PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.Priekšlikuma priekšmets

Šis ir priekšlikums lēmumam par nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Minamatas konvencijas par dzīvsudrabu Pušu konferences trešajā sanāksmē attiecībā uz ieceri pieņemt lēmumu pakāpeniski izbeigt zobārstniecības amalgamas izmantošanu un grozīt minētās konvencijas A pielikumu.

2.Priekšlikuma konteksts

2.1.Minamatas konvencija par dzīvsudrabu

Minamatas konvencija par dzīvsudrabu (“Nolīgums”) ir galvenais starptautiskais tiesiskais satvars, kas vērsts uz cilvēka veselības un vides aizsardzību no dzīvsudraba un dzīvsudraba savienojumu antropogēnajām emisijām un noplūdēm gaisā, ūdenī un zemē.

Tā aptver visu dzīvsudraba aprites ciklu no primārās dzīvsudraba ieguves līdz dzīvsudraba atkritumu likvidēšanai, tostarp to, kā pagaidus glabājams dzīvsudrabs, tādi dzīvsudraba maisījumi ar citām vielām (arī dzīvsudraba sakausējumi), kuru dzīvsudraba koncentrācija pēc masas ir vismaz 95 % (“dzīvsudraba maisījumi”), un seši dzīvsudraba savienojumi (dzīvsudraba(I) hlorīds, dzīvsudraba(II) oksīds, dzīvsudraba(II) sulfāts, dzīvsudraba(II) nitrāts, cinobrs un dzīvsudraba sulfīds), izņemot dzīvsudraba atkritumus. Nolīgums stājās spēkā 2017. gada 16. augustā. Gan Eiropas Savienība, gan lielākā daļa dalībvalstu ir Nolīguma puses.

2.2.Pušu konference

Nolīguma Pušu konference (“COP”) veic tai Nolīgumā paredzētās funkcijas un to ietvaros cita starpā pārdomā un veic visas papildu darbības, kas var būt vajadzīgas Nolīguma mērķu sasniegšanai, arī pieņem attiecīgas vadlīnijas.

Saskaņā ar Nolīguma 28. pantu un Lēmumu MC-1/1 par reglamentu, ko COP pieņēma savā pirmajā sanāksmē (2017. gada 24.–29. septembrī), katrai pusei ir viena balss. Tomēr Savienība, būdama reģionāla ekonomiskās integrācijas organizācija, izmanto tiesības par savā kompetencē esošajiem jautājumiem balsot ar tādu balsu skaitu, kas ir līdzvērtīgs to Savienības dalībvalstu skaitam, kuras ir Nolīguma puses. Savienība savas balsstiesības neizmanto, ja savas balsstiesības izmanto kāda no tās dalībvalstīm, un otrādi.

2.3.Iecerētais pušu konferences akts

No Nolīguma pusēm sniegtās informācijas izriet, ka COP savā trešajā sanāksmē, kas paredzēta 2019. gada 25. novembrī, grasās saskaņā ar Nolīguma 26. un 27. pantu pieņemt lēmumu (“iecerētais akts”) pakāpeniski izbeigt zobārstniecības amalgamas izmantošanu un grozīt konvencijas A pielikumu, balstoties uz kopīgu priekšlikumu, ko iesniegušas sešas Āfrikas valstis, kas ir Nolīguma puses (Gabona, Čada, Gvineja-Bisava, Botsvāna, Senegāla, Nigēra).

Nolīguma A pielikuma I daļā ir iekļauts saraksts ar dzīvsudrabu saturošiem produktiem (piem., vispārējai apgaismei paredzētām kompaktām fluorescences spuldzēm), kurus saskaņā ar Nolīguma 4. panta 1. punktu no 2021. gada būs aizliegts ražot, importēt un eksportēt.

Nolīguma A pielikuma II daļā uzskaitīti deviņi pasākumi, kā panākt, ka pakāpeniski tiek izbeigta zobārstniecības amalgamas izmantošana. Saskaņā ar Nolīguma 4. panta 1. punktu un A pielikuma II daļu pusēm jāīsteno vismaz divi pasākumi (piem., jāatļauj izmantot tikai kapsulēto zobārstniecības amalgamu).

Iecerētā akta mērķis ir pakāpeniski izbeigt zobārstniecības amalgamas izmantošanu. Tālab iecerētajā aktā ierosināts zobārstniecības amalgamas ražošanu un starptautisko tirdzniecību reglamentēt divos posmos. Pirmkārt, tas nosaka, ka no 2022. gada pakāpeniski jāizbeidz tādas zobārstniecības amalgamas ražošana, imports un eksports, ko paredzēts izmantot piena zobu, par 15 gadiem jaunāku bērnu zobu un grūtnieču un krūtsbarotāju zobu ārstēšanā. Otrkārt, tas nosaka, ka no 2025. gada aizliegums ražot, importēt un eksportēt zobārstniecības amalgamu attieksies uz visiem citiem lietojumiem, izņemot gadījumus, kad bezdzīvsudraba alternatīvas nav pieejamas. Tāpēc iecerētais akts paredz svītrot A pielikuma II daļu un zobārstniecības amalgamu iekļaut Nolīguma A pielikuma I daļas dzīvsudrabu saturošo produktu sarakstā.

3.Savienības vārdā ieņemamā nostāja

Nostāja, ko ierosināts ieņemt Savienības vārdā, ir trešajā COP sanāksmē atbalstīt tāda lēmuma pieņemšanu, kas ir saderīgs ar ES acquis.

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2017/852 (2017. gada 17. maijs) par dzīvsudrabu (“Regula (ES) 2017/852”) 10. panta 2. punkts aizliedz no 2018. gada 1. jūlija ES izmantot zobārstniecības amalgamu piena zobu, par 15 gadiem jaunāku bērnu zobu un grūtnieču un krūtsbarotāju zobu ārstēšanā.

Regulas (ES) 2017/852 19. pantā cita starpā paredzēts, ka Komisijai līdz 2020. gada 30. jūnijam jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kādas ir iespējas pakāpeniski izbeigt zobārstniecības amalgamas izmantošanu ilgtermiņā un vēlams līdz 2030. gadam, ņemot vērā 10. panta 3. punktā minētos valstu plānus par zobārstniecības amalgamas izmantošanas pakāpenisku izbeigšanu un vienlaikus pilnībā ievērojot dalībvalstu kompetenci attiecībā uz veselības aprūpes pakalpojumu un medicīniskās aprūpes organizēšanu un sniegšanu. Tāpēc Eiropas Komisija 2018. gada septembrī sāka gatavot novērtējumu par to, vai ir iespējams ES līdz 2030. gadam pakāpeniski izbeigt šādu izmantošanu. Pētījumā sagatavos tehnisko novērtējumu un analizēs minētos valstu plānus, kas dalībvalstīm bija jāiesniedz līdz 2019. gada 1. jūlijam. Pētījums noslēgsies 2020. gada februārī, un to izmantos, gatavojot minēto Komisijas ziņojumu, kas jāiesniedz līdz 2020. gada jūnija beigām.