LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 11.05.2009 
SEC(2009) 616 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai par avi ācijas droš ības 
nodevām  
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
{COM(2009) 217, gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 615} 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvai par avi ācijas droš ības 
nodevām 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
{COM(2009) 217, gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 615} 
Atbildīgais ĢD: TREN 
Citi iesaist ītie dienesti:  KPC ĢD (Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorāts) 
Programmas pl āns vai darba programma:  2009/TREN/020 
Kopsavilkums 
Pēdējo gadu laik ā ir pieaugušas avi ācijas droš ības izmaksas. Saska ņā ar Komisijas pas ūtītu 
pētījumu 2002. gad ā vairāk nekā 90 % šo izmaksu tika atg ūtas ar droš ības nodev ām (vai 
nodokļiem), kas tika iekas ētas no aviopasažieriem, aviokomp ānijām un kravu p ā
rvadātājiem. 
No šīm drošības nodev ām paredz ētie ieņēmumi 2007. gad ā ES sasniedza 1,6 miljardus euro, 
kas veido aptuveni 1 procentu no vid ējās aviobiļetes cenas. 
Problēma 
Aviācijas droš ības izmaksu pieaugums nozares p ārstāvjiem nav palicis nepaman īts. Tāpēc 
katra aviokomp ānija cenšas samazin āt drošības izmaksas, m ēģinot ietekm ēt drošības nodevu 
struktūru. Šā iemesla d ēļ aviokomp ānijas mēģina vienoties par zem ākām drošības nodev ām 
vienam pasažierim. Tom ēr, lai to pan āktu, tikai liel ākās aviokomp ānijas var izmantot savu 
tirgus poz īciju. Ziņojumā nav noteikts, vai šis risks past āv visās dalībvalstīs. 
ES rīcības pamatojums 
Tā kā aviācijas droš ība ir valsts pamatatbild ība, drošības nodevas nedr īkstētu būt atkarīgas no 
komerciālajiem lēmumiem, kas pie ņemti starp lidostu un aviokomp āniju. No pašreiz ējām 
struktūrām, kas diferenc ē drošības nodevas, labumu galvenok ārt gūst lielākās valsts 
aviokomp ānijas, kuras veic darb ības savas dal ībvalsts lidost ās. Citu dal ībvalstu 
aviokomp ānijas no diferenc ētajām drošības nodev ām gūst mazāku labumu. 
Mērķi 
Galvenais m ērķis, pirmkārt, ir nodrošin āt, ka drošības nodevas netiek nepamatoti diferenc ētas 
attiecībā uz aviokomp ānijām, aviopasažieriem vai kravu p ārvadātājiem ES. Otrk ārt, drošības 
nodevas nedr īkst izmantot, lai vairotu pe ļņu vai lai lidostas sav ā starpā veiktu 
LV 3   LV šķērssubsidēšanu. Tāpēc ieņēmumus no droš ības nodev ām drīkst izmantot, tikai lai segtu 
drošības pakalpojumu rad ītās izmaksas. 
Risinājumu varianti 
Šajā ietekmes nov ērtējumā izvērtēti četri dažādi risinājumu varianti. 
1. variant ā pētītas sekas, ja nav r īcības ES līmenī. Ja nav r īcības ES līmenī, visticam āk, ka 
drošības nodevas rad īs diskrimin āciju attiec ībā uz aviokomp ānijām un pasažieriem. 
2. variant ā pētīta nozares pašregul ācija, pamatojoties uz vair ākiem starptautiskiem 
principiem, kurus jau ir apstiprin ājušas ICAO  (Starptautisk ā civilās aviācijas organiz ācija) 
dalībvalstis. Šie principi ir nediskrimin ācija, apspriešan ās ar aviokomp ānijām, drošības 
izmaksu p ārredzamība un no droš ības nodev ām gūto ieņēmumu izmantošana, tikai lai segtu 
drošības izmaksas1. 
Atbilstīgi 3. variantam  ICAO  principi, kas izkl āstīti 2. variant ā, kļūst juridiski saistoši ar ES 
direktīvu, paredzot iesp ēju aviokomp ānijām pārsūdzēt lidostu pie ņemtos lēmumus. Tas 
palielinās parredzam ības noteikuma efektivit āti un paredzams, ka avi ācijas droš ības nodevas 
samazināsies par 10 procentiem. 
4. variant ā ierosināts, ka dal ībvalstīm pilnībā jāfinansē lidostu droš ība. Šādā gadījumā tiek 
likvidētas drošības nodevas. Tom ēr šis variants neveicina avi ācijas droš ības pakalpojumu 
efektivitāti, jo droš ības pakalpojumu sniedz ējiem nav stimula kontrol ēt izmaksas. Turkl āt, 
ņemot vērā dalībvalstu sp ēcīgo pretest ību, maz ticams, ka to atbalst īs Padome. 
Šajā ietekmes nov ērtējumā secināts, ka 3. variants sniedz vislab ākos risinājumus attiec ībā uz 
identificētajiem riskiem. Administrat īvais slogs dal ībvalstīm un paaugstin ātas 
uzņēmējdarbības izmaksas, īstenojot 3. variantu, ir nelielas, jo š ā varianta pamat ā ir esošās 
dalībvalstu politikas un strukt ūras, kas noteiktas direkt īvā par lidostas maks ām2. 
Uzraudzība un nov ērtēšana 
Komisija past āvīgi uzraudz īs aviācijas droš ības jomā notiekošo un jo īpaši regul āri novērtēs to 
lidostu skaitu, kas publisko inform āciju par droš ības nodev ām. 
1. pozīcija. Proced ūras jautājumi un apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
TREN ĢD 2008. gada pavasar ī dalībvalstīm un organiz ācijām, kas p ārstāv nozari un 
patērētājus, nosūtīja aptaujas anketu, l ūdzot sniegt inform āciju par avi ācijas droš ības izmaksu 
finansēšanu. Papildus aptaujas anket ām 2008. gada 17. j ūlijā tika organiz ēta konsultat īvā 
sanāksme ar dal ībvalstu, Eiropas Parlam enta un nozares p ārstāvjiem. Ietekmes nov ērtēšanā 
netika pieaicin āti ārējie eksperti. Tom ēr KPC ĢD veica apl ēses par dažu pas ākumu ietekmi. 
Saistībā a r  š o  z i ņojumu 2009. gada 14. janv ārī norisinājās apspriedes ar Ietekmes 
novērtēšanas komisiju, kas sniedza sa vus atzinumus 2009. gada 20. janv ārī un 24. febru ārī. 
Komisijas atzinumos tika min ēti šādi ieteikumi par uzlabojumiem. 
                                                 
1 „ICAO's policies on charges for airports and air navigation services ” (Dokuments Nr. 9082/7), 
2004. gads, 29. punkts. 
2 Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 11. marta Direkt īva 2009/12/EK par lidostas maks ām (OV 
L 70, 14.3.2009., 11. lpp.). 
LV 4   LV – Precīzāk noteikt un pamatot konkurences izkrop ļojumus un lab āk pamatot r īcību ES 
līmenī. Uzskatāmāk parādīt izvēlētā varianta priekšroc ības un nepiln ības. 
– Attīstīt variantu saturu un papildin āt esošās alternatīvas. 
Ietekmes nov ērtējums tika p ārskatīts, ņemot vērā minētos ieteikumus. 
– Ziņojumā nostiprin āti ekonomiskie apsv ērumi. Nov ērtētas sūdzības par diskrimin ējošām 
un pārāk augstām drošības izmaks ām. Trūkstot vajadz īgajiem datiem, nebija iesp ējams 
pamatot ES r īcību attiecībā uz dalībvalstu noteiktajiem pas ākumiem, kas ir stingr āki, nekā 
to paredz ES ties ību akti. T āpēc ziņojumā vairs nav iek ļauti priekšlikumi par ES r īcību 
attiecībā uz šiem pas ākumiem. 
– Risinājumu varianti ir raksturoti detaliz ētāk un vajadz ības gadījumā skaidri nor ādīts 
ieteicamākais juridiskais instrume nts. Variants par oblig ātu pārredzamību bez iesp ējas 
pārsūdzēt drošības nodevas tika aizst āts ar variantu par liel āku pārredzamību, izmantojot 
nozares pašregul āciju. Šajā jaunajā variantā iekļauta arī iespēja ar nesaistošu Komisijas 
pamatnost ādņu palīdzību risināt identific ētās problēmas. 
