C 524/20

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2021/C 524/06)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Charentais”

PGI-FR-A1196-AM02

Paziņojuma datums: 2021. gada 28. oktobrī.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN IEMESLI

1. Gaistošais skābums

Ir pārskatīts baltvīnu gaistošais skābums.

Tādējādi gaistošais skābums baltvīniem ar cukuru saturu virs 5 g/l var būt līdz 0,65 g/l H2SO4.

Globālās sasilšanas apstākļos cukura saturs palielinās un tāpēc ir koriģēts gaistošā skābuma līmenis.

Šā grozījuma rezultātā dokumentā ir izdarīti grozījumi 4. punktā.

2. Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskais apgabals un tiešās apkaimes apgabals ir pārskatīti, lai to aprakstā iekļautu pašvaldību sarakstu, un atjaunināti saskaņā ar administratīvi teritoriālo vienību oficiālo klasifikatoru.

Šā grozījuma rezultātā dokumentā ir izdarīti grozījumi 6. un 9. punktā.

3. Vīnogu šķirnes

Produkta specifikācijā ir pievienotas šādas šķirnes:

“Syrah N”; “Gros Manseng B”; “Petit Manseng B”; “Cabernet Cortis N”; “Monarch N”; “Pinotin N”; “Prior N”;“Vidoc N”; “Artaban N”; “Bronner B”; “Johanniter B”; “Floreal B”; “Souvignier Gris Rs”; “Solaris B” un “Soltis B”.

Šīs vīnogu šķirnes ir pievienotas, lai labāk pielāgotos klimata pārmaiņām un samazinātu augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu, vienlaikus saglabājot vīnu organoleptiskās īpašības.

No vīnogu šķirņu saraksta svītro vīnogu šķirni “Ugni blanc”, jo tā vairs neatbilst ar AĢIN apzīmēto vīnu organoleptiskajām īpašībām. Šai vīnogu šķirnei līdz 2022. gada ražai piemēro pārejas pasākumu.

Šā grozījuma rezultātā dokumentā ir izdarīti grozījumi 7. punktā.

4. Agrovides pasākumi

Produkta specifikācijā tiek iekļauti tālāk minētie agrovides pasākumi.

Augu segas veidošana joslās, kas apjož zemesgabalus (laukmalēs un neapstādītās vai lauksaimniecībā neizmantotās zonās starp zemesgabaliem) ir obligāta. Šis pienākums neattiecas uz laukmaļu atjaunošanu, jo īpaši erozijas vai ārkārtas klimatisko apstākļu rezultātā.

Vispārēja nezāļu ķīmiskā apkarošana zemesgabalos ir aizliegta.

Rindstarpās esošas savvaļā saaugušu vai apsētu augu segas kontrole tiek veikta ar mehāniskiem vai fiziskiem līdzekļiem.

Smidzinātāji bez strūklas regulēšanas (turbīnas, kas uzstādītas uz traktora darbam vīna dārzos vai oscilējošie smidzinātāji) ir aizliegti. Ja izmanto smidzinātājus ar strūklas virziena regulēšanu, ir atļauts izmantot tikai vīnkopībai paredzētas inžektorsprauslas, kuras iekļautas jaunākajā augu aizsardzības līdzekļu izsmidzināšanas novirzes samazināšanas līdzekļu sarakstā, kas publicēts par lauksaimniecību atbildīgās ministrijas oficiālajā biļetenā.

Sintētiskā minerālā slāpekļa ievade nepārsniedz 30 vienības uz hektāru gadā.

Šo grozījumu nolūks ir ņemt vērā sabiedrības prasības samazināt augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu un labāk ņemt vērā ar vidi saistītos apsvērumus.

Šie grozījumi neietver nekādus grozījumus vienotajā dokumentā.

5. Saikne

Saikne ar izcelsmi ir pārskatīta, lai atjauninātu platības un ražošanas apjomus.

Šā grozījuma rezultātā dokumentā ir izdarīti grozījumi 8. punktā.

6. Atsauce uz pārbaudes iestādi

Atsauces uz pārbaudes iestādi formulējums ir pārskatīts, lai saskaņotu formulējumu ar citu aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu produktu specifikācijām. Šis grozījums ir tikai redakcionāls.

Šis grozījums neietver nekādus grozījumus vienotajā dokumentā.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums(-i)

Charentais

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids:

AĢIN – aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Nedzirkstoši sarkanvīni, sārtvīni un baltvīni

ĪSS RAKSTISKS APRAKSTS

Vīni ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Charentais” ir nedzirkstoši sarkanvīni, sārtvīni un baltvīni.

Sarkanvīniem parasti ir sarkano augļu un labi nogatavojušos augļu notis, kas var būt kopā ar garšvielu notīm. Tomēr tie ir vieglie vīni, kuriem ir patīkama struktūra, ko rada maigu tanīnu klātbūtne, kura piešķir tiem noapaļotu garšu. Tie ir vidēji ilgai uzglabāšanai paredzēti vīni.

Baltvīniem un sārtvīniem ir raksturīgs enerģisks sākums, kuru pēc tam aizstāj līdzsvarotākas augļu notis. Tie tiek darināti agrīnai tirgošanai.

Gaistošo skābju maksimālais saturs šajos vīnos ir 11,22 miliekvivalenti uz litru, izņemot vīnus ar pabeigtu malolaktisko fermentāciju vai baltvīnus ar atlikumcukuriem > 5 g/l, kuros gaistošo skābju maksimālais saturs ir 13,26 miliekvivalenti uz litru.

VISPĀRĪGĀS ANALĪTISKĀS ĪPAŠĪBAS

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %): Minimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) 11 Minimālais kopējais skābums: (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru): Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru):

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Audzēšanas metodes

Vīnogulājiem, kas piemēroti vīnu ražošanai ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Charentais” un kas iestādīti, sākot no 2001.-2002. tirdzniecības gada, vīnkoku stādīšanas biezībai ir jābūt vismaz 4 000 augiem uz hektāru, maksimālajam attālumam starp rindām nepārsniedzot 2,50 metrus.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. AĢIN “Charentais”

90 hektolitri no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Vīnogas novāc un vīnus, uz kuriem attiecas aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Charentais”, ražo un izgatavo Šarantas [Charente] un Piejūras Šarantas [Charente Maritime] departamentos.

7. Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

“Alicante Henri Bouschet N”

“Arinarnoa N”

“Arriloba B”

“Artaban N”

“Bronner B”

“Cabernet Cortis N”

“Cabernet Franc N”

“Cabernet-Sauvignon N”

“Chardonnay B”

“Chasan B”

“Chenin B”

“Colombard B”

“Cot N - Malbec”

“Egiodola N”

“Floreal B”

“Folle Blanche B”

“Gamay N”

“Gros Manseng B”

“Johanniter B”

“Jurançon Noir N - Dame Noire”

“Merlot N”

“Monarch N”

“Montils B”

“Mourvèdre N - Monastrell”

“Muscadelle B”

“Négrette N”

“Petit Manseng B”

“Pinot Noir N”

“Pinotin N”

“Prior N”

“Sauvignon B - Sauvignon Blanc”

“Sauvignon Gris G - Fié Gris”

“Semillon B”

“Solaris B”

“Souvignier Gris Rs”

“Syrah N - Shiraz”

“Tannat N”

“Trousseau Gris G - Chauché Gris”

“Vidoc N”

“Voltis B”

8. Saiknes(-ņu) apraksts

Ar aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Charentais” apzīmētais ģeogrāfiskais apgabals aptver visus Šarantas un Piejūras Šarantas departamentus. Tas atbilst Akvitānijas baseina ziemeļu galam.

Ar AĢIN “Charentais” apzīmētie vīndārzi ir cieši saistīti ar Konjakas vēsturi. Pateicoties šiem prestižajiem vīndārziem, ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Charentais” apzīmēto vīnu ražošana ir palielinājusies. Kopš 1973. gada radušos ekonomisko grūtību dēļ konjaka ražošana ir strukturēta un ierobežota, kas mudina vīnkopjus dažādot savu produkciju. Tā rezultātā viņi veic ieguldījumus augstākas kvalitātes nedzirkstošo vīnu ražošanā, kas 1981. gadā tika atzīti “Vin de Pays Charentais” dekrētā, kas attiecas uz 2 000 hektāriem vīnogulāju. Vīnkopji sākotnēji koncentrējas uz vīna darināšanu no izplatītākajām balto vīnogu šķirnēm, piemēram, “Ugni Blanc” un “Colombard”, taču drīz vien pārgāja uz aromātiskāku vīnogu šķirņu selekciju, kas tiek audzētas uz vietas, piemēram, “Sauvignon”, “Chardonnay” vai “Chenin”. No 1985. gada “Vins de Pays Charentais” produkcijas klāstā ir pārstāvētas visas trīs vīna krāsas. Sarkanvīnu ražošanas attīstību papildina arī tādu vīnogu šķirņu izvēle, kas ir “dižciltīgākas”, piemēram, “Merlot”, “Cabernet-Sauvignon”, “Cabernet-Franc”, “Gamay” un “Pinot Noir”. Šī vīnogu šķirņu selekcija ir daļa no plašākas pieejas kvalitātes paaugstināšanai, kurā ietverta piemērotāku potcelmu izvēle, pārdomātāku vīnogulāju stādījumu veidošana un vīnkopju zinātības papildināšana ar jaunām vīndarības zināšanām.

Papildu nosaukumi “Ile de Ré” un “Saint-Sornin” tika vienlaicīgi atzīti 1992. gadā. Tāpēc vīndārzi Ré salā ir guvuši plašu atpazīstamību.

Saint-Sornin apgabala vīndārzu īpatnība ir tā, ka tie ir pilnībā paredzēti vietējo vīnu ražošanai, atšķirībā no citām šā apgabala cilmes vietām, kā to apstiprina “Cognac” un “Pineau des Charentes”. Šo vīndārzu priekšrocība ir ražotāju spēcīga sadarbība, apvienojoties Saint-Sornin kooperatīvajā pagrabā.

