Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regula par enerģētikas statistiku /* COM/2006/0850 galīgā redakcija - COD 2007/0002 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 10.1.2007 COM(2006) 850 galīgā redakcija 2007/0002 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par enerģētikas statistiku (iesniegusi Komisija) [pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | PASKAIDROJUMA RAKSTS 1) PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma pamatojums un mērķi Pilnveidojot Kopienas politiku un tiesību aktus enerģētikas jomā, ir uzsvērta vajadzība izveidot visaptverošu un salīdzināmu Eiropas statistiku par virkni jautājumiem saistībā ar enerģētiku. Direktīvās, kurās ir skaidri noteikti kvantitatīvie mērķi un termiņi attiecībā uz enerģētiku ES, neapšaubāmi paredzēts, ka jāuzrauga situācija enerģētikas jomā, lai pārbaudītu, vai un cik labi šādi mērķi ir sasniegti. Enerģijas transformācijas un tās patēriņa lielā ietekme uz vidi ir saistīta ar to, ka nākotnē ilgākā laikposmā saglabāsies būtiska problēma, kas akcentē vajadzību pēc precīziem datiem par enerģētiku. Pareiza un precīza enerģijas uzskaite ir kļuvusi īpaši nozīmīga pēc tam, kad 2005. gada 16. februārī stājās spēkā Kioto protokols: enerģijas izmantošana izraisa 80 % no ES kopējām siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijām. Priekšlikumā ir pilnībā ņemta vērā arī Komisijas un Starptautiskās enerģētikas aģentūras (SEA) sadarbība enerģētikas statistikas jomā: ierosinātā datu vākšana pilnīgi skar līdzdalību sadarbībā ar SEA. 1.2. Vispārējais konteksts Eiropas Savienības valstu un valdību vadītāji Hemptonkortas sanāksmē aicināja izstrādāt Eiropas enerģētikas politiku. Izpildot šo norādījumu, Komisija gatavo pasākumu paketi, kas ir sniegta nesenajā Zaļajā grāmatā par enerģētikas politiku. Lai sasniegtu šo mērķi, ir jābūt pieejamiem savlaicīgiem un ticamiem datiem par situāciju, kāda izveidojusies ES enerģētikā. Pašreiz enerģētikas datus vēl joprojām vāc saskaņā ar brīvprātīgiem līgumiem, bet šim nolūkam ir vajadzīgs stabils, institucionāls pamats. Šā priekšlikuma mērķis ir arī samazināt slogu uzņēmumiem: lai gan šī regula nesamazina esošo slogu, tā tomēr arī neievieš jaunus pienākumus un nepaplašina esošo enerģētikas statistikas datu vākšanas apjomu ES. Tādēļ ierosinātās regulas mērķis ir izveidot attiecīgu statistikas darba tiesisko regulējumu, nevis grozīt jau paveikto statistikas darbu. Šo tiesisko regulējumu ierosina laikā, kad dalībvalstis aizvien vairāk saskaras ar grūtībām datu vākšanas jomā. Enerģijas tirgus liberalizācijas rezultātā, cita starpā, ir parādījies liels skaits enerģijas ražotāju un tālākpārdevēju, un šis fakts datu vākšanu ir padarījis daudz sarežģītāku. Tas ir ietekmējis arī enerģētikas statistikas datu vākšanai piešķirto līdzekļu izlietojumu, sevišķi tāpēc, ka enerģētika ir viena no nedaudzām nekontrolējamām statistikas jomām. Tas, ka minētā tirgus liberalizācija izraisa arī problēmas saistībā ar komerciālās informācijas konfidencialitāti, dalībvalstu amatpersonām rada papildu grūtības veikt statistikas darbu, pamatojoties uz džentlmeņu vienošanos. Pēdējos gados novērojama vispārēja statistikas kvalitātes (pilnīguma, precizitātes, savlaicīguma) pasliktināšanās. Uzskata par lietderīgu uzņemties iniciatīvas, lai uzsvērtu būtiskās vajadzības attiecībā uz ticamiem enerģētikas statistikas datiem, cita starpā, paredzot reglamentēti apstiprināt attiecīgi svarīgu datu vākšanas noteikumus. Nesenais ievērojamais enerģijas cenu pieaugums ir vairojis Eiropas pilsoņu un politikas veidotāju informētību par sarežģīto situāciju enerģētikas jomā. Lai gūtu priekšstatu par minēto situāciju, jābūt pieejamiem precīziem, savlaicīgiem un pilnīgiem statistiskiem datiem par enerģētiku. 1.3. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Komisijas Ieteikums 88/96/EOTK attiecībā uz statistiku par ogļu rūpniecību, kura termiņš beidzās 2002. gada 23. jūnijā vienlaikus ar EOTK. Padomes 1995. gada 20. decembra Regula (EK) Nr. 2964/95, ar ko Kopienā ievieš jēlnaftas ievedumu un piegāžu reģistrāciju. Ierosinātajā regulā šie dati ir iekļauti apkopotā veidā, un konfidencialitātes problēmas, kas kavē savlaicīgu informācijas izplatīšanu, ir atrisinātas, vācot datus, kas skar šo regulas priekšlikumu. Jāievēro, ka pat tad, ja šis priekšlikums neskar enerģijas cenas, ir vairākas tiesību normas attiecībā uz enerģijas cenām. Šo normu uzskaitījums ir viegli atrodams šādos tiesību aktos: Komisijas 1999. gada 26. jūlija Lēmumā Nr. 1999/566/EKK, ar ko īsteno Padomes Lēmumu 1999/280/EK par Kopienas procedūru informēšanai un konsultēšanai par jēlnaftas piegādes izmaksām un naftas produktu patēriņa cenām. Ierosinātajā regulā nav iekļauti šajā lēmumā minētie dati. Padomes 1990. gada 29. jūnija Direktīvā 90/377/EEK par Kopienas procedūru, lai veicinātu atklātību attiecībā uz gāzes un elektrības cenām, kas noteiktas tiešajiem lietotājiem rūpniecībā. | - 1.4. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Sīks izklāsts, atsaucoties uz ES daudzpusīgu enerģētikas politiku, ir sniegts šā priekšlikuma pamatojuma sadaļā. Ar Kioto protokolu ir noteiktas augstas kvalitātes datu uzskaites prasības attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju, ko lielā mērā rada enerģijas patēriņš. ES inteliģentas un atjaunojamas enerģijas politikai ir vajadzīga detalizēti izstrādāta kvantitatīva pārvaldība, lai novērtētu politisko uzdevumu izpildīšanas gaitu. Arī Kopienas stratēģijā ilgtspējīgai attīstībai ir iekļauti svarīgi mērķi, jo īpaši attiecībā uz biodegvielas un pārējā atjaunojamā kurināmā sekmīgu izmantošanu, kurai raksturīgos datus skar šī regula. | 2) APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS 2.1 . Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriežu metodes, galvenās aptaujātās nozares un respondentu vispārīgais profils Šo priekšlikumu apsprieda 2005. gada 13. – 14. jūnijā darba grupas sanāksmē Luksemburgā, turpmākajā sarakstē ar dalībvalstu pašreizējiem respondentiem, kā arī Statistikas programmu komitejas 2006. gada 18. –19. maija sanāksmē. | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Novērots, ka, sagatavojot un sniedzot statistiskos datus, ir pausta ļoti pozitīva un atzinīga attieksme. | 2.2. Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana Speciālas zināšanas nebija vajadzīgas. 2.3. Ietekmes novērtējums Ierosinātās regulas īstenošana ierobežoti ietekmēs dalībvalstis, jo iepriekšminētā datu vākšana jau ir brīvprātīgi pilnībā veikta. Šis priekšlikums ir ļoti nozīmīgs vides apstākļu ziņā, jo enerģijas izmantošanai ir liela ietekme uz vidi. Precīzi un savlaicīgi dati par situāciju ES enerģētikas jomā ļaus gūt skaidru un kvantitatīvu priekšstatu par šo ietekmi un pašreizējām tendencēm. Ekonomiskā ietekme ir ierobežota. Tomēr ar šo priekšlikumu var radīt daudz skaidrāku priekšstatu par enerģijas importētājiem un eksportētājiem, kā arī par tās ražošanu un patēriņu pēc kurināmā veida. 3) PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI 3.1. Ierosināto pasākumu kopsavilkums Sniedzot šo priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, jāatzīmē, ka tā mērķis ir noteikt kopīgu sistēmu Kopienas enerģētikas statistikas vākšanai un apkopošanai attiecībā uz enerģijas ražošanu, importu un eksportu, transformāciju un patēriņu. Ar šo sistēmu plaši izmantos pašreizējos apkopotos statistiskos datus, kā arī īstenos starptautiska līmeņa sadarbību ar citām saistītajām organizācijām tā, lai tiktu nodrošināta vienota metodoloģija un datu salīdzināmība. Tādēļ priekšlikuma mērķis ir nevis izveidot jaunu statistikas jomu, bet gan noteikt lietderīgu juridisko pamatu pašreizējiem patiešām nozīmīgajiem centieniem Kopienas enerģētikas politikas īstenošanai, savlaicīgi iegūstot ticamus statistiskos datus. 3.2. Juridiskais pamats Kopienas statistikas juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 285. pants. Padome, rīkojoties saskaņā ar koplēmuma procedūru, nosaka pasākumus statistikas veidošanai, ja tas vajadzīgs Kopienas darbību izpildei. Šajā pantā izklāstītas prasības Kopienas statistikas izveidei un neitralitātes, ticamības, objektivitātes, zinātniskās neatkarības, izmaksu lietderības un statistikas datu slepenuma standartu atbilstībai. 3.3. Subsidiaritātes princips Ierosinātās rīcības mērķus – noteikt kopīgu sistēmu salīdzināmas enerģētikas statistikas izveidei, nosūtīšanai, novērtēšanai un izplatīšanai Kopienā – dalībvalstis nevar sasniegt pietiekami efektīvi, un tāpēc šos mērķus labāk var sasniegt Kopienas līmenī, pamatojoties uz Kopienas tiesību aktu, jo tikai Komisija Kopienas līmenī var koordinēt vajadzīgo statistiskās informācijas harmonizēšanu, turpretim dalībvalstis var organizēt salīdzināmu enerģētikas datu vākšanu un apkopošanu. Tāpēc Kopiena var pieņemt pasākumus atbilstīgi EK Līguma 5. pantā izklāstītajam subsidiaritātes principam. 3.4. Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šādu iemeslu dēļ. | Atbilstīgi proporcionalitātes principam šī regula aprobežojas tikai ar obligātajām prasībām, lai sasniegtu šo mērķi, un nepārsniedz to, kas vajadzīgs minētā mērķa sasniegšanai. Šajā regulā nav paredzēts rēķināties ar katras dalībvalsts datu vākšanas mehānismu; ar šo regulu vienīgi nosaka tādus datus enerģētikas jomā, kuri jāiesniedz saskaņotā izkārtojumā un saskaņotos termiņos. | Dalībvalstīm nav pienākuma izdarīt grozījumus pārvaldības sistēmās attiecībā uz enerģētikas statistikas izveidi. Ar šo priekšlikumu arī neierosina regulā iekļaut jaunus pantus attiecībā uz datu vākšanu, bet gan paredz tikai to, kas ES līmenī jau ir brīvprātīgi veikts. Būtu lietderīgi, ka dažās dalībvalstīs tiesību aktus varētu pilnveidot vai papildināt atbilstīgi pašreizējām enerģētikas statistikas sistēmām. Eurostat turpinās ciešāku sadarbību ar kompetentajām valstu iestādēm un centīsies mazināt visas potenciālās grūtības, kas radušās šīs regulas īstenošanas gaitā. | 3.5. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Ņemot vērā katra tiesību akta veida īpašās pazīmes, kas minētas EK Līguma 249. pantā, var ierosināt to, ka regulas ir piemērotākais Kopienas statistikas izveides instruments. Faktiski gandrīz visas prasības attiecībā uz statistiku dalībvalstīs tieši un nekavējoties jāizpilda. Tās parasti skar dalībvalstīs īpaši noteiktas struktūrvienības, un to darbības mērķis ir skaidrs un nekavējoties izpildāms, un visi apsekojamie faktori ir sīki aprakstīti attiecīgā dokumentā, iekļaujot tajā metodoloģijas, termiņu un periodiskuma jautājumus. Kā tādas šīs struktūrvienības vispār nav atkarīgas no valsts līmeņa harmonizācijas pasākumiem. Valsts iestādēm, kuras skar attiecīgie pasākumi, vienkārši tie ir jāpiemēro. | 4) IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | 5) PAPILDU INFORMĀCIJA 5.1. Eiropas Ekonomikas zona Tā kā tiesību akta priekšlikums attiecas uz EEZ jautājumu, tā piemērošanas joma jāpaplašina, ietverot Eiropas Ekonomikas zonu. 2007/0002 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par enerģētikas statistiku (Teksts attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 285. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], rīkojoties saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[2], tā kā: 1. Kopienai ir vajadzīgi precīzi un savlaicīgi dati par enerģijas daudzumiem, tās veidiem, avotiem, ražošanu, piegādi, pārveidošanu un patēriņu, lai kontrolētu politikas ietekmi uz enerģētiku un tās sekas. 2. Tas, ka ir precīza un atjaunināta informācija par enerģiju ir būtiska, lai novērtētu enerģijas patēriņa ietekmi uz vidi, īpaši saistībā ar siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju; šī informācija ir prasīta Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Lēmumā 280/2004/EK par monitoringa mehānismu attiecībā uz siltumnīcu efektu izraisošo gāzu emisiju un par Kioto protokola īstenošanu Kopienā[3]. 3. Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīva 2001/77/EK par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot atjaunojamos enerģijas avotus[4], un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīva 2004/8/EK par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū, un ar kuru groza Direktīvu 92/42/EEK[5], dalībvalstīm prasa sniegt kvantitatīvus datus par enerģiju. Lai izsekotu virzību uz šiem mērķiem, par enerģiju ir vēlami detalizēti un mūsdienīgi dati. 4. Ar Komisijas 2005. gada 22. jūnija Zaļo grāmatu COM(2005) 265 par energoefektivitāti vai kā ar ierobežotiem resursiem sasniegt labāku rezultātu un 2006. gada 8. marta Zaļo grāmatu COM(2006) 105 Eiropas stratēģija ilgtspējīgai, konkurētspējīgai un drošai enerģijai ir noteikta ES enerģētikas politika, un tādēļ ir vēlama ES enerģijas statistikas pieejamība (cita starpā, lai nodibinātu Eiropas Piegādes observatoriju). 