LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 28.5.2009 
SEC(2009) 671 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padome i, Eiropas Ekonomikas un soci ālo 
lietu komitejai un Re ģionu komitejai par lauksaimniec ības produktu kvalit ātes politiku 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
{COM(2009) 234} 
{SEC(2009) 670} 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
Lauksaimniec ības produktu kvalit ātes politika 
1. POLITISK Ā SITUĀCIJA UN PROBL ĒMAS DEFIN ĒJUMS  
Lauksaimniec ības produktu kvalit ātes politikas aspekti risina tirg ū radušās problēmas, kuru 
iemesls ir bijusi nepietiekama inform ācijas apmai ņa starp lauksaimniekiem un pirc ējiem par 
lauksaimniec ības produktu kvalit āti. Tā galvenok ārt koncentr ējas uz ieguld ījumu, kuru sniedz 
lauksaimnieki un ražot āji, kas ražo t ādus prim āros lauksaimniec ības un pirm ās pakāpes 
pārstrādes produktus k ā vīns, siers, ol īveļļa, gaļa u.c.  
EK ir izstr ādājusi virkni instrumentu, kas saist īti ar lauksaimniec ības produktu tirdzniec ību, 
lai garantētu produktu īpašības un to ražošan ā izmantoto metožu iez īmes: 
– tirdzniec ības standarti un vadlīnijas produktiem, ar ko nosaka lauksaimniec ības produktu 
identitāti (piemēram, „dzeram ā piena”, „aug ļu sulas”, „v īna” defin īcijas), produktu 
klasifikāciju (šķira, izmērs u.c.), izcelsmi un ražošanas vietas mar ķējumu, un defin ē 
„rezervētos apzīmējumus”, kas nor āda uz īpašībām un iezīmēm, kas produktam pievieno 
vērtību, piemēram, lauksaimniec ības metod ēm; 
– ES lauksaimniec ības produktu kvalit ātes shēmas. Pašlaik darbojas sešas š ādas shēmas: 
ģeogrāfiskajām norādēm (trīs shēmas), tradicion ālām garantētām īpatnībām, bioloģiskajai 
lauksaimniec ībai un produktiem no visatt ālākajiem ES re ģioniem. Izstr ādes stadij ā ir vēl 
divas ES sh ēmas: ekomar ķējums, kura izmantošanas joma paplašin āta, to attiecinot ar ī uz 
pārtikas produktiem, un dz īvnieku labtur ības marķēšanas shēma. 
Līdztekus min ētajām ir izstr ādātas arī daudzas privātās un nacion ālās (un re ģionālās) 
sertifikācijas shēmas. Šīs shēmas ir pārtikas produktu kvalit ātes nodrošin āšanas shēmas, 
kuras garant ē atbilstību pamatstandartiem, un p ārtikas produktu sertifik ācijas shēmas, kuras 
dod iesp ēju tirgū esošos produktus diferenc ēt, akcent ējot tās produkta īpašības un 
lauksaimniecisk ās ražošanas metodes, kas palielina šo produktu v ērtību pircēju un patērētāju 
skatījumā. 
