[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 11.1.2006

SEC(2006) 23 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 5. panta trešo daļu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Somijas atjaunināto stabilitātes programmu 2005.-2009. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Vispārēja informācija

Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, pamatmērķis ir sakārtotas valsts finanses kā līdzeklis, lai nostiprinātu nosacījumus stabilām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības kāpumu. Paktā pirmoreiz grozījumus izdarīja 2005. gadā. Reformā, atzīstot pakta lietderību disciplinētas fiskālās politikas nostiprināšanā, tika meklētas iespējas stiprināt tā efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgtermiņā nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību.

Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu [1], kas ir minētā pakta daļa, ir noteikts, ka dalībvalstīm Padomei un Komisijai ir jāiesniedz stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstīm, kuras jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, ir jāiesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, un dalībvalstīm, kas to vēl nav pieņēmušas, jāiesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Pirmā Somijas stabilitātes programma tika iesniegta 1998. gada septembrī. Saskaņā ar regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 1998. gada 12. septembrī sniedza atzinumu. Tādā pat veidā Komisija novērtē un iepriekš minētā komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, ko vajadzības gadījumā var pārbaudīt arī Padome. Šajās programmās dalībvalstīm ir jāprecizē budžeta stāvokļa vidēja termiņa mērķi un jāparedz politikas pasākumi šā mērķa sasniegšanai un uzturēšanai, ieskaitot atbilstošus ekonomikas pieņēmumus. Saskaņā ar pakta reformu vidējā termiņa mērķi konkrētām dalībvalstīm ir dažādi, ievērojot budžeta un ekonomikas neviendabīgumu Eiropas Savienībā, tai skaitā attiecībā uz ilgtspējības fiskālo apdraudējumu. Citas reformas sastāvdaļas ir šādas: cikla laikā simetriskāka pieeja fiskālai politikai jāpanāk ar uzlabotu budžeta disciplīnu ekonomikas uzplaukuma laikā un ir jāņem vērā tās „galvenās strukturālās reformas”, kas būtiski ietekmē ilgtspējību ilgtermiņā, ja pieļauta īslaicīga novirzīšanās no vidēja termiņa mērķa vai korekcijas, kas vērsta uz tā sasniegšanu.

Ievērojot Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozi, rīcības kodeksu [2], kopīgi pieņemto metodoloģiju ražošanas potenciālai novērtēšanai un cikliski koriģētās bilances, un vispārējās ekonomikas politikas pamatnostādnes, kas ir iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam, Komisija ir izskatījusi Somijas nesen iesniegto atjaunināto stabilitātes programmu un, pamatojoties uz turpmāk tekstā sniegto novērtējumu, ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam.

Novērtējums

1. Somijas atjauninātā stabilitātes programma tika iesniegta 2005. gada 24. novembrī. Programma attiecas uz laikposmu no 2005. līdz 2009. gadam. Programma pamatā atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam. Šajā programmā iztrūkst jaunajā rīcības kodeksā pieprasītie obligātie un izvēles dati (jo īpaši trūkst dati par ārējiem pieņēmumiem 2007.-2009. gada laika posmam). Atjauninājumā nav skaidri definēts budžeta stāvokļa vidēja termiņa mērķis, kā to paredz rīcības kodekss.

2. Pēc atgūšanās no smagās lejupslīdes deviņdesmito gadu sākumā, Somijas ekonomika ievērojami attīstījās laika posmā no 1995.–2004. gadam, sasniedzot vidējo pieaugumu 3½ procentu punktu apmērā gadā, kas ir apmēram par 1½ procentu punktiem virs vidējā rādītāja euro zonā. Augstais pieaugums 2004. gadā palīdzēja paaugstināt nodarbinātības līmeni no tā krituma pozīcijas 60% līdz 68%. Inflācija ar gada vidējo rādītāju 1½ procenti laika posmā no 1995.–2004. gadam bija par ½ procentu punktu zemāk par euro zonas rādītāju. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka faktiskais IKP pieaugums no 2,7% 2005.-2006. gadā samazināsies vidēji līdz 2,3% gadā pārējā programmas laika posmā. IKP pieauguma rādītājus 2005. un 2006. gadam lielā mērā ietekmē ražošanas pārtraukšana papīra un celulozes rūpniecībā, ko izraisīja darba strīdi, ar ko izskaidrojams straujais kritums 2005. gadā, pēc kura notika pieaugums 2006. gadā. Kā īstermiņa, tā arī vidējā termiņa prognozes, kas ietvertas programmā, ir daudz piesardzīgākas nekā Komisijas dienestu prognozes. Šķiet, ka inflācija programmā lēsta reālistiski, šīs aplēses saskan ar Komisijas dienestu aprēķiniem.

3. Padome 2005. gada 17. februāra atzinumā par iepriekšējo atjaunināto stabilitātes programmu attiecībā uz 2004.-2008. gadu apstiprināja programmā iekļauto budžeta stratēģiju. Vispārējais valsts budžeta pārpalikums par 2005. gadu ir lēsts, pamatojoties uz Komisijas dienestu prognozēm, 1,9% apmērā no IKP, kas ir tuvu plānotajam budžeta pārpalikumam iepriekšējā programmas atjauninājumā.

4. Valdības galvenie mērķi šajā programmas atjauninājumā ir normālos ekonomiskās izaugsmes apstākļos panākt stabilitāti centrālās valdības finansēs un ilgtermiņā nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību, ņemot vērā iedzīvotāju novecošanās nelabvēlīgo ietekmi. Ir piedāvāti arī pasākumi uzlabot pašvaldību finanšu kontus, lai līdz programmas laikposma beigām būtu iespējama optimāla budžeta stāvokļa uzskaite. Vispārējā budžeta pārpalikuma tendence būs nedaudz samazināties līdz 1,5 % no IKP līdz programmas laikposma beigām. Kā ienākumu, tā arī izdevumu attiecība pret IKP samazināsies no 2005. līdz 2007. gadam (abos gadījumos par 1 procentu punktu no IKP), bet pēc tam abas attiecības un līdz ar to arī tīrais aizdevums saskaņā ar prognozēm būs stabilas. Primārā budžeta pārpalikuma analīze liecina par krasāku samazinājumu dēļ paredzētās procentu izdevumu daļas no IKP samazināšanās. Budžeta pārpalikuma samazināšanās atspoguļo pakāpenisko nodokļu pazemināšanas ieviešanu. Izdevumi ir jākontrolē ar valsts budžeta izdevumu maksimālās robežas palīdzību un procentu izdevumu samazināšanu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmas atjauninājumu dēļ nodokļu pazemināšanas un piesardzīgāka finansiālā novērtējuma attiecībā uz sociālo nodrošināšanu un pašvaldībām valsts budžeta pārpalikuma aplēses 2006.-2009. gadam ir pārskatītas un samazinātas par apmēram 0,5% no IKP.

5. Strukturālā ziņā tiek prognozēta neliela budžeta pārpalikuma samazināšanās turpmākajos trīs gados no apmēram 2% no IKP 2005. gadā līdz 1¾ laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam, bet ar atgriezeniskām sekām 2009. gadā. Tomēr šīs atgriezeniskās sekas ir pilnībā izskaidrojamas ar paredzēto potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma starpības palielināšanos līdz apmēram -1% no IKP programmas laikposma beigās. Programmā prognozēts, ka struktūrpārpalikums samazināsies līdz apmēram 1½ % no IKP līdz programmas laikposma beigām (2009. gads) [3]. Šā novērtējuma nolūkos iepriekš minētais jāuzskata par programmas vidējā termiņa mērķi. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir augstāks par minimālo slieksni (noteiktais deficīts apmēram 1% no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Attiecībā uz atbilstību programmas vidējā termiņa mērķis attiecas uz Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteiktajiem euro zonas un valūtas kursa mehānisma (VKM II) dalībvalstu mērķiem, paredzot augstākas prasības par tām, ko nosaka parāda attiecība un vidējais potenciālais ražošanas pieaugums ilgtermiņā. Vidējā termiņa mērķa paredzēšana ievērojami virs obligātā minimālā līmeņa programmā tiek motivēta ar galamērķi ilgtermiņā nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību.

