EIROPAS KOMISIJA Brisel?, 31.7.2015 COM(2015) 373 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par vispārējā budžeta garantijām

Situācija 2014.gada 31.decembrī

{SWD(2015) 148 final}



Satura rādītājs 1.Ievads 2.No ES budžeta garantētās operācijas 3.Garantēto operāciju attīstība 3.1.Operācijas, ko tiešā veidā pārvalda Komisija 3.1.1.Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) 3.1.2.Maksājumu bilances atbalsta mehānisms 3.1.3.Makrofinansiālās palīdzības aizdevumi 3.1.4.Euratom aizdevumi 3.2.EIB ārējās finansēšanas operāciju attīstība 4.No ES budžeta segtie riski 4.1.Riska definīcija 4.2.Riska kopējā struktūra 4.3.ES budžeta gada riska kopsumma 4.3.1.Ar dalībvalstīm saistītais risks 4.3.2.Ar trešām valstīm saistītais risks 5. Garantiju aktivizēšana un Fonda attīstība 5.1.Garantiju aktivizēšana 5.1.1.Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem

5.1.2.Maksājumi no ES budžeta 5.1.3.Garantiju izmaksas pieprasījumi un atgūšana 5.2.Fonda attīstība 1.Ievads Šā ziņojuma mērķis ir uzraudzīt kredītrisku, kas jāuzņemas ES budžetam un kas veidojas no sniegtajām garantijām un aizdevumu operācijām, ko Eiropas Savienība īsteno vai nu tieši, vai netieši ar garantijām EIB finansējumam projektiem ārpus Savienības. Šis ziņojums iesniegts saskaņā ar Finanšu regulas 149. pantu, kas nosaka, ka Komisija katru gadu sniedz ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par ES budžeta garantijām un ar tām saistītajiem riskiem . Šā ziņojuma struktūra ir šāda: 2. iedaļā ir uzskaitītas ar ES budžetu garantētās operācijas; ietverti arī atsevišķi citi krīzes vadības papildu mehānismi, kas nerada nekādu risku ES budžetam. 3. iedaļā ir izklāstīta garantēto operāciju attīstība. Turpmāk, 4. iedaļā ir uzsvērti galvenie riski, bet 5. iedaļā aprakstīta ES budžeta garantiju aktivizēšana un Garantiju fonda ārējai darbībai (“Fonds”) attīstība . Komisijas dienestu darba dokuments (KDDD) papildina šo ziņojumu ar detalizētām tabulām un paskaidrojumiem. Dokumentā nodrošināta arī to valstu makroekonomiskā analīze, kuras gūst labumu no ES aizdevumiem un/vai garantijām, kas sastāda Fonda risku lielāko daļu. 2.No ES budžeta garantētās operācijas No ES budžeta sedz riskus, kas saistīti ar dažādām aizdevumu un garantēšanas operācijām, kuras var iedalīt divās kategorijās: –Eiropas Savienības piešķirtie aizdevumi makroekonomiskiem mērķiem, t. i., makrofinansiālās palīdzības (MFP) aizdevumi trešām valstīm, maksājumu bilances atbalsta (MB) aizdevumi dalībvalstīm, kas nav eurozonā un ir saskārušās ar maksājumu bilances problēmām, un aizdevumi saskaņā ar Eiropas finanšu stabilizācijas mehānismu (EFSM) , kas paredzēti eurozonas valstīm, kuras saskārušās ar nopietnām finansiālām vai ekonomikas grūtībām vai ko nopietni apdraud šādas grūtības, kuras rada apstākļi, ko tās nespēj ietekmēt, un kurus parasti piešķir kopā ar Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) finansiālo atbalstu; un –aizdevumi mikroekonomiskiem mērķiem, t. i., Euratom aizdevumi un, īpaši svarīgi, Eiropas Investīciju bankas (EIB) finansējums operācijām trešās valstīs (EIB ārējais finansējums), uz kurām attiecas ES garantijas . Garantēto EIB ārējo finansējumu, MFP un Euratom aizdevumus trešajām valstīm kopš 1994. gada nodrošina no Fonda, bet MB atbalsta, EFSM un Euratom aizdevumus dalībvalstīm sedz tieši no ES budžeta. No Fonda tiek segti aizdevumi saistību neizpildes gadījumā un nodrošinātas aizdevumu garantijas valstīm, kuras nav ES dalībvalstis, vai aizdevumu garantijas projektu īstenošanai valstīs, kuras nav ES dalībvalstis. Fonds tika izveidots, lai: –sniegtu likviditātes nodrošinājumu, lai katru reizi nebūtu jāizmanto ES budžeta līdzekļi saistību neizpildes vai nokavēta maksājuma par garantēto aizdevumu gadījumā; kā arī –izveidotu budžeta disciplīnas instrumentu, nosakot finanšu shēmu ES politikas izstrādei par Komisijas un EIB piešķirto aizdevumu garantijām trešām valstīm . Ja trešās valstis kļūst par dalībvalstīm, Fonds vairs nesedz aizdevumus šīm valstīm un risku sedz tiešā veidā no ES budžeta. Fondu nodrošina no ES budžeta, un tajā vienmēr jāparedz noteikta procentuālā daļa no Fonda segto aizdevumu un aizdevumu garantiju kopējās neatmaksātās summas. Pašlaik šī procentuālā daļa, ko dēvē par paredzēto apjomu, ir 9 %. Ja Fonda līdzekļi nav pietiekami, vajadzīgos līdzekļus nodrošinās no ES budžeta. Citi krīzes pārvarēšanas mehānismi, kas netiek segti no ES budžeta

Reaģējot uz krīzi, tika izveidoti vairāki citi mehānismi, tomēr tie nerada nekādu risku ES budžetam: - Grieķijai paredzēto aizdevumu mehānisms (GLF): tiek finansēts, pārējām eurozonas dalībvalstīm sniedzot tādus divpusējus aizdevumus Grieķijai, kurus centrāli pārvalda Komisija. - Eiropas finanšu stabilitātes instruments (EFSI): EFSI izveidoja eurozonas dalībvalstis kā pagaidu glābšanas mehānismu 2010. gada jūnijā, lai sniegtu finansiālu palīdzību eurozonas dalībvalstīm makroekonomikas korekciju programmas ietvaros. Līgums par pastāvīgu glābšanas mehānismu – Eiropas Stabilizācijas mehānismu (ESM) – stājās spēkā 2012. gada 27. septembrī. Kopš 2013. gada 1. jūlija EFSI turpina savas esošās programmas attiecībā uz Grieķiju (kopā ar SVF un dažām dalībvalstīm), kā arī attiecībā uz Īriju un Portugāli (kopā ar SVF, dažām dalībvalstīm un ES/EFSM), bet vairs nefinansē jaunas finansēšanas programmas un neslēdz aizdevuma līgumus. - Eiropas Stabilitātes mehānisms (ESM): ESM ir svarīgs komponents visaptverošā ES stratēģijā, kas izstrādāta, lai nodrošinātu finansiālo stabilitāti eurozonā, sniedzot finansiālo palīdzību eurozonas dalībvalstīm, kuras saskaras ar finansiālām grūtībām vai kuras apdraud šādas grūtības. Tā ir starpvaldību organizācija saskaņā ar starptautiskajām publiskajām tiesībām, kas atrodas Luksemburgā un kuras faktiskā aizdošanas iespēja ir 500 000 miljoni euro. 3.Garantēto operāciju attīstība Šajā iedaļā izklāstīta garantēto operāciju attīstība; pirmkārt, to, kuras tiešā veidā pārvalda Komisija, otrkārt, – EIB pārvaldīto. 1. tabula. Kopējās neatmaksātās summas ar ES budžeta garantiju 2014. gada 31. decembrī (miljonos EUR) Neatmaksātais kapitāls Uzkrātie procenti Kopā % Dalībvalstis* Euratom 324 1 326 < 1 MB 8400 190 8590 10 EIB 2315 19 2334 3 EFSM 46 800 707 47 507 56 Dalībvalstis (starpsumma) 57 840 917 58 757 69 Trešās valstis** MFP 1829 13 1842 2 Euratom 24 < 1 24 < 1 EIB*** 24 431 164 24 595 29 Trešās valstis (starpsumma) 26 283 178 26 461 31 Kopā 84 123 1095 85 218 100 * Šo risku sedz tieši no ES budžeta. Tajā ietverti arī Euratom un EIB aizdevumi, kas valstīm piešķirti pirms to iestāšanās ES. ** Šis risks attiecas uz Fondu. *** Iekļauti ES pārņemtie aizdevumi, kas izriet no Sīrijas neizpildītajām saistībām attiecībā uz EIB aizdevumiem (summa: 107 miljoni euro). Sīkāka informācija par šīm neatmaksātajām summām, jo īpaši attiecībā uz maksimālo apjomu, faktiski izmaksātajām summām vai garantiju likmēm, ir sniegta KDDD A1., A2.a, A2.b un A3. tabulā. 3.1.Operācijas, ko tiešā veidā pārvalda Komisija 3.1.1.Eiropas finanšu stabilizācijas mehānisms (EFSM) Ekonomikas un finanšu padomes 2010. gada 9. un 10. maija sanāksmes secinājumos tika paredzēts mehānisma maksimālais apjoms 60 000 miljonu euro apmērā . Turklāt Padomes Regulas Nr. 407/2010 2. panta 2. punktā ir ierobežotas dalībvalstīm piešķiramās aizdevumu vai kredītlīniju summas, nepārsniedzot maksājumu apropriācijām noteiktās pieejamās rezerves pašu resursu maksimālajās robežās. Atbilstoši Padomes lēmumiem par Savienības finanšu palīdzības piešķiršanu Īrijai (līdz 22 500 miljoniem euro) un Portugālei (līdz 26 000 miljoniem euro) Īrijai tika izmaksāti 22 500 miljoni euro un Portugālei 24 300 miljoni euro. Norises 2014. gadā Pēdējais maksājums Īrijai 800 miljonu euro apmērā tika izmaksāts 2014. gada martā, izmantojot maksimālo aizdošanas spēju attiecībā uz šo valsti. Attiecībā uz Portugāli divos maksājumos tika izmaksāti 2200 miljoni euro. Atlikušie 1700 miljoni euro netiks izmantoti, jo Portugāles valdība nolēma nepieprasīt maksājuma izmaksu. Turklāt ir beidzies izmaksu termiņš. EFSM, kura kopējais maksimālais apjoms ir 60 000 miljoni euro, 2014. gada 31. decembrī vēl bija pieejami līdzekļi 13 200 miljonu euro apmērā turpmākajam atbalstam jebkurai eurozonas dalībvalstij nepieciešamības gadījumā. 3.1.2.Maksājumu bilances atbalsta mehānisms ES vidēja termiņa finansiālā palīdzība saskaņā ar maksājumu bilances atbalsta mehānismu tika no jauna aktivizēta 2008. gada novembrī, lai palīdzētu Ungārijai, un pēc tam 2009. gada janvārī un maijā, lai palīdzētu Latvijai un Rumānijai atjaunot tirgus uzticību, un kopējais atvēlēto līdzekļu apjoms bija 14 600 miljoni euro. No minētās summas 1200 miljoni euro netika izmaksāti, jo netika saņemti turpmāki pieprasījumi un beidzās izmaksu termiņš. Norises 2014. gadā Ungārija atmaksāja 2000 miljonus euro, un Latvija – 1000 miljonus euro.

Attiecībā uz Rumāniju Padome 2013. gada 22. oktobrī nolēma Rumānijai piešķirt otru vidēja termiņa finansiālo palīdzību piesardzības pasākumu un aizdevumu veidā ar maksimālo summu līdz 2000 miljoni euro uz laiku, kas nepārsniedz astoņus gadus. Maksājumi vēl nav veikti, bet mehānismu var aktivizēt un līdzekļus var pieprasīt līdz 2015. gada 30. septembrim. Maksājumu bilances atbalsta mehānismā, kura kopējais maksimālais apjoms ir 50 000 miljoni euro, 2014. gada 31. decembrī vēl bija pieejami līdzekļi 39 600 miljonu euro apmērā turpmākajam atbalstam nepieciešamības gadījumā. Maksājumu bilances aizdevumu neapmaksātā summa 2014. gadā samazinājās no 11 400 miljoniem euro līdz 8400 miljoniem euro. Norises pēc 2014. gada 31. decembra 2015. gada janvārī tika veiktas divas papildu atmaksas: 1200 miljoni euro no Latvijas un 1500 miljoni euro – no Rumānijas. Līdz ar to nenomaksāto maksājumu bilances aizdevumu summa 2015. gada 31. martā bija 5700 miljoni euro. 3.1.3.Makrofinansiālās palīdzības aizdevumi Parasti lēmumus par MFP piešķiršanu pieņem Eiropas Parlaments un Padome (LESD 212. pants). Tomēr Padome var pieņemt lēmumu par Komisijas priekšlikumu, ja trešā valstī ir radušies apstākļi, kuru dēļ vajadzīga steidzama finansiālā palīdzība (LESD 213. pants), šādu procedūru izmantoja otrajā MFP paketē Ukrainai 2014. gadā. Norises 2014. gadā Padome 2014. gada 14. aprīlī nolēma piesķirt MFP aizdevumus Ukrainai ar maksimālo apjomu 1000 miljona euro apmērā, ko pilnībā izmaksāja 2014. gadā. Ukrainai paredzētā MFP palīdzība tika apstiprināta 2010. gadā , un kopā ar līdzekļiem, kuri tai pieejami no palīdzības, ko apstiprināja 2002. gadā, veido 610 miljonus euro aizdevumu veidā. 2014. gadā izmaksāja 360 miljonus euro. Eiropas Parlaments un Padome 2014. gada 15. maijā nolēma piešķirt makrofinansiālo palīdzību Tunisijas Republikai ar maksimālo pamatsummu 300 miljonu euro apmērā aizdevumu veidā. Attiecībā uz atmaksām saņēmējvalstis atmaksāja 96 miljonus euro (Bosnija un Hercegovina 4 miljonus euro, bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika 10 miljonus euro, Libāna 25 miljonus euro, Melnkalne 1 miljonu euro, Serbija 52 miljonus euro un Tadžikistāna 4 miljonus euro). MFP aizdevumu neapmaksātā summa 2014. gada 31. decembrī pieauga no 564,6 miljoniem euro līdz 1828,6 miljoniem euro. Norises pēc 2014. gada 31. decembra Pirmā daļa 100 miljonu euro apmērā Jordānijai (no lēmumā paredzētajiem 180 miljoniem euro) tika izmaksāta 2015. gada februārī. 2015. gada aprīlī atlikusī summa 250 miljonu euro apmērā, kas pieņemta iepriekš, tika izmaksāta Ukrainai līdz ar pirmo 10 miljonu euro maksājuma daļu Gruzijai (no lēmumā paredzētajiem 23 miljoniem euro). Pirmā daļa 100 miljonu euro apmērā Tunisijai (no lēmumā paredzētajiem 300 miljoniem euro) tika izmaksāta 2015. gada maijā. 3.1.4.Euratom aizdevumi Maksimālais Euratom aizdevumu apjoms dalībvalstīm vai dažām trešām valstīm, kas ir tiesīgas tos saņemt (Krievijas Federācija, Armēnija, Ukraina), ir 4000 miljoni euro, no kuriem aptuveni 85 % jau ir izmaksāti. Aizdevums Ukrainai 300 miljonu euro apmērā, kas paredzēts esošo kodoliekārtu drošības modernizācijai, tika parakstīts 2013. gada 7. augustā. Maksājumu var veikt, kolīdz būs sekmīgi izpildītas visas efektivitātes prasības. No lēmuma par piešķiramajiem 4000 miljoniem euro jauniem projektiem varētu veltīt 326 miljonus euro.

Norises 2014. gadā Izmaksas 2014. gadā netika veiktas. Atmaksāto summu veido 22,6 miljoni euro, kas saņemti no Bulgārijas, 10 miljoni euro, kas saņemti no Rumānijas, un 6,6 miljoni euro, kas saņemti no Ukrainas. 3.2.EIB ārējās finansēšanas operāciju attīstība Norises 2014. gadā Esošā ES garantija EIB attiecībā uz EIB ārējo finansējumu laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam (“2007.–2013. gada ārējo pilnvaru laikposms”) tika pagarināta līdz 2014. gada 30. jūnijam, jo līdz 2013. gada 31.decembrim Eiropas Parlaments un Padome nebija pieņēmis lēmumu, ar ko EIB piešķir jaunu ES garantiju. Jaunais lēmums par ES garantijām EIB ārpus Savienības projektu finansēšanai laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam tika pieņemts 2014. gada aprīlī. Ar to nosaka, ka ES garantiju maksimālais apjoms būtu jāsadala fiksētā maksimāli pieļaujamajā summā 27 000 miljonu euro apmērā un izvēles papildu summā 3000 miljonu euro apmērā. Par izvēles papildu summas pilnīgu vai daļēju aktivizēšanu lems saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, pamatojoties uz starpposma pārskatu par minētā lēmuma īstenošanu, ko veic EIB, un EIB operāciju attīstību. Vienlaikus 2014. gada 22. jūlijā ir noslēgts Garantijas nolīgums, kā noteikts minētā lēmuma 14. pantā. 2014. gadā, izmantojot 2007.-2013. gada un 2014.-2020. gada ārējās pilnvaras, aizdevumu piešķiršana salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu palielinājās par 15 %, sasniedzot 4059 miljonus euro. Izmaksāto aizdevumu summa bija 2260 miljoni euro (+ 17 % salīdzinājumā ar 2013. gada 31. decembri). 2007.-2013. gada ārējo pilnvaru laikposms ir gandrīz pilnībā izmantots, ņemot vērā, ka neto parakstītie apjomi ir sasnieguši 29 026 miljonus euro, kad apstiprinātā robežvērtība bija 29 484 miljoni euro. Par iepriekšējām EIB ārējo darbību pilnvarām skatīt KDDD A3. tabulu. 2014. gadā turpinājās Sīrijas valdības saistību neizpilde attiecībā uz procentu maksājumiem un aizdevumu atmaksu. EIB iesniedza pieprasījumu Garantiju fondā segt neizpildītās saistības (sk. turpmāk 5.1.3. punktu). Neatmaksātās summas 2014. gada 31. decembrī attiecībā uz vairākiem mehānismiem, kas minēti šajā iedaļā, ir norādītas 1. tabulā. 4.No ES budžeta segtie riski 4.1.Riska definīcija Risks, kas jāuzņemas ES budžetam, rodas no neatmaksātās kapitāla summas un procentiem saistībā ar garantētām operācijām. Šajā ziņojumā izmantotas divas metodes, lai novērtētu ES budžeta riskus (tieši vai netieši ar Fonda starpniecību). –"Kopējais segtais risks" pamatojas uz attiecīgo operāciju neatmaksātā kapitāla kopsummu noteiktā dienā, ieskaitot uzkrātos procentus. –Budžeta pieeja, ko sauc par “ES budžeta gada risku”, pamatojas uz tādas ikgadējo maksājumu maksimālās summas aprēķinu, kura ES būtu jāizmaksā finanšu gadā, ja netiktu atmaksāti visi garantētie aizdevumi . 4.2.Riska kopējā struktūra Līdz 2010. gadam maksimālais risks attiecībā uz segto neatmaksātā kapitāla kopsummu bija lielākoties saistīts ar trešām valstīm piešķirtajiem aizdevumiem. Kopš 2011. gada finanšu krīze smagi ietekmēja dalībvalstu publiskā sektora finanses un izraisīja ES kreditēšanas aktivitātes palielinājumu nolūkā atbalstīt valdību pieaugušās finansiālās vajadzības dalībvalstīs. Tāpēc ir mainījusies riska struktūra. 2014. gada 31. decembrī 69 % no kopējās neatmaksātās summas attiecas uz aizņēmumu operācijām saistībā ar aizdevumiem dalībvalstīm, kurus sedz tieši no ES budžeta (salīdzinot ar 2010. gada 31. decembri, kad šis skaitlis bija 45 %). 4.3.ES budžeta gada riska kopsumma Maksimālā summa, kas ES būtu jāizmaksā (tieši vai ar Fonda starpniecību) – pieņemot, ka visi garantētie aizdevumi netiktu atmaksāti, 2015. gadā ir 12 379,8 miljoni euro. Tas atspoguļo summas, kuru atmaksas termiņš ir 2015. gadā, pieņemot, ka netiek pieprasīts neizpildītās aizdevumu saistības izpildīt pirms sākotnēji noteiktā termiņa (sīkāka informācija KDDD A4. tabulā).

4.3.1.Ar dalībvalstīm saistītais risks Fonda ar dalībvalstīm (DV) saistītais maksimālais risks 2015. gadā būs 9811 miljoni euro (apmēram 79 % no kopējā gada riska apjoma). Ar dalībvalstīm saistītais risks ir: a) EIB aizdevumi un/vai MFP un/vai Euratom aizdevumi, kas piešķirti DV pirms iestāšanās ES, b) no MB atbalsta mehānisma piešķirtie aizdevumi un c) saskaņā ar EFSM shēmu piešķirtie aizdevumi. 2. tabula. Dalībvalstu secība atbilstoši ES budžeta gada riskam, kas ar šīm valstīm saistīts 2015. gadā (miljonos EUR) Vieta Valsts Aizdevumi Maksimālais gada risks Valsts īpatsvars dalībvalstu gada riska apjomā Valsts īpatsvars dalībvalstu un trešo valstu kopējā gada riska apjomā 1 Īrija c) 5676,4 57,9 % 45,9 % 2 Rumānija a)+b) 1882,5 19,2 % 15,2 % 3 Latvija a)+b) 1265,3 12,9 % 10,2 % 4 Portugāle c) 684,5 7,0 % 5,5 % 5 Bulgārija a) 86,1 0,9 % 0,7 % 6 Ungārija a)+b) 63,0 0,6 % 0,5 % 7 Čehijas Republika a) 45,7 0,5 % 0,4 % 8 Polija a) 42,8 0,4 % 0,3 % 9 Horvātija a) 40,6 0,4 % 0,3 % 10 Slovākijas Republika a) 15,1 0,2 % 0,1 % 11 Lietuva a) 4,8 < 0,1% < 0,1% 12 Slovēnija a) 4,4 < 0,1% < 0,1% Kopā 9811,1 100 % 79,3 % 4.3.2.Ar trešām valstīm saistītais risks Konkrētāk, Fonda ar trešām valstīm saistītais maksimālais risks 2015. gadā būs 2568,7 miljoni euro (21 % no kopējā gada riska apjoma). Ar trešām valstīm saistītais risks attiecas uz EIB aizdevumiem un/vai MFP un/vai Euratom aizdevumiem (sīkāki dati norādīti KDDD A2b tabulā). Fonds ir garantējis aizdevumus trešām valstīm, un šo aizdevumu galīgās atmaksas termiņi sniedzas līdz pat 2042. gadam. Desmit valstis (no četrdesmit vienas) ir secīgi norādītas tabulā pēc 2015. gadā atmaksājamajām summām. Minēto valstu kopējā neatmaksātā summa ir 2106 miljoni euro jeb 82 % no Fonda kopējā gada riska, kas saistīts ar trešām valstīm. Ekonomiskā situācija šajās valstīs ir analizēta un raksturota KDDD 3. daļā. Katras valsts tabulā norādīta arī reitingu aģentūru noteiktā kredītspēja. 3. tabula. 10 svarīgāko trešo valstu secība atbilstoši ES budžeta gada riskam, kas ar šīm valstīm saistīts 2015. gadā (miljonos EUR) Vieta Valsts Maksimālais gada risks Valsts īpatsvars trešo valstu gada riska apjomā Valsts īpatsvars dalībvalstu un trešo valstu kopējā gada riska apjomā 1 Turcija 535,9 20,9 % 4,3 % 2 Maroka 309,8 12,1 % 2,5 % 3 Brazīlija 254,0 10,0 % 2,1 % 4 Serbija 242,0 9,4 % 2,0 % 5 Tunisija 227,3 8,8 % 1,8 % 6 Ēģipte 204,2 7,9 % 1,6 % 7 Bosnija un Hercegovina 99,9 3,9 % 0,8 % 8 Libāna 86,9 3,4 % 0,7 % 9 Dienvidāfrika 86,3 3,4 % 0,7 % 10 Sīrija 57,0 2,2 % 0,5 % 10 valstis kopā 2106,3 82,0 % 17,0 % 5. Garantiju aktivizēšana un Fonda attīstība 5.1.Garantiju aktivizēšana 5.1.1.Maksājumi no skaidras naudas līdzekļiem Ja kāds parādnieks novēlo maksājumu ES, Komisija izmanto savus skaidras naudas resursus, lai novērstu kavējumus un no tiem izrietošās izmaksas par tās aizdevumu operāciju apkalpošanu . 2014. gadā tas nenotika. 5.1.2.Maksājumi no ES budžeta Iespējamās saistību neizpildes gadījumā iztrūkumu aicinātu segt no ES budžeta. Tā kā 2014. gadā nenotika neviens dalībvalstu saistību neizpildes gadījums, apropriācijas netika pieprasītas. 5.1.3.Garantiju izmaksas pieprasījumi un atgūšana