par to, kā darbojas un kādu ietekmi rada Regula (ES) 2016/589 par Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES), darba ņēmēju piekļuvi mobilitātes pakalpojumiem un turpmāku darba tirgu integrāciju (iesniegts saskaņā ar Regulas (ES) 2016/589 35. pantu)

Eiropas Nodarbinātības dienestu tīklu (EURES) Eiropas Komisija izveidoja 1994. gadā kā tīklu nodarbinātības dienestu un saistīto organizāciju sadarbībai. Pašlaik EURES tīklā ir 219 dalībnieki un partneri no ES un EBTA dalībvalstīm, kuras ir apņēmušās veicināt taisnīgu darbaspēka mobilitāti. Visi valstu nodarbinātības dienesti ir tīkla dalībnieki.

-īstenošana valstu līmenī tika veikta bez tiešiem papildu resursiem no ES budžeta. Dalībvalstīm bija jāfinansē EURES darbības no saviem avotiem (vai nu valsts budžeta vai Eiropas Sociālā fonda darbības programmām).

Tāpēc īstenošanas centieni joprojām turpinās. Daži no iemesliem, kuru dēļ īstenošana nav pabeigta:

-tīkla paplašināšana notiek lēni. Lai gan visas EURES valstis ir izveidojušas vai sākušas izstrādāt uzņemšanas sistēmu, 2020. gada beigās tikai puse no tām ziņoja par jaunu dalībnieku un partneru uzņemšanu;

Regula prasa, lai Komisija līdz 2021. gada 13. maijam iesniegtu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai šīs regulas darbības un ietekmes ex post izvērtējuma ziņojumu. Minētajam ziņojumam var pievienot leģislatīvo aktu priekšlikumus, ar ko groza šo regulu. Tādējādi šajā ziņojumā, kurā izklāstīti pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā iekļautās analīzes secinājumi, ir izvērtēta ar 2016. gada regulu sāktā EURES reformas īstenošana un apkopotas tās gaitā gūtās atziņas.

2.1Piemērotība

Lai gan atšķirīgā apmērā, EURES rīki un pakalpojumi kopumā tiek uzskatīti par piemērotiem ar ES iekšējo darbaspēka mobilitāti saistīto vajadzību izpildei. Darba meklētājiem un darba devējiem sniegtais atbalsts visumā ir piemērots, lai novērstu ES iekšējās darbaspēka mobilitātes šķēršļus, piemēram, pārskatāmas informācijas trūkumu un administratīvos traucēkļus. Tīklā nav plaši izplatīti tādi pakalpojumi kā atbalsts valodas barjeras pārvarēšanā, kvalifikāciju atzīšanas atvieglošana vai palīdzība pēc darbā pieņemšanas, tāpēc EURES atbalsts šajās jomās tiek vērtēts kā mazāk piemērots. EURES portāls tiek uzskatīts par piemērotu, lai mazinātu informācijas trūkumu un nodrošinātu piekļuvi plašai CV un informācijas par brīvajām darbvietām krātuvei, tādējādi reaģējot uz grūtībām, ar kurām darba devēji saskaras, meklējot profilus ar atbilstošām prasmēm.

Regula paredz, ka EURES pakalpojumi ir publiski pieejami bez izņēmumiem visiem darba ņēmējiem un darba devējiem Eiropas Savienībā, tādējādi novēršot “labāko atsijāšanas” un “vietas nodrošināšanas” (t. i., “krējuma nosmelšanas”) principu, savukārt privātās darbā pieņemšanas platformas un darbinieku piemeklēšana sociālajos medijos galvenokārt koncentrējas uz kvalificētiem klientiem, kuri par šiem pakalpojumiem maksā, teicami pārvalda angļu valodu un paši, bez individuālām konsultācijām spēj atrisināt ar pārcelšanos un administratīvajām procedūrām saistītus jautājumus.

EURES faktiskais izmantojums ir atkarīgs no tā, kuras personas vēlas izmantot savas tiesības brīvi pārvietoties. Izvērtējumā konstatēts, ka EURES lielā mērā risina to darba devēju un darba meklētāju vajadzības, kuri saskaras ar šķēršļiem darbaspēka mobilitātei Eiropas Savienībā, jo īpaši pārrobežu reģionos, kā arī attiecībā uz gados jaunākiem darba meklētājiem vai darba meklētājiem ar augstāku kvalifikāciju. Neseno notikumu rezultātā par arvien nozīmīgākām grupām, kuru vajadzībām EURES būtu vairāk jāpievēršas, kļūst darba ņēmēji, kuri atgriežas dzimtenē, un sezonālā darba ņēmēji. Ir pierādījies, ka EURES plašais rīku un pakalpojumu portfelis ir pietiekami elastīgs, lai īstenotu Eiropas darba tirgus dažādās un strauji mainīgās vajadzības. Tas arī labi atbilst pamatuzdevumam, kas uzticēts valstu nodarbinātības dienestiem, kuri ir pastāvīgi atbildīgi par aktīvas darba tirgus politikas īstenošanu un nodarbinātības pakalpojumu sniegšanu sabiedrības interesēs.

Reformētais EURES tīkls kopumā ir spējis pielāgoties īstenošanas konteksta izmaiņām (t. i., darba mobilitātes tendencēm, tehnoloģiju progresam, Covid-19 radītajiem traucējumiem), lai gan pielāgošanās apmērs ir atkarīgs no valstu stratēģijām un prioritātēm. Īstenošanas konteksta izmaiņas EURES valstis var apzināt, pamatojoties uz trim galvenajiem mehānismiem: informācijas apmaiņu, dalību un diskusijām EURES koordinācijas grupas sanāksmēs un saskaņotu plānošanu. Tomēr šie mehānismi līdz šim nav nodrošinājuši tīkla koordinētu reaģēšanu uz konstatētajām izmaiņām. Piemēram, tikai puse no valstīm pakalpojumus un darbības pielāgo, pamatojoties uz darba tirgus apstākļu rūpīgu novērtējumu. Turklāt, lai gan, neraugoties uz Covid-19 radītajiem traucējumiem, joprojām tika īstenoti darbā pieņemšanas pasākumi, piemēram, Eiropas Tiešsaistes darba dienas, dažās valstīs saistībā ar resursu pārdali, kas izrietēja no valstu prioritāšu maiņas, bija jāpārtrauc EURES atbalsta pakalpojumu sniegšana, un tas ietekmēja tīkla pieejamību kopumā.

2.2Efektivitāte

EURES pakalpojumi, kas ir noteikti regulā un tiek sniegti ar portāla, padomdevēju un mobilitātes shēmu palīdzību, nodrošina iekārtošanu darbā ES un veicina taisnīgus darba apstākļus un labāku informētību par ES iekšējās darbaspēka mobilitātes iespējām. Piemēram, EURES intervences pasākumu rezultātā apstiprināto darbā iekārtošanas gadījumu skaits pieauga no 28 934 gadījumiem 2016. gadā līdz 76 210 gadījumiem 2019. gadā, lai gan reālais skaits, visticamāk, ir lielāks: piesardzīgi aplēšot, tie ir 83 360 gadījumi 2019. gadā. EURES nodrošina aptuveni 10 % no visiem pārrobežu darbā iekārtošanas gadījumiem; šāda proporcija atbilst valsts nodarbinātības dienestu (VND) īpatsvaram valstu kontekstā. Tomēr tīkla vispārējo efektivitāti mazina tas, ka vēl nav pilnā apmērā īstenota tīkla paplašināšana, pilnīga CV apmaiņa un automātiskā piemeklēšana.

Tīkla kopīgi paveiktais darbs šķiet efektīvāks par atsevišķu valstu ieguldījuma kopsummu, jo valstu darba tirgu savstarpējās atkarības ietekmē EURES panākumi vienā valstī ir atkarīgi no EURES sniegtā atbalsta citās valstīs. Nav pierādījumu, ka EURES laika gaitā kļūtu efektīvāks konkrētās valstīs. Izvērtējumā nav noteikta efektīvāko pakalpojumu apakšgrupa, taču ir ierosināts saglabāt pašreizējo pieeju, kas paredz nodrošināt plašu portfeli, lai apmierinātu darba tirgus mainīgās vajadzības.

EURES padomdevēju sniegtie atbalsta pakalpojumi kopumā tiek novērtēti kā augstvērtīgi, kvalitatīvi un ilgtspējīgus rezultātus nesoši, jo tie ir pielāgoti personu individuālajām vajadzībām. Darba meklētāju un darba devēju apmierinātības rādītāji (attiecīgi 70 % un 84 %) ir pielīdzināmi VND rādītājiem. Tomēr sniegto pakalpojumu kvalitāte tīklā atšķiras; tas skaidrojams ar valstu līmenī pieejamo resursu atšķirībām. Turklāt valstu tiesību aktu atšķirību dēļ dažās valstīs stažēšanās un māceklība nav ietverta VND darbības jomā, un tas ierobežo EURES spēju piedāvāt nodarbinātības iespējas gados jauniem darba ņēmējiem.

EURES atbalsta pakalpojumus papildina EURES mobilitātes shēmas un pārrobežu partnerības, kas sniedz palīdzību noteiktām mērķgrupām.

Lai gan EURES portāls ir uzlabojis piekļuvi informācijai par brīvajām darbvietām un CV, ir paredzēts, ka pēc pilnīgi automātiskas piemeklēšanas ieviešanas tā efektivitāte būs vēl lielāka. Turklāt portālā vēl nav pieejama informācija par visām valstu brīvajām darbvietām.

Regulā noteiktā EURES organizatoriskā struktūra, kā arī tīkla paplašināšana un EURES pakalpojumu integrēšana valstu nodarbinātības dienestos (VND) ir kopumā piemērota, lai efektīvi atbalstītu darbaspēka mobilitāti ES iekšienē. Jaunu dalībnieku un partneru uzņemšana uzlabo zināšanu apmaiņu un pakalpojumu sniegšanu lielākam klientu skaitam. Tomēr dažādu dalībnieku un partneru sniegto pakalpojumu līmenis ir atkarīgs no to individuālās ieinteresētības, un tas var negatīvi ietekmēt tīkla satvarā nodrošināto pakalpojumu kvalitāti. EURES pakalpojumu integrēšana VND uzlabo EURES pakalpojumu kvalitāti, taču mazina EURES atpazīstamību.

Darba tirgus dalībnieku vidū EURES nav pietiekami atpazīstams, un tas samazina tīkla efektivitāti. Saistībā ar to šķiet, ka darba devēji par EURES ir informēti mazāk nekā darba meklētāji. Nesenie komunikācijas un popularizēšanas pasākumi ir uzlabojuši EURES atpazīstamību, taču to ietekmi mazināja ierobežotais finansējums, ieinteresēto personu nepietiekamais sadarbības līmenis un vienotas pieejas trūkums attiecībā uz tīkla popularizēšanu.

2.3Lietderīgums

Pieejamā informācija liecina, ka kopš EURES regulas ieviešanas EURES izmaksu lietderība ir pieaugusi, kā norādīts turpmāk redzamajā tabulā.

EURES rezultātu rādītājs 2016 2019 Neto ietaupījums Izmaksas par katru darbā iekārtošanas gadījumu 473,53 288,10 185,42 Izmaksas par katru individuālās saziņas reizi 13,60 11,88 1,71 Izmaksas par katru brīvās darbvietas informācijas pārsūtīšanu portālam 2,74 1,24 1,50

EURES un valstu nodarbinātības dienestu (VND) darbību salīdzinošais novērtējums pierādīja, ka EURES izmaksas var interpretēt kā nelielus izdevumus, kas papildus VND izmaksām vajadzīgi, lai ar darbā iekārtošanu saistīto darbību tvērumu no valsts līmeņa rentabli izvērstu līdz pārrobežu līmenim. EURES lietderīgumu, šķiet, vairāk nosaka tīkla efekts, nevis valstiski aspekti.

Lai gan valstu koordinatori uzskata, ka ieguldījumi vienotajā saskaņotajā kanālā un EURES portālā ir samērīgi, to sniegtie ieguvumi vēl nav pilnīgi redzami, jo īpaši tāpēc, ka pašlaik valstis nepārsūta visu informāciju par brīvajām darbvietām, izmantojot kanālu. Paredzams, ka būtisku lietderīguma pieaugumu nodrošinās brīvo darbvietu un darba meklētāju profilu automātiskās piemeklēšanas funkcija, kas tiks pabeigta, tiklīdz dalībvalstis būs integrējušas Eiropas prasmju, kompetenču, kvalifikāciju un profesiju (ESCO) klasifikāciju.