LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 23.7.2010 
SEC(2010) 934 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
par lauksaimniec ības transportl īdzekļu tipa apstiprin ājuma pras ībām  
  
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
{COM(2010) 395} 
{SEC(2010) 933} 
 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
Pēdējos 35 gados lauksaimniec ības transportl īdzekļu tipa apstiprin ājuma sist ēma ir pilnveidota no 
saskaņošanas pamatdokumenta (Direkt īva 74/150/EEK) l īdz sistēmai, kas nodrošina atbilst īgus 
ierobežojumus attiec ībā uz ceļu satiksmes droš ību un vides aizsardz ību. Tagad ir nepieciešams to 
moderniz ēt, racionaliz ēt, vienkāršot un papildin āt.  
1. P ROBLEM ĀTIKAS RAKSTUROJUMS  
Komisija ir noteikusi tr īs galvenās problēmas saist ībā ar pašlaik sp ēkā esošajiem noteikumiem, kuri attiecas 
uz lauksaimniec ības transportl īdzekļu tipa apstiprin ājumu. 
1.1. Juridiska neskaidr ība, neskaidri reglament ējošie akti un apgr ūtināta pārvaldība 
Tiek uzskat īts, ka sp ēkā esošā sistēma attiec ībā uz lauksaimniec ības transportl īdzekļiem ir pārāk sarežģīta 
un ir nepieciešams to vienk āršot un saska ņot starptautisk ā mērogā. Jāprecizē, ka princip ā šajā priekšlikum ā 
neierosina sp ēkā esošās tehnisk ās prasības padar īt stingrākas. 
Pēdējos 35 gados lauksaimniec ības transportl īdzekļu tipa apstiprin ājums ir b ūtiski pilnveidots. S ākotnēji tā 
bija sistēma, kas balst īta uz spēkā esošajiem valstu ties ību aktiem un izstr ādāta tā, lai būtu iespējama brīva 
tirdzniecība starp dal ībvalstīm, taču tagad t ā kļuvusi par sist ēmu, kas balst īta uz oblig ātu pabeigta 
transportl īdzekļa tipa apstiprin āšanu liel ākajai da ļai transportl īdzekļu kategoriju un kuras m ērķis ir 
nodrošin āt veselības, droš ības un vides augstu aizsardz ības līmeni. 
Turklāt daudzās direktīvās ir atsauces uz starptautiskiem  noteikumiem un standartiem (piem ēram, 
ANO/EEK noteikumi un standarti), kuri tiek groz īti. Visbeidzot noteikumi, kuri attiecas uz lauksaimniec ības 
transportl īdzekļu tipa apstiprin ājumu, ir ļoti atšķirīgi, tādējādi radot juridiskas neskaidr ības un neprecizit āti 
reglament ējošos aktos. Nozares p ārstāvjiem un uzraudz ības iestādēm jāpārzina aptuveni 60 direkt īvas un 
jābūt informētām par visiem groz ījumiem starptautiskajo s standartos un tie j āpiemēro. Šis process var b ūt 
apgrūtinošs un rad īt papildu izmaksas p ārvaldes iest ādēm un nozares p ārstāvjiem. It īpaši šāds stāvoklis 
apgrūtina MVU, kuri darbojas šaj ā tirgū. 
Kopumā tipa apstiprin ājuma sist ēmu atzīst par efekt īvu veidu, k ā risināt dažādus probl ēmu aspektus 
(piemēram, ceļu satiksmes droš ība, darba un vides droš ība). Daudzas ieinteres ētās personas ir aicin ājušas 
Komisiju vienk āršot tiesisko regul ējumu, lai tipa apstiprin ājuma sist ēma neb ūtu tik apgr ūtinoša un 
laikietilpīga. 
1.2. Transpon ēšana bez pievienot ās vērtības, kas prasa lielus resursus 
Pamatdirekt īva un tās atseviš ķas direkt īvas paredz tehnisk ās prasības, kuras j āievēro, lai sa ņemtu EK tipa 
apstiprin ājumu. Direkt īvu normat īvā daļa un pielikumi ir ļoti detaliz ēti un praktiski nedod dal ībvalstīm rīcības 
brīvību, tos transpon ējot. Tāpēc dažas dal ībvalstis vienk ārši norāda tiešas atsauces uz min ētajām 
direktīvām, savuk ārt citas izstr ādā pilnīgi jaunu ties ību akta tekstu, lai pareizi transpon ētu minētās prasības.  
Tādējādi transpon ēšana prasa valstu p ārvaldes iest ādēm lielus resursus, nenodrošinot pievienoto v ērtību 
drošības vai vides aizsardz ības ziņā.  
1.3. Iekš ējā tirgus darb ība 
Pamatdirekt īvā noteiktās prasības kopš 2005. gada 1. j ūlija ir oblig ātas visiem T1, T2 un T3 kategorijas 
jauniem traktoru tipiem un no 2009. gada 1. j ūlija — visiem min ēto kategoriju jauniem traktoriem. P ārējām 
transportl īdzekļu kategorij ām (T4, T5, C, R un S) pabeigta transportl īdzekļa EK tipa apstiprin āšana vēl nav 
obligāta. Dažām kategorij ām tā ir brīvprātīga, proti, ražot āji var to izv ēlēties. Citām kategorij ām ES līmenī 
vēl nav saska ņotas īpašās prasības, tādēļ pabeigta transportl īdzekļa EK tipa apstiprin āšana vēl nav 
pieejama.  
 
