Nolīguma II pielikuma grozījums kļuva nepieciešams arī neseno notikumu kontekstā — lai būtu iespējams nodrošināt, ka sasaiste var sākt darboties piemērotā termiņā. Lai to panāktu, grozījums paredz lielāku elastību — ar to II pielikuma prasībām atbilstošs kļūtu plašāks, bet līdzvērtīgs tehnoloģiju kopums.

I pielikuma grozījums ļauj ņemt vērā progresu, kas sasaistes izveidē panākts attiecībā uz gaisa kuģu operatoru kontu pārnešanu no Savienības reģistra uz Šveices reģistru saskaņā ar Nolīguma I pielikuma B daļas 17. punktu. Tādējādi tiek nodrošināta šo kontu netraucēta pārnešana no Savienības reģistra uz Šveices reģistru.

Saskaņā ar Apvienotās komitejas 2019. gada 5. decembra Lēmumu Nr. 2/2019 STS attiecas uz pagaidu risinājumu ES ETS un Šveices ETS sasaistei. Pagaidu risinājumam jābūt pieejamam 2020. gada maijā vai drīz pēc tam.

Ņemot vērā jaunākos notikumus, lai pagaidu risinājums būtu pieejams no 2020. gada maija vai iespējami drīz pēc tam, ir vajadzīga lielāka elastība, lai sasaistes realizēšanu nepadarītu atkarīgu no konkrētas tehnoloģijas ieviešanas, ja ir reālistiski līdzvērtīgi varianti.

To visu ņemot vērā un lai noteiktiem gaisa kuģu operatoriem nodrošinātu praktiski nepārtrauktu piekļuvi tirgum, to kontu pārnešana no Savienības reģistra uz Šveices reģistru būtu jāveic, pilnībā ņemot vērā to, kad būs iespējams no vienas sistēmas uz otru pārskaitīt kvotas.

Izveidot labi funkcionējošu starptautisku oglekļa tirgu, augšupēji sasaistot emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, ir gan ES, gan starptautiskās sabiedrības ilgtermiņa mērķis, jo tas ir veids, kā izpildīt Parīzes nolīgumā izvirzītos klimatiskos mērķus. Šajā sakarā ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ES ETS) izveides direktīvas 25. pants paredz, ka ES ETS var sasaistīt ar citām emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām, ja tās ir obligātas un saderīgas un paredz absolūtus emisiju ierobežojumus, un Šveices sistēma šiem nosacījumiem atbilst. Pēc Nolīguma stāšanās spēkā 2020. gada 1. janvārī nākamais svarīgais solis ceļā uz Nolīguma īstenošanu ir STS stāšanās spēkā.

4.Juridiskais pamats

4.1.Procesuālais juridiskais pamats

4.1.1.Principi

Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.

Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”.

4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

Apvienotā komiteja ir struktūra, kas izveidota ar 12. pantu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti.

Akts, ko Apvienotā komiteja tiek aicināta pieņemt, ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētais akts būs saistošs saskaņā ar starptautiskajām tiesībām atbilstoši 12. panta 3. punktam Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti.

Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.

Tāpēc ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.

4.2.Materiālais juridiskais pamats

4.2.1.Principi

Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā

Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz vidi.

Tāpēc ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 192. panta 1. punkts.