LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.12.2008 
SEC(2008) 3084 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
  
Pavaddokuments  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM 
 
Rīcības plāns inteliģento transporta sist ēmu ieviešanai Eirop ā 
  
un 
  
priekšlikumam 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVAI, 
 
ar ko nosaka pamatu inteli ģento transporta sist ēmu ieviešanai autotransporta jom ā un 
saskarnēm ar citiem transporta veidiem 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
{COM(2008) 886 gal īgā redakcija} 
{COM(2008) 887 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 3083} 
 
LV 2   LV Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
1. DARBĪBAS JOMA , PROCED ŪRA UN APSPRIEDES  
Transporta politikai velt ītās Eiropas Komisijas balt ās grāmatas vidusposma p ārskatā ir teikts, 
ka autotransporta ilgtsp ējību lielā mērā sekmēs jauninājumi (transports k ļūs drošāks, 
efektīvāks, videi draudz īgāks un vienm ērīgāks), šajā sakarā īpaši uzsverot inform ācijas un 
sakaru tehnolo ģiju − inteliģento transporta sist ēmu (ITS)  − nozīmi. Kā piemēri 
autotransporta jom ā ir minēta dinamiska satiksmes p ārvaldība, reāllaika satiksmes inform ācija 
un navigācijas ierīces. Šajā ietekmes nov ērtējumā pētīts autotransports  un tā saskarnes ar 
citiem transporta veidiem (komodalit āte). 
Apspried ēs ar ieinteres ētajām person ām secināts, ka ITS ieviešana Eirop ā ir tik gausa 
galvenokārt tāpēc, ka šīs sistēmas neaptver visu Eiropu un to  izmantošana nav konsekventa un 
saskaņota. ITS ieviešana b ūtu jāizmanto k ā politikas m ērķu sasniegšanas instruments, un ES 
būtu jāuzņemas lielāka atbildība par ITS īstenošanas koordin āciju. Runājot par ITS ieviešanu  
Eiropā un ar to saist ītajām politikas prioritātēm, ieinteres ētās personas ir uzsv ērušas augsta 
līmeņa koordin ācijas un sadarbsp ējas nolīgumu īpašo nozīmi.  
2. PROBLĒMAS SKAIDROJUMS — KĀDĒĻ JĀIESAIST ĀS? 
2.1. Problēmas būtība 
ITS risinājumu ieviešana autotransporta jom ā rit gausāk, nekā paredzēts, turklāt pakalpojumu 
ieviešana notiek sadrumstaloti.  Rezultātā ir radies valsts, re ģionālu un viet ēju risinājumu 
sajaukums, kas apdraud vienot ā tirgus viengabalain ību. Līdz ar to ITS nesp ēj efektīvi līdzēt 
risināt arvien pieaugoš ās autotransporta probl ēmas.  
– Satiksmes p ārslogotība ES caurm ērā izmaksā līdz 1 % no IKP. 
– Autotransports rada 72 % no vis ām ar transportu saist ītajām CO 2 emisijām, kas 
pieaugušas par 32 % (no 1990. l īdz 2005. gadam). 
– Satiksmes negad ījumos boj āgājušo skaits  joprojām ir 42 953 (2006. gad ā) jeb par 6000 
vairāk nekā saskaņā ar starpposma m ērķi, kurš paredz l īdz 2010. gadam samazin āt 
bojāgājušo skaitu l īdz 25 000 (par 50 % sal īdzinājumā ar 2001. gadu). 
Problēmas veicina  šādi galvenie faktori: 
(1) lietotņu, sistēmu un pakalpojumu nepietiekama  sadarbsp ēja,  
(2) nepietiekami  efektīva ieinteresēto personu sadarbība un koncepcijas tr ūkums,  
(3) ar datu priv ātumu un atbild ību saistīti neatrisin āti jautājumi.  
2.2. Kas notiks neiesaist īšanās gadījumā? 
Ņemot vērā arvien pieaugoš ās transporta probl ēmas, saglab ājoties pašreiz ējām zemajām 
tirgus izredz ēm, būtu ļoti grūti sasniegt galvenos (transporta) politikas m ērķus. Kravu 
pārvadājumi pa autoce ļiem līdz 2020. gadam pieaugs par 55 %, bet pasažieru p ārvadājumi par 
36 %1. Palielināsies satiksmes p ārslogotība. Piemēram, ir apl ēsts, ka Anglij ā līdz 2025. gadam 
sastrēgumos pavad ītais laiks pieaugs l īdz 13 % no visa satiksm ē pavadītā laika (naudas 
izteiksmē šā laika vērtība būtu 22 miljardi sterli ņu mārciņu), bet Nīderlandē līdz 2020. gadam 
                                                 
1 ASSESS  pētījums EK Transporta balt ās grāmatas termi ņa vidusposma p ārskatam „Eiropas dinamiskuma 
saglabāšana”, 2006. g. 
 
LV 3   LV tas palielin āsies par 30 %2. Saskaņā ar aplēsēm satiksmes negad ījumos boj āgājušo skaits ES 
2010. gad ā varētu būt 32 500, t ātad daudz liel āks nekā plānotie 25 0003. Transporta rad ītās 
CO 2 emisijas l īdz 2020. gadam pieaugs v ēl par 15 %4. Sadrumstalotu risin ājumu rezult ātā ITS 
tirgus attīstība būs gausa, līdz ar to zud īs izdevība stiprināt nozares konkur ētspēju. 
2.3. ES tiesības iesaist īties un subsidiarit ātes princips 
Saskaņā ar kopējo transporta un Eiropas t īklu politiku ( EK līguma  71. panta 1. punkts, 
80. panta 1. punkts, 154. un 155. pants ) ES ir ties ības iesaist īties. Ierosin ātajos politikas 
variantos ir iev ērots subsidiarit ātes princips, jo dal ībvalstis nevar pan ākt pienācīgu 
starpvalstu risin ājumu ieviešanu, lai nodrošin ātu Eiropas m ēroga saska ņotus satiksmes un 
maršruta inform ācijas un satiksmes p ārvaldības pārrobežu pakalpojumus. Ja ES ar ī turpmāk 
neiesaistīsies, dalībvalstis turpin ās individu ālu risinājumu izstr ādi, radot sadrumstalotu 
tehnoloģisku daudzveid ību, kas nopietni apgr ūtinātu saskaņošanu un standartiz āciju vai 
novestu pie gar ām sadarbsp ējas nodrošin āšanas proced ūrām. Kopienas m ēroga rīcība būtu 
izdevīga gan rezult ātu (piemēram, kop īgi noteikumi par atbild ību vai datu droš ību), gan 
apjomrad īto ietaupījumu ziņā (piemēram, ITS lietot ņu izmaksu samazin ājums, pateicoties 
kopējām specifik ācijām). 
3. MĒRĶI 
Šīs iniciatīvas vispārīgais mērķis ir noteikt ITS pakalpojumu ieviešanas veicin āšanai 
vajadzīgos mehānismus autotransporta jom ā un to saist ību ar citiem transporta veidiem . 
Konkrētie mērķi ir šādi: 
• palielināt sadarbsp ēju, nodrošinot netrauc ētu piekļuvi un veicinot pakalpojumu 
nepārtrauktību, 
• izveidot efektīvu visu ITS jomas ieinteres ēto personu  sadarbības mehānismu,  
• atrisināt ar privātumu un atbild ību saistītos jautājumus. 
4. POLITIKAS VARIANTI  
Politikas A variants (pamata scen ārijs) — nav jaunu papildu pas ākumu 
Šajā variantā ņemti vērā pašreizējie Komisijas pas ākumi, piem ēram, īpaši pētījumi, Vied ā 
automobi ļa iniciatīva (pētniecība, tehnisk ā harmoniz ācija un izpratnes padzi ļināšana), atbalsts 
ieviešanai ( EasyWay, CIVITAS ), izolēti standartiz ācijas pas ākumi un apspriedes ar 
ieinteresētajām person ām. Komisijas dienesti turpin ās izmantot p ētniecībai un ieviešanai 
paredzētu finansi ālu atbalstu, br īvprātīgus nolīgumus, īpašus standartiz ācijas mand ātus un 
(ierobežotu) reglament ējošu darb ību, bet valsts, priv ātā sektora un dal ībvalstu rīcība būs vāji 
koordinēta. 
Politikas B variants —  uzmanības centr ā atvieglojoši pas ākumi un koordin ācija 
Mērķu sasniegšanai politikas B variant ā ierosināti šādi horizont āli prioritāri pasākumi:  
(1) funkcion ālas atvērtas transportl īdzeklī integrētas platformas izstrāde, nodrošinot 
tās galveno elementu daudzveid īgu izmantošanu,  
                                                 
2 Eiropas ministru konference (2007. g.): „Sastr ēgumi — pasaules probl ēma”, CEMT/ITF(2007)6. 
3 COM(2006)74, Eiropas r īcības plāns ceļu satiksmes droš ībai. Starpposma p ārskats. 
4 Eiropas Vides a ģentūra: „Klimats transporta izmai ņām”. TERM 2007. EEZ zi ņojums 1/2008. 
 
LV 4   LV (2) augsta līmeņa grupas izveide — š ī grupa var ētu pildīt ITS jomas ieinteres ēto personu 
foruma funkcijas (inform ācijas apmai ņa, koncepcija, pamatnost ādnes),  
(3) ceļa un satiksmes datu optimizētas izmantošanas sist ēmas izveide, 
(4) ITS pakalpojumu nep ārtrauktības nodrošināšana,  
(5) ar datu droš ību, privātumu un atbildību saistīto jautājumu risināšana. 
Politikas B+ variants — B varianta paplašin āšana ar komitolo ģijas proced ūru  
B+ varianta pamat ā ir B variant ā ierosinātie pasākumi, bet koordin ācija notiek saska ņā ar 
oficiālu procedūru. Augsta l īmeņa grupu aizst āj šādas strukt ūras: 
(1) Eiropas ITS komiteja (EIK) , kurā ietilpst dal ībvalstu p ārstāvji un kura ar 
komitoloģijas proced ūru palīdz Komisijai pie ņemt konkr ētus pasākumus skaidri 
noteiktās jomās (t. i., B varianta atvieglojošos pamatpas ākumus),  
(2) Eiropas ITS konsultat īvā grupa , kurā ietilpst, piem ēram, nozares, p ārvadātāju, 
lietotāju un citu svar īgu forumu un apvien ību pārstāvji un kura sniedz Komisijai ar 
uzņēmējdarbības un tehniskiem aspektiem saist ītus padomus. 
Komisijai, kam pal īdzētu EIK, būtu šādas funkcijas: 
• informācijas apmai ņa ar dalībvalstīm un kop ējas koncepcijas izstr āde,  
• pamatnost ādņu un proced ūru izstrādes pārraudzība, 
• sava pilnvarojuma robež ās un vajadz ības gadījumā lēmumu pie ņemšana par konkr ētiem 
pasākumiem š ādās jomās: 
(1) tehnisko pras ību un specifik āciju noteikšana, jo īpaši apzin ātajās prioritārajās 
jomās,  
(2) ITS termin āļu, tīkla aprīkojuma un programmat ūras lietot ņu tipa 
apstiprinājumi. 
5. IETEKMES ANAL ĪZE 
5.1. Metodiski apsv ērumi 
Analīzes pamat ā ir kvalitat īva inform ācija, papildin āta ar kvantitat īviem elementiem. Visi 
varianti sal īdzināti ar atsauces scen āriju jeb A variantu. Novērtējuma krit ērijos  ņemta vērā 
gan tiešā, gan netieš ā ietekme. 
 
LV 5   LV Tiešā ietekme : 
• pakalpojumu sadarbsp ējas un nep ārtrauktības palielin āšana, 
• sadarbības un koordin ācijas stiprin āšana, 
• ar privātumu un atbild ību saistītas nenoteikt ības novēršana. 
Netiešā ekonomisk ā, sociālā un vides ietekme : 
• ekonomisk ā ietekme : satiksmes sastr ēgumi, konkur ētspēja, patērētāji, izaugsme, 
• sociālā ietekme : ceļu satiksmes drošums, nodarbin ātība, drošība, 
• vides ietekme : klimata p ārmaiņas, gaisa kvalit āte un troksnis, energoefektivit āte, 
komodalit āte. 
Šis ietekmes nov ērtējums veikts saist ībā ar vispārīga un politiska r īcības plāna izstrādi. Tādēļ 
šajā stadijā nav iespējams veikt konkr ēto pasākumu piln īgu izmaksu un ieguvumu anal īzi.  
Lai iegūtu papildu kvantitat īvus datus par iesp ējamu netiešo ietekmi, izmantots transporta 
modelis TRANSTOOLS5, lai gan tas ne ļauj novērtēt tiešās attiecības starp ierosin ātajiem 
pasākumiem un ITS ieviešanu. 
5.2. Politikas A varianta ietekme — nav jaunu papildu pas ākumu (pamata 
scenārijs) 
Pakalpojumu sadarbsp ēja un nep ārtrauktība: ITS operat īvā ieviešanā joprojām nāksies 
saskarties ar gr ūtībām, ko rad īs apgrūtināta piekļuve attiec īgiem satiksmes un maršruta, jo 
īpaši pārrobežu un ar daž ādiem transporta veidiem saist ītiem datiem. ITS ieviešanu un 
saskaņošanu vis ā Eiropā kavēs vietēja mēroga iniciat īvas un Eiropas m ēroga sadarb ības 
trūkums. Rezult ātā nebūs iespējams nodrošin āt pakalpojumu nep ārtrauktību patērētājiem. 
Sadarbība un koordin ācija: tirgu joproj ām nelabv ēlīgi ietekm ēs koncepcijas tr ūkums un 
nepietiekama galveno ieinteres ēto personu sadarb ība, un šāda situācija neveicin ās izmaksu un 
risku samazin ājumu. 
Ar privātumu un atbild ību saistītie jautājumi atšķirsies atkar ībā no pakalpojumu sniedz ēja, 
pārvadātāja un dalībvalsts, kur ā pakalpojumi tiek sniegti. 
Prognozes saska ņā ar TRANSTOOLS  modelēšanas rezult ātiem: 
• ceļu satiksmes sastr ēgumi (sastr ēgumos pavad ītā un kopējā braukšanas laika 
attiecība) ES 27 palielin āsies no 24,3 % (2007. g.) l īdz 24,9 % (2012. g.) un 
28,6 % 2020. gad ā, 
• degvielas pat ēriņš un CO 2 emisiju daudzums l īdz 2020. gadam palielin āsies par 
15 % (ES 25) 
• kopējās ārējās izmaksas (sastrēgumi, avārijas, troksnis, gaisa pies ārņojums un 
klimata izmaksas) palielin āsies no 161,8 miljardiem euro 2007. gad ā līdz 
193,3 miljardiem euro 2020. gad ā. 
                                                 
