EIROPAS KOMISIJA Briselē, 1.12.2016 COM(2016) 750 final 2016/0392(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, noformēšanu un marķēšanu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā un par stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Šā Komisijas priekšlikuma mērķis ir Regulas (EK) Nr. 110/2008 salāgošana ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD). Priekšlikums noteikumus, ko Komisija pieņēmusi saskaņā ar minēto regulu, galvenokārt iedala deleģētos aktos un īstenošanas aktos. Spēkā esošais ES tiesiskais regulējums attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem nodrošina brīvu preču apriti vienotajā tirgū, nosakot produktu definīcijas, marķēšanas noteikumus un noteikumus saistībā ar aizsargātajām stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Tādēļ tas nebūtu jāmaina. Šā iemesla dēļ līdztekus salāgošanai ar LESD priekšlikumā ir ietverti tikai vairāki nelieli tehniski grozījumi, lai novērstu nepilnības Regulas (EK) Nr. 110/2008 īstenošanā un panāktu, ka tiesību akti saskan ar jaunajiem ES juridiskajiem instrumentiem. Strukturālas un redakcionālas izmaiņas veiktas ar vienīgo mērķi vienkāršot noteikumus un padarīt tos skaidrākus saskaņā ar Komisijas “labāka regulējuma” darba kārtību. Šīs redakcionālās un strukturālās izmaiņas un nelielie tehniskie pielāgojumi neietekmē šo noteikumu būtību, tie paliek tādi paši, kādi tie ir Regulā (EK) Nr. 110/2008. Šā iemesla dēļ ietekmes novērtējums nav ticis uzskatīts par vajadzīgu. Ar alkoholisko dzērienu ražotāju apvienībām ir notikusi apspriešanās. Viņu galvenās bažas ir ņemtas vērā. Šī iniciatīva nav iekļauta normatīvās atbilstības un izpildes (REFIT) programmā. Tomēr priekšlikums izstrādāts, ņemot vērā to, ko no tiesiskā regulējuma vienkāršošanas sagaida dalībvalstis un ieinteresētās personas, un ievērojot labāka regulējuma pamatprincipus. Ņemot vērā svarīgumu un sarežģītību stipro alkoholisko dzērienu nozarē, ir lietderīgi saglabāt stipro alkoholisko dzērienu regulu īpašiem pasākumiem attiecībā uz stipro alkoholisko dzērienu aprakstu un noformējumu, kas pārsniedz to vispārīgo noteikumu jomu, kuri izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulā (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem, vienlaikus saglabājot saskaņu ar šiem vispārīgajiem noteikumiem. Stipro alkoholisko dzērienu regulā joprojām būtu jāpievēršas stipro alkoholisko dzērienu definīcijām, klasificējot tos kategorijās, un jāveicina augsts patērētāju aizsardzības līmenis, nepieļaujot maldinošas prakses izmantošanu. Jāatzīmē arī tas, ka Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām ir atjaunināti un saskaņoti noteikumi attiecībā uz aizsargātiem cilmes vietu nosaukumiem (ACVN), aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (AĢIN) un garantētām tradicionālajām īpatnībām (GTĪ). Procedūras ACVN, AĢIN un GTĪ pārvaldībai (pieteikumi, grozījumi, reģistrācija, iebildumi, anulēšana) ir pilnībā pārskatītas un pilnveidotas. Lai procedūras ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pārvaldīšanai stipro alkoholisko dzērienu nozarē padarītu līdzīgākas pastāvošajām procedūrām attiecībā uz pārtikas produktiem, priekšlikuma projektā, ar ko pārstrādā Regulu (EK) Nr. 110/2008, ir ietverti grozījumi III nodaļā par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Priekšlikumā ir saglabāts nemainīgs stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN) shēmas specifiskums. Attiecībā uz procedūrām priekšlikumā ir iekļauti arī noteikumi par vienoto pieteikumu un iebildumiem atbilstīgi tiem, kas izklāstīti Komisijas Regulā (ES) Nr. 664/2014 un Komisijas Regulā (ES) Nr. 668/2014. Šo noteikumu iekļaušana dara priekšlikumu saskanīgu un pilnīgu. Ja būtu jāpārskata Regula (ES) Nr. 1151/2012, būtu jāievēro tāda pati pieeja. Visbeidzot, daži no elementiem, kas pašlaik iekļauti Komisijas Regulā (ES) Nr. 716/2013 un kas attiecas uz definīcijām, un noteikumi attiecībā uz saliktiem apzīmējumiem un pieminējumiem, ir uzskatāmi par būtiskiem un tāpēc ir iekļauti priekšlikumā kā pamatakta daļa. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE Priekšlikuma pamatā ir LESD 43. panta 2. punkts un 114. panta 1. punkts atšķirībā no Regulas (EK) Nr. 110/2008, kuras pamatā ir tikai Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 95. pants (tagad LESD 114. pants). LESD 43. panta 2. punkta pievienošana liecina par to, ka stipro alkoholisko dzērienu un citu alkoholisko dzērienu ražošanā izmantotajam etilspirtam ir jābūt lauksaimnieciskai izcelsmei; tas nodrošina lauksaimniecības pamatproduktu noietu. Jaunajā tiesiskajā regulējumā būtu jāuzsver šī ciešā saikne ar lauksaimniecības nozari. Šis priekšlikums ES tiesību aktus par stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem saskaņo ar LESD. Turklāt tajā ir šāda tiesiskā regulējuma nelieli tehniski pielāgojumi, un tas spēkā esošās procedūras stipro alkoholisko dzērienu nozares ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pārvaldībai aizstāj ar jaunām procedūrām, balstoties uz apjomīgākām un labi pārbaudītām procedūrām attiecībā uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem. Šā priekšlikuma mērķus nevar sasniegt ar pasākumiem, ko dalībvalstis veic vienas pašas. Tomēr dalībvalstis saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu ir atbildīgas par likumdevēja noteiktās shēmas īstenošanu. Ir nepieciešams nodrošināt, ka noteikumi par stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem tiek vienādi piemēroti visās dalībvalstīs, lai: novērstu maldinošu praksi,

nodrošinātu patērētāju tiesību aizsardzību, kā arī lai nepieļautu negodīgu konkurenci. Tādēļ likumdevējs piešķir Komisijai pilnvaras īstenot pasākumus saskaņā ar LESD 291. panta 2. punktu, jo īpaši attiecībā uz: noteikumu par stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem vienotu piemērošanu, procedūras noteikumiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, pārbaudēm un verifikāciju, kas jāveic dalībvalstīm, tostarp testēšanu, kā arī nepieciešamo informācijas apmaiņu starp Komisiju un dalībvalstīm, lai īstenotu šo regulu. Šis priekšlikums attiecas uz mērķu sasniegšanu visefektīvākajā un apmierinošākajā veidā, vienlaikus nodrošinot iespējami plašas iespējas valstu lēmumiem. 3.NOVĒRTĒJUMS, APSPRIEŠANĀS UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMS Stipro alkoholisko dzērienu ražotājiem ir vienots uzskats par to, ka esošais tiesiskais regulējums par stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem ir jāsaglabā. Šā iemesla dēļ priekšlikums tikai paredz Komisijas pilnvarojumu pieņemt deleģētus aktus un īstenošanas aktus, ieviešot dažus tehniskus pielāgojumus un dažas strukturālas un redakcionālas izmaiņas, lai vienkāršotu un precizētu šo noteikumu formulējumus, nemainot to būtību. Ar stipro alkoholisko dzērienu nozares pārstāvjiem ir notikušas apspriedes saistībā ar pilsoniskā dialoga grupas sanāksmēm, kurās Komisija ir apkopojusi informāciju, atzinumus un ieteikumus no stipro alkoholisko dzērienu ekspertiem. Attiecībā uz sadaļu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm priekšlikums tikai nodrošina reģistrācijas procedūras lielākā saskanībā ar tiesību aktiem, kuri piemērojami citiem pārtikas produktiem, bet neietekmē īpašo režīmu attiecībā uz stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Tādēļ spēkā esošās regulas mērķis un darbības joma nemainīsies. Šo iemeslu dēļ priekšlikumam pievienot ietekmes novērtējumu neuzskatīja par nepieciešamu. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums ES budžetu neietekmē. 2016/0392 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, noformēšanu un marķēšanu, stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā un par stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu un 114. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 110/2008 ir sekmīgi reglamentējusi stipro alkoholisko dzērienu nozari. Tomēr, ņemot vērā jaunāko pieredzi un tehnoloģijas inovāciju, ir jāatjaunina noteikumi, kurus piemēro stipro alkoholisko dzērienu definīcijai, noformēšanai un marķēšanai un jāpārskata stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrācijas kārtība. (2)Lai ar Regulu (EK) Nr. 110/2008 Komisijai piešķirtās pilnvaras pieskaņotu Līguma par Eiropas Savienības darbību (“Līgums”) 290. un 291. pantam, ir vajadzīgi turpmāki minētās regulas grozījumi. (3)Pasākumiem, ko piemēro stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, būtu jāpalīdz nodrošināt patērētāju augsta līmeņa aizsardzība, nepieļaut maldinošu praksi, panākt tirgus pārredzamību un nodrošināt godīgu konkurenci. Tiem būtu jāsargā reputācija, ko Savienībā ražotie stiprie alkoholiskie dzērieni ir iemantojuši gan Savienības, gan pasaules tirgū, turpinot ievērot tradicionālos stipro alkoholisko dzērienu ražošanas paņēmienus, kā arī ņemot vērā to, ka ir augusi prasība pēc patērētāju aizsardzības un informēšanas. Attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem būtu jāņem vērā arī inovācija tehnoloģijā, ja tā palīdz uzlabot kvalitāti, neietekmējot attiecīgo stipro alkoholisko dzērienu tradicionālās raksturīgās īpašības. Stipro alkoholisko dzērienu ražošana ir cieši saistīta ar lauksaimniecības nozari. Līdztekus tam, ka šī saikne ir nozīmīgs Savienības lauksaimniecības produktu noieta tirgus faktors, tai ir izšķiroša nozīme Savienībā ražoto stipro alkoholisko dzērienu kvalitātē un reputācijā. Ar tiesisko regulējumu šī ciešā saikne ar lauksaimniecības nozari būtu jāuzsver. (4)Lai nodrošinātu sistemātiskāku pieeju tiesību aktiem, kas reglamentē stipros alkoholiskos dzērienus, šajā regulā būtu skaidri jānosaka kritēriji stipro alkoholisko dzērienu definēšanai, noformēšanai un marķēšanai, kā arī ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai. Šai regulā vajadzētu arī sniegt noteikumus par lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta vai destilātu izmantošanu alkoholisko dzērienu ražošanā, kā arī par stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības nosaukumu lietošanu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā. (5)Patērētāju interesēs šī regula būtu jāpiemēro visiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, ko laiž Savienības tirgū, neatkarīgi no tā, vai tie ir ražoti dalībvalstīs vai trešās valstīs. Lai saglabātu un uzlabotu Savienībā ražoto stipro alkoholisko dzērienu reputāciju pasaules tirgū, šī regula būtu jāpiemēro arī stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas Savienībā ražoti eksportam. (6)Lai ņemtu vērā patērētāju prasības un ražošana atbilstu tradicionālajiem paņēmieniem, būtu jānosaka, ka stipro alkoholisko dzērienu un citu alkoholisko dzērienu ražošanā ir jāizmanto tikai un vienīgi lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts. Tas arī nodrošinātu lauksaimniecības pamatproduktu noietu. (7)Šajā regulā joprojām būtu jāpievēršas kategorijās iedalīto stipro alkoholisko dzērienu definīcijām, ņemot vērā tradicionālo kvalitātes praksi. Ar šo regulu būtu jānosaka arī īpaši noteikumi konkrētiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri nav iekļauti kategoriju sarakstā. (8)Būtu jāprecizē, ka jaunu kategoriju drīkst pievienot tikai tad, ja stiprajam alkoholiskajam dzērienam vismaz vienā dalībvalstī ir būtiska tirgus daļa. Turklāt jaunajai kategorijai izvēlētajam nosaukumam ir jābūt vai nu plaši izmantotam nosaukumam, vai, ja tas nav iespējams, aprakstošam nosaukumam, jo īpaši tādam, kurā izmantota atsauce uz stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanā izmantoto izejvielu. (9)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1334/2008 attiecas arī uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem. Tomēr ir jānosaka papildu noteikumi attiecībā uz aromatizētājiem, kurus piemēros tikai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem. (10)Ņemot vērā stipro alkoholisko dzērienu nozares nozīmīgumu un sarežģītību, ir jānosaka īpaši noteikumi par stipro alkoholisko dzērienu noformēšanu un marķēšanu, jo īpaši attiecībā uz tirdzniecības nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, saliktiem apzīmējumiem un pieminējumiem. (11)Eiropas Parlamenta un Padomes Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 1169/2011 būtu jāpiemēro stipro alkoholisko dzērienu noformēšanai un marķēšanai, ja vien šajā regulā nav noteikts citādi. (12)Lai nodrošinātu salikto apzīmējumu un pieminējumu vienādu lietošanu dalībvalstīs, ir jānosaka to izmantošanas noteikumi stipro alkoholisko dzērienu un citu pārtikas produktu noformēšanai. (13)Lai patērētājiem sniegtu atbilstīgu informāciju, būtu jānosaka noteikumi par tādu stipro alkoholisko dzērienu noformēšanu un marķēšanu, kas kvalificējami kā stipro alkoholisko dzērienu maisījumi.

