EIROPAS KOMISIJA Briselē, 29.5.2020 COM(2020) 403 final 2020/0108(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido programmu InvestEU



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā (DFS) ir nepieciešams paredzēt ES investīciju programmu, lai ņemtu vērā transversālos mērķus saistībā ar vienkāršošanu, elastību, sinerģiju un saskaņotību starp attiecīgām ES politikas jomām. Komisijas pārdomu dokumentā paustie apsvērumi par ES finanšu nākotni uzsver nepieciešamību “paveikt vairāk ar ierobežotiem līdzekļiem” un izmantot ES budžeta sviras efektu laikā, kad budžets ir ierobežots un pastāv milzīgas investīciju vajadzības. Šīs vajadzības ir ievērojami palielinājušās sakarā ar Covid-19 pandēmijas ietekmi uz Eiropas ekonomiku un asimetriskas atveseļošanās risku visā ES un dalībvalstīs. Tāpēc Komisija atsauc savu iepriekšējo, 2018. gada maijā iesniegto programmas InvestEU priekšlikumu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei jaunu. Šis jaunais priekšlikums pilnībā atspoguļo daļējo vienošanos, ko Eiropas Parlaments jau bija panācis ar Padomi 2019. gada aprīlī. Tajā palielināts sākotnēji ierosinātais finansējums un grozīta priekšlikuma darbības joma, lai atspoguļotu Eiropas ekonomikas īpašās vajadzības laikā pēc pandēmijas. Komisija pašlaik paralēli iesniedz priekšlikumu par to, lai novērstu Covid-19 pandēmijas negatīvās sociālekonomiskās sekas attiecībā uz darba ņēmējiem, mājsaimniecībām un uzņēmumiem Savienībā. Daudzi Eiropas uzņēmumi krīzes dēļ jau saskaras ar grūtībām, un problēmas vēl saasināsies, jo vēl aizvien pastāv ekonomiskās darbības un sociālo pasākumu ierobežojumi un daudzās nozarēs noteikumi par distancēšanos turpina ietekmēt uzņēmējdarbību. Grūtības var ieilgt pat pēc pašreizējo pārvietošanās ierobežojumu beigām. Lai reaģētu uz ekonomisko un sociālo krīzi, ko izraisīja Covid-19 pandēmija, ir jāgroza Komisijas 2018. gada priekšlikums par InvestEU, lai tas labāk atbilstu mainītajiem apstākļiem. Abi likumdevēji bija panākuši daļēju vienošanos, kura tiek grozīta, palielinot sākotnēji ierosinātās programmas InvestEU finansējumu, lai tas atspoguļotu kopumā palielinātās investīciju vajadzības un paaugstināta riska vidi. Jaunajā priekšlikumā ir arī paplašināta programmas InvestEU darbības joma. Lai apmierinātu Eiropas ekonomikas nākotnes vajadzības un nodrošinātu vai saglabātu stratēģisko autonomiju galvenajās nozarēs, programmai tiek pievienots jauns logs. Lai sasniegtu Savienības vērienīgos politikas mērķus, joprojām ir būtiski finanšu investīcijām piesaistīt privāto kapitālu, vienlaikus koriģējot pieeju tā, lai panāktu lielāku saistību ar politikas jomu. Programma InvestEU veicinās Savienības politikas mērķu sasniegšanu situācijās, kad ir piemēroti izmantot atmaksājamu investīciju atbalstu. Programma InvestEU ir īpaši piemērota, lai nodrošinātu ilgtermiņa finansējumu un atbalstītu Savienības politikas jomas, tām atgūstoties no dziļas ekonomiskās un sociālās krīzes. Pašreizējās krīzes apstākļos resursu sadale tirgū nav gluži efektīva, un subjektīvais risks būtiski kavē privāto investīciju plūsmu. Šādos apstākļos īpaši vērtīga ir InvestEU galvenā iezīme, proti, projektu riska mazināšana, lai piesaistītu privāto finansējumu, – un tā būtu jāizmanto. Uzlabotā programma InvestEU spēs sniegt būtisku atbalstu uzņēmumiem atveseļošanās posmā un vienlaikus saskaņā ar saviem sākotnējiem mērķiem nodrošinās, ka investori pievērsīsies Savienības vidēja termiņa un ilgtermiņa politikas prioritātēm, piemēram, Eiropas zaļajam kursam, Eiropas zaļā kursa investīciju plānam un Eiropas digitālās nākotnes veidošanas stratēģijai. Programma palielinās Eiropas Investīciju bankas grupas un valsts attīstību veicinošu banku un iestāžu, kā arī citu īstenošanas partneru riska uzņemšanās spēju, lai atbalstītu ekonomikas atveseļošanu pašreizējos apstākļos, kad minēto struktūru riska uzņemšanās spēja ir pakļauta pieaugošai spriedzei. Covid-19 pandēmija ir liels satricinājums, kas skāris pasaules un Savienības ekonomiku. Nepieciešamo ierobežošanas pasākumu dēļ saimnieciskā darbība ES ir ievērojami samazinājusies. Paredzams, ka ES IKP 2020. gadā saruks par aptuveni 7,5 %, kas ir daudz lielāks kritums nekā 2009. gada finanšu krīzes laikā un kam nenovēršami būs negatīvas sociālās sekas. Pandēmijas uzliesmojums ir apliecinājis globālo piegādes ķēžu savstarpējo savienotību un atklājis dažas neaizsargātības, piemēram, stratēģisko nozaru pārmērīgu paļaušanos uz nediversificētiem ārējiem piegādes avotiem. Šāda neaizsargātība ir jānovērš, lai uzlabotu Savienības reaģēšanu ārkārtas situācijās, kā arī visas ekonomikas noturību, vienlaikus saglabājot tās atvērtību konkurencei un tirdzniecību, kas noris saskaņā ar tās noteikumiem. Ekonomikas lejupslīdes laikā ir vajadzīga spēcīga atbildes reakcija Savienības līmenī, jo īpaši, lai uzlabotu ekonomikas dalībnieku noturību un tādējādi stiprinātu un saglabātu stratēģisko nozaru autonomiju, kas ilgtermiņā nodrošinās Eiropas ekonomikas konkurētspēju. To var panākt tikai uz spēcīgu vienotā tirgus un vienlīdzīgu konkurences apstākļu pamata. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai to dalībvalstu ekonomika, kuras vissmagāk iedragājusi pandēmija, varētu izmantot atbalstu no ES budžeta programmām. Turklāt Komisijai vajadzētu būt iespējai piedalīties Eiropas Investīciju fonda (EIF) kapitāla varbūtējā palielināšanā (vienā vai vairākās kārtās), kam būs svarīga nozīme ekonomikas atveseļošanas atbalstīšanā, izsniedzot garantijas, veicot vērtspapīrošanas darbības un atbalstot kapitāla investīcijas visā Savienībā. Šim nolūkam 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmā būtu jārezervē finansējums līdz 900 000 000 EUR, lai Savienība, ko pārstāv Komisija, varētu saglabāt savu kopējo daļu EIF kapitālā. •Pamatojums un mērķi Ar programmas InvestEU izveidi tiek nodrošināts vienots ES investīciju atbalsta mehānisms attiecībā uz iekšējām darbībām 2021.–2027. gada DFS ietvaros. Programma InvestEU ir balstīta uz ESIF un pašreizējo iekšējās rīcībpolitikas finanšu instrumentu veiksmīgo pieredzi. To veidos četri elementi: i) fonds InvestEU, kas sniegs ES garantiju; ii) konsultāciju centrs InvestEU, kas sniegs jo īpaši ar projektu izstrādi saistītu tehnisko palīdzību; iii) portāls InvestEU, kas nodrošinās viegli pieejamu datubāzi tādu projektu veicināšanai, kuri meklē finansējumu; un iv) finansējuma apvienošanas darbības. Fonds InvestEU piesaistīs privātās investīcijas atkarībā no pieprasījuma. Tas jo īpaši veicinās pētniecību, inovāciju, digitalizāciju, ilgtspējīgas investīcijas infrastruktūrā, taču ņems vērā arī sociālās jomas un MVU vajadzības. Svarīga būs piekļuve arī mazākiem un vietēja mēroga projektiem. Ar krīzi saistīti jauninājumi Pašreizējā situācija kaitē Savienības uzņēmumiem, jo tos var negatīvi ietekmēt faktori, kurus nevar ietekmēt ne šie uzņēmumi, ne valsts un Savienības līmeņa iestādes. Pašreizējā Covid-19 uzliesmojuma rezultātā Savienības uzņēmumi var saskarties ar likviditātes riskiem, kas varētu novest pie maksātnespējas, kā arī ar sistēmiskāku aktīvu devalvācijas risku, kas varētu vājināt Savienības ražošanas nozares stratēģiskās daļas. Turklāt, lai novērstu krīzes laikā pieredzēto nepietiekamību, kas bija radusies piegādes ķēžu traucējumu dēļ, Savienības ražošanas nozarei būtu jāpastiprina spēja aptvert plašākus stratēģisko vērtības ķēžu posmus. Identificējot konkrētas investīciju jomas, kuras tiktu atzītas par stratēģiskām, ES sekmēs tik ļoti nepieciešamo rūpniecības pārveidi plašā mērogā un nodrošinās lielāku Savienības ekonomikas autonomiju saskaņā ar visaptverošu politiku, piemēram, Eiropas digitālās nākotnes veidošanas stratēģiju un Eiropas zaļo kursu. Šādas ilgtermiņa politikas prioritātes būtu jāapvieno ar atveseļošanas pasākumiem, kas veikti pēc Covid-19 uzliesmojuma. Mērķtiecīga un vērienīga rīcība Savienības līmenī, kas ļauj pilnībā izmantot vienotā tirgus potenciālu neatkarīgi no dalībvalstu fiskālajām spējām iesaistīties un atbalstīt investīcijas, nākotnē radīs konkurētspējīgāku, noturīgāku un drošāku Savienību. Tāpēc papildus ilgtspējīgas infrastruktūras logā paredzētajam resursu palielinājumam tiek ierosināts InvestEU uzlabot vēl vairāk, izveidojot stratēģisko investīciju mehānismu, t. i., piekto – Eiropas stratēģisko investīciju logu, kas pievērsīsies spēcīgāku Eiropas vērtības ķēžu veidošanai saskaņā ar Savienības stratēģisko programmu un Komisijas iesniegto jauno Eiropas rūpniecības stratēģiju. Šāda ekonomikas nostiprināšana ir īpaši svarīga pēckrīzes situācijā, jo dažām dalībvalstīm var nebūt finanšu līdzekļu, lai atbalstītu šādus projektus ar valsts atbalstu, un daudziem projektiem ir pārrobežu mērogs, kura dēļ ir vajadzīga Eiropas līmeņa pieeja. Turklāt, lai optimāli izmantotu vienotā tirgus potenciālu, tostarp tā spēju stimulēt inovācijas un efektivitāti, ir jāpiedalās uzņēmumiem no daudzām dalībvalstīm, nevis tikai tām, kuras fiskālā ziņā ir spējīgas veikt investīcijas pēc šā grūtā perioda. Šis priekšlikums palīdzēs pārvarēt šīs grūtības. Eiropas stratēģisko investīciju loga galvenais mērķis būtu atbalstīt galasaņēmējus, kuri veic uzņēmējdarbību kādā dalībvalstī un darbojas Savienībā un kuru darbības, kas ir stratēģiski svarīgas Savienībai, īpaši ņemot vērā zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi, noris vienā no šādām jomām: a) kritiskās veselības aprūpes sniegšana, farmaceitisko līdzekļu, medicīnisko ierīču un medicīnas preču ražošana un uzkrāšana, veselības krīzē nepieciešamās reakcijas kapacitātes un civilās aizsardzības sistēmas stiprināšana;

b) kritiska fiziska vai virtuāla infrastruktūra, tostarp par kritiskiem atzīti infrastruktūras elementi tādās jomās kā enerģētika, transports (t. sk. dzelzceļa kravu pārvadājumi), vide, veselība, droša digitālā komunikācija, 5G, lietu internets, tiešsaistes pakalpojumu platformas, droša mākoņdatošana, datu apstrāde vai uzglabāšana, maksājumi un finanšu infrastruktūra, kosmiskā aviācija, aizsardzība, sakari, mediji, izglītība un apmācība, vēlēšanu infrastruktūra un paaugstināta riska iekārtas, kā arī zeme un nekustamais īpašums, kas ir būtiski svarīgi šādas kritiskās infrastruktūras izmantošanai; c) tādu preču un pakalpojumu nodrošināšana, kas ir būtiski svarīgi b) punktā minētās kritiskās infrastruktūras ekspluatācijai un uzturēšanai; d) būtiskas veicinošas, pārveidojošas, zaļas un digitālas tehnoloģijas un revolucionāras inovācijas, ja investīcijas ir stratēģiski svarīgas Savienības rūpniecības nākotnei, tostarp: i) mākslīgais intelekts, blokķēde, programmatūra, robotika, pusvadītāji, mikroprocesori, perifērās mākoņdatošanas tehnoloģijas, augstas veiktspējas datošana, kiberdrošība, kvantu tehnoloģijas, fotonika, rūpnieciskā biotehnoloģija, ii) atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas, enerģijas uzglabāšanas tehnoloģijas, tostarp akumulatori, ilgtspējīga transporta tehnoloģijas (tostarp mobilo aktīvu atjaunošana un modernizācija, izmantojot šīs tehnoloģijas), tīrā ūdeņraža un degvielas šūnu lietojumi, dekarbonizācijas tehnoloģijas rūpniecībā, oglekļa dioksīda uztveršana un uzglabāšana, aprites ekonomikas tehnoloģijas, iii) biomedicīna, nanotehnoloģijas, farmaceitiskie līdzekļi un progresīvie materiāli (piemēram, grafēns); e) telpas informācijas, komunikācijas un tehnoloģiju komponentu un ierīču masveida ražošanai ES; f) kritisko resursu, tostarp enerģijas, izejvielu, jaunizstrādātu materiālu vai pārtikas produktu, piegāde publiskā sektora dalībniekiem, uzņēmumiem vai patērētājiem Savienībā un uzkrāšana, ņemot vērā resursu efektivitāti un aprites principu stratēģiskajās vērtības ķēdēs; un g) kritiskas tehnoloģijas un resursi Savienības un tās dalībvalstu drošībai (piemēram, aizsardzības un kosmosa nozare un kiberdrošība) un divējāda lietojuma preces, kas definētas Padomes Regulas (EK) Nr. 428/2009 2. panta 1. punktā. Piektajam logam salīdzinājumā ar sākotnējiem pašreizējā kontekstā būtu pievienotā vērtība, jo tajā galveno uzmanību pievērstu saņēmējiem vai projektiem to Eiropas stratēģiskā nozīmīguma dēļ, kas nav izcelts citos logos. Piemēram, tie varētu būt uzņēmumi, kas darbojas mērķnozarēs, vai