Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju pirmajā lasījumā attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas par zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzību pieņemšanu /* COM/2010/0324 galīgā redakcija - COD 2008/0211 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 15.6.2010 COM(2010) 324 galīgā redakcija 2008/0211 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju pirmajā lasījumā attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas par zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzību pieņemšanu 2008/0211 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju pirmajā lasījumā attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas par zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzību pieņemšanu 1. VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA Datums, kad priekšlikums nosūtīts Eiropas Parlamentam un Padomei (dokuments COM(2008) 543, galīgā redakcija — 2008/0211 COD): | 2008. gada 7. novembris | Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinuma datums: | 2009. gada 13. maijs | Reģionu komitejas atzinuma datums: | nav piemērojams | Eiropas Parlamenta atzinuma datums (pirmais lasījums): | 2009. gada 5. maijs | Datums, kad pieņemta Padomes nostāja pirmajā lasījumā (ar kvalificētu balsu vairākumu): | 2010. gada 3. jūnijs | 2. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Direktīvas 86/609/EEK pārskatīšanas mērķis ir pilnveidot zinātnes vajadzībām izmantojamo dzīvnieku aizsardzību, kā arī mēģināt mazināt dzīvnieku izmantošanu, panākot to, ka izmēģinājumos izmantotie dzīvnieki saņem pienācīgu aprūpi un pret tiem izrāda humānu attieksmi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 13. pantu, kurā norādīts, ka dzīvnieki ir justspējīgas būtnes kā arī pilnībā iestrādāt tiesību aktos “trīs R” ( Replacement, Reduction, Refinement — aizstāšana, samazināšana, pilnveide) principu. Turklāt īpašu noteikumu mērķis ir samazināt primātu izmantošanu līdz minimumam, lai pakāpeniski izbeigtu to savvaļā notverto primātu, kas nav cilvēkpērtiķi, izmantošanu izmēģinājumos. Cilvēkveidīgo pērtiķu izmantošana ir aizliegta, tomēr ar drošības klauzulu pieļaut izmantošanu izņēmuma kārtā stingri noteiktos apstākļos. Visbeidzot, būtisks pārskatītās direktīvas mērķis ir risināt dzīvnieku labturības problēmas, līdztekus veicot arī nepieciešamos pētījumus, kas nes labumu kā cilvēkiem, tā videi. Direktīvas mērķis ir nodrošināt līdzvērtīgus konkurences apstākļus nozares pārstāvjiem un pētniekiem visā ES teritorijā. Nedrīkst aizkavēt dzīvībai bīstamu slimību pētījumu gaitu, un pētniecības process Eiropā nedrīkst būt zemākā attīstības stadijā salīdzinājumā ar situāciju citur pasaulē. 3. PIEZĪMES PAR PADOMES NOSTĀJU PIRMAJĀ LASĪJUMĀ 3.1. Vispārīgas piezīmes Eiropas Parlaments 2009. gada 5. maijā sniedza atzinumu pirmajā lasījumā. No 202 iesniegtajiem grozījumiem Parlaments pieņēma 167. Svarīgi pieminēt, ka, tā kā vēl nebija zināma Padomes nostāja attiecībā uz priekšlikumu, atbildot uz Parlamenta grozījumiem pirmajā lasījumā, Komisija daudz neatkāpās no sava sākotnējā priekšlikuma. Padome 2010. gada 3. jūnijā ar kvalificētu balsu vairākumu un iepriekš apspriestā pirmstermiņa otrajā