LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 43/51

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tiesībām piekļūt advokātam kriminālprocesa ietvaros un tiesībām sazināties pēc aizturēšanas”

COM(2011) 326 galīgā redakcija – 2011/0154 (COD)

2012/C 43/11

Vienīgais ziņotājs: DE LAMAZE kgs

Padome saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2011. gada 1. septembrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par tiesībām piekļūt advokātam kriminālprocesa ietvaros un tiesībām sazināties pēc aizturēšanas”

COM(2011) 326 galīgā redakcija – 2011/0154 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa atzinumu pieņēma 2011. gada 8. novembrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 476. plenārajā sesijā, kas notika 2011. gada 7. un 8. decembrī (2011. gada 7. decembra sēdē), ar 181 balsīm par, 3 balsīm pret un 10 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 EESK ļoti atzinīgi vērtē minētās direktīvas mērķi. Pieņemot normatīvu aktu, kurā apkopota visjaunākā Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) prakse aizstāvības tiesību jomā, dažādās dalībvalstīs tiktu panākts nenoliedzams progress gan tiesiskās drošības, gan šo tiesību nodrošināšanas ziņā.

1.2 Aktīva palīdzība, ko kriminālprocesa pašā sākumā sniedz brīvi izvēlēts advokāts, ir taisnīgas tiesas garants. EESK, tāpat kā Komisija, raizējas par to, kā nodrošināt šo tiesību efektīvu īstenošanu.

1.3 Minētā iemesla dēļ un ņemot vērā to, ka direktīvas priekšlikumā noteiktie mērķi ir visnotaļ vērienīgi, EESK uztraucas par grūtībām, kādas radīsies saistībā ar to īstenošanu.

1.4 EESK pauž lielu nožēlu, ka tika atlikta juridiskās palīdzības instrumenta pieņemšana. Minētais instruments Padomes Ceļvedī bija saistīts ar tiesībām piekļūt advokātam, tāpēc, atliekot tā pieņemšanu, varētu tikt apdraudēta paredzēto tiesību efektivitāte.

1.5 Ierosinātās direktīvas mērķis ir tālejošs, jo pirmām kārtām tiek paplašinātas tiesības piekļūt advokātam, tās attiecinot uz aizdomās turētām personām.

1.5.1 Ja šādas tiesības principā jāpiešķir brīvības atņemšanas brīdī, tad, pēc EESK domām, ņemot vērā lojalitātes principu, kas ir svarīgāks par patiesības meklējumiem, katrai nopratinātai personai jābūt tiesībām izmantot advokātu, tiklīdz pret šo personu ir uzsākts process krimināllietā.

1.5.2 Tādēļ šķiet loģiski, ka, ņemot vērā tiesības neapsūdzēt sevi, personām, pret kurām ir uzsākts process, ir pieejams advokāts, bez kura klātbūtnes šo personu izteikumi nevar būt par pamatu notiesāšanai.

1.5.3 Šajā sakarā EESK atbalstītu izmaiņas terminoloģijā, proti, “aizdomās turētā persona” aizstāšanu ar “persona, pret kuru ir uzsākts process”, jo šis formulējums mazina neskaidrību un subjektivitāti.

1.6 Ierosinātās direktīvas mērķis ir tālejošs arī tādēļ, ka ar direktīvu paplašina tiesības piekļūt advokātam, kurš aktīvi palīdzēs personai, piemēram, nopratināšanas laikā.

1.7 EESK uzskata, ka direktīvas priekšlikumā paredzētās tiesības piekļūt advokātam ir savienojamas ar izmeklēšanas prasībām un, ja tās palīdz nodrošināt savākto pierādījumu pieļaujamību, var pat atvieglot kriminālprocesa sekmīgu norisi, ja vien tiek ievēroti daži nosacījumi.

