Priekšlikums, ar ko groza 2016. gada priekšlikumu, balstās uz provizorisko vienošanos starp likumdevējiem, papildina šīs izmaiņas, un tā mērķis ir pārveidot Eurodac par kopīgu Eiropas datubāzi, kas atbalstīs ES politiku patvēruma, pārmitināšanas un neatbilstīgas migrācijas jomā. Tāpēc tam būtu jāatbalsta to dažādo pasākumu un noteikumu piemērošana, kas paredzēti priekšlikumā par jaunu patvēruma un migrācijas pārvaldības regulu (piemēram, pārcelšana, atbildības nodošana), un jānodrošina atbilstība priekšlikumam Skrīningai regulai. Turklāt tā mērķis ir apkopot precīzākus un pilnīgākus datus, lai informētu politikas veidotājus, un tādējādi labāk palīdzēt kontrolēt neatbilstīgu migrāciju un atklāt neatļautu kustību, papildus pieteikumiem uzskaitot arī pieteikuma iesniedzējus. Tā mērķis ir arī palīdzēt noteikt piemērotus politikas risinājumus šajā jomā, ļaujot sagatavot statistiku, kurā apvienoti dati no vairākām datubāzēm. Vēl viens mērķis ir, atzīmējot noraidītos pieteikumus, sniegt papildu atbalstu valsts iestādēm, kas saskaras ar patvēruma pieteikuma iesniedzējiem, kuru pieteikums jau ir noraidīts citā dalībvalstī. Visbeidzot, regulās, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai, jo īpaši Regulā 2019/818, Eurodac ir iekļauta to piemērošanas jomā. Grozījumus, kas izriet no sadarbspējas satvara un attiecas uz piekļuvi Eurodac datiem, vēl nebija iespējams izdarīt sadarbspējas regulu pieņemšanas laikā, jo pašreizējā Eurodac datubāzē nav burtciparu identitātes datu. Līdz ar to šajā priekšlikumā ir iekļauti vairāki grozījumi, kuru mērķis ir nodrošināt Eurodac pienācīgu darbību jaunajā sadarbspējas satvarā, un ar to pašu mērķi ir ierosināti turpmāki nepieciešamie grozījumi divos citos juridiskajos instrumentos, proti, VIS un ETIAS regulās.

Pieaugošais to patvēruma meklētāju īpatsvars, kuri, visticamāk, nesaņem starptautisko aizsardzību ES, apgrūtina ne tikai patvēruma pieteikumu apstrādi, bet arī to neatbilstīgo migrantu atgriešanu, kuru pieteikumi ir noraidīti, tostarp kā nepieņemami. To papildina to neatbilstīgo migrantu atgriešana, kuri nekad nav pieteikušies starptautiskajai aizsardzībai. Tādēļ ciešāka saikne starp patvēruma un atgriešanas procedūrām ir svarīgāka nekā jebkad agrāk. Vienlīdz svarīgi ir strādāt pie tā, lai izveidotu eiropeiskāku atgriešanas sistēmu. Neatbilstīgie migranti, kuriem nav nodoma pieteikties starptautiskajai aizsardzībai, būtu nekavējoties jānovirza uz atgriešanas procedūru, nevis pēc noklusējuma jāatrodas patvēruma procedūrā.

