LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.6.2011 
SEC(2011) 803 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Kipras 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Kipras stabilit ātes programmu 2011.–2014. gadam 
{SEC(2011) 721 gal īgā redakcija} 
 
 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS 
par Kipras 2011. gada valsts reformu programmu 
  
un ar ko sniedz Padomes atzinumu 
 
par atjaunin āto Kipras stabilit ātes programmu 2011.–2014. gadam 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 121. panta 2. punktu un 
148. panta 4. punktu, 
ņemot vērā Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 (1997. gada 7. j ūlijs) par budžeta st āvokļa 
uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudz ības un koordin ācijas stiprin āšanu
1 un jo īpaši 
tās 5. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu2, 
ņemot vērā Eiropadomes secin ājumus, 
ņemot vērā Nodarbin ātības komitejas atzinumu, 
apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 
tā kā: 
(1) Eiropadome 2010. gada 26. mart ā piekrita Eiropas Komisijas priekšlikumam aizs ākt 
jaunu izaugsmes un nodarbin ātības stratēģiju — „Eiropa 2020” —, kam pamat ā būtu 
ciešāka ekonomikas politikas koordin ācija, lielākoties piev ēršot uzman ību galvenaj ām 
jomām, kurās jārīkojas, lai palielin ātu Eiropas ilgtsp ējīgas izaugsmes potenci ālu un 
konkurētspēju.  
(2) Padome 2010. gada 13. j ūlijā pieņēma ieteikumu par dal ībvalstu un Savien ības 
vispārējām ekonomikas politikas pamatnost ādnēm (2010.–2014. g.), bet 2010. gada 
21. oktobr ī — lēmumu par dal ībvalstu nodarbin ātības politikas pamatnost ādnēm3, kas 
kopā veido „Integr ētās pamatnost ādnes”. Dal ībvalstis tika aicin ātas savā ekonomikas 
un nodarbin ātības politik ā ņemt vērā šīs integrētās pamatnost ādnes. 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. 
2 OV C , . lpp. 
3 Apstiprin ātas 2011. gadam ar Padomes 2011. gada 19. maija L ēmumu 2011/308/ES. 
 
LV 3   LV (3) Komisija 2011. gada 12. janv ārī pieņēma pirmo Gada izaugsmes p ētījumu, tādējādi 
uzsākot jaunu ekonomisk ās pārvaldības ciklu ES un pirmo Eiropas ex-ante  un 
integrētas politikas koordin ēšanas pusgadu, kas balst ās uz stratēģiju „Eiropa 2020”.  
(4) Eiropadome 2011. gada 25. mart ā apstiprin āja fiskālās konsolid ācijas un struktur ālo 
reformu priorit ātes (saska ņā ar Padomes 2011. gada 15. febru āra un 7. marta 
secinājumiem un atbilst īgi Komisijas Gada izaugsmes p ētījumam). Eiropadome 
uzsvēra, ka priorit āte jāpiešķir stabilam budžetam un fisk ālās stabilitātes atjaunošanai, 
bezdarba samazin āšanai ar darbasp ēka tirgus reformu pal īdzību un jauniem centieniem 
stiprināt izaugsmi. T ā aicināja dalībvalstis šīs prioritātes izvērst konkrētos pasākumos, 
ko paredz ēts iekļaut to stabilit ātes vai konver ģences programm ās un valstu reformu 
programm ās. 
(5) Europadome 2011. gada 25. mart ā arī aicināja tās dalībvalstis, kas ir iesaist ījušās paktā 
„Euro plus”, laikus iesniegt savas ap ņemšanās, lai tās varētu iekļaut šo valstu 
stabilitātes vai konver ģences programm ās un valstu reformu programm ās.  
(6) Kipra 2011. gada 6. maij ā iesniedza savu valsts reformu programmu un 2011. gada 
7. maijā — savu atjaunin āto stabilit ātes programmu, kas attiecas uz 2010.–2014. gadu. 
Abas programmas izv ērtētas vienlaikus, lai ņemtu vērā to savstarp ējo saistību. 
