PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Saskaņā ar 395. panta 1. punktu 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (“PVN direktīva”) Padome pēc Komisijas priekšlikuma ar vienprātīgu lēmumu var atļaut jebkurai dalībvalstij piemērot īpašus pasākumus, lai atkāptos no minētās direktīvas noteikumiem ar nolūku vienkāršot PVN iekasēšanas procedūru vai lai nepieļautu noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

Vēstulēs, kas 2014. gada 23. decembrī un 2015. gada 8. maijā reģistrētas Komisijā, Ungārija pieprasīja atļauju piemērot pasākumu, kas ir atkāpe no PVN direktīvas 193. panta. Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu Komisija 2015. gada 2. jūlija vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Ungārijas pieprasījumu. Komisija 2015. gada 7. jūlija vēstulē paziņoja Ungārijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu, lai izvērtētu pieprasījumu.

Ungārija ir informējusi Komisiju, ka šī dalībvalsts saskaras ar krāpšanas shēmām personāla nodrošināšanas nozarē, un tajās jo īpaši iesaistītas pagaidu nodarbinātības aģentūras un organizācijas, kas sniedz līdzīgus pakalpojumus, piemēram, skolu kooperatīvi, kuru locekļi veic darbu trešo personu uzdevumā. Ungārijā kā pagaidu nodarbinātības aģentūras reģistrēti aptuveni 1000 uzņēmumi.

Vairāki nozares uzņēmumi ir Ungārijas valsts apvienību locekļi (piemēram, Ungārijas Pagaidu nodarbinātības aģentūru valsts apvienība, Skolu kooperatīvu valsts apvienības); saskaņā ar Ungārijas informāciju dalība šajās apvienības sniedz zināmu garantiju, ka tie darbojas likumīgi. Tomēr ievērojams uzņēmumu skaits nav valsts apvienību locekļi, un konkrēti šajā kategorijā novērots, ka no 40 % līdz 50 % uzņēmumu iesaistās krāpnieciskajās darbībās.

Šī ir dažādu veidu krāpšana, piemēram, pakalpojumu fiktīva sniegšana vai viltoti rēķini, bet galvenais nodokļu nemaksāšanas veids — par piegādēm tiek izrakstīts rēķins, un piegādātājs pēc tam pazūd, nodokļu iestādēm nesamaksājot nodokli, bet klients saņem derīgu rēķinu PVN atskaitījumam. Ungārija 2014. gadā aprēķināja PVN krāpšanu šajā nozarē aptuveni EUR 22 500 000 apmērā.

Viena no šāda veida pakalpojumu sniegšanas pamatīpašībām ir tas, ka nav nepieciešami lieli ieguldījumi vai speciālās zināšanas. Tādēļ ir samērā viegli dibināt šāda veida uzņēmumu, kas īsā laikā pazūd. Ievērojot to, ka nepieciešamie ieguldījumi ir ierobežoti, PVN, kas saņemts no klientiem, bieži vien ievērojami pārsniedz atskaitāmo PVN par šiem ieguldījumiem vai, vispārīgāk, par priekšnodokli. Neatskaitāmais PVN par priekšnodokli tādējādi veido tikai nelielu izmaksu elementu, kad šie uzņēmumi, kuru aktīvi ir nelieli vai to vispār nav, pazūd. Ir grūti vai neiespējami atgūt nesamaksātā PVN kopējo summu.

Neraugoties uz konkrētiem ieviestajiem kontroles pasākumiem (piemēram, pastiprināta uzraudzība un kontrole, reģistrējot jaunu uzņēmumu), Ungārija ir paziņojusi, ka tā nespēj sekmīgi apkarot krāpšanu šajā nozarē. Tādēļ Ungārija lūdz atļauju atkāpties no PVN direktīvas 193. panta un piemērot šai nozarei apgrieztās iekasēšanas mehānismu, saskaņā ar kuru nevis pārdevējs, bet ar nodokli apliekamais klients savā PVN deklarācijā uzskaita PVN, kas maksājams par piegādi. Ja šādam klientam būtu pilnīgas nodokļa atskaitīšanas tiesības, tas vienlaikus deklarētu un atskaitītu PVN par piegādi; tādējādi PVN iemaksa Valsts kasē faktiski netiktu veikta. Tas novērš to, ka krāpnieciski piegādātāji pazūd, nenomaksājot PVN. Turklāt, pamatojoties uz Ungārijas sniegto informāciju, Komisija secina, ka pakalpojuma lietotāji parasti ir likumpaklausīgāki par šiem piegādātājiem. Tādējādi ierosinātais pasākums izraisīs to, ka PVN saistības tiks novirzītas no mazākiem, mazāk uzticamiem uzņēmumiem uz lielākiem nodokļa maksātājiem, kuri ir likumpaklausīgāki. Vienlaikus nav identificēts krāpšanas risks saistībā ar krāpšanas darbību novirzīšanu uz citām dalībvalstīm, kuras šo pasākumu nepiemēro. Tāpat nav paredzama krāpšanas novirzīšana uz mazumtirdzniecības līmeni, jo šāda veida pakalpojumi parasti nav paredzēti galapatēriņam.

Jānorāda, ka PVN direktīvā jau paredzēta apgrieztās iekasēšanas mehānisma fakultatīva piemērošana attiecībā uz personāla nodrošināšanu (PVN direktīvas 199. panta 1. punkta b) apakšpunkts). Šī iespēja galvenokārt izmantojama tikai nekustamā īpašuma nozarē (PVN direktīvas 199. panta 1. punkta a) apakšpunkts), bet šīs iespējas pamatojums ir salīdzināms ar attiecīgā pieprasījuma pamatojumu. Tāpēc ierosinātais atkāpes pasākums būtu jāpiemēro tikai tām situācijām, uz kurām vēl neattiecas PVN direktīva.

Visbeidzot Komisija ir informēta par to, ka Ungārija, nesagaidījusi Padomes lēmuma pieņemšanu, pamatojoties uz šo priekšlikumu, jau ir sākusi piemērot pieprasīto atkāpi.