6. Ar budžeta mērķiem saistītie riski atjauninājumā šķiet pamatā līdzsvaroti. Mērķi līdz 2007. gadam ir saskaņā ar Komisijas dienestu veiktajām 2005. gada rudens ekonomiskajām prognozēm, kuras ir nedaudz optimiskākas. Daudzgadu izdevumu maksimālā robeža centrālai valdībai līdz šim ir bijis veiksmīgs risinājums attiecībā uz izdevumiem, kamēr nodokļu prognožu pamatā, šķiet, ir piesardzīgāks vērtējums. Attiecībā uz ekonomisko izaugsmi stabilitātes programmā ir pievērsta uzmanība riskam, ka iedzīvotāju novecošanas nelabvēlīgā ietekme un nelīdzsvarotais nodarbinātības piedāvājums netiek pienācīgi novērtēts; tomēr, ņemot vērā to, ka izaugsmes pieņēmumi šķiet piesardzīgi salīdzinājumā ar Komisijas dienestu prognozēm, ar izaugsmi saistītais risks vērtējams kā līdzsvarots.

7. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto riska novērtējumu, programmā ietvertā budžeta stratēģija šķiet pietiekoša, lai programmas vidējā termiņa mērķis tiktu saglabāts visu programmas laikposmu. Turklāt visā laikposmā tiek arī nodrošināta pietiekama drošības rezerve pret deficīta robežlieluma 3% apmērā no IKP pārkāpšanu pie normālām makroekonomiskām svārstībām. Kopumā budžeta stāvoklis ir stabils un budžeta stratēģija saskaņā ar paktu sniedz labu fiskālās politikas paraugu.

8. Tiek prognozēts, ka valsts kopējais parāda līmenis arī turpmāk būs ievērojami zemāks par satndartvērtību visā programmas laikposmā 60 % apmērā no IKP. Atjauninātajā programmā prognozēts, ka parāda attiecība, kas 2005. gadā pēc aplēsēm bijusi 42,7% no IKP, 2009. gadā būs nokritusies līdz 40,1%. Parāda attiecības samazināšanās ievērojamu primāro budžeta pārpalikumu dēļ tiek izlīdzināta ar parādu palielinošām krājumu plūsmu korekcijām, kurās tiek atspoguļots aktīvu uzkrājums sociālās nodrošināšanas fondos.

9. Attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību, pamatojoties uz prognozētajām budžeta izmaksām saistībā ar iedzīvotāju novecošanu, Somija šķiet zema riska valsts. Pašlaik valsts parāda kopapjoma attiecība ir zem 60 % no IKP robežvērtības un tiek prognozēts, ka arī turpmāk būs zemāka par vērtību prognožu laikposma lielākajā daļā, kas pagarināts līdz 2050. gadam. Sociālās nodrošināšanas būtiskās priekšrocības un pašreizējais labvēlīgais budžeta stāvoklis ļauj ierobežot ar iedzīvotāju novecošanu saistīto ietekmi uz budžetu. Tomēr ilgtermiņā var rasties ar valsts finanšu ilgtspējību saistīts risks, izpaužoties pensiju izmaksu palielinājumā. Ar novecošanu saistīto izdevumu saglabāšana ilgtermiņā, ieskaitot nesenās reformas pasākumu sekmīgu īstenošanu, kuru mērķis ir pensionēšanās vecuma efektīva palielināšana, uzturot stabilu budžeta stāvokli, būs galvenie elementi valsts finanšu ilgtspējības riska samazināšanā [4].

10. Paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā pamatos atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.-2008. gada laikposmam. Īpaši jāmin, ka pasākumi ir vērsti uz ekonomiskās un finanšu ilgtspējības nodrošināšanu, izaugsmes veicināšanu un darba vietu radīšanu, piemēram, vispārējā pensiju reforma, kas pašlaik tiek pakāpeniski ieviesta.

11. Somijas Valsts reformas programmā, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī atjaunotās Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas kontekstā, ir norādīti šādi valsts finanses būtiski ietekmējoši uzdevumi: (i) valsts finanšu ilgtspējība un (ii) darba tirgus darbība. Valsts reformas programmā ietverto darbību ietekme uz budžetu ir pilnībā atspoguļota stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā ir saskaņā ar Valsts reformas programmā iekļautajām darbībām. Īpaši jāmin, ka stabilitātes programmā ir norādīti pasākumi uzlabot kā centrālās valdības, tā arī pašvaldību efektivitāti, turklāt tā apstiprina nodomu turpināt piemērot budžeta izdevumu maksimālo robežu centrālai valdībai pēc pašreizējā valdības sasaukuma laikposma.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar 5. panta trešo daļu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Somijas atjaunināto stabilitātes programmu 2005.-2009. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu [5] un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

