Eiropas Savienība ir apņēmīgi rīkojusies drošības savienības ietvaros, lai liegtu teroristiem un noziedzniekiem iespēju darboties. Eiropas Savienības rīcības rezultātā tiem ir kļuvis sarežģītāk: i) piekļūt šaujamieročiem un sprāgstvielu prekursoriem, ii) finansēt savas darbības un iii) ceļot bez iespējas tikt atklātiem. Svarīgs šā darba aspekts ir pasākumi, kuru mērķis ir: i) kontrolēt ieroču iegādi un glabāšanu un ii) ierobežot noziedzniekiem un teroristiem pieejamu nelikumīgu ieroču piegādi. Šaujamieroču, kā arī kājnieku ieroču un vieglo ieroču (VIKI — turpmāk tekstā “kājnieku ieroči”) nelikumīga tirdzniecība ir daļa no organizētās noziedzības grupējumu pamatdarbības, tā ir cieši saistīta ar terorismu, un uz to ir atbilstīgi un stingri jāreaģē. Šaujamieroču un ieroču nelikumīgas ievešanas galvenais avots Eiropas Savienībā ir Rietumbalkāni, un tāpēc intensīvāka sadarbība drošības jautājumos starp Eiropas Savienību un tās partneriem koncentrējas uz šo reģionu. Šo sadarbību īsteno, izmantojot politisko dialogu un operatīvo un tehnisko palīdzību.

Tomēr lielākā daļa no iesaistītajām ieinteresētajām personām ir atzinušas rīcības plāna pievienoto vērtību. Eiropas Komisijas kā koordinatora funkciju veicējas nozīme tika vērtēta pozitīvi, jo Komisija palīdz foruma nodrošināšanā tiesībaizsardzības aģentūru sanāksmju vajadzībām, veido saites, kā arī uzlabo sadarbību ar Rietumbalkānu partneriem. Ieinteresētās personas ir atzīmējušas, ka to pašu par sevi var uzskatīt par ļoti nozīmīgu sasniegumu reģionā, kurā pastāv ievērojama politiskā spriedze.

Chart 5.Kopīgo ES un Rietumbalkānu sanāksmju efektivitāte

Rietumbalkānu partneru valstu tiesībaizsardzības aģentūru personāla lielās mainības dēļ bija sarežģīti veikt ikdienas sadarbību un apmainīties ar informāciju. Tomēr pieejamie dati pierādīja dalībnieku spēju mācīties no grūtībām, ar kurām ir bijis jāsaskaras kopīgu koordinētu, mērķtiecīgu pārbaužu veikšanas gaitā. Par to liecina palielinātais to ziņojumu skaits, ar kuriem, izmantojot drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammu (SIENA), ir notikusi apmaiņa kopīgajās mērķtiecīgajās operācijās (kā parādīts 6. diagrammā). Konfiscēto šaujamieroču skaits (darbību dienās un turpmākajās izmeklēšanās) arī ir pakāpeniski palielinājies (kā parādīts 7. diagrammā).

Chart 6. Chart 7.

Pārbaudēs, kas veiktas uz vietas pie Rietumbalkānu partnervalstu robežām, pierādījās to neefektivitāte. Lai gan ir pierādījumi, ka šaujamieroči tiek pārvadāti pāri Rietumbalkāniem no Eiropas Savienības un uz Eiropas Savienību, kā ir atzinušas visas ieinteresētās personas un atzīts izlūkdatu novērtējumos, konfiskācijas pie robežas notiek reti, galvenokārt tās veic iekšzemē. Vairākas ieinteresētās personas arī norādīja uz trūkumiem: robežsargi un muitas darbinieki pietiekamā mērā neizmanto riska profilēšanu un iepriekšēju izlūkošanu; viņi nav īpaši apmācīti šaujamieroču atrašanai, viņiem nav atbilstoša aprīkojuma, un viņi — bez skaidras stratēģijas attiecībā uz kontrabandistu izmantoto pārējo sauszemes robežu kontroli — pievērš uzmanību galvenokārt robežšķērsošanas punktiem.

Operatīvā sadarbība starp Eiropas Savienību un Rietumbalkāniem ir ļāvusi abos reģionos konstatēt vairākus katras valsts krimināltiesisko procedūru trūkumus: īpašās izmeklēšanas metodes ievērojami atšķiras visās valstīs, un kontrolētas piegādes ierobežo vispārēja nevēlēšanās atļaut veikt šīs darbības tranzīta valstīs. Tās arī uzskats, ka attīstību veicinošs kopīgs valsts līmeņa tiesiskais regulējums varētu sekmēt lietderīgāku informācijas apmaiņu izlūkošanas vajadzībām ārpus konkrētām izmeklēšanām.

Tiesu ekspertīzes jomā (īpaši saistībā ar ballistiku) tehnoloģijas ievērojami atšķiras visā reģionā, kas traucē veikt apmaiņas un pārrobežu salīdzināšanu. Ballistiskā analīze un starptautiskie salīdzinājumi tiek veikti, izskatot katru gadījumu atsevišķi, un tie nav ne sistemātiski, ne pilnībā automatizēti.

Attiecībā uz mērķi Nr. 3 ir vērts pieminēt, ka būtiski ir palielinājusies Rietumbalkānu partneru dalība CEPOL nodrošinātajās mācībās. Skaitļi liecina, ka ES dalībvalstu līdzdalība ir nevienmērīga, tai nav īpašu konstatējamu tendenču, un līdzdalības līmenis ir stabils un zems. Līdzdalības ziņā izceļas divas valstis — Grieķija un Portugāle, kur ir ievērojami lielāks tādu apmācāmo skaits, kuri faktiski apmeklē tiešsaistes seminārus (vidēji attiecīgi 66 un 15 apmācāmie).

Tomēr vairākas ieinteresētās personas ir paudušas nožēlu par to, ka trūkst pietiekami praktiskas apmācības; tās ir arī konstatējušas vajadzības saistībā ar kopēju izmeklēšanas grupu izveidi un īpašiem jautājumiem, piemēram, attiecībā uz pārveidojamiem šaujamieročiem, kā arī īpašiem izpratnes veicināšanas pasākumiem, kas paredzēti muitas darbiniekiem un robežsargiem.

Galvenie konstatējumi ·Pasākumi, kas atbilstīgi rīcības plānam ir veikti tiesībaizsardzības aģentūru modernizācijas nolūkā. ·Rietumbalkānu valstu tiesību aktu tuvināšana Eiropas Savienības standartiem. ·Kopīgu sanāksmju organizēšana ar mērķi izveidot īpašu vidi dialogam un paraugprakses apmaiņu starp šaujamieroču ekspertiem. ·Nepārtraukti uzlabojumi attiecībā uz informācijas apmaiņu un operatīvo sadarbību kopīgās, koordinētās, mērķtiecīgās pārbaudēs. ·Rietumbalkānu valstu pozitīva atsaucība uz apmācības un spēju veidošanas iespējām. ·Tādu galveno darbības rezultātu rādītāju trūkums, kas būtu ļāvuši visaptveroši izvērtēt sekmes mērķu sasniegšanā. ·Valsts kontaktpunkti joprojām nav izveidoti visās valstīs un nav darboties spējīgi, kā rezultātā: ojoprojām nenotiek saskaņota datu vākšana par šaujamieroču konfiskācijām; oiArms datubāze netiek sistemātiski aizpildīta; onetiek veikta konfiscēto ieroču sistemātiska izsekošana; onav sistemātiskas vai automatizētas ballistiskās analīzes un pārrobežu salīdzinājumu. ·Ir pierādījies, ka robežpārbaudēs visās Rietumbalkānu valstīs neizdodas atklāt šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, galvenokārt tāpēc, ka robežsargi un muitas darbinieki nav atbilstoši informēti un apmācīti un viņiem trūkst nepieciešamā aprīkojuma. ·Izmeklēšanas līdzekļu neatbilstība pārrobežu operāciju laikā sakarā ar atšķirīgu tiesisko regulējumu.

3.4.Lietderība

Rīcības plāna izmaksu un ieguvumu analīzes veikšanu traucēja fakts, ka gandrīz nav skaitļu un uzticamu datu, jo īpaši attiecībā uz finansiālajām izmaksām.

Principā Šaujamieroču platforma var nodrošināt ievērojamu finansiālo atbalstu ES dalībvalstīm un Rietumbalkānu partneriem. Izmantojot šo finansiālo atbalstu, ir iespējams segt tādus izdevumus kā, piemēram, vienotās rīcības dienu dalības izmaksas, sabiedrībai paredzēta atlīdzība par informācijas sniegšanu, finansējums īpašam aprīkojumam; kā arī telpu īre slepenu operāciju vajadzībām. Šis finansiālais atbalsts ir pieejams, izmantojot dažādus fondus, piemēram, Migrācijas un iekšlietu ĢD Iekšējās drošības fondu; Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu laikposmam no 2015. līdz 2020. gadam; Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (no 2014. līdz 2020. gadam); kopējo ārpolitiku un drošības politiku (no 2017. līdz 2019. gadam). Tomēr ir kļuvis skaidrs, ka Eiropas Savienības dalībvalstu sadarbības koordinatori Rietumbalkānu partnervalstīs un valstu izmeklētāji nav pilnībā informēti par šo iespēju un galvenokārt paļaujas uz valsts finansējumu un tīri divpusēju sadarbību.

Gadu gaitā operatīvā sadarbība starp Eiropas Savienību un Rietumbalkānu partneriem nav uzlabojusies; attīstības tendences pat ir bijušas negatīvas. Par to liecina no Rietumbalkānu partneriem saņemtu SIENA ziņojumu skaita samazinājums (ārpus kopīgām kontroles operācijām) — šis skaits ir sarucis no 67 % 2017. gadā līdz 29 % 2018. gadā. Tādu pašu tendenci var novērot attiecībā uz lietām, par kurām ir informēts Eiropols: lai gan no 2017. līdz 2018. gadam šis skaits ir palielinājies attiecībā uz ES dalībvalstīm (no 26 līdz 29), tas ir samazinājies attiecībā uz Rietumbalkānu partneriem (no 4 līdz 2).

Attiecībā uz apmācībām CEPOL nolēma segt izdevumus savu pasākumu dalībniekiem no katras Rietumbalkānu partnervalsts (sešiem dalībniekiem 2016. un 2017. gadā un četriem — 2018. gadā), un tās nosūtīja divreiz vairāk dalībnieku, nekā paredzēts saskaņā ar saņemto finansējuma summu (savukārt ES dalībvalstis nosūtīja 1,62 līdz 1,69 reizes vairāk apmācāmo nekā finansēja CEPOL). Tas liecina, ka attiecībā uz starptautiskas apmācības iespējām Rietumbalkānu partneriem salīdzinājumā ar ES dalībvalstīm ir proporcionāli lielāka motivācija un interese un ka tādējādi līdzekļu izmantojums ir lietderīgs. Informācijas apstrādes centrs arī noturēja noderīgas praktiskās mācības tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem visā reģionā. Piemēram, tas izstrādāja ieroču identifikācijas platformu, kas palīdzēs tiesībaizsardzības iestādēm: i) identificēt konfiscētos ieročus, munīciju un sprāgstvielas un ii) sagatavot ziņojumus turpmākās kriminālizmeklēšanas vajadzībām. Tomēr izvērtēt apmācību lietderību ir sarežģīti, jo organizatori nav snieguši analīzi par kaskādveida apmācībām (t. i., turpmākām valsts līmeņa apmācībām, ko sniedz reģionālo apmācību dalībnieki). Iztaujātās apmācību auditorijas vairākums nav paudis nekādu viedokli par saņemtajām apmācībām. Viedokli paudušie dalībnieki uzsvēra, ka trūkst praktisku padomu par kopēju izmeklēšanas grupu izveidi un īpašiem jautājumiem, piemēram, attiecībā uz pārveidojamiem šaujamieročiem.

Galvenie konstatējumi ·Noderīgs EMPACT prioritātes “Šaujamieroči” atbalsts operatīvajai sadarbībai. ·Augsts Rietumbalkānu partneru ieinteresētības un līdzdalības rādītājs attiecībā uz CEPOL un SEESAC nodrošināto apmācību. ·Nepietiekami dati par konkrētiem rezultātiem, trūkst informētības par atbalstu, ko nodrošina EMPACT vai citi Eiropas Savienības instrumenti. ·Eiropola un rietumu valstu savstarpējas informācijas apmaiņas visām attiecīgajām pusēm nesniedz apmierinošus rezultātus.

3.5.Konsekvence

Eiropas Komisija ir centusies nodrošināt, ka visas ieinteresēto personu darbības ir savstarpēji papildinošas. Tas samazinās dublēšanas risku un uzlabos sadarbību pārrobežu noziegumu izmeklēšanas jomā atbilstīgi Padomes 2016. gada 13. decembra secinājumiem. Šaujamieroču nelikumīga tirdzniecība tika ietverta arī 2018. gada 5. oktobra kopīgajā terorisma apkarošanas rīcības plānā Rietumbalkāniem. Šaujamieroču platforma un Informācijas apstrādes centra pasākumi tika arī iekļauti integrējošas iekšējās drošības pārvaldības (IISG) pieejā Rietumbalkānu reģionam — šai pieejai ir trīs pīlāri: terorisma apkarošana, cīņa pret smago un organizēto noziedzību un robežu drošība.

IISG koordinējošā struktūra atzina Informācijas apstrādes centru par ieroču kontroles un šaujamieroču nelikumīgas tirdzniecības apkarošanas pasākumu koordinācijas veicinātāju. Tas nodrošinās konsekvenci ar citiem darba virzieniem un ekspertu grupām.