5 www.inro.tno.nl/transtools/index.html 
 
LV 6   LV 5.3. Politikas B varianta ietekme — uzman ības centr ā atvieglojoši pas ākumi un 
koordinācija  
(1) Funkcion ālas atvērtas (transportl īdzeklī integrētas) ITS pakalpojumu  platformas 
izstrāde 
Modulāra ITS ieviešanas met ode, izmantojot sadarbsp ējīgu telem ātisku 
transportl īdzeklī iebūvētu atvērti funkcion ējošu platformu, kurai ar spraud ņu 
palīdzību var pievienot portat īvas ierīces, veicin ās sinerģiju un pal īdzēs samazin āt 
izmaksas .  
(2) Augsta līmeņa grupas izveide sadarb ības un koordin ācijas uzlabošanai 
ITS augsta l īmeņa grupa, kur ā darbotos visu nozaru p ārstāvji, palīdzētu radīt skaidru 
koncepciju par ITS noz īmi Eiropas (transporta) politik ā, bet plāns ITS ieviešanai vis ā 
Eiropā mazinātu pašreiz ējo nenoteikt ību (ekspluat ācija, tirgus perspekt īvas). 
Koordinēti valsts sektora ieguld ījumi rosin ātu privātā sektora iniciat īvas un izstr ādi. 
Šāds brīvprātīgs koordin ācijas meh ānisms būtu saistīts ar dažiem riskiem: neb ūtu 
iespējams kontrol ēt procesus un neb ūtu pilnīgi skaidrs, cik liel ā mērā ieteikumi tiks 
efektīvi īstenoti.  
(3) Sistēma optimizētai ceļa un satiksmes datu v ākšanai, apmai ņai un integr ācijai  
paplašinās esošo pakalpojumu funkcion ālās iespējas un uzlabos pakalpojumu 
kvalitātes līmeni (precizit āti, pārklājumu, piln īgumu).  
(4) Pārrobežu un ar daž ādiem transporta veidiem saist ītu pakalpojumu nep ārtrauktības 
nodrošin āšana  
uzlabos komodalit āti un veicin ās „zaļo” kravu p ārvadājumu koridoru izveidi, jo 
reāllaika piek ļuve datiem un saska ņoti datu apmai ņas un datu integr ācijas form āti ir 
priekšnosac ījums, lai nodrošin ātu vienotu atbalstu ce ļotājiem un p ārvadātājiem. 
(5) Ar privātumu un atbildību saistīto jautājumu risināšana  
atbalstītu virkni ITS lietot ņu (piemēram, brīdinājuma sist ēma par izbraukšanu no 
joslas, sist ēma brīdināšanai par sadursmi un av ārijas bremz ēšanas sist ēma), kuru 
plašāka ieviešana tirg ū ievērojami samazin ātu avāriju skaitu. 
B varianta netieš ā ietekme: 
(a) Izmantojot vienotu platformu ar unik ālu, sertific ētu un droši uzst ādītu saskarni, 
mazāk tiktu nov ērsta autovad ītāju uzman ība un, pateicoties siner ģijai, sāktos 
būtisks izmaksu samazin ājums, kura rezult ātā tirgū straujāk ienāktu lietotnes, 
kas palielina drošumu . Šāda papildier īču ieviešana n āktu par labu eCall  
sistēmai, kuras m ērķis ir samazin āt bojāgājušo skaitu, pa ātrinot medic īniskās 
palīdzības sniegšanu p ēc avārijām — ES 27 l īdz 2020. gadam iev ērojami 
samazinātos bojāgājušo (par 5–15 %6) un nopietnas traumas guvušo (par 10–
15 %) personu skaits.  
(b) Būs vieglāk paplašin āt satiksmes p ārvaldības stratēģijas, aptverot savstarp ēji 
saistītus tīklus, piem ēram, pilsētu/starppils ētu autoce ļu tīklus, un savstarp ēji 
papildinošus transporta veidus.  
                                                 
6 eCall SEISS  pētījums (2006. g.). 
 