1.7.1 Pirmais nosacījums ir tas, ka direktīvā

— jāparedz advokāta tiesības būt klāt izmeklēšanas un pierādījumu vākšanas darbībās, kurās attiecīgās personas klātbūtne ir pieprasīta vienīgi tad, ja tas vajadzīgs aizstāvības tiesību aizsardzībai;

— jāparedz pieņemams periods, pēc kura beigām izmeklētāji var darboties bez advokāta klātbūtnes, ja tiek pierādīts, ka advokāts par to ir attiecīgi informēts;

— jāparedz, ka katra dalībvalsts nosaka pienācīgu laika periodu advokāta un viņa klienta sarunu ilgumam un biežumam, taču šīm sarunām jānotiek vismaz pirms katras nopratināšanas;

— jāparedz, ka katra dalībvalsts var īstenot gan izmeklēšanas, gan tiesvedības procedūras, atkāpjoties no dažiem zināmiem principiem, sevišķi gadījumos, kad ne pārāk smagi, taču ļoti izplatīti nodarījumi netiek apstrīdēti vai nav apstrīdami;

— jāatgādina, ka advokātiem jāievēro izmeklēšanas konfidencialitātes princips;

— jāparedz nevis tiesības sazināties ar trešo personu vai savas valsts konsulātu, bet gan tiesības informēt trešo personu vai savas valsts konsulātu.

1.7.1.1 Izmeklēšanas iestādēm arī turpmāk obligāti jākontrolē izmeklēšanas laiks un gaita.

1.7.1.2 Jebkurā gadījumā EESK uzskata, ka ir jāparedz atkāpe gadījumā, ja ir paredzams, ka tiks traucēta izmeklēšanas sekmīga norise.

1.7.2 Otrais nosacījums ir tas, ka valstīm jāizveido struktūras, kas ārkārtas apstākļos ļauj nekavējoties piekļūt citam advokātam, ja izvēlētais advokāts nav uzreiz pieejams.

1.8 Tā kā aizstāvībai tiek piešķirtas jaunas tiesības, EESK aicina Padomi izstrādāt pamatnostādnes attiecībā uz upuru tiesību aizsardzības uzlabošanu, lai nodrošinātu līdzsvaru. Upuriem jābūt iespējai saņemt advokāta palīdzību gadījumos, kad izmeklēšanas iestādes tos nopratina, un it sevišķi tad, kad viņi tiek konfrontēti ar apsūdzēto personu, kura var saņemt tādu palīdzību.

2. Vispārīga informācija un direktīvas priekšlikuma kopsavilkums

2.1 Padome ir atzinusi, ka līdz šim ES līmenī nav darīts pietiekami daudz, lai aizsargātu personu pamattiesību ievērošanu kriminālprocesā. Minēto tiesību stiprināšanai Tieslietu padome 2009. gada 30. novembrī pieņēma rezolūciju par Ceļvedi. Minētajā Ceļvedī, kas bija pievienots Stokholmas programmai, Komisija tika aicināta iesniegt priekšlikumus pasākumiem saistībā ar šādiem jautājumiem:

(A) tiesības uz mutisko un rakstisko tulkojumu;

(B) informācija par tiesībām un izvirzīto apsūdzību;

(C) tiesības uz piekļuvi advokātam un juridisku palīdzību;

(D) saziņa ar ģimenes locekļiem, darba devēju un konsulārajām iestādēm;

(E) īpaši aizsargpasākumi aizdomās turētām vai apsūdzētām personām, kas nav aizsargātas.

2.2 Pirmais solis bija tas, ka tika pieņemta Direktīva 2010/64/ES par tiesībām uz mutisko un rakstisko tulkojumu (A pasākums).

2.3 Otrais solis būs pašlaik apspriešanā esošā direktīva par tiesībām uz informāciju (1); ar minēto direktīvu noteiks minimuma standartus attiecībā uz tiesībām saņemt informāciju par savām tiesībām un izvirzītajām apsūdzībām, kā arī tiesībām piekļūt lietas materiāliem (B pasākums).

2.4 Šajā atzinumā izskatāmās direktīvas priekšlikums ir minētā tiesību aktu kopuma trešais pasākums. Tajā atspoguļojas Komisijas lēmums vienkopus izskatīt tiesības uz piekļuvi advokātam un tiesības sazināties (D). Savukārt juridiskās palīdzības jautājumu, kas Padomes Ceļvedī bija saistīts ar tiesībām piekļūt advokātam, ir paredzēts izskatīt vēlāk, proti, 2013. gadā. Tāpat kā iepriekšējo pasākumu gadījumā, arī šoreiz Komisija nolēma, ka šīs tiesības varēs izmantot personas, kas aizturētas, pamatojoties uz Eiropas apcietināšanas orderi.

2.5 Direktīvas priekšlikuma uzdevums ir nodrošināt ES Pamattiesību hartas, jo sevišķi tās 4., 6., 7. un 47. panta, piemērošanu, pamatojoties uz Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas (ECK) 3. un 6. pantu, kas īpaši paredz ļaunprātīgas izturēšanās aizliegumu un tiesības piekļūt advokātam atbilstoši Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) interpretācijai.

