PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Šis priekšlikums ir daļa no tiesību aktu kopuma par obligāto ar PVN saistītās informācijas nosūtīšanu un apmaiņu ar to. Tiesību aktu kā kopuma konteksts ir visaptveroši izklāstīts paskaidrojuma rakstā par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2006/112/EK attiecībā uz konkrētu prasību ieviešanu maksājumu pakalpojumu sniedzējiem.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

•Subsidiaritāte

Jo īpaši dalībvalstis vienas pašas nevar sasniegt mērķi ar PVN saistītas krāpšanas e-komercijā apkarošanas nolūkos apmainīties ar informāciju par pārrobežu maksājumiem, savstarpēji savienojot valstu elektroniskās sistēmas ar elektroniskas saskarnes palīdzību, jo tām nav juridiska pamata vākt informāciju citā jurisdikcijā. Faktiski šāda sistēma nespētu apkopot no dažādiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem saņemtu maksājumu informāciju, kas attiecas uz vienu un to pašu maksājumu saņēmēju, un atpazīt vienu un to pašu maksājumu dubultu uzskaiti. Šāda sistēma arī nespētu sniegt pilnīgu pārskatu par maksājumiem, ko maksājumu saņēmēji ir saņēmuši no maksātājiem Savienībā.

•Proporcionalitāte

Ar šo iniciatīvu paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi, lai sasniegtu mērķi apkarot ar PVN saistītu krāpšanu e-komercijā. Jo īpaši raugoties no datu aizsardzības viedokļa, maksājumu informācijas apstrāde atbilst nepieciešamības principam (vienīgi tā informācija, kas vajadzīga, lai sasniegtu mērķi apkarot ar PVN saistītu krāpšanu e-komercijā) un proporcionalitātes principam (informācijas veids un veids, kā to apstrādā nodokļu iestāžu krāpšanas apkarošanas eksperti, nepārsniedz to, kas ir atbilstošs, lai sasniegtu mērķi apkarot ar PVN saistītu krāpšanu e-komercijā) un atbilst Vispārīgajai datu aizsardzības regulai, Regulai (ES) Nr. 2018/1725 un Pamattiesību hartai.

Regulā (ES) Nr. 904/2010 paredzētie aizsardzības pasākumi un Eiropas datu aizsardzības regulējums attieksies uz maksājumu informācijas apmaiņu saskaņā ar šo priekšlikumu. Attiecībā uz nepieciešamības un proporcionalitātes principu novērtēšanu vispirms jāatzīmē, ka ar PVN saistītās informācijas vākšanas, apmaiņas un analīzes mērķis ir ar PVN saistītas krāpšanas e-komercijā apkarošana. Tas ticis labi dokumentēts, veicot apspriešanos ar ieinteresētajām personām, kurā nodokļu iestādes uzsvēra vajadzību pēc maksājumu informācijas, lai varētu efektīvi apkarot ar PVN saistītu krāpšanu e-komercijā. Arī sabiedriskās apspriešanas respondenti (privātpersonas un uzņēmumi) apstiprināja, ka maksājumu informācija ir nepieciešama, lai palīdzētu nodokļu iestādēm apkarot ar PVN saistītu krāpšanu e-komercijā (tikai informācijai par patērētājiem jābūt konfidenciālai). Turklāt nodokļu iestādēm tiktu nosūtīta un tās apmainītos tikai ar tādu informāciju, kas attiecas uz iespējamu ar PVN saistītu krāpšanu e-komercijā. Tas nozīmē, ka apmaiņa notiktu tikai ar informāciju, kas nepieciešama, lai atklātu iespējamos krāpniekus, kuri veic uzņēmējdarbību ārpus patēriņa dalībvalsts (t. i., nenotiks apmaiņa ar informāciju par iekšzemes maksājumiem). Šī informācija ietvertu veikto maksājumu darījumu skaitu, maksājumu darījumu datumu un informāciju par to, kur (principā) vajadzētu būt nodokļa uzlikšanas vietai. Nav nepieciešams veikt apmaiņu ar informāciju, kas identificē personas, kuras veic maksājumus tiešsaistē (t. i., patērētājus), izņemot informāciju par maksājuma izcelsmi (piemēram, par maksājuma veikšanai izmantotās bankas atrašanās vietu, kuru nepieciešams zināt nodokļa uzlikšanas vietas noteikšanai). Tādējādi nebūtu iespējams maksājumu informāciju izmantot, lai uzraudzītu patērētāju iepirkšanās paradumus.

Tiktu izveidota centralizēta maksājumu informācijas elektroniskā sistēma (central electronic system of payment information –“CESOP”). Tas ļaus dalībvalstīm nosūtīt valsts līmenī glabātu informāciju par maksājumiem, palīdzot efektīvi apkarot ar PVN saistītu krāpšanu e-komercijā. CESOP spētu par katru maksājuma saņēmēju apkopot visu ar PVN saistīto maksājumu informāciju, ko nosūtījušas dalībvalstis, un tas ļautu izveidot pilnīgu pārskatu par maksājumiem, ko maksājumu saņēmēji (t. i., uzņēmumi) saņēmuši no maksātājiem (t. i., patērētājiem, kas veic pirkumus tiešsaistē) Eiropas Savienībā. CESOP atpazītu jebkādu viena un tā paša maksājumu darījuma vairākkārtēju uzskaiti, tīrītu no dalībvalstīm saņemto informāciju (t. i., dzēstu dublikātus, labotu kļūdas vai ziņotu par tām utt.), sniegtu Eurofisc koordinācijas ierēdņiem iespēju salīdzināt maksājumu datus ar PVN informāciju, ar kuru veikta apmaiņa saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 904/2010, un glabātu informāciju tikai tādu laikposmu, kas nodokļu iestādēm vajadzīgs PVN kontroles veikšanai. CESOP būtu pieejama tikai Eurofisc koordinācijas ierēdņiem no dalībvalstīm, un vienīgais mērķis, ar kuru CESOP ļautu iegūt informāciju, būtu izmeklēšana par domājamu vai jau atklātu ar PVN saistītu krāpšanu.

Attiecībā uz datu uzglabāšanu CESOP garantētu tādu drošības līmeni, kas atbilstu noteikumiem par Savienības iestāžu veiktu personas datu apstrādi.

Informācijas apmaiņa starp nodokļu iestādēm notiktu tikai Eurofisc tīklā. Centralizētā elektroniskā sistēma būs pieejama tikai Eurofisc koordinācijas ierēdņiem. Piekļuve CESOP tiktu regulēta, izmantojot lietotāja identifikatoru, un sistēma reģistrētu katru piekļuvi. Turklāt informācija CESOP tiktu saglabāta tikai 2 gadus, lai dotu dalībvalstīm pietiekamu laiku PVN auditu veikšanai. Pēc 2 gadiem informācija tiktu izdzēsta.

Sistēmai nebūtu saskarnes ar internetu, jo maksājumu pakalpojumu sniedzēji iesniegtu savu informāciju valsts iestādēm. Informācijas apmaiņa starp valstu nodokļu iestādēm notiktu, izmantojot drošu kopējo sakaru tīklu, ar kuru tiek atbalstīta visa informācijas apmaiņa starp nodokļu iestādēm un muitas dienestiem un kurā tiek nodrošināti visi nepieciešamie drošības elementi (tostarp informācijas šifrēšana).