(7) Kipras ekonomika pamaz ām atlabst p ēc tam, kad 2009. gad ā piedzīvoja pirmo 
ekonomisk ās aktivitātes samazin āšanos trīsdesmit piecu gadu laik ā, reālajam IKP 
samazinoties par 1,7 %. Ekonomisk ā lejupslīde ietekm ēja darba tirgu, un bezdarba 
līmenis 2010. gad ā sasniedza 6,5 %. Pasliktin ājās arī publiskā sektora finanšu 
stāvoklis. 2009. gad ā vispārējās valdības budžet ā pārpalikuma viet ā parādījās deficīts 
6 % apm ērā no IKP, ko izrais īja autom ātisko stabilizatoru darb ība, diskrecion āri 
fiskālās stimulēšanas pas ākumi, kas bija v ērsti uz ekonomikas lejupsl īdes apturēšanu, 
kā arī mazāku nodok ļu ieņēmumu izrais ītās izaugsmes strukt ūras būtiskā ietekme. 
Ekonomisk ā aktivitāte nedaudz palielin ājās 2010. gad ā, kad izaugsme bija 1 % no 
IKP, kura galvenok ārt veidojās no krājumu palielin āšanās pēc 2009. gad ā notikušās 
krājumu liela m ēroga samazin āšanās, kā arī no neliela priv ātā patēriņa pieauguma. 
Sagaidāms, ka labv ēlīgāka ekonomisk ā prognoze n āks par labu darba tirgum, un tiek 
prognozēts ka nedaudz pieaugs nodarbin ātības līmenis, bet bezdarba l īmenim 
vajadzētu pamazām samazin āties pēc sasniegt ā maksimuma 2010. gada beig ās.  
(8) Balstoties uz atjaunin ātās stabilitātes programmas nov ērtējumu atbilst īgi Padomes 
Regulai (EK) Nr. 1466/97, Padome uz skata, ka programmas budžeta apl ēsēm pamatā 
esošais makroekonomiskais scen ārijs ir ticams laikposm ā līdz 2012. gadam, bet ir 
pārāk optimistisks p ēc tam, ņemot vērā Komisijas dienestu 2011. gada pavasara 
prognozi. Stabilit ātes programm ā plānots samazin āt budžeta defic ītu līdz 4 % no IKP 
2011. gad ā un līdz 2,6 % no IKP 2012. gad ā saskaņā ar Padomes ieteikumiem, ar 
mērķi turpināt konsolid āciju arī pēc tam. Programm ā prognozēts, ka par āda attiecība 
pret IKP savu maksimumu sasniegs 2012. gad ā un pēc tam samazin āsies. Gada 
vidējais struktur ālās bilances pieaugums 2011.–2012. gada laikposm ā ir 1,5 %, kas 
atbilst Padomes ieteikumiem. Ta ču struktur ālie uzlabojumi ir noteikti zem āki, nekā 
2013. un 2014. gadam pras īts Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā. Programmas laikposm ā 
netiks sasniegts vid ēja termiņa mērķis (MTO ), kas, k ā atkārtoti apstiprin āts, ir 
strukturālā izteiksm ē sabalans ēts budžets. Lai gan pl ānotās vispārējās korekcijas 
balstās uz izdevumu ierobežošanu, liel ākā daļa 2011. gada pas ākumu attiecas uz 
ienākumiem. Kopum ā programm ā noteikto konsolid ācijas scen āriju var apdraud ēt 
 
LV 4   LV riski, kas saist īti ar pastāvīgo līdzsvara mekl ēšanu virzībā uz izaugsmes strukt ūru, kurā 
ir mazāks nodok ļu ieņēmumu īpatsvars, prakse gada laik ā pieņemt budžeta 
papildinājumus, kā arī laicīga tādu pasākumu īstenošana, par kuriem v ēl jāpanāk 
vienošanās ar soci ālajiem partneriem un kuri v ēl jānosaka (piem ēram, kārtējo 
izdevumu ierobežošana). Ņemot vērā šos riskus, var b ūt jāpieņem papildu pas ākumi, 
ja makroekonomisk ā un budžeta situ ācija izrādīsies sliktāka, nekā gaidīts.  
