EIROPAS KOMISIJA Strasbūrā, 22.11.2022 COM(2022) 664 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par progresu Rumānijā saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu



1. IEVADS Sadarbības un pārbaudes mehānisms (SPM) tika izveidots 2007. gadā, Rumānijai iestājoties ES, kā pārejas pasākums ar mērķi sekmēt Rumānijas pastāvīgajiem centieniem reformēt tās tiesu sistēmu un aktīvāk apkarot korupciju. SPM pamats bija Rumānijas valsts un ES kopīga apņemšanās. Atbilstīgi lēmumam par mehānisma izveidi un kā uzsvērusi Padome un apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa (EST) , SPM darbība tiks izbeigta, kolīdz būs apmierinoši izpildīti visi Rumānijai noteiktie kritēriji. Kopš 2007. gada norit darbs saskaņā ar SPM, lai sekmētu un īstenotu reformu procesu, pamatojoties uz šiem kritērijiem. Komisija 2017. gada janvārī veica visaptverošu novērtējumu par panākto progresu pēdējos desmit gados kopš mehānisma ieviešanas, kurš sniedza skaidru priekšstatu par gūto ievērojamo progresu. Komisija izklāstīja 12 konkrētus ieteikumus, ar kuriem, ja tie tiktu izpildīti neatgriezeniskā veidā, pietiktu, lai izbeigtu SPM procesu, tomēr nosakot, ka nebūtu notikumu, kas acīmredzami pavērš progresa norisi pretējā virzienā. Kopš tā laika Komisija ir veikusi četrus novērtējumus par progresu ieteikumu īstenošanā. Ziņojumos, kas datēti ar laikposmu no 2017. gada beigām līdz 2019. gadam, bija norādīts uz pakāpenisku reformu tempa samazināšanos. Rumānijas veikto pasākumu dēļ tika atkārtoti aktualizēti jautājumi, kas 2017. gada ziņojumā bija uzskatīti par slēgtiem, un tika sniegti papildu ieteikumi. Gan Eiropas Parlaments, gan Padome izteica šīs bažas. Tomēr 2021. gada jūnija ziņojumā bija iespējams atzīmēt ievērojamu progresu, sniedzot vairākus ieteikumus par to izpildi, ja progresa temps saglabājas nemainīgs. Pēdējos gados ES ir ievērojami attīstījusi savu instrumentu kopumu tiesiskuma uzturēšanai visā ES. Daži no ieviestajiem instrumentiem ir tieši saistīti ar ES centieniem atbalstīt Rumāniju reformu procesā. Rezultātā patlaban ir vairāki uzraudzības veidi, kas aplūko jautājumus, uz kuriem attiecas SPM kritēriji. Tiesiskuma sistēma kopumā, ieskaitot tiesu sistēmas reformu, kā arī korupcijas apkarošanas sistēmas ir divas no jomām, kas attiecībā uz visām dalībvalstīm tiek aplūkotas ikgadējos ziņojumos par tiesiskumu. Šis pastāvīgais koordinācijas un uzraudzības process pārsniedz īpašo pēcpievienošanās kontekstu, kurā tika aktivizēts SPM. Ziņojumi par tiesiskumu aptver jautājumus, kam ir svarīga nozīme attiecībā uz reformu spēju un ilgtspēju, piemēram, tiesību aktu un likumdošanas procesa kvalitāte, neatkarīgu iestāžu loma pārbaužu un līdzsvara nodrošināšanā, veicinoša vide pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī mediju brīvība un plurālisms. 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu pirmo reizi bija ietverti ieteikumi visām dalībvalstīm, lai tās atbalstītu to reformu īstenošanā visās četrās pārskata jomās, tostarp attiecībā uz Rumāniju. Rumānijas iestādes ir aktīvi un konstruktīvi sadarbojušās ar Komisiju ziņojuma par tiesiskumu ciklā. Vairāki ar tiesiskumu saistīti jautājumi, it īpaši tiesu sistēmu efektivitāte, korupcijas apkarošana un likumdošanas procesa kvalitāte un iekļaujošums, ir arī daļa no Eiropas pusgada, ņemot vērā to ietekmi uz darījumdarbības vidi, investīcijām, ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību. Turklāt Rumānijas atveseļošanas un noturības plānā, ko atzinīgi novērtēja Komisija un ko Padome pieņēma 2021. gada 3. novembrī, ir ietverti konkrēti atskaites punkti, kas skar jautājumus, uz kuriem attiecas SPM un kuriem ir svarīga nozīme reformu procesā, piemēram, tiesu sistēmas reforma un korupcijas apkarošanas sistēmas. Šajā ziņojumā ir sniegts kopsavilkums par Rumānijas progresu vēl neizpildīto SPM ieteikumu īstenošanā un SPM kritēriju izpildē kopš 2021. gada jūnija. Tāpat kā iepriekšējos gados šis ziņojums tika izstrādāts pēc Komisijas rūpīgi veikta analīzes procesa, pamatojoties uz ciešu sadarbību ar Rumānijas iestādēm, pilsonisko sabiedrību un citām ieinteresētajām personām. 2. IETEIKUMU IZPILDES PROGRESA NOVĒRTĒJUMS Šajā iedaļā ir novērtēts progress, kas panākts, īstenojot Komisijas iepriekšējos SPM ziņojumos sniegtos ieteikumus un jo īpaši 2017. gada janvārī sniegtos 12 ieteikumus, kā arī astoņus papildu ieteikumus, kas sniegti 2018. gada novembrī. Visu atlikušo ieteikumu izpilde ļautu pabeigt SPM. Tie ir būtiski soļi, kas jāveic, lai nostiprinātu reformu procesu ilgtspējīgam ceļam uz nākotni, kur galvenā uzmanība sadarbībā ar Rumāniju tiks pievērsta pastāvīgai reformu īstenošanai ziņojuma par tiesiskumu ietvaros. 2.1. Pirmais kritērijs: tiesu neatkarība un tiesu iestāžu reforma Tiesu likumi un tiesu neatkarības juridiskās garantijas 2018. gada ziņojuma ieteikumi •Nekavējoties apturēt tiesu likumu un vēlāk pieņemto ārkārtas rīkojumu īstenošanu. •Pārskatīt tiesu likumus, pilnībā ņemot vērā SPM ietvaros izteiktos ieteikumus, kā arī Venēcijas komisijas un GRECO izdotos ieteikumus. Trīs tiesu likumos ir noteikts maģistrātu statuss un organizēta tiesu sistēma un Tiesnešu augstākā padome. Tāpēc šie tiesību akti ir ļoti svarīgi, lai nodrošinātu maģistrātu neatkarību un tiesu iestāžu sekmīgu darbību. Grozījumi šajos tiesu likumos 2018. un 2019. gadā būtiski ietekmēja tiesu sistēmas neatkarību, kvalitāti un efektivitāti. Tika konstatētas būtiskas problēmas, tostarp saistībā ar speciālas Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļas (SIIJ) izveidi, tiesnešu un prokuroru civiltiesiskās atbildības sistēmu, priekšlaicīgas pensionēšanās shēmām, profesionālās darbības uzsākšanu, kā arī augsta līmeņa prokuroru statusu un iecelšanu. Grozīto tiesību aktu īstenošana drīz vien apstiprināja bažas, un citu jautājumu rašanās turpmākajos gados skaidri parādīja vajadzību pēc tiesību aktu vispārējas pārskatīšanas. Pārdomas par to, kā grozīt minētos trīs tiesību aktus, sākās 2020. gada septembrī un uzņēma tempu 2022. gada pavasarī, Tieslietu ministrijai sākot jaunu apspriešanu 2022. gada jūnijā. Apspriešanas rezultātā tika sagatavoti pārskatīti projekti, kas iesniegti Tiesnešu augstākajai padomei (SCM) atzinuma saņemšanai. Tās 2022. gada augusta atzinuma rezultātā parlamentam tika iesniegta atkārtoti pārskatīta tiesību aktu redakcija, un parlamentārais process tika noslēgts 2022. gada oktobrī. Vairāki pieņemto tiesību aktu noteikumi tika apstrīdēti Rumānijas Konstitucionālajā tiesā, kas noraidīja visus apstrīdējumus. Rumānijas prezidents tiesību aktus izsludināja 15. novembrī. Tiesu likumu pārskatīšana ir arī viens no atskaites punktiem saskaņā ar Rumānijas atveseļošanas un noturības plānu . Valdība uzskatīja, ka iepriekšējos Venēcijas komisijas atzinumos ir skaidri pausta tās nostāja un ka tie ir ņemti vērā pārskatītajos tiesību aktos, pat ja galīgie projekti nebija īpaši nosūtīti apspriešanai pirms to iesniegšanas parlamentam. Tomēr Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja steidzami vērsās pie Venēcijas komisijas. Pēc Rumānijas iestāžu lūguma izskatīt atzinumu steidzamā procedūrā Venēcijas komisija sagatavoja steidzamu atzinumu par visiem trīs tiesu likumiem, kas publicēts 18. novembrī. Minētais atzinums tiks iesniegts Venēcijas komisijai apstiprināšanai 2022. gada decembra plenārsēdē. Ar pieņemtajām pārskatītajām likumu redakcijām tiek nozīmīgi mainīts tiesiskais regulējums. Iepriekšējos ziņojumos izcelti strukturāli un procesuāli jautājumi, piemēram, SIIJ likvidēšana, tiesnešu un prokuroru disciplinārā, civiltiesiskā atbildība un kriminālatbildība, Tiesu inspekcijas vadības atbildība un iecelšana amatā, vecāko prokuroru iecelšana amatā un atstādināšana no amata, kā arī Augstākās kasācijas tiesas un SCM nozīme. Svarīga ir arī reformu ietekme uz maģistrātu neatkarību un karjeras organizāciju.

Ar pārskatītajiem tiesu likumiem tika reformēts tiesnešu un prokuroru civiltiesiskās atbildības režīms, pievēršoties ilgstoši neatrisinātajam jautājumam, kas norādīts SPM ziņojumos, ziņojumos par tiesiskumu, kā arī Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā. Jauns likums par maģistrātu statusu paredz, ka tad, kad prasītājs iesniedz prasību par kompensāciju saistībā ar tiesas kļūdu, Finanšu ministrija nekavējoties informē attiecīgo maģistrātu, kurš var pieteikties, lai iestātos pirmajā procedūras posmā pret valsti. Tomēr Finanšu ministrija var ierosināt regresa prasību pret maģistrātu tikai tad, ja attiecīgā SCM nodaļa konstatē ļaunprātību vai rupju nolaidību tiesas kļūdā, pamatojoties uz Tiesu inspekcijas sagatavotu ziņojumu. Iepriekš ministrija varēja ierosināt prasību neatkarīgi no Tiesu inspekcijas ziņojuma secinājumiem. Tika arī ieviesti plašāk aizsargpasākumi attiecībā uz maģistrātu disciplināro atbildību. Pēc būtības disciplinārpārkāpumi, kas radīja bažas par tiesu neatkarību un Savienības tiesību pārākumu, tika atcelti. Tajā pašā laikā cita disciplinārpārkāpuma paplašināšana, lai aptvertu politisko uzskatu paušanu ne vien pienākumu izpildē, bet, plašākā nozīmē, arī šādu uzskatu paušanu publiski, būs jāuzrauga, lai nodrošinātu, ka tā nepamatoti neierobežo maģistrātu vārda brīvību. Attiecībā uz procesuāliem aspektiem SCM nodaļu lēmumi disciplināros jautājumos tagad ir jāpamato un nekavējoties jāpaziņo attiecīgajam maģistrātam. Tiesību akti arī paredz disciplinārsodu svītrošanu no maģistrāta lietas trīs gadus pēc to piemērošanas, ja šajā laikposmā maģistrātam netiek piemēroti jauni disciplinārsodi. Attiecībā uz disciplināro procedūru kā tādu ir arī noteikti stingrāki termiņi, līdz kuriem SCM jāpamato savi disciplinārie lēmumi. Bažas vēl joprojām rada tas, ka Tiesu inspekcijai ir iespēja pārsūdzēt SCM disciplinārās nodaļas lēmumu. Ar tiesu likumiem ir ieviestas dažas svarīgas izmaiņas attiecībā uz maģistrātu karjeras organizēšanu. Mācību ilgums Valsts Maģistrātu institūtā (NIM) ir pagarināts no diviem līdz trīs gadiem. Ilgākā termiņā tam var būt ietekme uz pieejamo jauno maģistrātu skaitu, tomēr tas arī nodrošina ilgāku laiku to praktiskajām mācībām. Citi grozītie noteikumi attiecas uz prasību par stāžu paaugstināšanai amatā uz augstākām tiesām un prokuratūrām, kas kopumā ir palielināts. Attiecībā uz iecelšanu amatā specializētajās prokuratūrās, Valsts Korupcijas apkarošanas departamentā (DNA) un Organizētās noziedzības un terorisma izmeklēšanas direktorātā (DIICOT) ir saglabātas prasības par desmit gadu stāžu, paredzot īslaicīgu pārejas periodu, lai mazinātu iespējamo ietekmi uz cilvēkresursiem. Jauno stāža prasību konkrētā ietekme uz cilvēkresursiem, kad pagaidu pasākums tiks pakāpeniski izbeigts, būs redzama vēlāk. Tiesību aktos ir saglabāti divi esošie paaugstināšanas amatā veidi apelācijas tiesās, tribunālos un tiem piesaistītajās prokuratūrās, bet noteikumi saistībā ar paaugstināšanu amatā uz vietas konkursa kārtībā ir apturēti līdz 2025. gadam, šajā periodā atļaujot tikai efektīvu paaugstināšanu amatā. Ir ieviesti jauni noteikumi par tiesnešu paaugstināšanu amatā uz Augstāko kasācijas tiesu (HCCJ), kur paaugstināšana amatā konkursa kārtībā, veicot rakstisku testu, ir aizstāta ar atlasi, kuras pamatā ir to lēmumu izvērtējumi, kurus kandidāti pieņēmuši visas savas darbības laikā Apelācijas tiesā, un interviju, kas notiek SCM tiesnešu nodaļā. Pēc paaugstināšanas amatā uz HCCJ tiesneši tiek arī izslēgti no turpmākiem profesionāliem izvērtējumiem. Citas būtiskas izmaiņas ir saistītas ar otrā līmeņa vadītāju iecelšanu apgabaltiesās, tribunālos, specializētajos tribunālos, apelācijas tiesās un tām piesaistītajās prokuratūrās; tajās iecelšana amatā vairs nenotiek, kārtojot eksāmenus, bet notiek vienkārši pēc tiesas priekšsēdētāja vai prokuratūras vadītāja priekšlikuma. Venēcijas komisijas steidzamajā atzinumā ir pievērsta īpaša uzmanība ierobežotam tematu skaitam attiecībā uz maģistrātu civiltiesisko atbildību un disciplināratbildību un konkursiem uzņemšanai tiesu sistēmā, kā arī specializētu un augsta līmeņa prokuroru iecelšanu amatā un atbrīvošanu no amata. Atzinumā ir secināts, ka kopumā likumi, šķiet, tiek virzīti pareizajā virzienā, lai gan Venēcijas komisija pauda nožēlu par to, ka Rumānijas valdība nenosūtīja likumus apspriešanai, kā bija paziņots. Ir norādīts uz pozitīviem elementiem saistībā ar augsta līmeņa prokuroru iecelšanu amatā un atbrīvošanu no amata (sk. arī turpmāk). Turklāt atzinumā ir atzīmēts, ka pastāv pasākumi aizsardzībai pret politisku iejaukšanos DNA darbā un ir skaidri nošķirtas ģenerālprokurora pilnvaras attiecībā uz DNA un DIICOT, kā arī tieslietu ministra kontrole (ierobežota līdz vadības jautājumiem). Tomēr Venēcijas komisija sniedza vairākus ieteikumus, kuru izpildei var būt vajadzīgas turpmākas mērķtiecīgas izmaiņas likumos, piemēram, augsta līmeņa prokuroru pilnvaru termiņa pagarināšana no pašreizējiem trīs gadiem un pilnvaru termiņa pagarināšanas iespējas likvidēšana, kā arī aizsargpasākumu pastiprināšana gadījumā, ja ģenerālprokurors atceļ parasto prokuroru lēmumus. Citas ierosinātās izmaiņas ietver atlasi konkursa kārtībā vadītāju vietnieku amatiem tiesās un prokuratūrās un skaidras prasības noteikšanu, ka tiesu policijas darbinieki, kuri norīkoti uz prokuratūrām, nevar ziņot iekšlietu ministram. Attiecībā uz SIIJ 2021. gada februārī parlamentam tika iesniegts sākotnējais likumprojekts kas paredz likvidēt šo struktūru. Neraugoties uz pieņemšanu Deputātu palātā un labvēlīgu Venēcijas komisijas atzinumu, likumprojekts Senātā netika pieņemts. Jaunā valdība sāka procesu no jauna 2022. gada janvārī, un pēc saīsinātas desmit dienu ilgas sabiedriskās apspriešanas par jaunu projektu un pozitīva SCM atzinuma saņemšanas parlaments pieņēma likumu 2022. gada 28. februārī, kamēr tika gaidīta jaunās Venēcijas komisijas izveide. SIIJtika likvidēta 2022. gada martā. SIIJ bija parādījusi, ka nespēj darboties efektīvi, proti, tās trīs pastāvēšanas gados tā nosūtīja tiesai tikai septiņas lietas, un tai bija uzkrājies liels neizskatīto lietu skaits . Līdz ar SIIJ likvidēšanu kompetence izmeklēt maģistrātu izdarītus nodarījumus tika nodota “norīkotiem prokuroriem” prokuratūrās, kas piesaistītas Augstākajai kasācijas tiesaiun apelācijas tiesām. 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu bija atzīmēts, ka, lai gan jaunā sistēma ir uzlabojums jaunajai struktūrai atvēlēto prokuroru skaita un tās teritoriālā sadalījuma ziņā, tika izteiktas bažas par tās ietekmi uz tiesu varas neatkarību. Piemēram, nav izmantota iespēja ar tiesību aktiem pievērsties bažām par nepamatotiem apgalvojumiem (“kaitnieciskām sūdzībām”), ko izmanto kā līdzekli, lai izdarītu spiedienu uz maģistrātiem. Ir saglabāta kompetence ratione personae, kas pastāv saskaņā ar pašreizējo sistēmu, nepaskaidrojot, kā sistēma atbilstu kritērijam, kas nosaka, ka tai jābūt pamatotai ar objektīvām un pārbaudāmām prasībām, kuras saistītas ar tiesvedības pareizu norisi, kā to noteikusi EST. Turklāt, ņemot vērā EST nolēmumu, bažas ir raisījis tas, ka ieviestajā struktūrā nav jaunu īpašu aizsargpasākumu. Savā 2022. gada marta atzinumā Venēcijas komisija nosprieda, ka jebkādai SIIJ likvidēšanai būtu jānodrošina lielāka efektivitāte tādu apgalvojumu izmeklēšanā, kuri attiecas uz tiesnešu un prokuroru īstenotu korupciju. Citas bažas bija galvenokārt saistītas ar “norīkotu prokuroru” iecelšanas procesu. Izmantotajā decentralizētajā pieejā galvenais uzsvars ir likts uz vajadzību uzraudzīt jaunās sistēmas darbību. Līdz šim uz procesuāliem incidentiem nav norādīts, un darbs galvenokārt tiek vērsts uz nodoto lietu apstrādi, prioritāti piešķirot uz nepamatotiem apgalvojumiem balstītu lietu slēgšanai. Izskatās, ka vairāk nekā 95 % nodoto līdz šim apstrādāto lietu ir bijušas balstītas uz kaitnieciskām sūdzībām. Ģenerālprokurors ir arī izstrādājis metodiku prioritāšu noteikšanai lietu izskatīšanā. 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu bija ietverti divi konkrēti ieteikumi par jauno režīmu, par kuru īstenošanu Komisija ziņos 2023. gada ziņojumā par tiesiskumu. Likumdošanas procesi visu trīs tiesu likumu pārskatīšanai un to noteikumu pārskatīšanai, kuri attiecas uz tiesu iestādēs pastrādātiem noziegumiem, tagad ir pabeigti. Rumānijas valdība ir apņēmusies maksimāli ņemt vērā gaidāmo Venēcijas komisijas atzinumu par tiesu likumiem, kas var nozīmēt papildu mērķtiecīgu izmaiņu ieviešanu tiesību aktos. Uz šo saistību izpildi un jaunā tiesiskā regulējuma praktisko īstenošanu attiecas Komisijas īstenotā uzraudzība atbilstīgi ziņojumam par tiesiskumu. Jaunie tiesu likumi arī tiks novērtēti speciālajā procedūrā, kas paredzēta Rumānijas atveseļošanas un noturības plānā. Iecelšana vadošajos amatos prokuratūras dienestos •2017. gada ieteikums: ar Venēcijas komisijas atbalstu ieviest stingru un neatkarīgu sistēmu augstākā līmeņa prokuroru iecelšanai amatā, balstoties uz skaidriem un pārredzamiem kritērijiem. •2018. gada ieteikums: ievērot Tiesnešu augstākās padomes negatīvos atzinumus par vadošus amatus ieņemošu prokuroru iecelšanu amatā vai atlaišanu, darot to līdz brīdim, kamēr ir spēkā jauns tiesiskais regulējums saskaņā ar 2017. gada janvārī sniegto ieteikumu Nr. 1. •2018. gada ieteikums: no jauna sākt procedūru, kuras mērķis ir iecelt amatā DNA galveno prokuroru, kam būtu pārbaudīta pieredze apsūdzības celšanā par korupcijas noziegumiem un skaidras pilnvaras, lai DNA turpinātu veikt profesionālu, neatkarīgu un objektīvu izmeklēšanu korupcijas jomā. Sistēma pārredzamai visaugstākā līmeņa prokuroru iecelšanai amatā, pamatojoties uz nopelniem, kura spēj sniegt pietiekamu aizsardzību pret politizāciju, jau ilgu laiku ir bijusi viens no SPM ieteikumiem. Secīgos SPM ziņojumos arī uzsvērta vajadzība prokuroru iecelšanas procedūrā nodrošināt pietiekamu līdzsvara un atsvara sistēmu, kā arī pārdomas par to, cik lielā mērā tā pati iecelšanas amatā un atbrīvošanas no amata procedūra prokuratūras dienestos attiektos uz zemāku vadošo amatu līmeņiem. Arī Komisija ir pastāvīgi uzsvērusi, ka apspriešanās ar Venēcijas komisiju par paredzēto procedūru ir svarīgs veids, kā izvēlēto risinājumu padarīt ilgtspējīgu un nodrošināt līdzsvaru, kas izturēs laika pārbaudi, starp dažādo iesaistīto iestāžu, Rumānijas prezidenta, tieslietu ministra un SCM lomu šajā procesā. Venēcijas komisija ir atzinusi, ka pastāv atšķirīgi modeļi attiecībā uz ģenerālprokurora (vai līdzīgu augstākā līmeņa prokuroru) iecelšanu amatā. Tomēr tā ir uzsvērusi, ka sabiedrības uzticēšanās labad ir vajadzīgs pienācīgs līdzsvars starp prasību par demokrātisku leģitimitāti šādā iecelšanā un prasību par depolitizāciju. Augstākā līmeņa prokuroru iecelšanas procedūra ir daļa no pārskatītā likuma par maģistrātu darbības nolikumu, ko parlaments pieņēma 2022. gada oktobrī. Procedūra paredz, ka galvenie prokurori (ģenerālprokurors, DNA galvenais prokurors un DIICOT prokurors), kā arī viņu vietnieki ir jāieceļ Rumānijas prezidentam pēc pamatotas izvirzīšanas, ko veic tieslietu ministrs, ievērojot atlases procesu, kuru uzsāk un organizē Tieslietu ministrija, un SCM atzinumu. Līdz šim galvenie jautājumi ir bijuši saistīti ar atlases procesa konsekvenci un pārredzamību, un tie ir ņemti vērā, likumā ieviešot jaunus noteikumus, kuros sīki izklāstīta atlases un izvirzīšanas procesa organizācija, kandidātu atbilstība, izvērtēšanas kritēriji un atlases komitejas sastāvs. Īpaši svarīga nozīme ir bijusi SCM (jo īpaši Prokuratūras nodaļas) un prezidenta attiecīgajai lomai un ietekmei šajā procedūrā kā pretspēkam pret tieslietu ministra ietekmi un aizsargpasākumiem pret politizāciju. Tagad procedūra paredz SCM Prokuroru nodaļas iesaisti gan atlases procesā, kur intervijās tagad piedalās divi nodaļas pārstāvji, gan izvirzīšanas procesā, kur tieslietu ministram ir jālūdz šīs nodaļas atzinums. Lai gan SCM atzinums ministram nav saistošs, procedūra paredz, ka negatīva atzinuma gadījumā jānotiek jaunai intervijai ar izvirzīto kandidātu, kurā būtu jāņem vērā SCM atzinumā izklāstītie argumenti. Pēc jaunās intervijas ministrs var vai nu nosūtīt izvirzīšanas priekšlikumu prezidentam, vai atsaukt izvirzīšanu un organizēt jaunu atlases procesu. Prezidents var vai nu pieņemt ministra nosūtīto izvirzīšanas priekšlikumu un turpināt ar iecelšanu, vai noraidīt šo priekšlikumu, sniedzot pamatojumu. Tādējādi ar pārskatīto likumu ir ieviests pārredzamāks un stingrāks atlases un izvirzīšanas process Tieslietu ministrijas līmenī, arī nodrošinot lielāku stabilitāti, jo tiek izmantoti tiesību akti, nevis ministru rīkojumi. To ir atzinīgi novērtējusi Venēcijas komisija savā steidzamajā atzinumā. Norādītā SCM Prokuroru nodaļas iesaiste arī palīdzēs nodrošināt tiesnešu atbalstu izvirzītajiem kandidātiem. Lai gan izvēlētais risinājums neliedz ministram turpināt virzīt kandidātu pat tad, ja SCM atzinums ir negatīvs un pat ja prezidents to ir noraidījis, ieviestie papildu aizsargpasākumi palīdz nodrošināt, ka šādā SCM atzinumā paustie argumenti tiek pienācīgi izvērtēti un ņemti vērā izvirzīšanas procesā. Savā steidzamajā atzinumā Venēcijas komisija konstatēja, ka, lai gan iecelšanas procedūrā tieslietu ministram joprojām ir noteicošā loma, politiskā atbildība par iecelšanu tiek dalīta ar Rumānijas prezidentu, un ir nostiprināta SCM nozīme. Kā norādījusi Venēcijas komisija, vairāku institucionālo dalībnieku iesaiste šajā procedūrā nodrošina labu pārredzamības līmeni, un attiecīgais grozījums ir uzlabojums tādā ziņā, ka tas aizsargā pret atbalstītāju iecelšanas amatos risku. Procedūra vecāko prokuroru atbrīvošanai no amata ir līdzīga iecelšanas procesam. Saskaņā ar pārskatīto likumu procedūru ierosina ar tieslietu ministra lūgumu sniegt SCM prokuroru nodaļas atzinumu. Atzinums nav saistošs, un pēc tā sniegšanas ministrs var ierosināt atlaišanu Rumānijas prezidentam, kurš ierosinājumu var noraidīt tikai uz likumīga pamata. Viena no izmaiņām izriet no Eiropas Cilvēktiesību tiesas (ECT) nolēmuma, kurā tika vērsta uzmanība uz to, ka arvien svarīgāka kļūst tādas iestādes iesaistīšana, kas ir neatkarīga no izpildu un likumdošanas virziena lēmumos, kuri skar prokuroru iecelšanu un atbrīvošanu no amata, un risku, ka atlaišana varētu mazināt maģistrātu vēlmi piedalīties publiskās debatēs par jautājumiem, kas saistīti ar tiesu sistēmu. Procedūra prokuroru atlaišanai no vadības amatiem ir papildināta ar pārskatīšanas procedūru, atvēlot atlaistajam prokuroram 15 dienas atlaišanas pārsūdzēšanai, līdz ar ko Tiesa var (bet tai nav pienākums) izvērtēt ierosinātās atlaišanas likumību un pamatotību. Attiecībā uz 2018. gada ieteikumu par DNA galvenā prokurora iecelšanu 2021. gada SPM ziņojumā secināts, ka šis ieteikums ir ņemts vērā. Ar pārskatītajiem tiesu likumiem ir ieviests pārredzamāks un stabilāks atlases process iecelšanai vadības amatos prokuratūrā, paredzot papildu aizsargpasākumus, lai uzlabotu tieslietu ministra pārskatatbildību izvirzīšanas ierosināšanā. Procedūra iecelšanai vadības amatos un atbrīvošanai no amata prokuratūrās ir bijusi diskusiju temats jau kopš SPM sākuma, un apspriešanās ar Venēcijas komisiju ir svarīgs veids, kā izvēlēto risinājumu padarīt ilgtspējīgu. Rumānijas valdība ir apņēmusies maksimāli ņemt vērā gaidāmo Venēcijas komisijas atzinumu par tiesu likumiem. Komisija turpinās uzraudzīt šo saistību izpildi un jauno tiesību aktu praktisko īstenošanu ziņojuma par tiesiskumu ietvaros. Rīcības kodeksi

2017. gada ieteikums: nodrošināt, ka deputātu Rīcības kodeksā, kas patlaban tiek izstrādāts parlamentā, ir ietverti skaidri noteikumi par savstarpēju cieņu iestāžu starpā un tajā ir skaidri norādīts, ka deputātiem un parlamentārajam procesam ir jārespektē tiesu iestāžu neatkarība. Līdzīgu Rīcības kodeksu varētu pieņemt arī ministriem. Kā ziņots 2021. gadā, kopš 2017. gada beigām ir ieviests deputātu Rīcības kodekss . Lai gan tas neietver tiešus noteikumus par tiesu iestāžu neatkarības respektēšanu , tas var būt veicinājis informētības palielināšanos un tādējādi samazinājis tādu gadījumu skaitu, kad netiek respektēta tiesu iestāžu neatkarība parlamentārajā procesā, un dažu parlamenta deputātu kritiku par tiesu sistēmu un atsevišķiem maģistrātiem, kā atzīmēts 2021. gada SPM ziņojumā . Ministru Rīcības kodekss, kas grozīts 2020. gadā, paredz pienākumu respektēt tiesu iestāžu neatkarību. Kopš 2021. gada SPM ziņojuma ir mazinājusies ievērojamā deputātu publiskā kritika, kas varētu graut tiesu sistēmas neatkarību, un nav bijuši gadījumi, kad kodeksa efektivitāte būtu jāpārbauda pārkāpumu gadījumos. 2021. un 2022. gadā SCM pieņēma 8 prasības par tiesnešu profesionālās reputācijas, neatkarības un objektivitātes aizsardzību un 18 šādas prasības attiecībā uz prokuroriem. SCM ir atzīmējusi, ka atšķirībā no līdzšinējās prakses, ka politiķi valsts medijos uzsāka kampaņas maģistrātu nomelnošanai, tagad lielākā daļa prasību ir saistītas ar paziņojumiem, kas sniegti vietējos medijos. Šis situācijas uzlabojums var sniegt iespēju aizsargāties pret to, ka nākotnē notiek atgriešanās pie konfliktu pilnas gaisotnes un palielinās risks, ka politiķi varētu agresīvi vērsties pret tiesu sistēmas locekļiem. Rīcības kodeksus varētu, piemēram, papildināt ar norādījumiem, piemēriem un informētības veicināšanu par to, kā risināt konkrētas situācijas. Iespējama turpmākā rīcība, ko Rumānijas iestādes varētu apsvērt, būtu sekot līdzi situācijai, lai nodrošinātu, ka tad, kad SCM nosoda parlamenta deputāta vai valdības izteikumus par konkrētu maģistrātu vai tiesu sistēmu, tiek veikts steidzams novērtējums par to, vai ir pārkāpts kodekss. Šādas norises var uzraudzīt ziņojumos par tiesiskumu. Rīcības kodeksi deputātiem un ministriem ir ieviesti un var veicināt labāku informētību un ievērojami mazināt gadījumus, kad netiek respektēta tiesu iestāžu neatkarība un tiek kritizēta tiesu sistēma un atsevišķi maģistrāti. Civilprocesa kodekss 2017. gada ieteikums: tieslietu ministram, Tiesnešu augstākajai padomei un Augstākajai kasācijas tiesai būtu jāpabeidz rīcības plāns, lai nodrošinātu, ka var ievērot jauno termiņu atlikušo Civilprocesa kodeksa noteikumu īstenošanai. Šis ieteikums attiecās uz Civilprocesa kodeksa reformas pabeigšanu, kuras ietvaros jo īpaši bija paredzēts ieviest padomes palātas posmu civilprocesā un noteiktos gadījumos — apelācijas procedūrās. 2018. gadā šī reforma tika atcelta . 2021. gada SPM ziņojumā tika paturēts spēkā 2019. gadā izdarītais secinājums, ka tam būtu jāpaver iespēja saglabāt stabilitāti šajā tiesu sistēmas jomā, un šis ieteikums tika atzīts par izpildītu. Netika konstatētas turpmākas norises kopš pēdējā SPM ziņojuma, un ieteikums joprojām ir izpildīts. Tiesvedības efektivitāte un kvalitāte pašlaik tiek izskatīta saistībā ar ziņojumu par tiesiskumu. Kriminālkodekss un Kriminālprocesa kodekss •2018. gada ieteikums: Iesaldēt Kriminālkodeksa un Kriminālprocesa kodeksa izmaiņu stāšanos spēkā. •2018. gada ieteikums: no jauna pārskatīt Kriminālkodeksu un Kriminālprocesa kodeksu, pilnībā ņemot vērā nepieciešamību panākt atbilstību ES tiesību aktiem un starptautiskiem korupcijas apkarošanas instrumentiem, kā arī ieteikumiem, kas izteikti SPM ietvaros un Venēcijas komisijas atzinumā. •2017. gada ieteikums: Rumānijas kriminālkodeksu reformas pašreizējais posms būtu jāpabeidz, parlamentam virzot uz priekšu tā plānus pieņemt grozījumus, kurus valdība iesniedza 2016. gadā pēc apspriešanās ar tiesu iestādēm. SPM ziņojumos ir pastāvīgi atkārtoti norādīts uz vajadzību noslēgt Rumānijas 2014. gada Kriminālkodeksu reformu. Viens no galvenajiem virzītājfaktoriem šai reformai ir bijusi vajadzība pielāgoties Konstitucionālās tiesas lēmumiem, kā arī transponēt ES direktīvas. Kopš 2014. gada Konstitucionālā tiesa pieņēma 80 lēmumus, ar kuriem dažādi kodeksu noteikumi tika atzīti par konstitūcijai neatbilstošiem. Ātra un konsekventa reaģēšana uz vajadzību pielāgot tiesību aktus, lai atspoguļotu šos lēmumus, izrādījās izaicinājums. Iepriekšējos gados Komisija detalizēti ziņoja par norisēm saistībā ar kodeksu pārskatīšanu, atkārtoti norādot uz vajadzību noslēgt reformas prioritārā kārtā. Ar vairākiem Konstitucionālās tiesas tālejošiem nolēmumiem, kas pieņemti kopš 2014. gada, tika atcelti abu kodeksu noteikumi, un tas sevišķi ietekmēja cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību. Politisku un likumdošanas risinājumu trūkuma dēļ palielinājās šķēršļi un juridiskā nenoteiktība saistībā ar augsta līmeņa korupcijas gadījumu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu par tiem un sodu piemērošanu par tiem, un lietas “iestrēga” tiesās, radās juridiskā nenoteiktība par pierādījumu pieņemamību, kā arī tika atsāktas izmeklēšanas vai tiesvedības. Atsevišķos gadījumos leģislatīvās rīcības trūkuma dēļ ir pieņemti vairāki secīgi Konstitucionālās tiesas lēmumi par vienu un to pašu jautājumu un ir radusies vajadzība Augstākajai kasācijas tiesai (HCCJ) tos interpretēt, lai tiesas tos varētu piemērot konsekventi. Vienam no neseniem piemēriem, iespējams, būs īpaši graujoša ietekme uz svarīgām izskatīšanā esošām krimināllietām. Konstitucionālā tiesa 2018. gadā par konstitūcijai neatbilstošu atzina noteikumu saistībā ar noilguma pārtraukšanu kriminālatbildībai par visiem noziegumiem, uz kuriem attiecas noilgums. Lielākā daļa tiesu ņēma šo lēmumu vērā, sašaurināti interpretējot situācijas, kurās procesuāls akts varēja izraisīt noilguma pārtraukšanu. Tomēr tas, ka šī situācijas netika atrisināta, ieviešot tiesību aktos jaunus noteikumus, tika atzīmēts Konstitucionālās tiesas otrajā lēmumā par to pašu pantu 2022. gada maijā. Šajā lēmumā tika uzskatīts, ka no pirmā lēmuma pieņemšanas līdz brīdim, kad likumdevējs izklāsta nosacījumus noilguma pārtraukšanai, nav pamata pārtraukt noilgumu attiecībā uz kriminālatbildību. Lai gan 2022. gadā tika izdots valdības ārkārtas rīkojums, lai precizētu nosacījumus, ar kādiem noilguma pārtraukšana būtu piemērojama nākotnē, tam nebūs atpakaļejošas ietekmes. Turklāt Konstitucionālajā tiesā patlaban ir arī iesniegtas pārsūdzības par minēto rīkojumu. HCCJ 2022. gada 25. oktobrī nosprieda, ka saskaņā ar vislabvēlīgāko tiesību aktu principu laikposmā no 2014. līdz 2022. gadam nevienu no kriminālvajāšanas procesuālajiem aktiem nevar uzskatīt par tādu, ar kuru tiek pārtraukts noilgums kriminālatbildībai. Šai notikumu virknei var būt nopietnas sekas. SCM Prokuratūras nodaļa brīdināja, ka tas novedīs pie krimināltiesvedības izbeigšanas un kriminālatbildības atcelšanas ievērojamā skaitā lietu. Kopš 2021. gada ir veikti konkrēti pasākumi, lai abu kodeksu pārskatīšanu virzītu uz priekšu. Iestāžu darba grupa, kas izveidota 2019. gadā, turpināja savu darbu, un 2021. gada vasarā Tieslietu ministrijas mājaslapā tika publicēti pārskatīti projekti apspriešanai. Pēc viena gada, 2022. gada 2. jūnijā, Tieslietu ministrija nosūtīja pārskatītu likumprojektu redakciju valdībai apstiprināšanai. Pārskatīšana ir arī daļa no reformas atskaites punktiem Rumānijas nacionālajā atveseļošanas un noturības plānā . Likumdošanas process Kriminālkodeksa un Kriminālprocesa kodeksa pārskatīšanai, lai to noteikumus pielāgotu attiecīgajiem Rumānijas Konstitūcijas tiesas lēmumiem, joprojām notiek. Pielāgošanā arī būs jāņem vērā vajadzība nodrošināt saderību ar Savienības tiesībām un starptautiskajiem korupcijas apkarošanas instrumentiem, kā arī ieteikumiem, kas sniegti SPM ietvaros un Venēcijas komisijas atzinumā. Nesenās norises judikatūrā saistībā ar noilgumu kriminālatbildībai un to būtiskā ietekme uz notiekošo pirmstiesas un tiesas procesu apliecina vajadzību pēc šādas pielāgošanas. Abu kodeksu pārskatīšanas pabeigšana ir arī daļa no saistībām, ko Rumānija uzņēmusies savā atveseļošanas un noturības plānā, un Komisija cieši novērtēs pārskatītos kodeksus saskaņā ar konkrētajām procedūrām, kas paredzētas šajā saistībā. Likumdošanas process SPM jomā 2017. gada SPM ieteikums: lai vēl vairāk uzlabotu likumdošanas procesa pārredzamību un paredzamību un nostiprinātu iekšējos aizsardzības pasākumus neatgriezeniskuma interesēs, valdībai un parlamentam lēmumu pieņemšanā likumdošanas darbībās saistībā ar Kriminālkodeksu un Kriminālprocesa kodeksu, korupcijas jomas tiesību aktiem, integritātes jomas tiesību aktiem (amatu nesavienojamība, interešu konflikti, nepamatoti iegūti līdzekļi), tiesu likumiem (kas attiecas uz tiesu sistēmas organizāciju) un saistībā ar Civilkodeksu un Civilprocesa kodeksu būtu jānodrošina pilnīga pārredzamība un atbilstīgi jāņem vērā apspriedes ar attiecīgajām pārvaldes iestādēm un ieinteresētajām personām, iedvesmu smeļoties lēmumu pieņemšanas procesa pārredzamībā, ko valdība ieviesa 2016. gadā. Ar šo ieteikumu tika atzīts, ka atklāts un stabils likumdošanas process ir vislabākais veids, kā nodrošināt, lai reformas būtu ilgtspējīgas un efektīvas . 2021. gada SPM ziņojumā bija secināts, ka likumdošanas process dažādajiem reformu priekšlikumiem — par SIIJ, tiesu likumiem, un vēlāk Kriminālkodeksu un Kriminālprocesa kodeksu — ir iespēja parādīt, ka tiek īstenota ieteikumā rekomendētā pieeja. Ne vienmēr ir panākts līdzsvars starp vajadzību piešķirt steidzamību prioritārajam saistībām un nodrošināt pārredzamu un iekļaujošu procesu. Sasteigtais process, kurā pieņemts likums, ar ko likvidē SIIJ, radīja bažas par to, ka ieinteresētajām personām ir bijusi maza iespēja izteikt piezīmes par jauno kārtību — uz šīm bažām norādīja arī pati Venēcijas komisija. Tiesu likumiem arī tika piemērota parlamenta steidzamības procedūra un paātrināta sabiedriskā apspriešana par galīgajām redakcijām, kas iesniegtas parlamentā. Ieinteresētās personas ir arī norādījušas, ka parlamentārās debates bija sasteigtas un nebija pietiekami daudz laika apspriest grozījumus pēc būtības .

2022. gada ziņojumā par tiesiskumu ir plašāk iztirzāts likumdošanas process Rumānijā, atzīmējot, ka biežas izmaiņas tiesību aktos un ārkārtas rīkojumu regulāra izmantošana turpina viest bažas par tiesību aktu stabilitāti un prognozējamību. Šajā saistībā Komisija sniedza Rumānijai ieteikumu nodrošināt lietderīgas sabiedriskās apspriešanas par tiesību aktu projektiem pirms to pieņemšanas. 2023. gada ziņojumā par tiesiskumu tiks izvērtēts, kā šis ieteikums tiek īstenots. Jautājumi, kas saistīti ar likumdošanas kvalitāti, ir aplūkoti arī Rumānijas atveseļošanas un noturības plānā, ietverot specializētu struktūru tiesību aktu kvalitātes pārraudzībai un sistemātiskai tiesību aktu konsolidēto redakciju atkārtotai publicēšanai ikreiz, kad tie tiek grozīti, kā arī izstrādājot metodiku valdības ārkārtas rīkojumu izmantošanai. Lai gan reformu grafiks ne vienmēr ir ļāvis rīkot paplašinātu apspriešanu, Rumānijas valdība tomēr ir veikusi pasākumus atbilstoši šim ieteikumam un centusies nodrošināt pārredzamību un to, ka attiecīgajiem dalībniekiem ir iespēja paust viedokli par ierosinātajām reformām. Ziņojumā par tiesiskumu arī turpmāk tiks uzraudzīta vispārīgākā pieeja efektīvai sabiedriskajai apspriešanai pirms tiesību aktu projektu pieņemšanas. Valsts pārvaldes veikta tiesu nolēmumu īstenošana 2017. gada SPM ieteikums: valdībai būtu jāievieš atbilstīgs rīcības plāns, lai risinātu jautājumu par tiesu nolēmumu īstenošanu un valsts pārvaldes piemēroto tiesu praksi, tostarp mehānisms precīzas statistikas sniegšanai, lai būtu iespējams veikt uzraudzību nākotnē. Tai būtu arī jāizstrādā iekšējās uzraudzības sistēma, iesaistot Tiesnešu augstāko padomi un Revīzijas palātu, lai nodrošinātu rīcības plāna pareizu īstenošanu. Tiesu nolēmumu ievērošana un īstenošana ir jebkuras tiesu sistēmas efektivitātes neatņemama daļa . Lai risinātu problēmas šajā jomā, Rumānija ierosināja Eiropas padomes Ministru komitejai rīcības plānu par tiesas nolēmumu, kas vērsti pret valsti, nepildīšanas vai kavētas izpildes strukturālo problēmu risināšanu , uz ko norādījusi Eiropas Cilvēktiesību Tiesa. To pasākumu saraksts, kas veicami, lai īstenotu rīcības plānu, ieskaitot grozījumus tiesiskajā regulējumā, lai garantētu savlaicīgu izpildi, un mehānisms to spriedumu uzraudzībai un novēlotas izpildes novēršanai, kuros valsts ir parādnieks, tika apstiprināti 2019. gadā . Savā 2022. gada marta novērtējumā par progresu rīcības plāna īstenošanā Eiropas Padomes Ministru komiteja atkārtoti aicināja iestādes intensificēt centienus un izrādīt apņemšanos pabeigt nepieciešamās reformas. Vēlāk, 2022. gada oktobrī, valdības Ģenerālsekretariātā tika izveidota jauna struktūra ECT pasludināto spriedumu izpildes uzraudzībai un kontrolei pēc tam, kad netika izpildīti spriedumi, kas bija pasludināti pret publiskā sektora parādniekiem Rumānijā. Tagad ziņojumā par tiesiskumu ir ietverts pārskats par sistemātiskiem rādītājiem attiecībā uz ECT galveno spriedumu īstenošanu visās dalībvalstīs . 2022. gada janvārī Rumānijas rādītājs attiecībā uz iepriekšējos desmit gados pasludināto galveno spriedumu izpildi bija 57 % salīdzinājumā ar visu dalībvalstu vidējo rādītāju, kas ir 40 %, un vidējais laiks līdz spriedumu īstenošanai bija vairāk nekā četri gadi un divi mēneši. Šis jautājums arī turpmāk tiks uzraudzīts ziņojuma par tiesiskumu ietvaros, arī attiecībā uz pasākumiem, ko Rumānija veikusi, lai izstrādātu precīzas statistikas mehānismu un iekšējās uzraudzības sistēmu, kurā iesaistīta Tiesnešu augstākā padome un Revīzijas palāta, lai nodrošinātu Rumānijas rīcības plāna pienācīgu īstenošanu. Nesen ir veikti jauni pasākumi šā ieteikuma īstenošanai, ar kuriem, kā paredzams, tiks risinātas konstatētās pastāvīgā problēmas. Komisija turpinās cieši sekot līdzi uzraudzības procesam, kas izveidots Eiropas Padomes līmenī, un attiecīgā gadījumā ziņos ziņojumu par tiesiskumu ietvaros, kā tas notiek attiecībā uz visām dalībvalstīm. Stratēģiskā tiesu pārvaldības grupa un rīcības plāns tieslietu jomā 2017. gada SPM ieteikums: stratēģiskajai tiesu pārvaldībai, t. i., tieslietu ministram, Tiesnešu augstākajai padomei, Augstākajai kasācijas tiesai un ģenerālprokuroram būtu jānodrošina pieņemtā rīcības plāna īstenošana un jāievieš regulāri, vispārēji, publiski ziņojumi par tā īstenošanu, iekļaujot risinājumus tiesu darbinieku trūkuma, pārmērīgas darba slodzes un nolēmumu pamatojumu aizkavēšanās problēmām. SPM ziņojumos Stratēģiskā tiesu pārvaldības grupa ir atzīta par nozīmīgu iespēju, kā turpmāk saskanīgā un ilgtspējīgā veidā veidot tiesu sistēmu. 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu bija novērtēts, ka jaunā Stratēģija tiesu sistēmas attīstībai 2022.–2025. gadam un ar to saistītais rīcības plāns, kas pieņemts 2022. gada 30. martā, paredz skaidrus mērķus un uzraudzības mehānismu. Jaunās stratēģijas pieņemšana un stāšanās spēkā ir svarīgs atskaites punkts saskaņā ar Rumānijas atveseļošanas un noturības plānu. Stratēģijā galvenā uzmanība pievērsta gan tiesu sistēmas neatkarībai, kvalitātei un efektivitātei, gan tiesu iestāžu pieejamībai. Ar to tiek likvidēta nevienlīdzība starp maģistrātu algām un pensijām un tiek modernizēts tiesu iestāžu personāla un saistīto juridisko profesiju statuss, kā arī tiesu likumu reforma. Stratēģija paredz vairākus pasākumus, lai risinātu problēmu saistībā ar personāla trūkumu tiesu iestādēs, tostarp tiesu darbinieku un saistītā personāla statusa modernizāciju, lai tiesneši un prokurori varētu koncentrēties uz savu darbu tiesā. Tajā ir arī noteikts kvantitatīvais mērķis nodrošināt, ka līdz 2025. gadam ir aizpildīti 95 % tiesnešu amata vietu un 80–85 % prokuroru amata vietu. Stratēģija būs nozīmīgs instruments atlikušo problēmu ilgtspējīgai risināšanai tiesu sistēmā. Cieša uzraudzība un publiska ziņošana arī veicinās sabiedrības ticību tam, ka jautājumiem, kas saistīti ar pārmērīgu darba slodzi un ar to saistītiem lietu izskatīšanas kavējumiem, tiek pienācīgi piešķirta prioritāte. Lai pārliecinātu maģistrātus, ka jautājumi, kas saistīti ar darbinieku trūkumu un no tā izrietošo nesamērīgo darba slodzi, tiek risināti, noderīga var būt arī proaktīva un regulāra komunikācija un apspriešanās ar tiesu sistēmas un juridisko profesiju pārstāvjiem. Tiesnešu augstākās padomes pārredzamība un pārskatatbildība 2017. gada SPM ieteikums: jaunajai Tiesnešu augstākajai padomei būtu jāsagatavo kolektīva programma tās pilnvaru termiņam, iekļaujot pasākumus, lai sekmētu pārredzamību un pārskatatbildību. Tajā būtu jāiekļauj stratēģija par sadarbību, paredzot regulāras, atklātas sanāksmes ar tiesnešu un prokuroru asamblejām visos līmeņos, kā arī ar pilsonisko sabiedrību un profesionālajām organizācijām, un jāparedz ikgadēju ziņojumu sniegšana, kuri tiks apspriesti tiesu un prokuroru ģenerālasamblejās. Secīgos SPM ziņojumos ir pastāvīgi uzsvērta vajadzība Tiesnešu augstākajai padomei (SCM) dot ieguldījumu reformu virzībā, paužot skaidras kolektīvas nostājas un vairojot uzticēšanos ar pārredzamības un pārskatatbildības palīdzību. 2021. gada ziņojumā bija norādīts uz būtiskām bažām saistībā ar SCM spēju panākt vienprātību tiesu sistēmā un ieņemt konstruktīvu lomu galveno lēmumu pieņemšanā par tiesu sistēmas organizāciju un darbību, bet arī tika norādīts uz gadījumiem, kad SCM ir spējusi pārliecināt savas iekšējās nodaļas un sasniegt rezultātus. Neraugoties uz centieniem panākt kompromisus, SCM nodaļas kopš 2021. gada ir turpinājušas risināt tādus jautājumus kā iecelšana amatā jaunajās struktūrās, ar kurām aizstāj SIIJ, ievēlēšanas jaunajā SCM organizācija vai publiskas nesaskaņas starp SCM locekļiem par tiesu likumiem. Pašreizējais SCM pilnvaru termiņš beidzas 2022. gada beigās, un jauno locekļu ievēlēšanas process tika sākts 2022. gada februārī. Arī ievēlēšana jaunajā padomē raisīja kritiku. Padomes līdzšinējā priekšsēdētāja iecelšana par pagaidu priekšsēdētāju uz 2022. gadu izraisīja plašāku reakciju SCM iekšienē. Pārskatītie tiesību aktu noteikumi par SCM darbību ietver vairākus pienākumus, kas var veicināt padomes pārredzamību un pārskatatbildību. Tiesību aktos ir saglabāta iespēja atstatīt SCM locekļus, kad tiek izspriestas disciplinārlietas, kuras balstītas uz tādiem pamatiem kā interešu konflikts un neobjektivitāte. Ir ieviests skaidrs termiņš SCM locekļu nomaiņai, kad beidzas viņu pilnvaru termiņš. Visbeidzot, asamblejas saglabā iespēju atstatīt SCM locekļus uz pienākumu nepildīšanas pamata. Atšķirībā no 2020. gada, kad SCM neiesaistījās konstruktīvi attiecībā uz tiesu likumu projektiem, ko publicēja Tieslietu ministrija, un nesniedza oficiālu atzinumu, 2022. gadā padomei ir bijusi iespēja pieņemt oficiālas nostājas par galvenajiem tiesību aktu projektiem. Lai gan padomē pastāvēja domstarpības, dažiem locekļiem paužot nožēlu par to, ka nav notikusi apspriešanās ar tiesām un prokuratūrām, plēnums 2022. gada februārī sniedza pozitīvu atzinumu par likumprojektu nodarījumu izmeklēšanai paredzētās īpašās nodaļas likvidēšanai. Padome arī sniedza pozitīvu atzinumu par tiesu likumu projektiem 2022. gada augustā, sniedzot priekšlikumus par dažiem grozījumiem, un piedalījās izrietošajās parlamentārajās debatēs, sniedzot vēl citus priekšlikumus par grozījumiem. Kopš pēdējā ziņojuma SCM savā darbībā tiesu sistēmas neatkarības aizstāvēšanā joprojām ir paļāvusies uz nodaļām, nevis plēnumu . Daži SCM locekļi savos secinājumos ir apšaubījuši šos procesus kā nevajadzīgi ilgus un nekonsekventus. Attiecībā uz pārredzamību un piekļuvi informācijai padome ir turpinājusi publicēt būtisko informāciju savā tīmekļa vietnē, un tās plenārsēdes un nodaļu sēdes tiek pārraidītas. Arī informācija par disciplinārajiem lēmumiem ir pieejama tiešsaistē.

Jaunievēlētajai SCM, kuras pilnvaru termiņš sākas 2023. gadā, būs jānodrošina, ka tā turpina virzīt pārredzamību un pārskatatbildību kā galvenos mērķus savā programmā. Lai nodrošinātu šo mērķu īstenošanu, svarīgi būs rīkot regulāras atklātas sanāksmes un apspriest gada ziņojumus ar tiesnešu un prokuroru asamblejām visos līmeņos, kā arī ar pilsonisko sabiedrību un profesionālajām organizācijām. Šajā ziņā būtisku ieguldījumu var sniegt pilsoniskās sabiedrības forums tiesiskuma jomā, kas izveidots 2021. gada decembrī. Secīgos SPM ziņojumos ir pastāvīgi uzsvērts, ka ir svarīgi, lai Tiesnešu augstākā padome dotu ieguldījumu reformu virzībā, paužot skaidras kolektīvas nostājas un vairojot uzticēšanos ar pārredzamības un pārskatatbildības palīdzību. Rumānijas valdība ir atzinusi šo mērķu nozīmīgumu. Jaunas padomes ievēlēšana, kuras pilnvaru termiņš sāksies 2023. gadā, ir iespēja nodrošināt pārredzamību un pārskatatbildību, ko jaunā padome varētu apliecināt, piemēram, sniedzot publisku paziņojumu par pamatprincipiem, kā arī pastāvīgi un kolektīvi apstiprinot padomes galvenās nostājas. Tiesu inspekcija 2018. gada SPM ieteikums: Tiesnešu augstākajai padomei nekavējoties jāieceļ pagaidu grupa, kas vadīs Tiesu inspekciju, un trīs mēnešu laikā konkursa kārtā jāieceļ jauna inspekcijas vadība. 2021. gada SPM ziņojumā bija secināts, ka vēl joprojām nav atrisinātas strukturālās bažas saistībā ar Tiesu inspekciju, arī ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2021. gada maija spriedumu . 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu tika atkārtoti izteiktas bažas par galvenā tiesu inspektora pārmērīgi plašajām pilnvarām un pārskatatbildības trūkumu. Šīs bažas attiecās uz varas koncentrēšanu galvenā inspektora un viņa vietnieka rokās, to lietu lielo īpatsvaru, kuras ierosina inspekcija un kuras galu galā tiesā tiek noraidītas, kā arī uz SCM īstenotās pārraudzības ierobežojumiem . Tika uzdoti jautājumi par to, vai noteikumi tiesu likumos saistībā ar iecelšanu Tiesu inspekcijas vadošajos amatos un tās pārskatatbildību nodrošina pietiekamas garantijas un panāk pareizu līdzsvaru starp tiesnešiem, prokuroriem un SCM. EST ir iesniegts lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, uzdodot jautājumu, vai galvenajam inspektoram piešķirtās plašās pilnvaras ir saskaņā ar tiesu varas neatkarības prasībām . Ar likumu par Tiesnešu augstāko padomi, kas pieņemts 2022. gada oktobrī, tika ievērojami grozīts tiesiskais regulējums saistībā ar Tiesu inspekciju. Tajā ir ietverti vairāki noteikumi, lai novērstu Tiesu inspekcijas pārskatatbildības trūkumu un varas koncentrāciju galvenā inspektora rokās. Galvenā inspektora pilnvaras tika līdzsvarotas ar jaunizveidotu padomi, kam ir vairākas pilnvaras, lai nodrošinātu pienācīgu pretspēku. Tās kompetencē būs lēmumi par Tiesu inspekcijas organizāciju un darbību, inspekcijas darbu veikšana un konkursi iecelšanai amatos. Galvenā inspektora vietnieka iecelšana pāriet no galvenā inspektora uz SCM plēnumu, kas par to lemj, pamatojoties uz objektīvākiem kritērijiem. Līdzīgi tiesas inspektorus iecels galvenais inspektors, pamatojoties uz konkursu, ko organizē attiecīgā SCM nodaļa ar Valsts Maģistrātu institūta atbalstu. Iepriekš konkursu vadīja pati Tiesu inspekcija. Tika precizēti noteikumi par konkursu organizāciju, arī attiecībā uz atlases kritērijiem un atlases komisiju sastāvu. Ir ieviesti jauni noteikumi, lai reglamentētu jebkuras interešu konflikta situācijas, ar kurām saskaras galvenais inspektors, kuram tagad arī būs jāierosina valdei uzraudzības grupu sastāvs (nevis par to tieši lems galvenais inspektors). Vēl joprojām ir bažas par galvenā inspektora iespēju atcelt lēmumu noraidīt lietu vai jebkuru lēmumu, ko pieņem inspektors pēc sākotnējās izmeklēšanas. Šā noteikuma piemērošana praksē un esošo aizsargpasākumu efektivitāte būs jāuzrauga. Iepriekš galvenā inspektora atlase un iecelšana raisīja domstarpības, kā sīkāk izklāstīts 2021. gada SPM ziņojumā. Šķiet, ka jaunā Tiesu inspekcijas vadītāja iecelšana 2022. gada jūnijā ir bijusi tiešāka, lai gan pieteicās tikai viens kandidāts. Jaunie tiesību akti arī attiecas uz galvenā inspektora un viņa vietnieka iecelšanu, piešķirot stingrākas pārraudzības pilnvaras SCM un iesaistot Valsts Maģistrātu institūtu konkursos par iecelšanu amatos Tiesu inspekcijā. Ir arī mainīta galvenā inspektora atsaukšanas procedūra, atmetot prasību, ka ir vajadzīgs pilna SCM plenārsastāva lēmums, un nosakot, ka to ierosina pieci SCM locekļi vai Tiesu inspekcijas Ģenerālasambleja. Izrietošo līdzsvaru starp neatkarības, pārskatatbildības un stabilitātes apsvērumiem Tiesu inspekcijas vadībā būs jāturpina uzraudzīt praksē. 2021. un 2022. gadā Tiesnešu augstākās padomes reģistrēto disciplinārprasību skaits ir saglabājies kopumā nemainīgs. Tomēr vēl ir gadījumi, kad disciplinārizmeklēšana un izrietošie sodi, ko piemēro maģistrātiem, šķiet, ir saistīti ar kritisku viedokļu izteikšanu par tiesiskuma jautājumiem. Šādu izmeklēšanu ir ierosinājusi Tiesu inspekcija vai nu ex officio, vai pēc SCM pieprasījuma. EST ir skaidri noteikusi, ka tiesnešu neatkarība var tikt apdraudēta, ja disciplināros pasākumus novirza no to leģitīmajiem mērķiem un izmanto, lai politiski kontrolētu tiesu nolēmumus vai izdarītu spiedienu uz tiesnešiem . Papildus gadījumiem, kas minēti 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu, vēl arī citas disciplinārizmeklēšanas pret tiesnešiem tika uztvertas kā veids, kā izdarīt spiedienu vai represijas par pasludinātajiem spriedumiem, jo īpaši ar korupciju saistītās augsta līmeņa lietās . Lai gan publiskās informācijas par disciplinārlietām Tiesu inspekcijā trūka par iepriekšējiem trīs gadiem , prognozējamība un pārredzamība ir palielināta, SCM pieņemot lēmumu portālā, kas pieejams tikai maģistrātiem, anonimizētā formātā publicēt disciplinārlēmumus, kas ir kļuvuši galīgi, un ētikas kodeksa pārkāpumus. Šis 2018. gada ieteikums ir zaudējis aktualitāti. Tagad jaunajai Tiesu inspekcijas vadībai ir iespēja nodrošināt, ka disciplinārizmeklēšana vairs netiek izmantota kā instruments spiediena izdarīšanai uz tiesnešu un prokuroru darbību atbilstīgi EST judikatūrai. Komisija turpinās uzraudzīt darbību praksē ziņojumu par tiesiskumu ietvaros. Pamatojoties uz pirmā kritērija analīzi, ieteikumus kopumā var uzskatīt par apmierinoši izpildītiem, un uzraudzību var turpināt atbilstīgi ikgadējam ziņojuma par tiesiskumu ciklam. Komisija atzinīgi novērtē Rumānijas valdības apņemšanos turpināt reformas virzību, maksimāli ņemot vērā Venēcijas komisijas ieteikumus un pabeidzot jauno kriminālkodeksu pieņemšanas procesu. Rumānija ir pilnībā apņēmusies sadarboties ar Komisiju ikgadējā ziņojuma par tiesiskumu ciklā. Šis uzraudzības satvars jau ir sācis cieši sekot līdzi daudziem no jautājumiem, kas iztirzāti SPM ietvaros, tādiem kā režīms pēc Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļas likvidēšanas un Tiesu inspekcijas darbība, kā arī plašāks tiesu likumu un kriminālkodeksu tiesiskais regulējums un Tiesnešu augstākās padomes darbs. Saistības atbilstīgi Atveseļošanas un noturības mehānismam un plašākas iespējas saņemt palīdzību saistībā ar citām ES programmām, jo īpaši Tehniskā atbalsta instrumentu, var palīdzēt turpināt attiecīgo reformu īstenošanu. 2.2 Otrais kritērijs: integritātes sistēma un Integritātes valsts aģentūra 2021. gada SPM ziņojumā bija secināts, ka 2019. gadā identificētais regresa risks, kas saistīts ar grozījumiem noteikumos par integritāti, ir mazināts un ka ir pozitīvas pazīmes, kas liecina, ka jaunais likumdevējs varētu noteikt skaidru virzību uz Integritātes valsts aģentūras (ANI) ilgtspēju un tiesisko regulējumu par integritāti. ANI turpina izmeklēt amatu nesavienojamības, interešu konfliktu un nepamatoti iegūtu līdzekļu gadījumus, uzturot stigru uzskaiti . Kā izklāstīts 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu, attiecībā uz ANI ir vērojamas vairākas pozitīvas tendences. Pēc vairāk nekā pusotra gada perioda, kad nebija ievēlēts priekšsēdētājs, pēc Valsts padomes integritātes jautājumos priekšlikuma 2021. gadā tika iecelts jauns ANI priekšsēdētājs. Tas, ka aktīvu un interešu deklarācijas ir jāaizpilda elektroniski un ir publiski pieejamas tiešsaistē kopš 2022. gada, ir palielinājis pārredzamību un atvieglojis ANI darbu. Papildus apmācības sesijām ANI 2022. gada maijā laida klajā “e-DAI Assistant” — sarunbotu, kas palīdz cilvēkiem efektīvi izmantot šo platformu. ANI ir arī izstrādājusi savus rīkus, lai pati identificētu aizdomīgas aktīvu un interešu deklarācijas, pamatojoties uz riska rādītājiem, un tā plāno ciešāk sadarboties ar Atsavinātu līdzekļu pārvaldības valsts aģentūru (ANABI). SPM ziņojumos ir atzīmēts, ka ANI efektivitāti ir ierobežojusi vajadzība modernizēt tiesisko regulējumu par integritāti un vēl vairāk uzlabot tā skaidrību, to būvējot uz stabila un ilgtspējīga pamata. Savā atveseļošanas un noturības plānā Rumānija ir apņēmusies panākt, ka līdz 2024. gadam stājas spēkā konsolidēti tiesību akti par integritāti. ANI sadarbojas ar Tieslietu ministriju un citiem partneriem, lai šo darbu virzītu uz priekšu, cerot, ka tas tiks pabeigts līdz 2023. gada vidum. Veicot tiesību aktu konsolidēšanu saistībā ar integritāti, amatu nesavienojamības gadījumiem un interešu konfliktiem, varētu ņemt vērā tiesu judikatūru un korupcijas novēršanas politiku un nodrošināt stabilu pamatu nākotnei. ANI turpina efektīvi strādāt un veikt pasākumus, lai uzlabotu savu pārvaldību, rīkus un metodes. Ir panākts ievērojams progress darbā, lai sagatavotu visaptverošu tiesisko regulējumu par integritāti, kurš jāpieņem 2023. gadā, un tā ir iespēja vēl vairāk atbalstīt ANI darbu un viest skaidrību un stabilitāti, kas vajadzīga, lai efektīvi atklātu un risinātu amatu nesavienojamības, interešu konfliktu un nepamatoti iegūtu līdzekļu gadījumus. Jaunie tiesību akti ietilpst Rumānijas atveseļošanas un noturības plāna darbības jomā, un to praktisko īstenošanu Komisija uzraudzīs ziņojumu par tiesiskumu ietvaros. PREVENT sistēma

2017. gada ieteikums: nodrošināt, ka darbību sāk PREVENT sistēma. Integritātes valsts aģentūrai un Valsts Publiskā iepirkuma aģentūrai būtu jāievieš sistēma ziņošanai par publiskā iepirkuma procedūru ex ante pārbaudēm un to pēcpasākumiem, tostarp ex post pārbaudēm, kā arī par konstatētiem interešu konflikta vai korupcijas gadījumiem, un sabiedrisku diskusiju rīkošanai tā, lai valdība, vietējās pārvaldes iestādes, tiesu iestādes un pilsoniskā sabiedrība tiktu aicinātas reaģēt. Kopš 2017. gada PREVENT sistēma darbojas, lai novērstu interešu konfliktus publiskā iepirkuma procedūrās, izveidojot ex ante pārbaudes mehānismu. Tas palīdz līgumslēdzējām iestādēm atrisināt iespējamās problēmas, pirms tiek piešķirtas līguma slēgšanas tiesības. 2021. gada SPM ziņojumā tika apstiprināti PREVENT sistēmas pozitīvie rezultāti, un arī ANI ir apstiprinājusi šīs sistēmas pastāvīgo efektivitāti. Laikposmā no 2021. gada 1. jūnija līdz 2022. gada septembra beigām PREVENT sistēma pārskatīja gandrīz 20 000 iepirkuma procedūru, lai identificētu iespējamus interešu konfliktus, tostarp vairāk nekā 3700 procedūru, kas bija saistītas ar ES līdzekļiem. Tajās bija iesaistīti vairāk nekā 2600 līgumslēdzēju iestāžu un gandrīz 16 000 uzņēmumu. Integritātes inspektori izteica 24 brīdinājumus par integritāti, aptverot procedūras par summu 97 miljoni EUR. Visos sistēmas paziņotajos gadījumos līgumslēdzējas iestādes novērsa cēloņus, kas radīja iespējamus interešu konfliktus; bija divi gadījumi, kad Publiskā iepirkuma valsts aģentūra tika informēta par iespējamu pārkāpumu. Šī situācija apstiprina 2021. gada SPM ziņojumā izdarīto secinājumu, ka šis ieteikums ir izpildīts. Ieteikums par PREVENT sistēmu bija izpildīts jau 2018. gadā, un tās pastāvīgie pozitīvie rezultāti uzskatāmi parāda tās ilgtspēju. Turpmākā rīcība pēc tiesas nolēmumiem, kuri attiecas uz parlamenta deputātiem 2017. gada ieteikums: parlamentam vajadzētu būt pārredzamam savā lēmumu pieņemšanā, kas saistīti ar pēcpasākumiem galīgu un negrozāmu lēmumu par amatu nesavienojamības gadījumiem, interešu konfliktiem un nepamatoti iegūtiem līdzekļiem gadījumos pret parlamenta deputātiem. Iepriekšējos SPM ziņojumos tika norādīts uz kavēšanos un acīmredzamu nekonsekvenci sodu piemērošanā tiem parlamenta deputātiem, attiecībā uz kuriem galīgā tiesas nolēmumā, kas sagatavots pēc ANI ziņojuma, bija konstatēta amatu nesavienojamība vai interešu konflikts. Minētajos ziņojumos bija izcelta iespējama atšķirīga noteikumu interpretācija, jo īpaši gadījumos, kad incidents saistībā ar integritāti noticis iepriekšējā mandāta laikā vai amatā, un tika ieteikts viest lielāku skaidrību. 2020. un 2021. gadā Augstākā kasācijas tiesa precizēja šo tiesību aktu interpretāciju. Tiesa nosprieda, ka sodus piemēro, pat ja amatu nesavienojamība attiecas uz iepriekšēju mandātu, un ka trīs gadu ierobežojuma periods ir attiecināms uz to, ka ANI ir trīs gadu laikā jāpabeidz izmeklēšana saistībā ar faktiem, kuros konstatēta interešu konflikta vai amatu nesavienojamības esība (nevis tas, ka sodus nepiemēro pēc tam, kad pagājuši trīs gadi). Kopš 2021. gada ir bijis viens gadījums, kad ANI konstatēja, ka viens senators ieņem nesavienojamus amatus. Tā rezultātā attiecīgā persona steidzīgi atkāpās no publiskā amata, neraugoties uz to, ka ANI lēmums tiks apstrīdēts tiesā. Nebija gadījumu, kad tiktu pārbaudīta parlamenta pārredzamība tā lēmumu pieņemšanā attiecībā uz galīgajiem tiesas nolēmumiem. Pozitīvais vērtējums, kas sniegts 2021. gada SPM ziņojumā, pamatojoties uz proaktīvo sadarbību, kura novērota jaunā parlamenta sasaukuma sākumā, tiek apstiprināts, un tāpēc šo ieteikumu var uzskatīt par izpildītu. Komisija turpinās uzraudzīt parlamenta turpmāko rīcību pēc neatsaucamiem lēmumiem pret tā deputātiem par amatu nesavienojamību, interešu konfliktiem un nepamatoti iegūtiem līdzekļiem ziņojumu par tiesiskumu ietvaros. Pamatojoties uz otrā kritērija analīzi, visus ieteikumus var uzskatīt par apmierinoši izpildītiem. Komisija turpinās sekot līdzi norisēm saistībā ar integritātes regulējumu un tā īstenošanu savos ziņojumos par tiesiskumu. Tiesiskā regulējuma par integritāti konsolidācija ir arī viens no atskaites punktiem Rumānijas atveseļošanas un noturības plānā. 2.3. Trešais kritērijs: augsta līmeņa korupcijas apkarošana Valsts Korupcijas apkarošanas direkcija un cīņa pret augsta līmeņa korupciju Korupcija bija viena no galvenajām jomām, kas radīja bažas, ka Rumānijas rīcība ir likusi apšaubīt pozitīvo vērtējumu, kas sniegts saistībā ar trešo kritēriju 2017. gada janvārī. Tomēr 2021. gada ziņojumā jau varēja norādīt uz uzlabojumu, jo Valsts Korupcijas apkarošanas direkcijā (DNA) bija vērojama jauna iniciatīva un institucionālā stabilitāte. Pozitīvā tendence saistībā ar korupcijas izmeklēšanas un sodu piemērošanas efektivitāti tika apstiprināta 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu. Kopš pēdējā SPM ziņojuma līdz 2022. gada oktobra beigām DNA nosūtīja tiesai 451 lietu par augsta līmeņa korupciju, kas kopumā skāra 1067 atbildētājus. Tās attiecās uz esošajiem vai bijušajiem ministriem, deputātiem, senatoriem vai personām, kas ieņem augsta līmeņa politisku vai publisku amatu vietējā valsts pārvaldē. Tajā pašā laikposmā tiesas lēma par 564 atbildētāju galīgu notiesāšanu lietās, kurās kriminālvajāšanu ierosināja DNA, un uzdeva konfiscēt aktīvus, kuru vērtība bija gandrīz 24 miljoni EUR. Valsts struktūras kļuva tiesīgas piedzīt 43 miljonus EUR par kaitējumu DNA lietās pēc galīgajiem tiesas nolēmumiem. Šie rezultāti apstiprina pozitīvo tendenci, kas novērota 2021. gadā. Tomēr joprojām pastāv operacionāli izaicinājumi augsta līmeņa korupcijas apkarošanas darbā. Personāla pieņemšana darbā izrādījās sarežģīta, lai gan ir vērojams zināms uzlabojums attiecībā uz DNA prokuroru amata vietu aizpildīšanu; saskaņā ar Komisijai iesniegtajiem datiem amata vietu aizpildīšanas rādītājs tagad ir sasniedzis 78 %. Prasība par lielu stāžu ir identificēta kā viens no galvenajiem iemesliem, kāpēc tiek iesniegts ierobežots skaits pieteikumu uz esošajām brīvajām amata vietām . Tomēr, kopš Konstitucionālā tiesa atzina par konstitūcijai neatbilstošu likumu, ar ko prasību par stāžu samazina līdz septiņiem gadiem , stāža prasība iecelšanai DNA amata vietās pārskatītajos tiesu likumos nav mainīta, un joprojām ir spēkā desmit gadu prasība, kā arī prasība par trīs gadu obligāto apmācību Valsts Maģistrātu institūtā. Ņemot vērā prokuroru trūkumu DNA, svarīgi rīki joprojām ir deleģēšana, norīkošana un pārcelšana. Tiek uzskatīts, ka šo mērķi palīdz sasniegt arī izmaiņas, kas ieviestas ar jaunajiem tiesu likumiem attiecībā uz ierindas prokuroru darbā pieņemšanas procedūru DNA, kura ir nodota no Tiesnešu augstākās padomes DNA. Risināt DNA operacionālos izaicinājumus, arī saistībā ar prokuroru pieņemšanu darbā, ir viens no ieteikumiem 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu, un Rumānijas atveseļošanas un noturības plānā ir ietverta apņemšanās palielināt DNA amata vietu aizpildīšanas rādītāju līdz 85 % līdz 2023. gada 30. jūnijam . Arī SIIJ likvidēšana (sk. arī pirmo kritēriju) ir īpaši būtiska saistībā ar augsta līmeņa korupcijas apkarošanu darbu. EST atzīmēja, ka SIIJ gadījumā gan zinātības trūkums izmeklēšanas veikšanā par sarežģītām korupcijas lietām, gan cilvēkresursu nepietiekamība, gan lielā darba slodze var izraisīt kavēšanos un mazināt efektivitāti lietu izskatīšanā . DNA nav atguvusi kompetenci izmeklēt korupciju tiesu sistēmā, kaut arī gan Venēcijas komisija , gan ģenerālprokurors ir pauduši uzskatu, ka ir maz ticams, ka jaunā struktūra būs izdevīgākā situācijā, lai veiktu izmeklēšanu par apgalvojumiem saistībā ar korupciju, ko īsteno tiesneši un prokurori, salīdzinājumā ar specializētu prokuratūras dienestu, kāds ir DNA. Tā kā ir pagājuši tikai daži mēneši kopš SIIJ likvidēšanas, ir pāragri novērtēt, vai jaunā struktūra var efektīvi veikt kriminālvajāšanu saistībā ar koruptīviem nodarījumiem tiesu sistēmā. Būtiskas bažas saistībā ar SIIJ radīja skaidrības trūkums lietu sadalē starp DNA un SIIJ un jo īpaši veselu korupcijas lietas materiālu kopumu nodošanā no DNA, tiklīdz ir iesaistīts tiesnesis vai prokurors. Jaunā likuma mērķis ir apvienot tikai tādas lietas, kurās “labas kriminālvajāšanas norises apsvērumu dēļ lietu nevar izskatīt kā atsevišķu lietu” . Ja šo likumu īstenos pienācīgi, tam būtu jāpalīdz novērst līdz šim novērotie traucējumi pret korupciju vērstā izmeklēšanā. Līdz šim nav ziņots par incidentiem, un nav reģistrētas lietas, kurās būtu bijusi vajadzīga iztiesāšana par kompetenci ar DNA. 2022. gada ziņojumā par tiesiskumu bija sniegts ieteikums, īpaši izceļot jaunās sistēmas ietekmi uz tiesu iestādēs pastrādātu koruptīvu nodarījumu izmeklēšanu un kriminālvajāšanu par tiem. Ieilgušais kriminālkodeksu pārskatīšanas process (sk. pirmo kritēriju) ir ietekmējis cīņu pret korupciju. Diviem Konstitucionālās tiesas nolēmumiem sekas bija tādas, ka tika izbeigts kriminālprocess korupcijas lietās pret diviem valsts politiķiem, pasludinot par spēkā neesošiem tiesas spriedumus, kas balstīti uz jautājumu par tiesas palātu sastāvu . Tajā pašā laikā pēc EST sprieduma 2022. gada aprīlī HCCJ paturēja spēkā piespriestos cietumsodus augsta profila lietā no 2018. gada, kas bija apturēta, kā pamatu minot nelikumīgu tiesas sastāvu . HCCJ 2022. gada maijā pieņēma nolēmumu vēl vienā augsta profila lietā, īstenojot iepriekš minēto EST spriedumu, kas noteica neņemt vērā Konstitucionālās tiesas judikatūru par tiesnešu kolēģiju sastāvu, un piesprieda galvenajam atbildētājam ieslodzījumu par kukuļošanu . Kā izklāstīts iepriekš, tam, ka nebija likumdevēja reakcijas uz Konstitucionālās tiesas nolēmu par noilgumu, ir bijusi būtiska ietekme uz izskatīšanā esošajām lietām. Tas jo īpaši attiecas uz korupcijas lietām. Saskaņā ar DNA publicētu aprēķinu kopumā 557 krimināllietas, kurās notika kriminālvajāšana vai kuras tika izskatītas tiesās, attiecīgi varēja tikt izbeigtas. Lai gan precīzais kaitējums būtu jānovērtē katrā gadījumā atsevišķi, DNA lēš, ka kaitējums šajās lietās ir aptuveni 1,2 miljardi EUR, un kopējais kaitējums kukuļošanas un ietekmes pirkšanas lietās varētu būt aptuveni 150 miljoni EUR. Lai gan joprojām pastāv civiltiesībās paredzētas iespējas piedzīt daļu no kaitējuma, kriminālprocesa izbeigšanai tik lielā skaitā korupcijas lietu var būt ievērojama ietekme uz centieniem apkarot augsta līmeņa korupciju, un Komisija cieši uzraudzīs tā faktiskās sekas un iespējamās seku mazināšanas darbības, arī ņemot vērā EST nolēmumu, kurā noteikts, ka Savienības tiesības aizliedz piemērot valsts tiesību normas vai valsts praksi, kas ir līdzīga Konstitucionālās tiesas judikatūrai, ja tas var radīt sistēmisku risku saistībā ar nesodāmību par korupcijas noziegumiem vai krāpšanas gadījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses . Risks, ka tūkstošiem atbildētāju izvairītos no kriminālatbildības, ir raisījis plašu kritiku Rumānijā.

Kopš pēdējā 2021. gada SPM ziņojuma ir ziņots par atkārtotām izmaiņām to tiesnešu kolēģiju sastāvā, kuras izskata krimināllietas. Attiecīgi, ja apelācijas kolēģijā ir divi tiesneši un kāds no tiesnešiem tiek nomainīts, visa kolēģija tiek noraidīta, un viss pierādījumu izskatīšanas process ir jāsāk no jauna. Tas rada kritisku situāciju attiecībā uz lietām, kurām noilgums iestāsies 2023. gada sākumā. Ģenerālprokurors ir nācis klajā ar ideju rezervēt tiesnešus, lai novērstu kolēģijas izjukšanu. Pozitīvās norises attiecībā uz augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanu un sodu piemērošanu ir tupinājusies 2021. un 2022. gadā. Būs svarīgi nodrošināt, ka šo efektivitāti var saglabāt ilgtspējīgi (sk. arī pirmo kritēriju), arī stabilizējot atbilstošu tiesisko regulējumu attiecībā uz kriminālnoziegumiem un attiecīgos noteikumus tiesu likumos. Vispārējo regulējumu un to, kā Rumānija turpinās risināt operacionālos izaicinājumus, ar kuriem saskaras Valsts Korupcijas apkarošanas direkcija, kas ir būtiski, lai saglabātu pastāvīga progresa ilgtspējību, Komisija turpinās cieši uzraudzīt ziņojuma par tiesiskumu ietvaros. Parlamenta deputātu imunitātes atcelšana 2017. gada SPM ieteikums: pieņemt objektīvus kritērijus tam, lai lemtu par parlamenta deputātu imunitāti un pamatotu tās atcelšanu nolūkā palīdzēt nodrošināt, ka imunitāte netiek izmantota, lai izvairītos no korupcijas nodarījumu izmeklēšanas un saukšanas pie atbildības par tiem. Valdība varētu arī apsvērt grozīt likumu, lai ministriem imunitāte būtu tikai viņu amata pilnvaru laikā. Šajos pasākumos palīdzību varētu sniegt Venēcijas komisija un GRECO. Parlamentam būtu jāizveido sistēma, lai regulāri ziņotu par lēmumiem, ko pieņēmušas tā palātas attiecībā uz pieprasījumiem atcelt imunitāti, un tas varētu rīkot sabiedrisku diskusiju tā, lai Tiesnešu augstākā padome un pilsoniskā sabiedrība var sniegt atbildi. Šis ieteikums attiecas uz parlamenta pārskatatbildību tā lēmumos par prokuratūras pieprasījumiem atļaut preventīvus pasākumus, piemēram, meklēšanu vai apcietināšanu, un par pieprasījumiem atļaut veikt izmeklēšanu par parlamenta deputātu, ja viņš arī ieņem vai ir ieņēmis ministra amatu. Iepriekš apstāklis, ka parlamenta pieņemtie lēmumi netika pamatoti, kā arī tas, ka parlaments vairākkārt neļāva turpināt izmeklēšanu, radīja bažas par šo lēmumu objektivitāti. 2021. gada SPM ziņojumā bija secināts, ka parlamentā izmantotā pieeja ir attīstījusies pozitīvā virzienā, un tas tā ir turpinājies. Kopš iepriekšējā SPM ziņojuma ir bijuši tikai divi gadījumi, kad DNA ir pieprasījusi atcelt imunitāti, un parlaments abus pieprasījumus ir ātri apstiprinājis. Turklāt 2022. gada 7. novembrī Senāts grozīja savu reglamentu, lai ieviestu definētus objektīvus kritērijus, pēc kuriem lemj par pieprasījumiem atcelt parlamenta deputātu imunitāti, atbilstoši tam, kā tas jau notiek Deputātu palātā. Lai nodrošinātu, ka pašreizējā pieeja tiek ievērota, svarīgi būs ievērot spēkā esošos noteikumus. Parlamenta pārskatatbildība tā lēmumos par prokuratūras pieprasījumiem atļaut preventīvus pasākumus un par pieprasījumiem atļaut izmeklēšanu par parlamenta deputātiem ir arī bijusi svarīga joma, attiecībā uz kuru tiek veikta uzraudzība SPM ietvaros. 2021. gada SPM ziņojumā bija secināts, ka parlamentā izmantotā pieeja ir attīstījusies pozitīvi, un nesenais Senāta lēmums ieviest definētus objektīvus kritērijus, lai lemtu par pieprasījumiem atcelt deputātu imunitāti, nozīmē to, ka abām palātām ir ieviesti svarīgi pārredzamības aizsargpasākumi, kas būs pastāvīgi. Komisija turpinās sekot līdzi norisēm ziņojuma par tiesiskumu ietvaros veiktās uzraudzības kontekstā. Situācija saistībā ar trešo kritēriju kopš 2021. gada ir attīstījusies pozitīvi. Pamatojoties uz analīzi, ieteikumus var uzskatīt par apmierinoši izpildītiem. Būs svarīgi saglabāt šo pozitīvo tendenci. Tāpat kā attiecībā uz citām dalībvalstīm ziņojumā par tiesiskumu tiek uzraudzīts veids, kā Rumānija turpina risināt atlikušās un jaunās problēmas cīņā pret augsta līmeņa korupciju un tai sniegto ieteikumu īstenošanā. 2.4. Ceturtais kritērijs: korupcijas apkarošana visos līmeņos Kopš 2021. gada jūnija SPM ziņojuma pieņemšanas Ģenerālprokuratūra ir turpinājusi efektīvi saukt pie atbildības par korupciju un ar korupciju saistītiem nodarījumiem . Tomēr cilvēkresursu trūkums tiesu iestādēs un ierobežotie tehniskie līdzekļi īpašiem izmeklēšanas paņēmieniem, kas ir pieejami Valsts ministrijai, ietekmē tās kompetencē esošās izmeklēšanas. Iekšlietu ministrijas Vispārējā korupcijas apkarošanas direkcija (DGA) turpināja veikt savu darbu, veiksmīgi sadarbojoties ar prokuratūru. Valsts pretkorupcijas stratēģija 2017. gada ieteikums: turpināt īstenot Valsts pretkorupcijas stratēģiju, ievērojot valdības 2016. gada augustā noteiktos termiņus. Tieslietu ministram būtu jāievieš sistēma ziņošanai par Valsts pretkorupcijas stratēģijas efektīvu īstenošanu (iekļaujot statistiku par integritātes pārkāpumiem valsts pārvaldē, sīkāku informāciju par disciplinārajām procedūrām un sankcijām, informāciju par strukturālajiem pasākumiem, kas piemēroti neaizsargātās jomās). 2021. gada SPM ziņojumā bija secināts, ka kopumā ir vajadzīgs turpmāks darbs pie valsts pretkorupcijas stratēģijas, lai nodrošinātu tās efektīvu īstenošanu un pastiprinātu korupcijas novēršanu un apkarošanu neaizsargātās jomās un vietējā līmenī. Valdība 2021. gada decembrī apstiprināja jaunu valsts pretkorupcijas stratēģiju 2021.–2025. gadam. Tās sagatavošanā tika izmantots iekšējs izvērtējums un ārēja revīzija, ko veica ESAO. ESAO veiktajā izvērtējumā bija atzīti ievērojamie pasākumi, ko Rumānija bija veikusi, lai stiprinātu savu pretkorupcijas un integritātes politiku, vienlaikus arī atzīmējot, ka būtiska problēma ir politiskā atbalsta trūkums svarīgu likumdošanas reformu īstenošanai. Stratēģijas 2021.–2025. gadam īstenošana norit. Darbs tiek koncentrēts uz noteiktajām prioritārajām jomām, un decembrī sāksies iesaistīto iestāžu salīdzinošās izvērtēšanas process. Paredzams, ka 2023. gada pirmajā trimestrī tiks sagatavots vidusposma ziņojums par stratēģijas īstenošanu. Tiek īstenoti centieni, lai nodrošinātu pretkorupcijas stratēģijas 2021.–2025. gadam efektīvu īstenošanu. Tiek izveidoti izvērtēšanas un ziņošanas mehānismi. Šo ieteikumu nevar uzskatīt par īstenotu. Komisija turpinās uzraudzīt stratēģijas īstenošanu ziņojuma par tiesiskumu ietvaros. Atsavinātu līdzekļu pārvaldības valsts aģentūra 2017. gada ieteikums: nodrošināt, ka Atsavinātu līdzekļu pārvaldības valsts aģentūra ir pilnībā darbotiesspējīga un efektīva tā, lai tā var sniegt pirmo gada ziņojumu ar ticamu statistikas informāciju par noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskāciju. Aģentūrai būtu jāievieš sistēma, lai regulāri ziņotu par administratīvās kapacitātes attīstību, noziedzīgi iegūtu līdzekļu konfiskācijas un pārvaldības rezultātiem. Atsavinātu līdzekļu pārvaldības valsts aģentūras (ANABI) uzdevums ir nodrošināt krimināllietās izdoto konfiskācijas rīkojumu labu izpildes līmeni, efektīvi pārvaldot atsavinātos aktīvus, kurus aģentūrai nodod prokurori un tiesneši.

2022. gads ir sestais ANABI darbības gads, un tā darbojas efektīvi, īstenojot Valsts stratēģiju līdzekļu atgūšanas sistēmas stiprināšanai laikposmam no 2021. līdz 2025. gadam. ANABI pilnvaru termiņš tika pagarināts jūlijā, un aģentūra strādā pie tā, lai palielinātu aktīvu izsekošanas kapacitāti gan vietējā, gan starptautiskā līmenī, uzlabotu sadarbības mehānismus un nodrošinātu jaunus rīkus finanšu lietu izmeklēšanai, ko veic policija un prokurori. Norit jaunā tiesiskā regulējuma īstenošana, arī attiecībā uz aģentūrai atvēlētajiem papildu līdzekļiem. Jaunie tiesību akti arī paredz fonda izveidi noziegumu novēršanai un cietušo aizsardzībai, uz ko atkārtoti norādījusi pilsoniskā sabiedrība. ANABI 2022. gadā konfiscēja vairāk nekā 60 miljonus EUR salīdzinājumā ar gandrīz 57 miljoniem EUR 2021. gadā. Tā pārvalda vairāk nekā 140 kustamos aktīvus par kopējo vērtību gandrīz 5,5 miljoni EUR. 2021. gada SPM ziņojumā ir secināts, ka šis ieteikums ir izpildīts. To var apstiprināt. Pamatojoties uz ceturtā kritērija analīzi, visus ieteikumus var uzskatīt par izpildītiem. Komisija ziņojumos par tiesiskumu turpinās uzraudzīt cīņu pret korupciju visos līmeņos. 3. SECINĀJUMS 2006. gada lēmums izveidot SPM bija Rumānijas pievienošanās procesa neatņemama sastāvdaļa. Tas sniedza veidu, kā risināt atlikušās problēmas, kur joprojām bija nepieciešams turpmāks progress, lai nodrošinātu tiesu sistēmas un tiesībaizsardzības iestāžu spēju īstenot un piemērot pasākumus, kas pieņemti, lai izveidotu iekšējo tirgu un brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Kopš tā laika SPM ir nodrošinājis sadarbības un uzraudzības satvaru, kas papildina reformu procesu, kurš izklāstīts kritērijos. Tas ievirzījās nobeiguma posmā, kad pozitīvā 2017. gada janvāra vērtējuma rezultātā tika sniegti 12 pamatieteikumi. Lai gan šo posmu paildzināja vajadzība pievērsties astoņiem 2018. gada novembra papildu ieteikumiem, pēdējā laikā Rumānija ir konsekventi strādājusi pie šo ieteikumu īstenošanas, kā atzīts 2021. gada jūnija ziņojumā. Šā ziņojuma secinājumos ir bijis iespējams atzīmēt ievērojamu progresu tiesiskajā un institucionālajā regulējumā, lai risinātu pastāvīgos SPM ieteikumus. ES tiesiskuma vides attīstība ir radījusi jaunu kontekstu Komisijas sadarbībai ar Rumāniju. Konkrētāk, ikgadējais ziņojuma par tiesiskumu cikls tagad nodrošina pastāvīgu satvaru, kas ļauj ilgtspējīgai reformai piešķirt ilgtermiņa perspektīvu, piešķirot Rumānijai tādu pašu lomu kā citām dalībvalstīm. Ikgadējais ziņojuma par tiesiskumu cikls arī turpmāk praksē uzraudzīt, kā norisinās daudzu saskaņoto reformu īstenošanas posms. Tādus jautājumus kā jaunais režīms pēc Tiesu iestādēs pastrādātu noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanas nodaļas likvidēšanas, Tiesu inspekcijas darbība, cilvēkresursi tiesu iestādēs, tiesu nolēmumu īstenošana valsts pārvaldē, gaidāmās krimināljomas tiesību aktu pārskatīšanas ietekme uz korupcijas apkarošanas efektivitāti un integritātes sistēmas attīstība un piemērošana, citstarp parlamentā, var arī turpmāk uzraudzīt šādā veidā. Tā būs daļa no tiesu sistēmas un korupcijas apkarošanas — kā ziņojumu divu galveno pīlāru — uzraudzības. Tas ir saskaņā ar Rumānijas valdības apņemšanos neatgriezeniskā veidā nostiprināt līdz šim panākto progresu tiesu iestāžu neatkarības un efektivitātes garantēšanā, kā arī panākto progresu korupcijas apkarošanā. Rumānijas iestādes ir arī skaidri likušas saprast, ka vairāki steidzami jautājumi tiks risināti, kā nepieciešams, nākamajos mēnešos. Rumānija ir apņēmusies turpināt analizēt un maksimāli ņemt vērā Venēcijas komisijas atzinumus par tiesu likumiem un plašākā nozīmē, ja būs nepieciešamas turpmākas darbības. Tā ir arī apņēmusies pabeigt Kriminālkodeksa un Kriminālprocesa kodeksa pārskatīšanu, lai nodrošinātu saskaņotību ar nolēmumiem, ko Rumānijas Konstitucionālā tiesa ir pieņēmusi kopš 2016. gada. Abu kodeksu pārskatīšanas pabeigšana ir arī daļa no saistībām, ko Rumānija uzņēmusies savā atveseļošanas un noturības plānā, kurš jāpieņem līdz 2022. gada beigām, un Komisija cieši novērtēs pārskatītos kodeksus saskaņā ar konkrētajām procedūrām, kas paredzētas šajā saistībā. Viens no tūlītēji risināmiem steidzamiem jautājumiem būs jaunā Tiesnešu augstākās padomes sastāva spēja sniegt ieguldījumu reformas virzīšanā, un Rumānijas valdība pauda pārliecību par padomes spēju piešķirt jaunu stimulu pārredzamībai un pārskatatbildībai. Rumānija jau ir izrādījusi savu ciešo apņemšanos strādāt atbilstīgi ziņojuma par tiesiskumu ciklam un šajā saistībā turpina konstruktīvi sadarboties. Vienlaikus Rumānijas atveseļošanas un noturības plāns ir arī ļāvis noteikt konkrētus progresa atskaites punktus. Komisija ir pārliecināta, ka tagad kad tiek sperti galvenie nobeiguma soļi, sadarbību un tiesu iestāžu sistēmas un pretkorupcijas politikas uzraudzību Rumānijā var virzīt uz priekšu atbilstīgi ziņojumam par tiesiskumu un citām iedibinātām tiesiskuma rīkkopas daļām, kas attiecināmas uz visām dalībvalstīm. Ieteikumi atbilstīgi ziņojumam par tiesiskumu šajā saistībā jau pastāv tāpat kā programmas Tehniskā atbalsta instrumenta ietvaros, lai atbalstītu reformas procesu. Komisija uzskata, ka ar Rumānijas progresu SPM ietvaros ir pietiekami izpildītas Rumānijas apņemšanās, ko tā uzņēmās laikā, kad tā iestājās ES. Ir svarīgi, lai Rumānija turpinātu konsekventi strādāt, lai atlikušās šajā ziņojumā noteiktās saistības pārvērstu konkrētos tiesību aktos un lai turpinātu īstenošanu ikgadējā ziņojuma par tiesiskumu cikla ietvaros un ar citu ES tiesiskuma rīkkopas daļu atbalstu. Komisija pienācīgi ņems vērā Padomes, kā arī Eiropas Parlamenta apsvērumus, pirms tā pieņems galīgo lēmumu par Rumāniju saskaņā ar SPM lēmumu.





Pielikumā: kritēriji atbilstīgi SPM lēmumam Kritēriji, kuri jāizpilda Rumānijai atbilstīgi Komisijas 2006. gada 13. decembra lēmumam, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Rumānijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju: 1. kritērijs: jānodrošina pārredzamāks un efektīvāks tiesas process, īpaši, palielinot Tiesnešu augstākās padomes resursus un paaugstinot tās pārskatatbildību. Jāziņo par jaunā Civilprocesa kodeksa un Kriminālprocesa kodeksa ietekmi, un tā jāuzrauga. 2. kritērijs: kā paredzēts, jāizveido integritātes aģentūra, kuras pienākums ir pārbaudīt īpašumus, amatu nesavienojamību un iespējamos interešu konfliktus, un pieņemt saistošus lēmumus, uz kuru pamata var piemērot preventīvas sankcijas.