Priekšlikums Padomes regula par protokola noslēgšanu, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim /* COM/2005/0187 galīgā redakcija - CNS 2005/0092 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.5.2005 COM(2005) 187 galīgā redakcija 2005/0092 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par protokola noslēgšanu, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Starp EK un Komoru Islāma Federatīvo Republiku noslēgtajam zvejas nolīgumam pievienotā protokola derīguma termiņš beidzas 2004. gada 31. decembrī. Abas puses 2004. gada 24. novembrī parafēja jaunu protokolu, lai noteiktu tehniskos un finanšu nosacījumus EK kuģu zvejas darbībām Komoru ūdeņos laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim (uz 6 gadiem). Jaunais protokols nosaka zvejas iespējas 40 tunzivju seineriem un 17 āķu zvejas kuģiem pelaģiskai zvejai. Finanšu kompensācija ir noteikta 390000 euro gadā, sedzot gadā 6000 tonnu tunzivju lomu Komoru ūdeņos. Liela daļa šīs summas (60 % jeb 234000 euro gadā) saskaņā ar jauno partnerattiecību pieeju, ko nosaka Padomes 2004. gada jūlija pamatnostādnes par zvejas nolīgumiem, ir paredzēta zvejas nozares politikas attīstībai un īstenošanai Komorās, lai nodrošinātu atbildīgu zveju. Šis jaunais protokols, vienlaikus turpinot nolīgumus par tunzivīm, ko Kopiena noslēgusi ar atsevišķām Indijas okeāna valstīm, stiprina atbildīgu un ilgstspējīgu zveju un ļauj veicināt partnerattiecības, kas balstās uz Komoru valsts politikas tiesību aktiem un noteikumiem zvejas jomā. Tādēļ tika ieviesti jauni noteikumi: i) ekskluzivitātes klauzula, ar ko aizliedz privātas licences vai citas privātas vienošanās līdzās Kopienas zvejas nolīgumam; ii) noteikumi attiecībā uz kuģu novērošanas sistēmu, kas pastiprina kuģu pārbaudi Komoru ūdeņos; iii) sociālā klauzula, ko piemēro vietējiem jūrniekiem, kas strādā uz Kopienas kuģiem; iv) noteikumi attiecībā uz novērotāju uzņemšanu. Cita starpā saskaņā ar Padomes 2004. gada jūlija pamatnostādnēm ar jauno protokolu veica starp Kopienu un rēderiem noslēgtā nolīguma izmaksu noregulēšanu. Maksa par tunzivīm rēderiem tātad pieauga no € 25 līdz € 35 par tonnu, kamēr vienlaikus Kopienas maksu samazināja no € 75 līdz € 65 par tonnu. Šo jauno sadalījumu, ko jau piemēro Klusā okeāna tunzivju nolīgumos, pakāpeniski piemēros visos Kopienas tunzivju nolīgumos. Uz šā pamata Komisija ierosina Padomei ar Regulu pieņemt protokolu, ar ko nosaka zvejas iespējas un tām atbilstošos tehniskos un finanšu nosacījumus, par ko vienojušās Eiropas Ekonomikas kopiena un Komoras, uz laikposmu no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim. Attiecībā uz priekšlikumu Padomes lēmumam par jaunā protokola pagaidu piemērošanu pirms tā galīgās stāšanās spēkā piemēro atsevišķu procedūru. 2005/0092 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par protokola noslēgšanu, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], tā kā (1) Saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām [3] abas puses sarunu laikā ir vienojušās noteikt grozījumus vai papildinājumus, kas veicami šajā nolīgumā tam pievienotā protokola piemērošanas laikposma beigās. (2) Pēc šīm sarunām 2004. gada 24. novembrī tika parafēts jauns protokols, ar ko nosaka zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta iepriekšminētajā nolīgumā, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim. (3) Minētā protokola apstiprināšana atbilst Kopienas interesēm. (4) Svarīgi noteikt zvejas iespēju sadales principu starp dalībvalstīm, pamatojoties uz tradicionālo zvejas iespēju sadali saskaņā ar zvejas nolīgumu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Protokols, ar ko nosaka tunzivju zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām, laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim, ir apstiprināts Kopienas vārdā. Protokola teksts ir pievienots šai regulai. 2. pants Protokola noteiktās zvejas iespējas ir sadalītas starp dalībvalstīm pēc šāda principa: a) tunzivju seineri: Spānija: 21 kuģis, Francija: 18 kuģi, Itālija: 1 kuģis; b) āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: Spānija: 12 kuģi, Portugāle: 5 kuģi. Ja šo dalībvalstu licenču pieprasījumi neizsmeļ protokola noteiktās zvejas iespējas, Komisija var izskatīt licenču pieprasījumus no citām dalībvalstīm. 3. pants Dalībvalstīm, kuru kuģi zvejo saskaņā ar šo protokolu, ir jāpaziņo Komisijai par katra loma apjomu, kas nozvejots Komoru zvejas zonā, saskaņā ar Komisijas 2001. gada 14. marta Regulu Nr. 500/2001[4]. 4. pants Padomes priekšsēdētājam ir tiesības iecelt personas, kas pilnvarotas parakstīt protokolu Kopienas vārdā. 5. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, ... Padomes vārdā – Priekšsēdētājs Protokols, ar ko laikposmam no 2005. gada 1. janvāra līdz 2010. gada 31. decembrim nosaka zvejas iespējas un finanšu kompensāciju, kas paredzēta nolīgumā starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Sākot no 2005. gada 1. janvāra un uz 6 gadiem saskaņā ar nolīguma 2. pantu zvejas iespējas ir noteiktas šādi: - tunzivju seineri: 40 kuģi, - āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai: 17 kuģi. 2. Šā panta 1. punktu piemēro ar nosacījumu, ka ir izpildīti šā protokola 4. un 5. panta noteikumi. 3. Kuģi, kas peld zem kādas Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, drīkst zvejot Komoru ūdeņos vienīgi tad, ja tiem ir zvejas licence, ko izsniedz šā protokola ietvaros un saskaņā ar šā protokola pielikumā aprakstītajiem nosacījumiem. 2. pants Finanšu kompensācija – Maksājuma kārtība 1. Noīguma 6. pantā minētā finanšu kompensācija 1. pantā minētajam laikposmam ir noteikta 2340000 euro. 2. Šā panta 1. punktu piemēro ar nosacījumu, ka ir izpildīti šā protokola 4., 5. un 7. panta noteikumi. 3. Šā panta 1. punktā minēto finanšu kompensāciju maksā Kopiena, rēķinot 390000 euro gadā, šā protokola piemērošanas laikposmā. 4. Ja Kopienas kuģu Komoru ūdeņos nozvejotā apjoma kopums pārsniedz 6000 tonnas gadā, gada finanšu kompensācijas kopējo summu paaugstina par 65 eiro par katru papildu nozvejoto tonnu. Tomēr kopējā gada summa, ko Kopiena maksā, nedrīkst pārsniegt divkāršu summu 3. pantā noteiktajai (780000 euro). Ja Kopienas kuģu nozvejotais pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršai kopējai gada summai, summu, kas jāmaksā par daudzumu, kas pārsniedz šo robežu, maksā nākamajā gadā. 5. Maksājumu izdara vēlākais 2005. gada 30. septembrī par pirmo gadu un vēlākais protokola noslēgšanas gadadienā par nākamajiem gadiem. 6. Ar nosacījumu, ka ir izpildīti 6. panta noteikumi, šīs finanšu kompensācijas izlietošana attiecas vienīgi uz Komoru valdības kompetenci. 7. Finanšu kompensācijas daļu, kas norādīta šā protokola 7. panta 1. punktā, iemaksā kontā, ko Komoru Zivsaimniecības ministrija ir atvērusi Komoru Centrālajā Bankā. Atlikušo finanšu kompensācijas daļu iemaksā Valsts Kases kontā, kas atvērts Komoru Centrālajā Bankā. 3. pants Sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanā – Zinātniska sanāksme 1. Saskaņā ar nolīguma 5. pantu, pamatojoties uz Indijas okeāna Tunzivju komisijā (IOTK) pieņemtajiem ieteikumiem un rezolūcijām un saskaņā ar labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem atzinumiem, puses konsultējas Apvienotajā komisijā, kas noteikta nolīguma 7. pantā, lai vajadzības gadījumā pēc zinātniskas sanāksmes un kopīga nolīguma pieņemtu pasākumus ar mērķi nodrošināt ilgtspējīgu zvejas resursu apsaimniekošanu, kas ietekmē Kopienas kuģu darbības. 4. pants Brīvprātīga zvejas iespēju pārskatīšana 1. 1. pantā minētās zvejas iespējas var palielināt ar kopīgu nolīgumu, ja saskaņā ar 3. pantā minētās zinātniskās sanāksmes secinājumiem šī palielināšana neietekmē ilgtspējīgu Komoru resursu apsaimniekošanu. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finanšu kompensāciju palielina proporcionāli un pro rata temporis . Tomēr Eiropas Kopienas maksātās finanšu kompensācijas gada kopējā summa nedrīkst pārsniegt šādi pielāgotas summas divkāršu vērtību. 2. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz divkāršu daudzumu tam, kas atbilst pārskatītai gada kopējai summai, tad summu, kas jāmaksā par daudzumu, kas pārsniedz šo robežu, maksā nākamajā gadā. 3. Gadījumā, ja puses vienojas par 3. pantā minēto pasākumu pieņemšanu, paredzot 1. pantā minēto zvejas iespēju samazināšanu, finanšu kompensāciju samazina proporcionāli un pro rata temporis . 4. Arī zvejas iespēju sadalījumu starp dažādām kuģu kategorijām var pārskatīt ar kopēju pušu nolīgumu un ievērojot visus iespējamos zinātniskās sanāksmes ieteikumus attiecībā uz krājumu apsaimniekošanu, ko varētu ietekmēt šī pārdale. Puses vienojas par atbilstošu finanšu kompensācijas noregulēšanu, ja zvejas iespēju pārdale to pamato. 5. pants Jaunas zvejas iespējas Gadījumā, ja Kopienas zvejas kuģus interesētu zvejas darbības, kas nav norādītas 1. pantā, puses konsultējas pirms iespējamas atļaujas piešķiršanas no Komoru iestāžu puses. Vajadzības gadījumā puses vienojas par nosacījumiem, ko piemēro šīm jaunajām zvejas iespējām, un, ja nepieciešams, veic grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā. 6. pants Finanšu kompensācijas maksājuma apturēšana un pārskatīšana nepārvaramas varas gadījumā 1. Sarežģītu apstākļu gadījumā, izņemot dabas fenomenus, kas traucē zveju Komoru ūdeņos, Eiropas Kopiena var apturēt 1. panta 2. punktā minētās finanšu kompensācijas maksājumu, ja iespējams, pēc pušu konsultācijām un ar nosacījumu, ka Eiropas Kopiena ir samaksājusi visu pienākošos summu apturēšanas brīdī. 