Priekšlikums Padomes regula, ar kuru nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldes apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus /* COM/2006/0609 galīgā redakcija - CNS 2006/0200 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 23.10.2006 COM(2006) 609 galīgā redakcija 2006/0200 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldes apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1, PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir atjaunināt Kopienas noteikumus, ar kuriem transponē Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pieņemtos saglabāšanas un izpildes pasākumus. | Vispārējais konteksts Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) mērķis ir nodrošināt zvejas resursu saglabāšanu un racionālu apsaimniekošanu NAFO konvencijas definētajā pārvaldes apgabalā. Atbilstīgi Padomes 1978. gada 28. decembra Regulai (EEK) Nr. 3179/78 Kopiena ir NAFO Līgumslēdzēja puse kopš 1979. gada 1. janvāra. NAFO konvencija nodrošina pamatu reģionālajai sadarbībai zvejas resursu racionālas saglabāšanas un apsaimniekošanas jomā Konvencijas definētajā pārvaldes apgabalā un tādu saglabāšanas un izpildes pasākumu pieņemšanai, kas kļūst saistoši visām Līgumslēdzējām pusēm. Uz šī pamata NAFO ir pieņēmusi daudzus uzraudzības, kontroles un tehniskos pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt to, lai tiktu ievēroti NAFO pieņemtie saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumi. Šie pasākumi citu starpā iekļauj pienākumu pusēm veikt faktisku visu kuģu inspekciju un nodrošināt visiem kuģiem neatkarīgus novērotājus un satelītnovērošanas ierīci uz kuģa, kā arī kopēju programmu inspekcijas veikšanai jūrā. Noteikumu lielākā daļa ir transponēta Kopienas tiesību aktos. Gadskārtējā sanāksmē 2000. gadā NAFO vienojās par to, ka, ņemot vērā starptautisko tiesību aktu attīstību, esošie saglabāšanas un izpildes pasākumi ir jāpārveido, jāvienkāršo un jākonsolidē sistemātiskākā veidā. 25. ikgadējā sanāksmē, kas notika no 2003. gada 15. līdz 19. septembrim, Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) pieņēma pārstrādātos saglabāšanas un izpildes pasākumus, kas piemērojami zvejas kuģiem, kuri veic darbību Konvencijas pārvaldes apgabalā, kas nav Konvencijas Līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā. Šie pasākumi paredz kontroles pasākumus, kas piemērojami kuģiem, kuri peld ar Konvencijas Līgumslēdzējas puses karogu un darbojas NAFO pārvaldes apgabalā, kā arī kārtību inspekciju veikšanai jūrā un ostās, tostarp inspekcijas un pārraudzības procedūru un procedūru pārkāpuma gadījumā, kura jāievēro Līgumslēdzējām pusēm. Minētie pasākumi stājās spēkā 2004. gada janvārī. Tie ir Kopienai saistoši, un tādēļ jāīsteno. Lai faktiski īstenotu NAFO pieņemtos atjaunotos saglabāšanas un izpildes pasākumus un lai atjauninātu tos pasākumus, kas ir spēkā, kopš tika pieņemtas attiecīgās regulas, minētās regulas jāatceļ un jāaizstāj ar vienotu regulu, kurā būtu apvienoti un apkopoti visi noteikumi par zvejas darbību, kuri izriet no Kopienas kā Konvencijas Līgumslēdzējas puses pienākumiem. Ierosinātajā regulā aicināts izmantot Lēmumā 1999/468/EK paredzēto komitejas procedūru, lai nodrošinātu regulas īstenošanu un tās pantu grozīšanu. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Lielākā daļa NAFO pieņemto pasākumu ir transponēti Kopienas tiesību aktos ar Padomes 1988. gada 9. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1956/88, ar ko pieņem noteikumus Ziemeļrietumatlantijas zvejniecības organizācijas pieņemtās kopējās starptautisko pārbaužu programmas piemērošanai, ar Komisijas 1988. gada 16. septembra Regulu (EEK) Nr. 2868/88, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pieņemtās kopējās starptautisko pārbaužu shēmas piemērošanai, ar Padomes 1992. gada 27. janvāra Regulu (EEK) Nr. 189/92, kas nosaka zināmu Ziemeļrietumatlantijas zvejniecības organizācijas pieņemtu kontroles pasākumu piemērošanas noteikumus, ar Padomes 1993. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 3680/93, ar ko nosaka konkrētus zivsaimniecības resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus pārvaldes rajonā, kas noteikts Konvencijā par daudzpusējo sadarbību nākotnē Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā, ar Padomes 1995. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3069/95, ar ko izveido Eiropas Kopienas novērošanas programmu, kuru piemēro Kopienas zvejas kuģiem, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pārvaldes rajonā, un ar Padomes 2000. gada 8. jūnija Regulu (EK) Nr. 1262/2000, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus attiecībā uz kuģiem, kuri kuģo ar tādas trešās valsts karogu, kas nav Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) līgumslēdzēja puse. Daži NAFO pieņemtie pasākumi ir transponēti Kopienas tiesību aktos ar ikgadējo kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu regulu, iepriekšējo reizi tas darīts Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 51/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi. | 140 | Atbilstība Eiropas Savienības politikai un mērķiem citās jomās Priekšlikumā ir ievērots zvejas resursu ilgtspējīgas izmantošanas vispārējais modelis atbilstīgi kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, un tas ir ieguldījums ilgtspējīgā attīstībā. | 2, APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 219 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Lai sagatavotu Kopienas nostāju sarunās, kuras notiek reģionālo zivsaimniecības organizāciju gadskārtējās sanāksmēs, Komisija apspriežas ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem un ar NVO. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un pieredzes jomas Attiecīgajās zinātnes nozarēs un pieredzes jomās darbojas NAFO Zinātniskā padome, NAFO Pastāvīgā komiteja starptautiskās kontroles jomā (STACTIC), Pārvaldes apgabalā darbojošos trešo pušu zvejas darbību komiteja (STACFAC). | 222 | Izmantotā metodoloģija - NAFO Zinātniskā padome novērtē krājumus un sniedz ieteikumus par apsaimniekošanas un saglabāšanas pasākumu pieņemšanu, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. - Pastāvīgā komiteja starptautiskās kontroles jomā (STACTIC) novērtē to, kā Līgumslēdzējas puses ievēro NAFO noteiktos saglabāšanas un izpildes pasākumus, veicina Līgumslēdzēju pušu veikto inspekcijas un pārraudzības pasākumu koordināciju, pilnveido inspekciju metodoloģiju un sniedz atbilstīgus ieteikumus NAFO Zvejniecības komisijai. - Pārvaldes apgabalā darbojošos trešo pušu zvejas darbību komiteja (STACFAC) sniedz atbilstīgas rekomendācijas NAFO Zvejniecības komisijai, veicinot to, lai trešu pušu kuģi ievērotu saglabāšanas un izpildes pasākumus tā, lai nodrošinātu NAFO pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu pilnīgu ievērošanu. | 223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus NAFO Zinātniskā padome, NAFO komitejas (STACTIC, STACFAC). | 2244 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Tika minēts, ka pastāv potenciāli nopietni riski ar neatgriezeniskām sekām. Par šādu risku pastāvēšanu valda vienprātība. | 225 | NAFO komitejas ir ieteikušas veikt kontroles un tehniskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu NAFO pārvaldes apgabalā. | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Komiteju atzinumi ir publicēti NAFO tīmekļa vietnēs. | 230 | Ietekmes novērtējums Minēto (kontroles un tehnisko) pasākumu mērķis ir nodrošināt NAFO pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu ievērošanu un sniegt ieguldījumu zvejas resursu ilgtspējīgā izmantošanā NAFO pārvaldes apgabalā. Šie pasākumi attieksies uz visām rūpnieciskās zvejas darbībām, kuras Kopienas zvejas kuģi veiks NAFO pārvaldes apgabalā. | 3, PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ELEMENTI | 305 | Ierosinātās rīcības kopsavilkums NAFO pieņemto kontroles un tehnisko pasākumu transponēšana Kopienas tiesību aktos. | 310 | Juridiskais pamats Līguma 37. pants. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir ekskluzīvā Kopienas kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips | 331 | Priekšlikumā ir ievērots proporcionalitātes princips, un tas darīts šādu iemeslu dēļ. Reģionālo zivsaimniecības organizāciju pieņemtie ieteikumi ir tieši izpildāmi Kopienai un dalībvalstīm. Tomēr skaidrības un pārredzamības labad šie ieteikumi ir iekļauti Padomes regulā, kurā tie izkaidroti, lai dalībvalstis un zvejnieki varētu tos labāk piemērot. | (paraksts) | Finansiālu seku nav. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | 342 | Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Reģionālo zivsaimniecības organizāciju pieņemtie ieteikumi, kā paredzēts Līguma 37. pantā, ir transponēti Padomes regulā, ar ko paredz noteikumus, kuru īstenošanas procedūras nosaka ar Komisijas regulu. | 4, IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikumam nav ietekmes uz Kopienas budžetu. | 5, PAPILDU INFORMāCIJA | 510 | Vienkāršošana | 511 | Priekšlikums ļauj vienkāršot tiesību aktus. | 512 | Paredzēts atcelt Regulu (EK) Nr. 1262/2000, (EK) Nr. 3069/95, (EK) Nr. 3680/93, (EEK) Nr. 189/92, (EEK) Nr. 1956/88 un (EEK) Nr. 2868/88. Jaunā regula ļauj apvienot vienkopus visus NAFO (kurā Eiropas Kopiena ir Līgumslēdzēja puse) pieņemtos tehniskos un kontroles pasākumus. | 520 | Spēkā esošo tiesību aktu atcelšana Priekšlikuma pieņemšanas rezultātā tiks atcelti spēkā esoši tiesību akti. | Pārskatīšanas, grozīšanas un piemērošanas termiņa beigu klauzula | 531 | Priekšlikums ietver pārskatīšanas klauzulu. | 570 | Sīkāks priekšlikuma izklāsts Ierosinātie pasākumi paredz kontroles pasākumus, kas piemērojami kuģiem, kuri peld ar Konvencijas Līgumslēdzējas puses karogu un darbojas NAFO pārvaldes apgabalā, kā arī kārtību inspekciju veikšanai jūrā un ostās, tostarp inspekcijas un pārraudzības procedūru un procedūru pārkāpuma gadījumā, kura jāievēro Līgumslēdzējām pusēm. Minētie pasākumi ietver noteikumus, kas veicina to, lai trešu pušu kuģi ievērotu saglabāšanas un izpildes pasākumus NAFO pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu pilnīgas ievērošanas nodrošināšanai. Tehniskie pasākumi ir par zivju minimālajiem izmēriem, piezvejas prasībām, linuma acu izmēru un īpašām prasībām attiecībā uz datu vākšanu. | -7833 punkta e) apakšpunkts; | 2006/0200 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru nosaka Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pārvaldes apgabalā piemērojamos saglabāšanas un izpildes pasākumus EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[?], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[?], tā kā: (1) Padome ar Regulu (EEK) Nr. 3179/78 ir apstiprinājusi Konvenciju par turpmāko daudzpusējo sadarbību zvejniecības jomā Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā (turpmāk — Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas konvencija jeb NAFO konvencija), un tā ir stājusies spēkā 1979. gada 1. janvārī. (2) NAFO konvencijā ir paredzēta atbilstīga sistēma daudzpusējai sadarbībai, racionāli saglabājot un apsaimniekojot zvejas resursus Konvencijā noteiktajā apgabalā. (3) 25. ikgadējā sanāksmē, kas notika no 2003. gada 15. līdz 19. septembrim Halifaksā, NAFO pieņēma pārstrādātos saglabāšanas un izpildes pasākumus, kas piemērojami zvejas kuģiem, kuri darbojas Konvencijas apgabalos, kas nav Konvencijas Līgumslēdzēju pušu jurisdikcijā. (4) Šie pasākumi ietver noteikumus, kas vajadzīgi, lai veicinātu to, ka trešu pušu kuģi ievēro saglabāšanas un izpildes pasākumus NAFO pieņemto saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumu pilnīgas ievērošanas nodrošināšanai. (5) Minētie pasākumi paredz kontroles pasākumus, kas piemērojami kuģiem, kuri peld ar Konvencijas Līgumslēdzējas puses karogu un darbojas NAFO pārvaldes apgabalā, kā arī kārtību inspekciju veikšanai jūrā un ostās, tostarp inspekcijas un pārraudzības procedūru un procedūru pārkāpuma gadījumā, kura jāievēro Līgumslēdzējām pusēm. (6) Pasākumi turklāt paredz obligātas trešo pušu kuģu inspekcijas, kad tie pēc pašu vēlēšanās iebrauc Konvencijas dalībnieču ostās, un aizliegumu izkraut un pārkraut nozvejoto, ja šādā inspekcijā konstatē, ka nozveja nav gūta saskaņā ar NAFO pieņemtajiem saglabāšanas pasākumiem. (7) Saskaņā ar NAFO konvencijas 11. un 12. pantu šie pasākumi stājas spēkā 2004. gada 1. janvārī un kļūst saistoši Līgumslēdzējām pusēm; Kopienai šie pasākumi ir jāpiemēro. (8) Lielākā daļa NAFO pieņemto pasākumu ir transponēti Kopienas tiesību aktos ar Padomes 1988. gada 9. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1956/88, ar ko pieņem noteikumus Ziemeļrietumatlantijas zvejniecības organizācijas pieņemtās kopējās starptautisko pārbaužu programmas piemērošanai, ar Komisijas 1988. gada 16. septembra Regulu (EEK) Nr. 2868/88, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas pieņemtās kopējās starptautisko pārbaužu shēmas piemērošanai, ar Padomes 1992. gada 27. janvāra Regulu (EEK) Nr. 189/92, kas nosaka zināmu Ziemeļrietumatlantijas zvejniecības organizācijas pieņemtu kontroles pasākumu piemērošanas noteikumus, ar Padomes 1993. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 3680/93, ar ko nosaka konkrētus zivsaimniecības resursu saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumus pārvaldes rajonā, kas noteikts Konvencijā par daudzpusējo sadarbību nākotnē Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecībā, ar Padomes 1995. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 3069/95, ar ko izveido Eiropas Kopienas novērošanas programmu, kuru piemēro Kopienas zvejas kuģiem, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas (NAFO) pārvaldes rajonā, un ar Padomes 2000. gada 8. jūnija Regulu (EK) Nr. 1262/2000, ar ko nosaka konkrētus kontroles pasākumus attiecībā uz kuģiem, kuri kuģo ar tādas trešās valsts karogu, kas nav Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas ( NAFO ) līgumslēdzēja puse. (9) Lai patiesi īstenotu pārskatītos saglabāšanas un izpildes pasākumus, kurus pieņēmusi NAFO , minētās regulas jāatceļ, un tās jāaizstāj ar vienotu regulu, kurā ir apkopoti un līdz galam izstrādāti visi noteikumi par zvejas darbību kontroli, kas izriet no Kopienas kā Konvencijas Līgumslēdzējas puses pienākumiem. (10) Daži NAFO pieņemtie pasākumi turklāt ir transponēti Kopienas tiesību aktos ar ikgadējo kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu regulu, iepriekšējo reizi tas darīts Padomes 2005. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 51/2006, ar ko 2006. gadam nosaka zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām, kuri piemērojami Kopienas ūdeņos un attiecībā uz Kopienas kuģiem – ūdeņos, kur nepieciešami nozvejas ierobežojumi. Šāda veida noteikumi, ja tiem nav pagaidu rakstura, jātransponē jaunajā regulā. (11) 2002. gadā pieņēma Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[?]. Atbilstīgi minētajai regulai dalībvalstīm jākontrolē darbības, kuras ārpus Kopienas ūdeņiem veic kuģi, kas peld ar to karogu. (12) Regulas (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[?], 2. panta 3. punktā paredzēts, ka ikvienai dalībvalstij jānodrošina, lai tās kuģu darbību ārpus Kopienas zvejas zonas atbilstīgi uzraudzītu un, ja Kopiena uzņēmusies attiecīgas saistības, inspicētu un pārbaudītu, nodrošinot to, ka tiek ievēroti minētajos ūdeņos piemērojamie Kopienas noteikumi; tādēļ jāparedz, ka tās dalībvalstis, kuru kuģiem atļauts zvejot NAFO pārvaldes apgabalā, izraugās inspektorus ar NAFO saistītās uzraudzības un pārraudzības veikšanai un paredz atbilstīgus līdzekļus inspekcijām. (13) Lai nodrošinātu zvejas darbību uzraudzību NAFO pārvaldes apgabalā, dalībvalstīm, piemērojot šos pasākumus, jāsadarbojas savā starpā un ar Komisiju. (14) Dalībvalstis ir atbildīgas par to, lai nodrošinātu, ka to veiktās inspekcijas atbilst NAFO noteiktajām inspekcijas procedūrām. (15) Šīs regulas grozīšanai veicamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību. Tālab Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I nodaļa Vispārīgi noteikumi 1. pants Priekšmets Ar šo regulu paredz noteikumus par to, kā Kopienai piemērot Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācijas ( NAFO ) pieņemtos saglabāšanas un izpildes pasākumus. 2. pants Darbības joma 1. Noteikumi šīs regulas II–V nodaļā attiecas uz visām rūpnieciskās zvejas darbībām, kuras Kopienas zvejas kuģi veic NAFO pārvaldes apgabalā. 2. Saglabāšanas un apsaimniekošanas pasākumi attiecībā uz zveju, jo īpaši uz linuma acu izmēru, zivju minimālajiem izmēriem, zvejošanai slēgtām teritorijām un zvejas sezonām, neattiecas uz pētniecības kuģiem, kas darbojas NAFO pārvaldes apgabalā. 3. pants Definīcijas Šajā regulā izmanto šādas definīcijas. 1) „Zvejas kuģis” ir kuģis, kas veic vai ir veicis zvejas darbības; šādiem kuģiem pieder arī zivju apstrādes kuģi un kuģi, kas iesaistīti pārkraušanā vai jebkurā citā darbībā, kuru veic, gatavojoties zvejai vai saistībā ar zveju, ieskaitot eksperimentālo vai pētniecisko zveju. 2) „Pētniecības kuģis” ir kuģis, kuru pētniecībai izmanto pastāvīgi vai kurš tiek izmantots vai ir nofraktēts zivsaimnieciskiem pētījumiem, lai gan parasti veic zveju vai zvejas palīgdarbības, un par kuru ir pienācīgi paziņots. 3) „Zvejas darbības” ir zveja, ar zivju apstrādi saistītas darbības, zivju un zivju produktu pārkraušana un jebkuras citas darbības, ko veic, gatavojoties zvejai vai saistībā ar zveju NAFO pārvaldes apgabalā. 4) „Inspektors” ir NAFO Līgumslēdzēju pušu zvejas kontroles dienestu inspektors, kas norīkots darbam NAFO Kopējā inspekcijas un uzraudzības programmā. 5) „Zvejas reiss” ir laika posms, kas sākas, kuģim iebraucot NAFO pārvaldes apgabalā, un beidzas, kad kuģis ir atstājis pārvaldes apgabalu, un visa pārvaldes apgabalā gūtā nozveja, kas atrodas uz kuģa, ir izkrauta vai pārkrauta. 6) „Trešās puses kuģis” ir kuģis, kurš pamanīts vai citādi identificēts NAFO pārvaldes apgabalā un par kuru ziņots, ka tas ir veicis zvejas darbības minētajā apgabalā, un a) kurš peld ar tādas valsts karogu, kas nav NAFO konvencijas Līgumslēdzēja puse, vai b) attiecībā uz kuru ir pamatots iemesls aizdomām par to, ka tam nav valstspiederības. 7) „NNN zveja” ir nelegālas, nereglamentētas un nepaziņotas zvejas darbības NAFO pārvaldes apgabalā. 8) „NNN kuģis” ir trešās puses kuģis, kas veic nelegālas, nereglamentētas un nepaziņotas zvejas darbības NAFO pārvaldes apgabalā. 9) „NNN saraksts” ir saraksts ar ziņām par kuģiem, kurus NAFO atklājusi nodarbojamies ar NNN zveju. 10) „ NAFO pārvaldes apgabals” ir Konvencijas par turpmāko daudzpusējo sadarbību zvejniecības jomā Atlantijas okeāna ziemeļrietumu daļā ( NAFO konvencija) I pantā noteiktais apgabals. 11) „Apakšapgabals” ir apakšapgabals, kā noteikts NAFO konvencijas III pielikumā. 12) „Rajons” ir rajons, kā noteikts NAFO konvencijas III pielikumā. 13) „Kvota Citi ” ir kvota, kuru Kopienas kuģi izmanto kopīgi ar kuģiem, kas peld ar citu NAFO Līgumslēdzēju pušu karogu. 14) „ NAFO programma” ir NAFO pieņemtā Kopējā inspekcijas un uzraudzības programma. 15) „ NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumi” ir NAFO Ģenerālpadomes un Zvejniecības komisijas pieņemtie saglabāšanas un izpildes pasākumi. 16) „Zvejas žurnāls” ir Regulā (EEK) Nr. 2807/83 minētais žurnāls, kurā reģistrē zvejas darbības un nozveju. 17) „Produkcijas žurnāls” ir žurnāls, kurā reģistrē saražoto zivju produkciju. 18) „Ietilpības plāns” ir attēls vai apraksts, kurā visām zvejas kuģa tilpnēm un citām glabāšanas vietām norādīts uzglabāšanas tilpums kubikmetros. 19) „Nokraušanas plāns” ir attēls, kurā norādītas zivju nokraušanas vietas tilpnēs un citās glabāšanas vietās uz zvejas kuģa. II nodaļaTehniskie pasākumi 4. pants Prasības par piezveju 1. Zvejas kuģi nedrīkst veikt to sugu specializēto zveju, uz kurām attiecas piezvejas ierobežojumi. Zivju sugas specializēta zveja notiek tad, ja šī suga svara izteiksmē veido procentuāli lielāko nozvejas daļu tās izcelšanas reizē. 2. To sugu piezveja, attiecībā uz kurām Kopiena nav noteikusi kvotas kādai NAFO pārvaldes apgabala daļai un kuras nozvejo šajā apgabala daļā, veicot kādas sugas specializētu zveju, katrai sugai nedrīkst pārsniegt 2500 kg vai 10 % no kopējās uz kuģa paturētās nozvejas svara, izvēloties lielāko no abiem daudzumiem. Tomēr NAFO pārvaldes apgabala daļā, kur dažu sugu zivju specializēta zveja ir aizliegta vai kvota „Citi” ir pilnīgi izsmelta, katras šādas sugas zivju piezveja nedrīkst pārsniegt attiecīgi 1250 kg vai 5 %. 3. Ja kopējais to sugu zivju daudzums, uz ko attiecas piezvejas ierobežojumi, vienā zvejas rīka iemetienā pārsniedz 2. punktā paredzēto un attiecīgajā gadījumā piemērojamo robežlielumu, tad kuģim tūlīt jāattālinās vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas. Ja kopējais to sugu zivju daudzums, uz ko attiecas piezvejas ierobežojumi, pārsniedz minēto robežlielumu arī kādā no turpmākajiem zvejas rīku iemetieniem, tad kuģim atkal nekavējoties jāattālinās vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas, un tas nedrīkst atgriezties šajā teritorijā vēl vismaz 48 stundas. 4. Garneļu ( Pandalus borealis ) zvejas kuģiem gadījumā, ja visu zivju sugu kopējā piezveja vienā zvejas rīku iemetienā 3M rajonā pārsniedz 5 % un 3L rajonā – 2,5 % no svara, tūlīt jāattālinās vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas. 5. Garneļu nozveju neņem vērā bentālo zivju sugu piezvejas apjoma aprēķināšanā. 5. pants Linuma acu izmērs Šīs regulas I pielikumā minēto bentālo sugu zivju specializētajā zvejā aizliegts izmantot trali, kam jebkurā vietā linuma acu izmērs ir mazāks par 130 mm. Īsspuru kalmāra (Illex illecebrosus ) specializētajā zvejā linuma acu izmēru var samazināt līdz 60 mm. Raju ( Rajidae ) tiešajā zvejā linuma acu izmēru palielina līdz 280 mm āmī un 220 mm visās pārējās traļa daļās. Garneļu ( Pandalus borealis ) zvejā kuģi izmanto tīklus, kuriem linuma acu izmērs nav mazāks par 40 mm. 6. pants Tīklu atrašanās uz kuģa 1. Ja kuģi veic šīs regulas I pielikumā minētas sugas vai sugu specializētu zveju, uz tiem nedrīkst atrasties tīkli, kuru linuma acu izmērs ir mazāks par šīs regulas 5. pantā noteikto izmēru. 2. Tomēr uz kuģiem, kas tā paša reisa laikā zvejo teritorijās ārpus NAFO pārvaldes apgabala, drīkst atrasties tīkli ar mazāku acu izmēru, nekā noteikts šīs regulas 5. pantā, ja minētie tīkli ir droši piestiprināti, sakrauti un nav pieejami tūlītējai izmantošanai. Šiem tīkliem a) jābūt atvienotiem no klāja un to vilkšanas vai tralēšanas virvēm un trosēm un, b) ja tīkli atrodas uz klāja vai virs tā, tie stingri jāpiestiprina pie kādas virsbūves daļas. 7. pants Tīklu aprīkojums 1. Aizliegts izmantot šajā pantā neaprakstītus līdzekļus vai ierīces, kas aizsprosto linuma acis vai samazina to izmēru. 2. Pie āmja apakšējās daļas drīkst piestiprināt buraudeklu, linumu vai jebkādu citu materiālu, lai novērstu vai samazinātu bojājumus. 3. Āmja augšējā daļā drīkst piestiprināt ierīces, ja vien tās neaizsprosto āmja acis. Drīkst izmantot tikai tādus āmja augšpuses apvalkus, kas minēti V pielikumā. 4. Garneļu ( Pandalus borealis ) zvejai kuģi izmanto šķirojamos režģus ar maksimālo atstarpi starp režģiem 22 mm. To kuģu aprīkojumā, kas zvejo garneles 3L rajonā, ietilpst arī vismaz 72 cm gari ķēdes posmi, kā aprakstīts VI pielikumā. 8. pants Zivju minimālie izmēri 1. NAFO pārvaldes apgabalā nozvejotās zivis, kuru izmēri neatbilst III pielikumā noteiktajiem izmēriem, nedrīkst apstrādāt, paturēt uz kuģa, pārkraut, izkraut krastā, transportēt, uzglabāt, pārdot, izstādīt vai piedāvāt pārdošanai, bet tās nekavējoties jāizlaiž atpakaļ jūrā. 2. Ja nozvejoto neatbilstīgu izmēru zivju daudzums pārsniedz 10 % no kopējā daudzuma, kuģis attālinās vismaz piecas jūras jūdzes no iepriekšējās zvejas rīku iemetiena vietas, pirms tas atsāk zveju. Apstrādātas zivis, uz kurām attiecas prasība par zivju minimālajiem izmēriem un kuras neatbilst III pielikumā norādītajam garuma ekvivalentam, uzskata par zivju minimālajiem izmēriem neatbilstošām. 9. pants Īpaši noteikumi par garneļu zveju 3L rajonā Garneļes 3L rajonā zvejo ūdeņos, kas ir dziļāki par 200 metriem, un zveju vienlaikus veic ne vairāk kā viens kuģis no katras dalībvalsts. 10. pants Īpašās prasības par datu vākšanu 1. Attiecīgā gadījumā dalībvalstis pilda īpašās datu vākšanas prasības par kuģiem, kas zvejo šādās teritorijās. Teritorija 1. koordināta 2. koordināta 3. koordināta 4. koordināta | Orphan Knoll | 50.00.30 47.00.30 | 51.00.30 45.00.30 | 51.00.30 47.00.30 | 50.00.30 45.00.30 | Corner Seamounts | 35.00.00 48.00.00 | 36.00.00 48.00.00 | 36.00.00 52.00.00 | 35.00.00 52.00.00 | Newfoundland Seamounts | 43.29.00 43.20.00 | 44.00.00 43.20.00 | 44.00.00 46.40.00 | 43.29.00 46.40.00 | New England Seamounts | 35.00.00 57.00.00 | 39.00.00 57.00.00 | 39.00.00 64.00.00 | 35.00.00 64.00.00 | 2. Dati, kas vācami saskaņā ar 1. punktu, jāvāc pa datu kopām, un pēc iespējas jāsniedz šādas ziņas: a) nozvejas sugu struktūra pēc skaita un svara; b) sastopamo garumu biežums; c) otolīti; d) kopai atbilstošā atrašanās vieta, ģeogrāfiskais platums un garums; e) zvejas rīki; f) dziļums, kādā tiek veikta zveja; g) laiks (pēc pulksteņa); h) kopai atbilstošais laikposms; i) vilkšana uzsākta (aktīviem zvejas rīkiem); j) citi bioloģiskie paraugi, kas ņemti, piemēram, brieduma vērtēšanai, ja tas ir iespējams. 