12. Padome 2006. gada 24. janvārī pārbaudīja atjaunināto Somijas stabilitātes programmu laika periodam no 2005. līdz 2009. gadam. Programma pamatā atbilst jaunajā rīcības kodeksā dotajam stabilitātes un konverģences programmas struktūras paraugam. Šajā programmā iztrūkst jaunajā rīcības kodeksā pieprasītie obligātie un izvēles dati (jo īpaši trūkst dati par ārējiem pieņēmumiem 2007.-2009. gada laika posmam). Programmā nav skaidri definēts budžeta stāvokļa vidēja termiņa mērķis, kā to paredz rīcības kodekss.

13. Pēc atgūšanās no īpaši smagās lejupslīdes deviņdesmito gadu sākumā, Somijas ekonomika ievērojami attīstījās laika posmā no 1995.–2004. gadam, sasniedzot vidējo pieaugumu 3,6 apmērā gadā. Aktivizētā rīcība ļāva paaugstināt nodarbinātības rādītājus, bet inflācija saglabājās zemāka par euro zonas vidējo līmeni. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir programmas pamatā, paredzēts, ka faktiskā IKP pieaugums no gada vidējā rādītāja 2,7% 2005.-2006. gadā samazināsies vidēji līdz 2,3% gadā pārējā programmas laikposmā. Izvērtējot šo scenāriju saistībā ar pašlaik pieejamo informāciju, tas šķiet pamatots ar piesardzīgiem izaugsmes pieņēmumiem. Programmā paredzētā inflācija šķiet ticama.

14. Padome 2005. gada 17. februāra atzinumā par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu attiecībā uz 2004.-2008. gadu apstiprināja programmā iekļauto budžeta stratēģiju. Vispārējais valsts budžeta pārpalikums par 2005. gadu ir lēsts, pamatojoties uz Komisijas dienestu prognozēm, 1,9% apmērā no IKP, kas tuvu plānotajam budžeta pārpalikumam iepriekšējā programmas atjauninājumā.

15. Valdības galvenie mērķi ir normālos ekonomiskās izaugsmes apstākļos panākt stabilitāti centrālās valdības finansēs un ilgtermiņā nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību. Vispārējā budžeta pārpalikuma tendence būs nedaudz samazināties līdz 1,5 % no IKP līdz 2008. – 2009. gadam; primārā budžeta pārpalikuma samazinājums ir mazliet krasāks dēļ paredzētās procentu izdevumu daļas samazināšanas. Budžeta pārpalikuma samazinājumu pamatā ir ieņēmumi, kuros atspoguļojas pakāpeniskā nodokļu pazemināšanas ieviešana. Izdevumi ir jākontrolē ar valsts budžeta izdevumu maksimālās robežas palīdzību un procentu izdevumu samazināšanu. Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmas atjauninājumu dēļ nodokļu samazinājuma un piesardzīgāka finansiālā stāvokļa novērtējuma attiecībā uz sociālo nodrošināšanu un pašvaldībām valsts budžeta pārpalikuma aplēses 2006.-2009. gadam ir pārskatītas un samazinātas par apmēram 0,5% no IKP.

16. Visā programmas laikposmā struktūrpārpalikums (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināts saskaņā ar kopīgi pieņemtu metodoloģiju, nedaudz samazināsies turpmākajos trīs gados no apmēram 2% no IKP 2005. gadā līdz 1¾ laikposmā no 2006. līdz 2008. gadam, bet ar atgriezeniskām sekām 2009. gadā, kas izskaidrojamas ar potenciālā un faktiskā ražošanas apjoma starpības palielināšanos. Programmā prognozēts, ka struktūrpārpalikumi sasniegs apmēram 1½ % no IKP līdz programmas laikposma beigām [6], ko var uzskatīt par programmas vidējā termiņa mērķi, kas ir saskaņā ar vidējā termiņa mērķu principiem, kuri izklāstīti Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā. Tā kā programmas vidējā termiņa mērķis ir augstāks par minimālo slieksni (noteiktais deficīts apmēram 1% no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga deficīta rašanos. Attiecība uz atbilstību programmas vidējā termiņa mērķis attiecas uz Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā noteiktajiem euro zonas un VKM II dalībvalstu mērķiem, paredzot augstākas prasības par tām, ko nosaka parāda attiecība un vidējais potenciālais ražošanas pieaugums ilgtermiņā. Vidējā termiņa mērķa paredzēšana ievērojami virs obligātā minimālā līmeņa programmā tiek motivēta ar galamērķi ilgtermiņā nodrošināt valsts finanšu ilgtspējību.

