[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 30.9.2010 COM(2010) 537 galīgā redakcija 2010/0266 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Saskaņošana ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) Līgumā par Eiropas Savienības darbību (Līgums) noteikta atšķirība starp Komisijai deleģētajām pilnvarām pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus leģislatīvu aktu elementus (deleģētos aktus), kā noteikts Līguma 290. panta 1. punktā, un Komisijai uzticētajām pilnvarām pieņemt vienotus nosacījumus, kas vajadzīgi, lai īstenotu juridiski saistošos Savienības aktus (īstenošanas aktus), kā noteikts Līguma 291. panta 2. punktā. Deleģēto aktu gadījumā likumdevējs deleģē Komisijai pilnvaras pieņemt kvazileģislatīvus aktus. Īstenošanas aktu gadījumā apstākļi ir pilnībā atšķirīgi. Proti, par juridiski saistošo Eiropas Savienības aktu īstenošanu galvenokārt atbild dalībvalstis. Tomēr, ja leģislatīvā akta piemērošanai nepieciešami vienoti īstenošanas nosacījumi, šādus aktus drīkst pieņemt Komisija. Mēģinājuma saskaņot Regulu (EK) Nr. 1698/2005[1] ar Līguma jaunajiem noteikumiem pamatā ir jaunā filozofija – Komisijas īstenošanas pilnvaru, kas tai piešķirtas, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 1974/2006 un Nr. 1975/2006, dalījums pasākumos, kam piemīt īstenošanas iezīmes, un pasākumos, kam piemīt deleģēšanas iezīmes. Pēc šīs saskaņošanas sagatavots priekšlikuma projekts par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 1698/2005. Šis projekts nodrošina likumdevējam pilnvaras definēt lauku attīstības politikas pamatelementus. Politikas vispārējās pamatnostādnes un tās pamatā esošos vispārējos principus nosaka likumdevējs. Tādējādi likumdevējs nosaka šīs konkrētās politikas mērķus, stratēģiskās pieejas, programmu sagatavošanas, papildinātības, saskaņotības principus un principus saderībai ar citiem Savienības politikas virzieniem. Līdzīgi likumdevējs nosaka partnerības, subsidiaritātes, dzimumu vienlīdzības un nediskriminēšanas principus. Saskaņā ar Līguma 290. pantu likumdevējs uztic Komisijai uzdevumu pabeigt vai mainīt noteiktus nebūtiskus tā shēmas elementus. Tāpēc Komisijas deleģētais akts var paredzēt papildu elementus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu likumdevēja izveidotā režīma pienācīgu darbību. Tādējādi Komisija pieņem deleģētos aktus, lai paredzētu izņēmuma gadījumus noteikumam, ka lauku attīstības atbalstu nesniedz shēmām, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu no kopējā tirgus organizācijām (5. panta 6. punkts). Līdzīgi likumdevējs deleģē Komisijai pilnvaras pieņemt sīki izstrādātus nosacījumus attiecībā uz visiem pasākumiem un tehnisko palīdzību, lai nodrošinātu to saskaņotu piemērošanu atbilstīgi ES politikas prasībām, prioritātēm un tiesību aktiem (20., 32., 36., 38., 52., 63. un 66. pants). Turklāt Komisija pieņem deleģētos aktus, paredzot sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz maksājumu samazinājumiem vai to nepiešķiršanu (51. panta 4. punkts). Komisija arī definē katrai asij elastības vērtības robežu (70. panta 1. punkts) un nosaka sīki izstrādātus noteikumus citām atbalsta formām, kas nav neatmaksājams tiešs atbalsts (71. panta 5. punkts). Komisija nosaka sīki izstrādātus kontroles noteikumus (74. panta 4. punkts). Visbeidzot, Komisija pieņem īpašus pārejas pasākumus (92. panta 1. punkts). Saskaņā ar Līguma 291. pantu dalībvalstis atbild par likumdevēja izveidotā režīma īstenošanu. Tomēr šķiet, ka ir jānodrošina shēmas vienota īstenošana dalībvalstīs, lai izvairītos no konkurences izkropļojumiem un diskriminācijas uzņēmēju vidū. Tāpēc saskaņā ar Līguma 291. panta 2. punkta noteikumiem likumdevējs piešķir Komisijai izpildes pilnvaras, nosakot vienotus nosacījumus lauku attīstības programmu iesniegšanai (18. panta 3. punkts), programmu apstiprināšanai (18. panta 4. punkts), programmu pārskatīšanas apstiprināšanai (19. panta 2. punkts), to pārmaiņu noteikšanai, kam nepieciešams apstiprinošs Komisijas lēmums (19. panta 2. punkts), ilgākiem saistību periodiem (39. panta 3. punkts, 40. panta 2. punkts un 47. panta 1. punkts), konkrētus noteikumus attiecībā uz teritoriju noteikšanu (50. panta 4. punkts), valsts lauku tīkla izveidi un darbību (66. panta 3. punkts), īpašu gada ziņojumu iesniegšanu (82. panta 4. punkts), kontroļu vispārējos pamatprincipus un kopējos uzraudzības un novērtēšanas pamatprincipus, ko īsteno dalībvalstis (74. panta 4. punkts un 80. pants). Kopsavilkuma ziņojumu skaita samazināšana un to satura vienkāršošana, veicot stratēģisko uzraudzību Veicot KLP vienkāršošanu, dalībvalstis prasīja samazināt Komisijai iesniedzamo ziņojumu skaitu. Lauku attīstības jomā dalībvalstīm papildus gada progresa ziņojumiem jāiesniedz Komisijai kopsavilkuma ziņojumi, kuros izklāstīts valsts stratēģijas plānu un mērķu īstenošanā sasniegtais un ieguldījums Kopienas stratēģisko pamatnostādņu sasniegšanā. Saskaņā ar pašreizējiem noteikumiem šādi kopsavilkuma ziņojumi ir jāiesniedz katru otro gadu, sākot no 2010. gada līdz pat 2014. gadam, t.i., kopā