[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 16.2.2005

SEC(2005) 226 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS UNGĀRIJAI

pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanai

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Pārmērīga budžeta deficīta procedūru (PDP) nosaka Līguma 104. pants un Padomes 1997. gada 7. jūlija Regula (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta procedūras īstenošanu, kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa. Šos noteikumus papildina politiska apņemšanās, kas izteikta Amsterdamas Eiropadomes 1997. gada 17. jūnija Rezolūcijā par Stabilitātes un izaugsmes paktu.

Pamatojoties uz Komisijas dienestu 2004. gada pavasara prognozēm, kurās ņēma vērā datus, kurus Ungārija iesniedza 2004. gada martā un saskaņā ar kuriem 2003. gadā[1] Ungārijā budžeta deficīts bija 5,9% no IKP, Komisija 2004. gada 12. maijā uzsāka pārmērīga budžeta deficīta procedūru Ungārijai, pieņemot pārskatu saskaņā ar 104. panta 3. punktu. Pēc Komisijas ieteikuma Padome 2004. gada 5. jūlijā nolēma, ka saskaņā ar 104. panta 6. punktu Ungārijā ir pārmērīgs budžeta deficīts, un tāpēc saskaņā ar 104. panta 7. punktu izdeva ieteikumu Ungārijas iestādēm to novērst[2]. Šajā ieteikumā Padome aicināja Ungārijas iestādes īstenot 2004. gada maija konverģences programmā paredzētos pasākumus, kuru mērķis ir līdz 2008. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu. It īpaši Ungārijas iestādēm ieteica būt gatavām ieviest papildu pasākumus, ja tādi būs nepieciešami, lai sasniegtu vispārējā valsts budžeta deficīta mērķi 2004. gadam, un līdz 2004. gada 5. novembrim veikt efektīvus pasākumus attiecībā uz 2005. gada budžeta deficīta mērķi.[3] Pamatojoties uz Komisijas 2004. gada 22. decembra ieteikumu, Padome 2005. gada 18. janvārī pieņēma lēmumu saskaņā ar 104. panta 8. punktu par to, ka Ungārija nebija veikusi efektīvus pasākumus, atbildot uz Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumu. Padome atzina, ka Ungārijas iestādes bija veikušas vairākus pasākumus, kas sekmēja budžeta deficīta samazināšanos 2004. un 2005. gadā, taču tie nav bijuši pietiekami, lai nepieļautu apjomīgu novirzi no mērķa abos gados un vispārēju novirzi no plānotās korekcijas virzības, kas bija paredzēta maija konverģences programmā. Šajā kontekstā Padome uzsvēra, ka valdības turpmāka apņemšanās novērst pārmērīgo budžeta deficītu līdz 2008. gadam jābalsta uz izšķirīgiem pasākumiem, kas saistīti ar tālāku fiskālo konsolidāciju, un strukturālo reformu noteiktāku īstenošanu.

Tā kā Ungārija vēl nav euro zonas dalībniece un tādēļ tai nepiemēro pārmērīga budžeta deficīta procedūras pēdējos divus soļus saskaņā ar 104. panta 9. punktu un 104. panta 11. punktu, Padome var izdot vēl vienu ieteikumu, pamatojoties uz 104. panta 7. punktu. Šādā ieteikumā jāņem vērā informācija par budžeta stratēģiju, kas iekļauta 2004. gada 1. decembrī iesniegtajā Ungārijas pirmajā atjauninātajā konverģences programmā.

Salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu atjauninātajā programmā paredzēti šādi gada mērķi attiecībā uz vispārējā valsts budžeta deficītu: 4,5%, 3,8%, 3,1%, 2,4% un 1,8% no IKP laika posmā no 2004. līdz 2008. gadam. Šiem rādītājiem izmantots Statistikas biroja 2004. gada 23. septembra lēmums, kurš ļauj pārejas periodā līdz 2007. gada marta fiskālajai notifikācijai otrā pīlāra pensiju fondus uzrādīt pie valdības. Ungārijas iestādes nolēma izmantot šo iespēju un tāpēc sniedza budžeta deficīta rādītājus, no vispārējā valsts budžeta deficīta atskaitot otrā pīlāra izmaksas, kuras radīja 1998. gada pensiju reforma. Tādējādi salīdzinājumā ar 2004. gada maija programmu gada budžeta deficīta rādītāji samazinās par 0.8-1 procentu punktu laika posmā no 2004. līdz 2008. gadam. Ja ieskaitītu 1998. gada pensiju reformas radītās izmaksas, kā būs nepieciešams tad, kad beigsies Statistikas biroja piedāvātais pārejas periods, plānotā vispārējā valsts budžeta deficīta virzība būtu 5,3% no IKP 2004. gadā, 4,7% – 2005. gadā, 4,1% – 2006. gadā, 3,4% – 2007. gadā un 2,8% – 2008. gadā; kaut gan atjauninātā programma ir mazāk koncentrēta sākuma periodam nekā iepriekšējā programma, tajā saglabāts mērķa datums pārmērīgā budžeta deficīta novēršanai. Salīdzinājumam ar Komisijas dienestu 2004. gada rudens prognozi, iepriekšējo konverģences programmu un Padomes ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu, un ņemot vērā to, ka 2008. gada mērķis ir ārpus pārejas perioda, tiek izmantoti abi rādītāji, t.i., rādītājs, kurā ietvertas pensiju fondu izmaksas, un rādītājs, no kura izslēgtas pensiju fondu izmaksas.

Komisijas dienesti ir veikuši atjauninātās programmas tehnisko novērtējumu. Šajā 2005. gada 16. februāra ieteikuma projektā Padomes atzinumam par atjaunināto programmu[4] Komisija pauda viedokli, ka atjauninātajā programmā norādītajai korekcijas virzībai jābūt piemērotai, lai līdz 2008. gadam novērstu pārmērīgo budžeta deficītu, un tai jābalstās uz pietiekamiem pasākumiem, kas mazina ar īstenošanu saistītos riskus. Tas arī attiecas uz jauno budžeta deficīta mērķi 2005. gadam – 3,8% apmērā no IKP (4,7% no IKP, ietverot pensiju reformas izmaksas), kas ir īpaši svarīgi, jo, atpaliekot no termiņa, tiktu ietekmēts nākamo gadu budžets, un tādējādi tiktu apdraudēta spēja līdz 2008. gadam saskaņā ar plānu samazināt rādītāju, lai tas nepārsniegtu 3% no IKP.

Komisija atzīmēja, ka pastāv risks, ka reālais budžets var izrādīties sliktāks nekā prognozētais un līdz ar to programmā ietvertā budžeta nostādne izrādīsies nepietiekama šīs virzības īstenošanai. Komisijas dienesti 2004. gada rudenī prognozēja 2005. gada budžeta deficītu 5,2% apmērā (4,3% apmērā, izslēdzot pensiju reformas izmaksas), pastāvot šādiem galvenajiem riskiem: (1) procentu izdevumi var izrādīties lielāki nekā plānots, (2) ieviestie jaunie noteikumi izdevumu ierobežošanai var izrādīties nepietiekami. Pastāv risks arī attiecībā uz savlaicīgu lēmumu par tiem turpmāk veicamajiem pasākumiem valsts administrācijas, veselības un izglītības sistēmas reformai saskaņā ar 2004. gada maija konverģences programmu un tās atjaunināto versiju, kuri ir plānotās korekcijas svarīgi faktori. (3) Pieņēmumi attiecībā uz dažiem ieņēmumiem (galvenokārt PVN un sociālās nodrošināšanas iemaksām) šķiet pārmērīgi optimistiski. Pastāv arī risks, ka PVN kompensācija no 2004. gada tiks pārnesta uz 2005. gadu, bet iestādes apņēmušās paātrināt maksājumus, lai nenoslogotu 2005. gada budžetu. Budžetā ietverta t.s. „ārkārtas” rezerves pakete 0,5% apmērā no IKP, un tā paredzēta gadījumam, ja 2005. gadam paredzētais mērķis tiktu pārkāpts. Tā paredzēta, lai segtu neparedzētās korekcijas attiecībā uz procesiem, ko valdība nespēj ietekmēt. Kaut gan šādas rezerves izveide ir apsveicama, tai piešķirtā summa nešķiet pietiekama, ņemot vērā ar 2005. gada budžetu saistītos riskus. Turklāt šo rezervju pāragra atbrīvošana konkrētajā gadā var samazināt stimulu stingri ievērot budžetu. Risku var radīt arī turpmāki ieguldījumi, kurus paredzēts pārveidot kā privāto un valsts partnerattiecību vienošanos. Ja šie pārveidojumi netiks savlaicīgi īstenoti, tos vajadzēs finansēt no budžeta. Turklāt ikviens PVN likmju iespējamais samazinājums saistībā ar turpmākajām nodokļu reformām varētu palielināt uz ieņēmumiem attiecināmo risku, pat ja to kompensētu citu likmju palielināšana. Ja netiks rūpīgi apsvērts paredzamais laiks, minētā darbība var apdraudēt 2005. gada mērķa sasniegšanu un līdz ar to visu virzību uz budžeta deficīta samazināšanu.[5] Šī analīze ļauj secināt, ka, lai sasniegtu 2005. gada mērķi, t.i., 3,8% no IKP (4,7% no IKP, ietverot pensiju reformas izmaksas), būtu nepieciešami papildu pasākumi, kuru apjoms veidotu pusi procenta punkta no IKP.

Ņemot vērā šo novērtējumu, Ungārijas iestādēm iesaka: (i) veikt papildu pasākumus, kuri, cik vien iespējams, būtu strukturāli pasākumi, lai 2005. gadā sasniegtu jauno budžeta deficīta mērķi 3,8% no IKP (4,7% no IKP, ietverot 1998. gada pensiju reformas izmaksas kā būs nepieciešams, kad būs beidzies Statistikas biroja noteiktais pārejas periods šā posteņa grāmatošanai); it īpaši, t.s. „ārkārtas” rezerves paketi varētu ievērojami palielināt, un tās izmantošanu, cik vien iespējams, ierobežot un sasaistīt ar nepārprotamiem pierādījumiem, ka tiks sasniegts 2005. gada budžeta deficīta mērķis; (ii) ikvienas nodokļu samazināšanas laiku un īstenošanu sasaistīt ar budžeta deficīta mērķa sagaidāmo sasniegšanu saskaņā ar 2004. gada decembrī iesniegto atjaunināto konverģences programmu; (iii) īstenot paredzētās reformas valsts administrācijas, veselības un izglītības sistēmā saskaņā ar apņemšanos, bet arī nolūkā uzlabot valsts finanšu ilgtspējību ilgā termiņā.

Pamatojoties uz šo informāciju, Komisija iesniedz Padomei ieteikumu jaunam Padomes ieteikumam, kurš paredzēts Ungārijai un kura nolūks ir izbeigt situāciju, kad pastāv pārmērīgs budžeta deficīts saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu.

Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS UNGĀRIJAI

pārmērīga valsts budžeta deficīta situācijas novēršanai

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, it īpaši tā 104. panta 7. punktu

ņemot vērā Komisijas ieteikumu

tā kā:

(1) Saskaņā ar Līguma 104. pantu dalībvalstis nedrīkst pieļaut pārmērīgu valsts budžeta deficītu.

(2) Stabilitātes uz izaugsmes pakta mērķis ir stabilas valsts finanses kā līdzeklis, kas nostiprina apstākļus cenu stabilitātei un stiprai, ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina nodarbinātības pieaugumu.

(3) Padome 2004. gada 5. jūlijā pieņēma lēmumu, ka saskaņā ar 104. panta 6. punktu Ungārijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts.

(4) Pieņemot lēmumu par to, ka Ungārijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, Padome saskaņā ar Līguma 104. panta 7. punktu un Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta procedūras īstenošanu[6], 3. pantu ieteica Ungārijas iestādēm vidējā termiņā veikt pasākumus, lai līdz 2008. gadam ticami un ilgtspējīgi samazinātu budžeta deficītu līdz līmenim, kas nepārsniedz 3% no IKP, un lai tas atbilstu virzībai uz budžeta deficīta samazināšanu saskaņā ar Padomes 2004. gada 5. jūlija atzinumu par 2004. gada maijā iesniegto konverģences programmu. Iestādēm ieteica būt gatavām ieviest papildu pasākumus, lai sasniegtu 2004. gada budžeta deficīta mērķi, un līdz 2004. gada 5. novembrim efektīvi veikt plānotos pasākumus 2005. gada budžeta deficīta mērķa sasniegšanai.

(5) 2005. gada 18. janvārī Padome atzina, ka līdz 2004. gada 5. novembrim bija veikti vairāki pasākumi budžeta deficīta samazināšanai 2004. un 2005. gadā. Tomēr Padome uzskatīja, ka tie nebija pietiekami mērķu sasniegšanai un nekavēja novirzes no plānotās korekcijas virzības, kas bija noteikta 2004. gada maija konverģences programmā. Padome uzskatīja, ka turpmāka valdības apņemšanās līdz 2008. gadam novērst pārmērīgo budžeta deficītu jābalsta uz izšķirīgiem pasākumiem, kas saistīti ar tālāku fiskālo konsolidāciju, un strukturālo reformu noteiktāku īstenošanu. Pamatojoties uz šo informāciju, Padome veica pasākumus saskaņā ar Līguma 104. panta 8. punktu un pieņēma lēmumu, ka līdz 2004. gada 5. novembrim Ungārija nav veikusi efektīvus pasākumus, atbildot uz Padomes 2004. gada 5. jūlija ieteikumu[7].

(6) Pēc pievienošanās Kopienai 2004. gada 1. maijā Ungārija ir dalībvalsts, kam noteikts izņēmums Līguma 122. panta 1. punkta nozīmē, un tādējādi tā nedrīkst pieļaut pārmērīgu budžeta deficītu, bet tai netiek piemērots Līguma 104. panta 9. punkts un 104. panta 11. punkts. Tādēļ ir pareizi izdot jaunu ieteikumu saskaņā ar 104. panta 7. punktu.

(7) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 4. punktu ieteikumā, kas izdots saskaņā ar 104. panta 7. punktu, jānorāda, ka attiecīgajai dalībvalstij četru mēnešu laikā jāveic efektīvi pasākumi un pārmērīgā budžeta deficīta novēršana jāpabeidz viena gada laikā pēc tā konstatēšanas, ja vien nepastāv īpaši apstākļi. Šādi īpaši apstākļi turpina pastāvēt Ungārijas gadījumā, jo vispārējā valsts budžeta deficīts pēc pievienošanās ievērojami pārsniedza 3% no IKP salīdzināmās vērtības un tautsaimniecībā notika turpmāka strukturāla pārveide.

(8) Ja pastāv īpaši apstākļi, attiecīgajai dalībvalstij var atļaut novērst pārmērīgo budžeta deficītu vidējā termiņā. 2004. gada decembrī Ungārija iesniedza atjaunināto konverģences programmu, kurā tā sniedza pārskatītu grafiku un šādus gada mērķus attiecībā uz vispārējā valsts budžeta deficītu: 4,5%, 3,8%, 3,1%, 2,4% un 1,8% no IKP laika posmā no 2004. līdz 2008. gadam. Šajā rādītājā ietverot 1998. gada pensiju reformas radītās izmaksas, kā tas būs nepieciešams, kad beigsies Statistikas biroja līdz 2007. gada marta notifikācijai noteiktais pārejas periods šā posteņa grāmatošanai, plānotā vispārējā valsts budžeta deficīta virzība būtu 5,3%, 4,7%, 4,1%, 3,4% un 2,8% no IKP laika posmā no 2004. līdz 2008. gadam. Tādējādi atjauninātā programma arī turpmāk plāno, ka pārmērīgais budžeta deficīts tiks novērsts līdz 2008. gadam. Saskaņā ar Padomes [2005. gada 8. marta] atzinumu, korekcijas virzība, t.sk. budžeta deficīta mērķis 3,8% no IKP 2005. gadā (4,7% no IKP, ietverot pensiju reformas izmaksas) un, ietverot pensiju reformas izmaksas, 2,8% no IKP 2008. gadā –, uzskatāma par atbilstošu, lai līdz 2008. gadam tiktu novērsts pārmērīgais budžeta deficīts, ja vien to sekmē pietiekami pasākumi budžeta deficīta mērķa sasniegšanai.

(9) Kaut gan šo korekcijas virzību un it īpaši jauno budžeta deficīta mērķi 2005. gadam – 3,8% no IKP (4,7% no IKP, ietverot pensiju reformas izmaksas) – var uzskatīt par piemērotu, Ungārijas iestāžu pašreizējā politikas nostādne nav pietiekama mērķa sasniegšanai. Pamatojoties uz 2005. gada budžeta projektu un prognozēto izaugsmes tempu 3,7% apmērā, Komisijas dienesti 2004. gada rudenī prognozēja, ka 2005. gadā budžeta deficīts būs 5,2% no IKP (ietverot pensiju reformas izmaksas). Tika uzsvērti šādi galvenie riski: (i) procentu izdevumi var izrādīties lielāki, (ii) ieviestie jaunie noteikumi izdevumu ierobežošanai var izrādīties nepietiekami, un pastāv risks attiecībā uz savlaicīgu lēmumu par tiem turpmāk veicamajiem pasākumiem valsts administrācijas, veselības un izglītības sistēmas reformai saskaņā ar 2004. gada maija konverģences programmu un tās atjaunināto versiju, kuri ir plānotās korekcijas svarīgi faktori; un (iii) daži ieņēmumu posteņi, it īpaši PVN un sociālās nodrošināšanas iemaksas, var būt mazāki nekā prognozēts. Attiecībā uz PVN tika konstatēts papildu risks, ka tā kompensācija no 2004. gada tiks pārnesta uz 2005. gadu, bet, ņemot vērā iestāžu neseno apņemšanos paātrināt maksājumus, tiek pieņemts, ka tas neapgrūtinās 2005. gada budžetu, un tāpēc nebūs nepieciešama papildu korekcija. Papildu risku var radīt turpmāki ieguldījumi, kurus paredzēts pārveidot kā privāto un valsts partnerattiecību vienošanos. Ja šie pārveidojumi netiks savlaicīgi īstenoti, tos vajadzēs finansēt no budžeta. Budžetā ietverta t.s. „ārkārtas” rezerves pakete 0,5% apmērā no IKP, un tā paredzēta gadījumam, ja tiktu pārkāpts 2005. gadam paredzētais mērķis. Kaut gan šādas rezerves izveide ir apsveicama, tai piešķirtā summa nešķiet pietiekama, ņemot vērā ar 2005. gada budžetu saistītos riskus, un pastāv bažas, ka šo rezervi varētu atbrīvot pārāk agri attiecīgajā gadā. Šī analīze ļauj secināt, ka, lai sasniegtu 2005. gada mērķi 3,8% no IKP (4,7% no IKP, ietverot pensiju reformas izmaksas) –, būtu nepieciešami papildu pasākumi, kuru apjoms veidotu pusi procenta punkta no IKP

(10) Budžeta konsolidācijas pasākumiem jānodrošina ilgstoša vispārējā valsts budžeta deficīta uzlabošanās, bet vienlaikus jābūt virzītiem uz valsts finanšu kvalitātes stiprināšanu un tautsaimniecības izaugsmes potenciāla pastiprināšanu,

AR ŠO IESAKA:

- Ungārijas iestādēm, cik vien ātri iespējams, jāizbeidz pastāvošā pārmērīgā budžeta deficīta situācija;

- Ungārijas iestādēm vidējā termiņā jāveic pasākumi, lai līdz 2008. gadam budžeta deficītu ticami un ilgtspējīgi samazinātu līdz līmenim, kas nepārsniedz 3% no IKP, un lai tas atbilstu virzībai uz budžeta deficīta samazināšanu saskaņā ar Padomes [2005. gada 8. marta] atzinumu par 2004. gada decembrī iesniegto atjaunināto konverģences programmu;

- Ungārijas iestādēm līdz [2005. gada 8. jūlijam] efektīvi jārīkojas un jāveic papildu pasākumi, kuri, cik vien iespējams, būtu strukturāli pasākumi, lai sasniegtu jaunu konverģences programmā noteikto 2005. gada budžeta deficīta mērķi 3,8% no IKP (4,7% no IKP, ietverot 1998. gada pensiju reformas izmaksas, kā būs nepieciešams, kad būs beidzies Statistikas biroja līdz 2007. gada marta fiskālajai notifikācijai noteiktais pārejas periods šā posteņa grāmatošanai). It īpaši, 2005. gada budžetā varētu ievērojami palielināt t.s. “ārkārtas” rezerves paketi, un tās izmantošanu, cik vien iespējams, ierobežot un sasaistīt ar nepārprotamiem pierādījumiem, ka tiks sasniegts 2005. gada budžeta deficīta mērķis;

- Ungārijas iestādēm ikvienas nodokļu samazināšanas laiks un īstenošana jāsasaista ar budžeta deficīta mērķa sasniegšanu saskaņā ar 2004. gada decembrī iesniegto atjaunināto konverģences programmu.

Turklāt Padome aicina Ungārijas iestādes:

- izmantot katru iespēju, lai paātrinātu fiskālo korekciju;

- veikt paredzētās reformas valsts administrācijas, veselības un izglītības sistēmā saskaņā ar apņemšanos un lai uzlabotu valsts finanšu ilgtspējību ilgā termiņā.

Šis ieteikums ir adresēts Ungārijas Republikai.

Briselē, [2005. gada 8. martā].

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

[1] 2004. gada septembra notifikācija koriģēja vispārējā valsts budžeta deficītu 2003. gadam, palielinot to no 5,9% no IKP līdz 6,2% no IKP.

[2] Skatīt http://register.consilium.eu.int/pdf/en/04/st11/st11218.en04.pdf.

[3] Turklāt Padome aicināja Ungārijas iestādes izmantot katru iespēju, lai paātrinātu fiskālo korekciju, veiktu paredzētās reformas valsts administrācijas, veselības un izglītības sistēmā, nodrošinātu plānoto izdevumu līmeņa pazemināšanu un uzlabotu valsts finanšu ilgtspējību ilgā termiņā, kā arī nodrošinātu, ka plānotā nodokļu samazināšana ir atbilstoši finansēta un tiek īstenota saistībā ar budžeta deficīta mērķu sasniegšanu.

[4] SEC(2005) 229.

[5] Galīgais 2004. gada budžeta deficīta rādītājs vēl ir pakļauts riskam, kuru rada nenoteiktība attiecībā uz starpību starp datiem, kas sagatavoti pēc naudas plūsmas principa, un datiem, kas sagatavoti pēc uzkrājumu principa. It īpaši, vēl arvien pastāv uzskaites nenoteiktība attiecībā uz lauksaimniecības subsīdiju maksājumiem un 13. algas maksājumiem valsts sektorā strādājošiem, kā rezultātā var palielināties 2004. gada budžeta deficīts pēc uzkrājumu principa, un tas var ietekmēt 2005. gada budžeta deficītu.

[6] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

[7] Skatīt http://register.consilium.eu.int.