EIROPAS KOMISIJA Briselē, 23.3.2020 COM(2020) 110 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 2013.-2018. gada ziņojums par finansiālo situāciju bezdarba apdrošināšanas shēmā, kas attiecas uz bijušajiem pagaidu darbiniekiem vai līgumdarbiniekiem un deputātu palīgiem, kuri ir bezdarbnieki pēc dienesta beigām kādā no Eiropas Savienības iestādēm



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 2013.-2018. gada ziņojums par finansiālo situāciju bezdarba apdrošināšanas shēmā, kas attiecas uz bijušajiem pagaidu darbiniekiem vai līgumdarbiniekiem un deputātu palīgiem, kuri ir bezdarbnieki pēc dienesta beigām kādā no Eiropas Savienības iestādēm KOPSAVILKUMS Saskaņā ar Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību (PDNK) Kopienas bezdarbnieka pabalsts ir paredzēts bijušajiem līgumdarbiniekiem (LD), reģistrētiem deputātu palīgiem (RDP) vai pagaidu darbiniekiem (PD), kuri ir bezdarbnieki pret viņu gribu (izņemot, piemēram, demisionējušus darbiniekus) pēc tam, kad viņi ir izbeiguši savu darbu ES iestādē. Šis pabalsts ir papildinošs iespējamam valsts bezdarbnieka pabalstam, ko saņēmis bijušais darbinieks. Šos pabalstus finansē Īpašais bezdarba fonds. Šā fonda finansējumu nodrošina, no vienas puses, potenciālo pabalsta saņēmēju, uz kuriem attiecas PDNK, iemaksas un, no otras puses, šo darbinieku darba devēja iemaksas. Ņemot vērā jaunākās noteikumu reformas, nosacījumi šā pabalsta saņemšanai, saņēmēju kategorijas, kā arī iemaksu likmes ir būtiski mainījušās, jo īpaši ietekmējot fonda naudas resursus. Ar Civildienesta noteikumu un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības (PDNK) reformu, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, PDNK tika ieviesta jauna darbinieku kategorija, kuri tiek pieņemti darbā, pamatojoties uz līgumu (t. i., līgumdarbinieki - LD), kā arī jauni noteikumi par iemaksām Bezdarba fondā. Saskaņā ar Padomes 2009. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 160/2009, ar ko groza Eiropas Kopienu Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību, uz RDP tagad attiecas Bezdarba fonda segums. Saskaņā ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības reformu, kas stājās spēkā 2014. gada 1. janvārī, tika grozīts līgumdarbinieku, kas pieņemti darbā saskaņā ar PDNK 3.b pantu (turpmāk “LD 3.b), maksimālais darba līgumu ilgums, kas turpmāk būs 6 gadi iepriekšējo 3 gadu vietā. Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28.a panta 11. punktā un 96. panta 11. punktā paredzēts, ka Komisija katru otro gadu iesniedz ziņojumu par bezdarba apdrošināšanas shēmas un tās Īpašā bezdarba fonda finanšu situāciju. Turklāt neatkarīgi no šā ziņojuma Komisija var ar deleģētajiem aktiem atbilstoši Civildienesta noteikumu 111. un 112. pantam pielāgot Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28. a panta 7. punktā un 96. panta 7. punktā paredzētās iemaksas, ja tas nepieciešams shēmas līdzsvara nodrošināšanai. Lai varētu labāk spriest par Fonda attīstību, ziņojumam izmantotais atsauces laikposms būs no 2013. gada decembra līdz 2018. gada decembrim. Lai gan Bezdarba fondā 2013. gadā bija deficīts 1 miljona EUR apmērā un Bezdarba fondā uzkrātā rezerve no 16,1 miljona EUR 2009. gada sākumā samazinājās līdz 2 miljoniem EUR 2015. gada beigās, tagad Bezdarba fonda rezerve ir atjaunota un bija gandrīz 28 miljonu EUR apmērā 2018. gada beigās. Atsauces laikposmā: ·Samazinājās ikmēneša bezdarba pabalstu skaits 2015. gadā un jo īpaši 2016. gadā. Tomēr 2018. gadā palielinājās to LD līgumu skaits, kuriem beidzās darbības termiņš; tas galvenokārt izrietēja no 2014. gada reformas (LD 3.b līgumu termiņa pagarināšana no 3 līdz 6 gadiem). ·Ikmēneša vidējo pabalstu būtiski ietekmē RDP. ·Vidējais pabalsta saņemšanas ilgums ir relatīvi stabils kopš 2015. gada.

1 Tiesiskais satvars 1.1Shēmas apraksts Ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības reformu, kas stājās spēkā 2004. gada 1. maijā, tika grozīts juridiskais pamats, kas regulēja tiesības saņemt Bezdarba fonda pabalstu, kā arī noteikumi par iemaksām tajā, kas bija spēkā kopš 1985. gada. Šos grozījumus var rezumēt šādi. Pirms 2004. gada maija Pēc 2004. gada maija bezdarba apdrošināšana tikai pagaidu darbiniekiem (PD), kuri beidza savu dienestu jauna darbinieku kategorija, kuri pieņemti darbā ar līgumu (t. i., līgumdarbinieki – LD), uz kuriem attiecas bezdarba riska apdrošināšana iemaksu likme 0,4 % apmērā darbinieka ieguldījumam un 0,8 % — darba devēja ieguldījumam. jauni noteikumi par iemaksu Bezdarba fondā (t. i., darbinieka iemaksas likmes palielinājums ir noteikts 0,81 % apmērā un darba devēja iemaksas likmes palielinājums ir noteikts 1,62 % apmērā, vienotās likmes samazinājums 1 003,49 EUR apmērā līgumdarbiniekiem, uz kuriem attiecas 3.b pants, un 1 337,99 EUR apmērā pagaidu darbiniekiem). bezdarbnieka pabalsta saņemšanas ilgums nevar pārsniegt 24 mēnešus bezdarbnieka pabalsta saņemšana ir ierobežota līdz vienai trešdaļai no nostrādātā laika pagaidu darbinieka (PD), līgumdarbinieka (LD) vai reģistrēta deputāta palīga (RDP) statusā, un tā nevar pārsniegt 36 mēnešu ilgumu. Pabalstam no bezdarba 7. mēneša tiek noteikta maksimālā summa, un ir pārskatīta minimālā pabalsta summa. Turpmākajā tabulā ir norādīta maksimālā un minimālā pabalsta summa, ko piemēro atkarībā no dažādā statusa: EUR, 2019. gada 1. janvārī PD LD RDP Maksimālā summa (no 7. mēneša) 2 943,56 2 207,90 2 285,02 Minimālā summa 1 471,78 1 103,83 971,13 Samazinājumu summas, maksimālās un minimālās summas tiek pārskatītas katru gadu tādā pašā veidā kā atalgojums. Iespējamie ģimenes pabalsti tiek pieskaitīti bezdarbnieka pabalstam. Iemaksu Eiropas Savienības Kopīgajā veselības apdrošināšanas shēmā (KVAS) (5,1 % apmērā no bezdarbnieka atsauces pamatalgas) sedz Bezdarba fonds. 1.2Atsauces uz tiesību aktiem –Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28.a pants, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu Nr. 1023/2013. –Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 96. pants un Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības pielikuma 5. pants, kurā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Regulu Nr. 1023/2013. –Savienības pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 135. un 136. pants, kuros grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. decembra Regulu Nr. 1239/2010. –Civildienesta noteikumu 65. panta 1. punkts attiecībā uz atalgojuma un konkrētu summu pārskatīšanu. –Komisijas 1988. gada 13. janvāra Regula Nr. 91/88, ar ko paredz noteikumus Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28.a panta īstenošanai. –Komisijas 1988. gada 14. jūlija noteikumi, kas pieņemti pēc Tiesas priekšsēdētāja 1989. gada 4. jūlijā apstiprinātās kopējās vienošanās, kur paredzēti sīki noteikumi par to, kā īstenot noteikumus par bezdarbnieka pabalsta piešķiršanu pagaidu darbiniekiem, piemērojot Eiropas Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 28.a panta 10. punktu.

2Bezdarba fonda finanšu līdzekļu un darbības situācija 2013.-2018. gadā Bezdarba fonda tendences, jo īpaši tā izdevumi un ieņēmumi ir izklāstīti turpmāk. Summas, kas iekļautas jēdzienā “Bezdarbnieka pabalsti”, sistemātiski ietver bezdarbnieka pabalsta pamatsummu un visus ģimenes pabalstus. No tām ir atskaitīti visi sociālie pabalsti, kas saņemti valsts līmenī (bezdarbnieka pabalsts, ģimenes pabalsts, slimības pabalsti, pirmsdzemdību pabalsts utt.). Visbeidzot, kā norādīts sadaļā “1.1 Shēmas apraksts ” iemaksu KVAS neveic bezdarbnieka pabalsta saņēmējs, bet to finansē no Bezdarba fonda (5,1 % apmērā no bezdarbnieka atsauces pamatalgas). Bezdarba fonds izmanto divus tā izdevumu un ieņēmumu pārvaldes instrumentus: ·norēķinu kontu ieņēmumu iekasēšanai un pabalstu maksāšanai; ·termiņnoguldījumu kontus uzkrātā pārpalikuma ieguldījumiem. 2.1“Finanšu līdzekļu situācija”: pašreizējie rezultāti un uzkrātie atlikumi 2013.-2018. gadā Saskaņā ar finanšu līdzekļu uzskaites sistēmu darījumus iegrāmato tikai tad, kad nauda ienāk vai tā tiek izdota. 1. tabulā ir atspoguļoti ieņēmumi un izdevumi, kā tas ir norādīts grāmatvedības uzskaitē, kā arī atlikums, kas no tā izriet. Jānorāda, ka attiecībā uz 2014. gadu tiek izlīdzinātas KVAS iemaksas. 2. tabulā ir norādīta Bezdarba fonda finanšu līdzekļu attīstība norēķinu kontā, kas iekļauts Eiropas Komisijas grāmatvedībā (I daļa) un noguldījumu kontos, ko pārvalda ECFIN ĢD (II daļa). Tabulas trešajā daļā atspoguļoti uzkrātie atlikumi šajos abos kontos (III daļa). Lai gan laikposmā no 2013. gada (atsauces gads) līdz 2015. gadam varēja konstatēt zināmu uzkrātā pārpalikuma samazinājumu, no 2015. gada tendence mainījās, un 2016. gada būtiskais pieaugums turpinājās un 2017. gadā vēl palielinājās, sasniedzot maksimumu 2018. gadā. Šis palielinājums ir saistīts ar 2 vienlaicīgiem elementiem: -Ievērojami samazinājās izdevumi, kas saistīti ar RDP maksāto bezdarbnieka pabalstu izmaksu: laikposmā no 2015. līdz 2018. gadam izdevumi, kas saistīti ar izmaksātajiem bezdarbnieka pabalstiem, samazinājās par 23 %, t.i., no 23 967 507,66 EUR līdz 19 419 574,75 EUR. -Palielinājās ieņēmumi, kas saistīti ar iemaksām laikposmā no 2015. gada līdz 2018. gadam, tiem palielinoties no 21 721 694,90 EUR līdz 27 807 160,37 EUR, proti, 28 % palielinājums. Var konstatēt, ka uzkrātais pārpalikums laikposmā no 2013. gada līdz 2018. gadam palielinājās par 259 %. 3. tabulā ir norādīts kopsavilkums par atlikumu, kas uzkrāts laikposmā no 2013. gada līdz 2018. gadam.

2.2Finanšu stāvoklis: kārtējie rezultāti 2013.-2018. gadā Saskaņā ar uzkrāšanas principu grāmatvedībā darījumus iegrāmato brīdī, kad ir jāmaksā iemaksa Bezdarba fondā vai jāmaksā bezdarbnieka pabalsts. Tādējādi ·dažas iemaksas, kas saņemtas N gada sākumā, aptver darbības laikposmus N-1 gada beigās, ·dažas summas, kas samaksātas N gada sākumā, attiecas uz bezdarba periodiem N-1 gada beigās. Saskaņā ar piemērojamiem grāmatvedības standartiem šos darījumus attiecina uz N-1 gadu. 4. tabulā ir parādīti ieņēmumi un izdevumi saskaņā ar šo loģiku, kas tādējādi atspoguļo Bezdarba fonda ieņēmumu un izdevumu ikgadējo finanšu stāvokli. Izdevumi būtiski palielinājās laikposmā no 2013. gada līdz 2015. gadam, galvenokārt saistībā ar Eiropas Parlamenta sasaukuma maiņu un Bezdarba fonda pabalstu piešķiršanu reģistrētiem deputātu palīgiem. Tomēr, sākot no 2016. gada, šie izdevumi samazinājās līdz ar to, ka lielākajai daļai RDP bija beigušās tiesības saņemt bezdarbnieka pabalstu, un tāpēc, ka LD līgumu termiņš tika pagarināts no 3 līdz 6 gadiem (Civildienesta noteikumu 2014. gada reforma). Fonda budžeta deficīts 2013. gadā pārsniedza1 miljonu EUR un 2014. gadā gandrīz 4,8 miljonus EUR. Tomēr šī attīstība, kas saistīta ar to reģistrēto deputātu palīgu skaita pieaugumu, kuri saņem bezdarbnieka pabalstu, 2015. gadā ievērojami samazinājās un stabilizēja Fonda deficītu 3 miljonu EUR apmērā. Kopš 2016. gada, beidzoties dažādu kategoriju darbinieku (bet jo īpaši reģistrētu deputātu palīgu) tiesībām uz bezdarbu, katru gadu bija fonda līdzekļu neto pārpalikums, kura pašreizējais rezultāts pārsniedz 10 miljonus EUR. Nākamajā grafikā atspoguļota minētā situācija. 2.3Darbības stāvoklis: izdevumu un ieņēmumu sadalījums pa iestādēm un pa aģentūrām kopā 2013. – 2018. gadā

5. tabulā ir atspoguļots izdevumu un ieņēmumu sadalījums pa iestādēm, kā arī pa aģentūrām kopā. Tabulas pirmajā daļā ir norādītas summas absolūtā izteiksmē, un otrajā daļā ir norādīti procentpunkti salīdzinājumā ar kopējiem izdevumiem un ieņēmumiem. Eiropas Parlamenta sasaukuma beigu ietekme ir jo īpaši redzama, izdevumiem attiecībā uz Eiropas Parlamentu palielinoties par vairāk nekā 8 miljoniem EUR laikposmā no 2013. gada līdz 2014. gadam. 2015. gadā izdevumi joprojām bija lieli, tomēr tie bija mazāki nekā 2014. gada izdevumi. Sākot no 2016. gada, tie strauji samazinājās, un 2018. gadā tie bija aptuveni 3 miljonu EUR apmērā. Mēs konstatējam, ka pašlaik aģentūru iemaksas ir lielākas nekā izdevumi. Šī situācija loģiski izriet no tā, ka lielākai daļai to darbinieku ir līgumi uz nenoteiktu laiku. Tomēr jāatzīmē, ka, ja aģentūru darbinieku izdevumi laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam ievērojami palielinājās, tie bija samazinājušies līdz 2018. gadam un visbeidzot bija gandrīz 4 miljoni EUR, kas ir gandrīz par 50 % mazāk nekā 2015. gadā (no 6 021 292 EUR (2015. gadā) līdz 4 083 952,15 EUR (2018. gadā)). 3Apdrošināto personu, saņēmēju un piešķirto pabalstu analīze 3.1Apdrošināto personu skaits un vidējā iemaksa 6. tabulā ir parādīts to pagaidu darbinieku, līgumdarbinieku un reģistrēto deputātu palīgu skaits, kuri veic iemaksas Bezdarba fondā, katra gada 31. decembrī.

3.2Bezdarbnieka pabalsta saņēmēju skaits absolūtā izteiksmē un attiecībā pret apdrošināto personu skaitu: “bezdarba īpatsvars” katra gada 31. decembrī 7. tabulā ir parādīts to bezdarbā esošo personu skaits katra gada decembrī, kuras ir saņēmušas pilnu bezdarbnieka pabalstu vai valsts sistēmas pabalstu papildinošu pabalstu. Apvienojot 6. tabulas datus par pagaidu darbiniekiem, līgumdarbiniekiem un reģistrētiem deputātu palīgiem, kuri ir darba attiecībās 31. decembrī, un to 7. tabulā iekļauto saņēmēju skaitu, kuri saņēma bezdarbnieka pabalstu, ir iespējams aprēķināt īpatsvaru starp Bezdarba fonda pabalsta saņēmēju skaitu un šā paša fonda apdrošināto personu skaitu. Rezultāti ir atspoguļoti 8. tabulā. Jāatzīmē, ka to saņēmēju skaits, kuri saņēma pabalstu vismaz vienu gada mēnesi, strauji samazinājās laikposmā no 2013. gada līdz 2016. gadam (no 754 līdz 454), atkal palielinājās līdz 2018. gadam (755) un bija praktiski vienāds ar skaitu 2013. gadā. Pagaidu darbinieku skaits palielinājās (no 9 148 2013. gadā līdz 10 584 2018. gadā), taču pabalsta saņēmēju procentuālais īpatsvars būtiski samazinājās salīdzinājumā apdrošināto personu skaitu.

(no 3,32 % līdz 1,82 %).

Lai gan līgumdarbinieku skaits kopš 2013. gada ir pastāvīgi palielinājies, jo īpaši aģentūrās (no 2 611 līdz 4 082) un Eiropas Parlamentā (no 842 līdz 1 853), saņēmēju īpatsvars salīdzinājumā ar apdrošinātajām personām ir nedaudz samazinājies (no 4,12 % līdz 3,68 %). Šis samazinājums jo īpaši ir saistīts ar to LD 3.b līgumu, kuri noslēgti laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam, iespējamu pagarināšanu no 3 līdz 6 gadiem. Parlamenta sasaukuma beigās 2014. gadā bija liels skaits bijušo reģistrētu deputātu palīgu, kuri saņēma bezdarbnieka pabalstu. Šis skaitlis samazinājās no 2015. gada (151), sasniedzot 49 (2016. gadā) un 41 (2018. gadā). 3.3Ikmēneša bezdarbnieka pabalstu skaits, vidējā summa, saņēmēji un viņu mītnes valsts Bezdarbnieka pabalstu var maksāt vairākus mēnešus. 9. tabulā ir parādīts visiem pabalsta saņēmējiem maksāto ikmēneša bezdarbnieka pabalstu skaits gadā. 10. tabulā atspoguļots bezdarbnieka pabalsta vidējais apmērs pa saņēmēju kategorijām. Šī summa atbilst kopējo gada izdevumu summai pa bezdarbnieka-pabalsta saņēmēju veidiem (PD, LD un RDP), ko dala ar samaksāto mēneša maksājumu skaitu. Jānorāda, ka konkrētā mēnesī norādītais pabalsts var būt pilnīgs vai arī var būt daļa, rēķinot dienas, kad attiecīgā persona faktiski saņēma bezdarbnieka pabalstu. Laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam bija vērojama vidējā ikmēneša pabalsta palielināšanās, proti, no 1 980 EUR līdz 2 551 EUR. Tomēr, sākot no 2016. gada, tika novērota vidējā ikmēneša pabalsta samazināšanās, 2018. gadā sasniedzot 1 949 EUR. Var novērot, ka vidējās summas, kas samaksātas RDP, 2014. gadā strauji palielinājās — par gandrīz 40 % salīdzinājumā ar 2013. gadu — līdz 2 768 EUR. 2018. gadā reģistrēto deputātu palīgu vidējais ikmēneša pabalsts strauji samazinājās līdz 2 102 EUR. 11.1. tabulā atspoguļots vidējais ilgums mēnešos, kad ir tiesības uz bezdarbnieka pabalstu, kas samaksāts par vienu gadu, tostarp visi iepriekšējie pabalsti. Šis ilgums atbilst līdz attiecīgā gada 31. decembrim maksāto dienu kopskaitam, kas dalīts ar bezdarbnieka pabalsta saņēmēju skaitu. Šādi iegūto rezultātu dala ar 30, lai iegūtu bezdarbnieka pabalsta saņemšanas vidējo ilgumu mēnešos. Var konstatēt, ka bezdarbnieka pabalsta saņemšanas vidējais ilgums mēnešos palielinās no 8 mēnešiem 2013. gadā līdz 10 mēnešiem 2016. gadā. Tas nozīmē pabalsta izmaksāšanas laika palielināšanos par 25 %. Šī palielināšanās galvenokārt ir radusies RDP dēļ. Ilgums samazinājās no 2017. gada (8 mēneši), tad tas palielinājās 2018. gadā (10 mēneši).

Nākamajās tabulās ir parādīts pabalsta saņemšanas ilgums atkarībā no saņēmēju kategorijas (LD/PD un RDP). Līgumdarbinieki/pagaidu darbinieki: Reģistrēti deputātu palīgi