EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 29.11.2011 
SEC(2011) 1409 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvai par pat ērētāju strīdu 
alternatīvu izšķiršanu (Direkt īva par pat ērētāju ADR) 
 
un 
 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pat ērētāju strīdu izšķiršanu 
tiešsaistē (Regula par pat ērētāju ODR) 
 
{COM(2011) 793 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1408 gal īgā redakcija}  
 
LV 2   LV Atruna 
Šis ietekmes nov ērtējuma ziņojums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas bijuši iesaist īti 
tā izstrādē, un teksts ir sagatavots k ā pamats diskusij ām un neskar Komisijas turpm āko 
lēmumu gal īgo redakciju. 
 
LV 3   LV 1. IEVADS  
Pēdējo desmitgažu laik ā patērētāju tiesību aizsardz ības tiesību aktu jom ā ES un dal ībvalstu 
līmenī ir gūti ievērojami pan ākumi. Tom ēr, ja Eiropas pat ērētāju tiesības tiek p ārkāptas, viņi 
ne vienmēr var saņemt efektīvu tiesību aizsardz ību.  
Šāda situācija rodas t ādēļ, ka patērētāji uzskata, ka tiesved ība ir dārga, laikietilp īga un 
apgrūtinoša. Apgr ūtinošas un neefekt īvas proced ūras ar neparedzamu rezult ātu patērētājus 
attur pat no m ēģinājuma rast ties ību aizsardz ību. Turklāt patērētāji ne vienm ēr ir inform ēti par 
to, kas konkr ēti ietilpst vi ņu tiesībās, un tādēļ nepieprasa kompens āciju pat, ja vi ņiem ir 
tiesības uz to. 
Efektīvu tiesību aizsardz ības līdzekļu trūkums rada īpašas probl ēmas attiec ībā uz pārrobežu 
darījumiem. Attur īgi vērtējot ienākšanu nepaz īstamā tirdzniec ības vidē, patērētāji ir īpaši 
noraizējušies par iesp ējamām problēmām, kas var ētu rasties attiec ībā uz pirkumu, kas veikts 
citā dalībvalstī. Viņi ir norūpējušies par ties ību aktu atš ķirībām starp daž ādām dalībvalstīm, 
valodas barjeru, iesp ējami augst ākām izmaks ām un nepaz īstamiem proced ūras noteikumiem 
strīdu izšķiršanā, kas ir sp ēkā citā dalībvalstī. Patērētāji bieži vien neuztur savas s ūdzības tikai 
tāpēc, ka viņi nezina, pie k ā citā dalībvalstī attiecīgā strīdus situācijā jāvēršas. Neskaidr ības 
saistībā ar patērētāju tiesību aizsardz ības nodrošin ājumu ietekm ē patērētāju uzticēšanos 
pārrobežu iepirkšan ās iespējām, un ne ļauj viņiem pilnv ērtīgi izmantot vienot ā tirgus 
piedāvātās priekšroc ības. 
Papildus tradicion ālajai strīdu izšķiršanai tiesas ce ļā patērētāji un uzņēmumi daž ās dalībvalstīs 
var savas pras ības iesniegt t ā dēvētajām alternatīvas strīdu izšķiršanas (“ ADR ”) shēmām. 
Termins “alternat īva strīdu izšķiršana” attiecas uz ārpustiesas proced ūrām, piemēram, 
samierināšanu, medi āciju, šķīrējtiesu, s ūdzību izskat īšanas padomi. Šaj ā ietekmes 
novērtējumā (IN) ADR  attiecas uz str īdu izšķiršanu starp pat ērētājiem un tirgot ājiem ( B2C) 
saistībā ar tirgotāju preču pārdošanu un pakalpojumu sniegšanu. ADR  shēmu mērķis ir risināt 
strīdus, kas izc ēlušies starp pus ēm, ar kādas strukt ūras (piem., samierin ātāja, mediācijas, 
ombuda, s ūdzību izskatīšanas padomes u.c.) starpniec ību. ADR  neattiecas uz str īdu izšķiršanu 
iekšējās sūdzību izskat īšanas sist ēmās, ko izveidojuši uz ņēmumi. ADR  shēmas, kuras 
paredzētas, lai risin ātu strīdus starp pat ērētājiem un tirgot ājiem, izmantojot tiešsaistes 
procedūru, sauc par tiešsaistes str īdu izšķiršanas (“ ODR ”) shēmām, un tās varētu būt 
efektīvs līdzeklis, jo īpaši risinot str īdus, kas saist īti ar tiešsaistes dar ījumiem. Tom ēr pašlaik 
ODR  vēl nav pietiekami plaši att īstīta1. 
Nepieciešam ība uzlabot pat ērētāju piekļuvi tiesību aizsardz ībai, izmantojot alternat īvas strīdu 
izšķiršanas sh ēmas, ir jāapsver ES l īmenī. Šajā analīze pilnībā ņemts vērā dažādais ADR  
attīstības līmenis dal ībvalstīs un dažādie esošo ADR  shēmu veidi. Atš ķirīgā valstu politika 
saistībā ar ADR  shēmām (vai to tr ūkums) liecina, ka dal ībvalstu vienpus ēja rīcība nenodrošina 
risinājumu, kas b ūtu pieņemams pat ērētājiem un uz ņēmumiem. Saska ņotu un efekt īvu ADR  
shēmu trūkums dalībvalstīs arī mazina pat ērētāju uzticēšanos šādām ADR  shēmām pārrobežu 
un tiešsaistes str īdu gadījumos, kuru risin āšanai piek ļuve ADR/ODR  procedūrām joprojām ir 
                                                 
