LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 22.7.2009 
COM(2009) 402 gal īgā redakcija 
KOMISIJAS ZI ŅOJUMS 
EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par Bulgārijas pan ākumiem saska ņā ar sadarb ības un pārbaudes meh ānismu 
   
{SEC(2009) 1074}  
LV 2   LV KOMISIJAS ZI ŅOJUMS 
EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par Bulgārijas pan ākumiem saska ņā ar sadarb ības un pārbaudes meh ānismu 
1. IEVADS  – KONTEKSTS UN METODE  
1.1. Mērķis  
Bulgārijai pievienojoties Eiropas Savien ībai 2007. gada janv ārī, tika izveidots 
sadarbības un pārbaudes meh ānisms (SPM)1, lai palīdzētu jaunajai dal ībvalstij veikt 
vērienīgu tiesu sist ēmas reformu un c īnīties pret korupciju un organiz ēto noziedz ību, 
kas tika atz ītas par vajadz īgām. SPM tika pie ņemts ar Komisijas autonomu l ēmumu, 
kas balstīts uz Pievienošan ās līgumu. Izmantojot šo meh ānismu, Komisija politisk ā 
un tehnisk ā līmenī var cieši sadarboties ar Bulg ārijas iestādēm, lai uzraudz ītu un 
novērtētu panākumus un sniegtu tehniska rakstura konsult ācijas un finansi ālu 
atbalstu. Ar SPM pal īdzību visas dal ībvalstis var sekot l īdzi notikumu att īstībai šajās 
jomās Bulgārijā un tos atbalst īt, un sniegt gan speci ālas zināšanas, gan finansi ālo 
atbalstu. Starpposma un gada zi ņojumos, ko Komisija sagatavojusi saist ībā ar SPM, 
novērtēti gūtie panākumi un identific ētas joproj ām pastāvošās nepilnības, lai 
palīdzētu Bulgārijai noteikt, kuras darb ības ir priorit ārās, lai piln ībā izpildītu 
pievienošan ās laikā noteiktos krit ērijus.  
Šajā ziņojumā sniegts Komisijas nov ērtējums par pan ākumiem, kas g ūti saistībā ar 
kritēriju izpildi kopš Komisijas p ēdējā pilnā ziņojuma (2008. gada 23. j ūlijs). 
Balstoties uz šo nov ērtējumu, šaj ā ziņojumā Bulgārijai sniegti ar ī ieteikumi. Kl āt 
pievienotaj ā tehniskaj ā atjauninājumā sniegts Komisijas detaliz ēts novērtējums par 
panākumiem, kas g ūti saistībā ar katru atseviš ķu kritēriju. Ziņojums ir balst īts uz 
regulāru inform āciju, kas sa ņemta no Bulg ārijas iestādēm, jo īpaši atbildot uz 
Komisijas s īki izstrādātām aptaujas anket ām par katru atseviš ķu kritēriju. Komisijai 
šo darbu pal īdzēja veikt vair āki augsta l īmeņa eksperti no dal ībvalstīm, un tā balstījās 
arī uz dokumentiem un inform āciju, ko sniedza daž ādi citi avoti. 
1.2. Kritēriju metode  
Komisija uzskata, ka visi krit ēriji ir savstarp ēji cieši saist īti. Dialog ā ar Bulgāriju tika 
gūti pietiekami pier ādījumi tam, ka saist ībā ar vienu krit ēriju gūtie panākumi veicina 
panākumu gūšanu saist ībā ar citu krit ēriju. SPM m ērķis nav izveidot p ārbaudes 
punktu sarakstu, bet ga n izveidot neatkar īgu un stabilu tiesu sist ēmu, kas sp ēj atklāt 
interešu konfliktus un š ādos gadījumos piem ērot sodus, c īnīties pret korupciju visos 
līmeņos un efekt īvi cīnīties pret organiz ēto noziedz ību. Tādēļ Komisija neparedz 
atcelt krit ērijus pa vienam, bet t ā sadarbosies ar Bulg āriju tik ilgi, kam ēr SPM var ēs 
pilnībā atcelt. 
                                                 
1 Komisijas 2006. gada 13. decembra L ēmums 2006/929/EK, ar ko izveido meh ānismu, lai nodrošin ātu 
sadarbību un pārliecinātos par Bulg ārijā sasniegto, nov ēršot noteiktus tr ūkumus tādās jomās kā tiesu 
sistēmas reforma un c īņa pret korupciju un organiz ēto noziedz ību (OV L 354, 14.12.2006., 58. lpp.). 
LV 3   LV 2. SITUĀCIJA SAIST ĪBĀ AR REFORMU PROCESU BULGĀRIJĀ  
Sasniegumi 
Tāpat kā iepriekšējos gados, šim zi ņojumam pievienotaj ā faktiskajā atjauninājumā ir 
sniegts Komisijas detaliz ēts novērtējums par pan ākumiem, kas g ūti saistībā ar to 
kritēriju izpildi, kas noteikti saska ņā ar SPM. Zi ņojuma pamattekst ā ir apkopoti 
Komisijas galvenie secin ājumi un sniegti ieteikumi par to, k ādi pasākumi Bulg ārijai 
būtu jāveic.  
2008. gada j ūlija ziņojuma par pan ākumiem saska ņā ar sadarb ības un p ārbaudes 
mehānismu un zi ņojuma par Kopienas l īdzekļu pārvaldību Bulgārijā rezultātā 
mainījās attieksme, un ar Bulg ārijas iestādēm visos l īmeņos risinājās atvērtāks un 
atklātāks dialogs. Vairs netiek noliegts, ka organiz ētā noziedzība un korupcija ir plaši 
izplatītas, un prokurat ūra un tiesas iest ādes pašreiz veic dažus pas ākumus, lai c īnītos 
ar šīm problēmām. Tika veikti vair āki pasākumi, lai uzraudz ītu, vai tiek iev ēroti 
ieteikumi, ko Komisija sniedza sava p ēdējā novērtējumā. 
Cīņa pret organiz ēto noziedz ību 
Bulgārija ir sākusi prokurat ūras pārstrukturēšanu, lai palielin ātu tās efektivit āti, un 
kopš 2008. gada septembra īpašu uzman ību pievērš krimin ālvajāšanai liet ās, kas 
saistītas ar smagiem noziegumiem.  
Ar kopīgu grupu izveidi starp prokurat ūru, policiju, Valsts izmekl ēšanas dienestu un 
Valsts droš ības aģentūru tika uzlabota koordin ēšana un g ūti jūtami panākumi saist ībā 
ar izmekl ēšanām, jo īpaši attiec ībā uz krāpšanos ar ES l īdzekļiem, ko atspogu ļo 
pieaugošais izmekl ēšanu un aps ūdzību skaits. Past āvīgas kopīgas grupas izveide, lai 
cīnītos pret ES finanšu sist ēmu vērstiem noziegumiem, ir lieliska iniciat īva, jo tā 
vienas iest ādes pārraudzībā apvieno vair ākas funkcijas, izl ūkošanas metodes, 
speciālās zināšanas un īpaša veida noziegumu izmekl ēšanas.  
