KOMISIJAS ATBILDES UZ EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS ĪPAŠO ZIŅOJUMU „ES GARANTIJA JAUNIEŠIEM: SPERTI PIRMIE SOĻI, BET ĪSTENOŠANAS RISKI” /* COM/2015/0143 final */





KOMISIJAS ATBILDES UZ EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAS ĪPAŠO ZIŅOJUMU „ES GARANTIJA JAUNIEŠIEM: SPERTI PIRMIE SOĻI, BET ĪSTENOŠANAS RISKI” KOPSAVILKUMS V. Pirmais apakšpunkts: Komisija norāda uz dalībvalstīm adresētajiem ieteikumiem un dažos gadījumos patiešām atzinīgi novērtētu labāku pārskatu par visu to plānoto pasākumu aplēstajām izmaksām, kas paredzēti jauniešu bezdarba novēršanai. Komisijas sagatavotajā veidnē dalībvalstīm ir jāsniedz informācija par ES, valsts, reģionāliem/vietējiem, darba devēja un citiem finansējuma avotiem, tādējādi mudinot dalībvalstis sniegt pilnīgu informāciju par GJ kopējām izmaksām un finansējumu (tostarp nepietiekamu finansējumu). Šādu informāciju (dažādā detalizācijas pakāpē) ir iesniegušas 19 no 28 dalībvalstīm. Otrais apakšpunkts: Komisija piekrīt ieteikumam un uzskata to par daļēji īstenotu, konkrēti, ar Padomes ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmu, Eiropas Māceklību aliansi un saistīto Padomes deklarāciju, kā arī nodarbinātības kvalitātes uzraudzību Eiropas pusgada ietvaros. Attiecībā uz kvalitātes elementu veicināšanu Komisija turpinās rosināt pārdomas par „kvalitatīviem” piedāvājumiem, ņemot vērā kvalitātes elementus, kas minēti Komisijas norādēs JNI novērtējumam. Komisija jo īpaši: veicinās debates par „kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu nākamajā valstu GJ koordinatoru sanāksmē, aicinās dalībvalstis apspriest „kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu saistībā ar EMCO darbu, apsvērs iespēju pievērsties „kvalitatīviem” GJ piedāvājumiem Savstarpējas mācīšanās programmā (SMP) un sniegs papildu norādes par „labu kvalitāti” dokumentā par BUJ attiecībā uz GJ. Komisija norāda, ka ex post novērtējums sniegs pierādījumus par darba piedāvājumu kvalitāti, kā ieteikts norādēs JNI novērtējumam. Trešais apakšpunkts: Komisija piekrīt ieteikumam un uzskata to par daļēji īstenotu ar EPSCO padomes apstiprināto rādītāju sistēmu, attiecīgiem pasākumiem, kas paredzēti ESF regulas 19. pantā un I un II pielikumā un attiecīgajos KNR noteikumos par uzraudzību un novērtēšanu gadījumā, ja pasākumus finansē no JNI, un ar Komisijas apņemšanos ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par garantijas jauniešiem īstenošanu 2016. gadā. Uzraudzības darbības būs iekļautas Komisijas novērtējumā par garantijas jauniešiem īstenošanu nākamo Eiropas pusgadu ietvaros. Tās arī nodrošinās informāciju Komisijas 2016. gada ziņojumam par garantijas jauniešiem īstenošanu, ko ar attiecīgu saziņas kanālu starpniecību oficiāli iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei. IEVADS 15. Komisija norāda, ka papildu 11 miljardi ir paredzēti tādiem pasākumiem kā nodarbinātības pakalpojumu un pašnodarbinātības pasākumu modernizēšana, kas netieši sekmēs arī jauniešu nodarbinātību. Vairāk nekā 26 miljardus euro tērēs izglītošanas pasākumiem, tostarp mūžizglītībai, kuros jaunieši, visticamāk, būs vieni no galvenajiem atbalsta saņēmējiem. APSVĒRUMI 37. Komisija vēlas atgādināt, ka tā darbojas elastīgā tiesiskajā vidē, pamatojoties uz Padomes ieteikumu, un, kaut arī daudzus garantijas jauniešiem apakšelementus atbilstošos gadījumos ir vēlams īstenot, tiem visiem nav jābūt konkrētā valsts shēmā. Turklāt