Šo instrumentu (ES, priv āto un valsts m ēroga pasākumu) nol ūks ir risin āt fundament ālas 
tirgus probl ēmas, kuras izriet no nepietiekamas inform ācijas apmai ņas, kas pret ējā 
gadījumā var kavēt produktu tirdzniec ību un ieg ādi par adekv ātu cenu, ņemot vērā tā īpašības 
un iezīmes. Turkl āt saistībā ar katru no šiem pas ākumiem ir v ērojami sarež ģījumi un 
problēmas. Kopumā ES politika ir att īstījusies atkar ā no specifiskiem apst ākļiem, un tādējādi 
ir radusies zin āma nekonsekvence  vai tās iespējamība; pie tam, virkne iniciat īvu (jo īpaši 
vides sektor ā) ir nekonsekventas un var izrais īt vēl turpmāku konsekvences tr ūkumu. Šo 
iniciatīvu daudzveid ība rada pretrunas , un pastāv risks, pa pieeja lauksaimniec ības produktu 
kvalitātes politikas pas ākumiem var ētu nebūt pietiekam ā mērā koordinēta, kas, savuk ārt, radīs 
apjukumu iesaist īto personu un pat ērētāju vidū un nekonsekvenci. It sevišķi jāmin, ka ES 
shēmas ir pārāk sarežģītas; ģeogrāfisko nor āžu izmantošanas rezult ātā nav sasniegta 
pietiekama p ārskatāmība, un šaj ā sakarā ir identific ēti vairāki galvenok ārt tehniska rakstura 
apsvērumi; pas ākums — tradicion āla garantēta īpatnība — nav attaisnojis uz to likt ās cerības, 
LV 3   LV bet tirdzniec ības standarti ir sarež ģīti un pārlieku preskript īvi. Privātajā un valsts sektor ā 
sertifikācijas shēmu dažādošanās un vairošan ās ir riesusi pat ērētāju vidū sajukumu un 
jautājumus par to, k ā vienotajam tirgum b ūtu jādarbojas. Visbeidzot, ad hoc  tipa pieeja 
ražošanas vietas mar ķējumam kop ējo ainu ir sadrumstalojusi, piem ēram, nav saprotams, kad 
uz liellopu ga ļas ir jāmarķē ražošanas vieta, bet uz c ūkgaļas ne; kad t ā jāmarķē uz medus, bet 
ne uz piena produktiem. 
2. UZDEVUMI  
Lauksaimniec ības produktu kvalit ātes politikas vispārējais mērķis ir ļaut lauksaimniekiem 
un ražot ājiem apmierin āt patērētāju prasības attiec ībā uz produkta īpašībām un 
lauksaimniec ības metod ēm, kā arī nodrošin āt efektīvu savstarp ējo saziņu garantējot, ka:  
– lauksaimnieki un ražot āji par savu produkciju sa ņem pienācīgu peļņu, kas atspogu ļo 
lauksaimniec ības produkta kvalit āti; 
– lauksaimnieki un ražot āji var rea ģēt uz patērētāju piepras ījumu pēc produktiem ar t ādām 
īpašībām un lauksaimniec ības metod ēm, kas palielina t ā vērtību; 
– patērētāji var paļauties uz mar ķējumu, lai identific ētu lauksaimniec ības produkta īpašības 
un to, ar k ādām lauksaimniec ības metod ēm tas iegūts. 
Konkrētie mērķi ir šādi: 
– uzlabot savstarp ējo saziņu starp lauksaimniekiem, pirc ējiem un pat ērētājiem, likvid ējot 
komunikācijas probl ēmas, kas rodas no nepietiekamas inform ācijas apmai ņas par 
lauksaimniec ības produktu kvalit āti; 
– uzlabot to ES politisko instrume ntu konsekvenci, ar kuriem regul ē lauksaimniec ības 
produktu kvalit āti;  
– mazināt sarežģījumus, ar kuriem j āsaskaras lauksaimniekiem, ražot ājiem un pat ērētājiem. 
Risinot šos m ērķus, tika apsv ērti četri politiskie temati :  
– 1. politiskais temats: tirdzniec ības standarti, tostarp ražošanas vietas mar ķējums, 
– 2. politiskais temats: ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādes, 
– 3. politiskais temats: tradicion ālas īpatnības, 
– 4. politiskais temats: priv ātās, nacionālās un jaunās ES sertifik ācijas shēmas.  
3. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
3.1. 1. politiskais temats: Tirdzniec ības standarti, tostarp ražošanas vietas 
marķējums 
Pēc tehniskas izv ērtēšanas tika noraid ītas divas iesp ējas: 
– ieviest ES logotipu, kas nor ādītu uz atbilst ību ES pras ībām, jo tas rad ītu būtiskus 
tehniskus š ķēršļus, un pret to iebilda gandr īz visas iesaist ītās personas;  
– neparedz ēt ES līmeņa rīcību. Ja Kopienas ties ību aktos paredz ētos tirdzniec ības 
standartus atceltu , šī joma paliktu neregul ēta, un past āvētu risks, ka ti ktu ieviesti atš ķirīgi 
LV 4   LV nacionālie tirdzniec ības standarti. Visas iesaist ītās personas pauda atbalstu, ka tirdzniec ības 
standartiem (vienk āršotā redakcijā) joprojām ir jāpastāv. 
