1Ievads

Augu aizsardzības līdzekļus (PPP), ko bieži dēvē arī par pesticīdiem, izmanto kultūraugu aizsardzībai pret kaitīgajiem organismiem, slimībām vai konkurējošiem augiem, lai tradicionālajā vai bioloģiskajā lauksaimniecībā optimizētu pārtikas ražošanu. Pesticīdus izmanto arī, lai (glabāšanas laikā) saglabātu pārtikas produktu kvalitāti vai lai noteiktas zonas (piem., dzelzceļus) uzturētu pienācīgai izmantošanai atbilstīgā stāvoklī. Pesticīdiem var būt gan ķīmiska, gan neķīmiska izcelsme (piem., mikroorganismi), un to atliekas pārtikas produktos un dzīvnieku barībā var būt kaitīgas patērētājiem.

Ņemot vērā pesticīdu potenciāli kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību vai vidi, ES attiecībā uz tiem piemēro stingrus noteikumus, proti, Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (tālāk tekstā “PPP regula”) un Regulu (EK) Nr. 396/2005 (tālāk tekstā “MAL regula”). Minēto regulu mērķis ir nodrošināt cilvēka un dzīvnieku veselības, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību, lai uzlabotu ES iekšējā tirgus darbību un lauksaimniecisko ražošanu ES un atvieglotu starptautisko tirdzniecību. Par regulu īstenošanu kopīgi atbild dalībvalstis un Komisija, un dalībvalstu galvenais uzdevums ir darbīgo vielu un maksimālā atlieku līmeņa zinātniskā novērtēšana, cieši sadarbojoties ar Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi (EFSA). Pamatojoties uz šiem novērtējumiem, Komisija ierosina lēmumus par darbīgo vielu apstiprināšanu, apstiprinājuma atjaunošanu un maksimālajiem atlieku līmeņiem, un pirms formālas apstiprināšanas Komisijā par šiem lēmumiem Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgajā komitejā notiek balsošana. Par augu aizsardzības līdzekļu novērtēšanu un atļaušanu atbild vienīgi dalībvalstis.

PPP regula un MAL regula ir integrētas plašākā regulatīvā un politikas kontekstā, jo īpaši, kā noteikts Ilgtspējīgas lietošanas direktīvā un kopējā lauksaimniecības politikā , kurā ir paredzēti pienākumi lietot tikai atļautus pesticīdus un radīt stimulus ilgtspējīgākai lauksaimniecībai un ilgtspējīgu lauksaimniecības paņēmienu izmantošanai. Vides tiesību aktos, ar kuriem reglamentē virszemes ūdeņu un gruntsūdeņu kvalitāti, ir iekļautas vairāku pesticīdu robežvērtības, un pesticīdu lietošana ir faktiski aizliegta teritorijās, kas atzītas par īpaši nozīmīgām bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai.

Palielinās sabiedrības informētības līmenis par pārtikas ražošanas ilgtspēju, kuras svarīga sastāvdaļa ir pesticīdu ilgtspējīga izmantošana, kā tas paredzēts Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam un Eiropas Komisijas Pārdomu dokumentā “Ceļā uz ilgtspējīgu Eiropu 2030. gadā”.

Komisijas atbilde uz sabiedrības bažām par ilgtspēju ir Eiropas zaļais kurss, konkrētāk, stratēģija “no lauka līdz galdam” un bioloģiskās daudzveidības stratēģija. Ar minētajām iniciatīvām tiks veicinātas kvalitatīvas ekosistēmas un bioloģiskā daudzveidība, ilgtspējīgākas pārtikas ražošanas sistēmas un veselīgāks uzturs, vienlaikus nodrošinot ilgtspējīgu iztiku lauksaimniekiem un augstvērtīgas un uzturvielām bagātas pārtikas pieejamību patērētājiem. Paziņojumā par zaļo kursu ir pausta arī apņemšanās samazināt ķīmisko pesticīdu radīto risku un to izmantojumu.

Tomēr ES lauksaimniecība pilnīgi bez pesticīdiem nav īstenojams mērķis, tas nav iespējams pat bioloģiskajā lauksaimniecībā, kur arī drīkst izmantot ierobežotu daudzumu pesticīdu. Pesticīdu izmantošana ir būtiski svarīgs līdzeklis ES mērķu sasniegšanai augu veselības, pārtikas drošuma un pārtikas nodrošinājuma jomā, jo īpaši ņemot vērā iedzīvotāju skaita pieauguma izraisīto gaidāmo pārtikas pieprasījuma palielināšanos. Tādēļ pesticīdiem veltīto ES tiesību aktu nolūks nav likvidēt pesticīdus, bet gan mazināt to ietekmi uz cilvēka veselību un vidi, mazinot atkarību no pesticīdiem, izmantojot alternatīvas metodes un vairāk lietojot zema riska pesticīdus un neķīmiskos pesticīdus.

Komisija, īstenojot Normatīvās atbilstības un izpildes programmu (REFIT), ir izvērtējusi PPP regulas un MAL regulas īstenošanu laikposmā no to attiecīgā piemērošanas sākuma līdz 2018. gada beigām, lai novērtētu, vai minētās regulas ir piemērotas attiecīgajam nolūkam un vai tiek sasniegti tajās izvirzītie mērķi, vienlaikus saglabājot ES tiesību aktu vienkāršumu un likvidējot liekos šķēršļus. Šis ziņojums ir iesniegts saskaņā ar PPP regulas 82. pantu un 62. panta 5. punktu un MAL regulas 47. pantu, un tam ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kurā ir izklāstīti visi pierādījumi. Šis ziņojums ir publicēts vienlaikus ar stratēģiju “no lauka līdz galdam” un otro ziņojumu par Ilgtspējīgas lietošanas direktīvas īstenošanu. Ziņojums ir sagatavots, izmantojot ārēja darbuzņēmēja iegūtos pierādījumus , Komisijas Zinātnisko konsultāciju mehānisma atzinumu , Komisijas dienestu revīzijas ziņojumus un minēto regulu piemērošanā gūto pieredzi.

Turklāt Komisija arī pienācīgi ir ņēmusi vērā divus Eiropas Parlamenta ziņojumus. Pirmajā ziņojumā , kas pieņemts 2018. gada septembrī, ir aplūkota PPP regulas īstenošana un ir secināts, ka PPP regula ir panākusi ievērojamu uzlabojumu, salīdzinot ar situāciju iepriekš, un ka ir lietderīgi pesticīdu lietošanu regulēt ES līmenī. Tomēr ziņojumā ir arī secināts, ka cilvēka un dzīvnieku veselības, kā arī vides aizsardzības mērķi nav pilnībā sasniegti un ka regulas īstenošana nav apmierinoša. Tāpēc Eiropas Parlaments aicina visus galvenos dalībniekus rīkoties. Otrajā Savienības pesticīdu atļaušanas procedūras īpašās komitejas (PEST komiteja) ziņojumā , kas pieņemts 2019. gada janvārī, ir pausts aicinājums uzlabot pārredzamību, stiprināt interešu konfliktu novēršanas politiku un zinātnes neatkarību. Ziņojumā ir arī pausts aicinājums atļauju piešķiršanas procedūrā stingri piemērot piesardzības principu un uz bīstamību balstītu pieeju un paredzēt vairāk stimulu un pētījumu par zema riska alternatīvām, kā arī izveidot aizliegto papildvielu negatīvo sarakstu un apstiprināšanas procedūras aizsargvielām un sinerģistiem. Komisija jau ir sniegusi tiešu atbildi uz abiem Eiropas Parlamenta ziņojumiem,.

Komisija ir arī ņēmusi vērā diskusijas, kas notika Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomē 2018. gada novembrī un Vides padomē 2018. gada decembrī. Konkrētāk, ministri apmainījās ar viedokļiem par pašreizējām norisēm saistībā ar apstiprināšanas un atļauju izsniegšanas sistēmu un par to, kā tas, ka aizvien pieaug to darbīgo vielu skaits, kurām atļaujas netiek atjaunotas, ietekmē Eiropas lauksaimniecības nozari un lauksaimniekus. Ministri pārrunāja arī iespēju sākt ilgtermiņa pārdomu procesu par iespējām izstrādāt ES pasākumus, kas papildinātu valstu darbības bīstamo augu aizsardzības līdzekļu izmantošanas mazināšanai un galīgai izbeigšanai un stimulētu alternatīvu risinājumu izstrādi. Komisija atgādināja, ka dalībvalstis pietiekami necenšas samazināt atkarību no ķīmiskiem augu aizsardzības līdzekļiem un ka integrētās augu aizsardzības potenciāls nav pilnībā izmantots. Turklāt dalībvalstis, pildot ES atļauju izsniegšanas sistēmas ziņotāju pienākumus, bieži neievēro termiņus un arvien biežāk piešķir ārkārtas atļaujas, tādējādi graujot ES sistēmu. Komisija atzina, ka ir jārod iespējas, kā paātrināt zema riska darbīgo vielu un produktu laišanu tirgū.

Šajā ziņojumā ir izklāstīti galvenie konstatējumi, kas gūti, izvērtējot PPP regulas un MAL regulas īstenošanu dalībvalstīs kopš to piemērošanas sākuma attiecīgi 2011. gada jūnijā un 2008. gada septembrī. Ziņojumā ir ierosinātas darbības regulu īstenošanas uzlabošanai, lai vienkāršotu vai stiprinātu spēkā esošo tiesisko regulējumu.

Lai gan, veicot izvērtējumu, tika konstatēti vairāki trūkumi, daži no kuriem radīja domstarpības dažādu ieinteresēto personu vidū, šīs jomas ieinteresētās personas piekrīt, ka spēkā esošajos tiesību aktos noteiktā sistēma ir atbilstīga darbīgo vielu apstiprināšanai pirms laišanas tirgū un augu aizsardzības līdzekļu atļaušanai, un neaicina būtiski grozīt PPP regulu, toties viedokļu atšķirības par MAL regulu bija izteiktākas. Ziņojuma nākamajā iedaļā ir identificētas sešpadsmit jomas, kurās īstenošanu var uzlabot īstermiņā un vidējā termiņā.

2 Izvērtējuma konstatējumi un iespējamā turpmākā rīcība

2.1Cilvēka veselības un vides pastiprināta aizsardzība

Izvērtējumā tika konstatēts, ka PPP regulā noteiktie stingrie apstiprināšanas kritēriji kopumā rezultatīvi nodrošina cilvēka veselības un vides aizsardzību, lai gan īstenošanu var turpināt uzlabot. Jomas ieinteresētās personas uzskata, ka ES tiesību aktu prasības ir vienas no stingrākajām pasaulē, ja ne visstingrākās. Ar Direktīvu 91/414/EEK, kas ir PPP regulas priekštece, darbīgo vielu skaits jau tika samazināts par 50 %, tāpēc no tirgus tika izņemtas daudzas vielas, kas neatbilda minētās direktīvas prasībām. Tas nozīmē, ka veselības un vides aizsardzības līmenis bija augsts jau pirms PPP regulas stāšanās spēkā. Stājoties spēkā PPP regulai, 2011. gadā tika sākts visu darbīgo vielu atļauju regulāras pārskatīšanas process: lai ES pastiprinātu aizsardzības līmeni, iepriekš apstiprinātās darbīgās vielas tika izvērtētas saskaņā ar stingrākiem atļaušanas kritērijiem. Tādējādi tika izslēgtas vairākas darbīgās vielas, kuras iepriekš drīkstēja izmantot augu aizsardzības līdzekļos, un tagad kopējais apstiprināto darbīgo vielu skaits ir būtiski mazāks nekā trešās valstīs, kurās ir ievērojams lauksaimnieciskās ražošanas apjoms. To darbīgo vielu daļa, kurām ir augsts riska profils, ir neliela (2 %) un turpinās samazināties, savukārt to darbīgo vielu daļa, kuru profili ir mazāk problemātiski, ir salīdzinoši liela (37 %) un palielinās. Patiesībā pēdējos gados iesniegtie pieteikumi par jaunu darbīgo vielu (gadā vidēji 10 vielas) apstiprināšanu attiecas uz mikroorganismiem (neķīmiskas vielas) vai vielām, kas visdrīzāk atbilst zema riska darbīgo vielu kritērijiem. Laikposmā no 2011. līdz 2018. gadam pieņemtie lēmumi par 22 darbīgo vielu neapstiprināšanu, apstiprinājuma neatjaunošanu vai atsaukšanu veselības vai ar vidi saistītu apsvērumu dēļ ir palīdzējuši ES samazināt nopietnu risku patērētājiem, uzņēmējiem, darba ņēmējiem, apkārtējiem cilvēkiem, iedzīvotājiem un videi. Sagaidāms, ka cilvēka veselības un vides aizsardzība turpinās uzlaboties nākamajos gados, kad tiks pabeigta visu spēkā esošo atļauju pirmā pārskatīšana (paredzēta līdz 2025. gadam). Tomēr ne visas ieinteresētās personas piekrīt, ka PPP regula rezultatīvi aizsargā cilvēka veselību un vidi — jo īpaši NVO apgalvo, ka apstiprināšanas kritēriji netiek īstenoti pietiekami stingri un ka ES joprojām izmanto bīstamas darbīgās vielas.

Lai gan PPP regulai ir acīmredzams potenciāls rezultatīvi sasniegt izvirzītos mērķus, tostarp palielināt zema riska vielu īpatsvaru, nepietiekamas efektivitātes dēļ šie mērķi ir sasniegti tikai daļēji. Faktiski PPP regulas īstenošanu negatīvi ietekmē ievērojamā kavēšanās, kas rodas, apstiprinot darbīgās vielas un atjaunojot to apstiprinājumus, kā arī atļaujot augu aizsardzības līdzekļus un atjaunojot to atļaujas. Tāpēc, lai pabeigtu lēmumu pieņemšanas procesu, darbīgo vielu apstiprināšanas termiņi ir jāpagarina par vairākiem gadiem, tādējādi vienlaikus arī aizkavējot zema riska darbīgo vielu piekļuvi tirgum un saglabājot tirgū darbīgās vielas, kuras galu galā tiek atzītas par apstiprināšanas kritērijiem neatbilstīgām.

Darbīgo vielu apstiprināšanas un apstiprinājumu atjaunošanas, kā arī augu aizsardzības līdzekļu atļaušanas izmaksu un saistītās darba slodzes sadalījums trijās zonās, kas izveidotas ar PPP regulu, visās dalībvalstīs nav vienmērīgs. Šāda situācija paildzina kavēšanos, jo atsevišķām dalībvalstīm ir liela darba slodze. Turklāt dažu dalībvalstu noteiktās nodevas šķiet nepietiekamas, lai segtu izmaksas, un ne visas dalībvalstis nošķir iekasētās nodevas tieši tām iestādēm, kuras faktiski veic šo darbu, tāpēc pieejamie līdzekļi nav pietiekami.

Eiropas pilsoņu iniciatīva par glifosātu aicināja uzlabot pesticīdu novērtēšanas procesa pārredzamību, un par to 2017. gadā mazāk nekā 9 mēnešos parakstījās vairāk nekā 1 miljons iedzīvotāju. Atbildot uz šo aicinājumu un nolūkā palielināt uzticēšanos dalībvalstu un EFSA veiktajiem zinātniskajiem novērtējumiem, Komisija ierosināja grozīt vispārīgo pārtikas aprites tiesību aktu , kuru Padome un Eiropas Parlaments pieņēma 2019. gada 13. jūnijā (Regula (ES) 2019/1381 par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē) un kurš būs jāpiemēro no 2021. gada 27. marta. No minētās dienas pieteikuma iesniedzēja iesniegtā pilnīgā dokumentācija, kas pamato darbīgo vielu apstiprināšanas (vai apstiprinājumu atjaunošanas) iesniegumus, tiks publicēta riska novērtēšanas procesa sākumā; izņēmums ir informācija, attiecībā uz kuru ir pienācīgs pamatojums konfidencialitātes saglabāšanai. Tādējādi sabiedrība un neatkarīgi zinātnieki varēs tieši piekļūt pamatojuma informācijai. Tiks izveidots arī pasūtīto pētījumu ES reģistrs, lai garantētu, ka uzņēmumi, kas pieteikušies atļaujas saņemšanai, iesniedz visu attiecīgo informāciju, neslēpjot nelabvēlīgus pētījumus. Komisija būs pilnvarota laikposmā no 2021. līdz 2025. gadam veikt faktu vākšanas misijas dalībvalstīs, lai novērtētu, vai testēšanas infrastruktūras iestādes EFSA iesniegto testu un pētījumu veikšanai piemēro attiecīgos standartus. Lai uzlabotu riska paziņošanu, jaunajā Regulā (ES) 2019/1381 ir noteikti riska paziņošanas mērķi un vispārīgie principi (piem., precīza, savlaicīga un pārredzama informācija, priekšstatu par risku apzināšana un pieejamība speciālistiem un nespeciālistiem); pamatojoties uz tiem, Komisija ir pilnvarota vēlāk ar īstenošanas aktu pieņemt vispārīgu riska paziņošanas plānu.