Īpašais ziņojums Nr. 6/2011 “Vai ERAF līdzfinansētie tūrisma projekti bija efektīvi”





GLOSĀRIJS Darbības programma . Komisijas apstiprināts dokuments, kurš parasti ir izklāstīts kā saskaņots prioritāšu kopums un kurā ietverti daudzgadu pasākumi. Projektiem, kuriem paredzēts struktūrfondu līdzfinansējums, jāiekļaujas pasākuma ietvaros. Efektivitāte . Efektivitāte norāda, cik lielā mērā tika sasniegti konkrētai darbībai izvirzītie mērķi. ERAF . Eiropas Reģionālās attīstības fonds. ERAF ir viens no struktūrfondiem. Tas ir finanšu instruments, kas izveidots, lai veicinātu ES reģionu ekonomisko un sociālo kohēziju. ERAF pasākumus galvenokārt īsteno kā darbības programmas, kurās ietilpst daudz projektu. Gada pilna darba laika ekvivalents . To aprēķina šādi: fiziskie resursi reiz darba laika ilgums procentos, reiz nostrādāto mēnešu skaits. Piemēram, darbinieks, kas četrus mēnešus strādāj is 50 % laika, atbi lst 0,17 gada pi lna darba laika ekvivalentam. Pēc šādas metodes aprēķināja ziņojumā minētās radītās vai saglabātās darba vietas. Struktūrfondi . Eiropas Savienības galvenais instruments, lai atbalstītu Līgumā noteiktos ekonomiskās un sociālās kohēzijas politikas mērķus. Tiešā darba vieta . Darba vieta, ko radījušas darbības, kuras tiek finansētas no ERAF dotācijām. Piemēram, darba vietas, kas radītas, lai pārvaldītu viesnīcu, ir tiešās darba vietas. Savukārt darba vietas viesnīcas celtniecībā nav uzskatāmas par tiešām darba vietām. Vadošā iestāde . Dalībvalsts iecelta iestāde, kuras uzdevums ir pārvaldīt konkrētu darbību; parasti tā ir darbības programmu pārvaldīšana. KOPSAVILKUMS I. Tūrisms ir trešā būtiskākā tautsaimniecības nozare pasaulē un lielākā pakalpojumu nozare Eiropas Savienībā. Tūrisma nozīme arvien palielinās, jo tas veicina gan ekonomisko izaugsmi, gan rada darba vietas. II. Programmu posmā no 2000. līdz 2006. gadam no Eiropas Reģionālās attīstības fonda 4623 miljoni EUR bija atvēlēti materiāliem ieguldījumiem tūrismā. Projektus atlasīja un pārvaldīja vadošās iestādes dalībvalstīs. III. Palātas veiktā revīzija galvenokārt pievērsās izpildes rezultātu mērīšanai attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību — struktūrfondu vispārējiem mērķiem. Informāciju ieguva tieši, sazinoties ar 206 projektu iniciatoriem, kurus atlasīja pēc nejaušības principa, lai iegūtu reprezentatīvu pārskatu par tūrisma stāvokli visā ES. IV. Palāta pārbaudīja, vai projekti tūrisma jomā a) sasniedza iecerētos rezultātus; b) deva ilgtspējīgus rezultātus; c) tika sākti tāpēc, ka ES sniedza atbalstu. V. Palāta konstatēja, ka: a) lielākā daļa projektu sasniedza vairākus rezultātus, piemēram, radot vai saglabājot darba vietas (58 %), radot tūrisma kapacitāti (73 %) vai tūrisma pieaugumu (74 %). Visās trīs kategorijās rezultātu sasniedza 44 % projektu; b) projektos, kuriem tika definēti mērķi, tos sasniedza vidēji 75 % apmērā attiecībā uz darba vietu radīšanu vai saglabāšanu un 93 % apmērā attiecībā uz tūrisma kapacitāti. Ja nebija izvirzīti šādi mērķi, arī tad vairāki projekti sasniedza dažus rezultātus; c) stāvoklis saistībā ar uzdevumiem, rādītājiem un uzraudzību bija atšķirīgs katrā apmeklētajā rajonā; d) revīzijas laikā 98 % no pabeigtajiem projektiem vēl arvien turpināja darboties, un 94 % no radītajām vai saglabātajām darba vietām vēl arvien eksistēja; e) publiskais finansiālais atbalsts ļāva uzsākt 74 % projektu, 20 % projektu pārveidoja dotāciju labad un uz 6 % projektu šādam finansējumam nebija nekādas ietekmes. Jo mazāks bija atbalsta īpatsvars, jo mazāk tas ietekmēja projektu; f) 92 % projektu iniciatoru ERAF atbalstu uztvēra kā apliecinājumu viņu projektu kvalitātei, taču 42 % no viņiem uzskatīja, ka ERAF subsīdijas ievērojami palielināja administratīvo slogu. Jo zemāks atbalsta īpatsvars, jo biežāk ERAF atbalsts tiek uzskatīts par administratīvu apgrūtinājumu. VI. Palāta iesaka a) vadošajām iestādēm nodrošināt, lai projektiem nosaka atbilstošus mērķus, uzdevumus un rādītājus, un Komisijai — veicināt šo praksi; b) vadošajām iestādēm pievērst vairāk uzmanības tam, vai dotācijas patiešām ir nepieciešamas ierosināto projektu īstenošanai un vai projekti veicina nodarbinātību un ekonomisko izaugsmi, un Komisijai — veicināt šo praksi; c) Komisijai izvērtēt atbalsta izmaksu efektivitāti šajā nozarē un apsvērt, vai atbalstu nevarētu virzīt mērķtiecīgāk. 1. fotoattēls. Vēsturiska ēka, kas pārveidota par četrzvaigžņu viesnīcu (Spānija) +++++ TIFF +++++ © Eiropas Savienība Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2010. gada janvāris. IEVADS TŪRISMS EIROPAS SAVIENĪBĀ 1. Tūrisms ir definēts kā "tādu personu darbības, kas ceļo uz vietām vai uzturas vietās ārpus to ierastās vides ne ilgāk kā vienu gadu pēc kārtas atpūtai, darbam vai citos nolūkos" [1]. Tas ir ieņēmis nozīmīgu vietu Eiropas iedzīvotāju ikdienā — viņi daudz ceļo gan brīvajā laikā, gan darba darīšanās. Tūrisms stiprina iedzīvotāju piederību Eiropai, ļaujot tiem apmainīties iespaidiem ar cilvēkiem, kas runā citās valodās, ir nākuši no citas kultūras un piekopj citas tradīcijas [2]. 2. Šī ir viena no jomām, kurā Eiropas Savienības kompetencē ir veikt darbības, lai atbalstītu, koordinētu vai papildinātu dalībvalstu darbības [3]. Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) ir uzsvērta tūrisma nozares nozīme, un Savienības mērķis ir sekmēt labvēlīgus apstākļus uzņēmumu attīstībai šajā nozarē un attīstīt dalībvalstu sadarbību, apmainoties ar labu praksi [4]. 3. Pasaulē tūrisms ir trešā lielākā nozare tautsaimnieciskās darbības ziņā un lielākā pakalpojumu nozare Eiropas Savienībā [5]. Tūrisma nozarē darbojas apmēram 1,8 miljoni uzņēmumu, kuros, saskaņā ar aplēsēm, ir nodarbināti 5,2 % no kopējā darbaspēka (9,7 miljoni darba vietu), un tā rada vairāk nekā 5 % no Eiropas Savienības iekšzemes kopprodukta (IKP). Ja ņem vērā saistītās nozares, tūrisma aplēstais ieguldījums ir 10 % IKP ziņā un 12 % darba vietu ziņā [6]. STRUKTŪRPASĀKUMI UN TŪRISMS 4. No struktūrfondiem tūrisma nozarē finansēto darbību mērķis pirmām kārtām ir radīt un saglabāt darba vietas, kā arī veicināt ekonomikas izaugsmi. Šīm darbībām īpaši būtu jāveicina līdzsvarota un ilgtspējīga tautsaimniecības, kā arī nodarbinātības un cilvēkresursu attīstība [7]. No 2000. līdz 2006. gadam Eiropas Reģionālās attīstības fonds sniedza atbalstu ienesīgiem ieguldījumiem, lai radītu un saglabātu darbavietas un lai attīstītu ieguldījumus tūrismā un kultūrā ar noteikumu, ka tiek radītas pastāvīgas darbavietas [8]. 5. ES līdzfinansē projektus saskaņā ar daudzgadu darbības programmām. Šajās programmās definē prioritātes, katrā programmā ir paredzēti vairāki pasākumi, un daži no tiem ietver atbalstu tūrismam. 6. Dalībvalstis izstrādā programmas pēc tam, kad Komisija ir apspriedusies ar valsts, reģiona vai vietējām iestādēm un ar ekonomiskajiem un sociālajiem partneriem dalībvalstīs. Komisija programmas novērtē un apstiprina. 7. Konkrētu projektu ierosina projekta iniciators. Dalībvalsts izraudzīta valsts, reģiona vai vietējā iestāde rīko atlases procedūru un projektu apstiprina. Iniciatora pienākums būtu sniegt kompetentajai vadošajai iestādei uzraudzības informāciju par projekta gaitu un mērķu sasniegšanu. 8. Tūrismam 2000.–2006. gada programmu posmā no struktūrfondiem atvēlēja 7994 miljonus EUR, tostarp 4623 miljonus EUR no ERAF izlietoja materiālajiem ieguldījumiem (piemēram, informācijas centri, tūristu mītnes, ēdināšanas uzņēmumi). Atlikušais 3371 miljons EUR tika izmantots nemateriāliem ieguldījumiem (piemēram, tūrisma pakalpojumu attīstīšana un sniegšana, sporta, kultūras un atpūtas pasākumi, mantojums), kopējiem pakalpojumiem un tūrisma izglītībai, taču šo izdevumu daļu revīzijā neiekļāva [9]. 2. fotoattēls. Jauna reģionāla teātra celtniecība (Francija) +++++ TIFF +++++ © Eiropas Savienība Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2009. gada decembris. REVĪZIJA REVĪZIJAS TVĒRUMS UN MĒRĶI 9. Palāta revidēja materiālo ieguldījumu projektus tūrisma nozarē, kuri 2000.–2006. gada programmu posmā līdzfinansēti no ERAF. Šādi tika līdzfinansēti desmitiem tūkstošu projektu, un maksimālais līdzfinansējums bija 50 % reģionos, kas ietverti 2. mērķī [10], vai 75 % reģionos, kas ietverti 1. mērķī [11]. Apkopojums par darbības programmu skaitu un katrai valstij piešķirto summu ir sniegts I pielikumā. 10. Revīzijas galvenais mērķis bija novērtēt, vai tūrisma projekti a) sasniedza iecerētos rezultātus; b) ir radījuši ilgtspējīgus rezultātus; c) tika uzsākti tāpēc, ka ES sniedza atbalstu. REVĪZIJAS METODOLOĢIJA 11. Lai iegūtu reprezentatīvu pārskatu par stāvokli, Palāta aptaujāja pēc nejaušības principa atlasītus 206 projektu iniciatorus (sk. 1. izcēlumu). Šie projekti attiecās uz deviņās dalībvalstīs īstenotām 26 programmām reģionos, kuri bija saņēmuši tūrisma projektiem piešķirtu finansējumu. Plašāka informācija par aptauju un apmeklētajiem projektiem iesaistītajās dalībvalstīs un darbības programmās ir apkopota II pielikumā. 1. IZCĒLUMS PĀRBAUDĒ IZMANTOTĀS APTAUJAS ANKETAS STRUKTŪRA Vispārēja informācija par projektu. Projekta rezultāti: izveidotās vai saglabātās tiešās darba vietas; tūrisma kapacitāte; darbības apjoms; ekonomiskā dzīvotspēja; citi. ES vai cita atbalsta ietekme uz projektu Faktori, kas sekmēja vai citādi ietekmēja projekta norisi 12. Atbildes uz aptauju iesūtīja 98,5 % projektu iniciatoru; Palāta izveidoja datu bāzi, lai analizētu atbildes. 13. Lai pārbaudītu, cik precīzas bija iniciatoru atbildes, a) apmeklēja 52 projektus (jeb 25 % no aptaujā iekļautajiem projektiem) deviņos reģionos četrās dalībvalstīs (Francijā, Vācijā, Itālijā un Spānijā); b) vadošajām iestādēm lūdza pārbaudīt, cik precīzas ir iniciatoru atbildes saistībā ar projektiem, kurus neapmeklēja uz vietas; c) visiem aptaujā iekļautajiem projektiem veica no vadošajām iestādēm saņemto svarīgāko dokumentu pārbaudi, piemēram, dotāciju pieprasījumus, lēmumus piešķirt dotāciju un, ja tādi bija, arī novērtējuma ziņojumus. 14. Pēc tam datu bāzi atjaunināja, ievadot izlabotās atbildes. Datu bāzē ietvertā informācija un projektu apmeklējumu laikā iegūtie pierādījumi veido pamatu revīzijas secinājumiem. 15. Revīzija notika no 2009. gada oktobra līdz 2010. gada jūnijam. 3. fotoattēls. Bruģis un margas piekrastes ceļam, kas ved uz vēstures pieminekli (Itālija) +++++ TIFF +++++ © Eiropas Savienība Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2009. gada decembris. REVĪZIJAS PARAUGĀ IEKĻAUTO PROJEKTU VEIDI 16. Paraugam atlasīto 206 projektu dažādība ir atspoguļota 1. tabulā. Projektu klasifikāciju Palāta ieviesa šīs revīzijas vajadzībām. 1. TABULA DARBĪBAS, KURAS SAŅĒMA ERAF DOTĀCIJAS Avots: Eiropas Revīzijas palāta. | Projekti | Skaits | % [9999] | A. Infrastruktūra/labiekārtošana | 54 | 26 | Ostas, tostarp izklaides kuģošanas ostas, laivu piestātnes, jūras piekrastes zona | 19 | 9,2 | Piekļuves celiņi, takas, riteņbraucēju celiņi, ceļi, automašīnu stāvvietas | 19 | 9,2 | Citi | 9 | 4,4 | Pludmales labiekārtošana | 4 | 1,9 | Ainavu ierīkošana | 3 | 1,5 | B. Izmitināšana un ēdināšana | 53 | 26 | Viesnīcas | 38 | 18,4 | Kempingi | 4 | 1,9 | Citi izmitināšanas un ēdināšanas veidi | 11 | 5,3 | C. Muzeji un vēstures pieminekļi | 48 | 23 | Muzeji / kultūras pieminekļi (senvietas u. c.) | 39 | 18,9 | Vēstures pieminekļi / kultūras pieminekļi (baznīcas, pilis u. c.) | 9 | 4,4 | D. Atpūtas un izklaides centri | 21 | 10 | Izklaides centri (tematisks parks, peldbaseins, zooloģiskais dārzs, akvārijs u. c.) | 15 | 7,3 | Atpūtas centri (kurā ietilpst izmitināšanas, ēdināšanas un aktīvas atpūtas infrastruktūra) | 6 | 2,9 | E. Citi | 30 | 15 | Kongresu centri, pasākumu centri, daudzfunkcionālas ēkas | 9 | 4,4 | Sporta centri | 2 | 1,0 | Bibliotēkas, arhīvi | 2 | 1,0 | Mārketings, tūrisma informācijas centrs, informācijas stendi | 6 | 2,9 | Vides izglītības centri, dabas rezervāti | 4 | 1,9 | Citi | 7 | 3,4 | Paraugam atlasītie projekti kopā | 206 | 100 | 17. Kopumā 76 % no ERAF finansējuma piešķīra publiskā sektora projektu iniciatoriem. Šo projektu finansējums bija pilnībā publisks: ES piešķirtos līdzekļus papildināja valsts, reģionālo vai vietējo iestāžu līdzekļi. Saskaņā ar šīs revīzijas vajadzībām izstrādāto klasifikāciju privāti un publiski finansēto projektu sadalījums ir sniegts 1. attēlā. 4. fotoattēls. Jauns slēgts peldbaseins ar jūras ūdeni tūristu un vietējo iedzīvotāju vajadzībām (Vācija) +++++ TIFF +++++ © Eiropas Savienība Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2010. gada februāris. 1. ATTĒLS PROJEKTU SADALĪJUMS ATKARĪBĀ NO DARBĪBAS UN INICIATORA VEIDA +++++ TIFF +++++ APSVĒRUMI VAI PROJEKTI SASNIEDZA IECERĒTOS REZULTĀTUS? 18. Kā minēts 11. punktā, lai novērtētu, cik lielā mērā projekti sasniedza izvirzītos mērķus, Palāta veica aptauju. Tā izsūtīja anketu 206 projektu iniciatoriem, kuri bija saņēmuši finansējumu no ES fondiem — kopumā 369 miljonus EUR (nepilnu trešdaļu no attiecīgo projektu kopējām izmaksām). Aptauju izmantoja, lai mērītu tūrisma un tā kapacitātes pieaugumu, kā arī tiešo darba vietu radīšanu vai saglabāšanu. Palāta vērtēja pieteikumus finansējuma saņemšanai un dotāciju piešķiršanas lēmumus, kuros izklāstīts, ko projektu iniciatori ir paredzējuši sasniegt ar šo projektu palīdzību. 19. Aptaujas rezultāti liecināja, ka 73 % projektu sekmēja tūrisma gada apjoma pieaugumu, 74 % projektu palielināja attiecīgās zonas tūristu uzņemšanas kapacitāti un 58 % projektu radīja vai saglabāja tiešās darba vietas. Visās trijās kategorijās rezultātus sasniedza 44 % projektu, bet 8 % projektu bija rezultāti ārpus minētajām kategorijām. 5. fotoattēls. Gājēju un riteņbraucēju celiņš (Francija) +++++ TIFF +++++ © Eiropas Savienība Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2009. gada novembris. TŪRISMA PIEAUGUMS 20. Tūrisma pieaugums parasti pozitīvi ietekmē vietējo tautsaimniecību un netiešo nodarbinātību, tādējādi veicinot ekonomikas izaugsmi. Revīzijas laikā centās izmērīt tūrisma apjomu, kuru tieši radīja īstenotie projekti. Apjomu var izteikt dažādi, piemēram, kā izmantoto gultasvietu skaitu viesnīcās, nakšņojumu skaitu kempingos, muzeju apmeklētāju skaitu u. c. 21. Dotācijas pieteikumos 142 projektiem (70 %) bija iekļauts mērķis veicināt tūrisma pieaugumu, un 111 projektos to veiksmīgi sasniedza. Citos 34 projektos tika panākts tūrisma pieaugums, lai gan tas nebija izvirzīts kā mērķis, tādējādi tūrisma pieaugumu veicināja 145 projekti. Kopumā dotācijas izmaksāja neatkarīgi no tā, vai mērķi tika sasniegti, un līdzekļu piešķiršana bija atkarīga no rezultātiem tikai sešos projektos, no kuriem pieci sasniedza izvirzītos mērķus. 22. Viens projekts Vācijā paredzēja iekārtot vannu kompleksu ar jūras ūdeni iestādē, kurā jau bija viens baseins un sauna; papildus tika iekārtots sporta un atpūtas centrs, saunas, āra peldbaseins un citi objekti (4. fotoattēls). Projekta kopējās izmaksas bija 16,9 miljoni EUR, un 41 % piešķīra no ERAF. Pēc centra pārbūves apmeklētāju skaits gadā pieauga no 92000 līdz 129000. 23. Francijā kāds publisks projekts paredzēja pārveidot senu nelietotu dzelzceļu par 26 km garu gājēju un riteņbraucēju celiņu (5. fotoattēls). No 2003. līdz 2008. gadam tā izmantotāju skaits pieauga no nulles līdz 23000. Šo skaitu reģistrē elektroniska uzskaites sistēma, un rezultātus regulāri nosūta vietējam tūrisma birojam. Projekta kopējās izmaksas bija 1,6 miljoni EUR, un 39 % piešķīra no ERAF. 24. Vācijā tika veiksmīgi realizēts projekts — tika uzbūvēts koka tilts pār upi, lai savienotu gājēju un riteņbraucēju celiņus, un tika izveidota laivu piestātne (6. fotoattēls), un pēc tā pabeigšanas tilta tuvumā rīko nelielus kultūras pasākumus, piemēram, kafijas pēcpusdienas vecā atjaunotā šķūnī. Tomēr nav skaidri faktiskie panākumi, jo nemērīja darbību aktivitāti pēc projekta pabeigšanas. Projekta kopējās izmaksas bija EUR 139426, un 49 % piešķīra no ERAF. 25. Francijā īstenoja projektu, kas paredzēja iegādāties un atjaunot tradicionālu dzīvojamo māju vēsturiskā ciematā un to pārveidot par vīna muzeju (7. fotoattēls). Pirmajā darbības gadā muzejs piesaistīja 4000 apmeklētāju, taču pēc tam apmeklējumu skaits samazinājās divas reizes, un pašlaik tas ir atvērts tikai vasarā. Muzeja darbība ir svarīga, lai popularizētu vietējos produktus un vīnkopību. Projekta kopējās izmaksas bija 0,8 miljoni EUR, un 42 % piešķīra no ERAF. 6. fotoattēls. Koka tilts pār upi, lai savienotu gājēju un riteņbraucēju celiņus, un laivu piestātne (Vācija) +++++ TIFF +++++ © Eiropas Savienība Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2009. gada decembris. PAPILDU TŪRISMA KAPACITĀTES RADĪŠANA 26. Daudzus ar tūrismu saistītus projektus izstrādā, lai palielinātu tūrisma kapacitāti un tādējādi veicinātu tūrisma pieaugumu. Projekta tieši radītu palielinājumu var izsacīt dažādi, piemēram, kā jaunas istabas vai gultasvietas (viesnīcās), lineārus kilometrus (takas un riteņbraucēju celiņi), kempinga vietas, laivu piestātnes, sēdvietas (teātros un ēdināšanas uzņēmumos). 27. Tie 120 projekti, kuri bija izvirzījuši mērķi palielināt tūrisma kapacitāti, sasniedza 93 % no plānotā palielinājuma. Turklāt 32 projektos nebija definēts mērķis attiecībā uz kapacitāti, taču tā tomēr pieauga. 28. Spānijā kāda projekta mērķis bija izveidot 30 divvietīgus numurus bijušajā klosterī, kas pārveidots par viesnīcu (8. fotoattēls). Projekta virsmērķis bija saglabāt celtni, kura bija visai nozīmīgs vietēja mēroga arhitektūras piemineklis, tāpēc pašvaldība nolēma to atvēlēt tūrismam. Turklāt papildus tika radītas 20 tiešās darba vietas. Projekta kopējās izmaksas bija 3,6 miljoni EUR, un 75 % piešķīra no ERAF. 29. Ne visu projektu mērķis bija palielināt tūrisma kapacitāti; daži projekti pievērsās jau esošu struktūru atjaunināšanai. Francijā viens projekts bija veltīts viesnīcas istabu remontam, tādējādi saglabājot darbības līmeni (4200 nakšņojumi gadā) un arī 1,2 darba vietas. Projekta kopējās izmaksas bija EUR 253254, un 14 % piešķīra no ERAF. 30. Pārējie projekti attiecās uz infrastruktūras kapacitātes uzlabošanu apkārtnē. Itālijas piekrastē publisks projekts paredzēja izveidot 37 km garu ceļu, 9 km gājēju un riteņbraucēju celiņu, kā arī automašīnu stāvvietas un atpūtas vietas un vairākus panorāmas skatu punktus. Projekta vispārējais mērķis bija uzlabot piekļuvi dažām grūti aizsniedzamām piekrastes vietām un sekmēt vietējo tūrismu. Projekta kopējās izmaksas bija 4,0 miljoni EUR, un 49 % piešķīra no ERAF. RADĪTĀS VAI SAGLABĀTĀS DARBA VIETAS 31. Darba vietu radīšana vai saglabāšana ir galvenie faktori centienos panākt līdzsvarotu ilgtspējīgu ekonomikas un nodarbinātības attīstību. Izvērtētie dotāciju piešķiršanas lēmumi apliecināja, ka 116 jeb 58 % projektu bija norādījuši darba vietu radīšanu vai saglabāšanu kā plānotu koprezultātu. Citos projektos tika radītas darba vietas, lai gan dotāciju pieteikuma dokumentos tas nebija skaidri norādīts kā mērķis. Piemēram, viens aptaujā iesaistītais projekts saistībā ar mākslas un vēstures muzejiem Beļģijā radīja 57 darba vietas, lai gan tas nebija minēts dotācijas pieteikuma dokumentos. Projekta kopējās izmaksas bija 30,5 miljoni EUR, un 20 % piešķīra no ERAF. 32. Apkopotās atbildes uz aptaujas jautājumiem norāda, ka tika radītas (1515) vai saglabātas (1005) kopumā 2520 tiešās darba vietas. No kopējā skaita 23,5 % darba vietu aizņēma sievietes. 7. fotoattēls. Tradicionālas ēkas atjaunošana un pārveidošana par vīna muzeju (Francija) +++++ TIFF +++++ © Eiropas Savienība Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2009. gada decembris. 33. No visiem paraugam atlasītajiem projektiem, kas piedalījās aptaujā, 58 % bija pozitīvs iznākums attiecībā uz nodarbinātību. Dažos darbības veidos tiem raksturīgo īpatnību dēļ ir augstāks darba vietu radīšanas potenciāls nekā citos. Procentuāli visvairāk radīja vai saglabāja darba vietas projekti, kas ietilpa kategorijā "Atpūtas un izklaides centri". Mazāk darba vietu radīja vai saglabāja jomā "Infrastruktūra un labiekārtošana", jo bieži vien pēc projekta pabeigšanas, kad objekts ir sācis darboties, tā uzturēšanai vajag nelielu personālu (2. attēls). 34. No 116 projektiem (58 %), kuru mērķis bija radīt vai saglabāt tiešās darba vietas, plānoto darba vietu skaitu sasniedza 75 % gadījumu. 18 no 116 projektiem radīto vai saglabāto darba vietu skaita ziņā netika sasniegti rezultāti, un četros projektos dotācijas piešķiršanas nosacījums bija pozitīvi rezultāti. Savukārt 14 % projektu tika radītas vai saglabātas darba vietas, lai gan tāds mērķis netika izvirzīts. 2. ATTĒLS TO PROJEKTU DAUDZUMS PROCENTOS UN SADALĪJUMĀ PA DARBĪBAS JOMĀM, KURI RADĪJA VAI SAGLABĀJA TIEŠĀS DARBA VIETAS +++++ TIFF +++++ Procentuālais īpatsvars katrā kategorijā. Vidēji 58 %. 35. Projekts Francijā paredzēja izbūvēt jaunu publisku peldbaseinu, un tika radītas 12 darba vietas, tostarp divas — peldbaseina uzturēšanai, kuras vēlāk uzticēja ārējam pakalpojumu sniedzējam. Veco peldbaseinu slēdza, taču saglabāja 1,5 darba vietas. Tas ietilpa dotācijas pieteikumā iekļautajā darba vietu skaitā. Projekta kopējās izmaksas bija 4,4 miljoni EUR, un 17 % piešķīra no ERAF. 36. Privāts projekts Vācijā paredzēja izveidot jauniešu hosteli ar aprīkojumu sporta nodarbībām. 2004. gadā, kad hostelis sāka darbu, tika radītas 17 plānotās darba vietas. Revīzijas laikā hostelī dažādus darbus strādāja 26 cilvēki. Projekta kopējās izmaksas bija 11,1 miljons EUR, un 23 % piešķīra no ERAF. 37. Lielākajā daļā gadījumu finansējums neietekmēja koprezultātu attiecībā uz radītajām vai saglabātajām darba vietām. Nosacījums saistībā ar darba vietām bija iekļauts tikai 43 projektos, un nosacījumi nodarbinātības rādītāju sasniegšanai atšķīrās dažādos reģionos (sk. 2. izcēlumu). 2. IZCĒLUMS DAŽĀDAS PIEEJAS NOSACĪJUMU PIEMĒROŠANAI SAISTĪBĀ AR NODARBINĀTĪBAS RĀDĪTĀJIEM Dažos Vācijā apmeklētajos projektos dotāciju izmaksāja tad, ja būs radīts noteikts darba vietu skaits. Šīs darba vietas bija jāsaglabā vismaz piecus gadus. Saskaņā ar noteikumiem par atbalsta piešķiršanu tūrismam kādā Spānijas reģionā iniciatoriem, kas iesniedza dotāciju pieteikumu, oficiāli bija jāapņemas nesamazināt darba vietas. Šāda dokumenta uzrādīšana bija nosacījums, lai varētu iesniegt dotāciju pieteikumu. Itālijā viesnīcas modernizācijas projekts saņēma ERAF dotāciju, pamatojoties uz radītajām darba vietām un to saglabāšanu vismaz piecus gadus. Taču citā projektā, kas attiecās uz viesnīcas remontu un paplašināšanu, darba vietas bija jāsaglabā tikai vienu gadu. Turklāt radīto darba vietu skaits varēja mainīties līdz pat 30 % procentiem, un par šīm novirzēm nebija paredzēts ne naudas sods, ne dotācijas atmaksa. Apvienotajā Karalistē nosacījums par nodarbinātību bija iekļauts 11 no pabeigtajiem 14 projektiem. Izveidojamo darba vietu skaitu aplēš, kad pieņem lēmumu par dotācijas piešķiršanu, un to mēra pēc projekta pabeigšanas saskaņā ar matemātiskām formulām, kurās ņem vērā izdevumus. Ja šo nosacījumu neizpilda, vadošā iestāde pieņem lēmumu pieprasīt no projekta iniciatoriem daļēju dotācijas atmaksu. UZDEVUMI, RĀDĪTĀJI UN UZRAUDZĪBA 38. Apmeklēto reģionu vadošās iestādes izmantoja dažādu pieeju, lai risinātu ar projektu izpildi saistītos jautājumus. 39. Revīzijas paraugā iekļautajos Francijā īstenotajos projektos plānotie rezultāti attiecībā uz darba vietu radīšanu, tūrismu vai tūrisma kapacitāti ne vienmēr tika iekļauti dotāciju pieteikumos vai dotācijas piešķiršanas lēmumos; ja tos iekļāva, tad informatīvos nolūkos, jo nevienā no aptaujā ietvertajiem projektiem rezultātu sasniegšana nebija nosacījums ERAF dotācijas saņemšanai. Vadošās iestādes regulāri neuzrauga rezultātu sasniegšanu šajās jomās. 8. fotoattēls. Klosteris, kas pārveidots par četrzvaigžņu viesnīcu (Spānija) +++++ TIFF +++++ © Eiropas Savienība Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2010. gada janvāris. 40. Spānijā ir izstrādāti vispārēji projektu atlases kritēriji, un var atlasīt valsts, reģionālās vai vietējās iestādes ierosinātus projektus, ja vien tie ir saistīti ar vēstures vai kultūras mantojumu vai tūrismu. Kvantitatīvi izteiktus mērķus nosaka vienīgi pasākumiem. Vienā no paraugam atlasītajiem projektiem bija formulēti kvantitatīvi mērķi attiecībā uz tūrisma kapacitātes palielināšanu un jaunu darba vietu radīšanu. Šim projektam bija formulēti mērķi, kas attiecās uz ēkas atjaunojamo platību, plānoto apmeklētāju skaitu gadā un izveidojamo (tiešo un netiešo) darba vietu skaitu. Nevienā no apmeklētajiem projektiem šo mērķu sasniegšana nebija iekļauta nosacījumos, kas ļauj saņemt ERAF dotāciju. 41. Vienā no apmeklētajiem Vācijas reģioniem līdzfinansēja tikai publiskā tūrisma infrastruktūras un labiekārtošanas projektus. Uz vietas revidētajiem projektiem vadošās iestādes bija noteikušas skaitļos izteiktus rezultatīvos rādītājus. Projektos, kuri radīja vai saglabāja tiešās darba vietas, dotāciju pieteikumos nebija minēti nekādi kvantitatīvi mērķi vai uzdevumi saistībā ar darba vietu radīšanu vai saglabāšanu. Vadošās iestādes ziņo par rezultātiem prioritāšu un pasākumu līmenī. 42. Citā apmeklētajā Vācijas reģionā projektiem, kuri radīja tiešās darba vietas, atbalsta pieteikums ietvēra kvantitatīvos mērķus vai uzdevumus šajā jomā. Apmeklētajos projektos, kuros bija iesaistīti privāti iniciatori, darba vietu radīšana bija nosacījums dotācijas piešķiršanai, un vadošajām iestādēm paziņoja, kāds tūrisma apjoms ir plānots. Divos projektos bija formulēts uzdevums palielināt kapacitāti. Divos citos privātos projektos faktisko darba vietu radīšanu un jaunu gultasvietu izveidošanu uzraudzīja vadošā iestāde. Tā veic arī galīgo pārbaudi fiksētā perioda beigās (pieci gadi pēc projekta pabeigšanas attiecībā uz darba vietām un 15 gadi — infrastruktūrai), lai pārliecinātos, vai ir izpildīti piešķiršanas lēmumā iekļautie noteikumi. 43. Vienā no apmeklētajiem Itālijas reģioniem visos sešos uz vietas apmeklētajos projektos bija iekļauti plānotie rezultāti tūrisma kapacitātes palielināšanā, savukārt plānotie rezultāti tūrisma pieaugumā bija iekļauti un kvantitatīvi izteikti dotāciju pieteikumos pusei projektu. Atlikušajā pusē projektu tūrisma pieaugumu netieši norādīja aplēstie ienākumi, kas ietverti dotācijas pieprasījumam pievienotajos peļņas un zaudējuma pārskatos. Plānotie rezultāti tiešo darba vietu radīšanā figurēja dotāciju pieteikumos pieciem projektiem, un četros tie bija izteikti skaitļos. 44. Tajā pašā reģionā rādītāji par darba vietu radīšanu bija obligāti tikai privātiem projektiem, kad tie bija viens no kritērijiem ex ante novērtējumā. Darba vietu saglabāšana ir obligāts nosacījums konkrēti noteiktā laika posmā, un šajā periodā uzrauga, vai to ievēro. 45. Citā apmeklētajā Itālijas reģionā kvantitatīvie rādītāji par tūrisma kapacitātes palielināšanu vai darba vietu radīšanu nebija iekļauti revidēto projektu pieteikuma veidlapās. Arī nevienā citā no apmeklētajiem projektiem šādi rādītāji nebija priekšnoteikums, lai saņemtu ERAF vai kādu citu dotāciju. Vadošās iestādes pēc ieguldījumu piešķiršanas neuzraudzīja projekta efektivitāti un rezultātus ne attiecībā uz radītajām tiešajām vai netiešajām darba vietām, ne tūrisma pieaugumu saistībā ar saņemtajām dotācijām. 46. Visiem projektiem zināmā mērā bija pozitīvs iznākums, tāpēc tos var uzskatīt par efektīviem. Aptaujā iekļautie projekti sasniedza rezultātus darba vietu radīšanā, tūrisma pieaugumā un tūrisma kapacitātes palielināšanā. Dažiem projektiem bija izvirzīti mērķi šajās jomās un tos arī sasniedza, bet dažiem šādi mērķi netika formulēti. Citi projekti sasniedza mērķus, kas sākumā nebija īpaši izvirzīti. Ja sistemātiski nenosaka projektu mērķus, uzdevumus un rezultātu radītājus un ja to izpildi pēc tam neuzrauga un nenovērtē rezultātu, ir grūti noteikt, cik sekmīga bijusi projektu izpilde vai kāda bijusi Eiropas pievienotā vērtība [12] VAI PROJEKTU REZULTĀTI IR ILGTSPĒJĪGI? 47. Laikā, kad veica revīziju, 28 % paraugam atlasīto projektu bija pabeigti iepriekšējos divos gados, 45 % — pirms diviem līdz pieciem gadiem un 27 % — pirms vairāk nekā pieciem gadiem. 72 % projektu, kas bija pabeigti pirms vairāk nekā diviem gadiem, Palāta vērtēja, vai revīzijas laikā a) projekti turpina darbību un vai nu nes peļņu, vai arī daļēji finansē darbības izmaksas; b) sasniegtie rezultāti varētu turpināties arī nākotnē. VAIRĀKUMS DARBA VIETU JOPROJĀM EKSISTĒJA REVĪZIJAS LAIKĀ 48. Revīzijas laikā eksistēja 94 % radīto vai saglabāto darba vietu. Trešajā daļā projektu, kuri uztur šīs darba vietas, darbības izmaksas sedz no dalībvalstu tāda vai citāda veida publiskām subsīdijām. 9. fotoattēls. Piejūras kūrortpilsētas galvenā ceļa uzlabošana (Francija) +++++ TIFF +++++ © Eiropas Savienība Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2009. gada decembris. GANDRĪZ VISI PROJEKTI TURPINĀJA DARBĪBU, TAČU NE VIENMĒR AR PEĻŅU 49. Projektu radītā tūrisma kapacitāte 93 % gadījumu palika tādā pašā līmenī pēc projekta beigām, un tikai 6 % tā pieauga. 50. Pēc projekta beigām tūrisma aktivitāte bija stabila vai pieauga 94 % gadījumu (3. attēls). 51. Revīzijas laikā 98 % pabeigto projektu vēl arvien darbojās [13], taču ne visi deva darbības izmaksu segšanai pietiekamus ieņēmumus. Kopumā 25 % projektu, kas pabeigti vismaz pirms diviem gadiem, bija ienesīgi (tādi bija 61 % privātu projektu un 14 % publisku projektu). Vairākums (60 %) publisko projektu pēc savas būtības nav paredzēti peļņas gūšanai. Publiskie projektu iniciatori, parasti vietējās pašvaldības, uzņemas segt darbības izmaksas, lai vietējie iedzīvotāji varētu izmantot projekta sniegtos labumus (piemēram, peldbaseina apmeklējumu bez maksas skolēniem, kāda vēstures pieminekļa saglabāšanu u. c.). Ir arī citi šāda veida projekti, kuru mērķis nekad nav bijis ienākumu gūšana, piemēram, sabiedriskas vietas (ielas vai ceļa) atjaunošana. 3. ATTĒLS VAI SAGLABĀJĀS PROJEKTU IZRAISĪTAIS TŪRISMA PIEAUGUMS? +++++ TIFF +++++ 52. Publisko un privāto projektu iniciatoru atšķirīgo attieksmi pret ienesīgumu atspoguļo atbildes uz aptaujas jautājumiem par gaidāmo peļņu tuvāko divu triju gadu laikā. 4. attēlā ir redzams, ka jautājums par ienesīgumu nākotnē joprojām neattiecas uz 60 % no visiem aptaujā iekļautajiem publiskajiem projektiem, turpretī 79 % privāto iniciatoru cer, ka projekts nesīs peļņu tuvākajos gados. 53. Kopumā 24 % darba vietu radīja vai saglabāja projektos, kuri nebija paredzēti peļņas gūšanai. 4. ATTĒLS PROJEKTU IENESĪGUMS NĀKOTNĒ +++++ TIFF +++++ 10. fotoattēls. Projekts, kurā atjaunoja baznīcas ārējās sienas un jumtu (Francija) +++++ TIFF +++++ © Eiropas Savienība Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2009. gada novembris. VAI DOTĀCIJAS IETEKMĒJA PROJEKTU SĀKŠANU VAI IZSTRĀDI? 54. Palāta vēlējās noskaidrot, vai publiskais atbalsts un konkrēti ERAF finansējums bija izšķirošs faktors, kas ietekmēja projekta izstrādi vai lēmuma pieņemšanu par projekta sākšanu. Palāta vēlējās uzzināt arī, kā projektu iniciatori uztvēra pašu ERAF atbalsta saņemšanas procesu. NE VISIEM PROJEKTU INICIATORIEM BIJA NEPIECIEŠAMS PUBLISKA FINANSĒJUMA ATBALSTS 55. No aptaujātajiem projektu iniciatoriem 53 iniciatori (26 %; 34 publiski projekti un 19 privāti projekti) paziņoja, ka viņi būtu sākuši projektu arī tad, ja nebūtu saņēmuši dotāciju: a) 12 iniciatori (6 %, visi publiski projekti) atbildēja, ka projekts būtu īstenots tieši tāpat, t. i., dotācija neiespaidoja ne projekta apjomu, ne saturu, ne arī iespēju radīt jaunas darba vietas. Četri no minētajiem projektiem jau bija iesākti, kad iniciators atklāja iespēju saņemt ERAF subsīdiju; b) 41 iniciators (20 %) tomēr atzina, ka projekts būtu īstenots citādi. 30 gadījumos tika mainīts apjoms vai saturs (12 privāti un 18 publiski projekti), savukārt subsīdijas ietekmēja darba vietas vai vidi 17 privātos un trīs publiskos projektos. 56. Publiskās dotācijas daļa projekta kopējās izmaksās ietekmēja iniciatoru atbildes: jo mazāks bija publiskais finansējums, jo nenozīmīgāka bija atbalsta loma projekta īstenošanā (5. attēls). 57. Atkarībā no nozares, kurā īstenoja projektu, atsauksmes ir atšķirīgas, proti, 52 % iniciatoru, kuru projekti attiecās uz izmitināšanu un ēdināšanu, pauda, ka viņi tos būtu īstenojuši arī bez publiskas dotācijas. Tādu pašu atbildi sniedza 20 % respondentu, kas bija iesaistīti muzeju un vēstures pieminekļu vai infrastruktūras un labiekārtošanas projektos, turpretī tikai 10 % iniciatoru, kas nodarbojās ar atpūtas un izklaides centru projektiem, uzskatīja tāpat. 5. ATTĒLS KORELĀCIJA STARP VĒRTĒJUMU PAR PUBLISKĀ FINANSĒJUMA NODERĪGUMU UN DOTĀCIJAS LIELUMU +++++ TIFF +++++ ERAF DOTĀCIJU UZTVER KĀ ATZINĪBAS APLIECINĀJUMU, TAČU TĀ PALIELINA ADMINISTRATĪVO SLOGU 58. Lielākais vairākums iniciatoru ERAF piešķirto dotāciju uztvēra kā atzinību par viņu projektu kvalitāti (92 %) un tā nozīmi sabiedrībai (90 %). Tomēr 42 % iniciatoru arī atzina, ka ERAF dotācija ievērojami palielina administratīvo slogu. Šādi uzskati ir vairāk izplatīti privāto (56 %) nekā publisko (37 %) projektu iniciatoru vidū. Iniciatoru attieksme pret administratīvo slogu ir atkarīga arī no ERAF dotācijas īpatsvara projekta kopējās izmaksās, respektīvi, jo mazāka ir ERAF dotācija salīdzinot ar kopējām izmaksām, jo asāk jūtams administratīvais slogs. 11. fotoattēls. Atjaunota 13. gadsimta pils, kas pieejama apskatei (Francija) +++++ TIFF +++++ © Eiropas Savienība Avots: Eiropas Revīzijas palāta, 2009. gada decembris. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI PLĀNOTO REZULTĀTU SASNIEGŠANA 59. Visi projekti sasniedza tādus vai citādus pozitīvus rezultātus, un vairākumam bija sekmīgs koprezultāts vairākās jomās. 74 % projektu radīja tūrisma pieaugumu, 73 % palielināja tūrisma kapacitāti, bet 58 % projektu radīja vai saglabāja 2520 darba vietas, no tām 23,5 % bija nodarbinātas sievietes. 44 % projektu sasniedza rezultātus visās trīs kategorijās. 8 % paraugam atlasīto projektu nebija rezultātu minētajās jomās, taču tie labvēlīgi ietekmēja vietējo tautsaimniecību vai palīdzēja saglabāt reģionālos kultūras, vēstures, mākslas vai vides mantojuma pieminekļus (sk. 19. un 32. punktu). 60. Tikai 58 % atlasīto projektu bija formulēti mērķi. Projektos, kuriem bija izvirzīti mērķi, tos sasniedza 75 % apmērā attiecībā uz darba vietu radīšanu vai saglabāšanu un 93 % apmērā attiecībā uz tūrisma kapacitātes palielināšanu. 9 % no pārbaudītajiem projektiem netika gūti nekādi rezultāti attiecībā uz darba vietām, lai gan tādi mērķi tika izvirzīti. Savukārt 14 % projektu palielināja tūrisma kapacitāti un 14 % — radīja jaunas darba vietas, lai gan šādi mērķi nebija izvirzīti (sk. 34. punktu). 61. No paraugam atlasītajiem projektiem 42 % nebija definēti mērķi attiecībā uz lietderību. Ja mērķi bija noteikti, daudzos gadījumos uzdevumi un rādītāji nebija formulēti, un katrs apmeklētais projekts bija atšķirīgs. Lielākajā daļā atlasīto projektu rezultātus neuzraudzīja. Tikai pavisam nedaudzos atlasītajos projektos vadošās iestādes piesaistīja dotāciju maksājumus rezultātiem. Tā kā nebija sistemātiski formulēti ne projektu mērķi, ne definēti uzdevumi un rādītāji un tā kā nenotika uzraudzība un rezultātu vērtēšana, ir grūti noteikt projektu faktisko lietderību vai to, cik liela bijusi Eiropas pievienotā vērtība (sk. 34. un 38.−46. punktu). 1. IETEIKUMS Vadošajām iestādēm ir jānodrošina piemērotu mērķu, uzdevumu un rādītāju noteikšana dotāciju pieteikumu iesniegšanas un lēmuma pieņemšanas posmā, lai varētu atlasīt projektus, kuri varētu būt visproduktīvākie, un novērtēt to rezultātus. Komisijai jāveicina šī prakse. PROJEKTU REZULTĀTU ILGTSPĒJA 62. Tā kā lielākā daļa no darba vietām, ko radīja pabeigtie projekti, vēl arvien eksistēja revīzijas laikā un tā kā šo projektu sekmētā darbība un kapacitāte bija stabila vai nedaudz palielinājās, ir ticams, ka koprezultāti būs noturīgi īsā vai vidējā termiņā. Tomēr, tā kā tikai 25 % projektu atzina par finansiāli dzīvotspējīgiem, šī noturība ir atkarīga no publiskā finansējuma turpināšanas nemainīgā apjomā darbības izdevumu segšanai arī nākotnē. DOTĀCIJU IETEKME 63. Saskaņā ar projekta iniciatoru sacīto, publiskā finansējuma saņemšana deva iespēju sākt 74 % projektu. 20 % aptaujāto apgalvoja, ka projekti būtu turpinājušies arī bez dotācijas, taču citādi. Jo mazāks bija atbalsta īpatsvars, jo mazāk tas ietekmēja projektu. 6 % projektu iniciatoru uzskatīja, ka projektus uzsāktu arī bez dotācijas saņemšanas (sk. 55.–57. punktu). 64. Lai gan 92 % projekta iniciatoru ERAF dotāciju uztvēra kā atzinību par viņu projekta kvalitāti, 42 % no viņiem pauda, ka subsīdiju piešķiršanas process ievērojami palielināja administratīvo slogu. Turklāt, jo zemāks atbalsta īpatsvars, jo biežāk ERAF atbalstu uzskatīja par administratīvu apgrūtinājumu (sk. 58. punktu). 2. IETEIKUMS Vadošajām iestādēm ir jānodrošina, lai projektu atlases kritērijos iekļautu analīzi par to, vai projekta īstenošanai šāds finansējums patiesi nepieciešams. Jāņem vērā arī dotācijas potenciālā ietekme uz projekta izstrādi, kā arī projekta vispārējā ietekme uz ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību. Komisijai jāveicina šāda prakse. 3. IETEIKUMS Komisijai ir jānovērtē atbalsts šajā jomā, konkrēti, cik lielā mērā tas izmaksu ziņā efektīvi palīdz dalībvalstīm sekmēt ekonomisko izaugsmi un vai šajā aspektā atbalstu varētu virzīt vēl mērķtiecīgāk. Šo ziņojumu 2011. gada 4. maija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas II apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Morten LEVYSOHN. Revīzijas palātas vārdā +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Komisijas 1998. gada 9. decembra Lēmums 1999/35/EK par kārtību, kādā īstenojama Padomes Direktīva 95/57/EK par statistikas datu vākšanu tūrisma nozarē (OV L 9, 15.1.1999., 23. lpp.). [2] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes", COM(2010) 352 galīgā redakcija, 30.6.2010. [3] LESD 6. panta d) apakšpunkts un 195. pants (OV C 83, 30.3.2010., 1. un 47. lpp.). [4] LESD 195. pants. [5] "Ilgtspējīgs tūrisms kā teritoriālās kohēzijas faktors Eiropā", Reģionu komiteja, 2006. gada marts, 9. lpp. [6] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes", COM(2010) 352 galīgā redakcija, 30.6.2010. [7] Padomes 1999. gada 21. jūnija Regula (EK) Nr. 1260/1999, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par struktūrfondiem, 5. apsvērums (OV L 161, 26.6.1999., 1. lpp.). [8] Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 12. jūlija Regulas (EK) Nr. 1783/1999 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu 2. pants (OV L 213, 13.8.1999., 1. lpp.). [9] Līdz 2009. gada jūnijam. [10] 2. mērķis ir paredzēts ekonomiskai un sociālai pārveidei apvidos ar strukturālām grūtībām. [11] 1. mērķis ir paredzēts, lai sekmētu attīstību un strukturālos pielāgojumus reģionos, kuru attīstība atpaliek. [9999] Šajā ailē ir procentos izteikts dažāda veida projektu īpatsvars atlasītajā paraugā (šie skaitļi reprezentatīvi atspoguļo arī ERAF izdevumus katram darbības veidam visā datu kopā). [12] Sk. Komisijas paziņojumu "ES budžeta pārskatīšana", COM(2010) 700, 19.10.2010., un īpaši tā 5. lpp.: "Lai gan politiska projekta pievienoto vērtību nevar reducēt līdz bilancei, tā ir vēl viena svarīga pārbaude, lai attaisnotu tēriņus ES līmenī, – vai tēriņi ES līmenī nozīmē labāku rīcību pilsoņu labā nekā tēriņi valstu līmenī. Eiropas dimensija var palielināt dalībvalstu finanšu efektivitāti un palīdzēt samazināt kopējos izdevumus, apvienojot kopējus pakalpojumus un resursus, lai iegūtu apjomradītus ietaupījumus. Rezultātā ES budžets būtu jāizmanto, lai finansētu ES sabiedrisko labumu, pasākumus, ko dalībvalstis un reģioni nevar finansēt paši, vai kad tas var dot labākus rezultātus." [13] Vienu projektu pilnībā slēdza tehnisku problēmu dēļ divus gadus pēc darbības sākuma, bet trīs citus slēdza uz laiku, un to darbība atsāksies, kad būs pabeigti papildu darbi. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS ERAF FINANSĒJUMS, KO DALĪBVALSTIS PIEŠĶĪRUŠAS MATERIĀLAJIEM IEGULDĪJUMIEM TŪRISMĀ. 2000.–2006. GADA PROGRAMMU POSMS Dalībvalstis | Darbības programmu skaits, tostarp tūrisma projekti katrā dalībvalstī | ERAF finansējums, kas piešķirts tūrismam (tūkst. EUR) | Itālija | 21 | 1448519 | Vācija | 17 | 649206 | Francija | 23 | 467106 | Spānija | 20 | 427888 | Grieķija | 15 | 384360 | Apvienotā Karaliste | 12 | 220892 | Austrija | 8 | 159228 | Portugāle | 6 | 150326 | Beļģija | 7 | 100252 | Polija | 1 | 95663 | Nīderlande | 6 | 82947 | Lietuva | 1 | 81999 | Ungārija | 1 | 74018 | Čehijas Republika | 2 | 68274 | ES pārrobežu sadarbība | 23 | 64513 | ES reģionu sadarbība | 22 | 50904 | Īrija | 2 | 29934 | Somija | 5 | 20206 | Igaunija | 1 | 16247 | Slovēnija | 2 | 13803 | Latvija | 1 | 9256 | Malta | 1 | 4301 | Kipra | 1 | 3229 | Kopā | 198 | 4623071 | -------------------------------------------------- II PIELIKUMS APTAUJĀ IEKĻAUTO UN UZ VIETAS APMEKLĒTO PROJEKTU SKAITS 9 dalībvalstis | 26 darbības programmas | Projektu skaits | Iekļauti aptaujā | Apmeklēti | Itālija | 1999IT161PO011 Sicilia | 26 | | 1999IT161PO007 Campania | 14 | 6 | 1999IT161PO010 Sardinia | 7 | 6 | 2000IT162DO007 Piemonte | 7 | | 2000IT162DO001 Toscana | 7 | | Vācija | 2000DE162DO010 Niedersachsen | 7 | 5 | 1999DE161PO004 Mecklenburg-Vorpommern | 7 | | 1999DE161PO005 Brandengurg | 7 | | 1999DE161PO003 Sachsen-Anhalt | 7 | 6 | 2000DE162DO005 Hessen | 6 | | Spānija | 2000ES161PO007 Castilla y León | 8 | 8 | 2000ES161PO010 Extremadura | 8 | 7 | 2000ES161PO009 Comunidad Valenciana | 8 | 1 | 2000ES161PO016 Vietējā attīstība | 3 | | Francija | 2000FR162DO020 Rhône-Alpes | 7 | 7 | 2000FR162DO006 Poitou-Charentes | 6 | | 2000FR162DO014 Bretagne | 9 | 6 | Grieķija | 2000GR161PO016 Konkurētspēja | 7 | | 2000GR161PO014 Vidusmaķedonija | 7 | | 2000GR161PO005 Kontinentālā Grieķija | 7 | | Portugāle | 1999PT161PO016 Madeira | 6 | | 1999PT161PO012 Algarve | 6 | | Apvienotā Karaliste | 1999GB161DO004 Rietumvelsa un ielejas | 7 | | 2000GB162DO008 Dienvidaustrumu Anglija | 9 | | Beļģija | 2000BE162DO008 Meuse-Vesdre | 6 | | Lietuva | 2003LT161DO001 Lietuva | 7 | | | Kopā | 206 | 52 | --------------------------------------------------