Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju /* COM/2011/0416 galīgā redakcija - 2011/0194 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Zvejas un akvakultūras produktu tirgus kopīgā organizācija (TKO) pastāv kopš 1970. gada. Tā ir viens no kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) pīlāriem. Tās pašreizējais juridiskais pamats ir 1999. gadā pieņemtā Regula (EK) Nr. 104/2000. Kopējās zivsaimniecības politikas reforma ir lieliska iespēja izvērtēt un, iespējams, pārskatīt zvejas un akvakultūras produktu tirgus kopīgās organizācijas mērķus un instrumentus. Apzinātās problēmas un reformas mērķi Kopš 2008. gada Komisija ir veikusi plašus novērtējumus un apspriešanās, lai izvērtētu pašreizējā tiesiskā regulējuma efektivitāti, noskaidrotu un analizētu ES tirgus attīstību un tendences pēdējā desmitgadē un uzklausītu iesaistīto pušu viedokļus. Analīžu rezultātā ir konstatētas piecas galvenās problēmu jomas, kuras īsumā aprakstītas turpmāk tekstā. ES tirgus kopīgā organizācija nav pietiekami veicinājusi ilgtspējīgu ražošanu: lai gan daudzas ES zvejniecības netiek izmantotas ilgtspējīgi, vēl nesen tirgus piemaksas par ilgtspējīgu darbību bija ļoti nelielas un nebija tirgus sankciju par ilgtspējības principiem potenciāli vai faktiski neatbilstošām darbībām. Pašreizējā politika nav nodrošinājusi pareizos politikas signālus. ES ražošanas sektora pozīcija tirgū ir pasliktinājusies: ES ražotāji saskaras ar ierobežotām vai samazinātām ražošanas iespējām (zvejas un akvakultūras jomā). Turklāt daudzo sugu, izkraušanas un pārdošanas vietu dēļ ražošana ir sadrumstalota, bet pieprasījums ir ļoti koncentrēts. Tāpat ES ražotājiem trūkst konkurētspējas aizvien vairāk globalizētajā tirgū. Nav izdevies paredzēt vai pārvarēt tirgus svārstības: zvejai vairāk nekā citām pārtikas ražošanas nozarēm ir raksturīga nenoteiktība ražošanas apstākļu un piekļuves ziņā. No vienas puses, ES piegādes pusei trūkst paredzamības apjoma un kvalitātes ziņā, ko vēlas pieprasītāji. No otras puses, ES ražotāji, plānojot ražošanu, praktiski necenšas prognozēt tirgus pieprasījumu. Tas veicina lielas pirmās pārdošanas cenu svārstības. Tirgus potenciāls ir lielā mērā neizmantots: pieaugošais patēriņš visā ES piedāvā ES ražotājiem reālas ekonomiskās iespējas. Taču visā tirdzniecības ķēdē ir augstas informācijas un darījumu izmaksas. Nepilnīgā informācija, kas tiek sniegta, neļauj patērētājiem veikt apzinātu un atbildīgu izvēli. Tirgus kopīgās organizācijas īstenošana nav izdevusies apgrūtinošas un pārāk sarežģītas sistēmas dēļ. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, tirgus kopīgās organizācijas reformas priekšlikums ir vērsts uz šādiem mērķiem. Pilnveidot tirgus stimulus, lai atbalstītu ilgtspējīgu ražošanas praksi: ES ražotāji (zvejniecības un akvakultūras), darbojoties ražotāju organizācijās, praktiski saskaras ar ražošanas, ikdienas resursu pārvaldības un tirgus jautājumiem. Viņu uzdevumi, atbildība un pilnvaras ir jāizvērtē saskaņā ar KZP reformas mērķiem, lai ražošana nostātos uz ilgtspējības ceļa. Jāpievēršas arī citiem iepriekšējā posma tirgus dalībniekiem, lai tie uzņemtos vairāk saistību un atbildības par to apgādes ilgtspējību. Uzlabot ES produkcijas stāvokli tirgū: novēršot tirgus trūkumus, informācijas un darījumu augstās izmaksas, kā arī risinot organizatoriskus jautājumus, ir iespējams pievērsties ražošanai (piedāvājuma grupēšana un sekmīgāka realizācija pirmās pārdošanas posmā), palielināt ES produkcijas konkurētspēju (kvalitāte, inovācijas un pievienotā vērtība), stiprināt ražotāju pozīcijas komercsarunās un nodrošināt godīgas konkurences nosacījumus visiem Savienībā tirgotajiem produktiem. Uzlabot saikni starp ES ražošanu, no vienas puses, un strukturālām izmaiņām un īstermiņa svārstībām ES tirgū, no otras puses: šie aspekti būtu labāk jāatspoguļo ražotāju stratēģijās. Tas palīdz pilnveidot zināšanas par tirgu un pieprasījuma un konkurējošā piedāvājuma analīzi. Labākai pārredzamībai visā tirdzniecības ķēdē būtu jāsekmē tāds piedāvājums, kas apmierina pieprasījumu, un jāuzlabo politikas lēmumu pieņemšana. Pirmās pārdošanas cenu svārstīgumu var samazināt, uzlabojot apstākļus ražotāju organizāciju produktu laišanai tirgū un nodrošinot to, ka produktu kvalitāte, daudzums un sagatavošanas veids tiek plānots un pielāgots pieprasījumam. Stiprināt ES produktu tirgus potenciālu: zvejas un akvakultūras produktu iekšējā tirgus darbība nav optimāla, jo īpaši informācijas trūkuma dēļ. ES produktu salīdzinošās priekšrocības (svaigums, vietēja izcelsme, daudzveidība utt.) varētu izmantot labāk, ja būtu lielāka diferencēšana un intensīvāka produktu virzīšana tirgū. Turklāt ES patērētājiem ir tiesības saņemt precīzāku un ticamāku informāciju, lai palielinātu uzticēšanos zvejas un akvakultūras produktiem. Atbalstīt labāku pārvaldi, administratīvā sloga mazināšanu un tiesiskā regulējuma vienkāršošanu: spēkā esošie noteikumi un instrumenti ir jāpārskata, jāvienkāršo un jāpadara skaidrāki. Tirgus kopīgā organizācija būtu jāatbalsta ar jaunu finanšu fondu, kura izveide paredzēta reformētajā KZP. Mijiedarbība ar KZP reformu Kopējās zivsaimniecības politikas reformas galvenais mērķis ir veicināt zvejas resursu ilgtspējīgu pārvaldību, ko veic ekonomiski dzīvotspējīga nozare, kurai savukārt ir arvien lielākas pārvaldības pilnvaras. Ņemot vērā KZP jaunos mērķus un instrumentus, KZP ietekmes novērtējumā ir secināts, ka bija nepieciešama vērienīga tirgus kopīgās organizācijas reforma: uz tirgu orientētiem instrumentiem būtu tieši vai netieši jāveicina KZP galveno mērķu sasniegšana. Lai novērstu pārzveju un ilgtspējības principiem neatbilstošu praksi un pakāpeniski atteiktos no ražošanas stratēģijām, kas balstītas tikai un vienīgi uz apjomu, jaunā tirgus kopīgā organizācija atbalstīs: pilnvaru piešķiršanu ražotāju organizācijām un viņu līdzdalību piekļuves tiesību, kā arī ražošanas un tirdzniecības pārvaldībā; tirgus pasākumus, kas stiprina ražotāju pozīciju komercsarunās (zvejniecības un akvakultūras jomā), palielina tirgus krīzes paredzēšanas, aizkavēšanas un pārvarēšanas spēju un veicina tirgus pārredzamību un efektivitāti; tirgus stimulus un piemaksas par ilgspējīgu praksi; partnerības ilgspējīgai ražošanai, apgādei un patēriņam; sertificēšanu (ekomarķējumus), tirdzniecības veicināšanu, patērētāju informēšanu; papildu tirgus pasākumus saistībā ar izmetumiem. Spēkā esošie ES noteikumi priekšlikuma jomā Pašreizējais tiesiskais regulējums ir Padomes Regula (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju. Šā priekšlikuma mērķis ir aizstāt minēto regulu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām kopš 2008. gada ir notikusi dažādos līmeņos. Sabiedriskā apspriešanās internetā par tirgus un tirdzniecības jautājumiem no 2009. gada 9. aprīļa līdz 2009. gada 31. decembrim notika, pamatojoties uz Zaļo grāmatu par kopējo zivsaimniecības politikas reformu (COM(2009) 163 galīgā redakcija). Gandrīz visas 400 atsauksmes, kas saņemtas par Zaļo grāmatu, skāra ar tirgus kopīgās organizācijas reformu saistītus jautājumus. Tās tika apkopotas atsevišķā nodaļā (3.4.) Komisijas dienestu darba dokumentā “Kopsavilkums par apspriešanos par kopējās zivsaimniecības politikas reformu” SEC(2010) 428 galīga redakcija, 2010. gada aprīlis. Saskaņā ar KZP izveidotajās konsultatīvajās organizācijās un tematiskos semināros notika plašas apspriešanās ar nozares aprindām (ražotāji, importētāji, apstrādātāji, mazumtirgotāji) un nevalstiskajām organizācijām (NVO attīstības un vides jomā, patērētāju organizācijas). Plašs dialogs ar dalībvalstīm, tostarp divpusējas sanāksmes, notika ar valstu nozares pārstāvjiem, valsts un reģionālajām pārvaldēm un pārvaldības komiteju. Eiropas Parlaments, jo īpaši Zivsaimniecības komiteja, cieši iesaistījās apspriešanās procesā un pasākumos. Ietekmes novērtējumi Komisijā tika izveidota starpdienestu koordinācijas grupa, kura piedalījās ietekmes novērtējuma procesā. Pēc pašreizējā politikas regulējuma un ES zvejas un akvakultūras produktu tirgus attīstības analīzes tika noteikti reformētās tirgus kopīgās organizācijas provizoriskie mērķi. Vadoties no šiem mērķiem, tika apsvērtas dažādas politikas iespējas, kā organizēt reformu. Saglabāt pašreizējo zvejas un akvakultūras produktu tirgus kopīgo organizāciju. Tas nozīmē galvenokārt pievērsties tirgus intervences pasākumiem, lai atbalstītu cenu stabilitāti. Pārskatīt pašreizējo zvejas un akvakultūras produktu tirgus kopīgo organizāciju, samazinot intervences mehānismu skaitu un paredzot vienotu uzglabāšanas atbalstu lietošanai pārtikā paredzētiem zvejas produktiem, un padarot citus instrumentus vienkāršākus, piemērotākus un elastīgākus (tirdzniecības standarti un informācija patērētājiem). Stiprināt zvejas un akvakultūras produktu tirgus kopīgo organizāciju, izvirzot ražotāju organizācijām un starpnozaru organizācijām jaunus mērķus un piešķirot tām finansiālu atbalstu ilgtspējīgas ražošanas un tirdzniecības plānu sagatavošanai un īstenošanai. Paplašināt obligātās patērētāju informācijas saturu un jomu. Apsvērt brīvprātīgu marķējuma norāžu pareizību un kontroli. Atcelt pašreizējās zvejas un akvakultūras produktu tirgus kopīgās organizācijas regulējumu. Saskaņā ar šo risinājumu atceļ visu finansiālo atbalstu (intervenci un atbalstu kolektīvām darbībām) un visus īpašos juridiskos instrumentus, kas attiecas uz zvejas un akvakultūras produktiem. Status quo risinājums tika novērtēts kā daļēji neefektīvs un pārāk sarežģīts, lai varētu izpildīt pašreizējos mērķus. Patlaban, 12 gadus pēc pašreizējās TKO pieņemšanas, tas šķiet nepiemērots ES tirgus problēmu risināšanai. Tas kļūs vēl neefektīvāks un, iespējams, nesaderīgs ar reformētās KZP mērķiem. Pašreizējās TKO galveno trūkumu novēršana, ierosinot pielāgojumus un vienkāršojumus, uzlabotu tās darbību. Tomēr devums KZP reformas galveno mērķu sasniegšanā joprojām būtu neliels. Lai gan tirgus diktētas pārmaiņas un stimuli, kas veicina ilgtspējību, ir palielinājušies, ES tirgus kopīgās organizācijas pilnīga atcelšana līdz galam neatrisinātu galvenās apzinātās problēmas, proti, sarežģīto un sadrumstaloto ES piegādes sektoru un risku, ka patērētājiem tiek sniegta maldinoša vai mulsinoša informācija. Tādēļ Komisija atbalsta tirgus kopīgās organizācijas stiprināšanu, lai palīdzētu zvejniecības un akvakultūras nozarei virzīties uz ilgtspējīgu ražošanu. Organizācijas un tirdzniecības jomā var izdarīt daudz, lai palielinātu piedāvājuma paredzamību un samazinātu darījumu izmaksas. Šis risinājums akcentē visu galveno ieinteresēto aprindu lomu ilgtspējīgas prakses sekmēšanā. Tirgus kopīgajai organizācijai būtu jāpalīdz palielināt zvejas un akvakultūras produktu pievienoto vērtību tādā sistēmā, kur finansiālo atbalstu vairs nepiešķir flotei (jo īpaši par kuģu nodošanu sadalīšanai un zvejas darbību pagaidu pārtraukšanu), bet gan pārdomātiem, “zaļiem”, novatoriskiem un uz tirgu orientētiem risinājumiem zvejniecības un akvakultūras jomā. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punkts. Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir dalītā kompetencē, un tāpēc piemēro subsidiaritātes principu. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika, un tāpēc tā jāīsteno ar Eiropas Parlamenta un Padomes pieņemtu regulu. Lai sasniegtu galveno mērķi nodrošināt tādu zvejas un akvakultūras nozari, kas sagādā ilgtermiņā noturīgus ekonomiskos, vides un sociālos apstākļus un sekmē pārtikas pieejamību, ir nepieciešami un lietderīgi paredzēt noteikumus par jūras bioloģisko resursu saglabāšanu un izmantošanu. Šajā regulā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai. 2011/0194 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. pantu un 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[1], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[2], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Kopējās zivsaimniecības politikas joma aptver pasākumus Savienības zvejas un akvakultūras produktu tirgos. Zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgā organizācija, turpmāk “tirgus kopīgā organizācija”, ir kopējās zivsaimniecības politikas neatņemama sastāvdaļa, un tai būtu jāveicina tās mērķu sasniegšana. Tā kā kopējā zivsaimniecības politika tiek pārskatīta, attiecīgi būtu jāpielāgo arī tirgus kopīgā organizācija. (2) Padomes 1999. gada 17. decembra Regula (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju[3] ir jāpārskata, lai ņemtu vērā patlaban spēkā esošo noteikumu piemērošanā atklātos trūkumus, jaunākās pārmaiņas Savienības un pasaules tirgos un zvejas un akvakultūras darbību attīstību. (3) Tirgus kopīgās organizācijas noteikumi būtu jāīsteno saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām, jo īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijas noteikumiem. (4) Tirgus kopīgajai organizācijai būtu jāveicina kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšana. (5) Tā kā dalībvalstis šos mērķus nevar pietiekami sekmīgi sasniegt tāpēc, ka zvejas un akvakultūras produktu tirgus ir kopējs tirgus, un tos var labāk sasniegt Savienības līmenī, jo ir nepieciešama turpmāka kopīga rīcība, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā ir paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. (6) Ir svarīgi, lai tirgus kopīgās organizācijas pārvaldība notiktu saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas labas pārvaldības principiem. (7) Ražotāju organizācijas ir galvenie dalībnieki, no kuriem atkarīga kopējās zivsaimniecības politikas un tirgus kopīgās organizācijas pareiza piemērošana. Tāpēc ir nepieciešams stiprināt šo organizāciju mērķus, lai nodrošinātu, ka viņu biedri zvejas un akvakultūras darbības veic ilgtspējīgi, uzlabo produktu laišanu tirgū un vāc ekonomisku informāciju par akvakultūru. Īstenojot šos mērķus, ražotāju organizācijām būtu jāņem vērā atšķirīgie apstākļi, kas Savienībā valda zvejniecības un akvakultūras jomā, jo īpaši mazapjoma zvejniecību specifika. (8) Starpnozaru organizācijas, kas apvieno dažādas tirgus dalībnieku kategorijas, var palīdzēt uzlabot tirdzniecības pasākumu koordinēšanu piegādes ķēdē un izstrādāt pasākumus visas nozares interesēs. (9) Ir lietderīgi paredzēt vienotus nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstis atzīst ražotāju organizācijas un starpnozaru organizācijas, tiek paplašināti ražotāju organizāciju un starpnozaru organizāciju pieņemtie noteikumi un segtas no šādas paplašināšanas izrietošās izmaksas. Noteikumu paplašināšanas kārtībai būtu vajadzīga Komisijas atļauja. (10) Lai ražotāju organizācijas varētu pievērst savus biedrus ilgtspējīgām zvejas un akvakultūras darbībām, ražotāju organizācijām būtu jāizstrādā un jāiesniedz dalībvalstu kompetentajām iestādēm ražošanas un tirdzniecības plāns, kurā paredzēti mērķu sasniegšanai vajadzīgie pasākumi. (11) Zvejas darbību neparedzamības dēļ ir lietderīgi izveidot mehānismu lietošanai pārtikā paredzētu zvejas produktu uzglabāšanai ar mērķi veicināt lielāku tirgus stabilitāti un palielināt ienākumus no produktiem, jo īpaši, radot pievienoto vērtību. Šim mehānismam būtu jāveicina Savienības vietējo tirgu stabilizācija un konverģence, lai pilnībā izveidotu vienoto tirgu. (12) Ražotāju organizācijas var izveidot kolektīvu fondu ražošanas un tirdzniecības plānu un uzglabāšanas mehānisma finansēšanai. (13) Lai ņemtu vērā cenu dažādību Savienībā, katrai ražotāju organizācijai vajadzētu būt tiesībām ierosināt cenu, kas “iedarbina” uzglabāšanas mehānismu. Šī sliekšņa cena nedrīkstētu būt par iemeslu tam, ka tiek noteiktas minimālas cenas, kas varētu kavēt konkurenci. (14) Tā kā zivju krājumi ir kopīgi izmantojami resursi, to ilgtspējīgu un efektīvu izmantošanu dažos gadījumos var labāk sasniegt organizācijas, kurās darbojas biedri no dažādām dalībvalstīm. Tāpēc jāparedz arī iespēja izveidot starptautiskas ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības, kurām jāievēro šajā regulā paredzētie konkurences noteikumi. (15) Kopēju tirdzniecības standartu piemērošanai būtu jāpaver iespēja piegādāt tirgum ilgtspējīgus produktus, pilnībā apgūt zvejas un akvakultūras produktu iekšējā tirgus potenciālu un veicināt tirdzniecību, kas balstīta uz godīgu konkurenci, tādā veidā palīdzot uzlabot ražošanas rentabilitāti. (16) Aizvien lielākas zvejas un akvakultūras produktu daudzveidības dēļ ir būtiski nodrošināt patērētājiem obligātās informācijas minimumu par galvenajām produktu īpašībām. Lai veicinātu produktu diferencēšanu, jāņem vērā arī papildinformācija, kuru var norādīt brīvprātīgi. (17) Līguma 101. pantā minētie noteikumi par konkurenci saistībā ar nolīgumiem, lēmumiem un darbībām būtu jāpiemēro zvejas un akvakultūras produktu ražošanai vai tirdzniecībai tiktāl, ciktāl to piemērošana nekavē tirgus kopīgās organizācijas darbību un neapdraud Līguma 39. panta mērķu sasniegšanu. (18) Ir lietderīgi paredzēt konkurences noteikumus, kuri piemērojami zvejas un akvakultūras produktu ražošanai un tirdzniecībai, ņemot vērā zvejniecības un akvakultūras specifiku, tostarp nozares sadrumstalotību, faktu, ka zivis ir kopīgi izmantojams resurss, un lielo importa apjomu. Vienkāršošanas labad attiecīgie noteikumi, kuri paredzēti Padomes 2006. gada 24. jūlija Regulā (EK) Nr. 1184/2006, ar ko piemēro konkrētus konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai[4], būtu jāiestrādā pašreizējā regulā. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1184/2006 vairs nebūtu jāpiemēro zvejas un akvakultūras produktiem. (19) Ir jāuzlabo ekonomiskā informācija par zvejas un akvakultūras produktu tirgiem Savienībā. (20) Lai varētu papildināt vai grozīt ražotāju organizāciju atzīšanas nosacījumus un prasības, papildināt vai grozīt ražošanas un tirdzniecības plāna saturu, noteikt un grozīt kopējos tirdzniecības standartus, papildināt vai grozīt obligāto informāciju un noteikt kritēriju minimumu informācijai, kuru tirgus dalībnieki brīvprātīgi sniedz patērētājiem, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus attiecībā uz 24., 33., 41. un 46. pantu. (21) Īpaši svarīgi ir tas, lai sagatavošanas darbu laikā Komisija veiktu atbilstīgu apspriešanos, arī ar ekspertiem. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga saistīto dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (22) Lai nodrošinātu vienādus apstākļus šīs regulas 25., 31., 34. un 37. panta īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāuztic Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu. (23) Padomes Regula (EK) Nr. 104/2000 būtu jāatceļ, bet 9., 10., 11., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27., 34., 35., 36., 37., 38. un 39. pantu būtu jāturpina piemērot, līdz stājas spēkā regula par Eiropas Zivsaimniecības un jūrniecības fondu, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa Vispārīgi noteikumi 1. pants Priekšmets 1. Tiek izveidota zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgā organizācija, turpmāk “tirgus kopīgā organizācija”. 2. Tirgus kopīgā organizācija aptver šādus instrumentus: a) profesionālās organizācijas; b) tirdzniecības standartus; c) informāciju patērētājiem; d) konkurences noteikumus; e) tirgus izpēti. 2. pants Darbības joma Tirgus kopīgā organizācija attiecas uz šīs regulas I pielikumā minētajiem zvejas un akvakultūras produktiem, kurus tirgo Savienībā. 3. pants Mērķi Tirgus kopīgā organizācija palīdz sasniegt mērķus, kas izklāstīti Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku 2. un 3. pantā. 4. pants Principi Tirgus kopīgā organizācija balstās uz labas pārvaldības principiem, kas izklāstīti Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku 4. pantā. 5. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro definīcijas, kas noteiktas Regulas par kopējo zivsaimniecības politiku 3. pantā. Piemēro arī šādas definīcijas: (a) “zvejas produkti” ir jebkādā zvejas darbībā iegūti ūdens organismi vai no tiem iegūti produkti, kas norādīti I pielikumā; (b) “akvakultūras produkti” ir jebkādā akvakultūras darbībā iegūti ūdens organismi jebkurā to dzīves cikla posmā vai no tiem iegūti produkti, kas norādīti I pielikumā; (c) “ražotājs” ir jebkura fiziska vai juridiska persona, kas izmanto ražošanas līdzekļus, lai iegūtu zvejas vai akvakultūras produktus ar mērķi tos laist tirgū; (d) “zvejniecības vai akvakultūras nozare” ir tautsaimniecības nozare, kas aptver visas zvejas vai akvakultūras produktu ražošanas, apstrādes un tirdzniecības darbības; (e) “darīt pieejamu tirgū” nozīmē, veicot komercdarbību, par samaksu vai par brīvu piegādāt zvejas vai akvakultūras produktus izplatīšanai, patēriņam vai lietošanai Savienības tirgū; (f) “laišana tirgū” ir pirmā reize, kad zvejas vai akvakultūras produkti tiek darīti pieejami Savienības tirgū. II nodaļa Profesionālās organizācijas I iedaļa Dibināšana, mērķi un pasākumi 6. pants Zvejniecības ražotāju organizāciju dibināšana Zvejniecības ražotāju organizāciju var nodibināt kā grupu, kas izveidota pēc vienas vai vairāku dalībvalstu zvejas produktu ražotāju pašu iniciatīvas un atzīta saskaņā ar II iedaļu. 7. pants Zvejniecības ražotāju organizāciju mērķi Zvejniecības ražotāju organizācijas cenšas sasniegt šādus mērķus: (a) veicināt savu biedru stabilas zvejas darbības, kuras pilnībā atbilst saglabāšanas politikai, kas izklāstīta regulā par kopējo zivsaimniecības politiku un vides tiesību aktos; (b) realizēt nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem; (c) uzlabot nosacījumus savu biedru zvejas produktu laišanai tirgū; (d) stabilizēt tirgus; (e) uzlabot ražotāja rentabilitāti. 8. pants Zvejniecības ražotāju organizāciju veicamie pasākumi Lai sasniegtu 7. pantā izklāstītos mērķus, zvejniecības ražotāju organizācijas var veikt šādus pasākumus: (a) plānot savu biedru zvejas darbības; (b) visoptimālākajā veidā izmantot nevēlamu nozveju no komerciāliem krājumiem: - izkrautos produktus, kuri neatbilst minimālajiem tirdzniecības izmēriem, kas minēti 39. panta 2. punkta a) apakšpunktā, nododot lietošanai citiem mērķiem, nevis lietošanai pārtikā, - laižot tirgū izkrautos produktus, kuri atbilst minimālajiem tirdzniecības izmēriem, kas minēti 39. panta 2. punkta a) apakšpunktā, - bez maksas izplatot izkrautos produktus filantropiskiem vai labdarības mērķiem; (c) pielāgot ražošanu tirgus prasībām; (d) virzīt savu biedru produktu piedāvājumu un tirdzniecību; (e) pārvaldīt zvejas produktu pagaidu uzglabāšanu saskaņā ar 35. un 36. pantu; (f) kontrolēt un veikt pasākumus, lai biedru darbības notiktu saskaņā ar ražotāju organizācijas paredzētajiem noteikumiem. 9. pants Akvakultūras ražotāju organizāciju dibināšana Akvakultūras ražotāju organizāciju var nodibināt kā grupu, kas izveidota pēc vienas vai vairāku dalībvalstu akvakultūras produktu ražotāju pašu iniciatīvas un atzīta saskaņā ar II iedaļu. 10. pants Akvakultūras ražotāju organizāciju mērķi Akvakultūras ražotāju organizācijas cenšas sasniegt šādus mērķus: (a) veicināt savu biedru akvakultūras darbību ilgtspējību, nodrošinot attīstības iespējas; (b) sekmēt apgādi ar pārtiku un nodarbinātību piekrastes un lauku apvidos; (c) pārliecināties, ka to biedru darbības atbilst valstu stratēģiskajiem plāniem, kas minēti regulas par kopējo zivsaimniecības politiku 51. pantā; (d) uzlabot nosacījumus to biedru akvakultūras produktu laišanai tirgū; (e) uzlabot ražotāja rentabilitāti. 11. pants Akvakultūras ražotāju organizāciju veicamie pasākumi Lai sasniegtu 10. pantā izklāstītos mērķus, akvakultūras ražotāju organizācijas var veikt šādus pasākumus: (a) veicināt atbildīgu un ilgtspējīgu akvakultūru, jo īpaši dabas aizsardzības, dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības ziņā; (b) pielāgot ražošanu tirgus prasībām; (c) virzīt savu biedru produktu piedāvājumu un realizāciju; (d) kontrolēt un veikt pasākumus, lai biedru darbības notiktu saskaņā ar ražotāju organizācijas paredzētajiem noteikumiem; (e) vākt informāciju par tirgotajiem produktiem, tostarp ekonomisku informāciju par pirmo pārdošanu, un par ražošanas prognozēm. 12. pants Ražotāju organizāciju apvienību dibināšana 1. Zvejniecības vai akvakultūras ražotāju organizāciju apvienību var nodibināt kā grupu, kas izveidota pēc vienā vai vairākās dalībvalstīs atzītu ražotāju organizāciju pašu iniciatīvas. 2. Ražotāju organizāciju apvienībām piemēro šīs regulas noteikumus, kas piemērojami ražotāju organizācijām, ja vien nav norādīts citādi. 13. pants Ražotāju organizāciju apvienību mērķi Zvejniecības vai akvakultūras ražotāju organizāciju apvienības cenšas sasniegt šādus mērķus: (a) efektīvāk sasniegt jebkurus 7. un 10. pantā izklāstītos mērķus, ko tiecas sasniegt ražotāju organizācijas, kuras ir tās biedri; (b) koordinēt un izstrādāt pasākumus, kas ir to ražotāju organizāciju kopīgās interesēs, kuras ir tās biedri. 14. pants Starpnozaru organizāciju dibināšana Starpnozaru organizāciju var nodibināt kā grupu, kas izveidota pēc vienas vai vairāku dalībvalstu zvejas un akvakultūras produktu tirgus dalībnieku pašu iniciatīvas un atzīta saskaņā ar II iedaļu. 15. pants Starpnozaru organizāciju mērķi Starpnozaru organizācijas cenšas sasniegt šādus mērķus: (a) uzlabot apstākļus, kādos Savienības zvejas un akvakultūras produkti tiek darīti pieejami tirgū; (b) palīdzēt labāk koordinēt to, kā Savienības zvejas un akvakultūras produkti tiek laisti tirgū un darīti pieejami tirgū. 16. pants Starpnozaru organizāciju veicamie pasākumi Lai sasniegtu 15. pantā izklāstītos mērķus, starpnozaru organizācijas var veikt šādus pasākumus: (a) izstrādāt standartlīgumus, kuri ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem; (b) nediskriminējošā veidā veicināt Savienības zvejas un akvakultūras produktu noietu, izmantojot sertifikācijas iespējas, jo īpaši cilmes vietas nosaukumus, kvalitātes zīmes, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un ilgtspējības apliecinājumus; (c) noteikt zvejas un akvakultūras produktu ražošanas un tirdzniecības noteikumus, kuri ir stingrāki par Savienības vai valsts tiesību aktu noteikumiem; (d) uzlabot produkcijas un tirgus kvalitāti un pārredzamību un attiecīgās zināšanas; (e) veikt pētījumus un tirgus izpēti un izstrādāt metodes, lai optimizētu tirgus darbību, ieskaitot informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; (f) sniegt informāciju un veikt pētījumus, kas vajadzīgi, lai panāktu ilgtspējīgas piegādes tādā apjomā, kvalitātē un par tādu cenu, kas atbilst tirgus prasībām un patērētāju vēlmēm; (g) kontrolēt un veikt pasākumus, lai biedru darbības notiktu saskaņā ar starpnozaru organizācijas paredzētajiem noteikumiem. II iedaļa Atzīšana 17. pants Ražotāju organizāciju atzīšana Dalībvalstis par zvejniecības vai akvakultūras ražotāju organizācijām var atzīt visas zvejniecības vai akvakultūras ražotāju grupas, kuras iesniedz pieteikumu atzīšanas saņemšanai, ja: (a) attiecīgās dalībvalsts teritorijā vai tās daļā tās ir pietiekami ekonomiski aktīvas, jo īpaši attiecībā uz biedru skaitu un tirgojamās produkcijas apjomu; (b) tām ir juridiskas personas statuss atbilstīgi dalībvalsts tiesību aktiem, to oficiālā mītne atrodas un tās ir nodibinātas attiecīgās dalībvalsts teritorijā; (c) tās spēj sasniegt 7. un 10. pantā izklāstītos mērķus; (d) tās ievēro VI nodaļā izklāstītos konkurences noteikumus; (e) tām nav dominējoša stāvokļa konkrētā tirgū, ja vien tas nav nepieciešams Līguma 39. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai. 18. pants Starpnozaru organizāciju atzīšana Dalībvalstis par starpnozaru organizācijām var atzīt visas to teritorijā nodibinātas grupas, kuras iesniedz attiecīgu pieteikumu, ņemot vērā Savienības noteikumus, jo īpaši konkurences noteikumus, ja: (a) tās konkrētā apgabalā vai apgabalos pārstāv būtisku daļu no vismaz divām šādām darbībām: zvejas un akvakultūras produktu vai no zvejas un akvakultūras produktiem iegūtu produktu ražošana, tirdzniecība un apstrāde; (b) tās pašas nav iesaistītas zvejas un akvakultūras produktu vai no zvejas un akvakultūras produktiem iegūtu produktu ražošanā, apstrādē vai tirdzniecībā; (c) tām ir juridiskas personas statuss atbilstīgi dalībvalsts tiesību aktiem, to oficiālā mītne atrodas un tās ir nodibinātas attiecīgās dalībvalsts teritorijā; (d) tās var sasniegt 15. pantā izklāstītos mērķus; (e) tās ņem vērā patērētāju intereses; (f) tās nekavē tirgus kopīgās organizācijas pienācīgu darbību. 19. pants Atzīšanas pārbaude un atsaukšana, ko veic dalībvalstis Dalībvalstis veic regulāras pārbaudes, lai pārliecinātos, vai ražotāju organizācijas un starpnozaru organizācijas ievēro 17. un 18. pantā noteiktos atzīšanas nosacījumus, un attiecīgā gadījumā atsauc ražotāju organizāciju vai starpnozaru organizāciju atzīšanu. 20. pants Starptautiskas ražotāju organizācijas, ražotāju organizāciju apvienības un starpnozaru organizācijas Dalībvalstis, kuru valstspiederīgie ir tādas ražotāju organizācijas vai starpnozaru organizācijas biedri, kura ir nodibināta citas dalībvalsts teritorijā, un dalībvalstis, kurās atrodas citās dalībvalstīs atzītu ražotāju organizāciju apvienības oficiālā mītne, kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm izveido administratīvu sadarbību, kas vajadzīga, lai veiktu attiecīgās organizācijas vai apvienības darbību pārbaudes. 21. pants Zvejas iespēju iedalīšana Ražotāju organizācija, kuras biedri ir dažādu dalībvalstu valstspiederīgie, vai dažādās dalībvalstīs atzītu ražotāju organizāciju apvienība veic savus uzdevumus, neskarot noteikumus, kas reglamentē zvejas iespēju sadali starp dalībvalstīm saskaņā ar regulas par kopējo zivsaimniecības politiku 16. pantu. 22. pants Paziņošana Komisijai Dalībvalstis elektroniski paziņo Komisijai ikvienu lēmumu piešķirt vai atsaukt atzīšanu. 23. pants Komisijas veiktas pārbaudes Lai nodrošinātu to, ka tiek ievēroti 17. un 18. pantā paredzētie nosacījumi ražotāju organizāciju vai starpnozaru organizāciju atzīšanai, Komisija var veikt pārbaudes un attiecīgā gadījumā pieprasīt dalībvalstīm atsaukt ražotāju organizāciju vai starpnozaru organizāciju atzīšanu. 24. pants Deleģētie akti Saskaņā ar 50. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai: (a) grozītu vai papildinātu 17. un 18. pantā paredzētos atzīšanas nosacījumus. Šie noteikumi var attiekties uz ražotāju organizācijas vai starpnozaru organizācijas iekšējo darbību, to statūtiem, finanšu un budžeta noteikumiem, biedru pienākumiem un noteikumu izpildes nodrošināšanu, tostarp sankcijām; (b) paredzētu noteikumus par to pārbaužu biežumu, saturu un praktiskajām metodēm, kas dalībvalstīm jāveic saskaņā ar 20. un 21. pantu. 25. pants Īstenošanas akti 1. Komisija pieņem īstenošanas aktus par: a) termiņiem un kārtību, kas dalībvalstīm jāievēro ražotāju organizāciju un starpnozaru organizāciju atzīšanā atbilstīgi 17. un 18. pantam vai šādas atzīšanas atsaukšanā atbilstīgi 19. pantam; b) formu, termiņiem un kārtību, kas dalībvalstīm jāievēro, atbilstīgi 22. pantam paziņojot Komisijai par ikvienu lēmumu piešķirt vai atsaukt atzīšanu. 2. Šā panta 1. punktā minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 51. pantā minēto pārbaudes procedūru. III iedaļa Noteikumu paplašināšana 26. pants Ražotāju organizāciju noteikumu paplašināšana 1. Noteikumus, par kuriem vienojusies ražotāju organizācija, dalībvalsts var padarīt saistošus ražotājiem, kas nav šīs organizācijas biedri un kas tirgo jebkurus produktus apgabalā, kura reprezentatīvs pārstāvis ir ražotāju organizācija, ja: (a) ražotāju organizācija tiek uzskatīta par ražošanas un tirdzniecības reprezentatīvu pārstāvi vienā dalībvalstī un iesniedz pieteikumu valsts kompetentajām iestādēm; (b) paplašināmie noteikumi attiecas uz jebkuru no 8. panta a), b), c), d) un e) punktā paredzētajiem ražotāju organizāciju pasākumiem. 2. Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām zvejniecības ražotāju organizāciju uzskata par reprezentatīvu pārstāvi, ja tā saražo vismaz 65 % no attiecīgā produkta iepriekšējā gadā pārdotā daudzuma apgabalā, kurā ierosināta noteikumu paplašināšana. 3. Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām akvakultūras ražotāju organizāciju uzskata par reprezentatīvu pārstāvi, ja tā saražo vismaz 40 % no attiecīgā produkta iepriekšējā gadā pārdotā daudzuma apgabalā, kurā ierosināta noteikumu paplašināšana. 4. Paplašināmos noteikumus, kas jāattiecina uz ražotājiem, kuri nav biedri, piemēro laikposmā no 90 dienām līdz 12 mēnešiem. 27. pants Starpnozaru organizāciju noteikumu paplašināšana 1. Dažus nolīgumus, lēmumus vai saskaņotas darbības, par kuriem vienojusies starpnozaru organizācija, dalībvalsts var konkrētā apgabalā vai konkrētos apgabalos padarīt saistošus citiem tirgus dalībniekiem, kuri nepieder pie šīs organizācijas, ja: (a) starpnozaru organizācija atbild par vismaz 65 % no vismaz divām šādām darbībām: attiecīgā produkta ražošana, tirdzniecība vai apstrāde iepriekšējā gada laikā dalībvalsts attiecīgajā apgabalā vai apgabalos, un iesniedz pieteikumu valsts kompetentajām iestādēm; (b) paplašināmie noteikumi, kas jāattiecina uz citiem tirgus dalībniekiem, ir saistīti ar jebkuru no 16. panta a), b), c), d), e) un f) punktā minētajiem starpnozaru organizācijas pasākumiem un nerada kaitējumu citiem tirgus dalībniekiem attiecīgajā dalībvalstī vai Savienībā. 2. Noteikumu paplašināšana var būt saistoša ne ilgāk kā trīs gadus. 28. pants Saistības Ja noteikumi saskaņā ar 26. un 27. pantu ir paplašināti, attiecinot tos uz tirgus dalībniekiem, kas nav biedri, attiecīgā dalībvalsts var nolemt, ka tirgus dalībniekiem, kas nav biedri, ir jāsedz ražotāju organizācijai vai starpnozaru organizācijai visas izmaksas vai daļa izmaksu, kuras to biedriem radušās paplašināto noteikumu piemērošanas dēļ. 29. pants Komisijas atļauja 1. Dalībvalstis paziņo Komisijai noteikumus, ko tās plāno darīt saistošus visiem ražotājiem vai tirgus dalībniekiem konkrētā apgabalā vai konkrētos apgabalos atbilstīgi 26. un 27. pantam. 2. Komisija pieņem lēmumu, ar kuru atļauj dalībvalsts paziņoto noteikumu paplašināšanu, ja: (a) ir ievēroti 26. un 27. panta noteikumi; (b) ir ievērota VI nodaļa par konkurences noteikumiem; (c) paplašināšana neapdraud brīvo tirdzniecību; (d) nav apdraudēti Līguma 39. panta mērķi. 3. Divu mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas Komisija pieņem lēmumu, ar kuru atļauj vai noraida noteikumu paplašināšanu, un informē par to dalībvalstis. Ja divu mēnešu laikā Komisija nav pieņēmusi lēmumu, uzskata, ka Komisija noteikumu paplašināšanu ir atļāvusi. 30. pants Atļaujas atsaukšana Komisija var veikt pārbaudes un atsaukt noteikumu paplašināšanas atļauju, ja tā konstatē, ka kāda no šīs atļaujas prasībām nav izpildīta. Komisija par to informē dalībvalstis. 31. pants Īstenošanas akti Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 51. pantā minēto pārbaudes procedūru, paredz noteikumus par 29. panta 1. punktā minētās paziņošanas formu un kārtību. IV iedaļa Ražošanas un tirdzniecības plānošana 32. pants Ražošanas un tirdzniecības plāns 1. Lai īstenotu 3. pantā izklāstītos mērķus, katra ražotāju organizācija iesniedz savas valsts kompetentajām iestādēm ražošanas un tirdzniecības plānu. 2. Dalībvalsts apstiprina plānu. Kad tas ir apstiprināts, ražotāju organizācija plānu nekavējoties īsteno. 3. Ražotāju organizācijas var pārskatīt ražošanas un tirdzniecības plānu, un pārskatīto redakciju tās nosūta apstiprināšanai dalībvalsts kompetentajām iestādēm. 4. Ražotāju organizācija sagatavo gada ziņojumu par savām darbībām saskaņā ar 1. punktā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu un iesniedz to dalībvalsts kompetentajām iestādēm. 5. Dalībvalstis veic pārbaudes, lai pārliecinātos par to, ka katra ražotāju organizācija izpilda šajā pantā noteiktos pienākumus. 33. pants Deleģētie akti Saskaņā ar 50. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai paredzētu noteikumus par 32. panta 1. punktā minētā ražošanas un tirdzniecības plāna saturu. 34. pants Īstenošanas akti Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 51. pantā minēto pārbaudes procedūru, paredz kārtību un termiņus, kādos ražotāju organizācijas iesniedz un dalībvalstis apstiprina 32. pantā minēto ražošanas un tirdzniecības plānu. V iedaļa Tirgu stabilizēšana 35. pants Uzglabāšanas mehānisms Ražotāju organizācijas var finansēt šīs regulas II pielikumā minēto zvejas produktu uzglabāšanu, ja: (a) ražotāju organizācijas ir piedāvājušas produktus pārdošanai, bet par 36. pantā minēto sliekšņa cenu tiem nav atrasts pircējs; (b) produkti atbilst tirdzniecības standartiem, kuri pieņemti saskaņā ar 39. pantu, un to kvalitāte ir piemērota, lai tos lietotu pārtikā; (c) produkti ir stabilizēti vai apstrādāti un uzglabāti, tos sasaldējot, kuģī vai uz sauszemes uzstādītās iekārtās, sālot, vītinot, marinējot un attiecīgā gadījumā vārot un pasterizējot. Filetēšana vai sagriešana un attiecīgā gadījumā galvas atdalīšana var papildināt vienu no iepriekš minētajiem procesiem; (d) uzglabātos produktus vēlākā posmā atkārtoti laiž tirgū lietošanai pārtikā. 36. pants Cenas, kas iedarbina uzglabāšanas mehānismu 1. Pirms katra gada sākuma katra ražotāju organizācija var izteikt individuālu priekšlikumu par cenu, kura iedarbina 35. pantā minēto uzglabāšanas mehānismu attiecībā uz II pielikumā norādītajiem zvejas produktiem. 2. Sliekšņa cena nedrīkst pārsniegt 80 % no vidējās svērtās cenas, kas attiecīgās ražotāju organizācijas darbības apgabalā attiecīgajam produktam reģistrēta iepriekšējo trīs gadu laikā tieši pirms gada, kuram nosaka sliekšņa cenu. 3. Nosakot sliekšņa cenu, ņem vērā: (a) ražošanas un pieprasījuma tendences; (b) tirgus cenu stabilizēšanu; (c) tirgus konverģenci; (d) ražotāju ienākumus; (e) patērētāju intereses. 4. Dalībvalstis pēc savā teritorijā atzīto ražotāju organizāciju priekšlikumu pārbaudes nosaka sliekšņa cenas, kas jāpiemēro ražotāju organizācijām. Šīs cenas nosaka, pamatojoties uz 2. un 3. punktā minētajiem kritērijiem. Cenas dara publiski pieejamas. 37. pants Īstenošanas akti Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 51. pantā minēto pārbaudes procedūru, paredz noteikumus par 36. panta 4. punktā minēto sliekšņa cenu publicēšanas formu. VI iedaļa Kolektīvs fonds 38. pants Kolektīvs fonds Katra ražotāju organizācija var izveidot kolektīvu fondu, kuru izmanto tikai tādēļ, lai finansētu šādus pasākumus: (a) ražošanas un tirdzniecības plānus, ko dalībvalstis apstiprinājušas saskaņā ar 32. pantu; (b) uzglabāšanas mehānismu, kas izveidots saskaņā ar 35. un 36. pantu. III nodaļa Tirdzniecības standarti 39. pants Tirdzniecības standartu noteikšana 1. Lietošanai pārtikā paredzētiem produktiem, kas minēti I pielikumā, var noteikt kopējus tirdzniecības standartus. 2. Standarti, kas minēti 1. punktā, jo īpaši var būt saistīti ar: (a) zivju produktu minimālajiem tirdzniecības izmēriem, ņemot vērā labāko pieejamo ieteikumu un ievērojot saglabāšanas references izmērus, kas minēti regulas par kopējo zivsaimniecības politiku 15. panta 3. punktā; (b) konservētu produktu specifikācijām saskaņā ar krājumu saglabāšanas prasībām un starptautiskajām saistībām. 3. Šā panta 1. un 2. punktu piemēro, neskarot: a) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 853/2004, ar ko nosaka īpašus higiēnas noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes pārtiku[5]; b) Padomes Regulu (EK) Nr. 1005/2008, ar ko izveido Kopienas sistēmu, lai aizkavētu, novērstu un izskaustu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju[6], un c) Padomes Regulu (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem[7]. 40. pants Atbilstība tirdzniecības standartiem 1. Produktus, kuriem ir noteikti tirdzniecības standarti, Savienībā var tirgot lietošanai pārtikā vienīgi saskaņā ar attiecīgajiem standartiem. 2. Dalībvalstis pārbauda, vai produkti, uz kuriem attiecas kopēji tirdzniecības standarti, atbilst šiem standartiem. Pārbaudes var notikt visos tirdzniecības posmos un transportēšanas laikā. 3. Visus izkrautos zvejas produktus, arī tos, kuri neatbilst tirdzniecības standartiem, dalībvalstu atbildībā var bez maksas izdalīt Savienībā nodibinātām filantropiskām vai labdarības organizācijām vai personām, kurām saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem ir tiesības saņemt sabiedrisku palīdzību. 41. pants Deleģētie akti Saskaņā ar 50. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai noteiktu kopējos tirdzniecības standartus, kuri minēti 39. panta 1. punktā, attiecībā uz kvalitāti, lielumu vai svaru, iepakojumu, sagatavošanas veidu un marķējumu, un, ja tas izriet no standartu īstenošanā gūtās pieredzes, tos grozītu, vienlaikus nodrošinot to, ka standarti tiek noteikti godīgā un pārredzamā veidā. IV nodaļa Informācija patērētājiem 42. pants Obligāta informācija 1. Zvejas un akvakultūras produktus, kuri minēti I pielikuma a), b), c) un e) punktā un kurus tirgo Savienībā, neatkarīgi no to izcelsmes var piedāvāt mazumtirdzniecībā galapatērētājam tikai tad, ja uz attiecīgās etiķetes vai attiecīgajā marķējumā ir norādīts: (a) sugas komerciālais nosaukums; (b) ražošanas metode, jo īpaši lietojot šādus vārdus: “…nozvejots…” vai “…nozvejots saldūdenī…”, vai “…audzēts…”; (c) apgabals, kurā produkts ir nozvejots vai izaudzēts; (d) zvejas produktu nozvejas vai akvakultūras produktu ieguves datums; (e) tas, vai produkts ir svaigs vai atkausēts. 2. Zvejas un akvakultūras produktus, kuri minēti I pielikuma h) un i) punktā un kurus tirgo Savienībā, neatkarīgi no to izcelsmes var piedāvāt mazumtirdzniecībā galapatērētājam tikai tad, ja uz attiecīgās etiķetes vai attiecīgajā marķējumā ir norādīts: (a) sugas komerciālais nosaukums; (b) ražošanas metode, jo īpaši lietojot šādus vārdus: “…nozvejots…” vai “…nozvejots saldūdenī…”, vai “…audzēts…”; (c) apgabals, kurā produkts ir nozvejots vai izaudzēts. 3. Informāciju, kas minēta 1. un 2. punktā, norāda skaidrā un saprotamā veidā. 4. Šā panta 1., 2. un 3. punktu piemēro, neskarot: a) 2000. gada 20. marta Direktīvu 2000/13/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtikas produktu marķēšanu, noformēšanu un reklāmu[8]; b) Padomes 1989. gada 21. jūnija Regulu (EEK) Nr. 2136/89, kas izklāsta kopējus tirdzniecības standartus konservētām sardīnēm[9]; c) Padomes 1992. gada 9. jūnija Regulu (EEK) Nr. 1536/92, ar ko nosaka kopējus tirdzniecības standartus tunču un pelamīdu konserviem[10]. 43. pants Komerciālais nosaukums 42. panta 1. punkta a) apakšpunkta un 2. punkta a) apakšpunkta piemērošanas vajadzībām dalībvalstis sagatavo un publicē savā teritorijā pieņemto komerciālo nosaukumu sarakstu. Sarakstā norāda: a) katras sugas zinātnisko nosaukumu saskaņā ar FishBase informācijas sistēmu; b) tās nosaukumu dalībvalsts oficiālajā valodā vai valodās; c) attiecīgā gadījumā jebkuru citu nosaukumu vai nosaukumus, kurus pieņemts vai atļauts lietot vietējā vai reģionālā mērogā. 44. pants Nozvejas vai ražošanas apgabala norādes 1. Norādē par nozvejas vai ražošanas apgabalu saskaņā ar 42. panta 1. punkta c) apakšpunktu un 2. punkta c) apakšpunktu iekļauj: (a) ja zvejas produkti ir nozvejoti jūrā, — nosaukumu vienam no apgabaliem, apakšapgabaliem vai rajoniem, kas minēti FAO zvejas apgabalu sarakstā; (b) ja zvejas produkti nozvejoti saldūdenī, — atsauci uz produkta izcelsmes dalībvalsti vai trešo valsti; (c) akvakultūras produktu gadījumā — atsauci uz dalībvalsti vai trešo valsti, kurā produkts pavada pēdējo audzēšanas vai kultivēšanas posmu vismaz 3 mēnešu garumā. 2. Papildus 1. punktā minētajai informācijai tirgus dalībnieki var norādīt precīzāku nozvejas vai ražošanas apgabalu. 45. pants Brīvprātīga papildinformācija 1. Papildus obligātajai informācijai, kas jāsniedz atbilstīgi 42. pantam, pēc brīvprātības principa var sniegt šādu informāciju: a) vides informāciju; b) ētiska vai sociāla rakstura informāciju; c) informāciju par ražošanas metodēm; d) informāciju par ražošanas praksi; e) informāciju par produkta uzturvērtību. 2. Brīvprātīgo informāciju uz etiķetes vai marķējumā norāda tā, lai tā neaizņemtu obligātajai informācijai paredzēto vietu. 3. Šā panta 1. punktu piemēro, neskarot: a) Direktīvu 2000/13/EK; b) 1990. gada 24. septembra Direktīvu 90/496/EEK par pārtikas produktu uzturvielu marķējumu[11]; c) 2006. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 1924/2006 par uzturvērtības un veselīguma norādēm uz pārtikas produktiem[12]; d) Regulu (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību[13]; e) Regulu (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām[14] un f) Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu. 46. pants Deleģētie akti Saskaņā ar 50. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, lai: a) papildinātu vai grozītu obligātās informācijas prasības, kas minētas 42. panta 1. punktā, 42. panta 2. punktā, 43. pantā un 44. pantā, vienlaikus nodrošinot to, ka obligātā informācija tiek sniegta rūpīgā un pārredzamā veidā; b) noteiktu kritēriju minimumu 45. panta 1. punktā minētajai informācijai, kuru tirgus dalībnieki sniedz brīvprātīgi, vienlaikus nodrošinot to, ka brīvprātīgās informācijas attēlošanas nosacījumi ir precīzi, pārredzami un nediskriminējoši. V nodaļa Konkurences noteikumi 47. pants Konkurences noteikumu piemērošana Līguma 101.–106. pantu un to īstenošanas noteikumus piemēro Līguma 101. panta 1. punktā un 102. pantā minētiem nolīgumiem, lēmumiem un darbībām, kas attiecas uz zvejas un akvakultūras produktu ražošanu vai tirdzniecību. 48. pants Izņēmumi konkurences noteikumu piemērošanā 1. Neskarot šīs regulas 47. pantu, Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro ražotāju organizāciju nolīgumiem, lēmumiem un darbībām, kuri attiecas uz zvejas un akvakultūras produktu ražošanu vai pārdošanu vai kopīgu iekārtu izmantošanu zvejas un akvakultūras produktu uzglabāšanai, pārdošanai vai apstrādei un kuri (a) ir vajadzīgi, lai sasniegtu Līguma 39. pantā izklāstītos mērķus; b) neuzliek pienākumu prasīt identiskas cenas; c) neizraisa jebkāda veida tirgu sadalīšanu Savienībā; d) neizslēdz konkurenci; e) neapdraud Līguma 39. panta mērķu sasniegšanu. 2. Neskarot šīs regulas 47. pantu, Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro starpnozaru organizāciju nolīgumiem, lēmumiem un darbībām, kuras: (a) ir vajadzīgas, lai sasniegtu Līguma 39. pantā izklāstītos mērķus; (b) nav saistītas ar pienākumu piemērot noteiktu cenu; (c) neizraisa jebkāda veida tirgu sadalīšanu Savienībā; (d) nepiemēro atšķirīgus nosacījumus līdzvērtīgiem darījumiem ar citiem tirdzniecības partneriem, tādējādi radot tiem neizdevīgus konkurences apstākļus; (e) nelikvidē konkurenci attiecībā uz ievērojamu daļu attiecīgo produktu; (f) neierobežo konkurenci tādā veidā, kas nav būtiski nepieciešams kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanai. VI nodaļa Tirgus izpēte 49. pants Tirgus izpēte 1. Komisija: (a) apkopo, analizē un izplata ekonomiskās zināšanas un izpratni par Savienības zvejas un akvakultūras produktu tirgu visā piegādes ķēdē, ņemot vērā starptautisko kontekstu; (b) regulāri veic cenu apsekojumus Savienības zvejas un akvakultūras produktu piegādes ķēdē un analizē tirgus tendences; (c) nodrošina ad hoc tirgus pētījumus un cenu veidošanas apsekojumu metodiku. 2. Lai sasniegtu 1. punktā minētos mērķus, Komisija veic šādus pasākumus: (a) atvieglo piekļuvi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem savāktajiem datiem par zvejas un akvakultūras produktiem; (b) tirgus informāciju atbilstošā līmenī dara pieejamu ieinteresētajām personām. 3. Dalībvalstis palīdz sasniegt 1. punktā minētos mērķus. VII nodaļa Procedūras noteikumi 50. pants Deleģēšana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus. 2. Regulas 24., 33., 41. un 46. pantā minēto pilnvaru deleģēšana ir piešķirta uz nenoteiktu laiku, sākot no […]. 3. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā brīdī atsaukt 24., 33., 41. un 46. pantā minēto pilnvaru deleģējumu. Lēmums par atsaukšanu izbeidz šajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģējumu. Tas stājas spēkā nākamajā dienā pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai arī vēlākā datumā, kas tajā norādīts. Tas neietekmē neviena jau spēkā esoša deleģētā tiesību akta derīgumu. 4. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 24., 33., 41. un 46. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei, nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem. 51. pants Īstenošana 1. Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. VIII nodaļa Nobeiguma noteikumi 52. pants Grozījums Regulā (EK) Nr. 1184/2006 Regulas (EK) Nr. 1184/2006 1. pantā pievieno šādus vārdus: “un Eiropas Parlamenta un Padomes […] Regulā (ES) Nr. […] par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju(*). (*) OV …” 53. pants Atcelšana Regulu (EK) Nr. 104/2000 atceļ. Tomēr tās 9., 10., 11., 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27., 34., 35., 36., 37., 38. un 39. pantu piemēro līdz 2013. gada 31. decembrim. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasa saskaņā ar III pielikumā iekļauto atbilstības tabulu. 54. pants Izvērtēšana Komisija līdz 2022. gada beigām ziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs regulas piemērošanas rezultātiem. 55. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2013. gada 1. janvāra, izņemot 32., 35. un 36. pantu, kurus piemēro no 2014. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. […] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] priekšsēdētājs […] I PIELIKUMS KN kods || Preču apraksts a) 0301 0302 0303 0304 || Dzīvas zivis Svaigas vai dzesinātas zivis, izņemot zivju fileju un citādu zivju mīkstumu, kas minēts pozīcijā 0304 Saldētas zivis, izņemot zivju fileju un citādu zivju mīkstumu, kas minēts pozīcijā 0304 Svaiga, dzesināta vai saldēta zivju fileja un citāds zivju mīkstums (malts vai nemalts) b) 0305 || Žāvētas [vītinātas] vai sālītas zivis vai zivis sālījumā; kūpinātas zivis, arī termiski apstrādātas pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā c) 0306 0307 || Dzīvi, svaigi, dzesināti, saldēti, žāvēti [vītināti], sālīti vai sālījumā vēžveidīgie, čaulā vai bez tās; vēžveidīgie čaulā, termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī dzesināti, saldēti, žāvēti [vītināti], sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā Dzīvi, svaigi, dzesināti, saldēti, žāvēti [vītināti], sālīti vai sālījumā mīkstmieši, čaulā vai bez tās; dzīvi, svaigi, dzesināti, saldēti, žāvēti [vītināti], sālīti vai sālījumā ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus; ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgos, milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā d) 0511 91 10 0511 91 90 || Dzīvnieku produkti, kas citur nav minēti vai iekļauti; beigti 1. vai 3. nodaļā minētie dzīvnieki, kas nav derīgi lietošanai pārtikā: - citādi - - zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku produkti; beigti 3. nodaļā minētie dzīvnieki: - - - zivju atlikumi - - - citādi e) 1212 20 00 || - Jūras un citas aļģes f) 1504 10 1504 20 || Zivju tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas: - zivju aknu eļļas un to frakcijas - zivju tauki un eļļas un to frakcijas, izņemot aknu eļļas g) 1603 00 || Gaļas, zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku ekstrakti un sulas h) 1604 || Sagatavotas vai konservētas zivis; kaviārs un kaviāra aizvietotāji, kas gatavoti no zivju ikriem i) 1605 || Gatavi izstrādājumi vai konservi no vēžveidīgajiem, mīkstmiešiem un citiem ūdens bezmugurkaulniekiem j) 1902 20 1902 20 10 || Mīklas (pastas) izstrādājumi, arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots: - pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti: - - kuru sastāvā ir vairāk nekā 20 % no svara zivju, vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku k) 2301 20 00 || Milti un granulas no gaļas vai gaļas subproduktiem, zivīm vai vēžveidīgajiem, mīkstmiešiem vai citiem ūdens bezmugurkaulniekiem, nederīgas lietošanai pārtikā; dradži (grības): - zivju, vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku milti un granulas l) 2309 90 ex 2309 90 10 || Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā - citādi: - - zivju šķīstošās atliekas II PIELIKUMS KN kods || Preču apraksts 0302 22 00 || Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) ex 0302 29 90 || Limanda (Limanda limanda) 0302 29 10 || Megrimi (Lepidorhombus spp.) ex 0302 29 90 || Plekste (Platichthys flesus) 0302 31 10 un 0302 31 90 || Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) ex 0302 40 || Clupea harengus sugas siļķe 0302 50 10 || Gadus morhua sugas menca 0302 61 10 || Sardina pilchardus sugas sardīne 0302 62 00 || Pikša (Melanogrammus aeglefinus) 0302 63 00 || Saida (Pollachius virens) ex 0302 64 || Scomber scombrus un Scomber japonicus sugas makreles 0302 65 20 un 0302 65 50 || Dzelkņu haizivis un kaķu haizivis (Squalus acanthias un Scyliorhinus spp.) 0302 69 31 un 0302 69 33 || Sarkanasari (Sebastes spp.) 0302 69 41 || Merlangs (Merlangius merlangus) 0302 69 45 || Jūras līdakas (Molva spp.) 0302 69 55 || Anšovi (Engraulis spp.). ex 0302 69 68 || Merluccius merluccius sugas heks 0302 69 81 || Jūrasvelni (Lophius spp.) ex 0307 41 10 || Sēpijas (Sepia officinalis un Rossia macrosoma) ex 0306 23 10 ex 0306 23 31 ex 0306 23 39 || Crangon crangon sugas garneles un ziemeļgarneles (Pandalus borealis) 0302 23 00 || Jūrasmēles (Solea spp.) 0306 24 30 || Ēdamais krabis (Cancer pagurus) 0306 29 30 || Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) 0303 31 10 || Melnais jeb Grenlandes paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) 0303 78 11 0303 78 12 0303 78 13 0303 78 19 un 0303 29 55 0304 29 56 0304 29 58 || Merluccius ģints heki 0303 79 71 || Parastā zobaine [un pageles] (Dentex dentex un Pagellus spp.) 0303 61 00 0304 21 00 0304 91 00 || Zobenzivs (Xiphias Gladius) 0306 13 40 0306 13 50 ex 0306 13 80 || Penaeidae dzimtas garneles 0307 49 18 0307 49 01 || Sepia officinalis, Rossia macrosoma un Sepiola rondeletti sugas sēpijas 0307 49 31 0307 49 33 0307 49 35 un 0307 49 38 || Kalmāri (Loligo spp.) 0307 49 51 || Kalmāri (Ommastrephes sagittatus) 0307 59 10 || Astoņkāji (Octopus spp.) 0307 99 11 || Illex spp. 0303 41 10 || Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) 0302 32 10 0303 42 12 0303 42 18 0303 42 42 0303 42 48 || Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) 0302 33 10 0303 43 10 || Svītrainā tunzivs (Katsuwomus pelamis) 0303 45 10 || Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) 0302 39 10 0302 69 21 0303 49 30 0303 79 20 || Citas Thunnus un Euthynnus ģints sugas ex 0302 29 90 || Mazmutes plekste (Microstomus kitt) 0302 35 10 un 0302 35 90 || Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) ex 0302 69 51 || Pollaks (Pollachius pollachius) 0302 69 75 || Jūras plauži (Brama spp.) ex 0302 69 82 || Putasu (Micromesistius poutassou vai Gadus poutassou) ex 0302 69 99 || Franču menciņa (Trisopterus luscus) un mazā menca (Trisopterus minutus) ex 0302 69 99 || Bopsa, svītraine (Boops boops) ex 0302 69 99 || Smarīda (Spicara smaris) ex 0302 69 99 || Jūraszutis (Conger conger) ex 0302 69 99 || Jūrasgaiļi (Trigla spp.) ex 0302 69 91 ex 0302 69 99 || Stavridas (Trachurus spp.) ex 0302 69 99 || Kefales (Mugil spp.) ex 0302 69 99 and ex 0304 19 99 || Rajas (Raja spp.) ex 0302 69 99 || Astainais lepidops un ogļzivs (Lepidopus caudatus un Aphanopus carbo) ex 0307 21 00 || Lielā ķemmīšgliemene (Pecten maximums) ex 0307 91 00 || Parastā bukcīnija (Buccinum undatum) ex 0302 69 99 || Svītrainā vai sarkansvītrainā jūras barbe (Mullus surmuletus, Mullus barbatus) ex 0302 69 99 || Melnā jūras karūsa (Spondyliosoma cantharus) III PIELIKUMS ATBILSTĪBAS TABULA Regula (EK) Nr. 104/2000 || Šī regula 1. pants || 1., 2., 3., 4., 5. pants 2., 3. pants || 39., 40., 41. pants 4. pants || 42., 43., 44., 45., 46. pants 5. panta 1. punkts || 6., 7., 8., 9., 10., 11., 12., 13. pants 5. panta 2. punkts, 5. panta 3. punkts, 5. panta 4. punkts, 6. pants || 17., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25. pants 7. pants || 26., 28., 29., 30., 31. pants 8. pants || - 9., 10., 11., 12. pants || 32., 33., 34., 38. pants 13. pants || 14., 15., 16., 18., 19., 20., 22., 23., 24., 25. pants 14. pants || 48. panta 2. punkts 15. pants || 27. pants 16. pants || 28., 29., 30., 31. pants 17., 18., 19., 20., 21., 22., 23., 24., 25., 26., 27. pants || 35., 36., 37., 38. pants 28., 29., 30., 31., 32., 33. pants || - 34. pants || 22., 25., 37. pants 35. pants || - 36. pants || - 37. pants || 50., 51. pants 38., 39. pants || 51. pants 40. pants || - 41. pants || 54. pants 42. pants || 52., 53. pants 43. pants || 55. pants - || 47. pants - || 48. panta 1. punkts - || 49. pants [1] OV C […], […], […] lpp. [2] OV C […], […], […] lpp. [3] OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. [4] OV L 214, 4.8.2006., 7. lpp. [5] OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp. [6] OV L 286, 29.10.2008., 1. lpp. [7] OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp. [8] OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp. [9] OV L 212, 22.7.1989., 79. lpp. [10] OV L 163, 17.6.1992., 1. lpp. [11] OV L 276, 6.10.1990., 40. lpp. [12] OV L 404, 30.12.2006., 9. lpp. [13] OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. [14] OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp.