EIROPAS KOMISIJA Briselē, 13.9.2017 COM(2017) 481 final 2017/0219(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Demokrātija ir viena no Eiropas Savienības pamatvērtībām. Lai nodrošinātu pārstāvības demokrātijas darbību Eiropas līmenī, līgumi nosaka, ka Eiropas Savienības pilsoņi ir tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā. Biedrošanās brīvība un vārda brīvība ir visu Savienības pilsoņu pamattiesības. Politiskajām partijām ir būtiska loma pārstāvības demokrātijā, jo tās veido tiešu saikni starp pilsoņiem un politisko sistēmu un šādā veidā vairo sistēmas leģitimitāti. Tas pats notiek Eiropas līmenī: saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 10. pantu “politiskās partijas Eiropas līmenī veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu.” Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 12. panta 2. punkts pauž to pašu principu. Komisijas ilgtermiņa mērķis ir ar aktīvu Eiropas politisko partiju starpniecību visā Eiropā veicināt politiskās debates par jautājumiem, kas skar Eiropu. Gatavojoties Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanām, Komisija nāca klajā ar ieteikumu, aicinot Eiropas un valstu politiskās partijas ar iestāžu un dalībvalstu atbalstu veikt vairākus pasākumus, lai stiprinātu Eiropas politisko partiju lomu Eiropas politiskās apziņas veidošanā un Savienības pilsoņu gribas izpaušanā. Viens no šiem pasākumiem bija tā sauktais “Spitzenkandidat” (galvenā kandidāta izvirzīšanas process). Eiropas politiskās partijas atsaucās Komisijas aicinājumam, un 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas būtiski atšķīrās no iepriekšējām. Pirmo reizi tika izveidota saikne starp vēlēšanu rezultātiem un pašreizējā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera izvēli ieņemamajam amatam. “Spitzenkandidaten”, t.i., galvenie kandidāti uz Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amatu ar dažādām politiskajām programmām ļāva vēlētājiem izdarīt apzinātu izvēli starp alternatīvām politiskām platformām Eiropai, nevis tikai valsts politiskajiem jautājumiem, tādējādi piešķirot vēlēšanām Eiropas dimensiju. Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regula Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu tika ieviesta, lai palielinātu Eiropas politisko partiju un ar tām saistīto politisko fondu redzamību, atzīšanu, efektivitāti, pārredzamību un pārskatatbildību. Politiskajām partijām un fondiem, kas atbilst vairākiem nosacījumiem, tika piedāvāta iespēja kļūt par Eiropas tiesību subjektiem, reģistrējoties Eiropas līmenī, un tādējādi uzlabota piekļuve Eiropas finansiālajam atbalstam. Šie nosacījumi paredz, ka minētajām partijām un fondiem jābūt pārstāvētiem pietiekami daudzās ES dalībvalstīs un savā programmā un darbībās tiem jāievēro vērtības, kas ir ES pamatā, proti, jārespektē cilvēka cieņa, brīvība, demokrātija, vienlīdzība, tiesiskums un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Tika izveidota neatkarīga Eiropas Politisko partiju un fondu iestāde („Iestāde”), kuras mērķis ir reģistrēt, kontrolēt un, ja vajadzīgs, piemērot sankcijas Eiropas politiskajām partijām un fondiem, tostarp izskatīt gadījumus, kad šādas organizācijas, iespējams, nav ievērojušas iepriekš minētās Eiropas pamatvērtības. Ja rodas šaubas par to, vai partija vai fonds praksē ievēro šo prasību, Eiropas Parlaments, Padome vai Komisija var iesniegt Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādei pieprasījumu pārbaudīt situāciju. Pirms lēmuma pieņemšanas par to, vai anulēt partijas vai fonda reģistrāciju, Iestādei jāapspriežas ar neatkarīgu ievērojamu personu komiteju. Tomēr Komisija ziņojumā par 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām konstatēja, ka joprojām ir jāstrādā, lai palielinātu pilsoņu līdzdalību un vēlēšanu iekļaujošo raksturu, uzlabotu Eiropas dimensiju politiskajās debatēs, novērstu vēlētāju zemo aktivitāti, vēl vairāk uzlabotu ES lēmumu pieņemšanas procesa demokrātisko leģitimitāti, uzsvērtu saistību starp valsts un Eiropas partijām un veicinātu politisko atbildību. Neraugoties uz progresu, kas panākts ar Regulu Nr. 1141/2014, spēkā esošajos noteikumos ir nepilnības, kas jānovērš. Eiropas Parlaments, kā arī vairākas Eiropas politiskās partijas ir aicinājušas uzlabot un koriģēt šos noteikumus. Eiropas