Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei - Kvalitātes pārskats atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulai (EK) Nr. 501/2004 par valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatiem /* COM/2007/0230 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 3.5.2007 COM(2007) 230 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Kvalitātes pārskats atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulai (EK) Nr. 501/2004 par valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatiem KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Kvalitātes pārskats atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulai (EK) Nr. 501/2004 par valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatiem Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas (EK) Nr. 501/2004 9. pantā[1] noteikts, ka Komisija ( Eurostat ) sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par dalībvalstu nosūtīto ceturkšņa datu ticamības novērtējumu. Monetārās komitejas ziņojumā par informācijas prasībām, kuras 1999. gada 18. janvāra sanāksmē apstiprināja Padome ( Ecofin ), uzsvērts, ka ir vajadzīga visaptveroša statistiskās informācijas sistēma, ieskaitot valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu statistiku, lai atbalstītu politikas veidotāju lēmumus. Tādēļ Komisijas 2000. gada 3. februāra Regula (EK) Nr. 264/2000 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1221/2002 dalībvalstīm prasa iesniegt Eurostat valsts pārvaldes ceturkšņa nefinanšu pārskatus, t.i., ieņēmumus un izdevumus, saskaņā ar ESA95 standartiem. Minētās regulas papildina Regula Nr. 501/2004, nosakot valsts pārvaldes finansēšanas darbības un bilances, par kurām jāziņo saskaņā ar ESA95. Padomes 2004. gada 28. jūnija Regula (EK) Nr. 1222/2004 noslēdz šo ceturkšņa finanšu ziņošanu, sniedzot ziņojumu par valsts parādu ceturksnī. Valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatos, kas tiek iesniegti Eurostat , ir datu kopums, kas aptver līdz 300 laika rindām par katru valsti, darījumiem un finanšu aktīvu krājumiem, par valsts vērstpapīriem un tās apakšsektoriem: valsts centrālo pārvaldi, federālo valdību[2], pašvaldību un sociālās nodrošināšanas fondiem, un datus par partnersektoriem. Tā kā regulāra datu pārsūtīšana sākās 2004. gada jūnijā, Komisija piešķīra virkni atbrīvojumu 17 valstīm, ieskaitot pilnīgu atbrīvojumu no regulas piemērošanas jomas Čehijas Republikai, Igaunijai, Grieķijai, Kiprai, Maltai, Polijai, Slovēnijai un Slovākijai. Minētie atbrīvojumi zaudēja spēku 2005. gada decembrī. Tādēļ tas bija pirmais datums, kad Eurostat saņēma pilnīgus datus. Kvalitātes pārskata mērķis ir apkopot daudzos kvalitātes līmeņus un vispusēji piemērotos kritērijus, lai novērtētu statistikas datu kvalitāti[3]. Vienošanās par pārskatu notika ar Eurostat /Eiropas Centrālās bankas Valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatu kopīgās darba grupas dalībniekiem. Šajā pārskatā ir vispārīgas iedaļas, kurās skaidrotas pamatkoncepcijas, tehniski jautājumi un galvenie valstu konstatējumi; nobeiguma iedaļā ir apkopoti secinājumi un ieteikumi katrai valstij. 