LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 18.2.2009 
SEC(2009) 154 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
  
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,  
 
ar ko izveido Eiropas Patv ēruma atbalsta biroju  
    
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
  
 
{COM(2009) 66 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 153} 
LV 2   LV 1. Procedūras jautājumi un apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām  
1.1. Aicinājumi izveidot Eiropas Patv ēruma aizsardz ības biroju  
Komisija 2008. gada j ūnijā pieņēma paziņojumu1 „Patvēruma politikas pl āns – Integr ēta 
pieeja aizsardz ībai visā ES teritorij ā”, kurā ir izklāstīts ceļvedis kop ējās Eiropas 
patvēruma sistēmas (KEPS) otr ā posma pabeigšanai, un pazi ņoja, ka tā ierosinās tiesību 
akta priekšlikumu par Eiropas Patv ēruma aizsardz ības biroja  izveidi. 
Eiropadome 2008. gada septembr ī pieņēma Eiropas Imigr ācijas un patv ēruma paktu. 
Saskaņā ar šo paktu2 Eiropadome skaidri vienoj ās "2009. gad ā izveidot Eiropas atbalsta 
biroju , kam būtu uzticēts atvieglin āt dalībvalstu savstarp ēju inform ācijas, anal īžu 
rezultātu un pieredzes apmai ņu, un izstr ādāt praktisku t ādu pārvalžu sadarb ību, kuru 
pienākums ir izskat īt patvēruma pieteikumus ”.  
1.2. Apspriešan ās un speci ālās zināšanas 
Patvēruma politikas pl ānu izstrādāja, pamatojoties uz padzi ļinātiem apsv ērumiem un 
diskusijām ar ieinteres ētajām aprindām par KEPS turpm āko uzbūvi, ka arī uz diskusiju 
rezultātiem pēc Komisijas Za ļās grāmatas public ēšanas 2007. gada j ūnijā3, kuras m ērķis 
bija identific ēt KEPS otr ā posma veidošanas iesp ējas. Tika uzdoti specifiski jaut ājumi4 
par patvēruma atbalsta strukt ūras iespējamo izveidi. Publisk ās apspriešan ās rezultātā tika 
saņemtas 89 atsauksmes no plaša ieinteres ēto aprindu5 loka, tostarp 20 dal ībvalstīm, 
reģionālajām un viet ējām pašvald ībām, Reģionu komitejas un Ekonomikas un soci ālo 
lietu komitejas, Apvienoto N āciju Organiz ācijas Augst ā komisāra bēgļu jautājumos, 
akadēmiskām iestādēm, politisk ām partijām un liela skaita NVO. Atbildes uz Za ļo 
grāmatu apliecin āja plašu atbalstu praktisk ās sadarbības pasākumu pastiprin āšanai 
saistībā ar KEPS un domai par atseviš ķas struktūras – patv ēruma atbalsta strukt ūras – 
izveidi, lai atbalst ītu un koordin ētu šādas darbības. Politikas pl āna ietekmes nov ērtējuma 
ziņojumā aplūkotais vēlamais politikas risin ājums ietvēra Eiropas Patv ēruma atbalsta 
biroja  izveidi. 
                                                 