jāiesniedz trīs ziņojumi. Priekšlikums samazinās ziņojumu skaitu līdz diviem ziņojumiem, no kuriem pirmais jāiesniedz 2010. gadā, bet otrais – 2015. gadā. Pirmajam ir saistība ar termiņa vidusposma novērtējumu, bet otrajam – ar ex post novērtējumu. Turklāt pašlaik tiek prasīts, lai ziņojumā būtu iepriekšējā gada progresa ziņojumu kopsavilkums. No šīs prasības jāatsakās, jo tā dubulto darbu. Rezultātā arī to Komisijas sagatavoto ziņojumu skaits, kuros apkopotas galvenās norises, tendences un problēmas, kas attiecas uz valstu stratēģijas plānu un Kopienas stratēģisko pamatnostādņu īstenošanu, būtu jāsamazina līdz diviem, no kuriem viens iesniedzams 2011. gadā, bet otrs – 2016. gadā. Ražotāju grupām domāto pasākumu darbības jomas paplašināšana Turpinot Komisijas paziņojuma par labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā un augsta līmeņa ekspertu grupu piensaimniecības jautājumos aizsākto, pašreizējais atbalsta nodrošinājums ražotāju grupu izveidei un administratīvajai darbībai, kas jau ir pieejams visās nozarēs jaunajās dalībvalstīs, būtu jāpaplašina, aptverot arī ES-15 valstis. Tomēr iespēja atbalstīt ražotāju grupas augļu un dārzeņu nozarē nebūtu jāpieļauj, jo iespējas sniegt atbalstu minētās nozares darbībai jau ir pieejamas saskaņā ar vienotās TKO regulas 103.b–103.g pantu. Vairāk īpaši pielāgotu konsultāciju pakalpojumu izmantošanas veicināšana Veicot KLP vienkāršošanu, dalībvalstis arī ierosināja mainīt konsultāciju pakalpojumu izmantošanas noteikumus. Pašlaik noteikumi nosaka, ka lauksaimniekiem sniegtajiem konsultāciju pakalpojumiem, kā minimums, jāaptver savstarpējās atbilstības sakarībā paredzētās likumā noteiktās apsaimniekošanas prasības un labi lauksaimniecības un vides apstākļi, kā arī darba drošības standarti, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem. Lai veicinātu vairāk īpaši pielāgotu konsultāciju pakalpojumu izmantošanu un atspoguļotu atbalsta saņēmēja individuālās vajadzības, sniegtajiem konsultāciju pakalpojumiem nebūs jāaptver visi uzskaitītie aspekti, bet gan viens vai vairāki no tiem. Nepārtrauktas lineārās iezīmes un līdzekļi mērķa sasniegšanai Biotopu direktīvas 10. pantā noteikts – ja dalībvalstis uzskata par vajadzīgu, tad zemes izmantošanas plānošanas un attīstības politikā, un jo īpaši, lai uzlabotu Natura 2000 tīkla ekoloģisko vienotību, tās cenšas sekmēt to ainavas iezīmju apsaimniekošanu, kas ir būtiski svarīgas savvaļas faunai un florai. Šādas iezīmes ir tās, kuras saskaņā ar savu lineāro un nepārtraukto struktūru (piemēram, upes, to krasti vai tradicionālās lauku robežu veidošanas sistēmas) vai, pamatojoties uz faktu, ka tās kalpo kā līdzeklis mērķa sasniegšanai (piemēram, dīķi vai nelielas mežu audzes), ir svarīgas savvaļas sugu migrācijā, izplatībā un vairošanās procesā. Šādām teritorijām var būt liela nozīme Natura 2000 teritoriju vienotības veicināšanā, un būtu jāparedz attiecīgi noteikumi, kas ļautu veikt Natura 2000 maksājumus šīm valsts līmenī norobežotajām dabas aizsardzības teritorijām, ja tiek sniegts pietiekams pamatojums, nodrošinot sasaisti ar Biotopu direktīvas 10. pantu. Lai nodrošinātu to, ka maksājumus joprojām galvenokārt izmanto noteiktajām Natura 2000 teritorijām, šķiet atbilstoši noteikt ierobežojumus, cik liela var būt iepriekš minēto teritoriju daļa salīdzinājumā ar Natura 2000 teritorijām. Tomēr šis noteikums neskar tos dalībvalstu pasākumus saskaņā ar Dzīvotņu direktīvu, kas saistīti ar savvaļas faunai un florai būtiski svarīgu ainavas iezīmju apsaimniekošanu, un neskar jautājumu par to, kas uzskatāms par Dzīvotņu direktīvas 10. panta atbilstošu īstenošanu. Turpmāka pārbaude saistībā ar neatbilstībām savstarpējās atbilstības prasībām Dalībvalsts var nolemt izmantot iespēju uzskatīt, ka neatbilstība ir maznozīmīga vai nepiemērot samazinājumu vai maksājuma nepiešķiršanu, ja attiecīgā summa ir mazāka par EUR 100. Pašlaik kompetentajai kontroles iestādei nākamajā gadā būtu jānodrošina, ka lauksaimnieks novērš konstatēto neatbilstību. Tomēr vienkāršošanas nolūkā un lai atvieglotu administratīvo slogu, būtu jāapsver iespēja vienkāršot turpmāko pārbaužu sistēmu. Stimulu ieviešana Līguma 43. pantā paredzētajiem pasākumiem Lai atbalsta pasākumu uzskatītu par saderīgu ar kopējo tirgu, tam jābūt stimulējošam vai tajā jāparedz atbalsta saņēmēja līdzdalība. Atbalstu, kas piešķirts ar atpakaļejošu spēku par darbībām, kuras saņēmējs jau veicis, nevar uzskatīt par tādu, kam piemīt vajadzīgais stimuls. Tomēr pagaidām saskaņā ar Līguma 43. pantu apstiprinātiem līdzfinansētiem lauku attīstības pasākumiem pašlaik Savienības tiesību aktos nav ietverta prasība par stimulējošu ietekmi, izņemot atbalsta papildinājumu gadījumā. Tie gan tiek apstiprināti programmu sagatavošanas procesā un tiem nav nepieciešama atsevišķa paziņošana, tomēr uz tiem attiecas noteikumi par valsts atbalstu lauksaimniecībai. Tāpēc atbalsta piešķiršana ar atpakaļejošu spēku būtu jāaizliedz arī līdzfinansētiem lauksaimniecības pasākumiem un jānosaka sākuma datums, no kura var pretendēt uz atbalstu. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI - Apspriešanās ar ieinteresētajām personām - Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. - Ietekmes novērtējums Ietekmes novērtējums nebija vajadzīgs. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Ierosināto pasākumu kopsavilkums Identificēt Padomes Regulā (EK) Nr. 1698/2005 noteiktās Komisijas deleģētās un īstenošanas pilnvaras un noteikt atbilstošu kārtību šo aktu pieņemšanai. Turklāt tiek ieviesti daži vienkāršošanas elementi, atbalsts ir paplašināts, aptverot ražotāju grupu izveidi, Natura 2000 atbalsts ir paplašināts, aptverot Dzīvotņu direktīvas (92/43/EEK) 10. pantā minētās teritorijas, un saskaņā ar Līguma 43. pantu apstiprinātiem pasākumiem ieviesti stimulējoši elementi. - Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. pants. - Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir ES un dalībvalstu dalītā kompetencē un ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. - Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. - Juridisko instrumentu izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: Eiropas Parlamenta un Padomes regula Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ: regula jāgroza ar regulu. IETEKME UZ BUDŽETU Šis pasākums Savienībai nerada papildu izdevumus. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA - Vienkāršošana Grozījumi attiecībā uz savstarpējo atbilstību, stratēģiskajiem ziņojumiem un konsultāciju pakalpojumu izmantošanu uzskatāmi par svarīgu vienkāršojumu un veicina dalībvalstu administratīvā sloga mazināšanu. 2010/0266 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[2], pēc priekšlikuma iesniegšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[3], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[4], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[5], tā kā: 1. Padomes Regula (EK) Nr. 1698/2005[6] nosaka Komisijai pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus. 2. Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, Regulā (EK) Nr. 1698/2005 noteiktās Komisijas pilnvaras jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (Līgums) 290. un 291. pantu. 3. Saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 1698/2005 elementus. Būtu jādefinē elementi, attiecībā uz kuriem šīs pilnvaras drīkst īstenot, kā arī nepieciešamie deleģēšanas nosacījumi. 4. Lai garantētu Regulas (EK) Nr. 1698/2005 vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs, Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Ja nav skaidri norādīts citādāk, šādi īstenošanas akti būtu jāpieņem Komisijai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XX/XXXX par… 5. Daži lauku attīstības noteikumi, ko Komisija līdz šim ir pieņēmusi saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1698/2005 paredzētajām pilnvarām, ir uzskatāmi par tik svarīgiem, ka tie būtu jāiestrādā minētajā regulā. 6. Lai nodrošinātu dalībvalstu sagatavoto valsts stratēģijas plānu atjauninājumu vienotu iesniegšanu, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka attiecīgi vienoti noteikumi. 7. Dalībvalstīm un Komisijai ir jāziņo par valsts un Kopienas stratēģijas uzraudzību. Lai mazinātu administratīvo slogu un izvairītos no darba dublēšanās, katras dalībvalsts iesniegto stratēģisko kopsavilkuma ziņojumu skaits būtu jāsamazina līdz diviem ziņojumiem, un to saturs jāvienkāršo. 8. Lai nodrošinātu dalībvalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 18. panta 2. punktu iesniegto lauku attīstības programmu vienotu un salīdzināmu novērtēšanu, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāpieņem vienoti noteikumi attiecībā uz lauku attīstības programmu iesniegšanu. 9. Juridiskās noteiktības labad lauku attīstības programmas būtu jāapstiprina Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus. 10. Lai nodrošinātu pārredzamību un efektivitāti lauku attīstības programmu pieņemšanā, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāvar noteikt attiecīgās procedūras. 11. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu arī jāpieņem lēmumi par pieprasījumiem pārskatīt lauku attīstības programmas pēc tam, kad šādus pieprasījumus iesniegusi dalībvalsts. 12. Lai nodrošinātu pārredzamību un efektivitāti lauku attīstības programmu pārskatīšanā, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka attiecīgās procedūras. 13. Konsultāciju pakalpojumu izmantošanai vajadzētu palīdzēt lauksaimniekiem novērtēt to lauku saimniecību darbības rādītājus un noteikt vajadzīgos uzlabojumus, ņemot vērā likumā noteiktās apsaimniekošanas prasības un labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas paredzēti Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem[7], un Kopienas darba drošības standartus. Ņemot vērā to, ka atbalsts konsultāciju pakalpojumu izmantošanai ir jau pieejams vairākus gadus, būtu jāveicina vairāk pielāgotu pakalpojumu izmantošana, lai labāk atspoguļotu atbalsta saņēmēja individuālās vajadzības. 