2.6 Tajā ir paredzēts, ka katrai personai, kas tiek turēta aizdomās vai ir apsūdzēta, visīsākajā laikā ir piekļuve advokātam. Neatkarīgi no tā, vai brīvība ir atņemta vai ne, personai jābūt iespējai advokāta palīdzību izmantot jau nopratināšanas sākumā (3. pants).

2.6.1 Advokāts ar jautājumiem un piezīmēm aktīvi piedalās nopratināšanā un tiesas sēdēs. Viņam ir tiesības piedalīties visās izmeklēšanas vai pierādījumu vākšanas darbībās, kurās aizdomās turētās vai apsūdzētās personas klātbūtne ir skaidri pieprasīta vai atļauta, izņemot, ja savācamie pierādījumi varētu tikt izmainīti, izņemti vai iznīcināti laikā, kas advokātam ir nepieciešams, lai ierastos. Advokātam ir piekļuve apcietinājuma vietai, lai tur pārbaudītu brīvības atņemšanas apstākļus (4. pants).

2.7 Priekšlikumā ir arī paredzētas tiesības pēc aizturēšanas sazināties ar trešo personu vai savas valsts konsulātu (5. un 6. pants), lai paziņotu par brīvības atņemšanas faktu.

2.8 Atkāpes no direktīvas priekšlikumā paredzētajām tiesībām (8. pants) ir pieļaujamas tikai izņēmuma gadījumos. Tiesu iestādei lēmums jāpieņem katrā gadījumā atsevišķi, un tas nevar būt pamatots tikai ar nodarījuma smaguma pakāpi.

3. Vispārīgas piezīmes

3.1 EESK atzinīgi vērtē politikas pārorientāciju, ko iezīmēja 2009. gada 30. novembrī Padomes pieņemtais Ceļvedis, ar kuru paredz nostiprināt pamattiesības kriminālprocesā.

3.2 Atzinumā izskatāmais priekšlikums, ar ko nosaka minimālos noteikumus (dalībvalstu rīcībā ir iespēja pieņemt stingrākus noteikumus), atbilst ECT tiesu prakses jaunākajām tendencēm un ir vērsts uz valstu kriminālprocesu saskaņošanu atbilstīgi lejupējai pieejai.

3.3 Valstu tiesību aktos izklāstītās aizstāvības tiesības vēl ir ļoti atšķirīgā mērā aizsargātas. Lai izveidotu kopēju tiesību telpu un nostiprinātu valstu tiesu iestāžu savstarpējo uzticēšanos, ir jāizstrādā vienoti noteikumi, kas būtu piemērojami visā ES. EESK uzskata, ka īpaši svarīgi ir īstenot šos mērķus, kas vienlaikus ir nepieciešams personu brīvas pārvietošanās nosacījums un sekas.

3.4 EESK arī uzsver, ka ir steidzami jāsamazina strīdu skaits, jo tie noslogo ECT un rada finanšu sankcijas valstīm.

3.5 Tomēr EESK vēlas atgādināt, ka šos noteikumus varēs piemērot un pilnībā īstenot tikai tad, ja tajos saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 82. panta 2. punktu būs ņemtas vērā atšķirīgās dalībvalstu tiesību tradīcijas un tiesību sistēmas (apsūdzības un izmeklēšanas procedūras). Komiteja uzskata, ka šis aspekts ir jāizpēta sīkāk.

3.6 Par metodi un likumdošanas grafiku

3.6.1 EESK nav pārliecināta, kāda ir pievienotā vērtība tam, ka kopā tiek izskatītas tiesības piekļūt advokātam un tiesības sazināties ar trešām personām. Principā tiesības sazināties ar trešām personām nav saistītas ar aizstāvības tiesību aizsardzību.

3.6.2 Taču EESK pauž nožēlu, ka tiesības piekļūt advokātam

— nav saistītas ar tiesībām uz informāciju kriminālprocesa laikā (B);

— ir aplūkotas šķirti no juridiskās palīdzības jautājuma, lai gan Padomes Ceļvedī minētās tiesības tika skatītas kopā.

3.6.3 Lai gan EESK saprot, kāpēc ir atlikta juridiskās palīdzības jautājuma izskatīšana, tā nepiekrīt Komisijas lēmumam noteikt principus, pirms tiek paredzēti finanšu līdzekļi to īstenošanai. Lai arī finansiālā ietekme pati par sevi nevar attaisnot to, ka Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas 6. pants atbilstoši ECT interpretācijai netiek īstenots, pastāv risks, ka tiks samazināta paredzēto tiesību efektivitāte.

3.6.4 EESK pauž bažas arī tāpēc, ka ietekmes novērtējumā, kas papildina direktīvas priekšlikumu, tādas direktīvas piemērošanas izmaksas ir pārāk zemu novērtētas.

3.6.5 Lai gan EESK neiebilst pret to, ka Eiropas apcietināšanas ordera izpildes laikā jābūt pieejamiem diviem advokātiem (vienam jābūt pieejamam izsniegšanas dalībvalstī, otram — izpildes dalībvalstī), tai nav skaidrs, kā tiks finansēts šāds pasākums.

3.7 Par lietas būtību

3.7.1 Tiesības piekļūt advokātam attiecinātas arī uz aizdomās turētām personām (2. un 3. pants)

3.7.1.1 Direktīvas priekšlikuma galvenais ieguldījums ir tas, ka tiesības piekļūt advokātam tiek attiecinātas arī uz aizdomās turētām personām.

3.7.1.2 Pašlaik ECT jaunākā tiesu prakse dažkārt tiek interpretēta pretrunīgi. EESK uzskata, ka piekļuve advokātam jānodrošina, sākot no brīvības atņemšanas brīža.

3.7.1.3 Atkāpes no tā pieļaujamas tikai tad, ja pret nopratināmo personu ir uzsākts process, jo saskaņā ar lojalitātes principu, ko piemēro patiesības meklējumos, šādu personu vairs nevar nopratināt kā vienkāršu liecinieku un šai personai ir tiesības uz advokāta palīdzību.

3.7.1.4 Šāda pieeja atbilst jaunākajai tiesu praksei.

3.7.2 Tiesību uz piekļuvi advokātam saturs (4. pants)

3.7.2.1 Advokāta aktīva līdzdalība nopratināšanā (2. pants)

3.7.2.1.1 EESK atzinīgi vērtē to, ka direktīvas priekšlikumā uzmanība ir pievērsta efektīvas advokāta palīdzības nodrošināšanai, jo advokāts nopratināšanā un tiesas sēdēs varēs uzdot jautājumus, pieprasīt paskaidrojumus un izteikt piezīmes. Ņemot vērā dažādu tiesu sistēmu īpatnības, EESK uzskata, ka katra dalībvalsts pati varētu reglamentēt šo tiesību izmantošanu.

3.7.2.1.2 Komiteja uzskata par lietderīgu paredzēt, ka advokātam ir arī iespēja prasīt savu piezīmju iekļaušanu nopratināšanas protokolā, lai novērstu jebkādas problēmas ar izmeklēšanas iestādēm.

3.7.2.1.3 EESK piebilst, ka advokāta palīdzības sniegšana aizdomās turētām personām (ja arī turpmāk lieto šādu jēdzienu) praksē varētu izrādīties problemātiska, sevišķi ņemot vērā lietas materiālu nodošanu reāllaikā (2). Izplatītu nodarījumu gadījumā izmeklēšanas iestāžu rīcībā parasti nav lietas materiālu pirms apsūdzēto personu nopratināšanas.

3.7.2.2 Advokāta tiesības piedalīties visās izmeklēšanas vai pierādījumu vākšanas darbībās, kas veiktas apsūdzētās personas klātbūtnē (3. pants)

3.7.2.2.1 Lai gan šīs tiesības ir neapšaubāms progress aizstāvības tiesību aizsardzības nodrošināšanai, EESK uzskata, ka būtu jānošķir darbību veidi. Ja notiek kratīšana, apsūdzētai personai ir jābūt iespējai izmantot advokāta palīdzību.

3.7.2.2.2 EESK uzskata, ka savukārt tehniskās un zinātniskās darbībās (pirkstu nospiedumi, ķermeņa vielu paraugu ņemšana analīzei utt.), kurās advokātam nav nekādu īpašu kompetenču, šādām tiesībām nav nekādas pievienotās vērtības. Šādā gadījumā varētu pietikt ar veidlapu, ko paraksta persona un kurā tā tiek informēta par atteikšanās sekām.

3.7.2.2.3 EESK tomēr apzinās ierobežojumus, ko šīs tiesības var radīt izmeklēšanas gaitā. Komiteja uzskata, ka ir svarīgi nekaitēt izmeklēšanas sekmīgai norisei. Pierādījumi jāsavāc pēc iespējas ātrāk, jo tas ir arī aizdomās turētas personas interesēs. EESK iesaka direktīvā paredzēt periodu, pēc kura beigām izmeklētāji var darboties bez advokāta klātbūtnes, ja tiek pierādīts, ka advokāts par to ir attiecīgi informēts.

3.7.2.2.4 EESK uzskata, ka tikai dažos gadījumos, kad procesa taisnīgums nav negatīvi ietekmēts, valstu tiesas var pieņemt lēmumu par to, vai pierādījumus, kas iegūti bez advokāta klātbūtnes, drīkst izmantot.

3.7.2.3 Advokāta tikšanās ar klientu (5. pants)

3.7.2.3.1 Lai gan advokāta un klienta sarunu ilgumam un biežumam jābūt pietiekamam, EESK uzskata, ka tad, ja nebūs minēts cits ierobežojums, kā vien tas, ka “laiks un biežums nedrīkst tikt ierobežots veidā, kas aizskar šīs personas tiesības uz aizstāvību” (neskaidrs un subjektīvs apgalvojums), radīsies strīdi starp advokātiem un policijas dienestiem.

3.7.2.3.2 EESK vēlas noskaidrot, cik ilgs laiks vajadzīgs šo tiesību īstenošanai (advokāta viedoklis, reāla klātbūtne, iepazīšanās ar lietas materiāliem, tikšanās ar klientu, palīdzība nopratināšanu laikā un dažās izmeklēšanas darbībās utt.) izmeklēšanas procesā, kas ierobežotā laika dēļ ir pārāk īss, lai minēto tiesību īstenošana būtu efektīva.

3.7.2.3.3 Pēc EESK domām, jāparedz, ka katra dalībvalsts nosaka pieņemamu periodu attiecībā uz advokāta un viņa klienta sarunu ilgumu un biežumu tā, lai nekaitētu izmeklēšanas sekmīgai norisei un vienlaikus nodrošinātu minēto tiesību efektīvu īstenošanu. Komiteja uzskata, ka šīm sarunām jānotiek vismaz pirms katras kārtējās nopratināšanas.

3.7.2.4 Apstākļi ieslodzījuma vietā (4. pants)

3.7.2.4.1 Nav jāpierāda, ka ieslodzījuma vietas apstākļi ietekmē personu, kurai atņemta brīvība. Ar cilvēka cieņu saistītu iemeslu pēc EESK uzsver, ka ir steidzami jāparedz šo apstākļu uzlabošanai nepieciešamie līdzekļi. Lai gan, pēc Komitejas domām, advokāta uzdevums nav pārbaudīt attiecīgās personas ieslodzījuma apstākļus, tomēr varētu paredzēt, ka advokāts konstatē (3) apstākļus ieslodzījuma vietā un var pieprasīt, ka viņa piezīmes tiek dokumentētas. EESK ierosina precizēt, ka advokātam pēc iespējas ātrāk jābūt piekļuvei ieslodzījuma vietai.

3.7.2.5 Advokāta brīvas izvēles princips

3.7.2.5.1 Saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 6. panta 3. punkta c) apakšpunktu tiesības piekļūt advokātam nevar skatīt šķirti no advokāta brīvas izvēles principa. Konstatējusi, ka direktīvas priekšlikumā uz to nav atsauces, EESK ierosina minēt šo principu. Terorisma un organizētās noziedzības gadījumā pēc tiesu iestādes pieprasījuma varētu būt paredzēta atkāpe. Tādā gadījumā advokātu izvēlētos advokātu kolēģija.

3.7.2.5.2 Lai piemērotu advokāta brīvas izvēles principu, topošajā juridiskās palīdzības instrumentā jāparedz, ka ikviena ES advokāta iesaistīšanās izmaksas tiks segtas kā juridiska palīdzība.

3.7.2.5.3 Lai nodrošinātu direktīvā paredzēto tiesību efektivitāti, EESK aicina dalībvalstis intensīvi apsvērt tādu struktūru izveidi, kas ārkārtas apstākļos ļauj nekavējoties piekļūt citam advokātam, ja brīvi izvēlētais advokāts nav uzreiz pieejams.

3.7.2.6 Izmeklēšanas konfidencialitāte

3.7.2.6.1 EESK vēlas atgādināt, ka advokātiem jāievēro izmeklēšanas konfidencialitātes princips. EESK uzskata, ka šis pienākums palīdzēs nodrošināt, ka direktīvas priekšlikumā paredzēto tiesību padziļināšana nekaitēs izmeklēšanas sekmīgai norisei.

3.7.3 Tiesības sazināties ar trešām personām (5. un 6. pants)

3.7.3.1 EESK atzīst, ka ir svarīgi nodrošināt trešo personu informēšanu, taču tā vēlas novērst risku, ka tiesības uz tiešu saziņu varētu traucēt izmeklēšanai, un tāpēc iesaka šādu formulējumu: “tiesības informēt” trešo personu vai savas valsts konsulātu.

3.7.4 Darbības joma (2. pants) un atkāpes (8. pants)

3.7.4.1 EESK pauž bažas par kriminālprocesa pārmērīgu formālismu, kas var kaitēt izmeklēšanas efektivitātei, un uzskata, ka jādod iespēja katrai dalībvalstij īstenot gan izmeklēšanas, gan tiesvedības procedūras, atkāpjoties no dažiem zināmiem principiem, sevišķi gadījumos, kad ne pārāk smagi, taču ļoti izplatīti nodarījumi netiek apstrīdēti vai nav apstrīdami.

3.7.4.2 Ņemot vērā to, ka ir svarīgi nekaitēt izmeklēšanas sekmīgai norisei, EESK ieteiktu katrā ziņā noteikt atkāpi, ja ir paredzams, ka izmeklēšanas gaita tiks negatīvi ietekmēta. Šajā sakarā Komiteja ierosina grozīt 8. panta a) apakšpunktu (sk. “Īpašas piezīmes”).

4. Īpašas piezīmes

4.1 Visā priekšlikuma tekstā “aizdomās turētā vai apsūdzētā persona” aizstāt ar “persona, pret kuru ir uzsākts process”.

4.2 Ierosinātās direktīvas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkts: pēc vārda “nopratināšanu” pievienot frāzi “vai tiesas sēdi”.

4.3 Ierosinātās direktīvas 4. panta 1. punktā vārdu “pārstāv” aizstāt ar “palīdz”.

4.4 Ierosinātās direktīvas 4. panta 2. punktā precizēt šādi: “jebkurai nopratināšanai un tiesas sēdei, kurā piedalās persona, pret ko ir uzsākts process”, kā arī papildināt šādi: “un prasīt pievienot savas piezīmes nopratināšanas protokolam”.

4.5 Ierosinātās direktīvas 4. panta 4. punktā vārdu “pārbaudīt” aizstāt ar “konstatēt”, kā arī pēc frāzes “šajā nolūkā advokātam ir jābūt iespējai piekļūt” pievienot “cik drīz vien iespējams” un beigās — “prasīt dokumentēt viņa piezīmes”.

4.6 Ierosinātās direktīvas 5. panta nosaukumā un 1. punktā vārdu savienojumu “sazināties ar” aizstāt ar “informēt”.

4.7 Ierosinātās direktīvas 5. panta 2. punktā vārdu “bērns” aizstāt ar “nepilngadīgais”.

4.8 Ierosinātās direktīvas 6. pantā vārdu “sazināties” aizstāt ar “informēt”.

4.9 Ierosinātās direktīvas 8. panta a) apakšpunkta beigas papildināt šādi: “un nekaitēt izmeklēšanas sekmīgai norisei”.

4.10 Ierosinātās direktīvas 8. panta otrajā rindkopā vārdu savienojumu “tiesu iestādes” aizstāt ar “kompetentās iestādes”.

4.11 Ierosinātās direktīvas 11. panta 2. punkta 3. ievilkumā pievienot šādu frāzi: “un prasīt iekļaut savas piezīmes nopratināšanas protokolā”.

Briselē, 2011. gada 7. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) OV C 54, 19.02.2011., 48.–50. lpp.

(2) Saskaņā ar ierosināto direktīvu par tiesībām uz informāciju kriminālprocesā (7. pants) katrai aizdomās turētai vai apsūdzētai personai vai viņas advokātam ir piekļuve lietas materiāliem.

(3) Apzīmējums, kas precīzāk atspoguļo “to check up” nozīmi.