1 ODR  var pastāvēt arī tādu strīdu risināšanai, kas radušies starp tirgot ājiem ( B2B), taču šajā ietekmes 
novērtējumā šāda ODR  nav iekļauta kā ADR . Kā B2B ODR  piemēru var uzskat īt Čehijas šķīrējtiesas 
dienestu ( www.adr.eu ), kas pal īdz zīmolu un pre ču zīmju īpašniekiem, dom ēna nosaukuma 
reģistrētājiem un re ģistrācijas firm ām visā pasaulē atrisināt strīdus, izmantojot tiešsaistes proced ūru. 
 
LV 4   LV ļoti ierobežota. Konstat ēto ADR  un ODR problēmu pārrobežu aspekts ir tieši saist īts ar 
situāciju attiec īgajā valstī. Tātad, lai uzlabotu p ārrobežu ADR, ir jāuzlabo  valstu ADR .  
Ietekmes nov ērtējumā uzmanība vērsta vienīgi uz ārpustiesas str īdu izšķiršanas jomu. T ā 
mērķis ir analiz ēt virkni politikas risin ājumu, lai uzlabotu pat ērētāju tiesību aizsardz ību, 
izmantojot ADR  un ODR . Citi esošie instrumenti, kas paredz ēti, lai uzlabotu pat ērētāju tiesību 
piemērošanu iekš ējā tirgū, izmantojot tiesas l īdzekļus un izpildes nodrošin āšanas pas ākumus, 
neietilpst š ā ietekmes nov ērtējuma darb ības jomā. 
2. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Būtiska daļa Eiropas pat ērētāju, iegādājoties preces un pakalpojumus iekš ējā tirgū, saskaras ar 
problēmām. 2010. gad ā to varēja apgalvot par apm ēram vienu piekto da ļu Eiropas pat ērētāju2. 
Lai gan saska ņā ar tiesību aktiem nodrošin ātais patērētāju aizsardz ības līmenis ir sam ērā 
augsts, probl ēmas, ar kur ām saskaras pat ērētāji, bieži paliek neatrisin ātas. Tiek l ēsts, ka 
zaudējumi, kas Eiropas pat ērētājiem radušies attiec ībā uz problēmām ar iegādātajām precēm 
un pakalpojumiem, var ētu atbilst 0,4 % no ES IKP. Šis skaitlis ietver zaud ējumus, ko cietuši 
Eiropas pat ērētāji saistībā ar pārrobežu iepirkšanos, kas tiek l ēsti robežās no 500 miljoniem 
euro līdz 1 miljardam euro3. 
Analīzē ir noteiktas četras galven ās nepilnības, kas kav ē ADR  efektivit āti. Trūkumi ADR 
aptvērumā, zema inform ētība un nepietiekama ADR  shēmu kvalit āte  
Eiropas pat ērētājiem nav vien āda līmeņa piekļuves kvalitat īvām ADR  shēmām Eiropas 
Savienībā. Neskatoties uz to, ka past āv aptuveni 750 valstu ADR  shēmas, joproj ām ir 
vērojamas nepiln ības gan ģeogrāfiskā, gan nozaru zi ņā. Turklāt detalizētas inform ācijas 
trūkums pat ērētājiem ir iev ērojams šķērslis ADR izmantošan ā. Uzņēmumi pat ērētājiem reti 
sniedz inform āciju par kompetent ām ADR  shēmām, kas var ētu izskatīt radušos str īdus 
situāciju vai nu tirdzniec ības vietā, vai pēc pārdošanas. Visbeidzot, ADR  shēmās ne vienm ēr 
tiek ievēroti pamatprincipi, piem ēram, pārredzamība, objektivit āte un efektivit āte, kā noteikts 
divos Komisijas ieteikumos, attiec īgi 1998. un 2001. gad ā. 
ODR  pārrobežu e-komercijas dar ījumi  
ADR  aptvēruma trūkums dal ībvalstīs visā Eiropas Savien ībā rada probl ēmas saist ībā ar 
efektīvu strīdu izšķiršanu saist ībā ar e-komercijas dar ījumiem. 2010. gad ā vairāk nekā puse 
sūdzību (56,3 %), ko sa ņēma ECC-Net , bija saist ītas ar e-komercijas dar ījumiem, no kuriem 
mazāk nekā 9 % varēja attiecin āt uz ADR  shēmu citā dalībvalstī. Tikai dažas esoš ās ADR  
shēmas sniedz iesp ēju izskatīt visu procesu tiešsaist ē. Visa procesa risin āšana tiešsaist ē ļautu 
ietaupīt laiku un atvieglotu sazi ņu starp pus ēm. 
                                                 