LV 7   LV (c) Ticamāka reāllaika maršruta un satiksmes inform ācija sarežģītās autoceļu 
tīkla daļās ļaus nodrošin āt efektīvāku un elast īgāku maršrutu pl ānošanu, 
ietaupīt laiku un uzlabot pies ārņojuma kontroli.  
(d) Plaši piem ērojot tipiskus ar ITS saist ītus e-kravas  pasākumus, laika 
ietaupījums varētu būt 10 %, bet finanšu ietaup ījums 8 %, savuk ārt ražīguma 
tempi pieaugtu par 3–10 %, bet kravu lo ģistikas izmaksas samazin ātos par 2–
3 %7. 
(e) Citu valsts sektora lietot ņu ieviešana b ūtu vieglāka, piem ēram, soci ālo 
noteikumu iev ērošana (atp ūtas laiki), dz īvu dzīvnieku p ārvadāšana, ārējo 
izmaksu internaliz ācija, bīstamo kravu uzraudz ība, elektronisk ā maksājumu 
iekasēšana, digit ālie tahogr āfi un eCall . 
Saskaņā ar TRANSTOOLS  modelēšanas rezult ātiem satiksmes sastr ēgumi samazin ātos par 
aptuveni 2,5 % un av āriju izmaksas par 7 %, bet kop ējās ārējās izmaksas, pateicoties lab ākai 
sadarbībai un siner ģijai, papildus samazin ātos vēl par 1 %.  
5.4. Politikas B+ varianta iete kme — B varianta paplašin āšana ar komitolo ģijas 
procedūru 
Politikas B+ variant ā dalībvalstu deleg ātiem būtu jāvienojas ar kol ēģiem par visas Eiropas 
ITS kopēju koncepciju un priorit ātēm, par pakalpojumu saska ņošanu un pras ību minimumu 
(brīvprātīga nostāja), par likumdošanas darba priorit ātēm, standartiz āciju un iesp ējamu EK 
finansējumu. Cieš āka sadarb ība, paātrinātas lēmumu pie ņemšanas proced ūras un 
likumdošanas darba rezult ātu īsāks apstrādes laiks šaj ā variantā nestu liel ākos augļus. 
ITS lietot ņu ieviešana b ūs ātrāka, līdz ar to b ūs iespējams drīzāk ietaupīt brauciena laiku un 
avāriju un emisiju rad ītās izmaksas. Iev ērojot, ka augsta l īmeņa grupas ieteiktie pas ākumi ir 
pilnīgi brīvprātīgi, B+ variant ā samazinātos arī riski , ko radītu darbs ar šo grupu. 
Nozare baud ītu skaidras politikas un koncepcijas priekšroc ības un papildus konkr ētajiem 
(obligātajiem) sabiedriskas noz īmes ITS pas ākumiem var ētu ieviest pas ākumus ar pievienoto 
vērtību. Patērētāji gūtu labumu no plaš ākas ar braukšanas drošumu un komfortu saist ītu 
pakalpojumu pieejam ības un zem ākām cenām, pateicoties apjomrad ītiem ietaup ījumiem. 
Tā kā B+ variants pa ātrinātu ITS lietot ņu ieviešanu un īstenošanu, var pie ņemt, ka kop ējie 
ieguvumi l īdz 2020. gadam šaj ā variantā būtu lielāki. 
5.5. Administrat īvās izmaksas  
Eiropas Komisijas administrat īvās izmaksas b ūs saistītas ar spraig ākas sadarb ības 
nodrošināšanu ieinteres ēto personu starp ā, pētniecībai paredz ētā finansiālā atbalsta 
koordināciju, reālās dzīves testiem un ieviešanu vis ā Eiropā, funkcion ālo prasību izstrādi un 
standartiz ācijas organiz ēšanu, likumdošanas darba vad ību un virz ības pārraudzību. 
Salīdzinājumā ar B variantu izmaksas B+ variant ā varētu būt lielākas (70 000 euro gad ā). 
Tomēr ārējo izmaksu strauj ākas samazin āšanas rezult ātā makroekonomikas ietaup ījumi uzreiz 
būtu skaitāmi miljardos euro.  
6. POLITIKAS VARIANTU SAL ĪDZINĀJUMS  
Ietekme uz… sadarbsp ēju sadarbību privātumu un 
atbildību 
                                                 
