XX 01 02 01 (AC, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām)

Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administratīvu izdevumu apropriācijas tiks nodrošinātas no ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.

• KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

• KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

(*) No trešā piemērošanas gada paredzēta summu pārskatīšana; pm: daļu no maksājumu apropriācijām varētu izmaksāt 2026. gadā.

Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem

no trešām valstīm

no kandidātvalstīm

no EBTA valstīm

no trešām valstīm

no kandidātvalstīm

no EBTA valstīm

Komisija apņemas tiekties iedibināt politisku dialogu un regulāru koordināciju ar Mauritāniju, lai varētu uzlabot nolīguma un protokola pārvaldību un stiprināt Savienības ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Uz visiem maksājumiem, kurus Komisija veic saskaņā ar IZPN, attiecas tās parastie noteikumi un parastās budžeta un finanšu procedūras. Konkrēti, tiek pilnībā identificēts trešo valstu bankas konts, kurā iemaksā finansiālo ieguldījumu. Protokola 5. panta 8. punktā noteikts, ka ar piekļuvi saistītā finansiālā ieguldījuma daļa jāiemaksā Valsts kases kontā. Protokola 2. pielikumā noteikts, ka Valsts kases kontā jāiemaksā arī nozariskajam atbalstam paredzētā daļa. Ar protokola 5. panta 17. punktu Eiropas iestādēm tagad ir atļauts uz vietas pārbaudīt projektus, kurus finansē no nozariskā atbalsta, kas finansiālā ieguldījuma veidā partnervalstij izmaksāts saskaņā ar protokolu.

IZPN paredzētie piekļuves maksājumi tiek kontrolēti, lai garantētu to atbilstību starptautisko nolīgumu noteikumiem. Ar nozarisko atbalstu saistītās kontroles mērķis ir uzraudzīt šā atbalsta īstenošanu. Uzraudzību īsteno Komisijas darbinieki, kuri strādā ES delegācijās, un Apvienotās komitejas sanāksmju laikā. Īstenošanas sekmes izvērtē, izmantojot daudzgadu plānošanas matricu. Ja sekmes ir nepietiekamas, nākamo daļmaksājumu aptur vai, iespējams, samazina. Visu IZPN pārbaužu kopējās izmaksas tiek lēstas aptuveni 1,8 % apmērā (no visām 2018. gada iemaksām). IZPN pārbaudes procedūras lielā mērā izriet no regulatīvajām pamatprasībām. Ja nekonstatē trūkumus, kas varētu būtiski ietekmēt finanšu darījumu likumību un pareizību, tiek uzskatīts, ka pārbaudes ir rezultatīvas. Tiek lēsts, ka vidējais kļūdu īpatsvars ir zemāks par būtiskuma robežvērtību.

Pirmo reizi nozarisko atbalstu izmaksā trīs mēnešu laikā pēc tam, kad Apvienotā komiteja ir vienojusies par gada un daudzgadu īstenošanas programmu; nākamajos gados tas būs atkarīgs no sasniegtajiem rezultātiem. Sasniegtie rezultāti un izpildes rādītāji tiks uzraudzīti, ievērojot Mauritānijas zivsaimniecības politikai paredzētā nozariskā atbalsta īstenošanas nosacījumus, saskaņā ar protokola 2. pielikumu un pamatojoties uz partnervalsts iesniegtajiem ziņojumiem vai dokumentārajiem pierādījumiem un zivsaimniecības atašeja veiktajiem izvērtējumiem un verifikācijām.

Piekļuves maksājumu veic ik gadu protokola gadadienā, izņemot pirmo gadu, kad maksājums jānokārto 60 dienu laikā pēc protokola provizoriskās piemērošanas sākuma. Tomēr pirmajā gadā finansiālo ieguldījumu par piekļuvi samaksā divos daļmaksājumos, un otro no tiem veic ar nosacījumu, ka Mauritānija ir pieņēmusi mazo pelaģisko sugu zvejniecību pārvaldības plānu. Kuģu piekļuvi kontrolē ar zvejas atļaujām.

Maksājumus par piekļuvi kārto atsaistīti no nozariskā atbalsta maksājumiem.

Apzinātais risks ir zvejas iespēju nepilnīga apguve no Savienības kuģu īpašnieku puses un zivsaimniecības nozares rīcībpolitikas finansēšanai paredzēto līdzekļu nepilnīga apguve vai apguves kavēšanās no Mauritānijas puses. Paredzēts izvērsts dialogs par nozariskās politikas plānošanu un īstenošanu saskaņā ar nolīgumu un protokolu. Šo kontroles metožu daļa ir arī protokola 8. pantā minētā kopīgā rezultātu analizēšana. Turklāt nolīgumā un protokolā ir iekļautas īpašas klauzulas nolīguma un protokola apturēšanai ar konkrētiem nosacījumiem un noteiktos apstākļos.

–◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt);

–◻ trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām;

–Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam,

–☑ Finansiālā ietekme no 2021. līdz 2026. gadam.

–☑ Priekšlikums/iniciatīva ir spēkā piecus gadus no parakstīšanas dienas 2021. gadā (līdz 2026. gadam)

Izanalizējušas Mauritānijas Islāma Republikas zvejas zonā agrāk gūto nozveju un to, kas gūta nesen līdzīgu šajā reģionā spēkā esošu protokolu satvarā, kā arī pieejamos izvērtējumus un zinātniskos ieteikumus, Puses ir nolēmušas paskaidrojuma rakstā minētajām kategorijām noteikt ar kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) vai ar atskaites daudzumu izteiktas zvejas iespējas. Pirms sāksies protokola piemērošanas trešais gads, šīs zvejas iespējas tiks kopīgi izvērtētas un vajadzības gadījumā pielāgotas, kā norādīts protokola 7. pantā. Attiecībā uz nozarisko atbalstu ņemta vērā vajadzība nostiprināt Mauritānijas Islāma Republikas zvejas iestāžu spējas un nacionālās zivsaimniecības stratēģijas prioritātes, proti, zinātnisko pētniecību un zvejas darbību kontroles un monitoringa darbības.

Lai vajadzības gadījumā saīsinātu laikposmu, kurā zvejas darbības nav iespējamas, paredzēts, ka jauno nolīgumu un tā īstenošanas protokolu provizoriski piemēros no parakstīšanas dienas.

Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku un tā īstenošanas protokolu

3.2.2.Aplēstais iznākums, ko dos finansējums no darbības apropriācijām

(6)Ņemot vērā Mauritānijas zvejas zonā notiekošo Savienības zvejas darbību saimniecisko nozīmi un to, ka pēc iespējas jāsaīsina laikposms, kurā šādas darbības tiek pārtrauktas, šiem pasākumiem būtu jāstājas spēkā pēc iespējas drīzāk,

par to, lai noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku un tā īstenošanas protokolu

Pirmajos divos protokola piemērošanas gados ikgadējais finansiālais ieguldījums par Savienības kuģu piekļuvi Mauritānijas ūdeņiem un zvejas resursiem nepārsniedz 57 500 000 EUR. Līdz protokola piemērošanas trešajam gadam šī summa tiks pārskatīta. Pārskatīšana ir vajadzīga, lai ņemtu vērā protokola aptverto zivju krājumu stāvokļa izmaiņas, šo krājumu pārvaldības pasākumus, ko Mauritānija drīzumā pieņems, un to tehnisko pasākumu ilgtermiņa ietekmi, kuri ieviesti, lai protokolu padarītu pievilcīgāku Eiropas flotēm. Konkrēti šī pārskatīšana ļaus zvejas iespējas saskaņot ar faktiskajām Eiropas flotes darbībām Mauritānijas ūdeņos un vajadzības gadījumā pielāgot Savienības finansiālo ieguldījumu. Turklāt finansiālais ieguldījums, kas saistīts ar atbalstu Mauritānijas zivsaimniecības nozares politikas attīstībai, kopumā tiek saglabāts pašreizējā protokola līmenī, t. i., 16 500 000 EUR uz visu protokola darbības laiku, taču tiek sadalīts uz pieciem gadiem, ņemot vērā līdzekļu apguves tempu un summas, kuras paliek pieejamas saskaņā ar pašreizējo protokolu. Šis atbalsts atbilst Mauritānijas stratēģiskā zivsaimniecības plāna mērķiem. Ikgadējā saistību un maksājumu apropriāciju summa, arī rezerves pozīcija attiecībā uz protokoliem, kuri gada sākumā vēl nav stājušies spēkā, tiek noteikta ikgadējā budžeta procedūrā.

Sarunās apspriestajā nolīgumā ir iekļauta klauzula par to, kādas būs sekas, ja tiks pārkāpti būtiski cilvēktiesību elementi, kas noteikti Kotonū nolīguma 9. pantā vai attiecīgajā pēctecīgā nolīguma pantā.

Saskaņā ar Kopējās zivsaimniecības politikas regulas 31. panta 10. punktu Komisija ex post un ex ante izvērtējumu veikšanai piesaistīja neatkarīgu konsultantu.

No ES skatpunkta ir svarīgi saglabāt instrumentu, kurš ļauj apakšreģionālā līmenī īstenot padziļinātu nozarisku sadarbību ar nozīmīgu okeāna pārvaldības dalībnieku, kura jurisdikcijā atrodas plaši zvejas apgabali. Attiecību stiprināšana ar Mauritāniju turklāt ļaus izveidot alianses ICCAT un citās reģionālajās struktūrās, konkrēti CECAF. Bez tam ES flotei tas nozīmē saglabāt piekļuvi svarīgam zvejas apgabalam, kurā izvērst ieguves stratēģijas saskaņā ar daudzgadu starptautisko tiesisko regulējumu. Mauritānijas iestāžu mērķis ir uzturēt attiecības ar Savienību, lai stiprinātu okeāna pārvaldību, saņemtu īpašu nozarisko atbalstu, kas dod daudzgadu finansēšanas iespējas, kā arī kuģu darbības rezultātā uzsākt savas apstrādes nozares industrializāciju, lai tādējādi veicinātu ekonomikas dažādošanu.

Izvērtējumā secināts, ka Savienības zvejas sektorā ir liela interese par zvejošanu Mauritānijas ūdeņos un ka protokola atjaunošana ir abu Pušu interesēs. Turklāt protokola atjaunošana palīdzētu stiprināt reģiona zvejniecību uzraudzību, kontroli un pārraudzību un veicinātu to labāku pārvaldīšanu.

Komisija 2018. gadā ex post (retrospektīvi) izvērtēja ar Mauritāniju noslēgtajam zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumam pievienoto 2015.–2019. gada protokolu un ex ante (provizoriski) – tā iespējamu atjaunošanu.

Mauritānijas gadījumā zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums ir daļa no plašāka divpusējas partnerības satvara, kurš aptver daudzējādas jomas, to vidū attīstības sadarbību, drošības politiku, cilvēktiesības, imigrāciju, darba apstākļus, vidi un politiku, kas izstrādāta tālākajiem reģioniem.

– 7. kategorija. Pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi: 15 000 t (šajā kategorijā izmantoto daudzumu atvelk no 6. kategorijai paredzētā daudzuma) un 2 kuģi.

Protokola mērķis ir zvejas iespējas Eiropas Savienības kuģiem Mauritānijas zvejas zonā piešķirt, nepārsniedzot pieejamo pārpalikumu un saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) un Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF) rezolūcijām un ieteikumiem. Eiropas Komisijas nostāja sarunās daļēji pamatojās uz iepriekšējā, 2015.–2019. gada protokola izvērtēšanas rezultātiem un provizorisku novērtējumu par to, vai būtu lietderīgi noslēgt jaunu protokolu. Vērtēšanu veica neatkarīgi eksperti. Bez tam protokola mērķis ir nostiprināt Eiropas Savienības un Mauritānijas Islāma Republikas sadarbību, lai atbilstoši abu pušu interesēm veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Mauritānijas zvejas zonā un Atlantijas okeānā. Turklāt šī sadarbība palīdzēs radīt darbvietas un veicināt pienācīgu darba apstākļu nodrošināšanu zvejniecībā.

Jaunais īstenošanas protokols aptver piecu gadu periodu no tā 19. pantā noteiktās provizoriskās piemērošanas sākumdienas, proti, no dienas, kad abas Puses to parakstījušas. Tas ietver pārskatīšanas klauzulu, kura vajadzības gadījumā ļauj protokola piemērošanas otrajā gadā pielāgot zvejas iespējas un finansiālo kompensāciju.

Jaunais nolīgums aptver sešu gadu periodu no tā 20. pantā noteiktās provizoriskās piemērošanas sākumdienas, proti, no dienas, kad abas Puses to parakstījušas. Nolīgums ir atjaunojams automātiski.

par to, lai noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku un tā īstenošanas protokolu

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 28.9.2021 COM(2021) 589 final PIELIKUMI Priekšlikums Padomes lēmums par to, lai noslēgtu Ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku un tā īstenošanas protokolu



I PIELIKUMS Ilgtspējīgas zivsaimniecības

PARTNERATTIECĪBU NOLĪGUMS

starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”, un MAURITĀNIJAS ISLĀMA REPUBLIKA, turpmāk “Mauritānija”, abas kopā turpmāk sauktas par “Pusēm” un katra atsevišķi par “Pusi”, ŅEMOT VĒRĀ ciešās sadarbības saites starp Savienību un Mauritāniju, jo īpaši saistībā ar Kotonū nolīgumu, kas iedibina ciešu sadarbību starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Mauritāniju, no otras puses, vai nolīgumu starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm, kurš no provizoriskās piemērošanas vai spēkā stāšanās dienas aizstās Kotonū nolīgumu, un kopīgo vēlmi šīs sadarbības attiecības vēl vairāk nostiprināt, APŅĒMUŠĀS stingri ievērot starptautiskās tiesības un cilvēka pamattiesības, vienlaikus attiecīgajām Pusēm nodrošinot savstarpējus ieguvumus, ŅEMOT VĒRĀ 1982. gadā Montegobejā noslēgto Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), APZINĀDAMĀS to, cik svarīgi ir principi, kas noteikti ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 1995. gada konferencē pieņemtajā Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā, ATZĪSTOT to, cik svarīgs ir Nolīgums par ostas valsts pasākumiem, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, un lai veiktu visus pasākumus, kas vajadzīgi rezultatīvai minētā nolīguma īstenošanai, APŅĒMUŠĀS ievērot lēmumus un ieteikumus, ko pieņēmušas attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas, kurās Puses ir dalībnieces, VĒLĒDAMĀS šajā nolūkā ņemt vērā pieejamos un relevantos zinātniskos ieteikumus un kompetento reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju pieņemtos relevantos pārvaldības plānus, lai tādējādi nodrošinātu zvejas darbību vidisko ilgtspēju un veicinātu okeānu pārvaldību starptautiskā mērogā, APŅĒMUŠĀS tālab iedibināt dialogu, jo īpaši attiecībā uz zvejniecību pārvaldību, cīņu pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, kā arī zvejas darbību kontroli, uzraudzību un pārraudzību, VĒLĒDAMĀS, lai piekļuve zvejas zonai būtu samērīga ar Savienības zvejas flotes darbību un lai Eiropas flote ar tādiem pašiem tehniskajiem zvejas nosacījumiem, kādus piemēro visām flotēm, iegūtu atbilstošu daļu no pieļaujamās nozvejas pārpalikuma, PĀRLIECINĀTAS, ka partnerības pamatā liekamas darbības, kas, Pušu kopīgi vai individuāli veiktas, cita citu papildina, un ka jānodrošina centienu saskaņotība un sinerģija,