MVU, kas piedalās šādās piegādes ķēdēs, ražojot konkrētus komponentus. Šādi darījumi pēc Covid-19 krīzes nereti var saistīties ar lielāku risku, jo virzītāji ir vairāk pakļauti palielinātam riskam no pieprasījuma vai piedāvājuma puses. Lai būtu iespējama drošība, paļāvība un inovācijas, dažas jomas ir īpaši svarīgas, piemēram, pusvadītāji (tostarp mikroprocesori), datu tehnoloģijas, 5G un kvantu tehnoloģijas. Tajā pašā laikā tām ir vajadzīgas apjomīgas investīcijas, lai aptvertu visu stratēģisko resursu vērtības ķēdi, tā kā šie resursiem dažkārt gandrīz pilnībā nāk no ierobežotiem avotiem ārpussavienības valstīs, lai iegūtu un aizsargātu būtisku tehnoloģisko zinātību, kā arī izmantotu un aizstātu kritisko infrastruktūru, cenšoties mazināt pārmērīgo atkarību no ārpussavienības piegādātājiem. Piektais logs būtu vērsts gan uz konkrētiem projektiem (piemēram, atbalsts lieliem konsorcijiem vai publiskā un privātā sektora partnerībām, kuru mērķis ir izstrādāt konkrētu tehnoloģiju un izveidot kritisko infrastruktūru), gan uz izkliedētāku finansējuma sarūpēšanu, piemēram, atbalstot tādu uzņēmēju ekosistēmu veidošanos, kuri aktīvi darbojas attiecīgajās nozarēs (piemēram, inovatīvi MVU, kas izstrādā tehnoloģijas, kuras var būt svarīgas aizsardzībai un kosmosam). Turklāt no šā loga atbalstu vajadzētu saņemt svarīgiem projektiem visas Eiropas interesēs. Papildināmības prasības šajā logā atšķirtos no papildināmības, kas paredzēta sākotnējiem InvestEU logiem. Piemēram, piektā loga atbalsta papildināmība lieliem uzņēmumiem izpaustos kā to ražošanas saglabāšana un attīstība Savienībā vai, ja to diktē sabiedriskās kārtības vai drošības apsvērumi, Eiropas investoru kontrolē un kā inovatīvu tehnoloģiju plašāka izvēršana, nevis tikai kā ar risku saistīti apsvērumi InvestEU atbalsta sakarībā. Šis atbalsts papildinātu atbalstu, kas pieejams pētniecības, inovācijas un digitalizācijas logā, kurā galvenā uzmanība tiks pievērsta jaunu stratēģisko spēju sākotnējai attīstīšanai. Tiks nodrošināta arī īpaša sinerģija ar turpmākām investīcijām stratēģisku ES jaunuzņēmumu un MVU darbības izvēršanā, kuras ir veikusi ES pētniecības un inovācijas pamatprogrammā “Apvārsnis Eiropa” paredzētā Eiropas Inovācijas padome (EIC). Fonds InvestEU Fondu InvestEU veido ES budžeta garantija, kas atbalstīs īstenošanas partneru piedāvātos finanšu produktus. Tas pievēršas projektiem ar ES pievienoto vērtību un veicina saskaņotu pieeju ES politikas mērķu finansēšanai. Fonds piedāvā efektīvu un iedarbīgu ES finansējuma rīku kopumu konkrētām politikas jomām. Programma InvestEU, būdama vienota investīciju shēma Savienības iekšējai politikai, ir gan politikas instruments, gan īstenošanas rīks. Programmas InvestEU kā politikas instrumenta vispārējais mērķis ir atbalstīt Savienības politikas mērķus, mobilizējot valsts un privātā sektora investīcijas ES, tādējādi novēršot tirgus nepilnības un investīciju nepietiekamību, kas kavē ES mērķu sasniegšanu attiecībā uz ilgtspēju, konkurētspēju un iekļaujošu izaugsmi, kā arī Savienības stratēģisko autonomiju. Tās mērķis ir sniegt finansējumu ekonomikas dalībniekiem, kam ir tāds riska profils, kuru privātie finansētāji ne vienmēr spēj vai vēlas pieņemt; atceroties, ka minētā finansējuma mērķis ir veicināt ES ekonomikas konkurētspēju, ilgtspējīgu izaugsmi, konverģenci, sociālo noturību,iekļautību un kapitāla tirgu integrāciju ES saskaņā ar ES politikas mērķiem dažādās nozarēs. Programma InvestEU, kuras pamatā ir ES garantija, palīdzēs modernizēt ES budžetu un palielināt ES budžeta ietekmi, paveicot vairāk ar ierobežotiem līdzekļiem. Tādu ekonomiski dzīvotspējīgu projektu gadījumā, kuriem ir spēja radīt ieņēmumus, sistemātiskāka budžeta garantijas izmantošana var palielināt publisko līdzekļu ietekmi. Programmai InvestEU būtu jāpiemīt spējai izveidot ES stratēģiju, kas risinātu problēmu, kura izriet no joprojām vājās investīciju darbības Savienībā un kuru vēl vairāk saasina Covid-19 pandēmijas izraisītā krīze. Dažādojot finansēšanas avotus un veicinot ilgtermiņa un ilgtspējīgu finansējumu, programma InvestEU veicinās Eiropas kapitāla tirgu integrāciju kapitāla tirgu savienības satvarā un stiprinās vienoto tirgu, vienlaikus sekmēdama arī Eiropas zaļā kursa un Eiropas zaļā kursa investīciju plāna īstenošanu. Tas ir svarīgs instruments, lai sasniegtu jaunās Eiropas rūpniecības stratēģijas mērķus. Programmai InvestEU kā ES mēroga resursam, kas apvieno finanšu, tirgus, tehniskās un politikas zināšanas, vajadzētu būt arī finanšu inovācijas katalizatoram, kas kalpo politikas mērķiem. Fonda InvestEU kā īstenošanas rīka mērķis ir efektīvāk īstenot ES budžetu ar budžeta garantijas palīdzību, panākt apjomradītus ietaupījumus, padarīt ES rīcību pamanāmāku un vienkāršot ziņošanas un pārskatatbildības satvaru. Ierosinātās struktūras mērķis ir gādāt par vienkāršošanu, lielāku elastību un novērst iespējamo pārklāšanos starp šķietami līdzīgiem ES atbalsta instrumentiem.

Papildus ES garantijai Savienības līmenī priekšlikumā ir paredzēta iespēja dalībvalstīm fonda InvestEU ietvaros ar īpaša ES garantijas nodalījuma palīdzību izmantot daļu no dalītās pārvaldības fondiem, lai īstenotu tos pašus mērķus gadījumos, kad valsts vai reģionālā līmenī pastāv tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas. Tiek ierosināts kopējai ES garantijai piešķirt līdz 75 153 850 000 EUR, atvēlot tajā īpašu daļu Eiropas stratēģisko investīciju logam vērtībā līdz 31 153 850 000 EUR. Konsultāciju centrs un portāls InvestEU Konsultāciju centrs InvestEU nodrošinās konsultāciju atbalstu projektu izstrādei un papildu pasākumus visā investīciju ciklā, lai sekmētu projektu iniciēšanu un izstrādi un piekļuvi finansējumam. Konsultāciju centra InvestEU atbalsts tiks sniegts programmas InvestEU politikas jomās, un centrs nodrošinās arī vienotu piekļuves punktu projektu virzītājiem un starpniekiem. Konsultāciju centrs InvestEU papildinās tehniskās palīdzības pasākumus, ko īsteno dalītas pārvaldības programmu ietvaros. Lai Eiropas stratēģisko investīciju logs un pārējie četri logi varētu pilnībā izmantot visas fonda InvestEU iespējas, programmas InvestEU konsultatīvajam komponentam un citiem papildinošajiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem ar priekšlikuma mērķiem. Kopējam finansējumam, ietverot papildinošos pasākumus, vajadzētu būt līdz 724 733 000 EUR, lai apmierinātu jaunā loga vajadzības, kā arī pārējo četru logu pašreizējos apstākļos pieaugošās vajadzības. Visbeidzot, portāls InvestEU uzlabos investīciju iespēju pamanāmību Savienībā un tādējādi palīdzēs projektu virzītājiem, kas meklē finansējumu. Šajā priekšlikumā paredzētā piemērošanas diena ir 2021. gada 1. janvāris. •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šis priekšlikums pilnībā saskan ar spēkā esošajiem politikas noteikumiem, jo programma InvestEU sniedz ES garantiju, lai efektīvi izmantotu ES budžeta līdzekļus gadījumos, kad darbības ar spēju radīt ieņēmumus finansē saskaņā ar ES politikas mērķiem. To vidū ir kapitāla tirgu savienība, digitālā vienotā tirgus stratēģija, tiesību aktu kopums “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā”, ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku, mazemisiju mobilitātes stratēģija, Eiropas Aizsardzības rīcības plāns un Aizsardzības fonds, kosmosa stratēģija Eiropai, Eiropas sociālo tiesību pīlārs, Eiropas zaļais kurss, Eiropas zaļā kursa investīciju plāns un jaunā rūpniecības stratēģija Eiropai. Savā piemērošanas jomā fonds InvestEU no finansējuma viedokļa atbalsta šīs stratēģijas, kuras pastiprina cita citu. Priekšlikums papildina maksātspējas atbalsta instrumentu ESIF ietvaros. Maksātspējas atbalsta instruments ir paredzēts, lai nodrošinātu atbalstu īstermiņa maksātspējas vajadzībām, ko izraisījušas tūlītējās postošās sekas, kuras visvairāk skartajiem uzņēmumiem radušās ar Covid-19 saistītā ekonomikas sarukuma dēļ, un tā mērķis ir atjaunot šo uzņēmumu kapitāla pozīciju, savukārt InvestEU pievērsīsies ilgtermiņa investīcijām, lai atbalstītu ES politikas mērķus, tostarp Eiropas ekonomikas stratēģisko autonomiju un noturību. Eiropas stratēģisko investīciju logs saskaņā ar šo priekšlikumu būs mērķtiecīgāk ievirzīts un izcelsies ar tālredzīgāku pieeju nekā ESIF ietvaros veidotais maksātspējas atbalsta instruments. No jaunā loga tiks atbalstīti projekti un uzņēmumi, kas ir būtiski, lai sasniegtu vai saglabātu stratēģisko autonomiju galvenajās vienotā tirgus vērtības ķēdēs, atbalstot Savienībā īstenotu projektu izvēršanu un stiprinot Savienības uzņēmumu kapitāla bāzi un ilgtermiņa finansējumu kā alternatīvu iespējai, ka tos varētu pārņemt trešo valstu uzņēmumi. Tiktu atbalstīti arī stratēģiskie uzņēmumi ar pārrobežu darbību. •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem Programma InvestEU papildina dotāciju finansējumu un citas darbības tās atbalstītajās politikas jomās, tādās kā programma “Apvārsnis Eiropa”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Eiropas digitālā programma, Vienotā tirgus, MVU konkurētspējas un Eiropas statistikas programma, Eiropas kosmosa programma, Eiropas Sociālais fonds+, programma “Radošā Eiropa”, Vides un klimata pasākumu programma (LIFE) un Eiropas Aizsardzības fonds. Pēc vajadzības tiks nodrošināta sinerģija ar ārējiem politikas instrumentiem. Tas atbilst arī citām Savienības rīcībpolitikām, piemēram, Eiropas zaļajam kursam, Eiropas zaļā kursa investīciju plānam, Eiropas digitālās nākotnes veidošanas stratēģijai, jaunajai Eiropas rūpniecības stratēģijai, kapitāla tirgu savienībai, spēcīgai sociālajai Eiropai taisnīgai pārejai un citām ES politikas jomām un programmām, kas attiecas uz Savienības stratēģisko autonomiju un noturību, tādām kā Eiropas Aizsardzības fonds, ES Kosmosa regula un ĀTI izvērtēšanas regula. Apvienošana ar dotāciju finansējumu nodrošinās papildināmību ar citām izdevumu programmām. Programma InvestEU papildina arī Eiropas strukturālos un investīciju fondus. Lai veicinātu noteiktu dalītās pārvaldības fondu (Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds+ (ESF+), Kohēzijas fonds, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF) un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA)) īstenošanu, izmantojot finanšu produktus, dalībvalstīm būs iespējams paļauties uz programmu InvestEU. Tas ir būtisks vienkāršojums salīdzinājumā ar pašreizējo situāciju, jo tādā gadījumā tiks piemērots tikai viens noteikumu kopums. Programmas InvestEU darbības būtu jāizmanto, lai samērīgā veidā reaģētu uz tirgus nepilnībām vai nepietiekami optimālām investīciju situācijām, nedublējot vai neizspiežot privāto finansējumu, un tām vajadzētu būt nepārprotamai Eiropas pievienotajai vērtībai. Tas nodrošinās konsekvenci starp programmas InvestEU darbībām un ES valsts atbalsta noteikumiem, izvairoties no nepamatotiem konkurences izkropļojumiem iekšējā tirgū. Komisija sadarbībā ar īstenošanas partneriem izstrādās ilgtspējas pārbaudes vadlīnijas, pienācīgi izmantojot kritērijus, kas noteikti [Regulā par regulējuma izveidi ilgtspējīgu investīciju veicināšanai], uz kuru pamata īstenošanas partneri novērtēs finansēto projektu ietekmi uz vidi, klimatu un sociālo jomu. Šādas vadlīnijas atbalstītu Eiropas zaļās kursa politikas mērķus un nodrošinātu, ka no InvestEU netiek atbalstīti projekti, kas apdraud Savienības klimata, vides un sociālos mērķus. Turklāt varētu apsvērt mērķorientētus stimulus finanšu produktiem, kuri paredzēti klimata, vides un sociālajām prioritātēm, ko ir grūti sasniegt, piemēram, MVU logā, un kuriem ir identificēts augstāks risks, kas attaisnotu šādu papildu stimulu ieviešanu. Fonds InvestEU arī nodrošinās īpašu shēmu, kas radīs papildu investīcijas, ko varēs izmantot taisnīgas pārkārtošanās reģioni (taisnīgas pārkārtošanās mehānisma 2. pīlārs), papildinot Taisnīgas pārkārtošanās fondu (1. pīlārs) un publiskā sektora aizdevumu mehānismu (3. pīlārs). 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Priekšlikums ir balstīts uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 173. pantu (rūpniecība) un 175. panta trešo daļu (ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija).