lasījumā pieņēma savu nostāju. Padomes nostājā ir ņemti vērā 85 Eiropas Parlamenta ierosinātie grozījumi. No Parlamenta pieņemtajiem 167 grozījumiem 76 bija Komisijai pieņemami pilnībā, daļēji vai principā. Komisija uzskatīja, ka šie grozījumi precizē tekstu un atbilst vispārējam priekšlikuma mērķim. Tā kā vēl nav zināms Padomes viedoklis, Komisija noraidīja visus grozījumus, kuri varētu mainīt sākotnējā priekšlikuma mērķu būtību. Komisija uzskata, ka Padomes nostāja krasi nemaina sākotnējā priekšlikumu kopuma pieeju vai mērķus, nedz arī būtiski maina tā galvenos elementus. Apsvērumi ir grozīti, lai atspoguļotu izmaiņas, kuras tika veiktas lielā daļā teksta. Komisijas nostāja attiecībā uz Eiropas Parlamenta īstenošanas noteikumu grozījumiem ir šāda. 3.2. Sīkākas piezīmes 3.2.1. Komisijas pilnībā, daļēji vai principā pieņemtie Parlamenta grozījumi, kuri pilnībā, daļēji vai principā iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā Komisija pieņēma 41 grozījumu, un tie tika dažādā mērā iekļauti Padomes nostājā ( 31., 33., 43., 48., 49., 56., 59., 64., 68., 69., 71., 78., 79., 81., 82., 84., 85., 87., 98., 100., 101., 102., 105., 108., 109., 114., 115., 116., 117., 119., 121., 126., 129., 145., 150., 161., 168., 169., 170., 185. un 194. grozījums ). Ar 69., 161. un 185. grozījumu tika ieviests jauns pielikums, kurā ietverti sīki izstrādāti kritēriji četrām dažādas sarežģītības pakāpes procedūrām, un šos kritērijus sākotnēji bija paredzēts iekļaut īstenošanas aktos. Tomēr Komisija atbalstīja šo grozījumu, un tika rīkota ekspertu sanāksme, lai vienotos par sīki izstrādātiem kritērijiem. Tas ļāva prezidentvalstij atjaunināt pielikumu, pamatojoties uz ekspertu viedokli par procedūru sarežģītības pakāpi. 3.2.2. Komisijas noraidītie Parlamenta grozījumi, kuri pilnīgi, daļēji vai principā iekļauti Padomes nostājā Tā kā dalībvalstu nostāja attiecībā uz šiem noteikumiem vēl nebija zināma, atbildot uz EP pirmā lasījuma ziņojumu, Komisija saglabāja tās sākotnējo priekšlikumu. Tāpēc tobrīd bija iespējams, ka, tiklīdz dalībvalstu viedoklis būtu zināms, Komisijai būtu pieņemama lielākā daļa grozījumu. Komisija noraidīja 44 grozījumus ( 28., 30., 35., 37., 47., 50., 52., 53., 54., 60., 61., 65., 66., 67., 70., 72., 73., 74., 75. 76., 77., 86., 89., 91., 92., 97., 103., 110., 112., 123., 124., 125., 127., 135., 136., 139., 140., 141., 142., 193., 151., 152., 160. un 175. grozījums ), taču tie tika pilnībā, daļēji vai principā iekļauti Padomes nostājā. Tos visus Komisija uzskata par pieņemamiem, jo tie neapdraud sākotnējos Komisijas noteiktos mērķus vai, ja šie mērķi tiktu nedaudz mainīti, tie joprojām varētu būt pieņemami kompromisa nolūkā, lai panāktu politisku vienošanos par pirmstermiņa otro lasījumu. Turpmāk par konkrētiem grozījumiem. 30 . grozījums sašaurināja priekšlikuma darbības jomu, un tas neņem vērā mūsdienu zinātnisko pieredzi par daudz plašāka mēroga, nekā šobrīd tiek aizsargātas, sugu un dzīvības formu justspēju. Papildus mugurkaulnieku sugām, tostarp to kāpuru formām, darbības joma tagad ietver arī zīdītāju augļa formas, kuras ir attīstības perioda pēdējā trešdaļā, un galvkājus kā vienīgo bezmugurkaulnieku grupu. Komisija var šo grozījumu pieņemt vispārēja kompromisa nolūkā. Svarīgi atzīmēt, ka, tā kā viens no pārskatīšanas mērķiem bija vienotā tirgus saskaņota darbība, Komisijai nebija pieņemams 54 . grozījums, kas ļauj pieņemt stingrākus pasākumus. Galīgā vienošanās pieļauj stingrāku pasākumu saglabāšanu, taču ne jaunu pasākumu pieņemšanu. 