NOLĒMUŠAS saskaņā ar Mauritānijas zvejniecības sektorpolitiku veicināt partnerību, jo īpaši lai noteiktu vispiemērotākos līdzekļus šīs politikas rezultatīvai īstenošanai un ekonomikas dalībnieku un pilsoniskās sabiedrības iesaistei, VĒLĒDAMĀS Savienības kuģu piekļuvi regulējošo kārtību un nosacījumus attiecībā uz zvejas zonu noteikt, ņemot vērā tajā darbojošos flotu zvejas kapacitāti un īpašu vērību veltot tam, ka dažas sugas ir transzonālas vai tālu migrējošas, APZINĀDAMĀS jūras zvejniecības un ar to saistīto industriju lielo nozīmi Mauritānijas, kā arī dažu Savienības reģionu ekonomiskajā un sociālajā attīstībā, APŅĒMUŠĀS panākt ciešāku ekonomisko un sociālo sadarbību, kuras mērķis ir iedibināt un stiprināt ilgtspējīgu zvejniecību un veicināt labāku okeāna pārvaldību, arī piesaistot investīcijas, kurās līdzdalīgi ir abu Pušu uzņēmumi un kuras ir saskaņā ar Mauritānijas attīstības mērķiem, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. pants Definīcijas Šajā nolīgumā: a) “Mauritānijas iestādes” ir Zivsaimniecības un jūras ekonomikas ministrija; b) “Savienības iestādes” ir Eiropas Komisija; c) “nolīgums” ir šis ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku, protokols, ar kuru īsteno ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku, un tā pielikumi un papildinājumi; d) “zvejas darbība” ir zivju meklēšana, zvejas rīku iemešana, ievietošana, vilkšana un pacelšana, nozveju izcelšana uz kuģa, pārkraušana citā kuģī, paturēšana uz kuģa, apstrāde uz kuģa, zivju un zvejas produktu pārvietošana, ievietošana sprostos, nobarošana un izkraušana; e) “zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, kas aprīkots jūras bioloģisko resursu komerciālai izmantošanai; f) “Savienības kuģis” ir Savienības dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; g) “kuģa īpašnieks” ir par zvejas kuģi juridiski atbildīgā persona, kuras pārziņā kuģis atrodas un kura kontrolē tā darbību; h) “zvejas zona” ir Mauritānijas Islāma Republikas suverenitātē vai jurisdikcijā esošie ūdeņi. Šajā nolīgumā paredzētā Savienības kuģu zvejas darbība drīkst notikt tikai zonās, kurās zvejot ir atļauts ar Mauritānijas tiesību aktiem. Šī definīcija neskar iespējamās sarunas par zvejas zonai blakus esošo piekrastes valstu jūras apgabalu demarkāciju un vispārīgi trešo valstu tiesības; i) “pārvaldības apgabals” ir darbības apgabals, kura robežas nosaka ģeogrāfiskās koordinātas, izmantojamie zvejas rīki vai atļautās sugas; j) “zvejas atļauja” ir zvejas licence, ko Mauritānijas iestādes izdevušas Savienības zvejas kuģim un kas dod tam tiesības zvejas zonā veikt zvejas darbības; k) “krājums” ir konkrētā apgabalā sastopami jūras bioloģiskie resursi;

l) “zvejas produkti” ir ūdens organismi, kas iegūti, veicot zvejas darbību; m) “akvakultūras produkti” ir akvakultūras darbībā iegūti ūdens organismi jebkurā to dzīves cikla posmā vai no tiem iegūti produkti; n) “zivsaimniecības nozare” ir tautsaimniecības joma, kas aptver visas zvejas un akvakultūras produktu ražošanas, apstrādes un tirdzniecības darbības; o) “zvejas iespējas” ir ar nozveju apjomu vai kuģu daudzumu skaitliski izteiktas tiesības zvejot; p) “ilgtspējīga zvejniecība” ir zvejniecība, kas atbilst Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 1995. gada konferencē pieņemtajā Atbildīgas zivsaimniecības rīcības kodeksā noteiktajiem mērķiem un principiem. 2. pants Priekšmets Šis nolīgums izveido juridiskās, vidiskās, ekonomiskās un sociālās pārvaldības satvaru Savienības zvejas kuģu veiktām zvejas darbībām un nosaka arī: a) nosacījumus, ar kādiem Savienības kuģi drīkst iesaistīties zvejas darbībās zvejas zonā; b) ekonomisko un finansiālo sadarbību zivsaimniecības nozarē ar mērķi izveidot zivsaimniecības nozares partnerību un stiprināt okeānu pārvaldību; c) administratīvo sadarbību, kas vajadzīga, lai īstenotu 13. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā definēto finansiālo ieguldījumu; d) zinātnisko un tehnisko sadarbību, kuras mērķis ir nodrošināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu zvejas zonā un attīstīt attiecīgo sektoru; e) sadarbību, kuru attiecībā uz zvejas zonā veiktajiem darbību kontroles un pārraudzības pasākumiem īsteno, lai nodrošinātu spēkā esošo noteikumu ievērošanu un lai zvejas resursu saglabāšanas un zvejas darbību pārvaldības pasākumi, jo īpaši cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, būtu rezultatīvi. 3. pants Šā nolīguma īstenošanas principi un mērķi 1. Puses apņemas zvejošanas ilgtspējību zvejas zonā veicināt, pamatojoties uz nediskriminēšanas principu attiecībā pret dažādajām flotēm, kuras minētajā zvejas zonā atrodas. 2. Mauritānijas iestādes apņemas nodrošināt, ka piekļuve zvejas zonai ir samērīga ar Savienības zvejas flotes darbību. Mauritānija cenšas nodrošināt, ka Eiropas flote saņem pienācīgu daļu no pieļaujamās nozvejas pārpalikuma. Uz Eiropas floti attiecina tādus pašus tehniskos zvejas un piekļuves nosacījumus, kādus piemēro visām flotēm. 3. Pārredzamības interesēs Mauritānija apņemas publiskot un apmainīties ar informāciju par visiem nolīgumiem, ar ko ārvalstu kuģiem atļauj darboties tās zvejas zonā, un par atbilstošo zvejas piepūli, jo īpaši izdoto zvejas atļauju skaitu, deklarētajām nozvejām un apgabaliem, kuros atļauts zvejot. 4. Puses vienojas, ka Savienības zvejas kuģi iegūst tikai pieļaujamo nozveju pārpalikumu, kas minēts UNCLOS 62. panta 2. un 3. punktā un kas skaidrā un pārredzamā veidā noteikts, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem un relevanto informāciju, ar ko Puses apmainījušās attiecībā uz kopējo zvejas piepūli, ar kādu visas flotes, kuras darbojas zvejas zonā, apzvejojušas attiecīgos krājumus. 5. Lai noteiktu resursus, kas pieejami no transzonāliem vai tālu migrējošo zivju krājumiem, Puses pienācīgi ņem vērā reģionālā līmenī veiktos zinātniskos izvērtējumus, kā arī kompetento reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus.

6. Attiecībā uz būtiskajiem elementiem, kā cilvēktiesības, demokrātijas principi un tiesiskums, kā arī labas pārvaldības pamatelementu Puses apņemas nolīgumu īstenot saskaņā ar Kotonū partnerattiecību nolīguma 9. pantu vai tam atbilstošo pantu nolīgumā starp Eiropas Savienību un ĀKK valstīm, kurš no provizoriskās piemērošanas vai spēkā stāšanās dienas aizstās Kotonū nolīgumu. 7. Puses apņemas abpusējās interesēs izveidot ciešu dialogu, veicināt apspriešanos un jo īpaši informēt par zvejniecības sektorpolitikas un okeānu pārvaldības īstenošanu. 8. Puses apspriežas, pirms tiek pieņemts jebkāds lēmums, kas varētu ietekmēt saskaņā ar šo nolīgumu notiekošās Savienības kuģu darbības. 9. Puses apņemas nodrošināt, ka uz visiem jūrniekiem, kurus nodarbina uz Savienības kuģiem, tiek pilnībā attiecināta Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Deklarācija par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, jo īpaši biedrošanās brīvība un darba koplīguma slēgšanas tiesības, kā arī diskriminācijas novēršana attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 10. Puses turklāt sadarbojas saskaņā ar šā nolīguma noteikumiem īstenoto pasākumu, programmu un darbību provizorisko (ex ante), starpposma un retrospektīvo (ex post) izvērtējumu veikšanā. 4. pants Savienības kuģu piekļuve zvejas zonai Mauritānijas iestādes apņemas atļaut Savienības kuģiem zvejas zonā veikt zvejas darbības, kas ir saskaņā ar šo nolīgumu. 5. pants Zvejas nosacījumi un ekskluzivitātes klauzula 1. Zvejot šā nolīguma aptvertajā zvejas zonā Savienības kuģi drīkst tikai tad, ja tiem ir saskaņā ar šo nolīgumu izdota zvejas atļauja. Jebkādas zvejas darbības, kas neietilpst šā nolīguma darbības jomā, ir aizliegtas. 2. Zvejas atļaujas Savienības kuģiem Mauritānijas iestādes izdod tikai saskaņā ar šo nolīgumu. Jebkādu šā nolīguma darbības jomā neietilpstošu zvejas atļauju izdošana Savienības kuģiem, jo īpaši tiešu atļauju veidā, ir aizliegta. 3. Kuģa zvejas atļaujas izdošanas kārtība, no kuģa īpašnieka iekasējamās maksas un to veikšanas kārtība ir noteikta protokolā, tā pielikumos un papildinājumos. 4. Nosacījumu un procedūru īstenošanas pareizību Puses nodrošina, pienācīgā veidā administratīvi sadarbojoties to kompetentajām iestādēm. 6. pants Zvejas darbībām piemērojamie normatīvie un administratīvie akti 1. Lai nodrošinātu ilgtspējīgas zvejniecības tiesisko regulējumu un ja šajā nolīgumā nav noteikts citādi, Savienības kuģi, kas darbojas zvejas zonā, ievēro Mauritānijas normatīvos un administratīvos aktus, kuri reglamentē zvejas darbības minētajā zonā. Mauritānijas iestādes ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms šā nolīguma piemērošanas sākuma informē Savienības iestādes par piemērojamajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem. 2. Savienība apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās kuģi ievēro šo nolīgumu un paziņotos normatīvos un administratīvos aktus un ka tiek faktiski piemēroti šajā nolīgumā paredzētie zvejas uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumi. 3. Savienības kuģi sadarbojas ar Mauritānijas iestādēm, kuras atbild par uzraudzību, kontroli un pārraudzību. 4. Puses viena otru informē par visiem vispārējiem lēmumiem, kas var ietekmēt saskaņā ar šo nolīgumu veiktās Savienības kuģu darbības. Puses viena otrai iepriekš paziņo par visām zivsaimniecības politikas vai tiesību aktu izmaiņām, kas varētu ietekmēt Savienības kuģu darbības, kuras tie veic saskaņā ar šo nolīgumu.

5. Tiesību aktu izmaiņas, kas ietekmē zvejas zonā veiktās Savienības kuģu darbības, attiecībā uz Savienības kuģiem kļūst pildāmas no sešdesmitās dienas pēc dienas, kurā Savienības iestādes saņēmušas attiecīgo Mauritānijas paziņojumu; izņēmuma apstākļos šo termiņu nepiemēro. 7. pants Partnerība Puses vienojas stiprināt savu partnerību, kas aptver zinātnisko sadarbību, reģionālo sadarbību, ekonomikas dalībnieku sadarbību un sadarbību uzraudzības, kontroles un pārraudzības jomā un nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā, kā arī administratīvo sadarbību ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas īstenošanā. 8. pants Zinātniskā sadarbība 1. Nolīguma darbības laikā Puses sadarbojas, lai līdzsekotu resursu stāvokļa izmaiņām zvejas zonā, un tālab apņemas otras Puses rīcībā nodot pieejamos datus. Šajā nolūkā reizi gadā tiek rīkota kopīga zinātniska sanāksme, kuras regulārās sesijas notiek pārmaiņus ES un Mauritānijā. 2. Pamatojoties uz zinātniskās sanāksmes secinājumiem un labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, Puses apspriežas 14. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai vajadzības gadījumā un pēc savstarpējas vienošanās veiktu zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību nodrošinošus pasākumus. 3. Lai nodrošinātu bioloģisko resursu pārvaldību un saglabāšanu un sadarbotos attiecīgajā zinātniskajā izpētē, Puses apņemas savstarpēji apspriesties vai nu tieši, vai kompetentajās starptautiskajās organizācijās. 9. pants Reģionālā sadarbība 1. Lai veicinātu bioloģisko resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu pārvaldību un nodrošinātu, ka zvejas darbības nekaitē jūras ekosistēmai, Puses apņemas sadarboties reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) un reģionālajās zvejniecības organizācijās (RZO), kuru dalībnieces tās ir. 2. Puses turklāt apņemas savu RZPO un RZO satvarā regulāri apspriesties pirms RZPO un RZO sanāksmēm un to laikā, un tas attiecas arī uz iespēju iesniegt kopīgus priekšlikumus minētajām organizācijām. 10. pants Ekonomikas dalībnieku sadarbība 1. Puses veicina ekonomisko, zinātnisko un tehnisko sadarbību zvejniecībā un ar to saistītajās jomās. Puses viena ar otru apspriežas, lai atvieglotu un sekmētu dažādās šajā ziņā iespējamās darbības. 2. Puses apņemas veicināt informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejas produktu saglabāšanas metodēm un rūpniecisko apstrādi. 3. Puses, atbalstot darījumdarbības attīstībai un investīcijām labvēlīgas vides izveidošanu, cenšas radīt labvēlīgus apstākļus abu Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai. 4. Puses jo īpaši atbalsta abpusēji izdevīgu investīciju piesaistes veicināšanu saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. 11. pants

