·Garden house © C. Pavlou

·Garden house © C. Pavlou

Eiropas Komisija paļausies uz Eiropas Parlamenta, Padomes, Reģionu komitejas un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas sadarbību, lai veicinātu izpratni, sekmētu debates to vēlēšanu apgabalos, iesaistītu iedzīvotājus un privātā sektora dalībniekus un dalītos ar pieejamajiem resursiem Jaunā Eiropas “Bauhaus” atbalstīšanai.

— sagatavos pasākumu “mācīšanās no līdzbiedriem”, lai palīdzētu vietējām iestādēm integrēt un īstenot kvalitātes principus būvētajā vidē, kas izstrādāti Davosas procesā un ko sagatavojusi dalībvalstu ekspertu grupa, kura izveidota saskaņā ar jauno Eiropas darba kārtību kultūrai ,

Kopā ar izglītības, apmācības un jaunatnes organizācijām kultūras un radošās nozares un sektori ir jauni gudras, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes un nodarbinātības avoti. To ieguldījumu inovācijā arvien vairāk virza ar tehnoloģijām nesaistīti faktori, piemēram, radošums, dizains un jauni organizatoriskie procesi vai darījumdarbības modeļi un sadarbība. Tāpēc ES jaunatnes un izglītības politikā, tostarp augstākās izglītības un atbalsta sistēmā, galvenais uzsvars tiek likts uz ilgtspēju, ļaujot radīt daudzas sinerģijas ar Jaunā Eiropas “Bauhaus” iniciatīvu.

Ciešā sadarbībā ar Klimatizglītības koalīciju(*) Komisija izsludinās izglītības un zināšanu apguves vietām (sākot no publiskajām bibliotēkām līdz skolām un universitātēm) uzaicinājumu paust ieinteresētību par to Jaunā Eiropas “Bauhaus” projektu izstrādi. Komisija šos projektus saskaņos un nodrošinās to publicitāti. Speciāla Jaunā Eiropas “Bauhaus” balva 2023. gadā ļaus īpaši izcelties labākajiem projektiem. (* https://education-for-climate.ec.europa.eu/_en )

— no 2021. gada ierosinās tēmas un prioritātes, kas veicinās Jaunā Eiropas “Bauhaus” iniciatīvas īstenošanu “Digitālās Eiropas” darba programmās,

— piesaistīs Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūta (EIT) un Eiropas Inovāciju padomes (EIP) spējas, lai izsludinātu pirmo kopumu ar koordinētiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus par to, kā risināt galvenās inovācijas problēmas, kuras radīsies saistībā ar pārveides projektiem vietējā līmenī,

— izstrādās pašnovērtējuma rīku, lai novērtētu, ciktāl projekts ir ilgtspējīgs, iekļaujošs un estētisks, un palīdzētu noteikt, kur ir iespējami uzlabojumi. Tas nozīmē, ka tiks sakopoti visi attiecīgajās jomās pastāvošie standarti, noteikumi un norādījumi. Turklāt Komisija izstrādās digitālus e-mācību un novērtēšanas rīkus, kas palīdzēs izmantot “Level(s)” satvaru, kas veicina to, lai attiecībā uz ēku vidisko sniegumu tiktu veikts dzīves cikla un visa dzīves cikla oglekļa novērtējums,

Transformācija Jaunā Eiropas “Bauhaus” garā ir atkarīga no industriālajām ekosistēmām — sākot no būvniecības līdz dzīvesstila un radošajām nozarēm, no materiāliem līdz darījumdarbības modeļiem, no digitalizācijas līdz lauksaimniecībai —, lai nodrošinātu apstākļiem pielāgotus un cenas ziņā pieejamus risinājumus. Kā ir apliecinājis izstrādes posms, būtiska loma ir inovācijai. Tā nav tikai inovācija jaunu tehnoloģiju ziņā — tā var būt arī jaunu un tradicionālu tehnisko paņēmienu apvienojums vai vietējās amatniecības un zināšanu pielāgošana jaunai situācijai.

— ieviest Jauno Eiropas “Bauhaus” savās sociālekonomiskās un teritoriālās attīstības stratēģijās un gādāt, ka to 2021.–2027. gada kohēzijas politikas īstenošana atspoguļo apņēmību atbalstīt Jauno Eiropas “Bauhaus” un tā principus iekļaut kā partnerības nolīgumos un relevantajās darbības programmās,

— izveidos Jaunā Eiropas “Bauhaus” izcilības zīmogu, ar ko izcels ļoti kvalitatīvus projektus, kurus budžeta ierobežojumu dēļ nav bijis iespējams finansēt no ES programmām. Izcilības zīmogu var uzskatīt par pirmo soli ceļā uz Jaunā Eiropas “Bauhaus” zīmolu. Jaunā Eiropas “Bauhaus” kopienā tiks integrēti atlasīti projekti, kas tiks popularizēti citiem potenciālajiem finansētājiem.

— ieviesīs speciālu pilsētattīstības finanšu instrumentu, ar ko piesaistīs ES un privātās investīcijas, lai atbalstītu Jaunā Eiropas “Bauhaus” projektus dalībvalstīs. Papildus projektu finansēšanai no tā tiks piešķirts atbalsts apmācībai un projektu īstenošanai,

— lai atlasītu inovatīvus izmēģinājuma projektus, kas simbolizē Jaunā Eiropas “Bauhaus” vērtības, no 2021. gada septembra izsludinās uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, tostarp speciālus programmas “Apvārsnis Eiropa” uzaicinājumus attiecībā uz t. s : bākuguns” demonstrējumprojektiem un sociālu, cenas ziņā pieejamu un ilgtspējīgu dzīvojamo rajonu demonstrējumprojektiem. 2022. gadā vēl citi Jaunā Eiropas "Bauhaus” demonstrējumprojekti saņems atbalstu no kohēzijas politikas Eiropas pilsētiniciatīvas. Pēc 2022. gada šo pieeju īstenos, pateicoties sinerģijai ar darbībām, kas sāktas saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis Eiropa” uzdevumiem,

Pārmaiņām jāizpaužas konkrētā vietā, un šīm vietām jābūt pēc iespējas kuplākā skaitā — mājokļos, apkaimēs, pilsētās, laukos, fiziskās un virtuālās telpās. Lai sekmīgi izvērstu jauno Eiropas “Bauhaus”, būs vērīgi un sadarbīgi jāmācās no inovatīviem un priekšzīmīgiem projektiem. Ja šādi “izmēģinājuma demonstrējumprojekti” izpelnās ievērību, tas motivē iesaistīties un darīt ko līdzīgu. Tajā pašā laikā iniciatīva bieži vien nāk no vietējiem dalībniekiem, tāpēc būs vajadzīgs atbalsts nelieliem projektiem.

Pirmais festivāls notiks Briselē, un to organizēs un finansēs Eiropas Komisija. Balstoties uz pirmajā gadā gūto pieredzi, Komisija izvērtēs, vai no 2023. gada tam nevajadzētu kļūt par ikgadēju pasākumu, kas ideālā variantā notiktu gan ES, gan aiz tās robežām.

·forums, kur noritēs debates par to, kā strukturēt projektu. Tā būs domātāju, politikas veidotāju un praktiķu diskusija par visdažādākajiem tematiem, sākot ar zinātni un tehnoloģijām un beidzot ar kultūru un izglītību, sākot ar reģionālo un lokālo attīstību un beidzot ar starptautisku perspektīvus;

·Inovatīvā finansēšana. Vai kolektīvo finansēšanu var lietderīgi apvienot ar publisko finansēšanu, lai palīdzētu vietējām iniciatīvām un uzlabotu projektu atlasi? Ar kādu pieeju varētu vislabāk piesaistīt privāto finansējumu, tostarp no filantropiem, lai atbalstītu Jaunā Eiropas “Bauhaus” projektus? Kā stimulēt investorus dažādās nozarēs, piemēram, nekustamā īpašuma, tūrisma infrastruktūras un citās nozarēs, pieņemt Jaunā Eiropas “Bauhaus” ieceri? Kā sociālā ekonomika var atbalstīt Jauno Eiropas “Bauhaus”?

Sākot ar augsta līmeņa apaļā galda dalībniekiem un oficiālajiem partneriem, laboratorija veidos kopienu un aptvers konkrētus projektus, ko iedvesmojis Jaunais Eiropas “Bauhaus”, neatkarīgi no tā, vai tie tiek atbalstīti no ES fondiem vai citām iniciatīvām, un tā palīdzēs iedibināt sakarus par labu savstarpējam atbalstam un pieredzes apmaiņai. Tā iedibinās sakarus arī ar kopienām, kas jau tagad strādā pie šiem jautājumiem, un tieksies rast sasaisti ar rīcībpolitikas, rūpniecības un sabiedrības pārstāvjiem, lai novērstu izolētību un eksperimentētu ar sadarbības iespējām.

Šis satvars vispirms ir vērsts uz to, lai panāktu vairāk ar rīcībpolitikas un finansēšanas instrumentiem, kas mums jau ir. Būtu jāpastiprina sinerģija starp esošajām un plānotajām ES rīcībpolitikām vai programmām, lai tās varētu atbalstīt jaunā Eiropas “Bauhaus” mērķus. Tās visas var dot savu artavu kultūras projektā, kas ienes ilgtspēju, iekļautību un estētiku cilvēku dzīves vietā un dzīves veidā.

Turklāt visām relevantajās disciplīnās ir lielāka ievērība jāvelta atgūtiem un atjaunīgiem materiāliem, kuriem jākļūst par daļu no dizaina paradigmas. Būtu jāuzlabo ilgtspējīgi ražotu un iegūtu dabisku būvmateriālu, piemēram, koka, bambusa, salmu, korķa vai akmens, izmantošana. Jaunām ražošanas tehnoloģijām būtu jāpalīdz samazināt tērauda vai cementa oglekļa pēdu, reciklēt tekstilizstrādājumus, kas citādi tiktu izmesti atkritumos, un paātrināt energoietilpīgu nozaru zaļo pārkārtošanos.

Respondenti kopizstrādes posmā skaidri norādīja uz acīmredzamu vajadzību pēc lielāka apritīguma, lai risinātu resursu un atkritumu ilgtspējīgas izmantošanas problēmas, tostarp novecojušu ēku vai infrastruktūras izmantošanas problēmas. Atbilstīgi aprites ekonomikas domāšanas veidam šo problēmu risināšana skar visu industriālo ekosistēmu no ražošanas līdz piegādei un patēriņam.

Jaunā Eiropas “Bauhaus” mērķis ir neaprobežoties tikai ar lielo pilsētu centriem, bet aptvert visdažādākās vietas, tostarp mazus ciematus, lauku apvidus, sarūkošas pilsētas, degradētus pilsētu rajonus un deindustrializētas teritorijas. Lai to panāktu, ir vajadzīga tādā teritoriālā attīstība, kas nepieļauj sociālo grupu telpisko nošķirtību, lai radītu kopības sajūtu. Būtu jāsavieno dažādās pilsētas, ciemata vai apkaimes daļas. Būtu jārisina problēmas, ko rada trūkstošie savienojumi starp lauku un pilsētu apvidiem. Kā to parādīja Covid-19 pandēmija, digitāli sakari starp cilvēkiem ir būtisks faktors, kas paver iespējas neatkarīgai dzīvei, piekļuvei informācijai vai kultūras pasākumu apmeklējumiem.

Pievilcīgiem un ilgtspējīgiem risinājumiem jābūt pieejamiem visiem, arī cenas ziņā. Būtu pienācīgi jāņem vērā to grupu īpašā situācija, kuras ir vairāk pakļautas atstumtības, nabadzības vai bezpajumtniecības riskam. Piemēram, ES gadā ir nepieciešams renovēt 800 000 sociālo mājokļu vienību (5 % no sociālo mājokļu kopējā fonda), un katru gadu ir vajadzīgi 450 000 jaunu sociālo mājokļu. Neizdevīgā stāvoklī esošās grupas ir pakļautas lielākam enerģētiskās nabadzības riskam un gaisa piesārņojumam, un arī sabiedriskais transports tām ir mazāk pieejams.

Ir jāpāriet no cilvēkcentrētas perspektīvas uz dzīvescentrētu perspektīvu, iedvesmojoties un mācoties no dabas. Risinājumi ir visdažādākie: no pilsētu zaļināšanas un ilgtspējīgi iegūtu dabisko materiālu izmantošanas līdz inovatīviem risinājumiem, kas kuru pamatā ir dabā atrodamo elementu “atdarināšana” ; no rūpēm par augsni līdz atkritumu atkalizmantošanai vai reciklēšanai; no pilsētu zaļo koridoru izveides par labu aktīvai mobilitātei līdz transporta infrastruktūras pārdomāšanai.

Klimatrīcība vairs netiek uzskatīta par abstraktu cīņu, bet gan par mūsu ikdienas dzīves neatņemamu sastāvdaļu, kas var uzlabot gaisa, ūdens un augsnes kvalitāti un vispārējos dzīves apstākļus. Šī pieredze aktualizējās pandēmijas laikā, kad mūsu dzīves telpas kļuva ierobežotas un cilvēki no jauna iepazina savas pilsētas, ciematus, zaļās zonas. Pandēmijas laikā sevišķi skaidri atklājās, ka dabas aizsardzība ir nesaraujami saistīta ar mūsu visu fizisko un garīgo veselību.

To, ka cilvēki izjūt vajadzību atjaunot saikni ar dabu, tostarp lai uzlabotu veselību un labklājību, apstiprina pētījumi — lielākas iespējas uzturēties publiskajās zaļajās zonās nozīmē labākus iedzīvotāju veselības rādītājus un mazāku ar ienākumiem saistīto nevienlīdzību veselības jomā . Dabā balstīti risinājumi pilsētās var palīdzēt mazināt plūdus un citus ekstrēmus laikapstākļus, vienlaikus padarot būvēto vidi pievilcīgāku.

Eiropas Komisija aktīvi popularizē līdzdalīgu pieeju, par ko liecina arī pašlaik notiekošā konference par Eiropas nākotni, kuras uzdevums ir padziļināt un uzturēt saikni ar iedzīvotājiem. Komisija arī turpmāk uzklausīs vietējos cilvēkus un kopīgiem spēkiem noskaidrot, kā politika, finansējums un citi instrumenti patiešām nes gaidītās pārmaiņas. Tas galvenokārt notiks JEB laboratorijā. Līdzdalīga pieeja nozīmē, ka iesaistās pilsoniskā sabiedrība un visu vecumu ļaudis no visām sabiedrības grupām, tostarp sievietes (kuras ir nepietiekami pārstāvētas konkrētās galvenajās nozarēs) un neizdevīgā stāvoklī esošas grupas. Šāds uzsvars uz iekļaušanu vajadzīgs tāpēc, lai nevienu neatstātu novārtā, un apliecina, ka visradošākie risinājumi rodas kolektīvā domāšanā. Jauniem risinājumiem ir jānovērš ikdienas problēmas un jāuzlabo ikviena dzīves kvalitāte.

Jaunā Eiropas “Bauhaus” īstenošana nozīmē, ka tiek aptvertas vietējās teritorijas un izmantota vietējiem apstākļiem pielāgota pieeja. Nelieli sekmīgi projekti liecina, ka transformatīvas iniciatīvas neatkarīgi to lieluma var īstenot ikviens un jebkur. Jaunais Eiropas “Bauhaus” pētīs veidus, kā atbalstīt nelielas iniciatīvas, ko īsteno atsevišķi cilvēki, apkaimes un vietējās kopienas.

Jaunais Eiropas “Bauhaus” atbalsta daudzlīmeņu — no globālas līdz lokālai — pieeju pārveidei. Klimata pārmaiņas un zaļā pārkārtošanās rada globālas problēmas, kuras prasa globālus risinājumus. Tajā pašā laikā tieši lokālais, vietējais līmenis ir tas, kur pārmaiņas notiek un kalpo cilvēkiem. Tāpēc Jaunais Eiropas “Bauhaus” aptver visdažādākos pārvaldes līmeņus, sākot ar visu pasauli un beidzot ar apkaimēm, ciematiem un pilsētām.

3.2.1.Daudzlīmeņu pieeja — no globālā uz lokālo

·ilgtspēja, sākot no klimata mērķiem līdz apritīgumam, nulles piesārņojumam un bioloģiskajai daudzveidībai,

Tāpat kā pirms simts gadiem viens no galvenajiem jautājumiem ir inovatīvi materiāli. Tolaik risinājums bija cements un tērauds, tagad mums jāizpēta ilgtspējīgi, vairāk dabā balstīti materiāli un jārod risinājumi, kā visus šos materiālus saražot ar mazām oglekļa emisijām. Tas attiecas gan uz būvniecību, gan modi, dizainu, mēbelēm, transportu un enerģiju. Vērtību trīsstūris

Lielākā daļa darbību notika ES valstīs, taču pieaug arī interese no citām pasaules daļām — gan tuvajām kaimiņvalstīm, gan Dienvidamerikas un Ziemeļamerikas. Lai uzsvērtu projekta globālo dimensiju, Komisija aicināja viedokli paust arī aizrobežu dalībniekus.

Kopizstrādes process balstījās uz interesentiem, organizācijām, politiskām iestādēm un uzņēmumiem, kas organizēja pasākumus, apspriedes un darbseminārus. Oficiālie Jaunā Eiropas “Bauhaus” partneri arī ir palīdzējuši izplatīt vēstījumus un organizēt pasākumus. Astoņpadsmit domātāji un praktiķi izveidoja Jaunā Eiropas “Bauhaus” augsta līmeņa apaļo galdu, kas darbojas kā iniciatīvas apspriežu forums un regulāri dod savu ieguldījumu. Pirmā konference par Jauno Eiropas “Bauhaus”, kas notika 2021. gada aprīlī, bija šīs globālās apspriedes kulminācija, kurā piedalījās aptuveni 8000 tiešsaistes dalībnieku no visas pasaules, kas vēlreiz apliecināja, ka kustībai jāuzrunā ļaudis visā pasaulē.

Šā līdzdalīgā projekta sākumā — kopizstrādes posmā — Komisija uzrunāja pilsonisko sabiedrību un ieinteresētās personas. Pēc tam, kad 2020. gada septembrī par projektu paziņoja priekšsēdētāja Urzula fon der Leiena, šajā kopizstrādes posmā ikviens tika aicināts atklāti paust, kādam vajadzētu būt Jaunajam Eiropas “Bauhaus”, informēt, kādas problēmas tam vajadzētu risināt, un dalīties ar savām idejām un zināšanām par to, kā to paveikt. Jaunā Eiropas “Bauhaus” koncepcijas pamatā ir šajā posmā saņemtā daudzveidīgā informācija.

Lai sasniegtu Jaunā Eiropas “Bauhaus” mērķus, Komisija turpinās veidot ieinteresēto personu un organizāciju kustību. Īstenošanas vajadzībām Komisija apvieno relevantās ES iniciatīvas un nāk klajā ar jaunām darbībām un finansēšanas iespējām, kuru kopsavilkums ir sniegts šā paziņojuma 5. nodaļā. To vidū ir, piemēram,

Tas ir iespējams tikai tad, ja cilvēki no dažādām vidēm un jomām domā un strādā līdzdalīgi un ciešā kopībā. Tāpēc Komisija sāka šo projektu ar sešu mēnešu kopizstrādes posmu, kurā ikviens var nākt klajā ar idejām, redzējumiem, piemēriem un uzdevumiem Jaunajam Eiropas “Bauhaus”.

Jaunais Eiropas “Bauhaus” (JEB) ir cerību un perspektīvu projekts. Ar to Eiropas zaļajam kursam tiek piešķirta kultūras un radošā dimensija, kas bagātinās ilgtspējīgu inovāciju, tehnoloģiju un ekonomiku. Ieguvumus no vidiskās pārkārtošanās tas padarīs par taustāmiem sasniegumiem vietējā līmenī. Tas uzlabos mūsu ikdienas dzīvi.

3.2.1. Daudzlīmeņu pieeja — no globālā uz lokālo

3.1. No vēsturiskas kustības līdz Jaunajam Eiropas “Bauhaus”

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 15.9.2021 COM(2021) 573 final Ziņojums par līdzizstrādes posmu PIELIKUMS

dokumentam Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai Jaunais Eiropas "Bauhaus": pievilcība, ilgtspēja, kopība



Saturs ZIŅOJUMS PAR LĪDZIZSTRĀDES POSMU 1. Līdzizstrādes posma grafiks 2. Galvenie principi: 2.1. sākot ar vērtībām 2.2. Iedvesmojieties no pastāvošajiem projektiem un idejām 2.3. Kā galveno rīku izplatiet sarunas 2.4. Kopienas paplašināšana 2.4.1. Partneri 2.4.2. Augsta līmeņa apaļais galds 3. Metodika un rīki 3.1. Jaunā Eiropas “Bauhaus” vietne kā pirmais iesaistes rīks 3.1.1. Īso stāstu kolekcionārs 3.1.2. Brīvās formas kolekcionārs 3.1.3. Sarunu apkopošana 3.2. Datu analīze: vispārīga pieeja 3.2.1. Principi 3.2.2. Īstenotāji un mērogi: matrica 4. Pasākumi un secinājumi

4.1. Pasākumi 4.2. Informēšana 4.2.1. digitālā komunikācija 4.2.2. Jaunā Eiropas “Bauhaus” oficiālie partneri 4.2.3. Apkopotie stāsti 4.2.4. Ģeogrāfiskais un nozaru līdzsvars 4.3. Secinājumi 5. Jaunās asis 5.1. Atjaunot saikni ar dabu 5.2. Atgūt piederības sajūtu 5.3. Kā prioritāti izvirzīt vietas un cilvēkus, kuriem tas visvairāk nepieciešams 5.4. Nepieciešamība pēc ilgtermiņa, dzīves cikla un integrētas domāšanas rūpnieciskajā ekosistēmā 6. Idejas rīcībai 6.1. Maza mēroga pasākumiem veltītā uzmanība 6.2. Darbs vairākos mērogos vienlaikus 6.3. Darbs ar starpdisciplinaritāti integrētai pieejai 6.4. Sākt ar līdzdalības pieeju 6.5. Inovācijas, kas pārsniedz tehnoloģiju virzību 6.6. Starp pagātni un tagadni 6.7. Jauni finansējuma veidi

7. VII. Secinājumi un turpmākie pasākumi ZIŅOJUMS PAR LĪDZIZSTRĀDES POSMU Jaunā Eiropas “Bauhaus” iniciatīvai Komisija izvēlējās neparastu pieeju: tā izstrādāja “augšupēju” projektu, kura pamatā bija līdzdalība un iekļaušana. Pēc tam, kad 2020. gada septembrī Komisijas priekšsēdētāja Ursula von der Leyen uzsāka projektu, Komisija sāka darboties uzklausīšanas režīmā un deva iespēju visiem interesentiem dalīties ar idejām, piemēriem, redzējumiem un problēmjautājumiem, kas būtu jāņem vērā attiecībā uz projektu. Šajā pielikumā ir pieejams ziņojums par šo “līdzizstrādes posmu”, kas iepazīstināja ar Jaunā Eiropas “Bauhaus” jēdzienu, kurš šodien tika prezentēts Komisijas paziņojumā. Sešu mēnešu laikā Komisija ir īstenojusi plašu sadarbību ar iedzīvotājiem, speciālistiem un organizācijām un tās rezultātā apkopojusi galvenos problēmjautājumus un idejas, kas virzīs Jauno Eiropas “Bauhaus” īstermiņā un ilgtermiņā. Kopumā norisinājās vairāk nekā 200 starpnozaru sarunas, un vairāk nekā 2000 atbalstītāju tiešā veidā dalījās ar savām idejām, problēmjautājumiem un redzējumu, izmantojot Jaunā Eiropas “Bauhaus” tīmekļa vietni. Turklāt aptuveni 12 000 cilvēku sekoja līdzi iniciatīvai un izteicās par to Instagram, un vairāk nekā 8500 skatītāju tiešsaistē vēroja Jaunā Eiropas “Bauhaus” konferenci. Šajā posmā būtisks bija gan Jaunā Eiropas “Bauhaus” oficiālo partneru, gan Augsta līmeņa apaļā galda dalībnieku atbalsts, jo viņi strādāja kā pastiprinātāji, aktivizējot savus tīklus un veicinot jaunas sarunas. Šajā dokumentā ir apkopoti galvenie līdzizstrādes posma secinājumi. Tajā ir arī aprakstītas izmantotās metodes un rīki. 1.Līdzizstrādes posma grafiks ·No janvāra līdz februāra vidum: iniciatīvas oficiālā uzsākšana 2021. gada 18. janvārī, atklājot tai veltīto tīmekļa vietni. Stratēģijas izstrāde, lai aktivizētu sarunas par iniciatīvu (informācijas tīmekļsemināri, aicinājums partneriem, tīklu meklēšana). Augsta līmeņa apaļā galda dalībnieku atlase. ·No februāra vidus līdz marta vidum: iknedēļas tīmekļsemināri un darbsemināri, lai pastiprinātu organizāciju un kopienu iesaistīšanos; tiek veidots Augsta līmeņa apaļais galds. tiek atlasīta pirmā partneru partija. ·No marta vidus līdz aprīļa vidum: pienesumu pārbaudes sākums: tendenču, galveno tēmu, problēmjautājumu iegūšana no apkopotajiem datiem; Konferences par Jauno Eiropas “Bauhaus” organizēšana (22.–23. aprīlis). Augsta līmeņa apaļā galda pirmās sanāksmes; Partnerorganizāciju rīkotie pasākumi ·No aprīļa vidus līdz jūnija beigām: Pienesumu apkopošana un pārbaude. Augsta līmeņa apaļā galda sanāksmes notiek reizi divās nedēļās. Katru nedēļu tiek atlasīta jauna partneru partija. Pirmie rezultāti, kas iegūti, interpretējot pienesumus tīmekļa vietnē, tiek koplietoti, apspriesti, pārbaudīti un papildināti daudzajos partneru un citu neatkarīgu ieinteresēto pušu rīkotajos pasākumos. ·Jūnija beigas: Līdzizstrādes posma noslēgums. 2.Galvenie principi: 2.1.sākot ar vērtībām Kopš pirmsākumiem Jaunais Eiropas “Bauhaus” ir saistīts ar trim pamatvērtībām: estētiku, ilgtspējību un iekļautību, īpašu uzmanību pievēršot dzīvojamām telpām un dzīvesveidam. Mērķis padarīt Zaļo kursu par kultūras pieredzi, kuras centrā ir cilvēks un kas ir pozitīva un taustāma, ir balstīts uz šo precīzo vērtību kopumu.

Attiecībā uz trijstūri “pievilcība – ilgtspēja – kopība” līdzizstrādes posma mērķis bija atbildēt uz šādiem pamatjautājumiem. ·Ko estētikas, ilgtspējības un sociālās iekļautības jēdzieni nozīmē cilvēkiem saistībā ar dzīvesvietām un dzīvesveidu? ·Kādas ir aktuālākās problēmas, ar kurām saskaras iedzīvotāji saistībā ar savu dzīves vidi? ·Kādas konkrētas idejas varētu atbalstīt Jaunā Eiropas “Bauhaus” kustību? ·Kādai vajadzētu būt Jaunā Eiropas “Bauhaus” iniciatīvas galīgajai darbības jomai un galvenajām prioritātēm? 2.2.Iedvesmojieties no pastāvošajiem projektiem un idejām Jau tagad pastāv daudzas labas iniciatīvas saistībā ar ilgtspējības, iekļaušanas un estētikas mijiedarbību. Tas attiecas uz ilgtspējīgu arhitektūru, kā to parāda 2021. gada Pritzker balvas ieguvēji par sociālo mājokļu kvartālu pārveidi Bordo pilsētā. Tas atspoguļojas arī, piemēram, pieaugošajā kopienu dārzu skaitā, kuru veidošanā kaimiņi piedalās publiskas zaļās teritorijas pārveidošanā, vai kultūras festivālos, kuros ar mākslas palīdzību tiek veicināta izpratne par vides jautājumiem. Lai aktivizētu tos, kuri jau strādā pie Jaunā Eiropas “Bauhaus” dimensijām, novērtētu savus projektus un īstenotu savas idejas, līdzizstrādes posmā viens no uzsvariem tika likts uz esošajiem projektiem, kuri var iedvesmot šo iniciatīvu. Kopumā tīmekļa vietnē tika iesniegti aptuveni 1800 piemēru. Jaunā Eiropas “Bauhaus” balvas 2021. gadā pastiprināja šo pieeju. Tika noteiktas desmit dažādas kategorijas, lai aptvertu Jaunā Eiropas “Bauhaus” dimensiju daudzveidību: Katrā kategorijā tika piešķirta īpaša balva jaunajai paaudzei: 1.Būvniecības un projektēšanas metodes, materiāli un procesi 2.Ēkas, kas atjaunotas aprites garā 3.Risinājumi būvētas vides un dabas paralēlai attīstībai 4.Atjaunoti pilsētu un lauku apvidi 5.Produkti un dzīvesveids 6.Kultūras mantojuma saglabāšana un pārveide 7.Jaunizveidotas tikšanās vietas domu apmaiņai 8.Kultūras, mākslas un kopienu mobilizēšana 9.Modulāri, pielāgojami un mobili mājokļu risinājumi

10. Starpdisciplināri izglītības modeļi Atsaucība ir bijusi iespaidīga, jo viena mēneša laikā no visas ES tika saņemti vairāk nekā 2000 pieteikumu. Atlases procesā tika ievērota arī līdzdalība, publiski balsojot un novērtējot Jaunā Eiropas “Bauhaus” oficiālos partnerus. Laureāti tiks paziņoti 16. septembrī apbalvošanas ceremonijā Briselē. 2.3.Kā galveno rīku izplatiet sarunas Mēs visi zinām no mūsu pusdienu galdiem un biroja sanāksmēm, ka labākās idejas rodas sarunās. Tās kļūst vēl labākas, ja tiek savesti kopā cilvēki, kuriem ir atšķirīgi uzskati un kuri nāk no dažādām vidēm. Tieši tāpēc līdzizstrādes posma galvenais rīks bija sarunas dažādos līmeņos. Uzsvars tika likts uz dažādu nozaru, institucionālo dalībnieku vai pēc iespējas daudzveidīgāku grupu sadarbības meklēšanu, lai izjauktu izveidotos “silos” un sāktu jaunu savienojumu veidošanu, kuru pamatā ir sadarbība kopīgu mērķu sasniegšanai. Komisija atbalstīja šīs sarunas ar tīmekļa vietnē pieejamo instrumentu klāstu, pašai tajās piedaloties. Sarunas aptvēra vietējā līmenī organizētās gan valstu valdību, gan Eiropas mēroga iniciatīvas. Šo sarunu rezultāti tika iesniegti Komisijai. Aprīlī Komisija organizēja visaptverošas sarunas: Jaunā Eiropas “Bauhaus” konference — hibrīda pasākums, kurā piedalījās vairāk nekā 40 starptautisku runātāju un koordinatoru. Konference pulcēja vairāk nekā 8500 skatītāju no 85 valstīm. Vairākas paneļdiskusijas un astoņi darbsemināri deva iespēju izvērst auglīgus dialogus starp dalībniekiem. Darbsemināru rezultāti tika apkopoti sesiju laikā un ņemti vērā nozīmes veidošanā. 2.4.Kopienas paplašināšana Jaunais Eiropas “Bauhaus” balstās uz augošu kopienu, kura veic divas darbības, lai iedvesmotu kustību: aicinājums oficiālajiem partneriem un Augsta līmeņa apaļajam galdam. 2.4.1.Partneri Līdzizstrādes posma sākumā Komisija tīmekļa vietnē izsludināja uzaicinājumu Jaunā Eiropas “Bauhaus” oficiālajiem partneriem. Oficiālie partneri ir bezpeļņas organizācijas, kurām ir kopīgas Jaunā Eiropas “Bauhaus” vērtības un kuras ir ierosinājušas konkrētas darbības tā tālākai attīstībai un īstenošanai, piemēram, pasākumus, ziņojumus, sarunas. Sākot ar pirmo 20 partneru grupu 25. martā, līdzizstrādes posma beigās oficiālo partneru kopiena sasniedza vairāk nekā 200 dalībniekus. Aicinājums partneriem paliks aktīvs visā ieviešanas posmā, lai palīdzētu kopienai augt arī turpmāk. 2.4.2.Augsta līmeņa apaļais galds No sākotnēji gandrīz 80 ekspertu grupas, kuru Komisija apzināja, lai veidotu Augsta līmeņa apaļo galdu šai iniciatīvai, tika izvēlēti 18 locekļi, ņemot vērā viņu personīgo pieredzi un zināšanas, tādējādi aptverot Jaunā Eiropas “Bauhaus” dažādās dimensijas. Viņi nepārstāv organizācijas vai valstis. Atlases procesā īpaša uzmanība tika pievērsta ģeogrāfiskajam, nozaru un dzimumu līdzsvaram. Augsta līmeņa apaļā galda uzdevums ir kopīgot un izteikt savas idejas par galvenajām tēmām, inovatīvām idejām un problēmjautājumiem. Dalībnieki regulāri apmainījās idejām ar priekšsēdētāju un abiem vadošajiem komisāriem, un viņi kopā strādāja vairākos darbsemināros. Viņi arī darbojās kā kopienas vēstnieki, sadarbojoties ar saviem tīkliem, lai turpinātu sarunas un gūtu ieskatus savā mītnes zemē un ārpus tās. Pamatojoties uz šādu informācijas apmaiņu, Augsta līmeņa apaļā galda dalībnieki dalījās ar savu redzējumu un idejām par rīcību koncepcijas dokumentā. 3.Metodika un rīki 3.1.Jaunā Eiropas “Bauhaus” vietne kā pirmais iesaistes rīks

Ņemot vērā pandēmijas radītos ierobežojumus, sabiedrības tiešas piekļuves nodrošināšana līdzizstrādes posmam nozīmēja digitālās platformas izveidi, kurā cilvēki varētu viegli dalīties ar savām idejām un pieredzi. Kopš tās atklāšanas 2021. gada 18. janvārī tīmekļa vietne piedāvāja divus galvenos ceļus, kā iesniegt pienesumus: viens paredzēts īsu stāstu apkopošanai, otrs — pienesumiem brīvā formātā. 3.1.1.Īso stāstu kolekcionārs Šis ceļš tika izveidots, lai apkopotu īsus aprakstus (vidēji aptuveni 2000 rakstzīmes). Ar tiem bija iespējams dalīties, izmantojot trīs atsevišķus kanālus, no kuriem katrs piedāvāja risinājumus atšķirīgām dimensijām. ·Esošie piemēri un projekti: kas jau ir īstenots un attīstīts. ·Redzējumi un idejas: priekšlikumi projektiem, kuri vēl nav īstenoti. ·Problēmas: pilsoņu vēlmes un vajadzības. 3.1.2.Brīvās formas kolekcionārs Vēl viena saziņas iespēja — iesniedzot pienesumu, aizpildīt veidlapu, kurā ir četri atvērtie jautājumi, lai atbalstītu ieraksta formulējumu NEB iniciatīvā. 3.1.3.Sarunu apkopošana Visā līdzizstrādes posmā tika organizētas daudzas sarunas par Jaunā Eiropas “Bauhaus” iniciatīvu. Īpaši pirmajās nedēļās Komisija organizēja desmitiem “aktivizācijas sesijas”, lai veicinātu konkrētu tīklu līdzdalību. Lai gan pati NEB komanda cieši sekoja līdzi šīm pirmajām sanāksmēm un tās organizēja, arvien lielāks skaits savstarpēji saistītu pasākumu autonomi sāka parādīties katru nedēļu, it īpaši pēc konferences par Jauno Eiropas “Bauhaus” aprīlī. Daudzos gadījumos pasākumu organizatori tīmekļa vietnē dalījās ar sarunu rezultātiem. 3.2.Datu analīze: vispārīga pieeja 3.2.1. Principi Līdzizstrādes posms un jo īpaši darbības, kas saistītas ar pienesumu apkopošanu, tika balstītas uz vairākiem pamatprincipiem. 3.2.1.1. Pārredzamība Lai process būtu pilnībā atvērts un tiktu nodrošināta līdzdalība, tam ir jābūt viscaur pārredzamam. Šī principa ievērošana tika nodrošināta, izmantojot Jaunā Eiropas “Bauhaus” tīmekļa vietni, kurā kopā ar pamatsaitēm uz līdzdalības rīkiem ir iespējams atrast informāciju par Augsta līmeņa apaļo galdu, partneriem un kalendāru, lai sekotu līdzi galvenajiem pasākumiem, kas notiek saistībā ar šo iniciatīvu. Turklāt visi pienesumi pakāpeniski tika publiskoti i, izstrādājot vizualizācijas sistēmu. Pateicoties šim rīkam un tā izpētes funkcijām, jebkuram ieinteresētam lietotājam vai organizācijai ir iespēja pašai interpretēt un analizēt šos pienesumus. 3.2.1.2. Daudzveidība un vienlīdzīga attieksme Rakstu autoru profili ir patiesi dažādi, sākot no īsiem situāciju aprakstiem līdz gariem notikumu virkņu kopsavilkumiem un pat esejām, nostādnēm vai pētnieciskiem rakstiem. Neskatoties uz sarežģītības, formulējuma un garuma atšķirībām, bija svarīgi pārbaudīt katru pienesumu, tam piešķirot vienlīdz lielu uzmanību. 3.2.1.3.Apkopošana Vēl viens būtisks aspekts, kas vadīja skrīningu, bija iecere izvairīties no obligātas pienesumu iesniegšanas konkrētās, iepriekš noteiktās kategorijās un pēc tam turpināt ar pieeju, kas balstīta uz kvantitāti, kura būtu ierobežojusi analīzi pēc kritērija, cik daudz ierakstos tiek skatīta noteikta tēma.

Šī metode tika nepārtraukti pielāgota atkarībā no laika gaitā apkopotā satura, grupējot stāstus un idejas dažādos to tēmu un jautājumu apkopojumos, uz kuriem viņi varēja atbildēt. Pēc tam, kad tika identificētas konkrētas tendences, bija ārkārtīgi svarīgi nepazaudēt atsevišķus viedokļus lielajā apjomā un ar īpašu uzmanību novērtēt unikālos pienesumus, lai līdzsvarotu līdzīgu pienesumu lielu grupu daudzumu. 3.2.2.Īstenotāji un mērogi: matrica Papildus tendenču un noviržu noteikšanai apkopošanas procesa mērķis bija arī identificēt īstenotāju kopumu — resursu tipoloģiju, kas bija nepieciešama, lai atbalstītu transformāciju (tīkli, kultūra, izglītība, pētniecība, infrastruktūra, vietas, tehnoloģija, politika un tiesiskais regulējums, stratēģijas un programmas). Īstenotāju saraksts tika savietots ar piemērojuma mērogu, sākot no vietējās dimensijas un “attālinoties” līdz pasaules mēroga kontekstam (ēka, apkaime, ciemats un pilsēta, reģionāls, nacionāls, Eiropas, pasaules mēroga un dažādu mērogu). Īstenotāju un mērogu apvienošana matricā bija svarīgs solis, lai savienotu vispārējās mēģinājumu tendences ar konkrētākām idejām par to, kā virzīties uz vēlamajām pārmaiņām. 4.Pasākumi un secinājumi 4.1.Pasākumi Notikušos pasākumus raksturoja liela dažādība un daudzveidība. Komisija nekontrolēja pasākumus, kurus ierosināja citas organizācijas, lai saruna būtu pēc iespējas iekļaujošāka un atklātāka. Šajā dokumentā nav iespējams pieminēt visas organizācijas un pasākumus. Ir vēl tik daudz citu piemēru. Tika sasniegta plaša auditorija: tā svārstījās no arhitektiem līdz zinātniekiem, no sociālo mājokļu organizācijām līdz rūpniecībai, no bērniem un mākslas studentiem līdz valsts iestādēm. Vietējās nevalstiskās organizācijas apvienojās un organizēja pasākumus savā apkaimē vai reģionā (Galīcija Spānijā, Gdiņa Polijā). Citos gadījumos partneri vērsās pie Eiropas tīkliem, lai nostiprinātu Eiropas mēroga sarunas par noteiktu tēmu (Housing Europe, Eiropas dizaina asociāciju apvienība (BEDA), IFLA Europe (Starptautiskā ainavu arhitektu federācija), New European Bauhaus Collective, Europeana, Europa Nostra, Triennale Milano, Wood4Bauhaus Alliance). Dažās dalībvalstīs šo iniciatīvu pieņēma valsts līmeņa dalībnieki vai ministrijas (Zviedrija, Dānija, Spānija, Lietuva, Vācija, Slovēnija, Igaunija, Itālija un citas). Citas pilsētas un dalībvalstis centās iesaistīt



kolēģus kaimiņvalstīs, lai organizētu reģionālas sarunas (Nordic Bauhaus, Bauhaus of the Sea vai “NEB goes South” — platforma, kas saved kopā sešu universitāšu arhitektūras nodaļas) Jaunā Eiropas “Bauhaus” oficiālajiem partneriem un Augstā līmeņa apaļā galda dalībniekiem ļoti bieži bija izšķirošā loma šajās iniciatīvās. Jaunais Eiropas “Bauhaus” veicināja daudzu aktivitāšu īstenošanu, kurās iesaistīti bērni un jaunieši, bieži vien ar mērķi izmantot viņu radošumu līdzizstrādes posmā. Piemēram, Bavārijas Federālās zemes mājokļu, būvniecības un transporta ministrija izsludināja konkursu bērniem, kuri ir jaunāki par 14 gadiem, lūdzot viņus iesniegt attēlu, kas iedvesmotu māju būvniecības un kopdzīves nākotni. Saksijas Federālās zemes tieslietu un demokrātijas, Eiropas un vienlīdzības ministrija kopā ar Hemnicas pilsētu un tās Federālās zemes skolu un izglītības biroju organizēja līdzīgu konkursu, piedāvājot balvu jauniem pilsoņiem vecumā no 14 līdz 18 gadiem par labāko nākotnes redzējumu, kas jāattēlo ar zīmējumiem, gleznām, grafiskiem attēliem, skulptūrām vai maketiem. Somijas kultūras platforma Arkki izsludināja mākslas konkursu saistībā ar NEB iniciatīvu, savukārt Lietuvas bezpeļņas organizācija “Architektūros Fondas” organizēs piecu dienu seminārus septiņās mazpilsētās visā valstī nolūkā uzlabot jauniešu izpratni par savu dzīves vidi, veicināt radošumu un uzlabot personīgās atbildības sajūtu.

Jaunais Eiropas “Bauhaus” arī izraisīja lielu interesi rūpniecības nozares aprindās. Vairākas nozaru organizācijas pieteicās kā Jaunā Eiropas “Bauhaus” partneri, organizējot pasākumus un darbnīcas (piemēram, Fashion Council Germany, LafargeHolcim fonds vai šī konkrētā iniciatīva). Eiropas kokrūpniecība izveidoja “Wood4Bauhaus” aliansi — tā ir pirmā reize, kad nozare mēģina apvienot spēkus kopējā projektā. Eiropas Rūpniecības apaļais galds organizēja divas tikšanās par jauno Eiropas “Bauhaus”, koncentrējoties galvenokārt uz būvniecības nozari. Atjaunojamās enerģijas kopiena pievienojās sarunām un sniedza interesantu ieskatu šajā procesā. Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts (EIT) aktivizēja savu partneru ekosistēmu, kas atrodas visā ES, lai veicinātu izpratni par Jauno Eiropas “Bauhaus” un kopīgi īstenotu starpnozaru pasākumus pilsētās un lauku apvidos par tādiem tematiem kā zaļā pāreja līdz pat arhitektūras, kultūras un vēstures vietām, kā arī apriti un pilsētu noturību, vispārēju mobilitāti kā galveno sociālās iekļaušanas veicinātāju. Līdzizstrādes posmā aktīvi piedalījās arī valstu valdības un reģionālās struktūras. Piemēram, Spānijas Transporta, mobilitātes un pilsētu darba kārtības ministrija organizēja konferenci, lai izpētītu Spānijas lomu Jaunā Eiropas “Bauhaus” definēšanā un īstenošanā, kā arī uzsāka institucionālu dialogu un pieredzes apmaiņu starp attiecīgajiem projektiem un dalībniekiem. Līdzīgs gadījums ir “Nordic Bauhaus”, kur vairāk nekā 1600 cilvēku no dažādām Ziemeļvalstīm Somijas Vides ministrijas vadībā apsprieda ar Ziemeļvalstu klimatu saistītas svarīgas tēmas, iedvesmojoties no tradicionālajām vietējām koka pilsētiņām un Ziemeļvalstu labklājības valsts. Vācijā Iekšlietu ministrija organizēja darbsemināru, lai apkopotu dažādu dalībnieku sniegto informāciju. Lietuvā Vides ministrija kopā ar Kultūras ministriju organizēja Jaunā Eiropas “Bauhaus” valsts diskusiju (The New European Bauhaus National Discussion). Jaunais Eiropas “Bauhaus” izraisīja lielu interesi Eiropas Parlamentā: Kultūras un izglītības komiteja (CULT) un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja (ITRE) organizēja virkni pasākumu saistībā ar “Bauhaus”, sākot no neformālas apmaiņas ar Komisiju līdz oficiālai uzklausīšanai, kurā piedalījās dažādu dalībvalstu eksperti. Tika nodibināta starppartiju un starpkomiteju draudzības grupa, kas atspoguļo Jaunā Eiropas “Bauhaus” visaptverošo pieeju un pulcēja vairāk nekā 30 EP deputātus. Viņi piedalījās, sniedzot ieguldījumu līdzizstrādes posmā, un organizēja publisku pasākumu, kurā piedalījās pilsoniskā sabiedrība. Reģionu komiteja ar Komisijas atbalstu un līdzdalību organizēja sarunu starp Eiropas kultūras galvaspilsētu un Eiropas inovāciju galvaspilsētu mēriem un komitejas locekļiem. Eiropas Komisija rīkoja tīmekļsemināru sēriju, lai informētu dažādas kopienas un apkopotu informāciju, kā arī konferenci par Jauno Eiropas “Bauhaus. Dažādie Komisijas dienesti, kuri strādā pie konkrētiem Jaunā Eiropas “Bauhaus” aspektiem, vērsās pie savām, attiecīgajām kopienām un organizēja darbseminārus un pasākumus, piemēram, ar jauniešu vai ogļu reģionu pārstāvjiem, lai izpētītu, kā Jaunais Eiropas “Bauhaus” varētu palīdzēt progresīvi mainīt viņu uzskatus. Lielākā daļa sarunu un notikumu bija vērsti uz Eiropas auditoriju. Taču pasākumi tika organizēti arī ārpus ES, piemēram, Turcijā, Dienvidamerikā un ASV. Komisija apzināti izvēlējās Augsta līmeņa apaļajā galdā iekļaut personas ārpus ES, lai uzsvērtu projekta pasaules mēroga mērķi. Turklāt vairāki aizrobežu partneri organizēja pasākumus, kur tie iedibināja sakarus ar Eiropas partneriem. 4.2.Informēšana 4.2.1.digitālā komunikācija Komunikācijas stratēģijas galvenie principi ir atvērtība, iesaistīšanās un kopīga radīšana, veidojot saturu, kura pamatā ir stāsti, ar kuriem dalījušies cilvēki. Līdzizstrādes posma vizuālā identitāte bija ļoti viegla — izmantojot skices. Mērķis bija sniegt cilvēkiem iespēju izvēlēties koncepciju un kļūt radošiem. Kopš 2021. gada janvāra kampaņa ir sasniegusi un piesaistījusi ievērojamu auditoriju visā Eiropā: ·Instagram: Konts (tā vizuālo īpašību dēļ izvēlēts par galveno komunikācijas platformu) sasniedza vairāk nekā 12 000 sekotāju. ·Twitter: Bez īpaša Twitter konta sarunas ar mirkļbirku #NewEuropeanBauhaus izraisīja aptuveni 23 000 iesaistīšanās gadījumu ·Oficiālajā vietnē tika reģistrēti vairāk nekā 350 000 apmeklējumu ·Biļetena saņemšanai ir parakstījušies vairāk nekā 20 000 abonentu. ·Tika aktivizēta Pinterest lapa. ·Tiešsaistes semināri piesaistīja 4300 dalībnieku auditoriju. 4.2.2.Jaunā Eiropas “Bauhaus” oficiālie partneri

Projektēšanas posma beigās 750 subjekti bija pieteikušies oficiālai partnerībai, no kuriem 270 tika pieņemti un publicēti tīmekļa vietnē. Kopienas oficiālo partneru piesaiste svārstās no organizācijām, kas darbojas vietējā mērogā, līdz ES mēroga tīkliem, kas aptver vairākas struktūras. Līdz šim par oficiālajiem partneriem kļuvušās organizācijas kumulatīvi spēj uzrunāt miljonus.. (tīkli attiecas uz partnerorganizācijām, kuru dalībnieki ir no dažādām valstīm, turpretim pasākumi attiecas uz partneriem, kas reģistrēti tikai vienā valstī, bet daļu no pasākumiem attīsta citās valstīs) Partneri pārstāv plašu nozaru un kompetences jomu daudzveidību. Kopiena aptver partnerus no lielākās daļas dalībvalstu, un 36 % no tiem ir starptautiski tīkli ar dalībniekiem daudzās dalībvalstīs un ārpus tām, kas tādējādi uzlabo ģeogrāfisko sasniedzamību un līdzsvaru. Partneru ģeogrāfiskais sadalījums, ieskaitot tīklu pārklājumu 4.2.3.Apkopotie stāsti 4.2.3.1.Īso stāstu kolekcionārs Izmantojot īso stāstu kolekcionāru, kopā tika apkopoti aptuveni 1800 pienesumi. Daži no tiem bija gari pētījumu skaidrojumi; citi bija īsas piezīmes par idillisku vietu, atmiņu vai konkrētu ēku vai metodi. Pienesumu skaits: Piemēri (1145), idejas (452), problēmjautājumi (167) 4.2.3.2.Brīvās formas kolekcionārs Brīvās formas kolekcionārā dalījās ar aptuveni 200 pienesumiem. Šo iespēju izmantoja ļoti dažādi dalībnieki: profesionāļi, pētnieki un pētniecības grupas, privāti uzņēmumi, skolas un universitātes, kultūras organizācijas, valsts un nevalstiskās organizācijas, reģionālās un valsts aģentūras, tīkli un centri. To grupu un apvienību vidū, kuras iesniedza savus pienesumus, arī viņu iesaistīšanās apjoms ir atšķirīgs, un tas svārstās no vietējās dimensijas uz starptautisko un globālo līmeni. 4.2.4.Ģeogrāfiskais un nozaru līdzsvars Komisija īpašu uzmanību pievērsa ģeogrāfiskajam un nozaru līdzsvaram: pirmajās apkopošanas nedēļās starp valstīm, kurās tika konstatēts vislielākais iesniedzēju un pasākumu skaits, bija Itālija, Spānija un Vācija. Projekts, kuru veicināja Komisijas, partnerorganizāciju, Augsta līmeņa apaļā galda dalībnieku un citu runātāju prezentācijas, varēja sasniegt plašāku auditoriju visu pasākumu, sarunu un aktivizācijas tikšanos laikā. Attiecībā uz rakstu autoru nozīmi Jaunais Eiropas “Bauhaus”, protams, piesaistīja lielu būvniecības nozares (arhitektu un inženieru) interesi, galvenokārt tāpēc, ka projekta nosaukumā bija ietverta skaidra atsauce uz arhitektūras pasauli. Virkne aktuālu pasākumu, kuri tika plānoti tieši kopā ar konkrētām organizāciju grupām un bija tām paredzēti, atbalstīja nepārstāvēto (vai mazāk pārstāvētu) nozaru sasniegšanu. Tas kopā ar dažādu jomu partneru integrāciju ir uzlabojis nozaru daudzveidību.

Kāds ir jūsu uzdevums? Lielākā daļa bija vietējā līmeņa pienesumi. 4.3.Secinājumi Secinājumu analīze balstās uz datiem, kas apkopoti no īso stāstu kolekcionāra, brīvās formas kolekcionāra, apkopotajām sarunām un notikumiem, kurus Eiropas Komisija ir organizējusi un/vai kuros tā ir piedalījusies. Apskatot, ko cilvēkiem nozīmē estētikas, ilgtspējības un iekļautības jēdzieni saistībā ar dzīvesvietu un dzīvesveidu, bija jānošķir pienesumi un daudzās dimensijas. Ilgtspēja galvenokārt bija saistīta ar “zaļajiem” aspektiem, piemēram, aprites ekonomiku, energoefektivitāti, materiālu atkārtotu izmantošanu. Iekļautība bija saistīta ar lielākas uzmanības piešķiršanu sociāli atstumto vai neaizsargāto grupu vajadzībām, visu sabiedrības grupu līdzdalību lēmumu pieņemšanā, lielāku mājokļu pieejamību cenas ziņā un piekļuvi, cilvēku sasaisti un savienošanu. Estētika parasti tika saistīta ar vēstures un arhitektūras mantojuma atklāšanu no jauna, vietām, kuras sajūtu ziņā šķiet pazīstamas vai ir saskaņā ar dabas pasauli, vietām vai formām, kuras piesaista cilvēku radošumu un iztēli. “Uzticēties jaunajam tomēr nenozīmē, ka akli jāsteidzas nākotnē, atstājot saknes, bet gan drīzāk jāizpēta valsts (tās genius loci) identitātes fona pozitīvā mijiedarbība ar mūsdienu pasaules valodām, materiāliem, tehniskajiem un ražošanas veidiem.” “Iedzīvotājiem interesē ne tikai praktiskās zināšanas par renovācijas darbiem vien. Viņi ir arī emocionāli saistīti un izjūt vajadzību pēc poētiskām un sensitīvām attiecībām ar vietām, kurās viņi dzīvo šajos pārejas posmos.”

(Jaunā Eiropas “Bauhaus” tīmekļa vietne, īso stāstu kolekcionārs) Lielākā daļa tematu ir savstarpēji saistīti. piemēram, iespēja piekļūt zaļajām zonām var arī likt cilvēkiem sanākt kopā; mājām ar pieejamu cenu ir nepieciešams atrasties tuvu darba tirgum, lai radītu veselīgas un funkcionālas dzīvošanas ekosistēmu. Vietas vietējo uzlabošanu nevar veikt, neņemot vērā vietas DNS.



5.Jaunās asis Kā paskaidrots šajā paziņojumā, pienesumu grupēšana ir novedusi pie četrām galvenajām asīm: ·Atjaunot saikni ar dabu ·Kopienas un piederības sajūtas atgūšana ·Kā prioritāti izvirzīt vietas un cilvēkus, kuriem tas visvairāk nepieciešams ·Nepieciešamība pēc ilgtermiņa, dzīves cikla un integrētas (aprites) domāšanas rūpniecības ekosistēmā 5.1.Atjaunot saikni ar dabu Pienesumos bieži un vairākkārt bija pausta būtiskā nepieciešamība atjaunot un nostiprināt saikni ar dabu. Novērojama vispārējā tendence atgriezties pie holistiskas domāšanas, kad dzīvesveids un domāšanas veids, ekonomika un sabiedrība un planētas iespēju robežas tiek skatītas caur ekocentrisku prizmu. “Cilvēki pilsētu centros gadu desmitiem ir atsvešinājušies no dabas. Šodien nepieciešamība pēc atklātām zaļajām zonām ir svarīgāka nekā jebkad agrāk. ” “Dabas iekšienē (vertikālas zaļās teritorijas, zaļas ēkas, zaļi laukumi, pilsētas dārzeņu dārzi ... zaļajam vairs nav jābūt kaut kam tādam, kas atrodas ārpusē un ir atšķirīgs no pilsētas, bet gan vienam no tās galvenajiem materiāliem)” “Barselonas Superblocks programmas mērķi ir padarīt pilsētu veselīgāku, dzīvošanai piemērotāku un samazināt attālumus. Tas tiek darīts, priekšplānā izvirzot cilvēku veselību, pārkārtojot mobilitāti, padarot to efektīvāku un drošāku, vienlaikus veicinot aktīvu un ilgtspējīgu mobilitāti, iegūstot vietu sociālajām attiecībām un cenšoties sasniegt zaļāku un dabiskāku pilsētu ar bagātīgu bioloģisko daudzveidību.” "Mans priekšlikums ir balstīts uz pastāvīgu izglītības programmu izstrādi bērniem skolās, lai viņus jau no agras bērnības iesaistītu vides attīstībā un aizsardzībā."

“Mēs neko neesam izgudrojuši. Mēs tikai turpinām savu senču redzējumu, cienot dabu un ļaujot tai pastāvēt līdzās mums.” (Jaunā Eiropas “Bauhaus” tīmekļa vietne, īso stāstu kolekcionārs) Vairākas personas iebilda, ka būvētā un dabiskā vide nav jāuzskata par atsevišķiem elementiem, bet gan par vienas ekosistēmas savstarpēji saistītām daļām. Pilsētās dabai vajadzētu būt neatņemamai pilsētvides struktūrai, kura ieplūst, sākot no maza mēroga dārziem līdz lielākiem projektiem, ar kopīgu mērķi “atjaunot dabas klātbūtni” pilsētā un ļaut dabai to pārņemt. Viena no atkārtoti minētām idejām ir degradēto pilsētas teritoriju uzlabošana, it īpaši, ja pamestajām telpām piemīt potenciāls tās pārvērst par augstas kvalitātes dzīves un aktīvām telpām, kuras var veicināt bioloģisko daudzveidību un atjaunošanos. Telpiskā izteiksmē pilsētplānošanā vienlaicīgi jāpievērš uzmanība vairākām dimensijām. Bioloģiskās daudzveidības un biotopu atjaunošana ir jāsaskaņo kopsakarā ar pārvietošanās modeļu maiņu no automašīnu dominējošiem uz gājējiem draudzīgiem un savienotiem izkārtojumiem veselīgākām un dzīvojamākām pilsētām. Gaisa un ūdens kvalitātes uzlabošana, risinot jautājumu par resursu ilgtspējīgu izmantošanu un atkritumu apsaimniekošanu, uzlabos arī pilsētas iedzīvotāju un dabas dzīves kvalitāti un veselību. “Laukuma zaļā josta tika uzskatīta par pilsētas meža sākumu, sākumpunktu pārdomām par visu pilsētu kā pilsētas ekosistēmu.” (Skanderbegas laukums, Tirāna, Albānija — Jaunā Eiropas “Bauhaus” tīmekļa vietne, īso stāstu kolekcionārs) Ārpus pilsētu teritorijas bioloģiskās daudzveidības samazināšanās, vides neaizsargātība, vietējo zināšanu un saimniecību zudums ir problēmas, ar kurām saskaras daudzi lauku apvidi. Šādos gadījumos piedāvātie risinājumi galvenokārt attiecas uz ilgtspējīga tūrisma piemērošanu, permakultūras vai agromežsaimniecības modeļiem, viediem vai ekoloģiskiem ciematiem, bioloģiskās daudzveidības atjaunošanu un lauku un pilsētu dinamikas integrāciju.



“Mēs vēlētos ieviest ilgtspējīgas plānošanas stratēģijas, kuras var izmantot vietējie un reģionālie dalībnieki Alpu reģionos, pārveidojot bijušās rūpniecības vietas labā darba un dzīves vidē. Šādam sarežģītam uzdevumam ir jāņem vērā vietējais ekonomiskais, ekoloģiskais un sociālais konteksts, un to nevar apgūt viens eksperts vien.” (Alpu industriālo ainavu pārveidošanas projekts — Jaunā Eiropas “Bauhaus” tīmekļa vietne, pienesums brīvā formā)

5.2.Atgūt piederības sajūtu Galvenā tēma, kas izriet no pienesumiem, ir nepieciešamība veicināt piederības sajūtu un no jauna atklāt vietas garu, kas atkal savieno cilvēkus ar viņu dzīves vidi un vietējo kultūru un vēsturi. “Radošu kultūras sabiedrisko vietu trūkums. Vietas, kas savienos mākslu un sabiedrību. Vietas kultūras sociālajai izaugsmei. Vietas sabiedriskām diskusijām un sarunām. Vietas kopīgai radīšanai un sadarbībai. Vietas prasmju pilnveidošanai un darbsemināriem. Vieta pilnīgai iekļaušanai.” “Pastāv skaidra vēlme pēc kopienas dzīves, vēlme būt kopā, būt daļai no kaut kā." “Imigrantiem ir svarīgi atrast ģimenes dimensiju, lai dalītu brīžus ar citiem. Parasti šīs situācijas tiek radītas ap pārtiku un koplietošanas telpām kopīgos mājokļos.” “Kultūras aktivitātes palīdzēs izveidot kopīgus stāstus un vērtības, kas saistītas ar vides cienīšanu, koplietošanas vietā kā forums, kurā jaunas kultūras pieejas varētu palīdzēt risināt sociālās problēmas, lai sasniegtu kopēju labklājību. Mēs visi zinām, ka kultūras pasākumi atbalsta 4 ilgtspējības virzienus: ekonomisko, sociālo, vides un — galvenokārt — cilvēkkapitālu.” “Kopienas DNS uztveršana. Iedvesmojoties no mūsu laikmetā atjaunotajiem un pārdomātajiem “Bauhaus” principiem, šī ideja piedāvā izmēģinājuma projektu, kas apvieno pētniecību un redzējumu ar konsultatīvām metodēm, lai iesaistītu kopienu tās unikālā pieredzes paraksta definēšanā. Tādējādi priekšlikuma mērķis ir sniegt palīdzību, lai attīstītu atbilstošāku un nozīmīgāku arhitektūru un publisko telpu, kas atspoguļo un atkal iepazīst elementus, kuri tiek mīlēti un novērtēti noteiktā vietā vai laikā un kas nosaka tās identitāti.” (Jaunā Eiropas “Bauhaus” tīmekļa vietne, īso stāstu kolekcionārs) Labs piemērs šajā jautājumā ir minēts sarunās starp dažādām ieinteresētajām personām no ogļu reģioniem to pārejas laikā. Tās pievērsa uzmanību faktam, ka pārejas politika ir vērsta uz ilgtspējību, inovācijām un jaunu darbvietu radīšanu, taču bieži vien netiek ņemta vērā kopienas veidošanas, kultūras un arhitektūras mantojuma un mērķa dimensija. Pārejai ir jākoncentrējas uz kopienas vajadzībām un redzējumu par apkārtnes pārveidošanu. Vēl viena svarīga problēma, kuru cilvēki minēja, ir kvalitatīvu vietu trūkums, kurās viņi varētu satikties, apmainīties ar idejām un socializēties ar citiem, kas negatīvi ietekmē gan sociālo vienotību, gan individuālo labklājību. Piemēram, tas attiecas uz kādreizējiem padomju laika rajoniem un ēkām, kurās renovācijas procesā nevajadzētu koncentrēties tikai uz faktisko (pār-)būvi, bet arī uz jaunas identitātes izjūtas atrašanu un labklājības veicināšanu. “Ir nepieciešams humanizēt padomju laika pagalmus un apkaimes. Pašlaik nav atbilstošu sabiedrisko vietu, kuras varētu veicināt sabiedrības iesaistīšanos, atpūtas pasākumus vai vietējos uzņēmumus. Šīs problēmas risināšanai nepieciešams inovatīvs pilsētvides dizains, rīki un risinājumi. – Pilsētvietas un tipoloģijas, kas ir izplatītas pilsētu centros vai vecpilsētās, nekad netiks pielāgotas padomju laika rajoniem, jo šie rajoni pēc to būtības tika veidoti atšķirīgi. Attiecīgi mums ir gandrīz vai pa jaunam jāpārorientē šīs vietas un jārada jaunas pilsētas vietas, kuras kopienas varētu izbaudīt un tajās dzīvot.” (Jaunā Eiropas “Bauhaus” tīmekļa vietne, pienesums brīvā formā) Kultūrai un mākslai ir ārkārtīgi svarīga loma, lai atjaunotu cilvēku saikni ar būtību, vēsturi un tradīcijām, kas veido neatkārtojamu vietas “sajūtu”. Turklāt tās darbojas kā katalizatori, lai tuvinātu cilvēkus un pārvarētu sociālos attālumus, daloties ar dažādiem viedokļiem un pieredzi, un tiem var būt nozīme arī apkaimes vai pat teritorijas atdzīvināšanā. Kultūras jēdziena paplašināšanai, arhitektūras mantojuma un kultūras pieminekļu saglabāšanai varētu būt nozīmīga loma, jo īpaši pārbūves un renovēšanas projektos. Vietējo zināšanu un paņēmienu izmantošana ir ne tikai veids, kā atjaunot cilvēku saikni ar dzīvesvietu, bet arī iespēja dot jaunu elpu ekonomikai. Turklāt cilvēki ir izteikuši vēlmi aktīvi atbalstīt vietējās uzņēmējdarbības ekosistēmu un vairāku piegādes ķēžu decentralizāciju, sākot no pārtikas ražošanas līdz dažādu preču izkliedētai ražošanai. Atbalsts “tuvienes ekonomikai” un “15 minūšu pilsētas” modelim (jeb “pilnvērtīgām kopienām”) var radīt vairāk vietējo iespēju un dinamiskas jauktas apbūves teritorijas, kurās viss nepieciešamais ir ikvienam pieejamā attālumā 5.3.Kā prioritāti izvirzīt vietas un cilvēkus, kuriem tas visvairāk nepieciešams Galvenās dimensijas, kas parādījušās šajā jomā, ir šādas:

·Pilsoņu vienlīdzīgas līdzdalības nozīme lēmumu pieņemšanā un nepieciešamība pēc iekļaujošas pieejas, kurā tiek ņemta vērā dažādu grupu pieredze un vajadzības gan publiskā, gan privātā kontekstā. ·Nepieciešamība savienot lauku teritorijas ar pilsētām, kā arī pārvarēt digitālo plaisu, ·Nepieciešamība risināt bezpajumtniecības problēmas un uzlabot pieejamību cenu ziņā un piekļuvi mājokļiem tām grupām, kuras saskaras ar vislielākajām problēmām. “Bet (attiecībā “Bauhaus”) māja nav nekas bez pakalpojumiem, bez sociālās, kolektīvās un publiskās telpas. Lūk, koncentrēšanās uz mājokļu jautājumiem nozīmē strādāt pie mūsu sabiedrības pamatiem: tas nozīmē rūpēties par cilvēkiem, visiem cilvēkiem neatkarīgi no ādas krāsas, vietas, no kuras viņi nāk, dzimuma vai reliģiju, neatkarīgi no tā, vai viņi ir vietējie vai migranti.” “Iekļaušana — vārds ar vienu nozīmi, bet tūkstošiem veidu, kā patiešām iekļauties mūsu sabiedrībā. Cilvēki ar redzes, dzirdes vai kustību traucējumiem netiek pilnībā iekļauti mūsdienu sabiedrībā.” “No mazām pilsētām un ciematiem, kuri nevarēja pārvarēt ekonomiskās pārmaiņas, aizgāja jaunākās paaudzes, vecākie iedzīvotāji kļuva vairāk izolēti un apbūvētā vide tika pakāpeniski pamesta.” “Eiropā ir liels skaits pašvaldību un nelielu lauku iedzīvotāju kodolu, kuri samazinās un izzūd. Tomēr daudziem no tiem ir liels potenciāls, apvienojot vēsturiskos, kultūras, mantojuma un dabas autentiskuma pamatus.” “Cilvēki ar invaliditāti saskaras ar spēcīgu pašizolācijas parādību šādu iemeslu dēļ: apkārtējo cilvēku attieksme (subjektīvs faktors, kas saistīts ar aizspriedumiem) — nepieejama apbūvēta vide (objektīvs faktors, kas tieši ietekmē mobilitāti). Šī parādība parādās bērnībā, rotaļu laukumos — vietā, kur bērni apzinās paši sevi un apzinās atšķirības starp viņiem.” “Jaunieši un vecāka gadagājuma cilvēki tiek it īpaši izslēgti no pašreizējā [mājokļa] piedāvājuma. Pirmie galvenokārt viņu ienākumu dēļ, un otrie — vairāku faktoru dēļ (pieejamība, attālums no pilsētas centra, vientulība, vajadzības).” (Jaunā Eiropas “Bauhaus” tīmekļa vietne, īso stāstu kolekcionārs) Lai uzlabotu sociālo iekļaušanu, ir jārod risinājums sociāli atstumto vai neaizsargāto grupu, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēku, invalīdu vai imigrantu, vajadzībām un jānodrošina visiem vienlīdzīga piekļuve pakalpojumiem, zaļajām teritorijām un digitāliem rīkiem. Attiecībā uz šo pēdējo tēmu daudzi pienesumi tos dēvē par labiem instrumentiem, lai dotu iespēju cilvēkiem un demokratizētu līdzdalību lēmumu pieņemšanā. Daudzi lauku apvidi cieš no iedzīvotāju skaita samazināšanās, kas savukārt izraisa ekonomisku un/vai sociālu trūkumu un dabiskās un uzbūvētās vides degradāciju. Lauku teritorijas bieži cieš no (fiziskas un digitālas) savienojamības trūkuma un no tā izrietošā iespēju trūkuma attiecībā uz darbvietām vai inovāciju potenciālu. Savienojamības un pieejamības problēmu risināšana kā veids, kas palīdz uzlabot sociālo iekļaušanu, attiecas arī uz pilsētu teritorijām, kurās dažas apkaimes nav fiziski un/vai sociāli savienotas un tādējādi cieš no sociālās atstumtības un nevienlīdzīgas piekļuves pakalpojumiem. Pilsētu teritorijās pilsētu “sarukšanas” jautājumam ir arī negatīvas ekonomiskas, sociālas un infrastruktūras sekas, kurām nepieciešama ilgtermiņa stratēģija. Ievērojams skaits pienesumu un sarunu apliecina, ka galvenā uzmanība jāpievērš ne tikai mājokļiem un uzbūvētai videi, bet arī pakalpojumu un infrastruktūras pieejamības veicināšanai. 5.4.Nepieciešamība pēc ilgtermiņa, dzīves cikla un integrētas domāšanas rūpnieciskajā ekosistēmā Steidzami jārisina resursu un atkritumu neilgtspējīga izmantošana dažādās nozarēs (piemēram, būvniecība, mode, ražošana).

"Tā kā “Bauhaus” uzsāka diskusiju par to, kā mēs domājam par ēkām un tās īstenojam, jaunajai ēkai ir jāapsver tas, kā celtniecības process rada slodzi ekosistēmām, kuru daļa esam mēs paši.” "Sausā “Posidonia” izmantošana kā siltumizolācija atgādina, ka mēs nedzīvojam mājā, bet gan ekosistēmā.” “Dzīves cikla dati un noteikumi kā ilgtspējīgas nozares pamats, piemēram, attiecībā uz kokmateriāliem.” “Mēs ierosinām kompozītmateriālā iestrādāt micēliju (plutorus spp.) un atkritumus, lai aizstātu pašreizējos ļoti toksiskos celtniecības materiālus.” “Valorizējoša reciklēšana varētu samazināt atkarību no importa un palīdzēt radīt darbvietas vietējā ražošanā.” “Pieejai, ko arhitekti izmanto, projektējot jaunu namu mēbeles, vajadzētu būt negaidītākai un radošākai, izmantot atjaunotu istablietu kombinācijas un apvienojumus.” (Jaunā Eiropas “Bauhaus” tīmekļa vietne, īso stāstu kolekcionārs) Būvniecības nozarē galvenais vēstījums ir izvairīties no nojaukšanas, koncentrējoties uz veco ēku atjaunošanu un adaptīvu atkārtotu izmantošanu. Uz dabu balstīti risinājumi un materiāli ir būtiski jaunam domāšanas veidam rūpnieciskajās ekosistēmās. Risinājumi, kas aizgūti no dabas pasaules, var veicināt integrētāku aprites pieeju. Ēkas un rūpnieciskie procesi jāuzskata par dabiskās ekosistēmas sastāvdaļu. Aprites prakses piemērus, pārstrādāšanu, izvairīšanos no dažādu veidu atkritumu radīšanas un to atkārtotu izmantošanu var nodot un pielāgot plašākā mērogā. Attiecībā uz pilsētu atjaunošanu vai mājokļu renovēšanu integrētai ilgtermiņa pieejai ir jāņem vērā vairāki pamatelementi. “Viens no lielākajiem izaicinājumiem Flandrijā un Eiropā ir esošo ēku atjaunošana pilsētās. Beļģijā ir raksturīgi būt par privātīpašnieku. Taču tas rada grūtības rast risinājumus šīs esošās ēkas atjaunošanai un renovēšanai, sadarbojoties ar privātīpašniekiem. Kā to varētu veicināt, dodot līdzekļus šiem privātīpašniekiem, lai viņi varētu iesaistīties, piedalīties un atrast veidus, kā renovēt? Kā varētu pielāgot sistēmu, ņemot vērā Beļģijas specifiku?” (Jaunā Eiropas “Bauhaus” tīmekļa vietne, pienesums brīvā formā) Jaunas metodes un materiāli varētu piedāvāt risinājumus ilgtermiņa perspektīvai būvniecības nozarē. Pārstrādātu materiālu vai nojaukšanas atkritumu, kā arī bioloģiski ražotu materiālu izmantošana renovācijai, lai stiprinātu veco ēku konstrukcijas integritāti vai uzlabotu siltumizolāciju. Papildus dabiskiem un aprites risinājumiem liela nozīme var būt citām tehnoloģijām un jauninājumiem. Piemēram, siltuma atgūšana un atjaunojamā enerģija, 3D drukāšana, datu vākšanas un kopīgošanas rīki, lai uzlabotu energoefektivitāti, ūdens izmantošanu un atkritumu apsaimniekošanu. Digitālajiem rīkiem var būt liela nozīme, lai tvertu kopienu “dzīvi” un veicinātu sadarbību un sabiedrības iesaisti pilsētu attīstībā, vai sniegtu visaptverošu informāciju par iedzīvotāju vajadzībām saistībā ar viņu dzīves vidi. Lai pārveidotu noteiktas ekonomikas nozares, ir nepieciešams labāk apmācīt un pārkvalificēt darbaspēku nolūkā integrēt dzīves cikla domāšanu un praksi visās rūpniecības ekosistēmas dimensijās un procesos. Lai noteiktu prioritātes un novirzītu visgraujošākos ciklus, būtu jāveic atkārtots novērtējums un vairāk pētījumu par neilgtspējīgas prakses izmaksām. Dzīves cikla domāšana ir jāpiemēro visos mērogos: kaimiņattiecību mērogā, strādājot un atkārtoti izmantojot vietējos materiālus, piemēram, pārveidojot izmestos materiālus par pilsētas mēbelēm vai koplietošanas vietām, vai valsts vai starptautiskā mērogā, veicot izmaiņas galveno nozaru vērtību ķēdē. 6.Idejas rīcībai

Rakstu iesniedzēji izcēla dažādas vajadzības, lai nodrošinātu pāreju un ieviestu Jauno Eiropas “Bauhaus”. Tās svārstās no finansējuma līdz sadarbības tīkla izveidei un daudzsološu projektu un produktu labākai pārredzamībai: papildus šai horizontālajai norādei pienesumu iesniedzēji pievienoja dažus skaidrus ieteikumus rīcībai. 6.1.Maza mēroga pasākumiem veltītā uzmanība Jaunajā Eiropas “Bauhaus” īpaša uzmanība jāpievērš darbībām un izmaiņām ielu un apkaimju līmenī, jo pat vismazākās darbības var radīt lielas pārmaiņas. Turklāt kaimiņi ir savas apkaimes eksperti. Sekmīgi maza mēroga projekti pazemina arī izmaiņu slieksni: nelielas iniciatīvas jau pastāv, un tās ir tikai jānostiprina. Tiem bieži ir grūtības pieteikties ES finansējumam uzaicinājumu noformējuma dēļ. 6.2.Darbs vairākos mērogos vienlaikus Arvien pieaug informētība par to, ka Eiropā veiktās darbības ietekmē pārējo pasauli — un otrādi. Rodas arī izpratne par mazāku un lielāku mērogu savstarpējo saistību un potenciālu strādāt, izmantojot vienādus principus dažādās struktūrās. Tāpēc sagaidāms, ka Jaunā Eiropas “Bauhaus” saruna un sadarbība kļūs pasaules mēroga, un daži pienesumi attīstīja konkrētas idejas šajā jomā. 6.3.Darbs ar starpdisciplinaritāti integrētai pieejai Lai veiktu nozīmīgu vietu pārveidošanu, ir ne tikai jāpiesaista daudzas un dažādas kompetences un zināšanas, bet tās arī jāiesaista starpdisciplināros dialogos un izpētē. Bieži tiek minēti daudznozaru darba veidi, taču daudzi stāsti pārsniedz starpnozaru vai daudznozaru jēdzienu. Tiem patiesa inovācija nozīmē ekspertu un citu personu, kas nav eksperti, zināšanu atbalsta apvienošana un pieņemšana, vienlīdz svarīgi vērtējot “darīšanu” un “domāšanu”. Ideālā gadījumā to var saskaņot, strādājot drošā vidē, kuras pamatā ir savstarpēja uzticēšanās un sadarbība. 6.4. Sākt ar līdzdalības pieeju Sekmīgam iekļaujošam projektam un pilsētplānošanai jāsākas ar visu cilvēku uzaicināšanu piedalīties sarunā. Nepiedodami daudz reižu autori rakstīja, ka šajā sistēmā līdzdalības process ir tikai daļējs vai pat tīri simbolisks. Būt drošam par to, ka procesu vada cilvēki, kuri arī gūs labumu no tā izstrādātā projekta, ir galvenais, lai pārliecinātos, ka risinājumi pēc iespējas labāk atbilst vajadzībām un pasākumu īstenošanas vietai. To rīku starpā, kas nepieciešami, lai panāktu lielāku līdzdalību, dalībnieki bieži min kolektīvo finansējumu un citas pilsoņu kooperatīvās finansēšanas iespējas. 6.5.Inovācijas, kas pārsniedz tehnoloģiju virzību Lai pārsniegtu stingri tehnoloģiskus modeļus un panāktu harmoniskas attiecības starp tehnoloģiju un sabiedrību, ir nepieciešama jauna inovāciju paradigma. Tehnoloģiskās inovācijas var daudz ko sniegt Jaunā Eiropas “Bauhaus” idejai, sākot no digitālo rīku gudras izmantošanas un beidzot ar jauniem materiāliem. Tomēr inovāciju ietekme ne vienmēr izriet no novitātes vai pašas tehnoloģijas: sarežģījumi ar inovācijām var rasties, piemēram, izmantojot jaunas rūpnieciskas metodes, kas samazina izmaksas un padara pieejamos risinājumus vēl pieejamākus cenas ziņā, vai arī izmantojot jaunas tehnoloģijas un tradicionālus amatniecības un vietējos risinājumus, lai tie atbilstu konkrētam kontekstam vai estētiskai izvēlei. “Mākslas un zinātnes” joma ir minēta arī kā daudzsološs virziens, kas veicina plašāku inovāciju pieeju. 6.6.Starp pagātni un tagadni Mantojuma, vietējo zināšanu un tradīciju nozīmes un to lomas ilgtspējīgas nākotnes veidošanā atzīšana un saprašana. Nepieciešamība pārvērtēt praksi, kas nav piemērota pašreizējām sociālajām un vides problēmām, vienlaikus ņemot vērā vecās zināšanu formas, kas varētu veicināt jaunu nākotnes virzienu veidošanu. 6.7. Jauni finansējuma veidi Inovācija var izpausties kā finansējuma risinājumi. Jaunas publiskā un privātā sektora partnerības, citāda projektu vadība, jaunas iespējas, kas ļaus pilsoņiem un mazākiem uzņēmumiem vairāk iesaistīties. 7.VII. Secinājumi un turpmākie pasākumi Līdzizstrādes posms bija pirmais nozīmīgais solis Jaunā Eiropas “Bauhaus” iniciatīvai. Tas veidoja tā identitāti — gan procesa, gan satura ziņā.

Nākamajos posmos Jaunais Eiropas “Bauhaus” saglabās līdzdalības pieeju un turpinās darbu pie to virzienu padziļināšanas, kas radušies līdzizstrādes posmā. Lai nodrošinātu plašākas auditorijas un vēl iekļaujošākas pieejas sasniegšanu, tas pastiprinās centienus uzrunāt cilvēkus. Rīki, kas tika izmantoti, lai apkopotu piemērus un redzējumu, ir bijuši piemēroti, ņemot vērā pandēmijas noteiktos ierobežojumus. Tomēr digitālie rīki izslēdz iespēju noteiktām grupām vai cilvēkiem dalīties ar savu viedokli. Nākamajos posmos būtu jāiekļauj dažādi iestatījumi un apstākļi, kas ļautu strādāt ar cilvēkiem klātienē. Partneru kopiena kļūs lielāka un daudzveidīgāka, un īpaša uzmanība jāpievērš partneriem ārpus Eiropas, lai veidotu un stiprinātu iniciatīvas pasaules mēroga dimensiju. Tas arī vairāk iesaistīs politiskos spēkus un nozari kā galvenos dalībniekus, tādējādi ļaujot pārveidot rūpniecības ekosistēmu. Pateicības Mēs vēlamies izteikt sirsnīgu pateicību visiem cilvēkiem un organizācijām, kuras ieguldīja pūles, daloties ar ziņojumiem, viedokļiem un zināšanām, kā arī organizējot un piedaloties sarunās. Kopā mēs īstenojam šo iniciatīvu. Autortiesības 3. lpp. ·Nautila gliemežnīca © Adobe Stock – Dean Pennala ·Zaļo lapu tekstūra © Adobe Stock – Vera Kuttelvaserova ·Ļaudis atpūšas parka mauriņā © Adobe Stock – Watman 8. lpp. · https://www.nordicbauhaus.eu/digital-bauhaus#/page=1 · https://www.up.pt/neb-goes-south/ · https://bauhaus-mar.pt/en/conference/ · https://www.janvaneyck.nl/news/het-nieuwe-bauhaus · https://www.activehouse.info/wp-content/uploads/2021/02/Active-House-Newsletter-February-2021.pdf

· https://www.daysoforis.com/en/homepage-spring-en/ · https://centrumdesignu.gdynia.pl/ · https://www.arcticdesignweek.fi/en/ · https://europa.eu/new-european-bauhaus/events/bauhaus-north-rhine-westphalia-focus-europe_en · https://wood4bauhaus.eu/ · https://www.dcci.ie/consumers/blog/new-european-bauhaus · https://www.uni-weimar.de/en/media/news/news/titel/open-call-for-a-new-european-bauhaus-weimar-2/ · https://triennale.org/bauhaus 15. lpp. ·Wunderbugs / © Francesco Lipari ·Tree-House School / © Valentino Gareri ·The Arch / © O.S.T. & Constructlab ·Protegemos las escuelas © Barcelona City Council ·Palaluxottica / © Simone Bossi ·Street Carnival in Clonakilty / © Cork County Council ·UMAR unit / © Empa - Swiss Federal Laboratories for Materials Science and Technology ·Ljuba in Drago / © Ksenja Perko ·Tropiskie dārzi Rundelsgatanā, Velingē © Avots: edge ·Gyermely / © Balázs Danyi