Attiecībā uz organiz ēto noziedz ību vēl nav izveidota t āda pati efekt īva 
organizatorisk ā struktūra, jo šajos jaut ājumos kop īgas grupas darbojas tikai uz ad hoc  
pamata. Tom ēr šīs ad hoc  grupas jau ir par ādījušas, ka zin āmu organiz ētās 
noziedzības grupējumu locek ļi ir to arvien akt īvāka mērķa grupa. Pirmie noties ājošie 
spriedumi ir tais īti, balstoties uz atz īšanos sīkāka nodarījuma izdar īšanā un saīsinātu 
tiesas procesu („pa ātrināts process”). Tom ēr gadījumos, kad aps ūdzētais atzīst savu 
vainu, šā procesa rezult ātā piemērotais sods bieži vien ir maz āks par likum ā noteikto 
minimālo sodu. Abi procesi tagad tiek akt īvi izmantoti attiec ībā uz organiz ētu 
noziedzīgo grupējumu locek ļiem, lai nov ērstu krimin ālprocesu Bulg ārijā vispārējo 
neefektivit āti. Pirmo reizi šo proced ūru rezultātā dažiem organiz ētās noziedz ības 
grupējumu locek ļiem ir piespriests ieslodz ījums, ko var uzskat īt par būtisku sign ālu 
sabiedrībai par to, ka labi zin āmi noziedznieki vairs nest āv pāri likumam. Ar šiem 
notiesājošiem spriedumiem var viegl āk iesaldēt līdzekļus un veikt izmekl ēšanas 
saistībā ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kā rezultātā var tikt tais īti jauni 
notiesājoši spriedumi. Tom ēr jāapsver, vai atz īšanās sīkāka nodarījuma izdar īšanā 
organizētās noziedz ības gadījumos kopum ā nodrošina pietiekamu prevent īvu 
ietekmi. Turkl āt tas nedr īkst atturēt Bulgāriju no pien ācīgas tiesved ības sistēmas 
izveides. 
LV 4   LV Par šiem pirmajiem pan ākumiem j āspriež, ņemot vērā to, ka joproj ām notiek ar 
organizēto noziedz ību saistītas slepkav ības un zin āmi noziedznieki netiek aiztur ēti. Ir 
vajadzīgi skaidri pier ādījumi tam, ka iest ādes un politi ķi ir skaidri ap ņēmušies 
izskaust probl ēmas pamatc ēloņus. Šī situācija rada sarež ģījumus un neskaidr ību 
administr ācijā, policijā un tiesu sist ēmā. Nevar sagaid īt, ka tās cīnīsies pret 
organizēto noziedz ību un korupciju, kad iest āžu un politisk ās vadības signāli nav 
saskaņoti un skaidri. J āizvairās no tā, ka šo apsveicamo centienu rezult ātā tās tiktu 
pakļautas draudiem un iebied ēšanai. 
Joprojām turpin ās policijas reforma, lai ga n darbinieku skaits, strukt ūras un 
procedūras jaunizveidotaj ā kriminālpolicijas un reorganiz ētajā policijas izmekl ēšanas 
dienestā joprojām ir jāstiprina. Ar ī jaunajā struktūrā ir organizatoriska rakstura 
pārklājumi, kā rezultātā vēl nav pan ākta lielāka efektivit āte saistībā ar smagu 
noziegumu izmekl ēšanu. 
Noziedzīgi iegūtu līdzekļu iesaldēšanas un konfisk ācijas komisijas  (CEPACA) 
rezultāti kopš 2008. gada vidus ir iev ērojami uzlabojušies, un tagad vair āk nekā 
130 lietās tiek gaid īti tiesas l ēmumi. Lai ar ī piemērojamais tiesiskais regul ējums 
pieļauj līdzekļu iesaldēšanu brīdī, kad tiek uzs ākta oficiāla izmekl ēšana, piem ēram, 
saistībā ar nelikum īgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, šķiet, ka līdzekļu iesaldēšana 
praksē tiek izmantota tikai dažus m ēnešus pēc tam, kad ir s ākts pirmstiesas posms, 
vai apsūdzības izvirz īšanas brīdī, un līd z  a r  t o  z a u d ē lielāko daļu savas praktisk ās 
iedarbības. Turkl āt likumā noteiktie l īdzekļu iesaldēšanas nosac ījumi ir p ārāk 
ierobežojoši un neatbilst patiesajai krimin ālajai situ ācijai Bulg ārijā. 2008. gada 
novembrī ierosinātos tiesību aktu groz ījumus, lai uzlabotu l īdzekļu iesaldēšanas un 
konfiscēšanas efektivit āti, Parlament ā pārstāvēto politisko partiju vair ākums 
noraidīja. Saskaroties ar š īm grūtībām, CEPACA  šādos gadījumos ir s ākusi izmantot 
arī civiltiesiskas konfisk ācijas orderus.  Tomēr kopum ā juridisk ās nepilnības 
ievērojami mazina CEPACA  darba efektivit āti. 