Sadarbība uzraudzības, kontroles un pārraudzības jomā un nelegālas, nereģistrētas un neregulētas zvejas apkarošanā 1. Puses apņemas sadarboties zvejas zonā notiekošo zvejas darbību uzraudzīšanā, kontrolēšanā un pārraudzīšanā un apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, lai tādējādi iedibinātu ilgtspējīgu zvejniecību. 2. Mauritānija nodrošina šajā nolīgumā un protokolā paredzēto zvejas kontroles noteikumu faktisku piemērošanu. Savienības kuģi sadarbojas ar šīs kontroles jomā kompetentajām Mauritānijas iestādēm. SAISTĪBAS UN VISPĀRĪGI PIENĀKUMI 12. pants Administratīvā sadarbība Lai nodrošinātu zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti, Puses: –attīsta administratīvo sadarbību, lai ar to nodrošinātu, ka Savienības kuģi ievēro šā nolīguma noteikumus, –sadarbojas, lai novērstu un apkarotu nelegālu zveju, jo īpaši izmantojot informācijas apmaiņu un ciešu administratīvo sadarbību. 13. pants Finansiālais ieguldījums 1. Finansiālais ieguldījums ir noteikts protokolā, tā pielikumos un papildinājumos. 2. Finansiālais ieguldījums, kas minēts 1. punktā, ietver: a) Savienības piešķirtu finansiālu kompensāciju par Savienības kuģu piekļuvi zvejas zonai; b) maksas, ko veic Savienības kuģu īpašnieki; c) nozarisku atbalstu, ko Savienība piešķir, lai saskaņā ar gada un daudzgadu plānojumu atbalstītu ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas īstenošanu, zvejniecības jomas virzīšanu un okeānu pārvaldību. 3. Savienības piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā saskaņā ar protokolā noteikto kārtību. 4. Apvienotā komiteja 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma summu var pārskatīt šādos gadījumos:

a) ja notikusi Savienības kuģiem iedalīto zvejas iespēju samazināšana, proti, ir piemēroti attiecīgo krājumu pārvaldības pasākumi, kurus, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, uzskata par vajadzīgiem resursu saglabāšanas un ilgtspējīgas izmantošanas dēļ, vai b) ja notikusi Savienības kuģiem iedalīto zvejas iespēju palielināšana, jo saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem resursu stāvoklis to atļauj; c) nolīguma 21. un 22. pantā paredzētās apturēšanas vai denonsēšanas gadījumā. 5. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 2. punkta c) apakšpunktā: a) nošķir no 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētajiem maksājumiem, kas saistīti ar piekļuves izmaksām; b) nosaka un izmaksā atkarībā no tā, vai un kā ir sasniegti protokolā paredzētie nozariskā atbalsta mērķi un protokola īstenošanai paredzētais gada un daudzgadu plānojums. 6. Sektorpolitikas īstenošanai paredzētā finansiālā atbalsta nosacījumu atkārtotas izvērtēšanas gadījumā šā panta 2. punkta c) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma summu Apvienotā komiteja var pārskatīt. INSTITUCIONĀLIE NOTEIKUMI 14. pants Apvienotā komiteja 1. Tiek izveidota Apvienotā komiteja, kurā ir Pušu pārstāvji. Tās pienākums ir uzraudzīt šā nolīguma piemērošanu, un tā var pieņemt protokola, tā pielikumu un papildinājumu grozījumus. 2. Apvienotā komiteja: a) pārrauga šā nolīguma izpildi, interpretāciju un piemērošanu; b) izstrādā un izvērtē ar 13. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto finansiālo ieguldījumu saistīto gada un daudzgadu plānojumu; c) nodrošina vajadzīgo saziņu kopīgo zivsaimniecības interešu jautājumos; d) darbojas kā forums izlīguma panākšanai domstarpībās par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu. 3. Apvienotā komiteja var apstiprināt protokola un tā pielikumu grozījumus attiecībā uz: a) zvejas iespēju un attiecīgi arī ar tām saistītā 13. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma pārskatīšanu; b) nozariskā atbalsta un attiecīgi arī ar to saistītā 13. panta 2. punkta c) punktā minētā finansiālā ieguldījuma apguves kārtību;

c) tehniskajiem nosacījumiem un noteikumiem, ar kādiem Savienības kuģi veic zvejas darbības; d) jebkuru citu funkciju, kuru Puses vienojas tai piešķirt, arī saistībā ar nelikumīgas zvejas apkarošanu un administratīvo sadarbību un okeānu pārvaldību. 4. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā pārmaiņus Mauritānijā un Savienībā vai kādā citā vietā, par kuru Puses vienojas, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja pulcējas ārkārtas sanāksmē. Apvienotās komitejas sanāksmju secinājumus ieraksta protokolā, un to paraksta abas Puses. 5. Vajadzības gadījumā Apvienotā komiteja lēmumus var pieņemt vēstuļu apmaiņas veidā. 15. pants Piemērošanas apgabals Šo nolīgumu piemēro teritorijās, kurās piemēro Līgumu par Eiropas Savienību, un Mauritānijas teritorijā un Mauritānijas jurisdikcijā esošajos ūdeņos. 16. pants Domstarpību risināšana Puses savstarpēji apspriežas par domstarpībām, kas saistītas ar šā nolīguma interpretāciju vai piemērošanu. 17. pants Protokola, tā pielikumu un papildinājumu statuss Protokols, tā pielikumi un papildinājumi ir šā nolīguma sastāvdaļa, un arī uz tiem attiecas šā nolīguma nobeiguma noteikumi. 18. pants Valoda un stāšanās spēkā Šis nolīgums ir sagatavots angļu, arābu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, īru, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski. Tas stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par vajadzīgo procedūru pabeigšanu. NOBEIGUMA NOTEIKUMI 19. pants

Ilgums Šo nolīgumu piemēro sešus gadus, sākot no spēkā stāšanās dienas; to automātiski atjauno, ja vien saskaņā ar 22. pantu nav iesniegts denonsēšanas paziņojums. 20. pants Provizoriska piemērošana Kad Puses ir šo nolīgumu parakstījušas, to līdz spēkā stāšanās dienai piemēro provizoriski, izņemot tad, ja kāda no Pusēm parakstīšanas laikā nolemj, ka nolīgums provizoriski piemērots netiks. 21. pants Apturēšana 1. Pēc jebkuras Puses iniciatīvas šā nolīguma piemērošanu var apturēt vienā vai vairākos šādos gadījumos: a) radušies apstākļi, kuri nav dabas parādības, kurus Puses nespēj pienācīgi kontrolēt un kuri pēc to iedabas ir tādi, kas traucē veikt zvejas darbības zvejas zonā; b) Pusēm radušās domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu; c) kāda no Pusēm pārkāpusi šā nolīguma, jo īpaši tā 3. panta 6. punkta noteikumus par cilvēktiesību ievērošanu; d) būtiski mainījusies sektorpolitika, kas noteikusi šā nolīguma noslēgšanu, un kāda no Pusēm pieprasa nolīgumu grozīt. 2. Ieinteresētā Puse rakstveidā paziņo otrai Pusei par nolīguma piemērošanas apturēšanu, un apturēšana stājas spēkā trīs mēnešus pēc paziņojuma saņemšanas. Ar minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriešanās, lai trīs mēnešu laikā domstarpības raudzītu atrisināt neformālā ceļā. 3. Ja domstarpības nevar atrisināt neformāli un nolīguma piemērošana tiek apturēta, Puses turpina savstarpēji apspriesties, lai domstarpības atrisinātu ar izlīgumu. Ja izlīgums tiek panākts, nolīguma īstenošanu atsāk un – ja nav citas vienošanās – 13. panta 2. punktā minēto finansiālo ieguldījumu samazina samērīgi un proporcionāli laikam, kurā nolīguma piemērošana bijusi apturēta. 22. pants Denonsēšana 1. Pēc jebkuras Puses iniciatīvas šā nolīguma piemērošanu var denonsēt vienā vai vairākos šādos gadījumos: a) radušies apstākļi, kuri nav dabas parādības, kurus Puses nespēj pienācīgi kontrolēt un kuri pēc to iedabas ir tādi, kas traucē veikt zvejas darbības zvejas zonā; b) noplicināti attiecīgie krājumi; c) samazinājies Savienības kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantošanas apjoms;

d) Puses nepilda apņemšanos apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju; e) Pusēm radušās domstarpības par šā nolīguma interpretāciju vai īstenošanu, un sešu (6) mēnešu laikā tās nav izdevies atrisināt ar izlīgumu; f) kāda no Pusēm šo nolīgumu nepilda; g) būtiski mainījusies sektorpolitika, kas noteikusi šā nolīguma noslēgšanu, un kāda no Pusēm pieprasījusi nolīgumu grozīt, taču sešu (6) mēnešu laikā tas nav noticis. 2. Ieinteresētā Puse rakstveidā paziņo otrai Pusei par nolīguma denonsēšanu, un tā stājas spēkā sešus mēnešus pēc attiecīgā paziņojuma saņemšanas, ja vien Puses kopīgi nenolemj šo termiņu pagarināt. 3. No brīža, kad izdarīts denonsēšanas paziņojums, Puses sāk savstarpēji apspriesties, lai sešu mēnešu laikā raudzītu domstarpības atrisināt ar izlīgumu. 4. Šā nolīguma 13. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu par gadu, kurā denonsēšana kļūst piemērojama, samazina samērīgi un proporcionāli laikam. Šādu samazinājumu piemēro arī gadījumā, ja kāda no Pusēm izbeidz provizorisko piemērošanu. 23. pants Pārskatīšana Puses vienojas šo nolīgumu pārskatīt, lai ņemtu vērā juridiskās, vidiskās, ekonomiskās un sociālās pārvaldības satvara izmaiņas, kas var ietekmēt Savienības zvejas darbības. 24. pants Atcelšana Tiek atcelts kopš 2008. gada 8. augusta piemērotais Partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Mauritānijas Islāma Republiku.



PROTOKOLS, ar kuru īsteno ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku 1. pants

Definīcijas Šajā protokolā piemēro nolīguma 1. pantā noteiktās definīcijas ar šeit norādītajiem grozījumiem un papildinājumiem. 1. “Zivsaimniecības nolīgums” ir ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgums starp Eiropas Savienību un Mauritānijas Islāma Republiku. 2. “Protokols” ir šis zivsaimniecības nolīguma īstenošanas protokols, tā pielikumi un papildinājumi. 3. “Izkraušana” ir jebkura zvejas produktu daudzuma izkraušana no zvejas kuģa uz sauszemes. 4. “Pārkraušana citā kuģī” ir uz kuģa esošo zvejas produktu pilnīga vai daļēja pārkraušana citā kuģī. 5. “Novērotājs” ir jebkura persona, kuru valsts iestāde saskaņā ar pielikuma noteikumiem ir pilnvarojusi zinātnisku mērķu labad novērot zvejas darbības. 6. “Zvejas licence” ir administratīva atļauja, ko atbildīgais departaments kuģa īpašniekam izdod par maksu un kas tam uz atļaujas derīguma laikposmu dod tiesības zvejot. 7. “Zvejas iespējas” ir ar nozveju apjomu un/vai zvejas piepūli skaitliski izteiktas tiesības zvejot. 8. “Operators” ir fiziska vai juridiska persona, kas ir tāda uzņēmuma vadītājs vai īpašnieks, kura darbība ir saistīta ar jebkuru posmu zvejas un akvakultūras produktu ražošanas, apstrādes, tirdzniecības, izplatīšanas un mazumtirdzniecības ķēdē. 9. “Delegācija” ir Eiropas Savienības delegācija Mauritānijā. 10. “Ministrija” ir Zivsaimniecības un jūras ekonomikas ministrija. 11. “Kuģniecības aģents” ir definēts Mauritānijas Islāma Republikas Jūras tirdzniecības kodeksa 538. pantā. 2. pants Mērķis Šā protokola mērķis ir īstenot zivsaimniecības nolīgumu, konkrēti, paredzēt nosacījumus, ar kādiem Savienības kuģi piekļūst zvejas zonai, kas definēta nolīguma 1. panta h) punktā, un ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību īstenošanas noteikumus. 3. pants Zvejas iespējas

1. Zvejas iespējas, kas no šā protokola piemērošanas dienas uz 20. pantā noteikto laikposmu piešķirtas saskaņā ar zivsaimniecības nolīguma 5. pantu, ir noteiktas šim protokolam pievienotajā tabulā un saskaņā ar nosacījumiem, kuri paredzēti šā protokola 1. pielikumā pievienotajās tehnisko datu lapās. 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 7., 10. un 23. pantam. 3. Piemērojot zivsaimniecības nolīguma 5. pantu, Savienības kuģi zvejas zonā zvejas darbības drīkst veikt tikai tad, ja tiem ir zvejas atļauja, kas licences veidā izdota saskaņā ar šo protokolu un tam pievienotajā pielikumā un papildinājumos noteikto kārtību. 4. pants Kopējā zvejas piepūle Mauritānijas ūdeņos un pārredzamība 1. Piekļuve zvejas resursiem Mauritānijas zvejas zonās ārvalstu flotēm tiek piešķirta tādā mērā, ciktāl ir izveidojies ANO Jūras tiesību konvencijas 62. pantā minētais pārpalikums, un ievērojot Mauritānijas nacionālo flotu kapacitāti. 2. Saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktiem attīstības un ilgtspējīgas pārvaldības mērķus, kā arī kopējās pieļaujamās nozvejas Mauritānija nosaka katrai zvejniecībai atsevišķi, ņemot vērā atzinumu, ko sniegusi par okeanogrāfijas pētniecību atbildīgā Mauritānijas iestāde un kompetentās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas. 3. Šis protokols Savienības flotēm garantē prioritāru piekļuvi Mauritānijas zvejas zonā pieejamajam pārpalikumam. Savienības flotēm piešķirtās zvejas iespējas, kas noteiktas šā protokola 3. pantā, no pieejamā pārpalikuma tiek ņemtas pirms zvejas iespējām, kas piešķirtas citām ārvalstu flotēm, kuras saņēmušas atļauju zvejot Mauritānijas zvejas zonā. 4. Visi tehniskie pasākumi resursu saglabāšanas, uzlabošanas un pārvaldīšanas jomā, kā arī finanšu noteikumi, to vidū maksas, publisko finanšu ieguldījums un pārējās tiesības, kas attiecas uz zvejas atļauju piešķiršanu un katrai zvejniecībai ir precizētas šā protokola 1. pielikumā, visām ārvalstu rūpnieciskajām flotēm Mauritānijas zvejas zonās būs piemērojami ar tādiem tehniskajiem nosacījumiem, kuri ir līdzīgi Savienības flotēm piemērojamajiem nosacījumiem. 5. Mauritānija apņemas publiskot visas publiskās vai privātās vienošanās, ar kurām ārvalstu kuģiem tiek dota piekļuve Mauritānijas zvejas zonai, un publiskot arī: — valstis vai citus tiesību subjektus, kas ir vienošanās Puses, — vienošanās aptverto laikposmu vai laikposmus, — atļauto kuģu skaitu un zvejas rīku veidus, — sugas vai krājumus, kurus atļauts apzvejot, un piemērojamos nozvejas limitus, — prasītos nozvejas datu paziņošanas, zvejas uzraudzības, kontroles un pārraudzības pasākumus, — rakstiskās vienošanās kopiju. 6. Šā panta 4. un 5. punkta piemērošanas vajadzībām Mauritānija katru gadu Savienībai sniedz detalizētu pārskatu par to zvejas atļauju skaitu, kuras katrā zvejas kategorijā izdotas citu trešo valstu karoga kuģiem, par atļautajiem atbilstošo nozveju apjomiem, par faktiskajām nozvejām, kā arī par finansiālajiem un tehniskajiem noteikumiem, kas minētajiem kuģiem jāpilda, lai iegūtu piekļuvi Mauritānijas zvejas zonai. Šo informāciju izskata Apvienotajā komitejā, un to var nodot 9. pantā paredzētās neatkarīgās apvienotās zinātniskās komitejas rīcībā. 7. Šā panta 6. punktā minētā pārskata paraugs dots šā protokola 3. pielikumā. 5. pants