Lai gan neatbilstīgu ieceļotāju skaits laika gaitā ir samazinājies, to migrantu īpatsvars, kuri ierodas no valstīm, kurām patvēruma atzīšanas rādītāju līmenis ir zemāks par 25 %, ir palielinājies, proti, no 14 % 2015. gadā līdz 57 % 2018. gadā. Turklāt ir pieaudzis sarežģītu lietu īpatsvars: ja 2015.–2016. gadā lielākoties ieradās trešo valstu valstspiederīgie, kuriem nepārprotami bija vajadzīga starptautiskā aizsardzība, tad tagad ir izveidojies ieceļojošo personu kontingents, kuru atzīšanas rādītāji ir atšķirīgāki. Turklāt, neraugoties uz neatbilstīgu ieceļotāju skaita samazināšanos visā ES kopš 2015. gada, starptautiskās aizsardzības pieteikumu skaits ir turpinājis pieaugt, sasniedzot četrkārtīgi pārsniedzot ieceļojušo personu skaitu. Šīs tendences liecina par pastāvīgu tālāku kustību un daudzkārtēji iesniegtiem starptautiskās aizsardzības pieteikumiem ES. Visbeidzot, pēc meklēšanas un glābšanas operācijām notiekošās ieceļošanas būtības dēļ vispārējās migrācijas pārvaldības sistēmas ietvaros nepieciešams īpašs risinājums, atzīstot, ka dalībvalstīm, kuras saskaras ar meklēšanas un glābšanas operāciju izraisītas ieceļošanas sekām, ir jārisina īpašas problēmas.

Šajā priekšlikumā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 78. panta 2. punkta d) apakšpunkts ir izmantots kā juridiskais pamats, lai biometrisko datu iegūšanu padarītu par obligātu pasākumu starptautiskās aizsardzības procedūras ietvaros. Tajā izmantots 78. panta 2. punkta e) apakšpunkts kā juridiskais pamats attiecībā uz kritērijiem un mehānismiem, lai noteiktu, kura dalībvalsts ir atbildīga par patvēruma vai alternatīvās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu. Tajā arī izmantots 78. panta 2. punkta g) apakšpunkts kā juridiskais pamats ar pārmitināšanu saistītiem noteikumiem. Turklāt kā juridiskais pamats ir izmantots arī 79. panta 2. punkta c) apakšpunkts attiecībā uz elementiem par neatbilstīgu trešās valsts valstspiederīgo vai bezvalstnieku identificēšanu attiecībā uz neatbilstīgu imigrāciju un neatļautu uzturēšanos, tostarp to personu izraidīšanu un repatriāciju, kuras uzturas neatļauti, 87. panta 2. punkta a) apakšpunkts kā juridiskais pamats attiecībā uz elementiem, kas saistīti ar attiecīgas informācijas vākšanu, uzglabāšanu, apstrādi, analīzi un apmaiņu tiesībaizsardzības nolūkos, un 88. panta 2. punkta a) apakšpunkts kā juridiskais pamats attiecībā uz Eiropola darbības jomu un uzdevumiem, kuri ietver informācijas vākšanu, uzglabāšanu, apstrādi, analīzi un tās apmaiņu.

Regulā (ES) 2019/817 un Regulā (ES) 2019/818 par sadarbspēju Eurodac ir skaidri iekļauta starp datubāzēm, starp kurām notiek savstarpēja saziņa, izmantojot sadarbspēju. Tas izriet no tā, ka Eurodac ir iekļauta sadarbspējas piemērošanas jomā, kā noteikts abās sadarbspējas regulās, no atkārtotajām atsaucēm apsvērumos par līdzdalību sadarbspējas platformā un atsaucēm operatīvajos pantos kā uz pakļautu meklējumiem kopējā identitātes repozitorijā, lai novērstu, atklātu vai izmeklētu teroristu nodarījumus vai citus smagus noziedzīgus nodarījumus. Jo īpaši Regulas 2019/817 69. pantā ir noteikts, ka Eurodac būs viena no četrām ES sistēmām, kuru dati ir jāsasaista vairāku identitāšu konstatēšanai (MID) pārejas periodā un pirms MID darbības sākšanas. Tomēr no abu sadarbspējas regulu teksta vienlīdz skaidri izriet, ka lielāko daļu ar tām ieviesto procesu attiecībā uz Eurodac nevarēs piemērot ātrāk, kā pēc dienas, kad sāks piemērot pašreizējās Eurodac Regulas (ES) Nr. 603/2013 pārstrādāto redakciju. Tomēr, lai sadarbspējas pilnīga piemērošana stātos spēkā, ir vajadzīgi vairāki grozījumi Regulā (ES) 2019/818 un pašā Eurodac regulā. Šos grozījumus, kas galvenokārt saistīti ar piekļuvi Eurodac datiem, vēl nebija iespējams izdarīt sadarbspējas regulu pieņemšanas laikā, jo pašreizējā Eurodac datubāzē nav burtciparu identitātes datu. Ar šo priekšlikumu Eurodac ieviestie grozījumi, jo īpaši attiecībā uz visām persondatu kategorijām, kas tiks reģistrētas, padara jēgpilnu un operatīvu Eurodac pilnīgu dalību sadarbspējas platformā.

