Direktīvā 2011/64/ES paredzēti ES noteikumi par tabakas izstrādājumiem piemērotā akcīzes nodokļa struktūru un likmēm. Proti, tajā definēti un klasificēti dažādi tabakas izstrādājumi, uz kuriem attiecas direktīva, atbilstīgi to īpašībām. Šajā direktīvā noteikta arī dažādu izstrādājumu veidu akcīzes nodokļa struktūra. Direktīvas mērķis ir nodrošināt iekšējā tirgus pareizu darbību un vienlaikus arī augstu veselības aizsardzības līmeni. Iekšējā tirgus pareiza darbība nozīmē, ka tas, kā dalībvalstis piemēro nodokļus izstrādājumu patēriņam šajā nozarē, nerada konkurences izkropļojumus un netraucē šo izstrādājumu brīvai apritei Eiropas Savienībā. Šai saistībā direktīvai būtu jānodrošina, ka tabakas izstrādājumiem galapatēriņa dalībvalstī pareizi piemēro nodokļus. Tas ir svarīgi, jo ieņēmumi no tabakas izstrādājumiem piemērotā akcīzes nodokļa 2014. gadā dalībvalstu budžetos kopumā nodrošināja vairāk nekā EUR 81 miljardu.

Saskaņā ar Direktīvas 2011/64/ES 19. panta 1. punktu Komisijai ir pienākums reizi četros gados iesniegt ziņojumu par šajā direktīvā noteiktajām akcīzes nodokļa likmēm un struktūru. Šajā ziņojumā jāņem vērā iekšējā tirgus pareiza darbība, akcīzes nodokļa likmju faktiskā vērtība, kā arī Līguma plašākie mērķi, turklāt šā ziņojuma pamatā īpaši jābūt dalībvalstu sniegtajai informācijai. Šis ziņojums ir viens no vairākiem ziņojumiem , ko Komisija iesniegusi kopš 1992. gada, par to, kā īsteno ES noteikumus par tabakas izstrādājumiem piemēroto akcīzes nodokli.

Koordinācijas grupa, kas uzraudzīja novērtējuma procesu, aicināja ieinteresētās personas 2014. gada 6. jūnija sanāksmē Briselē paust savu viedokli par konstatējumiem. Uzaicinājumu nosūtīja visām iesaistītajām ieinteresētajām personām, tostarp dalībvalstu iestādēm, uzņēmējiem un veselības aprūpes un patērētāju asociācijām. Pēc šīs sanāksmes Komisija saņēma rakstiskas atsauksmes no 3 dalībvalstīm, 12 asociācijām vai federācijām, kas pārstāv uzņēmējus, kā arī no viena NVO tīkla, kas darbojas sabiedrības veselības jomā Eiropā.

Dažas dalībvalstis un uzņēmēji ziņoja, ka pašreizējās definīcijas vairs neatbilst to mērķim. Tās neatbilst ne tikai tādēļ, ka mainās tendences tirgū, bet arī tādēļ, ka ir radušās šaubas par to, vai pašreizējās definīcijas ir pietiekami efektīvas nelikumīgas tirdzniecības novēršanai.

Daži nedefinēti izstrādājumi var atbilst kādai no šīm kategorijām (piemēram, ūdenspīpes tabaka). Savukārt uz citiem direktīva var neattiekties (šāda situācija var rasties galvenokārt saistībā ar jēltabaku, dažiem starpproduktiem un e-cigaretēm). Dažās dalībvalstīs tirgū ir arī jauni tabakas karsēšanas izstrādājumi, kas ir iemesls atšķirīgai režīma piemērošanai. Šie izstrādājumi, kurus lietojot tabaku karsē, nevis dedzina, atšķiras no e-cigaretēm ar to, ka tie satur tabaku. Taču notiek nevis tabakas dedzināšanas, bet sildīšanas process (tā rezultātā nenotiek tabakas sadedzināšana).

Terminu “cigaretes”, “cigarillas” un “smēķējamā tabaka” definīcijas nenodrošina pietiekamu juridisko noteiktību, lai veiktu klasifikāciju. Nekonsekventa režīma piemērošana tabakas izstrādājumiem (jo īpaši “grūti atšķiramiem” izstrādājumiem) katrā dalībvalstī var radīt atšķirīgas situācijas nodokļu jomā. Šāda situācija var apdraudēt iekšējā tirgus pareizu darbību. Puse dalībvalstu ir saskārušās ar situācijām, kad izstrādājumi, viņuprāt, ir izgatavoti tā, lai varētu neatbilstīgi piemērot spēkā esošās definīcijas un tādējādi gūt labumu no labvēlīgāka nodokļu režīma. Vairāki uzņēmēji ziņoja, ka daži no mazākajiem cigāriem vai cigarillām, kuriem piemēro zemāku akcīzes nodokļa likmi, būtu uzskatāmi par cigaretēm. Šie uzņēmēji norādīja, ka šādi izstrādājumi uzskatāmi par cigarešu aizstājējiem.

Pēc tiesību aktu par akcīzes nodokļa piemērošanu tabakai jaunākās pārskatīšanas 2011. gadā tika grozītas tabakas izstrādājumu akcīzes nodokļa likmes. Tika palielinātas noteiktās minimālās likmes. Tika paredzēta arī sasmalcinātas tabakas akcīzes nodokļa likmes pakāpeniska palielināšana nākotnē. Dalībvalstīm tika sniegta lielāka rīcības brīvība attiecībā uz akcīzes nodokļa īpašā komponenta piemērošanu cigaretēm — īpašā komponenta daļu palielināja no 5–55 % līdz 7,5–76,5 % no kopējā nodokļu sloga. Turklāt tika paredzēta arī iespēja noteikt minimālo likmi cigaretēm, piemērojot minimālo akcīzes nodokli.

Saskaņā ar Direktīvas 2011/64/ES 19. panta 3. punktu un Komisijas īstenošanas lēmumu 2011/480/ES dalībvalstis katru gadu sniedz Komisijai šādu informāciju:

akcīzes nodokļa likmes,

vidējo svērto mazumtirdzniecības cenu (VSC),

nodokļa ieņēmumus, kā arī

apgrozībā laistos tabakas izstrādājumus.

Informācija, ko dalībvalstis līdz šim sniegušas šai saistībā, norāda uz turpmāk izklāstītajām tendencēm.



Vidējā svērtā cena

Stājoties spēkā Direktīvai 2011/64/ES, populārākā cenu kategorija (PCK) tika atcelta un aizstāta ar VSC. Pēc VSC ieviešanas mainījās arī cigarešu un sasmalcinātas smēķējamās tabakas akcīzes nodokļa minimālās likmes aprēķināšanas bāze. I.I pielikumā parādītas cigarešu VSC izmaiņas katrā dalībvalstī laikposmā no 2012. gada līdz 2015. gadam. Būtu jāņem vērā, ka, piemēram, 2012. gadā VSC pamatā ir to visu cigarešu vidējā cena, kas laistas apgrozībā iepriekšējā gadā. Visās dalībvalstīs, izņemot Maltu, apgrozībā laisto cigarešu vidējā cena 2014. gadā bija palielinājusies salīdzinājumā ar 2011. gadu. Šādu palielinājumu, iespējams, izraisīja vairāki iemesli, tostarp nodokļa palielinājums, kas arī var ietekmēt cenu. Arī nodokļa palielinājuma iemesli var būt dažādi — nodokļus var palielināt, lai gūtu lielākus ieņēmumus, veselības politikas apsvērumu dēļ vai lai ievērotu Eiropas obligātās prasības.

Nodokļa slogs

Kopš VSC ieviešanas dalībvalstīm jāziņo par nodokļa radīto slogu, izsakot to kā procentuālo daļu no VSC (pamatojoties uz vidējo cenu izstrādājumiem, kas laisti apgrozībā iepriekšējā gadā). Kā parādīts I.II pielikumā, nodokļu radītais slogs (ieskaitot PVN) attiecībā uz cigaretēm dalībvalstīs katru gadu atšķiras. Palielinoties VSC, nodokļu slogs samazinās, ja likmes paliek nemainīgas. Kopumā attēlos redzams, ka nodokļu slogs attiecībā uz cigaretēm ES 2015. gadā atšķīrās — no nedaudz mazāk par 70 % Luksemburgā un Latvijā līdz 85 % Apvienotajā Karalistē. Taču šis rādītājs nesniedz norādes par nodokļa apmēru, jo nodokļu slogu izsaka kā procentuālo daļu no VSC, kas katrā dalībvalstī atšķiras.

Laišana apgrozībā un nodokļu ieņēmumi

Laikposmā no 2011. gada līdz 2014. gadam lielākajā daļā dalībvalstu apgrozībā laisto cigarešu daudzums samazinājās, savukārt apgrozībā laistās sasmalcinātās tabakas daudzums bija mainīgs. Apgrozībā laisto cigarešu daudzuma samazinājumam varēja būt vairāki iemesli, piemēram, reklāmas aizliegumi, pret smēķēšanu vērstas kampaņas, aizliegumi smēķēt publiskās vietās, tabakas nodokļi un citu tabakas izstrādājumu patēriņš vai alternatīvu izstrādājumu, piemēram, e-cigarešu vai nikotīna aizstājējterapijas, ienākšana tirgū. I.IV un I.VI pielikumā parādīts cigarešu paciņu skaits, kā arī sasmalcinātā tabaka gramos, kas laista apgrozībā, attiecībā pret iedzīvotāju skaitu katrā dalībvalstī. Šie dati nenorāda uz smēķētāju īpatsvaru dalībvalstīs, jo tabakas izstrādājumus, kas laisti apgrozībā kādā dalībvalstī, var lietot arī citu dalībvalstu iedzīvotāji.

Lielākie akcīzes nodokļa ieņēmumi gūti dalībvalstīs ar lielāko iedzīvotāju skaitu. Tabakas izstrādājumu akcīzes nodokļa ieņēmumu daļa kopējos nodokļu ieņēmumos dalībvalstīs atšķiras.

I.I pielikums. Cigarešu vidējā svērtā cena



I.II pielikums. Nodokļu slogs cigaretēm