C 210/1

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Pamatnostādnes par to, kā īstenot Regulu (ES) 2019/1148 par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu

(2020/C 210/01)

Atruna Šīs pamatnostādnes ir paredzētas, lai palīdzētu dalībvalstu valsts iestādēm, ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām piemērot Regulu (ES) 2019/1148. Autoritatīva Savienības tiesību interpretācija ir vienīgi Eiropas Savienības Tiesas kompetencē.

Satura rādītājs

IEVADS 2

PIRMĀ DAĻA. PAMATNOSTĀDNES DALĪBVALSTĪM 3

I IEDAĻA. LICENCĒŠANAS REŽĪMS 3

II IEDAĻA. INSPEKCIJAS UN KONTROLES PASĀKUMU VEIKŠANA 3

III IEDAĻA. INFORMĀCIJAS APMAIŅA 3

OTRĀ DAĻA. PAMATNOSTĀDNES EKONOMIKAS DALĪBNIEKIEM UN TIEŠSAISTES TIRDZNIECĪBAS VIETĀM 3

IV IEDAĻA. PĀRBAUDE PĀRDOŠANAS GAITĀ 3

V IEDAĻA. AIZDOMĪGU DARĪJUMU, BŪTISKU PAZUŠANAS GADĪJUMU UN ZĀDZĪBU ATPAZĪŠANA UN ZIŅOŠANA PAR TIEM 7

VI IEDAĻA. INFORMĒŠANA PIEGĀDES ĶĒDĒ 12

VII IEDAĻA. UZGLABĀŠANAS DROŠĪBA 14

1. papildinājums. Pārejas periodi 16

2. papildinājums. Valsts inspekcijas iestādēm paredzētais inspekciju kontrolsaraksts 18

3. papildinājums. Atbilstības kontrolsaraksts ekonomikas dalībniekiem, tiešsaistes tirdzniecības vietām, profesionāliem lietotājiem un plašas sabiedrības locekļiem 19

4. papildinājums. Formāts pārrobežu mēroga saziņai 21

5. papildinājums. Papildu norādījumi un citi regulas pielikumos uzskaitīto vielu nosaukumi 22

IEVADS

Mūsdienu sabiedrība ikdienā saskaras ar daudzām ķimikālijām, kas tiek izmantotas dažādos rūpnieciskos procesos, pildot profesionālās funkcijas, kā arī plašajā un daudzveidīgajā patērētāju sektorā. Ķimikālijas cita starpā izmanto kā starpproduktus citu ķimikāliju ražošanai, kā šķīdinātājus materiālu šķīdināšanā, tādu produktu ražošanā kā, piemēram, krāsas, kā pārtikas sastāvdaļas, kā arī galaproduktos, piemēram, tīrīšanas šķīdumos. Lielākā daļa šo ķimikāliju tiek tirgotas starp uzņēmumiem darījumos likumīgiem mērķiem. Turklāt fiziskām vai juridiskām personām var būt arī likumīgas intereses iegādāties vai lietot šīs ķimikālijas ne tikai profesionālas darbības kontekstā, bet arī, piemēram, vaļasprieka nolūkos.

Tomēr dažas no ķimikālijām var tikt ļaunprātīgi izmantotas, lai nelikumīgi izgatavotu improvizētus spridzekļus. Teroristi un citi noziedznieki var mēģināt atklātajā tirgū iegādāties prekursoru sastāvdaļas, kas vajadzīgas, lai izgatavotu improvizētus spridzekļus, vai tās novirzīt izmantošanai nelikumīgos nolūkos.

Kopš 2014. gada saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 98/2013 ir spēkā ES mēroga noteikumi par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu. Tomēr improvizētu spridzekļu radītais apdraudējums joprojām ir liels un turpina palielināties. Tādēļ bija nepieciešams vēl vairāk stiprināt un saskaņot sistēmu improvizētu spridzekļu nelikumīgas izgatavošanas novēršanai. Tāpēc 2019. gada 20. jūnijā tika pieņemta Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1148 par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu (turpmāk “regula”) (1), ar ko atceļ Regulu (ES) Nr. 98/2013, un to piemēro no 2021. gada 1. februāra.

Ar regulu izveido saskaņotus noteikumus par to, kā darīt pieejamas, ievest, turēt īpašumā un lietot tādas vielas vai maisījumus, ko varētu ļaunprātīgi izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai, nolūkā ierobežot attiecīgo vielu vai maisījumu pieejamību plašas sabiedrības locekļiem un nolūkā nodrošināt atbilstīgu ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem visā piegādes ķēdē.

Saskaņā ar regulas 12. pantu šīs pamatnostādnes ir paredzētas, lai palīdzētu ķīmikāliju piegādes ķēdes dalībniekiem un kompetentajām iestādēm pildīt saskaņā ar regulu noteiktos pienākumus un lai sekmētu sadarbību starp kompetentajām iestādēm un ekonomikas dalībniekiem. Par pamatnostādņu projektu 2019. gada 9. un 10. decembrī notika apspriešanās ar Pastāvīgo komiteju prekursoru jomā. Autoritatīva Savienības tiesību interpretācija ir vienīgi Eiropas Savienības Tiesas kompetencē.

Pamatnostādņu I-III iedaļa attiecas uz dalībvalstīm, savukārt IV-VII iedaļa attiecas uz ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām.

Kopumā vārdi, kas izsaka vajadzību, reālu darbību un prasību (piemēram, “būtu/vajadzētu”, “ir pienākums”), norāda uz regulā noteiktu pienākumu, savukārt vārdi “varētu” un “tiek ieteikts” norāda uz ieteikumiem un labu praksi.

Darbības joma

Regulu piemēro, lai darītu pieejamas, ievestu, turētu īpašumā un lietotu vielas, kā arī maisījumus, kas satur I un II pielikumā uzskaitītās vielas, neatkarīgi no to koncentrācijas, izņemot šādas preces:

2. panta 2. punkts. Šo regulu nepiemēro:

a) izstrādājumiem, kā tie definēti Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 3. punktā;

b) pirotehniskajiem izstrādājumiem, kā tie definēti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2013/29/ES 3. panta 1. punktā;

c) pirotehniskajiem izstrādājumiem, kurus saskaņā ar valsts tiesību aktiem paredzēts nekomerciāli izmantot bruņotajos spēkos, tiesībaizsardzības iestādēs vai ugunsdzēsības dienestā;

d) pirotehniskajam aprīkojumam, uz kuru attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2014/90/ES darbības joma;

e) pirotehniskajiem izstrādājumiem, kurus paredzēts izmantot aviokosmiskajā rūpniecībā;

f) kapselēm, kuras paredzētas rotaļlietām;

g) zālēm, kuras saskaņā ar piemērojamiem valsts tiesību aktiem ir likumīgi darītas pieejamas plašas sabiedrības loceklim, pamatojoties uz ārsta recepti.

Jēdziens “reglamentēti sprāgstvielu prekursori” neietver “homogēnus vairāk nekā 5 sastāvdaļu maisījumus, kuros katras I vai II pielikumā uzskaitītās vielas koncentrācija ir mazāka par 1 masas %” (3. panta 13. punkts). Regula turpretī attiecas uz produktiem, kuri satur 5 vai mazāk sastāvdaļu vai kuros sprāgstvielu prekursoru koncentrācija ir augstāka.

Regulas 5. pantā noteikts, ka Eiropas Savienībā “ierobežotus sprāgstvielu prekursorus nedara pieejamus plašas sabiedrības locekļiem, plašas sabiedrības locekļi tos neieved, netur īpašumā un nelieto”. No regulas 3. panta 10. punktā izklāstītās “ekonomikas dalībnieka” definīcijas arī izriet, ka regula attiecas uz tās I un II pielikumā norādīto vielu darīšanu par pieejamām, kuras “jebkura fiziska vai juridiska persona vai publisko tiesību subjekts vai šādu personu vai subjektu grupa, kas tirgū, vai nu bezsaistē, vai tiešsaistē, tostarp tiešsaistes tirdzniecības vietās, dara pieejamus reglamentētus sprāgstvielu prekursorus” ES. Tāpēc to piemēro neatkarīgi no tā, kurā vietā ekonomikas dalībnieks, kas Savienībā dara pieejamus reglamentētos sprāgstvielu prekursorus, varētu veikt uzņēmējdarbību. Tāpēc tā attiecas uz ekonomikas dalībniekiem, kas veic uzņēmējdarbību ārpus ES, taču reglamentētos sprāgstvielu prekursorus dara pieejamus ES.

PIRMĀ DAĻA

PAMATNOSTĀDNES DALĪBVALSTĪM

I IEDAĻA

LICENCĒŠANAS REŽĪMS

[Pieejams tikai Pastāvīgajai komitejai prekursoru jomā]

II IEDAĻA

INSPEKCIJAS UN KONTROLES PASĀKUMU VEIKŠANA

[Pieejams tikai Pastāvīgajai komitejai prekursoru jomā]

III IEDAĻA

INFORMĀCIJAS APMAIŅA

[Pieejams tikai Pastāvīgajai komitejai prekursoru jomā]

OTRĀ DAĻA

PAMATNOSTĀDNES EKONOMIKAS DALĪBNIEKIEM UN TIEŠSAISTES TIRDZNIECĪBAS VIETĀM

IV IEDAĻA

PĀRBAUDE PĀRDOŠANAS GAITĀ

Ekonomikas dalībniekiem, pirms tie ierobežotu sprāgstvielu prekursoru dara pieejamu iespējamajam klientam, ir pienākums pārbaudīt, vai šī persona ir tiesīga iegādāties šādu prekursoru (8. pants).

Ja dalībvalsts ir noteikusi licencēšanas režīmu saskaņā ar 5. panta 3. punktu, ekonomikas dalībnieki var ierobežotu sprāgstvielu prekursoru darīt pieejamu plašas sabiedrības loceklim pēc tam, kad ir pārbaudīta vajadzīgā licence.

Ierobežotu sprāgstvielu prekursoru var darīt pieejamu profesionālam lietotājam vai ekonomikas dalībniekam, ja ekonomikas dalībnieks ir pārliecinājies, ka iespējamais klients tik tiešām ir profesionāls lietotājs vai cits ekonomikas dalībnieks.

Attiecībā uz pārdošanu jebkurai personai neatkarīgi no tā, vai tā ir vai nav profesionāls lietotājs, ekonomikas dalībniekam ir jāpārbauda iespējamā klienta identitātes pierādījums. Juridisku personu gadījumā šī pārbaude attiecas uz indivīdu, kas ir pilnvarots pārstāvēt iespējamo klientu.

Lai atvieglotu izmeklēšanu un inspekcijas, ekonomikas dalībniekiem ir pienākums reģistrēt katru darījumu un saglabāt šādu informāciju 18 mēnešus no darījuma norises dienas (8. panta 4. punkts). Šajā 18 mēnešu laikposmā informāciju bez liekas kavēšanās dara pieejamu inspekcijai pēc valsts inspekcijas iestāžu vai tiesībaizsardzības iestāžu lūguma. Tāpēc ekonomikas dalībniekiem tiek ieteikts uzturēt savus reģistrus un nodrošināt to pieejamību.

Noteikumi par pārbaudi pārdošanas gaitā attiecas uz visiem pārdošanas darījumiem neatkarīgi no pārdevēja un klienta fiziskās klātbūtnes. Attiecībā uz gadījumiem, kad šādas fiziskās klātbūtnes nav (“tālpārdošana”), personas identitātes un licenču pārbaudes process turpmākajā tekstā ir aplūkots atsevišķi.

Ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām tiek atgādināts, ka pastāv datu aizsardzības noteikumi, kas attiecas uz fizisku personu persondatu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (22. apsvērums). Tāpēc persondatu apstrāde, kas citstarp ir saistīta ar licences piešķiršanu, būtu jāveic saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu (Regula (ES) 2016/679 (2)) (sk. arī 22. apsvērumu).

IV.1. Pārdošana plašas sabiedrības locekļiem – ekonomikas dalībniekiem, kuri piemēro licencēšanas režīmu

Ja dalībvalsts ir noteikusi licencēšanas režīmu saskaņā ar 5. panta 3. punktu, ierobežotu sprāgstvielu prekursoru var darīt pieejamu plašas sabiedrības loceklim tikai tad, ja ir pārbaudīta vajadzīgā licence (8. panta 1. pants). Tikai dažas dalībvalstis piedāvā iespēju darīt pieejamus ierobežotus sprāgstvielu prekursorus plašai sabiedrībai, kam ir licence, vai arī atzīst licences, kuras izsniegušas citu dalībvalstu kompetentās iestādes. Citos gadījumos darījums būtu jāatsaka.

Ekonomikas dalībniekam ir pienākums pārbaudīt, vai izsniegtā licence aptver plānoto darījumu, un jāizvērtē, vai licence un identitātes pierādījums ir autentisks. Dalībvalstīm ieteicams izmantot regulas III pielikumā iekļauto licences formātu. Ekonomikas dalībnieks varētu licenci pārbaudīt, sazinoties ar kompetento iestādi dalībvalstī, kurā licence izsniegta.

Ekonomikas dalībniekam turklāt ir pienākums glabāt informāciju par šāda plašas sabiedrības locekļa identitātes pierādījumu un licenci 18 mēnešus no darījuma norises dienas. Ekonomikas dalībniekam būtu jāreģistrē vismaz identitātes pierādījumā un licencē norādītais vārds un uzvārds, kā arī abu dokumentu numuri. Ekonomikas dalībniekam nav pienākuma glabāt licences kopiju, taču tie var to darīt atbilstīgi datu aizsardzības jomā piemērojamiem tiesību aktiem. Ir izveidota īpaša Eiropas Komisijas tīmekļa vietne, kurā uzņēmumi un organizācijas var atrast informāciju par to, kas tiem būtu jādara, lai nodrošinātu atbilstību ES datu aizsardzības noteikumiem (3).

Visbeidzot, ekonomikas dalībniekam ir licencē jāreģistrē ierobežotā sprāgstvielu prekursora daudzums. Ierobežotā sprāgstvielu prekursora iegādes reģistrēšana licencē ir paredzēta, lai ekonomikas dalībnieki varētu noteikt, vai licences turētājs potenciāli nepārsniedz maksimālo ierobežotu sprāgstvielu prekursoru daudzumu, ko tur īpašumā, un vai nerodas aizdomas par pirkumu apvienošanu. Piemēram, ja licences turētājs salīdzinoši īsā laikposmā ir veicis vairākus pirkumus, kā rezultātā iegādātās vielas daudzums kopā pārsniedz maksimālo ierobežoto sprāgstvielu prekursoru daudzumu, ko tas var turēt īpašumā, tas varētu liecināt par aizdomīgu rīcību. Šādā gadījumā ekonomikas dalībniekiem ieteicams sazināties ar valsts kontaktpunktu (9. panta 4. punkts).

IV.1.1. Īpaši ieteikumi attiecībā uz tālpārdošanu

Ekonomikas dalībniekiem tiek ieteikts pieprasīt, lai klients iesniedz skenētu licences un identitāti apliecinošā dokumenta kopiju, lai tie varētu šo informāciju pārbaudīt pēc iespējas agrā posmā (piemēram, pirms darījuma pabeigšanas), taču ne vēlāk kā ierobežotu sprāgstvielu prekursoru piegādes brīdī (sal. ar 14. apsvērumu). Ekonomikas dalībniekiem nav pienākuma glabāt licences kopiju, bet tie var to darīt atbilstīgi datu aizsardzības jomā piemērojamiem tiesību aktiem. Ir izveidota īpaša Eiropas Komisijas tīmekļa vietne, kurā uzņēmumi un organizācijas var atrast informāciju par to, kas tiem būtu jādara, lai nodrošinātu atbilstību ES datu aizsardzības noteikumiem (4).

Identitātes pierādījumu varētu papildus pārbaudīt personīgi piegādes brīdī vai arī izmantojot ar citus līdzekļus, piemēram, Regulā (ES) Nr. 910/2014 (5) paredzētos mehānismus. Ir svarīgi norādīt, ka par pārbaudi atbild ekonomikas dalībnieks – pat tad, ja piegādes pakalpojumu sniedzējiem ir uzdots pārbaudīt dokumentus.

Licences un identitātes pierādījuma pārbaudes fakts un veids, kādā tā ir veikta, ir jāreģistrē.

Darījumu varētu iereģistrēt licencē piegādes brīdī, un šādā gadījumā ekonomikas dalībniekam būtu jādod attiecīgi norādījumi piegādātājam.

Pasākumi, kas jāveic ekonomikas dalībniekam: — jālūdz, lai klients iesniedz skenētu savas licences un identitāti apliecinošā dokumenta kopiju (vai arī tā identitāte jāpārbauda elektroniski); jāpārbauda, vai licences turētājs ir tā viena un tā pati persona, kas norādīta identitāti apliecinošajā dokumentā, — jāpārbauda, vai iegādājamais produkts atbilst licences nosacījumiem: i) viela; ii) koncentrācija; iiii) daudzums, — pieprasot klientiem reģistrēties klienta kontā, jūs varētu atļaut viņiem viņu kontā augšupielādēt skenētu licences kopiju. Pasākumi, kas jāveic piegādātājam pirms ierobežotā sprāgstvielu prekursora nodošanas klientam: — jāpārbauda, vai fotogrāfija identitātes dokumentā atbilst personai un vai identifikācijas dokumenta numurs atbilst licences pirmajā lappusē norādītajam identifikācijas dokumenta numuram. Ierobežotais sprāgstvielu prekursors būtu jāizsniedz tikai licences turētājam. To nevar atstāt pie citas personas.

IV.2. Pārdošana profesionāliem lietotājiem vai citiem ekonomikas dalībniekiem

Plašas sabiedrības loceklim nevajadzētu būt iespējai iegādāties ierobežotus sprāgstvielu prekursorus, apgalvojot, ka ir profesionāls lietotājs vai ekonomikas dalībnieks. Gadījumā, ja iespējamais klients apgalvo, ka ir profesionāls lietotājs vai ekonomikas dalībnieks, regulā ir noteikts, ka ekonomikas dalībniekam attiecībā uz katru darījumu ir jāpārbauda, vai iespējamais klients ir profesionāls lietotājs vai cits ekonomikas dalībnieks. Šī pārbaude ir vajadzīga, izņemot tad, ja šāda iespējamā klienta pārbaude jau ir notikusi viena gada laikā pirms attiecīgā darījuma dienas un darījums būtiski neatšķiras no iepriekšējiem darījumiem (8. panta 2. punkts un 8. panta 3. punkts).

Ekonomikas dalībniekam ir jāuzdod jautājumi iespējamajam klientam par viņa komercdarbību, darījumdarbību vai profesiju un par iespējamā klienta ierobežoto sprāgstvielu prekursoru paredzēto lietojumu. Lai pārbaudītu ierobežotā sprāgstvielu prekursora paredzēto lietojumu, ekonomikas dalībniekam ir jāizvērtē, vai paredzētais lietojums atbilst iespējamā klienta komercdarbībai, darījumdarbībai vai profesijai. Ekonomikas dalībnieki var vērsties savā kompetentajā iestādē, ja tiem ir jautājumi par ierobežotu sprāgstvielu prekursoru un tos saturošo raksturīgo produktu parasto lietošanu.

Ja ir pamatots iemesls apšaubīt ierobežotā sprāgstvielu prekursora paredzētā lietojuma likumīgumu vai iespējamā klienta nolūku lietot to likumīgiem mērķiem, ekonomikas dalībnieks darījumu var atteikt. Par darījumu būtu jāziņo valsts kontaktpunktam, ja ir pamatots iemesls aizdomām par to, ka viela vai maisījums ir paredzēts nelikumīgai sprāgstvielu izgatavošanai (sk. arī V iedaļu par ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem).

Ekonomikas dalībniekiem būtu arī jāpārbauda, vai iespējamais klients ir pilnvarots rīkoties sava uzņēmuma vai iestādes vārdā. Personai, kas pārstāv iespējamo klientu, būtu jāspēj uzrādīt apstiprinājumu no sava darba devēja, ka tā ir pilnvarota darba devēja vārdā iegādāties vai saņemt ierobežotus sprāgstvielu prekursorus. Piemēram, augstskolas students, visticamāk, nav pilnvarots iegādāties produktus savas universitātes vārdā pat tad, ja students sniedz visu informāciju par universitāti (adresi, PVN numuru utt.), un šķiet, ka viņš varētu būt profesionāls lietotājs, jo students labi pārzina produktu parasto lietojumu.

Ekonomikas dalībniekam 18 mēnešus no darījuma norises dienas ir jāglabā informācija par:

— indivīda, kas ir pilnvarots pārstāvēt iespējamo klientu, identitātes pierādījumu,

— iespējamā klienta komercdarbību, darījumdarbību vai profesiju kopā ar uzņēmuma nosaukumu, adresi un pievienotās vērtības nodokļa identifikācijas numuru vai jebkādu citu attiecīgu uzņēmuma reģistrācijas numuru, ja tāds ir,

— ierobežotā sprāgstvielu prekursora paredzēto lietojumu.

Lai nodrošinātu, ka tiek sniegta visa informācija, ekonomikas dalībniekam tiek ieteikts lūgt, lai iespējamais klients aizpilda regulas IV pielikumā norādīto “klienta paziņojumu”. Lai saglabātu informāciju par identitātes pierādījumu, ekonomikas dalībniekiem būtu jāreģistrē vismaz identitātes pierādījumā norādītais vārds un uzvārds un dokumenta numurs. Ir izveidota īpaša Eiropas Komisijas tīmekļa vietne, kurā uzņēmumi un organizācijas var atrast informāciju par to, kas tiem būtu jādara, lai nodrošinātu atbilstību ES datu aizsardzības noteikumiem (6).

Saistībā ar pārbaudi sniedzamā informācija būtu jāiesniedz katra darījuma laikā, izņemot tad, ja šāda iespējamā klienta pārbaude jau ir notikusi viena gada laikā pirms attiecīgā darījuma dienas un darījums būtiski neatšķiras no iepriekšējiem darījumiem. Būtisku atšķirību pazīmes, piemēram, ir šādas:

— iespējamais klients grib iegādāties daudz lielāku ierobežoto sprāgstvielu prekursoru daudzumu, nesniedzot loģisku izskaidrojumu,

— mainās iespējamā klienta adrese,

— mainās piegādes adrese vai piegādes metode,

— mainās maksājuma metode,

— mainās iespējamā klienta kontaktinformācija.

