EIROPAS KOMISIJA Briselē, 28.9.2022 COM(2022) 488 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par darbu virzībā uz azbestu nesaturošu nākotni: Eiropas pieeja ar azbestu saistītu veselības apdraudējumu risināšanā





1.Ievads Azbests ir ļoti bīstama, vēzi izraisoša viela. Ir zināms, ka vides eksponētība un arodekspozīcija azbestam Eiropā veicina milzīgu vēža slogu, izraisot daudz nāves gadījumu, no kuriem iespējams izvairīties. No vēža veidiem, kas dalībvalstīs atzīti par arodvēzi, 78 % ir saistīti ar azbestu, un no plaušu arodvēža gadījumiem ar azbestu saistīti ir 88 %. 2019. gadā azbesta arodekspozīcijas rezultātā ES 27 dalībvalstīs dzīvību zaudēja vairāk nekā 70 000 cilvēku. Lai gan tas galvenokārt ir saistīts ar iepriekšēju eksponētību darbā, tas apstiprina nopietnās sekas, ko rada eksponētība azbestam. Pēdējo 40 gadu laikā ES ir veikusi pasākumus, lai ierobežotu un pēc tam aizliegtu jebkādu azbesta izmantošanu. Laikā no 1983. līdz 1985. gadam tā ierobežoja sešu veidu azbesta šķiedru izmantošanu. 1991. gadā ES aizliedza laist tirgū un izmantot piecus no minētajiem veidiem, kā arī izmantot krizotilazbestu ražojumos, ko cita starpā plaši izmanto būvniecības nozarē. 1999. gadā tā aizliedza visus sešus azbesta šķiedru veidus, un ES azbesta aizliegums stājās spēkā 2005. gadā. Aizliegums attiecas gan uz ES ražotām, gan importētām precēm. Vēža uzveikšana ir viena no ES prioritātēm. Eiropas Vēža uzveikšanas plāna un nulles piesārņojuma rīcības plāna ietvaros Komisija ir apņēmusies efektīvi samazināt eksponētību kancerogēnām vielām, piemēram, azbestam. Tā kā azbests joprojām ir atrodams daudzās ēkās, tostarp privātmājās, ir vajadzīga visaptveroša un integrēta pieeja, lai risinātu šo mantojumu vairākās politikas jomās. Turpmāki pasākumi ar mērķi pārvaldīt riskus, ko rada eksponētība azbestam, pasargās cilvēkus no slimībām, veicinās labklājību un palīdzēs stiprināt Eiropas veselības savienību. Tā kā ES īsteno Eiropas zaļo kursu, kas ietver mērķi palielināt ēku renovācijas tempu, īpaši nozīmīga ir vēl lielāka iedzīvotāju aizsardzība pret eksponētību azbestam. Ēkas rada 36 % siltumnīcefekta gāzu emisiju, kas izriet no enerģijas patēriņa. Tā kā aplēsts, ka vairāk nekā 85 % pašreizējo ēku joprojām pastāvēs 2050. gadā, ēku energoefektivitātes renovācijai būs svarīga nozīme, lai sasniegtu Eiropas zaļā kursa mērķus. Šajā kontekstā Renovācijas viļņa stratēģijas mērķis ir līdz 2030. gadam divkāršot energorenovācijas gada rādītāju. Specializēti renovācijas darbi, kuru mērķis ir samazināt energopatēriņu, var uzlabot iedzīvotāju veselību un dzīves apstākļus, uzlabot gaisa kvalitāti, mazināt enerģētisko nabadzību un veicināt sociālo iekļaušanu. Tie var arī palielināt īpašumu ilgtermiņa vērtību, radīt darbvietas un veicināt ieguldījumus, kas bieži vien sakņojas vietējās piegādes ķēdēs. Tomēr, tā kā daudzas ēkas ar zemu energoefektivitāti tika būvētas, izmantojot azbestu, ēku renovācijas tempa paātrināšana varētu arī ievērojami palielināt to cilvēku skaitu, kuri tiek eksponēti ar azbestu saistītiem veselības apdraudējumiem, jo ēkās esošais azbests varētu tikt atbrīvots renovācijas darbu laikā. Paredzams, ka eksponēto darba ņēmēju skaits (pašlaik 4,1–7,3 miljoni) nākamajos 10 gados palielināsies par 4 % gadā. Eiropas Parlaments 2021. gada oktobrī pieņēma rezolūciju, kurā aicināja izstrādāt Eiropas stratēģiju visa azbesta aizvākšanai. Tajā Parlaments aicināja turpināt ES rīcību, lai aizsargātu darbiniekus un iedzīvotājus no veselības apdraudējuma, kas saistīts ar eksponētību azbestam, jo īpaši saistībā ar enerģētikas pārkārtošanu. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja arī aicināja aizvākt visu azbestu, uzsverot, ka energorenovācijas darbi rada sinerģiju ar kaitīgu vielu aizvākšanu. Arī pilsoņu ieteikumos saistībā ar konferenci par Eiropas nākotni tika uzsvērts, cik svarīgi ir taisnīgi darba apstākļi, jo īpaši Direktīvas par aizsardzību pret azbesta iedarbību darba vietā pārskatīšana un holistiska pieeja veselībai. Lai aizsargātu cilvēka veselību un vidi, ir vajadzīga Eiropas pieeja azbesta jautājumam, jo īpaši īstenojot Eiropas zaļo kursu un Eiropas Vēža uzveikšanas plānu. Lai šo mērķi sasniegtu, šajā paziņojumā ir izklāstīta dzīves cikla pieeja, kuras pamatā ir visaptverošs sabiedrības veselības mērķis. Tas aptver pasākumus, kas vajadzīgi, lai identificētu ēkās esošo azbestu un reģistrētu šādu informāciju nolūkā nodrošināt drošu azbesta aizvākšanu vai apstrādi, kā arī azbestu saturošu atkritumu apstrādi, vienlaikus maksimāli palielinot darba ņēmēju aizsardzību un nodrošinot pienācīgu ar azbestu saistīto slimību uzraudzību. Šajā paziņojumā ES tiek uzskatīta par starptautisku līderi cīņā pret azbesta radītajiem riskiem. Tajā arī uzsvērts ES finansējums, kas pieejams drošai azbesta aizvākšanai valsts, reģionālā un vietējā līmenī, pamatojoties uz jau esošām vai plānotām programmām. Īstenotā rīcība arī palīdzētu sasniegt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM). 