2. pozīcija. Probl ēmu defin ēšana  
Aviācijas droš ības izmaksu pieaugums ir licis piev ērst pastiprin ātu uzman ību šīm izmaks ām. 
Paaugstin ātas drošības izmaksas ir rosin ājušas aviokomp ānijas samazin āt šīs izmaksas. T āpēc 
aviokomp ānijai vajadz ības gadījumā ir iespējams izmantot savas poz īcijas attiec ībā uz lidostu, 
lai mainītu drošības nodevu strukt ūru. Dažkārt aviokomp ānija ir pietiekami sp ēcīga, lai 
nodrošinātu to, ka t ā gūst labumu no nodevu strukt ūras. Tas parasti tiek pan ākts ar zem ākām 
nodevām par galam ērķiem, kuros aviokomp ānijai ir visintens īvākā satiksme. 
Ieņēmumu šķērssubsidēšana attiec ībā uz šīm kategorij ām bieži vien ir vajadz īga, lai 
izlīdzinātu drošības nodevu diferenc ēšanu attiec ībā uz dažādiem galam ērķiem. Ja valsts 
ieguldījums ir neliels vai t āda nav visp ār, šķērssubsidēšana nozīmē, ka dažas aviokomp ānijas 
pārmaksās, lai kompens ētu citu aviokomp āniju radītos zaudējumus. Pārmaksāšana nozīmē, ka 
drošības nodevas ir p ārāk augstas un diskrimin ējošas šīm aviokomp ānijām. Komisija ir 
konstatējusi, ka diskrimin ējošām un pārāk augstām drošības nodev ām var būt ietekme uz 
valsts atbalstu3. 
3. pozīcija. Mērķi 
Tā kā aviācijas droš ība ir valsts pamatatbild ība, šādi pasākumi nedr īkst būt diskrimin ējoši 
attiecībā uz iedzīvotājiem. Nediskrimin ējošām jābūt arī pasākumu finans ēšanas metod ēm un 
drošības nodevu noteikšanu nedr īkst ietekm ēt lidostu un aviokomp āniju komerci ālās 
attiecības. Galvenais m ērķis, pirmkārt, ir nodrošin āt, ka droš ības nodevas netiek nepamatoti 
diferencētas attiec ībā uz aviokomp ānijām, aviopasažieriem vai kravu p ārvadātājiem ES. 
Otrkārt, drošības nodevas nedr īkst izmantot, lai vairotu pe ļņu, vai lai lidostas sav ā starpā 
veiktu šķērssubsidēšanu. Ieņēmumus no droš ības nodev ām drīkst izmantot, tikai lai segtu 
drošības pakalpojumu rad ītās izmaksas. Šaj ā ietekmes nov ērtējumā, ja ieņēmumi no droš ības 
nodevām pārsniedz droš ības izmaksas, droš ības nodevas tiek uzskat ītas par pārāk augstām. 
                                                 
3 Valsts atbalsts — V ācija — Valsts atbalsts C 29/08 ( ex NN 54/07) — V ācija — Frankfurtes H ānas 
lidosta un Ryanair  — Uzaicin ājums iesniegt apsv ērumus saska ņā ar EK līguma 88. panta 2. punktu 
(OV C 12, 17.1.2009.) 
LV 5   LV 4. pozīcija. Politikas risin ājumu varianti  
Šajā ietekmes nov ērtējumā izvērtēti četri dažādi risinājumu varianti. 
1. variant ā analizētas pašreiz ējās tendences un p ētītas sekas, ja nav r īcības ES līmenī. 
2. variant ā tiek pārbaudīts, vai nozares pašregul ācija var nodrošin āt patērētāju interešu 
ievērošanu un uzlabot avi ācijas droš ības pakalpojumus. Š ādas pašregul ācijas pamat ā varētu 
būt vairāki starptautiskie principi , kurus jau ir apstiprin ājusi ICAO . Šie principi ir š ādi: 
– nediskrimin ācija, 
– apspriešan ās ar aviokomp ānijām, 
– drošības izmaksu p ārredzamība un 
– ieņēmumi no droš ības nodev ām sedz vien īgi drošības izmaksas. 
Apspriešan ās mērķis ir veicin āt aviokomp āniju un lidostu dial ogu, lai rastu lab ākus 
risinājumus tam, k ā ievērot drošības noteikumus.  