17. Šķiet, ka šīs programmas budžeta prognožu riski ir pamatos līdzsvaroti. Nodokļu prognozes šķiet pamatotas ar piesardzīgiem pieņēmumiem un izdevumu maksimālās robežas satvars līdz šim ir bijis ļoti efektīvs. Stabilitātes programmā ir pievērsta uzmanība riskam, ka iedzīvotāju novecošanas nelabvēlīgā ietekme uz ekonomisko izaugsmi un nelīdzsvarotais nodarbinātības piedāvājums netiek pienācīgi novērtēts pašreizējos aprēķinos; tomēr, kā minēts iepriekš, ekonomiskās izaugsmes prognozes šajā atjauninājumā var uzskatīt par piesardzīgām.

18. Ņemot vērā riska novērtējumu, programmā ietvertā budžeta stratēģija šķiet pietiekoša, lai programmas vidējā termiņa mērķis tiktu saglabāts visu programmas laikposmu, kā tas ir paredzēts programmā. Turklāt visā laikposmā tiek arī nodrošināta pietiekama drošības rezerve pret iespējamo deficīta robežlieluma 3% apmērā no IKP pārkāpšanu pie normālām makroekonomiskām svārstībām. Kopumā budžeta stāvoklis ir drošs, un budžeta stratēģija saskaņā ar paktu sniedz labu fiskālās politikas paraugu.

19. Parāda attiecība 2005. gadā sasniedza 42,7% no IKP, kas ir krietni zemāk par Līgumā ierakstīto robežvērtību – 60 % no IKP. Programmā lēsts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā kritīsies līdz 2,6 procentu punktiem.

20. Pamatojoties uz prognozētajām budžeta izmaksām saistībā ar iedzīvotāju novecošanu, Somija šķiet zema riska valsts. Pašlaik kopējā parāda attiecība ir zemāka par 60 % no IKP robežvērtības un tiek prognozēts, ka arī turpmāk būs zemāka par šo vērtību visā prognožu laikposmā, kas pagarināts līdz 2050. gadam. Sociālās nodrošināšanas būtiskās priekšrocības un pašreizējais labvēlīgais budžeta stāvoklis ļauj ierobežot ar iedzīvotāju novecošanu saistīto ietekmi uz budžetu. Tomēr ilgtermiņā varētu rasties ar valsts finanšu ilgtspējību saistīts risks, izpaužoties pensiju izdevumu palielinājumā. Ar novecošanu saistīto izdevumu saglabāšana ilgtermiņā, ieskaitot nesenās reformas pasākumu sekmīgu īstenošanu, kuru mērķis ir pensionēšanās vecuma efektīva palielināšana, uzturot stabilu budžeta stāvokli, būtu galvenie elementi valsts finanšu ilgtspējības riska samazināšanā [7].

21. Paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā pamatos atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.-2008. gada laikposmam. Īpaši jāmin, ka pasākumi ir vērsti uz ekonomiskās un finanšu ilgtspējības nodrošināšanu, izaugsmes veicināšanu un darba vietu radīšanu, piemēram, vispārējā pensiju reforma, kas pašlaik tiek pakāpeniski ieviesta.

22. Somijas Valsts reformas programmā, kas iesniegta 2005. gada 14. oktobrī atjaunotās Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas kontekstā, ir norādīti šādi uzdevumi ar būtisku ietekmi uz valsts finansēm: (i) valsts finanšu ilgtspējība un (ii) darba tirgus darbība. Valsts reformas programmā ietverto darbību ietekme uz budžetu ir pilnībā atspoguļota stabilitātes programmas budžeta prognozēs. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā ir saskaņā ar Valsts reformas programmā iekļautajām darbībām. Īpaši jāmin, ka stabilitātes programmā ir norādīti pasākumi uzlabot kā centrālās valdības, tā arī pašvaldību efektivitāti, turklāt tā apstiprina nodomu turpināt piemērot izdevumu maksimālo robežu centrālai valdībai pēc pašreizējā valdības sasaukuma laikposma.

