ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.5

Autotransporta apjoma pieaugums nozīmē arī to, ka turpinās novecojušu kravas automobiļu izmantošana, kaut arī to radīto SEG emisiju apjoms ir ļoti liels. Komisijai būtu jāuzsāk apspriešanās par iespējām veikt veco kravas automobiļu parku modernizēšanu, un rezultātā — novecojušo un neefektīvo transporta līdzekļu pakāpenisku izslēgšanu no aprites. Turklāt jāveic pasākumi ar pieprasījuma jomā. Jāievieš pasākumi transporta kopējā apjoma samazināšanai un pārejai uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem.
2.4

Mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ir galvenā loma Lisabonas mērķu sasniegšanā. Stratēģijas īstenošanas pirmajos gados to nepieciešamajam ieguldījumam tomēr nav pievērsta pienācīga uzmanība. Būtu vairāk jāizvērš MVU pārstāvošo organizāciju iesaistīšana progresa novērtējumā, kā arī jāpalielina to nozīme MVU interešu aizstāvībā visos politikas līmeņos. Izmantojot izdevību, kad notiks 2008. līdz 2010. gada izaugsmes un darbavietu integrēto pamatnostādņu nākamā pārskatīšana, EESK aicina pieņemt mērķtiecīgākas un pilnīgākas integrētās MVU pamatnostādnes, īpaši sadaļā par mikroekonomikas reformām. Lai tās šajā procesā varētu plaši īstenot, EESK mudina Padomi nodrošināt mazo uzņēmumu hartai tiesisko pamatu, kā to pieprasījis Parlaments, tādējādi stiprinot pamatu arī turpmākai rīcībai. Šādas politiskās nostādnes uzskatāmas par svarīgām, lai varētu attīstīt MVU uzņēmējdarbības potenciālu.
1.2

Tūrisms Eiropā: pašreizējā situācija un nākotnes perspektīvas. No vienas puses, dažādos pētījumos, ziņojumos un atzinumos pašreizējā situācija tūrisma jomā apskatīta no ļoti dažādiem aspektiem: no ekonomikas, sociālā un vides aspekta; tūrisma lielā nozīme gan Eiropas ekonomikā kopumā, gan dažādu valstu ekonomikās atsevišķi; tūrisma attīstības pozitīvais ieguldījums Eiropas labklājībā un nodarbinātībā — šie faktori kopumā veido situāciju, kurai raksturīgas labas nākotnes perspektīvas, stabilitāte un izaugsme. No otras puses, minētas arī ar tūrismu saistītās dažādās iekšējās un ārējās problēmas īstermiņā, vidējā vai ilgtermiņā: sezonalitāte, dabas resursu izmantošana, kas reizēm ir pārmērīga, nepietiekams kultūras mantojuma un vietējās vides novērtējums, kā arī bažas par terorismu, kas ietekmē vietējo iedzīvotāju un tūristu drošību. Minētie faktori nozīmē to, ka jāņem vērā ar tūrisma nozari saistītie nozīmīgie problēmjautājumi, ja vēlamies, lai šai nozarei būtu ilgtspējīgas attīstības iespējas. Kā piemērus šiem problēmjautājumiem varētu minēt jautājumu par tūrisma pieejamību visiem iedzīvotājiem, tā vērtīgo ieguldījumu daudzu pasaules mazattīstīto valstu attīstībā, vides ilgtspējību, Tūrisma ētikas kodeksa ievērošanu, nodarbinātības stabilitāti un kvalitāti un ieguldījumu miera nostiprināšanā pasaulē. Attiecībā uz tādu stratēģisku nozari kā tūrisms Eiropā minētie problēmjautājumi un vēl daudzi citi ir nepieciešams starpposms virzībā uz to, lai uzlabotu dzīves kvalitāti visiem iedzīvotājiem.
2.1

Eiropas Savienības galotņu sanāksmē 2005. gada martā Komisija, Padome un dalībvalstis tika aicinātas no jauna izvērst Lisabonas stratēģiju ekonomikas izaugsmei un nodarbinātībai un aktīvi piedalīties tajā noteikto mērķu sasniegšanā. Tūrisms un kultūra neapšaubāmi var dot nozīmīgu ieguldījumu izaugsmē un nodarbinātībā. Runājot par izaugsmi, tūrisms pieder pie tām ekonomikas nozarēm, kur nākamajos gados tiek prognozēti īpaši labvēlīgi attīstības apstākļi — tiek lēsts, ka no 2006. līdz 2015. gadam pieauguma koeficients ik gadus varētu palielināties apmēram par 3,1 %. Arī no nodarbinātības viedokļa tūrisms pieder pie tām dinamiskajām nozarēm, kas var sniegt ievērojamu ieguldījumu bezdarba samazināšanā. Tā kā tūrisma nozarē ir nodarbinātas ļoti daudzas sievietes, šī nozare var dot ieguldījumu arī Lisabonas stratēģijas specifiskā mērķa sasniegšanā, proti, sieviešu nodarbinātības līmeņa paaugstināšanā. (1) Lai gan paredzams, ka nākamajos 25 gados tūrisma apjoms Eiropā divkāršosies, patlaban tā pieauguma koeficients ir zemāks nekā vidēji pasaulē, īpaši salīdzinājumā ar jauno tūrisma valstu dažiem reģioniem. Tūrisma aktīva un piemērota veicināšana varētu pastiprināt šīs nozares izaugsmi, tādējādi ļaujot Eiropas Savienībai tūrisma nozarē iegūt vadošu pozīciju.
O.

Augstāk minētā dubultā uzdevuma izpildei EESK lūdz atbalstu tādu nozīmīgu iespēju attīstīšanai vidējā termiņā, kā: — izveidot modernu un integrētu aktīvas saziņas, informācijas apmaiņas un vienota tīkla sistēmu ar partneriem Eiropā un pasaulē, kā arī ar citām ES struktūrvienībām, — veicināt Komitejas atpazīstamību un tās sadarbību ar starpvaldību organizācijām un citām atbilstošām starptautiskām struktūrām, jo īpaši sadarbības ar organizēto pilsonisko sabiedrību jomā, — izveidot pasaules mēroga konsultatīvo iestāžu un struktūru darbību, un organizētas pilsoniskās sabiedrības tīklu “elektronisko datu bāzi”, izmantot to kā komunikācijas, pieejas, izmantošanas un izpratnes līdzekli attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības darbībām, kā arī ES vērtību un stratēģisko mērķu izplatīšanai pasaulē, — reizi divos gados izstrādāt ziņojumu par attīstību pasaulē un ES ārējo darbību ietekmi uz to no organizētas pilsoniskās sabiedrības viedokļa.
4.4.3

EESK ierosina izveidot veselu portālu par to, kā lielie uzņēmumi pielieto USA, izmantojot informāciju, ko ir snieguši paši uzņēmumi. Informācija ir pašticama, jo to šobrīd neapstiprina neviena no ieinteresētajām pusēm. Būtu vēlams, ka kāds novērotājs no sabiedriskā sektora iestādēm veiktu salīdzinošās analīzes darbu, salīdzinot uzņēmumu sniegto informāciju ar pārējo ieinteresēto pušu sniegto vērtējumu par to. Tāda institūcija kā Dublinas fonds varētu saņemt uzdevumu veikt šādu salīdzinošo analīzi. Komiteja iesaka apspriest šo jautājumu Eiropas izmaiņu novērošanas institūcijas (EMCC) darba programmas ietvaros.
3.5.2