Saskaņā ar iedibināto judikatūru juridiskā pamata norāde atspoguļo priekšlikuma galveno saturu. Abiem pantiem juridiskā pamata procedūra ir vienāda (parastā likumdošanas procedūra). •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Dalībvalstis nevar pietiekami labi sasniegt priekšlikuma mērķus, un tos var labāk sasniegt Eiropas Savienības līmenī. Covid-19 pandēmija ir izraisījusi ekonomikas krīzi, kuras dēļ ir vajadzīga Eiropas līmeņa reakcija, kas sekmētu Savienības ekonomikas ātru atveseļošanos, atbalstot uzņēmumus un saglabājot Savienības vērtības ķēdes. Šis priekšlikums ir īpaši svarīgs pēckrīzes situācijā, lai izveidotu noturīgu, iekļaujošu un integrētu Eiropas ekonomiku un saglabātu vienoto tirgu, no kā ieguvējas būtu arī dalībvalstis, kurām ir nav pietiekoši daudz finanšu līdzekļu, lai atbalstītu šādus projektus no valsts finansējuma avotiem. Arī pārrobežu projektiem būs vajadzīga Savienības līmeņa pieeja. Šajā priekšlikumā paredzētais atbalsts palīdzēs pārvarēt šīs grūtības. Pastiprinošais efekts un ietekme uz vietas būs daudz izteiktāki nekā tad, ja investīciju iniciatīvu dalībvalstis īstenotu atsevišķi. Tas atbalstītu ES rūpniecības politiku un veicinātu dalībvalstu pūliņu apvienošanu, lai panāktu tehnoloģisko un stratēģisko autonomiju, apvienojot investīcijas. Savienības vienotais tirgus būs pievilcīgāks investoriem un nodrošinās labāku riska diversifikāciju starp nozarēm un reģioniem. Programma InvestEU aptvers investīcijas un piekļuvi finansējumam, kas atbalsta ES politikas prioritātes, novēršot ES mēroga tirgus nepilnības un investīciju nepietiekamību. Tā arī atbalsta inovatīvu finanšu produktu plānošanu, izstrādi un ES mēroga tirgus testēšanu un sistēmas šo finanšu produktu izplatīšanai, lai novērstu jaunas vai sarežģītas struktūras tirgus nepilnības un investīciju nepietiekamību. Brīvprātīgais dalībvalstu nodalījums ļautu novērst katrai valstij raksturīgās tirgus nepilnības un investīciju nepietiekamību, izmantojot centrālā līmenī plānotus finanšu produktus un nodrošinot līdzekļu efektīvāku ģeogrāfisko izlietojumu, ja tas ir pamatoti. Tas ļautu dalībvalstīm, izmantojot fondu InvestEU, īstenot daļu savu līdzekļu, kas ietverti Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ERAF), Eiropas Sociālajā fondā+ (ESF+), Kohēzijas fondā, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondā (EJZF) un Eiropas Lauksaimniecības fondā lauku attīstībai (ELFLA). Ierosinātā struktūra ar diviem nodalījumiem katrā politikas logā ļauj efektīvi piemērot subsidiaritātes principu. Turklāt abiem katra loga nodalījumiem būs vienādi fonda InvestEU noteikumi, kas ļaus iegūt skaidrāku un vienkāršāku regulējumu dažādu ES fondu avotu izmantošanai. •Proporcionalitāte ES ilgtermiņa mērķiem attiecībā uz ilgtspējību, konkurētspēju un iekļaujošu izaugsmi ir vajadzīgas apjomīgas investīcijas dažādās politikas jomās. Tas inter alia ietver jaunus modeļus, kas saistīti ar mobilitāti, atjaunojamiem energoresursiem, energoefektivitāti, dabas kapitālu, inovāciju, digitalizāciju, prasmēm, sociālo infrastruktūru, aprites ekonomiku, klimatrīcību, okeāniem, mazo uzņēmumu izveidi un izaugsmi, kā arī Savienības stratēģisko autonomiju un noturību. Ir jāatjauno centieni, lai novērstu pastāvošo tirgus sadrumstalotību un tirgus nepilnības, kuras izraisa privāto investoru nevēlēšanās uzņemties risku, publiskā sektora ierobežotā finansēšanas spēja un investīciju vides strukturālās nepilnības. Dalībvalstis vienas pašas nespēj veiksmīgi pārvarēt investīciju nepietiekamību. Intervence ES līmenī nodrošina, ka kritisku līdzekļu masu var izmantot kā sviru, lai maksimāli palielinātu investīciju ietekmi uz vietas. Priekšlikums neaizstāj dalībvalsts investīcijas, bet gan gluži pretēji – papildina tās, jo īpaši pievēršoties tādu projektu atbalstam, kas sniedz ES pievienoto vērtību. Turklāt rīcība ES līmenī nodrošina apjomradītus ietaupījumus inovatīvu finanšu produktu izmantošanā, kalpojot par katalizatoru privāto investīciju piesaistē visā ES un ļaujot pēc iespējas labāk izmantot Eiropas iestādes un to speciālās zināšanas šajā nolūkā. ES intervence arī sniedz piekļuvi Eiropas projektu diversificētajam portfelim, tādējādi palielinot privātās investīcijas, un ļauj attīstīt inovatīvus finansēšanas risinājumus, ko attiecīgā gadījumā var izvērst vai atkārtot visās dalībvalstīs. ES līmeņa intervence ir vienīgais rīks, kas spēj efektīvi apmierināt ar ES mēroga politikas mērķiem saistītās investīciju vajadzības. Turklāt arī turpmāk būs vajadzīgas strukturālās reformas un būs jāuzlabo normatīvā vide, lai novērstu atlikušo investīciju nepietiekamību laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam. Priekšlikums paredz atbalstu uzņēmumiem, vērtības ķēdēm un ekosistēmām, kam ir stratēģiska nozīme, un tas reaģē uz neaizsargātību, ko atklājusi Covid-19 pandēmija. Piesaistot privātos līdzekļus, lai atbalstītu investīcijas un ekonomikas atveseļošanu, līdztekus publiskajiem līdzekļiem tiek piesaistīti budžeta līdzekļi. Tas nepārsniedz to, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu nospraustos mērķus. •Juridiskā instrumenta izvēle Priekšlikuma mērķis ir nodrošināt vienotu instrumentu, kas sniedz ES budžeta garantiju, lai atbalstītu īstenošanas partneru finansēšanas un investīciju darbības saskaņā ar ietekmes novērtējuma secinājumiem, lai balstītos uz ESIF un iepriekšējo finanšu instrumentu panākumiem, vienlaikus ņemot vērā gūto pieredzi, kas cita starpā saistīta ar izvairīšanos no sadrumstalotības un iespējamās pārklāšanās. Tāpēc tiek ierosināta regula. 3.RETROSPEKTĪVO IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Retrospektīvie izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude

Priekšlikuma pamatā ir pieredze, kas gūta no iepriekšējo finanšu instrumentu un ESIF izvērtējumiem. Proti, neatkarīgs novērtējums par ESIF tika veikts 2018. gadā papildus vairākiem citiem novērtējumiem par ESIF kopš tā izveides: ·Komisijas novērtējums par ES galvojuma izmantošanu un ESIF galvojumu fonda darbību , ko papildina Revīzijas palātas atzinums ; ·EIB novērtējums par ESIF darbību (2016. gada oktobris); ·neatkarīgs ārējs novērtējums par ESIF regulas piemērošanu (2016. gada novembris). Šo novērtējumu galvenie secinājumi tika apkopoti Komisijas paziņojumā “Investīciju plāns Eiropai” (COM (2016) 764). Visos novērtējumos tika konstatēts, ka ES garantija ir izrādījusies atbilstīga un ļāvusi EIB uzņemties riskantākas darbības un ieviest augstāka riska produktus, lai atbalstītu plašāku atbalsta saņēmēju loku. ESIF arī ir izrādījies piemērots rīks, lai piesaistītu privāto kapitālu. Pārvaldības ziņā 2018. gadā veiktais neatkarīgais novērtējums norādīja uz to, cik Investīciju komiteja ir svarīga shēmas uzticamībai, tās lēmumu pārredzamībai un rezultātu pārskata kvalitātei, kurš tika novērtēts kā atbilstīgs rīks, kas ļauj izmantot konsekventu pieeju projekta izklāstam un apkopot novērtējuma secinājumus. Kā liecina parakstītās darbības, ESIF līdz 2019. gada beigām investīcijās bija piesaistījis 401 miljardu EUR, kas atbilst 80 % no mērķrādītāja. Apstiprināto darbību apjoms līdz minētajam laikam bija 458 miljardi EUR, kas atbilst 92 % no mērķrādītāja. 2018. gada vidū apstiprināto darbību piesaistītās investīcijas bija sasniegušas 315 miljardi EUR mērķrādītāju. Paredzams, ka tiks sasniegts 500 miljardu EUR mērķrādītājs. Novērtējumos ir konstatēts, ka investīcijas nedaudz vairāk koncentrējas dalībvalstīs ar augsti attīstītu institucionālo kapacitāti. Tomēr, ja tiek uzskatīts, ka mobilizētās investīcijas ir relatīvas attiecībā pret dalībvalstu iekšzemes kopproduktu, šī koncentrācija ir daudz mazāka. Tomēr, lai vēl vairāk uzlabotu ģeogrāfisko līdzsvaru, ESIF 2.0 ir nostiprinājis Eiropas Investīciju konsultāciju centra nozīmi. Kopš 2019. gada 31. decembra ESIF faktiskais pastiprinošais efekts lielā mērā atbilst vērtējumam, kas bija sagatavots jau iepriekš, proti, līdz 2019. gada beigām panākts kopējais globālais pastiprinošais efekts 15,66, taču mērķrādītājs attiecībā uz investīciju perioda beigām bija 15. ESIF ir arī izrādījies efektīvs, piesaistot privātās investīcijas. Aptuveni 69 % investīciju ir piesaistītas no privātā sektora. Efektivitātes ziņā ES garantijas pieejamība izrādījās efektīvs rīks, kas Eiropas Investīciju bankai ļāva ievērojami palielināt riskantāku darbību apjomu. Proti, ES garantija iesaldē mazāk budžeta līdzekļu nekā finanšu instrumenti, jo tai ir nepieciešams piesardzīgs, taču ierobežots nodrošinājums salīdzinājumā ar finansiālo saistību līmeni. Tā uzņemas iespējamās saistības, un līdz ar to tiek sagaidīts, ka tā panāks apjomradītus ietaupījumus, kuru rezultātā katrs iztērētais euro rada lielākas investīcijas. Pierādījumi, kuri tika analizēti 2018. gadā veiktajā neatkarīgajā novērtējumā, skaidri liecināja arī par to, ka ES garantijas apmērs ESIF ietvaros bija atbilstošs. Tajā arī konstatēja, ka ESIF mērķa likmes modelēšanai izmantotā pieeja kopumā ir bijusi atbilstoša un saskaņā ar nozares standartiem, taču tika ierosināti daži turpmāki uzlabojumi. Budžeta garantija ir izrādījusies izdevīgāka ES budžetam arī izmaksu ziņā, jo tā ierobežo pārvaldības maksu maksāšanu īstenošanas partnerim. ESIF gadījumā ES pat gūst atlīdzību no ES garantijas, kas sniegta infrastruktūras un inovācijas klasē. 2016. gadā veiktajā neatkarīgajā novērtējumā tika uzsvērta nepieciešamība labāk noteikt un precizēt papildināmības jēdzienu. Līdz ar to ESIF 2.0 regulā ir iekļauti vairāki pasākumi, kas precizē minēto jēdzienu un kritērijus un padara procesu pārredzamāku. 2018. gadā veiktais neatkarīgais novērtējums, kurā varēja novērtēt tikai saskaņā ar ESIF apstiprinātās darbības un tāpēc nevarēja pārbaudīt jaunā ESIF 2.0 pasākumus, apstiprināja nepieciešamību vēl vairāk precizēt papildināmības jēdzienu un nepietiekami optimālu investīciju situāciju definīciju. Jo īpaši tajā tika secināts, ka ESIF darbības raksturo augstāks riska līmenis nekā standarta (ar ESIF nesaistītām) darbībām, ko veic Eiropas Investīciju banka, kā tas pieprasīts ESIF regulā. Tomēr dažādās aptaujas un intervijas norādīja uz to, ka ESIF infrastruktūras un inovācijas klasē varētu būt notikusi zināma privātā finansējuma izstumšana. Tajās tika secināts, ka būtu svarīgi izvairīties no šīs situācijas programmā InvestEU. 2018. gadā veiktajā neatkarīgajā novērtējumā tika uzsvērta arī nefinanšu pievienotā vērtība, ko rada jaunu investoru piesaistīšana, jaunu produktu un finansēšanas modeļu demonstrējumu veikšana un pārbaudīšana tirgū, un tas, ka finanšu pakalpojumu sniedzējiem ir jāatbalsta un jāpieņem augstāki darbības standarti. 2016. gadā EIB veiktajā novērtējumā un 2018. gadā veiktajā neatkarīgajā novērtējumā tika apstiprināts, ka ESIF sākotnēji radīja traucējumus citiem ES līmeņa finanšu instrumentiem, piedāvājot līdzīgus finanšu produktus, jo īpaši parāda instrumentu Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta un InnovFin daļas ietvaros; šī situācija tika daļēji atrisināta, pārorientējot esošos instrumentus uz jauniem tirgus segmentiem. Priekšlikums par fondu InvestEU pamatojas arī uz pieredzi, kas gūta, veicot novērtējumus par iepriekšējiem finanšu instrumentiem divu gadu desmitu garumā (Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, “Apvārsnis 2020”, COSME u. c.) un instrumentiem, kuri tika ieviesti iepriekšējo finanšu shēmu ietvaros, piemēram, Konkurētspējas un inovāciju pamatprogramma (CIP). Kopumā šie novērtējumi apstiprina, ka Eiropā nozarēs un politikas jomās, uz kurām attiecas ES finanšu instrumenti, joprojām turpina pastāvēt finansējuma nepietiekamība un ka ES līmeņa investīciju atbalsts joprojām ir svarīgs un nepieciešams, lai sasniegtu ES politikas mērķus. Tomēr tajos arī uzsvērts, ka būtu jānostiprina saskaņotība starp dažādiem ES līmeņa finanšu instrumentiem un citām ES iniciatīvām, ka sinerģija ar valstu un reģionālajām iniciatīvām būtu jāizmanto labāk un ka pašreizējie instrumenti reizēm pārklājas. Tajos norādīta nepieciešamība labāk koordinēt un izstrādāt investīciju atbalsta instrumentus, lai samazinātu iespējamo pārklāšanos. Darbību paplašināšana ir radījusi vajadzību nostiprināt mehānismus, lai vispārēji koordinētu darbības, izvairītos no nevajadzīgas to savairošanās un panāktu lielāku sinerģiju. Kas attiecas uz COSME instrumentiem, kuri sniedz atbalstu nākotnē Savienības konkurētspējai svarīgiem MVU, novērtējumi liecina, ka minētie instrumenti ir balstīti uz spēcīgu tirgus nepilnību racionāli un ka to darbību nosaka ierobežojumiem attiecībā uz piekļuvi finansējumam, ar ko saskaras MVU. Jo īpaši jaunuzņēmumi, mazāki MVU un tādi MVU, kuriem nav pietiekama nodrošinājuma, saskaras ar pastāvīgām un strukturālām tirgus nepilnībām attiecībā uz parāda finansējuma izplatību visā ES. Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā konstatēts, ka MVU garantiju mehānismam ir bijusi pozitīva ietekme uz atbalstīto MVU izaugsmi. Saskaņā ar Revīzijas palātas ieteikumiem ir nepieciešama mērķtiecīgāka pieeja atbalsta saņēmējiem un lielāka koordinācija ar valstu sistēmām. Jo īpaši attiecībā uz InnovFin finanšu instrumentiem programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros novērtējumi liecina, ka piekļuve finansējumam joprojām ir būtisks jautājums, kas jārisina, lai uzlabotu inovāciju sniegumu Eiropā. Tie apliecina, ka InnovFin finanšu instrumentiem ir bijuši labi rezultāti, ņemot vērā aizvien pieaugošo pieprasījumu pēc riska finansējuma pētniecībā un inovācijā, un tie ir ļāvuši EIB grupai aptvert jaunus un riskantākus segmentus. Tomēr atkal tika uzsvērta vajadzība stiprināt sinerģiju ar citām ES finansējuma programmām, tāpat kā vajadzība novērst atlikušos šķēršļus, kas kavē palīdzību inovatīviem uzņēmumiem nodrošināt izaugsmi no darbības sākumposma līdz paplašināšanās brīdim. Tika norādīts arī tas, ka tikai relatīvi neliels uzņēmumu skaits, kas saņem dotācijas no programmas “Apvārsnis 2020”, ir guvuši labumu no “Apvāršņa 2020” finanšu instrumentiem, un tas var kavēt inovatīvu uzņēmumu paplašināšanos. Fonds InvestEU balstīsies uz šo pieredzi un pievērsīsies atbalsta saņēmējiem pētniecības un inovācijas jomā (tostarp inovatīviem MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu), lai tiem nodrošinātu labāku piekļuvi finansējumam visās attīstības stadijās. Tas ļaus izmantot sinerģiju starp dotāciju un tirgus finansējumu, atvieglojot apvienošanu. Turklāt Eiropas Revīzijas palātas revīzijā par garantiju mehānismu bija ieteikts mērķtiecīgāk pievērsties atbalsta saņēmējiem inovatīvākos uzņēmumos. Apkopojot speciālās zināšanas un līdzekļus, fonds InvestEU arvien vairāk pievērsīs atbalstu uzņēmumiem, kas iesaistās paaugstināta riska inovatīvās darbībās. Sociālajā jomā un attiecībā uz Nodarbinātības un sociālās inovācijas (EaSI) programmu ir empīriski pierādījumi, ka Savienībā ļoti trūkst investīciju sociālajā infrastruktūrā, sociālajos uzņēmumos, kas ražo preces (“materiālās lietas”), kā arī sociālajos pakalpojumos, idejās un cilvēkos (“nemateriālās lietas”), lai gan tie ir īpaši svarīgi dalībvalstīm, lai tās kļūtu par taisnīgām, iekļaujošām un uz zināšanām balstītām sabiedrībām.