Ar šo priekšlikumu groza spēkā esošu priekšlikumu, tāpēc nav pieejams ex post novērtējums/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude. Tomēr pierādījumi ir pieejami no citiem avotiem, kas norāda uz šo grozījumu nepieciešamību. Tādējādi attiecībā uz datu vākšanu patvēruma jomā diskusijās ar dalībvalstīm (piemēram, Padomes darba sagatavošanas struktūrās) kopš 2016. gada ir izcelti vairāki elementi, kas ietekmē politikas veidošanas reakcijas efektivitāti. Šajā ziņā nostājas, kas tika paustas sarunās par 2016. gada KEPS paketi, diskusijas, kuras norisinājās dažādos citos forumos – gan tehniskā, gan politiskā līmenī –, un dažādu dalībvalstu ieguldījums jaunajā paktā norādīja uz spiedienu, ko neatļauta kustība rada uz dalībvalstu patvēruma sistēmām. Tās arī norādīja uz pašreizējās analīzes ierobežojumiem šajā jomā, kas nesniedz precīzu priekšstatu par šo parādību. Tas ir saistīts ar faktu, ka šādos nolūkos pieejamie dati attiecas uz administratīvām procedūrām, nevis uz indivīdiem. Tā kā pašlaik nav precīzu skaitļu par to, cik (pirmreizējo) pieteikumu iesniedzēju ir ES un cik daudzi pārceļas no vienas dalībvalsts uz citu, jebkādi turpmāki mēģinājumi analizēt šo parādību (piemēram, šādas kustības motīvi, profili, vēlamie galamērķi) būtībā pēc noklusējuma ir spekulatīvi. Līdz ar to piemērotu politikas risinājumu noteikšanā šādas kustības novēršanai iztrūkst mērķtiecības un efektivitātes.

Ierosinātā iniciatīva ir Patvēruma un migrācijas pārvaldes regulas un ES migrācijas politikas turpmāka attīstība, lai nodrošinātu, ka kopējie noteikumi par trešo valstu valstspiederīgo pirkstu nospiedumu noņemšanu un sejas attēla datu iegūšanu Eurodac vajadzībām tiek piemēroti vienādi visās dalībvalstīs. Ar to tiek izveidots instruments, kas Eiropas Savienībai sniegs informāciju par to, cik daudz trešo valstu valstspiederīgo ieceļo ES teritorijā neatbilstīgi vai pēc meklēšanas un glābšanas operācijām un pieprasa starptautisko aizsardzību, un kam ir neatsverama nozīme ilgtspējīgas un uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanā migrācijas un vīzu jomā.