2006. gadā Eurostat tīmekļa vietnē bija pieejama plašāka dokumentācija, kas pamato minētos konstatējumus. Šā pārskata pamatā ir Eurostat datubāze un metadati, kas pieejami kopš 2006. gada 15. marta. Daudzu dalībvalstu vēlāk sasniegtais šajā pārskatā ir atspoguļots tikai par datu aptvērumu. Par ziņojumu notika apspriešanās ar SPK un VFMBSK, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulas (EK) Nr. 501/2004 9. pantā. Kvalitātes pārskata saturs 1. Institucionālā kārtība 2. Pieejamība un skaidrība 3. Savlaicīgums un nosūtīto datu aptvērums 4. Atbilstība 4.1. Ceturkšņa un gada datu atbilstība 4.2. Finanšu un nefinanšu pārskatu atbilstība 4.3. Krājumu un finanšu darījumu atbilstība 4.4. Konsolidācijas atbilstība 5. Salīdzināmība 5.1. Salīdzināmība laikā 5.2. Salīdzināmība ar Monetārās savienības finanšu pārskatu ( MUFA ) 5.3. Salīdzināmība ar valsts parādu 6. Precizitāte un ticamība 6.1. Datu avotu aptvērums 6.2. Iekšējā saskaņotība, ticamības pārbaudes un svarīgu gadījumu kontrole 6.3. Statistikas aplēsē izmantotās metodes un pieņēmumi 6.4. ESA95 konceptuālie pielāgojumi 6.5. Statistikas labojumi 7. Secinājumi un ieteikumi Kvalitātes pārskats par valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatiem (VPCFP) 2006. gada 15. marts 1. INSTITUCIONāLā KāRTīBA Vairākumā dalībvalstu kvalitātes pārskatu par valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatiem (VPCFP) gatavo valsts statistikas iestādes (VSI) un (Beļģijā, Vācijā, Grieķijā, Spānijā, Itālijā, Ungārijā, Austrijā un Portugālē) valsts centrālās bankas (VCB). Francijā VPCFP gatavo Finanšu ministrija kopā ar VCB, un Kiprā –– Finanšu ministrija. Virknē dalībvalstu darba grupas vai neoficiālas darba komandas, kurās pārsvarā piedalās VSI, VCB un Finanšu ministrijas pārstāvji, risina gan metodoloģiskus, gan empīrisko datu jautājumus īpaši nolūkā uzlabot ceturkšņa nefinanšu un finanšu pārskatu konsekvenci[4]. Ir lietderīgi darbu koordinēt aktīvi, lai sasniegtu mērķi nodrošināt un saglabāt labu kvalitāti. Eurostat aicina dalībvalstīs izveidot oficiālas darba grupas, kas darbotos regulāri. 2. PIEEJAMīBA UN SKAIDRīBA Divpadsmit dalībvalstis (Spānija, Ungārija, Somija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste) publicē VPCFP vai (Beļģija, Dānija, Itālija, Nīderlande, Austrija) apakškopu, vai (Francija, Portugāle) datus, kas lielā mērā ir ar tiem saskaņoti. Lietuva un Luksemburga ir ieplānojušas šos datus publiskot drīzumā. Parasti publiskotos statistikas datus var atrast tās iestādes tīmekļa vietnē, kas tos apkopoja; un dažreiz tiem pievienotas īsas piezīmes par metodoloģiju vai analīze, lai lietotājiem sniegtu skaidrojumus (Dānija, Spānija, Francija, Itālija, Nīderlande, Austrija un Apvienotā Karaliste). 2006. gada pavasarī Eurostat tīmekļa vietnē publiskoja VPCFP statistiku kā datu kopumu par ES un atsevišķu nacionālo datu veidā, skaidrojot valsts datu apkopošanas praksi (proti, Valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskata rokasgrāmata). Visas dalībvalstis Eurostat iesniedza avotu un metožu aprakstu, kā to pieprasa Regulas (EK) Nr. 501/2004 8. pants. Trūkumi ir konstatēti īpaši Vācijas, Itālijas un Ungārijas aprakstos. 