2 EB 342, 169. lpp. 
3 Pie ņemot, ka priv ātpersonu zaud ējumu apjoms ir l īdzīgs gan attiec ībā uz iekšzemes pirkumiem, gan – 
pārrobežu pirkumiem, tiek l ēsts, ka zaud ējumi, ko cietuši ES pat ērētāji saistībā ar pārrobežu 
iepirkšanos, ir robež ās no 500 miljoniem euro l īdz 1 miljardam euro. Šo pie ņēmumu apstiprina ar ī fakts, 
ka, salīdzinot iekšzemes un p ārrobežu pirc ēju tāliepirkšan ās pieredzi, š ķiet, ka konstat ētās problēmas 
ievērojami neatš ķiras. 16 % pirc ēju saskārušies ar cit ās ES valst īs iegādāta ražojuma nov ēlotu piegādi, 
savukārt 18 % pirc ēju novēloti piegādāti viņu valstī iegādāti ražojumi.  
 
LV 5   LV 3. SUBSIDIARIT ĀTE UN ES RĪCĪBAS NEPIECIEŠAM ĪBA  
Patērētāju aizsardz ība ietilpst dal ītās kompetences jom ā starp ES un dal ībvalstīm. Kā noteikts 
Līguma par Eiropas Savien ības darbību (LESD) 169. pant ā, ES veicina cita starp ā patērētāju 
ekonomisko interešu aizsardz ību, kā arī atbalsta vi ņu tiesības gūt informāciju un izgl ītību, lai 
aizstāvētu savas intereses. ADR/ODR  iniciatīva, kuras pamat ā ir LESD 114. pants, pal īdzēs 
sasniegt šos m ērķus saistībā ar pareizu iekš ējā tirgus darb ību, vienlaikus iev ērojot 
subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principus. 
Kā tika apliecin āts visu ieinteres ēto personu daž ādajos viedok ļos, kas tika izteikti 
sabiedriskaj ā apspriešan ā un diskusij ās, patērētāju alternat īvajām strīdu izšķiršanas ( ADR ) un 
tiešsaistes str īdu izšķiršanas ( ODR ) iespējām ir būtiska noz īme, lai sniegtu atbalstu 
patērētājiem un uz ņēmumiem un lai uzlabotu iekš ējā tirgus darb ību. 
Divpadsmit gadus p ēc Komisijas izstr ādātajiem ieteikumiem par pat ērētāju ADR  shēmām 
pašreizējās situācijas anal īze liecina, ka pas ākumi, kas veikti tikai valstu l īmenī, nav 
nodrošinājuši pietiekamu ADR  aptvērumu. Vair āki trūkumi joproj ām kavē ADR  shēmu 
efektīvu darbību, un labi funkcion ējošas un pieejamas ODR  shēmas pārrobežu e-komercijas 
darījumiem v ēl joprojām nav pietiekami att īstīta. Tādēļ Eiropas pat ērētājiem nav vien āda 
līmeņa piekļuves ADR  shēmām visā Eiropas Savien ībā. Tāpat arī visās mazumtirdzniec ības 
tirgus nozar ēs patērētājiem netiek nodrošin āta nepieciešam ā informācija par ADR . Ja ADR  
izstrāde tiks atst āta vienīgi dalībvalstu p ārziņā, kvalitatīvas ADR  shēmas joproj ām nebūs 
pieejamas daž ās mazumtirdzniec ības tirgus nozar ēs un dažos ES ģeogrāfiskajos re ģionos. 
Šādā gadījumā patērētāju un uzņēmumu inform ētības līmenis saglab āsies zems, savuk ārt 
dalībvalstis veiks valstu ADR  pārraudzību pēc brīvprātības principa. Visbeidzot, neb ūs nekādu 
garantiju, ka ADR/ODR  shēmās tiek iev ēroti galvenie principi, kas nodrošina to kvalit āti. Šī 
nepietiekam ā un fragment ārā ADR  attīstība ES ir pretrun ā ar LESD m ērķiem, jo tā apdraudētu 
iekšējā tirgus darb ību vai rad ītu tai jaunus š ķēršļus, radītu nevienl īdzīgu patērētāju tiesību 
aizsardzību ES un main īgus tirdzniec ības apstākļus uzņēmējdarbībai. Turkl āt bez labi 
funkcionējošas iekšzemes ADR sist ēmas, kas b ūtu pārrobežu ADR  pamatā, netiks pan ākta 
tādas efekt īvas un lietder īgas ADR  izveide, kura paredz ēta, lai risin ātu pārrobežu str īdus 
situācijas. 
Efektīvu ADR/ODR  iespēju trūkums ierobežo š ā strīdu izšķiršanas līdzekļa iespējas un rada 
situāciju, kurā patērētāju strīdu izskatīšanas efektivit āte dažādās dalībvalstīs nav vienm ērīga, 
jo īpaši attiec ībā uz pārrobežu str īdiem. Šī situācija mazina pat ērētāju uzticēšanos pārrobežu 
iepirkšanās iespējām. Gan uz ņēmumi,4 gan patērētāji skaidri nor āda, ka bažas par iesp ējamām 
tiesību aizsardz ības probl ēmām citā dalībvalstī, viņus attur no p ārrobežu p ārdošanas un 
pirkšanas, un t ādējādi tie nevar piln ībā izmanot iekš ējā tirgus iesp ējamās priekšroc ības5. Īpaša 
uzmanība jāpievērš tam, lai palielin ātu patērētāju uzticību iekšējam tirgum un lai nodrošin ātu 
vienādus konkurences apst ākļus uzņēmumiem vis ās dalībvalstīs. 
                                                 
