·piesārņojošu vielu novadīšana no kuģiem, kas ir to avots;

Cīņa pret noziedzību vides jomā ir viens no, ANO vārdiem runājot, “vidiskā tiesiskuma” aspektiem. Vidiskais tiesiskums ir stāvoklis, kurā lielais vairums saprot tiesību aktus un tos ievēro un tiek panākta to izpilde, un gan cilvēki, gan visa Zeme bauda vides aizsardzības nestos labumus. Kopš 2008. gada, kad tika pieņemta Vides krimināltiesiskās aizsardzības direktīva , ir gūta dziļāka izpratne par problēmām šajā jomā un vislabākajiem līdzekļiem, ar ko apkarot noziedzību vides jomā. 2019. gadā pēc tam, kad bija pabeigta savstarpējo izvērtējumu kārta, kurā tika izvērtēts, kā tiek praktiski īstenotas un darbojas Eiropas rīcībpolitikas attiecībā vidiskās noziedzības novēršanu un apkarošanu, Padome sagatavoja ziņojumu ar vairākiem ieteikumiem, kas cita starpā attiecās uz nacionālo stratēģiju pieņemšanu, aģentūru sadarbību un koordināciju, apmācību un statistiku .

Par spīti pārkāpēju nodarītajam kaitējumam, pārkāpumu atklāšanas risks bieži vien ir zems, bet pārkāpēju kriminālvajāšanas un sodīšanas risks — pat vēl zemāks; tai pašā laikā, neīstenojot vides aizsardzības pasākumus, viņi gūst finansiālu labumu. Ņemot to vērā, var saprast, kāpēc šādi pārkāpumi ir saistīti ar organizēto noziedzību. 2017. gada maijā Padome slīdošajā ES rīcībpolitikas ciklā smagās un organizētās noziedzības apkarošanas jomā noteica, ka 2018.–2021. gadā cīņa pret noziedzību vides jomā ir viena no noziedzības apkarošanas prioritātēm. 2021. gadā šī prioritāte tika atjaunota uz 2022.–2025. gadu .

Pārkāpumi, kam piemērojamas krimināltiesības, ir šādi: gaisa, ūdens un augsnes nopietna nelikumīga piesārņošana; nepareiza atkritumu apsaimniekošana; nelikumīga savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecība; nelikumīga minerālu ieguve; nelikumīga savvaļas putnu un dzīvnieku vajāšana; veģetācijas likvidēšana dzīvajai dabai nozīmīgās teritorijās. Visi šie pārkāpumi pasliktina gaisa un ūdens kvalitāti, kontaminē zemi, kaitē savvaļas dzīvniekiem un augiem un bojā vai iznīcina vērtīgas dabiskās dzīvotnes. Cilvēki katrs atsevišķi un sabiedrība kopumā cieš no vides degradācijas sekām, kas ietver arī kaitējumu veselībai. Tiek negatīvi ietekmēta aprites ekonomika, konkurence kļūst negodīgāka, un samazinās valsts ieņēmumi. No tā cieš pašreizējās paaudzes un cietīs arī nākamās.

Noziedzība vides jomā kļūst par aizvien lielāku problēmu, kas rada lielu kaitējumu videi un cilvēka veselībai ES un ārpus tās, kā arī ekonomikai. Saskaņā ar Interpola un ANO Vides programmas sniegto informāciju noziedzība vides jomā ir ceturtā apjomīgākā noziedzīgā darbība pasaulē pēc narkotiku tirdzniecības, cilvēku tirdzniecības un viltošanas, un tās apjoms aug ar ātrumu 5–7 % gadā . Saskaņā ar Eurojust visnopietnākie noziegumi pret vidi ir atkritumu kontrabanda un savvaļas augu un dzīvnieku nelikumīga tirdzniecība, ar piesārņošanu saistīti noziegumi un nelikumīga bīstamu vielu tirdzniecība . Jaunākie pētījumi liecina, ka ieņēmumi no ES nelikumīgu atkritumu tirgus vien svārstās no 4 miljardiem EUR līdz 15 miljardiem EUR gadā.