Finansiālais ieguldījums A. Finansiālais ieguldījums: maksa par piekļuvi 1. Nolīguma 13. panta a) apakšpunktā minētais ikgadējais finansiālais ieguldījums, kas veido maksu par piekļuvi uz šā protokola 20. pantā minēto laikposmu, ir 57 500 000 EUR gadā, neskarot 4. un 6. punktu un ievērojot 10. punktu. 2. Pirmajā protokola piemērošanas gadā Savienība finansiālo ieguldījumu par piekļuvi izmaksā ar diviem daļmaksājumiem: a) ne vēlāk kā 90 dienas pēc protokola provizoriskās piemērošanas sākumdienas samaksā 50 000 000 EUR; b) 60 dienu laikā pēc tam, kad Apvienotā komiteja ir apstiprinājusi 9. panta 9. punktā minēto pārvaldības plānu attiecībā uz mazajām pelaģiskajām sugām Mauritānijas zvejas zonā, samaksā 7 500 000 EUR. 3. Otrajā piemērošanas gadā Savienība 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu izmaksā ne vēlāk kā protokola piemērošanas pirmās dienas gadadienā. 4. No protokola piemērošanas trešā gada finansiālo ieguldījumu, kas veido maksu par piekļuvi, nosaka saskaņā ar 7. pantā noteikto procedūru. 5. Finansiālo ieguldījumu, kas veido maksu par piekļuvi un ir noteikts saskaņā ar 4. punktu, turpmākajos gados izmaksā ar vienu maksājumu un ne vēlāk kā protokola piemērošanas pirmās dienas gadadienā. 6. Ja nozvejas, ko Savienības tunzivju kuģi guvuši Mauritānijas zvejas zonā, 4. un 5. zvejas kategorijā (tunzivju zvejas kuģi) pārsniedz atskaites daudzumu, kurš katrai minētajai kategorijai noteikts 2. papildinājumā, Savienība neatkarīgi no attiecīgajās tehnisko datu lapās norādītās maksas, kas jāsedz kuģu īpašniekiem, papildus 1.–3. punktā minētajam finansiālajam ieguldījumam maksā 45 EUR par katru nozvejoto papildu tonnu. Tomēr summa, ko Savienība maksā par pārsniegumu, nedrīkst būt lielāka par divkāršotam attiecīgajam atskaites daudzumam atbilstošo summu. Ja Savienības kuģu nozvejotie daudzumi pārsniedz divkāršotu attiecīgo atskaites daudzumu, šādam pārsniegumam atbilstošo summu samaksā nākamajā gadā. 7. No kuģu īpašniekiem iekasējamās maksas ir noteiktas šā protokola 1. pielikumā, kā arī 2. papildinājumā pievienotajās tehnisko datu lapās. Kuģu īpašnieki tās maksā saskaņā ar attiecīgajiem 1. pielikuma un 2. papildinājuma noteikumiem. 8. Iepriekšējos punktos minēto finansiālo ieguldījumu, kas veido maksu par piekļuvi, pārskaita Mauritānijas Islāma Republikas Valsts kasei. To iekļauj valsts budžetā, un uz to attiecas Mauritānijas valsts finanšu pārvaldības noteikumi un procedūras. 9. Mauritānijas iestādes katru gadu trīs mēnešu laikā pirms paredzētā maksāšanas datuma paziņo Savienībai 7. punktā minēto bankas kontu rekvizītus. 10. Mauritānijas iestādes ir vienīgās atbildīgās par iepriekšējos punktos minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu. 11. Šo pantu piemēro saskaņā ar šā protokola 7., 9., 10., 11. un 13. pantu. B. Finansiālais ieguldījums: nozariskais atbalsts 12. Nolīguma 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētais kopējais finansiālais ieguldījums, ko Savienība piešķir nozariskā atbalsta veidā, uz protokola 20. pantā minēto laikposmu ir 16 500 000 EUR. Par šīs summas sadalīšanu pa gadiem Apvienotā komiteja lemj saskaņā ar 8. pantā un 2. pielikumā noteikto kārtību. 13. Šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu Mauritānija un Savienība piešķir kopīgi un saskaņā ar šā protokola 8. pantā un 2. pielikumā noteiktajām procedūrām. 14. Šā panta 12. punktā minētā ieguldījuma maksājumus Savienība veic saskaņā ar 8. pantā un 2. pielikumā noteiktajām procedūrām.

15. Mauritānijas iestādes katru gadu trīs mēnešu laikā pirms paredzētā maksāšanas datuma paziņo Savienībai 8. panta 12. punktā minēto bankas kontu rekvizītus. 16. Šā panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu iekļauj valsts budžetā, un uz to attiecas Mauritānijas valsts finanšu pārvaldības noteikumi un procedūras. Tajā ņem vērā pareizas finanšu pārvaldības, jo īpaši saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes, kā arī pārredzamības, proporcionalitātes, nediskriminēšanas un vienlīdzīgas attieksmes principu. 17. Ar nozarisko atbalstu finansētās darbības un projektus var revidēt Eiropas Komisija un Eiropas Revīzijas palāta un izmeklēt Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai. 18. Šā panta 12. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 13., 14., 15., 21. un 23. pantam. 6. pants Kopējo pieļaujamo nozveju un atskaites daudzumu uzraudzība 1. Kopējās pieļaujamās nozvejas (1., 2., 2.a, 3., 6., 7. un 8. kategorija) un atskaites daudzumi (4. un 5. kategorija) ir noteikti šā protokola 1. pielikumā pievienotajās tehnisko datu lapās. Šie lielumi atbilst vienam kalendārajam gadam (laiks no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim). Ja protokola piemērošanas sākuma un beigu laikposms neatbilst kalendārajam gadam, kopējās pieļaujamās nozvejas nosaka samērīgi šim laikposmam, katrā zvejas kategorijā ņemot vērā nozveju sadalījuma tendences gada garumā. 2. Izņemot 4. un 5. kategoriju (tunzivju zvejas kategorijas, kurās piemēro atskaites daudzumus) un īpašus noteikumus attiecībā uz kopējām pieļaujamajām nozvejām 6. kategorijā, kopējās nozvejas, ko Savienības zvejas kuģi guvuši Mauritānijas zvejas zonā, nedrīkst būt lielākas par noteiktajām kopējām pieļaujamajām nozvejām. Pārsnieguma gadījumā tiek piemēroti Savienības tiesiskajā regulējumā paredzētie kvotu atvilkšanas noteikumi. 3. Piemērodamas 2. punktu, Mauritānija un Savienība kopīgi nodrošina Savienības zvejas kuģu darbības uzraudzību Mauritānijas zvejas zonā, lai šādi garantētu iepriekš minēto kopējo pieļaujamo nozveju pienācīgu pārvaldīšanu. Tiklīdz nozveju apjoms, ko Mauritānijas zvejas zonā guvuši Savienības zvejas kuģi, minētās uzraudzības gaitā konkrētajā zvejas kategorijā ir sasniedzis 80 % no kopējām pieļaujamajām nozvejām, Mauritānija un Savienība par to informē viena otru. Eiropas Savienība savukārt par to informē dalībvalstis. 4. Tiklīdz nozveju apjoms ir sasniedzis 80 % no attiecīgajām kopējām pieļaujamajām nozvejām, Mauritānija un Savienība uzraudzību nodrošina, pamatojoties uz Savienības zvejas kuģu gūtajām dienas nozvejām. Tiklīdz ir sasniegts attiecīgais kopējo pieļaujamo nozveju apjoms, Mauritānija un Savienība par to informē viena otru. Eiropas Savienība attiecīgi informē dalībvalstis par zvejas darbību pārtraukšanu. 7. pants Zvejas iespēju pārskatīšana 1. Neskarot 2. punktu, Apvienotā komiteja saskaņā ar zivsaimniecības nolīguma 14. panta 3. punkta a) apakšpunktu un šā protokola 11. pantu pēc jebkuras Puses pieprasījuma, savstarpēji vienojoties un ar noteikumu, ka tiek saglabāta zvejas zonas resursu ilgtspējība, var pārskatīt šā protokola 3. pantā minētās zvejas iespējas. Minētā pārskatīšana var attiekties uz Savienības kuģu skaitu, mērķsugām vai kvotām, kas katrā kategorijā iedalītas saskaņā ar šā protokola 3. pantu, un ar to ņem vērā Eiropas flotes faktiskās darbības zvejas zonā un pielāgo attiecīgo finansiālo ieguldījumu. 2. Piemērojot 1. punktu un ne vēlāk kā sešus mēnešus pirms protokola otrā piemērošanas gada beigām Apvienotā komiteja pirmo reizi izvērtē, kā Savienības kuģi, kas darbojas zvejas zonā, ir izmantojuši zvejas iespējas. 3. Tomēr pēc 1. punktā minētās pārskatīšanas zvejas iespējas nevar tikt palielinātas tādā apjomā, kas ir līdzvērtīgs divkāršotam 5. panta 1. punktā minētajam Savienības maksātajam finansiālajam ieguldījumam vai lielāks par to. 8. pants Nozariskais atbalsts

1. Zivsaimniecības nolīguma 13. panta 2. punkta c) apakšpunktā un šā protokola 5. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētais nozariskais atbalsts palīdz īstenot Mauritānijas Islāma Republikas formulēto zvejniecības sektorpolitiku. 2. Šis finansiālais atbalsts veicina ilgtspējīgas zvejniecības attīstību Mauritānijas Islāma Republikā, un tas ir atsaistīts no maksas par Eiropas Savienības kuģu piekļuvi Mauritānijas zvejas zonai. Minētais atbalsts palīdz īstenot valsts stratēģiju, kas attiecas, pirmkārt, uz ilgtspējīgu zvejniecības sektora attīstību un, otrkārt, uz vides, piekrastes zonu un aizsargājamo jūras teritoriju aizsardzību. 3. Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā protokola piemērošanas sākumdienas Apvienotā komiteja pieņem nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātus īstenošanas noteikumus, jo īpaši šādos jautājumos: a) gada un daudzgadu vadlīnijas par īpašās nozariskā atbalsta summas izmantošanu atbilstīgi zivsaimniecības nolīguma 13. panta 5. punktam; b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai iedibinātu ilgtspējīgas zvejas darbības, kurās ievērotas prioritātes, ko Mauritānijas Islāma Republikas iestādes izvirzījušas valsts sektorpolitikā; c) kritēriji, ziņojumi un procedūras, to vidū budžeta un finanšu rādītāji un kontroles un revīzijas metodes, kas jāizmanto, lai katru gadu izvērtētu sasniegtos rezultātus. 4. Visus vadlīniju, mērķu, kritēriju un rādītāju grozījumus Puses apstiprina Apvienotajā komitejā. 5. Mauritānijas Islāma Republikas iestādes iesniedz ikgadēju progresa ziņojumu par nozariskā atbalsta ietvaros īstenoto projektu virzību, un Apvienotā komiteja to izskata. Šā ziņojuma struktūra ir dota 2. pielikumā. 6. Pirms šā protokola termiņa beigām Mauritānijas Islāma Republikas iestādes iesniedz galīgo ziņojumu par šajā protokolā paredzētā nozariskā atbalsta īstenošanu. 7. Vajadzības gadījumā Puses turpina uzraudzīt nozariskā atbalsta īstenošanu ilgākais sešus mēnešus pēc šā protokola termiņa beigām, tā piemērošanas apturēšanas vai denonsēšanas, kā paredzēts šajā protokolā. Tomēr Apvienotās komitejas iepriekš apstiprinātai darbībai vai projektam piešķirtā nozariskā atbalsta uzraudzību var paildzināt par vēl ne vairāk kā sešiem (6) mēnešiem. 8. Nozarisko atbalstu īstenot palīdz koordinācijas grupa, kura atbild par Apvienotās komitejas lēmumu pēckontroli un kuras uzdevumi ir izklāstīti 2. pielikumā. Koordinācijas grupas darba atbalstīšanai iecerētās darbības var noteikt ar Apvienotās komitejas lēmumu un vajadzības gadījumā finansēt ar īpašu piešķīrumu no nozariskā atbalsta. 9. Šā panta 1. punktā minētais finansiālais atbalsts ir paredzēts konkrētām kopīgi noteiktām darbībām un projektiem. Attiecīgā gadījumā izņemot 8. punktā minēto piešķīrumu koordinācijas grupas darbu atbalstošām darbībām, minētais finansiālais atbalsts nav izmantojams saņēmēju pamatdarbības izmaksu segšanai. 10. Puses izveido ar zivsaimniecības nolīgumu saistītu komunikācijas un redzamības plānu. Plānu apstiprina Apvienotās komitejas pirmajā sanāksmē. 11. Nolīguma 13. panta 2. punkta c) apakšpunktā paredzēto finansiālo ieguldījumu, kas attiecas uz nozarisko atbalstu: a) par pirmo gadu izmaksā vēlākais divus mēnešus pēc tam, kad Apvienotā komiteja ir apstiprinājusi šā protokola 8. panta 3. punktā paredzēto gada un daudzgadu plānojumu; b) par nākamajiem gadiem izmaksā vēlākais divus mēnešus pēc tam, kad Apvienotā komiteja ir apstiprinājusi iepriekšējā gadā sasniegtos rezultātus un nākamā finanšu gada plānojumu. 12. Nozariskā atbalsta summas Eiropas Savienība iemaksā Valsts kases kontā Mauritānijas Centrālajā bankā, kura pēc iespējas drīzāk pārskaita tās uz mērķiezīmētu kontu, kas Mauritānijas Centrālajā bankā atvērts Zivsaimniecības un jūras ekonomikas ministrijai un ko izmanto vienīgi nozariskajam atbalstam. Valsts kases konta rekvizītus Mauritānijas iestādes Eiropas Savienībai paziņo tūlīt pēc protokola stāšanās spēkā. 13. Iepriekš 1. punktā minēto finansiālo atbalstu Eiropas Savienība izmaksā ar ikgadējiem daļmaksājumiem. Lēmumu par daļmaksājuma veikšanu pieņem, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem, kurus Apvienotā komiteja izvērtē saskaņā ar nolīguma 7. panta 2. punktu un 15. panta 1. punkta b) apakšpunktu, un ar nosacījumu, ka tiek iesniegts 5. punktā minētais ikgadējais progresa ziņojums un noturēts 14. punktā minētais ikgadējais darbseminārs. Praktisko īstenošanas kārtību nosaka saskaņā ar šā panta 3. un 4. punktu un šā protokola 2. pielikumu. Apvienotā komiteja attiecīgā gadījumā var šo praktisko kārtību precizēt vai pārskatīt. 14. Puses aicina nozariskā atbalsta saņēmējus reizi gadā piedalīties darbseminārā par nozariskā atbalsta finansēto darbību sekmēm un plānošanu. 15. Izņemot 8. punktā minēto piešķīrumu koordinācijas grupas darbu atbalstošām darbībām, 1. punktā minēto finansiālo atbalstu var izmaksāt tikai pēc tam, kad summas, ko Eiropas Savienība nozariskā atbalsta veidā izmaksājusi par 2015.–2019., 2019.–2020. un 2020.–2021. gadu, ir pilnībā pārskaitītas uz 12. punktā minēto mērķiezīmēto kontu un par tām visām ir notikusi finanšu saistību uzņemšanās saskaņā ar piemērojamo kopīgo plānojumu.

9. pants Ilgtspējīgu zvejniecību veicinoša zinātniskā sadarbība 1. Pamatodamās uz zvejas resursu un jūras ekosistēmu ilgtspējīgas pārvaldības principiem, Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Mauritānijas zvejas zonā. 2. Saskaņā ar nolīguma 3. un 8. pantu Puses apņemas regulāri vai vajadzības gadījumā rīkot zinātniskas sanāksmes, lai izskatītu zinātniskus jautājumus, un vajadzības gadījumā pēc Apvienotās komitejas pieprasījuma aplēst nozveju pirmās pārdošanas vērtību izkraušanas vietā vai galamērķa tirgos. 3. Šā protokola piemērošanas laikā Puses sadarbojas, lai novērtētu zvejas resursu un zvejniecību attīstības dinamiku Mauritānijas zvejas zonā. Tādēļ vismaz reizi gadā pārmaiņus Mauritānijā un Savienībā notiek neatkarīgās apvienotās zinātniskās komitejas sanāksme. 4. Pirmajā sanāksmē neatkarīgā apvienotā zinātniskā komiteja pieņem savu reglamentu. Šo reglamentu apstiprina Apvienotajā komitejā. 5. Papildus nolīguma 8. panta 1. un 3. punktam neatkarīgās apvienotās zinātniskās komitejas dalībnieku loku pēc vajadzības var paplašināt, iekļaujot tajā ekspertus no dalībvalstu un trešo valstu zinātniskajiem institūtiem, novērotājus, ieinteresēto personu pārstāvjus vai reģionālo zvejniecības pārvaldības organizāciju, piemēram, Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komitejas (CECAF), pārstāvjus. 6. Neatkarīgās apvienotās zinātniskās komitejas uzdevumi ir šādi: a) sagatavot ikgadēju zinātnisku ziņojumu par šā protokola aptvertajām zvejniecībām un atbilstošo krājumu novērtējumiem. Ziņojumu gatavodama, neatkarīgā apvienotā zinātniskā komiteja ņem vērā visas ziņas par Mauritānijas nacionālo flotu un citu ārvalstu flotu darbībām, kā arī Mauritānijas pieņemtos pārvaldības plānus un pasākumus; b) apzināt programmas vai darbības, kas vajadzīgas, lai uzlabotu izpratni par zvejniecību dinamiku, resursu stāvokli un jūras ekosistēmu attīstību, un ierosināt Apvienotajai komitejai šādu programmu vai darbību īstenošanu; c) saskaņā ar komitejā vienprātīgi pieņemtu procedūru analizēt zinātniskos jautājumus, kuri rodas šā protokola īstenošanas gaitā, un, vajadzības gadījumā iesaistot Apvienoto komiteju, formulēt zinātnisko ieteikumu; d) saistībā ar šā protokola aptvertajiem resursiem un zvejniecībām vākt un analizēt datus par zvejas piepūli, nozvejām un to pārdošanas rādītājiem visos Mauritānijas zvejas zonā darbojošos valsts, Savienības un trešo valstu zvejas flotu segmentos; e) iecerēt un plānot ikgadējas krājumu uzskaites, arī kopīgus pētnieciskās zvejas reisus, lai šādi noteiktu pieļaujamās nozvejas pārpalikumu, zvejas iespējas un izmantošanas modeļus, kuri garantē zvejas resursu un to ekosistēmu saglabāšanu; f) pēc savas iniciatīvas vai pēc Apvienotās komitejas vai jebkuras Puses pieprasījuma sniegt zinātniskus ieteikumus par pārvaldības mērķiem, stratēģijām un pasākumiem, kuri tiek uzskatīti par vajadzīgiem šā protokola aptverto krājumu un zvejniecību ilgtspējīgai izmantošanai; g) vajadzības gadījumā Apvienotajā komitejā ierosināt zvejas iespēju pārskatīšanas plānu saskaņā ar šā protokola 7. pantu. 7. Šā panta 2., 3. un 6. punkta piemērošanas vajadzībām un papildus 4. panta 6. punkta noteikumiem Mauritānija neatkarīgajai apvienotajai zinātniskajai komitejai, kā arī Savienībai katru gadu sniedz detalizētu pārskatu, kurā par katru zvejas kategoriju norāda to Mauritānijas karoga kuģu skaitu, kuriem ir atļauts zvejot, atbilstošos atļauto nozveju apjomus, faktiskās nozvejas, kā arī visu relevanto informāciju par Mauritānijas pieņemtajiem un īstenotajiem zvejniecību pārvaldības pasākumiem. 8. Tunzivju zvejas kuģi ievēro visus Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus. 9. Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc protokola piemērošanas sākumdienas Mauritānija pieņem mazo pelaģisko sugu zvejniecībām paredzētu ilgtspējīgas pārvaldības plānu, kas piemērojams visām flotēm, kuras darbojas Mauritānijas ūdeņos. Minēto plānu ne vēlāk kā vienu mēnesi pirms tā piemērošanas sākumdienas paziņo Savienībai. Vajadzības gadījumā to var izvērtēt apvienotā zinātniskā komiteja.

10. pants Pētnieciskā zveja, eksperimentālā zveja un jaunas zvejas iespējas 1. Pētnieciskā zveja 1.1. Apvienotā komiteja, pamatojoties uz neatkarīgās apvienotās zinātniskās komitejas atzinumu, var atļaut veikt pētnieciskās zvejas reisus, kuru mērķis ir datu un informācijas vākšana par bioloģiskajiem resursiem un jūras ekosistēmām un kuros iesaistīti Savienības un/vai Mauritānijas kuģi. Par šo reisu norisi kopīgi atbild Mauritānijas un Eiropas zinātniskās pētniecības institūti. 1.2. Savienības un/vai Mauritānijas kuģu aprīkošanas un fraktēšanas kārtību katram atsevišķam reisam Puses nosaka Apvienotajā komitejā. 1.3. Minēto reisu rezultātus izmanto, lai uzlabotu krājumu stāvokļa vērtēšanu un varētu pieņemt piemērotus pārvaldības pasākumus. 1.4. Atkarībā no rezultātiem, ar kādiem noslēgušās saskaņā ar 9. pantu īstenotās zinātniskās programmas un/vai izvērtējumi, var tikt pārskatīti Savienības kuģiem piemērojamie nozvejas limiti un saglabāšanas pasākumi 8. zvejas kategorijā (galvkāji). 2. Eksperimentālā zveja 2.1. Ja Savienības zvejas kuģi vēlas izmantot 3. pantā neparedzētas zvejas iespējas, Puses Apvienotajā komitejā apspriežas par šo jauno darbību atļaušanas iespējām saskaņā ar nolīguma 5. panta 2. punktu. Ja vajadzīgs, Apvienotā komiteja pieņem nosacījumus, ko piemēro šīm jaunajām zvejas iespējām, un, ja nepieciešams, saskaņā ar protokola 7. pantu veic grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā. 2.2. Iepriekš 2.1. punktā paredzēto zvejas darbību atļauju piešķir, ņemot vērā labākos zinātniskos ieteikumus, kas pieejami valsts un reģionālā līmenī, un vajadzības gadījumā pamatojoties uz pētnieciskās zvejas reisu rezultātiem, kurus apstiprinājusi neatkarīgā apvienotā zinātniskā komiteja. 2.3. Pēc 2.1. punktā paredzētajām apspriedēm Apvienotā komiteja var atļaut veikt eksperimentālās zvejas reisus Mauritānijas zvejas zonā, lai šādi noskaidrotu jaunu zvejniecību tehnisko iespējamību un ekonomisko izdevīgumu. Apvienotā komiteja tādēļ saskaņā ar šā protokola 1. pielikuma XI nodaļu katrā atsevišķā gadījumā precizē konkrētās sugas, nosacījumus un visus pārējos attiecīgos parametrus. Eksperimentālo zveju Puses veic saskaņā ar nosacījumiem, kurus definējusi neatkarīgā apvienotā zinātniskā komiteja. 11. pants Apvienotā komiteja 1. Papildus funkcijām, kas Apvienotajai komitejai piešķirtas ar nolīguma 14. pantu, tai ir arī lēmumu pieņemšanas pilnvaras tādu protokola, pielikumu un papildinājumu grozījumu apstiprināšanā, kuri attiecas uz: a) attiecīgā gadījumā, zvejas iespēju un tātad arī ar tām saistītā finansiālā ieguldījuma pārskatīšanu; b) nozariskā atbalsta piemērošanas kārtību, kas noteikta 8. pantā un 2. pielikumā; c) Savienības kuģu veikto zvejas darbību nosacījumiem. 2. Gadījumā, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, finansiālo ieguldījumu pielāgo samērīgi un proporcionāli laikam. 3. Protokola, pielikumu un papildinājumu grozījumus, kas izdarīti saskaņā ar 1. punktu, pieņem ar Apvienotās komitejas lēmumu. Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par lēmuma pieņemšanai vajadzīgo procedūru pabeigšanu.

4. Apvienotā komiteja savus pienākumus veic saskaņā ar nolīguma mērķiem un relevantajiem noteikumiem, ko pieņēmušas reģionālās zvejniecības organizācijas. 5. Pirmā Apvienotās komitejas sanāksme notiek ne vēlāk kā trīs (3) mēnešus pēc šā protokola provizoriskās piemērošanas sākumdienas. 12. pants Ekonomikas dalībnieku sadarbība Puses saskaņā ar spēkā esošajiem normatīvajiem un administratīvajiem aktiem un arī saistībā ar 8. pantā minēto nozarisko atbalstu veicina ekonomikas dalībnieku kontaktēšanos un palīdz viņiem sadarboties šādās jomās: a) Nuadibu [Nouadhibou] brīvās zonas vai citu piemērotu zonu attīstīšana; b) aizsargājamu jūras teritoriju izveide (Bandargēnas [Banc d'Arguin] un Džaulingas [Diawling] nacionālie parki); c) ostu pārvaldība; d) tādu zvejniecības industriju attīstīšana, kuru produkcija paredzēta lietošanai pārtikā; e) kuģu būve, kuģu remonts un zvejas materiālu un zvejas rīku ražošana; f) pieredzes apmaiņas veicināšana ar mērķi uzlabot profesionālo apmācību zvejniecībā kopumā, kā arī jūras zvejniecību, akvakultūras un iekšzemes zvejniecības, kuģubūves, jūras uzraudzības un zvejas kontroles pilnveidošanā; g) zvejas produktu tirdzniecība un tirgvedība; h) akvakultūra un zilā ekonomika. 13. pants Denonsēšana mazāka zvejas iespēju izmantojuma dēļ Ja konstatēts samazināts zvejas iespēju izmantojums, Savienība ar vēstuli paziņo Mauritānijas Pusei par nodomu denonsēt šo protokolu. Denonsēšana notiek četru (4) mēnešu laikā pēc minētās paziņošanas. Šo pantu var iedarbināt, ja nav panākta nekāda vienošanās par 7. pantā minēto zvejas iespēju pārskatīšanu un finansiālā ieguldījuma pielāgošanu. 14. pants

Apturēšana Šā protokola piemērošanu pēc jebkuras Puses iniciatīvas var apturēt saskaņā ar zivsaimniecības nolīguma 21. pantu. 15. pants Finansiālā ieguldījuma un nozariskā atbalsta maksāšanas apturēšana un pārskatīšana 1. Nolīguma 13. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksāšanu var pārskatīt vai apturēt, ja konstatēti viens vai vairāki šādi apstākļi: a) sakarā ar ārkārtējiem apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Mauritānijas zvejas zonā; b) notikušas tādas būtiskas izmaiņas vienas vai otras Puses zivsaimniecības politikas veidošanā un īstenošanā, kuras ietekmē šā protokola noteikumus; c) ja iedarbināti apspriešanās mehānismi, kas Kotonū nolīguma 96. pantā vai nolīgumā starp Savienību un ĀKK valstīm, kurš no provizoriskās piemērošanas vai spēkā stāšanās dienas aizstās Kotonū nolīgumu, paredzēti attiecībā uz gadījumiem, kad pārkāpti cilvēktiesību būtiskie un pamata elementi, kas definēti minētā nolīguma 9. pantā. 2. Savienība var pilnībā vai daļēji pārskatīt vai apturēt šā protokola 8. pantā paredzētā nozariskā atbalsta maksāšanu, ja ir konstatēti 1. punkta b) un c) apakšpunktā paredzētie apstākļi, ja minētais nozariskais atbalsts nav izmantots vai ja Apvienotās komitejas veiktā izvērtējumā atzīts, ka gūtie rezultāti nav tādi, kā plānots. 3. Iepriekš 5. pantā paredzētā finansiālā ieguldījuma maksāšanu var atsākt, tiklīdz ir atjaunots sākotnējais stāvoklis, kāds bija pirms 1. punktā minēto apstākļu rašanās, un ja Puses apspriežoties vienojas par atsākšanu, un/vai ja 2. punktā minētā finansiālā atbalsta apgūšanas rezultāti to pamato. Tomēr, ja pēc protokola termiņa beigām pagājuši seši (6) mēneši, 8. pantā paredzēto finansiālo atbalstu izmaksāt vairs nedrīkst. 16. pants Datu elektroniska apmaiņa 1. Puses nodrošina 1. pielikumā izklāstīto uzraudzības un elektroniskās apmaiņas sistēmu piemērošanu attiecībā uz visu informāciju un dokumentiem, kas saistīti ar šā protokola tehnisko pārvaldību un attiecas uz Savienības flotes darbību. 2. Dokumentu elektroniskā formātā vienmēr uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formā. 3. Mauritānija un Savienība bez kavēšanās informē viena otru par jebkādiem elektroniskās sistēmas darbības traucējumiem. Ar nolīguma īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus šādā gadījumā automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formā, un to dara atbilstoši 1. pielikumā paredzētajai kārtībai. 17. pants Konfidencialitāte 1. Puses apņemas nodrošināt to, ka visus atbilstoši zivsaimniecības nolīgumam iegūtos komerciāli sensitīvos un personas datus, kas attiecas uz Savienības kuģiem un to zvejas darbībām, un arī novērotāju savāktos datus apstrādā saskaņā ar konfidencialitātes un datu aizsardzības principiem. 2. Kompetentās iestādes datus izmanto vienīgi zivsaimniecības nolīguma īstenošanai un jo īpaši pārvaldības un zinātniskās pētniecības, kā arī zvejniecību uzraudzības, kontroles un pārraudzības vajadzībām.

