Īpašais ziņojums Nr. 16/2011 “ES finanšu palīdzība kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā: sasniegtais un nākotnē sasniedzamais”





GLOSĀRIJS Ekspluatācijas pārtraukšanas plāns . Ekspluatācijas pārtraukšanas plāns ir galvenais dokuments, uz kura balstās viss ekspluatācijas pārtraukšanas process. Tajā ir informācija par ekspluatācijas pārtraukšanas koncepciju, kuru ierosinājusi konkrētā kodolspēkstacija. Parasti to sagatavo, pirms iekārta pavisam pārtrauc darbību, un reglamentējošajai struktūrai tas ir jāapstiprina. Kodolspēkstacija . Spēkstacijas, kurās par degvielu izmanto skaldāmus jeb šķeļamus kodolmateriālus. Kritiskais ceļš . Vispārējā prakse, ko piemēro projektu vadībai, ietver tādu projekta grafiku detalizētu izstrādi, kuros identificēti visi uzdevumi, kas jāpaveic, lai sasniegtu projekta mērķus noteiktajos termiņos, un kuros norādīta arī saistība starp šiem identificētajiem uzdevumiem. Šajos grafikos kritiskais ceļš aptver uzdevumus, kuru paveikšana varētu ietekmēt projekta īstenošanas grafiku kopumā. Materiāli, kas rodas ekspluatācijas pārtraukšanas gaitā . Pārtraucot kodolspēkstaciju ekspluatāciju, rodas dažādi materiāli. Izšķir šādas turpmāk uzskaitītās plašās kategorijas. Nepiesārņoti materiāli, kuriem ir komerciāla vērtība Šajā kategorijā parasti ietilpst īpašs tehnoloģiskais aprīkojums un degviela vai izejvielas, tādas kā dzelzs vai tērauds. Parastie atkritumi Pēc tam, kad ir pārbaudīts, ka radioaktīvā piesārņojuma nav, šos atkritumus likvidē parastajās atkritumu pārstrādes iekārtās. Radioaktīvie atkritumi Šajā kategorijā ietilpst visi radioaktīvi piesārņotie materiāli. Tos iedala sīkāk atkarībā no radioaktivitātes līmeņa (ļoti zems, zems, vidējs vai augsts) un to agregātstāvokļa (šķidrums, cietviela vai gāze). Katra šo atkritumu kategorija ir jālikvidē īpašā radioaktīvo atkritumu plūsmā. Kodoldegviela Jebkurā kodolspēkstacijā gan svaiga (nelietota), gan izmantota (lietota) kodoldegviela akumulē visvairāk radioaktivitātes. Šī degviela ir jāpārstrādā specializētās iekārtās. Noturības tests . ES darbojošos kodolspēkstaciju drošības rezervju mērķtiecīga pārskatīšana, lai izvērtētu spēkstaciju darbību ārkārtas gadījumos, kas apdraud stacijas drošības funkcijas un izraisa smagu negadījumu. Princips "maksā piesārņotājs" . Princips "maksā piesārņotājs" radās 1992. gada ANO konferencē par vidi un attīstību, un tas nozīmē, ka "valsts iestādēm jāveicina vides aizsardzības izdevumu internalizācija un ekonomikas instrumentu izmantošana, ņemot vērā, ka piesārņotājam jāuzņemas ar piesārņojumu saistītie izdevumi, ievērojot sabiedrības intereses un negraujot starptautiskās tirdzniecības un investīciju procesus". Šis princips ir iekļauts ES juridiskajā pamatā (sk. Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. panta 2. punktu). Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas līdzekļi un tehnoloģijas . Radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas līdzekļi un tehnoloģijas ir aprīkojums, inženierzinības un iekārtas, kas vajadzīgas, lai atgūtu, kondicionētu, apstrādātu, transportētu un (ja vien iespējams) apglabātu radioaktīvos atkritumus. Revidētajās programmās iekļautie neatjaunināmie kodolreaktori . Saskaņā ar Komisijas 1993. gadā vadītā pētījuma rezultātiem (COM(93) 635 galīgā redakcija) par nepietiekami drošiem un neatjaunināmiem uzskatīja divus specifiskus reaktoru tipus: RBMK un VVER 440/230 kodolreaktorus. "RBMK" nozīmē "Reaktor Bolschoi Moschnosti Kanalnij" jeb "Lieljaudas kanāla tipa reaktors". Ar šā tipa reaktoru notika kodolavārija Černobiļas kodolspēkstacijā. "VVER" nozīmē "Vodo-Vodyanoi Energetichesky Reaktor" jeb "Ūdens-ūdens enerģētiskais reaktors". KOPSAVILKUMS I. ES pievienošanās sarunās un ņemot vērā arvien pieaugošo kodoldrošību, Bulgārija, Lietuva un Slovākija pašas apņēmās priekšlaikus slēgt astoņus neatjaunināmus kodolreaktorus un pēc tam pārtraukt to ekspluatāciju. Atzīstot, ka šīs saistības rada ārkārtēju sociālo, ekonomisko un finansiālo slogu, Eiropas Savienība nolēma sniegt finanšu palīdzību šīm trim valstīm. II. Galvenais Palātas veiktās revīzijas mērķis bija novērtēt, cik efektīvs ir ES finansēto programmu (1999.–2010. g.) ieguldījums kodolreaktoru ekspluatācijas pārtraukšanā un to priekšlaicīgas slēgšanas seku risināšanā. III. Palāta secināja, ka a) relatīvi nenoteikto politikas jomas pamatnostādņu dēļ programmām nav veikts visaptverošs vajadzību novērtējums, nav noteiktas prioritātes, konkrēti mērķi un sasniedzamie rezultāti. Pienākumi ir izplūduši, īpaši attiecībā uz programmu uzraudzību un mērķu sasniegšanu kopumā. Komisijas pārraudzība ir vērsta uz budžeta izpildi un projektu īstenošanu; b) nav visaptveroša novērtējuma par ekspluatācijas pārtraukšanas un seku mazināšanas gaitu. Tika konstatēts, ka galveno infrastruktūras projektu izpilde kavējas un plānotās izmaksas ir pārsniegtas; c) lai gan reaktorus slēdza jau 2002.–2009. gadā, programmas vēl nav izraisījušas vajadzīgo organizatorisko pārmaiņu sākšanu, kas ļautu operatoriem kļūt par efektīvām ekspluatācijas pārtraukšanas organizācijām; d) pašlaik pieejamie finanšu resursi (ietverot ES ieguldījumu, kas līdz 2013. gadam ir 2,85 miljardi EUR) nebūs pietiekami, un finansējuma trūkums ir nozīmīgs (aptuveni 2,5 miljardi EUR). IV. Palāta iesaka: a) Komisijai ieviest nosacījumus efektīvam, produktīvam un ekonomiskam ES līdzekļu izlietojumam. Komisijai būtu jāizstrādā detalizēts vajadzību novērtējums, kas atklātu līdz šim programmās panākto attīstību, vēl veicamos pasākumus un kopējo finansēšanas plānu, kurā norādīti finanšu avoti. Pirms turpmāku izdevumu veikšanas Komisijai būtu jāizanalizē pieejamie resursi un sagaidāmie ieguvumi. Tam savukārt būtu jāved pie mērķu pieskaņošanas pieejamajam budžetam un pie jēgpilnu rezultatīvo rādītāju izstrādes, kurus pēc tam pēc vajadzības varētu uzraudzīt un par tiem ziņot; b) ja saskaņā ar Komisijas ierosinājumu ES izlems sniegt turpmāku finanšu palīdzību nākamajā daudzgadu finanšu shēmā, šis atbalsts jāsniedz ar nosacījumu, ka ex ante tiks novērtēta šādas intervences pievienotā vērtība Eiropas Savienībai, identificējot konkrētos pasākumus, kas finansējami no ES budžeta, ņemot vērā citus finanšu instrumentus, piemēram, struktūrfondus. IEVADS VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA 1. Ekspluatācijas pārtraukšana ir pēdējais posms kodolspēkstacijas dzīves ciklā, kas parasti ilgst 30–40 gadus, bet jaunākajām iekārtām — līdz pat 60 gadiem (sk. I pielikumu). Ekspluatācijas pārtraukšana aptver visas sagatavošanās darbības pirms galīgās slēgšanas (proti, ekspluatācijas pārtraukšanas plāna izstrādi, atļauju sagatavošanu un atkritumu infrastruktūras projektus), kā arī visas darbības pēc reaktoru slēgšanas, tostarp izlietotās degvielas elementu aizvākšanu, kodoliekārtu dekontamināciju, demontāžu un/vai nojaukšanu, atlikušo radioaktīvo atkritummateriālu apglabāšanu un vides atjaunošanu piesārņotajā vietā. Ekspluatācijas pārtraukšanas process ir galā, kad iekārtām atceļ jebkādu reglamentējošu kontroli un radioloģiskus ierobežojumus. 2. Ekspluatācijas pārtraukšanas procesā rodas daudz materiālu. Tos apglabājot kā atkritumus, rodas nozīmīgas vides un finanšu izmaksas [1]. Tāpēc, pamatojoties uz principu, ka maksā piesārņotājs, un atbilstoši saskaņotai starptautiskai praksei, ir ieteicams, lai līdz tam laikam, kamēr kodoliekārta ir pavisam slēgta, tās operatori nodrošinātu, ka drošai ekspluatācijas pārtraukšanai ir pieejami pienācīgi finanšu resursi. Ar šiem resursiem jāparedz segt visas ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas, sākot no tehniskās iekārtas ekspluatācijas pārtraukšanas līdz atkritumu apsaimniekošanai. Ja īstenošanas laikā izrādās, ka ekspluatācijas pārtraukšanas projekts ir daudz dārgāks nekā apstiprinātie izmaksu novērtējumi, papildu izmaksas ir jāsedz operatoram [2]. 