[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 31.10.2007 COM(2007) 664 galīgā redakcija 2007/0232 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par tāda nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā noslēgšanu, kas paredz izdarīt grozījumus protokolā, ar kuru laika posmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Šā priekšlikuma mērķis ir grozīt spēkā esošo protokolu, kurš pievienots Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē. EK un Seišelu salu Apvienotās komitejas sanāksmē 2007. gada janvārī nolēma, ka Puses saskaņā ar minētā protokola 11. pantu un minētā nolīguma 9. pantu izveidos apvienotu komiteju, kuras uzdevums būs iesniegt priekšlikumus par spēkā esošā protokola grozījumiem. Tos apsprieda Apvienotās komitejas sanāksmē, kura 20. un 21. martā norisinājās Briselē. Apspriestie grozījumi ir atskaites daudzuma palielināšana no 55 000 līdz 63 000 tonnu, ņemot vērā vidējo nozvejas apjomu iepriekšējos trijos gados, finansiāla partnerattiecību atbalsta ieviešana un kuģu īpašniekiem noteikto maksu palielināšana no EUR 25 līdz EUR 35 par tonnu, saskaņojot tās ar pārējos tunzivju zvejas nolīgumos paredzētajam maksām un tādējādi Kopienas finansiālo ieguldījumu samazinot no EUR 75 līdz EUR 65 par tonnu. Kopējais finansiālais ieguldījums attiecīgi palielinās no EUR 4 125 000 līdz EUR 5 355 000, bet aptuvenās izmaksas kuģu īpašniekiem — no EUR 1 375 000 līdz EUR 2 205 000. No 2008. gada 18. janvāra līdz dienai, kad grozītais protokols stāsies spēkā atbilstīgi tā 13. pantam, to piemēros provizoriski. Tāpēc Komisija ierosina Padomei pieņemt vēstuļu apmaiņas veidā sagatavoto nolīgumu par spēkā esošā protokola grozījumiem. Priekšlikumu Padomes lēmumam, kas paredz provizoriski piemērot vēstuļu apmaiņas veidā sagatavoto nolīgumu par spēkā esošā protokola grozījumiem, izskatīs atsevišķā procedūrā. 2007/0232 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par tāda nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā noslēgšanu, kas paredz izdarīt grozījumus protokolā, ar kuru laika posmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], tā kā: (1) Ar Padomes 2006. gada 23. janvāra Regulu (EK) Nr. 115/2006 pieņēma protokolu, kurš laika posmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salu krastiem. (2) Saskaņā ar minētā nolīguma 9. pantu Eiropas Kopiena un Seišelu salas ir tikušās Apvienotajā komitejā. (3) Apvienotās komitejas sanāksmes rezultāts ir grozījumu izdarīšana 2004. gada 23. septembrī parafētajā un 2006. gada 23. janvārī ar Regulu (EK) Nr. 115/2006 pieņemtajā protokolā, kurš laika posmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumā. (4) Kopienas interesēs ir apstiprināt šos protokola grozījumus, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Kopienas vārdā apstiprina nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā, kurš groza protokolu, ar kuru laika posmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts jūras zvejniecības jomā noslēgtajā partnerattiecību nolīgumā starp Eiropas Kopienu un Seišelu Salu Republiku. Vēstuļu apmaiņas veidā sagatavotā nolīguma teksts ir pievienots šai regulai. 2. pants Protokolā paredzētās un Padomes 2006. gada 23. janvāra Regulā (EK) Nr. 115/2006 noteiktās zvejas iespējas paliek nemainīgas, un to sadalījums ir šāds. Zvejas kategorija | Dalībvalsts | Zvejas iespējas | Tunzivju seineri | Francija Spānija Itālija | 17 kuģi 22 kuģi 1 kuģis | Kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām | Spānija Francija Portugāle | 2 kuģi 5 kuģi 5 kuģi | Ja ar minēto dalībvalstu iesniegtajiem licences pieprasījumiem protokolā paredzētās zvejas iespējas tiek apgūtas nepilnīgi, Komisija var izskatīt jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus licences pieprasījumus. 