Pie tam tika apskatīta iespējamība pieprasīt, lai pārstāvnieciskās asociācijas tiktu oficiāli atzītas no pilnvaroto valsts instanču puses dalībvalstīs; pret to tika iebilsts, ka patērētāju asociāciju atbalstam ir jānotiek pēc to tehniskajām īpašībām un darba rezultātiem un ne tikai pēs to atzīšanas no nacionālo valstu iestāžu puses.
1.21

Starptautiskā līmenī viens no reģioniem, kam raksturīgs liels rūpniecisko rajonu un klasteru skaits, ir Ziemeļamerika, kur to skaits ievērojami pieaudzis visā reģiona teritorijā no Klusā okeāna piekrastes līdz Atlantijas okeānam; piemēram, Silikona ieleja, Sandjāgo rūpnieciskie klasteri un Route 128. Šādi rajoni ir arī Latīņamerikā, taču jāatzīmē, ka to attīstības līmenis ir ļoti atšķirīgs: Meksikā (Guadalaraja Cluster), Brazīlijā (Sinos Valley) un Urugvajā (the Meat cluster). Āzijā kā nozīmīgus piemērus var minēt Indijā (the Agra Cluster, the Tiruppur Cluster un Ludhiana Cluster), Pakistānā (the Sialkot Cluster), Dienvidkorejā (the Consumer Microelectronics Assembly Cluster) un Indonēzijā (Central Java Cluster).Rajonu fenomens ir sasniedzis arī Āfriku: vairāki šādi rajoni sastopami pat uz dienvidiem no Sahāras.
4.2.1

Terapeitiskās stratēģijas izvēles drošība un kvalitāte galvenokārt ir atkarīga no zinātnes pašreizejā līmeņa un līdz ar to no praktizējošo speciālistu zināšanām. — Pirmais šo zināšanu uzlabošanas faktors, acīmredzami ir medicīniskie un farmaceitiskie pētījumi, un no tiem izrietošās terapijas un diagnozes noteikšanas progress. — Medicīniskā pamatizglītība ir otrais sanitārās drošības galvenais faktors stratēģiju izvēles, zinātnes atklājumiem pielāgotas pamatizglītības, kā arī veselības aizsardzības sistēmas organizācijas jomā. — Trešā aspekts ir nepārtraukta medicīniskā izglītošanas: visjaunāko datu piemērošana visos augsto riska tehnoloģiju sektoros, kas ir viens no noteicošajiem drošības faktoriem. — Pēdējais elements, kas piederas pie terapeitiskās izvēles drošības, ir medicīniskais novērtējums, kas ir kļuvis par saikni starp medicīnas profesionāļu pētījumiem, izglītību un ikdienas praksi. — Medicīnisko novērtējumu varētu definēt kā aprūpes sistēmas kvalitātes kontroles procedūru kopumu. — Diagnozes noteikšanas un terapijas tehniku un stratēģiju novērtējumam ir jānodrošina to līdzekļu novērtējums, kas ir medicīnas profesionāļu rīcībā: medicīniskās tehnoloģijas, diagnozes noteikšanas metodes, medikamenti, procedūru un pakalpojumu kopums. — Šīs kvalitātes novērtējums un nozīmīgās aprūpes būtiskums tiek definēts, izmantojot Pasaules veselības organizācija definīciju, sekojoši: “Lai katram pacientam tiktu garantēts visu terapeitisko un diagnozes noteikšanas darbību klāsts, kas viņam nodrošinās vislabāko rezultātu veselības aspektā, saskaņā ar pašreizējo zinātnes attīstības pakāpi, vislabākā samaksa par šī rezultāta sasniegšanu, vismazākais jatrogēnais risks, un, lai pacients būtu apmierināts ar procedūrām, rezultātiem un cilvēciskajām attiecībām aprūpes sistēmas ietvaros.” — Visbeidzot, šim novērtējumam ir jānosaka orientieri, proti, jāizstrādā rekomendācijas, kas balstītas uz vairāk vai mazāk plašu konsensusu Ārstu kolēģijas vai zinātnieku asociāciju/sabiedrību ietvaros, kas sauktas par “Konsensusa konferencēm”, lai nospraustu vadlīnijas.
6.18

