ES jau ir veikusi vairākus pasākumus, lai darītu pieejamus Savienībā valdības datus, kuri ir svarīgs datu ekonomikas aktīvs. Ar Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu ir izveidots ES mēroga regulējums, kas stimulē publiski finansēto datu pārrobežu izmantošanu un palīdz izstrādāt Eiropas mēroga datu pakalpojumus un produktus. To papildina pasākumi, kuri atvieglo valsts sektora datu meklēšanu un izmantošanu citās valstīs un valodās, piemēram, Eiropas Atvērto datu portāla [Atklāto datu portāla] izveide. Komisija rāda piemēru ar tiesisko regulējumu savu datu atkalizmantošanai. To papildina Atklāto datu portāls, kas ļauj piekļūt ES iestāžu un citu ES struktūru datiem. Šis regulējums ir viens no modernākajiem atkalizmantošanas režīmiem pasaulē, kurā pēc noklusējuma ir atļauta Komisijas datu atkalizmantošana nekomerciālos un komerciālos nolūkos, turklāt netiek pieprasīts iesniegt individuālu pieteikumu, nav piemērota maksa par atkalizmantošanu‑, paredzēti atkalizmantošanas nosacījumi vai diskriminēti atkalizmantotāji; ir noteikti pavisam nedaudzi pienācīgi pamatoti izņēmuma gadījumi.

Piekļuve publiskiem datiem un publiski finansētiem datiem un to atkalizmantošana ir viens no svarīgākajiem kopējās Eiropas datu telpas stūrakmeņiem. Digitālā vienotā tirgus stratēģijas vidusposma novērtējumā Komisija paziņoja, ka, pamatojoties uz spēkā esošo tiesību aktu izvērtējumu un ietekmes novērtējumu, tā sagatavos iniciatīvu par piekļuvi publiskiem datiem un publiski finansētiem datiem un to atkalizmantošanu. Šajā iedaļā ir izklāstīti šīs iniciatīvas elementi.

Viens no galvenajiem secinājumiem izvērtējumā ir tāds, ka sui generis tiesības sistemātiski neaptver lielus datu apjomus un viena avota datubāzes, tādējādi netiek novērsti problemātiskie gadījumi, kad konkrēti tiesību subjekti varētu paziņot par digitālo datu netiešām īpašumtiesībām. Tomēr izvērtējumā ir norādīts, ka turpmāk šis pieņēmums ir cieši jāuzrauga, jo dažas tiesvedības ir izraisījušas jautājumus akadēmiskajās un ieinteresēto personu aprindās par to, vai tiešām sui generis tiesības var piemērot plašāk, nekā ir vispārīgi pieņemts, piemēram, attiecībā uz mašīnu ģenerētiem datiem. Datubāzu direktīvas izvērtējumā ir aplūkota arī iespējamā mijiedarbība starp sui generis tiesībām un Direktīvu par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu, kas ir jautājums, kurš bija iekļauts arī Direktīvas par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu izvērtējumā. Ņemot vērā to, ka šāda mijiedarbība varētu notikt praktiski, Direktīvas par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu pārskatīšana ir ierosināta, lai precīzāk saskaņotu abu instrumentu noteikumus.

Ierosinātajā pārskatā ir arī ietverti precizējumi par attiecībām starp Direktīvu par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu un Direktīvu, ar ko izveido Telpiskās informācijas infrastruktūru (INSPIRE), lai nodrošinātu abu juridisko instrumentu pilnīgu saskaņu.

Turklāt saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmu Komisija turpinās atbalstīt pilntiesīgas atvērto datu infrastruktūras izmantošanu kā turpinājumu Eiropas Atklāto datu portāla izmantošanai . Šādā vidē varētu būt pieejami sadarbspējīgi dati un rīki, kā arī zināšanas un atbalsts, lai palielinātu atvērto datu atkalizmantošanu Eiropas valsts pārvaldes struktūrās un uzņēmumos, galvenokārt mazajos un vidējos uzņēmumos, un lai uzlabotu satura veidošanas spēju, kas vajadzīga Eiropas mākslīgā intelekta attīstībai. Komisija ir ierosinājusi, ka datu apmaiņu valsts sektorā atbalstīs arī Datu apmaiņas atbalsta centrs saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmu no 2019. gada.

Komisija arī apsver citas finansēšanas iespējas, lai atbalstītu valsts sektora datu pieejamību atkalizmantošanai pēc 2020. gada nolūkā izveidot vispusīgu kopēju Eiropas datu telpu.

Visbeidzot, valsts sektora informācijas atkalizmantošanas principi tiek ņemti vērā arī tad, kad Eiropas strukturālie un investīciju (ESI) fondi atbalsta un apmierina vietējās vajadzības, palielinot efektivitāti ar e-pārvaldes risinājumiem, publiskās informācijas un administrācijas sistēmu modernizāciju.

b) Piekļuve zinātniskajai informācijai un tās saglabāšana

Jo īpaši saistībā ar piekļuvi publiski finansētu pētījumu rezultātiem un to atkalizmantošanu atvērtā zinātne ir noteikta par ļoti svarīgu elementu, kas nepieciešams, lai zinātne attīstītos un sabiedrība gūtu labumu. Tas tika uzsvērts Padomes secinājumos par pāreju uz atvērtās zinātnes sistēmu, kuros Padome aicināja Komisiju sadarbībā ar Atvērtās zinātnes politikas platformu un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām turpināt attīstīt Eiropas atvērtās zinātnes programmu. Atvērtā zinātne aicina nodrošināt, ka dažādu pētnieku (tostarp iedzīvotāju-zinātnieku) īstenotie zinātniskie procesi ir atklāti visos posmos, proti, no projekta izstrādes, metodikas un darbplūsmām līdz rezultātu izplatīšanai, lai pētniecībā būtu vieglāk pamatoties uz iepriekšējiem pētījumiem. Tas uzlabo kvalitāti, nepieļauj dublēšanos un atvieglo atkalizmantošanu, kas galu galā pastiprina zinātnes ietekmi uz sabiedrību. Komisija uzskata, ka ir laiks ļaut piekļūt zinātniskajai informācijai saistībā ar atvērto zinātni un to saglabāt, pamatojoties uz atvērtās zinātnes politiku par atvērto piekļuvi no 2012. gada.

Komisija rāda atvērtās piekļuves politikas piemēru ar saviem programmas “Apvārsnis 2020” noteikumiem. Tā arī atbalsta atvērtās zinātnes pamatā esošo rīku un pakalpojumu attīstību, finansējot Eiropas portālu Eiropas atvērtās zinātnes mākonim.

2012. gadā Komisija pieņēma politikas pasākumu paketi ar vairākiem pasākumiem, lai uzlabotu Savienībā saražotās zinātniskās informācijas pieejamību. Šajā paketē ir iekļauts Komisijas Ieteikums 2012/417/ES par piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu, kura pamatā ir priekšnoteikums, ka publiski finansētai zinātniskajai informācijai ir jābūt pieejamai un atkalizmantojamai ar pēc iespējas mazākiem ierobežojumiem.

Ieteikuma izvērtējums apstiprina, ka tas ir vērtīgs un ietekmīgs rīks, kas aizvien ir svarīgs politikai. Tomēr, lai tā būtu arī turpmāk, ir nepieciešams to pārskatīt, lai atainotu jaunākās tendences pētniecības praksē un ES politikā. Kā paziņots Eiropas mākoņdatošanas iniciatīvā, kas veidota saistībā ar Eiropas atvērtās zinātnes mākoni un Digitālā vienotā tirgus stratēģijas vidusposma novērtējumu, pašreizējā datu paketē ir iekļauta Ieteikuma par piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu pārskatīšana.

Ieteikuma pārskatīšana tiek piedāvāta paralēli ar Direktīvas par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu pārskatīšanu, ierosinot direktīvas darbības jomā iekļaut pētniecības datus un nodrošināt ES atvērtās piekļuves un atvērto datu politikas virzienu saskaņotību un papildināmību. Tādējādi tiek atraisīts valsts sektora informācijas un publiski finansēto pētniecības datu potenciāls. Pamatojoties uz ierosināto Direktīvas par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu pārskatīšanu, dalībvalstīm būtu pienākums izstrādāt politiku saistībā ar atvērto piekļuvi publiskajiem un valstij piederošajiem pētniecības datiem un pārskatītajā Ieteikumā par piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu būtu sniegti norādījumi par to, kā īstenojama atvērtā piekļuve publiskiem un valstij piederošiem pētniecības datiem.

4. Privātā sektora dati kā inovācijas un konkurētspējas galvenais virzītājspēks Eiropā

Piekļuve privātā sektora datiem un to atkalizmantošana ir vēl viens svarīgs kopējās Eiropas datu telpas stūrakmens. Saskaņā ar Digitālā vienotā tirgus stratēģijas vidusposma novērtējumu un pamatojoties uz apspriešanās ar ieinteresētajām personām rezultātiem, var noteikt vairākus privātā sektora datu apmaiņas principus, kuri ir jāņem vērā.

a) Datu apmaiņa uzņēmumu darījumos ar uzņēmumiem (B2B)

Paziņojumā “Veidojot Eiropas datu ekonomiku” ir ierosināti vairāki jautājumi par aizvien pieaugošo datu apjomu. Bieži to automātiski rada mašīnas vai procesi, kuru pamatā ir tādas jaunās tehnoloģijas kā lietu internets. Lai gūtu maksimālu labumu no tā un citiem privātā sektora datu veidiem, tirgus dalībniekiem var būt nepieciešams piekļūt šiem datiem un tos izmantot arī citās valstīs dažādās situācijās. Kā noteikts minētajā paziņojumā, nepersonizēti dati, kurus automātiski ģenerē lietu interneta objekti, raisa īpašus jautājumus, jo parasti šādu objektu ražotāji atrodas privileģētā situācijā, kas ļauj tiem noteikt ģenerēto datu pieejamību un izmantojumu. Atkarībā no attiecīgā tirgus veida tie var piešķirt un var arī nepiešķirt piekļuves un izmantošanas tiesības objekta lietotājam, kuram var tikt liegta iespēja izmantot datus, kuru ģenerēšanu viņš ir izraisījis.

Dialogs ar ieinteresētajām personām un atbildes uz tiešsaistes aptaujas jautājumiem apliecināja, ka ieinteresētās personas lielākoties piekrīt, ka vērienīgāka datu maiņa uzņēmuma darījumos ar uzņēmumiem būtu labvēlīga. Vienlaikus tās uzskata, ka šajā datu ekonomikas attīstības posmā pašreizējais tiesiskais regulējums ir piemērots mērķim un ka ir par agru horizontāliem tiesību aktiem par datu apmaiņu uzņēmuma darījumos ar uzņēmumiem. Vispirms būtu jānodrošina, ka datu tirgos ir labākie iespējamie apstākļi, lai tie varētu attīstīties paši, par stūrakmeni nosakot līgumu brīvību. Kopumā uzņēmumiem ir jāvar brīvi lemt par to, kam un ar kādiem nosacījumiem var piešķirt pielaidi saviem nepersonizētajiem datiem. Kopumā arī ieinteresētās personas neveicina nevienu jaunu “datu īpašumtiesību” veidu, un šajā sakarā dažādi aptaujas dati liecina, ka saistībā ar datu apmaiņu uzņēmuma attiecībās ar uzņēmumiem ļoti svarīgs jautājums ir ne tik daudz par īpašumtiesībām, bet gan to, kā tiek organizēta pielaide.

No otras puses, ieinteresētās personas ļoti atbalsta neregulatīvus pasākumus, piemēram, i) LPS izmantošanas veicināšanu, lai atvieglotu un vēl vairāk automatizētu piekļuvi datu kopām un to izmantošanu; ii) ieteikto standarta līguma noteikumu izstrādi; un iii) norāžu sniegšanu ES līmenī.