iesniegto GJĪP izvērtējums bija tikai pirmais solis garantijas jauniešiem īstenošanas dalībvalstīs pastāvīgas uzraudzības procesā. Komisija uzrauga garantijas jauniešiem shēmu īstenošanu Eiropas pusgada ietvaros. Eiropas pusgada norises ietver daudzus valsts politikas virzienus, kas saistīti ar garantijas jauniešiem īstenošanu. Pirmais ievilkums: saistībā ar Eiropas pusgadu ir uzsvērts, ka atbilstošos gadījumos ir jāuzlabo IKT/digitālās prasmes. Otrais ievilkums: Komisija uzskata, ka pamatota piedāvājuma nepieņemšanas nesasaistīšana ar bezdarba vai sociālās palīdzības pabalstiem ne vienmēr ierobežo garantijas jauniešiem shēmas efektivitāti. Komisijas dienestu darba dokumentā ir noteikts, ka savstarpēja pienākuma princips, piemēram, dalība aktīvās nodarbinātības tirgus politikā, būtu jāņem vērā, izstrādājot garantijas jauniešiem shēmu[1]. Padomes ieteikumā savstarpēja pienākuma princips ir piesaukts saistībā ar agrīnu iesaistīšanos un aktivizāciju (10. ieteikums). Kaut arī „savstarpējs pienākums” varētu dot būtisku labumu, tas nav iekļauts novērtēšanas sistēmā, jo būtu pārāk preskriptīvi vērtēt shēmu, ja tas būtu iekļauts, gadījumā, ja dalībvalsts izvēlas neizmantot to savas shēmas pamatā vai ja valsts noteikumi un prakse to neatļauj. Tāpēc par prioritāti noteica garantijas jauniešiem galveno elementu, kā arī iecerēto piedāvājumu un to tvēruma novērtēšanu. 41. Attiecībā uz tādas darbības programmas īstenošanu, kurā ir ar JNI saistīti pasākumi, jānorāda, ka, pirms Komisija veic maksājumus no fondiem, ir jābūt ieviestam „stratēģiskam politikas satvaram jaunatnes nodarbinātības veicināšanai”. Šī priekšnoteikuma (tā dēvētā JNI ex ante nosacījuma) Komisijas novērtējuma pamatā ir dalībvalsts pašnovērtējums un tajā sniegtā informācija. Ja dalībvalsts ir atsaukusies uz kādu citu valsts stratēģiju jaunatnes nodarbinātības jomā, kas nav GJĪP, Komisijas veiktā JNI ex ante nosacījuma īstenošanas novērtējuma pamatā ir jābūt visiem stratēģiskajiem dokumentiem jaunatnes nodarbinātības jomā, uz kuriem atsaucas dalībvalstis. Tomēr, vērtējot JNI ex ante nosacījumu, Komisija ņem vērā atbilstību GJĪP, lai ESF ieguldījumi būtu saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts politikas mērķiem. 42. Komisija norāda, ka GJĪP vērtēšanas sistēma nav tāda pati kā JNI ex ante nosacījumam, jo abiem procesiem ir atšķirīgi mērķi — attiecīgi politikas mērķis (GJ) un tiesiskā atbilstība (JNI). Saskaņā ar ex ante nosacījuma izpildes kritērijiem ir nepieciešams „stratēģisks politikas satvars jaunatnes nodarbinātības veicināšanai, tostarp garantijas jauniešiem īstenošana”. Regulā noteikti arī apakškritēriji, saskaņā ar kuriem Komisijas dienestiem ir jāvērtē šis „stratēģiskais politikas satvars”. Regulā nav atsauces uz pašreizējo GJĪP un vēl jo vairāk uz tā pozitīvo novērtējumu, ko veikusi Komisija. Tāpēc nav automātiskas saiknes starp GJĪP novērtējumu, ko veic no politikas viedokļa, ņemot vērā ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi, un ar JNI saistītā ex ante nosacījuma novērtējumu, ko veic atbilstoši KNR noteiktajam kritēriju kopumam. Komisija norāda, ka šādu saikni, kas padarītu GJĪP ieviešanu par tiesisku prasību JNI ex ante nosacījuma izpildei, ierosināja Komisija, bet noraidīja Padome likumdošanas procesā. 