LV 3   LV Apsvērums, kas, izv ēloties daž ādas alternat īvas, jāņem vērā, ir arī tas, vai obligāta pabeigšana neizmaks ās 
pārāk dārgi tādiem MVU k ā piekabju ražot āji un gala lietot ājiem. Viena alternat īva būtu pilnveidot pras ību 
kopumu, atst ājot minēto kategoriju pabeigta transportl īdzekļa tipa apstiprin āšanu brīvprātīgu (pēc ražotāja 
izvēles), ļaujot veikt pilnu pabeigta transportl īdzekļa EK tipa apstiprin āšanu (vai sast āvdaļas tipa 
apstiprin āšanu) tādiem lieliem nozares p ārstāvjiem, kuri var to izmantot. Š īs alternat īvas trūkums var ētu būt 
tas, ka dal ībvalstīm paralēli šeit ierosin ātajai EK regulai var ētu būt jāpatur sp ēkā valsts noteikumu un 
prasību kopums. J āapsver ar ī tas, vai oblig āta pabeigta transportl īdzekļa EK tipa apstiprin āšana būtu 
vēlama no droš ības vai vides aizsardz ības viedok ļa (vēl jo vairāk tādēļ, ka uz visiem traktoriem jau ir oblig āti 
attiecināmas izplūdes gāzes pras ības). 
2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Pirms lauksaimniec ības transportl īdzekļu ES tipa apstiprin ājuma noteikšanas tika paredz ēti noteikumi 
dalībvalstu līmenī. Dalībvalstu noteikumi bieži vien atš ķīrās, tādēļ ražotāji, kuri pārdeva ražojumus vair ākos 
tirgos, bija spiesti vari ēt ražojumus, piel āgojoties t ās dalībvalsts pras ībām, kuras tirgum bija paredz ēts viņu 
ražojums, un vi ņu ražotie transportl īdzekļi bija jātestē katrā dalībvalstī, — tas pras īja laiku un bija d ārgi. 
Tādējādi atšķirīgie valstu noteikumi kav ēja tirdzniec ību (katrā valstī cita konstrukcija, ražot ājs, izplat ītājs, 
garantijas apkope) un nelabv ēlīgi ietekm ēja iekšējā tirgus izveidi un t ā darbību. 
Tāpēc bija nepieciešams ES l īmenī izstrādāt standartus konkr ētās jomās (piemēram, ceļu satiksmes 
drošība, darba droš ība un vides aizsardz ība). Tāpēc izstrādāja Pamatdirekt īvu 2003/37/EK, pamatojoties uz 
EK līguma 95. pantu, ar m ērķi izveidot iekš ējo tirgu, vienlaikus nodrošinot vesel ības, droš ības un vides 
augstu aizsardz ības līmeni. Šāds pamatojums ir sp ēkā arī šodien, kad ir nepieciešama r īcība Kopienas 
mērogā, lai novērstu iekš ējā tirgus sadrumstalot ību un nodrošin ātu vienādi augstu aizsardz ības līmeni visā 
Eiropā. Jebkuras izmai ņas šajā regulējumā vērtēs pēc to atbilst ības subsidiarit ātes principam, k ā noteikts 
EK līguma 5. pant ā. 
3. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
3.1. Visp ārējais mērķis 
Vienkāršošana atbilst Komisijas saist ībām rīkoties saska ņā ar labāka regul ējuma principiem. Turkl āt 
transportl īdzekļu tipa apstiprin ājuma tiesisk ā regulējuma vienk āršošana ir saska ņā ar CARS 211 
ieteikumiem, kas apkopo daž ādu ieinteres ēto personu ierosin ājumus. Tagad šo procesu piem ēro 
lauksaimniec ības transportl īdzekļiem ar m ērķi risināt problēmas, ko noteikusi Komisija, pamatojoties uz 
apspriešanos ar ieinteres ētajām person ām. Tādējādi vienkāršošanas visp ārējie mērķi ir mazin āt juridisko 
neskaidr ību, svītrot transpon ēšanu, kas prasa lielus resursus, un str ādāt, lai pan āktu, ka uz š ādiem 
lauksaimniec ības transportl īdzekļiem varētu pilnīgāk attiecin āt ES tipa apstiprin ājuma sist ēmu. 
3.2. Pirmais m ērķis. Spēkā esošā acquis  vienkāršošana (atce ļot spēkā esošās direktīvas) 
Pašreizējā regulējuma strukt ūra ir ļoti sadrumstalota, jo taj ā iekļauta pamatdirekt īva, 23 detaliz ētas 
tehniskās direktīvas, 36 groz ījumu direkt īvas un visi atbilstošie valstu transpon ēšanas ties ību akti. 
Vienkāršošanas m ērķis ir novērst šo sarež ģītību un izv ērtēt, kāds regulējums ļautu pēc iespējas īsākā laikā, 
neradot apgr ūtinājumu, piel āgoties tehnikas att īstībai. Skaidr āki, struktur ētāki un saska ņotāki tiesību akti ar ī 
atbilstu saist ībām par lab āku regulējumu, kas ir svar īgs Komisijas m ērķis. 
3.3. Otrais m ērķis. Nākamā acquis  regulējošā spēka uzlabošana (ieviešot jaunu regul ējuma 
sadalījumu līmeņos un nodrošinot atsauces uz starptautiskajiem standartiem) 
Vienkāršošanas otr ā daļa paredz EK direkt īvu tehnisko deta ļu atcelšanu, aizvietojot t ās ar atsauc ēm uz 
standartiem, ko noteikušas citas starptautisk ās organiz ācijas, piem ēram, ANO/EEK, ESAO, CEN /CENELEC  
un ISO, un ko plaši izmanto gan ES, gan ārpus tās. Jāievēro nosac ījums, ka šiem standartiem j ānodrošina 
līdzvērtīgs aizsardz ības līmenis, kādu nodrošina pašreiz sp ēkā esošās direktīvas. 
                                                 