3. Priekšlaicīgas slēgšanas gadījumā valstīm rodas papildu sociālās, ekonomiskās un finanšu sekas, kuras ir izraisījis paredzētā elektrības daudzuma ražošanas un pārdošanas kritums, un ir jāfinansē alternatīvi elektrības ieguves avoti. 4. Turpmākajos gados jo svarīgāks kļūs jautājums par kodolreaktoru ekspluatācijas pārtraukšanu. Arvien lielākam skaitam kodolreaktoru visā Eiropā ekspluatācija jau tiek pārtraukta vai arī tā būs jāpārtrauc tuvākajā vai vidēji tuvā laikā. Eiropas Savienībā 2011. gada jūnija beigās bija 220 kodolreaktoru. Kā parādīts 1. attēlā, 77 reaktoru darbība jau ir apturēta, un lielākajā daļā notiek ekspluatācijas pārtraukšanas process. Turklāt aptuveni trešdaļu no 143 reaktoriem, kas darbojas 14 ES dalībvalstīs, vajadzēs slēgt līdz 2025. gadam [3]. Visbeidzot, ir iespējams, ka dalībvalstīm un kodolreaktoru operatoriem nāksies priekšlaikus slēgt vēl citas spēkstacijas pēc noturības testiem, kas kodolreaktoros jāveic līdz 2011. gada beigām [4]. 1. ATTĒLS KODOLREAKTORI ES 2011. GADA JŪNIJĀ +++++ TIFF +++++ Avots: Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras Kodolreaktoru informācijas sistēma. ES FINANŠU PALĪDZĪBA, KAS PAREDZĒTA KODOLIEKĀRTU EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANAI BULGĀRIJĀ, LIETUVĀ UN SLOVĀKIJĀ 5. Černobiļas avārija 1986. gadā un tās pārrobežu ietekme parādīja, cik svarīga ir vispārēja kodoldrošība. Šis notikums lielākajai daļai iedzīvotāju izraisīja bažas par neatjaunināmu kodolreaktoru ekspluatāciju Centrālajā Eiropā un Austrumeiropā. Tādēļ, lai palielinātu kodoldrošību, kopš deviņdesmito gadu sākuma starptautiskā sabiedrība un arī Eiropas Savienība nolēma sniegt dažādu finansiālu palīdzību vairākām valstīm [5]. 6. ES pievienošanās sarunās un saskaņā ar kodoldrošības kritērijiem Bulgārija, Lietuva un Slovākija pašas apņēmās priekšlaikus slēgt astoņus neatjaunināmus kodolreaktorus un pēc tam pārtraukt to ekspluatāciju (sk. 2. attēlu). 2. ATTĒLS PRIEKŠLAICĪGI SLĒDZAMĀS KODOLSPĒKSTACIJAS Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras Kodolreaktoru informācijas sistēmu un revīzijas laikā savāktajiem tehniskajiem dokumentiem. Kodolspēkstacija | Reaktora bloks (un veids) | Komercekspluatācjas sākums | Teorētiskais slēgšanas datums (plānotais) | Faktiskais slēgšanas datums (saskaņā ar nolīgumu) | Pabeigta ekspluatācijas pārtraukšana (pašreizējā prognoze) | Kozloduja (Bulgārija) | 1. bloks (VVER 440 / 230) | 1974 | 2004 | 2002 | 2035 | 2. bloks (VVER 440 / 230) | 1975 | 2005 | 2002 | 2035 | 3. bloks (VVER 440 / 230) | 1981 | 2011 | 2006 | 2035 | 4. bloks (VVER 440 / 230) | 1982 | 2011 | 2006 | 2035 | Ignalina (Lietuva) | 1. bloks (RBMK 1500) | 1984 | 2013 | 2004 | 2029 | 2. bloks (RBMK 1500) | 1987 | 2017 | 2009 | 2029 | Bohunice V1 (Slovākija) | 1. bloks (VVER 440 / 230) | 1980 | 2008 | 2006 | 2025 | 2. bloks (VVER 440 / 230) | 1981 | 2010 | 2008 | 2025 | 7. ES atzina, ka, ņemot vērā ievērojamo ražošanas jaudas zudumu, šīs saistības rada ārkārtēju slogu attiecīgajām valstīm. Tāpēc, lai palīdzētu tās īstenot, ES nolēma sniegt finanšu palīdzību ar divējādu mērķi: a) atbalstīt saņēmējvalstu centienus pārtraukt ekspluatāciju to slēgtajos kodolreaktoros (ekspluatācijas pārtraukšanas pasākumi) un b) dot ieguldījumu priekšlaicīgas slēgšanas seku novēršanā (seku mazināšanas pasākumi). 8. Komisijas piedāvātajai finansēšanas shēmai netika veikts visaptverošs ex-ante novērtējums [6]. Finansējumam bija jābūt pieejamam kā vispārējam piešķīrumam, balstoties uz saņēmējvalstu faktiskajām maksāšanas vajadzībām un absorbcijas spēju. Programmas bija izveidotas, lai atbalstītu plaši definētas prioritātes: ekspluatācijas pārtraukšana, vides atjaunošana, tradicionālās ražošanas jaudas modernizēšana un aizstāšana, citi sekojoši pasākumi, kas sekmē elektroenerģijas ražošanas, pārvades un sadales modernizēšanu, kā arī energoapgādes nodrošināšanu un energoefektivitātes uzlabošanu. Nebija definētas šo prioritāšu kopējās izmaksas un to relatīvais svarīgums, kā arī ES ieguldījums tajās un ES intervences termiņi. Pieejamā finansējuma maksimālo apjomu noteica katrai finanšu shēmai atsevišķi [7]. ES FINANŠU PALĪDZĪBAS IZLIETOJUMS UN PĀRVALDĪBA 9. Kā parādīts 3. attēlā, no 1999. līdz 2013. gadam ES finansējums kopā ir 2850 miljoni EUR. Līdz 2010. gada 31. decembrim Komisija ir uzņēmusies saistības par vairāk nekā 70 % ES finanšu ieguldījuma (jeb par 2066 miljoniem EUR). Maksājumi līgumslēdzējiem bija 1030 miljoni EUR, kas ir gandrīz puse no uzņemto saistību summām [8]. No šīs summas attiecīgi aptuveni 60 % un 40 % tika atvēlēti ekspluatācijas pārtraukšanas un seku mazināšanas pasākumiem. Pārskats par programmu finanšu plūsmām ir dots II pielikumā. 10. Saskaņā ar attiecīgajiem noteikumiem [9] Komisija ir pilnvarojusi Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku (ERAB) pārvaldīt lielāko daļu (83 %) ES finanšu palīdzības valstu programmām; ERAB ir pārvaldījusi kodoldrošības projektus un ekspluatācijas pārtraukšanas instrumentus kopš deviņdesmito gadu sākuma. Šim nolūkam kopā ar dažām Eiropas valstīm 2001. gadā tika izveidoti trīs starptautiski ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fondi [10]. Saņēmējvalstis, ERAB un līdzekļu devēji parakstīja pamatnolīgumu (sk. 10. zemsvītras piezīmi). 3. ATTĒLS ES ATBALSTA SADALĪJUMS PROGRAMMĀM Avots: Juridiskais pamats un Komisijas uzskaite. Programma | ES ieguldījums (milj. EUR) | Procenti no kopsummas | Kozloduja | 870 | 30,5 % | Ignalina | 1367 | 48,0 % | Bohunice | 613 | 21,5 % | Kopā | 2850 | 100 % | 11. Saskaņā ar attiecīgajām Padomes regulām ERAB pārvalda publisko finansējumu, kas piešķirts kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai, un uzrauga šo programmu finanšu pārvaldību, lai uzlabotu publisko līdzekļu izlietojumu. Turklāt ERAB ir jāpilda budžeta uzdevumi, kurus tai uzticējusi Komisija saskaņā ar Finanšu regulas prasībām [11]. 12. Papildus tam Lietuvā Komisija ir uzticējusi daļu no palīdzības paralēlai struktūrai — Centrālajai projektu pārvaldības aģentūrai [12] (CPPA). Šāda lēmuma pamatā ir apsvērums, ka Lietuvā ir piemērota valsts līmeņa īstenošanas struktūra. Šīs aģentūras pārvaldības pienākumi ir līdzīgi tiem, kādus pilda ERAB. 13. Visas trīs saņēmējvalstis ierosina palīdzības projektus pēc apspriešanās ar ERAB vai CPPA. Ja projektus iesniedz trim ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fondiem, tos apstiprina ieguldītāju sanāksmes (kurās ir pārstāvēta Komisija). Ja projektus vada CPPA, Komisija tos apstiprina tieši. Lai palīdzētu Komisijai īstenot palīdzības programmas, 2007. gadā izveidoja Dalībvalstu pārvaldības komiteju. Ieguldījums var sasniegt pat 100 % no projekta izmaksām. Taču tiek sagaidīts, ka tiks pieliktas visas pūles, lai turpinātu līdzfinansēšanas praksi, kas izveidota pirmspievienošanās palīdzības ietvaros [13]. 14. Parasti projektus izpilda ārēji līgumslēdzēji, par kuriem atbild dotācijas saņēmēji [14]. Attiecīgās valsts iestādes, ERAB vai CPPA uzrauga projektu izpildi. Pamatojoties uz to ziņojumiem, ieguldītāju sanāksmes un Komisija attiecīgi pārrauga projektu īstenošanu. 15. Komisijai ir galīgā atbildība par ES līdzekļu izlietojumu, kurus pārvalda tās Enerģētikas ģenerāldirektorāts. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 16. Palātas veiktā revīzija aptvēra triju ekspluatācijas pārtraukšanas programmu īstenošanu no 1999. gada līdz 2010. gadam. Galvenais mērķis bija novērtēt ES finansēto kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas programmu efektivitāti to divējādo mērķu sasniegšanas aspektā (sk. 7. punktu). Revīzijā meklēja atbildes uz trim jautājumiem: a) vai programmas pasākumi ekspluatācijas pārtraukšanai bija izstrādāti atbilstoši apzinātām vajadzībām un vai līdz šim tie ir īstenoti saskaņā ar plānu; b) vai programmas pasākumi reaktoru priekšlaicīgas slēgšanas seku mazināšanai bija izstrādāti atbilstoši apzinātajām vajadzībām un vai līdz šim tie ir īstenoti saskaņā ar plānu; c) vai pārskatatbildības un pārvaldības kārtība ir bijusi pienācīga, lai nodrošinātu ES līdzekļu efektīvu izlietojumu. 17. Revīzijas darbā ietilpa ar programmām saistīto sagatavošanas dokumentu un tiesību aktu caurskatīšana un attiecīgas tehniskas un finanšu informācijas analīze; aptaujas Komisijā, ERAB un CPPA, saņēmējvalstu attiecīgajās ministrijās un kodolspēkstacijās; starptautisko standartu un labākās prakses gadījumu caurskatīšana, konkrēti skatīja Graifsvaldes kodolspēkstacijas ekspluatācijas pārtraukšanas procesu [15]; konsultācijas ar ekspertiem ekspluatācijas pārtraukšanas projektu jomā; pašreiz portfelī esošo 149 projektu jomas un termiņu pārskatīšana atbilstoši apzinātajām vajadzībām un vispārējiem programmu mērķiem un vērtējamā parauga (kopā 22 projekti — 16 no tiem bija ekspluatācijas pārtraukšanas un 6 bija seku mazināšanas projekti) rezultātu novērtēšana un apmeklējumi visās trijās saņēmējvalstīs [16]. APSVĒRUMI REAKTORU EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANAS JOMĀ PANĀKTĀ VIRZĪBA 18. Kā norādīts 6. punktā, mērķis uzlabot kodoldrošību bija jāsasniedz, priekšlaicīgi slēdzot astoņus neatjaunināmus reaktorus un pēc tam pārtraucot to ekspluatāciju. Saskaņā ar savām saistībām Bulgārija, Lietuva un Slovākija ir slēgušas šos reaktorus. Attiecībā uz ekspluatācijas pārtraukšanu ir sasniegti nozīmīgi pagriezienpunkti, taču galvenais process vēl ir priekšā. EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANAS DARBĪBU IDENTIFIKĀCIJA JOPROJĀM TURPINĀS 19. Panākumu pamatā ir visu veicamo pasākumu detalizēta plānošana un pārvaldība. Starptautiskie standarti nosaka, ka pirms sāk īstenot ekspluatācijas pārtraukšanas pasākumus, ir jāizstrādā ekspluatācijas pārtraukšanas plāns, kā projekts tiks pārvaldīts. Plānam jābalstās uz ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģiju, un tajā jānorāda secīgi veicamas darbības, sākot no reaktoru slēgšanas līdz galīgajai atkritumu apglabāšanai vai uzglabāšanai [17]. 20. Ekspluatācijas pārtraukšanas plānošanas dokumentu novērtējums trim kodolspēkstacijām ir apkopots 4. attēlā. Tika konstatētas vairākas turpmāk minētās nepilnības. a) Jāsagatavo apstrādājamo atkritumu klasifikācija un kvantifikācija, lai uz tās pamata varētu pienācīgi apzināt ekspluatācijas pārtraukšanas darbības. Bohunices V1 spēkstacijai atkritumu inventarizāciju pabeidza 2010. gada jūlijā. Taču Ignalinas un Kozlodujas spēkstacijām radioaktīvo atkritumu inventarizācija nebija pabeigta, jo vēl nebija zināms konkrēts katra apstrādājamā radioaktīvā materiāla daudzums (spēkstaciju radioloģiskais raksturojums vēl nebija pabeigts). Plānošanas dokumenti, kurus izmanto spēkstaciju operatori, joprojām balstījās uz provizoriskiem datiem par radioaktīvajiem atkritumiem. b) Ekspluatācijas pārtraukšanas plānos ir jāiekļauj radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas plāni, kuros norādīti īpašie pasākumi, iekārtas un tehnoloģijas, kas vajadzīgas visu atkritumu veidu demontāžai, kondicionēšanai, transportēšanai, uzglabāšanai un galīgajai apglabāšanai, īpaši attiecībā uz visbīstamākajiem materiāliem (reaktora korpusi, primārās dzesēšanas ķēdes un citi lielapjoma aktivēti komponenti un atkritumi ar augstu radioaktivitāti). Pat tajā vienīgajā gadījumā, kad inventarizācija bija pabeigta (Bohunice V1), tā vēl nebija integrēta detalizētā ekspluatācijas pārtraukšanas plānā, kurā sīki izklāstīts, kā identificētie atkritumi tiks apstrādāti un apbedīti visa ekspluatācijas pārtraukšanas procesa gaitā. Pašreizējais plāns koncentrējas tikai uz pirmo ekspluatācijas pārtraukšanas posmu, kas aptver gandrīz tikai neradioaktīvus materiālus. c) Ekspluatācijas pārtraukšanas plānos jāiekļauj aplēses par pilnām ekspluatācijas pārtraukšanas procesa izmaksām kopumā, un tās jāatjaunina tik bieži, cik vajadzīgs, lai nodrošinātu šo aplēšu derīgumu. Taču aplēses, kas bija iekļautas 2010. gada beigās pieejamajos ekspluatācijas pārtraukšanas plānos, nav pabeigtas, jo nav pieejama precīza informācija par katra apstrādājamo radioaktīvo atkritumu veida daudzumu un/vai iekārtām un tehnoloģijām, kas vajadzīgas to apstrādei. Turklāt šie plāni neaptver spēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanas procesus visā pilnībā. d) Lai pienācīgi uzraudzītu ekspluatācijas pārtraukšanas procesu, jābūt saiknei starp atsevišķiem projektiem, ekspluatācijas pārtraukšanas plānos paredzētajiem pasākumiem un to aplēstajām izmaksām. Šai prasībai neatbilda neviena no trijām programmām. 4. ATTĒLS EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANAS PLĀNU NOVĒRTĒJUMS Revīzijas jautājums | PALĀTAS NOVĒRTĒJUMS | KOZLODUJAS PROGRAMMA (Bulgārija) | IGNALINAS PROGRAMMA (Lietuva) | BOHUNICES V1 PROGRAMMA (Slovākija) | Vai bija sagatavota izsmeļoša atkritumu inventarizācija? | Nē | Nē | Jā | Vai bija sagatavoti atkritumu apsaimniekošanas plāni? | Daļēji | Daļēji | Daļēji | Vai ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu aplēses bija pareizas? | Daļēji | Daļēji | Daļēji | Vai kārtība ekspluatācijas pārtraukšanas plānu uzraudzībai bija apmierinoša? | Nē | Nē | Nē | LIELIE INFRASTRUKTŪRAS PROJEKTI KAVĒJAS UN PĀRSNIEDZ IZMAKSAS 21. Līdz 2010. gada 31. decembrim saskaņā ar programmām bija sākts 101 projekts astoņu reaktoru ekspluatācijas pārtraukšanai. Kopējā vērtība projektiem, kurus gandrīz pilnībā finansēja ES, bija 1125 miljoni EUR. Pārskats par ekspluatācijas pārtraukšanas projektiem, kurus finansēja no revidētajām programmām, sniegts 5. attēlā. 22. Uz vietas apmeklēto infrastruktūras projektu analīze (sk. III pielikumu) apliecina, ka notiek kavēšanās un ir pārsniegtas plānotās izmaksas. Īpaši kavējās projekti, kas ir izšķiroši svarīgi ("kritiskais ceļš") ekspluatācijas pārtraukšanas procesā, piemēram, iekārtas izlietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai (t. i., izlietotās degvielas uzglabāšanas iekārtas un radioaktīvo atkritumu apstrādes, uzglabāšanas un galīgās apglabāšanas iekārtas). 5. ATTĒLS PĀRSKATS PAR EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANAS PROJEKTIEM ATKARĪBĀ NO PROGRAMMAS UN FINANSĒJUMA Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ERAB un CPPA sniegto informāciju. Programma | Finanšu avots | Projektu skaits | Projektu vērtība kopā (milj. EUR) | ES atbalsts kopā (milj. EUR) | Kozloduja | KIDSF | 30 | 334,1 | 318,4 | Ignalina | IIDSF CPPA | 17 21 | 421,9 146,9 | 390,7 135,3 | Bohunice V1 | BIDSF | 33 | 222,2 | 203,7 | | Kopā | 101 | 1125,1 | 1048,1 | IEVĒROJAMI PIETRŪKST FINANSĒJUMA 23. Saņēmējas dalībvalstis 2011. gada martā atjaunināja ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu aplēses, un tās sasniedza 5,3 miljardus EUR [18]. Salīdzinājumā ar ekspluatācijas pārtraukšanas finansējumu, kas pašlaik pieejams valstu un programmu līmenī, pietrūkst aptuveni 2,5 miljardi EUR (sk. 6. attēlu). 