14. Turpinot Komisijas paziņojuma par labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā un augsta līmeņa ekspertu grupu piensaimniecības jautājumos[8] aizsākto, pašreizējās finansēšanas iespējas, nodrošinot atbalstu ražotāju grupu izveidei un administratīvajai darbībai, būtu jāpaplašina, aptverot visas dalībvalstis. Tomēr, lai izvairītos no gadījumiem, kad atbalstu iespējams sniegt vienlaicīgi no dažādiem avotiem, atbalstam nevajadzētu būt pieejamam ražotāju grupu izveidei augļu un dārzeņu nozarē. 15. Dažos pasākumos daudzgadu saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir nepieciešams un pamatots, konkrētiem saistību veidiem Komisijai būtu jāvar apstiprināt lauku attīstības programmas, kas paredz ilgāku periodu, lai ņemtu vērā noteiktu teritoriju īpašos apstākļus. 16. Dalībvalstīm ir jāapstiprina kalnu teritoriju un teritoriju ar īpaši nelabvēlīgiem apstākļiem pastāvošās robežas un jānosaka teritoriju ar īpaši nelabvēlīgiem apstākļiem robežas. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jādefinē konkrēti noteikumi, saskaņā ar kuriem apstiprina vai nosaka šo teritoriju robežas, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis to dara saskaņā ar vienotiem kritērijiem. 17. Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību[9] 10. pants nosaka - lai uzlabotu Natura 2000 tīkla ekoloģisko vienotību, dalībvalstīm jācenšas veicināt tādu iezīmju apsaimniekošanu, kuras saskaņā ar savu lineāro un nepārtraukto struktūru vai, pamatojoties uz faktu, ka tās kalpo kā līdzeklis mērķa sasniegšanai, ir svarīgas savvaļas sugu migrācijā, izplatībā un vairošanās procesā. Šādām teritorijām vajadzētu būt tiesīgām pretendēt uz Natura 2000 maksājumiem. Tomēr, lai nodrošinātu to, ka maksājumus joprojām galvenokārt izmanto noteiktajām Natura 2000 teritorijām, ir atbilstoši noteikt ierobežojumus, cik liela var būt iepriekš minēto teritoriju daļa salīdzinājumā ar noteiktajām Natura 2000 teritorijām. 18. Ja dalībvalsts nolemj izmantot iespēju uzskatīt, ka neatbilstība ir maznozīmīga, vai nepiemērot samazinājumu vai maksājuma nepiešķiršanu, ja attiecīgā summa ir mazāka par EUR 100, nākamajā gadā kompetentajai kontroles iestādei ir jāpārbauda, vai lauksaimnieks novērš konstatēto neatbilstību. Tomēr, lai atvieglotu administratīvo slogu, būtu jāapsver iespēja vienkāršot turpmāko pārbaužu sistēmu. 19. Katrai dalībvalstij ir jāizveido valsts lauku tīkls. Lai nodrošinātu, ka dažādus valsts lauku tīklus izveido saskaņotā un vienotā veidā, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka sīki izstrādāti nosacījumi šo tīklu izveidei un darbībai. 20. Lai nodrošinātu dalībvalstīm pieejamo saistību apropriāciju objektīvu un pārredzamu sadali, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka to gada sadalījums pa dalībvalstīm. Ņemot vērā šādu aktu specifisko raksturu, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai tos pieņemt bez Regulā (ES) Nr. XX/XXXX paredzētās komitejas palīdzības. 21. Lai atbalsta pasākums tiktu uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, tam jābūt stimulējošam vai tajā jāparedz atbalsta saņēmēja līdzdalība. Atbalstu, kas piešķirts ar atpakaļejošu spēku, nevar uzskatīt par tādu, kam piemīt vajadzīgais stimuls. Tāpēc pasākumiem, kas ietilpst Līguma 42. panta darbības jomā, būtu jānosaka, ka atbalsts nav piešķirams darbībām, kuras jau ir veiktas pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas. 22. Būtu jānosaka prasība dalībvalstīm veikt kontroli saskaņā ar noteikumiem, ko Komisija nosaka, izmantojot deleģētos aktus, jo īpaši attiecībā uz kontroles veidu un intensitāti, to pieskaņojot dažādo lauku attīstības pasākumu būtībai. Komisijai tāpat vajadzētu arī būt pilnvarotai, izmantojot īstenošanas aktus, noteikt vienotus nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstu iestādes veic kontroles, lai nodrošinātu kontroļu saskaņotu veikšanu. 23. Komisijai un dalībvalstīm sadarbojoties, būtu jāizveido kopīgs uzraudzības un novērtēšanas tīkls. Pāredzamības labad tas būtu jāpieņem Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus. 24. Dalībvalstīm katru gadu ir jāsūta Komisijai gada progresa ziņojums par lauku attīstības programmu īstenošanu. Lai nodrošinātu, ka šo ziņojumu saturs ir vienots un salīdzināms, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz gada progresa ziņojumiem valsts lauku tīklu konkrētās programmās. 25. Būtu jāizveido informācijas sistēma, kas nodrošinātu kopējas intereses datu drošu apmaiņu starp Komisiju un katru dalībvalsti. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāpieņem vienoti noteikumi par šīs sistēmas darbību. 26. Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1698/2005, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 1698/2005 groza šādi. (1) Regulas 5. pantu groza šādi. a) Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: "2. Komisija un dalībvalstis nodrošina ELFLA un dalībvalstu atbalsta atbilstību Savienības aktivitātēm, politikai un prioritātēm. ELFLA atbalstam jāatbilst ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķiem, un jo īpaši Savienības atbalsta instrumenta zivsaimniecībai mērķiem. Lai nodrošinātu ELFLA atbilstību arī citiem Savienības atbalsta instrumentiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var noteikt īpašus Savienības pasākumus, ar kuriem šāda atbilstība jānodrošina." b) Panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu: "6. Atbalstu saskaņā ar šo regulu nesniedz shēmām, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu no kopējā tirgus organizācijām. Lai ņemtu vērā īpašos apstākļus programmu sagatavošanas jomās, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var paredzēt atkāpes no šā noteikuma." (2) Regulas 12. pantam pievieno šādu punktu: "3. Programmu izstrādes periodā var veikt valsts stratēģijas plānu atjaunināšanu. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt noteikumus attiecībā uz šiem atjauninājumiem." (3) Regulas 13. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: "1. Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai divus kopsavilkuma ziņojumus, kuros izklāstīts tās valsts stratēģijas plāna un mērķu īstenošanā sasniegtais un tās ieguldījums Kopienas stratēģisko pamatnostādņu sasniegšanā. Pirmo ziņojumu iesniedz 2010. gadā, bet otro – 2015. gadā, turklāt ne vēlāk kā 1. oktobrī. 2. Ziņojumā konkrēti apraksta: a) lauku attīstības programmu sasniegumus un rezultātus attiecībā pret valsts stratēģijas plānā noteiktajiem rādītājiem; b) katras programmas nepārtraukto novērtēšanas aktivitāšu rezultātus." (4) Regulas 14. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu: "Komisija iesniedz divus ziņojumus, apkopojot galvenās norises, tendences un izaicinājumus, kas attiecas uz valstu stratēģijas plānu un Kopienas stratēģisko pamatnostādņu īstenošanu. Pirmo ziņojumu iesniedz 2011. gadā, bet otro – 2016. gadā." (5) Regulas 18. pantu groza šādi. 27. Panta 3. punktam pievieno šādu daļu: "Ņemot vērā šo novērtējumu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vienotus nosacījumus lauku attīstības programmu iesniegšanai." 28. Panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu: "4. Komisija apstiprina katru lauku attīstības programmu, izmantojot īstenošanas aktus. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var arī noteikt šādas apstiprināšanas kārtību." (6) Regulas 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: "2. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem lēmumus par pieprasījumiem pārskatīt lauku attīstības programmas pēc tam, kad šādus pieprasījumus iesniegušas dalībvalstis. Lai Komisija varētu piemērot efektīvas un samērīgas procedūras, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var paredzēt noteikumus par pārmaiņām, kurām nav vajadzīgs Komisijas apstiprinājums vai kurām šāds apstiprinājums ir vajadzīgs bez 91.c pantā minētās komitejas palīdzības. Procesuālos noteikumus rosināto pārmaiņu iesniegšanai, novērtēšanai un apstiprināšanai pieņem Komisija, izmantojot īstenošanas aktus." (7) Regulas 20. panta d) punkta ii) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: "ii) atbalstu ražotāju grupu izveidei;" (8) Pirms 1. apakšiedaļas iekļauj šādu 20.a pantu: " 20.a pants Īpaši nosacījumi Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 20. pantā noteiktajiem pasākumiem." (9) Regulas 24. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: "Kā minimums, lauksaimniekiem sniegtie konsultāciju pakalpojumi aptver vienu vai vairākas likumā noteiktās apsaimniekošanas prasības un labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 5. un 6. pantā un II un III pielikumā, un attiecīgā gadījumā vienu vai vairākus darba drošības standartus, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem." (10) Regulas 32. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu: "b) attiecas uz Savienības pārtikas kvalitātes shēmām vai shēmām, ko atzinušas dalībvalstis saskaņā ar precīziem kritērijiem, kurus Komisija nosaka, izmantojot deleģētos aktus, lai nodrošinātu šī pasākuma saskaņotību ar ES politiku un prioritātēm. Shēmas, kuru vienīgais nolūks ir nodrošināt augstāku kontroles līmeni pār to, kā tiek ievēroti Savienības vai valsts tiesību aktos paredzētie obligātie standarti, nav tiesīgas saņemt atbalstu;" (11) Regulas 33. pantam pievieno šādu daļu: "Atbalstu piešķir ražotāju grupām, kuras sastāv no uzņēmumiem, kas aktīvi piedalās 32. pantā minētajā pārtikas kvalitātes shēmā. Profesionālas un/vai starpprofesionālas organizācijas, kas pārstāv vienu vai vairākas nozares, nevar uzskatīt par "ražotāju grupām"." (12) Regulas 35. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu: "3. Atbalstu piešķir ražotāju grupām, ko līdz 2013. gada 31. decembrim oficiāli atzinusi dalībvalsts kompetentā iestāde. Tomēr atbalstu nepiešķir ražotāju grupu izveidei augļu un dārzeņu nozarē." (13) Pirms 1. apakšiedaļas iekļauj šādu 36.a pantu: " 36.a pants Īpaši nosacījumi Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 36. pantā noteiktajiem pasākumiem." (14) Regulas 38. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu: "2. Atbalsts nepārsniedz šīs regulas I pielikumā paredzēto maksimumu. Lai novērstu dublēšanos starp 20. panta c) punkta i) apakšpunktā un 36. panta a) punkta iii) apakšpunktā minēto atbalstu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, paredz noteikumus attiecībā uz īpašajiem šķēršļiem, kas saistīti ar Direktīvas 2000/60/EK ieviestajām īpašajām prasībām, un nosaka ar minēto direktīvu saistīto maksājumu gada atbalsta summas nosacījumus." (15) Regulas 39. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: "Tādas saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var apstiprināt lauku attīstības programmas, kas konkrētiem saistību veidiem paredz ilgāku periodu." (16) Regulas 40. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: "Tādas saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var apstiprināt lauku attīstības programmas, kas konkrētiem saistību veidiem paredz ilgāku periodu." (17) Regulas 41. pantam pievieno šādu daļu: "Lai saņemtu šādu atbalstu, attiecīgās investīcijas nedrīkst izraisīt lauku saimniecības vai mežsaimniecības vērtības vai rentabilitātes būtisku palielināšanos." (18) Regulas 43. panta 1. punktam pievieno šādu daļu: "Pirmās daļas c) apakšpunkta īstenošanas nolūkā "lauksaimnieki" ir personas, kuras būtisku savu darba laiku velta lauksaimnieciskai darbībai un gūst no tās ievērojamu daļu no saviem ienākumiem saskaņā ar dalībvalsts noteiktajiem kritērijiem." (19) Regulas 47. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu: "Tādas saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var apstiprināt lauku attīstības programmas, kas konkrētiem saistību veidiem paredz ilgāku periodu." (20) Regulas 49. pantam pievieno šādu daļu: "Lai saņemtu šādu atbalstu, attiecīgās investīcijas nedrīkst izraisīt lauku saimniecības vai mežsaimniecības vērtības vai rentabilitātes būtisku palielināšanos." (21) Regulas 50. pantu groza šādi. 29. Panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem punktiem: "4. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par to, kā dalībvalstis programmās: a) apstiprina pastāvošās robežas, ievērojot 2. un 3. punkta b) apakšpunktu, vai groza tās, vai b) nosaka robežas 3. punkta a) apakšpunktā minētajām teritorijām. 5. Maksājumus, kuri ir paredzēti 36. panta a) punkta iii) apakšpunktā, ir tiesīgas saņemt šādas lauksaimniecības teritorijas: a) Natura 2000 lauksaimniecības zemes, kas norādītas, ievērojot Direktīvas 2009/147/EK un 92/43/EEK; b) citas ierobežotas dabas aizsardzības zonas ar lauksaimniecībai piemērojamiem vides ierobežojumiem, kas veicina Direktīvas 92/43/EEK 10. panta īstenošanu; c) lauksaimniecības zemes, kas iekļautas upes baseina apsaimniekošanas plānā saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK." 30. Panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu: "7. Šādas meža teritorijas ir tiesīgas saņemt 36. panta b) punkta iv) apakšpunktā paredzētos maksājumus: a) Natura 2000 meža teritorijas, kas norādītas saskaņā ar Direktīvām 2009/147/EK un 92/43/EEK; b) citas ierobežotas dabas aizsardzības zonas ar mežiem piemērojamiem vides ierobežojumiem, kas veicina Direktīvas 92/43/EEK 10. panta īstenošanu." 31. Pievieno šādu punktu: "9. Šā panta 5. punkta b) apakšpunktā un 7. punkta b) apakšpunktā minētās zonas vienai lauku attīstības programmai nepārsniedz 5% no Natura 2000 teritorijām, ko aptver tās teritoriālā darbības joma." (22) Regulas 51. pantu groza šādi. 32. Panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu: "Ja dalībvalsts nolemj izmantot otrajā daļā paredzēto iespēju, kompetentā iestāde nākamajā gadā veic nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu, ka atbalsta saņēmējs novērš attiecīgo konstatēto neatbilstību. Par konstatēto neatbilstību un pienākumu veikt koriģējošo darbību paziņo atbalsta saņēmējam." 33. Panta 4. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi: "Lai nodrošinātu šajā pantā minētās maksājumu samazināšanas un nepiešķiršanas saskaņotu piemērošanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, paredz attiecīgos noteikumus pārredzamības un proporcionalitātes principu piemērošanai. Šajā sakarā ņem vērā konstatēto prasību neievērošanas nopietnību, apjomu, pastāvību un atkārtošanos, kā arī šādus kritērijus:" (23) Pirms 1. apakšiedaļas iekļauj šādu 52.a pantu: " 52.a pants Īpaši nosacījumi Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 52. pantā noteiktajiem pasākumiem." (24) Regulas 53. pantam pievieno šādu daļu: "Šā panta īstenošanas nolūkā "lauku saimniecības loceklis" ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa neatkarīgi no tā, kāds juridiskais statuss saskaņā ar valsts tiesību aktiem piešķirts grupai un tās locekļiem, izņemot laukstrādniekus. Gadījumā, ja lauku saimniecības loceklis ir juridiska persona vai juridisku personu grupa, šim loceklim jāveic lauksaimnieciskā darbība lauku saimniecībā atbalsta pieteikuma iesniegšanas brīdī." (25) Iekļauj šādu 63.a pantu: " 63.a pants Īpaši nosacījumi Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 63. pantā noteiktajiem pasākumiem." (26) Regulas 66. pantu groza šādi. 34. Panta 2. punktam pievieno šādu daļu: "Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības politikas prasībām, prioritātēm un tiesību aktiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt nosacījumus attiecībā uz tehniskajai palīdzībai atvēlēto ieguldījuma likmi tādu lauku attīstības programmu gadījumā, kas aptver gan reģionus, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Konverģences mērķi, gan reģionus, kuriem nav tiesību pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Konverģences mērķi, un nosacījumus par līdzekļu sadalījumu 68. pantā minētā valsts lauku tīkla izveidei un darbībai." 