(3)2019. gada ziņojums par Grieķiju tika publicēts 2019. gada 27. februārī. Tajā tika izvērtēts Grieķijas progress virzībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2019. gada 27. februārī. No Komisijas veiktās analīzes secināms, ka Grieķijā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Konstatētā nelīdzsvarotība galvenokārt bija saistīta ar lielo valsts parādu, negatīvo neto starptautisko ieguldījumu pozīciju, augstiem ienākumus nenesošiem kredītiem banku bilancēs un joprojām augsto bezdarba līmeni. Pēdējos gados gan tika sāktas dziļas institucionālās un strukturālās reformas, lai modernizētu ekonomiku un valsts sektoru, taču to ietekme pilnībā būs jūtama tikai pēc daudziem konsekventas īstenošanas gadiem.

(4)Grieķija 2019. gada 26. aprīlī iesniedza 2019. gada valsts reformu programmu un 2019. gada 30. aprīlī – 2019. gada stabilitātes programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus.

(5)Kā paredzēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerības nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus, ja tas ir vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus. Sīkāku informāciju par minētā noteikuma izmantošanu Komisija ir sniegusi norādēs par to, kā piemērojami pasākumi, kuri saista ESI fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību.

(6)Uz Grieķiju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa, un tai piemēro pārejas noteikumu par parādu. Tai arī būtu jāsaglabā stabils fiskālais stāvoklis, kas nodrošina atbilstību primārā pārpalikuma mērķim, kurš attiecībā uz 2018. gadu un vidējā termiņā ar 2017. gada 30. jūnija Lēmumu (ES) 2017/1226 noteikts 3,5 % apmērā no IKP. Padome 2018. gada pavasarī Grieķijai neizsniedza konkrētai valstij adresētos ieteikumus saistībā ar Eiropas pusgadu, jo atbilstoši Regulas (ES) Nr. 472/2013 12. pantam Grieķija bija atbrīvota no uzraudzības un novērtēšanas Eiropas pusgada ietvaros, tā kā tolaik uz šo valsti attiecās makroekonomikas korekciju programma. Pēcprogrammas periodā Grieķijai ir paredzēta pastiprināta uzraudzība un vienlaikus Grieķijas reintegrācija Eiropas pusgada ekonomikas un sociālās politikas koordinēšanas sistēmā, kā arī paredzēts maksimāli izmantot sinerģiju starp pastiprinātu uzraudzību un Eiropas pusgada procesiem.

(7)Valdība savā 2019. gada stabilitātes programmā 2019.–2022. gadā plāno nominālo pārpalikumu no 1,1 līdz 1,7 % no IKP. Valdība ir noteikusi vidēja termiņa budžeta mērķi – budžeta pārpalikumu 0,25 % apmērā no IKP strukturālā izteiksmē, sākot no 2020. gada. Pamatojoties uz pārrēķināto strukturālo bilanci, tiek plānots, ka šis vidēja termiņa budžeta mērķis tiks pārsniegts visā programmas periodā, un sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP pakāpeniski samazināsies, 2022. gadā sasniedzot 153,3 %. Makroekonomikas scenārijs, uz kuru balstās minētās budžeta prognozes un kuru ir apstiprinājusi neatkarīga struktūra, ir labvēlīgs. Pamatojoties uz Komisijas 2019. gada pavasara prognozi, sagaidāms, ka strukturālajā bilancē 2019. gadā tiks reģistrēts pārpalikums 1,9 % apmērā no IKP un 2020. gadā 0,8 % apmērā no IKP, – tas pārsniedz vidēja termiņa budžeta mērķi. Tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāds turpinās samazināties un ka 2019. gadā tiks ievērots pārejas noteikums par parādu un 2020. gadā – noteikums par parādu. Kopumā, pamatojoties uz Komisijas 2019. gada pavasara prognozi un līdz ar to neņemot vērā jaunos pasākumus, kas pieņemti pēc tās robeždatuma, tika prognozēts, ka Grieķija 2019. un 2020. gadā izpildīs Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumus. Uz tā paša pamata arī tika uzskatīts, ka Grieķija sasniegs primārā pārpalikuma mērķrādītāju, kas atbilst 3,5 % no IKP un tiek pārraudzīts pastiprinātas uzraudzības sistēmā.

(8)Stabilitātes programmā un Komisijas 2019. gada pavasara prognozē nav iekļauti jaunie, pastāvīgie pasākumi, kas tika paziņoti un pieņemti neilgi pēc to iesniegšanas datuma un robeždatuma. Komisija lēš, ka šo pasākumu fiskālā ietekme 2019. gadā un turpmākajos gados pārsniegs 1,0 % no IKP. Tiek arī secināts, ka jauno pasākumu pieņemšana rada risku saskaņotā primārā pārpalikuma mērķa sasniegšanai, ko pārrauga pastiprinātas uzraudzības sistēmā un kas noteikts ar 2017. gada 30. jūnija Lēmumu (ES) 2017/1226. Turklāt paredzams, ka jaunie pasākumi samazinās strukturālo bilanci, radot bažas par vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanu 2020. gadā. Tomēr 2019. gada rudenī notiks atkārtota novērtēšana, kurā pārskatīs arī atskaites kritēriju, ko 2020. gadā piemēros neto izdevumu pieauguma tempam. Lai gan tiek prognozēts, ka vispārējās valdības parāds turpinās sarukt, daži riski varētu apdraudēt parāda samazināšanas kritērija izpildi. Tas būs vēlreiz jāizvērtē rudenī, ņemot vērā jaunpieņemtos pasākumus. Pēc tam, kad sekmīgi noslēdzās Eiropas Stabilizācijas mehānisma finansiālās palīdzības programma, Grieķijai sāka piemērot pēcprogrammas uzraudzības sistēmu, kas ir integrēta Eiropas pusgadā, un pastiprinātu uzraudzību saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 472/2013. Pieņemot lēmumu par pastiprināto Grieķijas uzraudzību, atzīts, ka vidējā termiņā Grieķijai arī turpmāk būs jāpieņem pasākumi, lai novērstu makroekonomikas nelīdzsvarotības cēloņus vai varbūtējos cēloņus, vienlaikus īstenojot strukturālas reformas, kas atbalstītu stabilu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. Grieķija 2018. gada 22. jūnijā Eurogrupā apņēmās turpināt visas galvenās saskaņā ar programmu pieņemtās reformas, līdz tās būs pilnībā pabeigtas. Grieķija ir arī apņēmusies īstenot konkrētas darbības saistībā ar fiskālo un fiskāli strukturālo politiku, sociālo labklājību, finanšu stabilitāti, darba un produktu tirgu, privatizāciju un valsts pārvaldi. Par Grieķiju reizi ceturksnī tiek sagatavots ziņojums, kā tai veicies ar saistību izpildi pastiprinātas uzraudzības režīmā, turklāt uz labvēlīga ziņojuma pamata valstij var reizi sešos mēnešos piemērot parāda samazināšanas pasākumus, kuru vērtība ir 0,7 % no IKP gadā. Eurogrupa 2019. gada aprīlī vienojās, ka tiks īstenota no politikas atkarīgu parāda pasākumu pirmā daļa 970 miljonu EUR apmērā. Trešais pastiprinātās uzraudzības ziņojums, kurā novērtēts Grieķijas progress attiecībā uz saistību izpildi, tika publicēts 2019. gada 5. jūnijā.

(9)Reformas, kas uzlabo uzņēmējdarbības vidi un iestāžu darba kvalitāti, jo īpaši tiesu sistēmas efektivitāti, veicinātu Grieķijas ekonomikas noturību un uzlabotu maksājumu disciplīnu, turklāt tām vajadzētu būtiski ietekmēt ieguldījumu lēmumus un piesaistīt uzņēmumus. Neraugoties uz nesenajiem uzlabojumiem, Grieķijas tiesu sistēma joprojām saskaras ar problēmām un liecina par neefektivitāti, jo līdz lēmuma pieņemšanai bieži vien paiet pārāk ilgs laiks un iekavētās lietas nelabvēlīgi ietekmē tiesu produktivitāti. Tāpēc ārkārtīgi svarīgi būtu turpināt mērķtiecīgus pasākumus šajā jomā, kā arī veicināt finanšu sistēmas netraucētu darbību un palīdzēt atraisīt ieguldījumu potenciālu.

(10)Vairākus gadus Grieķijā bija vērojama ieguldījumu nepietiekamība, kuras dēļ ir radies būtisks ieguldījumu iztrūkums. Lai nodrošinātu ilgtermiņa izaugsmi un mazinātu reģionālās atšķirības, būtiski ir palielināt izaugsmi veicinošus ieguldījumus. Ziņojumā par valsti ir noteiktas prioritārās jomas, kurās vajadzīgi publiskā un privātā sektora ieguldījumi.

(11)Lielāki ieguldījumi izglītībā un apmācībā ir būtiski, lai uzlabotu Grieķijas ražīgumu un sociāli iekļaujošu ilgtermiņa izaugsmi un novērstu šķēršļus izaugsmei inovatīvās nozarēs. Grieķijas izglītības sistēma saskaras ar vairākām problēmām, kas saistītas ar nepietiekamiem resursiem, zemu autonomijas līmeni, nepietiekamiem pamatprasmju (tostarp digitālajā jomā) rezultātiem un prasmju neatbilstību, kas pastāv joprojām. Visos līmeņos kopumā trūkst pārskatatbildības un pārraudzības, kas ir nepieciešamas izglītības sistēmas kvalitātes uzlabošanai. Lai radītu priekšnoteikumus ilgtspējīgai izaugsmei, svarīgi ir veicināt kvalitatīvu un iekļaujošu izglītību un apmācību, veidot ciešākas saiknes starp izglītību un darba tirgus vajadzībām, uzlabot profesionālās izglītības un apmācības pievilcību un palielināt iesaistīšanos mūžizglītībā.

(12)Grieķijā ir ļoti augsts ilgtermiņa bezdarbnieku īpatsvars (2018. gadā 70 % no bezdarbnieku skaita), turklāt bažas raisa arī augsts jauniešu bezdarbs un zema sieviešu līdzdalība darba tirgū. Būtu jārīkojas, lai uzlabotu nodarbinātības izredzes, veicinātu līdzdalību darba tirgū un apstākļus darbvietu radīšanai. Efektīvs sociālais dialogs un atbildīga sociālā partnerība Grieķijā var veidot vidi, kas ir labvēlīga ilgtspējīgu reformu īstenošanai un līdzdalībai šajā procesā, tādējādi nodrošinot labāku darba tirgus darbību.

(13)Grieķijai ir raksturīga izteikta ienākumu nevienlīdzība, un sociālo pārvedumu ietekme uz nabadzības riska samazināšanu šajā valstī ir viszemākā visā ES (2017. gadā 15,83 %, salīdzinot ar ES vidējo rādītāju 33,98 %). Ieguldījumiem vajadzētu būt vērstiem uz to, lai uzlabotu piekļuvi iekļaujošiem, cenas ziņā pieejamiem un kvalitatīviem sociālajiem pakalpojumiem, kā arī uz dienas aprūpes centru izveidi. Sociālo iekļautību Grieķijā uzlabotu atbalsts vistrūcīgākajām personām un sociālās integrācijas veicināšana attiecībā uz nabadzības riska apdraudētiem bērniem, personām ar invaliditāti, migrantiem un bēgļiem, vienlaikus pievēršot uzmanību ģeogrāfiskajām atšķirībām.

(14)Grieķija 2017. gadā sāka vērienīgu primārās veselības aprūpes sistēmas reformu, kurai ir ļoti liela nozīme, lai nodrošinātu piekļuvi veselības aprūpei, un kurai ir vajadzīgi pastāvīgi ieguldījumi ar vietējās veselības aprūpes centru (t. s. TOMY) starpniecību.

(15)Grieķijas transporta sistēma saskaras ar būtiskām problēmām. Sistēmu lielākoties veido ceļu tīkls, tā lielā mērā ir atkarīga no naftas, un visi galvenie savienojumi ir grupēti ap Atēnu–Saloniku maršrutu. Transporta izmaksas joprojām ir augstas, bet pakalpojumu kvalitāte, intelektisko transporta sistēmu izplatība un drošības standarti vēl ir zemi. Ir vajadzīgi jauni ieguldījumi, lai vairotu multimodālo pārvadājumu izplatību un veicinātu reģionu integrāciju un pilsētattīstību.

(16)Cieto atkritumu un municipālo un rūpniecisko notekūdeņu apstrāde ir galvenā joma, kurai nepieciešami papildu ieguldījumi, lai valsts vides aizsardzības standarti neatpaliktu no pārējās ES. Cieto atkritumu apsaimniekošana ir būtiska strukturāla problēma, jo Grieķija joprojām lielā mērā paļaujas uz atkritumu apglabāšanu poligonos un mehāniski bioloģisko apstrādi, nevis izmanto modernākas metodes. Turklāt reciklēto sadzīves atkritumu īpatsvars atbilst tikai aptuveni trešdaļai no ES vidējā rādītāja. Ieguldījumi ir vajadzīgi arī tam, lai uzlabotu ūdens attīrīšanu, novērstu gruntsūdeņu sasāļošanos un plūdus, kā arī atjaunotu upju dabisko plūdumu.

(17)Nepietiekami attīstītā infrastruktūra palielina enerģijas izmaksas uzņēmumiem un mājsaimniecībām un kavē atjaunojamo energoresursu plašāku izmantošanu. Šajā saistībā Grieķijai ir īpašs izaicinājums: salu savienojamība ar elektrotīklu un savienojumi ar kaimiņvalstīm. Tirgus izaugsmi varētu sekmēt komerciālās gāzes infrastruktūras izvēršana. Gan gāzes, gan elektroenerģijas tirgu reformai būtu jācenšas izmantot šīs jaunās infrastruktūras iespējas.

(18)Ekonomikas un sabiedrības digitālajā pārveidē joprojām ir sarežģījumi, piekļuve ātrdarbīgiem platjoslas tīkliem ir neliela, un digitālās prasmes – krietni zem ES vidējā līmeņa. Grieķijai jāinvestē it īpaši informācijas un komunikāciju tehnoloģijā, arī tālab, lai kompensētu ieguldījumu kritumu krīzes laikā. Nepietiekami ātrdarbīgs platjoslas pieslēgums rada lielus sarežģījumus dinamiskiem, uz eksportu orientētiem uzņēmumiem. Ieguldījumi inovācijā un cilvēku prasmēs nav pietiekami, lai veicinātu ražīguma pieaugumu, un digitālo prasmju trūkums iedzīvotājiem nereti neļauj atrast darbu un kavē inovatīvu uzņēmumu attīstību.

(19)Ir vajadzīgas atjaunotas pārdomātas specializācijas stratēģijas valsts un reģionālā līmenī, kā arī papildu pasākumi, lai novērstu visaktuālākās nepilnības pētniecības un inovācijas sistēmā, – tādējādi tiktu stimulēti uz tirgu vērstie ieguldījumi pētniecībā un izstrādē, kas joprojām ir zemi un negatīvi ietekmē Grieķijas izaugsmes potenciālu. Zinātniskās izcilības attīstību kavē publiskā sektora pētniecības un izstrādes zemā intensitāte, uz rezultātiem balstītas finansēšanas sistēmas trūkums un vāja saikne starp zinātni un uzņēmējdarbību. Lielāki ieguldījumi ir vajadzīgi arī tam, lai stimulētu tehnoloģiju attīstību, kas pašlaik ir vāja (tas atspoguļojas pavisam nelielā patentu skaitā salīdzinājumā ar citām dalībvalstīm), un pilnībā izmantotu jaunuzņēmumu un augošo uzņēmumu potenciālu.

(20)Ir nepieciešami ieguldījumi situācijas uzlabošanai pilsētu nelabvēlīgajos rajonos, salās un kalnu apvidos, lai stātos pretim valsts fiziskā kapitāla un cilvēkkapitāla zudumam un kvalitātes kritumam ekonomikas krīzes laikā, turklāt tas ir transversāls jautājums. Īpaša īstermiņa līdz vidēja termiņa prioritāte ir nelabvēlīgo un/vai deindustrializēto teritoriju ilgtspējīga atjaunošana Atēnu-Pirejas un Saloniku konurbācijās un galvenajos perifērijas centros (Patrā, Iraklijā, Larisā, Joanninā, Agrinjā un Halkidā). Starp ilgtermiņa prioritātēm ir ilgtspējīgas ražošanas attīstība, mobilitātes un drošības sistēmu modernizācija, energoefektivitāte un atjaunojamie energoresursi, vides aizsardzība un lielāka izturētspēja pret dabas radītiem riskiem un sociālekonomiskām krīzēm. Nepieciešama arī rīcība, kas orientēta uz sociālo iekļaušanu, migrantu integrāciju, prasmju apgūšanu bezdarba samazināšanas nolūkā un kultūras pasākumiem, kas palielinātu trūcīgo apgabalu pievilcību. Risinot šīs problēmas ar integrētu pilsētvides atjaunošanas stratēģiju palīdzību, rastos maksimālas izredzes sasniegt vislabākos rezultātus ekonomikas, sociālajā un vides jomā.

(21)ES līdzekļu plānošana laikposmam no 2021. līdz 2027. gadam varētu palīdzēt novērst dažas no ieteikumos norādītajām nepilnībām, jo īpaši jomās, uz kurām attiecas ziņojuma par valsti D pielikums. Tas ļautu Grieķijai optimāli izlietot šos līdzekļus norādītajās nozarēs, ņemot vērā reģionālās atšķirības. Fondu pārvaldības administratīvās spējas stiprināšana ir svarīgs faktors, lai ieguldījumiem būtu rezultāti.

(22)Komisija 2019. gada Eiropas pusgada ietvaros ir veikusi Grieķijas ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2019. gada ziņojumā par šo valsti. Tā ir arī izvērtējusi 2019. gada stabilitātes programmu un 2019. gada valsts reformu programmu. Tā ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas nodrošināšanā Grieķijā, bet arī to, kādā mērā tās atbilst Savienības noteikumiem un norādēm. Tas darīts nolūkā nostiprināt Savienības vispārējo ekonomikas pārvaldību, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot Savienības līmeņa ieguldījumu.