3. pants Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar minēto nolīgumu, paziņo Komisijai daudzumus, kas no katra krājuma nozvejoti Seišelu salu zvejas zonā saskaņā ar kārtību, kura paredzēta Komisijas 2001. gada 14. marta Regulā (EK) Nr. 500/2001, kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuģi trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā[3]. 4. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs Nolīgums vēstuļu apmaiņas veidā, kas paredz provizoriski piemērot grozījumus protokolā, ar kuru laika posmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumā par zveju Seišelu Salu zvejas zonās A. Seišelu Salu Republikas valdības vēstule Godātais kungs! Esmu gandarīts, ka Seišelu Salu Republikas un Eiropas Kopienas sarunvedējiem ir izdevies panākt vienprātību par grozījumiem protokolā, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, un tā pielikumos. Briselē 2007. gada 20. un 21. martā notikušo sarunu rezultāts ļauj pārskatīt zvejas iespējas, kas paredzētas protokolā, ar kuru laika posmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumā par zveju Seišelu Salu zvejas zonās. Protokolā izdarītie grozījumi ir pievienoti šīs vēstules pielikumā. Tā kā grozīto protokolu parafēja 2007. gada 21. martā, ierosinu abām pusēm vienlaikus sākt grozītā protokola, tā pielikuma un papildinājumu teksta apstiprināšanas un/vai ratifikācijas procedūru saskaņā ar Seišelu Salu Republikā un Eiropas Kopienā spēkā esošo procedūru, kura jāievēro, lai minētie dokumenti varētu stāties spēkā. Lai nebūtu jāpārtrauc Kopienas kuģu zvejas darbības Seišelu salu ūdeņos un atsaucoties uz 2007. gada 21. martā grozīto protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2008. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim, man ir gods paziņot, ka Seišelu Salu Republikas valdība ir gatava grozītā protokola provizoriskai piemērošanai no 2008. gada 18. janvāra līdz dienai, kad tas stāsies spēkā atbilstīgi minētā protokola 13. pantam, ja Eiropas Kopiena ir gatava rīkoties tāpat. Grozītā protokola 2. pantā noteiktā grozītā finansiālā ieguldījuma maksājums šādā gadījumā būtu jāveic, tiklīdz Puses viena otrai ir paziņojušas par to procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai grozītais protokols un tā pielikumi stātos spēkā. Būšu pateicīgs, ja apliecināsit Eiropas Kopienas piekrišanu šādam provizoriskam piemērojumam. Ar cieņu — Seišelu Salu Republikas valdības vārdā — B. Eiropas Kopienas vēstule Godātais kungs! Man ir gods apliecināt, ka esmu saņēmis šādu Jūsu vēstuli ar šīsdienas datumu: „Godātais kungs! Esmu gandarīts, ka Seišelu Salu Republikas un Eiropas Kopienas sarunvedējiem ir izdevies panākt vienprātību par grozījumiem protokolā, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, un tā pielikumos. Briselē 2007. gada 20. un 21. martā notikušo sarunu rezultāts ļauj pārskatīt zvejas iespējas, kas paredzētas protokolā, ar kuru laika posmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumā par zveju Seišelu Salu zvejas zonās. Protokolā izdarītie grozījumi ir pievienoti šīs vēstules pielikumā. Tā kā grozīto protokolu parafēja 2007. gada 21. martā, ierosinu abām pusēm vienlaikus sākt grozītā protokola, tā pielikuma un papildinājumu teksta apstiprināšanas un/vai ratifikācijas procedūru saskaņā ar Seišelu Salu Republikā un Eiropas Kopienā spēkā esošo procedūru, kura jāievēro, lai minētie dokumenti varētu stāties spēkā. Lai nebūtu jāpārtrauc Kopienas kuģu zvejas darbības Seišelu salu ūdeņos un atsaucoties uz 2007. gada 21. martā grozīto protokolu, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu laika posmam no 2008. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim, man ir gods paziņot, ka Seišelu Salu Republikas valdība ir gatava grozītā protokola provizoriskai piemērošanai no 2008. gada 18. janvāra līdz dienai, kad tas stāsies spēkā atbilstīgi minētā protokola 13. pantam, ja Eiropas Kopiena ir gatava rīkoties tāpat. Grozītā protokola 2. pantā noteiktā grozītā finansiālā ieguldījuma maksājums šādā gadījumā būtu jāveic, tiklīdz Puses viena otrai ir paziņojušas par to procedūru pabeigšanu, kas vajadzīgas, lai grozītais protokols un tā pielikumi stātos spēkā. Būšu pateicīgs, ja apliecināsit Eiropas Kopienas piekrišanu šādam provizoriskam piemērojumam. Ar cieņu — Seišelu Salu Republikas valdības vārdā —” Man ir gods apliecināt Eiropas Kopienas piekrišanu šādam provizoriskam piemērojumam. Ar cieņu — Eiropas Savienības Padomes vārdā — Pielikums nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā Grozījumi protokolā, ar kuru laika posmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā par zveju pie Seišelu salu krastiem Protokola 2. pantu aizstāj šādi. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums laika posmam, kas minēts 1. pantā, ir EUR 24 750 000. No 2008. gada 18. janvāra finansiālā ieguldījuma apmērs tiek grozīts, un protokola piemērošanas laikposmā tas ir EUR 28 440 000. 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6., 7. un 8. pantam. 3. Šā panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma ikgadējais apjoms, kuru Kopiena maksā pirmajos trijos šā protokola piemērošanas gados, ir EUR 4 125 000. Šā panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma ikgadējais apjoms, kuru Kopiena maksā no 2008. gada 18. janvāra, ir EUR 5 355 000. No 2008. gada 18. janvāra piemērojamo finansiālo ieguldījumu veido — no vienas puses — ikgadēja summa EUR 4 095 000 apmērā, kas gadā atbilst 63 000 tonnu lielam atskaites daudzumam, un — no otras puses — īpaša ikgadēja summa EUR 1 260 000 apmērā, kas paredzēta Seišelu salu zivsaimniecības nozares politikas atbalstam un īstenošanai. Šī īpašā summa ir Nolīguma 7. pantā definētā finansiālā ieguldījuma neatņemama daļa. 4. Ja kopējais tunzivju daudzums, kuru Kopienas kuģi nozvejojuši Seišelu salu ūdeņos, pārsniedz 63 000 tonnu gadā, katra nozvejotā papildu tonna ikgadējā finansiālā ieguldījuma apmēru palielina par EUR 65. Tomēr Kopienas šādi samaksātā kopējā ikgadējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 3. punktā minēto summu jeb par EUR 10 710 000. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā. 5. Attiecīgo maksājumu veic vēlākais 2005. gada 30. septembrī par pirmo gadu, 2008. gada 30. septembrī par ceturto gadu un ne vēlāk kā šā protokola parakstīšanas gadadienā par turpmākajiem gadiem. 6. Ievērojot 7. pantu, Seišelu salām ir tiesības brīvi lemt par šā finansiālā ieguldījuma izlietošanu. 7. Finansiālo ieguldījumu ieskaita Seišelu salu Valsts kases kontā, kas atvērts Seišelu salu centrālajā bankā. Seišelu salu iestādes paziņo šā konta numuru. Protokola 7. pantu aizstāj šādi. 7. pants Atbildīgas zvejniecības un ilgtspējīgas zivsaimniecības veicināšana Seišelu salu ūdeņos 1. Lai veicinātu atbildīgu zvejniecību un ilgtspējīgu zivsaimniecību Seišelu salu ūdeņos, vismaz 56 % no finansiālā ieguldījuma, kuru pārskaita ik gadus no 2008. gada 18. janvāra un kurš minēts 2. panta 3. punktā, novirza Seišelu salu zivsaimniecības nozares politikas izstrādei un īstenošanai. Šo ieguldījumu pārvalda saskaņā ar mērķiem, kurus Puses izvirzījušas, savstarpēji vienojoties, un ar tiem saistītajām gada un daudzgadu programmām. 2., 3., 4. un 5. punkts — bez grozījumiem. Protokola pielikuma grozījumi KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI SEIŠELU SALU ŪDEŅOS I nodaļu (Zvejas licenču pieprasīšana un izdošana) aizstāj šādi. I nodaļa — Zvejas licenču pieprasīšana un izdošana 1. iedaļa Licences izdošana 1.–10. punkts — bez grozījumiem. 