LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 251/22

Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām 53. panta 2. punkta otro daļu

(2017/C 251/08)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešās daļas nozīmē.

MAZNOZĪMĪGA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PIETEIKUMS

Maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas pieteikums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (2) 53. panta 2. punkta otro daļu

LIETUVIŠKAS VARŠKĖS SŪRIS

ES Nr. PGI-LT-0853-AM01 – 7.4.2017.

ACVN ( ) AĢIN ( X ) GTĪ ( )

1. Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses

Lietuvos pienininkų asociacija “Pieno centras” Perkūnkiemio g. 3, LT-12127 Vilnius Tālr. +370 82461414 Fakss +370 82461415 E-pasts: pc@pieno-centras.lt

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Lietuva

3. Produkta specifikācijas punkts, uz kuru attiecas grozījums vai grozījumi

— ☒ Produktu apraksts — ☐ Izcelsmes apliecinājums — ☒ Ražošanas metode — ☒ Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu — ☐ Marķēšana — ☒ Cits [norādīt]

4. Grozījuma vai grozījumu veids

— ☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu un kura dēļ publicētais vienotais dokuments nav jāgroza. — ☒ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu un kura dēļ publicētais vienotais dokuments ir jāgroza. — ☐ Ar reģistrētu ACVN vai AĢIN apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta trešo daļu, ja vienots dokuments (vai tā ekvivalents) attiecībā uz produktu nav publicēts. — ☐ Ar reģistrētu GTĪ apzīmēta produkta specifikācijas grozījums, kurš uzskatāms par maznozīmīgu saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta ceturto daļu.

5. Grozījums(-i)

Grozījuma iemesls

Ar AĢIN Lietuviškas varškės sūris apzīmētā produkta specifikācijā un vienotajā dokumentā norādīts, ka raksturīgo formu šis siers iegūst, kad siera graudus ar rokām iepilda tradicionālajos trīsstūrveida siera maisos; pēc tam siera maisa audekla platākajā galā iesien mezglu un sieru presē. Taču līdz ar ražošanas līnijas modernizāciju iepildīt siera graudus siera maisos un iesiet tajos mezglu var arī mehanizēti. Šo ražošanas metodes maznozīmīgo izmaiņu dēļ vajadzētu atjaunināt AĢIN Lietuviškas varškės sūris specifikāciju un vienoto dokumentu.

1. grozījums

Produkta apraksts

Pašreizējā specifikācijā ietilpst šāds teksts:

“Otrkārt, sieram raksturīgo formu iegūst, siera graudus ar rokām iepildot tradicionālajos trīsstūrveida siera maisos, kuriem platākajā galā iesien mezglu, un presējot.”

Šis teksts grozīts, un turpmāk tas ir šādā redakcijā:

“Otrkārt, sieram raksturīgo formu iegūst, siera graudus ar rokām vai mehanizēti iepildot tradicionālajos trīsstūrveida siera maisos, kuriem platākajā galā iesien mezglu, un presējot.”

2. grozījums

Ražošanas metode

Pašreizējā specifikācijā ietilpst šāds teksts:

“Siera graudu masu ar rokām iepilda mazos trīsstūrveida maisos, kas izgatavoti no plānas, austas drānas (siera drāna). Maisus aizdara, to platākajā galā iesienot mezglu.”

Šis teksts grozīts, un turpmāk tas ir šādā redakcijā:

“Siera graudu masu ar rokām vai mehanizēti iepilda mazos trīsstūrveida maisos, kas izgatavoti no plānas, austas drānas (siera drāna). Maisus aizdara, to platākajā galā iesienot mezglu.”

3. grozījums

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Pašreizējā specifikācijā ietilpst šāds teksts:

“Piena pārstrādes uzņēmumos siera ražošanas process ir mehanizēts, tomēr siera graudu masu siera maisos pilda un maisus aizsien ar rokām tieši tā, kā tas ticis darīts daudzus gadsimtus.”

Šis teksts grozīts, un turpmāk tas ir šādā redakcijā:

“Piena pārstrādes uzņēmumos siera ražošanas process ir mehanizēts, tomēr siera graudu masu pildīt siera maisos un maisus aizsiet var ne tikai mehanizēti, bet arī ar rokām, tieši tā, kā tas ticis darīts daudzus gadsimtus.”

4. grozījums

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Pašreizējā specifikācijā ietilpst šāds teksts:

“Siera graudu masu ar rokām iepilda tradicionālajos plānajos, austajos trīsstūrveida maisos, kuru platāko galu aizsien ar mezglu, tādējādi izveidojot siera specifisko formu, proti, trīsstūrveida prizmas formu ar noapaļotiem stūriem, savukārt uz siera virsas paliek drānas nospiedums ar krokām tajās vietās, kur drāna bija sasieta mezglā.”

Šis teksts grozīts, un turpmāk tas ir šādā redakcijā:

“Siera graudu masu ar rokām vai mehanizēti iepilda tradicionālajos plānajos, austajos trīsstūrveida maisos, kuru platāko galu aizsien ar mezglu, tādējādi izveidojot siera specifisko formu, proti, trīsstūrveida prizmas formu ar noapaļotiem stūriem, savukārt uz siera virsas paliek drānas nospiedums ar krokām tajās vietās, kur drāna bija sasieta mezglā.”

5. grozījums

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Pašreizējā specifikācijā ietilpst šāds teksts:

“Gan individuālie lauksaimnieki, gan tie, kas pieder pie maziem kooperatīviem vai lielām pienotavām, darbības veic ar rokām, siera graudus iepildot siera maisos, ar mezglu aizdarot tos un pēc presēšanas izņemot no tiem sieru, kā arī katru sieru pirms novārīšanas ar rokām ieberzējot ar garšvielu maisījumu.”

Šis teksts grozīts, un turpmāk tas ir šādā redakcijā:

“Gan individuālie lauksaimnieki, gan tie, kas pieder pie maziem kooperatīviem vai lielām pienotavām, darbības veic ar rokām vai mehanizēti, siera graudus iepildot siera maisos, ar mezglu aizdarot tos un pēc presēšanas izņemot no tiem sieru, kā arī katru sieru pirms novārīšanas ar rokām ieberzējot ar garšvielu maisījumu.”

6. grozījums

Cits – ražotāju grupas kontaktinformācija

Pašreizējā specifikācijā ietilpst šāds teksts:

“Pieteikuma iesniedzējas grupas nosaukums un adrese PIENO CENTRAS, Lietuvos pienininkų asociacija Perkūnkiemio g. 3, LT-12127, Vilnius Tālr. +370 34060371 Fakss +370 34060383 E-pasts: aldona.platukiene@rokiskio.com”

Šis teksts grozīts, un turpmāk tas ir šādā redakcijā:

“Pieteikuma iesniedzēja grupa un tās likumīgās intereses Lietuvos pienininkų asociacija “Pieno centras” Perkūnkiemio g. 3, LT-12127 Vilnius Tālr. +370 82461414 Fakss +370 82461415 E-pasts: pc@pieno-centras.lt”

6. Produkta atjaunināta specifikācija (tikai ACVN un AĢIN)

http://zum.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/maisto-sauga-ir-kokybe/saugomos-kilmes-vietos-nuorodos-saugomos-geografines-nuorodos-garantuoti-tradiciniai-gaminiai/atnaujinamos-produktu-specifikacijos

VIENOTS DOKUMENTS

LIETUVIŠKAS VARŠKĖS SŪRIS

ES Nr. PGI-LT-0853-AM01 – 7.4.2017.

ACVN ( ) AĢIN ( X )

1. Nosaukums vai nosaukumi

Lietuviškas varškės sūris

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Lietuva

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Lietuviškas varškės sūris ir nenogatavināts skābpiena siers, kuram ir trīsstūrveida prizmas forma ar noapaļotiem stūriem un kura resnākajā galā ir siera maisa mezgla nospiedums. Sieru pagatavo pēc senas metodes, kurā piena sarecināšana notiek, izmantojot tikai pienskābo baktēriju ierauga kultūru, neizmantojot fermentus. Sieram raksturīgo formu iegūst, siera graudus ar rokām vai mehanizēti iepildot tradicionālajos trīsstūrveida siera maisos, kurus platākajā galā aizsien ar mezglu, un presējot. Sieru var pagatavot vai nu bez garšaugu vai sāls pievienošanas, vai pievienojot garšaugus un (vai) sāli. Siera izmērs atkarīgs no tā paredzētā lietojuma un var svārstīties no dažiem simtiem gramu līdz 5 kg vai vairāk. Sieru gatavo bez piedevām, aromatizētājiem un krāsvielām.

Īpašības

Krāsa: svaigo un žāvēto sieru krāsa ir no baltas līdz iedzeltenai. Ceptais siers ir iedzeltens līdz brūngans, tā ārējā virsma var būt klāta ar garšvielām un (vai) garšaugiem, un šķērsgriezumā tā krāsa ir no baltas līdz iedzeltenai. Kūpinātā siera ārējās virsas krāsa ir no tumši dzeltenas līdz brūnai, bet šķērsgriezumā šā siera krāsa ir no baltas līdz dzeltenai.

Konsistence: svaigais siers ir mīksts, viendabīgs un diezgan blīvs, var drupt griežot; ceptais siers ir viendabīgs, blīvs un nedaudz elastīgs, bet kūpinātais siers ir viendabīgs, blīvs un drupans. Žāvētais siers ir viendabīgs, ciets, grūti griežams un laužot drūp. Ja siers izgatavots ar garšvielām, tās var būt sadalītas nevienmērīgi.

Smarža un garša: izteikta pienskāba garša ar nedaudz samanāmu pievienoto garšvielu (ķimenes, sāls u. c.) garšu un smaržu. Kūpinātajam sieram ir arī jūtama kūpinājuma smarža un garša.

Fizikālās un ķīmiskās īpašības:

— atkarībā no sastāva Lietuviškas varškės sūris tauku saturs var būt 7–25 masas % vai zems tauku saturs (līdz 0,5 masas %),

— sausnas saturs ir atkarīgs no siera tauku satura un tā turpmākas apstrādes. Tam jābūt vismaz 31 % svaigos, ceptos un kūpinātos sieros un vismaz 67 % žāvētos sieros,

— aktīvais skābums (pH) ir vismaz 4,3.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

— Govs piens,

— mezofilo pienskābes baktēriju ierauga kultūras,

— sāls,

— Lietuvā tradicionāli audzēti garšaugi (ķimenes, ķiploki, piparmētra u. c.).

Izejvielas, ko izmanto Lietuviškas varškės sūris ražošanai, var būt arī no apgabaliem, kas atrodas ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala.

Attiecībā uz izcelsmes vietu īpašu kvalitātes prasību vai ierobežojumu nav.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Lietuviškas varškės sūris ražošanas posmi:

— piena normalizēšana, pasterizēšana, dzesēšana un recināšana,

— sūkalu atdalīšana,

— siera graudu pašpresēšanās,

— siera formas veidošana un siera presēšana. siera graudu masu ar rokām vai mehanizēti iepilda mazos trīsstūrveida maisos, kas izgatavoti no plānas, austas drānas (siera drāna). Maisus platākajā galā aizsien ar mezglu. Tad tos presē, izmantojot presi vai spiedi, līdz tiek iegūta atbilstošā mitruma pakāpe,

— siera apstrāde. izveidoto sieru atdzesē līdz 6–12 °C un izņem no siera maisa. Ja gatavo kūpinātu, ceptu vai žāvētu sieru, sieru attiecīgi kūpina, cep vai žāvē pēc atdzesēšanas. Ja gatavo ceptu sieru ar garšvielām, sieru pirms cepšanas ieziež ar garšvielu un sāls maisījumu un atstāj vismaz 12 stundas telpā ar temperatūru 10–20 °C.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Lietuviškas varškės sūris iepako ražošanas vietā, jo tas ir drupans, it īpaši svaigais siers, un grūti sagriežams, tāpēc transportēšana uz citu vietu, lai to iepakotu, varētu bojāt tā izskatu un kvalitāti. Turklāt tā glabāšanas laiks ir īss un pastāv risks saindēties ar baktērijām.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Ražotāji, kuri izgatavo Lietuviškas varškės sūris saskaņā ar publicēto šā produkta specifikāciju, marķēšanā, reklamēšanā un tirgošanā drīkst izmantot nosaukumu Lietuviškas varškės sūris.

Uz etiķetes jānorāda:

— konkrētā ražotāja nosaukums,

— tauku saturs siera masas procentos vai norāde “liesais” (zems tauku saturs),

— vārdi “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” un (vai) ES simbols.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals, uz ko attiecas pieteikums, ietver visu Lietuvas Republiku. Visā norādītajā apgabalā Lietuviškas varškės sūris gatavoja un vēl joprojām gatavo tradicionālā veidā, savukārt apkārtējos reģionos šādu sieru izgatavo tikai atlikušajos Lietuvas “anklāvos” Baltkrievijā. Šis īpašais produkts kopš seniem laikiem ir ražots tikai Lietuvā un ir zināms visā valstī, un tā rašanās ir piedēvējama Lietuvas ģeogrāfiskajai atrašanās vietai un iedzīvotāju dzīvesveidam.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Lietuva ir maza valsts, kuras platība ir tikai 65 300 km2, proti, līdzīga dažu dalībvalstu reģionu izmēriem. Sieru sauc par Lietuviškas varškės sūris, jo tam ir senas lietošanas tradīcijas visā Lietuvā.

Lietuvā dominēja naturālās saimniecības (industrializācija notika vēlu), kas nozīmēja, ka lauku iedzīvotāju uztura pamatā bija un joprojām ir graudaugi un piena produkti.

Skābpiena sieru Lietuvā gatavoja jau viduslaikos, un rakstītos avotos tas ir minēts muižu inventāros jau 16. gadsimtā. Pēc ēdiena gatavošanas maizes krāsnī – kad krāsns bija nedaudz atdzisusi – tajā ielika podu ar skābu pienu un atstāja, līdz uz tā virsmas uzpeldēja porains dzeltens olbaltums. Pēc tam podu izņēma no krāsns un tā saturu ielika trīsstūrveida maisā (siera maiss), kuru pakāra, lai notecinātu sūkalas. Tad notecināto siera graudu masu presēja īpašās presēs vai novietoja uz cietas virsmas (piemēram, uz galda, sola vai citas horizontālas virsmas), uzlika tam virsū dēli un piespieda ar akmeni. Rudenī un pavasarī, kad laiks bija mitrs, skābpiena siera virsma bieži vien pārklājās ar gļotām vai pelējumu, tādēļ uzglabāšanas nolūkā sieru viegli apcepa mēreni siltā krāsnī vai arī kūpināja. Skābpiena sieru, kas paredzēts ilgākai uzglabāšanai, kaltēja (žāvēja).

Pateicoties tā īpašībām un vienlaikus vienkāršajam ražošanas procesam, kurā nav nepieciešams ne siera ferments, ne nogatavināšana, bet tikai piena recināšana un siera graudu presēšana, un tam, ka iegūto sieru var sālīt un pēc tam žāvēt, kūpināt vai cept, Lietuviškas varškės sūris ļāva viensētās dzīvojošajiem iedzīvotājiem izveidot krājumus ziemai, kad govis parasti cietstāvēja.

Lietuviškas varškės sūris vienreizīguma pamatā ir tā tradicionālā, ļoti darbietilpīgā ražošanas metode, kura gandrīz nav mainījusies līdz šai dienai. Pamatizejvielas, ko izmanto tā ražošanā, ir pasterizēts govs piens un mezofilo pienskābes baktēriju ierauga kultūras, kas tam piešķir pienskābu garšu. Siera graudu masu ar rokām vai mehanizēti iepilda tradicionālajos plānajos, austajos trīsstūrveida maisos, kuru platāko galu aizsien ar mezglu, tādējādi izveidojot siera specifisko formu, proti, trīsstūrveida prizmas formu ar noapaļotiem stūriem, savukārt uz siera virsmas paliek drānas nospiedums ar krokām tajās vietās, kur drāna bija sasieta mezglā. Siera maisa forma ir trīsstūrveida arī tāpēc, ka svaigs Lietuviškas varškės sūris ir drupans un to ir vieglāk izņemt veselu no trīsstūrveida siera maisa nekā no jebkuras citas formas maisa. Lietuviškas varškės sūris ir Lietuvas kulinārijas un nacionālā mantojuma un tēla neatņemama sastāvdaļa.

Saiknes starp Lietuviškas varškės sūris un ģeogrāfisko apgabalu pamatā ir siera reputācija, par kuru var spriest pēc literārajiem avotiem, pavārgrāmatām un tā popularitātes ikdienā, svētku reizēs un Lietuvas reprezentācijas pasākumos.

Lietuvā strādājošais protestantu mācītājs Teodors Lepners 1690. gadā, rakstot par Lietuvas pārtiku un dzērieniem savā grāmatā Der Preusche Littauer (“Prūsijas lietuvietis”), iekļāva šādu Lietuviškas varškės sūris aprakstu: “Sieru viņi gatavo šādi: ieliek labi sasālītu siera graudu masu drānā, ietin to, lai notecinātu sūkalas, un pakar klētī, lai sacietē. Pēc tam sieru ēd sagrieztu gabalos un piedāvā viesiem. Viņiem tas garšo tā, it kā tas būtu labākais Holandes siers.” Aptuveni 300 gadus vēlāk Viļus Purona (Vilius Puronas) grāmatā Nuo mamutų iki cepelinų (“No mamutiem līdz kartupeļu klimpām”) (1999) iekļauts šāds apraksts: “Lietuviškas varškės sūris ražoja un patērēja visā Lietuvā (ne tikai vienā etnogrāfiskajā apgabalā), bet mūsu kaimiņi rija siekalas un lūdza mums siera recepti. Mūsu Lietuviškas varškės sūris – ar ķimenēm, svaigs vai kaltēts – mūsdienu veikalu skatlogos gandrīz nav mainījies kopš tā laika.”

Lietuviškas varškės sūris receptes bija publicētas pirmajā recepšu grāmatā lietuviešu valodā Lietuvos gaspadinė arba pamokinimai kaip prigulinčiai suvartoti dievo dovanas (“Lietuvas mājsaimniece jeb pamācības par to, kā vislabāk izmantot Dieva dāvanas”), kas 1893. gadā iznāca Tilzītē, un Šeimininkėms vadovėlis (“Mājsaimnieces rokasgrāmata”), kas 1911. gadā publicēta Sejni (Sejny). Lietuviškas varškės sūris ir aprakstīts arī piena nozares speciālistiem paredzētajā literatūrā, piemēram, Svarbesniais pieno produktų gamybos klausimais nurodymų ir instrukcijų rinkinys (“Norāžu un instrukciju kopums par svarīgākajiem jautājumiem piena produktu ražošanā”), ko 1947. gadā publicēja Pienocentras (Piena pārstrādes kooperatīvu centrālā savienība), un grāmatā Pieno produktų pardavimas ir vartojimas (“Piena produktu pārdošana un patēriņš”), kas 1958. gadā publicēta Viļņā. Šo siera veidu, kas pazīstams kā “Lietuvas siers”, rūpnieciski sāka ražot 19. gadsimta beigās. Piena pārstrādes uzņēmumos siera ražošanas process ir mehanizēts, tomēr siera graudu masu pildīt siera maisos un maisus aizsiet var ne tikai mehanizēti, bet arī ar rokām, tieši tā, kā tas ticis darīts daudzus gadsimtus. Gatavojot sieru mājās, vēl šodien izmanto preses, kas izgatavotas pēc senā parauga.

Lietuvā Lietuviškas varškės sūris joprojām ir neatņemama rituāla sastāvdaļa dažādos saviesīgos pasākumos, kristībās, kāzās un citās ģimenes svinībās, un tā ir lieliska dāvana. Tā ir arī neatņemama ikdienas dzīves sastāvdaļa. Lietuvā ir ierasts ēst Lietuviškas varškės sūris svaigo sieru vienu pašu, ar ievārījumu vai medu, vai uz sviestmaizes; cepto un kūpināto sieru ēd pie alus vai gira (kvass), savukārt žāvēto sieru ierasts ņemt līdzi izbraucienos vai garākos ceļojumos. Parasti svētkiem tiek izgatavots liels Lietuviškas varškės sūris. Dziesmu svētkiem 2007. gadā Ukmerģes pienotava izgatavoja sieru, kas svēra 99 kg. Lielākais kūpinātais Lietuviškas varškės sūris, kas svēra 12 kg, tika izgatavots Biržu rajonā 2009. gadā par godu vasaras saulgriežiem; tā izgatavošanai izmantoja 105 litrus piena, un to kūpināja īpašā krāsnī veselas divas dienas. Kāzās galda dekorēšanai vedējmāte atnes lielu, garšīgu, svaigu Lietuviškas varškės sūris, savukārt līgava par jaunā pāra modināšanu ar mūziku kāzu otrajā dienā muzikantiem pasniedz žāvēto Lietuviškas varškės sūris, kas ir pāra tuvības un noturības simbols.

Kopš 2006. gada Rokišķu muižā izvietotajā muzejā notiek izglītojoša programma ar nosaukumu Sūrio kelias (siera ceļš). Katru gadu aptuveni 6 000 apmeklētāju uzzina par Lietuviškas varškės sūris senajām gatavošanas metodēm, aplūko etnogrāfiskos piederumus un nogaršo dažādus sierus. Lietuviškas varškės sūris guva lielu popularitāti apmeklētāju vidū starptautiskajā izstādē “Zaļā nedēļa 2009”, kas notika Berlīnē.

Sierdaru pieredze, zināšanas un prasmes, kas attīstītas gadsimtu gaitā, ir ļāvušas pielāgot ražošanas procesu mūsdienu apstākļiem, saglabāt siera īpašo formu un garantēt kvalitāti.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

http://zum.lrv.lt/lt/veiklos-sritys/maisto-sauga-ir-kokybe/saugomos-kilmes-vietos-nuorodos-saugomos-geografines-nuorodos-garantuoti-tradiciniai-gaminiai/atnaujinamos-produktu-specifikacijos

(1) OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.

(2) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.