ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
10.a

iekļauj šādu pantu: “33.a pants Ziņojums 1. Lai atvieglotu Eiropas Parlamenta un Padomes regulas īstenošanas uzraudzību, Komisija, pienācīgi ņemot vērā konfidenciālas informācijas aizsardzības prasības 19. panta izpratnē, iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei kā daļu no dialoga par tirdzniecības aizsardzības instrumentu, kas notiek starp Komisiju, Eiropas Parlamentu un Padomi, ikgadēju ziņojumu par šīs regulas piemērošanu un ieviešanu. Ziņojumā iekļauj informāciju par pagaidu un galīgo pasākumu piemērošanu, izmeklēšanas pārtraukšanu bez pasākumu noteikšanas, saistībām, atkārtotu izmeklēšanu, pārskatīšanu un pārbaudēm uz vietas un to dažādo struktūru darbību, kurām ir jāuzrauga šīs regulas īstenošana un no tās izrietošo saistību ievērošana. Ziņojumā iekļauj arī informāciju par trešo valstu izmantotajiem tirdzniecības aizsardzības instrumentiem, kas vērsti pret Savienību, un tās Savienības rūpniecības nozares atlabšanu, kuru skāruši šie izmantotie pasākumi, un pārsūdzības pret dažādajiem izmantotajiem pasākumiem. Tajā iekļauj Komisijas Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas, kā arī MVU palīdzības dienesta darbības saistībā ar šīs regulas piemērošanu. 2. Eiropas Parlaments viena mēneša laikā pēc Komisijas ziņojuma iesniegšanas var uzaicināt Komisiju uz atbildīgās Parlamenta komitejas ad hoc sanāksmi, lai izklāstītu un izskaidrotu visus jautājumus saistībā ar šīs regulas piemērošanu. Par šo ziņojumu var sagatavot arī rezolūciju. 3. Vēlākais sešu mēnešu laikā pēc ziņojuma iesniegšanas Eiropas Parlamentam Komisija to publisko.”. [Gr. 68]
(4)

Atšķirības dažādu dalībvalstu valsts noregulējuma noteikumos un attiecīgajā administratīvajā praksē var būt iemesls tam, kādēļ bankām un klientiem jāsedz lielākas aizņēmumu izmaksas tikai to uzņēmējdarbības vietas dēļ un neatkarīgi no to patiesās kredītspējas. Turklāt banku klienti neatkarīgi no pašu kredītspējas dažās dalībvalstīs saskaras ar augstākām aizņēmuma likmēm nekā banku klienti citās dalībvalstīs.
(12) Kaut gan noteikumus par jūras telpiskajiem plānojumiem un integrētās piekrastes pārvaldības stratēģijām ir lietderīgi pieņemt Savienībai, dalībvalstis un to kompetentās iestādes saglabātu atbildību par to, kā attiecībā uz to jūras ūdeņiem un piekrastes zonām tiks plānots un noteikts šo plānu un stratēģiju saturs, tostarp par jūras telpas sadalījumu starp dažādām nozaru darbībām.

(12) Kaut gan saskaņotu un pārredzamu regulējumu par jūras telpiskajiem plānojumiem un integrētās piekrastes pārvaldības stratēģijām ir lietderīgi pieņemt Savienībai, dalībvalstis un to kompetentās iestādes saglabātu atbildību par to, kā attiecībā uz to jūras ūdeņiem un piekrastes zonām tiks plānots un noteikts šo plānu un stratēģiju saturs, tostarp par jūras telpas sadalījumu starp dažādām nozaru darbībām un jūrniecības izmantojuma veidiem .
(2)

pēc 18. panta iekļauj šādu pantu: “18.a pants Majota Atkāpjoties no 17. panta, Francija var ierobežot pieņemt saglabāšanas pasākumus, kas tiek uzskatīti par nepieciešamiem to dabas resursu saglabāšanai, kuri ir aizsargāti ar Majotas jūras dabas parka izveides tiesību aktiem, tostarp pasākumus, ar kuriem ierobežo zveju ūdeņos līdz pat 100 jūras jūdžu attālumā no Majotas bāzes līnijām un visā Majotas jūras dabas parka teritorijā , atļaujot to veikt tikai zvejas kuģiem, kas reģistrēti Majotas zvejas ostās vai nu Savienības kuģu reģistrā, vai 15. panta 6. punktā minētajā pagaidu reģistrā, izņemot Savienības kuģus, kas divu gadu laikā līdz 2014. gada 1. janvārim zvejojuši šajos ūdeņos vismaz 40 dienas, ciktāl tie nepārsniedz tradicionāli īstenoto zvejas intensitāti.”[Gr. 14]
P7_TA(2013)0570

Finanšu instruments demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā pasaulē ***I

Eiropas Parlamenta 2013. gada 11. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā pasaulē (COM(2011)0844 – C7-0496/2011 – 2011/0412(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2016/C 468/71)

Eiropas Parlaments,

(1) OV C 11, 15.1.2013., 81. lpp.

(2) OV C 391, 18.12.2012., 110. lpp.

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Komisijas deklarācija par stratēģisko dialogu ar Eiropas Parlamentu (1)

Pamatojoties uz LES 14. pantu, Eiropas Komisija veidos stratēģisko dialogu ar Eiropas Parlamentu pirms Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 235/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijas un cilvēktiesību veicināšanai visā pasaulē, plānošanas un vajadzības gadījumā pēc sākotnējas apspriedes ar attiecīgajiem labuma guvējiem. Eiropas Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam attiecīgos pieejamos dokumentus par plānošanu, norādot katrai valstij/reģionam paredzēto indikatīvo piešķīrumu un katras valsts/reģiona prioritātes, iespējamos rezultātus un pa prioritārajām ģeogrāfiskajām programmām iedalītus indikatīvos piešķīrumus, kā arī palīdzības izvēles iespējas (2). Eiropas Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam attiecīgos pieejamos dokumentus par plānošanu ar norādītām tematiskām prioritātēm, iespējamiem rezultātiem, palīdzības izvēles iespējām2 un finanšu piešķīrumiem tematiskajās programmās paredzētajām prioritātēm. Eiropas Komisija ņems vērā Eiropas Parlamenta pausto nostāju šajā jautājumā.

Šīs regulas spēkā esamības laikā Eiropas Komisija veidos stratēģisko dialogu ar Eiropas Parlamentu, sagatavojot vidusposma pārskatu un pirms jebkādas būtiskas plānošanas dokumentu pārskatīšanas.

Pēc Eiropas Parlamenta uzaicinājuma Eiropas Komisija skaidros, kur Eiropas Parlamenta apsvērumi plānošanas dokumentos ir ņemti vērā, un visus citus ieteikumus saistībā ar stratēģisko dialogu.

Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas kopīgā deklarācija par vēlēšanu novērošanas misijām

Eiropas Parlaments, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija uzsver nozīmīgo Eiropas Savienības vēlēšanu novērošanas misiju (EU EOMs) ieguldījumu Savienības ārējo attiecību politikā, atbalstot demokrātiju partnervalstīs. ES vēlēšanu novērošanas misijas palīdz uzlabot vēlēšanu procesu pārredzamību un uzticēšanos tiem un sniedz izsvērtus vēlēšanu izvērtējumus, kā arī ieteikumus to turpmākai uzlabošanai saistībā ar ES sadarbību un politisko dialogu ar partnervalstīm. Šajā saistībā Eiropas Parlaments, Eiropas Savienības Padome un Eiropas Komisija vienojas, ka līdz 25 % no budžeta periodā no 2014. līdz 2020. gadam saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 235/2014 (2014. gada 11. marts), ar ko izveido finanšu instrumentu demokrātijai un cilvēktiesībām visā pasaulē, būtu jāatvēl ES vēlēšanu novērošanas misiju finansēšanai – atkarībā no ikgadējām vēlēšanu prioritātēm.

(1) Eiropas Komisija būs pārstāvēta atbildīgā komisāra līmenī.

(2) Vajadzības gadījumā.
4)

Aicinājumos iesniegt priekšlikumus Eiropas Komisija skaidri nemudina izmantot cilvēka embriju cilmes šūnas. Iespējamā pieaugušu cilvēku vai cilvēka embriju cilmes šūnu izmantošana ir atkarīga no zinātnieku atzinuma, ņemot vērā mērķus, ko viņi vēlas sasniegt. Praksē lielākā daļa no Kopienas finansējuma cilmes šūnu izpētei ir atvēlēta pētījumiem, kuros izmanto pieaugušu cilvēku cilmes šūnas. Nav iemesla to būtiski mainīt pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”.
2. Komisija novērtē informāciju, kas iesniegta par ex ante nosacījumu ievērošanu, sagatavojot gada darba programmu 2014. gadam, kā minēts 6. panta 1. punktā. Pieņemot gada darba programmu, tā var nolemt apturēt visu vai daļu Savienības finansiālās palīdzības, kamēr sekmīgi tiek izpildīti ex ante nosacījumi.

2. Sagatavojot gada darba programmu 2014. gadam, kā minēts 6. panta 1. punktā, Komisija novērtē informāciju, kas iesniegta par ex ante nosacījumu izpildi, jo īpaši to, ka ir atrisinātas nopietnās administratīvās, juridiskās, finansiālās un tehniskās problēmas vai ir veikti pasākumi, lai tās atrisinātu . Ja Komisija ir sniegusi argumentētu atzinumu par pārkāpumu saistībā ar 1. punkta a) apakšpunktā minēto nosacījumu neievērošanu vai ja 1. punkta b) vai c) apakšpunktā minētie nosacījumi nav pietiekami ievēroti, Komisija var nolemt apturēt visu Savienības finansiālo palīdzību vai daļu no tās, līdz sekmīgi tiek izpildīti ex ante nosacījumi.
1. Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) datus par 2. panta c) un d) punktā minētajiem iedzīvotājiem pārskata laikā. Ja nevar piemērot 2. panta d) punkta i) un ii) daļā minētos kritērijus, dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) datus par iedzīvotājiem to juridiskajā vai reģistrētajā dzīvesvietā pārskata laikā; šajā gadījumā tās pieliek pienācīgas pūles, lai noteiktu iespējami precīzākus datus par 2. panta c) un d) punktā minētajiem iedzīvotājiem.

1. Dalībvalstis sniedz Komisijai (Eurostat) statistikas datus par 2. panta c) un d) punktā minētajiem iedzīvotājiem pārskata laikā. Sniegtie statistikas dati aptver šādus mainīgos lielumus:
a) attiecīgi informē pieprasījuma iesniedzēju dalībvalsti; b) nosūta pieprasījumu tā oriģinālvalodā pārējām dalībvalstīm; c) viena mēneša laikā vai nu atļauj īpašo pasākumu, vai, ja Komisija pret to iebilst, informē par to attiecīgo dalībvalsti , pārējās dalībvalstis, Eiropas Parlamenta kompetentās komitejas un Revīzijas palātu, sniedzot detalizētu pamatojumu .
(1)

Sarunas par ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN jeb Nolīgumi) starp: CARIFORU reģiona valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, tika noslēgtas 2007. gada 16. decembrī; Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Centrālāfrikas līgumslēdzēju pusi, no otras puses, tika noslēgtas 2007. gada 17. decembrī (Kamerūnas Republiku); Ganas Republiku, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, tika noslēgtas 2007. gada 13. decembrī; Kotdivuāras Republiku, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, tika noslēgtas 2007. gada 7. decembrī; Austrumāfrikas un Āfrikas dienvidu daļas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, tika noslēgtas 2007. gada 28. novembrī (Seišelu Salu Republika un Zimbabves Republika), 2007. gada 4. decembrī (Maurīcijas Republika), 2007. gada 11. decembrī (Komoru Savienība un Madagaskaras Republika) un 2008. gada 30. septembrī (Zambijas Republika); Dienvidāfrikas Attīstības kopienas (DAK) EPN valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, tika noslēgtas 2007. gada 23. novembrī (Botsvānas Republika, Lesoto Karaliste, Svazilendas Karaliste, Mozambikas Republika) un 2007. gada 3. decembrī (Namībijas Republika); Austrumāfrikas Kopienas (AĀK) partnervalstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, tika noslēgtas 2007. gada 27. novembrī; Klusā okeāna valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, tika noslēgtas 2007. gada 23. novembrī.
Enerģijas nodokļus nevajadzētu piemērot enerģijas reģenerācijai no atkritumiem un jo īpaši atkritumu izmantošanai par alternatīvu degvielu, ņemot vērā to, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvas 2008/98/EK par atkritumiem (2) mērķis ir ražotājus un atkritumu apsaimniekotājus atbrīvot no atkritumiem visenergoefektīvākajā un resursu ziņā vissaudzīgākajā veidā un tā par svarīgāko uzdevumu nosaka nevis apglabāšanu, bet gan reģenerāciju.

(6) Katru no šiem elementiem aprēķina, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas nodrošina nediskriminējošu režīmu dažādiem energoavotiem. Attiecībā uz CO2 nodokļiem par atsauci kalpo CO2 emisijas, ko izraisa katra attiecīgā energoprodukta izmantošana, izmantojot atsauces CO2 emisijas koeficientu, kas noteikts Komisijas 2007. gada 18. jūlija Lēmumā 2007/589/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un ziņošanai par tām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK. Attiecībā uz vispārējiem enerģijas patēriņa nodokļiem par atsauci kalpo enerģijas saturs dažādos energoproduktos un elektroenerģijā, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. aprīļa Direktīvā 2006/32/EK par enerģijas galapatēriņa efektivitāti un energoefektivitātes pakalpojumiem un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 93/76/EEK. Šajā kontekstā jāņem vērā biomasas vai no biomasas iegūtu produktu vides priekšrocības. Šos produktus apliek ar nodokļiem, pamatojoties uz CO2 emisijas koeficientiem, kas noteikti Lēmumā 2007/589/EK biomasai vai nobiomasas iegūtiem produktiem, un uz enerģijas saturu šādos produktos, kā noteikts Direktīvas 2009/28/EK III pielikumā. Biodegvielas un bioloģiskie šķidriekurināmie, kas definēti 2. panta h) un i) punktā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvā 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu, ir lielākā no attiecīgajām kategorijām. Tā kā šo produktu priekšrocības vides ziņā atšķiras atkarībā no tā, vai tie atbilst minētās direktīvas 17. pantā noteiktajiem ilgtspējības kritērijiem, īpašās atsauces vērtības biomasai un no biomasas iegūtiem produktiem jāpiemēro tikai tad, kad šie kritēriji ir izpildīti.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis CE 136/111

Trešdiena, 2011. gada 19. janvāris

EK un Serbijas Stabilizācijas un asociācijas nolīgums ***

P7_TA(2011)0015

Eiropas Parlamenta 2011. gada 19. janvāra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes un Komisijas lēmumam attiecībā uz Stabilizācijas un asociācijas nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Serbijas Republiku, no otras puses (15619/1/2007 – C7-0341/2010 – 2007/0255(NLE))

2012/C 136 E/28

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

— ņemot vērā projektu Padomes un Komisijas lēmumam (15619/1/2007),

— ņemot vērā Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un Serbiju (16005/2007),

— ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 217. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 8. punktu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 101. panta otro daļu (C7-0341/2010),

— ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 8. punktu,

— ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A7-0362/2010),

1. piekrīt nolīguma slēgšanai;
(18)