Mikrofinansēšana un sociālie uzņēmumi Eiropā joprojām ir nesena parādība un daļa no jaunietekmes tirgus, kas vēl nav pilnībā izveidojies. Kā uzsvērts EaSI starpposma novērtējumā, kas veikts 2017. gadā, EaSI finanšu instrumenti ir snieguši atbalstu neaizsargātām personām un mikrouzņēmumiem un atvieglojuši sociālo uzņēmumu piekļuvi finansējumam, tādējādi radot ievērojamu sociālo ietekmi. Novērtējumā secināts, ka potenciāla pilnīga izmantošana, kā par to liecina līdz šim sasniegtie rezultāti, pamato investīciju atbalsta nepārtrauktību sociālajā jomā un vajadzību nodrošināt papildu līdzekļu arsenālu programmas InvestEU ietvaros. Ietekmes novērtējuma ziņojumā par programmu InvestEU ietverts detalizēts šo novērtējumu rezultātu apkopojums. 2019. gada janvārī Eiropas Revīzijas palāta publicēja īpašo ziņojumu Nr. 03/2019 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu. Ziņojumā ir norādīts, ka ESIF ir efektīvi piesaistījis finansējumu, lai atbalstītu būtiskas papildu investīcijas ES. Ziņojumā norādītas arī dažas jomas, kurās būtu vajadzīgi uzlabojumi. To lielākā daļa jau tika risināta ar ESIF 2.0 regulu, savukārt citas jomas – ar InvestEU tiesību akta priekšlikumu. Konkrētāk, InvestEU uzlabos papildināmību un novērsīs dažādu instrumentu dublēšanos un pārklāšanos. Turklāt InvestEU vēl vairāk nostiprinās un precizēs kritērijus, kas saistīti ar papildināmības novērtēšanu un mobilizēto investīciju aplēsēm saskaņā ar jaunās Finanšu regulas (ES) 2018/1046 prasībām. Pēc Eiropas Revīzijas palātas ieteikuma uzlabot ģeogrāfisko izplatību ESIF Valde 2019. gadā veica pētījumu, lai analizētu novērotās ģeogrāfiskās izplatības pamatcēloņus, un pieņēma pasākumus, lai vēl vairāk uzlabotu ģeogrāfisko līdzsvaru, vienlaikus ņemot vērā ESIF pieprasījuma virzīto raksturu. 2020. gada maijā Eiropas Revīzijas palāta publicēja īpašo ziņojumu Nr. 12/2020 par Eiropas Investīciju konsultāciju centru (EIKC). Ziņojumā secināts, ka 2018. gada beigās EIKC vēl nebija izrādījies efektīvs instruments investīciju veicināšanai ES. Revīzijas periodā EIKC bija pabeidzis pārāk maz darbuzdevumu, lai panāktu būtisku ietekmi uz investīciju veikšanai piemērotu projektu piedāvājumu, un lielākā daļa EIKC darbuzdevumu bija saistīti ar projektiem agrīnā investīciju cikla posmā, tāpēc tiem var būt ietekme tikai ilgākā termiņā. Eiropas Revīzijas palāta norādīja, ka atbalsta saņēmēji ir ļoti apmierināti ar pielāgotiem konsultāciju pakalpojumiem, kas saņemti ar EIKC atbalsta starpniecību, un ka lielākā daļa EIKC darbuzdevumu tika veikti augstas prioritātes nozarēs un dalībvalstīs. Tomēr Eiropas Revīzijas palāta konstatēja, ka EIKC salīdzinājumā ar tā rīcībā esošajiem resursiem saņēma maz pieprasījumu, kas būtu kļuvuši par pilnvērtīgiem konsultāciju darbuzdevumiem. Turklāt tam bija vajadzīga skaidrāka stratēģija un labākas procedūras, lai sekotu līdzi investīcijām, kas veiktas EIKC darbuzdevumu rezultātā. Turklāt, neraugoties uz EIKC centieniem, sadarbība ar partneriem ģeogrāfiskā pārklājuma uzlabošanā attīstījās lēni juridiskās sarežģītības un VAVBI atšķirīgās spējas un gribas sadarboties dēļ. Konsultāciju centrs InvestEU plaši ņems vērā Eiropas Revīzijas palātas ieteikumus, kuros iekļauta EIKC pieredze, piemēram, –turpinot pilnveidot sadarbību ar VAVBI, lai uzlabotu klātbūtni uz vietas un piekļuvi konsultāciju pakalpojumiem; –nosakot prioritātes un konkrētus kritērijus, lai novērtētu konsultatīvā atbalsta vērtību un izstrādātu veikuma uzraudzības satvaru; –uzlabojot pārbaudes procedūras, lai izvērtētu potenciālo darbuzdevumu vērtību ar mērķi pēc iespējas palielināt EIKC devumu; –novērtējot konsultāciju vajadzības un iespējamo pieprasījumu pēc mērķorientētām konsultāciju ierosmēm un tādu projektu izstrādes, kurus varētu atbalstīt ar fonda InvestEU garantiju. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Priekšlikums ietilpst paketē, kuras mērķis ir novērst Covid-19 pandēmijas negatīvās ekonomiskās sekas, un tas ir krīzes pasākums. Ņemot vērā steidzamo nepieciešamību sākt sniegt atbalstu Eiropas uzņēmumiem, kurus smagi skārusi pandēmija un pārvietošanās ierobežojumi, nebija iespējams veikt apspriešanos ar ieinteresētajām personām par tiem elementiem, kas ir jauni salīdzinājumā ar sākotnējo Komisijas 2018. gada priekšlikumu. Attiecībā uz citiem elementiem ietekmes novērtējums balstījās uz atklātu sabiedrisko apspriešanu par ES fondiem investīciju, pētniecības un inovācijas, MVU un vienotā tirgus jomā un jo īpaši atbildēm par ES atbalstu investīcijām . Šajā priekšlikumā ir ņemti vērā minētās sabiedriskās apspriešanas rezultāti. Proti, lielākā daļa respondentu pauda viedokli, ka pašreizējais ES atbalsts investīcijām nepietiekami risina tādus politiskos izaicinājumus kā bezdarba samazināšana, atbalsts sociālajām investīcijām, digitālās pārejas atvieglošana, vieglāka piekļuve finansējumam, jo īpaši MVU, tīras un veselīgas vides nodrošināšana un atbalsts rūpniecības attīstībai. Respondenti uzsvēra to, cik nozīmīgas ir ES mēroga politikas problēmas, cita starpā tādās jomās kā pētniecība, atbalsts izglītībai un apmācībai, tīra un veselīga vide, pāreja uz mazoglekļa un aprites ekonomiku un bezdarba samazināšana. Aptuveni 60 % respondentu, kas piedalījās atklātajā sabiedriskajā apspriešanā par stratēģisko infrastruktūru, pauda viedokli, ka grūtības piekļūt finanšu instrumentiem ir šķērslis, kas liedz pašreizējām programmām veiksmīgi sasniegt politikas mērķus. Lielākā daļa dalībnieku atbalstīja identificētos pasākumus, kas varētu vienkāršot un samazināt administratīvo slogu. Starp šiem pasākumiem jo īpaši bija norādīts, ka nepieciešams samazināt noteikumu skaitu, padarīt tos precīzākus un īsākus, saskaņot dažādo ES fondu noteikumus, kā arī izveidot stabilu, bet elastīgu sistēmu starp plānošanas periodiem. Priekšlikuma mērķis ir risināt minētās problēmas, pastiprināti pievēršoties Savienības politikas prioritātēm saistībā ar atbalstu, kas sniegts fonda InvestEU ietvaros. Vienotajam noteikumu kopumam, kas tiks ieviests ar fondu InvestEU, būtu jārisina jautājums par iespējamu pārklāšanos un jo īpaši jāatvieglo galasaņēmēju iespēja pieprasīt atbalstu. Fondā InvestEU ir iestrādāta elastība, kas tam ļauj pielāgoties tirgus situāciju un vajadzību izmaiņām. Arī ziņošanas prasības ir saskaņotas.

•Neatkarīgu ekspertu atzinums Kā paskaidrots apakšvirsrakstā “Retrospektīvi novērtējumi/esošo tiesību aktu piemērotības pārbaudes”, ārējais novērtējums tika veikts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. jūnija Regulu (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu, Eiropas Investīciju konsultāciju centru un Eiropas Investīciju projektu portālu, ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1291/2013 un (ES) Nr. 1316/2013 – Eiropas Stratēģisko investīciju fonds. •Ietekmes novērtējums Priekšlikums ietilpst paketē, kuras mērķis ir novērst Covid-19 pandēmijas negatīvās ekonomiskās sekas, un tas ir krīzes pasākums. Ņemot vērā steidzamo nepieciešamību sākt sniegt atbalstu Eiropas uzņēmumiem, kuru darbību smagi skārusi pandēmija un pārvietošanās ierobežojumi, nebija iespējams veikt formālu ietekmes novērtējumu par elementiem, kas ir jauni salīdzinājumā ar sākotnējo Komisijas 2018. gada priekšlikumu. Kas attiecas uz pārējiem elementiem, tad ietekmes novērtējumā, kas tika sagatavots Komisijas sākotnējam 2018. gada priekšlikumam, bija sīki izskatītas galvenās problēmas saistībā ar nākamo DFS, jo īpaši investīciju nepietiekamība un neoptimālas investīciju situācijas dažādās politikas jomās, piemēram, pētniecībā un inovācijā, ilgtspējīgā infrastruktūrā, MVU finansēšanā, kā arī sociālo investīciju jomā. Tajā ir analizēta un izskaidrota izvēle attiecībā uz ierosināto fonda InvestEU struktūru, tā pārvaldību, mērķiem, mērķa darbībām, finanšu produktiem un galasaņēmējiem. Attiecīgā gadījumā ietekmes novērtējumā aprakstīti apsvērtie alternatīvie risinājumi un paskaidrots ierosinātās izvēles pamatojums. Tas jo īpaši attiecas uz vienota investīciju atbalsta instrumenta izveides pamatojumu, īstenošanas mehānismiem un īstenošanas partneriem, kā arī uz ierosināto pārvaldības struktūru. Ietekmes novērtējumā izcelts tas, ka pašreizējā pieredze ar ES finanšu instrumentiem un ESIF budžeta garantiju ir pierādījusi, ka nākamās DFS laikā vajadzētu vienkāršot, racionalizēt un labāk koordinēt ES investīciju atbalsta instrumentus. Pieredze ar ESIF arī atklāja ievērojamas priekšrocības un efektivitātes pieaugumu, kas tiek sasniegti, izmantojot (ja iespējams) budžeta garantiju tradicionālo finanšu instrumentu vietā. Ietekmes novērtējumā ir norādīti šādi fonda InvestEU galvenie parametri: ·vienota struktūra, kas paziņota tieši finanšu starpniekiem, projektu virzītājiem un galasaņēmējiem, kas meklē finansējumu; ·lielāks sviras efekts un efektīvāks budžeta līdzekļu izmantojums ar vienotas budžeta garantijas starpniecību, kas ir dažādu tādu finanšu produktu pamatā, kuri pievēršas diversificētam risku portfelim. Tas rada efektivitātes pieaugumu salīdzinājumā ar iespēju izmantot dažādus finanšu instrumentus vai norobežotas budžeta garantijas, kuras pievēršas ierobežotai risku amplitūdai, jo ir nepieciešama zemāka uzkrājumu likme, taču ir iespējams nodrošināt līdzvērtīgu aizsardzības līmeni; ·vienkāršots un mērķorientēts investīciju atbalsta instrumentu piedāvājums, kas pievēršas galveno ES politikas mērķu sasniegšanai. Šāds piedāvājums arī dotu iespēju apvienot dotācijas un finansējumu no dažādām ES programmām, EIB parastajiem aizdevumiem vai privātā sektora finansējumu; ·spēja piedāvāt nozarei specifiskus instrumentus, lai sniegtu atbalstu saistībā ar konkrētām tirgus nepilnībām (piemēram, Green Shipping, enerģētikas demonstrējumu projekti, dabas kapitāls); ·elastības pasākumi, kas ļaus fondam InvestEU ātri reaģēt uz pārmaiņām tirgū un laika gaitā mainīgām politikas prioritātēm; ·integrēta pārvaldības un īstenošanas struktūra, kas uzlabo iekšējo koordināciju un nostiprina Komisijas pozīciju īstenošanas partneru priekšā. Tā varētu ietaupīt arī pārvaldības izmaksas, izvairīties no dublēšanās un pārklāšanās un uzlabot pamanāmību investoru acīs; ·vienkāršotas ziņošanas, uzraudzības un kontroles prasības. Ņemot vērā vienoto sistēmu, fondam InvestEU būs paredzēti integrēti un vienkāršoti uzraudzības un ziņošanas noteikumi; ·labāka papildināmība starp programmām, ko pārvalda centralizēti un dalītas pārvaldības ietvaros. Tas ietver iespēju dalībvalstīm ar fonda InvestEU starpniecību novirzīt dalītās pārvaldības piešķīrumus (dalībvalsts nodalījumā); ·konsultāciju centra InvestEU sasaiste ar fondu InvestEU, lai palīdzētu izstrādāt un īstenot tādu projektu plūsmas, kas spēj piesaistīt banku finansējumu. No fonda InvestEU paredzētās intervences spektrs tiks īstenots ar dažādiem produktiem, kuri pievēršas dažādiem riskiem, kam pēc būtības būtu nepieciešamas augstas, vidējas vai zemas uzkrājumu likmes atkarībā no sniegtās garantijas veida un atbalstītajām darbībām. Komisija sniegs norādes un uzraudzīs atšķirīgo produktu izmantojumu un ar tiem saistītos riskus, lai tādējādi pārliecinātos, ka kopējais portfelis ir saderīgs ar uzkrājumu likmi, kas noteikta šajā priekšlikumā. Regulējuma kontroles padome 2018. gada 27. aprīlī sniedza pozitīvu atzinumu ar atrunām. Ietekmes novērtējuma dienestu darba dokumentā risināti izvirzītie jautājumi. Ziņojumā tagad labāk izskaidrota pašreizējā pārklāšanās starp ESIF un centralizēti pārvaldītiem finanšu instrumentiem. Tajā arī skaidrots, kā fonda InvestEU ietvaros tiks novērsta iespējamā pārklāšanās. Turklāt ir sniegta sīkāka informācija par ierosinātās pārvaldības struktūras izvēli, kā arī par citu dažādo struktūru lomu. Tas ietver pārvaldības režīma, ko pašreiz izmanto attiecībā uz ESIF un finanšu instrumentiem, salīdzinājumu ar fonda InvestEU ietvaros ierosināto režīmu. Ir pievienoti papildu precizējumi par pieņēmumiem saistībā ar paredzamo riska līmeni un uzkrājumu likmi, tostarp papildu paskaidrojumi par riska novērtējuma funkciju pārvaldības struktūrā. •Vienkāršošana Nepietiekami optimālas investīciju situācijas pašreiz tiek risinātas, izmantojot neviendabīgu un sadrumstalotu ES finanšu instrumentu portfeli un ESIF. Šī situācija ir arī radījusi sarežģījumus finanšu starpniekiem un galasaņēmējiem, kuri saskaras ar atšķirīgiem atbilstības un ziņošanas noteikumiem.