Starp jaunajiem elementiem, kas ieviesti ar grozīto priekšlikumu, visu vienai personai piederošo datu kopu sasaistīšana vienā secībā, lai papildus pieteikumiem varētu saskaitīt arī pieteikumu iesniedzējus, nemainīs biometrisko datu vākšanas un apstrādes veidu. Jauna datne netiks izveidota. Dalībvalstis saglabās īpašumtiesības uz nosūtīto datu kopumu, un tiks piemēroti visi sākotnējā 2016. gada priekšlikumā paredzētie aizsardzības pasākumi, datu glabāšanas un datu drošības noteikumi. Turklāt būs paredzēti arī atbilstīgi aizsardzības pasākumi attiecībā uz sasaistes procedūru, jo datu kopas būtu savstarpēji saistītas konkrētā secībā tikai tad, kad trāpījumu ir apstiprinājušas dalībvalstis (vajadzības gadījumā pārbaudē iesaistot pirkstu nospiedumu ekspertu). Attiecībā uz to jauno personu kategoriju, kuras izkāpj krastā pēc meklēšanas un glābšanas operācijām, šādas personas jau ir reģistrētas Eurodac to personu kategorijā, kas aizturētas saistībā ar nelikumīgu ārējās robežas šķērsošanu. Jaunā atsevišķā kategorija sniegtu precīzāku priekšstatu par migrācijas plūsmām un atvieglotu Patvēruma un migrācijas pārvaldības regulas attiecīgo noteikumu piemērošanu. Šādi noteikumi galu galā nāktu par labu personām, kas pēc meklēšanas un glābšanas operācijām tiek nogādātas krastā, jo tie ļautu precīzāk atspoguļot to statusu, jo tās netiktu reģistrētas kā personas, kas neatbilstīgi šķērso robežu. Par tām tiktu vākti tādi paši dati kā par citām kategorijām ar tādiem pašiem noteikumiem un aizsardzības pasākumiem attiecībā uz pārsūtīšanu, apstrādi un glabāšanu.

Komisija ņēma vērā daudzus ieteikumus, ko sniedza valsts un vietējās iestādes, nevalstiskās un starptautiskās organizācijas, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstais komisārs bēgļu jautājumos (UNHCR), Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM), kā arī domnīcas un akadēmiskās aprindas, par to, kā rast jaunu pieeju migrācijai un risināt pašreizējās migrācijas problēmas, ievērojot cilvēktiesību standartus. Tās uzskata, ka ar jaunu pieeju reformai būtu jāpārskata daži noteikumi par atbildības noteikšanu un jāparedz obligātais solidaritātes mehānisms, t. sk. attiecībā uz personām, kas izkāpušas krastā pēc meklēšanas un glābšanas operācijas. Nevalstiskās organizācijas arī iestājas par to, ka dalībvalstīm vajadzīga kopīga izpratne par atbildību, un aicināja pārskatītajos Dublinas noteikumos iekļaut pastāvīgāku pārcelšanas mehānismu. Piemēram, MEDAM projekta ietvaros Migrācijas politikas centrs ieteica iekļaut migrācijas politikas rezultātu apkopojumu, kura mērķis ir uzraudzīt progresu patvēruma un migrācijas jomā ES līmenī.

–septiņus gadus pēc pieņemšanas un pēc tam reizi četros gados Komisija sagatavo vispārēju Eurodac izvērtējumu, kurā izvērtē sasniegtos rezultātus salīdzinājumā ar mērķiem un ietekmi uz pamattiesībām (pamatojoties uz eu-LISA, dalībvalstu un Eiropola sniegto informāciju);

–reizi divos gados katra dalībvalsts un Eiropols sagatavo ziņojumus par to, cik efektīva ir bijusi biometrisko datu salīdzināšana ar Eurodac datiem tiesībaizsardzības nolūkos. Ziņojumus nosūta Komisijai līdz katra nākamā gada 30. jūnijam. Šos ziņojumus Komisija reizi divos gados apkopo ziņojumā par piekļuvi Eurodac tiesībaizsardzības nolūkos, ko nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un EDAU. Šis ziņojums atšķiras no iepriekšējā punktā aprakstītā ziņojuma.

Gada ziņojumā, kas eu-LISA būs jāsagatavo par centrālās sistēmas darbībām, tiks iekļauta informācija par Eurodac pārvaldību un darbību, izmantojot iepriekš noteiktus kvantitatīvus rādītājus (piemēram, kopējais datu kopu skaits un pa kategorijām, trāpījumu skaits, veids, kā dalībvalstis īsteno termiņus biometrisko datu nosūtīšanai uz Eurodac, tostarp kavējumi utt.).