11. Tomēr pēc Eiropas Kopienas pieprasījuma, ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, kuģa licenci uz atlikušo derīguma termiņa laiku bez papildu maksas aizstāj ar jaunu licenci, ko izdod aizstājējam kuģim ar līdzīgiem raksturlielumiem. Ja aizstājējam kuģim bruto tilpība (BT) ir lielāka par aizstājamā kuģa BT, licences maksas starpību sedz proporcionāli atbilstošajam laikposmam. 12.–14. punkts — bez grozījumiem. 2. iedaļa Licences izdošanas nosacījumi — maksas un avansa maksājumi 1. Licences ir derīgas vienu gadu, un tās ir atjaunojamas. 2. No 2008. gada 18. janvāra piemērojamā maksa ir EUR 35 par Seišelu salu ūdeņos nozvejotu tonnu zivju. 3. Licences izdod pēc tam, kad veikti šādi vienotas likmes maksājumi kompetentajām valsts iestādēm: - EUR 21 000 par katru tunzivju seineri; šī summa atbilst maksai par 600 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo, kas gadā nozvejoti Seišelu salu ūdeņos, - EUR 4200 par katru kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām, kura BT pārsniedz 250 tonnas; šī summa atbilst maksai par 120 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo, kas gadā nozvejoti Seišelu salu ūdeņos, - EUR 3150 par katru kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām, kura BT nepārsniedz 250 tonnas; šī summa atbilst maksai par 90 tonnām tunzivju un tunzivjveidīgo, kas gadā nozvejoti Seišelu salu ūdeņos. 4. Bez grozījumiem. 5. Bez grozījumiem. 6. Ja kuģu īpašnieki nepiekrīt par zivsaimniecību atbildīgās Seišelu salu iestādes sagatavotajam paziņojumam par maksām, viņi var prasīt, lai nozvejas datus apstiprina kompetentie zinātniskie institūti, piemēram, IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), IEO ( Instituto Español de Oceanografia ) un IPIMAR ( Instituto Português de Investigação Marítima ), un pēc tam apspriesties ar Seišelu salu iestādēm (kuras par to informē Komisiju), lai galīgo paziņojumu par maksām sagatavotu līdz kārtējā gada 31. maijam. Ja līdz minētajam datumam kuģu īpašnieki nav iesnieguši nekādus apsvērumus, par zivsaimniecību atbildīgās Seišelu salu iestādes sagatavoto paziņojumu par maksām uzskata par galīgo paziņojumu. 7. Bez grozījumiem. 8. Bez grozījumiem. 9. Bez grozījumiem. VI nodaļu (Novērotāji) aizstāj šādi. VI nodaļa — Novērotāji 1. Kuģi, kuriem atļauts zvejot Seišelu salu ūdeņos saskaņā ar Nolīgumu, pēc Pušu vienošanās uzņem novērotājus, kurus izraudzījusi kompetenta reģionālā zivsaimniecības organizācija, vai, ja minētā vienošanās nav notikusi, Seišelu salu iestāžu izraudzītus novērotājus, ievērojot šādus noteikumus. 1.1.–14. punkts — bez grozījumiem. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes regulai par tāda nolīguma vēstuļu apmaiņas veidā noslēgšanu, kas paredz izdarīt grozījumus protokolā, ar kuru laika posmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā 2. ABM / ABB (BUDžETA LīDZEKļU VADīBA UN SADALE PA DARBīBAS JOMāM) 11. Zivsaimniecība un jūrlietas 1103. Starptautiskā zvejniecība un jūras tiesības 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas 110301 : Starptautiski zivsaimniecības nolīgumi 11010404 : Starptautiski nolīgumi zivsaimniecības jomā — Administratīvās pārvaldības izdevumi 3.2. Rīcības un finansiālās ietekmes ilgums Saskaņā ar Protokola 11. pantu un Nolīguma 9. pantu ir notikusi Apvienotās komitejas sanāksme, lai izdarītu grozījumus protokolā, ar kuru laika posmam no 2005. gada 18. janvāra līdz 2011. gada 17. janvārim nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Ekonomikas kopienas un Seišelu Salu Republikas nolīgumā. Trīs pēdējos Protokola piemērošanas gadus no 2008. gada 18. janvāra līdz dienai, kad grozītais protokols stāsies spēkā atbilstīgi tā 13. pantam, šo grozīto protokolu piemēros provizoriski. Protokolā noteikts finansiālais ieguldījums, zvejas kategorijas un nosacījumi Kopienas kuģu veiktajām zvejas darbībām Seišelu salu zvejas zonās. 