Padziļinātai analīzei tika apsv ērti pieci risin ājumi. 
– 1.1. risinājums. Status quo plus : vienkāršošana , tostarp standartu saska ņošana, kop īgu 
elementu saska ņošana daž ādos sektoros, novecojušu notei kumu atcelšana un jaunu ties ību 
aktu sagatavošana atbilst īgi jaunākajiem likumdošanas tekstu sa gatavošanas principiem.  
– 1.2. iespēja. Specifisku ES tirdzniec ības standartu aizst āšana ar visp ārēju 
pamatstandartu . Ar šo iesp ēju paredz no Kopienas ties ību aktiem piln ībā svītrot 
specifiskus tirdzniec ības standartus un izveidot jaunu visp ārēju standartu, ko attiecin ātu uz 
visiem produktiem.  
– 1.3. iespēja. Kombin ēta pieeja . Šī iespēja apvieno ties ību aktos paredz ētās būtiskākās 
prasības vai pamatstandartus (l īdzīgi kā 1.2. iesp ējā) un standartos iek ļautās tehnisk ās 
specifikācijas, par kur ām ar standartiz ācijas iestādes starpniec ību (Eiropas Standartiz ācijas 
komitejas ( CEN ) satvarā) vienojuš ās iesaistītās personas. 
– 1.4. iespēja. Plaš āks rezerv ēto apzīmējumu izmantojums . Tas noz īmētu izstrādāt 
skaidras defin īcijas, noteikt identit āti, šķiras, izmēru, kas oblig āti jāievēro, ja konkr ēto 
apzīmējumu izmanto, laižot konkr ēto produktu tirg ū, un kura izmantošana 
ražotājiem/uzņēmējiem būtu fakultat īva (piemēram, „ražots lauku saimniec ībā”, „brīvās 
turēšanas apst ākļos” un — jo īpaši gadījumā, ja „tradicion ālās īpatnības” shēmas 
instruments tiktu likvid ēts, — termins „tradicion āls”).  
– 1.5. iespēja. Paplašin āt to produktu jomu, attiec ībā uz kuriem ir oblig āti jāizmanto 
ražošanas vietas mar ķējums, to piem ērojot arī lauksaimniec ības produktiem (ražots 
ES, ražots valst ī ārpus ES) . Ir jāapsver iesp ēja ieviest mar ķējumu, uz kura nor ādītu, vai 
produkts ražots ES vai ārpus ES un/vai k ādā dalībvalstī/trešā valstī, jo īpaši ņemot vērā 
PTO apsv ērumus. 
3.2. 2. politiskais temats:  ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādes 
Pēc tehniskas izv ērtēšanas tika noraid ītas četras turpm ākās iespējas. 
– Rīcība, pieņemot visp ārēju direktīvu, ar kuru dele ģētu dalībvalstīm pienākumu identific ēt 
un aizsarg āt ģeogrāfiskās norādes, neatbilst politiskajam m ērķim — saska ņotai pasākumu 
piemērošanai vis ā vienotā tirgus telp ā. 
– Noraidīja arī kopregul ējuma  un pašregulējuma iespēju, kuras īstenošanai b ūtu 
nepieciešama nevalstisko organiz āciju, darba dev ēju un ņēmēju, kā arī ekonomisko 
partneru iesaist īšanās, to pamatojot ar nozares ārkārtīgi sadrumstaloto strukt ūru.  
– Kopienas l īmenī pasākumus nepie ņemt (past āvošos ties ību aktus atcelt) , kas 
visticamāk radīs 27 daž ādas dalībvalstu sist ēmas, kas, savuk ārt, palielin ās slogu 
ražotājiem, sajukumu pat ērētāju vidū, kā arī ļaunprātīgas izmantošanas, uzurp ēšanas u.c. 
risku ārpus valsts, kas pieš ķir attiecīgo aizsardz ību.  
– Piemērot starptautiskus noteikumus, k ā instrumentu izmantojot Lisabonas l īgumu . 
