Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Papildu pasākumi banānu nozarē: atbalstot galveno ĀKK banānu eksportētājvalstu ilgtspējīgu pielāgošanos jauniem tirdzniecības noteikumiem /* COM/2010/0101 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 17.3.2010 COM(2010)101 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Papildu pasākumi banānu nozarē: atbalstot galveno ĀKK banānu eksportētājvalstu ilgtspējīgu pielāgošanos jauniem tirdzniecības noteikumiem Banāni[1] ir iztikas avots miljoniem cilvēku un nozīmīgs eksporta ieņēmumu avots daudzās jaunattīstības valstīs[2]. Dažās no šīm valstīm banānu audzēšana eksportam uz Eiropas Savienību (ES) ir svarīga saimnieciskā darbība, kas izraisa pavairojošu efektu visā ekonomikā. Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) banānu eksportētājvalstīm tradicionāli ir bijusi preferenciāla piekļuve ES tirgum. Pārējās Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) dalībvalstis ir kritizējušas ĀKK valstīm piešķirtās priekšrocības, un PTO Apelācijas iestāde ir atkārtoti pieņēmusi pret Eiropas Savienības kopīgo tirgus organizāciju ( CMO ) vērstus lēmumus. Saskaņā ar Apelācijas iestādes pēdējo, 2008. gada decembrī pieņemto lēmumu Eiropas Savienībai ir no jauna jānosaka savas tarifu likmes banānu jomā. 2009. gada decembrī ES ar Latīņamerikas banānu eksportētājvalstīm parafēja nolīgumu par banāniem, nosakot tajā grafiku ES lielākās labvēlības režīma ( MFN ) banānu tarifa samazināšanai. Septiņu līdz deviņu gadu laikā MFN tarifi tiks samazināti no pašreizējiem 176 euro par tonnu līdz 114 euro par tonnu. ĀKK banānu eksportētājvalstīm arī turpmāk būs beznodokļu un bezkvotu ( DFQF ) piekļuve ES tirgum. Tomēr tirdzniecības noteikumu izmaiņu dēļ (īpaši saistībā ar MFN liberalizāciju PTO ietvaros) ĀKK banānu eksportētājvalstīm piemērojamā preferenču robeža samazināsies straujāk, nekā sākotnēji paredzēts. Šī problēma ir atbilstīgi jārisina. Eiropas Komisija ir apņēmusies palīdzēt ĀKK valstīm pielāgoties ES importa režīma izmaiņu izraisītajām sekām. Visu jaunattīstības valstu integrācija daudzpusējā tirdzniecības sistēmā un pasaules ekonomikā ir viens no svarīgākajiem ES mērķiem attīstības jomā. Tādēļ Eiropas Komisija ierosina atbalstīt galvenās ĀKK banānu eksportētājvalstis gaidāmo problēmu risināšanā, ieviešot papildu pasākumus banānu nozarē ( BAM ). Saskaņā ar priekšlikumu pasākumu darbības ilgums nepārsniegtu četrus gadus (2010.–2013. gads), un tiem piešķirtu 190 miljonus euro. Komisija kopā ar budžeta lēmējiestādi izskatīs iespēju palielināt šo summu par 10 miljoniem euro, ja ikgadējo budžeta procedūru gaitā kļūtu pieejami atbilstoši piešķīrumi. VISPāRīGA INFORMāCIJA ES tirdzniecības režīms ĀKK banānu eksportētājvalstīm tradicionāli ir bijusi preferenciāla piekļuve ES tirgum. Kopš banānu CMO izveides 1993. gadā citas valstis ir kritizējušas šo situāciju Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) un PTO strīdu izšķiršanas mehānisma ietvaros. Pēc vairākiem strīdiem PTO ietvaros un vēlākām Eiropas Kopienas banānu tirdzniecības režīma reformām Eiropas Kopiena 2006. gada 1. janvārī ieviesa tarifu režīmu ar piemērojamo likmi 176 euro par tonnu apvienojumā ar beznodokļa tarifa kvotu, ko attiecina uz 775 000 tonnām banānu no ĀKK valstīm. Tomēr MFN valstis šo situāciju neuzskatīja par apmierinošu, un PTO Apelācijas iestāde atkārtoti pieņēma pret Eiropas Kopienas CMO vērstus lēmumus, pēdējo reizi 2008. gada decembrī. Tādēļ saistībā ar starptautiskajām tirdzniecības sarunām un vēl nepabeigto tiesvedību, kas norisinās PTO ietvaros, Eiropas Savienībai bija jāsamazina savs MFN tarifs zem pašreizējā līmeņa, proti, 176 euro par importēto banānu tonnu. Pēc garām un sarežģītām sarunām ES 2009. gada decembrī parafēja nolīgumu par banāniem ar Latīņamerikas banānu eksportētājvalstīm, nosakot tajā grafiku ES MFN banānu tarifa samazināšanai. Ar šo nolīgumu tiek izbeigti visi PTO ietvaros vēl neatrisinātie strīdi un noteikts, ka septiņu līdz deviņu gadu laikā MFN tarifs samazināsies no pašreizējiem 176 euro par tonnu līdz 114 euro par tonnu. ĀKK valstīm arī turpmāk būs beznodokļu un bezkvotu piekļuve ES tirgum, ko tām piešķir kopš 2008. gada janvāra, pamatojoties uz ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem (EPN) starp ĀKK reģioniem un ES. ES tarifu režīma izmaiņu rezultātā samazināsies ĀKK valstīm piešķirto priekšrocību robeža. Lai atbalstītu ĀKK banānu piegādātājvalstis to pielāgošanās procesa gaitā, Eiropas Komisija ierosina ieviest valstu vajadzībām pieskaņotus papildu pasākumus, kurus piemēro galvenajām ĀKK banānu eksportētājvalstīm. Pasākumi balstīsies uz pielāgošanās procesiem, kurus uzsāka, izmantojot īpašo palīdzības sistēmu ( SSA ) un īpašo palīdzības struktūru ( SFA ) tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm (skatīt 1.3. iedaļu turpmāk). ĀKK valstu banānu tirdzniecība ar ES Kopš 1999. gada pēdējo desmit gadu gaitā ir nostiprinājušās desmit galvenās ĀKK banānu eksportētājvalstis; katra no tām gadā eksportē vidēji vairāk nekā 10 000 tonnas banānu uz ES (1. pielikums). Āfrikā šīs valstis ir Gana, Kamerūna un Kotdivuāra. Karību jūras reģionā šīs valstis ir Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Jamaika, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas un Surinama. EK imports no šīm valstīm laikā no 1999. gada līdz 2008. gadam ir attēlots 1. un 2. diagrammā. Pēdējos desmit gados vēl 20 citas ĀKK valstis laiku pa laikam ir eksportējušas banānus uz ES. Tomēr šie apjomi ir nelieli, vidēji gadā nepārsniedzot 40 tonnas no katras valsts. 1. diagramma – ES imports no galvenajām Āfrikas banānu piegādātājvalstīm 1999.–2008. gadā [pic] Avots: Comext , Eurostat , 2009. gads. 2. diagramma – ES imports no galvenajām Karību jūras reģiona banānu piegādātājvalstīm 1999.–2008. gadā [pic] Avots: Comext , Eurostat , 2009. gads. Līdzšinējās atbalsta programmas Līdz šim ES ir sniegusi atbalstu ĀKK banānu nozarei, finansējot šādas programmas: - īpašā palīdzības sistēma ( SSA )[3] no 1994. gada līdz 1999. gadam un - īpašā palīdzības struktūra ( SFA )[4] no 1999. gada līdz 2008. gadam. Ar abām programmām atbalstīja tradicionālo ĀKK banānu eksportētājvalstu[5] pielāgošanos EK banānu tirgus režīma izmaiņām un sagaidāmajām izmaiņām tarifu sarakstos. Konkrēti šīs programmas palīdzēja saņēmējvalstīm - palielināt banānu audzēšanas konkurētspēju un/vai - dažādot šo valstu ekonomikas, attīstot citas nozares, lai tādējādi samazinātu atkarību no banānu nozares. Kopumā rezultāti bija pozitīvi, lai gan joprojām pastāv dažas problēmas, jo īpaši valstīs, kurās prioritāte bija ekonomikas dažādošana[6]. Četras valstis (Kaboverde, Grenāda, Madagaskara un Somālija) pakāpeniski samazināja un beigu beigās pārtrauca savu eksportu uz ES. Divas netradicionālās ĀKK banānu piegādātājvalstis (Dominikānas Republika un Gana) ir izmantojušas tām piešķirto preferenciālo piekļuvi ES tirgum, lai pēdējos gados kļūtu par banānu eksportētājvalstīm, tādējādi negūstot labumu no SSA vai SFA . JAUNIE PAPILDU PASāKUMI BANāNU NOZARē Mērķi, saņēmējvalstis un darbības jomas Ar papildu pasākumiem banānu nozarē ( BAM ) Eiropas Komisija ierosina atbalstīt to desmit ĀKK valstu pielāgošanos jaunajiem MFN tarifiem, kas pēdējos desmit gados ir eksportējušas vidēji vairāk nekā 10 000 tonnas banānu uz ES: Beliza, Dominika, Dominikānas Republika, Gana, Jamaika, Kamerūna, Kotdivuāra, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas un Surinama. Papildu pasākumi banānu nozarē palīdzēs sasniegt mērķus, kas attiecas uz ES sadarbību ar ĀKK valstīm, proti, samazināt nabadzību, veicināt ilgtspējīgu izaugsmi un nodrošināt valstu vienmērīgu integrāciju pasaules ekonomikā. Pasākumi atbalstīs pielāgošanās procesu ĀKK banānu eksportētājvalstīs, ņemot vērā šo valstu politiku un pielāgošanās stratēģijas. Pasākumi galvenokārt būs veltīti trim mērķiem: 1. veicināt nozares konkurētspēju. Atbalsts banānu eksportētājiem konkurētspējas palielināšanai valstīs, kurās ražotājiem ir labas izredzes ilgtermiņā pielāgoties starptautiskās tirdzniecības attīstībai; 2. veicināt ekonomikas dažādošanu. Palīdzība reģioniem, kas šobrīd ir atkarīgi no banānu eksporta, lai tie spētu gūt citāda veida ienākumus, kā rezultātā varētu samazināties šo reģionu neaizsargātība; šie jaunie ienākumi varētu papildināt ienākumus no banānu eksporta vai arī aizstāt tos; 3. novērst pielāgošanās procesa izraisīto plašāka mēroga ietekmi uz nodarbinātību, izglītību, veselības aprūpi, zemes izmantojumu un vidi. Paredzams, ka tarifu samazinājumam būs sociāla, vides un saimnieciska rakstura ietekme uz ĀKK valstīm, jo īpaši tad, ja banānu nozares nozīme saruks. Pielāgošanās stratēģijas varētu šo ietekmi mazināt, un ES palīdzībai jāspēj atbalstīt šīs stratēģijas. Ar pielāgošanos saistītās saņēmējvalstu vajadzības ievērojami atšķirsies atkarībā no banānu nozares nozīmības to ekonomikā, to eksporta apjoma uz ES un to pielāgošanās spējām. Pieliekot papildu pūles, dažas valstis varētu saglabāt konkurētspēju arī mazāk aizsargātā tirgū, savukārt citām, iespējams, būs jāizšķiras par citiem risinājumiem. Tādēļ pasākumiem jābūt pieskaņotiem valstu vajadzībām un integrētiem katras valsts vispārīgajās lauksaimniecības un attīstības stratēģijās. Īstenošanas kārtība Valstu vajadzībām pieskaņotas stratēģijas palīdzēs valstīm pielāgoties jaunajiem tirgus nosacījumiem un vadīt ES palīdzības sniegšanu, nodrošinot to, ka papildu pasākumi banānu nozarē būs lietderīgi un efektīvi. Katrai valstij kopā ar iesaistītajām personām jāizstrādā sava konkrētā valsts pielāgošanās stratēģija banānu nozarē, ņemot vērā savu plašāka mēroga politiku lauksaimniecības, vides un nodarbinātības jomā un savas attīstības stratēģijas; gadījumā, ja šāda pielāgošanās stratēģija jau pastāv, tā ir jāatjaunina. Stratēģijās jāņem vērā pieredze un rezultāti, kas gūti, īstenojot līdzšinējās banānu nozares atbalsta programmas (ja tādas ir īstenotas), un stratēģijām jābalstās uz turpmākiem novērtējumiem par izredzēm saistībā ar jaunajiem tirdzniecības noteikumiem. Uz šo valsts pielāgošanās stratēģiju pamata tiks pieņemta ES daudzgadu atbalsta stratēģija, kas būs saskaņota ar ES valstu atbalsta programmām ( CSP ). Stratēģijas turpmāk pārbaudīs, lai noteiktu, vai ir jāveic stratēģiskie vides novērtējumi ( SEA ). 1. pielikums – ES imports no galvenajām un tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm 1999.–2008. GADā (TūKST. TONNU) | 1999 |2000 |2001 |2002 |2003 |2004 |2005 |2006 |2007 |2008 |Vidēji 1999.–2008. | | Beliza |55,650 |68,558 |51,609 |38,178 |73,806 |80,292 |74,189 |73,207 |62,357 |82,146 |65,999 | | Kamerūna |160,638 |204,978 |215,455 |229,913 |293,091 |260,056 |252,912 |252,702 |221,821 |279,530 |237,110 | | Kaboverde |10 |2 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |1 | | Kotdivuāra |192,522 |200,163 |216,699 |210,788 |202,034 |208,948 |183,752 |221,791 |189,438 |216,583 |204,272 | | Dominika |27,583 |27,713 |17,516 |17,467 |10,472 |12,167 |12,814 |13,298 |7,291 |10,281 |15,660 | | Dominikānas Republika |42,217 |59,807 |85,886 |97,331 |109,434 |101,337 |144,683 |176,757 |206,362 |170,464 |119,428 | | Gana |2,526 |2,972 |3,345 |3,201 |928 |1,788 |4,207 |22,404 |34,134 |45,951 |12,146 | | Grenāda |621 |784 |591 |557 |448 |406 |0 |0 |0 |0 |341 | | Jamaika |51,635 |40,941 |42,958 |40,600 |41,775 |28,660 |11,654 |31,863 |18,371 |40 |30,850 | | Kenija |19 |10 |1 |3 |1 |0 |0 |0 |0 |1 |4 | | Madagaskara |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | | Sentlūsija |65,532 |72,566 |34,727 |49,313 |32,520 |42,872 |28,243 |36,726 |30,456 |38,512 |43,147 | | Sentvinsenta un Grenadīnas |37,910 |42,923 |30,829 |32,520 |20,911 |23,962 |15,893 |17,239 |13,792 |8,975 |24,495 | | Surinama |39,029 |34,234 |28,720 |6,548 |0 |19,387 |35,258 |45,119 |58,788 |65,812 |33,290 | | Tanzānija |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 |0 | | Avots: Comext , Eurostat , 2009. gads. [1] Jēdziens „banāni” šajā paziņojumā attiecas uz starptautiskā mērogā tirgotiem banāniem atbilstoši PTO atsauces kodam CN 08030019. Dažādi banānu veidi, tostarp miltu banāni, ir pārtikas pamatprodukti, kas bieži vien ievērojami veicina mājsaimniecību nodrošinājumu ar pārtiku. Eiropas tirgū galvenokārt pārdotie deserta banāni ( Cavendish šķirne) ir starptautiskā mērogā visvairāk tirgotie augļi. [2] Ar paziņojumu „Lauksaimniecības preču ķēdes, atkarība un nabadzība – priekšlikums ES rīcības plānam” (COM(2004) 89, 2004. gada februāris) 2004. gadā tika likti pamati atjaunotai ES rīcībai lauksaimniecības preču jomā jaunattīstības valstīs un noteikta stratēģiskā sadarbības ievirze. [3] Padomes 1994. gada 31. oktobra Regula (EK) Nr. 2686/94. [4] Padomes 1999. gada 22. aprīļa Regula (EK) Nr. 856/1999 un Komisijas Regula (EK) Nr. 1609/1999. [5] Beliza, Dominika, Jamaika, Kaboverde, Kamerūna, Kotdivuāra, Madagaskara, Sentlūsija, Sentvinsenta un Grenadīnas, Somālija un Surinama. [6] Skatīt „Divgadu ziņojums par īpašo palīdzības struktūru tradicionālajām ĀKK banānu piegādātājvalstīm”, COM(2010) xxxx.