Priekšlikums Padomes regula ar ko groza Regulu (EK, EAEK) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai /* COM/2005/0130 galīgā redakcija - CNS 2005/0025 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 5.4.2005 COM(2005) 130 galīgā redakcija 2005/0025 (CNS) . Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Regulu (EK, EAEK) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. IEVADS / PAMATOJUMS Padomes 1994. gada 31. oktobra Regulas (EK, Euratom) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai [1] (turpmāk tekstā „regula”), grozījuma mērķis ir uzlabot Garantiju fonda (turpmāk „fonda”) finansēšanas mehānisma noteikumus, t.i. noteikumus, kuros izklāstīts, kā fonda līdzekļus uzkrāj paredzētā apjomā. Pieredze ir pierādījusi, ka pašreizējie noteikumi bieži ir izraisījuši līdzekļu pārmērīgu uzkrāšanos fondā un līdz ar to ir par iemeslu budžeta līdzekļu nepietiekamam optimālam izlietojumam. Šīs problēmas pamatā galvenokārt ir neprecīzie finansēšanas procesa prognožu skaitļi. Turklāt pašreizējo noteikumu rezultātā gada laikā tiek veikti vairāki pārvedumi uz fondu un no tā, šāda situācija rada nevajadzīgas administratīvas procedūras, kurās tiek iesaistīta ne tikai Komisija, bet arī budžeta lēmējinstitūcija pilnas darba jaudas apmērā. Ierosinātais grozījums atbilst tām vajadzībām, kas izklāstītas vispusīgajā ziņojumā par Garantiju fonda darbību (KOM(2003) 604). Grozījums attiecas tikai uz izmaiņām saistībā ar fonda finansēšanas mehānismu. 2. FONDS Ar regulu tika izveidots Garantiju fonds ārējai darbībai, lai Kopienas kreditoriem nodrošinātu atlīdzinājumu, ja saņēmēji nepildītu Kopienas piešķirto vai garantēto aizdevumu saistības. Fonda galvenā funkcija ir aizsargāt Savienības budžetu no satricinājumiem, ko izraisa to aizdevumu vai garantēto aizdevumu saistību nepildīšana, kuri attiecas uz šo fondu. Fondu finansē no Savienības budžeta un tas jāuztur noteiktā procentuālā līmenī, paredzētā attiecībā (pašreiz 9%) no to neatmaksāto un garantēto aizdevumu apjoma, kuri attiecas uz šo fondu. Pašreizējā finansēšanas mehānisma pamatā ir atsevišķos Padomes lēmumos noteikts iepriekšējs finansējums (makrofinansiāla palīdzība), ar Padomes lēmumiem noteiktas atsevišķas prognozes (Euratom aizdevumi) vai aizdevumu slēgšanas vispārējas gada prognozes (EIB garantētā kreditēšana). 3. JAUNAIS FINANSēšANAS MEHāNISMS 3.1. Jaunā finansēšanas mehānisma pamatprincipi Ieteiktā jaunā mehānisma pamatā ir neatmaksāto un garantēto aizdevumu apjoma pēcfinansēšana, t.i. faktiskās neto izmaksas (t.i. izmaksas mīnus amortizācija mīnus dzēšana). Šajā kontekstā viena no galvenajām jaunās finansēšanas sistēmas priekšrocībām ir tās vienkāršība un atbilstība prasībām attiecībā uz budžetu. Atbilstīgi jaunajam mehānismam, uzsākot provizoriskā budžeta projekta procesu pie apstākļiem, ja nav vajadzīgas prognozes (un nenovēršamās kļūdas prognozēs) un vēlāki budžeta pielāgojumi, ir droši zināmi visi vajadzīgie skaitļi, lai noteiktu pārvedumu no budžeta uz fondu (vai no fonda uz budžetu). Lai izvairītos no pašreizējās prakses gada laikā veikt vairākus pārvedumus fondā un vienu maksājumu no fonda budžetā, saskaņā ar jauno finansēšanas mehānismu gada laikā