Papildu nosaukums “Ile d’Oléron” tika atzīts 1999. gadā. Vēsturiski vīndārzi ir ļoti plaši (gandrīz 1 000 ha 1950. gadā), un tos lielā mērā raksturo kooperatīvā kustība ar plašu atpazīstamību vietējā mērogā.

Baltvīniem un sārtvīniem ir raksturīgs svaigums un parasti tiem ir citrusaugļu notis. Mutē tiem ir raksturīgs enerģisks sākums, kuru pēc tam aizstāj līdzsvarotākas augļu notis. Tie tiek raudzēti, lai tirgotu pavisam jaunus.

Sarkanvīniem parasti ir sarkano augļu un labi nogatavojušos augļu notis, kas var būt kopā ar garšvielu notīm. Tomēr tie ir vieglie vīni, kuriem ir patīkama struktūra, ko rada maigu tanīnu klātbūtne, kas piešķir tiem noapaļotu garšu. Tie ir vidēji ilgai uzglabāšanai paredzēti vīni.

Ré un Oléron salās izgatavotie vīni ir viegli un dzīvīgi, bieži vien tiem ir jodētas notis, savukārt Saint-Sornin apgabala vīniem ir izteiktāk pikantas notis apvienojumā ar sarežģītāku struktūru.

AĢIN “Charentais” attiecas uz apgabalu, kura platība ir 1 500 ha, un ražošanas apjoms atkarībā no gada ir no 70 000 līdz 90 000 hektolitriem.

Plaša vīnogu šķirņu selekcija un jaunas vīndarības zinātības iegūšana ir ļāvusi ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Charentais” apzīmētiem vīniem kļūt par reģiona vīnkopības ražošanas neatņemamu sastāvdaļu. Piemēroti pedoklimatiskie apstākļi apvienojumā ar tādu augšņu izvēli, kas vislabāk veicina mērenas ražas iegūšanu, ir arī veicinājusi vīna ražošanas attīstību ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Charentais”.

Šī dabiskās vides racionālā attīstība, vīnkopju zinātības iegūšana, aromātiskāku šķirņu izveide līdztekus tradicionālajām šķirnēm un ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu attīstība ir ļāvusi uzlabot vīnu kvalitāti un pielāgoties tirgus attīstībai. Tādējādi šo vīnu sensorās un aromātiskās iezīmes ir viegli saprotamas patērētājiem, it īpaši klientiem no tūristu vidus.

Mūsdienās ar AĢIN “Charentais” apzīmēto vīnu tirdzniecība ir īpaši aktīva reģionālā līmenī, un to labvēlīgi ietekmē piekrastes apgabala pievilcība tūristu acīs vasaras sezonā. Šiem vīniem ir arī attīstīts izplatīšanas tīkls, kas aptver lielveikalus, ēdināšanas nozari un tirdzniecību vīna pagrabos.

Šo faktoru kopums ir veicinājis to, ka ilggadīgu reputāciju ir saglabājusi vīnogu audzēšana Šarantes reģionā un vīni, kas tiek tirgoti ar šo nosaukumu.

9. Būtiski papildu nosacījumi (fasēšana, marķēšana, citas prasības)

Tiešās apkaimes apgabals

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akts

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Tiešās apkaimes apgabalu, kas izņēmuma kārtā noteikts vīna darīšanai un vīnu radīšanai, veido šādi ģeogrāfiskajam apgabalam blakus esoši apgabali: Fontenay-le-Comte, Niort, Montmorillon, Rochechouart, Bellac, Nontron, Périgueux, Blaye un Libourne.

Norādes marķējumā

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akts

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu

Nosacījuma apraksts

Saskaņā ar produkta specifikācijā paredzētajiem nosacījumiem aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Charentais” var papildināt ar šādu mazāku ģeogrāfisko vienību nosaukumu:

“Ile de Ré”

“Saint-Sornin”

“Ile d’Oléron”

“Charente”

“Charente-Maritime”

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Charentais” var papildināt ar norādi “primeur” [“agrīns” – pildīts pudelē pirms pavasara iestāšanās] vai “nouveau” [“jauns” – pildīts pudelē pirms nākamās ražas].

Aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Charentais” var papildināt ar norādi uz vienu vai vairākām vīnogu šķirnēm, kas paredzētas produkta specifikācijā, izņemot “Alicante Henri Bouschet N”, kas pieder pie “Mouvèdre N (Balzac Noir)” un “Jurançon Noir N (Folle Noire)”.

Uz marķējuma obligāti ir jābūt ES AĢIN logotipam, kad norādi “Indication géographique protégée” (aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde) aizstāj ar tradicionālo apzīmējumu “Vin de pays” (vietējais vīns).

Saite uz produkta specifikāciju

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d607839b-69a8-4575-80f5-0f6490e9ea52

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.