60. grozījumā noteikts, ka ir jāveic priekšizpēte, pamatojoties vienīgi uz otrās vai turpmākās paaudzes noteiktam nolūkam audzētu primātu, kas nav cilvēkpērtiķi, izmantošanu, un veiktas izmaiņas Komisijas noteiktajā šo dzīvnieku izmantošanas termiņā. Komisijas priekšlikums pamatojās uz nopietnu ietekmes novērtējumu, kas ietvēra pētījumu par īstenošanas iespējamību, tādēļ Komisija uzskata, ka ir lieki veikt šādu priekšizpēti. EP paustās bažas tomēr satrauca arī dalībvalstis, kā rezultātā jaunā redakcija zināmā mērā ietver šo grozījumu. 61. grozījumā Parlaments uzskatīja, ka priekšizpēte jāveic, iegūstot dzīvniekus no pašuzturošām kolonijām. Padome nošķīra šos divus pienākumus un iekļāva prasību Komisijai veikt turpmāku pētījumu, lai analizētu dzīvnieku iegūšanas iespējamību no pašuzturošām kolonijām. 73., 74. un 75. grozījums nebija atbilstīgs Komisijas politikas mērķim neatļaut atkārtotu tādu dzīvnieku izmantošanu, kuri jau agrāk tikuši “mēreni” izmantoti zinātnes vajadzībām. Prezidentvalsts mainīja teksta redakciju saskaņā ar EP vēlēšanos, pieļaujot sistemātisku tādu dzīvnieku, kuri jau agrāk tikuši “mēreni” izmantoti, atkārtotu izmantošanu, ja šī turpmākā izmantošana arī var tikt uzskatīta par “mērenu”. Tomēr, pielietojot “trīs R” principu, vienādā mērā jāņem vērā kā aizstāšanas, tā samazināšanas un pilnveides princips tad, kad tiek vērtēti projekti, tostarp saistībā ar lēmumiem par atkārtotu izmantošanu, un tādējādi šis grozījums Komisijai var būt pieņemams. 103. grozījums nav saskaņā ar politikas mērķiem uzlabot noteikumu izpildi. Ierosinātais inspekciju biežums tika pamatots ar tehnisko ekspertu darba grupas secinājumiem. Turklāt viens no galvenajiem pašreizējās direktīvas kritizēšanas iemesliem ir atbilstības un izpildes nepilnības, kas tieši saistītas ar inspekcijām. Galīgajā redakcijā īpaši uzsvērta riska analīzes nepieciešamība, taču iekļauta prasība, ka vismaz viena trešdaļa lietotāju uzņēmumu jāinspicē katru gadu, izņemot primātu, kas nav cilvēkpērtiķi, audzētājus, piegādātājus un lietotājus, kam jau tiek veiktas ikgadējas inspekcijas. Daļu no inspekcijām veic bez iepriekšēja brīdinājuma. Tas ir pieņemami Komisijai kā daļa no vispārējā kompromisa. 125. grozījumu Komisija noraidīja, jo nebija skaidrs, kāda varētu būt iecerētā “standartizētā procedūra”, kas nav reglamentēti izmēģinājumi. Tomēr galīgais formulējums tika precizēts, un dalībvalstis tagad var pieļaut vairākkārtēju vispārēju projektu atļaušanu, kurus arī veic ražošanas vai diagnostikas mērķiem ar noteiktām metodēm papildus tām, kuras izmanto, lai izpildītu normatīvās prasības. 139. grozījums tika daļēji iekļauts jaunajā redakcijā ar prasību norīkot ES references laboratoriju alternatīvo metožu validācijai un ar to saistītajiem uzdevumiem jaunā VII pielikumā, par alternatīvām fundamentālo, lietišķo pētījumu un reglamentēto izmēģinājumu jomā. 140. un 193. grozījums tika daļēji iekļauts. Dalībvalstīm ir jāidentificē un jāizraugās piemērotas specializētas un kvalificētas laboratorijas validācijas pētījumiem, kas palīdz sasniegt Komisijas norādītos mērķus. 3.2.3. Komisijas pilnīgi, daļēji vai principā pieņemtie Parlamenta grozījumi, kuri tomēr nav iekļauti Padomes nostājā Komisija pilnībā, daļēji vai principā pieņēma 18 grozījumus ( 29., 38., 39., 44., 46., 58., 83., 93., 94., 95., 96., 104., 143., 144., 148., 155., 156. un 186. grozījums ), taču tie nav iekļauti Padomes nostājā. Tomēr ir svarīgi atzīmēt, ka vairāki no šiem grozījumiem tika uzskatīti par jau iekļautiem citos pantos vai pielikumā, un tādējādi ir lieki. Ņemot vērā politisko vienošanos, visticamāk, šie grozījumi netiks iesniegti atkārtoti. Svarīgi pieminēt 155. un 156. grozījumu, kas pagarināja III pielikumā paredzēto periodu pārejai uz otrās vai turpmākās paaudzes īpašam nolūkam audzētu makaku izmantošanu (saistībā ar minēto 60. un 61. grozījumu). Galīgajā redakcijā tika pagarināts pārejas periods, saistot to ar priekšizpēti saskaņā ar 10. panta 1. punktu. Priekšizpēte jāpabeidz ne vēlāk kā 7 gadus pēc dienas, kad stājas spēkā šī direktīva. 3.2.4. Komisijas un Padomes noraidītie Parlamenta grozījumi, kuri nav iekļauti Padomes nostājā Abas institūcijas noraidīja 37 grozījumus ( 32., 34., 36., 40., 41., 42., 51., 55., 57., 62., 63., 80., 88., 90., 99., 111., 113., 118., 120., 122., 128., 131., 132., 134., 137., 138., 147., 153., 154., 157., 158., 159., 167., 176., 178., 180. un 187. grozījums ). Tā kā pastāv politiska vienošanās par šo redakciju, visticamāk, šie grozījumi netiks iesniegti atkārtoti. 3.2.5. Padomes veiktās izmaiņas priekšlikumā Padome ierosināja ieviest šādas galvenās izmaiņas Komisijas priekšlikumā. - Personām piešķirtās atļaujas (24. pants): trīskārša atļauja (atļauja uzņēmumiem, personām un projektiem) bija stūrakmens Komisijas priekšlikumā, kas ir būtisks solis dzīvnieku labturības uzlabošanā un atbilstības nodrošināšanā. Pašreizējā kompromisa nolūkā pieņemtajā redakcijā atcelta prasība izsniegt atļaujas personālam, kas nodarbojas ar dzīvniekiem, un tā aizstāta ar prasību norādīt personu, kura ir atbildīga par šāda personāla apmācību un kompetenci. Tā ir atkāpšanās no Komisijas sākotnējā priekšlikuma, taču to varētu pieņemt kompromisa nolūkā, jo arī šādi var skaidri noteikt prasības attiecībā uz atbildību, lai nodrošinātu personāla kompetenci. - Komisijas priekšlikums, ka katra dalībvalsts norīko valsts references laboratoriju, tika aizstāts ar elastīgāku sistēmu, identificējot un norīkojot piemērotas specializētas un kvalificētas laboratorijas, ņemot vērā validācijas pētījumu nepieciešamību (47. pants). Tas ļautu labāk izmantot pieejamos resursus, līdztekus apņemoties ilgtermiņā veicināt alternatīvu metožu izmantošanu. Turklāt tajā pašā pantā noteikts, ka katra dalībvalsts izraugās vienu kontaktpersonu, kura sniegtu konsultācijas par alternatīvo metožu regulatīvo atbilstību. Tas racionalizēs saziņu un vēl vairāk veicinās alternatīvu metožu ātru apgūšanu. 46. panta noteikumi turklāt paredz, ka jānorīko ES references laboratorija alternatīvo metožu validācijai. Tā kā Komisijas noteiktie mērķi nav mainīti, un tos varētu sasniegt arī veicot ierosinātos pasākumus, Komisija var pieņemt šīs izmaiņas. - Visbeidzot, lai panāktu kompromisu starp institūcijām, tika ieviestas divas papildu drošības klauzulas, ko var piemērot tikai izņēmuma kārtā un ar pienācīgu pamatojumu, — var pārsniegt sāpju sliekšņa augšējo robežu, kam dzīvnieks varētu būt pakļauts, un atļaut primātu, kas nav cilvēkpērtiķi, izmantošanu lietišķajiem pētījumiem jomās, kas nav saistītas ar cilvēka novājināšanu vai dzīvību apdraudošiem apstākļiem. Lai panāktu vispārēju kompromisu, Komisija var pieņemt šos noteikumus. 4. SECINĀJUMI Komisija savā novērtējumā par pirmo lasījumu Parlamentā un Padomes kopējo nostāju ir ņēmusi vērā šo lēmumu pieņemšanas procesā iesaistīto institūciju viedokli. Šis temats ir sarežģīts, un ir jāapsver dažādu ieinteresēto personu grupu intereses, kuru viedokļi un vajadzības dažkārt ir pretējas. Tie tika atspoguļoti apspriedēs ar EP un Padomi, tomēr Komisija uzskata, ka ir panākts atbilstīgs līdzsvars. Galīgajā redakcijā ir saglabāti visi galvenie mērķi, kurus Komisija bija noteikusi pārskatīšanai, proti, mēģināt risināt pašreizējās problēmas saistībā ar nevienlīdzīgiem noteikumiem, un pilnībā iekļaut “trīs R” principu, tostarp veicinot alternatīvu rašanu izmēģinājumiem ar dzīvniekiem un ievērojami uzlabojot to dzīvnieku labturību, kuru izmantošana zinātnes vajadzībām vēl joprojām ir nepieciešama. EP ziņojumā par pirmo lasījumu uzsvērta nepieciešamība samazināt administratīvo slogu un nodrošināt Eiropas pētniecības un rūpniecības, kas vēl aizvien balstīta dzīvnieku izmantošanā, nepārtrauktību un dzīvotspēju. Padome ir sniegusi atbildi Parlamenta paustajām bažām, nodrošinot elastīgākus noteikumus, lai īstenotu atļauju piešķiršanu projektiem un attiecībā uz atkārtotu dzīvnieku izmantošanu, kā arī vienojoties par riska pārvaldībā pamatotu pārbaudes shēmu, lai nodrošinātu pienācīgu pārskatītās direktīvas īstenošanu un ievērošanu. Cita starpā, bažas saistībā ar administratīvo slogu ir ņemtas vērā, nodrošinot labvēlīgāku izmitināšanas un aprūpes standartu transponēšanas laiku, kā arī nosakot veidu, kādā jāievieš dzīvnieku labturību sargājošās struktūras. Visbeidzot, abas institūcijas izteica nepieciešamību arī turpmāk censties rast alternatīvas izmēģinājumiem ar dzīvniekiem. Atbildot uz šo ierosinājumu, ir paredzēts norīkot ES references laboratoriju alternatīvo metožu validācijai, ko atbalsta dalībvalstis, lai aizvien palielinātu resursus piemērotu specializētu laboratoriju izveidošanai. Komisija atbalsta kopējo nostāju, un tā uzskata, ka tajā ir sasniegts līdzsvars starp nozares un pētniecības pārstāvju vajadzībām un to dzīvnieku labturības standartiem, kurus izmanto vai paredzēts izmantot zinātnes vajadzībām. Komisija aicina Parlamentu un Padomi veicināt šīs direktīvas pirmstermiņa pieņemšanu, kas ļautu sakopot centienus, lai sagatavotos tās vienotai transponēšanai un īstenošanai. PIELIKUMS Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas deklarācija par LESD 290. pantu Eiropas Parlaments, Padome un Komisija deklarē, ka šīs direktīvas noteikumi nekādā veidā neskar nostāju, kas iestādēm nākotnē varētu būt attiecībā uz LESD 290. panta īstenošanu vai atsevišķiem tiesību aktiem, kuros būtu šādi noteikumi.