1 Komisijas pazi ņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejai un 
Reģionu Komitejai - Patv ēruma politikas pl āns - Integr ēta pieeja aizsardz ībai visā es teritorij ā (COM(2008) 
360).  
2
 http://register.consilium.europa.eu/servlet/dri ver?page=Result&lang=EN&typ=Advanced&cmsid=
639&ii_PUBLIC_DOC=%3E0&ff_COTE_DOCUMENT=13440%2F08&ff_COTE_DOSSIER_INST=&ff
_TITRE=&ff_FT_TEXT=&ff_SOUS_COTE_MATI ERE=&dd_DATE_DOCUM ENT=&dd_DATE_REU
NION=&dd_FT_DATE=&fc=ALLLANG&srm=25&md=100&ssf= 
3 Za ļā grāmata par topošo kop ējo Eiropas patv ēruma sistēmu, COM (2007) 301. 
4 Skat īt 21. un 22. jaut ājumu 3. punkt ā. 
5 Min ētās 89 atsauksmes ir pieejamas šeit:  
http://ec.europa.eu/justice_home/news/consulting_public/gp_asylum_system/news_contributions_asylum_s
ystem_en.htm. 
LV 3   LV Komisija 2008. gada s ākumā pasūtīja ārēju pirmsizp ēti par struktur āla atbalsta izveidi 
praktiskajai sadarb ībai patvēruma jom ā, ko iekļautu topoš ā Eiropas Patv ēruma atbalsta 
biroja ietekmes nov ērtējumā. Ārējās izpētes pamat ā bija virkne apspriežu ar 
ieinteresētajām aprindām, kas ietv ēra desmit situ āciju analīzes un pārrunas ar piecdesmit 
ieinteresētajām personām6.  
2. PROBLĒMAS DEFIN ĒŠANA 
2.1. Problēmas apraksts 
Eiropadome 2008. gada septembr ī, pieņemot Eiropas Imigr ācijas un patv ēruma paktu, 
svinīgi atkārtoja, ka ikvienam vaj ātam ārvalstniekam ir ties ības saņemt palīdzību un 
aizsardzību Eiropas Savien ības teritorij ā, piemērojot Žen ēvas 1951. gada 28. j ūlija 
Konvenciju par b ēgļu statusu, kas papildin āta ar Ņujorkas 1967. gada 31. janv āra 
Protokolu, un citiem attiec īgiem līgumiem. Lai gan p ēdējos gados ir g ūti ievērojami 
panākumi saist ībā ar to, ka ir īstenoti kop ēji minimālie standarti KEPS ieviešan ā, 
dalībvalstu starp ā joprojām vērojamas iev ērojamas atš ķirības aizsardz ības piešķiršanā un 
šīs aizsardz ības veidos.  
KEPS pirmaj ā posmā pieņēma vairākus tiesību aktus. Tom ēr direktīvu praktiskaj ā 
īstenošanā atklājas būtiskas atš ķirības patvēruma pieteikumu apstr ādē gan izvērtēšanas 
kvalitātes, gan apstr ādes daudzveid ības ziņā Eiropas Savien ības teritorij ā. Tādēļ 
Komisija 2008. gada j ūnija politikas pl ānā 1) nolēma veikt patv ēruma acquis  pilnu 
pārskatīšanu, lai uzlabotu t ā saturu un 2) uzsv ēra nepieciešam ību paral ēli šai 
pārskatīšanai pastiprin āt praktisko sadarb ību saistībā ar KEPS.  
Lai gan var uzskat īt, ka praktisk ā sadarbība saistībā ar KEPS jau ir labi att īstīta, daudzu 
tās aspektu m ērogs joproj ām ir ierobežots un neoptim āls, tādēļ ir jāpārskata.  
                                                 
6 L īgumslēdzējs veica š ādu darbu: dal ībvalstu atbilžu uz Za ļo grāmatu pārskats un anal īze, pārrunas ar 
Tiesiskuma, br īvības un droš ības ĢD ierēdņiem, kas atbild par patv ērumu, un ar Ģenerālsekretariāta 
ierēdņiem, kas atbild par a ģentūrām. Notika p ārrunas ar š ādām ieinteres ētajām person ām: Eiropas 
Parlamenta p ārstāvjiem, esošo sadarb ības iniciat īvu vai strukt ūru (piemēram, EURASIL, IGC, GDISC, 
EMN ) pārstāvjiem, NVO un starpvald ību organiz āciju, tostarp ECRE, UNHCR  un Caritas Europe , 
pārstāvjiem, kā arī pārstāvjiem no ministriju strukt ūrvienībām un kompetent ām struktūrvienībām, kas atbild 
par patvēruma politikas izstr ādi 10 dal ībvalstīs. Situāciju analīzes apmekl ējumi notika š ādās valstīs: 
Apvienotaj ā Karalistē, Beļģijā, Francijā , Itālijā, Nīderlandē, Polijā, Slovēnijā, Spānijā, Zviedrijā un Vācijā. 
LV 4   LV 2.2. Specifiskas probl ēmas  
Galvenās problēmas saistībā ar praktisko sadarb ību ir šādas: 
• prakses neatbilst ība un nepietiekami optim āla paraugprakses apmai ņa ES līmenī; 
• dalībvalstu patv ēruma sistēmu noslogojums un p ārslodze daž ās dalībvalstīs; un 
• ierobežota sadarb ība un koordin ācija attiec ībā uz KEPS ārējo dimensiju. 
2.3. ES tiesības rīkoties 
Pašreizējais juridiskais pamats Kopienas r īcībai patvēruma politikas jom ā ir noteikts 
EKL 63. panta 1. un 2. punkt ā. Šie noteikumi paredz, ka Padomei ir j āpieņem „ pasākumi 
attiecībā uz patvērumu saska ņā ar 1951. gada 28. j ūlija Ženēvas Konvenciju un 1967. 
gada 31. janv āra Protokolu par b ēgļu statusu, k ā arī citiem attiec īgiem līgumiem ” un 
„pasākumi attiec ībā uz bēgļiem un pārvietotām person ām” tādās jomās kā dalībvalstu 
atbildība, uzņemšanas nosac ījumi, bēgļu kvalific ēšana, aizsardz ības (tostarp pagaidu 
aizsardzības) pieš ķiršana un dal ībvalstu centienu izl īdzināšana patv ēruma mekl ētāju 
uzņemšanā.  
Attiecībā uz praktisko sadarb ību (patvēruma jom ā) pašreizējais juridiskais pamats ir 
paredzēts EKL 66. pant ā, kurā ir noteikts, ka Padome saska ņā ar 67. pant ā minēto 
procedūru paredz pas ākumus, lai jom ās, uz ko attiecas IV sada ļa (vīzas, patvērums, 
imigrācija un citas politikas jomas, kas saist ītas ar personu br īvu pārvietošanos), 
nodrošinātu sadarb ību starp atbilst īgām dalībvalstu valsts p ārvaldes iest ādēm, kā arī 
starp šīm iestādēm un Komisiju.  
LV 5   LV 3. MĒRĶI 
Mērķi ir norādīti tabulā nākamajā lappusē.  
Vispārīgie 
mērķi Specifiskie m ērķi Darbības mērķi (rezultāti un 
ietekme)  
Mazināt atšķirības tiesību aktu, politikas un 
operatīvās darbības īstenošanā dalībvalstu starp ā Uzlabot daž ādu patv ēruma proces ā 
iesaistīto personu sp ējas, zināšanas un 
prasmes   
Uzlabot 
starptautisk ās 
aizsardzības 
pieteikumu god īgu 
un saskan īgāku 
izskatīšanu visā 
Eiropas Savien ībā  Mazināt kvalitātes un satura atš ķirības izcelsmes 
valsts inform ācijā un saska ņot tās vākšanu, 
uzrādīšanu un izv ērtēšanu. Uzlabot izcelsmes valsts inform ācijas 
vākšanu un kvalit āti un padar īt to 
pieejamu vis ām dalībvalstīm, lai 
uzlabotu interpret āciju un izv ērtēšanu. 
Mazināt dažu dal ībvalstu pārmērīgu noslogojumu Uzlabot dal ībvalstu 
solidaritāti un 
noslogojuma 
sadalījumu 
patvēruma jom ā Uzlabot dal ībvalstu sp ējas izskat īt patvēruma 
pieteikumus, tostarp patv ēruma mekl ētāju 
masveida piepl ūduma situ ācijās  Atbalstīt dalībvalstis sp ēju papildin āšanā 