1 “Konkur ētspējīgas autob ūves nozares tiesiskais regul ējums 21. gadsimtam” 
http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/ pagesbackground/compe titiveness/cars21.htm  
 
LV 4   LV 3.4. Trešais m ērķis. Vienot ā tirgus izveides pabeigšana 
Lai gan princip ā pamatdirekt īva paredz pabeigta transportl īdzekļa EK tipa apstiprin āšanas sist ēmu, tā tomēr 
nav oblig āta T4, T5, C, R un S kategorijai, ta ču saskaņā ar direkt īvas tekstu ražot āji var br īvprātīgi 
pieteikties uz (pabeigta transportl īdzekļa) EK tipa apstiprin ājumu min ētajām kategorij ām. Tomēr vēl nav 
noteiktas tehnisk ās prasības iepriekš min ētajām kategorij ām attiec ībā uz daudziem aspektiem, t ādēļ, 
neskatoties uz to, ko paredz direkt īva, iespēja saņemt pabeigta transportl īdzekļa EK tipa apstiprin ājumu 
joprojām ir tikai teor ētiska, — min ēto kategoriju transportl īdzekļiem pabeigta transportl īdzekļa tipa 
apstiprin ājumu var sa ņemt tikai saska ņā ar valstu ties ību aktiem. T ādējādi, lai var ētu iekļūt dažādu valstu 
tirgos, vienam un tam pašam transportl īdzeklim var b ūt nepieciešams pabeigta transportl īdzekļa tipa 
apstiprin ājums no vair ākām dalībvalstīm. Vienk āršošana dod iesp ēju pilnveidot ES tiesisko regul ējumu 
attiecībā uz minētajām transportl īdzekļu kategorij ām, lai tie var ētu izmantot priekšroc ības, ko sniedz vienota 
ES sistēma, kas ļauj ienākt visu Eiropas valstu tirgos.  
4. RISINĀJUMI 
Iepriekš min ēto mērķu sasniegšanai izv ērtēja šādus risinājumus. 
4.1. Vienk āršošana (I). Sp ēkā esošā acquis  vienkāršošana (atce ļot spēkā esošās direktīvas) 
a) Pirmais risin ājums: nemain īt līdzšinējo regulējumu. 
Spēkā esošais regul ējums netiktu main īts. EK tipa apstiprin ājuma sist ēma joproj ām būtu noteikta 
pamatdirekt īvā, tomēr tehnisk ās prasības būtu noteiktas atseviš ķās direktīvās, un tās būtu jātranspon ē 
valstu ties ību aktos. Ar ī direktīvu grozījumi būtu jātranspon ē valstu ties ību aktos.  
b) Otrais risin ājums: aizst āt spēkā esošo regul ējumu ar div ām regulām. 
Pašlaik sp ēkā esošās direktīvas tiktu atceltas. Jaun ā pamatregul ā, ko pieņemtu kopl ēmuma proced ūrā, 
ietvertu pamata pras ības attiec ībā uz EK tipa apstiprin ājuma sist ēmu, savuk ārt visas detaliz ētās tehnisk ās 
prasības tiktu apkopotas vien ā īstenošanas regul ā, ko pieņemtu un ko n ākotnē būtu vieglāk atjaunin āt, 
izmantojot komiteju proced ūru. 
c) Trešais risin ājums: aizst āt pašlaik sp ēkā esošo regul ējumu ar noteiktu skaitu tematisku regulu.  
Skatīt otro risin ājumu, vien īgi detaliz ētās tehnisk ās prasības tiktu apkopotas, piem ēram, trijās īstenošanas 
regulās, ko pie ņemtu,  izmantojot komiteju proced ūru. Prasības varētu iedalīt saskaņotās grupās: vides 
aspekti, ce ļu satiksmes droš ības aspekti un darba droš ības aspekti2. 
Otrais risin ājums tikai nedaudz atš ķiras no treš ā, bet tie abi ļoti atšķiras no pirm ā risinājuma. Paredzot 
pāreju no direkt īvām uz regulu k ā likumdošanas instrumentu, otrais un trešais risin ājums nov ērstu 
transpon ēšanas nepieciešam ību dalībvalstīm un transpon ēšanas kontroles nepieciešam ību Komisijai, k ā arī 
būtu novērstas visas savstarp ējās neatbilst ības valstu transpon ēšanas ties ību aktos. Ja ieviestu sadal ījumu 
līmeņos, otrs ties ību akta pie ņēmējs varētu veltīt visu uzman ību jautājumiem, par kuriem j ālemj Padomei un 
Parlamentam, savuk ārt tehniskos un administrat īvos jautājumus var ētu deleģēt Komisijai, nezaud ējot šā 
procesa kontroli (piem ērojamā komiteju proced ūra būtu regulat īvā kontroles proced ūra, kura nodrošina, ka 
otrs tiesību akta pie ņēmējs veic ar ī komiteju proced ūrā pieņemto ties ību aktu gala kontroli).  
4.2. Vienk āršošana (II). N ākamā acquis  regulējošā spēka uzlabošana (ieviešot jaunu regul ējuma 
sadalījumu līmeņos un nodrošinot atsauces uz starptautiskajiem standartiem) 
a) Pirmais risin ājums: nemain īt līdzšinējo regulējumu. 
Spēkā esošais regul ējums netiktu main īts, un būtu jāievēro prasības un testa proced ūras saska ņā ar 24 
atsevišķām direktīvām. 
                                                 