Fonda InvestEU mērķis ir vienkāršot ES investīciju atbalstu, izveidojot vienotu sistēmu, kas palīdzētu mazināt sarežģītību. Tā kā vienotais noteikumu kopums paredz mazāk nolīgumu, fonds InvestEU vienkāršos galasaņēmēju piekļuvi ES atbalstam, pārvaldību un investīciju atbalsta instrumentu vadību. Turklāt, tā kā fonds InvestEU aptver visas investīciju atbalsta politikas vajadzības, tas ļauj racionalizēt un saskaņot ziņošanas prasības un darbības rādītājus. •Pamattiesības Šim priekšlikumam nav ietekmes uz pamattiesībām. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Saskaņā ar Komisijas paziņojumu “ES budžets — Eiropas atveseļošanas plāna dzinējspēks”, tostarp pastiprinātu daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, budžeta struktūra (saistības faktiskajās cenās), kas paredzēta programmai InvestEU, ir 33 524 733 000 EUR, tostarp 724 733 000 EUR projektu izstrādes palīdzībai un citiem papildu pasākumiem. Kopējais uzkrājums būs 33 800 000 000 EUR, no kā 1 000 000 000 EUR sedz ar ieņēmumiem, atmaksājumiem un atgūtajiem līdzekļiem no esošajiem finanšu instrumentiem un ESIF. Ieņēmumi un atgūtie līdzekļi no fonda InvestEU arī nodrošina papildu iemaksas uzkrājumam. No iepriekš minētās vispārējās budžeta struktūras 33 000 440 000 EUR tiks darīti pieejami, izmantojot Eiropas Atveseļošanas instrumentu, pamatojoties uz jaunajā lēmumā par pašu resursiem paredzēto pilnvarojumu. Savienības dalībai iespējamā gaidāmajā EIF kapitāla palielinājumā (vienā vai vairākās kārtās) daudzgadu finanšu shēmā 2021.–2027. gadam būs nepieciešams finansējums līdz 900 000 000 EUR. Tas attiecas uz Savienības daļu kapitāla palielinājuma apmaksātajā daļā. Savienībai būtu jāspēj saglabāt savu kopējo daļu EIF kapitālā, pienācīgi ņemot vērā finansiālās sekas. Ir iekļauts tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskats ar papildu informāciju par budžetu. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Fonds InvestEU (ES garantija) tiks īstenots ar netiešu pārvaldību. Komisija noslēgs nepieciešamos garantijas nolīgumus ar īstenošanas partneriem. Konsultāciju centra InvestEU darbību īstenos ar netiešu vai tiešu pārvaldību atkarībā no palīdzības veida. Portāla InvestEU darbību galvenokārt īstenos ar tiešu pārvaldību. Programmas InvestEU ietekme tiks novērtēta, veicot izvērtēšanu. Izvērtēšana tiks veikta saskaņā ar Iestāžu 2016. gada 13. aprīļa nolīguma 22. un 23. punktu, kurā trīs iestādes ir apstiprinājušas, ka spēkā esošo tiesību aktu un politikas izvērtēšanai būtu jāveido pamats ietekmes novērtējumiem attiecībā uz turpmākās rīcības iespējām. Izvērtēšanā, pamatojoties uz programmas InvestEU rādītajiem/mērķrādītajiem, novērtēs programmas InvestEU iedarbību uz vietas un veiks detalizētu analīzi par pakāpi, kādā programmu InvestEU var uzskatīt par nozīmīgu, iedarbīgu un lietderīgu, vai tā rada pietiekamu ES pievienoto vērtību un vai tā ir saskanīga ar citām ES politikas jomām. Izvērtēšanā tiks ietvertas gūtās mācības, identificējot jebkādus konstatētos trūkumus/problēmas, vai ikviena iespēja darbību vai to rezultātu turpmākai uzlabošanai, kā arī to maksimālai izmantošanai/ietekmei. Rezultātu uzraudzība tiks mērīta atbilstīgi rādītājiem, kas izklāstīti šajā priekšlikumā. Papildus šiem galvenajiem rādītājiem investīciju pamatnostādnēs vai garantijas nolīgumos tiks iekļauti detalizētāki rādītāji, pamatojoties uz konkrētiem izmantojamajiem finanšu produktiem. Turklāt konkrētie rādītāji tiks izstrādāti konsultāciju centram InvestEU un portālam InvestEU. Atbilstīgi Finanšu regulai no īstenošanas partneriem tiks pieprasīta saskaņota ziņošana. •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums I nodaļa. Vispārīgi noteikumi Vispārīgajos noteikumos paredzēti programmas InvestEU vispārējie un konkrētie mērķi, kuri pēc tam tiek atspoguļoti politikas logos. Finansēšanas un investīciju darbības, kas ar ES garantiju atbalstāmas fonda InvestEU ietvaros, sniedz ieguldījumu: i) Savienības konkurētspējā, tostarp pētniecībā, inovācijā un digitalizācijā; ii) izaugsmē un nodarbinātībā Savienības ekonomikā, tās ilgtspējā un vides un klimata dimensijā, kas palīdz sasniegt ilgtspējīgas attīstības un Parīzes klimata nolīguma mērķus un radīt kvalitatīvas darbvietas; iii) sociālajā noturībā un iekļautībā un novatoriskumā Savienībā; iv) zinātnes un tehnoloģiju attīstības, kultūras, izglītības un apmācības veicināšanā; v) Savienības kapitāla tirgu integrācijā un vienotā tirgus stiprināšanā, tostarp izmantojot risinājumus Savienības kapitāla tirgu sadrumstalotības novēršanai, Savienības uzņēmumu finansējuma avotu dažādošanai un ilgtspējīga finansējuma veicināšanai. vi) ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanā, sniedzot ieguldījumu asimetriskas atveseļošanas pēc krīzes novēršanā; vai vii) Savienības ekonomikas atveseļošanā pēc krīzes, ko izraisījusi Covid-19 pandēmija, nosargājot un stiprinot tās stratēģiskās vērtības ķēdes un saglabājot un pastiprinot Savienībai stratēģiski svarīgas darbības saistībā ar kritisko infrastruktūru, tehnoloģijām un izejresursiem, kas nepieciešami uzņēmumiem un patērētājiem. ES garantijas ierosinātais lielums ir 75 153 850 000 EUR, un uzkrājumam nepieciešamā uzkrājuma likme 45 %, proti, 33 800 000 000 EUR (abas summas faktiskajās cenās). ES garantijas indikatīvs sadalījums pa politikas logiem ir izklāstīts I pielikumā. Tomēr stratēģisko Eiropas investīciju logam ir paredzēts īpašs ES garantijas piešķīrums līdz 31 153 850 000 EUR. Uzkrājuma lielums ir balstīts uz paredzēto finanšu produktu veidu un portfeļu riska pakāpi, ņemot vērā pieredzi saistībā ar ESIF un iepriekšējiem finanšu instrumentiem. Konsultāciju centram InvestEU, portālam InvestEU un papildu pasākumiem ierosinātais finansējums ir 724 733 000 EUR (faktiskajās cenās). Finansējuma lielums ir proporcionāls ES garantijas apjomam, lai atvieglotu pieejamā finansējuma raitu izmantošanu, sniedzot pienācīgu konsultatīvu atbalstu citu starpā projektu virzītājiem. Ir arī paredzēts, ka trešās valstis, nodrošinot to pilnīgu līdzdalību skaidrā naudā, varētu piedalīties finanšu produktos fonda InvestEU politikas logos, izņemot stratēģisko Eiropas investīciju logā. Šāda iespēja ir paredzēta jo īpaši, lai pamatotos gadījumos ļautu turpināt pašreizējos pasākumus citu starpā pētniecības jomā, vai lai paredzētu atbalsta iespējas saistībā ar pievienošanās procesu. Arī dalībvalstis, kas vēlas izmantot daļu no saviem dalītās pārvaldības līdzekļiem, izmantojot fondu InvestEU, var veikt iemaksas. Šīs summas ir papildus ES garantijai 75 153 850 000 EUR apmērā (faktiskajās cenās).

II nodaļa. Fonds InvestEU Šajā nodaļā ir izklāstīti pieci fonda InvestEU politikas logi: i) ilgtspējīga infrastruktūra; ii) pētniecība, inovācija un digitalizācija; iii) MVU; iv) sociālās investīcijas un prasmes; v) stratēģiskās Eiropas investīcijas; nodaļā sniegts to tvēruma sīks apraksts. Tajā ir arī definēti divi ES garantijas nodalījumi: i) ES nodalījums; un ii) dalībvalsts nodalījums, kurā būs pa vienam apakšnodalījumam katrai dalībvalstij, kas nolemj daļu no saviem dalītās pārvaldības līdzekļiem iemaksāt fondā InvestEU. Konkrētie noteikumi, kas saistīti ar dalībvalsts nodalījumu, paredz iemaksu nolīgumu starp Komisiju un attiecīgo dalībvalsti un definē iemaksas galvenos elementus, piemēram, lielumu, uzkrājuma likmi un iespējamās saistības. Kopīgo noteikumu regula un citi attiecīgie juridiskie instrumenti ietvers vajadzīgos noteikumus. Pēc tam, kad būs noticis pārvedums uz fondu InvestEU, dalībvalsts nodalījuma īstenošana notiks saskaņā ar fonda InvestEU noteikumiem. Komisija izvēlas īstenošanas partneri, pamatojoties uz dalībvalsts priekšlikumu, un ar attiecīgo dalībvalsti paraksta garantijas nolīgumu. Komisijas priekšlikumā 2021.–2027. gada DFS ir noteikts daudz vērienīgāks mērķis attiecībā uz klimata politikas integrēšanu visās ES programmās, klimata mērķu sasniegšanai kopumā paredzot atvēlēt 25 % no ES izdevumiem. Programmas InvestEU ieguldījumam šā vispārējā mērķa sasniegšanā tiks sekots, izmantojot ES klimata marķiera sistēmu. Attiecībā uz investīcijām, kas atbilst Savienības mērķiem klimata un vides jomā ilgtspējīgas infrastruktūras logā, ir noteikts atsevišķs vērienīgs vismaz 60 % mērķis . Komisija katru gadu sniegs informāciju gada budžeta projekta kontekstā. Lai atbalstītu programmas InvestEU potenciāla pilnīgu izmantošanu klimata mērķu sasniegšanā, Komisija centīsies noteikt attiecīgās darbības visā programmas InvestEU sagatavošanas, īstenošanas, pārskatīšanas un novērtēšanas procesā. III nodaļa. Komisijas un Eiropas Investīciju bankas grupas partnerība Ir izveidota partnerība starp Komisiju un Eiropas Investīciju bankas grupu. Papildus 75 % ES garantijas īstenošanai tā sedz konkrētus konsultatīvus uzdevumus attiecībā uz garantijas nolīgumu aspektiem, kas saistīti ar banku darbību, īpaši attiecībā uz finanšu risku un portfeļa riska pārvaldību. Eiropas Investīciju bankas grupai būs arī centrāla nozīme konsultatīva atbalsta īstenošanā konsultāciju centra InvestEU ietvaros. Turklāt tā konsultēs Komisiju un veiks darbības uzdevumus saistībā ar centru. Eiropas Investīciju bankas grupa veic visus vajadzīgos pasākumus un piesardzības pasākumus, lai izvairītos no interešu konfliktiem ar citiem īstenošanas partneriem saistībā ar uzdevumiem, ko saskaņā ar partnerību tā veic Komisijai. IV nodaļa. ES garantija Šajā nodaļā ir izklāstīti noteikumi par ES garantiju un tās izmantošanu. Tie ietver ES garantijas neatsaucamo un pieprasījuma raksturu, investīciju periodu, prasības attiecībā uz atbalsttiesīgo finansējumu un investīciju darbībām un finansējuma atbalsttiesīgiem veidiem. II pielikumā ir sīkāk izklāstītas nozares, kas ir atbalsttiesīgas finansējuma saņemšanai un investīciju darbībām. Turklāt šajā nodaļā ir paredzētas prasības attiecībā uz īstenošanas partneriem, kuriem cita starpā ir jāiztur pīlāru novērtējums atbilstīgi Finanšu regulai, un attiecībā uz garantijas nolīgumiem starp Komisiju un īstenošanas partneriem. Šajā nodaļā ir iekļautas arī prasības attiecībā uz ES garantijas atlīdzību un nosacījumiem atlīdzības samazināšanai pienācīgi pamatotos gadījumos. Izvēloties īstenošanas partnerus, Komisija ņems vērā to spēju izpildīt fonda InvestEU mērķus un nodrošināt pašu resursus, piesaistīt privātā sektora investorus, nodrošināt atbilstošu ģeogrāfisko un nozaru aptvērumu un sniegt ieguldījumu jaunos risinājumos, ar ko novērst tirgus nepilnības un nepietiekami optimālas investīciju situācijas. Ņemot vērā tās Līgumos paredzētos uzdevumus, spēju darboties visās dalībvalstīs un iegūto pieredzi saistībā ar pašreizējiem finanšu instrumentiem un ESIF, Eiropas Investīciju bankas grupai vajadzētu arī turpmāk būt priviliģētam īstenošanas partnerim ES nodalījumā. Tā īstenos 75 % ES garantijas. Par īstenošanas partneriem var kļūt arī valsts attīstību veicinošas bankas vai iestādes. Turklāt citas starptautiskās finanšu iestādes varēs piedalīties kā īstenošanas partneri, īpaši gadījumos, kad tām ir salīdzinošas priekšrocības īpašu zināšanu un pieredzes ziņā konkrētās dalībvalstīs. Vajadzētu būt arī iespējai citiem subjektiem, kas atbilst Finanšu regulā izklāstītajiem kritērijiem, darboties kā īstenošanas partneriem. Tajā arī sīki izklāstīts ES garantijas segums, ņemot vērā finansējuma dažādos veidus, ko var sniegt saskaņā ar to. V nodaļa. Pārvaldība Fondam InvestEU būs konsultatīvā padome, kuras sastāvā būs: i) īstenošanas partneru pārstāvji; ii) dalībvalstu pārstāvji; iii) Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas iecelts eksperts; un iv) Reģionu komitejas iecelts eksperts. Tās uzdevumi ir konsultēt Komisiju un valdi par fonda InvestEU ietvaros īstenojamo finanšu produktu izstrādi un par tirgus norisēm, tirgus nepilnībām un nepietiekami optimālām investīciju situācijām, kā arī par tirgus apstākļiem. Tā arī veic viedokļu apmaiņu par tirgus norisēm un dalās ar paraugpraksi. Tiek izveidota valde, kuras uzdevums ir noteikt stratēģiskās un darbības pamatnostādnes, pieņemt riska metodikas satvaru un pārraudzīt InvestEU īstenošanu un ar kuru jāapspriežas par to kandidātu sarakstu, kuri var kļūt par Investīciju komitejas locekļiem, pieņemt Investīciju komitejas sekretariāta reglamentu un noteikumus, kas piemērojami darbībām ar investīciju platformām. Valdē ir četri Komisijas pārstāvji, trīs Eiropas Investīciju bankas grupas pārstāvji un divi citu īstenošanas partneru pārstāvji. Turklāt Eiropas Parlaments ieceļ ekspertu par locekli bez balsstiesībām. Priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Komisija pirms priekšlikuma iesniegšanas Investīciju komitejai veic ierosināto finansēšanas vai investīciju darbību politikas pārbaudi, lai pārliecinātos, ka tās atbilst ES tiesību aktiem. Attiecībā uz Eiropas Investīciju banku tiek ierosināts, ka tās priekšlikumiem neveic politikas pārbaudi, jo tos iesniedz Komisijai saskaņā ar 5. protokola 19. pantā paredzēto procedūru. Tikai tad, ja Komisija šajā sakarā sniedz nelabvēlīgu atzinumu, finansēšanas vai investīciju darbība ir izslēgta no ES garantijas seguma. Investīciju komiteja apstiprina ES garantijas izmantošanu finansēšanas un investīciju darbībām. Tās locekļi būs neatkarīgi eksperti ar zināšanām attiecīgajās nozarēs. Komitejas sanāksmes notiks četros dažādos sastāvos, kas atbilst politikas logiem. Katrā sastāvā ir seši locekļi, no kuriem četri ir pastāvīgi locekļi, kuri piedalās visos sastāvos. Pārējos divus locekļus izvēlas, lai precīzāk ņemtu vērā konkrētā politikas loga aptvertās jomas.