(9) Par spīti tā samazin ājumam līdz 9 % no IKP 2010. gad ā, tekošā konta defic īts 
joprojām ir ļoti liels un vid ējā termiņā var bremz ēt ekonomisko izaugsmi. Lieli 
publiskā sektora izdevumi j āfinansē vai nu no ārējā parāda vai liel ākiem iekšzemes 
privātajiem uzkr ājumiem. Liel āki uzkrājumi noz īmētu mazāku IKP pieaugumu, jo 
aizstātu privāto patēriņu un invest īcijas. Vid ējā termiņā budžeta defic īta rādītāji 
turpinātu uzlaboties m ērenā tempā. 2010. gada 13. j ūlijā pārmērīga deficīta procedūras 
kontekstā Padome ieteica Kipras iest ādēm padarīt saistošāku arī savu vid ējā termiņa 
budžeta pl ānu. Līdz šim nav sa ņemtas ziņas par pan ākumiem šaj ā jomā. Atbilstoši 
stabilitātes programmai, vid ēja termiņa budžeta pl ānu ir paredz ēts pilnībā īstenot, 
sākot no 2014. gada, nevis no 2012. gada, k ā līdz šim pl ānots. Tādēļ tā ietekme b ūs 
jūtama tikai vid ējā termiņā. Laicīga jaunā plāna īstenošana b ūtu svarīga publisk ā 
sektora finanšu veiksm īgai un notur īgai konsolid ācijai. 
(10) Banku nozare pasaules finanšu kr īzi, kā arī eurozonas valstu vald ības parāda krīzi 
pārcieta veiksm īgi, un vald ībai nebija j āiejaucas. Ta ču ar aktīvu apjomu, kas vair āk 
nekā sešas reizes p ārsniedz IKP, ja neskaita ārvalstu banku meitasuz ņēmumus un 
filiāles, un pārsniedz IKP desmit reizes, ja r ēķina arī meitasuz ņēmumus un fili āles, 
banku nozare sal īdzinājumā ar ekonomiku ir liela. Turkl āt šajā nozarē ir diezgan 
augsta tirgus koncentr ācija, jo tirg ū dominē trīs vietējie koncerni, kuriem pieder 
aptuveni 55 % no visiem konsolid ētajiem banku akt īviem, neskaitot kooperat īvās 
bankas. Pašreiz ējie riski starptautiskajos finanšu tirgos nosaka to, ka ir vajadz īga 
pārdomāta bilances p ārvaldība un piesardz īga uzraudz ība. Eksist ē divi daž ādi 
uzraudzītāji: komercbankas uzrauga Kipras Centr ālā banka un kooperat īvās 
kredītiestādes uzrauga Kooperat īvo sabiedr ību uzraudz ības un att īstības iestāde 
(ASDCS ). Neraugoties uz SVF ieteikumu noteikt vienu uzraudz ītāju gan bank ām, gan 
kooperatīvajām kredītiestādēm, šajā jomā nav veiktas nek ādas darbības.  
(11) Prognozētā iedzīvotāju novecošanas ilgtermi ņa ietekme uz budžetu ir krietni liel āka 
nekā vidēji ES, galvenok ārt relatīvi lielā pensijām paredzēto izdevumu pieauguma d ēļ 
iekšzemes kopprodukta strukt ūrā turpmākajās desmitgad ēs. 2009. gada apr īlī tika 
īstenota pensiju reforma. T ā galvenok ārt ir vērsta uz ie ņēmumu apjoma ietekm ēšanu 
un tikai nedaudz pal ēninās pensijām paredz ēto izdevumu pieaugumu. Progress 
veselības aprūpes sistēmas reform ā, kuras m ērķis bija iegrožot izdevumus, izveidojot 
valsts vesel ības aprūpes sistēmu un p ārveidojot valsts slimn īcas par neatkar īgam 
struktūrām, ir bijis visai niec īgs. 
(12) Divreiz gad ā automātiski izmaks ājamā dzīves dārdzības kompens ācijas ( COLA ) 
korekcija ir tieši piesaist īta vidējai procentu ālajai izmai ņai patēriņa cenu indeks ā (PCI) 
pēdējo sešu m ēnešu laikā attiecībā pret iepriekš ējiem sešiem m ēnešiem. Tai ir sp ēcīgs 
atbalsts no soci ālajiem partneriem, un t ā joprojām ir neapspriežams jaut ājums sarun ās 
par darba kopl īgumiem. Ta ču korekcijas vienota piem ērošana ne ļauj algām atainot 
produktivit ātes atšķirības dažādās nozarēs. COLA  trūkums ir, pirmk ārt, tas, ka alga ir 
piesaistīta tikai pre ču cenām, bet ne produktivit ātes pieaugumam. Otrk ārt, vislielākie 
ieguvēji no šīs sistēmas ir tie ar augst ākiem ienākumiem (70 % no tiem sa ņem algas, 
 
LV 5   LV kas ar COLA  palīdzību piesaist ītas indeksam), taj ā pašā laikā uz zemāko ienākumu 
saņēmējiem (piem ēram, nekvalific ēto darbasp ēku) šīs sistēma neattiecas (tikai 6 % 
algas ir piesaist ītas indeksam ar COLA  palīdzību). Trešk ārt, COLA  ir būtiska ietekme 
uz publisk ā sektora finanšu st āvokli, jo kompens ācija attiecas ne tikai uz alg ām, tā ir 
arī ievērojama pensiju, pabalstu un citu maks ājumu sast āvdaļa. 