4 Īpaši attiec ībā uz MVU, jo to ierobežot ās administrat īvās spējas neļauj tiem iesniegt pras ības, 
izmantojot juridiskus instrumentus. T ādas vienk āršas strīdu risināšanas iesp ējas kā ADR  pieejamība 
varētu novērst mazo un vid ējo uzņēmumu bažas. 
5 Tiek zi ņots, ka viens no 20 pat ērētājiem sastopas ar probl ēmām, iegādājoties preces vai pakalpojumus 
citās valstīs, savukārt 59 % tirgot āju atzīmējuši, ka b ūtisks šķērslis to p ārrobežu tirdzniec ībai ir 
potenciāli lielākas izmaksas, kas rodas, risinot p ārrobežu sūdzības un str īdus situācijas salīdzinājumā ar 
vietējām. 
 
LV 6   LV Turklāt, neraugoties uz pašreiz ējo pārrobežu e-komercijas dar ījumu nelielo daudzumu, 
dalībvalstīs strauji pieaug digit ālais mazumtirdzniec ības tirgus6. Tādējādi vienkārša, lēta un 
efektīva ārpustiesas ties ību aizsardz ības līdzekļa nodrošin āšana patērētājiem un tirgot ājiem 
kļūst pat vēl vajadzīgāka, lai var ētu veikt tiešsaistes dar ījumus pāri robežām. Rīcība 
dalībvalstu l īmenī nebūs pietiekama, lai rastu ES m ēroga strīdu tiešsaistes izš ķiršanas 
risinājumu, kas, k ā norādīts digitaliz ācijas programm ā, ir būtisks instruments, lai veicin ātu e-
komerciju.  
Izvirzītos mērķus labāk var sasniegt ar ES l īmeņa pasākumiem to ietekmes un m ēroga dēļ. Ja 
visās dalībvalstīs tiktu noteikti kop īgi principi un krit ēriji attiecībā uz ADR  shēmām, tas rad ītu 
nepārprotamas priekšroc ības, lai pat ērētāju strīdus varētu risināt efektīvāk un atbilstoš āk gan 
attiecībā uz iekšzemes, gan p ārrobežu dar ījumiem. T ādējādi varētu nodrošin āt, ka Eiropas 
Savienībā ADR/ODR  attīstītos viendab īgākā veidā. 
Vienpusējas darbības dalībvalstu līmenī patērētājiem un tirgot ājiem nevar pietiekami labi 
nodrošināt iepriekš min ētās priekšroc ības. Nekoordin ēti centieni tikai dal ībvalstu līmenī 
varētu izraisīt ADR  turpmāku sadrumstalot ību, kas savuk ārt veicin ātu nevienl īdzīgu 
izturēšanos pret pat ērētājiem un tirgot ājiem iekš ējā tirgū un radītu situāciju, ka ES tiek 
piemēroti atšķirīgi patērētāju tiesību aizsardz ības līmeņi. 
4. POLITIKAS M ĒRĶI  
Vispārējie mērķi ir šādi: i) uzlabot iekš ējā mazumtirdzniec ības tirgus darb ību, tostarp digit ālo 
mazumtirdzniec ības tirgu; ii) pan ākt augsta l īmeņa patērētāju tiesību aizsardz ību; iii) dot 
iespēju patērētājiem un tirgot ājiem atrisin āt savus str īdus efekt īvā veidā. Šajā tabulā ir 
aprakstīti konkrētie un darb ības mērķi.  
                                                 
6 Laik ā no 2004. l īdz 2010. gadam iev ērojami pieauga (no 22 % l īdz 37 %) to priv ātpersonu procentu ālā 
daļa, kas ES 25 valst īs pasūtīja preces vai pakalpojumus internet ā, jo īpaši AK, Luksemburg ā, Vācijā, 
Nīderlandē, Francijā un Zieme ļvalstīs, kur 45 % l īdz 65 % interneta lietot āju iepērkas tiešsaist ē. 
 
LV 7   LV Konkrētie mērķi Darbības mērķi 
ADR  aptvērums, inform ācija un kvalit āte 
Nodrošin āt piekļuvi ADR  shēmām, lai veicin ātu 
ārpustiesas str īdu izšķiršanas iesp ējas starp 
patērētājiem un tirgot ājiem iekšzemes un 
pārrobežu str īdus situācijās. • Palielināt iekšzemes un p ārrobežu pat ērētāju 
strīdu īpatsvaru, kas atrisin āti, izmantojot ADR  
shēmas. 
• Samazināt neatrisin āto patērētāju probl ēmu 
skaitu saist ībā ar ieg ādātajām precēm vai 
pakalpojumiem valstu l īmenī un pārrobežu 
gadījumos.  
Nodrošin āt, lai patērētāji un uzņēmumi būtu 
informēti par ADR  shēmu pastāvēšanu.  • Nodrošin āt, lai pat ērētāji saņemtu inform āciju 
par ADR  shēmām, kuru kompetenc ē ir izskat īt 
radušās strīdus situācijas, jo īpaši pārrobežu 
situācijas. 
• Nodrošin āt, lai pat ērētājiem un uz ņēmumiem 
tiktu sniegta visp ārēja inform āciju, kas saist īta 
ar ADR  shēmām un to izmantošanu, jo īpaši 
pārrobežu situ ācijās.  
Nodrošin āt, lai ADR  shēmas pat ērētājiem un 
uzņēmumiem pied āvātu kvalitat īvus 
pakalpojumus.  • Nodrošin āt, lai ADR  shēmas uzņēmumiem un 
patērētājiem pied āvātu objekt īvus 
pakalpojumus.  
• Nodrošin āt, lai ADR  shēmas uzņēmumiem un 
patērētājiem pied āvātu kompetentu un 
pārredzamu pakalpojumu.  
• Nodrošin āt, lai ADR  shēmas sniegtu efekt īvus 
pakalpojumus.  
• Nodrošin āt, lai ADR  shēmas tiktu regul āri 
pārraudzītas. 
Strīdu izšķiršana tiešsaist ē (ODR ) attiecībā uz pārrobežu e-komercijas dar ījumiem  
Nodrošin āt, lai pat ērētāji un uz ņēmumi var ētu 
paļauties uz meh ānismu, kas paredz ēts, lai 
atrisinātu pārrobežu e-komercijas str īdu 
situācijas tiešsaist ē.  • Sniegt pat ērētajiem un uz ņēmumiem iesp ēju 
izskatīt visus p ārrobežu e-komercijas str īdus 
tiešsaistē un ārpustiesas ce ļā, nodrošinot t īmeklī 
balstītu instrumentu ES l īmenī.  
• Lai veicin ātu tīmeklī balstītās sistēmas 
efektivitāti, izstrādāt kopīgus krit ērijus tās 
izveidei.  
5. POLITIKAS RISIN ĀJUMI UN TO ANAL ĪZE 
Turpmākajā tabulā ir apkopoti politikas risin ājumi, kas tika apzin āti problēmu risināšanai abās 
jomās. 
 
LV 8   LV 5.1. ADR aptv ērums, inform ācija un kvalit āte 
1. risinājums ES mērogā netiek veiktas nek ādas darb ības (atsauces scen ārijs). 
2. risinājums Nesaistošs juridisks instruments, kas paredz ēts, lai veicin ātu kvalitat īvu ADR  
shēmu izstr ādi visu iekšzemes un p ārrobežu pat ērētāju strīdu risināšanai, lai 
mudinātu uzņēmumus sniegt pat ērētājiem inform āciju par ADR  shēmu, kuras 
kompetenc ē ir izskat īt attiecīgo strīdus situāciju, un lai aicin ātu ADR  shēmas 
līdzdarboties esošos konkr ētu nozaru ADR  ES tīklos.  
3. risinājums  Saistošs juridisks instruments, lai nodrošin ātu, ka pat ērētāji visas iekšzemes un 
pārrobežu str īdus situācijas var iesniegt izskat īšanai kvalitat īvās ADR  shēmās, 
kuras sniedz ar ī tiešsaistes pakalpojumus; ka pat ērētāji saņem inform āciju par 
ADR  shēmām, kuru kompetenc ē ir risināt attiecīgo strīdus situāciju, un ka ADR  
shēmas līdzdarbojas pašreiz ējos konkr ētu nozaru ADR  ES tīklos. 
4. risinājums Saistošs juridisks instruments, ar ko izveido ES modeli kvalitat īvām valstu ADR  
shēmām visu iekšzemes un p ārrobežu pat ērētāju strīdus situāciju risin āšanai, 
tostarp attiec ībā uz pirkumiem tiešsaist ē. Šis juridiskais instruments ar ī 
nodrošin ās, ka patērētāji saņem inform āciju par ADR  shēmu, kuras kompetenc ē 
ir risināt attiecīgo strīdus situāciju, un ka tiek izveidoti konkr ētu nozaru ADR 
shēmu ES tīkli. 
5.2. Strīdu izšķiršana tiešsaist ē (ODR ) attiecībā uz pārrobežu e-komercijas dar ījumiem  
1. risinājums  ES mērogā netiek veiktas nek ādas darbības (atsauces scen ārijs)  
2. risinājums  Nesaistošs juridisks instruments, kas paredz ēts, lai ES t īklam pievienotu valstu ADR 
shēmas, kas risina p ārrobežu e-komercijas str īdus tiešsaist ē.  
3. risinājums  Saistošs juridisks instruments, ar ko izveido ES sist ēmu, kuras darb ības pamat ā būtu 
patērētājiem tieši pieejama t īmekļa platforma, kas tiks balst īta uz valstu ADR  shēmām 
un ko var ēs izmantot p ārrobežu e-komercijas str īdu izšķiršanai tiešsaist ē (ODR ); un 
noteikt kop ējus kritērijus šīs tīmekļa platformas darb ībai. 
4. risinājums  Saistošs juridisks instruments, ar ko izveido vienotu ES iest ādi, kas nodarbojas ar 
pārrobežu e-komercijas str īdu risināšanu tiešsaist ē. 
6. RISINĀJUMU UN TO IETEKMES SAL ĪDZINĀJUMS  
Ar problēmjomām saistītie politikas risin ājumi tika v ērtēti 0 līdz 5 punktu sist ēmā, izmantojot 
efektivitātes, lietder ības un saska ņotības kritērijus. Turpm ākajā apkopojošaj ā tabulā ir iekļauts 
katras divu risin ājumu kombin ācijas saņemtais punktu skaits atkar ībā no atbilst ības kritērijiem 
(efektivitāte, lietder ība, saskaņotība). Galīgie rezult āti rāda, kādā mērā katra divu risin ājumu 
kombinācija palīdzēs sasniegt politikas m ērķus.  
 