Ziņojums, kurā ietverts Eurodac vispārējais izvērtējums, kas Komisijai būs jāsagatavo, uzraudzīs sasniegtos rezultātus salīdzinājumā ar regulā noteiktajiem mērķiem un novērtēs ietekmi uz pamattiesībām, jo īpaši datu aizsardzību un tiesībām uz privātumu, tostarp to, vai tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve ir izraisījusi netiešu to personu diskrimināciju, uz kurām attiecas Eurodac regula.

Eiropola un katras dalībvalsts sagatavotajos ziņojumos par to, cik efektīvi ir salīdzināti biometriskie dati ar Eurodac datiem, cita starpā tiks izvērtēts konkrētais salīdzināšanas mērķis, norādītais pamatotu aizdomu pamatojums, to lietu skaits un veids, kuras ir beigušās ar sekmīgu identifikāciju.

•Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

Šis grozītais priekšlikums ir jāizskata saistībā ar iestāžu sarunām par Komisijas 2016. gada priekšlikumu Eurodac regulas pārstrādātai redakcijai, un tas būtu jāuzskata par papildinājumu šīm diskusijām. Šo sarunu rezultātā likumdevēji panāca provizorisku vienošanos, kuru Komisija atbalsta un uzskata par tādu, kas ievērojami uzlabotu Eurodac darbību. Ērtības labad teksts, par ko likumdevēji ir vienojušies un kas iekļauts šajā priekšlikumā, salīdzinājumā ar Komisijas 2016. gada priekšlikumu ir izcelts treknrakstā. Jaunie mērķtiecīgie grozījumi ir izcelti pasvītrotā treknrakstā.

1.Pieteikumu iesniedzēju skaitīšana papildus pieteikumu skaitīšanai

Nesenās diskusijas dažādos forumos (Padomes darba sagatavošanas struktūrās, padomdevēju grupās) un dalībvalstu ieguldījumos jaunajā paktā konsultāciju laikā tika skaidri norādīts uz vairākiem trūkumiem informācijas vākšanā un analīzē ES līmenī patvēruma un migrācijas jomā. Tas kļūst īpaši svarīgi, analizējot neatļautu kustību šajā jomā: pašlaik nav iespējams uzzināt, cik pieteikumu iesniedzēju ir ES, jo skaitīti tiek pieteikumi, un tāpēc vairāki pieteikumi var attiekties uz vienu un to pašu personu. Ņemot to vērā, Eurodac sistēma ir jāpārveido no datubāzes, kurā uzskaita pieteikumus, uz datubāzi, kurā uzskaita pieteikumu iesniedzējus. To var izdarīt, vienā secībā sasaistot visas Eurodac datu kopas, kuras pieder vienai personai, neatkarīgi no datu kategorijas, kas tādējādi ļautu saskaitīt personas. Turklāt īpašs noteikums ļautu eu-LISA sagatavot statistiku par patvēruma meklētāju un pirmreizējo pieteikumu iesniedzēju skaitu, sniedzot precīzu priekšstatu par to, cik daudz trešo valstu valstspiederīgo un bezvalstnieku lūdz patvērumu ES. Apkopojot šos datus ar cita veida datiem, piemēram, tiem, kas attiecas uz pārsūtīšanu saskaņā ar Patvēruma un migrācijas pārvaldības regulu, tiks nodrošināts atbilstošs ieguldījums pareizai politiskajai reakcijai saistībā ar neatļautu kustību.

2.Starpsistēmu statistika

Jauns noteikums, kura pamatā ir attiecīgie sadarbspējas regulu noteikumi (39. pants), ļaus eu-LISA izstrādāt starpsistēmu statistiku, izmantojot datus no Eurodac, ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS), ETIAS un Vīzu informācijas sistēmas (VIS). Viens no mērķiem būtu, piemēram, zināt, cik daudziem trešo valstu valstspiederīgajiem konkrētā dalībvalstī vai konkrētā trešā valstī ir izsniegta īstermiņa vīza, cik no viņiem ir likumīgi ieceļojuši (un kur) un pēc tam pieteikušies starptautiskajai aizsardzībai (un kur). Tas sniegtu nepieciešamo pamatinformāciju šādu parādību novērtēšanai un atbilstošai politiskai reakcijai. Šis noteikums arī paredzētu, ka papildus Komisijai un dalībvalstīm arī topošajai Eiropas Savienības Patvēruma aģentūrai un Frontex būtu piekļuve šādai statistikai, jo abas aģentūras savu attiecīgo pilnvaru ietvaros veic vērtīgu analīzi migrācijas un patvēruma jomā.

