Īpaši pasākumi tiek piemēroti saskaņā ar Protokolu par Ziemeļīriju (“ZĪ protokols”), kas paredz, ka Regula tiek piemērota Apvienotajai Karalistei un tās teritorijā attiecībā uz Ziemeļīriju un Apvienotā Karaliste darbojas kā kompetentā iestāde saskaņā ar regulu. Komisija izstrādāja speciālu drošu elektronisku rīku, lai atbalstītu informācijas apmaiņu ar Apvienotās Karalistes kompetento iestādi, kas atbild par Regulas piemērošanu Ziemeļīrijā un eksportam no tās. Tas ļauj Apvienotās Karalistes kompetentajai iestādei piekļūt informācijai, kas palīdz iedarbīgi īstenot kontroles attiecībā uz divējāda lietojuma preču eksportu no Ziemeļīrijas un iedarbīgi panākt šo kontroļu izpildi saskaņā ar regulas noteikumiem. Tādējādi Apvienotās Karalistes kompetentās iestādes var ievadīt informāciju par attiecīgiem atteikumiem divējāda lietojuma preču elektroniskajā sistēmā (DUeS), apskatīt, pārvaldīt un pārlūkot Apvienotās Karalistes atteikumus, kas jau ir saglabāti DUeS, kā arī saņemt informāciju par atteikumiem, kura attiecas uz konkrētu pieteikumu divējāda lietojuma preču eksportam no Ziemeļīrijas.

Lai nodrošinātu kontroles vienādu piemērošanu visā Savienībā un izvairītos no pārmērīga administratīvā sloga, vienlaikus aizsargājot Savienību un starptautisko drošību, ES pieņēma 2020. gada 16. decembra Regulu (ES) 2020/2171, ar ko groza Regulas IIa pielikumu. Pievienojot Apvienoto Karalisti to galamērķu sarakstam, uz ko attiecas Savienības vispārējā eksporta atļauja Nr. EU001, Regula (ES) 2020/2171 paredz vienkāršot kontroli attiecībā uz lielākās daļas divējāda lietojuma preču eksportu uz Apvienoto Karalisti.

Ir grūti iegūt uzticamu informāciju par divējāda lietojuma preču kopējo eksportu (tai skaitā par sarakstā neuzskaitītām divējāda lietojuma precēm), jo nav attiecīgas definētas ekonomikas nozares. Tomēr Komisija un dalībvalstis apkopo datus, kas ļauj aptuveni aplēst divējāda lietojuma preču eksporta apjomu, pamatojoties, no vienas puses, uz kompetento iestāžu savāktiem konkrētiem licencēšanas datiem un, no otras puses, uz statistiku par muitā uzrādītajām precēm, t. i., arī divējāda lietojuma precēm. Turpmāk sniegtas aplēses par 2019. gada eksporta datiem. Būtu jāatzīmē, ka sniegtās aplēses neietver ar divējāda lietojuma preču tirdzniecību saistītus pakalpojumus un tehnoloģiju nemateriālu nodošanu.

2020. gadā Regulu primāri piemēroja tādu divējāda lietojuma preču eksportam, kuras uzskaitītas I pielikumā (“ES kontroles saraksts”) un iedalītas 10 kategorijās (1. attēls), kopskaitā — aptuveni 1884 precēm. Šīs divējāda lietojuma preces atbilst aptuveni 1000 muitā uzrādītām precēm, tai skaitā ķīmiskām vielām, metāliem un nerūdu minerālu produktiem, datoriem, elektronikas un optiskiem produktiem, elektroaprīkojumam, iekārtām, transportlīdzekļiem un transporta aprīkojumam utt., un parasti tās ietilpst šā lielā dažādo preču klāsta augsto tehnoloģiju daļā.



1. attēls. I pielikumā ietvertajās 10 kategorijās uzskaitīto divējāda lietojuma preču skaits pēc Regulas (ES) 2020/1749 pieņemšanas

Statistikas aplēses par divējāda lietojuma preču tirdzniecības relatīvo nozīmi liecina, ka divējāda lietojuma preču eksports ir aptuveni 2,3 % no ES27 kopējā eksporta apjoma (ES un ārpus tās) plašā muitā uzrādītu “divējāda lietojuma preču eksporta jomā” , kas dažādās pakāpēs var ietvert noteiktas divējāda lietojuma preces (2. attēls). Tādējādi divējāda lietojuma preču tirdzniecības vērtība 2019. gadā būtu 119 miljardi euro.

2. attēls. Statistikas aplēses par divējāda lietojuma preču eksportu ES un ārpus tās

Statistikas aplēses arī atspoguļo eksporta galvenos galamērķus un liecina par to, ka liela daļa no divējāda lietojuma preču eksporta apjoma tiek virzīta uz valstīm, kas uzskaitītas Savienības vispārējās eksporta atļaujās (EUGEA). Galamērķa valstis atspoguļo attiecīgo preču ES eksporta tirgus struktūru, kā arī tirdzniecības sekmēšanu saskaņā ar EUGEA (3. un 4. attēls) .

3. attēls. Aplēses par ES divējāda lietojuma preču eksportu: 25 galvenās eksporta galamērķa valstis un to apakšreģioni 2019. gadā

4. attēls. Aplēses par ES divējāda lietojuma preču eksportu: galamērķa valstis sadalījumā pa reģioniem un apakšreģioniem 2019. gadā

4.2. Divējāda lietojuma preču licences ES: pieteikumi, atļaujas un atteikumi

Ņemot vērā regulas 19. panta 2. punktu, kurā noteikts, ka “dalībvalstis veic attiecīgus pasākumus, lai izveidotu tiešu sadarbību un informācijas apmaiņu starp kompetentajām iestādēm ar mērķi uzlabot Kopienas eksporta kontroles režīma efektivitāti”, DUCG locekļi apmainījās ar licencēšanas datiem un informāciju, lai uzlabotu izpratni par eksporta kontroli un tās ietekmi uz ekonomiku. Daži par pārskata periodu apkopotie dati ir izklāstīti turpmāk; tomēr jāatzīmē, ka ne visas dalībvalstis vāc visus datus. Tādējādi turpmāk sniegtā informācija rāda aptuvenas aplēses par kopējo daudzumu un vērtību tikai dalībvalstu sniegto datu ietvaros.

Pieteikumu kopējā vērtība sasniedza 40 miljardus euro, un tādējādi kontrolētais divējāda lietojuma preču eksports veidoja 2,2 % no kopējā ES27 ārējā eksporta apjoma. Divējāda lietojuma preču atļautās tirdzniecības apjoms sasniedza 31,5 miljardus euro, kas ir 1,7 % no kopējā ES27 ārējā eksporta apjoma, un lielākā daļa darījumu bija tādi, kas atļauti saskaņā ar individuālām licencēm (2019. gadā tika izsniegtas aptuveni 20 300 atsevišķās licences) un visaptverošām licencēm (pēc to vērtības). Tikai neliela daļa eksporta faktiski tika atteikta: 2019. gadā izdoti 603 atteikumi, kas ir aptuveni 0,89 % no kontrolētā divējāda lietojuma preču eksporta vērtības tai pašā gadā un 0,02 % no kopējā ES27 ārējā eksporta.

5. attēls. Atļauju un atteikumu apjoms (skaits) 2014.–2019. gadā