ESI fondu programmu un to pamatā esošo stratēģiju panākumi, izmantojot ex ante nosacījumus, būs atkarīgi no labas pārvaldības un to tūlītējas uzsākšanas, kā arī no to pilnīgas īstenošanas nākamajos gados. Tāpat ir nepieciešama arī gatavība pielāgoties mainīgiem apstākļiem, piemēram, bēgļu krīzei. Jomas, kurās vajadzīgi nepārtraukti centieni visā 2014. — 2020. gada īstenošanas periodā, ir jo īpaši saistītas ar nepieciešamību nodrošināt koncentrēšanos uz rezultātiem un vērienīgākiem mērķiem, vēl vairāk palielinot finanšu instrumentu izmantošanu un pilnībā izmantojot sinerģiju starp ESI fondiem, ESIF un citiem finansējuma avotiem, piemēram, “Apvārsnis 2020” projektu līmenī, finanšu instrumenta līmenī, izmantojot investīciju platformas. Ieviestie 750 rīcības plāni, lai izpildītu ex ante nosacījumus, liecina, ka attīstība ir iespējama un ka nepieciešams, lai Komisija sniegtu praktisku palīdzību dažās dalībvalstīs nolūkā nodrošināt investīcijām pareizos nosacījumus.

Aptuveni 10 % no EJZF budžeta tiks izlietoti profesionālās apmācības un mūžizglītības pasākumiem, kas vērsti uz zvejniecības un akvakultūras operatoriem un to dzīvesbiedriem. Tas ietver darbību dažādošanu vietējās kopienās, īpašu uzmanību pievēršot sievietēm un jauniešiem.

3100 km jaunu ceļu būvniecību, no kuriem 2020 km būs TEN-T, un 10 270 km ceļu atjaunošanu, no kuriem 798 km būs TEN-T. Izbūvējamie vai modernizējamie 2818 km TEN-T ceļu veido 5 % no TEN-T tīkla;

Ieguldījumus tādās jomās kā pielāgošanās klimata pārmaiņām un riska novēršana ietver plašu pasākumu klāstu, piemēram, aizsardzību pret plūdiem un uz ekosistēmu balstītus pasākumus, piemēram, zaļā infrastruktūra, kuras mērķis ir aizsargāt 13,3 miljonus cilvēku no plūdiem un 11,8 miljonus – no meža ugunsgrēkiem, vienlaikus sniedzot pozitīvu ietekmi uz nodarbinātību un izaugsmi.

16,9 miljoni cilvēku gūs labumu no labākas notekūdeņu attīrīšanas un 12,4 miljoni – no uzlabotas ūdensapgādes – tas sasniegs 56 % iedzīvotāju, kam pašlaik nav piekļuves sabiedriskajai ūdensapgādei;

Kopumā ESI fondi sniegs tiešu ieguldījumu aprēķināto ikgadējā siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanā par aptuveni 30 miljoniem tonnu CO 2 ekvivalenta, kas atbilst aptuveni 50 % no emisijām vai nu Zviedrijā, vai Ungārijā.

ESI fondi veicinās inovāciju mazajos un vidējos uzņēmumos un veicinās dziļāku un taisnīgāku vienoto tirgu ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu. To panāks, veicot šādus pasākumus: atbalsts pētniecībai un inovācijai, uzņēmējdarbības attīstībai, uzņēmējdarbībai, inkubācijai, tehnoloģiju pārņemšanai, energoefektivitātei un atbalsts kopām, kā arī labāki atbalsta pakalpojumi MVU. Gandrīz puse no šī atbalsta tiks sniegta, izmantojot finanšu instrumentus. Sagaidāmie rezultāti:

Atbalsts ilgtspējīgas pilsētvides attīstības stratēģijām, kuru īstenošanā būtiska nozīme ir pilsētu pašvaldībām, pārsniegs EUR 16 miljardus (9,9 %) no kopējā ERAF budžeta (tas pārsniedz noteikto 5 % mērķi) ar ievērojamu papildu finansējumu no ESF vairākās dalībvalstīs. Finansējuma lielākā daļa atbalstīs pilsētu teritoriju pāreju uz mazoglekļa ekonomiku, izmantojot ieguldījumus energoefektivitātē un atjaunojamajos energoresursos, ilgtspējīgā mobilitātē pilsētās un pilsētvides uzlabošanā. Ar finansējuma palīdzību tiks risinātas arī ar fizisko un sociālo maznodrošinātību saistītās problēmas pilsētās.

Integrēti teritoriālie ieguldījumi (ITI) ļauj apvienot finansējumu no dažādām ESI fondu programmām, lai atbalstītu teritoriālās attīstības stratēģijas. 20 dalībvalstis izmantos ITI daudzās jomās, sākot no risinājumiem trūcīgās pilsētu zonās līdz lielpilsētu teritorijām, no kultūras mantojuma maršrutiem līdz apakšreģioniem, ko skārusi ekonomikas pārstrukturēšanās.

Vienkāršošana ir svarīgs faktors piekļuvē finansējumam, un tā atzīta par nepārtrauktu procesu, pateicoties kuram tiek identificēta un iedzīvināta vienkārša, bet pareiza īstenošanas prakse. Jaunais tiesiskais satvars sniedz ievērojamas vienkāršošanas iespējas, jo īpaši attiecībā uz kopīgiem attiecināmības noteikumiem, vienkāršoto izmaksu risinājumiem un e-pārvaldību. Partnerattiecību nolīgumos un programmās dalībvalstis sniedza kopsavilkumu par saņēmēju administratīvā sloga galvenajiem avotiem (pieteikumu un maksājumu procedūru, kam seko revīzijas un kontroles, ziņošana un projektu sagatavošana), kā arī par plānotajiem vienkāršošanas pasākumiem to novēršanai. Kopumā pieredze liecina, ka pastāv iespējas veikt pašanalīzi un savstarpēji mācīties no dalībvalstu atšķirīgās prakses.

Ņemot vērā finanšu instrumentu sviras efektu, to atbalsta ietekme ir lielāka nekā dotācijām tajās pašās politikas jomās. 2014. — 2020. gadā ir paredzēts ieviests stingrāks satvars, lai atbalstītu plašu finanšu instrumentu izmantošanu (aizdevumi, garantijas, kapitāls) tajās politikas jomās, kur ieguldījumi rada finansiālus ieguvumus, ļaujot saņēmējiem atmaksāt vismaz daļu no saņemtā atbalsta.

Ņemot vērā to, cik svarīgi un steidzami ir attīstīt cilvēkkapitālu, dalībvalstis ir piešķīrušas lielāku daļu no kohēzijas politikas budžeta ESF salīdzinājumā ar iepriekšējo plānošanas periodu. Gan ESF minimālā daļa, gan minimālais līdzekļu piešķīrums sociālajai iekļaušanai ir pārsniegti, kas norāda uz to, cik svarīgi ir ieguldījumi šajās jomās. ESF finansējums tiek koncentrēts šādām piecām prioritātēm: aktīva iekļaušana, piekļuve nodarbinātībai, jauniešu ilgtspējīga integrācija darba tirgū, priekšlaicīga mācību pārtraukšana un mūžizglītība.

Lai gan aptuveni 75 % visu ex ante nosacījumu bija izpildīti līdz programmas tika apstiprinātas, apmēram 750 nebija izpildīti (piemēram, transporta ģenerālplāni, kas ir transporta ieguldījumu pamatā). Ar Komisiju tika panākta vienošanās par rīcības plāniem attiecībā uz to izpildi ne vēlāk kā 2016. gada beigās. Šajos plānos būs uzlabota ESI fondu atbalstīto ieguldījumu efektivitāte un kvalitāte, un tie ietekmēs arī citus publiskus un privātus ieguldījumus, kā arī palīdzēs dalībvalstīs īstenot ES tiesību aktus un politiku.

Ņemot vērā līdzšinējo pieredzi, kas liecināja par nepietiekamu plānošanu svarīgākajās ieguldījumu jomās, kā daļa no ESI fondu reformām tika ieviesti ex ante nosacījumi. Tie paredz, ka pirms ieguldījuma veikšanas pastāv tiesiskais un politiskais regulējums un ka ir pietiekama administratīvā spēja. Tajos ietverta lielākā daļa ieguldījumu jomu, tostarp reģionālās pētniecības un inovācijas stratēģijas uzlabojumi pārdomātākai specializācijai, kā arī stratēģiskie plāni, kas saistīti ar ūdens un transporta nozarēm, aktīvu iekļaušanu, veselības aprūpes pakalpojumiem, profesionālo izglītību un apmācību.

Tiek paredzēts, ka 2014. — 2016. gadā saistības no ESI fondiem veidos apmēram 14 % no kopējiem publiskajiem ieguldījumiem un dažās dalībvalstīs to lielākā daļa pārsniegs 70 % (sk. 1. tabulu). Šis atbalsts ieguldījumiem sekmē Investīciju plāna Eiropai pirmo pīlāru — finanšu resursu mobilizāciju.

Krīze ir dziļi skārusi valstu un reģionu budžetu, ierobežojot finansējumu visa veida ieguldījumos. ES publiskie ieguldījumi reālā izteiksmē samazinājās par apmēram 15 % laikposmā no 2008. gada līdz 2014. gadam. Ievērojami samazinājās arī kopējie ieguldījumi, un pašlaik to ir par aptuveni EUR 300 miljardiem mazāk nekā kādreizējā norma. Tā rezultātā ir būtiski pieaugusi ESI fondu finansējuma nozīme publisko ieguldījumu programmu līdzfinansējumā.

Eiropas Savienība pakāpeniski atgūstas no ekonomikas krīzes: bezdarbs samazinās, un paredzams, ka reālais IKP pieaugs par 1,9 % un saglabāsies mazliet virs pirmskrīzes līmeņa 2015. gadā. Tomēr paredzams, ka kopējais nodarbinātības līmenis joprojām būs zemāks par 2008. gada līmeni. Krīze ir pārvilkusi svītru vairākiem ieguvumi no vairākos Eiropas reģionos un dalībvalstīs kopš 2000. gada sasniegtās ekonomiskās konverģences, tādējādi pagriežot pretējā virzienā tendenci samazināt reģionālās atšķirības un nabadzību.

Šajā paziņojumā izklāstīti svarīgākie rezultāti sarunās starp dalībvalstu iestādēm un to partneriem, tostarp reģionālā un vietējā līmeņa dalībniekiem, un Eiropas Komisiju par to ieguldījumu programmās pēc ESI fondu reformu veikšanas. Tas atbilst Kopīgo noteikumu regulas 16. panta 3. punkta prasībai un II pielikumā ietver datus par katru dalībvalsti.

13 % no Interreg budžeta atvēlēti iekļaujošas izaugsmes veicināšanai. Darbības, kas saistītas ar nodarbinātību un izglītību un apmācību, sniegs ievērojami vairāk iespēju kopējām nodarbinātības vai apmācības iniciatīvām. Daži no gaidāmajiem rezultātiem:

Ieguldījumi gudrā izaugsmē ar 27 % no budžeta ir otrā lielākā finansējuma daļa. Konkrēti 46 programmas veiks ieguldījumus pētniecības un inovācijas stiprināšanā. Daži no gaidāmajiem rezultātiem:

Ar klimata pārmaiņām saistīta rīcība veido 20 % no Interreg programmu piešķīrumiem, kas atbilst ES mērķim izlietot šādām darbībām vismaz 20 % no ES budžeta.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 14.12.2015 COM(2015) 639 final PIELIKUMS

II PIELIKUMS: Valstu tematiskie pārskati dokumentam Komisijas paziņojums Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē - maksimāla ESI fondu ieguldījuma izmantošana



II PIELIKUMS. VALSTU TEMATISKIE PĀRSKATI Saturs AustrijA BeļģijA BulgārijA HorvātijA KiprA Čehijas RepublikA DānijA IgaunijA SomijA 4 FrancijA 6 VācijA 29 GrieķijA 2 UngārijA 5 ĪrijA 8 ITĀLIJA 41 LatvijA 4

LietuvA 8 LuksemburgA 51 MaltA NīderlandE 6 PolijA PortugālE 61 RumānijA 4 SlovākijA 7 SlovēnijA 70 SpānijA 73 ZviedrijA 5 Apvienotā KaralistE 7



1. ESI fondi Austrijā Ekonomiskās un sociālās problēmas ESI fondu kontekstā Pēc ekonomikas apmierinošas attīstības posma, kam sekoja mērens krīzes izraisīts attīstības palēninājums, Austrijā pašlaik sākas lēnākas izaugsmes posms. Šī situācija var apgrūtināt Austrijas izvirzīto mērķu sasniegšanu saistībā ar inovāciju, darba tirgu un izglītību, CO2 emisiju samazināšanu un resursu efektivitāti. Austrijā ir īpaši trūkumi tādās jomās kā inovācijas un tehnoloģiju pārnese no pētniecības institūtiem uz MVU un privātie ieguldījumi pētniecībā un izstrādē. Valstij ir jāuzlabo izglītības nodrošināšana zinātnē un tehnoloģijā un darba iespējas šajā jomā. Proti, tai ir jāpalīdz gados vecākiem cilvēkiem, sievietēm, jauniešiem un migrantu izcelsmes cilvēkiem aktīvāk iesaistīties darba tirgū. Austrijai ir arī jāuzlabo resursu efektivitāte, lai varētu novērst arvien lielākas CO2 emisijas, lielos nitrāta izmantošanas daudzumus lauksaimniecībā un bioloģiskās daudzveidības trūkumu mežsaimniecībā. ES politikas ieteikumos Austrijai, kas sagatavoti Eiropas semestrī, ir aplūkotas dažas šīs problēmas, kas ir daļa no Austrijas plašākām problēmām, kuras saistītas ar pensionēšanās vecumu, pensiju sistēmas ilgtspēju, darba tirgu un izglītību un kvalifikāciju. Galvenās prioritātes un rezultāti Veicinot inovāciju, pētniecību un tehnoloģiju attīstību, ESI fondi palīdzēs Austrijai sasniegt tās mērķi, proti, kļūt par līderi inovāciju jomā, kā arī tās augsto stratēģijā “Eiropa 2020” noteikto mērķi 3,76 % no IKP tērēt pētniecībai un izstrādei. ESI fondi atbalstīs pētniecības infrastruktūru un spējas Austrijas reģionālajās priekšrocību jomās, kā arī valsts lomu svarīgos Eiropas projektos, tādos kā Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorcijs un Eiropas Pētniecības infrastruktūru stratēģijas forums. EUR 248 miljoni tiks tērēti pētniecībai un izstrādei MVU, “tehnoloģiju līderu” skaita palielināšanai un uzņēmumu novatorisma palielināšanai kopumā. EUR 792 miljoni tiks tērēti MVU konkurētspējas palielināšanai, koncentrējoties uz lauksaimniecību, rūpniecību, pakalpojumiem un akvakultūru. ESI fondu finansējums veicinās jaunuzņēmumu skaita palielināšanu par plānotajiem 3 % gadā, jo īpaši inovāciju un zināšanu ietilpīgās nozarēs, un atbalstīs plānoto MVU skaita palielināšanu par 5 % gadā. Daļa finansējuma tiks izmantota, lai palīdzētu Austrijai sasniegt tās mērķus uzlabot vai izveidot jaunu platjoslas sakaru infrastruktūru 2,3 miljoniem iedzīvotāju lauku teritorijās līdz 2030. gadam un ieguldīt aptuveni 20 000 lauksaimniecības uzņēmumu pārstrukturēšanā un modernizācijā līdz 2023. gadam, vienlaikus īstenojot gandrīz 650 sadarbības projektu.