Lai panāktu savstarpēju ieguvumu, ir svarīga Eiropas pētniecības starptautiskā un pasaules dimensija. Tādēļ, no vienas puses, jāparedz iespēja Pamatprogrammā (2012–2013) piedalīties valstīm, kuras šādā nolūkā noslēgušas vajadzīgos nolīgumus, un projektu līmenī jāparedz iespēja tajā uz savstarpēja izdevīguma pamata piedalīties iestādēm no trešām valstīm un starptautiskām zinātniskās sadarbības organizācijām. No otras puses, tas nozīmē arī to, ka tieši attiecībā uz ITER projektu starptautiskajiem partneriem pilnībā ir jāievēro to finansiālās saistības.
(31)

Spektra regulējumam ir spēcīgas pārrobežu jeb starptautiskas dimensijas tā izplatīšanas rakstura, no to tirgu starptautiskā rakstura, kas balstīti uz radio viļņu izmantošanas pakalpojumiem, kā arī vajadzības izvairīties no kaitīgiem traucējumiem starp valstīm dēļ. Turklāt atsauces uz starptautiskajiem nolīgumiem Direktīvā 2002/21/EK un 2002/20/EK, kas grozīta ar Direktīvu 2009/140/EK nozīmē, ka dalībvalstis nedrīkst uzņemties starptautiskas saistības, kas kavē vai ierobežo to Savienības saistību izpildi. Dalībvalstīm saskaņā ar tiesu praksi būtu jāpieliek visas nepieciešamās pūles, lai nodrošinātu to kompetencē esošu Savienības jautājumu atbilstīgu pārstāvniecību starptautiskās organizācijās, kas atbild par spektra koordināciju. Turklāt, ja Savienības politika vai kompetence ir apdraudēta, Savienībai būtu politiski jāvada sarunu sagatavošana un jānodrošina vienota viedokļa paušana daudzpusējās sarunās, tostarp Starptautiskajā telekomunikāciju savienībā, kas atbilst tās atbildības līmenim par spektra jautājumiem saskaņā ar Savienības tiesību aktiem , lai attiecībā uz spektra izmantošanu panāktu pasaules mēroga sinerģijas un apjomradītus ietaupījumus . [Gr. 30]
1c)

regulas 35. pantu aizstāj ar šādu pantu: “35. pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt 17. panta 2. punktā un 21. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku. 2. Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā vienlaikus par to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 3. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot 35.a un 35.b panta nosacījumus. 35.a pants Deleģēšanas atsaukšana 1. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 17. panta 2. punktā un 21. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. 2. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par pilnvaru deleģēšanas atsaukšanu, cenšas pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to savlaicīgi informēt otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus. 3. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neietekmē jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 35.b pants Iebildumi pret deleģētajiem aktiem 1. Eiropas Parlaments vai Padome divu mēnešu laikā pēc paziņošanas dienas var paust iebildumus pret deleģēto aktu. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 2. Ja līdz 1. punktā minētā laikposma beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā tajā norādītajā datumā. Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu nepaust iebildumus. 3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome 1. punktā minētajā laikposmā pauž iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šo iebildumu iemeslus.”.
8)

Regulas 35. pantu aizstāj ar šo: “35. pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt 17. panta 2. punktā un 21. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz šīs regulas piemērošanas laiku. 2. Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 3. Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot 35.a un 35.b panta nosacījumus. 35.a pants Deleģēšanas atsaukšana 1. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 17. panta 2. punktā un 21. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. 2. Iestāde, kura ir sākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par pilnvaru deleģēšanas atsaukšanu, cenšas pirms galīgā lēmuma pieņemšanas par to savlaicīgi informēt otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, un minot iespējamos atsaukšanas iemeslus. 3. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neietekmē jau spēkā esošos deleģētos aktus. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 35.b pants Iebildumi pret deleģētajiem aktiem 1. Eiropas Parlaments vai Padome divu mēnešu laikā pēc paziņošanas dienas var paust iebildumus pret deleģēto aktu. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 2. Ja līdz 1. punktā minētā laikposma beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav pauduši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā tajā norādītajā datumā. Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā laikposma beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu nepaust iebildumus. 3. Ja Eiropas Parlaments vai Padome 1. punktā minētajā laikposmā pauž iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kura pauž iebildumus pret deleģēto aktu, norāda šo iebildumu iemeslus.”
(4)

Direktīvas 4. pantu aizstāj ar šādu pantu: “4. pants Novērtējums, informēšana un uzklausīšana 1. Riska novērtējumā, ko veic saskaņā ar Direktīvu 89/391/EEK, darba devējs iekļauj strādājošo vīriešu un sieviešu reproduktīvās veselības apdraudējuma novērtējumu. Sakarā ar visām darbībām, kuras varētu būt saistītas ar īpašu risku tikt pakļautiem to faktoru, procesu vai darba apstākļu iedarbībai, kuru nepilnīgs uzskaitījums sniegts I pielikumā, darba devējs novērtē šīs iedarbības veidu, pakāpi un ilgumu uz 2. pantā definētajām strādājošajām sievietēm un strādājošajām sievietēm, kas varētu būt kādā no 2. pantā minētajām situācijām attiecīgajā uzņēmumā un/vai organizācijā, novērtējot to tieši vai izmantojot Direktīvas 89/391/EEK 7. pantā minētos aizsardzības un profilakses dienestus, lai: — novērtētu visus riskus, kas var negatīvi ietekmēt drošību vai veselību, kā arī visu iespējamo ietekmi uz šīs direktīvas 2. pantā definēto strādājošo sieviešu un to strādājošo sieviešu, kuras varētu būt kādā no šīs direktīvas 2. pantā minētajām situācijām, grūtniecību vai barošanu ar krūti, — pieņemtu lēmumu par to, kādi pasākumi būtu jāveic. 2. Neierobežojot Direktīvas 89/391/EEK 10. pantu, šīs direktīvas 2. pantā definētās strādājošās sievietes un strādājošās sievietes, kas varētu būt kādā no šīs direktīvas 2. pantā minētajām situācijām attiecīgajā uzņēmumā un/vai organizācijā, un/vai viņu pārstāvjus un attiecīgos sociālos partnerus informē par 1. punktā minētā novērtējuma rezultātiem un par visiem pasākumiem, kas veicami attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā. 3. Veic piemērotus pasākumus, lai nodrošinātu attiecīgā uzņēmuma vai iestādes darbiniekiem un/vai viņu pārstāvjiem iespējas uzraudzīt šīs direktīvas piemērošanu vai iesaistīties tās piemērošanā, jo īpaši attiecībā uz pasākumiem, par kuriem lēmumu pieņem darba devējs un kuri minēti 2. punktā, neskarot darba devēja atbildību par šo pasākumu pieņemšanu. 4. Strādājošo un/vai viņu pārstāvju uzklausīšana un iesaistīšanās to jautājumu risināšanā, uz kuriem attiecas šīs direktīvas darbības joma, notiek saskaņā ar Direktīvas 89/391/EEK 11. pantu.”;
(7)

Atzīstot, ka neatbilstoša ekspluatācijas pārtraukšana un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas finansēšana no pamatdarbības peļņas , jānodrošina summa EUR 300 miljonu apmērā no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, lai finansētu Kozlodujas kodolelektrostacijas 1.– 4. bloka ekspluatācijas izbeigšanu laikposmā no 2010. gada līdz 2013. gadam. 180 miljonu EUR no šīs summas būtu jāizmanto ekspluatācijas pārtraukšanas programmas īstenošanai, bet atlikusī summa 120 miljonu EUR apmērā būtu jāizmanto pasākumiem, lai finansētu gan energoefektivitāti, gan energotaupības pasākumus.