3. Saskaņā ar 1. punktu savāktos datus ziņo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kas iespējami drīz pēc katra zvejas reisa tos pārsūta NAFO sekretariātam. III nodaļa Kontroles pasākumi 1. iedaļaZvejas uzraudzība 1 1. pants Atļauja Tikai tiem EK kuģiem, kuru bruto tonnāža pārsniedz 50 tonnas, kuriem to karoga dalībvalsts ir izsniegusi īpašu zvejas atļauju un kuri ir iekļauti NAFO kuģu reģistrā, ar šajā atļaujā paredzētajiem nosacījumiem ir atļauts zvejot, turēt uz kuģa, pārkraut vai izkraut krastā zvejas resursus no NAFO pārvaldes apgabala. 1 2. pants Kuģu saraksts 1. Katra dalībvalsts izveido visu to kuģu sarakstu, kuri peld ar šīs valsts karogu un ir reģistrēti Kopienā, un kuriem ir atļauts zvejot NAFO pārvaldes apgabalā, un datorlasāmā formā nosūta šo sarakstu Komisijai. Komisija minēto sarakstu tūlīt pārsūta NAFO sekretariātam. 2 Vismaz 15 dienas pirms kuģa iebraukšanas NAFO pārvaldes apgabalā katra dalībvalsts datorlasāmā formā nosūta Komisijai visus grozījumus attiecīgās valsts sarakstā par kuģiem, kuri peld ar šīs valsts karogu un ir reģistrēti Kopienā, un kuriem ir atļauts zvejot NAFO pārvaldes apgabalā. Komisija šos grozījumus tūlīt pārsūta NAFO sekretariātam. 3. Šā panta 2. punktā minētajā sarakstā iekļauj šādu informāciju: a) kuģa iekšējais numurs, kā noteikts I pielikumā Komisijas 2003. gada 30. decembra Regulai (EK) Nr. 26/2004 par Kopienas zvejas flotes reģistru[?]; b) starptautiskais radio izsaukuma signāls; c) attiecīgā gadījumā — kuģa fraktētājs; d) kuģa tips. 4. Attiecībā uz tādiem kuģiem, kas ar dalībvalsts karogu peld tikai zināmu laiku (kuģa fraktēšana bez apkalpes), nosūtītajā informācijā papildus iekļauj šādus datus: a) datums, no kura kuģis drīkst peldēt ar dalībvalsts karogu; b) datums, no kura dalībvalsts atļāvusi šim kuģim zvejot NAFO pārvaldes apgabalā; c) valsts, kurā kuģis ir reģistrēts vai iepriekš bija reģistrēts, un datums, no kura tas pārtraucis peldēt ar minētās valsts karogu; d) kuģa nosaukums; e) oficiālais kuģa reģistrācijas numurs, ko piešķīrušas valsts kompetentās iestādes; f) kuģa piederības osta pēc kuģa nodošanas; g) kuģa īpašnieks vai fraktētājs; h) deklarācija par to, ka kapteinim ir izsniegts NAFO pārvaldes apgabalā spēkā esošo noteikumu eksemplārs; i) galvenās sugas, ko kuģis drīkst zvejot NAFO pārvaldes apgabalā; j) apakšapgabali, kuros paredzama zveja. 1 3. pants Kopienas kuģu fraktēšana 1. Dalībvalstij var atļaut slēgt maksājumu līgumus par savu zvejas kuģi, kas peld ar tās karogu un kam ir atļauts zvejot NAFO pārvaldes apgabalā, lai pilnīgi izmantotu kvotu un/vai zvejas dienas, kuras ir piešķirtas citai NAFO Līgumslēdzējai pusei. 2. Maksājumu līguma noslēgšanas dienā karoga dalībvalsts nosūta Komisijai šādu informāciju, kuru Komisija pārsūta NAFO administratīvajam sekretāram: a) valsts piekrišana maksājumu līgumam; b) sugas, uz kurām attiecas frakts, un zvejas iespējas, kas piešķirtas ar maksājumu līgumu; c) maksājumu līguma darbības ilgums; d) fraktētājs; e) Līgumslēdzēja puse, kas fraktējusi kuģi; f) darbības, ko tā veikusi, lai nodrošinātu to, ka nofraktētie kuģi, kuri peld ar tās karogu, visā fraktēšanas periodā pilda NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumus. 3. Kad maksājumu līgums beidzas, karoga dalībvalsts informē par to Komisiju, kura nekavējoties nosūta šo informāciju NAFO administratīvajam sekretāram. 4. Karoga dalībvalsts veic pasākumus, lai nodrošinātu šādu nosacījumu izpildi: a) maksājumu līguma laikā kuģim nav atļauts izmantot tā karoga dalībvalstij piešķirtās kvotas vai zvejas iespējas; b) kuģim vienā un tajā pašā laikā ir atļauts zvejot saskaņā ar vienu maksājumu līgumu; c) maksājumu līguma darbības laikā kuģim ir jāpilda NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumu noteikumi; d) visu nozveju un piezveju, kas gūta maksājumu līguma periodā, par kuru ir paziņots, nofraktētais kuģis reģistrē zvejas žurnālā atsevišķi no citiem nozvejas datiem, kas reģistrēti saskaņā ar 16. pantu. 5. Par visu 4. punkta d) apakšpunktā minēto nozveju un piezveju dalībvalstis Komisijai ziņo atsevišķi no informācijas par valsts mērogā gūto nozveju, ko sniedz saskaņā ar 19. pantu. Komisija tūlīt pārsūta šo informāciju NAFO administratīvajam sekretāram. 14. pants Zvejas piepūles uzraudzība 1. Ikviena dalībvalsts veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu šīs dalībvalsts kuģu zvejas piepūles atbilstību zvejas iespējām, kas minētajai dalībvalstij ir pieejamas NAFO pārvaldes apgabalā. 2. Dalībvalstis ik gadu ne vēlāk kā 31. janvārī un pēc tam vismaz 30 dienas pirms attiecīgās darbības uzsākšanas nosūta Komisijai nozvejas plānu, kas izstrādāts minēto dalībvalstu kuģiem zvejošanai NAFO pārvaldes apgabalā. Nozvejas plānā turklāt identificē kuģi vai kuģus, kuri veiks minētās zvejas darbības, un zvejas dienu skaitu, ko šie kuģi pavadīs NAFO pārvaldes apgabalā. 3. Dalībvalstis, pamatojoties uz orientējošām ziņām, informē Komisiju par paredzētajām darbībām, ko kuģi gatavojas veikt citos apgabalos. 4. Nozvejas plānā atspoguļo kopējo zvejas piepūli, kas tiks izvērsta NAFO pārvaldes apgabalā, saistībā ar paziņojumu sniegušās dalībvalsts rīcībā esošajām zvejas iespējām. 5. Katra dalībvalsts ik gadu ne vēlāk kā 31. decembrī iesniedz Komisijai ziņojumu par zvejas plānu īstenošanu. Šajā ziņojumā norāda to kuģu skaitu, kas faktiski veic zvejas darbības NAFO pārvaldes apgabalā, katra kuģa gūto nozveju un to dienu kopskaitu, kuras katrs kuģis ir zvejojis šajā apgabalā. Par to kuģu darbībām, kas zvejo garneles 3M un 3L rajonā, ziņo atsevišķi un par katru rajonu. 15. pants Kuģu novērošanas sistēma ( VMS ) 1. Dalībvalstis attiecībā uz kuģiem, kas peld ar to karogu NAFO pārvaldes apgabalā, nodrošina to, ka datus, kuri kuģu novērošanas sistēmā ( VMS ) reģistrēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2244/2003, reālajā laikā elektroniski pārsūta NAFO sekretariātam. 2. Tiklīdz inspektors NAFO pārvaldes apgabalā ievēro kuģi, par kuru viņš nav saņēmis VMS datus atbilstīgi NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumiem, viņš tūlīt dara to zināmu kuģa kapteinim un NAFO administratīvajam sekretāram. 16. pants Pārkraušana Kopienas kuģi NAFO pārvaldes apgabalā neveic pārkraušanas darbības, ja vien tie iepriekš nav saņēmuši attiecīgu atļauju no kompetentajām iestādēm. 1 7. pants Zvejas un produkcijas žurnāli un nokraušanas plāns 1. Kapteinis papildus Regulas (EEK) Nr. 2847/93 6., 8., 11. un 12. panta prasību izpildei zvejas žurnālā ieraksta IV pielikumā minēto informāciju. 2. Kopienas kuģu kapteiņi Regulas (EEK) Nr. 2847/93 15. panta 1. punktā minēto sugu nozveju reģistrē a) produkcijas žurnālā, kurā atzīmē kopējo uz kuģa gūto produkcijas daudzumu pa sugām, norādot produkcijas svaru, kas izteikts kilogramos; b) nokraušanas plānā, kurā norāda dažādo sugu zivju izvietojumu tilpnēs. 3. Šā panta 2. punktā minēto produkcijas žurnālu un nokraušanas plānu katru dienu atjaunina par iepriekšējo dienu no plkst. 00.00 ( UTC ) līdz plkst. 24.00 ( UTC ), un tiem jāatrodas uz kuģa, līdz kuģis ir pilnīgi izkrauts. 4. Kuģa kapteinis sniedz palīdzību, kas vajadzīga, lai pārbaudītu produkcijas žurnālā reģistrēto daudzumu un uz kuģa glabātās apstrādātās produkcijas daudzumu atbilstību. 5. Dalībvalstis ik pēc diviem gadiem apliecina ietilpības plāna pareizību visiem kuģiem, kam atļauts zvejot saskaņā ar 10. pantu. Kuģa kapteinis nodrošina to, ka šā apliecinājuma kopija atrodas uz kuģa un pēc pieprasījuma tiek uzrādīta inspektoram. 18. pants Produktu marķēšana un atsevišķa nokraušana 1 Visas apstrādātās zivis, kas iegūtas NAFO pārvaldes apgabalā, marķē tā, lai būtu iespējams identificēt katru sugu un produktu kategoriju, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 1. pantā. Tās turklāt marķē kā zivis, kas nozvejotas NAFO pārvaldes apgabalā. 2. Visas garneles, kas nozvejotas 3L rajonā, un visus melnos paltusus, kas nozvejoti 2. apakšapgabalā un 3KLMNO rajonos, marķē kā nozvejotus attiecīgajās zonās. 3. Vienas un tās pašas sugas nozveju var nokraut vairāk nekā vienā tilpnes daļā, bet katrā tilpnes daļā, kurā to nokrauj, tā skaidri jāatdala no citu sugu nozvejas (piemēram, ar plastikātu, saplāksni, tīklu u.c.). Līdzīgā veidā visa nozveja, kas gūta NAFO konvencijas apgabalā, ir jānokrauj atsevišķi no nozvejas, kas gūta ārpus šī apgabala. 1 9. pants Nozvejas deklarēšana 1. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi nosūta savas karoga dalībvalsts Zvejas uzraudzības centram ( FMC ) nozvejas deklarācijas saskaņā ar 2. punktu. 2. Nozvejas deklarācijās iekļauj šādu informāciju: a) daudzumi uz kuģa laikā, kad Kopienas zvejas kuģi iebrauc NAFO pārvaldes apgabalā. Datus pārraida ne agrāk kā 12 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras reizes, kad attiecīgais kuģis iebrauc NAFO pārvaldes apgabalā, un tajos norāda dienu, laiku, kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu, kopējo neapstrādāto zivju svaru pa sugām, ieskaitot specializētās zvejas zivis; b) garneles, kas katrā konkrētā dienā nozvejotas 3L rajonā. Datus noraida ne vēlāk kā plkst. 12.00 ( UTC ) nākamajā dienā pēc katras nozvejas dienas; c) katru otro pirmdienu — sarkanasaru nozveja 2. apakšapgabalā un 1F, 3K un 3M rajonā, kas gūta divu nedēļu laikposmā, kurš beidzas iepriekšējā svētdienā plkst. 24.00. Ja kopējā nozveja sasniedz 50 % no kopējās pieļaujamās nozvejas, šādus datus sūta katru pirmdienu; d) daudzumi, kas atrodas uz kuģa, kad tas izbrauc no NAFO pārvaldes apgabala. Datus pārraida ne agrāk kā 8 stundas un ne vēlāk kā 6 stundas pirms katras reizes, kad attiecīgais kuģis izbrauc no NAFO pārvaldes apgabala, un tajos norāda dienu, laiku, kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu un kopējo neapstrādāto zivju svaru pa sugām; e) katrā zivju pārkraušanas reizē iekrautie un izkrautie daudzumi par laiku, kad kuģis atradās NAFO pārvaldes apgabalā. Donorkuģi noraida šos datus ne vēlāk kā 24 stundas pirms pārkraušanas. Saņēmējkuģi noraida šos datus ne vēlāk kā vienu stundu pēc pārkraušanas. Norāda dienu, laiku, pārkraušanas ģeogrāfiskās koordinātas un kopējo izkraujamo vai iekrauto neapstrādāto zivju svaru pa sugām kilogramos, kā arī kuģu, no kuriem vai kuros veic pārkraušanu, radio izsaukuma signālus. Saņēmējkuģis vismaz 24 stundas pirms katras izkraušanas reizes paziņo kopējo nozveju, kas atrodas uz kuģa, kopējo daudzumu, ko paredzēts izkraut, ostas nosaukumu un paredzēto izkraušanas laiku. 3. Katra dalībvalsts, saņēmusi nozvejas deklarācijas, ar Komisijas starpniecību elektroniski pārsūta tās NAFO sekretariātam. 4. Dalībvalstis reģistrē nozvejas deklarācijās norādīto informāciju Regulas (EEK) Nr. 2847/93 19. panta 2. punktā minētajā datubāzē. 5. Sīki izstrādāti noteikumi par 2. punktā minēto deklarāciju formātu un specifikācijām ir paredzēti VII pielikumā. 20. pants Kopējā nozvejas un zvejas piepūles deklarācija 1. Katra dalībvalsts datorlasāmā formā ik mēnesi līdz 15. datumam paziņo Komisijai šādu informāciju: a) II pielikumā noteikto krājumu daudzumi, kas ir izkrauti; b) to zvejas dienu skaits, kuras iepriekšējā mēnesī ir izmantotas garneļu zvejai 3M rajonā; c) informācija, kas iegūta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 11. un 12. pantu. 2. Komisija 1. punktā minētos datus apkopo par visām dalībvalstīm un 30 dienās pēc tā kalendāra mēneša beigām, kurā nozveja tika gūta, nosūta šos datus NAFO sekretariātam. 2. iedaļaNovērotāji 2 1. pants Novērotāju norīkošana 1. Dalībvalstis norīko novērotājus uz visiem saviem zvejas kuģiem, kas veic vai gatavojas veikt zvejas darbības NAFO pārvaldes apgabalā. Novērotāji uz zvejas kuģiem, uz kuriem tie ir norīkoti, atrodas tik ilgi, līdz viņus nomaina citi novērotāji. 2. Izņemot nepārvaramas varas apstākļus, zvejas kuģiem, uz kuriem nav novērotāju, ir aizliegts sākt vai turpināt zveju NAFO pārvaldes apgabalā. 3. Novērotājiem jābūt atbilstīgi kvalificētiem un pieredzējušiem. Viņu prasmēm jābūt šādām: a) pietiekama pieredze, lai noteiktu sugas un zvejas rīkus; b) navigācijas iemaņas; c) pietiekamas zināšanas par NAFO noteiktajiem saglabāšanas un izpildes pasākumiem; d) spēja veikt vienkāršus zinātniskus uzdevumus, piemēram, savākt vajadzīgos paraugus, kā arī precīzi veikt un reģistrēt novērojumus; e) novērojamā kuģa karoga valsts valodas pietiekami laba prasme. 4. Dalībvalstis veic visus atbilstošos pasākumus, lai noteiktā laikā un vietā uzņemtu uz zvejas kuģiem novērotājus un novērošanas termiņa beigās atvieglotu viņu aizbraukšanu. 5. Dalībvalstis ik gadu vēlākais 20. janvārī un turpmāk tūlīt pēc katra jauna novērotāja norīkošanas iesniedz Komisijai to novērotāju sarakstu, kurus tās norīkojušas atbilstīgi 1. punktam. 22. pants Novērotāju galvenie pienākumi 1. Novērotāji uzrauga to, kā zvejas kuģi ievēro atbilstošos NAFO noteiktos saglabāšanas un izpildes pasākumus. 2. Novērojumus veic tikai NAFO pārvaldes apgabalā. 23. pants Reģistrēšana Novērotāji a) saskaņā ar VIII pielikumā sniegto paraugu ik dienas reģistrē datus par kuģa zvejas darbību; b) reģistrē kuģa kapteiņa izmantotos zvejas rīkus, linuma acu izmēru un tīklam piestiprinātās ierīces. 2 4. pants Nozvejas uzraudzība 1. Novērotāji veic šādas darbības: a) novēro un novērtē katru atsevišķā reizē gūto nozveju (vieta, dziļums, laiks, kādu tīkls atrodas ūdenī); b) nosaka nozvejas sastāvu; c) uzrauga zivju izmešanu jūrā, piezveju un nozveju, kurā zivis ir pārāk mazas; d) pārbauda ierakstus zvejas žurnālā un produkcijas žurnālā. Pārbaudot produkcijas žurnālu, izmanto kapteiņa piemēroto pārrēķina koeficientu; e) pārbauda nozvejas deklarācijas. 2. Veicot zivju izmešanas, piezvejas un pārāk maza izmēra nozvejas uzraudzību saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, novērotāji vāc datus par zivju izmešanu un pārāk mazu zivju atstāšanu uz kuģa, pēc iespējas paraugus ņemot šādi: a) katram zvejas rīku iemetienam jānorāda provizoriskais aprēķins par kopējo nozveju pa sugām pēc svara un papildus — par izmestajām zivīm pa sugām pēc svara; b) katram 10. zvejas rīku iemetienam ņem paraugus visām sugām, papildus parauga svaram norādot arī zivju skaitu atkarībā no garuma gan tajā nozvejas daļā, ko paredzēts izkraut, gan tajā, ko izmet jūrā; c) visos gadījumos, kad zvejas vietu maina vairāk nekā par 5 jūras jūdzēm, a) un b) apakšpunktā veiktās darbības atkārto. 2 5. pants Citi īpaši uzdevumi Novērotāji a) pārliecinās par kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu zvejas darbību laikā; b) attiecīgā gadījumā pārrauga pārkraušanu no kuģiem, ar kuriem noslēgti maksājumu līgumi saskaņā ar 12. pantu; c) uzrauga atrašanās vietas reģistrēšanas automātisko iekārtu darbību, ja uz novērojamā kuģa tādas atrodas un ja tās izmanto; d) veic zinātnisko darbu un ņem paraugus, ja to pieprasa NAFO Zvejniecības komisija vai attiecīgās iestādes novērojamā kuģa karoga valstī. 2 6. pants Novērotāja ziņojums 1. Novērotāji 20 dienās pēc katra zvejas reisa iesniedz ziņojumu Komisijai un viņus norīkojušās dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Ja novērotāja norīkojums beidzas pirms zvejas reisa beigām, ziņojumu par norīkojuma periodu Komisijai un dalībvalsts kompetentajām iestādēm iesniedz 20 dienās pēc norīkojuma beigām. Ziņojumā apkopo galvenos novērotāja iegūtos datus. Ar Komisijas starpniecību ziņojumu nosūta NAFO administratīvajam sekretāram. 2. Ja ir aizdomas par nopietniem pārkāpumiem, novērotāji par to paziņo 24 stundās. Šos ziņojumus sūta NAFO pārvaldes apgabalā esošajam NAFO inspekcijas kuģim, kas ziņo NAFO administratīvajam sekretāram par iespējamo pārkāpumu. Sūtot ziņojumus inspekcijas kuģim, novērotāji izmanto apstiprinātu kodu. 2 7. pants Piesardzības pasākumi 1. Novērotāji veic visus atbilstošos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņu klātbūtne uz zvejas kuģiem neaizkavē vai netraucē kuģu normālu darbību, ieskaitot zvejas darbības. 2. Novērotāji saudzē zvejas kuģu īpašumu un ierīces un ievēro visu ar minētajiem kuģiem saistīto dokumentu konfidencialitāti. 2 8. pants Kuģa kapteiņa pienākumi 1. Kopienas zvejas kuģu kapteiņi uzņem norīkotos novērotājus uz kuģa un sadarbojas ar viņiem, lai novērotāji, atrazdamies uz kuģa, varētu pildīt savus pienākumus. 2. Kuģa kapteinis, uz kura kuģa norīkots novērotājs, veic visus vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu novērotāja ierašanos un aizbraukšanu. Novērotājam uz kuģa nodrošina atbilstīgus un piemērotus dzīves apstākļus un darba iespējas. 3. Lai atvieglotu novērotāju pienākumu izpildi, kuģa kapteinis nodrošina viņiem piekļuvi kuģa dokumentiem (zvejas žurnālam, produkcijas žurnālam, ietilpības plānam un nokraušanas plānam) un dažādām kuģa daļām, vajadzības gadījumā ieskaitot tās, kurās atrodas paturēšanai vai izmešanai paredzētā nozveja. 4. Kuģa kapteini laikus informē par novērotāju uzņemšanas laiku un vietu, kā arī par iespējamo novērošanas ilgumu. 5. Pēc novērotā kuģa kapteiņa lūguma viņš var saņemt 25. panta 1. punktā minētā novērotāja ziņojuma eksemplāru. 29.pants Izmaksas Visas izmaksas, kas rodas, novērotājiem darbojoties saskaņā ar šo iedaļu, sedz dalībvalstis. Dalībvalstis šīs izmaksas var pilnībā vai daļēji piedzīt no kuģu operatoriem. 30. pants Turpmākie pasākumi 1. Dalībvalsts kompetentās iestādes, kas saņem novērotāja ziņojumu saskaņā ar 25. pantu, novērtē tā saturu un secinājumus. 2. Ja ziņojumā norādīts, ka novērotais kuģis zvejā nav ievērojis NAFO pieņemtos saglabāšanas un izpildes pasākumus, 1. punktā minētās iestādes veic attiecīgas darbības, lai izmeklētu konkrēto lietu un novērstu šādas prakses atkārtošanos. IV nodaļa Inspekcija un uzraudzība jūrā 1. iedaļaVispārīgi noteikumi 3 1. pants Vispārīgi inspekcijas un uzraudzības noteikumi 1. Komisija un/vai dalībvalstis norīko inspektorus, lai veiktu inspekciju un uzraudzību NAFO pārvaldes apgabalā atbilstīgi NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumiem. Viņi var arī norīkot praktikantus, kuri pavada inspektorus. 2. Dalībvalstis un Komisija nodrošina to, ka inspektori pilda savus pienākumus saskaņā ar NAFO programmas noteikumiem. Inspektoru darbu kontrolē viņu kompetentās iestādes, un viņi atrodas šo iestāžu pakļautībā. 3. Katra dalībvalsts un Komisija nodrošina to, ka Kopienas inspektoru veiktā inspekcija nav diskriminējoša un notiek saskaņā ar NAFO pieņemtajiem saglabāšanas un izpildes pasākumiem. 4. Inspekcijas reižu skaits ir atkarīgs no pārvaldes rajonā esošo NAFO Līgumslēdzēju pušu kuģu skaita, ņemot vērā laiku, kas pavadīts pārvaldes rajonā, nozvejas apjomus un to, kā iepriekš ir ievēroti noteikumi. 5. Papildus funkcijām, kas izriet no NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumiem, Kopienas inspektori NAFO pārvaldes apgabalā pārbauda to, vai Kopienas kuģi ievēro visus citus Kopienas noteiktos saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas attiecas uz šiem kuģiem. 6. Inspektoru var norīkot darbā uz jebkura dalībvalsts kuģa, kas veic vai gatavojas veikt inspekciju NAFO pārvaldes apgabalā. 7. Inspektori, kas darbojas NAFO pārvaldes apgabalā, regulāri koordinē savu darbību ar citiem NAFO inspektoriem, kas darbojas NAFO pārvaldes apgabalā, lai apmainītos ar informāciju par novērotajiem kuģiem un par uzkāpšanu uz kuģa vai ar citu attiecīgu informāciju. 32. pants Inspicēšanas līdzekļi Dalībvalstis vai Komisija saviem inspektoriem dara pieejamus piemērotus līdzekļus, lai tie varētu veikt ar uzraudzību un inspekciju saistītos uzdevumus. Tādēļ norīko inspekcijas kuģus darbam saistībā ar NAFO programmu. 3 3. pants Programmu izstrāde 1. Komisija koordinē uzraudzību un inspekciju Kopienā. Šim nolūkam tā kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm var izstrādāt kopējas operatīvās uzraudzības un inspekcijas programmas. Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo NAFO pārvaldes apgabalā, pieņem vajadzīgos pasākumus, lai atvieglotu šo programmu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz vajadzīgajiem cilvēku un materiālajiem resursiem, kā arī attiecībā uz laiku un teritorijām, kurās šie resursi būtu jāizvieto. 2. Izstrādājot operatīvās uzraudzības un inspekcijas programmas, Komisija un dalībvalstis nodrošina to, ka vienmēr, kad vairāk nekā 15 Kopienas zvejas kuģi veic zvejas darbības pārvaldes rajonā, tur atrodas kāds Kopienas inspekcijas kuģis vai arī ir noslēgts līgums ar citu Līgumslēdzēju pusi par to, ka minētā puse nodrošinās inspekcijas kuģa klātesību. 3. Katru gadu līdz 15. oktobrim dalībvalstis paziņo Komisijai inspektoru uzvārdus un inspekcijas kuģu nosaukumus, ko tās nākamajā gadā paredz norīkot darbam NAFO programmā. Šajā paziņojumā norāda vārdu un uzvārdu, radio izsaukuma signālu un norīkoto inspekcijas kuģu saziņas spēju. Izmantojot šo informāciju, Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izveido plānu par Kopienas līdzdalību NAFO programmā nākamajā kalendāra gadā un nosūta to NAFO s ekretariātam un dalībvalstīm. 4. Dalībvalstis elektroniski dara zināmu Komisijai inspekcijas kuģu darbības sākuma un beigu datumu un laiku. 2. iedaļaUzraudzības procedūra 3 4. pants Uzraudzības procedūra 1. Inspektori veic uzraudzību, novērojot zvejas kuģus no kuģa, kas norīkots darbam NAFO programmā. Kad inspektors novēro NAFO Līgumslēdzējas puses kuģi un novērojumi neatbilst citai viņa rīcībā esošai informācijai, viņš šos novērojumus reģistrē uzraudzības ziņojumā, kura paraugs sniegts XI pielikumā, un nosūta ziņojumu savām iestādēm. Ziņojumā ir kuģa fotoattēli, kuros reģistrēta kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta, attēla uzņemšanas datums un laiks. 2. Dalībvalstis uzraudzības ziņojumu elektroniskā formā tūlīt nosūta novērotā kuģa karoga valstij vai minētās valsts atbildīgajām iestādēm, ko norādījis NAFO sekretariāts, NAFO sekretariātam un Komisijai. Pēc attiecīgā kuģa karoga valsts pieprasījuma dalībvalstis tai nosūta arī katra uzraudzības ziņojuma oriģināleksemplāru. 3. Dalībvalstis, saņēmušas uzraudzības ziņojumu par savas valsts kuģiem, tūlīt rīkojas un veic vajadzīgo papildu izpēti, lai izlemtu par turpmākajiem pasākumiem. 4. Ik gadu līdz 15. februārim dalībvalstis paziņo Komisijai par darbību, ko tās veikušas saistībā ar uzraudzības ziņojumiem, kuros iepriekšējā gadā minēti to kuģi. Ja papildu pasākumu rezultātā ir noteiktas sankcijas, šīs sankcijas ir sīki jāapraksta. Komisija katru gadu līdz 1. martam nosūta minētās ziņas NAFO sekretariātam. 3. IEDAļA INSPEKCIJAS PROCEDūRA 3 5. pants Vispārīgi noteikumi 1. Veicot inspekciju dienasgaismā normālas redzamības apstākļos, inspekcijas kuģi izstāda NAFO vimpeli, kas parāda, ka notiek inspekcija saskaņā ar NAFO programmu. Kuģi, uz kuru klāja atrodas inspektors, arī izstāda vimpeli, kas var būt uz pusi mazāks. 2. Inspicējot pētniecības kuģus, pārbauda tikai to, vai kuģis neveic rūpnieciskās zvejas darbību. 3. Kamēr inspektors atrodas uz kuģa un veic inspekciju, viņš netraucē kuģa kapteinim sazināties ar kuģa karoga valsts iestādēm. 4. Inspekcijas kuģi manevrē drošā attālumā no zvejas kuģa saskaņā ar labas kuģošanas prakses noteikumiem. 5. Inspektori izvairās lietot spēku, kur un ciktāl tas nav vajadzīgs viņu drošībai. Veicot inspekciju uz zvejas kuģiem, inspektori nenēsā šaujamieročus. 6. Inspekciju veic tā, lai pēc iespējas neradītu traucējumus vai neērtības kuģim, tā darbībai un nozvejas gūšanai. 3 6. pants Inspektoru uzkāpšana uz kuģa 1. Kad inspektori un praktikanti uzkāpj uz zvejas kuģa, viņiem ir klāt NAFO sekretariāta izsniegts identifikācijas dokuments, kuru viņi uzrāda. 2. Inspektors neuzkāpj uz kuģa bez iepriekšēja brīdinājuma (attiecīgajam kuģim to pārraida pa radio) vai nepārraidot attiecīgu Starptautiskā signālu koda signālu, ar kuru sniedz ziņas par inspektoru grupu un inspekcijas kuģi. 3. Inspektori neliek kuģim, uz kura klāja tie uzkāpj, apstāties vai manevrēt zvejas laikā, ne arī apturēt zvejas rīku iemešanu vai izcelšanu. Inspektori tomēr var lūgt, lai pārtrauc vai aizkavē zvejas rīku iemešanu, kamēr viņi uzkāpj uz kuģa, tomēr kavēšanās ilgums nekādā ziņā nedrīkst pārsniegt 30 minūtes pēc 2. punktā minētā signāla saņemšanas. 3 7. pants Inspektoru darbība uz kuģa 1. Inspekcijas grupā ir ne vairāk kā divi inspektori. Ja apstākļi uz kuģa to ļauj, inspektorus var pavadīt praktikants, kuru stāda priekšā zvejas kuģa kapteinim. Praktikanta darbība aprobežojas ar inspektoru darba vērošanu. 2. Inspekcijas ilgums nepārsniedz trīs stundas vai arī laiku, kamēr tīklu un nozveju izceļ un pārbauda, atkarībā no tā, kas ir ilgāk. Ja atklāj pārkāpumu, inspektori var palikt uz kuģa tik ilgi, cik nepieciešams, lai viņi varētu izpildīt 40. un 43. pantā minētos pienākumus. Inspektori atstāj kuģi vienas stundas laikā pēc tam, kad pabeigta sākotnējā inspekcija, vai, attiecīgā gadījumā, pēc tam, kad viņi ir izpildījuši savus pienākumus atbilstīgi 40. pantam. 3. Tiek veikti piesardzības pasākumi, lai nebojātu iepakojumu, iesaiņojumu, kastes vai citu taru un tās saturu. Kastes un taru atver veidā, kas atvieglo tās ātru otrreizēju noplombēšanu, pārpakošanu un novietošanu atpakaļ glabātuvē. 4. Inspektori produkcijas žurnāla ierakstus par produkcijas svaru pārrēķina dzīvsvarā, lai varētu tos salīdzināt ar žurnāla ierakstiem, kuros reģistrēts dzīvsvars. Inspektors izmanto tos pašus pārrēķina koeficientus, kurus izmanto kuģa kapteinis. 5. Inspektoriem ir atļauts pārbaudīt visas attiecīgās zvejas kuģa vietas, klājus un telpas, apstrādāto un neapstrādāto nozveju, tīklus un citus zvejas rīkus, aprīkojumu un visus attiecīgos dokumentus, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu atbilstību NAFO pieņemtajiem saglabāšanas un izpildes pasākumiem. 6. Veicot pārbaudi, inspektori var lūgt no kuģa kapteiņa palīdzību, kas viņiem varētu būt vajadzīga. Kapteinis var izteikt savas piezīmes par inspekcijas ziņojumu, kas inspektoriem pēc pārbaudes beigšanas jāparaksta. Zvejas kuģa kapteinis saņem inspekcijas ziņojuma eksemplāru. 3 8. pants Inspekcijas ziņojumu sagatavošana 1. Inspektori sagatavo inspekcijas ziņojumu, izmantojot IX pielikumā norādīto paraugu, un nosūta to savām iestādēm. 2. Inspektori no zvejas žurnālu ierakstiem par attiecīgo zvejas reisu apkopo ziņas par kuģa nozveju NAFO pārvaldes apgabalā pa sugām un pa rajoniem, un šo kopsavilkumu reģistrē inspekcijas ziņojuma 14. punktā. 3. Ja ir atšķirības starp reģistrēto nozveju un inspektora veiktajiem aprēķiniem, inspektors var vēlreiz pārbaudīt aprēķinus, procedūras, attiecīgos dokumentus un nozveju, kas atrodas uz kuģa. Jebkuras šāda veida atšķirības norāda inspekcijas ziņojuma 18. punktā. 3 9. pants Zvejas kuģa kapteiņa pienākumi inspekcijas laikā Ja uz Kopienas zvejas kuģa uzkāpj inspektori un veic pārbaudi, minētā kuģa kapteinis, a) ja no kuģa vai helikoptera, kur atrodas inspektors, ir saņemts atbilstošs Starptautiskā signālu koda signāls, veicina inspektora drošu uzkāpšanu uz kuģa saskaņā ar labas kuģošanas prakses noteikumiem; b) nodrošina aizborta kāpnes, kas atbilst Starptautiskās Jūrniecības organizācijas ieteikumiem par loča trapiem; c) sadarbojas ar inspektoriem un palīdz zvejas kuģa inspicēšanā, kas tiek veikta atbilstīgi šai regulā noteiktajām procedūrām; nodrošina inspektoru drošību un nekavē, neiebaida inspektorus, un netraucē viņiem veikt savus pienākumus; d) ļauj inspektoriem sazināties ar karoga valsts un inspicējošās valsts iestādēm; e) nodrošina pieeju kuģa vietām, klājiem, telpām, apstrādātajai un neapstrādātajai nozvejai, tīkliem un citiem zvejas rīkiem, iekārtām, reģistrācijas dokumentiem, zivju telpu plāniem vai aprakstiem, produkcijas žurnāliem un nokraušanas plāniem un jebkuriem citiem būtiskiem dokumentiem, kā arī pēc iespējas un saprātīgās robežās palīdz pārliecināties par to, vai nokrāvums atbilst nokraušanas plāniem; f) veicina inspektoru drošu nokāpšanu no kuģa. 40. pants Inspekcijas ziņojumu nosūtīšana 1. Dalībvalsts, kas veic pārbaudi, 20 dienās pēc inspekcijas kuģa atgriešanās ostā nosūta Komisijai NAFO inspekcijas ziņojuma oriģināleksemplāru, kas sastādīts atbilstīgi 37. panta 1. punktam. Komisija 30 dienās pēc inspekcijas kuģa atgriešanās ostā šo ziņojumu pārsūta inspicētā kuģa karoga valstij un ziņojuma eksemplāru nosūta NAFO sekretariātam. 2. Pārkāpuma gadījumā vai ja ir atšķirības starp reģistrēto nozveju un inspektora veikto aprēķinu par nozveju uz kuģa, inspekcijas ziņojuma oriģināleksemplāru kopā ar apstiprinošiem dokumentiem, tostarp uzņemto fotoattēlu kopijām, nosūta Komisijai iespējami drīz pēc inspekcijas kuģa atgriešanās ostā. Komisija 10 dienās pēc inspekcijas kuģa atgriešanās ostā šo dokumentu paketi nosūta inspicētā kuģa karoga valstij, un dokumentu kopiju nosūta NAFO sekretariātam. 3. Šā panta 2. punktā minētajā gadījumā inspektors turklāt izdara paziņojumu, kas faktiski ir iepriekšējs paziņojums par iespējamo pārkāpumu. Šajā paziņojumā atkārto inspekcijas ziņojuma 16., 18. un 20. punktā norādīto informāciju un sīki apraksta apstākļus, kas pamato norādi uz pārkāpumu, un sniedz pierādījumus, kuri to apstiprina. Kopienas inspektors nākamajā darbdienā pēc inspekcijas veikšanas šo paziņojumu nosūta karoga valstij un — ar Komisijas starpniecību — NAFO sekretariātam. 4. Inspektori ik pēc 10 dienām iesniedz Komisijai sarakstu ar inspicētajiem kuģiem. Komisija ik mēnesi izveido inspicēto kuģu sarakstu un nosūta to NAFO sekretariātam. 4. IEDAļA PāRKāPUMI 4 1. pants Procedūra pārkāpuma gadījumā 1. Ja inspektori atklāj pārkāpumu saistībā ar NAFO pieņemtajiem saglabāšanas un izpildes pasākumiem, viņi rīkojas šādi: a) atzīmē pārkāpumu inspekcijas ziņojumā, apstiprina ierakstu, to parakstot, un gūst apstiprinošu parakstu no kuģa kapteiņa; b) izdara atzīmi zvejas žurnālā vai citā attiecīgā dokumentā, norādot atklātā pārkāpuma izdarīšanas datumu, vietu un veidu, un to apstiprina ar parakstu. Inspektors var veikt norakstu no jebkura būtiska ieraksta zvejas žurnālā vai citā attiecīgā dokumentā un pieprasīt, lai kuģa kapteinis rakstiski apliecinātu tā autentiskumu katrā noraksta lappusē; c) ja vajadzīgs, viņš var dokumentēt pārkāpumu, fotografējot zvejas rīkus un nozveju. Šādā gadījumā inspektors vienu fotoattēla kopiju atdod kuģa kapteinim un otru kopiju pievieno ziņojumam; d) tūlīt mēģina sazināties ar inspicētā zvejas kuģa karoga valsts inspektoru vai kompetentajām iestādēm; e) nekavējoties pārsūta savām iestādēm inspekcijas ziņojumu, kā arī 39. panta 3. punktā minēto iepriekšējo paziņojumu par pārkāpumu. 2. Inspektori var lūgt, lai kuģa kapteinis noņem jebkuru zvejas rīku daļu, kas ir pretrunā ar NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumiem. Inspektors saskaņā ar X pielikumu cieši nostiprina NAFO inspekcijas plombu pie jebkuras zvejas rīku daļas, ar ko tiek pārkāpti noteikumi, un šo faktu reģistrē inspekcijas ziņojumā. Zvejas rīku kopā ar tam piestiprināto plombu uzglabā, līdz to ir aplūkojušas kuģa Līgumslēdzējas puses valsts kompetentās iestādes. 42. pants Turpmākie pasākumi pārkāpuma gadījumā 1. Ja dalībvalstij paziņo par pārkāpumu, ko izdarījis kuģis, kas peld ar tās karogu, attiecīgā dalībvalsts steidzami veic pasākumus saskaņā ar valsts tiesību aktiem, lai saņemtu un izskatītu pierādījumus un veiktu turpmāko izmeklēšanu, kas vajadzīga, lai varētu veikt darbības saistībā ar pārkāpumu un, ja iespējams, pārbauda kuģi. 2. Dalībvalstis sadarbojas ar inspicējošās Līgumslēdzējas puses iestādēm, lai nodrošinātu to, ka pierādījumi par pārkāpumu tiek sagatavoti un saglabāti veidā, kas atvieglo tiesvedību. 3. Dalībvalstis izraugās iestādes, kuru pienākums ir saņemt pierādījumus par pārkāpumiem, un dara zināmu Komisijai to adresi. 5. IEDAļA NOPIETNIE PāRKāPUMI 4 3. pants Nopietnie pārkāpumi 1. Par nopietniem pārkāpumiem uzskata a) zvejošanu kvotas „Citi” ietvaros, iepriekš par to neinformējot NAFO administratīvo sekretāru, vai vairāk nekā septiņas darbdienas pēc NAFO administratīvā sekretāra sniegta paziņojuma par to, ka zvejošana kvotas „Citi” ietvaros attiecīgajam krājumam vai sugai ir noslēgusies; b) tādu krājumu specializētu zveju, uz kuriem attiecas moratorijs vai kuru zveja ir aizliegta; c) specializētu krājumu vai sugu zveju pēc dienas, kurā inspicētā kuģa karoga valsts ir paziņojusi administratīvajam sekretāram par to, ka tās kuģi pārtrauks attiecīgo krājumu vai sugu specializēto zveju; d) zvejošanu zvejai slēgtā teritorijā vai zvejošanu ar tādiem zvejas rīkiem, kurus aizliegts lietot konkrētā teritorijā; e) pārkāpumus saistībā ar linuma acu izmēru; f) zveju bez karoga valsts izsniegtas derīgas atļaujas; g) nepareizu nozvejas uzskaiti; h) satelītnovērošanas sistēmas darbības traucēšanu; i) pārkāpumus nozvejas datu paziņošanā; j) inspektoru vai novērotāju atturēšanu no viņu pienākumu izpildes. 4 4. pants Inspektoru darbība 1. Ja inspektori norāda, ka kuģis ir izdarījis nopietnu pārkāpumu, kas minēts 42. pantā, viņi par to nekavējoties paziņo karoga valstij, savām iestādēm, Komisijai un NAFO sekretariātam. 2. Ja pārkāpums ir nopietns, inspektori veic visus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu pierādījuma drošību un saglabāšanu, tostarp pēc vajadzības aizplombē kuģa tilpni turpmākai pārbaudei ostā. Pēc inspektora pieprasījuma kuģa kapteinis pārtrauc jebkādu zvejas darbību, kura, pēc inspektora domām, ir nopietns pārkāpums. 3. Kamēr vien inspektors atrodas uz kuģa, kapteinis nedrīkst atsākt zveju, līdz inspektors vai nu kuģa kapteiņa veikto darbību rezultātā, vai pēc sazināšanās ar inspicētā kuģa karoga valsts inspektoru vai kompetento iestādi ir guvis pamatotu pārliecību par to, ka nopietnais pārkāpums vairs neatkārtosies. 4. Inspektori var palikt uz zvejas kuģa tik ilgu laiku, kas vajadzīgs, lai gūtu attiecīgo informāciju par pārkāpumu. Šajā laikā inspektori pabeidz pārbaudi un pēc tam atstāj kuģi. Tomēr inspektori var palikt uz kuģa, ja viņiem izdodas nodibināt sakarus ar inspicētā kuģa Līgumslēdzējas puses kompetentajām iestādēm un ja šīs iestādes piekrīt tam, ka inspektori paliek uz kuģa. Ja samērīgā laikposmā inspektori nevar sazināties ar kompetentajām iestādēm, viņi atstāj inspicēto kuģi un sazinās ar šīm iestādēm iespējami drīz pēc tam. 5. Inspicējošā dalībvalsts vai Komisija ar attiecīgās karoga valsts piekrišanu pieņem lēmumu par to, vai inspektors paliek uz kuģa pēc kuģa galamērķa maiņas saskaņā ar 45. panta 1. punktu. Inspicējošā dalībvalsts un Komisija pieņem lēmumu arī par to, vai inspektors būs klāt kuģa pilnīgā inspekcijā, ko veic ostā saskaņā ar 45. panta 3. punktu. Dalībvalsts tūlīt informē Komisiju par lēmumiem, ko tā pieņēmusi saskaņā ar šo punktu. 4 5. pants Karoga dalībvalsts pilnvarota inspektora veikta inspekcija 1. Ja karoga dalībvalsts no inspektora saņem informāciju, kura apliecina aizdomas par to, ka zvejas kuģis, kas peld ar tās karogu, ir izdarījis nopietnu pārkāpumu, vai ja šādu informāciju saņem Komisija, tad karoga dalībvalsts un Komisija tūlīt par to informē viena otru. 2. Pēc tam, kad karoga dalībvalsts ir saņēmusi paziņojumu no citas Līgumslēdzējas puses par nopietnu pārkāpumu, ko izdarījis Kopienas kuģis, karoga dalībvalsts sadarbībā ar Komisiju nodrošina to, ka 72 stundās kuģi pārbauda pilnvarots inspektors. 3. Pilnvarotais inspektors uzkāpj uz attiecīgā zvejas kuģa un pārbauda pierādījumus par iespējamo pārkāpumu, un inspekcijas rezultātus iespējami drīz nosūta attiecīgās karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei un Komisijai. 46. pants Kuģa galamērķa maiņa 1. Pēc rezultātu paziņošanas un tad, ja iespējamais pārkāpums ir nopietns, inspicētā kuģa karoga dalībvalsts, ja to nosaka apstākļi, 24 stundās pati pieprasa vai pilnvaro attiecīgi pilnvaroto inspektoru pieprasīt, lai kuģis dotos uz norādītu ostu. Šī osta ir Sentdžonsa [ St Johns ] vai Halifaksa [ Halifax ] Kanādā, Sentpjēra [ St Pierre ] Francijā vai kuģa piederības osta, ja vien karoga dalībvalsts nav norādījusi citu ostu. 2. Pēc karoga dalībvalsts rakstiska pieprasījuma Komisija 1. punktā minēto 24 stundu termiņu var pagarināt ne vairāk kā līdz 72 stundām. 3. Ja karoga dalībvalsts kompetentā iestāde nepieprasa, lai tiktu mainīts kuģa galamērķis, tā tūlīt informē Komisiju par šāda lēmuma iemesliem. Komisija atbilstīgā laikā dara zināmu šo lēmumu un tā pamatojumu NAFO sekretariātam. 4 7. pants Inspekcija ostā pēc kuģa galamērķa maiņas 1. Ierodoties norādītajā ostā, uz kuģa, kuru tur aizdomās par nopietna pārkāpuma izdarīšanu, veic pilnīgu inspekciju karoga dalībvalsts pārraudzībā, klātesot inspektoram no jebkuras citas Līgumslēdzējas puses, kas vēlas piedalīties. Izmanto XII pielikumā norādīto ostā veiktās inspekcijas ziņojuma paraugu. 2. Karoga dalībvalsts tūlīt informē Komisiju par pilnīgās inspekcijas rezultātiem un pasākumiem, ko tā paredzējusi saistībā ar pārkāpumu, tostarp par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu pārkāpuma atkārtošanos. 6. iedaļa ZIņOJUMI 48. pants Inspekcijas ziņojumu statuss 1. Dalībvalstis citu Līgumslēdzēju pušu un citu dalībvalstu inspektoru sagatavotajiem ziņojumiem piešķir to pašu statusu, ko savu inspektoru ziņojumiem. 2. Dalībvalstis sadarbojas ar attiecīgajām Līgumslēdzējām pusēm, lai atvieglotu valsts tiesību aktiem atbilstošu tiesvedību vai citas procedūras, kas izriet no inspektora iesniegtā ziņojuma saskaņā ar NAFO programmu. 49. pants Ziņojumi par pārkāpumiem 1. Katru gadu līdz 25. janvārim dalībvalstis nosūta Komisijai ziņojumu par laiku no 1. jūlija līdz 31. decembrim un līdz 25. augustam — ziņojumu par laiku no 1. janvāra līdz 30. jūnijam ar šādu informāciju: a) to pasākumu rezultāti, kuri veikti attiecībā uz pārkāpumiem, ko pieļāvuši to kuģi; šos pārkāpumus ziņojumā min katru gadu, līdz minētie pasākumi ir pabeigti; b) jebkuras būtiskas atšķirības starp kuģa žurnālā reģistrēto nozveju un inspektora vērtējumu par nozveju, kas atrodas uz kuģiem. Atšķirību uzskata par būtisku, ja inspektora vērtējums no žurnālā reģistrētās nozvejas atšķiras par 5 % un vairāk; c) ziņas par tiesvedības gaitu, pievienojot īpašu norādi, ja lietas izskatīšana vēl nav sākusies, lieta ir pārsūdzēta vai tiek izskatīta; d) konkrēts apraksts par piemērotajām sankcijām, jo īpaši norādot soda naudu apmērus, atsavināto zivju un/vai zvejas rīku vērtību, rakstiskos brīdinājumus u.c.; e) paskaidrojums, ja pasākumi nav veikti. 2. Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, sagatavo Kopienas ziņojumu. Ik gadu līdz 1. februārim un 1. septembrim Komisija nosūta Kopienas ziņojumu NAFO sekretariātam. 50. pants Ziņošana par inspekcijas un uzraudzības pasākumiem 1. Ik gadu līdz 1. februārim katra dalībvalsts paziņo Komisijai šādu informāciju par iepriekšējo kalendāra gadu: a) inspekciju skaits, ko tā veikusi saistībā ar NAFO programmu, norādot, cik daudz inspekciju veikts uz katras Līgumslēdzējas puses kuģiem, un, pārkāpuma gadījumā, attiecīgā kuģa inspicēšanas dienu un vietu un iespējamā pārkāpuma veidu; b) stundu skaits, kas pavadīts gaisā, veicot NAFO uzraudzību; novērojumu skaits un sagatavoto uzraudzības ziņojumu skaits un turpmākie pasākumi, kas veikti saistībā ar uzraudzības ziņojumiem. 2. Komisija, pamatojoties uz dalībvalstu ziņojumiem, sagatavo Kopienas ziņojumu. Ik gadu līdz 1. martam Komisija nosūta Kopienas ziņojumu NAFO sekretariātam. V nodaļa Inspekcija ostā 5 1. pants Inspekcija ostā 1. Dalībvalstis nodrošina, ka to ostās inspicē visus kuģus, kuri šajās ostās ienāk, lai izkrautu un/vai pārkrautu nozveju, kas gūta NAFO pārvaldes apgabalā. Nedrīkst izkraut vai pārkraut nozveju, iekams nav pabeigta inspekcija. Inspekcijā turklāt pārliecinās par to, vai Kopienas kuģi ir ievērojuši visus citus Kopienas noteiktos saglabāšanas un kontroles pasākumus, kas attiecas uz šiem kuģiem. 2. Lai atvieglotu inspekciju veikšanu, dalībvalstis pieprasa, lai zvejas kuģu kapteiņi vai to pārstāvji vismaz 48 stundas pirms aptuvenā ierašanās laika ostā iesniedz kompetentajām iestādēm dalībvalstīs, kuru ostas un izkraušanas vietas viņi vēlas izmantot, šādas ziņas un dokumentus: a) ierašanās laiks ostā, kurā gatavojas veikt izkraušanu; b) zvejas atļaujas kopija; c) uz kuģa paturētie nozvejas daudzumi dzīvsvara kilogramos; d) zona vai zonas NAFO pārvaldes apgabalā, kurā tika gūta nozveja. 3. Ostas inspekcija pārbauda vismaz šādus elementus: a) nozvejotās sugas un daudzumi; b) informācija par inspekcijām, kas veiktas uz kuģiem atbilstīgi IV nodaļas noteikumiem; c) uz kuģa atrodošos tīklu linuma acu izmērs un uz kuģa paturēto zivju izmēri. 4. Dalībvalstis nodrošina to, ka izkrautie daudzumi pa sugām un uz kuģa paturētie daudzumi, ja tādi ir, tiek salīdzināti ar žurnālā reģistrētajiem daudzumiem un nozvejas deklarācijām, ko saskaņā ar 18. panta 2. punkta d) apakšpunktu nosūta, kad kuģis atstāj NAFO pārvaldes apgabalu. 52. pants Ziņojumi par inspekciju ostā 1. Dalībvalstis nodrošina to, ka visās saskaņā ar šo regulu izdarītajās inspekcijās, ko veic ostā, izmanto XII pielikumā sniegto paraugu ziņojumam par inspekciju ostā. 2. Ziņojumu par inspekciju ostā dalībvalstis pārsūta Komisijai 14 darbdienās pēc ostā veiktās inspekcijas pabeigšanas. Komisija tūlīt nosūta šo ziņojumu NAFO sekretariātam un — pēc pieprasījuma — kuģa karoga valstij. VI nodaļa Trešo pušu darbības 5 3. pants NNN darbības, ko veic trešo pušu kuģi 1. Ja trešās puses kuģis veic zvejas darbības NAFO pārvaldes apgabalā, uzskata, ka tas veicis NNN darbības, kas ir mazinājušas NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumu efektivitāti. 2. Attiecībā uz pārkraušanas darbībām, kurās ir iesaistīts identificēts trešās puses kuģis, kas novērots NAFO pārvaldes apgabalā vai ārpus tā, pieņēmums par NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumu efektivitātes mazināšanu attiecas uz jebkuru citu trešās puses kuģi, kas bijis iesaistīts šajās darbībās ar pirmo minēto kuģi. 5 4. pants Informācija par trešo pušu kuģiem 1. Ja dalībvalsts vai Komisijas inspektors novēro vai kā citādi identificē trešās puses kuģi, viņš cenšas informēt šo kuģi par pieņēmumu, ka minētais kuģis mazina NAFO saglabāšanas un izpildes pasākumu efektivitāti, un par to, ka attiecīgā informācija tiks nosūtīta NAFO Līgumslēdzējām pusēm, citām reģionālajām zivsaimniecības organizācijām un kuģa karoga valstij. 2. Dalībvalstis tūlīt paziņo Komisijai informāciju par novērojumiem, aizliegumiem iebraukt ostā, veikt izkraušanu vai pārkraušanu un dara tai zināmus visus rezultātus, kas iegūti, veicot inspekciju jūrā vai to ostās, kā arī paziņo par visiem turpmākajiem pasākumiem, ko tās veikušas pret attiecīgo kuģi. Komisija tūlīt pārraida šo informāciju NAFO sekretariātam. 3. Šā panta 2. punktā minētajā informācijā iekļauj trešās puses kuģa nosaukumu un tā karoga valsti, inspicēšanas datumu un ostu, pamatojumu turpmākam izkraušanas un/vai pārkraušanas aizliegumam vai, ja šādu aizliegumu nepiemēro, pierādījumus, kas iesniegti atbilstīgi 56. panta 3. punktam. 4. Dalībvalstis var katrā laikā iesniegt Komisijai steidzamai pārsūtīšanai NAFO sekretariātam visu papildu informāciju, kas varētu noderēt to trešo pušu kuģu identifikācijā, kuri, iespējams, veic NNN zvejas darbības NAFO pārvaldes apgabalā. 5. Ik gadu Komisija paziņo dalībvalstīm, kuri trešo pušu kuģi ir iekļauti NAFO pieņemtajā NNN kuģu sarakstā. 5 5. pants Aizliegums veikt p ārkraušanu un kopējas zvejas darbības Kopienas zvejas kuģiem ir aizliegts saņemt pārkrautas zivis no 52. pantā minētajiem trešo pušu kuģiem vai nogādāt tās uz šādiem kuģiem, kā arī veikt ar tiem kopējas zvejas darbības. 5 6. pants Inspekcija jūrā Vajadzības gadījumā inspektori lūdz atļauju uzkāpt uz trešās puses kuģa, kurš novērots vai citādi identificēts veicam zvejas darbības NAFO pārvaldes apgabalā. Kuģus, kas dod šādu atļauju, pārbauda atbilstīgi IV nodaļas noteikumiem. 5 7. pants Inspekcija ostā 1. Dalībvalstis nodrošina to, ka visus trešās puses kuģus, kuri iebrauc norādītā ostā Regulas (EEK) Nr. 2847/93 28. panta 2. punkta nozīmē, inspicē to kompetentās iestādes. Kuģis nedrīkst izkraut vai pārkraut nozveju, iekams šī inspekcija nav pabeigta. 2. Ja pēc inspekcijas kompetentās iestādes atklāj, ka uz trešās puses kuģa atrodas zivis no NAFO regulētā krājuma vai krājumu grupas vai zivis, kas minētas šīs regulas II pielikumā, attiecīgā dalībvalsts aizliedz jebkādu nozvejas izkraušanu un/vai pārkraušanu no šā kuģa. 3. Šādu aizliegumu tomēr nepiemēro, ja inspicētā kuģa kapteinis vai viņa pārstāvis, pārliecinot attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, var pierādīt, ka a) zivis, kas atrodas uz kuģa, ir nozvejotas ārpus NAFO pārvaldes apgabala vai b) zivis, kas atrodas uz kuģa un minētas II pielikumā, ir nozvejotas saskaņā ar NAFO noteiktajiem saglabāšanas un izpildes pasākumiem. 4. Dalībvalsts, kas liedz izkraušanu vai pārkraušanu, par savu lēmumu informē kuģa kapteini. 58. pants Pasākumi attiecībā uz trešo pušu kuģiem 1. Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus atbilstīgi valsts un Kopienas tiesību aktiem, lai nodrošinātu to, ka a) kuģiem, kuri ir NNN sarakstā, netiek izdota licence vai īpaša zvejas atļauja zvejai ūdeņos, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā; b) kuģiem, kuri ir NNN sarakstā, netiek piešķirts to karogs; c) kuģiem, kuri ir NNN sarakstā, nav atļaujas izkraut, pārkraut, atjaunot degvielas vai citus krājumus, izņemot nepārvaramas varas apstākļos, vai veikt zvejas vai citas darbības, lai zvejotu vai sagatavotos zvejai ostās vai ūdeņos, kas ir dalībvalstu suverenitātē vai jurisdikcijā; d) importētājus, pārvadātājus un citus uzņēmējus mudina atturēties no sarunām ar kuģiem, kuri ir NNN sarakstā, un no šādu kuģu nozvejoto zivju pārkraušanas; e) visu informāciju par kuģiem, kuri ir NNN sarakstā, savāc un dara zināmu pārējām Līgumslēdzējām pusēm, trešajām pusēm un citām reģionālajām zivsaimniecības organizācijām, lai atklātu un novērstu viltotu importa/eksporta sertifikātu izmantošanu attiecībā uz zivīm no šādiem kuģiem. 2. Zvejas kuģiem, ieskaitot nodrošinājuma kuģus, degvielas uzpildes kuģus, bāzes kuģus un kravas kuģus, kas peld ar dalībvalsts karogu, ir aizliegts jebkādā veidā palīdzēt vai piedalīties pārkraušanā vai citā darbībā, ko veic, lai NNN sarakstā iekļauti kuģi sagatavotos zvejai, zvejotu vai lai zvejotu kopīgi ar šiem kuģiem, vai ko veic saistībā ar minētajām darbībām. 3. NNN sarakstā iekļautu kuģi fraktēt ir aizliegts. VII nodaļaNoslēguma noteikumi 5 9. pants Grozīšanas procedūra Šīs regulas noteikumus var grozīt, lai piemērotu Kopienai par saistošiem kļuvušus NAFO saglabāšanas pasākumus, saskaņā ar procedūru, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. panta 2. punktā. 60. pants Atcelšana Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 1262/2000, (EK) Nr. 3069/95, (EK) Nr. 3680/93, (EEK) Nr. 189/92, (EEK) Nr. 1956/88 un (EK) Nr. 2868/88. 6 1. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Sugu saraksts Plaši pazīstamais nosaukums | Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Plaši pazīstamais nosaukums | Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Bentālo zivju sugas | Bentālo zivju sugas (turpinājums) | Atlantijas menca | Gadus morhua | COD | Polārmenca | Boreogadus saida | POC | Pikša | Melanogrammus aeglefinus | HAD | Strupdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris | RNG | Atlantijas sarkanasari | Sebastes sp. | RED | Makrūrzivs | Macrourus berglax | RHG | Zeltainais sarkanasaris | Sebastes marinus | REG | Tūbītes | Ammodytes sp. | SAN | Dziļūdens sarkanasaris | Sebastes mentella | REB | Jūrasbuļļi | Myoxocephalus sp. | SCU | Sārtais sarkanasaris | Sebastes fasciatus | REN | Skapa | Stenotomus chrysops | SCP | Sudrabotais heks | Merluccius bilinearis | HKS | Tautoga | Tautoga onitis | TAU | Sarkanais jūras heks* | Urophycis chuss | HKR | Cekulzivs | Lopholatilus chamaeleonticeps | TIL | Saida | Pollachius virens | POK | Baltais jūrasasaris* | Urophycis tenuis | HKW | Rietumatlantijas plekste | Hippoglossoides platessoides | PLA | Vilkzivis (nav precizēts) | Anarhicas sp. | CAT | Sarkanā plekste | Glyptocephalus cynoglossus | WIT | Atlantijas vilkzivs | Anarhichas lupus | CAA | Dzeltenastes plekste | Limanda ferruginea | YEL | Raibā vilkzivs | Anarhichas minor | CAS | Melnais paltuss | Reinharditius hippoglossoides | GHL | Bentālās zivis (nav precizēts) | GRO | Atlantijas paltuss | Hippoglossus hippoglossus | HAL | Pelaģisko zivju sugas | Ziemas plekste | Pseudopleuronectes americanus | FLW | Atlantijas siļķe | Clupea harengus | HER | Vasaras plekste | Paralichthys dentatus | FLS | Atlantijas makrele | Scomber scombrus | MAC | Rūtotais rombs | Scophthalmus aquosus | FLD | Atlantijas sviestzivs | Peprilus triacanthus | BUT | Plekstveidīgās zivis (nav precizēts) | Pleuronectiformes | FLX | Ziemeļatlantijas siļķe | Brevoortia tyrannus | MHA | Amerikas jūrasvelns | Lophius americanus | ANG | Atlantijas saira | Scomberesox saurus | SAU | Atlantijas jūrasgailīši | Prionotus sp. | SRA | Dzeltenspuru anšovs | Anchoa mitchilli | ANB | Atlantijas mazmenca | Microgadus tomcod | TOM | Lufars | Pomatomus saltatrix | BLU | Zilā antimora | Antimora rostrata | ANT | Lielā karanga | Caranx hippos | CVJ | Putasu | Micromesistius poutassou | WHB | Fregates makreļtunzivs | Auxis thazard | FRI | Zilais asaris | Tautogolabrus adspersus | CUN | Karaliskā makrele | Scomberomourus cavalla | KGM | Brosme | Brosme brosme | USK | Austrumu plankumainā makrele | Scomberomourus maculatus | SSM | Grenlandes menca | Gadus ogac | GRC | Buruzivs | Istiophorus platypterus | SAI | Zilā jūras līdaka | Molva dypterygia | BLI | Baltā marlina | Tetrapturus albidus | WHM | Jūras līdaka | Molva molva | LIN | Zilā marlina | Makaira nigricans | BUM | Zaķzivs jeb jūraszaķis | Cyclopterus lumpus | LUM | Zobenzivs | Xiphias gladius | SWO | Karaļzivs | Menticirrhus saxatilis | KGF | Garspuru tunzivs | Thunnus alalunga | ALB | Raibā lodeszivs | Sphoeroides maculatus | PUF | Pelamīda | Sarda sarda | BON | Lucīši (nav precizēts) | Lycodes sp. | ELZ | Atlantijas plankumainā tunzivs | Euthynnus alletteratus | LTA | Amerikas lucīši | Macrozoarces americanus | OPT | Lielacu tunzivs | Thunnus obesus | BET | Plaši pazīstamais nosaukums | Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Plaši pazīstamais nosaukums | Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Pelaģisko zivju sugas (turpinājums) | Bezmugurkaulnieki (turpinājums) | Zilā tunzivs | Thunnus thynnus | BFT | Daudzsartārpi (nav precizēts) | Polycheata | WOR | Svītrainā tunzivs | Katsuwonus pelamis | SKJ | Amerikas zobenaste | Limulus polyphemus | HSC | Dzeltenspuru tunzivis | Thunnus albacares | YFT | Jūras bezmugurkaulnieki (nav precizēts) | Invertebrata | INV | Tunzivis (nav precizēts) | Scombridae | TUN | Citas sugas | Pelaģisko sugu zivis (nav precizēts) | PEL | Vēderainā siļķe | Alosa pseudoharengus | ALE | Bezmugurkaulnieki | Seriola | Seriola sp. | AMX | Garspuru kalmārs (Loligo) | Loligo pealei | SQL | Amerikas jūraszutis | Conger oceanicus | COA | Īsspuru kalmārs (Illex) | Illex illecebrosus | SQI | Amerikas upes zutis | Anguilla rostrata | ELA | Kalmāri (nav precizēts) | Loliginidae, Ommastrephidae | SQU | Miksīna | Myxine glutinosa | MYG | Atlantijas nažgliemene | Ensis directus | CLR | Amerikas aloza | Alosa sapidissima | SHA | Cietgliemene | Mercenaria mercenaria | CLH | Argentīnas (nav precizēts) | Argentina sp. | ARG | Islandes gliemene | Arctica islandica | CLQ | Krokere | Micropogonias undulatus | CKA | Lielā smilšgliemene | Mya arenaria | CLS | Atlantijas strongilūra | Strongylura marina | NFA | Atlantijas milzgliemene | Spisula solidissima | CLB | Atlantijas lasis | Salmo salar | SAL | Stimpsona milzgliemene | Spisula polynyma | CLT | Atlantijas menīdija | Menidia menidia | SSA | Gliemenes (nav precizēts) | Prionodesmacea, Teleodesmacea | CLX | Diegspuru siļķe | Opisthonema oglinum | THA | Atlantijas ķemmīšgliemene | Argopecten irradians | SCB | Bērda gludgalve | Alepocephalus bairdii | ALC | Dievlūdzējgliemene | Argopecten gibbus | SCC | Melnā bungzivs | Pogonias cromis | BDM | Islandes ķemmīšgliemene | Chylamys islandica | ISC | Melnais akmeņasaris | Centropristis striata | BSB | Atlantijas dziļūdens ķemmīšgliemene | Placopecten magellanicus | SCA | Zilmuguras aloza | Alosa aestivalis | BBH | Ķemmīšgliemenes (nav precizēts) | Pectinidae | SCX | Moiva | Mallotus villosus | CAP | Amerikas austere | Crassostrea virginica | OYA | Palijas (nav precizēts) | Salvelinus sp. | CHR | Ziemeļu ēdamgliemene | Mytilus edulis | MUS | Kobija | Rachycentron canadum | CBA | Bruņcepurgliemeži (nav precizēts) | Busycon sp. | WHX | Pompāns | Trachinotus carolinus | POM | Litorīnas (nav precizēts) | Littorina sp. | PER | Ziemeļu dorosoma | Dorosoma cepedianum | SHG | Jūras mīkstmieši (nav precizēts) | Mollusca | MOL | Pomadasīdas (nav precizēts) | Pomadasyidae | GRX | Klinšu krabis | Cancer irroratus | CRK | Rudens aloza | Alosa mediocris | SHH | Zilais krabis | Callinectes sapidus | CRB | Laternzivis | Notoscopelus sp. | LAX | Zaļais krabis | Carcinus maenas | CRG | Kefales (nav precizēts) | Mugilidae | MUL | Ziemeļu krabis | Cancer borealis | CRJ | Ziemeļatlantijas sviesta zivs | Peprilus alepidotus (=paru) | HVF | Karaliskais krabis | Chionoecetes opilio | CRQ | Zeltspuru pomadasīda | Orthopristis chrysoptera | PIG | Sarkanais dziļjūras krabis | Geryon quinquedens | CRR | Varavīksnes salaka | Osmerus mordax | SMR | Akmeņkrabis | Lithodes maia | KCT | Sarkanā krokere | Sciaenops ocellatus | RDM | Jūras krabji (nav precizēts) | Reptantia | CRA | Jūras karūsa | Pagrus pagrus | RPG | Amerikas omārs | Homarus americanus | LBA | Tēraudgalvas stavrida | Trachurus lathami | RSC | Ziemeļu garnele | Pandalus borealis | PRA | Smilšu asaris | Diplectrum formosum | PES | Ēzopa garnele | Pandalus montagui | AES | Sviestzivs | Archosargus probatocephalus | SPH | Tīģergarneles (nav precizēts) | Penaeus sp. | PEN | Spots | Leiostomus xanthurus | SPT | Ziemeļgarneles | Pandalus sp. | PAN | Plankumainā kuprzivs | Cynoscion nebulosus | SWF | Jūras vēžveidīgie (nav precizēts) | Crustacea | CRU | Karaliskā kuprzivs | Cynoscion regalis | STG | Jūras eži | Strongylocentrotus sp. | URC | Svītrainais asaris | Morone saxatilis | STB | Plaši pazīstamais nosaukums | Zinātniskais nosaukums | Trīsburtu kods | Citas zivis (turpinājums) | Stores (nav precizēts) | Acipenseridae | STU | Tarpons | Tarpon (=megalops) atlanticus | TAR | Foreles (nav precizēts) | Salmo sp. | TRO | Sudrabasaris | Morone americana | PEW | Beriksas (nav precizēts) | Beryx sp. | ALF | Dzelkņu haizivs | Squalus acantias | DGS | Dzeloņu haizivis (nav precizēts) | Squalidae | DGX | Smilšhaizivs | Odontaspis taurus | Siļķu haizivs | Lamna nasus | POR | Īsspuru mako | Isurus oxyrinchus | SMA | Tumšā haizivs | Carcharhinus obscurus | DUS | Zilā haizivs | Prionace glauca | BSH | Katrānhaizivis (nav precizēts) | Squaliformes | SHX | Atlantijas smaildeguna haizivs | Rhizoprionodon terraenova | RHT | Melnā suņhaizivs | Centroscyllium fabricii | CFB | Grenlandes haizivs | Sonmnousus microcephalus | GSK | Milzu haizivs | Cetorhinus maximus | BSK | Rajas (nav precizēts) | Raja sp. | SKA | Adatainā raja | Leucoraja erinacea | RJD | Arktiskā raja | Amblyraja hyperborea | RJG | Assdeguna raja | Dipturus laevis | RJL | Lielā raja | Leucoraja ocellata | RJT | Dzeloņraja | Amblyraja radiata | RJR | Gludastes raja | Malcoraja senta | RJS | Dzelkņastes raja | Bathyraja spinicauda | RJO | Zivis (nav precizēts) | FIN | Saskaņā ar ieteikumu, ko STACRES pieņēma 1970. gadā tās ikgadējā sanāksmē ( ICNAF 1970. gada Sarkanās grāmatas I daļas 67. lpp.), statistikas pārskatos ģints Urophycis hekus apzīmē šādi: a) hekus no 1., 2. un 3. apakšapgabala un 4R, S, T un V apgabala apzīmē kā baltos jūrasasarus ( Urophycis tenuis ); b) hekus, ko nozvejo ar līnijas zvejas rīkiem, vai —neatkarīgi no zvejas paņēmiena – visus hekus, kas pārsniedz standarta izmēru 55 cm, no 4W un X apgabala, 5. apakšapgabala un 6. statistiskā apgabala apzīmē kā baltos jūrasasarus ( Urophycis tenuis ); c) izņemot b) apakšpunktā paredzētos gadījumus, pārējos ģints Urophycis hekus no 4W un X apgabala, 5. apakšapgabala un 6. statistiskā apgabala apzīmē kā sarkanos jūras hekus ( Urophycis chuss ). II PIELIKUMS Turpmāk sniegts daļējs to krājumu uzskaitījums, par kuriem jāziņo saskaņā ar 19. pantu. | ANG/N3NO. | Lophius americanus | Amerikas jūrasvelns | CAA/N3LMN. | Anarhichas lupus | Atlantijas vilkzivs | CAP/N3LM. | Mallotus villosus | Moiva | CAT/N3LMN. | Anarhichas spp. | Vilkzivis (CNI) | HAD/N3LNO. | Melanogrammus aeglefinus | Pikša | HAL/N23KL. | Hippoglossus hippoglossus | Atlantijas paltuss | HAL/N3M. | Hippoglossus hippoglossus | Atlantijas paltuss | HAL/N3NO. | Hippoglossus hippoglossus | Atlantijas paltuss | HER/N3L. | Clupea harengus | Siļķe | HKR/N2J3KL | Urophycis chuss | Sarkanais jūras heks | HKR/N3MNO. | Urophycis chuss | Sarkanais jūras heks | HKS/N3NLMO | Merlucius bilinearis | Sudrabotais heks | RNG/N23. | Coryphaenoides rupestris | Strupdeguna garaste | HKW/N2J3KL | Urophycis tenuis | Baltais jūrasasaris | POK/N3O. | Pollachius virens | Saida | RHG/N23. | Macrourus berglax | Makrūrzivs | SKA/N2J3KL | Raja spp. | Rajas | SKA/N3M. | Raja spp. | Rajas | SQI/N56. | Illex illecebrosus | Īsspuru kalmārs | VFF/N3LMN. | - | Nešķirotas un neidentificētas zivis | WIT/N3M. | Glyptocephalus cynoglossus | Sarkanā plekste | YEL/N3M. | Limanda ferruginea | Dzeltenastes plekste | III PIELIKUMS Zivju minimālie izmēri [?] Suga | Zivis bez žaunām un ķidām, var būt arī bez ādas; svaigas vai dzesinātas, saldētas vai sālījumā | Veselas | Bez galvas | Bez galvas un astes | Bez galvas un sadalītas | Atlantijas menca | 41 cm | 27 cm | 22 cm | 27/25 cm[?] | Melnais paltuss | 30 cm | nepiemēro | nepiemēro | nepiemēro | Rietumatlantijas plekste | 25 cm | 19 cm | 15 cm | nepiemēro | Dzeltenastes plekste | 25 cm | 19 cm | 15 cm | nepiemēro | IV PIELIKUMS NOZVEJAS REĢISTRĒŠANA (IERAKSTI ZVEJAS ŽURNĀLĀ) IERAKSTI ZVEJAS ŽURNĀLĀ Reģistrējamā informācija Standarta kods Kuģa nosaukums 01 Kuģa valstspiederība 02 Kuģa reģistrācijas numurs 03 Reģistrācijas osta 04 Izmantoto zvejas rīku veidi (katrs zvejas rīku veids jānorāda atsevišķi) 10 Zvejas rīku veids Datums – diena 20 - mēnesis 21 - gads 22 Atrašanās vieta – ģeogrāfiskais platums 31 - ģeogrāfiskais garums 32 - statistikas apgabals 33 (Zvejas rīku iemetienu skaits 24 stundās 40 (Zvejas stundu skaits 24 stundās atkarībā no izmantoto zvejas rīku veida 41 Sugas (II pielikums) Dienā nozvejotais katras sugas īpatņu daudzums (metriskajās svaigā svara tonnās) 50 Dienā nozvejotais pārtikas zivju daudzums pa sugām 61 Dienā nozvejotais pārtikā neizmantojamo zivju daudzums pa sugām 62 Dienā atpakaļatlaistais daudzums pa sugām 63 Pārkraušanas vieta vai vietas 70 Pārkraušanas datums vai datumi 71 Kapteiņa paraksts 80 ZVEJAS RĪKU KODI Zvejas rīku kategorijas | Standarta saīsinājums Kods | Zvejas rīku kategorijas | Standarta saīsinājums Kods | APņEMOšIE TīKLI | ŽAUNU TīKLI UN IEPINēJTīKLI | Ar savilcējtrosēm (riņķvadi) | PS | Noenkurotie tīkli | GNS | Riņķvadi zvejai ar vienu kuģi Riņķvadi zvejai ar diviem kuģiem | PS1 PS2 | Driftertīkli | GND | Bez savilcējtrosēm (ēsmas zivtiņu vadi) | LA | Apņemošie žaunu tīkli | GNC | Nostiprinātie žaunu tīkli (uz steltīm) | GNF | ZVEJAS VADI | SB | Trīssienu tīkli | GTR | Laivas vai kuģa vadi | SV | Apvienotie žaunu tīkli un rāmju tīkli | GTN | Bugurvadi | SDN | Žaunu tīkli un iepinējtīkli (nav precizēts) | GEN | Skotu vadi | SSC | Žaunu tīkli (nav noteikts) | GN | Dubultvadi | SPR | Zvejas vadi (nav precizēts) | SX | LAMATVEIDA ZVEJAS RīKI | Stāvvadi | FPN | TRAĻI | Stāvvadi | FPN | Murdi | FPO | Kūri | FYK | Grunts traļi | Nostiprinātie tīkli | FSN | Rāmju traļi | TBB | Aizsprosti, stacionārie tīkli, tači u.c. | FWR | Durvju traļi[?] | OTB | Krātiņi lecošo un lidojošo zivju ķeršanai | FAR | Jūga traļi | PTB | Zivju krātiņi (nav precizēts) | FIX | Omāru traļi | TBN | Garneļu traļi | TBS | ĀķI UN JEDAS | Grunts traļi (nav precizēts) | TB | Gruntsmakšķeres un ūdas (ar roku darbināmas)[?] | LHP | Pelaģiskie traļi | Gruntsmakšķeres un ūdas (mehanizētās) | LHM | Durvju traļi | OTM | Noenkurotās makšķeres (noenkurotās āķu jedas) | LLS | Jūga traļi | PTM | Peldošās āķu jedas | LLD | Garneļu traļi | TMS | Āķu jedas (nav precizēts) | LL | Pelaģiskie traļi (nav precizēts) | TM | Velkamās āķu jedas | LTL | Citi dubulttraļi | OTT | Āķi un makšķeres (nav precizēts)[?] | LX | Durvju traļi (nav precizēts) | OT | Jūga traļi (nav precizēts) | PT | RīKI ZIVJU AIZķERšANAI UN IEVAINOšANAI | Citi traļi (nav precizēts) | TX | Harpūnas | HAR | BAGARĒŠANAS RĪKI | SAVāKšANAS MAšīNAS | No laivas velkama draga | DRB | Sūkņi | HMP | Ar rokām velkama draga | DRH | Mehāniskās dragas | HMD | Savākšanas mašīnas (nav precizēts) | HMX | CEļAMIE TīKLI | Pārnēsājamie ceļamie tīkli | LNP | DAŽĀDI ZVEJAS RĪKI[?] | MIS | No kuģa darbināmi ceļamie tīkli | LNB | No krasta darbināmi ceļamie tīkli | LNS | AMATIERZVEJAS RīKI | RG | Ceļamie tīkli (nav precizēts) | LN | NEPAZīSTAMI VAI NEPRECIZēTI ZVEJAS RīKI | NK | APKLāJOšIE TīKLI | Uzmetamie tīkli | FCN | Apklājošie tīkli (nav precizēts) | FG | Zvejas kuģu kodi 1. GALVENIE KUģU TIPI FAO kods | Kuģa tips | FAO kods | Kuģa tips | BO | Zivju aizsardzības kuģis | NOX | Kuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem (CNI) | CO | Mācību zvejas kuģis | PO | Kuģis, kas zvejā izmanto sūkņus | DB | Bagarkuģis (nedarbojas pastāvīgi) | SN | Seineris zvejai ar dažāda tipa vadiem | DM | Bagarkuģis (darbojas pastāvīgi) | SO | Seineris | DO | Bimtraleris | SOX | Seineris (CNI) | DO | Bagarkuģis (CNI) | SP | Seineris | FO | Zivju transportkuģis | SPE | Eiropas tipa kuģis zvejai ar riņķvadiem (seineris) | FX | Zvejas kuģis (CNI) | SPT | Tunzivju seineris | GO | Kuģis zvejai ar žaunu tīkliem | TO | Traleris | HOX | Bāzes kuģis (CNI) | TOX | Traleris (CNI) | HSF | Zivju apstrādes kuģis | TS | Borta tralēšanas kuģis | KO | Kuģis-slimnīca | TSF | Borta tralēšanas saldētājkuģis | LH | Kuģis zvejai ar makšķerēm | TSW | Borta tralēšanas kuģis-refrižerators | LL | Kuģis zvejai ar āķu jedām | TT | Pakaļgala tralēšanas kuģis | LO | Laineris | TTF | Pakaļgala tralēšanas saldētājkuģis | LP | Kuģis zvejai ar makšķerēm un āķu jedām | TTP | Pakaļgala tralēšanas zivju apstrādes kuģis | LT | Kuģis zvejai ar velcēm | TU | Traleris zvejai no izliekamiem blokiem | MO | Daudzfunkcionāls kuģis | WO | Kuģis zvejai ar zivju krātiņiem | MSN | Seineris zvejai ar makšķerēm | WOP | Kuģis zvejai ar murdiem | MTG | Kuģis zvejai ar tīkliem un traļiem | WOX | Kuģis zvejai ar zivju krātiņiem (CNI) | MTS | Traleris-seineris | ZO | Zivju pētniecības kuģis | NB | Palīgkuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem | DRN | Kuģis zvejai ar dreifējošajiem tīkliem | NO | Kuģis zvejai ar ceļamiem tīkliem | CNI = citur neidentificēts 2. KUģA GALVENāS DARBīBAS Trīsburtu kods | Kategorija | ANC | Noenkurošanās | DRI | Dreifēšana | FIS | Zveja | HAU | Vilkšana | PRO | Apstrāde | STE | Kuģošana | TRX | Pārkraušana iekraujot vai izkraujot | OTH | Citas darbības (jāprecizē) | V PIELIKUMS Atļautie āmja virspuses apvalki 1. ICNAF TIPA āMJA VIRSPUSES APVALKS ICNAF tipa āmja virspuses apvalks ir taisnstūra formas linuma gabals, kas bojājumu samazināšanas vai novēršanas nolūkā piestiprināms traļa āmja augšpusē, un tam jāatbilst šādiem nosacījumiem: a) linuma acu izmērs nedrīkst būt mazāks par 5. pantā paredzēto āmja acu izmēru; b) linumu pie āmja drīkst piestiprināt tikai ar linuma priekšējo malu un sānu malām un tā, lai tas pārsniegtu dalītājstropi par ne vairāk kā četrām acīm un beigtos ne mazāk kā četras acis pirms galvenās stropes acīm; ja dalītājstropi neizmanto, tad linums nedrīkst sniegties tālāk par trešdaļu āmja, sākot mērīt ne mazāk kā četras acis pirms galvenās stropes acīm; c) linuma platumam jābūt vismaz pusotru reizi lielākam par pārklātās āmja daļas platumu, minētos platumus mērot taisnā leņķī pret āmja garenisko asi. [pic] Āmja virspuses apvalkam (tikai linums) jābūt 1,5 reizes platākam par āmja virspusi Piestiprināts ne mazāk kā četras acis pirms galvenās stropes acīm Galvenā strope Dalītājstrope Augšējā virve Nedrīkst būt piestiprināta vairāk kā 4 acis pirms dalītājstropes Tīkla priekšpusei jābūt nenosegtai Āmja apvalks: āmja apakšpuses aizsardzībai drīkst izmantot jebkuru materiālu 2. ĀMJA VIRSPUSES DAUDZPAKāPJU PLīVURVEIDA APVALKS Āmja virspuses daudzpakāpju plīvurveida apvalks sastāv no linuma gabaliem, kam linuma acu izmērs viscaur un neatkarīgi no tā, vai šie linuma gabali ir slapji vai sausi, nav mazāks par āmja acu izmēru, un minētajiem linuma gabaliem jāatbilst šādiem nosacījumiem: i) katrs linuma gabals a) ir piestiprināts pie āmja tikai ar priekšējo malu un taisnā leņķī pret āmja garenisko asi, b) platumā ir vismaz vienāds ar āmja platumu (platumu mēra piestiprinājuma vietā taisnā leņķī pret āmja garo asi) un c) nav garāks par 10 acīm, un ii) visu šādi piestiprināto linuma gabalu kopgarums nedrīkst pārsniegt divas trešdaļas no āmja garuma. [pic] Āmja plīvurveida apvalks Atvērums Āmis Āmja virspuse Āmja apakšpuse Āmja plīvurveida apvalks piestiprināts tikai ar priekšējo malu POĻU TIPA ĀMJA APVALKS 3. LIELIZMēRA ACU (MODIFICēTAIS POļU TIPA) āMJA APVALKS Lielizmēra acu āmja apvalks sastāv no taisnstūra formas linuma gabala, kas gatavots no tādas pašas auklas kā āmis vai no vienas resnas bezmezglu auklas, ir piestiprināts pie āmja virspuses aizmugurējās daļas un stiepjas pāri visam āmim vai jebkurai tā virspuses daļai un kam acu izmērs viscaur ir divreiz lielāks nekā āmim, ja mēra slapju tīklu, un kas pie āmja piestiprināts tikai ar linuma priekšējo, sānu un aizmugurējo malu tā, ka ikviena linuma acs atbilst četrām āmja acīm. [pic] VI PIELIKUMS GARNEļU TRAļA ķēDES POSMS: NAFO apgabals Savienojuma ķēdes ir ķēdes, virves vai ķēdes un virves, kas pludiņvirvi pie zvejas virves vai „bolčlaina” virves var pievienot dažādos intervālos. Terminus „zvejas virve” un „bolčlains” var savstarpēji aizstāt. Dažos kuģos izmanto tikai vienu no tām; citos lieto abas, kā tas parādīts skicē. Ķēdes posma garumam ir jābūt mērāmam no ķēdes centra vai stieples, kas iet cauri pludiņvirvei (no pludiņvirves centra), līdz zvejas virves tuvākajai malai. Pievienotā skice parāda, kā mērīt ķēdes posma garumu. [pic] Ķēdes posms Pludiņvirve Zvejas virve Bolčlains Linums VII PIELIKUMS Formāts, kas jāievēro, sniedzot ziņas par nozveju un gatavojot zvejas kuģu ziņojumus 1. ZIņOJUMS „NOZVEJA IEBRAUKšANAS LAIKā” Datu elements | Lauka kods | Obligāti/ fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma nosūtītāja puse | Adrese | AD | O | Ziņojuma dati: galamērķis, NAFO gadījumā norāda „XNV” | Kārtas numurs | SQ | O | Ziņojuma dati: ziņojuma sērijas numurs kārtējā gadā | Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma veids, zvejas sākumā sniegtam ziņojumam norāda „COE” | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma kods | Reisa numurs | TN | F | Darbības dati: zvejas reisa sērijas numurs kārtējā gadā | Kuģa nosaukums | NA | F | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa nosaukums | Kapteinis | MA | O | Kuģa kapteiņa vārds un uzvārds | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa borta numurs | Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī | Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī | Attiecīgais apgabals | RA | O | NAFO apgabals, kurā kuģis tūlīt iebrauks | Datums | DA | O | Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas diena | Laiks | TI | O | Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas laiks | Uz klāja | OB | O | Kopējais veselu zivju svars pa sugām (3 burtu kods) uz klāja, iebraucot NAFO pārvaldes apgabalā, kilogramos (noapaļojot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem). Atstājiet vietu vairākiem lauku pāriem, kuros ieraksta sugu +9 svaru; katru lauku atdala ar atstarpi, piem., //OB/suga svars suga svars suga svars // | Mērķa suga | DS | O | Mērķa suga. Atstājiet vietu vairākām sugām, atdalot datu vienības ar atstarpēm, piem., //DS/suga suga suga// | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta beigas | 2. Ziņojums „Iebraukšana” Datu elements | Lauka kods | Obligāti/ fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma nosūtītāja puse | Adrese | AD | O | Ziņojuma dati: galamērķis, NAFO gadījumā norāda „XNW” | Kārtas numurs | SQ | O | Ziņojuma dati: ziņojuma sērijas numurs kārtējā gadā | Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma veids, iebraukšanas ziņojumam norāda „ENT” | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma kods | Reisa numurs | TN | F | Darbības dati: zvejas reisa sērijas numurs kārtējā gadā | Kuģa nosaukums | NA | F | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa nosaukums | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa borta numurs | Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī | Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī | Attiecīgais apgabals | RA | O | NAFO apgabals, kurā kuģis ir iebraucis | Datums | DA | O | Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas diena | Laiks | TI | O | Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas laiks | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta beigas | 3. Ziņojums „Nozveja” Datu elements | Lauka kods | Obligāti/ fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu | Adrese | AD | O | Ziņojuma dati: galamērķis, NAFO gadījumā norāda „XNW” | Kārtas numurs | SQ | O | Ziņojuma dati: ziņojuma sērijas numurs kārtējā gadā | Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma veids, nozvejas ziņojumam norāda „CAT” | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma kods | Reisa numurs | TN | F | Darbības dati: zvejas reisa sērijas numurs kārtējā gadā | Kuģa nosaukums | NA | F | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa nosaukums | Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs | IR | F | Kuģa reģistrācijas dati: Līgumslēdzējas puses piešķirts kuģa numurs — karoga valsts ISO trīsburtu kods un numurs | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa borta numurs | Ģeogrāfiskais platums | LA | O1 | Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī | Ģeogrāfiskais garums | LO | O1 | Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī | Nozveja suga dzīvsvars | CA | O O | Darbības dati: kopējā uz kuģa paturētā nozveja par katru sugu vai nu kopš zvejas sākuma PA, vai kopš iepriekšējā ziņojuma par nozveju, vajadzības gadījumā – pa pāriem. FAO sugu kods Dzīvsvars kilogramos (noapaļot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem). | Zvejas dienu skaits | DF | O | Darbības dati: zvejas dienu skaits NAFO pārvaldes apgabalā kopš zvejas sākuma vai kopš iepriekšējā ziņojuma par nozveju | Datums | DA | O | Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas diena | Laiks | TI | O | Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas laiks | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta beigas | 4. Ziņojums „Pārkraušana” Datu elements | Lauka kods | Obligāti/ fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma nosūtītāja puse | Adrese | AD | O | Ziņojuma dati: galamērķis, NAFO gadījumā norāda „XNW” | Kārtas numurs | SQ | O | Ziņojuma dati: ziņojuma sērijas numurs kārtējā gadā | Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma veids, pārkraušanas ziņojumam norāda „TRA” | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma kods | Reisa numurs | TN | F | Darbības dati: zvejas reisa sērijas numurs kārtējā gadā | Kuģa nosaukums | NA | F | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa nosaukums | Kapteinis | MA | F | Kuģa kapteiņa vārds un uzvārds | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa borta numurs | Iekrautais vai izkrautais daudzums sugas dzīvsvars | KG | O O | PA iekrautais vai izkrautais daudzums kilogramos, vajadzības gadījumā – pa pāriem FAO sugu kods dzīvsvars kilogramos (noapaļot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem). | Pārkrauts uz | TT | O[?] | Kuģa reģistrācijas dati: saņēmēja kuģa starptautiskais radio izsaukuma kods | Pārkrauts no | TF | O12 | Kuģa reģistrācijas dati: donorkuģa starptautiskais radio izsaukuma kods | Ģeogrāfiskais platums | LA | O[?] | Darbības dati: ģeogrāfiskais platums vietā, kur kuģa kapteinis ir paredzējis veikt pārkraušanu (aptuveni) | Ģeogrāfiskais garums | LO | O13 | Darbības dati: ģeogrāfiskais garums vietā, kur kuģa kapteinis ir paredzējis veikt pārkraušanu (aptuveni) | Paredzētais datums | PD | O13 | Darbības dati: paredzamais datums UTC, kurā kuģa kapteinis ir paredzējis veikt pārkraušanu(GGGGMMDD) | Paredzētais laiks | PT | O13 | Darbības dati: paredzamais laiks UTC, kurā kuģa kapteinis ir paredzējis veikt pārkraušanu(SSMM) | Datums | DA | O | Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas diena | Laiks | TI | O | Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas laiks | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta beigas | Ziņojums „Nozveja izbraukšanas laikā” Datu elements | Lauka kods | Obligāti/ fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu | Adrese | AD | O | Ziņojuma dati: galamērķis, NAFO gadījumā norāda „XNW” | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma nosūtītāja puse | Kārtas numurs | SQ | O | Ziņojuma dati: ziņojuma sērijas numurs kārtējā gadā | Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma veids, zvejas beigās sniegtam ziņojumam norāda „COX” | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma kods | Reisa numurs | TN | F | Darbības dati: zvejas reisa sērijas numurs kārtējā gadā | Kuģa nosaukums | NA | F | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa nosaukums | Kapteinis | MA | O | Kuģa kapteiņa vārds un uzvārds | Ārējais reģistrācijas numurs | XR | F | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa borta numurs | Ģeogrāfiskais platums | LA | O | Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī | Ģeogrāfiskais garums | LO | O | Darbības dati: atrašanās vieta pārraides brīdī | Attiecīgais apgabals | RA | O | NAFO teritorija, no kuras kuģis gatavojas izbraukt | Nozveja suga dzīvsvars | CA | O O | Darbības dati: kopējā uz kuģa paturētā nozveja par katru sugu vai nu kopš zvejas sākuma PA, vai kopš iepriekšējā ziņojuma par nozveju, vajadzības gadījumā – pa pāriem FAO sugu kods dzīvsvars kilogramos (noapaļot līdz tuvākajiem 100 kilogramiem) | Zvejas dienu skaits | DF | O | Darbības dati: zvejas dienu skaits NAFO pārvaldes apgabalā kopš zvejas sākuma vai kopš iepriekšējā ziņojuma par nozveju | Datums | DA | O | Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas diena | Laiks | TI | O | Ziņojuma dati: ziņojuma nosūtīšanas laiks | Ieraksta beigas | ER | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta beigas | 5. ZIņOJUMS „IZBRAUKšANA” Datu elements | Lauka kods | Obligāti/ fakultatīvi | Piezīmes | Ieraksta sākums | SR | O | Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu | Adrese | AD | O | Ziņojuma dati: galamērķis, NAFO gadījumā norāda „XNW” | Sūtītājs | FR | O | Ziņojuma nosūtītāja puse | Kārtas numurs | SQ | O | Ziņojuma dati: ziņojuma sērijas numurs kārtējā gadā | Ziņojuma veids | TM | O | Ziņojuma dati: ziņojuma veids, izbraukšanas ziņojumam norāda „EXT” | Radio izsaukuma signāls | RC | O | Kuģa reģistrācijas dati: kuģa starptautiskais rad