(14)Lai gan ir svarīgi nodrošināt, lai norādītais nogatavināšanas laiks vai vecums parastā kārtā attiektos tikai uz jaunāko alkoholisko sastāvdaļu, ar deleģētiem aktiem vajadzētu atļaut atkāpes, lai ņemtu vērā tradicionālos nogatavināšanas procesus dalībvalstīs. (15)Dažos gadījumos pārtikas apritē iesaistītie uzņēmēji var vēlēties brīvprātīgi vai tiem var prasīt norādīt stipro alkoholisko dzērienu izcelsmi, lai pievērstu patērētāju uzmanību produkta kvalitātei. Šādām izcelsmes norādēm būtu jāatbilst saskaņotiem kritērijiem. Tāpēc stiprā alkoholiskā dzēriena noformēšanā un marķēšanā būtu jāparedz īpaši noteikumi attiecībā uz izcelsmes valsts vai izcelsmes vietas norādi. (16)Svina kapsulu izmantošana to trauku aizbāžņu pārklāšanai, kuros iepildīti stiprie alkoholiskie dzērieni, būtu jāaizliedz, lai novērstu jebkādus saindēšanās draudus, nejauši saskaroties ar šādām kapsulām, un lai novērstu vides piesārņošanu ar šo kapsulu svina atkritumiem. (17)Lai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ir svarīgi pienācīgi ievērot Nolīgumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību (“TRIPS nolīgums”), un jo īpaši tā 22. un 23. pantu, kā arī Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (“GATT vienošanās”), kas tika apstiprinātas ar Padomes Lēmumu 94/800/EK. (18)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1151/2012 uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem neattiecas. Tāpēc būtu jānosaka noteikumi par stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību. Komisijai būtu jāreģistrē ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ar ko identificē stipros alkoholiskos dzērienus, kuru izcelsme ir kādas valsts teritorijā vai reģionā, vai kādā minētās teritorijas apvidū, ja stiprajam alkoholiskajam dzērienam piemītošā kvalitāte, reputācija vai citas īpašības galvenokārt ir saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi. (19)Būtu jānosaka procedūra ES vai trešās valsts ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrēšanai, grozīšanai un iespējamai anulēšanai saskaņā ar TRIPS nolīgumu, vienlaikus atzīstot spēkā esošo Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu statusu. Lai padarītu procedūras noteikumus par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm saskanīgus ar visām attiecīgajām nozarēm, šādas procedūras attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem būtu jābalsta uz apjomīgākām un labi pārbaudītām procedūrām attiecībā uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem, kā paredzēts Regulā (ES) Nr. 1151/2012, vienlaikus ņemot vērā alkoholisko dzērienu specifiku. Lai vienkāršotu reģistrēšanas procedūras un nodrošinātu, ka uzņēmējiem un patērētājiem ir elektroniski pieejama informācija, būtu jāizveido ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu elektronisks reģistrs. (20)Dalībvalstu iestādēm vajadzētu būt atbildīgām par to, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, un būtu jāveic pasākumi, lai Komisija varētu uzraudzīt un pārbaudīt šo prasību ievērošanu. Tāpēc Komisijai un dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt noderīgas informācijas savstarpēju apmaiņu. (21)Piemērojot kvalitātes politiku un lai ļautu ražot augstas kvalitātes stipros alkoholiskos dzērienus, kā arī nodrošinātu šajā nozarē daudzveidību, vajadzētu atļaut dalībvalstīm pieņemt stingrākus noteikumus par šajā regulā noteiktajiem noteikumiem attiecībā uz to teritorijā ražoto stipro alkoholisko dzērienu definīciju, noformēšanu un marķēšanu. (22)Lai ņemtu vērā patērētāju augošo pieprasījumu, tehnoloģiju attīstību, izmaiņas attiecīgajos starptautiskajos standartos un nepieciešamību uzlabot ražošanas un tirdzniecības ekonomiskos apstākļus, tradicionālos nogatavināšanas procesus un — izņēmuma gadījumos — importējošo trešo valstu tiesību aktus un lai nodrošinātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz grozījumiem tehniskajās definīcijās vai atkāpēm no tām un prasībām par stipro alkoholisko dzērienu kategorijām un īpašajiem noteikumiem par dažiem no tiem, kas minēti šīs regulas I nodaļā, marķēšanu un noformēšanu, kas paredzēti šīs regulas II nodaļā, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas minētas šīs regulas III nodaļā un pārbaudēm un informācijas apmaiņu saskaņā ar šīs regulas IV nodaļu. (23)Lai ātri reaģētu uz ekonomikas un tehnoloģiju attīstību attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, uz kuriem attiecas šī regula un kuriem nav kategorijas un tehnisko parametru, kā arī lai aizsargātu patērētājus un ražotāju ekonomiskās intereses un vienādotu pastāvošās ražošanas un kvalitātes prasības attiecībā uz šiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus par šīs regulas II pielikuma attiecīgi I un II daļā uzskaitīto stipro alkoholisko dzērienu kategoriju papildināšanu ar jaunām, ievērojot dažus nosacījumus, un to tehniskajām specifikācijām. (24)Sevišķi svarīgi ir tas, ka Komisija sagatavošanas darba gaitā pienācīgi apspriežas, tostarp ar ekspertiem, un šo apspriešanos īsteno saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši, lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienlīdzīgu dalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (25)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. (26)Īstenošanas pilnvaras, kas saistītas ar šīs regulas II nodaļā minēto marķēšanu un noformēšanu, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas minētas šīs regulas III nodaļā, un pārbaudes un informācijas apmaiņa, kā minēts šīs regulas IV nodaļā, būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 noteikumiem. (27)Pāreja no Regulas (EK) Nr. 110/2008 noteikumiem uz šīs regulas noteikumiem varētu radīt grūtības, kas šajā regulā nav aplūkotas. Lai veiktu vajadzīgos pasākumus šajā sakarā, pilnvaras pieņemt tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai. (28)Lai aizsargātu ražotāju un ieinteresēto personu likumīgās intereses gūt labumu no vienoto dokumentu publicitātes saskaņā ar jauno tiesisko regulējumu, būtu jāparedz iespēja, ka vienotie dokumenti attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas reģistrētas saskaņā ar Regulu EK) Nr. 110/2008, tiek publicēti pēc attiecīgo dalībvalstu pieprasījuma. (29)Lai veicinātu sekmīgu pāreju no Regulā (EK) Nr. 110/2008 paredzētajiem noteikumiem uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, šī regula būtu jāsāk piemērot pēc tam, kad pagājuši divi gadi pēc tās stāšanās spēkā. Pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas esošo krājumu tirdzniecība būtu jāatļauj līdz brīdim, kad šie krājumi ir iztukšoti, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA DARBĪBAS JOMA, DEFINĪCIJAS, ETILSPIRTA UN DESTILĀTU LAUKSAIMNIECISKA IZCELSME UN STIPRO ALKOHOLISKO DZĒRIENU KLASIFIKĀCIJA 1. pants

