[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 21.4.2010 COM(2010)172 galīgā redakcija 2010/0093 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu reģionālu konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona preferenciāliem izcelsmes noteikumiem EN PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šobrīd Eiropas un Vidusjūras reģiona kumulācijas zona aptver Eiropas Savienību, EBTA valstis (Īslandi, Norvēģiju, Šveici, Lihtenšteinu), Barselonas procesa dalībvalstis (Alžīriju, Ēģipti, Izraēlu, Jordāniju, Libānu, Maroku, Sīriju, Tunisiju, Turciju, Palestīnu) un Fēru salas. Eiropas un Vidusjūras reģiona izcelsmes kumulācijas sistēmu veido virkne brīvās tirdzniecības nolīgumu, kuros paredzēti brīvas tirdzniecības noteikumi, kas balstās uz identisku izcelsmes noteikumu tīklu, kurš ļauj veikt diagonālu kumulāciju zonas valstu starpā. Šī kumulācijas zona nākotnē paplašināsies. Kopš Eiropas un Vidusjūras reģiona kumulācijas sistēmas izveides ir kļuvis grūtāk pārvaldīt pašreizējo atsevišķu protokolu sistēmu. Ikkatrs grozījums kādā protokolā, ko piemēro divu Eiropas un Vidusjūras zonas partnervalstu starpā, rada nepieciešamību izdarīt identiskus grozījumus visos protokolos, ko piemēro šajā zonā. Tāpēc Eiropas Komisija bija izteikusi domu, ka diagonālo izcelsmes kumulāciju varētu balstīt uz vienotu juridisku dokumentu, kas būtu reģionāla konvencija par preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, turpmāk „konvencija”, uz kuru tiktu iekļautas atsauces atsevišķajos brīvās tirdzniecības nolīgumos, ko piemēro zonas valstu starpā. Doma par šādu reģionālu konvenciju tika analizēta jau 2003. gadā, taču netika virzīta tālāk. Eiropas un Vidusjūras reģiona tirdzniecības ministru konferencē 2007. gada oktobrī Lisabonā doma par konvenciju tika atdzīvināta un ministri vienojās sākt izstrādāt vienotu reģionālu konvenciju par preferenciāliem izcelsmes noteikumiem visam Eiropas un Vidusjūras reģionam ar nolūku aizstāt pašreizējo protokolu un izcelsmes noteikumu tīklu. Tam vajadzīgo tehnisko darbu viņi uzticēja Eiropas un Vidusjūras reģiona darba grupai. Tajā pašā reizē Eiropas un Vidusjūras reģiona tirdzniecības ministri nolēma šajā kumulācijas zonā iekļaut arī valstis, kas piedalās stabilizācijas un asociācijas procesā (Albāniju, Bosniju un Hercegovinu, Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, Melnkalni un Serbiju, kā arī Kosovu saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1244/99), un uzticēja Eiropas un Vidusjūras reģiona darba grupai sagatavot attiecīgus tehniskos grozījumus. Šo valstu iekļaušana Eiropas un Vidusjūras reģiona kumulācijas sistēmā notiks ar šīs konvencijas palīdzību. 2009. gada 26. novembrī Padome pilnvaroja Komisiju sākt sarunas par konvenciju ar EBTA valstīm, Barselonas procesa dalībvalstīm, stabilizācijas un asociācijas procesa dalībvalstīm un Fēru salām. Komisija ir izpildījusi visas sarunu risināšanas norādes: - konvencija ļauj efektīvāk pārvaldīt Eiropas un Vidusjūras reģiona kumulācijas sistēmu, tādējādi atvieglojot grozījumu izdarīšanu izcelsmes noteikumos; - ar konvenciju tiks izveidota apvienotā komiteja, un tā tiks pilnvarota grozīt konvencijas noteikumus un lemt par turpmāku pievienošanos konvencijai; - konvencija ļauj ņemt vērā spēkā esošos noteikumus, kas nav kopīgi visām topošajām līgumslēdzējām pusēm; - konvencija dod iespēju nākotnē paplašināt kumulācijas ģeogrāfisko mērogu, aptverot kaimiņu valstis un teritorijas; - konvencijas noteikumus var grozīt ar Apvienotās komitejas vienprātīgu lēmumu, lai labāk reaģētu uz notikumu attīstību ekonomikā. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 17. panta 1. punktu Komisija pārstāvēs Eiropas Savienību ar konvencijas 3. pantu izveidotajā Apvienotajā komitejā. Nostājas, kas jāpieņem Savienības vārdā, kad Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, īpaši saskaņā ar konvencijas 4. pantu, formulē saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 218. panta 9. punktu. Vispārīgais konteksts Komisija uzņēmās aktīvu lomu 2007. gadā uzsāktajā procesā, lai izstrādātu konvencijas teksta projektu Eiropas un Vidusjūras reģiona darba grupā. Šī grupa apsprieda un vienojās par teksta galīgo projektu 2009. gada 29. oktobrī. Konvencijas tekstu apstiprināja Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministri 2009. gada 9. decembrī Briselē notikušajā konferencē. Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Konvencija konsolidē visus protokolus par izcelsmes noteikumiem, kas ir spēkā starp Eiropas un Vidusjūras reģiona izcelsmes kumulācijas sistēmas dalībvalstīm. Konvencija integrē visus protokolus par izcelsmes noteikumiem, kas ir spēkā starp stabilizācijas un asociācijas procesa dalībvalstīm un Eiropas un Vidusjūras zonas valstīm un teritorijām. Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātais lēmums atbilst Savienības tirdzniecības politikai. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Muitas kodeksa komitejas Izcelsmes jautājumu nodaļā notika regulāras apspriedes ar dalībvalstīm par konvencijas projektu. Apspriešanās ar Eiropas un Vidusjūras reģiona partneriem notika Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu darba grupā, un priekšlikuma galīgā redakcija tika pieņemta pēc diskusijām minētajā darba grupā. Konvencijas tekstu apstiprināja Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministri 2009. gada 9. decembrī Briselē notikušajā konferencē. Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ELEMENTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Konvencijas noslēgšana. Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmā daļa saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Nerodas nekāds papildu finansiālais un administratīvais slogs. Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Padomes lēmums. Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ: konvencija jānoslēdz Eiropas Savienības vārdā. IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. PAPILDU INFORMāCIJA Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Neattiecas 2010/0093 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu reģionālu konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona preferenciāliem izcelsmes noteikumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu, tā kā: 1. Padome 2009. gada 26. novembrī pilnvaroja Komisiju sākt sarunas ar EBTA valstīm, Barselonas procesa dalībvalstīm, stabilizācijas un asociācijas procesa dalībvalstīm un Fēru salām par reģionālu konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, turpmāk „konvencija”. 2. Konvencijas tekstu apstiprināja Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministri 2009. gada 9. decembrī Briselē notikušajā konferencē. 3. Eiropas Savienības vārdā Konvencija […] tika parakstīta saskaņā ar Padomes […] Lēmumu […/…] un ņemot vērā tās noslēgšanu vēlāk. 4. Tāpēc konvencija ir jānoslēdz, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Ar šo noslēdz reģionālu konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona preferenciāliem izcelsmes noteikumiem. Konvencijas teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs norāda personu, kas ir pilnvarota Eiropas Savienības vārdā deponēt 10. pantā paredzēto konvencijas pieņemšanas dokumentu. 3. pants Komisija pārstāv Savienību Apvienotajā komitejā, kas izveidota ar šīs konvencijas 3. pantu. 4. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Konvencijas spēkā stāšanās dienu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, [...] Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS REĢIONĀLA KONVENCIJA PAR EIROPAS UN VIDUSJŪRAS REĢIONA PREFERENCIĀLIEM IZCELSMES NOTEIKUMIEM Eiropas Savienība, Īslandes Republika, Norvēģijas Karaliste, Šveices Konfederācija, Lihtenšteinas Firstiste, turpmāk „EBTA valstis”, Alžīrijas Tautas Demokrātiskā Republika, Ēģiptes Arābu Republika, Izraēlas Valsts, Jordānijas Hašimītu Karaliste, Libānas Republika, Marokas Karaliste, Sīrijas Arābu Republika, Tunisijas Republika, Palestīnas Atbrīvošanas organizācija ( PLO ) Jordānas Rietumkrasta un Gazas sektora palestīniešu pašpārvaldes vārdā, Turcijas Republika, turpmāk „Barselonas procesa dalībvalstis”, Albānijas Republika, Bosnija un Hercegovina, Horvātijas Republika, Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika, Melnkalne, Serbijas Republika, kā arī Kosova saskaņā ar ANO DP Rezolūciju 1244/99, turpmāk „stabilizācijas un asociācijas procesa dalībvalstis”, Dānijas Karaliste attiecībā uz Fēru salām, turpmāk „Fēru salas”, IEVĒROJOT, ka Eiropas un Vidusjūras reģiona izcelsmes kumulācijas sistēmu veido virkne brīvās tirdzniecības nolīgumu, kuros paredzēti identiski izcelsmes noteikumi, kas ļauj veikt diagonālu kumulāciju, IEVĒROJOT, ka nākotnē diagonālas kumulācijas ģeogrāfiskais tvērums var paplašināties, aptverot kaimiņu valstis un teritorijas, IEVĒROJOT, ka ir grūtības pārvaldīt pašreizējo sistēmu, kurā Eiropas un Vidusjūras zonas valstu un teritoriju starpā ir spēkā divpusēji protokoli par izcelsmes noteikumiem, ir vēlams transponēt pašreizējās divpusējās sistēmas par izcelsmes noteikumiem daudzpusējā satvarā, neskarot principus, kas noteikti attiecīgajos nolīgumos vai citos saistītajos divpusējos nolīgumos, IEVĒROJOT, ka ikkatrs grozījums izcelsmes noteikumus reglamentējošajā protokolā, ko piemēro starp divām Eiropas un Vidusjūras zonas partnervalstīm, rada nepieciešamību izdarīt identiskus grozījumus visos protokolos, ko piemēro šajā zonā, IEVĒROJOT, ka izcelsmes noteikumi būs jāgroza, lai labāk reaģētu uz notikumu attīstību ekonomikā, IEVĒROJOT domu balstīt izcelsmes kumulāciju uz vienotu juridisku dokumentu, kas būtu reģionāla konvencija par preferenciāliem izcelsmes noteikumiem, uz kuru būtu atsauces atsevišķos brīvās tirdzniecības nolīgumos, ko piemēro zonas valstu starpā, IEVĒROJOT, ka šāda reģionāla konvencija nerada mazāk labvēlīgu situāciju kā iepriekš starp tirdzniecības partneriem, kuri piemēro Eiropas vai Eiropas un Vidusjūras izcelsmes kumulāciju, IEVĒROJOT, ka ideju par reģionālu konvenciju par preferenciāliem izcelsmes noteikumiem attiecībā uz Eiropas un Vidusjūras reģionu 2007. gada 21. oktobrī Lisabonā atbalstīja Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu tirdzniecības ministri, IEVĒROJOT, ka vienotas reģionālas konvencijas galvenais mērķis ir pakāpeniski panākt identisku izcelsmes noteikumu piemērošanu izcelsmes kumulācijas vajadzībām attiecībā uz precēm, kas tiek tirgotas visu Līgumslēdzēju pušu starpā, IR NOLĒMUŠAS noslēgt šo konvenciju. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants 1. Šajā konvencija ir paredzēti noteikumi par to preču izcelsmi, kas saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem tiek tirgotas Līgumslēdzēju pušu starpā. 2. Jēdziens „noteiktas izcelsmes izstrādājumi” un administratīvas sadarbības metodes, kas ar tiem ir saistītas, ir izklāstītas šīs konvencijas papildinājumos. I papildinājumā ir izklāstīti vispārīgi noteikumi par noteiktas izcelsmes izstrādājumu jēdzienu un administratīvas sadarbības metodēm. II papildinājumā ir izklāstīti īpaši noteikumi, kas ir piemērojami konkrētu Līgumslēdzēju pušu starpā. 3. Šīs konvencijas Līgumslēdzējas puses ir: - Eiropas Savienība, - EBTA valstis, kā minēts preambulā, - Fēru salas, - Barselonas procesa dalībvalstis, kā minēts preambulā, - stabilizācijas un asociācijas procesa dalībvalstis, kā minēts preambulā. 2. pants Šajā konvencijā: a) „Līgumslēdzēja puse” nozīmē valstis, kas minētas 1. panta 3. punktā; b) „trešā puse” ir jebkura kaimiņu valsts vai teritorija, kas nav šīs konvencijas Līgumslēdzēja puse un nav norādīta 1. panta 3. punktā; c) „attiecīgais nolīgums” nozīmē divu vai vairāku Līgumslēdzēju pušu nolīgumu, kurā ir atsauce uz šo konvenciju. APVIENOTĀ KOMITEJA 3. pants 1. Ar šo izveido Apvienoto komiteju, kurā pārstāvēta katra šīs konvencijas Līgumslēdzēja puse. 2. Apvienotā komiteja rīkojas ar vienprātīgu lēmumu, neskarot 5. panta 4. punktu. 3. Apvienotā komiteja sanāk pēc vajadzības vismaz vienu reizi gadā. Jebkura Līgumslēdzēja puse var lūgt sanāksmes sasaukšanu. 4. Apvienotā komiteja pieņem savu iekšējo nolikumu, kurā inter alia paredzēta sanāksmju sasaukšanas, priekšsēdētāja iecelšanas un viņa pilnvaru noteikšanas kārtība. 5. Apvienotā komiteja var nolemt izveidot jebkādu apakškomiteju vai darba grupu, kas tai var palīdzēt pienākumu izpildē. 4. pants 1. Apvienotā komiteja ir atbildīga par šīs konvencijas pārvaldību un par konvencijas pareizas īstenošanas nodrošināšanu. Šajā nolūkā Līgumslēdzējas puses regulāri informē komiteju par šīs konvencijas piemērošanā gūto pieredzi. Apvienotā komiteja izstrādā ieteikumus un šā panta 3. punktā paredzētajos gadījumos pieņem lēmumus. 