43. Komisija atsaucas uz savu atbildi par 42. punktu. Dažkārt niansētus vai nedaudz atšķirīgus divu procesu iznākumus var izskaidrot ar to atšķirīgo, kaut arī zināmā mērā savstarpēji saistīto būtību. Apakškritērijos, saskaņā ar kuriem būtu jāvērtē „stratēģiskais politikas satvars jaunatnes nodarbinātības veicināšanai”, ir arī tādi kvalitatīvi elementi kā galveno ieinteresēto personu, tostarp valsts iestāžu, kas iesaistītas saskaņošanas pasākumos ar partneriem, agrīnas iesaistīšanās un aktivizācijas sistēmas struktūras, kā arī uzraudzības pasākumu noteikšana. Šo kvalitatīvo elementu novērtēšana nav tikai formāla pārbaude. Turklāt atbilstošā apmērā Komisijas JNI ex ante nosacījuma izpildes novērtēšanas konteksts bija veids, kādā pieprasīt konkrētas pārmaiņas GJĪP (piemēram, Francijas gadījumā). Komisijas kopīga atbilde par 45. un 46. punktu. Komisija piekrīt un vēlas norādīt, ka ieguldījumi garantijā jauniešiem ir būtiski, lai ES saglabātu savu turpmākas izaugsmes potenciālu. Būtisks ES finansējums var palīdzēt — lielākoties no Eiropas Sociālā fonda un saistībā ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu. Taču, lai nodrošinātu, ka garantija jauniešiem ir reāla, dalībvalstīm arī savas valsts budžetā ir jānosaka jaunatnes nodarbinātības pasākumi par prioritāti. 47. Informāciju par garantijas jauniešiem shēmas plānotajiem finansējuma avotiem (dažādā detalizācijas pakāpē) ir iesniegušas 19 no 28 dalībvalstīm. Tomēr dažos gadījumos Komisija atzinīgi novērtētu labāku pārskatu par visu plānoto pasākumu aplēstajām izmaksām, kaut arī ir zināms, ka ikviena garantijas jauniešiem izmaksu aplēse ir pakļauta iebildumiem. 49. Ieteikumā par garantijas jauniešiem izveidi nav norādīts precīzs veids, kādā dalībvalstis ieviesīs garantiju jauniešiem, jo tas lielā mērā būs atkarīgs no situācijas valstī (piemēram, NEET skaita valstī un to konkrētām īpašībām). Tāpēc ietekme būs atkarīga no dalībvalstu izvēles attiecībā uz atbalsta novirzīšanu un sagatavošanu. Kā paskaidrots Komisijas priekšlikuma paskaidrojuma rakstā, tam pievienots dienestu darba dokuments (DDD), kurā ir sīkāk skaidrots, ko ietver garantija jauniešiem, risināti jautājumi par šādu shēmu izmaksām un ieguvumiem, kā arī cits pēc cita aprakstīti elementi, kas nepieciešami, lai garantija jauniešiem būtu veiksmīga. Turklāt DDD pielikumā ir izklāstīti jaunatnes nodarbinātību atbalstošie pašreizējie politikas virzieni 27 dalībvalstīs un Horvātijā, kas ataino šo dažādo sākotnējo situāciju šajās valstīs saistībā ar pilntiesīgu garantijas jauniešiem shēmu īstenošanu. Garantijas jauniešiem reālās izmaksas būs atkarīgas arī no valstu apstākļiem un tā, kā šī shēma ir veidota un ieviesta katrā dalībvalstī. Kopumā ikviena garantijas jauniešiem izmaksu aplēse ir pakļauta vairākiem iebildumiem. Saistībā ar šo Austrijas, Somijas, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes piemēri varētu būt norāde uz potenciālajām dalībvalstu izmaksām, ja tās plāno ieviest garantiju jauniešiem. 50. Komisija atsaucas uz savu atbildi par 15. punktu. 53. Komisija atsaucas uz savu atbildi par 47. punktu. 54. Komisija patiesi informēja Franciju par to, ka plāna vispārīgie kvantitatīvie mērķi nav pietiekami skaidri, un norādīja, ka pastāv bažas par kvalitatīvajiem aspektiem piedāvājumos, ko Pôle Emploi ierosinās NEET, lai nodrošinātu atbilstību GJ. Nākamā pēcpārbaude notiks saistībā ar Eiropas pusgadu. Savā GJĪP Īrija iekļāva tabulu, kurā ir izklāstīta informācija par vidējo dalībnieku skaitu, jaunu dalībnieku iesaistīšanos, paredzamo jauniešu iesaistīšanos un pakalpojumu nodrošināšanas jauniešiem indikatīvajām izmaksām. Īrijas