EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 31.1.2012. 
SEC(2011) 1546 final 
 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvas 2000/60/EK un 2008/105/EK groz īšanu 
attiecībā uz priorit ārajam viel ām ūdens resursu politikas jom ā 
{COM(2011) 876 final} 
{SEC(2011) 1547 final}  
 
LV 2   LV Atruna:  šis kopsavilkums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā sagatavošan ā, 
un neskar Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju. 
 
LV 3   LV 1. PROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
1.1. Pamatinform ācija 
Ūdens pamatdirekt īva 2000/60/EK ( ŪPD) izveido visaptverošu sist ēmu virszemes ūdeņu un 
gruntsūdeņu aizsardz ībai, nosakot vides aizsardz ības mērķus, tostarp pan ākt labu ķīmisko un 
ekoloģisko stāvokli un nov ērst piesārņošanu. Lai pan āktu labu ķīmisko stāvokli, ūdenstilpēm 
jāatbilst vides kvalit ātes standartiem (VKS), kas noteikti daž ām ķīmiskām vielām – 
prioritārajām vielām (PV), kuras Ūdens pamatdirekt īvā identificētas kā tādas, kas ES l īmenī 
rada ievērojamu apdraud ējumu ūdens videi vai ar t ās starpniec ību. Dažas PV to notur īguma, 
bioakumul ācijas un/vai toksiskuma vai l īdzīgu bažu d ēļ ir identific ētas kā prioritārās bīstamās 
vielas (PBV). Papildus m ērķim panākt labu ķīmisko stāvokli Ūdens pamatdirekt īvā noteikts, 
ka ir jāpieņem kontroles pas ākumi, lai pak āpeniski samazin ātu PV lietošanu un izbeigtu vai 
pakāpeniski p ārtrauktu PBV izpl ūdi, emisiju un zudumus ūdens vidē. Pašlaik kontroles 
pasākumi tiek veikti dal ībvalstu līmenī; ES līmenī pasākumi ir pamatoti ar citiem ties ību 
aktiem (piem ēram, REACH  regulu, ties ību aktiem par augu aizsardz ības līdzekļiem un 
biocīdiem produktiem). Ūdens pamatdirekt īva paredz ar ī piemērot atbrīvojumus no pras ības 
panākt labu ķīmisko stāvokli noteikt ās ūdenstilpēs, pamatojoties uz tehnisku neiesp ējamību, 
neproporcion ālām izmaks ām vai dabas apst ākļiem. 
 
Ūdens pamatdirekt īvā (16. panta 4. punkts) noteikts,  ka Komisijai vismaz reizi četros gados 
jāpārskata priorit āro vielu saraksts, un Direkt īvas 2008/105/EK par vides kvalit ātes 
standartiem  (VKSD) 8. pant ā noteikts, ka Komisijai 2011. gad ā jāziņo Eiropas Parlamentam 
un Padomei par pirm ās pārskatīšanas rezult ātiem. Veicot p ārskatīšanu, Komisijai inter alia  
jāizvērtē, vai vielas, kas uzskait ītas direkt īvas III pielikum ā, būtu jāiekļauj sarakst ā. 
Vajadzības gadījumā Komisija j ānosaka jaunas PV un BPV un nepieciešam ības gadījumā 
jānosaka VKS virszemes ūdeņiem, nosēdumiem un biotai, un j āpārskata pašreiz ējās PV. 
Paredzams, ka ierosin ātajām jaunajām PV vai PBV un izmai ņām pašreiz ējās PV vai PBV b ūs 
ietekme uz 2015. gad ā koriģētajiem UBAP1 un pasākumu programm ām. 
Saskaņā ar Ūdens pamatdirekt īvas īstenošanas vienoto strat ēģiju2 noteikto p ārskatīšanu 
palīdzēja veikt Vides ķīmisko aspektu darba grupa, piedaloties vis ām dalībvalstīm un plašam 
ieinteresēto personu lokam3. Tas bija zin ātnisks un tehnisks darbs, lai konstat ētu 
apdraudējumu, ko ķīmiskās vielas rada ūdens videi, un š īm vielām noteiktu vides kvalit ātes 
standartus. Metodika VKS noteikšanai un ieg ūtie VKS tika nos ūtīti Veselības un vides 
apdraudējuma zinātniskajai komitejai ( SCHER )4 atzinuma sniegšanai. Ietekmes nov ērtējumā 
zinātniskā un tehnisk ā darba rezult āti ir pārņemti bez izmai ņām. 
Prioritāro vielu saraksta p ārskatīšanas gait ā tika konstat ēti Vides kvalit ātes standartu 
direktīvas (VKSD) darb ības iespējamie uzlabojumi un iesp ējamais meh ānisms papildu PV 
noteikšanai turpm ākajās pārskatīšanas reiz ēs, un tie ir iek ļauti kā atsevišķi risinājumu kopumi. 
Tādēļ vēlamais risin ājums ir risin ājumu pakete. 
                                                 
1 Upju baseinu apsaimniekošanas pl āni. 
2 http://ec.europa.eu/environm ent/water/water-framework/o bjectives/pdf/strategy.pdf . 
3 http://ec.europa.eu/transparency/reg expert/detailGroup.cfm?groupID=371 ,  
sadaļa "Apakšgrupas", "Priorit ārās vielas". 
4 SCHER  ir viena no zin ātniskajām komitej ām, kas Komisijai sniedz neatkar īgas konsult ācijas. To veido 
septiņpadsmit zin ātnieki. Vair āk informācijas:  
http://ec.europa.eu/health/scientific_committees/environmental_risks/index_en.htm .  
 
