par to, kā tiek īstenota Regula (EK) Nr. 789/2004 par kravas un pasažieru kuģu nodošanu Kopienā no viena reģistra citā

Nodošana no viena reģistra citā ir paredzēta vairākās SJO konvencijās un instrumentos, kā arī apkārtrakstā MSC/Circ.1.1140/MEPC/Circ.424. Savienībā piemēro Regulu (EK) Nr. 789/2004. Minētās regulas mērķis ir mazināt tehniskos šķēršļus to kravas un pasažieru kuģu nodošanai no vienas dalībvalsts reģistra citas dalībvalsts reģistrā, kuri peld ar dalībvalstu karogu, tai pat laikā nodrošinot augstu kuģu drošības un vides aizsardzības līmeni saskaņā ar starptautiskām konvencijām.

Regula (EK) Nr. 789/2004 par kravas un pasažieru kuģu nodošanu no viena reģistra citā bija iniciatīva iepriekšējās Regulas (EEK) Nr. 613/91 atjaunināšanai un uzlabošanai. Atšķirībā no tās priekšgājējas pašreizējā regula ietver pasažieru kuģu nodošanu, tajā ir skaidra norāde uz attiecīgajiem ES tiesību aktiem un tā stiprina sadarbību starp valstu jūrlietu administrācijām.

par to, kā tiek īstenota Regula (EK) Nr. 789/2004 par kravas un pasažieru kuģu nodošanu Kopienā no viena reģistra citā

Statistikas dati par pārskata periodu no 2006. līdz 2012. gadam ir atrodami pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā. Datus no dalībvalstīm papildina ārējie dati no EMSA MARINFO, kas tos iegūst no komerciāliem avotiem, lai pilnībā atainotu reģistra maiņas situāciju starp ES dalībvalstīm, sniedzot priekšstatu par nodošanu no un uz trešām valstīm.

Saistītajā dienestu darba dokumentā piecos pielikumos ir saņemtie dati:

1. pielikumā – detalizēti apraksti par atsevišķu kuģu reģistra maiņām starp dalībvalstu reģistriem;

2.-4. pielikumā – izklāstīti un grafiski apkopoti dati, kas saņemti no ES dalībvalstīm;

5. pielikumā – uzskaitīti 10 galvenie ES reģistri saistībā ar nodošanu uz un no trešām valstīm. Tam izmantoti ārējie dati no EMSA MARINFO, kas tos iegūst no komerciāliem avotiem, lai pilnībā atainotu reģistra maiņas situāciju starp ES dalībvalstīm, sniedzot priekšstatu par nodošanu no un uz trešām valstīm.

Pievienotajā dienestu darba dokumentā izmantoti statistikas dati, ko sniegušas 20 ES dalībvalstis. Gadījumos, ja statistikas dati netika iegūti no pārējām karoga valstīm, ietverot arī tādas svarīgas karoga valstis, kā piemēram, Kipra, Itālija un Apvienotā Karaliste, Komisija turpinās aktīvi sekot trūkstošo datu sniegšanai.

5.Statuss un Komisijas apsvērumi

5.1.4. panta piemērošana attiecībā uz kuģa reģistra maiņu starp ES dalībvalstīm

Ar 4. pantu dalībvalstij ir aizliegts nepiešķirt reģistrāciju tādu tehnisku iemeslu dēļ, kas izriet no trīs galvenajām SJO konvencijām un to protokoliem (SOLAS, MARPOL, Londonas 1969. gada konvencijas par kuģu tilpības mērīšanu un saistītiem kodeksiem). Tajā ir paredzēts, ka dalībvalsts, no kuras reģistra kuģi izņem, nodrošina vai dara pieejamu visu attiecīgo informāciju par kuģi, tostarp attiecīgā gadījumā vajadzīgo uzlabojumu sarakstu, ko nodod no iepriekšējā reģistra nākamajam vai atzītai organizācijai, kas rīkojas tā vārdā. Reģistrs, kurā kuģi nodod, vai atzīta organizācija, kas rīkojas tā vārdā, saprātīgā termiņā var veikt inspekciju, lai pārliecinātos, ka kuģa faktiskais stāvoklis un tā aprīkojums ir tāds, kā norādīts apliecībās, un vajadzības gadījumā dot kuģa īpašniekam pienācīgu iespēju novērst konstatētos trūkumus.

