ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Komisijas dienestu darba dokuments - Pielikums Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei Par publiskā un privātā sektora dialogu drošības pētniecības un jauninājumu jomā - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {COM(2007) 511 galīgā redakcija} {SEC(2007) 1138 /* SEC/2007/1139 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 11.9.2007 SEC(2007) 1139 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pielikums KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Par publiskā un privātā sektora dialogu drošības pētniecības un jauninājumu jomā IETEKMES NOVēRTēJUMA KOPSAVILKUMS {COM(2007) 511 galīgā redakcija}{SEC(2007) 1138 KOPSAVILKUMS Šajā dokumentā, cita starpā, tiek paziņots par to, ka publiskā un privātā sektora dialoga (PPD) pilnveidošanai ES drošības pētniecības jomā tiek izveidota platforma, turklāt drīz ir jānotiek Eiropas drošības pētniecības un jauninājumu forumam ( ESRIF ). Šajā platformā brīvprātīgi tiktos tehnoloģiju un risinājumu pasūtītāji un piegādātāji, attiecīgās ES iestādes un dalībvalstis, lai izstrādātu drošības pētniecības apvienoto darba kārtību, kam, savukārt, gan Eiropas, gan valsts un reģionu līmenī jākļūst par drošības pētniecības plānošanas atsauces dokumentu. No politikas aspekta ir bijušas dažādas pasākumu iespējas: 1) politiku nemainīt; 2) sasaukt forumu par publiskā un privātā sektora dialogu, kā sākotnēji bija plānots Komisijas Tieslietu, brīvības un drošības ĢD 2006. gada Likumdošanas un darba programmā ( CLWP ) paredzētajā paziņojumā, un 3) sasaukt forumu par publiskā un privātā sektora dialogu drošības pētniecības un jauninājumu jomā. Salīdzinot ar 3.a papildu iespēju (ar Komisijas lēmumu sasaukt ESRIF ), 3.b papildu iespējai (bez Komisijas lēmuma sasaukt Eiropas drošības izpētes un jauninājumu forumu – ESRIF ) ir dota priekšroka. Pastāv uzskats, ka ESRIF nav jāsasauc ar Komisijas lēmumu, tādēļ lai attiecībā pret Komisiju tas saglabātu tā neatkarīgo konsultatīvo būtību. Neatkarīgs ESRIF veicinās līdzatbildīgumu drošības un pētniecības apvienotajā darba kārtībā. Pieņemot iespējas, ko piedāvā dažādas ieinteresētās personas (reģionu, valsts, Eiropas un rūpniecības nozaru līmenī), tiek radīta arī pievienotā vērtība. Veiksmīga rezultāta sasniegšanai viens no priekšnoteikumiem būs tas, cik lielā mērā visas ieinteresētās personas piekritīs drošības un pētniecības apvienotajai darba kārtībai, kas būs pamats pašu pieņemtajiem finansēšanas lēmumiem. Tādēļ no Komisijas neatkarīga ESRIF sasaukšana galvenokārt proporcionalitātes un subsidiaritātes jautājums. Ja ESRIF tiks sasaukts, tad atbilstīgi plānotajam 2008. gada otrajā pusgadā tiks sniegts otrs paziņojums, kam pievienots visaptverošs ietekmes novērtējums, reaģējot uz foruma darbā līdz šim sasniegtajiem rezultātiem.
2. pants

Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.

Tas ir piemērojams no mēneša pirmās dienas pēc tā pieņemšanas dienas.

Briselē, […]

Asociācijas padomes vārdā – priekšsēdētājs

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1.Legal basis

Article 133 of the Treaty

2.Title of the measure

Proposal for an amendment to the definition of the concept of ‘originating products’ and methods of administrative co-operation set out in the protocols to the agreements between the EU and Bulgaria, Romania, Iceland, Norway, Switzerland, the Faroe Islands, Turkey, Algeria, Egypt, Israel, Jordan, Lebanon, Morocco, Tunisia and Palestinian Authority of the West Bank and Gaza Strip as well as the protocol on rules of origin attached to the European Economic Area Agreement.