(13) Lai gan darbasp ēka iesaistīšanās darba tirg ū Kiprā ir lielāka nekā vidēji ES, darba tirg ū 
ir vērojama dzimumu nevienl īdzība. Dzimumu nodarbin ātības atšķirības, bērnu 
aprūpes pakalpojumu izmaksas un pieejam ība (tostarp to ģeogrāfiskais novietojums un 
tuvums darba viet ām), elastīgu nodarbin ātības veidu tr ūkums un dzimumu atalgojuma 
līmeņa atšķirības valsts reformu pl ānā ir atzītas par galvenajiem faktoriem, kas kav ē 
nodarbinātību un izaugsmi. Lai gan izgl ītības līmenis vidusskolas un augstskolas 
līmenī Kiprā ir salīdzinoši augsts, profesion ālā izglītība un apm ācība (VET) nešķiet 
visai pievilc īga iespēja. Augsts bezdarba l īmenis jauniešu vid ū kombinācijā ar 
procentuāli lielu da ļu bezdarbnieku, kurie m ir augsts izgl ītības līmenis, ir z īme, ka 
Kipras ekonomik ā eksistē prasmju neatbilst ība. Arī iesaistīšanās mūžizglītībā ir zema, 
ņemot vērā, ka Kipra ir valsts, kur ā kopuma ir augsts izgl ītības līmenis, jo īpaši 
atsevišķām iedzīvotāju grupām (zemas kvalifik ācijas darbasp ēkam, gados vec ākam 
darbaspēkam un bezdarbniekiem). Lai risin ātu šīs problēmas, valsts reformu 
programm ā paredzēta vairāku pēcvidusskolas VET izglītības iestāžu izveide laikposm ā 
pēc 2012.–2013. gada. Taj ā pašā akadēmiskajā gadā ir plānots arī izveidot jaunu 
mācekļu prakses sist ēmu. Kopum ā valsts strat ēģisko mērķi pārorientēties no zemas 
produktivit ātes uz augstas produktivit ātes darbaviet ām palīdzētu sasniegt izmai ņas 
izglītības un apm ācības sistēmā, kas nodrošin ātu tādas prasmes, kuras lab āk 
piemērotas darba tirgus pras ībām.  
(14) Kipra 2010. gada j ūlijā pieņēma vispārēju tiesību aktu par Pakalpojumu direkt īvas 
transponēšanu. Taču ir bažas par transpon ēšanas piln īgumu un vispus īgumu, jo nozaru 
tiesību aktos, kuros nav izdar ītas izmaiņas, joproj ām eksistē šķēršļi uzņēmējdarbības 
veikšanai un br īvai pakalpojumu sniegšanai. Šie š ķēršļi ir gan vis ām nozarēm kopīgi, 
piemēram, vietējo iestāžu atļaujas nepieciešam ība jebkuras uz ņēmējdarbības veikšanai 
vai atļauju ierobežotais sp ēkā esības laiks, neatkar īgi no konkr ētās jomas un riskiem, 
gan ļoti specifiski, proti, t ūrisma pakalpojumiem piem ērojamie fiks ētie tarifi, 
ekonomisko vajadz ību testi un konkurentu iesaist īšana atļauju piešķiršanā automašīnu 
nomām, diskrimin ējoša attieksme pret celtniec ības uzņēmumiem no cit ām 
dalībvalstīm un aizliegumi arhitektiem un inženieriem sniegt savus profesion ālos 
pakalpojumus k ā juridiskām personām. 
