Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai - Starpposma novērtējums par to, kā īstenota Sabiedrības veselības programma (2003–2008) /* COM/2008/0484 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 24.7.2008 COM(2008) 484 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Starpposma novērtējums par to, kā īstenota Sabiedrības veselības programma (2003–2008) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Starpposma novērtējums par to, kā īstenota Sabiedrības veselības programma (2003–2008) (Dokuments attiecas uz EEZ) IEVADS Sabiedrības veselības programmu, kas īstenojama no 2003. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 31. decembrim, izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumu, par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003–2008)[1]. Šā paziņojuma mērķis ir sniegt secinājumus par Sabiedrības veselības programmas (2003–2008) (turpmāk „programma”) īstenošanas novērtējumu, kurā aplūkoti programmas pirmie trīs gadi. Prasība par novērtējumu izriet no minētā lēmuma 12. panta 3. punkta, un lēmumā arī ir noteikts, ka Eiropas Komisija informē par novērtējuma rezultātiem Eiropas Parlamentu, Padomi, Eiropas Ekonomikas un sociālo komiteju un Reģionu komiteju. Novērtējumu veica konsultāciju uzņēmuma „RAND Europe” neatkarīgie eksperti, kas tika izraudzīti konkursa kārtībā. Novērtējums pilnais teksts ir pieejams tiešsaistē SANCO ĢD Eiropa tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/health/ph_programme/eval2003_2008_en.htm. 2. Priekšvēsture Atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma 152. pantam, nosakot un īstenojot visu Kopienas politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Šī programma, kas papildina valsts politiku, ir veidota, lai palīdzētu sasniegt Līgumā izvirzītos mērķus. Programmas vispārējie mērķi ir šādi: - uzlabot informāciju un zināšanas par veselību, lai pilnveidotu sabiedrības veselības aprūpes sistēmu; - palielināt spējas ātri un koordinēti reaģēt uz veselības apdraudējumu; - veicināt veselību un slimību profilaksi, iedarbojoties uz veselības noteicējiem faktoriem ar visām Kopienas politikām un darbībām. Tāpēc programma ir izstrādāta tā, lai - nodrošinātu augstu cilvēku veselības aizsardzības līmeņi visās Kopienas politikās un darbībās ar integrētu un starpnozaru veselības aizsardzības stratēģiju; - novērstu nevienlīdzību veselības aprūpes jomā; - veicinātu sadarbību starp dalībvalstīm Līguma 152. pantā minētajās jomās. 3. Izmantotās metodes Novērtējumā izmantoja vairākas datu vākšanas metodes, proti, dokumentu izpēti, projekta vadītāju apsekojumu, dažādu ieinteresēto personu aptauju, datu arhīvu analīzi un projektu datubāzes analīzi. Tās uzmanības centrā galvenokārt bija projekti, kas līdzfinansēti 2003.–2005. gadā ikgadējos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, kuri bija svarīgākā programmas darbība. Gandrīz lielākā darbības budžeta daļa tika izlietota budžetam, kas atvēlēts uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Šis bija starpposma novērtējums, tāpēc lielāko daļu projektu vērtēja to izstrādes sākumā. Tas nozīmē, ka vērtētāji nevarēja precīzi noteikt to, kādā mērā būs sasniegti to projektu mērķi, kurus līdzfinansēja uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus 2003–2005. gadā. Novērtējumā aplūkoja šādus jautājumus saistībā ar Sabiedrības veselības programmu (2003–2008), ievērojot minētos ierobežojumus. 