Papildus EUR 231 miljons tiks tērēts CO2 emisiju samazināšanai visās ekonomikas nozarēs. Tas nozīmē, ka atjaunojamo energoresursu izmantošana uzņēmumos tiks palielināta no 10 % līdz 12-13 %, palīdzot uzņēmumiem sasniegt resursu efektivitātes palielinājumu par 5 % gadā un finansējot vietējās un reģionālās CO2 samazināšanas stratēģijas. EUR 1,27 miljardi tiks tērēti tādām jomām kā pielāgošanās klimata pārmaiņām, riska novēršana un riska pārvaldība lauku teritorijās, un EUR 1,28 miljardi tiks ieguldīti vides saglabāšanā un aizsardzībā un resursu efektivitātes veicināšanā lauku teritorijās. ELFLA līdzekļi palīdzēs Austrijai atjaunot, saglabāt un nostiprināt tās bioloģisko daudzveidību un lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmas, kam ir augsta saglabāšanas vērtība. Austrija vēlas panākt, lai par 83 % tās lauksaimniecības zemes tiktu noslēgti apsaimniekošanas līgumi bioloģiskās daudzveidības/ainavu atbalstam, bet par 78 % lauksaimniecības zemes — augsnes apsaimniekošanas uzlabošanas līgumi. Par 75 % valsts lauksaimniecības zemes tiks piešķirts ELFLA atbalsts ilgtspējīgas ūdens apsaimniekošanas attīstīšanai. EJZF finansējums tiks izmantots zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējas palielināšanai, jūras ekosistēmu un ūdens bioloģiskās daudzveidības uzlabošanai un valsts akvakultūras produktu ražošanas palielināšanai par 5000 tonnām līdz 2023. gadam. ESI fondu finansējums EUR 123 miljonu apmērā tiks tērēts ilgtspējīgas un kvalitatīvas nodarbinātības veicināšanai un darba mobilitātes atbalstīšanai, jo īpaši atbalstot integrētu ilgtspējīgu attīstību atsevišķās pilsētu un lauku teritorijās un palielinot gados vecāku darbinieku, sieviešu, jauniešu (jo īpaši migrantu izcelsmes) un citu sociālās atstumšanas riskam pakļautu sociālo grupu nodarbināmību. EUR 553 miljoni ir pieejami sociālās iekļaušanas veicināšanai, nabadzības mazināšanai un diskriminācijas novēršanai. Šī summa ir paredzēta galvenokārt, lai atbalstītu migrantu izcelsmes jauniešus un sociālās grupas (tostarp romus). Tāpēc aptuveni 19 % ESI fondu piešķīruma tiek izmantoti, lai atbalstītu iekļaujošu izaugsmi. EUR 243 miljonus paredzēts ieguldīt izglītībā, apmācībā un profesionālajā apmācībā prasmju attīstīšanai un mūžizglītībai, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošu jauniešu mācību sekmju uzlabošanai un mūžizglītības un profesionālās apmācības atbalstīšanai lauksaimniecībā un mežsaimniecībā. Paredzams, ka līdz 2023. gadam gandrīz 610 000 cilvēku būs apguvuši apmācību. Finanšu instrumentu un teritoriālo instrumentu izmantošana Austrija plāno piešķirt EUR 3 miljonus finanšu instrumentiem kā pašu kapitāla ieguldījumu, Augšaustrijā īstenojot projektu “HighTechFund Linz”, kas nodrošina riska kapitālu jauniem, uz tehnoloģijām vērstiem uzņēmumiem to darbības sagatavošanas/uzsākšanas posmā, kā arī uzņēmumiem, kas paplašinās. Lai gan ieguldījumi finanšu instrumentos ir ievērojami mazāki nekā 2007.–2013. gadā, Austrijai izdodas segt savas vajadzības, izmantojot esošos valsts instrumentus, tāpēc nerodas iztrūkums, kas jākompensē ar ESI fondu finansētiem finanšu instrumentiem. EUR 27,2 miljoni (5 % ERAF finansējuma) tiks tērēti integrētai ilgtspējīgai pilsētu attīstībai Vīnē un Augšaustrijā. Vīne līdzfinansēs Ilgtspējīgas upju modelēšanas centru, tādējādi sniedzot ieguldījumu ES stratēģijā Donavas reģionam. Tiroles province eksperimentālā kārtā saņems EUR 5,5 miljonus sabiedrības virzītai vietējai attīstībai septiņos tās apakšreģionos. Paredzams, ka vietējās partnerības lauku teritorijās radīs 800 darbvietu. Pamatinformācija Kohēzijas politika (ESF, ERAF) ELFLA EJZF ETS Programmu skaits 2 (valsts) 1 1 10 Pieejamie līdzekļi (EUR) 978 349 432 3 937 551 997 6 965 000 1 061 990 384 2. Priekšnosacījumi efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai Austrija ir izpildījusi visus piemērojamos ex ante nosacījumus efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai. Pirms programmu pieņemšanas Komisija pārliecinājās, ka Austrija ir ieviesusi nepieciešamos reglamentējošos nosacījumus pētniecības un inovācijas atbalstam un jo īpaši ka tai ir viedās specializācijas stratēģija valsts un reģionālajā līmenī. 3. ESI fondu pārvaldība Austrijai piešķirto ESI fondu finansējumu koordinēs Federālā kanceleja un Austrijas Telpiskās plānošanas konference. Lai vienkāršotu īstenošanu, valsts ir samazinājusi ESI fondu programmu skaitu no 13 programmām 2007.–2013. gadā līdz 4 programmām. Tagad tai ir viena valsts mēroga ERAF programma deviņu reģionālo programmu vietā un viena ESF programma divu programmu vietā. Austrija ir arī samazinājusi vadošo iestāžu skaitu no 11 līdz 2 iestādēm. ERAF starpniekiestāžu skaits samazinājās no 36 līdz 16 iestādēm, un gan ERAF, gan sertifikācijas iestādes palielina savu administratīvo spēju. Tā kā viena svarīga starpniekiestāde pārtrauks radīt izdevumus, uz kuriem attiecas ESF finansējums, Komisija uzraudzīs Austrijas ESF absorbcijas spēju un pārliecināsies, vai jaunās uzraudzības un kontroles sistēmas ir uzticamas. 4. Vienkāršojumi līdzekļu saņēmējiem Lai vēl vairāk samazinātu administratīvo slogu līdzekļu saņēmējiem, Austrija pārskatīs ar ERAF un ESF saistītos valsts atbilstības noteikumus un nosacījumus savos budžeta tiesību aktos, lai nodrošinātu to saskaņotību un konsekvenci. Tā arī ieviesīs e-pārvaldes sistēmas pieteikumiem un ziņojumiem un attiecīgā gadījumā apsvērs iespēju ieviest vienkāršoto izmaksu iespējas un vienotas likmes un standarta likmes vienības izmaksas valsts un reģionālajos atbilstības noteikumos.

1. ESI fondi Beļģijā Ekonomiskās un sociālās problēmas ESI fondu kontekstā Pēc vairāku gadu stagnācijas Beļģijā ir atsākusies izaugsme, kā arī palielinās tās konkurētspēja un uzlabojas fiskālā sistēma, savukārt tiek paredzēts, ka tās augošais valsts parāds 2016. gadā būs stabilizējies aptuveni 107 % no IKP līmenī. Tomēr tai joprojām ir jānodrošina fiskālā stabilitāte un jāīsteno strukturālas reformas, jāpalielina nodarbinātības līmenis un jāturpina savas konkurētspējas uzlabošana. Beļģijas sasniegumi, ja tos salīdzina ar stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktajiem tās mērķiem un ES politikas ieteikumiem Eiropas semestrī, liecina par vajadzību uzlabot tās darba tirgus darbību, jo īpaši samazinot finansiālos šķēršļus, kas mazina stimulu strādāt, atvieglojot īpašu mērķa grupu piekļuvi darba tirgum un novēršot prasmju trūkumu un neatbilstības. Beļģijai ir arī jānodrošina, ka algas attīstās atbilstoši darba ražīgumam. Turklāt, mērķtiecīgāk koncentrējoties uz modernizāciju, inovāciju, kā arī pētniecību un izstrādi, Beļģija varētu vēl vairāk uzlabot savus sasniegumus saistībā ar konkurētspējas aspektiem, kas nav saistīti ar izmaksām. Lai Beļģija sasniegtu savus 2020. gadam noteiktos siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķus, tai aktīvāk jāizmanto ilgtspējīgi un multimodāli transporta veidi. Turklāt, stimulējot atjaunojamās enerģijas ražošanu un energoefektivitāti, valsts uzlabos savu ekonomikas efektivitāti kopumā, samazinās atkarību no importa, nostiprinās maksājumu bilances stāvokli, samazinās ekonomikas neaizsargātību no ārējiem cenu satricinājumiem un samazinās siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas. Būtiska un augoša problēma Beļģijai ir satiksmes sastrēgumi, un tās federālās un reģionālās valdības vēl nav veikušas konkrētus pasākumus šīs problēmas atrisināšanai. Galvenās prioritātes un rezultāti 2014.–2020. gada periodā Beļģija novirzīs ESI fondu līdzekļus galvenajiem tematiskajiem mērķiem atbilstoši stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem.

Aptuveni 28 % kopējo Beļģijā izlietoto ESI fondu līdzekļu tiks novirzīti inovācijai labvēlīgas uzņēmējdarbības vides attīstīšanai. Tas savukārt palielinās MVU konkurētspēju, uzlabos inovācijas un pētniecības rādītājus un stimulēs e-ekonomikas izaugsmi. Šajā saistībā Beļģija koncentrēsies uz sinerģijas attīstīšanu starp uzņēmumiem, pētniecības un izstrādes centriem un augstākās izglītības iestādēm. Aptuveni 8000 Beļģijas uzņēmumu saņems atbalstu produktīviem ieguldījumiem, un aptuveni 1000 uzņēmumu sadarbosies ar pētniecības iestādēm. Tajā pašā laikā aptuveni 45 % lauksaimniecības uzņēmumu tiks modernizēti un pārstrukturēti, lai palielinātu to konkurētspēju. ESI fondu līdzekļi tiks izmantoti, lai palīdzētu Beļģijai līdz 2020. gadam sasniegt 73,2 % nodarbinātības līmeni (salīdzinājumā ar 67,3 % 2014. gadā). Ieguldījumi EUR 1,1 miljarda vērtībā tiks atvēlēti, lai attīstītu cilvēkkapitāla izaugsmi un uzlabotu dalību darba tirgū, uzlabojot izglītību visos līmeņos, veicinot sociālo iekļaušanu un palīdzot vismazāk aizsargātajām sabiedrības grupām (jo īpaši jauniešiem un ilgtermiņa bezdarbniekiem) atrast darbu. Mērķis ir palīdzēt aptuveni 460 000 cilvēku atrast darbu, sākt uzņēmējdarbību, atsākt izglītības apguvi vai apgūt apmācību. Enerģijas un klimata pārmaiņu jomā EUR 657 miljoni tiks tērēti, lai veicinātu dabas resursu ilgtspējīgu un efektīvu izmantošanu un nodrošinātu ieguldījumus virzības uz mazoglekļa ekonomiku atbalstam, jo īpaši ieguldot energoefektivitātē. No 2014. gada līdz 2020. gadam EUR 114 miljoni ESI fondu līdzekļu tiks tērēti energoefektivitātes uzlabošanai ēkās (uzņēmumu telpās, sabiedriskās ēkās un dzīvojamās mājās) un centrālapkures un augstas efektivitātes koģenerācijas uzlabošanai. ESI fondu atbalstītie projekti palīdzēs Beļģijai samazināt SEG emisijas par aptuveni 11 000 tonnu CO2 ekvivalenta un palielināt atjaunojamās enerģijas ražošanas jaudu par 11 MW. EUR 64 miljoni tiks piešķirti virzībai uz energoefektīva, dekarbonizēta transporta nozari. ESI fondu līdzekļi, kas paredzēti zivsaimniecībai, arī turpmāk tiks koncentrēti uz zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējas palielināšanu, jūras ekosistēmu un ūdens bioloģiskās daudzveidības uzlabošanu un nejaušas nozvejas samazināšanu. Lauksaimniecības jomā vienlaikus ar lauksaimniecības modernizāciju Beļģijā būtu arī jāīsteno ilgtspējīga lauksaimniecības prakse, ekoloģiska zemes apsaimniekošana un jāiegulda jaunās tehnoloģijās. Par vairāk nekā 85 000 ha zemes ir plānots saņemt atbalstu bioloģiskās lauksaimniecības attīstīšanai, savukārt agrovides un klimata jomā tiks īstenoti pasākumi, lai aizsargātu vairāk nekā 160 000 ha zemes. Finanšu instrumentu un teritoriālo instrumentu izmantošana Beļģija iegulda aptuveni EUR 98 miljonus finanšu instrumentos, kas atbalsta galvenokārt MVU un energoefektivitāti. Instrumentus plānots izmantot tikai Valonijā un Briselē, bet ne Flandrijā. Beļģijai būtu vairāk jāpievēršas ESI finansētu finanšu instrumentu izmantošanai papildus esošajiem valsts un reģionālajiem instrumentiem. Mērķis ir panākt, ka sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas aptver aptuveni 70 % lauku iedzīvotāju Flandrijā un vienu trešdaļu lauku iedzīvotāju Valonijā. Flandrijā ir ieplānoti trīs integrēti teritoriālie ieguldījumi (ITI) (Limburgā, Kempenā un Rietumflandrijā). Programmas, kas saistītas ar galvaspilsētas Briseles reģionu, ir tikai pilsētas mēroga programmas. Limburgas un Kempenas ITI palīdzēs atrisināt problēmas, kas saistītas ar rūpniecības pārveidi. Pamatinformācija Kohēzijas politika (ESF, ERAF, KF, JNI) ELFLA EJZF ETS Programmu skaits 7 (reģionālas) 2 1 7 Pieejamie līdzekļi (EUR) 2 020 742 087 647 797 759 41 746 051 1 378 392 541 2. Priekšnosacījumi efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai Ex ante nosacījums par viedās specializācijas stratēģiju vēl nav pilnībā izpildīts Valonijai un galvaspilsētas Briseles reģionam — attiecīgi tika ieviesti rīcības plāni. Galvaspilsētas Briseles reģionam ir arī rīcības plāns enerģētikas jautājumos atbilstoši tās ERAF programmai. 3. ESI fondu pārvaldība 2014.–2020. gada periodā Valonija ir nolēmusi arī turpmāk izmantot kopīgas ERAF un ESF uzraudzības komitejas. ELFLA uzraudzības komitejas tiks organizētas atsevišķi. 4. Vienkāršojumi līdzekļu saņēmējiem Vadošās iestādes attiecībā uz ESI fondu pašlaik plāno paplašināt vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanu. Aktīvāka informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) izmantošana ir ievērojami samazinājusi administratīvo slogu finansējuma saņēmējiem un publiskajām iestādēm.