3. Lai protokolu pienācīgi īstenotu, tiks apstrādāti vairāku kategoriju personas dati: a) identitātes informācija un kontaktinformācija; b) darbības, ko veic kuģis vai kas ir saistītas ar kuģi, tā pozīcijas un pārvietošanās dati, kuģa zvejas darbība vai ar zveju saistīta darbība; c) dati par kuģu īpašniekiem un operatoriem (amats vai rangs), kapteiņiem un apkalpes locekļiem; d) visi pārējie dati, kas saistīti ar nolīguma priekšmetu. 4. Personas datus neglabā ilgāk par laiku, kas nepieciešams mērķim, kura dēļ datu apmaiņa veikta, un ilgākais termiņš ir 10 gadi, izņemot gadījumus, kad konkrētie personas dati vajadzīgi turpmākas uzraudzības veikšanai pēc pārkāpuma, inspekcijas vai tiesvedības vai administratīvajām procedūrām. Šādos gadījumos personas datus drīkst glabāt 20 gadus. Ja personas datus glabā ilgāk, tos anonimizē. 5. Puses nodrošina, ka tiek publiskoti tikai agregēti dati par zvejas darbībām zvejas zonā. 6. Par datu apstrādi atbildīgās iestādes Savienības gadījumā ir Eiropas Komisija vai karoga dalībvalsts, bet Mauritānijas gadījumā – ministrija. 7. Apvienotā komiteja var noteikt atbilstošus aizsardzības pasākumus un tiesiskās aizsardzības līdzekļus. 18. pants Protokola noteikumu un pienākumu nepildīšana Ja netiek ievēroti šā protokola noteikumi un netiek pildīti pienākumi, kas izriet no tā piemērošanas, saskaņā ar šā protokola noteikumiem un Mauritānijas zvejas zonā spēkā esošajiem tiesību aktiem Mauritānijas iestādes saglabā tiesības piemērot šā protokola pielikumā minētās sankcijas. 19. pants Provizoriska piemērošana No dienas, kurā šis protokols ar Eiropas Savienības Padomes atļauju ir parakstīts, to pēc Pušu vienošanās, ko apliecina apmaiņa ar paziņojumiem, var piemērot provizoriski. 20. pants Ilgums Neatkarīgi no nolīguma 19. panta šo protokolu piemēro piecus gadus no tā spēkā stāšanās dienas vai, attiecīgā gadījumā, no tā provizoriskās piemērošanas sākumdienas. 21. pants Denonsēšana

Šo protokolu pēc jebkuras Puses iniciatīvas var denonsēt saskaņā ar zivsaimniecības nolīguma 22. pantu. 22. pants Stāšanās spēkā Šis protokols stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai paziņo par šim nolūkam nepieciešamo procedūru pabeigšanu. 23. pants Pārskatīšana Šo protokolu pēc jebkuras Puses iniciatīvas var pārskatīt saskaņā ar zivsaimniecības nolīguma 23. pantu. Zvejas kategoriju tabula, kas minēta 3. panta 1. punktā Zvejas kategorija Kopējās pieļaujamās nozvejas un atskaites daudzums 1 Vēžveidīgo (izņemot langustus un krabjus) zvejas kuģi 5000 t 2 Senegālas heka zvejas traleri (izņemot saldētājtralerus) un kuģi zvejai ar grunts āķu jedām 6000 t 2.a Senegālas heka zvejas traleri (saldētājtaleri) Senegālas heks: 3500 t Kalmāri: 1450 t Sēpijas: 600 t 3 Demersālo sugu (izņemot Senegālas heku) zvejas kuģi, kas nezvejo ar trali 3000 t 4 Tunzivju seineri 14 000 t (atskaites daudzums) 5 Kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģi tunzivju zvejai ar dreifējošām āķu jedām 7000 t (atskaites daudzums) 6 Pelaģiskās zvejas saldētājtraleri 225 000 t* 7 Pelaģiskās zvejas kuģi, kas nav saldētājkuģi 15 000 t** 8 Galvkāji [pm] t * Atļauts 10 % pārsniegums, un tas neietekmē finansiālā ieguldījuma apjomu, ko Savienība maksā par piekļuvi. ** Izmantošanas gadījumā šīs zvejas iespējas atvelk no 6. kategorijā paredzētajām kopējām pieļaujamajām nozvejām. Pamatodamās uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, Puses Apvienotajā komitejā var vienoties iedalīt zvejas iespējas saldētājtraleriem, kuru mērķsugas ir tādu demersālo sugu zivis, kurām konstatēts pārpalikums.



1. PIELIKUMS EIROPAS SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBU NOSACĪJUMI MAURITĀNIJAS ZVEJAS ZONĀS I NODAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 1. Kompetentā iestāde Ja nav norādīts citādi, visas atsauces uz Eiropas Savienību vai Mauritāniju kā kompetento iestādi šajā pielikumā:

–Eiropas Savienības gadījumā ir atsauces uz Eiropas Komisiju, kas vajadzības gadījumā rīkojas ar Nuakšotā esošās Eiropas Savienības delegācijas (kontaktpunkts) starpniecību (turpmāk “Savienība”), –Mauritānijas gadījumā ir Zivsaimniecības un jūras ekonomikas ministrija (turpmāk “ministrija”). 2. Mauritānijas zvejas zona Mauritānijas zvejas zonas koordinātas ir norādītas 1. papildinājumā. Savienības kuģi drīkst veikt zvejas darbības tādās robežās, kuras katrai zvejas kategorijai noteiktas 2. papildinājumā pievienotajās tehnisko datu lapās. 3. Kuģa identifikācija 3.1. Savienības kuģu identifikācijas zīmēm jāatbilst attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. Šo tiesību aktu noteikumus ministrijai paziņo pirms protokola provizoriskās piemērošanas sākuma. Turpmāk, ja minētajos tiesību aktos izdara grozījumus, ministrijai par tiem paziņo vismaz mēnesi pirms šo grozījumu stāšanās spēkā. 3.2. Kuģim, kas slēpj identifikācijas zīmes, vārdu vai reģistrācijas datus, piemēro Mauritānijas tiesību aktos paredzētās sankcijas. 4. Bankas konti Naudas summas, kuras maksā Savienības kuģi, pārskaita Mauritānijas Valsts kasei uz mērķiezīmētiem kontiem, kas atvērti Mauritānijas Centrālajā bankā. Pirms protokola stāšanās spēkā Mauritānija paziņo Savienībai tā bankas konta vai kontu rekvizītus (BIC kodu un IBAN), uz kuriem jāpārskaita naudas summas, ko saskaņā ar protokolu maksā Savienības kuģi. Maksu par bankas pārskaitījuma veikšanu sedz kuģu īpašnieki. 5. Maksāšanas kārtība Maksājumu valūta ir EUR, un tos veic šādi: — maksas pārskaita Mauritānijas Valsts kasei uz vienu no 4. punktā minētajiem bankas kontiem, — III nodaļas 3. punktā minētos parafiskālos maksājumus pārskaita Mauritānijas Krasta apsardzei uz vienu no 4. punktā minētajiem bankas kontiem, — soda naudas pārskaita Mauritānijas Valsts kasei uz vienu no 4. punktā minētajiem bankas kontiem. 6. Kuģniecības aģenta izraudzīšanās Visus Savienības kuģus, kuri darbojas saskaņā ar nolīgumu, jāpārstāv kuģniecības aģentam, kas ir Mauritānijas rezidents. II NODAĻA LICENCES Puses vienojas veicināt elektronisko licenču sistēmas ieviešanu.

1. Licences pieprasījumi 1.1. Savienība elektroniski iesniedz ministrijai licences pieprasījumus un tajos ņem vērā ierobežojumus, kuri noteikti protokolam pievienotajās tehnisko datu lapās. 1.2. Šo iesniegšanu veic 20 (divdesmit) kalendārās dienas pirms pieprasīto licenču derīguma termiņa sākuma. 1.3. Turklāt Savienība divdesmit (20) kalendārās dienas pirms pieprasīto licenču derīguma termiņa sākuma var ministrijai elektroniski iesniegt arī kuģu sarakstus. 1.4. Šajos sarakstos katrā zvejas kategorijā norāda: a) kuģu skaitu; b) katra kuģa galvenos tehniskos parametrus, kas paredzēti 3. papildinājumā un ierakstīti Savienības zvejas kuģu reģistrā; c) zvejas rīkus; d) iekasējamās maksas pa izmaksu pozīcijām; e) saskaņā ar šā pielikuma IX nodaļu uz kuģa nodarbināmo Mauritānijas jūrnieku skaitu. 1.5. Ja licenci reizi ceturksnī vai reizi gadā atjauno saskaņā ar spēkā esošo protokolu un ja kuģa tehniskie parametri nav mainījušies, atjaunošanas pieprasījumam pievieno tikai pierādījumus par maksu un parafiskālo maksājumu nokārtošanu. 2. Licences pieprasīšanai vajadzīgie dokumenti 2.1. Licences pieprasījumu Savienība ministrijai iesniedz par katru kuģi un pieprasījumā iekļauj: – 3. papildinājumā prasītās ziņas, – pierādījumus par licences maksas un parafiskālo maksājumu nokārtošanu. 2.2. Kad Mauritānijas zvejas licenci pieprasa pirmo reizi, elektroniski iesniedz arī šādus dokumentus: a) karoga valsts apliecināta tāda starptautiskā tilpības sertifikāta kopija, kurā norādīta kuģa tilpība GT un kura īstumu apliecinājušas atzītas starptautiskas struktūras; b) karoga valsts kompetento iestāžu apliecināts nesens (uzņemts mazāk nekā pirms gada) krāsu fotoattēls ar sānskatā attēlotu kuģi tā pašreizējā stāvoklī, redzamu kuģa vārdu un, attiecīgā gadījumā, starptautisko radio izsaukuma signālu. Elektroniski nosūtīta fotoattēla minimālā izšķirtspēja ir 72 dpi (1400 × 1050 pikseļi). Papīra formā nosūtīta fotoattēla minimālie izmēri ir 15 cm × 10 cm; c) informācija, ko Mauritānijas tiesību akti prasa sniegt, lai kuģi varētu ierakstīt Mauritānijas nacionālajā kuģu reģistrā. Ierakstīšana reģistrā ir bez maksas. Kad kuģi ieraksta nacionālajā reģistrā, veic tikai administratīvu pārbaudi. 2.3. Attiecīgā kuģa īpašniekam ir pienākums par visām kuģa tilpības izmaiņām iesniegt jaunā starptautiskā (GT izteiktas) tilpības sertifikāta kopiju un minētās izmaiņas apstiprinošus dokumentus, jo īpaši kompetentajām iestādēm adresēto kuģa īpašnieka pieprasījuma kopiju, minēto iestāžu piekrišanas apliecinājumu un sīkas ziņas par veiktajām pārveidēm. Ja ir mainījusies kuģa uzbūve vai ārējais izskats, jāiesniedz arī jauns fotoattēls.

3. Tiesības zvejot 3.1. Zvejas licences pieprasījumus iesniedz tikai tie kuģi, par kuriem ir nosūtīti 2.1. un – attiecīgā gadījumā – 2.2. punktā prasītie dokumenti. 3.2. Kuģim, kas vēlas veikt zvejas darbības saskaņā ar šo protokolu, jābūt ierakstītam Savienības zvejas kuģu reģistrā un tiesīgam zvejot Mauritānijas zvejas zonā. Kuģis nedrīkst būt iekļauts NNN zvejas kuģu sarakstos. 3.3. Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts veikt zvejas darbības Mauritānijā. To saistībām pret Mauritānijas iestādēm jābūt nokārtotām tādā nozīmē, ka tiem jābūt izpildījušiem visas saistības, kuras izriet no zvejas darbībām, ko tie iepriekš veikuši Mauritānijā. 4. Licences izdošana 4.1. Ministrija kuģim licenci izdod desmit (10) kalendāro dienu laikā pēc pilnīga pieprasījuma saņemšanas un ja ir Valsts kases izdots maksājuma apstiprinājums. 4.2. Licences oriģinālu var saņemt no kompetentajiem ministrijas dienestiem. Licences oriģinālu ministrija ieskenē un elektroniski pārsūta Savienībai (ES delegācijai un Eiropas Komisijai). 4.3. Licencē līdz ar citu informāciju norāda derīguma termiņu, kuģa tehniskos parametrus, Mauritānijas un trešo valstu jūrnieku skaitu un atsauces par maksu nokārtošanu. 4.4. Licenci saņēmušos kuģus iekļauj to kuģu sarakstā, kuriem atļauts zvejot, un šo sarakstu tūlīt nosūta vienlaikus Mauritānijas Krasta apsardzei un Savienībai. Ministrija paziņo Savienībai par noraidītajiem licences pieprasījumiem. Attiecīgā gadījumā ministrija, iepriekš ieturējusi nesamaksātās soda naudas, izsniedz kredītzīmi par maksājumiem, kas ir ar minētajiem pieprasījumiem saistīti. 4.5. Zvejas licenci pastāvīgi glabā uz kuģa un inspekcijas gadījumā uzrāda pilnvarotajām iestādēm. Pārejas posmā, kura ilgums nepārsniedz 30 kalendārās dienas pēc licences izdošanas, uz kuģa, kad tas darbojas Mauritānijā, drīkst glabāt minētās licences kopiju ar nosacījumu, ka kuģis patiesi ir iekļauts 4.4. punktā minētajā kuģu sarakstā un attiecīgi tam ir atļauts zvejot. Šo kopiju uzskata par līdzvērtīgu oriģinālam. 5. Licences derīguma termiņš un izmantošana 5.1. Licence ir derīga tikai laikposmā, par kuru iekasēta maksa saskaņā ar noteikumiem, kas paredzēti attiecīgās zvejas kategorijas tehnisko datu lapā. Atkarībā no zvejas kategorijas licenci izdod uz 3 vai 12 mēnešiem: –uz trijiem mēnešiem 1. (garneļu), 2., 2.a, 3. (demersālo sugu) un 6. (mazo pelaģisko sugu) zvejas kategorijā; –uz 12 mēnešiem 4. un 5. (tunzivju) zvejas kategorijā. Licence ir pagarināma. Licences derīguma termiņš sākas pieprasītā laikposma pirmajā dienā. Izņemot pirmo laikposmu, kuru sāk skaitīt no protokola provizoriskās piemērošanas sākumdienas, 1. (garneļu), 2., 2.a, 3. (demersālo sugu) un 6. un 7. (mazo pelaģisko sugu) zvejas kategorijā triju mēnešu licences derīgas kļūst 1. janvārī, 1. aprīlī, 1. jūlijā vai 1. oktobrī. 4. un 5. zvejas kategorijā licences derīguma termiņu nosaka kalendārais gads, kas ilgst no 1. janvāra līdz 31. decembrim. Protokola piemērošanas pirmais laikposms sākas provizoriskās piemērošanas sākumdienā un noslēdzas tā paša gada 31. decembrī. Līdz ar protokola piemērošanas beigām izbeidzas arī visu licenču piemērošanas termiņš.

