PIELIKUMS



PĀRSKATS PAR KOPĪGO IEPIRKUMU

Kopīgā iepirkuma nolīgums: juridiskais pamats un mērķi

2014. gada 10. aprīlī Komisija kopā ar valstīm, kas pievienojušās Kopīgā iepirkuma nolīgumam (KPN), attiecībā uz ES iestādēm pieņēma Kopīgā iepirkuma nolīgumu, kura nolūks ir iepirkt: vakcīnas; pretvīrusu zāles un medicīniskus pretlīdzekļus nopietna veselības pārrobežu apdraudējuma gadījumā. 2020. gada aprīlī KPN bija parakstījušas visas 27 ES valstis, Apvienotā Karaliste, 3 EEZ valstis (Norvēģija, Islande un Lihtenšteina), kā arī Albānija, Bosnija un Hercegovina, Melnkalne, Serbija, Ziemeļmaķedonija un Kosova,. Šīs valstis var piedalīties jebkurā kopīgā iepirkuma procedūrā, kas tiks rīkota nākotnē. Kopīgā iepirkuma nolīgumu ir parakstījuši 37 partneri, un tas aptver 537 miljonus cilvēku. Kopīgā iepirkuma mehānisms tika izveidots ar mērķi uzlabot dalībvalstu sagatavotību ārkārtas situācijām, konkrētāk, izveidot medicīnisko pretlīdzekļu krājumus, pirms rodas ārkārtas situācija. Tas nebija primāri veidots kā instruments, kas lietojams ārkārtas situācijas laikā. Pašreizējie apstākļi izceļ sagatavotības svarīgumu un vienlaikus rada milzīgu slodzi šim mehānismam. Tomēr pat pārslodzes apstākļos šie instrumenti jau apliecinājuši savu lietderīgumu.

Ar Covid-19 saistīto kopīgo iepirkumu praktiskā kārtība un īstenošanas ātrums

Ārkārtējās steidzamības dēļ Covid-19 kontekstā tiek izmantota sarunu procedūra. Tas nozīmē, ka potenciālos pretendentus apzina, izmantojot tirgus analīzi, un ka piedāvājumu drīkst iesniegt tikai uzaicinātie uzņēmumi. Kad līgumslēgšanas tiesības ir piešķirtas, iesaistītās dalībvalstis saņem visu pasūtīto vai rezervēto pretlīdzekļu daudzumu. Tomēr piegādes ātrums ir atkarīgs no izgatavotāju ražošanas jaudām un no piemērojamajiem sadales kritērijiem. To, kāds būs pieejamā medicīnisko pretlīdzekļu apjoma galīgais sadalījums, lemj īpaša koordinācijas komiteja. Komisija pēc savas iniciatīvas ir ierosinājusi virkni izņēmuma pasākumu, kuru nolūks ir paātrināt šo procesu. Procesus palēnina laiks, kas ir vajadzīgs, lai visas ieinteresētās dalībvalstis pabeigtu savu vajadzību iesniegšanu, un uzņēmumu/tirgus reaģētspēja.

Pašreizējie ar Covid-19 saistītie kopīgie iepirkumi

Ir uzsāktas piecas kopīgā iepirkuma procedūras, kas attiecas uz individuālajiem aizsardzības līdzekļiem (IAL), plaušu ventilatoriem un laboratorisko aprīkojumu. Pirmā IAL iepirkuma ietvaros dalībvalstis, sākot no aprīļa sākuma, varēja pasūtīt cimdus. No maija sākuma dalībvalstis var pasūtīt arī aizsargtērpus. Otrajā IAL iepirkumā no aprīļa sākuma dalībvalstis var pasūtīt aizsargbrilles, sejas vairogus un maskas. Trešais – ventilatoru iepirkums – no 15. aprīļa ļauj dalībvalstīm pasūtīt plaušu ventilatorus. Ceturtajā iepirkumā par laboratorisko aprīkojumu dalībvalstīm jau kopš maija ir iespēja veikt pasūtījumus. Piektajā kopīgajā iepirkumā – par intensīvās terapijas zālēm – konkurss ir izsludināts 17. jūnijā.

Līgumi par individuālo aizsardzības līdzekļu, plaušu ventilatoru un laboratoriskā aprīkojuma iegādi dos iespēju dalībvalstīm sagādāt kritiski svarīgās preces par kopējo maksimālo summu 3,3 miljardi EUR, kuras tās varēs iegādāties viena gada laikā.

Vajadzības gadījumā jebkurā laikā var tik uzsākti jauni kopīgie iepirkumi. Lai izsludinātu šādu iepirkumu, nepieciešama četru dalībvalstu un Eiropas Komisijas līdzdalība.