1. ESI fondi Bulgārijā Ekonomiskās un sociālās problēmas ESI fondu kontekstā Bulgārijas ekonomiskā efektivitāte pēckrīzes periodā ir saglabājusies mērena. Pēc ekonomiskās aktivitātes krituma 2009. gadā izaugsme ir svārstījusies ap 1 % gadā. Ilgtspējīgu ilgtermiņa izaugsmi kavē strukturālas nepilnības, piemēram, prasmju neatbilstība darba tirgū, darbspējas vecumā esošo iedzīvotāju skaita pastāvīgais samazinājums, viszemākais darba ražīgums un visaugstākā ražošanas energointensitāte ES un neefektīva dabas resursu, piemēram, ūdens, apsaimniekošana. Sabiedriskie pakalpojumi ir neefektīvi un zemas kvalitātes, jo administratīvās un tiesu sistēmas reforma norit gausi. Reaģējot uz šīm problēmām, Eiropas semestra politikas ieteikumi tika vērsti uz darba tirgu, sociālo iekļaušanu, izglītības kvalitāti, inovācijai labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi, energoefektivitāti un administratīvo spēju veidošanu. Šīs prioritātes ir atspoguļotas 2014.–2020. gada ESI fondu programmās Bulgārijā, paredzot ieguldīt līdzekļus visu 11 tematisko mērķu sasniegšanā. Galvenās prioritātes un rezultāti

ESI fondi veicinās nodarbinātības līmeņa palielināšanu, augstas kvalitātes cilvēkkapitāla nodrošināšanu, uzlabojot izglītību, kvalifikāciju un prasmju paaugstināšanu, veselības un veselības aprūpes uzlabošanu, īpašu uzmanību pievēršot jauniešiem, veciem cilvēkiem un nelabvēlīgā situācijā esošām iedzīvotāju grupām, piemēram, romiem. Bulgārijas mērķis ir palielināt 20–64 gadus vecu iedzīvotāju nodarbinātības līmeni no 63,5 % 2013. gadā līdz 76 % 2020. gadā. Attiecībā uz gados vecākiem cilvēkiem (55–64 gadi) nodarbinātības mērķis 2020. gadam ir 53 %, savukārt attiecībā uz jauniešu bezdarbu mērķis ir 7 % 2020. gadā. Lai veicinātu nelabvēlīgā situācijā esošo un mazāk aizsargāto Bulgārijas iedzīvotāju sociālo iekļaušanu, Bulgārija ir izvirzījusi mērķi samazināt nabadzīgo iedzīvotāju skaitu par 260 000 līdz 2020. gadam. Paredzēts arī nodrošināt labāku veselības aprūpes pieejamību vairākiem tūkstošiem bērnu, tostarp bērniem ar invaliditāti. Plānots, ka ar ESI fondu līdzekļiem tiks celta aptuveni 100 000 cilvēku kvalifikācija, 28 000 darba meklētāju tiks sniegta palīdzība darba atrašanā, tiks finansēti nodarbinātības un apmācības pasākumi, lai palīdzētu 17 000 jauniešu, un tiks nodrošināta mūžizglītība 160 000 cilvēku. Izglītības jomā aptuveni 1500 skolas saņems ESI fondu atbalstu, nodrošinot 160 000 skolēnu iespēju attīstīt viņu zināšanas un prasmes. Aptuveni 30 000 universitāšu studentu saņems stipendijas, savukārt tūkstošiem vidusskolēnu saņems profesionālās orientācijas pakalpojumus un apmācību reālā darba vidē. ESI fondi palīdzēs uzlabot uzņēmējdarbības vidi Bulgārijā, stiprinot MVU uz zināšanām balstīto konkurētspēju. Līdz 2020. gadam 1,5 % no Bulgārijas IKP būtu jāatvēl pētniecībai un izstrādei. Ar EUR 528 miljoniem ESI fondu līdzekļu tiks atbalstīta inovācija uzņēmumos, inovatīvu jaunuzņēmumu radīšana un inovāciju un pētniecības infrastruktūras uzlabošana. ESI fondu līdzekļi tiks izmantoti tam, lai 3500 lauksaimniecības uzņēmumu un 120 uzņēmumu mežsaimniecības nozarē kļūtu konkurētspējīgāki un videi draudzīgāki, radot darbvietas lauku teritorijās gan lauksaimniecības nozarē, gan ar lauksaimniecību nesaistītās nozarēs. Vairāk nekā 4000 mazo lauksaimnieku saņems atbalstu savu uzņēmumu attīstīšanai, un 1630 jaunie lauksaimnieki saņems atbalstu darbības uzsākšanai. Zivsaimniecības nozarē ESI fondu līdzekļi tiks tērēti ieguldījumiem un inovācijai, lai mazinātu zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras vidi un atbalstītu akvakultūras un pārstrādes nozares MVU. Ar ieguldījumiem, izmantojot ESI fondu līdzekļus Bulgārijā, būtu par 25 % jāpalielina energoefektivitāte gan mājsaimniecībās, gan rūpniecībā, gan arī pakalpojumu un transporta jomā. Līdz 2020. gadam atjaunojamo energoresursu īpatsvaram enerģijas bruto galapatēriņā Bulgārijā būtu jābūt 16 %. ESI fondu līdzekļi tiks arī ieguldīti ūdens un atkritumu apsaimniekošanā, dabas resursu, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā un klimata pārmaiņu riska novēršanā. EUR 1,6 miljardi no ESI fondu līdzekļiem tiks atvēlēti Bulgārijas transporta infrastruktūras modernizācijai, nodrošinot labākus savienojumus starp reģioniem un ar kaimiņvalstīm, uzlabojot pakalpojumu pieejamību un stimulējot tirdzniecību un tūrismu. Tiks izbūvēts TEN-T dzelzceļš 190 km garumā, TEN-T autoceļi 62 km garumā, kā arī Sofijas metro 8 km garumā, tādējādi līdz 2023. gadam palielinot metro braucienu skaitu no 80 miljoniem līdz 105 miljoniem gadā. Viena no galvenajām problēmām Bulgārijā ir laba pārvaldība. Ir vajadzīga pienācīga cilvēkresursu pārvaldība un attīstīšana valsts pārvaldē un tiesu iestādēs. Tāpēc ESI fondi tiks koncentrēti uz to, lai attīstītu tādas jomas kā e-pārvalde un e-tiesiskums un ieviestu kvalitatīvus pakalpojumus iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Līdz 2020. gadam administratīvo publisko pakalpojumu sniegšanai nepieciešamais laiks būtu jāsaīsina par 50 % salīdzinājumā ar 2013. gadu un vidējais kriminālprocesa un civilprocesa ilgums par 10 %. Finanšu instrumentu un teritoriālo instrumentu izmantošana EUR 612 miljoni no ERAF, Kohēzijas fonda un ESF fondu budžetiem ir paredzēti finanšu instrumentiem — tas ir par 70 % vairāk nekā 2007.–2013. gadā. Lielākā daļa atbalsta tiks vērsta uz energoefektivitāti, atkritumu un ūdens apsaimniekošanas nozarēm, MVU, pilsētu attīstību un tūrismu. Bulgārija ir arī pievienojusies MVU iniciatīvai, ieguldot tajā EUR 102 miljonus. ESI fondi tiks arī izmantoti, lai veicinātu sabiedrības virzītu vietējo attīstību lauku teritorijās un no zivsaimniecības atkarīgās teritorijās, radot 600 darbvietu. Plānots, ka vienai trešdaļai Bulgārijas lauku iedzīvotāju būs pieejama infrastruktūra, kas uzlabota ar ESI fondu palīdzību. Pamatinformācija Kohēzijas politika (ESF, ERAF, KF, JNI) ELFLA EJZF ETS Programmu skaits 7 (valsts) 1 1 8 Pieejamie līdzekļi (EUR) 7 422 791 277 2 366 716 966 88 066 622 701 131 995 2. Priekšnosacījumi efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai Trīs no ex ante nosacījumiem (EAN), kas īpaši attiecas uz EJZF, un 7 no 11 tematiskajiem EAN nav izpildīti, proti, attiecībā uz viedo specializāciju, ūdeni, transportu, veselību un digitālo izaugsmi, kā arī nav izpildīti būtiskie vispārējie EAN attiecībā uz publisko iepirkumu. Tomēr Bulgārija ir ieviesusi rīcības plānus visu tās EAN izpildei vēlākais līdz 2016. gada beigām. 3. ESI fondu pārvaldība Par ESI fondu programmu plānošanu, pārvaldību, uzraudzību un kontroli Bulgārijā ir atbildīgs ministru prezidenta vietnieks, kurš atbild arī par ES līdzekļu pārvaldību un Ministru padomes Galveno koordinācijas struktūrvienību. Ministru prezidenta vietnieks koordinē un vada ES līdzekļu pārvaldības koordinācijas padomi, kurā darbojas visas ministrijas, kas atbild par ES līdzekļiem. Dažādās ESI fondu programmas ietver pasākumus to struktūru administratīvās spējas stiprināšanai, kuras atbild par koordināciju, pārvaldību, īstenošanu, norēķiniem un kontroli. Projektu līdzekļu saņēmēji, piemēram, pašvaldības, tiesu iestādes un iestādes transporta nozarē, arī var saņemt palīdzību savas administratīvās spējas stiprināšanai. Starptautiskās finanšu iestādes, piemēram, Eiropas Investīciju banka, Pasaules Banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, nodrošina zinātību. 4. Vienkāršojumi līdzekļu saņēmējiem Bulgārijas iestādes strādā, lai samazinātu administratīvo slogu projektu līdzekļu saņēmējiem, ja iespējams, digitalizējot saziņu starp līdzekļu saņēmējiem un vadošajām iestādēm. Minētais ietver projektu priekšlikumu un ziņojumu elektronisku iesniegšanu un administratīvo procedūru vienkāršošanu un efektivitātes palielināšanu. Piemēram: Piemēram, tiks standartizētas pieteikumu un ziņojumu veidlapas, tiks ieviesti noteikumi par vienkāršotajām izmaksām, ziņojot par izdevumiem, kā arī dažādas revīzijas un pārbaudes iestādes koordinēs to pārbaudes.

1. ESI fondi Horvātijā

Ekonomiskās un sociālās problēmas ESI fondu kontekstā Ilgstošā ekonomikas lejupslīde ir samazinājusi Horvātijas reālo IKP par aptuveni 12,5 %, savukārt bezdarba līmenis valstī ir palielinājies divkārt no 8,6 % 2008. gadā līdz 17,3 % 2014. gadā. Pēdējie gadi liecina, ka ir vajadzīgas strukturālas pārmaiņas, jo īpaši lai novērstu fiskālo nelīdzsvarotību, īstenotu darba tirgus reformu, attīstītu ilgtspējīgas sociālās un veselības aizsardzības sistēmas, uzlabotu uzņēmējdarbības vidi un veiktu valsts pārvaldes un tiesu sistēmas reformu. Valsts iestādes ir īstenojušas vairākas reformas Eiropas semestra ietvaros. Ievērojama daļa ESI fondu līdzekļu piešķīruma EUR 10,676 miljardu apmērā 2014.–2020. gadam ir paredzēta reformu īstenošanai un valsts mērķu sasniegšanai stratēģijas “Eiropa 2020” ietvaros. Galvenās prioritātes un rezultāti ESI fondu līdzekļi tiks izmantoti, lai stimulētu pētniecību, izstrādi un inovāciju Horvātijā, palielinātu tās ekonomikas novatorismu un konkurētspēju un palīdzētu Horvātijai izpildīt tās apņemšanos līdz 2020. gadam 1,4 % no IKP atvēlēt pētniecībai un izstrādei (2012. gadā — 0,75 %). Horvātijas mērķis ir arī palielināt pievienoto vērtību uz vienu MVU darbinieku par 50 % līdz 2023. gadam. Horvātijā ir viens no viszemākajiem rādītājiem ES saistībā ar dalību darba tirgū — tas jo īpaši attiecas uz jauniešiem, mazkvalificētiem darbiniekiem, gados vecākiem darbiniekiem un sievietēm. Horvātijas mērķis ir sasniegt 65,2 % nodarbinātības līmeni līdz 2020. gadam (2012. gadā – 55,4 %), īpašu uzmanību pievēršot tādu jauniešu nodarbināmības palielināšanai, kuri nav iesaistīti ne darba tirgū, ne izglītībā, ne apmācībā Šajā saistībā ESI fondi mazinās darbinieku prasmju neatbilstību, īstenojot terciārās izglītības un valsts nodarbinātības dienesta reformu un atbalstot profesionālo izglītību un apmācību un mūžizglītību. Fondu līdzekļi arī tiks izmantoti pašnodarbinātības atbalstīšanai un ilgtermiņa bezdarba mazināšanai. Horvātija tērēs ESI fondu līdzekļus tādas infrastruktūras būvēšanai, kas var uzlabot ekonomikas izaugsmi — galvenā uzmanība tiks pievērsta pamattīklu (TEN-T), ilgtspējīga pilsētu transporta attīstīšanai un Horvātijas reģionu pieejamības uzlabošanai. Turklāt Horvātijai ir arī mērķis nodrošināt 53 % mājsaimniecību ar platjoslas sakaru pārklājumu līdz 2023. gadam (salīdzinot ar 33 % 2013. gadā). ESI fondu līdzekļi arī tiks tērēti ES vides acquis īstenošanai: mērķis ir nodrošināt, ka vienam miljonam iedzīvotāju līdz 2023. gadam kļūst pieejami uzlaboti ūdensapgādes un notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumi. Līdzekļi arī tiks izmantoti, lai samazinātu poligonos apglabāto sadzīves atkritumu īpatsvaru no 83 % 2012. gadā līdz 35 %, ieviestu 40 % Horvātijas Natura 2000 pārvaldības tīkla un 100 % iedzīvotāju nodrošinātu pieejamu gaisa kvalitātes informāciju pilsētu teritorijās. Vairāk nekā EUR 160 miljoni ESI fondu līdzekļu tiks ieguldīti atjaunojamās enerģijas ražošanā, savukārt gada vidējam centrālapkures un dzesēšanas enerģijas pieprasījumam modernizētās sabiedriskās ēkās būtu jāsamazinās līdz 50 kWh/m2 līdz 2023. gadam (2013. gadā — 250 kWh/m2). Horvātijā ir sociālas problēmas, kas izpaužas kā augsts nabadzības un sociālās atstumtības līmenis — valsts mērķis ir samazināt nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku skaitu par 150 000 līdz 2020. gadam. Lai sasniegtu šo mērķi, ESI fondu līdzekļi tiks ieguldīti neaizsargātu grupu integrācijas sabiedrībā un darba tirgū veicināšanai, veselības aprūpes pieejamības uzlabošanai, augstas kvalitātes sociālo pakalpojumu pieejamības uzlabošanai (tostarp atbalstot pāreju no institucionāliem pakalpojumiem un pakalpojumiem, kas balstīti uz sabiedrību), diskriminācijas novēršanai un mazināšanai, sociālās uzņēmējdarbības attīstīšanai un pilsētu atjaunošanas projektu īstenošanai. Visbeidzot, ESI fondu līdzekļi tiks izmantoti, lai atbalstītu Horvātijas valsts pārvaldes reformu, nodrošinot publisko finanšu labāku un pareizu pārvaldību, likvidējot nevajadzīgās procedūras, attīstot e-pārvaldi un apkarojot korupciju. Papildus tiks veicināts dialogs ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, kā arī tiks palielināta tiesu sistēmas efektivitāte, paātrinot juridiskās procedūras un nodrošinot objektivitāti. ESI fondi sniegs ieguldījumu Horvātijas pārtikas ražošanas, akvakultūras un zivsaimniecības nozaru konkurētspējas palielināšanā un to ietekmes uz vidi mazināšanā. Fondu līdzekļi tiks izmantoti, lai pārstrukturētu un modernizētu vairāk nekā 1800 lauksaimniecības uzņēmumu, nodrošinātu darbības uzsākšanas atbalstu vismaz 1000 gados jaunu lauksaimnieku, tādējādi uzlabojot paaudžu atjaunošanos lauku teritorijās, un atbalstītu bioloģiskās daudzveidības pārvaldības līgumu izmantošanu attiecībā uz vairāk nekā 101 000 ha lauksaimniecības zemes. Horvātijas mērķis ir arī sasniegt līdzsvarotu reģionālo attīstību un mazināt ekonomikas lejupslīdi lauku teritorijās, tostarp attīstot alternatīvas saimnieciskās darbības. ESI fondu līdzekļi tiks arī izmantoti, lai uzlabotu un dažādotu vietējo ekonomiku piekrastes zonās, stiprinātu valsts izaugsmes potenciālu jūras un jūrniecības nozarēs, uzlabotu zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspēju un nostiprinātu ūdens ekosistēmas un bioloģisko daudzveidību. Paredzams, ka jo īpaši akvakultūras produkcijas apjoms palielināsies par 400 %. Finanšu instrumentu un teritoriālo instrumentu izmantošana Horvātija plāno piešķirt vairāk nekā EUR 440 miljonu ESI fondu līdzekļu finanšu instrumentiem, lai nodrošinātu atbalstu MVU, pētniecībai, attīstībai un inovācijai, energoefektivitātei, pilsētu transportam, pašnodarbinātībai un sociālajai uzņēmējdarbībai. Ņemot vērā, ka iepriekšējos plānošanas periodos tai nebija finanšu instrumentu, šī ir vērienīga programma. Horvātijai ir vairāk jāpievēršas finanšu instrumentu izmantošanai IKT, pilsētu attīstības un transporta infrastruktūras jomās. Horvātija ieguldīs vismaz EUR 400 miljonu integrētos teritoriālajos ieguldījumos, lai tos izmantotu ilgtspējīgai pilsētu attīstībai, un sabiedrības virzītos vietējās attīstības projektos lauku teritorijās, kā arī zivsaimniecības un jūrniecības jomās. Vietējās attīstības stratēģijas atbilstoši Leader programmai skars 1,5 miljonus cilvēku lauku teritorijās 2014.–2020. gada plānošanas periodā. Pamatinformācija Kohēzijas politika (ESF, ERAF, KF, JNI) ELFLA EJZF ETS Programmu skaits 2 (valsts) 1 1 9 Pieejamie līdzekļi (EUR) 8 463 255 776 2 026 222 500 252 643 138 1 201 084 956 2. Priekšnosacījumi efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai Līdz 2016. gada beigām Horvātija būs pieņēmusi vairākas stratēģijas un ieguldījumu plānus, lai izpildītu ex ante nosacījumus (EAN) ESI fondu līdzekļu efektīvai un lietderīgai izmantošanai. Tā cita starpā plāno pieņemt viedās specializācijas stratēģiju, platjoslas sakaru un digitālās stratēģijas, stratēģiju dabas katastrofu risku pārvaldībai, ūdens cenu stratēģiju, upju baseinu apsaimniekošanas plānu, atkritumu apsaimniekošanas plānus un atkritumu mazināšanas programmas, integrētu transporta stratēģiju, slimnīcu ģenerālplānu, programmu profesionālās izglītības un apmācības sistēmas attīstīšanai un stratēģiju valsts pārvaldes attīstīšanai. Divi no EAN, kas saistīti ar EJZF un attiecas uz administratīvo spēju zvejas kapacitātes kontroles īstenošanai un ziņošanai, ir izpildīti tikai daļēji. Rīcības plāni to īstenošanai būtu jāīsteno līdz 2016. gada 31. decembrim. 3. ESI fondu pārvaldība Valsts (valdības) koordinācijas komiteja koordinēs četru valsts programmu un Eiropas teritoriālās sadarbības programmu īstenošanu. Ņemot vērā ESI fondu līdzekļu piešķīruma straujo palielinājumu Horvātijā 2014.–2020. gadā, būtu ievērojami jāpalielina tehniskās un administratīvās spējas gan pārvaldības un kontroles sistēmā, gan līdzekļu saņēmēju līmenī. 4. Vienkāršojumi līdzekļu saņēmējiem

