Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

ar mērķi koriģēt novēroto būtisko novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai



Rumānijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. jūlijs) par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta otro daļu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1)Saskaņā ar Līguma 121. pantu dalībvalstīm ir jāveicina stabila valsts finanšu sistēma, vidējā termiņā koordinējot ekonomikas politiku un daudzpusēju uzraudzību, lai izvairītos no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

(2)Stabilitātes un izaugsmes pakta pamatā ir mērķis panākt stabilu valdības finansiālo stāvokli, kas ir veids, kā stiprināt priekšnosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kura ir labvēlīga jaunu darbvietu radīšanai.

(3)2017. gada jūnijā un 2018. gada jūnijā Padome saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu konstatēja, ka attiecīgi 2016. un 2017. gadā bija vērojama būtiska novirze no Rumānijas vidēja termiņa budžeta mērķa vai tā sasniegšanai vajadzīgās korekcijas gaitas. Konstatēto būtisko noviržu dēļ Padome sniedza 2017. gada 16. jūnija un 2018. gada 22. jūnija ieteikumus, iesakot Rumānijai veikt politikas pasākumus, kas nepieciešami, lai izlabotu minētās novirzes. Pēcāk Padome konstatēja, ka Rumānija pēc minētajiem ieteikumiem nav efektīvi rīkojusies, un izdeva pārskatītus ieteikumus attiecīgi 2017. gada 5. decembrī un 2018. gada 4. decembrī. Pēcāk Padome konstatēja, ka Rumānija arī pēc minētajiem ieteikumiem nav efektīvi rīkojusies.

(4)Padome 2019. gada 14. jūnijā nolēma, ka 2018. gadā Rumānijā atkal tika novērota būtiska novirze no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, un izdeva ieteikumu Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka nominālās izaugsmes līmenis valdības primārajos neto izdevumos 2019. gadā nepārsniedz 4,5 % un 2020. gadā 5,1 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1 % apmērā no iekšzemes kopprodukta (IKP) 2019. gadā un 0,75 % no IKP 2020. gadā. Tā arī ieteica Rumānijai izmantot visus neplānotos papildu ieņēmumus budžeta deficīta samazināšanai, savukārt budžeta konsolidācijas pasākumiem būtu jānodrošina stabili uzlabojumi vispārējās valdības strukturālā budžeta bilancē tādā veidā, kas labvēlīgs izaugsmei. Padome noteica, ka Rumānijai līdz 2019. gada 15. oktobrim ir jāziņo par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz minēto ieteikumu.

(5)Padome 2019. gada 9. jūlijā ieteica Rumānijai 2019. un 2020. gadā nodrošināt, ka tiek ievērots Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikums, lai koriģētu būtisko novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai.

(6)Komisija 2019. gada 25. septembrī Rumānijā rīkoja pastiprinātas uzraudzības misiju nolūkā veikt uzraudzību uz vietas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 11. panta 2. punktu. Pēc tam, kad Komisija bija nosūtījusi savus pagaidu konstatējumus Rumānijas iestādēm, lai tās varētu izteikt komentārus, Komisija 2019. gada [20. novembrī] par saviem konstatējumiem ziņoja Padomei. Konstatējumi tika nodoti atklātībai.

(7)Rumānijas iestādes 2019. gada 15. oktobrī iesniedza ziņojumu par tās efektīvo rīcību, kas veikta, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu. Ņemot vērā iestāžu ziņojumā sniegto informāciju un vispārējo novērtējumu, balstoties uz Komisijas 2019. gada rudens prognozi, Padome 2019. gada 20. novembrī secināja, ka Rumānija nav efektīvi rīkojusies, reaģējot uz Padomes 2019. gada 14. jūnija ieteikumu.

(8)Tā kā Rumānija nav rīkojusies efektīvi un tā kā pastāv augsta kumulatīvā novirze no atbilstīgām korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ir lietderīgi adresēt Rumānijai pārskatītu ieteikumu par atbilstīgiem veicamiem pasākumiem saskaņā ar Līguma 121. panta 4. punktu.

(9)2019. gada rudens prognozē Komisija paredz, ka 2019. gadā Rumānijas strukturālā bilance vēl vairāk pasliktināsies par 0,8 % no IKP un 2020. gadā – vēl par 0,8 % no IKP. Tā rezultātā tiek lēsts, ka strukturālais deficīts būs 2,5 % no IKP un 3,4 % no IKP — no strukturālā deficīta vidēja termiņa budžeta mērķa, proti, 1,0 % no IKP, attiecīgi 2019. gadā un 2020. gadā.