Krimināltiesību izmantošana būtībā ir saistīta ar plašāku mērķi — nodrošināt vispārēju atbilstību ES vides tiesību aktiem. 2018. gadā Komisija, iepazīstinot ar šo mērķi, to apzīmēja ar terminu “vidiskās atbilstības nodrošināšana” . Ar to saprot tādu pasākumu kombināciju, ko kompetentās iestādes izmanto, lai nodrošinātu atbilstību. Tā ietver atbilstības veicināšanu, pārkāpumu novēršanu, atbilstības pārbaudi, pārkāpumu atklāšanu un administratīvo un krimināltiesisko izpildes panākšanas pasākumu izmantošanu.

·Atzīt un nostiprināt izpildes panākšanas ķēdi. Tas, cik krimināltiesību izpildes panākšana ir sekmīga, ir atkarīgs no spējām, prasmēm un snieguma katrā posmā ķēdē, kas savieno vides inspekcijas, policiju un citas tiesībaizsardzības iestādes, prokuratūras un tiesu iestādes. Priekšlikumā ir paredzēts pieņemt nacionālas stratēģijas, kuru kopīgā prioritāte ir mobilizēt spēkus pēc iespējas iedarbīgākai cīņai pret noziedzību vides jomā. Lai izpildes panākšanas ķēdi nostiprinātu, viens no priekšlikuma mērķiem ir nodrošināt, ka ir pieejama pienācīga specializēta apmācība, iedarbīgi izmeklēšanas rīki un mehānismi sadarbībai starp tiesībaizsardzības iestādēm dalībvalstī. Šo pasākumu ietekmē centieni apkarot noziedzību vides jomā visā ES kļūtu iedarbīgāki un līdzīgāki. Priekšlikumā ir atzīta arī Eiropas tiesībaizsardzības iestāžu tīklu loma.

·atbalstīs Eiropas daudzdisciplīnu platformu pret noziedzības draudiem (EMPACT) kā dalībvalstu vadītu drošības iniciatīvu, kuras mērķis ir apzināt draudus, ko rada organizētā un smagā starptautiskā noziedzība, arī noziegumi pret vidi, kuri 2022.–2025. gadā atzīti par vienu no galvenajām prioritātēm, un veikt konkrētas operatīvās darbības, noteikt, kuri no šiem draudiem ir prioritāri, un vērsties pret tiem, un dos ieguldījumu šajā platformā.

Komisija atzīst, ka cīņa pret noziedzību vides jomā būs iedarbīgāka, ja tā būs daļa no plašākiem centieniem pastiprināt korporatīvo atbildību un nodrošināt principa “piesārņotājs maksā” ievērošanu.

Līdztekus darbam, kas attiecas uz noziedzību vides jomā, Komisija

·veiks Direktīvas 2004/35/EK par atbildību vides jomā otro izvērtēšanu, kurā tiks izskatītas iespējas, kā uzlabot principa “piesārņotājs maksā” piemērošanu videi nodarītam kaitējumam. Lai gan abu direktīvu (Vides krimināltiesiskās aizsardzības direktīvas un Direktīvas par atbildību vides jomā) mērķis ir palielināt vides aizsardzību, Vides krimināltiesiskās aizsardzības direktīva attiecas uz cīņu pret atsevišķiem vides tiesību aktu pārkāpumiem, savukārt Direktīva par atbildību vides jomā attiecas uz remediācijas pasākumiem, kas jāīsteno, lai novērstu videi nodarīto kaitējumu;

·kā izziņots Komisijas 2021. gada darba programmā, nāks klajā ar priekšlikumu tiesību aktam par ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību, lai veicinātu ilgtspējīgu un atbildīgu korporatīvo rīcību ilgtermiņā.