3. SAVLAICīGUMS UN NOSūTīTO DATU APTVēRUMS Atbilstīgi regulai dati jānosūta Eurostat ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tā ceturkšņa beigām, par kuru sniedz datus. Pēdējo četru ceturkšņa datu sūtījumu pārbaude parādīja, ka vairākums dalībvalstu ziņoja Eurostat noteiktajā termiņā; kavēšanās nepārsniedza dažas dienas. Īrija un Apvienotā Karaliste termiņu nokavēja divreiz. Kāda cita dalībvalsts nebija kavējusi pirmos datu nosūtīšanas termiņus, bet nokavēja pēdējo. Eurostat un dalībvalstis ir izveidojušas efektīvu pārsūtīšanas un kontroles sistēmu, kas ļauj ātri apstrādāt datus un vajadzības gadījumā tos pārsūtīt atkārtoti. Dalībvalstīm noteikta prasība sniegt ceturkšņa datus, sākot ar 1999. gada pirmo ceturksni. Tikai 13 dalībvalstis līdz 2005. gada beigām ir pilnībā aptvērušas statistikas datus, kā prasīts regulā. Malta un Slovēnija datus Eurostat nav nosūtījušas; Kipra ir sniegusi tikai ierobežotu datu daudzumu. Vācija, Luksemburga un zināmā mērā Igaunija, Latvija un Zviedrija nesniedza pilnīgu informāciju par valsts pārvaldi un apakšsektoriem, kas bieži vien liedza aprēķināt to tīrā aizņēmuma /tīrā aizdevuma (t.i., to deficītu) vai to tīro finanšu vērtību (finanšu aktīvi, atskaitot saistības). Čehijas Republika, Francija, Slovākija un Apvienotā Karaliste nesniedza atsevišķas ziņas par partnersektoriem. Čehijas Republikas dati neaptvēra visu periodu. Turpretī dažas dalībvalstis (Apvienotā Karaliste, Ungārija, Spānija, Itālija, Zviedrija, Grieķija, Luksemburga un Īrija) brīvprātīgi sniedza datus par ilgākām laika rindām. Būtu jānorāda, ka kopš 2006. gada 15. marta šādas valstis ir uzlabojušas sniegto datu aptvērumu: Čehijas Republika, Vācija, Igaunija, Latvija, Slovēnija un Zviedrija. 4. ATBILSTīBA 4.1. Ceturkšņa un gada datu atbilstība Regulas 501/2004 2. pantā noteikts, ka ceturkšņa datiem un atbilstīgajiem gada datiem, par kuriem ziņots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2223/96 (t.i., gada finanšu konti), jābūt savstarpēji saskaņotiem. Šie statistikas dati teorētiski ir identiski, un tādiem būtu jābūt arī paziņotajiem datiem. Praksē neatbilstību rada tas, ka datus apkopo dažādas iestādes, rodas „izlīdzināšanas mehānismu” ietekme, lai apkopotu finanšu pārskatus, un tiek izmantoti dažādi „novecojuši modeļi”. Ņemot vērā šos faktorus visa gada laikā var konstatēt atšķirības. Paredzams, ka vismaz reizi gadā šādas atšķirības tiks novērstas, kad abas datu kopas pilnībā sakrīt. Beļģijas, Dānijas, Spānijas, Grieķijas, Itālijas, Lietuvas, Nīderlandes, Austrijas, Polijas, Portugāles, Somijas un Apvienotās Karalistes ceturkšņa un gada dati ir pilnībā vai gandrīz atbilstīgi, turpretī Vācijas un Latvijas dati ievērojami atšķiras. Čehijas Republika, Igaunija un Slovākija ziņoja par tik lielām atšķirībām, kas nav pieņemamas vai izskaidrojamas. 4.2. Finanšu un nefinanšu pārskatu atbilstība No 2005. gada decembra visām dalībvalstīm jāsniedz Eurostat pilnīga valsts pārvaldes datu kopa, kas, no vienas puses, aptver izdevumus, ieņēmumus un deficītu un, no otras puses, finanšu aktīvu darījumus un saistības. Deficīts teorētiski ir līdzvērtīgs tīro finanšu darījumiem (t.i., tas, kas ir „virs svītras” ir vienlīdzīgs lielumam „zem svītras”). Praksē jautājumi saistībā ar empīriskajiem datiem, datu ieguves grūtībām un institucionālo kārtību rada atšķirības, ko bieži dēvē par „statistikas neatbilstību” (nefinanšu un finanšu pārskatu neatbilstība). Lai gan atšķirība ir mazāka valsts pārvaldes sektorā nekā pārējās tautsaimniecības jomās, patlaban Eiropā ir ļoti atšķirīgas statistikas pieejas: daži budžeta datu sastādītāji uzrāda pilnīgu neatbilstību, turpretī pārējie to novērš statistikas datu apkopošanā. Eurostat 2005. gadā sāka risināt šo jautājumu, lai novērtētu dalībvalstu praksi un ieteiktu labu praksi. Jau tagad var apgalvot, ka konstatētā neatbilstība ir liela. Lai gan 12 no 20 valstīm, kurām varēja aprēķināt neatbilstību, vidējā ceturkšņa neatbilstība ir +/-0,05 % robežās no gada IKP, pusei valstu konstatēta arī standarta novirze no ceturkšņa neatbilstības –– 0,5 % no gada IKP. Divas valstis (Grieķija un Čehijas Republika) uzrādījušas neticamu neatbilstību, kas liecina par nopietnu datu nepilnību. Lielas neatbilstības novirzes varētu liecināt par datu kopu sezonalitāti (Spānija un Igaunija) vai kopumā par reģistrētiem datiem par konkrētiem ceturkšņiem (Īrija, Francija un Zviedrija). To vēl analizēs sīkāk. 4.3. Krājumu un finanšu darījumu atbilstība Tā kā bilancē jāuzrāda tirgus vērtība, krājumu izmaiņām kādā konkrētā instrumentā par vienu pārskata periodu nav jābūt līdzvērtīgām darījumiem šajā instrumentā. Bilanci ietekmē pārvērtējums un citi gadījumi, piemēram, pārklasifikācija, jo to nereģistrē kā darījumu. Visu šo gadījumu, ko dēvē arī par „citām ekonomiskajām norisēm”, kontrole ir vēl viens ārkārtīgi svarīgs finanšu pārskatu kvalitātes faktors. Eurostat kopā ar aktīvu VPCFP darba grupas dalību ir izveidojis sistemātisku ziņošanas sistēmu tādos svarīgos gadījumos, kas ir pamatā citām lielām ekonomiskajām norisēm. Lai tās noteiktu, vienojās par robežvērtību 0,5 % apmērā no ikgadējā IKP (dažiem specifiskiem instrumentiem tā ir augstāka). Spānija, Latvija, Nīderlande, Austrija un Polija dokumentēja visus līdzīgus svarīgus gadījumus. Turpretī Čehijas Republika, Dānija, Ungārija un Apvienotā Karaliste nav Eurostat par šādiem svarīgiem gadījumiem. 4.4. Konsolidācijas atbilstība Izņemot Īrijas un Slovākijas iesniegtos datus, pārējie iesniegtie dati atbilst iekšējās konsolidācijas atbilstības kritērijiem, proti, konsolidētie (tās ir nekonsolidētās vērtības, atskaitot konsolidētās vērtības) darījumi un krājumi aktīvu daļā ir saderīgi ar darījumiem un aktīviem bilances pasīvu daļā. 5. SALīDZINāMīBA 5.1. Salīdzināmība laikā Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 501/2004 7. pantu retrospektīvos datus drīkst apkopot, tos pamatojot ar „visprecīzāko novērtējumu”. Būtu jānorāda, ka vienību pārklasifikāciju, ko bieži uzskata par pārrāvumiem laika rindās, šeit parasti uzskata par „citām ekonomiskajām norisēm”. Vairums dalībvalstu nav ziņojušas par pārrāvumiem laika rindās. Septiņas dalībvalstis (Čehijas Republika, Spānija, Francija, Itālija, Nīderlande, Austrija un Polija) ziņoja par konstatētiem pārrāvumiem. 5.2. Salīdzināmība ar Monetārās savienības finanšu pārskatu ( MUFA ) Eurostat nepārbauda VPCFP datu atbilstību ceturkšņa finanšu pārskatiem, ko VCB ziņo Eiropas Centrālajai bankai saistībā ar ECB Monetārās savienības finanšu pārskatu vadlīnijām ( MUFA ) (kuros kopš 2006. gada aprīļa ir arī ceturkšņa finanšu pārskati). Tomēr, aptaujājot dalībvalstis, šāda atbilstība tika dokumentēta, ņemot vērā to, ka atšķirības ir iespējamas, jo datu vākšanā piedalās dažādas iestādes un to iespaido „izlīdzināšana”, ko piemēro, lai gūtu pilnīgu ceturkšņa Monetārās savienības finanšu pārskatu datu kopu. VPCFP savlaicīguma un aptvēruma dēļ var būt lietderīgs kvalitatīvs avots, lai apkopotu Monetārās savienības finanšu pārskatu ( MUFA ). Vairums dalībvalstu paziņoja, ka divas datu kopas ir vai būs identiskas. Četras valstis (Vācija, Spānija –– novecojušu modeļu dēļ ––, Francija un Portugāle) ziņoja par nelielām atšķirībām. 5.3. Salīdzināmība ar valsts parādu Valsts parāds ceturksnī, par ko dalībvalstis ziņoja Eurostat atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 1222/2004, jāatbilst ziņotajām valsts saistībām valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatā tiktāl, ciktāl „valdības” un „finanšu instrumentu” jēdzienu definīcijas ir vienādas. Tomēr tiem jāatšķiras, jo atšķiras vērtēšanas noteikumi: valdības saistības norāda atbilstīgi tirgus vērtībai, turpretī valsts parādu –– nominālvērtībai (tajā neiekļauj uzkrātos procentus un attiecībā uz „vērtspapīriem” to definē kā nominālvērtību). Pamatojoties uz kvantitatīvo analīzi, konstatēja, ka tikai četrās valstīs (Grieķijā, Spānijā, Luksemburgā un Somijā) valsts parāds un valsts saistības atbilst visām piecām pārbaudītajām instrumentu kategorijām (īstermiņa un ilgtermiņa aizdevumi, īstermiņa un ilgtermiņa vērtspapīri, valūta un noguldījumi[5]), turpretī trīs valstīm (Īrijai, Austrijai un Zviedrijai) trīs kategorijās nav konsekvences. 6. PRECIZITāTE UN TICAMīBA 6.1. Datu avotu aptvērums Par datu avotu izmantošanu Regulas (EK) Nr. 501/2004 2. pantā norādīts, ka ceturkšņa dati jāpamato ar informāciju, kas tieši pieejama valsts pārvaldes iestādē, piemēram, no publiskajiem kontiem vai administratīvajiem avotiem. Brīvāka pieejam ir ļauta, lai apkopotu datus par pašu kapitāla pozīcijām, izņemot kotētās akcijas un kopfondu komponentes. Lielākā daļa dalībvalstu ziņo par pilnībā vai gandrīz pilnībā aptvertiem datu avotiem attiecībā uz valsts pārvaldes vienībām un instrumentiem. To panāk daudzējādi, galvenokārt izmantojot tiešos avotus, piemēram, katras vienības pašu kontus, noteiktām datubāzēm vai apsekojumiem. Grieķija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste (attiecībā uz pašvaldībām) lielā mērā izmanto apsekojumus. Netieša informācija, kas savākta no naudas un banku statistikas, maksājumu bilances vai vispārējām vērtspapīru datubāzēm izmanto, lai apkopotu partnersektoru informāciju, bet dažkārt arī aplēstu instrumentus: īpaši Igaunijai, Grieķijai, Itālijai, Luksemburgai un Austrijai (plaši izmanto vērtspapīru datubāzi) un Portugālei, kā arī mazākā mērā Vācijai, Nīderlandei, Polijai, Slovēnijai un Somijai. Datu apkopotāji parasti ziņo, ka ir grūti aplēst atvasināto finanšu instrumentu pozīcijas (krājumus vai darījumus), un apdrošināšanas tehniskajām rezervēm izmanto datus no netiešiem avotiem. Datus par darījumiem parasti iegūst no informācijas par krājumiem, kas būtībā nav labākais veids. Tomēr Spānija, Nīderlande, Portugāle, Slovākija un Apvienotā Karaliste un mazākā mērā Vācija, Īrija, Austrija, Somija un Zviedrija izmanto vērtīgu norises informāciju. 