7 COM(2007) 607 Kravu p ārvadājumu loģistikas rīcības plāns. 
 
LV 8   LV A variants 
nav jaunu papildu pas ākumu atsauce atsauce atsauce 
B variants 
atvieglojoši pas ākumi un koordin ācija ++ + + 
B+ variants 
paplašināšana ar komitolo ģijas 
procedūru ++ ++ + 
Tiešās ietekmes salīdzinājums 
Salīdzinājumā ar A variantu  B un B+ variants  nozīmē ievērojamus uzlabojumus. B+ 
variants  ir ieguvis augst āku vērtējumu sadarb ības aspekt ā un ir piem ērotākais pamats straujai 
virzībai uz priekšu. Komisijai dot ā iespēja pēc spraigām apspried ēm ar ieinteres ētajām 
personām ierosin āt likumdošanas priekšlikumus ar komitolo ģijas proced ūru lielā mērā mazina 
risku, ka paredz ētos rezultātus neizdosies sasniegt noteiktaj ā termiņā. 
 tautsaimniec ību sabiedrību vidi 
Ietekme uz … 
Sastrēgumu 
mazināšana
Konkurētspēja 
Patērētāji 
Izaugsme 
Ceļu satiksmes 
drošība 
Nodarbin ātība  
Drošība 
Klimata p ārmaiņas
Gaisa 
kvalitāte/troksnis
Energoefektivit āte 
A variants 
nav jaunu papildu pas ākumu            
B variants 
atvieglojoši pas ākumi un koordin ācija + + + + + + + + + + 
B+ variants 
paplašināšana ar komitolo ģijas 
procedūru ++ ++ + + ++ + ++ + + + 
Netiešās ietekmes salīdzinājums 
Analīze apstiprina, ka sal īdzinājumā ar pamata scen āriju gan B, gan B+ varianta kop ējā 
ietekme uz visiem politikas m ērķiem būs pozitīva. B+ variant ā gaidāmo pozitīvo ietekmi uz 
sastrēgumiem, ce ļu satiksmes droš ību un emisij ām varēs sasniegt dr īzāk, tādēļ šis variants ir 
uzskatāms par efekt īvāku, jo tas ļaus izglābt vairāk dzīvību un ietaup īt laiku, ko cit ādi nāktos 
pavadīt ceļā, kā arī samazināt CO 2 emisiju daudzumu. 
Ņemot vērā gan tiešo (ITS ieviešanas sekm ēšana), gan netiešo ietekmi (atbalsts ekonomikas, 
sociālajai un vides politikai), ieteicamais variants ir B+ variants , jo tas ļaus sasniegt lab ākus 
un drīzākus rezult ātus, pateicoties b ūtiskajam sadarb ības aspektam, un t ādēļ, ka tas paver 
iespēju panākt drīzāku vienošanos konkr ētos jautājumos, kas trauc ē ITS ieviešanu vis ā 
Eiropā. 
Sistēmas izveides tiesiskajam instrumentam vajadz ētu būt direktīvai, kurā būtu atzīti dažādie 
ITS izmantošanas un ieviešanas l īmeņi, vienlaikus atst ājot Komisijas un Eiropas ITS 
komitejas zi ņā ar direkt īvas īstenošanu saist īto tehnisko aspektu izstr ādi un atbild ību par šo 
izstrādi. 
 
LV 9   LV 7. PĀRRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Jebkura jauna politika ITS jom ā ir jāpārrauga un j āvērtē. Pilnajā ietekmes nov ērtējumā ir 
minēti iespējamie rādītāji, ko varētu izmantot, v ērtējot sasniegumus virz ībā uz vispārīgajiem 
un konkrētajiem mērķiem. Līdz 2012. gadam j āsagatavo progresa zi ņojums .