Tiks attīstīti dažādi instrumenti, tostarp tīmekļa vietne līdzekļu saņēmējiem, koordinēts mehānisms, lai informētu par ESI fondiem un projektu pieteikumu iesniegšanai un atlases procedūru vienkāršošanai. Horvātija ir arī paredzējusi izmantot vienkāršoto izmaksu iespēju.

1. ESI fondi Kiprā Ekonomiskās un sociālās problēmas ESI fondu kontekstā Lai Kipra saņemtu EUR 10 miljardu finanšu paketi (ko veido EUR 9 miljardi Eiropas Stabilizācijas mehānisma līdzekļu un EUR 1 miljards SVF līdzekļu), tai ir izvirzīts nosacījums īstenot ekonomikas korekcijas programmu, kas aptver laikposmu no 2013. gada līdz 2016. gadam. Joprojām problemātiskajā ekonomikas vidē Kipra atpaliek tai izvirzīto dažu mērķu sasniegšanā attiecībā uz stratēģiju “Eiropa 2020”. Piemēram, pašreizējais nodarbinātības un nabadzības līmenis valstī ievērojami atpaliek no izvirzītajiem valsts mērķiem. Lai gan abi stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktie izglītības rādītāji 2014. gadā ir uzlabojušies un atbilst valsts mērķiem, Kiprā ir ES viszemākais nodarbināmības līmenis nesen absolvējušo studentu vidū (64,9 % salīdzinājumā ar vidējo rādītāju ES, kas bija 80,7 % 2013. gadā). Īpatsvars no IKP, ko Kipra tērē pētniecībai un izstrādei, ir nedaudz zemāks par valsts mērķi. Stratēģijas “Eiropa 2020” klimata rādītāji ir labi — energoefektivitātes rādītājs par 2013. gadu pārsniedza gada starpposma mērķi, un atjaunojamo energoresursu rādītājs bija apmierinošs. Tomēr Kipras sasniegumi vides jomā joprojām ir ļoti vāji, jo īpaši cieto atkritumu apsaimniekošanas jomā, kur ir zems atkritumu pārstrādes rādītājs. Galvenās prioritātes un rezultāti ESI fondu programmas 2014.–2020. gadā ir vērstas uz trīs pamatprioritātēm – 1) konkurētspēja; 2) nodarbinātība un sociālā iekļaušana; un 3) dabas resursu ilgtspējīga izmantošana un aizsardzība. ESI fondu līdzekļi tiks izmantoti, lai dažādotu ekonomikas struktūru un palielinātu tās konkurētspēju, stiprinot uzņēmējdarbības inovāciju un veicinot sadarbību starp uzņēmumiem un pētniecības iestādēm viedās specializācijas stratēģijā noteiktajās jomās. Tiks veicināta MVU uzņēmējdarbība un konkurētspēja, jo īpaši tūrisma, pārtikas un akvakultūras (kur ražošana jāpalielina par 46 %) nozarēs. Paredzams, ka ar ESI fondu līdzekļiem tiks atbalstīti vairāk nekā 600 MVU un radītas 1200 jaunas darbvietas, savukārt IKP īpatsvaram, kas atvēlēts pētniecībai un izstrādei, būtu jāpalielinās no 0,47 % 2012. gadā līdz 0,5 % 2020. gadā, piesaistot arī privātos ieguldījumus. ESI fondi arī atbalstīs ieguldījumus zivsaimniecībā, lai mazinātu zvejas darbību negatīvo ietekmi uz jūras vidi un atbalstītu tos MVU, kas darbojas akvakultūras un pārstrādes nozarē. Kipra plāno uzlabot e-pārvaldi un digitālo uzņēmējdarbību, ieguldot IKT, un palielināt IKT izmantošanu MVU. Tā arī ir paredzējusi, ka ātras darbības platjoslas sakari būs pieejami 50 % mājsaimniecību, savukārt IKT izmantošana iedzīvotāju un MVU vidū palielināsies attiecīgi par 10 % un 6 %. ESI fondi ieguldīs nodarbinātībā un sociālajā kohēzijā, palīdzot palielināt nodarbinātības iespējas un koncentrējoties uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām, piemēram, bezdarbniekiem, ilgtermiņa bezdarbniekiem un jo īpaši jauniešiem. Lai atbalstītu pēdējo minēto sabiedrības grupu, tiks izmantota arī Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva (JNI). Paredzams, ka labumu no ESI fondu intervences gūs vairāk nekā 14 000 bezdarbnieku, no kuriem lielākā daļa (9000) būs jaunieši. No tiem 5800 saņems atbalstu atbilstoši JNI, bet pārējie — no ESF. Plānots, ka ar ESI fondu atbalstu dalība darba tirgū un nodarbinātības līmenis paaugstināsies, sasniedzot 2020. gadam noteikto mērķi, proti, 75-77 % (2014. gadā — 67,3 %). Paredzams, ka ESI finansējums arī uzlabos valsts pārvaldi. Turklāt tas uzlabos arī sociālo iekļaušanu, palīdzot neaizsargātiem iedzīvotājiem iesaistīties darba tirgū un atbalstot 180 sociālo uzņēmumu izveidi. Tādējādi tiks atvieglota Kipras mērķa sasniegšana, proti, samazināt nabadzību līdz 19,3 % 2020. gadā (no 27,8 % 2013. gadā). Paredzams, ka ESI fondi palīdzēs uzlabot mūžizglītību un profesionālo izglītību un apmācību, īpašu uzsvaru liekot uz darba tirgus vajadzībām atbilstošu prasmju nodrošināšanu. Fondu līdzekļi atvieglos Kipras virzību uz mazoglekļa un resursefektīvu ekonomiku, veicinot energoefektivitāti (2020. gada noteiktais mērķis ir 14,3 % salīdzinājumā ar 12,3 % 2011. gadā) un atjaunojamās enerģijas patēriņu (13 % 2020. gadā salīdzinājumā ar 7,7 % 2011. gadā). Turklāt aptuveni 3500 mājsaimniecību tiks sniegta palīdzība, lai uzlabotu to enerģijas patēriņu, tādējādi paaugstinot to energoefektivitātes klasi. ESI fondu līdzekļi tiks izmantoti, lai apmierinātu Kipras neatliekamo vajadzību izpildīt ES prasības par cieto un šķidro atkritumu apsaimniekošanu. Paredzams, ka Kipra palielinās pārstrādāto atkritumu īpatsvaru līdz 50 %, bet 2300 mājsaimniecību (iedzīvotāju ekvivalenta izteiksmē) saņems uzlabotus notekūdeņu attīrīšanas pakalpojumus. ESI fondi arī tiks izmantoti, lai pabeigtu ieguldījumus Kipras TEN-T ostā un tās savienojumos. Tādējādi preču pārvadājumu apjoms palielināsies no 300 000 TEU līdz 1 miljonam TEU. Ieviešot pilsētu transporta mobilitātes uzlabojumus, jo īpaši Nikosijā, vajadzētu divreiz palielināties sabiedrisko transportu izmantojošo cilvēku skaitam. ELFLA atbalsts tiks koncentrēts uz ieguldījumiem dabas resursu ilgtspējīgas apsaimniekošanas un izmantošanas veicināšanai, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, pasākumiem, lai pielāgotos klimata pārmaiņām, un jaunu darbvietu radīšanai lauku teritorijās. EJZF atbalsts tiks koncentrēts uz jūras bioloģisko resursu aizsardzību un atjaunošanu. Finanšu instrumentu un teritoriālo instrumentu izmantošana Kipra ir norādījusi summu EUR 15 miljonu apmērā, kas jāpiešķir finanšu instrumentiem MVU atbalstam. Ir sākti ex ante novērtējumi, lai izvērtētu pašu kapitāla, aizdevumu un garantiju shēmas iespējas MVU atbalstam, IKT, enerģētikas nozari un ieguldījumus vides un transporta jomā. Kipra ir piešķīrusi ievērojamu summu (20 % ERAF finansējuma jeb aptuveni EUR 60,2 miljonus) ilgtspējīgai pilsētu attīstībai. Mērķis ir veicināt integrētu rīcību, lai atrisinātu ekonomiskās, vides un sociālās problēmas, kas skar valsts četras galvenās pilsētas. Tas ir daudz vairāk nekā obligātie 5 %, ko nosaka ES tiesību akti. Integrēti teritoriālie ieguldījumi netiks īstenoti. Turpretī sabiedrības virzīta vietējā attīstība tiks īstenota ELFLA un EJZF programmu ietvaros. Pamatinformācija Kohēzijas politika (ESF, ERAF, KF, JNI) ELFLA EJZF ETS Programmu skaits 2 (valsts) 1 1 5 Pieejamie līdzekļi (EUR) 702 401 708 132 244 377 39 715 209 526 153 917 2. Priekšnosacījumi efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai EJZF īpašais ex ante nosacījums (EAN) par zvejas kapacitātes ziņojumiem ir izpildīts daļēji, un ir izstrādāts rīcības plāns. No 11 tematiskajiem EAN nav izpildīti 5. Vissvarīgākais no tiem ir saistīts ar platjoslas sakaru tīklu, ūdens cenu noteikšanu un upju baseinu plānošanu, tostarp atkritumu pārstrādi un atkārtotu izmantošanu. Ir izstrādāti rīcības plāni, un ir noteikti termiņi to ieviešanai. Vispārējais EAN, kas saistīts ar statistiku un rādītājiem, nav izpildīts, bet ir izstrādāts rīcības plāns tā īstenošanai līdz 2015. gada decembrim. 3. ESI fondu pārvaldība

Programmu skaits Kiprā nav mainījies salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu. Valsts ir izveidojusi vienotu vadošo iestādi (Eiropas programmu, koordinācijas un attīstības ģenerāldirektorātu) un vienotu uzraudzības komiteju, lai koordinētu ERAF/Kohēzijas fonda un ESF programmas, savukārt visām programmām izmanto vienotu informācijas sistēmu. 4. Vienkāršojumi līdzekļu saņēmējiem Kipras iestādes ir iecerējušas plašāk izmantot vienkāršoto izmaksu metodes un modernizēt specializēto informācijas sistēmu. Tās arī plāno uzlabot elektronisko veidlapu izmantošanu un valsts administratīvo dienestu savstarpējo sadarbspēju automatizētas dokumentu izdošanas jomā, kā arī samazināt vajadzīgo dokumentu un apliecību skaitu.