6.2. Iekšējā saskaņotība, ticamības pārbaudes un svarīgu gadījumu kontrole Vairākums dalībvalstis, regulāri apkopojot datus, ne tikai pārbauda atbilstību, bet arī ticamību. Atbilstības pārbaudes notiek, izmantojot pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (3. tabula), gada finanšu kontus vai veicot konsolidāciju. Ticamības pārbaudēs ņem vērā atšķirības, krājumu likmju pieaugumu vai pārējās ekonomiskās norises. Čehijas Republika un Ungārija savu praksi nav dokumentējusi. Dalībvalstis kontrolē un ziņo Eurostat par svarīgiem gadījumiem, kas ir lielu darījumu vai lielu ekonomisko norišu pamatā. Beļģija, Igaunija, Spānija, Francija, Īrija, Latvija, Nīderlande, Austrija, Polija un Portugāle dokumentē lielāko daļu savu darījumu. Turpretī Čehijas Republika, Grieķija, Īrija un Apvienotā Karaliste nav dokumentējusi lielākos darījumus. Daudzas dalībvalstis arī kontrolē citas lielākās ekonomiskās norises (skatīt 4.4. iedaļu). 6.3. Statistikas aplēsē izmantotās metodes un pieņēmumi Regulas 501/2004 2. pantā atsevišķi dažiem īpašiem instrumentiem norādīts, ka var izmantot intrapolēšanas un ekstrapolēšanas metodi. Lai gan vairākas dalībvalstis (Grieķija, Lietuva, Malta, Austrija, Slovēnija un Apvienotā Karaliste) šādas metodes neizmanto, daudzas citas tās dažkārt izmanto, lai aplēstu pašu kapitāla pozīcijas, citas debitoru un kreditoru saistības vai gadskārtēji pieejamos datus, kā tas dažreiz ir pašvaldības gadījumā. 6.4. ESA95 konceptuālie pielāgojumi Jāizdara konceptuāli pielāgojumi, lai ceturkšņa dati atbilstu ESA95 izmantotajiem jēdzieniem. Tie pielāgojumi ir līdzīgi gada pārskatos veiktajiem pielāgojumiem. Klasificēšana pa kategorijām Vairums dalībvalstu (izņemot Čehijas Republiku, Franciju un Slovākiju) ziņoja, ka empīriskie dati lielā mērā atbilst instrumentu klasificēšanai pa kategorijām saskaņā ar ESA95, tāpēc nav nepieciešami pielāgojumi. Francijas gadījumā īstermiņa vērtspapīru instrumentu termiņš ievērojami pārsniedz vienu gadu. Vērtēšana Atbilstīgi ESA95 pašu kapitāls un citi vērtspapīri bilancē jānorāda ar vērtēšanu tirgus vērtībā. Dalībvalstis, izņemot Beļģiju, Čehijas Republiku, Igauniju, Latviju, Lietuvu un Slovākiju piemēro tirgus vērtēšanu ilgtermiņa vērtspapīru saistībām. Daudzas dalībvalstis (Beļģija, Čehijas Republika, Vācija, Latvija, Lietuva, Slovākija un Apvienotā Karaliste) vērtē savas īstermiņa saistības pēc nominālvērtības, kas arī nav pareizi, lai gan tam ir mazākas kvantitatīvās sekas. Dalībvalstīm jāvērtē pašu kapitāls pēc tā tirgus vērtības vai tai līdzvērtīgas vērtības, nekotētām akcijām izmantojot tuvinājumus. Īrija vērtē nekotētu pašu kapitālu pēc tīrajiem aktīviem par tirgus vērtību, Ungārija –– pēc koriģētas uzskaites vērtības. Čehijas Republika, Igaunija, Vācija, Grieķija, Itālija, Latvija, Luksemburga, Malta, Nīderlande, Austrija, Polija, Somija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste vērtē nekotēto kapitālu pēc tīrajiem aktīviem par uzskaites vērtību, kas nav laba prakse. Reģistrēšanas laiks Saskaņā ar ESA95 darījumi jāreģistrē pēc uzkrājumu principa, atšķirību ar skaidras naudas maksājumiem reģistrējot citās debitoru un kreditoru saistībās. Laba prakse atbilstīgi ESA95 ir reģistrēt uzkrātos procentus pie pamatinstrumenta, kas noteikts „Valsts deficīta un parāda rokasgrāmatā” ( Manual on Government Deficit and Debt ) [6] . Taču tikai nedaudzas dalībvalstis ievēro šos ieteikumus par visām saistībām, bet lielākā daļa valstu reģistrē par kreditoru saistībām uzkrātos procentus kā dažus parāda instrumentus. 