LV 4   LV 1.2. Kādi jautājumi jārisina?  
Rīcība ir nepieciešama tr īs galveno jaut ājumu risin āšanai:  
(i) jaunas inform ācijas pieejam ībai par pašreiz ējo PV un jaunu ķīmisko vielu rad īto 
apdraudējumu. Nep ārtraukti tiek izstr ādātas jaunas ķīmiskas vielas, t ādēļ ne visas tiks 
izskatītas pirmaj ā prioritāšu noteikšanas reiz ē, savukārt par izskat ītajām var kļūt zināma jauna 
informācija; 
(ii) tam, ka dažas no visb īstamākajām ķīmiskajām vielām, kas jau ir iek ļautas vai kuras 
ierosināts iekļaut PV sarakst ā5, ir plaši izplat ītas noturīgas, bioakumulat īvas un toksiskas 
(PBT) vielas. Pas ākumi, kas jau ir veikti attiec ībā uz šīm vielām, ir noz īmīgi samazin ājuši 
emisijas. Tom ēr tām rakstur īgo īpašību un plaš ā izmantojuma d ēļ, kā arī tādēļ, ka parasti 
iespējama šo vielu p ārnese vid ē lielos att ālumos, dažas no t ām ūdens vidē, galvenok ārt 
sedimentos un/vai biot ā, joprojām ir lielākā koncentr ācijā, nekā tas noteikts VKS, un l īdz ar to 
ir iemesls ļoti bieži v ērojamai nesp ējai sasniegt laba ķīmiskā stāvokļa mērķi. Ir jāapsver trīs 
pakārtotas probl ēmas: 
• attēlošanas probl ēma: plaši izplat ītu PBT vielu VKS koncentr āciju pārsniegšana, kas 
ir bieži v ērojama par ādība, aizēnos uzlabojumus, kas pan ākti saistībā ar citām 
vielām, jo saska ņā ar Ūdens pamatdirekt īvu par ūdenstilpju ķīmisko stāvokli ir 
jāziņo, pamatojoties uz vis ām PV; 
• monitoringa matricas izv ēle starp ūdeni, sedimentiem vai biotu: vides kvalit ātes 
standartu direkt īva pašlaik at ļauj dalībvalstīm izvēlēties matricu katrai PV. PBT 
vielām ir tendence akumul ēties sedimentos un/vai biot ā, un tās var būt grūti 
konstatējamas ūdenī pat ar m ūsdienīgām analīzes metod ēm. Dalībvalstis, kuras 
piemēro ūdens VKS, var ētu nepareizi kategoriz ēt ūdenstilpes k ā tādas, kurām ir "labs 
ķīmiskais st āvoklis", pat tad, ja sedimenti un/vai biota satur PV t ādā koncentr ācijā, 
kas joproj ām rada apdraud ējumu; 
• samazināta apjoma monitorings plaši izplat ītām PBT viel ām: šķiet, ka plaši izplat ītu 
PBT vielu koncentr ācija vidē mainās tikai ilg ā laikā, un retāki monitoringa pas ākumi 
un mazāks monitoringa vietu skaits nek ā parasti saska ņā ar Ūdens pamatdirekt īvu, 
šķiet, ir pamatots; 
(iii) tam, ka ir ļoti maz monitoringam der īgu datu, uz kuru pamata veikt ietekmes nov ērtējumu 
un turpmākajās pārskatīšanas reiz ēs noteikt priorit ātes attiecībā uz jaunaj ām PV. Pašreiz ējai 
prioritāšu noteikšanai tika apkopota ļoti liela monitoringa datu b āze, bet var ētu būt darīts 
vairāk, lai pārrautu "apburto loku", t. i ., ja viela jau netiek regul ēta, maz iesp ējams, ka plaši 
veiks tās monitoringu, savuk ārt, ja nav vielas monitoringa un nevar ar ī ticami model ēt tās 
koncentrāciju vidē, ES līmenī radītā apdraud ējuma nov ērtējums var neb ūt pietiekami 
uzticams, lai pamatotu regul ējumu. 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Ūdens piesārņojumam ir rakstur īga ļoti nozīmīga pārrobežu iedarb ība. No ES teritorijas 60 % 
atrodas kop īgu upju baseinos (EK, 2007. gads). Savien ības politika virszemes ūdeņu 
piesārņojuma kontrolei ir izkl āstīta Ūdens pamatdirekt īvas 16. pant ā, kas kop ā ar Vides 
kvalitātes standartu direkt īvas 8. pantu nodrošina pamatu PV sarakstam un t ā pārskatīšanai. 
Ar to saist ītie jautājumi, kas apsv ērti risinājumos, attiecas uz ties ību aktu darb ību.  
                                                 
5 PBT vielas, kas iek ļautas PV sarakst ā, pēc definīcijas ir PBV.  
 
LV 5   LV 3. MĒRĶI 
 
Tabulā zemāk ir norādīti vispārīgie un konkr ētie mērķi saistībā ar problēmām un pakārtotām 
problēmām, kā arī šo problēmu risinājumi. 
 