2. Tā jo īpaši sniedz ieteikumus Līgumslēdzējām pusēm par: a) skaidrojošajām piezīmēm un vadlīnijām konvencijas vienotai piemērošanai; b) jebkuriem citiem tās piemērošanai vajadzīgiem pasākumiem. 3. Apvienotā komiteja ar lēmumu pieņem: a) šīs konvencijas grozījumus, tostarp konvencijas papildinājumu grozījumus; b) aicinājumus trešām pusēm pievienoties šai konvencijai saskaņā ar 5. pantu; c) pārejas posma pasākumus, kas vajadzīgi jaunu Līgumslēdzēju pušu pievienošanās gadījumā. Šajā punktā minētos lēmumus Līgumslēdzējas puses īsteno atbilstoši savas valsts likumiem. 4. Ja Apvienotajā komitejā Līgumslēdzējas puses pārstāvis ir pieņēmis lēmumu ar atrunu par konstitucionālo prasību izpildi, tad lēmums, ja tajā nav norādīts datums, stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc paziņojuma par šīs atrunas atcelšanu. 5. Šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minētos Apvienotās komitejas lēmumus, ar kuriem konvencijai aicina pievienoties trešās puses, nosūta depozitāram, kas tos paziņo attiecīgajai trešai pusei, kopā ar konvencijas tekstu tādā redakcijā, kas ir spēkā attiecīgajā datumā. 6. Sākot no 5. punktā minētās dienas attiecīgās trešās puses pārstāvis novērotāja statusā var piedalīties Apvienotajā komitejā, apakškomitejā un darba grupās. TREŠO PUŠU PIEVIENOŠANĀS 5. pants 1. Reģiona valstis vai teritorijas, kas nav 1. panta 3. punktā minētās valstis un teritorijas, var kļūt par šīs konvencijas Līgumslēdzējām pusēm ar noteikumu, ka šai kandidātvalstij vai teritorijai ar vismaz vienu no Līgumslēdzējām pusēm ir spēkā brīvās tirdzniecības nolīgums, kurā paredzēti preferenciāli izcelsmes noteikumi. 2. Trešā puse depozitāram iesniedz rakstisku pieteikumu par pievienošanos konvencijai. 3. Depozitārs šo pieteikumu iesniedz izskatīšanai Apvienotajā komitejā. 4. Depozitārs divu mēnešu laikā pieteikuma iesniedzējai trešai pusei nosūta Apvienotās komitejas lēmumu par uzaicinājumu kļūt par Līgumslēdzēju pusi. Šādu lēmumu nedrīkst apstrīdēt neviena Līgumslēdzēja puse. 5. Trešā puse, ko aicina kļūt par Līgumslēdzēju pusi, iesniedz pievienošanās dokumentu depozitāram. Minētiem dokumentiem pievieno konvencijas tulkojumu tās valsts vai teritorijas oficiālajā(-s) valodā(-s), kura pievienojas konvencijai. 6. Pievienošanās ir spēkā otra mēneša pirmajā dienā pēc pievienošanās dokumenta deponēšanas. 7. Depozitārs paziņo visām Līgumslēdzējām pusēm pievienošanās dokumenta deponēšanas datumu un datumu, kurā pievienošanās stāsies spēkā. 8. Pievienošanās procesā esošai trešai pusei ar depozitāra starpniecību paziņo arī Apvienotās komitejas ieteikumus un lēmumus, kuri minēti 4. panta 2. un 3. punktā un kurus pieņem laikā no 2. punktā minētā pieteikuma iesniegšanas dienas līdz dienai, kurā pievienošanās stājas spēkā. Deklarāciju par šādu aktu pieņemšanu iekļauj vai nu pievienošanās dokumentā, vai atsevišķā dokumentā, ko deponē depozitāram sešu mēnešu laikā pēc paziņošanas. Ja deklarācija minētajā laikposmā nav deponēta, pievienošanos uzskata par spēkā neesošu. DAŽĀDI NOTEIKUMI UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 6. pants Katra Līgumslēdzēja puse veic atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu šīs konvencijas noteikumu efektīvu piemērošanu, ņemot vērā vajadzību panākt abpusēji pieņemamus risinājumus gadījumā, ja šo noteikumu piemērošanā rodas grūtības. 7. pants Līgumslēdzējas puses cita citu ar depozitāra starpniecību informē par pasākumiem, ko tās pieņem šīs konvencijas īstenošanai. 8. pants Šīs konvencijas papildinājumi ir tās neatņemama sastāvdaļa. 9. pants Ikviena Līgumslēdzēja puse var denonsēt šo konvenciju ar noteikumu, ka tā 12 mēnešus iepriekš par to rakstiski paziņo depozitāram, kas to paziņo visām pārējām Līgumslēdzējām pusēm. 10. pants 1. Šī konvencija stājas spēkā 2011. gada 1. janvārī attiecībā uz tām Līgumslēdzējām pusēm, kuras līdz minētajam datumam būs deponējušas pieņemšanas dokumentu depozitāram, ar noteikumu, ka līdz 2010. gada 31. decembrim pieņemšanas dokumentus depozitāram būs deponējušas vismaz divas Līgumslēdzējas puses. 2. Ja šī konvencija nestājas spēkā 2011. gada 1. janvārī, tā stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad vismaz divas Līgumslēdzējas puses ir deponējušas pēdējos pieņemšanas dokumentus. 3. Depozitārs paziņo Līgumslēdzējām pusēm katras Līgumslēdzējas puses pieņemšanas dokumenta deponēšanas datumu un šīs konvencijas spēkā stāšanās datumu, publicējot šo informāciju Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā. 11. pants Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretārs darbojas kā šīs konvencijas depozitārs. I PAPILDINĀJUMS JĒDZIENA „NOTEIKTAS IZCELSMES PRODUKTI” DEFINĪCIJA UN ADMINISTRATĪVĀS SADARBĪBAS METODES SATURA RĀDĪTĀJS I SADAĻA. VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Definīcijas II SADAĻA. JĒDZIENA „NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA 2. pants Vispārīgas prasības 3. pants Izcelsmes kumulācija 4. pants Pilnībā iegūti izstrādājumi 5. pants Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti izstrādājumi 6. pants Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde 7. pants Kvalificēšanas vienība 8. pants Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki 9. pants Komplekti 10. pants Neitrāli elementi III SADAĻA. TERITORIĀLĀS PRASĪBAS 11. pants Teritorialitātes princips 12. pants Tieši pārvadājumi 13. pants Izstādes IV SADAĻA. ATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS 14. pants Muitas nodokļu atmaksas vai atbrīvojuma aizliegums V SADAĻA. IZCELSMES APLIECINĀJUMS 15. pants Vispārīgas prasības 16. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas kārtība 17. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošana retrospektīvi 18. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED dublikāta izdošana 19. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošana uz iepriekš izdota vai sagatavota izcelsmes apliecinājuma pamata 20. pants Uzskaites nošķiršana 21. pants Nosacījumi izcelsmes deklarācijas vai EUR-MED izcelsmes deklarācijas sagatavošanai 22. pants Atzītais eksportētājs 23. pants Izcelsmes apliecinājuma derīgums 24. pants Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana 25. pants Importēšana pa daļām 26. pants Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma 27. pants Apstiprinošie dokumenti 28. pants Izcelsmes apliecinājuma, piegādātāja deklarācijas un apstiprinošo dokumentu glabāšana 29. pants Neatbilstība un formālas kļūdas 30. pants Euro izteiktas summas VI SADAĻA. PASĀKUMI ADMINISTRATĪVAI SADARBĪBAI 31. pants Administratīvā sadarbība 32. pants Izcelsmes apliecinājumu pārbaude 33. pants Strīdu izšķiršana 34. pants Sankcijas 35. pants Brīvās zonas Pielikumu saraksts I pielikums. Ievada piezīmes II pielikuma sarakstam II pielikums. Saraksts ar apstrādes vai pārstrādes darbībām, kas jāveic ar nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai ražotais izstrādājums iegūtu noteiktas izcelsmes statusu III a pielikums. Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 un preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 pieteikuma paraugs III b pielikums. Preču pārvadājumu sertifikāta EUR-MED un preču pārvadājumu sertifikāta EUR-MED pieteikuma paraugs IV a pielikums. Izcelsmes deklarācijas teksts IV b pielikums. EUR-MED izcelsmes deklarācijas teksts V pielikums. Līgumslēdzējas puses, kuras nepiemēro noteikumus par daļēju atmaksu I SADAĻAVISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Definīcijas Šajā konvencijā: a) „ražošana” ir jebkura apstrāde vai pārstrāde, ieskaitot montāžu vai īpašas darbības; b) „materiāls” ir jebkura sastāvdaļa, izejviela, daļa vai detaļa, utt., ko izmanto izstrādājuma ražošanai; c) „izstrādājums” ir ražojamais produkts, pat ja to vēlāk paredzēts izmantot citā ražošanas darbībā; d) „preces” ir gan materiāli, gan izstrādājumi; e) „muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar 1994. gada nolīgumu par Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) VII panta īstenošanu (Pasaules Tirdzniecības organizācijas nolīgums par muitas vērtējumu); f) „ražotāja cena” ir cena, ko par gatavo izstrādājumu maksā Līgumslēdzējas puses ražotājam, kura uzņēmumā ir veikta izstrādājuma pēdējā apstrāde vai pārstrāde, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība, atskaitot visus iekšējos nodokļus, ko tad, ja iegūto izstrādājumu eksportē, atmaksā vai var atmaksāt; g) „materiālu vērtība” ir izlietoto nenoteiktas izcelsmes materiālu muitas vērtība to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, tad pirmā cena, ko var noskaidrot un kas eksportētājā Līgumslēdzējā pusē samaksāta par šiem materiāliem; h) „noteiktas izcelsmes materiālu vērtība” ir tādu materiālu vērtība, kā noteikts g) apakšpunktā, ko piemēro mutatis mutandis ; i) „pievienotā vērtība” ir izstrādājumam noteiktā ražotāja cena, no kuras atņemta katra tā izstrādājuma ražošanā izmantotā materiāla muitas vērtība, kura izcelsme ir Līgumslēdzējās pusēs, kurām ir piemērojama kumulācija, vai gadījumā, ja muitas vērtība nav zināma vai ja to nevar noskaidrot, tā ir pirmā noskaidrotā cena, kas maksāta par materiāliem eksportētājā Līgumslēdzējā pusē; j) „nodaļas” un „pozīcijas” ir nomenklatūrā izmantotās nodaļas un pozīcijas (četru ciparu kodi), kas veido preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kura šajā konvencijā minēta kā „harmonizētā sistēma” vai „HS”; k) „klasificēts” norāda uz produkta vai materiāla iekļaušanu konkrētā pozīcijā; l) „sūtījums” ir produkti, kurus vai nu kopā nosūta no viena eksportētāja vienam saņēmējam, vai uz kuriem attiecas vienots transporta dokuments par to nosūtīšanu no eksportētāja saņēmējam, vai, ja šāda dokumenta nav, viens rēķins; m) terminā „teritorijas” iekļauti teritoriālie ūdeņi. n) „Līgumslēdzējas puses muitas iestādes” Eiropas Savienībā nozīmē jebkuru Eiropas Savienības dalībvalsts muitas iestādi. II SADAĻAJĒDZIENA „NOTEIKTAS IZCELSMES IZSTRĀDĀJUMI” DEFINĪCIJA 2. pants Vispārīgas prasības 1. Attiecīgā nolīguma īstenošanas vajadzībām turpmāk minētos izstrādājumus uzskata par izstrādājumiem ar izcelsmi Līgumslēdzējā valstī, kad tos eksportē uz citu Līgumslēdzēju valsti: a) izstrādājumi, kas 4. panta nozīmē pilnībā iegūti Līgumslēdzējā pusē; b) Līgumslēdzējā pusē iegūti izstrādājumi, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav pilnīgi iegūti Līgumslēdzējā pusē, ja šie materiāli ir Līgumslēdzējā pusē pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 5. panta nozīmē; c) preces, kuru izcelsme ir Eiropas Ekonomikas zonā (EEZ) saskaņā ar Eiropas Ekonomikas zonas līguma 4. protokolu. Šādas preces uzskata par precēm ar izcelsmi Eiropas Savienībā, Īslandē, Lihtenšteinā vai Norvēģijā, kad tās attiecīgi eksportē no Eiropas Savienības, Īslandes, Lihtenšteinas vai Norvēģijas uz Līgumslēdzēju pusi, kas nav EEZ Puse. 2. Šā panta 1. punkta c) apakšpunktu piemēro tikai gadījumā, ja piemērojams brīvās tirdzniecības nolīgums starp importētāju Līgumslēdzēju pusi un EEZ Pusēm (Eiropas Savienību, Īslandi, Lihtenšteinu un Norvēģiju). 3. pants Izcelsmes kumulācija 1. Neskarot 2. panta 1. punktu, izstrādājumus uzskata par eksportētājas Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumiem, ja tos eksportē uz citu Līgumslēdzēju pusi un ja tie ir tur iegūti, iekļaujot Šveices (tostarp Lihtenšteinas)1, Īslandes, Norvēģijas, Turcijas vai Eiropas Savienības izcelsmes materiālus, ar noteikumu, ka eksportētājā Līgumslēdzējā pusē veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz darbības, kas minētas 6. pantā. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem. 2. Neskarot 2. panta 1. punktu, izstrādājumus uzskata par eksportētājas Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumiem, ja tos eksportē uz citu Līgumslēdzēju pusi un ja šādi izstrādājumi tajā ir iegūti, iekļaujot materiālus, kuru izcelsme ir Fēru salās vai jebkurā citā valstī, kas ir dalībniece Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerattiecībās, kuru pamatā ir Barselonas deklarācija, kas pieņemta 1995. gada 27. un 28. novembrī Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē, bet ne Turcijas vai kādas citas šīs konvencijas Līgumslēdzējas puses valsts vai teritorijas izcelsmes materiāli, ar noteikumu, ka eksportētājā Līgumslēdzējā pusē veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz darbības, kas minētas 6. pantā. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem. 3. Ja eksportētājā Līgumslēdzējā pusē veiktā apstrāde vai pārstrāde nepārsniedz 6. pantā minētās darbības, iegūto izstrādājumu uzskata par eksportētājas Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumu tikai tādā gadījumā, ja tur pievienotā vērtība ir lielāka par tādu izmantoto materiālu vērtību, kuru izcelsme ir jebkurā no pārējām Līgumslēdzējām pusēm, kas minētas 1. un 2. punktā. Ja tas tā nav, iegūto izstrādājumu uzskata par izstrādājumu ar izcelsmi Līgumslēdzējā pusē, kurā ir visaugstākā ražošanā izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība eksportētājā Līgumslēdzējā pusē. 4. Šā panta 1. un 2. punktā minēto Līgumslēdzēju pušu izcelsmes izstrādājumi, kuri netiek apstrādāti vai pārstrādāti eksportētājā Līgumslēdzējā pusē, saglabā savu izcelsmi, ja tos eksportē uz vienu no pārējām Līgumslēdzējām pusēm. 5. Šajā pantā paredzēto kumulāciju var piemērot tikai tad, ja: a) valstīm, kuras ir iesaistītas attiecīga noteiktas izcelsmes statusa iegūšanā, un galamērķa Līgumslēdzējai pusei ir piemērojams preferenciālas tirdzniecības nolīgums saskaņā ar Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (VVTT) XXIV pantu; b) materiāliem un izstrādājumiem iegūstot noteiktas izcelsmes statusu, tika piemēroti izcelsmes noteikumi, kas identiski tiem, kuri ietverti šajā konvencijā; un c) ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) un Līgumslēdzējās pusēs, kas ir attiecīgo nolīgumu Puses, saskaņā ar to procedūrām ir publicēti paziņojumi par vajadzīgo prasību izpildi, lai varētu piemērot kumulāciju. Šajā pantā paredzēto kumulāciju piemēro no dienas, kas norādīta Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) publicētajā paziņojumā. Līgumslēdzējas puses ar Eiropas Komisijas starpniecību paziņo pārējām Līgumslēdzējām pusēm, kuras ir attiecīgo nolīgumu Puses, informāciju par nolīgumiem, ieskaitot nolīgumu spēkā stāšanās datumu, kuri ir spēkā ar pārējām Līgumslēdzējām pusēm, kas minētas 1. un 2. punktā. 4. pants Pilnībā iegūti izstrādājumi 1. Turpmāk minētos izstrādājumus uzskata par pilnībā iegūtiem Līgumslēdzējā pusē, kad tos eksportē uz citu Līgumslēdzēju pusi: a) minerālprodukti, ko iegūst no attiecīgās Līgumslēdzējas puses zemes dzīlēm vai jūras gultnes; b) attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē novāktie augu valsts produkti; c) attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē dzimuši un audzēti dzīvnieki; d) produkti, kas iegūti no attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē audzētiem dzīvniekiem; e) attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē veiktu medību vai zvejas produkti; f) jūras zvejas un citi jūras produkti, kas iegūti, zvejojot ar eksportētājas Līgumslēdzējas puses kuģiem ārpus tās teritoriālajiem ūdeņiem; g) produkti, kurus izgatavo uz attiecīgās Līgumslēdzējas puses zivju apstrādes kuģiem tikai no f) apakšpunktā minētajiem produktiem; h) lietoti priekšmeti, kas tur savākti un ir derīgi vienīgi materiālu iegūšanai, tostarp lietotas riepas, kuras derīgas vienīgi atjaunošanai vai lai tās izmantotu kā atkritumus; i) atkritumi un lūžņi, ko rada attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē veiktas ražošanas darbības; j) produkti, kas iegūti no jūras grunts vai grunts apakškārtas ārpus attiecīgās Līgumslēdzējas puses teritoriāliem ūdeņiem, ar noteikumu, ka Līgumslēdzējai pusei ir ekskluzīvas tiesības izmantot šo grunti vai grunts apakškārtu; k) preces, ko tur ražo tikai no produktiem, kuri norādīti a) līdz j) apakšpunktā. 2. Termini „attiecīgās Līgumslēdzējas puses kuģi” un „attiecīgās Līgumslēdzējas puses zivju apstrādes kuģi” 1. punkta f) un g) apakšpunktā attiecas tikai uz šādiem kuģiem un zivju apstrādes kuģiem: a) kuri ir reģistrēti vai ir uzskaitē eksportētājā Līgumslēdzējā pusē; b) kuri kuģo ar eksportētājas Līgumslēdzējas puses karogu; c) kuri vismaz 50 % apmērā pieder eksportētājas Līgumslēdzējas puses valstspiederīgajiem vai uzņēmējsabiedrībai, kuras galvenais birojs atrodas eksportētājā Līgumslēdzējā pusē un kuras vadītājs vai vadītāji, direktoru padomes vai uzraudzības padomes priekšsēdētājs un lielākā daļa šādu padomju locekļu ir eksportētājas Līgumslēdzējas puses valstspiederīgie, un turklāt – attiecībā uz personālsabiedrībām vai sabiedrībām ar ierobežotu atbildību – vismaz puse kapitāla pieder eksportētājai Līgumslēdzējai pusei vai minētās Līgumslēdzējas puses valsts iestādēm vai valstspiederīgajiem; d) kuru kapteinis un virsnieki ir eksportētājas Līgumslēdzējas puses valstspiederīgie; un e) kuru komandā vismaz 75 % ir eksportētājas Līgumslēdzējas puses valstspiederīgie. 3. Šā panta 2. punkta vajadzībām, ja eksportētāja Līgumslēdzēja puse ir Eiropas Savienība, tas nozīmē Eiropas Savienības dalībvalsti. 5. pants Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti izstrādājumi 1. Šā papildinājuma 2. panta vajadzībām izstrādājumus, kuri nav pilnībā iegūti, uzskata par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem, ja ir izpildīti II pielikuma sarakstā minētie nosacījumi. Iepriekš minētie nosacījumi norāda, kā apstrādājami vai pārstrādājami nenoteiktas izcelsmes materiāli, ko izmanto ražošanā, un šos nosacījumus piemēro tikai šāda veida materiāliem. Tātad, ja izstrādājumu, kurš ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, izpildot nosacījumus, kas minēti sarakstā, izmanto cita izstrādājuma ražošanā, nosacījumi, kas piemērojami izstrādājumam, kurā tas ir ietverts, neattiecas uz šo izmantoto izstrādājumu, un neņem vērā nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas var būt izmantoti šā izstrādājuma ražošanā. 2. Neatkarīgi no 1. punkta nenoteiktas izcelsmes materiāli, kurus saskaņā ar II pielikuma sarakstā izklāstītajiem nosacījumiem nevajadzētu izmantot izstrādājuma ražošanā, tomēr var izmantot ar noteikumu, ka: a) to kopējā vērtība nepārsniedz 10 % no izstrādājuma ražotāja cenas; b) atbilstīgi šim punktam netiek pārsniegta neviena no nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālo vērtību sarakstā noteiktajām procentuālajām attiecībām. Šo punktu nepiemēro izstrādājumiem, uz kuriem attiecas harmonizētās sistēmas 50. līdz 63. nodaļa. 3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, ievērojot 6. panta noteikumus. 6. pants Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde 1. Neskarot 2. punktu un neatkarīgi no tā, vai ir izpildītas 5. panta prasības, par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, lai izstrādājumam piešķirtu noteiktas izcelsmes izstrādājuma statusu, tiek uzskatītas šādas darbības: a) darbības, kas paredzētas tam, lai nodrošinātu izstrādājumu uzturēšanu labā stāvoklī pārvadāšanas un uzglabāšanas laikā; b) iepakojumu sadalīšana un komplektēšana; c) mazgāšana, tīrīšana; putekļu, oksīdu, eļļas, krāsas vai citu pārklājumu notīrīšana; d) tekstilizstrādājumu gludināšana vai presēšana; e) vienkārša krāsošana un pulēšana; f) labības un rīsu atsēnalošana, daļēja vai pilnīga balināšana, pulēšana un glazēšana; g) cukura iekrāsošana vai cukurgraudiņu veidošana; h) augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, atkauliņošana un lobīšana; i) asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sadalīšana; j) sijāšana, šķirošana, sadalīšana, klasificēšana, kategorizēšana, piemeklēšana (ieskaitot preču komplektēšanu); k) vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kārbās, kastēs, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm, kā arī citas vienkāršas iepakošanas darbības; l) uzrakstu, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz izstrādājumiem vai to iesaiņojumam; m) vienkārša vienādu vai dažādu izstrādājumu sajaukšana; n) cukura sajaukšana ar jebkādām citām vielām; o) vienkārša sastāvdaļu salikšana, lai iegūtu gatavu izstrādājumu, vai izstrādājumu sadale pa sastāvdaļām; p) divu vai vairāku a) līdz n) apakšpunktā norādīto darbību apvienojums; q) dzīvnieku kaušana. 2. Nosakot, vai izstrādājumam veiktā apstrāde un pārstrāde ir uzskatāma par nepietiekamu 1. punkta nozīmē, visas darbības, ko ar attiecīgajiem izstrādājumiem veic eksportētājā Līgumslēdzēja pusē, aplūko kopā. 7. pants Kvalificēšanas vienība 1. Piemērojot šīs konvencijas noteikumus, kvalificēšanas vienība ir konkrēts izstrādājums, ko uzskata par pamatvienību, lai noteiktu klasifikācijas iedalījumu pēc harmonizētās sistēmas nomenklatūras. Tādējādi uzskata: a) ja izstrādājumu, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, klasificē vienā pozīcijā saskaņā ar harmonizētās sistēmas noteikumiem, viss kopums ir kvalifikācijas vienība; b) ja sūtījums sastāv no vairākiem vienādiem izstrādājumiem, kas klasificēti vienā harmonizētās sistēmas pozīcijā, tad, piemērojot šīs konvencijas noteikumus, katrs izstrādājums jāapskata atsevišķi. 2. Ja saskaņā ar harmonizētās sistēmas 5. vispārīgo noteikumu iesaiņojumu klasificē kopā ar tajā iesaiņoto izstrādājumu, tad izcelsmes noteikšanas nolūkā iesaiņojumu un attiecīgo izstrādājumu uzskata par vienu veselu. 8. pants Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus, ko nosūta ar kādu iekārtu, mašīnu, aparatūru vai transportlīdzekli un kas ietilpst parastajā aprīkojumā, un ir iekļauti cenā vai arī nav norādīti atsevišķā rēķinā, uzskata par saistītiem ar attiecīgo iekārtu, mašīnu, aparatūru vai transportlīdzekli. 9. pants Komplekti Komplektus saskaņā ar harmonizētās sistēmas 3. vispārīgo noteikumu uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, ja visas to sastāvdaļas ir noteiktas izcelsmes izstrādājumi. Tomēr, ja komplekts ir veidots no noteiktas izcelsmes izstrādājumiem un nenoteiktas izcelsmes izstrādājumiem, tad komplektu kopumā uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumu ar noteikumu, ka nenoteiktas izcelsmes izstrādājumu vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas. 10. pants Neitrāli elementi Lai noteiktu, vai izstrādājums ir noteiktas izcelsmes, nav nepieciešams ņemt vērā šādu ražošanā izmantoto līdzekļu izcelsmi: a) enerģija un degviela; b) ražotne un iekārtas; c) mašīnas un darbarīki; d) preces, kuras netiek izmantotas un kuras nav paredzēts izmantot izstrādājuma galīgajā sastāvā. III SADAĻATERITORIĀLĀS PRASĪBAS 11. pants Teritoriālitātes princips 1. Izņemot 2. panta 1. punkta c) apakšpunktā, 3. pantā un šā panta 3. punktā paredzēto, noteiktas izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumi, kas izklāstīti II sadaļā, eksportētājā Līgumslēdzējā pusē jāizpilda nepārtraukti. 2. Izņemot 3. pantā paredzēto, ja noteiktas izcelsmes preces, ko eksportēja no Līgumslēdzējas puses uz citu valsti, nosūta atpakaļ, tad tās jāuzskata par nenoteiktas izcelsmes precēm, ja vien muitas iestādēm nepierāda, ka: a) atpakaļ nosūtītās preces ir tās pašas eksportētās preces; un b) ar tām nav veiktas nekādas darbības, izņemot darbības, kas vajadzīgas, lai preces uzturētu labā stāvoklī, kamēr tās atradās attiecīgajā valstī vai kamēr tās eksportē. 3. Noteiktas izcelsmes statusa iegūšanu saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti II sadaļā, neietekmē no Līgumslēdzējas puses eksportētu materiālu apstrāde vai pārstrāde ārpus eksportētājas Līgumslēdzējas puses un sekojoša to reimportēšana ar noteikumu, ka: a) minētie materiāli ir pilnībā iegūti eksportētājā Līgumslēdzējā pusē vai pirms eksportēšanas apstrādāti vai pārstrādāti lielākā mērā, nekā paredzēts 6. pantā; un b) muitas iestādēm var pierādīt, ka: i) reimportētās preces ir iegūtas, apstrādājot vai pārstrādājot eksportētos materiālus; un ii) kopējā pievienotā vērtība, kas iegūta ārpus eksportētājas Līgumslēdzējas puses, piemērojot šā panta noteikumus, nepārsniedz 10 % no tā galaprodukta ražotāja cenas, kura noteiktas izcelsmes statusu vēlas noteikt. 4. Šā panta 3. punkta vajadzībām noteikta izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumus, kas izklāstīti II sadaļā, nepiemēro apstrādei vai pārstrādei, kas veikta ārpus eksportētājas Līgumslēdzējas puses. Tomēr, ja II pielikuma sarakstā ir noteikums, kas paredz galaprodukta noteikta izcelsmes statusa noteikšanā piemērot visu tam pievienoto nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālo vērtību, tad to nenoteiktas izcelsmes materiālu kopējā vērtība, kas pievienotas galaproduktam eksportētājas Līgumslēdzējas puses teritorijā, saskaitot to kopā ar kopējo pievienoto vērtību, kas, piemērojot šo pantu, radusies ārpus šīs Līgumslēdzējas puses, nedrīkst pārsniegt noteikto procentuālo attiecību. 5. Piemērojot 3. un 4. punkta noteikumus, „kopējā pievienotā vērtība” nozīmē visas izmaksas, kas rodas ārpus eksportētājas Līgumslēdzējas puses, ieskaitot tur iestrādāto materiālu vērtību. 