Licence nedrīkst stāties spēkā vienā no minētajiem laikposmiem un beigties citā. Lai atvieglotu daudzkārtēju ieiešanu zvejas zonā un iziešanu no tās, tunzivju seineri, kuģi tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģi tunzivju zvejai ar āķu jedām, kuriem ir citu šā paša apakšreģiona valstu izdotas zvejas licences, var licences pieprasījumā norādīt attiecīgo valsti, sugas un jau esošo licenču derīguma termiņu. 5.2. Licences izdošana nenozīmē, ka kuģim visā šīs licences derīguma laikā ir faktiski jāatrodas Mauritānijas zvejas zonā. 5.3. Licenci izdod konkrētam kuģim. To nedrīkst izmantot cits kuģis. Tomēr gadījumā, ja licence ir pazaudēta vai kuģis ilgstoši atrodas dīkstāvē nopietnu tehnisku problēmu vai nepārvaramas varas dēļ, kuģa licenci aizstāj ar licenci, kas izdota citam tās pašas zvejas kategorijas kuģim, taču tādā veidā nedrīkst pārsniegt šajā kategorijā atļauto bruto tilpību (GT). 5.4. Problēmas skartā kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis atdod ministrijai zvejas licenci, kura to anulē. 5.5. Pirms aizstājējas licences izdošanas veic aizstāšanas dēļ vajadzīgos papildu maksājumus. 6. Tehniskā pārbaude 6.1. Reizi gadā, kā arī pēc tilpības vai zvejas kategorijas maiņas, kuras rezultātā sākts zvejot ar citiem zvejas rīkiem, visi Savienības kuģi piesakās Nuadibu ostā uz pārbaudi, ko paredz spēkā esošie Mauritānijas tiesību akti. Šādai pārbaudei obligāti jānotiek ne vēlāk kā 48 stundu laikā pēc kuģa ienākšanas ostā. 6.2. Pirms licences saņemšanas katram tunzivju seinerim, kuģim tunzivju zvejai ar makšķerēm un kuģim tunzivju zvejai ar dreifējošām āķu jedām, kurš pirmo reizi gatavojas zvejot saskaņā ar nolīgumu, jāiziet inspekcija, kas paredzēta spēkā esošajos Mauritānijas tiesību aktos. Šo inspekciju pēc vienošanās var iziet ārvalsts ostā. Visus ar minēto inspekciju saistītos izdevumus sedz kuģa īpašnieks. 6.3. Ja tehniskās pārbaudes rezultāts ir apmierinošs, kuģa kapteinim izdod atbilstības apliecinājumu, kura derīguma termiņš ir tāds pats kā licencei un kuru bez maksas pagarina tad, ja kuģis tajā pašā gadā licenci atjauno. Šai apliecībai vienmēr jābūt uz kuģa. Attiecībā uz pelaģiskās zvejas kuģiem norāda, kāda ir kuģa kapacitāte veikt pārkraušanu citā kuģī. 6.4. Tehniskajā pārbaudē pārliecinās par kuģa tehnisko parametru un zvejas rīku atbilstību prasībām, kā arī par noteikumu ievērošanu attiecībā uz Mauritānijas jūrniekiem. 6.5. Pārbaudes izdevumus sedz kuģa īpašnieks, tos nosaka atbilstīgi Mauritānijas tiesību aktos paredzētajām likmēm, kuras Savienībai paziņo pirms protokola piemērošanas sākumdienas. Izdevumu summa nepārsniedz summu, ko par tiem pašiem pakalpojumiem parasti maksā citi kuģi. 6.6. Par 6.1. vai 6.2. punkta neievērošanu zvejas licenci automātiski aptur un kuģim piemēro sankcijas uz tik ilgu laiku, līdz kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības. III NODAĻA MAKSAS 1. Maksas 1.1. Maksas aprēķina katram kuģim, un to dara, pamatojoties uz nosacījumiem un likmēm, kas noteiktas šim protokolam pievienotajās tehnisko datu lapās. Maksās ietilpst visas saistītās maksas un nodokļi, izņemot parafiskālos maksājumus, ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem. 1.2. Ministrija maksas aprēķina pēc dzīvsvara kilogramos izteiktajām nozvejām, kas norādītas zvejas žurnālā un koriģētas inspekcijas laikā, un saskaņā ar 2. papildinājumā pievienoto attiecīgo tehnisko datu lapu. 1.3. Nākamajā mēnesī pēc licences derīguma termiņa beigām ministrija kuģa īpašniekam vai kuģniecības aģentam nosūta pārskatu par maksām. Vienlaikus šā pārskata kopiju nosūta Savienībai.

1.4. Maksas aprēķina proporcionāli zvejas licences faktiskajam derīguma termiņam un ņemot vērā iespējamos bioloģiskās atjaunošanās periodus. Ja faktisko licences derīguma termiņu tādu iemeslu dēļ, kas radušies pēc maksas nokārtošanas, samazina par vairāk nekā vienu mēnesi, piemēro 1.5. punktu. 1.5. Maksas nokārto, veicot pārskaitījumu uz vienu no I nodaļas 4. punktā minētajiem bankas kontiem. Pārmaksas gadījumā Mauritānijas Valsts kase kuģa īpašniekam vai kuģniecības aģentam izdod kredītzīmi. Šai kredītzīmei atbilstošo summu var atvilkt no nākamā maksājuma. 1.6. Savienība, pamatodamās uz savā datubāzē reģistrētajām agregētajām nozvejām un samaksātajām maksām un avansu (izņemot parafiskālos maksājumus), sagatavo finanšu pārskatu un nosūta to Mauritānijai, kura verificē atbilstību maksām, ko Mauritānija aprēķinājusi saskaņā ar 1.2. punktu. Ja rodas domstarpības par aprēķinātajām maksām, Puses tūlīt sāk apspriešanos (arī Apvienotajā komitejā, ja ir tāda vajadzība) un no jauna verificē nozveju pārskatus, kā arī atbilstošo maksu aprēķinus. 1.7. Galīgo pārskatu par gada nozvejām Puses apstiprina Apvienotajā komitejā. 2. Maksas natūrā 2.1. Saskaņā ar šo protokolu zvejojošo Savienības pelaģiskās zvejas saldētājtraleru un garneļu zvejas kuģu (runa ir par zivju piezvejām) īpašnieki 2 % apmērā no citā kuģī pārkrautajām vai zvejas reisa beigās izkrautajām pelaģisko sugu nozvejām palīdz īstenot rīcībpolitiku, kas paredz zivju izdalīšanu trūcīgajiem iedzīvotājiem. 2.2. Attiecībā uz 6. zvejas kategorijas saldētājtraleriem šos 2 % aprēķina no kopējām visu sugu nozvejām neatkarīgi no to komerciālās vērtības un pieskaita kopējām pieļaujamajām nozvejām. Nozvejas, kuras piešķir kā maksu natūrā, atspoguļo tās kopējās nozvejas sugu sastāvu, kas uz kuģa atrodas brīdī, kad notiek minēto 2 % pārkraušana citā kuģī. Tomēr kuģiem, kuru zvejas mērķsugas ir stavrida un makrele, minētos 2 % var ieskaitīt no L izmēra nozvejām vai – ja tādu nav – no M izmēra nozvejām. Attiecībā uz 1. zvejas kategorijas kuģiem šos 2 % aprēķina, par pamatu ņemot zivju kopējo piezveju. 2.3. Maksāšanai natūrā paredzēto nozveju saņēmēja ir Valsts Zivju izdalīšanas sabiedrība. Saņēmis šo maksu natūrā, Valsts Zivju izdalīšanas sabiedrības pārstāvis vienmēr paraksta kvīti par tās saņemšanu; kuģa kapteinis saņem šīs kvīts kopiju. 2.4. Maksāšanai natūrā paredzēto nozveju nodošana var notikt, izkraujot piestātnē vai pārkraujot citā kuģī ostas teritorijā. Ja notiek pārkraušana citā kuģī ostas teritorijā, nozveju izkraušanu nodrošinošajiem peldlīdzekļiem jābūt pilnībā piemērotiem vajadzīgajām operācijām, lai tādējādi garantētu pareizu šo operāciju norisi. Pelaģiskās zvejas kuģa kapteinis, saskaņojot ar savu kuģniecības aģentu un ar Valsts Zivju izdalīšanas sabiedrību, var izvēlēties tādu Mauritānijas peldlīdzekli, kas ir vislabāk piemērots minēto operāciju veikšanai. 2.5. Ja pastāv acīmredzams risks vai apdraudējums zvejas kuģa, Mauritānijas peldlīdzekļa vai apkalpes drošībai, zvejas kuģa kapteinis var atteikties veikt nozveju izkraušanu minētajā Mauritānijas peldlīdzeklī. Kapteinis par to ziņo Valsts Zivju izdalīšanas sabiedrības pārstāvim, kurš norīko citu peldlīdzekli. 2.6. Maksāšanai natūrā paredzēto nozveju izkraušanas operācijas jāplāno un jāorganizē tā, lai pārliecīgi neietekmētu zvejas kuģa darbību parasto norisi. 2.7. Ja nozveju izkraušanas vietā nepietiek glabāšanas jaudu, zvejas kuģa kapteinis attiecībā uz konkrēto zvejas reisu tiek pilnīgi un galīgi atbrīvots no pienākuma izkraut maksāšanai natūrā paredzētās nozvejas. Šādā gadījumā Valsts Zivju izdalīšanas sabiedrības pārstāvis kapteinim izdod apliecinājumu par to, ka maksāšanai natūrā paredzētās nozvejas nav bijis iespējams izkraut, jo krastā nav vietas, kur tās uzglabāt. Nozvejas, kuras nav varēts izkraut glabāšanas jaudu nepietiekamības dēļ un kuras tāpēc paliek uz kuģa, atvelk no kopējām pieļaujamajām nozvejām. 2.8. Maksa natūrā pilnībā izslēdz jebkāda cita ieguldījuma iespēju. To nekādā gadījumā nevar aizstāt ar līdzvērtīgu naudas summu, nedz arī ieskaitīt kā parādu. 2.9. Natūrā samaksātās nozvejas pārņem Valsts Zivju izdalīšanas sabiedrība un izdala tās trūcīgajiem iedzīvotājiem saskaņā ar Mauritānijas tiesību aktu nosacījumiem. 2.10. Valsts Zivju izdalīšanas sabiedrība ik gadu sagatavo pārskatu par natūrā samaksāto nozveju izlietojumu, saņēmējiem, izdalītajiem daudzumiem un to izdalīšanas nosacījumiem. Minēto pārskatu nodod izvērtēšanai Apvienotajā komitejā. 2.11. Ja rodas grūtības ar šo noteikumu piemērošanu, Puses apspriežas (arī Apvienotajā komitejā), lai apmainītos ar visu noderīgo informāciju par minēto piemērošanu un apzinātu grūtību novēršanai piemērotākos risinājumus. 3. Parafiskālie maksājumi

3.1. Saskaņā ar dekrētu par parafiskālajiem maksājumiem to likmes zvejas kuģiem (maksājamas ārvalstu valūtā) ir šādas: Vēžveidīgo, galvkāju un demersālo sugu zveja (1., 2., 2.a un 3. kategorija) Tilpība (GT) Summa ceturksnī (MRU) < 99 5000 100–200 10 000 201–400 20 000 401–600 40 000 > 600 60 000 Tālu migrējošo un pelaģisko sugu zveja (4., 5., 6. un 7. kategorija) Tilpība Summa mēnesī (MRU) < 2000 5000 2001–3000 15 000 3001–5000 50 000 5001–7000 75 000 7001–9000 100 000 > 9000 130 000 3.2. Izņemot 4. un 5. zvejas kategoriju, parafiskālo maksājumu veic par pilnu ceturksni vai ceturkšņiem neatkarīgi no tā, vai šajā laikā ir bijis bioloģiskās atjaunošanās periods. 3.3. Valūtas maiņas kurss (MRU/EUR), kurš jāizmanto parafiskālo maksājumu veikšanai par kalendāro gadu, ir iepriekšējā gada vidējais maiņas kurss, kuru aprēķina Mauritānijas Centrālā banka un kuru ministrija paziņo vēlākais iepriekšējā gada 1. decembrī pirms šā maiņas kursa piemērošanas. Ja maiņas kurss netiek paziņots, piemēro līdzšinējo kursu. 3.4. Ceturksnis ir viens no trīs mēnešus ilgiem periodiem, kas sākas 1. oktobrī, 1. janvārī, 1. aprīlī vai 1. jūlijā; izņēmums ir protokola pirmais un pēdējais laikposms. 4. Īpaši nosacījumi tunzivju zvejas kuģiem 4.1. Nozveju deklarācijas, kuras ikviens tunzivju zvejas kuģa kapteinis gatavo un katru dienu ar ERS starpniecību nosūta Mauritānijas Krasta apsardzei, izmanto nacionālie zinātniskie institūti, proti, IRD [Institut de Recherche pour le Développement], IEO [Instituto Espanol de Oceanografia] un IPMA [Instituto Portugues Mar e Atmosfera]. Turklāt Savienība tās katru gadu elektroniski iesniedz IMROP [Institut Mauritanien de Recherches Océanographiques et des Pêches]. 4.2. Pamatodamās uz savā datubāzē reģistrētajām agregētajām nozvejām, piemērojamajām maksām un samaksāto avansu, Savienība attiecībā uz katru tunzivju zvejas kuģi sagatavo galīgo pārskatu par maksām, kuras kuģim jānokārto saistībā ar iepriekšējā kalendārā gada zvejas sezonu. 4.3. Šo galīgo pārskatu par maksām Savienība līdz 30. jūnijam nākamajā gadā pēc attiecīgo nozveju gūšanas paziņo Mauritānijai un kuģa īpašniekam. 4.4. Mauritānija 30 dienu laikā pēc galīgā pārskata nosūtīšanas dienas to var apstrīdēt uz dokumentāru pierādījumu pamata. Domstarpību gadījumā Puses apspriežas Apvienotajā komitejā. Ja Mauritānija neiesniedz iebildumus 30 dienu laikā, galīgo pārskatu uzskata par pieņemtu. 4.5. Ja galīgā pārskata summa ir lielāka par vienotas likmes maksu, kas avansā nokārtota par zvejas licences saņemšanu, atlikušo summu kuģa īpašnieks Mauritānijai pārskaita 45 dienu laikā, skaitot no dienas, kad Mauritānija pārskatu apstiprinājusi. Ja galīgā pārskata summa ir mazāka par avansā nokārtoto vienotas likmes maksu, pārmaksāto summu kuģa īpašnieks atgūt nevar. 4.6. Parafiskālos maksājumus veic samērīgi un proporcionāli laikam, kas pavadīts Mauritānijas zvejas zonā. Uzskata, ka mēneša maksājums atbilst 30 faktiskas zvejas dienām. Šis noteikums paredz minēto maksājumu nedalāmību, un iesākta mēneša maksājums attiecīgi jāveic jebkurā gadījumā. 4.7. Kuģis, kas gada laikā zvejojis 1–30 dienas, maksā mēneša maksājumu par vienu mēnesi. Nākamais, otrais mēneša maksājums kļūst maksājams pēc tam, kad beidzies pirmais 30 dienu periods, un tā tālāk. Turpmākie mēneša maksājumi jāveic vēlākais 10 dienas pēc katra nākamā papildu perioda pirmās dienas. IV NODAĻA NOZVEJU DEKLARĒŠANA 1. Elektroniskās paziņošanas sistēma (ERS) 1.1. Puses apņemas ieviest un uzturēt informācijas tehnoloģiju sistēmas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu visas ar nolīguma īstenošanu saistītās informācijas elektronisku apmaiņu. 1.2. Karoga valsts un Mauritānija katra ieceļ ERS korespondentu, kurš kalpo par kontaktpunktu jautājumos, kas saistīti ar šo noteikumu īstenošanu, paziņo viena otrai savu ERS korespondentu kontaktinformāciju un vajadzības gadījumā šo informāciju nekavējoties atjaunina. 1.3. Puses vienojas, ka apmaiņai ar kuģa žurnālā reģistrēto informāciju sākotnēji izmantos ERS 3.1. standartu, kuru vēlāk nomainīs ar 8. papildinājumā minēto UN/FLUX [ANO Fisheries Language for Universal eXchange] jeb FLUX ERS. 1.4. Puses Apvienotajā komitejā nosaka un apstiprina detalizētu kārtību, kādā īstenojama elektroniska apmaiņa ar dažāda veida datiem, jo īpaši nozveju deklarēšana elektroniskās reģistrēšanas un paziņošanas sistēmā (ERS)

