Šis ietekmes novērtējums ir pamatā leģislatīvā akta priekšlikumam pārskatīt Regulu (ES) Nr. 1315/2013 — Savienības pamatnostādnes Eiropas transporta tīkla (TEN-T) attīstībai. Tā ir Eiropas zaļā kursa un Ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas pamatdarbība. TEN-T regulas mērķis ir izveidot efektīvu ES mēroga multimodālu dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu, tuvsatiksmes kuģošanas maršrutu un autoceļu tīklu, kas savienots ar pilsētu mezgliem, jūras un iekšējām ostām, lidostām un termināļiem visā ES. Pārskatīšana ļauj pievērsties problēmām, kas saistītas ar TEN-T infrastruktūras standartu nepietiekamību un/vai nepilnīgumu un to, ka alternatīvo degvielu infrastruktūras standarti nav integrēti TEN-T, tādējādi negatīvi ietekmējot klimatu un vidi. Otrkārt, TEN-T tīkls cieš no caurlaidspējas nepietiekamības un nepietiekamas tīkla savienojamības ar visiem reģioniem, un tādējādi tiek kavēta multimodalitātes attīstība. Treškārt, ir jānovērš TEN-T infrastruktūras drošuma un uzticamības nepilnības. Visbeidzot, pārvaldības instrumenti nav piemēroti jaunajām vajadzībām, un TEN-T tīkla koncepcija ir jāpārskata, lai palielinātu saskaņotību ar citām politikas jomām.

Viens no galvenajiem pašreizējās TEN-T regulas izvērtējuma secinājumiem liecina, ka TEN-T piemīt liela ES pievienotā vērtība. Nepārprotami atzīts, ka centienu koncentrēšana uz kopēja transporta tīkla izveidi visā ES, galveno uzmanību pievēršot sastrēgumposmu likvidēšanai un trūkstošiem savienojumiem, jo īpaši pārrobežu posmos, ir vērienīga iecere, kura jau sekmīgi tiek īstenota un kuras ieguvumi pārsniedz to, ko būtu iespējams panākt ar atsevišķu valstu rīcību. Ļoti svarīgi ir nodrošināt kopēju un saskaņotu ES mēroga pamatu kopīgu interešu projektu apzināšanai un, attiecīgi, plānošanas un īstenošanas centienu saskaņošanai plašā dalībnieku lokā.

Lai pienācīgi īstenotu TEN-T pārskatīšanas mērķus, ir novērtēta trīs politikas risinājumu (PR) ekonomiskā, sociālā un vidiskā ietekme. PR1 mērķis ir atjaunināt esošās TEN-T infrastruktūras kvalitātes prasības un standartus un nodrošināt pienācīgu infrastruktūras bāzi alternatīvo degvielu un intelektisko transporta sistēmu ieviešanai. Turklāt tajā ir iekļauti pasākumi esošo TEN-T uzraudzības un ziņošanas rīku saskaņošanai un racionalizēšanai. Tas ietver arī TEN-T transporta tīkla un transporta mezglu pārskatīšanu. PR2, pamatojoties uz PR1, iezīmē būtiskas pārmaiņas, ieviešot jaunus, vērienīgākus standartus, kuri attiecas uz visiem transporta veidiem un kuru mērķis ir veicināt transporta infrastruktūras sistēmas dekarbonizāciju, piesārņojuma samazināšanu, digitalizāciju, noturību un drošumu. Turklāt pilsētu mezglu labāka integrācija TEN-T tiek nodrošināta, paredzot īpašas prasības, kuru mērķis ir pārvaldīt pasažieru un kravu pārvadājumus uz/no pilsētām. PR3, kas ir vēlamais risinājums, paātrina TEN-T pabeigšanu, pārceļot dažu standartu ieviešanas un tīkla posmu pabeigšanas termiņu no 2050. gada uz 2040. gadu, vienlaikus saglabājot ar PR2 ieviestos vērienīgos standartus un prasības. Tas arī nodrošina plašu un saskaņotu tīkla attīstību, būtiski pārskatot TEN-T tīkla koncepciju.

C. Vēlamā risinājuma ietekme

PR3 sniedz būtiskus ekonomiskus ieguvumus, jo īpaši IKP pieaugumu par 0,4 % 2030. gadā, par 1,3 % 2040. gadā un par 2,4 % līdz 2050. gadam salīdzinājumā ar pamatscenāriju. Tas nozīmē IKP pieaugumu par 57 miljardiem EUR 2030. gadā, par 229 miljardiem EUR 2040. gadā un par 467 miljardiem EUR 2040. gadā salīdzinājumā ar pamatscenāriju. Lielāki ieguldījumi TEN-T arī rada darbvietas, un aplēsts, ka tā rezultātā 2030. gadā nodarbinātība pieaugs par 0,1 %, 2040. gadā — par 0,3 % un līdz 2050. gadam — par 0,5 % salīdzinājumā ar pamatscenāriju, proti, tiks radītas 200 000 papildu darbvietas 2030. gadā, 561 000 — 2040. gadā un 840 000 — līdz 2050. gadam. Paredzami arī labi PR3 rezultāti kravu un pasažieru pārvadājumu pārvirzīšanā uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem. Tiek prognozēts, ka jaunā pasažieru dzelzceļa standarta (līnijas ātrums 160 km/h) ieviešana, iekraušanas gabarīta P400 (kas ļauj ar dzelzceļa vagoniem pārvadāt puspiekabes) ieviešana, kā arī dažu dzelzceļa standartu darbības jomas paplašināšana no pamattīkla uz visaptverošo tīklu apvienojumā ar visaptverošā tīkla paplašināšanu palielinās dzelzceļa transporta aktivitāti. Tas arī ļauj uz autotransporta rēķina palielināt dzelzceļa transporta modālo īpatsvaru. Lai gan iekšējo ūdensceļu un jūras transporta modālais īpatsvars lielākoties ir stabils, jaunu standartu īstenošana ļauj nozarei absorbēt prognozēto ES-27 satiksmes apjoma pieaugumu un jūras satiksmes apjoma pieaugumu ES iekšienē. Turklāt tiek prognozēts, ka pāreja no autotransporta uz mazāk piesārņojošiem transporta veidiem, kuru veicina PR3 iekļauto pasākumu kopums, radīs CO2 emisiju un gaisa piesārņotāju emisiju samazinājumu. Aplēstais CO2 emisiju ārējo izmaksu samazinājums 2021.–2050. gadā ir aptuveni 387 miljoni EUR salīdzinājumā ar pamatscenāriju, izsakot pašreizējā vērtībā, savukārt gaisa piesārņojuma ārējo izmaksu samazinājums — aptuveni 420 miljoni EUR. Turklāt automaģistrāļu standarta un attiecīgo drošuma elementu attiecināšana uz visiem tīkla posmiem, kuros tiek pārsniegta konkrēta ikdienas satiksmes apjoma robežvērtība, nodrošina ceļu satiksmes drošības uzlabojumus, samazinot bojāgājušo un ievainoto personu skaitu. Aplēstais nelaimes gadījumu ārējo izmaksu samazinājums 2021.–2050. gadā ir aptuveni 3930 miljoni EUR salīdzinājumā ar pamatscenāriju, izsakot pašreizējā vērtībā. Aplēstais starppilsētu autoceļu satiksmes pārslodzes ārējo izmaksu samazinājums 2021.–2050. gadā ir aptuveni 2891 miljons EUR salīdzinājumā ar pamatscenāriju.