(15) Kopumā ierobežojumi vides apsv ērumu dēļ un arī problēmas, kas saist ītas ar resursu 
un energoresursu izmantošanu, var ētu radīt nopietnus š ķēršļus izaugsmei. Tie ir saist īti 
ar noteiktiem ģeogrāfiskiem apgabaliem un klimata p ārmaiņu sekām, kas izpaužas k ā 
liela sausuma periodi. B ūtu jānovērtē atjaunojamo energoresursu atbalsta sh ēmu 
izmaksu efektivit āte. Enerģētikas nozares darb ību būtu iespējams uzlabot īsā laika 
posmā, liberaliz ējot tirgu, nodrošinot konkurenci un sekm ējot invest īcijas 
infrastrukt ūrā.  
 
LV 6   LV (16) Kipra ir izteikusi vair ākas apņemšanās saskaņā ar paktu „Euro plus”4. Fiskālajā jomā 
ar šo paktu valsts ap ņemas stiprin āt fiskālo stabilit āti, sagatavojot pamatlikumu par 
finanšu kr īžu pārvarēšanu un izveidojot piln īgi neatkar īgu Finanšu stabilit ātes fondu. 
Turklāt tiek risin āts dialogs par valsts pensiju sist ēmas pārstrukturēšanu, un t ā 
noslēgums paredz ēts 2011. gada beig ās. Nodarbin ātību ietekm ējošie pasākumi ir vērsti 
uz neleg ālās un nedeklar ētās nodarbin ātības apkarošanu, prasmju neatbilst ības 
novēršanu un uz ņēmumu konkur ētspējas palielin āšanu. Konkur ētspēju ietekm ējošie 
pasākumi ir v ērsti uz algu ierobežošanu publiskaj ā sektorā nodarbin ātajiem (izmai ņas 
algu indeks ācijas meh ānismā), MVU konkur ētspējas veicin āšanu, valsts digit ālās 
stratēģijas pabeigšanu l īdz 2011. gadam un energoefektivit ātes un atjaunojamo 
enerģijas resursu populariz ēšanu. Šīs apņemšanās saskan ar četrām pakta darb ības 
jomām. Tās nodrošina Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā izklāstītās plašākās reformu 
programmas p ēctecību un apstiprina jau izzi ņotos plānus reformu veikšanai, kas 
novērstu valsts struktur ālās nepilnības, pašlaik nenosakot konkr ētu laikposmu, kur ā 
jārisina tādas probl ēmas kā algas publiskaj ā sektorā nodarbin ātajiem un pensiju 
sistēma. Šīs apņemšanās ir novērtētas un ņemtas vērā ieteikumos. 
(17) Komisija ir nov ērtējusi stabilit ātes programmu un valsts reformu programmu, tostarp 
apņemšanās saistībā ar paktu „Euro plus”5. Tā ir ņēmusi vērā ne tikai programmu 
piemērotību ilgtspējīgai fiskālajai un soci āli ekonomiskajai politikai Kipr ā, bet arī to 
atbilstību ES noteikumiem un vadl īnijām, ievērojot, ka Eiropas Savien ībai ir 
nepieciešama visp ārēja ekonomikas p ārvaldības stiprin āšana, nodrošinot ES l īmeņa 
ieguldījumu visos valstu l ēmumos n ākotnē. Šajā sakarībā Komisija uzskata, ka 
nepieciešami papildu centieni, la i sasniegtu 2011. gada budžeta defic īta mērķi, un 
2012. gadam, k ā arī laikposmam p ēc tam jānosaka papildu konsolid ācijas pasākumi. 
Lai palielin ātu publisk ā sektora finanšu st āvokļa stabilitāti, jāīsteno izmai ņas pensiju 
un veselības aprūpes sistēmā. Turpmākā rīcība ir nepieciešama ar ī, lai stiprin ātu 
piesardzības režīmu banku uzraudz ībai, koriģētu algu indeks ācijas sistēmu un uzlabotu 
profesion ālās izglītības, apm ācības un prasmju kvalit āti, uzņēmējdarbības vidi un 
energoefektivit āti.  
(18) Ņemot vērā šo novērtējumu, kā arī Padomes 2010. gada 13. j ūlija ieteikumu saska ņā ar 
Līguma par Eiropas Savien ības darbību 126. panta 7. punktu, Padome ir izskat ījusi 
Kipras stabilit ātes programmas 2011. gada atjaunin ājumu, un Padomes viedoklis6 ir 
atspoguļots ieteikumos turpm āk 1) un 3) punkt ā. Ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 
25. marta secin ājumus, Padome ir izskat ījusi Kipras valsts reformu programmu, 
IESAKA Kiprai laikposm ā no 2011. l īdz 2012. gadam r īkoties šādi.  