3.3. Budžeta informācija ( vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas ) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidāt-valstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 11.0301 | Oblig. | Dif.[4] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 2 | 11.010404 | Oblig. | Nedif.[5] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 2 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (4 zīmes aiz komata) Kopējās orientējošās izmaksas | Kopā — cilvēkresursi | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Protokola grozījumi vajadzīgi galvenokārt tādēļ, lai: - palielinātu atskaites daudzumu no 55 000 līdz 63 000 tonnu, ņemot vērā vidējo nozvejas apjomu iepriekšējos trijos gados, - ieviestu finansiālu atbalstu partnerattiecībām , kurš netika paredzēts iepriekšējo sarunu laikā (pirms Padomes 2004. gada jūlija secinājumiem par zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumiem), - palielinātu kuģu īpašniekiem noteiktās maksas no EUR 25 līdz EUR 35 par tonnu, saskaņojot tās ar pārējos tunzivju zvejas nolīgumos paredzētajam maksām un tādējādi samazinot Kopienas finansiālo ieguldījumu no EUR 75 līdz EUR 65 par tonnu. - Zvejas iespējas paliek nemainīgas: 40 tunzivju seineri un 12 kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām. - Ikgadējais finansiālais ieguldījums pieaug no EUR 4 125 000 (spēkā esošais protokols) līdz EUR 5 355 000 (grozītais protokols). - Kuģu īpašnieku veiktie avansa maksājumi un maksas : EUR 35 (iepriekš EUR 25) par tonnu tunzivju. Avansa maksājumi gadā ir EUR 21 000 par tunzivju seineri, EUR 4200 par kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām, kura BT pārsniedz 250 tonnas, un EUR 3150 par kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām, kura BT nepārsniedz 250 tonnas. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Grozījumi šajā zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumā ļaus saskaņot to ar citiem šāda veida nolīgumiem, kuri attiecas uz Indijas okeāna apakšreģionu. Ja Kopiena nerīkotos, tiktu noslēgti privāti līgumi, kas negarantētu ilgtspējīgu zvejniecību. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Kopienas un trešu valstu noslēgto zivsaimniecības nozares nolīgumu galvenais mērķis ir uzturēt un saglabāt Kopienas flotes, tai skaitā tāljūras flotes, tradicionālās zvejas darbības un veidot partnerību, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus Kopienas ūdeņiem, ievērojot vides, sociālos un ekonomiskos apsvērumus. Nolīguma īstenošanas uzraudzībā izmantos šādus ABM rādītājus: ( zvejas iespēju izmantojuma apmēra uzraudzība, ( nozvejas datu un Nolīguma tirgus vērtības datu vākšana un analīze, ( ietekme uz nodarbinātību un pievienotā vērtība Kopienā, ( ieguldījums Kopienas tirgus stabilizēšanā, ( devums, kas palīdz tuvināties vispārējam mērķim — ekonomikas attīstībai un nabadzības samazināšanai Seišelu salās, tostarp ietekme uz nodarbinātību un infrastruktūras attīstību un valsts budžetam sniegtais atbalsts, ( darba apspriežu un Apvienoto komiteju sanāksmju skaits. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[11]. X Pārvalda centralizēti X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ( Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot ( Pārvalda dalīti vai decentralizēti ( Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Komisija (Zivsaimniecības ģenerāldirektorāts sadarbībā ar Eiropas Komisijas Delegāciju Maurīcijā, Seišelu salās un Komoru salās) nodrošinās regulāru Nolīguma izpildes uzraudzību, jo īpaši uzņēmēju iesaistīšanās un nozvejas datu ziņā. 6.2. Novērtēšana Lai varētu sākt sarunas par spēkā esošo protokolu, neatkarīgu konsultantu konsorcijs veica un 2004. gada septembrī pabeidza Protokola izvērtējumu. Kopš tā laika veikti vēl divi papildu pētījumi, kuros analizēta Seišelu salu valsts zivsaimniecības politika (2006. gada jūlijs) un Seišelu salu zvejniecības kontroles un uzraudzības sistēma (2006. gada jūlijs). 