Problēma Pak ārtotā 
problēma Vispārīgais mērķis Konkr ētie mērķi Risin ājumi 
 
Pašreizējās 
vielas Izskatīt jaunāko zinātnisko 
informāciju. 
Izmantojot monitoringu, uzlabot 
zināšanas (par apdraud ējumu un 
to pasākumu efektivit āti, kas 
veikti, lai samazin ātu vai izbeigtu 
emisijas) A2  
Jauna inform ācija 
par apdraud ējumu 
videi un cilv ēku 
veselībai 
 
Ierosinātās 
vielas   
Samazināt dažu vielu rad īto 
apdraudējumu ūdens videi vai ar 
tās starpniec ību 
Identificēt jaunas vielas, kas rada 
apdraudējumu un noteikt t ām 
VKS. 
Izmantojot monitoringu, uzlabot 
zināšanas (sk.iepriekš) A3a-A3c 
 
Attēlošanas 
problēmas Īstenojot Ūdens pamatdirekt īvu, 
uzlabot komunik āciju par 
sekmēm ūdens kvalit ātes 
uzlabošan ā B2a-B2b 
 
Matricas 
izvēle Pastiprināt pašreizējos tiesību 
aktus par vispiem ērotākās 
monitoringa matricas izv ēli B3a-B3b  
 
Specifiskas gr ūtības 
ar plaši izplat ītām 
PBT vielām 
 
Monitoringa 
apjoms  
 
Uzlabot Vides kvalit ātes 
standartu direkt īvas darbību  
Samazināt administrat īvās 
izmaksas dal ībvalstīm, nodrošinot 
papildu elast īgumu plaši izplat ītu 
PBT vielu uzraudz ībā, vienlaicīgi 
saglabājot monitoringa 
efektivitāti B4a-B4b 
Zināšanu bāze - Nodrošin āt atbilstošus 
instrumentus, lai uzlabotu to 
vielu turpm āko identifik āciju, par 
kurām ir bažas, ka t ās ūdens 
videi vai ar t ās starpniec ību rada 
apdraudējumu ES l īmenī Nodrošināt mehānismu, lai 
uzlabotu zin āšanu bāzi un 
padarītu efektīvāku PV turpm āko 
identifikāciju C2-C3 
 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI  
4.1. Politikas risin ājumi attiec ībā uz vielām  
Pirmais politikas risin ājumu kopums attiecas uz vielu iek ļaušanu Ūdens direkt īvas 
X pielikum ā, to statusa (PV vai PBV) (atk ārtotu) noteikšanu un ES vides kvalit ātes standartu 
noteikšanu š īm vielām. Risinājumi ir piln ībā balstīti uz ekspertu tehnisk ā darba rezult ātiem. 
Tie ir sak ārtoti, pamatojoties uz teor ētiski pieaugošu ietekmi, k ā pēdējos iekļaujot farm ācijas 
izstrādājumus, jo tie l īdz šim nav regul ēti ar Ūdens direkt īvu. Risinājums A1 nerada nek ādas 
izmaiņas pašreiz ējā sarakstā.  
Risinājums Viela Ūdens VKS 
izmaiņas vai 
noteikšana?  Ierosināts 
VKS 
biotai?  
 Mainīts PV 
statuss vai 
identificēta 
kā PBV?  
Antracēns  J N N 
Polibromdifenil ēteri J* J  N Risinājums A2: main īt VKS 
un/vai pašreiz ējo PV statusu  
Di(2-etilheksil)ftal āts 
(DEHP)  N N J 
 
LV 6   LV Risinājums Viela Ūdens VKS 
izmaiņas vai 
noteikšana?  Ierosināts 
VKS 
biotai?  
 Mainīts PV 
statuss vai 
identificēta 
kā PBV?  
Svins J N N 
Naftalīns  J N N 
Niķelis J* N N 
Policikliskie arom ātiskie 
ogļūdeņraži (PAH)    
Benz(a)pir ēns  J* 
Benz(b)fluorant ēns  J* 
Benz(k)fluorant ēns J* 
Indeno(1,2,3-cd)pir ēns J* J  
Benz(g,h,i)peril ēns J* N N 
Fluorantēns J* J N 
Trifluralīns N N J 
Dikofols J J J 
Perfluorokt ānsulfoskābe un 
tās atvasinājumi (PFOS) J J J 
Hinoksifēns J N J Risinājums A3a: pašreiz ējo 
PV izmai ņas un (izv ēlētas) 
vielas, kas iek ļautas 
III pielikum ā  
Dioksīni un dioks īniem 
līdzīgie PCB  N J J 
Aklonifēns J N N 
Bifenokss J N N 
Cibutrīns J N N 
Cipermetr īns J N N 
Dihlorvoss J N N 
Heksabromciklododek āns 
(HBCDD) J J J 
Heptahlors / 
heptahlorepoks īds  J J J Risinājums A3b: main īt 
pašreizējo PV statusu un 
pievienot (izv ēlētas) 
III pielikum ā iekļautās vielas 
un citas jaunas vielas, 
izņemot farm ācijas 
izstrādājumus  
Terbutrīns J N N 
17α- etinilestradiols (EE2) J N N 
17β- estradiols (E2) J N N Risinājums A3c: main īt 
pašreizējo PV statusu un 
pievienot (izv ēlētas) 
III pielikum ā iekļautās vielas 
un citas jaunas vielas, 
ieskaitot farm ācijas 
izstrādājumus  Diklofenaks J N N 
Attiecībā uz pašreiz ējām PV "J*" noz īmē vairāk nekā par kārtu lielākas izmai ņas VKS. Citas 
VKS izmai ņas pašreiz ējām PV (apz īmētas tikai ar "J") ir nenoz īmīgas.  
4.2. Politikas risin ājumi attiec ībā uz plaši izplat ītām PBT viel ām un zināšanu bāzi 
Trīs pakārtotās problēmas, kas saist ītas ar plaši izplat ītām PBT viel ām, ir izskat ītas pakārtotos 
risinājumos B2a un b, B3a un b, B4a un b. Šie pak ārtotie risin ājumi, kā arī risinājumi A2-
A3c, kas attiecas uz viel ām, un risin ājumi C2-C3, kas attiecas uz zin āšanu bāzi, ir savstarp ēji 
neatkarīgi. Risinājums B3a un B3b var attiekties uz je bkuru PV, ne tikai uz plaši izplat ītām 
PBT vielām. 
 
Risinājums Apraksts 
B1: bez izmai ņām Netiek main īta Vides kvalit ātes standartu direkt īvas un Ūdens pamatdirekt īvas 
pašreizējā darbība 
B2a: atļauj atseviš ķi norādīt 
plaši izplat ītās PBT vielas Dalībvalstīm ūdens baseina apsaimniekošanas pl ānu novērtējumos ļauj norādīt 
plaši izplat ītās PBT vielas atseviš ķi no pārējām PV/PBV, vienlaic īgi iekļaujot 
 
LV 7   LV Risinājums Apraksts 
ķīmiskā stāvokļa novērtējumā un vispārējā novērtējumā 
B2b: plaši izplat ītās PBT 
vielas izsl ēgt no ķīmiskā 
stāvokļa novērtējuma Vispār izslēgt plaši izplat ītās PBT vielas no ķīmiskā stāvokļa novērtējuma, 
tomēr saglabājot pienākumu veikt tenden ču monitoringu un zi ņot par tām. 
Labu stāvokli varētu sasniegt, pan ākot pārējo PV atbilst ību VKS 
B3a: matricas izv ēle saistībā 
ar analītisko jutību  Dalībvalstis var ētu izvēlēties matricu, iz ņemot ja pieejam ā analītiskā metode 
atbilst veiktsp ējas kritērijiem6 vienā matricā, bet ne cit ā(-ās), vai ja neviena 
analītiskā metode neatbilst veiktsp ējas kritērijiem, bet vienas matricas metode 
darbojas iev ērojami lab āk nekā citu matricu metodes, un ES l īmenī ir VKS 
vismaz matricai, kas darbojas vislab āk 
B3b: noteikta matrica Matricas izv ēli monitoringam un atbilst ības pārbaudei katrai vielai noteiktu ES 
līmenī 
B4a: no nosac ījumu izpildes 
atkarīgs monitoringa apjoma 
samazinājums plaši 
izplatītām PBT viel ām Samazināts monitoringa apjoms plaši izplat ītām PBT viel ām, ja ir izpild īti 
konkrēti nosacījumi: pietiekama inform ācija par vielas kl ātesību ūdenstilpēs 
(jo īpaši sedimentos un/vai biot ā), t. i., stabili monitoringa atskaites dati 
B4b: plaši izplat ītu PBT vielu 
monitoringa apjoma samazinājums bez 
nosacījumiem  Samazināts monitoringa apjoms bez nosac ījumiem attiec ībā uz plaši izplat ītām 
PBT vielām tiktu paredz ēts Vides kvalit ātes standartu direkt īvā 
C2: zināšanu bāze: 
kontrolsaraksts bez 
juridiskām saistībām Izveidot br īvprātīgu mehānismu tādu vielu monitoringam, kuras ūdens videi 
vai ar tās starpniec ību rada iesp ējamu apdraud ējumu ES l īmenī, izmantojot 
"dinamisku" sarakstu (kur ā vielas tiek regul āri pievienotas vai sv ītrotas), lai 
visā ES nodrošin ātu kvalitat īvu monitoringa datu sniegšanu priorit āšu 
noteikšanai. Sarakst ā vienmēr būtu aptuveni 20 vielas, kuras saska ņā ar 
noteiktiem tehniskiem nor ādījumiem dal ībvalstis uzrauga 250–300 
reprezentat īvos objektos ES 
C3: zināšanu bāze:  
kontrolsaraksts ar 
juridiskām saistībām  Izveidot t ādu pašu meh ānismu kā C2 risinājumā, bet ar juridisk ām saistībām 
dalībvalstīm veikt monitoringu 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
5.1. Ar vielām saistīto risinājumu ietekme  
Risinājums Pozit īva ietekme Negat īva ietekme 
A2 Labākas un uzticam ākas zināšanas par 
apdraudējuma līmeni, atbilst ība 
zinātniskās attīstības pēdējiem 
sasniegumiem, kas ļauj dalībvalstīm un 
citiem politikas veidot ājiem veikt 
pasākumus, lai samazin ātu šādu vielu 
radīto apdraud ējumu.  
Cilvēku veselības un ūdens vides 
bioloģiskās daudzveid ības aizsardz ība 
 Atkarībā no vietējiem apstākļiem 
iespējamas iev ērojamas izmaksas, lai 
moderniz ētu dažas r ūpniecisko un 
municipālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtas 
(attiecībā uz niķeli), lai pan āktu atbilst ību 
GVL-VKS 2 μg/l. (Apvienot ā Karaliste l ēš 
kopējos ieguld ījumus aptuveni EUR 2 
miljardu apm ērā, neskaitot ekspluat ācijas 
izmaksas). Zem ākas izmaksas, ja noteiktais 
GVL-VKS ir 4 μg/l 
 
A3a Tāpat kā risinājumā iepriekš, turkl āt: 
informācija par apdraud ējumu, ko rada 
papildu vielas, k ā arī par attiec īgo 
pasākumu efektivit āti.  
Vērtīgi dati un inform ācija lēmumu 
pieņemšanai par augu aizsardz ības Atkarībā no vietējiem apstākļiem 
iespējamas iev ērojamas izmaksas, lai 
moderniz ētu dažas r ūpniecisko un 
municipālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtas 
(attiecībā uz niķeli) 
Papildu izmaksas par uzraudz ību EUR 4–
                                                 
6 Komisijas Direkt īva 2009/90/EK nosaka, ka anal īzes metod ēm, ko dal ībvalstis izmanto saist ībā ar VKS, 
jāatbilst noteikt ām obligātām kvalitātes prasībām. Ja nav t ādu metožu, kas atbilst š ādiem oblig ātiem 
kritērijiem, jāizmanto vislab ākās pieejam ās metodes, kas nerada p ārmērīgas izmaksas.  
 
LV 8   LV līdzekļiem, ķīmiskajām vielām, 
rūpniecības radītām emisijām un 
atkritumu apsaimniekošanas politiku. Papildu aizsardz ība cilvēku veselībai un 
ūdens vides biolo ģiskai daudzveid ībai 9,6 miljoni gad ā visai ES. 
Ievērojamas izmaksas par hinoksif ēnu, ja 
tas nav iek ļautas jau s ākotnēji 
A3b Tāpat kā risinājumā iepriekš, turkl āt: 
vērtīgi dati un inform ācija lēmumu 
pieņemšanai par bioc īdo produktu 
politiku.  
Papildu aizsardz ība cilvēku veselībai un 
ūdens vides biolo ģiskai daudzveid ībai Papildu kop ējās monitoringa izmaksas 
(vairāk nekā risinājumā A2) EUR 12–
28,8 miljoni gad ā visai ES.  
Papildus A3a risin ājuma izmaks ām, kas 
nav saistītas ar monitoringu, iesp ējamās 
izmaksas par aizst āšanu (ja nepieciešams, 
par cibutr īna un terbutr īna, kā arī, 
iespējams, cipermetr īna aizstāšanu lašu 
audzēšanā) 
A3c Tāpat kā risinājumā iepriekš, turkl āt: 
labāka inform ācija par farmaceitisko 
izstrādājumu nopl ūdes līmeni, ES VKS 
kā etaloni lēmumu pie ņemšanai par 
iespējamiem pas ākumiem dal ībvalstu 
līmenī.  
Papildu aizsardz ība cilvēku veselībai un 
ūdens vides biolo ģiskai daudzveid ībai Papildu kop ējās monitoringa izmaksas 
(vairāk nekā risinājumā A2) EUR 15–36 
miljoni gad ā visai ES.  
Papildus A3b risin ājuma izmaks ām, kas 
nav saistītas ar monitoringu, iesp ējamas 
izmaksas par municip ālo notekūdeņu 
attīrīšanas iekārtu papildu moderniz āciju, 
lai atbrīvotos no E2, ja to pieprasa viet ējā 
līmenī un ja nepietiek ar risin ājumu A2, k ā 
arī nolūkā samazināt E2 emisijas no 
mājlopiem ūdenī 
 
Monitoringa izmaksas, š ķiet, ir pārvērtētas risinājumiem, kuros iek ļauts vairāk vielu, jo, 
piemēram, paraugu ņemšanas izmaksas palielin ās mazāk, nekā palielinās vielu skaits.  
5.2. Ar plaši izplat ītām PBT viel ām un zināšanu bāzi saistītu risinājumu ietekme  
Risinājums Pozit īva ietekme Negat īva ietekme 
B2a Dalībvalstīm vieglāk pierādīt citu PV rad īta 
piesārņojuma samazin ājumu, neraugoties uz 
neveiksm ēm saistībā ar plaši izplat ītām PBT 
vielām. Tiesisk ā noteiktība saglabāta, nemainot 
ķīmiskā stāvokļa defīnīciju Nav konstat ēta nozīmīga negatīva ietekme, 
tomēr varētu būt pretrunas starp daž ādu 
dalībvalstu pieej ām 
B2b Ļoti vienkāršs veids, k ā dalībvalstis var pier ādīt 
citu PV rad īta piesārņojuma samazin ājumu Sliktāka vides aizsardz ība, jo neb ūtu ES VKS 
un stimula pas ākumu veikšanai. Tiesisk ā 
nenoteiktība 
B3a  
 Ķīmiskā stāvokļa novērtējuma labāka 
saskaņotība; labāks priekšstats par probl ēmas 
apjomu. Elast īgums, lai monitoringa strat ēģijas 
ātri pielāgotu jaunām analīzes metod ēm Iespējamas mērenas piel āgošanas izmaksas 
dažām dalībvalstīm, kurām dažās matricās nav 
monitoringa un anal īzes pieredzes. Tr ūkst 
tiesiskās noteiktības, ja konkr ētām vielām nav 
standartiz ētu analīzes metožu 
B3b  
 Ķīmiskā stāvokļa novērtējuma laba saska ņotība 
un labs priekšstats par probl ēmas apjomu. 
Tiesiskā noteiktība Iespējamas piel āgošanas izmaksas daž ām 
dalībvalstīm, kurām dažās matricās nav 
monitoringa un anal īzes pieredzes. Neiesp ējami 
ātri pielāgoties jaun ām analīzes metod ēm 
B4a Izmaksu ietaup ījums ES EUR 0,8–2,9 miljoni 
gadā Nav konstat ēta nozīmīga negatīva ietekme 
B4b Izmaksu ietaup ījums ES EUR 0,8–2,9 miljoni 
gadā Var palikt neiev ērotas dažas nev ēlamas 
tendences vai "karstie punkti" 
C2 Vismaz da ļēji varētu tikt sasniegts m ērķis 
panākt vajadzībām atbilstošus monitoringa 
datus par visu ES, lai atbalst ītu prioritāšu 
noteikšanu Monitoringa izmaksas ES EUR 2–4 miljoni 
gadā. Izmaksas par monitoringa tehnisko 
specifikāciju izstrādi (mazāk par EUR 
0,2 miljoniem gad ā visai ES) 
C3 Juridisks pien ākums palielin ātu pārliecību par T āpat kā risinājumā C2, turkl āt: nelielas 
 
LV 9   LV Risinājums Pozit īva ietekme Negat īva ietekme 
mērķa sasniegšanu (bez t ā dalībvalstis savos 
budžetos priorit āti piešķirtu (citiem) 
juridiskajiem pien ākumiem) papildu administrat īvās izmaksas Eiropas 
Komisijai 
 
6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
6.1. Ar vielām saistīto risinājumu salīdzinājums  
Attiecībā uz mērķu sasniegšanas efektivit āti plašākajā risinājumā (A3c) visvair āk ņemta vērā 
pārskatā iekļautā zinātniskā infromācija, tas noz īmīgi uzlabo zin āšanas par visu jauno 
identificēto vielu rad īto apdraud ējumu un optimiz ē aizsardz ību pret to. Nav ierosin āti 
pasākumi ES l īmenī. Visi nepieciešamie pas ākumi, visticam āk, tiktu veikti viet ējā līmenī, lai 
gan noteiktaj ā kārtībā varētu tikt ierosin āti pasākumi ES l īmenī saskaņā ar citiem ties ību 
aktiem, ja tas b ūtu nepieciešams monitoringa inform ācijas rezult ātā. Sākotnējā stāvoklī ņemti 
vērā pašreizējie pasākumi un paredz ētie lēmumi saska ņā ar citiem ES ties ību aktiem. 
Nav konstat ētas neproporcion ālas izmaksas ES l īmenī. Ja viet ējā līmenī rastos 
neproporcion ālas izmaksas, konkr ētām ūdenstilpēm varētu izmantot atbr īvojumus saska ņā ar 
Ūdens pamatdirekt īvu, ja ir izpild īti Ūdens pamatdirekt īvā paredzētie nosacījumi. 
6.2. Ar plaši izplat ītām PBT viel ām un zin āšanu bāzi saistītu risinājumu 
salīdzinājums  
Risinājums Lietder īgums  Efektivit āte Atbilst ība Kop ējais 
novērtējums 
B1 0 0 0 0 
Risinājumi attiec ībā uz attēlošanu 
B2a ++ 
Novērš attēlošanas probl ēmu, 
lai gan ķīmisko stāvokli 
formāli joprojām ietekmētu 
plaši izplat ītas PBT vielas ++ 
Nav lielu izmaksu, samazin āts 
administrat īvais slogs 
dalībvalstīm + 
Atbilstošs Ūdens 
pamatdirekt īvai, 
nodrošina liel āku 
elastīgumu attēlošanas 
ziņā +++++ 
B2b + 
Pilnībā novērš attēlošanas 
problēmu, bet trauc ē īstenot 
mērķi samazin āt dažu vielu 
radīto apdraud ējumu ++ 
Nav lielu izmaksu, samazin āts 
administrat īvais slogs 
dalībvalstīm -- 
Nav atbilstošs Ūdens 
pamatdirekt īvai un 
ķīmisko vielu politikai + 
Risinājumi attiec ībā uz monitoringa matricu  
B3a ++ 
Spēcīgs stimuls izmantot 
vispiemērotāko matricu. Pal īdz 
uzlabot zin āšanas par vielu 
radīto apdraud ējumu un 
pasākumu lietder ību. Iespējams 
ņemt vērā vietējo situāciju. 
Iespējams tiesisk ās noteiktības 
trūkums, ja nav starptautisku 
analīzes standartu  + 
Zināma elastīguma saglab āšana 
dalībvalstīm dotu iesp ēju 
pielāgoties viet ējiem apstākļiem 
un tradīcijām/pieredzei. 
Mērenas piel āgošanas izmaksas 
dažām dalībvalstīm + 
Pastiprina Direkt īvas 
2009/90/EK noz īmi. 
Palīdz labāk novērtēt 
citās politikas jom ās 
veikto pas ākumu 
lietderību  ++++ 
B3b ++ 
Spēcīgs stimuls izmantot 
vispiemērotāko matricu. Pal īdz 
uzlabot zin āšanas par vielu 
radīto apdraud ējumu un 
pasākumu lietder ību. Nav 
iespējams ņemt vērā vietējo 
situāciju. Tiesisk ā noteiktība - 
Lielākas pielāgošanas izmaksas 
dalībvalstīm, kurām nav biotas 
monitoringa trad īcijas/pieredzes  ≈ 
Mazāk elastīguma, lai 
pielāgotos anal īzes 
metožu att īstībai. Var 
traucēt citu matricu 
analīzes metožu 
izmantošanai + 
Risinājumi attiec ībā uz samazin ātu monitoringa apjomu  
B4a + 
Dalībvalstīm samazina 
administrat īvo slogu un + 
Nodrošina skaidru s ākotnējo 
monitoringa risin ājumu, ≈ ++ 
 
LV 10   LV monitoringa izmaksas pal īdzot uzlabot zin āšanas par 
plaši izplat ītu PBT vielu rad īto 
apdraudējumu ūdens videi vai ar 
tās starpniec ību 
B4b + 
Dalībvalstīm samazina 
administrat īvo slogu un 
monitoringa izmaksas ≈ 
Nenodrošina skaidru s ākotnējo 
monitoringa risin ājumu visās 
dalībvalstīs, tādēļ nenodrošina 
labas zināšanas par plaši 
izplatītu PBT vielu rad īto 
apdraudējumu ūdens videi vei ar 
tās starpniec ību ≈ + 
C2 + 
Labākas zināšanas, bet, 
iespējams, noz īmīgs datu 
trūkums (dal ībvalstis nav 
pilnībā aptvertas) un 
nepietiekama tehnisko 
specifikāciju ievērošana 
brīvprātības principa rezult ātā  + 
Mazāks izdevīgums iesp ējama 
datu trūkuma dēļ NP ++ 
 
C3 ++ 
Uzlabotas zin āšanas un, 
iespējams, saska ņotā veidā 
varētu aptvert visas vai liel āko 
daļu ES valstu ++ 
Nodrošina m ērķorientētas un 
kvalitatīvas ES datub āzes, kas 
piemērotas PV priorit āšu 
noteikšanai NP ++++ 
 
Ietekme, sal īdzinot ar pamata scen āriju (sākotnējais risinājums apzīmēts ar 0):  
++ ļoti labvēlīga; + labv ēlīga; – – ļoti nelabv ēlīga; – nelabv ēlīga; ≈ nenozīmīga/neitrāla, NP – nepiem ēro.  
 
6.3. Vēlamo risin ājumu un attiec īgās ietekmes kopsavilkums  
Vēlamie risin ājumi ir: 
A3c – visas vielas; B2a – plaši izplat ītu PBT vielu elast īgs attēlojums; 
B3a – matricas izv ēle saistībā ar analītisko jutību; 
B4a – atbilstoši nosac ījumiem samazin āts plaši izplat ītu PBT vielu monitoringa apjoms;  
C3 – kontrolsaraksts ar juridisku pien ākumu. 
 Šie risin ājumi tiktu īstenoti, grozot Vides kvalit ātes standartu direkt īvu (Direkt īva 
2008/105/EK) un Ūdens pamatdirekt īvas X pielikumu. Ieguvumi, izmaksas un izplat īšanas 
ietekme, sal īdzinot ar s ākotnējo stāvokli, ir apkopota šaj ā tabulā, ņemot vērā risinājumu 
mijiedarb ību. 
 
Ieguvumi 
• Tiktu ņemta vērā visa izskat ītā jaunākā zinātniskā informācija 
• Dalībvalstis rosin ātu veikt biotas monitoringu, ja tas ir vislietder īgāk 
• Iegūtu precīzāku priekšstatu par pies ārņojumu ar plaši izplat ītām PBT viel ām 
• Nozīmīgi uzlabotos zin āšanas par apdraud ējumu, ko rada visas 15 PV un plaši izplat ītas PBT vielas, kas ir 
pašreizējo PV vid ū, kā arī zināšanas par š īm vielām paredz ēto pasākumu efektivit āti, kas ļautu ieviest/uzlabot 
pasākumus ES un dal ībvalstu līmenī, mērķtiecīgāk pievēršoties sedimentu att īrīšanai, un optimiz ēt aizsardz ību 
pret konstat ēto apdraud ējumu, rezult ātā nodrošinot ieguvumus biolo ģiskajai daudzveid ībai un cilv ēku veselībai 
• Pasākumi, kas izmantoti, lai samazin ātu dažu vielu (piem ēram, niķeļa) radīto apdraud ējumu, samazin ātu arī citu 
vielu (piem ēram, E2) rad īto apdraud ējumu 
 
LV 11   LV • VKS saska ņošana vair āk vielām nodrošin ātu vienlīdzīgākus noteikumus uz ņēmumiem daž ādās dalībvalstīs 
• Tiktu samazin āts administrat īvais slogs, kas saist īts ar paskaidrojumiem par ķīmiskā stāvokļa mērķa 
nesasniegšanu plaši izplat ītu PBT vielu d ēļ, un sabiedr ība saņemtu skaidr āku inform āciju  
• No plaši izplat ītu PBT monitoringa b ūtu paredzami ietaup ījumi, kurus var ētu ieguld īt informācijas bāzes 
uzlabošanai turpm ākajam priorit āšu noteikšanas darbam, t.  i., kontrolsarakstam  
Izmaksas  
• Papildu monitoringa iz maksas valsts iest ādēm 
• Izmaksas valsts iest ādēm un priv ātiem uzņēmumiem (iesp ējams, tiktu p ārnestas uz pat ērētājiem) par papildu 
municipālo notekūdeņu attīrīšanas iekārtām, lai atbr īvotos no ni ķela un E2, izmaksas r ūpniecībai, lai samazin ātu 
rūpnieciskās niķeļa emisijas no viet ējiem punktveida avotie m, un izmaksas m ājlopu audz ētājiem par iežogojumu 
ierīkošanu, lai attur ētu dzīvniekus no ūdenstecēm ar mērķi samazin āt E2 emisijas ūdenī, lai gan dažas no š īm 
izmaksām varētu būt saistītas ar citiem ties ību aktiem 
• Iespējamās izmaksas (nav zin āmas, bet diez vai b ūs ievērojamas) par hinoksif ēna aizstāšanu, ja vien at ļauja tāpat 
nav atcelta saska ņā ar tiesību aktiem par augu aizsardz ības līdzekļiem; šīs izmaksas atkar ībā no aizstājēja būtu 
ražotājiem, formulatoriem, la uksaimniekiem un/vai pat ērētājiem 
• Kontrolsaraksta īstenošanas izmaksas 
Galvenās izplatīšanas sekas 
Šeit apkopotas noz īmīgākās izplatīšanas sekas, iz ņemot visp ārējo ieguvumu videi un vesel ībai. Vairums seku dr īzāk ir saistīts 
ar vēlamo risin ājumu attiec ībā uz vielām (A3c) nek ā ar risinājumiem attiec ībā uz citiem visp ārīgajiem mērķiem. Nav skaidrs, 
cik daudz to b ūtu jau sākumā. 
Sekas tautsaimniec ības nozar ēs: 
• varētu būt lauksaimniec ībai un augu aizsardz ības līdzekļu ražošanas nozarei t ādēļ, ka vēlamo risin ājumu paket ē ir 
iekļauti četri pašlaik lietoti augu aizsardz ības līdzekļi; tomēr lielākā daļa pasākumu, kas var ētu būt nepieciešami, 
būtu paredzēti sākotnējā risinājumā;  
• varētu būt arī ūdenssaimniec ības nozarei, jo attiec ībā uz niķeli un E2 b ūtu jāievēro stingrāki VKS;  
• varētu būt publiskaj ā sektorā, jo būtu jāveic monitorings papildu viel ām un, iesp ējams, arī jānodrošina 
ieguldījumi municip ālo notek ūdeņu attīrīšanas iek ārtās (izmaksas, kas, iesp ējams, tiktu p ārnestas uz 
patērētājiem); 
• varētu būt arī citām nozarēm, piemēram, akvakult ūras, celtniec ības, metālrūpniecības, transporta un atkritumu 
apsaimniekošanas nozarei, bet nav paredzams, ka t ās būs nozīmīgas. 
Sekas attiec ībā uz ražotājiem un lietot ājiem: 
• varētu būt pesticīdu un bioc īdu produktu ražot ājiem un formulatoriem, ar ī atkarībā no sākotnējā risinājuma;  
• varētu ietekm ēt dažu tādu vielu eksportu, kuras ES joproj ām ražo eksportam, tostarp heksabromciklododek āna 
(HBCDD ) un triflural īna eksportam, lai gan šis eksports jebkur ā gadījumā varētu tikt pārtraukts saska ņā ar 
sākotnējo risinājumu.  
Sekas attiec ībā uz dalībvalstīm un reģioniem: 
• varētu būt nenozīmīgas sekas tirdzniec ībai saistībā ar eksport ētām un import ētām vielām, bet tās galvenok ārt būtu 
sākotnējā risinājumā; 
• varētu būt attiecībā uz augu aizsardz ības līdzekļiem, jo dažas dal ībvalstis izmanto vair āk augu aizsardz ības 
līdzekļu un tām tirgū ir lielāks skaits šo l īdzekļu;  
• varētu būt sekas, kas saist ītas ar attiec īgo farmācijas izstr ādājumu patēriņu, piekrastes l īnijas garumu, pils ētvides 
izplatību un blīvumu, mājlopu audz ēšanas intensit āti un dabas apst ākļiem, kas ietekm ē bioloģisko daudzveid ību  
 
LV 12   LV Kopumā vēlamie risin ājumi sasniegtu liel āko daļu mērķu ar visliel āko efektivit āti, vienlaic īgi 
nodrošinot atbilst ību pašreiz ējiem tiesību aktiem un nov ēršot ievērojamas sekas, kas var ētu 
rasties sakar ā ar netaisn īgu izplatīšanu.  
7. MONITORINGS UN NOV ĒRTĒŠANA  
Ūdens pamatdirekt īvā ir noteikti monitoringa un nov ērtēšanas procesi. Direkt īvā ir paredz ēts 
regulārs monitorings attiec ībā uz PV un PBV koncentr āciju vidē.