LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 20.08.2004. 
KOM(2004) 566 gal īgā versija 
2004/0195 (AVC)   
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par Papildprotokola, kas pievienots Asoci ācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienu un 
tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, parakst īšanu un t ā 
konkrētu noteikumu pagaidu piem ērošanu, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, 
Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Ung ārijas Republikas, Latvijas Republikas, 
Lietuvas Republikas, Maltas Re publikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un 
Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savien ībai 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par Papildprotokola, kas pievienots Asoci ācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienu un 
tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, nosl ēgšanu, lai 
ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Repub likas, Kipras Republikas, Ung ārijas 
Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas  Republikas, Maltas Republikas, Polijas 
Republikas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas pievienošanos Eiropas 
Savienībai 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
Saskaņā ar 6. panta 2. punktu L īgumā par jauno ES dal ībvalstu pievienošanos ES, par jauno 
ES dalībvalstu pievienošanos ES un Čīles Asociācijas nolīgumam vienojas ar papildprotokolu 
minētajam Nol īgumam. Taj ā pašā pantā noteikta vienk āršota proced ūra, saskaņā ar kuru 
Padome, pie ņemot vienpr ātīgu lēmumu dal ībvalstu v ārdā, un attiec īgā trešā valsts nosl ēdz 
protokolu. Š ī procedūra neierobežo Kopienas pašas pilnvaras. 
2003. gada 22. decembr ī Padome apstiprin āja Komisijas mand ātu sarunām par šādu protokolu 
ar Čīli. Šīs sarunas ir pabeigtas, atbilstoši Komisijas pras ībām. 
Pievienotie priekšlikumi attiecas uz (1) Padomes L ēmumu par Papildprotokola parakst īšanu 
un tā pagaidu piem ērošanu un (2) Padomes L ēmumu par Papildprotokola nosl ēgšanu.  Ir 
pievienots protokola teksts, kas p ārrunāts ar Čīli. Komisija l ūdz Padomi apstiprin āt 
pievienotos Padomes L ēmumu projektus par Papildprotokola parakst īšanu, pagaidu 
piemērošanu un nosl ēgšanu. 
Eiropas Parlaments tiks aicin āts sniegt pozit īvu atzinumu par šo protokolu. 
 
LV 3   LV Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par Papildprotokola, kas pievienots Asoci ācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienu un 
tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, parakst īšanu un 
pagaidu piem ērošanu, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras 
Republikas, Ung ārijas Republikas, Latvijas Republik as, Lietuvas Republikas, Maltas 
Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas 
pievienošanos Eiropas Savien ībai 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, un jo īpaši tā 310. pantu saist ībā ar tā 
300. panta 2. punkta pirm ās daļas pirmo un otro teikumu, 
ņemot vērā Aktu par jauno dal ībvalstu pievienošanos Eiropas Savien ībai, un jo īpaši tā 
6. panta 2. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
tā kā: 
(1) Padome 2003. gada 22. decembr ī pilnvaroja Komisiju Eiropas Kopienas un t ās 
dalībvalstu vārdā risināt sarunas ar Čīli par Papildprotokolu Asoci ācijas nolīgumam 
starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīli, no otras puses, 
lai ņemtu vērā jauno dal ībvalstu pievienošanos ES; 
(2) Š īs sarunas ir nosl ēgtas un Papildprotokols paraf ēts 2004. gada 30. apr īlī; 
(3) Iev ērojot tā iespējamo nosl ēgšanu vēlāk, Papildprotokols j āparaksta Kopienas v ārdā 
un jāapstiprina konkr ētu tā noteikumu pagaidu piem ērošana, 
IR PIEŅĒMUŠI ŠO L ĒMUMU. 
Vienīgais pants 
1. Padomes priekšs ēdētājs ar šo tiek pilnvarots nor īkot personu(-as), kura(-s) ir 
tiesīga (- s) Eiropas Kopienas un t ās dalībvalstu v ārdā parakstīt Papildprotokolu 
Asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas puses, 
un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas 
Republikas, Kipras Republikas, Ung ārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas 
Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un 
Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savien ībai. Papildprotokola teksts ir 
pievienots šim l ēmumam. 
 
LV 4   LV 2. Uz šādiem Papildprotokola noteikumiem pirms t ā stāšanās spēkā attiecas pagaidu 
piemērošana: 2., 3., 4., 5., 6., 11. un 12. pants. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā 
 Priekšs ēdētājs 
 
LV 5   LV 2004/0195 (AVC) 
Priekšlikums 
PADOMES L ĒMUMS 
par Papildprotokola nosl ēgšanu, kas pievienots Asoci ācijas nolīgumam starp Eiropas 
Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no otras puses, lai 
ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Repub likas, Kipras Republikas, Ung ārijas 
Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas  Republikas, Maltas Republikas, Polijas 
Republikas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas pievienošanos Eiropas 
Savienībai 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, un jo īpaši tā 310. pantu saist ībā ar tā 
300. panta 2. punkta pirm ās daļas pirmo un otro teikumu, k ā arī tā 300. panta 3. punkta otro 
daļu, 
ņemot vērā Aktu par jauno dal ībvalstu pievienošanos Eiropas Savien ībai, un jo īpaši tā 
6. panta 2. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu, 
tā kā 
(1) Papildprotokols Asoci ācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, 
no vienas puses, un Čīli, no otras puses, ir parakst īts Eiropas Kopienas un t ās 
dalībvalstu vārdā […]; 
(2) Papildprotokols j āapstiprina, 
IR PIEŅĒMUŠI ŠO L ĒMUMU. 
Vienīgais pants 
1. Eiropas Kopienas un t ās dalībvalstu v ārdā ar šo tiek apstiprin āts Papildprotokols 
Asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas puses, 
un Čīles Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas 
Republikas, Kipras Republikas, Ung ārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas 
Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un 
Slovākijas Republikas pievienošanos Eiropas Savien ībai. Papildprotokola teksts ir 
pievienots šim l ēmumam. 
2. Padomes priekšs ēdētājs sniedz pazi ņojumu saska ņā ar Papildprotokola 13. pantu. 
 
LV 6   LV Briselē, 
 Padomes v ārdā 
 Priekšs ēdētājs 
 
LV 7   LV PIELIKUMS  
PROTOKOLS 
Asociācijas nolīgumam starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles 
Republiku, no otras puses, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras 
Republikas, Ung ārijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas 
Republikas, Polijas Republikas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas 
pievienošanos Eiropas Savien ībai 
 
Beļģijas Karaliste, 
Čehijas Republika, 
Dānijas Karaliste, 
Vācijas Federat īvā Republika, 
Grieķijas Republika, 
Igaunijas Republika, 
Spānijas Karaliste, 
Francijas Republika, 
Īrija, 
Itālijas Republika, 
Kipras Republika, 
Latvijas Republika, 
Lietuvas Republika, 
Luksemburgas Lielhercogiste, 
Ungārijas Republika, 
Maltas Republika, 
Nīderlandes Karaliste, 
Austrijas Republika, 
Polijas Republika, 
Portugāles Republika, 
Somijas Republika, 
Slovēnijas Republika, 
 
LV 8   LV Slovākijas Republika, 
Zviedrijas Karaliste, 
Lielbritānijas un Zieme ļīrijas Apvienot ā Karaliste, 
še turpmāk – “dalībvalstis”, 
Eiropas Kopiena 
še turpmāk – “Kopiena”, 
un 
Čīles Republika, še turpm āk – “Čīle”, 
TĀ KĀ Asociācijas nolīgums starp Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīli, no 
otras puses, še turpm āk – “Nol īgums”, tika parakst īts Briselē 2002. gada 18. novembr ī, un 
daži tā noteikumi kopš 2003. gada 1. febru āra tiek piem ēroti saska ņā ar tā 198. panta 
3. punktu, 
TĀ KĀ Līgums par Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas 
Republikas, Lietuvas Republikas, Ung ārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas 
Republikas, Slov ēnijas Republikas un Slov ākijas Republikas (še turpm āk „jaunās 
dalībvalstis") pievienošanos Eiropas Savien ībai (še turpm āk– “Pievienošan ās līgums”) tika 
parakstīts Atēnās 2003. gada 16. apr īlī un stāsies spēkā 2004. gada 1. maij ā, 
IR VIENOJUŠ ĀS ŠĀDI. 
I IEDAĻA 
LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES 
1. pants 
Čehijas Republika, Igaunijas Republika, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lietuvas 
Republika, Ung ārijas Republika, Maltas Republik a, Polijas Republika, Slov ēnijas Republika 
un Slovākijas Republika ar šo k ļūst par līgumslēdzējām pusēm Asociācijas nolīgumā, kas 
noslēgts starp Eiropas Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas puses, un Čīles Republiku, no 
otras puses. 
II IEDAĻA 
PREČU TIRDZNIEC ĪBA 
2. pants 
Ar šo Nol īguma I pielikum ā izdara groz ījumus saska ņā ar noteikumiem, kas ietverti š ā 
Protokola I pielikum ā, lai pievienotu Nol īguma I pielikuma 1. ieda ļā norādītās tarifu kvotas. 
III IEDAĻA 
 
LV 9   LV IZCELSMES NOTEIKUMI 
3. pants 
Nolīguma III pielikuma 17. panta 4. punkt ā un 18. panta 2. punkt ā a r  š o  i z d a r a  g r o z ījumus 
saskaņā ar šā Protokola II pielikuma noteikumiem. 
4. pants  
Nolīguma III pielikuma III papildin ājumu aizst āj ar šā Protokola III pielikumu. 
5. pants 
Nolīguma III pielikuma IV papildin ājumu aizst āj ar šā Protokola IV pielikumu. 
6. pants 
(1) Nol īguma noteikumus piem ēro precēm, kuras eksport ētas vai nu no Čīles uz kādu no 
jaunajām dalībvalstīm vai no k ādas no jaunaj ām dalībvalstīm uz Čīli un kuras atbilst 
Nolīguma III pielikuma noteikumiem, un kuras pievienošan ās datumā ir vai nu ce ļā 
vai pagaidu glab āšanā muitas noliktav ā vai brīvajā zonā Čīlē, vai attiec īgajā jaunajā 
dalībvalstī. 
(2) Š ādos gadījumos atvieglojumu rež īmu piešķir ar nosac ījumu, ka četru mēnešu laikā 
no pievienošan ās datuma import ētājvalsts muitas iest ādēm iesniegts izcelsmes 
apliecinājums, ko retrospekt īvi izsniegušas eksport ētājvalsts muitas iest ādes vai 
kompetenta valsts iest āde. 
IV IEDAĻA 
PAKALPOJUMU TIRDZNIEC ĪBA UN UZ ŅĒMĒJDARBĪBAS VEIKŠANA 
7. pants 
Nolīguma VII pielikuma A da ļu aizstāj ar šā Protokola V pielikuma noteikumiem. 
8. pants 
Nolīguma VIII pielikuma A da ļu aizstāj ar šā Protokola VI pielikuma noteikumiem. 
9. pants 
Nolīguma IX pielikuma A da ļu aizstāj ar šā Protokola VII pielikum ā sniegto inform āciju. 
 
LV 10   LV 10. pants 
Nolīguma X pielikuma A da ļu aizstāj ar šā Protokola VIII pielikuma noteikumiem. 
V IEDAĻA 
VALSTS IEPIRKUMS 
11. pants 
(1) Š ā Protokola IX pielikum ā minēto jauno dal ībvalstu iest āžu uzskait ījumu ar šo 
pievieno Nol īguma XI pielikuma attiec īgajām iedaļām. 
(2) Š ā Protokola X pielikum ā ietverto jauno dal ībvalstu izdevumu sarakstu ar šo 
pievieno š ā Nolīguma XIII pielikuma 2. papildin ājumam. 
VI IEDAĻA 
PTO 
12. pants 
Čīle apņemas neiesniegt nek ādas prasības, piepras ījumus un nev ērsties ties ā, kā arī nemainīt 
vai neatsaukt nevienu koncesiju saska ņā ar VVTT 1994 XXIV panta 6. punktu, XXVIII pantu 
vai VVTT XXI pantu saist ībā ar šo Kopienas paplašin āšanu. 
VII IEDA ĻA 
VISPĀRĪGIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 
13. pants 
(1) Saska ņā ar attiecīgajām iekšējām proced ūrām šo Protokolu nosl ēdz Kopiena, Eiropas 
Savienības Padome, dal ībvalstu vārdā, un Čīle. 
(2) Šis Protokols st ājas spēkā vēlākajā no datumiem – Nol īguma spēkā stāšanās datumā 
vai tā pirmā mēneša pirmaj ā dienā, kurš seko tam m ēnesim, kur ā visas 
līgumslēdzējas puses viena otrai nos ūtījušas pazi ņojumus par šim nol ūkam 
nepieciešamo proced ūru pabeigšanu. 
(3) Neraugoties uz 2. punktu, Kopiena un Čīle vienojas par š ā Protokola 2., 3., 4., 5., 6., 
11. un 12. panta pagaidu piem ērošanu, sākot no šā Protokola parakst īšanas datuma. 
Protokola 2. pantu piem ēro no 2004. gada 1. maija. 
(4) Pazi ņojumus nos ūta Eiropas Savien ības Padomes ģenerālsekretāram, kurš ir š ā 
Protokola depozit ārijs. 
 
LV 11   LV (5) Ja puses piem ēro kādu šā Protokola noteikumu pirms t ā stāšanās spēkā, jāuzskata, ka 
jebkura atsauce š ādā noteikum ā uz šā protokola sp ēkā stāšanās datumu attiecas uz 
datumu, no kura puses vienojas piem ērot šo noteikumu saska ņā ar 3. punktu. 
14. pants 
Šis Protokols sast ādīts divos eksempl āros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, 
igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, portugāļu, slovaku, slov ēņu, somu, sp āņu, 
ungāru, vācu un zviedru valod ā, un katrs no šiem tekstiem ir vienl īdz autentisks. 
Kopiena triju m ēnešu laik ā no šā Protokola parakst īšanas nos ūta Čīlei šā Protokola tekstu 
čehu, igauņu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, po ļu, slovaku, slov ēņu un ungāru valodā. Stājoties 
spēkā šim Protokolam, jauno valodu teksti k ļūst autentiski saska ņā ar tiem pašiem 
nosacījumiem k ā pašreizējās šā Protokola valod ās uzrakstītie teksti. 
15. pants 
Šis Protokols ir Nol īguma neat ņemama sast āvdaļa. Šā Protokola pielikumi ir t ā neatņemama 
sastāvdaļa. 
 
LV 12   LV I PIELIKUMS 
Grozījumi Kopienas tarifu samazin āšanas grafik ā 
1) Kopiena at ļauj bez muitas nodok ļa ievest š ādus produktus un to daudzumu, katru 
gadu apjomu palielinot par 5% 
KN kods Apraksts Apjoms 
0703.20.00 Ķiploki 30 tonnas 
0806.10.10 V īnogas (1/1 l īdz 14/7) 1500 tonnas 
0810.50.00 Kivi 1000 tonnas 
2) Kopiena at ļauj bez muitas nodok ļa ievest š ādus produktus un to daudzumu 
KN kods Apraksts Apjoms (1) 
0303 29 00 Citas sald ētas zivis, iz ņemot 
filejas 
0303 78 12 Argent īnas heks 
0303 78 19 Heks – cits 
0304 20 53 Sald ētas makreles filejas 
0304 20 56 Argent īnas heka sald ētas 
filejas 
0304 20 58 Cita heka sald ētas filejas 
0304 20 91 Zilo makruronu sald ētas 
filejas 
0304 20 95 Citas sald ētas filejas 
0304 90 05 Surimi 725 tonnas 
(1) Šī tarifu kvota piem ērojama 2004. gadam un katram turpm ākajam kalend ārajam gadam, 
sākot no 2005. gada 1. janv āra līdz tās termiņa beigām 2012. gada 31. decembr ī. 
KN kods  Apraksts Apjoms (2) 
1604 15 19 Gatava vai konserv ēta 
makrele 90 tonnas 
(2) Šī tarifu kvota piem ērojama 2004. gadam un katram turpm ākajam kalend ārajam gadam, 
sākot no 2005. gada 1. janv āra līdz tās termiņa beigām 2006. gada 31. decembr ī.
 
LV 13   LV  
II PIELIKUMS  
Asociācijas nol īguma III pielikum ā ietverto administrat īvo piezīmju teksts jaunaj ās 
valodās 
1. Šādi grozīt 17. panta 4. punktu: 
(…) 
Retrospekt īvi izsniegti p ārvadājumu sertifik āti EUR.1 j āapstiprina ar k ādu no šīm frāzēm: 
ES "EXPEDIDO A POSTERIORI", 
CS "VYSTAVENO DODATE ČNE", 
DA "UDSTEDT EFTERFØLGENDE", DE "NACHTRÄGLICH AUSGESTELLT", ET "VÄLJA ANTUD TAGASIULATUVALT", EL "ΕΚ∆ΟΘΕΝ  ΕΚ ΤΩΝ  ΥΣΤΕΡΩΝ ", 
EN "ISSUED RETROSPECTIVELY", FR "DÉLIVRÉ A POSTERIORI", IT "RILASCIATO A POSTERIORI", LV "IZSNIEGTS RETROSPEKT ĪVI", 
LT "RETROSPEKTYVUSIS IŠDAVIMAS", HU "KIADVA VISSZAMEN ŐLEGES HATÁLLYAL", 
MT "MAHRUG RETROSPETTIVAMENT", NL "AFGEGEVEN A POSTERIORI", PL "WYSTAWIONE RETROSPEKTYWNIE", PT "EMITIDO A POSTERIORI", SL "IZDANO NAKNADNO", SK "VYDANÉ DODATO ČNE", 
FI "ANNETTU JÄLKIKÄTEEN", 
 
LV 14   LV SV "UTFÄRDAT I EFTERHAND". 
2. Šādi grozīt 18. panta 2. punktu: 
(…) 
Šādā veidā izsniegtais dublik āts jāapstiprina ar k ādu no šiem v ārdiem: 
ES "DUPLICADO", 
CS "DUPLIKÁT", DA "DUPLIKAT", DE "DUPLIKAT", ET "DUPLIKAAT", EL "ΑΝΤΙΓΡΑΦΟ ", 
EN "DUPLICATE", FR "DUPLICATA", IT "DUPLICATO", LV "DUBLIK ĀTS", 
LT "DUBLIKATAS", HU "MÁSODLAT", MT "DUPLIKAT", NL "DUPLICAAT", PL "DUPLIKAT", PT "SEGUNDA VIA", SL "DVOJNIK", SK "DUPLIKÁT", FI "KAKSOISKAPPALE", SV "DUPLIKAT". 
 
LV 15   LV III PIELIKUMS 
III papildinājums 
PĀRVADĀJUMU SERTIFIK ĀTA EUR.1 PARAUGS UN PIETEIKUMA PARAUGS 
PĀRVADĀJUMU SERTIFIK ĀTA EUR.1 SA ŅEMŠANAI 
Iespiešanas instrukcijas 
1. Katras veidlapas izm ērs ir 210 x 297 mm; at ļautā garuma pielaide ir l īdz mīnus 5 mm 
vai plus 8 mm. Izmantotais pap īrs ir balts, ar rakst īšanai piem ērotu form ātu, bez 
mehāniskas celulozes piejaukum a un ar svaru vismaz 25 g/m2
. Tam ir uzdruk āts zaļš 
gijošas tehnik ā veidota raksta fons , padarot jebkuru meh āniskiem vai ķīmiskiem 
līdzekļiem veiktu viltošanu ac īmredzamu. 
2. Kopienas dal ībvalstu un Čīles muitas iest ādes vai kompetent ās valsts iest ādes var 
saglabāt tiesības iespiest veidlapas pašas vai ar ī likt tās iespiest apstiprin ātiem 
iespiedējiem. Otraj ā gadījumā katrai veidlapai j āietver atsauce uz š ādu 
apstiprinājumu. Uz katras veidlapas j ābūt iespiedēja nosaukumam un adresei vai 
zīmei, pēc kuras iespied ēju var identific ēt. Uz tās jābūt arī sērijas numuram, vai nu 
iespiestam vai ne, p ēc kura to var identific ēt. 
Aizpildīšanas proced ūra 
Eksportētājs vai tā pilnvarots p ārstāvis aizpilda gan p ārvadājumu sertifik ātu EUR.1, gan 
pieteikuma veidlapu. Š īs veidlapas aizpilda vien ā no valod ām, kurā sastādīts šis Nol īgums, kā 
arī saskaņā ar eksport ētājvalsts ties ību aktu noteikumiem. Ja t ās aizpilda rokrakst ā, jāraksta ar 
tinti un druk ātajiem burtiem. Produktu apraksts j āraksta šim nol ūkam paredz ētā laukumā, 
neatstājot tukšas rindas. Ja laukums nav piln īgi aizpild īts, zem apraksta p ēdējās rindas 
jāpavelk horizont āla līnija, tukšo vietu p ārsvītrojot. 
 
LV 16   LV PĀRVADĀJUMU SERTIFIK ĀTS 
1. Eksport ētājs (nosaukums, pilna adrese, valsts)  EUR.1 
Nr. A 
000.000  
 Pirms š īs veidlapas aizpild īšanas sk. piez īmes nākamajā lappusē 
 
 2. Sertifik ātu izmanto tirdzniec ībā ar atvieglotiem noteikumiem starp  
  
un 
  
(ierakstiet atbilst īgās valstis, valstu grupas vai teritorijas) 
3. Preču saņēmējs (nosaukums, pilna adrese, valsts) (Nav 
obligāti norādāms)  
 4. Valsts, valstu grupa vai 
teritorija, kura tiek  
 uzskat īta par preces 
izcelsmes vietu  
 
 5. Saņēmēja valsts, valstu grupa 
vai teritorija  
6. Transporta inform ācija (Nav oblig āti norādāms) 7. Piezīmes 
 
 
  
 
 
8. Kārtas numurs; mar ķējumi un numuri; iepakojumu skaits un veids (1); preču apraksts (2) 9. Bruto 
masa (kg) 
vai cita 
mērvienība 
(litri, m³ 
utt.) 10. 
Faktūrrēķini 
(Nav oblig āti 
aizpildāms) 
   
                                                 
(1) Ja preces nav iepakotas, nor ādiet atbilstošo izstr ādājumu skaitu vai “nefas ēts”. 
(2) Šeit var iek ļaut preču tarifu klasifik āciju virsraksta (4 ciparu kods) l īmenī. 
 
LV 17   LV    
   
   
   
   
   
11. MUITAS VAI KOMPETENTAS VALSTS IEST ĀDES ATZ ĪME 
 Deklar ācija apliecin āta ............................... Z īmogs 
 Eksporta dokuments (3): 
 Veidlapa .................................................... Nr. .........................  Muita vai kompetent ā valsts iest āde:........  
 Izsniedz ēja valsts vai teritorija: ................  
 Vieta un datums ........................................  
  
 
 ...............................................................  (Paraksts)  12. EKSPORT ĒTĀJA DEKLAR ĀCIJA  
 
 Es, apakš ā parakstījies, deklar ēju, ka iepriekš 
aprakstītās preces atbilst nosac ījumiem, kas 
nepieciešami š ā sertifikāta izsniegšanai. 
 
 Vieta un datums......................................... 
  
 
  ............................................................ 
(Paraksts)  
  
                                                 
(3) Aizpildiet tikai tad, ja š āda prasība noteikta eksport ētājas valsts vai teritorijas noteikumos  
 
LV 18   LV  
13. PĀRBAUDES L ŪGUMS adres ēts: 
 
 
 14. PĀRBAUDES REZULT ĀTS 
 Veikt ā pārbaude liecina, ka šis sertifik āts (*) 
 ? ir izdots nor ādītajā muitas punkt ā vai kompetentaj ā valsts iest ādē 
un ka tajā ietvertā informācija ir pareiza. 
 
Tiek lūgta šā sertifikāta autentiskuma un pareiz ības pārbaude 
 
 
 
 ............................................................................ 
 (Vieta un datums)  
  
Zīmogs 
 ........................................................... 
 (Paraksts)  
 ? neatbilst pras ībām, kas izvirz ītas autentiskumam un pareiz ībai 
(sk. piezīmes pielikum ā). 
   
........................................................................... 
 (Vieta un datums)  
 
 
Zīmogs 
 
........................................................... 
 (Paraksts)  
 
 
_____________ (
*) Ievelciet X attiec īgajā lodziņā. 
PIEZĪMES 
1. Sertifik ātā nedrīkst būt dzēsumi vai v ārdi, kas rakst īti viens otram virs ū. Jebkuri labojumi j āveic, 
svītrojot nepareiz ās ziņas un pievienojot jebkurus vajadz īgos labojumus. Jebkurš š āds labojums 
jāparaksta personai, kas aizpild ījusi sertifik ātu, un jāapstiprina izdev ējas valsts vai teritorijas muitas 
iestādēm, vai kompetentajai valsts iest ādei. 
2. Starp sertifik ātā uzrādītajām vienībām nedrīkst atstāt brīvu vietu, un katrai vien ībai jāsākas ar kārtas 
numuru. Tieši zem p ēdējās vienības jānovelk horizont āla līnija. Jebkura br īva vieta j āpārsvītro tā, lai 
nebūtu iespējams veikt papildin ājumus. 
3. Preces j āapraksta saska ņā ar komercpraksi un pietiekami detaliz ēti, lai nodrošin ātu to identifik āciju. 
 
LV 19   LV PIETEIKUMS P ĀRVADĀJUMU SERTIFIK ĀTA SAŅEMŠANAI 
1. Eksport ētājs (nosaukums, pilna adrese, valsts)  EUR.1 
Nr. A 
000.000  
 Pirms š īs veidlapas aizpild īšanas sk. piez īmes nākamajā lappusē 
 
 2. Pieteikums sertifik āta saņemšanai izmantošanai tirdzniec ībā ar 
atvieglojumiem starp  
 
 
 un  
 
 
(norādiet atbilst īgās valstis, valstu grupas vai teritorijas) 
3. Preču saņēmējs (nosaukums, pilna adrese, valsts) (Nav oblig āti 
norādāms)  
 4. Valsts, valstu grupa vai 
teritorija, kura tiek uzskatīta par preces 
izcelsmes vietu  
 5. Saņēmēja valsts, valstu 
grupa vai teritorija  
6. Transporta inform ācija (Nav oblig āti norādāms) 
 
 7. Piezīmes 
 
 
 
  
 
8. Kārtas numurs; Mar ķējumi un numuri; Iepakojumu skaits un veids 4; Preču apraksts 5 9. Bruto 
masa (kg) vai cita 
mērvienī-
ba (litri, m³ utt.)  10. Faktūr-
rēķini 
(Nav oblig āti 
norādāms) 
   
   
                                                 
(4) Ja preces nav iepakotas, atbilst īgi norādiet izstrādājumu skaitu vai “nefas ēts”. 
(5) Šeit var iek ļaut preču tarifu klasifik āciju pozīcijas (4 ciparu kods) l īmenī. 
 
LV 20   LV    
   
   
   
   
   
   
   
 
LV 21   LV EKSPORT ĒTĀJA DEKLAR ĀCIJA 
Es, apakš ā parakstījies, nākamajā lappusē aprakstīto preču eksportētājs, 
DEKLAR ĒJU, ka preces atbilst nosac ījumiem, kas noteikti pievienot ā sertifikāta izdošanai, 
NORĀDU šādus apstākļus, kas nodrošina, ka š īs preces atbilst min ētajiem nosac ījumiem: 
.………………………………………………………………………………………… ………………………………………………………………………………………… ………………………………………………………………………………………… ………………………………………………………………………………………… 
IESNIEDZU š ādus papildu dokumentus 
6: 
………………………………………………………………………………………… ………………………………………………………………………………………… ………………………………………………………………………………………… ………………………………………………………………………………………… 
APŅEMOS p ēc attiecīgo iestāžu piepras ījuma iesniegt jebkuru papildu apliecin ājumu, ko 
šīs iestādes var piepras īt pievienot ā sertifikāta izsniegšanas m ērķiem, un ap ņemos, ja tas tiks 
prasīts, piekrist jebkurai manu kont u inspekcijai un jebkurai min ēto preču ražošanas procesu 
pārbaudei, ko veiktu min ētās iestādes, 
LŪDZU š īm precēm izsniegt pievienoto sertifik ātu. 
………………………………………… 
 (Vieta un datums)  ....................................................  (Paraksts) 
                                                
 
6 Piemēram: importa dokumenti, p ārvadājumu sertifik āti, faktūrrēķini, ražot āja deklar ācijas utt., kas attiecas uz ražošan ā 
izmantotajiem produktiem vai uz taj ā pašā stāvoklī reeksport ētajām precēm. 
 
LV 22   LV IV PIELIKUMS 
IV papildin ājums  
Faktūrrēķina deklar ācija 
Īpašās prasības faktūrrēķina deklar ācijas sagatavošanai 
Faktūrrēķina deklar āciju, kuras teksts ir sniegts t ālāk tekstā, sagatavo, izmantojot k ādu no tajā 
sniegtajiem valodu tekstiem, un saska ņā ar eksport ētājas valsts ties ību aktu noteikumiem. Ja 
deklarācija ir rokrakst ā, tai jābūt rakstītai ar tinti un druk ātajiem burtiem. Fakt ūrrēķina 
deklarācija jāsastāda saskaņā ar attiecīgajām zemsvītras piezīmēm. Zemsv ītras piezīmes nav 
jāreproducē. 
Teksts ang ļu valodā 
The exporter of the products co vered by this document (custo ms or competent governmental 
authorisation No ... (1)) declares that, except where otherw ise clearly indicated, these products 
are of ... preferential origin (2). 
Teksts sp āņu valodā 
El exportador de los productos incluidos en el presente documento (autorización aduanera o 
de la autoridad gubernamental competente n° ... (1)) declara que, salvo indicación en sentido 
contrario, estos productos gozan de  un origen preferencial ... (2). 
                                                 
(1) Ja fakt ūrrēķina deklar āciju sagatavo apstiprin ātais eksport ētājs šā pielikuma 21. panta izpratn ē, šajā 
vietā jānorāda apstiprin ātā eksportētāja pilnvaras numurs. Ja fakt ūrrēķina deklar āciju nesagatavo 
apstiprinātais eksport ētājs, vārdi iekavās ir jāizlaiž vai j āatstāj tukša vieta. 
(2) Jānorāda produktu izcelsme. Ja fakt ūrrēķina deklar ācija pilnīgi vai daļēji attiecas uz produktiem, kuru 
izcelsme ir Se ūtā un Meliļā šā pielikuma 37. panta izpratn ē, eksportētājam, izmantojot simbolu “CM”, 
tie skaidri j ānorāda dokument ā, par kuru sagatavo deklar āciju. 
 
LV 23   LV  
Teksts dāņu valodā 
Eksportøren af varer, der er omfattet af nærv ærende dokument, (toldmyndighedernes eller den 
kompetente offentlige myndigheds tilladelse nr. ... (1)) erklærer, at varerne, medmindre andet 
tydeligt er angivet, har præferenceoprindelse i ... (2). 
Teksts vācu valodā 
Der Ausführer (Ermächtigter Ausführer;Bewil lingung der Zollbehörde oder der zuständigen 
Regierungsbehörde Nr. … (1)) der Waren, auf die sich dieses Handelspapier bezieht, erklärt, 
dass diese Waren, soweit nichts anderes ange geben, präferenzbegünstigte Ursprungswaren 
... (2) sind. 
Teksts grie ķu valodā 
Ο εξαγωγέας  των προϊόντων  που καλύπτονται  από το παρόν  έγγραφο  (άδεια  τελωνείου  ή της 
καθύλην  αρµόδιας  αρχής , υπ΄αριθ . ... (1)) δηλώνει  ότι, εκτός  εάν δηλώνεται  σαφώς  άλλως , τα 
προϊόντα  αυτά  είναι  προτι µησιακής  καταγωγής  ... (2). 
Teksts fran ču valodā 
L'exportateur des produits couverts par le pr ésent document (autorisation douanière ou de 
l'autorité gouvernementale compétente n° … (1)) déclare que, sauf indication claire du 
contraire, ces produits ont l'origine préférentielle ... (2). 
                                                 
(1) Ja fakt ūrrēķina deklar āciju sagatavo apstiprin ātais eksport ētājs šā pielikuma 21. panta izpratn ē, šajā 
vietā jānorāda apstiprin ātā eksportētāja pilnvaras numurs. Ja fakt ūrrēķina deklar āciju nesagatavo 
apstiprinātais eksport ētājs, vārdi iekavās ir jāizlaiž vai j āatstāj tukša vieta. 
(2) Jānorāda produktu izcelsme. Ja fakt ūrrēķina deklar ācija pilnībā vai daļēji attiecas uz produktiem, kuru 
izcelsme ir Se ūtā un Meliļā šā pielikuma 37. panta izpratn ē, eksportētājam, izmantojot simbolu “CM”, 
tie skaidri j ānorāda dokument ā, par kuru sagatavo deklar āciju. 
 
LV 24   LV  
Teksts itāļu valodā 
L'esportatore delle merci contemplate nel pr esente documento (aut orizzazione doganale o 
dell'autorità governativa competente n. … (1)) dichiara che, salvo indicazione contraria, le 
merci sono di origine preferenziale ... (2). 
Teksts holandiešu valod ā 
De exporteur van de goederen waarop dit document van toepassing is (douanevergunning of 
vergunning van de competente  overheidsinstantie nr. … (1)) verklaart dat, behoudens 
uitdrukkelijke andersluidende vermelding, deze  goederen van preferentiële ... oorsprong zijn 
(2). 
Teksts portug āļu valodā 
O abaixo assinado, exportador dos produtos cobe rtos pelo presente documento (autorização 
aduaneira ou da autoridade governamental competente n°… (1)) declara que, salvo 
expressamente indicado em contrário, estes produtos são de origem preferencial ... (2). 
Teksts somu valod ā 
Tässä asiakirjassa mainittujen tuotteiden viejä (t ullin tai toimivaltaisen julkisen viranomaisen 
lupa nro... (1)) ilmoittaa, että nämä tuotteet ovat,  ellei toisin ole selvästi merkitty, 
etuuskohteluun oikeutettu ja ... alkuperätuotteita (2). 
                                                 
(1) Ja fakt ūrrēķina deklar āciju sagatavo apstiprin ātais eksport ētājs šā pielikuma 21. panta izpratn ē, šajā 
vietā jānorāda apstiprin ātā eksportētāja pilnvaras numurs. Ja fakt ūrrēķina deklar āciju nesagatavo 
apstiprinātais eksport ētājs, vārdi iekavās ir jāizlaiž vai j āatstāj tukša vieta. 
(2) Jānorāda produktu izcelsme. Ja fakt ūrrēķina deklar ācija pilnībā vai daļēji attiecas uz produktiem, kuru 
izcelsme ir Se ūtā un Meliļā šā pielikuma 37. panta izpratn ē, eksportētājam, izmantojot simbolu “CM”, 
tie skaidri j ānorāda dokument ā, par kuru sagatavo deklar āciju. 
 
LV 25   LV  
Teksts zviedru valod ā 
Exportören av de varor som omfattas av de tta dokument (tullmyndighe tens tillstånd eller 
behörig statlig myndighet nr. ...(1)) försäkrar att dessa varor, om inte annat tydligt markerats, 
har förmånsberättigande ... ursprung (2). 
Teksts čehu valod ā 
Vývozce výrobk ů uvedených v tomto dokumentu ( číslo povolení p říslušného vládního orgánu 
…(1)) prohlašuje, že krom ě zřetelně označených, mají tyto  výrobky preferen ční původ v …(2). 
Teksts igau ņu valodā 
Käesoleva dokumendiga hõlmatud toodete eksporti ja (tolliameti või pädeva valitsusasutuse 
luba nr. ...(1)) deklareerib, et need tooted on ...(2) sooduspäritoluga, välja  arvatud juhul kui on 
selgelt näidatud teisiti. 
Teksts latviešu valod ā 
Eksportētājs produktiem, kuri ietverti šaj ā dokument ā (muitas vai kompetentu valsts iest āžu 
pilnvara Nr. …(1)), deklarē, ka, izņemot tur, kur ir cit ādi skaidri noteikts, šiem produktiem ir 
priekšrocību izcelsme no …(2). 
Teksts lietuviešu valod ā 
Šiame dokumente išvardint ų prekių eksportuotojas (muitin ės arba kompetentingos 
vyriausybin ės institucijos liudijimo Nr. …(1)) deklaruoja, kad, jeigu kitaip nenurodyta, tai yra 
…(2) preferencin ės kilmės prekės. 
Teksts ung āru valodā 
A jelen okmányban szerepl ő áruk export őre (vámfelhatalmazási szám: …(1) vagy az illetékes 
kormányzati szerv által kiadott engedély száma:  ….) kijelentem, hogy eltér ő jelzs hiányában 
az áruk kedvezményes … származásúak(2). 
Teksts maltiešu valod ā 
L-esportatur tal-prodotti koperti b’dan id-doku ment (awtorizzazzjoni kompetenti tal-gvern 
jew tad-dwana nru. …(1)) jiddikjara li, hlief fejn indi kat b’mod car li mhux hekk, dawn il-
                                                 
(1) Ja fakt ūrrēķina deklar āciju sagatavo apstiprin ātais eksport ētājs šā pielikuma 21. panta izpratn ē, šajā 
vietā jānorāda apstiprin ātā eksportētāja pilnvaras numurs. Ja fakt ūrrēķina deklar āciju nesagatavo 
apstiprinātais eksport ētājs, vārdi iekavās ir jāizlaiž vai j āatstāj tukša vieta. 
(2) Jānorāda produktu izcelsme. Ja fakt ūrrēķina deklar ācija pilnībā vai daļēji attiecas uz produktiem, kuru 
izcelsme ir Se ūtā un Meliļā šā pielikuma 37. panta izpratn ē, eksportētājam, izmantojot simbolu “CM”, 
tie skaidri j ānorāda dokument ā, par kuru sagatavo deklar āciju. 
 
LV 26   LV prodotti huma ta’ origini preferenzjali …(2). 
Teksts po ļu valodā 
Eksporter produktów obj ętych tym dokumentem (upowa żnienie w ładz celnych lub 
upoważnienie właściwych w ładz nr …(1)) deklaruje, że z wyjątkiem gdzie jest to wyra źnie 
określone, produkty te maj ą …(2) preferencyjne pochodzenie. 
Teksts slov ēņu valodā 
Izvoznik proizvodov, zajetih s tem dokumentom, (poobl astilo carinsk ih ali pristojnih državnih 
organov št. ...(1)) izjavlja, da, razen če ni druga če jasno navedeno, ima to blago 
preferencialno…. poreklo (2). 
Teksts slovaku valod ā 
Vývozca výrobkov uvedených v tomto dokumente ( číslo povolenia colnej správy alebo 
príslušného vládneho povolenia …(1)) vyhlasuje, že okrem zrete ľne označených, majú tieto 
výrobky preferen čný pôvod v …(2). 
…..…….…............................. (3) 
 (Vieta un datums) 
….………............................... (4) 
 (Eksport ētāja paraksts; skaidr ā rokrakstā papildus 
 j ānorāda tās personas v ārds,  
 kura paraksta deklar āciju) 
                                                 
(1) Ja fakt ūrrēķina deklar āciju sagatavo apstiprin ātais eksport ētājs šā pielikuma 21. panta noz īmē, šajā vietā 
jānorāda apstiprin ātā eksport ētāja pilnvaras numurs. Ja fakt ūrrēķina deklar āciju nesagatavo 
apstiprinātais eksport ētājs, vārdi iekavās ir jāizlaiž vai j āatstāj tukša vieta. 
(2) Jānorāda produktu izcelsme. Ja fakt ūrrēķina deklar ācija pilnībā vai daļēji attiecas uz produktiem, kuru 
izcelsme ir Se ūtā un Meliļā šā pielikuma 37. panta noz īmē, eksportētājam, izmantojot simbolu “CM”, 
tie skaidri j ānorāda dokument ā, par kuru sagatavo deklar āciju. 
(3) Šīs norādes var izlaist, ja inform ācija ir ietverta paš ā dokument ā. 
(4) Sk. š ā pielikuma 20. panta 5. punktu. Gad ījumos, kad eksport ētājam nav j āparakstās, atbrīvojums no 
paraksta ietver ar ī atbrīvojumu no parakst ītāja vārda. 
 
LV 27   LV V PIELIKUMS 
(Nolīguma 99. pant ā minētais Nolīguma VII PIELIKUMS) 
SARAKSTS,  KAS  IETVER  ĪPAŠĀS SAISTĪBAS  ATTIEC ĪBĀ UZ PAKALPOJUMIEM 
A DAĻA 
KOPIENAS  SARAKSTS 
IEVADPIEZ ĪME 
1. Šaj ā sarakstā ietvertās īpašās saistības piem ērojamas tikai teritorij ām, kurās tiek piem ēroti 
Kopienas dibin āšanas līgumi, un saska ņā ar šajos l īgumos ietvertajiem nosac ījumiem. Š īs saistības 
piemērojamas tikai attiec ībām starp Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas puses, un ārpuskopienas 
valstīm, no otras puses. T ās neietekm ē dalībvalstu ties ības un pien ākumus, kas izriet no Kopienas 
tiesībām. 
  
2. Dal ībvalstu nor ādīšanai izmanto š ādas abreviat ūras: 
 AT Austrija, 
 BE Be ļģija, 
 CY Kipra, 
 CZ Čehijas Republika, 
 DE V ācija, 
 DK D ānija, 
 ES Sp ānija, 
 EE Igaunija,  FR Francija, 
 FI Somija, 
 EL Grie ķija, 
 HU Ung ārija, 
 IT It ālija, 
 IE Īrija, 
 LU Luksemburga,  LT Lietuva, 
 LV Latvija, 
 MT Malta,  NL N īderlande, 
 PT Portug āle, 
 PL Polija,  SE Zviedrija, 
 SI Slov ēnija, 
 SK Slov ākijas Republika, 
 UK Apvienot ā Karaliste. 
3 Šim sarakstam ir pievienota atseviš ķu dalībvalstu lietoto terminu v ārdnīca. 
Juridiskas personas “meitas uz ņēmums” ir juridiska persona, ko b ūtībā kontrolē cita juridiska persona. 
 
LV 28   LV Juridiskas personas “fili āle” ir tāda uzņēmējdarbības vieta bez juridiskas personas statusa, kurai ir 
pastāvīguma paz īmes, tāda kā mātes uzņēmuma paplašin ājums, kurai ir vad ība, kura ir materi āli apgādāta, 
lai risinātu sarunas par dar ījumiem ar treš ām personām tā, lai tām, zinot, ka nepieciešam ības gadījumā būs 
juridiska saite ar m ātes uzņēmumu, kā galvenais birojs ir ārzemēs, tomēr nav tieši j āveic darījumi ar šādu 
mātes uzņēmumu, bet t ās var veikt dar ījumus paplašin ājumu veidojošaj ā uzņēmējdarbības vietā. 
 
LV 29   LV I. HORIZONT ĀLĀS SAISTĪBAS  
ŠAJĀ SARAKST Ā 
IETVERTAS VISAS 
NOZARES    
 3) Vis ās dalībvalstīs7 uz tiem pakalpojumiem, kurus 
valsts vai viet ējā līmenī uzskata par komun ālajiem 
pakalpojumiem, var attiekties valsts monopols vai priv ātā 
sektora tirgus dal ībniekiem pieš ķirtas ekskluz īvas tiesības8 3) a) Rež īms, kas pieš ķirts (Čīles sabiedr ību) 
meitas uz ņēmumiem, kuri izveidoti saska ņā ar 
dalībvalsts ties ību aktiem un kuru juridisk ā adrese, 
centrālā administr ācija vai galven ā uzņēmējdarbības 
vieta Kopien ā nav paplašin āta līdz filiālēm vai 
aģentūrām, ko dal ībvalstī nodibin ājusi Čīles 
sabiedrība. Tomēr tas nekav ē dalībvalsti paplašin āt 
šo režīmu attiec ībā uz filiālēm vai aģentūrām, ko 
Čīles sabiedr ība vai firma nodibin ājusi citā 
dalībvalstī, attiecībā uz to darb ību pirmās dalībvalsts 
teritorijā, ja vien Kopienas ties ībās šāda 
paplašināšana nav skaidri aizliegta.  
  b) Mazāk labvēlīgu režīmu var pieš ķirt saskaņā ar 
dalībvalsts ties ību aktiem izveidotiem ( Čīles 
sabiedrību) meitas uz ņēmumiem, kuriem Kopienas 
teritorijā ir tikai to juridisk ā adrese vai centr ālā 
administr ācija, ja nevar par ādīt, ka tām ir efekt īva un 
pastāvīga saikne ar k ādas dal ībvalsts 
tautsaimniec ību.  
 HU: uzņēmējdarbībai jāizpaužas k ā sabiedrībai ar ierobežotu 
atbildību, akciju sabiedr ībai, filiālei vai pārstāvniecībai. Juridiskas personas izveidošana  
3) SE: sabiedr ību ar ierobežotu atbild ību (akciju 
sabiedrību) var dibin āt viens vai vair āki dibinātāji.  
                                                 
7 Austrijas, Somijas un Zviedrijas gad ījumā pakalpojumiem, kas tiek uzskat īti par komun ālajiem pakalpojumiem, nav pie ņemta horizont āla atruna. 
8 Paskaidrojuma piez īme: komun ālie pakalpojumi past āv tādos sektoros, k ā saistītie zinātnisko un tehnisko konsult āciju pakalpojumi, p ētniecības un att īstības pakalpojumi 
sociālajās un humanit ārajās zinātnēs, tehnisk ās testēšanas un anal īzes pakalpojumi, vide s pakalpojumi, vesel ības pakalpojumi, transporta pakalpojumi un 
palīgpakalpojumi visos transporta veidos. Ekskluz īvas tiesības uz šādiem pakalpojumiem bieži tiek pieš ķirtas priv ātajiem operatoriem, piem ēram, operatori ar 
koncesijām no valsts iest ādēm, uz kuriem attiecas īpaši pakalpojumu pien ākumi. Tā kā komunālie pakalpojumi bieži past āv arī līmenī, kas zem āks par centr ālo līmeni, 
nav praktiski katram sektoram veidot detaliz ētu un izsme ļošu sarakstu. 
 
LV 30   LV Dibinātāja puse ir vai nu EEZ (Eiropas ekonomikas 
zonas) rezidents vai ar ī EEZ juridisk ā persona. 
Līgumsabiedr ība var būt dibinātāja tikai tad, ja katrs 
partneris ir EEZ rezidents9. Visu p ārējo juridisko 
personu dibin āšanu regul ēatbilstoši nosac ījumi. 
 Likums par ārvalstu sabiedr ību filiālēm 
3) SE: ārvalstu sabiedr ība (kas Zviedrij ā nav nodibin ājusi 
juridisko vien ību) veic savas komercoper ācijas, 
izmantojot Zviedrij ā nodibin ātu filiāli ar neatkar īgu 
vadību un atdal ītiem kontiem. 
SE: būvniecības projektus, kas ilgst maz āk par vienu 
gadu, atbr īvo no pras ībām nodibin āt filiāli vai iecelt 
rezidentu p ārstāvi. 
PL: Nav saist ību attiecībā uz filiālēm.  Likums par ārvalstu sabiedr ību filiālēm 
3) SE: r īkotājdirektors un vismaz 50 procenti no 
valdes locek ļiem ir EEZ (Eiropas ekonomikas 
zonas) rezidenti. 
SE: filiāles rīkotājdirektors ir EEZ (Eiropas 
ekonomikas zonas) rezidents10. 
SE: ārvalstu vai Zviedrijas pilso ņi, kas nav 
Zviedrijas rezidenti un kas v ēlas Zviedrij ā veikt 
komercoper ācijas, iece ļ un reģistrē vietējā iestādē 
par šādu darbību atbildīgu rezidentu p ārstāvi. 
SI: ārvalstu sabiedr ību veiktu fili āļu dibināšanu 
nosaka mātes uzņēmuma reģistrācija tiesas re ģistrā 
izcelsmes valst ī vismaz vienu gadu.  
 Juridiskās personas  
3) FI: ārvalstu īpašnieku veikta akciju ieguve, kura sniedz 
vairāk nekā vienu trešda ļu no balssties ībām nozīmīgā Somijas 
sabiedrībā vai nozīmīgā komercuz ņēmumā (ar vairāk nekā 
1000 darbiniekiem vai ar apgroz ījumu, kas p ārsniedz 1000 
miljonus Somijas marku, vai ar bilances kopsummu, kas 
pārsniedz 167 miljonus eiro), ir pak ļauta Somijas iest āžu 
apstiprinājumam; apstiprin ājumu var atteikt tikai, ja 
apdraudētas svarīgas valsts intereses. FI: ārzemniekam, kas dz īvo ārpus Eiropas 
ekonomikas zonas un veic uz ņēmējdarbību kā 
privāts uzņēmējs vai k ā partneris Somijas 
ierobežotas vai pilnas atbild ības līgumsabiedr ībā, 
vajadzīga uzņēmējdarbības atļauja. Ja ārvalstu 
organizācija vai fonds, kas ir rezidents ārpus 
Eiropas ekonomikas zonas, nodom ājis veikt 
uzņēmējdarbību, nodibinot fili āli Somijā, tam 
vajadzīga uzņēmējdarbības atļauja. 
FI: ja vismaz puse no valdes locek ļiem vai  
                                                                                                                                                                                                                                           
9 Dr īkst piešķirt izņēmumus no š īm prasībām, ja var pier ādīt, ka rezidenta statuss nav nepieciešams. 
10 Dr īkst piešķirt izņēmumus no š īm prasībām, ja var pier ādīt, ka rezidenta statuss nav nepieciešams. 
 
LV 31   LV FI: vismaz pusei no sabiedr ības ar ierobežotu atbild ību 
dibinātājiem jābūt vai nu Somijas vai ar ī kādas citas EEZ 
(Eiropas ekonomikas zonas) valsts rezidentiem. Sabiedr ībām 
tomēr var tikt pieš ķirti atbrīvojumi. 
PL: ārvalstu pakalpojumu sniedz ēju uzņēmumi var b ūt tikai 
ierobežotas atbild ības līgumsabiedr ības, sabiedr ības ar 
ierobežotu atbild ību vai akciju sabiedr ības. rīkotājdirektors ir rezidents ārpus Eiropas ekonomikas 
zonas, ir vajadz īga atļauja. Sabiedr ībām tomēr var tikt 
piešķirti atbrīvojumi. 
SK: ārvalstu fiziskajai personai, kuras v ārds ir 
jāreģistrē Komercre ģistrā kā persona, kas pilnvarota 
rīkoties uzņēmēja vārdā, jāiesniedz uztur ēšanās atļauja 
Slovākijas Republik ā. 
 Nekustam ā īpašuma pirkumi  
DK: ierobežojumi nekustam ā īpašuma pirkšanai, ko veic 
fiziskās un juridisk ās personas nerezidenti. Ierobežojumi 
lauksaimniec ības nekustam ā īpašuma pirkšanai, ko veic 
ārvalstu fizisk ās un juridisk ās personas. 
EL: saska ņā ar likumu Nr. 1892/89 pilsonim zemes 
ieguvei pierobežas zon ās nepieciešama aizsardz ības 
ministra at ļauja. Saska ņā ar administrat īvo praksi at ļauju 
viegli pieš ķir tiešajiem ieguld ījumiem.  
CY: nav saist ību. 
HU: nav saist ību attiecībā uz valsts īpašuma ieguvi. 
LT: nav saist ību attiecībā uz zemes ieguvi, ko veic 
juridiskās un fizisk ās personas. 
MT: nav saist ību attiecībā uz nekustam ā īpašuma ieguvi.  
LV: nav saist ību attiecībā uz zemes ieguvi, ko veic 
juridiskās personas. Ir at ļauta zemes noma, kuras ilgums 
nepārsniedz 99 gadus. 
PL: nav saist ību attiecībā uz valsts īpašuma ieguvi, t.i., 
noteikumiem, kas nosaka privatiz ācijas procesu (3. 
modelis). SI: juridisk ās personas, kas Slov ēnijas Republik ā 
nodibinātas ar ārvalstu kapit āla līdzdalību, drīkst iegūt 
nekustamo īpašumu Slov ēnijas Republikas teritorij ā. 
Filiāles
*, ko Slov ēnijas Republik ā dibinājušas ārvalstu 
personas, dr īkst iegūt tikai nekustamo īpašumu, iz ņemot Nekustam ā īpašuma pirkumi  
AT: ārvalstu fiziskaj ām person ām nekustam ā 
īpašuma ieg ūšanai, pirkšanai, k ā arī īrēšanai vai 
nomāšanai vajadz īgs pilnvarojums no kompetentas 
reģionālās iestādes (Länder) , kura apsver, vai ir, 
vai nav skartas svar īgas ekonomisk ās, sociālās vai 
kultūras intereses. 
IE: lai viet ējās vai ārvalstu sabiedr ības vai ārvalstu 
pilsoņi iegūtu jebkuru l īdzdalību Īrijas zem ē, ir 
vajadzīga iepriekš ēja rakstiska Zemes komisijas 
piekrišana. Ja š āda zeme ir industri ālai lietošanai 
(izņemot lauksaimniec ību), šo pras ību atceļ ar 
uzņēmumu un nodarbin ātības ministra izsniegtu 
sertifikātu par to. Šis likums nav piem ērojams 
lielpilsētu un mazpils ētu teritorij ā esošai zemei. 
CZ: ierobežojumi attiec ībā uz ārvalstu fizisko un 
juridisko personu veiktu nekustam ā īpašuma 
ieguvi. Ārvalstu saimniecisk ās vienības drīkst 
iegūt nekustamo īpašumu, nodibinot Čehijas 
juridiskās personas vai ar l īdzdalību piedaloties 
kopuzņēmumos. Ārvalstu saimniecisk ās vienības 
zemi var ieg ūt pēc pilnvarojuma sa ņemšanas. 
HU: nav saist ību attiecībā uz ārvalstu fizisko 
personu veiktu nekustam ā īpašuma ieguvi.  
                                                 
* SI: Saska ņā ar Komercsabiedr ību likumu fili āle, kas dibin āta Slovēnijas Republik ā, netiek uzskat īta par juridisko personu, bet t ās darbībai piemēro tādu pašu k ārtību kā 
meitas uz ņēmumam piem ērojamā kārtība. 
 
LV 32   LV zemi, kas nepieciešama t ās ekonomisk ās darbības 
veikšanai, kurai t ās nodibinātas. Uz 10 km robežas zon ā 
esoša nekustam ā īpašuma īpašumties ībām, kas pieder 
sabiedrībām, kurās kapitāla vai balssties ību vairākums 
tieši vai netieši pieder citas dal ībvalsts juridiskaj ām 
personām vai pilso ņiem, attiecas īpaša atļauja. 
SK: nekādas, izņemot zemi (3. un 4. modelis). LV: nav saist ību attiecībā uz juridisko personu 
veiktu zemes ieguvi. At ļauta zemes noma, kuras 
ilgums nep ārsniedz 99 gadus. 
PL: ārvalstniekiem un ārvalstu juridiskaj ām 
personām tiešai vai netiešai nekustam ā īpašuma 
ieguvei vajadz īga atļauja. 
SK: ierobežojumi attiec ībā uz ārvalstu fizisko un 
juridisko personu veiktu nekustam ā īpašuma 
ieguvi. Ārvalstu saimniecisk ās vienības drīkst 
iegūt nekustamo īpašumu, nodibinot Slov ākijas 
juridiskās personas vai ar l īdzdalību piedaloties 
kopuzņēmumos. Ārvalstu saimniecisk ās vienības 
zemi var ieg ūt pēc pilnvarojuma sa ņemšanas. (3. 
un 4. modelis). 
  IT: nav saist ību attiecībā uz nekustam ā īpašuma 
iegādi. 
FI (Ālandu salas): fiziskaj ām personām, kam nav 
reģionālās pilsonības Ālandu salās, un juridiskaj ām 
personām ierobežotas ties ības iegūt nekustamo 
īpašumu Ālandu sal ās bez šo salu kompetento 
iestāžu atļaujas. 
FI (Ālandu salas): fiziskaj ām personām, kam nav 
reģionālās pilsonības Ālandu sal ās, vai jebkurai 
juridiskajai personai, kam nav Ālandu salu 
kompetentas iest ādes atļaujas, ierobežotas 
uzņēmējdarbības veikšanas un pakalpojumu 
sniegšanas ties ības.  
 
LV 33   LV  Ieguldījumi  
FR: uz ārvalstu pirkumiem, kas p ārsniedz 33.33% no 
kapitāla daļām vai balssties ībām pastāvošā Francijas 
uzņēmumā vai 20% publiski kot ētās Francijas sabiedr ībās, 
attiecas šāds noteikums: 
- pēc viena m ēneša, kas seko iepriekš ēja paziņojuma 
nosūtīšanai, autom ātiski pieš ķir pilnvarojumu, ja vien 
ekonomikas ministrs iz ņēmuma gad ījumos neizmanto 
savas tiesības atlikt ieguld ījumu. 
FR: ārvalstu līdzdalību no jauna privatiz ētās sabiedrībās 
var ierobežot l īdz tādam main īgam lielumam no publiski 
piedāvātā pašu kapit āla, kuru Francijas vald ība katram 
individuālajam gad ījumam nosaka atseviš ķi. 
ES: Spānijā ieguldījumiem, ko veic ārvalstu vald ība un 
ārvalstu valsts saimniecisk ās vienības (kam ir tendence 
netieši nor ādīt ne tikai ekonomisk ās, bet ar ī 
neekonomisk ās intereses saimnieciskas vien ības daļā), 
tieši vai ar sabiedr ību vai citu saimniecisku vien ību 
starpniecību, kuras tieši vai netieši kontrol ē ārvalstu 
valdības, iepriekš vajag sa ņemt valdības pilnvarojumu. 
PT: ārvalstu līdzdalību no jauna privatiz ētās sabiedrībās 
var ierobežot l īdz tādam main īgam lielumam no publiski 
piedāvātā pašu kapit āla, kuru Portug āles valdība katram 
individuālajam gad ījumam nosaka atseviš ķi. 
IT: ekskluz īvas tiesības var pieš ķirt vai uztur ēt no jauna 
privatizētām sabiedr ībām. Dažos gad ījumos balssties ības 
no jauna privatiz ētās sabiedrībās var ierobežot. Piecu gadu 
ilgā laika posm ā uz lielu pašu kapit āla daļu ieguvi 
sabiedrībās, kas darbojas aizsardz ības, transporta 
pakalpojumu, telekomunik āciju un ener ģijas jomā, var 
attiekties Valsts kase s ministrijas apstiprin ājums. 
FR: lai veiktu uz ņēmējdarbību konkrētās11 komerciālās, 
industriālās vai amatniec ības darbībās, ir vajadz īgs īpašs Ieguldījumi  
CY: saimniecisk ām vienībām ar ārvalstu 
līdzdalību jābūt tādam apmaks ātajam kapit ālam, 
kurš atbilst to finanšu vajadz ībām, un 
nerezidentiem j āfinansē savs ieguld ījums, 
importējot ārvalstu val ūtu. 
Gadījumā, ja nerezidentu l īdzdalība pārsniedz 
24%, jebkurš papildu finans ējums apgroz āmā 
kapitāla vajadz ībām vai cit ādi ir jāiegūst no 
vietējiem un ārvalstu avotiem proporcion āli 
rezidentu un nerezidentu l īdzdalībai saimniecisk ās 
vienības pašu kapit ālā. Ārvalstu sabiedr ību 
filiālēm viss kapit āls sākotnējam ieguld ījumam 
jāsniedz no ārvalstu avotiem. Aiz ņemšanās no 
vietējiem avotiem ir at ļauta tikai p ēc projekta 
sākotnējās ieviešanas, lai finans ētu apgroz āmā 
kapitāla vajadzības. 
HU: attiec ībā uz valstij piederoša īpašuma ieguvi 
saistību nav. 
LT: ieguld ījumi loteriju organiz ēšanā ir aizliegti 
saskaņā ar Likumu par ārvalstu kapit āla 
ieguldījumiem. 
MT: uz sabiedr ībām ar nerezidentu juridisko vai 
fizisko personu l īdzdalību attiecas t ās pašas 
kapitāla prasības, kas piem ērojamas t ām 
sabiedrībām, kuras piln īgi pieder rezidentiem: 
privātas sabiedr ības – Lm500 (vismaz 20% 
apmaksātais kapit āls); valsts uz ņēmumi – 
Lm20000 (vismaz 25% apmaks ātais kapit āls). 
Pašu kapit āla daļas nerezidentu da ļa jāapmaksā ar 
līdzekļiem, kas n āk no ārzemēm. Lai telpas 
iegūtu saskaņā ar atbilst īgajiem ties ību aktiem, 
sabiedrībām ar nerezidentu l īdzdalību jāiesniedz  
                                                 
11 Komerci ālas, industri ālas vai amatniec ības darbības attiecas uz t ādiem sektoriem, k ā citi uzņēmējdarbības pakalpojumi, b ūvniecība, izplatīšanas un t ūrisma pakalpojumi. 
Tas neattiecas uz telekomunik āciju un finanšu pakalpojumiem. 
 
LV 34   LV pilnvarojums, ja r īkotājdirektoram nav past āvīgas 
uzturēšanās atļaujas. iesniegums at ļaujas sa ņemšanai no Finanšu 
ministrijas.  
 CY: Kipr ā jebkura nerezidenta l īdzdalībai korporat īvā 
institūcijā vai līgumsabiedr ībā nepieciešama Centr ālās 
Bankas at ļauja. Ārvalstu l īdzdalība visos 
sektoros/apakšsektoros, kas ietverti Saist ību sarakst ā, 
parasti ir ierobežota l īdz 49%. Iest āžu lēmums izsniegt 
atļauju ārvalstu līdzdalībai ir balst īts uz ekonomisko 
vajadzību pārbaudi, kurai parasti izmanto š ādus kritērijus: 
 a) Kiprai jaunu pakalpojumu sniegšana, 
 b) tautsaimniec ības virzības uz eksportu veicin āšana, 
attīstot esošos un jaunus tirgus, 
 c) modernu tehnolo ģiju, tehnolo ģiskās kompetences 
un jaunu vad ības metožu p ārvešana, 
 d) vai nu tautsaimniec ības produkt īvās struktūras vai 
arī esošo produktu un pakalpojumu kvalit ātes 
uzlabošana, 
 e) papildu ietekme uz esošaj ām vienībām vai darb ību, 
 f) izvirz ītā projekta dz īvotspēja, 
 g) jaunu darba iesp ēju radīšana zinātniekiem, viet ējo 
darbinieku kvalitat īva uzlabošana un m ācīšana. 
Izņēmuma gad ījumos, kad izvirz ītais ieguld ījums lielā 
mērā apmierina liel āko daļu ekonomisko vajadz ību 
pārbaudes krit ēriju, drīkst izsniegt at ļauju ārvalstu 
līdzdalībai, kas pārsniedz 49%. 
Valsts sabiedr ībām ārvalstu līdzdalība pašu kapit ālā 
parasti ir at ļauta līdz 30%. Savstarp ējos fondos at ļauto 
ārvalstu īpašumties ību līmenis ir 40%. 
Korporatīvas instit ūcijas jāreģistrē saskaņā ar 
Sabiedrību likumu. Taj ā pašā likumā noteikta š āda 
prasība: ārvalstu sabiedr ībai, kas Kipr ā vēlas nodibin āt 
uzņēmējdarbības vietu vai biroju, tas j āreģistrē kā 
ārvalstu fili āle. Saskaņā ar Valūtas kontroles likumu 
reģistrācijai nepieciešams iepriekš ējs Centrālās Bankas 
apstiprinājums. Uz š ādu apstiprin ājumu attiecas ārvalstu 
ieguldījumu politika, kas taj ā laikā piemērojama 
korporatīvās institūcijas ierosin ātajai darbībai Kiprā, un 
iepriekš noteiktie visp ārīgie ieguld ījumu kritēriji.   
 
LV 35   LV HU: attiec ībā uz valsts īpašumā esoša īpašuma ieguvi 
saistību nav. 
MT: arī turpmāk būs piemērojams Sabiedr ību likums 
(386. nod.), kas regul ē nerezidentu pakalpojumu 
sniegšanu, izmantojot viet ējo sabiedr ību reģistrāciju, 
un Ārējo darījumu likums (233. nod.), kas regul ē 
Maltas Fondu birž ā nekotētu vērtspapīru emisiju, 
iegūšanu, pārdošanu un dz ēšanu. 
PL: sabiedr ības ar ārvalstu kapit ālu dibināšanas pilnvarojums 
ir nepieciešams š ādā gadījumā:  
  - sabiedrības dibin āšana, akciju vai kr ājumu pirkšana 
vai ieguve eksist ējošā sabiedrībā; sabiedrības darbības 
paplašināšana, kad darb ības sfēra aptver vismaz vienu 
no šādām jomām:  
 - jūras ostu un lidostu vad ība, 
 - darījumi ar nekustamo īpašumu vai starpniekdarb ība 
darījumos ar nekustamo īpašumu, 
 - piegāde aizsardz ības industrijai, ko nesedz citas 
licencēšanas pras ības, 
 - vairumtirdzniec ība ar import ētām patēriņa precēm, 
 - juridisko padomnieku pakalpojumu sniegšana, 
 - tādu kopuz ņēmumu ar ārvalstu kapit ālu 
dibināšana, kurās Polijas puse ir valsts juridisk ā persona 
un sākotnējā kapitālā piedalās ar nefinanšu akt īviem, 
 - vienošan ās par līgumu, kas ietver ties ības lietot 
valsts īpašumu ilg āk nekā 6 mēnešus vai nolemj ieg ūt 
šādu īpašumu. 
SI: finanšu pakalpojumiem pilnvarojumu pieš ķir katra 
sektora saist ībās norādītās iestādes saska ņā ar sektoru   
 
LV 36   LV saistībās norādītajiem nosac ījumiem. 
Jauna uz ņēmējdarbības uzņēmuma dibin āšanai nav 
nekādu ierobežojumu (“za ļā lauka” ieguld ījumi jeb 
ieguldījumi jaun ā nozarē).  
  Subsīdijas  
Piemērotība Kopienas vai dal ībvalstu subs īdijām var 
būt ierobežota l īdz juridiskaj ām person ām, kas 
nodibinātas dalībvalsts teritorij ā vai konkr ētā tās 
ģeogrāfiskā apakšiedal ījumā. Nav saist ību attiecībā uz 
subsīdijām pētniecībai un att īstībai. Nav saist ību 
attiecībā uz filiālēm, ko dal ībvalstī nodibin ājusi 
ārpuskopienas sabiedr ība. Pakalpojuma sniegšana vai 
tā subsidēšana valsts sektor ā nepārkāpj šīs saistības.  
Šajā sarakstā ietvertās saistības nenosaka pras ību 
Kopienai vai dal ībvalstīm piedāvāt subsīdiju 
pakalpojumam, ko pied āvā ārpus tās teritorijas.  
Tā kā jebkuras subs īdijas ir pieejamas fiziskaj ām 
personām, to pieejam ību var ierobežot l īdz dalībvalsts  
 
LV 37   LV pilsoņiem.  
 Valūtas režīms12,13,14 
1), 2) SK: saist ībā ar kārtējiem maks ājumiem ierobežojumi 
ārvalstu val ūtas iegādei, ko veic rezidentu pilso ņi 
personiskiem m ērķiem. 
Saistībā ar kapitāla maksājumiem finanšu kred ītu saņemšanai 
no ārvalstu subjektiem, tieš ām kapitāla ieguld ījumiem 
ārzemēs, nekustam ā īpašuma ieguvei ārzemēs un ārvalstu 
vērtspapīru pirkšanai nepieciešams ārvalstu val ūtas 
pilnvarojums. Valūtas režīms15 
4) CY: saska ņā ar Valūtas kontroles likumu 
nerezidentiem parasti nav at ļauts aizņemties no 
vietējiem avotiem.  
 4) Nav saist ību, izņemot pasākumus, kas attiecas uz 4) Nav saist ību, izņemot pas ākumus, kas  
                                                 
12 CZ: Tiek piem ērota nediskrimin ējoša ārvalstu val ūtas kontroles sist ēma, kas sast āv no:  
a) ierobežojumi ārvalstu val ūtas ieguvei, ko veic rezidentu pilso ņi personisk ām vajadzībām,  
b) ārvalstu val ūtas pilnvarojuma Čehijas rezidentu gad ījumā finanšu kred ītu saņemšanai no ārvalstu subjektiem, tiešajiem kapit āla ieguldījumiem ārvalstīs, nekustam ā 
īpašuma ieg ādei ārvalstīs un ārvalstu vērtspapīru pirkšanai. 
13 PL: Ir nediskrimin ējoša ārvalstu val ūtas kontroles sist ēma, kas saist īta ar ārvalstu val ūtas apgroz ījuma ierobežojumiem un ārvalstu val ūtas atļauju sistēmu (vispārējās un 
individuālās), tai skait ā kapitāla plūsmu un val ūtas maksājumu ierobežojumiem. Š ādiem ārvalstu val ūtas darījumiem nepieciešams pilnvarojums:  
-ārvalstu val ūtas pārvedums no valsts;  
-Polijas val ūtas pārvedums uz valsti;  
-īpašumties ību uz monet ārajiem akt īviem maiņa starp iekšzemes un ārvalstu person ām;  
-aizdevumu un kred ītu izsniegšana un sa ņemšana, ko veic iekšzemes personas ārvalstu val ūtas darījumos;  
-maksājumu ārvalstu val ūtā sagatavošana vai izpild īšana Polijas teritorij ā par iegūtām precēm, nekustamo īpašumu, īpašuma ties ībām, pakalpojumiem vai darbu;  
-bankas konta atv ēršana un t ā turēšana ārzemēs esošā bankā;  
-ārvalstu vērtspapīru iegūšana un tur ēšana un nekustam ā īpašuma ieguve ārzemēs,  
-citu līdzīgu ārzemju saist ību uzņemšanās. 
14 SK: Šis uzskait ījums veikts p ārskatāmības nolūkā. 
15 PL: Tirgus piek ļuves zemsv ītras piezīme arī ir piemērojama nacion ālajam režīmam. 
16 “Pagaidu uztur ēšanās” ilgumu ir noteikušas dal ībvalstis un, ja t ādi ir, Kopienas ties ību akti, kas attiecas uz iebraukšanu, uztur ēšanos un darbu. Prec īzs ilgums var 
mainīties atkarībā no šajā sarakstā minētajām dažādajām fizisko personu kategorij ām. (i) kategorijai, uztur ēšanās ilgums ir š ādi ierobežots š ādās dalībvalstīs: EE – tr īs 
gadi, kas var tikt pagarin āts par periodu l īdz diviem papildu gadiem t ā, lai kopējais termi ņš nepārsniegtu piecus gadus; LV – pieci gadi; LT – tr īs gadi, kas var tikt 
pagarināts, augstākstāvoša person āla gadījumā tikai līdz diviem papildu gadiem; PL un SI – viens gads, ko var pagarin āt. (ii) kategorijai uztur ēšanās ilgums ir š ādi 
ierobežots š ādās dalībvalstīs: EE – 90 dienas sešu m ēnešu period ā; PL – trīs mēneši; LT – tr īs mēneši gadā; HU, LV, SI – 90 dienas. 
 
LV 38   LV iebraukšanu un pagaidu uztur ēšanos16 dalībvalstī, nenosakot 
ekonomisko vajadz ību pārbaudes izpildes pras ību17 šādām to 
fizisko personu kategorij ām, kuras sniedz pakalpojumus: attiecas uz ail ē “Tirgus piek ļuve” min ētajām fizisko 
personu kategorij ām. 
 i) fizisko personu pagaidu kl ātbūtne kā intrakorporat īvajiem 
pārvedamajiem š ādās kategorij ās ar nosac ījumu, ka 
pakalpojuma sniedz ējs ir juridiska persona un ka attiec īgās 
personas bijušas t ā darbinieki vai bijušas partneri taj ā 
(izņemot vair ākuma daļas akcion ārus) vismaz gadu tieši 
pirms šādas pārvietošanās: Kopienas direkt īvas par diplomu savstarp ējo atzīšanu 
nav piemērojamas trešo valstu pilso ņiem. To diplomu 
atzīšana, kuri nepieciešami, lai ārpuskopienas valstu 
pilsoņi praktiz ētu regul ētus profesion ālus 
pakalpojumus, paliek katras dal ībvalsts kompetenc ē, 
ja vien Kopienas ties ību akti nenosaka cit ādi. Tiesības 
praktizēt regulētus profesion ālus pakalpojumus vien ā 
dalībvalstī nedod ties ības praktiz ēt citā dalībvalstī.  
 a) juridiskaj ā personā galvenajos poste ņos strādājošas 
personas, kas galvenok ārt virza iest ādes vadīšanu, 
saņemot visp ārēju uzraudz ību vai vad īšanu galvenok ārt 
no uzņēmuma direktoru vai akcion āru padomes, vai to 
ekvivalenta, t.sk.: 
- vada uzņēmumu vai departamentu, vai uz ņēmuma 
apakšnoda ļu, 
 - uzrauga un kontrol ē citus uzraudz ības, 
profesionālos vai vad ības darbiniekus, 
 - ir ties īgi person īgi pieņemt un atlaist vai ieteikt 
pieņemšanu, atlaišanu vai citas ar person ālu saistītas darbības; Uzturēšanās prasības 
AT: fili āļu un juridisko personu 
rīkotājdirektoriem j ābūt Austrijas rezidentiem; 
fiziskajām person ām, kas juridiskaj ā personā vai 
filiālē ir atbildīgas par Austrijas Tirdzniec ības likuma 
ievērošanu, ir j ābūt Austrijas rezidentiem 
MT: imigr ācijas noteikumi saska ņā ar Imigr ācijas 
likumu (217. nod.) regul ēs uztur ēšanās 
atļauju/dokumentu izsniegšanu.  
 b) juridiskaj ā personā strādājošas personas, kam ir 
neparastas zin āšanas, kuras ir b ūtiskas iest ādes 
pakalpojumiem, izp ētes iekārtām, metod ēm vai vad īšanai. 
Novērtējot šādas zināšanas, tiks ņemtas vērā ne tikai   
                                                                                                                                                                                                                                           
17 Turpina piem ērot Kopienas un dal ībvalstu ties ību aktu visas citas pras ības, kas attiecas uz iebraukšanu, uztur ēšanos, darbu un soci ālās apdrošin āšanas pasākumiem, 
ietverot noteikumus, kas attiecas uz uztur ēšanās periodu, minim ālajām algām, kā arī kolektīvajiem algas l īgumiem. 
18 Intrakorporat īvais pārvedamais ir defin ēts kā tāda fiziskā persona, kura str ādā Čīles teritorij ā nodibinātā juridiskaj ā personā, kas nav bezpe ļņas organiz ācija, un kura 
komercklātbūtne pakalpojuma sniegšanas kontekst ā dalībvalsts teritorij ā ir uz laiku; iesaist īto juridisko personu galvenajai uz ņēmējdarbības vietai j ābūt Čīles teritorij ā un 
pārvešanai j ānotiek uz š īs juridiskās personas uz ņēmumu (biroju, fili āli vai meitas uz ņēmumu), kas efekt īvi sniedz l īdzīgus pakalpojumus t ādas dalībvalsts teritorij ā, uz 
kuru attiecas EK L īgums. 
 
LV 39   LV uzņēmumam īpašas zin āšanas, bet ar ī tas, vai personai ir 
augsts kvalifik ācijas līmenis, kas attiecas uz darba vai 
tirdzniecības veidu, kam nepieciešamas īpašas tehniskas 
zināšanas, t.sk. pieder ība akredit ētai profesijai; 
 ii) fizisko personu pagaidu kl ātbūtne šādās kategorij ās:   
 a) personas, kas nav rezidenti t ādas dalībvalsts 
teritorijā, kurai piem ērojami EK l īgumi, un kas ir 
pakalpojumu sniedz ēja pārstāvji un mekl ē pagaidu 
iebraukšanas iesp ējas, lai vestu sarunas par pakalpojumu 
pārdošanu vai l īgumu slēgšanu šā pakalpojumu sniedz ēja 
pakalpojumu p ārdošanai, ja šie p ārstāvji nenodarbosies ar 
tiešu pārdošanu plašai sabiedr ībai vai ar pakalpojumu 
sniegšanu (papildus EE, HU, LV, SI: vai sav ā vārdā saņem 
atlīdzību no avota, kas atrodas attiec īgajā dalībvalstī),   
 b) personas, kas str ādā galvenajos poste ņos, kā 
iepriekš noteikts i) punkta a) apakšpunkt ā, juridiskaj ā 
personā un kas ir atbild īgas par Čīles pakalpojuma sniedz ēja 
komerckl ātbūtnes izveidošanu dal ībvalstī, ja   
 - p ārstāvji nenodarbojas ar pakalpojumu tiešu 
pārdošanu vai sniegšanu (papildus EE, HU, LV, SI: vai sav ā 
vārdā saņem atlīdzību no avota, kas atrodas attiec īgajā 
dalībvalstī), un    
 - pakalpojumu sniedz ējam ir sava galven ā 
uzņēmējdarbības vieta Čīles teritorij ā un nav cita p ārstāvja, 
biroja, fili āles vai meitas uz ņēmuma tajā dalībvalstī.   
  FR: Industri ālas, komerci ālas vai amatniec ības 
darbības rīkotājdirektoram19 vajag īpašu pilnvarojumu, ja 
viņam nav uztur ēšanās atļaujas.   
  IT: Uz industri ālas, komerci ālas vai amatniec ības 
darbības pieejam ību attiecas uztur ēšanās atļauja un īpašs   
                                                 
19 Komerci āla, industri āla un amatniec ības darbība attiecas uz t ādiem sektoriem, k ā citi uzņēmējdarbības pakalpojumi, b ūvniecība, izplatīšanas un t ūrisma pakalpojumi. Tas 
neattiecas uz telekomunik āciju un finanšu pakalpojumiem. 
 
LV 40   LV pilnvarojums š īs darbības veikšanai. 
 iii) nav saist ību, izņemot pasākumus, kas attiecas uz š ādas 
kategorijas fizisko pers onu iebraukšanu un pagaidu 
uzturēšanos dal ībvalstī bez pras ībām izpildīt ekonomisko 
vajadzību pārbaudi, iz ņemot tad, ja tas nor ādīts atsevišķam 
apakšsektoram. Uz piek ļuvi attiecas š ādi nosacījumi20:   
  - fizisk ās personas nodarbojas ar 
pakalpojuma pagaidu sniegšanu k ā tādas juridisk ās personas 
darbinieki, kurai nav komerckl ātbūtnes nevien ā Eiropas 
Kopienas dal ībvalstī,   
  - juridisk ā persona no gala pat ērētāja 
attiecīgajā dalībvalstī ir ieguvusi pakalpojumu l īgumu 
periodam, kas nep ārsniedz 3 m ēnešus, izmantojot atkl āta 
konkursa proced ūru vai kādu citu proced ūru, kas garant ē 
līguma bona fide  raksturu (piem., l īguma pieejam ības 
reklamēšana), ja š ī prasība pastāv vai ir ieviesta dal ībvalstī 
saskaņā ar Kopienas vai t ās dalībvalstu ties ību aktiem,   
  - fiziskajai personai, kas mekl ē piekļuvi, 
jāpiedāvā šādi pakalpojumi k ā tādas juridisk ās personas 
darbiniekam, kura šo pakalpojumu sniedz vismaz taj ā gadā 
(EL gadījumā 2 gadus), kas ir tieši pirms š ādas pārvietošanā,.   
  - pagaidu iebraukšana un uztur ēšanās 
attiecīgajā dalībvalstī ir uz laiku, kas nep ārsniedz trīs mēnešus 
jebkurā 12 mēnešu laikposm ā (6 mēneši EE gad ījumā; 
24 mēneši NL gad ījumā), vai arī uz līguma laiku atkar ībā no 
tā, kurš ir īsāks,   
  - fiziskajai personai j ābūt ar vajadz īgo 
akadēmisko kvalifik āciju un profesion ālo pieredzi saska ņā ar 
to, kas noteikts attiec īgajam sektoram vai darb ībai tajā 
dalībvalstī, kurā sniedz pakalpojumu, 
   
  - saist ības attiecas tikai uz pakalpojumu   
                                                 
20 Pakalpojumu l īgumam jāatbilst Kopienas un t ās dalībvalsts ties ību aktiem, kur ā pilda pakalpojumu l īgumu. 
 
LV 41   LV darbību, kas ir l īguma priekšmets; t ā nepiešķir tiesības 
izmantot attiec īgās dalībvalsts profesion ālo nosaukumu, 
  - pakalpojumu l īguma aptverto personu 
skaits nav liel āks kā nepieciešams, lai izpild ītu līgumu, kā 
var būt noteikts Kopienas un t ās dalībvalsts, kur ā sniedz 
pakalpojumu, ties ību aktos,   
  - pakalpojumu l īgums ir j āiegūst vienā no 
tālāk minētajām darbībām un saska ņā ar papildu 
nosacījumiem, ko attiec īgā dalībvalsts min ējusi 
apakšsektoram:   
 - juridiskie pakalpojumi, 
- grāmatvedības pakalpojumi, 
- revīzijas pakalpojumi, 
- nodok ļu padomnieku pakalpojumi, 
- arhitekt ūras pakalpojumi, pils ētu plānošanas un 
ainavu arhitekt ūras pakalpojumi, 
- inženierzin ātņu pakalpojumi, integr ētie 
inženierzin ātņu pakalpojumi, 
- medic īnas, zob ārstniecības un dzemdniec ības 
pakalpojumi, 
- veterinārie pakalpojumi, 
- medicīnas māsu, fizioterapeitu un vid ējā medicīniskā 
personāla pakalpojumi , 
- datori un saist ītie pakalpojumi, 
- pētniecības un attīstības pakalpojumi,   
 - rekl āma, 
- tirgus izp ēte un sabiedrisk ās aptaujas, 
- vadības konsult āciju pakalpojumi, 
- ar vad ības konsult ācijām saistītie pakalpojumi, 
- tehnisk ās testēšanas un anal īzes pakalpojumi , 
- saist ītie zinātnes un konsult āciju pakalpojumi, 
- ar lauksaimniec ību, medniec ību un mežsaimniec ību 
saistītie padomnieku un konsult āciju pakalpojumi ,   
 
LV 42   LV  
- ar zvejniec ību saistītie padomnieku un konsult āciju 
pakalpojumi, 
- ar ieguves r ūpniecību saistītie pakalpojumi, 
- iekārtu uzturēšana un remonts, 
- fotopakalpojumi, - pasākumu rīkošanas pakalpojumi, 
- tulkošanas pakalpojumi, - būvniecības pakalpojumi, 
- vietas izp ētes darbs, 
- vides pakalpojumi, - augst ākās izglītības pakalpojumi, 
- pieaugušo izgl ītības pakalpojumi, 
- tūrisma aģentūru un tūrisma operatoru pakalpojumi, 
- tūristu gidu pakalpojumi, 
- izklaides pakalpojumi, 
- ziņu aģentūru pakalpojumi, 
 - pakalpojumi, kas saist īti ar iekārtu pārdošanu vai ar 
patentu pieš ķiršanu.   
 
LV 43   LV II SEKTORU SAIST ĪBAS 
1. UZ ŅĒMĒJ-
DARBĪBAS 
PAKALPOJUMI     
A. Profesion ālie 
pakalpojumi     
a) Juridiskas 
konsultācijas mītnes zemes 
tiesībās un starptautiskaj ās 
publiskajās ties ībās 
(izņemot EK ties ības) 
CZ, EE, LV, PL, SI, SK: 
CPC 861.  1) EE: bez ierobežojumiem attiec ībā uz CPC 861, iz ņemot 
CPC 86190.  
FR, PT, SI: bez ierobežojumiem attiec ībā uz juridisko 
dokumentu izveidi.  
S: bez ierobežojumiem, ja praktiz ē kā “Advokat” (t.i., 
jurists/juriskonsultants/advok āts) vai k ā EEZ (Eiropas 
ekonomikas zona) jurists ar personas m ītnes zem ē 
atbilstošu profesijas nosaukumu21. 
CY, MT: bez ierobežojumiem.  
 1) FR, PT, SI: bez ierobežojumiem attiec ībā uz 
juridisko dokumentu izveidi. 
 DK: Juridisko konsult āciju darb ības drīkst 
reklamēt tikai juristi ar D ānijas licenci praktiz ēt, 
kā arī Dānijā reģistrētas juridiskas firmas. 
SE: bez ierobežojumiem, ja praktiz ē kā “Advokat” 
(t.i., jurists/juriskonsults/advok āts) vai k ā EEZ 
(Eiropas ekonomikas zona ) jurists ar personas 
mītnes zemē atbilstošu profesijas nosaukumu.  
EE: bez ierobežojumiem attiec ībā uz CPC 861, 
izņemot CPC 86190.  
AT: ārzemju juridiskajiem konsultantiem j ābūt 
viņu valsts advokat ūras dalībniekiem; savu 
profesijas nosaukumu vi ņi drīkst izmantot tikai 
attiecībā uz reģistrācijas vietu sav ā mītnes zemē. 
CY, MT: bez ierobežojumiem.  
  
 2) CY, MT: bez ierobežojumiem.  2) CY, MT: bez ierobežojumiem.   
 3) DE: piek ļuve ir atkar īga no uz ņemšanas Advokat ūrā 
saskaņā ar “Feder ālo likumu par juristiem”, kur ā noteikts, 
ka jābūt izveidotam nodibin ājumam, kas dr īkst būt vienīgi 
individuālais komersants vai l īgumsabiedr ība. 
 FR: nodrošina vien īgi SEL (anonyme, à responsabilité 3) DK: juridisko pakalpojumu darb ības drīkst 
reklamēt tikai Dānijā reģistrētas juridisk ās firmas. 
Dānijas juridisk ās firmas akcijas dr īkst pieder ēt 
tikai juristiem ar D ānijas izsniegtu licenci praktiz ēt 
un Dānijā reģistrētām juridisk ām firmām. Dānijas FR: uz ņemšanas 
valsts ties ības un 
starptautisk ās tiesības 
(to skaitā EK tiesības) 
                                                 
21 Ārzemju juristi dr īkst brīvi piedāvāt juridiskās konsultācijas, ja vi ņi sev neizmanto profesijas nosaukumu “Advokat” vai nedarbojas k ā EEZ juristi ar personas m ītnes 
zemē atbilstošo profesijas nosaukumu. 
 
LV 44   LV limitée ou en commandite par actions) vai SCP. 
FIN: ja praktiz ē juridiskos pakalpojumus k ā 
Ģenerāladvokatūras dalībnieks, vienas EEZ (Eiropas 
ekonomikas zona) valsts pilson ība ir oblig āta. 
AT, CY, MT: bez ierobežojumiem.  
 juridiskas firmas vald ē vai vadības sastāvā drīkst 
būt tikai juristi ar D ānijas izsniegtu licenci 
praktizēt. 
AT, CY, MT: bez ierobežojumiem.  
CZ: advok ātiem un komercjuristiem par Čehijas 
tiesību aktiem j ābūt Čehijas augstskolu 
absolventiem.  
 ir brīvi pieejamas 
regulētu juridisko un 
tiesas profesiju pārstāvjiem
22. 
 
 CZ: nekādu ierobežojumu attiec ībā uz ārzemju ties ībām. 
Darbībām saistībā ar valsts ties ību aktiem oblig āta ir 
dalība Čehijas Advokat ūrā vai Čehijas Komercjuristu 
kamerā. 
EE: nav attiec ībā uz CPC 86190. Attiec ībā uz CPC 861 
(izņemot CPC 86190) komercdarb ība ir atļauta vien īgi 
individuālajiem komersantiem vai juridisk ām firmām ar 
ierobežotu atbild ību, kuru gad ījumā ir vajadz īga atļauja 
no Advokat ūras (Advokatuur). Saska ņā ar Advokat ūras 
statūtiem (Advokatuuri pohimäärus) advok ātu biroju 
drīkst izveidot tikai Igaunijas pilso ņi. Lai uz ņemtu 
Advokatūrā, ir jāizpilda šādi nosacījumi: a) divu gadu 
darba pieredze, str ādājot par advok āta palīgu; b) atbilstoša 
eksāmena nok ārtošana; c) tr īs gadi vec ākā palīga amatā. 
Pēc tam var k ārtot advok āta eksāmenu (oblig ātas ir 
teicamas zin āšanas par Igaunijas ties ību aktiem un 
teicamas igau ņu valodas zin āšanas). Valsts not āri strādā 
valsts darbu; tos iece ļ Tieslietu ministrija;  
HU: komerci ālai darbībai jānotiek līgumsabiedr ības 
veidā kopā ar Ung ārijas advok ātu (ügyvéd) vai 
advokātu biroju (ügyvédi iroda), vai pārstāvniecības 
veidā. 
LV: attiec ībā uz konsult ācijām par m ītnes zemes un 
starptautiskaj ām publiskaj ām tiesībām – nav. Attiec ībā uz 
CPC 861, iz ņemot konsult ācijas par m ītnes zemes un EE: nav attiec ībā uz CPC 86190. Bez 
ierobežojumiem attiec ībā uz CPC 861, iz ņemot 
CPC 86190.  
SI: lai Advokat ūrā uzņemtu advok ātus, kuri nav 
Slovēnijas pilso ņi un kuriem ir licence praktiz ēt 
citā dalībvalstī, viņiem ir jāuzrāda sertifik āts par 
zināšanām Slovēnijas ties ībās un brīvi jāprot 
slovēņu valoda.  
SK: advok ātiem un komercjuristiem par 
Slovākijas ties ību aktiem j ābūt Slovākijas 
augstskolu absolventiem.  
  
                                                                                                                                                                                                                                           
22 Piek ļuvi šīm profesij ām nosaka 1990. gada 31. decembra Francijas likums Nr. 90-1259, kur ā norādīts pilns juridisko un tiesisko darb ību klāsts 
 
LV 45   LV starptautiskaj ām publiskaj ām tiesībām, ir vajadz īga 
Tieslietu ministrijas izdota licence un latviešu valodas 
zināšanas. Licenc ēts advok āts drīkst sniegt visus 
juridiskos pakalpojumus, iz ņemot p ārstāvēšanu 
krimināllietu izskat īšanā tiesā. Pārstāvēšana krimin āllietu 
izskatīšanā atļauta vien īgi zvērinātiem advok ātiem. 
Zvērinātiem advok ātiem un zv ērinātiem notāriem jābūt 
pilsoņiem. Zvērinātiem advok ātiem un zv ērinātiem 
notāriem jābūt vismaz 25 gadu veciem, j āprot latviešu 
valoda, jābūt ar augst āko juridisko izgl ītību, kas ieg ūta 
Latvijas Universit ātē vai kādā citā augstskol ā, kura pēc 
Latvijas Universit ātes Juridisk ās fakultātes atzinuma 
pielīdzināma Latvijas Universit ātei, un ar praktisk ā darba 
pieredzi. Zv ērinātiem advok ātiem jānokārto eksāmens 
saskaņā ar Zvērināto advokātu padomes noteikumiem. 
Zvērinātiem notāriem jānokārto eksāmens kārtībā, ko 
noteikusi Tieslietu ministrija sadarb ībā ar Zvērināto 
notāru padomi.  
PL: nodibin ājumam ir j āsaņem atļauja. Pilson ības prasība. 
SI: komercdarb ība ir at ļauta tikai individu ālajiem 
komersantiem vai juridisk ām firmām ar neierobežotu 
atbildību (līgumsabiedr ībai). Šādās sabiedrībās partneri 
drīkst būt tikai advok āti ar licenci praktiz ēt. Lai 
nodarbotos ar liet ām, kas saist ītas ar valsts ties ību aktiem, 
jābūt Advokat ūras (“Odvetni{ka zbornica Slovenije”) 
dalībniekam. Lai nodibin ātu juridisku firmu, ir j āsaņem 
Advokatūras piekrišana. Lai Advokat ūrā uzņemtu 
advokātus, kuri nav Slov ēnijas pilso ņi un kuriem ir 
licence praktiz ēt citā dalībvalstī, viņiem ir j āuzrāda 
sertifikāts par zin āšanām Slovēnijas ties ībās un brīvi 
jāpārvalda slov ēņu valoda. Valsts not āri strādā valsts 
darbu. Ties ības iegūst, saņemot licenci.  
SK: nekādu ierobežojumu attiec ībā uz ārzemju ties ībām. 
Darbībām saistībā ar valsts ties ību aktiem oblig āta ir 
dalība Slov ākijas Advokat ūrā vai Slov ākijas 
Komercjuristu kamer ā. 
 
 
LV 46   LV  SE: ja juridisko konsult āciju darbību veic k ā “Advokat”, 
nav atļauts praktiz ēt profesiju sadarb ībā ar citām 
personām, kuras nav “advokats”, vai k ā sabiedrībai ar 
ierobežotu atbild ību (akciju sabiedr ībai), ja netiek iev ēroti 
noteikti nosac ījumi. 
LU: attiec ībā uz uzņemšanas valsts un starptautiskaj ām 
tiesībām23 jābūt reģistrētam kā “advocat” Luksemburgas 
Advokatūrā. 
 SE: darbojoties ar nosaukumu “Advokat” (jurists, 
juriskonsults/advok āts), jābūt Zviedrijas Advokat ūras 
dalībniekam. Lai b ūtu tās dalībnieks, jābūt Zviedrijas 
vai EEZ (Eiropas ekonomikas  zonas) pilsonim vai 
iedzīvotājam. Ja persona, kura ieguvusi “Advokat” 
darbības atļauju kādā EEZ valst ī, Zviedrij ā vēlas 
pastāvīgi praktiz ēt tieslietas, izmantojot savas m ītnes 
zemes profesijas nosaukumu, tai ir j āreģistrējas 
Zviedrijas Advokat ūrā.  
 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un ievērojot šādus 
īpašos ierobežojumus: 
AT, CY, MT: bez ierobežojumiem;  
FR: juridisko konsult āciju darb ības un juridisko 
dokumentu izveide k ā pamatdarb ība un kā sabiedrībai 
piedāvāti pakalpojumi ir rezerv ēti regulētu juridisko un 
tiesas profesiju p ārstāvjiem24. Šīs darbības ir atļauts veikt 
arī citu regul ētu profesiju p ārstāvjiem vai kvalific ētām 
personām kā pamatdarb ības sekund āro darbību; 
AT: pēc klienta piepras ījuma juridiskie konsultanti dr īkst 
īslaicīgi pārvietoties uz Austrijas teritoriju, lai sniegtu 
konkrētu pakalpojumu;  
FI: ja praktiz ē juridiskos pakalpojumus k ā 
ģenerāladvokatūras dalībnieks, vienas EEZ (Eiropas 
ekonomikas zona) valsts pilson ība ir oblig āta; 
SE: ja juridisko konsult āciju darbību veic k ā “Advokat”, 
nav atļauts praktiz ēt profesiju sadarb ībā ar citām 
personām, kuras nav “advokats”, vai k ā sabiedrībai ar 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
 DK: juridiskos pakalpojumus dr īkst reklam ēt 
tikai advok āti ar Dānijas izsniegtu licenci 
praktizēt. Lai iegūtu Dānijas licenci praktiz ēt, ir 
jānokārto Dānijas juridiskais eks āmens;  
AT: ārzemju juridiskajiem konsultantiem j ābūt 
viņu valsts nacion ālās advokatūras dalībniekiem; 
savu profesijas nosaukumu vi ņi drīkst izmantot 
tikai attiec ībā uz reģistrācijas vietu sav ā mītnes 
zemē; 
SE: darbojoties ar nosaukumu “Advokat” 
(jurists, juriskonsults/advok āts), jābūt Zviedrijas 
Advokatūras dalībniekam. Lai b ūtu tās 
dalībnieks, j ābūt Zviedrijas pilsonim un 
iedzīvotājam; 
CY, MT: bez ierobežojumiem.   
                                                 
23 Starptautisk ās tiesības ietver ar ī EK tiesības. 
24 Piek ļuvi šīm profesij ām nosaka 1990. gada 31. decembra Francijas likums Nr. 90-1259, kur ā norādīts pilns juridisko un tiesisko darb ību klāsts. 
 
LV 47   LV ierobežotu atbild ību (akciju sabiedr ībai), ja netiek iev ēroti 
noteikti nosac ījumi; 
LV: attiec ībā uz CPC 861, iz ņemot konsult ācijas par 
mītnes zemes ties ībām un starptautiskaj ām publiskaj ām 
tiesībām, ir vajadz īga Tieslietu ministrijas izdota licence 
un latviešu valodas zin āšanas. Licenc ēts advokāts drīkst 
sniegt visus juridiskos pakalpojumus, iz ņemot 
pārstāvēšanu krimin āllietu izskat īšanā tiesā. Pārstāvēšana 
krimināllietu izskat īšanā ir atļauta vien īgi zvērinātiem 
advokātiem. Zv ērinātiem advok ātiem un zv ērinātiem 
notāriem jābūt pilsoņiem. Zvērinātiem advok ātiem un 
zvērinātiem notāriem jābūt vismaz 25 gadu veciem, j āprot 
latviešu valoda, j ābūt ar augst āko juridisko izgl ītību, kas 
iegūta Latvijas Universit ātē vai kādā citā augstskol ā, kura 
pēc Latvijas Universit ātes Juridisk ās fakultātes atzinuma 
pielīdzināma Latvijas Universit ātei, un ar praktisk ā darba 
pieredzi. Zv ērinātiem advok ātiem jānokārto eksāmens 
saskaņā ar Zvērināto advokātu padomes noteikumiem. 
Zvērinātiem notāriem jānokārto eksāmens kārtībā, ko 
sadarbībā ar Zvērināto notāru padomi noteikusi Tieslietu 
ministrija.  
 
 Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, SE un 
UK, kā norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā, ņemot 
vērā minētos nosacījumus un š ādus īpašos ierobežojumus:
  
BE, DE, DK, ES, SE un UK: augst ākā izglītība, 
profesionālā kvalifikācija un tr īs gadu darba pieredze 
sektorā; 
DE: bez ierobežojumiem attiec ībā uz darb ībām, kas 
rezervētas profesijai “Rechtsanwalt”; 
BE: ja fiziskas personas gada bruto alga nep ārsniedz 
30 000 eiro slieksni, nepieciešams ekonomisko vajadz ību 
tests. Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, SE un 
UK, kā norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā: 
DK: juridiskos pakalpojumus dr īkst reklam ēt tikai 
advokāti ar Dānijas izsniegtu licenci praktiz ēt. Lai 
iegūtu Dānijas licenci praktiz ēt, ir jānokārto 
Dānijas juridiskais eks āmens.  
SE: darbojoties ar nosaukumu “Advokat” (jurists, 
juriskonsults/advok āts), jābūt Zviedrijas Advokat ūras 
dalībniekam. Lai b ūtu tās dalībnieks, jābūt Zviedrijas 
pilsonim un iedz īvotājam.  
 
LV 48   LV b) Gr āmatvedības 
pakalpojumi  
 (CPC 86212 
izņemot “audita 
pakalpojumus”, 86213, 
86219) 1) CY, FR, HU, IT, MT, SI: bez ierobežojumiem. 
2) Nav. 1) FR, IT, MT, SI: bez ierobežojumiem. 
AT: bez p ārstāvības kompetentu iest āžu priekšā. 
2) Nav.  
 3) DE: pakalpojumu sniegšana, izmantojot “GmbH&CoKG” 
un “EWIV” ir aizliegta. 
 FR: nodrošina vien īgi SEL (anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) vai SCP. 
 PT: nodrošina vien īgi profesion āli nodibinājumi; 
 IT: pieejami tikai fizisk ām person ām. Fiziskaj ām 
personām ir atļauts veidot profesion ālas apvien ības (bez 
reģistrācijas).  
AT: nevienas Austrijas juridiskas personas darb ības 
rezultātos ārzemju gr āmatvežu (kuriem j ābūt pilnvarotiem 
saskaņā ar savas m ītnes zemes likumiem) kapit āla 
līdzdalība un akcijas nedr īkst pārsniegt 25 procentus; tas 
neattiecas uz Austrijas arodasoci ācijas dalībniekiem.  
CY: pieejami tikai fizisk ām person ām, kuras ieguvušas 
Finanšu ministra pilnvaru. Pilnvarošanai ir j āveic 
ekonomisko vajadz ību pārbaude. Krit ēriji ir tādi paši, k ā 
piešķirot atļauju ārzemju ieguld ījumiem (k ā norādīts 
horizontālajā iedaļā), atbilstoši šim apakšsektoram un 
vienmēr ņemot vērā nodarbinātības stāvokli apakšsektor ā. 
Fiziskajām person ām ir atļauts veidot profesion ālas 
apvienības (līgumsabiedr ības). Nav at ļauts veidot 
juridiskas personas.  
LV: firmas akciju īpašniekam vai vad ītājam jābūt Latvijas 
zvērinātam revidentam. Par zv ērinātiem revidentiem 
drīkst būt personas, kas sasniegušas 25 gadu vecumu, un 
a) ieguvušas augst āko izglītību ekonomik ā vai citās 
specialitātēs, ja nok ārtojušas eks āmenu ekonomikas 
pamatos; b) kur ām ir vismaz 3 gadu pieredze rev īzijas 
darbā, ko atzīst Latvijas Zv ērinātu revidentu asoci ācija; c) 
nokārtojušas kvalifik ācijas eks āmenu un ieguvušas 3) DK: sa ņemot at ļauju no D ānijas 
Tirdzniecības un uz ņēmumu a ģentūras, ārzemju 
grāmatveži dr īkst dibin āt līgumsabiedr ības ar 
pilnvarotiem D ānijas grāmatvežiem.  
 
LV 49   LV zvērināta revidenta licenci saska ņā ar Latvijas Zv ērinātu 
revidentu asoci ācijas pras ībām; d) kur ām ir nevainojama 
reputācija. 
SI: komerci āla darbība jāveic kā juridiskai personai. 
 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un ievērojot šādus 
īpašos ierobežojumus: 
FR: profesion āļi no valst īm, kas neietilpst EK, at ļauju 
sniegt pakalpojumus var sa ņemt ar Ekonomikas, finanšu 
un budžeta ministra l ēmumu, saska ņojot ar Ārlietu 
ministru. Pras ībā, ka jābūt valsts iedz īvotājam, laiku 
nedrīkst noteikt ilg āku par 5 gadiem;  
IT: nosac ījums par past āvīgo dzīves vietu attiec ībā uz 
“Ragionieri-Periti commerciali”;  
DK: jābūt valsts iedz īvotājam, ja citus nosac ījumus 
nenosaka D ānijas Tirdzniec ības un uzņēmumu aģentūra; 
AT: pēc klienta piepras ījuma grāmatveži dr īkst īslaicīgi 
pārvietoties uz Austrijas teritoriju, lai sniegtu konkr ētu 
pakalpojumu. Ta ču parasti fiziskaj ām person ām, kuras 
sniedz gr āmatvedības pakalpojumus, j ābūt savam 
profesionālajam centram (komercdarb ībai) Austrij ā. Bez 
pārstāvības kompetentu iest āžu priekšā; 
LV: firmas akciju īpašniekam vai vad ītājam jābūt Latvijas 
zvērinātam revidentam. Par zv ērinātiem revidentiem 
drīkst būt personas, kas sasniegušas 25 gadu vecumu, un 
a) ieguvušas augst āko izglītību ekonomik ā vai citās 
specialitātēs, ja nok ārtojušas eks āmenu ekonomikas 
pamatos; b) kur ām ir vismaz 3 gadu pieredze rev īzijas 
darbā, ko atzīst Latvijas Zv ērinātu revidentu asoci ācija; c) 
nokārtojušas kvalifik ācijas eks āmenu un ieguvušas 
zvērināta revidenta licenci saska ņā ar Latvijas Zv ērinātu 
revidentu asoci ācijas pras ībām; d) kur ām ir nevainojama 
reputācija; 
SI: ierobežojumi tikai par fizisk ām person ām, kuras 
nodarbina juridiskas personas. 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
DK, IT: jābūt valsts iedz īvotājam; 
SI: bez ierobežojumiem, iz ņemot tos, kas nor ādīti 
kolonnā Piekļuve tirgum.  
 
LV 50   LV  Bez ierobežojumiem, iz ņemot AT, BE, DE, DK, ES, LU, 
NL, UK, SE, k ā norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā, 
ņemot vērā minētos nosac ījumus un š ādus īpašos 
ierobežojumus: 
AT, BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: augst ākā izglītība, 
profesion ālā kvalifikācija un trīs gadu pieredze šaj ā sektorā; 
AT: jānokārto Austrijas arodasoci ācijas eksāmens. Darba 
devējam ir jābūt atbilstošas arodasoci ācijas biedram m ītnes 
zemē, kur asoci ācija pastāv; 
BE: ja fiziskas personas gada bruto alga nep ārsniedz 
30 000 eiro slieksni, j āveic ekonomisko vajadz ību tests; 
DE: bez ierobežojumiem attiec ībā uz darbībām, kas likum ā 
rezervētas profesijai “Wirtschaftsprüfer”; 
LV: firmas akciju īpašniekam vai vad ītājam jābūt Latvijas 
zvērinātam revidentam. Par zv ērinātiem revidentiem dr īkst 
būt personas, kas sasniegušas 25 gadu vecumu, un a) 
ieguvušas augst āko izglītību ekonomik ā vai cit ās 
specialitātēs, ja nok ārtojušas eks āmenu ekonomikas 
pamatos; b) kur ām ir vismaz 3 gadu pieredze rev īzijas 
darbā, ko atzīst Latvijas Zv ērinātu revidentu asoci ācija; c) 
nokārtojušas kvalifik ācijas eksāmenu un ieguvušas zv ērināta 
revidenta licenci saska ņā a r  L a t v i j a s  Z v ērinātu revidentu 
asociācijas prasībām; d) kurām ir nevainojama reput ācija; 
SI: ierobežojumi tikai par fizisk ām person ām, kuras 
nodarbina juridiskas personas. Bez ierobežojumiem, iz ņemot AT, BE, DE, DK, ES, 
LU, NL, UK, SE, k ā norādīts horizont ālās iedaļas 
iii) punktā.  
 
LV 51   LV b) Audita 
pakalpojumi*25 
 (CPC 86211 un 
86212, iz ņemot 
grāmatvedības 
pakalpojumus) 1) AT, BE, CY, DE, DK, ES, FR, FI, HU, IT, IE, LU, 
LT, MT, NL, PT, SE, SI, UK: bez ierobežojumiem; 
LT: nav, iz ņemot to, ka auditora zi ņojums ir j āsagatavo kop ā 
ar auditoru, kas akredit ēts praktizēt Lietuvā. 
 
2) Nav. 1) AT, BE, DE, DK, ES, FR, FI, IT, IE, LU, 
LT, MT, NL, PT, SE, SI, UK: bez ierobežojumiem. 
LT: nav, iz ņemot to, ka auditora zi ņojums ir 
jāsagatavo kop ā ar auditoru, kas akredit ēts praktiz ēt 
Lietuvā. 
 
2) Nav.  
 3) BE: pakalpojumu sniegšana, izmantojot “SA” un “Société 
en commandite”, ir aizliegta. 
 DE: pakalpojumu sniegšana, izmantojot “GmbH&CoKG” 
un “EWIV” ir aizliegta. 
 FR: attiec ībā uz likum ā noteiktu auditu — pakalpojumu 
sniegšana, izmantojot jebkuru uz ņēmuma formu, iz ņemot 
SNC, SCS un fili āles. 
 PT: pakalpojumus sniedz vien īgi profesion āli 
nodibinājumi. 
 IE: pakalpojumus sniedz vien īgi līgumsabiedr ības. 
 IT: pakalpojumi k ā “Ragionieri-Periti commerciali” un 
“Dottori commerciali” ir  pieejami tikai fizisk ām 
personām. Fiziskaj ām person ām ir at ļauts veidot 
profesionālas apvien ības (bez re ģistrācijas).  
FI: vismaz vienam no Somijas sabiedr ības ar ierobežotu 
atbildību auditoriem j ābūt vienas EEZ (Eiropas 
ekonomikas zonas) valsts iedz īvotājam vai pilnvarotai 
audita sabiedr ībai. 
SE: noteikt ās juridisk ās vienībās, piemēram, vis ās 
sabiedrībās ar ierobežotu atbild ību, likum īgus audita 
pakalpojumus dr īkst veikt vien īgi EEZ apstiprin āti 
auditori. Tikai š ādas personas dr īkst būt akcionāri vai 3) DK: sa ņemot atļauju no D ānijas Tirdzniec ības un 
uzņēmumu aģentūras, ārzemju auditori dr īkst 
dibināt līgumsabiedr ības ar pilnvarotiem D ānijas 
valsts grāmatvežiem. 
SE: past āvīga dzīvesvieta EEZ (Eiropas 
ekonomikas zona) un j ānokārto zviedru valodas 
eksāmens26. 
  
                                                 
* Paskaidrojuma piez īme. Ņemot vērā to, ka jebk ādu audita darb ību veikšanai ir nepieciešama komercdarb ība, pārrobežu rež īms nav saistošs. Nacion ālās arodasoci ācijas 
drīkst apstiprin āt tikai atzītus auditorus. Lai nodarbotos ar šo profesiju, apstiprin ājums ir oblig āts priekšnosac ījums. 
25 SI: saska ņā ar Slovēnijas likumiem audita pakalpojumus sniedz nevis fiziskas personas, bet firmas. 
26 Tiek atz īti ārzemēs nokārtoti eksāmeni un g ūta pieredze, kas sniedz l īdzvērtīgu kompetenci. 
 
LV 52   LV veidot līgumsabiedr ības uzņēmumos, kas nodarbojas ar 
kvalificētu auditu (ofici ālos nolūkos). Lai apstiprin ātu, ir 
jānokārto EEZ eks āmens, nepieciešama darba pieredze un 
iedzīvotāja statuss;  
AT: nevienas Austrijas juridiskas personas darb ības 
rezultātos ārzemju auditoru (kuriem j ābūt pilnvarotiem 
saskaņā ar savas m ītnes zemes likumiem) kapit āla 
līdzdalība un akcijas nedr īkst pārsniegt 25 procentus; tas 
neattiecas uz Austrijas arodasoci ācijas dalībniekiem.  
CY: pieejami tikai fizisk ām person ām, kuras ieguvušas 
Finanšu ministra at ļauju. Pilnvarošanai ir j āveic 
ekonomisko vajadz ību tests. Krit ēriji ir tādi paši, k ā 
piešķirot atļauju ārzemju ieguld ījumiem (k ā norādīts 
horizontālajā iedaļā), atbilstoši šim apakšsektoram un 
vienmēr ņemot vērā nodarbinātības stāvokli apakšsektor ā. 
Fiziskajām person ām ir atļauts veidot profesion ālas 
apvienības (līgumsabiedr ības). Nav at ļauts veidot 
juridiskas personas.  
CZ: audita pakalpojumus dr īkst sniegt fiziskas un 
juridiskas personas, kas re ģistrētas Auditoru kameras 
auditoru re ģistrā. Juridisku personu gad ījumā vismaz 
60 procenti kapit āla daļu vai balssties ību ir rezerv ēti 
Čehijas pilso ņiem. 
LV: firmas akciju īpašniekam vai vad ītājam jābūt Latvijas 
zvērinātam revidentam. Par zv ērinātiem revidentiem 
drīkst būt personas, kas sasniegušas 25 gadu vecumu, un 
a) ieguvušas augst āko izglītību ekonomik ā vai citās 
specialitātēs, ja nok ārtojušas eks āmenu ekonomikas 
pamatos; b) kur ām ir vismaz 3 gadu pieredze rev īzijas 
darbā, ko atzīst Latvijas Zv ērinātu revidentu asoci ācija; c) 
nokārtojušas kvalifik ācijas eks āmenu un ieguvušas 
zvērināta revidenta licenci saska ņā ar Latvijas Zv ērinātu 
revidentu asoci ācijas pras ībām; d) kur ām ir nevainojama 
reputācija. 
LT: nav, iz ņemot to, ka vismaz 75 procentiem akciju ir 
jāpieder auditoriem vai audita sabiedr ībām. Nodibin āt var 
jebkuru likum īgu uzņēmuma veidu, iz ņemot publisku 
akciju sabiedr ību (AB). Auditoru kvalifik ācijas prasībām 
 
LV 53   LV šo auditoru vai audita sabiedr ību izcelsmes valst ī jābūt 
vismaz tikpat augst ām kā Lietuvā. 
PL: pilson ības prasība. Ārzemju auditori dr īkst praktiz ēt 
pēc kvalifikācijas apstiprin āšanas.  
SI: komercdarb ība jāveic kā juridiskai personai. Ārzemju 
personu da ļa audita sabiedr ībās nedrīkst pārsniegt 
49 procentus kapit āla. Pakalpojumus dr īkst sniegt tikai 
audita sabiedr ības. 
SK: audita pakalpojumus dr īkst sniegt fiziskas un 
juridiskas personas, kas re ģistrētas Auditoru kameras 
auditoru re ģistrā. Juridisku personu gad ījumā vismaz 
60 procenti kapit āla daļu vai balssties ību ir rezerv ēti 
Slovākijas pilso ņiem. 
 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un ievērojot šādus 
īpašos ierobežojumus: 
 DK: j ābūt valsts iedz īvotājam, ja citus nosac ījumus 
nenosaka D ānijas Tirdzniec ības un uzņēmumu aģentūra; 
 ES: jābūt valsts iedz īvotājam; 
EL: Zvērinātajiem auditoriem j ābūt pilsoņiem; 
ES: audita sabiedr ības: to uz ņēmumu vad ītājiem, 
direktoriem un partneriem, kuri nav nor ādīti EEK 
8. direktīvā par uz ņēmējdarbības tiesībām, ir jābūt 
pastāvīgajiem iedz īvotājiem. 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, 
kas norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
DK: jābūt valsts iedz īvotājam; 
IT, PT: individu ālajiem auditoriem j ābūt 
pastāvīgajiem iedz īvotājiem; 
SE: pastāvīga dzīvesvieta EEZ (Eiropas ekonomikas 
zona) un j ānokārto zviedru valodas eks āmens27; 
SI: bez ierobežojumiem, iz ņemot tos, kas nor ādīti 
kolonnā Piekļuve tirgum.  
  
 IT: nosac ījums par past āvīgo dzīvesvietu attiec ībā uz 
“Ragionieri-Periti commer ciali”. Audita sabiedr ības: to 
“società di revisions” vad ītājiem un auditoriem, kuri nav 
norādīti EEK 8. direkt īvā par uzņēmējdarbības tiesībām, 
ir jābūt pastāvīgajiem iedz īvotājiem. 
FI: vismaz vienam no Somijas sabiedr ības ar ierobežotu 
atbildību auditoriem j ābūt vienas EEZ (Eiropas 
ekonomikas zonas) valsts iedz īvotājam vai pilnvarotai   
                                                 
27 Tiek atz īti ārzemēs nokārtoti eksāmeni un g ūta pieredze, kas sniedz l īdzvērtīgu kompetenci. 
 
LV 54   LV audita sabiedr ībai; 
SE: noteikt ās juridisk ās vienībās, piemēram, vis ās 
sabiedrībās ar ierobežotu atbild ību likum īgus audita 
pakalpojumus dr īkst veikt vien īgi EEZ apstiprin āti 
auditori. Tikai š ādas personas dr īkst būt akcionāri vai 
veidot līgumsabiedr ības uzņēmumos, kas nodarbojas ar 
kvalificētu auditu (ofici ālos nolūkos). 
LV: firmas akciju īpašniekam vai vad ītājam jābūt Latvijas 
zvērinātam revidentam. Par zv ērinātiem revidentiem 
drīkst būt personas, kas sasniegušas 25 gadu vecumu, un 
a) ieguvušas augst āko izglītību ekonomik ā vai citās 
specialitātēs, ja nok ārtojušas eks āmenu ekonomikas 
pamatos; b) kur ām ir vismaz 3 gadu pieredze rev īzijas 
darbā, ko atzīst Latvijas Zv ērinātu revidentu asoci ācija; c) 
nokārtojušas kvalifik ācijas eks āmenu un ieguvušas 
zvērināta revidenta licenci saska ņā ar Latvijas Zv ērinātu 
revidentu asoci ācijas pras ībām; d) kur ām ir nevainojama 
reputācija. 
PL: pilson ības prasība. Ārzemju auditori dr īkst praktiz ēt 
pēc kvalifikācijas apstiprin āšanas.  
SI: ierobežojumi tikai fizisk ām person ām, kuras 
nodarbina juridiskas personas.  
 
 Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, un iev ērojot min ētos 
nosacījumus un š ādus īpašos ierobežojumus:  
BE, DE, DK, ES: augst ākā izglītība, profesion ālā 
kvalifikācija un trīs gadu profesion ālā pieredze šaj ā sektorā; 
BE: ja fiziskas personas gada bruto alga nep ārsniedz 
30 000 eiro slieksni, nepieciešams ekonomisko vajadz ību 
tests; Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, k ā 
norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā.  
 
LV 55   LV DE: bez ierobežojumiem attiec ībā uz darbībām, kas likum ā 
rezervētas profesijai “Wirtschaftsprüfer”. 
b) Gr āmatvedības 
pakalpojumi  
 (CPC 86220) 1) CY, FR, HU, IT, MT, SI: bez ierobežojumiem. 
2) Nav. 1) FR, IT, MT, SI: bez ierobežojumiem. 
AT: bez p ārstāvības kompetentu iest āžu priekšā. 
2) Nav.  
 3) FR: nodrošina vien īgi SEL (anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) vai SCP. 
 IT: pieejami tikai fizisk ām person ām. Fiziskaj ām 
personām ir atļauts veidot profesion ālas apvien ības (bez 
reģistrācijas).  
AT: nevienas Austrijas juridiskas personas darb ības 
rezultātos ārzemju rēķinvežu (kuriem j ābūt pilnvarotiem 
saskaņā ar savas m ītnes zemes likumiem) kapit āla 
līdzdalība un akcijas nedr īkst pārsniegt 25 procentus; tas 
neattiecas uz Austrijas arodasoci ācijas dalībniekiem.  
CY: pieejami tikai fizisk ām person ām, kuras ieguvušas 
Finanšu ministra at ļauju. Pilnvarošanai ir j āveic 
ekonomisko vajadz ību pārbaude. Krit ēriji ir tādi paši, k ā 
piešķirot atļauju ārzemju ieguld ījumiem (k ā norādīts 
horizontālajā iedaļā), atbilstoši šim apakšsektoram, un 
vienmēr ņemot vērā nodarbinātības stāvokli apakšsektor ā. 
Fiziskajām person ām ir atļauts veidot profesion ālas 
apvienības (līgumsabiedr ības). Nav at ļauts veidot 
juridiskas personas.  
LV: firmas akciju īpašniekam vai vad ītājam jābūt Latvijas 
zvērinātam revidentam. Par zv ērinātiem revidentiem 
drīkst būt personas, kas sasniegušas 25 gadu vecumu, un 
a) ieguvušas augst āko izglītību ekonomisko vai cit ās 
specialitātēs, ja nok ārtojušas eks āmenu ekonomikas 
pamatos; b) kur ām ir vismaz 3 gadu pieredze rev īzijas 
darbā, ko atzīst Latvijas Zv ērinātu revidentu asoci ācija; c) 
nokārtojušas kvalifik ācijas eks āmenu un ieguvušas 
zvērināta revidenta licenci saska ņā ar Latvijas Zv ērinātu 
revidentu asoci ācijas pras ībām; d) kur ām ir nevainojama 3) Nav.  
 
LV 56   LV reputācija. 
SI: komercdarb ība jāveic kā juridiskai personai. 
 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un ievērojot šādus 
īpašos ierobežojumus: 
 FR: profesion āļi no valst īm, kas neietilpst EK, at ļauju 
sniegt pakalpojumus var sa ņemt ar Ekonomikas, finanšu 
un budžeta ministra l ēmumu, saska ņojot ar Ārlietu 
ministru. Pras ībā, ka jābūt valsts iedz īvotājam, nedr īkst 
noteikt par 5 gadiem ilg āku laiku;  
 IT: nosac ījums par past āvīgodzīves vietu attiec ībā uz 
“Ragionieri-Periti commerciali”; 
AT: pēc klienta piepras ījuma rēķinveži drīkst īslaicīgi 
pārvietoties uz Austrijas teritoriju, lai sniegtu konkr ētu 
pakalpojumu; ta ču parasti fiziskaj ām person ām, kuras 
sniedz gr āmatvedības pakalpojumus, j ābūt savam 
profesionālajam centram (komercdarb ībai) Austrij ā; 
LV: firmas akciju īpašniekam vai vad ītājam jābūt 
Latvijas zv ērinātam revidentam. Par zv ērinātiem 
revidentiem dr īkst būt personas, kas sasniegušas 
25 gadu vecumu, un a) ieguvušas augst āko izglītību 
ekonomik ā vai cit ās specialit ātēs, ja nok ārtojušas 
eksāmenu ekonomikas pamatos; b) kur ām ir vismaz 3 
gadu pieredze rev īzijas darb ā, ko atz īst Latvijas 
Zvērinātu revidentu asoci ācija; c) nok ārtojušas 
kvalifikācijas eks āmenu un ieguvušas zv ērināta 
revidenta licenci saska ņā ar Latvijas Zv ērinātu 
revidentu asoci ācijas pras ībām; d) kur ām ir 
nevainojama reput ācija; 
SI: ierobežojumi tikai par fizisk ām person ām, kuras 
nodarbina juridiskas personas. 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
 IT: nosac ījums par past āvīgo dzīvesvietu 
attiecībā uz “Ragionieri-Periti commerciali”; 
PT: jābūt valsts iedz īvotājam.  
 
LV 57   LV  Bez ierobežojumiem, iz ņemot AT, BE, DE, DK, ES, 
LU, NL, UK, SE, kur: k ā norādīts horizont ālās iedaļas 
iii) punktā, un ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
AT, BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: augst ākā izglītība, 
profesionālā kvalifikācija un tr īs gadu pieredze šaj ā 
sektorā; 
AT: jānokārto Austrijas arodasoci ācijas eks āmens. 
Darba dev ējam ir j ābūt atbilstošas arodasoci ācijas 
biedram m ītnes zemē, kur asoci ācija pastāv; 
BE: ja fiziskas personas gada bruto alga nep ārsniedz 
30 000 eiro slieksni, nepieciešams ekonomisko vajadzību tests;  
DE: bez ierobežojumiem attiec ībā uz darb ībām, kas 
likumā rezervētas profesijai “Wirtschaftsprüfer”. Bez ierobežojumiem, iz ņemot AT, BE, DE, DK, ES, 
LU, NL, UK, SE, k ā norādīts horizont ālās iedaļas 
iii) punktā.  
c) Nodok ļu 
konsultāciju pakalpojumi
 (CPC 863, izņemot p ārstāvēšanu 
tiesās) 1) FR: bez ierobežojumiem juridisko dokumentu 
izveidei; 
CY: nodok ļu aģentiem jābūt ar atbilstošu Finanšu ministra 
pilnvaru. Pilnvarošanai ir j āveic ekonomisko vajadz ību 
tests.
 
2) Nav. 1) FR: bez ierobežojumiem juridisko dokumentu 
izveidei. 
AT: bez p ārstāvības kompetentu iest āžu priekšā. 
2) Nav.  
 3) IT: pieejami tikai fizisk ām person ām. Fiziskaj ām 
personām ir atļauts veidot profesion ālas apvien ības (bez 
reģistrācijas).  
FR: nodrošina vien īgi SEL (anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) vai SCP.  
AT: nevienas Austrijas juridiskas personas darb ības 
rezultātos ārzemju nodok ļu konsultantu (kuriem j ābūt 
pilnvarotiem saska ņā ar savas m ītnes zemes likumiem) 
kapitāla līdzdalība un akcijas nedr īkst pārsniegt 
25 procentus; tas neattiecas uz Austrijas arodasoci ācijas 
dalībniekiem.  
CY: pieejami tikai fizisk ām person ām, kuras ieguvušas 
Finanšu ministra at ļauju. Pilnvarošanai ir j āveic 
ekonomisko vajadz ību tests. Krit ēriji ir tādi paši, k ā 3) Nav.  
 
LV 58   LV piešķirot atļauju ārzemju ieguld ījumiem (k ā norādīts 
horizontālajā iedaļā), atbilstoši šim apakšsektoram, un 
vienmēr ņemot vērā nodarbinātības stāvokli apakšsektor ā. 
Fiziskajām person ām ir atļauts veidot profesion ālas 
apvienības (līgumsabiedr ības). Nav at ļauts veidot 
juridiskas personas.  
CZ, SK: nodok ļu konsultāciju pakalpojumus dr īkst sniegt 
fiziskas vai juridiskas personas, kas re ģistrētas Nodok ļu 
konsultantu kameras vai Auditoru kameras re ģistrā. 
 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un ievērojot 
šādus īpašos ierobežojumus: 
FR: juridisko konsult āciju darb ības un juridisko 
dokumentu izveide k ā pamatdarb ība un kā sabiedrībai 
piedāvāti pakalpojumi ir rezerv ēti regulētu juridisko un 
tiesas profesiju p ārstāvjiem 28. Šīs darbības ir atļauts veikt 
arī citu regul ētu profesiju p ārstāvjiem vai kvalific ētām 
personām kā pamatdarb ības sekund āro darbību; 
IT: nosac ījums par past āvīgo dzīvesvietu attiec ībā uz 
“Ragionieri-Periti commerciali”;  
AT: pēc klienta piepras ījuma nodok ļu konsultanti dr īkst 
īslaicīgi pārvietoties uz Austrijas teritoriju, lai sniegtu 
konkrētu pakalpojumu; ta ču parasti fiziskaj ām personām, 
kuras sniedz nodok ļu konsult āciju pakalpojumus, j ābūt 
savam profesion ālajam centram (komercdarb ībai) 
Austrijā; 
HU: jābūt pastāvīgajam iedz īvotājam. 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
 IT, PT: j ābūt valsts iedz īvotājam.  
 Bez ierobežojumiem, iz ņemot AT, BE, DE, DK, ES, LU, 
NL, UK, SE, kur: k ā norādīts horizont ālās iedaļas 
iii) punktā, un ievērojot šādus īpašos ierobežojumus:  
AT, BE, DK, ES, NL, UK, SE: augst ākā izglītība, 
profesionālā kvalifikācija un tr īs gadu pieredze šaj ā Bez ierobežojumiem, iz ņemot AT, BE, DE, DK, ES, 
LU, NL, UK, SE, kur: k ā norādīts horizont ālās iedaļas 
iii) punktā.  
                                                 
28 Piek ļuvi šīm profesij ām nosaka 1990. gada 31. decembra Francijas likums Nr. 90-1259, kur ā norādīts pilns juridisko un tiesisko darb ību klāsts. 
 
LV 59   LV sektorā; 
AT: jānokārto Austrijas arodasoci ācijas eksāmens. Darba 
devējam ir j ābūt atbilstošas arodasoci ācijas biedram 
mītnes zemē, kur asoci ācija pastāv. 
DE: bez ierobežojumiem, iz ņemot konsult āciju 
pakalpojumus attiec ībā uz ārzemju nodok ļu likumiem, 
kuru gad ījumā: augstākā izglītība, profesion ālā 
kvalifikācija un trīs gadu darba pieredze šaj ā sektorā. 
d) Arhitektu 
pakalpojumi (CPC 8671) 1) BE, CY, EL, IT, MT, PT, PL, SI: bez 
ierobežojumiem. 1) BE, CY, EL, IT, MT, PT, PL: bez 
ierobežojumiem. 
 DE: j āizpilda nacion ālie noteikumi par 
samaksu un atalgojumu attiec ībā uz visiem 
pakalpojumiem, kuri tiek veikti no ārzemēm. 
AT: nav attiec ībā uz tīri plānošanas pakalpojumiem.  
 2) Nav. 
3) ES: pieejami tikai fizisk ām personām. 
FR: nodrošina vien īgi SEL (anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) vai SCP.  
IT, PT: pieejami tikai fizisk ām person ām. Fiziskaj ām 
personām ir atļauts veidot profesion ālas apvien ības (bez 
reģistrācijas).  
CZ: nepieciešama Čehijas Arhitektu kameras at ļauja. Var 
tikt atzīta līdzvērtīgu ārzemju instit ūciju atļauja. Fiziskas 
un juridiskas personas dr īkst sniegt arhitekt ūras 
pakalpojumus, vien īgi izmantojot pilnvarotus arhitektus. 
Tiek pras īta pilsonība un iedz īvotāja statuss, ta ču tiek 
pieļauti arī izņēmumi.  
LV: lai sa ņemtu atļauju nodarboties ar uz ņēmējdarbību ar 
pilnu juridisku atbild ību un ties ībām parakst īt projektus, ir 
nepieciešama 3 gadu praktisk ā projektēšanas darba 
pieredze Latvij ā un augstskolas izgl ītība; 
SK: nepieciešama Slov ākijas Arhitektu kameras at ļauja. 
Var tikt atz īta līdzvērtīgu ārzemju instit ūciju atļauja. 
Fiziskas un juridiskas personas dr īkst sniegt arhitekt ūras 
pakalpojumus, vien īgi izmantojot pilnvarotus arhitektus. 2) Nav. 
3) Nav.  
 
LV 60   LV Tiek pras īta pilsonība un iedz īvotāja statuss, ta ču tiek 
pieļauti arī izņēmumi 
 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un ievērojot šādus 
īpašos ierobežojumus: 
EL: pilson ības nosac ījums; 
HU: jābūt pastāvīgajam iedz īvotājam. 
 
 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, 
kas norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
BE, DE: kvalific ēti trešo valstu profesion āļi drīkst 
izmantot profesijas nosaukumu, tikai pamatojoties uz 
savstarpējās atzīšanas līgumiem vai BE gad ījumā — 
ar īpašu Karalisk ā dekrēta atļauju; 
IT: jābūt valsts iedz īvotājam.  
 Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, EE, LU, 
NL, UK, SE, kur: k ā norādīts horizont ālās iedaļas 
iii) punktā, un ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
BE, DE, DK, NL, UK, SE: augst ākā izglītība, 
profesionālā kvalifikācija un tr īs gadu pieredze šaj ā 
sektorā;  
EE: augst ākā izglītība un piecu gadu darba pieredze 
radniecīgā jomā; 
BE: ja fiziskas personas gada bruto alga nep ārsniedz 
30 000 eiro slieksni, nepieciešams ekonomisko vajadz ību 
tests; 
ES: valsts iest āžu atzīta akadēmiskā un profesion ālā 
kvalifikācija un licence, ko izsniegusi arodasoci ācija. Bez 
ierobežojumiem attiec ībā uz CPC 86713, 86714, 86719. Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, 
EE, LU, NL, UK, SE, kur: k ā norādīts horizont ālās 
iedaļas iii) punkt ā, un ievērojot šādus nosac ījumus:  
DE: kvalific ēti trešo valstu profesion āļi var 
izmantot profesijas nosaukumu, vien īgi 
pamatojoties uz savstarp ējas atzīšanas līgumiem;  
DE: jāizpilda nacion ālie noteikumi par samaksu un 
atalgojumu attiec ībā uz visiem pakalpojumiem, 
kuri tiek veikti no ārzemēm.  
e) Inženierpakalpo-
jumi 
 (CPC 8672) 1) CY, EL, IT, MT, PT: bez ierobežojumiem. 
2) Nav. 
3) ES: pieejami tikai fizisk ām personām. 
IT, PT: pieejami tikai fizisk ām person ām. Fiziskaj ām 
personām ir atļauts veidot profesion ālas apvien ības (bez 
reģistrācijas).  
CZ: nepieciešama Čehijas Pilnvaroto inženieru kameras 
atļauja. Var tikt atz īta līdzvērtīgu ārzemju instit ūciju 1) CY, EL, IT, MT, PT: bez ierobežojumiem. 
AT: nav attiec ībā uz t īri plānošanas 
pakalpojumiem.  
SI: nav attiec ībā uz tīri plānošanas pakalpojumiem; 
lai plānus iesniegtu kompetent ās iestādēs 
apstiprināšanai, j ābūt sadarb ībai ar atz ītu 
plānošanas pakalpojumu sniedz ēju. 
2) Nav.  
 
LV 61   LV atļauja. Fiziskas un juridiskas personas dr īkst sniegt 
inženierpakalpojumus, vien īgi izmantojot pilnvarotus 
inženierus. Pilson ības un past āvīgā iedzīvotāja statusa 
prasība. 
SK: nepieciešama Slov ākijas Pilnvaroto inženieru 
kameras at ļauja. Var tikt atz īta līdzvērtīgu ārzemju 
institūciju atļauja. Fiziskas un juridiskas personas dr īkst 
sniegt inženierpakalpojumus, vien īgi izmantojot 
pilnvarotus inženierus. Pilson ības un past āvīgā 
iedzīvotāja statusa pras ība. 
4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot tos, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā. 3) Nav. 
4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, 
kas norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot šādus ierobežojumus: 
IT, PT: jābūt valsts iedz īvotājam. 
 Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, EE, NL, 
UK, SE, k ā norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā, 
ņemot vērā šādus īpašos ierobežojumus: 
BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: augst ākā izglītība, 
profesionālā kvalifikācija un trīs gadu darba pieredze šaj ā 
sektorā;  
EE: bez ierobežojumiem, iz ņemot attiec ībā uz 
profesionāļiem, kam j ābūt augstākajai izglītībai un piecu 
gadu darba pieredzei radniec īgā jomā; 
UK: nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību 
testam;  
HU: jābūt pastāvīgajam iedz īvotājam. 
 Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, EE, 
NL, UK, SE, k ā norādīts horizont ālās iedaļas 
iii) punktā.  
f) Integr ētie 
inženierpakalpojumi  
 (CPC 8673) 1) CY, EL, IT, MT, PT: bez ierobežojumiem. 
2) Nav. 3) ES: pieejami tikai fizisk ām personām. 
 IT, PT: pieejami tikai fizisk ām person ām. 
Fiziskajām person ām ir at ļauts veidot profesion ālas 
apvienības (bez re ģistrācijas).
 
SK: nepieciešama Slov ākijas Pilnvaroto inženieru kameras 
atļauja. Var tikt atz īta līdzvērtīgu ārzemju instit ūciju atļauja. 
Fiziskas un juridiskas personas dr īkst sniegt 
inženierpakalpojumus, vien īgi izmantojot pilnvarotus 1) CY, EL, IT, MT, PT: bez ierobežojumiem. 
AT: nav attiec ībā uz t īri plānošanas 
pakalpojumiem.  
SI: nav attiec ībā uz tīri plānošanas pakalpojumiem; 
lai plānus iesniegtu kompetent ās iestādēs 
apstiprināšanai, j ābūt sadarb ībai ar atz ītu 
plānošanas pakalpojumu sniedz ēju. 
2) Nav. 
3) Nav. 
4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus,  
 
LV 62   LV inženierus. J āievēro pilson ības un past āvīgā iedzīvotāja 
statusa pras ība. 
4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot tos, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā. 
 kas norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot šādus ierobežojumus: 
IT, PT: jābūt valsts iedz īvotājam. 
 Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, EE, NL, 
UK, SE, k ā norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā, un 
ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: augst ākā izglītība, 
profesionālā kvalifikācija un trīs gadu darba pieredze šaj ā 
sektorā; 
EE: bez ierobežojumiem, iz ņemot attiec ībā uz 
profesionāļiem, kam j ābūt augstākajai izglītībai un piecu 
gadu darba pieredzei radniec īgajā jomā; 
UK: nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību 
testam. Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, EE, 
NL, UK, SE, k ā norādīts horizont ālās iedaļas 
iii) punktā.  
g) Pils ētplānošanas 
un ainavu arhitekt ūras 
pakalpojumi  
 (CPC 8674) 1) BE, CY, EL, IT, MT, PT, PL, SI: bez ierobežojumiem. 
HU: bez ierobežojumiem attiec ībā uz ainavu arhitekt ūras 
pakalpojumiem. 1) BE, CY, EL, IT, MT, PT, PL, SI: bez 
ierobežojumiem. 
AT: nav attiec ībā uz t īri plānošanas 
pakalpojumiem.  
DE: jāizpilda nacion ālie noteikumi par samaksu un 
atalgojumu attiec ībā uz visiem pakalpojumiem, 
kuri tiek veikti no ārzemēm.  
HU: bez ierobežojumiem attiec ībā uz ainavu 
arhitektūras pakalpojumiem.  
 2) HU: bez ierob ežojumiem attiec ībā uz ainavu arhitekt ūras 
pakalpojumiem. 2) HU: bez ierobežojumiem attiec ībā uz ainavu 
arhitektūras pakalpojumiem.  
 3) IT, PT: pieejami tikai fizisk ām person ām. 
Fiziskajām person ām ir at ļauts veidot profesion ālas 
apvienības (bez re ģistrācijas).  
CZ: nepieciešama Čehijas Arhitektu kameras at ļauja. Var tikt 
atzīta līdzvērtīgu ārzemju instit ūciju atļauja. Fiziskas un 
juridiskas personas dr īkst sniegt arhitekt ūras pakalpojumus, 
vienīgi izmantojot pilnvarotus arhitektus. Tiek pras īta 3) HU: bez ierobežojumiem attiec ībā uz ainavu 
arhitektūras pakalpojumiem.  
 
LV 63   LV pilsonība un iedz īvotāja statuss, ta ču tiek pie ļauti arī 
izņēmumi.  
HU: bez ierobežojumiem attiec ībā uz ainavu arhitekt ūras 
pakalpojumiem.  
LV: nav attiec ībā uz pilsētplānošanas pakalpojumiem. Lai 
ainavu arhitekt ūras pakalpojumu jom ā saņemtu atļauju 
nodarboties ar uz ņēmējdarbību ar pilnu juridisku atbild ību un 
tiesībām parakst īt projektus, ir nepieciešama 3 gadu praktisk ā 
projektēšanas darba pieredze Latvij ā un augstskolas izgl ītība. 
SK: nepieciešama Slov ākijas Arhitektu kameras at ļauja. Var 
tikt atzīta līdzvērtīgu ārzemju instit ūciju atļauja. Fiziskas un 
juridiskas personas dr īkst sniegt arhitekt ūras pakalpojumus, 
vienīgi izmantojot pilnvarotus arhitektus. Tiek pras īta 
pilsonība un iedz īvotāja statuss, ta ču tiek pie ļauti arī 
izņēmumi. 
 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un ievērojot šādus 
īpašos ierobežojumus: 
PT: pilson ības nosac ījums; 
HU: pilsētplānošanas pakalpojumu gad ījumā nepieciešams 
pastāvīgā iedzīvotāja statuss. Bez ierobežojumiem attiec ībā 
uz ainavu arhitekt ūras pakalpojumiem. 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
BE, DE: kvalific ēti trešo valstu profesion āļi drīkst 
izmantot profesijas nosaukumu, tikai pamatojoties 
uz savstarp ējās atzīšanas līgumiem vai BE 
gadījumā — ar īpašu Karalisk ā dekrēta atļauju; 
IT: jābūt valsts iedz īvotājam; 
HU: bez ierobežojumiem attiec ībā uz ainavu 
arhitektūras pakalpojumiem.  
 Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, EE, NL, 
UK, SE, kur: k ā norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā, 
un ievērojot šādus īpašos ierobežojumus:  
BE, DE, DK, ES, NL, UK, SE: augst ākā izglītība, 
profesionālā kvalifikācija un tr īs gadu pieredze šaj ā 
sektorā;  
EE: bez ierobežojumiem, iz ņemot attiec ībā uz Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, EE, 
NL, UK, SE, kur: k ā norādīts horizont ālās iedaļas 
iii) punktā, un ievērojot šādus nosac ījumus:  
DE: kvalific ēti trešo valstu profesion āļi var izmantot 
profesijas nosaukumu, vien īgi pamatojoties uz 
savstarpējas atzīšanas līgumiem;  
DE: jāizpilda nacion ālie noteikumi par samaksu un  
 
LV 64   LV profesionāļiem, kam j ābūt augstākajai izglītībai un piecu 
gadu darba pieredzei radniec īgā jomā; 
UK: nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību 
testam. atalgojumu attiec ībā uz visiem pakalpojumiem, kuri 
tiek veikti no ārzemēm. 
h) Medic īnas, 
zobārstniecības un 
vecmāšu pakalpojumi  
 (CPC 9312, 
93191*) 
 1) Visas dal ībvalstis, iz ņemot CZ, HU, LV, LT, PL, SE, SI: 
bez ierobežojumiem. 
PL, SE: nav.  
CZ, HU, LV, LT, SI: bez ierobežojumiem attiec ībā uz 
vecmāšu pakalpojumiem.  
2) CY, FI, MT: bez ierobežojumiem; 
CZ, EE, HU, SI, SK: bez ierobežojumiem attiec ībā uz 
vecmāšu pakalpojumiem. 1) Visas dal ībvalstis, iz ņemot CZ, HU, LV, LT, PL, 
SE, SI: bez ierobežojumiem. 
CZ, HU, LV, LT, SI: bez ierobežojumiem 
attiecībā uz vecmāšu pakalpojumiem.  
, SE: nav. 
2) CY, FI, MT: bez ierobežojumiem. 
CZ, EE, HU, SI, SK: bez ierobežojumiem attiec ībā uz 
vecmāšu pakalpojumiem.  
 3) AT: bez ierobežojumiem attiec ībā uz medic īnas un 
zobārstniecības pakalpojumiem; vecm āšu pakalpojumus 
drīkst sniegt tikai fiziskas personas.  
DE: drīkst sniegt tikai fizisk as personas. Ekonomisko 
vajadzību tests par ārstiem un zob ārstiem, kam at ļauts 
ārstēt sabiedrisko vesel ības apdrošin āšanas programmu 
dalībniekus. Krit ērijs ir ārstu un zob ārstu nepietiekam ība 
konkrētajā reģionā.  
CY, EE, MT: bez ierobežojumiem.  
CZ, SK: medic īnas un zob ārstniecības pakalpojumus 
drīkst sniegt vien īgi fiziskas personas. Ārzemju fizisk ām 
personām ir jāiegūst Veselības ministrijas at ļauja. Bez 
ierobežojumiem attiec ībā uz vecmāšu pakalpojumiem.  3) AT: bez ierobežojumiem attiec ībā uz 
medicīnas un zob ārstniecības pakalpojumiem. 
CY, EE, FI, MT: bez ierobežojumiem.  
CZ, HU, SI, SK: bez ierobežojumiem attiec ībā uz 
vecmāšu pakalpojumiem.  
EE: bez ierobežojumiem attiec ībā uz vecm āšu 
pakalpojumiem. Bez ierobežojumiem attiec ībā uz 
medicīnas un zob ārstniecības pakalpojumiem, 
izņemot to, ka ārpus Igaunijas apm ācītajiem 
speciālistiem ir j āuzrāda sertifik āts par 
papildapm ācību Tartu Universit ātes kursos. Š ī 
prasība attiecas ar ī uz Igaunijas pilso ņiem, kuri 
apmācīti ārzemēs.  
                                                 
* Norāda, ka min ētais pakalpojums ir tikai da ļa no uzņēmuma piln ā darbību klāsta, ko apver CPC. 
29 Dibin ājumus juridisku personu form ā var veidot ar Vesel ības ministrijas at ļauju. Lai persona tiktu iek ļauta sabiedriskaj ā Veselības tīklā, jāsaņem Slovēnijas 
Republikas Vesel ības apdrošin āšanas instit ūta atļauja. 
 
LV 65   LV ES: drīkst sniegt tikai fiziskas personas.
HU: bez ierobežojumiem attiec ībā uz vecm āšu 
pakalpojumiem.  
IT, PT: dr īkst sniegt tikai fiziskas personas. Fiziskaj ām 
personām ir atļauts veidot profesion ālas apvien ības (bez 
reģistrācijas).  
IE: drīkst sniegt tikai l īgumsabiedr ības vai fiziskas 
personas.  
SE: izmanto vajadz ību testu, lai noteiktu, cik 
privātprakses jāsubsidē valsts apdrošin āšanas programm ā; 
UK: ārstu prakšu dibin āšana saska ņā ar Nacion ālo 
veselības dienestu ir atkar īga no medic īnas darbasp ēka 
resursu pl ānošanas;.  
FR: nodrošina vien īgi SEL (anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) vai SCP.  
LV: nav attiec ībā uz vecmāšu pakalpojumiem. Pilson ības 
prasība attiec ībā uz medic īnas un zob ārstniecības 
pakalpojumiem. Lai ārzemnieki var ētu praktiz ēt 
medicīnu, jāsaņem vietējās veselības aprūpes pārvaldības 
iestādes atļauja, kuras pamat ā ir konkr ētā reģiona 
ekonomisko vajadz ību izpēte attiecībā uz ārstiem un 
zobārstiem.  
LT: nav attiec ībā uz medic īnas un zob ārstniecības 
pakalpojumiem, iz ņemot to, ka pakalpojumu sniegšanai ir 
jāsaņem atļauja. Tās izsniegšana ir atkar īga no esoš ā 
veselības aprūpes pakalpojumu vajadz ību plāna, ņemot 
vērā iedzīvotāju skaitu un jau past āvošos medic īnas un 
zobārstniecības pakalpojumus. Attiec ībā uz vecm āšu 
pakalpojumiem — tos dr īkst sniegt vien īgi individu ālie 
komersanti un uz tiem, iesp ējams, var attiecin āt 
ekonomisko vajadz ību testu.  
PL: pilson ības prasība. Lai ārzemnieki var ētu praktiz ēt 
medicīnu, ir nepieciešama at ļauja. Tas neattiecas uz LT: jāprot sazin āties lietuviešu valod ā (attiecas uz 
personām, kuras nodarbin ātas uzņēmumos).  
 
 
LV 66   LV vecmātēm. 
SI: jābūt Ārstu asoci ācijas dal ībniekam. Lai Ārstu 
asociācijā uzņemtu ārstus, kuri nav Slov ēnijas pilso ņi, 
viņiem ir jābūt licencei praktiz ēt kādā no dalībvalstīm un 
labi jāprot slovēņu valoda29. Bez ierobežojumiem attiec ībā 
uz vecmāšu pakalpojumiem. 
 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un ievērojot 
šādus īpašos ierobežojumus: 
AT: bez ierobežojumiem, iz ņemot vecm ātes; 
DK: ierobežota at ļauja pildīt noteiktas funkcijas var tikt 
izsniegta uz laiku, kas nep ārsniedz 18 m ēnešus;  
CY, FI, MT: bez ierobežojumiem;  
PT: pilson ības nosac ījums; 
FR: pilson ības nosac ījums. Tom ēr ir iespējama piek ļuve 
atbilstoši ikgad ējām kvotām; 
DE: pilson ības prasība ārstiem un zob ārstiem, no kuras 
var atteikties iz ņēmuma kārtā, ja to prasa sabiedr ības 
veselības intereses;  
CZ, EE, HU, SI, SK: bez ierobežojumiem attiec ībā uz 
vecmāšu pakalpojumiem;  
LV: pilson ības pras ība attiec ībā uz medic īnas un 
zobārstniecības pakalpojumiem. Lai ārzemnieki var ētu 
praktizēt medicīnu, jāsaņem vietējās veselības aprūpes 
pārvaldības iestādes atļauja, kuras pamat ā ir konkr ētā 
reģiona ekonomisko vajadz ību izpēte attiecībā uz ārstiem 
un zobārstiem. Vecm āšu pakalpojumi ir at ļauti tikai 
fiziskām person ām. Ekonomisk ās vajadzības nosaka 
kopējais vecm āšu skaits re ģionā, ko atļauj vietējās 
veselības pārvaldības iestādes; 
PL: pilson ības prasība. Lai ārzemnieki var ētu praktiz ēt 
medicīnu, ir nepieciešama at ļauja. Tas neattiecas uz 
vecmātēm. 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, 
kas norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
AT: bez ierobežojumiem attiec ībā uz ārstiem un 
zobārstiem;  
DK: pastāvīgā iedzīvotāja statuss, lai var ētu iegūt 
nepieciešamo individu ālo atļauju no Nacion ālās 
Veselības padomes;  
CY, FI, MT: bez ierobežojumiem;  
IT: jābūt valsts iedz īvotājam; 
CZ, SK: past āvīgā iedzīvotāja statuss attiec ībā uz 
medicīnas un zob ārstniecības pakalpojumiem. Bez 
ierobežojumiem attiec ībā uz vecm āšu 
pakalpojumiem;  
EE, HU, SI: bez ierobežojumiem attiec ībā uz 
vecmāšu pakalpojumiem;  
LV, PL: ārzemju ārstiem ir ierobežotas ties ības tikt 
ievēlētiem profesion ālajās kamerās; 
LT: ārzemniekiem ir j ānokārto kvalifik ācijas 
papildu eks āmens.  
 
  
 
LV 67   LV  Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, k ā 
norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā, un ievērojot 
minētos nosac ījumus un š ādus īpašos ierobežojumus:
  
BE, DE, DK, ES: augst ākā izglītība, profesion ālā 
kvalifikācija un tr īs gadu profesion ālā pieredze šaj ā 
sektorā; 
BE: ja fiziskas personas gada bruto alga nep ārsniedz 
30 000 eiro slieksni, j āveic ekonomisko vajadz ību tests; 
DE: pilson ības prasība ārstiem un zob ārstiem, no kuras 
var atteikties iz ņēmuma kārtā, ja to prasa sabiedr ības 
veselības intereses. Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, k ā 
norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā.  
i) Veterin ārie 
pakalpojumi  
 (CPC 932) 1) Visas dal ībvalstis, iz ņemot FI, LU, LT, PL, SE, UK: bez 
ierobežojumiem. 
FI, LU, LT, PL, SE: nav.  
UK: bez ierobežojumiem, iz ņemot attiec ībā uz veterin āro 
laboratoriju un tehniskajiem pakalpojumiem, ko sniedz 
veterinārajiem ķirurgiem, visp ārīgajām konsult ācijām, 
norādījumiem un inform āciju, piem ēram: par barošanu, 
uzvedību un mājdzīvnieku apr ūpi. 
2) CY, EE, HU, MT, SI: bez ierobežojumiem. 1) Visas dal ībvalstis, iz ņemot FI, LU, LT, PL, SE, 
UK: bez ierobežojumiem. 
FI, LU, LT, PL, SE: nav.  
UK: bez ierobežojumiem, iz ņemot attiec ībā uz 
veterināro laboratoriju un tehniskajiem 
pakalpojumiem, ko sniedz veterin ārajiem 
ķirurgiem, visp ārīgajām konsult ācijām, 
norādījumiem un inform āciju, piem ēram: par 
barošanu, uzved ību un mājdzīvnieku apr ūpi. 
2) CY, EE, HU, MT, SI: bez ierobežojumiem.  
 3) AT, CY, EE, HU, MT, SI: bez ierobežojumiem. 
DE, DK, ES, PT: dr īkst sniegt fiziskas personas.;  
IT: drīkst sniegt fiziskas personas. Fiziskaj ām personām ir 
atļauts veidot profesion ālas apvien ības (bez re ģistrācijas).  
IE, UK: dr īkst sniegt tikai l īgumsabiedr ības vai fiziskas 
personas.  
FR: nodrošina vien īgi SEL (anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) vai SCP.  
CZ, SK: dr īkst sniegt tikai fiziskas personas. Nepieciešama 
veterinārās pārvaldes atļauja. 3) AT, CY, EE, HU, MT, SI: bez 
ierobežojumiem.  
 
LV 68   LV PL: pilson ības prasība. Ārzemju personas dr īkst lūgt 
atļauju praktiz ēt. 
 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un ievērojot 
šādus īpašos ierobežojumus: 
CZ, DE, FR, EL, PT, SK: pilson ības nosac ījums; 
PL: pilson ības prasība. Ārzemju personas dr īkst lūgt 
atļauju praktiz ēt; 
AT, CY, EE, HU, MT, SI: bez ierobežojumiem. 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, 
kas norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
AT, CY, EE, HU, MT, SI: bez ierobežojumiem;  
IT, CZ, SK: j ābūt valsts iedz īvotājam; 
LT: ārzemniekiem ir j ānokārto kvalifik ācijas papildu 
eksāmens.  
 Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, un ievērojot šādus īpašos 
ierobežojumus:  
BE, DK, ES: augst ākā izglītība, profesion ālā kvalifikācija 
un trīs gadu profesion ālā pieredze šaj ā sektorā; 
BE: ja fiziskas personas gada bruto alga nep ārsniedz 
30 000 eiro slieksni, nepieciešams ekonomisko vajadz ību 
tests. Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DK, ES, k ā 
norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā.  
j) Medm āsu, 
fizioterapeitu un vid ējā 
medicīnas person āla 
pakalpojumi  
(CPC 93191*, izņemot AT, 
kur tiek izmantotas š ādas 
CPC 9319 darb ības: 
medmāsas, fizioterapeiti, 
arodslimību ārsti, logop ēdi, 
dietologi un uztura speciālisti, psihologi un 1) Bez ierobežojumiem, iz ņemot FI, LU, PL un SE: 
nav. 
2) CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: bez ierobežojumiem. 
3) CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: bez ierobežojumiem. 
ES, PT: medm āsu pakalpojumi — pieejami tikai fizisk ām 
personām.
 
IT: medm āsu pakalpojumi — pieejami tikai fizisk ām 
personām. Fiziskaj ām person ām ir at ļauts veidot 
profesionālas apvien ības (bez re ģistrācijas).  
FR: Nodrošina vien īgi SEL (anonyme, à responsabilité 
limitée ou en commandite par actions) vai SCP.  1) Bez ierobežojumiem, iz ņemot FI, LU, PL un 
SE: nav. 
2) CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: bez 
ierobežojumiem. 
3) CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: bez 
ierobežojumiem. 
LT: nav, iz ņemot kā pie piekļuves tirgum.  
 
  
                                                 
* Norāda, ka min ētais pakalpojums ir tikai da ļa no uzņēmuma piln ā darbību klāsta, ko apver CPC. 
 
LV 69   LV psihoterapeiti)  
 AT: pieejami tikai fizisk ām person ām, izņemot 
psihologus un psihoterapeitus, kuru gad ījumā: nav. 
SE: izmanto vajadz ību testu, lai noteiktu, cik 
privātprakses jāsubsidē valsts apdrošin āšanas programm ā; 
LT: pieejami tikai individu ālajiem komersantiem. Var tikt 
izmantots ekonomisko vajadz ību tests.  
PL: pilson ības prasība. 
 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un ievērojot 
šādus īpašos ierobežojumus: 
 DK: ierobežota at ļauja pildīt noteiktas funkcijas var tikt 
izsniegta uz laiku, kas nep ārsniedz 18 m ēnešus; 
PT: pilson ības nosac ījums; 
 IT: atkar ībā no ekonomisko vajadz ību testa: nosaka br īvās 
darba vietas re ģionā un darbasp ēka nepietiekam ība; 
AT: fiziskas personas, iz ņemot medm āsas, psihologus un 
psihoterapeitus, Austrij ā drīkst izveidot profesion ālo 
praksi, ja atbilstoš ā persona vismaz tr īs gadus pirms 
profesionālās prakses izveides Austrij ā ir strādājusi 
attiecīgajā profesijā; 
LV: drīkst sniegt tikai fiziskas personas. Ekonomisk ās 
vajadzības nosaka kop ējais medm āsu skaits re ģionā, ko 
atļauj vietējās veselības pārvaldības iestādes; 
PL: attiec ībā uz vecm ātēm un medm āsām — pilson ības 
prasība; 
CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: bez ierobežojumiem. 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, 
kas norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot šādus īpašos ierobežojumus: 
 DK: past āvīgā iedzīvotāja statuss, lai var ētu iegūt 
nepieciešamo individu ālo atļauju no Nacion ālās 
Veselības padomes; 
CY, CZ, EE, HU, MT, SI, SK: bez 
ierobežojumiem.  
 Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, k ā 
norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā, un iev ērojot 
minētos nosacījumus un š ādus īpašos ierobežojumus:  
BE, DE, DK, ES: augst ākā izglītība vai līdzvērtīga 
tehniskā kvalifik ācija, demonstr ējot zin āšanas, 
profesionālo kvalifik āciju un tr īs gadu profesion ālo 
pieredzi sektor ā; 
BE: ja fiziskas personas gada bruto alga nep ārsniedz Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DE, DK, ES, k ā 
norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā.  
 
LV 70   LV 30 000 eiro slieksni, j āveic ekonomisko vajadz ību tests. 
 Farmaceiti 
(farmācijas pre ču 
izplatīšana 
mazumtirdzniec ībā — daļa 
no CPC 63211) 1) Bez ierobežojumiem. 
2) AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, 
SK: bez ierobežojumiem. 1) bez ierobežojumiem; 
2) AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LT, LV, MT, PL, 
SE, SI, SK: bez ierobežojumiem.  
 3)30 AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, 
SK: bez ierobežojumiem.  
DE, DK, ES, EL, IT31, LU, NL, PT: dr īkst sniegt tikai 
fiziskas personas.  
BE, DK, ES, FR, EL, IT, LU, PT: nepieciešams farmaceita diploms.
 
 BE, DE, DK, ES, FR, IT, IE, PT: izmanto ekonomisko 
vajadzību testu. 
FR: valsts m ērogā var sniegt, izmantojot tikai SEL 
(anonyme, à responsabilité limitée ou en commandite par 
actions) SNC un SARL. 3) AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LT, MT, PL, SE, 
SI, SK: bez ierobežojumiem.  
 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un ievērojot 
īpašos nosac ījumus. 4) Bez ierobežojumiem, iz ņemot noteikumus, 
kas norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un 
ievērojot īpašos nosac ījumus.  
 AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: 
bez ierobežojumiem.  
FR: pilson ības nosac ījums. Tom ēr, ņemot vērā noteiktās 
kvotas, trešo valstu pilso ņiem ir iesp ēja sniegt šos 
pakalpojumus, ja pakalpojuma sniedz ējam ir Francijas 
farmaceita diploms.  
DE, EL: pilson ības nosac ījums. AT, CY, CZ, EE, FI, HU, LT, LV, MT, PL, SE, 
SI, SK: bez ierobežojumiem.  
IT, PT: jābūt valsts iedz īvotājam.  
 Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, un ievērojot šādus īpašos 
ierobežojumus:  Bez ierobežojumiem, iz ņemot BE, DK, ES, k ā 
norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā.  
                                                 
30 Ja farm ācijas izveide ir atkar īga no ekonomisko vajadz ību testa, tiek ņemti vērā šādi galvenie krit ēriji: iedzīvotāju skaits, esošo farm āciju skaits un to ģeogrāfiskais 
blīvums. Šie krit ēriji tiek izmantoti vis ās valstīs, izņemot F. 
31 Papildu saist ības: I fiziskaj ām personām ir atļauts veidot profesion ālas apvien ības (bez re ģistrācijas). 
 
LV 71   LV BE, DK, ES: augst ākā izglītība, profesion ālā kvalifikācija 
un trīs gadu profesion ālā pieredze šaj ā sektorā; 
BE: ja fiziskas personas gada bruto alga nep ārsniedz 
30 000 eiro slieksni, nepieciešams ekonomisko vajadz ību 
tests. 
B. Datoru un l īdzīgi 
pakalpojumi     
a) Konsultat īvie 
pakalpojumi, kas saist īti ar 
datortehnikas uzst ādīšanu 
 (CPC 841) 
b) Programmat ūras 
ieviešanas pakalpojumi 
 (CPC 842) 
c) Datu apstr ādes 
pakalpojumi (CPC 843). 
d) Datu bāzes pakalpojumi 
(CPC 844), uztur ēšana 
un remonts (CPC 845) 
e) Citi 
datorpakalpojumi (CPC 
849) 1) Nav. 
2) Nav. 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā. 1) Nav. 
2) Nav. 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā .  
 Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, EL, IT, LU, NL, 
SE, kā norādīts horizont ālās iedaļas iii) daļā, un ievērojot 
šādus specifiskus ierobežojumus: 
IT, NL: nav saist ību, izņemot datorzin ātniekus, sist ēmu 
analītiķus, programm ētājus, programmat ūras dokumentu 
analītiķus un nozares inženierus, kam vajadz īgs 
augstskolas gr āds un triju gadu profesion āla pieredze 
nozarē, 
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga 
tehniskā kvalifikācija, kas apliecina zin āšanas, un triju 
gadu profesion āla pieredze nozar ē, Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, EL, IT, LU, 
NL, SE kā norādīts horizont ālās iedaļas iii) daļā.  
 
LV 72   LV SE: augstskolas gr āds un triju gadu profesion āla pieredze 
nozarē, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro 
slieksni, 
IT: nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību testam, 
EL: nav saist ību, izņemot datorzin ātniekus, 
sistēmanalītiķus, programm ētājus, programmat ūras 
dokumentu anal ītiķus, kam vajadz īgs augstskolas gr āds 
un piecu gadu profesion āla pieredze nozar ē. 
C. P ētniecības un 
attīstības pakalpojumi  
a) Pētniecības un att īstības 
pakalpojumi dabas zin ātnēs  
(visas dal ībvalstis, iz ņemot 
LV: CPC 851. LV: tikai 
eksperiment ālās attīstības 
pakalpojumi ķīmijā un 
bioloģijā – CPC 85102) 1) 2) 3) Nav, iz ņemot CY, CZ, FR, IE, LT, MT, PL, 
SK: nav saist ību, 
4) nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus:  
CY, CZ, FR, IE, LT, MT, PL, SK: nav saist ību. 1) 2) 3) Nav, iz ņemot CY, CZ, FR, IE, LT, MT, 
PL, SK: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus specifiskus ierobežojumus:  
CY, CZ, FR, IE, LT, MT, PL, SK: nav saist ību.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES un FR, kur 
attiecas uz p ētnieku pagaidu iebraukšanu, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus:  
BE, DE, DK, ES, SE: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga 
tehniska kvalifik ācija, kas apliecina zin āšanas, un triju 
gadu profesion āla pieredze nozar ē, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro 
slieksni, 
FR: - pētniekiem ir darba l īgums ar p ētniecības iestādi, 
- darba at ļauja izsniegta uz laiku ne ilg āku par devi ņiem Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES un FR , kur 
attiecas uz p ētnieku pagaidu iebraukšanu, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) daļā.  
 
LV 73   LV mēnešiem un atjaunojama l īguma darb ības laikā, 
- nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību 
testam, 
- pētniecības iestādei jāmaksā nodoklis Starptautisk ās 
migrācijas dienestam. 
 
 Tikai HU: personas ar starptautiski atz ītu reputāciju, kuras 
uzaicinājuši zinātniskās pētniecības institūti uz ielūguma 
laiku   
b) P ētniecības un 
attīstības pakalpojumi 
sociālajās un humanit ārajās 
zinātnēs 
 (CPC 852) 1) Nav, 
2) nav, 
3) IT: psihologa profesij ā var strādāt tikai fiziskas 
personas. At ļauta fizisku personu apvienošan ās profesion ālās 
asociācijās (bez reģistrācijas), 
PT: psihologa profesij ā var strādāt tikai fiziskas personas, 1) Nav. 
2) Nav. 3) Nav.  
 4) nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā. 4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un 
ievērojot šādus specifiskus ierobežojumus: 
IT, PT: uztur ēšanās prasība psihologiem.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, FR un LU, kur 
attiecas uz p ētnieku pagaidu iebraukšanu, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) daļā, un ievērojot šādus specifiskus 
ierobežojumus:  
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga tehniska 
kvalifikācija, kas apliecina zin āšanas, un triju gadu 
profesionāla pieredze nozar ē, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro slieksni, 
FR: - pētniekiem ir darba l īgums ar p ētniecības iestādi, Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, FR un LU, 
kur attiecas uz p ētnieku pagaidu iebraukšanu, k ā 
norādīts horizont ālās iedaļas iii) daļā.  
 
LV 74   LV - darba at ļauja izsniegta uz laiku ne ilg āku par devi ņiem 
mēnešiem un atjaunojama l īguma darb ības laikā, 
nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību testam. 
Pētniecības iest ādei jāmaksā nodoklis Starptautisk ās 
migrācijas dienestam.  
 Tikai HU: personas ar starptautiski atz ītu reputāciju, 
kuras uzaicin ājuši zinātniskās pētniecības instit ūti uz 
ielūguma laiku.   
c) Starpdiscipl īnu 
pētniecības un attīstības 
pakalpojumi (CPC 853) 1) 2) 3) Nav, iz ņemot CY, CZ, FR, IE, LT, LV, MT, PL, 
SK: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
CY, CZ, EE, IE, LT, LV, MT, PL, SK: nav saist ību. 1) 2) 3) Nav, iz ņemot CY, CZ, FR, IE, LT, LV, MT, 
PL, SK: nav saistoši, 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un 
ievērojot šādus specifiskus ierobežojumus:  
CY, CZ, EE, IE, LT, LV, MT, PL, SK: nav saist ību.  
 Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES un FR, kur attiecas uz 
pētnieku pagaidu iebraukšanu, k ā norādīts horizont ālās 
iedaļas iii) da ļā, un iev ērojot šādus specifiskus 
ierobežojumus:  
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga tehniska 
kvalifikācija, kas apliecina zin āšanas, un triju gadu 
profesionāla pieredze nozar ē, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro slieksni, 
FR: - pētniekiem ir darba l īgums ar p ētniecības iestādi, 
- darba at ļauja izsniegta uz laiku ne ilg āku par devi ņiem 
mēnešiem un atjaunojama l īguma darb ības laikā, 
- nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību testam. Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES un FR, kur 
attiecas uz p ētnieku pagaidu iebraukšanu, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) daļā.  
 
LV 75   LV Pētniecības iest ādei jāmaksā nodoklis Starptautisk ās 
migrācijas dienestam.  
 Tikai HU: personas ar starptautiski atz ītu reputāciju, kuras 
uzaicinājuši zinātniskās pētniecības instit ūti uz iel ūguma 
laiku.   
D. Nekustam ā 
īpašuma pakalpojumi* 
a) Ar savu vai 
nomātu īpašumu  
 (CPC 821) 1) CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav 
saistību. 
2) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav saist ību. 
3) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav saist ību. 
ES: pieejami tikai fizisk ām person ām, līgumsabiedr ībai vai 
“sociedad en comandita”. 1) CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
nav saistību. 
2) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
nav saistību. 
3) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav 
saistību. 
  
 4) nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus:  
CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav saist ību. 4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un 
ievērojot šādus specifiskus ierobežojumus:  
CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav 
saistību, 
IT, PT: uztur ēšanās prasība.  
b) Par maksu vai uz 
līguma pamata piem ēram, 
īpašuma nov ērtēšana, 
īpašuma p ārvaldīšana 
utml.)  (CPC 822) 1) CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav 
saistību. 
2) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav saist ību. 
3) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav saist ību. 
ES: pieejams tikai fizisk ām personām. 
 1) CY, CZ, EE, HU, IE, LV, LT, MT, PL, SK, 
SI: nav saist ību. 
2) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
nav saistību. 
3) CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav saistību, 
DK: atļauja sertific ētam nekustam ā īpašuma a ģentam 
var ierobežot darb ības apjomu.  
 4) nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 4)  Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas  
                                                 
* Šis pakalpojums attiecas uz nekustam ā īpašuma aģentu profesiju un neietekm ē tiesības un/vai ierobežojumus fizisk ām un juridisk ām personām, kas pērk nekustamo īpašumu. 
 
LV 76   LV horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav saist ību, 
DK: sertific ēts nekustam ā īpašuma a ģents. Uztur ēšanās 
prasība, ja vien to nav atc ēlusi Dānijas Komercijas un 
uzņēmumu aģentūra. 
 norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus specifiskus ierobežojumus:  
CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav 
saistību, 
DK: sertific ēts un nesertific ēts nekustam ā īpašuma 
aģents: Uztur ēšanās prasība, ja vien to nav atc ēlusi 
Dānijas Komercijas un uz ņēmumu aģentūra, 
IT, PT: uztur ēšanās prasība. 
 
E. Nomas/l īzinga 
pakalpojumi bez 
operatoriem  
a) Attiec ībā uz 
kuģiem 
 (CPC 83103) 1) FR: Par visu ku ģu fraktēšanu jāpaziņo iepriekš.  
CY, HU, MT, PL: nav saist ību. 
2) CY, MT, PL: nav saist ību. 
FR: Par visu ku ģu fraktēšanu jāpaziņo iepriekš. 
3) CY, MT, PL: nav saist ību. 
FR: par visu ku ģu fraktēšanu jāpaziņo iepriekš. 
SE: jāizkar Zviedrijas karogs, lai pier ādītu Zviedrijas 
operatora domin ējošo ietekmi, ja ku ģi daļēji pieder 
ārzemniekiem. 
LT: kuģa īpašniekiem j ābūt Lietuvas fizisk ām personām vai 
Lietuvā dibinātām sabiedr ībām.  1) CY, MT, PL: nav saist ību. 
2) CY, MT, PL: nav saist ību.  
3) CY, MT, PL: nav saist ību. 
  
 4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
ierobežojumus: 
CY, MT, PL: nav saist ību. 4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus ierobežojumus: 
CY, MT, PL: nav saist ību.  
b) Attiec ībā uz 
lidmašīnām 
(CPC 83104) 1) CY, CZ, HU, LV, MT, PL, SK: nav saist ību. 
2) visas dal ībvalstis, iz ņemot CY, CZ, LV, MT, PL, 
SK: Lidmaš īnas, kuras izmanto Kopienas aviosabiedr ības, 
jāreģistrē dalībvalstī, kura izsniedz licenci aviosabiedr ībai, vai 
citur Kopien ā. Var atcelt šo pras ību īstermiņa nomas 
līgumiem vai ārkārtējos gadījumos. 
CY, CZ, LV, MT, PL, SK: Nav saist ību. 1) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību. 
2) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību.  
 3) Visas dal ībvalstis, iz ņemot CY, CZ, LV, MT, PL, 
SK: jāreģistrē šo dalībvalstu lidmaš īnu reģistrā, lidmašīnas 3) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību.  
 
LV 77   LV īpašniekam j ābūt vai nu fiziskai personai, kas atbilst 
specifiskiem valstspieder ības kritērijiem, vai juridiskai 
personai, kas atbilst specifiskiem kapit āla īpašuma ties ību un 
kontroles krit ērijiem (ieskaitot direktoru valstspieder ību). 
CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību. 
 4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
ierobežojumus:  
CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību. 4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus ierobežojumus: 
CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību.  
c) Attiec ībā uz 
citiem transportl īdzekļiem 
(CPC 83101, 83102, 
83105) 1) CY, HU, LV, MT, PL, SI: nav saist ību. 
1) CY, LV, MT, PL, SI: nav saist ību. 
2) CY, LT, LV, MT, PL, SI: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
ierobežojumus: 
CY, LT, LV, MT, PL, SI: nav saist ību. 1) CY, LV, MT, PL, SI: nav saist ību. 
2) CY, LV, MT, PL, SI: nav saist ību.  
3) CY, LT, LV, MT, PL, SI: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus ierobežojumus: 
CY, LT, LV, MT, PL, SI: nav saist ību.  
d) Attiec ībā uz citām 
mašīnām un iekārtām  
 (CPC 83106, 
83107, 83108, 83109) 1) CY, CZ, HU, LV, MT, PL, SK: nav saist ību. 
2) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību. 
3) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
ierobežojumus: 
CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību. 1) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību. 
2) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību. 
3) CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus ierobežojumus: 
CY, CZ, LV, MT, PL, SK: nav saist ību.  
 
LV 78   LV e) Citi (CPC 832) 
 EE, LV, LT: 
ieskaitot iepriekš ierakst ītas 
videokasetes, kas 
izmantojamas m ājas 
ierakstu atska ņošanas 
aparatūrā (CPC 83202) 1) Visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, LV, LT: nav saist ību. 
 EE, LT, LV: nav. 
2) visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU, LV, LT: nav saist ību. 
 EE, HU, LV, LT: nav. 
3) visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU, LV, LT: nav saist ību. 
 EE, HU, LV, LT: nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
 visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU, LV, LT: nav saist ību, 
 EE, HU, LV, LT: nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālajā iedaļā. 
 1) Visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU, LV, LT: nav 
saistību. 
 EE, HU, LV, LT: nav. 2) Visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU, LV, LT: nav 
saistību. 
 EE, HU, LV, LT: nav. 3) Visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU, LV, LT: nav 
saistību. 
 EE, HU, LV, LT: nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus specifiskus ierobežojumus: 
 visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU, LV, LT: nav 
saistību, 
 EE, HU: nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālajā iedaļā, 
 LV, LT: nav.  
 Nomas 
pakalpojumi ar operatoriem 
Kuģu noma ar apkalpi 
 (CPC 7213, 7223) 1) FR: par visu ku ģu fraktēšanu jāpaziņo iepriekš. 
 AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SK, SI: nav 
saistību. 
2) FR: par visu ku ģu fraktēšanu jāpaziņo iepriekš. 
 AT, CY, EE, HU, MT, PL, SE, SI, SK , nav saist ību. 
3) FR: par visu ku ģu fraktēšanu jāpaziņo iepriekš. 
AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SK, SI: nav 
saistību. 1) AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SK, 
SI: nav saist ību. 
2) AT, CY, EE, HU, LV, MT, PL, SE, SI, SK: nav 
saistību. 
3) AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, 
SK, SI: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus nosac ījumus: 
CY, EE, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: nav saist ību.  
 
LV 79   LV  
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
nosacījumus: 
CY, EE, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: nav saist ību.  
 Komerci ālā 
autotransporta noma ar 
vadītāju  
 (CPC 7124) 1) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, SE: nav 
saistību. 
2) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, SE: nav 
saistību. 
3) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, SE: nav 
saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
nosacījumus: 
CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT,PL, SK, SI, SE: nav saist ību. 
 1) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, 
SE: nav saist ību. 
3) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, 
SE: nav saist ību. 
4) AT, CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT, PL, SK, SI, 
SE: nav saist ību. 
4) nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus ierobežojumus: 
CY, CZ, EE, HU, LV, LT, MT,PL, SK, SI, SE: nav 
saistību.  
F. Citi komerci ālie 
pakalpojumi   
a) Rekl āma 
Reklāma (visas dal ībvalstis, 
izņemot PL, SI: CPC 871; 
 PL: CPC 871, 
izņemot tabakas 
izstrādājumu, alkoholisko 
dzērienu un farmaceitisko 
preparātu reklāmu; 
 SI: CPC 8711** 
un 8712**, iz ņemot
 tiešo rekl āmu pa 1) 2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā. 1) 2) 3) Nav 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā.  
 
LV 80   LV pastu, āra reklāmu un 
izņemot t ādu pre ču 
reklāmu, kur ām 
nepieciešama ievešanas 
atļauja, un iz ņemot 
farmaceitiskos prepar ātus) 
 Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, EL, IT, LU, UK, SE, 
kā norādīts horizont ālās iedaļas iii) daļā, un ievērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
BE, DE, DK, ES, IT, UK, SE: atbilstoša kvalifik ācija un 
triju gadu profesion āla pieredze, 
IT, UK: nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību 
testam, 
EL: atbilstoša kvalifik ācija un piecu gadu profesion ālā 
pieredze.  Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, EL, IT, LU, 
UK, SE, k ā norādīts horizont ālās iedaļas iii) daļā.  
b) Tirgus izp ēte un 
sabiedrisk ās aptaujas  
 (CPC 864) 1) 2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā. 1) 2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) da ļā, un ievērojot iepriekšmin ētos 
nosacījumus un š ādus specifiskus ierobežojumus:  
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga 
tehniska kvalifik ācija, kas apliecina zin āšanas, un triju 
gadu profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro slieksni. Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) daļā.  
c) Vad ības 
konsultatīvie pakalpojumi 
 (CPC 865) 1) 2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā. 1) 2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā.  
 Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, EE, IT, LU, LV, UK, 
SE, kā norādīts horizont ālās iedaļas iii) da ļā, un ievērojot 
šādus specifiskus ierobežojumus: 
 
IT, UK: nav saist ību, izņemot vad ītājus un vec ākos 
konsultantus, kam vajadz īgs augstskolas gr āds un triju Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, EE, IT, LU, 
LV, UK, SE, k ā norādīts horizont ālās iedaļas iii) daļā.  
 
LV 81   LV gadu profesion ālā pieredze, 
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga 
tehniska kvalifik ācija, kas apliecina zin āšanas, un triju 
gadu profesion ālā pieredze nozar ē.  
EE, LV: nav saist ību, izņemot profesion āļus, kam 
vajadzīgs augstskolas gr āds un piecu gadu darba pieredze 
atbilstošā jomā, 
SE: augstskolas gr āds un triju gadu profesion ālā pieredze 
nozarē, 
IT, UK: nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību 
testam. 
d) Pakalpojumi, kas saistīti ar vad ības 
konsultēšanu (CPC 866) 1) 2) 3) HU: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
ierobežojumus: 
HU: nav saist ību. 1) 2) 3) HU: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus ierobežojumus: 
HU: nav saist ību.  
 Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, EE, IT, LU, LV, UK, 
SE, kā norādīts horizont ālās iedaļas iii) da ļā, un ievērojot 
šādus specifiskus ierobežojumus: 
IT, UK: nav saist ību, izņemot vad ītājus un vec ākos 
konsultantus, kam vajadz īgs augstskolas gr āds un triju 
gadu profesion ālā pieredze, 
EE, LV: nav saist ību, izņemot profesion āļus, kam 
vajadzīgs: augstskolas gr āds un piecu gadu darba pieredze 
atbilstošā jomā, 
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga 
tehniska kvalifik ācija, kas apliecina zin āšanas, un triju 
gadu profesion ālā pieredze nozar ē, 
SE: augstskolas gr āds un triju gadu profesion ālā pieredze 
nozarē, 
IT, UK: nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību 
testam. Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, EE, IT, LU, 
LV, UK, SE, k ā norādīts horizont ālās iedaļas iii) daļā.  
e) Tehnisk ās 
testēšanas un anal īzes 
pakalpojumi  1) IT: nav saist ību biologa un ķīmiķa analītiķa profesiju 
pārstāvjiem. 
CY, CZ, MT, PL,SK, SE: nav saist ību. 1) I: nav saist ību biologa un ķīmiķa analītiķa 
profesiju p ārstāvjiem, 
CY, CZ, MT, PL,SK, SE: nav saist ību.  
 
LV 82   LV  (CPC 8676) 2) CY, CZ, MT, PL,SK, SE: nav saist ību. 2) CY, CZ, MT, PL,SK, SE: nav saist ību. 
 3) ES: ķīmiskā analīze pieejama tikai fizisk ām 
personām. 
IT: biologa un ķīmiķa analītiķa profesija pieejama tikai 
fiziskām person ām. Fizisk ām person ām atļauts apvienoties 
profesionālā asociācijā (bez reģistrācijas). 
PT: biologa un ķīmiķa analītiķa profesija pieejama tikai 
fiziskām personām. 
CY, CZ, MT, PL,SK, SE: nav saist ību. 3) CY, CZ, MT, PL,SK, SE: nav saist ību.  
 4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
ierobežojumus: 
CY, CZ, MT, PL,SK, SE: nav saist ību. 4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
IT, PT: uztur ēšanās prasības biologam un ķīmiķim 
analītiķim, 
CY, CZ, MT, PL,SK: nav saist ību.  
 Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, EE, LU, UK, S, 
kā norādīts horizont ālās iedaļas iii) da ļā, un ievērojot 
šādus specifiskus ierobežojumus: 
BE, DE, DK, ES, UK, SE: augstskolas gr āds vai tehniska 
kvalifikācija, kas apliecina zin āšanas, un triju gadu 
profesionālā pieredze, 
EE: nav saist ību, izņemot profesion āļus, kam vajadz īgs 
augstskolas gr āds un piecu gadu darba pieredze atbilstoš ā 
jomā, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro slieksni, 
UK: nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību testam. Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, EE, LU, UK, 
S, kā norādīts horizont ālās iedaļas iii) daļā.  
f) Padomdev ēja un 
konsultatīvie pakalpojumi 
lauksaimniec ībā, 
medniecībā un 
mežsaimniec ībā (SE: 
izņemot medniec ību) 1) IT: nav saist ību darbībai, kas attiecas uz agronomiem un 
“periti agrari”. 
2) Nav. 
3) ES: agronoma un mežsaimniec ības inženiera profesija 
pieejama tikai fizisk ām personām. 
 PT: agronoma profesija pieejama tikai fizisk ām 
personām. 1) IT: nav saist ību darbībai, kas attiecas uz 
agronomiem un “periti agrari”. 
2) Nav. 
3) Nav.  
 
LV 83   LV HU: daļa no CPC 881 
 LV , LT, PL: 
pakalpojumi, kas saist īti ar 
lauksaimniec ību, 
medniecību un 
mežsaimniec ību (CPC 881) 
 IT: agronoma un “periti agrari” profesija pieejama tikai 
fiziskām person ām. Fizisk ām person ām atļauts apvienoties 
profesionālā asociācijā (bez reģistrācijas).   
 4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā. 4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus specifiskus ierobežojumus: 
 IT, PT: uztur ēšanās prasība agronomiem.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK un ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) daļā, un ievērojot iepriekšmin ētos 
nosacījumus un š ādus specifiskus ierobežojumus: 
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga 
tehniska kvalifik ācija, kas apliecina zin āšanas, un triju 
gadu profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro slieksni. Nav saistību, izņemot BE, DE, DK un ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) daļā.  
g) Padomdev ēja un 
konsultatīvie pakalpojumi 
zvejniecībā 1) 2) 3) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav saist ību. 
4) nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
ierobežojumus: 
CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav saist ību. 1) 2) 3) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav 
saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot šādus 
ierobežojumus: 
CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav saist ību.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK un ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) daļā, un ievērojot iepriekšmin ētos 
nosacījumus un š ādus specifiskus ierobežojumus: 
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga 
tehniska kvalifik ācija, kas apliecina zin āšanas, un triju 
gadu profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas Nav saistību, izņemot BE, DE, DK un ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) daļā.  
 
LV 84   LV personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro slieksni. 
h) Pakalpojumi, kas 
saistīti ar ieguves 
rūpniecību 1) Nav. 
2) Nav. 3) ES, PT: ieguves r ūpniecības inženiera profesija pieejama 
tikai fizisk ām personām. 
LT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: FI: meklēt iegulas, pieteikt ties ības uz tām un veikt izp ēti 
atļauts tikai fizisk ām person ām, kas dz īvo EEZ. 
Atbrīvojumus no uztur ēšanās prasības piešķir Tirdzniec ības 
un rūpniecības ministrija, 
LT: nav saist ību. 1) Nav. 
2) Nav. 3) LT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
PT: uzturēšanās prasība, 
LT: nav saist ību.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK un ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) da ļā, un ievērojot iepriekšmin ētos 
nosacījumus un š ādus specifiskus ierobežojumus: 
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga tehniska 
kvalifikācija, kas apliecina zin āšanas, un triju gadu 
profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro slieksni, 
FI: meklēt iegulas, pieteikt ties ības uz tām un veikt izp ēti 
atļauts tikai fizisk ām person ām, kas dz īvo EEZ. 
Atbrīvojumus no uztur ēšanās prasības piešķir Tirdzniec ības 
un rūpniecības ministrija. Nav saistību, izņemot BE, DE, DK un ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) daļā.  
i) Pakalpojumi, kas 
ir saistīti ar 
rūpniecību 
EE konsultat īvie 
pakalpojumi, kas 
ir saistīti ar 
rūpniecību (daļa 
no CPC 884 + 
daļa no 885, 
izņemot 88442)  
HU konsultat īvie 1) Visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU: nav saist ību 
EE, HU: nav 
2) Visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU: nav saist ību 
EE, HU: nav 
3) Visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU: nav saist ību 1) Visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU: nav saist ību 
EE, HU: nav 
2) Visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU: nav saist ību 
EE, HU: nav 
3) Visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU: nav saist ību  
 
LV 85   LV pakalpojumi, kas 
ir saistīti ar 
rūpniecību (daļa 
no CPC 884 –da ļa 
no CPC 885)  EE, HU: nav 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot šādus 
ierobežojumus: 
Visas dalībvalstis, iz ņemot EE, HU: nav saist ību 
EE, HU: nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālajā iedaļā EE, HU: nav 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus ierobežojumus: 
Visas dalībvalstis, iz ņemot EE, HU: nav saist ību 
EE, HU: nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālajā iedaļā 
j) Pakalpojumi, kas 
saistīti ar 
enerģijas sadali  
 (LV: CPC 887.  
 HU: tikai 
konsultatīvie 
pakalpojumi, ex 
CPC 887.  
 LT: ietver 
konsultatīvos 
pakalpojumus, kas saist īti ar 
elektroener ģijas, 
gāzveida 
kurināmā, tvaika 
un karstā ūdens 
pārvadi un sadali 
iedzīvotājiem, 
industriālajiem, 
komerciālajiem 
un citiem 
patērētājiem – 
CPC 887 
32 1) 2) 3) Visas dal ībvalstis, iz ņemot HU, LV, LT, SI: nav 
saistību. 
 HU, LV, LT, SI: nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
 visas dal ībvalstis, iz ņemot HU, LV, LT, SI: nav saist ību, 
 HU, LT, LV, SI: nav saist ību, izņemot noteikumus, 
kas norādīti horizont ālajā iedaļā.  1) 2) 3) Visas dal ībvalstis, iz ņemot HU, LV, LT, SI: 
nav saistību, 
 HU, LV, LT, SI: nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus specifiskus ierobežojumus: 
 visas dal ībvalstis, iz ņemot HU, LV, LT, SI: nav 
saistību, 
 HU, LT un SI: nav saist ību, izņemot 
noteikumus, kas nor ādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) 
daļā, un ievērojot šādus ierobežojumus, 
 LV: nav.  
                                                 
32 LV: min ētais pakalpojums ir tikai da ļa no uzņēmuma piln ā darbību klāsta, ko apver CPC. 
 
LV 86   LV  SI: pakalpojumi, 
kas saist īti ar ener ģijas 
sadali – tikai g āze 33 – daļa 
no CPC 887) 
k) Darb ā 
iekārtošanas pakalpojumi 
un nodrošin āšana ar 
personālu  
 Vad ītāju 
vervēšanas pakalpojumi  
 (CPC 87201) 1) AT, DE, ES , FI, IE, PT, SE, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, 
PL, SK, SI: nav saist ību. 
2) AT, FI, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav 
saistību. 
3) AT, DE, FI, PT, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: 
nav saistību. 
 ES: valsts monopols. 
3) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot šādus 
ierobežojumus: 
AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav saist ību. 1) AT, DE, ES, FI, IE, PT, SE, CY, CZ, EE, LV, LT, 
MT, PL, SK, SI: nav saist ību. 
2) AT, FI, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav 
saistību. 
3) AT, DE, FI, PT, CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, 
SK, SI: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus ierobežojumus: 
AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK, SI: nav 
saistību.  
Darbā iek ārtošanas 
pakalpojumi 
 (CPC 87202) 1) Visas dal ībvalstis, iz ņemot HU: nav saist ību. 
HU: nav. 
2) AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK: nav saist ību. 
3) AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, PT, SK: nav 
saistību. 
DE: ja pakalpojuma sniedz ējam devusi at ļauju 
kompetenta iest āde. Šāda atļauja tiks dota vajadz ības 
gadījumā un darba tirgus att īstīšanas nolūkā. 
 BE, FR, ES, IT: valsts monopols. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
ierobežojumus: 
AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK: nav saist ību. 1) Visas dal ībvalstis, iz ņemot HU: nav saist ību, 
HU: nav. 
2) AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK: nav 
saistību. 
3) AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, PT, SK: 
nav saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus ierobežojumus: 
AT, CY, CZ, EE, FI, LV, LT, MT, PL, SK: nav 
saistību.  
                                                                                                                                                                                                                                           
33 SI: Past āv valsts komun ālo pakalpojumu uz ņēmums; koncesijas ties ības var pieš ķirt Slovēnijas Republik ā dibinātiem privātiem uzņēmumiem. 
 
LV 87   LV Nodrošināšana ar biroja 
apkalpojošo person ālu  
 (CPC 87203) 1) AT DE, FR, IT, IE, NL, PT, SK: nav saist ību. 
2) AT, FI, SK: nav saist ību. 
3) AT, DE, FI, PT, SK: nav saist ību. 
 IT: valsts monopols. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
ierobežojumus: 
AT, FI, SK: nav saist ību. 1) AT, DE, FR, IT, IE, NL, PT, SK: nav 
saistību. 
2) AT, FI, SK: nav saist ību. 
3) AT, DE, FI, PT, SK: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus ierobežojumus: 
AT, FI, SK: nav saist ību.  
l) Drošības pakalpojumi 
 (CPC 87302, 
87303, 87304, 87305) 1) BE, CY, CZ, ES, EE, FR, IT, LV, LT, MT, PT, PL, SI, 
SK: nav saist ību. 
2) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: nav saist ību. 
3) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: nav saist ību ES: 
Pieejams tikai Sociedades Anonimas, Sociedades de 
Responsabilidad Limitada, Sociedades Anonimas 
Laborales un Sociedades Coop erativas. Pieejams tikai ar 
iepriekšēju oficiālu atļauju. Izsniedzot at ļauju, Ministru 
padome ņem vērā tādus nosac ījumus kā kompetence, 
profesionālā uzticamība un patst āvība, iedzīvotāju un 
sabiedrisk ās kārtības aizsardz ības pas ākumu 
pietiekam ība. 
DK: nav saist ību lidostu apsardzes pakalpojumu sniedz ējiem 
Jābūt juridiskai personai, rezidentam. Pieejams tikai ar 
iepriekšēju atļauju. Izsniedzot at ļauju firmai, kura v ēlas 
darboties šaj ā nozarē, Tieslietu ministrija ņem vērā tādus 
nosacījumus kā kompetence, profesion ālā uzticam ība un 
patstāvība, pieredze un laba reput ācija. 1) BE, CY, CZ, ES, EE, FR, IT, LV, LT, MT, PT, PL, 
SI, SK: nav saist ību. 
2) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: nav saist ību. 
3) CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: nav 
saistību, 
DK: uztur ēšanās un valstspieder ības prasība valdes 
locekļu vairākumam un vad ītājiem. Nav saistoša 
lidostu apsardzes pakalpojumu sniedz ējiem.   
 4) nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
DK: nav saist ību lidostu apsardzes pakalpojumu sniedz ējiem., 
valstspieder ības prasība vadītājiem, 
FR: valstspieder ības prasība izpilddirektoriem un direktoriem, 
BE: valstspieder ības nosac ījums vadošajam person ālam, 
ES, PT valstspieder ības prasība specializ ētajam person ālam, 4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus specifiskus ierobežojumus: 
DK: nav saist ību lidostu apsardzes pakalpojumu 
sniedzējiem, uztur ēšanās prasība vadītājiem, 
 BE: uztur ēšanās prasība vadošajam 
personālam, 
IT: uzturēšanās prasība, lai saņemtu nepieciešamo 
atļauju apsardzes pakalpojumiem un materi ālo  
 
LV 88   LV IT: valstspieder ības prasība, lai sa ņemtu nepieciešamo 
atļauju apsardzes pakalpojumiem un materi ālo vērtību 
transportēšanai, 
CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: nav saist ību. vērtību transport ēšanai., 
CY, CZ, EE, LV, LT, MT, PL, SI, SK: nav saist ību. 
m) Saist ītie 
zinātniskās un tehnisk ās 
konsultēšanas 
pakalpojumi* (CPC 
8675) 1) Nav, iz ņemot FR: nav saist ību izpētes 
pakalpojumiem. 
2) Nav. 1) FR: nav saist ību izpētes pakalpojumiem. DE: 
valstī pieņemto maksas un atl īdzības noteikumu 
piemērošana visiem p ētniecības pakalpojumiem, kurus 
veic no ārvalstīm. 
2) Nav.  
 3) FR: “p ētniecība”: pieejams tikai caur SEL (anonyme, à 
responsabilité limitée ou en commandite par actions), 
SCP, SA un SARL. 
IT: dažiem izp ētes pakalpojumiem, kas saist īti ar ieguves 
rūpniecību (miner āli, nafta, g āze utt.) var b ūt ekskluzīvas 
tiesības. 
ES: pētnieka un ģeologa profesija pieejama tikai fizisk ām 
personām.. 
PT: pieejama tikai fizisk ām personām. 
IT: pētnieka un ģeologa profesija pieejama tikai fizisk ām 
personām. Fizisk ām person ām atļauts apvienoties 
profesionālā asociācijā (bez reģistrācijas). FR: “Izpētes un ģeoloģisko pētījumu pakalpojumi” ar 
atļauju.  
 4) nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
DE: valstspieder ības nosac ījumi valsts ieceltiem 
vērtētājiem. (surveyors), 
FR: “vērtēšana” – darb ības, kas saist ītas ar īpašuma 
tiesību noteikšanu un ties ībām uz zemi, ir tikai EK 
“experts-géomètres”. 4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus specifiskus ierobežojumus: 
IT, PT: uztur ēšanās prasība.  
 Nav saistoša, iz ņemot BE, DE, DK, ES, EE, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: Nav saistoša, iz ņemot BE, DE, DK, ES, EE, k ā 
norādīts horizont ālās iedaļas iii) da ļā, un ievērojot 
šādus nosac ījumus:  
                                                 
* Šis pakalpojums neietver raktuvju p ārvaldību. 
 
LV 89   LV BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds un profesion ālā 
kvalifikācija un triju gadu profesion ālā pieredze nozar ē.  
EE: nav saist ību, izņemot profesion āļus, kam vajadz īgs: 
augstskolas gr āds un piecu gadu darba pieredze atbilstoš ā 
jomā, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro slieksni, 
DE: valstspieder ības nosac ījumi valsts ieceltiem v ērtētājiem.  DE: valst ī pieņemto maksas un atl īdzības noteikumu 
piemērošana visiem pakalpojumiem, kurus veic no 
ārvalstīm.  
n) Iek ārtu apkope un 
remonts  
 (neskaitot ku ģus, 
lidaparātus un citus 
transportlīdzekļus) 
 (Visas 
dalībvalstis, iz ņemot EE, 
LT, LV: CPC 633, 8861, 
8866. EE, LT, LV: 633, 
8861-8866) 1) 2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā. 1) 2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK un ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
  
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga 
tehniska kvalifik ācija, kas apliecina zin āšanas, un triju 
gadu profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro slieksni. 
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK un ES, k ā 
norādīts horizont ālās iedaļas iii) daļā. 
  
o) Ēku tīrīšanas 
pakalpojumi (CPC 
874) 1) Nav saist ību*. 
2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā. 1) Nav saist ību*. 
2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā.  
                                                 
* Saistības par šo pieg ādes veidu nav iesp ējamas. 
 
LV 90   LV p) Fotopakalpojumi 
 (CPC 875. Visas 
dalībvalstis, iz ņemot CZ, 
EE, LV, PL: iz ņemot 
mazumtirdzniec ību. PL: 
izņemot aerofotograf ēšanu) 1) Visas dal ībvalstis, iz ņemot EE, HU, LV, LT, PL: 
nav saistību, izņemot aerofotograf ēšanu: nav. 
EE, HU, LV, LT, PL: nav. 
2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā. 1) Visas dal ībvalstis, iz ņemot CZ, HU, LV, LT, 
PL: Nav saist ību, izņemot aerofotograf ēšanu: nav. 
CZ, HU, LV, LT, PL: mav. 
 2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK un ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga 
tehniska kvalifik ācija, kas apliecina zin āšanas, un triju 
gadu darba pieredze nozar ē, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro slieksni. 
 Nav saistību, izņemot BE, DE, DK un ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) daļā.  
q) Iepakošanas 
pakalpojumi 
 (CPC 876) 1) Nav saist ību*. 
2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā. 1) Nav saist ību. 
2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā.  
r) Izdev ējdarbība un 
poligrāfija 
 (CPC 88442) 1) 2) Nav. 
3) IT: ārzemju līdzdalība izdevniec ībās ierobežota l īdz 49 
procentiem no pamatkapit āla vai balssties ībām. 
LT: dibin āšanas ties ības izdev ējdarbības nozar ē tiek 
piešķirtas tikai Lietuv ā reģistrētām juridisk ām personām. 
LV: dibin āšanas ties ības izdev ējdarbības nozar ē tiek 
piešķirtas tikai Latvij ā reģistrētām juridisk ām personām. 
PL: valstspieder ības pras ība laikrakstu un žurn ālu 
galvenajiem redaktoriem. 
SK: dibin āšanas ties ības izdev ējdarbības nozar ē tiek 
piešķirtas tikai Slov ākijā reģistrētām juridisk ām 1) 2) Nav. 
3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā.  
 
LV 91   LV personām. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
ierobežojumus: 
PL: valstspieder ības pras ība laikrakstu un žurn ālu 
galvenajiem redaktoriem.  
 
s) Pas ākumu 
rīkošanas pakalpojumi 
(AT: tikai izst āžu rīkošanas 
pakalpojumi) 1) 2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā. 1) 2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK un ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga 
tehniska kvalifik ācija, kas apliecina zin āšanas, un triju 
gadu profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro slieksni. 
 Nav saistību, izņemot BE, DE, DK un ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) daļā.  
t) Citi    
 Tulkošanas 
pakalpojumi 
 (CPC 87905) 
(HU: iz ņemot ofici ālo 
tulkošanu. PL: iz ņemot 
zvērinātu tulku 
pakalpojumus. SK: 
izņemot apstiprin ātu 
oficiālu rakstisku un 
mutisku tulkošanu)  1) 2) Nav. 
3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot noteikumus, kas nor ādīti 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā, un iev ērojot šādus 
specifiskus ierobežojumus: 
 
DK: pilnvaroti ofici āli tulkot āji un tulki: pilson ības 
nosacījums, ja to nav atc ēlusi Dānijas Komercijas un 
sabiedrību aģentūra.  
 1) 2) Nav. 
3) DK: pilnvarotu ofici ālu tulkot āju un tulku 
apstiprināšana var ierobežot darb ības apjomu. 
4) nav saist ību, izņemot noteikumus, kas 
norādīti horizont ālās iedaļas i) un ii) da ļā, un ievērojot 
šādus ierobežojumus: 
 
DK: pilnvaroti ofici āli tulkotāji un tulki: uztur ēšanās 
prasība, ja to nav atc ēlusi Dānijas Komercijas un 
sabiedrību aģentūra.  
 Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, EL, IT, IE, UK, Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, EL, IT,  
 
LV 92   LV SE, kā norādīts horizont ālās iedaļas iii) daļā, un ievērojot 
šādus specifiskus ierobežojumus : 
EL: atbilstoša kvalifik ācija un piecu gadu profesion ālā 
pieredze, 
IT, IE, SE, UK: atbilstoša kvalifik ācija un triju gadu 
profesionālā pieredze, 
BE, DE, DK, ES: augstskolas gr āds vai līdzvērtīga tehniska 
kvalifikācija, kas apliecina zin āšanas, un triju gadu 
profesionālā pieredze nozar ē, 
BE: ekonomisko vajadz ību tests nepieciešams, ja fiziskas 
personas bruto gada alga ir maz āka par 30 000 eiro slieksni, 
IT, UK: nepieciešama atbilst ība ekonomisko vajadz ību 
testam. IE, UK, SE, k ā norādīts horizont ālās iedaļas iii) 
daļā. 
 
Interjera dizaina 
pakalpojumi (CPC 
87907)* 1) Nav. 
2) Nav. 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) da ļā. 1) DE: valst ī pieņemto maksas un atl īdzības 
noteikumu piem ērošana visiem pakalpojumiem, kurus 
veic no ārvalstīm. 
2) Nav. 
3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) da ļā.  
2. KOMUNIK ĀCIJU 
PAKALPOJUMI    
Pasta un kurjeru 
pakalpojumi 34.  
Pakalpojumi, kas attiecas 
uz pasta s ūtījumu 35 
apstrādi 36 saskaņā ar 
turpmāk min ēto 
apakšsekciju  sarakstu, gan 1) 2) 3) Vis ās dalībvalstīs, izņemot CY, CZ, EE, HU, LT, LV, 
MT, PL, SK, SI: apakšsektoriem i) l īdz v), attiec ībā uz 
kuriem ir visp ārējā pakalpojuma saist ības, var izveidot 
licencēšanas sist ēmas. Uz š īm licencēm var attiekties īpašas 
vispārējā pakalpojuma saist ības un/vai finanšu ieguld ījums 
kompensāciju fondā.  
CY, HU, LV, MT, SI: nav saist ību. 1) 2) 3) Vis ās dalībvalstīs, izņemot CY, CZ, EE, HU, 
LT, LV, MT, PL, SK, SI: nav. 
CY, HU, LV, MT, SI: nav saist ību. 
EE, LT,: nav saist ību, izņemot v): nav. 
PL: nav saist ību, izņemot v): nav, iz ņemot rakstisko 
korespondenci, (piem ēram, vēstules). CZ, SK: nav Izveidotas 
neatkarīgas valstu 
reglament ējošās 
iestādes, lai 
nodrošinātu atbilstību 
pasta noteikumiem 
un risinātu konfliktus 
starp komerci ālajiem 
                                                 
*Norāda, ka min ētais pakalpojums ir tikai da ļa no uzņēmuma piln ā darbību klāsta, ko apver CPC. 
34 Saist ības minētas saskaņā ar ieteikto klasifik āciju, par kuru ES un t ās dalībvalstis inform ēja PTO 2001. gada 23. mart ā (PTO dokuments S/CSS/W/61). 
35 Termins “apstr āde” jāizvēlas, lai ietvertu muitošanu, š ķirošanu, transport ēšanu un pieg ādi. 
36 “Pasta s ūtījums” attiecas uz s ūtījumiem, ko apstr ādā jebkurš valsts vai priv āts pasta pakalpojumu sniedz ējs. 
 
LV 93   LV vietējiem, gan ārvalstu 
adresātiem. 
Apakšsektorus i), iv) un v) 
var neiek ļaut, ja tie 
attiecas uz 
pakalpojumiem, ko var 
rezervēt, t.i., 
korespondences s ūtījumi, 
kuru cena ir zem āka par 
pieckārtīgu sabiedrisko 
pamattarifu, ja to svars ir 
mazāks par 350 
gramiem 37, ieskaitot 
ierakstīto sūtījumu pasta 
pakalpojumus, ko izmantoto tiesu vai 
administrat īvajās 
procedūrās. 
i) Adres ēti rakstveida 
paziņojumi uz jebkura 
veida fizisk ā nesēja 
38, 
ieskaitot: 
-hibrīdpasta 
pakalpojumu, 
-tiešo pastu. 
ii) Adres ēto sīkpaku un EE, LT,: nav saist ību, izņemot v): nav 
PL: nav saist ību, izņemot v): nav, iz ņemot rakstisko 
korespondenci, piem ēram, vēstules. 
CZ, SK: nav saist ību, izņemot v) saska ņā ar 2 un 3. modeli: 
nav  
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā, un saska ņā ar šādiem ierobežojumiem: 
CY, HU, LV, MT, SI: nav saist ību. 
CZ, EE, LT, PL, SK: nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, (PL: izņemot rakstisko 
korespondenci, piem ēram, vēstules). saistību, izņemot v) 2 un 3. modeli: nav. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un saska ņā ar šādiem 
ierobežojumiem: 
CY, HU, LV, MT, SI: nav saist ību, 
CZ, EE, LT, PL, SK: nav saist ību, izņemot, kā 
norādīts horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā (PL: 
izņemot rakstisko korespondenci, piem ēram, vēstules). partneriem (valsts vai 
privātajiem).  
Nodrošinātas tiesības 
sniegt visp ārējo pasta 
pakalpojumu.  
                                                                                                                                                                                                                                           
37 “Korespondences s ūtījumi” – rakstveida pazi ņojumi uz jebk āda veida fiziska nes ēja, ko transport ē un nogādā uz adresi, kuru s ūtītājs norādījis uz sūtījuma vai t ā 
iesaiņojuma. Gr āmatas, katalogus, laikrakstus un periodiku neuzskata par korespondences s ūtījumiem. 
38 Piem ēram, vēstules, pastkartes. 
39 Ieskaitot gr āmatas, katalogus. 
40 Žurn āli, laikraksti, periodiskie izdevumi. 
41 Eksprespieg ādes pakalpojumi papildus ātrākai piegādei un liel ākai drošībai var ietvert t ādus vērtību pievienojošus elementus k ā atvešana no izcelsmes vietas, 
personīga piegāde adresātam, sūtījuma gaitas uzraudz ība un kontrole, iesp ēja mainīt piegādes vietu un adres ātu sūtījumam esot ce ļā, saņemšanas apstiprin ājumu. 
42 Līdzekļu nodrošin ājums, ieskaitot trešo personu nodrošin ātas ad hoc  telpas, kā arī piegādi, kas sniedz iesp ēju veikt pašpieg ādi ar sūtījumu savstarp ēju apmaiņu starp 
šī pakalpojuma veida izmantot ājiem. Pasta s ūtījums attiecas uz s ūtījumiem, ko apstr ādā jebkurš komercuz ņēmums – valsts vai priv āts. 
 
LV 94   LV paku 39 apstrāde. 
iii) Adres ēto preses 
izdevumu 40 apstrāde. 
iv) To ierakst īto vai 
apdrošināto s ūtījumu 
apstrāde, uz kuriem attiecas 
uz iepriekš min ētie i) līdz 
iii) apakšsektori. 
v) Eksprespieg ādes 
pakalpojumi 41 attiecībā uz 
sūtījumiem, uz kuriem 
attiecas iepriekšmin ētie i) 
līdz iii) apakšsektori. 
vi) Neadres ētu sūtījumu 
apstrāde. 
vii) Dokumentu 
apmaiņa 42. 
viii) Citi citviet nemin ēti 
pakalpojumi. 
2.C Telekomunik āciju 
pakalpojumi     
Telekomunik āciju pakalpojumi ir elektromagn ētisko sign ālu - skaņas, datu p ārraide un jebkura to kombin ācija, izņemot apraidi . T āpēc saistības šajā sarakstā neaptver 
saimniecisku darb ību, kas ietver t āda satura nodrošin ājumu, kura p ārraidei vajadz īgi telekomunik āciju pakalpojumi. Uz t āda satura nodrošin ājumu, ko p ārraida ar 
telekomunik āciju pakalpojumu starpniec ību, attiecas īpašas saist ības, ko nosaka Kopiena un t ās dalībvalstis attiec ībā uz citiem atbilstošajiem sektoriem. 
Vietējie un starptautiskie  
Vietējie un starptautiskie 
pakalpojumi, ko 
nodrošina, izmantojot jebkuru t īkla tehnolo ģiju, 
kurš bāzēts uz aprīkojumu 
vai tā tālākpārdošanu    
                                                 
43 Apraidi defin ē kā nepārtrauktu raid īšanas ķēdi, kas vajadz īga TV un radio programmu sign ālu izplatīšanai plašai sabiedr ībai, bet tas neattiecas uz savienojumiem 
starp operatoriem. 
** Nor āda, ka min ētais pakalpojums ir tikai da ļa no uzņēmuma piln ā darbību klāsta, ko apver CPC. 
 
LV 95   LV publiskai un nepubliskai 
lietošanai tirgus segmentos 
(tas attiecas uz segmentiem, kuru CPC 
numuri ir š ādi: 7521, 
7522, 7523, 7524, 7525, 7526 un 7529**, iz ņemot 
apraide): 
a. balss t ālruņu 
pakalpojumi, 
b. pakešu komut ācijas 
datu p ārraides 
pakalpojumi, 
c. shēmas komut ācijas 
datu p ārraides 
pakalpojumi, 
d. teleksa pakalpojumi, 
e. telegr āfa 
pakalpojumi, 
f. faksimila 
pakalpojumi, 
g. privāti shēmu nomas 
pakalpojumi, 
h. elektroniskais pasts, 
i. balss pasts, 
j. tiešsaistes inform ācijas 
un datu bāzu izguve, 
k. elektronisk ā datu 
apmaiņa (EDI), 
l. uzlabotie/papildu  
faksimila pakalpojumi, 
ieskaitot uzkr āšanu un 
pārsūtīšanu, uzkr āšanu un 
izguvi, 
m. koda un protokola 
pārveide, 1) 2) PL: telekomunik āciju pakalpojumiem, kas sniegti, 
izmantojot kabe ļtelevīzijas un radio t īklu pakalpojumus: nav 
saistību 
3) PL: telekomunik āciju pakalpojumiem, kas sniegti, 
izmantojot kabe ļtelevīzijas un radio t īklu pakalpojumus: 
ierobežojums ārvalstu kapit ālam un balsošanas ties ībām ir 
49 %. 
SI: Ārvalstu līdzdalība nevar p ārsniegt 99 % no pašu 
kapitāla. Uz pieš ķirto darbības licenci attiecas pievienoto 
vērtību radošo telekomunik āciju pakalpojumu sniedz ēju 
saistības izmantot pamata telekomunik āciju tīklu. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā. 1) 2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā. BE: licenc ēšanas 
nosacījumi var 
attiekties uz vajadz ību 
garantēt visp ārējo 
pakalpojumu, tostarp 
ar finans ēšanas 
starpniecību, 
pārredzamā, 
nediskrimin ējošā un 
neitrālas konkurences 
veidā, un nav vair āk 
apgrūtinoši nek ā 
vajadzīgs. 
 
LV 96   LV o. citi pakalpojumi: 
mobilās un personisk ās 
komunikācijas 
pakalpojumi un sist ēmas. 1) 2) Peidžeru pakalpojumiem: nav saist ību, izņemot 
Viseiropas peidžeru sist ēmas. 
3)  PL: publiskajiem mobil ā telefona pakalpojumiem un t īkliem:  
nav, izņemot to, ka ierobežojums ārvalstu kapit ālam un 
balsošanas ties ībām ir 49 %. 
SI: ārvalstu līdzdalība nevar p ārsniegt 99 % no pašu 
kapitāla. Uz pieš ķirto darbības licenci attiecas pievienoto 
vērtību radošo telekomunik āciju pakalpojumu sniedz ēju 
saistības izmantot pamata telekomunik āciju tīklu. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā. 1) 2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā. BE: licenc ēšanas 
nosacījumi var 
attiekties uz vajadz ību 
garantēt visp ārējo 
pakalpojumu, tostarp ar finans ēšanas 
starpniecību, 
pārredzamā, 
nediskrimin ējošā un 
neitrālas konkurences 
veidā, un nav vair āk 
apgrūtinoši, nek ā 
vajadzīgs. 
3. BŪVNIECĪBA UN 
SAISTĪTIE 
MAŠĪNBŪVES 
PAKALPOJUMI  
 (CPC 511, 512, 
513, 514, 515, 516, 517, 
518) 1) Nav saist ību*, izņemot 5111 un 5114: nav. 
HU, MT: nav saist ību. 
2) HU, MT: nav saist ību. 
3) HU, MT: nav saist ību. 
I: Ekskluz īvas tiesības ir pieš ķirtas automa ģistrāļu un Romas 
lidostas būvniecībai, uzraudz ībai un vad īšanai. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā, un saska ņā ar šādiem ierobežojumiem: 
HU, MT: nav saist ību. 1) Nav saist ību*, izņemot CPC 5111 un 5114: 
nav. 
HU, MT: nav saist ību. 
2) HU, MT: nav saist ību. 
3) HU, MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
HU, MT: nav saist ību.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DK, ES, FR un NL, kur: k ā Nav saist ību, izņemot BE, DK, ES, FR un NL, kur: k ā  
                                                 
* Attiec ībā uz šo pieg ādes veidu saist ības nav iesp ējamas. 
 
LV 97   LV norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā un atbilstoši 
šādiem īpašiem ierobežojumiem: 
NL: universit ātes grāds, profesion ālā kvalifikācija un trīs 
gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga tehnisk ā 
kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs gadus ilga 
profesionālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 
30000 eiro slieksni, ir j āveic ekonomikas vajadz ību 
pārbaude, 
FR: nav saist ību, izņemot līdzekļiem attiec ībā uz tehnisko 
speciālistu īslaicīgu iesaist īšanos saska ņā ar šādiem 
nosacījumiem: 
- tehniskais speci ālists ir Čīles teritorij ā darbojoš ās 
juridiskas personas darbinieks un ir p ārcelts uz 
komerciālās klātbūtnes vietu, un tam ir l īgums ar 
iepriekšmin ēto juridisko personu,
- darba at ļauju izsniedz uz laiku ne ilg āku par sešiem 
mēnešiem, 
- tehniskais speci ālists uzrāda darba apliec ību no 
komerciālās klātbūtnes vietas Francij ā un vēstuli no 
juridiskās personas Čīles teritorij ā, apliecinot 
vienošanos par p ārcelšanu, 
- vajadz īga atbilst ība ekonomisko vajadz ību 
pārbaudei, 
- komerciālās klātbūtnes iest ādei jāmaksā nodoklis 
Starptautiskajam migr ācijas dienestam,  norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā. 
 kur: kā norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā, tikai CPC 
5111, un atbilstoši š ādiem īpašiem ierobežojumiem: 
SE, UK: universit ātes grāds, profesion ālā kvalifikācija un trīs Nav saistību, izņemot DE, SE un UK, kur k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, tikai CPC 5111.  
 
LV 98   LV gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē, 
UK: vajadz īga atbilstība ekonomisko vajadz ību pārbaudei, 
DE: nav saist ību, izņemot ierobežotam vietas izp ētes darbu 
pakalpojumu lokam, kur: universit ātes grāds, profesion ālā 
kvalifikācija un trīs gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē. 
4. IZPLAT ĪŠANAS 
PAKALPOJUMI 44    
A. Komision āru 
pakalpojumi  (CPC 
621, 6111, 6113, 6121) 1) FR: nav saist ību tirgotājiem un m ākleriem, kas 
darbojas valsts noz īmes interešu tirgos. 
MT: nav saist ību. 
2) MT: nav saist ību. 
3) MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: MT: nav saist ību, 
FR: nosac ījums par pilson ību tirgotājiem, pilnvarotajiem, 
komisionāriem un m ākleriem, str ādājošiem divdesmit (20) 
valsts noz īmes interešu tirgos. 1) FR: nav saist ību tirgot ājiem un m ākleriem 
strādājošiem valsts noz īmes interešu tirgos.  
2) MT: nav saist ību. 
3) MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
īpašiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību, 
 IT: pras ība par past āvīgu dzīvesvietu.  
B. Vairumtirdzniec ības 
pakalpojumi  
 (Vis ām 
dalībvalstīm, izņemot PL: 
CPC 622, 61111, 6113, 
6121. PL: CPC 622, 1) 45 FR: nav saist ību farmācijas uzņēmumiem. 
MT: nav saist ību. 
2) MT: nav saist ību. 
3) 46 FR: farm ācijas vairumtirdzniec ības uzņēmumi ir 
pilnvarotas saska ņā ar iedzīvotāju vajadzībām un noteikto 
kvotu ietvaros. 1) MT: nav saist ību. 
2) MT: nav saist ību. 
3) MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
īpašiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību,  
                                                 
44 Izņemot iero čus visās dalībvalstīs. Izņemot sprāgstvielas, ķīmiskos produktus un d ārgmetālus visās dalībvalstīs, izņemot AT, FI, SE. Iz ņemot pirotehnisk ās preces, 
uzliesmojošus izstr ādājumus, spridzin āšanas ierīces, munīciju, milit āro aprīkojumu, tabaku un tabakas produktus, toksiskas vielas, medic īnas un ķirurģijas ierīces, 
konkrētas medic īniskas vielas un priekšmetus medic īniskai izmantošanai AT. Iz ņemot pirotehnisk ās preces, uzliesmojošus izstr ādājumus un spridzin āšanas ierīces, 
šaujamiero čus, munīciju un milit āro aprīkojumu, toksisk ās vielas un konkr ētas medic īniskas vielas Slov ēnijā. 
45 Izņemot tabaku ES, IT. 
46 Izņemot tabaku ES, IT, FR. 
 
LV 99   LV izņemot 62226, 62228, 
62251, 62252) PL: uzņēmumu dibin āšanas licenc ēšana import ēto 
patēriņa preču vairumtirdzniec ībai. 
MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību, 
FR: nosac ījums par pilson ību farm ācijas pre ču 
vairumtirdzniec ībai. IT: prasība par past āvīgu dzīvesvietu. 
C.
 Mazumtirdzniec īb
as pakalpojumi47 
 (CPC 631, 632, 
61112, 6113, 6121, 613) 1) MT: nav saist ību. 
2) MT: nav saist ību. 
3)48, 49 BE, DK, FR, IT, PT: ekonomisko vajadz ību 
pārbaude univers ālveikalos, izmantots pamatojoties uz 
valsts noteikto proced ūru. 
SE: atseviš ķas pašvald ības var izmantot ekonomisko 
vajadzību pārbaudi īslaicīgai apģērba, apavu un p ārtikas 
produktu tirdzniec ībai, kas netiek pat ērēti tirdzniec ības 
vietā50. 
MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas 
i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību, 
FR: nosac ījums par pilson ību tabakas vairumtirgot ājiem. 1) MT: nav saist ību. 
2) MT: nav saist ību. 
3) MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību.  
                                                 
47 Pārklājums attiec ībā uz EE, LT un LV ietver CPC 633, 6111, 61221, 63234.  Izņemot CPC 613 LT. Iz ņemot alkoholiskos dz ērienus FI, S. Iz ņemot CPC 61112, 6121, 
613, 63107, 63108, 63211 PL. Iz ņemot farmaceitiskos produktus (da ļa no CPC 63211) vis ās dalībvalstīs, kam ir saist ības to profesion ālo pakalpojumu jom ā, kuri 
minēti sadaļā “farmācijas uzņēmumi” . Izplatīšanas pakalpojumi, ko tiek sniedz ārpus noteiktas vietas (tieš ā pārdošana), piel īdzina mazumtirdzniec ības 
pakalpojumiem. CPC 633 (personisko un m ājsaimniec ības preču remonta pakalpojumi) uzskata par uz ņēmējdarbības pakalpojumiem. Šis sektors ietver tikai pre ču 
izplatīšanu. Tās ir fiziskas un transport ējamas. 
48 Ja attiec ībā uz uzņēmumu jāveic ekonomisko vajadz ību pārbaude, galvenie krit ēriji ir: skaits un ietekme uz esošajiem veikaliem, iedz īvotāju blīvums, ģeogrāfiskā 
izplatība, ietekme uz transporta pl ūsmu un jaunu darba vietu rad īšanu. 
49 Izņemot tabaku ES, FR un IT. Iz ņemot alkoholiskos dz ērienus IE. 
50 Šie noteikumi neattiecas uz past āvīgu pārdošanu no fiks ētas pārdošanas vai ražošanas vietas. 
 
LV 100   LV D. Franš īze 
 (CPC 8929) 1) 2) 3) MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību. 1) 2) 3) MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību.  
5. IZGL ĪTĪBAS 
PAKALPOJUMI AR 
IESAISTĪTU PRIV ĀTO 
KAPITĀLU    
A. Pamatizgl ītības 
pakalpojumi (Visām 
dalībvalstīm, izņemot EE: 
CPC 921. EE: oblig ātās 
pamatizgl ītības 
pakalpojumi) 1) FR: nosac ījums par pilson ību. Tomēr trešo valstu pilso ņi 
var iegūt atļauju no kompetent ām iestādēm izglītības 
iestādes izveidei, vad īšanai un m ācīšanai. 
CY, FI, MT, SE, SI: nav saist ību. 
2) CY, FI, MT, SE, SI: nav saist ību. 
3) CY, FI, MT, SE, SI: nav saist ību. 
CZ: ārvalstu pilso ņi var iegūt atļauju no kompetent ām 
iestādēm izglītības iestādes izveidei, vad īšanai un 
mācīšanai. Kvalit ātes nodrošin āšanas, izgl ītības līmeņa un 
skolas apr īkojuma atbilst ība. 
HU: skolu izveidei vajadz īga pašvald ības izsniegta 
licence. 
SK: ārvalstu pilso ņi var iegūt atļauju no kompetent ām 
iestādēm izglītības iestādes izveidei, vad īšanai un lai 
mācītu priekšmetus, kas atbilst izveides kvalifik ācijai un 
materiālajiem nosac ījumiem attiec ībā uz šādas iestādes 
izveidi. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: 
CY, FI, MT, SE, SI: nav saist ību, 
FR: prasība par pilson ību. Tomēr trešo valstu pilso ņi var iegūt 
atļauju no kompetent ām iestādēm izglītības iestādes izveidei, 
vadīšanai un m ācīšanai. 1) CY, FI, MT, SE, SI: nav saist ību. 
2) CY, FI, MT, SE, SI: nav saist ību. 
3) CY, FI, MT, SE, SI: nav saist ību. 
CZ: nav, iz ņemot: valdes locek ļu vairākumam 
jābūt Čehijas pilso ņiem. 
LT: nav, iz ņemot, valsts izgl ītības un zin ātnes 
ministrijas at ļaujas, kas atz īst izglītības iestādes 
vajadzību. 
SK: nav, iz ņemot, to, ka valdes locek ļu 
vairākumam jābūt Slovākijas pilso ņiem. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
CY, FI, MT, SE, SI: nav saist ību.  
B. Vid ējās Izglītības 
pakalpojumi  1) CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
FR: prasība par pilson ību. Tomēr trešo valstu pilso ņi var iegūt 1) CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
2) CY, FI, MT, SE: nav saist ību.  
 
LV 101   LV  (Vis ām 
dalībvalstīm, izņemot EE: 
CPC 922. EE: oblig ātās un 
brīvprātīgās vid ējās 
izglītības pakalpojumi. LV: 
izņemot CPC 9224) atļauju no kompetent ām iestādēm izglītības iestādes izveidei, 
vadīšanai un m ācīšanai. 
2) CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
3) CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
CZ: ārvalstu pilso ņi var ieg ūt atļauju no kompetent ām 
iestādēm izglītības iestādes izveidei, vad īšanai un m ācīšanai. 
Kvalitātes nodrošin āšanas, izgl ītības līmeņa un skolas 
aprīkojuma atbilst ība. 
HU: skolu izveidei vajadz īga pašvald ības izsniegta licence. 
SK: ārvalstu pilso ņi var ieg ūt atļauju no kompetent ām 
iestādēm izglītības iestādes izveidei, vad īšanai un lai m ācītu 
priekšmetus, kas atbilst kvalifik ācijas un materi ālajiem 
nosacījumiem attiec ībā uz šādas iestādes izveidi. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: 
CY, FI, MT, SE: nav saist ību, 
FR: prasība par pilson ību. Tomēr trešo valstu pilso ņi var iegūt 
atļauju no kompetent ām iestādēm izglītības iestādes izveidei, 
vadīšanai un m ācīšanai. 3) CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
LT: nav, iz ņemot, valsts izgl ītības un zin ātnes 
ministrijas at ļaujas, kas atz īst izglītības iestādes 
vajadzību. 
SI: nav, iz ņemot, to, ka valdes locek ļu 
vairākumam jābūt Slovēnijas pilso ņiem. 
SK: nav, iz ņemot, to, ka valdes locek ļu 
vairākumam jābūt Slovākijas pilso ņiem. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
 
C. Augst ākās 
izglītības pakalpojumi  
 (Vis ām 
dalībvalstīm, izņemot CZ 
un SK: CPC 923. CZ un SK: tikai CPC 92310) 1) FR: pras ība par pilson ību. Tomēr trešo valstu pilso ņi var 
iegūt atļauju no kompetent ām iestādēm izglītības iestādes 
izveidei, vad īšanai un m ācīšanai. 
AT, CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
2) AT, CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
3) ES, IT: ekonomisko vajadz ību pārbaude priv ātu 
universitāšu atvēršanai, kas pilnvarotas izsniegt atz ītus 
diplomus vai pieš ķirt grādus. 
AT, CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
EL: nav saist ību izglītības iestādēm, kas izsniedz valsts 
atzītus diplomus. 
CZ: ārvalstu pilso ņi var iegūt atļauju no kompetent ām 
iestādēm izglītības iestādes izveidei, vad īšanai un 
mācīšanai. Kvalit ātes nodrošin āšanas, izgl ītības līmeņa un 
skolas apr īkojuma atbilst ība. 1) AT, CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
2) AT, CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
3) AT, CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
SI: nav, iz ņemot, to, ka valdes locek ļu 
vairākumam jābūt Slovēnijas pilso ņiem. 
SK: nav, iz ņemot, to, ka valdes locek ļu 
vairākumam jābūt Slovākijas pilso ņiem. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
AT, CY, FI, MT, SE: nav saist ību.  
 
LV 102   LV HU: skolu izveidei vajadz īga pašvald ības izsniegta 
licence. 
SK: ārvalstu pilso ņi var ieg ūt atļauju no kompetent ām 
iestādēm izglītības iestādes izveidei, vad īšanai un lai m ācītu 
priekšmetus, kas atbilst kvalifik ācijas un materi ālajiem 
nosacījumiem attiec ībā uz šādas iestādes izveidi. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem īpašiem ierobežojumiem: 
AT, CY, FI, MT, SE: nav saist ību, 
FR: prasība par pilson ību. Tomēr trešo valstu pilso ņi var iegūt 
atļauju no kompetent ām iestādēm izglītības iestādes izveidei, 
vadīšanai un m ācīšanai. 
 Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, FR un LU attiec ībā 
uz mācībspēku pagaidu iece ļošanu, kur: k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā un atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: 
BE, DE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga tehnisk ā 
kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs gadus ilga 
profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 
30000 eiro slieksni, vajadz īga ekonomisko vajadz ību 
pārbaude, 
FR: mācībspēkiem jābūt darba līgumam ar universit āti vai 
citu augst ākās izglītības iestādi.  
- Darba at ļauju izsniedz par laika periodu, kas nep ārsniedz 
deviņus mēnešus, uz atjaunojama l īguma darb ības laiku. 
- Vajadzīga atbilst ība ekonomisko vajadz ību pārbaudei, ja 
vien pasniedz ējus nav tieši iec ēlis par augst āko izglītību 
atbildīgais ministrs. 
- Darbā iekārtošanas iest ādei jāmaksā nodoklis 
Starptautiskajam migr ācijas dienestam. Nav saistību, izņemot BE, DE, DK, ES, FR un LU, k ā 
norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā.  
 Tikai HU: augst āko izglītības iestāžu uzaicin ātas personas ar 
starptautiski atz ītu reputāciju uz uzaicin ājuma laiku.   
D. Pieaugušo 
izglītības pakalpojumi  
(CPC 924; AT CPC 9240, 
izņemot izgl ītības 1) 2) CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
3) CZ: ārvalstu pilso ņi var iegūt atļauju no kompetent ām 
iestādēm izglītības iestādes izveidei, vad īšanai un 1) 2) CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
3) CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
CZ: nav, iz ņemot: valdes locek ļu vairākumam  
 
LV 103   LV pakalpojumus 
pieaugušajiem, izmantojot 
radio vai telev īzijas apraidi. 
EE: tā ietver ar ī citus 
pieaugušo izgl ītības 
pakalpojumus, ko nenodrošina valsts) mācīšanai. Kvalit ātes nodrošin āšanas, izgl ītības līmeņa un 
skolas apr īkojuma atbilst ība. 
HU: skolu izveidei vajadz īga pašvald ības (vai attiec ībā uz 
augstskolām – valsts iest ādes) izsniegta licence. 
SK: ārvalstu pilso ņi var iegūt atļauju no kompetent ām 
iestādēm izglītības iestādes izveidei, vad īšanai un m ācīt 
priekšmetus, kas atbilst kvalifik ācijas un materi ālajiem 
nosacījumiem attiec ībā uz šādas iestādes izveidi. 
CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
CY, FI, MT, SE: nav saist ību jābūt Čehijas pilso ņiem. 
SK: nav, iz ņemot, to, ka valdes locek ļu 
vairākumam jābūt Slovākijas pilso ņiem. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
CY, FI, MT, SE: nav saist ību. 
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, un atbilstoši 
iepriekšmin ēto nosac ījumu īpašiem ierobežojumiem:
  
BE, DE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga 
tehniskā kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs 
gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 
30000 eiro slieksni, ir vajadz īga ekonomisko vajadz ību 
pārbaude. Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES nor ādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā.  
6. PAKALPOJUMI 
APKĀRTĒJĀS VIDES 
JOMĀ51 
(SE: pied āvājums neietver 
to būvdarbu veikšanu, kuri 
ir pašvald ību, valsts vai 
federālo valdību īpašumā 
vai pārvaldībā vai par kuru    
                                                 
51 Pakalpojumu klasifik ācija apkārtējās vides jom ā veikta saska ņā ar piedāvāto klasifik āciju, kas ietverta Job 7612  (EK un tās dalībvalstu pazi ņojums). 
 
LV 104   LV izpildi šīs institūcijas ir 
noslēgušas ārpakalpojumu 
līgumus) 
A. Ūdens cilv ēku 
vajadzībām un notek ūdeņu 
apsaimniekošana 
************** Ūdens uzkr āšanas, 
attīrīšanas un sadales 
pakalpojumi, izmantojot cauruļvadus, iz ņemot 
tvaiku un karsto ūdeni.  
  1) Nav saist ību
*. 
2) Nav, iz ņemot CY, CZ, EE, HU, LV,LT, MT, PL, SI, 
SK: nav saist ību. 
3) Nav, iz ņemot AT, DE, UK, CY, CZ, EE, HU, LV,LT, MT, 
PL, SI, SK: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem:  
CY, CZ, EE, HU, LV,LT, MT, PL, SI, SK: nav saist ību.  
  1) Nav saist ību
* 
2) Nav, iz ņemot CY, CZ, EE, HU, LV,LT, MT, 
PL, SI, SK: nav saist ību. 
3) Nav, iz ņemot AT, DE, UK, CY, CZ, EE, HU, 
LV,LT, MT, PL, SI, SK: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
CY, CZ, EE, HU, LV,LT, MT, PL, SI, SK: nav 
saistību.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, atbilstoši š ādiem 
īpašiem ierobežojumiem:  
BE, DE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga 
tehniskā kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs 
gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 
30000 eiro slieksni, ir vajadz īga ekonomisko vajadz ību 
pārbaude. Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā.  
Ar notek ūdeņiem saist ītie 
pakalpojumi 
CPC 9401, da ļa no 18000) 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, LT, LV: nav 
saistību. 
EE, LT, LV: nav. 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, LT, LV: 
nav saistību. 
EE, LT, LV: nav.  
                                                 
*Attiecībā uz šo pieg ādes veidu saist ības nav iesp ējamas. 
* Attiec ībā uz šo pieg ādes veidu saist ības nav iesp ējamas. 
 
LV 105   LV 2) 3) HU: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
HU: nav saist ību. 2) 3) HU: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem. 
HU: nav saist ību. 
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, atbilstoši š ādiem 
īpašiem ierobežojumiem:  
BE, DE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga 
tehniskā kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs 
gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 
30000 eiro slieksni, ir vajadz īga ekonomisko vajadz ību 
pārbaude. Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā.  
B. Cieto/b īstamo 
atkritumu apsaimniekošana 
(CPC 9402, 9403) 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, HU: nav saist ību. 
EE, HU: nav. 
2) 3) Nav. 4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā. 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, HU: nav 
saistību. 
EE, HU: nav. 
2) 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, atbilstoši š ādiem 
īpašiem ierobežojumiem:  
BE, DE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga 
tehniskā kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs 
gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 
30000 eiro slieksni, ir vajadz īga ekonomisko vajadz ību 
pārbaude. Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā.  
C. Apkārtējā gaisa un 
klimata aizsardz ība 
 (CPC 9404) 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, LT, PL: nav 
saistību. 
EE, LT, PL: nav. 
2) Nav. 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, LT, PL: 
nav saistību. 
EE, LT, PL: nav. 
2) Nav.  
 
LV 106   LV 3) SE: valsts monopols vieglo un smago automobi ļu 
izplūdes gāzu kontroles pakalpojumiem. Š ādi pakalpojumi 
jāsniedz, darbojoties k ā bezpeļņas organiz ācijai. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā. 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā. 
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem:  
BE, DE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga 
tehniskā kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs 
gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 30000 
eiro slieksni, ir vajadz īga ekonomisko vajadz ību pārbaude.  Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā.  
D. Grunts un grunts ūdeņu 
sanācijas un att īrīšanas 
pakalpojumi (da ļa no CPC 
94060) 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE: nav saist ību. 
EE: nav. 2) 3) HU: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
HU: nav saist ību. 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE: nav saist ību 
EE: nav. 2) 3) HU: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
HU: nav saist ību.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem:  
BE, DE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga 
tehniskā kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs 
gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 30000 
eiro slieksni, ir vajadz īga ekonomisko vajadz ību pārbaude. Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā.  
E. Trokš ņu un vibr ācijas 
samazināšana (CPC 9405) 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, LT, PL: nav 
saistību. 
EE, LT, PL: nav. 
2) 3) Nav, iz ņemot CY, CZ, HU, SK, SI, UK: nav 
saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, LT, PL: 
nav saistību. 
EE, LT, PL: nav. 
2) 3) Nav, iz ņemot CY, CZ, HU, SK, SI, UK: 
nav saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši  
 
LV 107   LV HU: nav saist ību. šādiem ierobežojumiem: 
HU: nav saist ību. 
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem:  
BE, DE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga 
tehniskā kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs 
gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 30000 
eiro slieksni, ir vajadz īga ekonomisko vajadz ību pārbaude.  Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā.  
F. Biolo ģiskās 
daudzveid ības, dabas un 
ainavu aizsardz ības 
pakalpojumi 
 (CPC 9406) 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE: nav saist ību. 
EE: nav. 
2) 3) HU: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
HU: nav saist ību. 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE: nav 
saistību.EE: nav.  
2) 3) HU: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
HU: nav saist ību.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES , k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem:  
BE, DE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga 
tehniskā kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs 
gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 30000 
eiro slieksni, ir vajadz īga ekonomisko vajadz ību pārbaude.  Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā.  
G. Citi pakalpojumi 
un papildpakalpojumi 
apkārtējās vides jom ā
 (da ļa no CPC 
94090) 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, PL: nav saist ību. 
EE, PL: nav. 2) 3) HU: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
HU: nav saist ību. 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, PL: nav 
saistību. 
EE, PL: nav. 
2) 3) HU: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
HU: nav saist ību.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, atbilstoši š ādiem īpašiem Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts  
 
LV 108   LV ierobežojumiem:  
BE, DE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga 
tehniskā kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs 
gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 30000 
eiro slieksni, ir vajadz īga ekonomisko vajadz ību pārbaude. horizontālās iedaļas iii) punkt ā. 
7. VESEL ĪBAS 
APRŪPES UN 
SOCIĀLĀS PALĪDZĪBAS    
 
LV 109   LV PAKALPOJUMI  
A. Slimn īcu 
pakalpojumi  
 Vis ām 
dalībvalstīm, 
izņemot LV, PL 
un SI: CPC 9311.  
 LV, PL un SI: 
tikai priv āto slimnīcu un 
sanatoriju pakalpojumi – CPC 9311. 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. 
HU: nav. 
2) CZ, MT, FIN, S, SK: nav saist ību. 
3) AT, BE, ES, FR, IT, LU, LT, NL, PT, SI: ekonomisko 
vajadzību pārbaude saska ņā ar valsts rež īmu 
52. 
PL: vesel ības aprūpes iestādes vadītājam vai t ā 
vietniekam j ābūt kvalific ētam ārstam. Ir sp ēkā visi 
ierobežojumi attiec ībā uz medic īnas un stomatolo ģijas 
pakalpojumiem, k ā arī uz vecm āšu un m āsu 
pakalpojumiem. 
LV: vesel ības aprūpes iestādes vadītājam vai t ā 
vietniekam j ābūt kvalific ētam ārstam. Ir sp ēkā visi 
ierobežojumi attiec ībā uz medic īnas un stomatolo ģijas 
pakalpojumiem, k ā arī uz vecm āšu un m āsu 
pakalpojumiem. Priv āto slimnīcu pakalpojumu sniegšanai 
vajadzīga vietējo veselības aprūpes iestāžu izsniegta 
atļauja. Gultu skaitu un smago medic īnisko iek ārtu 
izmantošanu nosaka iedz īvotāju vajadz ības, vecums un 
mirstības līmenis. 
CZ, MT, FI, SE, SK: nav saist ību. 
SI: uz iek ļaušanos sabiedr ības veselības aprūpes tīklā aprūpē 
attiecas Slov ēnijas Republikas vesel ības apdrošin āšanas 
institūta koncesija. 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot HU: nav 
saistību. 
HU: nav. 
2) CZ, MT, FI, SE, SK: nav saist ību. 
3) CZ, MT, FI, SE, SK: nav saist ību. 
EE: nav, iz ņemot profesion āļiem, kas izgl ītību 
ieguvuši ārpus Igaunijas, ir j āuzrāda Tartu 
Universitātes izsniegta apliec ība par apm ācību 
palīgkursa noklaus īšanos. Šī prasība attiecas ar ī uz 
Igaunijas pilso ņiem, kas izgl ītību ieguvuši 
ārzemēs. 
LT: nav, iz ņemot ārvalstu priv ātās iestādes un to 
klienti var neb ūt tiesīgi saņemt finansi ālu atbalstu no 
valsts resursiem, ieskaitot valsts medic īniskās 
apdrošināšanas fondus.  
 4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: 
CZ, MT, FI, SE, SK: nav saist ību, 4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
CZ, MT, FI, SE, SK: nav saist ību.  
                                                 
52 Ja attiec ībā uz iestādi jāveic ekonomisko vajadz ību pārbaude dal ībvalstī, galvenie krit ēriji ir: gultu skaits un/vai smag ās medicīniskās iekārtas, pamatojoties uz 
vajadzībām, iedzīvotāju blīvuma, vecuma strukt ūras, ģeogrāfiskās izplatības, konkr ētu vēsturisku un m ākslas interešu sf ēru aizsardz ība, ietekme uz satiksmi un jaunu 
darba vietu rad īšana. 
 
LV 110   LV LV: vesel ības aprūpes iestādes vadītājam vai t ā 
vietniekam j ābūt kvalific ētam ārstam. Ir sp ēkā visi 
ierobežojumi attiec ībā uz medic īnas un stomatolo ģijas 
pakalpojumiem, k ā arī uz vecm āšu un m āsu 
pakalpojumiem, 
PL: vesel ības aprūpes iestādes vadītājam vai t ā vietniekam 
jābūt kvalificētam ārstam. Ir sp ēkā visi ierobežojumi attiec ībā 
uz medic īnas un stomatolo ģijas pakalpojumiem, k ā arī uz 
vecmāšu un māsu pakalpojumiem. 
B. Citi cilv ēku veselības 
aprūpes pakalpojumi  (CPC 
9319. EE: CPC 9319 
atšķirīgi no 93191) 1) Visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. 
HU: nav. 
2) 3) Nav saist ību, izņemot AT, EE, HU, SI: nav. 
4) Nav saist ību, izņemot AT, EE, HU, SI: nav saist ību, 
izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā. 1) Visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. 
HU: nav. 
2) 3) Nav saist ību, izņemot AT, EE, HU, SI: nav. 
4) Nav saist ību, izņemot AT, EE, HU, SI: nav saist ību, 
izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) un ii) 
punktā.  
C. Soci ālie 
pakalpojumi  
 Rehabilit ācijas un 
atpūtas nami, veco ļaužu 
pansionāti. 1) Nav saist ību. 
2) CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: nav saist ību. 
3) CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: nav saist ību. 
FR: Sniegt pakalpojumus at ļauj kompetentas iest ādes 
saskaņā ar vietējām vajadzībām. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: 
CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: nav saist ību. 1) Nav saist ību. 
2) CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: nav 
saistību. 
3) CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: nav 
saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
CZ, HU, FI, MT, PL, SI, SK, SE: nav saist ību.  
D. Citi  (ar veselības aprūpi 
saistīti pakalpojumi) 1) 2) 3) Vis ām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. HU: 
nav. 
4) Vis ām dalībvalstīm: nav saist ību, izņemot HU: nav 
saistību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) un ii) 
punktā. 1) 2) 3) Vis ām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. 
 HU: nav. 
4) Vis ām dalībvalstīm: nav saist ību, izņemot 
HU: nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā.  
8. T ŪRISMS UN 
AR CE ĻOŠANU 
SAISTĪTIE 
PAKALPOJUMI    
 
LV 111   LV A. Viesn īcas, 
restorāni un sabiedrisk ā 
ēdināšana 
 (CPC 641, 642, 
643. PL: iz ņemot CPC 
643) 
 (iz ņemot 
sabiedrisko ēdināšanu 
transporta pakalpojumu 
nozarē, izņemot PL) 1) Nav saist ību, izņemot sabiedrisko ēdināšanu: nav. 
2) Nav. 
3) IT: viet ējo ekonomisko vajadz ību pārbaude 
attiecībā uz jaunu b āru, kafejn īcu un restor ānu atvēršanu. 1) Nav saist ību, izņemot sabiedrisko ēdināšanu: 
nav. 
2) Nav. 
3) Nav.   
 4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā. 4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā.  
B. Ce ļojumu 
aģentūru un ce ļojumu 
rīkotāju pakalpojumi  
(ieskaitot ce ļojumu 
vadītājus) 
 (CPC 7471) 1) HU: nav saist ību. 
PL: Vajadz īga komerci āla klātbūtne. 
2) Nav. 
3) PT: pras ība komercsabiedr ības strukt ūrai, lai tās 
juridiskā adrese būtu Portugālē. 
 IT: ekonomisko vajadz ību pārbaude. 
FI: vajadz īga atļauja no Valsts pat ērētāju pārvaldes. 
CZ: ekonomisko vajadz ību pārbaude, pamatojoties uz 
iedzīvotāju kritēriju. 1) PL: Vajadz īga komerci āla klātbūtne. 
2) Nav. 3) Nav.  
 4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā. 4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā.  
 Nav saistību, izņemot AT, BE, DE, DK, ES, IT, FI, IE, 
SE, kur: k ā norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā un 
atbilstoši š ādiem īpašiem ierobežojumiem: 
AT, FI, IT, IE, SE: nav saist ību, izņemot ceļojumu 
vadītājus (personas, kuru pien ākums ir pavad īt vismaz 10 
cilvēku tūristu grupu, neveicot gida pien ākumus īpašās 
vietās), savukārt attiecībā uz AT,  IT, IE, SE: 
profesionalit āti apliecinošs dokuments un tr īs gadus ilga 
profesionālā pieredze, 
BE, DE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga 
tehniska kvalifik ācija un tr īs gadus ilga profesion ālā 
pieredze, Nav saistību, izņemot AT, BE, DE, DK, ES, IT, FI, 
IE, SE kur: k ā norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā.  
 
LV 112   LV IT: Vajadz īga atbilstība ekonomisko vajadz ību pārbaudei. 
C. T ūrisma gidu 
pakalpojumi  (CPC 7472) 1) CY, HU, IT, LT, MT, PT, PL, SI: nav saist ību. 
2) CY, HU, LT, MT, PL, SI: nav saist ību. 
3) CY, HU, LT, MT, PL, SI: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: 
ES, IT: ties ības gidiem str ādāt savā profesijā nosaka 
vietējās tūrisma gidu organiz ācijas, 
EL, ES, IT, PT: lai var ētu sniegt pakalpojumu, ir j ābūt šo 
valstu pilsonim, 
CY, HU, LT, MT, PL, SI: nav saist ību. 1) CY, HU, LT, MT, PL, SI: nav saist ību. 
2) CY, HU, LT, MT, PL, SI: nav saist ību. 
3) CY, HU, LT, MT, PL, SI: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
CY, HU, LT, MT, PL, SI: nav saist ību.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, SE , k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, un atbilstoši 
iepriekšmin ētajiem nosac ījumiem un š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: 
BE, DE, DK: universit ātes grāds vai līdzvērtīga tehnisk ā 
kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs gadus ilga 
profesionālā pieredze nozar ē. 
SE: profesionalit āti apliecinošs dokuments, atbilstoša 
kvalifikācija un trīs gadus ilga profesion ālā pieredze, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 30000 
eiro slieksni, ir vajadz īga ekonomisko vajadz ību pārbaude.  Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, SE, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā.  
9. ATP ŪTAS, 
KULTŪRAS UN 
SPORTA 
PAKALPOJUMI (kas nav audiovizu ālie 
pakalpojumi)    
A. Atp ūtas 
pakalpojumi  1) Nav saist ību. 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot HU: nav 
saistību.  
                                                 
53 Likums par uz ņēmumiem, papildin ājums 1995. 
 
LV 113   LV  (ieskaitot te ātra, 
dzīvās mūzikas un cirka 
pakalpojumus) 
 (CPC 9619) 
 2) CY, CZ, EE, FI, LT, LV, PL, SI, SK: nav saist ību. 
3) CY, CZ, EE, FI, LV, PL, SI, SK: nav saist ību. 
LT: nav, iz ņemot aizliegumu izveidot un uztur ēt spēļu 
namus, organiz ēt azartspēles 53. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem īpašiem ierobežojumiem: 
CY, CZ, EE, FI, LT, LV, PL, SI, SK: nav saist ību, 
IT: ekonomisko vajadz ību pārbaude. HU: nav. 
2) CY, CZ, EE, FI, LT, LV, PL, SI, SK: nav 
saistību. 
3) CY, CZ, FI, LV, PL, SI, SK: nav saist ību. 
FR, IT: nav saist ību attiecībā uz subsīdijām un cita 
veida tiešu un netiešu atbalstu.. 
SE: īpašs finansi āls atbalsts viet ējiem, reģionāliem 
un valsts m ēroga pasākumiem. 
LT: Nav, iz ņemot: 
 a) kā norādīts saskaņā ar tirgus pieejam ību (arī 
izņēmums, kas nor ādīts I. daļā par ārvalstu 
ieguldījumu aizliegumu attiec ībā uz 
loterijām) un  
 b) nav saist ību attiec ībā uz subs īdijām, kas 
attiecas uz kinote ātriem (CPC 96199**). 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
CY, CZ, EE, FI, LT, LV, PL, SI, SK: nav saist ību. 
 Nav saist ību, izņemot AT, BE, DE, DK, ES un FR 
attiecībā uz mākslinieka pagaidu iece ļošanu, kā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
īpašiem ierobežojumiem: 
BE, DE, DK: universit ātes grāds vai līdzvērtīga tehnisk ā 
kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs gadus ilga 
profesionālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 
30000 eiro slieksni, ir vajadz īga ekonomisko vajadz ību 
pārbaude,  
AT, ES: iece ļošana ir ierobežota person ām, kuru galven ā 
profesion ālās darbības joma ir t ēlotāja māksla un kas 
savus galvenos ien ākumus gūst no šādas darbības; šādas 
personas Austrij ā neveic nek ādas citas komercdarb ības, Nav saist ību, izņemot AT, BE, DE, DK, ES un FR 
attiecībā uz mākslinieka pagaidu iece ļošanu, k ā 
norādīts horizont ālās iedaļas iii) punkt ā.  
 
LV 114   LV FR: -māksliniekiem ir darba l īgums ar licenc ētu 
izklaides uz ņēmumu, 
- darba at ļauju izsniedz uz laiku ne ilg āku par devi ņiem 
mēnešiem un to atjauno uz tr īs mēnešiem, 
- vajadzīga atbilstība ekonomisko vajadz ību pārbaudei, 
- izklaides uz ņēmumam ir j āmaksā nodoklis Starptautiskajam 
migrācijas dienestam. 
B. Zi ņu un preses 
aģentūru pakalpojumi  1) Nav. 
 1) Nav. 
  
(CPC 962) 2) Nav. 
3) FR: pras ība par pilson ību Agence France Press  
administratoriem. (citus ierobežojumus atce ļ, ja piešķir 
savstarpīgumu). I: īpaši pretkoncentr ēšanas noteikumi ir 
spēkā dienas laikrakstu un apraides nozar ēs, īpaši 
ierobežojumi noteikti attiec ībā uz multivides 
īpašumties ībām. Ārvalstu uz ņēmumi nevar kontrol ēt 
izdevniecības vai apraides uz ņēmumus: ārvalstu pašu 
kapitāla līdzdalība ierobežota l īdz 49 procentiem. 
HU: nav saist ību. 
PT: ziņu uzņēmumiem, kas darbojas Portug ālē 
“Sociedade Anónima ” juridiskaj ā formā, jābūt sociālajam 
kapitālam akciju nomin āla veidā.  
SK: ziņu un preses a ģentūru pakalpojumu ārvalstu 
piegādātājiem jābūt akreditētiem Slov ākijas Republikas 
Ārlietu ministrij ā. Slovākijas Republikas ofici ālā preses 
aģentūra (TASR) sa ņem valsts finans ējumu. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā. 2) Nav. 
3) HU: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā.  
 Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās ieda ļas iii) punkt ā, atbilstoši 
iepriekšmin ētajiem nosac ījumiem ar š ādiem 
ierobežojumiem:  Nav saist ību, izņemot BE, DE, DK, ES, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas iii) punkt ā.  
 
LV 115   LV BE, DE, DK, ES: universit ātes grāds vai līdzvērtīga 
tehniskā kvalifikācija, kas atspogu ļo zināšanas, un tr īs 
gadus ilga profesion ālā pieredze nozar ē, 
BE: ja fiziskas personas bruto gada alga ir maz āka par 30000 
eiro slieksni, ir vajadz īga ekonomisko vajadz ību pārbaude.  
C. Bibliot ēkas, arh īvi, 
muzeji un citi kult ūras 
pakalpojumi  (CPC 963) 1) Nav saist ību, izņemot AT: nav. 
2) Nav saist ību, izņemot AT, EE: nav. 
3) Nav saist ību, izņemot AT, LT. 
AT: nav. 
LT: vajadz īgas licences nekustamu kult ūras vērtību 
izpētei, saglab āšanai un atjaunošanai, nosac ījumu, šādu 
darbu programmu projektu sagatavošanai, nekustamu kultūras vērtību saglabāšanai un atjaunošanai. 
4) Nav saist ību, izņemot AT, EE: nav saist ību, izņemot, kā 
norādīts horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā. 1) Nav saist ību, izņemot AT: nav. 
2) Nav saist ību, izņemot AT, EE: nav. 
3) Nav saist ību, izņemot AT, LT. 
AT: nav. LT: nav, iz ņemot saska ņā ar tirgus pieejam ību. 
4) Nav saist ību, izņemot AT, EE, LT: nav saist ību, 
izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) un ii) 
punktā.  
D. Sporta un citi 
atpūtas pakalpojumi, kas 
nav azartsp ēļu un der ību 
pakalpojumi  
 (CPC 9641, 
96491. AT: sl ēpošanas 
skolu pakalpojumi un 
kalnu gidu pakalpojumi 
nav iekļauti.) 1) MT: nav saist ību. 
2) MT: nav saist ību. 
3) MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību, 
 IT: Ekonomisko vajadz ību pārbaude. 1) MT: nav saist ību. 
2) MT: nav saist ību. 
3) MT: nav saist ību. 
SE: īpašs finansi āls atbalsts viet ēja, reģionāla vai 
valsts mēroga pasākumiem. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību.  
10. TRANSPORTA 
PAKALPOJUMI    
A. Jūras transporta 
pakalpojumi  (skatīt papildu defin īcijas transporta ieda ļas beigās)   
Starptautiskais transports  1) a) Pasažieru tvaiko ņiem: nav 1) a) 1. modelis a) pasažieru tvaiko ņu darbība: nav, Skatīt zemsv ītras 
piezīmi54 
                                                 
54 “Kopiena turpina pieš ķirt kuģiem, ko vada treš ās puses pakalpojumu sniedz ēji, režīmu, kas nav maz āk labvēlīgs par rež īmu, kas pieš ķirts pašu ku ģiem attiec ībā uz, 
inter alia, piekļūšanu ostām, ostu infrastrukt ūras un pal īgdienestu papildpakalpojumu izmantošanu, saist ītām nodevām un maks ājumiem, muitas atvieglojumiem un 
 
LV 116   LV (kravu un pasažieru) CPC 
7211 un 7212 zem ākas 
kabotāžas pārvadājumi 
 b) beztaras, t ālsatiksmes kravu un citiem starptautiskiem 
kravu pārvadājumiem, ieskaitot pasažieru transportu: 
nav. 
 
2) Nav. 
 
3) a) Reģistrēta uzņēmuma izveide, lai vad ītu floti , kas 
kuģo ar tās valsts karogu, kur ā dibināts uzņēmums: nav 
saistību visām dalībvalstīm, izņemot LV un MT: nav, 
b) citi komerci ālās klātbūtnes veidi starptautisko j ūras 
transporta pakalpojumu nodrošin āšanai (kā definēts 
turpmāk saskaņā ar jūras transporta defin īcijām): nav. 
4) a) Kuģu apkalpēm: nav saist ību, 
b) vadošajam person ālam attiec ībā uz to komerci ālo 
klātbūtni, kā definēts saskaņā ar iepriekšmin ēto 3.b) modeli: 
nav saistību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) un ii) 
punktā. izņemot ārkārtas gadījumus, kad dal ībvalstīm būtu 
jāievieš EK Regulas 954/79 2. panta 2. punkts,  
b) nav. 
2) Nav. 
 
3) a) Nav saist ību visām dalībvalstīm, izņemot LV 
un MT: nav, 
 b) nav. 
  
4) a) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, 
 b) nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā. 
                                                                                                                                                                                                                                           
piestātņu piešķiršanu un iekraušanas un izkraušanas apr īkojumam. Pakalpojumi ost ās ietver ar ī:”  
1) loča pakalpojumus; 2) vilces un velko ņu pakalpojumus; 3) apg ādi, degvielas un ūdens uzpildi; 4) atkritumu sav ākšanu un balasta atkritumu likvid ēšanu; 5) ostas 
kapteiņu pakalpojumus; 6) navig ācijas līdzekļus; 7) kuģu operatoriem b ūtiskus vad ības pakalpojumus krast ā, ieskaitot komunik ācijas, ūdens un elektroapg ādi; 8) 
avārijas remonta apr īkojumu; 9) enkurvietu, tauvas un pietauvošanas pakalpojumus. 
 
LV 117   LV  
Ostu palīgpakalpojumi  
 
Kravu p ārkraušanas 
pakalpojumi 
 
  
 
Glabāšanas un noliktavu 
pakalpojumi CPC 742 
(grozīts) 
 
 
Muitošanas 
pakalpojumi
55  
 
1) Nav saist ību*  
2) 3)** MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību. 
 
1) Nav saist ību*. 
2) 3)** MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību.  
 
1) Nav saist ību*. 
2) 3) MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību. 
1) Nav saist ību*. 
2) 3)** MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību. 
  
                                                 
55 “Muitošanas pakalpojumi” (p ārmaiņus “muitas m ākleru pakalpojumi”) ir pas ākumi, kas ietver muitas formalit āšu kārtošanu citas personas v ārdā attiecībā uz importu, 
eksportu vai kravu p ārvadājumiem, ja šis pakalpojums ir pakalpojumu sniedz ēja pamatdarb ības veids vai ietilpst t ā pamatdarb ībā. 
56 “Konteineru izvietošanas un novietošanas pakalpojumi” ir pas ākumus, kas ietver konteineru izvietošanu ostas teritorij ā vai iekšzem ē attiecībā uz to 
piepildīšanu/izkraušanu, labošanu un sagatavošanu p ārvadāšanai. 
57 “J ūras aģentūru pakalpojumi” ir t ādu jūras aģentūru veiktas darb ības, kas p ārstāv vienas vai vair āku jūras līniju vai ku ģniecību uzņēmējdarbības intereses k ādā 
ģeogrāfiskajā apgabalā šādiem mērķiem:  
-jūras transporta un saist īto pakalpojumu tirdzniec ība un pārdošana, s ākot no cenas noteikšanas l īdz rēķinu iesniegšanai, pre ču pavadzīmju sagatavošana uz ņēmumu 
 
LV 118   LV  
 
  
Konteineru izvietošanas 
un novietošanas pakalpojumi
56  
 
  
 
 
 
Jūras a ģentūras 
pakalpojumi
57 
 1) Nav saist ību*. 
2) 3)** MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību. 
 1) Nav saist ību
*. 
2) 3)** MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību. 
 
 
 1) Nav saist ību*. 
2) 3)** MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību. 
1) Nav saist ību*. 
2) 3)** MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību. 
 
(Jūras) kravu p ārvadājumu 
pakalpojumi58    
                                                                                                                                                                                                                                           
vārdā, vajadzīgo saistīto pakalpojumu ieg āde un tālākpārdošana, dokumentu sagatavošana un uz ņēmējdarbības inform ācijas nodrošin āšana;  
-darbība to uzņēmumu vārdā, kas organiz ē kuģu piestāšanos ostā vai vajadz ības gadījumā kravu pārņemšanu 
* Attiec ībā uz šo pieg ādes veidu saist ības nav iesp ējamas. 
57 “J ūras aģentūru pakalpojumi” ir t ādu jūras aģentūru veiktas darb ības, kas p ārstāv vienas vai vair āku jūras līniju vai ku ģniecību uzņēmējdarbības intereses k ādā 
ģeogrāfiskajā apgabalā šādiem mērķiem:  
 
LV 119   LV d) Ku ģu kopšana un 
remonts, iz ņemot EE, LV 
un SI. 
 EE un LV: CPC 
8868.  
 SI: CPC 8868** 
 1) Visām dalībvalstīm, izņemot EE, HU un LV: nav saist ību. 
 EE, HU un LV: nav. 
2) Visām dalībvalstīm, izņemot EE, HU, LV un SI: nav 
saistību. 
 EE, HU, LV un SI: nav. 
3) Visām dalībvalstīm, izņemot EE, HU, LV un SI: nav 
saistību.  
 EE, HU, LV un SI: nav. 
Nav saistību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) un 
ii) punktā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
 visām dalībvalstīm, izņemot EE, HU, LV un SI: nav 
saistību, 
 EE, HU, LV un SI: nav saist ību, izņemot, kā 
norādīts horizont ālajā iedaļā. 1) Visām dalībvalstīm, izņemot EE, HU un LV: nav 
saistību.  
 EE, HU un LV: nav. 2) Visām dalībvalstīm, izņemot EE, HU, LV un SI: 
nav saistību.  
 EE, HU, LV un SI: nav. 3) Visām dalībvalstīm, izņemot EE, HU, LV un SI: 
nav saistību.  
 EE, HU, LV un SI: nav. 
Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
ierobežojumiem: 
 visām dalībvalstīm, izņemot EE, HU, LV un SI: 
nav saistību, 
 EE, HU un SI: nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālajā iedaļā, 
 LV: nav.  
                                                                                                                                                                                                                                           
-jūras transporta un saist īto pakalpojumu tirdzniec ība un pārdošana, s ākot no cenas noteikšanas l īdz rēķinu iesniegšanai, pre ču pavadzīmju sagatavošana uz ņēmumu 
vārdā, vajadzīgo saistīto pakalpojumu ieg āde un tālākpārdošana, dokumentu sagatavošana un uz ņēmējdarbības inform ācijas nodrošin āšana;  
-darbība to uzņēmumu vārdā, kas organiz ē kuģu piestāšanos ostā vai vajadz ības gadījumā kravu pārņemšanu 
58 “Kravu p ārvadājumu pakalpojumi” ir pas ākumi, kas ietver kravu p ārvadājumu vad ības organiz ēšanu un uzraudz ību kravas nos ūtītāja vārdā, veicot transporta un 
saistīto pakalpojumi ieg ādi, dokumentu sagatavošanu un uz ņēmējdarbības inform ācijas sniegšanu. 
∗ Attiec ībā uz šo pieg ādes veidu saist ības nav iesp ējamas. 
** Var attiekties komun ālo pakalpojumu uz ņēmumu koncesijas vai licenc ēšanas proced ūras, ja veic darb ību komun ālo pakalpojumu jom ā. 
 
LV 120   LV B. Iekš ējo ūdensceļu 
transports  
 
b) Kravu p ārvadājumi 
 c) Kuģu ar apkalpi īre 
 
f) Iekš ējo ūdensceļu 
transporta atbalsta 
pakalpojumi 
 
 
        
d) Kuģu apkope un 
remonts 1) 3) Nav, iz ņemot pas ākumus, kas balst īti uz jau 
noslēgtajiem un turpm ākajiem l īgumiem par pieeju 
iekšzemes ūdensceļiem (ieskaitot l īgumus, kas nosl ēgti pēc 
Reinas-Mainas–Donavas savienošanas), kuri patur 
satiksmes ties ības operatoriem, kas darbojas attiec īgajās 
valstīs un attiec ībā uz īpašumties ībām atbilst pilson ības 
kritērijiem. Regulas, ar ko īsteno Manheimas konvenciju par 
kuģošanu Rein ā. 
AT: saska ņā ar Austrijas Likumu par iekšzemes ūdensceļu 
kuģošanu, ja ku ģniecību veido fiziskas personas, vajadz īga 
Eiropas ekonomikas zonas (EEZ) pilson ība. Attiec ībā uz 
juridiskaj ām person ām vairākumam izpilddirektoru, valdei 
un uzraudz ības padomei j ābūt EEZ pilso ņiem. Turkl āt 
akciju tur ētāju vairākumam jābūt EEZ pilso ņiem. 
CY, CZ, EE, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: nav saist ību. 
2) Nav, iz ņemot CY, EE, HU, LT, MT, PL, SI: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
CY, EE, HU, LT, MT, PL, SI: nav saist ību. 
  1) Visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. 
HU: nav. 
2) Nav, iz ņemot CY, EE, LT, MT, PL, SI: nav saist ību. 
3) Nav, iz ņemot CZ, CY, EE, LT, MT, PL, SI, SK: nav 
saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
CY, EE, LT, MT, PL, SI: nav saist ību. 1) 3) Nav, iz ņemot pas ākumus, kas balst īti uz jau 
noslēgtajiem un turpm ākajiem līgumiem par pieeju 
iekšzemes ūdensceļiem (ieskaitot l īgumus, kas 
noslēgti pēc Reinas-Mainas–Donavas savienošanu), 
kuri patur satiksmes ties ības operatoriem, kas 
darbojas attiec īgajās valstīs un attiec ībā uz 
īpašumties ībām atbilst pilson ības krit ērijiem. 
Regulas, ar ko īsteno Manheimas konvenciju par 
kuģošanu Rein ā. 
CY, CZ, EE, HU, LT, MT, PL, SE, SI, SK: nav 
saistību. 
2) Nav, iz ņemot CY, EE, HU, LT, MT, PL, SI: nav 
saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
CY, EE, HU, LT, MT, PL, SI: nav saist ību. 
     1) Visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. 
HU: nav. 2) Nav, iz ņemot EE, LT, MT, PL, SI: nav saist ību. 
3) Nav, iz ņemot CZ, EE, LT, MT, PL, SI, SK: nav 
saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
ierobežojumiem: CZ, EE, LT, MT, PL, SI: nav saistību. Skatīt zemsv ītras 
piezīmi
59 
                                                 
59 “Kopiena turpina pieš ķirt kuģiem, ko vada treš ās puses pakalpojumu sniedz ēji, režīmu, kas nav maz āk labvēlīgs par rež īmu, kas pieš ķirts pašu ku ģiem attiec ībā uz, 
inter alia, piekļūšanu ostām, ostu infrastrukt ūras un pal īgdienestu papildpakalpojumu izmantošanu, saist ītām nodevām un maks ājumiem, muitas atvieglojumiem un 
 
LV 121   LV C. Gaisa transporta 
pakalpojumi     
c) Lidapar āta ar apkalpi 
īre 
 (CPC 734) 1) 2) Visām dalībvalstīm, izņemot PL: nav saist ību. 
 PL: nav, iz ņemot nosac ījumu, ka lidapar ātam, ko 
izmanto Kopienas gaisa p ārvadātāji, jābūt reģistrētam 
dalībvalstī, licencējot aviop ārvadātāju, vai kur citur 
Kopienas teritorij ā. Attiecībā uz īstermiņa īres līgumu 
vai ārkārtēju apstākļu gadījumā var noteikt atbr īvojumu 
no saistībām. 
3) Visām dalībvalstīm, izņemot PL: nav saist ību. 
 PL: nav, iz ņemot nosac ījumu, ka lidapar ātam, ko 
izmanto Kopienas gaisa p ārvadātāji, jābūt reģistrētam 
konkrētās dalībvalsts aviop ārvadājumu re ģistrā, 
lidaparātam jābūt tādu fizisku personu īpašumā, kas 
atbilst īpašiem pilson ības kritērijiem vai kas atbilst 
kritērijiem attiec ībā uz kapit āla īpašumties ībām un 
kontroli (ieskaitot direktoru pilson ību). 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas 
i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
 visām dalībvalstīm, izņemot PL: nav saist ību, 
 PL: nav saist ību, izņemot horizont ālajiem 
pasākumiem. 1) 2) 3) Vis ām dalībvalstīm, izņemot PL: nav 
saistību. 
 PL: nav. 4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
ierobežojumiem: 
 visām dalībvalstīm, izņemot PL: nav saist ību, 
 PL: nav. 
  
d) Lidapar āta un tā 
daļu apkope un remonts 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, HU, LV, PL: nav 
saistību. 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, HU, LV, 
PL: nav saist ību.  
                                                                                                                                                                                                                                           
piestātņu piešķiršanu un iekraušanas un izkraušanas apr īkojumam. Pakalpojumi ost ās ietver ar ī:” (tas pats, kas iepriekšmin ētajā vērē par starptautisko j ūras 
transportu)  
1) loča pakalpojumus; 2) vilces un velko ņu pakalpojumus; 3) apg ādi, degvielas un ūdens uzpildi; 4) atkritumu sav ākšanu un balasta atkritumu likvid ēšanu; 5) ostas 
kapteiņu pakalpojumus; 6) navig ācijas līdzekļus; 7) kuģu operatoriem b ūtiskus vad ības pakalpojumus krast ā, ieskaitot komunik ācijas, ūdens un elektroapg ādi; 8) 
avārijas remonta apr īkojumu; 9) enkurvietu, tauvas un pietauvošanas pakalpojumus. 
 
LV 122   LV EE, HU, LV, PL: nav. 
2) Nav. 
3) CZ: Uz ņēmuma mītnei jāatrodas Čehijas Republik ā. 
 SK: Uz ņēmuma mītnei jāatrodas Slov ākijas Republik ā. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā. EE, HU, LV, PL: nav. 
2) Nav. 
3) CZ: Uz ņēmuma m ītnei jāatrodas Čehijas 
Republikā. 
 SK: Uz ņēmuma mītnei jāatrodas Slov ākijas 
Republikā. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā. 
 P ārdošana un 
tirdzniecība 1) Nav. 
2) Nav. 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā. 1) To gaisa transporta pakalpojumu izplat īšana, 
izmantojot, ko sniedz ar CRS m ātesuzņēmumu 
starpniecību: nav saist ību. 
2) Nav. 
3) To gaisa transporta pakalpojumu izplat īšana, 
izmantojot, ko sniedz ar CRS m ātesuzņēmumu 
starpniecību: nav saist ību. 
Nav saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā.  
 Datoriz ētas 
rezervēšanas sistēmas 1) Nav. 
2) Nav. 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā. 1) Attiec ībā uz mātesuzņēmumu vai l īdzdalības 
uzņēmumu saist ībām attiecībā uz CRS, ko kontrol ē 
vienas vai vair āku trešo valstu aviop ārvadātājs: nav 
saistību. 
2) Nav. 
3) Attiec ībā uz mātesuzņēmumu vai l īdzdalības 
uzņēmumu saist ībām attiecībā uz CRS, ko kontrol ē 
vienas vai vair āku trešo valstu aviop ārvadātājs: nav 
saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā.  
E. Dzelzce ļa 
transporta pakalpojumi     
a) Pasažieru p ārvadājumi 1) Vis ām dalībvalstīm: nav saist ību. 1) 2) 3) Vis ām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību.  
 
LV 123   LV 2) Visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. 
 HU: nav. 
3) Visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. 
 HU: Pakalpojumus var sniegt, pamatojoties uz 
Koncesijas l īgumu, ko pieš ķir valsts vai pašvald ību 
iestādes. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas 
i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
 visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību, 
 HU: nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālajā 
iedaļā.  HU: nav. 
 
  
 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
ierobežojumiem: 
 visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību, 
 HU: nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālajā iedaļā. 
b) Kravas p ārvadājumi 1) Visām dalībvalstīm: nav saist ību. 
2) Visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. 
 HU: nav. 3) Visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. 
 HU: Pakalpojumus var sniegt, pamatojoties uz 
Koncesijas l īgumu, ko pieš ķir valsts vai pašvald ību 
iestādes. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas 
i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
 visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību, 
 HU: nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālajā 
iedaļā. 1) 2) 3) Vis ām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. 
 
 HU: nav.  
 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
ierobežojumiem: 
 visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību, 
 HU: nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālajā iedaļā.  
 
LV 124   LV d) Dzelzce ļa 
transporta iek ārtu apkope 
un remonts 
 (CPC 8868) 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, HU: nav saist ību. 
EE, HU: nav. 2) Nav. 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā. 1) Vis ām dalībvalstīm, izņemot EE, HU: nav 
saistību. 
EE, HU: nav. 
2) Nav. 3) Nav. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā.  
F. Autotransporta 
pakalpojumi  
a) Pasažieru 
pārvadājumi 
 (Visas 
dalībvalstis, iz ņemot FI, 
LV, LT: CPC 71213 un 
7122. FI: CPC 71222
 un 71223.  
 LV: CPC 71213, 
71222, 71223.  
 LT: CPC 7121, 
7122.) 
 LV, LT: nav 
ietverta kabot āža.  
 1) Nav saist ību. 
2) Nav, iz ņemot CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SI, SK: 
nav saistību. 
3) Attiec ībā uz transportu dal ībvalstī (kabotāža), ja 
pārvadātājs ir reģistrēts ārpus dalībvalsts: nav saist ību, 
izņemot citur nemin ētus autobusu ar vad ītāju (71223)
60 
nomas pakalpojumus, attiec ībā uz kuriem ierobežojumi atcelti 
kopš 1996. gada.  
AT, HU, PL, MT, SK: nav saist ību. 
SE: vajadz īga atļauja komerci ālā sauszemes transporta 
pakalpojumu veikšanai. At ļauja pamatojas uz pieteikuma 
iesniedzēja finansi ālo situāciju, pieredzi un sp ēju sniegt 
pakalpojumus. Ierobežojumi noteikti attiec ībā uz īrētu 
transportlīdzekļu izmantošanu š ādām vajadzībām. 
- 7122: 
 ES: ekonomisko vajadz ību pārbaude;  
 1) Nav saist ību. 
2) Nav, iz ņemot CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SI, 
SK: nav saist ību. 
3) Nav saist ību attiec ībā uz transportu 
dalībvalstī (kabotāža), ja pārvadātājs ir reģistrēs ārpus 
dalībvalsts. 
AT, HU, MT, PL, SK: nav saist ību. 
LV, SE: noteikta pras ība reģistrētajām organiz ācijām 
izmantot valst ī reģistrētus satiksmes l īdzekļus.  
 - 71221 (taksometru pakalpojumi):  
 vis ām dalībvalstīm, izņemot S: ekonomisko 
vajadzību pārbaude61, ieskaitot   
  DK: pieejams tikai fizisk ām person ām, un pras ība   
                                                 
60 Nor āda, ka min ētais pakalpojums ir tikai da ļa no kopējā CPC atbilstošo darb ību klāsta. 
60 Nor āda, ka min ētais pakalpojums ir tikai da ļa no kopējā CPC atbilstošo darb ību klāsta. 
61 Vajadz ību tests, pamatojoties uz pakalpojumu sniedz ēju skaitu viet ējā ģeogrāfiskajā reģionā. 
 
LV 125   LV uzņēmumu reģistrēt konkrētajā valstī, 
 IT: Pieejams tikai fizisk ām personām; 
  71222 (limuz īnu pakalpojumi): 
 DK: pieejams tikai fizisk ām person ām, un pras ība 
uzņēmumu reģistrēt konkrētajā valstī, 
FI: vajadz īga atļauja, kas neattiecas uz ārvalstīs 
reģistrētiem transportl īdzekļiem, 
 IT: pieejams tikai fizisk ām person ām, un 
ekonomisko vajadz ību pārbaude, 
LV: vajadz īga atļauja (licence), kas neattiecas uz ārvalstīs 
reģistrētiem transportl īdzekļiem, 
PT: Ekonomisko vajadz ību pārbaude;  
- 71213 (Starppils ētu autobusu pakalpojumi):62 
 IT, ES, IE: ekonomisko vajadz ību pārbaude, 
 FR: nav saist ību, 
FI: vajadz īga atļauja, ko nepagarina attiec ībā uz ārvalstīs 
reģistrētiem transportl īdzekļiem, 
 DK: ekonomisko vajadz ību pārbaude, 
LV: vajadz īga atļauja, (licence un speci āla atļauja), ko 
nepagarina attiec ībā uz ārvalstīs reģistrētiem 
transportlīdzekļiem., 
 PT: pieeja tikai ar apvien ības starpniec ību; 
- 71223: 
LV: vajadz īga atļauja (licence), kas neattiecas uz ārvalstīs 
reģistrētiem transportl īdzekļiem.   
 4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: 
AT, CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SI, SK: nav saist ību, 4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem īpašiem ierobežojumiem: 
AT, CY, CZ, EE, HU, MT, LV PL, SI, SK: nav 
saistību,  
                                                 
62 Ja uz pakalpojuma sniegš anu attiecas ekonomisko vajadz ību pārbaude, tā galvenok ārt pamatojas uz attiec īgajā maršrutā kursējošo esošo sabiedrisko transportu. 
 
LV 126   LV PT: Prasība par pilson ību specializ ētam person ālam..  DK: Pras ība par past āvīgu dzīvesvietu 
vadītājiem. 
b) Kravu 
pārvadājumi 
 (CPC 7123) 1) Nav saist ību. 
2) Nav, iz ņemot CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SI, SK: 
nav saistību. 
3) Attiec ība uz pārvadājumu dalībvalstī, ko veic no 
pārvadātājs, kurš re ģistrēts citā dalībvalstī: nav saist ību. 
 AT, CY, CZ, ES, EE, HU, MT, PL, SI, SK: nav 
saistību. 
IT: uz licenc ēšanu iekšzemes p ārvadājumu veikšanai 
attiecas Ekonomisko vajadz ību pārbaude.  
FI: vajadz īga atļauja, kas neattiecas uz ārvalstīs 
reģistrētiem transportl īdzekļiem.  
SE: vajadz īga atļauja komerci ālā sauszemes transporta 
pakalpojumu sniegšanai. Izsniedzot at ļauju, ņem vērā 
pieteikuma iesniedz ēja finansi ālās situācijas, pieredzi un 
spēju sniegt pakalpojumus. Ierobežojumi noteikti attiec ībā 
uz īrētu transportl īdzekļu izmantošanu š ādām vajadzībām. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
AT, CY, CZ, EE, HU, MT, PL, SK un SL: nav saist ību. 1) Nav saist ību. 
2) HU, MT, PL, SK: nav saist ību. 
3) Nav saist ību attiec ībā uz pārvadājumu 
dalībvalstīm, ko veic no p ārvadātājs, kurš re ģistrēts 
citā dalībvalstī: nav saist ību. AT, ES, HU, PL, 
MT, SK: nav saist ību. 
SE: prasība reģistrētiem uzņēmumiem izmantot 
valstī reģistrētus transportl īdzekļus. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
ierobežojumiem: 
AT, CY, CZ, EE, HU, LV, MT, PL, SI, SK: nav 
saistību.  
d) Autotransporta 
aprīkojuma apkope un 
remonts 
(Visas dal ībvalstis, iz ņemot 
CZ, EE, FI HU, SK 
un SL: CPC 6112.  
 CZ, EE, HU un 
SK: 6112+8867.  
 FI 6112 un da ļas 
no 88. SI: da ļa 
no CPC 6112**) 1) Nav saist ību*. 
2) MT: nav saist ību. 
3) SE: operatoriem at ļauts izveidot un uztur ēt savu 
terminālu infrastrukt ūru, uz ko attiecas plat ības un ietilp ības 
ierobežojumiem.  
MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību. 1) Nav saist ību*. 
2) MT: nav saist ību. 
3) MT: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
MT: nav saist ību.  
e) Autotransporta 
aprīkojuma atbalsta 1) Vis ām dalībvalstīm: nav saist ību. 1) Vis ām dalībvalstīm: nav saist ību.  
 
LV 127   LV pakalpojumi 
 (LV tikai:  
 CPC 7441, CPC 
7449) 2) Vis ām dalībvalstīm, izņemot LV: nav saist ību. 
 LV: nav. 
3) Vis ām dalībvalstīm, izņemot LV: nav saist ību. 
 LV: Vajadz īga atļauja (līgums ar autobusu parku, 
licence). 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem 
ierobežojumiem: 
 vis ām dalībvalstīm, izņemot LV: nav saist ību, 
 LV: nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālajā iedaļā. 2) Visām dalībvalstīm, izņemot LV: nav saist ību. 
 LV: nav. 
 3) Visām dalībvalstīm, izņemot LV: nav saist ību. 
 LV: nav. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
 visām dalībvalstīm, izņemot LV: nav saist ību, 
 LV: nav LV: Tikai CSS-EJP: nav 
G. Transport ēšana pa 
cauruļvadiem 
 
 LT: CPC 713 1) Visām dalībvalstīm: nav saist ību. 
2) Visām dalībvalstīm, izņemot HU, LT: nav saist ību. 
 HU, LT: nav. 
3) Visām dalībvalstīm, izņemot HU, LT: nav saist ību. 
 HU: Pakalpojumu var sniegt, pamatojoties uz Koncesijas 
līgumu, ko pieš ķir valsts vai pašvald ību iestādes. 
 LT: nav. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
 visām dalībvalstīm, izņemot HU, LT: nav saist ību, 
 HU, LT: nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālajā iedaļā. 1) Visām dalībvalstīm, izņemot HU: nav saist ību. 
 HU: nav. 2) Visām dalībvalstīm: nav saist ību. 
 HU, LT: nav. 
 3) Visām dalībvalstīm, izņemot HU, LT: nav 
saistību. 
 HU, LT: nav. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem:  
 
LV 128   LV  visām dalībvalstīm, izņemot HU, LT: nav saistoši, 
 HU, LT: nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālajā iedaļā 
H. Visa veida 
transporta 
papildpakalpojumi     
a) Kravu 
pārkraušanas pakalpojumi 
 (EE, LV un LT: 
CPC741) 1) Visām dalībvalstīm, izņemot EE, LV un LT: nav 
saistību*63. 
 EE, LV un LT: nav. 
2) Visām dalībvalstīm, izņemot EE, LV un LT: nav saist ību. 
 EE, LV un LT: nav. 
3) Visām dalībvalstīm, izņemot EE, LV un LT: nav saist ību. 
 EE, LV un LT: nav, iz ņemot lidost ās, attiecībā uz kurām 
sniedzamo pakalpojumu veidi ir atkar īgi no lidostas 
lieluma, pieg ādātāju skaitu katr ā lidostā var ierobežot 
pieejamo plat ību dēļ un līdz ne maz āk kā diviem 
piegādātājiem citu iemeslu d ēļ, un var tikt piem ērot 
nediskrimin ējošas iepriekš ējas apstiprin āšanas 
procedūras. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
 visām dalībvalstīm, izņemot EE, LV un LT: nav saist ību, 
 EE, LV un LT: nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālajā iedaļā. 1) Visām dalībvalstīm, izņemot EE, LV: nav 
saistību*. 
 EE, LV: nav. 
2) Visām dalībvalstīm, izņemot EE, LV un LT: nav 
saistību. 
 EE, LV un LT: nav. 
3) Visām dalībvalstīm, izņemot EE, LV un LT: nav 
saistību. 
 EE, LV un LT: nav. 
 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
 visām dalībvalstīm, izņemot EE, LV un LT: nav 
saistību, 
 EE un LT: nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālajā iedaļā, 
 LV: nav.  
                                                 
63 *Attiecībā uz šo pieg ādes veidu saist ības nav iesp ējamas. 
 
LV 129   LV b) Glab āšanas un 
noliktavu pakalpojumi
 (CPC 742) 
 (kas nav ostas) 1) Nav saist ību*. 
2) 3) CY, CZ, MT, LT, PL, SK un SE: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
CY, CZ, MT, LT, PL, SK: nav saist ību. 1) Nav saist ību*. 
2) 3) CY, CZ, MT, LT, PL, SK un SE: nav 
saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
CY, CZ, MT, LT, PL, SK: nav saist ību.  
c) Kravu transporta 
aģentūru/kravu nos ūtīšanas 
pakalpojumi (CPC 748) 1) 2) 3) CY, CZ, HU, MT, PL, SK un SE: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
CY, CZ, HU, MT, PL, SK: nav saist ību. 1) CY, CZ, HU, MT, PL, SK un SE: nav saist ību. 
SI: nav, iz ņemot muitošanu, uz ko attiecas 
ierobežojumi Slov ēnijas Republik ā reģistrētām 
juridiskām personām. 
2) CY, CZ, HU, MT, PL, SK un SE: nav saist ību. 
3) CY, CZ, HU, MT, PL, SK un SE: nav saist ību. 
SI: nav, iz ņemot muitošanu, uz ko attiecas 
ierobežojumi Slov ēnijas Republik ā reģistrētām 
juridiskām personām. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
CY, CZ, HU, MT, PL, SK: nav saist ību.  
 Pirmsnos ūtīšanas 
pārbaude (CPC 74964, 
izņemot FI: tikai CPC 
7490) 1) 2) 3) CY, CZ, HU, MT, PL, SE, SK: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
CY, CZ, HU, MT, PL, SK: nav saist ību. 1) 2) 3) CY, CZ, HU, MT, PL, SE, SK: nav 
saistību 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
CY, CZ, HU, MT, PL, SK: nav saist ību  
                                                                                                                                                                                                                                           
* Attiec ībā uz šo pieg ādes veidu saist ības nav iesp ējamas. 
64 Norāda, ka min ētais pakalpojums ir tikai da ļa no kopējā CPC atbilstošo darb ību klāsta. 
 
LV 130   LV I. Citi p ārvadājumu 
pakalpojumi 
 (Kombin ētā 
transporta pakalpojumu 
nodrošināšana) 
 1) Nav saist ību, izņemot FIN: nav. 
2) CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: nav 
saistību. 
3) Nav, neskarot ierobežojumus, kas ietekm ē jebkuru 
minēto transporta veidu, iz ņemot A, CY, CZ, EE, HU, LT, 
LV, MT, PL, SE, SI, SK: nav saist ību. 
4) Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši š ādiem ierobežojumiem: 
AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: nav 
saistību. 1) Nav saist ību, izņemot FIN: nav. 
2) CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, 
SK: nav saist ību. 
3) Nav, neskarot ierobežojumus, kas ietekm ē 
jebkuru min ēto transporta veidu, iz ņemot AT, CY, 
CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: nav 
saistību. 
4) Nav saist ību, izņemot, k ā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā, un atbilstoši 
šādiem ierobežojumiem: 
AT, CY, CZ, EE, HU, LT, LV, MT, PL, SE, SI, SK: 
nav saistību.  
 
 
LV 131   LV Definīcijas, kas attiecas uz j ūras transportu 
1. Neierobežojot to pas ākumu apjomu, kurus var uzskat īt par “kabot āžu” saska ņā ar attiec īgās valsts ties ību aktiem , šis saraksts neietver “j ūras kabot āžas 
pakalpojumus”, attiec ībā uz kuriem pie ņem, ka tie ietver pasažieru vai pre ču pārvadājumus starp dal ībvalsts ostu un citu ostu tai paš ā dalībvalstī un pārvadājumus, kas s ākas 
un beidzas  tai pašā ostā, kas atrodas dal ībvalstī, ja šī satiksme  notiek šīs dalībvalsts teritori ālajos ūdeņos. 
2. “Citas komerci ālās klātbūtnes veidi, lai sniegtu starptautiskus j ūras transporta pakalpojumus” ir otras puses starptautisko j ūras transporta pakalpojumu pieg ādātāju 
spēja vietējā mērogā uzņemties visus pas ākumus, kas ir vajadz īgi, lai saviem klientiem da ļēji vai piln īgi integrētu transporta pakalpojumu, attiec ībā uz kuru j ūras transportam 
ir būtiska nozīme (šīs saistības tomēr neuzskata par t ādām, kas jebk ādā veidā ierobežo saist ības, ko uz ņemas saska ņā ar pārrobežu pieg ādes modeli). 
Šie pasākumi ietver vismaz š ādas darbības: 
a) j ūras transporta un saist īto pakalpojumu tirgdarb ību un pārdošana, izmantojot tiešus kontaktus ar klientiem, no kot ēšanas līdz rēķina iesniegšanai, ja šos 
pakalpojumus veic vai pied āvā pats pakalpojumu sniedz ējs vai tie pakalpojumu sniedz ēji, ar kuriem pakalpojumu p ārdevējs ir izveidojis patst āvīgu tirdzniec ības sadarb ību; 
b) jebkura transporta un saist īto pakalpojumu pirkšana un izmantošana sav ā vai klientu v ārdā (un tālākpārdošanu klientiem), ieskaitot jebk āda veida iekšzemes 
transporta pakalpojumus, jo īpaši iekšzemes ūdensceļu, autotransporta un dzelzce ļa pakalpojumus, kas vajadz īgi, lai sniegtu integr ētu pakalpojumu; 
c) dokument ācijas sagatavošana, kas saist īta ar pārvadājuma dokumentiem, muitas dokumentu vai citu t ādu dokumentu sagatavošana, kas saist īti ar pārvadāto preču 
izcelsmi un veidu; 
d) dar ījumu inform ācijas sagatavošana, izmantojot visus l īdzekļus, ieskaitot datoriz ētas inform ācijas sistēmas un elektronisku datu apmai ņu (uz ko attiecas š ā Nolīguma 
noteikumi) 
e) jebk ādu darījumu slēgšana ar valst ī reģistrētu kuģniecības aģentūru (ieskaitot iesaist īšanos uzņēmuma kapit ālā) un vietējo darbinieku iecelšanu amat ā (vai, attiec ībā 
uz ārvalstu darbiniekiem - saska ņā ar person āla pārvietošanās horizont ālajām saistībām); 
f) r īkošanās uzņēmumu vārdā, organizējot kuģu iebraukšanu ost ā vai attiec īgā gadījumā kravu pārņemšanu. 
3. “Vair ākveidu pārvadājumu operatori” ir personas, kuru v ārdā ir izdota pre ču pavadzīme/vairākveidu pārvadājuma dokuments vai jebk āds cits pre ču vairākveidu 
pārvadājumu līgumu apliecinošs dokuments un kuras ir atbild īgas par pre ču pārvadāšanu atbilstoši p ārvadāšanas līgumam. 
 
LV 132   LV KOPIENA  (turpinājums) 
 
 
A papildin ājums  
GLOSĀRIJS  
TERMINI, KAS IZMANTOTI ATSEVIŠ ĶĀM DALĪBVALST ĪM 
Francija  
SC Société Civile 
SCP Société Civile Professionnelle SEL Société d'Exercice Libéral SNC Société en Nom Collectif SCS Société en Communite Simple SARL Société à Responsabilité Limitée SCA Société en Communite par Actions SA Société Anonyme N.B.:
 Toutes ces sociétés sont dotées de la personnalité morale 
Vācija 
GmbH & CoKG Kommunitgesellschaft, bei der der persönlich haftende Gesellschafter eine GmbH (sabiedr ība ar 
ierobežotu atbild ību) ist. 
EWIV Europäische Wirtschaftliche Interesse nvereinigung (Eiropas Ekonomisko interešu grup ējums) 
Itālija 
SPA Società per Azioni (akciju sabiedr ība) 
SRL Società a Responsabilità Limitata (uz ņēmums ar ierobežotu atbild ību ) 
Attiecībā uz Itāliju EK pied āvājums ietver š ādus profesion ālos pakalpojumus: 
Ragionieri-periti commerciali Gr āmatvedība-uzskaite-rev īzija 
Commercialisti Gr āmatvedība –uzskaite-rev īzija 
Geometri Inspektori Ingegneri Inženieri Architetti Arhitekti Geologi Ģeologi 
Medici Ārsti 
Farmacisti Fa rmaceiti 
Psicologi Psihologi Veterinari Veterin ārārsti 
Biologi Biologi Chimici Ķīmiķi 
Periti agrari Lauksaimniec ības speciālisti 
Agronomi Agronomi Attuari Aktu āri 
 
LV 133   LV VI PIELIKUMS 
(Nolīguma VIII PIELIKUMS, kas min ēts Nolīguma 120. pant ā) 
FINANŠU  PAKALPOJUMU  ĪPAŠO  SAISTĪBU SARAKSTS 
A DAĻA 
KOPIENAS SARAKSTS 
Ievada piez īme 
1. Šaj ā sarakstā minētās īpašās saistības attiecas tikai uz teritorij ām, kurās piemēro Kopienas dibin āšanas līgumus, 
un šīs saistības piemēro saskaņā ar nosacījumiem, kas paredz ēti šajos L īgumos. Šīs saistības attiecas tikai uz attiec ībām 
starp Kopien ām un to dal ībvalstīm, no vienas puses, un treš ām valstīm, no otras puses. Tie neskar dal ībvalstu ties ības un 
pienākumus, kas izriet no Kopienas ties ību aktiem. 
  
2. Dal ībvalstu apz īmēšanai izmantotie sa īsinājumi. 
 AT Austrija  BE Be ļģija 
 CY Kipra  CZ Čehija  
 DE V ācija 
 DK D ānija 
 ES Sp ānija 
 EE Igaunija  FR Francija  FI Somija  EE Grie ķija 
 HU Ung ārija 
 IT It ālija 
 IE Īrija 
 LU Luksemburga  LT Lietuva  LV Latvija  MT Malta  NL N īderlande 
 PT Portug āle 
 PL Polija  SE Zviedrija  SI Slov ēnija 
 SK Slov ākija 
 UK Apvienot ā Karaliste 
Juridiskas personas “meitas uz ņēmums” ir juridiska persona, ko faktiski kontrol ē cita juridiska persona. 
Juridiskas personas “fili āle” ir uzņēmējdarbības vieta bez juridiskas personas statusa, kam piem īt pastāvīguma iezīmes, 
piemēram, mātes uzņēmuma atzars, kam ir vad ība un materi ālais aprīkojums, lai sl ēgtu darījumus  ar trešām personām, lai 
šīm trešām personām, kaut ar ī tās ir inform ētas par to, ka vajadz ības gadījumā tām būs juridiska saite  ar mātes uzņēmumu, 
kura galvenais birojs ir ārvalstīs, nav jāveic darījumi tieši ar š ādu mātes uzņēmumu, bet t ās var veikt dar ījumus atzara 
darījumu vietā. 
 
LV 134  
 LV  
I. HORIZONT ĀLĀS SAISTĪBAS  
VISAS ŠAJ Ā 
SARAKST Ā IETVERT ĀS 
NOZARES     
 3) Vis ās dalībvalstīs65 uz pakalpojumiem, ko uzskata 
par komun ālajiem pakalpojumiem valsts vai pašvald ību 
līmenī, var attiecin āt valsts monopolus vai ekskluz īvas 
tiesības, kas pieš ķirtas privātiem apsaimniekot ājiem66. 3) a) Rež īms, kas pieš ķirts meitas uz ņēmumiem 
(Čīles uzņēmumiem), kas izveidoti saska ņā ar 
dalībvalsts ties ību aktiem un kam ir savu juridisk ā 
adrese, galven ā administr ācija vai galven ā darbības 
vieta Kopien ā, iekšienē, neattiecas uz fili ālēm vai 
pārstāvniecībām, ko dal ībvalstī izveidojis Čīles 
uzņēmums. Tom ēr tas neliedz  dalībvalstij šo rež īmu 
attiecināt uz filiālēm vai pārstāvniecībām, ko Čīles 
uzņēmums vai sabiedr ība izveidojusi cit ā dalībvalstī, 
attiecībā uz to darb ību pirmās dalībvalsts teritorij ā, ja 
vien šādu paplašin āšanu nep ārprotami neaizliedz 
Kopienas ties ību akti.   
  b) Maz ākas labv ēlības rež īmu var pieš ķirt 
meitasuzņēmumiem ( Čīles uzņēmumiem), kas 
izveidoti saska ņā ar dalībvalsts ties ību aktiem un kam 
ir tikai to juridisk ā adrese vai galven ā administr ācija 
Kopienas teritorij ā, ja vien nevar pier ādīt, ka tiem ir  
faktiska un past āvīg a  s a i k n e  a r  k ādas dalībvalsts 
ekonomiku.   
 HU: komerci ālai klātbūtnei jābūt sabiedrības ar ierobežotu 
atbildību, akciju sabiedr ības vai p ārstāvniecības veid ā. 
Darbības uzsākšana kā filiālei nav atļauta. Juridiskas personas veidošana  
 
3) SE: sabiedr ību ar ierobežotu atbild ību (akciju  
                                                 
65 Attiecībā uz Austriju, Somiju un Zviedriju horizont ālā rezervācija nav veikta attiec ībā uz komun ālajiem pakalpojumiem.  
66 Paskaidrojuma piez īme: Komun ālo pakalpojumu uz ņēmumi ir t ādās nozarēs kā saistītie zinātnes un tehnikas konsultat īvie pakalpojumi, soci ālo un humanit āro zinātņu izpētes pakalpojumi, 
tehniskās testēšanas un anal īzes pakalpojumi, apk ārtējās vides pakalpojumi, vesel ības aprūpes pakalpojumi, transporta pakalpojumi un pal īgpakalpojumi visiem transporta veidiem. Ekskluz īvas 
tiesības sniegt š ādus pakalpojumus bieži pieš ķir privātiem uzņēmumiem, piem ēram, uzņēmumiem, kas sa ņēmuši koncesijas no valsts iest ādēm, uz kuriem attiecas īpašas pakalpojumu saist ības. 
Ņemot vērā, ka komun ālo pakalpojumu uz ņēmumi bieži ir ar ī reģionālās pārvaldes līmenī, detalizēts un visaptverošs nozaru saraksts nav lietder īgs. 
 
LV 135  
 LV sabiedrību) var izveidot viens vai vair āki dibinātāji. 
Dalībnieki var EEZ (Eiropas ekonomikas zonas) 
pastāvīgie iedzīvotāji vai juridiska persona, kas 
atrodas EEZ. Person ālsabiedrība tikai tad var b ūt 
izveidošanas dal ībniece, ja katra partnera past āvīgā 
dzīvesvieta ir EEZ67. Atbilstošie nosac ījumi ir 
noteicošie, veidojot visa veida citas juridisk ās 
personas. 
 Likums par ārvalstu uz ņēmumu fili ālēm 
3) SE: ārvalstu uz ņēmums (kas nav izveidojis 
juridisku personu Zviedrij ā) savu komercdarb ību veic ar 
tādas filiāles starpniec ību, kas izveidota Zviedrij ā un kam ir 
neatkarīga vadība un atseviš ķi konti. 
SE: uz celtniec ības projektiem, kuru īstenošanas termi ņš ir 
mazāks par gadu, neattiecas pras ība izveidot fili āli vai 
izraudzīt vietējo pārstāvi. Likums par ārvalstu uz ņēmumu fili ālēm 
3) SE: izpilddirektora un vismaz 50 procentu valdes 
locekļu pastāvīgā dzīvesvieta ir EEZ (Eiropas 
Ekonomikas zon ā). 
SE: filiāles direktora past āvīgā dzīvesvieta EEZ 
(Eiropas Ekonomikas zon ā)68. 
SE: Zviedrij ā nedzīvojoši ārvalstu pilso ņi vai 
Zviedrijas pilso ņi, kas vēlas veikt komercdarb ību 
Zviedrijā, ieceļ amatā un reģistrē pašvaldības 
iestādē atbildīgo pastāvīgo iedzīvotāju, kas 
atbildīgs par šādiem pasākumiem. 
SI: lai izveidotu ārvalstu uz ņēmumu fili āles, mātes 
uzņēmumam j ābūt reģistrētam izcelsmes valsts tiesu 
reģistrā ne mazāk kā vienu gadu.  
 Juridiskas personas  
3) FI: ārvalstu īpašniekiem, ieg ādājoties akcijas, kas 
nodrošina vair āk nekā vienu trešda ļu balssties ību vadošā 
Somijas uz ņēmumā vai vadoš ā uzņēmumā (ar vairāk kā 
1000 darbiniekiem vai apgroz ījumu, kas p ārsniedz 1000 FI: ārvalstniekam, kas dz īvo ārpus Eiropas 
Ekonomikas zonas un tirgojas k ā privātuzņēmējs 
vai kā partneris somu komand ītsabiedrībā vai 
pilnsabiedr ībā, vajadzīga tirgošan ās atļauja. Ja 
ārvalstu organiz ācija vai uz ņēmums, kas neatrodas 
Eiropas Ekonomikas zon ā, plāno veikt  
                                                                                                                                                                                                                                                    
67 Attiecībā uz šīm prasībām var noteikt iz ņēmumus, ja pier āda, ka past āvīga uzturēšanās nav vajadz īga. 
68 Attiecībā uz šīm prasībām var noteikt iz ņēmumus, ja pier āda, ka past āvīga uzturēšanās nav vajadz īga. 
 
LV 136  
 LV miljonus somu marku, vai ar kop ējo bilanci, kas p ārsniedz 
167 miljonus eiro), j āsaņem Somijas iest āžu 
apstiprinājums; apstiprin ājumu var atteikt tikai gad ījumā, 
kad ir aizskartas noz īmīgas valsts intereses. 
FI: vismaz pusei no sabiedr ības ar ierobežotu atbild ību 
dibinātājiem jābūt Somijas vai k ādas citas EEZ (Eiropas 
Ekonomikas zonas) past āvīgajiem iedz īvotājiem. Tom ēr 
attiecībā uz uzņēmumu var noteikt iz ņēmumu. 
PL: ārvalstu pakalpojumu sniedz ēju uzņēmumus var izveidot 
tikai kā komand ītsabiedrības, sabiedr ības ar ierobežotu 
atbildību vai akciju sabiedr ības. komercdarb ību vai tirdzniec ību, dibinot fili āli 
Somijā, ir vajadz īga tirdzniec ības atļauja. 
FI: ja vismaz pusei no valdes locek ļiem vai 
izpilddirektoram past āvīgā dzīvesvieta ir ārpus 
Eiropas Ekonomikas zonas, ir vajadz īga atļauja. 
Tomēr attiecībā uz uz ņēmumu var noteikt 
izņēmumu. 
SK: ārvalstu fiziskai personai, kuras v ārds jāreģistrē 
komercreģistrā kā personai, kas pilnvarota darboties 
uzņēmēja vārdā, ir jāiesniedz at ļauja par uztur ēšanos 
Slovākijas Republik ā. 
 Nekustam ā īpašuma pirkšana  
DK: ierobežojumi fizisk ām un juridisk ām personām, kas 
nav pastāvīgie iedzīvotāji, attiecībā uz nekustam ā īpašuma 
pirkšanu. Ierobežojumi ārvalstu fizisk ām un juridisk ām 
personām attiecībā uz lauksaimniecisk ā īpašuma pirkšanu. 
EL: saska ņā ar Likumu Nr. 1892/89 ir vajadz īga 
Aizsardzības ministra izsniegta at ļauja pilsonim zemes 
iegādei pierobež ā. Saskaņā ar administrat īvo praksi 
atļauju uzreiz pieš ķir par tiešiem ieguld ījumiem. 
CY: nav saist ību. 
HU: nav saist ību attiecībā uz valstij piederoša īpašuma 
iegādi. 
LT: nav saist ību attiecībā uz zemes pirkumiem, ko veic 
juridiskas un fiziskas personas. Nekustam ā īpašuma pirkšana  
AT: lai ārvalstu fiziskas personas un juridiskas 
personas var ētu veikt ieg ādi, pirkumu, k ā arī īrēt 
vai nomāt nekustamo īpašumu, ir vajadz īga tādas 
kompetent ās reģionālās iestādes ( Länder ) atļauja, 
kas novērtē to, vai nav skartas ekonomiskas, 
sociālas vai kult ūras intereses. 
IE: lai gūtu ienākumus no Īrijas zemes, viet ējiem 
vai ārvalstu uz ņēmumiem vai ārvalstu pilso ņiem ir 
vajadzīga iepriekš ēja rakstiska Zemes komisijas 
piekrišana. Ja š ādu zemi izmanto r ūpniecības 
vajadzībām (kas nav lauksaimniec ība), lai 
saņemtu atļauju no Uz ņēmumu un nodarbin ātības 
ministra, š ādu prasību neparedz. Šis likums 
neattiecas uz zemi pils ētās. 
CZ: ierobežojumi attiec ībā uz nekustam ā īpašuma 
iegādi ārvalstu fizisk ām un juridisk ām personām.  
                                                 
69 SI: Saska ņā ar Likumu par komercuz ņēmumiem, fili āles, kas izveidotas Slov ēnijas Republik ā, neuzskata par juridisk ām person ām, bet attiec ībā uz to darb ību tās uzskata par l īdzvērtīgām 
meitasuzņēmumiem.  
 
LV 137  
 LV MT: nav saist ību attiecībā uz nekustam ā īpašuma ieg ādi. 
LV: nav saist ību attiecībā uz zemes ieg ādi, ko veic 
juridiska persona. Zemes noma, kas nep ārsniedz 99 
gadus, ir aizliegta. 
PL: nav saist ību attiec ībā uz valsts īpašumā esošu 
īpašumu, t.i., noteikumi, kas regul ē privatizācijas procesu 
(3. modelis). 
SI: juridiskas personas ar ārvalstu kapit āla līdzdalību, kas 
izveidotas Slov ēnijas Republik ā, var ieg ādāties 
nekustamo īpašumu Slov ēnijas Republikas teritorij ā. 
Ārvalstu personu izveidotas fili āles69 Slovēnijas 
Republikā var tikai ieg ādāties tikai nekustamo īpašumu, 
izņemot zemi, kas vajadz īga, lai veiktu saimniecisku 
darbību, kuras veikšanai t ās izveidotas. Vajadz īga īpaša 
atļauja, lai uz ņēmumi, kuros kapit āla vai balssties ību 
vairākums tieši vai netieši pieder juridisk ām person ām 
vai citas dal ībvalsts pilsonim, ieg ūtu īpašumties ības uz 
nekustamo īpašumu 10 km pierobež ā. 
SK: nav, iz ņemot attiec ībā uz zemi (attiec ībā uz 3. un 4. 
modeli). Ārvalstu juridiskas personas var ieg ādāties 
nekustamo īpašumu, izveidojot juridisku personu 
Čehijā vai līdzdarbojoties kopuz ņēmumā. Ārvalstu 
juridiskām personām, iegādājoties zemi, vajadz īga 
atļauja. 
HU: nav saist ību attiecībā uz nekustam ā īpašuma 
iegādi, ko veic ārvalstu fiziskas personas. 
LV: nav saist ību attiecībā uz zemes ieg ādi, ko veic 
juridiska persona. Zemes noma, kas nep ārsniedz 
99 gadus, aizliegta. 
PL: lai ārvalstnieki un ārvalstu juridiskas personas 
varētu tieši vai netieši ieg ādāties nekustamo 
īpašumu, vajadz īga atļauja. 
SK: ierobežojumi ārvalstu fizisk ām un juridisk ām 
personām attiecībā uz nekustam ā īpašuma ieg ādi. 
Ārvalstu personas var ieg ādāties nekustamo īpašumu, 
izveidojot Slov ākijā juridisku personu vai 
līdzdarbojoties kopuz ņēmumā. Lai ārvalstu personas 
varētu iegādāties zemi, ir vajadz īga atļauja (attiec ībā 
uz 3. un 4. modeli). 
   IT: nav saist ību attiec ībā uz nekustam ā 
īpašuma ieg ādi. 
FI (Ālandu salas) : ierobežojumi fizisk ām 
personām, kam nav Ālandu salu pilson ības, un 
juridiskām personām, kas vēlas iegādāties īpašumā 
nekustamo īpašumu Ālandu salās, ja nav sa ņemta 
salu kompetento iest āžu atļauja. 
FI (Ālandu salas): ierobežojumi attiec ībā uz to fizisko 
personu vai jebk ādu juridisko personu vai ties ībām 
izveidot uz ņēmumu un sniegt apkalpojumus, kam nav 
Ālandu salu pilson ības, ja nav sa ņemta salu  
 
LV 138  
 LV kompetento iest āžu atļauja. 
 Ieguldījumi  
FR: ārvalstu pirkumi, kas p ārsniedz 33,33 procentus 
kapitāla daļu vai balssties ību esošā Francijas uz ņēmumā 
vai 20 procentus publiski kot ētā Francijas uz ņēmuma, 
jāveic saska ņā ar šādiem noteikumiem: 
- viena m ēneša laik ā pēc iepriekš ēja paziņojuma 
sniegšanas at ļauju piešķir klusuciešot, ja vien Ekonomikas 
attiecību ministrs ārkārtas apstākļos neizmanto savas 
tiesības ieguld ījumu atlikt. 
FR: ārvalstu līdzdalību nesen privatiz ētos uzņēmumos var 
ierobežot daž ādā apjomā, ko nosaka Francijas vald ība 
atsevišķi katrā gadījumā, ņemot vērā pašu kapit āla 
publiskā piedāvājuma apjomu. 
ES: lai ārvalstu vald ības un ārvalstu valsts iest ādes (kas 
papildus ekonomiskaj ām interes ēm tiecas ietvert ar ī 
neekonomiskas intereses), tieši vai ar uz ņēmumu 
starpniecību vai citu t ādu juridisko personu starpniec ību, 
kuras tieši vai netieši kontrol ē ārvalstu vald ības, veiktu 
ieguldījumus Sp ānijā, ir vajadz īga iepriekš ēja valdības 
atļauja. 
PT: Ārvalstu līdzdalību nesen privatiz ētos uzņēmumos var 
ierobežot daž ādā apjomā, ko nosaka Portug āles valdība 
atsevišķi katrā gadījumā, ņemot vērā pašu kapit āla 
publiskā piedāvājuma apjomu. 
IT: nesen privatiz ētiem uzņēmumiem var pieš ķirt vai Ieguldījumi  
CY: juridisk ām person ām ar ārvalstu kapit ālu 
jābūt apmaks ātajam kapit ālam, kas ir 
proporcion āls to finanšu pras ībām, un 
nerezidentiem j āfinansē to ieguld ījums, import ējot 
ārvalstu val ūtu. 
Gadījumos, kad nerezidentu l īdzdalība pārsniedz 
24 procentus, jebk āds papildus finans ējums 
apgrozāmā kapitāla vai cit ām vajadz ībām jāgūst 
no vietējiem un ārvalstu avotiem proporcion āli 
rezidentu un nerezidentu l īdzdalībai juridisk ās 
personas pašu kapit ālā. Attiecībā uz ārvalstu 
uzņēmumu fili ālēm viss s ākotnējā ieguldījuma 
kapitāls jānodrošina no ārvalstu resursiem. Lai 
finansētu darba kapit āla pras ības, veikt 
aizņēmumus no viet ējiem avotiem at ļauts tikai p ēc 
projekta s ākotnējās ieviešanas. 
HU: nav saist ību attiec ībā uz valsts īpašumā 
esošu īpašumu ieg ādi. 
LT: saska ņā ar Likumu par ārvalstu kapit āla 
investīcijām ir aizliegti ieguld ījumi loteriju 
organizēšanā. 
 MT: uz uz ņēmumiem, kuros iesaist ītas 
juridiskas vai fiziskas personas nerezidenti, attiecas t ā 
pati kapit āla prasība, kas attiecas uz uz ņēmumiem, 
kuri piln ībā ir rezidentu īpašums, t.i., 
privātuzņēmumiem – Lm500 (ar kapit āla iemaksas  
                                                 
70 Komerciālas, rūpnieciskas vai ar amatniec ību saistītas darbības attiecas uz š ādām nozarēm: citi uz ņēmējdarbības pakalpojumi, b ūvniecība, izplatīšana un tūrisma pakalpojumi.  Tas neattiecas 
uz telekomunik āciju un finanšu pakalpojumiem.  
 
LV 139  
 LV saglabāt ekskluz īvas ties ības. Balssties ības nesen 
privatizētos uzņēmumos var ierobežot tikai dažos 
gadījumos. lai ieg ādātos lielu pašu kapit āla daļu no 
uzņēmumiem, kas darbojas aizsardz ības, transporta 
pakalpojumu, telekomunik āciju un ener ģētikas jomā, var 
būt vajadzīgs Finanšu ministrijas apstiprin ājums uz piecu 
gadu periodu. 
FR: ja izpilddirektoram nav past āvīgās uzturēšanās atļaujas, 
tad vajadz īga īpaša atļauja, lai veiktu konkr ētus70 komerciālas, 
rūpnieciskas vai ar amatniec ību saistītas darbības.  apjomu, kas nav maz āks par 20 %); valsts 
uzņēmumiem – Lm20000 (ar kapit āla iemaksas 
apjomu, kas nav maz āks par 25%). Nerezidentu 
kapitāla daļas procenti j āmaksā no ārvalstu izcelsmes 
fondu līdzekļiem.  
 CY: Centr ālās Bankas at ļauja vajadz īga attiecībā uz 
jebkāda nerezidenta l īdzdalību uzņēmumā vai 
līgumsabiedr ībā Kiprā. Ārvalstu l īdzdalību visos 
sektoros/apakšsektoros, kas ir ietverti saist ību sarakst ā, 
parasti ierobežo l īdz 49 procentiem. Iest āžu lēmums 
piešķirt atļauju par ārvalstu līdzdalību pamatojas uz 
ekonomisko vajadz ību pārbaudi, attiec ībā uz kuru parasti 
izmanto š ādus kritērijus: 
 a) jaunu, l īdz šim Kipr ā nebijušu pakalpojumu
 veicināšana, 
b) ekonomikas eksporta orient ācijas veicin āšana, 
attīstot esošus un jaunus tirgus, 
c) modernas tehnolo ģijas, tehnolo ģiskās kompetences 
un jaunu vad ības metožu p ārņemšana, 
d) ekonomikas strukt ūras produktivit ātes vai esošo 
produktu un pakalpojumu kvalit ātes uzlabošana, 
e) papildu ietekme uz esošaj ām vienībām vai 
pasākumiem, 
f) piedāvātā projekta dz īvotspēja,   
 
LV 140  
 LV g) jaunu darba iesp ēju radīšana zinātniekiem, viet ējā 
personāla kvalitat īva uzlabošana un apm ācīšana. 
Izņēmuma gad ījumos, kad pied āvātais ieguld ījums 
pārsvarā atbilst liel ākajai daļai ekonomikas vajadz ību 
pārbaudes krit ēriju, var pieš ķirt atļauju par ārvalstu 
līdzdalību apjomā, kas pārsniedz 49 procentus. 
Attiecībā uz valsts uz ņēmumiem parasti ir at ļauta 
ārvalstu pašu kapit āla līdzdalība līdz 30 procentu 
apjomā. Savstarp ējos fondos  atļautais ārvalstu 
īpašumties ību apmērs ir 40 procenti. 
Uzņēmums j āreģistrē saskaņā ar Likumu par 
uzņēmējdarbību. Šis Likums paredz, ka ārvalstu 
uzņēmumam, kas v ēlas izveidot uz ņēmējdarbības vietu 
vai biroju Kipr ā, tas jāreģistrē kā ārvalsts fili āle. 
Saskaņā ar Likumu par val ūtas maiņas kontroli 
(Exchange Control Law ), veicot re ģistrāciju, vajadz īgs 
iepriekšējs Centrālās bankas apstiprin ājums. Uz š ādu 
apstiprinājumu attiecas ārvalstu ieguld ījumu politikai, 
ko tajā pašā laikā piemēro attiecībā uz uzņēmuma 
piedāvātajiem pas ākumiem Kipr ā, un iepriekšmin ētie 
vispārējie ieguldījumu kritēriji. 
HU: nav saist ību attiec ībā uz valsts īpašumā esošu 
īpašumu ieg ādi. 
MT: Uz ņēmumu likums ( The Companies Act, 
Cap.386 ), kas regul ē nerezidentu pakalpojumu 
sniegšanu, re ģistrējot vietēju uzņēmumu, un Likums 
par ārējiem darījumiem ( External Transactions Act, 
Cap. 233 ), kas regul ē to vērtspapīru emisiju, ieg ādi, 
pārdošanu un izpirkšanu, kuri nav Maltas fondu biržas 
sarakstā, paliek sp ēkā. 
PL: uzņēmuma ar ārvalstu pašu kapit ālu dibināšanas 
 
LV 141  
 LV atļauja ir vajadz īga šādos gadījumos:  
 - uzņēmuma dibin āšana, esoša uz ņēmuma da ļu vai 
akciju pirkšana vai ieg āde; uzņēmuma darb ības 
paplašināšana, ja darb ības sfēra ietver vismaz vienu no 
šādām jomām: 
 - ostu un lidostu p ārvaldība, 
 - darījumi nekustam ā īpašuma jom ā vai starpniec ība 
nekustamā īpašuma dar ījumos, 
 - piegāde aizsardz ības nozarei, uz ko neattiecas citas 
licencēšanas pras ības, 
 - importēto patēriņa preču vairumtirdzniec ība, 
 - juriskonsulta pakalpojumu sniegšana; 
 - kopuzņēmuma dibin āšana ar ārvalstu pašu kapit ālu, 
kurā Polijas puse ir valsts juridisk ā persona un k ā 
sākumkapitālu iegulda nefinanšu l īdzekļus; 
 - tāda līguma slēgšana, kas paredz ties ības izmantot 
valsts īpašumu ilg āk par 6 m ēnešiem vai l ēmumu 
iegādāties tādu īpašumu. 
SI: attiecībā uz finanšu pakalpojumiem at ļauju izsniedz 
iestādes, kas min ēti sektorā par īpašajām saistībām, 
saskaņā ar nosac ījumiem, kas min ēti sektorā par 
īpašajām saistībām. 
Nav ierobežojumu attiec ībā uz uzņēmumu izveidošanu 
(ieguldījumi jaun ās nozarēs). 
  Subsīdijas  
Tiesības saņemt subs īdijas no Kopienas vai  
 
LV 142  
 LV dalībvalstīm var ierobežot juridisk ām person ām, kas 
izveidotas dal ībvalsts teritorij ā vai tās īpašā 
ģeogrāfiskajā apakšvien ībā. Nav saist ību attiecībā uz 
subsīdijām izpētei. Nav saist ību attiecībā uz dalībvalstī 
izveidotām trešo pušu uz ņēmumu fili ālēm. 
Pakalpojuma sniegšana vai t ā subsidēšana saist ībā ar 
valsts sektoru nav š īs saistības pārkāpums. Šaj ā 
sarakstā ietvertās saistības neuzliek Kopienai vai 
dalībvalstīm pienākumu pied āvāt subsīdiju par 
pakalpojumu, ko sniegusi iest āde ārpus tās teritorijas. 
Atkarībā no apjoma, k ādā subsīdijas ir padar ītas 
pieejamas fizisk ām person ām, piek ļuvi šādām 
subsīdijām var ierobežot, at ļaujot tās izmantot tikai 
dalībvalsts pilso ņiem. 
 Valūtas maiņas režīms71,72,73 
1), 2) SK: attiec ībā uz kārtējiem maks ājumiem noteikts 
ierobežojums pilso ņiem rezidentiem ieg ādāties ārvalstu Valūtas maiņas režīms74 
4) CY: saska ņā ar Likumu par val ūtas maiņas 
kontroli nerezidentiem parasti nav at ļauts veikt 
aizņēmumu no viet ējiem avotiem.  
                                                 
71 CZ: attiec ībā uz ārzemju val ūtas maiņas kontroli izmanto nediskrimin ējošu sistēmu, kas ietver: 
 a) ierobežojumus past āvīgajiem iedz īvotājiem pilso ņiem attiec ībā uz ārvalstu val ūtas iegādi personiskiem m ērķiem, 
 b) ārvalstu val ūtas atļauja attiec ībā uz Čehijas past āvīgajiem iedz īvotājiem, lai apstiprinātu finanšu kred ītus no ārvalstu subjektiem, tiešus kapit āla ieguldījumus ārvalstīs, nekustam ā 
īpašuma ieg ādi ārvalstīs un ārvalstu vērtspapīru pirkšanu. 
72 PL: Izmanto nediskrimin ējošu ārvalstu val ūtas maiņas kontro ļu sistēmu attiec ībā uz ārvalstu val ūtas apgroz ījuma ierobežojumiem un uz ārvalstu val ūtas maiņas atļaujām (vispārējām un 
individuālām), citu starp ā ierobežojumi kapit āla plūsmai un maks ājumiem val ūtā. Atļauja vajadz īga šādu ārvalstu val ūtas maiņas darījumu veikšanai:  
 - ārvalstu val ūtas pārskaitījumi no valsts; 
 - Polijas val ūtas pārskaitījumi uz valsti; 
 - naudas l īdzekļu īpašumties ību nodošana starp viet ējām un ārvalstu person ām; 
 - aizdevumu un kred ītu piešķiršana vai sa ņemšana ārvalstu val ūtas darījumos viet ējām personām; 
 - noteikt vai veikt maks ājumus ārvalstu val ūtās Polijā par iegādātām precēm, nekustamo īpašumu, īpašumties ībām pakalpojumiem vai darbu; 
 - konta atv ēršana un tur ēšana ārvalstī izvietotā bankā; 
 - ārvalstu vērtspapīru iegāde un turēšana un nekustam ā īpašuma ieg āde ārzemēs, 
 - citu saist ību uzņemšanās ārvalstīs līdzīgiem mērķiem. 
73 SK: Ieceļošanas uzskaite p ārredzamības mērķiem. 
74 PL: Vēre par tirgus pieejam ību ir spēkā arī attiecībā uz valsts rež īmu. 
 
LV 143  
 LV valūtu personīgiem mērķiem. 
Attiecībā uz kapitāla maksājumiem vajadz īga ārvalstu val ūtas 
atļauja, lai apstiprin ātu finanšu kred ītus no ārvalstu 
subjektiem, tiešus kapit āla ieguldījumus ārvalstīs, nekustam ā 
īpašuma ieg ādi ārvalstīs un ārvalstu vērtspapīru pirkšanu. 
 4) Nav saist ību, izņemot attiec ībā uz pasākumiem, kas 
saistīti ar iece ļošanu un pagaidu uztur ēšanos75 dalībvalstī, 
neparedzot atbilst ību ekonomisko vajadz ību pārbaudei76, šādu 
kategoriju fizisk ām personām, kas sniedz pakalpojumus: 4) Nav saist ību, izņemot pas ākumus attiec ībā 
uz to fizisko personu kategorij ām, kas min ētas ailē 
par tirgus pieejam ību.  
 i) šādu kategoriju fizisku personu pagaidu uztur ēšanās 
intra-corporate transferee77 statusā, ja pakalpojuma 
sniedzējs ir juridiska persona un ja tas ir nodarbin ājis 
attiecīgās personas vai ja t ās ir pakalpojumu sniedz ēja 
partneri (kas nav vairums akciju tur ētāju) vismaz gadu 
pirms šāda pasākuma veikšanas: Kopienas direkt īvas par diplomu savstarp ējo atzīšanu 
neattiecas uz trešo valstu pilso ņiem. To diplomu 
atzīšana, kas vajadz īgi, lai praktiz ētu reglament ētus 
profesion ālus pakalpojumus, ko sniedz trešo valstu 
pilsoņi, ir katras dal ībvalsts kompetenc ē, ja vien 
Kopienas ties ību akti neparedz cit ādi. Tiesības 
praktizēt reglament ētus profesion ālus pakalpojumus 
vienā dalībvalstī nedod ties ības praktiz ēt citā 
dalībvalstī.  
 a) vadoš ā amatā esošas personas, kas str ādā juridiskas 
personas lab ā un kas galvenok ārt veic uz ņēmuma 
pārvaldību un ko p ārrauga vai nor īko galvenok ārt 
direktoru padome vai uz ņēmuma akcion āri vai tiem 
līdzvērtīgas personas, ieskaitot: 
- uzņēmuma vai departamenta vai uz ņēmuma Prasības par past āvīgu dzīvesvietu  
 
AT: filiāļu izpilddirektoriem un juridisk ām personām 
jābūt Austrijas past āvīgajiem iedz īvotājiem; 
atbildīgajām fizisk ām person ām, kas darbojas  
                                                 
75 “Pagaidu uztur ēšanās” ilgumu nosaka dal ībvalstis un attiec īgā gadījumā Kopienas ties ību akti un noteikumi attiec ībā uz ieceļošanu, uztur ēšanos un darbu. Ilgums var atš ķirties atkar ībā no dažādām 
fizisko personu kategorij ām, kas min ētas šajā sarakstā. Attiecībā uz kategoriju i) uztur ēšanās ilguma ierobežojumi noteikti š ādās dalībvalstīs: EE – trīs gadi, ko var pagarin āt līdz vēl diviem gadiem, 
bet kopējais uzturēšanās ilgums nevar p ārsniegt piecus gadus; LV – pieci gadi; LT – tr īs gadi, pagarina tikai attiec ībā uz vadošo person ālu līdz vēl diviem gadiem; PL un SI – viens gads, ko var 
pagarināt. Attiecībā uz kategoriju ii) uztur ēšanās ilgums ir š ādi ierobežots š ādās dalībvalstīs: EE – 90 dienas sešu m ēnešu period ā; PL – trīs mēneši; LT – tr īs mēneši gadā; HU, LV, SI – 90 dienas.  
76 Visas pārējās Kopienas un dal ībvalstu ties ību aktu un noteikumu pras ības attiec ībā uz ieceļošanu, uztur ēšanos, darbu un soci ālās nodrošin āšanas pas ākumiem turpina b ūt spēkā, ieskaitot 
noteikumus attiec ībā uz uzturēšanās ilgumu, minim ālajām darba alg ām, kā arī koplīgumiem par darba alg ām. 
77 "Intra-corporate transferee " ir fiziska persona, kas darbojas t ādas juridiskas personas lab ā, kura nav bezpe ļņas organiz ācija un kura izveidota Čīles teritorij ā, un ko uz laiku p ārceļ pakalpojumu 
sniegšanai ar komerci ālās klātbūtnes strpniec ību dalībvalsts teritorij ā; attiecīgo juridisko personu galvenajai darb ības vietai j ābūt Čīles teritorij ā, un pārcelšana jāveic uz min ētās juridiskās personas 
uzņēmumu (biroju, fili āli vai meitasuz ņēmumu), efekt īvi sniedzot l īdzīgus pakalpojumus to dal ībvalstu teritorij ās, uz kurām attiecas EK L īgums.  
 
LV 144  
 LV apakšvien ības vadīšanu, 
- citu uzraudz ības, profesion ālo vai vad ības 
darbinieku darba uzraudz ība un kontrole, 
- tiesības person īgi pieņemt darbā un atlaist no darba 
vai ieteikt pie ņemt darbā, atlaist no darba vai citas 
ar personālu saistītas darbības; juridiskas personas lab ā, vai fili ālei saska ņā ar 
Austrijas Tirdzniec ības likumu ( Austrian Trade Act ) ir 
jābūt Austrijas past āvīgajiem iedz īvotājiem. 
MT: Imigr ācijas noteikumi saska ņā ar Imigr ācijas 
likumu ( Immigration Act, Cap 217 ),regulē uzturēšanās 
atļauju/dokumentu izsniegšanu. 
 b) personas, kas str ādā juridiskas personas lab ā un 
kam ir īpašas zināšanas, kas svar īgas attiec ībā uz uzņēmuma 
pakalpojumu, izp ētes aprīkojuma, metod ēm vai pārvaldību. 
Novērtējot šādas zināšanas, ņems vērā ne vien zin āšanas, 
kas īpaši saist ītas ar uzņēmumu, bet ar ī to, vai personai ir 
augsts kvalifik ācijas līmenis attiec ībā uz darba veidu vai 
tirdzniecību, kuru veicot, vajadz īgas īpašas tehniskas 
zināšanas, ieskaitot pieder ību akredit ētai profesijai;   
 ii) š ādu kategoriju fizisku personu pagaidu uztur ēšanās:   
 a) personas, kuru past āvīgā dzīvesvieta nav 
dalībvalsts teritorij ā, uz kurām attiecas EK l īgumi un kuras 
ir pakalpojumu sniedz ēja pārstāvji un vēlas īslaicīgi ieceļot, 
lai apspriestu pakalpojuma p ārdošanu vai nosl ēgtu līgumus, 
lai pārdotu šī pakalpojumu sniedz ēja pakalpojumus, ja šie 
pārstāvji nav iesaist īti tiešā pārdošanā plašai sabiedr ībai, vai 
pašām sniedzot pakalpojumus (turkl āt attiecībā uz EE, HU, 
LV, SI: vai sav ā vārdā saņem atalgojumu no avota, kas 
atrodas attiec īgajā dalībvalstī);   
 b) personas vadošos amatos, k ā definēts iepriekš i) 
punkta a) apakšpunkt ā, kas strādā juridiskas personas lab ā, 
kas ir atbild īgas par Čīles pakalpojumu sniedz ēja komerci ālās 
klātbūtnes izveidi dal ībvalstī, ja   
 - p ārstāvji nav iesaist īti tiešajā pārdošanā vai 
pakalpojumu sniegšana (turkl āt attiecībā uz EE, HU, LV, SI: 
vai savā vārdā saņem atalgojumu no avota, kas atrodas 
attiecīgajā dalībvalstī) un   
 
LV 145  
 LV  - pakalpojumu sniedz ēja galven ā darbības vieta ir 
Čīles teritorij ā un tam nav citas p ārstāvniecības, biroja, 
filiāles vai meitasuz ņēmuma šaj ā dalībvalstī.   
  FR: r ūpniecisku, komerci ālu vai ar amatniec ību 
saistītu darbību78 izpilddirektoram, vajadz īga īpaša atļauja, ja 
tam nav uztur ēšanās atļaujas.   
  IT: lai veiktu r ūpniecisku, komerci ālu un ar 
amatniecību saistītu darbību vajadz īga uzturēšanās atļauja un 
īpašai atļauja veikt konkr ēto darbību.   
                                                 
78 Komerciāla, rūpnieciska vai amatnieka darb ība attiecas uz š ādām nozarēm: citi uzņēmējdarbības pakalpojumi, celtniec ība, izplatīšana un tūrisma pakalpojumi. Tas neattiecas uz telekomunik āciju un 
finanšu pakalpojumiem.  
 
LV 146  
 LV II.1. FINANŠU PAKALPOJUMU ĪPAŠĀS SAISTĪBAS (pirm ā daļa)79 
1. EK viena da ļa (AT, BE, CZ, DK, DE, ES, FI, FR, EL, HU, IE, IT, LU, NL, PT, SK, S, UK) uz ņemas saist ības attiec ībā uz finanšu pakalpojumiem atbilstoši 
noteikumiem, ko paredz pievienot ā “Vienošan ās par saist ībām attiecībā uz finanšu pakalpojumiem” („Vienošan ās”). Šīs saistības ir min ētas šajā iedaļā. EK otras da ļas 
(CY, EE, LV, LT, MT, PL, SI) saist ības attiecībā uz finanšu pakalpojumiem nepamatojas uz Vienošanos un ir min ētas otrajā iedaļā. 
2. Uz š īm saistībām attiecas ierobežojumi, kas noteikti attiec ībā uz tirgus pieejam ību un valsts rež īmu, un ir min ētas šās tabulas ieda ļā “Visi sektori”, un ierobežojumi, 
kas attiecas uz turpm āk minētajiem apakšsektoriem. 
3. Tirgus pieejam ības saistības attiec ībā uz 1. un 2. modeli piem ēro tikai tiem dar ījumiem, kas nor ādīti attiecīgi Vienošan ās A.1. un A.2. punkta ieda ļā par tirgus 
pieejamību; izņēmums ir Ung ārija, jo attiec ībā uz šo valsti min ētās saistības piemēro tikai dar ījumiem, kas nor ādīti attiecīgi A.1. panta a) un b) punkt ā un A.2. punkta 
a) un b) punkt ā. 
4. Neraugoties uz iepriekš min ēto 1. piez īmi, tirgus pieejam ības un valsts rež īma saistības attiec ībā uz 4. mode ļa finanšu pakalpojumiem ir š ās tabulas ieda ļā “Visi 
sektori” min ētās saistības; izņēmums ir Čehija, Ung ārija, Slovākija un Zviedrija, jo attiec ībā uz šīm valstīm saistības veido saska ņā ar Vienošanos. 
5. Uz jaunu finanšu pakalpojumu vai produktu pielaidi tirgum var attiekties reglament ējošu noteikumu esam ība un atbilst ība šādiem noteikumiem, kuru m ērķis ir 
sasniegt 121. pant ā norādītos mērķus. 
6. Parasti un nediskrimin ējošā veidā Kopienas dal ībvalstī reģistrētām finanšu iest ādēm jāpieņem īpaša juridisk ā forma. 
7. HU: apdrošin āšana, banku dar ījumi, vērtspapīru un kolekt īvo ieguld ījumu pārvaldības pakalpojumi j āveic juridiski atseviš ķiem un neatkar īgi kapitaliz ēti finanšu 
pakalpojumu sniedz ējiem, kaut gan bank ām var atļaut sniegt pakalpojumus ar ī vērtspapīru jomā. 
8. HU: ir paredz ēts noteikt saist ības tiešu fili āļu veidošanai, jo š ādas saistības ir noteiktas Visp ārējā vienošan ās par pakalpojumu tirdzniec ību (GATS ), atbilstoši taj ā 
izklāstītajiem noteikumiem. 
9. HU: finanšu iest ādes valdē jābūt vismaz diviem locek ļiem, kas ir Ung ārijas pilso ņi, pastāvīgie iedzīvotāji attiecīgo ārvalstu val ūtas regulu noz īmē un kas past āvīgi 
uzturējušies Ung ārijā vismaz vienu gadu. 
 
                                                 
79 Atšķirībā no ārvalstu meitas uz ņēmumiem, uz Čīles finanšu iest ādes dalībvalstī tieši dibin ātām filiālēm tikai atseviš ķos ierobežotos iz ņēmuma gad ījumos attiecas Kopienas l īmenī saskaņotas 
piesardzīgas regulas, saska ņā ar kurām šādi meitas uz ņēmumi var sav ā labā izmantot pastiprin ātās iespējas veidot jaunus uz ņēmumus un sniegt p ārrobežu pakalpojumus vis ā Kopienā. Tādējādi 
šādas filiāles saņem atļauju veikt darb ību dalībvalsts teritorij ā ekvivalentos apst ākļos ar dalībvalsts iekšzemes  finanšu iest ādēm un tām var būt nepieciešams nodrošin āt atbilstību vairākām 
īpašām piesardz īgām prasībām, tādām kā atsevišķa kapitaliz ācija un citas maks ātspējas prasības, prasība sniegt un public ēt pārskatus banku un v ērtstpapīru gadījumā, vai īpašas pras ības 
attiecībā uz garantij ām un noguld ījumiem, atseviš ķa kapitaliz ācija, prasība lokaliz ēt dalībvalstī tehniskām rezervēm pielīdzināmus aktīvus un vismaz vienu trešda ļu no maks ātspējas normas 
apdrošināšanas gad ījumā. Dalībvalsts var piem ērot šajā tabulā norādītos ierobežojumus tikai gad ījumos, kad Čīle tieši dibina juridisko personu uz ņēmējdarbību valstī vai sniedz p ārrobežu 
pakalpojumu no Čīles; tāpat dalībvalsts nevar piem ērot šos ierobežojumus, t.sk. attiec ībā uz uzņēmējdarbību, attiecībā uz Čīles citās Kopienas dal ībvalstīs dibinātiem meitas uz ņēmumiem, ja 
vien šos ierobežojumus nevar l īdzīgi piemērot citu dal ībvalstu sabiedr ībām vai pilso ņiem atbilstoši Kopienas likumiem.  
 
LV 147  
 LV  
A. Apdrošin āšana un saist ītie pakalpojumi  
1. CZ: Oblig āto transportl īdzekļa trešās personas civiltiesisk ās atbildības apdrošin āšanu veic ekskluz īvs pakalpojumu sniedz ējs80. Obligāto veselības apdrošin āšanu veic tikai 
Čehijai piederoši licenc ēti pakalpojumu sniedz ēji. 
2. SK: Ekskluz īvi pakalpojumu sniedz ēji nodrošina š ādus apdrošin āšanas pakalpojumus: oblig āto transportl īdzekļa trešās personas civiltiesisk ās atbildības apdrošin āšanu, 
obligāto gaisa transporta apdrošin āšanu un darba dev ēja atbildības apdrošin āšanu pret traum ām vai arodslim ību veic ar Slov ākijas apdrošin āšanas sabiedr ības starpniec ību. 
Pamata vesel ības apdrošin āšana uztic ēta Slovākijas vesel ības apdrošin āšanas sabiedr ībām, kurām ir Slov ākijas Republikas Vesel ības aprūpes ministrijas izsniegta at ļauja 
veselības apdrošin āšanas veikšanai saska ņā ar Likumu 273/1994. Pensiju fondu apdrošin āšanas shēmas un apdrošin āšana slimības gadījums uztic ēta Sociālās apdrošin āšanas 
sabiedrībai. 
 1) 
AT: ir aizliegts veikt rekl āmu un sniegt starpniec ības 
pakalpojumus t āda meitas uz ņēmuma vārdā, kas nav 
reģistrēts Kopien ā, vai tādas filiāles vārdā, ka nav 
reģistrēta Austrij ā (izņemot pārapdrošin āšanas un 
retrocesijas gad ījumus).  
AT: oblig āto gaisa (transporta) apdrošin āšanu var veikt  
tikai Kopien ā reģistrēts meitas uz ņēmums vai 
Austrijā reģistrēta filiāle. 
CZ: vien īgi: 
 ārvalstu finanšu pakalpojumu sniedz ēji var nodibin āt 
apdrošināšanas sabiedr ību ar mītni Čehijā kā akciju 
sabiedrību vai veikt apdrošin āšanas darb ības ar to 
savu filiāļu starpniec ību, kuru re ģistrētie biroji atrodas 
Čehijā, tikai saska ņā ar Likuma par apdrošin āšanas 
nozari ( Insurance Industry Act ) noteikumiem. 1) 
AT: par apdrošin āšanas līgumiem (iz ņemot 
pārapdrošin āšanas un retrocesijas l īgumus), kas sl ēgti 
ar meitas uz ņēmumiem, kuri nav re ģistrēti Kopien ā, 
vai ar fili ālēm, kuras nav re ģistrētas Austrij ā, jāmaksā 
lielāks apdrošin āšanas piemaksas nodoklis. Var 
piešķirt atbrīvojumu no augst āka nodokļa. EK viena da ļa (AT, 
BE, DK, DE, ES, FI, 
FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) 
uzņemas papildu 
saistības, kas 
ietvertas pievienotaj ā 
dokument ā “EK 
daļas papildu 
saistības”. 
                                                 
80 CZ: kad tiek atceltas monopolties ības attiec ībā uz obligāto transportl īdzekļa trešās personas atbild ības apdrošin āšanu, ja vien šis pakalpojums b ūs atvērts uz nediskrimin ējoša pamata Čehijā 
dibinātiem pakalpojumu sniedz ējiem. 
 
LV 148  
 LV  Apdrošin āšanas pakalpojumu sniedz ējam ir jāatrodas 
valstī komerciālos nolūkos un tam ir j ābūt atļaujai: 
 - sniegt š ādus pakalpojumus, ieskaitot 
pārapdrošināšanas pakalpojumus, 
 - sl ēgt tādu starpniec ības līgumu ar 
starpnieku, kura m ērķis ir nosl ēgt apdrošin āšanas līgumu 
starp apdrošin āšanas pakalpojumu sniedz ēju un trešo 
personu. 
  Starpniekam ir vajadz īga atļauja, ja t ā starpniec ības 
darbību plānots veikt attiec ībā uz filiāli, kuras re ģistrētais 
birojs atrodas Čehijas Republik ā.   
 DK: Oblig āto gaisa transporta apdrošin āšanu var veikt 
vienīgi Kopien ā reģistrēti uzņēmumi. 
DK: neviena persona vai sabiedr ība (to skait ā 
apdrošināšanas sabiedr ības) nevar pe ļņas gūšanas nol ūkā 
Dānijā piedalīties tiešas apdrošin āšanas veikšan ā 
personām, kuru past āvīgā dzīvesvieta ir D ānijā, Dānijas 
kuģiem vai īpašumam D ānijā, izņemot apdrošin āšanas 
sabiedrības, kas licenc ētas saska ņā ar Dānijas ties ību 
aktiem vai ko licenc ējušas Dānijas kompetent ās iestādes.   
 DE: oblig ātās gaisa transporta apdrošin āšanas polises var 
izsniegt tikai Kopien ā reģistrēts meitas uz ņēmums vai 
Vācijā reģistrēta filiāle.   
 DE: ja ārvalstu apdrošin āšanas sabiedr ība nodibin ājusi 
filiāli Vācijā, tā apdrošin āšanas līgumus V ācijā 
attiecībā uz starptautisko transportu var sl ēgt tikai ar 
Vācijā reģistrētas filiāles starpniec ību. 
IT: saist ības neattiecas uz aktu āra profesiju.   
 
LV 149  
 LV FI: tikai apdrošin ātāji, kuru galvenais birojs atrodas 
Eiropas ekonomikas zon ā vai kuru fili āle atrodas Somij ā, 
var sniegt Vienošan ās 3. panta a) punkta min ētos 
apdrošināšanas pakalpojumus. 
 FI: apdrošin āšanas brokeri pakalpojumus var sniegt tikai 
tad, ja to past āvīgā uzņēmējdarbības veikšanas vieta 
Eiropas ekonomikas zon ā. 
FR: ar sauszemes transportu saist īto riska apdrošin āšanu 
var veikt tikai Kopien ā reģistrētas apdrošin āšanas 
sabiedrības.   
 IT: tikai Kopien ā reģistrētas apdrošin āšanas sabiedr ības 
var veikt pre ču transporta apdrošin āšanu, transporta 
apdrošināšanu un atbild ības apdrošin āšanu attiec ībā 
uz risku It ālijā. Šī atruna neattiecas uz starptautisko 
transportu, kas ietver importu It ālijā. 
SK: komerci āla klātbūtne ir vajadz īga, lai: 
 - veiktu to personu dz īvības apdrošin āšanu, kuru 
pastāvīgā dzīvesvieta ir Slov ākijas Republik ā, 
 - veiktu Slov ākijas Republikas teritorij ā esoša 
īpašuma apdrošin āšanu, 
 - atbild ības apdrošin āšanu par zaud ējumiem vai 
kaitējumiem, ko izrais ījusi fizisku vai juridisku 
personu darb ība Slovākijas Republikas teritorij ā, 
 - gaisa un j ūras transporta apdrošin āšanu, kas 
attiecas uz prec ēm, lidapar ātiem, kuģu korpusiem 
un atbildību. 
SE: tiešo apdrošin āšanu var veikt tikai ar Zviedrij ā   
 
LV 150  
 LV licencēta apdrošin āšanas pakalpojumu sniedz ēja 
starpniecību, ja pakalpojuma sniedz ējs ārvalstīs un 
apdrošināšanas sabiedr ība Zviedrijas pieder vienai un tai 
pašai uzņēmumu grupai vai ja starp t ām ir nosl ēgts 
savstarpējās sadarbības līgums. 
 2) 
AT: ir aizliegts veikt rekl āmu un sniegt starpniec ības 
pakalpojumus t āda meitas uz ņēmuma vārdā, kas nav 
reģistrēts Kopien ā, vai tādas vārdā, kas nav re ģistrēta 
Austrijā (izņemot pārapdrošin āšanas un retrocesijas 
gadījumus). 
AT: oblig āto gaisa transporta apdrošin āšanu var veikt 
tikai Kopien ā reģistrēts meitas uz ņēmums vai Austrij ā 
reģistrēta filiāle. 2) 
AT: par apdrošin āšanas l īgumiem (iz ņemot 
pārapdrošin āšanas un retrocesijas l īgumus), kas sl ēgti 
ar meitas uz ņēmumiem, kuri nav re ģistrēti Kopien ā, 
vai ar fili ālēm, kuras nav re ģistrētas Austrij ā, jāmaksā 
lielāks apdrošin āšanas piemaksas nodoklis. Var 
piešķirt atbrīvojumu no augst āka nodokļa  
 CZ: Vien īgi: 
 turpm āk definētos apdrošin āšanas pakalpojumus 
nevar pirkt ārvalstīs: 
 - to personu dz īvības apdrošin āšana, kuru 
pastāvīgā dzīvesvieta ir Čehijas Republik ā, 
 - Čehijas Republikas teritorij ā esoša īpašuma 
apdrošināšana, 
 - atbild ības apdrošin āšanu par zaud ējumiem vai 
kaitējumiem, ko izrais ījusi fizisku vai juridisku 
personu darb ība Čehijas Republikas teritorij ā. 
DK: oblig āto gaisa transporta apdrošin āšanu var veikt 
tikai Kopien ā reģistrētas sabiedr ības. 
DK: neviena persona vai sabiedr ība (to skait ā   
 
LV 151  
 LV apdrošināšanas sabiedr ības) nevar pe ļņas gūšanas 
nolūkā Dānijā piedalīties tiešas apdrošin āšanas 
veikšanā personām, kuru past āvīgā dzīvesvieta ir 
Dānijā, Dānijas kuģiem vai īpašumam D ānijā, 
izņemot apdrošin āšanas sabiedr ības, kas licenc ētas 
saskaņā ar Dānijas tiesību aktiem vai ko licenc ējušas 
Dānijas kompetent ās iestādes. 
DE: oblig ātās gaisa transporta apdrošin āšanas polises var 
izsniegt tikai Kopien ā reģistrēts meitas uz ņēmums vai 
Vācijā reģistrēta filiāle. 
 DE: ja ārvalstu apdrošin āšanas sabiedr ība nodibin ājusi 
filiāli Vācijā, tad apdrošin āšanas līgumus Vācijā var 
slēgt apdrošin āšanas līgumus V ācijā attiecībā uz 
starptautisko transportu t ā var slēgt tikai ar V ācijā 
reģistrētas filiāles starpniec ību. 
FR: ar sauszemes transportu saist ītu riska apdrošin āšanu 
var veikt tikai Kopien ā reģistrētas apdrošin āšanas 
sabiedrības. 
IT: tikai Kopien ā reģistrētas apdrošin āšanas sabiedr ības 
var veikt pre ču transporta apdrošin āšanu, transporta 
apdrošināšanu un atbild ības apdrošin āšanu attiec ībā 
uz risku It ālijā. Šī atruna neattiecas uz starptautisko 
transportu, kas ietver importu It ālijā. 
SK: 1. mode ļa apdrošin āšanas pakalpojumus, iz ņemot 
gaisa un j ūras transporta apdrošin āšanu, kas attiecas uz 
precēm, lidapar ātiem, kuģu korpusiem un atbild ību, nevar 
pirkt ārvalstīs.   
 3) 
AT: ārvalstu apdrošin ātāju filiāles birojam licenci 
neizsniedz, ja apdrošin ātājam tā mītnes valst ī nav 3) 
SK: apdrošin āšanas sabiedr ības padomes locek ļu 
vairākumam dz īvesvietai j ābūt Slovākijas  
 
LV 152  
 LV juridiskās formas, kas atbilst vai ir piel īdzināma 
akciju sabiedr ībai vai savstarp ējās apdrošin āšanas 
asociācijai. 
CZ: vien īgi: 
 ārvalstu finanšu pakalpojumu sniedz ēji var nodibin āt 
apdrošināšanas sabiedr ību ar mītni Čehijas Republik ā 
kā akciju sabiedr ību vai veikt apdrošin āšanas darb ības 
ar to savu fili āļu starpniec ību, kuru re ģistrētie biroji 
atrodas Čehijā, saskaņā ar Likuma par apdrošin āšanas 
nozari ( Insurance Industry Act ) noteikumiem. 
 Apdrošin āšanas pakalpojumu sniedz ējam ir jāatrodas 
valstī komerciālos nolūkos un tam ir j ābūt atļaujai: 
 - sniegt š ādus pakalpojumus, ieskaitot 
pārapdrošināšanas pakalpojumus,  
 - slēgt tādu starpniec ības līgumu ar starpnieku, kura 
mērķis ir nosl ēgt apdrošin āšanas l īgumu starp 
apdrošināšanas pakalpojumu sniedz ēju un trešo personu. Republikā. 
SE: uz apdrošin āšanas uz ņēmumiem, kas veic 
nedzīvības apdrošin āšanu un kas nav re ģistrēti 
Zviedrijā, bet veic tur uz ņēmējdarbību, attiecas 
nodoklis, ko apr ēķina, pamatojoties uz 
ienākumiem no pr ēmijām saistībā ar tiešaj ām 
apdrošināšanas darb ībām, nevis nodoklis, ko 
aprēķina atbilstoši t īrajai peļņai.  
SE: apdrošin āšanas sabiedr ības dibin ātājs ir fiziska 
persona, kuras past āvīgā dzīvesvieta ir Eiropas 
ekonomikas zon ā, vai Eiropas ekonomikas zon ā 
reģistrēta juridiska saimnieciska persona. 
  Starpniekam ir vajadz īga atļauja, ja t ā starpniec ības 
darbību plānots veikt attiec ībā uz filiāli, kuras re ģistrētais 
birojs atrodas Čehijas Republik ā.   
 FI: apdrošin āšanas sabiedr ības izpilddirektora, vismaz 
viena auditora, vismaz puses rekl āmas darbinieku un 
direktoru padomes locek ļu un uzraudz ības padomes 
locekļu pastāvīgā dzīvesvieta ir Eiropas ekonomikas 
zonā, ja vien Soci ālo lietu un vesel ības ministrija nav 
noteikusi iz ņēmuma gad ījumu. 
FI: ārvalstu apdrošin ātāji nevar sa ņemt licenci Somij ā, 
lai kā filiāle veiktu likum ā noteikto soci ālo apdrošin āšanu 
(likumā noteikto pensiju apdrošin āšanu, likum ā noteikto   
 
LV 153  
 LV nelaimes gad ījumu apdrošin āšanu). 
 FR: lai izveidotu fili āles, vajadz īga īpaša atļauja, ko 
izsniedz fili āles pārstāvim. 
EL: tiesības veikt uz ņēmējdarbību neattiecas uz 
apdrošināšanas sabiedr ību pārstāvniecību vai cita 
veida past āvīgu klātbūtni, izņemot gad ījumos, kad 
šādus birojus izveido k ā aģentūras, filiāles vai 
galvenos birojus. 
IT: aktu āri var b ūt tikai fiziskas personas. Fiziskas 
personas var veidot profesion ālas apvien ības (ne 
korporācijas). 
IT: filiāles izveides at ļauju var sa ņemt tikai p ēc 
novērtējuma, ko veic uzraudz ības iestādes. 
IE: tiesības veikt uz ņēmējdarbību neattiecas uz 
pārstāvniecību izveidi.   
 SK: lai sniegtu apdrošin āšanas pakalpojumus, sniegšanai 
vajadzīga licence. Ārvalstu pilso ņi apdrošin āšanas 
sabiedrības ar m ītni Slovākijā kā akciju sabiedr ības var 
dibināt vai apdrošin āšanas uzņēmējdarbību ar to savu fili āļu 
starpniecību, kuru re ģistrētie biroji atrodas Slov ākijas 
Republikā, var veikt saska ņā ar Likuma par apdrošin āšanu 
(Law on Insurance ) vispārējiem noteikumiem. 
Apdrošināšanas uzņēmējdarbība ir apdrošin āšanas darb ība, 
ieskaitot brokeru un p ārapdrošinātāju darbību.   
  Starpniec ības darb ības, kuru m ērķis ir nosl ēgt 
apdrošināšanas l īgumu starp trešo personu un 
apdrošināšanas sabiedr ību var veikt t ādas fiziskas vai 
juridiskas personas, kuru past āvīgā dzīvesvieta juridisk ā 
adrese ir Slov ākijas Republik ā, par labu apdrošin āšanas 
sabiedrībai, kurai licenci izsniegusi apdrošin āšanas   
 
LV 154  
 LV uzraudzības iestāde. 
  Starpniec ības līgumu, kura m ērķis ir nosl ēgt 
apdrošināšanas l īgumu starp trešo personu un 
apdrošināšanas sabiedr ību, var sl ēgt vietējā vai ārvalstu 
apdrošināšanas sabiedr ība tikai pēc tam, kad apdrošin āšanas 
uzraudzības iestāde tai izsniegusi licenci.    
  Licenc ētu apdrošin āšanas operatoru īpašu 
apdrošināšanas fondu finanšu resursi, kas ieg ūti, 
apdrošinot vai p ārapdrošinot polišu tur ētājus, kuru 
dzīvesvieta vai juridisk ā adrese ir Slov ākijas Republik ā, ir 
jānogulda bank ā, kas atrodas dz īves vietā Slovākijas 
Republikā, un tos nevar p ārskaitīt uz ārvalstīm.   
 SE: Zviedrij ā nereģistrētas apdrošin āšanas brokeru 
sabiedrības var veikt uz ņēmējdarbību tikai ar fili āles 
starpniecību.   
 4) 
Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā, atbilstoši š ādiem īpašiem ierobežojumiem: 
EL: lielākā daļa Grieķijā reģistrēto sabiedr ību valdes 
locekļu ir kādas Kopienas dal ībvalsts pilso ņi. 4) 
Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas 
i) un ii) punkt ā, atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: 
AT: filiāles biroja vad ībā jābūt vismaz div ām 
fiziskām personām, kuru dz īvesvieta ir Austrij ā. 
DK: apdrošin āšanas fili āles atbild īgajam pārstāvim 
jābūt personai, kas D ānijā nodzīvojusi vismaz 
divus gadus, ja vien t ā nav kādas Kopienas 
dalībvalsts pilsonis. Uz ņēmējdarbības un 
rūpniecības ministrs var noteikt iz ņēmumu. 
DK: sabiedr ības valdes locek ļiem un vad ītājiem jābūt 
pastāvīgajiem iedz īvotājiem. Tom ēr 
Uzņēmējdarbības un r ūpniecības ministrs var 
noteikt iz ņēmumu attiec ībā uz šo pras ību.  
 
LV 155  
 LV Izņēmumu tiek nosaka, neveicot diskrimin āciju. 
IT: aktu āram jābūt pastāvīgajam iedz īvotājam. 
 
 
LV 156  
 LV  
B. Banku un citi finanšu pakalpojumi (izņemot apdrošin āšanu) 
1. CZ: nav saist ību attiecībā uz valūtas emisijas pakalpojumiem, ko veic bankas, kas nav centr ālās bankas, d ārgmetālu tirdzniec ību, starpniec ību naudas dar ījumos, 
norēķinu un mijieskaita pakalpojumiem attiec ībā uz atvasin ātiem produktiem, konsultat īviem, starpniec ības un citiem finanšu pal īgpakalpojumiem saist ībā ar šīm 
darbībām. 
 
LV 157  
 LV 2. SK: nav saist ību attiecībā uz dārgmetālu tirdzniec ību, starpniec ību naudas dar ījumos un starpniec ību. 
 1)81 
BE: lai sniegtu konsultat īvos pakalpojumu attiec ībā uz 
ieguldījumiem, uz ņēmumam j ābūt reģistrētam Beļģijā. 
IT: nav saist ību attiec ībā uz " promotori di servizi 
finanziari " (finanšu p ārdevējiem). 
CZ: nav saist ību attiecībā uz pārvedamu v ērtspapīru un citu 
tirgojamu instrumentu un finanšu akt īvu tirdzniec ību, 
līdzdalību visa veida v ērtspapīru emisij ās, aktīvu 
pārvaldību, norēķinu un mijieskaita pakalpojumiem 
attiecībā uz finanšu akt īviem. 
 Vien īgi: 
 Čehijā reģistrētas bankas un ārvalstu banku fili āles, 
kam ir atbilstoša licence, var 
 - sniegt noguld ījumu pakalpojumus, 
 - tirgot ārvalstu val ūtas aktīvus, 
 - veikt bezskaidras naudas p ārrobežu maks ājumus. 1) 
Nav. EK viena da ļa (AT, 
BE, DK, DE, ES, FI, 
FR, EL, IE, IT, LU, 
NL, PT, SE, UK) uzņemas papildu 
saistības, kas 
ietvertas pievienotaj ā 
dokument ā 
dokumentam “EK 
daļas papildu 
saistības”. 
 Atļauja veikt val ūtas maiņu, ko izsniegusi Čehijas 
Nacionālā banka vai Finanšu ministrija, attiec ībā uz 
Čehijas nebank ām-rezidentiem vajadz īga:   
                                                 
81 IT: finanšu inform ācijas sniegšana un nodošana un finanšu datu apstr āde, kurā ietverta finanšu instrumentu tirdzniec ība, var būt aizliegta, ja ir iesp ējama nopietna pretruna ar ieguld ītāju 
aizsardzību. Tikai pilnvarot ām bankām un ieguld ījumu sabiedr ībām jānodrošina atbilst ība likumiem par saimnieciskas darb ības veikšanu, kad t ās sniedz ieguld ījumu konsult ācijas attiec ībā uz 
finanšu instrumentiem un konsult ācijas uzņēmumiem par kapit āla struktūru, rūpniecības stratēģiju un saist ītiem jautājumiem, un konsult ācijas un pakalpojumus saist ībā ar uzņēmumu 
apvienošanos un ieg ādi. Konsult āciju darbība neietver akt īvu pārvaldību. 
 
LV 158  
 LV  (a) Čehijas past āvīgajiem iedz īvotājiem atverot un 
papildinot kontu ārvalstīs, 
 (b) veicot kapit āla maksājumus ārvalstīs (izņemot 
ārvalstu tiešos ieguld ījumus), 
  (c) pieš ķirot finanšu kred ītus un garantijas, 
 (d) veicot darb ības ar atvasin ātiem finanšu 
instrumentiem,   
  (e) p ērkot ārvalstu vērtspapīrus, izņemot Likum ā par 
valūtas maiņu (Foreign Exchange Act ) noteiktos gad ījumus,   
  (f) emit ējot ārvalstu vērtspapīrus atklātai (publiskai) 
un slēgtai (kas nav publiska) tirdzniec ībai Čehijas Republik ā 
vai tos ieviešot viet ējā tirgū.   
 IE: lai sniegtu ieguld ījumu pakalpojumus vai konsult ācijas 
par ieguld ījumiem, vajadz īga vai nu (1) Īrijā izsniegta 
atļauja, kas parasti paredz, ka vien ībai jābūt reģistrētai vai 
tai jābūt person ālsabiedrībai vai individu ālajam 
uzņēmumam, un katr ā gadījumā tās galvenajam 
birojam/juridiskajai adresei j ābūt Īrijā (dažos gad ījumos 
atļauja nav vajadz īga, piem ēram, ja treš ās valsts 
pakalpojumu sniedz ējam nav komerci ālas klātbūtnes Īrijā un 
ja pakalpojumu nesniedz priv ātpersonām), vai ar ī (2) 
atļauja, kas izsniegta cit ā dalībvalstī saskaņā ar EK 
ieguldījumu pakalpojumu direkt īvu.   
 SK: nav saist ību attiecībā uz pārvedamu v ērtspapīru, citu 
tirgojamu instrumentu un finanšu akt īvu tirdzniec ību, 
līdzdalību visa veida v ērtspapīru emisij ās, aktīvu 
pārvaldību, norēķinu un mijieskaita pakalpojumiem 
attiecībā uz finanšu akt īviem.   
 
LV 159  
 LV   Vien īgi: 
 (i) noguld ījumu pakalpojumi Slov ākijas Republik ā ir 
uzticēti vietējām bankām un ārvalstu banku fili ālēm;   
  (ii) Slov ākijas Republik ā tikai licenc ētas vietējās 
bankas, ārvalstu banku fili āles un personas, kam izsniegta 
valūtas maiņas licence, var tirgot ārvalstu val ūtas aktīvus. 
Tikai biržas biedri var tirgoties Bratislavas birž ā. Rezidenti 
var tirgoties “ RM-System Slovakia ” bez ierobežojumiem un 
nerezidenti var tirgoties tikai ar v ērtspapīru tirgot āju 
starpniecību;   
  (iii) bezskaidras naudas p ārrobežu maks ājumus var 
veikt tikai licenc ētas vietējās bankas un ārvalstu banku 
filiāles, kas atrodas Slov ākijas Republik ā;   
  (iv) Slov ākijas Nacion ālā bankas izsniegta licence 
ārvalstu val ūtas maiņai vajadzīga: 
 (a) Slov ākijas nebank ām-rezidentiem atverot kontus 
ārvalstīs, izņemot gad ījumos, kad to dara fiziskas personas 
savas uztur ēšanās laikā ārvalstīs,   
  (b) veicot kapit āla maksājumus ārvalstīs, 
 (c) sa ņemot finanšu kred ītu no ārvalstu val ūtas 
nerezidenta; iz ņemot kred ītus no ārvalstīm, kurus sa ņem 
rezidenti un kuru atmaksas termi ņš pārsniedz tr īs gadus, un 
aizdevumus, kas pieš ķirti starp fizisk ām personām, lai veiktu 
darbības, kas nav uz ņēmējdarbība;   
  (v) uz Slov ākijas valūtas un ārvalstu val ūtas eksportu 
un importu skaidr ā naudā, vērtībai pārsniedzot 150 t ūkstošus 
SKK, un d ārgmetālu eksportu un importu attiecas pras ība 
sniegt ziņojumu;   
 
LV 160  
 LV   (vi) lai ārvalstu rezidents var ētu noguld ītu finanšu 
aktīvu, vajadz īga ārvalstu val ūtas maiņas iestāžu piešķirta 
valūtas maiņas atļauja vai licence;   
  (vii) tikai Slov ākijas Republik ā reģistrētas valūtas 
maiņas vienības var pieš ķirt un ieg ūt garantijas un saist ības 
atbilstoši Slov ākijas Nacion ālā bankas noteiktajiem 
ierobežojumiem un noteikumiem.   
 2)82 
CZ: Nav saist ību attiecībā uz aktīvu pārvaldību. 
 Vien īgi: 
 Čehijā reģistrētas bankas un ārvalstu banku fili āles, 
kam ir atbilstoša licence, var: 2) 
Nav.  
  - sniegt noguld ījumu pakalpojumus, 
 - tirgot ārvalstu val ūtas aktīvus, 
 - veikt bezskaidras naudas p ārrobežu maks ājumus.   
 Atļauja veikt val ūtas maiņu, ko izsniegusi Čehijas 
Nacionālā banka vai Finanšu ministrija, attiec ībā uz Čehijas 
nebankām-rezidentiem vajadz īga:   
  (a) Čehijas past āvīgajiem iedz īvotājiem atverot un 
papildinot kontus ārvalstīs, 
 (b) veicot kapit āla maksājumus ārvalstīs (izņemot 
ārvalstu tiešos ieguld ījumus), 
 (c) pieš ķirot finanšu kred ītus un garantijas,   
                                                 
82 IT: Pilnvarotas personas, kuras var veikt kolekt īvo aktīvu pārvaldību, tiek uzskat ītas par atbild īgām par visa veida ieguld ījumu darb ībām, kuras veic to dele ģētie konsultatnti (Kolekt īvo aktīvu 
pārvaldība, izņemot UCITS).  
 
LV 161  
 LV   (d) veicot dar ījumus ar atvasin ātiem finanšu 
instrumentiem, 
 (e) p ērkot ārvalstu vērtspapīrus, izņemot Likum ā par 
valūtas maiņu (Foreign Exchange Act ) noteiktos gad ījums,   
  (f) emit ējot ārvalstu vērtspapīrus atklātai (publiskai) 
un slēgtai (kas nav publiska) tirdzniec ībai Čehijas Republik ā 
vai tos ieviešot viet ējā tirgū.   
 FI: valsts iest āžu maksājumus (izdevumus) p ārskaita ar 
Sampo Bank Ltd  starpniec ību. Īpašos gad ījumos Finanšu 
ministrija var noteikt iz ņēmumu attiec ībā uz šo pras ību. 
SK: nav saist ību attiecībā uz aktīvu pārvaldību.   
  Vien īgi: 
 (i) noguld ījumu pakalpojumi ir uztic ēti vietējām 
bankām un ārvalstu banku fili ālēm, kas atrodas Slov ākijas 
Republikā;   
  (ii) tikai pilnvarotas viet ējās bankas, ārvalstu banku 
filiāles, kas atrodas Slov ākijas Republik ā, un personas, kur ām 
izsniegta val ūtas maiņas licence, var tirgot ārvalstu val ūtas 
aktīvus. Tikai biržas biedri var tirgoties Bratislavas birž ā. 
Rezidenti var tirgoties “ RM-System Slovakia ” bez 
ierobežojumiem un nerezidenti var tirgoties tikai ar vērtspapīru tirgotāju starpniec ību;   
  (iii) bezskaidras naudas p ārrobežu maks ājumus var 
veikt tikai pilnvarotas viet ējās bankas un ārvalstu banku 
filiāles, kas atrodas Slov ākijas Republik ā;   
  (iv) Slov ākijas Nacion ālās bankas izsniegta licence 
valūtas maiņai vajadzīga:   
 
LV 162  
 LV  (a) Slov ākijas nebank ām-rezidentiem atverot kontus 
ārvalstīs, izņemot gad ījumos, kad to dara fiziskas personas 
savas uztur ēšanās laikā ārvalstīs, 
  (b) veicot kapit āla maksājumus ārvalstīs, 
 (c) sa ņemot finanšu kred ītu no ārvalstu val ūtas maiņas 
nerezidenta; iz ņemot kred ītus no ārvalstīm, kuru sa ņem 
rezidenti un kuru atmaksas termi ņš pārsniedz tr īs gadus, un 
aizdevumus, kas pieš ķirti starp fizisk ām personām, lai veiktu 
darbības, kas nav uz ņēmējdarbība;   
  (v) uz Slov ākijas valūtas un ārvalstu val ūtas eksportu 
un importu skaidr ā naudā, vērtībai pārsniedzot 150 t ūkstošus 
SKK, un d ārgmetālu eksportu un importu attiecas pras ība 
sniegt ziņojumu;   
  (vi) lai ārvalstu rezidents var ētu noguld ītu finanšu 
aktīvu, vajadz īga ārvalstu val ūtas maiņas iestāžu piešķirta 
valūtas maiņas atļauja vai licence;   
  (vii) tikai Slov ākijas Republik ā reģistrētas valūtas 
maiņas vienības var pieš ķirt un ieg ūt garantijas un saist ības 
atbilstoši Slov ākijas Nacion ālās bankas noteiktajiem 
ierobežojumiem un noteikumiem.   
 3)  
Visas dalībvalstis : 
- lai pārvaldītu ieguld ījumu fondus un ieguld ījumu 
sabiedrības, jāizveido īpašs vadības uzņēmums, 
- tikai sabiedr ības, kuru juridisk ā adrese ir Kopien ā, var 
darboties k ā ieguldījumu fondu akt īvu depozit āriji. 3) 
SE: Bankas iest ādes dibin ātājs ir fiziska persona, 
kuras past āvīgā dzīvesvieta ir Eiropas ekonomikas 
zonā, vai ārvalstu banka. Kr ājbankas dibin ātājs ir 
fiziska persona, kuras past āvīgā dzīvesvieta ir 
Eiropas ekonomikas zon ā.  
 
LV 163  
 LV  CZ: vien īgi: 
 banku pakalpojumus var sniegt tikai Čehijā reģistrētas 
bankas vai ārvalstu banku fili āles, kurām licenci pieš ķīrusi 
Čehijas Nacion ālā banka ar Finanšu ministrijas piekrišanu.   
  Hipotek āro aizdevumu pakalpojumus var sniegt tikai 
Čehijā reģistrētas bankas.   
  Bankas var re ģistrēt tikai kā akciju sabiedr ības. Lai 
pirktu akcijas esošaj ās bankās, vajadzīga Čehijas Nacion ālās 
bankas iepriekš ēja piekrišana.   
  Vērtspapīru tirdzniec ība var būt atklāta (publiska) tikai 
tad, ja ir pieš ķirta attiec īga atļauja un apstiprin āts attiecīgo 
vērtspapīru prospekts.   
    
  Uz v ērtspapīru tirgotāju, biržas m ākleru, biržas vai 
ārpusbiržas tirgus organiz ētāju, ieguld ījumu sabiedr ību un 
ieguldījumu fondu izveidošanu un darb ībām attiecas at ļauja, 
kuras pieš ķiršana saist īta ar kvalifik āciju, person āla 
integritāti, vadību un būtiskām prasībām.   
  Nor ēķinu un mijieskaita pakalpojumus attiec ībā uz visa 
veida maks ājumiem uzrauga un p ārskata Čehijas Nacion ālā 
banka, lai nodrošin ātu to nevainojamu un ekonomisku 
darbību.   
 DK: finanšu iest ādes var iesaist īties vērtspapīru tirdzniec ībā 
Kopenhāgenas birž ā tikai ar D ānijā reģistrētu meitas 
uzņēmumu starpniec ību. 
FI: vismaz puse no dibin ātājiem, valdes un uzraudz ības 
padomes locek ļiem un deleg ātiem, izpilddirektoram,   
 
LV 164  
 LV pilnvaru tur ētājam un personai, kas ir ties īga parakst īties 
kredītiestādes vārdā, ir Eiropas ekonomikas zonas past āvīgie 
iedzīvotāji, ja vien Finanšu ministrija nenosaka iz ņēmumu. 
Vismaz vienam auditoram past āvīgā dzīvesvieta ir Eiropas 
ekonomikas zon ā. 
 FI: atvasin āto instrumentu biržas m āklera (priv ātpersonas) 
pastāvīgā dzīvesvieta ir Eiropas ekonomikas zon ā. 
Izņēmumu attiec ībā uz šo pras ību var noteikt saska ņā 
ar Finanšu ministrijas noteiktajiem nosac ījumiem. 
FI: valsts iest āžu maksājumus (izdevumus) p ārskaita ar 
Sampo Bank Ltd  starpniec ību. Īpašos gad ījumos Finanšu 
ministrija var noteikt iz ņēmumu attiec ībā uz šo pras ību.   
 EL: lai izveidotu fili āles un t ās darbotos, j āimportē 
obligātā summa ārvalstu val ūtā, tā jākonvertē eiro un 
jāglabā Grieķijā, kamēr vien ārvalstu banka turpina 
darboties Grie ķijā: 
- ja filiāļu ir mazāk par četrām, patlaban š ī obligātā 
summa ir l īdzvērtīga pusei no oblig ātā akciju 
kapitāla, kas vajadz īgs, lai Grie ķijā reģistrētu 
kredītiestādi, 
 - papildu fili āļu darbībai obligātā kapitāla summa ir 
līdzvērtīga oblig ātajam akciju kapit ālam, kas 
vajadzīgs, lai Grie ķijā reģistrētu kredītiestādi. 
IT: veicot tiešo p ārdošanu, starpniekiem j āizmanto 
pilnvaroti finanšu p ārdevēji, kas ir k ādas Eiropas 
Kopienas dal ībvalstu past āvīgie iedzīvotāji. 
IT: ārvalstu starpnieku p ārstāvniecības nevar veikt 
darbības, kuru m ērķis ir ieguld ījumu pakalpojumu 
sniegšana.   
 
LV 165  
 LV  IT: mijieskaita pakalpojumus, ieskaitot gal īgo norēķinu 
posmu, var veikt tikai It ālijas bankas attiec īgi 
pilnvarotas un uzraudz ītas vien ības ar Consob  
piekrišanu.  
IT: vērtspapīru publisko pied āvājumu var veikt tikai 
attiecīgi pilnvarotas vien ības. 
IT: centraliz ētus noguld ījumu pieņemšanas, glab āšanas un 
pārvaldības pakalpojumus var sniegt tikai Consob  attiecīgi 
pilnvarotas un uzraudz ītas vienības ar It ālijas bankas 
piekrišanu.   
 IT: attiec ībā uz kolekt īvo ieguld ījumu sist ēmām, kas nav 
harmoniz ēti PVKIU saska ņā ar Direkt īvu 
85/611/EEK, pilnvarotajai personai/depozit ārijam 
jābūt reģistrētam Itālijā vai citā Eiropas Kopienas 
dalībvalstī un izveidotam ar It ālijā esošas fili āles 
starpniecību. Tikai t ās bankas, apdrošin āšanas 
sabiedrības un v ērtspapīru ieguld ījumu sabiedr ības, 
kuru galvenais juridiskais birojs atrodas Eiropas 
Kopienā, var veikt pensiju fondu resursu p ārvaldību. 
Pārvaldības sabiedr ībām (slēgtiem fondiem un 
nekustam ā īpašuma fondiem) ar ī jābūt reģistrētām 
Itālijā. 
IE: attiec ībā uz kolekt īvo ieguld ījumu sist ēmām, kas 
veidotas k ā ieguldījumu sabiedr ības un main īga kapitāla 
sabiedrības (un kas nav p ārvedamu v ērtspapīru kolekt īvo 
ieguldījumu uz ņēmumi, PVKIU), pilnvarotajai 
personai/depozit ārijam un p ārvaldes sabiedr ībai jābūt 
reģistrētai Īrijā vai citā Kopienas dal ībvalstī. Attiecībā uz 
ieguldījumu komand ītsabiedrībām vismaz vienam 
galvenajam partnerim j ābūt reģistrētam Īrijā.   
 IE: lai k ļūtu par biržas biedru Īrijā, vienībai jābūt vai nu 
(1) pilnvarotai Īrijā, kas nozīmē, ka tai jābūt reģistrētai   
 
LV 166  
 LV vai jābūt person ālsabiedrībai, kuras galvenais 
birojs/juridisk ā adrese ir Īrijā, vai arī (2) pilnvarotai 
citā dalībvalstī saskaņā ar EK ieguld ījumu 
pakalpojumu direkt īvu. 
IE: lai sniegtu ieguld ījumu pakalpojumus vai konsult ācijas 
par ieguld ījumiem, vajadz īga vai nu (1) Īrijā izsniegta 
atļauja, kas parasti paredz, ka vien ībai jābūt reģistrētai 
vai tai jābūt personālsabiedrībai vai līgumsabiedr ībai 
vai vienīgajam tirgot ājam, un katr ā gadījumā tās 
galvenajam birojam/juridiskajai adresei j ābūt Īrijā 
(dažos gad ījumos atļauja nav vajadz īga, piemēram, ja 
trešās valsts pakalpojumu sniedz ējam nav komerci ālas 
klātbūtnes Īrijā un ja pakalpojumu nesniedz 
privātpersonām), vai ar ī (2) atļauja, kas izsniegta cit ā 
dalībvalstī saskaņā a r  E K  i e g u l d ījumu pakalpojumu 
direktīvu. 
PT: lai izveidotu bankas ārpus EK, vajadz īga atļauja, ko 
katrā atsevišķā gadījumā izsniedz Finanšu ministrs. Š ādas 
bankai jāveicina valsts banku sist ēmas efektivit āte vai 
būtiski j āietekmē Portug āles ekonomikas 
internacionaliz ēšana. 
 PT: riska kapit āla pakalpojumus nevar sniegt t ādas riska 
kapitāla sabiedr ību filiāles, kuru galvenais birojs atrodas 
ārpus EK. Pensiju fondu p ārvaldību var nodrošin āt tikai 
Portugālē reģistrētas sabiedr ības un Portug ālē izveidotas 
ieguldījumu sabiedr ības, kas ir pilnvarotas uzs ākt dzīvības 
apdrošināšanas uzņēmējdarbību.   
 SK: banku pakalpojumus var sniegt tikai Slov ākijas 
Nacionālās bankas pilnvarotas viet ējās bankas vai 
ārvalstu banku fili āles ar Finanšu ministrijas piekrišanu. 
Atļauju izsniedz, pamatojoties uz apsv ērumiem par 
kritērijiem, kas jo īpaši attiecas uz kapit āla dotācijām 
(finansiālo spēku), profesion ālo kvalifik āciju, integrit āti   
 
LV 167  
 LV un vadības kompetenci attiec ībā uz plānotajām bankas 
darbībām. Bankas ir juridiskas personas, kas ir 
reģistrētas Slovākijā un dibinātas kā akciju sabiedr ības 
vai publiskas (valstij piederošas) finanšu iest ādes. 
 Lai pirktu akcijas, kas veido procentus no esošas 
komercbankas kapit āla noteiktas ierobežotas da ļas, vajadz īga 
Slovākijas Nacion ālās bankas iepriekš ēja piekrišana. 
  Slov ākijas Republik ā ieguldījumu pakalpojumus var 
sniegt bankas, ieguld ījumu sabiedr ības, ieguld ījumu fondi un 
vērtspapīru tirgotāji, kuru juridisk ā forma ir akciju sabiedr ība 
un kuriem ir pašu kapit āls saskaņā ar tiesību aktiem. Ārvalstu 
ieguldījumu sabiedr ībai vai ieguld ījumu fondam j āsaņem 
Finanšu ministrijas izsniegta at ļauja, lai p ārdotu savus 
vērtspapīrus vai ieguld ījumu apliec ību vienības Slovākijas 
Republikā atbilstoši ties ību aktiem. Lai emit ētu parāda 
vērtspapīrus, vajadz īga Finanšu ministrijas at ļauja neatkar īgi 
no tā, vai emisiju veic iekšzem ē vai ārvalstīs.   
  Vērtspapīrus var emit ēt un tirgot tikai ar Finanšu 
ministrijas at ļauju, kas izsniegta v ērtspapīru publiskai 
tirdzniecībai atbilstoši Likumam par v ērtspapīriem ( Securities 
Act). Lai darbotos k ā vērtspapīru tirgotājs, biržas m ākleris vai 
ārpusbiržas tirgus organiz ētājs, vajadz īga Finanšu ministrijas 
izsniegta at ļauja. Nor ēķinu un mijieskaita pakalpojumus 
attiecībā uz visa veida maks ājumiem reglament ē Slovākijas 
Nacionālā banka.   
  Nor ēķinu un mijieskaita pakalpojumus attiec ībā uz 
vērtspapīru fiziskas pieder ības maiņu reģistrē Vērtspapīru 
centrā (Centre of Securities ) (Vērtspapīru mijieskaita un 
norēķinu centrs - Clearing and Settlement House for 
Securities ). Vērtspapīru centrs var nodrošin āt tikai 
pārvedumus saist ībā ar vērtspapīru īpašnieku īpašuma 
kontiem. Skaidr ās naudas da ļas pārvedumi mijieskait ā un 
norēķinos notiek caur Banku mijieskaita un nor ēķinu centru   
 
LV 168  
 LV (Banking Clearing and Settlement House ), kurā Slovākijas 
Nacionālā banka ir liel ākais akcion ārs, uz Bratislavas biržu, 
akciju sabiedr ību vai caur Jumbo  kontu uz RM-System 
Slovakia . 
 SE: Zviedrijā nereģistrēti uzņēmumi var veikt 
uzņēmējdarbību tikai ar fili āles starpniec ību, un attiec ībā uz 
bankām arī ar pārstāvniecības starpniec ību.   
 4) 
Nav saistību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) un 
ii) punktā, atbilstoši š ādiem īpašiem ierobežojumiem: 
FR: Sociétés d'investissement à capital fixe : nosacījums par 
pilsonību attiecas uz valdes priekšs ēdētāju, 
ģenerāldirektoriem un vismaz div ām trešda ļām 
administratoru, un, ja v ērtspapīru sabiedr ībai ir 
uzraudzības valde vai padome, ar ī uz valdes locek ļiem 
vai ģenerāldirektoriem, un uz vismaz div ām trešdaļām 
uzraudzības padomes locek ļu, 
EL: kred ītiestādēm jānorāda vismaz divas personas, kas 
atbildīgas par iest ādes darbību. Uz šīm person ām attiecas 
nosacījums par past āvīgo dzīvesvietu. 4) 
Nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās 
iedaļas i) un ii) punkt ā, atbilstoši š ādiem īpašiem 
ierobežojumiem: 
IT: nosac ījums par past āvīgo dzīvesvietu attiec ībā 
uz " promotori di servizi finanziari " (finanšu 
pārdevēju).  
 
LV 169  
 LV  
II.2. ĪPAŠAS FINANŠU PAKALPOJUMU SAIST ĪBAS (otr ā daļa) 
1. Šajā iedaļā ir EK otras da ļas (CY, EE, LV, LT, MT, PL un SI) nor ādītas saistības attiecībā uz finanšu pakalpojumiem. 
2. CY: uz neregul ētiem finanšu pakalpojumiem un produktiem, un jaunu finanšu pakalpojumu un produktu pielaidi tirgum var attiekties reglament ējošu noteikumu kl ātbūtne vai ieviešana, 
lai sasniegtu 125. pant ā norādītos mērķus. 
3. CY: t ā kā Kiprā darbojas val ūtas maiņas kontrole, 
- rezidentiem nav at ļauts pirkt banku pakalpojumus, kas var ietvert naudas l īdzekļu pārskaitīšanu uz ārvalstīm, kamēr tie fiziski atrodas ārvalstīs, 
- lai veiktu aizdevumus nerezidentiem/ ārvalstniekiem vai nerezidentu kontrol ētām sabiedr ībām, vajadz īga centrālās bankas piekrišana, 
- arī lai nerezidents ieg ādātos vērtspapīrus, ir vajadz īga centrālās bankas at ļauja, 
- darījumus ārvalstu val ūtā var veikt tikai ar t ādu banku starpniec ību, kam centr ālā banka pieš ķīrusi autoriz ēta dīlera statusu. 
4. MT: attiec ībā uz 3. mode ļa saistībām tiesību akti val ūtas maiņas kontroles jom ā paredz, ka nerezidentiem, kas v ēlas sniegt k ādus pakalpojumus, re ģistrējot vietējo sabiedr ību, var sniegt 
pakalpojumus tikai ar Maltas Centr ālās bankas iepriekš ēju atļauju. Sabiedr ībām, kurās līdzdarbojas nerezidenti, kas ir juri diskas vai fiziskas personas, vajadz īgs obligātais akciju kapit āls 
10 000 Maltas liru apm ērā, no kura 50 % j ābūt apmaksātam kapit ālam. Nerezidentu procentos izteikto īpatsvaru akciju kapit ālā jāapmaksā ar naudas l īdzekļiem no ārvalstīm. 
Sabiedrības, kurās līdzdarbojas nerezidenti, j āiesniedz pieteikums Finanšu ministrijai izdot at ļauju iegādāties telpas saska ņā ar attiecīgajiem ties ību aktiem. 
5. MT: attiec ībā uz 4. mode ļa saistībām arī turpmāk piemēros Maltas ties ību aktus un regulas par iece ļošanu, uztur ēšanos, nekustam ā īpašuma ieg ādi, darbu un soci ālās nodrošin āšanas 
pasākumiem, ieskaitot regulas par uztur ēšanās ilgumu, minim ālo darba samaksu un kopl īgumus par alg ām. Ieceļošanas, darba un uztur ēšanās atļaujas pieš ķir Maltas vald ība pēc saviem 
ieskatiem. 
6. SI: uz jaunu finanšu pakalpojumu vai produktu pielaidi tirgum var attiekties esošie reglament ējošie noteikumi un atbilst ība šādiem noteikumiem, kuri v ērsti uz 125. pant ā norādīto 
mērķu sasniegšanu. 
7. SI: parasti Slov ēnijas Republik ā reģistrētām finanšu iest ādēm nediskrimin ējošā veidā jāpieņem īpaša juridiska forma. 
8. SI: apdrošin āšanu un banku darb ības veic juridiski noš ķirti finanšu pakalpojumu sniedz ēji. 
9. SI: ieguld ījumu pakalpojumus var sniegt tikai ar banku vai ieguld ījumu sabiedr ību starpniec ību. 
 
LV 170  
 LV  
A. Apdrošin āšana un saist ītie pakalpojumi  
1. EE: nav saist ību par oblig ātās sociālās nodrošin āšanas pakalpojumiem. 
2. LV: 3. panta i) un ii) punkts: Parasti Latvij ā reģistrētai apdrošin āšanas iest ādei nediskrimin ējošā veidā jāpieņem īpaša juridiska forma. 
3. LV: 3. panta iii) punkts: Starpnieks var b ūt tikai fiziska persona (neattiecas pras ība attiecībā uz pilson ību) un tā var sniegt pakalpojumus t ādas apdrošin āšanas sabiedr ības 
vārdā, kam atļauju izsniegusi Latvijas apdrošin āšanas uzraudz ības iestāde. 
4. LT: visi apakšsektori: Apdrošin āšanas sabiedr ībām nav atļauts sniegt gan dz īvības, gan nedz īvības apdrošin āšanu. Šie divi veidi a) un b) j āreģistrē atsevišķi. 
i) Tieš ā 
apdrošināšana 
(ieskaitot līdzapdrošin ā-
šanu): 
 a) dz īvības 
 
b) nedz īvības 
 
 
ii) P ārapdrošin āšana 
un retrocesija 
 
 1) 
CY: 
dzīvības apdrošin āšana (ieskaitot starpniec ību): 
 
Kipras Republik ā neviens apdrošin ātājs nevar pied āvāt 
dzīvības apdrošin āšanas pakalpojumus, nesa ņemot 
apdrošinātāja licenci no apdrošin āšanas uzraudz ības iestādes 
(Superintendent of Insurance ) saskaņā ar Likumu par 
apdrošināšanas sabiedr ībām (Insurance Companies Laws ). 
Nedzīvības apdrošin āšana (ieskaitot starpniec ību):  
Kipras Republik ā neviens apdrošin ātājs nevar pied āvāt 
nedzīvības apdrošin āšanas pakalpojumus (iz ņemot jūras, 
gaisa un tranz īta apdrošin āšanas pakalpojumus), nesa ņemot 
apdrošinātāja licenci no apdrošin āšanas uzraudz ības iestādes 
(Superintendent of Insurance ) saskaņā ar Likumu par 
apdrošināšanas sabiedr ībām (Insurance Companies Laws ). 
Pārapdrošināšana un retrocesija (t.sk. starpniec ība):  
ikviens ārvalstu p ārapdrošinātājs, ko apstiprin ājusi 
apdrošināšanas uzraudz ības iestāde ( Superintendent of 1) 
CY, EE, LV, LT: nav. 
MT: dzīvības apdrošin āšana, nedz īvības apdrošin āšana un 
pārapdrošināšana un retrocesija: nav . 
Apdrošināšanas starpniec ība un apdrošin āšanas 
palīgpakalpojumi: nav saist ību. 
PL: 
nav saistību, izņemot pārapdrošināšanu, retrocesiju un 
preču apdrošin āšanu starptautiskaj ā tirdzniecībā. 
SI: 
jūras, avi ācijas, transporta apdrošin āšana, 
apdrošināšanas starpniec ība un apdrošin āšanas 
palīgpakalpojumi:  nav. 
Dzīvības apdrošin āšana, nedz īvības apdrošin āšana 
(izņemot jūras, aviācijas un transporta apdrošin āšanu),  
 
LV 171  
 LV iii) Apdrošin āšanas 
starpniecība, 
piemēram, 
mākleru un 
aģentu 
pakalpojumi 
  
iv) Apdrošin āšanas 
palīgpakalpojumi, 
piemēram, konsult ācijas, 
aktuāru pakalpojumi, riska 
novērtēšana un pretenziju 
izskatīšanas pakalpojumi Insurance ) (pamatojoties uz piesardz īgiem krit ērijiem), var 
piedāvāt pārapdrošināšanas vai retrocesijas pakalpojumus 
Kiprā reģistrētām un licenc ētām apdrošin āšanas sabiedr ībām. 
Apdrošināšanas palīgpakalpojumi: 
nav. 
EE: nav. un pārapdrošināšana un retrocesija:  nav saistību. 
 LV:  
dzīvības apdrošin āšana, nedz īvības apdrošin āšana un 
apdrošināšanas starpniec ība: nav saist ību. 
Pārapdrošināšana un retrocesija, un apdrošin āšanas 
palīgpakalpojumi: n av.   
 LT: 
dzīvības apdrošin āšana, nedz īvības apdrošin āšana (izņemot 
jūras un avi ācijas apdrošin āšanu),un apdrošin āšanas 
starpniecība: nav saist ību. 
Jūras un avi ācijas apdrošin āšana, pārapdrošināšana un 
retrocesija, un apdrošin āšanas palīgpakalpojumi: nav. 
MT:   
 
LV 172  
 LV jūras, aviācijas un transporta apdrošin āšana, pārapdrošināšana 
un retrocesija, un apdrošin āšanas starpniec ība: nav. 
Dzīvības apdrošin āšana, nedz īvības apdrošin āšana (izņemot 
jūras, avi ācijas un transporta apdrošin āšanu), 
pārapdrošināšana un retrocesija (iz ņemot jūras, aviācijas un 
transporta p ārapdrošināšanu) un apdrošin āšanas 
palīgpakalpojumi:  
nav saistību. 
 PL: nav saist ību, izņemot pārapdrošināšanu, retrocesiju un 
preču apdrošin āšanu starptautiskaj ā tirdzniecībā.   
 SI:  
jūras, aviācijas un transporta apdrošin āšana:  
apdrošināšanas darb ības, ko veic savstarp ējās apdrošin āšanas 
iestādes, var veikt tikai Slov ēnijas Republik ā reģistrētas 
sabiedrības. 
Dzīvības apdrošin āšana, nedz īvības apdrošin āšana (izņemot 
jūras, avi ācijas un transporta apdrošin āšanu), 
pārapdrošināšana un retrocesija, apdrošin āšanas starpniec ība 
un apdrošin āšanas palīgpakalpojumi: nav saist ību.   
 2) 
CY, EE, LV, LT: nav. 
MT: 
dzīvības apdrošin āšana, nedz īvības apdrošin āšana, 
pārapdrošināšana un retrocesija: nav. 2) 
CY, EE, LV, LT: nav. 
MT: 
dzīvības apdrošin āšana, nedz īvības apdrošin āšana, 
pārapdrošināšana un retrocesija: nav.  
 
LV 173  
 LV Apdrošināšanas starpniec ība un apdrošin āšanas 
palīgpakalpojumi: nav saist ību. 
PL: nav saist ību, izņemot pārapdrošināšanu, retrocesiju un 
preču apdrošin āšanu starptautiskaj ā tirdzniecībā. 
SI: 
jūras, aviācijas un transporta apdrošin āšana:  
apdrošināšanas darb ības, ko veic savstarp ējās apdrošin āšanas 
iestādes, var veikt tikai Slov ēnijas Republik ā reģistrētas 
sabiedrības. Apdrošināšanas starpniec ība un apdrošin āšanas 
palīgpakalpojumi: nav saist ību. 
PL: nav saist ību, izņemot pārapdrošināšanu, 
retrocesiju un pre ču apdrošin āšanu 
starptautiskaj ā tirdzniecībā. 
SI:  
jūras, avi ācijas un transporta apdrošin āšana, 
pārapdrošināšana un retrocesija, apdrošin āšanas 
starpniecība un apdrošin āšanas palīgpakalpojumi: nav. 
 Dzīvības apdrošin āšana un nedz īvības apdrošin āšana 
(izņemot jūras, aviācijas un transporta apdrošin āšanu): nav 
saistību. 
Pārapdrošināšana un retrocesija:  
Slovēnijas Republik ā pārapdrošināšanas sabiedr ībām ir 
priekšroka apdrošin āšanas prēmiju iekas ēšanā. 
Ja šīs sabiedr ības nevar izl īdzināt visus riskus, tos var 
pārapdrošināt un retroced ēt ārvalstīs. (Nav p ēc jauna likuma 
par apdrošin āšanas sabiedr ībām pieņemšanas). Dzīvības apdrošin āšana un nedz īvības apdrošin āšana 
(izņemot jūras, aviācijas un transporta apdrošin āšanu): 
nav saistību. 
  
 Apdrošināšanas starpniec ība un apdrošin āšanas 
palīgpakalpojumi: nav.   
 3) 
CY: 
dzīvības un nedz īvības apdrošin āšana (ieskaitot starpniec ību): 3)  
CY, LV, LT, MT, PL: nav. 
EE:  
 
LV 174  
 LV neviens apdrošin ātājs nevar darboties ne Kipras Republik ā, ne 
no tās uz citām valstīm, nesaņemot apdrošin āšanas iest ādes 
(Superintendent of Insurance ) atļauju saska ņā ar Likumu par 
apdrošināšanas sabiedr ībām. 
Ārvalstu apdrošin āšanas sabiedr ības var darboties Kipras 
Republikā, izveidojot fili āli vai aģentūru. Lai saņemtu atļauju 
filiāles vai aģentūras izveidošanai, ārvalstu apdrošin ātājam 
jābūt atļaujai darboties sav ā izcelsmes valst ī. 
Lai nerezidents k ļūtu par līdzdalībnieku Kipras Republik ā 
reģistrētā apdrošināšanas sabiedr ībā, tam vajadz īga centrālās 
bankas iepriekš ēja piekrišana. dzīvības un nedz īvības apdrošin āšana:  
tikai apdrošin āšanas akciju sabiedr ības ar ārvalstu 
kapitāla līdzdalību vadības instit ūcijā var iek ļaut 
ārvalstu pilso ņus proporcion āli ārvalstu līdzdalībai, bet 
to skaits nevar p ārsniegt pusi no padomes grupas 
locekļiem; meitas uz ņēmuma vai neatkar īgas 
sabiedrības vadītājam jābūt Igaunijas past āvīgajam 
iedzīvotājam. 
Pārapdrošināšana un retrocesija, apdrošin āšanas 
starpniecība un apdrošin āšanas palīgpakalpojumi: nav. 
 Pārapdrošināšana un retrocesija (ieskaitot starpniec ību): 
Kipras Republik ā neviena sabiedr ība nevar darboties k ā 
pārapdrošinātājs, nesaņemot apdrošin āšanas uzraudz ības 
iestādes (Superintendent of Insurance ) atļauju. 
Lai nerezidenti var ētu veikt ieguld ījumus pārapdrošināšanas 
sabiedrībās, vajadzīga centrālās bankas iepriekš ējā piekrišana. 
Ārvalstu līdzdalības īpatsvaru viet ējās pārapdrošināšanas 
sabiedrības kapitālā tiek nosaka, ņemot vērā katru konkr ēto 
gadījumu. Patlaban valst ī nav viet ējo pārapdrošināšanas 
sabiedrību. 
Apdrošināšanas palīgpakalpojumi: nav. SI: 
dzīvības apdrošin āšana, nedz īvības apdrošin āšana, 
pārapdrošināšana un retrocesija: nav. 
Apdrošināšanas starpniec ība apdrošin āšanas 
palīgpakalpojumi:  
individuālajiem uz ņēmējiem jābūt Slovēnijas 
Republikas past āvīgajiem iedz īvotājiem.  
 EE, LV, LT: nav   
 PL: uzņēmējdarbība akciju sabiedr ības vai fili āles status ā 
pēc licences sa ņemšanas.   
  Ne vair āk kā 5 % no apdrošin āšanas naudas l īdzekļiem 
var ieguld īt ārvalstīs.   
 
LV 175  
 LV  Personai, kas veic apdrošin āšanas starpniec ības 
darbības, vajadz īga licence. Apdrošin āšanas starpniekiem 
jābūt reģistrētiem valst ī. 
 SI: 
dzīvības un nedz īvības apdrošin āšana:  
lai veiktu uz ņēmējdarbību, vajadz īga Finanšu ministrijas 
izsniegta licence. Ārvalstu personas var izveidot 
apdrošināšanas sabiedr ību tikai k ā kopuzņēmumu ar viet ējo 
personu, ja ārvalstu personu l īdzdalība ir ierobežota un 
nepārsniedz 99 %.   
 Pieņemot jaunu likumu par apdrošin āšanas sabiedr ībām, 
atceļ ierobežojums attiec ībā uz maksim ālajām ārvalstu 
īpašumties ībām.    
 Ārvalstu persona var ieg ādāties akcijas vai palielin āt savu 
akciju skaitu viet ējā apdrošin āšanas sabiedr ībā, saņemot 
iepriekšēju piekrišanu no Finanšu ministrijas.   
 Finanšu ministrija, izsniedzot licenci vai apstiprin ājumu 
akciju ieg ādei vietējā apdrošin āšanas sabiedr ībā, ņem vērā 
šādus kritērijus: 
- akciju sadal ījumu starp īpašniekiem un daž ādu valstu 
akcionāru klātbūtni, 
- jaunu apdrošin āšanas produktu pied āvājumu un 
attiecīgo zināšanu un prasmju nodošanu, ja ārvalstu 
ieguldītājs ir apdrošin āšanas sabiedr ība.   
 Nav saist ību attiecībā uz ārvalsts līdzdalību privatiz ējamā 
apdrošināšanas sabiedr ībā.   
 
LV 176  
 LV  Līdzdalība savstarp ējās apdrošin āšanas iest ādē ir ierobežota 
un līdzdalībnieki var b ūt tikai Slov ēnijas Republik ā 
reģistrētas sabiedr ības un viet ējās fiziskās personas.   
 Pārapdrošin āšana un retrocesija:  
ārvalstu l īdzdalība pārapdrošin āšanas sabiedr ībā ir 
ierobežota un nevar p ārsniegt kontrol ējošu daļu kapitālā. 
(Pieņemot jauno likumu par apdrošin āšanas sabiedr ībām, 
ierobežojumu neb ūs, izņemot attiec ībā uz filiālēm).  
Apdrošināšanas starpniec ība un apdrošin āšanas 
palīgpakalpojumi:  
lai sniegtu konsult ācijas un veiktu pretenziju izskat īšanas 
pakalpojumus, uz ņēmumu jāreģistrē kā juridiska persona un 
jāsaņem apdrošin āšanas biroja ( Bureau of insurance ) 
piekrišana. 
Attiecībā uz aktu āra un riska nov ērtēšanas darb ībām 
pakalpojumus var sniegt tikai ar profesion āla uzņēmuma 
starpniecību. 
Var veikt tikai t ās darbības, kas min ētas šā grafika A ieda ļas 
i) un ii) punkt ā.    
 4)  
CY: dzīvības, nedz īvības apdrošin āšana, apdrošin āšanas 
starpniecība un apdrošin āšanas pal īgpakalpojumi: nav 
saistību. 
Pārapdrošin āšana un retrocesija:  4) 
CY: dzīvības, nedz īvības apdrošin āšana, apdrošin āšanas 
starpniecība un apdrošin āšanas pal īgpakalpojumi: 
nav. 
Pārapdrošin āšana un retrocesija:   
 
LV 177  
 LV nav saist ību. Fizisk ām person ām neizsniedz at ļauju 
pārapdrošin āšanas pakalpojumu veikšanai. 
EE, LV, LT, MT: nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā. 
PL: nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā, ievērojot šādu īpašo ierobežojumu: pras ība par 
pastāvīgu dzīvesvietu attiec ībā uz apdrošin āšanas 
starpniekiem. 
SI: 
dzīvības apdrošin āšana, nedz īvības apdrošin āšana, 
pārapdrošin āšana un retrocesija.  
Nav saistību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) un 
ii) punktā. 
Apdrošināšanas starpniec ība un apdrošin āšanas 
palīgpakalpojumi.  
Nav saistību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) un 
ii) punktā, un, lai sniegtu aktu āra un riska nov ērtēšanas 
pakalpojumus, ir j ābūt pastāvīgai dzīvesvietai papildus 
iestājeksāmenam, līdzdalībai Slovēnijas Republikas Aktu āru 
asociācijā (Actuarial Association of the Republic of 
Slovenia ) un slovēņu valodas prasmei. nav saistību. Fizisk ām person ām neizsniedz at ļauju 
pārapdrošin āšanas pakalpojumu veikšanai. 
EE, LT, MT, SI: nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā. 
LV, PL: nav. 
B. Banku un citi finanšu pakalpojumi  (izņemot apdrošin āšanu) 
1. CY: personas un t ās partneru tiešas vai netiešas īpašumties ības vai balssties ības bankā nevar pārsniegt 10 procentus, ja vien centr ālā banka nav devusi iepriekš ēju 
rakstisku piekrišanu. 
2. CY: papildus iepriekšmin ētajam trijās esošajās vietējās bankās, kas iek ļautas biržas sarakst ā, ārvalstu personas var tieši vai netieši b ūt akcionāri vai iegādāties daļu šo 
banku kapit ālā tikai ierobežot ā apjomā, kas nepārsniedz 0,5 procentus vienam indiv īdam vai organiz ācijai un 6,0 procentus abiem. 
 
LV 178  
 LV 3. LV: 4. modelis: ārvalstu bankas fili āles un meitas uz ņēmuma vad ītājs ir Latvijas nodok ļu maksātājs (rezidents). Ir saist ības attiecībā uz fizisku personu kl ātbūtni atbilstoši 
vispārējiem noteikumiem, ko piem ēro visiem šaj ā sarakstā minētajiem sektoriem. 
4. LT: visi apakšsektori: vismaz vienam vad ītājam jābūt Lietuvas pilsonim. 
v) Noguld ījumu un 
citu atmaks ājamu 
naudas l īdzekļu 
pieņemšana no 
iedzīvotājiem 
  
vi) Visa veida 
aizdevumi, ieskaitot pat ēriņa 
kredītus, 
hipotekāros 
kredītus, 
faktūrkreditēšanu 
un komercdar ījumu 
finansēšanu 
 
 
vii) Finanšu noma  
MT: Nav saist ību. 
 1) 
CY: Apakšsektori v) l īdz ix) un x) un b):
 Nav saist ību/Kipras 
Republikā banku pakalpojumus var pied āvāt tikai 
centrālās bankas licenc ētas juridiskas personas. 
 Apakšsektori x), e), xv) un xvi):  nav, iz ņemot, kā 
norādīts horizont ālajā iedaļā. 
 Visi citi apakšsektori : nav saist ību 
EE: noguld ījumu un citu atmaks ājamu naudas l īdzekļu 
pieņemšana no iedz īvotājiem 
 Pras ība saņemt atļauju no Eesti Pank (Igaunijas 
Centrālās bankas) un re ģistrācija saska ņā ar Igaunijas 
tiesību aktiem k ā akciju sabiedr ībai, meitas 
uzņēmumam vai fili ālei. 
EE, LT: j ādibina specializ ēta pārvaldības sabiedr ība, lai 
veiktu kopieguld ījumu fondu un ieguld ījumu sabiedr ību 
pārvaldības darb ības, un tikai t ādas sabiedr ības, kuru 
juridiskā a d r e s e  i r  K o p i e n ā, var darboties k ā ieguldījumu 
fondu akt īvu depozit āriji. 1) 
CY: nav saist ību, izņemot: 
 zpakšsektori x) e), xv) un xvi): nav, izņemot, kā 
norādīts horizont ālajā iedaļā. 
EE, LV, LT, SI: nav. 
MT: apakšsektori v) un vi):  nav. 
 apakšsektors xv): nav saist ību, izņemot finanšu 
informācijas sniegšanu, ko veic starptautiski 
informācija sniedz ēji. 
PL: nav saist ību, izņemot: 
 apakšsektors xv):  nav.  
 
LV 179  
 LV PL: Nav saist ību. 
 
 
viii) Visi maks ājumu 
un naudas 
pārvedumu 
pakalpojumi, ieskaitot kred ītus, 
maksas un 
debetkartes, ceļojuma čekus 
un bankas 
vekseļus 
 
MT: nav saist ību. 
(ix) Garantijas un 
saistības 
 
MT: nav saist ību. 
 
PL: izņemot Valsts 
kases garantijas un 
saistības. 
 
 LV: nav saist ību, izņemot: 
 apakšsektori xi), xv) un xvi) : nav. 
LT: pensiju fondu p ārvaldība: vajadzīga komerci āla klātbūtne. 
MT: apakšsektori v) un vi) : nav. 
apakšsektors xv): nav saist ību, izņemot finanšu 
informācijas sniegšanu, ko veic starptautiski 
informācijas sniedz ēji. 
PL: nav saist ību, izņemot: 
 Apakšsektors xv):  Prasība izmantot publisku 
telekomunik āciju tīklu vai cita licenc ēta operatora t īklu,   
 
LV 180  
 LV x) Tirdzniec ība savā 
vai klientu v ārdā, 
vai nu birž ā, 
ārpusbiržas tirg ū 
vai citādi ar: 
a) naudas tirgus 
instrumentiem (ieskaitot čekus, 
vekseļus, 
noguldījumu 
sertifikātus), 
b) ārvalstu val ūtu, 
c) atvasin ātiem 
produktiem, 
ieskaitot, bet ne tikai ar 
standartiz ētiem 
nākotnes 
darījumiem un 
iespēju līgumiem, 
d) val ūtas kursa un 
procentu likmju 
instrumentiem, 
tostarp ar t ādiem 
produktiem k ā 
mijmaiņas 
darījumi, 
nestandartiz ēti 
procentu likmes 
nākotnes līgumi, 
(e) p ārvedamiem ja šos pakalpojumus sniedz k ā pārrobežu pakalpojumus. 
SI: nav attiec ībā uz apakšsektoriem xv) un xvi). 
 Nav saist ību, izņemot kred ītu pieņemšanu (visa veida 
aizņēmumi), garantiju un saist ību pieņemšanu no 
ārvalstu kred ītiestādēm, ko veic viet ējās juridisk ās 
personas un individu ālie uzņēmēji. (Piezīme: patēriņa 
kredītiem jābūt liberaliz ētiem pēc jaunā Likuma par 
ārvalstu val ūtu ( Foreign Exchange Law ) 
pieņemšanas). 
 Visas min ētās kredītvienošan ās jāreģistrē Slovēnijas 
bankā. (Piezīme: šis noteikums j āatceļ, pieņemot jauno 
Likumu par bank ām (Law on Banking ).) 
 Ārvalstu personas var tikai pied āvāt ārvalstu 
vērtspapīrus ar viet ējo banku un biržas m ākleru 
sabiedrību starpniec ību. Slovēnijas biržas biedriem 
jābūt reģistrētiem Slov ēnijas Republik ā. 
 
LV 181  
 LV vērtspapīriem, 
(f) citiem 
apgrozāmiem 
instrumentiem un finanšu akt īviem, 
ieskaitot 
dārgmetālus. 
 
MT: nav saist ību. 
 
PL: saist ības tikai 
attiecībā uz x) e) punktu. 
xi) L īdzdalība visa 
veida vērtspapīru 
emisijās, ieskaitot 
riska parakst īšanu 
un izvietošanas 
starpniecību kā 
aģentam (atkl ātā 
tirgū vai priv āti) 
un ar š ādām 
emisijām saistīto 
pakalpojumu sniegšana 
 
MT: nav saist ību. 
 
PL: izņemot līdzdalību 2) 
CY: apakšsektori no v) l īdz xiv), iz ņemot apakšsektoru x) e):
 
 nav saist ību – Kipras rezidentiem vajadz īga centrālās 
bankas at ļauja atbilstoši Likumam par val ūtas maiņas 
kontroli ( Exchange Control Law ), lai veiktu 
aizņēmumus ārvalstu val ūtā vai ārvalstīs, izvietotu 
naudas l īdzekļus ārvalstīs vai ieg ādātos banku 
pakalpojumus, attiec ībā uz kuriem j āveic naudas 
līdzekļu eksports. 
 Apakšsektori x), e), xv) un xvi):  
 nav, iz ņemot, kā norādīts horizont ālajā iedaļā. 
EE, LV, LT: nav. 
MT: apakšsektori v) un vi):  nav. 2) 
CY: nav saist ību, izņemot:  
 apakšsektorus x), e), xv) un xvi): nav, izņemot, 
kā norādīts horizont ālajā iedaļā. 
EE, LV, LT, SI: nav. 
MT: apakšsektori v) un vi): nav, 
 apakšsektors xv):  nav saist ību, izņemot finanšu 
informācijas sniegšanu, ko veic starptautiski 
informācijas sniedz ēji. 
PL: nav saist ību, izņemot: 
 apakšsektorus xv) un xvi):  nav.  
 
LV 182  
 LV valsts v ērtspapīru 
emisijās.  
 
SI: izņemot līdzdalību 
valsts oblig āciju 
emisijās. 
  
xii) Starpniec ība 
naudas dar ījumos 
 
MT: nav saist ību. 
PL: nav saist ību.  apakšsektors xv): nav saist ību
, izņemot finanšu 
informācijas sniegšanu, ko veic starptautiski 
informācijas sniedz ēji. 
PL: nav saist ību, izņemot: 
 apakšsektors xv):  prasība izmantot publisku 
telekomunik āciju tīklu vai cita licenc ēta operatora t īklu, 
ja šos pakalpojumus pat ērē ārvalstīs, 
 apakšsektors xvi): nav. 
xiii) Akt īvu, 
piemēram, 
skaidras naudas 
vai portfe ļa 
pārvaldība, visa 
veida kolekt īvo 
ieguldījumu 
pārvaldība, 
pensiju fondu 
pārvaldība, 
uzkrājumu 
uzraudzības, 
depozītu 
pārvaldības un 
trasta SI: nav attiec ībā uz apakšsektoriem xv) un xvi). 
 Nav saist ību, izņemot kred ītu pieņemšanu (visa veida 
aizņēmumi), garantiju un saist ību pieņemšanu no 
ārvalstu kred ītiestādēm, ko veic viet ējās juridisk ās 
personas un individu ālie uzņēmēji. (Piezīme: patēriņa 
kredītiem jābūt liberaliz ētiem pēc jaunā Likuma par 
ārvalstu val ūtu ( Foreign Exchange Law ) 
pieņemšanas). 
 Visas min ētās kredītvienošan ās jāreģistrē Slovēnijas 
bankā. (Piezīme: šis noteikums j āatceļ, pieņemot jauno 
Likumu par bank ām (Law on Banking ).) 
 Slov ēnijas Republik ā reģistrētas juridiskas personas   
 
LV 183  
 LV pakalpojumi 
 
MT: nav saist ību. 
 PL: tikai portfe ļa 
pārvaldības 
pakalpojumi. 
 
SI: izņemot pensiju 
fondu pārvaldību. 
 var būt ieguldījumu fondu akt īvu depozit āriji. 
(xiv) Nor ēķina un 
mijieskaita 
pakalpojumi 
attiecībā uz 
finanšu akt īviem, 
ieskaitot 
vērtspapīrus, 
atvasinātus 
produktus un 
citus apgroz āmus 
instrumentus 
 MT: nav saist ību. 
 3) 
Visām dalībvalstīm
: 
- jāreģistrē specializ ēta pārvaldības sabiedr ība, lai veiktu 
kopieguld ījumu fondu un ieguld ījumu sabiedr ību 
pārvaldību, 
- tikai t ādas sabiedr ības, kuru juridisk ā adrese ir 
Kopienā, var darboties k ā ieguldījumu fondu akt īvu 
depozitāriji. 
CY: visi apakšsektori, iz ņemot apakšsektoru x) e)  
 Jaun ām bankām piemēro šādas prasības: 
 a) vajadz īga Maltas finanšu iest āžu ( Maltese 
financial authorities ) izsniegta licence. Var piem ērot 3) 
CY: visi apakšsektori, iz ņemot apakšsektoru x) e):  
 nav, ja banka re ģistrēta un tai izsniegta licence. 
 Apakšsektors x) e):  
 brokeru sabiedr ību var reģistrēt kā Kipras biržas 
biedru tikai tad, ja sabiedr ība izveidota un 
reģistrēta atbilstoši Kipras likumam par 
sabiedrībām (Companies Law of Cyprus ). 
EE, LV, LT, MT, PL, SI: nav.  
 
LV 184  
 LV PL: nav saist ību. 
 
 
xv) Finanšu 
informācijas sniegšana un 
pārraide un finanšu datu 
apstrāde un attiec īgā 
programmat ūra, ko 
piedāvā citu finanšu 
pakalpojumu sniedz ēji  ekonomikas vajadz ību pārbaudes, 
xvi) Konsultat īvi, 
starpniecības un 
citu finanšu 
palīgpakalpojumi 
attiecībā uz 
visām v) līdz xv) 
punktos 
uzskaitītajām 
darbībām, 
ieskaitot kred īta 
datu bāzi un 
kredīta anal īzi, 
ieguldījumu un 
portfeļa izpēti un 
konsultācijas, 
konsultācijas par 
pārņemšanu, 
korporatīvo 
restrukturiz āciju 
un stratēģiju 
  b) ārvalstu finanšu iest āžu filiālēm jābūt reģistrētām 
Kiprā atbilstoši Likumam par sabiedr ībām 
(Companies Law ) un tām jāsaņem licence. 
 Apakšsektors x) e):  
 tikai Kipras biržas biedri (m ākleri) var iesaist īties 
uzņēmējdarbībā, kas attiecas uz Kipr ā veiktu m ākleru 
darbību ar vērtspapīriem. Sabiedr ības, kas darbojas k ā 
mākleri, var nodarbin āt tikai tādas personas, kas var 
darboties k ā brokeri, ja tiem ir atbilstoša at ļauja. Bankas 
un apdrošin āšanas sabiedr ības nevar veikt m ākleru 
uzņēmējdarbību. Tom ēr to var dar īt to meitas 
uzņēmumi, kas ir m ākleru sabiedr ības. 
LV: apakšsektors xi):  
 Latvijas Banka (centr ālā banka) ir vald ības finanšu 
pārstāvis valsts īstermiņa parādzīmju tirgū. 
 Apakšsektors xiii):  
 Pensiju fondu p ārvaldību nodrošina valsts monopols.   
 
LV 185  
 LV MT: nav saist ību. 
 
PL: konsultat īvie un citi 
finanšu palīgpakalpojumi 
tikai saist ībā ar 
darbībām, attiec ībā 
uz kurām Polijai ir 
saistības. 
 
SI:  
izņemot konsultat īvos, 
starpniecības un citus 
finanšu 
palīgpakalpojumus, kas 
saistīti ar līdzdalību valsts 
obligāciju emisij ās un 
pensiju fondu p ārvaldību. LT: nav, iz ņemot, kā norādīts iedaļas “Bankas un citi 
finanšu pakalpojumi” horizont ālajā daļā, un 
 apakšsektors xiii):
 
 Uzņēmējdarbību var veikt k ā valsts akciju korpor ācija 
(Public Stock Corporations,  AB) un slēgta korpor ācija 
(Close Corporations  ,UAB ), ko dibina sl ēgtā veidā (ja visas 
sākotnēji emitētās akcijas ieg ādājas reģistrētāji (dibinātāji)). 
Lai pārvaldītu aktīvus, pārvaldības nolūkā jāreģistrē 
specializēta pārvaldības sabiedr ība. Tikai sabiedr ības, kuru 
juridiskā a d r e s e  i r  L i e t u v ā, var darboties k ā aktīvu 
depozitāriji. Kā norādīts iedaļas „Bankas un citi finanšu 
pakalpojumi” horizont ālajā daļā. 
 MT: nav saist ību, izņemot: 
 apakšsektori v) un vi):  
 ārvalstu kred ītiestādes un citas finanšu iest ādes var 
darboties vai nu k ā filiāle, vai kā vietējais meitas uz ņēmums.    
 PL: apakšsektori v), vi), viii) un ix) (iz ņemot Valsts kases 
garantijas un saist ības):  
 banku var re ģistrēt tikai k ā akciju sabiedr ību vai 
licencētu filiāli. Ir pras ība attiecība uz pilson ību dažiem – 
noteikti vienam – bankas augst ākā līmeņa vadītājiem.   
 
LV 186  
 LV  Apakšsektori x) e), xi) (iz ņemot līdzdalību valsts v ērtspapīru 
emisijās), xiii) (tikai portfe ļa pārvaldības pakalpojumi) 
un xvi) (konsult ācijas un citi finanšu pal īgpakalpojumi 
tikai saist ībā ar darbībām, attiecībā uz kurām Polijai ir 
saistības):  
 uzņēmējdarbību pēc licences ieg ūšanas var veikt tikai 
kā akciju sabiedr ība vai ārvalstu juridisk ās personas fili āle, 
kas sniedz v ērtspapīru pakalpojumus.   
  Apakšsektors xv):  
 pras ība izmantot publisku telekomunik āciju tīklu vai 
cita licenc ēta operatora t īklu, ja šos pakalpojumus sniedz k ā 
pārrobežu pakalpojumus un/vai pat ērē ārvalstīs.   
 SI: nav attiec ībā uz apakšsektoriem xv) un xvi).   
  Lai re ģistrētu visa veida bankas, vajadz īga Slovēnijas 
Bankas licence.   
  Ārvalstu personas var k ļūt par akcion āriem bank ās vai 
iegādāties papildu akcijas bank ās, vispirms sa ņemot 
Slovēnijas Bankas apstiprin ājumu (Piez īme: šis noteikums 
jāatceļ, pieņemot jauno Likumu par bank ām (Law on 
Banking )).   
  Saska ņā ar Slov ēnijas Bankas izsniegtu licenci 
ārvalstu banku meitas uz ņēmumi un fili āles var sniegt visus 
banku pakalpojumus vai ierobežotu pakalpojumu skaitu, 
ņemot vērā kapitāla apjomu.   
    
  Nav saist ību attiec ībā uz ārvalstu l īdzdalību   
 
LV 187  
 LV privatizējamās bankās. 
  Ārvalstu banku fili ālēm jābūt reģistrētām Slovēnijas 
Republikā un tām jābūt juridiskām personām. 
 (Piez īme: šis noteikums j āatceļ, pieņemot jauno 
Likumu par bank ām (Law on Banking )).   
  Nav saist ību attiecībā uz visa veida hipot ēku bankām 
un krājaizdevu iest ādēm.   
  Nav saist ību attiec ībā uz priv ātu pensiju fondu 
(neobligāto pensiju fondu) izveidošanu.   
  Pārvaldības sabiedr ības ir komercsabiedr ības, kas 
izveidotas tikai, lai p ārvaldītu ieguldījumu naudas l īdzekļus.    
  Ārvalstu personas var tieši vai netieši ieg ūt ne vairāk 
kā 20 procentus no p ārvaldības sabiedr ības akcij ām vai 
balsstiesībām; lai ieg ādātos lielāku daļu, vajadz īga 
Vērtspapīru tirgus a ģentūras ( Securities Market Agency ) 
piekrišana.   
  Licenc ēta (privatiz ācijas) ieguld ījumu sabiedr ība ir 
tāda ieguld ījumu sabiedr ība, kas izveidotas tikai, lai v āktu 
īpašumties ību sertifik ātus un pirktu akcijas, kas emit ētas 
saskaņā ar regulām par īpašumties ību nodošanu. Licenc ētu 
pārvaldības sabiedr ību izveido vien īgi, lai p ārvaldītu 
licencētas ieguld ījumu sabiedr ības.   
  Ārvalstu personas var tieši vai netieši ieg ādāties ne 
vairāk kā 10 procentus no licenc ētas (privatiz ācijas) 
pārvaldības sabiedr ības akcij ām vai balssties ībām; lai 
iegādātos lielāku daļu, vajadz īgs Vērtspapīru tirgus 
aģentūras ( Securities Market Agency ) apstiprin ājums ar 
Ekonomisko attiec ību un attīstības ministrijas piekrišanu.   
 
LV 188  
 LV   Ieguld ījumu fondu ieguld ījumi ārvalstu emitentu 
vērtspapīros ir ierobežoti un nevar p ārsniegt 10 procentus no 
ieguldījumu fonda ieguld ījumiem. Š ādus vērtspapīrus kotē 
tajās biržās, ko iepriekš noteikusi V ērtspapīru tirgus 
aģentūra (Securities Market Agency ).   
  Ārvalstu personas var k ļūt akcionāri vai partneri akciju 
mākleru sabiedr ībā, ja to da ļa nepārsniedz 24 % no š ādas 
sabiedrības kapit āl a  u n  j a  i r  s a ņemts Vērtspapīru tirgus 
aģentūras iepriekš ējs apstiprin ājums. (Piez īme: šis 
noteikums j āatceļ, pieņemot jauno Likumu par v ērtspapīru 
tirgu ( Law on Securities Market )).   
  Ārvalstu emitenta v ērtspapīrus, kas v ēl nav pied āvāti 
Slovēnijas Republik ā, var pied āvāt tikai akciju m ākleru 
sabiedrība vai banka, kam ir licence š ādu darījumu 
veikšanai. Pirms pied āvājuma izteikšanas akciju m ākleru 
sabiedrība vai banka sa ņem Vērtspapīru tirgus a ģentūras 
(Securities Market Agency ) atļauju.   
  Lai sa ņemtu atļauju pied āvāt ārvalstu emitenta 
vērtspapīrus Slovēnijas Republik ā, jāiesniedz piepras ījums, 
ko papildina ar prospekta projektu, dokumentiem, ar kuriem apliecina, ka ārvalstu emitenta v ērtspapīru emisijas 
garantētājs ir banka vai akciju m ākleru sabiedr ība, izņemot 
gadījumos, kad emit ē ārvalstu emitenta akcijas.   
 4) 
CY: visi apakšsektori, iz ņemot apakšsektoru x) e) : Nav 
saistību. 
 Apakšsektors x) e) : atseviš ķām person ām, kas 
darbojas k ā individu āli mākleri vai k ā mākleru 
sabiedrību darbinieki, j āatbilst licences sa ņemšanas 
kritērijiem. 4) 
CY: visi apakšsektori, iz ņemot apakšsektoru x) e) : 
nav saist ību. Finanšu iest āžu ārvalstu 
darbiniekiem vajadz īga uzturēšanās un darba 
atļauja. 
 Apakšsektors x) e) : nav, izņemot, kā norādīts 
horizontālajā iedaļā.  
 
LV 189  
 LV EE, LT, MT, SI: nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā. 
LV: nav saist ību, izņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas 
i) un ii) punkt ā un sektora „Banku un citi finanšu 
pakalpojumi” horizont ālajā iedaļā 
PL: apakšsektori v), vi), viii) un ix) (iz ņemot Valsts kases 
garantijas un saist ības): nav saist ību, izņemot, kā 
norādīts horizont ālās iedaļas i) un ii) punkt ā. Prasība 
par pilson ību attiecībā uz dažiem – noteikti vienu – 
bankas vad ītājiem. 
 Apakšsektori x) e), xi) (iz ņemot līdzdalību valsts 
vērtspapīru emisij ās), xiii) (tikai portfe ļa pārvaldības 
pakalpojumi), xv) un xvi) (konsult ācijas un citi finanšu 
palīgpakalpojumi tikai attiec ībā uz darb ībām, attiecībā uz 
kurām Polijai ir saist ības):  nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā. EE, LT, MT, SI: nav saist ību, izņemot, kā norādīts 
horizontālās iedaļas i) un ii) punkt ā. 
LV: nav, iz ņemot, kā norādīts horizont ālās iedaļas i) 
un ii) punkt ā un sektora „Banku un citi finanšu 
pakalpojumi” horizont ālajā iedaļā. 
PL: nav. 
 
LV 190   LV EK VIENAS DA ĻAS PAPILDU SAIST ĪBAS  
(AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK)  
APDROŠIN ĀŠANA  
a) Viena EK da ļa (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) ņem vērā ciešo sadarb ību 
starp šo dal ībvalstu iest ādēm, kas regul ē un uzrauga apdrošin āšanas pakalpojumus, un veicina savas p ūles sekmēt 
uzlabotus uzraudz ības standartus. 
b) Šīs dalībvalstis pieliek visas p ūles, lai sešu m ēnešu laikā izskatītu aizpildītus pieteikumus, kas iesniegti, lai 
saņemtu licenci tiešas apdrošin āšanas uzņēmējdarbības veikšanai, uz ņēmumam, ko reglament ē Čīles tiesību akti, 
reģistrējot dalībvalstī meitas uz ņēmumu saska ņā ar šīs dalībvalsts ties ību aktiem. Ja š ādus pieteikumus noraida, 
dalībvalsts iest āde pieliek visas p ūles, lai inform ētu attiecīgo uzņēmumu un pamatotu atteikuma iemeslu. 
c) Šo dal ībvalstu uzraudz ības iestādes pieliek visas p ūles, lai tūlīt atbildētu uz iesniegtajiem piepras ījumiem 
sniegt inform āciju par aizpild īto pieteikumu statusu attiec ībā uz licenci tiešas apdrošin āšanas uzņēmējdarbības 
veikšanai, uz ņēmumam, ko reglament ē Čīles tiesību akti, re ģistrējot dalībvalstī meitas uz ņēmumu saska ņā ar šīs 
dalībvalsts ties ību aktiem. 
d) EK viena da ļa (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) pieliek visas p ūles, lai 
izskatītu visus jaut ājumus, kas attiecas uz apdrošin āšanas iekš ējā tirgus nevainojamu darb ību, un apsv ērtu visus 
aspektus, kas var ētu ietekmēt apdrošin āšanas iekš ējo tirgu. 
e) Jāatzīmē, ka EK vien ā daļā (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) attiec ībā uz 
transportlīdzekļu apdrošin āšanu saska ņā ar Kopienas ties ību aktiem, kas ir sp ēkā no 2001. gada 1. septembra, un 
neskarot turpm ākos tiesību aktus, pr ēmijas var apr ēķināt, ņemot vērā vairākus riska faktorus. 
f) Jāatzīmē, ka EK vien ā daļā (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) saska ņā ar 
Kopienas ties ību aktiem, kas ir sp ēkā no 2001. gada 1. septembra, un neskarot turpm ākos tiesību aktus, nav 
vajadzīga valsts uzraudz ības iestāžu iepriekš ēja piekrišana attiec ībā uz tiem politikas nosac ījumiem un pr ēmiju 
apmēriem, ko apdrošin āšanas uzņēmumi plāno izmantot. 
g) Jāatzīmē, ka EK vien ā daļā (AT, BE, DK, DE, ES, FI, FR, EL, IE, IT, LU, NL, PT, SE, UK) saska ņā ar 
Kopienas ties ību aktiem, kas ir sp ēkā no 2001. gada 1. septembra, un neskarot turpm ākos tiesību aktus, nav 
vajadzīga valsts uzraudz ības iestāžu iepriekš ēja piekrišana attiec ībā uz prēmiju likmes palielin āšanu. 
CITI FINANŠU PAKALPOJUMI  
a) Piem ērojot attiec īgās EK direkt īvas, šīs dalībvalstis pieliek visas p ūles, lai 12 m ēnešu laik ā izskatītu 
aizpildītus pieteikumus, kas iesniegti, lai sa ņemtu licenci bankas darb ības veikšanai, uz ņēmumam, ko reglament ē 
Čīles tiesību akti, re ģistrējot dalībvalstī meitas uz ņēmumu saska ņā ar šīs dalībvalsts ties ību aktiem. Ja š ādus 
pieteikumus noraida, dal ībvalsts iest āde pieliek visas p ūles, lai inform ētu attiecīgo uzņēmumu un paskaidrotu 
atteikuma iemeslu.  
b) Šīs dalībvalstis pieliek visas p ūles, lai tūlīt atbildētu uz iesniegtajiem piepras ījumiem sniegt inform āciju par 
aizpildīto pieteikumu statusu attiec ībā uz licenci bankas darb ības veikšanai, uz ņēmumam, ko reglament ē Čīles 
tiesību akti, re ģistrējot dalībvalstī meitas uz ņēmumu saska ņā ar šīs dalībvalsts ties ību aktiem. 
c) Piem ērojot attiec īgās EK direkt īvas, šīs dalībvalstis pieliek visas p ūles, lai sešu m ēnešu laikā izskatītu 
aizpildītus pieteikumus, kas iesniegti, lai sa ņemtu licenci ieguld ījumu pakalpojumu veikšanai v ērtspapīru jomā, kā 
definēts Ieguldījumu pakalpojumu direkt īvā (Investment Services Directive ), uzņēmumam, ko reglament ē Čīles 
tiesību akti, re ģistrējot dalībvalstī meitas uz ņēmumu saska ņā ar šīs dalībvalsts ties ību aktiem. Ja š ādus pieteikumus 
noraida, dal ībvalsts iest āde pieliek visas p ūles, lai inform ētu attiecīgo uzņēmumu un paskaidrotu atteikuma iemeslu. 
d) Šīs dalībvalstis pieliek visas p ūles, lai tūlīt atbildētu uz iesniegtajiem piepras ījumiem sniegt inform āciju par 
aizpildīto pieteikumu statusu attiec ībā uz licenci ieguld ījumu pakalpojumu veikšanai v ērtspapīru jomā, 
uzņēmumam, ko reglament ē Čīles tiesību akti, re ģistrējot dalībvalstī meitas uz ņēmumu saska ņā ar šīs dalībvalsts 
tiesību aktiem. 
 
LV 191   LV VIENOŠAN ĀS PAR SAIST ĪBĀM ATTIEC ĪBĀ UZ FINANŠU PAKALPOJUMIEM 
Saskaņā ar šo vienošanos Kopiena var uz ņemties īpašas saist ības attiecībā uz finanšu pakalpojumiem, pamatojoties 
uz alternat īvu pieeju, ko paredz IV. da ļas II. noda ļas (Finanšu pakalpojumi) visp ārējie noteikumi. Dal ībnieki 
vienojās, ka šo pieeju var piem ērot, pamatojoties uz š ādu vienošanos: 
(i) t ā nav pretrun ā šā Nolīguma noteikumiem; 
(ii) nav izveidota prezumpcija attiec ībā uz liberaliz ācijas pakāpi, kādā puse uzņemas saist ības saskaņā ar šo 
Nolīgumu. 
Pamatojoties uz sarun ām un atbilstoši nosac ījumiem un kvalifik ācijai, ja t ā norādīta, Kopiena sav ā grafikā 
iekļāvusi īpašas vienošan ās, kas atbilst turpm āk izklāstītajai pieejai. 
A. Pieeja tirgum  
Pārrobežu tirdzniec ība 
1. Kopiena ļauj finanšu pakalpojumu sniedz ējiem, kas ir nerezidenti, saist ībā ar to pamatnodarbošanos sniegt 
šādus pakalpojumus vai nu ar starpnieka pal īdzību, vai pašam darbojoties k ā starpniekam un saska ņā ar valsts 
režīmam atbilstošiem noteikumiem un nosac ījumiem: 
a) to risku apdrošin āšana, kas attiecas uz:  
i) jūras kuģniecību, komercavi āciju, kosmosa ku ģu palaišanu un kravu nog ādāšanu kosmos ā 
(ieskaitot pavado ņus), ja šāda apdrošin āšana piln ībā vai daļēji attiecas uz transport ētajām precēm, 
transporta l īdzekli, ar ko transport ē preces, un ar to saist īto visa veida atbild ību, 
ii) preces starptautiskaj ā tranzītā; 
b) 117. panta 9. punkta iv) apakšpunkt ā minēto pārapdrošināšanu un retrocesiju, un apdrošin āšanas 
palīgpakalpojumus; 
c) 117. panta 9. punkta xv) apakšpunkt ā minētās finanšu inform ācijas sniegšanu un nodošanu un finanšu datu 
apstrādi, konsult āciju un citus pal īgpakalpojumus, iz ņemot starpniec ību, attiecībā uz 117. panta 9. punkta xvi) 
apakšpunkt ā minētajiem banku un citiem fi nanšu pakalpojumiem. 
2. Kopiena ļauj saviem rezidentiem Čīles teritorij ā pirkt finanšu pakalpojumus, kas min ēti 
a) 1. punkta a) apakšpunkt ā;  
b) 1. punkta b) apakšpunkt ā;  
c) 117. panta 9. punkta v) l īdz xvi) apakšpunkt ā. 
Komerciālā klātbūtne 
3. Čīles finanšu pakalpojumu sniedz ējiem Kopiena pieš ķir tiesības veikt vai paplašin āt uzņēmējdarbību tās 
teritorijā, tostarp, ieg ādājoties esošus uz ņēmumus. 
4, Kopiena var noteikt noteikumus, nosac ījumus un proced ūras uzņēmējdarbības licenc ēšanai un 
paplašināšanai, cikt āl netiek apieti t ās 3. pantā noteiktie pien ākumi un cikt āl tie ir saska ņā ar citiem šaj ā Nolīgumā 
noteiktajiem pien ākumiem. 
Personāla pagaidu uz ņemšana  
5. a) Čīles finanšu pakalpojumu sniedz ējiem, kas re ģistrē vai ir reģistrējuši komerci ālu klātbūtni Kopienas 
teritorijā, Kopiena ļauj savā teritorijā uz pagaidu termi ņu ieceļot šādam person ālam: 
 
LV 192   LV (i) augst ākā līmeņa vadības person ālam, kura r īcībā ir ar autorties ībām aizsarg āta svarīga 
informācija par finanšu pakalpojumu sniedz ēja reģistrēšanu, kontroli un darb ību; 
ii) finanšu pakalpojumu sniedz ēja darbību speciālistiem; 
b) iev ērojot kvalific ēta person āla pieejam ību tās teritorij ā, Kopiena ļauj dod sav ā teritorijā uz pagaidu 
termiņu ieceļot šādam person ālam, kas ir saist īts ar Čīles finanšu pakalpojumu sniedz ēja komerci ālu klātbūtni: 
 i) datorpakalpojumu, telekomunik āciju pakalpojumu un finanšu pakalpojumu sniedz ēja grāmatvedības 
speciālistiem,  
 ii) aktu āriem un juristiem. 
Nediskrimin ējoši pasākumi  
6. Kopiena cenšas likvid ēt vai ierobežot visa veida iev ērojamu nelabv ēlīgu ietekmi uz Čīles finanšu 
pakalpojumu sniedz ējiem, ko izraisa: 
a) nediskrimin ējoši pasākumi, kas finanšu pakalpojumu sniedz ējiem liedz pied āvāt Kopienas teritorij ā visus 
Kopienā atļautos finanšu pakalpojumus Kopienas noteiktaj ā veidā, 
b) nediskrimin ējoši pasākumi, kas ierobežo finanšu pakalpojumu sniedz ēju darbības paplašin āšanu visā 
Kopienas teritorij ā, 
c) Kopienas pas ākumi, kad t ā piemēro tādus pašus pas ākumus, lai sniegtu gan bankas, gan v ērtspapīru 
pakalpojumus, un Čīles finanšu pakalpojumu sniedz ējs savu darb ību galvenok ārt vērš uz vērtspapīru pakalpojumu 
sniegšanu, 
d) citi pas ākumi, kas, iev ērojot šā Nolīguma noteikumus, tom ēr negatīvi ietekmē Čīles finanšu pakalpojumu 
sniedzēju spēju veikt darb ību, konkur ēt vai iekļūt Kopienas tirg ū, 
ja jebkura darb ība, ko veic saska ņā ar šo punktu, negod īgi diskrimin ē tās puses finanšu pakalpojumu sniedz ēju, kas 
veic šādas darbības. 
7. Attiec ībā uz 6. punkta a) un b) apakšpunkt ā minētajiem nediskrimin ējošiem pas ākumiem Kopiena cenšas 
neierobežot pašreiz ējo tirgus iesp ēju pakāpi, ne priekšroc ības, kādas jau ir Čīles finanšu pakalpojumu sniedz ējiem 
kā kategorijai Kopienas teritorij ā, ja šo saist ību rezultātā nenotiek negod īga Kopienas finanšu pakalpojumu 
sniedzēju diskrimin ācija. 
B. Valsts rež īms 
1. Saska ņā ar noteikumiem un nosac ījumiem, ar k ādiem pieš ķir valsts rež īmu, Kopiena pieš ķir tās teritorijā 
reģistrētiem Čīles finanšu pakalpojumu sniedz ējiem piekļuvi valsts iest āžu izmantot ām maksājumu un mijieskaita 
sistēmām un ofici ālām finansēšanas un refinans ēšanas sistēmām, kas ir pieejamas, parasti veicot uz ņēmējdarbību. 
Šis punkts neparedz nodrošin āt piekļuvi Kopienas aizdevumam k ā vienīgajai iespējamai finans ēšanas iesp ējai. 
2. Ja Kopiena pieprasa iesp ēju līdzdarboties pašp ārvaldes iest ādē, vērtspapīru vai standartiz ētu nākotnes 
līgumu birž ā, mijieskaita iest ādē vai kādā citā organizācijā vai apvien ībā, vai piek ļuvi minētajām iestādēm, lai 
jebkura citas Kopienas dal ībvalsts finanšu pakalpojumu sniedz ēji savu pakalpojumu sniegšan ā būtu vienlīdzīgi ar 
attiecīgās Kopienas dal ībvalsts finanšu pakalpojumu sniedz ējiem, vai, ja min ētā Kopiena dal ībvalsts, sniedzot 
finanšu pakalpojumus, tieš i vai netieši paredz š ādas iestādes privil ēģijas vai priekšroc ības, attiec īgā Kopienas 
dalībvalsts nodrošina, ka š ādas valsts iest ādes piešķir valsts rež īmu jebkuras citas Kopienas dal ībvalsts finanšu 
pakalpojumu sniedz ējiem, kas ir rezidenti min ētās Kopienas dal ībvalsts teritorij ā.  
C. Definīcijas  
Attiecībā uz šo pieeju: 
1. finanšu pakalpojumu sniedz ējs, kas ir nerezidents, ir Čīles finanšu pakalpojumu sniedz ējs, kas sniedz finanšu 
pakalpojumus Kopienas teritorij ā no Čīlē esoša uz ņēmuma, neatkar īgi no tā, vai šādam finanšu pakalpojumu 
sniedzējam ir komerci āla klātbūtne Kopienas teritorij ā, 
 
LV 193   LV 2. “komerci āla klātbūtne” ir uz ņēmums Kopienas teritorij ā, kas sniedz finanšu pakalpojumus un piln ībā vai 
daļēji ietver sev piederošus meitas uz ņēmumus, kopuz ņēmumus, person ālsabiedrības, individu ālos uzņēmumus, 
franšīzes uzņēmumus, fili āles, aģentūras, pārstāvniecības vai citas organiz ācijas. 
 
LV 194   LV VII PIELIKUMS 
IESTĀDES, KAS IR ATBILD ĪGAS PAR FINANŠU PAKALPOJUMIEM 
A DAĻA – KOPIEN Ā UN TĀS DALĪBVALST ĪS 
Eiropas Komisija Tirdzniec ības ģenerāldirektorāts 
Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāts B-1049 Bruxelles 
Apvienot ā Karaliste Finanšu ministrija 1 Horse Guards Road 
UK-London SW1A 2HQ 
Austrija Finanšu ministrija Directorate Economic Policy and Financial Markets 
Himmelpfortgasse 4-8 
Postfach 2 A-1015 Wien 
Beļģija Ekonomikas ministrija 
 
Finanšu ministrija Rue de Bréderode 7 
B-1000 Bruxelles 
 Rue de la Loi 12 
B-1000 Bruxelles 
Čehija  Finanšu ministrija Letenská 15 
CZ-118 10 Prague 
Dānija Ekonomikas ministrija Ved Stranden 8  
DK-1061 Copenhagen K 
Francija Ekonomikas, finanšu un r ūpniecības 
ministrija Ministère de l’Economie, des Finances et de l’Industrie 
139, rue de Bercy 
F-75572 Paris 
Grieķija Grieķijas Banka Panepistimiou Street, 21 
GR-10563 Athens 
Igaunija Finanšu ministrija Suur-Ameerika 1 
EE-15006 Tallinn 
Itālija Finanšu ministrija Ministero del Tesoro 
Via XX Settembre 97  
 
LV 195   LV I-00187 Roma 
Īrija Īrijas Finanšu pakalpojumus 
regulējošā iestāde PO Box 9138 
College Green 
IRL-Dublin 2 
Kipra Finanšu ministrija CY-1439 Nicosia 
Latvija Finanšu un kapit āla tirgus komisija Kungu iela 1 
LV-1050 Riga 
Lietuva Finanšu ministrija Vaizganto 8a/2, 
LT-01512 Vilnius 
Luksemburga Finanšu ministrija Ministère des Finances 
3, rue de la Congrégation  
L-2931 Luxembourg 
Malta Finanšu pakalpojumu iest āde Notabile Road 
MT-Attard 
Nīderlande Finanšu ministrija Financial Markets Policy Directorate 
Postbus 20201 NL-2500 EE Den Haag 
Polija Finanšu ministrija 12 Świętokrzyska Street 
PL-00-916 Warsaw 
Portugāle Finanšu ministrija Direcção Geral dos  Assuntos Europeus e Relações 
Internacionais 
Av. Infante D. Henrique, 1C-1º P-1100-278 Lisboa  
Slovākija  Finanšu ministrija 
 Stefanovicova 5 
SK-817 82 Bratislava 
Slovēnija Ekonomikas ministrija Kotnikova 5 
SI-1000 Ljubljana 
Somija Finanšu ministrija PO Box 28 
FIN-00023 Helsinki 
 
LV 196   LV Spānija Finanšu ministrija (Valsts kase) Directora General del Tesoro y Politica Financiera 
Paseo del Prado 6-6a Planta 
E-28071 Madrid 
Ungārija Finanšu ministrija Pénzügyminisztérium 
Postafiók 481 HU-1369 Budapest  
Vācija Finanšu ministrija Bundesanstalt für Finanzdienstleistungsaufsicht 
Graurheindorfer Str. 108 
D-53117 Bonn 
Zviedrija Finanšu uzraudz ības iestāde 
 
 
Zviedrijas centr ālā banka 
 
 
Zviedrijas pat ērētāju aģentūra Box 6750 
S-113 85 Stockholm 
 
Malmskillnadsgatan 7 S-103 37 Stockholm 
 
Rosenlundsgatan 9 S-118 87 Stockholm 
 
 
LV 197   LV  
VIII PIELIKUMS  
(minēts Nolīguma 132. pant ā ) 
TO ĪPAŠO SAIST ĪBU SARAKSTI, KAS ATTIECAS UZ UZ ŅĒMUMU IZVEIDI 
A DAĻA 
KOPIENAS TABULA  
Ievadpiez īme 
1. Šajā tabulā minētās īpašās saistības attiecas tikai uz t ām teritorij ām, kurās piemēro 
Kopienas dibin āšanas līgumus, un š īs saistības piemēro saskaņā ar minēto līgumu noteikumiem. 
Šīs saistības piemēro tikai attiec ībās starp Kopienu un t ās dalībvalstīm, no vienas puses, un 
ārpuskopienas valst īm, no otras puses. T ās neietekm ē dalībvalstu ties ības un pien ākumus, ko 
paredz Kopienas ties ību akti. 
2. Dal ībvalstu nor ādīšanai izmantoti š ādi saīsinājumi: 
AT Austrija 
BE Beļģija 
CY Kipra CZ Čehija 
DE Vācija 
DK Dānija 
ES Spānija 
EE Igaunija FR Francija FI Somija EL Grie ķija 
HU Ung ārija 
IT Itālija 
IE Īrija 
LU Luksemburga LT Lietuva 
 
LV 198   LV LV Latvija 
MT Malta NL Nīderlande 
PT Portug āle 
PL Polija SE Zviedrija SI Slov ēnija 
SK Slov ākija  
UK Apvienot ā Karaliste 
Juridiskas personas “meitas uz ņēmums” ir t āda juridiska persona, ko faktiski kontrol ē cita 
juridiska persona.  
Juridiskas personas „fili āle” ir uzņēmējdarbības veikšanas vieta, kam nav juridiska statusa, bet 
kam piem īt pastāvīgums, piem ēram, mātes uzņēmuma atzars, kam ir sava vad ība un ir 
materiālais nodrošin ājums, lai veiktu dar ījumus ar treš ām personām, lai šīm personām, kaut ar ī 
tās ir inform ētas, ka vajadz ības gadījumā tām būs juridiska saikne ar m ātes uzņēmumu, kura 
galvenais birojs atrodas ārvalstīs, nav jāveic tieši dar ījumi ar m ātes uzņēmumu, bet t ā var veikt 
uzņēmējdarbību atzara dar ījumu vietā. 
 
LV 199   LV  
Sektors vai 
apakšsektors Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidi 
  
1. HORIZONT ĀLĀS SAISTĪBAS  
VISI ŠAJ Ā TABULĀ 
IETVERTIE 
SEKTORI  
 a) Rež īmu, kas pieš ķirts (Čīles sabiedr ību) meitas uz ņēmumiem, kuri 
izveidoti atbilstoši dal ībvalsts ties ību aktiem un kuru juridisk ā adrese, 
galvenā pārvalde vai galven ā darbības veikšanas vieta Kopien ā nav 
paplašināta, nepieš ķir filiālēm, vai a ģentūrām, ko dal ībvalstī 
reģistrējušas Čīles sabiedr ības. Tom ēr tas neliedz dal ībvalstij pieš ķirt 
šo režīmu filiālēm vai aģentūrām, ko Čīles sabiedr ības reģistrējušas 
citā dalībvalstī, attiecībā u z  š o  i e s t āžu darbību pirmās dalībvalsts 
teritorijā, ja vien š ādu paplašin āšanu skaidri neaizliedz Kopienas 
tiesību akti. 
 b) Maz āk labvēlīgu režīms var pieš ķirt (Čīles sabiedr ību) meitas 
uzņēmumiem, kas izveidoti atbilstoši dal ībvalsts ties ību aktiem un 
kam tikai juridisk ā adrese vai galven ā pārvalde atrodas Kopienas 
teritorijā, ja vien nevar pier ādīt, ka tām ir efekt īva un past āvīga saikne 
ar kādas dalībvalsts ekonomiku. 
 Juridiskas personas izveide  
AT: neskarot esošos l īgumus, ārvalstu fizisk ās personas var veikt 
uzņēmējdarbību, ja uz tiem attiecas t ādi paši noteikumi, k ādi attiecas 
uz Austrijas pilso ņiem. Tom ēr kompetentajai iest ādei jāsaņem 
pierādījumi par to, ka neveic nek ādu Austrijas fizisko personu 
diskrimin āciju, veicot attiec īgo uzņēmējdarbību ārvalstnieka izcelsmes 
valstī. Ja šādu pierādījumu nevar sniegt, ārvalstu fiziskajai personai 
jāiesniedz ofici āls pieteikums, lai tai pieš ķirtu statusus, kas vienl īdzīgs 
pilsoņa statusam. Ja uz ņēmējdarbības atļaujas turētājs nav Austrijas 
pastāvīgais iedz īvotājs, jāieceļ profesion āls pārstāvis 
(“gewerberechtlicher Geschäftsführer ”), kura past āvīgā dzīvesvieta ir 
Austrijā. Lai ieg ūtu atļauju veikt uz ņēmējdarbību, ārvalstu 
juridiskajām person ām vai person ālsabiedrībām jāizveido uz ņēmums 
un jāieceļ profesion āls pārstāvis, kura past āvīgā dzīvesvieta ir Austrij ā. 
Neskarot esošos l īgumus, ārvalstu profesion ālajam pārstāvim 
jāiesniedz pieteikums, lai tam pieš ķirtu statusu, kas ir l īdzvērtīgs 
pilsoņa statusam. 
FI: vismaz pusei no sabiedr ības ar ierobežotu atbild ību dibinātājiem jābūt 
fiziskām person ām, kuru past āvīgā dzīvesvieta ir EEZ (Eiropas 
ekonomikas zon ā) vai juridisk ām person ām, kuru past āvīgā 
dzīvesvieta ir k ādā no Eiropas ekonomikas zonas valst īm, ja vien 
Tirdzniecības un Rūpniecības ministrija nenosaka iz ņēmumu. 
SE: sabiedr ībai ar ierobežotu atbild ību (akciju sabiedr ībai) var b ūt viens 
vai vairāki dibinātāji. Dibinātājs vai nu past āvīgi dzīvo Eiropas 
 
LV 200   LV Sektors vai 
apakšsektors Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidi 
  
ekonomikas zon ā vai ir Eiropas ekonomikas zonas juridiska persona. 
Personālsabiedrība var b ūt dibinātājs tikai tad, ja katra partnera 
pastāvīgā dzīvesvieta ir Eiropas ekonomikas zon ā83. Izpilddirektora un 
vismaz 50 procentu valdes locek ļu pastāvīgā dzīvesvieta ir Eiropas 
ekonomikas zon ā. Atbilstošie nosac ījumi domin ē, veidojot cita veida 
juridiskās personas. 
CZ: ārvalstu fizisk ās personas var veikt uz ņēmējdarbību ar tādiem 
pašiem nosac ījumiem, k ādi attiecas vien ādiem uz Čehijas pilso ņiem. 
Tomēr ārvalstu fiziskas personas var veikt darb ības kā 
pašnodarbin ātas personas, veidot un p ārvaldīt uzņēmumus tikai tad, 
ja tās šādu uzņēmumu re ģistrē Komercre ģistrā, ja vien attiec īgās 
personas past āvīgā dzīvesvieta nav Eiropas ekonomikas zon ā. Ja 
fiziskai/juridiskai personai nav past āvīgas mītnes Eiropas 
ekonomikas zon ā, tai Komercre ģistrā papildus j āiesniedz dati vai 
dokuments par uz ņēmuma akt īvu apgrūtinājumiem ārvalstīs, ja 
nodrošinājuma derīgums ir saist īts ar tā publiskošanu, un v ēl citus 
papildu datus. Pirms re ģistrēšanās Komercre ģistrā ārvalsts 
juridiskām person ām jāizveido uz ņēmums Čehijas Republik ā un 
jāieceļ profesion āls pārstāvis, kura past āvīgā dzīvesvieta ir Čehijas 
Republikā. 
MT: pieteikumus, ko nerezidenti iesniedz, lai emit ētu, iegādātos, 
pārdotu vai dz ēstu Malt ā reģistrētu sabiedr ību vai to viet ējo 
sabiedrību vērtspapīrus, kas nav re ģistrētas Maltas Birž ā, izskata 
Maltas finanšu pakalpojumu iest ādes ( Malta Financial Services 
Authority, MFSA ) sabiedr ību reģistrs. Šī procedūra neattiecas uz 
Ienākumu nodok ļa likuma ( Income Tax Act ) 2. pantā definētajām 
sabiedrībām (t.i., starptautiskaj ām kontrolakciju sabiedr ībām vai 
tirdzniecības sabiedr ībām) un sabiedr ībām, kurām pieder Likum ā par 
tirdzniecības floti ( Merchant Shipping Act ) noteiktaj ā kārtībā 
reģistrēts kuģis un kurās rezidentu l īdzdalība nepārsniedz 20 %. 
PL: ārvalstnieki, kas sa ņēmuši atļauju dzīvot Polijas teritorij ā, pagaidu 
uzturēšanās atļauju, Polij ā piešķirtu bēgļa statusu vai kuriem 
piešķirta pagaidu aizsardz ība šīs valsts teritorij ā, var veikt 
uzņēmējdarbību Polijas teritorij ā saskaņā ar tādiem pašiem 
nosacījumiem, k ādi attiecas uz Polijas pilso ņiem; 
ievērojot savstarp ējās prasības, ja ratific ētie starptautiskie nol īgumi 
neparedz cit ādi, ārvalstu personas var veikt uz ņēmējdarbību Polijas 
teritorijā saskaņā ar tādiem pašiem nosac ījumiem, k ādi attiecas 
tādiem pat uz uz ņēmējiem, kuru m ītne ir Polij ā; 
ja nav savstarp ēju prasību, ārvalstu person ām ir ties ības veikt 
uzņēmējdarbību Polijas teritorij ā tikai komand ītsabiedrībām, 
                                                 
83 Var tikt noteikti iz ņēmumi šīm prasībām, ja var pier ādīt, ka nav nepieciešama past āvīga dzīvesvieta. 
 
LV 201   LV Sektors vai 
apakšsektors Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidi 
  
sabiedrībām ar ierobežotu atbild ību un akciju sabiedr ībām; šīm 
personām arī ir tiesības pievienoties š ādām sabiedr ībām, pieņemt vai 
pirkt to akcijas vai da ļas. 
 Likums par ārvalstu sabiedr ību filiālēm 
SE: ārvalstu sabiedr ība (kas nav re ģistrējusi juridisku personu Zviedrij ā) 
veic savu komercdarb ību ar tādas filiāles starpniec ību, kas re ģistrēta 
Zviedrijā un kam ir neatkar īga vadība un atseviš ķi konti. Uz 
būvniecības projektiem, kuru īstenošanas ilgums ir l īdz vienam 
gadam, neattiecas pras ība reģistrēt filiāli vai iecelt p ārstāvi-rezidentu. 
SE: filiāles izpilddirektora dz īvesvieta ir Eiropas ekonomikas zon ā84. 
SE: ārvalstu vai Zviedrijas pilso ņi, kuru dz īvesvieta nav Zviedrij ā, bet 
kuri vēlas veikt komercdarb ību Zviedrij ā, ieceļ un vietējā pašvaldībā 
reģistrē pārstāvi-rezidentu, kas ir atbild īgs par šādu darbību. 
LT: vismaz vienam ārvalstu sabiedr ības filiāles pārstāvim jābūt Lietuvas 
pastāvīgajam iedz īvotājam. 
PL: filiāles – lai veiktu uz ņēmējdarbību Polijas teritorij ā, ārvalstu 
uzņēmēji var reģistrēt filiāles, ievērojot savstarp ējo prasību principu, 
ja ratific ētie starptautiskie nol īgumi neparedz cit ādi. Filiāles 
uzņēmējdarbībai jābūt tādai pašai k ā ārvalstu uz ņēmēja veiktajai 
darbībai un jāieceļ persona, kas ir ties īga pārstāvēt ārvalstu uz ņēmēju. 
Filiāle jāreģistrē un tajā jāveic atseviš ķa grāmatvedība. 
Aģentūras – ārvalstu uz ņēmēji var reģistrēt aģentūras. Aģentūras 
uzņēmējdarbība var būt tikai rekl āma un sludin ājumi attiec ībā uz 
ārvalsts uz ņēmēju. Aģentūra ir jāreģistrē un tajā jāveic atseviš ķa 
grāmatvedība. 
SI: lai ārvalstu sabiedr ības varētu reģistrēt filiāles, mātes uzņēmumam t ā 
izcelsmes zem ē jābūt reģistrētam tiesu re ģistrā vismaz vienu gadu. 
 Juridiskas personas : 
AT: Austrijas Nacion ālās bankas ( Oesterreichische Nationalbank ) 
akcionāri var būt tikai Austrijas pilso ņi vai tādas personas un 
uzņēmumi, kuru m ītne ir Austrij ā. Vadības locek ļiem jābūt Austrijas 
pilsoņiem. 
FI: vismaz puses valdes locek ļu un izpilddirektora past āvīgā dzīvesvieta ir 
Eiropas ekonomikas zon ā, ja vien Tirdzniec ības un r ūpniecības 
                                                 
84 Var tikt noteikti iz ņēmumi šīm prasībām, ja var pier ādīt, ka nav nepieciešama past āvīga dzīvesvieta. 
 
LV 202   LV Sektors vai 
apakšsektors Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidi 
  
ministrija attiec ībā uz sabiedr ību nenosaka iz ņēmumu. 
FI: ja ārvalstu īpašnieks ieg ādājas akcijas par apjomu, kas tam pieš ķir 
vairāk nekā vienu trešda ļu no balssties ībām lielā Somijas sabiedr ībā 
vai lielā uzņēmējdarbības uzņēmumā (kurā ir vairāk nekā 1000 
darbinieku, apgroz ījums ir vair āk par 167 miljoniem eiro vai bilances 
kopsumma ir vair āk par 167 miljoniem eiro), tam vajadz īga Somijas 
varas iest āžu piekrišana; piekrišanu var nedot, ja ir apdraud ētas 
svarīgas valsts intereses. Ārvalstniekam, kura past āvīgā dzīvesvieta ir 
ārpus Eiropas ekonomikas zonas un kurš nodarbojas ar tirdzniec ību kā 
privātuzņēmējs vai partneris Somijas komand ītsabiedrībā vai 
pilnsabiedr ībā, vajadzīga tirdzniec ības atļauja. Ja ārvalstu organiz āciju 
vai fondu re ģistrē saskaņā ar Eiropas ekonomikas zonas valsts ties ību 
aktiem un t ā juridiskā adrese ir Eiropas ekonomikas zonas valst ī, tam 
nav vajadz īga atļauja, lai veiktu uz ņēmējdarbību vai tirdzniec ību ar 
Somijā reģistrētas filiāles starpniec ību. 
 Nekustam ā īpašuma pirkšana:  
AT: lai fiziska vai juridiska ārvalstu persona ieg ādātos, pirktu, k ā arī 
izīrētu vai īrētu nekustamo īpašumu, ir vajadz īgs kompetent ās 
reģionālās iestādes ( Länder ) pilnvarojums; š ī iestāde apsvērs, vai 
netiek ietekm ētas svarīgas ekonomiskas, soci ālas vai kult ūras 
intereses. 
CY: nav saist ību. 
CZ: nekustamo īpašumu var ieg ādāties tikai fiziskas personas, kur ām ir 
pastāvīga dzīvesvieta, un juridiskas personas, kuru m ītne vai fili āle 
atrodas Čehijas Republikas teritorij ā. Īpašu režīmu piemēro attiecībā 
uz lauksaimniec ības zemi un mežu, ko var ieg ādāties tikai past āvīgie 
iedzīvotāji (t.i., fiziskas personas, kur ām pastāvīgā dzīvesvieta ir 
Čehijas republikas teritorij ā, vai juridiskas personas, kuru m ītne 
atrodas Čehijas Republikas teritorij ā), un l īdzdalība valsts 
lauksaimniec ības zemes un mežu privatiz ācijā ir ierobežota un 
attiecas tikai uz Čehijas Republikas pilso ņiem. 
EE: lauksaimniec ības zemes un mežu, k ā arī pierobežas zonas zemes 
pirkšana ir atrun āta. 
DK: ierobežojumi nekustam ā īpašuma pirkšanai attiecas uz nerezidentiem 
– fiziskām person ām un juridisk ām person ām. Ierobežojumi 
lauksaimniec ības zemes pirkšanai attiecas uz ārvalstu fizisk ām 
personām un juridisk ām personām. 
ES: nekustam ā īpašuma pirkšana ir atrun āta attiecībā uz tādu dalībvalstu 
valdībām, oficiālajām iestādēm un valsts uz ņēmumiem, kuru izcelsme 
 
LV 203   LV Sektors vai 
apakšsektors Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidi 
  
ir ārpus Kopienas. 
EL: saska ņā ar Likumu Nr . 1892/90, kas groz īts ar Likumu  1969/91, lai 
iegādātos nekustamu īpašumu pierobežas teritorij ās vai nu tieši, vai ar 
līdzdalību tādas sabiedr ības pašu kapit ālā, kas nav re ģistrēta Grieķijas 
biržā un kam pieder nekustamais īpašums š ādos reģionos, vai lai 
mainītu personas, kas ir š ādu sabiedr ību akcion āri, vajadz īga 
kompetento iest āžu izsniegta at ļauja (Aizsardz ības ministrija attiec ībā 
uz fizisk ām vai juridisk ām person ām, kas nav ES fizisk ās vai 
juridiskās personas). 
IE: vajadz īga Zemes komisijas iepriekš ēja rakstiska at ļauja, lai viet ējās 
vai ārvalstu sabiedr ības vai ārvalstu pilso ņi iegūtu īpašumties ības uz 
Īrijas zemi. Ja š āda zeme ir paredz ēta rūpnieciskai izmantošanai (kas 
nav lauksaimniecisk ā rūpniecība), šī prasība nav j āievēro, ja ir 
Uzņēmumu un nodarbin ātības ministra šim m ērķim izsniegta apliec ība 
(sertifikāts). Šis likums nea ttiecas uz zemi pils ētu robežās. 
HU: nav saist ību, ārvalstu fizisk ām vai juridisk ām personām iegādājoties 
valstij piederošu īpašumu. 
LT: nav saist ību, ārvalstu subjektiem (fizisk ām un juridisk ām personām) 
iegādājoties zemi, tom ēr ir prasība tiem p ārvaldīt vai izmantot š ādu 
īpašumu saska ņā ar Lietuvas ties ību aktos noteikto proced ūru.  
LV: nav saist ību, juridisk ām personām iegādājoties zemi. Zemes nomas 
atļautais termi ņš nevar pārsniegt 99 gadus. 
MT: arī turpmāk piemēros Maltas ties ību aktos un regul ās paredzētās 
prasības attiecībā uz nekustam ā īpašuma ieg ādi. 
SI: juridiskas personas, kas Slov ēnijas Republik ā reģistrētas ar ārvalstu 
kapitāla līdzdalību, var ieg ādāties nekustamo īpašumu Slov ēnijas 
Republikas teritorij ā. Ārvalstu personu Slov ēnijas Republik ā 
dibinātas filiāles* var iegādāties nekustamo īpašumu, iz ņemot zemi, 
lai veiktu t ādu uzņēmējdarbību, kuras veikšanai t ās reģistrētas. 
Vajadzīga īpaša atļauja, lai sabiedr ības, kuru liel ākā kapitāla daļa 
tieši vai netieši pieder citu dal ībvalstu juridisk ām person ām vai 
pilsoņiem, varētu iegādāties nekustamo īpašumu 10 km pierobežas 
zonā. 
SK: ierobežojumi attiec ībā uz ārvalstu fiziskas vai juridiskas personas 
veikto nekustam ā īpašuma ieg ādi. Ārvalstu fiziskas vai juridiskas 
                                                 
* SI: Saska ņā ar likumu par komercsabiedr ībām (Law on Commercial Companies ), Slovēnijas Republik ā 
dibinātu filiāli neuzskata par juridisku personu, bet atiec ībā uz to darb ību tās pielīdzina meitas 
uzņēmumiem. 
 
LV 204   LV Sektors vai 
apakšsektors Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidi 
  
personas var ieg ādāties nekustamo īpašumu, re ģistrējot Slovākijā 
juridiskas personas vai ieg ūstot līdzdalību kopuz ņēmumos. Lai 
ārvalstu fizisk ās vai juridisk ās personas var ētu iegādāties zemi, ir 
vajadzīga atļauja. 
IT: nav saist ību attiecība uz nekustam ā īpašuma pirkšanu. 
FI (Ālandu salas): ierobežojumi attiec ībā uz tādu fizisku personu 
tiesībām, kas nav Ālandu reģionālie pilsoņi, un juridisku personu 
tiesībām iegādāties un tur ēt īpašumā nekustamo īpašumu Ālandu 
salās; vajadzīga salas kompetento iest āžu atļauja. 
FI (Ālandu salas): ierobežojumi attiec ībā uz tādu fizisku personu ties ībām 
veikt uzņēmējdarbību un ties ībām sniegt pakalpojumus, kas nav 
Ālandu salu re ģionālie pilsoņi, vai attiec ībā uz jebkādu juridisku 
personu š ādām tiesībām; vajadz īga Ālandu salu kompetento iest āžu 
atļauja. 
PL: vajadz īga atļauja, lai ārvalstnieki un ārvalstu juridiskas personas tieši 
vai netieši var ētu iegūtu īpašumā nekustamo īpašumu. 
PL: nav saist ību, izņemot: ja neatkar īgu dzīvokli vai nekustamo īpašumu 
pērk ārvalstu pilsonis, tam Polij ā jānodzīvo vismaz pieci gadi p ēc 
pastāvīgās uzturēšanās atļaujas saņemšanas; ja juridiska persona, kuras 
uzņēmuma m ītne atrodas Polij ā un kuru tieši vai netieši kontrol ē 
ārvalstu fiziska persona vai ārvalstu juridiska persona, kuras 
uzņēmuma mītne atrodas ārvalstīs, likumā noteiktajiem m ērķiem pērk 
nekustamo īpašumu bez ēkām, kura kop ējā platība Polijā nepārsniedz 
0,4 ha pils ētas zonā. 
 Ieguldījumi : 
CY: portfe ļieguldījumi: Ieguld ītāji no valst īm, kas atrodas ārpus ES, var 
ieguldīt ne vairāk kā 49 % Kipras birž ā reģistrētas sabiedr ības akciju 
kapitālā. Darījumus ar š ādiem ieguld ījumiem var veikt Kipras biržas 
mākleri un valsts sabiedr ības, neizdarot atsauci uz Kipras Centr ālo 
banku. 
CY: fiziskas vai juridiskas personas ar ārvalstu līdzdalību apmaks ātajam 
kapitālam jābūt samērojamam ar t ās finansiālajām prasībām un 
nerezidentiem j āfinansē savs ieguld ījums, import ējot ārvalstu val ūtu. 
Ja nerezidenta l īdzdalība pārsniedz 24 procentus, jebk ādu papildu 
finansējumu vajadz īgajam apgroz āmajam kapit ālam vai cit ām 
prasībām jāpiesaista no viet ējiem un ārvalstu avotiem proporcion āli 
rezidentu un nerezidentu l īdzdalībai uzņēmuma pašu kapit ālā. 
Attiecībā uz ārvalstu sabiedr ību filiālēm visu kapit ālu sākotnējiem 
 
LV 205   LV Sektors vai 
apakšsektors Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidi 
  
ieguldījumiem nodrošina ārvalstu avoti. 
Veikt aiz ņēmumus viet ējos avots var tikai p ēc projekta s ākotnējās 
īstenošanas, lai finans ētu apgrozāmā kapitāla prasības. 
ES: vajadz īga iepriekš ēja valdības atļauja, lai ārvalstu vald ības un 
ārvalstu fizisk ās un juridisk ās personas var ētu veikt ieguld ījumus 
Spānijā (kam ir tendence iesaist īt ne tikai saimnieciskas, bet ar ī citas 
intereses no uz ņēmuma puses) tieši vai ar sabiedr ību vai citu t ādu 
fizisku vai juridisku personu starpniec ību, pār kurām ārvalstu 
valdībām ir tieša vai netieša kontrole. 
FR: ja ārvalstnieku pirkums p ārsniedz 33,33 procentus no kapit āla akciju 
skaita vai balssties ībām kādā Francijas uz ņēmumā vai 20 procentus 
publiski kot ētā Francijas sabiedr ībā, piemēro šādus noteikumus: 
- vienu m ēnesi pēc attiecīgā paziņojuma atļauju piešķir attiecībā uz 
citiem ieguld ījumiem klusuciešot, ja vien  Ekonomikas lietu ministrs 
atsevišķos gadījumos neizmanto savas ties ības atlikt ieguld ījumu.  
FR: ārvalsts līdzdalība nesen privatiz ētā sabiedrībā var būt ierobežota l īdz 
mainīgam lielumam, ko nosaka Francijas vald ība, ņemot vērā katru 
konkrēto gadījumu, no publiski pied āvātā pašu kapit āla. 
FR: lai veiktu uz ņēmējdarbību kā noteiktas komerci ālas, rūpnieciskas vai 
amatnieku darb ības, vajadz īga speciāla atļauja, ja izpilddirektoram nav 
pastāvīgās uzturēšanās atļaujas. 
HU: līdzdalība azartsp ēļu, derību, loteriju un l īdzīgu darbību 
organizēšanā ir atrunāta un attiecas tikai uz valsti. 
IT: jaunprivatiz ētām sabiedr ībām var pieš ķirt vai saglab āt ekskluzīvas 
tiesības. Dažos gad ījumos balssties ības jaunprivatiz ētās sabiedrībās 
var būt ierobežotas. Uz laiku l īdz pieciem gadiem var b ūt vajadzīga 
Valsts kases at ļauja, lai ieg ādātos lielu pašu kapit āla daļu sabiedrībās, 
kas darbojas aizsardz ības un ener ģijas jomā. 
LT: ieguld ījumi loteriju organiz ēšanā ir aizliegti saska ņā ar Likumu par 
ārvalstu kapit āla ieguld ījumiem ( Law on Foreign Capital 
Investment ). 
MT: uz sabiedr ībām, kurās līdzdarbojas fiziskas vai juridisks personas, 
kas ir nerezidenti, attiecas t ādas pašas kapit āla prasības, kādas 
piemēro pilnībā rezidentiem piederoš ām sabiedr ībām, un tās ir šādas: 
privātām sabiedr ībām – Lm 500 (no kura vismaz 20 % j ābūt 
apmaksātam kapit ālam); valsts sabiedr ībām – Lm 200 (no kura 
vismaz 25 % j ābūt apmaks ātam kapit ālam). Nerezidentu da ļu 
apmaksā ar līdzekļiem no ārvalstīm. Sabiedr ībām, kurās līdzdarbojas 
 
LV 206   LV Sektors vai 
apakšsektors Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidi 
  
nerezidenti, j āsaņem Finanšu ministrijas at ļauja, lai ieg ādātos telpas 
saskaņā ar attiecīgajiem ties ību aktiem. 
PT: ārvalstu līdzdalība jaunprivatiz ētā sabiedrībā var būt ierobežota l īdz 
mainīgam lielumam, ko nosaka Portug āles valdība, ņemot vērā katru 
konkrēto gadījumu, no publiski pied āvātā pašu kapit āla. 
PL: atļauja dibin āt sabiedrību ar ārvalsts pašu kapit ālu vajadzīga šādos 
gadījumos: 
- ja dibina sabiedr ību, pērk vai ieg ādājas akcijas vai da ļas esošā 
sabiedrībā, paplašina sabiedr ības darbību, un ja darb ību apjoms ietver 
vismaz vienu no š ādām jomām: 
- jūras ostu un lidostu p ārvaldība, 
- darbības ar nekustamo īpašumu vai starpniec ība nekustam ā 
īpašuma dar ījumos, 
- piegādes aizsardz ības rūpniecībai, uz kur ām neattiecas citas 
licencēšanas pras ības, 
- importētu patēriņa preču vairumtirdzniec ība, 
- juridisku konsultat īvu pakalpojumu sniegšana; 
- tāda kopuzņēmuma dibin āšana ar ārvalstu kapit ālu, kurā Polijas 
pusei ir juridiskas personas status un t ās ieguld ījums 
sākumkapitālā ir nenaudas akt īvi, 
 - līgums, kur ā ietvertas ties ības izmantot valsts īpašumu ilg āk 
nekā sešus mēnešus vai l ēmums ieg ādāties šādu īpašumu. 
 Valūtas režīms85,86 ,87 
                                                 
85 CZ: Attiec ībā uz valūtas maiņas kontroli tiek piem ērota nediskrimin ējoša sistēma, kuru veido:  
a) ierobežojumi rezidentiem-pilso ņiem iegādāties ārvalsts val ūtu personiskos nol ūkos,  
b) atļauja veikt ārvalsts val ūtas maiņu Čehijas rezidentiem, pie ņemot finanšu kred ītus no ārvalstu subjektiem, veicot 
tiešus kapit āla ieguldījumus ārvalstīs, iegādājoties nekustamo īpašumu ārvalstīs un pērkot ārvalstu vērtspapīrus. 
86 PL: pastāv nediskrimin ējoša sistēma valūtas maiņas kontrolei, kura attiecas uz ierobežojumiem ārvalsts val ūtas 
apgrozībai un ārvalsts val ūtas maiņas atļauju sistēmu (vispārēju un individu ālu) līdz ar citiem ierobežojumiem kapit āla 
plūsmām un val ūtas maks ājumiem. At ļauja nepieciešama š ādiem dar ījumiem ārvalstu val ūtā: 
-valūtas izvešanai no valsts,  
-Polijas val ūtas ievešanai valst ī,  
-īpašumties ību pārvešanai ties ībām uz monet āriem aktīviem starp iekšzemes un ārvalstu person ām,  
-aizdevumu un kred ītu piešķiršanai un sa ņemšanai, ko veic iekšzemes personas k ā ārvalstu val ūtas darījumus,  
-maksājumiem ārvalstu val ūtā Polijā par iegādātām precēm, nekustamo īpašumu, īpašumties ībām, pakalpojumiem vai 
darbu,  
-bankas konta atv ēršanai un tur ēšanai ārvalstīs esošās bankā,  
-ārvalstu vērtspapīru iegādei un turēšanai, nekustam ā īpašuma ieg ādei ārvalstīs,  
-uzņemoties saist ības ar līdzīgu efektu ārvalstīs. 
 
LV 207   LV Sektors vai 
apakšsektors Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidi 
  
CY: saska ņā ar Likumu par val ūtas maiņas kontroli ( Exchange Control 
Law) nerezidentiem parasti nav at ļauts ņemt aizdevumus no 
vietējiem avotiem. 
SK: attiec ībā uz kārtējiem maks ājumiem ir ierobežo jums rezidentiem – 
pilsoņiem iegādāties ārvalstu val ūtu personīgiem mērķiem. 
Attiecībā uz kapit āla maksājumiem ir vajadz īga ārvalstu val ūtas 
maiņas atļauja, lai pie ņemtu finanšu kred ītus no ārvalstu subjektiem, 
veiktu tiešos kapit āla ieguldījumus ārvalstīs, iegādātos nekustamo 
īpašumu ārvalstīs un pirktu ārvalstu vērtspapīrus. 
 Prasības attiec ībā uz dzīvesvietu 
AT: filiāļu izpilddirektoriem un juridisk ām person ām jābūt Austrijas 
pastāvīgajiem iedz īvotājiem; juridisko personu vai fili āļu atbildīgajām 
fiziskajām person ām saskaņā ar Austrijas Likumu par Tirdzniec ības 
tirdzniecību ( Austrian Trade Act ) jābūt Austrijas past āvīgajiem 
iedzīvotājiem. 
AT: uz visiem ārvalstniekiem attiecas Likums par ārvalstniekiem 
(Foreigners’s Act ) un Likums par dz īvesvietu ( Residence Act ), kas 
reglament ē ieceļošanu, uztur ēšanos un darbu. Turkl āt uz ārvalstu 
strādniekiem, ieskaitot galvenos darbiniekus un ieguld ītājus, izņemot 
Eiropas ekonomikas zonas pilso ņus, attiecas Likuma par ārvalstnieku 
darbu ( Foreign Labour Act ) noteikumi, ieskaitot darba tirgus p ārbaudi 
un kvotu sist ēmu. Ja ieguld ītājs apņemas veikt ieguld ījumu, kas 
labvēlīgi ietekm ē visu Austrijas ekonomiku vai vienu Austrijas 
ekonomikas nozari, attiec ībā uz šādu ieguld ītāju var neveikt darba 
tirgus pārbaudi (atseviš ķos gadījumos to var neveikt ar ī attiecībā uz 
svarīgiem galvenajiem darbiniekiem). Ieguld ītāju, kas apliecina, ka 
viņa turējumā ir vismaz 25 procenti no person ālsabiedrības 
(“Personengesellschaft ”) vai valsts komand ītsabiedrības 
(“Gesellschaft mit beschränkter Haftung ”) un ka vi ņam ir izšķirošā 
ietekme š ādā sabiedrībā, atbrīvo no pien ākuma iev ērot Likumu par 
ārvalstnieku darbu ( Foreign Labour Act ). 
LT: vismaz vienam ārvalstu sabiedr ības filiāles pārstāvim jābūt Lietuvas 
pastāvīgajam iedz īvotājam. 
MT: Maltas ties ību akti un regulas attiec ībā uz iebraukšanu un 
uzturēšanos piem ēros arī turpmāk, ieskaitot regulas par uztur ēšanās 
ilgumu. Iece ļošanas un uztur ēšanās atļaujas Maltas vald ība piešķir 
pēc saviem ieskatiem. 
SK: ārvalstu fiziskai personai, kuras v ārds jāreģistrē Komercre ģistrā kā 
personai, kas pilnvarota darboties uz ņēmēja vārdā, jāiesniedz at ļauja 
par uzturēšanos Slov ākijas Republik ā. 
                                                                                                                                                         
87 SK: ieraksti, kurus uzskaita caursp īdīguma nodrošin āšanai.  
 
LV 208   LV  
Nozare vai apakšnozare Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidošanu 
  
2. ĪPAŠĀS SAIST ĪBAS KONKR ĒTAJĀS NOZAR ĒS (pamatojas uz ANO ISIC rev. 3 
klasifikāciju)  
A. LAUKSAIMNIE-
CĪBA, MEDNIEC ĪBA, 
MEŽSAIMNIEC ĪBA  
1. Lauksaimniec ība, 
medniecība, iz ņemot 
pakalpojumus 
2. Mežsaimniec ība, 
kokmateri ālu 
sagatavošana, iz ņemot 
pakalpojumus AT: atrun ātas. 
CY: atļautā līdzdalība, kas nav ES l īdzdalība, ir ne vair āk kā 49 %. 
Ieguldījuma indikat īvas obligātais līmenis ir 100,000 CY£. 
FR: atrun ātas attiec ībā uz lauksaimniec ības uzņēmumiem, ko 
veido to valstu pilso ņi, kas nav Kopienas dal ībvalstis, un uz 
vīna dārzu ieguvi. 
HU: nav saist ību. 
IE: atrun ātas attiec ībā uz zemi, ko, lai nodarbotos ar 
lauksaimniec ību, iegādājas to valstu pilso ņi, kas nav Kopienas 
dalībvalstis, ja vien nav pieš ķirta atļauja; attiec ībā uz tiem 
ieguldījumiem miltu malšanas darb ībās, ko veic ārpuskopienas 
valstu past āvīgie iedzīvotāji. 
LT: nav saist ību attiecībā uz ārvalstu subjektu (fizisku un juridisku 
personu) veikt ām iegādēm, iegūstot īpašumā zemi, iekšzemes 
ūdeņus un mežus saska ņā ar konstitucion ālajām tiesībām. 
MT: nav saist ību. 
SK: atrun ātas attiec ībā uz zemes ieg ādi, lai nodarbotos ar 
lauksaimniec ību, un citas zemes ieg ādi, kā norādīts Likumā par 
ārvalstu val ūtas maiņu (Foreign Exchange Act ), ja vien nav 
piešķirta atļauja. 
B. ZVEJNIEC ĪBA  
5. Zvejniec ība, zivju 
inkubācijas staciju un 
zivju audz ētavudarbība, 
izņemot pakalpojumus AT: 25 % vai vair āk Austrijā reģistrēto kuģu iegāde. 
BE: atrun ātas attiecībā uz to ku ģu iegādi, kas ku ģo ar Beļģijas 
karogu, ja to veic r ēderejas, kuru galvenai s birojs neatrodas 
Beļģijā.  
CY: atļautā līdzdalība, kas nav ES l īdzdalība, ir ne vair āk kā 49 %. 
Ieguldījuma indikat īvais oblig ātais līmenis ir 100,000 CY£. 
 
LV 209   LV Nozare vai apakšnozare Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidošanu 
  
DK: atrun ātas attiec ībā uz īpašumties ībām, kad rezidenti no 
valstīm ārpus ES ieg ūst vienu trešda ļu vai vair āk īpašumties ību ar 
komerciālo zvejniec ību saistītā uzņēmumā; attiecībā uz tām 
īpašumties ībām uz kuģiem, kas ku ģo ar noteiktu valstu karogiem, 
kuras iegūst rezidenti no valst īm ārpus ES, ja vien ieg āde nenotiek 
ar Dānijā reģistrēta uzņēmuma starpniec ību. 
FR: atrun ātas attiecībā uz to valstu pilso ņu apmešanos uz dz īvi 
piejūras valsts īpašumā, kas nav Kopienas valstis vai Eiropas 
ekonomikas zonas valstis, lai nodarbotos ar zivsaimniec ību/krabjveid īgo un aļģu audzēšanu. 
FI: atrunātas attiecībā uz īpašumties ībām uz kuģiem ar Somijas 
karogu, ieskaitot zvejniec ības kuģus, izņemot, ja t ās iegādātas ar 
Somijā reģistrēta uzņēmuma starpniec ību. F: atrun ātas attiecībā uz 
īpašumties ībām, iegūstot vairāk nekā 50 procentus no ku ģiem ar 
Francijas karogu, ja vien attiec īgais kuģis pilnībā nepieder 
uzņēmumiem, kuru galvenais birojs atrodas Francij ā. 
DE: jūras zvejniec ības licenci pieš ķir tikai tiem ku ģiem, kas ir 
tiesīgi kuģot ar Vācijas karogu. Tie ir zvejniec ības kuģi, kuru 
akciju liel ākā daļa pieder Kopienas pilso ņiem vai sabiedr ībām, kas 
dibinātas saska ņā ar Kopienas ties ību aktiem un kuru galven ā 
uzņēmējdarbības veikšanas vieta atrodas dal ībvalstī. Kuģu 
izmantošanu p ārvalda un uzrauga personas, kuru past āvīgā 
dzīvesvieta ir V ācijā. Lai ieg ūtu zvejniec ības licenci, visiem 
zvejas ku ģiem jābūt reģistrētiem tajās piekrastes valst īs, kurās 
atrodas ku ģu izcelsmes ostas. 
EE: kuģi ir tiesīgi izmantot Igaunijas karogu, ja tie atrodas 
Igaunijā un lielākās īpašumties ību daļas turētāji ir Igaunijas 
pilsoņi kopsabiedr ībā un komand ītsabiedrībās, vai citas juridiskas 
personas, kas atrodas Igaunij ā un kuru vad ības valdē lielākās 
balsstiesību daļas turētāji ir Igaunijas pilso ņi. 
EL: īpašumties ības uz ku ģi ar Grieķijas karogu ir ierobežotas un 
nevar pārsniegt 49 procentus fizisk ām vai juridisk ām personām no 
valstīm, kas atrodas ārpus ES.  
HU: nav saist ību. 
IE: atrunātas attiecībā uz iegādēm, ko veic ārpuskopienas valstu 
pilsoņi, iegādājoties Īrijā reģistrētus jūras zvejniec ības kuģus. 
IT: atrunātas attiecībā uz pirkumiem, ko veic ārvalstnieki, kuri nav 
Kopienas past āvīgie iedzīvotāji, pērkot lielāko daļu no kuģiem ar 
Itālijas karogu vai kontroles da ļu sabiedrībās, kam pieder ku ģi un 
 
LV 210   LV Nozare vai apakšnozare Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidošanu 
  
kuru centr ālais birojs atrodas It ālijā; attiecībā uz to kuģu pirkšanu, 
kas kuģo ar Itālijas karogu, lai tos izmantotu zvejniec ībā Itālijas 
teritoriālajos ūdeņos. 
LT: nav saist ību. 
LV: atrun ātas attiecībā uz īpašumties ību reģistrēšanu uz Latvijas 
zvejas ku ģiem fizisk ām personām, kas nav ne pilso ņi, ne nepilso ņi 
vai Latvijas juridiskas personas, iz ņemot, ja īpašumties ības 
reģistrēt ar Latvij ā reģistrēta uzņēmuma starpniec ību. 
MT: nav saist ību. 
NL: atrun ātas attiec ībā uz īpašumties ībām uz ku ģiem ar 
Nīderlandes karogu, ja ieguld ījumu neveic r ēderejas, kas 
reģistrētas saska ņā ar Nīderlandes ties ību aktiem, dibin ātas 
Nīderlandes Karalist ē un kuru faktisk ā vadība atrodas N īderlandē. 
PT: atrun ātas attiecībā uz īpašumties ībām uz kuģiem ar Portug āles 
karogu, kas nav ieg ūtas ar Portug ālē reģistrēta uzņēmuma 
starpniecību. 
SE: atrun ātas attiecībā uz 50 procentu vai vair āk tāda kuģa iegādi, 
kas kuģo ar Zviedrijas karogu, iz ņemot, ja š āda daļa iegādāta ar 
Zviedrijā reģistrēta uzņēmuma starpniec ību; attiec ībā uz 50 
procentu vai vair āk akciju da ļas izveidi vai ieg ādi sabiedr ībās, kas 
iesaistītas komerczvejniec ības darbībā Zviedrijas ūdeņos, ja vien 
nav pieš ķirta atļauja. Zviedrijas ties ību aktos attiec ībā uz 
zvejniecību ir ietverti ierobežojumi attiec ībā uz zvejniec ību un 
ierobežojumi, saska ņā ar kuriem zvejniec ības kuģi var iegādāties 
licenci un k ļūt par Zviedrijas zvejas flotes da ļu. 
SK: atrun ātas attiecībā uz īpašumties ībām uz kuģiem ar Slov ākijas 
karogu, iz ņemot, ja t ās iegūtas ar Slov ākijas Republik ā reģistrēta 
uzņēmuma starpniec ību. 
UK: atrun ātas attiecībā uz kuģu ar Lielbrit ānijas karogu ieg ādēm, 
ja vien ieguld ījums par vismaz 75 % nepieder britu pilso ņiem 
un/vai sabiedr ībām, kurās vismaz 75 % pieder britu pilso ņiem, 
kuru past āvīgā dzīvesvieta vai domicils visos gad ījumos ir 
Lielbritānijā. Kuģi jāpārvalda, j āvada un j ākontrolē no 
Lielbritānijas. 
C. IEGUVES 
RŪPNIECĪBA UN 
KARJERU IZSTR ĀDE  
 
LV 211   LV Nozare vai apakšnozare Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidošanu 
  
10. Ogļu un brūnogļu 
ieguve, kūdras ieguve 
11. Jēlnaftas un 
dabasgāzes ieguve, 
izņemot 
pakalpojumus 
12. Urāna un torija r ūdu 
ieguve 
13. Metālrūdas ieguve 
14. Cita ieguves 
rūpniecība un karjeru 
izstrāde CZ: nav saist ību 
EL: lai ieg ūtu tiesības pētīt un izmantot visus miner ālus, izņemot 
ogļūdeņražus, cieto kurin āmo, radioakt īvos miner ālus un 
ģeotermisko potenci ālu, vajadz īga Grieķijas valsts pieš ķirta 
koncesija p ēc Ministru padomes apstiprin ājuma. 
ES: atrun ātas attiec ībā uz tiem ieguld ījumiem strat ēģiskos 
minerālos, ko ārpuskopienas valstis. 
FR: uzņēmējdarbību ieguves r ūpniecībā nerezidents var veikt, 
reģistrējot Francijas vai Eiropas meitas uz ņēmumu, kura 
pārvaldnieks ir Francijas vai citas valsts past āvīgais iedzīvotājs, 
kas savu dz īvesvietu pazi ņo vietējai prefekt ūrai. 
HU: uz ties ībām meklēt, pētīt un izmantot miner ālu izejvielas var 
attiekties laika zi ņā ierobežota Ung ārijas vald ības piešķirta 
koncesija.  
LT: nav saist ību. 
MT: nav saist ību. 
EC: atrun ātas attiec ībā uz ogļūdeņražu mekl ēšanu, pētīšanu un 
izmantošanu: saska ņā ar 1994. gada 30. maija Direkt īvu 
94/22/EK (public ēta 1994. gada 30. j ūnijā Eiropas Kopienu 
Oficiālajā Vēstnesī, Nr. L 164) ikreiz, kad konstat ē, ka trešās 
valsts režīms, kas pieš ķirts Kopienas fiziskaj ām vai juridiskaj ām 
personām, nav sal īdzināms ar Kopienas rež īmu, kas pieš ķirts 
attiecībā uz minētās valsts fiziskaj ām vai juridiskaj ām personām, 
attiecībā uz tirgus pieeju un šo darb ību veikšanu Padome p ēc 
Komisijas ieteikuma var pilnvarot dal ībvalsti atteikt fiziskai vai 
juridiskai personai, ko faktiski kontrol ē attiecīgā trešā valsts 
un/vai šādas valsts pilso ņi (savstarp īgums) 
D. APSTR ĀDES 
RŪPNIECĪBA  
15. Pārtikas produktu un 
dzērienu ražošana 
16. Tabakas ražošana 17. Tekstilizstr ādājumu 
ražošana 
18. Apģērbu ražošana; 
kažokādu apstrāde un 
krāsošana  
19. Ādas miec ēšana un 
apstrāde, somu u.tml. 
izstrādājumu, iej ūga Nav 
 
LV 212   LV Nozare vai apakšnozare Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidošanu 
  
piederumu un apavu 
ražošana 
20. Koksnes, koksnes 
un korķa izstrādājumu 
ražošana, iz ņemot 
mēbeles, salmu un 
pīto izstr ādājumu 
ražošana 
21. Papīra un pap īra 
izstrādājumu ražošana  
22. Izdev ējdarbība, 
poligrāfija un ierakstu 
reproducēšana  
23. Koksa, naftas 
pārstrādes produktu 
un kodoldegvielas ražošana  
24. Ķīmisko vielu un to 
izstrādājumu ražošana  
25. Gumijas un 
plastmasas izstrādājumu ražošana  
26. Nemet ālisko 
minerālu 
izstrādājumu ražošana  
27. Metālu ražošana  
28. Veidotu 
metālizstrādājumu 
ražošana, iz ņemot 
mašīnas un iek ārtas  
29. Citur nemin ētu 
iekārtu un apr īkojuma 
ražošana  
30. Biroja un 
grāmatvedības 
tehnikas un datoru 
 
LV 213   LV Nozare vai apakšnozare Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidošanu 
  
ražošana 
31. Citur nemin ētu 
elektrisko maš īnu un 
aparātu ražošana 
32. Radio, telev īzijas un 
sakaru iek ārtu un 
aparatūras ražošana  
33. Medic īnas, ļoti 
precīzu un optisko 
instrumentu, un pulksteņu ražošana 
34. Meh ānisko 
transportl īdzekļu, 
piekabju un puspiekabju ražošana 
35. Citu 
transportl īdzekļu 
ražošana 
36. Mēbeļu ražošana; 
citur nemin ēta 
ražošana 
37. Otrreiz ējā pārstrāde 
CITA VEIDA 
RAŽOŠANA A: uz nemilit āru ieroču un mun īcijas ražošanu attiecas pras ība par 
EEZ pilson ību. Uz milit āro ieroču un mun īcijas ražošanu 
attiecas pras ība par Austrijas pilson ību. Juridiskas personas un 
personālsabiedrības: juridiskajai adresei vai galvenajam birojam 
jābūt Austrij ā. Sabiedr ības profesion ālajam pārstāvim vai 
pārvaldošajiem partneriem, kas ir pilnvaroti darboties 
uzņēmuma vārdā, jābūt EEZ pilso ņiem. 
E. 
ELEKTROENER ĢIJA, 
GĀZES UN ŪDENS 
APGĀDE  
40. Elektroener ģija, 
gāzes, tvaika un 
karstā ūdens apgāde AT: nav saist ību. 
CZ: nav saist ību. 
FR: koncesijas un pilnvarojumus hidroelektroener ģijas jomā var 
 
LV 214   LV Nozare vai apakšnozare Valsts rež īma ierobežojumi attiec ībā uz uzņēmumu izveidošanu 
  
piešķirt tikai Francijas pilso ņiem vai Kopienas pilso ņiem, kā arī 
to valstu pilso ņiem, ar kur ām noslēgti savstarp īguma nol īgumi 
hidroelektroener ģijas jomā. 
FI: atrunātas attiecībā uz ieguld ījumiem uz ņēmumā, kas iesaist īts 
darbībās ar kodolener ģiju vai kodolmateri āliem. 
EL: cietie kurin āmie, radioakt īvie minerāli un ģeotermisk ā enerģija: 
licenci pētīšanai nevar izsniegt ārpuskopienas valstu fizisk ām 
vai juridisk ām person ām. Uz ties ībām izmantot attiecas 
Grieķijas valdības piešķirta koncesija p ēc Ministru padomes 
apstiprinājuma. 
HU: nav saist ību. 
LV: valsts monopols elektroener ģijas sektor ā. 
MT: nav saist ību. 
PT: atrun ātas attiecībā uz ieguld ījumiem uz ņēmumā, kas iesaist īts 
dabasgāzes import ēšanā, transport ēšanā un piegādē. Portugāles 
valdība ir kompetenta defin ēt nosacījumus, kas j āievēro 
uzņēmumiem, kuri v ēlas veikt š īs darbības. 
SK: jānodrošina atbilst ība Slovākijas Republikas ener ģētikas 
politikai. Atrun ātas attiecībā uz ieguld ījumiem uz ņēmumos, kas 
ir dabiskie monopoli. 
Valdība var ierobežot elektr ības un gāzes importu un eksportu 
šādos gadījumos:  
- elektrības un gāzes ražotāju un pirc ēju tiesības un pien ākumi 
nav vienādi vai nav sam ērojami ar ražot āju un pirc ēju tiesībām 
un pienākumiem Slov ākijas Republik ā,  
- piesardz ības pasākumi, ko veic atseviš ķi ražotāji un kas 
attiecas uz vides aizsardz ību, nav vien ādi vai nav sam ērojami ar 
Slovākijas Republik ā veikto vides aizsardz ību, 
- elektrības imports vai eksports ierobežo t ās elektrības 
izmantošanu, ko ieg ūst no atjaunojamiem avotiem vai viet ējiem 
akmeņogļu avotiem. 
 
 
LV 215   LV IX PIELIKUMS 
Kopienas kontrole attiec ībā uz valsts pas ūtījumu 
(kas minēts Asociācijas nolīguma 137. pant ā) 
1. papildin ājums 
Centrālā līmeņa iestādes 
Iestādes, kas veic valsts pas ūtījumu atbilstoši š īs sadaļas noteikumiem 
2. iedaļa 
Valsts līgumslēdzējas iestādes 
ČEHIJAS REPUBLIKA 
1. Ministerstvo dopravy (M inistry of Transport) 
2. Ministerstvo informatiky (Ministry of Informatics) 3. Ministerstvo financí (Ministry of Finance) 
4. Ministerstvo kultury (Ministry of Culture) 
5. Ministerstvo obrany (Ministry of Defence) 
88 
6. Ministerstvo pro místní rozvoj (Ministry for Regional Development) 
7. Ministerstvo práce a sociálních v ěcí (Ministry of Labour and Social Affairs) 
8. Ministerstvo pr ůmyslu a obchodu (Ministry of Industry and Trade) 
9. Ministerstvo spravedlnos ti (Ministry of Justice) 
10. Ministerstvo škol ství, mládeže a t ělovýchovy (Ministry of Education, Youth and 
Sports) 
11. Ministerstvo vnitra (Ministry of the Interior) 12. Ministerstvo zahrani čních věcí (Ministry of Foreign Affairs) 
13. Ministerstvo zdravotnict ví (Ministry of Health) 
14. Ministerstvo zem ědělství (Ministry of Agriculture) 
                                                
 
88 valsts pas ūtījumi par t ādām iekārtām civilām vajadz ībām, kādas norādītas Nolīguma XI pielikuma I 
papildinājuma 3. ieda ļā. 
 
LV 216   LV 15. Ministerstvo životního prost ředí (Ministry of the Environment) 
16. Poslanecká sn ěmovna PČR (Chamber of Deputies of the Parliament of the Czech 
Republic) 
17. Senát P ČR (Senate of the Parliament of the Czech Republic) 
18. Kancelá ř prezidenta (Office of the President) 
19. Český statistický ú řad (Czech Statistical Office) 
20. Český úřad zeměměřičský a katastrální (Czech Office for Surveying, Mapping and 
Cadastre) 
21. Ú řad průmyslového vlastnictví (Indust rial Property Office) 
22. Ú řad pro ochranu osobních údaj ů (Office for Personal Data Protection) 
23. Bezpe čnostní informa ční služba (Security Information Service) 
24. Národní bezpe čnostní úřad (National Security Authority) 
25. Česká akademie v ěd (Academy of Sciences of the Czech Republic) 
26. V ězeňská služba (Prison Service) 
27. Český báňský úřad (Czech Mining Authority) 
28. Ú řad pro ochranu hospodá řské soutěže (Office for the Protection of Competition) 
29. Správa státních hmotných rezerv (Adminis tration of the State Material Reserves) 
30. Státní ú řad pro jadernou bezpe čnost (State Office for Nuclear Safety) 
31. Komise pro cenné papíry (Czech Securities Commission) 32. Energetický regula ční úřad (Energy Regulatory Office) 
33. Ú řad vlády České republiky (Office of the Gove rnment of the Czech Republic) 
34. Ústavní soud (Constitutional Court) 35. Nejvyšší soud (Supreme Court) 36. Nejvyšší správní soud (Supr eme Administrative Court) 
37. Nejvyšší státní zastupitelství (S upreme Public Prosecutor’s Office) 
38. Nejvyšší kontrolní ú řad (Supreme Audit Office) 
39. Kancelá ř Veřejného ochránce práv (Office of the Public Defender of Rights) 
40. Grantová agentura České republiky (Grant Agency of the Czech Republic) 
 
LV 217   LV 41. Český úřad bezpečnosti práce (Czech Authority of Safety Work) 
42. Český telekomunika ční úřad (Czech Telecommunication Office) 
IGAUNIJA 
1. Vabariigi Presidendi Kantselei (Office of the President of the Republic of Estonia) 
2. Eesti Vabariigi Riigikogu (Parliam ent of the Republic of Estonia) 
3. Eesti Vabariigi Riigikoh us (Supreme Court of the Republic of Estonia) 
4. Riigikontroll (The State Audit O ffice of the Republic of Estonia) 
5. Õiguskantsler (Legal Chancellor) 6. Riigikantselei (The State Chancellery) 7. Rahvusarhiiv (The Nationa l Archives of Estonia) 
8. Haridus- ja Teadusministeerium (Min istry of Education and Research) 
9. Justiitsministeerium (Ministry of Justice) 10. Kaitseministeerium (Ministry of Defence)
89 
11. Keskkonnaministeerium (Ministry of Environment) 12. Kultuuriministeerium (Ministry of Culture) 
13. Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium (Ministry for Economy and 
Communication) 
14. Põllumajandusministeerium (Ministry of Agriculture) 15. Rahandusministeerium (Ministry of Finance) 16. Siseministeerium (Ministry of Internal Affairs) 17. Sotsiaalministeerium (Ministry of Social Affairs) 18. Välisministeerium (Ministry of Foreign Affairs) 19. Keeleinspektsioon (The Language Inspectorate) 
20. Riigiprokuratuur (Prosecutor's Office) 21. Teabeamet (The Information Board)  22. Maa-amet (Land Board) 
                                                
 
89 valsts pas ūtījumi par t ādām iekārtām civilām vajadz ībām, kādas norādītas Nolīguma XI pielikuma I 
papildinājuma 3. ieda ļā. 
 
LV 218   LV 23. Keskkonnainspektsioon (Environmental Inspectorate) 
24. Metsakaitse- ja Metsauuenduskeskus (Centr e of Forest Protection and Silviculture) 
25. Muinsuskaitseamet (The Heritage Conservation Inspectorate) 26. Patendiamet (Patent Office) 27. Tehnilise Järelevalve Inspektsi oon (The Technical Inspectorate) 
28. Energiaturu Inspektsioon (The  Energy Market Inspectorate) 
29. Tarbijakaitseamet (The C onsumer Protection Board) 
30. Riigihangete Amet (Pub lic Procurement Office) 
31. Eesti Patendiraamatukogu (Est onian Patent Library) 
32. Taimetoodangu Inspektsioon (The Plant Production Inspectorate) 
33. Põllumajanduse Registrite ja Informatsi ooni Amet (Agricultural Registers and 
Information Board) 
34. Veterinaar- ja Toiduamet (The Veterinary and Food Board) 35. Konkurentsiamet (The Competition Board) 36. Maksu –ja Tolliamet (Tax and Customs Board) 37. Statistikaamet (Statistical Office) 38. Kaitsepolitseiamet (The Security Police Board) 
39. Proovikoda (Assay Office) 
40. Kodakondsus- ja Migratsiooniamet (C itizenship and Migration Board) 
41. Piirivalveamet (The Bord er Guard Administration) 
42. Politseiamet (The Police Board) 43. Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskus  (Centre of Forensic and Criminalistic 
Science) 
44. Keskkriminaalpolitsei (Central Criminal Police) 45. Päästeamet (The Rescue Board) 46. Andmekaitse Inspektsioon (The Data Protection Inspectorate) 
47. Ravimiamet (Agency of Medicines) 48. Sotsiaalkindlustusamet (Social Insurance Board) 
 
LV 219   LV 49. Tööturuamet (Labour Market Board) 
50. Tervishoiuamet (Health Care Board) 51. Tervisekaitseinspektsioon (H ealth Protection Inspectorate) 
52. Tööinspektsioon (Labour Inspectorate) 53. Lennuamet (Civil Aviation Administration) 54. Maanteeamet (Road Administration) 55. Sideamet (Communications Board) 56. Veeteede Amet (Maritime Administration) 57. Raudteeamet (Estonian Railway Administration) 
KIPRA  
1. (a) Προεδρία  και Προεδρικό  Μέγαρο  (Presidency and Pr esidential Palace) 
(b) Γραφείο  Συντονιστή  Εναρ µόνισης  (Office of the Coordinator for 
Harmonisation) 
2. Υπουργικό  Συµβούλιο  (Council of Ministers) 
3. Βουλή  των Αντιπροσώπων  (House of Representatives) 
4. ∆ικαστική  Υπηρεσία  (Judicial Service) 
5. Νοµική Υπηρεσία  της ∆ηµοκρατίας  (Law Office of the Republic) 
6. Ελεγκτική  Υπηρεσία  της ∆ηµοκρατίας  (Audit Office of the Republic) 
7. Επιτροπή  ∆ηµόσιας  Υπηρεσίας  (Public Service Commission) 
8. Επιτροπή  Εκπαιδευτικής  Υπηρεσίας  (Educational Service Commission) 
9. Γραφείο  Επιτρόπου  ∆ιοικήσεως  (Office of the Commissioner for Administration 
(Ombudsman)) 
10. Επιτροπή  Προστασίας  Ανταγωνισ µού (Commission for the Protection of 
Competition) 
11. Υπηρεσία  Εσωτερικού  Ελέγχου  (Internal Audit Service)  
12. Γραφείο  Προγρα µµατισµού (Planning Bureau) 
13. Γενικό  Λογιστήριο  της ∆ηµοκρατίας  (Treasury of the Republic) 
14. Γραφείο  Επιτρόπου  Προστασίας  ∆εδο µένων  Προσωπικού  Χαρακτήρα  (Office of the 
Personal Character Data Protection Commissioner)  
 
LV 220   LV 15. Γραφείο  Επιτρόπου  Νοµοθεσίας  (Law Commissioner Office)  
16. Γραφείο  Εφόρου  ∆ηµοσίων  Ενισχύσεων  (Office of the Commissioner for the Public 
Aid)  
17. Υπουργείο  Άµυνας (Ministry of Defence)90 
18. (a) Υπουργείο  Γεωργίας , Φυσικών  Πόρων  και Περιβάλλοντος  (Ministry of 
Agriculture, Natural Res ources and Environment) 
(b) Τµήµα Γεωργίας  (Department of Agriculture) 
(c) Κτηνιατρικές  Υπηρεσίες  (Veterinary Services) 
(d) Τµήµα ∆ασών  (Forest Department) 
(e) Τµήµα Αναπτύξεως  Υδάτων  (Water Development Department) 
(f) Τµήµα Γεωλογικής  Επισκόπησης  (Geological Survey Department) 
(g) Μετεωρολογική  Υπηρεσία  (Meteorological Service) 
(h) Τµήµα Αναδασ µού (Land Consolidation Department) 
(i) Υπηρεσία  Μεταλλείων  (Mines Service) 
(j) Ινστιτούτο  Γεωργικών  Ερευνών  (Agricultural Research Institute) 
(k) Τµήµα Αλιείας  και Θαλάσσιων  Ερευνών  (Department of Fisheries and Marine 
Research) 
19. (a) Υπουργείο  ∆ικαιοσύνης  και ∆ηµοσίας  Τάξεως  (Ministry of Justice and Public 
Order) 
(b) Αστυνο µία (Police) 
(c) Πυροσβεστική  Υπηρεσία  Κύπρου  (Cyprus Fire Service) 
(d) Τµήµα Φυλακών  (Prison Department)  
(e) Κεντρική  Υπηρεσία  Πληροφοριών  ( Central Information Service)  
20. ( α) Υπουργείο  Εµπορίου , Βιοµηχανίας  και Τουρισ µού (Ministry of Commerce, 
Industry and Tourism) 
(a) Υπηρεσία  Εποπτείας  και Ανάπτυξης  Συνεργατικών  Εταιρειών  (Cooperative 
Societies΄ Supervision and Development Authority)  
                                                 
90 valsts pas ūtījumi par t ādām iekārtām civilām vajadz ībām, kādas norādītas Nolīguma XI pielikuma I 
papildinājuma 3. ieda ļā. 
 
LV 221   LV (b) Τµήµα Εφόρου  Εταιρειών  και Επίση µου Παραλήπτη  (Department of Registrar 
of Companies and Official Receiver) 
21. (a) Υπουργείο  Εργασίας  και Κοινωνικών  Ασφαλίσεων  (Ministry of Labour and 
Social Insurance) 
(b) Τµήµα Εργασίας  (Department of Labour) 
(c) Τµήµα Κοινωνικών  Ασφαλίσεων  (Department of Social Insurance) 
(d) Τµήµα Υπηρεσιών  Κοινωνικής  Ευηµερίας  (Department of Social Welfare 
Services) 
(e) Κέντρο  Παραγωγικότητας  Κύπρου  (Productivity Centre Cyprus) 
(f) Ανώτερο  Ξενοδοχειακό  Ινστιτούτο  Κύπρου  (Higher Hotel Institute Cyprus) 
(g) Ανώτερο  Τεχνολογικό  Ινστιτούτο  (Higher Τechnical Institute) Τµήµα 
Επιθεώρησης  Εργασίας  (Department of Labour Inspection) 
(h) Υπηρεσία  Βιοµηχανικών  Σχέσεων  (Industrial Relations Service)  
22. (a) Υπουργείο  Εσωτερικών  (Ministry of the Interior) 
(b) Επαρχιακές  ∆ιοικήσεις  (District Administrations) 
(c) Τµήµα Πολεοδο µίας και Οικήσεως  (Town Planning and Housing Department) 
(d) Τµήµα Αρχείου  Πληθυσ µού και Μεταναστεύσεως  (Civil Registry and 
Migration Department) 
(e) Τµήµα Κτηµατολογίου  και Χωρο µετρίας  (Department of Lands and Surveys) 
(f) Γραφείο  Τύπου  και Πληροφοριών  (Press and Information Office) 
(g) Πολιτική  Άµυνα (Civil Defence) 
(h) Κυπριακό  Πρακτορείο  Ειδήσεων  (Cyprus News Agency)  
(i) Ταµείο Θήρας  (Game Fund)  
(j) Υπηρεσία  Μέρι µνας και Αποκαταστάσεων  Εκτοπισθέντων  (Service for the 
care and rehabilitation of displaced persons)  
23. Υπουργείο  Εξωτερικών  (Ministry of Foreign Affairs) 
24. (a) Υπουργείο  Οικονο µικών  (Ministry of Finance) 
(b) Τελωνεία  (Customs and Excise) 
(c) Τµήµα Εσωτερικών  Προσόδων  (Department of Inland Revenue) 
(d) Στατιστική  Υπηρεσία  (Statistical Service) 
 
LV 222   LV (e) Τµήµα Κρατικών  Αγορών  και Προµηθειών  (Department of Government 
Purchasing and Supply) 
(f) Τµήµα ∆ηµόσιας  ∆ιοίκησης  και Προσωπικού  (Public Administration and 
Personnel Department) 
(g) Κυβερνητικό  Τυπογραφείο  (Government Printing Office) 
(h) Τµήµα Υπηρεσιών  Πληροφορικής  (Department of Information Technology 
Services) 
25. Υπουργείο  Παιδείας  και Πολιτισ µού (Ministry of Εducation and Culture) 
26. (a) Υπουργείο  Συγκοινωνιών  και Έργων  (Ministry of Communications and 
Works) 
(b) Τµήµα ∆ηµοσίων  Έργων  (Department of Public Works) 
(c) Τµήµα Αρχαιοτήτων  (Department of Antiquities) 
(d) Τµήµα Πολιτικής  Αεροπορίας  (Department of Civil Aviation) 
(e) Τµήµα Εµπορικής  Ναυτιλίας  (Department of Merchant Shipping) 
(f) Τµήµα Ταχυδρο µικών  Υπηρεσιών  (Postal Services Department ) 
(g) Τµήµα Οδικών  Μεταφορών  (Department of Road Transport) 
(h) Τµήµα Ηλεκτρο µηχανολογικών  Υπηρεσιών  (Department of Electrical and 
Mechanical Services) 
(i) Τµήµα Ηλεκτρονικών  Επικοινωνιών  (Department of Electronic 
Telecommunications)  
27. (a) Υπουργείο  Υγείας  (Ministry of Health) 
(b) Φαρµακευτικές  Υπηρεσίες  (Pharmaceutical Services) 
(c) Γενικό  Χηµείο (General Laboratory) 
(d) Ιατρικές  Υπηρεσίες  και Υπηρεσίες  ∆ηµόσιας  Υγείας  (Medical and Public 
Health Services) 
(e) Οδοντιατρικές  Υπηρεσίες  (Dental Services) 
(f) Υπηρεσίες  Ψυχικής  Υγείας  (Mental Health Services) 
LATVIJA 
1. Valsts prezidenta kanceleja (Chanc ellery of the State President) 
2. Saeimas kanceleja (Chancel lery of the Parliament) 
 
LV 223   LV 3. Aizsardz ības ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Defence and institutions subordinate  to it and under its supervision)91 
3. Ārlietu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Foreign Affairs and institutions subord inate to it and under its supervision) 
5. Ekonomikas ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Economics and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
6. Finanšu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Finance and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
7. Iekšlietu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of the 
Interior and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
8. Izgl ītības un zin ātnes ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes 
(Ministry of Education and Science and in stitutions subordinat e to it and under its 
supervision) 
9. Kult ūras ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Culture and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
10. Labkl ājības ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Welfare and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
11. Re ģionālās attīstības un pašvald ību lietu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā 
esošās iestādes (Ministry of Regional Development and local governments and 
institutions subordinate to it and under its supervision) 
12. Satiksmes ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Transport and institutions subordinate  to it and under its supervision) 
13. Tieslietu ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Justice and institutions subordinate to it and under its supervision) 
14. Vesel ības ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Health and institutions subordinate to it and under its supervision) 
15. Vides ministrija un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of 
Environment and institutions subordina te to it and under its supervision) 
16. Zemkop ības ministrija un t ās pārraudzībā esošās iestādes (Ministry of Agriculture 
and institutions under its supervision) 
17. Īpašu uzdevumu ministrs b ērnu un ģimenes liet ās un tā pakļautībā un pārraudzībā 
esošās iestādes (Minister for Special Assignments for Children and Family Affairs 
and institutions subordinate to  it and under its supervision) 
                                                 
91 non-warlike materials contained in section 3 of appendix I of annex XI of the agreement  
 
LV 224   LV 18. Īpašu uzdevumu ministrs sabiedr ības integr ācijas liet ās un tā pakļautībā un 
pārraudzībā esošās iestādes (Minister for Special Assignments for Integration Affairs 
and institutions subordinate to  it and under its supervision) 
19. Augst ākās izglītības padome (Council of Higher Education) 
20. Eiropas lietu birojs (European Affairs Bureau) 21. Valsts kanceleja un t ās pakļautībā un pārraudzībā esošās iestādes (State Chancellery 
and institutions subordinate to  it and under its supervision) 
22. Centr ālā vēlēšanu komisija (Central  Election Commission) 
23. Finansu un kapit āla tirgus komisija (Financial and Capital Market Commission) 
24. Latvijas Banka (Bank of Latvia) 25. Nacion ālie bruņotie spēki (National Armed Forces) 
26. Nacion ālā radio un telev īzijas padome (National Broadcasting Council) 
27. Sabiedrisko pakalpojumu regul ēšanas komisija (Public Utilities Commission) 
28. Satversmes aizsardz ības birojs (Constitution Defence Bureau) 
29. Valsts cilv ēktiesību birojs (State Hu man Rights Bureau) 
30. Valsts kontrole (State Audit Office) 31. Satversmes tiesa (Constitutional Court) 
32. Augst ākā tiesa (Supreme Court) 
33. Prokurat ūra un tās pārraudzībā esošās iestādes (Prosecutor's Office and institutions 
under its supervision) 
LIETUVA  
1. Prezidento kanceliarija (Chancellery  of the Office of the President) 
2. Seimo kanceliarija (Chancellery  of the Seimas (Parliament)) 
3. Konstitucinis Teismas (The Constitutional Court) 4. Vyriausyb ės kanceliarija (Chancelle ry of the Government) 
5. Aplinkos ministerija ir įstaigos prie ministerijos (M inistry of Environment and 
institutions under the Ministry) 
6. Finans ų ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Minis try of Finance and institutions 
under the Ministry) 
 
LV 225   LV 7. Krašto apsaugos ministerija ir įstaigos prie ministerijo s (Ministry of National 
Defence and institutions under the Ministry)92 
8. Kult ūros ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Culture and institutions 
under the Ministry) 
9. Socialin ės apsaugos ir darbo ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of 
Social Security and Labour a nd institutions under the Ministry) 
10. Susisiekimo ministerija ir įstaigos prie ministerijos (M inistry of Transport and 
Communications and institutions under the Ministry) 
11. Sveikatos apsaugos ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Health and 
institutions under the Ministry) 
12. Švietimo ir mokslo ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Education and 
Science and institutions under the Ministry) 
13. Teisingumo ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Justice and 
institutions under the Ministry) 
14. Ūkio ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Min istry of Economy and institutions 
under the Ministry) 
15. Užsienio reikal ų ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Foreign Affairs 
and institutions unde r the Ministry) 
16. Vidaus reikal ų ministerija ir įstaigos prie ministerijos (Ministry of Internal Affairs 
and institutions unde r the Ministry) 
17. Žem ės ūkio ministerija ir įstaigos prie ministerijos (M inistry of Agriculture and 
institutions under the Ministry) 
18. Nacionalin ė teismų administracija (National Courts Administration)  
19. Lietuvos kariuomen ė ir jos padaliniai (Lithuanian  Armed Forces and structure 
thereof)93 
20. Generalin ė prokuratūra (The General Public Prosecutor’s Office) 
21. Valstyb ės kontrolė (State Control) 
22. Lietuvos bankas (Bank of Lithuania) 23. Speciali ųjų tyrimų tarnyba (Special Investigation Service) 
24. Konkurencijos taryba (Competition Council) 
                                                
 
92 valsts pas ūtījumi par t ādām iekārtām civilām vajadz ībām, kādas norādītas Nolīguma XI pielikuma I 
papildinājuma 3. ieda ļā. 
93 valsts pas ūtījumi par t ādām iekārtām civilām vajadz ībām, kādas norādītas Nolīguma XI pielikuma I 
papildinājuma 3. ieda ļā. 
 
LV 226   LV 25. Lietuvos gyventoj ų genocido ir rezistencijos tyrimo centras (Genocide and 
Resistance Research Centre of Lithuania) 
26. Nacionalin ė sveikatos taryba (Na tional Health Council) 
27. Moter ų ir vyrų lygių galimybi ų kontrolieriaus tarnyba (Office of the Equal 
Opportunities Ombudsman) 
28. Vaiko teisi ų apsaugos kontrolieriaus įstaiga (Children's Rights Ombudsmen 
Institution) 
29. Seimo kontrolieri ų įstaiga (Ombudsman Office of the Seimas) 
30. Valstybin ė lietuvių kalbos komisija (State Commission of the Lithuanian Language) 
31. Valstybin ė paminklosaugos komisija (State Commission for Cultural Heritage 
Protection) 
32. Vertybini ų popierių komisija (Lithuanian Security Commission) 
33. Vyriausioji rinkim ų komisija (Central Electoral Committee) 
34. Vyriausioji tarnybin ės etikos komisija (Chief Co mmission of Official Ethics) 
35. Etnin ės kultūros globos taryba (Council for th e Protection of Ethnic Culture) 
36. Žurnalist ų etikos inspektoriaus tarnyba (Office of the Inspector of Journalists' Ethics) 
37. Valstyb ės saugumo departamentas (State Security Department) 
38. Valstybin ė kainų ir energetikos kontrol ės komisija (National Control Commission for 
Prices and Energy) 
39. Vyriausioji administracini ų ginčų komisija (Chief Admi nistrative Disputes 
Commission) 
40. Mokestini ų ginčų komisija (Commission on Tax Disputes) 
41. Valstybin ė lošimų priežiūros komisija (State Gambling Supervisory Commission) 
42. Lietuvos archyv ų departamentas (Lithuanian Archives Department) 
43. Europos teis ės departamentas (European Law Department) 
44. Lietuvos mokslo taryba (The Lithuanian Council of Science) 
45. Ginkl ų fondas (Weaponry Fund) 
46. Lietuvos valstybinis mokslo ir studij ų fondas (Lithuanian State Science and Studies 
Foundation) 
47. Informacin ės visuomen ės plėtros komitetas (Informa tion Society Development 
Committee) 
 
LV 227   LV 48. K ūno kultūros ir sporto departamentas (Lithuani an State Department of Physical 
Culture and Sport) 
49. Ryši ų reguliavimo tarnyba (Lithuanian Telecommunications Regulator) 
50. Statistikos departamentas (Department of Statistics) 
51. Tautini ų mažumų ir išeivijos departamentas (Dep artment of National Minorities and 
Lithuanians Living Abroad) 
52. Valstybin ė atomin ės energetikos saugos inspekcija (State Nuclear Safety 
Inspectorate) 
53. Valstybin ė duomenų apsaugos inspekcija (State Data Protection Inspectorate) 
54. Valstybin ė maisto ir veterinarijos tarnyba (S tate Food and Veterinary Service) 
55. Valstybin ė ligonių kasa (State Patients’ Fund) 
56. Valstybin ė tabako ir alkoholio kontrol ės tarnyba (State Tobacco and Alcohol Control 
Service) 
57. Vieš ųjų pirkimų tarnyba (Public Procurement Office) 
58. Lietuvos Aukš čiausiasis Teismas (The Supr eme Court of Lithuania) 
59. Lietuvos apeliacinis te ismas (The Court of A ppeal of Lithuania) 
60. Lietuvos vyriausiasis administracinis teis mas (The Supreme Administrative Court of 
Lithuania) 
61. Apygard ų teismai (County Courts of Lithuania) 
62. Apygard ų administraciniai teis mai (County Administrative Courts of Lithuania) 
63. Apylinki ų teismai (District Courts of Lithuania). 
UNGĀRIJA  
1. Belügyminisztérium (Min istry of the Interior) 
2. Egészségügyi, Szociális és Családügyi Mini sztérium (Ministry of  Health, Social and 
Family Affairs) 
3. Foglalkoztatáspolitikai és Munkaügyi Mini sztérium (Ministry of Employment Policy 
and Labour Affairs) 
4. Földm űvelésügyi és Vidékfejlesztési Minisz térium (Ministry of Agriculture and 
Rural Development) 
5. Gazdasági és Közlekedési Minisztérium  (Ministry of Economy and Transport) 
6. Gyermek-, Ifjúsági és Sportminisztériu m (Ministry of Children, Youth and Sports) 
 
LV 228   LV 7. Honvédelmi Minisztérium  (Ministry of Defence)94 
8. Igazságügyi Minisztérium (Ministry of Justice) 
9. Informatikai és Hírközlési Minisz térium (Ministry of Informatics and 
Communications) 
10. Környezetvédelmi és Vízügyi Minisztérium (Ministry of Environment and Water 
Management) 
11. Külügyminisztérium (Minis try of Foreign Affairs) 
12. Miniszterelnöki Hivatal (P rime Minister's Office) 
13. Nemzeti Kulturális Örökség Minisztéri uma (Ministry of Cultural Heritage) 
14. Oktatási Minisztérium (Ministry of Education) 15. Pénzügyminisztérium (Ministry of Finance) 16. Központi Szolgáltatási F őigazgatóság (Central Services Directorate)  
MALTA  
1. Uffi ċċju tal-President (Office of the President) 
2. Uffi ċċju ta’ l-Iskrivan tal-Kamra tad-Deputati (Office of the Clerk to the House of 
Representatives) 
3. Uffi ċċju tal-Prim Ministru (Office of the Prime Minister)95 
4. Ministeru g ħall-Politika So ċjali (Ministry for Social Policy) 
5. Ministeru ta’ l-Edukazzjoni (Ministry of Education) 
6. Ministeru tal-Finanzi u l-Affarijiet Ekonomi ċi (Ministry of Finance and Economic 
Affairs) 
7. Ministeru tar-Ri żorsi u l-Infrastruttura  (Ministry for Resources  and Infrastructure) 
8. Ministeru tat-Turi żmu (Ministry for Tourism) 
9. Ministeru g ħat-Trasport u Komunikazzjoni (Ministry for Transport and 
Communications) 
10. Ministeru tal- Ġustizzja u l-Intern (Ministry fo r Justice and Home Affairs) 
                                                 
94 valsts pas ūtījumi par t ādām iekārtām civilām vajadz ībām, kādas norādītas Nolīguma XI pielikuma I 
papildinājuma 3. ieda ļā. 
95 Maltas bru ņoto spēku veiktie pas ūtījumi: pas ūtījumi par t ādām iekārtām civilām vajadz ībām, kādas 
norādītas Nolīguma XI pielikuma I papildin ājuma 3. ieda ļā. 
 
LV 229   LV 11. Ministeru g ħall-Affarijiet Rurali u l-Ambjent (M inistry for Rural Affairs and the 
Environment) 
12. Ministeru g ħal Għawdex (Ministry for Gozo) 
13. Ministeru tas-Sa ħħa (Ministry of Health) 
14. Ministeru ta’ l-Affarijiet Barrani n (Ministry of Foreign Affairs) 
15. Ministeru g ħat-Teknolo ġija ta’ l-Informazzjoni u Investiment (Ministry for 
Information Technology and Investment) 
16. Ministeru g ħaż-Żgħażagħ u l-Kultura (Ministry for Youth and the Arts) 
POLIJA  
1. Kancelaria Prezydenta RP (Chancellery of  the President of the Republic of Poland) 
2. Kancelaria Sejmu RP (C hancellery of the Sejm) 
3. Kancelaria Senatu RP (C hancellery of the Senate) 
4. S ąd Najwyższy (Supreme Court) 
5. Naczelny S ąd Administracyjny (Supreme  Administrative Court) 
6. Trybuna ł Konstytucyjny (Cons titutional Court) 
7. Najwy ższa Izba Kontroli (Supreme Chamber of Control) 
8. Biuro Rzecznika Praw Obywatel skich (Office of the Ombudsman) 
9. Krajowa Rada Radiofonii i Telewi zji (National Broadcasting Council) 
10. Generalny Inspektor Ochrony Danych Osobowych (Inspector General for the 
Protection of Personal Data) 
11. Pa ństwowa Komisja Wyborcza (Sta te Election Commission) 
12. Krajowe Biuro Wyborcze (N ational Election Office) 
13. Pa ństwowa Inspekcja Pracy (Nat ional Labour Inspectorate) 
14. Biuro Rzecznika Praw Dziecka (Office of the Children’s Rigths Ombudsman) 
15. Kancelaria Prezesa Rady Ministró w (Prime Minister’s Chancellery) 
16. Ministerstwo Finansów (Ministry of Finance) 
17. Ministerstwo Gospodarki Pracy i Polityki Spo łecznej (Ministry of Economy, Labour 
and Social Policy) 
18. Ministerstwo Kultury (Ministry of Culture) 
 
LV 230   LV 19. Ministerstwo Nauki i Informatyzacji (Min istry of Science and Informatisation) 
20. Ministerstwo Obrony Narodowej (Ministry of National Defence) 96 
21. Ministerstwo Rolnictwa i Rozwoju Ws i (Ministry of Agriculture and Rural 
Development) 
22. Ministerstwo Skarbu Pa ństwa (Ministry of the State Treasury) 
23. Ministerstwo Sprawiedliwo ści (Ministry of Justice) 
24. Ministerstwo Infrastruktury (Ministry of Infrastructure) 
25. Ministerstwo Środowiska (Ministry of Environment) 
26. Ministerstwo Spraw Wewn ętrznych i Administracji (Ministry of Internal Affairs and 
Administration) 
27. Ministerstwo Spraw Zagranicznyc h (Ministry of Foreign Affairs) 
28. Ministerstwo Zdrowia (Ministry of Health) 29. Ministerstwo Edukacji Narodowej i Spor tu (Ministry of National Education and 
Sport) 
30. Urz ąd Komitetu Integracji Europejskiej (Office of the Committee for European 
Integration) 
31. Rz ądowe Centrum Studiów Strategicznych (Government Centre for Strategic 
Studies) 
32. Agencja Restrukturyzacji i Modernizacji Rolnictwa (Agency for Restructuring and 
Modernisation of Agriculture) 
33. Agencja Rynku Rolnego (Agr iculture Market Agency) 
34. Agencja W łasności Rolnej Skarbu Pa ństwa (State Treasury Agricultural Property 
Agency) 
35. Narodowy Fundusz Zdrowia (National Health Fund) 36. Polska Akademia Nauk (Polish Academy of Science) 37. Polskie Centrum Akredytacji (Polish Acreditation Centre) 38. Polski Komitet Normalizacyjny (Polish Committee for Standardisation) 39. Rz ądowe Centrum Legislacji (Govern ment Legislation Centre) 
                                                
 
96 valsts pas ūtījumi par t ādām iekārtām civilām vajadz ībām, kādas norādītas Nolīguma XI pielikuma I 
papildinājuma 3. ieda ļā. 
 
LV 231   LV 40. Zak ład Ubezpiecze ń Społecznych (Social Insurance Office) 
41. Komisja Nadzoru Ubezpiecze ń i Funduszy Emerytalnych (Insurance and Pension 
Funds Supervisiory Commission) 
42. Komisja Papierów Warto ściowych i Gie łd (Polish Securities and Exchange 
Commission) 
43. G łówny Urz ąd Miar (Main Office of Measures) 
44. Urz ąd Patentowy Rzeczpospolitej Polskiej (Pat ent Office of the Republic of Poland) 
45. Urz ąd Regulacji Energetyki (The Energy Regulatory Authority of Poland) 
46. Urz ąd do Spraw Kombatantów i Osób Repr esjonowanych (Office for Military 
Veterans and Victims of Repression) 
47. Generalna Dyrekcja Dróg Krajowych i Au tostrad (The General Directorate of 
National Roads and Motorways) 
48. Urz ąd Transportu Kolejowego (Offi ce for Railroad Transport) 
49. Urz ąd Głównego Inspektora Transportu Drogowe go (Office of the Main Inspector of 
Road Transport) 
50. G łówny Urz ąd Geodezji i Kartografii (The Main Office of Geodesy and 
Cartography) 
51. G łówny Urz ąd Nadzoru Budowlanego (The Main Office for Construction 
Supervision) 
52. Urz ąd Lotnictwa Cywilnego (The Main Office for Civil Aviation) 
53. Urz ąd Regulacji Telekomunikacji i Po czty (Office for Telecommunication 
Regulation and Post) 
54. Naczelna Dyrekcja Archiwów Pa ństowych (The Main Directorate for National 
Archives) 
55. Kasa Rolniczego Ubezpieczenia Spo łecznego (Farmers Social Security Fund) 
56. G łówny Inspektorat Inspekcji Ochrony Ro ślin i Nasiennictwa (The Main 
Inspectorate for the Inspection of Plant and Seeds Protection) 
57. G łówny Inspektorat Jako ści Handlowej Artyku łów Rolno-Spo żywczych (The Main 
Inspectorate of Commercial Qu ality of Agri-Food Products) 
58. G łówny Inspektorat Weterynarii (The Main Veterinary Inspectorate) 
59. Komenda G łówna Państwowej Stra ży Pożarnej (The Chief Command of the National 
Fire-guard) 
60. Komenda G łówna Policy (The Chief Police Command) 
 
LV 232   LV 61. Komenda G łówna Stra ży Granicznej (The Chief Boarder Guards Command) 
62. Urz ąd do Spraw Repatriacji i Cudzoziemc ów (Office for Repatriation and 
Foreigners) 
63. Urz ąd Zamówie ń Publicznych (Public Procurement Office) 
64. Wy ższy Urząd Górniczy (Main Mining Office) 
65. G łówny Inspektorat Ochrony Środowiska (The Main Insp ectorate for Environment 
Protection) 
66. Pa ństwowa Agencja Atomistyki (State Atomic Agency) 
67. G łówny Inspektorat Farmaceutyczny (Mai n Pharmaceutical Inspectorate) 
68. G łówny Inspektorat Sanitarny (M ain Sanitary Inspectorate) 
69. Agencja Bezpiecze ństwa Wewn ętrznego (Internal Security Agency) 
70. Agencja Wywiadu (Foreign Intelligence Agency) 71. G łówny Urz ąd Statystyczny (Main Statistical Office) 
72. Urz ąd Ochrony Konkurencji i Konsumentów (Office for Competition and Consumer 
Protection) 
73. Urz ąd Służby Cywilnej (Civil Service Office) 
74. Instytut Pami ęci Narodowej – Komisja Ścigania Zbrodni Przeciwko Narodowi 
Polskiemu (National Remembrance Instit ute – Commission for the Prosecution of 
Crimes Against the Polish Nation) 
75. Pa ństwowa Agencja Inwestycji Zagranicznyc h (State Foreign Investment Agency) 
76. Polska Konfederacja Sportu (P olish Confederation of Sport) 
77. Narodowy Bank Polski (National Bank of Poland) 78. Narodowy Fundusz Ochrony Środowiska i Gospodarki Wodnej (The National Fund 
for Environmental Protection and Water Management) 
79. Pa ństwowy Fundusz Rehabilitacji Osób Niepe łnosprawnych (State Fund for the 
Rehabilitation of the Disabled 
80. Polskie Centrum Bada ń i Certyfikacji (Polish Centre for Testing and Certification) 
81. Agencja Mienia Wojskowego (Agency for Military Property) 
97 
                                                 
97 valsts pas ūtījumi par t ādām iekārtām civilām vajadz ībām, kādas norādītas Nolīguma XI pielikuma I 
papildinājuma 3. ieda ļā. 
 
LV 233   LV SLOVĒNIJA  
1. Predsednik Republike Slovenije (Presi dent of the Republic of Slovenia) 
2. Državni zbor (The National Assembly) 3. Državni svet (The National Council) 4. Varuh človekovih pravic (The Ombudsman) 
5. Ustavno sodiš če (The Constitutional Court) 
6. Ra čunsko sodiš če (The Court of Audits) 
7. Državna revizijska komisja (T he National Review Commission) 
8. Slovenska akademija znanosti in umetnosti  (The Slovenian Academy of Science and 
Art) 
9. Vladne službe (The Government Services) 10. Ministrstvo za finance (Ministry of Finance) 
11. Ministrstvo za notranje zadeve (M inistry of Internal Affairs) 
12. Ministrstvo za zunanje zadeve (Ministry of Foreign Affairs) 
13. Ministrstvo za obrambo (Ministry of Defence)
98 
14. Ministrstvo za pravosodje  (Ministry of Justice) 
15. Ministrstvo za gospodarstvo (Ministry of the Economy) 
16. Ministrstvo za kmetijstvo, gozdarstvo in prehrano (Ministry of Agriculture, Forestry 
and Food) 
17. Ministrstvo za promet (M inistry of Transport) 
18. Ministrstvo za okolje, prostor in energijo (Ministry of Environment, Spatial Planning 
and Energy) 
19. Ministrstvo za delo, druži no in socialne zadeve (Minis try of Labour, Family and 
Social Affairs) 
20. Ministrstvo za zdravje (Ministry of Health) 
21. Ministrstvo za informacijsko družbo (M inistry of Information Society) 
22. Ministrstvo za šolstvo, znanost in šport (M inistry of Education, Science and Sport) 
                                                 
98 valsts pas ūtījumi par t ādām iekārtām civilām vajadz ībām, kādas norādītas Nolīguma XI pielikuma I 
papildinājuma 3. ieda ļā. 
 
LV 234   LV 23. Ministrstvo za kulturo (Ministry of Culture) 
24. Vrhovno sodiš če Republike Slovenije (The Supr eme Court of the Republic of 
Slovenia) 
25. Višja sodiš ča (Higher Courts) 
26. Okrožna sodiš ča (District Courts) 
27. Okrajna sodiš ča (County Courts) 
28. Vrhovno tožilstvo Republike Slovenije (The Supreme Prosecutor of the Republic of 
Slovenia) 
29. Okrožna državna tožilstva (D istricts' State Prosecutors) 
30. Družbeni pravobranilec Re publike Slovenije (Social Attorney of the Republic of 
Slovenia) 
31. Državno pravobranilstvo Repub like Slovenije (Na tional Attorney of the Republic of 
Slovenia) 
32. Upravno sodiš če Republike Slovenije (Administr ative Court of the Republic of 
Slovenia) 
33. Senat za prekrške Republike Slovenije (Senat  of Minor Offenses of the Republic of 
Slovenia) 
34. Višje delovno in socialno sodiš če v Ljubljani (Higher Labour and Social Court) 
35. Delovna sodiš ča (Labour Courts) 
36. Sodniki za prekrške (Jud ges of Minor Offenses) 
37. Upravne enote (Local Administration Units) 
SLOVĀKIJA  
1. Kancelária Prezidenta Slovenskej republi ky (The Office of the President of the 
Slovak Republic) 
2. Národná rada Slovenskej republiky (N ational Council of the Slovak Republic) 
3. Úrad vlády Slovenskej republiky (The O ffice of the Government of the Slovak 
Republic) 
4. Ministerstvo zahrani čných vecí Slovenskej republiky (M inistry of Foreign Affairs) 
5. Ministerstvo hospodárstva Slovenskej republ iky (Ministry of Economy of the Slovak 
Republic) 
 
LV 235   LV 6. Ministerstvo obrany Slovenskej republi ky (Ministry of Defence of the Slovak 
Republic)99 
7. Ministerstvo vnútra Slovensk ej republiky (Ministry of the Interior of the Slovak 
Republic) 
8. Ministerstvo financií Slovenskej republi ky (Ministry of Finance of the Slovak 
Republic) 
9. Ministerstvo kultúry Slovenskej republi ky (Ministry of Culture of the Slovak 
Republic) 
10. Ministerstvo zdravotníctva  Slovenskej republiky (Ministry of Health of the Slovak 
Republic) 
11. Ministerstvo práce, soci álnych vecí a rodiny Slovens kej republiky (Ministry of 
Labour, Social Affairs and Family of the Slovak Republic) 
12. Ministerstvo školstva Slovenskej republi ky (Ministry of Education of the Slovak 
Republic) 
13. Ministerstvo spravodlivosti Slovenskej repu bliky (Ministry of Justice of the Slovak 
Republic) 
14. Ministerstvo životného pros tredia Slovenskej republiky (M inistry of Environment of 
the Slovak Republic) 
15. Ministerstvo pôdohospodárstva Slovenskej re publiky (Ministry of Agriculture of the 
Slovak Republic) 
16. Ministerstvo dopravy, pôšt a telekomuni kácií Slovenskej republiky (Ministry of 
Transport, Posts and Telecomm unication of the Slovak Republic) 
17. Ministerstvo výstavby a regionálneho rozvoja Slovens kej republiky (Ministry of 
Construction and Regional Deve lopment of the Slovak Republic) 
18. Ústavný súd Slovenskej republiky (Constitutional Court of the Slovak Republic) 19. Najvyšší súd Slovenskej republiky (S upreme Court of the Slovak Republic) 
20. Generálna prokuratúra Slovenskej repub liky (Public Prosecution of the Slovak 
Republic) 
21. Najvyšší kontrolný úrad Slovenskej re publiky (Supreme Audit Office of the Slovak 
Republic) 
22. Protimonopolný úrad Slovenskej republi ky (Antimonopoly Office of the Slovak 
Republic) 
                                                
 
99 valsts pas ūtījumi par t ādām iekārtām civilām vajadz ībām, kādas norādītas Nolīguma XI pielikuma I 
papildinājuma 3. ieda ļā. 
 
LV 236   LV 23. Úrad pre verejné obstarávanie (Office for Public Procurement) 
24. Štatistický úrad Slovenske j republiky (Statistical Of fice of the Slovak Republic) 
25. Úrad geodézie, kartografie  a katastra Slovenskej republiky (Office of the Land 
Register of the Slovak Republic) 
26. Úrad pre normalizáciu, metrológiu a s kúšobníctvo Slovenskej republiky (Office of 
Standards, Metrology and Tes ting of the Slovak Republic) 
27. Telekomunika čný úrad Slovenskej republiky (Tel ecommunications Office of the 
Slovak Republic) 
28. Úrad priemyselného vlastníctva Slovenske j republiky (Industrial Property Office of 
the Slovak Republic) 
29. Úrad pre finan čný trh (Office for the Finance Market) 
30. Národný bezpe čnostný úrad (National Security Office) 
31. Poštový úrad (Post Office) 32. Úrad na ochranu osobných údajov (O ffice for Personal Data Protection) 
33. Kancelária verejného ochran cu práv (Ombudsman's Office 
 
LV 237   LV 2. papildin ājums 
Valstu centr ālās pārvaldes iest āžu pakļautībā esošās iestādes un subjekti, 
kuru darb ību reglament ē publiskās tiesības 
Iestādes, kas veic valsts pas ūtījumu saska ņā ar šīs sadaļas noteikumiem 
PUBLISKO TIES ĪBU SUBJEKTU UN PUBLISKO TIES ĪBU SUBJEKTU 
KATEGORIJU SARAKSTS 
XVI ČEHIJAS REPUBLIKA 
– Fond národního majetku (Nacion ālā īpašuma fonds), 
– Pozemkový fond (Zemes fonds), – un citi valsts fondi, – Česká národní banka ( Čehijas Nacion ālā banka), 
– Česká televize ( Čehijas Telev īzija), 
– Český rozhlas ( Čehijas Radio), 
– Rada pro rozhlasové a tele vizní vysílání (Radio un telev īzijas raidījumu padome), 
– Česká konsolida ční agentura ( Čehijas Konsolid ācijas aģentūra), 
– Vesel ības apdrošin āšanas aģentūras, 
– Universit ātes 
– un citas juridiskas persona s, kas izveidotas saska ņā ar īpašu likumu un kas savu 
darbību veikšanai atbilstoši budžeta regul ām izmanto valsts budžeta l īdzekļus, valsts 
līdzekļus, starptautisko iest āžu ieguld ījumus, apgabalu valsts iest āžu budžeta 
līdzekļus vai pašp ārvaldes teritori ālo struktūrvienību budžeta l īdzekļus. 
XVII IGAUNIJA 
Subjekti:  – Eesti Kunstiakadeemia (Igaunijas M ākslas akad ēmija), 
– Eesti Liikluskindlustuse F ond (Igaunijas Satiksmes apdrošin āšanas fondi), 
– Eesti Muusikaakadeemia (Igaunijas M ūzikas akad ēmija) , 
– Eesti Põllumajandusülikool (Igaunijas Lauksaimniec ības universit āte), 
– Eesti Raadio (Igaunijas Radio), 
 
LV 238   LV – Eesti Teaduste Akadeemia (Igaunijas Zin ātņu akadēmija), 
– Eesti Televisioon (Igaunijas Telev īzija), 
– Hoiuste Tagamise Fond (Noguld ījumu garantiju fonds), 
– Hüvitusfond (Kompens āciju fonds), 
– Kaitseliidu Peastaap (Aizsardz ības līgas štābs), 
– Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut (Valsts Ķīmiskās fizikas un biofizikas 
institūts), 
– Keskhaigekassa (Centr ālais veselības apdrošin āšanas fonds), 
– Kultuurkapital (Igaunijas Kult ūrkapitāls), 
– Notarite Koda (Not āru palāta), 
– Rahvusooper Estonia (Igaunijas Nacion ālā opera), 
– Rahvusraamatukogu (Igaunijas Nacion ālā bibliotēka), 
– Tallinna Pedagoogikaülikool (Tallinas Pedago ģiskā universitāte), 
– Tallinna Tehnikaülikool (Tallinas Tehnisk ā universitāte), 
– Tartu Ülikool (Tartu Universit āte). 
Kategorijas: 
– citas juridiskas pers onas, kas ir publisku ties ību subjekti un kam pieš ķirtos būvdarbu 
valsts līgumus kontrol ē valsts. 
XVIII KIPRA 
– Αρχή  Ανάπτυξης  Ανθρώπινου  ∆υνα µικού Κύπρου  (Cilvēkresursu att īstības iestāde) 
– Αρχή  Κρατικών  Εκθέσεων  (Kipras Valsts tirgus iest āde) 
– Επιτροπή  Σιτηρών  Κύπρου  (Kipras Lab ības komisija) 
– Επιστη µονικό  Τεχνικό  Επιµελητήριο  Κύπρου  (Kipras Zin ātnes un tehnikas pal āta) 
– Θεατρικός  Οργανισ µός Κύπρου  (Kipras Nacion ālais teātris)  
– Κυπριακός  Οργανισ µός Αθλητισ µού (Kipras Sporta organiz ācija) 
– Κυπριακός  Οργανισ µός Τουρισ µού (Kipras T ūrisma organiz ācija) 
– Κυπριακός  Οργανισ µός Αναπτύξεως  Γης (Kipras Zemes att īstības korpor ācija) 
 
LV 239   LV – Οργανισ µός Γεωργικής  Ασφαλίσεως  (Lauksaimniec ības apdrošin āšanas 
organizācija) 
– Οργανισ µός Κυπριακής  Γαλακτοκο µικής Βιοµηχανίας  (Kipras Piena r ūpniecības 
organizācija) 
– Οργανισ µός Νεολαίας  Κύπρου  (Kipras Jaunatnes valde) 
– Οργανισ µός Χρηµατοδοτήσεως  Στέγης  (Mājokļu finansēšanas korpor ācija) 
– Συµβούλια  Αποχετεύσεων  (Kanalizācijas valdes) 
– Συµβούλια  Σφαγείων  (Lopkautuvju valdes) 
– Σχολικές  Εφορίες  (Skolu valdes) 
– Χρηµατιστήριο  Αξιών  Κύπρου  (Kipras Birža) 
– Επιτροπή  Κεφαλαιαγοράς  Κύπρου  (Kipras V ērtspapīru un valūtas komisija) 
– Πανεπιστή µιο Κύπρου  (Kipras Universit āte) 
– Κεντρικός  Φορέας  Ισότι µης Κατανο µής Βαρών  (Noslogot ības vienāda sadalījuma 
centrālā aģentūra) 
– Αρχή  Ραδιοτηλεόρασης  Κύπρου  – (Kipras Radio un telev īzijas iestāde) 
XIX LATVIJA 
Kategorijas: 
– Bezpe ļņas organiz ācijas, kuras nodibin ājusi valsts vai pašvald ība un kuras tiek 
finansētas no valsts vai pašvald ības budžeta, 
– Specializ ētie bērnu sociālās aprūpes centri, 
– Specializ ētie valsts soci ālās aprūpes pansion āti, 
– Specializ ētie valsts soci ālās aprūpes un rehabilit ācijas centri, 
– Valsts bibliot ēkas, 
– Valsts muzeji, – Valsts te ātri, 
– Valsts un pašvald ību aģentūras, 
– Valsts un pašvald ību pirmsskolas izgl ītības iestādes, kuras re ģistrētas Izglītības un 
zinātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā, 
– Valsts un pašvald ību interešu izgl ītības iestādes, kuras re ģistrētas Izglītības un 
zinātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā, 
 
LV 240   LV – Valsts un pašvald ību profesion ālās ievirzes izgl ītības iestādes, kuras re ģistrētas 
Izglītības un zin ātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā, 
– Valsts un pašvald ību vispārējās izglītības iestādes, kuras re ģistrētas Izglītības un 
zinātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā, 
– Valsts un pašvald ību pamata un vid ējās profesion ālās izglītības iestādes un koledžas, 
kuras reģistrētas Izglītības un zin ātnes ministrijas izgl ītības iestāžu reģistrā, 
– Valsts un pašvald ību augstākās izglītības iestādes, kuras re ģistrētas Izglītības un 
zinātnes ministrijas as iest āžu reģistrā, 
– Valsts zin ātniskās institūcijas, 
– Valsts vesel ības aprūpes iestādes, 
– Citi publisko ties ību subjekti, kuru darb ība nav saist īta ar komercdarb ību. 
XX LIETUVA 
Uz visiem subjektiem, kuru darb ība nav rūpnieciska darb ība vai komercdarb ība un uz kuru 
valsts pas ūtījumu attiecas uzraudz ība, ko veic Valsts pas ūtījumu pieš ķiršanas birojs, kas ir 
Lietuvas Republikas vald ības pakļautībā. 
XXI UNG ĀRIJA 
Subjekti: 
– a megyei, illet őleg a regionális fejlesztési tanács (Administrat īvo vienību un reģionu 
attīstības padome), az elkülönített állami pénzalap kezel ője (atseviš ķu valsts fondu 
pārvaldes subjekti), a társadalombi ztosítás igazgatási szerve (soci ālās drošības 
administr ācijas subjekts), 
– a köztestület (Publisko ties ību korpor ācija) és a köztestületi költségvetési szerv 
(publisko ties ību korpor ācijas budžeta strukt ūra), valamint a közalapítvány (valsts 
fondi), 
– a Magyar Távirati Iroda Részvé nytársaság (valsts sabiedr ība Ungārijas ziņu 
aģentūra), a közszolgálati m űsorszolgáltatók (sabiedrisk ās raidorganiz ācijas), 
valamint azok a köz-m űsorszolgáltatók, amelyek m űködését többségében 
közpénzb ől finanszírozzák (sabiedrisk ās raidorganiz ācijas, ko finans ē galvenok ārt no 
valsts budžeta), 
– az Állami Privatizációs és Vagyonkezel ő Részvénytársaság (Ung ārijas Privatiz ācijas 
un valsts p ārvaldītājsabiedrība), 
– a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaság (valsts sabiedr ība Ungārijas Attīstības 
banka), az a gazdálkodó szervezet, melyben a Magyar Fejlesztési Bank Részvénytársaság ellen őrző részesedéssel rendelkezik (uz ņēmējsabiedrības, kurās 
valsts sabiedr ībai Ungārijas Attīstības bankai ir domin ējoša ietekme). 
Kategorijas: 
 
LV 241   LV – egyes központi és önkormányzati költs égvetési szervek (dažas budžeta strukt ūras),  
– alapítvány (fondi), társad almi szervezet (pilsonisk ās sabiedr ības organiz ācijas), 
közhasznú társaság (Valsts atbalsta sabiedr ība), 
– biztosító egye sület (apdrošin āšanas asoci ācija), víziközm ű-társulat (Komun ālo 
pakalpojumu ūdens ražot ņu asociācija), 
uzņēmējsabiedrības, kas izveidotas, lai apmierin ātu vispārējo interešu vajadz ības, un ko 
kontrolē valsts iest ādes vai ko finans ē galvenok ārt no valsts budžeta. 
XXII MALTA 
1. Kunsill Malti ghall-I żvilupp Ekonomiku u Socjali (Maltas Ekonomikas un soci ālās 
attīstības padome) 
2. Awtorità tax-Xandir (Transl āciju iestāde) 
3. MITTS Ltd. (SIA Maltas Inform ācijas tehnolo ģijas un apm ācības dienesti) 
4. Awtorità ghas-Sahha u s-Sigurta' fuq il-Post tax-Xoghol (Profesion ālās veselības un 
drošības iestāde) 
5. Awtorità tad-Djar (M ājokļu iestāde) 
6. Korporazzjoni ghax-Xoghol u t-Tahrig (Nodarbin ātības un apm ācības korpor ācija) 
7. Fondazzjoni ghas-Servizzi gha ll-Harsien Socjali (Soci ālās labklājības dienestu fondi) 
8. Sedqa (Maltas Narkom ānijas un alkoholisma apkarošanas a ģentūra) 
9. Appogg (Valsts uzraudz ības un pakalpojumu veicin āšanas aģentūra attiecībā uz 
bērniem, kuriem vajadz īga aprūpe) 
10. Kummissjoni Nazzjonali Persuni b'Di żabilita` (Nacion ālā invalīdu komisija) 
11. Bord tal-Koperattivi (Kooperat īvu valde) 
12. Fondazzjoni ghac-Centru tal-Kreativita` (Radoš ās darbības centra fondi) 
13. Orkestra Nazzjonali (Nacion ālais orķestris) 
14. Kunsill Malti ghax-Xjenza u Teknologija (Maltas Zin ātnes un tehnolo ģijas padome) 
15. Teatru Manoel (Manoelas te ātris) 
16. Dar il-Mediterran ghall-Konferenzi (Vidusj ūras Konferen ču centrs) 
17. Bank Centrali ta' Malta (Maltas Centr ālā banka) 
18. Awtorità ghas-Servizzi Fi nanzjarji ta’ Malta (Malta s Finanšu pakalpojumu iest āde) 
19. Bor ża ta' Malta (Maltas Birža) 
 
LV 242   LV 20. Awtorità dwar il-Lotteriji u l-Loghob (Loteriju un azartsp ēļu iestāde) 
21. Awtorità ta' Malta dwar ir-Ri żorsi (Maltas Resursu iest āde) 
22. Kunsill Konsultattiv dwar l- Industrija tal-Bini (Celtniec ības industrijas konsultat īvā 
padome) 
23. Istitut ghall-Istudju tat-Turi żmu (Tūrisma studiju instit ūts) 
24. Awtorità tat-Turi żmu ta' Malta (Maltas T ūrisma iest āde) 
25. Awtorità ta' Malta dwar il-Kom unikazzjoni (Maltas Sakaru iest āde) 
26. Korporazzjoni Maltija ghall-I żvilupp (Maltas Att īstības korpor ācija) 
27. Istitut ghall-Promozzjoni ta' l-Intrapri żi Żghar (SIA IPSE)  
28. Awtorità ta' Malta dwar l-Is tandards (Maltas Standartu iest āde) 
29. Awtorità ta' Malta ta' l-Istati stika (Maltas Statistikas iest āde) 
30. Laboratorju Nazzjonali ta' Malta (Maltas Nacion ālā laboratorija) 
31. SIA Metco 32. MGI/Mimcol 33. Valsts sabiedr ība Maltapost 
34. SIA Gozo Channel Co 35. Awtorità ta' Malta dwar l-Ambjen t u l-Ippjanar (Maltas Vides un pl ānošanas iest āde) 
36. Fondazzjoni ghas-Servizzi Medici (Medic īnas pakalpojumu fondi) 
37. Sptar Zammit Clapp (Zammit Clapp slimn īca)  
38. Centru Malti ghall-Arbitragg (Maltas Arbitr āžas centrs) 
39. Kunsilli Lokali (viet ējās padomes) 
XXIII POLIJA 
1. Uniwersytety i szko ły wyższe, wyższe szkoły pedagogiczne, ekonomiczne, rolnicze, 
artystyczne, teologiczne m.in. (Universit ātes un akad ēmiskās skolas, pedago ģijas, 
ekonomikas, lauksaimniec ības, mākslas, teolo ģijas akadēmiskās skolas, u.c.): 
– Uniwersytet w Bia łymstoku (Bjalistokas Universit āte), 
– Uniwersytet Gda ński (Gdaņskas Universit āte), 
– Uniwersytet Śląski (Silēzijas Katovic ē universitāte), 
 
LV 243   LV – Uniwersytet Jagiello ński w Krakowie (Jagielonski universit āte Krakov ā), 
– Uniwersytet Kardyna ła Stefana Wyszy ńskiego (Kardin āla Stefana Viši ņska 
universitāte Varšav ā), 
– Katolicki Uniwersytet Lubelski (Kato ļu universit āte Ļubļinā), 
– Uniwersytet Marii Curie-Sk łodowskiej (Marijas Kir ī Skladovskas universit āte 
Ļubļinā), 
– Uniwersytet Łódzki (Lodzas universit āte), 
– Uniwersytet Opolski (Opoles universit āte), 
– Uniwersytet im. Adama Mickiewicza ( Ādama Mick ēviča universit āte Poznaņā), 
– Uniwersytet Miko łaja Kopernika (Nikolas a Kopernika universit āte Toruņā), 
– Uniwersytet Szczeci ński (Ščecinas Universit āte), 
– Uniwersytet Warmi ńsko-Mazurski w Olsztynie (V arminsko-Mazurskas universit āte 
Olštinā), 
– Uniwersytet Warszawski (Varšavas Universit āte), 
– Uniwersytet Wroc ławski (Vroclavas Universit āte), 
– Uniwersytet Zielonogórski (Ze ļona Guras universit āte), 
– Akademia Techniczno-Humanistyczna w Bielsku-Bia łej (Beļsko -Bjalas Humanit āro 
un tehnisko zin ātņu akadēmija), 
– Akademia Górniczo-Hutnicza im. St. St aszica w Krakowie (S. Stašica Ieguves 
rūpniecības un metalur ģijas universit āte), 
– Politechnika Bia łostocka (Bjalistokas Tehnisk ā universitāte), 
– Politechnika Cz ęstochowska ( Čestokova Tehnisk ā universitāte), 
– Politechnika Gda ńska (Gdaņskas Tehnisk ā universitāte), 
– Politechnika Koszali ńska (Košalinas Tehnisk ā universitāte), 
– Politechnika Krakowska (Krakovas Tehnisk ā universitāte), 
– Politechnika Lubelska ( Ļubļinas Tehnisk ā universitāte), 
– Politechnika Łódzka (Lodzas Tehnisk ā universitāte), 
– Politechnika Opolska (Opoles Tehnisk ā universitāte), 
– Politechnika Pozna ńska (Pozna ņas Tehnisk ā universitāte), 
 
LV 244   LV – Politechnika Radomska im. Kazimierza Pu łaskiego (Kazimira PulaskaTehnisk ā 
universitāte Radom ā), 
– Politechnika Rzeszowska im. Ignacego Łukasiewicza (Ign ācija Lukaševi ča Tehnisk ā 
universitāte Rešovā), 
– Politechnika Szczeci ńska (Ščecinas Tehnisk ā universitāte), 
– Politechnika Śląska (Silēzijas Tehnisk ā universitāte ), 
– Politechnika Świętokrzyska (Sventokšiskas Tehnisk ā universitāte), 
– Politechnika Warszawska (Varšavas Tehnisk ā universitāte), 
– Politechnika Wroc ławska (Vroclavas Tehnisk ā universitāte), 
– Akademia Morska w Gdyni (Gdi ņas Jūrlietu universit āte), 
– Wy ższa Szkoła Morska w Szczecinie (Š čecinas Jūrlietu universit āte), 
– Akademia Ekonomiczna im. Karola Adamieckiego w Katowicach (K ārļa Adamiecka 
Ekonomikas universit āte Katovic ē), 
– Akademia Ekonomiczna w Krakowie (Ekonomikas universit āte Krakov ā), 
– Akademia Ekonomiczna w Poznaniu (Ekonomikas universit āte Poznaņā), 
– Szko ła Główna Handlowa (Varšavas Ekonomikas skola), 
– Akademia Ekonomiczna im.Oskara Langego we Wroc ławiu (Oskara Langes 
Ekonomikas universit āte Vroclav ā) , 
– Akademia Bydgoska im. Kazimierza Wielkiego (Kazimira Liel ā Ekonomikas 
universitāte Bidgoš čā), 
– Akademia Pedagogiczna im. KEN w Krakowie (Pedago ģijas universit āte Krakov ā), 
– Akademia Pedagogiki Specjalnej im. Marii Grzegorzewskiej (Marijas 
Gžegorževskas Speci ālās pedagoģijas universit āte Varšav ā), 
– Akademia Podlaska w Siedlcach (Podlaska Akad ēmija Sedlc ē), 
– Akademia Świętokrzyska im. Jana Kochanowskiego w Kielcach (Jana Kohanovski 
Svietokrižska Akad ēmija Kelc ē), 
– Pomorska Akademia Pedagogiczna w S łupsku (Pomer ānijas Pedago ģiskā akadēmija 
Slupskā), 
– Wy ższa Szkoła Filozoficzno-Pedagogiczna "Ignatianum" w Krakowie (Psiholo ģijas 
un pedago ģijas skola “Ignatianum” Krakov ā), 
– Wy ższa Szko ła Pedagogiczna im.Tadeusza Kotarbi ńskiego w Zielonej Górze 
(Tadeuša Kotarbinska Pedago ģijas skola Ze ļona Gurā), 
 
LV 245   LV – Wy ższa Szkoła Pedagogiczna w Cz ęstochowie (Pedago ģijas skola Čenstohovā), 
– Wy ższa Szkoła Pedagogiczna w Rzeszowie (Pedago ģijas skola Ržešov ā), 
– Akademia Techniczno-Rolnicza im. J. J. Śniadeckich w Bydgoszczy (J.J. Šniadekiha 
Tehniskā un lauksaimniec ības akadēmija Budgoš čā), 
– Akademia Rolnicza im.Hugona Ko łłątaja w Krakowie (Hugo Kolataja 
Lauksaimniec ības universit āte Krakov ā), 
– Akademia Rolnicza w Lublinie ( Ļubļinas Lauksaimniec ības universit āte), 
– Akademia Rolnicza im. Augusta Ci eszkowskiego w Poznaniu (Augusta Čieškovski 
Lauksaimniec ības universit āte Poznaņā), 
– Akademia Rolnicza w Szczecinie (Š čecinas Lauksaimniec ības universit āte), 
– Szko ła Główna Gospodarstwa Wiejskie go w Warszawie (Varšavas 
Lauksaimniec ības universit āte), 
– Akademia Rolnicza we Wroc ławiu (Vroclavas Lauksaimniec ības universit āte), 
– Akademia Medyczna w Bia łymstoku (Bjalistokas Medic īnas akadēmija), 
– Akademia Medyczna im. Ludwika Rydygiera w Bydgoszczy (Ludvika Ridigera 
Medicīnas akadēmija Budgoš čā), 
– Akademia Medyczna w Gda ńsku (Gdaņskas Medic īnas akadēmija), 
– Śląska Akademia Medyczna w Katowicach (Sil ēzijas Medic īnas akad ēmija 
Katovicē), 
– Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiello ńskiego w Krakowie (Kol ēģijas 
Medicīnas Jagjelonijas universit āte Krakov ā), 
– Akademia Medyczna w Lublinie ( Ļubļinas Medic īnas akadēmija), 
– Akademia Medyczna w Łodzi (Lodzas Medic īnas akadēmija), 
– Akademia Medyczna im. Karola Marcinkowskiego w Poznaniu (Karola 
Marcinkovski Medic īnas akadēmija Pozna ņā), 
– Pomorska Akademia Medyczna w Szczecinie (Pomer ānijas Medic īnas akadēmija 
Ščecinā), 
– Akademia Medyczna w Wa rszawie (Varšavas Medic īnas akadēmija), 
– Akademia Medyczna im. Piastów Śląskich we Wroc ławiu (Piastova Slaski ča 
Medicīnas akadēmija Vroclav ā), 
– Centrum Medyczne Kszta łcenia Podyplomowego (Medic īnas zinātņu doktorantu 
apmācības centrs), 
 
LV 246   LV – Chrze ścijańska Akademia Teologiczna w Warszawie (Kristi ānas Teolo ģijas 
akadēmija Varšav ā), 
– Papieski Wydzia ł Teologiczny w Poznaniu (P āvesta Teolo ģijas departaments 
Poznaņā), 
– Papieski Fakultet Teologiczny we Wroc ławiu (Pāvesta Teolo ģijas fakult āte 
Vroclavā), 
– Papieski Wydzia ł Teologiczny w Warszawie (P āvesta Teolo ģijas departaments 
Varšavā), 
– Akademia Marynarki Wojennej im. B ohaterów Westerplatte w Gdyni (Gdi ņas 
Vesterplates varo ņu vārdā nosauktā Flotes universit āte), 
– Akademia Obrony Narodowej (Nacion ālā aizsardzības akadēmija), 
– Wojskowa Akademia Techniczna im. Jaros ława Dąbrowskiego w Warszawie 
(Jaroslava Dabrovski Tehnisk ā Militārā akadēmija Varšav ā), 
– Wojskowa Akademia Medyczna im. Gen. Dyw. Boles ława Szareckiego w Łodzi 
(Ģenerāļa Boļeslava Šareki Medic īnas militārā akadēmija Lodz ā), 
– Wy ższa Szko ła Oficerska im. Tadeusza Ko ściuszki we Wroc ławiu (Tadeuša 
Koščiuško Milit ārā akadēmija Vroclav ā), 
– Wy ższa Szkoła Oficerska Wojsk Obrony Przeciwlo tniczej im. Romualda Traugutta 
(Romualda Trauguta Pretgaisa avi ācijas akad ēmija), 
– Wy ższa Szko ła Oficerska im. gen. Józefa Bema w Toruniu ( Ģenerāļa J. Bema 
Militārā akadēmija Toru ņā), 
– Wy ższa Szko ła Oficerska Si ł Powietrznych w D ęblinie (Gaisa sp ēku militārā 
akadēmija Deblin ā), 
– Wy ższa Szkoła Policji w Szczytnie (Policijas augstskola Š čitno) 
– Szko ła Główna Służby Pożarniczej w Warszawie (Galven ā ugunsdzēsības dienesta 
skola Varšav ā), 
– Akademia Muzyczna im. Feliksa No wowiejskiego w Bydgoszczy (Feliksa 
Novovjeski M ūzikas akad ēmija Bidgoš čā), 
– Akademia Muzyczna im. Stanis ława Moniuszki w Gda ńsku (Staņislava Moniuško 
Mūzikas akad ēmija Gdaņskā), 
– Akademia Muzyczna im. Karola Sz ymanowskiego w Katowicach (Karola 
Šimanovski M ūzikas akad ēmija Katovic ē), 
– Akademia Muzyczna w Krakowie (M ūzikas akad ēmija Krakov ā), 
– Akademia Muzyczna im. Gra żyny i Kiejstuta Bacewiczów w Łodzi (Gražina i 
Kjejstuta Bacevi ča Mūzikas akad ēmija Lodž ā), 
 
LV 247   LV – Akademia Muzyczna im. Ignacego Jana Paderewskiego w Poznaniu (Ign ācija Jana 
Paderevski M ūzikas akad ēmija Pozna ņā), 
– Akademia Muzyczna im. Fryderyka C hopina w Warszawie (Frederika Šop ēna 
Mūzikas akad ēmija Varšav ā), 
– Akademia Muzyczna im. Karola Lipi ńskiego we Wroc ławiu (Karola Lipinski 
Mūzikas akad ēmija Vroclav ā), 
– Akademia Sztuk Pi ęknych w Gda ńsku (Mākslas akad ēmija Gdaņskā), 
– Akademia Sztuk Pi ęknych w Katowicach (M ākslas akad ēmija Katovic ē), 
– Akademia Sztuk Pi ęknych im. Jana Matejki w Krakowie (Jana Matejko M ākslas 
akadēmija Krakov ā), 
– Akademia Sztuk Pi ęknych im. W ładysława Strzemi ńskiego w Łodzi (Vladislava 
Štržeminski M ākslas akad ēmija Lodz ā), 
– Akademia Sztuk Pi ęknych w Poznaniu (M ākslas akad ēmija Pozna ņā), 
– Akademia Sztuk Pi ęknych w Warszawie (M ākslas akad ēmija Varšav ā), 
– Akademia Sztuk Pi ęknych we Wroc ławiu (Mākslas akad ēmija Vroclav ā), 
– Pa ństwowa Wy ższa Szkoła Teatralna im. Ludwika Sols kiego w Krakowie (Ludvika 
Solski Valsts te ātra augstskola Krakov ā), 
– Pa ństwowa Wy ższa Szkoła Filmowa, Telewizyjna i Teat ralna im. Leona Schillera w 
Łodzi (Leona Šillera Valsts filmu, telev īzijas un te ātra augstskola Lodz ā), 
– Akademia Teatralna im. Aleksandra Ze lwerowicza w Warszawie (Aleksandera 
Zelverovi ča Teātra akadēmija Varšav ā), 
– Akademia Wychowania Fizycznego i Sportu im. J ędrzeja Śniadeckiego w Gda ńsku 
(Jedži Śniadecki Fizisk ās audzināšanas un sporta akad ēmija Gdaņskā), 
– Akademia Wychowania Fizycznego w Katowicach (Fizisk ās audzināšanas akad ēmija 
Katovicē), 
– Akademia Wychowania Fizycznego im. Bronis ława Czecha w Krakowie (Bro ņislava 
Čeka Fizisk ās audzināšanas akad ēmija Krakov ā), 
– Akademia Wychowania Fizycznego im. Eugeniusza Piaseckiego w Poznaniu 
(Eižēnija Piasecki Fizisk ās audzināšanas akad ēmija Pozna ņā), 
– Akademia Wychowania Fizycznego Józefa Pi łsudskiego w Warszawie (Jozefa 
Pilsudski Fizisk ās audzināšanas akad ēmija Varšav ā), 
– Akademia Wychowania Fizycznego we Wroc ławiu (Fizisk ās audzin āšanas 
akadēmija Vroclav ā); 
 
LV 248   LV 2. Pa ństwowe i samorz ądowe instytucje kultury (valsts un pašp ārvaldes kult ūras 
iestādes; 
3. Parki narodowe (nacion ālie parki); 
4. Agencje pa ństwowe dzia łające w formie spó łek (valsts a ģentūras, kas darbojas k ā 
sabiedrības); 
5. Pa ństwowe Gospodarstwo Le śne "Lasy Pa ństwowe (valsts mežu 
pārvaldītājsabiedrība “Valsts meži” ); 
6. Podstawowe, gimnazjalne i ponadgimnazjalne szko ły publiczne (valsts pamatskolas 
un vidusskolas); 
7. Publiczni nadawcy radiowi i tele wizyjni (valsts radio un telev īzijas 
raidorganiz ācijas): 
– Telewizja Polska S. A. (Polijas Telev īzija), 
– Polskie Radio S. A. (Polijas Radio); 8. Publiczne muzea, teatry, biblioteki i inne  publiczne placówki kultury m.in.: (valsts 
muzeji, te ātri, bibliot ēkas, citas valsts kult ūras iestādes): 
– Narodowe Centrum Kultury w Warszawie (Nacion ālais Kultūras centrs Varšav ā), 
– Zach ęta – Państwowa Galeria Sztuki w Warszaw ie (Zaheta – Panstvova Valsts 
Mākslas galerija Varšav ā), 
– Centrum Sztuki Wspó łczesnej – Zamek Ujazdowski w Warszawie (M ūsdienu 
mākslas centrs - Ujazdovski pils Varšav ā), 
– Centrum Rze źby Polskiej w Oro ńsku (Polijas Skulpt ūru centrs Oronsk ā), 
– Mi ędzynarodowe Centrum Kultury w Krakowie (Starptautiskais Kult ūras centrs 
Krakovā), 
– Centrum Mi ędzynarodowej Wspó łpracy Kulturalnej – Instytut Adama Mickiewicza 
w Warszawie (Starptautiskais kult ūras sadarb ības centrs – Ādama Mickevi ča institūts 
Varšavā), 
– Dom Pracy Twórczej w Wigrach (M ākslas darbu nams Vigrij ā), 
– Dom Pracy Twórczej w Radziejowicach (M ākslas darbu nams Radzijovic ē), 
– Biblioteka Narodowa w Warszawie (Nacion ālā bibliotēka Varšav ā), 
– Naczelna Dyrekcja Archiwów Pa ństwowych (Polijas Valsts arh īvu direktor āts), 
– Muzeum Narodowe w Krakowie (Nacion ālais muzejs Krakov ā), 
– Muzeum Narodowe w Poznaniu (Nacion ālais muzejs Pozna ņā), 
 
LV 249   LV – Muzeum Narodowe w Warszawie (Nacion ālais muzeja Varšav ā), 
– Zamek Królewski w Warszawie – Pomnik  Historii i Kultury Narodowej (Kara ļa pils 
Varšavā – valsts v ēstures un kult ūras piemineklis), 
– Zamek Królewski na Wawelu Pa ństwowe Zbiory Sztuki w Krakowie (Kara ļa pils 
Vāveles Valsts m ākslas kolekcija Krakov ā), 
– Muzeum Żup Krakowskich w Wieliczce (Krakovas S āls raktuvju muzejs Ve ļičkā), 
– Pa ństwowe Muzeum Auschwitz-Birkenau w O święcimiu (Ausvices-Birkenau Valsts 
muzejs Osvencim ā), 
– Pa ństwowe Muzeum na Majdanku w Lublinie (Valsts muzejs Majdanek Ļubļinā), 
– Muzeum Stutthof w Sztutowie (Muzejs Stutthof Štutov ā), 
– Muzeum Zamkowe w Malborku (Pils - muzejs Marlbork ā), 
– Centralne Muzeum Morskie w Gda ńsku (Centr ālais Jūrlietu muzejs Gda ņskā), 
– Muzeum " Łazienki Królewskie" – Zespó ł Pałacowo-Ogrodowy w Warszawie 
(Muzejs “Lazenki Krolevski” – pils d ārzu komplekss Varšav ā), 
– Muzeum Pa łac w Wilanowie (Pils – muzejs Vilanov ā), 
– Muzeum Wojska Polskiego (Polijas Bru ņoto spēku muzejs), 
– Teatr Narodowy w Warszawie (Nacion ālais Teātris Varšav ā), 
– Narodowy Stary Teatr im. Heleny Modrzejewskiej w Krakowie (Hel ēnas 
Modžejevskas Vecais te ātris Krakov ā), 
– Teatr Wielki – Opera Narodowa w Warszawie (Lielais te ātris – Nacion ālā opera 
Varšavā), 
– Filharmonia Narodowa w Warszawie (Valsts Filharmonijas z āle Varšav ā); 
9. Publiczne placówki naukowe, jednostki badawczo- rozwojowe oraz inne placówki 
badawcze (valsts p ētniecības iestādes, pētniecības un att īstības iestādes un citas 
pētniecības iestādes). 
XXIV SLOV ĒNIJA 
- ob čine (vietējās kopienas) 
– javni zavodi s podro čja vzgoje, izobraževanja ter športa (b ērnu aprūpes, izglītības un 
sporta valsts instit ūti) 
– javni zavodi s podro čja zdravstva (valsts instit ūti veselības aprūpes sfērās) 
– javni zavodi s podro čja socialnega varstva (valsts instit ūti sociālās drošības sfērās) 
 
LV 250   LV – javni zavodi s podro čja kulture (valsts instit ūti kultūras sfērā) 
– javni zavodi s podro čja raziskovalne dejavnosti (valsts instit ūti zinātnes un izp ētes 
sfērā)javni zavodi s podro čja kmetijstva in gozdarstva (valsts instit ūti 
lauksaimniec ības un mežsaimniec ības sfērā) 
– javni zavodi s podro čja okolja in prostora (valsts instit ūti vides un telpisk ās 
plānošanas sf ērā) 
– javni zavodi s podro čja gospodarskih dejavnosti (valsts instit ūti ekonomisk ās 
aktivitātes sfērā) 
– javni zavodi s podro čja malega gospodarstva in turizma (valsts instit ūti mazo 
uzņēmumu un t ūrisma sfērā) 
– javni zavodi s podro čja javnega reda in varnosti (valsts instit ūti sabiedrisk ās kārtības 
un drošības sfērā) 
– agencije (a ģentūras) 
- skladi socialnega zavarovanja (soci ālās drošības fonds) 
– javni skladi na ravni države in na ravni ob čin (public funds at th e level of the central 
government and local commun ities) (valsts fondi centr ālās valdības un viet ējo 
kopienu līmenī) 
– Družba za avtoceste v RS (Slov ēnijas Republikas Autoce ļu sabiedrība) 
– Pošta Slovenije (Slov ēnijas Pasts) 
XXIV SLOV ĀKIJA 
Valsts pas ūtījuma pieš ķīrējs 3. panta 1. punkt ā Likumā Nr. 263/1999 Z. z. par valsts 
iepirkumu, kas groz īts, definēts kā: 
1. organiz ācija, ko finans ē no valsts budžeta (piem., mi nistrijas, citas valsts 
administr ācijas iest ādes) vai l īdzfinansē no valsts budžeta (piem., universit ātes, 
koledžas) un no īpašiem m ērķiem paredz ētiem valsts fondiem; 
2. pašp ārvaldes re ģions, pašvald ība, pašpārvaldes re ģiona organiz ācija vai pašvald ība, 
ko finansēta vai līdzfinansē no iepriekšmin ētajiem budžetiem un fondie; 
3. vesel ības apdrošin āšanas aģentūra; 
4. saska ņā ar likumu par valsts iest ādēm izveidota juridiska persona (piem., Slov ākijas 
Televīzija, Radio, Pasts); 
5. Slov ākijas Republikas Valsts Īpašuma fonds; 
6. Slov ākijas Zemes fonds; 
 
LV 251   LV 7. juridisku personu asoci ācija, ko izveidojušas 1.-3. punkt ā minētās valsts iepirkuma 
piešķiršanas iest ādes”. 
 
LV 252   LV  
3. papildin ājums 
IESTĀDES, KAS DARBOJAS KOMUN ĀLO PAKALPOJUMU JOM Ā 
Iestādes, kas veic valsts pas ūtījumu atbilstoši š īs sadaļas noteikumiem 
1. iedaļa 
Līgumslēdzējas iestādes jūrlietu vai iekšzemes ostu vai citu termin āļu jomā 
ČEHIJAS REPUBLIKA 
Ostu operatori (iest āžu definīcija minēta 2. pant ā 1. iedaļas c) punkt ā un 3. pant ā Likumā Nr. 
40/2004 Sb par valsts iepirkumu).  
IGAUNIJA 
Iestādes, kas darbojas saska ņā ar 5. pantu Likum ā par valsts iepirkumu ( Public Procurement 
Act (RT I 2001, 40, 224)) un Konkurences likuma ( Competition Act  (RT I 2001, 56 332)) 14. 
pantu. 
KIPRA  
Kipras ostu p ārvalde ( Cyprus Ports Authority ), kas izveidota ar 1973. gad ā pieņemto Kipras 
ostu pārvaldes likumu ( Cyprus Ports Authority Law ) (Η Αρχή  Λιµένων  Κύπρου , που 
εγκαθιδρύθηκε  από τον περί Αρχής  Λιµένων  Κύπρου  Νόµο του 1973). 
LATVIJA 
Iestādes, kuras regul ē ostas saska ņā ar "Likumu par ost ām": 
Rīgas brīvostas pārvalde, 
Ventspils br īvostas pārvalde, 
Liepājas ostas p ārvalde, 
Salacgrīvas ostas p ārvalde, 
Skultes ostas p ārvalde, 
Lielupes ostas p ārvalde, 
Engures ostas p ārvalde, 
Mērsraga ostas p ārvalde, 
 
LV 253   LV Pāvilostas p ārvalde, 
Rojas ostas p ārvalde. 
LIETUVA 
Valstybės įmonė "Klaipėdos valstybinio j ūrų uosto direkcija" (valsts uz ņēmums "Klaip ēdas 
valsts jūras ostas p ārvalde"), kas darbojas saska ņā ar Lietuvos Respublikos Klaip ėdos 
valstybinio j ūrų uosto įstatymas (Žin. , 1996, Nr. 53-1245). 
Valstybės įmonė "Vidaus vandens keli ų direkcija" (valsts uz ņēmums "Iekšzemes ūdensceļu 
administr ācija"), kas darbojas saska ņā ar Lietuvos Respublikos vidaus vanden ų transporto 
kodeksas (Žin. , 1996, Nr. 105-2393). 
Citas iest ādes, kas darbojas j ūrlietu vai iekšzemes ostu vai citu termin āļu jomā un nodrošina 
atbilstību Lietuvos Respublikos vieš ųjų pirkimų įstatymas (Žin. , 2002, Nr. 118-5296) 
noteikumiem. 
UNGĀRIJA 
Valsts ostas, ko piln ībā vai daļēji vada valsts atbilstoši 2000. gada Likumam Nr. XLII par 
ūdens transportu (2000. évi XLII. törvény a vízi közlekedésr ől). 
MALTA 
L-Awtorita' Marittima ta' Malta (Maltas J ūrlietu pārvalde). 
POLIJA 
Podmioty zajmuj ące się zarządzaniem portami morskimi lub śródlądowymi i udost ępnianiem 
ich przewo źnikom morskim i śródlądowym. (Iest ādes, kas darbojas j ūras ostu vai iekšzemes 
ostu pārvaldības jomā un ļauj tās izmantot j ūras un iekšzemes p ārvadātājiem). 
SLOVĒNIJA 
Morska pristaniš ča v državni ali delni lasti države, ko opravljajo gospodarsko javno službo, 
skladno s Pomorskim zakonikom (Uradni list RS, 26/01). (J ūras ostas piln īgi vai daļēji pieder 
valstij, veicot ekonomiskus sabi edriskos pakalpojumus saska ņā ar Jūrlietu kodeksu ( Maritime 
Code  (Slovēnijas Republikas Ofici ālais Vēstnesis Nr. 26))). 
SLOVĀKIJA  
Iestāde, kas veic valsts pas ūtījumu, 3. panta 2. un 3. punkt ā Likumā Nr. 263/1999 Z. z. par 
valsts iepirkumu, kas groz īts, ir defin ēta kā juridiska persona, kas darbojas iekšzemes 
navigācijā, uzturot ūdensceļus un izveidojot, un uzturot valsts ostas un ūdensceļus (Likums 
Nr. 338/2000 Z. z.– e.g. Prístav Bratisla va, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo). 
 
LV 254   LV 2. iedaļa 
Līgumslēdzējas iestādes lidostu jom ā 
ČEHIJAS REPUBLIKA 
Lidostu operatori (iest āžu definīcija minēta 2. panta 1. ieda ļas c) punkt ā un 3. pant ā Likumā 
Nr.40/2004 Sb par valsts iepirkumu). 
IGAUNIJA 
Iestādes, kas darbojas saska ņā ar 5. pantu Likum ā par valsts iepirkumu ( Public Procurement 
Act (RT I 2001, 40, 224) un Konkurences likuma ( Competition Act  (RT I 2001, 56 332) 
14. pantu. 
LATVIJA 
Valsts akciju sabiedr ība “Latvijas gaisa satiksme”. 
Valsts akciju sabiedr ība “Starptautisk ā lidosta “R īga””. 
LIETUVA 
Lidostas, kas darbojas saska ņā ar Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, 
Nr. 94-2918) un Lietuvos Respublikos civilin ės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr 66-1983). 
Valstybės įmonė "Oro navigacija" (valsts uz ņēmums “Oro navigacija”), kas darbojas saska ņā 
ar Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 94-2918) un Lietuvos 
Respublikos civilin ės aviacijos įstatymas (Žin., 2000, Nr. 66-1983). 
Citas iestādes, kas darbojas lidostu jom ā un nodrošina atbilst ību Lietuvos Respublikos vieš ųjų 
pirkimų įstatymas (Žin., 2002, Nr. 118-5296) noteikumiem. 
UNGĀRIJA 
Lidostas, kas darbojas, pamato joties uz pilnvarojumu saska ņā ar 1995. gada Likumu XCVII 
par gaisa satiksmi (1995. évi XC VII. törvény a légiközlekedésr ől). 
Budapeštas Ferihegi Starptautisk ā lidosta, ko p ārvalda valsts sabiedr ība „Budapeštas Ferihegi 
Starptautisk ās lidostas operators” (Budape st Ferihegy Nemzetközi Repül őtér managed by 
Budapest Ferihegy Nemzetközi Repül őtér Üzemeltetési Rt.), pa matojoties uz 1991. gada 
Likumu XVI par koncesij ām (1991. évi XVI. törvény a konce sszióról), 1995. gada Likumu 
XCVII par gaisa satiksmi (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésr ől), Transporta un 
ūdens pārvaldības ministra Dekr ētu Nr. 45/2001. (XII. 20.) KöViM par gaisa satiksmes un 
lidostas administr ācijas darb ības izbeigšanu un Ung ārijas kontroles Ung ārijas gaisa 
navigācijas dienesta dibin āšanu (45/2001. (XII. 20.) KöViM re ndelet a Légiforgalmi és 
Repülőtéri Igazgatóság megszüntetésér ől és a HungaroControl Magyar Légiforgalmi 
Szolgálat létrehozásáról). 
 
LV 255   LV MALTA 
L-Ajruport Internazzjonali ta" Malta (Maltas Starptautisk ā lidosta). 
POLIJA 
Przedsiębiorstwo Pa ństwowe "Porty Lotnicze" (valsts uz ņēmums “Polijas lidostas”). 
SLOVĒNIJA 
Javna civilna letališ ča, skladno z Zakonom o letalstvu (Uradn i list RS, 18/01). Valsts civil ās 
lidostas, kas darbojas saska ņā ar Likumu par civilo avi āciju ( Civil Aviation Act  (Slovēnijas 
Republikas Ofici ālais Vēstnesis Nr. 18/01). 
SLOVĀKIJA 
Iestāde, kas veic valsts pas ūtījumu, 3. panta 2. un 3. punkt ā Likumā Nr. 263/1999 Z. z. par 
valsts iepirkumu, kas groz īts, definēta kā juridiska persona, ks darbojas civilaj ā aviācijā, 
izveidojot un vadot valsts lidostas un sauszemes avi ācijas strukt ūras (Likums Nr. 143/1998 
Z.z., kas groz īts – piem., lidostas – Letisko M.R. Štefánika, Letisko Košice – Barca, Letisko 
Poprad – Tatry, Letisko Slia č, Letisko Pieš ťany – ko p ārvalda Slovenská správa letísk 
(Slovākijas lidostu administr ācija) un kas darbojas, pamatojoties uz Slov ākijas Republikas 
Transporta, pasta un telekomunik āciju ministrijas izsniegtu licenci saska ņā ar 32. punktu 
Likumā Nr. 143/1998 Z. z. par civilo avi āciju. 
 
LV 256   LV X PIELIKUMS  
Izdevumu saraksts, kas j āpievieno Asoci ācijas nolīguma XIII pielikumam  
2. papildin ājums 
Igaunija 
Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 
Ungārija 
Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 
Közbeszerzési Értesít ő (Valsts Iepirkuma bi ļetens) 
Lapja (Valsts pas ūtījuma biļetens – Valsts Iepirkuma padomes Ofici ālais Vēstnesis) 
Slovēnija 
Slovēnijas Republikas Ofici ālais Vēstnesis 
Slovēnijas Republikas Ofici ālā Avīze 
Čehijas Republika 
Čehijas Republikas Ofici ālais Vēstnesis 
Centrální adresa (Centr ālā Adrese) 
Kipra 
Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 
Republikas Ofici ālā Avīze 
Vietējā dienas prese 
Polija 
Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 
Biuletyn Zamówie ń Publicznych (Valsts Iepirkuma bi ļetens) 
Malta 
Republikas Ofici ālā Avīze 
Valdības Avīze 
Lietuva 
 
LV 257   LV Lietuvas republikas Ofici ālais Vēstniecības 
Informatīvs pielikums “Informaciniai pr anesimai” Lietuvas Republikas Av īzei (“Valstybes 
zinios”) 
Latvija 
Latvijas Republikas Ofici ālais Vēstnesis 
Latvijas v ēstnesis (ofici āls laikraksts) 
Slovākija 
Eiropas Savien ības Oficiālais Vēstnesis 
Vestnik Verejneho Obstaravania (Valsts Iepirkuma v ēstnesis)