Komisijas ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - Pirmais uzraudzības ziņojums par Bulgārijas un Rumānijas tēraudrūpniecības pārstrukturēšanu /* COM/2008/0511 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.8.2008 COM(2008) 511 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Pirmais uzraudzības ziņojums par Bulgārijas un Rumānijas tēraudrūpniecības pārstrukturēšanu 1. IEVADS 1.1. Konteksts Šajā ziņojumā aprakstīta pārstrukturēšanas gaita Bulgārijas un Rumānijas tēraudrūpniecības uzņēmumos, uz kuriem attiecas Eiropas nolīguma, proti, Pievienošanās līguma attiecīgajās nodaļās izklāstītās prasības. Konkrētāk šīs saistības attiecīgajām valdībām un atsevišķiem uzņēmumiem ir noteiktas: - Eiropas nolīguma 2. protokolā[1], kas attiecas uz Bulgārijas tēraudrūpniecības pārstrukturēšanu, un ES un Bulgārijas Asociācijas padomes 2006. gada 29. decembra Lēmumā 3/2006[2], ar ko groza Eiropas nolīguma 2. protokolu, un - Pievienošanās līguma VII pielikumā[3], kas attiecas uz Rumānijas tēraudrūpniecības pārstrukturēšanu. Šajos noteikumos ieskicēti nosacījumi pārejas režīmam tēraudrūpniecības pārstrukturēšanai sniegtajam valsts atbalstam. Lai gan ES tiesību akti nepārprotami aizliedz sniegt valsts atbalstu tēraudrūpniecības pārstrukturēšanai, Eiropas Savienība piekrita pārejas kārtībai, kura pieļauj atbalstu, kas ļautu minētajām jaunajām dalībvalstīm[4] pabeigt šo uzdevumu, minimizējot sociālos un tirgus traucējumus. Šā atbalsta piešķiršanai ir izvirzīti stingri nosacījumi, it sevišķi attiecīgo uzņēmumu rentabilitātes panākšana. Pārejas periodā piemērojamā kārtība pastāv līdz 2008. gada 31. decembrim. Iepriekš minētajā protokolā un pielikumā ir iestrādāti arī sīki noteikumi par uzraudzību un ziņošanu par attiecīgajām saistībām. Šis ziņojums Padomei ietilpst minētajos noteikumos un ir par 2006. gadā sasniegtajiem rezultātiem. Ja ir pieejamas ziņas par 2007. gadu, arī tās ir sniegtas. 1.2. Galvenie pārstrukturēšanas elementi Izņēmums no ES noteikumiem par valsts atbalstu bija saistīts ar nosacījumu par atsevišķu saistību izpildi, par kurām panāca vienošanos sarunu ceļā starp ES, Bulgāriju un Rumāniju. Priekšnosacījums valsts atbalsta piešķiršanai bija sagatavotas valsts pārstrukturēšanas programmas (VPP), kas sastāv no valsts tēraudrūpniecības nozares plāna un katra saņēmējuzņēmuma individuāla uzņēmējdarbības plāna (IDP). Tēraudrūpniecības pārstrukturēšanas programmu nolūks bija pierādīt, ka tiek ievēroti pārstrukturēšanas atbalsta piešķiršanas nosacījumi un ka VPP palīdz panākt uzņēmumu rentabilitāti.[5] Abās valstīs VPP aptvēra arī uzņēmumus, kas bija nonākuši grūtībās, taču nebija iepriekšēja vai gaidāma valsts atbalsta saņēmēji. Daudzos gadījumos uzņēmumi, kas nav saņēmēji, pabeidza pārstrukturēšanu 2006. gadā un kļuva dzīvotspējīgi un rentabli. Balstoties uz Bulgārijas un Rumānijas iestāžu pusgada ziņojumos sniegtajām ziņām, Komisija ir novērtējusi VPP un uzņēmumu IUP paredzēto pasākumu īstenošanas gaitu. Sniegtās ziņas aptver datus par ražošanu, jaudu, ieguldījumiem, nodarbinātību, ražīgumu, finanšu rezultātiem un vidi. Bulgārijā tēraudrūpniecības nozare veido 2 % no kopējās nodarbinātības rūpniecībā un 3 % no IKP, Rumānijā — 4 % no kopējās nodarbinātības rūpniecībā un 4 % no IKP[6]. 2. UZRAUDZĪBAS PROGRAMMU REZULTĀTI BULGĀRIJĀ UN RUMĀNIJĀ 2.1. Bulgārija Vienīgais uzņēmums, kam pārstrukturēšana bija jāveic ar publiskā finansējuma palīdzību, bija Kremikovtzi AD . Pārējie divi VPP iekļautie uzņēmumi 2006. gadā spēja sekmīgi pabeigt pārstrukturēšanu bez valsts atbalsta izmantošanas. 2006. gadā Bulgārija norādīja, ka Kremikovtzi AD , lai gan tam nebija vajadzīgs lielāks atbalsts par iepriekš atļauto, nespēs izpildīt savu pārstrukturēšanas plānu līdz 2006. gada 31. decembrim. Tādēļ tas Komisijai iesniedza grozītu pārstrukturēšanas programmu un uzņēmējdarbības plānu, kurā ierosināja to īstenošanu pagarināt līdz 2008. gada beigām. Komisijas sagatavotajā plāna novērtējumā bija norādīts, ka plāna īstenošana ļaus attiecīgajam uzņēmumam panākt rentabilitāti un izpildīt 2. protokola prasības. Balstoties uz šo novērtējumu, Eiropas Savienības un Bulgārijas Asociācijas padome ar 2006. gada 29. decembra Lēmumu 3/2006 attiecīgi grozīja 2. protokolu. Attiecībā uz piešķirtā atbalsta kopsummu saskaņā ar Bulgārijas iestāžu sniegtajām ziņām laika posmā no 1993. līdz 2005. gadam valsts atbalsts, kas sniegts Bulgārijā, kopā ir BGN 432 613 000 (EUR 222 miljoni[7]); 2006. gadā valsts atbalsts netika piešķirts. Piešķirtā valsts atbalsta kopsumma atbilst protokolā noteiktajai maksimālajai summai. Lielākā daļa (BGN 393 556 517 (EUR 202 miljoni)) no piešķirtās summas tika izmaksāta 1999. gadā, lai palīdzētu saņēmējuzņēmumam Kremikovtzi AD turpināt ražošanu. Atbalsts pirmām kārtām tika virzīts uz finansiālo pārstrukturēšanu, lai mazinātu uzņēmuma parādu slogu. Piešķirtās summas atlikums uzņēmumam tika piešķirts 2004. gadā, pārstrukturējot parādsaistības, kuras pastāv pret gāzes un elektroenerģijas piegādātājiem. 2.1.1. Galveno pārstrukturēšanas kritēriju uzraudzība Bulgārijas tēraudrūpniecības nozarē Saskaņā ar ES Kopējās nostājas 6. nodaļu par konkurenci[8] un ES un Bulgārijas Asociācijas padomes Lēmumu 3/2006: - kopējam saņēmējuzņēmuma neto jaudas samazinājumam ir jābūt 0,5 milj. tonnu, - uzņēmumu pārstrukturēšanas gaita jānovērtē Komisijai, pārbaudot to rentabilitāti, - pārstrukturēšanai jārada uzņēmuma vadības rezultativitātes un efektivitātes uzlabojums. Jaudas samazināšana Tiek slēgta stiepļu velmētava Kremikovtzi , ko Bulgārijas valdība bija plānojusi kā kompensācijas pasākumu piešķirtajam pārstrukturēšanas atbalstam. Ražošana sagatavju cehā ir izbeigta, un demontāža ir pabeigta. Stiepļu velmētavu saskaņā ar attiecīgiem ES tiesību aktiem ir paredzēts[9] pilnībā nojaukt līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Rentabilitāte Pārstrukturēšanas un visu VPP un Kremikovtzi IUP galvenais paredzēto darbību mērķis ir panākt uzņēmuma dzīvotspēju parastos tirgus apstākļos. Runājot par sasniegtajiem rezultātiem, atbilstība EK rentabilitātes kritērijiem 2006. gada beigās Kremikovtzi gadījumā nebūt nebija panākta. Pamatojoties uz 2006. gada beigās pieejamo datu novērtējuma, Komisija konstatēja, ka ir bijusi nopietna kavēšanās ar uzņēmuma IUP plānoto ieguldījumu pabeigšanu. Tā droši vien mazinās uzņēmuma spējas ražot izstrādājumus ar augstāku pievienoto vērtību. Šīs spējas ir nosacījums, lai palielinātu ieņēmumus no pārdošanas un gūtu peļņu. Tādēļ darbības sniegums ir radījis būtiskus zaudējumus un uzņēmums ir sasniedzis sliktākus rentabilitātes rādītājus, nekā plānots IUP. Finansiālais stāvoklis ir kritiski pasliktinājies. Ražīgums Ražīguma līmenis Kremikovtzi palicis krietni zem ES un starptautiskajiem standartiem, jo zemais jaudas izmantošanas līmenis kavē darbaspēka darba ražīguma izaugsmi, kaut gan darbinieku skaits tiek pakāpeniski samazināts. Ražīguma līmenis ir tikai 30 % no salīdzināmo Eiropas tērauda ražotāju līmeņa. Lai gan blūminga slēgšanas dēļ 2007. gada otrajā pusē un 2008. gada sākumā vēl bija sagaidāmi zināmi ražīguma uzlabojumi, pašreizējais 30 % līmenis ir uzskatāms par ļoti zemu, un tas negatīvi ietekmēs uzņēmuma darbības rezultativitāti un efektivitāti. Izmaksu samazināšana 2006. gadā uzņēmumā Kremikovtzi ar specifiskiem izmaksu samazināšanas pasākumiem iegūtos rezultātus lielākoties kompensējis kopējo izmaksu pieaugums, kas atspoguļo vispārīgo tendenci, un tie bija augstāki, nekā paredzēts. Kremikovtzi gadījumā 2006. gada pirkumu cenas un izejvielu īpatnējais patēriņš pārsniedza IDP prognozes. Tādās jomās kā enerģija un materiālu patēriņš, nepieciešamo izmaksu samazinājumu var panākt tikai ilgākā laikā ar ieguldījumiem modernizācijā. Ieguldītās summas bija mazākas par paredzētajām vērtībām, jo trūka kapitāla. 2006. gadā Kremikovtzi visi ieguldījumi kopā veidoja 80 % no IUP mērķa attiecīgajam gadam. Tajā pašā laikā vides ieguldījumi sasniedza 75 % no IUP mērķa. 2.1.2. Vides aizsardzība Pievienošanās līgums nosaka, ka pievienošanās brīdī Bulgārijas tēraudrūpniecības uzņēmumiem jābūt izpildījušiem attiecīgās ES tiesību normas vides aizsardzības jomā, un īpaši jāveic nepieciešamie ieguldījumi, kas nodrošina šo atbilstību. Tāpēc Bulgārija pieteicās uz pārejas posmu IPNK direktīvas piemērošanai[10]. Izņēmuma kārtā Kremikovtzi būtu saņēmusi pilnīgi koordinētu atļauju līdz 2007. gada 30. oktobrim ar saistošu grafiku pilnīgas atbilstības sasniegšanai līdz 2011. gada 31. decembrim. Tā vēl nav saņemta, tādēļ šķiet, kopš pēdējās atļaujas termiņa beigām uzņēmums darbojas bez vides atļaujas. 2.2. Rumānija Pievienošanās līguma VII pielikums nosaka maksimālo valsts atbalstu, ko piešķir katram no šādiem sešiem tērauda ražošanas uzņēmumiem: Mittal Steel Galati , kas ražo apmēram 60 % no Rumānijā saražotā neapstrādātā tērauda, Mittal Steel Hunedoara, Mechel Targoviste, Mechel Campia Turzi, TMK Resita un Tenaris Donasid Calarasi . Pēc Komisijas rīcībā esošajām ziņām laika posmā no 1993. līdz 2004. gadam Rumānija piešķīra pārstrukturēšanas atbalstu kopsummā ROL 49 985 miljardus (EUR 1270 miljonus[11]). Minētā piešķirtā valsts atbalsta kopsumma atbilst Pievienošanās līguma VII pielikumā noteiktajam maksimumam. Rumānijas valdība sagatavoja VPP, lai tēraudrūpniecības uzņēmumiem piešķirto valsts atbalstu strukturētu un limitētu līdz absolūtam minimumam. VPP īstenošana bija svarīgs elements, kas palīdzēja uzņēmumiem panākt rentabilitāti. Atbalsts pirmām kārtām tika virzīts uz finansiālo pārstrukturēšanu, lai mazinātu uzņēmumu parādu slogu ar nolūku vienkāršot finansējuma saņemšanu un stratēģiskajam ieguldītājam atvieglotu šo uzņēmumu pārņemšanu. Uzskata, ka piešķirtais atbalsts ir pietiekams, lai palīdzētu uzņēmumiem panākt rentabilitāti līdz pārstrukturēšanas perioda beigām. Runājot par potenciālā papildu valsts atbalsta elementiem, par kuriem attiecībā uz Mittal Steel Galati izmeklēšanu veica Rumānijas Konkurences padome, ir jānorāda, ka uzņēmums 2006. gada martā atmaksāja visas apstrīdētās summas, kas atbilst pamatsummai un attiecīgajiem procentiem. Pēc tam Rumānijas Konkurences padome ar Lēmumu Nr. 56/13.03.2006. slēdza izmeklēšanu un paziņoja, ka uz Mittal Steel Galati nesaņēma apšaubāmu valsts atbalstu. 2.2.1. Galveno pārstrukturēšanas kritēriju uzraudzība Rumānijas tēraudrūpniecības nozarē Pievienošanās līguma noteikumi attiecībā uz Rumāniju paredz, ka: - valsts atbalstam ir jāpanāk uzņēmumu rentabilitāte parastos tirgus apstākļos un tas nedrīkst pārsniegt nepieciešamo, - saņēmējuzņēmumu kopējam neto jaudas samazinājumam ir jābūt vismaz 2,05 miljoni tonnu, - Komisijai jānovērtē tas, kā notikusi uzņēmumu pārstrukturēšana, izmantojot pārstrukturēšanas kritērijus, kas noteikti Pievienošanās līguma pielikumā (rentabilitāte, ražīgums un izmaksu samazinājums). Jaudas samazināšana No Komisijas rīcībā esošās informācijas redzams, ka 2006. gadā plānotie jaudas samazināšanas pasākumi vidējo un īpašo profilu velmētavā TMK Resita ir notikuši pēc grafika. Attiecībā uz smagajiem profiliem minētais uzņēmums izbeidza ražošanu vienu gadu agrāk, nekā prasīts līgumā. Uzņēmumā Mittal Steel Hunedoara vidējo profilu velmētavas slēgšana notika 2006. gadā pirms plānotā termiņa 2008. gada I ceturksnī. Kad minētās iekārtas būs neatgriezeniski iznīcinātas[12], Rumānija būs izpildījusi tai ar Pievienošanās līgumu uzliktās saistības attiecībā uz jaudas samazināšanu. Notikusi arī Pievienošanās līgumā neparedzēta novecojušu jaudu papildu slēgšana trijos uzņēmumos, proti, sagatavju cehā Mittal Steel Hunedoara , smago profilu pusfabrikātu un sliežu velmētavā Tennaris Donasid Calarasi un pirmapstrādes velmētavā Mechel Campia Turzii . Rentabilitāte Galvenais pārstrukturēšanas un VPP paredzēto darbību mērķis ir panākt saņēmējuzņēmumu rentabilitāti, kas ļautu tiem darboties parastos tirgus apstākļos. Līdz šim uzraudzībā konstatēts, ka ir sākti daži no saņēmējuzņēmumu rentabilitātes panākšanai paredzētajiem pasākumiem, piemēram, neefektīvo jaudu slēgšana, pārmaiņas nodarbinātības stratēģijā un organizācijas un vadības modernizācija. 2006. gadā, kad viens uzņēmums, proti, Mittal Steel Galati, jau bija panācis atbilstību abiem Komisijas izvirzītajiem kritērijiem, uzņēmuma ilgtspējīgu darbību var novērtēt tikai ilgtermiņa perspektīvā. Mechel Campia Turzii un TMK Resita gadījumā uzņēmumu sagatavotās un regulāri atjauninātās prognozes ir parādījušas, ka uzņēmumi negaida pilnīgu atbilstību rentabilitātes kritērijiem pārstrukturēšanas perioda beigās. Tāpēc, lai normalizētu stāvokli, šiem abiem uzņēmumiem ir jāapsver īpašs rīcības plāns. Ražīgums Kopējais analizē aplūkoto uzņēmumu ražīguma līmenis 2006. gadā bija zemāks par ES standartiem. Lai gan visas nozares nodarbinātības līmenis bija daudz zemāks, nekā paredzēts VPP, ražīguma līmenis saņēmējuzņēmumos bija tikai ap 50 % no līdzīga rādītāja par vidējo efektīvi strādājošu Eiropas ražotni. Saskaņā ar uzņēmumu IUP kopsavilkuma prognoze 2008. gadam joprojām ir tikai ap 60 % no ražīguma, ko uzrāda vidēja efektīvi strādājoša Eiropas ražotne. Lai panāktu protokolā prasīto ražīguma pieaugumu, ir jāstrādā intensīvāk. Izmaksu samazināšana Uzraudzības rezultāti rāda, ka 2006. gadā daudzi saņēmējuzņēmumi nespēja panākt ievērojamu kopējo izmaksu samazinājumu par spīti ieviestajām un īstenotajām ieguldījumu programmām. Tam par iemeslu varētu būt izejvielu cenu celšanās pasaulē un liels izejvielu patēriņš vairumā uzņēmumu, kas tieši ietekmēja izmaksas. Dati par 2006. gadu un atjauninātajā informācija, kura tika pārskatīta, liecina, ka ir pārsniegti starptautiskie enerģijas un izejvielu patēriņa standarti. Gandrīz visos saņēmējuzņēmumos ir panākts nodarbinātības izmaksu samazinājums. Tomēr šķiet, uzņēmumos Mittal Steel Galati un Hunedoara stāvokli iespējams vēl vairāk uzlabot. 2.2.2. Vides aizsardzība Pievienošanās līgumā noteikts pārejas režīms attiecībā uz Rumānijas vides tiesību aktiem un izveidots to objektu saraksts, uz kuriem attiecas līdz 2014. gada decembrim piešķirtais izņēmums no atbilstības IPNK direktīvai. Sarakstā minētie tēraudrūpniecības uzņēmumi ir Mittal Steel Galati, Mittal Steel Hunedoara un Mechel Campia Turzii . Pārējie uzņēmumi nav iekļauti to uzņēmumu sarakstā, kas gūst priekšrocības no pārejas perioda, tādēļ tiem bija jāpanāk atbilstība tiesību aktiem līdz pievienošanās dienai. Uzņēmumi, kas saņēma atbilstības sasniegšanas pagarinājumu atbilstīgi IPNK direktīvai, ir veikuši vides ieguldījumus saskaņā ar programmu, izņemot Mittal Steel Hunedoara . Summa, kas 2006. gadā ieguldīta vides vajadzībām, veido vairāk nekā 120 % no VPP prognozētā līmeņa, jo Mittal Steel Galati un TMK Resita veiktie ieguldījumi pārsniedza plānoto. Abi pārējie uzņēmumi, Mechel Targoviste un Mittal Steel Hunedoara , neizpildīja savus VPP mērķus un ieguldīja vides aizsardzībā daudz mazāk, nekā plānots. 3. SVARĪGĀKIE SECINĀJUMI Pēc VPP ieviešanas abās valstīs ir veikti svarīgi tēraudrūpniecības pārstrukturēšanas pasākumi. Esošie plāni tiek modernizēti, lai ražošanu pielāgotu tērauda kvalitātei, kuru prasa ES un eksporta tirgi. Pārmaiņas vadības struktūrās norisinājās līdztekus nepārtrauktajiem koncentrācijas procesiem, it sevišķi Rumānijā. Tomēr par spīti šiem centieniem Komisija ir konstatējusi, ka attiecīgajos lēmumos un protokolos noteiktās saistības un prasības tiek īstenotas ar (reizēm ievērojamu) kavēšanos. Komisija nākamajā un noslēguma uzraudzības ziņojumā rūpīgi analizēs, vai ar pārstrukturēšanas plāniem saistītās problēmas, kuras tika konstatētas, radušās lielākoties pašu uzņēmumu rīcības dēļ vai arī tās skaidrojamas ar ārkārtas un neparedzētiem apstākļiem, par kuriem uzņēmums nav atbildīgs. Turklāt Komisija novērtēs to, kāda bija nesenā izejvielu cenu kāpuma iespējamā ietekme. 3.1. Bulgārija Šobrīd konstatēts, ka vienīgais saņēmējuzņēmums Kremikovtzi ir nopietni pārkāpis saistības, ko tas uzņēmies attiecībā pret Bulgārijas valdību un Komisiju. Neatbilstība skar tehnoloģiskos ieguldījumus, ieguldījumus vidē, realizāciju, izmaksu samazināšanu un ražīgumu, kas ietekmē uzņēmuma vadības rentabilitāti, efektivitāti un rezultativitāti. Turklāt Komisija tikai ar grūtībām ieguva atbilstīgus un saskaņotus datus par uzņēmuma pārstrukturēšanu. Pat tagad, kad pasaules tērauda tirgū ir ārkārtīgi labvēlīgi apstākļi, šim uzņēmumam, šķiet, būs ļoti grūti ar konkrētajiem nosacījumiem sasniegt rentabilitāti līdz 2008. gada beigām. Komisija stingri uzraudzīs jomas, kurās tika reģistrēta kavēšanās un nepietiekoša atbilstība, un par paveikto ziņos savos nākamajos pārskatos. 3.2. Rumānija Rumānijā uzraudzības process notiek, pietiekamā mērā ievērojot savstarpējās valdības un attiecīgo uzņēmumu saistības. 2006. gada rezultāti liecina, ka salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu visi seši uzņēmumi savu sniegumu ir uzlabojuši. Tomēr rentabilitātes kritēriji nav izpildīti tādā mērā, kas pietiekami atbilstu saistībām, kuras pieņemtas attiecīgajos VPP. Lai panāktu rentabilitāti, visiem uzņēmumiem ir jāintensificē pārstrukturēšanas centieni, it īpaši attiecībā uz izmaksu samazināšanas stratēģijas īstenošanu, uzņēmuma vadības uzlabošanu un realizācijas stratēģiju, lai izmantotu labvēlīgos tirgus apstākļus. Šīs ir pamatprasības, kas izvirzītas, lai sasniegtu IUP mērķus 2007. un 2008. gadā. 3.3. Turpmākie pasākumi Komisija uzskata, ka pārstrukturēšanu ir nepieciešams intensificēt, lai dotu iespēju saņēmējuzņēmumiem darboties rentabli 2008. gadā. Komisija atgādina, ka ES un Bulgārijas Pievienošanās padomes un Rumānijas Pievienošanās līguma protokola noteikumi skaidri nosaka, ka netiks piešķirts nekāds cits atbalsts pārstrukturēšanai, kā tikai plānotais. Jebkāds papildu atbalsts pārstrukturēšanai tādējādi būtu nesaderīgs ar to attiecīgajiem noteikumiem. Ja nebūs atbilstības nosacījumiem, kas piemērojami jau piešķirtajam valsts atbalstam, proti, būs neatbilstība EK rentabilitātes kritērijiem, Komisija veiks nepieciešamos pasākumus tāda atbalsta atgūšanai. [1] OV L 358, 31.12.1994., 3.–222. lpp. [2] UE-BG 1909/06 — Pieņemšanas lēmums 3/2006. [3] OV L 157, 21.6.2005., 3.–393. lpp. [4] Līdzīgs process tikko pabeigts Čehijai un Polijai, kur Komisija veica uzraudzību un sniedza ziņojumu par pārstrukturēšanu līdz 2006. gada beigām. [5] Dzīvotspēja nozīmē arī to, ka uzņēmumiem pārstrukturēšanas perioda beigās ir atjaunojusies noturīga rentabilitāte. Atbilstīgi iedibinātai praksei Komisija uzskata, ka uzņēmumiem jāpanāk:- pieņemama apgrozījuma rentabilitāte: t. i., EBITDA pārsniedz apgrozījumu par vismaz 10 % neintegrētiem tēraudrūpniecības uzņēmumiem un 13,5 % integrētām rūpnīcām;- minimāla pašu kapitāla apgrozījuma peļņa: šis tiek interpretēts kā minimāli ienākumi no pārdošanas, t. i., EBIT jābūt vismaz 1,5 % no apgrozījuma. [6] Eurostat , valdību ziņojumi. [7] BGN/euro maiņas kurss 1,9487 (2004. gada jūnijā vidēji). [8] ES Kopējās nostājas 6. nodaļa “Konkurence”, pieņemta 2004. gada jūnijā, 10232/04. [9] Lēmums 3010/91/EOTK, OV L 286, 16.10.1991., 20. lpp. [10] Padomes 1996. gada 24. septembra Direktīva 96/61/EK, OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. [11] ROL/euro maiņas kurss 39 358,0 (2004. gada decembrī vidēji). [12] Lēmums 3010/91/EOTK, OV L 286, 16.10.1991., 20. lpp.