2. Finanšu kompensācijas maksājumu atsāk, tiklīdz puses ar kopēju nolīgumu pēc konsultācijām konstatē, ka apstākļi, kas izraisīja zvejas pārtraukšanu, ir pazuduši un ka situācija var ļaut atsākt zveju. 3. Saskaņā ar nolīguma 4. pantu Kopienas kuģiem piešķirto licenču derīguma termiņu pagarina par tādu laikposmu, kas vienāds ar zvejas apturēšanas laikposmu. 7. pants Atbalsts atbildīgas zvejas ieviešanai Komoru ūdeņos 1. Šā protokola 2. panta 1. punktā minētā finanšu kompensācija līdz 60 % no kompensācijas summas ir paredzēta zvejas nozares politikas attīstībai un ieviešanai Komorās ar mērķi izveidot atbildīgu zveju tās ūdeņos. Šīs daļas pārvaldība pamatojas uz kopējā nolīgumā pušu noteiktiem īstenojamiem mērķiem un tiem atbilstošām gada un daudzgadu programmām. 2. Lai ieviestu iepriekš 1. punktā minētos nosacījumus, puses Apvienotajā komisijā, kas noteikta nolīguma 7. pantā, sākot ar protokola stāšanos spēkā un vēlākais trīs mēnešu laikā pēc šā protokola stāšanās spēkā, vienojas par Vairāku gadu sektoriālo programmu un tās piemērošanas kārtību, tostarp konkrēti par: (a) pamatnostādnēm ar gada un daudzgadu pamatojumu, saskaņā ar kurām tiks izlietoti iepriekš 1. punktā minētās finanšu kompensācijas procenti; (b) sasniedzamajiem mērķiem ar gada un daudzgadu pamatojumu, lai rezultātā sasniegtu ilgtspējīgas un atbildīgas zvejas ieviešanu, ņemot vērā Komoru noteiktās prioritātes valsts zvejas politikā vai citās politikas sfērās, kam ir saistība vai ietekme uz atbildīgas un ilgtspējīgas zvejas ieviešanu; (c) kritērijiem un procedūrām, kas jāizmanto, lai izvērtētu iegūtos rezultātus ar gada pamatojumu. 3. Visi ierosinātie Vairāku gadu sektoriālās programmas grozījumi pusēm ir jāapstiprina Apvienotajā komisijā. 4. Katru gadu Komoras nolemj par 1. punktā minētās finanšu kompensācijas daļas izlietošanu Vairāku gadu programmas ieviešanai. Attiecībā uz pirmo gadu, kad Protokols ir spēkā, par šo izlietošanu ir jāpaziņo Kopienai brīdī, kad Apvienotajā komisijā pieņem Vairāku gadu sektoriālo programmu. Par katru nākamo gadu Komoras paziņo Kopienai par šo izlietošanu vēlākais iepriekšējā gada 30. novembrī. 5. Gadījumā, ja Vairāku gadu sektoriālās programmas ieviešanas rezultātu gada novērtējums to pamato, puses konsultējas, lai noteiktu nosacījumus jaunai šā protokola 2. panta 1. punktā noteiktās finanšu kompensācijas izlietošanai, lai šiem rezultātiem pielāgotu Programmas ieviešanai izlietoto fondu faktisko summu. 8. pants Strīdi – protokola piemērošanas apturēšana 1. Visiem strīdiem pušu starpā attiecībā uz šā protokola nosacījumu interpretāciju un piemērošanu, ir jābūt pamatā konsultācijām pušu starpā Apvienotajā komisijā, kas paredzēta nolīguma 7. pantā un kas, ja nepieciešams, tiek sasaukta uz ārkārtas sesiju. 2. Neskarot 9. panta noteikumus, protokola piemērošanu var apturēt pēc kādas puses iniciatīvas, ja strīdu, kas pretnostata puses, uzskata par smagu un ja konsultācijas Apvienotajā komisijā saskaņā ar 1. punktu nav ļāvušas to izbeigt ar izlīgumu. 3. Protokola piemērošanas apturēšana ir pakļauta ieinteresētās puses paziņojumam par tās nodomu rakstiski un vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kurā šī apturēšana stāsies spēkā. 4. Apturēšanas gadījumā puses turpina konsultācijas, lai meklētu risinājumu ar izlīgumu strīdam, kas tās pretnostata. Ja šādu risinājumu atrod, protokola piemērošana atjaunojas un finanšu kompensācijas summu samazina proporcionāli un pro rata temporis atkarībā no laikposma ilguma, kurā protokola piemērošana bija apturēta. 9. pants Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas dēļ Ja ir izpildīti 3. panta nosacījumi, gadījumā, ja Kopiena izlaistu 2. pantā noteiktos maksājumus, šā protokola piemērošanu var pārtraukt pie šādiem nosacījumiem: a) Komoru kompetentās iestādes nosūta Eiropas Komisijai paziņojumu, norādot, ka nav izdarīts maksājums. Komisija veic atbilstošas pārbaudes un, ja nepieciešams, izdara maksājumu ne vēlāk kā 30 darbadienu laikā, sākot no paziņojuma saņemšanas dienas; b) ja nav izdarīts maksājums vai nav attiecīga maksājuma neesamības pamatojuma šā protokola 2. panta 5. punktā noteiktajā termiņā, Komoru kompetentajām iestādēm ir tiesības apturēt protokola piemērošanu. Tās par to nekavējoties informē Eiropas Komisiju; c) protokola piemērošana atsākas, tiklīdz apspriežamais maksājums ir nokārtots. 10. pants Valsts tiesību aktu piemērojamie noteikumi Kopienas zvejas kuģu darbības Komoru ūdeņos nosaka Komorās piemērojamā likumdošana, izņemot ja nolīgumā vai šajā protokolā ar tā pielikumu un papildinājumiem ir noteikts citādi. 11. pants Pārskatīšanas klauzula Trešajā šā protokola, tā pielikuma un papildinājumu piemērošanas gadā puses var pārskatīt protokola, pielikuma un papildinājumu nosacījumus un nepieciešamības gadījumā veikt grozījumus. Šajos grozījumos var iekļaut atsauces tonnāžu un rēderu maksātus iepriekšnoteiktus avansus. 12. pants Anulēšana Nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām pielikumu anulē un aizstāj ar šā protokola pielikumu. 13. pants Stāšanās spēkā 1. Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā datumā, kurā puses savstarpēji paziņo par tam nepieciešamo procedūru izpildi. 2. Tos piemēro no 2005. gada 1. janvāra. PIELIKUMS KOPIENAS KUĢU VEIKTĀS ZVEJAS NOSACĪJUMI KOMORU ŪDEŅOS I NODAļA – LICENčU PIEPRASīšANAI UN IZSNIEGšANAI PIEMēROJAMāS FORMALITāTES 1. iedaļa Licenču izsniegšana 1. Vienīgi likumīgi Kopienas kuģi var saņemt licences zvejai Komoru ūdeņos. 2. Lai kuģi atzītu par likumīgu, rēderim, kapteinim un pašam kuģim nedrīkst būt aizliegta zveja Komorās. Tiem ir jābūt likumības stāvoklī attiecībā pret Komoru pārvaldes iestādēm tajā nozīmē, ka tiem ir jābūt nokārtojušiem visas iepriekšējās saistības, kas radušās sakarā ar to zveju Komorās, ievērojot ar Kopienu noslēgtos zvejas nolīgumus. 3. Katru Kopienas kuģi, kas pieprasa zvejas licenci, ir jāpārstāv kuģa aģentam, kurš rezidē Komorās. Šā pārstāvja vārdu un adresi norāda licences pieprasījumā. 4. Kopienas kompetentās iestādes iesniedz Komoru kompetentajām iestādēm pieprasījumu attiecībā uz katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu, vismaz 20 dienas pirms prasītā derīguma termiņa sākšanās. 5. Pieprasījumus iesniedz Komoru kompetentajām iestādēm saskaņā ar veidlapām, kuru paraugs dots I papildinājumā. 6. Katram licences pieprasījumam pievieno šādus dokumentus: - apliecinājumu par licences darbības laikposma maksas nokārtošanu; - visus pārējos dokumentus vai apliecinājumus, kas prasīti saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, ko piemēro atkarībā no kuģa veida saskaņā ar šo protokolu. 7. Maksa tiek veikta uz kontu, ko norādījušas Komoru iestādes. 8. Maksa ietver visus valsts un vietējos nodokļus, izņemot ostas nodokļus un izdevumus par pakalpojumiem. 9. Attiecībā uz visiem kuģiem 15 dienu laikā pēc tam, kad Komoru kompetentās iestādes ir saņēmušas visus iepriekš 6. punktā minētos dokumentus, licences izsniedz rēderiem vai viņu pārstāvjiem ar Eiropas Kopienu Komisijas Delegācijas Maurīcijā starpniecību. 10. Gadījumā, ja licences parakstīšanas brīdī Eiropas Komisijas Delegācijas birojs ir slēgts, licenci nodod tieši kuģa aģentam ar kopiju Delegācijai. 11. Licence ir izsniegta noteiktam kuģim un nav nododama tālāk. 12. Tomēr pēc Eiropas Komisijas lūguma un pierādītas nepārvaramas varas gadījumā viena kuģa licenci aizstāj ar jaunu licenci, kas izdota uz cita kuģa vārda, kas līdzīgs aizstājamajam kuģim, un par to nav jāveic jauna maksa. 13. Aizstājamā kuģa rēderis vai viņa pārstāvis atdod anulēto licenci Komoru kompetentajām iestādēm ar Eiropas Komisijas Delegācijas starpniecību. 14. Jaunā licence stājas spēkā dienā, kad rēderis ir atdevis anulēto licenci Komoru kompetentajām iestādēm. Eiropas Komisijas Delegāciju Maurīcijā informē par licences nodošanu. 15. Licence ir pastāvīgi jāglabā uz kuģa, neskarot to, kas noteikts šā pielikuma VII nodaļas 2. punktā. 2. iedaļa Licences nosacījumi – maksas un avansi 1. Licenču derīguma termiņš ir viens gads. Tās ir atjaunojamas. 2. Maksa ir noteikta 35 euro par Komoru ūdeņos nozvejotu tonnu. 3. Licences izsniedz pēc tam, kad kompetentajām valsts iestādēm ir samaksātas šādas summas: - 3375 euro gadā par tunzivju seineri, kas atbilst maksai par 96 tonnām nozvejotu tunzivju gadā; - 2065 euro gadā par āķu zvejas kuģi pelaģiskai zvejai, kas atbilst maksai par 59 tonnām nozvejotu tunzivju gadā. 4. Maksu galīgo aprēķinu atkarībā no reisiem pieņem Eiropas Kopienu Komisija vēlākais nākamā gada 31. jūlijā, pamatojoties uz nozvejas deklarācijām, ko sastāda katrs rēderis un apliecina attiecībā uz nozvejas datu pārbaudi kompetenti zinātniskie institūti dalībvalstīs kā, piemēram, Pētniecības Institūts Attīstībai (PIA), Instituto Español de Oceanografia (IEO) un Instituto de Investigação das Pescas e do Mar (IPIMAR). 5. Šo aprēķinu paziņo vienlaicīgi Komoru kompetentajai iestādei un rēderiem. 6. Katru iespējamo papildu maksājumu rēderi veiks Komoru valsts kompetentajām iestādēm vēlākais nākamā gada 31. augustā uz kontu, kas minēts šās nodaļas 1. iedaļas 7. punktā. 7. Tomēr, ja galīgais aprēķins ir zemāks par šās iedaļas 3. punktā minēto avansa summu, attiecīgo pārpalikušo summu rēderis nevar atgūt. II NODAļA – ZVEJAS ZONAS Lai nekaitētu nerūpnieciskajai zvejai Komoru ūdeņos, Kopienas kuģiem nav atļauts zvejot tuvāk par 10 jūras jūdzēm no katras salas, ne arī 3 jūras jūdžu rādiusā ap zivju koncentrācijas sistēmām, ko ieviesusi Komoru Zivsaimniecības ministrija un kuru atrašanās vietas ir paziņotas Eiropas Komisijas pārstāvim Maurīcijā. Šos noteikumus var pārskatīt nolīguma 7. pantā minētā Apvienotā komisija. III NODAļA – NOZVEJAS DEKLARāCIJU SHēMA 1. Kopienas kuģa reisa ilgums šā pielikuma vajadzībām ir definēts šādi: - laikposms no kuģa iebraukšanas Komoru ūdeņos līdz izbraukšanai no tiem; - vai laikposms no iebraukšanas Komoru ūdeņos līdz pārkraušanai; - vai arī laikposms no iebraukšanas Komoru ūdeņos līdz izkraušanai Komoru salās. 2. Visiem kuģiem, kam ir atļauts zvejot Komoru ūdeņos, saskaņā ar nolīgumu ir pienākums paziņot savu nozveju Komoru Zivsaimniecības ministrijai saskaņā ar šādiem nosacījumiem. 2.1. Deklarācijas ietver kuģa nozveju katra reisa laikā. Tās nosūta Komoru Zivsaimniecības ministrijai elektroniskā veidā ar kopiju Eiropas Komisijai katra reisa beigās un jebkādā gadījumā, pirms kuģis pamet Komoru ūdeņus. Abi saņēmēji nekavējoties elektroniskā veidā nosūta kuģim saņemšanas apstiprinājumus ar savstarpējām kopijām. 2.2. Deklarāciju, kas elektroniski nosūtītas licences ikgadējā derīguma termiņa laikā saskaņā ar šā pielikuma I nodaļas 3. iedaļas 2. punktu, oriģinālus uz fiziskiem datu nesējiem iesniedz Komoru Zivsaimniecības ministrijai 45 dienu laikā pēc pēdējā minētā termiņa laikā veiktā reisa. Kopijas uz fiziskiem datu nesējiem vienlaikus iesniedz Eiropas Komisijai. 2.3. Kuģi deklarē savu nozveju, izmantojot kuģa žurnālam atbilstošu veidlapu, kuras paraugs dots 2. papildinājumā. Par laikposmiem, kuros kuģis neatrodas Komoru ūdeņos, tam kuģa žurnālā jāizdara atzīme „Ārpus Komoru EEZ”. 2.4. Veidlapas aizpilda salasāmi, un tās paraksta kuģa kapteinis. 3. Šīs nodaļas nosacījumu neievērošanas gadījumā Komoru valdībai ir tiesības apturēt attiecīgā kuģa licenci līdz nepieciešamās formalitātes izpildei un piespriest rēderim sodu, kāds paredzēts Komorās spēkā esošajā likumdošanā. Par to informē Eiropas Komisiju. IV NODAļA – JūRNIEKU UZņEMšANA 1. Katrs Kopienas kuģis uz sava rēķina uzņem vismaz vienu vietējo jūrnieku reisa laikā Komoru ūdeņos. 2. Rēderi cenšas uzņemt papildu vietējos jūrniekus. 3. Rēderi brīvi izvēlas jūrniekus, ko uzņemt uz sava kuģa, no tiem, kas norādīti Komoru kompetentās iestādes iesniegtā sarakstā. 4. Rēderis vai viņa pārstāvis paziņo Komoru kompetentajai iestādei uz attiecīgā kuģa uzņemto vietējo jūrnieku vārdus, norādot viņu veicamo lomu ekipāžā. 5. Starptautiskās darba organizācijas (SDO) deklarāciju par darba principiem un pamattiesībām pilnībā piemēro attiecībā uz jūrniekiem, ko uzņem uz ES kuģiem. Runa ir jo īpaši par brīvību dibināt organizācijas un par tiesībām uz darbinieku kolektīvu sarunu un šo tiesību atzīšanu, un par diskriminācijas novēršanu saistībā ar amatu un profesiju. 6. Vietējo jūrnieku darba līgumus, kuru vienu kopiju nodod parakstītājiem, noslēdz starp rēderu pārstāvi (pārstāvjiem) un jūrniekiem un/vai to arodbiedrībām vai to pārstāvjiem saistībā ar Komoru kompetento iestādi. Šie līgumi garantēs jūrniekiem ienākumus no jūrniekiem paredzētā sociālā nodrošinājuma shēmas, kas ietver dzīvības, veselības un negadījuma apdrošināšanu. 7. Vietējo jūrnieku algu maksā rēderi. Tā jānosaka pirms licenču izsniegšanas ar kopēju nolīgumu starp rēderiem vai viņu pārstāvjiem un Komoru iestādēm. Tomēr vietējo jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt zemāki par tiem, ko piemēro Komoru ekipāžām un jebkādā gadījumā ne zemāki par SDO normām. 8. Katram jūrniekam, ko pieņēmuši darbā Kopienas kuģi, ir jāstādās priekšā norādītā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms tās, kas piedāvāta viņa uzņemšanai. Ja jūrnieks neierodas uzņemšanai paredzētajā dienā un laikā, rēderis ir automātiski atbrīvots no saistībām uzņemt šo jūrnieku. 9. Gadījumā, ja vietējie jūrnieki netiek uzņemti citu iemeslu dēļ nekā iepriekšējā punktā minētais, attiecīgo Kopienas kuģu rēderiem ir jāmaksā par katru reisa dienu Komoru ūdeņos summa, kas noteikta $ 20 dienā. Šo summu samaksās vēlākais šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 6. punktā noteiktajās robežās. 10. Šo summu izmantos vietējo jūrnieku-zvejnieku apmācībai un to iemaksās Komoru iestāžu norādītajā kontā. V NODAļA – TEHNISKIE PASāKUMI 1. Kopienas zvejas kuģiem ir jāievēro Indijas okeāna Tunzivju komisijas (IOTK) pieņemtie pasākumi un ieteikumi attiecībā uz zvejas rīkiem, to tehniskajām specifikācijām un visiem citiem tehniskajiem rādītājiem, ko piemēro to zvejai. VI NODAļA – NOVēROTāJI 1. Kuģi, kam saskaņā ar nolīgumu ir atļauja zvejot Komoru ūdeņos, uzņem Komoru zivsaimniecības iestāžu ieceltus novērotājus pie tālāk noteiktajiem nosacījumiem. 1.1. Pēc Komoru Zivsaimniecības ministrijas pieprasījuma tunzivju zvejas kuģi uzņem tās ieceltu novērotāju, kura uzdevums ir pārbaudīt Komoru ūdeņos nozvejoto lomu. 1.2. Komoru kompetentā iestāde sastāda to kuģu sarakstu, kuriem jāuzņem novērotājs, kā arī iecelto novērotāju sarakstu, kuri tiks uzņemti uz kuģiem. Šie saraksti tiek atjaunināti. Uzreiz pēc to sastādīšanas sarakstus iesniedz Eiropas Komisijai un vēlāk ik pēc trīs mēnešiem paziņo par to iespējamo atjaunošanu. 1.3. Komoru kompetentā iestāde licences izsniegšanas brīdī vai vēlākais 15 dienu laikā pirms dienas, kas noteikta novērotāja uzņemšanai paziņo attiecīgajiem rēderiem vai viņu pārstāvjiem tā ieceltā novērotāja vārdu, kurš jāuzņem uz kuģa. 2. Novērotāja uzturēšanās laiks uz kuģa ilgst vienu reisu. Vienlaikus pēc Komoru kompetento iestāžu īpaša pieprasījuma šo uzņemšanu var paildzināt uz vairākiem reisiem atkarībā no noteiktajam kuģim paredzēto reisu vidējā ilguma. Komoru kompetentās iestādes izsaka šo pieprasījumu, paziņojot noteiktā novērotāja vārdu uzņemšanai uz attiecīgā kuģa. 3. Novērotāja uzņemšanas nosacījumus nosaka kopīgā nolīgumā starp rēderi vai viņa pārstāvi un Komoru iestādēm. 4. Novērotāja uzņemšanu veic rēdera izvēlētā ostā, un to īsteno pirmā reisa sākumā Komoru ūdeņos pēc norādīto kuģu saraksta paziņošanas. 5. Attiecīgie rēderi divu nedēļu laikā ar brīdinājumu desmit dienas iepriekš paziņo datumus un Komoru ostas, kas noteiktas novērotāju uzņemšanai. 6. Gadījumā, ja novērotāju uzņem ārzemju valstī, novērotāja ceļa izdevumus sedz rēderis. Ja kuģis, uz kura ir novērotājs no Komorām, atstāj Komoru ūdeņus, ir jāveic visi pasākumi, lai nodrošinātu, cik iespējams, ātru novērotāja atgriešanos dzimtenē par rēdera līdzekļiem. 7. Ja novērotājs neatrodas noteiktajā vietā noteiktajā laikā un vēl divpadsmit stundas pēc šā laika, rēderis automātiski tiek atbrīvots no prasības uzņemt šo novērotāju. 8. Novērotāju uz kuģa uzskata par virsnieku. Viņa darba pienākumi: 8.1. novērot kuģu zveju; 8.2. pārbaudīt zvejojošo kuģu atrašanās vietu; 8.3. veikt bioloģisko paraugu ņemšanu saskaņā ar zinātniskām programmām; 8.4. sastādīt izmantoto zvejas rīku sarakstu; 8.5. pārbaudīt kuģa žurnāla datus par Komoru ūdeņos nozvejoto lomu; 8.6. pārbaudīt piezvejas procentus un novērtēt tirgū laižamu zivju, vēžveidīgo un galvkāju nederīgā atlikuma daudzumu; 8.7. pa radio paziņot zvejas datus, tostarp uz kuģa esošo pamatzvejas un piezvejas loma daudzumu. 9. Kapteinis veic visus pasākumus, kas attiecas uz viņa atbildību, lai nodrošinātu novērotāja fizisko un morālo drošību viņa funkciju izpildes laikā. 10. Novērotāja rīcībā ir visi atvieglojumi, kas nepieciešami viņa funkciju izpildei. Kapteinis viņam ļauj piekļūt komunikāciju līdzekļiem, kas nepieciešami viņa pienākumu izpildei, dokumentiem, kas tieši saistīti ar kuģa zveju, tostarp konkrēti kuģa žurnālam un navigācijas žurnālam, kā arī kuģa daļām, kas nepieciešamas, lai atvieglotu viņa pienākumu izpildi. 11. Novērotājs, uzturoties uz kuģa: 11.1. veic visus attiecīgos pasākumus, lai viņa uzņemšanas apstākļi un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc zveju un neiejaucas tajā, 11.2. saudzīgi izturas pret īpašumu un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, kā arī respektē visu minētajam kuģim piederošo dokumentu konfidencialitāti. 12. Novērošanas laikposma beigās un pirms kuģa atstāšanas novērotājs sagatavo darba ziņojumu, ko iesniedz Komoru kompetentajām iestādēm ar kopiju Eiropas Komisijai. Viņš paraksta ziņojumu, klātesot kapteinim, kurš var tajā pievienot vai likt pievienot jebkādas piezīmes, ko tas uzskata par derīgām, apliecinot tās ar savu parakstu. Vienu ziņojuma kopiju nodod kuģa kapteinim, kad zinātniskais novērotājs atstāj kuģi. 13. Rēderis par saviem līdzekļiem nodrošina novērotājus ar pārtiku un izmitina apstākļos, kas atbilst virsniekiem, atkarībā no kuģa iespējām. 14. Novērotāja algu un sociālās garantijas sedz Komoru kompetentās iestādes. 15. Rēderi piedalās novērotāja izdevumu segšanā ar $ 20 dienā par kuģi. Šo maksu veic vienlaicīgi ar zvejas maksu, tai pievienojot. VII NODAļA – KONTROLE 1. Eiropas Kopienas rīcībā ir atjaunināts to kuģu saraksts, kuriem saskaņā ar šā protokola nosacījumiem ir izsniegta zvejas licence. Šo saraktu paziņo Komoru iestādēm, kas atbildīgas par zvejas kontroli, tūlīt pēc tā sagatavošanas un turpmāk ikreiz, kad tas ir atjaunināts. 2. Kopienas kuģus var ierakstīt iepriekšējā punktā minētajā sarakstā tūlīt pēc tam, kad ir saņemts šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 3. punktā minētā avansa maksājuma paziņojums. Šajā gadījumā rēderis var saņemt šā saraksta apstiprinātu kopiju un turēt to uz kuģa zvejas licences vietā, līdz tā ir izsniegta. 3. Iebraukšana zonā un izbraukšana no tās: 3.1. Kopienas kuģi vismaz 3 stundas iepriekš paziņo Komoru iestādēm, kas atbildīgas par zvejas kontroli, savu nodomu iebraukt Komoru ūdeņos vai izbraukt no tiem. 3.2. Paziņojot par izbraukšanu, katrs kuģis paziņo arī savu atrašanās vietu un uz kuģa esošā loma daudzumu un sugas. Šos paziņojumus prioritāri veiks pa faksu vai gadījumā, ja kuģi nav aprīkoti ar faksa aparātu, pa radio. 3.3. Kuģi, ko pieķer zvejojot, iepriekš nebrīdinot Komoru kompetento iestādi, uzskata par kuģi bez licences. 3.4. Faksa un telefona numuru, kā arī elektroniskā pasta adresi tāpat paziņo zvejas licences izsniegšanas brīdī. 4. Kontroles procedūras 4.1. Kopienas kuģu kapteiņi, kas zvejo Komoru ūdeņos, atļauj un atvieglo to Komoru ierēdņu uzkāpšanu uz kuģa un funkciju veikšanu, kuriem ir jāveic zvejas inspekcija un kontrole. 4.2. Šo ierēdņu atrašanās laiks uz kuģa nepārsniedz laiku, kas tiem nepieciešams uzdevumu veikšanai. 4.3. Pēc katras inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izsniedz apliecinājumu. 5. Kontrole ar satelīta starpniecību Visus Kopienas kuģus, kas zvejo saskaņā ar šo nolīgumu, uzraudzīs ar satelīta starpniecību saskaņā ar nosacījumiem, kas atkārtoti 3. papildinājumā. Šie nosacījumi stājas spēkā desmitajā dienā pēc tam, kad Komoru iestādes paziņo EK Delegācijai Maurīcijā par Komoru Zvejas pārraudzības centra (ZPC) darbības uzsākšanu. 6. Uzraudzības apskate 6.1. Komoru kompetentās iestādes ne vēlāk kā 48 stundu laikā informē Eiropas Komisiju un kuģa karoga valsti par katru uzraudzības apskati un par katru sankciju piemērošanu Kopienas kuģim, kas notikusi Komoru ūdeņos. 6.2. Eiropas Komisija vienlaikus saņem detalizētu ziņojumu par apstākļiem un iemesliem, kas izraisījuši šo uzraudzības apskati. 7. Uzraudzības apskates protokols 7.1. Pēc tam, kad konstatējums ir reģistrēts protokolā, ko sastādījusi Komoru kompetentā iestāde, kuģa kapteinim ir jāparaksta šis dokuments. 7.2. Šis paraksts neskar aizstāvības tiesības un līdzekļus, ko kapteinis var baudīt attiecībā uz pārkāpumu, ko tam pārmet. 7.3. Kapteinim ir jāvada savs kuģis uz Komoru iestāžu norādīto ostu. Neliela pārkāpuma gadījumā Komoru kompetentā iestāde var atļaut uzraudzības apskatei pakļautajam kuģim turpināt zveju. 8. Apspriede uzraudzības apskates gadījumā 8.1. Pirms paredzēt iespējamos pasākumus attiecībā pret kuģa kapteini vai ekipāžu vai jebkādu darbību attiecībā uz kuģa kravu un aprīkojumu, izņemot tās, kas paredzētas, lai savāktu pierādījumus par iespējamo pārkāpumu, vienas darba dienas laikā pēc iepriekšminētās informācijas saņemšanas notiek apspriede starp Eiropas Komisiju un Komoru kompetentajām iestādēm, apspriedē iespējams piedalīties arī attiecīgās dalībvalsts pārstāvim. 8.2. Šīs apspriedes laikā puses savā starpā apmainās ar dokumentiem vai citu derīgu informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot konstatēto faktu apstākļus. Rēderi vai tā pārstāvi informē par šīs apspriedes rezultātiem, kā arī par visiem pasākumiem, kas var izrietēt no kuģa uzraudzības apskates. 9. Uzraudzības apskates risinājums 9.1. Pirms tiesiskas procedūras sākšanas pieļautā pārkāpuma risinājums tiek meklēts mierizlīguma ceļā. Šī procedūra tiek izbeigta vēlākais trīs darba dienas pēc uzraudzības apskates. 9.2. Mierizlīguma procedūras gadījumā piemērojamo sodanaudas summu nosaka saskaņā ar Komoru tiesību aktiem. 9.3. Gadījumā, ja lietu nav izdevies atrisināt mierizlīguma ceļā un to turpina kompetentajā tieslietu instancē, rēderis Komoru kompetento iestāžu norādītā bankā iemaksā galvojumu, ko nosaka, ņemot vērā uzraudzības apskates radītās izmaksas, kā arī sodanaudu summas un kompensācijas, kas uzliktas par tiesībpārkāpumu atbildīgajām personām. 9.4. Bankas galvojums ir neatsaucams pirms tiesas procedūras beigām. To atbrīvo, tiklīdz kā procedūra beidzas bez soda piespriešanas. Tāpat gadījumā, ja sods uzliek sodanaudu, kas zemāka par iemaksāto galvojumu, atlikušo summu Komoru kompetentās iestādes atbrīvo. 9.5. Kuģa aizturēšanu atceļ, un tā ekipāža drīkst atstāt ostu: - vai nu pēc to saistību izpildīšanas, kas izriet no mierizlīguma procedūras; - vai pēc tam, kad ir iemaksāts iepriekš 9. punkta 3. apakšpunktā minētais bankas galvojums un kompetentās Komoru iestādes to ir pieņēmušas, gaidot tiesas procedūras iznākumu. 10. Pārkraušana 10.1. Kopienas kuģiem, kas vēlas pārkraut lomus Komoru ūdeņos, šī darbība ir jāveic, noenkurojoties Komoru ostās. 10.2. Šo kuģu rēderiem vismaz 24 stundas iepriekš ir jāpaziņo Komoru kompetentajām iestādēm šāda informācija: - to zvejas kuģu nosaukums, kam jāveic pārkraušana; - pārvadātāja kravas kuģa nosaukums; - katras pārkraujamās sugas tonnāža; - pārkraušanas diena. 10.3. Pārkraušanu uzskata par izbraukšanu no Komoru ūdeņiem. Tātad kuģiem ir jāiesniedz Komoru kompetentajām iestādēm nozvejas deklarācijas un jāpaziņo par savu nodomu vai nu turpināt zveju, vai izbraukt no Komoru ūdeņiem. 10.4. Jebkāda lomu pārkraušanas darbība, kas nav minēta iepriekšējos punktos, Komoru ūdeņos ir aizliegta. Visi šā nosacījuma pārkāpumi ir pakļauti Komorās spēkā esošajā likumdošanā paredzētajām sankcijām. 11. Kopienu kuģu kapteiņi, kas veic izkraušanu vai pārkraušanu kādā Komoru ostā, atļauj un atvieglo šo darbību kontroli, ko veic Komoru inspektori. Pēc katras inspekcijas un kontroles ostā kuģa kapteinim izsniedz apliecinājumu. PAPILDINāJUMI 1. Licences pieprasījuma veidlapa 2. IOTK kuģa žurnāls 3. Satelītnovērošanai piemērojamie noteikumi 1. papildinājums LICENCES PIEPRASĪJUMS ĀRZEMJU ZVEJAS KUĢIM Prasītāja vārds: …………………………………………………………………………………………. Prasītāja adrese: …………………………………………………………………………………………. Kuģa fraktētāja vārds un adrese, ja tā nav minētā persona: …………………………………………………………………………………………. Pārstāvja (aģenta) Komorās vārds un adrese: …………………………………………………………………………………………. Kuģa nosaukums: …………………………………………………………………………………………. Kuģa veids: …………………………………………………………………………………………. Reģistrācijas valsts: ………………………………………………………………………………………….. Reģistrācijas osta un numurs: ………………………………………………………………………………………….. Kuģa ārējais apraksts: ………………………………………………………………………………………….. Radio aicinājuma signāls un frekvence: ………………………………………………………………………………………….. Kuģa garums: ………………………………………………………………………………………….. Kuģa platums: ………………………………………………………………………………………….. Dzinēja veids un jauda: ………………………………………………………………………………………….. Kuģa bruto tilpības tonnāža: ………………………………………………………………………………………….. Kuģa neto tilpības tonnāža: ………………………………………………………………………………………….. Minimālais ekipāžas locekļu skaits: ………………………………………………………………………………………….. Praktizētās zvejas veids: ………………………………………………………………………………………….. Plānotās sugas: ………………………………………………………………………………………….. Prasītais derīguma termiņš: ………………………………………………………………………………………….. Ar savu parakstu apliecinu, ka iepriekš sniegtā informācija ir pareiza. Datums Paraksts 2. papildinājums IOTK KUĢA ŽURNĀLS TUNZIVJU ZVEJAI | Āķu jedas Dzīvā ēsma Riņķvadi Tralis Outros (Citi) | Karoga valsts: ……………………………………………………………………........................... | Jauda – (TM): ……………………………………………........ | Reģistrācijas numurs: ………………………………………………………………................................... | Kapteinis: ……………………………………………………….... | Rēderis: ………………………………………………………….......................... | Ekipāžas locekļu skaits: ….…………………………………………………........................ | Adrese: ………………………………………………………………………….... | Ziņojuma datums: ……………………………………………...... | (Ziņojuma autors): ………………………………………………................................. | Dienu skaits jūrā: | Zvejas dienu skaits: Izmešanu skaits: | Zvejas reisa Nr.: | Datums | Sektors | Ūdens t° virspusē (ºC) | Zvejas intensitāte Izmantoto āķu skaits | Capturas (Loms) | Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) | 1 – Izmantojiet vienu lapu mēnesī un vienu rindiņu dienā. | 3 - Ar „dienu” tiek saprasta diena, kurā ieliktas āķu jedas. | 5 - Pēdējo rindiņu (izkrautais daudzums) jāaizpilda tikai zvejas reisa beigās. Jānorāda reālais svars izkraušanas brīdī. | 2 - Pēc katra reisa nododiet vienu žurnāla kopiju savam korespondentam | 4 - Zvejas sektors norāda kuģa atrašanās vietu. Noapaļojiet minūtes un norādiet platuma un garuma grādus. Norādiet Z/D un A/R. | 6 - Visa šeit ietvertā informācija paliks strikti konfidenciāla. | 3. papildinājums NOTEIKUMI, AR KURIEM PAREDZ DATU NOSŪTĪŠANAS METODI PAR TO KOPIENAS KUĢU ATRAŠANĀS VIETAS SATELĪTNOVĒROŠANU, KAS ZVEJO SASKAŅĀ AR EK/KOMORU ZVEJAS NOLĪGUMU Ņemot vērā to, ka Komoru Savienība gatavojas ieviest kuģu novērošanas sistēmu (VMS), ko piemēro tās nacionālajai flotei, un ka tai ir nodoms pie nediskriminējošiem nosacījumiem to attiecināt uz visiem kuģiem, kas zvejo Komoru Zvejas zonā (ZZ), un arī to, ka saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem kopš 2000. gada 1. janvāra Kopienas kuģi jau ir pakļauti satelītnovērošanai neatkarīgi no darbības vietas, ir ieteicams, lai karogu valstu nacionālās iestādes un Komoru Savienība veiktu to kuģu satelītnovērošanu, kuri zvejo saskaņā ar nolīgumu starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām saskaņā ar šādiem nosacījumiem. 1. Satelītnovērošanas nolūkos Komoru iestādes pirms šo nosacījumu stāšanās spēkā paziņos Kopienas pusei Komoru Zvejas zonas (ZZ) koordinātas (platuma un garuma grādus) pēc pievienotā parauga (I tabula). Komoru iestādes nodos šo informāciju elektroniskā veidā, izteiktu decimālgrādos WGS-84 datum sistēmā. 2. Puses apmainīsies ar informāciju par adresēm X.25 un par specifikācijām, ko izmanto elektroniskajā saziņā starp pušu Kontroles centriem, saskaņā ar 4. un 6. punktā noteiktajiem nosacījumiem. Šī informācija iespēju robežās ietvers nosaukumus, telefona, teleksa un faksa numurus un elektroniskā pasta adreses (interneta vai X.400), ko var izmantot vispārējai saziņai starp kontroles centriem. 3. Kuģu atrašanās vietu nosaka ar kļūdu, kas nav lielāka par 500 m, ar uzticamības garantiju 99 %. 4. Tiklīdz kāds kuģis, kas zvejo saskaņā ar EK/Komoru nolīgumu un kas ir pakļauts satelītnovērošanai saskaņā ar Kopienas tiesību aktiem, iebrauc Komoru Savienības ZZ, karoga valsts kontroles centrs nekavējoties nosūta šādus atrašanās vietas ziņojumus Komoru Zvejas novērošanas centram (ZNC) ar maksimālo biežumu 2 stundas. Šos ziņojumus apzīmē par atrašanās vietas ziņojumiem. 5. Ziņojumus, kas minēti 4. punktā, pārraida elektroniski X.25 formātā bez kāda papildu protokola. Šos ziņojumus nosūta reālajā laikā saskaņā ar II tabulas formātu. 6. Ja ir bojāta vai nedarbojas uz Kopienas zvejas kuģa uzstādītā pastāvīgās satelītnovērošanas iekārta, kuģa kapteinis vajadzīgajā laikā pārraida karoga valsts kontroles centram 4. punktā paredzēto informāciju. Šādos gadījumos būs nepieciešams izsūtīt atrašanās vietas ziņojumus ik pēc 12 stundām, kamēr kuģis atradīsies kādā Komoru Savienības ZZ. Karoga valsts kontroles centrs vai zvejas kuģis nekavējoties nosūta šo ziņojumu ZNC. Bojāto aprīkojumu salabos vai nomainīs, tiklīdz kuģis būs noslēdzis savu zvejas reisu, un jebkādā gadījumā ne vēlāk kā mēneša laikā. Pēc šā termiņa iztecēšanas apspriežamais kuģis vairs nevarēs uzsākt jaunu zvejas reisu pirms aprīkojuma salabošanas vai nomaiņas. 7. Karoga valstu kontroles centri uzraudzīs savu kuģu kustību Komoru ūdeņos ar biežumu 2 stundas. Gadījumā, ja uzraudzība nenotiks saskaņā ar paredzētajiem nosacījumiem, par to nekavējoties informēs ZNC un piemēros 6. punktā paredzēto procedūru. 8. Ja ZNC noteiks, ka karoga valsts nepaziņo 4. punktā paredzēto informāciju, par to nekavējoties informēs otro pusi. 9. Novērošanas dati, ko paziņos otrai pusei saskaņā ar šiem noteikumiem, būs paredzēti vienīgi Komoru iestāžu veiktajai tās Kopienas flotes daļas kontrolei un novērošanai, kas zvejo saskaņā ar EK/Komoru zvejas nolīgumu. Šos datus nekādā gadījumā nevarēs nosūtīt citām pusēm. 10. Puses apņemas darīt visu nepieciešamo, lai prasības attiecībā uz pasākumiem, kas paredzēti 4. un 6. punktā, izpildītu visdrīzākajā laikā un ne vēlāk kā 6 mēnešus pēc šo noteikumu stāšanās spēkā. 11. Puses apņemas pēc pieprasījuma apmainīties ar informāciju par aprīkojumu, ko izmanto satelītnovērošanai, lai pārbaudītu, vai viss aprīkojums ir pilnībā saderīgs ar otras puses prasībām šo noteikumu vajadzībām. 12. Visi strīdi attiecībā uz šo noteikumu interpretāciju vai piemērošanu ir pamatā konsultācijām pušu starpā Apvienotajā komisijā, kas paredzēta nolīguma starp Eiropas Ekonomikas kopienu un Komoru Islāma Federatīvo Republiku par zveju pie Komoru salām 7. pantā. 13. Šie noteikumi stājas spēkā desmitajā dienā pēc tam, kad Komoru iestādes paziņo EK Delegācijai Maurīcijā par Komoru ZNC stāšanos spēkā. I tabula Komoru Zvejas zonas (ZZ) koordinātas (platuma un garuma grādi) Koordinātas decimālgrādos | Koordinātas Mn grādos | Atsauce | X | Y | X | Y | A | B | C | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | II tabula VMS ZIŅOJUMI KOMORĀM ATRAŠANĀS VIETAS ZIŅOJUMS Datu elements | Kods | Obligāti/ Fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Dotais attiecas uz sistēmu – norāda ieraksta sākumu | Adresāts | AD | O | Dotais attiecas uz ziņojumu – adresāts. Valsts ISO Alpha 3 kods | Nosūtītājs | FS | O | Dotais attiecas uz ziņojumu – sūtītājs. Valsts ISO Alpha 3 kods | Ziņojuma veids | TM | O | Dotais attiecas uz ziņojumu – ziņojuma veids „POS” | Radio aicinājuma signāls | RC | O | Dotais attiecas uz kuģi – starptautiskais kuģa radio aicinājuma signāls | Iekšējās norādes numurs līgumslēdzējai pusei | IR | F | Dotais attiecas uz kuģi – līgumslēdzējas puses vienotais numurs (Karoga valsts ISO-3 kods, kam pievienots numurs) | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Dotais attiecas uz kuģi – numurs, kas norādīts uz kuģa sāniem | Karoga valsts | FS | F | Dotais attiecas uz karoga valsti | Platums | LA | O | Dotais attiecas uz kuģa atrašanās vietu – atrašanās vieta grādos un minūtēs Z/D GGMM (WGS-84) | Garums | LO | O | Dotais attiecas uz kuģa atrašanās vietu – atrašanās vieta grādos un minūtēs A/R GGMM (WGS-84) | Datums | DA | O | Dotais attiecas uz kuģa atrašanās vietu – datums, kad veikts atrašanās vietas ieraksts UTC (GGGGMMDD) | Laiks | TI | O | Dotais attiecas uz kuģa atrašanās vietu – laiks, kad veikts atrašanās vietas ieraksts UTC (SSMM) | Ieraksta beigas | ER | O | Dotais attiecas uz sistēmu – norāda ieraksta beigas | Paraugs: ISO 8859.1 Datu pārraides struktūra ir šāda: - divkārša slīpa līnija (//) un kods norāda pārraides sākumu, - viena slīpa līnija (/) norāda nodalījumu starp kodu un datu elementu. Fakultatīvie dati ir jāiekļauj starp ieraksta sākumu un beigām. FICHE FINANCIERE LEGISLATIVE 1. DÉNOMINATION DE LA PROPOSITION : Proposition de règlement du Conseil relatif à la conclusion du protocole fixant les possibilités de pêche et la contrepartie financière prévues dans l’accord entre la Communauté économique européenne et la République fédérale islamique des Comores concernant la pêche au large des Comores, pour la période allant du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010 2. CADRE ABM / EBA (GESTION/ÉTABLISSEMENT DU BUDGET PAR ACTIVITÉS) 11. Pêche 1103. Accords Internationaux de Pêche 3. LIGNES BUDGÉTAIRES 3.1 Lignes budgétaires: 110301: “Accords internationaux de pêche” 11010404: “Accords internationaux de pêche, dépenses administratives”. 3.2 Durée de l'action et de l'incidence financière : Le nouveau Protocole, qui contient les dispositions sur les possibilités de pêche et la contrepartie financière, a été conclu pour une période de 6 (six) ans. Il est applicable à partir du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010. 3.3 Caractéristiques budgétaires (ajouter des lignes le cas échéant) : Ligne budgétaire | Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF | 11.0301 | DO | CD[5] | NON | NON | NON | N° 4 | 11.010404 | DO | CND[6] | NON | NON | NON | N° 4 | 4. RÉCAPITULATIF DES RESSOURCES 4.1 Ressources financières 4.1.1 Récapitulatif des crédits d'engagement (CE) et des crédits de paiement (CP) millions d'euros (à la 3ème décimale) …………………… | f | TOTAL CE avec cofinancement | a+c+d+e+f | 4.1.2 Compatibilité avec la programmation financière X Proposition compatible avec la programmation financière existante. ( Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières. ( Cette proposition peut nécessiter un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel[11] (relatives à l’instrument de flexibilité ou à la révision des perspectives financières). 4.1.3 Incidence financière sur les recettes X Proposition sans incidence financière sur les recettes ( Incidence financière – L’effet sur les recettes est le suivant : Note : toutes les précisions et observations relatives à la méthode de calcul de l’effet sur les recettes doivent figurer dans une annexe séparée. Millions d’euros (à la 1ère décimale) Avant action [Année n-1] | Situation après l’action | Total des effectifs de ressources humaines | 5. CARACTÉRISTIQUES ET OBJECTIFS Des précisions relatives au contexte de la proposition sont exigées dans l’exposé des motifs. La présente section de la fiche financière législative doit contenir les éléments d’information complémentaires ci-après : 5.1 Réalisation nécessaire à court ou à long terme La flotte communautaire bénéficie de l’accord avec les Iles Comores depuis 1987 quand le premier accord de pêche entre la CE et ce pays est entré en vigueur. La pêche communautaire dans les eaux comoriennes s’inscrit dans le cadre global de la pêche au thon dans l’océan indien centre occidental. L’accord avec les Iles Comores est en effet un élément composant le réseau des accords thoniers de l’océan indien, ensemble avec les accords Seychelles, Madagascar, Maurice et Mozambique. Ce protocole, couvrant la période du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2010, répond au besoin de sécuriser l’accès de la flotte thonière communautaire, composées de thoniers senneurs et palangriers de surface, à la zone de pêche sous souveraineté comorienne. L’accès des navires communautaires aux zones de pêche de l’océan indien centre occidental, qui se fait dans le respect des dispositions pour la conservation des stocks thoniers établies par l’organisation régionale compétente (la « Commission de thons de l’océan indien » CTOI), est un élément essentiel pour la conservation à long terme de la position dominante de l’industrie communautaire de la pêche au thon au niveau mondial. La contrepartie financière payée par la Communauté, conjointement avec les redevances payées par les armateurs, constitue aussi une importante source de financement pour le gouvernement comorien. L’accord a en outre la capacité de générer un impact économique positif pour le secteur des pêches aux Comores, en particulier à travers la mise en œuvre de l’approche de partenariat et, plus en général, sur le développement économique du pays. 5.2 Valeur ajoutée de l’implication communautaire, compatibilité de la proposition avec d’autres instruments financiers et synergie éventuelle La Communauté a commencé à conclure des accords de pêche au cours des années 70s, suite aux modifications apportées au droit de la mer. A cette époque, les Etats membre ont décidé de transférer leur compétence dans ce domaine à la Communauté (Résolution du Conseil du 3 novembre 1976) et, depuis lors, les accords de pêche font parties des compétences exclusives de la Communauté. Comme la Commission l’a affirmé dans sa Communication sur la reforme de la politique commune de la pêche[13] et dans sa communication sur les accords de partenariat de décembre 2002, il est essentiel qu’une nouvelle politique sur les accords de pêche soit établie ensemble avec tous les partenaires, publics et privés, au sein de la Communauté. Cette détermination est une étape importante pour confirmer l’engagement de la Communauté à contribuer au développement soutenable des activités de pêche au niveau international. Cette position a été soutenue par le Parlement européen en 2003 et, en juillet 2004, par le Conseil des Ministres. La Communauté propose donc d’établir un nouveau type d’accords de pêche (accords de partenariat dans le domaine des pêches) afin de renforcer la coopération et assurer la mise en œuvre d’une politique de la pêche soutenable et une exploitation responsable et rationnelle des ressources dans l’intérêt réciproque des parties concernées. Afin de permettre à la flotte communautaire de pêche lointaine de consolider sa propre position, il est essentiel de pouvoir assurer, sur le plan global, une exploitation durable des stocks halieutiques. En ce qui concerne le nouveau protocole à l’accord e pêche CE/Comores, la Commission considère que cette accord fournit des éléments clé pour : ( Promouvoir des activités de pêche durable et fournir un cadre contraignant pour toutes les parties concernées (la Communauté, les Etats membres, les opérateurs communautaires et le pays tiers) pour atteindre cet objectif ; ( Protéger et développer les activités de la pêche communautaire dans les eaux du pays tiers et améliorer leurs impact politique et socio-économique tant en Europe que, dans le cas d’espèce, aux Iles Comores. En outre, afin de renforcer la notion du « cadre contraignant » pour toutes les parties concernées, il faut remarquer que le protocole en question contient une « clause d’exclusivité » qui ne permet pas aux navire Communautaires de pêcher dans les eaux comoriennes en dehors du cadre légal fixé par l’accord même. Pendant la négociation du nouveau protocole, la Commission a pris en compte aussi la situation environnementale et économique aux Comores. Le protocole sera donc mis en œuvre par les deux parties tenant compte des objectifs comoriens dans les secteurs de l’environnement et du développement. 5.3. Objectifs, résultats escomptés et indicateurs connexes de la proposition dans le cadre de la gestion par activités (ABM) La négociation et la conclusion d’accords de pêche avec des pays tiers répond à l’objectif général de maintenir et sauvegarder les activités de pêche traditionnelle de la flotte communautaire, y compris la flotte de pêche lointaine, et de développer des relations de partenariat en vue de renforcer l’exploitation durable des ressources halieutiques en dehors des eaux communautaires, tout en prenant en compte les questions environnementales, sociales et économiques. L’objectif du protocole à l’accord de pêche CE/Comores est de garantir l’accès de 40 thoniers senneurs et 17 palangriers de surface à la zone de pêche comorienne exclusivement pour la pêche des thonidés. Conjointement avec cet objectif, l’accord vise à améliorer la pêche responsable et l’exploitation durable des ressources halieutiques dans la zone de pêche comorienne. Le tonnage de référence (captures estimées) pour l’ensemble de la flotte communautaire a été fixé à 6000 tonnes de thonidés par an. La contrepartie financière correspondante à été fixèé à 390.000 euros par an. Toutefois, si les captures dépassent 6000 tonnes, la Communauté paie 65 euros pour chaque tonne additionnelle. En tout cas, la contrepartie financière annuelle ne peut pas dépasser 780.000 euros. 60% de la contrepartie financière (à peu près 234.000 euros par an) a été allouée par les autorités comoriennes au financement des moyens pour réaliser une pêche responsable dans les eaux comoriennes (Art. 7 du protocole). Les indicateurs suivants seront utilisés dans le contexte du cadre ABM pour contrôler la mise en œuvre de l’accord: ( Taux d’utilisation des possibilités de pêche ; ( Données des captures et valeur commerciale de l’accord ; ( Contribution à l’emploi et à la valeur ajoutée dans la Communauté ; ( Contribution à la stabilisation du marché communautaire ; ( Contribution aux objectifs généraux de réduction de la pauvreté aux Comores, incluant la contribution à l’emploi et au développement des infrastructures et le soutien au budget de l’Etat ; ( Nombre et type de résultats concrets attendus par l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière allouée à la pêche responsable dans la zone de pêche comorienne (Art. 7 du protocole) ; ( Nombre de Commissions mixtes et réunions techniques ; ( Nombre de missions. 5.4 Modalités de mise en œuvre (indicatives) Indiquer ci-dessous la(les) modalité(s)[14] de mise en œuvre choisie(s). X Gestion centralisée X directement par la Commission ( indirectement par délégation à : ( des agences exécutives, ( des organismes créés par les Communautés, tels quevisés à l’article 185 du règlement financier, ( des organismes publics nationaux/organismes avecmission de service public. ( Gestion partagée ou décentralisée ( avec des Etats membres ( avec des pays tiers ( Gestion conjointe avec des organisations internationales (à préciser) Remarques : 6. CONTRÔLE ET ÉVALUATION 6.1 Système de contrôle Un suivi régulier existait déjà pour les protocoles précédents entre la CE et les Comores et il est aussi prévu dans le cadre du nouveau protocole. La Commission est seule responsable pour la mise en œuvre de l’accord et assurera cette tâche tant à travers ses fonctionnaires basés à Bruxelles que via sa Délégation à l’Ile Maurice (qui est responsable aussi pour les Iles Comores). Les demandes des licences ainsi que leur utilisation par les armateurs sont étroitement suivies par les services compétents de la Commission. Les données sur les captures sont régulièrement collectées. La mise en œuvre de l’accord de partenariat et l’utilisation du pourcentage de la contrepartie financière lui afférant seront gérés à la lumière des objectifs identifiés de commun accord entre les deux parties et sur la base de la relative programmation annuelle et multi annuelle. A cet égard, la CE et les Comores s’accorderont, au sein de la Commission mixte, sur un programme sectoriel multi annuel et sur des règles détaillées de mise en œuvre, y compris des critères et procédures pour l’évaluation des résultats obtenus chaque année. En ligne générale, de l’entrée en vigueur du protocole, les services compétents de la Commission recueillent l’information nécessaire permettant la vérification et le suivi des indicateurs listés au point 5.3. 6.2 Évaluation Une évaluation d’ensemble (ex-post et ex-ante) du protocole à l’accord de pêche CE/Comores a été réalisée entre août et octobre 2004 avec l’assistance d’un consortium de consultants indépendants. Les résultats de l’évaluation ex-ante et ex-post sont repris dans les deux points suivants. L’évaluation complète sera bientôt disponible sur le site web de la DG FISH. 6.2.1 Évaluation ex-ante En vue de la préparation des négociation du protocole en question, le consultant a réalisé une évaluation ex ante pour étudier les possibles développements des relations futures entre la CE et les Comores, en particulier par rapport aux conditions d’accès de la flotte communautaire aux eaux comoriennes . Cette évaluation s’est fondée sur 4 scénarios possibles : 1) statu-quo (pas de changement par rapport au protocole 2001/04) ; 2) scénario de non-accord ; 3) Augmentation du tonnage de référence, sans changement des possibilités de pêche ; 4) Réduction du tonnage de référence et des possibilités de pêche. De tous les scénarios considérés, la non-conlusion d’un accord, ou la diminution des possibilités de pêche apparaissent comme ceux ayant les impacts les plus néfastes sur les Comores et sur la Communauté. La reconduction des mêmes possibilités de pêche, ou une augmentation du tonnage de référence associées à celles-ci sont deux solutions vers lesquelles il semble le plus avantageux de s’acheminer. Le maintien du tonnage de référence sera plutôt au bénéfice de la Communauté dans la mesure où il est de son intérêt de conserver des tonnages de référence les plus bas possibles. L’augmentation du tonnage de référence, et l’augmentation concomitante de la contrepartie, sera au bénéfice des Comores, sans être réellement défavorable pour la Communauté dans la mesure où il est réaliste de penser que les nouveaux tonnages de référence seront approchés ou atteints et que le rapport coût bénéfice de l’investissement continuera à être avantageux. L’augmentation de la contrepartie de 52 500 € (tonnage de référence 5370 tonnes) sera d’un impact limité sur le budget de la Communauté, tout en lui donnant un peu plus de moyens pour atteindre l’objectif de soutien au développement du secteur de la pêche des Comores. Pour ces deux scénarios, une augmentation raisonnable du prix de la licence senneur est recommandée dans la mesure où l’historique de l’activité des navires européens dans la zone indique que cet accord est en premier lieu au bénéfice de ce segment, et qu’à ce titre, sa contribution au montant de l’accord doit en toute logique être ré-évaluée. 6.2.2 Mesures prises suite à une évaluation intermédiaire/ex-post (leçons tirées des expériences antérieures similaires) L’évaluation du protocole d’accord de pêche en cours entre les Comores et la Communauté européenne indique que celui-ci est efficace (les résultats sont conformes aux objectifs) dans la mesure où il permet de conforter la présence européenne dans les pêches lointaines de l’océan indien. L’efficacité de l’accord en ce domaine est préservée grâce aux bonnes performances du segment thoniers senneurs, les palangriers n’ayant pratiquement pas utilisé l’accord. L’efficacité de l’accord vis à vis de l’objectif de stabilisation du marché communautaire est beaucoup plus limitée dans la mesure où les quantités négociées ne représentent que 0,5% des besoins de la Communauté en matière d’approvisionnement en thonidés. La contribution à la stabilisation du marché est indirecte en confortant la stratégie régionale des navires européens qui capturent près de 250 000 tonnes par an dans l’océan indien. En fournissant au pays les moyens de soutenir financièrement des opérations de développement du secteur de la pêche artisanale déjà initiées sous l’impulsion de bailleurs de fonds internationaux, le protocole d’accord s’est révélé efficace. Par contre, la relative modestie des montants des actions ciblées n’a pas permis de soutenir le développement de pratiques de pêche responsable. Dans ce domaine, les Comores ont des besoins substantiels (capacité de suivi des flottilles, recherche halieutique, contrôle et surveillance). L’absence de stratégie nationale dans ce domaine, et le manque de ressources financières disponibles, n’ont pas permis au protocole d’être efficace vis à vis de cet objectif. La bonne utilisation des possibilités de pêche négociée fait que le protocole d’accord de pêche est efficient , avec des réalisations proches ou conformes aux résultats attendus en termes d’activité globale des navires européens dans la ZEE des Comores. Ainsi, le coût réel des captures reste équivalent au coût négocié, sans cependant pouvoir dire s’il est avantageux ou non pour la Communauté dans l’absolu. Toujours est-il que l’investissement de la Communauté dans cet accord se révèle efficient en matière d’appui au secteur des pêches de la CE en permettant aux entreprises concernées de générer 5,70 € de valeur-ajoutée au bénéfice de zones dépendantes de la pêche communautaires pour 1 € investi. On doit cependant souligner que l’efficience de l’accord repose sur les bonnes performances du segment senneur. Les possibilités de pêche négociées pour les palangriers n’ont pratiquement pas été utilisées. S’agissant de l’efficience de l’accord en matière de développement du secteur de la pêche des Comores, on note que si l’accord donne au pays les moyens de soutenir son secteur artisan, la modestie des fonds en question, la nécessité perçue par les autorités comoriennes d’en faire une utilisation annuelle, et l’absence de stratégie politique font que les ressources du protocole d’accord ont davantage été utilisée pour financer des dépenses ponctuelles de fonctionnement, plutôt que des opérations novatrices d’investissement dans le développement du secteur. La pertinence de l’accord se vérifie pour les armements senneurs communautaires qui ont besoin d’un accès aux eaux des Comores, potentiellement riches en ressources, pour pouvoir poursuivre leur stratégie de pêche aux travers des ZEE de la sous-région. Il semble beaucoup moins pertinent pour le segment palangrier qui n’a que très peu pêché dans la ZEE, malgré un tirage de licences par les armements acceptable (autour de 70%) les trois premières années du protocole, avant de chuter à 28% en 2004. Le protocole d’accord est pertinent pour la partie comorienne en offrant au pays la possibilité de valoriser le potentiel halieutique de sa ZEE, alors qu’il n’a pas les moyens techniques de le faire avec les ressources nationales. Enfin, l’accord de pêche permet de conforter la viabilité des entreprises européennes, sachant qu’il ne leur est pas strictement indispensable. En effet, en l’absence d’accord de pêche, la ZEE des Comores est d’une importance stratégique telle que les navires européens continueront d’y venir à la condition – probable – d’obtenir le droit d’exploiter les eaux contre paiements de licences privées à des tarifs raisonnables. La position stratégique de la zone Comores se vérifie par la présence, sous un régime de licences privées, de senneurs seychellois dont le mode opératoire est comparable à celui des senneurs européens. La viabilité biologique de l’exploitation des stocks de thonidés par les flottilles européennes ne pose pas de problèmes hormis l’impact possible des prises de juvéniles d’albacore sur le stock qui restent cependant peu importantes dans la ZEE des Comores par rapport à celles réalisées dans la zone Somalie par exemple. Enfin, du fait de l’absence d’interactions entre les navires européens et le secteur des pêches des Comores, le protocole d’accord a un effet neutre sur la viabilité du secteur de la pêche national. Il ressort de l’évaluation ex-post que le protocole d’accord de pêche en vigueur a contribué à atteindre l’objectif de soutien au secteur des pêches communautaires. Les moyens consacrés à cette politique dans le cas des Comores sont adaptés, et en rapport avec les résultats que l’on pouvait en attendre conformément au principe de proportionnalité. Il ressort cependant de l’évaluation que le protocole négocié est surtout au profit du segment senneur communautaire. La faible participation du segment palangrier est sans effet sur le budget communautaire dans la mesure où le tonnage de référence qui sert d’assiette au paiement a été réalisé, mais cette situation suggère la nécessité d’un ré-équilibrage en ce qui concerne les conditions d’accès (coût des licences) des armateurs privés aux eaux des Comores. Concernant les objectifs de développement du secteur de la pêche des Comores et de mise en place d’une pêche responsable, la contribution de l’accord a été plus mitigée. La contrepartie financière a permis aux autorités compétentes de soutenir des opérations ponctuelles davantage liées à l’entretien de l’existant et au fonctionnement courant, ce qui en soit est déjà un résultat, mais n’a pas permis au pays d’engager des actions pilotes de développement à caractère novateur. Il est vrai que le climat politique qui a prévalu sur la période d’application du protocole (menace de sécession d’Anjouan, négociation des accords de Fomboni, préparation et adoption d’une nouvelle constitution) n’était pas favorable à la définition gouvernementale d’une stratégie de développement des pêche. D’autre part, la relative modestie de la compensation prévue par le protocole (350 250 € par an, dont 210 250 € au bénéfice de l’autorité compétente pour le financement des actions ciblées) ne permet d’espérer que des résultats à la hauteur de ces montants. A titre d’exemple, le seul financement des études de faisabilité identifiées par la FAO en soutien partiel à la stratégie de développement des pêches nationales nécessite un budget de près de 490 000 €. Etant donné le caractère commercial des accords de pêche, rappelé par les conclusions du Conseil du 30 octobre 1997[15], ainsi que par les Conclusions du Conseil de juillet 2004, la Communauté ne peut payer plus que nécessaire pour l’accès des navires européens aux eaux des Comores, ce qui limite de facto les montants disponibles pour atteindre l’objectif de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsables. Les ressources doivent donc être trouvées parmi les moyens mis à disposition par d’autres politiques communautaires en rapport avec ces objectifs. On pense naturellement à la politique de coopération et de développement qui est déjà en action dans la région sous le 9ème FED régional avec des initiatives propres à contribuer à atteindre les objectifs de développement du secteur et de promotion des pratiques de pêche responsable (programme de développement des capacités de surveillance, programme régional de marquage des thonidés, projet de gestion durable des ressources côtières). Si une stratégie plus ciblée vers les Comores s’avère nécessaire, la Communauté européenne devra examiner d’autres moyens d’action. 6.2.3 Conditions et fréquence des évaluations futures Avant le renouvellement du protocole, une évaluation couvrant l’entière période d’application (2005/10) sera réalisée (évaluation ex-post) afin de mesurer les indicateurs relatifs aux résultats (captures et valeur des captures) ainsi que les impacts (emplois crées et maintenus, relation entre le coût du protocole et la valeur des captures). Les indicateurs listés au point 5.3 seront utilisés afin de réaliser une évaluation ex post. Vue la durée du protocole, la Commission pourrait décider de réaliser une évaluation intermédiaire après trois ans d’application du protocole. 7. MESURES ANTIFRAUDE Les accords de pêches sont des accords commerciaux avec contrepartie financière versée en échange de droits de pêches. A cette compensation s’ajoute les licences payées par les armateurs communautaires autorisés à pêcher dans le cadre des accords et versées aux Etats tiers concernés. L’utilisation de cette contrepartie est de la seule responsabilité de l’Etat tiers, souverain, qui a conclu l’accord avec la Communauté. Suivant les cas, une partie de la contrepartie financière doit servir au financement d’actions en vue d’améliorer ou soutenir la politique des pêches du pays tiers concerné. Dans ce cas, la programmation des actions, leur exécution et l’information sur les résultats obtenus fournies à la Commission restent de la seule compétence et responsabilité de l’Etat tiers. La Commission incite cependant ce dernier à établir avec ses services un dialogue politique permanent et une concertation afin de pouvoir améliorer la gestion de l’Accord et renforcer la contribution de la Communauté à la gestion durable des ressources. Dans les nouveaux accords de Partenariat dans le domaine de la pêche (APP), il est prévu que la Commission et l’état tiers fixent, de commun accord, les objectifs auxquels une partie déterminée de la contrepartie financière sera appliquée, ainsi que la programmation annuelle et multi annuelle à mettre en œuvre dans la poursuite de ces objectifs. Cette programmation est assujettie à une évaluation annuelle. Dans le cas où l’implémentation du programme ne correspond pas au niveau des ressources fixé par le Protocole à cet effet, la Commission pourrait ainsi demander une diminution du pourcentage de la contrepartie financière appliqué à cette programmation. Dans tous les cas, tout paiement effectué par la Commission dans le cadre d’un accord de pêche est soumis aux règles et aux procédures budgétaires et financières normales de la Commission. Ceci permet, notamment, d’identifier de manière complète les comptes bancaires des Etats tiers sur lesquels sont versés les montants de la contrepartie financière. Lorsque le protocole le prévoit, la Commission analyse de manière détaillée les actions bénéficiant d’un soutien financier (partie de la contrepartie financière) tant en ce qui concerne leur programmation et la mise en œuvre par le biais du rapport fourni par la suite à la Commission. En vertu du principe de souveraineté nationale, la Commission ne peut cependant effectuer ou faire effectuer de sa propre initiative des audits financiers sur les fonds de la contrepartie financière versés aux Etats tiers. 8. DÉTAIL DES RESSOURCES 8.1 Objectifs de la proposition en termes de coûts Crédits d’engagement en millions d’euros (à la 3 ème décimale) Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 | Fonctionnaires ou agents temporaires[17] (11 01 01) | A*/AD | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | B*, C*/AST | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | 0.3 | Personnel financé[18] par art. 11 01 02 | - | - | - | - | - | - | Autres effectifs financés[19] par art. 11 01 04 04 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | 0.2 | TOTAL | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 0.8 | 8.2.2 Description des tâches découlant de l’action - Assister le négociateur dans la préparation et la conclusion des négociations des accords de pêche : - Participer aux négociations avec les pays tiers afin de conclure des accords de pêche ; - Préparer des projets de rapport d’évaluation et notes de stratégie de négociation pour le Commissaire ; - Présenter et défendre la position de la Commission dans le Groupe de travail « Pêche externe » du Conseil ; - Participer dans la recherche d’un compromis avec les états membres repris dans le texte final de l’accord. - Contrôle sur la mise en œuvre (monitoring) des accords : - Suivi quotidien des accords de pêche ; - Préparer et vérifier les engagements et les paiements de la compensation financière et des actions ciblées ou bien du financement pour le développement d’une pêche responsable ; - Effectuer un rapport régulier sur la mise en œuvre des accords ; - Evaluation des accords : aspects scientifiques et techniques - Préparer le projet de proposition de règlement et de décision du Conseil et élaborer les textes de l’accord ; - Lancement et suivi des procédures d’adoption. - Assistance technique : - Préparer la position de la Commission en vue des Commissions mixtes. - Relations inter institutionnelles - Représenter la Commission devant le Conseil, le Parlement Européen et les états membres dans le contexte du processus de négociation ; - Rédiger les réponses aux questions orales et écrites du Parlement européen ; - Consultation et coordination interservices : - Assurer la liaison avec les autres Directions Générales dans des questions concernant les négociations et le suivi des accords ; - Organiser et répondre aux consultations interservices. - Evaluation - Participer aux différents exercices d’évaluation (ex-ante, mid-term, ex-post) et évaluations d’impact ; - Analyser les objectifs atteints et les indicateurs d’évaluation. 8.2.3 Origine des ressources humaines (statutaires) (Lorsque plusieurs origines sont indiquées, veuillez indiquer le nombre de postes liés à chacune d'elles). X Postes actuellement affectés à la gestion du programme à remplacer ou à prolonger ( Postes pré-alloués dans le cadre de l'exercice de APS/APB pour l'année 2005 ( Postes à demander lors de la prochaine procédure de APS/APB ( Postes à redéployer en utilisant les ressources existantes dans le service concerné (redéploiement interne) ( Postes nécessaires pour l'année n mais non prévus dans l'exercice de APS/APB de l'exercice concerné 8.2.4 Autres dépenses administratives incluses dans le montant de référence (11 01 04/05 – Dépenses de gestion administrative) millions d'euros (à la 3ème décimale) Ligne budgétaire (n° et intitulé) | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 | TOTAL | 1. Assistance technique et administrative (comprenant les coûts de personnel afférents) | Agences exécutives[20] | Autre assistance technique et administrative | - intra muros | - extra murosx | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.073[21] | 0.238 | Total assistance technique et administrative | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.033 | 0.07320 | 0.238 | (x) Le montant de 33.000 € par an concerne un expert ALAT basé à la Délégation CE à Maurice et financé sous la ligné budgétaire 11 01 04 04. 8.2.5 Coût des ressources humaines et coûts connexes non inclus dans le montant de référence millions d'euros (à la 3 ème décimale) Type de ressources humaines | Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. | Fonctionnaires et agents temporaires (11 01 01) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | Personnel financé par art. XX 01 02 (auxiliaires, END, personnel intérimaire, etc.) (indiquer la ligne budgétaire) | Coût total des ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | 0.065 | Calcul – Fonctionnaires et agents temporaires Se référer au point 8.2.1 le cas échéant - 1A = € 108.000*0.3 = € 32.400 1B = € 108.000*0.15 = € 16.200 1C = € 108.000*0.15 = € 16.200 Subtotal : € 64.800 (EUR million 0.065 per year) - 1 ALAT = 165,000 x 0.20 = 33,000 Sub- total : 33,000 € (EUR million 0.033 per year) Total: 97,800 € per year (EUR million: 0.098 per year) Calcul - Personnel financé par article XX 01 02 Se référer au point 8.2.1 le cas échéant 8.2.6 Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence millions d'euros (à la 3ème décimale) Année n | Année n+1 | Année n+2 | Année n+3 | Année n+4 | Année n+5 et suiv. | TOTAL | 11 01 02 11 01 – Missions | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.010 | 0.060 | 11 01 02 11 02 – Réunions et conférences | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.012 | XX 01 02 11 03 - Comités[22] | XX 01 02 11 04 - Études et consultations | XX 01 02 11 05 - Systèmes d'information | 2. Total autres dépenses de gestion (XX 01 02 11) | 3. Autres dépenses de nature administrative (préciser en indiquant la ligne budgétaire) | Total des dépenses administratives autres que ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.012 | 0.072 | Calcul - Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence [1] OV [2] OV [3] OV L 137 2.6.1988., 19. lpp. [4] OV L 73 15.3.2001., 8. lpp. [5] Crédits dissociés [6] Crédits non dissociés [7] Dépenses ne relevant pas du Chapitre 11 01 01 du Titre 11 concerné. [8] La contrepartie financière est fixée à € 390.000 par an pour un volume de captures (tonnage de référence) de 6000 tonnes. Si le volume total de captures dépasse cette quantité, le montant de la contrepartie financière est augmenté de façon proportionnelle à raison de € 65/tonne, mais, en tout cas, elle ne peut pas dépasser € 780.000/an. [9] Dépenses relevant de l'article 11 01 04 du Titre 11. [10] Dépenses relevant du Chapitre 11 01, sauf articles 11 01 04 [11] Voir points 19 et 24 de l'accord interinstitutionnel. [12] Des colonnes supplémentaires doivent être ajoutées le cas échéant, si la durée de l'action excède 6 ans. [13] COM (2002) 181 final du 28 May 2002 [14] Si plusieurs modalités sont indiquées, veuillez donner des précisions dans la partie «Remarques» du présent point. [15] Doc. Conseil 11784/97 du 4 novembre 1997 [16] Tel que décrit dans la partie 5.3. [17] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence. [18] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence. [19] Dont le coût est inclus dans le montant de référence. [20] Il convient de mentionner la fiche financière législative se rapportant spécifiquement à l'agence/aux agences exécutive(s) concernée(s). [21] L’année n+5 prévoit aussi la dépense (€ 40.000) pour la réalisation, par un consultant externe, d’une étude d’impact sur la mise en œuvre du protocole arrivant à échéance. [22] Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.