Saskaņā ar Pievienošanās akta 32. pantu Komisija no pagaidu naudas plūsmas un Šengenas finanšu programmas laikposmā no 2007. gada līdz 2009. gadam Bulgārijai un Rumānijai veikusi ikgadējus vienreizējus maksājumus divpadsmit daļās (kopējās summas ir norādītas turpmāk tabulā).

Pievienošanās akta 32. panta 3. punktā ir teikts, ka vismaz 50 % no finansējuma, kas sniegts ar šo programmu, izmanto, lai Bulgārijai un Rumānijai palīdzētu īstenot to saistības, kas paredz finansēt darbības pie Savienības jaunajām ārējām robežām, īstenojot Šengenas acquis un kontroli pie ārējām robežām.

Ar šiem rīkiem apkopotie dati tika analizēti 12 gadījumu pētījumos (pieci Bulgārijai un septiņi Rumānijai), kuros tika ietverti 79 % no Šengenas II finanšu programmas izdevumiem Bulgārijā un 76 % no izdevumiem Rumānijā.

Melnās jūras robežkontroles un robežuzraudzības integrētās sistēmas izveide Bulgārijā bija ļoti lietderīga, jo tika pārveidots jūras robežas līdzšinējās kontroles īstenošanas mehānisms un tika nodrošināta pastāvīga jūras robežuzraudzība. Ieguldījums ļāva palielināt policijas spējas veikt robežuzraudzību un apkarot pārrobežu noziedzību.

Iegādājoties helikopterus, Bulgārijas policija palielināja savu robežuzraudzības spēju. Helikopteru izmantošana robežuzraudzībai ir jo īpaši lietderīga attālos kalnu reģionos, piemēram, pie Turcijas robežas, kur „zaļās robežas” posmi nav sasniedzami ar patruļas transportlīdzekļiem. Tomēr ir bijuši jautājumi par gaisa telpas uzraudzības aprīkojuma lietderību. Juridiskie ierobežojumi lidojumiem naktī un apledojuma novēršanas aprīkojuma trūkums, kas liedz veikt lidojumus visos laika apstākļos, kā arī personāla trūkums pirmos divus gadus pēc iepirkuma būtiski mazināja ieguldījuma lietderīgumu. Gaisa telpas uzraudzībā veikto ieguldījumu lietderīgumu mazināja arī degvielas trūkums un rezerves detaļu piegāžu kavējumi.

Ieguldījumi Rumānijas robežpolicijas jūras, iekšējo ūdeņu un sauszemes spēku mobilitātes palielināšanā ir uzlabojuši policijas spējas veikt jūras un sauszemes robežuzraudzību. Iegādājoties aprīkojumu, tika palielināta spēja iejaukties reģionos, kuru uzraudzību iepriekš bija grūti nodrošināt, un tā netika veikta regulāri. Kopš 2010. gada jūras uzraudzība tikusi paplašināta, aptverot 24 jūras jūdzes plašu piekrastes zonu Rumānijas ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā, jo jaunajiem kuģiem ir lielāka darbības autonomija.

Rumānijā robežkontrole tika uzlabota, izmantojot ieguldījumus robežšķērsošanas punktu modernizācijā. Pēc esošās infrastruktūras renovācijas un darba apstākļu uzlabošanas robežšķērsošanas punktos varēja palielināt šajos punktos izvietotā personāla skaitu, kas savukārt ļāva veikt intensīvāku robežkontroli konkrētā laika periodā.

3.4.Efektivitāte

Novērtējot Šengenas II finanšu programmas atbilstību efektivitātes kritērijam, tika vērtēts, kādā apjomā ar pamatotām izmaksām tika panākta instrumenta vēlamā ietekme.

Novērtējumā tika secināts, ka Šengenas II finanšu programmas efektivitāte ir pienācīga, lai arī iepirkuma procesi ne vienmēr ir bijuši optimāli.

Efektivitātes novērtējums tika veikts, pamatojoties uz Šengenas II finanšu programmas izmaksu un citu salīdzināmo instrumentu izmaksu salīdzinājumu un pamatojoties uz iepirkuma procedūru analīzi, kas tika uzskatīta par atbilstīgu efektivitātes novērtēšanas rādītāju, pieņemot, ka konkurētspējīgs iepirkums nodrošina, ka preces un pakalpojumi tiek iegādāti, samaksājot par tiem tirgus cenu.

Saskaņā ar Šengenas II finanšu programmas ieguldījumu gaisa telpas uzraudzībai Bulgārijā iegādāto helikopteru vienības cenas ir līdzīgas cenām, kas tika samaksātas saskaņā ar Šengenas I finanšu programmu.

Bulgārijā iepirkuma process attiecībā uz jūras robežuzraudzību nenodrošināja pietiekamu konkurenci, ņemot vērā to uzņēmumu skaitu, kas piedalījās iepirkumā, jo pieci no sešiem pretendentiem tika diskvalificēti tehnisku iemeslu dēļ. Līdzīga situācija bija arī ar kuģu iepirkumu. Vienā gadījumā (200 bruto tonnāžas kuģa un 60 bruto tonnāžas kuģu) iepirkums tika anulēts, jo divi vienīgie pretendenti tika diskvalificēti tehnisku iemeslu dēļ, un sarunu procedūra tika rīkota ar vienu no pretendentiem. Otrajā gadījumā (20 bruto tonnāžas un 15 bruto tonnāžas kuģu) iepirkumā divi no trim iesniegtajiem piedāvājumiem tika diskvalificēti tehnisku iemeslu dēļ.

Tas pats attiecas uz gaisa telpas uzraudzību, kur iepirkuma procedūras vispirms divreiz tika anulētas pirms trešā noslēdzās ar līguma piešķiršanu. Visās trijās iepirkuma procedūrās varēja piedalīties tikai ES pretendenti, un visi, izņemot vienu (kas visos iepirkumos bija viens un tas pats), tika noraidīti tehnisku iemeslu dēļ vēl pirms finanšu piedāvājuma iesniegšanas. Secinot šķiet, ka iepirkuma procedūra ierobežoja konkurenci, kas liek apšaubīt pasākuma efektivitāti.

Rumānijā bija arī jautājumi par iepirkuma procesa efektivitāti, lai gan šķiet, ka tie tika atrisināti raitāk, radot mazākus kavējumus nekā Bulgārijā. Jautājums radās arī par līgumu indikatīvajām vērtībām, kuras bieži vien bija daudz augstākas nekā saņemtie piedāvājumi.

Iepirkumam attiecībā uz sauszemes un jūras mobilitāti bija divi komponenti, kuriem konkurence bija atšķirīga. Jūras komponentam bija mazāk pretendentu katram iepirkumam, un daudzi no tiem tika diskvalificēti sākotnējās atlases kārtā. Sauszemes mobilitātes komponentam diskvalificēts tika tikai viens pretendents (kopumā no 15 pretendentiem par pieciem noslēgtajiem līgumiem), jo tas pārsniedza maksimālo budžetu. Elektroniskā iepirkumu procedūra palielināja iepirkuma efektivitāti. Visos iepirkumos atlases kritērijs bija zemākā cena, un iepirkumu uzvarējušo pretendentu piedāvātās cenas bija būtiski zemākas par piešķirto budžetu (līdz pat 50 % zemākas sauszemes mobilitātes komponentam).

Iepirkumā par robežšķērsošanas punktu modernizāciju un pārveidi tikai 11 iepirkumu procedūras no kopumā 31 tika uzskatītas par pietiekami konkurētspējīgām, lai nodrošinātu vislabāko cenas un vērtības attiecību.

3.5.Papildināmība un saskanība

Novērtējot Šengenas II finanšu programmas atbilstību papildināmības un saskanības kritērijam, tika vērtēts, kādā apjomā citi pasākumi veicināja Šengenas II finanšu programmas mērķu īstenošanu un kādā apjomā Šengenas II finanšu programma nebija pretrunā citiem pasākumiem, kuriem ir līdzīgi mērķi.

Novērtējumā tika secināts, ka Šengenas II finanšu programma bija saskanīga ar robežkontroles pasākumiem, kas tika finansēti no citiem avotiem gan Bulgārijā, gan Rumānijā, un papildināja šos pasākumus.

Gan Bulgārijā, gan Rumānijā tika piešķirti resursi no dažādiem fondiem, lai sasniegtu mērķus, kas ir līdzīgi Šengenas II finanšu programmā noteiktajiem. Nacionālās stratēģijas attiecībā uz pievienošanos Šengenas zonai un Šengenas II finanšu programma bija savstarpēji labi papildinošas un sinerģiskas.

Attiecībā uz jūras robežuzraudzību Bulgārijā Šengenas II finanšu programmas finansējums papildināja citus ieguldījumus, kas tika sniegti jūras robežuzraudzības spēju palielināšanai. Izmantojot pirmspievienošanās palīdzības instrumentu Phare, tika renovēti trīs patruļkuģi un iegādāti seši kuģi.