iestādes atturas no turpmāko dalībnieku skaita prognozēšanas, kamēr nav pieņemts lēmums par valsts budžeta sadalījumu, un tāpēc neiesniedza skaitļus par laikposmu pēc 2014. gada. Tāpēc tika uzskatīts, ka nav nepieciešams vai nav atbilstoši pieprasīt papildu informāciju no Īrijas iestādēm. Komisijas kopīga atbilde par 55. un 56. punktu. Komisija uzskatīja, ka primāri svarīgi bija noskaidrot, vai papildus ES līdzekļiem piešķīra (pietiekamā daudzumā) valsts līdzekļus. Tāpēc dalībvalstij nodrošināja veidni, kurā tai pieprasīja sniegt informāciju par pieejamā finansējuma avotiem, t. i., vai finansējuma avots ir ES, valsts, reģionāls/vietējs, darba devēja un/vai cits avots. Šajā posmā dažādu ES līdzekļu sadalījums bija otršķirīgs, jo neilgi pēc tam bija plānotas darbības programmas. Komisija uzskatīja, ka ES finansējuma avotu sadalījumu pa ESF/JNI līdzekļiem sīki izklāstīs attiecīgajās DP, jo īpaši ņemot vērā to, ka starp dalībvalstīm un Komisiju vēl aizvien notika neformālas sarunas par DP finansēšanas plāniem. 57. Komisija norāda, ka JNI izdevumu pareizību pārbaudīs parastā pārliecības veidošanas procesā, kurā pienācīgi ņem vērā konkrētus riskus. Komisijas kopīga atbilde par 61. un 62. punktu. Komisija piekrīt, ka „laba kvalitāte” ir garantijas jauniešiem īstenošanas būtisks elements. Komisija veicina kvalitātes elementu kopumu, kas attiecas uz stažēšanos (Padomes ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu) un mācekļa praksi (Eiropas Māceklību aliansē un attiecīgajā Padomes deklarācijā). Attiecībā uz darbiem Komisija uzrauga nodarbinātības kvalitāti Eiropas pusgada ietvaros, īpašu uzmanību pievēršot pārejai no skolas uz darbu un jautājumiem par darba tirgus segmentāciju. Attiecībā uz nodarbinātības kvalitāti atvērtā tirgū Komisija uzskata, ka ikviens kvalitātes novērtējums būs atkarīgs no situācijas attiecīgajā darba tirgū, tostarp tādiem aspektiem kā tiesību akti nodarbinātības jomā vai pašreizējais ekonomiskais klimats. Komisija turpinās rosināt pārdomas par „kvalitatīviem” piedāvājumiem, ņemot vērā kvalitātes elementus, kas minēti Komisijas norādēs JNI novērtējumam. Komisija jo īpaši: veicinās debates par „kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu nākamajā valstu GJ koordinatoru sanāksmē, aicinās dalībvalstis apspriest „kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu saistībā ar EMCO darbu, apsvērs iespēju pievērsties „kvalitatīviem” GJ piedāvājumiem Savstarpējas mācīšanās programmā (SMP) un sniegs papildu norādes par „labu kvalitāti” dokumentā par BUJ attiecībā uz GJ. 63. Komisija atsaucas uz savu kopīgo atbildi par 61. un 62. punktu. Turklāt Komisija uzskata, ka konsekventa GJ īstenošana un „viena pieeja visiem” nav iespējama un neatbilst Padomes ieteikumam, kurā ir skaidri norādīts, ka GJ shēmām ir jāatbilst vietējiem, reģionāliem un valsts apstākļiem. Tomēr Komisija piekrīt, ka efektīva garantijas jauniešiem īstenošana ir ļoti svarīga. Uz iznākumu balstītajai pieejai, ko izmanto Komisija, ir daudz priekšrocību, novērtējot GJ shēmu pasākumu efektivitāti, jo tajā ņem vērā dažādās darba tirgus situācijas un individuāla piedāvājuma ilgtspēju. Saistībā ar šo Komisija uzskata, ka kopumā piedāvājums ir kvalitatīvs, ja persona, kas gūst labumu no tā, iegūst ilgtspējīgu vietu darba tirgū. Tas ir, pēc tam neatgriežas pie bezdarba vai neaktivitātes; tādējādi „kvalitatīvu” piedāvājumu var vērtēt pēc tā iznākuma. Kā minēts iepriekš (skatīt kopīgo atbildi par 61. un 62. punktu), Komisija turpinās rosināt pārdomas par „kvalitatīviem” piedāvājumiem. Komisija norāda, ka gan uz subsidētiem mācekļa prakses, stažēšanās vai tālākas izglītošanās piedāvājumiem, piemēram, tādiem, kas finansēti no JNI/ESF programmām vai valsts programmām, gan nesubsidētiem jau attiecas kvalitātes standarti. 