Komisija un Eiropas Padome iestājas par “Sadarbību pārmaiņu labā”(“partnership for change”). EESK pilnīgi atbalsta šos centienus. Tas varētu būt ļoti noderīgs koncepts. Lisabonas stratēģija nekad nav tikusi uzskatīta par tikai procesu no augšas uz leju. Tās veiksme ir meklējama faktā, ka politikas formulējums, izpilde un īstenošana ir atkarīga no daudziem: izpildītājiem (Eiropas, nacionālajiem un reģionālajiem), sociālajiem partneriem visos līmeņos, uzņēmumiem, universitātēm un daudzām citām sabiedriskajām organizācijām, kas veido pilsonisko sabiedrību. Skaidra mērķu uzrādīšana, izskaidrošana visiem politiskajiem un sociālajiem aktieriem Savienībā, kas no tiem ir gaidāms, var nodrošināt jaunu un ļoti nepieciešamu iedvesmas avotu.
2.8.

Priekšlikumā par fluorētām siltumnīcefekta gāzēm ir izvirzīti augsti mērķi attiecībā uz pakāpenisku atteikšanos no daļēji halogenētu fluorogļūdeņražu izmantošanas un iekļauti vairāki jauni aizliegumi attiecībā uz tirgus produktiem un iekārtām. Tas nozīmē, ka iekārtas un ražojumi, kas rada fluorētas siltumnīcefekta gāzes ar lielu globālās sasilšanas potenciālu, pakāpeniski izzudīs no tirgus. Komiteja tomēr uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi veicināt tiešu pāreju uz risinājumu, kas nesatur fluorētas siltumnīcefekta gāzes un kam ir iespējami mazs globālās sasilšanas potenciāls, un atteikties no starpposma risinājumiem. ES tirgus pierāda, ka tas ir iespējams, un Eiropas Savienībai būtu jārāda piemērs.
3.6.

EESK norāda, ka priekšlikumā nav definēti vispārēji autonomi nodarījumi, kas rada kaitējumu videi vai apdraud to. Lai gan priekšlikums būtiski paplašina ECD darbības jomu, tas joprojām saista to ar vairākām citām tiesību nozarēm un sekundārajiem ES tiesību aktiem, tādējādi padarot to inter alia atkarīgu no administratīvajām tiesībām un novēršot tās atbilstību nākotnes prasībām. EESK norāda, ka ierosinātā ekskluzīvā nodarījumu saraksta atjaunināšanai var būt vajadzīgas turpmākas likumdošanas procedūras.
1.10.

Kohēzijas politikas panākumi ir atkarīgi no sociālās ekonomikas dalībnieku pēc iespējas plašākas iesaistes tās īstenošanā, it īpaši to dalībnieku, kas sniedz vispārējas nozīmes pakalpojumus, tostarp cilvēkiem ar invaliditāti un citām sociāli nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, un kas sadarbībā ar darba ņēmējiem un brīvprātīgajiem nodrošina augstu sociālās līdzdalības un taisnīguma līmeni, kā arī atbalsta digitālo pārkārtošanu un vides aizsardzību. Šīm struktūrām būtu jānodrošina labvēlīgi attīstības nosacījumi, izmantojot īpašu finansiālu atbalstu no ES fondiem un nodrošinot labvēlīgu attieksmi publiskā iepirkuma noteikumos, kā arī noteikumu vienkāršošanu, nepamatotu kontroles darbību ievērojamu samazināšanu un birokrātisko prasību atcelšanu atsevišķās dalībvalstīs.
1.1.

EESK stingri aizstāv un uzsver tās pamatvērtības, kas ir Eiropas Savienības un eiropeiskas cilvēku līdzāspastāvēšanas pamats. Komiteja uzskata, ka antisemītisma izpausmes neatkarīgi no to veida nav savienojamas ar Eiropas vērtībām un normām, jo to rezultātā tiek pārkāptas tiesības un cilvēki tiek izslēgti no sabiedrības, turklāt tās neapdraud tikai attiecīgās kopienas un ebreju dzīvesvidi, bet arī Eiropas mantojumu un mūsdienu Eiropu. Tās ir bīstamas demokrātiskas Eiropas nākotnei, kas par realitāti varēs kļūt tikai plurālistiskā sabiedrībā.
1.5.

EESK atzinīgi vērtē to, cik lielu nozīmi tīkla izveidē priekšlikums piešķir kohēzijai, un norāda, ka tas nozīmē nodrošināt gan pasažieru, gan kravu pārvadājumu pieejamību un savienojamību visos Savienības reģionos, kā arī efektīvu koordināciju un starpsavienojumus starp tālsatiksmi, no vienas puses, un reģionālo un vietējo satiksmi, kā arī transportu pilsētu mezglos, no otras puses. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē arī priekšlikuma 58. pantā noteikto dalībvalstu pienākumu nodrošināt, ka valstu transporta un investīciju plāni ir saskaņoti ar Savienības transporta politiku. Tā kā dzelzceļa nepietiekamā punktualitāte ir būtisks šķērslis, kura dēļ multimodālie pārvadājumi, tostarp pārvadājumi pa dzelzceļu, nekļūst pievilcīgi, efektīvi dzelzceļa kravu pārvadājumu savienojumi ar infrastruktūru, kas nodrošina atbilstošu ātrumu un palīdz sasniegt punktualitāti, dos dzelzceļam iespēju visaptveroši pildīt savu lomu intermodālo pārvadājumu ķēdē.
3.23.

Vides nodokļi bieži tiek uzskatīti par netaisnīgiem, jo tie vissmagāk skar pieticīgas mājsaimniecības un tagad – arvien vairāk arī vidusšķiru. Neproporcionāli smagi cietīs mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem, kuras degvielai un transportam tērē lielāku daļu no saviem ienākumiem. Šīm mājsaimniecībām būs arī mazākas iespējas piedalīties enerģētikas pārkārtošanā, jo, lai gan mazoglekļa produktu (elektrisko transporta līdzekļu, saules paneļu u. c.) darbības izmaksas var būt zemākas, to iegādei ir vajadzīgi būtiski ieguldījumi, kas ir šķērslis tām mājsaimniecībām, kuru pieeja kapitālam ir ierobežota. Turklāt mājsaimniecības, kas atrodas nestabilā situācijā, ir spiestas plānot savus izdevumus īstermiņa perspektīvā, kas tām liedz gūt labumu no iespējamiem ilgtermiņa ietaupījumiem.
3.2.

Priekšlikums lielā mērā ir balstīts uz EBI veikto sagatavošanas darbu, jo īpaši attiecībā uz regulatīvo tehnisko standartu izstrādi par netiešu parakstīšanos noregulējuma grupās uz iekšējai MREL atbilstīgajiem instrumentiem. Priekšlikuma galvenais mērķis ir novērst neparedzētas sekas, kas saistītas ar pašreizējo TLAC / MREL regulējumu un kas izriet no KPR pašlaik iekļautajiem noteikumiem. Ierosinātajiem grozījumiem būtu ierobežota ietekme uz administratīvo slogu iestādēm un to izmaksām saistībā ar iekšējo darbību pielāgošanu, un paredzams, ka lielākā daļa izmaksu tiks kompensētas, ļaujot pienācīgi darboties pieejai attiecībā uz netiešu parakstīšanos noregulējuma grupās uz iekšējai MREL atbilstīgajiem instrumentiem un attiecīgajām iestādēm nodrošinot ieguvumus no trešo valstu meitasuzņēmumu uzlabotas atzīšanas un sīkāk precizējot saistībā ar iekšējās TLAC prasību emitēto instrumentu atbilstību.
1.4.

Covid-19 krīze ir atklājusi dažus visbīstamākos Eiropas trūkumus: rūpniecības koordinācijas politikas nepietiekamību un daudzu produktu un pakalpojumu atkarību no citām ekonomikas jomām. EESK apzinās, ka ir sarežģīti mainīt ieradumus un politiku, kā arī to, ka ir vajadzīgi vairāki gadi, lai sajustu jaunās politikas reālo ietekmi. Taču, ja Eiropas Savienība vēlas mainīties un atgūties, nevar zaudēt laiku. Izejvielu cenu pieaugums (un grūtības to sadalē), pusvadītāju trūkums un augstās enerģijas cenas arī liecina par Savienības atkarību no kritiski svarīgiem resursiem. EESK vēlas, lai visas dalībvalstis reāli rīkotos attiecībā uz tādiem ieguldījumiem izglītībā, infrastruktūrā un rūpniecības politikā, kas var palielināt nodarbinātību un mudināt iedzīvotājus sekmēt Eiropas rūpniecību.
Komiteja pauž bažas par to, ka stratēģijā uzsvars likts uz pirmsieceļošanas skrīninga sistēmu – savā atzinumā par paktu tā norādīja, ka šo jauninājumu būtu vērts apsvērt. Tomēr Komiteja pauda šaubas par tā praktisko īstenojamību un uzskatīja to par neatbilstošu no pamattiesību viedokļa ( 4 ) . Tā uzsver, ka ir vajadzīgs mehānisms neatkarīgai uzraudzībai, ko veic dalībvalstis, kā paredzēts Skrīninga regulā.
EESK piekrīt, ka zilajai ekonomikai nepieciešama integrēta pieeja saistībā ar ilgtspējīgas attīstības dažādajām dimensijām, atbalsta to un uzsver, ka zilā ekonomika palīdz virzībā uz lielāko daļu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM), it īpaši to, kas saistīti ar okeāniem, jūrām un jūras resursiem, klimatrīcību, nabadzības un bada mazināšanu, veselības un labbūtības veicināšanu, atbildīgu patēriņu un ražošanu, pienācīgas kvalitātes nodarbinātību un ekonomikas izaugsmi ( 1 )
3.8.

Lai uzlabotu piekļuvi pieaugušo kursiem un uzticēšanos tiem, būtu vēlams izveidot Eiropas digitālo materiālu un kursu apmaiņas platformu atbilstīgi Digitālās izglītības 2021.–2027. gada rīcības plānam un noteikt Eiropas mikroapliecinājumu standartus. Apmācāmajiem ir vajadzīga vispusīga informācija par to, vai kursu beidzēji iegūst pilnu vai daļēju kvalifikāciju vai arī mikroapliecinājumu, kā arī ziņas par to, kurš apstiprina kursus un nodrošina to kvalitāti, par to, vai tie ir atzīti un kādā veidā, un kā tos varēs pārvērst pilnā kvalifikācijā.
3.6.

Raugoties nākotnē, Pasaules Tūrisma organizācija lēš, ka šā gada otrajā pusē, iespējams, atjaunosies starptautiskie ceļojumi. Tas atkarīgs no vairākiem faktoriem, it īpaši no tā, vai ceļošanas ierobežojumi tiks lielā mērā atcelti, no vakcinācijas programmu panākumiem un no saskaņotu protokolu, piemēram, Eiropas Komisijas plānotā digitālā zaļā sertifikāta, ieviešanas.
3.6.

Metroloģijas pakalpojumu tirgus acīmredzami paplašinās, jo pieaug pieprasījums pēc augstas precizitātes mērījumiem vairākās nozarēs, kā rezultātā pieaug konkurence starp svarīgākajiem pasaules mēroga metroloģijas pakalpojumu tirgus dalībniekiem, piemēram, Carl Ziess (Vācija), Hexagon AB (Zviedrija), Mitutoyo Corp . (ASV), Reinshaw (Apvienotā Karaliste), Nikon metrology (Beļģija), Metrology software product Ltd. (UK), 3D Digital Corporation (ASV), Perceptiopn Inc. (ASV), Faro Technologies (ASV) u. c.
3.1.1.

Vienotā patentu sistēma kā vienots kontaktpunkts uzņēmumiem ir būtiski svarīga, lai ievērojami samazinātu patentu izmaksas, atvieglotu licencēšanu, uzlabotu pārredzamību un pārvarētu MVU šķēršļus piekļūstamības ziņā. Vienotās patentu sistēmas ieviešana un Vienotās patentu tiesas darbības uzsākšana ievērojami uzlabos intelektuālā īpašuma aizsardzību, un tai ir jābūt vienai no rīcības plāna prioritātēm. Procedūru atvieglošana paātrinās arī kopējo procesu un tādējādi palielinās Eiropas patentu īpašnieku konkurētspēju. Vienotās patentu tiesas izveides nolīgums rada ievērojamu pamatu efektīvai, specializētai un tehniski kompetentai patentu tiesvedības sistēmai, kas spēs uzlabot juridisko noteiktību, vienkāršību un efektivitāti. Taču, kā liecina grūtības ar īstenošanu, jātiecas pārnest šo sistēmu ES likumdošanas sistēmā. Tajā pašā laikā ir steidzami jārisina papildu kavējumi, ko izraisa procesi dalībvalstīs un/vai Apvienotās Karalistes izstāšanās no nolīguma. Tas, ka globālo patentu īpatsvars Eiropas Savienībā ievērojami samazinājās no 17,4 % 2009. gadā līdz 11,3 % 2019. gadā, skaidri apliecina arī to, ka ir vajadzīga turpmāka rīcība.
1.7.

EESK atzīst direktīvas priekšlikumā uzsvērto nozīmi, kāda ir “būtisku” un “svarīgu” vienību pārvaldības struktūrām, kuru locekļiem regulāri jāpiedalās īpašos mācību kursos, lai apgūtu pietiekamas zināšanas un prasmes, kas ļautu atpazīt un pārvaldīt dažādus kiberriskus un novērtēt to ietekmi. Šajā sakarā EESK uzskata, ka priekšlikumā būtu jānorāda šādu zināšanu un prasmju satura obligātais minimums, lai ES līmenī sniegtu norādes par to, kuras apgūstamās prasmes tiek uzskatītas par piemērotām, un lai izvairītos no tā, ka dažādās valstīs atšķiras mācību kursu saturs.
1.1.

EESK atbalsta Eiropas enerģētikas tīklu ( TEN-E ) noteikumu pielāgošanu zaļā kursa mērķiem, proti, nodrošinot “tīru un drošu energoapgādi par pieņemamu cenu”, it īpaši saistībā ar enerģētikas sistēmas dekarbonizāciju, pārkārtošanos uz klimatneitralitāti, atjaunojamo energoresursu enerģijas attīstību, energoefektivitāti un energoapgādes nestabilitātes riska novēršanu. Tādēļ EESK ņem vērā, ka Eiropai ir vajadzīga tāda energosistēma, kas garantē energoapgādes drošību visās ES valstīs un visiem pieejamu enerģiju par pieņemamu cenu, balstoties uz ātru elektrifikāciju un vienlaikus dubultojot to elektroenerģijas apjomu, ko saražo no atjaunīgo energoresursu enerģijas. EESK aicina papildināt ierosināto regulas juridisko pamatu ar skaidru atsauci uz LESD 194. pantu.
2.1.1.

UNECE ) Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija) pieņēma 1998. gada 25. jūnijā Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisijas () Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija) pieņēma 1998. gada 25. jūnijā ( 3 ) . Konvencijā sabiedrībai (fiziskām personām un to apvienībām) ir paredzētas vairākas tiesības, kas saistītas ar vides aizsardzību. Konvenciju veido trīs pīlāri: — ikvienas personas tiesības saņemt vides informāciju, kura ir valsts iestāžu rīcībā (“pieeja vides informācijai”). Cita starpā tā var būt informācija par vides stāvokli, par politiku vai veiktajiem pasākumiem, par cilvēku veselības stāvokli un drošību gadījumos, kad to var ietekmēt vides stāvoklis. Pieteikumu iesniedzējiem ir tiesības, nenorādot informācijas pieprasījuma iemeslu, saņemt šo informāciju ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc pieprasījuma iesniegšanas. Turklāt Konvencijā ir noteikts, ka valsts iestādēm nekavējoties ir jāizplata to rīcībā esošā informācija, — tiesības piedalīties ar vidi saistītu lēmumu pieņemšanā. Publiskajām iestādēm ir jāveic pasākumi, kas nodrošina sabiedrībai un nevalstiskajām vides organizācijām iespēju izteikt apsvērumus par, piemēram, ierosinātajiem projektiem, kas ietekmē vidi, vai plāniem un programmām, kuri saistīti ar vidi, lai šos apsvērumus pienācīgi ņemtu vērā lēmumu pieņemšanas procesā un sniegtu informāciju par galīgajiem lēmumiem un to pamatojumu (“sabiedrības dalība vides lēmumu pieņemšanā”), — tiesības izmantot pārskatīšanas procedūras, lai apstrīdētu publisko iestāžu lēmumus, kas pieņemti, neņemot vērā abas iepriekš minētās tiesības vai kopumā – vides tiesību aktu noteikumus (“iespēja vērsties tiesu iestādēs”).
2.3.

“Automātisko stabilizatoru” jēdziens ir aizgūts no ekonomikas teorijas. Pēc analoģijas ar to definīciju sabiedrisko pakalpojumu principi tiek uzskatīti par automātiskiem stabilizatoriem, kas aizsargā demokrātijas pamatvērtības, it īpaši krīzes laikā.
4.7.

Komisija norāda, ka viens no galvenajiem uzdevumiem ir nodrošināt taisnīgumu digitālajā ekonomikā. To panākt ir ārkārtīgi svarīgi. Tāpēc EESK atbalsta ieceri izstrādāt papildu noteikumus, lai nodrošinātu sāncensību, taisnīgumu un inovāciju un iespēju ienākt tirgū, kā arī sabiedrības intereses, kuras ir plašākas par konkurenci vai ekonomiskiem apsvērumiem. EESK skatījumā to spēcīgi ietekmēs digitālās ekonomikas nodokļi. Liela nozīme būs starptautiskajiem un Eiropas risinājumiem digitālās sfēras nodokļu jomā. Eiropai būtu jātiecas panākt, lai tie būtu taisnīgi un netiktu pieļauta sadrumstalotība un vienpusēji pasākumi.
5.7.

Saistībā ar kriptoaktīvu un digitālo žetonu izmantošanu MVU darījumos EESK aicina Eiropas Komisiju sadarbībā ar MVU pārstāvības organizācijām rūpīgi uzraudzīt to izmantošanu, jo kriptoaktīviem piemīt unikālas īpašības, kas padara tos atšķirīgus no tradicionālajiem finanšu aktīviem, tāpēc tie rada jaunus, it īpaši ar drošību un iekšējo kontroli saistītus izaicinājumus uzņēmumiem (tostarp MVU). MVU tāpēc būtu vispirms jāsaprot kriptoaktīvu radītais risks un ieguvumi un jāizstrādā efektīva kontroles vide, kas varētu garantēt drošību. Papildus tam, ņemot vērā kriptoaktīvu vājo regulējumu, MVU var saskarties ar krāpšanas izmeklēšanu, ja to ieguldītāji pret tiem iesniegtu prasības.