Šo iespēju nevarētu piemērot īstermiņā, jo būtu nepieciešamas starptautiskas apspriedes 
par pievienošanos Pasaules intelektu ālā īpašuma organiz ācijai ( WIPO ), un nāktos arī 
LV 5   LV izdarīt dažus groz ījumus defin īcijās. Tomēr ilgtermi ņa perspekt īvā šo iespēju izslēgt 
nedrīkstētu. 
Turpmākai analīzei tika apsv ērtas trīs iespējas (tostarp tr īs iespējamie varianti): 
– 2.1. iespēja. Status quo plus : ACVN/A ĢIN shēmu vienk āršošana un past āvošo 
procedūru racionaliz ācija. Tiesību aktu tekst ā būtu jāievieš liel āka skaidr ība, nemainot 
pašreizējo tiesisko arhitekt ūru, tādējādi samazinot laiku, kas vajadz īgs, lai ES l īmenī 
izskatītu pieteikumus.  
– 2.1.1. variants. ACVN un A ĢIN definīciju apvienošana . Praktiski tas noz īmētu 
aizsargāto cilmes nosaukumu atcelšanu, un pašreiz re ģistrēti nosaukumi k ļūtu par 
ģeogrāfiskās izcelsmes nor ādēm. Šī iespēja būtu pretrun ā pašreizējai politikai, kas 
cenšas akcent ēt atšķirību starp šo divu veidu sist ēmām. 
– 2.1.2. variants. Vienota instrumenta izveide , lai reģistrētu vīnus, stipros 
alkoholiskos dz ērienus un lauksaimniec ības un p ārtikas produktus. Š āds 
risinājums ļautu īstenot konsekvent āku politiku, piem ēram, izmantojot l īdzīgus 
reģistrācijas kritērijus un proced ūras.  
– 2.1.3. variants. Līdztekus ES sh ēmas pastāvēšanai atļaut pastāvēt nacionālajai 
norāžu aizsardz ības sistēmai. Šo nosaukumu aizsardz ība tad attiektos tikai uz 
attiecīgās valsts tirgu. Turkl āt tirdzniec ības kritērijus (apjomu un v ērtību) varētu 
izmantot k ā priekšnosac ījumu nosaukumu re ģistrācijai ES re ģistros.  
– 2.2. iespēja. Pašreiz ējo sui generis ACVN/A ĢIN sistēmu atcelšana ES l īmenī un to 
aizstāšana ar past āvošo preču zīmju sistēmu. Ģeogrāfisko norāžu aizsardz ības līmenis 
būtu tāds, kādu garant ē TRIPS nolīgums, bet juridiskie nosaukumu aizsardz ības līdzekļi 
tiktu piem ēroti, vienīgi izmantojot Kopienas pre ču zīmju sistēmu.  
– 2.3. iespēja. Skaidr āki ACVN/A ĢIN noteikumi.  Pašreiz past āvošajā sistēmā varētu 
ieviest liel āku skaidr ību, gan izdarot groz ījumus spēkā esošajā tiesiskajā regulējumā, gan 
izstrādājot vadlīnijas. 
3.3. 3. politiskais temats:  Garantētas tradicion ālās īpatnības  
Turpmākai analīzei tika apsv ērtas četras iespējas (tostarp divi iesp ējamie varianti): 
– 3.1. iespēja: status quo — pašreizējās shēmas saglab āšana . Šī iespēja netiek uzskat īta 
par ilgtsp ējīgu, bet to patur pr ātā kā atskaites punktu, ar kuru sal īdzinās pārejās iespējas.  
– 3.2. iespēja: shēmas vienk āršošana , izraugoties tikai vienu no div ām pašreiz 
piedāvātajām iespējām —  aizsardzība, rezerv ējot nosaukumu, vai aizsardz ība bez 
nosaukuma rezerv ēšanas.  
– 3.2.1. variants. Re ģistrācija bez nosaukuma rezerv ēšanas. Šis variants 
nozīmētu nosaukumu aizsardz ības atcelšanu . Reģistrēta nosaukuma izmantojums 
būtu ierobežots tikai t ādos gadījumos, kad tas par ādītos kombin ācijā ar vārdiem 
„garantēta tradicion āla īpatnība” (TGĪ) vai ar Kopienas simbolu.  
LV 6   LV – 3.2.2. variants. TG Ī reģistrācija ar nosaukuma rezerv ēšanu. Šajā gadījumā 
pats nosaukums b ūtu aizsarg āts, un to var ētu izmantot tikai saist ībā ar tādiem 
produktiem, kas ražoti saska ņā ar specifik ācijām.  
– 3.3. iespēja: aizsarg āt jēdzienu „tradicion āls” kā rezervētu apzīmējumu atbilstoši 
tirdzniec ības standartiem.  Šis aspekts ir paredz ēts iepriekš min ētajā 1.4. iespējā. 
– 3.4. iespēja: neparedz ēt ES līmeņa rīcību: pašreiz ējās shēmas pārtraukšana.  
Tradicion ālo īpatnību regulējums tiktu atst āts privātā sektora, dal ībvalstu un re ģionu ziņā.  
3.4. 4. politiskais temats:  privātās, nacionālās un jaun ās ES sertifik ācijas shēmas 
Pēc tehniskas izv ērtēšanas vienu iesp ēju noraidīja, proti: 
– iespēju pieņemt tiesību aktus , ar kuriem paredz noteikumus vai regul ējumu tam, k ā būtu 
jādarbojas p ārtikas kvalit ātes sertifik ācijas shēmām. Šīs iespējas nepiln ība ir efektivit ātes, 
iedarbīguma trūkums un nepietiekama atbilst ība ES politikas m ērķiem (piem ēram, 
vienkāršošanai); t ā nebija pie ņemama ar ī nozarē iesaistītajām personām. 
Pēc turpmākas analīzes tika apsv ērti pieci risin ājumi: 
– 4.1. iespēja. ES līmenī nerīkoties, proti, status quo  (un turpm āki pētījumi).  Šī iespēja 
nozīmētu, ka pašreiz ējā situācija paliek t āda, kāda tā ir. Eiropas Savien ība privāto un 
valsts/reģionālo sertifik ācijas shēmu darbībā tiešā veidā neiesaist ās. Šī iespēja paredz ētu 
turpmākus pētījumus , lai uzlabotu izpratni par probl ēmas būtību un vērienu.  
– 4.2. iespēja. Izstrādāt fakultat īvas vadlīnijas sertifik ācijas shēmu darb ībai. Tādējādi 
izkristaliz ētos paraugprakse, kas izriet ētu no kop ējiem krit ērijiem, par kuriem b ūtu 
vienojušās nozarē iesaistītās personas.  
– 4.3. iespēja. Izstrādāt jaunas ES kvalit ātes shēmas atseviš ķām specifisk ām jomām. 
Komisija jau ir izstr ādājusi vai pašlaik izstr ādā sertifikācijas shēmas dažādās jomās. Katras 
jaunas shēmas darbība būs jāizvērtē atsevišķi.  
– 4.4. iespēja. Ieviest kop īgus kritērijus, lai izveidotu jaunas ES sh ēmas.  Šī būtu 
alternatīva 4.3. iesp ējai. Ņemot vērā jaunizveidoto sh ēmu skaitu un priekšlikumus, ar 
kuriem n āk klajā, būtu jāievieš krit ēriji, lai var ētu izvērtēt, vai ir vajadz īgas jaunas ES 
sertifikācijas shēmas lauksaimniec ības un pārtikas produktiem.  
– 4.5. iespēja. Atbilst īgi specifik ācijām izstrādāt aizsarg ātus rezerv ētus apzīmējumus. 
Gadījumos, kad b ūtu pamats tiešai ES l īmeņa rīcībai, administrat īvā izteiksm ē „vieglāks 
risinājums” būtu ieviest rezervētu apzīmējumu aizsardz ību. Šī iespēja tiek apsv ērta 
tirdzniecības standartu kontekst ā (1.4. iesp ēja).  
4. IETEKMES ANAL ĪZE 
Visas politisk ās iespējas tika analiz ētas, ņemot vērā to efektivit āti, iedarb īgumu un 
konsekvenci, k ā arī attiecību pret politiskajiem m ērķiem.  
Saistībā ar 1. politisko tematu (tirdzniec ības standarti, tostarp ražošanas vietas 
marķējums)  priekšroka tik a dota 1.4. iesp ējai (rezerv ētu apzīmējumu plaš āks izmantojums);  
LV 7   LV 1.3. iespējai (kombin ētā pieeja) ar nosac ījumu, ka izp ēte turpin ās; un — jo īpaši 
lauksaimniec ības pamatproduktiem — 1.5. iesp ējai (izstrādāt obligātu ražošanas vietas 
marķējumu).   
Saistībā ar 2. politisko tematu ( ģeogrāfiskās norādes), visefekt īvākā un atbilst īgākā ir 
2.3. iespēja (skaidr āki ACVN/A ĢIN noteikumi) un 2.1.2. iesp ēja (vīna, stipro alkoholisko 
dzērienu un lauksaimniec ības produktu sist ēmu apvienošana). 2.3. iesp ējas efektivit ātes 
izvērtēšanai ir vajadz īga padziļināta analīze (skaidr āki ACVN/A ĢIN noteikumi).  
Saistībā ar 3. politisko tematu  (tradicion ālas īpatnības) priekšroka tiek dota 3.3. iesp ējai 
(aizsargāt terminu „tradicion āls” kā rezervētu apzīmējumu atbilst īgi tirdzniec ības standartiem) 
un 3.2. iesp ējai (shēmas vienk āršošanai).  
Saistībā ar 4. politisko tematu (priv ātās, nacionālās un jaun ās ES shēmas)  priekšroka dota 
4.2. iespējai (vadlīnijas) un 4.4. iesp ējai (kritēriji jaunai sh ēmai), kuras var kombin ēt. 
4.5. iespēja (rezerv ētu apzīmējumu plaš āks izmantojums), kurai ir  labs reitings atbilst īgi 
visiem krit ērijiem, tiek skat īta saistībā ar 1. politisko tematu (tirdzniec ības standarti).  
LV 8   LV  
5. VISPĀRĒJĀ POLITIKAS KONSEKVENCE UN SINER ĢIJA STARP SEKM ĪGĀKAJIEM 
RISINĀJUMIEM  
Turpmākajā tabulā (sekmīgākie risinājumi) atainots, k ādu ieguld ījumi šie sekm īgākie 
risinājumi sniegtu vispārējā politiskaj ā stratēģijā, un tas, k āda sinerģija rastos starp 
dažādiem instrumentiem, k ā arī identific ēti nepieciešamie tiesiskie un procesu ālie 
skaidrojumi . 
Politiskā iespēja Sekm īgākie risinājumi 
privātās un nacion ālās 
sertifikācijas shēmas  4.2. iespēja: vadlīnijas sertifik ācijas shēmu darbībai 
nodrošināt konsekvenci jaunu ES 
shēmu izstrādē 4.4. iespēja: jaunu ES sh ēmu kritēriji Vispārēja stratēģiska pieeja 
konsekvence ES tirdzniec ības 
standartu izstr ādē 1.3. iespēja: kombin ēta pieeja (aizst āt tirdzniec ības 
standartus ar visp ārēju standartu; Eiropas 
Standartiz ācijas komitej ā (CEN ) izstrādāt 
detalizētus noteikumus)  
1.4. iespēja: izstrādāt rezervētus apzīmējumus 
horizontālajiem kvalit ātes marķējumiem 
(piemēram, „zemas oglek ļa emisijas”)   
plašāks „rezerv ētu apzīmējumu” 
izmantojums (kas paredz ēti 
tirdzniecības standartos)  3.3. iespēja: aizsarg āt jēdzienu „tradicion āls” kā 
rezervētu apzīmējumu (aizst ājot tradicion ālo 
īpatnību shēmu) 
2.1.1. iesp ēja: ģeogrāfisko norāžu sistēmā paredzēto 
procedūru racionaliz ācija, kā arī vīnu, stipro 
alkoholisko dz ērienu un lauksaimniec ības un 
pārtikas produktu re ģistrācijas sistēmu apvienošana 
vienā sistēmā kopējs sertifik ācijas sistēmu 
izmantojumus l īdzīgās shēmās 
2.3. iespēja: skaidrāki ACVN/A ĢIN noteikumi  Sinerģija 
konsekvents ražošanas vietas 
marķējuma oblig ātais 
izmantojums  1.5. iespēja: ražošanas vietas mar ķējuma 
izmantojums atbilst īgi sektoru pieejai  
Tabula: sekm īgākie risinājumi 
Sekmīgākās iespējas var kombin ēt. Tās kopā var veidot vienotu bloku lauksaimniec ības 
produktu kvalit ātes politikas izstr ādei. 