3.Objective

To extend the system of pan-European cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands.

4.Financial implications

As the extension of the system of cumulation of origin to the Mediterranean partners and to the Faroe Islands is without any implication on the tariff concessions granted by the agreements, the proposal does not have any financial implications.

4. PROTOKOLS

PAR IZCELSMES PRODUKTU JĒDZIENA DEFINĪCIJU UN



ADMINISTRATĪVAJĀM SADARBĪBAS METODĒM

SATURS

I SADAĻA VISPĀRĒJIE NOSACĪJUMI

1. pants Definīcijas
Projektu un procesu piemēri Baltijas jūra ir viena no visvairāk piesārņotajām ūdenstilpēm Eiropā, un viens no galvenajiem EUSBSR mērķiem ir “Glābt jūru”. Ar projektu BEST (Better Efficiency for Industrial Sewage Treatment) tika risināta gan eitrofikācijas, gan bīstamu vielu radīto risku problēma, uzlabojot rūpniecisko notekūdeņu attīrīšanu Baltijas jūras reģionā. Nodrošinot notekūdeņu labāku priekšattīrīšanu piena un siera ražotnē “Latvijas Piens” (Latvija), tika uzlaboti attīrīšanas rezultāti netālu esošajās sadzīves notekūdeņu attīrīšanas iekārtās. Doručovas pašvaldība (Polija) izbūvēja jaunu rūpniecisko notekūdeņu attīrīšanas līniju, kas palīdz novērst eitrofikāciju. Būtiski teritoriālās attīstības dalībnieki, kas sekmē ilgtspējīgu modeļu ieviešanu un veicina Eiropas zaļā kursa īstenošanu Alpu reģionā, ir universitātes un pētniecības un inovācijas centri. EUSALP palīdz sekmēt Alpu universitāšu alianses/tīkla izveidi, apzinot universitātes no sešām EUSALP valstīm.
Kādu informāciju KUNS var sniegt par EJZF? KUNS apvieno uzraudzības un novērtēšanas informāciju no vairākiem avotiem. Informāciju par katru finansēto darbību var apvienot ar konteksta informāciju par situāciju dalībvalstīs un ar ārējām datubāzēm, piemēram, kopējo flotes reģistru. ·Kopīgie rezultātu rādītāji sniedz visaugstākā līmeņa informāciju. Piemēram, pateicoties EJZF atbalstam, piekrastes kopienās zvejniecības, akvakultūras un pārstrādes nozarē tika saglabātas 31 594 darbvietas. ·Izdevumus var novērtēt, ņemot vērā EJZF regulā noteiktos pasākumus, kam tie bija paredzēti. Piemēram, aptuveni 33 % no kopējā EJZF finansējuma (1,637 miljardi EUR) tika piešķirti pasākumiem bioloģiskās daudzveidības atbalstam. ·Var sniegt arī detalizētāku analīzi pa nozarēm. Piemēram, EJZF atbalsts piešķirts 13 123 atsevišķiem kuģiem. Aptuveni 25 % no EJZF izdevumiem, kas paredzēti kuģiem, tika piešķirti mazapjoma piekrastes zvejas kuģiem (124 miljoni EUR). Katru no sniegtajiem piemēriem var sīkāk iedalīt pa dalībvalstīm. Skaitļi attiecas uz EJZF īstenošanas stāvokli 2020. gada 31. decembrī. Sīkāka informācija un piemēri atrodami EJZF īstenošanas ziņojumos MARE ĢD tīmekļa vietnē, 4.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 24.1.2023

COM(2022) 443 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2022) 443 final of 9.9.2022.

Concerns the Latvian language version.

Wrong number format in tables.

