ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
8.

norāda, ka pieteikums attiecas uz 646 darba ņēmējiem, kuri atlaisti uzņēmumā Goodyear , un lielākā daļa no tiem ir vecumā no 30 līdz 54 gadiem; norāda arī uz to, ka būtiska atlaisto darba ņēmēju daļa ir vecumā no 55 līdz 64 gadiem ar ražošanas nozarei specifiskām prasmēm; turklāt norāda, ka aptuveni 300 atlaisto darba ņēmēju ir migrantu izcelsmes iedzīvotāji bez kvalifikācijas un tiem nav formālas kvalifikācijas, piemēram, pabeigtas arodmācības, un tādēļ viņi ir nelabvēlīgā situācijā reģionālajā darba tirgū; uzsver, ka Vaghoizeles apgabalā, kurā atrodas Filipsburgas ražotne, notiek strukturālas pārmaiņas; ņemot to vērā, atzīst, ka svarīga nozīme ir EGF līdzfinansētiem aktīviem darba tirgus pasākumiem, lai uzlabotu šo grupu izredzes atgriezties darba tirgū;
12.

ņem vērā un pauž nožēlu par to, ka kļūdas tika atklātas 24 % no pārbaudītajiem darījumiem (35 no 143); ņem vērā projektu izlases rezultātus, proti, ka kļūdas tika atklātas 35 no 130 maksājumiem (27 %) un it sevišķi to, ka 26 maksājumi no 35 (74 %) tika atzīti par skaitļos izsakāmām kļūdām un ka 9 galīgie darījumi tika atļauti pēc visu ex ante pārbaužu veikšanas;
8.

atzinīgi vērtē to, ka Centrs turpināja atbalstīt iespēju vienlīdzību attiecībā uz pieņemšanu darbā un nodarbinātību; atzīmē, ka sieviešu un vīriešu īpatsvars Centra personālā bija attiecīgi 60 % un 40 % un ka to varētu uzlabot; taču atzinīgi vērtē to, ka sievietes ir labi pārstāvētas visās kategorijās, tostarp vadības līmenī, kas ir īpaši, jo tā vienmēr nav;
5.

norāda, ka no EUR 450 000 000, kas no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” līdzekļiem tika piešķirti Shift2Rail iniciatīvai, EUR 52 000 000 bija īpaši paredzēti Komisijas pārvaldītajai pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” darba programmai transporta jomā 2014.–2015. gadam, līdz ar to Kopuzņēmumam tika piešķirti EUR 398 000 000; konstatē, ka līdz 2016. gada beigām Kopuzņēmums pirmā projektu viļņa īstenošanai bija uzņēmies saistības par EUR 92 400 000 un veicis maksājumus EUR 42 700 000 apmērā (10,7 % no piešķirtajiem līdzekļiem);
28.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu norāda, ka Aģentūras ārējs novērtējums Komisijas vārdā tika veikts no 2015. gada marta līdz decembrim un ka rezultāti tika darīti zināmi 2016. gada martā; norāda, ka novērtējumā tika secināts, ka Aģentūra sniedz devumu lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībā brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un efektīvi īsteno savus uzdevumus; norāda, ka, lai turpmāk uzlabotu darbības pārvaldību, vērtētāji formulēja 64 ieteikumus, no kuriem septiņi tiek uzskatīti par ārkārtīgi būtiskiem un 11 par ļoti svarīgiem; atzinīgi vērtē to, ka Aģentūra ir izstrādājusi plānu šo ieteikumu ieviešanai un ka tas tiek īstenots; aicina Aģentūru ziņot budžeta izpildes apstiprinātājiestādei par šī plāna īstenošanu;
A. 2018. gada budžets Saskaņā ar kopīgo secinājumu elementiem: — kopējais saistību apropriāciju apmērs 2018. gada budžetā ir EUR 160 113,5 miljoni. Līdz ar to DFS 2018. gadam noteikto maksimālo apjomu robežās tiek saglabāta brīvu līdzekļu rezerve kopumā EUR 1 600,3 miljona apmērā saistību apropriācijās; — kopējais maksājumu apropriāciju apmērs 2018. gada budžetā ir EUR 144 681,0 miljoni; — Elastības instruments 2018. gadam saistību apropriācijās tiek izmantots EUR 837,2 miljonu apmērā 3. izdevumu kategorijai “Drošība un pilsonība”; — vispārējā saistību rezerve tiek izmantota EUR 1 113,7 miljonu apmērā 1.a izdevumu kategorijai “Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai” un 1.b izdevumu kategorijai “Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija”; — Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Lēmums (ES) 2017/344 par neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu 2017. gadā (1) tiks grozīts, lai koriģētu kompensēšanas sistēmu ar mērķi samazināt 2018. gadā no 5. izdevumu kategorijas “Administrācija” kompensējamo summu no EUR 570 miljoniem uz EUR 318 miljoniem un attiecīgi paredzētu EUR 252 miljonus lielu kompensāciju no šīs izdevumu kategorijas 2020. gadā; — 2018. gada maksājumu apropriācijas, kas saistītas ar elastības instrumenta izmantošanu 2014., 2016., 2017. un 2018. gadā, Komisijas ir aplēsusi EUR 678,3 miljonu apmērā. B. 2017. gada budžets Saskaņā ar kopīgo secinājumu elementiem budžeta grozījuma Nr. 6/2017 projekts tiek apstiprināts, kā to ierosinājusi Komisija.
4.

