I. IEVADS

Šis ir trešais ikmēneša ziņojums par panākto progresu virzībā uz efektīvas un patiesas drošības savienības izveidi, un tajā ir aplūkoti īstenotie pasākumi atbilstoši diviem galvenajiem pīlāriem: cīņa pret terorismu, organizēto noziedzību un līdzekļiem, kas tos atbalsta; un mūsu aizsardzības pasākumu stiprināšana un izturētspējas veidošana pret minētajiem draudiem. Gļēvulīgais un nožēlojamais 19. decembra uzbrukums Berlīnē un citi šausmīgi uzbrukumi 2016. gadā vēlreiz atgādina par to, ka esam neaizsargāti un ir nepieciešams turpināt kopīgu darbu pie kolektīvās drošības stiprināšanas, lai aizsargātu mūsu brīvības un dzīvesveidu. Šajā pārskata periodā ir panākts konkrēts progress attiecībā uz to nepilnību novēršanu, kuras var izmantot teroristi un viņu atbalstītāji. Šajā ziņojumā izklāstīts jaunais šodien pieņemtais tiesību aktu kopums pret teroristu finansēšanu, kas ir svarīgs solis ceļā uz to finanšu resursu apturēšanu, ar kuriem tiek atbalstīts terorisms. Lai turpinātu novērst nepilnības, kuras izmanto teroristi, Komisija arī uzlabo informācijas apmaiņu, pieņemot priekšlikumu kopumu Šengenas informācijas sistēmas efektivitātes un lietderības stiprināšanai. Pārskata periodā ir panākts ievērojams progress arī attiecībā uz galvenajiem ES tiesību aktiem, kas vērsti uz terorisma un organizētās noziedzības apkarošanu un drošības uz mūsu robežām pastiprināšanu. Eiropas Parlaments un Padome nu ir panākuši politisku vienošanos par Terorisma apkarošanas direktīvu, Šaujamieroču direktīvas pārskatīšanu un Šengenas Robežu kodeksa pārskatīšanu, lai varētu sistemātiski pārbaudīt ES pilsoņus.

Ir panākts arī svarīgs progress cīņā pret radikalizāciju tiešsaistē. ES Interneta foruma otrajā augsta līmeņa sanāksmē galvenās interneta platformas sniedza paziņojumu par jaucējkodu apmaiņas iniciatīvu (hash-sharing initiative), kas ļauj iesaistītajiem uzņēmumiem izmantot jaucējkodus (hashes) ar teroristiem saistīta satura atklāšanai, lai nodrošinātu tā neatgriezenisku dzēšanu. Sagaidāms, ka šis jaunais rīks vēl vairāk ierobežos teroristu organizāciju piekļuvi galvenajiem līdzekļiem, ko izmanto propagandai, vervēšanai un radikalizācijai. Interneta forumā Komisija nāca klajā arī ar Pilsoniskās sabiedrības iespējināšanas programmu, kurai atvēlēts finansējums 10 miljonu euro apmērā un kuras mērķis ir atbalstīt pilsoniskās sabiedrības partnerus, lai vairotu efektīvus, alternatīvus vēstījumus tiešsaistē.

Arī daudzās citās jomās ir veikti svarīgi pasākumi. Ņemot vērā, ka ir ļoti svarīgi pilnībā un laikus īstenot ES Pasažieru datu reģistra (PDR) direktīvu, Komisija ir nākusi klajā ar PDR īstenošanas plānu, lai sniegtu norādījumus dalībvalstīm. Komisija ir arī nākusi klajā ar Rīcības plānu stingrākām Eiropas darbībām pret ceļošanas dokumentu viltošanu. Minētajā rīcības plānā sniegti darbības ieteikumi dalībvalstīm par to, kā risināt pieaugošo problēmu attiecībā uz ceļošanas dokumentu viltošanu, tostarp par identitātes reģistrēšanu, dokumentu izsniegšanu, izgatavošanu un kontroli. Visbeidzot, lai palīdzētu aizsargāt pilsoņus un kritisko infrastruktūru, Komisija 30. novembrī pieņemtajā Enerģētikas savienības tiesību aktu kopumā ir aplūkojusi mūsu enerģētikas tīklu drošību. Minētais tiesību aktu kopums ir izstrādāts, lai atbalstītu dalībvalstis attiecībā uz riska novērtēšanu, sagatavotību un krīzes situāciju pārvarēšanu saistībā ar Savienības elektroenerģijas sistēmām.





II. JAUNI ES TIESĪBU AKTI CĪŅAI PRET TERORISMU UN ORGANIZĒTO NOZIEDZĪBU

Teroristu nodarījumi

Pēc intensīvām sarunām Eiropas Parlaments un Padome 17. novembrī panāca politisku vienošanos par Komisijas 2015. gada decembra priekšlikumu Direktīvai par terorisma apkarošanu. Šis ir izšķirošs solis mūsu cīņā pret teroristiem un viņu atbalstītājiem. Minētajā direktīvā ir konsolidēti spēkā esošie ES tiesību akti un starptautiskie standarti attiecībā uz kriminālatbildības paredzēšanu par teroristu nodarījumiem un ietverti “jauni” ar terorismu saistīti nodarījumi, tostarp teroristu finansēšana un došanās uz ārvalstīm nolūkā izdarīt teroristu nodarījumu vai piedalīties apmācību nometnē, kā arī atgriešanās pēc šādām darbībām, un apmācību nodrošināšana vai saņemšana. Tas ir galvenais elements cīņā pret ārvalstu kaujiniekiem teroristiem. Direktīvā ir ietverti arī noteikumi par terorisma upuru īpašo vajadzību apmierināšanu un informācijas, atbalsta un aizsardzības sniegšanu viņiem. Tagad Eiropas Parlamentam un Padomei ir ātri oficiāli jāpieņem direktīvas teksts, un dalībvalstīm atvēlētais īstenošanas periods būs 18 mēneši.

Šaujamieroču kontrole

Pēc Komisijas 2015. gada novembrī iesniegtā priekšlikuma un atkārtotiem aicinājumiem Eiropas Parlamentam un Padomei abi likumdevēji 2016. gada 13. decembrī panāca politisku vienošanos par ES Šaujamieroču direktīvas pārskatīšanu. Tas ir būtisks solis ceļā uz to, lai pārtrauktu likumīgu piekļuvi militārām vajadzībām paredzētiem triecienieročiem. Pārskatītajā direktīvā tiek paplašināts to ieroču loks, kuri ir aizliegti un uz kuriem tādējādi attiecas stingrākā A kategorijai piemērojamā kontrole, ietverot arī par pusautomātiskiem ieročiem pārveidotus automātiskos ieročus un pusautomātiskos ieročus, kas aprīkoti ar lieljaudas aptverēm un lādējamām ierīcēm. Turpmāk vairs nebūs iespējams iegādāties vai tirgot šādus ieročus; izņēmums būs ļoti šauri definēta licenču turētāju grupa, piemēram, muzeji vai sporta šāvēji, uz kuriem attieksies stingras drošības un uzraudzības prasības. Pirmo reizi tiks ieviesti ierobežojumi attiecībā uz aptveres izmēru gan garstobra, gan īsstobra pusautomātiskiem ieročiem, un visiem būtiskiem šaujamieroču komponentiem būs jābūt marķētiem un reģistrētiem.

Vienlaikus ar likumīgi turēto šaujamieroču kontroles stiprināšanu Komisija strādā pie tā, lai pastiprinātu cīņu pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, jo īpaši Rietumbalkānos, kā paredzēts Rīcības plānā 2015.–2019. gadam. Ministru sanāksme ar Rietumbalkānu valstīm 16. decembrī bija svarīgs pagrieziena punkts šajā jautājumā, un ES un Rietumbalkānu valstis pieņēma kopīgu paziņojumu, kurā izklāstīja pasākumus, kas ir nepieciešami, lai efektīvāk cīnītos pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību gan Eiropā, gan Rietumbalkānos.

Komisija arī vēl vairāk pastiprināja pasākumus attiecībā uz sprāgstvielu prekursoriem, lai teroristiem būtu vēl grūtāk piekļūt izejvielām, ko izmanto sprāgstvielu nelikumīgā izgatavošanā. Regulā (ES) Nr. 98/2013 ir izklāstīti saskaņoti noteikumi par tādu vielu vai maisījumu pieejamību, ievešanu, turēšanu īpašumā un izmantošanu, ko varētu ļaunprātīgi izmantot sprāgstvielu nelikumīgai izgatavošanai, nolūkā ierobežot to pieejamību plašai sabiedrībai un nodrošināt atbilstīgu ziņošanu aizdomīgu darījumu visā piegādes ķēdē. Lai kontrolētu sprāgstvielu prekursoru izmantošanu, ir pieņemtas trīs deleģētās regulas — par alumīnija pulveri, magnija pulveri un magnija nitrātu. Ar šīm regulām uzliek stingru pienākumu ziņot par prekursoru pārdošanu, lai novērstu to novirzīšanu pašdarinātu spridzekļu nelikumīgai izgatavošanai.

Sistemātiskas robežpārbaudes

Attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kad tie ierodas Savienībā, jau tiek veiktas sistemātiskas dokumentu un drošības pārbaudes, izmantojot attiecīgas datubāzes, un ar Šengenas Robežu kodeksa mērķorientētu reformu, par ko 5. decembrī vienojās likumdevēji, tiek ieviestas ES pilsoņu datu obligātas sistemātiskas pārbaudes attiecīgajās datubāzēs. Turklāt, kad trešo valstu valstspiederīgie izbrauks no ES, dati par viņiem būs arī sistemātiski jāpārbauda Šengenas informācijas sistēmā (SIS) un Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāzē. Šādi grozījumi palīdzēs atklāt visas meklētās personas, par kurām ir izsludināts brīdinājums, tostarp ārvalstu kaujiniekus teroristus.