6. Šā panta 3. un 4. punkta noteikumus nepiemēro izstrādājumiem, kas neatbilst II pielikuma sarakstā izvirzītajiem nosacījumiem vai kas var tikt uzskatīti par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem vienīgi, ja tiek piemērota 5. panta 2. punktā noteiktā vispārējā pielaide. 7. Šā panta 3. un 4. punkta noteikumus nepiemēro izstrādājumiem, uz kuriem attiecas harmonizētās sistēmas 50. līdz 63. nodaļa. 8. Šā panta noteikumos paredzētā apstrāde vai pārstrāde, kas veikta ārpus eksportētājas Līgumslēdzējas puses, ir jāveic saskaņā ar kārtību „izvešana pārstrādei” vai saskaņā ar līdzīgu kārtību. 12. pants Tieši pārvadājumi 1. Attiecīgajā nolīgumā paredzētais preferenciālais režīms piemērojams tikai tiem izstrādājumiem, kuri atbilst šīs konvencijas prasībām un kurus pārvadā tieši starp vai caur tādu Līgumslēdzēju pušu teritorijām, kurām piemēro kumulāciju saskaņā ar 3. pantu. Tomēr izstrādājumus, kas veido vienu sūtījumu, var sūtīt caur citām teritorijām, vajadzības gadījumā tos šajās teritorijās pārkraujot vai novietojot pagaidu uzglabāšanā ar noteikumu, ka pārkraušanas vai pagaidu uzglabāšanu tranzītvalstī vai uzglabāšanas valstī tie paliek muitas iestāžu uzraudzībā un ka tiem neveic citas darbības, izņemot izkraušanu, iekraušanu vai jebkuru darbību ar nolūku saglabāt tos labā stāvoklī. Noteiktas izcelsmes izstrādājumus var transportēt pa cauruļvadiem caur teritoriju, kas nav to Līgumslēdzēju pušu teritorija, kas ir eksportētājvalsts un importētājvalsts. 2. Importētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādēm sniedz pierādījumu par 1. punktā izklāstīto nosacījumu izpildi, uzrādot a) vienotu pārvadāšanas dokumentu, kas aptver ceļu no eksportētājas Līgumslēdzējas puses caur tranzīta valsti; vai b) tranzītvalsts muitas iestāžu izdotu sertifikātu, kurā: i) sniegts precīzs izstrādājumu apraksts, ii) norādīts preču izkraušanas un pārkraušanas datums un attiecīgā gadījumā kuģu vārdi vai citi izmantotie transportlīdzekļi; un iii) kurā apliecināti nosacījumi, ar kādiem izstrādājumi palika tranzīta valstī; vai c) ja nav iepriekš minēto dokumentu, kādu citu pamatojuma dokumentu. 13. pants Izstādes 1. Uz noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, ko nosūta uz izstādi valstī, kas nav starp 3. pantā minētajām valstīm, ar kurām piemēro kumulāciju, un ko pēc izstādes pārdod importēšanai Līgumslēdzējā pusē, importējot attiecina attiecīgā nolīguma noteikumus, ja muitas iestādēm pierāda, ka: a) šos izstrādājumus eksportētājs ir nosūtījis tieši no Līgumslēdzējas puses uz valsti, kurā notiek izstāde, un tos tur ir izstādījis; b) šis eksportētājs izstrādājumus ir pārdevis vai citādi atsavinājis par labu kādai personai citā Līgumslēdzējā pusē; c) izstrādājumi ir nosūtīti izstādes laikā vai tūlīt pēc izstādes tādā stāvoklī, kādā tos nosūtīja uz izstādi; un d) izstrādājumi pēc nosūtīšanas uz izstādi nav izmantoti citiem mērķiem, izņemot demonstrēšanu minētajā izstādē. 2. Saskaņā ar V sadaļas noteikumiem jāizdod vai jāsagatavo izcelsmes apliecinājums, un tas paredzētajā kārtībā jāiesniedz importētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādēm. Tajā norāda izstādes nosaukumu un adresi. Vajadzības gadījumā papildus var pieprasīt dokumentārus pierādījumus par izstādīšanas nosacījumiem. 3. Šā panta 1. punktu piemēro visām tirdzniecības, rūpniecības, lauksaimniecības vai amatniecības izstādēm, gadatirgiem vai līdzīgai publiskai izstādīšanai, ja šo pasākumu laikā izstrādājumi paliek muitas uzraudzībā un pasākumus nerīko privātiem mērķiem veikalos vai uzņēmumu telpās, lai pārdotu ārvalstu izstrādājumus. IV SADAĻAATMAKSA VAI ATBRĪVOJUMS 14. pants Muitas nodokļu atmaksas vai atbrīvojuma aizliegums 1. Uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ko izmanto, ražojot Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumus, par kuriem saskaņā ar V sadaļas noteikumiem izdots vai sagatavots izcelsmes apliecinājums, eksportētājā Līgumslēdzējā pusē neattiecas nekāda muitas nodokļu atmaksa vai atbrīvojums no muitas nodokļiem. 2. Šā panta 1. punktā minēto aizliegumu piemēro visiem pasākumiem, kas saistīti ar muitas nodokļu vai līdzvērtīgu maksājumu daļēju vai pilnīgu atmaksu, atlaišanu vai atbrīvojumiem, kuri eksportētājas Līgumslēdzējas puses teritorijā piemērojami ražošanā izmantotajiem materiāliem, ja šāda atmaksa, atlaišana vai atbrīvojums piemērojams tieši vai netieši, no šādiem materiāliem iegūtos izstrādājumus eksportējot, nevis tos atstājot izmantošanai uz vietas. 3. Tādu izstrādājumu eksportētājam, kuriem ir izcelsmes apliecinājums, jābūt gatavam pēc muitas iestāžu pieprasījuma jebkurā brīdī uzrādīt visus attiecīgos dokumentus, kas apliecina to, ka nav saņemta nekāda atmaksa par attiecīgo izstrādājumu ražošanā izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem un ka faktiski ir nomaksāti visi muitas nodokļi vai līdzvērtīgi maksājumi, kas piemērojami šādiem materiāliem. 4. Šā panta 1. līdz 3. punkta noteikumus piemēro arī iesaiņojumam 7. panta 2. punkta nozīmē, palīgierīcēm, rezerves daļām un darbarīkiem 8. panta nozīmē un izstrādājumu komplektiem 9. panta nozīmē, ja tiem nav noteiktas izcelsmes. 5. Šā panta 1. līdz 4. punkta noteikumus piemēro tikai tāda veida materiāliem, kuriem piemērojams attiecīgais nolīgums. 6. a) Šā panta 1. punktā minēto aizliegumu nepiemēro divpusējā tirdzniecībā starp vienu no Līgumslēdzējām pusēm, kas minētas 3. panta 1. punktā, un vienu no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, izņemot Izraēlu, Fēru salas un stabilizācijas un asociācijas procesa dalībvalstis, ja uzskata, ka izstrādājumiem ir eksportētājas vai importētājas Līgumslēdzējas puses izcelsme, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā no pārējām 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm. b) Šā panta 1. punktā minēto aizliegumu nepiemēro divpusējā tirdzniecībā starp Ēģipti, Jordāniju, Maroku un Tunisiju, ja uzskata, ka izstrādājumu izcelsme ir vienā no šīm valstīm, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā no pārējām 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm. 7. Neatkarīgi no 1. punkta eksportētāja Līgumslēdzēja puse var piemērot pasākumus muitas nodokļu vai līdzvērtīgu maksājumu atmaksai vai atbrīvojumam no nodokļiem tiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem, kuri neietilpst harmonizētās sistēmas 1.–24. nodaļā un kurus izmanto noteiktas izcelsmes izstrādājumu ražošanā, ja ir ievēroti šādi noteikumi: a) izstrādājumiem, kas ir ietverti harmonizētās sistēmas 25.–49. un 64.–97. nodaļā, tiek saglabāta likme 4 % apmērā no muitas maksājuma vai tāda zemāka likme, kas ir spēkā eksportētājā Līgumslēdzējā pusē; b) izstrādājumiem, kas ir ietverti harmonizētās sistēmas 50.–63. nodaļā, tiek saglabāta likme 8 % apmērā no muitas maksājuma vai tāda zemāka likme, kas ir spēkā eksportētājā Līgumslēdzējā pusē. Šā punkta noteikumus nepiemēro Līgumslēdzējas puses, kuras uzskaitītas šā papildinājuma V pielikumā. 8. Šā panta 7. punkta noteikumus piemēro līdz 2012. gada 31. decembrim, un tos var pārskatīt, savstarpēji vienojoties. V SADAĻAIZCELSMES APLIECINĀJUMS 15. pants Vispārīgas prasības 1. Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumus importējot pārējās Līgumslēdzējās pusēs, piemēro attiecīgo nolīgumu noteikumus, iesniedzot vienu no šādiem izcelsmes apliecinājumiem: a) preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1, kura paraugs ir sniegts III a pielikumā; b) preču pārvadājumu sertifikāts EUR-MED, kura paraugs ir sniegts III b pielikumā; c) 21. panta 1. punktā minētajos gadījumos — deklarācija, turpmāk „izcelsmes deklarācija” vai „EUR-MED izcelsmes deklarācija”, kuru eksportētājs iesniedz rēķina, pavadzīmes vai jebkura cita tirdzniecības dokumenta veidā un kura pietiekami sīki raksturo attiecīgos izstrādājumus, lai tos varētu identificēt; izcelsmes deklarāciju tekstu paraugi atrodami IV a un IV b pielikumā. 2. Neatkarīgi no 1. punkta uz noteiktas izcelsmes izstrādājumiem šīs konvencijas nozīmē 26. pantā minētajos gadījumos attiecina attiecīgo nolīgumu noteikumus bez 1. punktā minēto izcelsmes pierādījumu iesniegšanas. 16. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas kārtība 1. Preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED izdod eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādes, pamatojoties uz rakstisku pieteikumu no eksportētāja vai eksportētāja pilnvarota pārstāvja, kas rīkojas eksportētāja vārdā. 2. Šim nolūkam eksportētājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis aizpilda gan preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, gan pieteikuma veidlapu, kuru paraugi sniegti III a un III b pielikumā. Šīs veidlapas aizpilda vienā no valodām, kurā sagatavots attiecīgais nolīgums, un saskaņā ar eksportētājvalsts tiesību aktiem. Aizpildot veidlapas ar roku, lieto tinti un raksta ar drukātiem burtiem. Izstrādājuma aprakstu ieraksta īpaši šim mērķim paredzētajā ailē, neatstājot nevienu tukšu līniju. Ja aile nav pilnībā aizpildīta, tad zem pēdējās apraksta rindas ievelk horizontālu līniju, visu tukšo laukumu šķērsām pārsvītrojot. 3. Eksportētājs, kurš piesakās preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED saņemšanai, ir gatavs jebkurā laikā pēc tās eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestāžu prasības, kurā preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED ir izdots, iesniegt visus atbilstīgos dokumentus, kas apliecina attiecīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī apliecina visu pārējo šīs konvencijas prasību izpildi. 4. Neskarot 5. punktu, preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izdod eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādes šādos gadījumos: a) ja izstrādājumus eksportē no kādas 3. panta 1. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no pārējām 3. panta 1. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm un: – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi eksportētājā Līgumslēdzējā pusē, importētājā Līgumslēdzējā pusē vai kādā no 3. panta 1. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, un ja tie atbilst pārējām šīs konvencijas prasībām, vai – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, un ja tie atbilst pārējām šīs konvencijas prasībām, ar noteikumu, ka preču pārvadājumu sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija ir izdota izcelsmes valstī; b) ja izstrādājumus eksportē no kādas 3. panta 1. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm vai no kādas 3. panta 2. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 1. punktā minētām Līgumslēdzējām pusēm un – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi eksportētājā Līgumslēdzējā pusē vai importētājā Līgumslēdzējā pusē, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kāda no pārējām Līgumslēdzējām pusēm, un ja tie atbilst pārējām šis konvencijas prasībām vai – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no pārējām 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. pantā minētām Līgumslēdzējām pusēm, un ja tie atbilst pārējām šīs konvencijas prasībām, ar noteikumu, ka preču pārvadājumu sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija ir izdoti izcelsmes valstī; c) ja izstrādājumus eksportē no kādas 3. panta 2. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm un: – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi eksportētājā Līgumslēdzējā pusē vai importētājā Līgumslēdzējā pusē, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kāda no pārējām Līgumslēdzējām pusēm, un ja tie atbilst pārējām šis konvencijas prasībām vai – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no pārējām 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, un ja tie atbilst pārējām šīs konvencijas prasībām, ar noteikumu, ka preču pārvadājumu sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija ir izdoti izcelsmes valstī. 5. Preču pārvadājumu sertifikātu EUR-MED izdod eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādes, ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi eksportētājā Līgumslēdzējā pusē, importētājā Līgumslēdzējā pusē vai kādā no pārējām 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, ar kuru piemēro kumulāciju, un ja tie atbilst šīs konvencijas prasībām, šādos gadījumos: a) ja izstrādājumus eksportē no kādas 3. panta 1. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no pārējām 3. panta 1. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm un: – tika piemērota kumulācija ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās 3. panta 2. punktā minētajās Līgumslēdzējās pusēs, ar noteikumu, ka izcelsmes valstī ir izdots sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija, vai – izstrādājumus var izmantot importētājā Līgumslēdzējā pusē kā materiālus kumulācijas kontekstā, lai ražotu izstrādājumus, kurus eksportē no importētājas Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, vai – izstrādājumus var reeksportēt no importētājas Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm; b) ja izstrādājumus eksportē no kādas 3. panta 1. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm vai no kādas 3. panta 2. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 1. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm un – tika piemērota kumulācija ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās 3. pantā minētajās Līgumslēdzējās pusēs, ar noteikumu, ka izcelsmes valstī ir izdots sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija, vai –izstrādājumus var izmantot importētājā Līgumslēdzējā pusē kā materiālus kumulācijas kontekstā, lai ražotu izstrādājumus, kurus eksportē no importētājas Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, vai – izstrādājumus var reeksportēt no importētājas Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm; c) ja izstrādājumus eksportē no kādas 3. panta 2. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm un: – tika piemērota kumulācija ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās 3. pantā minētajās Līgumslēdzējās pusēs, ar noteikumu, ka izcelsmes valstī ir izdots sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija, vai – izstrādājumus var izmantot importētājā Līgumslēdzējā pusē kā materiālus kumulācijas kontekstā, lai ražotu izstrādājumus, kurus eksportē no importētājas Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, vai – izstrādājumus var reeksportēt no importētājas Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm. 6. Pārvadājumu sertifikāta EUR-MED 7. ailē ir viena no šādām frāzēm angļu valodā: – ja izcelsme iegūta, piemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās Līgumslēdzējās pusēs, — „CUMULATION APPLIED WITH”(valsts/valstu nosaukums(-i)); – ja izcelsme iegūta, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās Līgumslēdzējās pusēs, — „NO CUMULATION APPLIED”. 7. Muitas iestādes, kuras izdod preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, veic visus nepieciešamos pasākumus, lai pārbaudītu izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu un pārējo šīs konvencijas prasību izpildi. Tādēļ tām ir tiesības pieprasīt jebkādus pierādījumus un veikt jebkādu eksportētāja grāmatvedības dokumentu vai jebkādu citu pārbaudi, kuru tās uzskata par atbilstīgu. Tām ir jāgādā arī par to, lai 2. punktā minētās veidlapas būtu pareizi aizpildītas. Tās jo īpaši pārbauda, vai izstrādājumu aprakstam atvēlētā vieta ir aizpildīta tā, lai nebūtu iespējami nekādi krāpnieciski papildinājumi. 8. Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas dienu norāda sertifikāta 11. ailē. 9. Preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED izdod muitas iestādes un nodod to eksportētājiem, tiklīdz ir veikta vai nodrošināta eksportēšana. 17. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošana retrospektīvi 1. Neatkarīgi no 16. panta 9. punkta preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED ārkārtas gadījumā var izdot pēc attiecīgo izstrādājumu eksportēšanas, ja: a) tas netika izdots eksportēšanas laikā kļūdu, netīšas neizdarības vai īpašu apstākļu dēļ; vai b) muitas iestādēm pierāda, ka preču pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED tika izdots, bet to nepieņēma importēšanas laikā tehnisku iemeslu dēļ. 2. Neatkarīgi no 16. panta 9. punkta preču pārvadājumu sertifikātu EUR-MED var izdot pēc to izstrādājumu eksportēšanas, kuriem eksportēšanas laikā tika izdots pārvadājumu sertifikāts EUR.1, ja muitas iestādēm pierāda, ka ir izpildīti 16. panta 5. punktā minētie nosacījumi. 3. Šā panta 1. un 2. punkta izpildei eksportētājs savā pieteikumā norāda to izstrādājumu eksportēšanas vietu un datumu, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED, kā arī min šā pieprasījuma iemeslus. 4. Muitas iestādes var izdot pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED retrospektīvi tikai pēc tam, kad tās ir pārliecinājušās, ka eksportētāja pieteikumā sniegtā informācija atbilst attiecīgajā dokumentācijā norādītajai informācijai. 5. Pārvadājumu sertifikātiem EUR.1 vai EUR-MED, ko izdod retrospektīvi, jābūt ar šādu muitas iestādes atzīmi angļu valodā: „ISSUED RETROSPECTIVELY”. Pārvadājumu sertifikātā EUR-MED, ko izdod retrospektīvi, piemērojot 2. punktu, ir šāda muitas iestādes atzīme angļu valodā: „ISSUED RETROSPECTIVELY (Original EUR.1 No ……….[ izdošanas datums un vieta ]”. 6. Muitas iestādes atzīmi, kas minēta 5. punktā, ieraksta pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED 7. ailē. 18. pants Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED dublikāta izdošana 1. Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED zādzības, zaudējuma vai iznīcināšanas gadījumā eksportētājs var vērsties muitas iestādēs, kuras šo sertifikātu izdeva, lai uz to rīcībā esošo eksporta dokumentu pamata saņemtu dublikātu. 2. Šādā veidā izdotajam dublikātam jābūt ar šādu atzīmi angļu valodā: „DUPLICATE”. 3. Muitas iestādes atzīmi, kas minēta 2. punktā, ieraksta pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED dublikāta 7. ailē. 4. Dublikāts, kurā norāda oriģinālā pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošanas datumu, ir spēkā no minētā datuma. 19. pants Preču pārvadājumu sertifikāta EUR.1 vai EUR-MED izdošana, pamatojoties uz iepriekš izdotu vai sagatavotu izcelsmes apliecinājumu Kad noteiktas izcelsmes izstrādājumi nodoti muitas iestāžu uzraudzībā Līgumslēdzējā pusē, izcelsmes apliecinājuma oriģinālu var aizstāt ar vienu vai vairākiem pārvadājumu sertifikātiem EUR.1 vai EUR-MED, lai visus vai daļu no šiem izstrādājumiem nosūtītu uz kādu citu vietu šajā Līgumslēdzējā pusē. EUR.1 vai EUR-MED aizstājējsertifikātu izdod tā muitas iestāde, kuras uzraudzībā izstrādājumi atrodas. 20. pants Uzskaites nošķiršana 1. Ja tādu noteiktas un nenoteiktas izcelsmes materiālu atsevišķu krājumu veidošana, kas ir identiski un aizstājami, rada lielus izdevumus vai materiālas grūtības, muitas iestādes pēc attiecīgo personu rakstiska pieprasījuma var atļaut tā saukto “grāmatvedības segregācijas” metodi (turpmāk “metode”), lai pārvaldītu šādus krājumus. 2. Šai metodei jānodrošina, ka noteiktā atskaites periodā iegūto izstrādājumu skaits, kurus var uzskatīt par “noteiktas izcelsmes”, ir tāds pats kā gadījumā, ja būtu pielietota fiziska krājumu segregācija. 3. Muitas iestādes var piešķirt 1. punktā minēto atļauju saskaņā ar jebkādiem nosacījumiem, kurus uzskata par atbilstīgiem. 4. Šo metodi piemēro un tās piemērošanu reģistrē, pamatojoties uz vispārīgajiem grāmatvedības uzskaites principiem, ko piemēro tajā valstī, kurā izstrādājums tika ražots. 5. Šīs metodes izmantotājs pēc vajadzības var sagatavot vai pieprasīt izcelsmes apliecinājumus par to izstrādājumu daudzumu, kurus uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem. Pēc muitas iestāžu pieprasījuma metodes izmantotājs sniedz paskaidrojumu par to, kā šie daudzumi tiek pārvaldīti. 6. Muitas iestādes uzrauga atļaujas izmantošanu un var to atsaukt jebkurā laikā, kad metodes izmantotājs izmanto atļauju nepiemērotā veidā vai nepilda kādu no pārējiem šajā konvencijā paredzētajiem nosacījumiem. 21. pants Nosacījumi izcelsmes deklarācijas vai EUR-MED izcelsmes deklarācijas sagatavošanai 1. Izcelsmes deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju, kā minēts 15. panta 1. punkta c) apakšpunktā, var sagatavot: a) atzīts eksportētājs 22. panta nozīmē vai b) jebkurš eksportētājs attiecībā uz tādiem sūtījumiem, kas sastāv no vienas vai vairākām pakām, kurās ir noteiktas izcelsmes izstrādājumi ar kopējo vērtību līdz EUR 6 000. 2. Neskarot 3. punktu, izcelsmes deklarāciju var sagatavot šādos gadījumos: a) ja izstrādājumus eksportē no kādas 3. panta 1. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no pārējām 3. panta 1. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm un: – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi eksportētājā Līgumslēdzējā pusē, importētājā Līgumslēdzējā pusē vai kādā no 3. panta 1. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, un ja tie atbilst pārējām šīs konvencijas prasībām, vai – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, un ja tie atbilst pārējām šīs konvencijas prasībām, ar noteikumu, ka pārvadājumu sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija ir izdota izcelsmes valstī; b) ja izstrādājumus eksportē no kādas 3. panta 1. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 2. punktā minētām Līgumslēdzējām pusēm vai no kādas 3. panta 2. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 1. punktā minētām Līgumslēdzējām pusēm un – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi eksportētājā Līgumslēdzējā pusē vai importētājā Līgumslēdzējā pusē, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kāda no pārējām Līgumslēdzējām pusēm, un ja tie atbilst pārējām šis konvencijas prasībām vai – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no pārējām 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, un ja tie atbilst pārējām šīs konvencijas prasībām, ar noteikumu, ka pārvadājumu sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija ir izdota izcelsmes valstī; c) ja izstrādājumus eksportē no kādas 3. panta 2. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm un: – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi eksportētājā Līgumslēdzējā pusē vai importētājā Līgumslēdzējā pusē, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kāda no pārējām Līgumslēdzējām pusēm, un ja tie atbilst pārējām šis konvencijas prasībām vai – ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no pārējām 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, ar kuru piemērojama kumulācija, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir kādā no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, un ja tie atbilst pārējām šīs konvencijas prasībām, ar noteikumu, ka pārvadājumu sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija ir izdota izcelsmes valstī. 3. EUR-MED izcelsmes deklarāciju var sagatavot, ja attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi eksportētājā Līgumslēdzējā pusē, importētājā Līgumslēdzējā pusē vai kādā no pārējām 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, ar kuru piemēro kumulāciju, un ja tie atbilst šīs konvencijas prasībām, šādos gadījumos: a) ja izstrādājumus eksportē no kādas 3. panta 1. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no pārējām 3. panta 1. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm un: – tika piemērota kumulācija ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās 3. panta 2. punktā minētajās Līgumslēdzējās pusēs, ar noteikumu, ka izcelsmes valstī ir izdots sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija, vai –izstrādājumus var izmantot importētājā Līgumslēdzējā pusē kā materiālus kumulācijas kontekstā, lai ražotu izstrādājumus, kurus eksportē no importētājas Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 2. punktā minētām Līgumslēdzējām pusēm, vai – izstrādājumus var reeksportēt no importētājas Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 2. punktā minētām Līgumslēdzējām pusēm; b) ja izstrādājumus eksportē no kādas 3. panta 1. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm vai no kādas 3. panta 2. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 1. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm un – tika piemērota kumulācija ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās 3. pantā minētās Līgumslēdzējās pusēs, ar noteikumu, ka izcelsmes valstī ir izdots sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija, vai –izstrādājumus var izmantot importētājā Līgumslēdzējā pusē kā materiālus kumulācijas kontekstā, lai ražotu izstrādājumus, kurus eksportē no importētājas Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, vai – izstrādājumus var reeksportēt no importētājas Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm; c) ja izstrādājumus eksportē no kādas 3. panta 2. punktā minētās Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. panta 2. punktā minētajām Līgumslēdzējām pusēm un: – tika piemērota kumulācija ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās 3. pantā minētajās Līgumslēdzējās pusēs, ar noteikumu, ka izcelsmes valstī ir izdots sertifikāts EUR-MED vai EUR-MED izcelsmes deklarācija, vai – izstrādājumus var izmantot importētājā Līgumslēdzējā pusē kā materiālus kumulācijas kontekstā, lai ražotu izstrādājumus, kurus eksportē no importētājas Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm, vai – izstrādājumus var reeksportēt no importētājas Līgumslēdzējas puses uz kādu no 3. pantā minētajām Līgumslēdzējām pusēm. 