PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu protokolu, kurā noteiktas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu protokolu, kurā noteiktas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums /* COM/2011/0313 galīgā redakcija - NLE 2011/0139 */





PASKAIDROJUMA RAKSTS Pamatojoties uz attiecīgo Padomes pilnvarojumu[1], Eiropas Komisija risināja sarunas ar Marokas Karalisti, lai pagarinātu 2006. gada 22. maija protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti. Beidzoties šīm sarunām, 2011. gada 25. februārī ir parafēts protokols, ar kuru pagarina iepriekšējo protokolu. Tas attiecas uz laikposmu no 2011. gada 28. februāra līdz 2012. gada 27. februārim, jo līdz tam spēkā esošā protokola darbības termiņš ir beidzies 2011. gada 27. februārī. Šī procedūra ir uzsākta paralēli ar procedūrām, kas attiecas uz lēmumu, kuru Padome pieņem par protokola parakstīšanu Eiropas Savienības vārdā un par šā protokola provizorisku piemērošanu, un Padomes regulu par zvejas iespēju iedalīšanu ES dalībvalstīm. Formulējot savu nostāju sarunās, Komisija pamatojās arī uz retrospektīvu novērtējumu, kuru veica ārēji eksperti, kā arī uz krājumu stāvokļa zinātnisko datu kopīgu novērtējumu. Nolīguma protokola galvenais mērķis ir noteikt Eiropas Savienības kuģiem piedāvātās zvejas iespējas atkarībā no pieejamā pārpalikuma, kā arī attiecīgo finansiālo ieguldījumu, kas nepārprotami pienākas par piekļuves tiesībām un nozares atbalstam. Mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kurā abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Marokas zvejas zonā. Jaunais protokols ir saskaņā ar abu pušu vēlmi stiprināt partnerattiecības un sadarbību zivsaimniecības nozarē, izmantojot visus pieejamos finanšu instrumentus. Tādēļ tiek uzsvērta vajadzība izveidot labvēlīgu tiesisku regulējumu ieguldījumu attīstībai šajā nozarē un veicināt nerūpniecisko zveju. Protokola finansiālais ieguldījums — EUR 36 100 000 par visu laikposmu — pamatojas uz: a) ne vairāk par 119 zvejas atļaujām ES kuģiem nerūpnieciskajai zvejai, bentisko sugu un tunzivju zvejai, kā arī 60 000 tonnu maksimālo nozveju rūpnieciskajai pelaģiskajai zvejai un b) atbalstu EUR 13 500 000 apmērā zivsaimniecības nozares politikas attīstībai Marokas Karalistē. Šis atbalsts atbilst valsts politikas mērķiem zivsaimniecības jomā. Konkrētāk, šajā protokolā tāpat kā iepriekšējā paredzētas zvejas iespējas šādās sešās kategorijās: - nerūpnieciskā pelaģiskā zveja ziemeļos: 20 seineri, - nerūpnieciskā zveja ziemeļos: 30 kuģi zvejai ar grunts āķu jedām, - nerūpnieciskā zveja dienvidos: 20 kuģi, - bentiskā zveja: 22 kuģi, - tunzivju zveja: 27 kuģi, - rūpnieciskā pelaģiskā zveja: 60 000 tonnu nozvejas. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei ar Parlamenta piekrišanu pieņemt lēmumu par šo jauno protokolu. 2011/0139 (NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu protokolu, kurā noteiktas Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti paredzētās zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu saistībā ar tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[2], ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[3], tā kā: 1. Padome 2006. gada 22. maijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 764/2006, lai noslēgtu Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti[4]. 2. Tā protokola darbības termiņš, ar ko nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kurš paredzēts minētajā partnerattiecību nolīgumā, ir beidzies 2011. gada 27. februārī. 3. Eiropas Savienība risināja sarunas ar Marokas Karalisti par jaunu protokolu, ar kuru Savienības kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zveju ir Marokas suverenitātē vai jurisdikcijā. 4. Šo sarunu rezultātā 2011. gada 25. februārī tika parafēts jaunais protokols. 5. Pamatojoties uz Padomes […] Lēmumu 2011/XXX[5], šis jaunais protokols ir parakstīts, un to provizoriski piemēro no 2011. gada 28. februāra. 6. Šis protokols būtu jānoslēdz, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Savienības vārdā ir apstiprināts protokols, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti[6]. Protokola teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Padomes priekšsēdētājs norīko personas, kas ir tiesīgas Savienības vārdā sniegt protokola 13. pantā paredzēto paziņojumu, lai izteiktu Savienības piekrišanu uzņemties šā protokola saistības[7]. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā dienā, kad to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS PROTOKOLS starp Eiropas Savienību un Marokas Karalisti par zvejas iespējām un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 7. Saskaņā ar nolīguma 5. pantu no 2011. gada 28. februāra uz vienu gadu piešķirtās zvejas iespējas ir noteiktas šim protokolam pievienotajā tabulā. 8. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4. un 5. panta noteikumiem. 9. Piemērojot nolīguma 6. pantu, kuģi ar Eiropas Savienības (ES) dalībvalsts karogu var veikt zvejas darbības Marokas zvejas zonās tikai tad, ja tiem ir zvejas licence, kas izdota saskaņā ar šo protokolu un tam pievienotajā pielikumā izklāstīto kārtību. 2. pants Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Nolīguma 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums par šā protokola 1. pantā minēto laikposmu ir EUR 36 100 000[8]. 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 4., 5., 6. un 10. panta noteikumiem. 3. Šā panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu ES veic ne vēlāk par četriem mēnešiem pēc šā protokola parakstīšanas dienas. 4. Finansiālo ieguldījumu iemaksā Marokas Karalistes Galvenajam kasierim kontā, kurš atvērts Karalistes Valsts kasē un kura rekvizītus paziņo Marokas iestādes. 5. Atbilstīgi šā protokola 6. pantam finansiālā ieguldījuma izmantošana ir vienīgi Marokas iestāžu kompetencē. 3. pants Zinātniskā darba koordinēšana 1. Abas Puses apņemas sekmēt atbildīgu zveju Marokas zvejas zonās, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos. 2. Šā protokola darbības laikā ES un Marokas iestādes sadarbojas, lai uzraudzītu resursu stāvokli Marokas zvejas zonā; šim nolūkam saskaņā ar nolīguma 4. panta 1. punktu tiek rīkotas kopējas zinātniskas sanāksmes. 3. Pamatojoties uz šo sanāksmju secinājumiem un ņemot vērā labākos pieejamos zinātniskos ieteikumus, abas Puses savstarpēji apspriežas Apvienotajā komitejā, kas paredzēta 10. pantā, lai vajadzības gadījumā un pēc savstarpējas vienošanās veiktu pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgas pārvaldības nodrošināšanā. 4. pants Zvejas iespēju pārskatīšana 1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ciktāl 3. pantā minēto zinātnisko sanāksmju secinājumi apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Marokas resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam palielina. Tomēr ES samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 2. panta 1. punktā minēto summu. 2. Un pretēji, ja Puses vienojas veikt pasākumus, kas minēti 3. pantā un ietver 1. pantā minēto zvejas iespēju samazināšanu, finansiālo ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina. Neskarot šā protokola 6. pantā paredzētos noteikumus, ES var apturēt šo finansiālo ieguldījumu, ja šajā protokolā noteikto zvejas piepūli nevar īstenot pilnībā. 3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu dažādu tipu kuģiem, ja abas Puses par to savstarpēji vienojas un ja pārskatīšanu veic saskaņā ar zinātnisko sanāksmju ieteikumiem par to krājumu pārvaldību, kurus šāda pārdale var ietekmēt. Ja zvejas iespēju pārdale to pamato, Puses vienojas attiecīgi pielāgot finansiālo ieguldījumu. 4. Par to zvejas iespēju pārdali, kas paredzētas 1. punktā, 2. punkta pirmajā teikumā un 3. punktā, abas Puses izlemj, savstarpēji vienojoties Apvienotajā komitejā, kas minēta nolīguma 10. pantā. 5. pants Izpētes zveja Pamatojoties uz pētījumu rezultātiem, kuri veikti šajā nolīgumā minētās Apvienotās zinātniskās komitejas vadībā, Puses sekmē izpētes zveju Marokas zvejas zonās. Šajā nolūkā pēc vienas Puses lūguma Puses savstarpēji apspriežas un katrā gadījumā atsevišķi lemj par sugām (piemēram, sūkļiem), nosacījumiem un citiem atbilstīgiem parametriem. Izpētes zvejas atļaujas izmēģinājuma nolūkiem var izdot ne ilgāk kā uz sešiem mēnešiem. Ja Puses secina, ka izpētes zveja ir devusi pozitīvus rezultātus, pēc 4. pantā paredzētās vienošanās procedūras un līdz šā protokola termiņa beigām Eiropas Savienībai var piešķirt jaunas zvejas iespējas. Rezultātā finansiālo ieguldījumu palielina. 6. pants Partnerattiecību nolīguma ieguldījums Marokas zivsaimniecības nozares politikas izveidē 1. Šā protokola 2. panta 1. punktā paredzētais finansiālais ieguldījums — EUR 13 500 000 apmērā no tā summas — sekmē Marokas zivsaimniecības nozares politikas attīstību un īstenošanu ar mērķi ieviest ilgtspējīgu un atbildīgu zveju tās ūdeņos. 2. Ieguldījumu piešķir Marokai, un tā to pārvalda saskaņā ar abu Pušu savstarpējas vienošanās rezultātā Apvienotajā komitejā noteiktajiem mērķiem un ar tiem saistītajām gada un daudzgadu programmām, kā arī ar saskaņā ar „Halieutis” zivsaimniecības nozares attīstības stratēģiju. 7. pants Atbalsts atbildīgas zvejas veicināšanai 1. Pēc Marokas ierosinājuma un 6. panta noteikumu īstenošanai ES un Maroka tūlīt pēc šā protokola parakstīšanas vienojas Apvienotajā komitejā, kas minēta nolīguma 10. pantā, par to: a) kādas būs pamatnostādnes, pēc kurām vadīsies, lai īstenotu Marokas zivsaimniecības politikas prioritātes ar mērķi panākt ilgtspējīgu un atbildīgu zveju un jo īpaši tās prioritātes, kas minētas 6. panta 2. punktā; b) kādi būs mērķi, kas jāsasniedz, kā arī kritēriji un rādītāji, kas jāizmanto, lai varētu izvērtēt iegūtos rezultātus. 