Parlamenta dienesti, kas atbild par šīs regulas izpildes kontroli, ir strādājuši pie vairākām lietām, kas saistītas ar finansējuma nepiemērotu izmantošanu. Parlaments 2017. gada martā rīkoja plenārsēdes diskusiju un pieņēma mutiski atbildamu jautājumu, aicinot Komisiju atbildēt gan par laiku, kad tiks veiktas jebkādas izmaiņas, gan par dažām konkrētām izmaiņām attiecībā uz līdzfinansējuma apjomu, iespēju Eiropas Parlamenta deputātiem būt vairāku partiju biedriem, finansējuma saņemšanai vajadzīgo biedru skaitu, referenduma kampaņu finansējumu, finansiālās spējas kritērija ieviešanu un atļauju veidot finanšu rezerves. Šajā diskusijā Komisija pauda gatavību sadarboties ar Parlamentu un Padomi jauno noteikumu īstenošanas agrīnā posma pārraudzīšanā. 2017. gada 15. jūnijā Parlaments pieņēma rezolūciju, kurā aicināja Komisiju ierosināt pēc iespējas ātrāk pārskatīt pašreizējo tiesisko regulējumu, lai novērstu tā nepilnības, jo īpaši attiecībā uz pieprasītā līdzfinansējuma apjomu un iespēju Eiropas Parlamenta deputātiem būt vairāku partiju biedriem. Parlaments un tā politiskās partijas nosūtīja vēstuli Komisijai, atkārtojot savu aicinājumu veikt izmaiņas; aicinājums tika iestrādāts visaptverošā ziņojumā un iesniegts Komisijai. Ņemot vērā minēto un pamatojoties uz plašo informāciju, kas iegūta no dažādām ieinteresētajām personām (skatīt 3. sadaļu), Komisija ir nolēmusi ierosināt ierobežotu skaitu mērķtiecīgu grozījumu šajā regulā. Šo grozījumu mērķis ir novērst nepilnības un uzlabot pārredzamību, lai nodrošinātu no ES budžeta piešķirto ierobežoto resursu atbilstošu sadalījumu un izlietojumu, un tādējādi stiprinātu to, ka Eiropas politiskās partijas patiesi pārstāv Eiropas pilsoņus. Grozījumi nodrošinās, ka spēkā esošie noteikumi netiek apieti vai to nosacījumi – izmantoti ļaunprātīgi.

Mērķtiecīgi veiktās izmaiņas būtu jāīsteno pirms 2019. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Tās palīdzēs risināt Komisijas konstatētās problēmas saistībā ar 2014. gada Eiropas vēlēšanām, jo īpaši attiecībā uz saistību starp valstu partijām un Eiropas partijām un lielāku politisko atbildību. •Īpaši jautājumi Pirmkārt, pašreizējos noteikumus var ļaunprātīgi izmantot attiecībā uz jautājumu par to, kurš var finansiāli atbalstīt Eiropas politiskās partijas reģistrāciju, jo tie ļauj vajadzīgo pārstāvības līmeni (t. i., septiņās dalībvalstīs) sasniegt i) ar atbalstu no Eiropas politiskajā partijā ietilpstošām partijām, kuras ir pārstāvētas reģionālajos parlamentos, valsts parlamentā vai Eiropas Parlamentā; ii) ar šādu parlamentu atsevišķu deputātu atbalstu vai iii) kombinējot abus atbalsta veidus. Pirmajos gados pēc Eiropas politisko partiju finansēšanas ieviešanas lielākā daļa finansējuma saņēmēju bija apvienības, ko veidoja valsts līmeņa partijas no tās pašas politiskās grupas. Tomēr vairākas pēdējo gadu laikā izveidotas Eiropas politiskās partijas sastāv galvenokārt no atsevišķiem politiķiem, un/vai tajās izteikti dominē viena vai divas valsts politiskās partijas. Ir konstatēti vairāki gadījumi, kad dažādi vienas valsts partijas biedri finansiāli atbalsta vairāk nekā vienu Eiropas politisko partiju; dažos ekstremālos gadījumos viens biedrs ir finansiāli atbalstījis vairāk nekā vienu partiju. Iestāde saskaras arī ar praktiskas dabas problēmām, kas saistītas ar dalību vairākās partijās. Bieži vien nav skaidrs, kā izvairīties no pārstāvības dubultas uzskaites, kā rīkoties ar iepriekšēju piederību partijām un kā stiprināt saikni starp pārstāvības un finansēšanas kritērijiem, ieskaitot jautājumu par Eiropas Parlamenta deputātu, kas attiecībā uz reģistrāciju un finansējumu tiek pieskaitīts dažādām Eiropas politiskajām partijām. Otrs jautājums, kas rada bažas, attiecas uz pārstāvībai Eiropas Parlamentā saņemtā ES finansējuma proporcionalitāti. Patlaban Eiropas politiskās partijas var pieteikties finansējumam tikai tad, ja tās Eiropas Parlamentā pārstāv vismaz viens deputāts. Vairākas Eiropas politiskās partijas, kā arī Eiropas Parlamenta administrācija, ir lūgušas palielināt pārstāvības robežvērtību līdz trīs deputātiem, lai novērstu publiskā finansējuma ļaunprātīgu izmantošanu “vienas personas partijām”. Tomēr šādu izmaiņu praktiskā ietekme būtu minimāla, jo patlaban pat vismazāk pārstāvētajās Eiropas politiskajās partijās, kuras ir tiesīgas saņemt finansējumu, ir trīs deputāti (skatīt grafiku). Vēl svarīgāk – šādas izmaiņas radītu nopietnas juridiskas bažas saistībā ar biedrošanās brīvību un iespēju vienlīdzību partijām, kuras piesaka kandidātus vēlēšanām, un pārmērīgi ierobežotu Eiropas politikas plurālistisko raksturu. Ir cits veids, kā vērsties pret šo problēmu, proti, mainīt finansējuma sadales shēmu tām Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem, kas ir tiesīgi saņemt šo finansējumu. Patlaban 15 % no kopējās pieejamās summas sadala vienādi visām partijām, kas atbilst viena deputāta robežvērtībai, bet 85 % sadala proporcionāli katras partijas ievēlēto deputātu skaitam (tādu pašu sadales shēmu izmanto fondi). Tas samērā nelīdzsvaroti atspoguļo vēlētāju pārstāvību Parlamentā. Turpmāk attēlotajās Eiropas Parlamenta administrācijas sniegtajās tabulās parādīts, kāda ietekme ir finansējuma fiksētās daļas maiņai salīdzinājumā ar daļu, kas saistīta ar pārstāvības līmeni Parlamentā. Fiksētā apjoma pazemināšana līdz 5 % varētu palīdzēt atgūt labāku līdzsvaru un tādējādi varētu taisnīgāk un labāk atspoguļot vēlētāju pārstāvību Parlamentā. Treškārt, līdztekus ļaunprātīgas izmantošanas un proporcionalitātes problēmām, Eiropas politiskajām partijām un – plašākā mērā – politiskajiem fondiem ir grūtības ievērot pašreizējo līdzfinansējuma robežvērtību 15 % apmērā. Eiropas Parlamenta dienesti šajā saistībā ir saskārušies arī ar apšaubāmu praksi, piemēram, dažas partijas mēģina formāli ievērot līdzfinansējuma prasību, izmantojot apļveida finanšu plūsmas. Attiecībā uz finansiālo spēju 2015. finanšu gadā Parlamenta ārējais revidents pauda bažas 8 ziņojumos no 28. Tas norāda, ka saņēmēju pašu resursi nav pietiekami. Daudzos gadījumos iztrūkumu pašu resursos no biedru naudām un ziedojumiem var līdzsvarot, tikai izmantojot iemaksas natūrā. 2015. gadā partijas saņēma iemaksas natūrā EUR 238,009 apmērā un fondos – EUR 283,649 apmērā. Šo iemaksu objektīva izvērtēšana rada būtiskas problēmas. Vairākos gadījumos Parlamenta administrācija nav varējusi detalizēti pārbaudīt šo novērtējumu un pārliecināties, vai iemaksas patiešām bijušas nepieciešamas un tieši saistītas ar minētajām darbībām, un noteikt, vai attiecīgie pasākumi bija tikai Eiropas partijas interesēs vai, iespējams, kopīgi ar partnerorganizāciju. Ceturtkārt, trūkst skaidrības un pārredzamības spēkā esošajos noteikumos par pasākumiem, kas jāveic gadījumos, kad partija vai fonds vairs neatbilst reģistrācijas kritērijiem vai ir reģistrēti, pamatojoties uz nepareizu informāciju. Piektkārt, pamatojoties uz Parlamenta administrācijas pieredzi, ir nepieciešams paplašināt iespējamo pasākumu darbības jomu, lai atgūtu partiju un fondu neatbilstoši tērētus līdzekļus. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām Savā 2017. gada ziņojumā par ES pilsonību Komisija atzina, ka ES darbības pamatā ir pārstāvības demokrātija. Tāpēc ir vajadzīga pārredzamība un pieejama, atbildīga politiskā kultūra, ko atbalsta efektīva vēlēšanu sistēma un informēti un ieinteresēti vēlētāji. Šajā nolūkā Komisija ir apņēmusies pastiprināt pilsoņu dialogu un veikt turpmākus pasākumus, lai izskaidrotu savu politiku iedzīvotājiem, kā to uzsvēra Komisijas priekšsēdētājs Žans Klods Junkers savā 2016. gada runā par stāvokli Savienībā; pirms 2019. gada vēlēšanām veikt ES mēroga informācijas un izpratnes veidošanas kampaņu par ES pilsonības tiesībām, tostarp par vēlēšanu tiesībām; 2018. gadā rīkot augsta līmeņa pasākumu par demokrātisku līdzdalību, īpašu uzmanību pievēršot tādas paraugprakses veicināšanai, kuras mērķis ir palielināt jauniešu, kā arī neaizsargātāku un mazāk pārstāvētu grupu līdzdalību; kā arī veicināt paraugpraksi, kas palīdz pilsoņiem balsot un kandidēt ES vēlēšanās, tostarp praksi, kas ļauj pilsoņiem saglabāt balsstiesības, pārceļoties uz citu dalībvalsti, atvieglo pārrobežu piekļuvi politiskajām aktualitātēm un veicina vēlētāju aktivitāti un plašu demokrātisku līdzdalību 2019. gadā gaidāmo Eiropas Parlamenta vēlēšanu perspektīvā. Šis priekšlikums ir saskaņots un papildina šīs prioritātes un papildus jautājumiem, kuri izklāstīti iepriekšējā sadaļā, attiecīgi ietver dažas izmaiņas, lai uzlabotu dalībvalstu līmeņa partiju un ar tām saistīto Eiropas partiju saistības pārredzamību.

Vairākas iniciatīvas ir netieši saistītas ar šo pārskatīšanu, jo īpaši Komisijas ieteikums par Eiropas Parlamenta vēlēšanu demokrātiskas un efektīvas norises veicināšanu un 1976. gada Akta par Eiropas Parlamenta vēlēšanām un Eiropadomes lēmuma, ar ko nosaka Eiropas Parlamenta sastāvu, reforma. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 224. pants, kas paredz, ka “Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, pieņemot regulas, reglamentē Eiropas līmeņa politiskās partijas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 10. panta 4. punktu, un jo īpaši noteikumus attiecībā uz to finansēšanu,” kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pants. •Subsidiaritāte Tā kā pašreizējā regula paredz ES līmenī izveidotu sistēmu, tostarp paredzot īpašu Eiropas tiesisko statusu partijām un fondiem, un finansējumu no ES budžeta, jebkādus trūkumus šajā sistēmā var atrisināt tikai ar ES tiesību aktiem. Tāpēc rīcība tikai dalībvalstu līmenī nav atbilstīga iespēja. Tādēļ ierosinātās mērķtiecīgās izmaiņas pilnībā atbilst subsidiaritātes principam. Tikai ES līmenī var paredzēt noteikumus par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu. Nosakot iespējamos reformu pasākumus, Komisija ir rūpīgi centusies atspoguļot principus, kas ietverti Līgumu 2. protokolā. •Proporcionalitāte Kā paskaidrots 5. sadaļā, ierosinātie mērķtiecīgie pasākumi nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai sasniegtu ilgtermiņa mērķi attīstīt un stiprināt Eiropas demokrātiskumu un ES iestāžu leģitimitāti, cenšoties padarīt Eiropas politiskās partijas un Eiropas politiskos fondus par efektīvākiem un atbildīgākiem demokrātiskā procesa dalībniekiem. Tāpēc priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam. •Juridiskā instrumenta izvēle Tikai regula var grozīt spēkā esošu regulu. 3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI •Apspriedes ar ieinteresētajām personām un ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Gatavojot šo priekšlikumu, Komisija risināja ciešu dialogu un apspriedās ar ieinteresētajām personām. Tā ir vairākkārt tikusies ar Eiropas līmeņa politiskajām partijām, politiskajām grupām Eiropas Parlamentā, Eiropas Parlamenta deputātiem, Eiropas Parlamenta dienestiem, Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu iestādi, kā arī valstu ekspertiem. Eiropas Parlamenta Konstitucionālo jautājumu komitejā 2017. gada 12. jūlijā tika rīkota uzklausīšana. Komitejas locekļi, Iestādes direktors, Eiropas Parlamenta finanšu ģenerāldirektors un Komisijas pārstāvis diskutēja par iespējamām izmaiņām pašreizējā regulā. Valdīja plaša vienprātība par to, ka ir nepieciešams novērst atsevišķas nepilnības regulā pirms gaidāmajām Eiropas Parlamenta vēlēšanām. Mērķtiecīgi veiktās izmaiņas palielinātu pārredzamību un palīdzētu novērst nepilnības, kas ļauj apiet pašreizējās regulas mērķus vai ļaunprātīgi izmantot tās noteikumus. Eiropas politiskās partijas un fondi, Parlamenta dienesti, kā arī Iestāde ir konstatējuši arī citus iespējamos trūkumus pašreizējā regulā, taču tie tika uzskatīti par mazāk steidzamiem. Ieinteresētās personas sniedza ieguldījumu, pamatojoties uz savu pieredzi un kompetenci attiecībā uz pašreizējiem noteikumiem, kas reglamentē politiskās partijas un politiskos fondus gan saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1141/2014, gan Finanšu regulu. •Ietekmes novērtējums

Paredzams, ka šis priekšlikums uzlabos Regulas 1141/2014 mērķu sasniegšanas efektivitāti, novēršot dažas esošās nepilnības. Tā pamatā ir plaša informācija, kas iegūta no dažādām ieinteresētajām personām, kā minēts iepriekš, un ierobežota skaita mērķtiecīgu risinājumu analīze. Šim priekšlikumam nav pievienots atsevišķs ietekmes novērtējums, jo nav sagaidāms, ka tam būs plašāka būtiska ietekme uz ekonomiku, sociālo jomu un vidi. •Pamattiesības Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā ir noteikts, ka “Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības. Šīs vērtības dalībvalstīm ir kopīgas sabiedrībā, kur valda plurālisms, tolerance, taisnīgums, solidaritāte un kur nav diskriminācijas, kā arī valda sieviešu un vīriešu līdztiesība.” LES 10. panta 1. un 2. punkts paredz, ka “Savienības darbības pamatā ir pārstāvības demokrātija” un ka “pilsoņi Savienības līmenī ir tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā.” Šī paša noteikuma 4. apakšpunktā noteikts: “politiskās partijas Eiropas līmenī veicina Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu.” ES Pamattiesību hartas 11. un 12. punktā ir paredzētas tiesības uz vārda un biedrošanās brīvību. Jo īpaši Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 12. pantā noteikts, ka „ikvienai personai ir tiesības uz mierīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību visos līmeņos, jo īpaši politiskajā, arodbiedrību un pilsoniskajā jomā, kas nozīmē tiesības ikvienam veidot arodbiedrības un stāties tajās savu interešu aizstāvībai. Politiskas partijas Savienības līmenī veicina Savienības pilsoņu politiskās gribas izteikšanu.” Šajā priekšlikumā paredzētie grozījumi atbilst šo noteikumu mērķiem un tādējādi ir saderīgi un īsteno Hartas 12. pantā garantētās pamattiesības. 4.IETEKME UZ BUDŽETU ES finansējumu Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem arī turpmāk piešķirs no Eiropas Parlamenta budžeta. Ar šo priekšlikumu netiek paredzētas izmaiņas piešķirtajās summās. Šis priekšlikums būtiski neietekmē ES budžetu. 5.CITI ELEMENTI •Izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Šī priekšlikuma mērķis ir ierobežoti un mērķtiecīgi reformēt spēkā esošo regulu, kurā ir paredzēta arī plašāka pārskatīšana. Tiek ierosināts mainīt šādas pārskatīšanas grafiku, lai to varētu balstīt uz būtiskiem pierādījumiem par to, kā praksē darbojas gan spēkā esošā regula, gan ierosinātie grozījumi. •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums Lai izveidotu patiesu Eiropas dimensiju attiecībā uz Eiropas politiskajām partijām un palielinātu pārredzamību, vienlaikus nodrošinot, ka Eiropas finansējums ir iztērēts lietderīgi, Komisija ierosina veikt ierobežotu skaitu grozījumu Regulā (EK) Nr. 1141/2014, lai noteiktu, kas var finansiāli atbalstīt politiskas partijas reģistrāciju, nodrošinātu finansējuma sadalījumu, kas ir proporcionāls Eiropas politisko partiju pārstāvībai Eiropas Parlamentā, un risinātu grūtības, ar ko saskaras Eiropas politiskās partijas un fondi, līdzfinansējuma robežvērtības kritēriju sasniegšanā. Šādas izmaiņas novērsīs nepilnības spēkā esošajos noteikumos, kuras pakļauj tos ļaunprātīgas izmantošanas riskam. Lai risinātu jautājumu par dalību vairākās partijās, tika izskatītas vairākas iespējas: i) neļaut Eiropas Parlamenta deputātiem no vienas un tās pašas valsts partijas finansiāli atbalstīt dažādas Eiropas politiskās partijas; ii) vairs neļaut reģionālo parlamentu deputātiem finansiāli atbalstīt reģistrāciju un iii) ļaut finansiāli atbalstīt reģistrāciju tikai valstu partijām. Pēdējā iespēja tika atzīta par visefektīvāko, jo ar to panāk to pašu mērķi, ko ar i) iespēju, bet objektīvākā un taisnīgākā, kā arī vieglāk izpildāmā veidā. Tāpēc Komisija ierosina grozīt 3. panta 1. punkta b) apakšpunktu, lai ļautu Eiropas politiskās partijas izveidi finansiāli atbalstīt tikai partijām un nevis atsevišķām personām. Tas nozīmētu, ka organizācijām bez būtiskas pārstāvības dalībvalstīs būtu grūtāk izveidot Eiropas līmeņa partijas un saņemt Eiropas finansējumu, kad tās būtu sasniegušas robežvērtību – vienu Eiropas Parlamenta deputātu. Šīs izmaiņas neizslēdz to, ka Eiropas partiju biedri var būt fiziskas personas, bet paredz tikai to, ka šāda dalība vairs nebūs būtiska reģistrācijas kritērijiem. Tāpēc netiek ierosinātas izmaiņas politiskas partijas vai apvienības definīcijā. Lai novērstu Eiropas politisko partiju un fondu grūtības sasniegt pašreiz noteikto līdzfinansējuma robežvērtību 15 % apmērā, tā būtu jāsamazina, nodrošinot, ka vairāk Eiropas partijām un fondiem paredzētā publiskā finansējuma tiek novirzīts atbilstīgi, piemēram, vēlēšanu kampaņām. Tas arī samazinātu apšaubāmas prakses stimulus. Novērtējot vairākas iespējas, Komisija nolēma ierosināt samazināt 17. panta 4. punktā paredzētās līdzfinansējuma apjoma prasības līdz 10 % Eiropas politiskajām partijām un līdz 5 % Eiropas politiskajiem fondiem. Eiropas Parlamenta vēlēšanu pārredzamības līmenis Komisijai vienmēr ir bijis svarīgs faktors. Padarot saikni starp valstu un Eiropas politiskajām partijām skaidrāku, var uzlabot skaidrību un pārredzamību. Tas ir īpaši svarīgi, jo šā priekšlikuma mērķis ir noteikt, ka finansiālu atbalstu Eiropas politiskajām partijām var sniegt tikai partijas. Lai iedzīvotāji varētu izprast sava balsojuma ietekmi Eiropas partiju līmenī, tiem būtu jāpiedāvā skaidra un atbilstoša informācija, tostarp attiecībā uz saistību starp partijām. Ir ierosināts noteikt papildu nosacījumu, lai Eiropas politiskā partija varētu saņemt finansējumu, t.i., iekļaut jaunu 18. panta 3.a punktu, kas prasītu tās sastāvā ietilpstošo partiju tīmekļa vietnēs publicēt tās politisko programmu un logo, kā arī informāciju par dzimumu pārstāvību starp kandidātiem pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās un tās Eiropas Parlamenta deputātiem.

Tiek ierosināts uzlabot ES finansējuma proporcionalitāti, skaidrāk sasaistot to ar pārstāvību Parlamentā, grozot 19. panta 1. punktā paredzēto finansējuma sadales shēmu. Fiksēto summu ierosināts samazināt līdz 5 %, tādējādi palielinot daļu, kas ir sadalīta proporcionāli deputātu ievēlēšanai Parlamentā. Iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ tika noraidīta alternatīvā iespēja paaugstināt pārstāvības robežvērtību, kas jāsasniedz, lai varētu pretendēt uz finansējumu. Ja Eiropas politiskā partija vai fonds vairs neatbilst jebkuram no reģistrācijas kritērijiem, tostarp jo īpaši par pārstāvību un dalību Eiropas vēlēšanās, vai ja reģistrācija notikusi, pamatojoties uz nepareizu/maldinošu informāciju, Iestādei jābūt pilnvarām to anulēt. Tiesas judikatūra pieļauj iespēju ar atpakaļejošu spēku saprātīgā termiņā atsaukt labvēlīgu administratīvo aktu, vienlaikus ievērojot atbalsta saņēmēja tiesisko paļāvību, kurš varētu būt paļāvies uz tā tiesiskumu. 27. pantā veiktās izmaiņas precizē šo jautājumu, lai Iestāde varētu efektīvāk īstenot noteikumus. Lai aizsargātu ES finanšu intereses un Savienības reputāciju, Eiropas Parlamenta kredītrīkotājam jābūt iespējai atgūt nepamatoti izmaksātās summas no personām, kuras savā labā vai par labu citām organizācijām vai personām veikušas nelikumīgas darbības, kas kaitē Eiropas Savienības finansiālajām interesēm. Tāpēc Komisija ievieš izmaiņas 30. pantā. Visbeidzot, līdzās pārejas pasākumiem Komisija ierosina pielāgot pašreizējā regulā ietverto pārskatīšanas klauzulu, lai 2022. gada pirmajā pusē varētu publicēt novērtēšanas ziņojumu un tajā varētu novērtēt arī šajā regulā ierosinātos grozījumus. 2017/0219 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 224. pantu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, ņemot vērā Revīzijas palātas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 paredz īpašu Eiropas tiesisko statusu Eiropas politiskajām partijām un politiskajiem fondiem un nodrošina, ka tie saņem finansējumu no Eiropas Savienības vispārējā budžeta.

(2)Ir konstatēta vajadzība grozīt Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014, lai labāk sasniegtu mērķi sekmēt un palīdzēt Eiropas politiskajām partijām un ar tām saistītajiem Eiropas politiskajiem fondiem to centienos nodrošināt stabilu saikni starp Eiropas pilsonisko sabiedrību un Savienības iestādēm, jo īpaši Eiropas Parlamentu. (3)Ir nepieciešams labāk nodrošināt Eiropas politisko partiju un politisko fondu patiesu starpvalstu dimensiju attiecībā uz īpaša Eiropas tiesiskā statusa iegūšanu, veicot reģistrāciju. Turklāt, lai stiprinātu saikni starp politiku valstu un Eiropas līmenī un lai novērstu to, ka tā pati valsts partija mākslīgi izveido vairākas Eiropas politiskās partijas ar līdzīgu vai identisku politisko virzienu, būtu jāizslēdz iespēja, ka tās pašas valsts politiskās partijas biedri tiek iekļauti dažādās politiskās apvienībās, lai būtu ievērotas minimālās pārstāvības prasības attiecībā uz minētajām apvienībām un tās varētu reģistrēt kā Eiropas partijas. Tādēļ attiecībā uz šīm minimālajām pārstāvības prasībām būtu jāņem vērā tikai politiskās partijas, nevis atsevišķas personas. (4)Eiropas politiskajām partijām un fondiem būtu jābūt iespējai saņemt lielāku daļu no apropriācijām, kas paredzētas to finansējumam Eiropas Savienības vispārējā budžetā. Tādēļ būtu jāpalielina no Eiropas Savienības vispārējā budžeta piešķirto finanšu iemaksu vai dotāciju maksimālā daļa gada atmaksājamajos izdevumos, kas norādīti Eiropas politiskās partijas budžetā, un attaisnotajās izmaksās, kas radušās Eiropas politiskajam fondam. (5)Pārredzamības labad un lai stiprinātu Eiropas politisko partiju kontroli un demokrātisko pārskatatbildību, kā arī saikni starp Eiropas pilsonisko sabiedrību un Savienības iestādēm, jo īpaši Eiropas Parlamentu, būtu jāievieš nosacījums, ka piekļūt finansējumam no Eiropas Savienības vispārējā budžeta var tikai tad, ja Eiropas politiskās partijas sastāvā esošās partijas publicē attiecīgās Eiropas partijas programmu un logo, kā arī informāciju par dzimumu pārstāvību starp kandidātiem pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās un tās Eiropas Parlamenta deputātiem. (6)Lai varētu proporcionālāk piešķirt līdzekļus no Eiropas Savienības vispārējā budžeta, objektīvi atspoguļojot vēlētāju reālo atbalstu Eiropas politiskajai partijai, Eiropas politisko partiju un ar tām saistīto politisko fondu finansējumam būtu jābūt ciešāk saistītam ar pierādāma līmeņa vēlētāju atbalstu. Tāpēc noteikumus par finansējuma sadali vajadzētu pielāgot, lai vairāk ņemtu vērā katras Eiropas politiskās partijas ievēlēto deputātu skaitu Eiropas Parlamentā. (7)Ja apstākļu maiņas dēļ Eiropas politiskā partija vai politiskais fonds vairs neatbilst reģistrācijas prasībām, tas būtu jāsvītro no reģistra. (8)Juridiskās noteiktības un pārredzamības apsvērumu dēļ būtu skaidri jāparedz, ka Eiropas politisko partiju vai Eiropas politisko fondu saprātīgā termiņā var svītrot no reģistra, ja partija vai fonds ir sniedzis nepatiesu vai nepilnīgu informāciju, pamatojoties uz kuru ir pieņemts lēmums par partijas vai fonda reģistrēšanu. (9)ES finanšu interešu aizsardzība būtu jāstiprina, nosakot, ka pārkāpumu gadījumos no Eiropas Savienības vispārējā budžeta piešķirtā finansējuma atgūšana būtu nodrošināta, atgūstot arī summas, kas nepamatoti izmaksātas fiziskām personām, kuras atbildīgas par attiecīgo pārkāpumu. (10)Lai novērtētu Regulas (ES, Euratom) Nr. 1141/2014, kas grozīta ar šo regulu, ietekmi, pamatojoties uz būtiskiem pierādījumiem par tās praktisko darbību, visaptverošas pārskatīšanas datums būtu jāatliek. (11)Jaunās prasības attiecībā uz Eiropas politisko partiju programmas un logo publicēšanu, kā arī attiecībā uz informāciju par dzimumu pārstāvību būtu pēc iespējas pilnīgāk jāpiemēro jau attiecībā uz finansējuma pieteikumiem 2019. gadam (kurā notiks Eiropas Parlamenta vēlēšanas). Tādēļ būtu jāparedz pārejas režīms. (12)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza Regula (ES, Euratom) Nr. 1141/2014, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu groza šādi: 1) regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: “tajā ietilpstošās partijas pārstāv Eiropas Parlamenta deputāti vismaz vienā ceturtdaļā dalībvalstu, deputāti valstu parlamentos, reģionālajos parlamentos vai reģionālajās asamblejās, vai” 2) regulas 17. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Finanšu iemaksas vai dotācijas no Eiropas Savienības vispārējā budžeta nepārsniedz 90 % no gada atmaksājamiem izdevumiem, kas norādīti Eiropas politiskās partijas budžetā, un 95 % no attaisnotajām izmaksām, kas radušās Eiropas politiskajam fondam. Eiropas politiskās partijas var izmantot visas vēl neizmantotās Savienības iemaksas, kas piešķirtas atmaksājamo izdevumu segšanai, nākamā finanšu gada laikā pēc to piešķiršanas. Summas, kas nav izmantotas pēc minētā finanšu gada, atgūst saskaņā ar Finanšu regulu.” 3) regulas 18. pantā iekļauj šādu 3.a punktu:

“3.a Eiropas politiskajai partijai savā pieteikumā jāiekļauj pierādījumi, kas apliecina, ka tās sastāvā esošās partijas savās tīmekļa vietnēs 12 mēnešus pirms pieteikuma iesniegšanas ir pastāvīgi publicējušas attiecīgās Eiropas politiskās partijas politisko programmu un logo, kā arī informāciju par katru no Eiropas politiskās partijas sastāvā esošajām partijām attiecībā uz dzimumu pārstāvību starp kandidātiem pēdējās Eiropas Parlamenta vēlēšanās un tās Eiropas Parlamenta deputātiem.” 4) regulas 19. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Attiecīgās apropriācijas, kas ir pieejamas Eiropas politiskajām partijām un Eiropas politiskajiem fondiem, kuriem ir piešķirtas iemaksas vai dotācijas saskaņā ar 18. pantu, ik gadu sadala, balstoties uz šādu sadales shēmu: – 5 % sadala vienādās daļās starp saņēmējām Eiropas politiskajām partijām, – 95 % sadala starp saņēmējām Eiropas politiskajām partijām proporcionāli to Eiropas Parlamentā ievēlēto deputātu skaitam. Tādu pašu sadales shēmu izmanto, lai piešķirtu finansējumu Eiropas politiskajiem fondiem, pamatojoties uz to saistību ar kādu no Eiropas politiskajām partijām.” 5) regulas 27. pantu groza šādi: a) panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu: “b) ja saskaņā ar 10. panta 2. līdz 5. punktā paredzētajām procedūrām ir noteikts, ka tā/tas vairs neatbilst vienam vai vairākiem no 3. panta 1. punktā vai 3. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem; vai” b) panta 1. punktā iekļauj šādu ba) apakšpunktu: “ba) ja attiecīgā partija vai fonds reģistrācijas brīdī neatbilst vienam vai vairākiem no 3. panta 1. punktā vai 3. panta 2. punktā paredzētajiem nosacījumiem un ja partija vai fonds ir izraisījis lēmumu to reģistrēt, izmantojot nepatiesu vai nepilnīgu informāciju saistībā ar šiem nosacījumiem; lēmums par partijas vai fonda svītrošanu no reģistra jāpieņem saprātīgā termiņā, skaitot no brīža, kad Iestāde būtu varējusi pārliecināties, ka attiecīgā partija vai fonds neatbilst attiecīgajam nosacījumam vai nosacījumiem;” c) iekļauj šādu 5.a punktu: “5.a Ja Iestāde uzliek finansiālas sankcijas situācijās, kas minētas 2. punkta a) apakšpunkta v) vai vi) daļā, tā, lai atgūtu naudas līdzekļus saskaņā ar 30. panta 2. punktu, var konstatēt, ka fiziskā persona, kas ir Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda pārvaldes, vadības vai uzraudzības struktūras biedrs vai kam ir Eiropas politiskās partijas vai Eiropas politiskā fonda pārstāvības, lēmumu pieņemšanas vai kontroles pilnvaras, ir arī atbildīga par pārkāpumu šādos gadījumos: a. situācijā, kas minēta 2. punkta a) apakšpunkta v) daļā, ja šajā noteikumā minētajā spriedumā ir konstatēts, ka fiziskā persona atbild arī par attiecīgajām nelikumīgajām darbībām; b. situācijā, kas minēta 2. punkta a) apakšpunkta vi) daļā, ja fiziskā persona ir atbildīga arī par attiecīgo rīcību vai neprecizitātēm.” 6) regulas 30. panta 2. punktā pievieno šādu teikumu: “Eiropas Parlamenta kredītrīkotājs atgūst arī summas, kas nepamatoti samaksātas saskaņā ar iemaksu vai dotāciju nolīgumu vai lēmumu par fizisko personu, attiecībā uz kuru pieņemts lēmums saskaņā ar 27. panta 5.a punktu.” 7) regulas 38. pantu aizstāj ar šādu: “38. pants Izvērtēšana