Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2013. un 2014. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem /* COM/2012/0579 final - 2012/0282 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Dziļūdens krājumi ir zivju krājumi, no kuriem zvejo ūdeņos, kas atrodas ārpus kontinentālo šelfu galvenajām zvejas vietām. Tie ir sastopami kontinentālajās nogāzēs vai pie jūras pacēlumiem. Vairums dziļūdens sugu ir lēnaudzīgas, tām ir ilgs mūžs, tāpēc tās ir īpaši jutīgas pret zvejas darbībām. Cits svarīgs sugas jutības pakāpi noteicošs faktors ir tas, vai zveja notiek zonās, kur zivis uzturas lokālos baros, jo īpaši nārsta laikā. Tādā veidā zvejo Atlantijas lielgalvi, zilo jūraslīdaku un beriksas. Kā jebkura savvaļas zivju krājuma gadījumā, ja dziļūdens zvejniecības netiks nekādā veidā ierobežotas, tas radīs neveselīgu konkurenci starp zvejas uzņēmumiem: katrs tieksies iegūt savā īpašumā brīvo resursu, neko daudz nerūpējoties par tā ilgtspējīgu izmantošanu. Kamēr Eiropas Savienība 2003. gadā nebija ieviesusi kopēju regulējumu, dažu dziļūdens zivju sugu gadījumā tieši tā arī notika. Piemēram, par noplicinātiem uzskatāmi tādi vērtīgi krājumi kā Atlantijas lielgalvis ziemeļrietumu ūdeņos un sarkanā zobaine Biskajas līcī. Tāpēc zvejas darbību ierobežošana uzskatāma par publisku intervenci, kas nepieciešama, lai novērstu zvejnieku ienākumu izsīkumu, uzlabotu zivju krājumu izmantošanu, to orientējot uz ieguves apjomu palielināšanu ilgtermiņā, un mazinātu ietekmi uz ekosistēmu un barošanās tīklu, ko izraisījusi dažu zivju populāciju apjoma pēkšņa samazināšanās. Attiecībā uz dziļūdens zivju sugām publiskā intervence iegūst īpaši lielu nozīmi, jo lēnaudzīgo sugu krājumu noplicināšanas sekas var būt neatgriezeniskas: labākajā gadījumā būtu vajadzīgs ilgstošs atveseļošanās periods. Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) reizi divos gados sagatavo sīku pārskatu par dziļūdens zivju krājumu bioloģisko stāvokli. Jaunākie ieteikumi sniegti 2012. gada jūnijā. Šis priekšlikums par zvejas iespēju noteikšanu ir pamatots ar turpmāku pētījumu, ko pēc ICES 2012. gada jūlijā veica Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Kopā tie nodrošina pamatu, lai dziļūdens zivju krājumiem zvejas iespējas noteiktu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. panta 2. punkta b) apakšpunkta principu, kurš paredz, ka kopējās zivsaimniecības politikas satvarā pieņemtie lēmumi jāpamato ar savlaicīgi sniegtiem un pārliecinošiem zinātniskiem ieteikumiem. Tāpēc Komisija ir iedibinājusi praksi izstrādāt zvejas iespēju regulu priekšlikumus tikpat bieži, cik bieži kļūst pieejami zinātniskie ieteikumi. Turklāt Komisija ir novērtējusi vispārējās pieejamības režīma efektivitāti dziļūdens krājumu gadījumā (Padomes 2002. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[1]) un pēc plašas apspriešanās veikusi ietekmes novērtējumu par šā režīma nostiprināšanas iespējām. Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija 2012. gada 19. jūlijā iesniedza priekšlikumu par pieejamības režīma pārskatīšanu, paredzot pastiprināt licencēšanas sistēmu un pakāpeniski beigt izmantot tādus zvejas rīkus, kas raksturīgi mazāk ilgtspējīgai specializētajai dziļūdens sugu zvejai, proti, grunts tralerus un uz grunts nostiprinātus žaunu tīklus. Komisija turklāt ir ierosinājusi noteikt īpašas datu vākšanas prasības attiecībā uz dziļūdens zvejas darbībām. Vispārīgais konteksts Kopš 2003. gada dziļūdens zivju sugu zveja Eiropas Savienībā tiek regulēta ar kopējo pieļaujamo nozveju (KPN), ko nosaka atkarībā no sugas un no apgabala, un ar maksimālo zvejas piepūli, ko nosaka Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļas apgabaliem. Kopējā pieļaujamā nozveja konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem 2011. un 2012. gadam noteikta Padomes 2010. gada 13. decembra Regulā (ES) Nr. 1225/2010, ar ko 2011. un 2012. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem[2]. Visos gadījumos, izņemot divus, pieejamā informācija par šā priekšlikuma aptvertajiem dziļūdens zivju krājumiem neļauj zinātniekiem pilnībā novērtēt krājumu stāvokli nedz populācijas lieluma, nedz zvejas izraisītās mirstības izteiksmē. Tam ir vairāki iemesli: dziļūdens sugu zivis bieži vien ir lēnaudzīgas un tām ir ilgs mūžs, tāpēc ir ārkārtīgi grūti strukturēt krājumus pēc vecuma klasēm un zvejas ietekmi uz krājumiem izvērtēt pēc izmaiņām nozvejoto zivju garuma vai vecuma struktūrā. Nav zināms, cik bieži krājums papildinās. Krājumu teritoriālā izplatība ir visai plaša, tāpēc praktisku apsvērumu dēļ tos ir grūti pētīt. Krājumu komerciālais nozīmīgums ir relatīvi mazs, tāpēc zinātnisko apsekojumu dati bieži nav pieejami vai arī tie neaptver visu izplatības apgabalu. Dziļūdens sugas nav galvenais zvejas darbību mērķis, un dažos gadījumos šādas zvejas darbības aizsākušās relatīvi nesen. Neskatoties uz šīm raksturīgajām grūtībām, ICES 2012. gada jūnija un ZZTEK 2012. gada jūlija zinātniskais ieteikums ir uzskatāms par panākumu, jo īpaši attiecībā uz krājumiem, kuri piedāvā vislielākās zvejas iespējas. Attiecībā uz strupdeguna garastes galveno krājumu ir bijis iespējams noteikt nozvejas apjomu, kura ievērošana ļaus krājumam sasniegt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Citai nozīmīgai sugai — melnajai matastei — ieteikums, kaut arī balstīts uz tendencēm, nevis pilnīgu krājuma stāvokļa novērtējumu, dod precīzas norādes par to, kā sasniegt MSY 2015. gadā. Tas ļauj izvirzīt skaidrus pārvaldības mērķus, kuri var kļūt par pamatu šo krājumu ilgtspējīgai izmantošanai. Zvejas iespēju noteikšana un sadalīšana ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Saistības ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgas izmantošanas jomā ir izklāstītas Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā. Minētajām zvejas iespējām jābūt saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, cita starpā, ar Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Līgumu par transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (turpmāk "1995. gada ANO Zivju krājumu nolīgums"). Jo īpaši likumdevējam ir jābūt daudz uzmanīgākam, ja informācija ir nenoteikta, nedroša vai nepietiekama. Saskaņā ar ANO 1995. gada Zivju krājuma nolīguma 6. panta 2. punktu, ja nav iespējams izmantot atbilstīgu zinātnisku informāciju, tas nav iemesls, lai atliktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus vai tos neveiktu nemaz. Šajā priekšlikumā paredzētās KPN korekcijas ir saskaņā ar zinātniskā ieteikuma norādījumiem un atspoguļo pārvaldības principus, kas noteikti 1995. gada ANO Zivju krājumu nolīgumā un 2008. gada Starptautiskajās vadlīnijās par dziļūdens zvejniecību pārvaldību tāljūrā, kuras izstrādājusi Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizācija un kuras apstiprinātas ar secīgām ANO Ģenerālās asamblejas rezolūcijām (2007. gada Rezolūcija 61/105, 2009. gada Rezolūcija 64/72 un, pavisam nesen, 2011. gada Rezolūcija 66/231). Lai gan daudzus dziļūdens zivju krājumus izmanto arī citas zvejojošās valstis, konkrēti, Norvēģija, Islande, Fēru salas un Krievija, un kopīgi ar minētajām zvejojošajām valstīm ir jāvienojas par saskaņotiem pārvaldības pasākumiem, vai, ja krājumi ir starptautiskajos ūdeņos, tas notiek Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisijā (NEAFC), ir vajadzīgi vienpusēji pasākumi, kurus, kamēr minētās vienošanās vēl nav panāktas, piemēro Eiropas Savienības kuģiem, lai novērstu iepriekš aprakstītās nevēlamās sekas, ko rada nereglamentēta zveja. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā ir noteikti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1225/2010, tos piemēro līdz 2012. gada 31. decembrim. Tie ir saistīti ar iepriekš minēto Padomes Regulu (EK) Nr. 2347/2002, kuras I pielikumā uzskaitītas komerciāli svarīgākās dziļūdens zivju sugas, kurām Komisija paredz noteikt nozvejas ierobežojumus. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Šis priekšlikums izstrādāts, pamatojoties uz principiem un vadlīnijām, kas izklāstītas Komisijas paziņojumā par apspriešanos par zvejas iespējām 2013. gadam (COM(2012) 278 final), kurā Komisija skaidroja tās viedokli un plānus attiecībā uz priekšlikumiem par 2013. gada zvejas iespējām visiem krājumiem. Kā redzams nosaukumā, Komisija, pamatojoties uz šo paziņojumu, plaši apspriežas ar ieinteresētajām aprindām, pilsonisko sabiedrību, dalībvalstīm un sabiedrību kopumā. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Attiecīgās zinātnes nozares un specializācijas jomas ir zvejas bioloģija un zivsaimniecības ekonomika. Komisija apspriedās ar ICES, neatkarīgu starptautisku zinātnisku iestādi, un sasauca ZZTEK plenārsēdi. ICES ieteikuma pamatā ir pašas ICES izstrādāta sistēma, ko izmanto saskaņā ar saprašanās memorandu, kuru noslēguši ICES un Komisija, kas ir viena no ICES klientiem. ZZTEK ieteikumus sniedz, pamatojoties uz darba uzdevumu, kuru tā saņem no Komisijas. Pēc tam, kad Komisija ir oficiāli pieņēmusi visus ZZTEK ziņojumus, tie ir pieejami tās tīmekļa vietnē. Visi ICES ziņojumi ir pieejami Komisijas tīmekļa vietnē. Par daudziem zivju krājumiem, uz ko attiecas šis priekšlikums, nav pieejama pietiekama informācija, lai pierādītu zvejniecības ilgtspējīgumu. Zinātniskie ieteikumi šajos gadījumos ir piesardzīgi un iesaka samazināt nozvejas pašreizējos apjomus tik ilgi, līdz parādīsies populācijas palielināšanās pazīmes. Precīzi norādīts vajadzīgais nozvejas apjoma samazinājums. Minētie ieteikumi tiek uzskatīti par orientējošiem, tie norāda līmeni, kādā būtu jānosaka KPN. Gan vispārīgi, gan ņemot vērā piesardzības principu, Komisija uzskata, ka ierosinātajiem KPN samazinājumiem jāatbilst šai ievirzei un jābūt proporcionāliem ieteiktajam samazinājuma apjomam. Vairāki no kopumā 24 šīs regulas paredzētajiem KPN ierakstiem attiecas uz ļoti nelieliem nozvejas daudzumiem. Ieteikumi paredz šīm mazajām KPN piemērot piesardzīgu pieeju. Tomēr kvotas ir mazas un ietver neizbēgamās piezvejas, tāpēc pašreizējās KPN netiek mainītas, lai novērstu izmetumus. Tas īpaši attiecas uz zilās jūraslīdakas, strupdeguna garastes un melnās matastes piezvejām ārpus galvenajiem zvejas apgabaliem. Krājumiem, kuru stāvoklis rada īpašas bažas, saskaņā ar ieteikumiem tiek saglabāta pašreizējā nulles KPN. Tas attiecas uz Atlantijas lielgalvi, kura krājumi tiek vērtēti kā noplicināti. Attiecībā uz dziļūdens haizivīm jauni zinātniskais ieteikumi ir gaidāmi oktobra sākumā, tāpēc šajā priekšlikumā par šiem krājumiem ir norādīts "pro memoria" (pm). Zilās jūraslīdakas un sarkanās zobaines krājumu stāvoklis tiek vērtēts kā slikts. Šajā, kā arī beriksu un diegspuru vēdzeļu gadījumā ieteiktas piesardzīgas, samazinātas nozvejas. Turpretim par šā priekšlikuma aptvertajiem krājumiem, kas ļauj veikt specializēto zveju, proti, lielākajām strupdeguna garastes un melnās matastes zvejniecībām, ieteikumi ir samērā labvēlīgi. Pēc secīgiem zvejas iespēju samazinājumiem 2012. gada zinātniskais atzinums apstiprina jau pirms diviem gadiem novēroto tendenci, ka šo divu krājumu izmantošanas apjoms vairāku gadu garumā nav kaitējis to stāvoklim. Šogad ICES un ZZTEK ir varējušas precīzāk nekā līdz šim novērtēt šo resursu stāvokli, un tas tiek uzskatīts par labu. Tas ļauj palielināt melnās matastes zvejas iespējas un saglabāt stabilas nozvejas no lielākā strupdeguna garastes krājuma rietumu ūdeņos. Patlaban notiekošā dziļūdens zvejniecību pieejamības režīma pārskatīšana un uzlabošana šeit ir līdzeklis, kas ļauj izstrādāt vajadzīgos pasākumus, lai atbalstītu zvejas stratēģijas, kas mīkstina negatīvo ietekmi uz jutīgām jūras ekosistēmām un ļauj samazināt izmetumus. Tā kā ievērojamu daļu no ieteiktās nozvejas gūst valstis, kas nav ES dalībvalstis, tas ir ņemts vērā un ieteikums ES zvejniecībām tiek piemērots atbilstoši to lielumam. Ietekmes novērtējums Zvejas iespējas ir jānosaka saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu. Priekšlikumā ir iestrādāti ne tikai īstermiņa lēmumi, bet arī ilgtermiņa pieeja, saskaņā ar kuru zvejas apjoms pakāpeniski jāsamazina līdz ilgtermiņā noturīgam apjomam. Īstenojot priekšlikumā iestrādāto pieeju, KPN īstermiņā tiks samazināta, bet, pārmērīgi izmantotajiem krājumiem atjaunojoties, zvejas iespējas atkarībā no piesardzīgā ieteikuma saglabāsies stabilas vai palielināsies. Paredzams, ka šādas pieejas rezultātā vidējā termiņā un ilgtermiņā mazināsies ietekme uz vidi, jo samazināsies zvejas piepūle, kuģu skaits un/vai vidējā zvejas piepūle vienam kuģim, un nemainīsies vai palielināsies to sugu izkrāvumu apjoms, kuras būs spējīgas "izturēt" pastāvīgas zvejas darbības. Kopš 2003. gada dziļūdens zvejniecībā panāktais zvejas piepūles un flotes samazinājums pierāda, ka šāda politika praksē darbojas. Daži pirmie pozitīvie signāli no krājumu indikatoriem apliecina, ka prognozes par vidēja un ilgtermiņa sekām ir aizvien spēkā. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, bioloģiski, ekonomiski un sociāli ilgtspējīgu zvejniecību, priekšlikumā ar regulu ir noteikti nozvejas ierobežojumi Eiropas Savienības zvejas flotēm attiecībā uz komerciāli svarīgākajām dziļūdens zivju sugām ES ūdeņos un starptautiskajos ūdeņos Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā. Regulas pamatā ir LESD 43. panta 3. punkts. Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts LESD 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ. Kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika. Saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. Ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 3. punktu, dalībvalstis pēc vajadzības var iedalīt šādas iespējas reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru otro gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē ES budžetu. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA Vienkāršošana Kopumā priekšlikums nedz vienkāršo, nedz sarežģī zvejas kvotu pārvaldību. Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikums ir par regulu, kas attiecas uz 2013. un 2014. gadu. Lai sagatavotu nākamo regulu, vēlākais 2014. gadā tiks pārskatīti zvejas iespēju pārvaldības instrumenti un apjomi. Pārskatīšanas klauzula šajā regulā nav vajadzīga. Sīkāks priekšlikuma skaidrojums LESD 43. panta 3. punktā noteikts, ka Padome pēc Komisijas priekšlikuma paredz pasākumus "par zvejas iespēju noteikšanu un piešķiršanu". Šis priekšlikums attiecas tikai uz zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu un ar šīm zvejas iespējām funkcionāli saistītiem nosacījumiem. Attiecībā uz nozvejas ierobežojumiem šis priekšlikums ir izstrādāts saskaņā ar iepriekšējas sagatavošanas procesa principiem, kas izklāstīti Komisijas paziņojumā par to, kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā (COM(2006) 246, galīgā redakcija), un Komisijas paziņojumā par apspriešanos par zvejas iespējām 2013. gadam (COM(2012) 278 final), kurā izklāstīts Komisijas viedoklis un plāni attiecībā uz priekšlikumiem par zvejas iespējām, kamēr vēl nav saņemti ar krājumu stāvokli saistītie zinātniskie ieteikumi 2013. gadam. Minētā paziņojuma 6. punktā izklāstīti Komisijas ieskati par to, kā noteikt zvejas iespējas, un šie noteikumi ir ievēroti, izstrādājot šo priekšlikumu un tajā ietvertos 24 KPN ierakstus, proti: · ja zinātniskie atzinumi tiek sniegti, balstoties uz visaptverošiem datiem un kvantitatīvu analīzi un prognozēm saskaņā ar ICES "MSY pamatsistēmu", KPN būtu jānosaka saskaņā ar zinātnisko ieteikumu. Ja šāds ieteikums ir pieejams, tas tiešā veidā jāizmanto kvotu vai zvejas piepūles noteikšanai, taču varētu būt pieņemama arī MSY pamatsistēmas pakāpeniska ieviešana līdz 2015. gadam, ja tas ir saderīgi ar zinātnisko ieteikumu. Pēc šādiem norādījumiem ir ierosināti divi KPN ieraksti par strupdeguna garasti; · ja zinātniskais ieteikums ir provizorisks un balstās uz pieejamās informācijas kvalitatīvu analīzi (pat ja tā ir nepilnīga vai ietver eksperta atzinumu), lēmumi par KPN jāpieņem, pamatojoties uz šo ieteikumu. Pēc šādiem norādījumiem ir ierosināts KPN samazinājums 8 KPN ierakstos. Melnās matastes gadījumā 2 ierakstos pēc šiem norādījumiem KPN ir palielināta; · ja zinātniskā ieteikuma nav, jāievēro piesardzīgā pieeja. Tas attiecas uz 11 KPN ierakstiem šajā priekšlikumā, no tiem sešos noteikta piesardzīga KPN nulles apmērā. Turklāt priekšlikums ir saskaņā ar Komisijas paziņojumu par ilgtspējības īstenošanu ES zivsaimniecības nozarē, izmantojot maksimāli iespējamo ilgtspējīgo daudzumu (COM(2006) 360, galīgā redakcija). 2012/0282 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2013. un 2014. gadam ES kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. (2) Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[3] paredzēts, ka pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un zvejas darbību ilgtspējīgumu, ir jāizstrādā, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus un jo īpaši ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). (3) Padomei jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un, vajadzības gadījumā, arī konkrēti, ar šiem pasākumiem funkcionāli saistīti nosacījumi. Zvejas iespējas būtu jāsadala starp dalībvalstīm tādā veidā, lai nodrošinātu katras dalībvalsts zvejas darbību relatīvu stabilitāti attiecībā uz katru krājumu vai zvejniecību un pienācīgi ņemot vērā kopējās zivsaimniecības politikas mērķus, kas izklāstīti Regulā (EK) Nr. 2371/2002. (4) Kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un ņemot vērā bioloģiskos un sociāli ekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ņemot vērā viedokļus, kas izteikti apspriešanās procesā ar ieinteresētajām personām, jo īpaši to ieinteresēto personu viedokļi, kuras darbojas attiecīgajās reģionālajās konsultatīvajās padomēs. (5) Zvejas iespējām vajadzētu būt saskaņā ar tādiem starptautiskiem nolīgumiem un principiem kā, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas 1995. gada Nolīgums par transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību[4] un ar sīki izstrādātiem pārvaldības principiem, kas izklāstīti 2008. gada Starptautiskajās vadlīnijās par dziļūdens zvejas pārvaldību tāljūrā, ko pieņēmusi ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācija, atbilstīgi kuriem likumdevējam vajadzētu būt īpaši piesardzīgam tad, ja informācija ir neskaidra, neuzticama vai neatbilstīga. Tam, ka trūkst atbilstīgas zinātniskas informācijas, nevajadzētu būt par iemeslu, lai atliktu saglabāšanas un pārvaldības pasākumus vai tos neveiktu nemaz. (6) Jaunākajos zinātniskajos ieteikumos, ko sagatavojušas Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) un ZZTEK, norādīts, ka dziļūdens zivju krājumu zveja lielākoties nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas ieguves principiem un, lai nodrošinātu ilgtspējību, šo krājumu zvejas iespējas būtu jāsamazina uz tik ilgu laiku, līdz zivju krājumu apjomā parādās pozitīvas tendences. ICES turklāt neiesaka Atlantijas lielgalvja specializēto zveju (attiecas uz visiem apgabaliem) un zilās jūras līdakas un sarkanās zobaines specializēto zveju (attiecas uz dažiem konkrētiem krājumiem). (7) Zvejas iespējas attiecībā uz dziļūdens sugām, kas uzskaitītas I pielikumā Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[5], ikreiz nosaka uz diviem gadiem; izņēmums ir daži zilās jūras līdakas un Ziemeļatlantijas argentīnas krājumi. Patlaban zvejas iespējas ar Padomes Regulu (ES) Nr. 1225/2010 ir noteiktas 2011. un 2012. gadam. (8) Saskaņā ar Padomes 1996. gada 6. maija Regulu (EK) Nr. 847/96, kas ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[6], un jo īpaši tās 1. panta 1. punktu un 2. pantu, kad Padome nosaka KPN, tai jānolemj, kuriem krājumiem piemēro piesardzīgu KPN un kuriem — analītisku KPN. Piesardzīgu KPN piemēro krājumiem, par kuriem nav pieejams zinātniski pamatots zvejas iespēju novērtējums konkrēti tam gadam, attiecībā uz kuru jānosaka KPN; pārējos gadījumos piemēro analītisku KPN. Ņemot vērā ICES un ZZTEK ieteikumu, jo īpaši to, ka pilnīga, zinātniski pamatota attiecīgo zvejas iespēju novērtējuma vairumā gadījumu nav, lielākajai daļai krājumu, uz kuriem attiecas šī regula, būtu jānosaka piesardzīga KPN. (9) Lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi minētajās zvejniecībās atļaut zveju no 2013. gada 1. janvāra, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Ar šo regulu 2013. un 2014. gadam nosaka ES kuģiem pieejamās ikgadējās zvejas iespējas attiecībā uz noteiktu dziļūdens zivju krājumiem ES ūdeņos un konkrētos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi un kuros jānosaka nozvejas limiti. 2. pants Definīcijas 1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a) "ES kuģis" ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; (b) "ES ūdeņi" ir ūdeņi, uz kuriem attiecas dalībvalstu suverenitāte vai jurisdikcija, izņemot Līguma II pielikumā minētajām teritorijām blakus esošos ūdeņus; (c) "kopējā pieļaujamā nozveja" (KPN) ir daudzums, ko gadā drīkst iegūt no krājuma un izkraut; (d) "kvota" ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; (e) "starptautiskie ūdeņi" ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā. 2. Šajā regulā piemēro šādas zonas definīcijas: (a) ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 218/2009[7] III pielikumā; (b) CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) zonas ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Regulas (EK) Nr. 216/2009[8] II pielikumā. 3. pants KPN un tās sadalījums Dziļūdens sugu KPN ES kuģiem ES ūdeņos vai noteiktos ūdeņos, kas nav ES ūdeņi, šādas KPN sadalījums starp dalībvalstīm un ar to funkcionāli saistītie nosacījumi, ja tādi nepieciešami, ir norādīti šīs regulas pielikumā. 4. pants Īpaši noteikumi par sadalījumu 1. Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar: (a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; (b) atvilkumus un pārdales, kas veiktas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1224/2009[9] 37. pantu vai Padomes Regulas (EK) Nr. 1006/2008[10] 10. panta 4. punktu; (c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; (d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; (e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37., 105., 106. un 107. pantu. 2. Ja šīs regulas pielikumā nav norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, bet krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu. 6. pants Nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi Zivis no krājumiem, kuriem noteikta KPN, patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja tās nozvejojuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kuras kvota vēl nav pilnībā apgūta. 7. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2013. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja vien nav norādīts citādi. 1. DAĻA Sugas un sugu grupas 1. Šā pielikuma 2. daļā iekļautajā sarakstā zivju krājumi ir sakārtoti alfabētiskā secībā, pēc sugas nosaukuma latīņu valodā. Izņēmums ir dziļūdens haizivis, kas norādītas minētā saraksta sākumā. Piemērojot šo regulu, izmanto šādu vispārpieņemto nosaukumu un latīnisko nosaukumu atbilstības tabulu. Vispārpieņemtais nosaukums || Zinātniskais nosaukums Melnā mataste || Aphanopus carbo Beriksas || Beryx spp. Strupdeguna garaste || Coryphaenoides rupestris Atlantijas lielgalvis || Hoplostethus atlanticus Zilā jūraslīdaka || Molva dypterygia Sarkanā zobaine || Pagellus bogaraveo Lielacu diegspuru vēdzele || Phycis blennoides 2. Piemērojot šo regulu, "dziļūdens haizivis" ir šajā sarakstā minēto sugu haizivis. Vispārpieņemtais nosaukums || Zinātniskais nosaukums Dziļūdens kaķhaizivis Apmetņa haizivs || Apristurus spp. Chlamydoselachus anguineus Brūnā īsraga haizivs || Centrophorus granulosus Pelēkā īsraga haizivs || Centrophorus squamosus Baltacu haizivs || Centroscymnus coelolepis Gardeguna samtainā dzeloņzivs || Centroscymnus crepidater Melnā kaķhaizivs || Centroscyllium fabricii Gardeguna spurainā haizivs || Deania calcea Melnā haizivs || Dalatias licha Lielā laternhaizivs || Etmopterus princeps [Melnvēdera] laternhaizivs || Etmopterus spinax Melnmutes kaķhaizivs || Galeus melastomus Peles kaķhaizivs || Galeus murinus Sešžaunu haizivs || Hexanchus griseus Buru haizivs || Oxynotus paradoxus Aszobe || Scymnodon ringens Grenlandes haizivs || Somniosus microcephalus || 2. DAĻA Ikgadējās zvejas iespējas, kas piemērojamas ES kuģiem apgabalos, kur piemēro KPN, sadalījumā pa sugām un apgabaliem (tonnās dzīvsvara) Suga: || Dziļūdens haizivis || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII, VIII un IX zonā (DWS/56789-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Vācija || pm || pm Igaunija || pm || pm Īrija || pm || pm Spānija || pm || pm Francija || pm || pm Lietuva || pm || pm Polija || pm || pm Portugāle || pm || pm Apvienotā Karaliste || pm || pm Savienība || pm || pm || || KPN || pm || pm Suga: || Dziļūdens haizivis || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi X zonā (DWS/10-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Portugāle || pm || pm Savienība || pm || pm || || KPN || pm || pm Suga: || Dziļūdens haizivis, Deania hystricosa un Deania profundorum || Zona: || Starptautiskie ūdeņi XII zonā (DWS/12INT-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Īrija || pm || pm Spānija || pm || pm Francija || pm || pm Apvienotā Karaliste || pm || pm Savienība || pm || pm || || KPN || pm || pm Suga: || Melnā mataste Aphanopus carbo || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā (BSF/1234-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Vācija || 3 || 3 Francija || 3 || 3 Apvienotā Karaliste || 3 || 3 Savienība || 9 || 9 || || KPN || 9 || 9 Suga: || Melnā mataste Aphanopus carbo || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V, VI, VII un XII zonā (BSF/56712-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Vācija || 30 || 36 Igaunija || 15 || 18 Īrija || 75 || 90 Spānija || 149 || 178 Francija || 2090 || 2510 Latvija || 97 || 117 Lietuva || 1 || 1 Polija || 1 || 1 Apvienotā Karaliste || 149 || 178 Citas(1) || 8 || 9 Savienība || 2615 || 3138 || || KPN || 2615 || 3138 (1) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Suga: || Melnā mataste Aphanopus carbo || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX un X zonā (BSF/8910-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Spānija || 11 || 12 Francija || 27 || 29 Portugāle || 3477 || 3650 Savienība || 3515 || 3691 || || KPN || 3515 || 3691 Suga: || Melnā mataste Aphanopus carbo || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi CECAF 34.1.2. apgabalā (BSF/C3412-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Portugāle || 3094 || 2475 Savienība || 3094 || 2475 || || KPN || 3094 || 2475 Suga: || Beriksas Beryx spp. || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (ALF/3X14-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Īrija || 9 || 9 Spānija || 69 || 63 Francija || 19 || 17 Portugāle || 199 || 182 Apvienotā Karaliste || 9 || 9 Savienība || 305 || 280 || || KPN || 305 || 280 Suga: || Strupdeguna garaste Coryphaenoides rupestris || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I, II un IV zonā (RNG/124-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Dānija || 1 || 1 Vācija || 1 || 1 Francija || 10 || 10 Apvienotā Karaliste || 1 || 1 Savienība || 13 || 13 || || KPN || 13 || 13 Suga: || Strupdeguna garaste Coryphaenoides rupestris || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi III zonā (RNG/03-)(1) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Dānija || 643 || 515 Vācija || 4 || 3 Zviedrija || 33 || 26 Savienība || 680 || 544 || || KPN || 680 || 544 (1) Laikā, kamēr notiek apspriešanās starp ES un Norvēģiju, ICES IIIa zonā neveic strupdeguna garastes specializēto zveju. Suga: || Strupdeguna garaste Coryphaenoides rupestris || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi Vb, VI, VII zonā (RNG/5B67-) Gads || 2013(1) || 2014(1) || Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. Vācija || 5 || 5 Igaunija || 43 || 38 Īrija || 190 || 165 Spānija || 48 || 41 Francija || 2409 || 2096 Lietuva || 55 || 48 Polija || 28 || 25 Apvienotā Karaliste || 141 || 123 Citas(2) || 5 || 5 Savienība || 4500 || 4500 || || KPN || 4500 || 4500 (1) ES un starptautiskajos ūdeņos VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/*8X14-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas. (2) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Suga: || Strupdeguna garaste Coryphaenoides rupestris || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VIII, IX, X, XII un XIV zonā (RNG/8X14-) Gads || 2013(1) || 2014(1) || Piesardzīga KPN Vācija || 22 || 19 || Īrija || 5 || 4 || Spānija || 2405 || 2047 || Francija || 111 || 94 || Latvija || 39 || 33 || Lietuva || 5 || 4 || Polija || 753 || 641 || Apvienotā Karaliste || 10 || 8 || Savienība || 3350 || 2850 || || || KPN || 3350 || 2850 (1) ES un starptautiskajos ūdeņos Vb, VI, VII zonā (RNG/*5B67-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas. Suga: || Atlantijas lielgalvis Hoplostethus atlanticus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VI zonā (ORY/06-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Īrija || 0 || 0 Spānija || 0 || 0 Francija || 0 || 0 Apvienotā Karaliste || 0 || 0 Savienība || 0 || 0 || || KPN || 0 || 0 Suga: || Atlantijas lielgalvis Hoplostethus atlanticus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VII zonā (ORY/07-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Īrija || 0 || 0 Spānija || 0 || 0 Francija || 0 || 0 Apvienotā Karaliste || 0 || 0 Citas || 0 || 0 Savienība || 0 || 0 || || KPN || 0 || 0 Suga: || Atlantijas lielgalvis Hoplostethus atlanticus || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII un XIV zonā (ORY/1CX14) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Īrija || 0 || 0 Spānija || 0 || 0 Francija || 0 || 0 Portugāle || 0 || 0 Apvienotā Karaliste || 0 || 0 Savienība || 0 || 0 || || KPN || 0 || 0 Suga: || Zilā jūraslīdaka Molva dypterygia || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi II un IV zonā (BLI/24-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Dānija || 3 || 3 Vācija || 3 || 3 Īrija || 3 || 3 Francija || 21 || 14 Apvienotā Karaliste || 12 || 10 Citas(1) || 3 || 3 Savienība || 45 || 36 || || KPN || 45 || 36 (1) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Suga: || Zilā jūraslīdaka Molva dypterygia || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi III zonā (BLI/03-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Dānija || 3 || 2 Vācija || 1 || 1 Zviedrija || 3 || 2 Savienība || 6 || 5 || || KPN || 6 || 5 Suga: || Sarkanā zobaine Pagellus bogaraveo || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VI, VII un VIII zonā (SBR/678-) Gads || 2013(1) || 2014(1) || Piesardzīga KPN Īrija || 5 || 4 Spānija || 138 || 110 Francija || 7 || 6 Apvienotā Karaliste || 17 || 14 Citas(2) || 5 || 4 Savienība || 172 || 138 || || KPN || 172 || 138 (1) Jāievēro minimālais izkraušanas izmērs 35 cm (kopējais garums). Tomēr 15 % izkrauto zivju minimālais izkraušanas izmērs drīkst būt vismaz 30 cm (kopējais garums). (2) Tikai piezvejai. Šo kvotu nav atļauts apgūt specializētajā zvejā. Suga: || Sarkanā zobaine Pagellus bogaraveo || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi IX zonā (SBR/09-) Gads || 2013(1)(2) || 2014(1)(2) || Piesardzīga KPN Spānija || 491 || 393 Portugāle || 133 || 107 Savienība || 624 || 500 || || KPN || 624 || 500 (1) Jāievēro minimālais izkraušanas izmērs 35 cm (kopējais garums). Tomēr 15 % izkrauto zivju minimālais izkraušanas izmērs drīkst būt vismaz 30 cm (kopējais garums). (2) ES un starptautiskajos ūdeņos VI, VII un VIII zonā (SBR/*678-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas. Suga: || Sarkanā zobaine Pagellus bogaraveo || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi X zonā (SBR/10-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Spānija || 8 || 6 Portugāle || 893 || 715 Apvienotā Karaliste || 8 || 6 Savienība || 909 || 727 || || KPN || 909 || 727 Suga: || Lielacu diegspuru vēdzele Phycis blennoides || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi I, II, III un IV zonā (GFB/1234-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Vācija || 7 || 6 Francija || 7 || 6 Apvienotā Karaliste || 11 || 8 Savienība || 25 || 20 || || KPN || 25 || 20 Suga: || Lielacu diegspuru vēdzele Phycis blennoides || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi V, VI un VII zonā (GFB/567-) Gads || 2013(1) || 2014(1) || Piesardzīga KPN Vācija || 8 || 6 Īrija || 208 || 166 Spānija || 470 || 376 Francija || 285 || 228 Apvienotā Karaliste || 651 || 522 Savienība || 1622 || 1298 || || KPN || 1622 || 1298 (1) ES un starptautiskajos ūdeņos VIII un IX zonā (GFB/*89-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas. Suga: || Lielacu diegspuru vēdzele Phycis blennoides || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi VIII un IX zonā (GFB/89-) Gads || 2013(1) || 2014(1) || Piesardzīga KPN Spānija || 194 || 155 Francija || 12 || 10 Portugāle || 8 || 6 Savienība || 214 || 171 || || KPN || 214 || 171 (1) ES un starptautiskajos ūdeņos V, VI un VII zonā (GFB/*567-) drīkst nozvejot ne vairāk kā 8 % no katras kvotas. Suga: || Lielacu diegspuru vēdzele Phycis blennoides || Zona: || ES un starptautiskie ūdeņi X un XII zonā (GFB/1012-) Gads || 2013 || 2014 || Piesardzīga KPN Francija || 7 || 6 Portugāle || 29 || 23 Apvienotā Karaliste || 7 || 6 Savienība || 43 || 35 || || KPN || 43 || 35 || [1] OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. [2] OV L 336, 21.12.2010., 1. lpp. [3] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [4] Nolīgums par 1982. gada 10. decembra Apvienoto Nāciju Jūras tiesību konvencijas īstenošanu attiecībā uz transzonālo zivju krājumu un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu (OV L 189, 3.7.1998., 16. lpp.). [5] OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. [6] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. [7] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā (OV L 87, 31.3.2009., 70. lpp.). [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku (OV L 87, 31.3.2009., 1. lpp.). [9] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp. [10] OV L 286, 29.10.2008., 33. lpp.