Jo īpaši plaš āks „rezerv ēto apzīmējumu” izmantojums, aizst ājot tradicion ālās īpatnības 
shēmu, garant ētu būtisku siner ģiju. Sinerģiskas būtu arī vadlīnijas priv ātajām un nacion ālajām 
shēmām, ko var ētu piemērot arī ES shēmām. Ieviešot krit ērijus jaun ām ES shēmām, varētu 
izvairīties no nekonsekvences ar past āvošajām ES shēmām un tirdzniec ības standartiem. Šie 
ierosinājumi — kop ējas ģeogrāfisko nosaukumu sertifik ācijas sist ēmas un konsekventa 
noteikumu piem ērošana attiec ībā uz oblig ātajiem ražošanas vietas mar ķējumiem visos 
sektoros ražošanas standartu satvar ā — var būt savstarp ēji saistīti. 
LV 9   LV 
LV 10   LV  
Iespējas Tirdzniec ības 
standarti Ģeogrāfiskās 
norādes Tradicion ālas 
īpatnības Privātās, 
nacionālās un 
jaunās ES shēmas 
1.3. iespēja: 
kombinēta pieeja   
X    
1.4. iespēja: 
rezervēti 
apzīmējumi 
horizontālajiem 
kvalitātes 
marķējumiem   
X  Saistība: 
aizsargāt 
jēdzienu 
„tradicion āls” kā 
rezervētu 
apzīmējumu 
tirdzniec ības 
standartos  Saistība: jaunu 
shēmu 
priekšlikumos 
varētu paredz ēt 
rezervētus 
apzīmējumus  
1.5. iespēja: 
ražošanas vietas marķējums 
  
X Saistība: 
attieksies uz 
AĢIN, ja 
izejvielas izcelsme 
ir citviet, nevis 
tur, kur darbojas 
AĢIN   
2.1.1. iesp ēja: 
ģeogrāfisko 
norāžu shēmas 
racionaliz ācija un 
apvienošana    
 
X   
2.3. iespēja: 
skaidrāki 
ACVN/AĢIN 
noteikumi    
X   
3.3. iespēja: 
aizsargāt jēdzienu 
„tradicion āls” kā 
rezervētu 
apzīmējumu Saistība: 
tirdzniec ības 
standartu 
mehānisma 
izmantošana    
X  
4.2. iespēja: 
vadlīnijas 
sertifikācijas 
shēmu darbībai  Saistība: 
vadlīnijas 
attieksies ar ī uz 
ES shēmu Saistība: 
vadlīnijas 
attieksies ar ī uz 
ES shēmu  
 
X 
4.4. iespēja: jaunu 
ES shēmu kritēriji Saistība: ļaus 
izvairīties no 
nekonsekvent ām 
marķēšanas 
iniciatīvām jaunu 
shēmu satvar ā Saistība: mazin ās 
nekonsekvenci 
attiecībā pret 
pastāvošajām 
shēmām Saistība: mazin ās 
nekonsekvenci 
attiecībā pret 
pastāvošajām 
shēmām  
X 
Tabula: sekm īgāko risinājumu savstarp ējā saistība 
LV 11   LV 6. MONITORINGS UN IZV ĒRTĒŠANA  
Šis ietekmes nov ērtējums ir saist īts ar pazi ņojumu, kur ā tiek izkl āstītas stratēģiskās 
pamatnost ādnes. Tādējādi tuvākajā nākotnē tiks nov ērtēts paveiktais un pie ņemtas šīs 
pamatnost ādnes. 
Attiecībā uz kvalit ātes politikas att īstību kopum ā pagaidu k ārtā tiek ierosin āta virkne 
indikatoru, ko izstr ādās katras atseviš ķas iniciatīvas sagatavošanas laik ā.