3. variants  ir līdzīgs 2. variantam, ta ču padara min ētos principus juridiski saistošus ar ES 
direktīvu. Turkl āt 3. variants paredz katr ā dalībvalstī izveidot neatkar īgu uzraudz ības iestādi, 
kurā aviokomp ānijas var p ārsūdzēt lēmumus par droš ības nodev ām.  
4. variant ā ierosināts, ka dal ībvalstīm pilnībā jāfinansē lidostu droš ība, izdarot groz ījumus 
pamatregul ā par aviācijas droš ību4. Mērķis ir likvid ēt visas droš ības nodevas un l īdz ar to 
diskrimin ējošos aspektus. 
5. pozīcija. Ietekmes anal īze 
1. variants.  Ja nav r īcības ES līmenī, visticam āk, ka droš ības nodevas rad īs diskrimin āciju 
attiecībā uz aviokomp ānijām un pasažieriem, jo direkt īva par lidostas maks ām reglament ē 
citas nodevas. Paredzams, ka pieaugs 2. poz īcijā identificētie riski.  
2. variants.  Šā varianta pamat ā ir jau 1981. gad ā publiskotie principi, kuri joproj ām ne 
vienmēr tiek iev ēroti. Tāpēc maz ticams, ka nozares pašregul ācija spēs darboties šobr īd. 
Tāpēc 2. varianta ietekme ir l īdzīga 1. varianta ietekmei. 
Šis variants nepalielina slogu uz ņēmējiem vai dal ībvalstīm. Nozarei nav nepieciešams 
izstrādāt pamatnost ādnes, jo ICAO  ieteikumi ir jau pietiekami detaliz ēti. 
3. variants.  Šis variants uzlabo apspriešan ās un pārredzamības noteikuma efektivit āti un 
paredz, ka tas pal īdzēs samazin āt vispārējās izmaksas avi ācijas droš ības jomā par 
10 procentiem.  
Pārredzamība ļauj aviokomp ānijām pārbaudīt izmaksu komponentus, kurus izmanto k ā 
pamatu tam, lai noteiktu droš ības nodevu apjomu un p ārbaudītu, vai droš ības nodevas nav 
                                                 
4 Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 11. marta Regula (EK) Nr. 300/2008 par kop īgiem 
noteikumiem civil ās aviācijas droš ības jomā un ar ko atce ļ Regulu (EK) Nr. 2320/2002, (OV L 97, 
9.4.2008., 72. lpp.) 
LV 6   LV diskrimin ējošas attiec ībā uz lietotājiem. Aviokomp ānijas tad var sniegt savu viedokli par to, 
kā tiek izmantoti no lidostu nodev ām gūtie ieņēmumi. Apspriežot droš ības pasākumus un 
saistītās izmaksas, ir iesp ējams rast lab ākus risin ājumus attiec ībā uz rentabilit āti. 
Pārredzamība ļaus aviokomp ānijām konstat ēt, vai bez avi ācijas droš ības izmaks ām drošības 
nodevu pamatizmaks ās ir iekļautas arī citas izmaksas. Apspriedes ļaus ņemt vērā arī 
aviokomp ānijas prognozes p ārvadājumu jom ā, jo drošības pasākumu pārvaldība lielā mērā ir 
atkarīga no pasažieru skaita un to galam ērķiem. 
Līdz ar droš ības izmaksu oblig ātas pārredzamības ieviešanu tiek pl ānots samazin āt drošības 
nodevas vid ēji par vair āk nekā 10 procentiem. Šis samazin ājums ietekm ēs pasažierus, jo 
palielinās konkurenci tirg ū, kā rezultātā samazināsies galīgā aviobiļetes cena aviopasažieriem. 
Tā kā drošības izmaksas veido 1 % no aviobi ļetes cenas, pl ānots, ka aviobi ļetes cena 
samazināsies par 10 % no 1 %, k ā rezultātā kopējais samazin ājums būs 0,1 %. Aviobi ļetes 
vidējās cenas samazin āšanās palielinās pieprasījumu pēc gaisa satiksmes pakalpojumiem un 
kvantitatīvās analīzes aplēses liecina, ka piepras ījuma pieaugums galvenok ārt palielin āsies 
attiecībā uz īsākiem att ālumiem (500–1000 km) un ar komand ējumiem nesaist ītiem 
ceļojumiem. No š ā pieprasījuma pieauguma labumu, visticam āk, gūs reģionālās un mazākas 
lidostas, kas apkalpo īsākus maršrutus, nevis liel ākas lidostas. Ar ī aviokomp ānijas, kas 
apkalpo š īs lidostas, galvenok ārt lētās un reģionālās aviokomp ānijas, vid ēji gūs lielāku 
labumu nek ā citas aviokomp ānijas. Sagaid āms, ka ietekmes sadal ījums 27 ES dal ībvalstīs būs 
diezgan vienm ērīgs. Lētajām un reģionālajām aviokomp ānijām arī ir iespējas gūt lielāku 
labumu nek ā lielākām aviokomp ānijām. 
Valsts uzraudz ības iestādes izveides d ēļ dalībvalstīm palielin āsies administrat īvais slogs. 
Tomēr direktīvā par lidostas maks ām jau ir paredz ēts, ka dal ībvalstīm jāizveido š ādas 
iestādes. Paredzams, ka papildu uzdevums nov ērtēt sūdzības par droš ības nodev ām būs 
maznozīmīgs un jebkur ā gadījumā nepārsniegs izmaksas par vienu pilna laika darbinieku 
vienai dal ībvalstij. 
Apspriešan ās mehānismus b ūs nepieciešams izveidot lidost ās, uz kur ām neattiecas min ētā 
direktīva. Tomēr vienas ikgad ējas lidostu, aviokomp āniju un droš ības pakalpojumu sniedz ēju 
pārstāvju sanāksmes izmaksas ir ļoti zemas un nenosak āmas. Ja maz ākas lidostas tiktu 
izslēgtas no šā varianta, pasažieriem, kas izmanto š īs lidostas, neb ūs iespējams gūt labumu no 
gaidāmā izmaksu samazin ājuma jo īpaši tāpēc, ka šis samazin ājums varētu būt proporcion āli 
augstāks mazākās un reģionālās lidostās, nevis liel ākās lidostās. Labumu no t ā negūs arī lētās 
un reģionālās aviokomp ānijas, kas apkalpo maz ākas lidostas. 
4. variants  efektīvi risina probl ēmas, kas saist ītas ar diskrimin ējošām un pārāk augstām 
drošības nodev ām. Pienākums dal ībvalstīm segt visas droš ības izmaksas noz īmē, ka tiek 
likvidētas visas droš ības nodevas. Tom ēr šis variants neveicina avi ācijas droš ības 
pakalpojumu efektivit āti, jo droš ības pakalpojumu sniedz ējiem nav stimula kontrol ēt 
izmaksas.  
Izmaksas dal ībvalstīm palielin ātos par t ādu pašu summu, kas ir l īdzvērtīga no droš ības 
nodevām gūtajiem ieņēmumiem — tas ir aptuveni 1,6 miljardi euro gad ā. Dalībvalstīm būtu 
jāfinansē šis pieaugums, izmantojot citus ie ņēmumu avotus. Turkl āt dalībvalstīm pieaugtu 
administrat īvais slogs, jo b ūs jānodarbojas ar droš ības izmaksu maks ājumu administr ēšanu. 
Tomēr sagaidāms, ka administrat īvais slogs b ūs maznozīmīgs. 
Drošības nodevas samazin ājums noz īmē, ka samazin āsies vidējā aviobiļetes cena, kas 
savukārt stimulēs pieprasījumu pēc gaisa satiksmes pakalpojumiem. Š ī ietekme ir nov ērtēta 
LV 7   LV kvantitatīvā izteiksmē un sniegta tabul ā. Līdzīgi kā 3. variant ā, visticam āk, ka lielāku labumu 
no šā pieauguma g ūs lētās un reģionālās lidostas, nevis liel ākas un aviokomp āniju lidostas. 
Līdz ar to nav paredzam s, ka 4. variants var ētu ietekm ēt lidostu vai aviokomp āniju 
savstarpējo konkurenci. 
6. pozīcija. Risin ājumu variantu sal īdzinājums  
Ar 1. un 2. variantu m ērķi netiek sasniegti, bet ar 3. un 4. variantu tiek efekt īvi risinātas 
problēmas, kas saist ītas ar diskrimin ējošām un pārāk augstām drošības nodev ām. Tomēr 
4. variants neveicina avi ācijas droš ības pakalpojumu efektivit āti, jo droš ības pakalpojumu 
sniedzējiem nav stimula kontrol ēt izmaksas. 
Ar 3. variantu saist ītais administrat īvā sloga pieaugums ir maznoz īmīgs, jo ir iesp ējams 
izmantot to pašu iest ādi, kas paredz ēta direktīvā par lidostas maks ām.  
Līdz ar to 3. variants kopum ā sniedz visefekt īvāko risinājumu.  
Izvēlei par labu direkt īvai, nevis regulai, ir t āda priekšroc ība, ka tā ļauj dalībvalstīm 
transponēt attiecīgos principus, ņemot vērā dažādu juridisko un administrat īvo sistēmu, kas 
palīdz saglabāt minimālu administrat īvo slogu. 
Šajā tabulā sniegts apkopojums par apl ūkoto risin ājumu variantu kvantitat īvo ietekmi gad ā. 
Risinājumu 
varianti  1. 
Nav rīcības ES 
līmenī 2. 
Pašregulācija 3. 
Obligāta 
pārredzamība, 
saistība ar 
izmaksām un 
iespēja 
pārsūdzēt 4. 
Pilnīgs valsts 
finansējums  
Ietekme uz gaisa 
pārvadājumiem  0 0 Pasažieru 
pārvadājumu 
pieaugums par 
0,6 milj. 
pasažieru gad ā Pasažieru 
pārvadājumu 
pieaugums par 
6 milj. 
pasažieru gad ā 
Ārējās izmaksas  0 0 1 miljons euro 10 miljoni euro 
Finansiālā ietekme 
uz dalībvalstīm 0 0 0 Izmaksu 
pieaugums par 
1,6 miljardiem 
euro 
Administrat īvais 
slogs dalībvalstīm 0 0 Maznoz īmīga 
negatīva 
ietekme Negatīva 
ietekme 
LV 8   LV Risinājumu 
varianti  1. 
Nav rīcības ES 
līmenī 2. 
Pašregulācija 3. 
Obligāta 
pārredzamība, 
saistība ar 
izmaksām un 
iespēja 
pārsūdzēt 4. 
Pilnīgs valsts 
finansējums  
Finansiālā ietekme 
uz uzņēmumiem un 
aviopasažieriem  0 0 Paredzams, ka 
aviopasažieri 
ietaupīs 
80 milj. euro un 
aviokomp āniju 
ieņēmumi 
pieaugs par 
60 milj. euro Izmaksu 
samazinājums 
par 
1,6 miljardiem 
euro 
Ar uzņēmējdarbību 
saistītā sloga 
pieaugums nozares uzņēmumiem  0 Maznoz īmīga 
negatīva 
ietekme uz 
lidostām ar 
pārvadājumiem 
mazāk par 
pieciem 
miljoniem 
pasažieru gad ā Maznozīmīga 
negatīva 
ietekme uz 
lidostām ar 
pārvadājumiem 
mazāk par 
pieciem 
miljoniem 
pasažieru gad ā 0 
 
7. pozīcija. Uzraudz ība un nov ērtēšana  
Komisija nep ārtraukti uzraudz īs izmaiņas aviācijas droš ības jomā un regul āri izvērtēs 
ierosināto tiesību aktu rad īto ietekmi. Konkr ētāk, Komisija nov ēros tirgus izmai ņas attiecībā 
uz šādiem aspektiem. 
• Ietekme uz pat ērētājiem un avi ācijas nozari; 
• drošības izmaksu p ārredzamības līmenis; 
• aviācijas droš ības vispārējās izmaksas Eirop ā; 
Galvenie indikatori attiec ībā uz panākumiem to m ērķu sasniegšan ā, kas noteikti saist ībā ar šo 
politikas iniciat īvu, ir šādi: 
(1) to lidostu skaits, kas publisko datus par droš ības nodev ām; 
(2) tas, vai Eirop ā samazinās drošības nodevu apjoms. 
Ietekmes nov ērtējumā izdarīto secinājumu pamat ā ir pašreiz ējā tirgus situ ācija.