un atbalst īt tās, kuras saskaras ar īpašu 
patvēruma sist ēmas un uz ņemšanas 
spēju noslogojumu  
Sekmēt starptautisk ās aizsardz ības 
pieteikuma iesniedz ēju veiksm īgu 
pārcelšanos uz dz īvi ārpus ES  Labāk pārvaldīt 
bēgļu plūsmas uz 
ES, paplašinot 
KEPS ārējo 
dimensiju  Pastiprināt ar patvēruma ārējo dimensiju saist ītos 
aspektus, piem ēram, reģionālās aizsardz ības 
programmas un p ārcelšanos  
Stiprināt aizsardz ības sistēmas treš ās 
valstīs 
4. POLITISKIE RISIN ĀJUMI 
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā ir analizēti divi politiskie risin ājumi.  
Pirmais politikas risin ājumu kopums attiecas uz atbalsta strukt ūrai uzticamajiem 
uzdevumiem un misij ām. 
Otrais politikas risin ājumu kopums attiecas uz atbalsta strukt ūras potenci ālo 
institucion ālo organiz āciju, lai nodrošin ātu tās optimālu darbību. Ietekmes nov ērtējuma 
ziņojumā ir analiz ēti astoņi galvenie institucion ālie risinājumi atbalsta strukt ūras 
izveidei, lai t ā varētu pildīt iepriekšmin ētos uzdevumus un misijas.  
4.1. Topošās patvēruma atbalsta strukt ūras paredz ētie uzdevumi un misijas 
Tika veikta topoš ās patvēruma atbalsta strukt ūras paredz ēto uzdevumu un misiju 
atsevišķa analīze, izvērtējot pieejamos risin ājumus. Tika analiz ēti šādi uzdevumi, ko 
varētu uzticēt topošajai atbalsta strukt ūrai. 
LV 6   LV – Paraugprakses apmai ņa. 
– Uzraudzības un kvalit ātes kontroles atbalsts. 
– Darbības izcelsmes valsts inform ācijas vākšanas un kvalit ātes uzlabošanai / 
izcelsmes valsts inform ācijas izvērtējuma uzlabošana. 
– Patvēruma ekspertu kopums. 
– Pārvietošana ES iekšien ē. 
– Mācības un spēju pilnveidošana. 
– Darbības saistībā ar praktisk ās sadarbības attiecībā uz KEPS ārējiem aspektiem.  
4.2. Risinājumi attiec ībā uz topoš ās patvēruma atbalsta strukt ūras institucion ālo formu 
Tika veikta topoš ās atbalsta strukt ūras institucion ālās formas asto ņu risinājumu atseviš ķa 
analīze (divus šiem risin ājumiem ātri izslēdza).  
– Līdzšinējās situācijas saglab āšana (izslēgts). 
– Eiropas Komisijas noda ļas stiprināšana. 
– Jauna tīkla izveide. 
– Jaunas regulat īvas aģentūras (kas nav l ēmējiestāde) izveide. 
– Atbalsta strukt ūras iekļaušana esoš ā regulatīvā aģentūrā: 
– Pamatties ību aģentūrā (FRA), 
– Eiropas A ģentūrā operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savien ības 
dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX ), 
– topošajā aģentūrā SIS II , VIS un EURODAC  operatīvajai pārvaldei un citu 
liela mēroga IT sist ēmu izstrādei un pārvaldei. 
– Kopējas ES atbalsta iest ādes izveide (regulat īva aģentūra ar lēmumpieņemšanas 
pilnvarām – risinājums izslēgts Patvēruma politikas pl ānā).  
5. VĒLAMAIS POLITISKAIS RISIN ĀJUMS  
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā ir izvērtēti septiņi uzdevumi, kurus var ētu uzticēt 
topošajai atbalsta strukt ūrai un kurus t ā varētu pildīt. 
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā tika veikta atseviš ķa analīze katram pieejamam 
institucion ālajam risin ājumam topošajai atbalsta strukt ūrai. Galvenie secin ājumi visiem 
LV 7   LV astoņiem risin ājumiem ir sal īdzināti tālāk dotajā tabulā. Jāatzīmē, ka risin ājumu 
galīgajam izv ērtējumam par galvenajiem krit ērijiem uzskat īja šos - "M ērķu 
sasniegšana", „Politisk ā īstenojamība” un "Ietekme uz ES budžetu". 
 