Lai palīdzētu Investīciju komitejai, tiek izveidots neatkarīgs sekretariāts. Sekretariāts administratīvi atradīsies Komisijā, bet tas ir pakļauts Investīciju komitejas priekšsēdētājam. Investīciju komiteja arī rūpēsies par ES garantijas piešķiršanu darbībām saskaņā ar ESIF regulu. Attiecībā uz visām finansēšanas un investīciju darbībām ir vajadzīgs rezultātu pārskats, kas iesniedzams Investīciju komitejai. Tas nodrošinās garantijas pieprasījumu neatkarīgu, pārredzamu un saskaņotu novērtēšanu. Tajā ietver sīku informāciju par attiecīgo finansēšanas vai investīciju darbību, cita starpā par darbības ieguldījumu Savienības politikas mērķu sasniegšanā un papildināmību, tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas , investīciju ietekmes un finanšu profila aprakstu. VI nodaļa. Konsultāciju centrs InvestEU Konsultāciju centrs InvestEU sniegs konsultatīvu atbalstu, lai identificētu, sagatavotu, izstrādātu, strukturētu, veiktu iepirkumu un īstenotu projektus, tostarp saistībā ar spēju veidošanu. Tas būs pieejams publiskiem un privātiem projektu virzītājiem, kā arī finanšu un citiem starpniekiem. VII nodaļa. Portāls InvestEU Portāls InvestEU tiks izveidots, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta ar projektu portālu Investīciju plānā Eiropai. Komisija veiks sistemātiskas pārbaudes par projektu saskanību ar Savienības tiesību aktiem un politiku. Turklāt īstenošanas partneriem ir pienākums apsvērt, vai šie projekti atbilst saskanības prasībām, kas ietilpst to darbības jomā. Portāla InvestEU mērķis ir nodrošināt pamanāmību tiem investējamiem projektiem Eiropas Savienībā, kuru ietvaros tiek meklēts finansējums. Tomēr projekts nav jāizvieto portālā, lai tas saņemtu ES finansējumu. Tāpat iesniegšana portālā nenozīmē, ka projektam galu galā tiks piešķirta ES garantija. VIII nodaļa. Pārskatatbildība, uzraudzība un ziņošana, novērtēšana un kontrole Valdes priekšsēdētāju var lūgt ziņot Eiropas Parlamentam vai Padomei vai mutiski vai rakstiski atbildēt uz šo iestāžu uzdotajiem jautājumiem. Šajā nodaļā paredzēta regulāra uzraudzība un ziņošana, vienlaikus III pielikumā nosakot rādītājus, pret kuriem darbība tiks mērīta. Turklāt tajā ir ietverti noteikumi par revīziju un OLAF tiesībām attiecībā uz finansēšanas un investīciju darbībām trešās valstīs. Tiek ierosināts, ka ES garantijas izmantošanu novērtēs, izmantojot starpposma un nobeiguma novērtējumu saskaņā ar Finanšu regulas prasībām. Starpposma novērtējumā būs jāņem vērā dažas konkrētas regulas iezīmes, piemēram, kārtība, kādā darbojas Komisijas un Eiropas Investīciju bankas grupas partnerība, ES garantijas sadalījums starp Eiropas Investīciju bankas grupu un citiem īstenošanas partneriem, konsultāciju centra InvestEU īstenošana. IX nodaļa. Pārredzamība un pamanāmība Šie noteikumi ir iekļauti, lai nodrošinātu pienācīgu pārredzamību un pamanāmību attiecīgi galasaņēmēju vidū un sabiedrībā kopumā. X nodaļa. Pārejas un nobeiguma noteikumi Šī pēdējā nodaļa ietver noteikumus attiecībā uz ieņēmumu, atmaksājumu un no iepriekšējām programmām atgūto līdzekļu izmantošanu. IV pielikumā ir saraksts ar šīm programmām (papildus ESIF). Šajā nodaļā arī izklāstīta deleģēto aktu procedūra. Paredzēts, ka regulu piemēros no 2021. gada 1. janvāra. 2020/0108 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido programmu InvestEU

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 173. pantu un 175. panta trešo daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Covid-19 pandēmija ir liels satricinājums pasaules un Savienības ekonomikai. Nepieciešamo ierobežošanas pasākumu dēļ ekonomiskā aktivitāte Eiropas Savienībā ievērojami samazinājusies. Paredzams, ka ES IKP 2020. gadā saruks par aptuveni 7,5 %, daudz vairāk nekā finanšu krīzes laikā 2009. gadā. Pandēmijas uzliesmojums ir parādījis globālo piegādes ķēžu savstarpējo saistību un atklājis dažas neaizsargātības, piemēram, stratēģisko nozaru pārmērīgu paļaušanos uz nediversificētiem ārējās piegādes avotiem. Šādas neaizsargātības ir jānovērš, lai uzlabotu Savienības reaģēšanu ārkārtas situācijās, kā arī visas ekonomikas noturību, vienlaikus saglabājot tās atvērtību konkurencei un tirdzniecībai saskaņā ar tās noteikumiem. Paredzams, ka investīciju aktivitāte būs ievērojami samazinājusies. Pat pirms pandēmijas, lai gan Savienībā bija novērojama investīciju attiecības pret IKP atveseļošana, tā joprojām nebija tik liela, kā varētu gaidīt spēcīgas atveseļošanas laikā, un nebija pietiekama, lai kompensētu nepietiekamo investīciju gadus pēc 2009. gada krīzes. Vēl svarīgāk ir tas, ka pašreizējais investīciju līmenis un prognozes neaptver Savienības vajadzības pēc strukturālām investīcijām, kas nepieciešamas, lai atjaunotu ilgtermiņa izaugsmi un uzturētu to, ņemot vērā tehnoloģiskās pārmaiņas un globālo konkurētspēju, tostarp attiecībā uz inovāciju, prasmēm, infrastruktūru, maziem un vidējiem uzņēmumiem (“MVU”), un vajadzību risināt sabiedriskas nozīmes uzdevumus, piemēram, ilgtspējas vai iedzīvotāju novecošanas jomā. Tādējādi, lai sasniegtu Savienības politikas mērķus un atbalstītu ātru, iekļaujošu un veselīgu ekonomikas atveseļošanu, ir nepieciešams atbalsts, lai novērstu tirgus nepilnības un nepietiekami optimālas investīciju situācijas un mazinātu investīciju nepietiekamību mērķa nozarēs. (2)Novērtējumos ir uzsvērts, ka 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas ietvaros īstenoto finanšu instrumentu dažādība ir radījusi zināmu pārklāšanos to tvērumā. Šī dažādība ir arī radījusi sarežģījumus starpniekiem un galasaņēmējiem, kuri saskārušies ar atšķirīgiem atbalsttiesīguma un ziņošanas noteikumiem. Saderīgu noteikumu trūkuma rezultātā ir bijis arī grūtāk kombinēt vairākus Savienības fondus, lai gan šādas kombinācijas būtu bijušas izdevīgas, lai atbalstītu projektus, kam bija nepieciešams dažāda veida finansējums. Tāpēc būtu jāizveido vienots fonds — fonds InvestEU —, kas balstīts uz Investīciju plānā Eiropai izveidotā Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) pieredzi, lai panāktu efektīvāku darbības atbalstu galasaņēmējiem, integrējot un vienkāršojot finansējumu, ko piedāvā vienotajā budžeta garantijas shēmā, tādējādi uzlabojot Savienības atbalsta ietekmi un vienlaikus samazinot Savienības izmaksas, kas sedzamas no budžeta. (3)Lai pabeigtu vienotā tirgus izveidi un stimulētu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un nodarbinātību, pēdējo gadu laikā Savienība ir pieņēmusi vērienīgas stratēģijas, piemēram, šādas: “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (2010. gada 3. marts), “Rīcības plāns kapitāla tirgu savienības izveidei” (2015. gada 30. septembris), “jauna Eiropas darba kārtība kultūrai” (2018. gada 22. maijs), “Tīru enerģiju ikvienam Eiropā” (2016. gada 30. novembris), “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” (2015. gada 2. decembris), “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” (2016. gada 20. jūlijs), “Eiropas Aizsardzības rīcības plāns” (2016. gada 30. novembris), “Eiropas Aizsardzības fonda izveide” (2017. gada 7. jūnijs), “Kosmosa stratēģija Eiropai” (2016. gada 26. oktobris), “Iestāžu kopīgā proklamācija par Eiropas sociālo tiesību pīlāru ” (2017. gada 13. decembris), “Eiropas zaļais kurss” (2019. gada 11. decembris), “Eiropas zaļā kursa investīciju plāns” (2020. gada 14. janvāris), “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai” (2020. gada 14. janvāris), “Eiropas digitālās nākotnes veidošanas stratēģija”, “Datu stratēģija” un paziņojums par mākslīgo intelektu (2020. gada 19. februāris), “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (2020. gada 10. marts) un “MVU stratēģija ilgtspējīgai un digitālai Eiropai” (2020. gada 10. marts). Fondam InvestEU būtu jāizmanto un jāpastiprina sinerģija starp minētajām savstarpēji pastiprinošajām stratēģijām, sniedzot atbalstu investīcijām un piekļuvi finansējumam. (4)Savienības līmenī Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgads ir satvars valsts reformu prioritāšu apzināšanai un to īstenošanas uzraudzībai. Dalībvalstis, attiecīgā gadījumā sadarbojoties ar vietējām un reģionālajām iestādēm, izstrādā savas valsts daudzgadu investīciju stratēģijas minēto reformu prioritāšu atbalstam. Minētās stratēģijas būtu jāiesniedz kopā ar ikgadējām valsts reformu programmām, lai iezīmētu un koordinētu prioritāros investīciju projektus, kas atbalstāmi ar valsts finansējumu, Savienības finansējumu vai abiem finansējuma veidiem. Šajās stratēģijās būtu jānodrošina, lai Savienības finansējumu izmantotu saskaņoti un lai maksimāli palielinātu pievienoto vērtību finansiālajam atbalstam, ko saņemtu jo īpaši no Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, Atveseļošanas un noturības mehānisma un programmas InvestEU. (5)Fondam InvestEU būtu jāveicina Savienības konkurētspējas un sociālekonomiskās konverģences uzlabošana, tostarp inovācijas un digitalizācijas jomās, resursu efektīva izmantošana saskaņā ar aprites ekonomikas principiem, Savienības ekonomikas izaugsmes ilgtspēja un iekļautība un Savienības kapitāla tirgu sociālā noturība un integrācija, tostarp izmantojot risinājumus Savienības kapitāla tirgu sadrumstalotības novēršanai un Savienības uzņēmumu finansējuma avotu dažādošanai. Tālab fondam InvestEU būtu jāatbalsta projekti, kuri ir tehniski un ekonomiski dzīvotspējīgi, nodrošinot sistēmu tādu parāda, riska dalīšanas un pašu kapitāla instrumentu izmantošanai, kurus attiecīgi atbalsta ar Savienības budžeta garantiju un īstenošanas partneru finansiālajiem ieguldījumiem. Fondam InvestEU vajadzētu būt balstītam pieprasījumā un vienlaikus tam vajadzētu koncentrēties uz stratēģisku ilgtermiņa ieguvumu nodrošināšanu galvenajās Savienības politikas jomās, kuras citādi netiktu finansētas vai tiktu finansētas nepietiekami, un tādējādi veicināt Savienības politikas mērķu sasniegšanu. Atbalstam no fonda InvestEU būtu jāaptver dažādas nozares un reģioni, bet būtu jāizvairās no pārmērīgas nozaru vai ģeogrāfiskās koncentrācijas, un būtu jāatvieglo piekļuve projektiem, ko veido partnervienības vairākos ES reģionos. (6)Kultūras un radošās nozares ir svarīgas un strauji augošas nozares Savienībā, kuras rada gan ekonomisko, gan kultūras vērtību no intelektuālā īpašuma un individuālā radošuma. Tomēr Covid-19 krīzes laikā ieviestajiem sociālo kontaktu ierobežojumiem bija ļoti negatīva ekonomiskā ietekme uz šīm nozarēm. Turklāt minēto nozaru aktīvu nemateriālais raksturs ierobežo šo nozaru MVU un organizāciju piekļuvi privātam finansējumam, kas ir būtisks, lai varētu veikt investīcijas, izvērsties un konkurēt starptautiskā līmenī. Tāpēc programmai InvestEU vajadzētu arī turpmāk atvieglot kultūras un radošo nozaru MVU un organizāciju piekļuvi finansējumam. Kultūras un radošās nozares, audiovizuālā nozare un plašsaziņas līdzekļu nozare ir būtiskas mūsu kultūras daudzveidībai un demokrātijai digitālajā laikmetā un ir mūsu suverenitātes un autonomijas neatņemama daļa, un stratēģiskās investīcijas audiovizuālajā un plašsaziņas līdzekļu saturā un tehnoloģijā noteiks ilgtermiņa spēju radīt un izplatīt saturu plašai auditorijai pāri valstu robežām. (7)Lai veicinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, investīcijas un nodarbinātību un tādējādi sniegtu ieguldījumu uzlabotā labklājībā, taisnīgākā ienākumu sadalē un lielākā ekonomiskajā, sociālajā un teritoriālajā kohēzijā Savienībā, fondam InvestEU būtu jāatbalsta investīcijas materiālos un nemateriālos aktīvos, tostarp kultūras mantojumā. Fonda InvestEU finansētiem projektiem būtu jāatbilst Savienības vides un sociālajiem standartiem, tostarp darba tiesību standartiem. Ar fonda InvestEU starpniecību veiktajām intervencēm būtu jāpapildina ar dotācijām sniegtais Savienības atbalsts. (8)Savienība atbalstīja mērķus, kas tika izvirzīti Apvienoto Nāciju Organizācijas Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam (“Programma 2030. gadam”), tās ilgtspējīgas attīstības mērķos un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām ietvaros pieņemtajā Parīzes nolīgumā (“Parīzes nolīgums par klimata pārmaiņām”), kā arī Sendai ietvarprogrammā katastrofu riska mazināšanai 2015.