3.Jaunas kategorijas izveide personām, kas izkāpušas krastā pēc meklēšanas un glābšanas operācijas (SAR)

Jaunajā Patvēruma un migrācijas pārvaldības regulas priekšlikumā ir paredzēts kritērijs atbildības noteikšanai par starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, ja pieteikums tika reģistrēts pēc tam, kad attiecīgā persona ir izkāpusi krastā pēc meklēšanas un glābšanas operācijas (saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem uz šādām personām attiecas neatbilstīgas ieceļošanas kritērijs). Tas patvēruma acquis labāk atspoguļo saistības, kas izriet no Starptautiskās konvencijas par meklēšanu un glābšanu uz jūras. Lai gan noteikumi par atbildību attiecībā uz šo jauno kategoriju ir tādi paši kā noteikumi attiecībā uz personām, kas ieceļo neatbilstīgi, atšķirība ir būtiska saistībā ar to, ka dalībvalstis, kurās notiek izkāpšana krastā, saskaras ar īpašām problēmām, jo tās nevar izkāpšanai krastā pēc SAR piemērot tādus pašus instrumentus kā neatbilstīgai sauszemes vai gaisa robežas šķērsošanai. Piemēram, nav oficiālu robežpārbaužu attiecībā uz ieceļošanu pēc SAR, kas nozīmē ne tikai to, ka ieceļošanas vietas ir grūtāk definēt, bet arī to, ka trešo valstu valstspiederīgajiem nav vietas, kur oficiāli meklēt ieceļošanu. Tādēļ šīm personām Eurodac ir vajadzīga atsevišķa kategorija, lai tās nebūtu jāreģistrē kā personas, kas neatbilstīgi šķērso robežu (kā tas ir pašlaik). Turklāt tas arī ļaus iegūt precīzāku priekšstatu par migrācijas plūsmu sastāvu ES.

4.Pilnīgas saskaņotības nodrošināšana ar Patvēruma un migrācijas regulas priekšlikumu

Papildus jaunas kategorijas izveidošanai personām, kuras izkāpušas krastā pēc meklēšanas un glābšanas operācijas, šajā grozītajā priekšlikumā ir iekļauts arī noteikumu kopums, kas atspoguļo visus attiecīgos aspektus attiecībā uz dalībvalsts atbildību (dažādie kritēriji atbildības noteikšanai, atbildības nodošana un atbildības izbeigšana). Šie noteikumi papildina tos, kas jau bija iekļauti sākotnējā 2016. gada priekšlikumā. Visbeidzot, šajā grozītajā priekšlikumā ir iekļauti noteikumi par starptautiskās aizsardzības saņēmēju pārcelšanu, tādējādi pilnībā atspoguļojot dažādos scenārijus, kas ietverti Patvēruma un migrācijas regulas priekšlikumā.

5.Konsekvences nodrošināšana ar skrīninga procedūru

Neliels skaits izmaiņu bija vajadzīgs, lai nodrošinātu atbilstību Skrīninga regulas priekšlikumam. Šajā ziņā ir jāpielāgo brīdis, no kura sākas termiņš pieteikuma iesniedzēju biometrisko datu iegūšanai un pārsūtīšanai, lai ņemtu vērā dažādos iespējamos scenārijus, kas paredzēti minētajā priekšlikumā nolūkā nodrošināt vienmērīgu patvēruma procedūras plūsmu.

6.Norāde par noraidītu pieteikumu