1.5. Tiklīdz ERS ir kļuvusi pilnībā funkcionāla, kuģiem, kas nav aprīkoti ar ERS, vairs nav atļauts veikt zvejas darbības saskaņā ar šo protokolu. 1.6. Mauritānija un Savienība tūlīt informē viena otru par visiem informācijas tehnoloģiju sistēmas darbības traucējumiem, kuri kavē zvejas uzraudzības centru (FMC) savstarpējo saziņu. Šādos gadījumos piemēro 4. punktu. 2. Zvejas žurnāls: vispārīgi noteikumi 2.1. Savienības kuģa kapteinis, kura kuģis veic zvejas darbības saskaņā ar šo protokolu, kārto elektronisku zvejas žurnālu, kas integrēts elektroniskā reģistrēšanas un paziņošanas sistēmā (ERS). 2.2. Kapteinis ir atbildīgs par elektroniskajā zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību. Zvejas žurnālā reģistrē vismaz 3.3. punktā prasīto informāciju / tas atbilst noteikumiem, par kuriem Puses ir vienojušās, un tiek ņemtas vērā attiecīgās ICCAT rezolūcijas un ieteikumi. 2.3. Karoga valsts un Mauritānija nodrošina, ka to rīcībā ir ERS datu automātiskai pārraidīšanai vajadzīgais datoraprīkojums un programmatūra, un īsteno procedūras, kas vajadzīgas, lai tie darbotos pareizi. 2.4. Karoga valsts nodrošina datu saņemšanu un reģistrēšanu datorizētā datubāzē, kura ļauj tos drošā veidā glabāt vēl vismaz 36 mēnešus pēc zvejas reisa sākuma. 2.5. Karoga valsts FMC nodrošina, ka tik ilgi, kamēr attiecīgais kuģis atrodas zvejas zonā, un arī tad, ja nozveja nav gūta, zvejas žurnāli ar ERS starpniecību katru dienu tiek automātiski darīti pieejami Mauritānijas Krasta apsardzei. 2.6. Par iepriekš minēto uz kuģiem attiecošos noteikumu neievērošanu neatkarīgi no Mauritānijas tiesību aktos paredzētajām sankcijām zvejas licenci automātiski aptur uz tik ilgu laiku, līdz kuģa īpašnieks ir izpildījis savas saistības. 3. Elektronisko zvejas žurnālu dati 3.1. Kapteinis katru dienu un par katru zvejas operāciju un katru sugu reģistrē aplēstos daudzumus, kas nozvejoti un paturēti uz kuģa vai izmesti jūrā. Nozvejotie vai izmestie daudzumi jāaplēš un jāreģistrē neatkarīgi no attiecīgo zivju svara. 3.2. Ja kuģis atrodas zvejas zonā, bet nezvejo, reģistrē kuģa pozīciju plkst. 23.59. 3.3. Zvejas žurnāla dati katru dienu tiek automātiski pārraidīti karoga valsts zvejas uzraudzības centram (FMC). Pārraida vismaz šādus datus: a) SJO vai CFR (Savienības zvejas flotes reģistrs) identifikācijas numurs un kuģa vārds; b) datums un laiks, kad kuģis izgājis no Mauritānijas ostas un tajā ienācis; c) katras sugas FAO trīsburtu kods; d) attiecīgā ģeogrāfiskā zona, kurā gūtas nozvejas; e) nozveju gūšanas datums un laiks;

g) zvejas rīka tips un tehniskās specifikācijas; h) uz kuģa paturēto nozveju daudzuma aplēse, par katru sugu norādot dzīvsvara kilogramus vai – attiecīgā gadījumā – īpatņu skaitu; i) izmesto nozveju daudzuma aplēse, par katru sugu norādot dzīvsvara kilogramus vai – attiecīgā gadījumā – īpatņu skaitu. 4. Tehniska kļūme vai atteice, kas ietekmē datu reģistrēšanu uz kuģa un elektronisko ziņojumu pārraidīšanu no kuģa 4.1. Karoga valsts FMC un Mauritānijas Krasta apsardze nekavējoties apmainās ar informāciju par jebkuru notikumu, kas varētu ietekmēt ERS datu pārraidīšanu no viena vai vairākiem kuģiem. 4.2. Ja Mauritānijas Krasta apsardze nesaņem datus, kurus kuģim pienākas pārraidīt, par datu nesaņemšanu tā tūlīt informē karoga valsts FMC. Karoga valsts FMC iespējami drīz cenšas noskaidrot, kāpēc ERS dati netiek saņemti, un par šīs izmeklēšanas rezultātu informē Mauritānijas Krasta apsardzi. 4.3. Ja nenotiek datu pārraide no kuģa uz karoga valsts FMC, pēdējais par to nekavējoties paziņo kuģa kapteinim vai operatoram vai, ja tas nav iespējams, tā pārstāvim. Saņēmis šādu paziņojumu, kuģa kapteinis ar jebkādiem piemērotiem telesakaru līdzekļiem katru dienu ne vēlāk kā plkst. 23.59 karoga valsts kompetentajām iestādēm nosūta trūkstošos datus. 4.4. Ja traucējumi radušies uz kuģa uzstādītās elektroniskās pārraides sistēmas darbībā, kuģa kapteinis vai operators nodrošina, ka septiņu dienu laikā pēc traucējumu atklāšanas ERS sistēma tiek salabota vai nomainīta. Pēc šā termiņa beigām kuģim vairs nav atļauts zvejot zvejas zonā, un tam 24 stundu laikā jāatstāj zvejas zona vai jāpiestāj Mauritānijas ostā. Atstāt šo ostu vai atgriezties zvejas zonā kuģis drīkst tikai pēc tam, kad karoga valsts FMC ir konstatējis, ka ERS sistēma atkal darbojas pareizi. 4.5. Ja Mauritānija ERS datus nesaņem Savienības vai Mauritānijas pārziņā esošas elektroniskās sistēmas darbības traucējumu dēļ, attiecīgā Puse tūlīt rīkojas, lai šos traucējumus iespējami drīz novērstu. Par problēmas atrisināšanu nekavējoties paziņo otrai Pusei. 4.6. Karoga valsts FMC ik pēc 24 stundām ar jebkādiem pieejamiem elektronisko sakaru līdzekļiem nosūta Mauritānijas Krasta apsardzei visus ERS ikdienas datus, kurus karoga valsts par savu floti saņēmusi kopš iepriekšējās reizes, kad Mauritānijai pārraidīti ERS dati. Ja šis noteikums tiek ievērots, zvejas darbības nav aizliegtas. Karoga valsts FMC nodrošina, ka trūkstošie dati tiek ievadīti 2.5. punktā minētajā datorizētajā datubāzē un pēc automātiskās saziņas atjaunošanas ir pieejami Mauritānijas Krasta apsardzei. 4.7. Tādu pašu procedūru piemēro sistēmas apkopes operāciju gadījumā, ja tās ilgst vairāk nekā 24 stundas un tādējādi ietekmē Savienības pārziņā esošās sistēmas. 4.8. Par šādām tehniskās apkopes operācijām Savienība informē Mauritānijas Krasta apsardzi. Mauritānija par tām informē savus kompetentos kontroles dienestus. 4.9. Laikposmā, kamēr normāla sistēmas darbība vēl nav atjaunota, netiek uzskatīts, ka Savienības kuģi nav pārsūtījuši savus ERS datus. 5. Zvejas žurnāla pielikums (deklarācija par izkraušanu vai par pārkraušanu citā kuģī) 5.1. Kapteinis, izmantojot elektronisko reģistrēšanas un paziņošanas sistēmu (ERS), pārraida Mauritānijas kompetentajai iestādei šajā nolīgumā prasītos datus par izkrāvumiem vai par pārkrāvumiem citā kuģī. 5.2. Ja notiek izkraušana Mauritānijas ostā vai pārkraušana citā kuģī Mauritānijas ostā vai tās teritorijā, par to ar ERS starpniecību paziņo iepriekš. 5.3. Par 6.1. vai 6.2. punkta neievērošanu Mauritānija automātiski aptur zvejas licenci uz tik ilgu laiku, līdz operators ir izpildījis savas saistības, un par licences apturēšanu informē operatoru.

6. Zinātniskiem mērķiem vākto datu ticamība 6.1. Lai iepriekšējos punktos minētajos dokumentos iekļauto informāciju līdz ar citiem datiem varētu izmantot zvejas resursu stāvokļa izmaiņu uzraudzībā, tai jāatspoguļo patiesā zvejas situācija. 6.2. Uz kuģa paturētajām nozvejām piemēro spēkā esošo Mauritānijas tiesību aktu prasības par nozveju minimālo izmēru. Minētās prasības norādītas 5. papildinājumā. Tomēr tās var grozīt, ņemot vērā relevantos zinātnisko pētījumu rezultātus. 6.3. Saraksts ar pārrēķina koeficientiem, kurus izmanto bezgalvas/nesadalītu un/vai ķidātu/nesadalītu nozveju pārrēķināšanai, ir pievienots 6. papildinājumā. Šo sarakstu var grozīt, ņemot vērā relevantos zinātnisko pētījumu rezultātus. 7. Pieļaujamā neatbilstība Pieļaujamā neatbilstība starp zvejas žurnālā deklarētajām nozvejām un jūrā veiktas inspekcijas vai izkraušanas laikā pēc reprezentatīviem paraugiem noteiktajām nozvejām, ir: 10 % kuģiem, kas nav saldētājkuģi, 4 % saldētājkuģiem, arī tiem, kas zvejo pelaģiskās sugas. Starpību aprēķina, par pamatu ņemot dzīvsvara ekvivalentu. Attiecībā uz kastu skaitu neatbilstība netiek pieļauta. 8. Piezvejas Piezveju apjoms ir norādīts šim protokolam pievienotajās tehnisko datu lapās. Ja tajās nav noteikts citādi, piezveju procentuālo daļu aprēķina katra zvejas reisa beigās. Ja minētā procentuālā daļa ir lielāka nekā atļautās piezvejas, piemēro sankcijas. Saskaņā ar ICCAT ieteikumiem Puses, īstenojot pasākumus, kas palielina netīši notvertu īpatņu izdzīvošanas iespējas, cenšas mazināt zvejas darbību netīšo ietekmi uz bruņrupučiem un jūrasputniem. 9. Aizliegtās sugas Saskaņā ar Konvenciju par migrējošām sugām un ar ICCAT rezolūcijām aizliegts zvejot divragaino velnraju (Manta birostris), milzu haizivi (Cetorhinus maximus), balto haizivi (Carcharodon carcharias), lielacu lapshaizivi (Alopias superciliosus), Sphyrnidae dzimtas āmurhaizivis (izņemot Sphyrna tiburo), okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis), kā arī vaļhaizivi (Rhincodon typus). Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem ir aizliegts uz kuģa atdalīt haizivju spuras un tās paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut. Neskarot iepriekš minēto un lai atvieglotu glabāšanu uz kuģa, haizivju spurās var izdarīt iegriezumus un tās pielocīt pie liemeņa, tomēr pirms izkraušanas spuras no liemeņa atdalīt nedrīkst. 10. Kumulatīvo nozveju deklarēšana reizi ceturksnī 10.1. Savienība pirms katra ceturkšņa beigām Mauritānijas iestādēm iesniedz no Eiropas Komisijas datubāzes izgūtus un šā protokola 8. panta 3. punktā minētus agregētus datus par nozveju daudzumu (sadalījumā pa nozvejas mēnešiem un sugām), ko katrs kuģis guvis kārtējā gada iepriekšējos ceturkšņos, kā arī datus par izkraušanas vietām. Šie dati ir provizoriski un var mainīties, un tajos attiecīgā gadījumā ņem vērā datus, ko katru gadu sniedz novērotāji.

10.2. Minētos agregētos datus Mauritānija analizē un ziņo par visām būtiskajām nesakritībām ar saņemtajiem zvejas žurnālu datiem. Karoga valstis izmeklē paziņotās nesakritības un vajadzības gadījumā datus atjaunina. Ja nesakritības starp datu avotiem saglabājas, lietu nodod izskatīšanai Apvienotajā komitejā. 10.3. Pārrēķina koeficienti, kurus izmanto bezgalvas/nesadalītu un/vai ķidātu/nesadalītu nozveju pārrēķināšanai, ir pievienoti 6. papildinājumā. V NODAĻA IZKRAUŠANA UN PĀRKRAUŠANA CITĀ KUĢĪ 1. Izkraušana Neskarot tālāk norādītos atbrīvojumus, izkraušanas pienākums attiecas uz demersālās, garneļu un pelaģiskās zvejas flotes kuģiem (izņemot pelaģiskās zvejas saldētājkuģus). 1.1. Demersālās zvejas flotei (ja nav atbrīvojuma) ir pienākums nozvejas izkraut Mauritānijas ostā. 1.2. Liela karstuma periodos garneļu zvejas flotei pēc kuģa īpašnieka pieprasījuma nosaka īpašus atbrīvojumus. 1.3. Izkraušanas pienākums ne vienmēr nozīmē arī glabāšanas un apstrādes pienākumu. 1.4. Pelaģiskās zvejas flotei (izņemot saldētājkuģus) izkraušanas pienākums jāievēro tiktāl, cik to ļauj Mauritānijas zivju apstrādes ražotņu kapacitāte un faktiskais tirgus pieprasījums. 1.5. Pēdējā zvejas reisā (reiss pirms kuģa iziešanas no Mauritānijas zvejas zonām uz laiku, kas nav īsāks par trijiem mēnešiem) izkraušanas pienākums kuģim nav jāpilda. Garneļu zvejas kuģiem šis laiks ir divi mēneši. Tomēr piemēro VI nodaļas 1.9. punktu. 1.6. Izkraušanas dienu Savienības kuģa kapteinis, izmantojot ERS (ieteicams) vai – ja tādas iespējas nav – pa e-pastu, kura kopiju nosūta Savienības delegācijai, vismaz 24 stundas iepriekš paziņo Mauritānijas Krasta apsardzei un tās Mauritānijas ostas iestādēm, kurā kapteinis vēlas veikt izkraušanu, un norāda arī šādu informāciju: a) izkraušanu paredzējušā zvejas kuģa vārds; b) paredzētais izkraušanas datums un laiks; c) izkraušanas osta; d) katras izkraujamās sugas daudzums (norādot dzīvsvara kilogramus un sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu). 1.7. Attiecībā uz tunzivju zvejas kuģiem saskaņā ar ICCAT Ieteikumu Nr. 18-09 iepriekšēju pieprasījumu par ienākšanu ostā nosūta vismaz 72 stundas pirms paredzamās ierašanās ostā. 1.8. Atbildot uz iepriekš minēto paziņojumu, Mauritānijas Krasta apsardze turpmāko 12 stundu laikā pa faksu vai pa e-pastu dod piekrišanu kapteinim vai viņa pārstāvim un atbildes kopiju nosūta Savienības delegācijai. 1.9. Savienības kuģis, kas izkraušanu veic Mauritānijas ostā, ir atbrīvots no visiem nodokļiem vai līdzvērtīgas iedarbības maksājumiem, izņemot ostas nodevas un maksas, kuras tādos pašos apstākļos piemēro arī Mauritānijas kuģiem.

1.10. Uz izkrautajiem zvej