The text shall read as follows:

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par komiteju darbu 2021. gadā

{SWD(2022) 279 final}
Kopš 2015. gada 1. aprīļa regula ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

3.IZVĒRTĒŠANA

Šā ziņojuma pamatā lielā mērā ir Komisijas dienestu darba dokuments “Evaluation of the mandatory indication of the country of origin or place of provenance for fresh, chilled and frozen meat of swine, sheep, goats and poultry” (Izvērtējums par svaigas, atdzesētas un saldētas cūkgaļas, aitas, kazas un mājputnu gaļas izcelsmes valsts un izcelsmes vietas obligāto norādi) , kurā sniegta detalizēta informācija par pierādījumu vākšanā izmantoto metodiku, kā arī par izvērtēšanu.

Turklāt AGRI ĢD iekšējā izvērtējuma vajadzībām ārējam līgumslēdzējam pasūtīja ārēju pētījumu , un laikā no 2019. gada 9. decembra līdz 2020. gada 2. martam notika sabiedriskā apspriešana .

Savāktie pierādījumi tika izmantoti, lai izvērtētu regulu tādos aspektos kā rezultativitāte, efektivitāte, saskaņotība, relevantums un ES pievienotā vērtība.

3.1Regulas rezultativitāte un efektivitāte

Tika izskatīti šādi aspekti:

1)tas, cik lielā mērā uzņēmējiem bija jāmaina esošā izsekojamības sistēma un sagādes stratēģijas, kāda bija partijām noteikto prasību ietekme un vai šie trīs aspekti ietekmēja izmaksas;

2)regulas ietekme uz dažādiem pārtikas apritē iesaistītajiem uzņēmējiem, uz administratīvo slogu un radītajām papildu izmaksām, kā arī tas, vai izmaksas tika nodotas tālāk galapatērētājiem;

3)tas, kādā mērā kompetentās iestādes var verificēt informāciju;

4)tas, kādā mērā patērētājiem tiek sniegta skaidra un pareiza informācija;

5)pozitīvā/negatīvā ietekme uz ES vienoto tirgu un uz gaļas tirgus iespējamo renacionalizāciju;

6)materiālo un nemateriālo ieguvumu apzināšana.

1.Vajadzība veikt izmaiņas pastāvošajās sistēmās un stratēģijās un ietekme uz uzņēmējiem
SATURA RĀDĪTĀJS

Saturs

1.Kopsavilkums

2.Pamatinformācija

3.Apstiprinātās apstarošanas iekārtas

4.Apstarošanas iekārtās 2016. un 2017. gadā veikto pārbaužu rezultāti

5.Produktu tirdzniecības stadijā veikto pārbaužu rezultāti

1.Kopsavilkums

Saskaņā ar 7. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 22. februāra Direktīvā 1999/2/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtiku un pārtikas sastāvdaļām, kas ir apstrādātas ar jonizējošo radiāciju, dalībvalstis katru gadu Komisijai nosūta:

–to pārbaužu rezultātus, kas veiktas jonizējošā starojuma iekārtās, t. sk. norādot konkrēti ar jonizējošo starojumu apstrādātās pārtikas kategorijas un daudzumus un apstrādē lietotās devas, kā arī

–to pārbaužu rezultātus, kas veiktas produkta tirdzniecības stadijā.

Direktīvas 7. panta 4. punktā ir noteikts, ka Komisijai Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī jāpublicē:

–sīka informācija par dalībvalstīs apstiprinātajām apstarošanas iekārtām, kā arī par visām pārmaiņām to statusā;

–ziņojums par informāciju, ko katru gadu sniedz valsts uzraudzības iestādes.

Šis ziņojums aptver laikposmu no 2016. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim. Tajā ir apkopota informācija, ko Komisija saņēmusi no 28 dalībvalstīm par 2016. gadu un no 27 dalībvalstīm par 2017. gadu. Par 2017. gadu datus neiesniedza Malta.