35. Panta 3. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu: "Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par valsts lauku tīkla izveidi un darbību." (27) Regulas 69. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu: "Pēc 2. punktā minētā apjoma atvilkšanas Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, bez 91.c pantā minētās komitejas palīdzības veic 1. punktā minēto summu gada sadalījumu dalībvalstīm, ņemot vērā: a) apjomus, kas rezervēti reģioniem, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar Konverģences mērķi; b) iepriekšējos rezultātus; un c) konkrētas situācijas un vajadzības, kas balstītas uz objektīviem kritērijiem." (28) Regulas 70. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: "1. Lēmumā, ar ko pieņem lauku attīstības programmu, nosaka ELFLA maksimālo ieguldījumu katrai asij. Lai pieļautu dalībvalstu zināmu elastību veikt nelielu ELFLA finansējuma pārdali starp asīm, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka elastības vērtības robežu. Lēmumā vajadzības gadījumā skaidri nosaka apropriācijas, kas piešķirtas reģioniem, kuri ir tiesīgi tās saņemt saskaņā ar Konverģences mērķi." (29) Regulas 71. pantu groza šādi. 36. Panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu otro un trešo daļu: "Jauni izdevumi, kas pievienoti 19. pantā minētās programmas pārveides laikā, kļūst tiesīgi dienā, kad Komisija ir saņēmusi pieprasījumu veikt izmaiņas programmā. Dalībvalstis ir atbildīgas par izdevumiem no dienas, kad Komisija ir saņēmusi minēto pieprasījumu par izmaiņām programmā, līdz dienai, kad Komisija pieņem lēmumu par izmaiņu apstiprināšanu. Ārkārtas pasākumu, ko veic dabas katastrofu gadījumos, lauku attīstības programmās var paredzēt ar noteikumu, ka uz atbalstu par izdevumiem, kas saistīti izmaiņām programmā, ir tiesības pretendēt pirms termiņa, kas minēts otrajā daļā." 37. Panta 2. punktam pievieno šādas daļas: "Atbalstu sniedz par izdevumiem, kas radušies saistībā ar Līguma 42. panta darbības jomā ietilpstošiem pasākumiem, tikai pēc pieteikuma iesniegšanas kompetentajai iestādei. Tomēr otrajā daļā noteiktā prasība neattiecas uz pasākumiem, kas minēti 20. panta a) punktā, b) punkta vi) apakšpunktā, c) punkta i) un ii) apakšpunktā, d) punkta i) līdz iii) apakšpunktā, 36. panta a) punkta i) līdz v) apakšpunktā un b) punkta i) apakšpunktā, izņemot 36. panta b) punkta i) apakšpunktā minētās izveides izmaksas." 38. Panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu: "5. Neatkarīgi no 3. punkta b) apakšpunkta ELFLA ieguldījums drīkst būt citā veidā nekā neatmaksājams tiešs atbalsts. Lai nodrošinātu ELFLA efektīvu izmantošanu un saskaņotu īstenošanu, kā arī Savienības finanšu interešu aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus par procentu likmju subsīdiju un citu finanšu vadības instrumentu līdzfinansēšanu." (30) Regulas 74. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu: "4. Dalībvalstis veic kontroles saskaņā noteikumiem, ko Komisija, izmantojot deleģētos aktus, noteikusi attiecībā uz kontroles principiem, sankcijām, maksājumu nepiešķiršanu un nepamatoti veikto maksājumu atgūšanu, tos pieskaņojot dažādo lauku attīstības pasākumu būtībai, lai nodrošinātu to efektīvu piemērošanu un vienlīdzīgu attieksmi pret visiem atbalsta saņēmējiem. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka vienotus nosacījumus dalībvalstu iestāžu veiktajām kontrolēm." (31) Regulas 78. pantam pievieno šādu punktu: "Panta f) punkta nolūkā "būtisks priekšlikums grozījumiem" aptver grozījumus, kuriem nepieciešams Komisijas apstiprinājums, izmantojot īstenošanas aktus, izņemot 19. panta 2. punkta otrajā daļā minētos grozījumus, kā arī grozījumus finanšu sadalījumā pa pasākumiem ass ietvaros, grozījumi, kas attiecas uz jaunu pasākumu un darbības veidu ieviešanu un esošo pasākumu un darbības veidu pārtraukšanu." (32) Regulas 80. pantu aizstāj ar šādu pantu: "80. pants Vienota uzraudzības un novērtēšanas sistēma Vienotu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu izveido Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un pieņem Komisija, izmantojot īstenošanas aktus. Sistēma konkretizē ierobežotu kopēju rādītāju skaitu, kas piemērojami katrai programmai." (33) Regulas 82. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu: "4. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par gada progresa ziņojumiem īpašām programmām atbilstīgi 66. panta 3. punktam." (34) Regulas 86. pantam pievieno šādu punktu: "9. Lai nodrošinātu novērtējuma veikšanu šajā pantā noteiktajā termiņā, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var paredzēt atbilstošus sodus par šī termiņa neievērošanu." (35) Regulas IX iedaļā iekļauj šādu 89.a pantu: “89.a pants Informācijas un dokumentu apmaiņa Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izveido informācijas sistēmu, lai Komisija un katra dalībvalsts varētu droši apmainīties ar kopīgi interesējošiem datiem. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vienotus nosacījumus šādas sistēmas darbībai." (36) Regulas 90. un 91. pantu svītro. (37) Iekļauj šādu 91.a, 91.b un 91.c pantu: "91.a pants Komisijas pilnvaras Ja vien šajā regulā nav nepārprotami paredzēts citādi, tad gadījumos, kad Komisijai ir piešķirtas pilnvaras attiecībā uz deleģētiem aktiem, tā rīkojas saskaņā ar 91.b pantā minēto procedūru, bet attiecībā uz īstenošanas aktiem – saskaņā ar 91.c pantā minēto procedūru. 91.b pants Deleģētie akti 1. Pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz nenoteiktu laika periodu. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 2. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt pilnvaru deleģēšanu. Iestāde, kura ir uzsākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, savlaicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informē otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu atsaukt un šīs atsaukšanas iespējamos iemeslus. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākais dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu spēkā esību. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . 3. Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu var pagarināt par [diviem] mēnešiem. Ja pēc šā termiņam beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta. Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , un tas var stāties spēkā pirms šā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir nolēmuši neizteikt iebildumus. Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus, pamato, kāpēc tā iebilst pret deleģēto aktu. 91.c pants Īstenošanas akti – komiteja [Tiks pabeigts pēc tam, kad būs pieņemta regula, ar ko nosaka noteikumus un vispārīgos principus attiecībā uz LESD 291. panta 2. punktā paredzētajiem kontroles mehānismiem. Šo regulu pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome.] (38) Regulas 92. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu: "1. Ja ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai atvieglotu pāreju no spēkā esošās sistēmas uz šīs regulas izveidoto sistēmu, tādus pasākumus pieņem Komisija, izmantojot deleģētos aktus." (39) Regulas I pielikumā (***) zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi: "(***) Lai ņemtu vērā īpašos apstākļus Maltā, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var noteikt minimālo atbalsta apjomu tām ražošanas nozarēm, kurās produkcijas kopapjoms ir ārkārtīgi mazs.” 2. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs FINANŠU PĀRSKATS | AGRI/I1/Ares/2010/483446 (JGS/TM) 6.20.2010.6 | DATUMS: 15.07.2010. | 1. | BUDŽETA POZĪCIJA: 05 04 05 01 | 2010. GADA APROPRIĀCIJAS: SA: EUR 14 335 536 182 MA: EUR 12 606 200 000 | 2. | NOSAUKUMS: Padomes regulas, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), projekts | 3. | JURIDISKAIS PAMATS: - | 4. | MĒRĶI: Pieskaņot Regulu 1698/2005 Lisabonas līgumam un īstenot vairākus vienkāršošanas priekšlikumus, veicot KLP vienkāršošanu. | 5.1 | IEŅĒMUMI - EK PAŠU RESURSI (MAKSĀJUMI/MUITAS NODOKĻI) - VALSTS | - | - | - | 2011. GADS | 2012. GADS | 2013. GADS | 5.0.1 | PAREDZAMIE IZDEVUMI (pašreizējās cenās) SA MA | - - | - - | - - | 5.1.1 | PAREDZAMIE IEŅĒMUMI | - | - | - | 5.2 | APRĒĶINA METODE:- | 6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ IEKĻAUTAJĀM APROPRIĀCIJĀM? | JĀ NĒ | 6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMA? | JĀ NĒ | 6.2 | VAI BŪS NEPIECIEŠAMS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ | 6.3 | VAI NĀKAMAJOS BUDŽETOS BŪS JĀIEKĻAUJ APROPRIĀCIJAS? | JĀ NĒ | 6.4 | CITI | (2) | NOVĒROJUMI: (1) Attiecībā uz saistību apropriācijām Regulas 1698/2005 grozījumiem nebūs finansiālas ietekmes, jo lauku attīstībai paredzētais kopējais finansējums paliek nemainīgs tāpat kā tās gada sadalījums. Arī maksājumu apropriāciju ziņā nebūs nekādas finansiālas ietekmes, ņemot vērā ierosināto galveno grozījumu būtību, – pieskaņošana Lisabonas līgumam un dalībvalstu administratīvā sloga mazināšana. Tikai triju grozījumu gadījumā (atbalsta seguma paplašināšana, aptverot ražotāju grupu administratīvās darbības, Natura 2000 paplašināšana, aptverot noteiktas aizsargātas teritorijas, un stimulu elementu ieviešana pasākumiem saskaņā ar Līguma 43. pantu) varētu notikt neliela maksājumu pārdale īstermiņā, kuras salīdzinošā ietekme uz budžeta vajadzību novērtējumu ir maznozīmīga. | [1] OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] OV C […], […], […]. lpp. [5] OV C […], […], […]. lpp. [6] OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp. [7] OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp. [8] COM(2009) 591 (28.10.2009.) [9] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.