Tiesu sist ēmas reforma  
Visi saist ībā ar krimin ālvajāšanu gūtie panākumi, piem ēram, krāpšanās ar ES 
līdzekļiem apkarošana, b ūs ierobežoti, ja netiks turpin āta tiesu sist ēmas reforma un t ā 
neizrādīs lielāku apņemšanos uzlabot tiesu sist ēmas efektivit āti. Pastāv būtiskas 
bažas saist ībā ar tiesas procesu nepamatotu novilcin āšanu. Novilcin āšana lielā mērā 
ir saistīta ar krimin ālprocesa p ārmērīgām formalit ātēm, tiesas noteiktu pasivit āti un 
šķietami neierobežotaj ām iespējām, kādas Krimin ālprocesa likum ā ir paredz ētas 
apsūdzētajam saist ībā ar procesa novilcin āšanu.  
Tā kā nav atbilst īgu likumdošanas iniciat īvu, lai atrisin ātu šo probl ēmu, Augst ākās 
tiesas padomes (ATP) darba grupa ir izveidojusi konkr ētu lietu detaliz ētu 
uzskaitījumu un anal īzi. Lai pa ātrinātu „plašu sabiedr ību interes ējošo lietu” 
izskatīšanu, katrai atseviš ķai lietai tika ierosin āti vai pie ņemti pasākumi ieteikumu 
veidā. Runa ir par liet ām, kurās iesaistītas pazīstamas personas un kuras vair ākkārt ir 
tikušas atliktas. ATP ieteikumos tiek ierosin āti tiesību aktu groz ījumi (piem ēram, 
dzīvesvietas re ģistrācijas ieviešana), k ā arī būtiskas izmai ņas tiesu organiz ācijā un 
tiesu praks ē. ATP iniciat īva ir apsveicama, ta ču vēl ir jāredz, kāda būs ieteikumu 
ietekme un tie iev ērošana.  
LV 5   LV Kriminālprocesa sarež ģītība un formalit āte pati par sevi ir b ūtisks iemesls, k ādēļ 
tiesu sistēma ir neefekt īva. Tas liek izmekl ēšanas un krimin ālvajāšanas iest ādēm 
galvenokārt izmantot vienk āršas metodes, lai g ūtu pierādījumus, un izvair īties no 
sarežģītām izmeklēšanām. Turklāt šī formālā pieeja pat nen āk par labu aps ūdzētajam, 
jo tiesībaizsardz ības iestādes past āvīgi izmanto visagres īvākās izmekl ēšanas 
metodes, jo „m īkstāki” pierādījumi tiesā netiek pie ņemti. 
Augstākās tiesas padomes inspekcija piln ībā darbojas kopš 2008. gada j ūnija, un tā ir 
guvusi iepriecinošus rezult ātus saistībā ar disciplin āro pārkāpumu un tiesu prakses 
sistēmas nepiln ību izmekl ēšanu. Dažu t ās secinājumu rezult ātā ir panākti uzlabojumi, 
jo īpaši Augst ākajai Kasācijas tiesai pie ņemot skaidrojošus l ēmumus.  
Augstākā Kasācijas tiesa ir veikusi ar ī pasākumus, lai, regul āri rīkojot kop īgas 
sanāksmes ar apgabalties ām, veicin ātu vienotas judikat ūras izveidi. V ēl svarīgāk ir 
tas, ka Augst ākā tiesa ir akt īvi izmantojusi savas juridisk ās pilnvaras, lai izdotu 
vairākus skaidrojošus l ēmumus, kuri ir oblig āti ikvienai tiesai  un nodrošina ties ību 
aktu vienādu piemērošanu. 
Pasākumi likumdošanas jom ā dažreiz ir pretrun īgi – tika ierosin āti tiesību akti, lai 
izvairītos no aps ūdzētajam pieš ķirto tiesību ļaunprātīgas izmantošanas (r īkojums par 
slimības atvaļinājumu) un palielin ātu sodus par kr āpšanos ar ES l īdzekļiem, taču tajā 
pašā laikā saskaņā ar Amnestijas likumu no krimin āltiesiskas vaj āšanas ir atbr īvotas 
nolaidīgas darbības, par kur ām ir piem ērojams līdz piecu gadu cietumsods, tostarp 
darbības, kuras veiktas, ie ņemot valsts amatu, l īdz 2008. gada j ūlijam. Tas ir pretrun ā 
ar valdības apņemšanos izskaust korupciju visos l īmeņos, jo īpaši attiec ībā uz 
nolaidīgām darbībām, kas veiktas, ie ņemot valsts amatu.  
Tāpat arī Tieslietu ministrija veica dažus pas ākumus, lai izstr ādātu jaunu 
krimināltiesību politiku, ta ču tajā pašā laikā netika uzraudz īts, vai tiek iev ēroti 
vairāki 2006. gada ieteikumi par p ārlieku form ālā kriminālprocesa vienk āršošanu. 
Pats Krimin ālkodekss ir novecojis. T ādēļ tiesību sistēmā vēl joprojām ir būtiskas 
nepilnības, jo īpaši attiec ībā uz krimin āltiesību pamataktiem, ta ču arī attiecībā uz 
citiem b ūtiskiem ties ību aktiem, piem ēram, par noziedz īgi iegūtu līdzekļu 
atsavināšanu. Iniciat īvas trūkums no likumdev ēja puses attiec ībā uz krimin āltiesību 
pamataktiem ir b ūtiska nepiln ība. Moderniz ējot tiesisko regul ējumu, lai izvair ītos no 
kavējumiem saist ībā ar lēmumu pie ņemšanu un uzlabotu valsts p ārvaldes iest āžu 
atbildības sajūtu, jānovērš pārāk lielās formalit ātes saistībā ar tiesu praksi, j ārisina 
problēmas saistībā ar kopum ā vājo valsts p ārvaldi un t ās atbildības trūkumu, kā arī 
iniciatīvas trūkumu ļoti hierarhisk ā sistēmā. 
Cīņa pret korupciju 
Kopš pag ājušā gada vasaras Ministru padome ir veikusi pas ākumus, lai stiprin ātu 
koordināciju starp ministrij ām un, balstoties uz nov ērtējumu un apspriešanos ar 
ieinteresētajām person ām, sāktu sagatavošan ās darbus saist ībā ar jaunas 
pretkorupcijas strat ēģijas izstrādi. Turkl āt ir izveidota (ar ES finans ēta projekta 
palīdzību) centr āla tīmekļa vietne zi ņošanai par korupcijas gad ījumiem, kas ļauj 
centrāli iesniegt s ūdzības pret vis ām iestādēm un pārbaudīt sūdzības statusu. Tika 
nodrošināta visu re ģionālo korupcijas apkarošanas biroju koordin ēšana, uzraudz ība 
un tehnisk ā atbalsta sniegšana tiem un inspekciju t īkls visās ministrij ās.  
LV 6   LV Tajā pašā laikā ir vajadz īga aktīvāka pieeja t ādās neaizsarg ātās jomās un nozar ēs kā 
veselība vai izgl ītība, piemēram, izdodot administrat īvas pamatnost ādnes par to, k ā 
mazināt šos riskus, un stingr āka atbilst ības kontrole. Šaj ās neaizsarg ātajās jomās ir 
novērojams visp ārējs iniciatīvas trūkums. Lai ar ī ir ļoti daudz paz īmju, kas liecina 
par krāpšanu un korupciju (tostarp slepenas vienošan ās ar organiz ētās noziedz ības 
aprindām) valsts sektor ā, šķiet, ka ties ībaizsardz ības iestādes nevēlas uzņemties 
iniciatīvu un, pirms s ākt izmekl ēšanu, tās gaida, l īdz kāda cita p ārvaldes iest āde 
oficiāli ziņos par p ārkāpumiem. Ir krietni par maz ex officio izmeklēšanu, t.i., 
izmeklēšanas, kas s āktas pēc pašu iniciat īvas, nevis balstoties uz s ūdzību vai 
administrat īvu paziņojumu. Šis iniciat īvas trūkums ties ību aizsardz ības jomā lielā 
mērā ir saistīts ar pasīvu attieksmi un ierobežoto  politisko atbalstu akt īvai cīņai pret 
krāpšanu un korupciju. Šis atbalsta tr ūkums liek ties ībaizsardz ības iestāžu 
darbiniekiem justies nedrošiem par izmekl ēšanas uzs ākšanu, ja past āv risks atkl āt 
augsta līmeņa korupciju. Ņemot vērā iepriekšmin ēto, Bulg ārija var apsv ērt 
specializētu struktūru izveidi, lai veiktu krimin ālvajāšanu un izties ātu lietas saist ībā 
ar augsta l īmeņa korupciju un organiz ēto noziedz ību. Šādām struktūrām jābūt 
funkcionāli un politiski neatkar īgām no vald ības, un t ām jābūt skaidri dotam 
uzdevumam r īkoties akt īvi. 
3. DROŠĪBAS KLAUZULAS  
Ņemot vērā iepriekš sniegto nov ērtējumu, rodas jaut ājums, vai j āpiemēro drošības 
klauzula. Publiski apspriežot SPM, bieži vien ir neskaidr ība par šā mehānisma 
iespējamo ilgumu un laika zi ņā ierobežotaj ām drošības klauzul ām, kas ietvertas 
Pievienošan ās līgumā. Nav autom ātiskas saiknes starp SPM un droš ības klauzul ām, 
kas ietvertas Bulg ārijas pievienošan ās līgumā. Drošības klauzulas ir pievienošan ās 
līgumu standarta iez īme. Droš ības klauzulas tika ieviestas, lai nodrošin ātu iekšējā 
tirgus un br īvības, drošības un tiesiskuma telpas efekt īvu darbību. Tās var piem ērot 
līdz 2009. gada beig ām, lai vajadz ības gadījumā uz laiku var ētu apturēt attiecīgo 
Kopienas ties ību aktu piem ērošanu. Komisija, balstoties uz iepriekš min ēto 
novērtējumu, uzskata, ka nav izpild īti nosacījumi, lai piem ērotu drošības klauzulas.  
SPM darbojas jau trešo gadu. Tas netika ieviests uz konkr ētu laika posmu, jo tas ir 
jāatceļ tikai tad, kad pien ācīgi būs izpildīti visi tā noteiktie krit ēriji. Ir skaidrs, ka 
kritērijiem noteikto m ērķu sasniegšana ir ilgtermi ņa uzdevums – piem ēram, 
korupcijas pamatc ēloņu novēršana un organiz ētās noziedz ības izskaušana aiz ņems 
laiku. Būtiskas izmai ņas, kādas ir vajadz īgas, var n ākt tikai no pašas Bulg ārijas 
sabiedrības. SPM ir atbalsta instruments šajos centienos; tas nav pašm ērķis un nevar 
aizstāt saistības, kādas Bulg ārijas iestādēm šajā gadījumā ir jāuzņemas, lai tiesu 
sistēmu un praksi piel āgotu vispārējiem ES standartiem. 
4. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI  
Komisija kopš 2008. gada j ūlija ziņojuma ir redz ējusi jaunu virz ību Bulgārijas 
centienos uzlabot tiesu sist ēmu un c īnīties pret korupciju. To par āda atseviš ķu 
prokuratūras dienestu un tiesu iest āžu darbinieku centieni risin āt struktur ālas 
problēmas. Viņu centieni pelna atbalstu un atzin ību. Šie pragmatiskie pas ākumi 
veicina tiesas iest āžu lielāku efektivit āti un prokurat ūras stiprin āšanu un dažos 
gadījumos ir ierobežojuši korupcijas iesp ējas. 
LV 7   LV Tomēr šie pasākumi attiecas tikai uz tehnisko l īmeni, un tiem ir ierobežota ietekme. 
Lai arī lielāka vispārējā informētība un šīs atsevišķās iniciatīvas ir atbalst āmas, trūkst 
plaša mēroga politisk ā atbalsta vai p ārliecinošas strat ēģijas, lai pan āktu, ka cīņa pret 
organizēto noziedz ību un korupciju Bulg ārijā ir galven ā prioritāte. Rezult ātā 
sabiedrības uztver ē tiesu sist ēma Bulgārijā ir lēna, dažreiz netaisn īga un dažreiz t ā 
tiek ietekm ēta un tajā iejaucas. Taj ā pašā laikā tiek uzskat īts, ka pas ākumi, kas tiek 
veikti, ir saš ķelti un tie netiek regul āri uzraudz īti visos līmeņos. Taču joprojām trūkst 
pienācīgas politisk ās apņemšanās pieņemt plašākas iniciat īvas, kas var ētu veidot 
noteiktāku stratēģisko pieeju.  
Neraugoties uz dažiem ieprie cinošiem pragmatiskiem pas ākumiem, lai padar ītu tiesu 
sistēmu efektīvāku un aktīvāk cīnītos pret korupciju un organiz ēto noziedz ību, pastāv 
daudz nepiln ību, kuras Bulg ārijas valdībai ir steidzami j ānovērš. 
Balstoties uz savu p ēdējo novērtējumu, Komisija aicina Bulg āriju veikt pas ākumus 
turpmāk minētajās jomās.  
Saistībā ar organiz ēto noziedz ību un cīņu pret korupciju:  
• izstrādāt integrētu stratēģiju cīņai pret organiz ēto noziedz ību un korupciju; 
• organizētās noziedz ības kopīgo izmekl ēšanas grupu ad hoc  struktūru padarīt par 
pastāvīgu struktūru;  
• izveidot specializ ētas strukt ūras augsta l īmeņa korupcijas un organiz ētās 
noziedzības lietu krimin ālvajāšanai un izties āšanai, kas b ūtu funkcion āli un 
politiski neatkar īgas; 
• sekmēt, ka visas administrat īvās iestādes, kurām ir kontroles funkcijas, akt īvi veic 
ex-officio  izmeklēšanas korupcijas liet ās;  
• izstrādājot īstenošanas pamatnost ādnes un centr ālu ziņošanas sist ēmu, nodrošin āt, 
ka nesen pie ņemtais likums par interešu konfliktu tiek efekt īvi īstenots; 
• horizontālā līmenī uzraudzīt, kāda ietekme ir ties ību aktiem saist ībā ar cīņu pret 
korupciju un organiz ēto noziedz ību, un vajadz ības gadījumā tiesību aktus groz īt; 
• uzlabot noziedz īgi iegūtu līdzekļu iesald ēšanas / konfisc ēšanas sist ēmas 
efektivitāti; 
• stiprināt ģenerālinspekcijas un ministriju un a ģentūru inspekciju sp ējas un 
pilnvarot t ās aktīvi darboties, lai identific ētu vājos punktus un samazin ātu to 
ietekmi; 
• sadarbībā ar pilsonisko sabiedr ību stiprin āt 28 reģionālās korupcijas nov ēršanas 
padomes; 
• izveidot lab āku administrat īvu mehānismu ziņotāju aizsardz ībai;  
• ar ministriju koordin ācijas grupas starpniec ību cieši uzraudz īt panākumus, kas 
gūti saistībā ar korupcijas apkarošanu centr ālā un vietējā līmenī.  
Saistībā ar tiesu iest āžu efektivit āti: 
• aktīvi atklāt un analiz ēt tiesību aktu piem ērošanas atš ķirības un veicin āt, ka 
Augstākā tiesa turpina izdot skaidrojošus l ēmumus; 
LV 8   LV • steidzami izstr ādāt projektu koncepcijai par Krimin ālkodeksa piln īgu pārstrādi; 
• apsvērt Kriminālprocesa kodeksa piln īgu reformu, lai vienk āršotu krimin ālprocesu 
un mazinātu pārlieku liel ās formalit ātes;  
• nekavējoties īstenot praktiz ējošo darbinieku ieteikumus, lai uzlabotu 
Kriminālprocesa kodeksa īstenošanas praksi; 
• īstenot visus ATP ieteikumus attiec ībā uz svarīgu krimin āllietu novilcin āšanu un 
sistemātiski attiecin āt uzraudzību uz visām attiecīgajām lietām; 
• uzraudzīt paātrinātā procesa (maz āka soda piem ērošana atz īšanās gadījumā) un 
atzīšanās sīkāka nodarījuma izdar īšanā pielietošanu un ietekmi; 
• kontrolēt to, ka visas tiesas pien ācīgi ievēro prasību public ēt visus spriedumus; 
• nodrošināt to, ka visu tiesnešu darbs tiek objekt īvi novērtēts, un pārskatīt rīkojumu 
par noteikumiem un krit ērijiem saist ībā ar ATP veiktu iecelšanu amat ā; 
• analizēt un novērst ATP pretrun īgo praksi disciplin ārlietās; 
• nodrošināt ātru un efekt īvu Augst ākās tiesas padomes insp ekcijas ieteikumu un 
secinājumu uzraudz ību. 
Komisija aicina Bulg āriju turpin āt reformas procesu un īstenot Komisijas ieteikumus. 
Komisija atbalst īs un uzraudz īs panākumus, kas tiks g ūti šai saist ībā nākamgad. 
Joprojām ir vajadz īgs spiediens g ūt rezultātus, un Komisija aicina ar ī pārējās 
dalībvalstis ar ī turpmāk sniegt atbalstu Bulg ārijai un pal īdzēt tai gūt panākumus. No 
savas puses Komisija ar ī turpmāk atbalstīs Bulgārijas centienus, vajadz ības gadījumā 
risinot dialogu par politi skiem un tehniskiem jaut ājumiem un nodrošinot attiec īgas 
speciālās zināšanas. 
Nākotnes perspekt īvas 
Kā liecina šis zi ņojums, tehnisk ā līmenī ir veikti daži pas ākumi, lai atbild ētu uz 
Komisijas 2008. gada j ūlija ziņojumā sniegtajiem ieteikumiem. Ir rad īts impulss, kas 
tagad sniedz pirmos rezult ātus. Tom ēr, lai Bulg ārijā nodrošin ātu paliekošas 
pārmaiņas, ir vajadz īgi noturīgāki rezultāti augsta l īmeņa korupcijas un organiz ētās 
noziedzības lietu izmekl ēšanā, kriminālvajāšanā un izties āšanā. Visaptveroša tiesu 
iestāžu reforma v ēl nav sākusies. Tam ir vajadz īga ilgtermi ņa un skaidra politisk ā 
apņemšanās. Komisija uzskata, ka šis meh ānisms darbojas k ā atbalsta instruments, 
kuram jābūt spēkā, līdz šīs reformas tiks īstenotas. T ādēļ turpmākos panākumus 
Komisija atk ārtoti izvērtēs 2010. gada vasar ā.