4. Novērtējuma aspekti un jautājumi Novērtējumā tika izvērtēti šādi konkrēti aspekti: Atbilstība . Programmas mērķu saderība ar tās ieinteresēto personu vajadzībām. Iedarbīgums . Kādā mērā ir sasniegti lēmumā par programmu izklāstītie mērķi un īstenoti gada darba plāni, ciktāl programmā pienācīgi īstenotas gada darba plānos un lēmumā par programmu aprakstītās prioritātes; un kādā mērā programma papildina valsts politiku cilvēku veselības aizsardzībai un sabiedrības veselības uzlabošanai (samērīgiem līdzekļiem), sniedzot Eiropas līmeņa pievienoto vērtību. Efektivitāte . Vērtēja, vai resursu sadale notika laicīgi, vai bija atbilstošs apmērs, kvalitāte un rentabilitāte; notika programmas organizatoriskās uzbūves un struktūras analīze; saistītos pienākumus un vispārējās vadības spējas vērtēja attiecībā pret sasniegtajiem rezultātiem; un programmas īstenošanas metodes. Saskanība un komplimentaritāte . Kādā mērā tika nodrošināts, ka pasākumi, kas veikti šajā programmā, ir saderībā ar pārējām ES politikām un darbībām un papildina tās (piemēram, reģionu politika, izpēte, statistikas programmas, nodarbinātības politika utt.). Pieņemamība . Kādā mērā ieinteresētās puses piekrīt sabiedrības veselības politikai kopumā un to, kā šī programma īsteno minēto politiku. Uzraudzība . Cik piemērota ir tagadējā programmas darbību uzraudzības sistēma. Ilgtspēja : Kādā mērā programmas rezultāti būs ilgtspējīgi vidējā un ilgākā termiņā, t.i., pēc tam, kad būs beidzies ES piešķirtais finansējums. 5. Secinājumi Turpmāk izklāstīti svarīgākie šā novērtējuma secinājumi. 5.1. Atbilstība Projektu vadītāju apsekojumā un dažādo ieinteresēto personu grupu aptaujā noskaidrojās, ka, viņuprāt, programma sniedz priekšrocības kā pašām ieinteresētajām personām, tā ES iedzīvotājiem. Sadarbības grupu izveidi, zināšanu un labas prakses apmaiņu, Eiropas mēroga sadarbību un spēju veidošanu minēja kā ievērojamu priekšrocību. 5.2. Iedarbīgums Apsekojumā noskaidrojās, ka projekti atbalsta lēmumā par programmu izvirzīto mērķu un darba plānu sasniegšanu. „Tiek uzskatīts, ka projekti ir atlasīti pēc skaidrām un pārredzamām novērtējuma procedūrām, kuras publicētas Oficiālajā Vēstnesī , šādi apstiprinot priekšstatu, ka finansējums piešķirts tikai atbilstīgajiem projektiem. Šajā procesā vērtētāji, šķiet, piemēroja atbilstīgus pārredzamības kritērijus, un šo priekšstatu apstiprina apsekojumos un aptaujās gūtie pierādījumi.”[2] 5.3. Efektivitāte Ievērojams projekta vadītāju skaits uzskatīja, ka projekta vadība ir sarežģīta un birokrātiska, turpretī projekta iesniegšanas procedūra — laikietilpīga un apgrūtinoša. 5.4. Saskanība un komplimentaritāte Katrā jomā Sabiedrības veselības programma (2003–2008) un Kopienas darbības viena otru ietekmē atšķirīgi; uzskata, ka šī mijiedarbība notiek ļoti cieši sevišķi tādās jomās kā bioterorisms, veselības aprūpes sistēmas un zāles. 5.5. Pieņemamība Aptaujātās personas un ieinteresētās personas kopumā pieņēma un atbalstīja Eiropas mēroga pasākumus sabiedrības veselības jomā. Programmas pievienotā vērtība rodas pateicoties tam, ka tā var veiksmīgi sasaistīt valsts valdību un EK izstrādāto veselības aizsardzības politiku un tādējādi palīdzēt atbalstīt un koordinēt attiecīgos pasākumus. 5.6. Uzraudzība Novērtējuma uzmanības centrā bija to projektu uzraudzība, kurus līdzfinansēja uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Apsekojumā un aptaujās izrādījās, ka projektu uzraudzība notikusi adekvāti. 5.7. Ilgtspēja Gandrīz puse aptaujāto projekta vadītāju (47 %) uzskatīja, ka projekts un tā rezultāti būtu ilgtspējīgi pēc tam, kad beigtos programmas finansiālais atbalsts. Respondenti norādīja, ka ilgtspēju varētu panākt, liekot lietā projekta rezultātus, izplatot informāciju (piem., ziņojumi par sabiedrības veselību), nodrošinot nepārtrauktu sadarbību un sadarbības grupu veidošanu ar partneriem un citām organizācijām un mācības un papildu finansējumu. Novērtējumā tika secināts, ka atsevišķām programmas daļām neapšaubāmi būs ilgtspējīga iedarbība. 6. Ieteikumi Kopumā Sabiedrības veselības programma (2003–2008) vērtējama pozitīvi. Tomēr trīs jomās (programma, vadība un projekti) tika izstrādāti astoņpadsmit ieteikumi. 