ir paredzēts tikai viens neto pārvedums no Savienības budžeta un fonda. Šis vienkāršojums ir daudz labvēlīgāks nekā pašreizējā sistēma, kuras rezultātā radušies daudzas salīdzinoši liela apjoma līdzekļu mainības fondā. Piemēram, laika posmā no 2000. līdz 2004. gadam fondā ar 13 pārvedumiem ir iemaksāti ap EUR 894 miljoni (vislielākais atsevišķais apjoms bija EUR 169 miljoni) un 5 ikgadējos maksājumos budžetā atmaksāti EUR 1,132 miljoni, kas par šo laika posmu veido EUR 238 miljonu lielu neto pārvedumu no fonda uz Savienības budžetu. Salīdzinājumā ar šo 18 maksājumu skaitu, jaunā sistēma paredz tikai 5 gada pārvedumus. Saskaņā ar jaunā mehānisma simulācijām, pieņemot, ka tas būtu ieviests 1999. gadā, vislielākā gada atsevišķā maksājuma apjoms fondā būtu apmēram EUR 88 miljoni. Atsevišķo gada maksājumu apjomu aprēķina šādi: 1. pielietojot, paredzētās attiecības (pašreiz 9%) no to neatmaksāto un garantēto aizdevumu apjoma, 2. nosakot, fonda aktīvu faktisko vērtību, ieskaitot nopelnītos procentus un zaudējumus, kas rodas no pieprasījumiem izmantot fonda līdzekļus, 3. starpības a) mīnus b) pārvedums no budžeta uz fondu (vai budžetā, ja fondā radies pārpalikums). Hronoloģiskā skatījumā finansēšana notiek šādi: Pamatojoties uz gada beigās konstatētajiem neatmaksāto vai „n-1” gadā garantēto aizdevumu apjomiem, vajadzīgo finansēšanas apjomu aprēķina „n” gada sākumā. Šo apjomu pieprasa provizoriskā budžeta projektā un attiecīgo kredītu atbilstošajā budžeta pozīcijā iegūst „n+1” gada sākumā. Gadījumā, ja fondā rodas līdzekļu pārpalikums virs paredzētā apjoma, šo budžeta ieņēmumu iekļauj „n+1” gada provizoriskā budžeta projektā. Tas nozīmē, ka no brīža, kad kļūst zināms kopējais apjoms gada beigās konstatētajiem neatmaksātajiem aizdevumiem, un līdz gada laikā veiktā faktiskā finansējuma apjoma noteikšanai, paiet zināms laiks (no „n” gada janvāra līdz „n+” janvārim/februārim). Šis laika intervāls ir attaisnojams ar to, ka tiek nodrošināta datu precizitāte, pārredzamības uzlabojums, kā arī finansēšanas mehānisma ietekmes pārredzamība attiecībā uz budžetu. Tas nav uzskatāms par fonda nepietiekamu finansēšanu. Tā kā šie apjomi ir ierakstīti nākamā gada provizoriskā budžeta projektā, maksājamos apjomus patiesībā var uzskatīt par sava veida Savienības budžeta atlikto maksājumu līdzīgi „vēl neiemaksātam kapitālam”. 3.2. Lielāko no aizdevumu, ko rada vajadzība palielināt iemaksas fondā, saistību nepildīšanas izrietošo zaudējumu samazināšana - izlīdzināšanas mehānisms Saistību nepildīšanas gadījumā ir paredzēts izlīdzināšanas mehānisms, lai nodrošinātu fonda galvenā mērķa izpildi, t.i. vājināt Savienības budžeta satricinājumus. Zaudējumus, kas rodas aizdevumu un garantēto aizdevumu saistību nepildīšanas dēļ „n-1” gadā, tieši pārrēķina par palielinājumu pārvedumā uz fondu „n+1” gadā. Fonda loma aizsargāt budžetu no negaidītiem satricinājumiem attiecībā uz budžetu var būt apdraudēta. Šo problēmu var risināt ar ierosinājumu ieviest izlīdzināšanas mehānismu, lai ievērojamāko saistību nepildīšanas izraisīto zaudējumu iespaidu izlīdzinātu vairāku gadu laika posmā. Tā kā mazāka apjoma zaudējumus bez grūtībām var kompensēt no budžeta, izlīdzināšanas