Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīva, ar ko groza Direktīvu 97/67/EK attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2006) 594, galīgā redakcija} {SEC(2006) 1291} /* SEC/2006/1292 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 18.10.2006. SEC (2006) 1292 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKTĪVA, ar ko groza Direktīvu 97/67/EK attiecībā uz Kopienas pasta pakalpojumu iekšējā tirgus pilnīgu izveidi Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2006) 594 , galīgā redakcija}{SEC(2006) 1291} IEVADS Šis dokuments attiecas uz Komisijas darba plāna punktu 2006/MARKT/006, kas skar pasta pakalpojumu jomu. Šā dokumenta mērķis ir sniegt pilnīga ietekmes novērtējuma kopsavilkumu, pievēršoties galvenokārt saistībā ar priekšlikumu apsvērtajām iespējām, to ietekmei un ieteikumiem. | Dokumenta saturs: 1. Ievads 2. Apspriedes ar ieinteresētajām personām 3. Situācijas raksturojums un uzdevumi 4. Mērķi 5. Politikas varianti un to vērtējums 6. Secinājums | ES pasta pakalpojumu saskaņošanas pirmais posms paredzēts 1997. gada Pasta direktīvā (97/67/EK). Pasta direktīvas 2002. gada grozījumi (2002/39/EK) paredz rezervējamo pakalpojumu nozares sašaurināšanu 2003. un 2006. gadā, un līdz ar to pakāpenisku un vadāmu pasta tirgus atvēršanu konkurencei. Pasta direktīvā bez ierunām ir atbalstīts mērķis pilnīgi atvērt tirgu un 2009. gads ir noteikts par mērķa gadu pasta pakalpojumu iekšējā tirgus izveidei vai attiecīgai alternatīvai rīcībai šajā virziena (7. panta 3. punkts un 24. apsvērums). Eiropas Parlaments 2006. gadā atkārtoti apstiprināja šo vispārējo virzību.[1] Šā priekšlikuma vispārīgais konteksts un izejas pozīcijas ir šādas: - saskaņā ar pašreizējo Pasta direktīvu (tās 7. pantu) Komisija iesniedz priekšlikumu par ,,pasta iekšējā tirgus pilnīgas izveides gadu vai, ņemot vērā [perspektīvas] pētījuma rezultātus, noteic attiecīgu alternatīvu pasākumu”; - saskaņā ar 27. pantā noteikto beigu termiņu Pasta direktīva ir spēkā līdz 2008. gada 31. decembrim un, ja līdz šai dienai Komisija nepieņems turpmākus priekšlikumus, nozari primāri reglamentēs EK līguma (jo īpaši tā 86. panta) noteikumi; - Komisijas ziņojumā par (pašreizējās) Direktīvas piemērošanu[2] un perspektīvas pētījumā[3] (par iekšējā tirgus pilnīgas atvēršanas ietekmi uz vispārējiem pakalpojumiem) ir secināts, ka, pastāvot zināmām garantijām, līdz 2009. gadam visās dalībvalstīs ir iespējams panākt pilnīgu tirgus atvēršanu; - daudzas dalībvalstis jau strauji virzās uz priekšu, gatavojoties pilnīgai tirgus atvēršanai; šo procesu pavada pakalpojumu kvalitātes pilnveide, un tas nav negatīvi iespaidojis vispārējos pakalpojumus. Apspriedes ar ieinteresētajām PERSONāM KOMISIJA IR īSTENOJUSI VAIRāKUS APSPRIEžU PASāKUMUS, TOSTARP: - rīkojusi publiskas apspriedes, saņemot 2295 atbildes uz aptaujas anketas jautājumiem, un 103 rakstiskus iesniegumus; - laikposmā no 2004. līdz 2006. gadam pasūtījusi 6 izvērstus pētījumus par jautājumiem, kas saistās ar pasta politikas turpmākajiem virzieniem, un rīkojusi 10 atklātus seminārus papildus 14 pārējiem kopš 1997. gada veiktajiem pētījumiem; - organizējusi ,, Eurobarometer ” patērētāju apmierinātības pētījumu un 25 fokusa grupas visās ES valstīs, lai izprastu individuālo pasta pakalpojumu lietotāju vajadzības un apmierinātības līmeni; - rīkojusi apspriedes ar dalībvalstīm, operatoriem un visām ieinteresētajām personām, tostarp ar sociālajiem