IV.2.1. Īpaši ieteikumi attiecībā uz tālpārdošanu

Ekonomikas dalībniekiem tiek ieteikts izmantot regulas IV pielikumā noteikto klienta paziņojumu, lai no profesionālajiem lietotājiem vai citiem ekonomikas dalībniekiem pieprasītu informāciju, kas nepieciešama, lai pārbaudītu, vai iespējamais klients ir profesionāls lietotājs vai cits ekonomikas dalībnieks.

Ekonomikas dalībniekiem tiek ieteikts pieprasīt, lai klients iesniedz identitāti apliecinošā dokumenta skenētu kopiju, lai tie varētu šo informāciju pārbaudīt pēc iespējas agrā posmā (piemēram, pirms darījuma pabeigšanas), taču ne vēlāk kā ierobežoto sprāgstvielu prekursoru piegādes brīdī (14. apsvērums). Ir izveidota īpaša Eiropas Komisijas tīmekļa vietne, kurā uzņēmumi un organizācijas var atrast informāciju par to, kas tiem būtu jādara, lai nodrošinātu atbilstību ES datu aizsardzības noteikumiem (7).

Identitātes pierādījumu varētu papildus pārbaudīt personīgi piegādes brīdī vai arī izmantojot ar citus līdzekļus, piemēram, Regulā (ES) Nr. 910/2014 (8) paredzētos mehānismus. Ir svarīgi norādīt, ka par pārbaudi atbild ekonomikas dalībnieks – pat tad, ja piegādes pakalpojumu sniedzējiem ir uzdots pārbaudīt dokumentus. Identitātes pierādījuma pārbaudes fakts un veids, kādā tā tika veikta, ir jāreģistrē.

Regulā ir noteikts, ka ekonomikas dalībniekiem, pārdodot produktu profesionālam lietotājam vai citam ekonomikas dalībniekam, ir jāpieprasa tās personas identitātes pierādījums, kura ir pilnvarota pārstāvēt iespējamo klientu (8. panta 2. punkts). Regulā arī izskaidrots, ka būtiska ir visu piegādes ķēdes dalībnieku un visu klientu identifikācija – neatkarīgi no tā, vai tie būtu plašas sabiedrības locekļi, profesionāli lietotāji vai ekonomikas dalībnieki (13. apsvērums). Ierobežotie sprāgstvielu prekursori varētu nodarīt būtisku kaitējumu, ja tie tiktu novirzīti un ļaunprātīgi izmantoti improvizētu spridzekļu izgatavošanai, un tādēļ būtu jāpārliecinās, ka persona, kas darba devēja vārdā iegādājas vai saņem ierobežotus sprāgstvielu prekursorus, patiešām ir pilnvarota pārstāvēt savu darba devēju šajās konkrētajās darbībās. Ieteicams arī pieprasīt pierādījumu par ierobežotā sprāgstvielu prekursora piegādi un identificējamu tās personas parakstu, kura rīkojas klienta vārdā, lai palīdzētu identificēt visus piegādes ķēdes dalībniekus.

Pasākumi, kas jāveic ekonomikas dalībniekam: — jālūdz, lai klients aizpilda klienta paziņojumu un iesniedz skenētu identitāti apliecinošā dokumenta kopiju (vai arī tā identitāte jāpārbauda elektroniski), — jāpārbauda, vai persona, kas iegādājas preces, ir pilnvarota iegādāties ierobežotus sprāgstvielu prekursorus sava uzņēmuma vai iestādes vārdā, — jāpārbauda, vai iegādājamais produkts atbilst informācijai klienta paziņojumā: i) viela; ii) koncentrācija; iii) daudzums, — jānovērtē, vai paredzētais lietojums atbilst iespējamā klienta komercdarbībai, darījumdarbībai vai profesijai. Ja tas tā nav, tad par (mēģinājumu veikt) darījumu būtu jāziņo kā par aizdomīgu darījumu (sk. V iedaļu) un to var atteikt, — jāpārbauda, vai persona, kas saņem preces, ir pilnvarota saņemt ierobežotus sprāgstvielu prekursorus sava uzņēmuma vai iestādes vārdā.

IV.3. Pasākumi, ko var veikt tiešsaistes tirdzniecības vietas

Tiešsaistes tirdzniecības vietām ir pienākums veikt pasākumus, lai palīdzētu nodrošināt, ka to lietotāji ievēro pārbaudes un reģistrēšanas pienākumus, ja tie dara pieejamus ierobežotos sprāgstvielu prekursorus, izmantojot tiešsaistes tirdzniecības vietu pakalpojumus (8. panta 5. punkts).

Šī tiešsaistes tirdzniecības vietām noteiktā prasība papildina 7. panta 3. punktā noteikto prasību par to, ka tiešsaistes tirdzniecības vietām jānodrošina, ka attiecīgie lietotāji informēti par saviem pienākumiem, kuri noteikti regulā (sk. VI.3. iedaļu). Tomēr, ja 7. panta 3. punkts attiecas uz lietotājiem, kas dara pieejamus reglamentētus sprāgstvielu prekursorus, 8. panta 5. punkts attiecas uz lietotājiem, kuri dara pieejamus ierobežotus sprāgstvielu prekursorus, izmantojot tiešsaistes tirdzniecības vietu pakalpojumus.

Attiecībā uz pārdošanu plašas sabiedrības loceklim ekonomikas dalībniekiem būtu jāpārbauda identitātes pierādījums un licence (8. panta 1. punkts). Ekonomikas dalībniekiem attiecībā uz pārdošanu profesionālam lietotājam vai citam ekonomikas dalībniekam būtu jāpārbauda, vai iespējamais klients ir profesionāls lietotājs vai cits ekonomikas dalībnieks, pieprasot konkrētu informāciju, tostarp iespējamā klienta identitātes pierādījumu (8. panta 2. punkts). Pirmām kārtām, tiešsaistes tirdzniecības vietām būtu jāinformē ekonomikas dalībnieks par šādiem pārbaudes pienākumiem, piemēram, informējot ekonomikas dalībnieku, tam reģistrējoties tiešsaistes tirdzniecības vietas pakalpojumu saņemšanai, izmantojot brīdinājuma ziņojumus utt.

Kā norādīts regulas 15. apsvērumā, papildus šim pirmajam pasākumam tiešsaistes tirdzniecības vietām saskaņā ar 8. panta 5. punktu būtu arī jāveic citi pasākumi, lai palīdzētu lietotājiem ievērot iepriekš minētos pienākumus. Piemēram, tiešsaistes tirdzniecības vietas varētu piedāvāt instrumentus, kas ļautu attiecīgajiem lietotājiem, kuri tiešsaistes tirdzniecības vietā dara pieejamus ierobežotos sprāgstvielu prekursorus, pārbaudīt licences autentiskumu (attiecībā uz darījumiem starp uzņēmumiem un patērētājiem) vai regulas IV pielikumā noteikto klienta paziņojumu (attiecībā uz darījumiem starp uzņēmumiem) vai arī attiecīgajiem lietotājiem ļautu viegli piekļūt šādiem dokumentiem.

No regulas 16. apsvēruma izriet, ka 8. panta 5. punkts neprasa, lai tiešsaistes tirdzniecības vietas vispārēji pārraudzītu savus pakalpojumus nolūkā nodrošināt, ka attiecīgie lietotāji ievēro savus pienākumus saskaņā ar regulas 8. pantu (vai jebkuriem citiem noteikumiem). Patiešām, 8. panta 5. punkta formulējums skaidri nosaka, ka tiešsaistes tirdzniecības vietām ir jāpalīdz nodrošināt, ka attiecīgie lietotāji ievēro 8. pantā noteiktos pārbaudes pienākumus. Citiem vārdiem sakot, neatkarīgi no pienākumiem, kas tiešsaistes tirdzniecības vietām noteikti 8. panta 5. punktā, par pārbaudi joprojām ir atbildīgi lietotāji, kuri reglamentētos sprāgstvielu prekursorus dara pieejamus, izmantojot pakalpojumus, ko sniedz tiešsaistes tirdzniecības vietas.

V IEDAĻA

AIZDOMĪGU DARĪJUMU, BŪTISKU PAZUŠANAS GADĪJUMU UN ZĀDZĪBU ATPAZĪŠANA UN ZIŅOŠANA PAR TIEM

Ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām ir pienākums ziņot dalībvalstu kontaktpunktiem par aizdomīgiem darījumiem (mēģinājumiem tos veikt vai pabeigtiem aizdomīgiem darījumiem) un būtiskiem reglamentētu sprāgstvielu prekursoru pazušanas gadījumiem un zādzībām (9. panta 4. punkts un 9. panta 5. punkts). Plašas sabiedrības locekļiem, kas iegādājušies ierobežotus sprāgstvielu prekursorus, ir pienākums ziņot dalībvalstu kontaktpunktiem par būtiskiem ierobežotu sprāgstvielu prekursoru pazušanas gadījumiem un zādzībām (9. panta 6. punkts).

Valstu kontaktpunktu kontaktinformācija ir atrodama Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē (9). Par aizdomīgiem darījumiem būtu jāziņo tās dalībvalsts kontaktpunktam, kurā darījums ticis pabeigts vai mēģināts.

Dalībvalstīm ieteicams nodrošināt, ka persona, kas ziņo par aizdomīgu darījumu vai būtisku pazušanas gadījumu vai zādzību, tiek pienācīgi aizsargāta (t. i., bez vajadzības neatklājot nekādas ziņas par ziņotāju, piemēram, tā darbavietai).

3. panta 7. punkts: “aizdomīgs darījums” ir jebkurš darījums, kas saistīts ar regulētiem sprāgstvielu prekursoriem, attiecībā uz kuru, ņemot vērā visus būtiskos faktorus, ir pamatots iemesls aizdomām, ka attiecīgā viela vai maisījums ir paredzēts nelikumīgai sprāgstvielu izgatavošanai.

Aizdomīgs darījums ietver jebkādu viena vai vairāku reglamentētu sprāgstvielu prekursoru vai maisījuma, kas satur šādus prekursorus, iegādi (tās mēģinājumu), kura atšķiras no parastajām gaidām vai saskarsmes, neatkarīgi no reglamentēto sprāgstvielu prekursoru koncentrācijas, ja vien prekursors nav izslēgts no reglamentētu sprāgstvielu prekursoru definīcijas atbilstīgi 3. panta 13. punktam.

Jēdziens “reglamentēti sprāgstvielu prekursori” neietver “homogēnus vairāk nekā 5 sastāvdaļu maisījumus, kuros katras I vai II pielikumā uzskaitītās vielas koncentrācija ir mazāka par 1 masas %” (3. panta 13. punkts). Regula turpretī attiecas uz produktiem, kuri satur piecas vai mazāk sastāvdaļu vai arī kuros reglamentēto sprāgstvielu prekursoru koncentrācija ir augstāka.

Turklāt pastāv gadījumi, kad prekursorus saturošos produktus ir tik grūti izmantot improvizētu spridzekļu izgatavošanā, ka ir maz ticams, ka tie varētu radīt apdraudējumu. Tas ir atkarīgs no daudziem faktoriem, tostarp prekursora koncentrācijas produktā, produkta daudzuma un produkta sarežģītības.

Produkts ir pievilcīgs sprāgstvielu prekursors, ja tas atbilst kādai no šīm prasībām:

i) prekursora viela ir pieejama tīrā veidā vai vienkārša maisījuma veidā neatkarīgi no koncentrācijas vai

ii) prekursora viela ir pieejama sarežģītā maisījumā, taču salīdzinoši augstā koncentrācijā.

Piemēri i) punktā minētajam ir tīri prekursori un prekursora maisījumi/šķīdumi vienā produktā vai tikai dažas citas vielas/šķīdinātāji. Neatkarīgi no koncentrācijas daudzos gadījumos var būt salīdzinoši vienkārši ekstrahēt un bagātināt prekursoru no šāda produkta. Attiecībā uz produktiem, kas atbilst šim aprakstam, būtu jāziņo par visiem aizdomīgajiem darījumiem, zādzībām un pazušanas gadījumiem, ja vien nav pamatota iemesla to nedarīt.

Piemēri ii) punktā minētajam ir maisījumi, kas satur daudzas sastāvdaļas, taču tajos prekursors ir pieejams tik lielā koncentrācijā, ka, pielietojot sarežģītu ekstrakcijas procedūru, kuras rezultātā iegūst nelielu daudzumu vielas, prekursoru tomēr var ekstrahēt tādā daudzumā, ka to varētu izmantot improvizēta spridzekļa izgatavošanai. Par produktiem, kas atbilst šim aprakstam, parasti ir jāziņo tikai tad, ja darījuma (tā mēģinājuma) apjoms pārsniedz parastos mājsaimniecībā lietotos daudzumus.

Uz slāpekļa mēslošanas līdzekļiem, kuros slāpekļa (N) koncentrācija attiecībā pret amonija nitrātu vai kādu citu no III pielikumā uzskaitītajiem nitrātu sāļiem ir mazāka nekā 3 masas % N, tas parasti neattiecas.

V.1. Pienākumu piemērošanas joma

— Pienākums ziņot attiecas uz pārdošanu jebkurai personai neatkarīgi no tā, vai tā ir plašas sabiedrības loceklis, profesionāls lietotājs vai ekonomikas dalībnieks.

— Ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām ir tiesības atteikt aizdomīgu darījumu. Tiesības atteikt darījumu nedrīkst apdraudēt mazumtirdzniecības darbiniekus. Viņiem nav pienākuma atteikt darījumu, jo īpaši, ja viņiem ir bažas par savu personisko drošību (t i., ja viņi uzskata, ka iespējamais klients varētu būt bīstams). Ja darījums tiek atteikts, pamatojoties uz bažām par darbinieku personisko drošību, par to būtu jāziņo kā par aizdomīga darījuma mēģinājumu. Ja darījums, pamatojoties uz bažām par mazumtirdzniecības darbinieku personisko drošību, netiek atteikts, par darījumu būtu jāziņo kā par aizdomīgu darījumu pēc darījuma pabeigšanas.

— Tā kā iespējamu teroristu uzbrukumu novēršanā būtisks ir laika faktors, ziņošanai būtu jānotiek 24 stundu laikā pēc tam, kad ir konstatēts, ka darījums ir aizdomīgs (9. panta 4. punkts). Par aizdomīgu darījumu ieteicams ziņot pēc iespējas drīz.

— Lai atklātu aizdomīgus darījumus, ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām būtu jāievieš piemērotas, saprātīgas un samērīgas procedūras aizdomīgu darījumu atklāšanai, kas pielāgotas specifiskajai videi, kurā tiek darīti pieejami reglamentēti sprāgstvielu prekursori (sk. V.4. iedaļu).

— Pienākums ziņot attiecas uz visām vielām, kas uzskaitītas regulas I un II pielikumā, neatkarīgi no to koncentrācijas. Tomēr homogēni vairāk nekā 5 sastāvdaļu maisījumi, kuros katras I vai II pielikumā uzskaitītās vielas koncentrācija ir mazāka par 1 masas %, ir izslēgti no “reglamentēta sprāgstvielu prekursora” definīcijas. Tas nozīmē, ka nepastāv pienākums ziņot par aizdomīgiem darījumiem, kā arī par būtiskiem šādu homogēnu maisījumu pazušanas gadījumiem un zādzībām.

V.2. Ko nozīmē “aizdomīgs”?

3. panta 7. punkts: “aizdomīgs darījums” ir jebkurš darījums, kas saistīts ar regulētiem sprāgstvielu prekursoriem, attiecībā uz kuru, ņemot vērā visus būtiskos faktorus, ir pamatots iemesls aizdomām, ka attiecīgā viela vai maisījums ir paredzēts nelikumīgai sprāgstvielu izgatavošanai.

Aizdomīgs darījums ietver jebkādu viena vai vairāku reglamentētu sprāgstvielu prekursoru vai maisījuma, kas satur šādus prekursorus, iegādi (tās mēģinājumu), kura atšķiras no parastajām gaidām un saskarsmes.

Par to, vai darījums ir aizdomīgs, ir jālemj katrā konkrētā gadījumā atsevišķi. Konstatējot vienas (vai vairāku) pazīmes(-ju) klātbūtni, būtu jāpaaugstina ekonomikas dalībnieka vai tiešsaistes tirdzniecības vietas uzmanības pakāpe, taču tas ne vienmēr rada pienākumu ziņot, ka darījums ir aizdomīgs. Tajā pašā laikā dažos gadījumos ekonomikas dalībnieks vai tiešsaistes tirdzniecības vieta varētu uzskatīt, ka vienas pazīmes klātbūtne ir aizdomīga, un šādā gadījumā par darījumu būtu jāziņo pēc iespējas drīz un 24 stundu laikā.

Šajā iedaļā ir uzskaitītas aizdomīgas uzvedības pazīmes, pamatojoties uz regulā izklāstītajiem pazīmēm (9. panta 1. punkts). Pazīmes tika izstrādātas, apspriežoties ar dalībvalstu un ķīmiskās rūpniecības pārstāvjiem un pamatojoties uz pieredzi, kas gūta attiecībā uz aizdomīgiem darījumiem.

Ne visas pazīmes attiecas uz visām vietām vai situācijām (piemēram, pārdošana tiešsaistē un pārdošana bezsaistē); tiešsaistes tirdzniecības vietas un ekonomikas dalībnieki šo sarakstu varētu izmantot, lai noteiktu, kas ir būtiski viņu darījumdarbības videi. Saraksts nav izsmeļošs, bet to varētu izmantot kā atsauces instrumentu, lai atpazītu iespējamus aizdomīgus darījumus. Lūdzu, ņemiet vērā, ka šo pazīmju piemērošanai nevajadzētu būt diskriminējošai un tai būtu pilnībā jāatbilst ES Pamattiesību hartas noteikumiem, kā arī piemērojamajiem noteikumiem par datu aizsardzību un privātumu.

Iespējamās aizdomīgas uzvedības pazīmes ir, piemēram, gadījumi, kad klients:

— šķiet nervozs vai izvairās no jautājumiem vai arī nav ierastā veida klients,

— mēģina iegādāties neparastu daudzumu produkta, produktus neparastās kombinācijās vai neparastās koncentrācijās,

— nepārzina ne produkta(-u) pareizo(-os) lietojumu(-us), ne arī lietošanas instrukcijas,

— nevēlas stāstīt, kādā nolūkā plāno lietot produktu(-us),

— atsakās no alternatīviem produktiem vai produktiem, kuros ir zemāka (taču ierosinātajam lietojumam pietiekama) koncentrācija,

— uzstāj, ka izmantos neparastus samaksas paņēmienus, tostarp lielas skaidras naudas summas,

— nevēlas uzrādīt identitāti, dzīvesvietu vai attiecīgā gadījumā – profesionāla lietotāja vai ekonomikas dalībnieka statusu apliecinošus dokumentus, ja tos pieprasa,

— pieprasa tādas iepakošanas vai piegādes metodes, kas atšķiras no tām, kas būtu parastas, ieteicamas vai sagaidāmas.

V.2. Ko nozīmē aizdomīgs? (turpinājums)

[Pieejams tikai Pastāvīgajai komitejai prekursoru jomā]

V.3. Par ko ziņot?

Tiklīdz ir noticis aizdomīgs darījums (tā mēģinājums) vai būtisks pazušanas gadījums vai zādzība (pazīmes skatīt V.2. iedaļā), ieteicams sniegt valsts kontaktpunktam detalizētu informāciju, kas var būt svarīga, lai novērstu reglamentētu sprāgstvielu prekursoru ļaunprātīgu izmantošanu, ciktāl šī informācija ir zināma ekonomikas dalībniekam, tiešsaistes tirdzniecības vietai, profesionālam lietotājam vai plašas sabiedrības loceklim.

Būtiskā informācija var ietvert:

— personas datus, piemēram, personas vārdu un uzvārdu,

— sīkāku informāciju par darījumu, piemēram, darījuma numuru, pirkuma laiku, produktiem un daudzumu,

— garumu, miesasbūvi, frizūru un matu krāsu, sejas apmatojumu (attiecībā uz pārdošanu bezsaistē),

— jebkuras īpašas pazīmes, piemēram: par tetovējumiem, pīrsingu, rētām (attiecībā uz pārdošanu bezsaistē),

— videonovērošanas sistēmas (CCTV) materiālus (attiecībā uz pārdošanu bezsaistē),

— klienta izmantotā transportlīdzekļa reģistrācijas numuru, marku un modeli (attiecībā uz pārdošanu bezsaistē).

Ekonomikas dalībniekiem, kā arī profesionāliem lietotājiem būtu jāziņo par aizdomīgiem darījumiem (to mēģinājumiem) savam valsts kontaktpunktam 24 stundu laikā, kopš konstatēts, ka tie ir aizdomīgi (9. panta 4. punkts). Ekonomikas dalībniekiem, profesionāliem lietotājiem un plašas sabiedrības locekļiem būtu jāziņo par būtiskiem pazušanas gadījumiem un zādzībām 24 stundu laikā, kopš tas konstatēts (9. panta 5. punkts un 9. pants 6. punkts).

To persondatu apstrāde, kas ir ietverti ziņojumos par aizdomīgiem gadījumiem, būtu jāveic saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu un Direktīvu (ES) 2016/680) (sk. arī 22. apsvērumu).

V.4. Procedūras aizdomīgu darījumu atklāšanai

V.4.1. Ievads

9. panta 2. punkts: Ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām ir piemērotas, saprātīgas un samērīgas procedūras aizdomīgu darījumu atklāšanai, kas pielāgotas specifiskajai videi, kurā tiek darīti pieejami reglamentēti sprāgstvielu prekursori.

Visiem ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām būtu savās darba metodēs jāintegrē pasākumi, pārbaudes un/vai mehānismi, kas ļauj noteikt aizdomīgu darbību, attiecībā uz kuru tie varētu izmantot V.2. iedaļā sniegto iespējamo pazīmju sarakstu. Šie pasākumi, pārbaudes un/vai mehānismi būtu jāpielāgo konkrētajai videi, kurā reglamentētie sprāgstvielu prekursori ir darīti pieejami. Tāpēc turpmāk izklāstītās atklāšanas procedūras ne vienmēr attieksies uz visu veidu darījumdarbības vidi.

Kādas atklāšanas procedūras ir piemērotas, saprātīgas un samērīgas, ir atkarīgs no dažādiem faktoriem, piemēram, ekonomikas dalībnieka vai tiešsaistes tirdzniecības vietas lieluma un ekonomiskās jaudas. Atklāšanas procedūras būtu jāpielāgo konkrētajai videi, kurā reglamentētie sprāgstvielu prekursori ir darīti pieejami, piemēram, ekonomikas dalībniekiem, kas darbojas bezsaistē, paredzētās atklāšanas procedūras var atšķirties no tām, kuras paredzētas ekonomikas dalībniekiem, kas darbojas tiešsaistē. Ir jāņem vērā arī šādu procedūru ietekme uz plašas sabiedrības locekļu, attiecīgo profesionālo lietotāju un ekonomikas dalībnieku pamattiesībām (sk.arī V.4.3. iedaļu).

Tiešsaistes tirdzniecības vietām, kā norādīts attiecīgi 15. un 16. apsvērumā, attiecīgās procedūras būtu pienācīgi jāpielāgo konkrētajai tiešsaistes videi, un minētajam pienākumam nevajadzētu radīt vispārēju pārraudzības pienākumu. Turklāt tiešsaistes tirdzniecības vietas nebūtu uzskatāmas par atbildīgām par darījumiem, kuri nav tikuši atklāti, neraugoties uz to, ka tiešsaistes tirdzniecības vietai ir piemērotas, saprātīgas un samērīgas procedūras šādu aizdomīgu darījumu atklāšanai.

V.4.2. Procedūras

Ir būtiski, lai aizdomīgi darījumi tiktu pamanīti pēc iespējas agrīnā stadijā, ņemot vērā īso laika sprīdi, kas paiet no aizdomīgā darījuma līdz improvizēta spridzekļa faktiskai izmantošanai. Lai noteiktu aizdomīgas darbības, pamatojoties uz V.2. iedaļā izklāstītajām pazīmēm, būtiska nozīme ir darbinieku izpratnei. Lai palielinātu šo izpratni un spēju konstatēt iespējamās V.2. iedaļā izklāstītās pazīmes, ekonomikas dalībnieki var veikt vairākus pasākumus:

— izvietot bukletus vai plakātus, kuros izklāstītas pazīmes, kas liecina par aizdomīgu uzvedību, un kuri paredzēti personālam, kas dara pieejamus reglamentētus sprāgstvielu prekursorus (ārpus klientu redzesloka),

— fiziskās tirdzniecības vietās produktus, kas satur reglamentētus sprāgstvielu prekursorus, varētu izvietot speciālās ejās tā, lai darbinieki varētu labāk redzēt produktus un iespējamos klientus,

— veicot darījumus klātienē, pārdevēji varētu uzdot jautājumus klientam, pamatojoties uz iepriekš minētajām pazīmēm, piemēram, par produkta paredzēto lietojumu.

Plašāk runājot un lai garantētu to, ka ekonomikas dalībnieki un tiešsaistes tirdzniecības vietas ievēro pienākumu ieviest piemērotas, saprātīgas un samērīgas procedūras, 9. panta 2. punktā minētās procedūras varētu ietvert automatizētas procedūras, piemēram, kas ļautu meklēt potenciāli aizdomīgus darījumus, izmantojot atslēgvārdus, kuri saistīti ar reglamentētu sprāgstvielu prekursoru nosaukumiem. Šādās automatizētās procedūrās attiecīgā gadījumā varētu ņemt vērā pirkumus, kas saistīti ar dažādiem reglamentētu sprāgstvielu prekursoriem un vielām, kuras kombinējot var izmantot konkrētu tipisku sprāgstvielu izgatavošanā. Šādās automatizētās procedūrās varētu arī ņemt vērā vairākus viena un tā paša klienta veiktos pirkumus (piemēram, vairāki mazāki pirkumi, kas kopā var radīt aizdomas), piemēram, meklējot konkrētas atbilsmes klienta informācijā.

Ekonomikas dalībnieki un tiešsaistes tirdzniecības vietas tiek mudinātas apspriest ar savu dalībvalstu valsts kontaktpunktiem vai kompetentajām iestādēm, kurās tie darbojas, kāda veida atslēgvārdus varētu izmantot iespējamiem algoritmiem, un izveidot atgriezenisko saiti attiecībā uz ziņojumiem par aizdomīgiem darījumiem, kas ļautu ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām pilnveidot savas procedūras aizdomīgu darījumu atklāšanai. Valstu kontaktpunktu un kompetento iestāžu saraksts (10) ir atrodams Eiropas Komisijas tīmekļa vietnē.

Ekonomikas dalībnieki un tiešsaistes tirdzniecības vietas varētu arī ieviest retroaktīvus pasākumus ar mērķi atklāt aizdomīgus darījumus. Viens no šādiem pasākumiem ir retroaktīvs datu vaicājums, t. i., regulārs pārskats par iepriekšējiem darījumiem ar reglamentētiem sprāgstvielu prekursoriem gan fiziskajos veikalos, gan tīmekļa vietnē. Ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām tiek ieteikts veikt šādu pārskatu regulāri, piemēram, reizi nedēļā vai reizi mēnesī (atkarībā, piemēram, no darījumu skaita), galveno uzmanību pievēršot pārdoto regulēto sprāgstvielu prekursoru skaitam, to daudzumam un darījumu ģeogrāfiskajai atrašanās vietai. Konstatējot anomālijas, ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām tiek ieteikts sazināties ar dalībvalsts valsts kontaktpunktu.

Visbeidzot, tiešsaistes tirdzniecības vietas varētu ieviest “ziņošanas” pogu, lai ekonomikas dalībnieki varētu norādīt uz aizdomīgiem darījumiem. Jebkurā gadījumā ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām būtu jāziņo par aizdomīgiem darījumiem savam valsts kontaktpunktam 24 stundu laikā, kopš konstatēts, ka tie ir aizdomīgi. Ziņošanas poga varētu piedāvāt papildu drošības līmeni, ļaujot ekonomikas dalībniekiem tieši brīdināt tiešsaistes tirdzniecības vietas par iespējamiem aizdomīgiem darījumiem, kas norisinās to platformā. Tiešsaistes tirdzniecības vietās varētu ieviest “ziņošanas” pogu arī tāpēc, lai klienti varētu norādīt uz aizliegtu vai ierobežotu preču sarakstiem.

V.4.3. Tiesību un piemērojamo tiesību aktu ievērošana

Izstrādājot un īstenojot iepriekš minētās atklāšanas procedūras, ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām vienmēr būtu jānodrošina, ka tiek pienācīgi ievērotas attiecīgo personu (pamat)tiesības un piemērojamie tiesību akti.

Jo īpaši gadījumos, kad procedūras ietver persondatu apstrādi, būtu jāievēro Vispārīgās datu aizsardzības regulas noteikumi. Lai palīdzētu uzņēmumiem īstenot minētos noteikumus, ir izveidota īpaša Eiropas Komisijas tīmekļa vietne, kurā uzņēmumi un organizācijas var atrast informāciju par to, kas tiem būtu jādara, lai nodrošinātu atbilstību ES datu aizsardzības noteikumiem (11). Turklāt gadījumos, kad izmanto algoritmus vai citus automatizētus līdzekļus, būtu jānosaka pienācīgi aizsardzības pasākumi, piemēram, cilvēka veiktas pārbaudes, ko īsteno atbilstoši apmācīts personāls, lai izvairītos no kļūdīšanās.

Izstrādājot automatizētas procedūras, ekonomikas dalībniekiem un tiešsaistes tirdzniecības vietām būtu vienmēr jānodrošina pienācīga pamattiesību aizsardzība.

V.5. Būtisku pazušanas gadījumu un zādzību atklāšana un ziņošana

Ekonomikas dalībniekiem un profesionāliem lietotājiem ir pienākums ziņot saviem valsts kontaktpunktiem par būtiskiem pazušanas gadījumiem un zādzībām, kas ietver reglamentētus sprāgstvielu prekursorus, 24 stundu laikā, kopš tas konstatēts (9. panta 5. punkts). Plašas sabiedrības locekļiem, kas, izmantojot licenci, iegādājušies ierobežotus sprāgstvielu prekursorus, ir pienākums ziņot savam valsts kontaktpunktam par būtiskiem ierobežotu sprāgstvielu prekursoru pazušanas gadījumiem un zādzībām 24 stundu laikā, kopš tas konstatēts (9. panta 6. punkts). Ekonomikas dalībniekiem, profesionāliem lietotājiem un plašas sabiedrības locekļiem, katru gadījumu izvērtējot atsevišķi, būtu jānovērtē, vai pazušanas gadījumi vai zādzības ir būtiski.

Tas, vai zādzība vai pazušanas gadījums ir “būtisks”, ir atkarīgs no tā, vai daudzums ir neparasts, ņemot vērā visus konkrētā gadījuma apstākļus (piemēram, apstākļi, kas liecina par parastu zādzību veikalā, varētu nebūt aizdomīgi). Ir svarīgi norādīt, ka sprāgstvielas, kuras var radīt letālu iznākumu, iespējams izgatavot, izmantojot salīdzinoši nelielu daudzumu prekursoru. Ja rodas šaubas par to, vai zādzība vai pazušanas gadījums ir būtisks, ekonomikas dalībniekiem, profesionāliem lietotājiem un plašas sabiedrības locekļiem ir pienākums sazināties ar dalībvalsts valsts kontaktpunktu.

Pazušanas gadījumu un zādzību atklāšanai tiek ieteikti vairāki pasākumi:

— izveidot detalizētu uzskaiti par reglamentētu sprāgstvielu prekursoru un maisījumu pirkumiem, pārdošanu un glabāšanu,

— periodiski pārbaudīt krājumus, lai konstatētu pazušanas gadījumus.

Ar drošību saistītie tiesību akti (12) nosaka pienākumu veikt dažu bīstamu vielu uzskaiti. Ja ekonomikas dalībnieki jau ir izveidojuši šādu uzskaiti, ir ieteicams, cik iespējams, to izmantot atkārtoti, nevis veidot jaunu, atsevišķu uzskaiti nolūkā atklāt reglamentētu sprāgstvielu prekursoru pazušanas gadījumus un zādzības.

Lai novērstu ievērojamus pazušanas gadījumus un zādzības, ir svarīgi, lai uzglabāšana būtu droša. Sīkāku informāciju par pasākumiem, ko ekonomikas dalībnieki, profesionāli lietotāji un plašas sabiedrības pārstāvji varētu veikt, lai uzlabotu savu uzglabāšanas vietu drošību, skatīt VII iedaļā.

VI IEDAĻA

INFORMĒŠANA PIEGĀDES ĶĒDĒ

VI.1. Pārdošana citiem ekonomikas dalībniekiem

Šajā regulā noteikto ierobežojumu un kontroles pasākumu piemērošanas nolūkā tiem ekonomikas dalībniekiem, kas attiecīgās vielas pārdod profesionāliem lietotājiem vai plašas sabiedrības locekļiem, kuri ir licences turētāji, vajadzētu būt iespējai balstīties uz informāciju, kas ir darīta pieejama piegādes ķēdes iepriekšējos posmos.

7. panta 1. punkts: Ekonomikas dalībnieks, kas ierobežoto sprāgstvielu prekursoru dara pieejamu citam ekonomikas dalībniekam, informē attiecīgo ekonomikas dalībnieku par to, ka uz attiecīgā ierobežotā sprāgstvielu prekursora iegādi, ievešanu, turēšanu īpašumā vai lietošanu, ko veic plašas sabiedrības locekļi, attiecas 5. panta 1. un 3. punktā minētais ierobežojums.

Ekonomikas dalībnieks, kas reglamentēto sprāgstvielu prekursoru dara pieejamu citam ekonomikas dalībniekam, informē attiecīgo ekonomikas dalībnieku par to, ka uz attiecīgā reglamentētā sprāgstvielu prekursora iegādi, ievešanu, turēšanu īpašumā vai lietošanu, ko veic plašas sabiedrības locekļi, attiecas 9. pantā noteiktais ziņošanas pienākums.

Kā izklāstīts V iedaļā, reglamentētie sprāgstvielu prekursori attiecas uz visām regulas I un II pielikumā uzskaitītajām vielām, izņemot homogēnus vairāk nekā 5 sastāvdaļu maisījumus, kuros katras I vai II pielikumā uzskaitītās vielas koncentrācija ir mazāka par 1 masas % (3. panta 13. punkts).

Regula ļauj ekonomikas dalībniekam pašam izvēlēties veidu, kādā tas pildīs savu pienākums, kas saistīti ar informēšanu piegādes ķēdē. Informāciju ieteicams sniegt rakstiski, lai būtu dokumentēts pierādījums par to, ka piegādes ķēde tika informēta. Inspekcijas laikā inspekcijas iestādes var pieprasīt dokumentāciju par to, vai piegādes ķēde tika informēta un kādā veidā tas tika darīts. Turklāt ar rakstiskas informācijas palīdzību visiem piegādes ķēdes dalībniekiem ir vieglāk pierādīt, ka tiek ievēroti regulā noteiktie pienākumi.

Ekonomikas dalībnieks varētu informāciju iekļaut drošības datu lapā, kas sagatavota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (13) (REACH regula) II pielikuma 15. iedaļā sniegto informāciju par regulējumu. Drošības datu lapas priekšrocība ir tā, ka to plaši izmanto ķīmiskajā rūpniecībā, tāpēc daudzi ekonomikas dalībnieki ir pieraduši ar drošības datu lapu saņemt visjaunāko atjaunināto informāciju. REACH regulas 31. panta 9. punktā un 32. pantā ekonomikas dalībniekiem (14), kuri citiem ekonomikas dalībniekiem (15) piegādā vielu vai maisījumu, ir noteikts pienākums bez kavēšanās atjaunināt drošības datu lapā iekļauto informāciju, cita starpā, līdzko kļūst pieejama jauna informācija, kas var ietekmēt riska pārvaldības pasākumus, vai jauna informācija par bīstamību, vai arī līdzko uzlikts ierobežojums. Citi veidi, kā informēt nākamo ekonomikas dalībnieku, ir, piemēram, iekļaut informāciju rēķinā, līgumos vai pavadzīmē.

Ieteikumi, kā formulēt tekstu informēšanai piegādes ķēdē Attiecībā uz ierobežotiem sprāgstvielu prekursoriem: “Plašai sabiedrībai šā produkta iegāde, ievešana, turēšana īpašumā vai lietošana ir ierobežota saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1148. Par visiem aizdomīgajiem darījumiem un būtiskajiem pazušanas gadījumiem un zādzībām būtu jāziņo attiecīgajam valsts kontaktpunktam. Skatīt https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/explosives/explosives-precursors/docs/list_of_competent_authorities_and_national_contact_points_en.pdf.” Attiecībā uz reglamentētiem prekursoriem, kas nav ierobežoti: “Šis produkts tiek reglamentēts saskaņā ar Regulu (ES) 2019/1148 – par visiem aizdomīgajiem darījumiem un būtiskajiem pazušanas gadījumiem un zādzībām būtu jāziņo attiecīgajam valsts kontaktpunktam. Skatīt https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/explosives/explosives-precursors/docs/list_of_competent_authorities_and_national_contact_points_en.pdf.”

VI.2. Pārdošana profesionāliem lietotājiem vai plašas sabiedrības locekļiem

7. panta 2. punkts: Ekonomikas dalībnieks, kas reglamentētos sprāgstvielu prekursorus dara pieejamus profesionālam lietotājam vai plašas sabiedrības loceklim, nodrošina un spēj uzskatāmi parādīt 11. pantā minētajām valsts inspekcijas iestādēm, ka tā personāls, kas ir iesaistīts reglamentēto sprāgstvielu prekursoru tirdzniecībā, ir:

a) informēts, kuri no produktiem ko tas dara pieejamus, satur reglamentētus sprāgstvielu prekursorus;

b) instruēts par 5.–9. punktā noteiktajiem pienākumiem.

Lai nodrošinātu, ka personāls ir informēts par to, kuri no viņu produktiem satur reglamentētus sprāgstvielu prekursorus, ekonomikas dalībnieki varētu minētā produkta svītrkodā iekļaut informāciju, ka produkts satur sprāgstvielu prekursoru. Turklāt ekonomikas dalībnieki varētu sagatavot savam personālam paredzētus plakātus (šos plakātus nedarot publiski pieejamus), tajos norādot, kuri no viņu tirgotajiem produktiem satur šādus reglamentētus sprāgstvielu prekursorus. Vēl viens veids ir izvietot uz plaukta fiktīvus tādu produktu izstrādājumus, kas satur reglamentētus sprāgstvielu prekursorus. Pārdošanas gadījumā personālam būs jādodas uz noliktavu pēc faktiskā produkta, un tas palīdzētu viņiem apzināties, ka uz šo produktu attiecas īpaši pienākumi. Produktus, kas satur reglamentētus sprāgstvielu prekursorus, arī varētu glabāt aiz letes, t. i., tā, lai tie nebūtu brīvi pieejami, tādējādi iegādes brīdī pircējam nāktos saskarties ar personālu. Dažādi tiesību akti prasa, lai tiktu sniegti regulāri norādījumi. Piemēram, dažos gadījumos ar arodveselību un drošību saistītie tiesību akti (16) paredz, ka darbinieki saņem norādījumus par atbilstošiem piesardzības pasākumiem un darbībām, kas jāveic, lai aizsargātu sevi, strādājot ar bīstamām ķimikālijām darbā. Instrukcijas, kas noteiktas 7. panta 2. punktā, varētu apvienot ar šādām ar veselību un drošību saistītām instrukcijām.

VI.3. Pasākumi, kas jāveic tiešsaistes tirdzniecības vietām, lai informētu savus lietotājus

7. panta 3. punkts: Tiešsaistes tirdzniecības vieta veic pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās lietotāji, ja tie dara pieejamus reglamentētos sprāgstvielu prekursorus, izmantojot tās pakalpojumus, ir informēti par saviem pienākumiem, kuri noteikti šajā regulā.

Lai izpildītu 7. panta 3. punktu, tiešsaistes tirdzniecības vietām būtu skaidri un efektīvi jāinformē par regulā noteiktajiem pienākumiem (sk. 15. apsvērumu). Prasība par skaidrību jo īpaši nozīmē, ka attiecīgajai informācijai ir jābūt konkrētai un viegli saprotamai. Prasība par efektivitāti jo īpaši nozīmē, ka informācija jāsniedz proaktīvā, savlaicīgā un viegli pieejamā veidā. Tāpēc tiešsaistes tirdzniecības vietas jaunos lietotājus par viņu pienākumiem pēc iespējas varētu informēt tajā posmā, kad viņi reģistrējas platformā vai augšupielādē savu sarakstu, t. i., pirms reglamentētie sprāgstvielu prekursori tiek faktiski darīti pieejami. Tiešsaistes tirdzniecības vietas savos noteikumos un bieži uzdotajos jautājumos (vai tamlīdzīgos dokumentos) varētu arī iekļaut informāciju par attiecīgo lietotāju pienākumiem, kas noteikti regulā, tostarp informāciju par to, kā ziņot par aizdomīgiem darījumiem un būtiskiem pazušanas gadījumiem un zādzībām.

VII IEDAĻA

UZGLABĀŠANAS DROŠĪBA

Regulā (12. pantā) noteikts, ka Komisija sniedz informāciju par uzglabāšanas kārtību (procedūrām), kas garantē reglamentēto sprāgstvielu prekursoru drošu uzglabāšanu. Šajā iedaļā ir sniegti šādi norādījumi, kas paredzēti plašas sabiedrības locekļiem, profesionāliem lietotājiem un ekonomikas dalībniekiem.

VII.1. Ieteikumi plašas sabiedrības locekļiem

Drošas uzglabāšanas kārtība (procedūras) ir viens no apstākļiem, kas kompetentajām iestādēm jāņem vērā, novērtējot to, vai plašas sabiedrības loceklim izsniegt licenci ierobežota sprāgstvielu prekursora iegādei saskaņā ar regulas 6. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Kompetentajām iestādēm tiek ieteikts izvērtēt, vai nolūkā garantēt drošu uzglabāšanu ir ieviesti vairāki vai visi turpmāk minētie noteikumi.

— Tiks kontrolēts, kam ir piekļuve glabātavai, piemēram, vai ierobežotais sprāgstvielu prekursors tiks glabāts slēgtā telpā vai skapī.

— Lai ierobežotu piekļuvi īpašumam, piemēram, tam visapkārt tiks ierīkotas barjeras.

— Neaizsargātās zonas visapkārt īpašumam ir apgaismotas.

— Ir ierīkotas slēdzenes durvīm, pirmā stāva logiem un visiem pārējiem viegli pieejamajiem logiem.

— Ir uzstādīta ielaušanās signalizācija.

— Tiek izmantota videonovērošana.

Pasākumi, kurus plašas sabiedrības locekļi varētu veikt, lai panāktu, ka to uzglabāšanas vieta ir drošāka, ir atkarīgi no daudziem faktoriem, piemēram, ierobežoto sprāgstvielu prekursoru daudzuma, ko tie tur īpašumā, ierobežoto sprāgstvielu prekursoru, kurus tie tur īpašumā, koncentrācijas masā, ierobežoto sprāgstvielu prekursoru, ko tie tur īpašumā, iespējamajām kombinācijām utt.

VII.2. Ieteikumi profesionāliem lietotājiem un ekonomikas dalībniekiem

Pasākumi, kurus ekonomikas dalībnieki un profesionāli lietotāji varētu veikt, lai panāktu, ka to uzglabāšanas vieta ir drošāka, ir atkarīgi no daudziem faktoriem, piemēram, to uzņēmuma lieluma, reglamentēto sprāgstvielu prekursoru daudzuma, ko tie tur īpašumā, reglamentēto sprāgstvielu prekursoru, ko tie tur īpašumā, koncentrācijas masā, reglamentēto sprāgstvielu prekursoru, ko tie tur īpašumā, iespējamajām kombinācijām utt.

Uzņēmumiem, kas iesaistīti darbībās saistībā ar reglamentētiem sprāgstvielu prekursoriem, tiek ieteikts kontrolēt piekļuvi savām telpām.

Ieteicams ierobežot un pārraudzīt citu personu (apmeklētāju un darbuzņēmēju) piekļuvi uzņēmuma telpām attiecībā uz tām telpām, kurās tiek izgatavoti vai uzglabāti reglamentēti sprāgstvielu prekursori. Uzņēmumiem tiek ieteikts izstrādāt rakstiskas drošas uzglabāšanas instrukcijas un ieviest procedūras, kas attiecas uz reglamentētiem sprāgstvielu prekursoriem.

Uzņēmumi varētu, piemēram, kontrolēt personas un uzņēmumu pārstāvjus, kas apmeklē to telpas. Uzņēmumi varētu reģistrēt apmeklētājus, kas ierodas uzņēmuma telpās, kur tiek izgatavoti vai uzglabāti reglamentēti sprāgstvielu prekursori.

Lai gan ķimikāliju novirzīšana parasti notiek pēc pārdošanas, uzņēmumiem ir jāapzinās šāda novirzīšanas vai zādzību varbūtība savās teritorijās un ir jāveic atbilstoši pasākumi, lai garantētu uzņēmuma telpu drošību pret zādzībām. Uzņēmumi, uz kuriem attiecas šis risks, strādā visā piegādes ķēdē:

— ražotāji,

— izplatītāji,

— loģistikas pakalpojumu sniedzēji,

— klienti.

Ieteicams atbilstoši un praktiski paaugstināt drošības līmeni telpās, kur tiek uzglabāti reglamentēti sprāgstvielu prekursori. Pastāv vairāki pasākumi, ko ekonomikas dalībnieki un profesionāli lietotāji varētu veikt, lai padarītu savas uzglabāšanas vietas drošākas:

— noliktavu vai konteineru nodrošināšana pret uzlaušanu,

— piekļuves ierobežošana telpām, kurās tiek uzglabāti reglamentēti sprāgstvielu prekursori (piemēram, liedzot piekļuvi pārdevējiem, praktikantiem, klientiem, apmeklētājiem utt.),

— piekļuves ierobežošana īpašumam, piemēram, visapkārt tam ierīkojot barjeras,

— neaizsargāto zonu izgaismošana visapkārt īpašumam,

— kur iespējams, slēdzeņu ierīkošana pie durvīm, pirmā stāva logiem un visiem pārējiem viegli pieejamajiem logiem,

— ielaušanās signalizācijas uzstādīšana,

— videonovērošanas izmantošana,

— periodiska krājumu pārbaudīšana, lai konstatētu pazušanas gadījumus vai zādzības.

Lūdzu, ņemiet vērā, ka daži ar drošību saistīti tiesību akti (17) paredz, ka noteiktiem ekonomikas dalībniekiem ir jāiesniedz drošības pārskats, ja to uzņēmumā atrodas noteiktas bīstamas vielas. Ekonomikas dalībniekiem, kurus skar gan Regula (ES) 2019/1148 par sprāgstvielu prekursoriem, gan ar drošību saistītie tiesību akti, ieteicams apvienot drošības un drošuma pasākumus vienā integrētā plānā. Drošības un drošuma pasākumi, visticamāk, viens otru pastiprinās.

1. papildinājums Pārejas periodi 1.1. Pārejas periods attiecībā uz licencēm Ar Regulu (ES) 2019/1148 no 2021. gada 1. februāra atceļ un aizstāj Regulu (ES) Nr. 98/2013. Regulā izklāstītie pārejas noteikumi (23. pants) paredz pārejas periodu attiecībā uz licencēm tajos gadījumos, kad licencēšanas režīms jau ir ticis izveidots saskaņā ar veco regulu. Tām dalībvalstīm, kuras jau ir izveidojušas licencēšanas režīmu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 98/2013, jaunajā regulā ir paredzēts pārejas periods attiecībā uz Regulu (ES) Nr. 98/2013. 23. panta 3. punkts: Neatkarīgi no 2. punkta, licences, kas likumīgi izsniegtas saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 98/2013, ir derīgas vai nu līdz derīguma termiņa beigu datumam, kas sākotnēji noteikts uz attiecīgajām licencēm, vai arī līdz 2022. gada 2. februārim – atkarībā no tā, kurš datums ir agrāks. 23. panta 4. punkts: Pieteikumus 3. punktā minēto licenču atjaunošanai, kas iesniegti 2021. gada 1. februārī vai pēc šā datuma, iesniedz saskaņā ar šo regulu. Licences, kas izsniegtas līdz 2021. gada 1. februārim, ir derīgas līdz 2022. gada 2. februārim, izņemot gadījumus, kad to derīguma termiņa beigu datums ir agrāks nekā 2022. gada 2. februāris. Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 98/2013 izsniegtās licences 2022. gada 2. februārī un pēc šā datuma vairs nav derīgas, pat ja to derīguma termiņa beigu datums ir vēlāks nekā 2022. gada 2. februāris. Licences, kas izsniegtas 2021. gada 1. februārī un pēc šā datuma, ir derīgas uz laiku, ko noteikusi dalībvalsts, taču ne ilgāk kā trīs gadus (6. panta 3. punkts). Ja plašas sabiedrības loceklis pēc 2021. gada 1. februāra vēlas atjaunot licenci, kas izsniegta pirms 2021. gada 1. februāra, atjaunošana notiek saskaņā ar jauno regulu (jo īpaši saskaņā ar 6. pantu). Dalībvalstu kompetentajām iestādēm tiek ieteikts nodrošināt, ka valsts inspekcijas iestādes ir informētas par licencēm noteikto pārejas periodu, lai inspekciju laikā tās varētu sniegt informāciju par pārejas periodu. Turklāt dalībvalstīm tiek ieteikts palielināt attiecīgo ekonomikas dalībnieku un tiešsaistes tirdzniecības vietu, kā arī – ciktāl tas iespējams – plašas sabiedrības locekļu informētību par licences derīguma noteikumiem. Ekonomikas dalībniekiem tiek ieteikts censties sazināties ar savu kompetento iestādi, ja tiem rodas šaubas par tādas licences derīgumu, kas izsniegta saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 98/2013. 1.2. Pārejas periods attiecībā uz ierobežotu sprāgstvielu prekursoru turēšanu īpašumā, ievešanu vai lietošanu, kas ļauta plašas sabiedrības locekļiem Regulā izklāstītajos pārejas noteikumos (23. pantā) ir paredzēts pārejas periods attiecībā uz ierobežotu sprāgstvielu prekursoru turēšanu īpašumā, ievešanu un lietošanu, kas ļauta plašas sabiedrības locekļiem un kas likumīgi iegādāti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 98/2013. 23. panta 5. punkts: Neatkarīgi no 5. panta 1. punkta, plašas sabiedrības locekļiem ir atļauts līdz 2022. gada 2. februārim turēt īpašumā, ievest un lietot ierobežotos sprāgstvielu prekursorus, kas likumīgi iegādāti pirms 2021. gada 1. februāra. Šis pārejas periods neattiecas uz ierobežoto sprāgstvielu prekursoru darīšanu par pieejamiem. Tādējādi pārejas periods attiecas nevis uz ekonomikas dalībniekiem, bet gan uz turēšanu īpašumā, ievešanu un lietošanu, kas ļauta plašas sabiedrības locekļiem. Ierobežotos sprāgstvielu prekursorus, kas likumīgi iegādāti līdz 2021. gada 1. februārim un ko 2021. gada 1. februārī un pēc tam vairs nevar likumīgi iegādāties, plašas sabiedrības locekļi var turēt īpašumā, ievest un lietot līdz 2022. gada 2. februārim. Dalībvalstu kompetentajām iestādēm tiek ieteikts nodrošināt, ka valsts inspekcijas iestādes ir informētas par pārejas periodu, kas noteikts attiecībā uz ierobežoto sprāgstvielu prekursoru turēšanu īpašumā, ievešanu un lietošanu, kura ļauta plašas sabiedrības locekļiem. Turklāt dalībvalstīm tiek ieteikts – ciktāl tas iespējams – palielināt plašas sabiedrības locekļu informētību par pārejas periodu, kas noteikts attiecībā uz šo vielu turēšanu īpašumā, ievešanu un lietošanu. Piemēri Plašas sabiedrības loceklis 2021. gada 15. janvārī iegādājās nitrometānu, kura koncentrācija ir 25 masas %, kā tas bija atļauts saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 98/2013. Šis plašas sabiedrības loceklis šo nitrometānu drīkst turēt īpašumā, ievest un lietot līdz 2022. gada 2. februārim. 2022. gada 2. februārī un pēc šā datuma plašas sabiedrības loceklim šādu nitrometānu, kura koncentrācija ir 25 masas %, drīkst darīt pieejamu vai viņš to drīkst turēt īpašumā, ievest un lietot tikai tad, ja ir saņemta licence, ar nosacījumu, ka dalībvalsts ir noteikusi licencēšanas režīmu attiecībā uz nitrometānu. Ja indivīds vēlas šādu pašu pirkumu veikt pēc mēneša, proti, 2021. gada 15. februārī, ekonomikas dalībniekam būtu darījums jāatsaka, izņemot gadījumus, kad plašas sabiedrības loceklim ir licence.

2. papildinājums Valsts inspekcijas iestādēm paredzētais inspekciju kontrolsaraksts [Pieejams tikai Pastāvīgajai komitejai prekursoru jomā]

3. papildinājums Atbilstības kontrolsaraksts ekonomikas dalībniekiem, tiešsaistes tirdzniecības vietām, profesionāliem lietotājiem un plašas sabiedrības locekļiem Dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt, ka ir izveidotas kompetentas iestādes (“valsts inspekcijas iestādes”), kas pārbauda un kontrolē pareizu regulas 5.–9. panta piemērošanu (11. pants) (sk. arī II iedaļu un 2. papildinājumu). Ekonomikas dalībnieki, tiešsaistes tirdzniecības vietas, profesionālie lietotāji un plašas sabiedrības locekļi šajā papildinājumā iekļauto atbilstības kontrolsarakstu varētu izmantot kā instrumentu, lai novērtētu, vai viņi spēj uzskatāmi pierādīt, ka tiek ievērots 5.–9. pants. Lūdzu, ņemiet vērā, ka valsts inspekcijas iestādes var arī inspicēt citus jautājumus; tāpēc kontrolsaraksts nav izsmeļošs. 3.1. Kontrolsaraksts ekonomikas dalībniekiem — Vai informējat nākamo ekonomikas dalībnieku piegādes ķēdē par regulas piemērošanu viņu nodrošinātajam produktam (7. panta 1. punkts un VI iedaļa)? Vai varat to uzskatāmi pierādīt? — Vai jūsu personāls, kas pārdod reglamentētus sprāgstvielu prekursorus, ir informēts par to, kuri produkti satur sprāgstvielu prekursorus, un vai personāls ir informēts par regulā noteiktajiem pienākumiem (7. panta 2. punkts un VI iedaļa)? Vai varat to uzskatāmi pierādīt? — Vai veicat savus pārbaudes pienākumus pārdošanas gaitā, tostarp pienākumu reģistrēt darījumus, un vai glabājat šos ierakstus 18 mēnešus no darījuma norises dienas (8. pants un IV iedaļa) (18)? Vai varat to uzskatāmi pierādīt? — Vai esat ieviesis procedūras aizdomīgu darījumu atklāšanai (9. panta 2. punkts un V iedaļa)? Vai varat to uzskatāmi pierādīt? — Vai ziņojat par aizdomīgiem darījumiem 24 stundu laikā, kopš tas konstatēts (9. panta 4. punkts un V iedaļa)? Vai varat uzskatāmi pierādīt, ka zināt, kā ziņot par aizdomīgiem darījumiem? — Vai ziņojat par būtiskiem reglamentētu sprāgstvielu prekursoru pazušanas gadījumiem un zādzībām 24 stundu laikā, kopš tas konstatēts (9. panta 5. punkts un V iedaļa)? Vai varat uzskatāmi pierādīt, ka zināt, kā ziņot par būtiskiem pazušanas gadījumiem un zādzībām? 3.2. Kontrolsaraksts tiešsaistes tirdzniecības vietām — Vai veicat pasākumus, lai nodrošinātu, ka jūsu lietotāji, ja tie dara pieejamus reglamentētos sprāgstvielu prekursorus, izmantojot jūsu pakalpojumus, ir informēti par saviem pienākumiem, kuri noteikti regulā (7. panta 3. punkts un VI iedaļa)? Vai varat to uzskatāmi pierādīt? — Vai veicat pasākumus, lai palīdzētu nodrošināt, ka jūsu lietotāji ievēro savus pienākumus, kuri noteikti 8. pantā, ja tie dara pieejamus ierobežotos sprāgstvielu prekursorus, izmantojot jūsu pakalpojumus (8. panta 5. punkts un IV iedaļa)? Vai varat to uzskatāmi pierādīt? — Vai esat ieviesis piemērotas, saprātīgas un samērīgas procedūras aizdomīgu darījumu atklāšanai (9. panta 2. punkts un V iedaļa)? Vai varat to uzskatāmi pierādīt? — Vai ziņojat par aizdomīgiem darījumiem 24 stundu laikā, kopš konstatēts, ka darījums ir aizdomīgs (9. panta 4. punkts un V iedaļa)? Vai varat uzskatāmi pierādīt, ka zināt, kā ziņot par aizdomīgiem darījumiem? 3.3. Kontrolsaraksts saraksts profesionāliem lietotājiem — Vai ziņojat par būtiskiem reglamentētu sprāgstvielu prekursoru pazušanas gadījumiem un zādzībām 24 stundu laikā, kopš tas konstatēts (9. panta 5. punkts un V iedaļa)? Vai varat uzskatāmi pierādīt, ka zināt, kā ziņot par būtiskiem pazušanas gadījumiem un zādzībām? 3.4. Kontrolsaraksts plašas sabiedrības locekļiem — Vai ievedat, turat īpašumā vai lietojat ierobežotus sprāgstvielu prekursorus, un ja atbilde ir “jā”, vai jums ir licence, kas to ļauj (5. pants)? Vai varat to uzskatāmi pierādīt? — Vai ziņojat par būtiskiem jūsu iegādāto reglamentēto sprāgstvielu prekursoru pazušanas gadījumiem un zādzībām 24 stundu laikā, kopš tas konstatēts (9. panta 6. punkts un V iedaļa)? Vai varat uzskatāmi pierādīt, ka zināt, kā ziņot par būtiskiem pazušanas gadījumiem un zādzībām?

4. papildinājums Formāts pārrobežu mēroga saziņai [Pieejams tikai Pastāvīgajai komitejai prekursoru jomā]

5. papildinājums Papildu norādījumi un citi regulas pielikumos uzskaitīto vielu nosaukumi 5.1. Papildu norādījumi par konkrētām vielām Amonija nitrāts — Amonija nitrāta saturu izsaka kā slāpekļa (N) saturu, jo amonija nitrāts ir to mēslošanas līdzekļu sastāvdaļa, kuru attiecīgais parametrs ir slāpekļa saturs. Tomēr attiecībā uz citiem produktiem šis amonija nitrāta satura izteikšanas veids nav būtisks. Kā norādīts regulas I pielikumā, slāpeklis, kura saturs ir 16 masas %, attiecībā pret amonija nitrātu atbilst amonija nitrātam, kura saturs ir 45,7 masas %. — Ieviešot Regulu (ES) 2019/1148, amonija nitrāts kā ierobežots sprāgstvielu prekursors tika iekļauts I pielikumā. Tāpēc tika svītroti attiecīgie punkti Regulā (EK) Nr. 1907/2006 (REACH) par ierobežojumu attiecībā uz amonija nitrāta laišanu tirgū (19). Kalcija-amonija nitrāts — Kaut gan II pielikumā ir norādīts kalcija-amonija nitrāts (CAS numurs: 15245-12-2), attiecīgajā ierakstā tiek norādīts “amonija-kalcija nitrāts” vai “slāpekļskābe, amonija kalcija sāls”, kas ir alternatīvie nosaukumi, kuri ir minēti REACH reģistrācijas dokumentācijā un iekļauti ECHA datubāzē attiecībā uz šo vielu (20) (ķīmiskā formula: 5Ca(NO3)2 NH4NO3 10H2O). Magnālija pulveris — Magnālijs ir alumīnija (CAS RN 7429-90-5) un magnija (CAS RN 7439-95-4) maisījums (sakausējums), kuri abi ir uzskaitīti regulas II pielikumā. Tāpēc uz magnālija pulveriem (daļiņu izmērs < 200 μm), kā arī uz produktiem, kas satur ≥ 70 % šādu pulveru, attiecas regulā noteiktās ziņošanas prasības. Slāpekļa mēslošanas līdzekļi — Regulas (ES) 2019/1148 II pielikumā ir uzskaitīti parastie nitrātu sāļi, ko izmanto slāpekļa mēslošanas līdzekļos, un tas nozīmē, ka uz šādiem mēslošanas līdzekļiem attiecas ziņošanas prasības, kuras noteiktas regulas 9. pantā. Vislielākās bažas raisa mēslošanas līdzekļi, kas satur lielu šo nitrātu daudzumu. Zādzības un pazušanas gadījumus var novērst, šos mēslošanas līdzekļus glabājot tādās vietās, kur tiem nevar viegli piekļūt nepilnvarotas personas, ciktāl tas ir iespējams, ņemot vērā parasto rīkošanos. Uzskaite un regulāra krājumu pārbaude var palīdzēt atklāt jebkādas zādzības vai pazušanas gadījumus. — Iespējams, ka dažās dalībvalstīs pastāv noteikumi, kas piemērojami mēslošanas līdzekļu uzglabāšanai. Turklāt mēslošanas līdzekļu ražošanas nozare, kā arī daudzas iestādes ir izdevušas norādījumus par mēslošanas līdzekļu drošu uzglabāšanu. Šajā jautājumā varat konsultēties ar piegādātāju un/vai vērsties savas valsts vai reģiona attiecīgajā iestādē. Nitrometāns — Tādos maisījumos ar metanolu un eļļu(-ām), kurus paredzēts izmantot kā degvielu transportlīdzekļu modeļiem, nitrometāna saturu bieži izsaka tilpumprocentos. Praksē ir grūti noteikt atbilstošo nitrometāna saturu masas procentos, jo vairumā gadījumu nav zināmi pārveidošanai vajadzīgie parametri. Tāpēc Regulas (ES) 2019/1148 piemērošanas nolūkā var uzskatīt, ka metanolu, nitrometānu un eļļu(-as) saturoši degvielas maisījumi, kas paredzēti izmantošanai transportlīdzekļu modeļos un kuros nitrometāna saturs nepārsniedz 12 tilpumprocentus, satur ne vairāk kā 16 masas procentus nitrometāna. 5.2. Citi konkrētu vielu nosaukumi Turpmāk minētie nosaukumi var tikt arī izmantoti, lai parasti apzīmētu regulas pielikumos uzskaitītās vielas. Šie saraksti nav izsmeļoši, un tie ir paredzēti tikai uzziņas mērķiem. Papildu informāciju, tostarp par papildu sinonīmiem, var iegūt tiešsaistē Eiropas Ķimikāliju aģentūras klasifikācijas un marķējumu sarakstā (21). Citi I pielikumā minēto vielu nosaukumi Citi II pielikumā minēto vielu nosaukumi Ūdeņraža peroksīds — Peroksīds — Dioksidāns — Ūdeņraža dioksīds Nitrometāns — Nitrokarbols Slāpekļskābe — Aqua fortis — Kūpošā slāpekļskābe Perhlorāti — Hlorāts (VII) — Hiperhlorāts Hlorāti — Hlorāts (V) Heksamīns — Metēnamīns — Heksametilēntetramīns — Urotropīns Acetons — Propanons — Propān-2-ols — 2-propanons

(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1148 (2019. gada 20. jūnijs) par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 un atceļ Regulu (ES) Nr. 98/2013 (OV L 186, 11.7.2019., 1. lpp.).

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2016/679 (2016. gada 27. aprīlis) par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.).

(3) https://ec.europa.eu/info/law/law-topic/data-protection/reform/rules-business-and-organisations_lv

(4) https://ec.europa.eu/info/law/law-topic/data-protection/reform/rules-business-and-organisations_lv

(5) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 910/2014 (2014. gada 23. jūlijs) par elektronisko identifikāciju un uzticamības pakalpojumiem elektronisko darījumu veikšanai iekšējā tirgū un ar ko atceļ Direktīvu 1999/93/EK (OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.).

(6) https://ec.europa.eu/info/law/law-topic/data-protection/reform/rules-business-and-organisations_lv

(7) https://ec.europa.eu/info/law/law-topic/data-protection/reform/rules-business-and-organisations_lv

(8) OV L 257, 28.8.2014., 73. lpp.

(9) https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/explosives/explosives-precursors/docs/list_of_competent_authorities_and_national_contact_points_en.pdf

(10) https://ec.europa.eu/home-affairs/sites/homeaffairs/files/what-we-do/policies/crisis-and-terrorism/explosives/explosives-precursors/docs/list_of_competent_authorities_and_national_contact_points_en.pdf

(11) https://ec.europa.eu/info/law/law-topic/data-protection/reform/rules-business-and-organisations_lv

(12) Sk., piemēram, 7. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2012/18/ES (2012. gada 4. jūlijs) par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību (OV L 197, 24.7.2012., 1. lpp.).

(13) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

(14) Šie ekonomikas dalībnieki ir ietverti piegādātāja definīcijā saskaņā ar REACH regulas 3. panta 32. punktu.

(15) Šie ekonomikas dalībnieki ir iekļauti saņēmēja definīcijā saskaņā ar REACH regulas 3. panta 34. punktu.

(16) Sk., piemēram, 8. pantu Padomes Direktīvā 98/24/EK (1998. gada 7. aprīlis) par darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību pret risku, kas saistīts ar ķimikāliju izmantošanu darbā (OV L 131, 5.5.1998.).

(17) Piemēram, sk. 10. pantu Direktīvā 2012/18/ES par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību.

(18) Tas būtu jādara saskaņā ar Vispārīgo datu aizsardzības regulu, sk. IV iedaļu.

(19) Sk. Regulas (ES) 2019/1148 18. pantu. Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (REACH) 58. ieraksta 2. slejas 1. punkts paliek nemainīgs un nosaka, ka amonija nitrātu “nelaiž tirgū pirmoreiz pēc 2010. gada 27. jūnija vielas vai tādus maisījumus, kuros slāpekļa koncentrācija ir lielāka par 28 % masas attiecībā pret amonija nitrātu, izmantošanai par cietajiem vienkāršajiem vai kompleksajiem mēslošanas līdzekļiem, izņemot gadījumus, kad šāds mēslošanas līdzeklis atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 2003/2003 (10) III pielikuma tehniskajiem noteikumiem par amonija nitrāta mēslošanas līdzekļiem ar augstu slāpekļa saturu”. Amonija nitrāts ir arī skaidri minēts Direktīvā 2012/18/ES par lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību (I pielikuma 2. daļas 1.–4. ierakstā).

(20) https://echa.europa.eu/lv/substance-information/-/substanceinfo/100.035.702

(21) Meklēt šeit: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/cl-inventory-database.