6.1. Programma Novērtējumā atzīts, ka programmas prioritātes ir sarežģītas. Pat ja tās būtu pilnībā attaisnotas, tās neatspoguļotu patiesās ieinteresēto personu un/vai ES iedzīvotāju vajadzības. Tādēļ vairāk uzmanības būtu jāvelta precīzāku prioritāšu izvirzīšanai, par prioritātēm drīzāk nosakot to, kas ir nepieciešams. Tika ieteikts koncentrēties uz jomām, kurām ir liela ietekme un kuras ir ļoti svarīgas. 6.2. Vadība Jāiegulda pūles, lai izstrādātu jaunas finansēšanas metodes nolūkā veicināt līdz šim nebijušus priekšlikumus. Ieinteresēto personu „iekšējais loks” ir ļoti labi informēti par programmas darbību, bet neuzrunāta paliek potenciāla plašākā auditorija. Novērtējumā ierosināts informēt interešu grupas par līdzfinansētu projektu priekšrocībām, izmantojot pielāgotus pasākumus. Ņemot vērā to, ka veiksmīga programmas izpilde ir atkarīga arī no tādiem faktoriem, kā sadarbība ar starptautiskām organizācijām, tika ieteikts uzturēt un stiprināt nodibināto saikni ar starptautiskajām struktūrām. 6.3. Projekti Bija ieteikts vienkāršot uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus noteikto pieteikšanās procedūru projektu iesniegšanai. Novērtējumā tika ierosināts samazināt vērtējamo priekšlikumu skaitu un tos pārbaudīt pēc šādiem kritērijiem: netieša konkurence, slēpta konkurence un neformāla konkurence. Novērtējumā secināts, ka projektos gūtie panākumi jāuzrauga, ņemot vērā programmas prioritātes. 7. Komisijas viedoklis par novērtējuma secinājumiem 7.1. Programma Novērtējumā atzīts, ka programmas prioritātes ir sarežģītas. Pat ja tās būtu pilnībā attaisnotas, tās neatspoguļotu patiesās ieinteresēto personu un/vai ES iedzīvotāju vajadzības. Tika sāktas vairākas iniciatīvas, kuru nolūks bija pielāgot tās Sabiedrības veselības programmas darbībām, piemēram, Sabiedrības veselības programmas (2003–2008) kartēšana un daudzgadu plānošana. Katru gadu minētās iniciatīvas palīdzēs jaunā veselības programmā (t.i., otrā Kopienas rīcības programma veselības aizsardzības jomā (2008–1013)[3]) izvirzīt prioritātes, apzināt ieinteresēto personu vajadzības un definēt konkrētus uzdevumus. Tādējādi jaunā veselības aizsardzības programma būs precīzāka, jo būs mazāk darbību un būs skaidrākas prioritātes. Turklāt notiks plašāka un jauna veida apspriešana, kas palīdzēs definēt gada darba plānu prioritātes, risināt patiesās ES iedzīvotāju vajadzības un vairot ieinteresēto personu izpratni par programmu. Notiks apspriešanās ar vairākām ieinteresēto personu grupām, lai noskaidrotu, kuras ir, viņuprāt, svarīgākās darbības jomas. 7.2. Vadība Saistībā ar jaunu finansēšanas metožu izveidošanu, būtu jānorāda, ka otrā veselības programma (2008–2013) paredz vēl plašāku finansēšanas mehānismu klāstu. Proti: - līdzfinansēt rīcību, kas paredzēta programmas mērķa sasniegšanai (līdz 60 % no projekta izmaksām); - līdzfinansēt nevalstiskās organizācijas vai specializētas sadarbības tīkla darbības izmaksas (līdz 60 % no attiecināmajām izmaksām); - kopējs finansējums, ko Kopiena un viena vai vairākas dalībvalstis piešķir publiskai struktūrai vai nevalstiskajai organizācijai (līdz 50 % no izmaksām); - ar citām Kopienas programmām vienoti pasākumi. Informāciju par programmas rezultātiem izplatīs tādos avotos, kas būs pielāgoti dažādajām mērķauditorijām. Papildu vērību veltīs projekta ilgtspējai. Rezultātu rādītājus varētu izmantot, lai nodrošinātu rūpīgu projekta rezultātu izvērtēšanu. Kad projektu īstenošana tuvosies noslēgumam, saņēmējam būtu jānovērtē faktiskie rezultāti. Tā mērķis ir pārbaudīt, kādā mērā galīgais ziņojums atspoguļo projekta darbības sākumā gaidītos rezultātus. Informācija par programmas darbībām būs pieejama plašāk nekā iepriekš. Tālab ir izstrādāta vispusīga stratēģija. Jaunās iniciatīvas, kas tika izstrādātas, un tās, kuras jau ir īstenotas, vēl paplašināja, piemēram, vairāk tiek izmantoti elektroniskie apkārtraksti un tīmeklis ( SANCO ĢD tīmekļa vietne, ES