6.5. Statistikas labojumi Dalībvalstis sniedza Eurostat metadatus par apjomīgiem labojumiem un to cēloņiem. Ne tikai no lietotāja, bet arī no datu apkopotāja viedokļa svarīgs kvalitātes novērtējuma rādītājs ir tas, cik labojumi ir plaši. Šeit tiek analizēti labojumi no vienas datu nosūtīšanas līdz nākamajai (īpaši no pirmās aplēses līdz otrajai), jo tie norāda uz jautājumiem saistībā ar empīriskajiem datiem. Labojumu aprēķinu starp pirmo aplēsi un galīgajiem datiem, kurus praksē veic par astoņiem ceturkšņiem, pašlaik nevar veikt, jo valsts pārvaldes ceturkšņa finanšu pārskatu datus sāka regulāri sūtīt pirms mazāk kā diviem gadiem. Provizoriska pēdējo septiņu regulāro datu pārsūtījumu analīze liecina, ka visās dalībvalstīs vidējie datu labojumi, kas veikti visos datu pārsūtījumos, ir gandrīz 0,2 % no ikgadējā IKP attiecībā uz valsts pārvaldes tīro aktīvu/finanšu vērtību gan pirmajā aplēsē, gan pēdējos četros ceturkšņos, un gandrīz 0,1 % no ikgadējā IKP attiecībā uz valsts pārvaldes tīro aizņēmumu /tīro aizdevumu. Tādēļ pirmajā aplēsē nav veikti būtiski labojumi, nekā turpmākajos ceturkšņos. Nav daudz pierādījumu par novirzēm, īpaši tīrajos aizņēmumos/tīrajos aizdevumos. Pārsvarā veikti valsts pārvaldes datu labojumi, kas skaidrojams ar tās finanšu darījumu apjomu un sarežģītību. Dalībvalstu veiktie labojumi atšķiras; dažu valstu (Francijas, Itālijas, Ungārijas un Portugāles (kā arī Dānijas un Luksemburgas attiecībā uz tīro finanšu vērtību)) izdarītie labojumi ir apjomīgi, citu valstu (Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste) –– labojumi ir mazāki. Labojumu analīzes jāskaidro uzmanīgi, jo pieredze ir neliela un daudzas dalībvalstis vēl nesen izmantoja atkāpes vai attīstījās. Vēl ir pāragri izdarīt viennozīmīgus secinājumus. 7. SECINāJUMI UN IETEIKUMI[7] VALSTS PāRVALDES CETURKšņA FINANšU PāRSKATU DATU APKOPOšANā IR GūTI IEVēROJAMI PANāKUMI. VAIRUMA DALīBVALSTU IESNIEGTIE DATI IR PIETIEKAMI KVALITATīVI, DERīGI ANALīTISKOS NOLūKOS UN PIEMēROJAMI, LAI APKOPOTU DATU KOPUMUS PAR EURO ZONU UN ES. ŠIE DATI BūTU ATBILSTīGI JāIZPLATA. Dažām dalībvalstīm jāievieš noteikti pasākumi, lai uzlabotu sniegto datu kvalitāti. Atsevišķos gadījumos to var panākt, pildot Kopienas uzlikto pienākumu iesniegt Eiropas Kopienu Statistikas birojam ( Eurostat ) laika rindas. Tādējādi Komisijai nevajadzētu sākt pienākumu neizpildes procedūru atbilstoši EK Līgumam, lai pilnībā izpildītu Kopienas tiesību aktus. Būtu jāveicina VPCFP datu publiskošana, lietotājiem sniedzot atbilstīgus skaidrojumus: metadatu sniegšana, lai atspoguļotu valsts praksi, lietotāju brīdināšana par ceturkšņa datu nepastāvīgumu un palīdzība datu atšķirību skaidrošanā. Šādu novērtējumu veiks arī turpmāk, lai kontrolētu dalībvalstu attīstību. Turpmāk tabulā dalībvalstīm ir sniegti konkrēti vērtējumi un ieteikumi. Dalībvalsts | Dati un metadati ir | Jāuzlabo: | Beļģija | kvalitatīvi | parāda vērtspapīru vērtēšana | Čehijas Republika | nepietiekami kvalitatīvi | veselu laika rindu sniegšana atbilstība gada finanšu pārskatiem un nefinanšu pārskatiem ziņošana par svarīgiem gadījumiem parāda vērtspapīru un nekotēta pašu kapitāla vērtēšana | Dānija | kvalitatīvi | ziņošana par svarīgiem gadījumiem | Vācija | apmierinoša kvalitāte; nepietiekams aptvērums | aptvērums valsts raksturojums saskanība ar gada finanšu pārskatiem un parādu | Igaunija | nepietiekami kvalitatīvi; novēroti nopietni trūkumi, turklāt ceturkšņa dati bieži vien nav patiesi ceturkšņa statistikas dati | aptvērums atbilstība gada finanšu pārskatiem un nefinanšu pārskatiem parāda vērtspapīru