2. Šo pamatnostādņu, mērķu, kritēriju un novērtēšanas rādītāju grozījumus abas Puses apstiprina Apvienotajā komitejā. 3. Par to, kā Maroka izlieto šā protokola 6. panta 2. punktā minēto ieguldījumu, paziņo ES uzreiz pēc tam, kad Apvienotajā komitejā ir apstiprinātas pamatnostādnes, mērķi, kritēriji un novērtēšanas rādītāji. 4. Iepriekšējā mēneša beigās pirms protokola darbības termiņa beigām Maroka iesniedz ziņojumu par saskaņā ar šo protokolu paredzēto nozares atbalsta plānošanu, iekļaujot sagaidāmās ekonomiskās un sociālās ietekmes rezultātus un šīs ietekmes ģeogrāfisko sadalījumu. 5. Abas Puses turpinās nozares atbalsta īstenošanas uzraudzību, ja vajadzīgs, arī pēc šā protokola darbības termiņa beigām, kā arī 9. pantā paredzētajos pārtraukuma laikos un saskaņā ar šajā protokolā paredzēto kārtību. 8. pants ES uzņēmumu ekonomiskā integrācija Marokas zivsaimniecības nozarē 1. Abas Puses apņemas veicināt ES uzņēmumu ekonomisko integrāciju Marokas zvejniecības nozarē kopumā. 2. Tiek uzsākta Eiropas Komisijas atbalstīta iniciatīva ar mērķi informēt Kopienas privātos uzņēmumus par tirdzniecības un rūpniecības iespējām, arī tiešu investīciju ziņā, Marokas zvejniecības nozarē kopumā. 3. Turklāt stimulējošā nolūkā Maroka saskaņā ar pielikumā izklāstītajiem noteikumiem samazina nodevas ES uzņēmumiem par zivju izkraušanu Marokas ostās, jo īpaši nolūkā tās pārdot vietējiem ražotājiem, minētajiem uzņēmumiem veicinot šo produktu pārdošanu Marokā, vai par Marokas zvejas zonās gūto nozveju pārvadāšanu pa sauszemi. 4. Abas Puses nolemj arī izveidot īpašu vienību, lai noteiktu, kādi šķēršļi kavē tiešu ES investīciju ieguldīšanu šai nozarē, un kādi pasākumi jāveic, lai atvieglotu šo investīciju ieguldīšanas nosacījumus. 9. pants Strīdu risināšanas kārtība un Protokola piemērošanas apturēšana 1. Visas domstarpības starp Pusēm saistībā ar šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm savstarpēji apspriežoties Apvienotajā komitejā, kā paredzēts nolīguma 10. pantā, vajadzības gadījumā rīkojot īpašas sanāksmes. 2. Protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja domstarpības starp Pusēm uzskata par nopietnām un ja apspriešanās Apvienotajā komitejā saskaņā ar 1. punktu nav novedusi pie mierizlīguma. 3. Lai apturētu protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. 4. Piemērošanas apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties ar nolūku atrisināt domstarpības mierizlīguma ceļā. Ja tas izdodas, protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu proporcionāli un atbilstīgi iesaistītajam laikam samazina saskaņā ar laikposmu, kurā protokola piemērošana ir bijusi apturēta. 10. pants Protokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā Ievērojot 4. panta noteikumus, ja ES neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, protokola piemērošanu var apturēt, ievērojot šādus nosacījumus: a) Marokas kompetentās iestādes paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Pēdējā veic nepieciešamo pārbaudi un, ja vajadzīgs, veic maksājumu ne vēlāk kā 30 darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas dienas; b) ja maksājumu neveic un maksājuma neveikšana nav pienācīgi pamatota 2. panta 3. punktā paredzētajā laikā, Marokas kompetentās iestādes ir tiesīgas apturēt protokola piemērošanu. Par šādu darbību tās nekavējoties informē Eiropas Komisiju; c) protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums. 11. pants Piemērojamie valsts tiesību akti Kuģu darbības, kuras tie veic, piemērojot šo protokolu un tā pielikumu, proti, pārkraušanu citā kuģī, ostu pakalpojumu izmantošanu, aprīkojuma iegādi utt., reglamentē Marokas valsts tiesību akti. 12. pants Provizoriska piemērošana Šo protokolu un tā pielikumu provizoriski piemēro no 2011. gada 28. februāra. 13. pants Stāšanās spēkā Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā datumā, kurā puses savstarpēji paziņo par tam nepieciešamo procedūru izpildi. Zvejas iespējas Zvejas veids | Nerūpnieciskā zveja | Bentiskā zveja | Rūpnieciskā pelaģiskā zveja | Atļautie zvejas rīki | Zvejas vadi Lielākie atļautie izmēri atbilstoši zonā valdošajiem apstākļiem: 500 m ( 90 m. Aizliegums zvejot ar ēsmas zivtiņu vadiem | Kuģa tips | <100 GT | Maksa | EUR 67 par GT kvartālā | Ģeogrāfiskās robežas | Uz ziemeļiem no 34°18’00’’ Tālāk par 2 jūdzēm | Mērķsugas | Sardīnes, anšovi un citas pelaģiskās sīksugas | Izkraušanas prasības | 25 % | Saudzēšanas laiks | Divi mēneši: februāris un marts. | Piezīmes | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 2 Nerūpnieciskā zveja ziemeļos Atļautais kuģu skaits | 30 | Atļautie zvejas rīki | Kuģi zvejai ar grunts āķu jedām a) kat. maksimālais atļauto āķu skaits vienam kuģim ir 2000. b) kat. par maksimālo atļauto āķu skaitu vienam kuģim lems vēlāk Apvienotā komiteja saskaņā ar zinātnieku ieteikumiem un Marokas tiesību aktiem. | Kuģa tips | a) < 40 GT: 27 licences b) > 40 GT un < GT 150: 3 licences | Maksa | EUR 60 par GT kvartālā | Ģeogrāfiskās robežas | Uz ziemeļiem no 34°18’00’’ Tālāk par 6 jūras jūdzēm | Mērķsugas | Matastes, jūraskarūsu dzimtas zivis un citas bentisko sugu zivis | Izkraušanas prasības | Brīvprātīga izkraušana | Saudzēšanas laiks | No 15. marta līdz 15. maijam | Piezveja | 0 % zobenzivju un zilo haizivju | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 3 Nerūpnieciskā zveja dienvidos Atļautais kuģu skaits | 20 | Atļautie zvejas rīki | Āķu rindas, makšķerrīki un murdi, ne vairāk kā divu veidu zvejas rīki uz viena kuģa. Āķu jedu, vairāksienu tīklu, nostiprināto žaunu tīklu, žaunu driftertīklu, ‘vizuļu’ (velkamo āķu jedu) un sargānu tīklu lietošana ir aizliegta. | Kuģa tips | < 80 GT | Maksa | EUR 60 par GT kvartālā | Ģeogrāfiskās robežas | Uz dienvidiem no 30°40’N Tālāk par 3 jūras jūdzēm | Mērķsugas | Sargāni un jūraskarūsu dzimtas zivis | Izkraušanas prasības | Brīvprātīga izkraušana | Saudzēšanas laiks | - | Atļautais tīkls | 8 mm linuma acu tīkls ēsmas zvejošanai, vairāk par 2 jūras jūdzēm | Piezveja | 0 % galvkāju un vēžveidīgo, izņemot 10 % krabju; krabju specializētā zveja ir aizliegta. 10 % citu bentisko sugu | * Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 4 Bentiskā zveja Atļautais kuģu skaits | 22 kuģi, tostarp ne vairāk kā 11 traleri gadā | Atļautie zvejas rīki | – Kuģiem zvejai ar āķu jedām: . grunts āķu jedas; . dziļūdens daudzšķiedru nostiprinātais žaunu tīkls. – Traleriem: gruntstralis. | Kuģa tips | Traleri, kuru vidējā tilpība ir 275 GT un kuri zvejo vairāk nekā 200 m dziļumā | Maksa | EUR 53 par GT kvartālā | Ģeogrāfiskās robežas | Uz dienvidiem no 29°N Ārpus 200 m izobātas traleriem (un 12 jūras jūdžu attālumā kuģiem zvejai ar āķu jedām) | Mērķsugas | Melnais heks, matastes, līhijas/pelamīdas | Izkraušanas prasības | 50 % no Marokā iegūtās nozvejas | Saudzēšanas laiks | Attiecas tikai uz traleriem. Saudzēšanas laiks ir tāds pats, kā noteikts galvkājiem. | Atļautais tīkls | - Zvejai ar traleriem: tīkls ar vismaz 70 mm lielām acīm. Aizliegts izmantot āmi ar dubultkārtas linumu. Aizliegts āmī izmantot linumu no divkārša vijuma auklas. Par maksimālo atļauto āķu skaitu vienam kuģim lems Apvienotā komiteja saskaņā ar zinātnieku ieteikumiem un Marokas tiesību aktiem. | Piezveja | 0 % galvkāju un vēžveidīgo, izņemot krabjus (5 %) | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 5 Tunzivju zveja Atļautais kuģu skaits | 27 | Atļautie zvejas rīki | Makšķerkāta āķu rindas Zvejas vadi zvejošanai ar dzīvu ēsmu | Ģeogrāfiskās robežas | Tālāk par 3 jūdzēm Ēsmas zvejošana tālāk par 2 jūdzēm Visa Marokai piederošā Atlantijas okeāna zona, izņemot aizsargājamo apgabalu uz austrumiem no līnijas no 33°30’N/7°35’W līdz 35°48’N/6°20’W | Mērķsugas | Tunzivis | Izkraušanas prasības | Daļa izkraujama Marokā par starptautiskā tirgus cenām | Saudzēšanas laiks | Nav | Atļautais tīkls | Ēsma zvejojama ar vadiem, kuru linuma acs izmērs ir 8 mm | Maksa | EUR 25 par nozvejoto tonnu | Avanss | Pieprasot gada licences, jāiemaksā noteikta avansa summa EUR 5000 apmērā | Piezīmes | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. Zvejas tehnisko datu lapa Nr. 6 Rūpnieciskā pelaģiskā zveja Atļautie zvejas rīki | Pelaģiskie vai daļēji pelaģiskie | Piešķirtās kvotas | 60 000 tonnu gadā, ne vairāk kā 10 000 tonnu mēnesī | Kuģa tips | Rūpnieciskie pelaģiskie traleri | Atļautais kuģu skaits | Maksimālais skaits: - 5–6 kuģi[9], ar vairāk par 3000 GT/uz vienu kuģi; - 2–3 kuģi ar 150–3000 GT/uz vienu kuģi; - 10 kuģi ar mazāk nekā 150 GT/uz vienu kuģi. | Kopējā atļautā kuģu tilpība | Maksimums: | Ģeogrāfiskās robežas | Uz dienvidiem no 29°N, 15 jūras jūdžu attālumā no krasta, rēķinot no bēguma robežas | Mērķsugas | Sardīnes, sardinellas, Atlantijas makreles, stavridas un anšovi | Izkraušanas prasības | Katram kuģim Marokā ir jāizkrauj 25 % nozvejas | Saudzēšanas laiks | Apstiprinātajiem zvejas kuģiem apstiprinātajā zvejas zonā ir jāievēro visi saudzēšanas laikposmi, kurus noteikusi ministrija, un tur jāpārtrauc visa veida zvejas darbības. Marokas iestādes dara zināmu šo lēmumu Komisijai iepriekš, precizējot periodu vai periodus, kad pastāv zvejas aizliegums, kā arī attiecīgos apgabalus. | Atļautais tīkls | Minimālais izplestu linuma acu izmērs pelaģiskās vai piegrunts zvejas tralī ir 40 mm. Pelaģiskā vai piegrunts traļa maiss var būt pastiprināts ar linuma gabalu, kura minimālais acu izmērs (izplestā veidā) ir 400 mm, un ar siksnām, kas novietotas vismaz 1,5 metrus viena no otras, izņemot siksnu, kas atrodas traļa pakaļējā daļā, kura nedrīkst būt novietota mazāk kā 2 metrus no atveres maisā. Aizliegts maisu pastiprināt vai veidot dubultkārtas kādu citu iemeslu dēļ, un ar trali nekādā gadījumā nedrīkst zvejot citas sugas kā tikai atļautās pelaģiskās sīksugas. | Piezveja | Maksimums: 3,5 % citu sugu. Galvkāju, vēžveidīgo un citu dziļūdens un bentisko sugu nozveja ir stingri aizliegta. | Rūpnieciskā pārstrāde | Nozveju rūpnieciska pārstrāde zivju miltos un/vai zivju eļļā ir stingri aizliegta. Taču bojātās vai sabojājušās zivis un atbirumu, kas radies pēc nozveju pārkraušanas, var pārstrādāt zivju miltos vai zivju eļļā, nepārsniedzot maksimālo daudzumu 5 % no kopējās pieļaujamās nozvejas apjoma. | Piezīmes | Kuģus iedala trijās kategorijās. 1. kategorija: bruto tilpība mazāka par vai vienāda ar 3000 GT, maksimālais apjoms 12 500 tonnas gadā uz vienu kuģi; 2. kategorija: bruto tilpība — lielāka par 3000 GT un mazāka par vai vienāda ar 5000 GT, maksimālais apjoms 17 500 tonnas gadā uz vienu kuģi; 3. kategorija: bruto tilpība — lielāka par 5000 GT, maksimālais apjoms 25 000 tonnas gadā uz vienu kuģi. | Kuģu skaits/nodevas | Maksimālais kuģu skaits, kam ir atļauts zvejot vienlaicīgi: 18. Kuģu īpašnieku nodevas par pieļaujamās nozvejas tonnu: EUR 20 par tonnu. Kuģu īpašnieku nodevas par tonnu, ja pārsniegts pieļaujamās nozvejas apjoms: EUR 50 par tonnu. | Par zvejas nosacījumiem katrai kategorijai vienojas katru gadu pirms licenču izdošanas. 3. papildinājums VMS ZIŅOJUMU NOSŪTĪŠANA MAROKAI ZIŅOJUMS PAR ATRAŠANĀS VIETU Dati | Kods | Obligāti vai fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: apzīmē ieraksta sākumu | Saņēmējs | AD | O | Ziņojuma dati: adresāts. Norāda valsts ISO trīsburtu kodu | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma dati: sūtītājs. Norāda valsts ISO trīsburtu kodu | Karoga valsts | FS | F | Ziņojuma tips | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma tips „POS” | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls | Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs | IR | F | Kuģa dati: Līgumslēdzējas puses unikālais kuģa numurs (karoga valsts ISO trīsburtu kods, kam seko numurs) | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | O | Kuģa dati: kuģa borta numurs | Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Atrašanās vietas dati: kuģa atrašanās vieta grādos un minūtēs N/S DDMM (WGS–84) | Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Atrašanās vietas dati: atrašanās vieta grādos un minūtēs E/W GGMM (WGS–84) | Kurss | CO | O | Kuģa kurss 360° skalā | Ātrums | SP | O | Kuģa ātrums decimālmezglos | Datums | DA | O | Atrašanās vietas dati: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums UTC (GGGGMMDD) | Laiks | TI | O | Atrašanās vietas dati: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas laiks UTC (HHMM) | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas | Rakstzīmju kopa: ISO 8859.1 Datus pārraida pēc šāda parauga: - - ziņojuma sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un kodu, - - kodu no konkrētā datu elementa atdala ar vienu slīpsvītru (/). Fakultatīvie dati jānorāda starp ieraksta sākumu un beigām. 4. papildinājums MAROKAS ZVEJAS ZONU ROBEŽAS ZVEJAS ZONU KOORDINāTAS/ES VMS protokols Tehnisko datu lapa | Kategorija | Zvejas zona (ģeogrāfiskais platums) | Attālums no krasta | 1 | Nerūpnieciskā zveja ziemeļos: pelaģiskās sugas | 34o18'00"N — 35o48'00"N | Tālāk par 2 jūdzēm | 2 | Nerūpnieciskā zveja ziemeļos: kuģi zvejai ar āķu jedām | 34o18'00"N — 35o48'00"N | Tālāk par 6 jūdzēm | 3 | Nerūpnieciskā zveja dienvidos | Uz dienvidiem no 30o40'00” | Tālāk par 3 jūdzēm | 4 | Bentiskā zveja | Uz dienvidiem no 29o00'00” | Kuģi zvejai ar āķu jedām: tālāk par 12 jūdzēm | Traleri: ārpus 200 metru izobātas | 5 | Tunzivju zveja | Viss Atlantijas okeāns, izņemot zonu, kuras robežas ir: 35o48'N; 6o20'W/33o30'N; 7o35'W | Tālāk par 3 jūdzēm un 2 jūdžu attālumā ēsmas zvejošanai | 6 | Rūpnieciskā pelaģiskā zveja | Uz dienvidiem no 29o00'00”N | Tālāk par 15 jūdzēm | 5. papildinājums MAROKAS FMC ADRESE FMC nosaukums: CSC ( Centre de Surveillance et de Contrôle de la pêche ) [Zvejas uzraudzības un kontroles centrs] VMS tālr.: + 212 5 37 68 81 46 VMS fakss: + 212 5 37 68 81 34 VMS e-pasts: alaouihamd@mpm.gov.ma; fouima@mpm.gov.ma DSPCM tālr.: DSPCM fakss: Adrese X25 — nav izmantota Ieiešanas/ iziešanas deklarācija: ar radiostacijas palīdzību (8. pielikums) 6. papildinājums ICCAT TUNZIVJU ZVEJAS ŽURNĀLS | Āķu jeda Dzīvā ēsma Riņķvads Tralis Outros (Cits) | Karoga valsts: ……………………………………………………………………........................... | Tilpība tonnās: ……………………………………………........ | Reģistrācijas numurs: ………………………………………………………………................................... | Kapteinis: ……………………………………………………….... | Kuģa īpašnieks: ………………………………………………………….......................... | Komandas locekļu skaits: ….…………………………………………………........................ | Adrese: ………………………………………………………………………….... | Ziņojuma datums: ………………………………………………...... | (Ziņojuma sniedzējs): ………………………………………………................................. | Dienu skaits jūrā: | Zvejas dienu skaits: Zvejas rīku iemetienu skaits: | Zvejas reisa Nr.: | Datums | Rajons | Ūdens virsmas temperatūra (ºC) | Zvejas piepūle Izmantoto āķu skaits | Capturas (Nozvejas) | Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) | 1 — Aizpilda vienu žurnāla lapu mēnesī, vienu rindu dienā. | 3 — „Diena” ir tā diena, kad tiek iemestas āķu jedas. | 5 — Apakšējo rindu (izkrāvumi) aizpilda tikai reisa beigās. Norāda faktisko svaru izkraušanas laikā. | 2 — Pēc katra reisa šā zvejas žurnāla kopiju nosūta savam korespondentam vai ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Spānija | 4 — Ar zvejas rajonu apzīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļo minūtes un ieraksta platuma un garuma grādus. Norāda Z vai D un A vai R. | 6 — Visa šeit norādītā informācija ir konfidenciāla. | 7. papildinājums Datums (12) | Statistikas rajons (13) | Zvejas darbību skaits (14) | Zvejas laiks (stundas) (15) | Nozvejoto sugu novērtējums pa sugām (kilogramos) (16) (vai piezīmes, ja zveja tikusi pārtraukta) | Kopējais nozvejas svars (kg) (17) | Kopējais zivju svars (kg) (18) | Kopējais zivju miltu svars (kg) (19) | Izsaukuma signāls: | CNA 39 37 | Atrašanās vieta: | Rabat | Frekvences diapazons: | no 1,6 līdz 30 mHz | Pārraidīšanas klase: | SSB-AIA-J2B | Pārraidīšanas jauda: | 800 W | Darba frekvences Joslas | Kanāli | Pārraidīšana | Uztveršanai | 8. josla | 831 | 8285 kHz | 8809 kHz | 12. josla | 1206 | 12 245 kHz | 13 092 kHz | 16. josla | 1612 | 16 393 kHz | 17 275 kHz | Raidstacijas darba stundas Laikposms | Laiki | Darbdienās | no plkst. 8.30 līdz 16.30 | Sestdienās, svētdienās un valsts svētku dienās | no 9.30 līdz 14.00 | VHF | 16. kanāls | 70. ASN kanāls | Radio telekss: | Tips: | DP-5 | Pārraidīšanas klase: | ARQ-FEC | Numurs: | 31356 | Fakss: | Numuri: | 212 5 37 68 82 13/45 | TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgās politikas jomas 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķis(-i) 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu iemaksas 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu jaunu protokolu, kurā noteiktas zvejas iespējas un finansiālais ieguldījums, kas paredzēts Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Marokas Karalisti Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[10] 11. – Jūrlietas un zivsaimniecība 11.03 — Starptautiskā zvejniecība un jūras tiesības Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darbību[11] ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā Mērķi Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Apspriežot un noslēdzot nolīgumus zivsaimniecības nozarē ar trešām valstīm, tiek panākts galvenais mērķis uzturēt un saglabāt Eiropas Savienības flotes, tai skaitā tāljūras kuģu, tradicionālās zvejas darbības un veidot partnerību, lai nostiprinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus ES ūdeņiem. Zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumi (ZPN) nodrošina arī saskanību starp kopējās zivsaimniecības politikas principiem un saistībām, kas pieņemtas citās Eiropas politikas jomās (trešo valstu resursu ilgtspējīga izmantošana, cīņa pret nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju, partnervalstu integrācija globālajā ekonomikā, kā arī politiskajā un finansiālajā ziņā labāka zvejniecības pārvaldība). Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1 Panākt ilgtspējību zivsaimniecības nozarē ārpus Savienības ūdeņiem, nodrošināt Eiropas klātbūtni nomaļās zvejniecībās un aizsargāt Eiropas zivsaimniecības nozares intereses un patērētāju intereses, apspriežot un noslēdzot zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumus ar piekrastes valstīm saskaņā ar citām Eiropas politikas jomām. Attiecīgās ABM/ABB darbības Jūrlietas un zivsaimniecība, starptautiskā zvejniecība un jūras tiesības, starptautiskie nolīgumi zivsaimniecības nozarē (budžeta pozīcija 11 0301). Paredzamie rezultāti un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem/mērķgrupām. Protokola noslēgšana veicinās to iepriekšējo zvejas iespēju saglabāšanu, kādas Eiropas Savienības kuģiem bija Marokas zvejas zonās. Protokols veicinās arī zvejas resursu labāku pārvaldību un saglabāšanu ar finanšu atbalstu (nozares atbalsts), kā arī tādu programmu īstenošanu, kuras valsts līmenī pieņēmusi partnervalsts. Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Zvejas iespēju gada izmantojuma pakāpe (gadā izmantoto zvejas atļauju procentuālais daudzums salīdzinājumā ar protokola sniegtajām iespējām); nozvejas datu un nolīguma komerciālās vērtības datu apkopošana un analīze, ietekme uz nodarbinātību un pievienoto vērtību ES, kā arī uz ES tirgus stabilizāciju (apkopotā veidā kopā ar citiem ZPN); darba apspriežu un Apvienoto komiteju sanāksmju skaits. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Piemērošanas laikposms protokolam par 2007.−2011. gadu beidzas 2011. gada 27. februārī. Jaunais protokols aptver laikposmu no 2011. gada 28. februāra līdz 2012. gada 27. februārim. Līdztekus šai procedūrai ir uzsākta procedūra, kas saistīta ar to, lai Padome pieņemtu lēmumu par šā protokola provizorisku piemērošanu. Jaunais protokols ļaus regulēt Eiropas Savienības zvejas flotes darbību, bet kuģu īpašniekiem — arī turpmāk saņemt atļaujas zvejai Marokas zvejas zonās no 2011. gada 28. februāra. Turklāt jaunais protokols stiprinās sadarbību starp ES un Maroku, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politikas izstrādi. Kopienas iesaistīšanās pievienotā vērtība Ja ES nenoslēgtu šo jauno protokolu, tiktu noslēgti privāti līgumi, kuri negarantētu ilgtspējīgu zvejniecību. Eiropas Savienība cer arī, ka ar šo protokolu Maroka turpinās efektīvi sadarboties ar ES tādos reģionālos forumos kā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCTA ). Ar protokolu saistītie finanšu fondi ļaus Marokai arī turpināt stratēģiskās plānošanas darbu, lai šo politiku īstenotu zvejas jomā. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Komisija saņēma Padomes pilnvarojumu, lai atjaunotu iepriekšējo protokolu tikai par viena gada ilgu laikposmu. Tātad nebija vajadzības mainīt zvejas iespējas vai finansiālā ieguldījuma apjomu, jo pieejamās zinātniskās atziņas šādas izmaiņas neieteica. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem finanšu instrumentiem Saistībā ar ZPN pārskaitītie finanšu līdzekļi veido atkārtoti izmantojamos ieņēmumus trešo partnervalstu budžetā. Tomēr šo finanšu līdzekļu daļas piesaiste darbību īstenošanai saskaņā ar valsts nozares politiku ir nosacījums ZPN noslēgšanai un īstenošanas uzraudzībai. Šie finanšu resursi ir saderīgi ar citiem finansēšanas avotiem no citiem starptautiskiem finansētājiem projektu un/vai programmu īstenošanai valsts līmenī zivsaimniecības nozarē. Ilgums un finansiālā ietekme ( Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva - ( Priekšlikums/iniciatīva spēkā no 2011. gada 28. februāra līdz 2012. gada 27. februārim - ( Finansiālā ietekme no 2011. gada līdz 2012. gadam ( Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva - Īstenošana ar uzsākšanas periodu no [GGGG] līdz [GGGG], - pēc kura turpinās normāla darbība. Paredzētie pārvaldības veidi[12] ( Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot: - ( izpildaģentūrām - ( Kopienu izveidotām struktūrām[13] - ( valstu publiskā sektora struktūrām vai tām struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus - ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ( Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām ( precizēt, kurām ) Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā „Piezīmes”. Piezīmes PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Komisija (MARE ĢD sadarbībā ar Eiropas Komisijas delegāciju Marokā) nodrošinās regulāru šā protokola īstenošanas uzraudzību, jo īpaši uzņēmēju iesaistes ziņā zvejas iespēju izmantošanā un nozvejas datu ziņā. Turklāt ZPN paredzēta vismaz viena Apvienotās komitejas ikgadējā sanāksme, kuras laikā Komisija un ieinteresētās dalībvalstis tiekas ar trešo valsti, lai apspriestos par nolīguma un tā protokola īstenošanu. Turklāt jaunajā protokolā paredzēts arī Marokas ziņojums par nozares atbalsta plānošanu, iekļaujot jo īpaši sagaidāmu ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī tās ģeogrāfisko sadalījumu. Pārvaldības un kontroles sistēma Apzinātie riski Protokola ieviešana ir saistīta ar zināmu risku, piemēram, zivsaimniecības nozares politikas finansēšanai paredzētās summas var netikt iedalītas saskaņā ar vienošanos (pārplānošana). Paredzētās kontroles metodes Paredzēts izvērsts dialogs par nozares politikas plānošanu un īstenošanu. Šo kontroles metožu daļa ir arī 2.1. punktā norādīto rezultātu kopēja analīze. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas un aizsardzības pasākumus. Komisija apņemas tiekties izveidot pastāvīgu politisko dialogu un sadarbību, lai varētu labāk pārvaldīt nolīguma īstenošanu un stiprināt ES ieguldījumu ilgtspējīgā resursu pārvaldībā. Jebkurā gadījumā katrs maksājums, ko Komisija veic saskaņā ar ZPN, ir pakļauts tās parastajiem budžeta un finanšu noteikumiem un procedūrām. Konkrētajā gadījumā tas ļauj pilnībā identificēt trešo valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. Konkrētajā gadījumā šā protokola 2. panta 4. punktā norādīts, ka visu finansiālo ieguldījumu iemaksā īpašā Valsts kases kontā, kas atvērts Marokas iestāžu izraudzītā finanšu iestādē. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas - Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas | Numurs [Izdevumu kategorija ……………………………..] | Dif./nedif. [14] | no EBTA valstīm[15] | no kandidāt-valstīm[16] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē | 2 | 11.0301 Starptautiski zivsaimniecības nolīgumi | Dif. | NĒ | NĒ | NĒ | NĒ | - No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas | Numurs [Izdevumu kategorija ……………………………..] | Dif./nedif. | no EBTA valstīm | no kandidāt-valstīm | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē | [XX.YY.YY.YY.] | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | Paredzamā ietekme uz izdevumiem Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos euro (līdz 3 zīmēm aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | 2 | „Dabas resursu saglabāšana un apsaimniekošana” | Miljonos euro (līdz 3 zīmēm aiz komata) ( Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) | XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) | 0,106 | 0,021 | XX 01 01 02 (Delegācijas) | XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) | 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) | ( Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[24] | XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) | XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) | 10 01 05 02 (CA, SNE, INT — tiešā pētniecība) | Cita budžeta pozīcija (norādīt) | 0,053 | 0,011 | KOPĀ | 0,159 | 0,032 | - XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki | Pārvaldīt un novērot ar ZPN saistītu (atkārtotu) sarunu procesu un šo sarunu rezultātu tās apstiprināšanas procesu, kuru veic attiecīgās iestādes; pārvaldīt kārtējo ZPN, tostarp nodrošināt pastāvīgu finanšu un darbības uzraudzību. | Ārštata darbinieki | Pārraudzīt nozares atbalsta izpildi un Marokas iestādēm nodotās vai šo iestāžu izdotās zvejas licences | Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu - ( Priekšlikums atbilst kārtējai finanšu shēmai - ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. - ( Pieņemot priekšlikumu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[27]. Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. Trešo personu iemaksas - Priekšlikums neparedz trešo personu līdzfinansējumu - Priekšlikums paredz šādu līdzfinansējumu saskaņā ar šādu aplēsi: Apropriācijas miljonos euro (līdz 3 zīmēm aiz komata) Gads N | Gads N+1 | Gads N+2 | Gads N+3 | Iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) | Kopā | Gads N | Gads N+1 | Gads N+2 | Gads N+3 | … iekļaut ietekmes atspoguļošanai vajadzīgo gadu skaitu (skat. 1.6. punktu) | … pants | | | | | | | | | |Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Neattiecas Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. Neattiecas [1] Dok. 6486/1/11 REV 1, 2011. gada 18. februāris. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] Padomes 2006. gada 22. maija Regula (EK) Nr. 764/2006, OV L 141, 29.5.2006., 1. lpp. [5] OV C […], […], […]. lpp. [6] Protokola teksts ir publicēts OV________. kopā ar lēmumu par tā parakstīšanu. [7] Protokola spēkā stāšanās datumu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . [8] Šai summai jāpieskaita maksas, kas kuģu īpašniekiem jāmaksā saskaņā ar zvejas licencēm, kuras izdotas, piemērojot nolīguma 6. pantu un saskaņā ar kārtību, kas paredzēta šā protokola pielikuma I nodaļas 4. un 5. punktā. [9] Šo skaitli attiecībā uz kuģu skaitu var grozīt, tikai abām Pusēm vienojoties. Rūpnieciskā pelaģiskā zveja tiek organizēta, ierobežojot vienlaicīgi zvejojošo kuģu skaitu. [10] ABM — budžeta vadība pa darbības jomām, ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [11] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta attiecīgi a) vai b) apakšpunktā. [12] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_fr.html [13] Kā paredzēts Finanšu regulas 185. pantā. [14] Dif. — diferencētās apropriācijas, nedif. — nediferencētās apropriācijas. [15] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [16] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [17] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [18] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [19] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [20] Rezultāti ir attiecīgie produkti vai pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu garums kilometros utt.). [21] Kā aprakstīts 1.4.2. punktā. „Īpašs(-i) mērķis(-i)”. [22] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [23] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [24] CA — līgumdarbinieki, LA — vietējie darbinieki, SNE — valstu norīkotie eksperti, INT — pagaidu darbinieki, JED — jaunākie eksperti delegācijās. [25] Saskaņā ar ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo apjomu no darbības apropriācijām (iepriekšējās “BA” pozīcijas). [26] Struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [27] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [28] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.