(1) Pieņemt vajadz īgos pastāvīgos pasākumus ar m ērķi līdz 2012. gadam nov ērst 
pārmērīgu budžeta defic ītu. Rīkoties ar m ērķi stingri kontrol ēt izdevumus un 
izmantot jebkuru labv ēlīgu budžeta situ āciju, lai ātrāk samazin ātu deficītu un parādu. 
Nodrošināt virzību tuvāk vidēja termiņa mērķu sasniegšanai par vismaz 0,5 % no 
IKP gadā. Jau līdz ar 2012. gada budžeta sagatavošanu pa ātrināt pakāpenisku t āda 
īstenojama daudzgadu budžeta pl āna ieviešanu, kuram pamat ā būtu saistoša 
                                                 
4 S īkāku inform āciju par ap ņemšanos saist ībā ar paktu „Euro plus” iesp ējams ieg ūt dokument ā 
SEC(2011) 721. 
5 SEC(2011) 721. 
6 K ā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 3. punkt ā. 
 
LV 7   LV likumiskā bāze un korekt īvie mehānismi, kā arī uz programm ām un rezult ātiem 
balstīta budžeta veidošana. 
(2) Pastiprināt piesardz ības režīmu banku un kooperat īvo kredītsabiedrību uzraudz ībai, 
lai nodrošin ātu laicīgu risku konstat ēšanu. 
(3) Uzlabot publisk ā sektora finanšu ilgtermi ņa stabilitāti, īstenojot reformu pas ākumus, 
lai kontrol ētu izdevumus pensij ām un vesel ības aprūpei ar m ērķi samazin āt 
prognozēto ar noveco šanos saist īto izdevumu pieaugumu. Attiec ībā uz pensij ām 
palielināt gadu skaitu, kuros veicamas iemaksas, sasaist īt pensionēšanās vecumu ar 
sagaidāmo dzīves ilgumu, taj ā pašā laikā risinot jaut ājumu par augsto nabadz ības 
riska rādītāju gados vec āku cilvēku vidū. Attiecībā uz vesel ības aprūpes sistēmu 
rīkoties ar m ērķi paātrināt valsts vesel ības apdrošin āšanas sistēmas ieviešanu.  
(4) Saziņā ar soci ālajiem partneriem un atbilstoši valsts praksei reform ēt algu 
noteikšanas un indeks ācijas sistēmu ar mērķi nodrošin āt, ka algas pieaugums lab āk 
atspoguļo izmaiņas darba produktivit ātē un konkur ētspējā.  
(5) Veikt pas ākumus saist ībā ar profesion ālās izglītības un apm ācības sistēmas reformu 
ar mērķi labāk pielāgot izglītības rezult ātu darba tirgum, proti, izveidot 
pēcvidusskolas profesion ālās izglītības un apm ācības iestādi. Veikt pas ākumus ar 
mērķi palielināt profesion ālās apmācības sistēmas efektivit āti, palielinot stimulus un 
uzlabojot piek ļuvi profesion ālajai izglītībai un apm ācībai, jo īpaši mazkvalific ētajam 
darbaspēkam, sieviet ēm un gados vec ākajiem. 
(6) Līdz 2011. gada oktobrim nozaru ties ību aktos nov ērst atlikušos š ķēršļus 
uzņēmējdarbības veikšanai un br īvai pakalpojumu sniegšanai ar m ērķi radīt lielākas 
iespējas izaugsmei un papildu darb a vietas pakalpojumu sektor ā.  
(7) Ieviest pas ākumus ar m ērķi palielināt konkurenci t īkla pakalpojumu nozar ē, atļaujot 
lielāku cenu noteikšanas br īvību. Līdz 2012. gadam izstr ādāt ūdens resursu 
apsaimniekošanas pl ānu un cenu noteikšanas sh ēmu, kurā ņemta vērā izmaksu 
efektivitāte un pašu kapit āla izmantošanas probl ēma, ar m ērķi nodrošin āt 
ilgtspējīgāku ūdens resursu apsaimniekošanu.  
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs