PIELIKUMI GADA PĀRSKATAM PAR BUDŽETA IZPILDI

I PIELIKUMS

Finanšu informācija par vispārējo budžetu

SATURS

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BUDŽETU

1. Budžeta izcelsme

2. Tiesiskā bāze

3. Budžeta principi, kas noteikti Līgumos un Finanšu regulā

4. Budžeta saturs un uzbūve

5. Budžeta finansēšana (budžeta ieņēmumi)

6. Budžeta apropriāciju veidi

7. Budžeta izpilde

7.1. Atbildība par izpildi

7.2. Ieņēmumu izpilde

7.3. Izdevumu izpilde

7.4. Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana

8. Pārskatu sagatavošana

9. Ārējā revīzija

10. Budžeta izpildes apstiprināšana un pēcpārbaude

PASKAIDROJUMI

Finanšu datu avoti

Valūtas vienība

Saīsinājumi un simboli

DIAGRAMMAS

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR BUDŽETU

1. BUDŽETA IZCELSME

Budžetā ir ietverti Eiropas Kopienas un Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) izdevumi. Tāpat budžetā ir ietverti administratīvie izdevumi sadarbībai tieslietu un iekšlietu jomā un kopējai ārpolitikai un drošības politikai, kā arī visi citi izdevumi, kas saskaņā ar Padomes viedokli būtu jāparedz budžetā minēto politikas jomu īstenošanai.

2. TIESISKĀ BĀZE

Budžetu reglamentē finanšu noteikumi Romas Līgumos (1) (2) (EK Līguma 268.–280. pants un EAEK Līguma 171.–183. pants) un finanšu noteikumi (3).

3. BUDŽETA PRINCIPI, KAS NOTEIKTI LĪGUMOS UN FINANŠU REGULĀ

Visi Kopienas ieņēmumu un izdevumu posteņi iekļaujami vienā budžetā (vienotība un precizitāte). Budžetu apstiprina tikai vienam finanšu gadam (ikgadējums). Budžeta ieņēmumiem un izdevumiem jābūt sabalansētiem (līdzsvars). Pārskatus sagatavo, izpilda un iesniedz EUR (norēķinu vienība). Ieņēmumus bez šķirošanas izmanto visu izdevumu kopuma finansēšanai, un ieņēmumus tāpat kā izdevumus pilnībā uzskaita budžetā un vēlāk arī finanšu pārskatos, posteņus savstarpēji nesalīdzinot (universālums). Apropriācijas iedala sadaļās un nodaļās; nodaļas sīkāk iedala pantos un posteņos (specifikācija). Budžeta apropriācijas jāizmanto saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, t. i., saskaņā ar ekonomiskuma, produktivitātes un efektivitātes (pareizas finanšu pārvaldības) principiem. Budžetu sagatavo un izpilda un pārskatus sagatavo, ievērojot caurskatāmības principu (caurskatāmība). Šiem vispārīgajiem principiem ir daži nelieli izņēmumi.

4. BUDŽETA SATURS UN UZBŪVE

Budžetu veido no “ieņēmumu un izdevumu kopsavilkuma” un iedaļām, kurās atsevišķi atspoguļoti katras iestādes “ieņēmumu un izdevumu pārskati”. Ir šādas astoņas iedaļas: I) Parlaments, II) Padome, III) Komisija, IV) Tiesa, V) Revīzijas palāta, VI) Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, VII) Reģionu komiteja, VIII) Eiropas ombuds un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs.

Katrā iedaļā ieņēmumi un izdevumi ir klasificēti budžeta pozīcijās (sadaļās, nodaļās, pantos un – attiecīgos gadījumos – posteņos) atbilstīgi to veidam vai paredzētajam izlietojumam.

5. BUDŽETA FINANSĒŠANA (BUDŽETA IEŅĒMUMI)

Budžetu galvenokārt finansē no Kopienas pašu resursiem: no pašu resursiem uz NKI bāzes, no pašu resursiem, kurus nosaka PVN, no muitas nodokļiem, no lauksaimniecības nodevām un no cukura un izoglikozes nodevām (4).

Papildus pašu resursiem ir arī citi mazāk nozīmīgi ieņēmumu avoti (sk. I diagrammu ).

6. BUDŽETA APROPRIĀCIJU VEIDI

Lai segtu prognozētos izdevumus, budžetā izšķir šādus budžeta apropriāciju veidus:

a) diferencētas apropriācijas (DAp), ar kurām finansē daudzgadu darbības noteiktās budžeta jomās un kuras sīkāk iedala saistību apropriācijās (SAp) un maksājumu apropriācijās (MAp): — saistību apropriācijas ļauj finanšu gada laikā uzņemties juridiskas saistības par darbībām, kuru izpilde ilgst vairākus finanšu gados; — maksājumu apropriācijas ļauj segt izdevumus, kas izriet no saistībām, kuras radušās kārtējā un iepriekšējos finanšu gados;

b) nediferencētas apropriācijas (NAp) ļauj nodrošināt tādu izdevumu saistības un maksājumus, kuri attiecas uz konkrētā finanšu gada darbībām.

Tādējādi ir svarīgi katram finanšu gadam aprēķināt šādas divas kopsummas:

a) kopējās apropriācijas saistībām (ApS) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + saistību apropriācijas (SAp) (5);

b) kopējās apropriācijas maksājumiem (ApM) (5) = nediferencētās apropriācijas (NAp) + maksājumu apropriācijas (MAp) (5).

Ar budžeta ieņēmumiem sedz kopējās apropriācijas maksājumiem. Saistību apropriācijām ieņēmumu segums nav vajadzīgs.

Šajā vienkāršotajā attēlā (ar piemēra summām) ir parādīta minēto apropriāciju veidu ietekme katrā finanšu gadā.

7. BUDŽETA IZPILDE

7.1. Atbildība par izpildi

Komisija izpilda budžetu uz savu atbildību saskaņā ar Finanšu regulu un piešķirto apropriāciju robežās. Tā piešķir citām iestādēm vajadzīgās pilnvaras, lai tās varētu izpildīt budžeta iedaļas, kuras uz tām attiecas (6). Finanšu regulā ir izstrādātas budžeta izpildes procedūras un, cita starpā, noteikta atbildība, ko uzņemas iestāžu kredītrīkotāji, grāmatveži, avansu pārziņi un iekšējie revidenti. Divās lielākajās izdevumu jomās (ELVGF Garantijas nodaļa un struktūrfondi) Kopienas līdzekļi tiek pārvaldīti kopīgi ar dalībvalstīm.

7.2. Ieņēmumu izpilde

Prognozētos ieņēmumus iekļauj budžetā, paredzot iespēju budžetu grozīt.

Budžeta ieņēmumu izpilde izpaužas kā pieprasāmo summu noteikšana un Kopienām pienākošos ieņēmumu (pašu resursu un citu ieņēmumu) iekasēšana. Ieņēmumu izpildei piemēro dažus īpašus noteikumus (7). Finanšu gada faktiskos ieņēmumus definē kā kopējās summas, kuras iekasētas atbilstīgi kārtējā finanšu gadā noteiktām prasītajām summām, pieskaitot summas, kuras iekasētas atbilstīgi noteiktām prasītajām summām, kas vēl atgūstamas no iepriekšējiem finanšu gadiem.

7.3. Izdevumu izpilde

Prognozētos izdevumus iekļauj budžetā.

Budžeta izdevumu izpildi, t. i., apropriāciju evolūciju un izlietošanu, īsumā var aprakstīt šādi:

a) apropriācijas saistībām: i) apropriāciju evolūcija: kopējās apropriācijas saistībām, kas pieejamas konkrētā finanšu gadā, veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un SAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + saistību apropriācijas, kas pārnestas no iepriekšējā finanšu gada + neautomātiski pārnesumi no iepriekšējā finanšu gada, attiecībā uz kuriem vēl nav radušās saistības + no iepriekšējiem finanšu gadiem atbrīvotas saistību apropriācijas, kuras atkal darītas pieejamas, ii) apropriāciju izlietošana: galīgās apropriācijas saistībām finanšu gadā tiek darītas pieejamas, lai uzņemtos saistības (izlietotās apropriācijas saistībām = radušos saistību summa), iii) apropriāciju pārnešana no kārtējā finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētam finanšu gadam paredzētās apropriācijas, kuras nav izmantotas, saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski, iv) apropriāciju atcelšana: atlikumu atceļ;

b) apropriācijas maksājumiem: i) apropriāciju evolūcija: konkrētā finanšu gadā pieejamās kopējās apropriācijas maksājumiem veidojas šādi: sākotnējais budžets (NAp un MAp) + budžeta grozījumi + piešķirtie ieņēmumi + pārvietošana + apropriācijas, kuras automātiski vai neautomātiski pārnes no iepriekšējā finanšu gada, ii) finanšu gada apropriāciju izlietošana: konkrētā finanšu gada apropriācijas maksājumiem tiek darītas pieejamas, lai veiktu maksājumus. Tajās neietilpst apropriācijas, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada (izlietotās apropriācijas maksājumiem = no konkrētā finanšu gada apropriācijām veiktie maksājumi), iii) apropriāciju pārnešana no konkrēta finanšu gada uz nākamo finanšu gadu: konkrētā finanšu gadā neizmantotās apropriācijas saskaņā ar attiecīgās iestādes lēmumu var pārnest uz nākamo finanšu gadu. Apropriācijas, kuras ir pieejamas kā piešķirtie ieņēmumi, tiek pārnestas automātiski, iv) apropriāciju atcelšana: atlikumu atceļ, v) finanšu gada kopējie maksājumi: maksājumi atbilstīgi finanšu gada apropriācijām maksājumiem + maksājumi atbilstīgi apropriācijām maksājumiem, kuras pārnestas no iepriekšējā finanšu gada, vi) finanšu gadā maksātie faktiskie izdevumi: izdevumi konsolidētajos pārskatos par budžeta izpildi (sk. 7.4. punktu) = maksājumi, kas veikti no finanšu gada apropriācijām maksājumiem + finanšu gada apropriācijas maksājumiem, kuras pārnestas uz nākamo finanšu gadu.

7.4. Konsolidētie pārskati par budžeta izpildi un finanšu gada atlikuma noteikšana

Konsolidētos pārskatus par budžeta izpildi sagatavo pēc finanšu gada slēgšanas. Šajos pārskatos tiek noteikts finanšu gada līdzekļu atlikums, kuru ar budžeta grozījumiem iekļauj nākamā finanšu gada budžetā.

8. PĀRSKATU SAGATAVOŠANA

Finanšu gada pārskatus vēlākais nākamā finanšu gada 31. martā nosūta Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai; šajos pārskatos ietilpst finanšu pārskati un pārskati par budžeta izpildi, kā arī pārskats par budžeta un finanšu pārvaldību.

9. ĀRĒJĀ REVĪZIJA

Kopš 1977. gada budžeta ārējo revīziju veic Eiropas Kopienu Revīzijas palāta (8). Revīzijas palāta pārbauda visu budžeta ieņēmumu un izdevumu pārskatus. Tā iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību un pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Tāpat Palāta vērtē, vai ieņēmumi iekasēti un izdevumi veikti likumīgi un pareizi un vai finanšu pārvaldība bijusi racionāla. Revīzijas var veikt pirms attiecīgā finanšu gada slēgšanas. Tās veic, pamatojoties uz grāmatvedības dokumentiem un – attiecīgos gadījumos – arī uz vietas Kopienu iestādēs, dalībvalstīs un trešās valstīs. Revīzijas palāta par katru finanšu gadu sagatavo gada pārskatu un jebkurā laikā var arī iesniegt apsvērumus par īpašiem jautājumiem un sniegt atzinumus pēc citu Kopienas iestāžu lūguma.

10. BUDŽETA IZPILDES APSTIPRINĀŠANA UN PĒCPĀRBAUDE

Kopš 1977. gada piemēro šādus noteikumus (9): Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma līdz 30. aprīlim otrajā gadā pēc attiecīgā finanšu gada Komisijai sniedz budžeta izpildes apstiprinājumu. Lai to darītu, Padome un Parlaments izskata Komisijas sagatavotos pārskatus un Revīzijas palātas gada pārskatu un īpašos ziņojumus. Iestādēm attiecīgi jārīkojas, atbildot uz komentāriem lēmumos par budžeta izpildes apstiprināšanu, un jāziņo par īstenotajiem pasākumiem.

PASKAIDROJUMI

FINANŠU DATU AVOTI

Šajā pielikumā minētie finanšu dati ir ņemti no Eiropas Kopienu gada pārskatiem (10) un citiem Komisijas sniegtajiem finanšu dokumentiem. Ģeogrāfiskais dalījums atbilst valstu kodiem Komisijas grāmatvedības informācijas sistēmā (SINCOM2). Komisija ir norādījusi, ka dalībvalstu sniegtie skaitļi – gan attiecībā uz ieņēmumiem, gan uz izdevumiem – ir iegūti aritmētiskos aprēķinos, kas sniedz nepilnīgu ieskatu par katras dalībvalsts guvumiem no Eiropas Savienības. Tādēļ šie skaitļi jāinterpretē piesardzīgi.

VALŪTAS VIENĪBA

Visi finanšu dati ir doti miljonos euro. Kopsummas ir katras precīzās vērtības noapaļojums, tādēļ tās ne vienmēr atbilst noapaļoto skaitļu summai.

SAĪSINĀJUMI UN SIMBOLI

ApS apropriācijas saistībām ApM apropriācijas maksājumiem AT Austrija BE Beļģija CY Kipra CZ Čehija DAp diferencētas apropriācijas DE Vācija diagr. diagramma, uz kuru izdarīta atsauce kādā citā diagrammā (piem., III diagr.) DK Dānija EAEK vaiEuratom Eiropas Atomenerģijas kopiena EBTA Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija EE Igaunija EEK Eiropas Ekonomikas kopiena EK Eiropas Kopiena(-as) EL Grieķija ES Spānija (sk. kontekstu, nejaukt ar Eiropas Savienību) ES Eiropas Savienība ES-25 kopsumma par visām Eiropas Savienības 25 dalībvalstīm FI Somija FR Francija FReg 2002. gada 25. jūnija Finanšu regula HU Ungārija IE Īrija ied. budžeta iedaļa IT Itālija LT Lietuva LU Luksemburga LV Latvija MAp maksājumu apropriācijas MT Malta NAp nediferencētas apropriācijas NKI nacionālais kopienākums NL Nīderlande OV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis PL Polija PT Portugāle PVN pievienotās vērtības nodoklis sad. budžeta sadaļa SAp saistību apropriācijas SE Zviedrija SK Slovākija SL Slovēnija UK Apvienotā Karaliste 0,0 dati starp 0 un 0,05 — datu trūkums

DIAGRAMMAS

2005. FINANŠU GADA BUDŽETS UN TĀ IZPILDE 2005. FINANŠU GADĀ

I diagr. 2005. gada budžets – prognozētie ieņēmumi un galīgās apropriācijas maksājumiem II diagr. 2005. gada budžets – apropriācijas saistībām III diagr. Pieejamās apropriācijas saistībām 2005. gadā un to izlietojums IV diagr. Pieejamās apropriācijas maksājumiem 2005. gadā un to izlietojums V diagr. Pašu resursi 2005. gadā – faktiskie ieņēmumi pa dalībvalstīm VI diagr. Katrā dalībvalstī veiktie maksājumi 2005. gadā

DATI PAR IEPRIEKŠĒJO BUDŽETU IZPILDI (2001–2005)

VII diagr. Apropriāciju maksājumiem evolūcija un izlietojums pa finanšu plāna pozīcijām laika posmā no 2001. līdz 2005. gadam

(1) Romas Līgums (parakstīts 1957. gada 25. martā): Eiropas Ekonomikas kopienas (EEK) dibināšanas līgums.

(2) Romas Līgums (parakstīts 1957. gada 25. martā): Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) dibināšanas līgums.

(3) Galvenokārt 2002. gada 25. jūnija Finanšu regula (OV L 248, 16.9.2002.).

(4) Galvenie tiesību akti, ar kuriem reglamentēti pašu resursi: Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmums 2000/597/EK, Euratom (OV L 253, 7.10.2000.); Padomes 2000. gada 22. maija Regula (EK, Euratom) Nr. 1150/2000 (OV L 130, 31.5.2000.); Padomes 1989. gada 29. maija Regula (EEK, Euratom) Nr. 1553/89 (OV L 155, 7.6.1989.); Padomes 1977. gada 17. maija Sestā direktīva, PVN kopējā sistēma: vienota noteikšanas bāze (OV L 145, 13.6.1977.); Padomes 1989. gada 13. februāra Direktīva 89/130/EEK, Euratom par NKI noteikšanas saskaņošanu (OV L 49, 21.2.1989.), Padomes 2003. gada 15. jūlija Regula (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopieņēmumu tirgus cenās (OV L 181, 19.7.2003.).

(5) Nedrīkst jaukt terminus “apropriācijas saistībām” un “saistību apropriācijas” un “apropriācijas maksājumiem” un “maksājumu apropriācijas”. Terminus “saistību apropriācijas” un “maksājumu apropriācijas” izmanto tikai tad, ja runa ir par diferencētajām apropriācijām.

(6) Sk. EK Līguma 274. pantu, EOTK Līguma 179. pantu un Finanšu regulas 50. pantu.

(7) Sk. Finanšu regulas 69.–74. pantu un Regulu (EK, Euratom) Nr. 1150/2000.

(8) Sk. EK Līguma 246., 247. un 248. pantu, EOTK Līguma 160.a, 160.b un 160.c pantu un Finanšu regulas 139.–147. pantu.

(9) Sk. EK Līguma 276. pantu un EOTK Līguma 180.b pantu.

(10) Par 2005. finanšu gadu Eiropas Kopienu galīgie gada pārskati (SEC(2006) 915 un SEC(2006) 916).