Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Patērētāju un uzņēmumu uzticēšanās, privātuma aizsardzība un drošība lietu interneta (IoT) jomā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2018/C 440/02)

Ziņotājs: Carlos TRIAS PINTÓ Līdzziņotājs: Dimitris DIMITRIADIS

Pilnsapulces lēmums 15.2.2018. Juridiskais pamats: Reglamenta 29. panta 2. punkts Pašiniciatīvas atzinums Atbildīgā specializētā nodaļa: Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 4.9.2018. Pieņemts plenārsesijā 19.9.2018. Plenārsesija Nr. 537 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 182/3/2

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. Lietu internets ( Internet of Things – IoT ) – pamatojoties uz spēju savienot personas un objektus – paver iedzīvotājiem un uzņēmumiem daudzas un dažādas iespējas. Šīs iespējas ir jāpapildina ar virkni aizsardzības un kontroles pasākumu, lai nodrošinātu IoT ieviešanu bez sarežģījumiem.

1.2. Tā kā viens no IoT pamatelementiem ir automātiska lēmumu pieņemšana bez cilvēka iejaukšanās, ir jānodrošina, lai šie lēmumi nekaitētu patērētāju tiesībām, neradītu nekādu ētiska rakstura risku un nebūtu pretrunā pamatprincipiem un cilvēku pamattiesībām.

1.3. EESK aicina Eiropas Savienības iestādes un dalībvalstis:

1.3.1. nodrošināt drošības un privātuma aizsardzību, izstrādājot atbilstīgu tiesisko regulējumu, kurā būtu paredzēti stingri uzraudzības un kontroles pasākumi;

1.3.2. skaidri definēt visu dalībnieku atbildību produktu piegādes ķēdē un saistītās informācijas plūsmas, novēršot juridiskās nepilnības, kas rodas, ja vienlaicīgi ir iesaistīti vairāki ražotāji un izplatītāji;

1.3.3. nodrošināt atbilstošus resursus un izveidot efektīvus koordinācijas mehānismus starp Eiropas Komisiju un dalībvalstīm, lai nodrošinātu konsekventu un saskaņotu gan pārskatāmā, gan jaunā regulējuma piemērošanu, ņemot vērā arī starptautisko vidi;

1.3.4. uzraudzīt ar IoT saistīto jauno tehnoloģiju attīstību, lai garantētu augstu drošības līmeni, pilnīgu pārredzamību un taisnīgu pieejamību;

1.3.5. veicināt Eiropas un starptautiskās standartizācijas iniciatīvas, lai nodrošinātu produktu uzticamību, pieejamību, noturību un uzturamību;

1.3.6. uzraudzīt tirgus un saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus IoT ieviešanai, nepieļaujot starptautiskās ekonomiskās ietekmes koncentrāciju jauno tehnoloģiju tirgus dalībnieku rokās;

1.3.7. apņemties popularizēt izpratnes un spēju veidošanas iniciatīvas attiecībā uz digitālajām prasmēm, saistot tās ar fundamentālajiem pētījumiem un inovāciju šajā jomā;

1.3.8. nodrošināt, lai tiktu pilnībā ieviesti un efektīvi izmantoti alternatīvi strīdu izšķiršanas mehānismi gan tiešsaistē, gan ārpus tiešsaistes (strīdu alternatīva izšķiršana (SAI) un strīdu izšķiršana tiešsaistē (SIT));

1.3.9. nodrošināt, lai pastāvētu, tiktu ieviesta un labi darbotos Eiropas kolektīvo prasību sistēma, kas ļautu pārtraukt situācijas un saņemt kompensācijas arī gadījumos, kad IoT izmantošana rada kolektīva rakstura zaudējumus vai kaitējumu, kā tam vajadzētu būt atbilstīgi “uz patērētājiem orientētajam jaunajam kursam”.

1.4. Patērētāju uzticēšanos veicinās attiecīgo tiesību aktu stingra ievērošana un informācija par labu uzņēmējdarbības praksi privātuma aizsardzības un drošības jomā, un iestāžu pienākums ir iekļaut to uzņēmumu sociālās atbildības un sociāli atbildīgu ieguldījumu stratēģijās.

1.5. IoT sociālā un ekonomiskā ietekme būs pozitīva un palielināsies, ja IoT tiks pienācīgi saistīts ar sociālās un vides politikas attīstību sadarbīgās ekonomikas, aprites ekonomikas un funkcionalitātes ekonomikas ietvaros.

2. Priekšvēsture un konteksts

2.1. Pēdējos piecpadsmit gados interneta straujā attīstība ir radījusi pārmaiņas visās ikdienas jomās, ietekmējot dažādus patērētāju ieradumus. Tagad tiek prognozēts, ka turpmākajos desmit gados IoT revolūcija notiks enerģētikas, lauksaimniecības un transporta nozarē, kā arī ekonomikas un sabiedrības tradicionālākās nozarēs. Tādēļ ir jāizstrādā visaptveroša politika, kas ļautu pārdomāti vadīt šo straujo tehnoloģisko attīstību.

2.2. IoT koncepcija radās Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā ( MIT ), un tā ideja galvenokārt balstīta uz redzējumu, ka pasaulē ir daudz pilnībā savienotu ierīču, kas ļauj kopīgi automatizēt dažādus mijiedarbības procesus. Savukārt Eiropas Savienība gatavojas digitālajai konverģencei un jaunajiem IoT uzdevumiem, nākot klajā gan ar plānu “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” IoT rīcības plānu; sk. dokumentu “Lietu interneta veicināšana Eiropā”, kas 2016. gadā bija iekļauts paziņojumā “Eiropas rūpniecības digitalizācija. Digitālā vienotā tirgus priekšrocību izmantošana pilnā apmērā” koncepcija radās Masačūsetsas Tehnoloģiju institūtā (), un tā ideja galvenokārt balstīta uz redzējumu, ka pasaulē ir daudz pilnībā savienotu ierīču, kas ļauj kopīgi automatizēt dažādus mijiedarbības procesus. Savukārt Eiropas Savienība gatavojas digitālajai konverģencei un jaunajiemuzdevumiem, nākot klajā gan ar plānu “i2010 – Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai” ( 1 ) , gan ar nesen paziņotorīcības plānu; sk. dokumentu “Lietu interneta veicināšana Eiropā”, kas 2016. gadā bija iekļauts paziņojumā “Eiropas rūpniecības digitalizācija. Digitālā vienotā tirgus priekšrocību izmantošana pilnā apmērā” ( 2 )

2.3. IoT faktiski ir visprogresīvākajām mākslīgā intelekta formām izcili piemērota vide un vieta, kurā tiek pārbaudīti EESK izklāstītie principi, it īpaši “cilvēku veiktas kontroles” princips. EESK jau vairākkārt ir paudusi viedokli par ceturto rūpniecisko revolūciju, ko raksturo digitālo, fizisko un bioloģisko tehnoloģiju konverģence, un norāda uz 2017. gada atzinumu ( 3 ) faktiski ir visprogresīvākajām mākslīgā intelekta formām izcili piemērota vide un vieta, kurā tiek pārbaudīti EESK izklāstītie principi, it īpaši “cilvēku veiktas kontroles” princips.

2.4. IoT ierīcēm bieži trūkst autentifikācijas standartu, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu lietotāju datu drošību. Tas rada problēmas, jo ierīces, dati un partneri piegādes ķēdē saskaras ar drošības pārkāpumiem.

2.5. IoT ierīču identifikāciju, autentifikāciju un datu vienlaidu drošu nosūtīšanu; IoT sensorus var izmantot datu apmaiņai, izmantojot blokķēdi, nevis trešo personu; ierīces autonomiju nodrošina, izmantojot viedos līgumus, kā arī individuālo identitāti un datu integritāti; izveides un darbības izmaksas samazinās, jo nav starpnieka; visbeidzot, IoT ierīces blokķēdē nodrošina savienoto ierīču vēsturi, kas ir ļoti noderīga iespējamo problēmu risināšanā Drošības un uzticamības problēmas iespējams atrisināt ar jaunu tehnoloģiju, piemēram, blokķēdes tehnoloģijas, palīdzību: proti, blokķēdi var izmantot, lai sekotu līdzi sensoru datu mērījumiem un novērstu ne vien dublēšanos ar jebkādiem citiem ļaunprātīgiem datiem, bet arī saglabātu modifikāciju integritāti un izsekojamību; sadalītā virsgrāmata var nodrošinātierīču identifikāciju, autentifikāciju un datu vienlaidu drošu nosūtīšanu;sensorus var izmantot datu apmaiņai, izmantojot blokķēdi, nevis trešo personu; ierīces autonomiju nodrošina, izmantojot viedos līgumus, kā arī individuālo identitāti un datu integritāti; izveides un darbības izmaksas samazinās, jo nav starpnieka; visbeidzot,ierīces blokķēdē nodrošina savienoto ierīču vēsturi, kas ir ļoti noderīga iespējamo problēmu risināšanā ( 4 )

2.6. Savukārt atklātā pirmkoda sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijas attīsta, lai nodrošinātu informācijas un vērtības apmaiņu starp IoT iekārtām. Tās nepieļauj datizraci, bet izmanto struktūru, kuras pamatā ir matemātiska koncepcija, ko sauc par orientēto aciklisko grafu ( DAG ), kas ļauj izvairīties no komisijas maksas un, pieaugot lietotāju skaitam, nodrošina tīkla veiktspējas palielināšanos.

2.7. Mēs saskaramies ar parādību, kam ir liels ekonomiskais ( 5 ) un sociālais potenciāls, kas rada lielas iespējas, taču arī nopietnas problēmas, kas saistītas ar ievērojamu risku, jo šai parādībai ir daudznozaru un pārnozaru raksturs un tā vienādā mērā ietekmē uzņēmumus un patērētājus, iestādes un iedzīvotājus. Tāpēc šī jautājuma risināšanai ir jāizmanto vienota pieeja, taču vienlaikus tajā jāņem vērā arī atšķirīgo situāciju īpatnības. Šajā sakarā atzīmēsim vien to, ka saskaņā ar ANO aplēsēm 2020. gadā būs 50 miljardi savstarpēji savienotu ierīču ar patērētājiem paredzētām lietojumprogrammām, izmantojot televizorus, ledusskapjus, drošības kameras, transportlīdzekļus utt.

2.8. IoT lietojumprogrammas jau sniedz ekonomiskus un sociālus ieguvumus globalizētā pasaulē, kas cita starpā nozīmē vairāk sociālekonomiskajai videi pielāgotu pakalpojumu, īsākus savstarpējās mijiedarbības ciklus, remonta veikšanu attālināti, atbalstu lēmumu pieņemšanā, resursu piešķiršanas uzlabošanu un pakalpojumu tālvadību. Tomēr ar to ir saistīti ļoti sensitīvi faktori, piemēram, privātuma aizsardzība un drošība, informatīvā asimetrija un darījumu pārredzamība, sarežģīta atbildība, produktu un sistēmu bloķēšana, kā arī hibrīda tipa produktu skaita pieaugums, kas var ietekmēt īpašumtiesības un likt piemērot patērētājiem distances līgumus, tādējādi vājinot garantijas.

2.9. IoT īpašās iezīmes (augsts sarežģītības līmenis un liela savstarpējā atkarība, autonomijas elements, datu ģenerēšanas un/vai apstrādes elementi un atklāta dimensija) piemīt arī citām jaunajām tehnoloģijām, piemēram, blokķēdei, 3D drukāšanai un mākoņdatošanai. Pēc EESK domām, ar Eiropas Komisijas darba dokumentu Milzīgās juridiskās problēmas, ar ko saskaras ES un tās dalībvalstis, izskaidrojamas ar to, ka daudzasīpašās iezīmes (augsts sarežģītības līmenis un liela savstarpējā atkarība, autonomijas elements, datu ģenerēšanas un/vai apstrādes elementi un atklāta dimensija) piemīt arī citām jaunajām tehnoloģijām, piemēram, blokķēdei, 3D drukāšanai un mākoņdatošanai. Pēc EESK domām, ar Eiropas Komisijas darba dokumentu ( 6 ) par atbildību jauno digitālo tehnoloģiju jomā tiek sperts vēl viens solis pareizajā virzienā.

2.10. Visbeidzot, lai palielinātu ar IoT saistītos ieguvumus un mazinātu riskus, ir jānodrošina pieejama, skaidra, kodolīga un precīza informācija, it īpaši veicinot mazāk aizsargāto patērētāju digitālo savienojamību un iekļautību, izstrādājot pilnībā izsekojamus produktus un pakalpojumus, kuros iekļauti integrēti uzticēšanās, privātuma aizsardzības un drošības standarti.

3. Patērētāju un uzņēmēju uzticēšanās lietu internetam

3.1. IoT ir kompleksa ekosistēma, kas ļauj savstarpēji savienot dažādu ražotāju, izplatītāju un programmatūras izstrādātāju ierīces, taču tas var apgrūtināt atbildības noteikšanu tad, ja nav ievēroti noteikumi vai trešajām personām vai sistēmām ir nodarīti materiāli zaudējumi vai cita veida kaitējums, ko rada produkti ar trūkumiem vai produkti, kurus trešās personas izmanto neatbilstīgi, izslēdzot galalietotājus, ar interneta starpniecību. Pastāv arī iespējamība, ka daudziem dalībniekiem, kas ir iesaistīti globālajā produkta vērtības veidošanas ķēdē, nav pietiekamu zināšanu un pieredzes jautājumos par drošību vai datu aizsardzību attiecībā uz tīklā savienotām ierīcēm.

3.2. Tāpēc attiecībā uz atbildības jomām ir nepieciešama jauna pieeja, kuras mērķis ir nodrošināt gan patērētāju, gan uzņēmumu, kuri izmanto IoT lietojumprogrammas, aizsardzību vidē, kurā atbilstīgi konfigurētiem produktiem var parādīties trūkumi un tie var kļūt nedroši digitālās drošības incidentu vai neatļauta neatbilstīga izmantojuma (piemēram, hakeru) dēļ. Šai videi vajadzētu dot iespēju paredzēt un novērst automatizētus lēmumus, kas varētu apdraudēt vispārēji atzītos ētikas pamatprincipus un cilvēktiesības, kā arī nodrošināt aizsardzību pret šādiem lēmumiem.

3.3. EESK atzinīgi vērtē gan 1985. gada direktīvas attiecībā uz atbildību par kaitējumu, kas nodarīts, ja produkti ir ar trūkumiem, piemērošanas pārskatīšanu ( 7 ) , gan daudzus dalībniekus aptverošas ekspertu grupas atbildības un jauno tehnoloģiju jautājumos neseno izveidi, lai nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp ražotāju un patērētāju interesēm. Ar jaunu atbildības regulējumu ir skaidri jāparedz atbildības izsekojamība un drošība gan visā produkta vērtības ķēdē, gan tā aplēstā kalpošanas ilguma laikā, iekļaujot ilgtspēju kā jaunu faktoru, kas paredzēs prasību par produkta modernizāciju, uzlabošanu, pārnesamību, savietojamību, atkārtotu izmantošanu, labošanu vai pielāgošanu.

3.4. Turklāt attiecībā uz IoT ir īpaši jāņem vērā visu produkta piegādes ķēdē iesaistīto profesionāļu atbildības noteikšana, nepieļaujot juridisko vakuumu, ja vienlaikus ir iesaistīti vairāki ražotāji un izplatītāji. EESK uzskata, ka skaidri jānosaka patērētājiem katrā gadījumā veicamās procedūras, veicinot strīdu alternatīvas izšķiršanas mehānismu izveidi.

3.5. EESK uzsver, ka svarīgi faktori ir pirms līguma noslēgšanas sniedzamā informācija, pārredzami līguma noteikumi un skaidras lietošanas instrukcijas ierīcēm; īpaši jāuzsver iespējamie saistītie riski un aizsardzības pasākumi.

3.6. Jānodrošina ierīču un ar tām saistītās programmatūras sadarbspēja un saderība, lai novērstu problēmas un dotu patērētājiem iespēju salīdzināt pakalpojumu sniedzējus. EESK uzsver, ka šis faktors arī ir svarīgs, lai izveidotu vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp lielajiem uzņēmumiem un MVU.

3.7. Visbeidzot EESK iesaka ievērot tīkla neitralitātes principu un aicina Komisiju stingri uzraudzīt darbību tirgū.

4. Patērētāju privātums lietu internetā

4.1. IoT ekosistēmā. Patērētāju spēja kontrolēt savus personas datus un privātuma nosacījumus ir uzlabojusies, pateicoties jaunajai Vispārīgajai datu aizsardzības regulai (VDAR) ( 8 ) . Ierīces lietotājam ir jābūt kontrolei pār to, kā tiek izmantoti viņa ģenerētie dati un kas tiem drīkst piekļūt, jo datu daudzveidība, kā arī to apkopošana un saikne ar citiem datiem nozīmē nopietnu risku attiecībā uz privātumuekosistēmā.

4.2. Jāņem vērā tas, kā produktu, pakalpojumu un uzņēmumu daudzskaitlīgums var ietekmēt privātumu un datu aizsardzību, kad tie tiek pārsūtīti autonomi atbilstoši to savstarpējai savienojamībai. Līdzīgi arī gadījumos, kad tiek apstrādāta vai pārstrādāta informācija, izmantojot sākotnēji nekaitīgus datus, var iegūt precīzas ziņas par indivīdu paradumiem, atrašanās vietu, interesēm un prioritātēm, tādējādi atvieglojot lietotāja profila pieejamību un izsekojamību.

4.3. Ar juridiskajām garantijām ir jānodrošina lietotājiem pilna spēja bez ierobežojumiem īstenot savas tiesības uz privātumu un personas datu aizsardzību, tādējādi novēršot iespējamu kaitējumu, piemēram, diskriminējošu praksi, agresīvu reklāmu, privātuma zaudējumu un drošības pārkāpumus. Savukārt patērētāju rīcībā ir jābūt informācijai par viņu datu ekonomisko vērtību un jāpatur tiesības dalīties ar tiem.

4.4. Saskaņā ar VDAR uzņēmumiem un regulatīvajām iestādēm periodiski jāpārskata apkopoto personas datu apjoms un jānovērtē apstrādāto datu samērīgums un nepieciešamība pakalpojuma nodrošināšanai. Privātuma aspekti un ietekme ir jānovērtē visos satīklota produkta koncepcijas, izstrādes un attīstības cikla posmos un tīkla ekosistēmā, kurā tas darbojas (integrēta privātuma aizsardzība). Tāpēc IoT jomā konsekventi ir jāievieš integrētas privātuma aizsardzības un privātuma aizsardzības pēc noklusējuma principi.

4.5. Turklāt jebkurš satīklots produkts iepriekš noteiktā veidā ir jākonfigurē, ievērojot visaugstāko privātuma aizsardzības līmeni (integrēta aizsardzība un aizsardzība pēc noklusējuma), novēršot lietotāju rīcības un viņu darbību nevēlamu izsekošanu.

4.6. Jebkurā gadījumā patērētājiem ir uzticamā veidā jāzina, kādi dati tiek apkopoti, kam tie ir pieejami un kādam nolūkam tos paredzēts izmantot, kamēr pastāv aktīva saikne ar produktu vai pakalpojumu, turklāt viņiem jābūt informētiem par piemērojamo privātuma aizsardzības politiku un to, vai izmantotie algoritmi ietekmē pakalpojuma kvalitāti, cenu vai tā pieejamību.

5. Patērētāju un uzņēmēju drošība lietu internetā

5.1. Ierīču savstarpējā savienojamība, kas raksturīga IoT ekosistēmai, var veicināt nelikumīgas vai nevēlamas tehnoloģiskās prakses attīstību, veicinot vides neaizsargātību un vīrusu izplatīšanu tajā. Tāpēc ir jāveic vispusīgi drošības pasākumi attiecībā uz visu sistēmu un katru tās sastāvdaļu.

5.2. Produktu piedāvājumam un ar kiberdrošību saistītajiem atjauninājumiem ir jābūt pamatotiem un jāattiecas ne vien uz atsevišķām ierīcēm, bet arī uz drošības riskiem, ko rada savstarpējā savienojamība ar citām ierīcēm lietu internetā, to skaita dēļ nepazeminot drošības kvalitātes standartus.

5.3. IoT produktiem. Kaut arī EESK atzinīgi vērtē šo pasākumu, tā pauž bažas arī par to, ka tas nav obligāts. Šajā sakarā regulas priekšlikumā par ES Kiberdrošības aģentūru ( 9 ) ir iekļauts informācijas un komunikāciju tehnoloģiju sertifikācijas regulējums, kas nodrošinās brīvprātīgu drošības sertifikāciju un marķēšanu dažādu veidu produktiem, tostarp arīproduktiem. Kaut arī EESK atzinīgi vērtē šo pasākumu, tā pauž bažas arī par to, ka tas nav obligāts.

5.4. Ar kiberdrošības pasākumiem būtu jānovērš jebkāda veida neaizsargātības riski un it sevišķi – hakeru darbība, neatļauta piekļuve vai ļaunprātīga izmantošana, kā arī ar maksāšanas līdzekļiem un finanšu krāpšanu saistīts risks. Šajā sakarā EESK atbalsta pilnvaras, kas piešķirtas daudzas ieinteresētās personas aptverošajai ekspertu grupai atbildības un jauno tehnoloģiju jautājumos.

5.5. Turklāt patērētāju personiskā drošība ir jāaizsargā pret tādiem riskiem kā ikdienas lietojums tuvā darbības laukā, koplietošanas frekvenču joslas, pakļautība elektromagnētiskā lauka iedarbībai un iespējama interference ar satīklotu īpaši svarīgu aprīkojumu. EESK atbalsta uzraudzības un preventīvas izņemšanas no tirgus pasākumus, ja pastāv risks, kas ietekmē patērētāju veselību un drošību vai viņu personiskās un ekonomiskās intereses.

5.6. Uzņēmumiem ir jāievieš paraugprakses standarti, piemēram, integrēta drošības aizsardzība un aizsardzība pēc noklusējuma, un jāpakļaujas neatkarīgiem ārējiem novērtējumiem. Drošības starpgadījumu vai datu aizsardzības pārkāpumu gadījumā uzņēmumiem būtu jāuzliek pienākums ziņot par šiem starpgadījumiem, tostarp sniedzot informāciju, kas saistīta ar atbildību par kaitējumu un tiesiskā regulējuma neievērošanu.

5.7. Uzņēmumiem jāsniedz patērētājiem vienkārša un pieejama informācija, kas viņiem ļauj pieņemt atbilstošus lēmumus un veikt drošības pasākumus, un jānodrošina svarīgi produkta drošības atjauninājumi visa tā dzīves cikla laikā.

5.8. Jānovērš saskaņotu standartu trūkums IoT tīklos. Jāattīsta modernas platjoslas un jaunas paaudzes tehnoloģijas, kas uzlabotu pašreizējo infrastruktūru.

6. Priekšlikumi par pasākumiem publiskās politikas jomā (10)

6.1. Publiskā sektora iestādēm, īstenojot savas pilnvaras dažādajās Eiropas Savienības teritorijās, ir aktīvi jāiesaistās IoT politikas un rīcības plānu izstrādē ar mērķi panākt līdzsvaru starp dažādu iesaistīto personu interesēm, prognozējot problēmjautājumus un pārdomāti mazinot iespējamo negatīvo ietekmi. EESK ierosina:

6.1.1. sand box ), t. i., fizisko telpu, klasterus u. c., lai īstenotu izmēģinājuma projektus un gūtu koncepcijas pamatojumu. Tajā būtu jāizmēģina būtu ne tikai tehnoloģijas, bet arī regulējuma modeļi radīt testēšanas vidi (), t. i., fizisko telpu, klasterus u. c., lai īstenotu izmēģinājuma projektus un gūtu koncepcijas pamatojumu. Tajā būtu jāizmēģina būtu ne tikai tehnoloģijas, bet arī regulējuma modeļi ( 11 )

6.1.2. finansēt tehnoloģiju infrastruktūru, kas dod iespēju izstrādāt inovatīvus IoT projektus jaunās programmas “Apvārsnis Eiropa” ietvaros;

6.1.3. IoT projektu īstenošanu. EESK atzinīgi vērtē attiecīgos pasākumus, kas minēti 2017. gada regulā par kiberdrošību, un aicina Komisiju efektīvi veicināt standartizācijas procesus digitālajā nozarē, izmantojot atbilstīgus budžeta līdzekļus izraudzīties neatkarīgus institūtus un aģentūras, kas veicinātu un pārraudzītuprojektu īstenošanu. EESK atzinīgi vērtē attiecīgos pasākumus, kas minēti 2017. gada regulā par kiberdrošību, un aicina Komisiju efektīvi veicināt standartizācijas procesus digitālajā nozarē, izmantojot atbilstīgus budžeta līdzekļus ( 12 )

6.1.4. sekmēt publiskā un privātā sektora partnerību un sadarbības platformu izveidi, iesaistot zinātnes aprindas, nozares pārstāvjus un patērētājus;

6.1.5. veicināt ieguldījumus tādu vietējās uzņēmējdarbības modeļu izstrādē, kuros izmantotas IoT priekšrocības un atvieglota tādu sarežģītu aspektu kā datu aizsardzība un īpašumtiesības ņemšana vērā;

6.1.6. īstenot pasākumus spēju veidošanai uzņēmējdarbības jomā, pievēršot uzmanību līdzatbildībai. Būtu jānodrošina, lai drošības un privātuma aizsardzība un aizsardzība pēc noklusējuma būtu integrēta IKT produktos un pakalpojumos saskaņā “rūpības” principu, kas iekļauts jaunajā regulā par kiberdrošību. Šajā saistībā EESK atzinīgi vērtē nodomu izstrādāt rīcības kodeksus , lai papildinātu regulu;

6.1.7. veicināt Eiropas un starptautiskās standartizācijas iniciatīvas, lai nodrošinātu IoT sistēmu būtiskās īpašības, t. i., uzticamību, drošumu, pieejamību, noturību, uzturamību un izmantošanu. Standartizācija ir jo īpaši svarīga augstā līmenī digitalizētu rūpnieciskās ražošanas procesu ātrai ieviešanai;

6.1.8. nodrošināt, ka IoT lietotājiem, jo īpaši visneaizsargātākajiem un tiem, kas dzīvo mazapdzīvotos reģionos, ir izmaksu ziņā pieejama, kvalitatīva piekļuve internetam;

6.1.9. IoT izmantošanu uzņēmumos un patērētāju vidū, nodrošinot vajadzīgo spēju un prasmju apguvi rosināt izpratnes veicināšanas kampaņas un izglītošanas programmas, kas atviegloizmantošanu uzņēmumos un patērētāju vidū, nodrošinot vajadzīgo spēju un prasmju apguvi ( 13 ) un īpašu uzmanību veltot neaizsargātām grupām un daudzveidībai;

6.1.10. uzsākt iniciatīvas izglītības jomā, lai nodrošinātu pietiekamas preventīvas darbības, ņemot vērā bērnu agrīno iesaisti digitālajā vidē;

6.1.11. uzsākt diagnostikas analīzes un pētījumus par IoT ietekmi tādās jomās kā jauni ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa modeļi;

6.1.12. nodrošināt, lai tiktu pilnībā ieviesti un efektīvi izmantoti alternatīvi strīdu izšķiršanas mehānismi gan tiešsaistē, gan ārpus tiešsaistes (strīdu alternatīva izšķiršana (SAI) un strīdu izšķiršana tiešsaistē (SIT));

6.1.13. nodrošināt, lai pastāvētu, tiktu ieviesta un labi darbotos Eiropas kolektīvo prasību sistēma, kas ļautu pārtraukt situācijas un saņemt kompensācijas arī gadījumos, kad IoT izmantošana rada kolektīva rakstura zaudējumus vai kaitējumu, kā tam vajadzētu būt atbilstīgi “uz patērētājiem orientētajam jaunajam kursam”.

6.2. EESK arī aicina Komisiju izvērtēt noteikumus, kas tieši vai netieši saistīti ar IoT , un, ja nepieciešams, uzlabot spēkā esošos tiesību aktus. Šajā sakarā paketē “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss” būtu jākoncentrējas arī uz savstarpēji savienotām ierīcēm, tīkliem un to drošību, un datiem, kas saistīti ar šādām ierīcēm.

6.3. Visbeidzot EESK uzsver, ka ir svarīgi izveidot dalībvalstu sadarbības un koordinācijas mehānismus plānoto tiesību aktu efektīvai un vienveidīgai piemērošanai, kā arī nolīgumiem, kas Eiropas Savienībai jānoslēdz ārpus tās teritorijas atkarībā no uzņēmumu un piegādātāju biroju atrašanās vietas, īpašu uzmanību pievēršot paraugprakses apmaiņai. Starptautiskā politika par pārrobežu datu plūsmām ir jākoordinē, lai iesaistītās valstis savos tiesību aktos varētu noteikt tikpat augstus aizsardzības standartus gan materiālo tiesību, gan procesuālo tiesību jomā.

Briselē, 2018. gada 19. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Luca JAHIER

(1) COM(2005) 229 final.

(2) COM(2016) 180 final.

(3) “Mākslīgais intelekts. Mākslīgā intelekta ietekme uz (digitālo) vienoto tirgu, ražošanu, patēriņu, nodarbinātību un sabiedrību” (OV C 288, 31.8.2017., 1. lpp.).

(4) Sk. Khwaja Shaik “Why blockchain and IoT are best friends”, https://www.ibm.com/us-en/?lnk=m; par inovācijām Eiropas finanšu nozarē sk. OV C 246, 28.7.2017., 8. lpp.

(5) Digital McKinsey lēš, ka IoT ekonomiskais potenciāls ir no 3,9 miljardiem līdz 11,1 miljardam USD gadā.

(6) SWD(2018) 137.

(7) COM(2018) 246 final.

(8) Spēkā kopš 2018. gada 25. maija.

(9) Sk. COM(2017) 477 final.

(10) Sk. Pasaules Bankas grupa, Internet of Things: The New Government-to-Business Platform (Lietu internets. Jauna pārvaldes iestāžu-uzņēmumu platforma).

(11) Sk. https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/eu-and-eea-member-states-sign-cross-border-experiments-cooperative-connected-and-automated.

(12) OV C 197, 8.6.2018., 17. lpp.

(13) OV C 434, 15.12.2017., 36. lpp.