Priekšmets un darbības joma 1.Ar šo regulu paredz noteikumus par stipro alkoholisko dzērienu definēšanu, noformēšanu un marķēšanu, kā arī ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsargāšanu. Šī regula attiecas arī uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta vai destilātu izmantošanu alkoholisko dzērienu ražošanā, kā arī uz stipro alkoholisko dzērienu nosaukumu lietošanu citu pārtikas produktu noformējumā un marķējumā. 2.Šo regulu piemēro produktiem, kas minēti 1. punktā un ko laiž Savienības tirgū, neatkarīgi no tā, vai tie ir ražoti Savienībā vai trešās valstīs, kā arī produktiem, kas Savienībā ir ražoti eksportam. 2. pants Definīcijas 1.Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1)“stiprais alkoholiskais dzēriens” ir alkoholisks dzēriens, kas atbilst šādām prasībām: (a)tas ir paredzēts lietošanai pārtikā; (b)tam ir konkrētas organoleptiskās īpašības; c)spirta tilpumkoncentrācija tajā ir ne mazāk kā 15 %, izņemot stipros alkoholiskos dzērienus, kas minēti II pielikuma I daļas 42. kategorijā; d)tas ir ražots: i)vai nu tieši, izmantojot jebkuru no šādām metodēm: –destilāciju no dabīgi raudzētiem produktiem, neatkarīgi no tā, vai tiem ir pievienoti aromatizētāji, –macerēšanu vai līdzīgu augu izcelsmes materiālu apstrādi lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtā, lauksaimnieciskas izcelsmes destilātos vai stiprajos alkoholiskajos dzērienos šīs regulas nozīmē, –viena vai vairāku šādu elementu pievienošanu lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtam, lauksaimnieciskas izcelsmes destilātiem vai stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem: –aromatizētāji, –krāsvielas, –cukuri vai citi saldinātāji produkti, –citi lauksaimniecības produkti, –pārtikas produkti; vai

ii)viena vai vairāku šādu elementu pievienošanu stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem: –citi stiprie alkoholiskie dzērieni, –lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts, –lauksaimnieciskas izcelsmes destilāti, –citi pārtikas produkti; e)uz to neattiecas KN kodi 2203, 2204, 2205, 2206 un 2207; (2) “tirdzniecības nosaukums” ir nosaukums, ar ko pārdod stipros alkoholiskos dzērienus; (3)“maisījums” ir stiprais alkoholiskais dzēriens, kas minēts II pielikuma I daļā vai kas atbilst ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi apzīmētam produktam maisījumā ar jebkuru no šādiem elementiem: (a)citiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri nepieder pie vienas un tās pašas kategorijas, kas minēta II pielikuma I daļā; (b)lauksaimnieciskas izcelsmes destilātiem; (4) “salikts apzīmējums” ir apvienojums, ko veido II pielikuma I daļā iekļautie stiprā alkoholiskā dzēriena tirdzniecības nosaukuma termini, vai tāda stiprā alkoholiskā dzēriena ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, no kuras cēlies viss gatavajā produktā ietilpstošais spirts, ar jebkuru no šādiem elementiem: (a)viena vai vairāku tādu pārtikas produktu nosaukumu, kuri saskaņā ar II pielikumu nav izmantoti šā stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanai, vai īpašības vārdiem, kas atvasināti no šiem nosaukumiem; (b)terminu “liķieris”; (5)“pieminējums” ir tāda tieša vai netieša atsauce uz vienu vai vairākiem II pielikuma I daļā minētajiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kura nav atsauce saliktā apzīmējumā vai 8. panta 6. punktā minētajā sastāvdaļu sarakstā; (6)“ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir norāde, kas nosaka, ka stiprā alkoholiskā dzēriena izcelsme ir kādas valsts teritorijā vai reģionā, vai kādā minētās teritorijas apvidū, kur konkrēta stiprā alkoholiskā dzēriena attiecīgā kvalitāte, reputācija vai citas raksturīgās īpašības būtiski saistāmas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi; (7)“tehniskā dokumentācija” ir datne, kas pievienota pieteikumam par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību, kurā noteikti tehniskie parametri, kādiem stiprajam alkoholiskajam dzērienam ir jāatbilst; (8)“noformējums” ir apzīmējumi, ko izmanto uz marķējuma un uz iesaiņojuma, tostarp reklāmās un noieta veicināšanas pasākumos, attēlos vai tamlīdzīgās vietās, kā arī uz traukiem, tostarp uz pudelēm un uz aizvākojuma, izmantotie apzīmējumi; (9)“marķējums” ir jebkurš vārds, norāde, preču zīme, zīmols, attēls vai simbols, kas ir saistībā ar stipro alkoholisko dzērienu un atrodas uz jebkura iesaiņojuma, dokumenta, uzraksta, etiķetes, gredzena vai uzlīmes, kas pievienota šādam stiprajam alkoholiskajam dzērienam vai attiecas uz to; (10)“etiķete” ir visu veidu birkas, zīmoli, atšķirības zīmes, ilustratīvs vai cits aprakstošs materiāls, kas uzrakstīts, uzdrukāts, uzkrāsots ar šablonu, iezīmēts, iespiests vai uzspiests uz pārtikas iepakojuma vai taras vai ir tai piestiprināts; (11)“nosaukums, kas kļuvis par sugasvārdu”, ir stiprā alkoholiskā dzēriena nosaukums, kas gan attiecas uz vietu vai reģionu, kurā produkts ir ražots vai laists tirgū vispirms, tomēr Kopienā tas kļuvis par vispārpieņemtu stiprā alkoholiskā dzēriena apzīmējumu.

2.Piemēro arī I pielikumā sniegtās tehniskās definīcijas. 3. pants Stipro alkoholisko dzērienu ražošanā izmantojamā etilspirta un destilātu izcelsme 1.Etilspirts, ko lieto stipro alkoholisko dzērienu gatavošanā izmantojamu krāsvielu, aromatizētāju vai citu pieļaujamu piedevu atšķaidīšanai vai šķīdināšanai, ir lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts. 2.Etilspirts, ko lieto stipro alkoholisko dzērienu gatavošanā izmantojamu krāsvielu, aromatizētāju vai citu atļautu piedevu atšķaidīšanai vai šķīdināšanai, ir vienīgi lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts. 4. pants Stipro alkoholisko dzērienu klasifikācija 1.Neskarot īpašos noteikumus par katru II pielikuma I daļā ietverto stipro alkoholisko dzērienu 1.–14. kategoriju, tajās definētie stiprie alkoholiskie dzērieni atbilst šādām prasībām: (a)tos ražo spirta rūgšanas un destilācijas ceļā tikai un vienīgi no tādām izejvielām, kas noteiktas attiecīgajā kategorijā; (b)tiem nepievieno atšķaidītu vai neatšķaidītu spirtu, kā noteikts I pielikuma 4. punktā; c)to sastāvā nav aromatizētāju, kā noteikts I pielikuma 8. punktā; d)tiem drīkst pievienot tikai karamelizētu cukuru, lai pielāgotu krāsu; e)tos saldina tikai tāpēc, lai papildinātu galaprodukta garšu, saskaņā ar I pielikuma 3. punktu. 2.Neskarot īpašos noteikumus par katru II pielikuma I daļā ietverto stipro alkoholisko dzērienu 15.–47. kategoriju, tajās definētie stiprie alkoholiskie dzērieni atbilst šādām prasībām: (a)tos var iegūt no visām Līguma I pielikumā uzskaitītajām lauksaimniecības izejvielām; (b)tiem var pievienot spirtu, kā noteikts I pielikuma 4. punktā; c)to sastāvā var būt aromatizētāji, kā noteikts I pielikuma 8. punktā; d)to sastāvā var būt krāsvielas, kā noteikts I pielikuma 14. punktā; e)tie var būt saldināti, lai atbilstu konkrētiem produktu parametriem, saskaņā ar I pielikuma 3. punktu un ņemot vērā attiecīgos dalībvalsts tiesību aktus. 3.Neskarot īpašos noteikumus, kas noteikti II pielikuma II daļā, citi stiprie alkoholiskie dzērieni, uz kuriem neattiecas īpašie noteikumi par katru II pielikuma I daļā ietverto stipro alkoholisko dzērienu kategoriju, atbilst šādām prasībām:

(a)tos var iegūt no visām Līguma I pielikumā uzskaitītajām lauksaimniecības izejvielām vai vielām, kas paredzētas lietošanai pārtikā; (b)tiem var pievienot spirtu, kā noteikts I pielikuma 4. punktā; c)to sastāvā var būt aromatizētāji, kā noteikts I pielikuma 8. punktā; d)to sastāvā var būt krāsvielas, kā noteikts I pielikuma 13. punktā; e)tie var būt saldināti, lai atbilstu konkrētām produkta īpašībām, saskaņā ar šīs regulas I pielikuma 3. punktu. 5. pants Deleģētās pilnvaras 1.Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 43. pantu pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz: (a)to tehnisko definīciju grozīšanu, kuras minētas I pielikumā; (b)tām stipro alkoholisko dzērienu kategorijām noteikto prasību grozīšanu, kuras uzskaitītas II pielikuma I daļā, un to uz dažiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem attiecināmo īpašo noteikumu grozīšanu, kuri uzskaitīti II pielikuma II daļā. Deleģētie akti, kas minēti pirmās daļas a) un b) apakšpunktā, attiecas tikai uz apliecinātām vajadzībām, kas izriet no augošām patērētāju prasībām, tehnoloģiskā progresa, būtisku starptautisko standartu attīstības vai vajadzības pēc produkta inovācijas. 2. Saskaņā ar 43. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz jaunu stipro alkoholisko dzērienu kategoriju pievienošanu II pielikumā. Jaunu kategoriju drīkst pievienot saskaņā ar šādiem nosacījumiem: (a) stipro alkoholisko dzērienu tirgot ar konkrētu nosaukumu un saskaņā ar vienādiem tehniskajiem parametriem ir ekonomiski un tehniski nepieciešams, lai aizsargātu patērētāju un ražotāju intereses; (b) stiprajam alkoholiskajam dzērienam vismaz vienā dalībvalstī ir būtiska tirgus daļa; c) jaunajai kategorijai izvēlētais nosaukums ir vai nu plaši izmantots nosaukums, vai, ja tas nav iespējams, aprakstošs nosaukums, jo īpaši tāds, kurā izmantota atsauce uz stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanā izmantoto izejvielu; d) jaunās kategorijas tehniskos parametrus nosaka, pamatojoties uz Savienības tirgū lietotu kvalitātes un ražošanas parametru novērtējumu. Nosakot tehniskās specifikācijas, ievēro piemērojamos Savienības tiesību aktus patērētāju tiesību aizsardzības jomā un ņem vērā visus attiecīgos starptautiskos standartus. Tie nodrošina Savienības ražotāju godīgu konkurenci, kā arī Savienības stipro alkoholisko dzērienu izcilo reputāciju. 3. Izņēmuma gadījumos, ja tas pieprasīts importējošās trešās valsts tiesību aktos, Komisija arī tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu attiecībā uz atkāpēm no I pielikumā paredzētajām tehnisko definīciju prasībām, attiecībā uz prasībām, kas noteiktas stipro alkoholisko dzērienu kategorijām un paredzētas II pielikuma I daļā, un attiecībā uz dažu to stipro alkoholisko dzērienu īpašajiem noteikumiem, kuri uzskaitīti II pielikuma II daļā. II NODAĻA STIPRO ALKOHOLISKO DZĒRIENU NOFORMĒŠANA UN MARĶĒŠANA UN STIPRO ALKOHOLISKO DZĒRIENU NOSAUKUMU IZMANTOŠANA CITU PARTIKAS PRODUKTU NOFORMĒJUMĀ UN MARĶĒJUMĀ

6. pants Marķējums Regulas 1. panta 1. punktā minētajiem produktiem, ko laiž Savienības tirgū, ir jāatbilst Regulā (ES) Nr. 1169/2011 noteiktajām marķēšanas prasībām, ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi. 7. pants Tirdzniecības nosaukums Stipro alkoholisko dzērienu noformējumā un marķējumā ir tirdzniecības nosaukums. 8. pants Vispārīgi noteikumi par tirdzniecības nosaukumiem 1.Stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības nosaukumi, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas stipro alkoholisko dzērienu kategorijām, kas uzskaitītas II pielikuma I daļā, ir attiecīgo kategoriju nosaukumi, ja vien saskaņā ar šīm kategorijām nav paredzēti citi tirdzniecības nosaukumi. 2.Stipro alkoholisko dzērienu tirdzniecības nosaukums, kas neatbilst prasībām, kuras izklāstītas stipro alkoholisko dzērienu kategorijām, kas uzskaitītas II pielikuma I daļā, ir “stiprais alkoholiskais dzēriens”. 3.Ja kāds stiprais alkoholiskais dzēriens atbilst vairāku tādu stipro alkoholisko dzērienu kategoriju prasībām, kuras ietilpst II pielikuma I daļā un pieder pie tajā uzskaitītās 15.–47. kategorijas, tad to var pārdot ar vienu vai vairākiem attiecīgajiem tirdzniecības nosaukumiem, kas paredzēti šīm kategorijām. 4.Tirdzniecības nosaukumus neaizstāj vai negroza. Tie var būt vai nu: (a)papildināti vai aizstāti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas minēta III nodaļā, vai papildināti saskaņā ar valsts noteikumiem ar citu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi ar noteikumu, ka patērētājs netiek maldināts, vai (b)aizstāti ar saliktu apzīmējumu, kas ietver terminu “liķieris”, ar noteikumu, ka galaprodukts atbilst prasībām, kas izklāstītas II pielikuma I daļas 32. kategorijai. Ja tirdzniecības nosaukumu papildina vai aizstāj saskaņā ar pirmās daļas a) apakšpunktu, tad ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kas minēta šajā punktā, var papildināt tikai vai nu (a)ar apzīmējumiem, kas 2008. gada 20. februārī jau tiek izmantoti apstiprinātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm 34. panta 1. punkta nozīmē, vai (b)ar atbilstošajā produkta specifikācijā norādītiem apzīmējumiem. 5.Neskarot 6. punktu un 9. un 10. pantu, tirdzniecības nosaukumus, kas minēti 1. punktā, vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tādu dzērienu noformējumos vai marķējumos, kuri neatbilst prasībām, kas noteiktas attiecīgajām II pielikuma I daļā uzskaitītajām kategorijām vai saistītas ar attiecīgajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, neizmanto, arī tad ne, ja šiem tirdzniecības nosaukumiem vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm pievienoti vārdi vai frāzes “līdzīgi”, “tips”, “stils”, “izgatavots”, “aromāts” vai jebkādi citi apzīmējumi. Tirdzniecības nosaukumus, kas minēti 1. punktā un papildināti ar terminu “aromāts” vai citiem līdzīgiem terminiem, var izmantot vienīgi, lai apzīmētu aromatizētājus, kas imitē stipros alkoholiskos dzērienus, vai atsauktos uz to izmantošanu tāda pārtikas produkta ražošanā, kas nav dzēriens. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nedrīkst lietot, lai apzīmētu aromatizētājus. 6.Tirdzniecības nosaukumus, kas minēti 1. punktā, var iekļaut pārtikas produktu sastāvdaļu sarakstā ar noteikumu, ka saraksts ir saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1169/2011 18.–21. pantu.

9. pants Salikti apzīmējumi un pieminējumi 1.Pārtikas produktu noformējumā un marķējumā izmantot tirdzniecības nosaukumu, kas paredzēts stipro alkoholisko dzērienu kategorijām, kuras uzskaitītas II pielikuma I daļā, vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi saliktā apzīmējumā, vai pieminēt kādu no tiem atļauts tikai tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi: (a)spirtu, ko izmanto to pārtikas produktu ražošanā, iegūst vienīgi no stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, uz kuriem ir atsauce saliktajā apzīmējumā vai pieminējumā(-os), izņemot etilspirtu, kas var būt aromatizētājos, kurus lieto šā pārtikas produkta ražošanai; un (b)stiprie alkoholiskie dzērieni, ko izmanto pārtikas produkta ražošanā, nav, lietojot tikai ūdeni, atšķaidīti tā, ka spirta tilpumkoncentrācija tajā ir kļuvusi zemāka par minimālo stiprumu, kas paredzēts attiecīgās kategorijas stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri uzskaitīti II pielikuma I daļā. 2.Termins “stiprais alkoholiskais dzēriens” neietilpst saliktā apzīmējumā, ar kuru apraksta alkoholisku dzērienu. 3.Salikts apzīmējums, ar ko apraksta alkoholisku dzērienu, nav termina “liķieris” apvienojums ar tirdzniecības nosaukumiem, kas paredzēti kādai no 33. līdz 41. kategorijai, kuras uzskaitītas II pielikuma I daļā. 4.Alkoholisku dzērienu aprakstošu saliktu apzīmējumu norāda ar šrifta, izmēra un krāsas ziņā vienādiem burtiem. Saliktajā apzīmējumā neiestarpina nekādu teksta vai zīmējuma elementu, kas nav šā apzīmējuma daļa, un burtu izmēra ziņā tas nav lielāks par tirdzniecības nosaukuma burtu izmēru. 5.Jebkāda stiprā alkoholiskā dzēriena vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes pieminējums pārtikas produkta noformējumā neatrodas tajā pašā rindā, kurā ir tirdzniecības nosaukums. Neskarot 10. panta 3. punkta otro daļu, alkoholisko dzērienu noformēšanai pieminējuma burtu lielums ir mazāks nekā burti, ko izmanto tirdzniecības nosaukumā un saliktā apzīmējumā. 10. pants Jauktu dzērienu noformējums un marķējums 1.Jauktam dzērienam jābūt ar tirdzniecības nosaukumu “stiprais alkoholiskais dzēriens”. Jaukta dzēriena noformējumā vai marķējumā var būt nosaukumi, kas uzskaitīti II pielikuma I daļā, vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas atbilst stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri izmantoti jauktajā dzērienā, ja vien tiek izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: (a)šos nosaukumus vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes iekļauj vienīgi visu to alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, no kurām veidots jauktais dzēriens un pirms kurām norāda terminu “jaukts stiprais alkoholiskais dzēriens”; un (b)termins “jaukts stiprais alkoholiskais dzēriens” ir tajā pašā redzamības laukā, kur tirdzniecības nosaukums, un terminu norāda ar vienveidīgiem tādas pašas garnitūras un krāsas burtiem kā tie, ko izmanto tirdzniecības nosaukumā, bet kuru lielums nepārsniedz pusi to burtu lieluma, ko izmanto tirdzniecības nosaukumā. 2.Atkāpjoties no 1. punkta, ja jaukts dzēriens atbilst prasībām, kuras noteiktas saskaņā ar vienu no II pielikuma I daļas kategorijām, jauktajam dzērienam jābūt ar tirdzniecības nosaukumu, kas paredzēts attiecīgajai kategorijai. Šajā gadījumā jauktā dzēriena noformējumā vai marķējumā var norādīt nosaukumus, kas minēti II pielikuma I daļā, vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas atbilst stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuri sajaukti, veidojot jaukto dzērienu, ja vien šie nosaukumi iekļauti: (a)tikai to alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, kuras ietilpst jauktajā dzērienā, un (b)vismaz vienu reizi — tajā pašā redzamības laukā, kur tirdzniecības nosaukums. 3.To alkoholisko sastāvdaļu sarakstā, kuri minēti 1. un 2. punktā, vismaz vienu reizi norāda tīra spirta tilpumprocentu, kāds katrai alkoholiskajai sastāvdaļai ir kopējā tīrā spirta saturā, kāds pēc tilpuma ir jauktajam dzērienam. Alkoholiskās sastāvdaļas norāda šā procentuālā satura dilstošā secībā.

Alkoholisko sastāvdaļu sarakstu norāda ar vienveidīgiem tādas pašas garnitūras un krāsas burtiem kā tie, ko izmanto tirdzniecības nosaukumam, bet kuru lielums nepārsniedz pusi to burtu lieluma, ko izmanto tirdzniecības nosaukumā. 11. pants Papildu noteikumi par marķējumu un noformējumu 1.Ja stiprā alkoholiskā dzēriena noformējumā vai marķējumā norāda lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta ražošanā lietotās izejvielas, tad visu veidu lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu norāda izmantotā daudzuma dilstošā secībā. 2.Stiprā alkoholiskā dzēriena noformējumu vai marķējumu tikai tad var papildināt ar apzīmējumu “kupažēts” vai “kupāža”, ja stiprais alkoholiskais dzēriens ir kupažēts tā, kā noteikts I pielikuma 6. punktā. 3.Ja stiprā alkoholiskā dzēriena noformējumā vai marķējumā norāda nogatavināšanas periodu vai izturēšanas laiku, tad tam jāattiecas uz visjaunāko alkoholisko sastāvdaļu ar nosacījumu, ka stiprais alkoholiskais dzēriens ir izturēts dalībvalsts nodokļu inspekcijas uzraudzībā vai uzraudzībā, kas nodrošina līdzvērtīgas garantijas. 12. pants Izcelsmes norāde 1.Ja stiprā alkoholiskā dzēriena izcelsme ir norādīta, tā atbilst izcelsmes valstij vai izcelsmes teritorijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 952/2013 60. pantu. 2.Attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem netiek prasīts norādīt sastāvdaļu izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu. 13. pants Stipro alkoholisko dzērienu nosaukumiem lietotā valoda Stipro alkoholisko dzērienu marķējumā un noformējumā netulko II pielikumā norādītos kursīvā rakstītos apzīmējumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. 14. pants Savienības simbola izmantošana aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm Savienības simbolu attiecībā uz aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi var izmantot stipro alkoholisko dzērienu marķējumā un noformējumā. 15. pants Svina kapsulu vai folijas izmantošanas aizliegums Stipros alkoholiskos dzērienus, ko paredzēts pārdot vai laist tirgū, neglabā traukos, kam aizdares ir klātas ar kapsulām vai foliju, kuras satur svinu. 16. pants

Deleģētās pilnvaras 1.Lai ņemtu vērā pārmaiņas patērētāju pieprasījumā, tehnoloģiju attīstībā, izmaiņas attiecīgajos starptautiskajos standartos un nepieciešamību uzlabot ražošanas un tirdzniecības ekonomiskos apstākļus, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu attiecībā uz: (a)grozījumiem noteikumos par norādēm uz stipro alkoholisko dzērienu marķējuma attiecībā uz saliktiem apzīmējumiem vai pieminējumiem; (b)grozījumiem noteikumos par jaukto dzērienu noformējumu un marķējumu; un c)pasākumiem, lai atjauninātu un papildinātu Savienības standartmetodes stipro alkoholisko dzērienu analīzei; 2.Lai ņemtu vērā tradicionālos izturēšanas procesus dalībvalstīs, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu par atkāpēm no 11. panta 3. punkta attiecībā uz nogatavināšanas vai izturēšanas laika vai vecuma norādīšanu stiprā alkoholiskā dzēriena noformējumā vai marķējumā. 3. Izņēmuma gadījumos, kad to prasa importētājas trešās valsts tiesību akti, Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu par atkāpēm no noformēšanas un marķēšanas noteikumiem, kas iekļauti šajā nodaļā. 17. pants Īstenošanas pilnvaras Komisija ar īstenošanas aktiem var pieņemt: (a)noteikumus par 14. pantā minētā Savienības simbola izmantošanas kārtību stipro alkoholisko dzērienu noformēšanā un marķēšanā; (b)noteikumus par kārtību, kādā uz stipro alkoholisko dzērienu marķējuma, ja vajadzīgs, norāda izcelsmes valsti vai izcelsmes vietu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. III NODAĻA ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀDES 18. pants Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība 1. Aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes var lietot visi uzņēmēji, kas laiž tirgū stipro alkoholisko dzērienu, kurš ražots atbilstīgi produkta specifikācijai. 2.Aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un stipros alkoholiskos dzērienus, kuriem izmanto šos aizsargātos nosaukumus saskaņā ar produkta specifikāciju, aizsargā pret: (a)jebkādu tiešu vai netiešu aizsargāta nosaukuma komerciālu izmantošanu:

i)līdzīgos produktos, kas neatbilst ar aizsargāto nosaukumu apzīmētā produkta specifikācijai; vai ii)ciktāl šāda izmantošana ekspluatē ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputāciju; (b)jebkādu neatļautu izmantošanu, atdarināšanu vai atsaukšanos uz tiem, pat ja ir norādīta produktu vai pakalpojumu patiesā izcelsme vai ja aizsargātais nosaukums ir tulkots vai ir kopā ar tādu izteicienu kā “veids”, “tips”, “metode”, “kā ražots”, “imitācija”, “aromāts”, “līdzīgs” vai līdzīgu izteicienu; c)jebkādu citu nepatiesu vai maldinošu norādi uz produkta izcelsmi, cilmi, būtību vai būtiskām īpašībām, kura ir uz iekšējā vai ārējā iesaiņojuma, reklāmas materiālos vai dokumentos par attiecīgo produktu, kā arī pret tāda trauka izmantošanu produkta iesaiņojumam, kas rada nepatiesu iespaidu par produkta izcelsmi; d)jebkādu cita veida praksi, kas varētu maldināt patērētāju par attiecīgā produkta patieso izcelsmi. 3.Aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nedrīkst Savienībā kļūt par sugasvārdiem 32. panta 1. punkta nozīmē. 4.Dalībvalstis veic atbilstošus pasākumus, lai nepieļautu vai pārtrauktu aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nelikumīgu izmantošanu, kā minēts 2. punktā. 19. pants Produkta specifikācija Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde atbilst specifikācijai, kurā ietilpst vismaz: (a) nosaukums, kurš jāaizsargā kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kā to lieto tirdzniecībā vai sarunvalodā, un tikai valodās, kuras izmanto vai vēsturiski izmantoja, lai aprakstītu konkrētu produktu noteiktā ģeogrāfiskajā apgabalā; (b) stiprā alkoholiskā dzēriena kategorija; c) stiprā alkoholiskā dzēriena apraksts, ietverot, ja vajadzīgs, izejvielas, kā arī galvenās produkta fiziskās, ķīmiskās vai organoleptiskās īpašības un specifiskās īpašības, salīdzinot ar tās pašas kategorijas stipro alkoholisko dzērienu; d) ģeogrāfiskā apgabala definīcija, kas noteikta attiecībā uz f) punktā minēto saikni; e) apraksts par produkta iegūšanas metodi un — vajadzības gadījumā — par autentiskajām un nemainīgajām vietējām metodēm, kā arī informācija par iesaiņojumu, ja pieteikuma iesniedzēju grupa tā nosaka un sniedz pietiekamu ar konkrēto produktu saistītu pamatojumu par to, kāpēc iesaiņošanai jānotiek noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, lai saglabātu kvalitāti, garantētu izcelsmi vai nodrošinātu kontroli, ņemot vērā Savienības tiesību aktus, jo īpaši aktus par preču brīvu apriti un pakalpojumu brīvu sniegšanu; f) attiecīgā gadījumā — saikne starp produkta konkrēto kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām un d) punktā minēto ģeogrāfisko izcelsmi; g) to iestāžu nosaukums un adrese vai, ja pieejams, to struktūru nosaukums un adrese, kuras pārbauda produkta specifikācijas noteikumu ievērošanu saskaņā ar 35. pantu, un to konkrētie pienākumi; h) jebkādi attiecīgā stiprā alkoholiskā dzēriena īpašie marķēšanas noteikumi. 20. pants

Reģistrācijas pieteikuma saturs 1. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrācijas pieteikumā saskaņā ar 21. panta 2. vai 5. punktu iekļauj vismaz: (a) pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukumu un adresi un to iestāžu vai, ja pieejams, struktūru nosaukumu un adresi, kuras pārbauda produkta specifikācijas noteikumu ievērošanu; (b) šīs regulas 19. pantā paredzēto produkta specifikāciju; c) vienotu dokumentu, kurā ietvertas šādas ziņas: i) produkta specifikācijas galvenos punkti: nosaukums, produkta apraksts, tostarp — attiecīgā gadījumā — īpašie noteikumi saistībā ar iepakojumu un marķējumu, un ģeogrāfiskā apgabala īss apraksts, ii) apraksts par stiprā alkoholiskā dzēriena saikni ar ģeogrāfisko apgabalu, kā minēts attiecīgi 2. panta 1. daļas 6) punktā, tostarp — attiecīgā gadījumā — produkta apraksta vai ražošanas metodes īpašie elementi, kas pamato šo saikni. Turklāt 21. panta 5. punktā minētajā pieteikumā iekļauj pierādījumus, ka produkta nosaukums ir aizsargāts tā izcelsmes valstī. 2. Pieteikuma dokumentācijā, kas minēta 21. panta 4. punktā, ietver: (a) pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukumu un adresi; (b) šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto vienoto dokumentu; c) dalībvalsts paziņojumu par to, ka tā pieteikuma iesniedzējas grupas iesniegto pieteikumu, par ko var pieņemt labvēlīgu lēmumu, uzskata par atbilstīgu šīs regulas nosacījumiem un saskaņā ar to pieņemtajiem noteikumiem; d) atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju. 21. pants Nosaukumu reģistrācijas pieteikums 1. Pieteikumus par nosaukuma reģistrēšanu kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādi saskaņā ar šajā regulā paredzēto shēmu var iesniegt tikai grupas, kas strādā ar stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuru nosaukumi ir jāreģistrē. Attiecībā uz “aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm”, kas apzīmē pārrobežu ģeogrāfisko apgabalu, vairākas grupas no dažādām dalībvalstīm vai trešām valstīm var iesniegt kopēju reģistrācijas pieteikumu. Kopēju pieteikumu Komisijai iesniedz attiecīgā dalībvalsts vai pieteikuma iesniedzēja grupa no attiecīgās trešās valsts tieši vai ar trešās valsts iestāžu starpniecību. Tajā iekļauj deklarāciju, kas minēta 20. panta 2. punkta c) apakšpunktā, no visām attiecīgajām dalībvalstīm. Regulas 20. pantā izklāstītās prasības tiek izpildītas visās attiecīgajās dalībvalstīs un trešās valstīs. Kopēju pieteikumu gadījumā attiecīgās valsts iebildumu procedūras veic visās attiecīgajās dalībvalstīs. 2. Ja reģistrācijas pieteikums attiecas uz ģeogrāfisko apgabalu kādā konkrētā dalībvalstī, to adresē šīs dalībvalsts iestādēm.

Dalībvalsts, izmantojot piemērotus līdzekļus, rūpīgi izskata pieteikumu, lai pārbaudītu, vai tas ir pamatots un atbilst šajā nodaļā paredzētajiem nosacījumiem. 3. Veicot šā panta 2. punkta otrajā daļā minēto izskatīšanu, dalībvalsts sāk valsts iebildumu procedūru, kas nodrošina pieteikuma atbilstīgu publicēšanu un paredz pieņemamu laikposmu, kurā jebkura likumīgi ieinteresēta fiziska vai juridiska persona, kas veic uzņēmējdarbību šīs dalībvalsts teritorijā vai ir šīs dalībvalsts pastāvīgais iedzīvotājs, var iesniegt iebildumus pret pieteikumu. Dalībvalsts izskata saņemto iebildumu pieņemamību, ņemot vērā 25. pantā minētos kritērijus. 4. Ja pēc saņemto iebildumu izvērtēšanas dalībvalsts uzskata, ka šīs nodaļas prasības ir izpildītas, tā var pieņemt labvēlīgu lēmumu un iesniegt pieteikuma dokumentāciju Komisijai. Šādā gadījumā tā informē Komisiju par pieņemamiem iesniegtajiem iebildumiem, kuri saņemti no fiziskām vai juridiskām personām, kas vismaz piecus gadus ilgā nepārtrauktā laikposmā pirms 3. punktā minētās publicēšanas dienas ir likumīgi tirgojušas attiecīgos produktus, izmantojot attiecīgos nosaukumus. Dalībvalstis arī informē Komisiju par valsts tiesvedību, kas var ietekmēt reģistrācijas procedūru. Dalībvalsts nodrošina, ka tās labvēlīgais lēmums tiek publiskots un ka jebkurai likumīgi ieinteresētai fiziskajai vai juridiskajai personai ir iespēja to pārsūdzēt. Dalībvalsts nodrošina, ka tiek publiskota produkta specifikācijas versija, uz ko pamatojas tās labvēlīgais lēmums, un nodrošina elektronisku piekļuvi produkta specifikācijai. Dalībvalsts arī nodrošina, ka tiek publicēta produkta specifikācijas versija, par kuru Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 23. panta 2. punktu. 5. Ja pieteikums attiecas uz ģeogrāfisku apgabalu, kas atrodas trešā valstī, pieteikumu Komisijai iesniedz vai nu tieši, vai ar attiecīgās trešās valsts iestāžu starpniecību. 6. Šajā pantā minētie dokumenti, kas tiek nosūtīti Komisijai, ir vienā no Savienības oficiālajām valodām. 22. pants Valsts pagaidu aizsardzība 1. Dalībvalsts var — vienīgi pārejas laikā — nosaukumam piešķirt šajā regulā paredzēto aizsardzību valsts līmenī, sākot no dienas, kad pieteikums iesniegts Komisijai. 2. Šāda valsts pagaidu aizsardzība beidzas dienā, kad pieņem lēmumu par reģistrāciju saskaņā ar šo regulu vai atsauc pieteikumu. 3. Ja nosaukums netiek reģistrēts saskaņā ar šo regulu, šādas valsts pagaidu aizsardzības radītās sekas ir vienīgi attiecīgās dalībvalsts atbildībā. 4. Pasākumi, ko dalībvalstis veic saskaņā ar 1. punktu, rada sekas tikai valsts līmenī, un tie neietekmē Savienības iekšējo tirdzniecību vai starptautisko tirdzniecību. 23. pants Komisijas veiktā rūpīgā izskatīšana un publikācija iebildumu sniegšanai 1. Komisija, izmantojot piemērotus līdzekļus, rūpīgi izskata ikvienu pieteikumu, ko tā saņem saskaņā ar 21. pantu, lai pārbaudītu, vai tas ir pamatots un vai tas atbilst šīs nodaļas nosacījumiem. Šāda izskatīšana nedrīkstētu būt ilgāka par 12 mēnešiem. Ja šis laikposms tiek pārsniegts, Komisija pieteikuma iesniedzējam rakstveidā norāda aizkavēšanās iemeslus. Komisija vismaz reizi mēnesī publisko to nosaukumu sarakstu, par kuriem tai ir iesniegti reģistrācijas pieteikumi, kā arī datumus, kad tie iesniegti. 2. Ja, pamatojoties uz 1. punkta pirmajā daļā paredzēto izskatīšanu, Komisija uzskata, ka ir izpildīti šajā nodaļā paredzētie nosacījumi, tā Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē 20. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto vienoto dokumentu un atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju.

24. pants Iebildumu procedūra 1.Trīs mēnešos pēc publicēšanas dienas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī dalībvalsts vai trešās valsts iestādes vai arī likumīgi ieinteresēta fiziskā vai juridiskā persona, kura veic uzņēmējdarbību trešā valstī, var iesniegt Komisijai paziņojumu par iebildumu. Jebkura likumīgi ieinteresēta fiziskā vai juridiskā persona, kura veic uzņēmējdarbību vai ir pastāvīgais iedzīvotājs dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, no kuras tika iesniegts pieteikums, termiņā, kurā saskaņā ar pirmo daļu pieļaujams iesniegt iebildumus, var iesniegt paziņojumu par iebildumu dalībvalstij, kurā tā veic uzņēmējdarbību. Paziņojumā par iebildumu iekļauj deklarāciju, ka pieteikums varētu pārkāpt šajā nodaļā izklāstītos nosacījumus. Paziņojums par iebildumu, kurā nav iekļauta šī deklarācija, ir nederīgs. Komisija nekavējoties nosūta paziņojumu par iebildumu tai iestādei vai struktūrai, kas iesniegusi pieteikumu. 2. Ja paziņojumu par iebildumu iesniedz Komisijai un divos mēnešos pēc tam tiek iesniegts pamatots iebildumu paziņojums, Komisija pārbauda šā pamatotā iebildumu paziņojuma pieņemamību. 3. Divu mēnešu laikā pēc pieņemama pamatota iebildumu paziņojuma saņemšanas Komisija aicina iebildumus iesniegušo iestādi vai personu un pieteikumu iesniegušo iestādi vai struktūru saprātīgā laikposmā, kas nepārsniedz trīs mēnešus, veikt pienācīgu apspriešanos. Šis termiņš sākas dienā, kad uzaicinājums ieinteresētajām personām ir elektroniski nosūtīts. Iebildumu iesniegusī iestāde vai persona un pieteikumu iesniegusī iestāde vai struktūra bez liekas kavēšanās uzsāk šādu pienācīgu apspriešanos. Tās viena otrai iesniedz būtisku informāciju, lai izvērtētu, vai reģistrācijas pieteikums atbilst šīs nodaļas nosacījumiem. Ja netiek panākta vienošanās, šo informāciju iesniedz arī Komisijai. Ja ieinteresētās personas panāk vienošanos, iestādes dalībvalstī vai trešā valstī, no kuras pieteikums iesniegts, paziņo Komisijai visus faktorus, kas ļāvuši panākt šo vienošanos, tostarp pieteikuma iesniedzēja atzinumus un dalībvalsts vai trešās valsts, vai citas tādas fiziskas un juridiskas personas atzinumus, kuras iesniedza iebildumus. Neatkarīgi no tā, vai ir panākta vienošanās, paziņojumu Komisijai sagatavo viena mēneša laikā pēc apspriešanās beigām. Jebkurā brīdī šo trīs mēnešu laikā Komisija var pēc pieteikuma iesniedzēja pieprasījuma pagarināt apspriešanās termiņu ne vairāk kā par trim mēnešiem. 4. Ja pēc 3. punktā minētās pienācīgās apspriešanās informācija, kas publicēta saskaņā ar 23. panta 2. punktu, ir būtiski grozīta, Komisija atkārto 23. pantā minēto rūpīgo izskatīšanu. 5.Paziņojums par iebildumu, pamatots iebildumu paziņojums un saistītie dokumenti, kas Komisijai nosūtīti saskaņā ar šā panta 1.–4. punktu, ir vienā no Savienības oficiālajām valodām. 25. pants Iebildumu pamatojums 1. Šīs regulas 24. panta 2. punktā minētais pamatotais iebildumu paziņojums ir pieņemams tikai tad, ja Komisija to ir saņēmusi minētajā punktā noteiktajā termiņā un ja tas: (a) liecina, ka nav ievēroti 2. panta 1. punkta 6. apakšpunktā un 19. pantā minētie nosacījumi; (b) liecina, ka ierosinātā nosaukuma reģistrācija būtu pretrunā 31. vai 32. pantam; vai

c) liecina, ka ierosinātā nosaukuma reģistrācija apdraudētu pilnīgi vai daļēji identiska nosaukuma vai preču zīmes pastāvēšanu vai tādu produktu pastāvēšanu, kas likumīgi tirgoti vismaz piecus gadus pirms 23. panta 2. punktā paredzētās publicēšanas dienas. 2. Iebildumu pamatojumu novērtē saistībā ar Savienības teritoriju. 26. pants Pārejas laiks ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu lietošanai 1. Neskarot 18. pantu, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem nosaka pārejas laiku līdz pieciem gadiem, lai attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kuru izcelsme ir dalībvalstī vai trešā valstī un kuru nosaukums ietver vai satur apzīmējumu, kas ir pretrunā 18. panta 2. punktam, atļautu turpināt lietot nosaukumu, ar kuru attiecīgais stiprais alkoholiskais dzēriens tika tirgots, ar nosacījumu, ka pieņemams iebildumu paziņojums saskaņā ar 21. panta 3. punktu vai 24. pantu liecina, ka attiecīgā nosaukuma reģistrācija apdraudētu: (a) tāda pilnīgi identiska nosaukuma vai salikta nosaukuma pastāvēšanu, no kura kaut viens termins ir identisks reģistrējamajam nosaukumam; vai (b) tādu citu nosaukumu pastāvēšanu, kas līdzinās reģistrējamajam nosaukumam, kurš attiecas uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas likumīgi ir bijuši tirgū vismaz piecus gadus pirms publikācijas dienas, kas paredzēta 23. panta 2. punktā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 2. Neskarot 33. pantu, Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem pagarina šā panta 1. punktā minēto pārejas laiku pietiekami pamatotos gadījumos, ja ir pierādīts, ka: (a) šā panta 1. punktā minētais nosaukums konsekventi un taisnīgi ir likumīgi izmantots vismaz 25 gadus, pirms nosaukuma aizsardzības pieteikums ticis iesniegts Komisijai; (b) šā panta 1. punktā minētā nosaukuma izmantošanas mērķis nekad nav bijis gūt labumu no reģistrēta nosaukuma reputācijas un ka patērētāji nav tikuši un nav varējuši tikt maldināti par produkta patieso izcelsmi. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 3. Izmantojot 1. un 2. punktā minēto nosaukumu, marķējumā skaidri un redzami norāda izcelsmes valsti. 27. pants Lēmums par reģistrāciju 1. Ja, pamatojoties uz Komisijai pieejamo informāciju pēc 23. panta 1. punkta pirmajā daļā paredzētās izskatīšanas, Komisija uzskata, ka nav izpildīti reģistrācijas nosacījumi, tā pieņem īstenošanas aktus, ar ko pieteikumu noraida. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 2. Ja Komisija nesaņem paziņojumu par iebildumu vai pieņemamus pamatotus iebildumu paziņojumus saskaņā ar 24. pantu, tā pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem reģistrē nosaukumu, nepiemērojot 44. panta 2. punktā minēto procedūru. 3. Ja Komisija saņem pieņemamu pamatotu iebildumu paziņojumu, tā pēc 24. panta 3. punktā minētās pienācīgās apspriešanās un ņemot vērā tās rezultātus vai nu: (a) ja ir panākta vienošanās – reģistrē nosaukumu, izmantojot īstenošanas aktus, kas pieņemti, nepiemērojot 44. panta 2. punktā minēto procedūru, un vajadzības gadījumā groza saskaņā ar 23. panta 2. punktu publicēto informāciju ar noteikumu, ka šie grozījumi nav būtiski; vai (b) ja vienošanās nav panākta — pieņem īstenošanas aktus, izdarot lēmumu par reģistrāciju. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

4. Reģistrācijas aktus un lēmumus par noraidīšanu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Reģistrācijas akts piešķir aizsardzību 18. pantā minētajai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei. 28. pants Produkta specifikācijas grozījums 1. Grupa, kurai ir likumīgas intereses, var iesniegt pieteikumu produkta specifikācijas grozījuma apstiprināšanai. Pieteikumā apraksta un pamato pieprasītos grozījumus. 2. Grozījumus ir apstiprinājusi dalībvalsts, kuras teritorijā atrodas attiecīgā produkta ražošanas ģeogrāfiskais apgabals. Tomēr, ja grozījumu pieteikumos ietilpst viens vai vairāki tādi grozījumi produkta specifikācijā, kuri attiecas uz produkta būtiskajām īpašībām, maina 19. panta f) punktā minēto saikni, ietver izmaiņas nosaukumā vai jebkurā stiprā alkoholiskā dzēriena nosaukuma daļā, ietekmē noteikto ģeogrāfisko apgabalu vai palielina produkta tirdzniecības ierobežojumus vai paplašina tā izejvielu klāstu, dalībvalsts iesniedz grozījuma pieteikumu Komisijai apstiprināšanai, un pieteikumu izskata saskaņā ar procedūru, kas izklāstīta 21.–27. pantā. 3. Pieteikumu izskata, balstoties uz ierosināto grozījumu. 29. pants Anulēšana Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc jebkuras tādas fiziskas vai juridiskas personas pieprasījuma, kurai ir likumīgas intereses, var pieņemt īstenošanas aktus, lai anulētu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reģistrāciju šādos gadījumos: (a) ja nav nodrošināta atbilstība produkta specifikācijas nosacījumiem; (b) ja neviens produkts ar attiecīgo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi nav laists tirgū vismaz septiņus gadus. Komisija var anulēt attiecīgo reģistrāciju pēc tādu ražotāju pieprasījuma, kuru produktu tirgo ar reģistrēto nosaukumu. Regulas 21., 23., 24. un 27. pants attiecas uz anulēšanas procedūru. Pirmajā daļā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 44. panta 2. punktā. 30. pants Stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistrs Komisija, nepiemērojot 44. panta 2. punktā minēto procedūru, pieņem īstenošanas aktus, ar kuriem izveido un kārto publiski pieejamu atjauninātu tādu stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu reģistru, kuras ir atzītas saskaņā ar šo shēmu (“reģistrs”).

Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar kuriem paredz sīki izstrādātus noteikumus par reģistra formu un saturu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. To stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kuri ražoti trešās valstīs un kuri Savienībā ir aizsargāti saskaņā ar starptautisku nolīgumu, kurā Savienība ir Līgumslēdzēja puse, var iekļaut reģistrā kā aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes. 31. pants Homonīmas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes 1.Nosaukumu, par ko ir iesniegts pieteikums un kas ir pilnīgs vai daļējs homonīms nosaukumam, kurš jau ir reģistrēts saskaņā ar šo regulu, reģistrē, pienācīgi ņemot vērā vietējo un tradicionālo nosaukuma lietojumu un sajaukšanas iespējamību. 2. Homonīmu, kas maldina pircēju, liekot domāt, ka produkta izcelsme ir citur, nereģistrē, pat ja šis nosaukums ir pareizs attiecībā uz minēto produktu faktisko izcelsmes teritoriju, reģionu vai vietu. 3.Reģistrētu homonīmu nosaukumu var lietot vienīgi tad, ja vēlāk reģistrētais homonīmais nosaukums praksē ir pietiekami atšķirīgs no iepriekš reģistrētā nosaukuma, ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret attiecīgajiem ražotājiem un nemaldināt patērētāju. 32. pants Konkrēti aizsardzības atteikuma pamatojuma elementi 1.Nosaukums, kas kļuvis par sugasvārdu, netiek aizsargāts kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. Lai noskaidrotu, vai nosaukums kļuvis par sugasvārdu, ņem vērā visus būtiskos faktorus, jo īpaši: (a)pašreizējo stāvokli Savienībā, jo īpaši patēriņa vietās; (b)attiecīgos Savienības vai valsts tiesību aktus. 2.Nosaukums netiek aizsargāts kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, ja, ņemot vērā preču zīmes reputāciju un atpazīstamību, aizsardzība varētu maldināt patērētāju par stiprā alkoholiskā dzēriena patieso identitāti. 3. Nosaukums netiek aizsargāts kā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, ja ražošanas vai sagatavošanas pasākumi, kas ir obligāti attiecīgā stiprā alkoholiskā dzēriena kategorijai, nenotiek attiecīgajā ģeogrāfiskajā apgabalā. 33. pants Preču zīmju un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu attiecības 1. Tādas preču zīmes reģistrāciju, kurā ir ietverta vai kura ir kāda no reģistrā iekļautajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, atsaka vai atzīst par nederīgu, ja preču zīmes izmantojums varētu radīt kādu no 18. panta 2. punktā minētajām situācijām. 2.Preču zīmi, kuras lietojums atbilst kādai no 18. panta 2. punktā minētajām situācijām un kuras reģistrācijas pieteikums ir iesniegts, kura ir reģistrēta vai iegūta lietojuma dēļ — ja tādu iespēju paredz attiecīgi tiesību akti — Savienības teritorijā godprātīgi vai nu pirms datuma, kad izcelsmes valstī sākusies ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzība, vai arī līdz 1996. gada 1. janvārim, var izmantot arī turpmāk, neņemot vērā to, ka ir reģistrēta kāda ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, ja vien nav pamatojuma preču zīmi pasludināt par nederīgu vai to atsaukt saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/95/EK vai Padomes Regulu (EK) Nr. 207/2009. 34. pants

Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz esošajām aizsargātajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm 1.Neskarot 2. punktu, stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas ir aizsargātas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 110/2008, automātiski tiek aizsargātas kā ģeogrāfiskās izcelsmes norādes saskaņā ar šo regulu. Komisija ieraksta tās reģistrā. 2. Laikposmā līdz diviem gadiem pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisija ar īstenošanas aktiem var pēc savas ierosmes nolemt anulēt Regulas (EK) Nr. 110/2008 20. pantā minēto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, ja tās neatbilst 2. panta 1. punkta 6) apakšpunkta prasībām. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 35. pants Atbilstības produkta specifikācijai pārbaude 1.Attiecībā uz Savienības ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi pirms produkta laišanas tirgū nodrošina vismaz viena: (a)regulas 40. panta 1. punktā minētā kompetentā iestāde; vai (b)tāda kontroles institūcija Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 2. panta otrās daļas 5) punkta nozīmē, kura darbojas kā produktu sertifikācijas struktūra. Neatkarīgi no dalībvalstu valsts tiesību aktiem izdevumus par šādu produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi sedz pārtikas nozares uzņēmēji, kuru produktus pārbauda. 2.Attiecībā uz trešās valsts ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm produkta specifikācijas ievērošanas pārbaudi pirms produkta laišanas tirgū nodrošina vismaz viena: (a)valsts kompetentā iestāde, ko izraudzījusies trešā valsts; vai (b)produkta sertifikācijas iestāde. 3.Dalībvalstis publisko šā panta 1. punktā minēto iestāžu un struktūru nosaukumus un adreses un šo informāciju periodiski atjaunina. Komisija publisko šā panta 2. punktā minēto iestāžu un struktūru nosaukumus un adreses un šo informāciju periodiski atjaunina. 4.Produktu sertifikācijas iestādes, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punkta b) apakšpunktā, atbilst Eiropas standartam ISO/IEC 17065:2012 un ir akreditētas saskaņā ar to. 5.Kompetentās iestādes vai struktūras kas minētas 1. un 2. punktā, kad tās pārbauda aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes atbilstību produkta specifikācijai, ir objektīvas un taisnīgas. To rīcībā ir kvalificēts personāls un resursi, kas vajadzīgi uzdevumu veikšanai. 36. pants Nosaukuma lietošanas tirgū uzraudzība 1.Dalībvalstis, pamatojoties uz riska analīzi, veic pārbaudes attiecībā uz reģistrēto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu lietošanu tirgošanas vietā un veic visus vajadzīgos pasākumus gadījumā, ja tiek pārkāptas šīs nodaļas prasības. 2.Dalībvalstis informē Komisiju par to kompetento iestāžu nosaukumiem un adresēm, kas atbild par kontroli saistībā ar nosaukuma lietošanu tirgū un kas izraudzītas saskaņā ar 40. pantu. Komisija publisko minēto iestāžu nosaukumus un adreses.