4. EUR-MED izcelsmes deklarācijā ir viena no šādām atzīmēm angļu valodā: – ja izcelsme iegūta, piemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās Līgumslēdzējās pusēs, — „CUMULATION APPLIED WITH” (valsts/valstu nosaukums) ; – ja izcelsme iegūta, nepiemērojot kumulāciju ar materiāliem, kuru izcelsme ir vienā vai vairākās Līgumslēdzējās pusēs, — „NO CUMULATION APPLIED”. 5. Eksportētājs, kurš sagatavo izcelsmes deklarāciju vai izcelsmes deklarāciju EUR–MED, ir gatavs jebkurā laikā pēc eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestāžu pieprasījuma iesniegt visus atbilstīgos dokumentus, kas pierāda attiecīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī pārējo šīs konvencijas prasību izpildi. 6. Izcelsmes deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju eksportētājs sagatavo, uz rēķina, pavadzīmes vai cita tirdzniecības dokumenta uzrakstot ar rakstāmmašīnu, uzspiežot vai uzdrukājot deklarāciju, kuras tekstu paraugi sniegti IV a un IV b pielikumā, vienā no valodām, kas noteiktas šajos pielikumos, un saskaņā ar eksportētājvalsts tiesību aktiem. Ja deklarācija ir rakstīta ar roku, tai jābūt rakstītai ar tinti un drukātiem burtiem. 7. Uz izcelsmes deklarācijas un EUR-MED izcelsmes deklarācijas eksportētājs parakstās pašrocīgi. Tomēr atzītajam eksportētājam 22. panta nozīmē šādas deklarācijas nav jāparaksta, ja viņš iesniedz eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādēm rakstisku apliecinājumu par to, ka viņš uzņemas visu atbildību par jebkuru izcelsmes deklarāciju, kura identificē viņu tā, kā tad, ja viņš pats to būtu parakstījis ar roku. 8. Izcelsmes deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju var sagatavot eksportētājs attiecīgā izstrādājuma eksportēšanas laikā vai pēc eksportēšanas ar noteikumu, ka šo deklarāciju importētājvalstī uzrāda vēlākais pēc diviem gadiem no attiecīgo izstrādājumu importēšanas. 22. pants Atzītais eksportētājs 1. Eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādes var pilnvarot jebkuru eksportētāju (turpmāk “atzīts eksportētājs”), kurš bieži veic izstrādājumu pārvadājumus saskaņā ar šīs konvencijas noteikumiem, sagatavot izcelsmes deklarācijas vai EUR-MED izcelsmes deklarācijas neatkarīgi no attiecīgo izstrādājumu vērtības. Eksportētājs, kurš pieprasa šādu atļauju, muitas iestādēm sniedz visas garantijas, kas nepieciešamas, lai pārliecinātos par izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī par pārējo šīs konvencijas prasību izpildi. 2. Muitas iestādes var piešķirt atzītā eksportētāja statusu saskaņā ar jebkuriem nosacījumiem, kurus tās uzskata par atbilstīgiem. 3. Muitas iestādes atzītajam eksportētājam piešķir muitas atļaujas numuru, kuru norāda izcelsmes deklarācijā vai EUR-MED izcelsmes deklarācijā. 4. Muitas iestādes pārrauga, kā atzītais eksportētājs izmanto atļauju. 5. Piešķirto atļauju muitas iestādes jebkurā laikā var atsaukt. Muitas iestādes tā rīkojas, ja atzītais eksportētājs vairs nesniedz 1. punktā minētās garantijas, vairs neizpilda 2. punktā minētos nosacījumus vai citādi nepareizi izmanto šo atļauju. 23. pants Izcelsmes apliecinājuma derīgums 1. Izcelsmes apliecinājums ir derīgs četrus mēnešus no tā izdošanas dienas eksportētājā Līgumslēdzējā pusē, un minētajā laikposmā to iesniedz importētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādēm. 2. Izcelsmes apliecinājumus, ko importētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādēm iesniedz pēc 1. punktā norādītā iesniegšanas termiņa, var pieņemt, lai piemērotu preferenciālo režīmu, ja dokumentus līdz noteiktajam termiņam iesniegt nav bijis iespējams kādu ārkārtas apstākļu dēļ. 3. Citos gadījumos, ja iesniegšana notikusi par vēlu, importētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādes izcelsmes apliecinājumu var pieņemt, ja produkti uzrādīti pirms minētā galīgā termiņa. 24. pants Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana Izcelsmes apliecinājumus iesniedz importētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādēm saskaņā ar kārtību, ko piemēro attiecīgajā valstī. Minētās iestādes var pieprasīt izcelsmes apliecinājuma tulkojumu un arī to, lai importa deklarācijai būtu pievienots importētāja apliecinājums, ka izstrādājums atbilst nosacījumiem, kas vajadzīgi attiecīgā nolīguma īstenošanai. 25. pants Importēšana pa daļām Ja pēc importētāja pieprasījuma un saskaņā ar importētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestāžu noteiktajiem nosacījumiem tādus izjauktus vai nesamontētus izstrādājumus harmonizētās sistēmas vispārīgā noteikuma 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē, uz kuriem attiecas harmonizētās sistēmas XVI un XVII iedaļa vai pozīcija 7308 un 9406, importē pa daļām, tad vienīgo šo izstrādājumu izcelsmes apliecinājumu iesniedz muitas iestādēm, importējot pirmo daļu. 26. pants Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma 1. Izstrādājumus, kurus viena privātpersona otrai pārsūta sīkpakās vai kuri ietilpst ceļotāja personīgajā bagāžā, uzskata par noteiktas izcelsmes izstrādājumiem, un izcelsmes apliecinājumu nepieprasa, ja šos ražojumus neimportē tirdzniecības ceļā un ja ir deklarēts, ka tie atbilst šīs konvencijas prasībām, un ja nav šaubu par šādas deklarācijas ticamību. Gadījumos, kad ražojumus sūta pa pastu, šo deklarāciju var rakstīt uz muitas deklarācijas CN22/CN23 veidlapām vai uz papīra lapas, ko pievieno minētajam dokumentam. 2. Ja imports notiek neregulāri un ražojumi ir paredzēti tikai saņēmēju, ceļotāju vai viņu ģimenes locekļu personīgai lietošanai, tad to neuzskata par preču importu tirdzniecības ceļā, ja pēc ražojumu veida un daudzuma ir redzams, ka tie nav paredzēti komerciāliem mērķiem. 3. Turklāt šo izstrādājumu kopējā vērtība sīkpaku gadījumā nedrīkst pārsniegt EUR 500 vai gadījumā, ja tie ir daļa no ceļotāja bagāžas, EUR 1200. 27. pants Apstiprinošie dokumenti Dokumenti, kas minēti 16. panta 3. punktā un 21. panta 5. punktā un kas tiek izmantoti, lai pierādītu, ka izstrādājumus, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai EUR-MED vai izcelsmes deklarācija, vai EUR-MED izcelsmes deklarācija, var uzskatīt par Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumiem, kuri atbilst pārējām šīs konvencijas prasībām, cita starpā var būt: a) tieši pierādījumi par darbībām, ko eksportētājs vai piegādātājs veicis, lai iegūtu attiecīgās preces, kas norādītas, piemēram, viņa pārskatos vai iekšējā grāmatvedības uzskaitē; b) izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu apliecinoši dokumenti, kas izdoti vai sagatavoti attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē, kurā šie dokumenti tiek izmantoti saskaņā ar valsts tiesību aktiem; c) dokumenti, kas pierāda, ka materiālu apstrāde un pārstrāde veikta attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē, un kas izdoti vai sagatavoti attiecīgajā Līgumslēdzējā pusē, kurā šos dokumentus izmanto saskaņā ar valsts tiesību aktiem; d) pārvadājumu sertifikāti EUR.1 vai EUR-MED vai izcelsmes deklarācijas, vai EUR-MED izcelsmes deklarācijas, kas pierāda izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu un kas ir izdoti vai sagatavoti Līgumslēdzējās pusēs saskaņā ar šo konvenciju; e) atbilstīgi pierādījumi par apstrādi un pārstrādi, kas veikta ārpus attiecīgās Līgumslēdzējas puses, piemērojot 11. pantu, kuri apliecina minētā panta prasību izpildi. 28. pants Izcelsmes apliecinājuma un apstiprinošo dokumentu glabāšana 1. Eksportētājs, kurš lūdz izdot pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, vismaz trīs gadus glabā 16. panta 3. punktā minētos dokumentus. 2. Eksportētājs, kurš sagatavo izcelsmes deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju, šīs izcelsmes deklarācijas kopiju, kā arī 21. panta 5. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs gadus. 3. Eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādes, kas izdod pārvadājumu sertifikātu EUR. 1 vai EUR-MED, 16. panta 2. punktā minēto pieteikuma veidlapu glabā vismaz trīs gadus. 4. Importētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādes vismaz trīs gadus uzglabā tām iesniegtos pārvadājumu sertifikātus EUR. 1 un EUR-MED un izcelsmes deklarācijas, un EUR-MED izcelsmes deklarācijas. 29. pants Neatbilstība un formālas kļūdas 1. Nelielu neatbilstību atklāšana starp izcelsmes apliecinājumā sniegto informāciju un informāciju dokumentos, kurus iesniedz muitas iestādei, lai nokārtotu formalitātes saistībā ar izstrādājumu importēšanu, nepadara izcelsmes apliecinājumu par spēkā neesošu ipso facto , ja noteiktajā kārtībā ir atzīts, ka šis dokuments atbilst iesniegtajiem izstrādājumiem. 2. Izcelsmes apliecinājumu nevar noraidīt acīmredzamu formālu kļūdu, piemēram, drukas kļūdu, dēļ, ja šīs kļūdas nerada šaubas par to, ka šajā dokumentā sniegtā informācija ir pareiza. 30. pants Euro izteiktas summas 1. Lai piemērotu 21. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 26. panta 3. punktu, ja rēķinā izstrādājumu cena nav norādīta euro valūtā, katra attiecīgā valsts katru gadu nosaka summas Līgumslēdzēju pušu valsts valūtā, kas ir ekvivalentas euro izteiktajām summām. 2. Ciktāl tas attiecas uz valūtu, kurā rēķins ir izrakstīts, atbilstoši summai, ko noteikusi attiecīgā valsts, uz sūtījumu attiecina 21. panta 1. punkta b) apakšpunkta vai 26. panta 3. punkta noteikumus. 3. Summas, kas izmantojamas katrā attiecīgajā valsts valūtā, ir līdzvērtīgas tām summām, kuras izteiktas euro pēc kursa oktobra pirmajā darbdienā. Summas līdz 15. oktobrim paziņo Eiropas Komisijai un piemēro no nākamā gada 1. janvāra. Eiropas Komisija attiecīgās summas paziņo visām attiecīgajām valstīm. 4. Valstis var noapaļot uz augšu vai uz leju summu, kas iegūta pēc euro izteiktas summas pārvēršanas tās valūtā. Noapaļotā summa nedrīkst atšķirties par vairāk kā 5 % no summas, kas iegūta konvertēšanas rezultātā. Valsts drīkst saglabāt nemainīgu tās euro izteiktās summas ekvivalentu valsts valūtā, ja, veicot 3. punktā paredzēto ikgada korekciju, konvertēšanas rezultātā iegūtās summas valsts valūtā pieaugums attiecībā pret iepriekšējo summas ekvivalentu valsts valūtā pirms noapaļošanas ir mazāks par 15 %. Valsts valūtas ekvivalents var palikt nemainīgs, ja konvertēšanas rezultātā būtu radies samazinājums šā ekvivalenta vērtībā. 5. Summas, kas izteiktas euro, pēc jebkuras Līgumslēdzējas puses pieprasījuma pārskata Apvienotā komiteja. Veicot šo pārskatīšanu, Apvienotā komiteja apsver vēlamību saglabāt attiecīgo ierobežojumu ietekmi reālā izteiksmē. Šajā nolūkā tā var nolemt mainīt euro izteiktās summas. VI SADAĻAPASĀKUMI ADMINISTRATĪVAI SADARBĪBAI 31. pants Administratīvā sadarbība 1. Ar Eiropas Komisijas starpniecību Līgumslēdzēju pušu muitas iestādes cita citai iesniedz to zīmogu nospiedumu paraugus, kurus tās izmanto, izdodot pārvadājumu sertifikātu EUR.1 un EUR-MED, un to muitas iestāžu adreses, kuras atbild par minēto sertifikātu, izcelsmes deklarāciju un EUR-MED izcelsmes deklarāciju pārbaudi. 2. Lai nodrošinātu šīs konvencijas pareizu piemērošanu, Līgumslēdzējas puses ar kompetento muitas iestāžu starpniecību palīdz cita citai, pārbaudot pārvadājumu sertifikātu EUR. 1 un EUR-MED, izcelsmes deklarāciju un EUR-MED izcelsmes deklarāciju autentiskumu un šajos dokumentos sniegtās informācijas pareizību. 32. pants Izcelsmes apliecinājumu pārbaude 1. Turpmāku izcelsmes apliecinājumu pārbaudi veic izlases kārtā vai gadījumos, kad importētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādēm rodas pamatotas šaubas par šādu dokumentu autentiskumu, attiecīgo izstrādājumu noteiktas izcelsmes statusu vai pārējo šīs konvencijas prasību izpildi. 2. Lai īstenotu 1. punkta noteikumus, importētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādes atsūta atpakaļ eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādēm pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED un rēķinu, ja tāds ir iesniegts, izcelsmes deklarāciju vai EUR-MED izcelsmes deklarāciju vai šo dokumentu kopijas, vajadzības gadījumā norādot pārbaudes pieprasījuma iemeslus. Lai pamatotu pieprasītās pārbaudes nepieciešamību, pārsūta visus iegūtos dokumentus un informāciju, kas liecina, ka izcelsmes apliecinājumā sniegtās ziņas nav pareizas. 3. Pārbaudi veic eksportētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādes. Tādēļ tām ir tiesības pieprasīt jebkādus pierādījumus un veikt jebkādu eksportētāja grāmatvedības dokumentu vai jebkādu citu pārbaudi, kuru uzskata par atbilstīgu. 4. Ja importētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādes nolemj apturēt preferenciāla režīma piešķiršanu attiecīgajiem izstrādājumiem, tad, gaidot pārbaudes rezultātus, tās importētājam piedāvā izstrādājumus atbrīvot un veic visus piesardzības pasākumus, ko tās atzīst par vajadzīgiem. 5. Muitas iestādes, kuras pieprasa pārbaudi, iespējami ātrāk informē par tās rezultātiem. Šajos rezultātos skaidri norāda, vai dokumenti ir autentiski un vai attiecīgos izstrādājumus var uzskatīt par izstrādājumiem ar izcelsmi kādā no Līgumslēdzējām pusēm un pārējām šīs konvencijas prasībām atbilstošiem. 6. Ja pamatotu šaubu gadījumā desmit mēnešu laikā no pārbaudes pieprasījuma iesniegšanas dienas nav saņemta atbilde vai ja atbildē nav pietiekamas informācijas, lai noteiktu attiecīgā dokumenta autentiskumu vai izstrādājumu patieso izcelsmi, muitas iestādes, kas iesniegušas pieprasījumu, izņemot ārkārtas gadījumus, liedz tiesības uz preferenciālu režīmu. 33. pants Strīdu izšķiršana Ja saistībā ar 32. pantā minētajām pārbaudes procedūrām rodas strīdi, ko muitas iestādes, kas pieprasa pārbaudi, un par šīs pārbaudes veikšanu atbildīgās muitas iestādes nevar atrisināt, tos nodod divpusējai struktūrai, kas izveidota ar attiecīgo nolīgumu. Ja rodas citi strīdi par šīs konvencijas interpretāciju, izņemot strīdus saistībā ar 32. pantā minētajām pārbaudes procedūrām, minētos strīdus iesniedz izskatīšanai Apvienotajā komitejā. Visos gadījumos strīdu izšķiršana starp importētāju un importētājas Līgumslēdzējas puses muitas iestādēm notiek saskaņā ar minētās valsts tiesību aktiem. 34. pants Sankcijas Jabkurai personai, kura sagatavo vai liek sagatavot dokumentu, kurā ietverta nepareiza informācija, lai panāktu preferenciāla režīma piešķiršanu attiecībā uz izstrādājumiem, piemēro sankcijas. 35. pants Brīvās zonas 1. Līgumslēdzējas puses veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka izstrādājumus, kurus tirgo ar izcelsmes apliecinājumu un pārvadā pa brīvo zonu to teritorijā, neaizstāj ar citiem izstrādājumiem un ka ar tiem netiek veiktas citas darbības kā vien darbības, kas vajadzīgas, lai novērstu izstrādājumu bojāšanos. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, kad Līgumslēdzējas puses izcelsmes izstrādājumus importē brīvajā zonā, piemērojot izcelsmes apliecinājumu, un tur apstrādā vai pārstrādā, attiecīgās iestādes pēc eksportētāja pieprasījuma izdod jaunu pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai EUR-MED, ja veiktā apstrāde vai pārstrāde atbilst šīs konvencijas noteikumiem. I PIELIKUMS IEVADA PIEZīMES II PIELIKUMA SARAKSTAM 1. piezīme Sarakstā izklāstīti nosacījumi tam, lai visus izstrādājumus varētu uzskatīt par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem šīs konvencijas I papildinājuma 5. panta nozīmē. 2. piezīme 2.1. Saraksta pirmajās divās slejās ir aprakstīti iegūtie produkti. Pirmajā slejā minēts harmonizētajā sistēmā izmantotās pozīcijas numurs vai nodaļas numurs, un otrajā slejā ir preču apraksts, ko šajā sistēmā izmanto attiecīgajai pozīcijai vai nodaļai. Saraksta 3. vai 4. slejā ir noteikumi attiecībā uz katru ierakstu pirmajās divās slejās. Dažos gadījumos 1. slejas ieraksts sākas ar „ex”, un tas nozīmē, ka 3. vai 4. slejas noteikumi attiecas tikai uz šīs pozīcijas daļu, kā aprakstīts 2. slejā. 2.2. Ja 1. slejā ir vairāku pozīciju numuri vai arī nodaļas numurs, un tāpēc produktu apraksts 2. slejā ir vispārināts, tad 3. un 4. slejas noteikumi attiecas uz visiem izstrādājumiem, kas harmonizētajā sistēmā klasificēti attiecīgās nodaļas pozīcijās vai jebkurā no 1. slejā uzskaitītajām pozīcijām. 2.3. Ja sarakstā dažādi noteikumi attiecas uz dažādiem kādas pozīcijas izstrādājumiem, tad katrā ievilkumā ir tās pozīcijas daļas apraksts, uz ko attiecas 3. vai 4. slejas noteikumi. 2.4. Ja ierakstam abās pirmajās slejās atbilstīgie noteikumi ir aprakstīti gan 3., gan 4. slejā, tad eksportētājs var izvēlēties piemērot vai nu 3. slejas noteikumu, vai 4. slejas noteikumu. Ja 4. slejā izcelsmes noteikums nav ierakstīts, tad jāpiemēro 3. slejas noteikums. 3. piezīme 3.1. Attiecībā uz izstrādājumiem, kas ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu un ko izmanto citu izstrādājumu ražošanā, konvencijas I papildinājuma 5. panta noteikumus piemēro neatkarīgi no tā, vai minētais statuss iegūts rūpnīcā, kurā izstrādājumus izmanto, vai citā rūpnīcā Līgumslēdzējā pusē. Piemērs Dzinēju, uz ko attiecas pozīcija 8407, par kuru noteikums paredz, ka iestrādāto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 40 % no ražotāja cenas, izgatavo no „pārējā leģētā tērauda, kas iepriekš apstrādāts kaļot”, uz ko attiecas pozīcija ex 7224. Ja attiecīgais kalums Eiropas Savienībā izkalts no nenoteiktas izcelsmes lietņa, tad kalums jau ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, pamatojoties uz to noteikumu, kurš attiecas uz saraksta pozīciju ex 7224. Tādā gadījumā, aprēķinot dzinēja vērtību, kalumu var uzskatīt par noteiktas izcelsmes kalumu neatkarīgi no tā, vai kalums izgatavots tajā pašā rūpnīcā, kur dzinējs, vai citā Eiropas Savienības rūpnīcā. Tādējādi, aprēķinot izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību, nenoteiktās izcelsmes lietņa vērtība netiek ņemta vērā. 3.2. Saraksta noteikums paredz vajadzīgās apstrādes vai pārstrādes minimumu, un jebkāda papildu apstrāde vai pārstrāde arī piešķir izstrādājumam noteiktas izcelsmes statusu; un otrādi, ja veiktā apstrāde vai pārstrāde nav pietiekama, noteiktas izcelsmes statusu nepiešķir. Tādējādi, ja noteikumā paredzēts, ka konkrētā izgatavošanas stadijā var izmantot nenoteiktas izcelsmes materiālus, šādus materiālus atļauts izmantot arī iepriekšējās stadijās, bet nav atļauts izmantot vēlākās stadijās. 3.3. Neskarot 3.2. piezīmi, ja noteikumā izmantota frāze „ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem”, tad var izmantot visu pozīciju materiālus (arī materiālus, kas ietilpst paša izstrādājuma pozīcijā un ir ar tādu pašu aprakstu), tomēr jāievēro visi īpašie ierobežojumi, kas var būt ietverti noteikumā. Frāze „ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, tostarp pārējiem pozīcijas [..] materiāliem” vai „ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, tostarp izstrādājuma pozīcijas materiāliem” tomēr nozīmē, ka var izmantot visus materiālus, kas klasificēti jebkurā pozīcijā, izņemot tos, kuriem ir tāds pats apraksts kā izstrādājumam atbilstoši saraksta 2. slejā dotajam aprakstam. 3.4. Ja kādā saraksta noteikumā norādīts, ka izstrādājumu var izgatavot no vairāk nekā viena materiāla, tas nozīmē, ka var izmantot vienu vai vairākus materiālus. Tas nenozīmē to, ka jāizmanto visi šie materiāli. Piemērs Noteikumā par audumiem, uz kuriem attiecas pozīcija 5208 līdz 5212, noteikts, ka var izmantot dabīgās šķiedras un cita starpā izmantot arī ķīmiskos materiālus. Tas nenozīmē, ka ir jāizmanto abi; var izmantot vienu vai otru, vai abu veidu materiālus. 3.5. Ja kāds noteikums sarakstā nosaka, ka izstrādājums jāražo no konkrēta materiāla, šis nosacījums neliedz izmantot citus materiālus, kas savu īpatnību dēļ nevar atbilst šim noteikumam. (Skatīt arī 6.2. piezīmi saistībā ar tekstilmateriāliem). Piemērs Pozīcijas 1904 gatavo pārtikas produktu noteikums, kurā ir īpaši uzsvērts graudu un to paveidu izmantošanas aizliegums, neliedz minerālsāļu, ķīmisko vielu un citu piedevu izmantošanu, kas nav graudaugu produkti. Tomēr tas neattiecas uz izstrādājumiem, kurus nevar izgatavot no konkrētiem sarakstā norādītiem materiāliem, tomēr var izgatavot no tamlīdzīgiem materiāliem iepriekšējās ražošanas stadijās. Piemērs Kad kādu ex 62. nodaļā klasificētu apģērba gabalu izgatavo no neaustas drānas, ja attiecīgās šķiras preču ražošanā atļauts izmantot tikai nenoteiktas izcelsmes dziju, nav iespējams sākt ražošanu no neaustas drānas, pat ja neaustu drānu parasti nevar izgatavot no dzijas. Šādos gadījumos sākotnējam materiālam parasti vajadzētu būt pirmsdzijas, t.i., šķiedras stadijā. 3.6. Ja kādā noteikumā šajā sarakstā nenoteiktas izcelsmes materiāliem, kurus var izmantot, ir norādītas divas maksimālās procentuālās vērtības, šīs procentuālās vērtības nedrīkst skaitīt kopā. Citiem vārdiem, visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība nedrīkst pārsniegt augstāko procentuālo vērtību. Turklāt nedrīkst pārsniegt arī atsevišķos procentuālos daudzumus, kas attiecas uz konkrētiem materiāliem. 4. piezīme 4.1. Termins „dabīgās šķiedras” sarakstā attiecas uz šķiedrām, kas nav mākslīgas vai sintētiskas. Šo terminu attiecina tikai uz pirmsvērpšanas stadijām, tostarp atlikām, un, ja vien nav noteikts citādi, arī uz šķiedrām, kas ir kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas, bet nav vērptas. 4.2. Termins „dabīgās šķiedras” nozīmē astrus, kas iekļauti pozīcijā 0511, zīdu, kas iekļauts pozīcijās 5002 un 5003, kā arī vilnas šķiedras un smalki vai rupji dzīvnieku mati, kas iekļauti pozīcijās 5101 līdz 5105, kokvilnas šķiedras, kas iekļautas pozīcijās 5201 līdz 5203, un citas augu šķiedras, kas iekļautas pozīcijās 5301 līdz 5305. 4.3. Termini „tekstilmasa”, „ķīmiskie materiāli” un „papīrražošanas materiāli” sarakstā tiek lietoti, lai aprakstītu materiālus, kas nav sagrupēti 50. līdz 63. nodaļā un kurus var izmantot mākslīgo, sintētisko vai papīra šķiedru vai dzijas ražošanā. 4.4. Termins „mākslīgās štāpeļšķiedras” sarakstā attiecas uz sintētisko vai mākslīgo pavedienu grīstēm, štāpeļšķiedrām vai atlikām pozīcijā 5501 līdz 5507. 5. piezīme 5.1. Ja pie kāda izstrādājuma sarakstā ir atsauce uz šo piezīmi, tad 3. slejas nosacījumi neattiecas ne uz vienu tekstila pamatmateriālu, ko izmanto konkrētā izstrādājuma ražošanā un kas kopā veido 10 % vai mazāk no visu izmantoto tekstila pamatmateriālu kopējā svara. (Skatīt arī 5.3. un 5.4. piezīmi.) 5.2. Tomēr 5.1. piezīmē minēto pielaidi var piemērot tikai jauktiem izstrādajumiem, kas izgatavoti no diviem vai vairākiem tekstila pamatmateriāliem. Tekstila pamatmateriāli ir šādi: - zīds, - vilna, - rupji dzīvnieku mati, - smalki dzīvnieku mati, - astri, - kokvilna, - materiāli papīra ražošanai un papīrs, - lini, - kaņepāji, - džuta un citas lūksnes tekstilšķiedras, - sizals un citas agavju ģints augu tekstilšķiedras, - kokosšķiedra, abakas, rāmijas un citas augu tekstilšķiedras, - sintētiskie ķīmiskie pavedieni, - mākslīgie ķīmiskie pavedieni, - strāvvadoši pavedieni, - sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polipropilēna, - sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliestera, - sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliamīda, - sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliakrilnitrila, - sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliimīda, - sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no politetrafluoretilēna, - sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poli(fenilēnsulfīda), - sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poli(vinilhlorīda), - citas sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras, - mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras no viskozes, - citas mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras, - dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, ar vai bez pozamentiem, - dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliestera segmentiem, ar vai bez pozamentiem, - izstrādājumi, kas iekļauti pozīcijā 5605 (metalizēti pavedieni) un kuros iestrādāta ne vairāk kā 5 mm plata sloksne no alumīnija folijas vai plastmasas plēves ar alumīnija pulvera pārklājumu vai bez tā, kas ir iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu adhezīvu starp divām plastmasas plēves kārtām, - citi izstrādajumi, uz kuriem attiecas pozīcija 5605. Piemērs Pozīcijas 5205 dzija, kas izgatavota no pozīcijas 5203 kokvilnas šķiedrām un pozīcijas 5506 sintētiskām štāpeļšķiedrām, ir jaukta dzija. Tāpēc sintētiskās štāpeļšķiedras bez noteiktas izcelsmes statusa, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz izgatavošanu no ķīmiskām materiāliem vai tekstilmasas), var izmantot, ja vien to kopsvars nepārsniedz 10 % no dzijas svara. Piemērs Pozīcijas 5112 vilnas audums, kas izgatavots no pozīcijas 5107 vilnas dzijas un pozīcijas 5509 štāpeļšķiedru sintētiskas dzijas, ir jaukts audums. Tāpēc var izmantot sintētisku dziju, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz izgatavošanu no ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas), vai vilnas dziju, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz izgatavošanu no dabīgām šķiedrām, kas nav kārstas, ķemmētas vai citādi sagatavotas vērpšanai), vai abas dzijas kopā, ja to kopējais svars nepārsniedz 10 % no auduma svara. Piemērs Audums ar šūtām plūksnām, kurš atbilst pozīcijai 5802 un kuru izgatavo no kokvilnas dzijas, kas atbilst pozīcijai 5205, un no kokvilnas auduma, kas atbilst pozīcijai 5210, ir jaukts izstrādājums tikai tad, ja kokvilnas audums pats par sevi ir jaukts audums, kas izgatavots no divās atsevišķās pozīcijās klasificētas dzijas, vai arī ja izmantotā kokvilnas dzija ir jaukta. Piemērs Ja konkrētais audums ar šūtām plūksnām ir izgatavots no kokvilnas dzijas, kas atbilst pozīcijai 5205, un no sintētiska auduma, kas atbilst pozīcijai 5407, tad izmantotā dzija acīmredzot ir divi atsevišķi tekstila pamatmateriāli, un tādējādi audums ar šūtām plūksnām ir jaukts izstrādājums. 