24. Slovākija ir apņēmusies pati sagādāt ekspluatācijas pārtraukšanai trūkstošo finansējumu [19] un ir izveidojusi īpašu finansēšanas mehānismu (elektroenerģijas pārvades nodokli), lai to izmantotu nepietiekamā finansējuma samazināšanai. Lietuva un Bulgārija vēl nav ieviesušas līdzvērtīgus mehānismus. Pietiekama finansēšanas mehānisma trūkums apdraud ekspluatācijas pabeigšanas procesu. IEKĀRTU SLĒGŠANAS SEKU MAZINĀŠANĀ PANĀKTĀ VIRZĪBA NEADEKVĀTS SEKU MAZINĀŠANAS VAJADZĪBU NOVĒRTĒJUMS 25. Saskaņā ar pareizas finanšu vadības principiem laba prakse jebkurai izdevumu programmai ir izvirzīt mērķus, pamatojoties uz vajadzību novērtējumu [20]. Tādējādi atbilstoši starptautiskajiem standartiem ir jānovērtē priekšlaicīgas slēgšanas sekas (piemēram, elektroenerģijas zaudējumi, piegāžu drošība). Izstrādājot potenciāli veicamos pasākumus, būtu jāņem vērā to izmaksas attiecībā pret to ietekmi seku mazināšanā [21]. Finansēto projektu panāktais seku mazināšanas apmērs ir jānovērtē, nosakot, vai mērķus seku mazināšanā var uzskatīt par sasniegtiem. 1. IZCĒLUMS KAVĒŠANĀS UN PĀRSNIEGTAS IZMAKSAS Bulgārijā Kozlodujas kodolspēkstacijā tika izraudzīta eksperimentāla plazmas kausēšanas tehnoloģija, bet nebija pienācīgi pierādīta tās efektivitāte un nebija pienācīgi ņemtas vērā plānošanas un būvniecības izmaksas (apmēram 30 miljoni EUR salīdzinājumā ar piektdaļu šās summas tradicionālajām tehnoloģijām). Lietuvā galvenie infrastruktūras projekti, kas ir priekšnoteikums Ignalinas kodolspēkstacijas ekspluatācijas pārtraukšanai, revīzijas apmeklējuma laikā bija ievērojami aizkavējušies salīdzinājumā ar sākotnējiem līgumu pabeigšanas datumiem. Tas īpaši attiecas uz izlietotās degvielas pagaidu iekārtu — vairāk nekā 32 mēneši; cieto atkritumu atguves iekārtu — 44 mēneši; cieto atkritumu apstrādes un uzglabāšanas iekārtu īsmūžīgu un ilgmūžīgu zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai — 34 mēneši. Izlietotās degvielas pagaidu iekārtas projekta izmaksas palielinājās par 22 miljoniem EUR (15,6 %). Slovākijā par radioaktīvo atkritumu uzglabāšanas pagaidu novietni Bohunicē, ko sākotnēji bija paredzēts izveidot 2010. gadā, revīzijas laikā vēl turpinājās iepirkuma process. Rezultātā uzglabāšanas buferzonu pieejamība ir identificēta kā potenciāls sarežģījums. Mērīšanas aparatūras iegāde ekspluatācijas pārtraukšanas rezultātā iegūto materiālu atbrīvošanai no reglamentējošas kontroles bija aizkavējusies vairāk nekā par gadu. Kamēr šīs aparatūras nav, nekādus materiālus no Bohunices V1 kodolspēkstacijas nevar atbrīvot no kontroles. 6. attēls NEPIETIEKAMS EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANAS FINANSĒJUMS Avots: Ekspluatācijas pārtraukšanas plāni un Kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas palīdzības programmas komitejas sanāksmē 2011. gada martā sniegtā informācija. | Aplēses ekspluatācijas pārtraukšanas plānos (miljonos EUR) | Jaunākās izmaksu aplēses (miljonos EUR) | Pieejamais finansējums (visi avoti) (miljonos EUR) | Trūkstošais finansējums (miljonos EUR) | Kozlodujas kodolspēkstacijas 1.–4. bloks | 1118 | 1243 | 664 | 579 | Ignalinas kodolspēkstacijas 1. un 2. bloks | 2019 | 2930 | 1450 | 1480 | Bohunices V1 1. un 2. bloks | 950 | 1146 | 720 | 426 | KOPĀ | 4087 | 5319 | 2834 | 2485 | 26. Rezultāti, ko Palāta ieguva, caurskatot vajadzību novērtējumus, uz kuru pamata tika izstrādāti revidēto programmu stratēģiskie plāni, ir apkopoti 7. attēlā. Vajadzību novērtējumu programmas līmenī, ko izmantoja konkrētas seku mazināšanas stratēģijas izstrādei, veica tikai Kozlodujas programmai. Taču šis vajadzību novērtējums ir novecojis un vairs nav izmantojams. Attiecīgi jebkādu projektu, kurš atbilst valsts enerģētikas stratēģijai, pēc definīcijas uzskata par iekārtu slēgšanas sekām. 27. ERAB veica plānoto projektu potenciālās ietekmes aplēsi tikai Kozlodujas kodolspēkstacijai. Ne īstenotājstruktūras (ERAB, CPPA), ne Komisija nav vērtējusi faktiskos seku mazināšanas pasākumu sasniegumus un to ieguldījumu programmas mērķos. 7. ATTĒLS SEKU MAZINĀŠANAS PLĀNOŠANAS NOVĒRTĒJUMS Revīzijas jautājums | PALĀTAS NOVĒRTĒJUMS | KOZLODUJAS PROGRAMMA (Bulgārija) | IGNALINAS PROGRAMMA (Lietuva) | BOHUNICES PROGRAMMA (Slovākija) | Vai programmas līmenī bija veikts vajadzību novērtējums? | Jā | Nē | Nē | Vai ar programmām panāktā seku mazināšana ir novērtēta? | Daļēji | Nē | Nē | 2. IZCĒLUMS VĀJA SAISTĪBA STARP SEKU MAZINĀŠANAS PASĀKUMIEM UN REAKTORU PRIEKŠLAICĪGU SLĒGŠANU Bulgārijā no programmas finansēja energoefektivitātes uzlabojumus sabiedriskās ēkās (skolās, slimnīcās, ministriju ēkās un teātros). Saistība ar Kozlodujas 1.–4. bloka slēgšanu ir tāda, ka uzlabotā energoefektivitāte kompensēs nelielu daļu no ražošanas jaudas zuduma ar nosacījumu, ka saglabājas tie paši patēriņa modeļi. Lietuvā no programmas bija paredzēts ieguldījums Mājokļu un pilsētu attīstības aģentūras mehānismā daudzģimeņu ēku atjaunināšanai; mehānismu izveidoja, lai uzlabotu 24000 dzīvojamo ēku energoefektivitāti. Ignalinas programma atbalstīja trešdaļu no aptuveni 570 atsevišķiem projektiem, kurus sāka īstenot saskaņā ar šo shēmu. Saistība ar Ignalinas kodolspēkstacijas slēgšanu ir tāda, ka uzlabotā energoefektivitāte samazinās patēriņu un līdz ar to kompensēs daļu no ražošanas jaudas zuduma. 2009. gada septembrī minētais mehānisms pārtrauca darbību, un to aizstāja ar finansēšanas vadības instrumentu, ko finansē no struktūrfondiem. Slovākijā 220 kV pārvades tīkla modernizēšanu finansēja no programmas, ņemot vērā to, ka Bohunices V1 kodolspēkstacija bija tā galvenais energoapgādes avots. Taču, kad nolēma slēgt kodolspēkstaciju, tīkls vairs nedarbojās, un tam būtu vajadzīga modernizācija arī tad, ja spēkstacija turpinātu darboties. No modernizācijas galvenokārt ieguva citi pārvades tīkla ieguldītāji (piemēram, citas kodolspēkstacijas). FINANSĒTAS DAUDZVEIDĪGAS SEKU MAZINĀŠANAS DARBĪBAS 28. Programmas atbalstīja vairākus pasākumus, kuru mērķis bija mazināt elektrības ražošanas jaudas zaudējuma sekas pēc kodolspēkstaciju priekšlaicīgas slēgšanas. Līdz 2010. gada 31. decembrim saskaņā ar programmām bija sākti 48 projekti triju staciju priekšlaicīgas slēgšanas seku mazināšanai. Šo projektu kopējā vērtība bija 1,34 miljardi EUR. ES finansēja vairāk nekā pusi no šīs summas. 8. attēlā ir sniegts pārskats par trijās revidētajās programmās finansētajiem seku mazināšanas projektiem. 29. Apmeklējumos uz vietas Palāta pārliecinājās, ka konkrētie projekti atbilda plaši definētajām programmu prioritātēm un kaut kādā mērā mazināja astoņu kodolreaktoru priekšlaicīgas slēgšanas sekas (sk. IV pielikumu). Taču panāktā seku mazināšanas pakāpe nav zināma. Turklāt tiešu saistību ar reaktoru priekšlaicīgu slēgšanu ne vienmēr varēja konstatēt un nevarēja pierādīt, ka seku mazināšanas pasākumi ir sarindoti prioritārā secībā (sk. 2 izcēlumu). Situācijā, kad resursu jau tā nepietiek, tas apdraud programmas mērķu sasniegšanu un aizkavē ekspluatācijas pārtraukšanas procesa pabeigšanu. 8. ATTĒLS PĀRSKATS PAR SEKU MAZINĀŠANAS PROJEKTIEM ATKARĪBĀ NO PROGRAMMAS UN FINANSĒJUMA Avots: Eiropas Revīzijas palāta, pamatojoties uz ERAB un CPPA sniegto informāciju. Programma | Finanšu avots | Projektu skaits | Projektu vērtība kopā (milj. EUR) | ES atbalsts kopā (milj. EUR) | Kozloduja | KIDSF | 28 | 454,8 | 241,8 | Ignalina | IIDSF CPPA | 3 10 | 475,5 36,1 | 260,4 36,1 | Bohunice V1 | BIDSF | 7 | 376,8 | 190,4 | | Kopā | 48 | 1343,2 | 728,8 | PROGRAMMAS PĀRSKATATBILDĪBA UN PĀRVALDĪBAS ORGANIZĀCIJA VĀJA PĀRSKATATBILDĪBA PAR PROGRAMMAS REZULTĀTIEM 30. Lai pārvaldība būtu efektīva, ir skaidri jānosaka atbildības hierarhija par programmas resursu izlietojumu un mērķu sasniegšanu. Neatkarīgi no pārvaldības metodes Komisijai būtu jāuzņemas galīgā atbildība par programmu īstenošanu un pārskatatbildība par attiecīgo līdzekļu izlietojumu [22]. 31. Programmas pārvaldība notiek vairākos līmeņos. Proti, programmu uzsākšanas pienākumus dala Komisija, ERAB, CPPA, starptautisko ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fondu ieguldītāju sanāksme, kodolspēkstaciju operatori un attiecīgās dalībvalstis. Komisija nebija nodrošinājusi, lai plašās prioritātes, kas noteiktas pievienošanās līgumos un sekojošajās Padomes regulās (sk. 8. punktu), būtu iestrādātas saskanīgā detalizētu uzdevumu un rādītāju kopumā. 