65. Komisija vēlas norādīt, ka, lai noteiktu kopēju uzraudzības sistēmu, bija nepieciešams ilgs saskaņošanas process. Tas varēja kavēt Padomes ieteikuma par garantijas jauniešiem izveidi apstiprināšanu svarīgā brīdī un tādējādi traucēt ātru ieviešanu. 68. Komisija vēlas norādīt, ka uzraudzības rezultātus iekļāva svarīgākajos Eiropas Komisijas apstiprinātajos dokumentos, kas saistīti ar Eiropas pusgadu (Komisijas dienestu darba dokumentos, padziļinātajos pārskatos, priekšlikumos konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem). Komisija regulāri apmainās ar informāciju ar Eiropas Parlamentu par notikumiem Eiropas pusgada ietvaros. Turklāt papildus 2013. gada 27. un 28. jūnija Eiropadomes secinājumiem Komisija 2016. gadā ziņos Eiropas Parlamentam un Padomei par garantijas jauniešiem īstenošanu un JNI darbību. Komisijas kopīga atbilde par 69. un 70. punktu. Komisija norāda, ka otrais pārskats par garantijas jauniešiem shēmu īstenošanas progresu 21 dalībvalstī notika EMCO 2014. gada 3. decembrī un tika izdarīti secinājumi par katru aplūkoto valsti. Pēcpārbaudi saistībā ar tiem veiks 2015. gada maijā. Visos pārskatos, kurus izklāstīja EMCO 2014. gada decembrī, uzmanība lielā mērā bija pievērsta garantijas jauniešiem shēmām, un tie bija sagatavoti atbilstoši visās dalībvalstīs izmantotajām darba metodēm. Gan par 2014. gada maija, gan decembra pārskatiem runāja nākamajās EPSCO sanāksmēs par jauniešu bezdarbu un garantiju jauniešiem. 71. Garantijas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu apstiprināja EMCO 2014. gada 22. septembrī. EPSCO padome 2014. gada decembrī apstiprināja galvenos paziņojumus par garantijas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu, kuros pieprasīts izteikt stingru politisku apņemšanos, lai novērstu pašreizējos traucēkļus datu vākšanai un nodrošinātu saprātīgu garantijas jauniešiem uzraudzības sistēmu ES un dalībvalstu līmenī, pamatojoties uz ierosināto sistēmu. Skatīt arī Komisijas atbildi par 65. punktu. 72. Komisija piekrīt, ka ir nepieciešama dalībvalstu pastāvīga apņemšanās. GJ datu vākšanas pilotprojektu sāka EMCO rādītāju grupa 2014. gada oktobrī. Mērķis bija pārbaudīt metodiku, ko piedāvāja parastai administratīvo datu vākšanai garantijas jauniešiem īstenošanas uzraudzībai, un novērtēt traucēkļus, ar kuriem saskaras dalībvalstis, un to, kā tos var novērst, ņemot vērā, ka 2015. gada jūnijā sāksies parastā datu vākšana. Līdz 18. februārim savas atbildes iesniedza visas dalībvalstis, izņemot trīs. Plānots, ka pārējās atbildes iesniegs drīz. 73. Galveno nodarbinātības un sociālo rādītāju rezultāti ir papildināti ar papildu informāciju, kas cita starpā iegūta no nodarbinātības pārraudzības instrumenta (NPI), un dalībvalstu veikto politikas pasākumu novērtējumu. Komisijas kopīga atbilde par 74.–76. punktu. Komisija uzsver, ka konkrētai valstij adresētu ieteikumu izstrādāšana un apstiprināšana primāri ir politisks process, kurā, pamatojoties uz konkrētas valsts analīzi dienestu darba dokumentos, Komisija sniedz priekšlikumu, ko pēc tam pārskata daudzpusējā uzraudzības procesā komitejās, Padomes grupās, bet vēlāk apstiprina Eiropas Padome. Komisijas priekšlikumos konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem ņem vērā katras valsts situācijas īpašās iezīmes. 7. izcēlums. Konkrētām valstīm adresēti ieteikumi 2013. gadā — Lietuvas un Itālijas piemēri Komisija uzskata, ka ieteikumos Lietuvai un Itālija bija pienācīgi ņemtas vērā katras valsts situācijas īpašās iezīmes. 77. Komisija norāda, ka kopumā vidējā termiņā pusgada norises izraisīs būtiskas reformas dalībvalstīs. 80. Komisija uzskata, ka gandrīz visos dalībvalstu iesniegtajos GJĪP ir lietderīgs vispārīgs pārskats par visiem garantijas jauniešiem pasākumiem. Turklāt Komisija ir izveidojusi garantijas jauniešiem uzraudzības sistēmu. Strukturālās reformas uzrauga Eiropas pusgada ietvaros, tostarp EMCO. Pasākumus, kas adresēti atsevišķām personām, uzraudzīs gan ar garantijas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu, gan — no JNI finansēto pasākumu gadījumā — ar atbilstošiem pasākumiem, kas paredzēti ESF regulas 19. pantā un I un II pielikumā, kā arī attiecīgajos KNR noteikumos par uzraudzību un novērtēšanu. 84. II pielikumā ir izstrādāti JNI ESF rādītāji, lai pēc iespējas rūpīgāk uzraudzītu I pielikumā noteiktos ESF kopējos rādītājus. Vienlaikus tie ataino JNI īpašo būtību. Pirmais ievilkums: lai nodrošinātu kvalitatīvu rezultātu attiecībā pret (JNI) piešķirto finansējumu, Komisija ir ieinteresēta izmērīt vispārējos iznākumus saistībā ar pārmaiņām personas statusā, proti, no NEET darbības sākumā uz iespējamām pārmaiņām pēc JNI atbalsta. Garantijai jauniešiem ir savas uzraudzības prasības, kas ļaus izsekot garantijas jauniešiem ietvaros sniegto piedāvājumu veidiem, sākot ar 2016. gadu. Otrais ievilkums JNI rādītājos ir ievērota ESF kopējo rādītāju loģika un sistēma. Iepriekšējo JNI pasākumu dalībnieku turpmāka uzraudzība uzliek papildu slogu dalībniekiem un administratīvajiem resursiem. Attiecībā uz dažiem pasākumiem šāda plaša obligāta uzraudzība varētu būt dārga un pārmērīga. Pēc ilgāka laika novērotā ietekme samazina cēloņsakarību starp apsvērumiem un intervenci, samazinot šo apsvērumu pievienoto vērtību. Tomēr papildus obligātajai uzraudzībai dalībvalstis var pieņemt lēmumu par papildu ilgtermiņa rādītājiem, piemēram, atkārtot aptauju pēc sešiem mēnešiem. Kā arī dalībvalstīm ir pienākums veikt ietekmes novērtējumu, kas sniegs priekšstatu par tādu intervenču ilgtermiņa ietekmi kā ienākumu atšķirība nākamajā gadā un līdzīgi rādītāji papildus II pielikumā izklāstītajiem rādītājiem. Trešais ievilkums: ja dalībvalsts savā DP ir norādījusi, ka tā plāno paplašināt mērķgrupu līdz 30 gadiem, Komisija pieprasa dalībvalstij iekļaut programmai raksturīgus papildu rādītājus, kas attiektos uz vecuma grupu no 25 līdz 29 gadiem. Rezultātu rādītāji pēc būtības nav raksturīgi konkrētam vecumam un neattiecas uz kādu grupu, piemēram, 15–18 gadi utt. Tomēr Komisija ir pieprasījusi dalībvalstīm iekļaut programmai raksturīgus iznākuma rādītājus JNI vecuma grupai no 25 līdz 29 gadiem, ja tās nolemj aptvert šo grupu. Šie rādītāji ļautu novērtēt intervenču efektivitāti, ja tos apvienotu ar JNI II pielikumā noteiktajiem rezultātu rādītājiem. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 87. Skatīt Komisijas atbildi par 37. punktu. 89. Komisija atsaucas uz savu atbildi par 47. punktu. Komisija norāda, ka Padomes ieteikumā nav noteikts precīzs veids, kādā dalībvalstis īstenos GJ (t. i., darbs, turpmāka izglītība, mācekļa prakse vai stažēšanās), jo tas būs atkarīgs no situācijas valstī (t. i., cik daudz NEET ir valstī, kāda ir NEET struktūra). Konkrēta atbalsta plānošana un izstrāde ietekmē izmaksas un ieguvumus un apgrūtina visu iespējamo variantu izmaksu un ieguvumu noteikšanu pirms laika. Tomēr Komisija piekrīt, ka varētu pastāvēt risks, ka kopējais finansējums varētu būt nepietiekams, lai īstenotu garantijas jauniešiem shēmas, un mudina dalībvalstis noteikt jaunatnes nodarbinātības pasākumus par prioritātēm savā valsts budžetā. Jāatgādina arī, ka ES fondu atbalstu GJ piešķir ne tikai tiešiem JNI un ESF pasākumiem jauniešu apmācības un nodarbinātības pasākumiem. ESF atbalsta arī darba tirgus pakalpojumu modernizēšanu, pašnodarbinātības, izglītības un sociālās iekļaušanas pasākumus, kas daļēji atbalsta arī jaunatnes nodarbinātību saistībā ar strukturālajām reformām. 1. ieteikums Komisija norāda uz dalībvalstīm adresēto ieteikumu un dažos gadījumos patiešām atzinīgi novērtētu labāku pārskatu par visu to plānoto pasākumu aplēstajām izmaksām, kas paredzēti jauniešu bezdarba novēršanai. Komisijas sagatavotajā veidnē dalībvalstīm ir jāsniedz informācija par ES, valsts, reģionāliem/vietējiem, darba devēja un citiem finansējuma avotiem, tādējādi mudinot dalībvalstis sniegt pilnīgu informāciju par GJ kopējām izmaksām un finansējumu (tostarp nepietiekamu finansējumu). Šādu informāciju (dažādā detalizācijas pakāpē) ir iesniegušas 19 no 28 dalībvalstīm. 90. Komisija uzskata, ka konsekventa garantijas jauniešiem īstenošana un „viena pieeja visiem” nav iespējama un neatbilst Padomes ieteikumam, kurā ir skaidri norādīts, ka GJ shēmām ir jāatbilst vietējiem, reģionāliem un valsts apstākļiem. Komisija piekrīt, ka efektīva garantijas jauniešiem īstenošana ir ļoti svarīga. Uz iznākumu balstītajai pieejai, ko izmanto Komisija, ir daudz priekšrocību, novērtējot GJ shēmu pasākumu efektivitāti, jo tajā ņem vērā dažādās darba tirgus situācijas un individuāla piedāvājuma ilgtspēju. Saistībā ar šo Komisija uzskata, ka kopumā piedāvājums ir kvalitatīvs, ja persona, kas gūst labumu no tā, iegūst ilgtspējīgu vietu darba tirgū. Tas ir, pēc tam neatgriežas pie bezdarba vai neaktivitātes; tādējādi „kvalitatīvu” piedāvājumu var vērtēt pēc tā iznākuma. Komisija norāda, ka gan uz subsidētiem mācekļa prakses, stažēšanās vai tālākas izglītošanās piedāvājumiem, piemēram, tādiem, kas finansēti no JNI/ESF programmām vai valsts programmām, gan nesubsidētiem jau attiecas kvalitātes standarti. Saistībā ar šo Komisija veicina kvalitātes elementu kopumu, kas attiecas uz stažēšanos (Padomes ieteikumā par stažēšanās kvalitātes sistēmu) un mācekļa praksi (Eiropas Māceklību aliansē un attiecīgajā Padomes deklarācijā). Attiecībā uz darbiem Komisija uzrauga nodarbinātības kvalitāti Eiropas pusgada ietvaros, īpašu uzmanību pievēršot pārejai no skolas uz darbu un jautājumiem par darba tirgus segmentāciju. Attiecībā uz nodarbinātības kvalitāti atvērtā tirgū Komisija uzskata, ka ikviens kvalitātes novērtējums būs atkarīgs no situācijas attiecīgajā darba tirgū, tostarp tādiem aspektiem kā tiesību akti nodarbinātības jomā vai pašreizējais ekonomiskais klimats. 2. ieteikums Komisija piekrīt ieteikumam un uzskata to par daļēji īstenotu, konkrēti, ar Padomes ieteikumu par stažēšanās kvalitātes sistēmu, Eiropas Māceklību aliansi un saistīto Padomes deklarāciju, kā arī nodarbinātības kvalitātes uzraudzību Eiropas pusgada ietvaros. Attiecībā uz kvalitātes elementu veicināšanu Komisija turpinās rosināt pārdomas par „kvalitatīviem” piedāvājumiem, ņemot vērā kvalitātes elementus, kas minēti Komisijas norādēs JNI novērtējumam. Komisija jo īpaši: veicinās debates par „kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu nākamajā valstu GJ koordinatoru sanāksmē, aicinās dalībvalstis apspriest „kvalitatīvu” piedāvājumu jēdzienu saistībā ar EMCO darbu, apsvērs iespēju pievērsties „kvalitatīviem” GJ piedāvājumiem Savstarpējas mācīšanās programmā (SMP) un sniegs papildu norādes par „labu kvalitāti” dokumentā par BUJ attiecībā uz GJ. Komisija norāda, ka ex post novērtējums sniegs pierādījumus par darba piedāvājumu kvalitāti, kā ir ieteikts norādēs JNI novērtējumam. 91. Komisija uzrauga garantijas jauniešiem īstenošanu Eiropas pusgada ietvaros, tostarp divpusējās sanāksmēs ar dalībvalstīm un faktu vākšanas misijās. Piedaloties Nodarbinātības komitejā (EMCO) — Padomes apsvērumu gatavošanā —, Komisija arī veic ieguldījumu garantijas jauniešiem īstenošanas daudzpusējā uzraudzībā. Saistībā ar šo vienu reizi 2013. gadā un divas reizes 2014. gadā izklāstīja īpašus daudzpusējās uzraudzības pārskatus. Gan par 2014. gada maija, gan decembra pārskatu runāja nākamajās EPSCO sanāksmēs par jauniešu bezdarbu un garantiju jauniešiem. Atbilstošos gadījumos Komisija ierosina konkrētai valstij adresētus ieteikumus. EMCO daudzpusējo pārskatu secinājumus ietver galīgajās sarunās par konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem. EMCO 2014. gada 22. septembrī apstiprināja garantijas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu, pamatojoties uz makroekonomikas, īstenošanas un pēcpārbaudes līmeņa rādītājiem, kas visi kopā sniegs vispārīgu priekšstatu par garantijas jauniešiem shēmu ietekmi uz jauniešu situāciju darba tirgū visā Eiropā. Pašlaik datu vākšanas pilotprojektā visās 28 dalībvalstī pārbauda administratīvos datus, kas nepieciešami „īstenošanas līmenī”, bet 2015. gadā sāksies parastā datu vākšana. EPSCO padome 2014. gada 11. decembrī apstiprināja galvenos paziņojumus par rādītāju sistēmu, uzsverot dalībvalstu politisku apņemšanos sniegt nepieciešamos datus. Pasākumus, kas adresēti atsevišķām personām, uzraudzīs gan ar garantijas jauniešiem uzraudzības rādītāju sistēmu, gan — no JNI finansēto pasākumu gadījumā — ar atbilstošiem pasākumiem, kas paredzēti ESF regulas 19. pantā un I un II pielikumā, kā arī attiecīgajos KNR noteikumos par uzraudzību un novērtēšanu. Jo īpaši attiecībā uz JNI Komisija ir izveidojusi JNI darbību uzraudzības sistēmu, ko īsteno GJ ietvaros, nosakot kopējus rādītājus ESF regulā. 3. ieteikums Komisija piekrīt ieteikumam un uzskata to par daļēji īstenotu ar EPSCO padomes apstiprināto rādītāju sistēmu, attiecīgiem pasākumiem, kas paredzēti ESF regulas 19. pantā un I un II pielikumā un attiecīgajos KNR noteikumos par uzraudzību un novērtēšanu gadījumā, ja pasākumus finansē no JNI, un ar Komisijas apņemšanos ziņot Eiropas Parlamentam un Padomei par garantijas jauniešiem īstenošanu 2016. gadā. Uzraudzības darbības būs pamatā Komisijas novērtējumam par garantijas jauniešiem īstenošanu nākamajos Eiropas pusgados. Tās arī nodrošinās informāciju Komisijas 2016. gada ziņojumam par garantijas jauniešiem īstenošanu, ko ar attiecīgu saziņas kanālu starpniecību oficiāli iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei. [1] Eiropas Komisijas dienestu darba dokuments, SWD(2012) 409 final, 4. lpp.