5. Enerģijas tirgus liberalizācija arvien vairāk apgrūtina saņemt ticamus un savlaicīgus datus par enerģiju, jo šādu datu sniegšanai nav tiesiskā pamata. 6. Ir būtiski, ka enerģētikas statistikas sistēmu var elastīgi pielāgot situācijai, kāda varētu rasties nākotnē. 7. Kopienas statistikas apkopošanu reglamentē noteikumi Padomes 1997. gada 17. februāra Regulā (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku[6]. 8. Tā kā šīs regulas mērķus, respektīvi, noteikt kopīgu sistēmu salīdzināmas enerģētikas statistikas izveidei, nosūtīšanai, novērtēšanai un izplatīšanai Kopienā, dalībvalstis nevar sasniegt pietiekami efektīvi un tāpēc šos mērķus labāk var sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena atbilstīgi EK Līguma 5. pantā izklāstītajam subsidiaritātes principam var pieņemt attiecīgus pasākumus. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula nosaka tikai to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai. 9. Kopienas statistikas apkopošanā un izplatīšanā saskaņā ar šo regulu valsts un Kopienas statistikas iestādes ņems vērā principus, kas izklāstīti Eiropas statistikas prakses kodeksā, kuru 2005. gada 24. februārī pieņēma Statistikas programmu komiteja un kas ir pievienots Komisijas ieteikumam par valstu un Kopienas statistikas iestāžu neatkarību, integritāti un atbildību[7]. 10. Pasākumi šīs regulas īstenošanai jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[8]. 11. Jo īpaši saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru jāpieņem vispārēji pasākumi, kuri paredzēti, lai grozītu nebūtiskus šīs regulas elementus. Citi vispārējie pasākumi, kuri paredzēti būtisku šīs regulas elementu īstenošanai, jāpieņem saskaņā ar regulatīvo procedūru. 12. Jāparedz, ka Komisija var dalībvalstīm piešķirt atbrīvojumus vai atkāpes saistībā ar tādu enerģijas datu vākšanu, kas izraisītu pārmērīgu ietekmi uz respondentiem. 13. Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas programmu komitejas (SPK) atzinumu, kura ir nodibināta ar Padomes 1989. gada 19. jūnija Lēmumu 89/382/EEK[9], IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets un piemērošanas joma 1. Ar šo regulu nosaka vienotu struktūru, lai Kopienā apkopotu, nodotu, novērtētu un izplatītu salīdzināmu enerģētikas statistiku. 2. Šo regulu piemēro statistikas datiem par energoproduktiem un šo datu apkopojumam Kopienā. 2. pants Definīcijas Šajā regulā lietotas šādas definīcijas: a) „Kopienas statistika” ir Kopienas statistika, kā minēts Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta pirmajā ievilkumā; b) „statistikas apkopošana” ir statistikas apkopošana, kā minēts Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta otrajā ievilkumā; c) „Kopienas iestāde” ir Kopienas iestāde, kā minēts Regulas (EK) Nr. 322/97 2. panta ceturtajā ievilkumā; d) „energoprodukti” ir kurināmais, siltums, atjaunojama enerģija, elektrība vai jebkāds cits fizisks enerģijas veids; e) „datu apkopojums” ir dati, kas apkopoti valsts līmenī par energoproduktu izmantošanu vai apstrādi, proti, to ražošanu, tirdzniecību, krājumiem, pārveidošanu un patēriņu, un energosistēmas strukturālie raksturlielumi, piemēram, uzstādītās jaudas elektrības ražošanai vai naftas produktu ražošanas jaudas, f) „datu kvalitāte” ir šādi statistikas kvalitātes aspekti: nozīmība, precizitāte, savlaicīgums un rūpīgums, pieejamība un skaidrība, salīdzināmība, saskanība un pabeigtība. 3. pants Datu avoti 1. Piemērojot principus, lai mazinātu pārmērīgu ietekmi uz respondentiem un vienkāršotu pārvaldi, dalībvalstis apkopo datus par energoproduktiem un to krājumiem Kopienā, izmantojot šādus avotus: a) īpaši statistikas pārskati, kas domāti pamatdarbības un pārveidotas enerģijas ražotājiem, izplatītājiem un transportētājiem, energoproduktu importētājiem un eksportētājiem, b) citi statistikas pārskati, kas domāti enerģijas lietotājiem ražošanas, transporta un citās nozarēs, arī mājsaimniecības, c) citas statistikas aprēķināšanas procedūras vai citi avoti, arī pārvaldes avoti. 2. Dalībvalstis nosaka sīki izklāstītus noteikumus par tādu datu sniegšanu, kas ir vajadzīgi valsts statistikas apkopošanai, kā norādīts 4. pantā par uzņēmumiem un citiem avotiem. 3. Datu avotu sarakstu var grozīt saskaņā ar 9. panta 2. punktā noteikto kārtību. 4. pantsDatu apkopojums, energoprodukti un piemērojamais valstu statistikas nosūtīšanas biežums 1. Valsts statistika, kas ir jāsavāc, ir atbilstīga šīs regulas pielikumos noteiktajām prasībām. Tā ir jāsūta šādos periodos: a) ik gadu tāda enerģijas statistika, kas minēta B pielikumā; b) ik mēnesi tāda enerģijas statistika, kas minēta C pielikumā; c) īslaicīgi ik mēnesi tāda enerģijas statistika, kas minēta D pielikumā. 2. Lietoto tehnisko terminu skaidrojumi vai definīcijas ir sniegti atsevišķajos pielikumos, arī A pielikumā („Terminoloģijas skaidrojumi”). 3. Valsts statistiku un piemērojamos skaidrojumus vai definīcijas var grozīt saskaņā ar 9. panta 2. punktā noteikto kārtību. 5. pantsNosūtīšana 1. Dalībvalstis nosūta Komisijai (Eiropas Kopienu Statistikas birojam) 4. pantā minētos valsts statistikas datus. 2. Datu nosūtīšanas kārtība, arī piemērojamie laika periodi, atkāpes un atbrīvojumi, atbilst pielikumos izklāstītajai kārtībai. 3. Praktiskos datu nosūtīšanas paņēmienus var grozīt saskaņā ar 9. panta 2. punktā noteikto kārtību. 4. Komisija pēc dalībvalsts pamatota pieprasījuma un saskaņā ar 9. panta 3. punktā noteikto kārtību var piešķirt papildu atbrīvojumus vai atkāpes no tādu valsts statistikas datu apkopošanas, kuru vākšana uzliktu pārmērīgu slogu respondentiem. 6. pants Kvalitātes kritēriji un ziņojumi 14. Dalībvalstis nodrošina nosūtīto datu kvalitāti. 15. Jāpieliek pamatīgi pūliņi, lai garantētu saskaņotību starp enerģijas datiem, kas paziņoti saskaņā ar B pielikumu, un datiem, kas paziņoti saskaņā ar Komisijas 2005. gada 10. februāra Lēmumu Nr. 2005/166/EKK, ar ko paredz noteikumus, lai īstenotu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 280/2004/EK par monitoringa mehānismu attiecībā uz siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju un par Kioto protokola īstenošanu Kopienā[10]. 16. Metodikas specifikācijas, kas izstrādātas nosūtīto datu kvalitātes nodrošināšanai, var izveidot un vēlāk atjaunināt saskaņā ar 9. panta 3. punktā noteikto kārtību. 17. Dalībvalstis sešu mēnešu laikā pēc Komisijas (Eurostat) pieprasījuma saņemšanas un, lai dotu tai iespēju novērtēt sniegto datu kvalitāti, nosūta Komisijai (Eurostat) pārskatu, kurā iekļauta visa būtiskā informācija par šīs regulas ieviešanu. 7. pantsGrafiks un regularitāte Pēc šīs regulas pieņemšanas dalībvalstis apkopo visus šajā regulā nosauktos datus no paša kalendāra gada sākuma un turpmāk nosūta tos laikposmos, kas noteikti saskaņā ar 4. panta 1. punktu. 8. pantsĪstenošanas pasākumi 1. Saskaņā ar 9. panta 2. punktā noteikto kārtību nosaka šādus pasākumus, kuri vajadzīgi šīs regulas īstenošanai: a. grozījumus datu avotu sarakstā (3. panta 3. punkts); b. valsts statistikas un lietoto skaidrojumu vai definīciju grozījumus (4. panta 3. punkts); c. grozījumus datu nosūtīšanas kārtībā (5. panta 3. punkts). 2. Saskaņā ar 9. panta 3. punktā noteikto kārtību nosaka šādus pasākumus, kuri vajadzīgi šīs regulas īstenošanai: a. papildu atbrīvojumu vai atkāpju piešķiršana (5. panta 4. punkts). b. metodikas specifikāciju izstrādāšana un atjaunināšana (6. panta 3. punkts); 3. Jāievēro princips, ka atjaunināšanas ieguvumiem jābūt svarīgākiem par šā procesa izmaksām, kā arī princips, ka papildu izmaksām un administratīvajam slogam jāpaliek samērīgam. 9. pantsKomiteja 1. Komisijai palīdz Statistikas programmu komiteja. 2. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5.a pantā paredzēto regulatīvo kontroles procedūru. 3. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantā noteikto regulatīvo procedūru, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus. Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punktā paredzētais termiņš ir trīs mēneši. 4. Komiteja pieņem savu reglamentu. 10. pantsStāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē […] Eiropas Parlamenta vārdā Padomes vārdā priekšsēdētājs priekšsēdētājs A PIELIKUMS – TERMINOLOĢIJAS SKAIDROJUMI Šajā pielikumā sniegti skaidrojumi vai definēti termini, kurus lieto citos pielikumos. 1. ĢEOGRĀFISKĀS PIEZĪMES Tikai statistikas datu ziņošanas nolūkā piemēro šādas ģeogrāfiskās definīcijas. - Austrālija bez aizjūras valdījumiem. - Dānija bez Farēru salām un Grenlandes. - Francija ar Monako, bet bez Francijas aizjūras valdījumiem - Gvadelupas, Martinikas, Gajanas, Reinjonas, Senpjēras un Mikelonas, Jaunkaledonijas, Franču Polinēzijas, Volisas salas un Futunas un Maores. - Itālija ar Sanmarīno un Vatikānu. - Japāna ar Okinavu. - Nīderlande bez Surinamas un Nīderlandei piederošajām Antiļu salām. - Portugāle ar Azoru un Madeiras salām. - Spānija ar Kanāriju salām. - Šveice bez Lihtenšteinas. - Amerikas Savienotās Valstis ar 50 štatiem, Kolumbijas apgabalu, ASV Virdžīnu salām, Puertoriko un Guamu. 2. DATU APKOPOJUMS Ražotājus klasificē atbilstīgi ražošanas mērķim: - pamatdarbības ražotāji: privātie un valsts uzņēmumi, kas ražo elektrību un/vai siltumu pārdošanai trešām personām, un tā ir pamatdarbība. - pašražotāji: privātie un valsts uzņēmumi, kas ražo elektrību un/vai siltumu pilnībā vai daļēji savai izmantošanai, un ražošana ir darbība, kas veicina pamatdarbību. Piezīme: Komisija var precizēt terminoloģiju, pievienojot attiecīgās NACE atsauces ar komitoloģijas procedūru pēc tam, kad stājusies spēkā NACE klasifikācijas jaunā redakcija. 2.1. Piegādes un pārveidošanas nozare Ražošana/vietējā ražošana Iegūtie vai saražotie kurināmā apjomi, kas aprēķināti pēc visām darbībam inertas vielas likvidēšanai. Ražošanā iekļauti daudzumi, ko ražošanas procesā patērē ražotājs (piemēram, iekārtas un palīgiekārtu apsildei vai ekspluatācijai), kā arī piegādes citiem enerģijas ražotājiem pārveidošanai vai cita veida izmantošanai. Vietējie līdzekļi: ražošana no avotiem attiecīgajā valstī. | Imports/eksports Ģeogrāfiskās definīcijas skatīt nodaļā „Ģeogrāfiskās piezīmes”. Ja vien nav norādīts citādāk, "imports" attiecas uz galīgo izcelsmi (valsts, kurā energoprodukts tika iegūts), lai izmantotu valstī, un "eksports" uz iegūtā energoprodukta gala patēriņa valsti. Daudzumi tiek uzskatīti par importētiem vai eksportētiem, kad tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas, un ir vai nav notikusi muitošana. Ja nevar ziņot ne par izcelsmi, ne gala mērķi, drīkst izmantot pozīciju „citi”. Var rasties statistikas atšķirības, ja, pamatojoties uz iepriekšminēto, ir pieejams tikai kopējais importa un eksporta daudzums, savukārt ģeogrāfiskā iedalījuma pamatā ir atšķirīgs pārskats, avots vai koncepcija. Šādā gadījumā atšķirības jāietver pozīcijā „citi”. | Starptautiskie jūras bunkeri Kurināmā apjomi, kas nogādāti uz tiem kuģiem zem visiem karogiem, kas ir iesaistīti starptautiskajā kuģošanā. Starptautiskā kuģošana var notikt jūrā, iekšējos ezeros un kuģu ceļos, un krasta ūdeņos. Izņēmums ir: – tādu kuģu patēriņš, kuri ir iesaistīti vietējā kuģošanā. Vietējais/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz aizbraukšanas un iebraukšanas ostu un nevis pēc kuģa karoga vai piederības. – zvejas kuģu patēriņš – armijas spēku patēriņš | Krājumu izmaiņas Starpība starp krājumu atvēršanas līmeni un krājumu slēgšanas līmeni krājumiem, kas tiek turēti valsts teritorijā. | Bruto patēriņš (aprēķināts) Aprēķinātā vērtība, kas definēta šādi: Vietējā ražošana + no citiem avotiem + imports - ekports – starptautiskie jūras bunkeri + krājumu izmaiņas | Bruto patēriņš (faktiskais) Daudzums, kas faktiski ierakstīts galalietotāju sektora pārskatos. | Statistikas atšķirības Aprēķinātā vērtība, kas definēta šādi: Aprēķinātais bruto patēriņš – faktiskais bruto patēriņš. Ietver krājumu izmaiņas galalietotājiem, kad to nevar atzīmēt kā „Krājumu izmaiņu” daļu. Jebkādu lielāku atšķirību iemesli ir jānorāda. | Pamatdarbības ražotāju elektrības ražošanas uzņēmumi Elektrības ražošanā izmantotie kurināmā daudzumi. Par uzņēmumos izmantoto kurināmo, kuros ir vismaz viena koģenerācijas iekārta, ir jāziņo pozīcijā par pamatdarbības ražotāja koģenerācijas stacijām. | Pamatdarbības ražotāju koģenerācijas stacijas Elektrības un siltuma ražošanā izmantotie kurināmā daudzumi. | Pamatdarbības ražotāju siltuma ražošanas uzņēmumi Siltuma ražošanā izmantotie kurināmā daudzumi. | Pašražotāju elektrības ražošanas uzņēmumi Elektrības ražošanā izmantotie kurināmā daudzumi. Par uzņēmumos