Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par stimuliem EMAS reģistrētām organizācijām 2004. – 2006. gadā {SEC(2010)59} /* COM/2010/0006 galīgā redakcija/2 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 1.2.2010 COM(2010) 6 galīgā redakcija/2 CORRIGENDUM:Annule et remplace le document COM(2010) 6 final du 29.1.2010Concerne toutes les versions (correction de la référence croisée 2009 remplacée par 2010) KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par stimuliem EMAS reģistrētām organizācijām 2004. – 2006. gadā {SEC(2010)59} KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par stimuliem EMAS reģistrētām organizācijām 2004. – 2006. gadā SATURS 1. Ievads 3 2. Ārējo stimulu veidi 3 2.1. Regulējuma elastīgums 4 2.2. Veicināšanas stimuli 5 2.2.1. Informatīvais atbalsts 5 2.2.2. Finansējuma atbalsts 6 2.2.3. Tehniskais atbalsts 7 2.2.4. Publiskais iepirkums 8 3. Konstatējumu kopsavilkums par katru indikatoru grupu 9 3.1. Regulējuma elastīgums 9 3.2. Veicināšanas stimuli 9 3.2.1. Informatīvais atbalsts 9 3.2.2. Finansējuma atbalsts 10 3.2.3. Tehniskais atbalsts 11 3.2.4. Publiskais iepirkums 12 4. Secinājumi 12 1. I EVADS Ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 19. marta Regulu (EK) Nr. 761/2001, ar ko organizācijām atļauj brīvprātīgi piedalīties Kopienas vides vadības un audita sistēmā ( EMAS )[1], izveido sistēmu, ar kuru saskaņā organizācijas novērtē, vada un pastāvīgi uzlabo veikumu vides jomā. Organizācijas no EMAS ieviešanas var gūt dažādu veidu labumus: ilgtspējīgāka resursu izmantošana sniedz finansiālas priekšrocības, uzlabo sabiedrisko tēlu un samazina risku, ka nav ievērotas tiesību aktu prasības attiecībā uz vidi; labākas attiecības ar vides aizsardzības iestādēm un citām ieinteresētajām personām, kā arī pienācīga riska pārvaldība, savukārt, var dot stimulu aizdevējiem un apdrošinātājiem piedāvāt izdevīgākus finanšu noteikumus. Regulas 10. panta 2. punktā ir teikts, ka dalībvalstīm būtu jāapsver, kā reģistrāciju EMAS var ņemt vērā, ieviešot un izpildot tiesību aktus vides jomā, lai organizācijām un kompetentajām izpildiestādēm novērstu nevajadzīgus dubultus pūliņus. Regulas 11. panta 1. un 2. punkts dalībvalstīm uzliek pienākumu veicināt organizāciju līdzdalību EMAS un jo īpaši apsvērt to, kā reģistrāciju EMAS varētu ņemt vērā, nosakot kritērijus publiskā iepirkuma politikas jomā. EMAS regulas 11. panta 3. punkts uzliek Eiropas Komisijai pienākumu nosūtīt Eiropas Parlamentam un Padomei no dalībvalstīm saņemto informāciju par minētajiem veicināšanas pasākumiem. Ar šo ziņojumu tiek izpildīts minētais pienākums. Ziņojumā ir aprakstīti dažādās dalībvalstīs piemēroto stimulu veidi un sniegts konstatējumu kopsavilkums par katru indikatoru grupu. Šim paziņojumam pievienotajā darba dokumentā ir ietverta izvērsta informācija, kuru dalībvalstis sniegušas par šajā ziņojumā definētajiem stimuliem un indikatoriem, kā arī ar indikatoriem saistītajiem statistikas datiem. Dalībvalstis ir sniegušas arī informāciju par labāko praksi, ja tā par tādu ir atzīta konkrētu stimulu pozitīvā rezultāta dēļ. Šā ziņojuma galvenais mērķis ir informēt Eiropas Parlamentu un Padomi, kā arī veicināt valstu iestāžu izpratni par dažādu valstu praksi. 2. ĀRēJO STIMULU VEIDI Valsts iestāžu piedāvāto stimulu veidi ir dažādi un izriet no sasniedzamajiem mērķiem. Divas galvenās stimulu grupas ir 1. regulējuma elastīgums, 2. veicināšanas stimuli: 3. publiskais iepirkums, 4. finansējuma atbalsts, 5. tehniskais atbalsts, 6. informatīvais atbalsts. 2.1. Regulējuma elastīgums Šajā ziņojumā jēdziens “regulējuma elastīgums” ietver - normatīvus atvieglojumus, kas uzskatāmi par tiesību aktu prasību aizstāšanu, neveicot grozījumus pašos vides jomas tiesību aktos, - deregularizāciju, veicot grozījumus pašos tiesību aktos. Regulējuma elastīguma mērķis ir - vienkāršot un samazināt reglamentējošos noteikumus dublēšanās gadījumos, - likvidēt procedūras šķēršļus, - mazināt vajadzību iesniegt regulatoram nevajadzīgus un atkārtotus dokumentus, - veicināt dalībnieku atbildīgu uzvedību. Regulas 10. panta 2. punkts ir juridiskais pamats, lai dalībvalstis apsvērtu, kā reģistrāciju EMAS var ņemt vērā, ieviešot un izpildot tiesību aktus vides jomā. EMAS regulā ir izklāstīti stingri noteikumi par juridisko prasību ievērošanu vides jomā, un tajā noteikts, ka neatkarīgi verificētāji pārbauda, vai organizācija pilnībā ievēro tiesību aktus. Kā kompensāciju dažas dalībvalstis ir attiecinājušas regulējuma elastīgumu uz EMAS reģistrētām organizācijām tā, lai mazinātu reglamentējošo prasību slogu un optimizētu resursus. Lai novērtētu, kā ir izmantots regulējuma elastīgums, ir izstrādāti šādi indikatori. 1. indikators attiecas uz informāciju, kura ir vajadzīga saistībā ar atļaujām un pieteikumu optimizāciju. Šis indikators parāda to tiesību aktu, nolīgumu un tamlīdzīgu dokumentu skaitu, kurus dalībvalstis ir ieviesušas, lai atvieglotu atļauju piešķiršanas procedūras EMAS reģistrētajām organizācijām. Šā stimula pamatojums ir tāds, ka lielu daļu informācijas, kas prasīta atļauju iesniegumiem, vāc, izmantojot EMAS sistēmu, kura sniedz ticamu, atjauninātu un lietderīgu informāciju. 2. indikators attiecas uz ziņošanas un uzraudzības prasību samazināšanu vai konsolidāciju, un šis indikators parāda to tiesību aktu, nolīgumu un citu tamlīdzīgu dokumentu skaitu, kurus dalībvalstis ir ieviesušas, lai samazinātu/konsolidētu ziņošanas un uzraudzības prasības. Šā stimula pamatojums ir tāds, ka vides deklarācijas nodrošina kompetentās iestādes ar datiem un informāciju, ko var izmantot turpmākiem ziņošanas un/vai monitoringa mērķiem, tādējādi izvairoties no uzdevumu dubultošanās. 3. indikators attiecas uz pārbaužu skaita samazināšanu, un šis indikators parāda to tiesību aktu, nolīgumu un citu tamlīdzīgu dokumentu skaitu, kurus dalībvalstis ir ieviesušas, lai samazinātu pārbaužu skaitu. Šā stimula pamatojums ir tāds, ka dalībvalstu kontroles resursi ir ierobežoti. Tā kā EMAS īstenošana atvieglo vides tiesību aktu ievērošanu, EMAS reģistrētajiem uzņēmumiem var piemērot mazāku pārbaužu skaitu vai ierobežotas pārbaudes. 2.2. Veicināšanas stimuli Regulas 11. panta 1. punktā ir izklāstītas prasības, ar kuru palīdzību veicina organizāciju līdzdalību EMAS . Šajā pantā īpaši minēta vajadzība veicināt mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) līdzdalību EMAS , atvieglojot piekļuvi informācijai, atbalsta fondiem un nodrošinot saprātīgu reģistrācijas maksu, piekļuvi publiskām iestādēm un publiskajam iepirkumam, kā arī tehniskā atbalsta pasākumus. Regulas 11. panta 2. punkts ir pamats plašai EMAS veicināšanai, izmantojot publiskā (valsts) iepirkuma procedūru. Tajā teikts, ka valsts iestādēm būtu jāapsver, kā reģistrāciju EMAS varētu ņemt vērā, nosakot kritērijus publiskā iepirkuma politikas jomā. Veicināšanas stimulus var izmantot šādās galvenajās jomās: - informatīvais atbalsts, - finansējuma atbalsts, - tehniskais atbalsts, - publiskais iepirkums. 2.2.1. Informatīvais atbalsts Dalībvalstīs sniegtā informatīvā atbalsta galvenie veidi ir šādi: - informācijas programmas, kas īpaši pielāgotas uzņēmējiem, maziem ražotājiem un amatnieku apvienībām, arodbiedrībām, sabiedriskajām iestādēm un vispārējai sabiedrībai; - informācijas kampaņas, kas paredzētas īpašām interešu grupām un plašai sabiedrībai, ko atbalsta televīzijas kampaņas, raksti specializētos izdevumos un vietējos laikrakstos, veicināšanas kampaņas vai jebkādi citi līdzekļi, kas sekmē plašāku atpazīstamību; - konferences un semināri, lai sekmētu aktīvu līdzdalību un pieredzes un labākās prakses apmaiņu. Lai analizētu informatīvā atbalsta kā stimula izmantošanu, ir definēti turpmāk izklāstītie indikatori. 1. indikators . Dažādu tādu dokumentu skaits, kuri izstrādāti, lai sekmētu plašāku EMAS atpazīstamību un informētu par EMAS (brošūras, informatīvi materiāli, informācijas lapas u. c.). 2. indikators . Dažādu tādu publikāciju skaits (raksti, periodiski biļeteni, laikraksti, tehniski žurnāli, reklāmas kampaņas, EMAS logotipa izplatīšana u. c.), kurās dažādos veidos izplatīta informācija par EMAS . 3. indikators . Dažādu tādu sanāksmju skaits, kuras organizētas, lai sniegtu informāciju par EMAS (konferences, praktiski semināri, kampaņas, brīvprātīgo darbība, semināri, balvu pasniegšanas ceremonijas, izstādes, forumi, gadatirgi u. c.). 4. indikators . EMAS informācijai paredzēto tīmekļa vietņu skaits (ja ir vairāk nekā viena kompetentā iestāde). 5. indikators . Dalībvalstu kontrolēto to instrumentu skaits, kurus izmanto kontrolē, uzraudzībā, kā arī EMAS reģistrācijā u. c. (ja ir vairāk nekā viena kompetentā iestāde). 6. indikators . Dažādu saziņas reižu skaits, lai kontaktētos ar organizācijām, kuras nav reģistrētas EMAS , un tās informētu par EMAS (vēstules, pasts u. c.); mērķis ir parādīt dažādus veidus, kādos notiek saziņa ar organizācijām. 7. indikators . Dažādu saziņas reižu skaits, lai kontaktētos ar organizācijām, kuras ir reģistrētas EMAS , un tām izplatītu informāciju par EMAS (vēstules, pasts u. c.); mērķis ir parādīt dažādus veidus, kādos notiek saziņa ar organizācijām. 2.2.2. Finansējuma atbalsts Dalībvalstīs sniegtā finansējuma atbalsta galvenie veidi ir šādi: - subsīdijas jaunajām EMAS reģistrācijām vienreizējas summas vai kopējo radušos izmaksu procentuālas daļas veidā, - nodokļu atvieglojumi pirkumiem, kas domāti, lai uzlabotu veikumu vides jomā, ir netiešs līdzekļu piešķiršanas veids, - īpaši līdzekļi, kas atvēlēti tehniskajam atbalstam, personāla mācībām un ārējiem konsultantiem, - samazināta reģistrācijas maksa. Visbeidzot, labāki nosacījumi EMAS reģistrētām uzņēmējsabiedrībām sarunās ar bankām un apdrošinātājiem. Lai analizētu finansējuma atbalsta kā stimula izmantošanu, ir definēti turpmāk izklāstītie indikatori. 1. indikators atspoguļo tiesību aktu, nolīgumu un citu dokumentu skaitu dalībvalstī saistībā ar EMAS finansējumu. 2. indikators parāda EMAS ieviešanas finansēšanai piešķirtos budžeta līdzekļus (neieskaitot personāla atalgojumu). 3. indikators attiecas uz finansiālo atbalstu jaunajām reģistrācijām EMAS un norāda uz to, kāds ir izlietotā finansiālā atbalsta procentuālais īpatsvars attiecībā pret kopējo finansējumu jaunām reģistrācijām EMAS . 4. indikators attiecas uz subsīdijām un finansiālo atbalstu EMAS reģistrētajām organizācijām un norāda uz to, kāds ir izlietotā finansiālā atbalsta procentuālais īpatsvars attiecībā pret kopējo finansējumu EMAS reģistrētajām organizācijām. 5. indikators attiecas uz nodokļu pazemināšanu pirkumiem, kas domāti, lai uzlabotu veikumu vides jomā, un norāda uz atbalstu organizācijām tādu pirkumu iegādē, kas ir saistīti ar veikumu vides jomā. 6. indikators attiecas uz īpašu finansiālo atbalstu eksperimentāliem projektiem, veicināšanas programmām, vides aizsardzības nolīgumiem u. c., kā arī atspoguļo citus organizāciju finansējuma atbalsta veidus. 7. indikators atspoguļo samazinātu reģistrācijas maksu organizācijām. 8. indikators ir saistīts ar priekšrocībām, kas pieejamas EMAS reģistrētām organizācijām, un norāda uz to banku skaitu, kuras piedāvā priekšrocības EMAS reģistrētām organizācijām (lētus aizdevumus EMAS īstenošanai u. c.). 9. indikators norāda uz to apdrošinātāju skaitu, kuri piedāvā priekšrocības EMAS reģistrētām organizācijām; tas ilustrē to, kā EMAS reģistrācija organizācijām var sniegt apdrošināšanas priekšrocības. 2.2.3. Tehniskais atbalsts Dalībvalstīs sniegtā tehniskā atbalsta galvenie veidi ir šādi: - izglītības programmas sadarbībā ar attiecīgajām asociācijām, piemēram, rūpniecības un tirdzniecības palātām, vai valsts EMAS iestādes uzraudzībā; - pakāpeniski īstenojamas programmas, kas īpaši izveidotas MVU. Šīs sistēmas ir domātas, lai palīdzētu MVU sasniegt izcilu veikumu vides jomā dažādos līmeņos atkarībā no to specifiskajām vajadzībām; - sinerģijas, kas iesaista visus dalībniekus vides vadības sistēmās, piemēram, darba grupas, publiskā un privātā sektora partnerības, speciālistu veikta salīdzinoša pārskatīšana un individuālas mācības; - īstermiņa un ilgtermiņa iestāžu ieguldījumi, lai izglītotu un apmācītu profesionāļus ar specializētu programmu palīdzību; - pamatnostādnes un rīkkopas īpašiem sektoriem. Lai analizētu tehniskā atbalsta kā stimula izmantošanu, ir definēti šādi indikatori: 1. indikators . To dokumentu skaits, kuri izstrādāti atbalsta sniegšanai un kuros norādīts, kāda procedūra jāievēro EMAS ieviešanā (instrukcijas, ceļveži, rīkkopas, norādījumi, pamatnostādnes, rokasgrāmatas, interaktīvi kompaktdiski, pētījumi u. c.); 2. indikators . Pakāpeniskai EMAS ieviešanai paredzēto tādu programmu skaits, kuras izveidotas, lai palīdzētu organizācijām sasniegt labāku vides vadību dažādos līmeņos atkarībā no to specifiskajām vajadzībām; 3. indikators . Tādu izglītības programmu (mācības, kursi, pasākumi u. c.) skaits, kuras izstrādātas, lai sniegtu tehnisko atbalstu organizācijām; 4. indikators . Sinerģiju skaits, kurās iesaistīti visi dalībnieki vides vadības sistēmās, piemēram, darba grupas, valsts un privātā sektora partnerības, speciālistu veiktu salīdzinošu pārskatīšanu, individuālas mācības, tīklus, informācijas klubus u. c. Šis indikators atspoguļo dažādos veidus, kādos organizācijas var apmainīties ar informāciju par EMAS ; 5. indikators . Projektu un tādu citu (eksperimentālu) programmu skaits, kas īstenotas, lai sniegtu tehnisku atbalstu organizācijām EMAS ieviešanā; 6. indikators . Citu tādu īpašu noteikumu (standartu) skaits, kas atvieglo EMAS ieviešanu. 2.2.4. Publiskais iepirkums Publiskā iepirkuma veicēji un citi subjekti, kas minēti publiskā iepirkuma direktīvās, veido nozīmīgu patērētāju grupu. Publiskajā iepirkumā tērē aptuveni 1000 miljardus EUR jeb aptuveni 16 % no Eiropas Savienības IKP. Vides apsvērumu integrācija publiskajā iepirkumā varētu būtiski veicināt ilgtspējīgu attīstību. Ja attiecīgā gadījumā publiskā iepirkuma veicēji savos uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus atsauktos uz EMAS , informētība par šo sistēmu palielinātos un līgumslēdzējiem būtu stimuls tai pievienoties. Regulas 11. panta 2. punkts ir pamats plašai EMAS veicināšanai, izmantojot publiskā iepirkuma procedūru. Tajā teikts, ka valsts iestādēm būtu jāapsver, kā reģistrāciju EMAS varētu ņemt vērā, nosakot kritērijus publiskā iepirkuma politikas jomā. Publiskā iepirkuma direktīvas[2] ļauj piemērot prasību, ka, pildot atsevišķus būvdarbu vai pakalpojumu līgumus, pieteikumu iesniedzēji piemēro vides pārvaldības pasākumus, piemēram, tilta būvniecībai dabas rezervātā ir vajadzīga pastāvīga vides vadība un īpaši aizsardzības pasākumi būvdarbu laikā. Šādos gadījumos EMAS vai kādu citu līdzīgu vides vadības sistēmu varētu paredzēt kā atbilstības pierādījumu prasībai īstenot vides vadības pasākumus. 1. indikators atspoguļo iepirkuma izmantošanu kā stimulu dažādās dalībvalstīs; tas parāda to dokumentu skaitu, kuri dalībvalstī ir spēkā saistībā ar publiskā iepirkuma piemērošanu. 3. KONSTATēJUMU KOPSAVILKUMS PAR KATRU INDIKATORU GRUPU 3.1. Regulējuma elastīgums Konstatēts, ka regulējuma elastīgums ir nedaudz palielinājies, tomēr tikai četrās dalībvalstīs (Vācijā, Slovākijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē) piemēro stimulus, kas attiecas uz visiem trim definētajiem indikatoriem, taču divpadsmit dalībvalstīs šādus stimulus neizmanto vispār. Vācija šajā jomā ir izstrādājusi visvairāk tiesību aktu. Dažādus dokumentus ir izstrādājusi arī Austrija, Beļģija, Dānija, Itālija, Portugāle, Nīderlande, Slovākija, Slovēnija, Spānija un Apvienotā Karaliste. Kipra, Čehija, Francija un Lietuva ir sākušas izstrādāt dažādus tiesību aktus, kas dotu regulatīvas priekšrocības EMAS reģistrētām organizācijām. Attiecībā uz atļauju pieteikumiem vai ziņošanas un uzraudzības prasību samazināšanu dažas dalībvalstis paredz īpašus un ierobežotus gadījumus, kuros EMAS reģistrētām organizācijām būs priekšrocības. Vairākumā šo gadījumu ziņošanas prasības ir samazinātas vai arī ir pieejamas vienkāršotas procedūras atļauju pieteikumiem tādās jomās kā piesārņojuma integrētas novēršana un kontrole ( IPPC ), atkritumu apsaimniekošana, atkritumu poligonu atļauju izsniegšana, ūdens un emisijas. Pārsvarā dominē ar IPPC saistīti stimuli (Kiprā, Lietuvā, Slovākijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē). Kaut arī uzņēmēji šo stimulu augstu novērtē, tas neattiecas uz visām rūpniecības nozarēm, un tāpēc tam ir ierobežots potenciāls. Citas dalībvalstis EMAS reģistrētām organizācijām ir plašāk samazinājušas ziņošanas prasības — gadījumos, kad organizācijas līdzvērtīgi izpilda savas saistības, un nenorādot konkrētus gadījumus. Šādas plašas priekšrocības sniedz vislielāko potenciālu, jo tādējādi priekšrocības var pielāgot katrai konkrētai organizācijai. Juridiskās noteiktības interesēs, kā arī, lai veicinātu šo stimulu praktisko pielietojumu, tomēr būtu lietderīgi veidot saikni ar konkrētām atļauju iesniegumu procedūrām vai īpašām uzraudzības un ziņošanas prasībām. Attiecībā uz pārbaudēm priekšrocība var būt vai nu pārbaužu skaita samazināšana, vai arī par pārbaudēm maksājamās nodevas samazināšana. Dažos gadījumos zemāka nodeva nav tieši saistīta ar EMAS reģistrāciju, bet gan ar to, ka iestādēm pārbaužu veikšanai kopumā jāveltī mazāk laika un pūļu. 3.2 . Veicināšanas stimuli 3.2.1 . Informatīvais atbalsts Informatīvais atbalsts 2004.-2006. gadā ir pieaudzis. Atbalsta veidi aptvēra brošūru, informācijas lapu, laikrakstu un žurnālu rakstu publicēšanu, kā arī pasākumu, piemēram, konferenču vai praktisku semināru organizēšanu. Visās dalībvalstīs ir vismaz viena tīmekļa vietne, kurā sniegta informācija par EMAS . Kopumā visi informatīvie materiāli bija īpaši izveidoti, lai informētu par EMAS un to reklamētu. Vairākums organizēto pasākumu bija veltīti EMAS , bet dažos gadījumos atsauce uz EMAS bija plašākos tematos, piemēram, vides ilgtspējības vai citu vides vadības sistēmu kontekstā (Čehijas Republikā, Igaunijā un Nīderlandē). Lielākajā daļā organizēto konferenču un sniegto informatīvo materiālu bija vispārēja informācija par sistēmu un pasākumiem, kas jāveic, lai kļūtu par EMAS reģistrētu organizāciju. Grieķijā, Itālijā, Latvijā, Portugālē, Slovākijā, Slovēnijā un Spānijā bija rīkotas konferences un izstrādāti informatīvie materiāli par vienu konkrētu darbības jomu. Kaut arī vienmēr ir vajadzīga vispārēja informācija, atbalsts konkrētai jomai var izraisīt īpašu interesi un dot labumu organizācijām, un tādējādi veicināt lielāku dalībnieku skaitu šajā sistēmā. Austrijā, Kiprā, Somijā, Vācijā, Rumānijā, Spānijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē bija rīkotas regulāras (galvenokārt ikgadējas) EMAS sanāksmes par vieniem un tiem pašiem jautājumiem. Kopumā rīkotie pasākumi bija regulāri, un vienreiz rīkoti pasākumi bija izņēmums. Mazāk ierasts atbalsta veids bija valsts EMAS balvu pasniegšanas ceremonijas, īsas reklāmas filmas televīzijā (Polijā un Portugālē) un ar EMAS saistītu reklāmas suvenīru izgatavošana (Polijā). Informatīvā atbalsta pasākumi par EMAS ir galvenokārt vērsti uz EMAS reģistrētām organizācijām, taču ir ieviesti arī pasākumi, kas īpaši orientēti uz organizācijām, kuras nav reģistrētas EMAS (Kiprā, Igaunijā, Somijā, Francijā, Vācijā, Grieķijā, Ungārijā, Latvijā, Lietuvā, Norvēģijā, Polijā, Portugālē, Rumānijā, Slovākijā, Spānijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē. Kontakti ar reģistrētajām organizācijām arī notika bieži. Kaut arī informatīvā atbalsta stimuli ir pieejami visām organizācijām, tostarp MVU, dažas dalībvalstis piedāvā stimulus, kas ir īpaši paredzēti MVU (Kipra, Lietuva, Slovākija un Spānija). Vairākās dalībvalstīs informatīvā atbalsta budžetam saistībā ar EMAS ir pieaugoša tendence (Vācijā, Grieķijā, Polijā, Spānijā, Igaunijā, Francijā, Latvijā un Rumānijā). 3 .2.2. Finansējuma atbalsts Ar EMAS finansējumu saistīto tiesību aktu skaits ir nedaudz pieaudzis. Daži tiesību akti ir izstrādāti saistībā ar EMAS finansējumu Čehijā, Vācijā, Grieķijā, Itālijā, Lietuvā, Polijā, Portugālē, Slovākijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē. EMAS piešķirtie budžeta līdzekļi ir būtiski pieauguši par gandrīz 400 %. Īpaši iespaidīgs ir finanšu piešķīrums EMAS Spānijā. EMAS piešķirtos budžeta līdzekļus pārsvarā izmantoja konferenču, semināru un dažādu pasākumu rīkošanā un publikāciju, piemēram, ceļvežu un brošūru izstrādē. Dažkārt budžetā bija iekļautas arī kompetentās iestādes izmaksas. Jaunajām EMAS reģistrācijām piešķirtā finansiālā atbalsta summa nav liela. To sniedz Vācijā, Grieķijā, Slovākijā, Spānijā, Apvienotajā Karalistē un Portugālē. Attiecībā uz finansiālo atbalstu EMAS reģistrētajām organizācijām stāvoklis ir līdzīgs, atbalstu sniedz Slovākija, Spānija, Francija un Apvienotā Karaliste. Dalībvalstīs nebija paredzēta nodokļu pazemināšana pirkumiem, kas domāti, lai uzlabotu veikumu vides jomā. Īpašais finansiālais atbalsts eksperimentāliem projektiem, veicināšanas programmām, vides nolīgumiem u. c. ir pieaudzis, taču to dalībvalstu skaits, kas šādu atbalstu sniedz, ir neliels (Somija, Spānija, Austrija, Čehijas Republika, Īrija, Latvija un Portugāle). Palielinājās finansējums EMAS reģistrācijas stimuliem — reģistrācijas maksu vai nu samazināja, vai atcēla. Reģistrācijas maksas nav Beļģijā, Kiprā, Igaunijā, Francijā, Grieķijā, Ungārijā, Latvijā, Nīderlandē, Itālijā (valsts iestādēm) un Spānijā (izņemot Mursijas autonomo apgabalu); samazināta reģistrācijas maksa ir Dānijā, Somijā, Vācijā, Lietuvā, Rumānijā, Itālijā un Apvienotajā Karalistē. Izņemot Itāliju, kur dažas bankas un daudzas apdrošināšanas sabiedrības piedāvā priekšrocības EMAS reģistrētām organizācijām, un Slovākiju (viena banka piedāvā šādas priekšrocības), banku un apdrošināšanas sabiedrību vispārējā politikā šādu priekšrocību sniegšana neietilpst. Attiecībā uz MVU sniegto atbalstu jāmin, ka reģistrācijas maksas neiekasēšana neapšaubāmi ir labs stimuls gan MVU, gan citām organizācijām. Lemjot par maksas pazemināšanu, Somijā, Rumānijā un Apvienotajā Karalistē ņem vērā organizācijas lielumu vai arī maksu samazina tikai MVU. Papildus reģistrācijas maksām tieši MVU paredzēts finansējuma atbalsts ir pieejams Čehijas Republikā, Grieķijā, Itālijā, Portugālē, Slovākijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē. 3. 2.3. Tehniskais atbalsts Tehniskais atbalsts 2004.-2006. gadā ir palielinājies. Vairākumā dalībvalstu (Austrijā, Beļģijā, Čehijas Republikā, Igaunijā, Somijā, Francijā, Grieķijā, Vācijā, Ungārijā, Itālijā, Latvijā, Lietuvā, Norvēģijā, Polijā, Portugālē, Rumānijā, Slovākijā, Spānijā un Nīderlandē) ir izstrādāti tehniskā atbalsta dokumenti, piemēram, instrukcijas, pamatnostādnes un rokasgrāmatas, kā arī dokumenti par sinerģijām, kurās ir iesaistīti visi vides vadības sistēmu dalībnieki. Lai arī lielākā daļa šo dokumentu un programmu bija paredzēta visām rūpniecības nozarēm, dažās dalībvalstīs ir izstrādātas instrukcijas un ceļveži konkrētām jomām, piemēram, slimnīcām, sporta objektiem un sporta pasākumiem (Grieķijā); sabiedriskajiem pakalpojumiem (Beļģijā); ķīmijas, pārtikas, farmācijas, elektronozarē/elektronikas un citās nozarēs (Spānijā); pārtikas un dzērienu un mēbeļu ražošanas nozarē (Apvienotajā Karalistē). Īpaši norādījumi vietējām iestādēm bija izstrādāti Igaunijā, Grieķijā, Ungārijā, Latvijā, Polijā, Slovēnijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē. Šādai mērķtiecīgai pieejai ir labas iespējas veicināt straujāku sistēmas ieviešanu. Būtiski pieaudzis to dokumentu un programmu skaits, kas izstrādātas, lai sekmētu EMAS ieviešanu MVU; tās izveidotas Čehijas Republikā, Dānijā, Francijā, Vācijā, Īrijā, Polijā, Portugālē, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē. Izglītības programmas un sinerģijas, kas ietver visus dalībniekus vides vadības sistēmās, ir izveidotas vairākumā dalībvalstu (Beļģijā, Kiprā, Čehijas Republikā, Dānijā, Igaunijā, Somijā, Francijā, Vācijā, Grieķijā, Ungārijā, Itālijā, Īrijā, Latvijā, Norvēģijā, Polijā, Portugālē, Slovākijā, Slovēnijā, Spānijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē). Šīs programmas un sinerģijas bieži ietver EMAS īstenošanu ar darba grupu un dažādu ieinteresēto personu vai EMAS reģistrētu organizāciju rīkotu sanāksmju palīdzību, vai arī vietējo iestāžu tīklu izveidi. Šo programmu svarīgs elements bieži ir vides verificētāju, revidentu un vietējo iestāžu darbinieku apmācība. 3. 2.4. Publiskais iepirkums Ar publisko iepirkumu saistīto dokumentu skaits ir būtiski pieaudzis, un dokumenti ir izstrādāti lielākajā daļā dalībvalstu. Ar publisko iepirkumu saistīti tiesību akti ir izstrādāti Austrijā, Kiprā, Čehijas Republikā, Grieķijā, Ungārijā, Latvijā, Portugālē, Rumānijā, Slovākijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē, un lielāks skaits pamatnostādņu un dokumentu ir pieņemts Čehijas Republikā, Dānijā, Somijā, Grieķijā, Itālijā, Latvijā, Lietuvā, Norvēģijā, Polijā un Nīderlandē. Dokumenti, par kuriem ir ziņojušas dalībvalstis, galvenokārt attiecas uz videi draudzīgāka publiskā iepirkuma veicināšanu; kaut arī dokumentu skaits ir būtiski pieaudzis, tie ne vienmēr dod tiešas vai skaidras priekšrocības EMAS reģistrētām organizācijām. Tikai Čehijas Republikā, Grieķijā, Lietuvā, Rumānijā, Slovākijā, Spānijā, Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē ir īpaša atsauce uz EMAS un norāde, kā reģistrāciju EMAS var izmantot publiskajā iepirkumā. 4. SECINāJUMI Ārējie stimuli, kurus nodrošina valsts iestādes, īpaši tad, ja to pamatā ir mērķtiecīga politika un programmas, var pozitīvi ietekmēt EMAS straujāku ieviešanu. Visas dalībvalstis īsteno pasākumus, kas nodrošina ārējus stimulus EMAS reģistrētām organizācijām. Uzņēmēji joprojām sūdzas par nozīmīgu pasākumu trūkumu, un tas norāda uz to, ka uzlabojumi ir iespējami. Kopumā stimuli ir domāti privātu organizāciju atbalstīšanai, taču EMAS var izmantot arī sabiedriskas organizācijas, un, kaut arī to galvenais virzītājspēks nav ekonomiski apsvērumi, ir svarīgi, lai dalībvalstis nodrošinātu stimulus arī šajā sektorā, it īpaši pašvaldību iestādēm, kuras var rādīt labu piemēru citiem. Otrās EMAS regulas pārskatīšana 2007.-2009. gadā ir sistēmas pavērsiena punkts. Viens no pārskatīšanas mērķiem ir stiprināt regulu tā, lai stimuli būtu skaidrāk pamanāmi un lai dalībvalstis vairāk censtos nodrošināt stimulus. Stiprinot ziņošanas sistēmu par veikumu vides jomā un mehānismu, ar kuru garantē organizāciju atbilstību, regulatori varētu būt ieinteresēti efektīvi nodrošināt vairāk stimulu nekā šobrīd. Lai sekmētu labāko praksi, dalībvalstīm jāizstrādā stimulu politika kopā ar ilgtermiņa stimulu programmām. Komisija arī turpmāk sniegs tehnisko un informatīvo atbalstu, kas vajadzīgs EMAS ieviešanai privātās un sabiedriskās organizācijās. [1] OV L 114, 24.4.2001., 1. lpp. [2] 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK un Direktīva 2004/18/EK.