Kopsavilkuma lapa

Ietekmes novērtējums par ekodizaina un energomarķējuma prasību ieviešanu aukstumiekārtām ar tiešās pārdošanas funkciju

A. Rīcības nepieciešamība

Pamatojums. Risināmā problēma

Aukstumiekārtu ar tiešās pārdošanas funkciju (piemēram, lielveikala aukstumskapji, dzērienu dzesētāji, nelielas saldējuma saldēšanas lādes, sveramā saldējuma vitrīnas un tirdzniecības automāti) nozīme ir būtiska šādos aspektos: saglabāt pārtikas kvalitāti Savienības pārtikas ķēdē, kā arī nodrošināt patērētājiem citus pārtikas produktus ar ilgu glabāšanas laiku, piemēram, dzērienus, ko parasti lieto temperatūrās, kuras ir zemākas par apkārtnes temperatūru. Tomēr, pildot šo funkciju, iekārtas patērē salīdzinoši daudz enerģijas un rada siltumnīcefekta gāzu emisijas, turklāt to gada enerģijas patēriņš ES 28 dalībvalstīs ir aptuveni 65 TWh, kas atbilst aptuveni 0,46 % no kopējā ES enerģijas galapatēriņa. Gaidāms, ka šo iekārtu daudzums ES 28 dalībvalstīs palielināsies no 14 miljoniem vienību 2013. gadā līdz 17 miljoniem vienību 2030. gadā. Lietošanas posmā tiek patērēti līdz 80 % no enerģijas daudzuma, ko ražojums patērē visā tā aprites ciklā. Daudz iekārtu tiek izmantotas nepārtraukti. Ir lielas iespējas šajā ražojumu grupā panākt ekonomisko ietaupījumu un samazināt šo ražojumu ietekmi uz vidi. Taču šis ietaupījums netiks gūts, jo: (1)nav tādu ES tiesību aktu, kas attiektos tieši uz aukstumiekārtu ar tiešās pārdošanas funkciju enerģijas patēriņu; (2)par šo ražojumu enerģijas patēriņu pieejamā informācija ir ierobežota; (3)pirkšanas lēmumi ne vienmēr tiek balstīti uz ražojuma aprites cikla izmaksām; (4)vērojamas pretrunīgas intereses gadījumos, kad iekārtas pircējs nav galalietotājs, piemēram, kad ēdienu vai dzērienu ražotājs lielveikalos, mazajos veikaliņos, lidostās, dzelzceļa stacijās, sporta klubos utt. izvieto nelielus saldējuma aukstumskapjus, dzērienu dzesētājus un tirdzniecības automātus.

Paredzamie šīs iniciatīvas mērķi

Samazināt komerciālo aukstumiekārtu vidējo enerģijas patēriņu. Turklāt samazināt SEG emisijas, kas komerciālām aukstumiekārtām galvenokārt saistītas ar enerģijas patēriņu, kā arī aukstumaģenta noplūdi. Palielināt energoefektivitāti, rosināt inovāciju un samazināt energoatkarību. Palielināt energoefektivitāti, lai sniegtu ieguldījumu energoapgādes drošībā saistībā ar Kopienas mērķi līdz 2020. gadam samazināt ES enerģijas patēriņu par 20 %. Paredzams, ka ar konkrētām prasībām par ekspluatācijas laika beigām tiks novērstas pašreizējās nepilnības aukstumskapju demontāžā un tiks veicināta Elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumu (EEIA) direktīvas mērķu sasniegšana.

ES līmeņa rīcības pievienotā vērtība

Ir acīmredzams, bet neizmantots potenciāls uzlabot energoefektivitāti pašlaik pārdošanā esošajiem aukstumskapjiem un tiem aukstumskapjiem, kas tirgū nonāks turpmākajos gados. Ja netiks īstenota konkrēta papildu rīcība komerciālo aukstumiekārtu jomā, tirgus pāreja uz efektīvākām iekārtām gan notiks, taču ļoti lēni un uz vidi un veselību tiks atstāta negatīva ietekme, lai gan no tā varētu izvairīties. Ir jārīkojas ES līmenī, jo minētais saskaņota īpaša regulējuma trūkums ES rada risku, ka atsevišķas dalībvalstu noteiktas energoefektivitātes prasības kavēs ES iekšējā tirgus darbību. Ekodizaina direktīva (jo īpaši 16. pants), kuras juridiskais pamats ir Līgumā noteiktais iekšējā tirgus mērķis, un Energomarķējuma direktīva (1. pants) sniedz Eiropas Komisijai juridisko pamatu tādu īstenošanas pasākumu pieņemšanai, ar ko samazina komerciālo aukstumiekārtu enerģijas patēriņu un palīdz patērētājiem izvēlēties visefektīvākās iekārtas.

B. Risinājumi

Apsvērtās leģislatīvās un neleģislatīvās politikas iespējas. Vēlamā iespēja. Pamatojums

Tika izskatītas turpmāk minētās politikas iespējas. 0.Pamatscenārijs: netiek īstenota nekāda papildu rīcība. 1.Pašregulācija/ brīvprātīga vienošanās: nozare nosaka savus neobligātus noteikumus. 2.Tikai ekodizains: tiek ieviesti tiesību akti tikai par ekodizainu. 3.Tikai energomarķējums: tiek ieviesti tiesību akti tikai par energomarķējumu. 4.Energomarķējums un ekodizains 3 posmos: 2. un 3. iespējas apvienojums, kas paredz, ka ekodizaina prasības arvien stingrākas kļūst trīs posmos. 5.Energomarķējums un ekodizains 2 posmos: 2. un 3. iespējas apvienojums, kas paredz, ka ekodizaina prasības arvien stingrākas kļūst divos posmos. Šī iespēja ir sadalīta sīkāk 5.1. un 5.2. iespējā, un 5.2. iespējā tiek izdalīti pie elektrotīkla pieslēdzamie lielveikalu aukstumskapji un atstati lielveikalu aukstumskapji. 5.2. iespēja ir vēlamā. 1., 2. un 3. iespēja tika atmesta jau sākumā un netika sīkāk izvērtēta.

Atbalsts konkrētām iespējām

Minētie scenāriji tika apspriesti Apspriežu foruma 2014. gada 2. jūlija sanāksmē. NVO un dalībvalstis pauda viedokli, ka 4. iespējā paredzētās robežvērtības nav pietiekami stingras, un atbalstīja 5. iespēju. Nozares pārstāvji nekomentēja energoefektivitātes prasību vērienīguma līmeni. Austrija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste, kā arī Eiropas Enerģētikas un vides partnerība (EPEE) un organizācija EuroCommerce atbalsta divus posmus (5. iespēja), NVO un Vācija — trīs posmus (4. iespēja). To, ka pārskatīšanai jānotiek pēc pēdējā posma (5. iespēja), atbalstīja vairums ieinteresēto personu, tikai EVA pieprasīja drīzu pārskatīšanu, lai varētu publicēt jaunu testēšanas standartu. Vairums dalībvalstu un NVO atbalsta funkcionālo pieeju (4. un 5. iespējā), savukārt nozares pārstāvji uzskata, ka tā neatspoguļo tirgū pieejamo ražojumu daudzveidību. Nozares pārstāvji un dažas dalībvalstis atbalsta pie elektrotīkla pieslēdzamu aukstumskapju un atstatu aukstumskapju nošķiršanu (5.2. iespēja). Dalībvalstis un NVO kopumā piekrita argumentiem, kāpēc būtu jāierosina prasības par ekspluatācijas laika beigām (4. un 5. iespējā), pret šādām prasībām iebilda tikai Eiropas Sabiedriskās ēdināšanas iekārtu ražotāju federācija (EFCEM). Vairums dalībvalstu prasīja vienotu energomarķējuma klašu struktūru visām dažādajām iekārtām (4. un 5. iespējā), t. i., lielveikalu segmentam, dzērienu dzesētājiem, nelielām saldējuma saldēšanas lādēm un tirdzniecības automātiem. Pirms Apspriežu foruma sanāksmes dažādajiem iekārtu veidiem bija ierosinātas atšķirīgas struktūras.

C. Vēlamās iespējas ietekme

Ieguvums no vēlamās iespējas (ja tādas nav, no galvenajām iespējām)

Līdz 2030. gadam ar 5.2. iespēju tiks panākti šādi rezultāti: ·garantēta visneefektīvāko modeļu izņemšana no tirgus, ·ekodizaina īpašo prasību veicinošās ietekmes un funkcionējošas marķējuma skalas motivējošās ietekmes sinerģija, ·salīdzinājumā ar ierastās darbības scenāriju — elektroenerģijas ietaupījums 19 TWh gadā, t. i., 0,83–1,3 % no Komisijas noteiktā enerģijas galapatēriņa ietaupījuma mērķrādītāja 2030. gadam, un SEG emisiju ietaupījums 7,4 Mt CO2 ekv. gadā, ·skaidrs ražojumu izstrādes tiesiskais regulējums, kas dod ražotājiem iespējas izvēlēties, kā sasniegt energoefektivitātes līmeņus, ·lai gan varētu palielināties pirkuma izmaksas, to lielā mērā kompensēs ietaupījums ražojuma lietošanas posmā, ·aplēsts, ka gada izdevumu ietaupījums 2020. gadā būs 400 miljoni EUR, bet 2030. gadā — aptuveni 2,9 miljardi EUR, ·izmaksu samazinājums, kas tiks panākts ar izmaksefektīvu tehnoloģiju apjomradītiem ietaupījumiem, ·tirgus nepilnību novēršana un pienācīgi funkcionējošs iekšējais tirgus, ·nav būtiska administratīvā sloga ražotājiem vai mazumtirgotājiem, ·tiek ievērotas konkrētās pilnvaras, ko dalībvalstis uzticējušas Komisijai, ·godīga konkurence, jo tiek nodrošināts, ka tiek noteikti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, ·nav negatīvas ietekmes uz nodarbinātību, ·nav konstatēta negatīva ietekme uz tirdzniecību.

Vēlamās iespējas (ja tādas nav, tad galveno iespēju) izmaksas

Ražošanas izmaksas īstermiņā, visticamāk, pieaugs, jo tiks izmantoti efektīvāki komponenti, piemēram, augstas efektivitātes ventilatori, augstākas efektivitātes kompresori, labāki izolācijas materiāli utt. Ražotāji ražojumu izmaksās ietver arī mašīnu un ražošanas līnijas pielāgošanas izmaksas, darbinieku apmācības izmaksas, izmēģinājumu/eksperimentu izmaksas, testēšanas izmaksas utt. Paredzams, ka apjomradītu ietaupījumu, konkurences un pārdošanas apjoma pieauguma rezultātā komponentu un aukstumskapju izmaksas pēc ekodizaina prasību ieviešanas vidējā termiņā un ilgtermiņā samazināsies. Papildus tam sakarā ar minimālās energoefektivitātes standarta un energomarķējuma ieviešanu ražojumi būs jātestē sistemātiskāk. Visu šo faktoru ietekmē iekārtu iegādes izmaksas līdz 2030. gadam pieaugs par 0,4 miljardiem EUR salīdzinājumā ar ierastās darbības scenāriju. Taču šos papildu patēriņa izdevumus lielā mērā kompensēs ekspluatācijas izmaksu samazinājums (2,7 miljardi EUR). Nav gaidāms, ka sākotnējā aukstumskapju cenu pieauguma dēļ mazumtirgotāji ieguldījumus jaunās energoefektīvākās iekārtās atliks uz vēlāku laiku. Pirkšanas lēmumi tiek pieņemti lielas renovācijas vai jaunu veikalu būvniecības kontekstā, un šādos gadījumos aukstumiekārtu iegādes cena ir pavisam neliela kopējā budžeta daļa, tāpēc neliels cenas pieaugums nebūtu iemesls lēmumu atlikšanai.

Ietekme uz uzņēmumiem, MVU un mikrouzņēmumiem

Kopumā kopējie uzņēmuma ieņēmumi palielināsies. Energomarķējuma un ekodizaina prasībām ES rūpniecībā ir liela nozīme, jo tās ļauj ES ražotājiem izcelties ar kvalitāti un inovāciju. Ierosinātajai politikai nebūs nekādas īpašas ietekmes uz lielākiem vai mazākiem ražotājiem, taču ražotājiem, kam ir plašs ražojumu klāsts un/vai pieredze ar augstas efektivitātes aukstumskapjiem un sava testēšanas infrastruktūra, tirgū būs priekšrocības. Ietekme uz MVU būs maza, jo tiks piemērota divu posmu pieeja, no kuriem pirmais būs pārejas posms, kad no tirgus tiks izņemtas tikai dažu veidu iekārtas, bet otrais posms, kurā būs spēkā stingras prasības, stāsies spēkā trīs gadus pēc pirmā posma, lai ņemtu vērā komerciālas aukstumiekārtas izstrādes ciklu. Tādējādi būs iespējams ieviest stingras prasības, vienlaikus dodot MVU pietiekami daudz laika izstrādāt jaunajām prasībām atbilstošus ražojumus. Turklāt ir atļauts aprēķināt parametrus, pamatojoties uz konstrukciju vai ekstrapolāciju no cita modeļa, vai izmantot abas metodes. Tādējādi tiks samazināts ar testēšanu saistītais slogs tiem uzņēmumiem, kam nav testēšanas infrastruktūras.

Nozīmīga ietekme uz valstu budžetu un valstu pārvaldes iestādēm

Nav papildu ietekmes uz valstu budžetiem / valsts pārvaldi, izņemot iepriekšminēto.

Cita nozīmīga ietekme. Ne vairāk kā 6 rindas

Ekodizaina un energomarķējuma prasības ar to divējādo un sinerģisko ietekmi tiek ieviestas tā, lai tās pret visiem ražotājiem būtu taisnīgas, un šīs prasības stimulēs konkurenci un inovāciju energoefektivitātes jomā.

D. Turpmākā rīcība

Politikas pārskatīšanas termiņš