un nekotēta pašu kapitāla vērtēšana no empīriskiem datiem izmantoti dati | Īrija | pietiekami kvalitatīvi | konsolidācijas saskanība ar nefinanšu pārskatiem un parādu saskaņota ziņošana par svarīgiem gadījumiem | Grieķija | nepietiekami kvalitatīvi | atbilstība nefinanšu pārskatiem ziņošana par svarīgiem gadījumiem nekotēta pašu kapitāla vērtēšana | Spānija | ļoti kvalitatīvi | saskanība ar nefinanšu pārskatiem | Francija | kvalitatīvi | atbilstīga termiņa kritērija ieviešana pirmo aplēšu labojumu ierobežošana saskanība ar nefinanšu pārskatiem | Itālija | kvalitatīvi | valsts raksturojums saskanība ar parādu nekotēta pašu kapitāla vērtēšana no empīriskiem datiem izmantoti dati | Kipra | Eurostat saņēma ierobežotu datu un dokumentācijas daudzumu | Jāveic tūlītēja darbība, lai izpildītu ES regulu. | Latvija | kvalitatīvi; nepilnīgs aptvērums | aptvērums parāda vērtspapīru un nekotēta pašu kapitāla vērtēšana saskanība ar nefinanšu gada pārskatiem | Lietuva | kvalitatīvi | parāda vērtspapīru vērtēšana | Luksemburga | kvalitatīvi; nepietiekams aptvērums | aptvērums valsts raksturojums no empīriskiem datiem izmantoti dati | Ungārija | kvalitatīvi, lai gan iesniegtie metadati nav pietiekami | valsts raksturojums ziņošana par svarīgiem gadījumiem | Malta | Dati Eurostat nav sniegti. | Jāveic tūlītēja darbība, lai izpildītu ES regulu. | Nīderlande | kvalitatīvi | atbilstība nefinanšu kontiem nekotēta pašu kapitāla vērtēšana no empīriskiem datiem izmantoti dati | Austrija | kvalitatīvi | saskanība ar parādu nekotēta pašu kapitāla vērtēšana no empīriskiem datiem izmantoti dati | Polija | kvalitatīvi | saskanība ar parādu nekotēta pašu kapitāla vērtēšana no empīriskiem datiem izmantoti dati | Portugāle | kvalitatīvi | saskanība ar nefinanšu kontiem un parādu no empīriskiem datiem izmantoti dati | Slovēnija | Dati Eurostat nav sniegti. | Jāveic tūlītēja darbība, lai izpildītu ES regulu. | Slovākija | nepietiekami kvalitatīvi; lielākais trūkums ir datu apkopošana par darījumiem | konsolidācijas saskanība ar nefinanšu pārskatiem un gada finanšu pārskatiem parāda vērtspapīru un pašu kapitāla vērtēšana ziņošana par svarīgiem gadījumiem | Somija | kvalitatīvi | nekotēta pašu kapitāla vērtēšana no empīriskiem datiem izmantoti dati | Zviedrija | kvalitatīvi; nepilnīgs aptvērums | aptvērums saskanība ar nefinanšu pārskatiem un parādu nekotētā pašu kapitāla vērtēšana | Apvienotā Karaliste | kvalitatīvi | datu pārsūtīšanas procedūras ziņošana par svarīgiem gadījumiem nekotētā pašu kapitāla vērtēšana saskanība ar parādu | [1] OJ L 81, 19.3.2004., 1. lpp.. [2] Spēkā tikai Beļģijā, Vācijā, Spānijā un Austrijā. [3] Skatīt Eurostat CIRCA Interest Group “Quality in Statistics” , http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main. [4] Daudzās dalībvalstīs datus par abiem pārskatiem apkopo viena iestāde. [5] Bieži monētas ir centrālās valdības saistības, un valdība var pieņemt noguldījumus, kas dažos atsevišķos gadījumos ir iekļauti naudas rādītājos. [6] Rokasgrāmata pieejama Eurostat tīmekļa vietnē iedaļā "Valdības finanšu statistika (II.3. apakšiedaļa): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631312,2373_58674363&_dad=portal&_schema=PORTAL#II.2. [7] Turpmākie pēc 2006. gada 15. maija daudzu dalībvalstu gūtie panākumi šajā kvalitātes pārskatā nav atspoguļoti.