[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 7.3.2007

SEC(2007) 288 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2006.-2010. gadam saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Vispārējs pamatojums

Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, pamatmērķis ir sakārtot valsts finanses, lai tādējādi radītu vēl labākus nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai un ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbavietu radīšanu. Ar pakta 2005. gada reformu, atzīstot pakta lietderību fiskālās disciplīnas stiprināšanā, tika meklētas iespējas uzlabot efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilgstoši saglabāt valsts finanšu ilgtspējību.

Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa, paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kas jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Beļģijas pirmā stabilitātes programma tika iesniegta 1998. gada decembrī. Saskaņā ar minēto regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 1999. gada 15. martā sniedza atzinumu par to. Saskaņā ar šo pašu procedūru Komisija novērtē un iepriekš minētā komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, ko vajadzības gadījumā var pārbaudīt arī Padome.

ATJAUNINāTāS PROGRAMMAS NOVēRTēJUMA PAMATOJUMS

Komisija ir pārbaudījusi jaunāko Beļģijas stabilitātes programmas atjauninājumu, kas iesniegts 2006. gada 13. decembrī, un ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to (skat. ierāmēto informāciju par galvenajiem novērtējumā iztirzātajiem jautājumiem).

Lai radītu priekšstatu par kontekstu, kādā tiek novērtēta atjauninātās stabilitātes programmas budžeta stratēģija, turpmākajos punktos apkopoti

1. saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji pēdējo desmit gadu laikā;

2. jaunākais valsts stāvokļa novērtējums saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu) un

3. Komisijas novērtējums par 2006. gada decembra valsts reformu programmu.

Jaunākie saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji

Pamatojoties uz analīzi par pēdējiem desmit gadiem, var secināt, ka Beļģijas ekonomiskais cikls attīstās atbilstīgi euro zonas ekonomiskā cikla attīstībai un uzrāda līdzīgu izaugsmes līmeni. Tam ir vēl jo lielāka nozīme, tā kā vienlaikus Beļģijā notika fiskālā konsolidēšana, kura bija spēcīgāka nekā euro zonā kopumā un izbeidza liela budžeta deficīta ilgo periodu. Kopš 2000. gada Beļģija ir centusies saglabāt līdzsvarotu budžetu (vai – līdz šim neveiksmīgi – panākt budžeta pārpalikumu), tomēr šā mērķa sasniegšanai tā turpina arī piemērot vienreizējus pasākumus. Iekšzemes pieprasījumu un patērētāju uzticību pozitīvi ietekmēja valsts parāda attiecības straujais samazinājums. Pēdējos desmit gados mājsaimniecības ietaupījumu apjoms nokritās no apmēram 20% 1995. gadā līdz aptuveni 13% 2005. gadā. Ekonomiskajā izaugsmē pozitīvu ieguldījumu deva arī neto eksports, bet Beļģiju skāra ievērojami tirgus daļu zaudējumi, kas varētu apdraudēt nodarbinātību un izaugsmi ilgtermiņā. Beļģijas niecīgie sasniegumi eksporta jomā daļēji ir saistīti ar tās eksporta struktūru, kā arī ar augstajām darbaspēka izmaksām. Laika ziņā neierobežotie bezdarbnieku pabalsti, mazās prasības attiecībā uz darba meklēšanu gados vecākiem bezdarbniekiem un dāsnās priekšlaicīgās pensionēšanās shēmas izskaidro, kāpēc nodarbinātība ir viena no zemākajām euro zonā (īpaši attiecībā uz gados vecākiem darba ņēmējiem).

Novērtējums Padomes atzinumā par iepriekšējo programmu

Padome 2006. gada 14. februārī pieņēma atzinumu par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu laika posmam no 2005. gada līdz 2009. gadam. Padome uzskatīja, ka „kopumā budžeta stāvoklis ir labs un turpmāka joprojām augstā parāda samazināšana, kas paredzēta programmā, sniedz labu piemēru atbilstīgi paktam veiktai fiskālai politikai. Paļaušanās uz vienreizējiem pasākumiem laikposma sākumā izceļ vajadzību pēc strukturālas konsolidācijas ar enerģiskāku rīcību programmas pirmajos gados.” Padome aicināja Beļģiju „apsvērt pasākumus, kas palīdzētu izvairīties no strukturālās bilances pasliktināšanās 2006. gadā, un ieviest vajadzīgos pasākumus, lai sasniegtu apjomīgos budžeta mērķus turpmākajos gados.”

Komisijas novērtējums par valsts reformu programmu

Īstenošanas ziņojums par Beļģijas valsts reformu programmu, kas paredzēta saskaņā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai, tika iesniegts 2006. gada 16. oktobrī. Beļģijas valsts reformu programmā kā galvenās problēmas/prioritātes minēti šādi uzdevumi: valsts finanšu ilgtspējība; darbaspēka izmaksu samazināšana; dinamiskāka darba tirgus izveidošana; ekonomikas stimulēšana ar ieguldījumu un reformu palīdzību; sociālā nodrošinājuma sistēmas nostiprināšana un sinerģiju nostiprināšana vides aizsardzības un izaugsmes jomā.

Komisijas novērtējumā par šo programmu (ko pieņēma kā daļu no 2006. gada decembra ikgadējā progresa ziņojuma [2] ) atzīts, ka Beļģija gūst labas sekmes, īstenojot un pastiprinot 2005.-2008. gada valsts reformu programmas pasākumus. Lai arī ir zināms risks attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību saistībā ar iedzīvotāju novecošanos, vispārējais politikas regulējums ir piemērots. Neraugoties uz viduvējo progresu pētniecības un attīstības jomā, Beļģija īsteno mikroekonomikas jomā paziņotos pasākumus un pastiprina notiekošās reformas ieguldījumu palielināšanai. Nodarbinātības jomā situācija nav tik vienkārša un ir vajadzīgi pasākumi, lai sasniegtu ES mēroga nodarbinātības līmeņa mērķus, jo īpaši attiecībā uz gados vecākiem cilvēkiem.

Ņemot vērā konstatētos panākumus un nepilnības, Beļģijai ieteica veikt papildu pasākumus, lai samazinātu nodokļu slogu attiecībā uz darbaspēku un reģionālās atšķirības bezdarba jomā.

Galvenie novērtējumā iztirzātie jautājumi Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā (stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punktā (konverģences programmām), novērtējums attiecas uz šādiem jautājumiem: vai programmas pamatā esošie saimnieciskie pieņēmumi ir ticami; dalībvalsts norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) un tas, vai korekcijas ir pietiekamas, lai to sasniegtu; vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šīs korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu vidēja termiņa mērķi attiecīgajā ekonomikas ciklā; vai, izvērtējot korekcijas, ko izdara, lai sasniegtu VTM, korekcijas tiek veiktas ekonomiskā uzplaukuma laikā, vai korekcijas var būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikā un (attiecībā uz euro zonas un VKM II dalībvalstīm) vai dalībvalsts cenšas panākt ikgadēju cikliski koriģētās bilances uzlabojumu (atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus) par 0,5 % no IKP, kas ir kritērijs, lai tā sasniegtu savu VTM; nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), tādu nozīmīgāko strukturālo reformu īstenošana, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas (veicinot arī potenciālo pieaugumu) un tādējādi pārbaudāmi ietekmējot valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību (ar nosacījumu, ka tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve attiecībā uz atsauces vērtību 3 % no IKP un ka programmas darbības laikā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni; vai dalībvalstu ekonomikas politikas virzība atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. Programmas makroekonomisko pieņēmumu ticamību novērtē, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprināto metodoloģiju attiecībā uz ražošanas potenciālā apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētām bilancēm. Atbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm novērtē, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes valsts finanšu jomā, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.—2008. gadam. Novērtējumā pārbauda arī: parāda attiecības dinamiku un stāvokli attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējību, kam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana” budžeta uzraudzībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra paziņojumā izklāstīta pieeja ilgtermiņa ilgtspējības novērtēšanai[3]; integrācijas pakāpi valsts reformu programmā, ko iesniegušas dalībvalstis saistībā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai; Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN padome) 2005. gada 7. jūnija pavadvēstulē Eiropas Padomei par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2005.—2008. gadam paziņoja, ka valsts reformu programmām jāatbilst stabilitātes un konverģences programmām; atbilstību rīcības kodeksam[4], kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulas stabilitātes un konverģences programmām. |

- Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

par atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu 2006.-2010. gadam saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

4. Padome [2007. gada 27. martā] izskatīja atjaunināto Beļģijas stabilitātes programmu laika posmam no 2006. līdz 2010. gadam[6].

5. Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 2,7% 2006. gadā līdz vidēji 2,2% pārējā programmas darbības laikā. Pēc pašlaik pieejamās informācijas šis scenārijs šķiet pamatots uz ticamiem pieņēmumiem par izaugsmi. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju arī šķiet ticamas.

6. Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē vispārējais valsts budžeta deficīts 2006. gadā ir novērtēts 0,2% apjomā no IKP, salīdzinot ar iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā noteikto mērķi panākt līdzsvarotu budžetu. Lai gan cikliskie nosacījumi 2006. gadā izrādījās ievērojami labāki, nekā prognozēts iepriekšējā programmas atjauninājumā, un izdevumu dinamika kopumā atbilda gaidītajam, ieņēmumi bija zemāki nekā paredzēts (galvenokārt tāpēc, ka pienācīgi netika novērtēta 2001. gada tiešo nodokļu reformas pēdējā posma ietekme, ko atklāja 2006. gada otrajā pusē). Lai (daļēji) kompensētu nepietiekamos ieņēmumus un nodrošinātu līdzsvarotu budžetu, vairāk tika izmantoti vienreizēji pasākumi. Tāpēc 2006. gadā ievērojami pasliktinājās strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance bez vienreizējiem un citiem pagaidu pasākumiem).

7. Programmas galvenais mērķis attiecībā uz vidēja termiņa budžeta stratēģiju ir nodrošināt joprojām augstās parāda attiecības (apmēram 90% 2006. gadā) pastāvīgu samazinājumu līdz mazāk par 75% no IKP 2010. gadā, pakāpeniski palielinot nominālo budžeta pārpalikumu (no 0,3% no IKP 2007. gadā līdz 0,9% 2010. gadā), lai sagatavotos gaidāmajam iedzīvotāju novecošanās šokam. Sagaidāms, ka primārais budžeta pārpalikums, kurš samazinājās kopš 2001. gada (kad tas bija 7% no IKP), stabilizēsies apmēram 4,1% apjomā no IKP. Korekciju gandrīz pilnībā panāk, samazinot izdevumus (par 1¼ procentu punkta no IKP laikā no 2006. līdz 2010. gadam). Izdevumu samazinājums galvenokārt ir procentu izdevumu samazinājuma veidā (¾ procentu punkta) saistībā ar pastāvīgo parāda samazinājumu un daļēji izlīdzinās, samazinoties valsts ieņēmumiem (½ procentu punkta). Pēc 2007. gada programmas prognozes kopumā atbilst nemainīgas politikas prognozēm, lai gan šķiet, ka programma arī (netieši) balstās uz turpmākiem vienreizējiem pasākumiem, lai sasniegtu budžeta mērķus. Šī stratēģija visumā ir līdzīga iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājuma stratēģijai ar kopumā nemainīgu makroekonomikas scenāriju.

8. Tā kā programmā nav sniegta informācija par vienreizēju un citu pagaidu pasākumu piemērošanu pēc 2007. gada, strukturālo bilanci no 2008. gada nevar aprēķināt, pamatojoties uz programmas informāciju. Ja vienreizējo pasākumu relatīvā ietekme pēc 2007. gada saglabāsies nemainīga, plānots, ka strukturālā bilance, ko aprēķina atbilstīgi kopīgi saskaņotai metodoloģijai, uzlabosies no apmēram -0,4% no IKP 2006. gadā līdz 0,7% programmas darbības laika beigās. Tāpat kā stabilitātes programmas iepriekšējā atjauninājumā vidējā termiņa mērķis (VTM) programmā iesniegtajam budžeta stāvoklim ir strukturāls pārpalikums 0,5% apjomā no IKP, kas atbilstīgi programmai „tiks sasniegts līdz 2008. gadam, ja vienreizēju pasākumu ietekme nepārsniegs 0,4% no IKP”. Tas ir vienu gadu vēlāk nekā iepriekšējā programmas atjauninājumā. Tā kā VTM ir augstāks par minimālo kritēriju (noteiktais deficīts apmēram 1¼% no IKP), ar tā sasniegšanu tiks nodrošināta drošības rezerve pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir ievērojami augstāks nekā būtu nepieciešams, ņemot vērā parāda attiecību un ražošanas potenciālā apjoma vidējo pieaugumu ilgtermiņā.

9. Budžeta izpildes rezultāti varētu būt nedaudz sliktāki nekā paredzēts programmā. Tas jo īpaši attiecināms uz 2007. gadu, galvenokārt tāpēc, ka budžets šķiet pārāk optimistisks un brīžiem sniedz nepietiekamu informāciju par paredzētajiem pasākumiem (ieskaitot vienreizējus pasākumus nekustamo īpašumu tirdzniecības jomā vai pensiju saistību pārņemšanu no valsts sabiedrībām, kas nav norādītas precīzāk). Visumā Beļģija ir sekmīgi sasniegusi nominālos budžeta mērķus, bet ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai sasniegtu 2007. gada mērķi. Lai gan ievērojami budžeta grozījumi gada laikā Beļģijā ir parasta prakse, tie varētu aizkavēties, jo 2007. gada jūnijā paredzētas valsts parlamenta vēlēšanas. Ja rezultāts 2007. gadā būs sliktāks nekā paredzēts, tas ietekmētu arī turpmākos gadus. Sākot no 2008. gada, ir arī risks, ka pabeigtos vienreizējos pasākumus neaizstās ar strukturāliem pasākumiem.

10. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, programmas budžeta nostādne var būt nepietiekama, lai nodrošinātu VTM sasniegšanu līdz 2008. gadam, kā paredzēts programmā. Tomēr, kā minēts iepriekš, VTM ir grūtāk sasniedzams nekā varētu spriest pēc parāda attiecības un ražošanas potenciālā apjoma vidējā pieauguma ilgtermiņā. Budžeta stratēģija šķiet pietiekama, lai, sākot no 2008. gada, panāktu paktam atbilstošu budžeta stāvokli strukturālā izteiksmē. Turklāt programmas budžeta nostādne, šķiet, nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai programmas darbības laikā parastu makroekonomisku svārstību dēļ netiktu pārsniegts deficīta slieksnis 3 % apjomā no IKP. Korekcijas temps virzībā uz programmā ietverto VTM būtu jāpaātrina, lai atbilstu Stabilitātes un izaugsmes paktam, kurā noteikts, ka euro zonas un VKM II dalībvalstīs strukturālās bilances gada uzlabojuma kritērijam jābūt 0,5 % no IKP un ka korekcijai jābūt lielākai ekonomiskā uzplaukuma laikā, un tā varētu būt mazāka ekonomikas lejupslīdes laikā. Jo īpaši, ņemot vērā riskus, korekcija virzībā uz VTM jau 2007. gadā varētu neatbilst kritērijam un pēc tam to temps ievērojami palēnināsies, lai gan nešķiet, ka Beļģijā ir grūti laiki.

11. Programmā uzrādīts parāds 87,7% apjomā no IKP 2006. gadā, bet šeit nav ietverta dzelzceļa uzņēmuma SNCB parāda pārņemšana 2005. gadā, kas atbilstīgi Eurostat datiem minētajā gadā parāda līmeni paaugstina par 1,7% no IKP. Tāpēc Komisijas dienesti novērtējuši valsts kopējo parādu 89,4% apjomā no IKP 2006. gadā, kas joprojām ir krietni virs Līgumā noteiktās atsauces vērtības 60% apjomā no IKP, lai arī tas ir būtiski samazinājies dažu pēdējo gadu laikā. Programmā paredzēts, ka parāda attiecība programmas darbības laikā strauji samazināsies par aptuveni 15 procentu punktiem. Ņemot vērā riska novērtējumu un jo īpaši iepriekš minētos riskus budžeta mērķu sasniegšanai, parāda attiecības attīstība, šķiet, ir mazāk labvēlīga nekā paredzēts programmā. Tomēr joprojām šķiet, ka parāda attiecība, virzoties uz atsauces vērtību, programmas darbības laikā samazināsies pietiekami.

12. Iedzīvotāju novecošanās ilgtermiņa ietekme uz budžetu Beļģijā ir lielāka nekā vidēji ES, ko īpaši ietekmē pensiju izdevumu kā daļas no IKP straujā palielināšanās turpmākajās desmitgadēs. Sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu primāro budžeta pārpalikumu, lai gan sliktāks nekā 2005. gadā, mazina iedzīvotāju novecošanās paredzēto ilgtermiņa ietekmi uz budžetu, tomēr nav pietiekams, lai pilnībā nosegtu izdevumu būtisko palielināšanos. Turklāt pašreizējais kopējā parāda līmenis, lai arī samazinās, saglabājas krietni virs Līgumā norādītās atsauces vērtības. Lai stabili samazinātu parāda attiecību, ilgā laika posmā jāpanāk ilgtspējīgi, augsti primārā budžeta pārpalikumi, kas veicinātu risku samazināšanos attiecībā uz valsts finanšu ilgtspējību. Kopumā šķiet, ka Beļģijas valsts finanšu ilgtspējību apdraud vidējs risks.

13. Stabilitātes programmā nav ietverts kvalitatīvais novērtējums par valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējo ietekmi atbilstīgi vidēja termiņa fiskālajai stratēģijai. Turklāt tajā nav sniegta sistemātiska informācija par tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem saistībā ar galvenajām reformām, kas paredzētas valsts reformu programmā, bet budžeta prognozēs, šķiet, ņemta vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekme uz valsts finansēm. Stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā, liekas, atbilst valsts reformu programmā minētajiem pasākumiem. Jo īpaši abās programmās paredzēts pakāpeniski īstenot „Paaudžu paktu” (visaptverošs plāns nodarbinātības palielināšanai un sociālā nodrošinājuma nostiprināšanai), turpināt pakāpeniski samazināt nodokļu slogu attiecībā uz darbaspēku un īstenot pasākumus izpētes un uzņēmējdarbības veicināšanai.

14. Programmas budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs laika posmam no 2005. līdz 2008. gadam.

15. Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā stabilitātes un konverģences programmām, programmā vērojami daži trūkumi attiecībā uz obligātajiem un fakultatīvajiem datiem[7].

Kopumā var secināt, ka joprojām augstā parāda uzkrājuma pastāvīga samazināšana ir tādas fiskālās politikas piemērs, kas veikta atbilstīgi paktam. Tomēr, lai arī programmā paredzēts pakāpeniski palielināt budžeta pārpalikumu (galvenokārt samazinot procentu izdevumus), sākot ar līdzsvarotu budžetu nominālā izteiksmē, budžeta mērķu sasniegšana ir apdraudēta. Tomēr sagaidāms, ka vidēja termiņa mērķis programmas darbības laikā tiks sasniegts.

Ņemot vērā iepriekš minēto novērtējumu, Beļģija tiek aicināta:

(i) nodrošināt, ka tiek izpildīts 2007. gada budžeta mērķis, un pēc tam pastiprināt korekcijas tempu virzībā uz programmā ietverto VTM, tostarp samazinot vienreizējo pasākumu īpatsvaru;

(ii) ņemot vērā augsto parāda līmeni un ar iedzīvotāju vecumu saistīto izdevumu prognozēto palielināšanos, uzlabot valsts finanšu ilgtspējību ilgtermiņā, vismaz sasniedzot VTM, kā arī veicot pasākumus, lai turpinātu samazināt iedzīvotāju novecošanās izmaksas.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

2005. | 2006. | 2007. | 2008. | 2009. | 2010. |

Reālais IKP (% izmaiņas) | SP 2006. g. dec. | 1,2 | 2,7 | 2,2 | 2,1 | 2,2 | 2,2 |

COM 2006. g. nov. | 1,1 | 2,7 | 2,3 | 2,2 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec. | 1,4 | 2,2 | 2,1 | 2,3 | 2,2 | n.d. |

SPCI inflācija (%) | SP 2006. g. dec. | 2,5 | 2,4 | 1,9 | 1,8 | 1,8 | 1,9 |

COM 2006. g. nov. | 2,5 | 2,4 | 1,8 | 1,7 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec. | 2,9 | 2,8 | 2,0 | 1,9 | 1,7 | n.d. |

Starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu (% no iespējamā IKP) | SP 2006. g. dec.1 | -0,8 | -0,3 | -0,4 | -0,4 | -0,4 | -0,3 |

COM 2006. g. nov.5 | -1,0 | -0,6 | -0,6 | -0,7 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec.1 | -0,8 | -0,6 | -0,6 | -0,5 | -0,4 | n.d. |

Valsts budžeta bilance (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 0,1 -2,3* | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | 0,9 |

COM 2006. g. nov. | -2,3 | -0,2 | -0,5 | -0,5 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec. | 0,0 | 0,0 | 0,3 | 0,5 | 0,7 | n.d. |

Primārā bilance (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 4,3 1,9* | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | 4,2 |

COM 2006. g. nov. | 1,9 | 3,9 | 3,4 | 3,2 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec. | 4,3 | 4,1 | 4,2 | 4,1 | 4,1 | n.d. |

Cikliski koriģētā bilance (% no IKP) | SP 2006. g. dec.1 | 0,8 -1,6* | 0,2 | 0,5 | 0,7 | 0,9 | 1,1 |

COM 2006. g. nov. | -1,7 | 0,1 | -0,1 | -0,1 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec.1 | 0,4 | 0,3 | 0,6 | 0,8 | 0,9 | n.d. |

Strukturālā bilance2 (% no IKP) | SP 2006. g. dec.3 | n.d. | -0,4 | 0,1 | n.d. | n.d. | n.d. |

COM 2006. g. nov.4 | 0,2 | -0,7 | -0,2 | -0,1 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec. | 0,0 | -0,3 | 0,4 | 0,7 | 0,9 | n.d. |

Valsts kopējais parāds (% no IKP) | SP 2006. g. dec. | 91,5 93,2* | 87,7 89,4* | 83,9 85,6* | 80,4 82,1* | 76,6 78,3* | 72,6 74,3* |

COM 2006. g. nov. | 93,2 | 89,4 | 86,3 | 83,2 | n.d. | n.d. |

SP 2005. g. dec. | 94,3 | 90,7 | 87,0 | 83,0 | 79,1 | n.d. |

Piezīmes. |

1 Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. |

² Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. |

3 Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no programmas (0,6% no IKP 2006. gadā un 0,4% no IKP 2007. gadā; visi samazina budžeta deficītu). Programmā nav sniegta informācija par vienreizējiem pasākumiem pārējos gados. |

6 Vienreizēji un citi pagaidu pasākumi no Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozes (2,0% no IKP 2005. gadā, palielina budžeta deficītu; 0,8% 2006. gadā un 0,1% 2007. gadā, abi samazina budžeta deficītu). |

5 Pamatojoties uz attiecīgi 2,2%, 2,3%, 2,3% un 2,2% lēsto potenciālo pieaugumu laikā no 2005. līdz 2008. gadam. |

* Programmas budžeta deficīta un parāda rādītāji 2005. gadam neatbilst ESA95. Eurostat 2006. gada 23. oktobrī grozīja Beļģijas paziņotos budžeta deficīta un parāda datus saistībā ar valdības (FIF/FSI - Fonds de l'infrastructure ferroviaire / Fonds voor spoorweginfrastructuur) pārņemto dzelzceļa uzņēmuma SNCB/NMBS parādu 7,4 miljardu EUR apmērā (2,5% no IKP) 2005. gadā (skatīt Eurostat Ziņu izlaidumu Nr. 139/2006). Saskaņā ar ESA95 noteikumiem ietekme uz 2005. gada valsts budžeta deficītu ir tādā pašā apjomā; ietekme uz valsts parādu 2005. gada beigās sasniedz 5,2 miljardus EUR (1,7% no IKP, ņemot vērā minētajā gadā veikto daļējo kompensāciju). Ar zvaigznīti atzīmētie rādītāji par 2005. gadu atbilst Eurostat grozījumiem. Ar zvaigznīti atzīmētos datus par parādu 2006. līdz 2010. gadā Komisijas dienesti ir pielāgojuši „mehāniski”, lai panāktu atbilstību ESA95. Šī parāda rādītāju pielāgošana balstās uz tehnisko pieņēmumu, ka FIF/FSI parāda lielums saglabājas nemainīgs. |

Avots. |

Stabilitātes programma (SP), Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomikas prognozes (COM), Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[2] Komisijas paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmē „Lisabonas izaugsmes un nodarbinātības atjaunotās stratēģijas īstenošana — rezultātu gads”, 12.12.2006., COM(2006) 816.

[3] Komisijas Paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.), „ The long-term sustainability of public finances in the European Union”, European Economy Nr. 4/2006.

[4] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, ko ECOFIN padome atbalstīja 2005. gada 11. oktobrī.

[5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šajā tīmekļa vietnē:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

[6] Atjauninājums tika iesniegts gandrīz 2 nedēļas pēc 1. decembra –– rīcības kodeksā noteiktā iesniegšanas termiņa.

[7] Programmas prognozēs par vispārējo valsts budžeta deficītu un parādu nav ietverta dzelzceļa uzņēmuma SNCB parāda 2005. gadā veiktās pārņemšanas ietekme atbilstīgi Eurostat 2006. gada 23. oktobra lēmumam. Turklāt programmā nav sniegta arī informācija par vienreizēju un citu pagaidu pasākumu piemērošanu 2008. līdz 2010. gadā.