ar bažām norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu 2015. gadā Birojs veica 1 024 (29,2 %) maksājumus pēc Finanšu Regulā noteiktajiem termiņiem, kas ir pieaugums par 0,6 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu un kā rezultātā vidējais maksājumu kavējumu ilgums ir 29 dienas; pieņem zināšanai, ka 2015. gada otrajā pusē Birojs ieviesa stratēģiju, kas paredz vairākus pasākumus, kuru mērķis ir samazināt kavēto maksājumu apjomu; atzinīgi vērtē to, ka pēc minēto pasākumu īstenošanas kavētu maksājumu apjoms ievērojami samazinājās, proti, no 38,3 % laika posmā no 2015. gada janvāra līdz augustam līdz 12,6 % laika posmā no 2015. gada septembra līdz decembrim; konstatē, ka, neskatoties uz šo pozitīvo tendenci, kas turpinājās līdz 2016. gada maijam, no 2016. gada jūnija palielinājās novēloto maksājumu īpatsvars, jo palielinājās Biroja pamatdarbība un tādējādi arī finanšu darījumu skaits, ko apstrādāja tāds pats skaits darbinieku; konstatē, ka 2016. gada novembrī finansējuma iniciēšanas funkcija tika decentralizēta, to nododot un funkcionālajiem departamentiem un administratīvajām nodaļām, bet verifikācijas funkcija palika centralizēta administratīvā departamenta pārziņā; norāda, ka tas deva pozitīvus rezultātus;
168.

uzskata, ka ne tikai nepietiekams finansējums, bet arī esošo instrumentu sadrumstalotība, proti, tas, ka katram no tiem ir savi specifiski mērķi un tie nav savstarpēji saistīti, kavē parlamentāru uzraudzību pār to, kā līdzekļi tiek izlietoti, kā arī pienākumu konstatēšanu, un tāpēc ir grūti precīzi novērtēt summas, kas ir faktiski iztērētas, lai atbalstītu ārējo darbību migrācijas jomā; pauž nožēlu par to, ka tas izraisa efektivitātes, pārredzamības un pārskatatbildības trūkumu; uzskata, ka ir nepieciešams atkal koncentrēties uz to, kā esošos politikas instrumentus izmantot ar skaidru un atjauninātu mērķu struktūru nolūkā palielināt to kopējo efektivitāti un redzamību;
7.

atzīmē, ka Fonda iepirkumu un līgumu padomdevēja komiteja (ACPC), kas sniedz atzinumu par līgumu priekšlikumiem ar vismaz EUR 250 000 vērtību, 2015. gadā izskatījusi piecas lietas un visi atzinumi bijuši pozitīvi; turklāt atzīmē, ka ACPC veica ex post pārbaudi diviem no pieciem 2015. gadā piešķirtajiem līgumiem; atzīmē, ka, lai gan ACPC bija sniegusi īpašus komentārus un ieteikumus, tā bija apmierināta ar to, ka Fonds ievēroja attiecīgās iepirkuma procedūras;
10.

pauž nožēlu par to, ka Revīzijas palāta līdz šim nav sagatavojusi īpašo ziņojumu par interešu konfliktiem visās aģentūrās, jo īpaši ar ražošanu saistītajās aģentūrās, neraugoties uz to, ka Parlaments savās budžeta izpildes apstiprināšanas rezolūcijās to ir atkārtoti pieprasījis kopš 2012. gada; mudina Revīzijas palātu līdz 2017. gada jūnija beigām sagatavot un publicēt pirmo īpašo ziņojumu par interešu konfliktiem un pēc tam publicēt nākamos ziņojumus katru gadu; uzskata, ka Savienības iestāžu, struktūru un aģentūru godīguma nodrošināšanai un lai izvairītos no konfliktiem starp Savienības aģentūrām, jo īpaši ar ražošanu saistīto aģentūrām un lobistu grupām, ir ļoti svarīgi, lai Revīzijas palāta ik gadu sagatavotu ziņojumus par interešu konfliktiem.
4.

norāda, ka Savienība ir pakāpeniski zaudējusi savu vadošo pozīciju pasaules ķīmisko vielu pārdošanā Ķīnai, kura tajā pašā laikposmā ir palielinājusi savu daļu no 9 % līdz gandrīz 35 %; atgādina, ka minerālmēslu ražošana ir ļoti energoietilpīga (gāzes cenas veido 80 % no kopējām ražošanas izmaksām); norāda, ka Igaunijas minerālā kurināmā eksports 2016. gada pirmajos divos mēnešos samazinājās par 25 %, salīdzinot ar to pašu laikposmu iepriekšējā gadā; konstatē, ka daudzas Igaunijas ražošanas nozares ir atkarīgas no naftas un gāzes cenām;
3.

pēc iepazīšanās ar Revīzijas palātas ziņojumu ar bažām norāda, ka no 2013. gada pārnesto saistību apropriāciju atcelšanas īpatsvars bija augsts, t. i., 22 %, veidojot 13 % pieaugumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; atzīst, ka šī atcelšana galvenokārt bija saistīta ar kavējumiem ārēju piegādātāju nodrošinātu IT projektu īstenošanā dokumentu un aktīvu pārvaldības jomā un policijas datu apmaiņas jomā; turklāt atzīst, ka šie kavējumi neietekmēja operatīvās darbības rezultātus, jo attiecīgajās sistēmās joprojām tika izmantoti esošie IT risinājumi; norāda, ka neraugoties uz ārējo darbuzņēmēju izraisītiem piegādes kavējumiem, faktiskais nominālais neizmantoto pārnesumu pieaugums 2014. gada beigās bija EUR 0,9 miljoni;
3.

pieņem zināšanai to, ka, tā kā Zviedrijas svēruma koeficienta palielināšana laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam kopumā radīja EUR 5 miljonu lielu ietekmi uz Centra 2014. gada budžetu, Centrs pieprasīja papildu EUR 2 miljonus no Savienības budžeta, lai varētu segt izmaksu pieaugumu, un ka rezultātā Centram 2014. gadā izņēmuma kārtā tika piešķirti papildu EUR 2 miljoni, kas tika iegūti no Centra 2013. gada budžeta pozitīvā izpildes rezultāta;
2.

pieņem zināšanai to, ka Aģentūra savos gada pārskatos ir sniegusi to administratīvo pakalpojumu aplēses, kuru izmaksas sedz tieši no Komisijas budžeta;
E.

tā kā FCH2 dalībnieki ir Savienība, kuru pārstāv Komisija, New Energy World Industry Grouping (“NEW nozares grupa”) un New European Research Grouping on Fuel Cells and Hydrogen (“Pētniecības grupa”);
5.

konstatē, ka no 2013. finanšu gada tika pārnesti EUR 2 618 494; atzīmē, ka tika atceltas no 2013. gada pārnestās apropriācijas EUR 85 129 apmērā (3,25 %); ņem vērā no 2013. gada pārnesto apropriāciju augsto atcelšanas līmeni, kas I sadaļā (personāla izdevumi) bija 15,9 % un II sadaļā (administratīvie izdevumi) – 7,6 % un kas liecina, ka finanšu vajadzības bija pārvērtētas; atzīst, ka saskaņā ar Fonda sniegto informāciju atcelšana galvenokārt bijusi saistīta ar neparedzētiem kavējumiem un personāla jautājumiem;
9.

norāda, ka 17,46 % no visām izmaksām iestādes plāno izmantot pabalstiem un stimuliem, piešķirot algas subsīdijas (kā daļu no algas par katrām darba tiesiskajām attiecībām, kas izveidotas mērķgrupas darba ņēmējam), un pabalstus par ceļa izdevumiem, nakšņošanas un pārcelšanās izmaksām, kuri veido pusi no maksimāli atļautajiem 35 % no visām šādiem pasākumiem paredzētām izmaksām;
46.

norāda, ka Savienības Reģionālais trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā un Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā tika izveidoti tāpēc, ka Savienības budžetam trūkst elastīguma un finansējuma, lai ātri un visaptveroši reaģētu uz krīzi; uzsver, ka, veicot DFS pārskatīšanu, ir jāatrod visaptverošāks risinājums, lai no Savienības budžeta sniegtu atbalstu humānajai palīdzībai un attīstībai padarītu efektīvāku un ātrāk pieejamu un lai to veiksmīgi apvienotu ar Eiropas attīstības fonda un dalībvalstu piedāvāto divpusējo palīdzību; prasa paredzēt papildu apropriācijas 4. izdevumu kategorijas programmām, kuras īpaši tiktu izmantotas abu trasta fondu finansējuma palielināšanai, kā arī tūlītējai palīdzības sniegšanai ar UNHCR un Pasaules Pārtikas programmas starpniecību; aicina dalībvalstis pāriet no vārdiem pie darbiem un, ilgāk nekavējoties, individuāli iemaksāt vajadzīgos papildu līdzekļus, lai papildinātu ar trasta fondiem saistīto Savienības finansējumu un novērstu finansējuma trūkumu ANO aģentūrām; norāda, ka iespējamo no trasta fondiem finansējamo projektu saraksts vēl vairāk apgāž Padomes apgalvojumus par absorbcijas spējas trūkumu 4. izdevumu kategorijā;
6.

iepazīstoties ar Kopuzņēmuma sniegto informāciju, secina, ka 23 dalībvalstu finansēšanas iestādes, kuras veica informācijas apmaiņu par savām revīzijas stratēģijām, pārvaldīja 95 % no kopējā piešķirto dotāciju apjoma; atzinīgi vērtē to, ka nolūkā papildināt Kopuzņēmuma iegūto informāciju Revīzijas palāta papildu informāciju saņem tieši no dalībvalstu finansēšanas iestādēm, lai sniegtu atzinumu par pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību;
16.

norāda, ka ieguldījums, kas paredzēts sagatavošanās, pārvaldības, informācijas un reklāmas, kā arī kontroles un ziņošanas pasākumiem, veido 2,50 % no kopējā budžeta; norāda arī to, ka gandrīz pusi no šī budžeta ir plānots izmantot informācijai un reklāmai;
6.

konstatē, ka Kopuzņēmums iesniedza rīcības plānu, ar kuru tika paredzēts novērst Revīzijas palātas atzinumā ar iebildi konstatētos trūkumus; apstiprina to, ka ir saņēmis no Kopuzņēmuma pēdējo atjaunināto informāciju par ex post revīzijas īstenošanu Kopuzņēmumā; gaida Revīzijas palātas atzinumu par jauno formulu, kas ierosināta aplēstā atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšanai Kopuzņēmuma darījumos; atzīmē, ka minētā rīcības plāna īstenošana sākās 2014. gadā; sagaida, ka sekmīgi tiks īstenots viss rīcības plāns, kā arī Revīzijas palāta sniegs atzinumu par īstenošanas rezultātiem; norāda, ka problēmas var radīt tas, kā valstu finansēšanas iestāžu kompetences jomas nošķirt no Kopuzņēmuma kompetences jomām; aicina Kopuzņēmumu sniegt pirmo starpposma izvērtējuma ziņojumu par rīcības plāna īstenošanu;
4.

ar bažām atzīmē, ka II sadaļā (administratīvie izdevumi) un III sadaļā (darbības izdevumi) bija augsts to uz 2014. gadu pārnesto apropriāciju īpatsvars, par kurām ir uzņemtas saistības, – attiecīgi 27 % un 69 %; atzīst, ka galvenais iemesls summu pārnešanai uz nākamo gadu II sadaļā bija plānotais IT preču un pakalpojumu iepirkums; tāpat atzīst, ka uz nākamo gadu pārnestās III sadaļas summas galvenokārt atspoguļo Aģentūras pamatdarbības projektu daudzgadu raksturu: maksājumus veic saskaņā ar iepriekš plānotiem grafikiem; no Aģentūras pārskata konstatē, ka atcelto maksājumu līmenis ir mazāks par 2 % un tas liecina par labu plānošanu un apropriāciju pārnešanas sekmīgu pārvaldību;
D.

tā kā no Nozares grupas tiek sagaidīts, ka tā segs 50 % no kārtējām izmaksām, savukārt Pētniecības grupai būtu jāfinansē divpadsmitā daļa no kārtējām izmaksām, un abām grupām kopā būtu jāpiedalās pamatdarbības izdevumu segšanā, veicot iemaksas natūrā, kuru apmērs ir vismaz līdzvērtīgs Savienības finansiālajam ieguldījumam,
6.

pauž bažas par to, ka no apropriācijām EUR 1 669 930 kopējā apmērā, par kurām tika uzņemtas saistības un kuras tika pārnestas no 2012. gada, apropriācijas EUR 303 740 apmērā (18,19 %) 2013. gadā tika atceltas; ņem vērā, ka apropriācijas tika atceltas galvenokārt tādēļ, ka summas, kuras bija jāatmaksā saskaņā ar 2012. gada dotāciju līgumiem bija mazākas, nekā plānots; konstatē – atcelto apropriāciju apmērs norāda uz to, ka gada beigās ir nepieciešams iegūt precīzāku informāciju no līdzekļu saņēmējiem par faktiskajām izmaksām; aicina Akadēmiju nekavējoties informēt budžeta izpildes apstiprinātājiestādi par pasākumiem, kas veikti, lai novērstu šo nepilnību;
17.

norāda, ka saskaņā ar Revīzijas palātas ziņojumu Centra rīcībā esošie skaidras naudas līdzekļi palielinājās no EUR 35 000 000 201 2. gada beigās līdz EUR 40 000 000 201 3. gada beigās; norāda arī to, ka budžeta pārpalikums un rezerves minētajā laika periodā palielinājās no EUR 30 900 000 līdz EUR 37 500 000;
D.

tā kā Francija ir iesniegusi pieteikumu EGF/2014/006 FR/PSA, lai saņemtu finansiālu ieguldījumu no EGF sakarā ar to, ka pārskata periodā no 2013. gada 1. oktobra līdz 2014. gada 31. janvārim uzņēmumā Peugeot Citroën Automobiles (turpmāk “PSA”), kas darbojas NACE 2. red. 29. nodaļas (Automobiļu, piekabju un puspiekabju ražošana) nozarē, ir atlaisti 6 120 darbinieki (lielākā daļa atlaišanas gadījumu notika Ildefransas reģionā — Onē ražotnē un Bretaņas reģionā — Rennas ražotnē), no kuriem 2 357 darbiniekiem paredzēts piemērot no EGF līdzfinansētos pasākumus;
11.

atzinīgi vērtē to, ka sarunās par atbalstāmiem pasākumiem tika iesaistīti sociālie partneri; turklāt atzinīgi vērtē arodbiedrību iesaistīšanu pasākumu īstenošanas un iespējamas pārstrādāšanas uzraudzībā, kā arī rezultātu novērtēšanā; atzinīgi vērtē arī to, ka plānotie pasākumi, to saturs un attiecīgie īstenošanas aspekti (ieskaitot izpildes grafiku) tika apspriesti ar bijušajiem Whirpool rūpnīcas darbiniekiem no Spini di Gargarolo, rīkojot vairākas sanāksmes (kopumā 15) 2014. gada februārī un martā, un ka no visiem darbiniekiem, kas piedalījās šajās sanāksmēs, 393 ir reģistrējušies kā minēto pasākumu dalībnieki;
5.

norāda, ka Institūts ir samazinājis to apropriāciju kopējo apjomu, par kurām ir uzņemtas saistības un kuras tiek pārnestas, no 50 % 2011. gadā līdz 32 % 2012. gadā; norāda, ka uz 2013. gadu ir pārnesti EUR 2 500 000, kuri galvenokārt ir saistīti ar II sadaļu (administratīvie izdevumi) – EUR 300 000 un III sadaļu (darbības izdevumi) – EUR 2 100 000, veidojot attiecīgi 23 % un 59 % no attiecīgajām apropriācijām, par kurām uzņemtas saistības; atzīst, ka ar II sadaļu saistītie pārnesumi galvenokārt attiecas uz saistībām, kuras uzņemtas 2012. gada beigās saistībā ar pārcelšanos uz jaunām telpām, kas notika 2013. gada janvārī, savukārt ar III sadaļu saistītie pārnesumi galvenokārt attiecas uz iepirkuma procedūrām, kuras tika pabeigtas 2012. gada beigās; norāda arī to, ka 7 % no tām apropriācijām, par kurām bija uzņemtas saistības un kuras tika pārnestas no 2011. gada uz 2012. gadu, netika izlietotas un bija jāatceļ;
11.

atzīmē, ka nav tikusi veikta inventarizācija un ka 20 % no maksājumiem ir tikuši izdarīti pēc Finanšu regulā noteiktajiem termiņiem; atzīmē, ka vēl nebija pilnībā ieviesti 10 no 16 iekšējās kontroles standartiem; pieņem zināšanai Biroja skaidrojumus par ārkārtējiem apstākļiem 2012. gadā, kad (septembrī) Birojs kļuva finansiāli neatkarīgs no Komisijas (Iekšlietu ģenerāldirektorāta);
4.

apzinās, ka tas radīs ievērojamu slogu dalībvalstu budžetiem, bet uzsver, ka ar šo tehnisko ieņēmumu pielāgojumu nedrīkstētu apdraudēt to pamatoto maksājumu vajadzību pilnīgu segšanu, kuras Komisija jau norādījusi budžeta grozījumu Nr. 8 un 9/2013 projektos; atgādina Padomei par tās nostāju, kuras pamatā bija nepietiekamu summu mākslīga iekļaušana budžetā iepriekšējos gados, un šajā sakarā uzsver, ka laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam gada budžetu kopsumma ir par EUR 60 miljardiem mazāka nekā apstiprinātais DFS maksimālais maksājumu apjoms laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam un ka papildu EUR 12 miljardu kopējais pārpalikums laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam dalībvalstīm de facto ir atgriezts, par šo summu samazinot to kopējās NKI iemaksas;
6.

atzinīgi vērtē to, ka Vācijas iestādes, vēloties pēc iespējas ātrāk palīdzēt darbiniekiem, individualizēto pasākumu īstenošanu nolēma sākt 2013. gada 1. janvārī— labu laiku pirms galīgā lēmuma par EGF atbalsta piešķiršanu ierosinātajam saskaņotajam pasākumu kopumam; norāda, ka pirms piedalīšanās EGF finansētajos pasākumos atlaistie darbinieki jau ir saņēmuši atbalstu arī no ESF; atzinīgi vērtē to, ka Vācijas iestādes ir apstiprinājušas — ir veikti nepieciešamie drošības pasākumi, lai izvairītos no Savienības līdzekļu dubultas izmantošanas;
2.

uzsver, ka šis budžeta grozījums ir tikai tehnisks un vienkārši izriet no vienprātīgas vienošanās attiecībā uz Līgumu par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai, kļūstot par Savienības 28. dalībvalsti; uzsver, ka minētā iemesla dēļ šis budžeta grozījums netika saistīts ar notiekošajām politiskajām iestāžu debatēm par to, kā atrisināt jautājumu par maksājumiem, kas no 2012. gada palikuši nenomaksāti, un sarunām par budžeta grozījuma Nr. 2/2013 projektu;
7.

saprot, ka Komisija plānošanas perioda beigās lielāku uzmanību pievērš maksājumiem, jo tā arī plāno rast risinājumu attiecībā uz nesamaksāto saistību atlikuma aizvien pieaugošo līmeni; atbalstot šo nostāju, tomēr ir īpaši nobažījies par ierosināto saistību maksājumu iesaldēšanu tādā līmenī, kas atbilst nākamajā gadā prognozētajam inflācijas līmenim; uzsver to, ka saistību apropriācijas ir svarīgas politisko prioritāšu noteikšanā, nodrošinot to, ka tiek veikts izaugsmes un nodarbinātības sekmēšanai nepieciešamais ieguldījums; plāno rūpīgi analizēt to, vai ar šādu saistību apropriāciju apmēru būs iespējams pienācīgi īstenot ES galvenās politikas pamatnostādnes; uzskata — pat ja Komisija un dalībvalstis var ierosināt saistību apropriāciju iesaldēšanu kā daļēju risinājumu nesamaksāto saistību atlikuma problēmai, to nevar uzskatīt par piemērotu stratēģiju nesamaksāto saistību atlikuma līmeņa kontrolēšanai;
11.

norāda, ka EGF atbalstu jau saņēma 325 no 825 „Vestas Group” darbiniekiem, kurus atlaida pirmajā atlaišanu posmā 2009. gadā; jautā par saskaņotā pakalpojumu kopuma rezultātiem attiecībā uz to, cik daudz no iepriekš atlaistajiem darba ņēmējiem tagad ir iekļāvušies darba tirgū, un par to, vai ir gūtas atziņas, kas varētu noderēt atkārtotajai EGF līdzekļu izmantošanai reģionā;
3.

atgādina, ka Eiropas Savienības budžets ir viens no svarīgākajiem dalībvalstu un paaudžu instrumentiem solidaritātes izrādīšanai un ka tas neapšaubāmi nodrošina pievienoto vērtību, jo ārkārtīgi spēcīgi ietekmē reālo ekonomiku un Eiropas iedzīvotāju ikdienu; atgādina, ka tad, ja dalībvalstīm nāktos pašu spēkiem vien finansēt Savienības politikas virzienus, to izmaksas būtu neiedomājami augstas un ka, raugoties no šāda viedokļa un izmantojot to sinerģiski, ES budžets tiešām nepārprotami nodrošina vispārēju ietaupījumu kopējās labklājības vārdā; uzskata, ka valstu līmenī veiktajiem taupības pasākumiem nav automātiski jārada atbilstošs samazinājums ES līmenī, jo viens šajā līmenī iztērētais euro var radīt ietaupījumus 27 dalībvalstīs;
6.

atkārtoti pauž stingru pārliecību, ka daļa ieņēmumu, kas rodas no naudas sodiem un procentiem par novēlotiem maksājumiem, t. i., no konkurences politikas īstenošanas, kas ir viena no ekskluzīvajām Savienības kompetencēm, pēc bilances sagatavošanas būtu tieši jāiekļauj atpakaļ Savienības budžetā, nevis jāatdod dalībvalstīm;
1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0388/2006 - 2006/2155(DEC))



Oficiālais Vēstnesis 074 E , 20/03/2008 Lpp. 0342 - 0343



1. Eiropas Parlamenta 2007. gada 24. aprīļa lēmums par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (C6-0388/2006 — 2006/2155(DEC)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2005. finanšu gada galīgos pārskatus [1], - ņemot vērā Revīzijas palātas Ziņojumu par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras 2005. finanšu gada pārskatiem ar Aģentūras atbildēm [2], - ņemot vērā Padomes 2007. gada 27. februāra ieteikumu (5711/2007 — C6-0080/2007), - ņemot vērā EK līgumu un it īpaši tā 276. pantu, - ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, [3] un it īpaši tās 185. pantu, - ņemot vērā Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu (EK) Nr. 2667/2000 par Eiropas Rekonstrukcijas aģentūru [4] un it īpaši tās 8. pantu, - ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [5], un it īpaši tās 94. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 71. pantu un V pielikumu, - ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A6-0116/2007), 1. sniedz Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras direktoram apstiprinājumu par aģentūras 2005. finanšu gada budžeta izpildi; 2. izklāsta savus konstatējumus turpmāk tekstā iekļautajā rezolūcijā; 3. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu un rezolūciju, kas ir tā neatņemama daļa, Eiropas Rekonstrukcijas aģentūras direktoram, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai, kā arī nodrošināt to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (L sērijā). [1] OV C 266, 31.10.2006., 7. lpp. [2] OV C 312, 19.12.2006., 18. lpp. [3] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom) Nr. 1995/2006 (OV L 390, 30.12.2006., 1. lpp.). [4] OV L 306, 7.12.2000., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1756/2006 (OV L 332, 30.11.2006., 18. lpp.). [5] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. --------------------------------------------------