LV 9   LV Kumulat īvā ietekme 
(efektivit āte, lietder ība, 
saskaņotība)  Strīdu izšķiršana tiešsaist ē attiecībā uz pārrobežu e-komercijas dar ījumiem  
ADR  aptvērums, 
informācija un kvalit āte 1. politikas 
risinājums 2. politikas 
risinājums 3. politikas 
risinājums 4. politikas 
risinājums 
1. politikas risin ājums 0 3 5 7 
2. politikas risin ājums 3 6 6 8 
3. politikas risin ājums 6 9 15 11 
4. politikas risin ājums 8 8 13 12 
Analizējot tabulā sniegtos rezult ātus, var secin āt, ka, izv ēloties to risin ājumu kombin āciju, 
kuros nav paredz ēta rīcība ES līmenī, saglabāsies atsauces scen ārijs ( status quo) , un līdz ar to 
konstatētās problēmas netiks risin ātas. Risin ājumu kombin ācija, kurā konstatēto problēmu 
risināšanas nol ūkā paredzēts pieņemt nesaistošus ties ību instrumentus, nav nedz efekt īva, ne 
lietderīga. Līdz ar to pat ērētāju problēmas joproj ām netiks atrisin ātas, un zaud ējumi iekš ējā 
tirgū paliks neatg ūti. Nav ar ī gaidāms, ka jauns ieteikums sniegs pievienoto v ērtību, lai 
risinātu pašreiz ējās problēmas.  
Risinājumu kombin ācija, kurā paredzēts pieņemt saistošus juridiskus instrumentus, saska ņā ar 
kuriem jāizveido ADR sh ēmas, kas ar ī varētu izskatīt strīdus tiešsaist ē un būtu pieejamas 
tautsaimniec ības nozar ēs, kur šobr īd šādu shēmu nav ( ADR  3. variants), nodrošin ās pilnīgu 
ADR  aptvērumu. Piln īga ADR  aptvēruma izveides rezult ātā tiks radīts nepieciešamais satvars, 
uz kā pamata tīmeklī balstīta ES sist ēma varētu efektīvi risināt strīdus saistībā ar pārrobežu e-
komercijas dar ījumiem ( ODR  3. risinājums). T ādēļ šī risinājumu kombin ācija pied āvās 
efektīvākos un lietder īgākos līdzekļus, lai uzlabotu iekšzemes un p ārrobežu str īdu risināšanas 
iespējas.  
Risinājumu kombin ācija, kas paredz augsta l īmeņa ADR  un ODR  jomas saska ņošanu 
(4. risinājums), nodrošin ātu pilnīgu aptvērumu, bet tas neb ūtu samērojams ar visp ārējās 
iniciatīvas mērķiem. To ar ī apstiprina atbildes, kas sniegtas sabiedriskaj ā apspriešan ā un 
divpusējās apspried ēs, ko Komisijas dienesti r īkoja ar dal ībvalstīm. Turklāt vienotas ES ODR  
iestādes izveidošana padar ītu liekas t ās ADR  shēmas, kas pašreiz past āv dalībvalstu līmenī un 
risina strīdus tiešsaist ē. Visbeidzot, veicot š ādās pārmaiņās, netiktu ņemta vērā situācija 
valstīs, un tās būtu nesamērīgas, jo noz īmētu spēcīgu ES intervenci “no augšas uz leju”, kas 
arī Eiropas Savien ībai radītu nevajadz īgas izmaksas.  
Jāsecina, ka izvirz ītos mērķus vislab āk iespējams sasniegt ar atseviš ķiem, bet savstarp ēji 
papildinošiem instrumentiem. V ēlamais risin ājums ir divu š ādu politisko risin ājumu 
kombinācija: 
(1) pamatdirekt īva, kas paredz ēta, lai nodrošin ātu, ka patērētāji visus iekšzemes un 
pārrobežu str īdus var iesniegt izskat īšanai kvalitat īvās ADR  shēmās, kuras 
sniedz arī tiešsaistes pakalpojumus; ka tie sa ņem inform āciju par ADR  shēmu, 
kuras kompetenc ē ir risināt attiecīgo strīdu, un ka ADR sh ēmas līdzdarbojas 
pastāvošos konkr ētu nozaru ADR  ES tīklos (3. risin ājums). Tā būtu saistoša 
dalībvalstīm, vienlaikus ļaujot tām izvēlēties attiec īgo veidu un metodes (k ā 
“novērst trūkumus”), un 
(2) regula, ar ko izveido ES sist ēmu, kuras darb ības pamat ā būtu patērētājiem tieši 
pieejama t īmekļa platforma, kura tiktu balst īta uz valstu ADR  shēmām un kuru 
 
LV 10   LV varētu izmantot p ārrobežu e-komercijas str īdu izšķiršanai tiešsaist ē (ODR ); un 
ar ko nosaka kop ējus kritērijus šīs tīmekļa platformas darb ībai (3. risin ājums). 
6.1. Vēlamākā risinājuma ietekme  
Vēlamais risin ājums dos b ūtiskus ieguvumus patērētājiem .  
Patērētāji varēs iesniegt visas savas str īdus situācijas izskat īšanai ADR  shēmai (neatkar īgi no 
uzņēmējdarbības nozares, pirkuma ieg ādes veida vai valsts, kur ā ražojums vai pakalpojums 
iegādāts). Turkl āt patērētājiem būs garantija, ka visas ADR  shēmas ir pārredzamas un sp ēj 
atrisināt attiecīgos strīdus efekt īvi un taisn īgi, tādējādi viņi jutīsies labāk nodrošin āti un 
ieguvuši liel ākas tiesības vērsties ADR . Rezultātā tiks iesniegts un atrisin āts lielāks skaits 
patērētāju prasību. Atgūtos zaudējumus pēc tam var ēs atkārtoti izmantot iekš ējā tirgū, lai 
iegādātos preces un pakalpojumus. T āpat, ieviešot kvalitat īvu ADR, radīsies būtiski 
ietaupījumi, kas veidos aptuveni  0,17 % no ES IKP. Pat ērētāji saņems inform āciju, kurā ADR  
struktūrā vērsties strīdus situācijā ar tirgot āju jautājumos, kas skar visu veidu l īgumus un 
tirdzniecības dokumentus (piem ēram, kvītis, rēķini). Līdz ar to ADR  kļūs plaši paz īstama 
patērētājiem, un inform ētības līmenis iev ērojami pieaugs.  
Vispārējā ietekme uz uzņēmumiem  būs samērīga. Uzņēmumiem rad īsies vairākas izmaksas, 
proti: i) uz ņēmumiem var pras īt izveidot un da ļēji vai piln ībā finansēt ADR sh ēmas nozar ēs, 
kur to nav. Saist ītās izmaksas b ūs atkarīgas no nozares, sa ņemtajiem apstr īdētajiem 
jautājumiem un valsts. Dal ībvalstis, kuras tiks ietekm ētas visvair āk, būs tās, kurās ir maz 
ADR shēmu vai to nav visp ār. Tomēr uzņēmumu izmaksas saist ībā ar pienākumu par piln īgu 
aptvērumu nav tieši saist ītas ar esošo ADR  aptvērumu tajā dalībvalstī, kurā tie ir reģistrēti. Lai 
ADR  aptvērums būtu pilnīgs, uzņēmumiem neb ūs nepieciešam ības sistem ātiski izveidot īpašu 
ADR  shēmu katrai mazumtirdzniec ības nozarei. T ā vietā dalībvalstis pašas vai sadarb ībā ar 
uzņēmumiem var nolemt izveidot vienu vai rezidu ālu pārnozaru strukt ūru, lai “nov ērstu 
trūkumus” sav ā teritorijā. Turklāt ir jāatzīmē, ka uzņēmumu sniegts finans ējums ADR  
shēmām jau ir ierasta prakse daudz ās nozarēs un dalībvalstīs; ii) uzņēmumiem b ūs jāpiemēro 
savi līgumi un tirdzniec ības dokumenti, iek ļaujot inform āciju par attiec īgajiem ADR  shēmām. 
Tas uzņēmumiem rad īs zināmas izmaksas, kas b ūs vienreiz ējas, aptuveni 771 miljona euro 
apmērā visā ES (jeb EUR 254 katram uz ņēmumam). 
No otras puses, ja uz ņēmumi, tostarp MVU, tiesved ības proced ūru vietā izmantos ADR , gadā 
tie ietaup īs no 1,7 miljardiem l īdz 3 miljardiem euro, vienlai kus ietaupot 258 dienas. Turkl āt 
tie uzlabos sava uz ņēmuma reput āciju patērētāju skatījumā un lielā mērā atrisinās jautājumus, 
lai novērstu risku savai reput ācijai, izrādot gatav ību risināt strīdus situācijas par pieejam ām 
izmaksām un viegli pieejam ā veidā. Tādēļ pilnīgs visu tiešsaist ē un bezsaist ē pārdodamo 
iekšzemes un p ārrobežu pre ču un pakalpojumu aptv ērums dos iesp ēju uzņēmumiem izmantot 
ADR . Tas ļaus izvair īties no ilgstoš ām un dārgām tiesas proced ūrām un saglab āt savu biznesa 
reputāciju. Tādējādi uzņēmumi, un jo īpaši MVU, b ūs motivēti pilnveidot ar ī savas iekš ējās 
sūdzību izskatīšanas sist ēmas, kas nodrošin ās kvalitatīvāku konkurenci. Rezult ātā uzņēmumi 
aktīvāk piedāvās ražojumus un pakalpojumus tiešsaist ē.  
Tāpat arī ietekme uz dalībvalstīm būs samērīga. Dalībvalstīm radīsies izmaksas jaunu ADR  
struktūru izveidei un to darb ības uzsākšanai, kuras t ām būs jāsedz daļēji vai piln ībā (atkarībā 
no tā, vai ADR  finansēs no publisk ā vai privātā sektora l īdzekļiem vai no abu šo sektoru 
līdzekļiem). Attiec īgās īstenošanas izmaksas l īdzināsies tām izmaks ām, kas iepriekš 
aprakstītas attiec ībā uz uzņēmumiem. Dal ībvalstīm būs iespēja izpildīt saistības, lai 
 
LV 11   LV nodrošinātu pilnīgu aptvērumu, izmantojot vair ākus risinājumus. Dal ībvalstīm arī radīsies 
papildu izmaksas saist ībā ar ziņošanu par ADR  shēmu attīstību. 
Būtu jāapsver arī ietekme uz ES budžetu . ES segs izmaksas, kas nepieciešamas, lai izveidotu 
tīmeklī balstītu sistēmu tādu strīdu risināšanai, kas saist īti ar pārrobežu e-komercijas 
darījumiem, un sniegs īpašas zināšanas, kas vajadz īgas attiec ībā uz Eiropas Pat ērētāju centru 
(ECC ) tīklu. Ņemot vērā pašreizējās ADR  shēmas, kas nodarbojas ar str īdu risināšanu 
tiešsaistē, kā arī līdzīgus ES instrumentus, t īmeklī balstītas sistēmas izveidei nepieciešamais 
budžets ir paredzams aptuveni 2 miljonu euro apm ērā un tās ikgadējās uzturēšanas un 
ekspluatācijas izmaksas sasniegs aptuveni EUR 300 000.  
Visbeidzot, ES intervences darb ības joma ir ierobežota, lai veiktu tikai oblig āti nepieciešamas 
darbības noteikto m ērķu sasniegšanai. Pamatdirekt īva par ADR  attīstību un regula, ar ko 
izveido ODR  sistēmu, ES līmenī būs visefekt īvākie līdzekļi, lai sasniegtu izvirz ītos mērķus ar 
salīdzinoši viszem ākajām izmaks ām. Rīcība ES līmenī ņem vērā esošās valstu ADR  shēmas. 
Vēlamā risinājuma radītais slogs uz ņēmumiem un dal ībvalstīm ir vissam ērīgākais, jo m ērķi 
tiks sasniegti ar zem ākajām izmaks ām, izvairoties no izdevumu dubultošan ās vai lieka 
administrat īvā sloga. Jāsecina, ka v ēlamajā risinājumā ir ievērots proporcionalit ātes princips. 
7. SECINĀJUMS /PĀRRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Ierosinātajām likumdošanas iniciat īvām būtu jāietver noteikums, ar ko nosaka pras ību sniegt 
ziņojumu par iniciat īvas īstenošanu un t ās atbilstību un efektivit āti mērķu sasniegšan ā. Turklāt 
tiks izmantoti vair āki pārraudzības rādītāji, lai nov ērtētu gūtos panākumus iniciat īvu mērķu 
sasniegšan ā. Šajos rādītājos tiks iek ļauts ADR  lietu skaita pieaugums un to pat ērētāju un 
tirgotāju skaits, kas veic p ārrobežu iepirkšanos vai p ārdošanu tiešsaist ē; informētības līmeņa 
uzlabošan ās, to uzņēmumu skaita palielin āšanās par 20 % l īdz 2020. gadam, kuri b ūs gatavi 
pārdot savas preces tiešsaist ē citās dalībvalstīs, un to pat ērētāju skaita pieaugums par 10 % 
līdz 2020. gadam, kuri b ūs gatavi ieg ādāties preces tiešsaist ē no citas dal ībvalsts; k ā arī ADR  
shēmu atbilst ības līmenis kvalit ātes principiem.