2011. gada KSKA izvērtējumā tika konstatēts, ka Komisijai ES budžeta aizsardzības kontekstā KSKA joprojām ir nozīmīgs un efektīvs politikas satvars, bet tā ir jāpielāgo mainīgajai situācijai (jaunām finansēšanas shēmām un krāpšanas tendencēm, IT rīku izstrādei u. c.).

Uz šī fona pārskatītajā Komisijas stratēģijā krāpšanas apkarošanai ir izklāstīta visaptveroša pieeja, lai apkarotu krāpniecību, kas skar ES finanšu intereses, un sniegtas norādes Komisijai, tās departamentiem un izpildaģentūrām saistībā ar to juridisko, politisko un vadības pienākumu izpildi, proti, lai aizsargātu ES finanšu intereses. Dalībvalstis netiek tieši uzrunātas, taču Komisija aicina arī tās veikt pienācīgus pasākumus, lai atbilstīgi to Līgumā noteiktajam pienākumam novērstu, atklātu un izlabotu krāpšanu, kas skar ES finanšu intereses. Attiecīgie Komisijas departamenti un OLAF turpinās atbalstīt un uzraudzīt dalībvalstu rīcību cīņā pret krāpšanu.

Komisija katru gadu ziņojumā par ES finanšu interešu aizsardzību — PIF ziņojumā — sniedz pārskatu par to, kā ES budžetu ir ietekmējuši konstatētie pārkāpumi, tostarp krāpšana. Lai gan gadu no gada ir vērojamas šo summu un skaitļu svārstības, ir skaidrs, ka tādas krāpšanas līmenis, par kuru informācija ir zināma un par kuru tika paziņots , ir tik augsts, ka ir nepieciešama ilgstoša ES rīcība.

Saskaņā ar Līgums par Eiropas Savienības darbību (LESD) 317. pantu un Finanšu regulas (FR) 36. pantu Komisija īsteno ES budžetu, ievērojot pareizas finanšu vadības principus un piemērojot efektīvu un lietderīgu iekšējo kontroli, kas ietver krāpšanas un citu pārkāpumu profilaksi, atklāšanu, novēršanu un turpmākus pasākumus attiecībā uz tiem. Komisija to dara sadarbībā ar dalībvalstīm, kas iekasē un tērē līdz pat 80 % no ES budžeta līdzekļiem. Attiecīgi LESD 325. panta 1. punktā ir noteikts, ka Savienība un dalībvalstis apkaro krāpšanu un citādu nelikumīgu rīcību, kas apdraud Savienības finanšu intereses.

Attiecībā uz krāpšanu ieņēmumu jomā — organizētās noziedzības grupu nodarītais kaitējums ir ļoti būtisks , lai gan šādas noziedzīgas grupas īsteno krāpšanu arī saistībā ar iepirkumiem un subsīdijām . ES ir izveidots politikas cikls cīņai ar organizētu un smagu starptautisko noziedzību, kurš ietver koordināciju starp ES iestādēm un aģentūrām, no vienas puses, un dalībvalstīm, no otras puses . Vairākas politiskās prioritātes 2018.–2021. gadam attiecībā uz šo noziegumu veidu ir saistītas ar krāpšanas apkarošanu . Arī ES stratēģija cīņai ar cigarešu kontrabandu un citiem tabakas izstrādājumu nelikumīgas tirdzniecības veidiem , kuras rīcības plāns nesen tika atjaunināts, ir izteikti vērsta uz organizētās noziedzības apkarošanu.

Neraugoties uz šo būtisko atbalstu Komisijas līmenī, OLAF atbalsta funkcijai joprojām ir konsultatīvs raksturs, un tas nozīmē, ka nozaru līmenī pieeja var būt atšķirīga tvēruma un vērienīguma ziņā. Tādēļ no institucionālā viedokļa būtu jāstiprina korporatīvā pārraudzība, lai nodrošinātu, ka Komisijas politika krāpšanas apkarošanas jomā ir konsekventa un balstās uz pārliecinošu analīzi, kas to izvirza krāpšanas apkarošanas priekšgalā. Šai nolūkā OLAF atbalsts būtu jāattīsta tā, lai nodrošinātu krāpšanas riska pārvaldības elastīgu korporatīvo pārraudzību, kuras ietvaros tiktu ņemtas vērā DK atbildības jomas, bet attiecīgā gadījumā varētu apstrīdēt to vērtējumus un vadības pieeju. Praksē šī koncepcija nozīmē turpmāk minēto.

Øpārredzamība;

Øtiesiskais regulējums un

Øcīņa ar krāpšanu ieņēmumu jomā.

Šie mērķi izriet no 4.1. iedaļā izklāstītajiem pamatprincipiem un no Komisijas dienestu veiktā un attiecīgajā Komisijas dienestu darba dokumentā izskaidrotā krāpšanas riska novērtējuma. Piemēram, Komisija turpinās mudināt, lai tās personāls ievērotu augstākos standartus profesionālās godprātības ziņā, un pēc nepieciešamības to kontrolēs, jo tā vienmēr ir to principiāli darījusi, uzskatot, ka šā jautājuma nozīmīgums ir plašāks un neaprobežojas tikai ar krāpšanas apkarošanas aspektiem. Šajā 2019. gada KSKA svarīgāka loma nekā 2011. gada KSKA ir atvēlēta mērķim apkarot krāpšanu ieņēmumu jomā, jo tika identificēti attiecīgie riski.

6. Uzraudzība un ziņošana

Komisijas rīcība krāpšanas apkarošanas jomā ir stabili integrēta tās ikgadējās stratēģiskās plānošanas un programmu veidošanas (SPP) ciklā . Turklāt, kā jau minēts iepriekš, Komisijas krāpšanas apkarošanas politikas dažādie aspekti tiks apspriesti un izvērtēti ikgadējā īpašā Komisijas FPDNet sanāksmē direktoru līmenī. Minētie aspekti vismaz reizi gadā tiks apspriesti arī Komisijas Iestādes valdē. Šajās apspriedēs tiks izskatīti sistēmiskie aspekti turpmākajai rīcībai pēc OLAF ieteikumiem par Komisijas dienestu līmeņa krāpšanas apkarošanas stratēģijām un OLAF uz izmeklēšanu balstītajiem ieteikumiem, kā arī kopējais progress 2019. gada KSKA Rīcības plāna īstenošanā. Šādi tiks vēl vairāk palielināta Komisijas atbildība par tās darbībām krāpšanas atklāšanas un novēršanas jomā.

Komisija savā iniciatīvā “Uz rezultātiem vērsts budžets” (BFOR) ir apņēmusies 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmā īstenot uz rezultātiem orientētu politiku, kurai būtu jāsniedz maksimāla atdeve no nodokļu maksātāju ieguldījumiem. Eiropas pievienotā vērtība un rezultāti ir arī viens no principiem, kas ir 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas modernizācijas pamatā atbilstīgi Komisijas priekšlikumam. Tas attiecas arī uz krāpšanas apkarošanas politiku. Tāpēc šīs politikas efektivitāte un lietderība ir jāuzrauga, izmantojot attiecīgus rādītājus, pēc iespējas salīdzinot ar bāzes līnijām un atspoguļojot tiešos rezultātus , iznākumus vai rezultātus un ietekmi . Tā kā Komisijas dienesti un izpildaģentūras atbild par to pasākumu izpildi, kas izklāstīti šim paziņojumam pievienotajā Rīcības plānā, Komisija uzskata, ka iznākuma rādītāji ir jānosaka departamentu līmenī OLAF pārraudzībā. Attiecībā uz prioritārajiem mērķiem Komisijas līmenī līdz 2020. gadam ir jāizstrādā provizoriskie rezultātu rādītāji. 2019. gada KSKA īstenošanas gaitā šie rezultātu rādītāji ir jāpielāgo un jāpapildina saskaņā ar faktisko pieredzi un turpmākas analīzes rezultātiem.

Komisija, tāpat kā tas tika darīts attiecībā uz 2011. gada KSKA, tās gada PIF ziņojumos, kas adresēti Eiropas Parlamentam un Padomei un pieejami plašākai sabiedrībai, regulāri ziņos par 2019. gada KSKA īstenošanu un noteiktajā laikā — par attiecīgo rādītāju izstrādi.

KSKA nākamā atjaunināšana ir plānota pēc 2021.–2027. gada DFS vidusposma novērtēšanas. Līdz tam Rīcības plāns tiks pārskatīts un grozīts pēc nepieciešamības.