4.SKATS UZ ĀRPUSI: STARPTAUTISKĀ DIMENSIJA



Cīņai pret vidisko noziedzību ir arī starptautiska dimensija. Nelikumīga savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecība var sākties trešās valstīs, un gan atkritumu kontrabanda, gan nelikumīga savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecība rada smagas negatīvas sekas — arī ārpus ES. Tas, ka piegādes ķēdes ir globālas, nozīmē, ka ES var tikt importētas preces un pakalpojumi, kas ir saistīti ar smagām ļaunprātībām pret vidi. Klimata un biodaudzveidības krīzes globālais raksturs nozīmē, ka ES pašu negatīvi ietekmēs noziegumi pret vidi, kas notiek citviet uz planētas, jo īpaši tad, ja tie notiek plašā mērogā un apdraud globālos kopresursus.

Starptautiskā līmenī vidisko noziegumu problēmu risināšanai tiek pievērsta aizvien lielāka uzmanība un top arvien skaidrāks, ka noturīgas pārmaiņas var panākt kopīgiem spēkiem. Tāpēc ir svarīgi arī turpmāk veicināt starptautisko sadarbību šajā jomā. Arvien lielāka uzmanība tiek pievērsta arī pārkāpumiem, kas notiek plašā mērogā un rada smagu vai ilgtermiņa kaitējumu videi (tā sauktais ekocīds) , un jaunā Vides krimināltiesiskās aizsardzības direktīva palīdz to novērst, pastiprinot cīņu pret vidiskajiem noziegumiem. Noziegumi pret vidi var veicināt konfliktus un nestabilitāti, jo tie bieži vien ir saistīti ar bruņotu grupējumu un civilu konfliktu finansēšanu, kā arī vides degradāciju. Kā jau paskaidrots ievadā, noziedzība pret vidi pēc apmēra ir ceturtā apjomīgākā noziedzības forma pasaulē. Nelikumīga savvaļas dzīvnieku un augu tirdzniecība, nelikumīga mežizstrāde un ar to saistītā nelikumīgā kokmateriālu tirdzniecība, kā arī atkritumu kontrabanda ir kļuvušas par nopietnu draudu drošībai, politiskajai stabilitātei, ekonomikai, dabas resursiem un kultūras mantojumam daudzās valstīs un reģionos. Turklāt arvien vairāk pierādījumu liecina, ka līdztekus ietekmei uz vidi no šīm darbībām izrietošā korupcija, kas ļauj šīm darbībām pilnā spēkā turpināties, veicina negatīvu seku kaskādi, mazinot tiesiskumu, veicinot citas noziedzīgas darbības un vairojot nedrošību. Tajā pašā laikā vides iznīcināšana un degradēšana ar to, ka tā tiek izmantota par kara ieroci vai izpostīta uzbrukumos un konfliktu uzturošās aktivitātēs, galu galā liedz atkopties konflikta skartajām kopienām, kurām dabas resursi ir iztikas un labbūtības avots. Ir svarīgi pasaules mērogā iestāties par dabiskās vides aizsardzību bruņotos konfliktos saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām.

Lai pasaules mērogā palīdzētu apkarot noziegumus pret vidi, ES pastāvīgi atbalstījusi Starptautisko pret dzīvo dabu vērstu noziegumu apkarošanas konsorciju (ICCWC), partnerību, kurā iesaistījies Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām sekretariāts, Starptautiskā Kriminālpolicijas organizācija (Interpols), ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs, Pasaules Banka un Pasaules Muitas organizācija. Konsorcija darba mērķis ir sniegt koordinētu atbalstu tiesībaizsardzības iestādēm un saistītiem subreģionāliem un reģionāliem tīkliem, kas nodarbojas ar savvaļas augiem un dzīvniekiem veltīto valstu tiesību aktu izpildes panākšanu. Savienībai būtu arī jāpalielina atbalsts tiesībaizsardzības darbinieku un tiesu iestāžu darbinieku apmācībai valstīs, kas noziegumos pret vidi iesaistītas pasaules līmenī. Šos centienus var veicināt arī kopējās drošības un aizsardzības rīcībpolitikas aktivitātes.

Tikpat svarīgi ir, lai ES ar noziedzību vides jomā saistītus jautājumus risinātu divpusējās attiecībās ar partnervalstīm. Aktīvāka cīņa pret noziedzību vides jomā ir ES politiskā un rīcībpolitiskā dialoga daļa un divpusējās un reģionālās sadarbības joma, un to vēl vajadzētu izvērst.

Pret vidi pastrādātu noziegumu apkarošanai ES ir plaša globāla nozīme, jo cita starpā tā ir ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanas priekšnoteikums. Tās stiprināšana Eiropas Savienībā palīdzēs Eiropas Savienībai rādīt priekšzīmi un būt sekmīgai partnerei pasaules mērogā,

Komisija un Augstais pārstāvis veiks šādus pasākumus:

·veicinās pret vidi pastrādāto noziegumu apkarošanu starptautiskā līmenī — arī daudzpusēju vides nolīgumu kontekstā un sadarbojoties ar ANO Vides programmu (UNEP);

·pārskatīs ES rīcības plānu savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai, ņemot vērā tā īstenošanā gūto līdzšinējo pieredzi;

·arī turpmāk iesaistīsies globālos daudzpusējos forumos un sadarbosies ar relevantām starptautiskām un reģionālām organizācijām (piemēram, UNEP, Interpolu, UNODC), lai kāpinātu starptautisko sadarbību cīņā pret savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību un noziegumiem pret mežiem un starptautisku problēmu risinātu starptautiskā līmenī; izvērsīs sadarbību ar ICCWC, lai spēcinātu policiju, tiesu sistēmas un robežkontroli valstīs, kurām ir tendence uz nelikumīgu tirdzniecību ar savvaļas augiem un dzīvniekiem un meža produktiem;

·pastiprinās centienus politiskajos dialogos ar partnervalstīm vajadzības gadījumā iekļaut jautājumus, kas saistīti ar vidisko noziegumu apkarošanu, jo īpaši ar tām partnervalstīm, kurās noziegumi pret vidi ir visnopietnākie vai biežākie;

·arī turpmāk uzlabos sadarbību ar partnervalstīm, lai mazinātu ar savvaļas dzīvniekiem un augiem saistīto noziegumu (arī malumedniecības) un ar mežu saistīto noziegumu skaitu, piemēram, veidojot un apzinot to attiecīgo ieinteresēto personu spējas, kas darbojas visā vērtības/piegādes ķēdē — no mazumtirgotājiem līdz starptautiskajiem tirgotājiem un patērētājiem, vienlaikus meklējot pret vidi pastrādāto noziegumu pamatcēloņus;

·turpinās ES atbalstu partnervalstīm saistīto daudzpusējo vides nolīgumu īstenošanā attiecībā uz jautājumiem, kas saistīti ar atkritumiem un piesārņojumu, noteikumu modernizēšanā un to izpildes panākšanas spēju stiprināšanā;

·rūpīgi sekos līdzi starptautiskajām norisēm, kas saistītas ar ekocīda definēšanu un veidiem, kā pret ekocīdu varētu vērsties;

·izstrādās iespējas ES kaimiņvalstīs un partnervalstīs izveidot gan tiesībaizsardzības profesionāļu, gan praktizējošu juristu apmācības programmas par vidisko noziegumu prevenciju un apkarošanu. Šos centienus varētu veicināt arī kopējās drošības un aizsardzības rīcībpolitikas aktivitātes;

·izmantojot ES cilvēktiesību aizstāvju mehānismu, arī turpmāk sniegs tiešu atbalstu apdraudētiem cilvēktiesību aizstāvjiem visā pasaulē, arī vides tiesību aizstāvjiem;