešu kontaktu veidošana starp reģionālajām un vietējām iestādēm; – robežprocedūru efektivitātes uzlabošana, tostarp, – uzlabojot nepieciešamo robežu infrastruktūru. · Stiprināt sadarbību saskaņā ar ES stratēģiju Donavas reģionam (EUSDR), tostarp, piedaloties politiskajā dialogā un Ukrainai svarīgu rīcību un projektu īstenošanā sadarbībā ar attiecīgajām ES dalībvalstīm. 7.24. Reģionālā attīstība · Īstenot saprašanās memorandu par dialoga izveidi reģionālās politikas jautājumos un par reģionālās sadarbības attīstīšanu. · Īstenot 2014. gadā pieņemto Valsts reģionālās attīstības stratēģiju laikposmam līdz 2020. gadam. · Definēt Reģionālās attīstības sistēmu, pieņemot Valsts reģionālās politikas pamatlikumu vai izdarot grozījumus reģionālās attīstības tiesību aktos. · Ieviest efektīvu koordinēšanas mehānismu, tostarp strukturētu apspriežu procedūru ar reģionālā attīstībā ieinteresētajām personām (valsts un reģionālajā mērogā, iekļaujot arī pilsonisko sabiedrību). · Nodrošināt reģionālās attīstības budžeta pilnīgu pārredzamību un pārraudzību, tostarp Valsts reģionālās attīstības fonda un subsīdiju pārredzamību un pārraudzību. 7.25. Audiovizuālā nozare · Sagatavoties attiecīgajos Asociācijas nolīguma pielikumos minēto ES acquis daļu īstenošanai, jo īpaši attiecībā uz 2007. gada 11. decembra Direktīvu 2007/65/EK par audiovizuālo mediju pakalpojumiem, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/552/EEK par dažu tādu televīzijas raidījumu veidošanas un apraides noteikumu koordinēšanu, kas ietverti dalībvalstu normatīvajos un administratīvajos aktos. · Sagatavot Ukrainu dalībai ES programmā “Radošā Eiropa”, tostarp sadarbībai starp Ukrainu un ES noteiktās apakšprogrammas MEDIA daļās. 7.26. Dalība Savienības programmās un aģentūrās Puses cieši sadarbosies, lai īstenotu Asociācijas nolīguma V daļas XXVIII nodaļas noteikumus, kas ļauj Ukrainai piedalīties Savienības programmās. 8. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Asociācijas komiteja vai citas attiecīgās iestādes pārskatīs asociācijas programmas īstenošanas progresu, kā arī turpmākās prioritātes un iespējamos asociācijas programmas grozījumus. Asociācijas komitejas sanāksmes notiks regulāri ne retāk kā reizi gadā. Jebkura puse var sagatavot pati savu pārskatu par asociācijas programmas īstenošanas progresu neatkarīgi no Asociācijas komitejas. [1] OV L 161/1, 29.5.2014., 1. lpp. [2] OV L 278/1, 20.9.2014., 1. lpp. [3] OV L 289/1, 3.10.2014., 1. lpp. [4] Pieņemta ar ANO Ģenerālās asamblejas 1993. gada 20. decembra Rezolūciju Nr. 48/134.