Laikposms: 2016. gada 1. janvāris – 2017. gada 31. decembris

Iesaistītās valstis: ES dalībvalstis un EBTA valstis

Avots: 28 dalībvalstis un Norvēģija
ACTION AGAINST HUNGER — UK

AGENCY FOR CO-OPERATION AND RESEARCH IN DEVELOPMENT — UK
SATURS

1. ELGF 2017. gada budžeta procedūra................................................................3

2. ELGF piešķirtie ieņēmumi.................................................................................3

3. Piezīmes par ELGF 2017. gada budžeta provizorisko izpildi…........................4

4. ELGF piešķirto ieņēmumu izpilde…..................................................................6

5. Secinājumi..........................................................................................................7

1. pielikums ELGF apropriāciju provizoriskais izlietojums līdz 31.01.2017.

1.ELGF 2017. gada budžeta procedūra

Eiropas Parlaments 2016. gada 1. decembrī pieņēma ES 2017. gada budžetu. Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) budžetā ir iekļautas tiešajiem maksājumiem un lauksaimniecības tirgus pasākumiem paredzētas saistību apropriācijas EUR 42 613 milj. apmērā un maksājumu apropriācijas EUR 42 563 milj. apmērā.

Atšķirība starp saistību un maksājumu apropriācijām rodas tāpēc, ka dažiem Komisijas tieši īstenotiem pasākumiem izmanto diferencētas apropriācijas. Tās galvenokārt ir saistītas ar lauksaimniecības produktu noieta veicināšanas pasākumiem un politikas stratēģijas un koordinācijas pasākumiem.

2.ELGF piešķirtie ieņēmumi

Pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 43. panta noteikumiem, ieņēmumus, kas gūti no grāmatojumu noskaidrošanas un atbilstības noskaidrošanas lēmumos noteiktajām finanšu korekcijām un no pārkāpumiem, uzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem ELGF izdevumu finansēšanai 2017. gadā. Jānorāda, ka 2016. budžeta gads ir pēdējais gads ieņēmumu iekasēšanai no piena nodevas, jo 2015. gada 31. martā piena kvotas tika atceltas.

Saskaņā ar šiem noteikumiem piešķirtos ieņēmumus var izmantot, lai finansētu visus ELGF izdevumus. Ja daļu no šiem ieņēmumiem budžeta gada laikā neizmanto, šo daļu automātiski pārnes uz nākamo budžeta gadu .
BALTĀ GRĀMATA PAR EIROPAS NĀKOTNI

Pārdomas un scenāriji attiecībā uz ES-27 līdz 2025. gadam

1. Ievads

Paaudžu paaudzēm Eiropa vienmēr ir bijusi nākotnes mērķis.

Tā aizsākās ar Otrā pasaules kara laikā fašistiska režīma apcietināto Ventotenes salas politisko ieslodzīto Altiero Spinelli un Ernesto Rossi redzējumu. Viņu manifestā “Par brīvu un vienotu Eiropu” tika zīmēta aina par vietu, kurā sabiedrotie un pretinieki apvienotos, lai nodrošinātu, ka Eiropas “vecās aplamības” vairs nekad neatkārtotos.

Pirms sešdesmit gadiem, šā sapņa par miermīlīgu, kopīgu nākotni iedvesmoti, Eiropas Savienības (ES) dibinātāji uzsāka vienreizēju un vērienīgu ceļu uz Eiropas integrāciju. Viņi vienojās risināt savus konfliktus pie sarunu galda, nevis kaujas laukā. Viņi aizstāja bruņoto spēku izmantošanu ar likuma spēku. Viņi radīja iespēju citām valstīm pievienoties, apvienojot Eiropu un padarot mūs spēcīgākus.

Rezultātā mūsu nemierīgās pagātnes vietā ir iestājies miers, kas pastāv septiņus gadu desmitus, un ir izveidojusies paplašināta Savienība ar 500 miljoniem iedzīvotāju, kuri dzīvo brīvībā vienā no pasaules pārtikušākajām ekonomikām. Verdenas ierakumu un kaujas lauku vai Dzelzs priekškara un Berlīnes mūra sadalītā kontinenta attēlus ir aizstājusi Savienība, kas izceļas kā miera un stabilitātes garants.

Iepriekšējo paaudžu uzupurēšanos nekad nedrīkstētu aizmirst. Cilvēka cieņa, brīvība un demokrātija tika grūti nopelnītas, un no tām nekad nevar atteikties. Pat ja piesaiste mieram nav kas tāds, ar ko mūsdienu eiropieši var identificēties tāpat kā viņu vecāki vai vecvecāki, šīs pamatvērtības turpina mūs vienot.

ES tagad ir vieta, kur eiropieši var izbaudīt vienreizēju kultūras, ideju un tradīciju daudzveidību Savienībā, kas aptver četrus miljonus kvadrātkilometru. Tā ir vieta, kur viņi ir izveidojuši saites ar citiem eiropiešiem mūža garumā un var ceļot, mācīties un strādāt, šķērsojot valstu robežas un nemainot valūtu. Tā ir vieta, kur likuma vara ir aizstājusi dzelzs dūres varu. Tā ir vieta, kur par vienlīdzību netiek tikai runāts, bet kur par to tiek turpināta cīņa.

Par spīti tam, daudzi eiropieši uzskata Savienību vai nu par pārāk attālu, vai arī tādu, kas pārlieku iejaucas viņu ikdienas dzīvē. Citi apšauba tās pievienoto vērtību un jautā, kā Eiropa uzlabo viņu dzīves līmeni. Pārāk daudziem ES neattaisnoja viņu cerības, kamēr tā cīnījās ar pēckara vēsturē smagāko finanšu, ekonomikas un sociālo krīzēm.

Nav pazīmju, ka Eiropas problēmas mazinātos. Mūsu ekonomika atgūstas no globālās finanšu krīzes, taču to vēl nevar pietiekami vienmērīgi sajust. Daļa mūsu kaimiņvalstu ir destabilizētas, kā rezultātā ir radusies lielākā bēgļu krīze kopš Otrā pasaules kara. Ir notikuši teroristu uzbrukumi mūsu pilsētu pašos centros. Izvirzās jaunas globālas lielvaras, bet vecās saskaras ar jaunu realitāti. Pagājušajā gadā viena no mūsu dalībvalstīm nobalsoja par izstāšanos no Savienības.
Sākotnēji gruntsūdeņos ap reaktora ēku tika atklāts tritijs, ko bija izraisījusi noplūde pazemes ūdensvadā, kā arī tika konstatēta sūce posmā no primārās dzesēšanas ūdens sistēmas uz apakšējā aizvara dzesēšanas sistēmu (baseina dzesēšanas sistēmas daļa). Katrai no šīm problēmām bija citi cēloņi, kas tika izpētīti un novērsti, un tika atsākta droša reaktora darbība.

HFR īpašnieks ir Eiropas Atomenerģijas kopiena (Euratom), kura to uz 99 gadiem nomā. Minēto kodolreaktoru darbina Kodolpētniecības un konsultatīvā grupa, kura to darbina un uztur un kura pārvalda ar reaktoru saistītās komercdarbības. Nīderlandes valsts regulators (Kernfysische Dienst) tai ir piešķīris darbības licenci. Tāpat kā uz kodolspēkstacijām, arī uz HFR attiecas tiesību aktos noteiktā prasība reizi 10 gados veikt drošības pārbaudes, ko īsteno Kodolpētniecības un konsultatīvā grupa.

no Beļģijas: EUR 300 000 (2012) + EUR 300 000 (2013)

no Francijas: EUR 300 000 (2012) + EUR 300 000 (2013)

no Nīderlandes: EUR 7 250 000 (2012) + EUR 7 250 000 (2013)

par kopējo summu EUR 15 700 000. Šie ieguldījumi sedz izdevumus, kas detalizēti norādīti Padomes Lēmuma 2012/709/Euratom II pielikumā. Eiropas Komisija nesedz trūkstošās darbības izmaksas, nedz arī uzturēšanas vai remonta iespējamās izmaksas.

No šīs summas tiek atņemts finansējums, kas paredzēts ekspluatācijas pārtraukšanas fondam un citiem ar Komisijas veiktu pētniecības papildu programmas pārvaldību saistītiem izdevumiem.

Kopš 2004. gada, atkārtoti novērtējot ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksas, papildu programmas ikgadējais ieguldījums ekspluatācijas pārtraukšanas fondā tika palielināts no EUR 400 000 gadā līdz EUR 800 000 gadā. Šī summa ir ņemta no a) regulārā papildu pētniecības programmas budžeta un b) papildu pētniecības programmas [kodoliekārtu] ekspluatācijas pārtraukšanas fonda bankas kontā uzkrātajiem procentiem. Piemēram, 2013. gadā ekspluatācijas pārtraukšanas fonda uzkrātie procenti tika lēsti EUR 145 000 apmērā. Tādēļ, lai sasniegtu EUR 800 000 gadā, no regulārā papildu pētniecības programmas budžeta tika pievienoti tikai EUR 655 000. No 2013. gada 31. decembra kopējā summa ekspluatācijas pārtraukšanas fondā ir EUR 15 639 000. No šiem līdzekļiem tiks segtas HFR slēgšanas iespējamās izmaksas, kas jāsedz Euratom un kas jaunākajā pieejamajā kodoliekārtu slēgšanas pētījumā tiek lēstas EUR 72 600 000 apmērā.

Citi izdevumi, kas Kopīgajam pētniecības centram radušies pārskata periodā un kas tiek apmaksāti tieši no papildu pētniecības programmas budžeta, ietver:

tiešās personāla izmaksas (piem., papildu pētniecības programmas pārvaldība): EUR 345 000;

HFR atbalsta (piem., juridisko konsultāciju) izmaksas: EUR 66 000;

komunālo pakalpojumu (piem., elektrības, ūdens, apkures) izmaksas: EUR 993 000;

izmantotās kodoldegvielas apsaimniekošanas izmaksas: EUR 1 902 000.

Pievienotajā dienestu darba dokumentā sniegta sīkāka informācija par HFR darbības rezultātiem 2012. un 2013. gadā.
SATURA RĀDĪTĀJS

1.Ievads

2.ELGF piešķirtie ieņēmumi

3.Piezīmes par ELGF 2015. gada budžeta provizorisko izpildi

4.ELGF piešķirto ieņēmumu izpilde

5.Secinājumi

1. pielikums ELGF apropriāciju provizoriskais izlietojums līdz 31.08.2015.

1.Ievads

Šajā ziņojumā ir izklāstīta Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2015. gada budžeta provizoriskā izpilde. Konkrētāk, 1. pielikumā ir sniegts salīdzinājums starp ELGF budžeta faktisko izpildes līmeni laikposmā no 2014. gada 16. oktobra līdz 2015. gada 31. augustam un prognozēto izdevumu profilu. Minētais profils ir noteikts, piemērojot rādītāju budžeta apropriācijām. Attiecīgais rādītājs ir iegūts, pamatojoties uz 28. panta noteikumiem Regulā (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību.

2.ELGF piešķirtie ieņēmumi

Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 43. pantu ieņēmumus, kas izriet no grāmatojumu noskaidrošanas un atbilstības noskaidrošanas lēmumos noteiktām finanšu korekcijām, no pārkāpumiem un no piena nodevas, uzskata par ELGF izdevumu finansēšanai piešķirtiem ieņēmumiem. Piešķirtos ieņēmumus var izmantot, lai finansētu visus ELGF izdevumus. Ja daļu no šiem ieņēmumiem budžeta gada laikā neizmanto, šo daļu automātiski pārnes uz nākamo budžeta gadu.

Budžeta lēmējinstitūcijas pieņemtajā ELGF 2015. gada budžetā ir iekļautas:

–Komisijas aplēses par apropriācijām, kas vajadzīgas, lai finansētu tirgus pasākumiem un tiešajiem atbalstiem paredzētos izdevumus, un

–aplēses par piešķirtajiem ieņēmumiem, kurus paredzēts iekasēt 2015. budžeta gadā, kā arī piešķirtie ieņēmumi, kas pārnesti no 2014. budžeta gada.
Īpašie pasākumi: pašreizējo statistikas un analīzes instrumentu uzlabošana un novērtējumu valsts līmenī par šaujamieroču apriti un to pieejamību izstrādāšana un informācijas apmaiņas noteikšana par prioritāti ES līmenī; Eiropolam – ES mēroga analītisko produktu izstrādāšana un, ņemot vērā ciešo saistību ar terorismu, ES IRU uzraudzības lomas stiprināšana; UNODC – šaujamieroču globālo nelikumīgās tirdzniecības ceļu uz ES kartēšana; sadarbība ar partneriem, lai uzlabotu zināšanas par šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību, kas inter alia attiecas uz nelikumīgu tirdzniecību tiešsaistē un novirzēm no likumīgas tirdzniecības; visu dalībvalstu tiesībaizsardzības iestāžu piekļuves uzlabošana visiem ES mēroga un valstu analītiskiem produktiem; finansiālās palīdzības turpināšana, koncentrējoties uz projektiem, kam ir plaša darbības joma un spēcīga datu vākšanas ietekme; tādu risku novērtēšana, kas izriet no tehnoloģiskiem jauninājumiem, piemēram, 3D drukāšanas; sprāgstvielu drošības uzlabošana, pilnībā īstenojot regulu par sprāgstvielu prekursoriem, un Prekursoru regulas pārskatīšanas pārcelšana uz 2016. gadu; nepieciešamības saskaņot drošības standartus un procedūras ES līmenī novērtēšana.
EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 26.5.2011 
COM(2011) 300 gal īgā redakcija 
  
EIROPAS SAVIEN ĪBAS 2012. FINANŠU GADA VISP ĀRĒJĀ BUDŽETA PROJEKTS
- Vispārējs ievads 
- Vispārējs ieņēmumu dokuments 
- Vispārējs ieņēmumu un izdevumu p ārskats pa ieda ļām: 
 
  - 1. ieda ļa.   Eiropas Parlaments 
  - 2. ieda ļa.   Eiropadome un Padome 
  - 3. ieda ļa.   Komisija 
  - 4. ieda ļa.   Eiropas Savien ības Tiesa 
  - 5. ieda ļa.   Revīzijas palāta 
  - 6. ieda ļa.   Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja 
  - 7. ieda ļa.   Reģionu komiteja 
  - 8. ieda ļa.   Eiropas Ombuds 
  - 9. ieda ļa.   Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītājs 
  - 10. ieda ļa. Eiropas Ārējās darbības dienests 
 
 
  
DOKUMENTI 
   
 
Eiropas Savien ības 2012. finanšu gada 
vispārējā budžeta projekts  
 
⎯ Vispārējs ievads 
⎯ Vispārējs ieņēmumu dokuments 
⎯ Vispārējs ieņēmumu un izdevumu p ārskats pa ieda ļām: 
⎯ 1. iedaļa.  Eiropas Parlaments  
⎯ 2. iedaļa.  Eiropadome un Padome  
⎯ 3. iedaļa.  Komisija  
⎯ 4. iedaļa.  Eiropas Savien ības Tiesa  
⎯ 5. iedaļa.  Revīzijas palāta 
⎯ 6. iedaļa.  Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja  
⎯ 7. iedaļa.  Reģionu komiteja  
⎯ 8. iedaļa.  Eiropas Ombuds  
⎯ 9. iedaļa.  Eiropas Datu aizsardz ības uzraudz ītājs 
⎯ 10. iedaļa. Eiropas Ārējās darbības dienests  
 
http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lv.htm