LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 16.8.2010 
SEC(2010) 981 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
 
 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
ar ko groza Direkt īvas 98/78/EK, 2002/87/EK  un 2006/48/EK attiec ībā uz finanšu 
konglomer ātā esošo finanšu vien ību papildu uzraudz ību 
COM(2010) 433 
 SEC(2010) 979 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
  
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
 
ar ko groza Direkt īvas 98/78/EK, 2002/87/EK  un 2006/48/EK attiec ībā uz finanšu 
konglomer ātā esošo finanšu vien ību papildu uzraudz ību 
 
LV 3   LV 1. P AMATOJUMS  
Lielu un kompleksu grupu, kas apvieno vair ākas banku un apdrošin āšanas licences, 
dibināšana un att īstība tika atz īta deviņdesmito gadu s ākumā. Saskaņā ar Apvienot ā foruma 
— G10 uzraudz ītāju iestādes — ieteikumiem 2002. gad ā pieņēma Direkt īvu par finanšu 
konglomer ātiem1 (FICOD ). Tās mērķis bija pie finanšu konglomer ātiem pieder īgu regulētu 
vienību papildu uzraudz ība, vēršot uzman ību uz potenci ālajiem riskiem saist ībā ar divkāršu 
izmantojumu (kapit āla vairākkārtēju izmantošanu) un „grupu riskiem”: kait īgas ietekmes 
riski, pārvaldības komplic ētība, riska koncentr ācija un interešu konflikti.  
Kopš 2002. gada tirgu att īstības virziens ir sekm ējis to, ka atš ķirību starp banku 
uzņēmējdarbību un apdrošin āšanas uzņēmējdarbību ne vienm ēr var skaidri defin ēt un ka 
lielākās grupas darbojas vair ākās valstīs. Tiesisko regul ējumu nodrošina gan 1988. gad ā 
publicētās Bāzeles vienošan ās 2004. gada p ārskatītā redakcija, ko 2006. gad ā ES ieviesa ar 
Kapitāla prasību direkt īvu2, gan visaptverošu regulu kopumu ieviešana attiec ībā uz 
apdrošināšanas uz ņēmumiem direkt īvā „Maksātspēja II” ( S2)3, bet attiec ībā uz 
konglomer ātiem tikai tad, ja grupas juridisk ās vienības darbojas vien ā — banku vai 
apdrošināšanas — nozar ē. Papildu tiesiskais regul ējums saska ņā ar FICOD  par papildu 
komplicētību un riskiem, ko rada licen ču apvienošana, v ēl nav novērtēts. 
Kopš 2009. gada beig ām direktīva aptver 69 Eiropas grupas  un 6 trešo valstu grupas. 
Apmēram 35 no t ām ir maznoz īmīgas un darbojas galvenok ārt iekšzem ē ar dažām licencēm. 
Lai gan p ārskatīšanas mērķis ir arī maznozīmīgu konglomer ātu uzraudz ības vienk āršošana, t ā 
galvenokārt ir vērsta tieši uz apm ēram 30 Eiropas liel āko finanšu grupu uzraudz ību. To 
kopējie aktīvi 2009. gada beig ās pārsniedza 25 triljonus euro, p ārstāvot būtisku ES banku 
tirgus daļu, ko sast āda aktīvi aptuveni 42 triljonu v ērtībā, un ES apdrošin āšanas tirgu ar 
aktīviem aptuveni 10 triljonu v ērtībā. Parasti lielam konglomer ātam ir vair āk nekā 400 licen ču 
vairākās jurisdikcij ās un vairākās nozarēs: banku, dz īvības un/vai nedz īvības apdrošin āšanas 
un aktīvu pārvaldīšanas nozar ē.  
2. A PSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM 
Regulējuma pašreiz ējā teksta iesp ējamos uzlabojumus Komisija tr īs reizes apsprieda Eiropas 
finanšu konglomer ātu komitej ā (EFKK) un tr īs reizes — FICOD  darba grup ā4. FICOD  
pārskatā izmantoti divi ie priekš veikti nov ērtējumi attiec ībā uz finanšu konglomer ātiem, ko 
2005. gad ā veica t. s. jauktā tehniskā grupa  un 2008. gad ā veica Pagaidu darba komiteja 
finanšu un konglomer ātu jautājumos — Apvienot ās komitejas finanšu konglomer ātu 
jautājumos (AKFKJ)5 priekštece („ Kapitāla konsult ācijas”). 2008. gada apr īlī EFKK 
apstiprināja piepras ītā FICOD  pārskatīšanas veikšanu, nos ūtot AKFKJ uzaicinājumu sniegt 
ieteikumus . 
                                                 
1 Direkt īva 2002/87/EK par papildu uzraudz ību kredītiestādēm, apdrošin āšanas uz ņēmumiem un 
ieguldījumu sabiedr ībām finanšu konglomer ātos. 
2 Direkt īva 2006/48/EK par kred ītiestāžu darbības sākšanu un veikšanu un Direkt īva 2006/49/EK par 
ieguldījumu sabiedr ību un kred ītiestāžu kapitāla pietiekam ību. 
3 Direkt īva 2009/138/EK par uz ņēmējdarbības uzs ākšanu un veikšanu apdrošin āšanas un 
pārapdrošin āšanas jom ā (Maksātspēja II) (pārstrādātā versija), bet, pirms Maks ātspējas II īstenošanas, 
FICOD  papildina patlaban sp ēkā esošās apdrošin āšanas direkt īvas. 
4 Finanšu konglomer ātu padomdev ēju komiteja. 
5 Lamfalis ī 3. līmeņa finanšu konglomer ātu komiteja. 
 
LV 4   LV Kopš 2008. gada maija ar EFKK bi ļetenu un dialogu pal īdzību ir iesaist īta arī nozare, un t ā ir 
paudusi savus viedok ļus četrās sabiedrisk ās apspriešan ās. 
Pēc galīgā AKFKJ konsult āciju dokumenta  saņemšanas 2009. gada oktobr ī no 2009. gada 
6. novembra l īdz 2010. gada 15. janv ārim notika sabiedrisk ā apspriešana par p ārējiem 
jautājumiem un iesp ējamām politikas alternat īvām. Sabiedrisk ās apspriešanas rezult ātā 
saņemtās atbildes6 gan no daudziem daž āda lieluma banku, gan apdrošin āšanas 
konglomer ātiem pauda plašu atbalstu Komisijas dienestu ierosin ājumiem. 
3. P ROBLĒMU DEFIN ĒJUMS  
3.1. Uzraudz ība kontrolakciju sabiedr ības līmenī 
Uzraudzību kontrolakciju sabiedr ību līmenī nosaka FICOD , KPD un Apdrošin āšanas grupu 
direktīvas7 pašreizējo noteikumu apvienojums. Šaj ās direktīvās ir attiec īgi minētas „jauktas 
finanšu kontrolakciju sabiedr ības” (JFKS), „finanšu kontrolakciju sabiedr ības” (FKS) un 
„apdrošin āšanas kontrolakciju sabiedr ības” (AKS). Uzraudz ības instrumenti, ko var izmantot 
augstākajā līmenī, mainās, ja augst ākais līmenis kļūst par JFKS un vairs nav FKS vai AKS. 
Tālāk 1. un 2.8 attēlā redzams, ka finanšu konglomer āta noteikšana atkar ībā no grupas 
struktūras var atš ķirīgi ietekmēt nozares grupas uzraudz ības piemērošanu. 
1. attēls. FICOD  papildina un da ļēji aizstāj nozares uzraudz ību, ja banku vai apdrošin āšanas 
grupa kļūst par konglomer ātu. Pirms kontrolakciju sabiedr ības iegādes uz banku vai 
apdrošinātāju attiecas konsolid ēta uzraudz ība, ko paredz vai nu KPD, vai AGD. P ēc iegādes 
konsolidēto uzraudz ību var piem ērot vienīgi augstākā līmeņa banku vai apdrošin āšanas 
vienībām. FICOD  papildina konkr ēto konsolid ēto uzraudz ību. 
AUGST.:
KPD + FICODBanka
A banka B banka    X apdrošin ātājs Banka
A banka B banka
 
2. attēls. FICOD  aizstāj nozares uzraudz ību grupas l īmenī. Ja JFKS aizst āj FKS un/vai AKS 
un ja nav augst ākā līmeņa banku vai apdrošin āšanas vien ību (piemēram, visas licences pieder 
tieši JFKS), vairs nevar piem ērot nozares grupas uzraudz ības noteikumus.  
                                                 
6 http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/docs/2009/ficod/feedback_document_en.pdf. 
7 Direkt īva 98/78/EK par apdrošin āšanas grupu apdrošin āšanas uzņēmumu papildu uzraudz ību. 
8 1. un 2. att ēlā ilustrācijas nolūkos attēlots banku grupas piem ērs, bet tieši tas pats attiecas uz 
apdrošināšanas grup ām ar atsauci uz KPD piem ērošanu, ko aizst āj AGD. 
 
LV 5   LV FKS
A banka B bankaJFKS
A banka B banka    X apdrošin ātājs
KPD / apdrošin āšanas noteikumi individu ālā līmenīAUGST.:
TIKAI FICOD
 
2. attēlā parādītās mijiedarb ības rezult ātā konkrētos nozares grupu uzraudz ības instrumentus, 
kurus var piem ērot FKS vai AKS l īmenī, nevar piem ērot visai grupai, ja kontrolakciju 
sabiedrība ir JFKS. Šie inst rumenti paredz atbr īvojumu no fili āļu atsevišķas uzraudz ības, 
noteikumu par izpaušanu („3. p īlārs”) piem ērošanu un konsolid ētas pašnov ērtēšanas un 
uzraudzības pārbaudi („2. p īlārs”). Tādējādi rodas netipisks rezult āts — uz grupu, kura 
iegādājusies licenci cit ā nozarē, tādējādi kontrolakciju sabiedr ībai kļūstot par JFKS, attiecas 
regulējums, kas var neb ūt tik visaptverošs k ā tas, kas bijis piem ērojams pirms ieg ādes, pat ja 
ir palielin ājies grupas lielums un komplic ētība, un tādējādi grupa finanšu sist ēmai rada 
augstāku risku.  
Rezultātā, uzraudz ības iestādēm nosakot, vai grupa ir finanšu konglomer āts, atbrīvojuma 
izmantošanu ietekm ē novērtējums, kur ā nosaka, vai nozares uzraudz ības piemērošana var ētu 
būt saprātīgāka piesardz ības ziņā. Tomēr nozares uzraudz ības ilgstoša piem ērošana var 
nepietiekami risin āt papildu uzraudz ības risku probl ēmu, kas rodas liel ākas un komplic ētākas 
grupas riska d ēļ un kas tiktu risin āta ar FICOD  papildu aspektu pal īdzību, un var rad īt 
atšķirības konglomer ātu uzraudz ības režīmā (pamatojoties uz strukt ūru, nevis riska profilu).  
3.2. Uzraudz ības koordin ēšana 
FICOD  papildina KPD un apdrošin āšanas direkt īvas papildu uzraudz ībai grupas augst ākajā 
līmenī. Šajā nolūkā tā ietver ar ī noteikumus par daž ādu grupas uzraudz ības iestāžu 
koordināciju. FICOD  nosaka attiec īgo kompetento iest ādi (AKI) un piepra sa koordinatoram 
(augstākā līmeņa uzraudz ības iestādei) konsult ēt AKI attiec īgos uzraudz ības jautājumos. 
Tomēr pašreizējie noteikumi pie ļauj to, ka par AKI atz īstamās iestādes var izmantot daž ādas 
interpretācijas. Plaš ās interpret ācijas rezult ātā ir daudz AKI, ar kur ām koordinatoram ir 
jāapspriežas finanšu konglomer āta līmenī, un tas var apdraud ēt koordinatora „kol ēģijas” un 
AKI veikt ā darba efekt īvu koordin āciju. 
3.3. Noteikšana 
Noteikumi par finanšu konglomer āta noteikšanu var rad īt trīs apakšprobl ēmas.  
Pirmkārt, direktīvā nav piepras īts, lai uz akt īvu pārvaldīšanas uzņēmumiem (APU) attiektos 
sliekšņa pārbaudes, jo kopš 2002. gada uz P VKIU neattiecas nozares uzraudz ība, lai gan 
direktīvā ir paredz ēts, ka APU ir piem ērojama papildu uzraudz ība. Otrkārt, sliekšņa pārbaudes 
var pamatot uz daž ādiem parametriem attiec ībā uz aktīviem un kapit āla prasībām, bet ir 
 
LV 6   LV neskaidri noteikumi attiec ībā uz to, kā aprēķināt pārbaudes, kas izriet, piem ēram, no daž ādām 
aktīvu grāmatvedības metod ēm vai grupas sast āvdaļām, uz kur ām ne vienm ēr attiecas 
maksātspējas prasība. Trešk ārt un galvenok ārt, sliekšņa nosacījumi, ņemot vērā, ka tie ir 
fiksēti, nav pamatoti uz risku, un uz gaid āmo grupas risku j ēdzienu neattiecas sliekš ņa 
pārbaude. Tas noz īmē, ka uz ļoti maznoz īmīgām grupām ar daž ām licencēm katrā nozarē 
attiecas papildu uzraudz ība, bet liel ākās un komplic ētākās grupas var form āli neuzskat īt par 
konglomer ātu. Tādējādi pašreiz ējie noteikumi par notei kšanu apdraud direkt īvas pamat ā esošo 
mērķu efektīvu sasniegšanu. 
3.4. L īdzdalība 
Vienlīdzīgu attieksmi pret l īdzdalību ikdienas papildu uzraudz ības proces ā kavē atbilstošas 
informācijas trūkums, lai nov ērtētu grupas riskus, kas nav tik viennoz īmīgi, ja dalībnieki ir 
biržas sarakst ā iekļautas sabiedr ības. Uzņēmējdarbības tiesības var ne ļaut vienam maz ākuma 
akcionāram saņemt tādu inform āciju par sabiedr ību, kas ir plaš āka par inform āciju, kuru var 
saņemt citi akcion āri. Piemēram, ja banku konglomer āti nevar ieg ūt informāciju par riskiem 
attiecībā uz līdzdalību apdrošin āšanas un p ārapdrošin āšanas uzņēmumos, tie nevar sniegt 
uzraudzības iestādēm pierādījumus par atbilstoša l īmeņa pārvaldības un iekš ējās kontroles 
atbilstību šīm vienībām, kas nepieciešams konsolid ēšanai un ties ībām atvilkt š ādas līdzdalības 
no konsolid ācijas kapit āla.  
4. M ĒRĶI 
Šīs iniciatīvas vispārīgais mērķis ir uzlabot lielu un kompleksu grupu papildu uzraudz ības 
efektivitāti ES saska ņā ar FICOD , saglabājot šo grupu konkur ētspēju. Tādējādi uzstāda šādus 
trīs vispārīgus politikas m ērķus:  
– uzlabot finanšu stabilit āti; 
– uzlabot kreditoru un apdrošin ājuma ņēmēju interešu aizsardz ību; 
– uzlabot ES finanšu grupu starptautisko konkur ētspēju. 
Ņemot vērā iepriekš min ētās problēmas, ir noteikti tr īs darbības mērķu kopumi, lai risin ātu to 
šo problēmu cēloņus. Šādu darbības mērķu efektīvai īstenošanai j āveicina tādu ilgtermi ņa un 
konkrētu politikas m ērķu sasniegšana, kas v ērsti uz papildu uzraudz ības efektivit ātes 
uzlabošanu, finanšu konglomer ātu riska p ārvaldības stiprin āšanu, regulat īvas arbitr āžas 
iespēju izskaušanu, ar ties ību aktu iev ērošanu saist īta sloga samazin āšanu, kā arī godīgu 
konkurences nosac ījumu, uzraudz ības sadarb ības un konver ģences, kā arī juridisk ās 
skaidrības uzlabošanu. 
5. P OLITIKAS IESP ĒJAS UN TO IETEKME  
Kopumā ir izstrādātas septiņpadsmit politikas iesp ējas, veikts to ietekmes nov ērtējums un 
salīdzināšana, ņemot vērā analīzē konstatēto jautājumu risin āšanu. Šaj ā nodaļā aprakstīta 
vēlamo politikas pas ākumu paredzam ā ietekme katr ā jomā. 
 
LV 7   LV 5.1. Papildu uzraudz ība kontrolakciju sabiedr ības līmenī un uzraudz ības 
koordinācija 
Lai saska ņotu uzraudz ības pilnvaras konglomer āta augstākajā līmenī, lai nov ērstu gan 
pilnvaru zaud ēšanu, mainoties grupas strukt ūrai, gan dubultu uzraudz ību konglomer āta 
līmenī, kā arī lai veicin ātu to, ka koordin āciju veic atbilstoš ākās uzraudz ības iestādes, ievies īs 
šādus mērķtiecīgus grozījumus:  
– pārtrauks banku vai apdrošin āšanas grupu, kas klasific ētas kā JFKS, augst ākā līmeņa 
kontrolakciju sabiedr ību izslēgšanu, lai noteikumi un pilnva ras, kuras iepriekš attiec ās uz 
FKS vai IKS, nepazustu p ēc grupas vai t ās kontrolakciju sabiedr ības klasifik ācijas maiņas, 
kad notikusi ieg āde citā nozarē;  
– sašaurinās AKI defin īciju, lai atseviš ķās nozarēs ietvertu tikai m ātesuzņēmumu 
uzraudzības iestādes un jebkuru citu iest ādi, ko m ātesuzņēmumu uzraudz ības iestādes 
uzskata par atbilstošu. 
5.2. Finanšu konglomer ātu noteikšana 
Lai risinātu 3.3. ieda ļā minēto problēmu attiecībā uz APU papildu uzraudz ību, ierosin ās APU 
pastāvīgu iekļaušanu, priekšlikumu papildinot ar nor ādēm par iek ļaušanas rādītājiem. 
Lai risinātu neskaidr ības attiec ībā uz parametriem un konglomer ātu nepietiekamu noteikšanu, 
pamatojoties uz riskiem, ierosin ās tehniskos standartus attiec ībā uz atbrīvojuma piem ērošanu 
lielākām grupām, kā minēts FICOD  3. panta 3. punkt ā, un šo iesp ēju ieviesīs, lai atceltu 
papildu uzraudz ību grupām, kuru maz ākās nozares akt īvi ir zem absol ūtā 6 miljardu euro 
sliekšņa. 
5.3. L īdzdalība 
Grūtības, kuras rodas saist ībā ar papildu uzraudz ībai pakļautās līdzdalības ikdienas 
uzraudzību, ko saasina fakts, ka uz ņēmējdarbības tiesības var ne ļaut mazākuma īpašniekam 
piekļūt informācijai, kas nav pieejama citiem akcion āriem, atvieglos te hniskie standarti 
attiecībā uz līdzdalību dažādās situācijās. 
5.4. V ēlamo politikas iesp ēju ietekme 
Ierosināto politikas izmai ņu rezultātā papildu uzraudz ības sistēma varētu kļūt visaptveroš ākā, 
veicinot efekt īvākus riska p ārvaldības stimulus un praksi, kas savuk ārt palīdzētu uzlabot ES 
finanšu grupu starptautisko konkur ētspēju. Priekšlikumiem pozit īvi jāietekmē finanšu 
stabilitātes un sabiedr ības blakus izmaksu riski. Atseviš ķu ieinteres ēto personu grupu un 
sistēmiskā līmenī priekšlikumu paredzam ā ietekme ir š āda. 
– Uz konkr ētu maznoz īmīgāku ES finanšu grupu  ar vienk āršu strukt ūru un ne vair āk kā 
dažām licencēm abās nozarēs var neattiecin āt papildu uzraudz ību, tādēļ tās var gūt labumu 
no atbilstības nodrošin āšanas izmaksu ietaup ījumiem. Š ī iespēja var būt pieejama apm ēram 
desmit maz ākām finanšu grup ām ar kombin ētiem aktīviem aptuveni 69 miljardu euro 
vērtībā. Savukārt vairākiem lielu banku konglomer ātu, kuriem ir simtiem licen ču un kuri ir 
aktīvi abās nozarēs, atbilstības nodrošin āšanas izmaks ām ir jāpalielinās, jo vairākas šādas 
grupas, kam ir l īdz 9 triljoniem euro akt īvu vienā finanšu nozar ē, var tikt iek ļautas papildu 
uzraudzības darbības jomā. Lielākas atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas b ūs arī tām 
 
LV 8   LV finanšu grup ām, kuru strukt ūra ietver akt īvu pārvaldīšanas uzņēmējdarbību un kuras 
noteiktas par finanšu konglomer ātiem, iev ērojot ierosin ātās izmaiņas attiec ībā uz 
konglomer āta noteikšanu. Jauno iek ļauto grupu, uz kur ām tagad s āk attiecin āt papildu 
uzraudzību, atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas, ņemot vērā grupas kop ējo lielumu, b ūs 
relatīvi nebūtiskas. Turkl āt uz tām attieksies kompens ācija efekt īvākas riska p ārvaldības 
prakses rezult ātā, ko rosina stimuli šaj ā tiesību akta priekšlikum ā. Konglomer ātu 
noteikšanas rezult ātā pozitīvu ietekmi var rad īt arī labāka paman āmība un uztic ēšanās 
tirgos. Šiem ieguvumiem j āuzlabo lielo ES grupu starptautisk ā konkurētspēja, ņemot vērā 
stimulus papildu uzraudz ības jomā, ko piemēro citās lielās starptautisk ās jurisdikcij ās. 
– Minēto konglomer ātu noteikšanas procesa p ārmaiņu rezultātā papildu uzraudz ība būs 
atbilstošāka un līdz ar to padar īs efektīvāku uzraudz ības iestāžu īstenoto to risku 
uzraudzību, ar ko saskaras finanšu grupas. T ā kā šīs pārmaiņas papildina ar ī racionālāka 
uzraudzība konglomer ātu augstākajā līmenī un uzlaboti uzraudz ības rīki traucējumu, 
koncentrācijas, sarež ģītu jautājumu un interešu konfliktu noteikšanai uz ņēmumos, kas 
līdzdalības rezult ātā saistīti ar konglomer ātu, tām pozitīvi jāietekmē finansiālā stabilitāte. 
– Skaidrākiem noteikumiem, kas nosaka akt īvu pārvaldīšanas uz ņēmumu  ietveršanu 
identifikācijas un papildu uzraudz ības proces ā, šajā jomā jāuzlabo god īgas konkurences 
nosacījumi. 
– Ņemot vērā uz grupām attiecin āmā priekšlikuma b ūtiskās ietekmes visp ārējo slieksni, ir 
sagaidāma niecīga ietekme uz saist īto finanšu grupu klientiem . Turklāt klienti var neb ūt 
informēti par banku, apdrošin ātāju un konglomer ātu regulējuma atšķirībām: viņi vienkārši 
uzticas, ka uzraudz ības sistēma ir visaptveroša un piesardz īga, un šis p ārskats ir īpaši vērsts 
uz šīs sistēmas stiprin āšanu, tādēļ attaisno šo uztic ēšanos.  
6. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Sagaidāms, ka ierosin ātie grozījumi stāsies spēkā 2011. gad ā. Ierosinātie grozījumi ir cieši 
saistīti ar Komisijas p ēdējo priekšlikumu par Apkopoto groz ījumu direkt īvu, ar ko groza 
finanšu pakalpojumu direkt īvas, ņemot vērā jaunu Eiropas uzraudz ības iestāžu ieviešanu. 
Tiem droši vien sekos b ūtiskāka FICOD  pārskatīšana, kurā varētu būt ietverti noteikumi par 
kapitāla rezervju kvalit āti un darb ības jomu attiec ībā uz neregul ētām sabiedr ībām. Līdz ar to 
varētu būt saprātīgi veikt visaptverošu nov ērtējumu, kura pamat ā ir pilnībā pārstrādāts 
tiesiskais regul ējums, kam j ānosaka pl ānotais termi ņš atbilstīgi šo citu direkt īvu 
novērtējumiem.