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Spēkā paliek galvenie novērtējuma elementi, proti, teicamais zvejas iespēju un atskaites daudzuma izmantojums. Provizoriskajā novērtējumā secināts, ka jauna nolīguma noslēgšana ir abpusēji izdevīga. Izdarītie grozījumi vēl vairāk pastiprina Nolīguma nozīmi, kurš jau tā — gan atskaites daudzuma, gan finansiālā ieguldījuma apjoma ziņā — ir lielākais tunzivju zvejas nolīgums starp Kopienu un trešu valsti un galvenais elements, kas garantē konsekvenci un ekonomisko dzīvotspēju attiecībā uz pārējiem tunzivju zvejas nolīgumiem, kurus Kopiena noslēgusi ar citām Indijas okeāna valstīm (Madagaskara, Komoru salas, Maurīcija, Mozambika). – Pievienotā vērtība, ko devusi Kopienas iesaistīšanās EK ieguldījumi atmaksājas vairākkārt — tiek lēsts, ka ikviens euro, ko iegulda no Kopienas budžeta, nozarē rada vismaz EUR 4,80 lielu pievienoto vērtību. Ekonomiskais ieguvums Seišelu salām ir ievērojams, un Eiropas flotu klātbūtne dod ievērojamu atbalstu Seišelu salu ekonomikai, kura patlaban ir nonākusi grūtībās. Eiropas seineru darbība nodrošina 95 % tunzivju piegāžu vietējai konservu fabrikai, kura ar aptuveni 2500 darbavietām ir valsts lielākais privātais darba devējs. Zivsaimniecības nozare Seišelu salās dod 15 % no IKP (otrā vieta aiz tūrisma, kam atbilst 20 %) un tiešā vai netiešā veidā nodrošina ar darbu 6000 cilvēku jeb 17 % no oficiālā darba tirgus. – Riski un alternatīvas Protokola ieviešana ir saistīta ar zināmu risku, piemēram, zivsaimniecības politikas finansēšanai paredzētās summas un kuģu īpašnieku maksājumi var netikt izmantoti noteiktajiem mērķiem (krāpšana), ārvalstu flotes var zvejot bez licences un ignorēt citas uzraudzības prasības. Lai šādu risku novērstu, jāiesaistās padziļinātā dialogā par nozares politikas veidošanu un īstenošanu, jo īpaši kontroles un uzraudzības jomā. Turklāt 2007. gada janvārī panāktā reģiona valstu vienošanās par reģionālu zvejas uzraudzības plānu Indijas okeāna dienvidrietumu daļai un šā plāna īstenošana ļaus apvienot uzraudzības resursus, lai sekmīgāk apkarotu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju. Kopienas kuģiem atbilstošais tunzivju resursu izmantojums nešķiet apdraudam tunzivju resursu ilgtspējību Indijas okeānā. 6.2.2. Nolīguma ekonomiskās vērtības provizorisks novērtējums un Kopienas finansiālais ieguldījums Nolīgums labi atbilst Kopienas kuģniecības nozares vajadzībām, nodrošinot iespējas zvejai no tāda krājuma, kas migrācijas dēļ ir izkaisīts starptautiskajos ūdeņos un krasta valstu EEZ. Seišelu salu zvejas zona ir svarīgākā no šādām zonām Indijas okeāna dienvidrietumu daļā. Kopienas finansiālais ieguldījums, ko piešķir saskaņā ar šo grozīto protokolu, ir dotācija, kuras apmēru nosaka, pamatojoties uz 2008.–2011. gada protokolam paredzēto ikgadējo finanšu dotāciju — EUR 5 355 000. 6.2.3. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Atskaites daudzums ir palielināts, lai tas labāk atbilstu iepriekšējo triju gadu nozvejas vidējiem rādītājiem. Pārskatīts no kuģu īpašniekiem iekasējamo maksu apjoms, un Kopienas iemaksas ir samazinātas atbilstoši reformai, kas skārusi visus pārējos tunzivju zvejas nolīgumus. Ieviests finansiāls atbalsts nozares politikas īstenošanai, lai stiprinātu lielā mērā jau notiekošo dialogu par tādiem nozares politikas jautājumiem kā zinātniski pētnieciskā un resursu saglabāšanas darba rezultātu ikgadēja kopīga novērtēšana, veselības un higiēnas apstākļu uzlabošana, zvejas produktu kvalitātes paaugstināšana, mazapjoma zvejas flotes pārvaldība, uzraudzība un kontrole, kā arī uzlabojumi, aprīkojums, apmācības un darbspējas nostiprināšana institucionālajā jomā. 6.2.4. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Turpinot 2004. gada septembrī pabeigto pētījumu (sk. 6.2. punktu) un lai nodrošinātu zvejniecības ilgtspējību reģionā, ikreiz pirms Protokola pagarināšanas veiks ekonomiskās un sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējumu. Retrospektīvam novērtējumam izmantos 5.3. punktā minētos rādītājus. 7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Atbildība par tā finansiālā ieguldījuma izmantošanu, kuru Kopiena maksā saskaņā ar Nolīgumu, pilnībā jāuzņemas attiecīgajai trešajai valstij. Tomēr Komisija apņemas tiekties uz pastāvīgu politisku dialogu un sadarbību, lai varētu labāk vadīt Protokola izpildi un vairot Kopienas devumu resursu ilgtspējīgā pārvaldībā. Katrā ziņā visi maksājumi, kurus Komisija veic atbilstīgi zivsaimniecības nolīgumam, notiek saskaņā ar parastajiem Komisijas noteikumiem un budžeta un finanšu procedūrām. Konkrētajā gadījumā tas ļauj pilnībā identificēt trešu valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (4 zīmes aiz komata) 2008 | 2009 | 2010 | KOPĀ | Darbība Nr.1 | Darbība Nr.2 | 2008 | 2009 | 2010 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[14] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | B*, C*/AST | 0,3 | 0,3 | 0,3 | Personāls, ko finansē[15] atbilstīgi 11 01 02. pantam | - | - | - | Pārējais personāls, ko finansē[16] atbilstoši 11 01 04 04. pantam | 0,3 | 0,3 | 0,3 | KOPĀ | 0,85 | 0,85 | 0,85 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi - Palīdzība sarunvedējam ar zivsaimniecības nozares nolīgumu saistīto sarunu sagatavošanā un pabeigšanā - Piedalīties sarunās ar trešām valstīm, lai noslēgtu nolīgumus zivsaimniecības nozarē. - Sagatavot komisāram novērtējuma ziņojumu projektus un sarunu stratēģijas piezīmes. - Iesniegt un aizstāvēt Komisijas nostāju Padomes darba grupā „Ārējā zvejniecība”. - Kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm meklēt kompromisa risinājumus iekļaušanai nolīgumu galīgajā redakcijā. - Nolīgumu īstenošanas uzraudzība - Ikdienā uzraudzīt zivsaimniecības nozarē noslēgto nolīgumu izpildi. - Sagatavot un pārbaudīt finansiālās kompensācijas un mērķpasākumu vai arī atbildīgas zvejniecības atbalstam paredzētā finansējuma maksāšanas saistības un to izpildi. - Regulāri ziņot par nolīgumu īstenošanas gaitu. - Novērtēt nolīgumu zinātniskos un tehniskos aspektus. - Sagatavot Padomes regulas un lēmuma priekšlikuma projektu un izstrādāt nolīgumu tekstu. - Uzsākt un pārraudzīt pieņemšanas procedūru. - Tehniskā palīdzība - Sagatavot Komisijas nostāju Apvienotajā komitejā. - Starpiestāžu sadarbība - Sarunu procesā pārstāvēt Komisiju Padomē, Eiropas Parlamentā un attiecīgajās dalībvalstīs. - Sagatavot atbildes uz Eiropas Parlamenta uzdotajiem mutiskajiem un rakstiskajiem jautājumiem. - Starpdienestu apspriedes un darbības koordinēšana - Jautājumos par nolīgumu slēgšanas sarunām un izpildes uzraudzību nodrošināt saikni ar pārējiem ģenerāldirektorātiem. - Organizēt starpdienestu apspriedes un atbildēt uz informācijas prasījumiem. - Novērtēšana - Piedalīties ietekmes novērtējuma atjaunināšanā. - Analizēt sasniegtos rezultātus un arī vērtēšanas rādītājus. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) (Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaitu saistībā ar katru no tām.) X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru 2006. gadam ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (11 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi) EUR Budžeta pozīcija: 11010404 (numurs un nosaukums) | 2008 | 2009 | 2010 | KOPĀ | 1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) | Izpildaģentūras[17] | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | – iekšējais (intra muros)[18] | 35100 | 35100 | 35100 | 105300 | – ārējais (extra muros)[19] | 40000 | 40000 | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 35100 | 35100 | 75100 | 145300 | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā EUR Cilvēkresursu veids | 2008 | 2009 | 2010 | KOPĀ | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (11 01 01) | 64 350 | 64 350 | 64 350 | 193 050 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, ārštata darbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 64 350 | 64 350 | 64 350 | 193 050 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu - 1A = EUR 117 000*0,25 = EUR 29 250 1B = EUR 117 000*0,15 = EUR 17 550 1C = EUR 117 000*0,15 = EUR 17 550 Starpsumma: EUR 64 350 (0,0644 miljoni EUR gadā) 1 pagaidu darbinieks EK Delegācijā Maurīcijā: EUR 117 000*0,3 = EUR 35 100 Kopā: EUR 99 450 gadā (0,0995 miljoni EUR gadā) Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā EUR 2008 | 2009 | 2010 | KOPĀ | 14 01 02 11 01 – Komandējumi | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 30 000 | 11 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 2 000 | 2 000 | 2 000 | 6 000 | XX 01 02 11 03 – Komitejas[20] | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 –- Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 12 000 | 12 000 | 12 000 | 36 000 | Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam piešķirti gada budžeta sadales procedūrā. [1] OV C [2] OV C [3] OV L 73, 15.3.2001., 8. lpp. [4] Diferencētās apropriācijas. [5] Nediferencētās apropriācijas. [6] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 11. sadaļas 11 01. nodaļā. [7] Saskaņā ar Protokolu zvejas iespējas pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ja Pušu ekspertu sanāksmē izdarītie secinājumi apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Seišelu salu resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā Protokola 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina. Tomēr Eiropas Kopienas samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 2. panta 3. punktā minēto summu jeb par EUR 10 710 000. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai finansiālā ieguldījuma summai, Puses iespējami drīz apspriežas, lai vienotos par summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu (atkarībā no budžeta iespējām). [8] Izdevumi, kas ietverti 11. sadaļas 11 01 04. pantā. [9] Izdevumi, kas ietverti 11 01. nodaļā, izņemot 11 01 04. pantu. [10] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [11] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”. [12] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [13] Saskaņā ar Protokolu zvejas iespējas pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ja Pušu ekspertu sanāksmē izdarītie secinājumi apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Seišelu salu resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā Protokola 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina. Tomēr Eiropas Kopienas samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 2. panta 3. punktā minēto summu jeb par EUR 10 710 000. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai finansiālā ieguldījuma summai, Puses iespējami drīz apspriežas, lai vienotos par summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu (atkarībā no budžeta iespējām). [14] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [15] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [16] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [17] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [18] Šie izdevumi (EUR 35 100 gadā) attiecas uz zivsaimniecības eksperta (pagaidu darbinieks) amata vietu EK Delegācijā Maurīcijā (finansējums no budžeta pozīcijas 11 01 04). [19] Ietver izdevumus, kas 2010. gadam paredzēti par spēkā esošā protokola ietekmes novērtējumu, kuru veiks neatkarīgi konsultanti. [20] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.