5.3. Ja izstrādājumu aprakstā ir minēts „pozamenta vai parasta dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem”, pielaide attiecībā uz šo dziju ir 20 %. 5.4. Attiecībā uz izstrādājumiem, kuros ietilpst „ne vairāk kā 5 mm plata sloksne no alumīnija folijas vai plastmasas plēves ar alumīnija pulvera pārklājumu vai bez tā, kas ir iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu adhezīvu starp divām plastmasas plēves kārtām”, tad pielaide attiecībā uz šo sloksni ir 30 %. 6. piezīme 6.1. Ja pie kāda izstrādājuma sarakstā ir atsauce uz šo piezīmi, tad tekstilmateriālus (izņemot oderes un starpoderes), kas neatbilst 3. slejas noteikumam par attiecīgiem apdarinātiem izstrādājumiem, var izmantot ar nosacījumu, ka tie ir iekļauti citā pozīcijā nekā izstrādājums un ka to vērtība nepārsniedz 8 % no izstrādājuma ražotāja cenas. 6.2. Neskarot 6.3. piezīmi, materiālus, kas nav klasificēti 50. līdz 63. nodaļā, var brīvi izmantot tekstilizstrādājumu ražošanā neatkarīgi no tā, vai tajos ir tekstilmateriāli vai nav. Piemērs Ja noteikums sarakstā paredz, ka konkrētam tekstilizstrādajumam (piemēram, biksēm) jāizmanto dzija, tad tas neliedz izmantot metāla priekšmetus, piemēram, pogas, jo pogas nav klasificētas 50. līdz 63. nodaļā. Šā paša iemesla dēļ nav liegts izmantot rāvējslēdzējus, pat ja rāvējslēdzējos parasti ietilpst tekstilmateriāli. 6.3. Ja piemēro procentuālas attiecības noteikumu, to materiālu vērtība, kas nav klasificēti 50.–63. nodaļā, ir jāņem vērā, aprēķinot iekļauto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību. 7. piezīme 7.1. „Specifiskie procesi” pozīcijā ex 2707, 2713 līdz 2715, ex 2901, ex 2902 un ex 3403 ir šādi: a) vakuumdestilācija; b) atkārtota destilācija ar precīzu frakcionēšanu; c) krekings; d) riformings; e) ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem; f) process, kas ietver visas šādas operācijas: apstrāde ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu, neitralizācija ar sārmu; atkrāsošana un attīrīšana ar dabīgi aktīvām zemēm, aktivētām zemēm, aktivētu kokogli vai boksītu; g) polimerizācija; h) alkilēšana; i) izomerizācija. 7.2. „Specifiskie procesi” pozīcijā 2710, 2711 un 2712 ir šādi: a) vakuumdestilācija; b) atkārtota destilācija ar precīzu frakcionēšanu; c) krekings; d) riformings; e) ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem; f) process, kas ietver visas šādas darbības: apstrāde ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu, neitralizācija ar sārmu; atkrāsošana un attīrīšana ar dabīgi aktīvu augsni, aktivētu augsni, aktivētu kokogli vai boksītu; g) polimerizācija; h) alkilēšana; ij) izomerizācija; k) tikai attiecībā uz smagajām eļļām pozīcijā ex 2710 atsērošana ar ūdeņradi, samazinot sēra saturu apstrādātos produktos vismaz par 85 % (metode ASTM D 1266-59 T); l) tikai attiecībā uz pozīcijas 2710 produktiem deparafinēšana ar jebkuru paņēmienu, izņemot filtrāciju; m) tikai attiecībā uz pozīcijas ex 2710 smagajām eļļām apstrāde ar ūdeņradi vairāk nekā 20 bāru spiedienā un temperatūrā, kas ir augstāka par 250 °C, izmantojot katalizatoru, kas nav atsērošanas katalizators, ūdeņradim darbojoties kā aktīvajam ķīmiskās reakcijas elementam. Pozīcijas ex 2710 ziežeļļu turpmāku apstrādi ar ūdeņradi (piemēram, attīrīšanu ar ūdeņradi vai atkrāsošanu), lai jo īpaši uzlabotu krāsu vai stabilitāti, tomēr neuzskata par specifisku procesu; n) tikai attiecībā uz pozīcijas ex 2710 degvieleļļām destilācija atmosfēras spiedienā ar nosacījumu, ka 300 °C temperatūrā, izmantojot metodi ASTM D 86, destilējas mazāk par 30 % šo produktu tilpuma, ieskaitot zudumus; o) tikai attiecībā uz pozīcijā ex 2710 ietverto smago dīzeļdegvielu, izņemot gāzeļļas un šķidro kurināmo, apstrāde ar augstfrekvences elektrisko izlādi; p) tikai attiecībā uz neapstrādātiem produktiem (izņemot vazelīnu, ozokerītu, lignītvasku vai kūdras vasku, parafīnu, kura eļļas saturs nepārsniedz 0,75 % no masas) pozīcijā ex 2712 attīrīšana no eļļas, izmantojot frakcionētu kristalizāciju. 7.3. Attiecībā uz pozīcijas ex 2707, 2713–2715, ex 2901, ex 2902 un ex 3403 izstrādājumiem vienkāršas operācijas, piemēram, attīrīšana, dekantēšana, atsāļošana, ūdens atdalīšana, filtrēšana, krāsošana, marķēšana, sēra satura iegūšana, sajaucot izstrādājumus ar dažādu sēra saturu, kā arī jebkuru šo operāciju apvienojums vai līdzīgas darbības nenodrošina noteiktu izcelsmi. II PIELIKUMS SARAKSTS AR APSTRĀDES VAI PĀRSTRĀDES DARBĪBĀM, KAS JĀVEIC AR NENOTEIKTAS IZCELSMES MATERIĀLIEM, LAI RAŽOTAIS IZSTRĀDĀJUMS IEGŪTU NOTEIKTAS IZCELSMES STATUSU HS pozīcija | Izstrādājuma apraksts | Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu | (1) | (2) | (3) vai (4) | 1. nodaļa | Dzīvi dzīvnieki | Visi 1. nodaļas dzīvnieki ir pilnībā iegūti | 2. nodaļa | Gaļa un ēdami gaļas subprodukti | Ražošana, kurā visi izmantotie 1. un 2. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti | 3. nodaļa | Zivis, vēžveidīgie, moluski un citi ūdens bezmugurkaulnieki | Ražošana, kurā visi izmantotie 3. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti | ex 4. nodaļa | Piena pārstrādes produkti; putnu olas; dabīgais medus; dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur; izņemot: | Ražošana, kurā visi izmantotie 4. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti | 0403 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena un krējuma produkti, iebiezināti vai neiebiezināti, ar vai bez cukura vai citām saldinātājvielām un aromatizētājvielām, ar vai bez augļu, riekstu vai kakao piedevām | Ražošana, kurā: - visi izmantotie 4. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti, - visa izmantotā augļu sula (izņemot ananāsu, laima vai greipfrūta), kas minēta 2009 pozīcijā, ir noteiktas izcelsmes, un - izmantoto 17. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas | ex 5. nodaļa | Dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur; izņemot: | Ražošana, kurā visi izmantotie 5. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti | ex 0502 | Apstrādāti mājas cūku vai mežacūku sari un spalvas | Saru un spalvas mazgāšana, dezinficēšana, šķirošana un iztaisnošana | 6. nodaļa | Veģetējoši koki un pārējie augi; sīpoli, saknes un līdzīgas augu daļas; griezti ziedi un dekoratīvi zaļumi | Ražošana, kurā: - visi izmantotie 6. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti, un - visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas | 7. nodaļa | Dārzeņi un atsevišķas ēdamas saknes un bumbuļi | Ražošana, kurā visi izmantotie 7. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti | (1) | (2) | (3) vai (4) | 8. nodaļa | Ēdami augļi un rieksti; citrusaugļu vai meloņu mizas | Ražošana, kurā: - visi izmantotie augļi un rieksti ir pilnībā iegūti, un - visu izmantoto 17. nodaļas materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no izstrādājuma ražotāja cenas | ex 9. nodaļa | Kafija, tēja, mate un garšvielas; izņemot: | Ražošana, kurā visi izmantotie 9. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti | 0901 | Kafija, grauzdēta vai negrauzdēta, ar kofeīnu vai bez kofeīna; kafijas pupiņu čaumalas un apvalki; kafijas aizstājēji ar kafijas saturu jebkādā proporcijā | Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem | 0902 | Tēja, arī aromatizēta | Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem | ex 0910 | Garšvielu maisījumi | Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem | 10. nodaļa | Graudaugi | Ražošana, kurā visi izmantotie 10. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti | ex 11. nodaļa | Miltrūpniecības produkti; iesals; cietes; inulīns; kviešu lipeklis, izņemot: | Ražošana, kurā visi graudaugi, ēdamie dārzeņi, saknes un bumbuļi, kas minēti pozīcijā 0714, vai augļi ir pilnībā iegūti | ex 1106 | Milti, rupja maluma milti un pulveris no kaltētiem, izlobītiem pākšu dārzeņiem, kas minēti pozīcijā 0713 | Pozīcijas 0708 pākšu dārzeņu malšana un žāvēšana | 12. nodaļa | Eļļas augu sēklas un augļi; dažādi graudi, sēklas un augļi; augi rūpnieciskām vajadzībām vai ārstniecības augi; salmi un rupjā barība | Ražošana, kurā visi izmantotie 12. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti | 1301 | Šellaka; dabīgie sveķi, sveķainas vielas, gumijas sveķi un oleosveķi (piemēram, balzami) | Ražošana, kurā visu izmantoto 1301 pozīcijas materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas | 1302 | Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti: | - no augu valsts produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, modificēti | Ražošana no nemodificētiem recinātājiem un biezinātājiem | - pārējie | Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no izstrādājuma ražotāja cenas | 14. nodaļa | Augu izcelsmes materiāli pīšanai; augu izcelsmes produkti, kas nav minēti vai iekļauti citur | Ražošana, kurā visi izmantotie 14. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti | ex 15. nodaļa | Dzīvnieku un augu tauki un eļļas un to šķelšanās produkti; gatavi pārtikas tauki; dzīvnieku vai augu vaski, izņemot: | Ražošana no jebkurā pozīcijā, izņemot paša izstrādājuma pozīciju, iekļautajiem materiāliem | 1501 | Cūku tauki (arī kausēti tauki) un mājputnu tauki, izņemot pozīcijā 0209 vai 1503 minētos | - no kauliem vai atlikām iegūti tauki | Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot pozīcijā 0203, 0206 vai 0207 minētos materiālus vai pozīcijā 0506 minētos kaulus | - pārējie | Ražošana no cūkgaļas vai cūkgaļas subproduktiem, kas minēti 0203 vai 0206 pozīcijā, vai no mājputnu gaļas vai mājputnu gaļas subproduktiem, kas minēti pozīcijā 0207 | 1502 | Liellopu, aitu vai kazu tauki, izņemot 1503 pozīcijā minētos | - no kauliem vai atlikām iegūti tauki | Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot pozīcijā 0201, 0202, 0204 vai 0206 minētos materiālus vai pozīcijā 0506 minētos kaulus | - pārējie | Ražošana, kurā visi izmantotie 2. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti | 1504 | Zivju vai jūras zīdītāju tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām: | - cietās frakcijas | Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ietverot citus pozīcijas 1504 materiālus | - pārējie | Ražošana, kurā visi izmantotie 2. un 3. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti | ex 1505 | Rafinēts lanolīns | Ražošana no neattīrītiem vilnas taukiem, kas minēti pozīcijā 1505 | 1506 | Citādi dzīvnieku tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām: | - cietās frakcijas | Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ietverot citus pozīcijas 1506 materiālus | - pārējie | Ražošana, kurā visi izmantotie 2. nodaļas materiāli ir pilnībā iegūti | 1507 līdz 1515 | Augu eļļas un to frakcijas: | - sojas, zemesriekstu, palmu, kopras, palmu kodolu, babasū, tungas koku un oitisiku eļļa, miršu vasks un sumahu vasks, jojobas eļļas frakcijas un eļļas tehniskām vai rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas preču ražošanai | Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot paša izstrādājuma pozīciju | - cietās frakcijas, izņemot jojobas eļļas cietās frakcijas | Ražošana no citiem pozīcijā 1507 līdz 1515 ietvertajiem materiāliem | - pārējie | Ražošana, kurā visi izmantotie augu izcelsmes materiāli ir pilnībā iegūti | 1516 | Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, kas ir pilnībā vai daļēji hidrogenētas, esterificētas, pāresterificētas vai elaidinētas, rafinētas vai nerafinētas, bet tālāk neapstrādātas | Ražošana, kurā - visi izmantotie 2. nodaļā iekļautie materiāli ir pilnībā iegūti un - visi izmantotie augu materiāli ir pilnībā iegūti. Tomēr var izmantot pozīcijas 1507, 1508, 1511 un 1513 materiālus | 1517 | Margarīns; pārtikas maisījumi vai pārstrādes produkti, kuri iegūti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šajā nodaļā uzsk