Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Ungārijai atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Padomes Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā) /* COM/2012/0356 final - 2012/0173 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Saskaņā ar 395. pantu 2006. gada 28. novembra Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu[1] (turpmāk “PVN direktīva”) Padome ar vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma var atļaut jebkurai dalībvalstij ieviest īpašus pasākumus, kas ir atkāpes no minētās direktīvas noteikumiem, lai vienkāršotu pievienotās vērtības nodokļa (PVN) iekasēšanas procedūru vai lai nepieļautu noteiktu veidu nodokļu nemaksāšanu vai izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2012. gada 3. februārī, Ungārija lūdza atļauju uz 2 gadiem ieviest pasākumu, ar kuru atkāpjas no PVN direktīvas 193. panta, lai izraudzītos kviešu un kviešu un rudzu maisījuma, rudzu, miežu, auzu, kukurūzas, tritikāles, sojas pupu, rapša vai ripšu sēklu un saulespuķu sēklu piegādes saņēmēju kā personu, kura piegādātāja vietā ir atbildīga par PVN nodokļa nomaksu nodokļu iestādēm (tā dēvētā "nodokļa apgrieztā maksāšana"). Saskaņā ar PVN direktīvas 395. panta 2. punktu Komisija 2012. gada 26. aprīļa vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Ungārijas prasījumu. Ar 2012. gada 2. maiju datētā vēstulē Komisija paziņoja Ungārijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, kas vajadzīga prasījuma izvērtēšanai. Ungārija paskaidroja, ka tā ir saskārusies ar vairākiem nodokļu nemaksāšanas veidiem, kuri īsumā ir šādi: par preču piegādi tiek izrakstīts rēķins un piegādātājs pēc tam pazūd, nodokļu iestādēm nesamaksājot nodokli, bet klients saņem derīgu rēķinu, attiecībā uz kuru viņš var pieprasīt atskaitīt nodokli. Nodokļu nemaksāšanas shēmas ir konstatētas gan valsts līmenī, gan attiecībā uz Kopienas iekšējo tirdzniecību. Pamatojoties uz Ungārijas sniegto informāciju, aptuveni 20 % no visa PVN, kas atskaitīts vai pieprasīts saistībā ar iepriekš minētajiem lauksaimniecības produktiem, varētu būt krāpniecisks raksturs un, aprēķinot pēc 2010. gada cenām, valsts kasei tas radītu PVN zaudējumu 13,5 miljardu Ungārijas forintu apmērā. Reaģējot uz šo situāciju, Ungārija vēlētos piemērot nodokļa apgrieztās maksāšanas procedūru, šādā veidā likvidējot iespējamo krāpšanu, jo neizrakstot rēķinu par PVN, potenciālajam "pazudušajam" tirgotājam nebūtu iespēju saglabāt PVN summu, ko tas saņēmis no sava klienta. Par nodokļa maksāšanu atbildīgais saņēmējs, ciktāl tas ir nodokļu maksātājs ar pilnīgām tiesībām uz nodokļa atskaitīšanu, deklarētu un atskaitītu PVN tajā pašā PVN deklarācijā. Rezultātā ar tūlītēju spēku netiktu pieļauti ievērojami ieņēmumu zaudējumi nākotnē. Vienlaikus Ungārijai ir jānosaka pienācīgi kontroles pasākumi un ziņošanas pienākumi nodokļu maksātājiem, kuri ir iesaistīti tādu lauksaimniecības produktu piegādē, kam piemēro atkāpi, lai nodrošinātu pasākuma pareizu darbību un nepieļautu nodokļu nemaksāšanas pāreju uz citiem posmiem (piemēram, izejvielu pārstrādi), lauksaimniecības produktiem vai nozarēm. Komisijai ir jābūt informētai par šiem pasākumiem. Pasākuma 2 gadu piemērošanas periodā Ungārija varēs ieviest parastos kontroles pasākumus un konkrētākus kontroles pasākumus, kas ir saderīgi ar PVN direktīvu un paredzēti, lai cīnītos ar šāda veida PVN nemaksāšanu pēc piešķirtās atļaujas termiņa beigām. Ungārija ir apņēmusies nepieprasīt pasākuma atjaunošanu. Preces, kurām piemēro atkāpšanās pasākumu, jānosaka pēc iespējas rūpīgāk, lai nepieļautu tiesisko nenoteiktību, un tāpēc jāizmanto Padomes Regulā (EEK) Nr. 2658/87 paredzētā kombinētā nomenklatūra. Šis pasākums tiks piemērots tikai nepārstrādātiem produktiem, kuri neizmainītā stāvoklī parasti nav paredzēti galapatēriņam. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās un neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Lēmuma priekšlikuma mērķis ir cīnīties ar PVN nemaksāšanu lauksaimniecības tirgū, un tāpēc tam ir potenciāli labvēlīga ietekme. Šī ietekme jebkurā gadījumā būs neliela, jo ierobežots ir gan atkāpes piemērošanas laiks, gan joma. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Lēmums atļauj Ungārijai piemērot pasākumu, ar kuru atkāpjas no PVN direktīvas attiecībā uz to, lai pienākumu maksāt PVN pārceltu no piegādātāja uz klientu, kas ir nodokļu maksātājs, attiecībā uz konkrētu lauksaimniecības produktu piegādi. Šis lēmums ir pamatots ar PVN direktīvas 395. pantu. Priekšlikums ir ES ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Šis lēmums attiecas uz atļauju, kas piešķirta dalībvalstij pēc tās lūguma, un nerada nekādas saistības. Ņemot vērā stingro laika un darbības jomas ierobežojumu, īpašais pasākums šķiet proporcionāls izvirzītajam mērķim. Saskaņā ar PVN direktīvas 395. pantu atkāpe no kopējiem PVN noteikumiem iespējama tikai ar Padomes vienprātīgu lēmumu pēc Komisijas priekšlikuma. Padomes lēmums ir vispiemērotākais tiesību akts, jo to var adresēt atsevišķai dalībvalstij. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA Priekšlikumā ir iekļauta turpināmības klauzula. 2012/0173 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko Ungārijai atļauj piemērot īpašu pasākumu, atkāpjoties no 193. panta Padomes Direktīvā 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu (Autentisks ir tikai teksts ungāru valodā) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2006. gada 28. novembra Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu[2] un jo īpaši tās 395. panta 1. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Vēstulē, kas Komisijā reģistrēta 2012. gada 3. februārī, Ungārija lūdza atļauju uz 2 gadiem atkāpties no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, kurā paredzēta persona, kas ir atbildīga par pievienotās vērtības nodokļa (PVN) nomaksu nodokļu iestādēm. Minētajā vēstulē Ungārija norādīja, ka tā nepieprasīs atjaunot minēto atļauju. (2) Saskaņā ar Direktīvas 2006/12/EK 395. panta 2. punkta otro daļu Komisija ar 2012. gada 26. aprīli datētā vēstulē informēja pārējās dalībvalstis par Ungārijas prasījumu. Ar 2012. gada 2. maiju datētā vēstulē Komisija paziņoja Ungārijai, ka tās rīcībā ir visa informācija, ko tā uzskata par vajadzīgu prasījuma izvērtēšanai. (3) Saskaņā ar Direktīvas 2006/112/EK 193. pantu persona, kura ir atbildīga par PVN maksāšanu, parasti ir nodokļu maksātājs, kas piegādā preces. Ungārijas prasītās atkāpes mērķis ir uz ierobežotu laiku minēto atbildību uzlikt tam nodokļu maksātājam, kuram piegādā konkrētus neapstrādātus lauksaimniecības produktus graudaugu un eļļas sēklu sektoros. (4) Ungārija ir konstatējusi, ka šajos sektoros vairāki tirgotāji ir iesaistījušies dažāda veida nodokļu nemaksāšanā gan valsts līmenī, gan Kopienas iekšējā tirdzniecībā, nemaksājot PVN nodokļu iestādēm, kurām tās ir iesniegušas rēķinus par produktu piegādi. Piegādātāju klienti, ciktāl tie ir nodokļu maksātāji ar pilnīgām tiesībām uz nodokļu atskaitīšanu, saglabā tiesības uz PVN atskaitīšanu. (5) Nodokļa maksātāja, kas saņem piegādāto preci, noteikšana par tādu, kas piegādātāja vietā atbildīgs par PVN nomaksu, būtu pagaidu ārkārtas pasākums, ar kuru tiktu likvidēta iespēja izvairīties no šāda veida nodokļu nemaksāšanas. Piemērojot minēto pasākumu 2 gadus, Ungārijas rīcībā vajadzētu būt pietiekami daudz laika, lai lauksaimniecības nozarē ieviestu galīgos pasākumus, kas ir saderīgi ar Direktīvu 2006/112/EK un ar kuru palīdzību novērstu un apkarotu šāda veida nodokļu nemaksāšanu. (6) Lai nepieļautu nodokļu nemaksāšanas pāreju uz produktu pārstrādes posmiem, citiem produktiem vai nozarēm, Ungārijai būtu jāievieš piemēroti kontroles pasākumi un ziņošanas pienākumi un par tiem jāpaziņo Komisijai. (7) Lai nodrošinātu, ka atkāpšanās pasākumu piemēro tikai dažiem konkrētiem lauksaimniecības produktiem, un lai nodrošinātu tiesisko noteiktību, preces, uz kurām attiecas šis pasākums, būtu jānosaka, izmantojot kombinēto nomenklatūru, kas paredzēta Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu[3]. (8) Pasākums atbilst sasniedzamajiem mērķiem, jo tas tiek noteikts uz ierobežotu laiku un to nav paredzēts piemērot vispārīgi, bet tikai vairākiem rūpīgi izraudzītiem produktiem, kas neizmainītā stāvoklī parasti nav paredzēti galapatēriņam un attiecībā uz kuriem nodokļu nemaksāšana ir radījusi ievērojamus PVN ieņēmumu zaudējumus. (9) Šis īpašais pasākums neietekmēs Ungārijas PVN ieņēmumu kopapjomu, kuru iekasē galapatēriņa posmā, un tam nebūs negatīvu seku attiecībā uz Savienības pašu resursiem, kuru avots ir PVN, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Atkāpjoties no Direktīvas 2006/112/EK 193. panta, Ungārija drīkst noteikt nodokļu maksātāju, kuram piegādā šādas preces atbilstoši kombinētajai nomenklatūrai, kas izveidota ar Regulu (EEK) Nr. 2658/87, kā personu, kura ir atbildīga par PVN nomaksu: KN kods || Produkts 1001 || Kvieši un kviešu un rudzu maisījums 1002 || Rudzi 1003 || Mieži 1004 || Auzas 1005 || Kukurūza 1008 60 00 || Tritikāle 1201 || Sojas pupas, arī šķeltas 1205 || Rapšu vai ripšu sēklas, arī šķeltas 1206 00 || Saulespuķu sēklas, arī šķeltas 2. pants Šā lēmuma 1. pantā paredzēto atļauju piešķir ar nosacījumu, ka Ungārija ievieš atbilstīgus un efektīvus kontroles pasākumus un ziņošanas pienākumus attiecībā uz nodokļa maksātājiem, kuri piegādā preces, uz kurām attiecas šis lēmums. Ungārija paziņo Komisijai par šā panta pirmajā daļā minēto pasākumu un pienākumu ieviešanu. 3. pants Šo lēmumu piemēro divus gadus no tā izziņošanas dienas. 4. pants Šis lēmums ir adresēts Ungārijai. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp. [2] OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp. [3] OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.