sabiedrības veselības portāls un elektroniskais apkārtraksts par veselības aizsardzību ES, Sabiedrības veselības izpildaģentūras tīmekļa vietne), tiek organizētas informācijas dienas (pamatā Luksemburgā un informācijas dienas dalībvalstīs), tiek pilnveidots valsts koordinācijas centru tīkls un gatavotas jaunas publikācijas, kurās aplūkoti veselības jautājumi. Izmantojot tiešo dotāciju līgumus, Komisija vēl ciešāk sadarbosies ar starptautiskām organizācijām, piemēram, ar PVO un ESAO. 7.3. Projekti Bija ieteikts vienkāršot uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus noteikto pieteikšanās procedūru projektu iesniegšanai. Tas jau panākts saistībā ar 2007. gada uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus un arī otro veselības programmu (2008–2013). 2007. gadā pārskatīja arī novērtējuma kritērijus, kas tiek ņemti vērā uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. Pēc tam, kad Sabiedrības veselības izpildaģentūra 2006. gadā bija veikusi novērtējumu, 2007. gada 12. februārī tika pieņemts Komisijas Lēmums, ar ko nosaka Sabiedrības veselības aizsardzības programmas pasākumu vispārīgos atlases un finansēšanas principus un kritērijus[4]. Piešķiršanas kritērijus pārskatīja, lai novērtējuma procedūra būtu pārredzamāka un pieteikuma iesniedzējiem būtu skaidrāki norādījumi par to, kādam ir jābūt projektam. Vēl nebijis solis bija piešķiršanas kritēriju precizēšana un lielākas uzmanības pievēršana uz dažiem aspektiem, piemēram, ko nozīmē ģeogrāfiskā piemērošana, partnerību kvalitāte un nozīme saistībā ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, Eiropas līmeņa pievienotā vērtība, budžets un finanšu vadība. Saistībā ar uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus apkopoto priekšlikumu skaita samazināšanu, izmantojot novērtējumā ierosinātos līdzekļus, Komisija norādīja, ka finanšu noteikumi paredz tiešu konkurenci. Slēpta konkurence sabiedrības veselības jomā nerada priekšrocības, un neformāla konkurence, šķiet, negarantē objektivitāti un vienlīdzīgu attieksmi. Saņēmējus aicinās izklāstīt, kā viņu priekšlikumi uzlabos Eiropas iedzīvotāju veselību, ko iespējams novērtēt pēc atbilstīgiem rādītājiem, tostarp veselīgu dzīves gadu rādītāja[5], un kā tie izlīdzinās veselības stāvokļa atšķirības starp ES dalībvalstīm un reģioniem. 8. SECINāJUMI Šā starpposma novērtējuma secinājumi kopumā ir atzinīgi, un līdztekus tas norāda uz tām jomām, kurās ieteicams apsvērt Sabiedrības veselības programmas (2003–2008) īstenošanu nākotnē un izstrādāt otro veselības programmu (2008–2013). Novērtējums bija darbietilpīgs, un tajā aplūkoja ilgu periodu — no ziņojuma plānošanas līdz tā noslēgumam. To pabeidza tik vēlu, ka politikas izstrādes ciklā vairs nebija iespējams pieņemt lēmumu par to, ka vajadzētu būtiski pārskatīt Sabiedrības veselības programmu (2003–2008), kuru 2008. gada 1. janvārī atcēla līdz ar otrās Kopienas rīcības programmas veselības aizsardzības jomā (2008–2013) stāšanos spēkā. Tomēr novērtējuma rezultātus steigšus un pēc iespējas ņēma vērā, cenšoties uzlabot vēl aktuālās programmas daļas (2003–2008). Komisija veltīs vislielāko uzmanību šā novērtējuma ieteikumiem, īstenojot otro veselības programmu (2008–2013). [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 23. septembra Lēmums Nr. 1786/2002/EK par Kopienas rīcības programmas pieņemšanu sabiedrības veselības aizsardzības jomā (2003–2008), OV L 271, 9.10.2002., 1. lpp. [2] RAND Sabiedrības veselības programmas starpposma novērtējums (2003–2008), galīgais ziņojums, 100.-101. lpp. [3] Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Lēmums, ar ko izveido otro Kopienas rīcības programmu veselības aizsardzības jomā (2008.–2013. gadam), OV L 301, 20.11.2007., 3. lpp. [4] OV L 46, 16.2.2007., 45.-50. lpp. [5] http://ec.europa.eu/health/ph_information/indicators/lifeyears_en.htm.