2 Šaj ā posmā vēl nav noteikts prec īzs īstenošanas regulu skaits. 
 
LV 5   LV b) Otrs risin ājums: izmantot atsauces uz ANO/EEK noteikumiem, kad tas iesp ējams. 
Līdzīgi, kā tas ir ieviests attiec ībā uz meh āniskajiem transportl īdzekļiem Visp ārējās drošības regul ā, kur 
ANO/EEK ir defin ējusi atbilstošus tehniskos standartus, b ūtu jāatceļ EK direkt īvu noteikumi un tie j āaizstāj 
ar atsauci uz min ētajiem starptautiskajiem standartiem. Šo risin ājumu var ētu īstenot daž ādos veidos, kas 
jāizvērtē: 
– piln īgas atsauces, kad teksts tiek piln ībā pārkopēts un ES to public ē; 
– vienk āršas, nemain īgas (statiskas) atsauces, kas sasaista EK ties ību aktus ar atbilstošajiem 
starptautiskajiem noteikumiem, 
– visp ārējas (dinamiskas) atsauces, kas sasaista EK ties ību aktus ar starptautiskas 
standartiz ācijas iest ādes noteikumiem, bet nenor ādot datumu (br īvi atjaunojamas); 
– pēdējā no iepriekš min ētajām iespējām (dinamiskas atsauces) neb ūtu pieņemama no 
tiesiskās noteiktības un ES ties ību aktu kontroles viedok ļa. Sīkāk to neizskat īja. 
c) Trešais risin ājums: izmantot atsauces uz visiem at bilstošajiem starptautiskajiem standartiem.  
Līdzīgs b) apakšpunkt ā minētajam risin ājumam, bet šaj ā gadījumā var izmantot atsauci uz ESAO, 
CEN /CENELEC  un ISO. ESAO ir ieviesusi t ā dēvētos kodus pretapg āšanās konstrukcij ām, kurus ANO/EEK 
nepiedāvā. Attiecībā uz citām problēmām ir spēkā tikai CEN /CENELEC  un ISO piedāvātie standarti.  
4.3. Vienot ā tirgus izveides pabeigšana 
a) Pirmais risin ājums: nemain īt līdzšinējo regulējumu. 
Pamatdirekt īvas darb ības joma netiktu main īta, pabeigta transportl īdzekļa EK tipa apstiprin āšana vēl 
joprojām būtu brīvprātīga, taču de facto  tā nebūtu iespējama T4, T5, C, R un S kategorijai. Ja neveiktu 
pielāgojumus tehniskaj ās prasībās, tad, lai sa ņemtu valsts tipa apstiprin ājumu un var ētu ienākt dažādu ES 
dalībvalstu tirgos, b ūtu jāievēro dažādās valstu tipa apstiprin ājuma pras ības. 
b) Otrais risin ājums: pilnveidot  tipa EK tipa apstiprin ājuma pras ības un noteikt, ka EK tipa 
apstiprin āšana ir obligāta visām transportl īdzekļu kategorij ām. 
Tiesību akti par EK tipa apstiprin ājumu tiktu pilnveidoti kategorij ām, kuras pašlaik nav (piln ībā) ietvertas. 
Tiktu pievienotas daž ās sadaļās trūkstošās tehnisk ās atbilstības pras ības. Tiktu noteikts, ka pabeigta 
transportl īdzekļa EK tipa apstiprin āšana ir obligāta visām kategorij ām, uz kur ām pašlaik attiecas 
pamatdirekt īva, un tas noz īmē, ka T4, T5, C, R un S kategorijas transportl īdzekļiem vairs nevajadz ētu kārtot 
valstu tipa apstiprin ājuma proced ūras, bet, lai var ētu ienākt jebkuras valsts tirg ū, pietiktu ar to, ka tie atbilst 
EK tipa apstiprin āšanas pras ībām. 
c) Trešais risin ājums: pilnveidot  EK tipa apstiprin ājuma pras ības un atst āt pabeigta transportl īdzekļa 
EK tipa apstiprin āšanu brīvprātīgu konkr ētām kategorij ām (T4, T5, C, R un/vai S).  
 T āpat kā otrajā risinājumā, EK ties ību akti tiktu pilnveidoti, ta ču pabeigta transportl īdzekļa EK tipa 
apstiprin āšana min ētajām kategorij ām paliktu br īvprātīga. Tādējādi ražotāji varētu izvēlēties, vai sa ņemt 
valsts apstiprin ājumu katr ā dalībvalstī, vai arī saņemt pabeigta transportl īdzekļa ES tipa apstiprin ājumu 
(pēdējais droši vien maks ātu dārgāk, taču priekšroc ība būtu tā, ka viss starptautiskais tirgus b ūtu brīvi 
pieejams). Ražot ājiem būtu stimuls izv ēlēties visizdev īgāko risinājumu. 
Vēl viena iesp ēja būtu, kā ierosinājušas daudzas ieinteres ētās personas, noteikt, ka konkr ētas prasības 
būtu obligātas šā risinājuma ietvaros. Dažas no min ētajām jomām ir bremžu sist ēma, apgaismojums un 
marķējumi. Tādējādi Eiropā tiktu saska ņotas min ētās jomas un l īdz noteiktam pie ņemamam minimumam 
uzlaboti svar īgi ceļu satiksmes droš ības aspekti. Visiem traktoriem tas jau ir sp ēkā attiecībā uz izplūdes 
gāzu emisijas pras ībām. 
 
LV 6   LV 5. IETEKMES ANAL ĪZE 
5.1. Vienk āršošana (I). Sp ēkā esošā acquis  vienkāršošana (atce ļot spēkā esošās direktīvas) 
Pāriet uz regul ām ierosin ājis Parlaments un ieinteres ētās personas. Vair ākas ieinteres ētās personas ir 
paudušas kritiku par sp ēkā esošā tiesiskā regulējuma nevajadz īgi sarežģīto struktūru un lūgušas Komisiju 
veikt pas ākumus šīs problēmas risin āšanai.  
Tipa apstiprin ājuma sist ēma tiek piln ībā atbalstīta, taču tā jāatjaunina. 
Ir pierādīts, ka pāreja no direkt īvām uz regul ām, sadalot t ās līmeņos, noteikti atmaks āsies pēc trīs vai 
četriem gadiem, pateicoties š ādas pārejas ieguld ījumu izmaks ām. 
Ieinteres ētās personas v ēlas vienk āršošanu, lai gan dažas no t ām ir uzsv ērušas, ka vispirms b ūtu jārisina 
citas probl ēmas (piem ēram, traktoru sv ītrošana no Direkt īvas par maš īnām). 
To, vai jābūt divām vai vair āk regulām, nevar noteikt vadoties p ēc izmaksu un ieguvumu apsv ērumiem, bet 
tas būtu jāizlemj, pamatojoties uz praktiskiem apsv ērumiem.  
5.2. Vienk āršošana (II). N ākamā acquis  regulējošā spēka uzlabošana (ieviešot jaunu regul ējuma 
sadalījumu līmeņos un nodrošinot atsauces uz starptautiskajiem standartiem) 
Pāreju uz “vis ā pasaulē” atzītiem standartiem, kurus piem ēro arī Vispārējās drošības regul ā attiecībā uz 
mehāniskajiem transportl īdzekļiem, sabiedriskaj ā apspriešan ā atbalst īja ļoti daudzas ieinteres ētās 
personas, un nozarei t ā būtu izdevīga, jo apstiprin ātos ražojumus var ētu pārdot pēc iespējas plašākā tirgū.  
Vislielākais ieguvums b ūtu tas, ka ties ību akti tiktu vienk āršoti, nov ēršot nevajadz īgu dubultošanu. Ieguv ēji 
būtu visi, kas saskaras ar šiem ties ību aktiem, s ākot ar valstu iest ādēm, kuras atbild par tipa apstiprin āšanu, 
un beidzot ar ražot ājiem, kuru transportl īdzekļu tipiem j āatbilst šīm prasībām. Tas b ūtu īpaši izdev īgi MVU, 
kuriem nepietiek resursu ar regul ējumu saist ītu jautājumu risin āšanai.  
Saistībā ar tulkojumiem p ētījums liecina, ka nevar gaid īt lielus ieguvumus, jo, lai nodrošin ātu tiesisko 
drošību, šādiem dokumentiem j ābūt pieejamiem vis ās oficiālajās Kopienas valod ās. ANO/EEK un ESAO 
nodrošina dokumentus tikai fran ču un ang ļu valodā, tādēļ EK jānodrošina tulkojums p ārējās valodās 
(samazin ājums par vienu valodu, sal īdzinot ar pašreiz ējo stāvokli, kad viens dokuments ori ģinālvalodā 
jātulko visās pārējās valodās). 
Izmaksas var nedaudz samazin āt, ierobežojot dal ību starptautisk ās sanāksmēs. 
Ir iespaids, ka tipa apstiprin ājuma izmaksas var samazin āt, bet tikai nedaudz. Pašlaik daž ām sastāvdaļām 
(piemēram, galvenie lukturi) vajadz īgs vairāk nekā viens apstiprin ājums (dokumentu kopums un 
marķējums), un tas rada papildu izmaksas. Vienlaikus š ādi ierobežojumi starptautiskajos ties ību aktos, 
novēršot nevajadz īgu dubultošanu, ir ieguvums valstu iest ādēm, kurām šie akti j āpiemēro.  
Visos gad ījumos, atsaucoties uz starpt autiskajiem standartiem, regul ā jānosaka, ka ES var r īkoties 
neatkarīgi, vajadz ības gadījumā ieviešot no tiem atš ķirīgus groz ījumus. 
Īpašs gad ījums ir sp ēkā esošā Direktīva par izpl ūdes gāzu emisijas pras ībām traktoriem. T ās tehniskais 
saturs jau ir saska ņots ar Direkt īvu 97/68/EK attiec ībā uz visurg ājēju tehniku, t ādēļ uzskata, ka 
vienkāršošana b ūtu atcelt Direkt īvu par traktoriem un piln ībā atsaukties uz Direkt īvu 97/68/EK, neskarot 
tehnisko saturu.  
Kopsavilkum ā novērtējums sliecas nedaudz par labu š ādām atsauc ēm uz starptautiskajiem standartiem. 
5.3. Vienot ā tirgus izveides pabeigšana 
Tā kā pašlaik sp ēkā esošās direktīvas nav piln īgas, papildus ir nepieciešami valstu ties ību akti. Main īt šo 
stāvokli un ieg ūt priekšroc ības ilgtermi ņā varētu, pilnveidojot EK sist ēmu un nosakot to par oblig ātu. 
Uzskata, ka pilnveidošana pati par sevi b ūtu izdevīga, taču ir pierādīts, ka tās noteikšana par oblig ātu radītu 
nopietnas un nev ēlamas izmaksas nozares p ārstāvjiem, it īpaši MVU. Tas var atš ķirties daž ādām 
 
LV 7   LV transportl īdzekļu kategorij ām atkarībā no iespējām saņemt tipa apstiprin ājumu maz ām sērijām. Šāda 
iespēja, ko jau pied āvā spēkā esošā pamatdirekt īva, ļauj ražot ājiem un valstu iest ādēm izmantot 
vienkāršākas un lētākas apstiprin āšanas proced ūras, vienlaikus nodrošinot, ka transportl īdzeklim j āpanāk 
tāda paša l īmeņa aizsardz ība. 
Ja sistēma dažām kategorij ām paliktu br īvprātīga, atseviš ķos tirgos aizsardz ības līmenis var ētu būt zemāks, 
nekā citos. Vienlaikus dal ībvalstīm būs jāpatur spēkā valstu ties ību akti. Tas b ūtu vislētākais risin ājums 
ražotājiem, kuri p ārdod ražojumus tikai atseviš ķās valstīs. Tas būtu svarīgi MVU, it īpaši attiec ībā uz 
piekabēm un velkam ām mašīnām.
 
LV 8   LV 6. RISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS UN SECIN ĀJUMI 
Kopsavilkums par daž ādu risinājumu ietekmi uz visiem m ērķiem 
 
                                                 
3 Skaidrojums: 0 noz īmē “neitrāli” (bez izmai ņām) 
 + noz īmē “labāk” Kritēriji 
Mērķis Risinājumi Efektivit āte Lietderība Saskaņotība Secinājum
s3 
 
1 - nemain īt līdzšinējo 
regulējumu 0 0  0 
sākotnējās izmaksas  _ 
 
neliels risks, ka kav ēsies steidzamu 
jautājumu risin āšana _ 
izmaksu samazin ājums ilgtermi ņā + 2 - aizstāt spēkā 
esošo regul ējumu ar 
divām regulām tiesiskā regulējuma 
vienkāršošana  + 
ātra pielāgošanās tehnikas att īstībai 
nākotnē + labāka nekā pirmajā 
risinājumā +  
sākotnējās izmaksas  _ 
 
neliels risks, ka kav ēsies steidzamu 
jautājumu risin āšana _ vēl labāka (lielāka skaidr ība 
nozares p ārstāvjiem)  + 
vienkāršāk izmantot  + 
izmaksu samazin ājums ilgtermi ņā + 1 - Spēkā esošā acquis  vienkāršošana  
(atceļot spēkā esošās direktīvas) 
3 - aizstāt pašlaik 
spēkā esošo 
regulējumu ar noteiktu 
skaitu tematisku regulu
 tiesiskā regulējuma 
vienkāršošana  + 
īstenošanas pas ākumi tiks pie ņemti 
īsā termiņā + vienkāršošanas un 
racionaliz ēšanas sekas: 
lielāka saska ņotība 
speciālistiem  +  
 
LV 9   LV  Kritēriji 
Mērķis Risinājumi 
Efektivit āte Lietderība Saskaņotība Secināj
ums 
1 - nemain īt 
līdzšinējo 
regulējumu 0 0 0 0 
vienkāršošana  + neliels izmaksu un administrat īvā sloga 
samazinājums + 
labākas pārvaldes proced ūras + 
ANO/EEK teksti b ūs arī jātulko un j āpublicē 
tāpat kā EK tiesību akti  0 2- izmantot 
atsauces uz 
ANO/EEK noteikumiem
 dubultošanas 
samazinājums + 
iespējams risks, ka mazin āsies pras ību 
stingrība _ lielāka skaidr ība 
nozares 
pārstāvjiem un 
pārvaldes 
iestādēm +  
vienkāršošana  ++ ESAO teksti b ūs arī jātulko un j āpublicē 
tāpat kā EK tiesību akti un ANO/EEK teksti  0 
 izmaksu un administrat īvā sloga 
samazinājums + 
labākas pārvaldes proced ūras + 2 – Vienk āršošana. N ākamā acquis  regulējošā spēka uzlabošana 
(jauns regul ējuma sadal ījums līmeņos, izmantojot starptautiskos 
standartus)  
3-izmantot 
atsauces uz visiem 
atbilstošajiem 
starptautiskajiem standartiem
 dubultošanas 
samazinājums ++ 
iespējams risks, ka mazin āsies pras ību 
stingrība - tāpat kā 2.2.  
 
LV 10   LV Kritēriji 
Mērķis Risinājumi 
Efektivit āte Lietderība Saskaņotība Secināj
ums 
1 - nemain īt līdzšinējo 
regulējumu 0 0 0 0 
lielas izmaksas jaun ām prasībām T4.2, 
T5, R un S kategorijai  _ 
pieejams plaš āks tirgus ar maz āku 
administrat īvo slogu  + 
nepieciešamas jaunas, specifiskas 
tehniskās prasības - 
lielāka ceļu satiksmes droš ība + 2- pilnveidot tipa EK tipa 
apstiprin ājuma pras ības un 
noteikt, ka EK tipa 
apstiprin āšana ir oblig āta 
visām transportl īdzekļu 
kategorij ām iekšējā tirgus 
izveides 
pabeigšana 
(obligāta) + 
ieguvumi, pateicoties saska ņotām 
konstrukcij ām +  0 
lētākais risin ājums brīvam tirgum  + 
nepieciešamas jaunas, specifiskas 
tehniskās prasības - 
lielāka ceļu satiksmes droš ība + 3 - Vienot ā tirgus izveides pabeigšana  
3- pilnveidot EK tipa 
apstiprin ājuma pras ības; 
atstāt pabeigta 
transportl īdzekļa EK tipa 
apstiprin āšanu brīvprātīgu 
konkrētām kategorij ām (T4, 
T5, C, R un/vai S)  iekšējā tirgus 
izveides 
pabeigšana 
(brīvprātīga) + 
ieguvumi, pateicoties saska ņotām 
konstrukcij ām +   
 
LV 11   LV Kopsavilkum ā priekšroka b ūtu dodama risin ājumiem, kuri paredz vienk āršot tiesību aktus, ieviešot 
koplēmuma regulu ar noteiktu skaitu īstenošanas regulu, izmantojot komiteju proced ūru, un pēc 
iespējas vairāk izmantojot pieejamos ANO/EEK, ESAO, ISO un CEN /CENELEC  standartus. B ūtu 
jāpilnveido tehniskie noteikumi, k ā tas jau paredz ēts pamatdirekt īvā. Daži no nor ādījumiem 
attiecībā uz ceļu satiksmes droš ību būtu jānosaka par oblig ātiem (kā tas jau ir attiec ībā uz emisijas 
prasībām visiem traktoriem).  
7. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Nav paredz ēta konkrēta sistēma, taču turpmākos īstenošanas pas ākumus p ārraudzīs Komisijas 
lauksaimniec ības traktoru darba grupa.  
 
LV 12   LV PIELIKUMS 
IZMAKSU UN IEGUVUMU SAL ĪDZINĀJUMA TABULA  
 Pirmais m ērķis. Tiesisk ā regulējuma vienk āršošana, izmantojot sadal ījumu līmeņos 
 
Pirmais risin ājums Otrais risin ājums Trešais risin ājums Rādītāji 
Nemainīt līdzšinējo regulējumu Aizstāt spēkā esošo 
regulējumu ar 2 
regulām Aizstāt spēkā esošo 
regulējumu ar [4] 
regulām 
Izmaksas  
Gada izmaksas  
ES-27  € 29 160–€ 2 435 400 
vidēji € 533 993  € 7 560–€ 1 217 700  
vidēji € 320 153  
Sākotnējās 
ieguldījumu izmaksas  
 € 18 225–€ 3 653 100  
vidēji € 909 225 
 
Ieguvumi 
Gads Zemākā 
robeža  Vidēji Augstākā 
robeža  
1 € 3 375 - € 695 385  - € 2 435 400
5 € 86 690 € 129 430  € 2 261 461Kopējie ieguvumi 
(izmaksās ir iekļauts 
pieaugums 2 % gad ā 
un 3,5 % diskonta 
likme)   
10 € 184 219 € 1 094 970  € 7 759 675
Otrais m ērķis. Vienkāršošana, izmantojot starptautiskos standartus  
Pirmais risin ājums Otrais risin ājums Trešais risin ājums Rādītāji 
Nemainīt līdzšinējo regulējumu Izmantot atsauces uz 
ANO/EEK 
noteikumiem, kad tas 
iespējams Izmantot atsauces uz 
visiem atbilstošajiem 
starptautiskajiem 
standartiem  
Izmaksas  
Tipa apstiprin ājuma 
izmaksas  Aptuvenās izmaksas vienam tipam (sast āvdaļai) vidēji € 15 000  
Viena pabeigta transportl īdzekļa tipa apstiprin ājuma izmaksas var b ūt lielākas par 
 
LV 13   LV  € 100 000  
Tulkošanas izmaksas   
Gada izmaksas par 
darbinieku 
piedalīšanos 
sanāksmēs  Aprēķinātās vidējās gada 
izmaksas par EK, ANO/EEK, 
ESAO, ISO & CEN  sanāksmju 
apmeklēšanu € 1 135 085 
(diapazons: € 310 536 –
€ 2 608 200)   Aprēķinātās vidējās gada 
izmaksas par san āksmju 
apmeklēšanu saist ībā ar 
spēkā esošajiem 
standartiem € 1 078 331 
(diapazons: € 279 482 –
€ 2 608 200)  
Ieguldījumu izmaksas 
ES–27   
  € 909 225 (diapazons: 
€ 18 225–€ 3 653 100)  
Ieguvumi  
Gada ietaup ījumi no 
tipa apstiprin ājuma 
izmaksām   
0 
Vidējie gada 
ietaupījumi no 
sanāksmju 
apmeklējumu 
izmaksām   
€ 31 054 (diapazons: € 0–
€ 56 754)  
Tulkojumi    0 
 
LV 14   LV Trešais m ērķis. Tiesisk ā regulējuma pilnveidošana  
 
Pirmais 
risinājums Otrais risin ājums Trešais risin ājums Rādītāji 
Nemainīt 
līdzšinējo 
regulējumu Pilnveidot tipa EK tipa 
apstiprinājuma pras ības un noteikt, 
ka EK tipa apstiprin āšana ir oblig āta 
visām transportl īdzekļu kategorij ām Pilnveidot EK tipa 
apstiprinājuma pras ības un 
atstāt pabeigta 
transportl īdzekļa EK tipa 
apstiprināšanu brīvprātīgu 
konkrētām transportl īdzekļu 
kategorijām (T4, T5, C, R un S)  
Izmaksas  
T4.1 € 0 
T4.2 € 112 500 000 
T4.3 € 0 
T5 € 40 625 000  
C € 0  
R € 200 195 313  Aprēķinātās vidējās 
izmaksas katrai 
transportl īdzekļu 
kategorijai (1)   
S € 257 812 500  līdzīgs otrajam risin ājumam  
Aprēķinātās vidējās gada 
administrat īvās izmaksas 
(2)  
€ 36 190 000  
Kopējās izmaksas (1+2)   € 647 322 813 (diapazons: € 364 440 000–€ 996 565 000)  
Vidējās ieguldījumu 
izmaksas4 ES–27   € 32 980 000 (diapazons: € 3 860 000–€ 62 100 000)  
Ieguvumi  
Aprēķinātie ietaupījumi 
par nelaimes gad ījumiem   € 50 750 409  
Aprēķinātie vidējie 
kopējie ieguvumi 
(izmaksās ir iekļauts 
pieaugums 2 % gad ā un 
3,5 % diskonta likme)   1. gads: - € 629 552 403  
5. gads: - € 3 057 835 295  
10. gads: - € 5 900 418 586  
Ieguvumi no 
standartiz ācijas (pirc ēju 
ietaupījumi)  T4.2 kategorija: € 22 500 000 ieguvums (vid ēji) 
9 000 reģistrētiem transportl īdzekļiem gadā 
R kategorija: € 68 750 000 ieguvums (vid ēji) 
125 000 re ģistrētiem transportl īdzekļiem gadā 
 
LV 15   LV  S kategorija: € 812 500 000 ieguvums (vid ēji)  
500 000 re ģistrētiem transportl īdzekļiem gadā