izmantoto kurināmo, kuros ir vismaz viena koģenerācijas iekārta, ir jāziņo pozīcijā par pašražotāju koģenerācijas stacijām. | Pašražotāju koģenerācijas stacijas Kurināmā daudzumi, kas atbilst saražotās elektrības un pārdotā siltuma daudzumam. | Pašražotāju siltuma ražošanas uzņēmumi Kurināmā daudzumi, kas atbilst pārdotā siltuma daudzumam. | Patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi: Kurināmā ražošanai izmantotie daudzumi. Šeit nav jāietver iekārtas apsildei un ekspluatācijai izmantotie daudzumi, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu Enerģijas nodaļā. | Koksa krāsnis: Koksa krāsnīs izmantotie daudzumi. Šeit nav jāietver iekārtas apsildei un ekspluatācijai izmantotie daudzumi, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu Enerģijas nodaļā. | Brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi: Izmantotie lignīta vai brūnogļu daudzumi brūnogļu brikešu ražošanā vai kūdras daudzumi kūdras brikešu ražošanā. Šeit nav jāietver iekārtas apsildei un ekspluatācijai izmantotie daudzumi, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu Enerģijas nodaļā. | Gāzes rūpnīcas Izmantotie daudzumi gāzes iegūšanai gāzes rūpnīcās un ogļu gazifikācijas iekārtās. Šeit nav jāietver iekārtas apsildei un ekspluatācijai izmantotie daudzumi, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu Enerģijas nodaļā. | Domnas Koksa ogļu un/vai bitumenogļu (parasti sauktu par POI), un koksa krāsns koksa daudzumi, kas pārveidoti domnās. Šeit nav jāietver domnu apsildei un ekspluatācijai izmantotie daudzumi kā kurināmais (piemēram, domnas gāze), bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu Enerģijas nodaļā. | Ogļu sašķidrināšana Sintētiskās eļļas iegūšanai izmantotie kurināmā daudzumi. | Naftas rafinēšanas fabrikas: Naftas produktu iegūšanai izmantotie daudzumi. Šeit nav jāietver iekārtas apsildei un ekspluatācijai izmantotie daudzumi kā kurināmais, bet par tiem ir jāziņo kā par patēriņu Enerģijas nodaļā. | Citur neklasificēti – pārveidošana Pārveidošanai izmantotie daudzumi, kas nav ietverti citur. Ja tādus izmanto un ietver šajā pozīcijā, tad tas ziņojumā ir jāskaidro. | 2.2. Enerģijas nozare un gala patēriņš Kopējā enerģijas nozare Energonozares izlietotie daudzumi ieguves (ogļu, naftas un gāzes ieguves) nodrošināšanai vai pārveidošanas darbībās iekārtu ekspluatācijā. Neietver kurināmā daudzumus, kas pārveidoti citā enerģijas veidā (par ko ir jāziņo Pārveidošanas nodaļā) vai izmantoti, lai nodrošinātu naftas, gāzes un ogļu sīkšķembu cauruļvadu ekspluatāciju (par ko ir jāziņo Transporta nodaļā). Ietver ķīmisko materiālu ražošanu atomu šķelšanai un kausēšanai un šo procesu produktus. | Elektrības, koģenerācijas un siltuma ražošanas uzņēmumi Izlietotie daudzumi kā enerģija elektrības ražošanas uzņēmumos, koģenerācijas stacijās un siltuma ražošanas uzņēmumos. | Ogļraktuves Izlietotie daudzumi kā enerģija, lai nodrošinātu ogļu ieguvi un sagatavošanu ogļu ieguves nozarē. Par sadedzinātajām oglēm ogļu termoeletrostacijās ir jāziņo Pārveidošanas nodaļā. | Patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi Izlietotie daudzumi kā enerģija patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumos. | Koksa krāsnis Izlietotie daudzumi kā enerģija koksēšanas rūpnīcās. | Brūnogļu/ kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi: Izlietotie daudzumi kā enerģija brūnogļu/kūdras ražošanas uzņēmumos. | Gāzes rūpnīcas/gazifikācijas iekārtas Patērētie daudzumi kā enerģija gāzes rūpnīcās un ogļu gazifikācijas iekārtās. | Domnas Patērētie daudzumi kā enerģija domnās. | Ogļu sašķidrināšana Patērētie daudzumi kā enerģija ogļu sašķidrināšanas rūpnīcās. | Naftas rafinēšanas fabrikas Patērētie daudzumi kā enerģija naftas rafinēšanas fabrikās. | Naftas un gāzes ieguve Patērētie daudzumi kā kurināmais naftas un gāzes ieguves procesā un dabasgāzes pārstrādes rūpnīcās. Neietver zudumus cauruļvados (par to ir jāziņo nodaļā Piegādes zudumi) un izlietotos enerģijas daudzumus cauruļvadu ekspluatācijā (par to ir jāziņo nodaļā Transportēšana). | Kopējais gala patēriņš Definēts (aprēķināts) šādi: = kopējā izmantošana, kas nav saistīta ar enerģiju + enerģijas gala patēriņš (nozare + transportēšana + citas nozares) Tajā neietver piegādes pārveidošanai, daudzumus, ko izmanto enerģijas ražošanas nozares, un zudumus piegādes laikā. | Ar enerģiju nesaistīta izmantošana Energoprodukti, kas izmantoti kā izejvielas dažādās nozarēs; tas ir, kas nav patērēti kā kurināmais vai pārveidoti citā kurināmā veidā. | 2.3. Enerģijas gala patēriņa specifikācija Enerģijas gala patēriņš Kopējais enerģijas patēriņš rūpniecībā, transporta un citās nozarēs. | Rūpniecība Tas attiecas uz kurināmā daudzumu, ko patērē rūpniecības uzņēmums savas pamatdarbības nodrošināšanai. Tikai siltuma ražošanas uzņēmumiem vai koģenerācijas stacijām ir piemērojami tie kurināmā daudzumi, ko uzņēmums pats patērējis siltuma ražošanā. Par kurināmā patērētajiem daudzumiem siltuma ražošanai, kas tiek pārdoti, un elektrības ražošanai, ir jāziņo attiecīgajā Pārveidošanas nodaļā. | Dzelzs un tērauda ražošana | Ķīmisko vielu ražošana (ieskaitot petroķīmisko rūpniecību) Ķīmisko un petroķīmisko vielu ražošanas nozares. | Krāsaino metālu ražošana Krāsaino metālu ražošanas nozares. | Nemetālisko minerālvielu izstrādājumu ražošana Stikla, keramikas, cementa un citu celtniecības materiālu nozares. | Transportlīdzekļu aprīkojums Nozares, kuras ir saistītas ar transportlīdzekļu aprīkojumu. | Mašīnas Gatavie metāla izstrādājumi, mašīnas un iekārtas, izņemot transportlīdzekļu aprīkojumu. | Ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde Neietver enerģijas ražošanas nozares. | Pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana | Celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība Iekļauta ierakstu ražošana. | Koksnes un koka izstrādājumu (izņemot celulozes un papīra) ražošana. | Būvniecība | Tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana | Citur neklasificētas nozares Patēriņš nozarēs, kas nav ietvertas iepriekš. | Transporta nozare Enerģija, kas izmantota visās transportēšanas darbībās neatkarīgi no tautsaimniecības nozares, kurā darbība notiek. | Transporta nozare – dzelzceļš Viss patēriņš dzelzceļa satiksmē, ieskaitot rūpnieciskos dzelzceļus. | Transporta nozare – vietējā kuģošana Piegādātie daudzumi kuģiem zem visiem karogiem, kas nav iesaistīti starptautiskajā kuģošanā (skatīt starptautiskos jūras bunkerus). Vietējais/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz aizbraukšanas un iebraukšanas ostu un nevis pēc kuģa karoga vai piederības. | Transporta nozare – sauszemes transports Sauszemes transportlīdzekļos izmantotie daudzumi. Ietver degvielu, kas izmantota lauksaimniecības mašīnās uz lielceļiem, un smērvielas izmantošanai sauszemes transportlīdzekļos. Neietver izmantoto enerģiju stacionāros dzinējos (skatīt „Citi sektori”), traktoros uz maziem ceļiem (skatīt „Lauksaimniecība”), sauszemes transportlīdzekļos militārām vajadzībām (skatīt „Citi sektori – citur neklasificēti”), izmantoto bitumenu ceļu klāšanā un izmantoto enerģiju dzinējos būvniecības vietās (skatīt „Rūpniecības apakšnozare – Būvniecība) | Transporta nozare – cauruļvadu transports Izmantotie enerģijas daudzumi cauruļvadu darbības nodrošināšanā, pārvietojot gāzes, šķidrumus, ogļu sīkšķembas un citas preces. Ietver izmantoto enerģiju sūkņu stacijās un cauruļvadu uzturēšanā. Neietver enerģiju, kas izmantota, lai pa cauruļvadiem piegādātu dabasgāzi vai mākslīgo gāzi, karsto ūdeni vai tvaiku no piegādātāja gala patērētājiem (par to jāziņo nodaļā „Enerģija”), enerģiju, kas izmantota, lai piegādātu ūdeni gala patērētājiem – mājsaimniecībām, rūpnieciskajiem, komerciālajiem un citiem lietotājiem (tas jāiekļauj nodaļā „Komerciālais/valsts sektors”) un radušos zudumus šādu piegāžu laikā starp piegādātāju un gala lietotājiem (par to ir jāziņo nodaļā „Piegādes zudumi”). | Transporta nozare – starptautiskais gaisa transports Piegādātie aviācijas degvielas daudzumi gaisa kuģim starptautiskajiem lidojumiem. Vietējais/starptautiskais dalījums jānosaka, pamatojoties uz izlidošanas un ielidošanas vietām, nevis pēc gaisa kuģa valsts piederības. Nav iekļauta gaisa kuģu izmantotā degviela sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem (tā jādeklarē nodaļā „Transports – citur neklasificēts”) un aviācijas degvielas daudzumus militārām vajadzībām (par to jāziņo nodaļā „Citas nozares – citur neklasificētas”). | Transporta nozare – vietējais gaisa transports Aviācijas degvielas piegādātie daudzumi gaisa kuģim vietējai gaisa satiksmei, kas var būt komerciāla, privāta, lauksaimniecības vajadzībām. Ietver izmantoto degvielu citiem mērķiem, nevis lidošanai, piemēram, dzinēju salīdzinošai pārbaudei. Vietējais/starptautiskais dalījums ir jānosaka, pamatojoties uz izlidošanas un ielidošanas vietām, nevis pēc gaisa kuģa valsts piedrības. Neietver gaisa kuģu izmantoto degvielu to sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem (par to jāziņo nodaļā „Transports – citur neklasificēts”) un aviācijas degvielu militārām vajadzībām (par to jāziņo nodaļā „Citas nozares – citur neklasificētas”). | Transporta nozare – citur neklasificēta Izmantotie daudzumi citur neklasificētām transportēšanas darbībām. Ietver gaisa kuģu izmantoto degvielu to sauszemes apkalpošanas transportlīdzekļiem un izmantoto degvielu ostās kuģu izkraušanas iekārtās, dažāda veida autokrānos. Ir jāziņo tas, kas tiek iekļauts šajā pozīcijā. | Citas nozares Īpaši nenosauktas nozares vai tādas, kas nepieder enerģijas, rūpniecības vai transporta nozarei. | Citas nozares – tirdzniecības un sabiedriskie pakalpojumi Uzņēmumu un biroju patērētais kurināmais valsts un privātajā sektorā. | Citas nozares– dzīvojamais sektors Jādeklarē kurināmais, kas patērēts visās mājsaimniecībās, ieskaitot „mājsaimniecības, kurās ir nodarbinātas personas”. | Citas nozares – lauksaimniecība/mežsaimniecība Tādu lietotāju patērētā degviela, kurus klasificē lauksaimniecības, medniecības un mežsaimniecības nozarē. | Citas nozares – zvejniecība Iekšzemes, krasta un jūras zvejniecībai piegādātā degviela. Zvejniecībai ir jāaptver piegādātā degviela visu karogu kuģiem, kas ir valstī no jauna iepildījuši degvielu (ieskaitot starptautisko zvejniecību), un izmantotā enerģija zvejniecībā. | Citas nozares – citur neklasificētas Šīs darbības nav ietvertas nekur. Šajā kategorijā ietilpst izmantotā degviela militārām vajadzībām visam mobilajam un stacionārajam patēriņam (piemēram, kuģi, gaisa kuģi, sauszemes transportlīdzekļi un izmantotā enerģija dzīvojamās mājās) neatkarīgi no tā, vai degviela ir piegādāta minētās vai citas valsts militārajiem spēkiem. Ja to izmanto, šajā pozīcijā iekļautais jāskaidro ziņojumā. | 3. CITI TERMINI Regulā lieto saīsinājumus, kuru nozīme ir šāda: – TML: tetrametilsvins – TEL: tetraetilsvins – ĪVP: īpašais viršanas punkts – SNG: sašķidrināta naftas gāze – ŠDG: šķidra dabasgāze – SDG: sašķidrināta dabasgāze – SDG: saspiesta dabasgāze B PIELIKUMS – IKGADĒJĀ ENERĢIJAS STATISTIKA Šajā pielikumā ir aprakstīta ikgadējās apkopotās enerģijas statistikas piemērošanas joma, mērvienības, pārskata periods, biežums, termiņš un pārraides procedūra. A pielikums attiecas uz terminu skaidrojumu, kuriem šajā pielikumā nav sniegts īpašs skaidrojums. 1. CIETAIS FOSĪLAIS KURINĀMAIS UN MĀKSLĪGĀS GĀZES 1.1. PIEMĒROJAMIE ENERGOPRODUKTI Ja vien nav minēts citādāk, šie savāktie dati attiecas uz šādiem energoproduktiem: Energoprodukts | Definīcija | 1. | Antracīts | Augstas šķiras ogles, kas izmantotas rūpnieciski un mājsaimniecībās. Tajā kopumā ir mazāk nekā 10 % gaistošo vielu un augsts oglekļa saturs (aptuveni 90 % fiksētā oglekļa). Tā augstākā siltumspēja ir lielāka nekā 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) mitrumā bez pelniem. | 2. | Koksa ogles | Bitumenogles ar tādām īpašībām, kas ļauj iegūt koksu, kurš ir piemērots domnām. To augstākā siltumspēja ir lielāka nekā 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) mitrumā bez pelniem. | 3. | Cita veida bitumenogles (tvaika ģeneratoru ogles) | Ogles, kas izmantotas tvaika ražošanā, un ietver visas bitumenogles, kas nav ietvertas pie koksa oglēm vai antracīta. Tām ir augstāks gaistošo vielu daudzums nekā antracītam (vairāk nekā 10%) un mazāks oglekļa daudzums (90 % fiksētā oglekļa). To augstākā siltumspēja ir lielāka nekā 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) mitrumā bez pelniem. Ja bitumenogles izmanto koksa krāsnīs, par tām jāziņo kā par koksa oglēm. | 4. | Melnais lignīts | Attiecas uz neaglomerētām akmeņoglēm ar augstāko siltumspēju robežās no 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) līdz 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg), kurām ir vairāk nekā 31 % gaistošo vielu sausnā bez minerālvielām. | 5. | Lignīts/brūnogles | Neaglomerētas akmeņogles ar augstāko siltumspēju, kas mazāka nekā 17 435 kJ/kg (4 165 kcal/kg) un lielāka nekā 31 % gaistošo vielu sausnā bez minerālvielām. Šajā kategorijā ir jāziņo par tieši saražoto un sadegušo naftas slānekli un darvas smiltīm. Šajā kategorijā arī ir jāziņo par izmanto naftas slānekli un darvas smiltīm kā ieguldījumu citos pārveidošanas procesos. Tas ietver patērētā naftas slānekļa vai darvas smilšu daļu pārveidošanas procesā. Par naftas slānekļa un citiem produktiem, kas iegūti sašķidrināšanas procesā, ir jāziņo Ikgadējā naftas anketā. | 6 | Kūdra | Degošas mīkstas, porainas vai saspiestas, augu izcelsmes fosīlās nogulsnes ar augstu ūdens saturu (līdz 90 % neapstrādātā veidā), viegli sagriežama, gaiši brūnā vai tumši brūnā krāsā. Nav ietverta kūdra, ko izmanto ar enerģiju nesaistītiem mērķiem. | 7 | Patentēts kurināmais | Kurināmā maisījums, kas iegūts no antracīta sīkdaļām, pievienojot saistvielu. Saražotā patentētā kurināmā daudzums tādēļ drīkst būt nedaudz lielāks nekā faktiskais patērētais ogļu daudzums pārveidošanas procesā. | 8. | Koksa krāšņu kokss | Ciets produkts, kas iegūts, karbonizējot ogles, pamatā koksa ogles augstā temperatūrā, ar mazu mitruma un gaistošo vielu saturu. Koksa krāšņu koksu pamatā izmanto dzelzs un tērauda rūpniecībā, kur tas ir enerģijas avots un ķīmiska viela. Šajā kategorijā ietilpst arī koksa putekļi un lietuvju kokss. Šajā kategorijā ir jāietver puskokss (ciets produkts, ko iegūst, zemā temperatūrā karbonizējot ogles). Puskoksu izmanto kā vietējo kurināmo vai pati pārveidošanas rūpnīca. Šajā iedaļā ietilpst arī kokss, koksa putekļi un puskokss no lignīta/brūnoglēm. | 9. | Gāzes kokss | Antracīta blakusprodukts, ko izmanto pilsētu gāzu ražošanai gāzes rūpnīcās. Gāzes koksu izmanto apsildē. | 10. | Akmeņogļu darva | Bitumenogļu sausās destilācijas produkts. Akmeņogļu darva ir ogļu destilācijas šķidrs blakusprodukts, lai ražotu koksu koksa krāsnī, vai to iegūst no brūnoglēm („zemas temperatūras darva”). Akmeņogļu darvu var pārtvaicēt tālāk dažādos organiskos produktos (piemēram, benzolā, toluolā, naftalīnā), par kuriem parasti ziņotu kā par petroķīmiskās rūpniecības izejvielām. | 11. | Brūnogļu briketes | Brūnogļu briketes ir kurināmā maisījums, kas iegūts no lignīta/brūnoglēm, zem spiediena veidojot briketes bez saistvielas pievienošanas. Šī iedaļa ietver kūdras briketes, sausa lignīta sīkdaļas un putekļus. | 12. | Gāzes rūpnīcu gāze | Ietver visa veida gāzes, ko iegūst komunālo pakalpojumu vai privātajos uzņēmumos, kuru galvenais mērķis ir gāzes ražošana, transportēšana un sadale. Tajā ir iekļauta gāze, kas iegūta karbonizējot (ieskaitot gāzi, kas iegūta koksa krāsnīs un pārveidota par gāzes rūpnīcu gāzi), gazificējot ar vai bez bagātināšanas ar naftas produktiem (sašķidrinātu naftas gāzi, atlieku mazutu, utt.) un pārveidojot, un vienkārši sajaucot gāzes un/vai gaisu, par ko ziņo ailē „No citiem avotiem”. Pārveidošanas nodaļā jānorāda gāzes rūpnīcu gāzes daudzumi, kas pārveidoti par sajauktu dabasgāzi, kas tiks piegādāta un patērēta dabasgāzes tīklā. Par citu ogļu gāzu (piemēram, koksa krāšņu gāzu, domnu gāzes un konvertora gāzes) ražošanu ir jāziņo kolonnās attiecībā uz šādām gāzēm un nevis kā par gāzes rūpnīcu gāzes ražošanu. Par ogļu gāzēm, kas ir pārvietotas uz gāzes rūpnīcu iekārtām, ir jāziņo (to attiecīgajā kolonnā) pārveidošanas nodaļā gāzes rūpnīcu iekārtu rindā. Kopējam gāzes rūpnīc gāzes daudzumam, kas nāk no citu ogļu gāzu pārvietošanas, ir jāparādās ražošanas rindā attiecībā uz gāzes rūpnīcu gāzi. | 13. | Koksa krāšņu gāze | Iegūst kā koksa krāšņu gāzes ražošanas blakusproduktu dzelzs un tērauda ražošanā. | 14. | Domnu gāze | Iegūst sadedzinot koksu domnās tērauda un dzelzs ražošanas nozarē. To reģenerē un izmanto kā kurināmo daļēji rūpnīcā un daļēji citos tērauda nozares procesos vai elektrostacijās, kurās ir iekārtas to sadedzināšanai. Par kurināmā daudzumu ir jāziņo, pamatojoties uz augstāko siltumspēju. | 15. | Konvertora gāze | Tērauda ražošanas blakusprodukts skābekļa kurtuvē, ko reģenerē pēc iziešanas no kurtuves. Gāze ir zināma arī kā konvertoru gāze, zema blīvuma gāze vai pamata skābekļa gāze tērauda ražošanā. | 16. | Antracīts | Termins „antracīts” attiecas uz oglēm ar augstāko siltumspēju, kas lielāka nekā 23 865 kJ/kg (5 700 kcal/kg) mitrumā bez pelniem un ar vidējo nejaušu vitrinīta atstarotspēju vismaz 0,6. Antracīts kopumā attiecas uz visiem energoproduktiem no 1 līdz 3 (antracīts, koksa ogles un citas bitumenogles). | 1.2. DATU APKOPOJUMA SARAKSTS Turpmāk minētie dati jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādāk. A pielikums attiecas uz terminu skaidrojumiem, kuriem šajā pielikumā nav sniegts īpašs skaidrojums. 1.2.1. Piegādes un pārveidošanas sektors 1. | Ražošana | 1.1. | No tās: pazemē Piemēro tikai antracītam, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam antracītam un lignītam/brūnoglēm. | 1.2. | No tās: virszemes Piemēro tikai antracītam, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam antracītam un lignītam/brūnoglēm. | 2. | No citiem avotiem To veido divas sastāvdaļas: – reģenerētās ogļu sīkšķembas, vidējas kvalitātes un citi zemas šķiras akmeņogļu produkti, kurus nevar klasificēt pēc ogļu veida. Tajā ietilpst akemņogles, kas reģenerētas no atkritumkaudzēm un citām atkritumu savākšanas vietām. – kurināmā piegādes, kura ražošana ietilpst cita kurināmā enerģijas bilancē, bet kura patēriņš parādīsies akmeņogļu enerģijas bilancē. | 2.1. | No tiem: no naftas produktiem Nepiemēro antracītam, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melnajam antracītam un lignītam/brūnoglēm, un kūdrai. Piemēram, naftas koksa pievienošana koksa oglēm koksa krāsnīs | 2.2. | No tiem: no dabasgāzes Nepiemēro antracītam, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam antracītam un lignītam/brūnoglēm, un kūdrai. Piemēram, dabasgāzes pievienošana gāzes rūpnīcu gāzei tiešajam gala patēriņam | 2.3. | No tiem: no atjaunojamiem avotiem Nepiemēro antracītam, koksa oglēm, citām bitumena oglēm, melnajam antracītam un lignītam/brūnoglēm, un kūdrai. Piemēram, rūpnieciskie atkritumi kā saistviela patentēta kurināmā ražošanā | 3. | Imports | 4. | Eksports | 5. | Starptautiskie jūras bunkeri | 6. | Krājumu izmaiņas Krājumu palielinājums parādīts kā negatīvs skaitlis, un krājumu samazinājums parādīts kā pozitīvs skaitlis. | 7. | Bruto patēriņš | 8. | Statistikas atšķirības | 9. | Kopējais pārveidošanas sektors Izmantotā kurināma daudzumi primārajai vai sekundārajai enerģijas pārveidošanai (piemēram, ogles par elektrību, koksa krāšņu gāze par elektrību) vai izmantotie daudzumi pārveidošanai atvasinātos energoproduktos (piemēram, koksa ogles par koksu). | 9.1. | No tā: pamatdarbības ražotāju elektrības ražošanas uzņēmumi | 9.2. | No tā: pamatdarbības ražotāju koģenerācijas stacijas | 9.3. | No tā: pamatdarbības ražotāju siltuma ražošanas uzņēmumi | 9.4. | No tā: pašražotāju elektrības ražošanas uzņēmumi | 9.5. | No tā: pašražotāju koģenerācijas stacijas | 9.6. | No tā: pašražotāju siltuma ražošanas uzņēmumi | 9.7. | No tā: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi | 9.8. | No tā: koksa krāsnis | 9.9. | No tā: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi | 9.10. | No tā: gāzes rūpnīcas | 9.11. | No tā: domnas Koksa ogļu un/vai bitumenogļu (vispār saukti par POI), un koksa krāšņu koksa daudzumi, kas pārveidoti domnās. Izmantotie daudzumi kā kurināmais (piemēram, domnu gāze) domnu apsildē un ekspluatācijā pārveidošanas sektorā nav jāietver, bet par to jāziņo kā par patēriņu nodaļā „Enerģija”. | 9.12. | No tā: ogļu sašķidrināšana Par naftas slānekli un citiem produktiem, kas iegūti sašķidrināšanas procesā, jāziņo saskaņā ar šā pielikuma 4. nodaļu. | 9.13. | No tā: sajaukšanai ar dabasgāzi Ogļu gāzu daudzumi, kas sajaukti ar dabasgāzi. | 9.14. | No tā: nav citur noradīts – Pārveidošana | 1.2.2. Enerģijas nozare 1. | Kopējā enerģijas nozare | 1.1. | No tās: elektrības un siltuma ražošanas uzņēmumi un koģenerācijas stacijas | 1.2. | No tās: ogļu raktuves | 1.3. | No tās: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi | 1.4. | No tās: koksa krāsnis | 1.5 | No tās: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi | 1.6 | No tās: gāzes rūpnīcas | 1.7 | No tās: domnas | 1.8 | No tās: naftas rafinēšanas fabrikas | 1.9 | No tās: ogļu sašķidrināšana | 1.10 | No tās: nav citur norādīts – Enerģija | 2. | Sadales zudumi Zudumi, kas radušies pārvietošanas un sadales, kā arī mākslīgo gāzu uzliesmojuma dēļ. | 3. | Kopējais gala patēriņš | 4. | Kopējā ar enerģiju nesaistīta izmantošana | 4.1. | No tās: rūpniecības, pārveidošanas un enerģijas nozares Ar enerģiju nesaistīta izmantošana visās rūpniecības, pārveidošanas un enerģijas apakšnozarēs, piemēram, ogles, kas izmantotas metanola vai amonjaka ražošanā. | 4.1.1. | No 4.1., no tās: petroķīmiskajā rūpniecībā Ar enerģiju nesaistīta izmantošana, piemēram, ogļu izmantošana par izejvielām mēslojuma iegūšanai un par izejvielām citu petroķīmijas produktu ražošanā. | 4.2 | No tās: transporta nozare Ar enerģiju nesaistīta izmantošana visās transporta apakšnozarēs. | 4.3 | No tās: citas nozares Ar enerģiju nesaistīta izmantošana komerciālos un valsts pakalpojumos, dzīvojamajā sektorā, lauksaimniecībā un citās citur nenorādītās nozarēs. | 1.2.3. Enerģijas gala lietotāju specifikācija 1. | Energijas gala patēriņš | 2. | Rūpniecība | 2.1. | No tās: dzelzs un tērauda ražošana | 2.2. | No tās: ķīmisko vielu ražošana un petroķīmiskā rūpniecība | 2.3. | No tās: krāsaino metālu ražošana | 2.4. | No tās: nemetālisko minerālvielu izstrādājumu ražošana | 2.5. | No tās: transportlīdzekļu ražošana | 2.6. | No tās: mašīnas | 2.7. | No tās: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 2.8. | No tās: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana | 2.9. | No tās: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība | 2.10. | No tās: koksnes un koka izstrādājumu ražošana | 2.11. | No tās: būvniecība | 2.12. | No tās: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana | 2.13. | No tās: nav citur norādīts – Rūpniecība | 3. | Transporta nozare | 3.1. | No tās: dzelzceļš | 3.2. | No tās: vietējā kuģošana | 3.3. | No tās: citur neklasificēts tansports | 4. | Citas nozares | 4.1. | No tām: tirdzniecības un sabiedriskie pakalpojumi | 4.2. | No tām: dzīvojamais sektors | 4.3. | No tām: lauksaimniecība/mežsaimniecība | 4.4. | No tām: zvejniecība | 4.5. | No tām: nav citur norādīts – Citas | 1.2.4. Imports un eksports Izcelsmes valsts imports un galamērķa valsts eksports. Nepiemēro kūdrai, gāzes koksam, gāzes rūpnīcu gāzei, koksa gāzei, domnu gāzei, kā arī konvertora gāzei. 1.2.5. Ieguldījumi pašražotāju elektrības un siltuma ražošanas uzņēmumos Par ieguldījumiem pašražotāju elektrības un siltuma ražošanas uzņēmumos jāziņo atsevišķi tikai elektrības ražošanas uzņēmumiem, koģenerācijas stacijām un siltuma ražošanas uzņēmumiem. Minētie ieguldījumi pašražotāju uzņēmumos ir sadalīti, ņemot vērā pamatdarbības veidus, kas uzskaitīti tabulā: 1. | Kopējā enerģijas nozare | 1.1. | No tās: ogļu raktuves | 1.2. | No tās: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi | 1.3. | No tās: koksa krāsnis | 1.4. | No tās: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi | 1.5. | No tās: gāzes rūpnīcas | 1.6. | No tās: domnas | 1.7. | No tās: naftas rafinēšanas fabrikas | 1.8. | No tās: ogļu sašķidrināšana | 1.9. | No tās: citur neklasificēta enerģija | 2. | Rūpniecība | 2.1. | No tās: dzelzs un tērauda ražošana | 2.2. | No tās: ķīmisko vielu ražošana un petroķīmiskā rūpniecība | 2.3. | No tās: krāsaino metālu ražošana | 2.4. | No tās: nemetālisko minerālvielu izstrādājumu ražošana | 2.5. | No tās: transportlīdzekļu ražošana | 2.6. | No tās: mašīnas | 2.7. | No tās: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 2.8. | No tās: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana | 2.9. | No tās: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība | 2.10. | No tās: koksnes un koka izstrādājumu ražošana | 2.11. | No tās: būvniecība | 2.12. | No tās: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana | 2.13. | No tās: nav citur norādīts – Rūpniecība | 3. | Transporta nozare | 3.1. | No tās: dzelzceļš | 3.2. | No tās: vietējā kuģošana | 3.3. | No tās: nav citur norādīts – Transports | 4. | Citas nozares | 4.1. | No tām: komerciāli un valsts pakalpojumi | 4.2. | No tām: dzīvojamais sektors | 4.3. | No tām: lauksaimniecība/mežsaimniecība | 4.4. | No tām: zvejniecība | 4.5. | No tām: nav citur norādīts | 1.3. SILTUMSPĒJA Par 1.1. punktā minētajiem energoproduktiem jāziņo gan augstākā, gan zemākā siltumspēja šādiem galvenajiem datu apkopojumiem. Nepiemēro gāzes rūpnīcu gāzēm, koksa krāšņu gāzei, domnu gāzei un konvertora gāzei: 1. | Ražošana | 2. | Imports | 3. | Eksports | 4. | Izmantots koksa krāsnīs | 5. | Izmantots domnās | 6. | Izmantots pamatdarbības elektrības ražošanas, koģenerācijas un siltuma ražošanas uzņēmumos | 7. | Izmantots rūpniecībā | 8. | Citiem izmantojuma veidiem | 1.4. RAŽOŠANA UN KRĀJUMI OGĻU RAKTUVĒS Piemērojama tikai antracītam un lignītam/brūnoglēm. Jāziņo par šādiem daudzumiem: 1 | Ieguve pazemē | 2 | Ieguve virszemē | 3 | No citiem avotiem | 4 | Krājumi perioda beigās | 4.1 | No tiem: krājumi raktuvēs | 1.5. MĒRVIENĪBAS 1. | Enerģijas daudzums | 103 tonnas Izņēmums: gāzēm (gāzes rūpnīcu gāzei, koksa krāšņu gāzei, domnu gāzei, konvertora gāzei) mērījums ir tieši enerģijas daudzumā, un tādēļ izmantojamā mērvienība ir teradžouls (TJ) (pamatojoties uz augstāko siltumspēju). | 2. | Siltumspēja | Megadžouls (MJ)/tonnu | 1.6. ATKĀPES UN ATBRĪVOJUMI Nepiemēro. 2. DABASGĀZE 2.1. PIEMĒROJAMIE ENERGOPRODUKTI Šo datu apkopojums attiecas uz dabasgāzi, ko veido gāzes, kas ir sastopamas pazemes krātuvēs, un tās ir sašķidrinātas vai gāzveida, ko pamatā veido metāns. Tajā ietilpst gan „nesaistītā” gāze, kura ir iegūta atradnēs, kas ražo ogļūdeņražus tikai gāzveida formā, un „saistītā” gāze, kas iegūta saistībā ar jēlnaftu, kā arī metāns, kas reģenerēts no ogļu raktuvēm (raktuvju gāze) vai no ogļu slāņa (ogļu slāņa gāze). Tajā neietilpst gāzes, kas radušās, anaerobi iztvaicējot biomasu (piemēram, komunālo vai attīrīšanas iekārtu gāze), ne arī gāzes rūpnīcu gāze. 2.2. DATU APKOPOJUMA SARAKSTS Turpmāk minētie dati jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādāk. 2.2.1. Piegādes un pārveidošanas sektors Jāziņo par daudzumiem, kas izteikti gan apjoma, gan enerģijas vienībās, un ieskaitot kopējo un tīkla siltumspēju šādiem datiem: 1. | Vietējā ražošana Visa sausa produkcija, ko var pārdot valsts robežās, arī ārzonas produkcija. Produktu mēra pēc šķidrās dabasgāzes un sēra attīrīšanas un ieguves. Neietver ieguves zudumus un daudzumus, kas ir no jauna ievadīti, izplūduši vai uzliesmojuši. Ietver izmantotos daudzumus dabasgāzes nozarē; gāzes ieguvē, cauruļvadu sistēmās un pārstrādes rūpnīcās. | 1.1. | No tās: saistītā gāze Saistībā ar jēlnaftu saražotā dabasgāze. | 1.2. | No tās: nesaistītā gāze Dabasgāze, kas iegūta atradnēs, kuros ogļūdeņražus iegūst tikai gāzveida formā. | 1.3. | No tās: ogļraktuvju gāze Akmeņogļu raktuvēs vai no ogļu slāņa iegūtais metāns, izvadīts virszemē un patērēts ogļraktuvēs vai pa cauruļvadiem piegādāts patērētājiem. | 2. | No citiem avotiem Kurināmais, kas sajaukts ar dabasgāzi un patērēts kā maisījums. | 2.1. | No tiem: no naftas produktiem Sašķidrināta naftas gāze kvalitātes uzlabošanai, piemēram, siltuma daudzums. | 2.2. | No tiem: no akmeņoglēm Saražota gāze sajaukšanai ar dabasgāzi | 2.3. | No tiem: no atjaunojamiem avotiem biogāze sajaukšanai ar dabasgāzi | 3. | Imports | 4. | Eksports | 5. | Starptautiskie jūras bunkeri | 6. | Krājumu izmaiņas Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli, un krājumu samazinājumu parāda kā pozitīvu skaitli. | 7. | Bruto patēriņš | 8. | Statistikas atšķirības Prasību deklarēt siltumspēju šeit nepiemēro. | 9. | Reģenerējamā gāze: krājumu atvēršana un aizvēršana Pieejamie gāzes daudzumi piegādei jebkādā ievades izvades cikla laikā. Tas attiecas uz reģenerējamo dabasgāzi, ko uzglabā īpašās krātuvēs (izsmelta gāzes un/vai naftas atradne, uzglabāšana ūdens nesējslānī, sāls dobumā, jaukta veida dobumos vai citā veidā), kā arī sašķidrinātas gāzes uzglabāšanu. Nav jāietver spiediena nodrošināšanai vajadzīgā gāze. Prasību deklarēt siltumspēju šeit nepiemēro. | 10. | Izplūdusī gāze Gāzes daudzums, kas izplūdis gaisā ražošanas vietā vai gāzes pārstrādes rūpnīcā. Prasību deklarēt siltumspēju šeit nepiemēro. | 11. | Uzliesmojusī gāze Sadegušas gāzes daudzums uzliesmojumos ražošanas vietā vai gāzes pārstrādes rūpnīcā. Prasību deklarēt siltumspēju šeit nepiemēro. | 12. | Kopējā pārveidošanas nozare Izmantotie kurināmā daudzumi primārajā un sekundārajā enerģijas pārveidošanā (piemēram, dabasgāzi par elektrību) vai kas izmantoti pārveidošanai atvasinātos energoproduktos (piemēram, dabasgāzi par metanolu) | 12.1. | No tās: pamatdarbības ražotāju elektrības ražošanas uzņēmumi | 12.2. | No tās: pašražotāju elektrības ražošanas uzņēmumi | 12.3. | No tās: pamatdarbības ražotāju koģenerācijas stacijas | 12.4. | No tās: pašražotāju koģenerācijas stacijas | 12.5. | No tās: pamatdarbības ražotāju siltuma ražošanas uzņēmumi | 12.6. | No tās: pašražotāju siltuma ražošanas uzņēmumi | 12.7. | No tās: gāzes rūpnīcas | 12.8. | No tās: koksa krāsnis | 12.9. | No tās: domnas | 12.10. | No tās: gāzes pārvēršana šķidrā veidā Dabasgāzes daudzumi, kas izlietoti kā izejvielas pārvēršanai šķidrumā, piemēram, kurināmā daudzumi, ko ievada metanola ražošanas procesā pārveidošanai metanolā. | 12.11. | No tās: nav norādīts – Pārveidošana | 2.2.2. Enerģijas nozare 1. | Kopējā enerģijas nozare | 1.1. | No tās: akmeņogļu raktuves | 1.2. | No tās: naftas un gāzes ieguve | 1.3. | No tās: ieguldījumi naftas rafinēšanas fabrikās | 1.4. | No tās: koksa krāsnis | 1.5. | No tās: domnas | 1.6. | No tās: gāzes rūpnīcas | 1.7. | No tās: elektrības, koģenerācijas un siltuma ražošanas uzņēmumi | 1.8. | No tās: sašķidrināšana (šķidra naftas gāze) vai gazifikācija | 1.9. | No tās: gāzes pārvēršana šķidrā veidā | 1.10. | No tās: nav citur norādīts – Enerģija | 2. | Sadales zudumi Piegādes un sadales zudumi un zudumi cauruļvados. | 2.2.3. Enerģijas gala lietotāju specifikācija Par dabasgāzes patēriņu ir jāziņo atsevišķi gan kā enerģijas izmantošanu, gan (kad vien piemērojami) ar enerģiju nesaistītu izmantošanu šādās nozarēs: 1. | Kopējais gala patēriņš Šajā pozīcijā atsevišķi jādeklarē enerģijas gala patēriņš un ar enerģiju nesaistīta izmantošana. | 2. | Transporta nozare | 2.1. | No tās: sauszemes transports Ietver gan saspiesto dabasgāzi, gan biogāzi | 2.1.1. | No tās: biogāzes daļa sauszemes transportā | 2.2. | No tās: cauruļvadu transports | 2.3. | No tās: nav citur norādīts – Transports | 3. | Rūpniecība | 3.1. | No tās: dzelzs un tērauda ražošana | 3.2. | No tās: ķīmisko vielu ražošana un petroķīmiskā rūpniecība | 3.3. | No tās: krāsaino metālu ražošana | 3.4. | No tās: nemetālisko minerālvielu izstrādājumu ražošana | 3.5. | No tās: transportlīdzekļu ražošana | 3.6. | No tās: mašīnas | 3.7. | No tās: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 3.8. | No tās: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana | 3.9. | No tās: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība | 3.10. | No tās: koksnes un koka izstrādājumu ražošana | 3.11. | No tās: būvniecība | 3.12. | No tās: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana | 3.13. | No tās: nav citur norādīts – Rūpniecība | 4. | Citas nozares | 4.1. | No tām: komerciāli un valsts pakalpojumi | 4.2. | No tām: dzīvojamais sektors | 4.3. | No tām: lauksaimniecība/mežsaimniecība | 4.4. | No tām: zvejniecība | 4.5. | No tām: nav citur norādīts – Citas | 2.2.4. Imports un eksports Jādeklarē gan kopējās dabasgāzes, gan tās šķidrās dabas gāzes daudzums par katru importa izcelsmes valsti un eksporta galamērķa valsti. 2.2.5. Ieguldījumi pašražotāju elektrības un siltuma ražošanas uzņēmumos Par ieguldījumiem pašražotāju elektrības un siltuma ražošanas uzņēmumos ir jāziņo atsevišķi tikai pašražotāju elektrības ražošanas uzņēmumiem, tikai pašražotāju koģenerācijas stacijām un tikai pašražotāju siltuma ražošanas uzņēmumiem. Ieguldījumi attiecas uz šādiem uzņēmumiem vai darbībām: 1. | Kopējā enerģijas nozare | 1.1. | No tās: akmeņogļu raktuves | 1.2. | No tās: naftas un gāzes ieguve | 1.3. | No tās: ieguldījumi naftas rafinēšanas fabrikās | 1.4. | No tās: koksa krāsnis | 1.5. | No tās: domnas | 1.6. | No tās: gāzes rūpnīcas | 1.7. | No tās: sašķidrināšanas (šķidras dabasgāzes) un regazifikācijas rūpnīcas | 1.8. | No tās: gāzes pārvēršana šķidrā veidā | 1.9. | No tās: nav citur norādīts – Enerģija | 2. | Rūpniecības nozare | 2.1. | No tās: dzelzs un tērauda ražošana | 2.2. | No tās: ķīmisko vielu ražošana un petroķīmiskā rūpniecība | 2.3. | No tās: krāsaino metālu ražošana | 2.4. | No tās: nemetālisko minerālvielu izstrādājumu ražošana | 2.5. | No tās: transportlīdzekļu ražošana | 2.6. | No tās: mašīnas | 2.7. | No tās: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 2.8. | No tās: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana | 2.9. | No tās: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība | 2.10. | No tās: koksnes un koka izstrādājumu ražošana | 2.11. | No tās: būvniecība | 2.12. | No tās: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana | 2.13. | No tās: nav citur norādīts – Rūpniecība | 3. | Transporta nozare | 3.1. | No tās: cauruļvadu transports | 3.2. | No tās: citur neklasificēts transports | 4. | Citas nozares | 4.1. | No tām: tirdzniecības un sabiedriskie pakalpojumi | 4.2. | No tām: dzīvojamais sektors | 4.3. | No tām: lauksaimniecība/mežsaimniecība | 4.4. | No tām: zvejniecība | 4.5. | No tām: nav citur norādīts | 2.2.6.Gāzes krātuvju ietilpība 1. | Nosaukums Krātuves vietas nosaukums. | 2. | Veids Krātuves veids, piemēram, izsmelta gāzes atradne, sāls dobums utt. | 3. | Darba jauda Kopējā gāzes krātuves ietilpība mīnus spiediena nodrošināšanai nepieciešamā gāze. Spiediena nodrošināšanai nepieciešamā gāze ir kopējais gāzes daudzums, kas ir vajadzīgs kā pastāvīgs krājums, lai saglabātu pietiekamu pazemes krātuves rezervuāra spiedienu un piegādes tempu visā izsūknēšanas ciklā. | 4. | Augstākais izvades ātrums Maksimālais ātrums, kādā gāzi no attiecīgās krātuves var izsūknēt. | 2.3. MĒRVIENĪBAS 1. | Enerģijas daudzumi | Ja vien nav norādīts citādāk, dabasgāzes daudzumus dekarē pēc to enerģijas satura, t.i., teradžoulos (TJ), pamatojoties uz kopējo siltumspēju. Ja ir vajadzīgi fiziskie daudzumi, vienība ir 106 m3, pieņemot references gāzes nosacījumus (15°C, 101,325 kPa). | 2. | Siltumspēja | KJ/m3, pieņemot references gāzes nosacījumus (15°C, 101,325 kPa). | 3. | Krātuves darba jauda | 106 m3, pieņemot references gāzes nosacījumus (15°C, 101,325 kPa). | 4. | Ātrākais izvades ātrums | 106 m3/dienā, pieņemot references gāzes nosacījumus (15°C, 101,325 kPa). | 2.4. ATKĀPES UN ATBRĪVOJUMI Nepiemēro. 3. ELEKTRĪBA UN SILTUMS 3.1. PIEMĒROJAMIE ENERGOPRODUKTI Šajā nodaļā ir iekļauts siltums un elektrība. 3.2. DATU APKOPOJUMA SARAKSTS Turpmāk minētais datu apkopojuma saraksts jāsniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādāk. A pielikums attiecas uz to terminu skaidrojumu, par kuriem īpašs skaidrojums šajā nodaļā nav sniegts. 1., 2., 4. un 5. nodaļā minētās definīcijas un mērvienības piemēro energoproduktiem, kas pieder cietajam fosīliju kurināmajam un mākslīgajām gāzēm, dabasgāzei, naftas un benzīna produktiem, aijaunojamiem enerģijas avotiem un enerģijai no atkritumiem. 3.2.1. Piegādes un pārveidošanas sektors Šajā nodaļā tiek piemērotas šādas īpašas definīcijas datiem par elektrību un siltumu: - Bruto saražotā elektrība: visu attiecīgo ražošanas kopumu saražotās elektroenerģijas summa (ieskaitot sūkņu iekārtas), kas noteikta galveno ģeneratoru izejas termināļos. - Bruto saražotais siltums: kopējais saražotais siltums iekārtā un ietver siltumu, kas izmantots iekārtas palīgierīcēs, kuras izmanto karstu šķidrumu (siltumapgāde, šķidrā kurināmā apsilde utt.), un zudumi iekārtas/tīkla siltuma apmaiņā, kā arī siltums no ķīmiskajiem procesiem, ko izmanto kā primāro enerģijas veidu. - Neto saražotā elektrība: bruto saražotā elektrība mīnus elektroenerģija, ko absorbē ražošanas palīgierīces un zudumi galveno ģeneratoru transformatoros. - Neto saražotais siltums: siltums, kas piegādāts sadales sistēmai, kā noteikts no izejošās un ienākošās plūsmas mērījumiem. Tabulā minētais datu apkopojums atsevišķi jādeklarē pamatdarbības ražošanas uzņēmumiem un pašražotājiem. Kad vien to piemēro, par minetajos abu veidu uzņēmumos gan bruto, gan neto saražoto elektrību un siltumu tikai elektrības, koģenerācijas un siltuma ražošanas uzņēmumiem atsevišķi jādeklarē šāds datu apkopojums: 1. | Kopējā ražošana | 1.1. | No tās: atomelektrostacijas | 1.2. | No tās: hidroelektrostacijas | 1.2.1. | No tās: daļu hidroenerģijas iegūst no pārsūknēšanas | 1.3. | No tās: ģeotermālā | 1.4. | No tās: saules enerģija | 1.5. | No tās: viļņu, plūdmaiņas, okeāna enerģija | 1.6. | No tās: vēja enerģija | 1.7. | No tās: sadedzināms kurināmais Kurināmais, kas spēj aizdegties vai degt, t.i., reaģējot ar skābekli, būtiski paaugstina temperatūru un kas sadedzināts tieši elektrības un/vai siltuma ražošanai. | 1.8. | No tās: siltuma sūkņi Siltuma izvade no siltuma sūkņiem tikai tad, ja siltumu pārdod trešām pusēm (t.i., gadījumos, ja ražošana notiek pārveidošanas nozarē). | 1.9. | No tās elektriskie boileri Siltuma daudzumi no elektriskajiem boileriem, ja iegūto daudzumu pārdod trešām personām. | 1.10. | No tās: siltums no ķīmiskajiem procesiem Siltums, kas rodas procesos bez enerģijas pievades, piemēram, ķīmiskā reakcijā. Neietver atkritumu siltumu, kas rodas enerģijas vadītos procesos, par ko jāziņo kā par siltumu, kas iegūts no attiecīgā kurināmā. | 1.11. | No tās: citi avoti – Elektrība (lūdzu norādīt) | Nākamajā tabulā minētie dati ir jāziņo kā kopējie par elektrību un siltumu atsevišķi, kad vien piemērojami. Nākamajā tabulā par pirmajiem trim datiem ir jāaprēķina daudzumi no un jāsavieno ar vērtībām, kas paziņotas saskaņā ar iepriekšējo tabulu. 1. | Kopējā bruto ražošana | 2. | Uzņēmums izlieto savām vajadzībām | 3. | Kopējā neto ražošana | 4. | Imports Skatīt arī skaidrojumu 5. sadaļā „Eksports”. | 5. | Eksports Elektrības daudzumus uzskata par importētiem vai eksportētiem, ja tie ir šķērsojuši valsts politiskās robežas, ar muitas kontroli vai bez tās. Ja elektrību piegādā tranzītā caur kādu valsti, par daudzumu ir jāziņo gan kā eksportu, gan importu. | 6. | Izmantots siltuma sūkņos | 7. | Izmantots elektriskajos tvaika boileros | 8. | Izmantots pārsūknēšanā | 9. | Izmantots elektrības ražošanā | 10. | Piegādātā enerģija Elektrībai: neto saražotās elektroenerģijas daudzums, ko piegādājušas visas valsts elektrostacijas, atņemot daudzumus, kas ir vienlaicīgi izmantoti siltuma sūkņos, elektriskajos tvaika boileros, sūkņos un atņemot vai palielinot eksportu uz vai importu no ārvalstīm. Siltumam: neto saražotā siltuma daudzumus, ko visas rūpnīcas pārdod valstī, atņemot siltumu, kas izmantots elektrības ražošanai un atņemot vai pieskaitot eksportu vai importu no ārvalstīm. | 11. | Piegādes un sadales zudumi Visi zudumi elektroenerģijas un siltuma piegādes un sadales dēļ. Elektrībai ietver zudumus transformatoros, ko neuzskata par elektrostaciju sastāvdaļām. | 12. | Kopējais patēriņš (aprēķinātais) | 13. | Statistikas atšķirība | 14. | Kopējais patēriņš (faktiskais) | Par saražoto elektrību, pārdoto siltumu un izmantotā kurināmā daudzumiem, ieskaitot to attiecīgo kopējo enerģiju (pamatojoties uz to zemāko siltumspēju, izņemot dabasgāzei, kurai to norāda, pamatojoties uz augstāko siltumspēju) no kurināmā veidiem, kas ir uzskaitīti nākamajā tabulā, jāziņo atsevišķi pamatdarbības ražošanas uzņēmumiem un pašražotājiem. Kad vien to ir piemēro, šajos abu veidu uzņēmumos atsevišķi jādeklarē saražotā elektrība un siltums (tikai) elektrības, koģenerācijas un siltuma ražošanas uzņēmumiem: 1. | Cietais fosīlais kurināmais un mākslīgās gāzes: | 1.1. | Antracīts | 1.2. | Koksa ogles | 1.3. | Citas bitumenogles | 1.4. | Melnais antracīts | 1.5. | Lignīts/brūnogles | 1.6. | Kūdra | 1.7. | Patentēts kurināmais | 1.8. | Koksa krāšņu kokss | 1.9. | Gāzes kokss | 1.10. | Akmeņogļu darva | 1.11. | Brūnogļu briketes | 1.12. | Gāzes rūpnīcu gāze | 1.13. | Koksa krāšņu gāze | 1.14. | Domnu gāze | 1.15. | Konvertora gāze | 2. | Naftas un benzīna produkti: | 2.1. | Jēlnafta | 2.2. | Šķidra dabasgāze | 2.3. | Naftas rafinēšanas fabriku gāze | 2.4. | Sašķidrināta naftas gāze | 2.5. | Ligroīns | 2.6. | Petrolejas tipa reaktīvo dzinēju degviela | 2.7. | Cita veida petroleja | 2.8. | Gāzeļļa/dīzeļeļļa (destilēts mazuts) | 2.9. | Mazuts | 2.10. | Bitumens (arī orimulsions – kurināmais uz bitumena bāzes) | 2.11. | Naftas kokss | 2.12. | Citi naftas produkti | 3. | Dabasgāze | 4. | Atjaunojami enerģijas avoti un enerģija no atkritumiem: | 4.1. | Rūpnieciskie atkritumi (neatjaunojamie) | 4.2. | Sadzīves atkritumi (aijaunojamie) | 4.3. | Sadzīves atkritumi (neatjaunojami) | 4.4. | Koksne, koksnes atkritumi un citu cietu vielu atkritumi | 4.5. | Atkritumu izgāztuvju gāze | 4.6. | Notekūdeņu dūņu gāze | 4.7. | Cita veida biogāze | 4.8. | Šķidra biodegviela | 3.2.2. Elektrības un siltuma patēriņš enerģijas nozarē 1. | Kopējā enerģijas nozare Neietver enerģiju, kas izmantota savām vajadzībām, ko izmanto sūknēšanai krātuvēs, siltuma sūkņos un elektriskajos boileros. | 1.1. | No tās: akmeņogļu raktuves | 1.2. | No tās: naftas un gāzes ieguve | 1.3. | No tās: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi | 1.4. | No tās: koksa krāsnis | 1.5. | No tās: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi | 1.6. | No tās: gāzes rūpnīcas | 1.7. | No tās: domnas | 1.8. | No tās: naftas rafinēšanas fabrikas | 1.9. | No tās: atomnozare | 1.10. | No tās: ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas | 1.11. | No tās: sašķidrināšanas (šķidra naftas gāze) vai regazifikācijas rūpnīcas | 1.12. | No tās: gazifikācijas rūpnīcas (biogāze) | 1.13. | No tās: gāzes pārvēršana šķidrā veidā | 1.14. | No tās: nav citur norādīts – Enerģija | 3.2.3. Enerģijas gala patēriņa specifikācija 1. | Rūpniecības nozare | 1.1. | No tās: dzelzs un tērauda ražošana | 1.2. | No tās: ķīmisko vielu ražošana un petroķīmiskā rūpniecība | 1.3. | No tās: krāsaino metālu ražošana | 1.4. | No tās: nemetālisko minerālvielu izstrādājumu ražošana | 1.5. | No tās: transportlīdzekļu ražošana | 1.6. | No tās: mašīnas | 1.7. | No tās: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 1.8. | No tās: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana | 1.9. | No tās: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība | 1.10. | No tās: koksnes un koka izstrādājumu ražošana | 1.11. | No tās: būvniecība | 1.12. | No tās: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana | 1.13. | No tās: nav citur norādīts – Rūpniecība | 2. | Transporta nozare | 2.1. | No tās: dzelzceļš | 2.2. | No tās: cauruļvadu transports | 2.3. | No tās: nav citur norādīts – Transports | 3. | Dzīvojamais sektors | 4. | Tirdzniecības un sabiedriskie pakalpojumi | 5. | Lauksaimniecība/mežsaimniecība | 6. | Zvejniecība | 7. | Nav citur norādīts – Citas | 3.2.4. Imports un eksports Valsts elektrības un siltuma enerģijas daudzumu imports un eksports. 3.2.5. Neto saražotā elektrība un neto saražotais siltums no pašražotājiem Par neto saražoto elektrību un neto saražoto siltumu no pašražotājiem ir jāziņo atsevišķi tikai koģenerācijas stacijām, elektrības un siltuma ražošanas uzņēmumiem šādos uzņēmumos vai darbībās: 1 | Kopējā enerģijas nozare | 1.1. | No tās: akmeņogļu raktuves | 1.2. | No tās: naftas un gāzes ieguve | 1.3. | No tās: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi | 1.4. | No tās: koksa krāsnis | 1.5. | No tās: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi | 1.6. | No tās: gāzes rūpnīcas | 1.7. | No tās: domnas | 1.8. | No tās: naftas rafinēšanas fabrikas | 1.9. | No tās: ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas | 1.10. | No tās: sašķidrināšanas (šķidra naftas gāze) vai regazifikācijas rūpnīcas | 1.11. | No tās: gazifikācijas rūpnīcas (biogāze) | 1.12. | No tās: gāzes pārvēršana šķidrā veidā | 1.13. | No tās: kokogļu ražošanas rūpnīcas | 1.14. | No tās: citur neklasificēta – enerģija | 2. | Visas citas nozares: vienādas ar datu apkopojuma sarakstu saskaņā ar sadaļu „3.2.3. Enerģijas gala patēriņa specifikācija”. | 3.2.6. Ieguldījumi pašražotāju elektrības un siltuma ražošanas uzņēmumos Par ieguldījumiem pašražotāju elektrības un siltuma ražošanas uzņēmumos jāziņo atsevišķi pašražotāju elektrības ražošanas uzņēmumiem, pašražotāju koģenerācijas stacijām un pašražotāju siltuma ražošanas uzņēmumiem. 1) Par cietā kurināmā un mākslīgo gāzu daudzumiem, ko izmantojuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: antracītu, koksa oglēm, citām bitumenoglēm, melno lignītu, lignītu/brūnoglēm, kūdru, patentēto kurināmo, koksa krāšņu koksu, gāzes koksu, akmeņogļu darvu, brūnogļu/kūdras briketēm, gāzes rūpnīcu gāzi, koksa krāšņu gāzi, domnu gāzi un konvertora gāzi. Par to ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda: 1. | Kopējā enerģijas nozare | 1.1. | No tās: akmeņogļu raktuves | 1.2. | No tās: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi | 1.3. | No tās: koksa krāsnis | 1.4. | No tās: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi | 1.5. | No tās: gāzes rūpnīcas | 1.6. | No tās: domnas | 1.7. | No tās: naftas rafinēšanas fabrikas | 1.8. | No tās: ogļu sašķidrināšanas rūpnīcas | 1.9. | No tās: citur neklasificēta – enerģija | 2. | Rūpniecības nozare | 2.1. | No tās: dzelzs un tērauda ražošana | 2.2. | No tās: ķīmisko vielu ražošana un petroķīmiskā rūpniecība | 2.3. | No tās: krāsaino metālu ražošana | 2.4. | No tās: nemetālisko minerālvielu izstrādājumu ražošana | 2.5. | No tās: transportlīdzekļu ražošana | 2.6. | No tās: mašīnas | 2.7. | No tās: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 2.8. | No tās: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana | 2.9. | No tās: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība | 2.10. | No tās: koksnes un koka izstrādājumu ražošana | 2.11. | No tās: būvniecība | 2.12. | No tās: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana | 2.13. | No tās: citur neklasificēta nozare | 3. | Transporta nozare | 3.1 | No tās: dzelzceļš | 3.2. | No tās: citur neklasificēts transports | 4. | Citas nozares | 4.1. | No tām: tirdzniecības un sabiedriskie pakalpojumi | 4.2. | No tām: dzīvojamais sektors | 4.3. | No tām: lauksaimniecība/mežsaimniecība | 4.4. | No tām: zvejniecība | 4.5. | No tām: nav citur norādītas | 2) Par naftas produktu daudzumiem, ko izmantojuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: jēlnaftu, šķidru dabasgāzi, naftas rafinēšanas fabriku gāzi, ligroīnu, petrolejas tipa reaktīvo dzinēju degvielu, cita veida petroleju, gāzeļļu/dīzeļeļļu (destilētu mazutu), mazutu, bitumenu (ieskaitot Orimulsion), naftas koksu un citiem naftas produktiem. Par to ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda: 1. | Kopējā enerģijas nozare | 1.1. | No tās: akmeņogļu raktuves | 1.2. | No tās: naftas un gāzes ieguve | 1.3. | No tās: koksa krāsnis | 1.4. | No tās: domnas | 1.5. | No tās: gāzes rūpnīcas | 1.6. | No tās: nav citur norādīta – Enerģija | 2. | Rūpniecības nozare | 2.1. | No tās: dzelzs un tērauda ražošana | 2.2. | No tās: ķīmisko vielu ražošana un petroķīmiskā rūpniecība | 2.3. | No tās: krāsaino metālu ražošana | 2.4. | No tās: nemetālisko minerālvielu izstrādājumu ražošana | 2.5. | No tās: transportlīdzekļu ražošana | 2.6. | No tās: mašīnas | 2.7. | No tās: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 2.8. | No tās: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana | 2.9. | No tās: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība | 2.10. | No tās: koksnes un koka izstrādājumu ražošana | 2.11. | No tās: būvniecība | 2.12. | No tās: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana | 2.13. | No tās: nav citur norādīta – Rūpniecība | 3. | Transporta nozare | 3.1. | No tās: cauruļvadu transports | 3.2. | No tās: nav citur norādīta – Transports | 4. | Citas nozares | 4.1. | No tās: tirdzniecības un sabiedriskie pakalpojumi | 4.2. | No tās: dzīvojamais sektors | 4.3. | No tās: lauksaimniecība/mežsaimniecība | 4.4 | No tās: zvejniecība | 4.5. | No tās: nav citur norādītas | 3) Par dabasgāzes daudzumiem, ko ir izmantojuši pašražotāji, jāziņo, ja to darbība ir šāda: 1. | Kopējā enerģijas nozare | 1.1. | No tās: akmeņogļu raktuves | 1.2. | No tās: naftas un gāzes ieguve | 1.3. | No tās: investīcijas naftas rafinēšanas fabrikās | 1.4. | No tās: koksa krāsnis | 1.5. | No tās: gāzes rūpnīcas | 1.6. | No tās: domnas | 1.7. | No tās: sašķidrināšanas (šķidras dabasgāzes) un regazifikācijas rūpnīcās | 1.8. | No tās: gāzes pārvēršana šķidrā veidā | 1.9. | No tās: nav citur norādīta – Enerģija | 2. | Rūpniecības nozare | 2.1. | No tās: dzelzs un tērauda ražošana | 2.2. | No tās: ķīmisko vielu ražošana un petroķīmiskā rūpniecība | 2.3. | No tās: krāsaino metālu ražošana | 2.4. | No tās: nemetālisko minerālvielu izstrādājumu ražošana | 2.5. | No tās: transportlīdzekļu ražošana | 2.6. | No tās: mašīnas | 2.7. | No tās: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 2.8. | No tās: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana | 2.9. | No tās: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība | 2.10. | No tās: koksnes un koka izstrādājumu ražošana | 2.11. | No tās: būvniecība | 2.12. | No tās: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana | 2.13. | No tās: nav citur norādīta – Rūpniecība | 3. | Transporta nozare | 3.1. | No tās: cauruļvadu transports | 3.2. | No tās: nav citur norādīta – Transports | 4. | Citas nozares | 4.1. | No tām: tirdzniecības un sabiedriskie pakalpojumi | 4.2. | No tām: dzīvojamais sektors | 4.3. | No tām: lauksaimniecība/mežsaimniecība | 4.4. | No tām: zvejniecība | 4.5. | No tām: nav citur norādītas | 4) Par atjaunojamu enerģijas avotu un enerģijas izmantošanas daudzumiem no atkritumiem, ko izmantojuši pašražotāji, ir jāziņo attiecībā uz šādiem energoproduktiem: ģeotermālo enerģiju, saules termālo enerģiju, rūpnieciskajiem atkritumiem (izsīkstošajiem), sadzīves atkritumiem (atjaunojamiem), koksni/koksnes atkritumiem/citiem cietajiem atkritumiem, atkritumu izgāztuvju gāzi, attīrīšanas dūņu gāzi, cita veida biogāzi un šķidro biodegvielu. Par ievadītajiem daudzumiem uzņēmumiem jāziņo, ja to darbība ir šāda: 1. | Kopējā enerģijas nozare | 1.1. | No tās: gazifikācijas rūpnīcas | 1.2. | No tās: akmeņogļu raktuves | 1.3. | No tās: patentēta kurināmā ražošanas uzņēmumi | 1.4. | No tās: koksa krāsnis | 1.5. | No tās: naftas rafinēšanas fabrikas | 1.6. | No tās: brūnogļu/kūdras brikešu ražošanas uzņēmumi | 1.7. | No tās: gāzes rūpnīcas | 1.8. | No tās: domnas | 1.9. | No tās: kokogļu ražošanas rūpnīcas | 1.10. | No tās: nav citur norādīta – Enerģija | 2. | Rūpniecības nozare | 2.1. | No tās: dzelzs un tērauda ražošana | 2.2. | No tās: ķīmisko vielu ražošana un petroķīmiskā rūpniecība | 2.3. | No tās: krāsaino metālu ražošana | 2.4. | No tās: nemetālisko minerālvielu izstrādājumu ražošana | 2.5. | No tās: transportlīdzekļu ražošana | 2.6. | No tās: mašīnas | 2.7. | No tās: ieguves rūpniecība un karjeru izstrāde | 2.8. | No tās: pārtikas produktu, dzērienu un tabakas ražošana | 2.9. | No tās: celulozes, papīra ražošana un izdevējdarbība | 2.10. | No tās: koksnes un koka izstrādājumu ražošana | 2.11. | No tās: būvniecība | 2.12. | No tās: tekstilizstrādājumu un ādas izstrādājumu ražošana | 2.13. | No tās: nav citur norādīta – Rūpniecība | 3. | Transporta nozare | 3.1. | No tās: dzelzceļš | 3.2. | No tās: nav citur norādīta – Transports | 4. | Citas nozares | 4.1. | No tām: tirdzniecības un sabiedriskie pakalpojumi | 4.2. | No tām: dzīvojamais sektors | 4.3. | No tām: lauksaimniecība/mežsaimniecība | 4.4. | No tām: zvejniecība | 4.5. | No tām: nav citur norādītas | 3.3. STRUKTŪRAS DATI PAR ELEKTRĪBAS UN SILTUMA RAŽOŠANU 3.3.1. Neto maksimālā elektrības jauda un maksimālā slodze Par jaudu jāziņo attiecīgā pārskata gada 31. decembrī. Ietver gan (tikai) elektroenerģijas ražošanas uzņēmumu, gan koģenerācijas staciju elektrojaudu. Neto maksimālā elektriskā jauda ir visu staciju neto maksimālo jaudu summa, kas ņemta atsevišķi noteiktā ekspluatācijas periodā. Pieņemtais ekspluatācijas periods pašreizējiem mērķiem ir nepārtraukta darbība: praksē dienā 15 stundas vai vairāk. Neto maksimālā jauda ir maksimālā enerģija, kas kā pieņemts, ir vienīgā aktīvā enerģija, ko var piegādāt nepārtraukti pie visu staciju darbības izejas brīdī tīklā. Maksimālā slodze tiek definēta kā visaugstākā enerģijas vērtība, ko valstī tīkls vai vairāki tīkli kopā absorbē vai piegādā. Gan pamatdarbības ražotājiem, gan pašražotājiem jādeklarē šādi daudzumi: 1. | Kopā | 2. | Atomenerģija | 3. | Hidroenerģija | 3.1 | No tās: pārsūknēšana | 4. | Ģeotermālā enerģija | 5. | Saules enerģija | 6. | Viļnu, plūdmaiņas, okeāna enerģija | 7. | Vēja enerģija | 8. | Sadedzināmais kurināmais | 8.1. | No tā: tvaiks | 8.2. | No tā: iekšējā sadedzināšana | 8.3. | No tā: gāzes turbīna | 8.4. | No tā: apvienots cikls | 8.5. | No tā: citi Jānorāda, ja deklarē. | Tikai pamatdarbības ražotājiem jādeklarē šādi daudzumi: 9. | Maksimālā slodze | 10. | Pieejamā jauda maksimālās slodzes brīdī | 11. | Datums un laiks, kad ir bijusi maksimālā slodze | 3.3.2. Neto maksimālā sadedzināmā kurināmā elektriskā jauda Par neto maksimālo sadedzināmā kurināmā elektrisko jaudu ir jāziņo gan pamatdarbības ražotājiem, gan pašražotājiem un atsevišķi katrai iekārtai, ko kurina ar viena veida kurināmo vai vairākiem kurināmā veidiem, kas minēta nākamajā tabulā. Norāde par to, kāda veida kurināmais ir izmantots kā primārais un alternatīvais, jāpievieno visos gadījumos, ja ir iekārtas, ko darbina ar vairākiem kurināmā veidiem. 1. | Darbināta ar viena veida kurināmo: | 1.1. | Kurināta ar akmeņoglēm vai akmeņogļu produktiem Ietver koksa krāšņu gāzi, domnu un konvertora gāzes jaudu. | 1.2. | Kurināta ar šķidro kurināmo Ietver naftas rafinēšanas fabrikas gāzes jaudu. | 1.3. | Kurināta ar dabasgāzi Ietver gāzes rūpnīcu gāzes jaudu. | 1.4. | Kurināta ar kūdru | 1.5. | Kurināta ar atjaunojamo kurināmo un atkritumiem | 2. | Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un šķidro | 3. | Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un dabasgāzi | 4. | Kurināta ar vairākiem kurināmā veidiem – šķidro un dabasgāzi | 5. | Kurinātā ar vairākiem kurināmā veidiem – cieto un šķidro kurināmo, un dabasgāzi | Sistēmas, kuras darbina ar vairākiem kurināmā veidiem, ietver tikai tās ierīces, kurās nepārtraukti var sadedzināt vairāk nekā vienu kurināmā veidu. Stacijas, kurās ir atsevišķas iekārtas, kurās izmanto dažāda veida kurināmo, jāiedala attiecīgajās viena veida kurināmā kategorijās. 3.4. MĒRVIENĪBAS 1. | Enerģijas daudzumi | Elektrība: gigavatstundas (GWh) Siltums: teradžouli (TJ) Cietais fosīliju kurināmais un mākslīgās gāzes: tiek piemērotas šī pielikuma 1. nodaļas mērvienības. Dabasgāze: tiek piemērotas šī pielikuma 2. nodaļas mērvienības. Nafta un naftas produkti: tiek piemērotas šī pielikuma 4. nodaļas mērvienības. Atjaunojami enerģijas avoti un atkritumi: tiek piemērotas šī pielikuma 5. nodaļas mērvienības. | 2. | Jauda | Elektrības ražošanas jauda: MWe Siltuma ražošanas jauda: MWt | 3.5. ATKĀPES UN ATVIEGLOJUMI Francijai ir 4 gadu atkāpe pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas attiecībā uz ziņošanu par saražotā siltuma datiem. 4. NAFTA UN NAFTAS PRODUKTI 4.1. PIEMĒROJAMIE ENERGOPRODUKTI Ja vien nav citādāk noteikts, šo datu apkopojums attiecas uz visiem šādiem energoproduktiem : Energo produkts | Definīcija | 1. | Jēlnafta | Jēlnafta ir dabīgas izcelsmes jēlnafta, ko veido ogļūdeņražu un saistīto piemaisījumu, piemēram, sēra maisījums. Tā ir sastopama šķidrā veidā normālā virsmas temperatūrā un spiedienā, un tās fiziskās īpašības (blīvums, viskozitāte, utt.) ir ļoti mainīgas. Šajā kategorijā iekļauts atradņu vai atbrīvotais kondensāts, kas reģenerēts no saistītas vai nesaistītas gāzes, kur to sajauc ar komerciālas jēlnaftas plūsmu. | 2. | Šķidra dabasgāze | Šķidra dabasgāze ir šķidri vai sašķidrināti ogļūdeņraži, kas reģenerēti no dabasgāzes atdalīšanas iekārtās vai gāzes pārstrādes rūpnīcās. Šķidra dabasgāze ir etāns, propāns, butāns (parastais un izo-), (izo) pentāns un pentāni plus (ko dažreiz sauc par dabīgo benzīnu vai iekārtu kondensātu). | 3. | Naftas rafinēšanas fabriku izejvielas | Naftas rafinēšanas fabriku izejvielas ir pārstrādāta nafta, kas domāta tālākai pārstrādei (piemēram, tiešas vadības mazuts vai vakuuma gāzes nafta), izņemot sajaukšanai. Pie tālākas pārstrādes tā tiks pārveidota vienā vai vairākās sastāvdaļās un/vai gala produktos. Šajā definīcijā iekļauti arī produkti, kas no petroķīmiskās rūpniecības nosūtīti atpakaļ pārstrādei (piemēram, pirolīzes benzīns, C4 frakcijas, gāzeļļa un mazuta frakcijas). | 4. | Piedevas/ skābekļa savienojumi | Piedevas ir ar ogļūdeņradi nesaistīti savienojumi, kas pievienoti vai sajaukti ar kādu produktu, lai mainītu degvielas īpašības (oktānskaitli, cetānskaitli, aukstuma īpašības utt.): • skābekļa savienojumi, piemēram, spirti (metanols, etanols), ēteri (piemēram, MTBE (metiltercbutilēteris), ETBE (etiltercbutilēteris), TAME (tercamilmetilēteris)); • ēsteri (piemēram, rapša sēklu vai dimetilēsteris, utt.); • ķīmiski savienojumi (piemēram., TML, TEL un mazgāšanas līdzekļi). Piezīme: piedevu/skābekļa savienojumu (spirtu, ēteru, ēsteru un citu ķīmisku savienojumu) daudzumiem, par ko ziņo šajā kategorijā, ir jāattiecas uz daudzumiem, kas ir domāti sajaukšanai ar degvielu vai izmantošanai kā kurināmo. | 4.1. | No tām/tiem: biodegviela | Biobenzīns un biodīzeļdegviela: tiek piemērotas 5. nodaļas definīcijas par atjaunojamiem enerģijas avotiem un enerģiju no atkritumiem. Šķidras biodegvielas daudzumi, par ko ziņo šajā kategorijā, attiecas uz biodegvielu un nevis uz kopējo šķidrumu daudzumu, ar ko biodegviela tiek sajaukta. Neietver nekāda veida tirdzniecību ar biodegvielu, kas nav sajaukta ar transporta degvielu (t.i. tās tīrā veidā); par to ir jāziņo saskaņā ar 5. nodaļu. Par biodegvielu, ko pārdod kā daļu no transporta degvielas, ir jāziņo pie attiecīgā produkta, norādot biodegvielas daļu. | 5. | Citi ogļūdeņraži | Sintētiska jēlnafta no darvas smiltīm, degslānekļa utt. šķidrām vielām no ogļu sašķidrināšanas, (skatīt 1. nodaļu), šķidrumu ieguve no dabasgāzes pārvēršanas benzīnā (skatīt 2. nodaļu), ogļūdeņraži un emulģētas eļļas (piemēram, Orimulsion). Neietver degslānekļa ražošanu; uz to attiecas 1. nodaļa. Par degslānekļa (sekundāra produkta) ieguvi ir jāziņo nodaļas „No citiem avotiem” sadaļā „Citi ogļūdeņraži”. | 6. | Rafinēta gāze (nesašķidrināta) | Rafinēta gāze ietver nekondensējamu gāzu maisījumu pamatā no ūdeņraža, metāna, etāna un olefīniem, kas iegūti jēlnaftas pārtvaicēšanas laikā vai naftas produktu apstrādes (piem, krekinga) laikā naftas rafinēšanas fabrikās. Šī iedaļa arī ietver gāzes, ko atsūtīta atpakaļ petroķīmiskā rūpniecība. | 7. | Etāns | Dabīgs gāzveida tiešas ķēdes ogļūdeņradis (C2H6), kas iegūts no dabasgāzes un rafinētas gāzes plūsmām. | 8. | Šķidra naftas gāze | Šķidra naftas gāze ir viegli parafīna ogļūdeņraži, kas iegūti naftas rafinēšanas procesos, jēlnaftas stabilizēšanas un dabasgāzes pārstrādes rūpnīcās. To pamatā veido propāns (C3H8) un butāns (C4Hl0) vai abu apvienojums. Tajā var arī būt propilēns, butilēns, izopropilēns un izobutilēns. Šķidra naftas gāze parasti ir sašķidrināta zem spiediena transportēšanai un glabāšanai. | 9. | Ligroīns | Ligroīns ir izejviela, kas domāta vai nu petroķīmiskai rūpniecībai (piemēram, etilēna vai aromātvielu ražošanai) vai benzīna ražošanai, tam nonākot pārveidošanas vai izomerizācijas procesā pārstrādes rūpnīcā. Ligroīns ietver materiālu 30°C un 210°C destilēšanas robežās vai kādā šo robežu daļā. | 10. | Dzinēju benzīns | Dzinēju benzīnu veido vieglo ogļūdeņražu maisījums, kas pārtvaicēti temperatūrā no 35°C līdz 215°C. To izmanto kā degvielu uz zemes bāzētiem dzirksteļaizdedzes motoriem. Dzinēju benzīnā var būt piedevas, skābekļa savienojumi un oktāna skaitļa palielinātāji, ieskaitot tādus svina savienojumus kā TEL un TML. Ietver dzinēju benzīna sajaukšanas sastāvdaļas (izņemot piedevas/skābekļa savienojumus), piemēram, aliklātus, izomerātu, reformātu, krekinga procesā iegūtu benzīnu, kas domāts izmantošanai kā gatavs dzinēju benzīns. | 10.1. | No tā: biobenzīns | Piemēro 5. nodaļas definīcijas par atjaunojamiem enerģijas avotiem un enerģiju no atkritumiem. | 11. | Aviācijas benzīns | Dzinēju benzīns, kas īpaši sagatavots aviācijas virzuļdzinējiem, kura oktāna skaitlis ir piemērots dzinējam, sasalšanas punkts – 60°C un destilēšanas robeža parasti ir no 30°C līdz 180°C. | 12. | Benzīna tipa reaktīvo dzinēju degviela (ligroīna tipa reaktīvo dzinēju degviela vai JP4). | Tā ietver visas vieglās ogļūdeņraža eļļas, ko izmanto aviācijas turbīnu barošanas blokos, pārtvaicējot no 100°C līdz 250°C. To iegūst, sajaucot petroleju un benzīnu vai ligroīnu tādā veidā, ka aromātvielu saturs pēc apjoma nepārsniedz 25 % un tvaiku spiediens ir no 13,7 kPa līdz 20,6 kPa. | 13. | Petrolejas tipa reaktīvo dzinēju degviela | Destilāts, ko izmanto aviācijas turbīnu barošanas blokos. Tam ir tādas pašas pārtvaicēšanas īpašības no 150°C līdz 300°C (pamatā ne vairāk par 250°C) un uzliesmojuma punkts kā petrolejai. Turklāt tai ir īpaša specifikācija (piemēram, sasalšanas punkts), ko ir izveidojusi Starptautiskā gaisa transporta asociācija (IATA). Saturā ir petrolejas sajaukšanas sastāvdaļas. | 14. | Cita veida petroleja | Rafinēts naftas destilāts, ko izmanto citās nozarēs nevis gaisa kuģu satiksmē. Tas pārtvaicējas temperatūrā no 150°C līdz 300°C. | 15. | Gāzes/dīzeļeļļa (destilēts mazuts) | Gāzes/dīzeļeļļas pamatā ir starpposma destilāts, kas pārtvaicējas no 180°C līdz 380°C. Ietver sajaukšanas sastāvdaļas. Atkarībā no izmantošanas ir pieejamas vairākas šķiras: | 15.1. | No tām/tās: transport dīzeļeļļa | Sauszemes transporta dīzeļeļļa dīzeļkompresijas aizdedzei (vieglās automašīnas, smagās automašīnas, utt.) parasti ar zemu sēra saturu. | 15.1.1. | No 15.1, no tās: biodīzeļ degviela | Piemēro 5. nodaļas definīcijas par atjaunojamiem enerģijas avotiem un enerģiju no atkritumiem. | 15.2. | No tās: apsildes un cita veida gāzeļļa | Viegla apkures eļļa rūpnieciskai un komerciālai izmantošanai, jūras kuģu dīzeļeļļa un dīzeļeļļa, ko izmanto dzelzceļa satiksmē, cita veida gāzes eļļa, ieskaitot smagās gāzes eļļas, kas pārtvaicējas temperatūrā no 380°C līdz 540°C un ko izmanto kā petroķīmiskās rūpniecības izejvielas. | 16. | Kurināmais mazuts | Viss atlieku kurināmais mazuts (ieskaitot to, kas iegūts sajaucot). Kinematiskā viskozitāte pārsniedz 10 cSt 80°C. Uzliesmojuma punkts vienmēr pārsniedz 50°C un blīvums vienmēr ir lielāks nekā 0,90 kg/l. | 16.1. | No tā: ar zemu sēra saturu | Kurināmais mazuts ar sēra saturu, kas mazāks par 1 %. | 16.2. | No tā: ar augstu sēra saturu | Kurināmais mazuts ar sēra saturu, kas ir 1 % vai vairāk. | 17. | Vaitspirts un rūpnieciskais spirts | Rafinēti destilātu starpprodukti ar pārtvaicēšanu ligroīna/petrolejas robežās. Tos iedala šādi: – rūpnieciskas spirts: vieglas eļļas, kas pārtvaicējas 30°C un 200°C robežās. Rūpnieciskajam spirtam ir 7 vai 8 šķiras atkarībā no griezuma pozīcijas destilēšanas robežās. Šķiras tiek definētas saskaņā ar temperatūras starpību starp 5% daudzuma un 90% daudzuma destilēšanas punktos (kas ir ne vairāk kā 60°C). – vaitspirts: rūpnieciskais spirts ar uzliesmojuma punktu, kas pārsniedz 30°C. Vaitspirta destilēšanas temperatūra ir no 135°C līdz 200°C robežās | 18. | Smērvielas | Ogļūdeņraži, kas iegūti no pārtvaicēšanas blakusprodukta; tās pamatā izmanto berzes mazināšanai starp darba virsmām. Ietver visas gatavās smērvielu šķiras no vārpstu eļļas līdz cilindru eļļai un tās, ko izmanto ieeļļošanai, motoreļļas un visu šķiru smēreļļu pamatkrājumi. | 19. | Bitumens | Ciets, pusciets vai viskozs ogļūdeņradis ar koloidālu struktūru, brūnā vai melnā krāsā, ko iegūst kā atliekvielu jēlnaftas pārtvaicēšanas procesā, pārtvaicējot vakuumā naftas atliekas no atmosfēras pārtvaicēšanas. Bitumenu bieži sauc par asfaltu un to pamatā izmanto ceļu būvniecībā un kā jumta seguma materiālu. Ietver sašķidrinātu un sagrieztu bitumenu. | 20. | Parafīna vaski | Tie ir piesātināti alifātiski ogļūdeņraži. Šie vaski ir pārpalikumi, kas iegūti, izspiežot vasku no smēreļļām. Tiem ir kristāliska struktūra, kas ir vairāk vai mazāk smalka saskaņā ar šķiru. To galvenās īpašības ir šādas: tie ir bez krāsas, smaržas un caurspīdīgi ar kušanas punktu, kas pārsniedz 45°C. | 21. | Naftas kokss | Melns ciets blakusprodukts, ko pamatā iegūt krekinga procesā un karbonizējot no naftas atvasinātas izejvielas, vakuuma atlikumus, darvu un piķi tādos procesos kā aizkavēta koksēšana vai šķidra koksēšana. To pamatā veido ogleklis (90 līdz 95 %) ar zemu pelnu saturu. To izmanto kā izejvielu koksa krāsnīs tērauda nozarē, apkurē, elektrodu ražošanā un ķīmisku vielu ražošanā. Divas vissvarīgākās īpašības ir „zaļš kokss” un „kalcinēts kokss”. Ietver „katalizatora koksu”, kas uzkrājas katalizatorā rafinēšanas procesa laikā; šāds kokss nav reģenerējams un parasti tiek sadedzināts kā pārstrādes procesa kurināmais. | 22. | Citi produkti | Visi produkti, kas nav īpaši minēti iepriekš, piemēram: darva un sērs. Ietver aromātvielas (piemēram, BTX vai benzolu, toluolu un ksilolu) un olefīnus (piemēram, propilēnu), kas iegūts naftas rafinēšanas fabrikās. | 4.2. DATU APKOPOJUMS Turpmāk minētie dati jāiesniedz par visiem energoproduktiem, kas uzskaitīti iepriekšējā punktā, ja vien nav norādīts citādāk. 4.2.1. Piegādes un pārveidošanas sektors Šī tabula attiecas tikai uz jēlnaftu, šķidru dabasgāzi, naftas rafinēšanas fabriku izejvielām, piedevām, biodegvielu un citiem ogļūdeņražiem: 1. | Vietējā ražošana Nepiemēro naftas rafinēšanas fabriku izejvielām un biodegvielai. | 2. | No citiem avotiem Piedevas, biodegviela un citi ogļūdeņraži, kuru ražošana jau ir ietverta cita kurināmā bilancēs. Nepiemēro jēlnaftai, šķidrai dabasgāzei un naftas rafinēšanas fabrikas izejvielām. | 2.1. | No tiem: akmeņogles Iekļautas šķidras vielas, kas iegūtas ogļu sašķidrināšanas rūpnīcās, šķidras vielas no koksa krāsnīm. | 2.2. | No tiem: dabasgāzes Sintētiskā benzīna ražošanai kā izejviela var būt ir vajadzīga dabasgāze. Gāzes daudzumu metanola ražošanai deklarē saskaņā ar 2. nodaļu, bet metanola saņemšanu dekarē šeit. | 2.3. | No tiem: atjaunojami enerģijas avoti Iekļauta biodegviela, kas ir domāta sajaukšanai ar transporta degvielu. Par ražošanu ziņo saskaņā ar 5. nodaļu, bet sajaukšanas daudzumus deklarē šeit. | 3 | No petroķīmiskās nozares atpakaļ nosūtītie produkti Gatavie izstrādājumi un pusfabrikāti, ko pārstrādei sajaukšanai vai pārdošanai atsūta atpakaļ no gala patērētājiem uz pārstrādes rūpnīcām. Tie parasti ir naftas ķīmisko vielu ražošanas blakusprodukti. Attiecas tikai uz naftas rafinēšanas fabriku izejvielām. | 4. | Pārvietotie produkti Importēti naftas produkti, kurus no jauna iedala kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas fabrikā, gala patērētājiem tos nepiegādājot. Attiecas tikai uz naftas rafinēšanas fabriku izejvielām. | 5. | Imports un eksports Iekļauti jēlnaftas un importēto vai eksportēto produktu daudzumu pārstrādes nolīgumos (t.i., rafinēšana uz kāda rēķina). Par jēlnaftu un šķidro dabasgāzi ir jāziņo kā tādām, kas nāk no galīgās izcelsmes valsts; par pārstrādes rūpnīcu izejvielām un gatavajiem produktiem ir jāziņo kā tādiem, kas nāk no pēdējās sūtītājas valsts. Ietver jebkādu šķidru gāzi (piemēram, šķidru naftas gāzi), kas ekstrahēta importētas sašķidrinātas dabasgāzes regazificēšanas laikā, un naftas produktus, ko petroķīmiskā rūpniecība ir importējusi vai eksportējusi. Piezīme: etanola imports vai eksports (par ko ziņo piedevu/skābekļa savienojumu kolonnā) attiecas uz daudzumiem, kas domāti izmantošanai kā degviela. Importētas naftas atpakaļizvešana pārstrādei brīvajās zonās jāiekļauj kā produkta eksports no pārstrādes valsts uz galamērķa valsti. | 6. | Tiešā izmantošana Tieši izmantotā jēlnafta, šķidra dabasgāze, piedevas un skābekļa savienojumi (un tā daļa, kas ir biodegviela), un citi ogļūdeņraži bez pārstrādes naftas rafinēšanas fabrikās. Iekļauta jēlnafta, kas sadedzināta elektrības ražošanai. | 7. | Krājumu izmaiņas Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli, un krājumu samazinājumu parāda kā pozitīvu skaitli. | 8. | Aprēķinātais rafinēšanas fabrikās saņemtais daudzums Kopējais aprēķinātais produkta daudzums, kas ir nonācis rafinēšanas procesā. To definē šādi: Vietējā ražošana + no citiem avotiem + atpakaļ atsūtītie produkti no nozares + pārvietotie produkti + imports – eksports – tieša izmantošana + krājumu izmaiņas | 9. | Statistikas atšķirības Definētas kā aprēķinātais rafinēšanas fabrikās saņemtais daudzums mīnus faktiskais daudzums. | 10. | Faktiskais rafinēšanas fabrikās saņemtais daudzums Daudzumi, kas novērtēti kā ievade rafinēšanas fabrikās | 11. | Rafinēšanas zudumi Atšķirība starp saņemto daudzumu rafinēšanas fabrikās (faktisko) un bruto rafinēšanas produkciju. Zudumi var rasties pārtvaicēšanas procesos iztvaikošanas dēļ. Paziņotie zudumi ir pozitīvi. Var būt tilpuma, bet ne svara pieaugums. | 12. | Kopējo krājumu atvēršana un aizvēršana valsts teritorijā Visi krājumi valsts teritorijā, ieskaitot valdības, lielāko patērētāju vai akcionāru organizāciju krājumus, krājumi uz ienākošo okeāna kuģu klāja, krājumi brīvajās zonās un krājumi, ko glabā citiem vai nu saskaņā ar divpusēju valdības nolīgumu vai bez tā. Atvēršana un aizvēršana attiecas uz pirmo un pēdējo pārskata perioda dienu. | 13. | Tīkla siltumspēja Ražošana, imports un eksports un vispārējā vidējā. | Šī tabula attiecas tikai uz gatavajiem produktiem (rafinēšanas fabriku gāzi, etānu, šķidru naftas gāzi, ligroīnu, dzinēju benzīnu, aviācijas benzīnu, benzīna tipa reaktīvo dzinēju degvielu, petrolejas tipa reaktīvo dzinēju degvielu, cita veida petroleju, gāz/dīzeļeļļu, mazutu ar zemu un augstu sēra saturu, vaitspirtu un rūpniecisko spirtu, smērvielām, bitumenu, parafīna vaskiem, naftas koksu un citiem produktiem). Jēlnafta un šķidra dabasgāze, kas ir izmantotas tiešai sadedzināšanai, ir jāietver gatavās produkcijas un starpproduktu nosūtīšanas piegādēs: 1. | Saņemtie primārie produkti Iekļauti vietējās saražotās vai importētās jēlnaftas daudzumi (ieskaitot kondensātu) un vietējā šķidrā dabasgāze, kas izmantota tieši bez pārstrādes naftas rafinēšanas fabrikā, un atpakaļ atsūtīto produktu daudzumus no petroķīmiskās rūpniecības, ko izmanto tieši, lai arī tas nav primārais kurināmais. | 2. | Bruto rafinēšanas fabrikas produkcija Gatavo produktu produkcija rafinēšanas vai sajaukšanas rūpnīcā. Neietver rafinēšanas fabrikas zudumus, bet ir iekļauts rafinēšanas fabrikas kurināmais. | 3. | Pārstrādāti produkti Gatavā produkcija, kas otrreiz nonāk tirdzniecības tīklā, kad vienreiz jau tā ir bijusi piegādāta gala patērētājiem (piemēram, izmantotās smērvielas, kas ir pārstrādātas). Šie daudzumi ir jānošķir no atpakaļ atsūtītajiem produktiem no petroķīmiskās rūpniecības. | 4. | Rafinēšanas fabrikas kurināmais Patērētie naftas produkti rafinēšanas fabrikas darbības nodrošināšanai. Nav iekļauta produkcija, ko ir izmantojuši naftas uzņēmumi ārpus rafinēšanas procesa, piemēram, bunkeri vai naftas tankkuģi. Iekļauts kurināmais, kas ir izmantots elektrības un siltuma ražošanā rafinēšanas fabrikās pārdošanai. | 4.1. | No tā: izmantots elektrības ražošanā Izmantotie daudzumi, lai saražotu elektrību naftas rafinēšanas fabriku iekārtās. | 4.2. | No tā: izmantots koģenerācijas stacijās Izmantotie daudzumi koģenerācijas stacijās naftas rafinēšanas fabrikās. | 5. | Imports un eksports | 6. | Starptautiskie jūras bunkeri | 7. | Starpproduktu nosūtīšana No jauna klasificētie daudzumi, vai nu tāpēc, ka ir mainījusies to specifikācija vai tāpēc, ka tie ir iejaukti citā produktā. Viena produkta negatīvu ievadi kompensē pozitīva ievade (vai vairākas ievades) vienam vai vairākiem produktiem un otrādi; kopējam neto iznākumam ir jābūt nullei. | 8. | Nosūtītie produkti Importēti naftas produkti, kas tiek no jauna klasificēti kā izejvielas tālākai pārstrādei naftas rafinēšanas fabrikā, tos nepiegādājot gala patērētājiem. | 9. | Krājumu izmaiņas Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli, un krājumu samazinājumu parāda kā pozitīvu skaitli. | 10. | Aprēķinātās bruto iekšzemes piegādes To definē šādi: Saņemtie primārie produkti + bruto rafinēšanas fabrikas produkcija + pārstrādāti produkti – naftas rafinēšanas fabriku kurināmais + imports – eksports – starptautiskie jūras bunkeri + starpproduktu nosūtīšana – nosūtītie produkti + krājumu izmaiņas | 11. | Statistikas atšķirība Definēta kā aprēķinātā bruto iekšzemes piegāde mīnus faktiskā piegāde. | 12. | Faktiskās bruto iekšzemes piegādes Faktiskā gatavo naftas produktu piegāde no primārajiem avotiem (piemēram, no naftas rafinēšanas fabrikām, sajaukšanas rūpnīcām, utt.) iekšzemes tirgum. Šis skaitlis var atšķirties no aprēķinātā, piemēram, atspoguļojuma un/vai definīciju atšķirību dēļ atšķirīgās pārskata sistēmās. | 12.1. | No kuras: bruto piegādes petroķīmiskajai rūpniecībai Kurināmā daudzumi, kas nogādāti petroķīmiskajai rūpniecībai. | 12.2. | No kuras: izmantotā enerģija petroķīmiskajā rūpniecībā Naftas daudzumi, kas izmantoti kā kurināmais petroķīmiskajos procesos, piemēram, tvaika krekingā. | 12.3. | No kuras: ar enerģiju nesaistīta izmantošana petroķīmiskajā rūpniecībā Naftas daudzumi, kas izmantoti petroķīmiskajā rūpniecībā, lai iegūtu etilēnu, propilēnu, butilēnu, sintētisko gāzi, aromātiskas vielas, butadiēnu un citas ogļūdeņraža bāzes izejvielas tādos procesos kā tvaika krekings, aromātisko vielu iekārtās un tvaika pārveidošanā. Nav iekļauti naftas daudzumi, kas ir izmantoti kā kurināmais. | 13. | Atpakaļ nosūtītā produkcija no petroķīmiskās rūpniecības uz naftas rafinēšanas fabrikām | 14. | Krājumu atvēršana un aizvēršana Visi krājumi valsts teritorijā, ieskaitot valdības, lielāko patērētāju vai akcionāru organizāciju krājumus, krājumi uz ienākošo okeāna kuģu klāja, krājumi brīvajās zonās un krājumi, ko glabā citiem vai nu saskaņā ar divpusēju valdības nolīgumu vai bez tā. Atvēršana un aizvēršana attiecas attiecīgi uz pirmo un pēdējo pārskata perioda dienu. | 15. | Krājumu izmaiņas komunālajos uzņēmumos Krājumu izmaiņas, ko tur komunālie uzņēmumi un kas nav ietverti krājuma līmeņos un krājumu izmaiņās, kas ir ziņoti citur. Krājumu palielinājumu parāda kā negatīvu skaitli, un krājumu samazinājumu parāda kā pozitīvu skaitli. Ietver jēlnaftu un šķidru dabasgāzi, kas izmantoti tiešai sadedzināšanai, ja to piemēro. | 16. | Z