LV 8    
NOVĒRTĒJUMS  
 
  
 
 
 
 
 
RISINĀJUMI Mērķu 
sasniegšana 
(funkcion ālā 
un praktisk ā 
efektivitāte) 
 
Augsta (+++) 
līdz 
zema (- - -) 
 
 Īstenošanai 
nepieciešamais 
laiks  
 
 
 
 
Īss (+++) 
līdz  
garš (- - -) 
 Topošajai 
(ārējai) 
struktūrai 
nepieciešamais 
Komisijas 
atbalsts  
 
Augsts (+++) 
līdz 
zems (- - -) 
 Juridiskā 
īstenojam ība 
 
 
 
 
 
 
Augsta (+++) 
līdz 
zema (- - -) 
 Politiskā 
īstenojam ība 
 
 
 
 
 
Augsta (+++) 
līdz 
zema (- - -) 
 Ietekme uz ES budžetu  
(skatīt sīkākus rādītājus ietekmes nov ērtējuma 
ziņojuma pielikumos – ex ante  finanšu anal īze) 
 
 
 
 
 
 Vispārējs 
novērtējums  
 
 
 
 
Pozitīvs  
(no + līdz +++) 
Negatīvs  
(no - līdz - - - ) 
      Uzsākšanas 
aplēses 2010. g. Minimālās 
pastāvīgās 
izmaksas 
2011. g.  Maksimālās 
pastāvīgās 
izmaksas no 
2011. g. un 
turpmāk  
1. risinājums  
Status Quo  0 0 0 0 0 0 0 0 0 
2. risinājums  
Komisijas 
nodaļa  
+  
++  
Nepiemēro  
+++  
- - 320 000 2 959 017 5 732 809 
  
+ 
3. risinājums  
Tīkls  
- -  
-  
- -   
++  
+ 345 000 3 970 395 8 067 187 
  
- 
4. risinājums  
Eiropas 
Patvēruma 
atbalsta birojs   
+++  
+  
- -  
+++  
+++ 6 145 016 10 318 738 17 612 984  
++(+) 
5. risinājums  
FRA  
-  
-  
- -   
+  
+ 600 000 6 654 449 12 104 600  
- 
6. risinājums  
FRONTEX   
-  
-  
- -   
+  
- 600 000 6 654 449 11 940 342 
  
- - 
7. risinājums  
IT aģentūra  
- - -  
- - -  
- -  
-  
- - 600 000 6 818 706 12 331 105 
  
- - - 
8. risinājums  
Iestāde  
+++  
+  
- -  
- - -  
- - -- Nepiemēro Nepiemēro Nepiemēro  
- - - 
 
LV 9   LV Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, par vēlamo politisko risin ājumu  no institucion ālā 
viedokļa ir uzskat āma topoš ā Eiropas Patv ēruma atbalsta biroja k ā regulatīvas 
aģentūras izveide.  
Eiropas Patv ēruma atbalsta birojs š ķiet labākais risinājums, lai pastiprin ātu praktisko 
sadarbību KEPS jom ā, attiecībā uz visu uzdevumu kopumu, kas b ūs jāuzņemas 
atbalsta strukt ūrai. Lai gan finansi ālā ziņā tas ir visiespaid īgākais risinājums, atbalsta 
biroja kā regulatīvas aģentūras izveide š ķiet vēlamais risin ājums, jo tas b ūs 
visefektīvākais mērķu sasniegšanas zi ņā, kā arī tā juridiskā un politisk ā īstenojamība 
šķiet lielāka nekā citiem institucion ālajiem risin ājumiem. Jo īpaši birojs sa ņems pilnu 
Eiropas Parlamenta un dal ībvalstu atbalstu dibin āšanas regulas pie ņemšanai. Tas ar ī 
saņems Komisijas dienestu pilnu atbalstu, lai ātri izveidotu biroju p ēc tam, kad 
likumdev ēja iestāde pieņēmusi dibin āšanas regulu. Tas b ūs neatkarīgs ES speci ālo 
zināšanu centrs patv ēruma jom ā un palīdzēs dalībvalstīm iepazīties ar p ārējo 
sistēmām un praksi, att īstīt ciešākas darba attiec ības starp patv ēruma dienestiem 
operatīvā līmenī, vairot uztic ēšanos un pa ļāvību citai uz citas sist ēmām, kā arī panākt 
lielāku prakses saskan ību.