21.

aicina Komisiju pēc neatkarīgā ietekmes novērtējuma publicēšanas un sadarbībā ar darbinieku īpašumtiesību organizācijām, dalībvalstīm un attiecīgā gadījumā ar sociālajiem partneriem apsvērt iespēju izstrādāt pamatnostādņu kopumu, kas nodrošinātu DFL shēmu sekmīgu darbību, ietverot šādus elementus: a) mērķorientēti elementi — uzņēmumiem būtu jānosaka DFL shēmas mērķi, lai noteiktu, kurš modelis tiem ir vispiemērotākais, un nodrošinātu vislabākās izredzes sasniegt vēlamo rezultātu; pirms DFL shēmu ieviešanas tās būtu jāapspriež ar darbiniekiem vai to pārstāvjiem; vienošanās par DFL shēmām nedrīkst apdraudēt koplīgumu ievērošanu, b) darbības elastīgums un brīvprātīgums — DFL shēma darbojas atšķirīgi dažādos sektoros, dažādu lielumu un veidu uzņēmumos un dažādās dalībvalstīs; tāpēc lēmums par DFL shēmas izstrādi un īstenošanu būtu jāpieņem uzņēmuma līmenī, ņemot vērā pašreizējos valsts tiesību aktus un praksi un atkarībā no uzņēmuma finansiālās situācijas, c) līgumā paredzētā atalgojuma papildināmība/komplementaritāte — ikvienam DFL modelim ir jābūt darbinieka pamatalgu un pamattiesības papildinošam, nevis šo tiesību aizstājējam, d) darbinieku brīvprātīgums — DFL shēma ir līdzeklis, ar kuru darbiniekiem piedāvā iespēju, kā gūt ieņēmumus no ciešākas finansiālās saistības ar savu darba devēju; galu galā šai shēmai ir jābūt brīvprātīgai, lai katrs darbinieks varētu izvēlēties tajā piedalīties vai nepiedalīties, taču tai ir arī jābūt nediskriminējošā veidā pieejamai visam uzņēmuma darbaspēkam, tostarp nepilna darba laika darbiniekiem, lai panāktu īstenu iekļaušanu, e) apspriešana ar sociālajiem partneriem — ja valstu prakse un tradīcijas ietver sociālo partneru konsultācijas uzņēmuma līmenī, DFL shēmas būtu jāapspriež ar attiecīgajiem sociālajiem partneriem katrā vietējā struktūrā vai uzņēmumā atsevišķi, lai tās pielāgotu uzņēmuma un tā darbinieku konkrētajiem nosacījumiem un apstākļiem; šīm shēmām nevajadzētu diskriminēt darbiniekus par dalību arodbiedrībā vai citu LESD 10. pantā uzskaitīto diskriminācijas iemeslu dēļ, f) skaidra informācija — šāda informācija būtu jāsniedz darbiniekiem par riskiem un tiesībām, kas saistīti ar attiecīgo DFL shēmu, tostarp par jebkādu piešķiršanas periodu: lēmuma par pievienošanos DFL shēmai pamatā vajadzētu būt darbinieka apzinātai piekrišanai, kas dota, pilnībā apzinoties savas tiesības, pienākumus un saistītos riskus, kā arī izmaiņas nodokļu režīmā, ko rada pievienošanās shēmai, un nosacījumus, kurus jebkurā gadījumā piemēro, aizejot no uzņēmuma vai izstājoties no shēmas, g) iesaistīšana pārvaldībā — darba devējam atkarībā no shēmas būtu jāuzaicina darbinieks vai darbinieki tieši iesaistīties uzņēmuma pārvaldībā; attiecīgā gadījumā būtu skaidri un kopīgi jānosaka tiesības un pienākumi; h) ja vienojas par kopīgu īpašumtiesību modeli, ieteicams izvēlēties kolektīvu līdzdalību kapitālā, piemēram, trasta uzņēmumu; izmantojot šo modeli, akcijas būtu jāsadala tā, lai netiktu palielinātas pašreizējās atšķirības atalgojumā; i) norāda, ka darbinieku līdzdalība ir obligāti jāapdrošina, lai to pasargātu no uzņēmuma maksātnespējas; j) vienojoties par DFL shēmām, vienmēr būtu jāņem vērā ietekme uz dzimumu līdztiesību; k) pārredzamība — informācijai par attiecīgā uzņēmuma ekonomisko situāciju, kā arī informācijai par saistītajiem riskiem vienmēr vajadzētu būt pieejamai attiecīgajiem darbiniekiem;