partneriem un patērētāju organizācijām. ES pasta nozares situācijas raksturojums un uzdevumi Situācijas raksturojums ES pasta pakalpojumu nozares ieņēmumi 2004. gadā ir bijuši aptuveni 90 miljardi euro, un šī nozare turpina dot ievērojamu ieguldījumu ES tautsaimniecībā. Saskaņā ar aplēsēm nozares tiešais ieguldījums ES IKP ir 37 miljardi euro (0,4%), nodrošinot darbu 1,7 miljoniem. Papildu ieņēmumus aptuveni 150 miljardus euro un 3,5 miljonus darbavietu nodrošina ar pasta nozari saistītas vai pasta nozares radītas nozares. Saistībā ar klientiem jeb pasta pakalpojumu lietotājiem ir noskaidrots, ka individuālie lietotāji nosūta 12,5%, bet saņem 70% no visiem pasta sūtījumiem, kamēr uzņēmumi, kas lieto pasta pakalpojumus, nosūta 87,5%, bet saņem 30% pasta sūtījumu. Šā priekšlikuma darbības joma ir galvenokārt vispārējie pasta pakalpojumi. Tas aptver vēstuļu tirgu (vēstules un pastkartes, sīkpakas utt.), daļēji pasta paku tirgu un dažus ar pastu nesaistītus sūtījumus (piemēram, laikrakstus). ES pasta nozarē pašlaik notiek ievērojamas pārmaiņas, tostarp pakāpeniska tirgus atvēršana, aizvietojošu zemu izmaksu elektronisku plašsaziņas līdzekļu strauja izplatība, jaunas automatizācijas tehnoloģijas un jaunas īpašumtiesību struktūras. Šīs pārmaiņas palielina spiedienu uz pasta nozari, liekot tai kļūt konkurētspējīgākai un efektīvākai, citādi iznākums varētu būt negatīva ietekme uz nodarbinātību un pakalpojumu ilgtspēju. Eiropas pasta operatoriem saistošie atšķirīgie juridiskie un tirgus nosacījumi rada konkurences traucējumus un nerosina turpmākas reformas. Turklāt pasta tirgū pastāv virkne šķēršļu, kas apgrūtina efektīvu konkurenci, piemēram, vēl palikušās monopoltiesības vai atšķirīgas atļauju un licenču piešķiršanas sistēmas. Pienākums sniegt vispārējos pasta pakalpojumus atsevišķos dažu valstu reģionos var būt saistīts ar neekonomiskām izmaksām, tomēr ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem vispārējo pakalpojumu pastāvīgs nodrošinājums visos ģeogrāfiskajos reģionos ir būtiski svarīgs. Tādēļ, strukturējot darbības ES pasta reformas pabeigšanai, svarīgākais jautājums ir, kā rīkoties, lai nodrošinātu efektīvu un konkurētspējīgu ES pasta nozari, kas Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem turpina sniegt cenu ziņā pieņemamus kvalitatīvus pakalpojumus. Galvenie jautājumi, kam jāpievērš uzmanība, ir šādi. 1) Vispārējo pakalpojumu joma: ir pastāvīgs un obligāts to pasta nozares produktu klāsts, kas ir uzskatāmi par vispārējiem pakalpojumiem. Jo šī joma būs plašāka, jo lielāks būs risks, ka, nepastāvot monopoltiesībām, komerciālie/tirgus spēki vieni paši to nespēs nodrošināt. Kopienas līmenī ir jālemj, vai visās dalībvalstīs būtu jāsaskaņo šaurāka vispārējo pakalpojumu joma. 2) Vispārējo pakalpojumu standarti: saskaņā ar Pasta direktīvu dalībvalstīm jāievēro īpaši standarti, piemēram, pasts jāsavāc un jāpiegādā jebkurā dalībvalsts teritorijas punktā vismaz 5 darbdienas nedēļā, pakalpojumiem jābūt cenu ziņā pieņemamiem un pieejamiem, turklāt ir atļauts piemērot vienotus tarifus. Kopienas līmenī ir jālemj, vai kāds no šiem standartiem, jo īpaši vienoto tarifu piemērošana, būtu jāmaina. 3) Rezervētie pakalpojumi: ir lielākais iekšējā tirgus pilnīgas izveides šķērslis, jo pasta pakalpojumus, kas skar vēstules, kuru svars nepārsniedz 50 gramus (tās veido lielāko daļu no visiem pasta sūtījumiem), joprojām var monopolizēt. Pašlaik rezervētos pakalpojumus jau ir atcēlusi Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste, bet Dānija un Nīderlande gatavojas pilnīgi atteikties no rezervēto pakalpojumu nozares 2008. gadā. Vairākas citas dalībvalstis ir atvērušas tiešā pasta un citu pasta plūsmu tirgu pirms plānotā 2009. gada termiņa. Kopienas līmenī ir jālemj, vai ES likumdevēju noteiktais 2009 gads būtu apstiprināms par rezervēto pakalpojumu atcelšanas termiņu. 4) Monopoltiesībām alternatīvi finansēšanas mehānismi: nepastāvot rezervētajiem pakalpojumiem, Kopienas līmenī ir jālemj, vai vajag alternatīvus vispārējo pakalpojumu finansēšanas pasākumus, kādiem tiem vajadzētu būt un vai Direktīvai šajā ziņā būtu jāpiedāvā izvēles iespējas. 5) Piekļuve atsevišķiem pasta infrastruktūras elementiem/līdzekļiem: valsts līmenī ir daudzi juridiski ierobežojumi, kas attiecas uz pasta infrastruktūras elementu, piemēram, nosūtīšanas un piegādes pastkastu, pasta indeksu un adreses maiņas datubāzu izmantošanu (jeb ,,piekļuvi” šiem elementiem). Šie ierobežojumi var kavēt konkurences attīstību un varētu negatīvi ietekmēt lietotāju uzticēšanos gadījumā, ja pazeminātos pasta pakalpojumu kvalitātes standarti. Kopienas līmenī ir jālemj, vai apstākļos, kad pasta nozarē darbojas vairāki operatori, vajadzētu palielināt tās dalībvalstu vai valsts regulatīvo iestāžu nozīmi saistībā ar šādu elementu pārraudzību un/vai piekļuves reglamentēšanu, kā arī ar tādu procedūru ieviešanu, kuras nodrošina pasta pakalpojumu integritāti un lietotāju uzticēšanos pasta iestādēm. 6) Pakārtotā piekļuve: tā ir trešo personu piekļuve vadošo operatoru infrastruktūrai, jo īpaši tās šķirošanas un piegādes elementiem. Pasta direktīva pašlaik skaidri nereglamentē šo jomu. Tādēļ ir jālemj, vai situāciju, kad brīvi attīstās dažādi konkurences modeļi, vai, ja kāda dalībvalsts uzskata to par vajadzīgu, tiek atbalstīts vai uzspiests viens modelis, var turpmāk pieļaut, vai arī vajadzīga ex-ante Kopienas iejaukšanās. Tādā gadījumā nākamais jautājums ir, vai Kopienai būtu jāsaskaņo un/vai jāstiprina tās dalībvalstu ex-ante nozīme saistībā ar pakārtotās piekļuves pārraudzību un/vai reglamentēšanu. Politiskie mērķi Saistībā ar šo priekšlikumu Komisija ir izvirzījusi tālāk minētos politiskos mērķus. Izveidot pasta pakalpojumu iekšējo tirgu, kurā reformu labumguvēji vienādā mērā ir visi iedzīvotāji un uzņēmumi: - uzturēt ikvienam pieejamus cenu ziņā pieņemamus augstas kvalitātes vispārējos pakalpojumus, - panākt pilnīgu tirgus atvēršanu, - mazināt tirgus darbības traucējumus/iekšējā tirgus šķēršļus. Konkrētāki mērķi: - turpināt virzību uz rezervēto pakalpojumu nozares sašaurināšanu un galīgu likvidēšanu, - nodrošināt alternatīvu vispārējo pakalpojumu garantiju vai finansēšanas mehānismu proporcionālu izmantošanu, - nodrošināt godīgu piekļuvi pasta infrastruktūrai. Iespējamie politikas varianti Ietekmes novērtējumā ir izcelti divu līmeņu iespējamie politikas varianti: - četri ,,augsta līmeņa” varianti, kas, lemjot par Kopienas rīcību, atbilst galvenajām politiskās izvēles iespējām, - 16 konkrēti politikas varianti, kas attiecībā uz katru jomu, kam jāpievērš uzmanība, paredz sīki izstrādātu rīcību. Vispusīgā ietekmes novērtējuma 5. iedaļas 3. punkta 2. tabulā ir norādīts, kurš no konkrētajiem variantiem varētu atbilst katram ,,augsta līmeņa” politikas variantam. Augsta līmeņa politikas varianti Ietekmes novērtējumā ir izcelti tālāk aplūkotie četri augsta līmeņa politikas varianti. A variants: neiesaistīšanās (bez likumdošanas priekšlikuma) nozīmētu, ka pēc pašreizējās Pasta direktīvas beigu termiņa 2008. gada 31. decembrī pasta nozari primāri reglamentētu EK līguma (jo īpaši tā 86. panta) noteikumi, kas nosaka, ka dalībvalstīm jāpamato jebkuri rezervēti pakalpojumi, ka monopoltiesību izmantošana nedrīkst ietekmēt tirdzniecības attīstību tiktāl, lai kaitētu Kopienas interesēm, un ka Komisija vajadzības gadījumā var adresēt dalībvalstīm attiecīgas direktīvas vai lēmumus. Dalībvalstis savā teritorijā turklāt varētu katra atsevišķi noteikt vispārējo pakalpojumu jomu un saistītos kvalitātes standartus saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem un līgumiem, piemēram, Pasaules Pasta savienības saistībām (kas ir vispārīgākas, ar mazākām prasībām). Vērtējums: atšķirīgāki juridiskie noteikumi un vispārējo pakalpojumu standarti varētu negatīvi iespaidot sociālo kohēziju un būt iemesls sarežģītiem spēles noteikumiem ar lielākiem iekšējā tirgus šķēršļiem. B variants: principā jauna un visaptveroša Pasta direktīva , kas paredz konkurencei pilnīgi atvērtu tirgu 2009. gadā un attiecībā uz visiem ar nozari saistītajiem jautājumiem liek ievērot pilnīgi saskaņotu nostāju. Vērtējums: lai gan nav pilnīgas pārliecības, ka visus pašreizējās Pasta direktīvas noteikumus visā Kopienā piemēro vienādi precīzi, nav pamata uzskatīt, ka pašlaik spēkā esošie Kopienas noteikumi ir būtiski neatbilstīgi. Turklāt valstu īpatnības un lietotāju atšķirīgās vajadzības visticamāk neļautu rast visām dalībvalstīm vienādi derīgu, proporcionālu un pieņemamu risinājumu. C variants: pašreizējās Pasta direktīvas termiņa pagarināšana ilgāk par 2009. gadu – šis variants paredz svītrot 27. pantā minēto beigu termiņu, bet visus pārējos elementus atstāt bez pārmaiņām. Vērtējums: šāda faktiska atteikšanās no Kopienas tirgus atvēršanas dzinējspēka visticamāk aizkavētu būtisku nozares pārstrukturizāciju, nomāktu dinamisku efektivitāti, ierobežotu izvēles iespēju un jauninājumu attīstību, un ilgtermiņā varētu negatīvi iespaidot pasta nozares salīdzinošo konkurētspēju. Salīdzinošs panīkums ietekmētu kopējo pieprasījumu (samazinātos pasta sūtījumu joma) – turklāt tas iespaidotu arī nodarbinātības ilgtspēju un spēju nodrošināt iedzīvotājiem cenu ziņā pieņemamu pasta pakalpojumu pieejamību. D variants: pašreizējās Pasta direktīvas pielāgošana, ciktāl to prasa atvērts pasta tirgus – šajā variantā ir atzīts, ka augstas kvalitātes vispārējo pakalpojumu uzturēšana ir savienojama ar pilnīgu tirgus atvēršanu, un tas ļauj tuvināt ar nozari saistītos Kopienas mērķus . Vērtējums: šis variants ļautu saglabāt un papildināt pašreizējās Pasta direktīvas noteikumus, pieņemot tikai vajadzīgos grozījumus, ko nosaka jaunākās un gaidāmās tirgus pārmaiņas, tostarp atteikšanās no rezervētajiem pakalpojumiem. Šis variants neliek pašos pamatos pārskatīt Kopienas mērķus. Ietekme uz patērētājiem: A un B variants, un vidējā termiņā (ņemot vērā, ka pastāv nozares konkurētspējas mazināšanās risks) arī C variants var sekmēt ES līmenī noteikto vispārējo pakalpojumu standartu pazemināšanos, kas savukārt draud atstāt negatīvu iespaidu uz patērētājiem un uz teritoriālo un sociālo kohēziju. D variantā saglabājas pašreizējo vispārējo pakalpojumu standartu cenu pieņemamības prasības un vienoto tarifu piemērošanas iespējamība, lai gan, ņemot vērā, ka tirgus atvēršanas sekas var būt vairāk uz izmaksām vērstas cenas, var pieaugt dažu vienas vienības sūtījumu cenas. Vērtējot šos ,,augsta līmeņa” A/B/C/D variantus, ir ņemts vērā, ko katrs no tiem var dot, lai tuvinātu pasta nozarē sasniedzamos mērķus. Augsta līmeņa A un B variants ir noraidīts sākotnējās pārbaudes stadijā. Secinājumi par augsta līmeņa C un D variantu izriet no paturēto konkrēto politikas variantu ietekmes sīkākas analīzes. Konkrētie politikas varianti Paturēti ir desmit konkrētie politikas varianti, kas aptver šādas politikas jomas: i) vispārējo pakalpojumu joma, ii) vispārējo pakalpojumu standarti, iii) rezervēto pakalpojumu un vispārējo pakalpojumu finansēšanas mehānismi, iv) piekļuve pamatelementiem, v) pakārtotā piekļuve. Pievienotajā tabulā ir atspoguļots ietekmes kopsavilkums un norādīts, kuram ,,augsta līmeņa” variantam katrs konkrētais variants atbilst. Visu variantu apraksts un sīkāka analīze ir sniegta vispusīgā ietekmes novērtējuma 5. un 6. iedaļā. Jautājums | Varianti | Ietekme uz lietotājiem | Ietekme uz nodarbinātību | Ekonomiskā ietekme | Vispārējo pakalpojumu joma | 1. variants (B/C/D variants) - bez pārmaiņām: paliek pašreizējais elastīgums | (( | ( | ( | 2. variants (D variants) - vispārējo pakalpojumu joma aptver galvenokārt patērētājiem/MVU domātus produktus | ( | ( | ( | Vispārējo pakalpojumu standarti | 4. variants (C/D variants) - bez pārmaiņām: paliek pašreizējais Kopienas standartu minimums | ( līdz ( | ( | ( līdz ( | 5. variants (D variants) - bez pārmaiņām: paliek pašreizējais Kopienas standartu minimums, bet vienotos tarifus ir atļauts piemērot tikai vienas vienības tarifa sūtījumiem | (( | (( | ((( | Rezervēto pakalpojumu un vispārējo pakalpojumu finansēšanas mehānismi | 8. variants (C variants) - svītrojot 27. pantu, spēkā paliek pašreizējā direktīva - saglabājas rezervētie pakalpojumi, jaunpienācēju saistības un kompensāciju fondi | ( līdz ( | ( līdz ( | ( līdz (( | 9. variants (D variants) - atsakoties no rezervētajiem pakalpojumiem, Direktīva paredz izsmeļošu finansēšanas mehānismu sarakstu, ieskaitot valsts atbalstu, iepirkuma procedūras, iekšēju šķērssubsidēšanu, izmaksu sadali vai kompensāciju fondus un vispārējo pakalpojumu maksu vispārējo pakalpojumu tirgus dalībniekiem | (( | ( līdz ( | ( līdz (( | Piekļuve pamatelementiem | 11. variants (C variants) bez pārmaiņām: piekļuves joma paliek tirgus spēku un konkurences noteikumu ziņā | ( līdz ( | ( | ( | 12. variants (D variants) - VRI jāapzina pamatelementi, jānovērtē, vai būtu jānodrošina piekļuve pasta indeksu datubāzēm, pastkastēm, adreses maiņas informācijai un pāradresēšanas pakalpojumiem, un jānodrošina pārredzama un nediskriminējoša piekļuve | (( | ( | ( | Pakārtotā piekļuve | 15. variants (D variants) - jānosaka, ka dominējošie operatori/operatori, kas izmanto agrāko valsts tīklu, ievērojot zināmus nosacījumus, nedrīkst liegt pakārtoto piekļuvi | ( | ( | ( | 16. variants (C/D variants) - bez pārmaiņām: nediskriminējoša piekļuve, ņemot vērā ieekonomētās izmaksas | (( | ( līdz ( | ( | Tālāk ir izklāstīti ieteikumi, kas attiecas uz konkrēto politikas variantu izvēli. Saistībā ar vispārējo pakalpojumu jomu - vispārējo pakalpojumu jomas ierobežošanu, aptverot tikai pasta nozares produktus, ko nenodrošinātu tirgus spēki, pašlaik nevar saskaņot, jo konkurences attīstības tempi dažādos ES reģionos būs atšķirīgi, turklāt tirgus un lietotāju vajadzības dažādās valstīs atšķiras. Ieteicams ir 1. variants, t.i., svarīgākās Kopienas saistības, kas attiecas uz garantējamo pasta pakalpojumu vispārējo jomu, būtu jāatstāj bez pārmaiņām. Saistībā ar vispārējo pakalpojumu standartiem - nav lielas vajadzības saskaņoti pazemināt standartus vai ierobežot dalībvalstu rīcības brīvību, piemērojot kvalitātes un pakalpojumu standartus papildus Kopienas standartu minimumam. Taču konkurētspējīgu pasta nozares produktu vienoti tarifi pēc tirgus atvēršanas varētu sekmēt neefektīvu ienākšanu tirgū, kas savukārt varētu negatīvi iespaidot pašreizējo vadošo operatoru spējas finansēt vispārējos pakalpojumus. Tomēr individuālajiem lietotājiem vienotie tarifi un to nozīme sociālajā kohēzijā šķiet svarīgi. Ieteicams ir 5. variants, t.i., nelielas pārmaiņas, atļaujot dalībvalstīm piemērot vienotos tarifus tikai vienas vienības tarifa sūtījumiem un dažiem citiem sūtījumiem. Saskaņā ar šo variantu ir ņemts vērā arī viens no svarīgākajiem tādu ieinteresēto personu motivācijas aspektiem, kuras uzskata, ka vajag sašaurināt vispārējo pakalpojumu jomu vienīgi patērētāju ,,drošības tīkla” izpratnē. Saistībā ar rezervētajiem pakalpojumiem un finansēšanas modeļiem - saglabājot rezervētos pakalpojumus, turpinātos konkurences traucējumi, tomēr, lai bez monopoltiesību pastāvēšanas varētu finansēt vispārējos pakalpojumus, vajag virkni alternatīvu variantu ārkārtas gadījumiem. Ieteicams ir 9. variants, t.i., rezervēto pakalpojumu likvidēšana, līdz ar to ļaujot dalībvalstīm izvēlēties finansēšanas veidu starp vairākām rezervēto pakalpojumu alternatīvām, tostarp pakalpojumu valsts iepirkumu (kā netiešu valsts finansējuma avotu), valsts atbalstu, nozares maksu un vispārējo pakalpojumu izmaksu sadales fondu. Saistībā ar piekļuvi pasta infrastruktūras pamatelementiem - lietotājiem un pastāvošajiem un potenciālajiem tirgus jaunpienācējiem ir izdevīgi, ja konkurences priekšrocības nemazina tirgus dalībnieku nespēja vienoties par piekļuves nosacījumiem attiecīgajiem elementiem. Ieteicams ir 12. variants, jo tādā gadījumā būtu skaidri noteiktas valsts regulatīvo iestāžu pilnvaras iejaukties, lai vajadzības gadījumā novērstu šādu situāciju . Saistībā ar pakārtoto piekļuvi tīkla šķirošanas un piegādes daļai - tā kā tikai daži (vai neviens) no pasta pamatinfrastruktūras elementiem ir uzskatāmi par ,,pamatelementiem”’, Kopienas līmenī nebūtu attaisnojami ar šādu pakārtotu piekļuvi saistīti stingrāki noteikumi vai obligāta piekļuves nodrošinājuma prasības. Tāpat, šķiet, nebūtu pareizi, ja ES likumdevēji ierobežotu piekļuves konkurences attīstību. Ieteicams ir 16. variants, t.i., lēmumi par obligātu piekļuves nodrošinājumu, ņemot vērā attiecīgos ekonomiskos un konkurences faktorus, paliktu dalībvalstu ziņā. Dažas valstis, bet ne visas, var uzskatīt piekļuves nodrošinājumu par lietderīgu, tomēr pašreizējā Pasta direktīvā šajā ziņā nekas nebūtu jāmaina. SECINāJUMS ŅEMOT VēRā IETEKMES NOVēRTēJUMU UN AR KONKRēTāM POLITIKAS JOMāM SAISTīTOS IETEIKUMUS, PAR PIEMēROTāKO AUGSTA LīMEņA POLITIKAS VARIANTU IR ATZīTS D VARIANTS: pašreizējās Pasta direktīvas pielāgošana, ciktāl to prasa atvērts pasta tirgus, nodrošinot augsta līmeņa vispārējos pakalpojumus. [4] [1] Eiropas Parlamenta Rezolūcija par Pasta direktīvas piemērošanu (2006 (0040)). [2] COM(2006) 595. [3] COM(2006) 596. [4] D variants ir arī bez ierunām apstiprināts Komisijas perspektīvas pētījumā, kurā ir secināts, ka, pastāvot papildu garantijām, nav pamata atlikt pāreju uz pilnībā atvērtu tirgu vēlāk par 2009. gadu.