mehānismu izmanto tikai gadījumos, kad zaudējumi pārsniedz noteiktu apjomu. Tiek piedāvāts slieksnis EUR 100 miljonu apjomā, pamatojoties uz šādiem apsvērumiem: Saskaņā ar prognozēm, kuru pamatā ir dažādi scenāriji, ieskaitot iespējamu aizdevumu un garantēto aizdevumu likmju palielināšanos nākamo finanšu plānu laikā, vajadzīgais gada apjoms „normālam” finansējumam tikai retos gadījumos pārsniegs EUR 100 miljonus gadā. Ja šim finansējumam tiek pievienoti EUR 100 miljoni saistību nepildīšanas radītie zaudējumi, ieskaitot zaudējumus fondā (maksimālais zaudējumu apjoms, ko sedz no „normālās” finansēšanas mehānisma, neizmantojot izlīdzināšanas mehānismu), vai ja šim finansējumam pievieno maksimālos kreditēšanas darbību apjomus, budžeta lielāko iespējamo budžeta pārvedumu uz fondu, saskaņā ar racionāliem pieņēmumiem, ierobežo līdzīgi 2005. gada budžetā paredzētajam fonda rezerves apjomam (EUR 223 miljoni). Papildu arguments izlīdzināšanas mehānisma izmantošanas priekšrocībām, ja zaudējumi pārsniedz EUR 100 miljonus, ir tas, ka riska robeža gadā [2] konkrētai valstij pašreiz ir zemāka par EUR 250 miljoniem, t.i. šis apjoms papildus normālajam finansējumam radīs attiecīgā gada budžetā lielu slodzi. Tā kā nav izslēdzams, ka gada laikā būs vairāk nekā viens saistību nepildīšanas gadījums vai arī tas, ka apjomi uzkrāsies tik ilgi, kamēr vairāku gadu garumā saistības netiek izpildītas, tas vēl vairāk apliecina vajadzību izveidot izlīdzināšanas mehānismu. Jāatzīmē, ka izlīdzināšanas mehānisms darbojas neatkarīgi no „normālā” finansējuma, kura darbība turpināsies kā paredzēts. Izlīdzināšanas laika posmā katru gadu budžeta resursi, kas paredzēti izlīdzināšanai un ir pārskaitīti uz fonda portfeli (t.i. maksimums EUR 100 miljoni gadā), tiek atskaitīti no kopējā apjoma, kas atgūstams no budžeta, kad šis apjoms sekmīgi tiek pārskaitīts uz fondu (kopā ar „normālā” finansējuma” pārvedumu), līdz fondā tiek iemaksāts pilns apjoms. Šim risinājumam ir priekšrocība, jo tādējādi pilnībā tiek nodrošināta pārredzamība, lai noteiktu, kurš fonda gada finansējuma lielums attiecināms uz normālo finansēšanu un kurš uz apjomu amortizāciju, kas ar izlīdzināšanas mehānisma starpniecību atgūstami no budžeta. Izlīdzināšanas laika posma ilgums ir atkarīgs no vispārējā saistību nepildīšanas izraisīto zaudējumu apjoma vai to zaudējuma apjoma, kas atgūstams no budžeta. Piemēram, 2010. gada EUR 350 miljonu zaudējumu atmaksāšana tiks veikta laika posmā līdz 2015. gadam (EUR 100 miljoni 2012.-2014. gadā un EUR 50 miljoni 2015. gadā). Apjomi, kas atgūstami no budžeta, izmantojot izlīdzināšanas mehānismu, tiks uzskatīti par fonda aktīviem, t.i. tiek iekļauti fonda aktīvos, kad aprēķina „normālo” finansējumu. Lai izvairītos no retos gadījumos iespējamas situācijas, kad liela apjoma zaudējumu rezultātā fondā uzkrājums samazinās zem kritiskās 50 % robežas no paredzētā apjoma un fondā nav pietiekoši daudz līdzekļu, lai fonds veiktu aizsardzības funkciju pret budžeta satricinājumiem, paredzēts saglabāt noteikumu (pašreizējais 5. panta 2. punkts kļūs par 5. panta 3. punktu), saskaņā ar kuru Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai ziņojumu par fonda papildināšanas ārkārtas pasākumiem. 3.3. Jaunā finansēšanas mehānisma finansiālās sekas un finanšu pārskats Finanšu pārskatā apjoms, kas vienlīdzīgs ar „normālo” finansējumu (= finansējumu, lai segtu nenomaksāto un garantēto aizdevumu apjomu plus maksimums EUR 100 miljoni zaudējumiem), ir norādīts apmēram līdz EUR 200 miljoniem. Šo apjomu ieguva simulēšanas rezultātā, kuras pamatā ir rādītāji par iepriekšējo konstatēto maksājamo apjomu augšanas ātrumu un konstatēto saistību nepildīšanas izraisīto zaudējumiem, kas gadā sasniedza EUR 100 miljonu apmēru. Kā izskaidrots iepriekšējā sadaļā, reti iespējamos gadījumos, kad tiek iedarbināts izlīdzināšanas mehānisms dēļ saistību nepildīšanas izraisītiem liela apjoma zaudējumiem fondā, no budžeta tiek pievienots apjomam, kas maksājams no budžeta „normālā” finansēšanas kārtībā. Tomēr finansēšanas mehānisms ir veidots, lai nodrošinātu, ka katru gadu no budžeta maksājamie saistību nepildīšanas izraisītie apjomi gadā nepārsniedz EUR 100 miljonus papildus „normālajam” finansējumam, un tāpēc pie normāliem apstākļiem netiek pārsniegts EUR 200 miljonu apjoms. Tomēr jāievēro, ka aizdevumu un garantēto aizdevumu apjomu augšanas ātrums ietekmē budžeta resursus, kas vajadzīgi Garantiju fondam. Piemērs šādai situācijai ir Eiropas Investīciju Bankas garantēto aizdevumu izsniegšanas spēcīgais pieaugums nākamā 2007.-2013. gada finanšu plāna kontekstā. Ja dotā „n-1” gada beigās fondā salīdzinājumā ar paredzēto apjomu radies pārpalikums, piemēram, dēļ amortizācijas, liela apjoma ieguvumiem attiecībā uz fonda portfeli, vai dēļ neatmaksāto saistību nepildīšanas zaudējumu atgūšanas, šo summu „n+1” gada sākumā tāpat kā finansējumu iemaksā īpašā budžeta pozīcijā kā ieņēmumus. Šajā gadījumā dalībvalstīm neuzliek sodu, kā to paredz pašreizējais finansēšanas mehānisms, jo pārpalikuma apjomu kā ieņēmumus iekļauj „n+1” gada provizoriskajā budžeta projektā pie „n” gada rādītājiem. 4. PāREJAS POSMS Pirmajā gadā, t.i. no 2006. gada 1. janvāra, jaunajā finansēšanas mehānismā nav paredzēti budžeta pārvedumi (pāreja no ex-ante uz ex-post pieeju). Tomēr tā kā ir iespējams, ka lēmumi par jauniem aizdevumiem tiek pieņemti pašās 2005. gada beigās un maksājumus budžeta un fonda starpā šādos apstākļos var veikt tikai jaunā finansēšanas mehānisma pirmajā ieviešanas gadā, administratīvu kavējumu dēļ tos vēl var veikt saskaņā ar spēkā esošo regulu. Jāievēro arī tas, ka acīmredzamu ar budžetu saistītu iemeslu dēļ grozījums stājas spēkā tikai gada sākumā. Ja tā spēkā esības pirmā diena nav iespējama 2006. gada 1. janvārī, tad tas stājas spēkā nākamajā gadā 1. janvārī pēc tam, kad to pieņem Padome. 5. SECINāJUMI Galvenie fonda finansēšanas mehānisma uzlabojumi ir : - Budžeta līdzekļu izlietošanas uzlabojums un gada pārvedumu skaita samazināšana Savienības budžeta un fonda starpā līdz vienam pārvedumam. - Finansējums, kā pamatā ir konstatēto neto izmaksu variācijas, tādējādi radot lielāku pārredzamību un uzlabojot precizitāti budžeta plānošanā. 2005/0025 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko groza Regulu (EK, EAEK) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai EIROPAS SAVIENIBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 308. pantu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 203. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [3]., ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [4], ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu [5], tā kā: (1) Jāuzlabo budžeta līdzekļu, kas rezervēti ar Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 2728/94 [6] izveidotajam Garantiju fondam, izmantojuma efektivitāte, kā arī ar Garantiju fondu saistītais budžeta vadības administratīvais darbs. (2) Jāpastiprina budžeta darījumu plānošanas pārredzamība saistībā ar Garantiju fonda finansēšanu. (3) Saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1999. gada 6. maija Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un budžeta procedūru uzlabošanu [7] 15. punktu 2000. – 2006. gada finanšu plānā noteiktais rezerves apjoms 2006. gadam ir EUR 229 miljoni [8](pašreizējās cenās). (4) Ja 2007. – 2013. gada finanšu plānā vairs neiekļaus rezervi Garantiju fonda finansēšanai, finansējums Garantiju fondam tiks nodrošināts kā obligātie izdevumi no Eiropas Savienības vispārējā budžeta. (5) Garantiju fonda galvenā funkcija aizsargāt Eiropas savienības vispārējo budžetu no satricinājumiem, ko izraisa to aizdevumu vai garantēto aizdevumu saistību nepildīšana, kuri attiecas uz fondu, ir jāsaglabā. (6) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK, Euratom) Nr. 2728/94. (7) Šīs regulas pieņemšanai pusēm ir paredzētas tikai tās pilnvaras, kas noteiktas EK Līguma 308. pantā un EAEK Līguma 203. pantā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU: 1. pants Tādēļ Regulā (EK, Euratom) Nr. 2728/94 jāizdara šāds grozījums: 1. Pirmais ievilkums 2. pantā tiek aizvietots ar šādu tekstu: „viens gada maksājums no Eiropas Savienības vispārēja budžeta saskaņā ar 4. un 5. pantu,” 2. Treša daļa 3. pantā tiek aizvietota ar šādu tekstu: „Pamatojoties uz starpību starp paredzēto apjomu un Garantiju fonda aktīvu neto vērtību „n-1” gada beigās, kuru aprēķina „n” gada sākumā, jebkāda apjoma pārpalikums vienā darījumā jāiemaksā Eiropas Savienības „n + 1” gada vispārējā budžeta ieņēmumu tāmes īpašā pozīcijā”. 3. 4. pantu aizstāj ar šādu pantu: „4 . pants Pamatojoties uz starpību starp paredzēto apjomu un Garantiju fonda neto aktīvu vērtību „n-1” gada beigās, kuru aprēķina „n” gada sākumā, vajadzīgais finansējuma apjoms vienā darījumā jāiemaksā fondā no Eiropas Savienības „n + 1” gada vispārējā budžeta.” 4. 5. pantu aizstāj ar šādu pantu: „5 . pants 1. Ja vienas vai vairāku saistību nepildīšanas gadījumā Garantiju aktivēšanas rezultātā „n-1” gadā pārsniedz EUR 100 miljonus, apjoms, kas pārsniedz EUR 100 miljonus, jāatmaksā atpakaļ Garantiju fondā ikgadējās pārvedumu daļās, sākot ar „n + 1” gadu un turpinot veikt šos maksājumus turpmākos gadus līdz pilnai atmaksai (izlīdzināšanas mehānisms). Gada maksājuma daļas apmērs ir mazākais no šiem apjomiem: - EUR 100 miljoni vai - atlikušais maksājamais apjoms saskaņā ar izlīdzināšanas mehānismu. 2. Aprēķinus, pamatojoties uz šo mehānismu, jā veic atsevišķi no 3. panta trešajā punktā un 4. pantā minētajiem aprēķiniem. Tomēr tiem kopā jāveido ikgadējo pārvedumu. Apjomus, kuri jāmaksā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta saskaņā ar šo mehānismu, jāuzskata par fonda neto aktīviem attiecībā uz aprēķiniem, kas minēti 3. un 4. pantā. 3. Ja vienas vai vairāku saistību nepildīšanas gadījumā garantiju aktivēšanas rezultātā fonda resursi samazinās zem 50% no paredzētā apjoma, Komisija iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai ziņojumu par, iespējams, vajadzīgajiem fonda papildināšanas ārkārtas pasākumiem.” 5. Pielikumu svītro. 2. pants Šī regula stājas spēkā 2006. gada 1. janvārī. Šī regula nav piemērojama Kopienas aizņēmumu vai aizdevumu darījumiem vai garantijām finanšu struktūrām, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 2728/94 pielikuma 1. punkta a) apakšpunktā, ja šie darījumi vai garantijas ir uzsāktas 2005. kalendārajā gadā. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — Priekšsēdētājs FINANŠU PĀRSKATS | DATUMS: | 1. | BUDŽETA POZĪCIJA: 6. pozīcija (2006. gadam) un 4. pozīcija: ES kā globālais partneris (no 2007. gada) | APROPRIĀCIJAS: | 2. | SADAĻA: Aizdevumu garantijas trešām valstīm | 3. | JURIDISKAIS PAMATS: Priekšlikums Padomes Regulai, ar kuru groza Regulu (EK, EAEK) Nr. 2728/94, ar ko izveido Garantiju fondu ārējai darbībai | 4. | MĒRĶI: Papildināt Garantiju fondu ārējai darbībai | 5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | GADS n (EUR miljoni ) | NĀKAMIE FINANŠU GADI (EUR miljoni ) | 5.0 | IZDEVUMI 01.04.01.14. postenis: Maksājumi Garantiju fondam saistībā ar jaunām darbībām | 0 | 200 | 5.1 | IEŅĒMUMI 302. postenis: Virsnormas pašu resursi, ko veido atmaksājuma atlikums no Garantiju fondu ārējai darbībai | atgādinājums | atgādinājums | [n] | 5.0.1 | APRĒĶINĀTIE IZDEVUMI | 0 | 200 | 5.1.1 | APRĒĶINĀTIE IEŅĒMUMI | atgādinājums | atgādinājums | 5.2 | APRĒĶINA METODE: Normāla darbību finansēšana aprēķināta EUR 100 miljonu apmērā. Vēl papildu EUR 100 miljoni paredzēti no garantiju aktivēšanas izrietošu liela apjoma saistību nepildīšanas radīto zaudējumu segšanai. | 6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS ATBILSTĪGAJĀ NODAĻĀ? | NĒ | 6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMIEM? | NĒ | 6.2 | VAI NEPIECIEŠAMI BUDŽETA PAPILDINĀJUMI? | NĒ | 6.3 | VAI TURPMĀKOS BUDŽETOS JĀIERAKSTA APROPRIĀCIJAS? | JĀ | NOVĒROJUMI: 2006. gads Ja priekšlikumu pieņem pirms 31.12.2005., apjoms ir vienāds ar nulli. Pretējā gadījumā piemērojama konkrētā regula un garantijas rezerve ir noteikta EUR 229 miljonu apmērā (pašreizējās cenās). | [1] OV L 293, 12.11.1994., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu Regulation (EK, Euratom) Nr. 1149/1999(OV L 139, 2.6.1999., 1. lpp.) un Regulu (EK, Euratom) Nr. 2273/2004(OV L 396, 31.12.2004., 28. lpp.). [2] Tā kā saistību neizpildīšana parasti nerada kopējā kredīta apjoma pieaugumu, riska robežu gadā var noteikt, pielīdzinot to gada maksājamām summām par amortizāciju vai procentiem. [3] OV C […], […], lpp. […]. [4] OV C […], […], lpp. […]. [5] OV C […], […], lpp. […]. [6] OV L 293, 29.1.2004., 1. lpp. Jaunākie grozījumi regulā izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 2273/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 28. lpp.). [7] KOM(2004) 837 galīgais [8] OV C 172, 18.6.1999., 1. lpp.