Komisijai sniegtā informācija neietver norādes, ka šāda reģistra maiņa būtu radījusi kādas grūtības. Tomēr dažas dalībvalstis norādīja, ka grūtības varētu būt gadījumos, kad konvencijas atstāj interpretācijas iespējas.

Komisijas novērtējums Komisija norāda, ka nekādas īpašas grūtības netika konstatētas. Jautājumi, kas attiecas uz regulas 6. pantu, kurā cita starpā apskatīta atšķirīga interpretācija, aplūkoti turpmāk.

5.2.5. panta piemērošana attiecībā uz apliecību izsniegšanu

Regulas 5. panta 1. punktā noteikts, ka dalībvalsts, kuras reģistrā kuģi nodod, vai atzīta organizācija, kas rīkojas tās vārdā, izdod kuģim apliecības saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā tā karoga valsts, no kuras reģistra kuģi izņem, ar nosacījumu, ka visu noteikumu, atkāpju vai atbrīvojumu pamatojums paliek spēkā. Turklāt 5. panta 2. punktā paredzēts, ka atjaunojot, pagarinot vai pārskatot apliecības, dalībvalsts, kuras reģistrā kuģi nodod, vai atzīta organizācija, kas rīkojas tās vārdā, nedrīkst piemērot citādas prasības kā tās, kas sākotnēji bijušas paredzētas, ciktāl tās paliek nemainīgas attiecībā uz esošajiem kuģiem.

Lielākā daļa dalībvalstu ziņojumu nenorāda nekādas problēmas. Viena dalībvalsts norādīja, ka par vecākiem kuģiem ir grūti vai pat neiespējami iegūt visu attiecīgo dokumentāciju, uz kuras pamatojas kuģa sertifikācija. Tomēr tas galvenokārt attiecas uz kuģiem, kas reģistrēti, pirms stājās spēkā Direktīva 96/98/EK par kuģu aprīkojumu.

Komisijas novērtējums Komisija norāda uz to, ka vairākums dalībvalstu nav ziņojušas ne par kādām grūtībām, izsniedzot apliecības saskaņā ar regulu.

5.3.6. panta piemērošana attiecībā uz reģistra maiņas atteikumu un interpretāciju

Ar 6. pantu paredzēts, ka saņēmēja reģistra dalībvalsts, kura 1) saņemot kuģi, atsakās izdot apliecības konvencijas prasību atšķirīgas interpretācijas dēļ vai 2) atsaka kuģa reģistrāciju tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar būtiskiem draudiem drošībai vai videi, nekavējoties par to paziņo Komisijai. Pirmajā gadījumā un ja abas attiecīgās dalībvalstis nav panākušas vienošanos, Komisijai būtu jāpieņem lēmums saskaņā ar komitejas procedūru, kas minēta regulas 7. pantā. Otrajā gadījumā jautājums arī tiek iesniegts Komisijai lēmuma pieņemšanai, proti, par to, vai apstiprināt lēmumu nereģistrēt kuģi. Atkal piemēro 7. pantā minēto procedūru.

Neviena dalībvalsts nav norādījusi, ka tā bijusi spiesta vai plāno izmantot 6. panta noteikumus.

Komisijas novērtējums Tā kā Komisijai nav nekādas dalībvalstu norādes vai kuģu īpašnieku sūdzības, tas liecina, ka dalībvalstis ir spējušas atrisināt problēmas.

5.1.Iespējamā saikne ar Direktīvu 2009/21/EK par karoga valstij noteikto prasību ievērošanu