PASKAIDROJUMA RAKSTS Pamatojoties uz attiecīgo Padomes pilnvarojumu[1], Eiropas Komisija risināja sarunas ar Marokas Karalisti, lai pagarinātu 2006. gada 22. maija protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti. Beidzoties šīm sarunām, 2011. gada 25. februārī ir parafēts protokols, ar kuru pagarina iepriekšējo protokolu. Tas attiecas uz laikposmu no 2011. gada 28. februāra līdz 2012. gada 27. februārim, jo līdz tam spēkā esošā protokola darbības termiņš ir beidzies 2011. gada 27. februārī. Šā protokola ierosinātais darbības termiņš ir viens gads, lai dotu ES vajadzīgo laiku tāda jauna protokola perspektīvu izvērtēšanai, kuram būtu ilgāks darbības termiņš. Šī procedūra ir uzsākta paralēli ar procedūrām, kas attiecas uz lēmumu, kuru Padome ar Parlamenta piekrišanu pieņem par paša protokola noslēgšanu, un Padomes regulu par zvejas iespēju iedalīšanu ES dalībvalstīm. Formulējot savu nostāju sarunās, Komisija pamatojās arī uz retrospektīvu novērtējumu, kuru veica ārēji eksperti, kā arī uz krājumu stāvokļa zinātnisko datu kopīgu novērtējumu. Nolīguma protokola galvenais mērķis ir noteikt Eiropas Savienības kuģiem piedāvātās zvejas iespējas atkarībā no pieejamā pārpalikuma, kā arī attiecīgo finansiālo ieguldījumu, kas nepārprotami pienākas par piekļuves tiesībām un nozares atbalstam. Mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kurā abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Marokas zvejas zonā. Jaunais protokols ir saskaņā ar abu pušu vēlmi stiprināt partnerattiecības un sadarbību zivsaimniecības nozarē, izmantojot visus pieejamos finanšu instrumentus. Tādēļ tiek uzsvērta vajadzība izveidot labvēlīgu tiesisku regulējumu ieguldījumu attīstībai šajā nozarē un veicināt nerūpniecisko zveju. Protokola finansiālais ieguldījums — EUR 36 100 000 par visu laikposmu — pamatojas uz: a) ne vairāk par 119 zvejas atļaujām ES kuģiem nerūpnieciskajai zvejai, bentisko sugu un tunzivju zvejai, kā arī 60 000 tonnu maksimālo nozveju rūpnieciskajai pelaģiskajai zvejai un b) atbalstu EUR 13 500 000 apmērā zivsaimniecības nozares politikas attīstībai Marokas Karalistē. Šis atbalsts atbilst valsts politikas mērķiem zivsaimniecības jomā. Konkrētāk, šajā protokolā tāpat kā iepriekšējā paredzētas zvejas iespējas šādās sešās kategorijās: - nerūpnieciskā pelaģiskā zveja ziemeļos: 20 seineri, - nerūpnieciskā zveja ziemeļos: 30 kuģi zvejai ar grunts āķu jedām, - nerūpnieciskā zveja dienvidos: 20 kuģi, - bentiskā zveja: 22 kuģi, - tunzivju zveja: 27 kuģi, - rūpnieciskā pelaģiskā zveja: 60 000 tonnu nozvejas. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei pieņemt lēmumu par šā protokola parakstīšanu un provizorisku piemērošanu. 2011/0140 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Savienības vārdā parakstītu un provizoriski piemērotu protokolu, kurā noteiktas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. pantu saistībā ar tā 218. panta 5. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[2], tā kā: 1. Padome 2006. gada 22. maijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 764/2006, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti[3]. 2. Tā protokola darbības termiņš, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kurš paredzēts minētajā partnerattiecību nolīgumā, ir beidzies 2011. gada 27. februārī. 3. Šo sarunu rezultātā 2011. gada 25. februārī tika parafēts nolīguma protokols. 4. Eiropas Savienība risināja sarunas ar Marokas Karalisti (turpmāk „Maroka”) par tā protokola pagarināšanu, ar kuru Eiropas Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Marokas suverenitātē vai jurisdikcijā. Lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienības kuģi var turpināt zvejas darbības, protokola 12. pantā paredzēts, ka protokolu provizoriski piemēro no 2011. gada 28. februāra. 5. Nolīgums būtu jāparaksta un jāpiemēro provizoriski, kamēr nav pabeigtas tā noslēgšanai vajadzīgās procedūras, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo Savienības vārdā tiek atļauts parakstīt Eiropas Savienības un Marokas Karalistes protokolu, kurā noteiktas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, ņemot vērā minētā protokola noslēgšanu. Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētāju pilnvaro norīkot personu vai personas, kas ir tiesīga vai tiesīgas Eiropas Savienības vārdā parakstīt protokolu, ņemot vērā tā noslēgšanu. 3. pants Protokolu saskaņā ar tā 12. pantu provizoriski piemēro no 2011. gada 28. februāra, kamēr nav pabeigtas procedūras tā noslēgšanai. 4. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS PROTOKOLS starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par zvejas iespējām un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 6. Saskaņā ar nolīguma 5. pantu no 2011. gada 28. februāra uz vienu gadu piešķirtās zvejas iespējas ir noteiktas šim protokolam pievienotajā tabulā. 7. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4. un 5. panta noteikumiem. 8. Piemērojot nolīguma 6. pantu, kuģi ar Eiropas Savienības (ES) dalībvalsts karogu var veikt zvejas darbības Marokas zvejas zonās tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kas izdota saskaņā ar šo protokolu un tam pievienotajā pielikumā izklāstīto kārtību. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums par šā protokola 1. pantā minēto laikposmu ir EUR 36 100 000[4]. 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6. un 10. panta noteikumiem. 3. Šā panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu ES veic ne vēlāk par četriem mēnešiem pēc šā protokola parakstīšanas dienas. 4. Finansiālo ieguldījumu iemaksā Marokas Karalistes Galvenajam kasierim kontā, kurš atvērts Karalistes Valsts kasē un kura rekvizītus paziņo Marokas iestādes. 5. Atbilstīgi šā protokola 6. pantam finansiālā ieguldījuma izmantošana ir vienīgi Marokas iestāžu kompetencē. 3. pants Zinātniskā darba koordinēšana 1. Abas Puses apņemas sekmēt atbildīgu zveju Marokas zvejas zonās, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos. 2. Šā protokola darbības laikā ES un Marokas iestādes sadarbojas, lai uzraudzītu resursu stāvokli Marokas zvejas zonā; šim nolūkam saskaņā ar nolīguma 4. panta 1. punktu tiek rīkotas kopējas zinātniskas sanāksmes. 3. Pamatojoties uz šo sanāksmju secinājumiem un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, abas Puses savstarpēji apspriežas Apvienotajā komitejā, kas paredzēta 10. pantā, lai vajadzības gadījumā un pēc savstarpējas vienošanās veiktu pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgas pārvaldības nodrošināšanā. 4. pants Zvejas iespēju pārskatīšana 1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ciktāl 3. pantā minēto zinātnisko sanāksmju secinājumi apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Marokas resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam palielina. Tomēr ES samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 2. panta 1. punktā minēto summu. 2. Un pretēji, ja Puses vienojas veikt pasākumus, kas minēti 3. pantā un ietver 1. pantā minēto zvejas iespēju samazināšanu, finansiālo ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina. Neskarot šā protokola 6. pantā paredzētos noteikumus, ES var apturēt šo finansiālo ieguldījumu, ja šajā protokolā noteikto zvejas piepūli nevar īstenot pilnībā. 3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu dažādu tipu kuģiem, ja abas Puses par to savstarpēji vienojas un ja pārskatīšanu veic saskaņā ar zinātnisko sanāksmju ieteikumiem par to krājumu pārvaldību, kurus šāda pārdale var ietekmēt. Ja zvejas iespēju pārdale to pamato, Puses vienojas attiecīgi pielāgot finansiālo ieguldījumu. 4. Par to zvejas iespēju pārdali, kas paredzētas 1. punktā, 2. punkta pirmajā teikumā un 3. punktā, abas Puses izlemj, savstarpēji vienojoties Apvienotajā komitejā, kas minēta nolīguma 10. pantā. 5. pants Izpētes zveja Pamatojoties uz pētījumu rezultātiem, kuri veikti šajā nolīgumā minētās Apvienotās zinātniskās komitejas vadībā, Puses sekmē izpētes zveju Marokas zvejas zonās. Šajā nolūkā pēc vienas Puses lūguma Puses savstarpēji apspriežas un katrā gadījumā atsevišķi lemj par sugām (piemēram, sūkļiem), nosacījumiem un citiem atbilstīgiem parametriem. Izpētes zvejas atļaujas izmēģinājuma nolūkiem var izdot ne ilgāk kā uz sešiem mēnešiem. Ja Puses secina, ka izpētes zveja ir devusi pozitīvus rezultātus, pēc 4. pantā paredzētās vienošanās procedūras un līdz šā protokola termiņa beigām Eiropas Savienībai var piešķirt jaunas zvejas iespējas. Rezultātā finansiālo ieguldījumu palielina. 6. pants Partnerattiecību nolīguma ieguldījums Marokas zivsaimniecības nozares politikas izveidē 1. Šā protokola 2. panta 1. punktā paredzētais finansiālais ieguldījums — EUR 13 500 000 apmērā no tā summas — sekmē Marokas zivsaimniecības nozares politikas attīstību un īstenošanu ar mērķi ieviest ilgtspējīgu un atbildīgu zveju tās ūdeņos. 2. Ieguldījumu piešķir Marokai, un tā to pārvalda saskaņā ar abu Pušu savstarpējas vienošanās rezultātā Apvienotajā komitejā noteiktajiem mērķiem un ar tiem saistītajām gada un daudzgadu programmām, kā arī ar saskaņā ar „Halieutis” zivsaimniecības nozares attīstības stratēģiju. 7. pants Atbalsts atbildīgas zvejas veicināšanai 1. Pēc Marokas ierosinājuma un 6. panta noteikumu īstenošanai ES un Maroka tūlīt pēc šā protokola parakstīšanas vienojas Apvienotajā komitejā, kas minēta nolīguma 10. pantā, par to: a) kādas būs pamatnostādnes, pēc kurām vadīsies, lai īstenotu Marokas zivsaimniecības politikas prioritātes ar mērķi panākt ilgtspējīgu un atbildīgu zveju un jo īpaši tās prioritātes, kas minētas 6. panta 2. punktā; b) kādi būs mērķi, kas jāsasniedz, kā arī kritēriji un rādītāji, kas jāizmanto, lai varētu izvērtēt iegūtos rezultātus. 2. Šo pamatnostādņu, mērķu, kritēriju un novērtēšanas rādītāju grozījumus abas Puses apstiprina Apvienotajā komitejā. 3. Par to, kā Maroka izlieto šā protokola 6. panta 2. punktā minēto ieguldījumu, paziņo ES uzreiz pēc tam, kad Apvienotajā komitejā ir apstiprinātas pamatnostādnes, mērķi, kritēriji un novērtēšanas rādītāji. 4. Iepriekšējā mēneša beigās pirms protokola darbības termiņa beigām Maroka iesniedz ziņojumu par saskaņā ar šo protokolu paredzēto nozares atbalsta plānošanu, iekļaujot sagaidāmās ekonomiskās un sociālās ietekmes rezultātus un šīs ietekmes ģeogrāfisko sadalījumu. 5. Abas Puses turpinās nozares atbalsta īstenošanas uzraudzību, ja vajadzīgs, arī pēc šā protokola darbības termiņa beigām, kā arī 9. pantā paredzētajos pārtraukuma laikos un saskaņā ar šajā protokolā paredzēto kārtību. 8. pants ES uzņēmumu ekonomiskā integrācija Marokas zivsaimniecības nozarē 1. Abas Puses apņemas veicināt ES uzņēmumu ekonomisko integrāciju Marokas zvejniecības nozarē kopumā. 2. Tiek uzsākta Eiropas Komisijas atbalstīta iniciatīva ar mērķi informēt Kopienas privātos uzņēmumus par tirdzniecības un rūpniecības iespējām, arī tiešu investīciju ziņā, Marokas zvejniecības nozarē kopumā. 3. Turklāt stimulējošā nolūkā Maroka saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem noteikumiem samazina nodevas ES uzņēmumiem par zivju izkraušanu Marokas ostās, jo īpaši nolūkā tās pārdot vietējiem ražotājiem, minētajiem uzņēmumiem veicinot šo produktu pārdošanu Marokā, vai par Marokas zvejas zonās gūto nozveju pārvadāšanu pa sauszemi. 4. Abas Puses nolemj arī izveidot īpašu vienību, lai noteiktu, kādi šķēršļi kavē tiešu ES investīciju ieguldīšanu šai nozarē, un kādi pasākumi jāveic, lai atvieglotu šo investīciju ieguldīšanas nosacījumus. 9. pants Strīdu risināšanas kārtība un Protokola piemērošanas apturēšana 1. Visas domstarpības starp Pusēm saistībā ar šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm savstarpēji apspriežoties Apvienotajā komitejā, kā paredzēts nolīguma 10. pantā, vajadzības gadījumā rīkojot īpašas sanāksmes. 2. Protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja domstarpības starp Pusēm uzskata par nopietnām un ja apspriešanās Apvienotajā komitejā saskaņā ar 1. punktu nav novedusi pie mierizlīguma. 3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. 4. Piemērošanas apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties ar nolūku atrisināt domstarpības mierizlīguma ceļā. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina saskaņā ar laikposmu, kurā protokola piemērošana ir bijusi apturēta. 10. pants Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā Ievērojot 4. panta noteikumus, ja ES neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, protokola piemērošanu var apturēt, ievērojot šādus nosacījumus: a) Marokas kompetentās iestādes paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Pēdējā veic nepieciešamo pārbaudi un, ja vajadzīgs, veic maksājumu ne vēlāk kā 30 darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas dienas; b) ja maksājumu neveic un maksājuma neveikšana nav pienācīgi pamatota 2. panta 3. punktā paredzētajā laikā, Marokas kompetentās iestādes ir tiesīgas apturēt protokola piemērošanu. Par šādu darbību tās nekavējoties informē Eiropas Komisiju; c) protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums. 11. pants Piemērojamie valsts tiesību akti Kuģu darbības, kuras tie veic, piemērojot šo protokolu un tā pielikumu, proti, pārkraušanu citā kuģī, ostu pakalpojumu izmantošanu, aprīkojuma iegādi utt., reglamentē Marokas valsts tiesību akti. 12. pants Provizoriska piemērošana Šo protokolu un tā pielikumu provizoriski piemēro no 2011. gada 28. februāra. 13. pants Stāšanās spēkā Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā datumā, kurā puses savstarpēji paziņo par tam nepieciešamo procedūru izpildi. Zvejas iespējas Zvejas veids | Nerūpnieciskā zveja | Bentiskā zveja | Rūpnieciskā pelaģiskā zveja | Atļautie zvejas rīki | Zvejas vadi Lielākie atļautie izmēri atbilstoši zonā valdošajiem apstākļiem: 500 m ( 90 m. Aizliegums zvejot ar ēsmas zivtiņu vadiem | Kuģa tips | <100 GT | Maksa | EUR 67 par GT kvartālā | Ģeogrāfiskās robežas | Uz ziemeļiem no 34°18’00’’ Tālāk par 2 jūdzēm | Mērķsugas | Sardīnes, anšovi un citas pelaģiskās sīksugas | Izkraušanas prasības | 25 % | Saudzēšanas laiks | Divi mēneši: februāris un marts. | Piezīmes | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 2 Nerūpnieciskā zveja ziemeļos Atļautais kuģu skaits | 30 | Atļautie zvejas rīki | Kuģi zvejai ar grunts āķu jedām a) kat. maksimālais atļauto āķu skaits vienam kuģim ir 2000. b) kat. par maksimālo atļauto āķu skaitu vienam kuģim lems vēlāk Apvienotā komiteja saskaņā ar zinātnieku ieteikumiem un Marokas tiesību aktiem. | Kuģa tips | a) < 40 GT: 27 licences b) > 40 GT un < GT 150: 3 licences | Maksa | EUR 60 par GT kvartālā | Ģeogrāfiskās robežas | Uz ziemeļiem no 34°18’00’’ Tālāk par 6 jūras jūdzēm | Mērķsugas | Matastes, jūraskarūsu dzimtas zivis un citas bentisko sugu zivis | Izkraušanas prasības | Brīvprātīga izkraušana | Saudzēšanas laiks | No 15. marta līdz 15. maijam | Piezveja | 0 % zobenzivju un zilo haizivju | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 3 Nerūpnieciskā zveja dienvidos Atļautais kuģu skaits | 20 | Atļautie zvejas rīki | Āķu rindas, makšķerrīki un murdi, ne vairāk kā divu veidu zvejas rīki uz viena kuģa. Āķu jedu, vairāksienu tīklu, nostiprināto žaunu tīklu, žaunu driftertīklu, ‘vizuļu’ (velkamo āķu jedu) un sargānu tīklu lietošana ir aizliegta. | Kuģa tips | < 80 GT | Maksa | EUR 60 par GT kvartālā | Ģeogrāfiskās robežas | Uz dienvidiem no 30°40’N Tālāk par 3 jūras jūdzēm | Mērķsugas | Sargāni un jūraskarūsu dzimtas zivis | Izkraušanas prasības | Brīvprātīga izkraušana | Saudzēšanas laiks | - | Atļautais tīkls | 8 mm linuma acu tīkls ēsmas zvejošanai, vairāk par 2 jūras jūdzēm | Piezveja | 0 % galvkāju un vēžveidīgo, izņemot 10 % krabju; krabju specializētā zveja ir aizliegta. 10 % citu bentisko sugu | * Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 4 Bentiskā zveja Atļautais kuģu skaits | 22 kuģi, tostarp ne vairāk kā 11 traleri gadā | Atļautie zvejas rīki | – Kuģiem zvejai ar āķu jedām: . grunts āķu jedas; . dziļūdens daudzšķiedru nostiprinātais žaunu tīkls. – Traleriem: gruntstralis. | Kuģa tips | Traleri, kuru vidējā tilpība ir 275 GT un kuri zvejo vairāk nekā 200 m dziļumā | Maksa | EUR 53 par GT kvartālā | Ģeogrāfiskās robežas | Uz dienvidiem no 29°N Ārpus 200 m izobātas traleriem (un 12 jūras jūdžu attālumā kuģiem zvejai ar āķu jedām) | Mērķsugas | Melnais heks, matastes, līhijas/pelamīdas | Izkraušanas prasības | 50 % no Marokā iegūtās nozvejas | Saudzēšanas laiks | Attiecas tikai uz traleriem. Saudzēšanas laiks ir tāds pats, kā noteikts galvkājiem. | Atļautais tīkls | - Zvejai ar traleriem: tīkls ar vismaz 70 mm lielām acīm. Aizliegts izmantot āmi ar dubultkārtas linumu. Aizliegts āmī izmantot linumu no divkārša vijuma auklas. Par maksimālo atļauto āķu skaitu vienam kuģim lems Apvienotā komiteja saskaņā ar zinātnieku ieteikumiem un Marokas tiesību aktiem. | Piezveja | 0 % galvkāju un vēžveidīgo, izņemot krabjus (5 %) | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 5 Tunzivju zveja Atļautais kuģu skaits | 27 | Atļautie zvejas rīki | Makšķerkāta āķu rindas Zvejas vadi zvejošanai ar dzīvu ēsmu | Ģeogrāfiskās robežas | Tālāk par 3 jūdzēm Ēsmas zvejošana tālāk par 2 jūdzēm Visa Marokai piederošā Atlantijas okeāna zona, izņemot aizsargājamo apgabalu uz austrumiem no līnijas no 33°30’N/7°35’W līdz 35°48’N/6°20’W | Mērķsugas | Tunzivis | Izkraušanas prasības | Daļa izkraujama Marokā par starptautiskā tirgus cenām | Saudzēšanas laiks | Nav | Atļautais tīkls | Ēsma zvejojama ar vadiem, kuru linuma acs izmērs ir 8 mm | Maksa | EUR 25 par nozvejoto tonnu | Avanss | Pieprasot gada licences, jāiemaksā noteikta avansa summa EUR 5000 apmērā | Piezīmes | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 6 Rūpnieciskā pelaģiskā zveja Atļautie zvejas rīki | Pelaģiskie vai daļēji pelaģiskie | Piešķirtās kvotas | 60 000 tonnu gadā, ne vairāk kā 10 000 tonnu mēnesī | Kuģa tips | Rūpnieciskie pelaģiskie traleri | Atļautais kuģu skaits | Maksimālais skaits: - 5–6 kuģi[5], ar vairāk par 3000 GT/uz vienu kuģi; - 2–3 kuģi ar 150–3000 GT/uz vienu kuģi; - 10 kuģi ar mazāk nekā 150 GT/uz vienu kuģi. | Kopējā atļautā kuģu tilpība | Maksimums: | Ģeogrāfiskās robežas | Uz dienvidiem no 29°N, 15 jūras jūdžu attālumā no krasta, rēķinot no bēguma robežas | Mērķsugas | Sardīnes, sardinellas, Atlantijas makreles, stavridas un anšovi | Izkraušanas prasības | Katram kuģim Marokā ir jāizkrauj 25 % nozvejas | Saudzēšanas laiks | Apstiprinātajiem zvejas kuģiem apstiprinātajā zvejas zonā ir jāievēro visi saudzēšanas laikposmi, kurus noteikusi ministrija, un tur jāpārtrauc visa veida zvejas darbības. Marokas iestādes dara zināmu šo lēmumu Komisijai iepriekš, precizējot periodu vai periodus, kad pastāv zvejas aizliegums, kā arī attiecīgos apgabalus. | Atļautais tīkls | Minimālais izplestu linuma acu izmērs pelaģiskās vai piegrunts zvejas tralī ir 40 mm. Pelaģiskā vai piegrunts traļa maiss var būt pastiprināts ar linuma gabalu, kura minimālais acu izmērs (izplestā veidā) ir 400 mm, un ar siksnām, kas novietotas vismaz 1,5 metrus viena no otras, izņemot siksnu, kas atrodas traļa pakaļējā daļā, kura nedrīkst būt novietota mazāk kā 2 metrus no atveres maisā. Aizliegts maisu pastiprināt vai veidot dubultkārtas kādu citu iemeslu dēļ, un ar trali nekādā gadījumā nedrīkst zvejot citas sugas kā tikai atļautās pelaģiskās sīksugas. | Piezveja | Maksimums: 3,5 % citu sugu. Galvkāju, vēžveidīgo un citu dziļūdens un bentisko sugu nozveja ir stingri aizliegta. | Rūpnieciskā pārstrāde | Nozveju rūpnieciska pārstrāde zivju miltos un/vai zivju eļļā ir stingri aizliegta. Taču bojātās vai sabojājušās zivis un atbirumu, kas radies pēc nozveju pārkraušanas, var pārstrādāt zivju miltos vai zivju eļļā, nepārsniedzot maksimālo daudzumu 5 % no kopējās pieļaujamās nozvejas apjoma. | Piezīmes | Kuģus iedala trijās kategorijās. 1. kategorija: bruto tilpība mazāka par vai vienāda ar 3000 GT, maksimālais apjoms 12 500 tonnas gadā uz vienu kuģi; 2. kategorija: bruto tilpība — lielāka par 3000 GT un mazāka par vai vienāda ar 5000 GT, maksimālais apjoms 17 500 tonnas gadā uz vienu kuģi; 3. kategorija: bruto tilpība — lielāka par 5000 GT, maksimālais apjoms 25 000 tonnas gadā uz vienu kuģi. | Kuģu skaits/nodevas | Maksimālais kuģu skaits, kam ir atļauts zvejot vienlaicīgi: 18. Kuģu īpašnieku nodevas par pieļaujamās nozvejas tonnu: EUR 20 par tonnu. Kuģu īpašnieku nodevas par tonnu, ja pārsniegts pieļaujamās nozvejas apjoms: EUR 50 par tonnu. | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. 3. papildinājums VMS ZIŅOJUMU NOSŪTĪŠANA MAROKAI ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU Dati | Kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu | Saņēmējs | AD | O | Ziņojuma dati: adresāts. Norāda valsts ISO trīsburtu kodu | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma dati: sūtītājs. Norāda valsts ISO trīsburtu kodu | Karoga valsts | FS | F | Ziņojuma tips | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma tips „POS” | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls | Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs | IR | F | Kuģa dati: Līgumslēdzējas puses unikālais kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, kam seko numurs) | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | O | Kuģa dati: kuģa borta numurs | Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Atrašanās vietas dati: kuģa atrašanās vieta grādos un minūtēs N/S DDMM (WGS–84) | Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Atrašanās vietas dati: atrašanās vieta grādos un minūtēs E/W GGMM (WGS–84) | Kurss | CO | O | Kuģa kurss 360° skalā | Ātrums | SP | O | Kuģa ātrums decimālmezglos | Datums | DA | O | Atrašanās vietas dati: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) | Laiks | TI | O | Atrašanās vietas dati: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (HHMM) | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas | Rakstzīmju kopa: ISO 8859.1 Datus pārraida pēc šāda parauga: - - ziņojuma sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un kodu, - - kodu no konkrētā datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/). Fakultatīvie dati jānorāda starp ieraksta sākumu un beigām. 4. papildinājums MAROKAS ZVEJAS ZONU ROBEŽAS ZVEJAS ZONU KOORDINāTAS/ES VMS protokols Tehnisko datu lapa | Kategorija | Zvejas zona (ģeogrāfiskais platums) | Attālums no krasta | 1 | Nerūpnieciskā zveja ziemeļos: pelaģiskās sugas | 34o18'00"N — 35o48'00"N | Tālāk par 2 jūdzēm | 2 | Nerūpnieciskā zveja ziemeļos: kuģi zvejai ar āķu jedām | 34o18'00"N — 35o48'00"N | Tālāk par 6 jūdzēm | 3 | Nerūpnieciskā zveja dienvidos | Uz dienvidiem no 30o40'00” | Tālāk par 3 jūdzēm | 4 | Bentiskā zveja | Uz dienvidiem no 29o00'00” | Kuģi zvejai ar āķu jedām: tālāk par 12 jūdzēm | Traleri: ārpus 200 metru izobātas | 5 | Tunzivju zveja | Viss Atlantijas okeāns, izņemot zonu, kuras robežas ir: 35o48'N; 6o20'W/33o30'N; 7o35'W | Tālāk par 3 jūdzēm un 2 jūdžu attālumā ēsmas zvejošanai | 6 | Rūpnieciskā pelaģiskā zveja | Uz dienvidiem no 29o00'00”N | Tālāk par 15 jūdzēm | 5. papildinājums MAROKAS FMC ADRESE FMC nosaukums: CSC ( Centre de Surveillance et de Contrôle de la pêche ) [Zvejas uzraudzības un kontroles centrs] VMS tālr.: + 212 5 37 68 81 46 VMS fakss: + 212 5 37 68 81 34 VMS e-pasts: alaouihamd@mpm.gov.ma; fouima@mpm.gov.ma DSPCM tālr.: DSPCM fakss: Adrese X25 — nav izmantota Ieiešanas/ iziešanas deklarācija: ar radiostacijas palīdzību (8. pielikums) 6. papildinājums ICCAT TUNZIVJU ZVEJAS ŽURNĀLS | Āķu jeda Dzīvā ēsma Riņķvads Tralis Outros (Cits) | Karoga valsts: ……………………………………………………………………........................... | Tilpība tonnās: ……………………………………………........ | Reģistrācijas numurs: ………………………………………………………………................................... | Kapteinis: ……………………………………………………….... | Kuģa īpašnieks: ………………………………………………………….......................... | Komandas locekļu skaits: ….…………………………………………………........................ | Adrese: ………………………………………………………………………….... | Ziņojuma datums: ………………………………………………...... | (Ziņojuma sniedzējs): ………………………………………………................................. | Dienu skaits jūrā: | Zvejas dienu skaits: Zvejas rīku iemetienu skaits: | Zvejas reisa Nr.: | Datums | Rajons | Ūdens virsmas temperatūra (ºC) | Zvejas piepūle Izmantoto āķu skaits | Capturas (Nozvejas) | Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) | 1 — Aizpilda vienu žurnāla lapu mēnesī, vienu rindu dienā. | 3 — „Diena” ir tā diena, kad tiek iemestas āķu jedas. | 5 — Apakšējo rindu (izkrāvumi) aizpilda tikai reisa beigās. Norāda faktisko svaru izkraušanas laikā. | 2 — Pēc katra reisa šā zvejas žurnāla kopiju nosūta savam korespondentam vai ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Spānija | 4 — Ar zvejas rajonu apzīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļo minūtes un ieraksta platuma un garuma grādus. Norāda Z vai D un A vai R. | 6 — Visa šeit norādītā informācija ir konfidenciāla. | 7. papildinājums Datums (12) | Statistikas rajons (13) | Zvejas darbību skaits (14) | Zvejas laiks (stundas) (15) | Nozvejoto sugu novērtējums pa sugām (kilogramos) (16) (vai piezīmes, ja zveja tikusi pārtraukta) | Kopējais nozvejas svars (kg) (17) | Kopējais zivju svars (kg) (18) | Kopējais zivju miltu svars (kg) (19) | Izsaukuma signāls: | CNA 39 37 | Atrašanās vieta: | Rabat | Frekvences diapazons: | no 1,6 līdz 30 mHz | Pārraidīšanas klase: | SSB-AIA-J2B | Pārraidīšanas jauda: | 800 W | Darba frekvences Joslas | Kanāli | Pārraidīšana | Uztveršanai | 8. josla | 831 | 8285 kHz | 8809 kHz | 12. josla | 1206 | 12 245 kHz | 13 092 kHz | 16. josla | 1612 | 16 393 kHz | 17 275 kHz | Raidstacijas darba stundas Laikposms | Laiki | Darbdienās | no plkst. 8.30 līdz 16.30 | Sestdienās, svētdienās un valsts svētku dienās | no 9.30 līdz 14.00 | VHF | 16. kanāls | 70. ASN kanāls | Radio telekss: | Tips: | DP-5 | Pārraidīšanas klase: | ARQ-FEC | Numurs: | 31356 | Fakss: | Numuri: | 212 5 37 68 82 13/45 | [1] Dok. 6486/1/11 REV 1, 2011. gada 18. februāris. [2] COM ____, OV ____ [3] Padomes 2006. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 764/2006, OV L 141, 29.5.2006., 1. lpp. [4] Šai summai jāpieskaita maksas, kas kuģu īpašniekiem jāmaksā saskaņā ar zvejas licencēm, kuras izdotas, piemērojot nolīguma 6. pantu un saskaņā ar kārtību, kas paredzēta šā protokola pielikuma I nodaļas 4. un 5. punktā. [5] Šo skaitli attiecībā uz kuģu skaitu var grozīt, tikai abām Pusēm vienojoties. Rūpnieciskā pelaģiskā zveja tiek organizēta, ierobežojot vienlaicīgi zvejojošo kuģu skaitu.