1. ESI fondi Čehijas Republikā Ekonomiskās un sociālās problēmas ESI fondu kontekstā Pašreizējās makroekonomiskās tendences ir pozitīvas — Čehijas ekonomikas izaugsme atsākās 2014. gadā pēc divu gadu lejupslīdes. Tomēr ir paredzams, ka negatīvās demogrāfiskās tendences ilgtermiņā palielinās gan pensiju, gan veselības aprūpes izdevumus. Pašlaik ekonomikas virzību nosaka uzņēmumu grupa, kas mēreni izmanto inovāciju, un paredzams, ka nākotnē tā virzīsies uz augšu pievienotās vērtības ķēdē. Bezdarbs samazinās, tomēr darba tirgū ir raksturīga dažu sabiedrības grupu zema aktivitāte un neatbilstība starp prasmju piedāvājumu un pieprasījumu. Čehijas Republikai noteikto stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu analīze liecina par būtiskiem trūkumiem valsts un reģionālā līmenī saistībā ar izdevumu palielināšanu pētniecībai un inovācijai (jo īpaši privātajiem ieguldījumiem), energoefektivitātes uzlabošanu, terciārās izglītības reformu, korupcijas apkarošanu un publiskā iepirkuma noteikumu pareizu piemērošanu. ES politikas ieteikumos, kas sniegti saistībā ar Eiropas semestri, ir ierosināts izveidot publisko līgumu galveno reģistru, nodrošināt pienācīgu korupcijas apkarošanas plāna īstenošanu, pieņemt augstākās izglītības reformu un palielināt nelabvēlīgā situācijā esošu bērnu (jo īpaši romu) iesaistīšanos izglītībā. Galvenās prioritātes un rezultāti ESI fondi 2014.–2020. gada periodā tiks izmantoti, lai uzlabotu Čehijas ekonomikas konkurētspēju un novatorismu, ieguldot EUR 2,5 miljardus pētniecībā, tehnoloģiju attīstībā un inovācijā. Pēc ESI fondu piešķīrumu palielināšanas valsts ir mazinājusi ieguldījumu nepietiekamību pētniecības un izstrādes jomā, un ir paredzams, ka 2020. gadā pētniecībai un izstrādei atvēlētā procentuālā daļa no IKP palielināsies līdz 2,97 %. Ieguldījumi tiks izmantoti, lai sekmētu pētniecības un inovācijas struktūras un spēju un lai uzlabotu sadarbību starp pētniecības nozari, uzņēmumiem un terciārās izglītības iestādēm. Vairāk nekā EUR 2 miljardi (1,4 % no IKP) tiks izmantoti kā galvenais finansējuma avots, lai atbalstītu virzību uz mazoglekļa ekonomiku. Čehijas rūpniecības nozares (kurā izmanto galvenokārt akmeņogles) energointensitāte un resursu intensitāte ir viena no visaugstākajām ES. Paredzams, ka galvenie sasniegumi šajā jomā būs palielināta enerģijas ražošana no atjaunojamiem energoresursiem (par 83 MW) un siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeņa samazināšana (par 920 000 tonnu CO2/gadā). ESI fondi ieguldīs EUR 2,8 miljardus vides aizsardzībā un resursu efektīvā izmantošanā. Ieguldījumi tiks izmantoti šādiem mērķiem: ūdens kvalitātes uzlabošana (piem., papildu 150 000 iedzīvotājiem būs pieejama uzlabota ūdensapgāde), atkritumu apsaimniekošana (piem., atkritumu pārstrādes jauda palielināsies par 700 000 tonnu gadā), gaisa kvalitāte, bioloģiskās daudzveidības uzlabošana, zemes 400 000 ha platībā iekļaušana bioloģiskās lauksaimniecības ķēdē un palīdzības sniegšana lauksaimniekiem, lai izpildītu saistības, kas attiecas uz agrovidi un klimatu, aptverot 870 000 ha zemes. EJZF uzlabos Čehijas zivsaimniecības un akvakultūras nozares ilgtspēju, izmantojot efektīvākas un videi nekaitīgākas ražošanas metodes. Transporta jomā ar EUR 6,2 miljardu piešķīrumu tiks atbalstīts ilgtspējīgs transports un sniegta palīdzība, lai likvidētu caurlaidspējas trūkumus pamattīklu infrastruktūrās. Tas arī palīdzēs novērst nepilnības TEN-T tīklos un uzlabot dzelzceļu tīkla savstarpējo izmantojamību. Notiks dzelzceļa līniju pārbūvēšana vai modernizācija 140 km garumā, tādējādi būtiski veicinot pareju uz ilgtspējīgu mobilitāti. Infrastruktūras uzlabojumi palielinās valsts reģionu pieejamību, un tādējādi vairāk iedzīvotāju izmantos sabiedrisko transportu pilsētās. ESI fondu līdzekļi EUR 200 miljonu apmērā ir paredzēti augstsprieguma pārvades tīklu modernizācijai un aizsardzībai. Gandrīz EUR 1,4 miljardi tiks atvēlēti, lai veicinātu ilgtspējīgu un kvalitatīvu nodarbinātību un atbalstītu darbaspēka mobilitāti, īpaši pievēršoties nelabvēlīgā situācijā esošām iedzīvotāju grupām, piemēram, mazkvalificētām personām, veciem cilvēkiem un jauniešiem (atbalsts 585 000 cilvēku, no kuriem 230 000 iegūs jaunu kvalifikāciju). ESI fondu līdzekļi arī tiks tērēti sociālajai iekļaušanai un izglītībai — katrā no šīm jomām tiks piešķirti EUR 2 miljardi, lai palīdzētu grūtībās nonākušiem cilvēkiem un nelabvēlīgā situācijā esošiem cilvēkiem, uzlabotu sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu kvalitāti un ieguldītu izglītībā. Sabiedrisko pakalpojumu jomā tiks izveidotas 30 jaunas mobilas veselības aprūpes grupas un 83 veselības aprūpes iestādes, kā arī tiks atbalstīta izglītība visos līmeņos, nodrošinot vienlīdzīgu piekļuvi augstas kvalitātes pirmsskolas, pamata un vidējai izglītībai. ESI fondi tiks arī izmantoti, lai attīstītu augstskolas, uzlabojot to cilvēkresursu pārvaldību un atvieglojot piekļuvi terciārajai izglītībai (869 studenti jaunās bakalaura studiju programmās). Aptuveni EUR 180 miljoni tiks tērēti valsts pārvaldes un tiesu sistēmas efektivitātes un pārredzamības uzlabošanai, administratīvo slogu samazināšanai, valsts ierēdņu prasmju uzlabošanai un personāla resursu pārvaldības efektivitātes palielināšanai. Finanšu instrumentu un teritoriālo instrumentu izmantošana Aptuveni EUR 763 miljonus atbilstoši kohēzijas politikas programmām plānots novirzīt ar finanšu instrumentu starpniecību. Šī summa vairāk nekā divas reizes pārsniedz iepriekšējā plānošanas perioda summas. Galvenās intervences jomas ir atbalsts MVU, transporta infrastruktūra, ieguldījumi energoefektivitātē un — mazākā apjomā — resursu efektivitātē. Normatīvajos aktos paredzētā prasība 5 % ERAF finansējuma izmantot ilgtspējīgai pilsētu attīstībai tiks izpildīta ar ieguldījumiem no programmas “Prāga — izaugsmes pols” un septiņiem integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem (ITI) lielākajās metropolēs. Kopējais piešķīrums ITI ir EUR 1 miljards no ERAF un EUR 223 miljoni no Kohēzijas fonda. Sabiedrības virzīta vietējā attīstība būs īpaši svarīga lauku teritoriju attīstīšanai, izmantojot vairākfondu pieeju. Šim nolūkam tiks piesaistīts finansējums no ERAF (EUR 418 miljoni), ELFLA (EUR 115 miljoni) un ESF (EUR 64 miljoni), ko integrētās, vairākas nozares aptverošās vietējās attīstības stratēģijās varēs izmantot vietējās kopienas, kuras organizētas aptuveni 160 vietējās rīcības grupās, aptverot 55 % iedzīvotāju. Pamatinformācija Kohēzijas politika (ESF, ERAF, KF, JNI) ELFLA EJZF ETS Programmu skaits 8 (valsts) 1 1 7 Pieejamie līdzekļi (EUR) 21 643 218 575 2 305 673 996 31 108 015 1 144 024 031

2. Priekšnosacījumi efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai Nav pabeigti stratēģiskie satvari saistībā ar konkrētām ieguldījumu jomām (t. i., pētniecība un izstrāde, IKT). Ir pieņemti rīcības plāni par 11 tematiskajiem un 3 vispārējiem ex ante nosacījumiem (EAN). 3. ESI fondu pārvaldība Čehijas Republika ir racionalizējusi ESI fondu pārvaldību un vēl vairāk centralizējusi to, samazinot programmu skaitu (no 17 programmām 2007.–2013. gadā līdz 8 kohēzijas politikas programmām) un starpniekiestāžu skaitu. Reģionālās attīstības ministrija ir valsts koordinācijas iestāde. Papildu koordinācija starp fondiem tiek nodrošināta, organizējot uzraudzības komitejas, koordinētus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un darba grupas. Administratīvās spējas uzlabošanu veicina 2014. gada Civildienesta likums. 4. Vienkāršojumi līdzekļu saņēmējiem Čehijas Republikas mērķis ir samazināt administratīvo slogu līdzekļu saņēmējiem un valsts pārvaldei, samazinot programmu un starpniekiestāžu skaitu, ieviešot jaunu uzraudzības sistēmu visai īstenošanas struktūrai un izveidojot vienotu metodisko vidi visām programmām. Tiks plašāk izmantoti finanšu instrumenti un tādas iespējas kā avansa maksājumi un vienkāršotās izmaksas.

1. ESI fondi Dānijā Ekonomiskās un sociālās problēmas ESI fondu kontekstā Finanšu krīze salīdzinoši smagi skāra Dānijas ekonomiku, tāpēc ievērojami palielinājās bezdarbs, jo īpaši jauniešu un to cilvēku vidū, kuriem nav Dānijas izcelsme. Lai gan Dānijā ir uzņēmējdarbībai labvēlīga vide, izaugsme notiek tikai dažos MVU; iemesls tam daļēji ir ierobežoti panākumi, inovāciju pārvēršot peļņā, neapmierinoša uzņēmējdarbības prasmju attīstīšana un primārās nozares vajadzība palielināt inovāciju ilgtspējīgākai ražošanai. Tomēr Dānijā joprojām ir dažas problēmas saistībā ar tās darbaspēka prasmēm. Šo problēmu vidū ir to cilvēku īpatsvara samazināšanās, kuri apgūst profesionālo apmācību, to migrantu izcelsmes cilvēku (jo īpaši vīriešu) īpatsvara samazināšanās, kuri apgūst izglītību, un pastāvīgi augstais priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājs. Šīs problēmas tika aplūkotas vienā no Dānijai adresētajiem ES 2014. gada politikas ieteikumiem saistībā ar Eiropas semestri. Kopumā Dānijai ir labi sasniegumi vides jomā, lai gan tai neizdodas sasniegt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķus. Joprojām ir liela slodze uz dzīvotnēm un ūdensobjektiem, galvenokārt intensīvas zemes izmantošanas un zvejniecības, barības vielu izskalošanās no zemes u. c. iemeslu dēļ. Dānija ir pārtikusi valsts ar diezgan mazām sociālekonomiskajām atšķirībām salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm, un lielāko daļu problēmu tā risina ar valsts shēmu starpniecību. Tā kā ESI fondu piešķīrums Dānijai ir neliels, programmas tiek koncentrētas uz iepriekš minēto problēmu risināšanu. Galvenās prioritātes un rezultāti EUR 300 miljoni ESI fondu līdzekļu palīdzēs MVU rūpniecības, pakalpojumu, lauksaimniecības, akvakultūras un zivsaimniecības nozarēs kļūt novatoriskākiem un efektīvāk pārvērst inovāciju peļņā. ESI fondu līdzekļi arī tiek ieguldīti uzņēmumu konkurētspējas palielināšanā, atbalstu koncentrējot uz kopām un sadarbības tīkliem. Turklāt liela daļa ar vidi un klimatu saistīto valsts ieguldījumu ir paredzēta arī uzņēmumu konkurētspējas un izaugsmes uzlabošanai. Dānija ESI fondu līdzekļus izmantos arī, lai attīstītu apzinātās iespējamās izaugsmes jomas gan individuālos uzņēmumos, gan saistībā ar reģionālām viedās specializācijas stratēģijām. Paredzams, ka aptuveni 3200 uzņēmumu iesaistīsies sadarbības tīklos, tostarp tīklos, kuros darbojas zināšanu iestādes, un vairāk nekā 4000 uzņēmumu laidīs klajā inovatīvus risinājumus vai produktus. Dānija arī tērēs EUR 270 miljonus no ESI fondu līdzekļiem sociālajai iekļaušanai, lai palīdzētu no darba tirgus atstumtajiem cilvēkiem un uzlabotu nodarbināmību, palīdzot lielākam cilvēku skaitam iegūt profesionālo apmācību un augstāko izglītību (būs pieejami valsts līdzekļi, lai palīdzētu cilvēkiem, kuri ir vairāk attālināti no darba tirgus). Tādējādi ESI fondu līdzekļi tiks izmantoti Eiropas semestra politikas ieteikumu izpildei. Tiks izveidoti kopumā 5500 darbvietu, un ir paredzams, ka, ieguldot apmācībā, 52 000 cilvēku tiks sniegta palīdzība, lai viņi aktīvāk iesaistītos darba tirgū. Dānija ieguldīs vairāk nekā EUR 635 miljonus ESI fondu līdzekļu vides un klimata jomās. Tās ieguldījumi vides jomā būs vērsti uz dabas resursu aizsardzību un saglabāšanu, ūdens kvalitātes un bioloģiskās daudzveidības uzlabošanu un apstrādātās zemes un zivju krājumu (tostarp akvakultūras) izmantošanu videi nekaitīgā un ilgtspējīgā veidā atbilstoši jaunajai kopējai zivsaimniecības politikai. Piemēram, zivsaimniecības jomā ESI fondu līdzekļi palīdzēs samazināt nejaušas nozvejas apjomu par 5000 tonnu un palielināt bioloģisko akvakultūras ražošanu par 3000 tonnu līdz 2023. gadam. Lauksaimniecības nozarē ESI fondu līdzekļi arī ietvers atbalstu ainavu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai, aptverot vismaz 3400 km² (jeb vairāk nekā 10 % valsts lauksaimniecības zemes) platību. No Dānijas kopējiem ieguldījumiem vides un klimata jomā EUR 91 miljons tiks ieguldīts pārejā uz mazoglekļa ekonomiku, tādējādi samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas par 51 000 tonnu un enerģijas patēriņu par 905 000 GJ. Tas palīdzēs Dānijai sasniegt stratēģijā “Eiropa 2020” tai noteikto mērķi samazināt SEG emisijas par 20 %. Uzlabota resursu efektivitāte ir daļa no Dānijas stratēģijas uzņēmumu konkurētspējas palielināšanai, un konkurētspējai iztērētie līdzekļi arī veicinās pāreju uz mazoglekļa ekonomiku. Kopumā Dānija plāno tērēt aptuveni EUR 577 miljonus (46 % kopējā ESI fondu piešķīruma) klimata pārmaiņu novēršanai. Finanšu instrumentu un teritoriālo instrumentu izmantošana Dānija laikposmā no 2007. gada līdz 2013. gadam ieskaitīja finanšu instrumentos EUR 28 miljonus. 2014.–2020. gada periodā tā ir nodrošinājusi reģioniem iespēju izmantot finanšu instrumentu finansējumu ieguldījumiem uzņēmējdarbības attīstībā un energoefektivitātes un resursu efektivitātes uzlabošanā uzņēmumos. Dānija 5 % ERAF piešķīruma tērēs ilgtspējīgai pilsētu attīstībai, koncentrējoties uz uzņēmējdarbības attīstību ar inovācijas starpniecību un uz energoefektivitāti/resursu efektivitāti. Šie pilsētu attīstības pasākumi tiks integrēti plašākās stratēģijās, kas vērstas uz sociālu, ekonomisku, demogrāfisku, vides un/vai klimata problēmu risināšanu konkrētās pilsētu teritorijās. Kopumā, izmantojot Leader metodi, tiek atbalstītas 26 vietējās rīcības grupas, kas aptver gan lauku, gan piekrastes teritorijas. Minētās rīcības grupas strādās, lai veicinātu esošās ar tūrismu saistītās darbības, attīstītu mazos uzņēmumus, radītu pakalpojumus un atbalstītu ilgtspējīgu zvejniecību. Tādējādi tiks izveidotas darbvietas un uzlaboti vietējo iedzīvotāju dzīves apstākļi. Pamatinformācija

Kohēzijas politika (ESF, ERAF, KF) ELFLA EJZF ETS Programmu skaits 2 (valsts) 1 1 5 Pieejamie līdzekļi (EUR) 413 231 682 918 803 690 208 355 420 748 186 649 2. Priekšnosacījumi efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai Dānija ir izpildījusi visus ex ante nosacījumus ESI fondu atbalsta saņemšanai. 3. ESI fondu pārvaldība ERAF un ESF programmas tiek īstenotas, izmantojot sešus reģionālus izaugsmes forumus kopā ar Dānijas Uzņēmējdarbības pārvaldi kā vadošo iestādi. Programmas pārvalda vienas un tās pašas vadošās iestādes reģionālā līmenī. ELFA un EJZF pārvalda Dānijas Lauksaimniecības un zivsaimniecības pārvalde, un Leader darbību īstenošana ir deleģēta Dānijas Uzņēmējdarbības pārvaldei, nodrošinot ciešu koordināciju starp fondiem. Turklāt abām vadošajām iestādēm ir pārstāvji vienai otras uzraudzības komitejās (attiecīgi ERAF/ESF un ELFLA/EJZF). Abas vadošās iestādes arī plāno koordinēt sanāksmes starp abiem fondu kopumiem, lai paaugstinātu īstenošanas efektivitāti. Lai gan ESF un Eiropas atbalsta fondam vistrūcīgākajām personām ir sociālās iekļaušanas mērķi, ESF ir vairāk saistīts ar darba tirgu. Abu fondu pārklāšanās tiek novērsta, skaidri nošķirot to attiecīgos mērķus un abām vadošajām iestādēm norīkojot pārstāvjus vienai otras uzraudzības komitejās. 4. Vienkāršojumi līdzekļu saņēmējiem Potenciālajiem līdzekļu saņēmējiem būs elektroniska piekļuve fondu pārvaldībai (atbilstoši Komisijas e-kohēzijas iniciatīvai). Līdzekļu saņēmēji, kuriem nebūs tiešas piekļuves e-kohēzijai, joprojām varēs piekļūt fondiem, izmantojot alternatīvus līdzekļus. Dānija arī plāno paplašināt vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanu.

1. ESI fondi Igaunijā Ekonomiskās un sociālās problēmas ESI fondu kontekstā Igaunija ir parādījusi ievērojamu elastīgumu ekonomikas krīzes pārvarēšanā. Paredzams, ka reālais IKP atgriezīsies pirmskrīzes līmenī 2016. gadā. Lai gan ekonomika kopumā ir uzlabojusies, joprojām ir neatrisinātas strukturālas problēmas. Tās ir jāatrisina, lai Igaunijas ekonomika kļūtu vairāk uz zināšanām balstīta un novatoriskāka, iekļaujošāka un ilgtspējīgāka. Valsts finansējuma pētniecībai un inovācijai koordinācija ir nepietiekama, un valsts finansējums būtu jākoncentrē uz ierobežota skaita viedās specializācijas jomām. Joprojām ir daudz jādara augstākās izglītības sistēmā, lai apmierinātu uzņēmumu un pētniecības iestāžu vajadzības. Inovācijas spēja ir zema, un tikai nedaudzi uzņēmumi sadarbojas ar pētniecības iestādēm. Sagaidāms, ka par problēmu vidēji ilgā līdz ilgā termiņā kļūs darbaspēka samazināšanās apvienojumā ar zemu darba ražīgumu. Igaunija tikai nesen sāka īstenot savu vērienīgo darbspēju reformu. Bērnu aprūpes iestāžu trūkums sarežģī vecāku atgriešanos darbā. Sabiedrisko pakalpojumu pieejamība un kvalitāte vietējā līmenī ir nepastāvīga. Igaunijai ir jāpieliek lielākas pūles, lai uzlabotu profesionālās izglītības, apmācības un māceklības pievilcīgumu. Valstij ir arī jāuzlabo uzņēmējdarbība un darbvietu radīšana visā tās teritorijā, lai novērstu ekonomikas attīstības atšķirību paplašināšanos. Igaunijas resursu izmantošanas intensitāte joprojām ir ļoti augsta. Maz ticams, ka valsts sasniegs savu 2020. gadam noteikto energoefektivitātes mērķi. Jāpalielina centieni, lai uzlabotu energoefektivitāti dzīvojamajā un rūpnieciskajā sektorā. Igaunijai būtu arī jātiecas uz ilgtspējīgāku transporta veidu ieviešanu. Šīs problēmas ir atspoguļotas politikas ieteikumos, kas sniegti saistībā ar Eiropas semestri. Galvenās prioritātes un rezultāti Igaunijas mērķis ir izmantot ESI fondu līdzekļus, lai palielinātu privātā sektora izdevumus pētniecībai un izstrādei līdz 2 % no IKP līdz 2023. gadam (no 1,26 % 2012. gadā). Pētniecības un izstrādes finansēšanas programmas tiks pielāgotas Igaunijas viedās specializācijas satvaram. Igaunija ESI fondu līdzekļus izmantos arī, lai uzlabotu MVU konkurētspēju, un tās mērķis ir palielināt eksporta uzņēmumu skaitu līdz 15 700 (11 281 uzņēmums 2012. gadā). Finansējums lauku attīstībai tiks izmantots mērķtiecīgāk, lai sasniegtu pozitīvas pārmaiņas lauku ekonomikā. Ir paredzētas īpašas shēmas, lai attīstītu mazus lauksaimniecības uzņēmumus un palīdzētu gados jauniem lauksaimniekiem izveidot savus uzņēmumus. Igaunija veicinās īsās pārtikas aprites izveidi un ieguldīs lauksaimniecības produktu apstrādē un tirdzniecībā. Igaunija arī izmantos ESI fondus, lai veicinātu digitālo ekonomiku nolūkā nodrošināt, ka 60 % valsts teritorijas ir pieejami platjoslas sakari ar darbības ātrumu vismaz 100 Mb/s (3,6 % 2012. gadā). Igaunija ieguldīs nodarbinātībā, lai palielinātu nodarbinātības līmeni līdz 76 % (no 73,3 % 2013. gadā). Tā plāno sasniegt šo mērķi, piemēram, īstenojot darbspēju novērtējuma reformu. Mērķis ir arī saglabāt IKP īpatsvaru, kas tiek sasniegts citās teritorijās, izņemot Tallinu un Tartu, 30 % apmērā. Izglītības jomā mērķis ir palielināt māceklību pabeigušo personu īpatsvaru līdz 75 % (no 50 % 2013. gadā). Tas atbilst aptuveni 8000 cilvēku. Turklāt jauniešiem un citiem darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem tiks piedāvāti vairāk nekā 350 000 karjeras konsultāciju sesiju. Finansējums sociālajai iekļaušanai tiks izmantots, lai samazinātu rindā uz bērnu aprūpes un pirmsskolas izglītības iestādēm gaidošo bērnu skaitu līdz aptuveni 300 no 4430 bērniem 2012. gadā. Jauniešu nodarbinātības dienesti palīdzēs aptuveni 200 000 dalībnieku. Esošā veselības aprūpes infrastruktūra tiks optimizēta, un tiks nostiprināta primārās veselības aprūpe un slimību profilakse. Finansējumu administratīvās spējas veidošanai plānots izmantot, lai palielinātu ar sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti apmierināto iedzīvotāju īpatsvaru līdz aptuveni 85 % (no 67 % 2012. gadā). Atbalsts transportam tiks izmantots, lai attīstītu TEN-T tīklu un videi nekaitīgas un mazoglekļa transporta sistēmas. Piemēram, Igaunija plāno palielināt vilciena pasažieru skaitu gadā līdz 8,4 miljoniem no 4,2 miljoniem 2013. gadā. Paredzams, ka ar ieguldījumiem mazoglekļa ekonomikā 40 000 dzīvokļu tiks panākts enerģijas ietaupījums līdz 45 %. Fondu līdzekļus, kas paredzēti tādiem mērķiem kā vide un pielāgošanās klimata pārmaiņām, Igaunija plāno izmantot, lai izpildītu acquis pamatprasības ūdens apsaimniekošanas nozarē un nodrošinātu noturību pret katastrofām. Fondu līdzekļi arī tiks izmantoti, lai saglabātu bioloģisko daudzveidību, atbalstot pusdabīgo dzīvotņu (2,6 % lauksaimniecības zemes) saglabāšanu un bioloģisko lauksaimniecību (14 % lauksaimniecības zemes). Vairāk nekā 70 % izmantojamās lauksaimniecības zemes būtu jāiekļauj shēmās bioloģiskās daudzveidības un augsnes apsaimniekošanas uzlabošanai. Tiks pievērsta uzmanība ūdeņu aizsardzībai lauksaimniecībā un pamestām kūdras ieguves vietām. Tiks veicināta Igaunijas zivsaimniecības un akvakultūras nozares ilgtspēja, uzlabotas jūras ekosistēmas un ūdens bioloģiskā daudzveidība, un nejaušas nozvejas apjomu paredzēts samazināt par 21 tonnu. Finanšu instrumentu un teritoriālo instrumentu izmantošana Igaunija palielinās piešķīrumus finanšu instrumentiem par apmēram 50 % salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu, proti, līdz EUR 215,5 miljoniem. Lai atbalstītu MVU, kā arī pētniecību un inovāciju, tiks izmantoti aizdevumu, garantiju un pašu kapitāla instrumenti. Saskaņā ar ex ante novērtējumu energoefektivitātes un vides infrastruktūras jomā nebūs ESI fondu finansētu finanšu instrumentu.

No ERAF piešķīruma 5 % ir atvēlēti integrētām darbībām ilgtspējīgai pilsētu attīstībai. Sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas lauku teritorijās īstenos 34 vietējās rīcības grupas, no kurām 8 — zivsaimniecības jomā. Pamatinformācija Kohēzijas politika (ESF, ERAF, KF) ELFLA EJZF ETS Programmu skaits 1 1 1 4 Pieejamie līdzekļi (EUR) 3 534 560 285 823 341 558 100 970 418 449 819 256 2. Priekšnosacījumi efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai No 29 piemērojamiem ex ante nosacījumiem (EAN) Partnerattiecību nolīguma pieņemšanas brīdī nebija izpildīti 15. Igaunija ir paziņojusi par rīcības plānu pabeigšanu, lai īstenotu 11 no minētajiem nosacījumiem. Paredzams, ka pārējos četrus EAN tā izpildīs 2016. gadā; tie attiecas uz riska novēršanu un pārvaldību, citiem transporta veidiem, aktīvu iekļaušanu un statistikas sistēmām un rezultātu rādītājiem. 3. ESI fondu pārvaldība Igaunijā 2014.–2020. gada periodam ir tikai viena vairākfondu kohēzijas politikas programma salīdzinājumā ar trīs programmām iepriekšējā periodā. Finanšu ministrija darbojas kā vadošā iestāde, sertifikācijas iestāde (tās funkcijas tika apvienotas ar vadošo iestādi) un revīzijas iestāde. Piecas citas ministrijas veic pirmā līmeņa starpniekiestāžu uzdevumus, un 13 galvenās aģentūras vai citas organizācijas darbojas kā otrā līmeņa starpniekiestādes (jaunajā periodā tika izveidotas vēl divas). ELFLA un EJZF īstenošanas sistēmās nav veiktas būtiskas izmaiņas. Valdības līmenī visu finansējuma avotu koordinācijai izmanto Valsts budžeta stratēģiju. 4. Vienkāršojumi līdzekļu saņēmējiem Ir grozīti vairāki tiesību akti un pamatnostādnes, lai samazinātu administratīvo slogu līdzekļu saņēmējiem. Datu apmaiņa ar pieteikumu iesniedzējiem un līdzekļu saņēmējiem būs pilnībā elektroniska, izdevumi tiks atlīdzināti, pamatojoties uz vienkāršoto izmaksu iespējām, ja tas būs iespējams, un ir arī iespēja apvienot dotācijas un finanšu instrumentus.

1. ESI fondi Somijā Ekonomiskās un sociālās problēmas ESI fondu kontekstā Galvenais izaicinājums Somijas ekonomikā ir atjaunot izaugsmi un konkurētspēju, vienlaikus radot darbvietas. Uzņēmumu pētniecības un izstrādes intensitāte krītas, tāpēc ir problemātiski sasniegt valsts mērķi saistībā ar izdevumiem pētniecībai un izstrādei (4 % no IKP). Ir jānovērš riski, kas saistīti ar neapmierinošajiem eksporta rādītājiem rūpniecības pārstrukturēšanas kontekstā. Somijai joprojām ir grūtības ieguldījumus pārvērst pētniecībā un veiksmīgā eksportā. Tai būtu jānodrošina vairāk finansējuma jaunuzņēmumiem un jāpiedāvā tiem vairāk palīdzības uzņēmējdarbības veikšanai ārvalstīs. Turklāt, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanu un darbspējīga vecuma iedzīvotāju skaita samazināšanos, ir svarīgi, lai darba tirgus izmantotu visu darbaspēka potenciālu. Bezdarba līmenis 2014. gadā bija 8,7 %, un tas palielinās, jo īpaši jauniešu un gados vecāku darba ņēmēju vidū. Vēl viena problēma Somijā ir publisko finanšu bilances pasliktināšanās un draudi, ko publisko finanšu bilances ilgtspējai rada demogrāfiskās tendences. Šo problēmu risināšanai ir paredzēti Eiropas semestra politikas ieteikumi. Galvenās prioritātes un rezultāti Somijas mērķis ir uzlabot MVU konkurētspēju, ieguldot EUR 644 miljonus uzņēmējdarbības struktūru dažādošanā un augošu, inovatīvu un starptautiski darbību attīstošu uzņēmumu skaita palielināšanā. Tāpēc pasākumi tiks vērsti uz jaunuzņēmumiem un jaunas uzņēmējdarbības attīstīšanu. ELFLA pievērsīsies ieguldījumiem lauksaimniecības uzņēmumos, ieguldījumiem pārtikas apstrādē un lauksaimniecības uzņēmumu darbības dažādošanā. Paredzēts nodrošināt ieguldījumu atbalstu vairāk nekā EUR 1 miljarda apmērā. Tiks atbalstīti aptuveni 15 000 lauksaimniecības uzņēmumu. Ieguldījumi EUR 398 apmērā pētniecībā un inovācijā tiks vērsti uz inovatīvās darbības stiprināšanu, jo īpaši augošos uzņēmumos un jaunuzņēmumos, kas darbojas konkrētās viedās specializācijas jomās. Somijas mērķis ir uzlabot tās spēju pārvērst pētniecību un inovāciju tirgojamos produktos un pakalpojumos. Turklāt, izmantojot šos ieguldījumus un ELFLA finansējumu sadarbībai un inovācijai, Somijas mērķis ir palielināt pētniecībai un inovācijai no IKP atvēlēto izdevumu īpatsvaru līdz 4,0 % līdz 2020. gadam (2013. gadā — 3,31 %). Somija piešķirs EUR 219 miljonus pārejai uz mazoglekļa ekonomiku. Tas ievērojami palīdzēs sasniegt izvirzīto mērķi palielināt no atjaunojamiem resursiem iegūto enerģiju no 33 % (2011. gadā) līdz 38 % (2020. gadā). ESI fondu finansējums atbalstīs galvenokārt pētniecības un inovācijas darbības mazoglekļa nozarē, jaunu tehnoloģiju ieviešanu un mazoglekļa produktu, pakalpojumu un ražošanas metožu izstrādi un komercializāciju. Lai aizsargātu vidi un veicinātu resursu efektivitāti, EJZF sniegs ieguldījumu zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspējas palielināšanā un uzlabos jūras ekosistēmas un ūdens bioloģisko daudzveidību. No ELFLA EUR 1,6 miljardi ir atvēlēti pasākumiem lauksaimniecības, vides un klimata jomā. To mērķis ir mazināt lauksaimnieciskās darbības kaitīgo ietekmi uz augsni, virszemes un pazemes ūdeņiem, kā arī gaisu, veicinot videi nekaitīgas prakses izmantošanu un pārvaldot audzēšanas apstākļus. Paredzams, ka par vairāk nekā 81 % lauksaimniecības zemes tiks noslēgti līgumi ūdens apsaimniekošanas uzlabošanai. EUR 1,8 miljardi ir piešķirti lauksaimniecības platībām, kurās ir dabas ierobežojumi, lai tādējādi veicinātu bioloģisko daudzveidību lauksaimniecībā. EUR 347 miljonus plānots ieguldīt nodarbinātībā un bezdarba mazināšanā. ESF finansējums jo īpaši tiks vērsts uz jauniešiem un cilvēkiem ar mazāk labvēlīgu stāvokli darba tirgū, un tā mērķis ir palīdzēt aptuveni 40 000 bezdarbnieku. Finansējums tiks izmantots, lai paildzinātu darba dzīvi, līdzsvarotu darbaspēka pieprasījumu un piedāvājumu un palielinātu darbaspēka mobilitāti. Ar atbalstu dažādošanai, kā arī mazu uzņēmumu izveidošanai un attīstīšanai lauku teritorijās varētu radīt aptuveni 6000 darbvietu. Izglītības un apmācības jomas saņems atbalstu EUR 199 miljonu apmērā. Pasākumi tiks vērsti uz kvalificētu darbinieku skaita palielināšanu, jauniešu un arodizglītību neieguvušo cilvēku profesionālo prasmju nostiprināšanu, pakalpojumu uzlabošanu pārejas periodā starp izglītību un nodarbinātību un uz izglītības kvalitāti. Lauku teritorijās tiks nodrošināta zināšanu pārnese, piedāvājot apmācību vairāk nekā 20 000 cilvēku (galvenokārt lauksaimniekiem).

ESF finansējums sociālajai iekļaušanai (EUR 248 miljoni) palīdzēs mazināt nabadzību un sociālo atstumtību. Atbalsts tiks sniegts vairāk nekā 15 000 cilvēku, galvenokārt tiem, kuri ir ārpus darba tirgus. Finanšu instrumentu un teritoriālo instrumentu izmantošana Somija plāno piešķirt aptuveni EUR 1,5 miljonus finanšu instrumentiem pašu kapitāla ieguldījumu veikšanai atbilstoši Ālandu Salu darbības programmai. Tas ir ievērojams samazinājums salīdzinājumā ar 2007.–2013. gadu. Somija izvērtē iespējas paplašināt finanšu instrumentu izmantošanu. Aptuveni 5 % ERAF piešķīruma ir paredzēti sešu lielpilsētu (Helsinku, Espo, Vantā, Oulu, Tamperes un Turku) ilgtspējīgai attīstībai, izmantojot integrētu teritoriālo ieguldījumu (ITI) instrumentu. ITI stratēģijas pamatmērķis ir nostiprināt Somijas konkurētspēju, izmantojot tās lielākās pilsētas kā attīstības un izmēģinājumu vidi inovācijai. Astoņas vietējās zivsaimniecības rīcības grupas Somijā turpinās īstenot veiksmīgo sabiedrības virzīto vietējo attīstību. Minētās grupas tika izveidotas iepriekšējā plānošanas periodā, bet tās īstenos jaunas vietējās attīstības stratēģijas, pamatojoties uz vietējām vajadzībām. Pamatinformācija Kohēzijas politika (ESF, ERAF) ELFLA EJZF ETS Programmu skaits 2 (reģionālas) 2 1 8 Pieejamie līdzekļi (EUR) 1 304 456 595 2 380 408 338 74 393 168 605 853 163 2. Priekšnosacījumi efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai Ālandu Salās darbības programmas pieņemšanas brīdī nebija izpildīti trīs ex ante nosacījumi — reģionālā viedās specializācijas stratēģija, mūžizglītības stratēģija un profesionālās izglītības stratēģija. Šie ex ante nosacījumi tika atbilstoši saskaņotajiem rīcības plāniem līdz 2015. gada 30. jūnijam. 3. ESI fondu pārvaldība Somija samazināja kohēzijas politikas programmu skaitu no septiņām 2007.–2013. gadā līdz divām 2014.–2020. gadā. Notiek administratīvā reforma reģionos (samazinot starpniekiestāžu skaitu). Koordinācija tiek nodrošināta ar dažādu fondu pārstāvību programmu uzraudzības komitejās un ar reģionālu sadarbības struktūru starpniecību. ERAF un ESF pasākumi pašlaik tiek īstenoti vienā un tajā pašā vairākfondu programmā. Ālandu Salās ERAF, ESF un ELFLA programmām ir kopēja uzraudzības komiteja. 4. Vienkāršojumi līdzekļu saņēmējiem ESI fondu vadošās iestādes veic kopīgus sagatavošanās pasākumus, lai samazinātu administratīvo slogu līdzekļu saņēmējiem. Minētie pasākumi ietver arī funkciju konsolidāciju (piem., starpniekiestāžu skaita samazināšanu) un vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošanas palielināšanu.

1. ESI fondi Francijā Ekonomiskās un sociālās problēmas ESI fondu kontekstā Francijai ir vairākas nenoliedzamas priekšrocības (piemēram, dinamiska demogrāfijas attīstība, bagātīgs dabas un kultūras mantojums, liels potenciāls atjaunojamo energoresursu nozarē un mūsdienīgi transporta tīkli), tomēr tai ir divas būtiskas problēmas. Pirmkārt, Francijas ekonomikas konkurētspēja pakāpeniski samazinās. Iemesls daļēji ir nespēja virzīt ekonomiku uz vairāk zināšanu ietilpīgām nozarēm un pārvērst pētniecības, izstrādes un inovācijas darbības tirgojamos produktos un pakalpojumos. Otrkārt, bezdarba līmenis ir bijis augsts pēdējos 30 gadus. 2013. gadā tas pārsniedza 10 %, bet jauniešu vecumā līdz 25 gadiem vidū tas sasniedza 23,5 % Francijas kontinentālajā daļā un tālākos reģionos pārsniedza 50 %. Turklāt vēl nav sasniegti mērķi saistībā ar izdevumiem enerģētikai un pētniecībai un izstrādei atbilstīgi stratēģijai “Eiropa 2020”, un ir jāpieliek lielākas pūles, lai mazinātu nabadzības un priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas rādītājus. Galvenās prioritātes un rezultāti 2014.–2020. gada periodā ir plānots izmantot ESI fondus, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus. Tā kā pieejamā finansējuma summa ir ierobežota, ja salīdzina ar Francijas ekonomikas apjomu, ieguldījumi tiek novirzīti ierobežotam galveno tematisko mērķu skaitam atbilstoši Eiropas semestra politikas ieteikumiem. Minētie mērķi cita starpā ir pētniecība un inovācija, MVU konkurētspējas nostiprināšana un pasākumi, lai nodrošinātu nelabvēlīgā situācijā esošu iedzīvotāju grupu piekļuvi profesionālajai apmācībai un darba tirgum. EUR 3 miljardi (11 % Francijas kopējā ESI fondu budžeta) tiks ieguldīti pētniecībā un inovācijā. Šie līdzekļi palīdzēs uzlabot pētniecības un izstrādes zināšanu pārnesi starp akadēmiskajām aprindām un uzņēmumiem, stiprināt pētniecību un inovāciju uzņēmumos un attīstīt inovācijai labvēlīgu uzņēmējdarbības vidi. Vairāk nekā 660 uzņēmumu saņems atbalstu jaunu produktu izstrādei un laišanai tirgū .

ESI fondi arī sniegs ieguldījumu pētniecības un izstrādes atšķirību mazināšanā starp reģioniem — 2014. gadā 75 % pētniecības un izstrādes darbību bija koncentrētas tikai četros reģionos, un piekļuve īpaši ātrdarbīgiem platjoslas sakariem ir viena no viszemākajām Eiropā. Aptuveni EUR 5 miljardi (19 % ESI fondu piešķīruma) tiks izmantoti MVU atbalstam (tostarp lauksaimniecības, zivsaimniecības un jūras akvakultūras nozarēs), tādējādi uzlabojot uzņēmumu piekļuvi finansēm, pakalpojumiem un tirgiem un sniedzot tiem iespēju ražot augstas vērtības preces un pakalpojumus. ESI fondi arī atbalstīs jaunu MVU izveidošanu un palīdzēs esošajiem uzņēmumiem augt. Vairāk nekā 160 000 uzņēmumu saņems ESI fondu atbalstu. Aptuveni EUR 6 miljardi (23 % ESI fondu budžeta) tiks izlietoti, lai uzlabotu nodarbināmību un palīdzētu cilvēkiem, kuri ir visvairāk attālinājušies no darba tirgus, atrast darbu, koncentrējoties uz jauniešu integrāciju, uzlabotu apmācības piedāvājumu jaunās nozarēs un uzlabotu arī pastāvīgās profesionālās apmācības pieejamību. Francijas mērķis ir palīdzēt 234 000 bez darba esošu jauniešu līdz 2023. gadam, īstenojot Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu. Valsts arī plāno nodrošināt apmācību, lai palīdzētu 310 000 cilvēku atrast darbu un iedrošinātu 90 000 cilvēku (tostarp 36 000 sieviešu) sākt uzņēmējdarbību. Paredzams, ka, atbalstot sociālās atstumtības riskam pakļautos cilvēkus, 180 000 personām tiks piedāvāti veidi, kā integrēties. Tiek plānots, ka tādējādi ESI fondi palīdzēs Francijai līdz 2020. gadam sasniegt 75 % nodarbinātības līmeni (69,8 % 2014. gadā). Ar piešķīrumu EUR 5,5 miljardu apmērā (21 % kopējā budžeta) ESI fondi nodrošinās ieguldījumus, kas vajadzīgi, lai atbalstītu virzību uz mazoglekļa ekonomiku, tostarp ieguldījumus energoefektivitātē (rūpniecībā, transportā un ēkās), atjaunojamo energoresursu attīstīšanā un videi nekaitīgā pilsētas transportā. No šī budžeta tiks segti arī ieguldījumi, kuru mērķis ir uzlabot riska novēršanu un pārvaldību (tostarp lauku un piekrastes teritorijās). Kopumā aptuveni EUR 3 miljardi no ERAF, ESF un EJZF palīdzēs Francijai novērst un mazināt klimata pārmaiņu sekas. Tiek lēsts, ka siltumnīcefekta gāzu emisijas samazināsies par aptuveni 19 miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta gadā. Visbeidzot, vairāk nekā EUR 4 miljardi (15 %) no ESI fondu budžeta tiks izlietoti Natura 2000 tīkla darbības uzlabošanai, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un ekoloģiskās nepārtrauktības atjaunošanai. Atbalsts tiks sniegts, lai uzlabotu dzīvotņu vairāk nekā 465 000 ha platībā aizsardzības statusu. Lai aizsargātu vidi un veicinātu resursu efektivitāti, EJZF atbilstoši jaunajai kopējai zivsaimniecības politikai palielinās zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspēju un uzlabos jūras ekosistēmas un ūdens bioloģisko daudzveidību. Nejaušas nozvejas apjoms samazināsies par 12 000 tonnu, bet bioloģiskās akvakultūras ražošana palielināsies par 282 tonnām līdz 2023. gadam. Finanšu instrumentu un teritoriālo instrumentu izmantošana Daļa finansējuma (EUR 698 miljoni), kas jo īpaši vērsta uz MVU un energoefektivitāti, tiks piešķirta ar finanšu instrumentu starpniecību. Paredzams, ka norādītais aizdevumu, riska kapitāla vai pašu kapitāla apjoms palielināsies vairāk nekā trīs reizes salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada periodu. Būtu jāizvērtē iespējas izmantot finanšu instrumentus IST atbalstam un jāizpēta resursu izmantošanas efektivitāte. Lai veicinātu pilsētu attīstību, aptuveni 10 % ERAF piešķīruma tiks izlietoti integrētai rīcībai ilgtspējīgas pilsētu attīstības nodrošināšanai. No kopējā pilsētām paredzētā budžeta 70 % tiks izlietoti, lai īstenotu ar pilsētām saistītus pasākumus, izmantojot integrētus teritoriālos ieguldījumus. Izmantojot sabiedrības virzītas vietējās attīstības pieeju, ELFLA turpinās atbalstīt augšupējas attīstības stratēģijas lauku teritorijās (tiks sasniegts 5 % īpatsvars saistībā ar Leader katrā lauku attīstības programmā). Pamatinformācija Kohēzijas politika (ESF, ERAF, JNI) ELFLA EJZF ETS Programmu skaits 40 (3 valsts, 37 reģionālas) 30 (3 valsts, 27 reģionālas) 1 (valsts) 21 Pieejamie līdzekļi (EUR) 14 763 176 455 11 384 844 248 587 980 173 2 893 698 773 2. Priekšnosacījumi efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai Kad tika pieņemts Francijas Partnerattiecību nolīgums, bija izpildīti visi ex ante nosacījumi valsts līmenī, izņemot vienu (atkritumu apsaimniekošana). Programmu līmenī ir dažādi rīcības plāni, kas attiecas cita starpā uz viedās specializācijas stratēģiju izstrādes pabeigšanu un attiecīgo rādītāju definēšanu un skaitlisko noteikšanu. 3. ESI fondu pārvaldība Ir ieviests jauns pārvaldības modelis ESI fondu īstenošanai, jo reģionālās padomes būs atbildīgas par lielāko daļu no programmu īstenošanas aspektiem (viss ERAF un daļa ELFLA un ESF). Šā iemesla dēļ ir izveidojusies sarežģīta programmu struktūra — 71 programma (neskaitot EST) un dalīta atbildība starp valsts un reģionālo līmeni. 4. Vienkāršojumi līdzekļu saņēmējiem ESI fondu vadošās iestādes pašlaik izstrādā kārtību, lai samazinātu administratīvo slogu līdzekļu saņēmējiem un saviem darbiniekiem. Minētais ietver tādus pasākumus kā palielināta vienreizēju maksājumu izmantošana, vienkāršoto izmaksu iespēju izmantošana izdevumu atlīdzināšanai, procesu racionalizācija (piem., elektroniska līdzekļu pārvaldība jeb e-kohēzija), pasākumu saskaņotības nodrošināšana programmu ietvaros un starp tām, kā arī ES pievienotās vērtības pamanāmības uzlabošana (piem., vienota dokumenta iesniegšana par visiem fondiem vienotā reģionālā uzraudzības komitejā).

1. ESI fondi Vācijā Ekonomiskās un sociālās problēmas ESI fondu kontekstā Neraugoties uz pozitīvajām makroekonomikas tendencēm, Vācijā ir dažas būtiskas vidēja termiņa un ilgtermiņa problēmas. Demogrāfiskās tendences ir negatīvas — tiek prognozēts, ka darbspējīga vecuma iedzīvotāju īpatsvars līdz 2030. gadam samazināsies par 11,4 %, bet gadā tas samazināsies vidēji par 0,8 %. Kaut gan prognozēta pieaugoša tendence, sieviešu iesaistīšanās darba tirgū vēl arvien ir relatīvi zema (55,6 % pilnslodzes ekvivalentos 2014. gadā). Jaunuzņēmumi cīnās par piekļuvi riska kapitālam, un ir vērojams prasmju trūkums dažādās nozarēs un reģionos. Bezdarbs dažos reģionos joprojām ir salīdzinoši liels. Lai gan ilgtermiņa bezdarbs samazinājās no 2008. gada līdz 2014. gadam, tas joprojām skar gandrīz vienu miljonu cilvēku. Stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu analīze liecina par būtiskiem trūkumiem reģionālā līmenī izdevumu palielināšanā pētniecībai un inovācijai, jo īpaši privāto ieguldījumu jomā, un energoefektivitātes mērķu sasniegšanā. Turklāt ir gūti niecīgi panākumi sociāli mazaizsargātu personu izglītības rādītāju uzlabošanā. Vācija joprojām ir viena no valstīm, kurās izglītības iegūšanu lielā mērā nosaka sociālekonomiskā izcelsme. Galvenās prioritātes un rezultāti

ESI fondi 2014.–2020. gada periodā sniedz tiešu ieguldījumu stratēģijā “Eiropa 2020”. Tajā pašā laikā būtiska uzmanība tiek pievērsta galvenajiem tematiskajiem mērķiem atbilstoši Eiropas semestra politikas ieteikumiem. Mērķi ir saistīti ar pētniecības, inovācijas un konkurētspējas stiprināšanu, energoefektivitāti, kvalificēta darbaspēka nodrošināšanu iztikas līdzekļu nodrošināšanu nelabvēlīgā situācijā esošām grupām. Fondu līdzekļi palīdzēs uzlabot ekonomikas inovācijas spēju un konkurētspēju un nostiprināt saiknes starp pētniecību, inovāciju un rūpniecības politiku. Aktīvi veicinot izdevumus pētniecībai un izstrādei, fondu līdzekļi piesaistīs privātos ieguldījumus EUR 883 miljonu apmērā, tādējādi papildinot publisko finansējumu inovācijai. Piemēram, tiek prognozēts, ka Tīringenē privātie izdevumi pētniecībai un izstrādei palielināsies no 1,03 % no IKP (2011. gadā) līdz 2 % (2023. gadā). Turklāt gaidāms, ka aptuveni 4 miljoniem lauku iedzīvotāju būs pieejama uzlabota vai jauna platjoslas sakaru infrastruktūra. EUR 4 miljardu atbalsts MVU, lauksaimniecībai, zivsaimniecībai un akvakultūrai palielinās privātā sektora ieguldījumu līmeni, radot aptuveni 45 000 darbvietu un palielinot darba ražīgumu. Paredzams, ka līdz 2023. gadam akvakultūras produktu ražošana palielināsies par 4700 tonnu un ražošana recirkulācijas sistēmās — par 4300 tonnu. Plānots, ka vairāk nekā 13 000 lauksaimniecības uzņēmumu saņems atbalstu pārstrukturizācijai un modernizācijai. Atbalstu saņems arī 1031 kooperatīvs. Fondu līdzekļi tiks izmantoti nodarbināmības uzlabošanai. ESF tiks izmantots, lai palīdzētu cilvēkiem pārkvalificēties un iesaistīties darba tirgū. Tiek lēsts, ka būs nodrošināta apmācība 108 000 ilgtermiņa bezdarbnieku, un 314 000 personu, jo īpaši no nelabvēlīgā situācijā esošām iedzīvotāju grupām, būs iespēja piedalīties mūžizglītības apguvē, lai tādējādi mazinātu atšķirības izglītības iegūšanā. ELFLA arī atbalstīs lauksaimniecībā un mežsaimniecībā strādājošo darbinieku un citu zemes lietotāju un ekonomikas dalībnieku mūžizglītību un profesionālo apmācību. Tiek lēsts, ka kopējais apmācāmo dalībnieku skaits būs 80 000. Mērķu sasniegšanai enerģijas un klimata pārmaiņu jomā ir piešķirts ESI fondu finansējums EUR 3 miljardu apmērā, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas (paredzams, ka tās samazināsies par 2,2 miljoniem tonnu CO2 ekvivalenta gadā) un sabiedrisko ēku primārās enerģijas patēriņu (par 233 000 MWh gadā). Ņemot vērā, ka klimata pārmaiņu dēļ palielinās ārkārtēju laikapstākļu biežums, vairākos Vācijas reģionos par prioritāti ir izvirzīta riska novēršana, piemēram, ir paredzams, ka aptuveni 157 000 iedzīvotāju gūs labumu no pretplūdu aizsardzības pasākumiem. Lai aizsargātu vidi un veicinātu resursu efektivitāti atbilstoši jaunajai kopējai zivsaimniecības politikai, EJZF palīdzēs palielināt zivsaimniecības un akvakultūras ilgtspēju un uzlabos jūras ekosistēmas un ūdens bioloģisko daudzveidību. Paredzams, ka nejaušas nozvejas apjoms samazināsies par 80 tonnu, bet bioloģiskās akvakultūras ražošana palielināsies par 220 tonnām līdz 2023. gadam. ELFLA atbalstīs bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu, saglabāšanu un nostiprināšanu, kā arī lauksaimniecības un mežsaimniecības sistēmas, kam ir augsta saglabāšanas vērtība — par 16 % lauksaimniecības zemes jānoslēdz apsaimniekošanas līgumi bioloģiskās daudzveidības/ainavisko iezīmju atbalstam. Par 7 % lauksaimniecības zemes tiks piešķirts ELFLA atbalsts ilgtspējīgai ūdens apsaimniekošanai. ERAF tiks izmantots, lai risinātu ekoloģiskās problēmas pilsētteritorijās, tostarp ieguldot kultūras mantojuma saglabāšanā. Finanšu instrumentu un teritoriālo instrumentu izmantošana Daļa finansējuma (EUR 1,2 miljardi), kas īpaši paredzēta inovācijai un konkurētspējai, MVU, energoefektivitātei, pašnodarbinātībai, uzņēmējdarbībai un uzņēmumu radīšanai, tiks piešķirta ar finanšu instrumentu starpniecību. Paredzams, ka aizdevumu, riska kapitāla vai pašu kapitāla apjoms palielināsies par 18 % salīdzinājumā ar 2007.–2013. gada periodu. Būtu jāizvērtē iespējas izmantot finanšu instrumentus MVU atbalstam. ESI fondu programmas nodrošina teritoriālo instrumentu efektīvu izmantošanu. Lai veicinātu integrētu pilsētu attīstības pieeju, aptuveni 10 % ERAF piešķīruma tiks izlietoti integrētos pasākumos ilgtspējīgai pilsētu attīstībai. Integrēti teritoriālie ieguldījumi tiek veikti Bādenē-Virtembergā un Šlēsvigā-Holšteinā. Vietējās partnerības tiks uzlabotas, īstenojot sabiedrības virzītu vietējo attīstību (vairākfondu pieeja). Sagaidāms, ka Leader programma izveidos vairāk nekā 1500 darbvietu. Pamatinformācija Kohēzijas politika (ESF, ERAF) ELFLA EJZF ETS Programmu skaits 32 (1 valsts, 31 reģionāla) 15 (2 valsts, 13 reģionāla) 1 19 Pieejamie līdzekļi (EUR) 18 269 459 134 9 445 920 050 219 596 276 2 821 002 898 2. Priekšnosacījumi efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai Valsts līmenī visi vispārējie ex ante nosacījumi ir izpildīti. Ņemot vērā Vācijas federālo struktūru, ir sagatavots sīks novērtējums programmu līmenī. Individuālu federālo zemju līmenī daži nosacījumi nav izpildīti. Lielākā to daļa ir saistīta ar reģionālu viedās specializācijas stratēģiju sagatavošanu un ir jāīsteno atbilstoši saskaņotajiem rīcības plāniem. 3. ESI fondu pārvaldība Lai maksimāli palielinātu ESI fondu finansējuma sniegtās priekšrocības, tiks izmantoti vairāki savstarpēji papildinoši ES (“Apvārsnis 2020”) un valsts politikas instrumenti. Tiks izveidotas kopējas uzraudzības komitejas (attiecībā uz ERAF/ESF vai ERAF/ESF/ELFLA) sešās federālajās zemēs. 4. Vienkāršojumi līdzekļu saņēmējiem ESI fondu vadošās iestādes izstrādā kārtību, lai samazinātu administratīvo slogu līdzekļu saņēmējiem un iestādēm. Tas ietver tādus pasākumus kā konkrētu funkciju konsolidācija (piem., starpniekiestāžu skaita samazināšana), palielināta vienreizēju maksājumu izmantošana, procesu racionalizācija (piem., elektroniska līdzekļu pārvaldība jeb e-kohēzija), pasākumu saskaņotības nodrošināšana programmu ietvaros un starp tām, kā arī ES pievienotās vērtības pamanāmības uzlabošana (piem., vienota dokumenta iesniegšana par visiem fondiem).

1. ESI fondi Grieķijā Ekonomiskās un sociālās problēmas ESI fondu kontekstā

Pēc ekonomikas krīzes Grieķijas ekonomikā sešus gadus bija vērojama lejupslīde, un tās IKP līdz 2013. gadam ir samazinājies par aptuveni 25 %. Bezdarbs 2015. gada otrajā ceturksnī sasniedza 25,2 %, bet jauniešu bezdarba līmenis ir viens no visaugstākajiem ES (vairāk nekā 50 %). Nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto iedzīvotāju īpatsvars palielinājās no 27,6 % kopējā iedzīvotāju skaita 2009. gadā līdz 36 % 2014. gadā. Nelielais Grieķijas IKP palielinājums 2014. gadā (0,8 %) bija mazāks par vidējo ES — tas liecina par būtiskām konkurētspējas problēmām un strukturālu pārmaiņu trūkumu. Uzņēmumi nav konkurētspējīgi zemā darba ražīguma dēļ un tāpēc, ka trūkst specializācijas augtas pievienotās vērtības darbību īstenošanā un inovācijā. Citas problēmas ir institucionāli ierobežojumi, stimulu trūkums uzņēmējdarbības attīstīšanai un zems uzņēmējdarbības līmenis lauku teritorijās un no zivsaimniecības atkarīgās teritorijās. Galvenās prioritātes un rezultāti Ir vajadzīgs jauns izaugsmes modelis. Aptuveni 25 % ESI fondu līdzekļu ir piešķirti galvenajai stratēģiskajai prioritātei, proti, konkurētspējas un uz āru vērstas uzņēmējdarbības uzlabošanai, kas ietver tādas nozares kā tūrisms, lauksaimniecība un akvakultūra (ražošanas palielinājums par 26,3 %), ražošana, pakalpojumi uzņēmumiem un loģistika. Galvenā nozīme panākumu gūšanā ir viedās specializācijas stratēģijām, kas vērstas uz katra reģiona konkurences priekšrocībām. Galvenais uzdevums ir palielināt privātā sektora ieguldījumus pētniecībā un tehnoloģiju attīstībā; ir plānots, ka izdevumi pētniecībai un izstrādei palielināsies no 0,67 % no IKP 2011. gadā līdz 1,2 % līdz plānošanas perioda beigām, un uzņēmējdarbības izdevumu īpatsvars palielināsies no 0,18 % no IKP 2011. gadā līdz 0,4 % līdz plānošanas perioda beigām. Pēckrīzes apstākļos finansējuma prioritāte ir ilgtspējīgas un kvalitatīvas nodarbinātības, sociālās iekļaušanas un nabadzības mazināšanas veicināšana. Galvenā uzmanība tiek pievērsta strukturālo problēmu risināšanai darba tirgū, Grieķijas izglītības un apmācības sistēmas efektivitātes uzlabošanai un , kā arī aktīvas iekļaušanas veicināšanai. Ieguldījumi nodarbinātībā un apmācībā (saņēmēju skaits attiecīgi 91 500 un 58 000) ir vērsti galvenokārt uz bezdarbniekiem un ilgtermiņa bezdarbniekiem vecumā no 30 līdz 44 gadiem un uz jauniešiem. Atbalstu saņems aptuveni 134 000 jauniešu vecumā no 15 līdz 29 gadiem, pārsvarā Jauniešu nodarbinātības iniciatīvas ietvaros. Bērnu aprūpes pakalpojumu pieejamības uzlabošana veicinās aktīvu iekļaušanu un uzlabos nodarbinātības iespējas aptuveni 70 000 sieviešu katru gadu. Uzlabojot veselības un e-veselības pakalpojumus, tiks uzlabota 3,2 miljonu iedzīvotāju veselības aprūpe. Būtisks izaugsmi veicinošs faktors ir vides aizsardzība un pāreja uz videi nekaitīgu ekonomiku. Galvenā prioritāte ir atjaunojamās enerģijas un energoefektivitātes veicināšana, un ir paredzams, ka tā sekmēs “zaļo” uzņēmējdarbību. Ir plānots, ka atjaunojamo energoresursu izmantošanas īpatsvars attiecībā pret bruto galapatēriņu palielināsies no 13,83 % 2013. gadā līdz 20 % 2020. gadā. Tiek lēsts, ka primārās enerģijas patēriņš samazināsies par 2,85 Mtoe 2020. gadā salīdzinājumā ar 2005. gadu, un siltumnīcefekta gāzu emisijas ETS neaptvertajos sektoros samazināsies par 4 % salīdzinājumā ar 2005. gadu. Paredzams, ka ieguldījumi klimata un vides jomā sasniegs aptuveni EUR 1,5 miljardus un ļaus izveidot 16 000 darbvietu. Lai uzlabotu vides kvalitāti, uzsvars tiks likts uz atkritumu efektīvu apsaimniekošanu un to pārstrādes veicināšanu, atkritumu kā resursa izmantošanu, ūdens resursu aizsardzību un racionālu apsaimniekošanu un jūras bioloģisko resursu aizsardzību un atjaunošanu. Sagaidāms, ka ar ESI fondu palīdzību pārstrādāto vispārējo sadzīves atkritumu īpatsvars palielināsies no 18 % (2011. gadā) līdz 68 % (2020. gadā), pārstrādājamo atkritumu īpatsvaram būtu jāpalielinās no 30 % (2011. gadā) līdz 54 % (2020. gadā), un poligonos apglabāto sadzīves atkritumu apjoms samazināsies no 82 % (2011. gadā) līdz 32 % (2020. gadā). Transporta nozarē galvenais mērķis ir turpināt valsts transporta sistēmas attīstīšanu un veicināt kombinētos pārvadājumus (preču pārvadājumi, izmantojot vairāk nekā vienu transporta veidu), lai Grieķija kļūtu par galvenajiem vārtiem uz Eiropu un par Balkānu un Vidusjūras reģiona transporta mezglu. Galvenās prioritātes attiecībā uz dzelzceļa tīklu ir veiksmīgi turpināt ziemeļu–dienvidu TEN-T dzelzceļa tīkla integrāciju, lai nodrošinātu savstarpēju izmantojamību, un pielāgoties Eiropas Dzelzceļu satiksmes pārvaldības sistēmai. Vienlīdz svarīgi ir dzelzceļa savienojumi ar TEN-T pamatostām un pārkraušanas centriem, lai veicinātu kombinētos pārvadājumus un kravu pārvadājumu sistēmas modernizāciju. Attiecībā uz autotransportu galvenā uzmanība tiek pievērsta TEN-T autoceļu pamattīkla pabeigšanai un visaptverošā TEN-T attīstīšanai. Ilgtspējīgas attīstības priekšnosacījums ir publisko iestāžu un vietējo pašvaldību institucionālās spējas un efektivitātes uzlabošana. Tas cita starpā palīdzēs efektīvi īstenot 2014.–2020. gada Partnerattiecību nolīgumu. Šis mērķis ir vērsts uz centrālās valdības un reģionālo un pašvaldību iestāžu organizatorisko, institucionālo un darbības spēju nostiprināšanu un cilvēkresursu attīstīšanu darbiniekiem publiskajā sektorā kā arī efektivitātes un kvalitātes celšanu tiesu sistēmā. Finanšu instrumentu un teritoriālo instrumentu izmantošana Aptuveni EUR 300 miljoni varētu tikt nodrošināti ar finanšu instrumentu starpniecību. Lielākā daļa atbalsta tiktu vērsta uz MVU un — mazākā mērā — uz enerģētikas un vides nozarēm. Grieķija plāno izmantot pieejamos teritoriālos instrumentus. Pilsētu iestādes īstenos pilsētu ilgtspējīgu attīstību, izmantojot integrētus teritoriālos ieguldījumus. Vietējas partnerības tiks veicinātas, īstenojot sabiedrības virzītu vietējo attīstību lauku teritorijās un no zivsaimniecības atkarīgās teritorijās. Pamatinformācija Kohēzijas politika (ESF, ERAF, KF, JNI) ELFLA EJZF ETS Programmu skaits 18 (5 valsts, 13 reģionālas) 1 1 11 Pieejamie līdzekļi (EUR) 15 275 247 163 4 718 291 793 388 777 914 984 699 568 2. Priekšnosacījumi efektīvai un lietderīgai ESI fondu izmantošanai Kad tika pieņemtas 2014.–2020. gada darbības programmas, vēl nebija izpildīti vairāki ex ante nosacījumi (EAN), tostarp trīs EJZF īpašie nosacījumi. Ir izstrādāti rīcības plāni, un vairākās ieguldījumu jomās (piem., IKT pētniecības un inovācijas stratēģijas viedai specializācijai un cietie atkritumi) ir ieviesta “pašatturoša” klauzula. Tas nozīmē, ka finansējumu nevar izmantot, kamēr nav veiktas attiecīgās darbības. 3. ESI fondu pārvaldība Ir ieviesta jauna pārvaldības struktūra, īstenojot tiesību aktus, kas paredz samazināt starpniekiestāžu un delegāciju skaitu, ieviest pasākumus sistēmas vienkāršošanai un paātrināt īstenošanu. Tās mērķis ir arī nostiprināt īstenošanas iestāžu administratīvo spēju. Ir nostiprināta programmu struktūra, fondu līdzekļu plānošana un ESI fondu koordinācija, ir veikti krāpšanas apkarošanas pasākumi un ieviesti vienmērīgas pārejas noteikumi. Nesen saskaņotie grozījumi regulējumā dara Grieķijai pieejamu papildu likviditāti, lai pabeigtu 2007. — 2013. gada projektu īstenošanu un vienmērīgi sāktu darbību laika posmā no 2014. gada līdz 2020. gadam, palielinot ES līdzfinansējumu Grieķijas programmām. 4. Vienkāršojumi līdzekļu saņēmējiem Līdzekļu saņēmēju pieteikumi par finansējumu un izdevumu deklarācijas tagad jāiesniedz elektroniski. Konkursa dokumentācijas un pakalpojumu iepirkuma ex ante kontrolei ir obligātas tiešsaistes procedūras. Ir ieviestas vienkāršotās izmaksas par konkrētām ESF darbību kategorijām. Tagad projekta apstiprināšanā ir jāsaņem mazāk parakstu no ministrijām. Ir paātrināta līdzfinansētu projektu vides nosacījumu apstiprināšana. Ir ieviesti uzlabojumi tiesī