–2030. gadam. Lai izpildītu minētos mērķus, tostarp tos, kas izklāstīti Savienības vides politikas nostādnēs, ir būtiski jāpastiprina centieni īstenot ilgtspējīgu attīstību. Tāpēc ilgtspējīgas attīstības principiem vajadzētu būt īpaši izceltiem, izstrādājot fondu InvestEU. (9)Programmai InvestEU būtu jāpalīdz Savienībā izveidot ilgtspējīgu finanšu sistēmu, kura atbalsta privātā kapitāla pārorientēšanu uz ilgtspējīgām investīcijām saskaņā ar mērķiem, kas izklāstīti Komisijas 2018. gada 8. marta paziņojumā “Rīcības plāns: ilgtspējīgas izaugsmes finansēšana” un Komisijas 2020. gada 14. janvāra paziņojumā par Eiropas zaļā kursa investīciju plānu. (10)Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Savienības apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām un ilgtspējīgas attīstības mērķus, programma InvestEU palīdzēs integrēt rīcību klimata jomā un sasniegt vispārējo mērķi — 25 % Savienības budžeta izdevumu veltīt klimata mērķu sasniegšanai. Ir paredzams, ka darbības saskaņā ar programmu InvestEU segs izmaksas 30 % apmērā no programmas InvestEU kopējā finansējuma klimata jomas mērķu īstenošanai. Attiecīgās darbības tiks apzinātas, sagatavojot un īstenojot programmu InvestEU, un atkārtoti izvērtētas saistībā ar attiecīgajiem izvērtēšanas un pārskatīšanas procesiem. (11)Fonda InvestEU ieguldījumam klimata mērķu sasniegšanā tiks sekots, izmantojot ES klimata marķiera sistēmu, ko Komisija izstrādās sadarbībā ar potenciālajiem īstenošanas partneriem, atbilstoši izmantojot kritērijus, kas paredzēti [regulā par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai], lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir vides ziņā ilgtspējīga. Programmai InvestEU būtu jāveicina arī ilgtspējīgas attīstības mērķu citu dimensiju īstenošana. (12)Saskaņā ar Pasaules Ekonomikas foruma 2018. gadā izdoto ziņojumu par globālajiem riskiem puse no desmit visbūtiskākajiem riskiem, kas apdraud pasaules ekonomiku, ir saistīti ar vidi. Šādi riski ietver gaisa, augsnes, iekšzemes ūdeņu un okeānu piesārņojumu, ekstrēmus laikapstākļu notikumus, bioloģiskās daudzveidības zudumu un klimata pārmaiņu seku nesekmīgu mazināšanu un pielāgošanos tām. Vides aizsardzības principi ir stingri iestrādāti Līgumos un daudzās Savienības politikas nostādnēs. Tādējādi vides aizsardzības mērķu integrēšana būtu jāveicina ar fondu InvestEU saistītās darbībās. Vides aizsardzība un saistīto risku novēršana un pārvaldība būtu jāiekļauj investīciju sagatavošanā un īstenošanā. Savienībai arī būtu jāseko līdzi tās izdevumiem, kas saistīti ar bioloģisko daudzveidību un gaisa piesārņojuma kontroli, lai izpildītu ziņošanas pienākumus saskaņā ar Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/2284. Tāpēc investīcijām, kuras piešķirtas vides ilgtspējas mērķu sasniegšanai, būtu jāseko līdzi, izmantojot kopīgu metodiku, kas ir saskanīga ar metodiku, kura izstrādāta atbilstīgi citām Savienības programmām, ko piemēro klimata, bioloģiskās daudzveidības un gaisa piesārņojuma pārvaldībai, lai būtu iespējams atsevišķi un kopīgi izvērtēt investīciju ietekmi uz galvenajiem dabas kapitāla, tostarp gaisa, ūdens, zemes un bioloģiskās daudzveidības, elementiem.

(13)Investīciju projekti, kas saņem ievērojamu Savienības atbalstu, īpaši infrastruktūras jomā, īstenošanas partnerim būtu jāizvērtē, lai noteiktu, vai tiem ir ietekme uz vidi, klimatu vai sociālo jomu. Uz investīciju projektiem, kuriem ir šāda ietekme, būtu jāattiecina ilgtspējas pārbaude saskaņā ar norādēm, kas Komisijai būtu jāizstrādā ciešā sadarbībā ar potenciālajiem īstenošanas partneriem programmas InvestEU ietvaros. Šajās norādēs būtu atbilstoši jāizmanto kritēriji, kas noteikti [regulā par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai], lai noteiktu, vai saimnieciskā darbība ir vides ziņā ilgtspējīga un atbilst norādēm, kas izstrādātas citām Savienības programmām. Saskaņā ar proporcionalitātes principu šādās norādēs būtu jāiekļauj atbilstīgi noteikumi, lai izvairītos no nepamatota administratīvā sloga, un no ilgtspējas pārbaudes būtu jāizslēdz projekti, kas ir mazāki par konkrētu lielumu, kurš nosakāms norādēs. Ja īstenošanas partneris secina, ka ilgtspējas pārbaude nav jāveic, tam būtu jāsniedz pamatojums Investīciju komitejai, kas izveidota fonda InvestEU vajadzībām. Darbībām, kas nav saderīgas ar klimata mērķu sasniegšanu, nevajadzētu būt atbalsttiesīgām saskaņā ar šo regulu. (14)Zems infrastruktūras investīciju līmenis Savienībā finanšu krīzes laikā un atkal Covid-19 krīzes laikā mazināja Savienības spēju veicināt ilgtspējīgu izaugsmi, konkurētspēju un konverģenci. Tas arī rada nelīdzsvarotības konsolidācijas risku un ietekmē reģionu attīstību ilgtermiņā. Ievērojamām investīcijām Savienības infrastruktūrā, īpaši starpsavienojumos un energoefektivitātē un Eiropas vienotas transporta telpas izveidē, ir būtiska nozīme, lai sasniegtu Savienības ilgtspējas mērķus, tostarp izpildītu Savienības saistības attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības mērķiem un sasniegtu 2030. gada mērķus enerģētikas un klimata jomā. Tādēļ atbalstam no fonda InvestEU vajadzētu būt vērstam uz investīcijām transporta, enerģētikas, tostarp energoefektivitātes un atjaunojamo energoresursu un citu drošas un ilgtspējīgas mazemisijas enerģijas avotu, vides infrastruktūras, ar rīcību klimata jomā saistītas infrastruktūras, jūrlietu infrastruktūras un digitālās infrastruktūras jomā. Programmā InvestEU prioritāte būtu jāpiešķir jomām, kurās ir nepietiekamas investīcijas un kurās ir nepieciešamas papildu investīcijas. Lai maksimāli palielinātu Savienības finansiālā atbalsta ietekmi un pievienoto vērtību, ir lietderīgi veicināt racionalizētu investēšanas procesu, kas nodrošina projektu plūsmas pamanāmību un maksimāli palielina attiecīgo Savienības programmu sinerģijas tādās jomās kā transports, enerģētika un digitalizācija. Paturot prātā drošuma un drošības apdraudējumus, investīciju projektiem, kas saņem Savienības atbalstu, būtu jāietver infrastruktūras noturības pasākumi, tostarp infrastruktūras uzturēšana un drošība, un tajos būtu jāņem vērā principi, kas attiecas uz iedzīvotāju aizsardzību sabiedriskās vietās. Tam būtu jāpapildina centieni, ko veic citi Savienības fondi, kuri sniedz atbalstu drošības komponentiem investīcijām sabiedriskās vietās, transportā, enerģētikā un citā kritiskā infrastruktūrā, piemēram, Eiropas Reģionālās attīstības fonds. (15)Programmai InvestEU attiecīgā gadījumā vajadzētu palīdzēt sasniegt Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2018/2001 un Pārvaldības regulas mērķus, kā arī veicināt energoefektivitāti lēmumos par investīcijām. (16)Patiesa multimodalitāte ir iespēja radīt efektīvu un videi draudzīgu transporta tīklu, kas izmanto maksimālo potenciālu, ko sniedz visi transporta veidi, un veido starp tiem sinerģiju. Programmai InvestEU vajadzētu atbalstīt investīcijas multimodāla transporta mezglos, kuri — neraugoties uz savu nozīmīgo ekonomisko potenciālu un uzņēmējdarbības pamatojumu — rada nozīmīgu risku privātiem investoriem. Programmai InvestEU arī vajadzētu veicināt intelektisku transporta sistēmu (ITS) izstrādi un ieviešanu. Programmai InvestEU vajadzētu palīdzēt pastiprināt centienus izstrādāt un izmantot tehnoloģijas, ar ko atbalsta transportlīdzekļu un ceļu infrastruktūras drošības uzlabojumus. (17)Programmai InvestEU būtu jāsniedz ieguldījums Savienības politikā attiecībā uz jūrām un okeāniem, attīstot projektus un uzņēmumus zilās ekonomikas jomā un izstrādājot ilgtspējīgas zilās ekonomikas finanšu principus. Tas var ietvert intervenci jūrniecības uzņēmējdarbības un jūrniecības nozares, inovatīvas un konkurētspējīgas jūrniecības nozares, kā arī atjaunojamo jūras energoresursu enerģijas un aprites ekonomikas jomā. (18)Lai gan pirms Covid-19 krīzes kopējais investīciju līmenis Savienībā palielinājās, investīcijas augstāka riska darbībās, piemēram, pētniecībā un inovācijā, joprojām bija nepietiekamas, un tagad ir sagaidāms, ka krīze tās būs būtiski skārusi. Tā rezultātā nepietiekamās investīcijas pētniecībā un inovācijā kaitē Savienības rūpniecības un ekonomikas konkurētspējai un tās iedzīvotāju dzīves kvalitātei. Fondam InvestEU būtu jānodrošina atbilstīgie finanšu produkti, kas aptvertu dažādus inovācijas cikla posmus un plašu ieinteresēto personu loku, jo īpaši, lai varētu komerciālā mērogā Savienībā izvērst un ieviest risinājumus nolūkā tos padarīt konkurētspējīgus pasaules tirgos un lai pasaules līmenī sekmētu Savienības izcilību ilgtspējīgu tehnoloģiju jomā, rīkojoties sinerģijā ar programmu “Apvārsnis Eiropa”, tostarp Eiropas Inovācijas padomi. Šajā sakarībā kā stabils pamats šāda mērķtiecīga atbalsta nodrošināšanai būtu jāizmanto pieredze, kas gūta, izmantojot programmas “Apvārsnis 2020” ietvaros ieviestos finanšu instrumentus, piemēram, InnovFin — ES finansējums novatoriem, lai veicinātu un paātrinātu inovatīvu uzņēmumu piekļuvi finansējumam. (19)Tūrisms ir svarīga Savienības ekonomika nozare, kas Covid-19 pandēmijas dēļ piedzīvojusi īpaši krasu kritumu. Tāpēc programmai InvestEU būtu jāpalīdz nostiprināt šīs nozares ilgtermiņa konkurētspēju, atbalstot darbības ilgtspējīga, inovatīva un digitalizēta tūrisma veicināšanai. (20)Steidzami ir vajadzīgi ievērojami centieni veikt investīcijas digitālā pārveidē un veicināt to, kā arī sadalīt tās sniegtos ieguvumus visiem Savienības iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Spēcīgs digitālā vienotā tirgus stratēģijas politiskais satvars tagad būtu jāpapildina ar vienlīdz vērienīgām investīcijām, tostarp mākslīgajā intelektā, rīkojoties saskaņā ar programmu “Digitālā Eiropa”. (21)Vairāk nekā 99 % no visiem uzņēmumiem Savienībā ir MVU, un tiem ir ļoti liela un būtiska ekonomiskā vērtība. Tomēr to šķietami augstās riska pakāpes un nepietiekama nodrošinājuma dēļ tie saskaras ar grūtībām, cenšoties piekļūt finansējumam. Papildu sarežģījumus rada MVU un sociālās ekonomikas uzņēmumu vajadzība saglabāt konkurētspēju, iesaistoties digitalizācijā, internacionalizācijā, pārveidē uz aprites ekonomikas struktūru, inovācijas darbībās un paaugstinot sava darbaspēka kvalifikāciju. Turklāt MVU un sociālās ekonomikas uzņēmumiem ir piekļuve ierobežotākam finansējuma avotu klāstam nekā lielākiem uzņēmumiem tāpēc, ka tie parasti neemitē obligācijas un tiem ir tikai ierobežota piekļuve biržām un lieliem institucionāliem investoriem. Arvien biežāk MVU un sociālās ekonomikas uzņēmumiem raksturīgi inovatīvi risinājumi, piemēram, darbinieku veikta uzņēmuma iegāde vai darbinieku līdzdalība uzņēmumā. Grūtības piekļūt finansējumam ir vēl lielākas tiem MVU, kuru darbība ir vērsta uz nemateriāliem aktīviem. MVU Savienībā ir lielā mērā atkarīgi no bankām un parāda finansējuma, kas izpaužas kā bankas overdrafti, bankas aizdevumi vai līzings. Vienkāršojot piekļuvi finansējumam un nodrošinot diversificētākus finansējuma avotus, ir jāatbalsta MVU, kas saskaras ar minētajām problēmām, lai palielinātu MVU spēju finansēt savu izveidi, izaugsmi, inovāciju un ilgtspējīgu attīstību, nodrošināt savu konkurētspēju un spēju izturēt ekonomikas satricinājumus, lai padarītu ekonomiku un finanšu sistēmu noturīgāku ekonomikas lejupslīdes laikā un saglabātu MVU spēju radīt darbvietas un nodrošināt sociālo labklājību. Regula arī papildina jau īstenotās iniciatīvas saistībā ar kapitāla tirgu savienību. Tāpēc fondam InvestEU vajadzētu balstīties uz sekmīgām Savienības programmām, piemēram, Uzņēmumu un MVU konkurētspējas programmu (COSME), un vajadzētu nodrošināt apgrozāmo kapitālu un investīcijas visā uzņēmuma dzīves ciklā, finansējumu līzinga darījumiem un iespēju pievērsties konkrētiem mērķorientētākiem finanšu produktiem. Tam būtu arī jāpalielina publiskā/privātā fonda instrumentu, piemēram, MVU sākotnējā publiskā piedāvājuma (IPO) fonda ekonomiskais potenciāls, lai atbalstītu MVU, novirzot vairāk privātā un publiskā kapitāla, īpaši stratēģiskiem uzņēmumiem. (22)Kā izklāstīts Komisijas 2017. gada 26. aprīļa pārdomu dokumentā par Eiropas sociālo dimensiju, paziņojumā par Eiropas sociālo tiesību pīlāru, Savienības satvarā attiecībā uz ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un 2020. gada 14. janvāra paziņojumā “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai”, iekļaujošākas un taisnīgākas Savienības izveide ir viena no Savienības būtiskākajām prioritātēm, lai novērstu nevienlīdzību un veicinātu sociālās iekļaušanas politiku Eiropā. Nevienlīdzīgas iespējas jo īpaši skar piekļuvi izglītībai, apmācībai, kultūrai, nodarbinātībai, veselības un sociālajiem pakalpojumiem. Investīcijas ar sociālo jomu, prasmēm un cilvēkkapitālu saistītā ekonomikā, kā arī neaizsargātu iedzīvotāju integrācijā sabiedrībā var uzlabot ekonomikas iespējas, jo īpaši, ja tās koordinē Savienības līmenī. Fonds InvestEU būtu jāizmanto, lai atbalstītu investīcijas izglītībā un apmācībā, tostarp darba ņēmēju pārkvalificēšanā un kvalifikācijas celšanā cita starpā reģionos, kuri ir atkarīgi no oglekļietilpīgas ekonomikas un kurus ir ietekmējusi strukturālā pāreja uz mazoglekļa ekonomiku. Tas būtu jāizmanto, lai atbalstītu projektus, kas rada pozitīvu sociālo ietekmi un veicina sociālo iekļaušanu, palīdzot palielināt nodarbinātību visos reģionos, jo īpaši mazkvalificētiem darba ņēmējiem un ilgtermiņa bezdarbniekiem, un lai uzlabotu situāciju attiecībā uz dzimumu līdztiesību, vienlīdzīgām iespējām, nediskrimināciju, pieejamību, paaudžu solidaritāti, veselības un sociālo pakalpojumu nozari, sociālajiem mājokļiem, bezpajumtniecību, digitālo iekļautību, kopienu attīstību, jauniešu lomu un vietu sabiedrībā, kā arī neaizsargātiem cilvēkiem, tostarp trešo valstu valstspiederīgajiem. Programmai InvestEU būtu arī jāatbalsta Eiropas kultūra un radošuma darbības ar sociālu mērķi. (23)Lai nākamajā desmitgadē radītu pretsvaru sabiedrības lielo pārmaiņu negatīvai ietekmei Savienībā un darba tirgū, ir jāveic investīcijas cilvēkkapitālā, sociālajā infrastruktūrā, mikrofinansēšanā, ētiskās un sociālās uzņēmējdarbības finansēšanā un jaunos sociālās ekonomikas darījumdarbības modeļos, tostarp sociālās ietekmes investīcijās un sociālo rezultātu līguma slēgšanā. Programmai InvestEU būtu jāstiprina jaunveidotā sociālā tirgus ekosistēma nolūkā palielināt finansējuma nodrošinājumu mikrouzņēmumiem, sociālajiem uzņēmumiem un sociālās solidaritātes iestādēm un to piekļuvi finansējumam, lai apmierinātu pieprasījumu tiem, kam tas ir vajadzīgs visvairāk. Augsta līmeņa darba grupas par investēšanu sociālajā infrastruktūrā Eiropā 2018. gada janvāra ziņojumā Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe attiecībā uz laikposmu no 2018. līdz 2030. gadam ir konstatēta vismaz 1,5 trilj. EUR nepietiekamība kopējās investīcijās sociālajā infrastruktūrā un pakalpojumos, tostarp izglītības, apmācības, veselības aprūpes un mājokļu jomā. Tam ir nepieciešams atbalsts, tostarp Savienības līmenī. Tāpēc, lai atbalstītu sociālā tirgus vērtības ķēdes attīstību un noturīgāku Savienību, būtu jāizmanto publiskā, komerciālā un labdarības kapitāla kopīgais spēks, kā arī atbalsts no fondiem un alternatīviem finansējuma sniedzējiem, piemēram, ētiskiem, sociāliem un ilgtspējīgiem tirgus dalībniekiem. (24)Covid-19 pandēmijas izraisītajā ekonomikas krīzē resursu sadale tirgū nav pilnībā efektīva, un šķietamais risks būtiski kavē privāto investīciju plūsmu. Šādos apstākļos fonda InvestEU galvenā iezīme mazināt risku, kas saistīts ar ekonomiski dzīvotspējīgiem projektiem, lai piesaistītu privāto finansējumu, ir īpaši vērtīga, un tā būtu jāstiprina, lai novērstu asimetriskas atveseļošanas risku. Programmai InvestEU vajadzētu spēt sniegt būtisku atbalstu uzņēmumiem atveseļošanas posmā un vienlaikus nodrošināt, ka investori koncentrējas uz Savienības vidēja termiņa un ilgtermiņa politikas prioritātēm, piemēram, Eiropas zaļo kursu, Eiropas zaļā kursa investīciju plānu, Eiropas digitālās nākotnes veidošanas stratēģiju un paziņojumu “Spēcīga sociālā Eiropa taisnīgai pārejai”. Tai būtu ievērojami jāpalielina Eiropas Investīciju bankas (EIB) grupas, valsts attīstību veicinošu banku un iestāžu un citu īstenošanas partneru riska uzņemšanās spēja ekonomikas atveseļošanas atbalstam. (25)Covid-19 pandēmija ir liels satricinājums pasaules un Savienības ekonomikai. Paredzams, ka ES IKP samazinājums būs daudz lielāks nekā finanšu krīzes laikā 2009. gadā, un negatīvas sociālās sekas būs neizbēgamas. Pandēmijas uzliesmojums ir parādījis, ka ir jānovērš stratēģiskie vājie punkti, lai uzlabotu Savienības ārkārtas reaģēšanu, kā arī visas ekonomikas noturību. Tikai noturīga, iekļaujoša un integrēta Eiropas ekonomika var saglabāt vienoto tirgu un vienlīdzīgus konkurences apstākļus arī vissmagāk skarto dalībvalstu labā. (26)Fondam InvestEU būtu jādarbojas piecās politikas sadaļās, atspoguļojot būtiskākās Savienības politikas prioritātes, proti: ilgtspējīga infrastruktūra, pētniecība, inovācija un digitalizācija, MVU, sociālās investīcijas un prasmes un Eiropas stratēģiskas investīcijas. (27)Lai gan MVU politikas logā galvenā uzmanība būtu jāpievērš palīdzībai MVU, no šī politikas loga būtu jāatbalsta arī mazas vidējas kapitalizācijas sabiedrības. Vidējas kapitalizācijas sabiedrībām arī vajadzētu būt atbalsttiesīgām saņemt atbalstu no pārējiem četriem politikas logiem. (28)Eiropas stratēģisko investīciju logs būtu galvenokārt jāvērš uz to, lai atbalstītu tos galasaņēmējus, kuri ir iedibināti kādā dalībvalstī, kuri darbojas Savienībā un kuru aktivitātēm Savienībā ir stratēģiski svarīga nozīme, jo īpaši ņemot vērā zaļo pārkārtošanos un digitālo pārveidi, un kuras uzlabo noturību tādās jomās kā i) kritiski svarīga veselības aprūpe, zāļu, medicīnisko ierīču un medicīnisko preču ražošana un uzkrāšana, spēju stiprināšana reaģējot uz krīzi veselības jomā un civilās aizsardzības sistēmas pastiprināšana, ii) kritiskā infrastruktūra (fiziska vai virtuāla); iii) šādas infrastruktūras ekspluatācijai un uzturēšanai būtisku preču un pakalpojumu nodrošināšana, iv) būtiskas veicinošas, transformatīvas, zaļas un digitālas tehnoloģijas un revolucionāras inovācijas, ja investīcijām ir stratēģiska nozīmes Savienības rūpniecības nākotnei, tostarp mākslīgais intelekts, blokķēde, programmatūra, robotika, pusvadītāji, mikroprocesori, modernās mākoņdatošanas tehnoloģijas, augstas veiktspējas datošana, kiberdrošība, kvantu tehnoloģijas, fotonika, rūpnieciskā biotehnoloģija, atjaunojamo energoresursu tehnoloģijas, enerģijas uzglabāšanas tehnoloģijas, tostarp akumulatori, ilgtspējīgas transporta tehnoloģijas, tīra ūdeņraža un kurināmā elementu lietojumi, dekarbonizācijas tehnoloģijas rūpniecībai, oglekļa dioksīda uztveršana un uzglabāšana, aprites ekonomikas tehnoloģijas, biomedicīna, nanotehnoloģijas, zāles un progresīvie materiāli; v) ražošanas iekārtas informācijas sakaru un tehnoloģiju komponentu un ierīču masveida ražošanai Eiropas Savienībā; vi) kritiski svarīgo resursu piegāde un uzkrāšana publiskā sektora dalībniekiem, uzņēmumiem vai patērētājiem Savienībā; vii) kritiskās tehnoloģijas un resursi Savienības un tās dalībvalstu drošībai, piemēram, aizsardzības un kosmosa nozares un kiberdrošības jomā, un divējāda lietojuma preces, kā definēts Padomes Regulas (EK) Nr. 428/2009 2. panta 1. punktā. Galasaņēmēju juridiskajai adresei vajadzētu būt dalībvalstī, un tiem jādarbojas Savienībā tādā ziņā, ka tie veic būtiskas aktivitātes attiecībā uz personālu, ražošanu, pētniecību un izstrādi vai cita veida saimniecisko darbību Savienībā. Labumu vajadzētu gūt projektiem, kas veicina stratēģisko piegādes ķēžu dažādošanu vienotajā tirgū, veicot darbības vairākās vietās visā Eiropas Savienībā. (29)Eiropas stratēģisko investīciju logam būtu jāattiecas arī uz piegādātājiem, kuri veic uzņēmējdarbību un darbojas Savienībā, kuru aktivitātēm Savienībai ir stratēģiska nozīme un kuriem būtu nepieciešamas ilgtermiņa investīcijas vai uz kuriem attiecas ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanas mehānisms. Turklāt svarīgiem projektiem visas Eiropas interesēs jo īpaši vajadzētu būt iespējai gūt labumu no Eiropas stratēģisko investīciju loga. (30)InvestEU būtu arī jāatbalsta finansējums, lai radītu investīcijas taisnīgas pārkārtošanās reģioniem. (31)Katrā politikas logā vajadzētu būt diviem nodalījumiem, proti, ES nodalījumam un dalībvalsts nodalījumam. ES nodalījumam būtu samērīgā veidā jānovērš Savienības mēroga vai dalībvalstij raksturīgas tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas. Atbalstītajiem pasākumiem vajadzētu būt skaidrai Savienības pievienotajai vērtībai. Dalībvalsts nodalījumam būtu jādod iespēja dalībvalstīm, kā arī – ar savas dalībvalsts starpniecību – reģionālajām iestādēm daļu no to dalītas pārvaldības fondu līdzekļiem iemaksāt ES garantijas uzkrājumam un izmantot ES garantiju finansēšanas vai investīciju darbībām, nolūkā novērst konkrētas tirgus nepilnības vai nepietiekami optimālas investīciju situācijas to teritorijā, tostarp attiecībā uz neaizsargātām grupām un attālos reģionos, piemēram, Savienības tālākajos reģionos, kā tas jānosaka iemaksu nolīgumā, lai īstenotu dalītas pārvaldības fondu mērķus. Darbībām, kas atbalstītas ar fonda InvestEU palīdzību, izmantojot vai nu ES vai dalībvalsts nodalījumu, nebūtu jādublē vai jāizspiež privātais finansējums vai jākropļo konkurence iekšējā tirgū. (32)Dalībvalsts nodalījums būtu īpaši jāizstrādā tā, lai dalītas pārvaldības fondus varētu izmantot Savienības emitētas garantijas nodrošinājumam. Minētā iespēja palielinātu ES garantijas pievienoto vērtību, sniedzot no tās atbalstu plašākam galasaņēmēju lokam un projektiem un dažādojot dalītas pārvaldības fondu mērķu sasniegšanas līdzekļus, vienlaikus nodrošinot iespējamo saistību konsekventu riska pārvaldību, īstenojot ES garantiju netiešās pārvaldības ietvaros. Savienībai būtu jāgarantē finansēšanas un investīciju darbības, kas dalībvalsts nodalījuma ietvaros paredzētas starp Komisiju un īstenošanas partneriem noslēgtos garantiju nolīgumos. Dalītas pārvaldības fondiem būtu jāsniedz garantijas uzkrājumi, ievērojot uzkrājumu likmi, ko noteikusi Komisija un kas paredzēta ar dalībvalsti parakstītajā iemaksu nolīgumā, pamatojoties uz darbību veidu un izrietošajiem paredzamajiem zaudējumiem. Dalībvalsts uzņemtos zaudējumus, kas pārsniedz paredzamos zaudējumus, Savienības labā emitējot kompensējošu garantiju. Šādas vienošanās būtu jānoslēdz vienotā iemaksu nolīgumā ar katru dalībvalsti, kas brīvprātīgi izvēlas šādu iespēju. Iemaksu nolīgumam būtu jāietver viens vai vairāki attiecīgās dalībvalsts teritorijā īstenojami konkrēti garantijas nolīgumi, pamatojoties uz fonda InvestEU noteikumiem, un jebkāda reģionālā norobežošana. Lai noteiktu uzkrājumu likmi par katru gadījumu atsevišķi, ir vajadzīga atkāpe no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) 2018/1046 (“Finanšu regula”) 211. panta 1. punkta. Šajā struktūrā ir paredzēts arī vienots noteikumu kopums par budžeta garantijām, kuras atbalsta centralizēti pārvaldīti fondi vai dalītas pārvaldības fondi, kas atvieglotu to apvienošanu.

(33)Komisijas un EIB grupas partnerība būtu jāveido, izmantojot katra partnera relatīvās priekšrocības, lai nodrošinātu maksimālu politikas ietekmi, izvēršanas efektivitāti un pienācīgu budžeta un riska pārvaldības pārraudzību, ar kuru būtu jāatbalsta efektīva un iekļaujoša tiešā piekļuve ES garantijai. (34)Lai