32. Neviena no iepriekš minētajām struktūrām nebija izveidojusi sistēmu, lai uzraudzītu un novērtētu, kā notiek programmu vispārējo mērķu sasniegšana, astoņu reaktoru ekspluatācijas pārtraukšana un to slēgšanas seku mazināšana. Tāpēc bija grūti veikt uzraudzību un ziņot par programmas sasniegumiem visos līmeņos. 33. Komisija 2011. gada jūlijā ziņoja par ekspluatācijas pārtraukšanas programmu Lietuvai, Slovākijai un Bulgārijai, proti, par to administrēšanu, izdevumiem un galveno projektu attīstību [23]. Daļēja informācija par visu trīs ekspluatācijas pārtraukšanas programmu gaitu bija sniegta arī ikgadējo Komisijas finansēšanas lēmumu pamatojumos un divos vispārīgajos ziņojumos, ko 2004. un 2007. gadā Komisija sagatavoja par kodolspēkstaciju ekspluatācijas pārtraukšanai paredzēto finanšu resursu izlietojumu visās 27 dalībvalstīs [24]. 34. 2011. gada ziņojumā ietverts pirmais konsolidētais novērtējums par Bulgārijai, Lietuvai un Slovākijai paredzēto finanšu resursu izlietojumu un programmu gaitu. Taču tas nesniedz skaidru norādi par vispārīgo kodolekspluatācijas pārtraukšanas un seku mazināšanas mērķu sasniegšanu. Pirms šā ziņojuma publicēšanas vienīgais pieejamais avots bija 2007. gadā publicētais starpposma novērtējums [25], kurā Kozlodujas programma nebija iekļauta, jo tai ir cits juridiskais pamats. 35. Nepietiekama informācija un vairāki pārvaldības līmeņi radīja izplūdušu atbildības un pienākumu sadalījumu. Nebija skaidrs, kurš kopumā atbildēja par programmas īstenošanu, īpaši par to, vai ar ES finansējumu bija panākta vēlamā ietekme. Komisijas pārraudzība bija vērsta uz finanšu apropriāciju budžeta izpildi un projektu īstenošanu, nevis uz to, kādā mērā ir sasniegti programmas mērķi kopumā. 36. Tā kā programmas mērķu sasniegšanas gaita netika pienācīgi mērīta un resursu efektīvu izlietojumu pietiekami neuzraudzīja, tas nozīmē, ka neviens nav atbildīgs par programmu kopējo izpildi. NEPILNĪGAS ORGANIZATORISKĀS PĀRMAIŅAS 37. Ekspluatācijas pārtraukšanas procesa virzība uz paredzēto rezultātu sasniegšanu laikā un par saprātīgām izmaksām ir atkarīga no spējas pielāgoties vajadzībām, kuras attīstās. Konkrēti tas nozīmē, ka ekspluatācijā esošās kodolspēkstacijas vienmērīgi jāpārvērš ekspluatācijas pārtraukšanas organizācijās [26]. Šim nolūkam iekšējai pārvaldības struktūrai jārīkojas šādi: jānosaka prioritātes pieejamo resursu sadalei; jākoordinē un jāuzrauga visi pasākumi līdz pat ekspluatācijas pārtraukšanas procesa pabeigšanai un jāvada ekspluatācijas pārtraukšanas darba grupas, lai garantētu drošību un projekta rentabilitāti. 38. Nozīmīga daļa programmas izdevumu (26 %) tika piešķirta, lai veicinātu ekspluatācijas procesa pārtraukšanas plānošanu un īstenošanu, proti, pilnībā sedzot spēkstaciju operatoru organizācijām piesaistīto specializēto ekspluatācijas pārtraukšanas konsultāciju dienestu izmaksas, kas bija 125 miljoni EUR, un finansējot personāla izmaksas — 147 miljonus EUR aptuveni 1500 darbiniekiem visās trijās spēkstacijās. Šīs izmaksas radās papildus ERAB (16,8 miljoni EUR) un CPPA (1,5 miljoni EUR) darbības izmaksām. 39. Reaktori tika slēgti laikā no 2002. gada līdz 2009. gadam. Taču programmas vēl nav ierosinājušas organizatoriskās izmaiņas, kas vajadzīgas, lai operatorus pārvērstu efektīvās ekspluatācijas pārtraukšanas organizācijās. Palāta cita starpā konstatēja, ka ekspluatācijas pārtraukšanas organizācijām vai dienestiem ir ierobežota ietekme uz prioritāšu noteikšanu un pēc tam attiecīgu pieejamo resursu sadali; tā kā nav pienācīgu plānošanas un uzraudzības instrumentu, tās nevar novērtēt attīstību, kas panākta ekspluatācijas pārtraukšanas plānu īstenošanā, un ka atbildīgie resori joprojām ir pārāk atkarīgi no ārēju konsultantu darba, pat tad, ja runa ir par gluži administratīviem uzdevumiem. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 40. ES finansējums, atbalstot ekspluatācijas pārtraukšanas un seku mazināšanas pasākumus Bulgārijā, Lietuvā un Slovākijā, ir palīdzējusi šīm dalībvalstīm izpildīt saistības par astoņu kodolreaktoru priekšlaicīgu slēgšanu. Tagad reaktori ir slēgti un degviela no tiem ir daļēji aizvākta, ir veikti lieli sagatavošanās darbi un ir sākta demontāža. Taču pēc vairāk nekā desmit gadiem kopš ES palīdzības sākuma virzība ir bijusi lēna, jo daudzi projekti joprojām atrodas sagatavošanās pasākumu posmā. Turklāt stāvoklis ir diezgan neskaidrs attiecībā uz vajadzībām, kas priekšlaicīgas slēgšanas dēļ ir jāapmierina, jo nav visaptveroša vajadzību novērtējuma. 41. Relatīvi nenoteikto politikas jomas pamatnostādņu dēļ programmām nav veikts visaptverošs vajadzību novērtējums, nav noteiktas prioritātes, konkrēti mērķi un sasniedzamie rezultāti. Pamatdatu par radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanas inventarizāciju (un šo atkritumu apraksta) vai nu nav, vai arī tie vēl nav iestrādāti sīki izklāstītos ekspluatācijas pārtraukšanas plānos. Radioaktīvo atkritumu apstrādei un uzglabāšanai vajadzīgās tehnoloģijas un iekārtas vēl nav pilnībā izstrādātas. Pienākumi ir izplūduši. Komisijas pārraudzība ir vērsta uz budžeta izpildi un projektu īstenošanu, nevis uz programmas mērķu sasniegšanu kopumā. 42. Lai gan kopējās programmu pabeigšanas izmaksas nav zināmas, ir skaidrs, ka finansējuma būtiski nepietiek. Tas apdraud ekspluatācijas pārtraukšanas pabeigšanu. IETEIKUMS: PLĀNOT ES ATBALSTA APJOMU, ORIENTĒJOTIES UZ REZULTĀTU SASNIEGŠANU a) Komisijai jāievieš nosacījumi efektīvam, produktīvam un ekonomiskam ES līdzekļu izlietojumam. Šim nolūkam jāizstrādā detalizēts vajadzību novērtējums, kas atklātu līdz šim programmās panākto attīstību, vēl veicamos pasākumus un kopējo finansēšanas plānu, kurā norādīti finanšu avoti no dažādām ieinteresētajām personām; pirms turpmāku izdevumu veikšanas Komisijai jāizanalizē pieejamie resursi un sagaidāmie ieguvumi. Tam savukārt jāved pie mērķu pieskaņošanas pieejamajam budžetam un pie jēgpilnu rezultatīvo rādītāju izstrādes, lai pēc tam tos varētu uzraudzīt un par tiem varētu ziņot, kā tas ir nepieciešams programmas īstenošanai kopumā; b) ja saskaņā ar Komisijas ierosinājumu ES izlemtu sniegt turpmāku finanšu palīdzību nākamajā daudzgadu finanšu shēmā, šis atbalsts jāsniedz ar nosacījumu, ka ex ante tiks novērtēta šādas intervences pievienotā vērtība Eiropas Savienībai, identificējot konkrētos pasākumus, kas finansējami no ES budžeta, ņemot vērā citus finanšu instrumentus, piemēram, struktūrfondus, un definējot ES apmaksas nosacījumus. Šo ziņojumu 2011. gada 26. oktobra sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Harald NOACK. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Saskaņā ar Komisijas aprēķiniem summas, kas nepieciešamas vietas rehabilitācijai, var sasniegt aptuveni 10–15 % no sākotnējām investīcijām katram reaktoram, kura ekspluatācija ir jāpārtrauc (sk. 2004. gada 26. oktobra COM(2004) 19 galīgo redakciju. Ziņojums par kodolspēkstaciju nojaukšanai paredzēto finanšu resursu izmantošanu). [2] Sk. 3., 4. un 13. punktu Komisijas 2006. gada 24. oktobra Ieteikumā 2006/851/Euratom par kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanai, izlietotajai kodoldegvielai un radioaktīvajiem atkritumiem paredzēto finanšu resursu vadību (OV L 330, 28.11.2006., 31. lpp.). 2003. gada jūlijā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas starpiestāžu paziņojumā tika uzsvērts, ka ekspluatācijas pārtraukšanai un atkritumu apsaimniekošanas pasākumiem ir nepieciešami pienācīgi finanšu resursi (sk. OV L 176, 15.7.2003., 56. lpp.). Sk. arī Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) tehnisko dokumentu Nr. 1476 par ekspluatācijas pārtraukšanas finanšu aspektiem (http://www-pub.iaea.org/MTCD/publications/PDF/te_1476_web.pdf). [3] Sk. 2007. gada 12. decembra COM (2007) 794 galīgās redakcijas 10. lpp. Otrais ziņojums par kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanai, izlietotajai kodoldegvielai un radioaktīvajiem atkritumiem paredzēto finanšu resursu izmantošanu. [4] Pēc avārijas Fukušimas-Daiči kodolspēkstacijā 2011. gada martā Eiropadome nolēma, ka jāpārbauda visu ES kodolspēkstaciju drošība, veicot visaptverošu un caurskatāmu riska un drošības novērtējumu (noturības testus). Eiropadome apņēmās novērtēt sākotnējos konstatējumus līdz 2011. gada beigām, balstoties uz Komisijas ziņojumu (sk. Prezidentvalsts 2011. gada 24.– 25. marta secinājumu 31. punktu). [5] Galvenie ES finansēšanas instrumenti bija Tacis programma (kas sniedza tehnisko palīdzību partnervalstīm Austrumeiropā un Vidusāzijā) un Phare programma (kas atbalstīja finanšu un tehnisko sadarbību ar kandidātvalstīm Centrāleiropā un Austrumeiropā). Šo palīdzību saņēma vairākas valstis (Bulgārija, Čehijas Republika, Lietuva, Rumānija, Slovākija, Slovēnija, Ungārija, Armēnija, Kazahstāna, Krievija un Ukraina). Par šo līdzekļu izlietojumu Palāta informēja Īpašajā ziņojumā Nr. 25/98 (OV C 35, 9.2.1999., 1. lpp.). [6] ES tiesību aktos noteikta prasība, ka pirms ES resursu mobilizēšanas ir jāveic vērtēšana, lai nodrošinātu, ka sekojošie ieguvumi ir proporcionāli izlietotajiem resursiem (sk. Padomes 1995. gada 18. septembra Regulu (EK Euratom, EOTK) Nr. 2333/95, ar ko groza 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 240, 7.10.1995., 1. lpp.); sk. arī 27. panta 4. punktu Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.). [7] Dokumenta Budžets stratēģijai "Eiropa 2020" I daļā ( 2011. gada 29. jūnija COM(2011) 500, galīgā redakcija) Komisija ierosina turpināt ES finanšu atbalstu ekspluatācijas pārtraukšanai 2014.–2020. gada periodam (budžeta pozīcija "Gudra un iekļaujoša izaugsme"). [8] Komisija paredz apropriācijas īpašajiem nolīgumiem, kuri ir parakstīti ar starpniekstruktūrām (vai dažos gadījumos ar saņēmējiem) par individuālu saistību atļaušanu. Tad uz šā pamata atļauj maksājumus starpniekstruktūrām, kuras pēc tam šos resursus piešķir konkrētiem projektiem un līgumiem. Visbeidzot, starpniekstruktūras šos resursus izmaksā līgumslēdzējiem. [9] Finanšu regula Nr. 1605/2002 (sk. 53.–57. pantu) paredz īpašus nosacījumus, ar kādiem Komisija drīkst deleģēt savus īstenošanas uzdevumus. Turklāt pievienošanās līgumi un attiecīgās Padomes regulas īpaši nosaka, ka Komisija to var darīt. [10] ES ir galvenais ieguldītājs trijos starptautiskajos ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fondos (96 % no kopējās summas). Pārējie Eiropas donori ir ieguldījuši 60 miljonus EUR. Šie donori ir: Apvienotā Karaliste, Austrija, Beļģija, Dānija, Francija, Grieķija, Īrija, Luksemburga, Nīderlande, Polija, Somija, Spānija, Vācija, Zviedrija, Norvēģija un Šveice. Kopš 2004. gada ES ir vienīgais ieguldītājs. [11] Sk. Padomes 2010. gada 13. jūlija Regulu Nr. 647/2010 (Bulgārija), Padomes 2006. gada 21. decembra Regulu Nr. 1990/2006 (Lietuva) un Padomes 2007. gada 14. maija Regulu Nr. 549/2007 (Slovākija). ERAB pārvalda ES līdzekļus, īstenojot budžeta izpildes "kopīgu pārvaldību", kas paredz pārvaldības funkciju deleģēšanu starptautiskām organizācijām, kuras piemēro savām uzskaites, revīzijas, iekšējās kontroles un publiskā iepirkuma procedūrām standartus, kas sniedz garantijas, kuras ir līdzvērtīgas starptautiski atzītiem standartiem (53.d pants Regulā Nr. 1605/2002). [12] CPPA pārvalda ES līdzekļus ar budžeta izpildes "netieši centralizētu vadību", kas ietver Komisijas izraudzītu atsevišķu uzdevumu deleģēšanu valsts aģentūrai, kura piemēro savām uzskaites, revīzijas, kontroles un publiskā iepirkuma procedūrām standartus, kas sniedz garantijas, kuras ir līdzvērtīgas starptautiski atzītiem standartiem (53.a pants, 54.–57. pants Regulā Nr. 1605/2002). CPPA pārvalda 332 miljonus EUR jeb 16 % no kopējā atbalsta, kas trim valstīm atvēlēts līdz 2010. gada beigām. [13] Padomes regulas, kas pieņemtas 2006., 2007. un 2010. gadā, paredz šādu iespēju (sk. 11. zemsvītras piezīmi). [14] Spēkstaciju operatori ir galvenie ekspluatācijas pārtraukšanas projektu dotācijas saņēmēji. Seku mazināšanas projektu galvenie saņēmēji ir valsts struktūras vai privātuzņēmumi. [15] Graifsvaldes (Vācijā) kodolspēkstacijas ekspluatācijas pārtraukšanu vairākas starptautiskās organizācijas uzskata par labāko praksi (Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra, Kodolenerģijas aģentūra un Komisija). [16] Iepirkuma procedūras pārbaudīja ierobežoti, balstoties uz īstenotājstruktūru pašu procedūrām. Par līgumiem, ko finansē no starptautiskajiem ekspluatācijas pārtraukšanas fondiem, kurus pārvalda ERAB, dotācijas saņēmēji izsludina konkursus. Uzņēmējsabiedrības izraugās saskaņā ar ERAB iepirkuma noteikumiem. Darbojoties kā fonda administrators, ERAB uzrauga procedūru. CPPA vada iepirkumu saskaņā ar valsts publiskā iepirkuma noteikumiem. [17] Tas ietver vietas apsaimniekošanas plānu, iesaistīto organizāciju uzdevumus un pienākumus, drošības un pretradiācijas aizsardzības pasākumus, kvalitātes nodrošināšanu, atkritumu apsaimniekošanas plānu, dokumentēšanas un reģistrēšanas prasības, drošības novērtējumu un vides novērtējumu un šim nolūkam vajadzīgos kritērijus, uzraudzības pasākumus īstenošanas posma laikā, vajadzīgos fiziskās aizsardzības pasākumus un visas citas prasības, ko noteikusi reglamentējošā struktūra. (Sk. Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras drošības prasību Nr. WS-R-5 "Ekspluatācijas pārtraukšana iekārtās, kurās izmanto radioaktīvus materiālus", 10. lpp., Vīne, 2006. g., un tehnisko dokumentu nr. 1349 "Kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas plānošana, pārvaldība un organizācija: gūtās mācības", Vīne, 2004. gada maijs.) [18] 2011. gada 16. marta Kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas palīdzības programmas komitejas sanāksmes materiāli. [19] 2004. gada 29. septembra COM(2004) 624 galīgā redakcija, 3. lpp. [20] 9. zemsvītras piezīme. [21] Komisijas Ieteikums 2006/851/Euratom. [22] Līgumā noteikts, ka Komisija ir atbildīga par ES budžeta izpildi (LES 17. panta 1. punkts un LESD 317. pants). ES tiesību aktos kopš 1990. gada ir noteikta prasība kvantitatīvi novērtēt mērķus un uzraudzīt to sasniegšanas gaitu (sk. Padomes 1990. gada 13. marta Regulu (Euratom, EOTK, EEK) Nr. 610/90, ar ko groza 1977. gada 21. decembra Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam). Šo koncepciju plašāk attīstīja 2002. gadā, kad ieviesa SMART standartu (konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, reāli mērķi ar noteiktu termiņu) (sk. 27. panta 3. punktu Regulā Nr. 1605/2002). [23] Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par finanšu resursu izlietojumu par to finanšu resursu izmantošanu 2004.–2009. gadā, kas Lietuvai, Slovākijai un Bulgārijai piešķirti, lai atbalstītu saskaņā ar pievienošanās aktiem priekšlaicīgi slēgto atomelektrostaciju ekspluatācijas pārtraukšanu (COM(2011) 432). [24] COM(2004) 719 un COM(2007) 794. Pašlaik tiek gatavots trešais ziņojums. [25] Starpposma novērtējums par ekspluatācijas pārtraukšanas palīdzību Lietuvai un Slovākijai, kas paredzēta Pievienošanās līguma protokolos, Noslēguma ziņojums, 2007. gada septembris. Ziņojumā vispārīgi secināts, ka ES ekspluatācijas pārtraukšanas palīdzības programma attiecīgajās valstīs ir "dažādu pasākumu sajaukums". Galvenā atziņa — ES ekspluatācijas pārtraukšanas palīdzība nebalstās uz saskanīgu stratēģiju. [26] Sk. SAEA, Lielu kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas organizācija un pārvaldība, Tehniskais ziņojums Nr. 399, Vīne, 2000; Kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanas plānošana, pārvaldība un organizācija: gūtās mācības, IAEA-TECDOC-1394, Vīne, 2004. gada maijs; Ekspluatācijas pārtraukšana iekārtās, kurās izmanto radioaktīvus materiālus, Drošības prasības Nr. WS-R-5, Vīne, 2006. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS KODOLSPĒKSTACIJAS DZĪVES CIKLS +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras un Kodolenerģijas aģentūras publicētajām vispārīgajām norādēm. -------------------------------------------------- II PIELIKUMS FINANŠU PLŪSMU PĀRSKATS 2010. GADA 31. DECEMBRĪ Kozlodujas programma (Bulgārija) +++++ TIFF +++++ Ignalinas programma (Lietuva) +++++ TIFF +++++ Bohunices V-1 programma (Slovākija) +++++ TIFF +++++ -------------------------------------------------- III PIELIKUMS 16 EKSPLUATĀCIJAS PĀRTRAUKŠANAS PROJEKTU NOVĒRTĒJUMS Kodolspēkstacija | Revidētais projekts | Palātas novērtējums | Bohunice | 1. Projekta vadības nodaļa — konsultācijas pakalpojumi projekta vadības nodaļas atbalstam Bohunices V1 kodolspēkstacijā, lai droši un rentabli īstenotu visas ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta darbības, kas finansētas no Bohunices Starptautiskā Ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fonda (BIDSF) laikā no 2003. līdz 2011. gadam, un lai turpinātu sistemātiski attīstīt Bohunices V1 ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta projektu virkni, īpašu uzmanību pievēršot laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam. | Projekta vadības nodaļas konsultantam ir bijusi galvenā loma ekspluatācijas pārtraukšanas procesa izstrādē un īstenošanā, bet nav panākta pietiekama attīstība ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas formulēšanā un īstenošanā. Arī organizācijas struktūrā ir nepilnības. | 2. Drošas rezerves tvaika katlu iekārtas un siltuma un tvaika sadales sistēmas rekonstrukcija Bohunicē: rezerves tvaika sistēmu modifikācijas, lai veidotu nodrošinājumu Bohunicei V2 (iekārta ekspluatācijā), Bohunicei A1 (atsevišķa iekārta, kuras ekspluatācija tiek pārtraukta) un esošajām izlietotās degvielas un radioaktīvo atkritumu iekārtām pēc Bohunices V1 slēgšanas. | Projekts ir pilnībā sasniedzis tam izvirzītos mērķus. Taču šim projektam nav skaidras saistības ar ekspluatācijas pārtraukšanas procesu. Tas vairāk attiecas uz Bohunices V2 kodolspēkstacijas darbību nekā uz Bohunices V1 slēgšanu. | 3. Izlietotās degvielas glabāšanas konteineri: 26 izlietotās kodoldegvielas kompaktas uzglabāšanas tvertņu piegāde un līdzīgu tvertņu ražošanas, transportēšanas, pārbaudes un apstiprināšana. | Revīzija apstiprināja, ka projekta mērķi ir pilnībā sasniegti saskaņā ar laika grafiku un budžetu. Tomēr jāatzīmē, ka iepirktās tvertnes netiks izmantotas izlietotajai kodoldegvielai, kas jau aizvākta no Bohunices V1 blokiem, un tādējādi tās nebija vajadzīgas stacijas ekspluatācijas pārtraukšanas procesam. | 4. Priekšizpēte par valsts repozitārija paplašināšanu Mohovcē. | Šis projekts ievērojami kavējas, jo Bohunices V1 kodolspēkstacija nav sniegusi izpētei nepieciešamo informāciju. Vairāki faktori ierobežo šīs priekšizpētes potenciālo izmantojumu. | 5. Ekspluatācijas pārtraukšanas programmas īstenošana ar Bohunices V1 kodolspēkstacijā pieejamajiem cilvēkresursiem: tā personāla atalgošana, kurš piedalās ekspluatācijas pārtraukšanas darbību sagatavošanā un īstenošanā, lai saglabātu stacijas darbinieku pieredzi un zināšanas. | Tā personāla atalgošana, kas piedalījās to uzdevumu izpildē, kuri bija jāveic pirms ekspluatācijas pārtraukšanas, nav izraisījusi organizatoriskas izmaiņas, kas ļautu skaidri izvirzīt darbiniekus, kuri dod ieguldījumu pārejā uz ekspluatācijas pārtraukšanas organizāciju, ungarantētu centralizētu un pienācīgu to darbību uzraudzību, kuras jāveic pirms ekspluatācijas pārtraukšanas. | Ignalina | 6. (IIDSF) Pagaidu glabātava izlietotās degvielas kasetēm no Ignalinas kodolspēkstacijas 1. un 2. bloka: izlietotās kodoldegvielas pagaidu glabātavas projektēšana un būvniecība 19000 izlietotas kodoldegvielas kasetēm, kas paliek 1. un 2. blokā, kur tās uzglabās konteineros (ko projektē un ražo saskaņā ar šo projektu). | Projekta īstenošana ievērojami kavējās. Šī kavēšanās ļoti ietekmēja kodoldrošību (līdz visi izlietotās kodoldegvielas elementi tika ievietoti konteineros) un spēkstacijas darbības izmaksas (papildu uzturēšanas izmaksas). | 7. (IIDSF) Cieto atkritumu apsaimniekošanas un glabāšanas iekārta: Ignalinas kodolspēkstacijā uzbūvējamās jaunās cieto atkritumu apsaimniekošanas un glabāšanas iekārtas projektēšana, licencēšanas atbalsts, iepirkums, izbūve un nodošana ekspluatācijā. | Šā projekta izpilde ievērojami kavējās (apakšprojekts B2 — cieto atkritumu atgūšanas iekārta — kavējas par 44 mēnešiem, bet apakšprojekts B3/4 — cieto atkritumu apstrādes un uzglabāšanas iekārta — kavējās par 34 mēnešiem). Šī kavēšanās ļoti ietekmē ekspluatācijas pārtraukšanas programmas kopējo īstenošanu, jo atkritumu apsaimniekošanas ceļi ir vajadzīgi agrīnā posmā, lai varētu īstenot pirmos demontāžas un dezaktivācijas projektus, un iespējams, ka būs vajadzīgs papildu finansējums no IIDSF, lai šo projektu pabeigtu. | 8. (IIDSF) Droši siltuma un tvaika avoti Ignalinas kodolspēkstacijai un Visaginas pilsētai: novecojušās pagaidu tvaika un siltumapgādes rezerves stacijas atjaunošana/aizstāšana, lai pēc 2. bloka slēgšanas nodrošinātu nepārtrauktu un drošu siltuma un tvaika piegādi Ignalinas kodolspēkstacijai tās ekspluatācijas pārtraukšanas laikā un rajona siltumapgādes sistēmu Visaginas pilsētā. | Projekta sākotnējie mērķi ir sasniegti tā būtības, laika un budžeta aspektā, un projekts sniedz ieguldījumu ekspluatācijas pārtraukšanas procesā. Pirmkārt šis projekts bija vajadzīgs novecojušo sistēmu dēļ. Ekspluatācijas pārtraukšanas dienesta projekta vadības nodaļas iesaistīšana šajā projektā nebija nepieciešama, jo būvniecība nebija tieši saistīta ar ekspluatācijas pārtraukšanas darbībām. | 9. (IIDSF) Demontāžas un dezaktivācijas darbību un līdzekļu izstrāde, plānošana un licencēšana, lai veiktu demontāžu un dezaktivāciju Ignalinas kodolspēkstacijas 1. bloka turbīnas ēkā: galveno inženierijas, plānošanas un licencēšanas dokumentu sagatavošana, kuri vajadzīgi, lai iegūtu atļauju īstenot demontāžas un dezaktivācijas darbības Ignalinas kodolspēkstacijas 1. bloka turbīnas ēkā, kā arī to iekārtu identifikācija un iepirkšana, kuras vajadzīgas šo demontāžas un dezaktivācijas darbību veikšanai. | Šā projekta darbību nodošana ārējam pakalpojumu sniedzējam nebalstījās ne uz pieejamo kodolspēkstacijas darbinieku zināšanu un tehnisko iemaņu pienācīgu novērtējumu, ne arī uz šādas izvēles rentabilitātes apsvērumiem. | 10. (IIDSF) Atbalsts projekta vadības nodaļai: pārvaldības un inženierijas atbalsts Ekspluatācijas pārtraukšanas dienesta projekta vadības nodaļai Ignalinas kodolspēkstacijā. | Projekta vadības nodaļas konsultants ir devis ievērojamu ieguldījumu ekspluatācijas pārtraukšanas projekta virzībā. Tomēr tika konstatētas vairākas nepilnības: konsultanta darba apmērs palielina izmaksas (viņš kopumā vada projektu un veic administratīvus uzdevumus, nevis koncentrējas uz specifiskām tehniskām zināšanām par kodoliekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu) ;nepietiekami attīstīta Ignalinas kodolspēkstacijas organizatoriskā struktūra. | 11. (CPPA) Ignalinas kodolspēkstacijas infrastruktūra: vietas sagatavošana un infrastruktūras attīstība (vietas atbrīvošana, elektroapgāde, siltumapgāde, telekomunikācijas, ūdensapgāde), lai atbalstītu galveno ekspluatācijas pārtraukšanas projektu īstenošanu. | Kopumā šis projekts bija īstenots apmierinoši. Taču lielā kavēšanās, īstenojot iepriekšējos ekspluatācijas pārtraukšanas projektus (īpaši B3/4 apakšprojektu, kas attiecas uz cieto atkritumu apstrādes un uzglabāšanas iekārtu; sk. 7. revidēto projektu), ietekmēja ar vietas infrastruktūru saistīto apakšprojektu īstenošanu. | 12. (CPPA) Poligona iekārta ļoti zemas radioaktivitātes radioaktīvajiem atkritumiem: poligona iekārtas projektēšana, izbūve un licencēšana ļoti zemas radioaktivitātes īsmūžīgiem cietiem radioaktīvajiem atkritumiem. | Jānorāda, ka šis projekts neaptver visus posmus, kuri vajadzīgi radioaktīvo atkritumu glabāšanai šajā iekārtā — tajā ir iekļauta tikai poligona iekārtas projektēšana un uzglabāšanas buferzonas izbūve, kas paredzēta radioaktīvo atkritumu uzkrāšanai un drošai pagaidu glabāšanai starp apglabāšanas pasākumiem;projektā bija liela aizkavēšanās saistībā ar šīs būves licencēšanas procesu. | Kozloduja | 13. Projekta vadības nodaļa — konsultāciju dienesta pakalpojumi: konsultāciju atbalsts, lai palīdzētu Kozlodujas kodolspēkstacijai īstenot ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta darbības 1.–4. blokā. | Lai gan projekta vadības nodaļas konsultantam bija galvenā loma ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģijas grozīšanā, šā projekta pārvaldībā ir dažādas nepilnības: projekts kavējās;ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksu aplēses nebija pietiekami precīzas;veicamās ekspluatācijas pārtraukšanas darbības nebija pienācīgi apzinātas;nebija veikta radioaktīvo atkritumu inventarizācija;ļoti liela daļa konsultāciju attiecās uz projekta administrēšanu, nevis bija tehniski padomi par ekspluatācijas pārtraukšanas procesa īstenošanu. | 14. Sausās izlietotās degvielas glabātava: sausās izlietotās degvielas glabāšanas iekārtas projektēšana un izbūve, lai konteineros uzglabātu izlietotās degvielas kasetes. | Šis projekts ievērojami aizkavējās un pārsniedza plānoto budžetu: sausās izlietotās degvielas uzglabāšanas iekārtas pabeigšana ir aizkavējusies par 2,5 gadiem;grozījumi sākotnējās prasībās ir izraisījuši cenu pieaugumu, un līguma pamatcenas modifikācija ir izraisījusi budžeta pārsniegumu par 19 %. | 15. Iekārta cieto atkritumu apstrādei un kondicionēšanai, kas ļauj būtiski samazināt to tilpumu: plazmas kausēšanas iekārtas projektēšana, izbūve un nodošana ekspluatācijā, lai zema un vidēja radioaktivitātes līmeņa radioaktīvajiem atkritumiem panāktu būtisku tilpuma samazinājumu. | Pastāv liels risks, ka šā projekta izmaksas palielināsies. Eksperimentāla tehnoloģija tika izraudzīta bez pienācīgas tās efektivitātes pierādīšanas unpienācīgas to izmaksu izvērtēšanas, kas vajadzīgas iekārtas ekspluatācijai. | 16. Cilvēkresursi: Kozlodujas kodolspēkstacijas 1.–4. blokā pieejamo cilvēkresursu efektīvas izmantošanas veicināšana, lai īstenotu atjaunināto ekspluatācijas pārtraukšanas stratēģiju, uz vietas saglabātu spēkstacijā nodarbināto cilvēku zināšanas un nodrošinātu dinamisku pāreju no ekspluatācijas uz ekspluatācijas pārtraukšanu. | Tā personāla atalgošana, kas piedalījās to uzdevumu izpildē, kuri bija jāveic pirms ekspluatācijas pārtraukšanas, nav izraisījusi organizatoriskas izmaiņas, kas ļautu skaidri izvirzīt darbiniekus, kuri dod ieguldījumu pārejā uz ekspluatācijas pārtraukšanas organizāciju, ungarantētu centralizētu un pienācīgu to darbību uzraudzību, kuras jāveic pirms ekspluatācijas pārtraukšanas. | -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS SEŠU SEKU MAZINĀŠANAS PROJEKTU NOVĒRTĒJUMS Kodolspēkstacija | Revidētais projekts | Palātas novērtējums | Bohunice | 1. Križovani apakšstacijas rekonstrukcija: drošas un uzticamas elektroapgādes nodrošināšana valsts pārvades sistēmā pēc Bohunices V1 kodolspēkstacijas galīgās slēgšanas, rekonstruējot 400 kV apakšstaciju Križovani, ietverot aprīkojuma piegādi, uzstādīšanu, pārbaudes un nodošanu ekspluatācijā, kā arī saistītos inženierijas un tehniskos pakalpojumus 2004.–2009. gadā. | Revīzijā apstiprināja, ka plānotie rekonstrukcijas darbi ir efektīvi pabeigti, iekļaujoties termiņā un budžetā. Taču starp šo projektu un Bohunices V1 slēgšanu ir tikai vāja saikne. | Ignalina | 2. (IIDSF) Lietuvas spēkstacijas modernizēšana un kombinētā cikla gāzes turbīnas izbūve — Lietuvas spēkstacijas (1800 MWe) modernizēšana vides, energoefektivitātes un drošuma aspektos, lai paildzinātu tās dzīves ciklu un uzlabotu Lietuvas piegāžu drošību un elektrības cenu stabilitāti. | Revīzijā apstiprināja, ka projekta rezultāti ir sasniegti, lai gan projekta joma tika sašaurināta (modernizēto Lietuvas spēkstacijas bloku skaits tika samazināts). Jāatzīmē, ka turpmāko notikumu gaita ir mainījusi sākotnējos stratēģiskos faktorus, kurus ņēma vērā seku mazināšanas projektiem. Rezultātā Lietuvas spēkstacija var darboties tikai kā jaudas rezerve, bet tā nevar aizstāt ražošanas jaudu, kā sākotnēji bija plānots. | 3. (CPPA) Rajona apkures apakšstaciju ierīkošana Visaginas 1. un 2.+3 mikrorajonā: Visaginas pilsētas rajona apkures sistēmas pārveide no "atvērta tipa" uz "slēgta tipa" sistēmu, lai uzlabotu tās efektivitāti un siltumapgādes drošību pēc Ignalinas kodolspēkstacijas galīgās slēgšanas. | Revīzijā konstatēja ievērojamu kavēšanos ar šā projekta īstenošanu. Otrajā posmā, kas konkrēti attiecas uz Visaginas 2. un 3. mikrorajonu, kavēšanās kopumā bija gandrīz 18 mēneši, salīdzinot ar tā īstenošanas plānu, tā ka CPPA apsvēra iespēju projektu pārtraukt tā pašreizējā formā. | 4. (CPPA) Ieguldījums Mājokļu un pilsētu attīstības aģentūras mehānismā, lai atbalstītu energoefektivitātes uzlabošanu daudzdzīvokļu ēkās. | Apmeklējumos uz vietas apstiprinājās Aģentūras paziņotie pozitīvie rezultāti: līdzfinansētie projekti nodrošināja siltumenerģijas ekonomiju par 30 % līdz 60 % no sākotnējā patēriņa. Taču nelielā daļa ES ieguldījuma, kas shēmai bija piešķirta ar CPPA starpniecību kopējā mehānismā (180 daudzģimeņu mājas, salīdzinot ar mērķa grupu — 24000 dzīvojamām ēkām), samazināja šo pozitīvo rezultātu nozīmi. | Kozloduja | 5. Bulgārijas Energoefektivitātes un atjaunojamu energoresursu kredītlīnijas mehānisms: šo mehānismu izveidoja, lai finansētu privātā sektora uzņēmējsabiedrības, kuras piedalījās rūpnieciskās energoefektivitātes un nelielos atjaunojamu energoresursu projektos. | Šis kredītlīnijas mehānisms ir sasniedzis rezultātus atbilstoši izvirzītajiem mērķiem un ir devis ieguldījumu Kozlodujas kodolspēkstacijas 1.–4. bloka priekšlaicīgas saskaņotas slēgšanas seku mazināšanā. Taču nepieciešamība piešķirt papildu finansējumu no Kozlodujas Starptautiskā ekspluatācijas pārtraukšanas atbalsta fonda (KIDSF) šim mehānismam nav pilnībā pamatota, jo finansētie apakšprojekti ir ekonomiski dzīvotspējīgi un citām Eiropas programmām ir līdzīgi mērķi. Attiecīgās valsts iestādes Bulgārijā nav iesaistītas šā mehānisma pārvaldībā. Projekta pārvaldības pilnīga nodošana ārējo pakalpojumu sniedzējam ierobežo kredītlīnijas mehānisma ietvaros veikto pasākumu koordinēšanu ar tiem pasākumiem, kurus īsteno saskaņā ar citām valsts vai Eiropas programmām. | 6. Pieprasījuma energoefektivitātes pasākumi sabiedriskās ēkās: energoefektivitātes uzlabošana sabiedriskās ēkās (slimnīcās, skolās un citur). | Projekts ir sasniedzis rezultātus un ir devis ieguldījumu Kozlodujas kodolspēkstacijas 1.–4. reaktora priekšlaicīgas slēgšanas seku mazināšanā. Taču tas, ka citas valsts un Eiropas programmas ir paredzētas šiem pašiem mērķiem, liek apšaubīt, vai ir nepieciešams KIDSF finansējums, lai uzlabotu sabiedrisko ēku energoefektivitāti. | --------------------------------------------------