2.Atbalsts cietušajiem: ar azbestu saistītu slimību diagnosticēšanas un ārstēšanas uzlabošana Spēcīga un vērienīga politika attiecībā uz azbestu sniegtu būtiskus ieguvumus cilvēku veselībai un labklājībai. Eksponētība azbestam var izraisīt tādas slimības kā mezoteliomu, azbestozi un plaušu vēzi. Azbesta izraisītie vēža veidi ir smagi, un izdzīvošanas rādītāji ir slikti. Mezotelioma nav ārstējama, un pacientu vidējais mūža ilgums pēc diagnosticēšanas ir no 4 līdz 18 mēnešiem. Eksponētība azbestam izraisa 92 % no visiem mezoteliomas gadījumiem. Plaušu vēzis ir otrs visbiežāk diagnosticētais vēža veids vīriešiem un trešais — sievietēm, un pacientiem ir salīdzinoši zemi izdzīvošanas rādītāji pēc diagnozes noteikšanas salīdzinājumā ar citiem bieži sastopamiem vēža veidiem. Ar azbestu saistītām slimībām ir ilgs latentuma periods. Tā kā līdz pirmajiem slimības simptomiem var paiet pat 30 gadi kopš eksponētības brīža, paredzams, ka ar azbestu saistīti nāves gadījumi un slimības, kas radušās eksponētības rezultātā pirms 2005. gada aizlieguma, tiks konstatēti līdz 2020. gadu beigām un 2030. gadiem. Vēža profilaksē būtiska nozīme ir skrīningam un agrīnai diagnosticēšanai. Eiropas Vēža uzveikšanas plāna ietvaros Komisija ir apņēmusies ierosināt jaunu ES atbalstītu vēža skrīninga shēmu, lai palīdzētu dalībvalstīm uzlabot piekļuvi agrīnai diagnostikai. Šīs jaunās shēmas galvenie elementi ir Komisijas priekšlikums atjaunināt Padomes 2003. gada ieteikumu par vēža skrīningu, kas ietver iedzīvotāju skrīninga paplašināšanu, attiecinot to arī uz plaušu vēzi. Turklāt šo shēmu atbalstīs Eiropas Vēža attēldiagnostikas iniciatīva. Pamatojoties uz ar vēzi saistītu attēlu un datu “atlantu”, kā arī jauniem rīkiem, piemēram, augstas veiktspējas datošanu un mākslīgo intelektu, iniciatīva nodrošinās ekosistēmu jaunu skrīninga metožu un algoritmu izstrādei. Ieguldījumi skrīningā un agrīnā diagnostikā var būtiski palīdzēt upuriem, kas cietuši no eksponetības azbestam, jo ātra diagnosticēšana un ārstēšana mazinās ar azbestu saistītu slimību, tostarp vēža, ietekmi. Turklāt vairākas galvenās Vēža uzveikšanas plāna darbības ir vērstas uz to, lai optimizētu vēža pacientu diagnostiku, ārstēšanu un aprūpi, tostarp sarežģītus vēža veidus ar sliktām prognozēm, piemēram, tādus, ko izraisa eksponētība azbestam. Piemēram, tāda ES tīkla izveide, kas savieno atzītus valstu visaptverošus vēža centrus katrā dalībvalstī, uzlabos piekļuvi kvalitatīvai diagnostikai un aprūpei, iniciatīva “Vēža diagnostika un ārstēšana visiem” uzlabos piekļuvi inovatīvai vēža ārstēšanai un programma “Starpdisciplināra apmācība”, kurā galvenā uzmanība pievērsta onkoloģijai, ķirurģijai, radioloģijai un aprūpei, uzlabos vēža aprūpes darbaspēka prasmes. Visaugstākais eksponētības risks azbestam ir darba vidē. Aplēsts, ka 2016. gadā 66 808 nāves gadījumi ES 27 dalībvalstīs bija saistīti ar iepriekšēju arodekspozīciju azbestam. 2019. gadā šis skaits palielinājās līdz 71 750 . Lai šiem darba ņēmējiem būtu pieejamas attiecīgas kompensācijas shēmas, ir jāatzīst ar azbestu saistītu slimību arodizcelsme. Tā kā Līgums neļauj Komisijai ierosināt juridiski saistošu instrumentu šajā jomā, galvenais pamats arodslimību atzīšanas veicināšanai ES līmenī ir Komisijas Ieteikums 2003/670/EK . Šis ieteikums pašlaik attiecas uz vēzi un citām slimībām, ko izraisa arodekspozīcija azbestam. Komisija apspriedīsies ar trīspusējo Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju (ACSH) par nepieciešamību to atjaunināt, ņemot vērā jaunākos zinātniskos atzinumus. Komisija: ·uzsāks Eiropas Vēža attēldiagnostikas iniciatīvu (2022. g.); ·apspriedīsies ar trīspusējo Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju (ACSH) par nepieciešamību atjaunināt Komisijas Ieteikumu par Eiropas arodslimību sarakstu, iekļaujot tajā papildu ar azbestu saistītas slimības. 3.Darba ņēmēju aizsardzība pret eksponētību azbestam Eksponētības risks azbestam galvenokārt ir saistīts ar rīkošanos ar azbestu un azbesta šķiedru izplatīšanos būvdarbu, piemēram, renovācijas un nojaukšanas, laikā. Tiek lēsts, ka azbestam ir eksponēti 4,1–7,3 miljoni darbinieku. 97 % no šiem darba ņēmējiem strādā būvniecības nozarē, tostarp saistītās profesijās, piemēram, jumiķi, santehniķi, galdnieki vai grīdas segumu speciālisti, un 2 % strādā atkritumu apsaimniekošanas nozarē. Arodvēzis ir pirmajā vietā ar darbu saistīto nāves gadījumu cēloņu sarakstā ES, un 78 % no dalībvalstīs atzītajiem arodvēžiem ir saistīti ar azbestu . Tāpēc viena no prioritātēm ES stratēģiskajā satvarā par drošību un veselības aizsardzību darbā 2021.–2027. gadam ir novērst ar darbu saistītu eksponētību azbestam. Azbesta arodekspozīcijas robežvērtības pazemināšana

Darba ņēmēju ES tiesiskā aizsardzība pret īpašiem eksponētības riskiem azbestam sākās 1983. gadā. Kopš tā laika tā ir vairākkārt atjaunināta. Jaunākais tiesību akts ir Direktīva 2009/148/EK par aizsardzību pret azbesta iedarbību darba vietā, kurā darba devējiem ir noteikti stingri pienākumi attiecībā uz aizsardzību, plānošanu un apmācību. Turklāt, tā kā azbests ir kancerogēna viela, Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu, mutagēnu vai reproduktīvajai sistēmai toksisku vielu iedarbību darbā, piemēro ikreiz, kad tās noteikumi ir labvēlīgāki darba ņēmēju veselībai un drošībai darbā. Kopumā Direktīva par aizsardzību pret azbesta iedarbību darba vietā joprojām atbilst paredzētajam mērķim . Tomēr jaunākās zinātniskās atziņas atbalsta pašreizējās arodekspozīcijas robežvērtības (AR) pazemināšanu . Četras dalībvalstis (Dānija, Francija, Vācija un Nīderlande) ir ieviesušas saistošas arodekspozīcijas robežvērtības, kas ir zemākas par pašreizējo ES mēroga arodekspozīcijas robežvērtību. Vācijā papildus saistošajai AR ir noteikta robežvērtība, kas atbilst pieļaujamai koncentrācijai. Lai eksponētību noturētu zem pieļaujamā līmeņa, ir obligātas pamatnostādnes, kurās prasīts pasākumus apsvērt praksē. Pārējās ES dalībvalstis izmanto pašreizējo ES mēroga arodekspozīcijas robežvērtību. Komisija šodien pieņem tiesību akta priekšlikumu būtiski samazināt esošo azbesta arodekspozīcijas robežvērtību no 0,1 šķiedras uz kubikcentimetru (f/cm³) līdz 0,01 f/cm³, kas ir 10 reizes zemāka par pašreizējo vērtību. Pārskatot azbesta arodekspozīcijas robežvērtību, tiks panākta lielāka robežvērtību saskaņošana visā ES. Paredzams, ka tas radīs labākus darba apstākļus, tostarp ievērojamam skaitam norīkoto darba ņēmēju būvniecības nozarē, un taisnīgāku veselības aprūpes izmaksu sadalījumu dalībvalstīm. Lai aizsargātu darba ņēmējus no eksponētības azbestam, ir svarīgi izmantot visjaunākās zinātniskās metodes šķiedru koncentrācijas mērīšanai gaisā. Tādējādi tiek veikts precīzs risku novērtējums un līdz ar to nodrošināta arī labāka darba ņēmēju aizsardzība. Lai gan pašlaik visbiežāk izmantotā metode ir fāžu kontrasta mikroskopija, kā 1997. gadā ieteikusi Pasaules Veselības organizācija, ir pieejamas arī citas iedarbīgas metodes. Zinātniskie pierādījumi liecina, ka metode, kuras pamatā ir elektronmikroskopija, varētu sniegt precīzāku šķiedru uzskaiti, iespējams, uzlabojot aizsardzības pasākumus. Tāpēc priekšlikumā grozīt Direktīvu par aizsardzību pret azbesta iedarbību darba vietā Komisija ir ietvērusi mērīšanas metožu izmantošanu. Pamatnostādnes Direktīvas par aizsardzību pret azbesta iedarbību darba vietā īstenošanas atbalstam Ievērojamais renovācijas un nojaukšanas darbu apjoms, kas gaidāms turpmākajos gados, nozīmē, ka, lai darba ņēmēji būtu pilnībā aizsargāti, ir pienācīgi jāīsteno Direktīva par aizsardzību pret azbesta iedarbību darba vietā. Lai nodrošinātu atbilstību, dalībvalstis, darba devēji (jo īpaši mazie un vidējie uzņēmumi (MVU), kas veido 99 % no visiem ar azbestu strādājošajiem uzņēmumiem) un darba ņēmēji varētu saņemt papildu atbalstu. Šajā nolūkā Komisija izstrādās pamatnostādnes, kas palīdzēs īstenot pārskatīto Direktīvu par aizsardzību pret azbesta iedarbību darba vietā, tiklīdz tā būs pieņemta. Pamatnostādnēs tiks sniegta padziļināta informācija par pašlaik spēkā esošās direktīvas noteikumiem (piemēram, par apmācību un individuālo aizsardzības līdzekļu izmantošanu), kuriem nāktu par labu precizējumi un konsultācijas. Ir ļoti svarīgi veicināt atbilstošu apmācību darba ņēmējiem, kuri rīkojas ar azbestu, veicot būvniecības, renovācijas un nojaukšanas darbus. Pamatnostādnes varētu palīdzēt dalībvalstīm un darba devējiem, jo īpaši MVU, nodrošināt, ka darba ņēmēji ir informēti par nepieciešamajiem piesardzības pasākumiem, lai panāktu visaugstāko aizsardzības līmeni. Pamatnostādnēs varētu ietvert arī dažus noteikumus, kas ir dalībvalstu kompetencē (piemēram, azbesta aizvākšanas uzņēmumu sertifikācija), kur varētu noderēt papildu paskaidrojumi. Tas ļautu visām iesaistītajām personām veikt plānoto renovāciju, nodrošinot darba ņēmēju visaugstākā līmeņa aizsardzību pret eksponētību azbestam. Izpratnes veicināšana Eiropas Vēža uzveikšanas plāna ietvaros Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA) gatavo strādājošo arodekspozīcijas apsekojumu par vēža riska faktoriem Eiropā. Tajā tiks aplūkotas visizplatītākās eksponētības situācijas un to darba ņēmēju skaits un raksturlielumi, kuri eksponēti dažādiem vēža riska faktoriem, tostarp azbestam. Tas ļaus īstenot mērķtiecīgākas izpratnes veicināšanas kampaņas un preventīvus pasākumus, kā arī veicinās uz pierādījumiem balstītas politikas veidošanu. Tas būs īpaši svarīgi, ņemot vērā pieaugošo uzņēmumu, darba ņēmēju un privāto un publisko ēku īpašnieku skaitu, kurus ietekmēs azbesta aizvākšana. Šo pašu iemeslu dēļ Komisija sadarbosies ar Vecāko darba inspektoru komiteju (SLIC), lai uzsāktu atjauninātu izpratnes veicināšanas kampaņu. Komisija: ·ierosina pārskatīt Direktīvu par aizsardzību pret azbesta iedarbību darba vietā, lai samazinātu pašreizējo arodekspozīcijas robežvērtību un precizētu saistītos noteikumus (pievienoti šim paziņojumam), un aicina Eiropas Parlamentu un Padomi to ātri pieņemt; ·izstrādās atjauninātas pamatnostādnes, lai atbalstītu dalībvalstis, darba devējus un darba ņēmējus Direktīvas par aizsardzību pret azbesta iedarbību darba vietā īstenošanā pēc tās pārskatīšanas; ·sadarbosies ar Vecāko darba inspektoru komiteju (SLIC), lai uzsāktu atjauninātu izpratnes veicināšanas kampaņu par azbesta drošu aizvākšanu, kas paredzēta uzņēmumiem, darba ņēmējiem, īpašniekiem un valsts pārvaldes iestādēm. 4.Ēkās esošā azbesta jautājuma risināšana Pirms ES aizlieguma azbests tika plaši izmantots, galvenokārt būvniecības nozarē. 70–80 % azbesta tika izmantoti cementa izstrādājumiem, bet pārējie — galvenokārt citiem būvizstrādājumiem, piemēram, grīdas segumiem, tekstilizstrādājumiem, kartonam vai izolācijas plātnēm. Valstīs, kas pašlaik veido ES, 1970. gadā tika patērētas vairāk nekā 920 000 tonnu jēlazbesta, 1980. gadā sasniedzot maksimumu 1 200 000 tonnu apmērā, pirms 2000. gadā tā izmantošana samazinājās līdz mazāk nekā 40 000 tonnām. Ņemot vērā to, ka pirms 2001. gada tika uzbūvēti vairāk nekā 220 miljoni ēku vienību (85 % no visām vienībām) , iespējams, ka ievērojama daļa mūsdienu ēku fonda satur azbestu . Maksimālais azbesta patēriņš dažādās dalībvalstīs atšķiras (sk. 1. attēlu). Visās dalībvalstīs laikā no 1970. līdz 1990. gadam bija augsts azbesta patēriņa īpatsvars. Tomēr Kiprā, Beļģijā, Dānijā, Luksemburgā, Nīderlandē un Zviedrijā lielākā daļa azbesta tika patērēta pirms 1970. gadiem, savukārt Horvātijā, Īrijā, Portugālē, Rumānijā, Slovēnijā un Slovākijā augsts azbesta patēriņa līmenis tika reģistrēts 1990. gados vai 2000. gadu sākumā. Avots: JRC skaitļi. Azbesta radītās problēmas apmērs dažādos reģionos atšķiras. Pamatojoties uz dzīvojamo ēku vidējo vecumu un vidējo aplēsto azbesta daudzumu (kg uz vienu mājokli), turpmāk sniegtajā kartē attēlota ES reģionu neaizsargātība pret azbestu, sākot no abiem zemajiem iebūvētā azbesta līmeņiem (neliels azbesta daudzums, jaunākas ēkas) līdz abiem augstajiem līmeņiem (liels azbesta daudzums, vecākas ēkas). Šķiet, ka centrālajos ES reģionos galvenokārt ir vecas ēkas un liels azbesta daudzums, savukārt ES austrumu un ziemeļaustrumu reģionos lieli azbesta apjomi ir konstatēti pavisam nesen celtās ēkās. Rezultāti varētu norādīt uz dalībvalstīm un reģioniem, kuros azbesta skrīningam pirms renovācijas vajadzētu būt prioritātei. 2. attēls. Divu mainīgo karte, kurā parādīts dzīvojamo ēku vidējais vecums (gados) un vidējais azbesta daudzums (kg uz vienu mājokli). Avots: JRC skaitļi.

Plašāka informācija un pārredzamība par azbestu ēkās Galvenais cilvēka veselības apdraudējums, ko rada azbests, rodas tad, kad azbestu saturošus materiālus aiztiek, jo šķiedras var nonākt gaisā un pēc tam elpceļos. Šķiedru nonākšanu gaisā var izraisīt arī dažu azbesta izstrādājumu bojājumi, izstrādājumiem novecojot. Tā kā azbests galvenokārt ir atrodams būvmateriālos un renovācijas darbu laikā šie materiāli tiek būtiski mainīti, būvniecībai ir jāpievērš īpaša uzmanība, izstrādājot aizsardzības pasākumus. Šķiedru izdalīšanās iespējamība ir atkarīga no azbesta veida un atrašanās vietas. Piemēram, īpaši bīstams ir irdens azbests, jo tā šķiedras izdalās vieglāk nekā neirdena azbesta šķiedras. Turpretī azbestu, kas iestrādāts cietos materiālos, ir grūtāk izkustināt, un, ja tas netiek aiztikts, tas rada ievērojami mazāku risku. Galvenā problēma, risinot jautājumu par azbesta aizvākšanu no ēku fonda, ir zināšanu trūkums par to, vai ēkās ir azbests. Turpmākajos gados plānotā renovācija un ilgtermiņa mērķis renovēt Eiropas ēku fondu, lai panāktu klimatneitralitāti, stingri atbalsta nepieciešamību visaptveroši novērtēt ēkas, kurās varētu būt azbests un kuru renovācija varētu apdraudēt veselību. Azbestu saturošu materiālu novēlota identificēšana var aizkavēt renovāciju, un to negaidīta atrašana renovācijas darbu laikā var izraisīt nejaušu azbesta šķiedru noplūdi, kas var radīt nopietnu risku darba ņēmējiem, iedzīvotājiem un kaimiņiem. Jau pirms darbu sākšanas ir obligāti jānovērtē risks saistībā ar eksponētību azbestam saskaņā ar Direktīvu 2009/148/EK par aizsardzību pret azbesta iedarbību darba vietā. Azbesta skrīninga, reģistrācijas un aizvākšanas stratēģijas dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgas, tāpēc tomēr būtu lietderīgi izveidot vienotu ES satvaru, lai vieglāk identificētu un pēc tam aizvāktu azbestu, kas atrodas ES ēku fondā. Komisija nāks klajā ar tiesību akta priekšlikumu par obligātu azbesta skrīningu un reģistrēšanu ēkās, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principus un dalībvalstu kompetenci. Papildinot spēkā esošos pienākumus novērtēt azbesta klātbūtni pirms renovācijas darbu uzsākšanas, tiesību akta priekšlikumā varētu apsvērt pienākumu pārbaudīt (skrīninga veidā) un reģistrēt azbesta klātbūtni ēkās, kad tiek veikti saimnieciski darījumi (piemēram, pirms pārdošanas vai nomas) un/vai citos būtiskos ēkas dzīves cikla posmos. Dalībvalstis tiktu aicinātas arī izstrādāt valsts stratēģijas azbesta aizvākšanai, atspoguļojot to būvnormatīvus un ņemot vērā apstākļus valstī, kā arī vēsturisko informāciju par azbesta izmantošanu. Sagatavojot tiesību akta priekšlikumu, Komisija arī apsvērs iespēju ieviest minimālās prasības attiecībā uz datu vākšanu un izplatīšanu saistībā ar azbesta klātbūtni ēkās. Ir ļoti svarīgi iegūt pārredzamu informāciju par azbesta klātbūtni visā ēku dzīves ciklā, lai līdz minimumam samazinātu iedarbības risku un atvieglotu azbesta aizvākšanu. Reģistrēšana digitālā formātā padarītu šo informāciju vieglāk pieejamu, kā aprakstīts nākamajā iedaļā. Priekšlikumu izstrādās, plaši apspriežoties ar ekspertiem un ieinteresētajām personām. Tas arī balstīsies uz ietekmes novērtējuma pētījumu, lai noteiktu labākos pieejamos politikas variantus, pamatojoties uz labākajiem pieejamajiem zinātniskajiem pierādījumiem un ievērojot Līgumā paredzēto juridisko pamatu. Priekšlikums balstīsies arī uz azbesta risku pārvaldības paraugprakses novērtēšanu un apzināšanu dalībvalstīs, tostarp saistībā ar renovācijas viļņa rīcības plāna īstenošanu. ·Piemēram, Francija ir pieņēmusi tiesību aktus, kas paredz azbesta identificēšanu noteikt par obligātu, pirms ēkās var veikt noteiktas darbības (2017. gada maija un 2019. gada jūlija lēmumi). Būvdarbos, kas varētu radīt ekspozīcijas risku, personai vai struktūrai, kas pasūta būvdarbus (piemēram, ēkas īpašniekam vai līgumslēdzējai iestādei), pirms būvdarbu sākšanas jāveic azbesta iepriekšēja identifikācija. Tas nozīmē, ka tiek meklēti, identificēti un atrasti azbestu saturoši materiāli un izstrādājumi, kurus varētu ietekmēt darbi. ·Polijā arī ir valsts programma drošai azbesta aizvākšanai (2009.–2032. gads), un kopš 2013. gada tās rīcībā ir azbesta datubāze. Valsts programma ietver likumdošanas pasākumus azbesta aizvākšanai, informēšanai un apmācībai, kā arī uzraudzību, izmantojot telpiskās informācijas sistēmas. ·Beļģijā Flandrijas valdības mērķis ir vēlākais līdz 2040. gadam padarīt ēkas un infrastruktūru par azbestu nesaturošām. Lai to panāktu, tā veikusi tādus pasākumus kā izvirzīt azbesta aizvākšanu par priekšnoteikumu saules enerģijas paneļu uzstādīšanai un ir plānojusi 2022. gadā ieviest azbesta sertifikātu pārdošanai paredzētām ēkām. Renovācijas vilnis un energoefektivitāte Renovācijas viļņa stratēģijā ir uzsvērts, cik svarīgi ir saglabāt ilgtspējīgus un drošus ēku standartus. Tāpēc ir svarīgi veikt pasākumus, lai likvidētu kaitīgas vielas, jo īpaši azbestu, un aizsargātu no tām. Renovācijas viļņa īstenošanas rīcības plāns ietver regulatīvus pasākumus, kas stiprina ES tiesisko regulējumu, jo īpaši Direktīvu 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti. 2021. gada decembrī Komisija ierosināja pārskatīt šo direktīvu, uzsverot veselīgas iekštelpu vides nozīmi. Priekšlikumā ir ietverti noteikumi par to, kā dalībvalstīm risināt jautājumu par bīstamu vielu, tostarp azbesta, aizvākšanu ēkās, kurās veic nozīmīgu renovāciju. Labas iekštelpu gaisa kvalitātes nodrošināšana kļūs vēl svarīgāka, jo īpaši saistībā ar enerģijas zudumu samazināšanu, uzlabojot ēku siltumizolāciju. Lai gan ES politikā ir risināti vairāki faktori, kas veicina labu gaisa kvalitāti (no apkārtējā gaisa līdz apkures, dzesēšanas un ventilācijas sistēmām, celtniecības materiāliem un patēriņa precēm, kā arī smēķēšanai un līdzīgai iemītnieku uzvedībai), galvenie regulatīvie instrumenti — būvniecības kodekss — šo elementu novēršanai ir dalībvalstu un to reģionu kompetencē. Tāpēc ES trūkst visaptverošas un integrētas pieejas attiecībā uz iekštelpu gaisa kvalitāti. Tomēr, kā paziņots nulles piesārņojuma rīcības plānā, Komisija līdz 2023. gadam izvērtēs veidus un politikas iespējas, kā uzlabot iekštelpu gaisa kvalitāti, koncentrējoties uz galvenajiem gaisa kvalitātes faktoriem un galvenajiem piesārņojuma avotiem, tostarp azbestu. Komisija izpētīs veidus, kā vairot sabiedrības izpratni un samazināt riskus. Digitālais ēkas žurnāls Digitālās tehnoloģijas var atvieglot skrīninga laikā savākto ar azbestu saistīto datu reģistrēšanu un kopīgošanu. Digitālajos ēku žurnālos glabājas visi ar ēkām saistītie dati, un tie var ļaut koplietot un izmantot visa veida informāciju, kas iegūta ēkas dzīves ciklā, sākot no projektēšanas un būvniecības līdz renovācijai un nojaukšanai. Komisija ierosinās regulatīvu pieeju ES digitālā ēku žurnāla modelim. Tās pamatā būs dažādās dalībvalstīs pastāvošās obligātās un brīvprātīgās iniciatīvas un ES līmenī izstrādātie digitālie rīki un ēku sertifikāti (piemēram, energoefektivitātes sertifikāti). Žurnālos var glabāt arī visu pieejamo informāciju par “līmeni(-iem)” attiecība uz pamatrādītājiem, kuri palīdz sekot ēku ilgtspējai un veiktspējai. Šis modeļa priekšlikums ietvers standartizētu pieeju datu vākšanai, datu pārvaldībai un sadarbspējai. Tas ietvers tās īstenošanas satvaru, arī attiecībā uz datiem, kas izriet no skrīninga pienākuma. Informācijai par azbesta klātbūtni ēkās vajadzētu būt pieejamai reģistrācijas žurnālos, un tai vajadzētu būt saistītai ar citām datu kopām reģistrācijas žurnālos (piemēram, ēkas plānu). Komisija: ·nāks klajā ar tiesību akta priekšlikumu par azbesta skrīningu un reģistrēšanu ēkās un aicinās dalībvalstis izstrādāt valsts stratēģijas azbesta aizvākšanai (2023. g.); ·ierosinās regulatīvu pieeju ES digitālo ēku žurnālu modelim (2023. g.); ·atbalstīs dalībvalstis, kuras vēlas ieviest digitālus ēku žurnālus vai paplašināt savas pašreizējās shēmas un pielāgot tās ES modelim; ·izvērtēs veidus un politikas variantus, kā uzlabot iekštelpu gaisa kvalitāti, koncentrējoties uz galvenajiem gaisa kvalitātes faktoriem un galvenajiem piesārņojuma avotiem, tostarp azbestu, un izpētīs veidus, kā palielināt sabiedrības informētību un mazināt riskus (2023. g.). Komisija mudina dalībvalstis: ·paātrināt ar ēkām saistītās informācijas un esošo reģistru digitalizāciju, uzlabot ar ēku raksturlielumiem saistīto datu vākšanu, glabāšanu, salīdzināmību un apmaiņas iespējas; ·ieviest digitālus ēku žurnālus vai uzlabot esošās iniciatīvas, ievērojot ES pamatnostādnes. 5.Azbesta atkritumu droša likvidēšana — nulles piesārņojums

Lai gan azbesta izmantošana ES jau sen ir aizliegta, joprojām ir jāveic pasākumi, lai pārvaldītu un iznīcinātu produktus, kas radušies nojaukšanas darbu un azbesta aizvākšanas rezultātā. Būvgruži un ēku nojaukšanas atkritumi veido vairāk nekā vienu trešdaļu no visiem ES radītajiem atkritumiem . Azbestu saturošu materiālu apjoms, galvenokārt ēku sastāvā, ir desmitiem miljonu tonnu, un tas, visticamāk, pārsniegs 100 miljonus tonnu. Renovācijas viļņa stratēģijas mērķis ir līdz 2030. gadam divkāršot ēku renovācijas gada rādītāju. Tas uzsver, ka ir svarīgi pievērsties visam azbesta aprites ciklam. ES tiesību akti atkritumu jomā visaptveroši reglamentē azbesta atkritumu apsaimniekošanu vidi saudzējošā veidā, tiklīdz tie radušies . Tā kā azbesta atkritumi ir klasificēti kā bīstamie atkritumi, saskaņā ar ES tiesību aktiem atkritumu jomā attiecībā uz šādu atkritumu radīšanu, transportēšanu un apsaimniekošanu jau piemēro īpašus un stingrus noteikumus. Tas ietver ziņošanas un izsekojamības pienākumus, kas palīdz nodrošināt, ka atkritumi tiek apsaimniekoti tādā veidā, kas aizsargā vidi. Lai palīdzētu ieinteresētajām personām izpildīt šos pienākumus, Komisija ir izdevusi divus vadlīniju dokumentus: ES Būvniecības un nojaukšanas atkritumu apsaimniekošanas protokolu (2016) un Vadlīnijas atkritumu revīzijām pirms ēku nojaukšanas un renovācijas darbiem (2018). Cenšoties videi nekaitīgā veidā apsaimniekot lielo daudzumu azbestu saturošu atkritumu, galvenā pieeja šo atkritumu drošai likvidēšanai joprojām ir to apglabāšana poligonos. Citas atkritumu apstrādes metodes ir ierobežotas, jo ir iesaistīti lieli atkritumu apjomi, trūkst iekārtu, kas piedāvātu alternatīvu apstrādi, un to izmaksas un energointensitāte ir augsta . Lai gan apglabāšana poligonos neiznīcina azbesta šķiedras, tā stabilizē un satur tās, tādējādi nodrošinot drošu veidu, kā rīkoties ar azbesta atkritumiem, līdz par pieņemamu cenu būs plaši pieejamas alternatīvas apstrādes iespējas. ES tiesību aktos atkritumu jomā ir noteiktas stingras prasības drošai azbesta apglabāšanai poligonos . Prioritāte ir izpētīt alternatīvus veidus, kā videi nekaitīgi apstrādāt azbesta atkritumu. Atkritumu apsaimniekošanas hierarhijā prioritāte piešķirta resursu atgūšanai no atkritumiem, nevis atkritumu apglabāšanai. Komisija līdz 2022. gada beigām sāks pētījumu, lai apzinātu azbesta atkritumu apstrādes tehnoloģijas un praksi un veiktu šo tehnoloģiju un prakses un to ietekmes uz vidi salīdzinošu analīzi. Tas ietver analīzi par nepilnībām azbesta atkritumu apsaimniekošanā un par nākotnes perspektīvām. Pētījuma rezultāti tiks izmantoti, lai novērtētu, vai izmaiņas ES tiesību aktos par atkritumiem ir pamatotas, lai uzlabotu azbestu saturošu atkritumu, jo īpaši ēku nojaukšanas atkritumu, videi nekaitīgu apsaimniekošanu. Komisija: ·pārskatīs ES Būvniecības un nojaukšanas atkritumu apsaimniekošanas protokolu un Vadlīnijas atkritumu revīzijām pirms ēku nojaukšanas un renovācijas darbiem, īpašu uzmanību pievēršot renovācijas darbiem un azbestam (2023. g.); ·sāks pētījumu, lai apzinātu azbesta atkritumu apsaimniekošanas praksi un jaunas atkritumu apstrādes tehnoloģijas, kura rezultāti tiks izmantoti, lai izvērtētu, vai izmaiņas ES tiesību aktos par atkritumiem ir pamatotas (līdz 2022. gada beigām). 6.Finansējums ES nodrošina ievērojamu finansējumu, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM), ko var izmantot, lai atbalstītu valsts pasākumus azbesta aizvākšanai renovācijas kontekstā. Atveseļošanas un noturības mehānisms dara pieejamus 723,8 miljardus EUR (pašreizējās cenās) aizdevumos (385,8 miljardi EUR) un dotācijās (338 miljardi EUR), lai atbalstītu investīcijas un reformas dalībvalstīs nolūkā padarīt Eiropas ekonomiku un sabiedrību ilgtspējīgāku, noturīgāku un labāk sagatavotu zaļās un digitālās pārkārtošanās izaicinājumiem un iespējām. Viena no septiņām ANM pamatiniciatīvām ir Renovācijas pamatiniciatīva, kas aptvers miljoniem kvadrātmetru dzīvojamo un sabiedrisko ēku, kurās veic gan vidēju, gan pilnīgu renovāciju. Dalībvalstis var izmantot ANM, lai finansētu azbestu saturošu materiālu aizvākšanu no ēkām energoefektivitātes renovācijas darba ietvaros, kas plānots viņu nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos. Dalībvalstis var izmantot arī ANM līdzekļus, jo īpaši 6. pīlāra (rīcībpolitika nākamajai paaudzei) un 7. pamatiniciatīvas (pārkvalifikācija un prasmju pilnveide) ietvaros, lai veicinātu prasmju apguvi darba ņēmējiem, kuri strādā ar azbestu (piemēram, būvniecības vai atkritumu apsaimniekošanas nozarē), un lai atjauninātu darba ņēmēju prasmes, kas atbilstu jaunām tirgus vajadzībām. Turklāt Eiropas strukturālie un investīciju fondi var atbalstīt virkni pasākumu, kas saistīti ar renovāciju. Viens no Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) galvenajiem mērķiem ir palīdzēt dalībvalstīm finansēt politiku un strukturālās reformas, lai veicinātu prasmju pilnveidi, pārkvalifikāciju un mūžizglītību visiem un darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām. Tas varētu ietvert izmaiņas, kas izriet no zaļās pārkārtošanās pasākumiem, piemēram, renovācijas darbiem. 2014.–2020. gada plānošanas periodā Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) līdzfinansēja liela apjoma azbesta aizvākšanas projektus Polijā, Itālijā un citās valstīs. Vairākas dalībvalstis ir izrādījušas interesi iekļaut līdzīgus projektus savās programmās laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam. Komisija var arī piedāvāt atbalstu administratīvo spēju veidošanai un zinātības un zināšanu apmaiņai starp valstu iestādēm, kas pārvalda kohēzijas politikas programmas, izmantojot REGIO Peer2Peer+ iniciatīvu, kas ir pieejama pēc dalībvalstu pieprasījuma. Ņemot vērā plašo pieejamo ES finansēšanas mehānismu klāstu energorenovācijas un energoefektivitātes atbalstam, dalībvalstīm jāspēj noteikt, kā vislabāk izmantot šos līdzekļus, lai aptvertu arī azbesta identificēšanu un aizvākšanu. Nacionālie atveseļošanas un noturības plāni var arī būtiski uzlabot veselības aprūpes reformas un investīcijas, galveno uzmanību pievēršot profilaksei un diagnostikas un ārstēšanas kvalitātes uzlabošanai, tostarp vēža pacientiem. Jo īpaši ieguldījumi diagnostikas un ārstēšanas medicīniskajās ierīcēs, valstu onkoloģiskajās programmās, specializētās onkoloģiskās aprūpes izstrādē un vēža profilakses infrastruktūras izveidē var stiprināt vēža profilakses un aprūpes sistēmas vispārējo noturību. Visbeidzot Eiropas Vēža uzveikšanas plāns tiks īstenots, izmantojot visus Komisijas finansēšanas instrumentus, no kuriem 4 miljardi EUR paredzēti vēža apkarošanas pasākumiem, cita starpā no programmām “ES – veselībai”, “Apvārsnis Eiropa” un “Digitālā Eiropa”. Komisija mudina dalībvalstis: ·pēc iespējas labāk izmantot visas īpašās iespējas, ko sniedz ES programmas un fondi, lai segtu iniciatīvas, kas vērstas uz azbesta skrīningu un aizvākšanu; ·savās programmās un politikā integrēt azbesta aizvākšanas stratēģijas, jo īpaši nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā; ·izplatīt informāciju par ES finansējuma iespējām reģionālā un vietējā līmenī. 7. ES – globāla līdere cīņā pret azbestu ES arī turpmāk jāuzņemas vadošā loma visā pasaulē, lai izbeigtu visa veida azbesta izmantošanu. Vairākas trešās valstis joprojām ražo un izmanto azbestu saturošus izstrādājumus, un pasaules ražošanas apjoms 2021. gadā sasniedza aptuveni 1,2 miljonus tonnu. Sniedzot tehnisko palīdzību saskaņā ar Roterdamas konvenciju, ES palīdz valstīm aizstāt azbesta materiālus ar drošākiem aizstājējiem un uzlabot ar azbestu saistītu slimību agrīnas diagnosticēšanas, ārstēšanas un rehabilitācijas pakalpojumus. ES kā daļu no savas ieceres panākt atvērtu stratēģisko autonomiju rāda piemēru globālai rīcībai, kuras mērķis ir aizsargāt darba ņēmējus no azbesta. Patlaban ārpus ES tikai Šveice (0,01 f/cm3) un Japāna (0,03 f/cm3) ir neteikušas arodekspozīcijas robežvērtību, kas ir striktāka par patreiz ES noteikto AR. Priekšlikums pārskatīt Direktīvu par aizsardzību pret azbesta iedarbību darba vietā padarītu ES arodekspozīcijas robežvērtību par visstingrāko pasaulē līdzās Šveices noteiktajai robežvērtībai. 2017. gadā ES pirmo reizi izvirzīja nepieciešamību Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) kontekstā oficiāli atzīt darba drošību un veselības aizsardzību (OSH) par pamatprincipu un tiesībām darbā. Pēc piecu gadu nepārtrauktas ES rīcības 2022. gada Starptautiskajā darba konferencē tika panākta vienošanās iekļaut drošu un veselīgu darba vidi SDO satvarā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. ES turpinās darbu ar Starptautisko Darba konferenci, lai visiem veicinātu drošu un veselīgu vidi un cieņu darbā. Eiropas Komisija arī sniedz atbalstu kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm, lai to tiesisko regulējumu, kas reglamentē darba drošību un veselības aizsardzību, saskaņotu ar ES tiesību aktiem. ES ir apņēmusies nodrošināt darba ņēmēju aizsardzību visās globālajās piegādes ķēdēs (GPĶ). Eiropas Komisija nesen pieņēma priekšlikumu direktīvai par uzņēmumu pienācīgu rūpību attiecībā uz ilgtspēju, lai nodrošinātu, ka uzņēmumi veic pasākumus, lai līdz minimumam samazinātu negatīvo ietekmi uz cilvēktiesībām un vidi, veicot savas darbības ES un ārpus tās. Tas ietver to filiāļu darbības visā vērtību ķēdē. ES sniedz arī finansiālu atbalstu vairākiem starptautiskiem projektiem darba drošības un veselības aizsardzības uzlabošanai, kas ir svarīgi arī azbesta radīto risku novēršanai. ES globālo apņemšanos attiecībā uz arodveselību un drošību globālajās piegādes ķēdēs papildina tās iesaistīšanās pamatiniciatīvās, piemēram, G7 “nulles redzējuma” fondā, G20 Drošāku darbavietu nolīgumā un Darba aizsardzības ekspertu tīklā. 8. Secinājumi Lai gan kopš 2005. gada azbests ES ir aizliegts, tā mantojums joprojām būtiski apdraud sabiedrības veselību. Lai aizsargātu iedzīvotājus no eksponētības azbestam un novērstu to, ka riski tiek nodoti tālāk nākamajām paaudzēm, ir svarīgi pastiprināt rīcību ES un valstu līmenī nolūkā identificēt un aizvākt azbestu.