37. pants Procedūra un prasības, kontroles darbību plānošana un ziņojumi 1.Procedūras un Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteiktās prasības piemēro mutatis mutandis attiecībā uz pārbaudēm, kas paredzētas šīs regulas 35. un 36. pantā. 2.Dalībvalstis nodrošina, ka pasākumus pienākumu kontrolei saskaņā ar šo nodaļu īpaši paredz atsevišķā valsts daudzgadu kontroles plānu iedaļā atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 882/2004 41.–43. pantam. 3.Gada ziņojumos, kas minēti Regulas (EK) Nr. 882/2004 44. panta 1. punktā, atsevišķā iedaļā iekļauj šajā noteikumā paredzēto informāciju attiecībā uz šajā regulā noteikto pienākumu kontroli. 38. pants Deleģētās pilnvaras 1.Lai ņemtu vērā ražošanas īpašās iezīmes noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos saskaņā ar 43. pantu attiecībā uz: (a)ģeogrāfiskā apgabala robežu noteikšanas papildkritērijiem un (b)ierobežojumiem un atkāpēm, kas saistītas ar ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. 2.Lai nodrošinātu produkta kvalitāti un izsekojamību, Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 43. pantu, var paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem produkta specifikācijā var ietvert informāciju par iepakošanu, kā minēts 19. panta e) punktā, vai jebkādu īpašu marķēšanas noteikumu, kā minēts 19. panta h) punktā. 3.Lai nodrošinātu ražotāju vai tirgus dalībnieku tiesības vai likumīgās intereses, Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 43. pantu, var noteikt: (a)kādos gadījumos atsevišķs ražotājs var pieteikties uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību; (b)nosacījumus, kas jāievēro attiecībā uz pieteikumu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību, iepriekšējām valsts procedūrām, Komisijas veiktu rūpīgu pārbaudi, iebildumu procedūras un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes anulēšanu, tostarp gadījumos, kad ģeogrāfiskais apgabals aptver vairāk nekā vienu valsti. 4. Lai nodrošinātu, ka produkta specifikācijas sniedz būtisku un kodolīgu informāciju, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu, paredzot noteikumus, ar kuriem ierobežo produkta specifikācijā iekļaujamo informāciju, ja šāda ierobežošana ir nepieciešama, lai izvairītos no pārlieku apjomīgiem reģistrācijas pieteikumiem. 5.Lai atvieglotu grozījumu pieteikuma administratīvo procesu, tostarp ja grozījums attiecas uz produkta specifikācijas pagaidu grozījumu, kas izriet no valsts iestāžu uzliktiem obligātiem sanitāriem un fitosanitāriem pasākumiem vai kas ir saistīti ar dabas katastrofām vai nelabvēlīgiem laikapstākļiem, ko oficiāli atzinušas kompetentās iestādes, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu, lai noteiktu nosacījumus un prasības attiecībā uz procedūru par grozījumiem, kas jāapstiprina gan dalībvalstīm, gan Komisijai. 6.Lai nepieļautu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nelikumīgu izmantošanu, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu par attiecīgiem pasākumiem, kas šajā sakarā jāīsteno dalībvalstīm. 7.Lai nodrošinātu šajā nodaļā paredzēto pārbaužu efektivitāti, Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu par vajadzīgajiem pasākumiem attiecībā uz pārtikas nozares dalībnieku paziņošanu kompetentajām iestādēm. 39. pants Īstenošanas pilnvaras

Komisija var pieņem īstenošanas aktus, paredzot sīki izstrādātus noteikumus par: a)specifikācijas formu un pasākumiem attiecībā uz produkta specifikācijā iekļaujamo informāciju par saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un galaproduktu; b) pieteikumu procedūrām, formu un noformējumu, tostarp par pieteikumiem, kas skar vairāk nekā vienas valsts teritoriju; c)iebildumu procedūrām, formu un noformējumu; d) grozījuma pieteikuma formu un noformējumu; e)anulēšanas procesa procedūrām un formu, kā arī par anulēšanas pieprasījumu noformējumu; f)pārbaudēm un verifikāciju, kas jāveic dalībvalstīm, tostarp testēšanu. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. IV NODAĻA PĀRBAUDES, INFORMĀCIJAS APMAIŅA, DALĪBVALSTU TIESĪBU AKTI 40. pants Stipro alkoholisko dzērienu pārbaudes 1.Dalībvalstis ir atbildīgas par stipro alkoholisko dzērienu pārbaudēm. Tās veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu atbilstību šai regulai, un izraugās kompetentās iestādes, kas atbild par atbilstību šai regulai. 2.Komisija, apspriežoties ar dalībvalstīm, nodrošina šīs regulas vienādu piemērošanu un vajadzības gadījumā ar īstenošanas aktiem pieņem noteikumus par administratīvām un fiziskām pārbaudēm, kas dalībvalstīm jāveic attiecībā uz pienākumiem, kuri izriet no šīs regulas piemērošanas. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 41. pants Informācijas apmaiņa 1.Dalībvalstis un Komisija savstarpēji apmainās ar informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu šo regulu. 2.Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus tiesību aktus saskaņā ar 43. pantu attiecībā uz apmaināmās informācijas raksturu un veidu. 3.Komisija ir pilnvarota pieņemt īstenošanas tiesību aktus par informācijas apmaiņas metodēm. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 44. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru.

42. pants Dalībvalstu tiesību akti 1.Īstenojot kvalitātes politiku attiecībā uz stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas ražoti pašu teritorijā, un jo īpaši reģistrā ierakstītajām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai jaunas ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, dalībvalstis var pieņemt noteikumus par ražošanu, aprakstu, noformējumu un marķējumu, kas ir stingrāki nekā II pielikumā paredzētie, ciktāl minētie noteikumi ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem. 2.Dalībvalstis neaizliedz vai neierobežo tādu stipro alkoholisko dzērienu importu, pārdošanu vai patēriņu, kuri atbilst šīs regulas prasībām. V NODAĻA Pilnvaru deleģēšana, īstenošanas noteikumi, atcelšana un grozījumi, pārejas un nobeiguma noteikumi 1. IEDAĻA PILNVARU DELEĢĒŠANA UN ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI 43. pants Deleģēšana 1.Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus. 2.Komisija ir pilnvarota pieņemt 5., 16., 38., 41. pantā un 46. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus uz nenoteiktu laiku pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. 3.Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 5., 16., 38., 41. pantā un 46. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar nevienu jau spēkā esošu deleģēto aktu. 4.Pirms deleģēta akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar katras dalībvalsts ieceltajiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas paredzēti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. 5.Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 6.Saskaņā ar 5., 16., 38., 41. pantu un 46. panta 2. punktu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem. 44. pants Komiteju procedūra 1.Komisijai palīdz Stipro alkoholisko dzērienu komiteja, kas izveidota ar Regulu (EEK) Nr. 1576/89. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2.Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2. iedaļa ATCELŠANA, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 45. pants Atcelšana Regulu (EK) Nr. 110/2008 atceļ. Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 110/2008 uzskata par atsaucēm uz šo regulu. 46. pants Pārejas pasākumi 1. Stipros alkoholiskos dzērienus, kas atbilst prasībām, kuras noteiktas Regulā (EK) Nr. 110/2008, var turpināt laist tirgū, līdz krājumi ir iztukšoti. 2. Lai atvieglotu pāreju no Regulā (EK) Nr. 110/2008 paredzētajiem noteikumiem uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, Komisija vajadzības gadījumā ar deleģētiem aktiem var pieņemt pasākumus, lai grozītu šo regulu vai no tās atkāptos 3 gadu laikā pēc regulas stāšanās spēkā. 3. Regulas 19.–23., 28. un 29. pantu piemēro aizsardzības pieteikumiem, grozījumu un anulēšanas pieteikumiem, kas iesniegti pēc dienas, kad sāk piemērot šo regulu. Regulas (EK) Nr. 110/2008 attiecīgos noteikumus turpina piemērot aizsardzības pieteikumiem un produkta specifikācijas grozījumu pieteikumiem, un anulēšanas pieprasījumiem, kas vēl nav izskatīti dienā, kad stājas spēkā šī regula. Noteikumus par iebildumu procedūru, kas minēta 24.–26. punktā, piemēro aizsardzības pieteikuma, grozījumu pieteikuma un anulēšanas pieprasījuma procedūrām, par kurām dienā, kad stājas spēkā šī regula, vienotais dokuments, grozījuma pieteikums vai anulēšanas pieprasījums vēl nav publicēts. Attiecīgos Regulas (EK) Nr. 110/2008 noteikumus turpina piemērot aizsardzības pieteikuma, grozījumu pieteikuma un anulēšanas pieprasījuma procedūrām, par kurām dienā, kad stājas spēkā šī regula, vienotais dokuments, grozījuma pieteikums vai anulēšanas pieprasījums vēl nav publicēts. 4.Attiecībā uz ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas reģistrētas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 110/2008, Komisija pēc dalībvalsts pieprasījuma Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē minētās dalībvalsts iesniegto vienoto dokumentu. Minētajai publikācijai pievieno atsauci uz produkta specifikācijas publikāciju, un tai neseko iebilduma procedūra. 47. pants Stāšanās spēkā un piemērošana Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no [...]. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē,