LV 
 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
2009. gada 4. febru āris 
pēc Latvijas Finanšu un kapit āla tirgus komisijas l ūguma  
par dažiem ties ību aktu groz ījumu projektiem saist ībā ar finanšu kr īzi 
(CON/2009/10) 
 Ievads un juridiskais pamats
 
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2009. gada 2. febru ārī saņēma Latvijas Finanšu un kapit āla tirgus 
komisijas (FKTK) l ūgumu sniegt atzinumu par š ādu tiesību aktu groz ījumu projektiem (turpm āk tekstā – 
„grozījumu projekti”): a) Noguld ījumu garantiju likuma; b) Kred ītiestāžu likuma; c) Civilprocesa likuma; 
un d) Finanšu un kapit āla tirgus komisijas likuma groz ījumu projektiem.  
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 105. panta 
4. punktu un Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmuma 98/415/EK par valstu iest āžu apspriešanos ar 
Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem1 2. panta 1. punkta sesto ievilkumu, jo groz ījumu 
projekti attiecas uz noteikumiem, ko piem ēro finanšu iest ādēm, ciktāl tie būtiski ietekm ē finanšu iest āžu 
un tirgu stabilit āti. ECB Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas 
Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu. 
 1. Groz ījumu projekta m ērķis 
1.1 Noguld ījumu garantiju likuma groz ījumu projekta galvenais m ērķis ir: a) preciz ēt noguldījumu 
„nepieejam ības” defin īciju; b) noteikt, ka atl īdzību izmaks ā ne vēlāk kā divdesmit darba dienu 
laikā; kā arī c) noteikt, ka gad ījumā, ja Latvijas Noguld ījumu garantiju fond ā nepietiek l īdzekļu, 
atlīdzību noguld ītājiem izmaks ā no valsts budžeta. 
1.2 Kred ītiestā
žu likuma groz ījumu projekta galvenais m ērķis ir FKTK pilnvaru paplašin āšana, ļaujot 
tai sekmīgāk risināt grūtībās nonākušo banku probl ēmas. 
Jo īpaši FKTK ir ties ības īstenot pas ākumus jebkur ā no šādiem gad ījumiem: a) ja kred ītiestāde 
neievēro nacion ālos vai ES likumus un noteikumus; b) ja kred ītiestādes darbība apdraud t ās 
stabilitāti vai maks ātspēju, Latvijas kred ītiestāžu sektora droš ību vai stabilit āti, draud nodar īt 
ievērojamus zaud ējumus valsts tautsaimniec ībai; c) ja no kred ītiestādes notiek p ārmērīga 
noguldījumu vai citu nodrošin ātu līdzekļu aizplūde.  
                                                 
1  OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp.  
2 FKTK var īstenot šādus pasākumus: a) piepras īt, lai kred ītiestāde veic nepieciešam ās darbības 
šādas situācijas nov ēršanai vai iesniedz FKTK t ās noteiktaj ā termiņā rīcības plānu; b) brīdināt 
kredītiestādi; c) dot kred ītiestādes pārvaldes instit ūcijām, to vad ītājiem un locek ļiem saistošus 
rakstveida nor ādījumus, kas nepieciešami š ādas situācijas nov ēršanai; d) noteikt kred ītiestādes 
tiesību un darb ības ierobežojumus, taj ā skaitā pilnīgi vai da ļēji apturēt finanšu pakalpojumu 
sniegšanu, k ā arī saistību izpildes ierobežojumus; e) noteikt kred ītiestādei noguld ījumu saist ību 
izpildes ierobežojumus; f) iecelt kred ītiestādē vienu vai vair ākus FKTK pilnvarniekus; g) uzlikt 
kredītiestādei par pien ākumu mazin āt risku, kas saist īts ar tās darījumiem, pakalpojumiem un 
norēķinu sistēmām; h) lūgt Latvijas Banku p ārtraukt kred ītu izsniegšanu kred ītiestādei; i) uzlikt 
soda naudas. 
Saskaņā ar grozījumu projektu FKTK pilnvarnieku var iecelt ar m ērķi pārņemt kred ītiestādes 
vadību, piešķirot plašas pilnvaras t ās pārvaldībā. Kredītiestādes akcion āru sapulces, padomes, 
valdes un citu p ārvaldes instit ūciju, kā arī tādu personu, kuras kred ītiestādes vārdā rada 
kredītiestādei saistības, darb ība tiks aptur ēta. Pilnvarniekam b ūs tiesības sasaukt un piedal īties 
kredītiestādes akcion āru sapulc ēs, padomes un valdes s ēdēs ar tiesībām ierosin āt izskatāmos 
jautājumus. Nevienu l ēmumu nevar ēs pieņemt, ja pret to iebilst pilnvarnieks. 
1.3 Civilprocesa likuma groz ījumu projekta galvenais m ērķis ir samazin āt laiku, kur ā tiesa pie ņem 
lēmumu par maks ātnespēju, no 15 dien ām uz piec ām dienām. 
1.4 Finanšu un kapit āla tirgus komisijas likuma groz ījumu projekta galvenais m ērķis ir noteikt FKTK 
tiesības pieņemt lēmumu par tirgus dal ībnieku ties ību, saistību un darb ības ierobežojumiem. 
 2. 
Vispārīgi apsvērumi 
2.1 Saska ņā ar „Deklar āciju par euro zonas valstu saska ņoto Eiropas r īcības plānu”2, ko 2008. gada 
12. oktobr ī pieņēma euro zonas valstu vad ītāji (turpmāk tekstā „Deklarācija”), ECB atg ādina, ka 
dalībvalstīm ir jādarbojas koordin ēti, lai nov ērstu ievērojamas veikto pas ākumu atš ķirības valstu 
līmenī, kas rad ītu traucējošu ietekmi un krop ļotu banku pakalpojumu glob ālo tirgu. Š āda 
koordinēta pieeja aptver iniciat īvas, kas v ērstas uz to, lai nodrošin ātu pietiekamu likvidit āti, ar 
dažādu pasākumu pal īdzību veicin ātu līdzekļu pieejam ību bankām, finanšu iest ādēm sniegtu 
papildu kapit āla resursus un veiktu gr ūtībās nonākušo banku kapit āla restrukturiz āciju. Eiropadome 
2008. gada 16. oktobr ī šos principus apstiprin āja attiecībā uz visām dalībvalstīm. Deklar ācijā 
apliecināta arī nepieciešam ība rīkoties sadarb ībā ar ECB.  
2.2 Kā vispārīgu apsvērumu, kas pausts ar ī tās iepriekš ējos atzinumos3, ECB atk ārtoti uzsver to, cik 
svarīgi ir nodrošin āt saskaņā ar grozījumu projektiem īstenoto darb ību atbilst ību visām Kopienas 
tiesību normām, t.sk. ES vienot ā tirgus principiem un finanšu pakalpojumu jomas ties ību aktiem, 
                                                 
2  Deklarācija ir pieejama Francijas prezident ūras interneta lap ā www.ue2008.fr. 
3  Sk., piem ēram, 3.3. punktu 2008. gada 21. oktobra Atzinum ā CON/2008/57 p ēc Vācijas Finanšu ministrijas l ūguma par 
likumu, ar ko īsteno virkni pas ākumu finanšu tirgus stabiliz ācijai, kā arī par rīkojumu šī likuma ieviešanai. 
3 kā arī noteikumiem par konkurenci un  valsts atbalstu. Attiec ībā uz valsts atbalstu ECB aicina 
atzinuma piepras ītāju iestādi pievērst uzman ību Komisijas nesen pie ņemtajām norādēm par finanšu 
sektora atbalsta sh ēmu atbilst ību ES valsts atbalsta noteikumiem4. 
 3. Īpaši apsv ērumi 
3.1 Noguld ījumu garantiju likuma groz ījumu projekts 
Kā norādīts iepriekš ējos ECB atzinumos, noguld ījumu aizsardz ība ir svar īgs finanšu droš ības tīkla 
elements, un t ā lielā mērā nodrošina finanšu stabilit āti
5. Attiecībā priekšlikumu sa īsināt garantēto 
noguldījumu izmaksas periodu ECB atz īmē, ka tāds mērķis ir arī pašreiz ierosin ātajiem 
grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 30. maija Direkt īvā 94/19/EK par 
noguldījumu garantiju sist ēmām6. Saskaņā ar savu atzinumu par ierosin ātajiem groz ījumiem 
Direktīvā 94/19/EK7 ECB atzin īgi vērtē Latvijas iest āžu nolūku ievērojami sa īsināt garantēto 
noguldījumu izmaksas aizkav ējumu, tādējādi veicinot noguld ītāju uzticību. Tajā pašā laikā, ieviešot 
nepieciešamo samazin ājumu izmaksu aizkav ējumā, jāievēro pragmatiska pieeja, saglab ājot 
noguldījumu garantiju sist ēmu uzticam ību. Tas taj ā skaitā nozīmē, ka jāievieš efekt īvas prasību 
pārbaudes un izmaksu noguld ītājiem proced ūras. 
Turklāt kā to paredz ar ī starptautiskie standarti, lai noguld ījumu garantiju sist ēmas būtu efektīvas 
un tiktu veicin āta sabiedr ības uztic ība banku sist ēmai, ārkārtīgi nozīmīgi ir droši finans ēšanas 
mehānismi8. Direktīva 94/19/EK pašreiz neparedz pa ņēmienus noguld ījumu garantiju sist ēmu 
finansēšanai ar nosac ījumu, ka tiek iev ēroti šādi nosacījumi: a) finans ēšanas izmaksas parasti sedz 
pašas kred ītiestādes; b) sist ēmas finans ēšanas iesp ējas ir proporcion ālas kredītiestāžu pasīviem; 
c) netiek nodar īts kaitējums attiec īgās dalībvalsts banku sist ēmas stabilit ātei9. Tādēļ Latvijas 
Noguldījumu garantiju fonda gad ījumā paredzētajam meh ānismam b ūtu jāatbilst šiem 
vispārīgajiem principiem.  
                                                 
4  Sk. „Komisijas pazi ņojums – Valsts atba lsta noteikumu piem ērošana pas ākumiem, kas veikti attiec ībā uz finanšu 
iestādēm saistībā ar pašreiz ējo globālo finanšu kr īzi” (OV C 270, 25.10.2008., 8. lpp.). Sk. ar ī „Komisijas pazi ņojums – 
Finanšu iest āžu rekapitaliz ācija pašreiz ējās finanšu kr īzes apstākļos – atbalsta ierobežošana l īdz nepieciešamajam 
minimumam un aizsardz ības līdzekļi pret pārmērīgiem konkurences trauc ējumiem”, pieejams Komisijas interneta lap ā 
www.ec.europa.eu. 
5  Sk. 8. punktu ECB 2005. gada 1. decembra Atzinum ā CON/2005/50 p ēc Národná banka Slovenska l ūguma par 
likumprojektu, ar ko groza Aktu Nr. 118/1996 Coll. Par banku noguld ījumu aizsardz ību un par groz ījumiem dažos 
likumos ar jaun ākiem groz ījumiem, sk. ar ī 2.5. punktu ECB 2007. gada 27. augusta Atzinum ā CON/2007/26 p ēc Polijas 
finanšu ministra l ūguma par likumprojektu, ar ko groza Likumu par banku garantiju fondu. 
6  OV L 135, 31.5.1994., 5. lpp. 
7  Sk. ECB 2008. gada 18. novembra Atzinumu CON/2008/70 p ēc Eiropas Savien ības Padomes l ūguma par priekšlikumu 
Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvai, ar ko groza Direkt īvu 94/19/EK par noguld ījumu garantiju sist ēmām attiecībā 
uz seguma l īmeni un izmaksas aizkav ējumu (OV L 314, 9.12.2008., 1. lpp.). 
8  Financial Stability Forum, ‘Guidance fo r Developing Effective Deposit Insuran ce Systems’, September 2001, point V.4 
(‘Funding’), p. 26. International Association of Deposit In surers, Core Principles for Effective Deposit Insurance 
Systems, 29 February 2008 . 
9  Sk. Direkt īvas 94/19/EK 23. apsv ērumu. Ierosin ātie direktīvas grozījumi aicina Komisiju l īdz 2009. gada 31. decembrim 
Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegt zi ņojumu par noguld ījumu garantiju sist ēmu finans ēšanas saska ņošanu (sk. 
ierosinātās grozījumu direkt īvas 1. panta 6. punktu, ar ko groza Direkt īvas 94/19/EK 12. pantu). 
4 Visbeidzot, ECB uzsver to, ka Latvijas Noguld ījumu garantiju fonda finans ēšanas meh ānismam 
cita starp ā jāievēro Līgumā noteiktais monet ārās finansēšanas aizliegums un jo īpaši aizliegums 
nacionālajām centrālajām bankām nodrošin āt konta pārtēriņa iespēju vai cita veida iesp ēju Līguma 
101. panta izpratn ē10, kas konkr ētāk iztirzāts iepriekš ējos ECB atzinumos11 un ECB Konver ģences 
ziņojumos12.  
3.2 Kred ītiestāžu likuma groz ījumu projekts 
ECB atzin īgi vērtē Kredītiestāžu likuma groz ījumu projektu, cikt āl tas paplašina FKTK pilnvaras 
iejaukties gad ījumos, ja tiek apdraud ēta atseviš ķas kredītiestādes vai finanšu sist ēmas kopum ā 
stabilitāte. ECB atz īmē, ka dažos gad ījumos FKTK l ēmumus var pie ņemt, ja pret to neiebilst 
Ministru kabinets. ECB uzsver, ka uzraudz ības iestāžu darbības neatkar ība no politiskaj ām 
iestādēm ir būtisks un starptautiski atz īts finanšu tirgu uzraudz ības standarts. Šaj ā sakarā ECB 
norāda, ka Kred ītiestāžu likuma groz ījumu projekts var dot pamatu baž ām par Latvijas uzraudz ības 
iestāžu darbības neatkar ību, kuras j ānovērš, tiesību aktos paredzot attiec īgas garantijas. 
ECB saprot, ka ierosin ātās normas, kas FKTK paredz ties ības lūgt Latvijas Banku aptur ēt kredītu 
sniegšanu kred ītiestādei, ņemot vērā šīs kredītiestādes slikto finanšu st āvokli, neierobežo centr ālās 
bankas neatkar ības principu, kas noteikts L īguma 108. pant ā un atkārtots Eiropas Centr ālo banku 
sistēmas un Eiropas centr ālās bankas Stat ūtu 7. pant ā13. Šie noteikumi cita starp ā nosaka, ka 
Latvijas Banka nel ūdz un nepie ņem citu Latvijas iest āžu norādījumus un ka š īs iestādes apņemas 
ievērot šo principu un nem ēģināt ietekmēt Latvijas Bankas l ēmējinstances, kad t ās veic savus 
pienākumus. T ādēļ ECB iesaka p ārstrādāt attiecīgo normu, lai preciz ētu, ka, lai gan FKTK var 
Latvijas Bankai sniegt negat īvu kredītiestādes kredītspējas novērtējumu, tā nevar lūgt apturēt 
kredītu sniegšanu šai kred ītiestādei. Tas uzsv ēr t u ,  ka  F K T K  t i e s ības neierobežo Latvijas Bankas 
neatkarību lemt par kred ītu piešķiršanu kred ītiestādei. 
 Šo atzinumu public ēs ECB interneta lap ā.  
 
Frankfurt ē pie Mainas, 2009. gada 4. febru ārī 
[parakstīts] 
ECB prezidents 
Jean-Claude TRICHET 
                                                 
10  Kas tiek interpret ēts, ievērojot Padomes 1993. gada 13. decembra  Regulu (EK) Nr. 3603/93, ar ko preciz ē definīcijas, lai 
piemērotu Līguma 104. pant ā un 104.b panta 1. punkt ā minētos aizliegumus (OV L 332, 31.12.1993., 1. lpp.). 
11  Skatīt 1.2. punktu ECB Atzinum ā CON/2008/70, sk. ar ī 3.1. punktu ECB Atzinum ā CON/2008/57, k ā arī 3.2. punktu 
ECB 2008. gada 24. oktobra Atzinum ā CON/2008/59 p ēc Zviedrijas Finanšu ministrijas l ūguma par priekšlikuma 
projektu Zviedrijas finanšu sist ēmas stabiliz ācijas pasākumiem. 
12  Sk., piem ēram, ECB 2006. gada decembra Konver ģences ziņojumu, 30. lpp. 
13  Tas ietverts ar ī Likuma par Latvijas Banku 13. panta 2. punkt ā.