Nozīmīgāko makroekonomikas un budžeta aplēšu salīdzinājums

2004. | 2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. |

Faktiskais IKP (izmaiņas, %) | SP 2005., nov. | 3,6 | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 |

KOM 2005., nov. | 3,6 | 1,9 | 3,5 | 3,1 | n.p. | n.p. |

SP 2004., dec. | 3,2 | 2,8 | 2,4 | 2,2 | 2,0 | n.p. |

SPCI inflācija (%) | SP 2005., nov. | 0,2 | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 |

KOM 2005., nov. | 0,1 | 1,0 | 1,4 | 1,3 | n.p. | n.p. |

SP 2004., dec. | 0,2 | 1,4 | 1,8 | 1,8 | 1,8 | n.p. |

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (% no potenciālā IKP) | SP 2005., nov. | 0,0 | -0,7 | -0,2 | -0,2 | -0,5 | -0,9 |

KOM 2005., nov. | -0,2 | -1,2 | -0,7 | -0,5 | n.p. | n.p. |

SP 2004., dec. | -0,3 | -0,1 | -0,2 | -0,4 | -0,6 | n.p. |

Valsts bilance (% no IKP) | SP 2005., nov. | 2,1 | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 |

KOM 2005., nov. | 2,1 | 1,9 | 1,9 | 1,8 | n.p. | n.p. |

SP 2004., dec. | 2,0 | 1,8 | 2,1 | 2,2 | 2,0 | n.p. |

Primārā bilance (% no IKP) | SP 2005., nov. | 3,7 | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 |

KOM 2005., nov. | 3,8 | 3,8 | 3,7 | 3,6 | n.p. | n.p. |

SP 2004., dec | 3,7 | 3,4 | 3,8 | 3,9 | 3,7 | n.p. |

Cikliski koriģētā bilance = strukturālā bilance2,3 (% no IKP) | SP 2005., nov. | 2,1 | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 |

KOM 2005., nov. | 2,3 | 2,7 | 2,3 | 2,1 | n.p. | n.p. |

SP 2004., dec.1 | 2,2 | 1,9 | 2,2 | 2,4 | 2,4 | n.p. |

Kopējais valsts parāds (% no IKP) | SP 2005., nov. | 44,9 | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 |

KOM 2005., nov. | 45,1 | 42,8 | 41,5 | 40,6 | n.p. | n.p. |

SP 2004., dec. | 44,6 | 43,4 | 42,5 | 41,7 | 41,1 | n.p. |

Piezīmes: 1Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija 2Cikliski koriģētā bilance = strukturālā bilance, izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus 3Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas 4Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2005. gada rudens prognozēm 5Pamatojoties uz prognozēto potenciālo pieaugumu atbilstīgi 2,9%, 2,9%, 2,8% un 27% apmērā laikposmā no 2004.-2007. gadam. Avots: Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2005 gada rudens ekonomikas prognozes(KOM); Komisijas dienestu aprēķini |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005, 1. lpp.). Visi šajā tekstā minētie dokumenti atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Ekonomikas un finanšu komitejas atzinums par „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas specifikāciju un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu”, kuru apstiprinājusi ECOFIN Padome 2005. gada 11. oktobrī.

[3] Kā aprēķināts programmā. Pēc Komisijas dienestu pārrēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju, un saskaņā ar kopīgi pieņemto metodoloģiju, 2009. gadā struktūrpārpalikums ir 2% no IKP.

[4] Sīka informācija par ilgtermiņa ilgtspējību ir atrodama Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā, kas tiks publicēts šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005, 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir atrodami tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Kā aprēķināts programmā. Pēc Komisijas dienestu pārrēķiniem, kas veikti, pamatojoties uz programmā sniegto informāciju, un saskaņā ar kopīgi pieņemto metodoloģiju 2009. gadā struktūrpārpalikums ir 2% no IKP.

[7] Sīka informācija par ilgtermiņa ilgtspējību ir atrodama Komisijas dienestu veiktajā programmas tehniskajā novērtējumā, kas tiks publicēts šādā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm