LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 9.6.2005 
COM(2005) 249 gal īgā redakcija 
  
Priekšlikums 
PADOMES REGULA 
ar kuru piem ēro galīgu antidempinga maks ājumu Vjetnamas izcelsmes velosip ēdu 
importam, groza Regulu (E K) Nr. 1524/2000, ar ko piem ēro galīgo antidempinga 
maksājumu attiec ībā uz tādu velosip ēdu importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas 
Republik ā 
(iesniegusi Komisija) 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1) PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS  
 • Priekšlikuma pamatojums un m ērķi 
Šis priekšlikums attiecas uz to, k ā procedūrā, kas attiecas uz Vjetnamas un Ķīnas 
Tautas Republikas izcelsmes velosip ēdu importu, piem ērot Padomes 1995. gada 
22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret importu par dempinga 
cenām no valst īm, kas nav Eiropas Kopienas dal ībvalstis, kur ā jaunākie grozījumi 
izdarīti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regul u (EK) Nr. 461/2004 („Pamatregula”). 
 • Vispārējais konteksts  
Šis priekšlikums sagatavots saist ībā ar Pamatregulas īstenošanu, veicot izmekl ēšanu 
saskaņā ar Pamatregul ā noteiktajām pamatpras ībām un proced ūras prasībām. 
 • Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darb ības jomā 
Ar Regulu (EK) Nr. 1524/2000 attiec ība uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes 
velosipēdu importu saglab āja galīgos antidempinga maks ājumus. 
 • Saskanība ar citām Savien ības politikas jom ām un mērķiem 
Nepiemēro. 
2) APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
 • Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
 Procedūrā iesaistītajām ieinteres ētajām person ām jau ir bijusi iesp ēja aizstāvēt savas 
intereses izmekl ēšanas laik ā saskaņā ar Pamatregulas noteikumiem. 
 • Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana  
 Speciālas zināšanas nebija nepieciešamas. 
 • Ietekmes nov ērtējums  
Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot Pamatregulu. 
Pamatregul ā nav paredz ēts vispārējs ietekmes nov ērtējums, bet taj ā ietverts piln īgs 
novērtējamo nosac ījumu saraksts. 
3) PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI  
 • Ierosinātās rīcības kopsavilkums  
Komiteja 2004. gada 29. apr īlī sāka antidempinga proced ūru attiecībā uz Vjetnamas 
izcelsmes velosip ēdu importu. Taj ā pašā dienā Komisija uzs āka arī vidusposma 
pārskatīšanu attiec ība uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes velosip ēdu importu. Š īs 
 
LV 3   LV izmeklēšanas mērķis bija pārbaudīt, vai pašreiz ējie pasākumi, ko piem ēro Ķīnas Tautas 
Republikas izcelsmes velosip ēdu importam, v ēl ir pietiekami, lai neitraliz ētu 
dempingu, kas rada zaud ējumus, un vai imports no Vjetnamas ir imports par dempinga 
cenām un tādējādi arī rada zaud ējumus. 
Izmeklēšana pierādīja, ka pašreiz ējie pasākumi, ko piem ēro Ķīnas Tautas Republikas 
izcelsmes velosip ēdu importam Kopien ā, vairs nav pietiekami, lai nodrošin ātu 
zaudējumus radoš ā dempinga nov ēršanu. T ādēļ tika secin āts, ka pašreiz ējais 
maksājumu apm ērs jāpalielina. Turkl āt tika konstat ēts, ka Vjetnamas izcelsmes 
velosipēdus import ē par dempinga cen ām un tas rada zaud ējumus. Tādēļ tika secin āts, 
ka importam no Vjetnamas piem ērojami antidempinga pas ākumi. 
Šo pārskatu apsprieda ar dal ībvalstīm. Priekšlikumu atbalst īja 19 dalībvalstis, un četras 
dalībvalstis iebilda pret to. Divas dal ībvalstis attur ējās.  
Tādēļ Padomei tiek ierosin āts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kas 
publicējama Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī vēlākais 12. jūlijā.  
 • Juridiskais pamats  
Padomes 1995. gada 22. decembra Re gula (EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret 
importu par dempinga cen ām no valst īm, kas nav Eiropas Kopienas dal ībvalstis, kur ā 
jaunākie grozījumi izdar īti ar Padomes 2004. gada 8. marta Regulu (EK) Nr. 461/2004. 
 • Subsidiarit ātes princips  
Priekšlikums ir Kopienas ekskluz īvā kompetenc ē. Tāpēc subsidiarit ātes principu 
nepiemēro. 
 • Proporcionalit ātes princips  
Priekšlikums ir saska ņā ar proporcionalit ātes principu turpm āk minēto iemeslu d ēļ. 
 Lēmuma forma ir aprakst īta iepriekš min ētajā Pamatregul ā un neparedz valstu 
lēmumus. 
 Netiek pras īts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcion āli priekšlikuma 
mērķim sadala Kopienas, valstu vald ību, reģionālo un viet ējo varas iest āžu, uzņēmēju 
un pilsoņu finansiālo un administrat īvo slogu. 
 • Instrumentu izv ēle 
 Ierosinātie instrumenti: regula. 
 Citi līdzekļi nav piem ēroti, jo Pamatregul ā citas iesp ējas nav paredz ētas. 
 
LV 4   LV  
4) IETEKME UZ BUDŽETU  
 Priekšlikums neietekm ē Kopienas budžetu. 
 
LV 5   LV Priekšlikums 
PADOMES REGULA 
ar kuru piem ēro galīgu antidempinga maks ājumu Vjetnamas izcelsmes velosip ēdu importam, 
groza Regulu (EK) Nr. 1524/2000, ar ko piem ēro galīgo antidempinga maks ājumu attiec ībā uz 
tādu velosip ēdu importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republik ā 
EIROPAS KOPIENU PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu, 
ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Re gulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardz ību pret importu par 
dempinga cen ām no valst īm, kas nav Eiropas Kopienas dal ībvalstis1, (“Pamatregula”) un jo īpaši tās 
9. pantu un 11. panta 3. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts p ēc apspriešan ās ar Konsultat īvo komiteju, 
tā kā: 
A. PROCED ŪRA 
1. Spēkā esošie pas ākumi 
(1) Padome ar Regulu (EEK) Nr. 2474/932 Ķīnas Tautas Republikas (“ ĶTR”) izcelsmes velosip ēdu 
importam piem ēroja galīgu antidempinga maks ājumu 30,6 % apm ērā (“sākotnējie pasākumi”). 
Pēc tam, kad tika veikta izmekl ēšana attiec ībā uz izvair īšanos, ar Padomes Regulu (EK) 
Nr. 71/973 šo maksājumu attiecin āja uz konkr ētu ĶTR izcelsmes velosip ēdu daļu importu. 
(2) Pēc beigu pārskatīšanas saska ņā ar Pamatregulas 11. panta 2. punktu (“iepriekš ējā izmeklēšana”) 
Padome, pie ņemot Regulu (EK) Nr. 1524/20004, nolēma, ka iepriekšmin ētos pasākumus 
jāturpina piem ērot. 
2. Pašreiz ējās izmeklēšanas 
(3) Komisija 2004. gada 29. apr īlī, publicējot paziņojumu Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī 5, 
uzsāka antidempinga proced ūru attiecībā uz Vjetnamas izcelsmes velosip ēdu importu Kopien ā. 
                                                 
1 OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp. Regul ā jaunākie grozījumi izdar īti ar Regulu (EK)  Nr. 461/2004 (OV L 77, 13.3.2004., 
12. lpp.). 
2 OV L 228, 9.9.1993., 1. lpp.   
3 OV L 16, 18.1.1997., 55. lpp. 
4 OV L 175, 14.7.2000., 39. lpp. 
5 OV C 103, 29.4.2004., 76. lpp. 
 
LV 6   LV (4) Tajā pašā dienā saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu Komisija, public ējot paziņojumu 
Eiropas Savien ības Ofici ālajā Vēstnesī6, uzsāka vidusposma p ārskatīšanu attiec ībā uz 
antidempinga pas ākumiem, kas piem ērojami ĶTR izcelsmes velosip ēdu importam Kopien ā. 
(5) Antidempinga izmekl ēšana tika uzs ākta pēc sūdzības un piepras ījuma saņemšanas, kuru 
2004. gada 15. mart ā iesniedza Eiropas Velosip ēdu ražotāju asociācija (“EVRA” jeb “pras ības 
iesniedzējs”), pārstāvot ražotājus, kuri veido lielu da ļu, šajā gadījumā vairāk nekā 35 %, no 
kopējās Kopienas velosip ēdu ražošanas jaudas. S ūdzībā bija ietverti pier ādījumi par min ētā 
produkta dempingu un no t ā izrietošajiem b ūtiskajiem zaud ējumiem, kurus uzskat īja par 
pietiekamiem, lai pamatotu proced ūras attiec ībā uz Vjetnamas izcelsmes velosip ēdu importu. 
Prasībā bija pietiekami pier ādījumi, lai uzs āktu vidusposma p ārskatīšanu attiec ībā uz 
pasākumiem, kas piem ērojami attiec ībā uz ĶTR velosip ēdu importu. 
3. Personas, uz kur ām attiecas izmekl ēšana 
(6) Prasības iesniedz ējiem, sūdzībā un pras ībā minētajiem Kopienas ražot ājiem, visiem citiem 
zināmiem Kopienas ražot ājiem, ražot ājiem eksport ētājiem, import ētājiem, kā arī apvienībām, par 
kurām zināms, ka tās ir ieinteres ētas, un ĶTR un Vjetnamas iest ādēm, Komisija ofici āli paziņoja, 
ka uzsākta izmekl ēšana. Ieinteres ētajām person ām tika dota iesp ēja paziņojumā par uzsākšanu 
norādītajā laika termi ņā rakstveid ā darīt zināmu viedokli un piepras īt uzklausīšanu.  
(7) Savu viedokli dar īja zināmu vairāki Kopienas ražot āji, kuri pārstāvēja prasības iesniedz ējus, citi 
Kopienas ražot āji, kuri sadarboj ās, ražotāji eksport ētāji, import ētāji, piegādātāji un lietot āju 
apvienības. Visām ieinteres ētām personām, kuras to v ēlējās, sniedza iesp ēju tikt uzklaus ītiem. 
4. Atlase 
(8) Ņemot vērā izmeklēšanā iesaistīto ražotāju eksport ētāju, Kopienas ražot āju un import ētāju lielo 
skaitu, saska ņā ar Pamatregulas 17. pantu abos pazi ņojumos par uzs ākšanu tika paredz ēts 
izmantot atlases pa ņēmienus. 
(9) Lai Komisija var ētu izlemt, vai j āveic atlase un, ja ir, lai var ētu to izdar īt, ražotāji eksport ētāji un 
viņu pārstāvji, Kopienas ražot ājus un import ētājus lūdza paziņot par sevi un sniegt inform āciju, 
kas norādīta paziņojumā par uzsākšanu. Komisija sazin ājās ar zināmajām ražotāju eksport ētāju 
apvienībām un ĶTR un Vjetnamas iest ādēm. Šīs personas nec ēla iebildumus pret atlasi. 
(10) Kopumā 21 eksport ētājs/ražotājs Ķīnas Tautas Republik ā, 6 eksport ētāji/ražotāji Vjetnam ā, 
54 Kopienas ražot āji un 6 import ētāji noteiktaj ā laikā aizpildīja aptaujas lapas un sniedza 
pieprasīto informāciju. 
(11) No 21 Ķīnas ražotāja eksport ētāja, kas aizpild īja aptaujas lapu, tikai 17 zi ņoja par velosip ēdu 
eksportu uz Kopienu IP laik ā. Ņemot vērā, ka Vjetnamas ražot āju eksport ētāju, kuri apliecin āja 
vēlmi sadarboties, ir maz, tika nolemts, ka attiec ībā uz Vjetnamas ražot ājiem eksport ētājiem 
atlase nav nepieciešama. 
(12) Atlasi veica, apspriežoties un sa ņemot Ķīnas ražotāju eksport ētāju un Ķīnas iestāžu piekrišanu. 
Ražotājus eksport ētājus atlasīja, pamatojoties uz liel āko pārstāvēto eksporta apjomu uz Kopienu, 
kuru bija iesp ējams izmekl ēt atvēlētajā laikā, un pēc tā, vai uzņēmumi plāno piemērot tirgus 
ekonomikas rež īmu („TER”). Atlas ē iekļāva tikai tos uz ņēmumus, kas pl ānoja pieteikties uz 
                                                 
6 OV C 103, 29.4.2004., 80. lpp. 
 
LV 7   LV TER, jo p ārejas perioda ekonomik ā normālo vērtību citiem uz ņēmumiem nosaka, ņemot vērā 
cenas vai apr ēķināto normālo vērtību analog ā trešā valstī. Tādējādi reprezentat īvai izlasei atlas īja 
četrus ražot ājus eksport ētājus. Šie četri atlasītie uzņēmumi, spriežot p ēc to atbild ēm uz atlases 
aptaujas lapu jaut ājumiem, p ārstāvēja 16 % no attiec īgā produkta Ķīnas eksporta uz Kopienu un 
35 % no visiem ražot ājiem eksport ētājiem, kuri sadarboj ās. 
(13) Attiecībā uz Kopienas ražot ājiem saska ņā ar Pamatregulas 17. panta 1. punktu atlasi veica p ēc 
apspriešan ās ar attiec īgajām apvienībām un ar vi ņu piekrišanu, pamatojoties uz liel āko pārstāvēto 
pārdošanas un ražošanas apjomu Kopien ā. Tādējādi izlasē iekļāva astoņus Kopienas ražot ājus. 
Komisija izs ūtīja aptaujas lapas asto ņiem atlas ītajiem uz ņēmumiem, kas ar ī sniedza piln īgas 
atbildes uz uzdotajiem jaut ājumiem. 
(14) Ņemot vērā, ka import ētāju, kuri atbild ēja uz atlases aptaujas lapas jaut ājumiem un apliecin āja 
vēlmi sadarboties (seši import ētāji), bija maz, tika nolemts, ka  atlase nav nepieciešama. Tom ēr 
neviens import ētājs nesadarboj ās vēlāk, pārskata izmekl ēšanā, un nepiekrita aizpild īt aptaujas 
lapu. Attiec ībā uz izmekl ēšanu par importu no Vjetnamas tr īs importētāji sadarboj ās, iesniedzot 
aizpildītas aptaujas lapas. 
(15) Komisija ieguva un p ārbaudīja visu inform āciju, ko uzskat īja par nepieciešamu, lai konstat ētu 
dempingu, kurš rada b ūtiskus zaud ējumus un ietekm ē Kopienas intereses. P ārbaudes 
apmeklējumus veica š ādu uzņēmumu telp ās: 
a) Kopienas ražot āji: 
– Biria AG, Neukirch , Vācija, 
– Accell Group N.V., Heerenveen , Nīderlande, 
– Cycleurope Industr ies S.A., Machecoul , Francija, 
– Vivi Bikes srl, Pozzaglio , Itālija, 
– Denver srl, Dronero , Itālija, 
– F.lli Masciaghi Spa, Monza , Itālija, 
– MIFA Mitteldeutsche Fah rradwerke AG, Sangerhausen , Vācija, 
– Promiles, Villeneuve d’Ascq , Francija; 
b) ĶTR ražotāji eksportētāji:  
– Giant China Co. Ltd, Kunshan Jiangsu Province , 
– Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Lt d., Heshuikou Gongming, Shenzhen , 
– Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited, Guangzhou , 
– Komda Industrial Co. Ltd., Buji, Shenzhen ; 
c) Vjetnamas ražot āji eksport ētāji: 
– Always Co., Ltd. , Hošimina, 
 
LV 8   LV – Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd. , Di An , 
– Dragon Bicycles Co., Ltd., Dong Nai , 
– High Ride Bicycle Co., Ltd., Di An , 
– Liyang Vjetnama Industrial Co., Ltd., Dong Nai , 
– Vjetnama Sheng Fa Co., Ltd. , Hošimina; 
d) nesaist ītie import ētāji: 
– ZEG , Ķelne, Vācija, 
– Raleigh Univega GmbH, Cloppenburg , Vācija, 
– Halfords Nederland BV, Veenendal , Nīderlande; 
e) saist ītie uzņēmumi, kas iesaist īti attiecīgā produkta ražošan ā vai tirdzniec ībā: 
– Sheng Fa Industries Co., Ltd. , Taipeja, Taiv āna. 
(16) Ņemot vērā nepieciešam ību noteikt norm ālo vērtību ĶTR un Vjetnamas ražot ājiem 
eksportētājiem, kuriem nevar pieš ķirt TER, lai noteiktu norm ālo vērtību, ņemot vērā analogās 
valsts datus, turpm āk minēto uzņēmumu telp ās notika p ārbaudes apmekl ējums: 
– Biciclo SA de CV, San Luis Potosí , Meksika; 
– Bicicletas Mercurio SA de CV, San Luis Potosí , Meksika. 
(17) Dempinga un zaud ējumu izmekl ēšana abās izmeklēšanās aptvēra laiku no 2003. gada 1. apr īļa 
līdz 2004. gada 31. martam (“IP”). Tenden ču pārbaude saist ībā ar zaudējumu anal īzi aptvēra 
laiku no 2000. gada janv āra līdz IP beig ām (“pārskata periods”). 
(18) Dažas ieinteres ētās personas uzsv ēra faktu, ka izmekl ēšana attiecas uz st āvokli 15 dal ībvalstu 
Eiropas Savien ībā („ES15”), savuk ārt pasākumi, ko piem ērotu importam, attiektos uz 
paplašināto, divdesmit piecu dal ībvalstu ES. Attiec ībā uz importu no Vjetnamas j āuzsver, ka 
imports uz desmit jaunaj ām ES dal ībvalstīm („ES10 valstis”) IP laik ā bija niec īgs. Tādēļ tika 
uzskatīts, ka attiec īgā importa ietekme uz zaud ējumiem vai dempinga situ āciju arī būtu niecīga. 
Attiecībā uz importu no ĶTR IP laik ā ES10 valst īs tika import ēti ievērojami daudzumi pre ču par 
cenām, kas bija zem ākas nekā importam ES15. Šajos apst ākļos tiek uzskat īts, ka konstat ējumu 
par dempingu un secin ājumu par to, ka dempings, iesp ējams, turpin ātos, ja pas ākumus izbeigtu, 
varētu pamatot ar importa apjomu un cen ām no ĶTR uz ES10 valst īm. Velosip ēdu ražošanas 
apjoms ES10 valst īs ir ievērojams, tādēļ tika uzskat īts, ka no ĶTR import ēto preču apjoms un 
cenas būtu tādi, kas apstiprin ātu, ka paplašin ātajai Kopienas ražošanas nozarei, t. i., ieskaitot 
ES10 valstu ražot ājus, ir nodar īti zaudējumi. Šajos apst ākļos tiek uzskat īts, ka paplašin āšanās 
automātiski nemain ītu dempinga un zaud ējumu rādītājus, kas ir ierosin āto pasākumu pamat ā. 
 
LV 9   LV B. ATTIEC ĪGAIS PRODUKTS UN L ĪDZĪGAIS PRODUKTS 
(19) Attiecīgais produkts ir tas pats produkts, uz kuru attiec ās sākotnējā un iepriekš ējā izmeklēšana, 
t. i., divrite ņi un citi velosip ēdi (tostarp kravas tr īsriteņi), bez motora, pašlaik klasific ējami ar KN 
kodiem 8712 00 10, 8712 00 30 un 8712 00 80. 
(20) Šajās izmeklēšanās velosipēdi tika klasific ēti šādās kategorij ās: 
– (A) ATB (univers ālie velosip ēdi, tostarp 24” vai 26” kalnu velosip ēdi), 
– (B) 26” vai 28” treka/pils ētas/hibrīdu/VTC/t ūrisma velosip ēdi, 
– (C) 16” vai 20” jauniešu (BMX) un b ērnu velosip ēdi, 
– (D) citi divrite ņi/velosipēdi. 
(21) Līdzīgs dalījums kategorij ās tika izmantots gan izmekl ēšanā, kuras rezult ātā tika noteikti 
sākotnējie pasākumi ĶTR, gan iepriekš ējā izmeklēšanā, kura attiec ās uz ĶTR. Tom ēr 
klasifikācija ir nedaudz j āmaina, jo ir izstr ādāti jauni velosip ēdu veidi. Piem ēram, pašreiz ējās 
izmeklēšanās B kategorij ā ietilpst hibr īdu velosip ēdi un VTC, kas ir iepriekš ējo veidu uzlabots 
variants. 
(22) Izmeklēšanā apstiprin ājās, ka visu veidu velosip ēdiem, kas defin ēti iepriekš, ir t ādi paši fiziskie 
un tehniskie pamatparametri. Turkl āt Kopienas tirg ū tos pārdod līdzīgos izplat īšanas kan ālos, t. i., 
specializētajiem mazumtirgot ājiem, sporta veikalu t īkliem un lielajiem tirdzniec ības centriem. 
Velosipēdu pamatlietojums ir identisks, t ādēļ tie lielā mērā ir savstarp ēji aizstājami un daž ādu 
kategoriju mode ļi savstarp ēji konkurē. Tādēļ tika secin āts, ka visas kategori jas ir viens produkts. 
(23) Izmeklēšanā arī konstatēja, ka velosip ēdiem, ko ražo Kopienas  ražošanas nozare un p ārdod 
Kopienas tirg ū, velosipēdiem, kurus ražo Meksikas ražot āji un pārdod Meksikas tirg ū, un ĶTR 
un Vjetnamas izcelsmes velosip ēdiem, ir vien ādi fiziskie un tehniskie parametri, un to lietojums 
neatšķiras. Tāpēc tie uzskat āmi par līdzīgiem Pamatregulas 1. panta 4. punkta noz īmē. 
(24) Viena ieinteres ētā persona uzst āja, ka pārskatīšanas izmekl ēšanā attiecīgā produkta kl āsta 
paplašināšana saska ņā ar Padomes 1997. gada 10. janv āra Regulu (EK) Nr. 71/97, ko pie ņēma 
pēc izmeklēšanas attiec ībā uz izvair īšanos saska ņā ar Pamatregulas 13. pantu, j āierobežo uz t ām 
daļām, kurām ir liela iesp ējamība būt saistītām ar izvair īšanos, piem ēram, ar rāmjiem un dakš ām. 
Šajā sakarā jānorāda, ka pašreiz ējo pārskatīšanu uzsāka, lai pārbaudītu, vai pašreiz ējie pasākumi 
nav kļuvuši nepietiekami, lai neitraliz ētu dempinga rad ītos zaudējumus. Attiec īgā produkta, t. i., 
velosipēdu no ĶTR, klāsts, kas paplašin āts ar iepriekšmin ēto regulu, t ādēļ paliek tāds pats, un 
iespējamā pret izvair īšanos vērsto pasākumu pārskatīšana jāveic saist ība ar atseviš ķu 
pārskatīšanas izmekl ēšanu, ja tādējādi tiek iev ēroti nosac ījumi. 
(25) Izmeklēšanas laik ā viens import ētājs Kopien ā uzskatīja, ka vienrite ņi ir izslēdzami no attiec īgā 
produkta kl āsta, jo tiem ir atš ķirīgi fiziskie un tehniskie pamatparametri un atš ķirīgs lietojums. 
Komisija izskat īja prasību un konstat ēja, ka fizisko un tehnisko pamatparametru atš ķirības tiešām 
pastāv. Atšķirībā no divrite ņiem vienrite ņiem nav otra rite ņa, tiem nav st ūres stūrēšanai un 
bremžu sist ēmas. Turkl āt nepārprotami atš ķiras vienrite ņu un citu velosip ēdu lietojums. 
Vienriteņus parasti neizmanto p ārvadāšanai vai sportam, tos parasti izmanto akrob ātiskiem 
mērķiem. Šā iemesla d ēļ tika secin āts, ka pras ība atzīstama par pamatotu un ka attiec īgā produkta 
definīcija ir attiec īgi jāpielāgo. 
 
LV 10   LV C. DEMPINGS 
1. Tirgus ekonomikas rež īms 
(26) Ievērojot Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu, antidempinga izmekl ēšanās attiecībā 
uz ĶTR un/vai Vjetnamas izcelsmes importu saska ņā ar minētā panta 1. l īdz 6. punktu ir 
jānosaka norm ālā vērtība tiem ražot ājiem eksport ētājiem, kas var par ādīt atbilstību kritērijiem, 
kuri noteikti min ētās regulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkt ā, t. i., ka l īdzīgā produkta ražošan ā 
un tirdzniec ībā dominē tirgus ekonomikas nosac ījumi. 
(27) Īsumā un tikai skaidr ības labad turpm āk uzskaitīti TER krit ēriji: 
1. lēmumus par komercdarb ību un izmaksas pie ņem, reaģējot uz tirgus inform āciju un bez 
būtiskas valsts iejaukšan ās; 
2. firm ām ir viena noteikta gr āmatvedības uzskaite, kurai veic neatkar īgu revīziju saska ņā ar 
starptautiskajiem gr āmatvedības standartiem („SGS”) un kuru izmanto visiem m ērķiem; 
3. nav konstat ēti būtiski sagroz ījumi, kas p ārņemti no bijuš ās ekonomikas sist ēmas, kas nav 
tirgus ekonomika; 
4. juridisku noteikt ību un stabilit āti nodrošina ar bankrota un īpašuma ties ību aktiem; 
5. valūtas maiņu veic pēc tirgus kursa. 
(28) Prasības piemērot TER saska ņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta b) apakšpunktu tika sa ņemtas 
no desmit ĶTR un septi ņiem Vjetnamas uz ņēmumiem. 
ĶTR ražotāji eksport ētāji: 
– - Giant China Co. Ltd ; 
– - Shenzhen Xidesheng Bicycle Co. Ltd , 
– - Guangzhou Viva Bicycle Corporation Limited , 
– - Komda Industrial Co. Ltd. , 
– - Universal Cycle Corporation , 
– - Liyang Machinery (Shenzen) Co Ltd , 
– - Zheijiang Pujiang Libahuang Bicycle Corporation , 
– - Merida Bicycle Co. Ltd , 
– - Huida Bicycle (Shenzhen) Co. Ltd , 
– - Shenzhen Bo-An Bike Co. Ltd , 
Vjetnamas ražot āji eksportētāji: 
– Always Co., Ltd. (“Always”) , 
 
LV 11   LV – Asama Yu Jiun Intl. Co., Ltd. (“Asama”) , 
– Dragon Bicycles Co., Ltd(“Dragon”) , 
– High Ride Bicycle Co., Ltd(“High Ride”) ,  
– Liyang Vjetnama Industrial Co., Ltd. (“Liyang”) , 
– Vjetnama Sheng Fa Co., Ltd (“Sheng Fa”) , 
– Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd . 
(29) Viens no šiem uz ņēmumiem ( Komda Industrial Co., Ltd ) vēlākā izmeklēšanas posm ā atsauca 
TER piepras ījumu, bet saglab āja atsevišķa režīma piepras ījumu saska ņā ar Pamatregulas 9. panta 
5. punktu. Attiec ībā uz citu uz ņēmumu ( Olympic Pro Manufacturing Co., Ltd ) tika atkl āts, ka IP 
laikā tas nav attiec īgo produktu eksport ējis uz Kopienu. T āpēc tā TER un atseviš ķā režīma 
pieprasījums zaud ēja nozīmi. 
(30) Piecpadsmit p ārējo uzņēmumu pras ības tika analiz ētas saska ņā ar Pamatregulas 2. panta 
7. punkta c) apakšpunkt ā noteiktajiem pieciem krit ērijiem. 
1.1. TER noteikšana attiec ībā uz ĶTR ražotājiem eksport ētajiem 
(31) Tika noteikts, ka uz visiem ĶTR velosip ēdu ražotājiem eksport ētājiem attiecas eksporta kvotu 
sistēma saska ņā ar 2001. gada 20. decembra Noteikumiem par izvešanas at ļauju pārvaldību, 
kurus apstiprin ājusi Ārējās tirdzniec ības un ekonomisk ās sadarbības ministrija ( ĀTESM) un 
muitas iest ādes. Kvotas, ņemot vērā ĀTESM noteiktos krit ērijus, pieš ķīra komisija, kur ā ietilpst 
Ārējās tirdzniec ības un ekonomisk ās sadarbības ministrijas, attiec īgās tirdzniec ības palātas un 
Ārvalstu finans ēto uzņēmumu asoci ācijas biedri. Turkl āt sistēmā bija paredz ēts, ka pirms 
izvešanas at ļaujas izsniegšanas vald ība nosaka ar ī minimālās eksporta cenas pa produktu veidiem 
un pārbauda eksport ētāja tirdzniec ības līguma cenu un apjomu. 
(32) Ņemot vērā iepriekš min ēto, uzņēmumi, kas piepras īja TER, nesp ēja pierādīt, ka lēmumus par 
pārdošanas cen ām un apjomiem tie pie ņem, reaģējot uz tirgus inform āciju un bez valsts b ūtiskas 
iejaukšan ās, kā noteikts Pamatregulas 2. pant a 7. punkta c) apakšpunkta pirmaj ā kritērijā. 
Tādējādi pēc apspriešan ās ar konsultat īvo komiteju tika nolemts nepieš ķirt TER uz ņēmumiem, 
kas to piepras īja, jo tie neatbilst Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta krit ērijiem. 
(33) Daži ražot āji eksport ētāji un Ķīnas Iekārtu un elektronisko ražojumu importa un eksporta 
tirdzniecības palāta (ĶIETP) iebilda, ka izvešanas at ļauju shēmu nevar uzskat īt par tādu, kas 
ietekmē to, kā eksportētāji nosaka eksporta daudzumus un cenas , un ka uz tiem neattiecas valsts 
nozīmīga iejaukšan ās Pamatregulas 2. panta 7. punkta c) apakšpunkta noz īmē. Šajā ziņā vispirms 
jānorāda, ka ievešanas at ļauju shēma ierobežo uz ņēmumu iesp ējas eksport ēt velosip ēdus, 
pārsniedzot maksim ālo atļauto daudzumu un par cen ām, kas ir maz ākas par valsts noteiktaj ām 
minimālajām cenām. Šis ierobežojums skaidri nor āda, ka uz ņēmumi nevar br īvi noteikt 
eksportēšanu bez valsts noz īmīgas iejaukšan ās. Patiešām tām ir jāpiedalās konkurs ā par gada 
daudzumiem, ko iepriekšmin ētā Komiteja var pie ņemt vai main īt bez noteikta pamatojuma vai 
pat noraid īt. Turklāt uzņēmumu, kas iepriekš ēja gadā eksportējis mazāk neka 5000 velosip ēdu, 
var pilnība izslēgt no konkursa proced ūras, tādējādi atstājot tikai min ētās komitejas zi ņā to, vai 
uzņēmums var ēs turpināt eksportēšanu. Papildus tam ar t ādu pašu pamatojumu, ar k ādu piešķir 
izvešanas at ļaujas, valsts ļoti uzrauga daudzumus un cenas, iesaistot ĀTESM un muitas iest ādes 
un apstiprinot faktiskos eksporta p ārdošanas l īgumus. Tas tiek uzskat īts par nenoliedzamu valsts 
 
LV 12   LV iejaukšanos to uz ņēmuma lēmumu pie ņemšanā, kuri attiecas uz komercdarb ību, Pamatregulas 
2. panta 7. punkta c) apakšpunkta noz īmē. Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, arguments tika 
noraidīts. 
1.2. TER noteikšana attiec ībā uz Vjetnamas ražot ājiem eksport ētājiem 
(34) Tika konstat ēts, ka pieci no attiec īgajiem uz ņēmumiem atrodas t ā saucamaj ā industriālajā zonā 
(„IZ”) un viens no uz ņēmumiem atrodas t ā saucamaj ā eksporta p ārstrādes zonā („EPZ”). 
(35) Attiecībā uz uzņēmumiem, kas atrodas IZ, tika konstat ēts, ka Vald ības 2000. gada 31. j ūlija 
Dekrēts 24/2000ND-CP, ar kuru īsteno Likumu par Vjetnamas ārzemju ieguld ījumiem, nosaka 
vispārēju pienākumu uzņēmumiem, uz kuriem attiecas šis likums, eksport ēt vismaz 80 % no 
ražošanas apjoma (“pien ākums eksport ēt”), lai sa ņemtu ieguld ījumu licenci. Tika ar ī konstatēts, 
ka pienākums eksport ēt ir noteikts visu piecu IZ uz ņēmumu ieguld ījumu licenc ēs. 
(36) Turklāt izmeklēšanā atklāja, ka ieguld ījumu licence uz ņēmumam, kas atrodas EPZ, nenosaka 
iepriekšmin ēto pienākumu eksport ēt. 
(37) Pieci uzņēmumi, kuru ieguld ījumu licenc ēs ir noteikts pien ākums eksport ēt, apgalvoja, ka 
saskaņā ar izmaiņām piemērojamajos Vjetnamas ties ību aktos, ko īstenoja ar Vald ības Dekrētu 
27/2003ND-CP (“groz ījumu dekr ēts”), pien ākums eksport ēt kopš 2003. gada 7. maija vairs 
nepastāv. 
(38) Šajā sakarā ir jānorāda, ka saska ņā ar grozījumu dekr ētu pienākumu eksport ēt var anul ēt tikai 
tādā gadījumā, ja tiek izpild ītas visas p ārējās saistošās prasības, kas noteiktas groz ījumu dekr ētā. 
Tāpēc grozījumu dekr ēts neatceļ pienākumu eksport ēt, bet gan dr īzāk groza pras ības, kuras 
uzņēmumiem j āizpilda, lai to pien ākums eksport ēt tiktu atcelts. 
(39) Turklāt uzņēmumi uzst āja, ka tiem b ūtu tiesības izslēgt no ieguld ījumu licenc ēm pienākumu 
eksportēt, ja tās atbilstu groz ījumu dekr ēta papildu nosac ījumiem. Tom ēr saskaņā ar 
piemērojamajiem ties ību aktiem investoram vispirms no ieguld ījumu licen ču izdevējas iestādes ir 
jāpieprasa licences groz ījums, un p ēc tam ieguld ījumu licen ču izdevēja iestāde izdara groz ījumus 
investora ieguld ījumu licenc ē, lai investoram var ētu atcelt pien ākumu eksport ēt. 
(40) Ieguldījumu licen ču izdevējas iestādes IP laik ā nevienā brīdī nevienā no piecu uz ņēmumu 
licencēm nebija atc ēlušas pien ākumu eksport ēt. Tāpēc arī šie uzņēmumi nevar ēja pierādīt 
atbilstību papildu nosac ījumiem. 
(41) Šie paši uz ņēmumi uzst āja, ka pat t ādā gadījumā, ja pienākums eksport ēt ir uzskat āms par sp ēkā 
esošu IP laik ā, uzņēmumu lēmumi pie ņemti, reaģējot uz tirgus inform āciju. Tom ēr pienākums 
eksportēt bija spēkā ne tikai IP laik ā, bet bija ar ī noteikts ieguld ījumu licenc ē un visu piecu 
uzņēmumu stat ūtos visā izmeklēšanas period ā. Tādējādi tika secin āts, ka pien ākums eksport ēt 
uzskatāms par valsts noz īmīgu iejaukšanos, kas uz ņēmumiem ne ļauj pašiem pie ņemt lēmumus, 
reaģējot uz tirgus inform āciju. 
(42) Tāpat tika secin āts, ka uzņēmumu, kuram ne ieguld ījumu licenc ē, ne statūtos netika konstat ēts 
minētais pienākums eksport ēt, ir tiesības brīvi pārdot attiec īgo produktu gan iekš ējā tirgū, gan 
eksporta tirg ū, neskar valsts noz īmīga iejaukšan ās. 
(43) Turklāt ir jāmin, ka par četriem uz ņēmumiem no pieciem, kas min ēti 34. apsv ērumā un kam ir 
pienākums eksport ēt, nebija iesp ējams secin āt, ka tiem ir viena, skaidri saprotama gr āmatvedības 
uzskaite, kurai veic neatkar īgu revīziju saska ņā ar starptautiskajiem gr āmatvedības standartiem 
 
LV 13   LV un kuru izmanto visiem nol ūkiem. Tika secin āts, ka attiec ībā uz attiec īgā produkta eksportu uz 
Kopienu past āv nepārskatāma rēķinu izrakst īšanas sist ēma. Sist ēmā bija iesaist īti 
starpniekuz ņēmumi beznodok ļu zonās un citās vietās ārpus Vjetnamas, un nebija iesp ējams 
izsekot rev īzijas liecībai. Tādējādi uzskatāms, ka Vjetnamas uz ņēmumu grāmatvedības uzskaite 
patiesi neatspogu ļo eksporta tirdzniec ības darījumus. 
(44) Rezultātā pēc apspriešan ās ar Konsultat īvo komiteju tika nolemts pieš ķirt TER uz ņēmumam 
Always,  pamatojoties uz faktu, ka uz ņēmums atbilst visiem Pamatregulas 2. panta 7. punkta 
c) apakšpunkta krit ērijiem, un noraid īt uzņēmumu — Asama, Dragon, High Ride , Liyang  un 
Sheng Fa  — prasības, jo tās neatbilda visiem iepriekšmin ētajiem krit ērijiem. 
2. Atseviš ķs režīms 
(45) Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu valsts m ēroga maks ājumu, ja t āds ir, 
nosaka tām valstīm, uz kur ām attiecas Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunkts, iz ņemot 
gadījumus, kad uz ņēmumi spēj pierādīt, ka atbilst visiem krit ērijiem, kuri noteikti Pamatregulas 
9. panta 5. punkt ā, lai tām piešķirtu atseviš ķu režīmu. 
(46) ĶTR un Vjetnamas ražot āji eksport ētāji, kuri neatbilda TER krit ērijiem, kā arī uzņēmums, kurš 
minēts 29. apsv ērumā, saskaņā ar Pamatregulas 9. panta 5. punktu alternat īvi piepras īja atsevišķu 
režīmu (“AR”). T ādēļ Komisija p ārbaudīja, vai uz ņēmumi, kas iesniedza piepras ījumu, faktiski 
un saskaņā ar tiesību aktiem ir vajadz īgajā mērā neatkarīgi no valsts, lai saska ņā ar Pamatregulas 
9. panta 5. punkta b) apakšpunktu not eiktu eksporta cenas un attiec īgā produkta eksporta 
daudzumus.  
(47) Šajā sakarā tika atzīts, ka visus ĶTR ražotājus eksport ētājus skar b ūtiska valsts ietekme attiec ībā 
uz attiecīgā produkta eksporta cen ām un daudzumiem, k ā paskaidrots 31. apsv ērumā. Tāpēc tika 
secināts, ka Ķīnas ražot āji eksport ētāji, kas pieteic ās uz AR, neatbilst atseviš ķā režīma 
piešķiršanai nepieciešamaj ām prasībām, kas noteiktas Pamatregulas 9. panta 5. punkt ā. 
(48) Attiecībā uz Vjetnamas uz ņēmumiem tika atz īts, ka visus piecus uz ņēmumus liel ā mērā ietekmē 
valsts attiec ībā uz attiec īgā produkta eksporta daudzumiem, k ā jau iepriekš paskaidrots 34. l īdz 
41. apsvērumā. Tāpēc tika secin āts, ka neviens no pieciem uz ņēmumiem neatbilst atseviš ķa 
režīma piešķiršanai nepieciešamaj ām prasībām. 
3. Norm ālā vērtība 
3.1. Analogā valsts  
(49) Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu norm ālā vērtība ĶTR un Vjetnamas 
ražotājiem eksport ētājiem, kuriem nepieš ķīra TER, ir nosak āma, ņemot vērā analogās valsts 
cenas vai apr ēķināto vērtību. 
(50) Tālab paziņojumā par uzsākšanu Komisija ierosin āja atkārtoti izmantot Meksiku par analogo 
valsti, kā tas jau tika dar īts iepriekš ējā izmeklēšanā attiecībā uz ĶTR. 
(51) Visām ieinteres ētajām personām tika dota iesp ēja izteikties par paredz ētās analogās valsts izv ēli. 
Komentāri tika sa ņemti no ražot ājiem eksport ētājiem, kas sadarboj ās, tie ieteica izmantot par 
analogo valsti Taiv ānu vai Indiju, kuras var ētu būt piemērotākas nekā Meksika. 
 
LV 14   LV Taivāna 
(52) Daži ražot āji eksport ētāji apgalvoja, ka, t ā kā Taivāna ir izmantota s ākotnējā izmeklēšanā, tad šī 
valsts ir vispiem ērotākā analogā valsts izmekl ēšanas veikšanai. Tie apgalvoja, ka Taiv āna ir viena 
no lielākajām velosip ēdu ražotājām pasaul ē u n  i r  a t t īstījusi iekšējo tirgu, kur ā aktīvi konkur ē 
daudzi viet ējie ražotāji. Turklāt nepastāv ierobežojums velosip ēdu vai to da ļu importam Taiv ānā. 
Papildus tam daudzi Ķīnas un Vjetnamas ražot āji pieder Taiv ānas uzņēmumiem, un t āpēc gan 
ražošanas procesi, gan galaprodukts ir ļoti līdzīgs Ķīnas un Vjetnamas ražot āju produkcijai. T āpat 
tika piemin ēts, ka vair āki Taivānas uzņēmumi tālab vēlējušies sadarboties ar Komisiju. 
(53) Attiecībā uz iepriekšmin ētajiem argumentiem, pirmk ārt, ir jānorāda, ka Taiv āna patiešām ir trešā 
lielākā velosipēdu ražotāja pasaulē, bet rūpniecība ir orient ēta uz eksportu, parasti eksport ējot 
apmēram 90 % no saražot ā. 
(54) No otras puses, valsts iekš ējais tirgus ir relat īvi neliels un diezgan stabils, aptuveni 700 000—
800 000 vien ību, tajā pašā laikā tiek lēsts, ka Meksikas iekš ējā tirgū ir aptuveni 2,3 miljoni 
vienību, t. i., tr īsreiz vairāk nekā Taivānas tirgū. Turklāt Taivānas tirgu galvenok ārt apgādā Ķīnas 
eksportētāji. Salīdzinājumam, Taiv āna 2003. gad ā no ĶTR import ēja apm ēram 
470 000 velosip ēdu, tas veido vair āk nekā pusi no t ās tirgus apjoma. T ādējādi jānorāda, ka 
velosipēdu imports uz Taiv ānu pirms 2001. gada bija gandr īz nulle. T āpēc pirms 2001. gada 
Taivānas tirgū bija galvenok ārt, ja ne vien īgi vietējie piegādātāji, savukārt patlaban šaj ā tirgū 
dominē ĶTR velosip ēdi un viet ējo ražotāju tirgus da ļa strauji samazin ās. Tādējādi iekšējo tirgu 
lielā mērā ietekmē importa cenas ĶTR velosip ēdiem, uz kuriem attiecas pašreiz ējā izmeklēšana. 
(55) Tomēr visiem zin āmajiem Taiv ānas ražotājiem tika nos ūtītas aptaujas lapas. Vair āki uzņēmumi 
atbildēja, ka vēlētos sadarboties, bet tie nav iesaist īti iekšējā tirdzniec ībā, jo visu saražoto 
eksportē. Divi uzņēmumi atbild ēja uz aptaujas lapas jaut ājumiem. Tom ēr viens no tiem neies ūtīja 
pilnīgas atbildes uz aptaujas lapas jaut ājumiem, un t ādēļ tika uzskat īts, ka tas nesadarboj ās. Otrs 
uzņēmums sadarboj ās pilnībā, bet bija apšaub āms, ka tā iekšējās tirdzniec ības nelielie apjomi 
uzskatāmi par pietiekami reprezentat īviem saist ībā ar Taivānas tirgu, kop ējo Ķīnas eksportu uz 
Kopienu un kop ējo Vjetnamas eksportu uz Kopienu. Turkl āt, ņemot vērā Taivānas tirgū 
dominējošos apst ākļus, kas izkl āstīti 54. apsv ērumā, šā atsevišķā uzņēmuma tirdzniec ības apjomi 
nav uzskat āmi par piem ērotu pamatu norm ālās vērtības noteikšanai. 
Indija 
(56) Viens Ķīnas ražotājs eksport ētājs ieteica k ā alternatīvu par analogo valsti izmantot Indiju. Tas 
apgalvoja, ka darbasp ēka izmaksas Indij ā ir līdzīgas darbasp ēka izmaks ām ĶTR. Šajā ziņā ir 
jānorāda, ka Indija tika atz īta par nepiem ērotu izvēli, jo, salīdzināt Indijā pārdotos velosip ēdus 
(vienkārši velosip ēdi, ko pārdod mazumtirgot ājiem komplekt ā) ar velosip ēdiem, kurus eksport ē 
Ķīnas ražot āji uz Kopienu, b ūtu ļoti grūti un katr ā ziņā būtu vajadz īgas daudzas korekcijas. 
Tāpēc, ņemot vērā, ka ir daudz piem ērotāka analog ā valsts, t. i., Meksika, Indija netika uzskat īta 
par piemērotu analogo valsti. 
(57) Pēc informācijas pazi ņošanas Vjetnamas ražot ājs eksport ētājs pavēstīja, ka Komisija nav sniegusi 
pienācīgu, uz pier ādījumiem balst ītu pamatojumu par to, k āpēc Indiju nevar izmantot par analogo 
valsti. Tā apgalvoja, ka Komisija nav s ūtījusi aptaujas lapas Indijas ražot ājiem, jo valsts eksport ē 
uz Kopienu lielus daudzumus labas kvalit ātes velosip ēdu, kas ir l īdzīgi produkti, kaut ar ī 
Komisija atzina tos par „vienk āršiem velosip ēdiem, ko p ārdod mazumtirgot ājiem komplekt ā”. 
 
LV 15   LV (58) Šajā ziņā vispirms j ānorāda, ka dr īz pēc procedūras uzsākšanas tikai viens ĶTR ražot ājs 
eksportētājs ieteica izmantot Indiju par analogo valsti, bet š ī prasība nebija pietiekami pamatota, 
jo vienīgais paziņotais arguments bija t āds, ka ĶTR un Indij ā ir līdzīgas darbasp ēka izmaksas. 
Turklāt Indijas veiktais velosip ēdu eksports uz Kopienu nav b ūtisks faktors, lai noteiktu, vai 
Indija ir piem ērota, lai to izmantotu par analogo valsti. Jaut ājums nav par to, vai Indijas viet ējā 
tirgū pārdotie velosip ēdi ir līdzīgi produktiem, ko attiec īgās valstis eksport ē uz Kopienu. Tom ēr 
pieejamā informācija liecina, ka Indijas viet ējā tirgū pārdod tādus velosip ēdus, ar kuriem b ūtu 
saistītas daudzas korekcijas, kuru d ēļ jebkurš sal īdzinājums būtu neuzticams. Ņemot to v ērā un tā 
kā nav citas pamatot ākas inform ācijas, tas, vai izv ēlēties Indiju, vairs netika apsv ērts, jo bija dati 
par daudz piem ērotāku analogo valsti, proti, Meksiku. Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, arguments 
tika noraid īts. 
Meksika 
(59) Aptaujas lapas tika nos ūtītas visiem zin āmajiem Meksikas ražot ājiem. Divi uz ņēmumi piln ībā 
sadarbojās, atbildot uz aptaujas lapas jaut ājumiem un pie ņemot savu atbilžu p ārbaudi uz ņēmuma 
telpās. Šie divi ražot āji bija iesaist īti iekšējā tirdzniec ībā, kura veidoja aptuveni vienu trešda ļu no 
Meksikas tirgus, aptuveni 2,3 miljonu vien ību. Tika secin āts, ka daudzi ražot āji un apm ēram 
divdesmit liel ākie import ētāji darbojas konkurences apst ākļos. Velosip ēdu imports 2003. gad ā 
bija galvenok ārt no Taiv ānas (vairāk nekā 50 %), Urugvajas (20 %), ASV un Dienvidkorejas. Šis 
imports veido aptuveni 5 % no iekš ējā tirgus. Šiem procentiem j āpieskaita velosip ēdi, ko iekš ējā 
tirgū pārdod import ētāji, kas mont ē velosipēdu daļas.  
(60) Šajā sakarā jāpiebilst, ka 2003. gad ā Meksikā tika import ēts apmēram 465 000 velosip ēdu daļu ar 
kopējo vērtību 79 miljoni EUR, no kuriem vienu trešda ļu import ēja divpadsmit liel ākie 
importētāji/montētāji (avots: Meksikas Velosip ēdu ražotāju asociācijas ANAFABI  gada pārskats). 
No otras puses, velosip ēdu eksports no Meksikas 2003. gad ā veidoja aptuveni 60 % no importa 
vērtības Meksik ā (avots: ofici ālā Meksikas statistika), t. i., nov ērtēts aptuveni 50 l īdz 70 tūkstošu 
vienību apjom ā. Tāpēc šķiet, ka liel ākā daļa importēto velosip ēdu daļu ir izmantotas vai nu 
tehniskās apkopes (remonta) tirgum, vai velosip ēdu montēšanai un tirdzniec ībai iekšējā tirgū. 
(61) Daži ražot āji eksport ētāji paziņoja, ka Meksik ā piemēro importa re ģistrācijas proced ūras, kas ir 
apgrūtinošas un palielina valst ī importēto preču cenu. Vi ņi apgalvoja ar ī, ka šī reģistrācijas 
sistēma rada trauc ējumus Meksikas velosip ēdu tirgus segment ā. Turklāt viņi pavēstīja, ka iekš ējā 
konkurence Meksik ā tiek ierobežota, nor ādot, ka asto ņi lielākie ražot āji, kuri ir Meksikas 
Velosipēdu ražotāju asociācijas ANAFABI  biedri, saražo vair āk nekā 75 % no viet ējā ražošanas 
apjoma, t ādējādi viņiem ir iev ērojams sp ēks iekšējā tirgus cenu noteikšan ā. Tāpat tika nor ādīts, 
ka Meksikas ražot āji tiek ierobežoti attiec ībā uz daudzumiem, ko tie var p ārdot iekšējā tirgū, jo 
Meksikas ties ību akti par t. s. Maquiladora  programm ām šķietami prasa viet ējiem ražot ājiem 
izpildīt noteiktas pras ības par darb ības rādītājiem. Saska ņā ar šo programmu, ja uz ņēmums vēlas 
importēt izejmateri ālus bez nodok ļiem, lai p ēc tam eksport ētu, tam jāeksportē vismaz 30 % no 
gada kopējā ražošanas apjoma.  
(62) Attiecībā uz importa re ģistrācijas proced ūrām, pirmkārt, jānorāda, ka, lai ar ī šādas proced ūras var 
mazliet apgr ūtināt importu un t ās ir laikietilp īgas, tika secin āts, ka nenoliedzami Meksikas tirg ū ir 
ievērojams velosip ēdu un velosip ēdu daļu imports, kas t ādējādi nodrošina konkur ētspējīgu tirgus 
situāciju. Tāpēc šādu proced ūru potenci ālā ietekme uz tirgu, ja t āda pastāv, nav tieši izm ērāma un 
šajā gadījumā nav uzskat āma par būtisku. Tieši pret ēji, attiecībā uz iekšējo konkurenci j ānorāda, 
ka ir aptuveni divpadsmit liel ākie ražotāji, daudzi maz āki ražotāji un/vai mont ētāji un daudzi 
velosipēdu un velosip ēdu daļu importētāji/montētāji. Visi šie uz ņēmēji savstarp ēji konkur ē un 
apstiprina, ka Meksikas tirg ū pastāv nopietna konkurence. Lielo ražot āju, ANAFABI  biedru, 
 
LV 16   LV noteicošā loma, nosakot iekš ējā tirgus cenas, netika pamatota, un izmekl ēšanā neatklāja šāda 
apgalvojuma pamatojumu. Pats fa kts, ka daži lielie ražot āji aizņem lielāko iekšējā tirgus da ļu, 
nav pierādījums to sp ējai diktēt cenas. Šaj ā sakarā jānorāda konstat ācija, ka divi Meksikas 
ražotāji, pie kuriem tika veikta izmekl ēšana un kuri p ārstāv aptuveni trešda ļu no Meksikas 
kopējās ražošanas apjoma, str ādā ar vidēji mazu pe ļņu (mazāku nekā normāla peļņa, ko norādīja 
prasības iesniedz ējs Kopienas tirg ū, ja nebūtu attiecīgo valstu dempinga, kas rada zaud ējumus) 
no tirdzniec ības ar velosip ēdiem, pret ēji lielajai pe ļņai, kas b ūtu gaidāma, ja šie uz ņēmumi 
kontrolētu Meksikas tirgu. 
(63) Attiecībā uz Maquiladora  programm ām jānorāda, ka netika konstat ēts, ka tie divi Meksikas 
ražotāji, kas sadarboj ās, maksātu antidempinga maks ājumu par velosip ēdu daļu importu, kura 
veido līdz pat 60 % no to kop ējām vajadz ībām velosip ēdu ražošan ā un kuru izcelsmes valstis 
vairumā gadījumu ir ĶTR un Taiv āna. Tomēr abi uzņēmumi liel āko daļu ražojumu p ārdod 
iekšējā tirgū. Tikai vienam Meksikas ražot ājam bija eksports, kurš veidoja ne vair āk kā 10 % no 
tā tirdzniec ības kopapjoma. Faktiski kopš 2000. gada velosip ēdu sektors ir iek ļauts t. s. 
“Meksikas Nozaru veicin āšanas programm ā” (PROSEC ), kura izveidota ar Meksikas vald ības 
dekrētu, kas public ēts 2000. gada 30. oktobr ī. PROSEC  attiecas uz uz ņēmumiem, kas ražo 
gatavās preces, kuras uzskait ītas īpašā ražošanas nozaru veicin āšanas programm ā un kurām 
izmanto šaj ā programm ā uzskaitītie import ētie materi āli. Dekrēts skaidri nesaista tarifa 
atvieglojumus/samazin ājumus ar eksportu. Visi atz ītie ražotāji var import ēt izejmateri ālus un 
iekārtas, kuri uzskait īti dekrētā, ja vien tos izmanto konkr ēto norādīto produktu ražošanai. Netiek 
noteikta atš ķirība atkarībā no import ēto preču galamērķa (iekšējais vai eksporta tirgus). Šaj ā 
sakarā jānorāda, ka netika konstat ēts, ka tie divi ražot āji, kas sadarboj ās, maksātu kādu citu 
nodokli papildus muitas nodoklim par to izejmateri ālu importu, kurus iestr ādā gala produkcij ā, 
kas paredz ēta iekšējam tirgum. 
(64) Viens import ētājs, kas sadarboj ās, paziņoja, ka darbasp ēka izmaksas Meksik ā trīs reizes 
pārsniedz Vjetnamas darbasp ēka izmaksas. T ādējādi galaprodukta ražo šanas izmaksas un 
pārdošanas cenas Meksik ā ir lielākas nekā Vjetnam ā. Tāpēc Meksika nav piem ērota analog ā 
valsts. Šaj ā ziņā jānorāda, ka Vjetnama tiek uzskat īta par valsti ar p ārejas posma ekonomiku. To 
Vjetnamas ražot āju darbasp ēka izmaksas, kuriem nepieš ķīra tirgus ekonomikas statusu, nav br īvā 
tirgus cenas, t. i., š īs cenas nenosaka tirgus faktori. Galvenais m ērķis, kura d ēļ izmantojama 
analogā valsts, ir pan ākt to, lai š ādas cenas, kas nav tirgus cenas, neietekm ētu uzņēmumu 
izmaksas. Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, arguments tika noraid īts. 
(65) Galu galā tika pazi ņots, ka Meksikas un ĶTR velosip ēdu nozare liel ā mērā atšķiras un ka 
galvenais t ā iemesls ir izmantotie izejmateri āli un nosac ījumi, ar k ādiem izejmateri āli ir pieejami. 
Attiecībā uz izmantotajiem izejmateri āliem tika pazi ņots, ka Meksikas ražot āji ražo tikai cietos 
rāmjus, savuk ārt Ķīnas ražot āji ražo ar ī amortizējošus rāmjus. Attiec ībā uz nosac ījumiem, ar 
kādiem pieejami izejmateri āli, tika apgalvots,  ka tos nevar sal īdzināt ar nosac ījumiem, kas ir 
ĶTR, jo viet ējā tirgus velosip ēdu daļas ir ražotas ar novecojuš ām tehnolo ģijām. Turklāt par 
velosipēdu daļām, ko import ē no ĶTR, maks ājams 144 % antidempinga maks ājums, kā dēļ 
izmaksas ir nepamatoti lielas. 
(66) Attiecībā uz atšķirībām starp izmantotajiem izejmateri āliem un nosac ījumiem, ar k ādiem 
izejmateri āli ir pieejami, j ānorāda, ka izmekl ēšana nekonstat ēja atšķirības starp velosip ēdiem, ko 
ražojuši Meksikas un Ķīnas vai Vjetnamas ražot āji. Meksikas ražot āji arī ražo velosip ēdus ar 
amortizējošiem rāmjiem, un velosip ēdu daļas tie galvenok ārt saņem no ĶTR un Taiv ānas. 
Attiecībā uz 63. apsv ērumā minēto antidempinga maks ājumu par velosip ēdu daļu importu š āds 
maksājums netiek piem ērots rezerves da ļu importam. T āpēc šis apgalvojums tika noraid īts. 
 
LV 17   LV (67) Ņemot vērā iepriekš min ēto, Meksikas tirgus uzskat āms par reprezentat īvu un konkur ējošu. 
Tāpēc tika secin āts, ka Meksika ir piem ērota analog ā valsts.  
3.2. Normālās vērtības noteikšana analogaj ā valstī  
(68) Pēc tam, kad Meksika tika izraudz īta par analogu valsti, pamatojo ties uz datiem, kas bija 
pārbaudīti divu sadarbojošos Meksikas uz ņēmumu telp ās, tika apr ēķināta normālā vērtība. 
Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 7. punkt a a) apakšpunktu tika noteikta norm ālā vērtība Ķīnas 
un Vjetnamas ražot ājiem, kuriem nav pieš ķirts TER, pamatojoties uz p ārbaudītu inform āciju, kas 
saņemta no ražot ājiem analogaj ā valstī, t. i., pamatojoties uz maks ātajām vai maks ājamām cenām 
Meksikas iekš ējā tirgū salīdzināmiem produktu veidiem vai apr ēķināto vērtību Meksik ā 
salīdzināmiem produktu veidiem.  
(69) Tika atklāts, ka divu Meksikas ražot āju līdzīgā produkta iekš ējā tirdzniec ība ir reprezentat īva, jo 
tā pārstāv lielāko procentu ālo daļu attiecībā uz attiec īgo produktu, kuru uz Kopienu eksport ē 
ĶTR un Vjetnamas ražot āji eksportētāji. 
(70) Tika veikta izp ēte, vai katra produktu veida tirdzniec ību var uzskat īt par tādu, kas notiek parast ā 
tirdzniecības ceļā, nodibinot rentablas tirdzniec ības proporciju piepras ītā veida neatkar īgiem 
klientiem. Gad ījumos, kad produkta veida tirdzniec ības apjoms, p ārdots par neto tirdzniec ības 
cenu, kas vien āda vai liel āka par vien ības izmaks ām, bija vair āk nekā 80 % no kop ējā šāda veida 
tirdzniecības apjoma, un kad vid ējā svērtā šāda veida cena bija vien āda vai liel āka par vien ības 
izmaksām, normālā vērtība tika balst īta uz reālo iekšzemes cenu, kura apr ēķināta kā vidējā svērtā 
visas iekšzemes š āda veida produktu tirdzniec ības cena IP laik ā neatkarīgi no tā, vai šāda 
tirdzniecība ir rentabla vai ne.  
(71) Gadījumā, kad produkta veida rentabl ās tirdzniec ības apjomi bija 80 % vai maz āk, bet vismaz 
10 % no kop ējā tāda veida produkta p ārdošanas apjoma, vai, ja š ādas tirdzniec ības vidējā svērtā 
vērtība bija zem āka par vien ības izmaks ām, normālā vērtība tika balst īta uz reālo iekšzemes cenu, 
kura aprēķināta kā tikai šāda veida produktu rentablas tirdzniec ības vidējā vērtība.  
(72) Tiem produktu veidiem, kuru rentabl ās tirdzniec ības apjomi bija maz āki kā 10 % no kop ējā šāda 
veida pārdošanas apjoma iekš ējā tirgū, tika pie ņemts, ka attiec īgais produkts netiek p ārdots 
parastā tirdzniecībā, un tāpēc normālo vērtību nevar balst īt uz Meksikas iekš ējām cenām. 
(73) Tiem eksporta produktu veidiem, kurus parast ā tirdzniec ībā Meksikā nepārdod vai kurus 
Meksikas ražot āji nepārdod iekšējā tirgū, tika izmantota apr ēķinātā normālā vērtība. 
(74) Eksportētajiem produktu veidiem bez atbilstošiem p ārdotajiem veidiem parast ā tirdzniec ības ceļā 
Meksikas iekš ējā tirgū normālo vērtību aprēķināja saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 3. punktu, 
pamatojoties uz katra ražot āja vidējām svērtajām paša ražošanas izmaks ām plus sam ērīgs 
pārdošanas uzcenojums, visp ārējās un administrat īvās (“TV&A”) izmaksas un pe ļņas procents. 
TV&A izmaksas un pe ļņa tika noteikti pamatojoties uz katra Meksikas ražot āja eksport ētāja, kas 
sadarbojās, vidējām svērtajām TV&A un pe ļņu par viņu līdzīgā produkta iekš ējo tirdzniec ību 
parastā tirdzniec ības apritē. Eksport ēto produktu veidu norm ālā vērtības aprēķināšanai bez 
tirdzniecības Meksikas iekš ējā tirgū vērā tika ņemtas ražošanas izmaksas, pien ācīgi koriģētas, lai 
ņemtu vērā fiziskās atšķirības no eksport ētajiem veidiem. 
 
LV 18   LV 3.3. Normālās vērtības noteikšana ražot ājiem eksport ētājiem, kuriem pieš ķirts TER  
(75) Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 2.  punktu Komisija vispirms p ārbaudīja, vai līdzīgā produkta 
iekšzemes tirdzniec ība neatkar īgajiem Always  klientiem vienm ēr bijusi reprezentat īva, t. i., vai 
kopējais šādas pārdošanas apjoms ir vien āds ar vai liel āks par 5 % no kop ējā attiecīgā eksporta 
pārdošanas apjoma uz Kopienu. 
(76) Tika secin āts, ka Always  nebija līdzīgā produkta tirdzniec ības Vjetnamas iekš ējā tirgū. Tāpēc, ja 
nav iekšzemes tirdzniec ības, norm ālā vērtība tika noteikta saska ņā ar Pamatregulas 2. panta 
3. punktu, pamatojoties uz ražošanas izmaks ām izcelsmes valst ī un tām pieskaitot sam ērīgu 
TV&A izmaksu apjomu un pe ļņu.  
(77) Tā kā Always  nebija iesaist īts ne attiec īgā produkta iekšzemes tirdzniec ībā, ne arī tās pašas 
kategorijas produkta tirdzniec ībā Vjetnam ā, Always  ražošanas izmaks ām pievienojam ās TV&A 
summas un pe ļņu noteica saska ņā ar Pamatregulas 2. pant a 6. punkta c) apakšpunktu. Š īs summas 
tādēļ noteica, pamatojoties uz vid ējām svērtajām TV&A izmaks ām un vid ējo svērto peļņu, ko 
Meksikas ražot āji guvuši parastaj ā tirdzniec ībā. Šo metodi šaj ā situācijā uzskatīja par pamatotu, 
jo Meksikas tirgu atzina par reprezentat īvu un konkur ējošu. 
(78) Always  apgalvoja, ka gad ījumā, ja uzņēmums nav iesaist ījies vietējā tirdzniec ībā, normālās 
vērtības jānosaka, pamatojoties uz inform āciju par eksporta p ārdošanu uz treš ām valstīm. Šajā 
ziņā jānorāda, ka norm ālo vērtību aprēķināšana, pamatojoties uz ražošanas izmaks ām izcelsmes 
valstī gadījumos, kad uz ņēmums nav iesaist ījies vietējā tirdzniec ībā, ir pirmā alternatīva, kas 
minēta Pamatregulas 2. panta 3. punkt ā. Ja uzņēmums nav iesaist ījies reprezentat īvā vietējā 
tirdzniecībā, Kopien ā par pamatu norm ālās vērtības noteikšanai konsekventi izmanto ar ī 
aprēķināto normālo vērtību, nevis cenu eksportam uz treš ām valstīm. Tiek ar ī norādīts, ka 
eksporta p ārdošana uz treš ām valstīm līdzvērtīgi var notikt par dempinga cen ām. Turklāt nevienā 
izmeklēšanas posm ā uzņēmums nesniedza piln īgu inform āciju par tās produkcijas p ārdošanu uz 
trešām valstīm, tādēļ nebija pieejama inform ācija, lai norm ālās vērtības varētu noteikt š ādi. 
Tādējādi apgalvojums tika noraid īts, un norm ālās vērtības aprēķināja saskaņā ar pirmo 
alternatīvu, kas noteikta Pamatr egulas 2. panta 3. punkt ā. 
(79) Always  vēl papildus apgalvoja, ka, nosakot sam ērīgo peļņu normālās vērtības noteikšanai, 
nevajadzētu izslēgt pārdošanu ārpus parast ās tirdzniec ības analogaj ā valstī. Prasību tomēr 
nevarēja pieņemt, jo p ēc analoģijas ar 2. panta 6. punkta ievadda ļu, ja uzņēmums veicis 
pārdošanu viet ēja tirgū, tad peļņa normālo vērtību aprēķināšanai būtu jāpamato ar uz ņēmuma 
datiem par ražošanu un p ārdošanu parastaj ā tirdzniec ībā. Tādēļ bija tikai sapr ātīgi, ka iest ādes, 
piemērojot Pamatregulas 2. panta 6. punkta c)  apakšpunktu, lietoja  Meksikas ražot āju peļņu, kas 
gūta iekšējā pārdošanā parastā tirdzniec ībā. 
Eksporta cena 
3.4. ĶTR 
(80) Izmeklēšana pierādīja, ka atlas īto ĶTR ražotāju eksport ētāju eksports veikts gan nesaist ītajiem, 
gan saistītajiem klientiem Kopien ā.  
(81) Eksportam, kuru eksport ēja atlasītie ražotāji eksport ētāji tieši neatkar īgiem klientiem Kopien ā, 
eksporta cenas saska ņā ar Pamatregulas 2. panta 8. punktu tika noteiktas, ņemot vērā maksātās 
vai maksājamās cenas par attiec īgo produktu. 
 
LV 19   LV (82) Tirdzniec ībai, kura veikta caur saist ītajiem import ētājiem Kopien ā, eksporta cena tika apr ēķināta, 
ņemot vērā tālākpārdošanas cenas pirmajam neatkar īgajam klientam. Tika  veiktas visu to 
izmaksu korekcijas, kas raduš ās starp import ēšanu un šo import ētāju veiktu t ālākpārdošanu, 
tostarp TV&A un nodok ļiem, un pie ņemot sam ērīgu peļņas procentu, saska ņā ar Pamatregulas 
2. panta 9. punktu. Pe ļņas procents 5 % apm ērā tika uzskat īts par sam ērīgu šim tirgus veidam, un 
tika konstat ēts, ka tas ar ī ir saskaņā ar nesaist ītu importētāju peļņu. 
(83) Viens ražot ājs eksport ētājs, kas sadarboj ās, apgalvoja, ka, apr ēķinot tā eksporta cenu, saska ņā ar 
Pamatregulas 11. panta 10. punktu pašreiz ējo antidempinga maks ājumu nevajadz ētu atskaitīt kā 
izmaksas, kas raduš ās starp import ēšanu un t ālākpārdošanu. Tas pazi ņoja, ka, atskaitot no t ā 
tālākpārdošanas cen ām visas izmaksas, kas rodas starp import ēšanu un t ālākpārdošanu, iz ņemot 
antidempinga maks ājumu, pārrēķinātās eksporta cenas iev ērojami pārsniedz norm ālo vērtību un 
tādēļ antidempinga maks ājums pien ācīgi atspogu ļots tālākpārdošanas cen ā. Turklāt 
tālākpārdošanas cenas tika p ārrunātas, pamatojoties uz ieteiktaj ām mazumtirdzniec ības cenām, 
kam atņemts preču izplatītāja uzcenojums, un t ādēļ antidempinga maks ājums ir pietiekami 
atspoguļots turpm ākajās pārdošanas cen ās. 
(84) Šajā ziņā jānorāda, ka uz ņēmuma pras ība attiecībā uz antidempinga maks ājuma atspogu ļošanu 
tālākpārdošanas cen ās, salīdzinājumā ar norm ālo vērtību, ir uzskat āma par neb ūtisku, jo, 
piemērojot 11. panta 10.punktu, nav svar īgas eksporta cenu izmai ņas salīdzinājumā ar normālo 
vērtību, bet tas, k ā maksājums ir atspogu ļots tālākpārdošanas cenu un turpm āko Kopienas 
pārdošanas cenu pieaugum ā. Uzņēmums nesniedza pier ādījumus par t ālākpārdošanas vai 
turpmāko cenu izmai ņām, atsaucoties uz t ā eksporta cen ām, kas noteiktas iepriekš ējās 
izmeklēšanās, kas gal īgi pierādītu, ka antidempinga samaks āto maksājumu summa patieš ām 
atspoguļota tālākpārdošanas cen ās, tādēļ prasība bija jānoraida. 
3.5. Vjetnama 
(85) Visu eksporta p ārdošanu uz ņēmums, kam bija pieš ķirts TER, veica ar trešo valstu saist īto 
tirgotāju starpniec ību neatkar īgiem klientiem Kopien ā. Tādēļ eksporta cenu noteica, par pamatu 
ņemot tālākpārdošanas cenu neatkar īgiem klientiem Kopien ā. 
(86) Ražotājiem eksport ētājiem, kam nav pieš ķirts TER, eksporta cena bija j ānosaka, ņemot vērā 
pieejamos faktus, jo dažu ražot āju eksporta cenas netika uzskat ītas par uzticam ām. Tāpēc 
ražotāju eksport ētāju eksporta cenas, par kur ām runāts 43. apsv ērumā, netika ņemtas vērā, 
nosakot eksporta cenu. Šim nol ūkam vērā tika ņemtas tikai t ā ražotāja eksporta cenas, kura 
eksporta cenas tika uzskat ītas par uzticam ām. 
4. Salīdzinājums 
(87) Lai nodrošin ātu godīgu salīdzinājumu starp norm ālo vērtību un eksporta cenu, tika veiktas 
attiecīgas korekcijas, lai noteiktu atš ķirības, kuras ietekm ē cenu sal īdzināmību saska ņā ar 
Pamatregulas 2. panta 10. punktu. Pamatojo ties uz šo, tika veiktas nepieciešam ās korekcijas 
attiecībā uz netiešajiem nodok ļiem, atlaid ēm, tirdzniec ības līmeņiem, transportu (ar ī 
pārvadāšanas izmaksas), j ūras pārvadājumu frakt ā un apdrošin āšanas izmaks ām, iepakojumu un 
kredīta izmaks ām. Eksporta cenas korekcija attiec ībā uz iekšzemes p ārvadājumu cenu 
eksportējošā valstī un kredīta izmaks ām tika veidotas, ņemot vērā izmaksas, k ādas analogaj ā 
valstī noteiktas attiec ībā uz uzņēmumiem, kuriem nav pieš ķirts TER. Korekcijas tika veiktas ar ī 
tur, kur eksporta tirdzniec ība tika veikta caur saist īto uzņēmumu, kurš atrodas valst ī, kas nav 
attiecīgā valsts vai Kopiena, saska ņā ar Pamatregulas 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu. 
 
LV 20   LV (88) ĶIETP un ĶTR ražotāji eksport ētāji apgalvoja, ka korekcijas, kas izdar ītas attiecībā uz iekšzemes 
transportu un procentu likme, kas saist īta ar kred īta izmaks ām, kas konstat ētas analogaj ā valstī, 
nav pamatotas, jo, nepast āvot tirgus ekonomikas nosac ījumiem attiec ībā uz izmaks ām, kas 
radušās ražotājiem eksport ētājiem, kuri sadarboj ās, izmeklēšanā nav pierādīti. Šajā ziņā jānorāda, 
ka visi TER piepras ījumi, ko iesniedza ražot āji eksport ētāji, kas sadarboj ās, tika noraid īti, t. i., 
tika konstat ēts, ka šie uz ņēmumi nedarbojas tirgus ekonomikas apst ākļos. Tādēļ izmaksas, kas 
radās šiem uz ņēmumiem, nevar izmantot, jo t ās nav raduš ās situācijā, kurā dominē tirgus 
ekonomikas nosac ījumi. Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, arguments tika noraid īts. 
(89) Vjetnamas uz ņēmumi apgalvoja, ka korekcijas, kas saska ņā ar 2. panta 10. punkta i) apakšpunktu 
izdarītas attiecībā uz komisijas maksu, bijušas nepamatotas. Uz ņēmumi paskaidroja, ka saist ītie 
tirgotāji trešās valstīs ir tikai „uzņēmumi uz pap īra” (t. i., uzņēmumi, kam nav darbinieku un kas 
neveic nek ādus uzdevumus vai darb ību) un ka tie uzskat āmi par vienotu saimniecisku vien ību ar 
ražotājiem eksport ētājiem Vjetnam ā. Šajā ziņā jānorāda, ka šie tirgot āji izrakstījuši Kopienas 
klientiem fakt ūrrēķinus un ka šie tirgot āji saņēmuši samaksu no Kopienas klientiem. Turkl āt 
jānorāda, ka pārdošana, ko veikuši saist ītie tirgotāji ietvēra uzcenojumu. Ja šiem saist ītajiem 
tirgotājiem tika p ārbaudīta grāmatvedība, varēja konstat ēt, ka šis uzcenojums ir pat liel āks nekā 
koriģētā summa. T ādēļ šis apgalvojums tika noraid īts un korekcija tika saglab āta 5 % apjom ā, jo 
šādu apjomu uzskat īja par sam ērīgu, lai atspogu ļotu komisijas naudu, kas samaks āta 
neatkarīgiem aģentiem, kuri iesaist īti attiecīgā produkta tirdzniec ībā.  
5. Dempinga starp ība 
5.1. ĶTR 
(90) Saskaņā ar Pamatregulas 2. pant a 11. punktu, dempinga starp ība tika noteikta, pamatojoties uz 
salīdzinājumu starp katra produkta veida vid ējo svērto normālo vērtību un vid ējo svērto eksporta 
cenu. Norm ālās vērtības un eksporta cenas sal īdzinājums atlas ītajiem ĶTR ražot ājiem 
eksportētājiem IP laik ā parādīja 36,8 % dempinga starp ību. Šī dempinga starp ība ir attiecin āma 
uz visiem uz ņēmumiem, kas sadarboj ās, t. i., atlas ītajiem un neatlas ītajiem.  
(91) Salīdzinot datus par eksportu uz Kopienu, kuru nodrošina ĶTR ražot āji eksport ētāji, kas 
sadarbojās (atlasītie un neatlas ītie), un kop ējo importa apjomu, kas ieg ūts no Eurostat  statistikas 
par importu, tika konstat ēts, ka sadarb ības līmenis ir zems, jo šis eksports veidoja 54 % no kop ējā 
Kopienas importa no ĶTR IP laik ā. Tāpēc to Ķīnas ražot āju eksport ētāju, kas nesadarbojas, 
eksporta apjomiem, dempinga l īmenis tika noteikts, ņemot vērā attiecīgā produkta divu produktu 
kategorijas (sk. 20. apsv ērumu), kur ām ir visliel ākā starpība, kas noteikta atlas ītajiem ražot ājiem 
eksportētājiem. Šī pieeja tika uzskat īta par piem ērotu, jo netika atkl āta neviena nor āde uz to, ka 
kāds no ražot ājiem, kas nesadarbojas, realiz ētu dempingu, produktu p ārdodot par zem āku cenu 
nekā atlasītie ražotāji eksportētāji.  
(92) Visbeidzot tika apr ēķināta valsts m ēroga vidējā dempinga starp ība, kā svērto koeficientu 
izmantojot katras eksport ētāju grupas CIF v ērtību, t. i., to, kas sadarboj ās, un to, kas 
nesadarboj ās. Noteikt ā valsts mēroga dempinga starp ība, kas izteikta procentos no CIF cenas pie 
Kopienas robežas pirms nodok ļu nomaksas, bija 48,5 %. 
(93) ĶIETP apgalvoja, ka pieeja,  kas izmantota to ražot āju eksport ētāju dempinga starp ības 
noteikšanai, kas nesadarboj ās, neatbilst metodikai, ko Komisija izmantoja iepriekš ējā beigu 
pārskatīšanas izmekl ēšanā attiecībā uz velosip ēdu importu no Ķīnas, un t ādējādi vienotaj ā 
procedūrā var iegūt pārāk kļūdainus rezult ātus. Metode, ko izmantoja, lai apr ēķinātu dempinga 
starpību ražotājiem eksport ētājiem, kas nesadarboj ās iepriekš ējā beigu pārskatīšanas izmekl ēšanā, 
 
LV 21   LV bija pēc Eurostat  datiem noteikt ā visu dar ījumu vid ējā eksporta cena, no k ā atskaitīta 
sadarbojušos ražot āju eksporta cena. T ā vēl arī apgalvoja, ka kop ējā dempinga noteikšan ā, 
pamatojoties uz pie ņēmumu, ka uz ņēmumi, kas nesadarboj ās, nerada maz āku attiecīgā produkta 
dempingu k ā ražotāji eksport ētāji, kas sadarboj ās, Komisija nav ņēmusi vērā konkrētos produkta 
veidus, kurus eksport ēja ražotāji eksport ētāji, kas nesadarboj ās, jo saska ņā ar Pamatregulas 
18. panta 6. punktu un 6. panta 8. punktu, k ā arī PTO Antidempinga nol īguma II pielikuma 
7. punktu īpaši piesardz īgi jāizmanto pieejam ā informācija.  
(94) Šajā sakarā vispirms j ānorāda, ka metodika, ka s izmantota iepriekš ējā beigu p ārskatīšanas 
izmeklēšanā, tika uzskat īta par piem ērotu, lai noteiktu, vai ir bijis atk ārtots dempings. Šaj ā ziņā 
iestādes uzskat īja, ka dempinga starp ību varētu noteikt bez piln īgas precizit ātes, jo praks ē to 
neizmantotu. Saist ībā ar pašreiz ējo izmekl ēšanu dempinga starp ība bija j āaprēķina daudz 
precīzāk. Tālab to Ķīnas ražot āju eksporta apjomi, kas nesadarboj ās, tika noteikti, izmantojot 
Eurostat datus. Attiec ībā uz eksporta cenu Eurostat datus neuzskat īja par piem ērotu inform ācijas 
avotu, jo nebija zin āms, kādus produkta veidus eksport ē uzņēmumi, kas nesadarboj ās, un tādēļ 
salīdzinājums ar vid ējo svērto normālo vērtību analogaj ā valstī diezin vai sam ērīgi atspogu ļotu šo 
eksportētāju dempinga starp ību. Turkl āt, izmantojot ĶIETP ieteikto metodiku, kop ējā dempinga 
starpība būtu ievērojami augst āka, proti, vair āk nekā divas reizes. T ādēļ saskaņā ar Pamatregulas 
18. panta 6. punktu un 6. panta 8. punktu, k ā arī PTO Antidempinga nol īguma II pielikuma 
7. punktu š ķita piemērotāk izmantot divas attiec īgā produkta kategorijas ar liel āko dempinga 
starpību, kas noteikta atlas ītajiem ražot ājiem eksport ētājiem. Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, 
arguments tika noraid īts.  
5.2. Vjetnama  
(95) Saskaņā ar Pamatregulas 2. panta 11. punktu dempinga starp ība tika noteikta, ņemot vērā katra 
produkta veida vid ējās svērtās normālās vērtības un vid ējās svērtās eksporta cenas sal īdzinājumu. 
Vjetnamas ražot āja eksport ētāja normālās vērtības un eksporta cenas sal īdzinājums ar TER 
parādīja dempinga starp ību 15,8 % apm ērā IP laikā. 
(96) Salīdzinot datus par eksportu uz Kopi enu, kurus iesniedza Vjetnamas ražot āji eksport ētāji, un 
kopējo importu, kura izcelsmes valsts ir Vjetnama, konstat ēja, ka sadarb ības līmenis ir augsts, jo 
šis eksports bija vair āk nekā 95 % no kop ējā Kopienas importa apjoma no Vjetnamas IP laik ā. 
(97) Tā kā, kā jau minēts 96. apsv ērumā, sadarbības līmenis ir augsts, tika noteikta vid ējā dempinga 
starpība valstī, ņemot vērā to ražot āju eksport ētāju, kas sadarboj ās, vidējo svērto dempinga 
starpību, kuriem nav pieš ķirts TER vai AR un kuru inform ācija attiec ībā uz eksporta cen ām bija 
uzskatāma par ticamu, k ā minēts 85. apsv ērumā. Tādējādi 34,5 % valsts dempinga starp ība, kas 
izteikta procentos no CIF cenas pie Kopienas robežas pirms nodok ļu nomaksas, tika attiecin āta 
uz visiem citiem ražot ājiem eksport ētājiem Vjetnam ā. 
D. ZAUD ĒJUMI 
1. Pret konkurenci v ērstās rīcības ietekme 
(98) Izmeklēšanas laik ā tika konstat ēts, ka viena atlas ītā Kopienas ražot āja Accell Group N.V.  divām 
filiālēm Batvus N.V.  un Koga N.V . Nīderlandes konkurences piem ēroja naudas sodu par r īcību, 
kas vērsta pret konkurenci7.Pārkāpums attiec ās uz divu fili āļu vienošanos ar diviem citiem 
                                                 
7 N īderlandes Mededingingsautoritet  2004. gada 21.apr īļa Lēmums Nr. 1615/691. 
 
LV 22   LV Kopienas ražot ājiem (neatlas ītiem) un ar Ķīnas ražotāju Giant China Co. Ltd.  saistītu uzņēmumu 
Giant Europe B.V.  attiecībā uz kopēju minimālo cenu sarakstu (cenu kartelis) velosip ēdiem, šīs 
cenas tika izmantotas mazumtirdzniec ības kanālos Nīderlandes velosip ēdu tirgū. Jānorāda, ka 
Accell Group N.V.  Nīderlandes konkurences iest ādēm pārsūdzēja to lēmumu attiec ībā uz cenu 
karteli. 
(99) Cenu kartelis past āvēja 2001. gada velosip ēdu tirdzniec ības sezon ā (no 2000. gada 1. septembra 
līdz 2001. gada 31. augustam). Dempinga un zaud ējumu pārbaude pašreiz ējā izmeklēšanas 
periodā ir no 2003. gada 1. apr īļa līdz 2004. gada 31. martam, turpretim zaud ējumu izvērtējuma 
tendenču analīze veikta period ā no 2000. gada janv āra līdz IP beig ām. Līdz ar to pret konkurenci 
vērstais rīcības periods un p ārskata periods nep ārklājas.  
(100)  Ņemot vērā iepriekš min ēto, nevar secin āt, ka pret konkurenci v ērstā rīcība būtu kaut k ā 
ietekmējusi Kopienas tirgu, t. i., N īderlandes tirgu, taj ā pārskata period ā un tātad arī kartelī 
iesaistīto Kopienas ražot āju radīto zaudējumu rādītājus. Gadījumos, kad publiskas iest ādes 
pieņēmušas lēmumus par cenu karte ļiem, parasti pieeja ir ļoti piesardz īga, pat ja š ādi lēmumi ir 
pārsūdzēti. Lai nepie ļautu nekādas šaubas, ka atlas ītā Kopienas ražot āja Accell Group N.V.  
darbību ietekm ējusi dažu t ā filiāļu pret konkurenci v ērstā rīcība, tika nolemts izsl ēgt šo ražot āju 
no zaudējumu anal īzes, kaut ar ī tika konstat ēts, ka tikai daži grupas uz ņēmumi iesaist īti pret 
konkurenci v ērstajā rīcībā. Attiecībā uz to divu p ārējo Kopienas ražot āju pret konkurenci v ērsto 
rīcību, kas ar ī piedalījās kartelī, tika atzīmēts, ka tie nebija starp atlas ītajiem Kopienas ražot ājiem. 
Šiem diviem ražot ājiem, iev ērojot, ka kartelis bija balst īts uz kop ējām minim ālām cenām, 
iespējamā karteļa ietekme uz šo ražot āju darbību atspogu ļotos cenās un peļņas līmeņos. 
Neatlasīto Kopienas ražot āju cenu un rentabilit ātes tenden ču novērtējums netika veikts, t ādēļ šo 
divu uzņēmumu dal ība kartelī neietekm ēja zaudējumu anal īzi. Tāpat tika apsv ērts, vai pret 
konkurenci v ērstā rīcība daļā Kopienas tirgus var ētu ietekm ēt arī citus atlas ītos Kopienas 
ražotājus. Tomēr tika atkl āts, ka šo ražot āju darbības Nīderlandes tirg ū pārskata period ā ir bijušas 
ļoti ierobežot ā apjomā (mazāk nekā 1 % no kop ējā pārdoto vien ību skaita). Turkl āt patēriņš 
Nīderlandes tirg ū ir tikai 7 % no kop ējā Kopienas pat ēriņa, un karte ļa darbības ilgums bija ļoti 
ierobežots. T āpēc netika uzskat īts par nepieciešamu izdar īt koriģēto zaudējumu izv ērtējuma 
secinājumā par šo citu ražot āju darbību.  
(101)  Turklāt tika arī secināts, vai priekšstats par zaud ējumiem b ūtu ievērojami atš ķirīgs, ja Accell 
Group N.V.  būtu iekļauts zaud ējumu anal īzē. Tomēr, pat ja Accell Group N.V.  datus ņemtu vēra, 
zaudējumu tendences b ūtu kopum ā palikušas t ādas pašas, k ā secināts iepriekš. 
(102)  Tā kā kartelis past āvēja 2001. gada velosip ēdu tirdzniec ības sezon ā, Giant Europe B.V.  dalībai 
tajā nebija ietekmes uz saist ītā eksportētāja konstat ējumu par pašreiz ējās antidempinga 
procedūras izmekl ēšanas periodu. 
2. Kopienas ražošanas apjoms 
(103)  Pašreizējās izmeklēšanas laik ā tika atklāts, ka velosip ēdus ražo: 
– 8 atlasītie ražotāji,  
– 12 citi sūdzību iesniegušie Kopienas ražot āji, 
– 39 citi Kopienas ražot āji, kuri atbalsta s ūdzību. 
 
LV 23   LV 3. Kopienas ražošanas nozares defin īcija 
(104)  Kopienas ražot āji, kuri iesniedza s ūdzību (gan atlas ītie, gan neatlas ītie), kopā ar citiem Kopienas 
ražotājiem, kuri atbalsta s ūdzību (gan atlas ītie, gan neatlas ītie), kas atbild ēja uz paraugu atlases 
anketu un pazi ņoja, ka ir gatavi sadarboties izmekl ēšanas proces ā, pārstāvēja vairāk nekā 80 % 
no Kopien ā saražotā attiecīgā produkta. T āpēc tiek uzskat īts, ka tie veido K opienas ražošanas 
nozari Pamatregulas 4. panta 1. punkta noz īmē. Pārējie Kopienas ražot āji, kas nepiedal ījās 
sūdzības iesniegšan ā, neiebilda pret izmekl ēšanu. Atlas ītie Kopienas ražot āji izmeklēšanas laik ā, 
pēc viena no ražot ājiem izslēgšanas (k ā paskaidrots 98. l īdz 101. apsv ērumā), (turpmāk tekstā 
“atlasītie ražotāji”) pārstāv apmēram 37 % no kop ējā saražotā velosipēdu apjoma Kopien ā IP 
laikā. 
4. Kopienas pat ēriņš 
(105)  Kopienas ražot āju tirdzniec ības apjomi tika izv ērtēti, ņemot vērā datus, kas apkopoti no 
ražotājiem, kuri iesniedza atbildes uz atlases aptaujas lapas jaut ājumiem, un datus, kas uzskait īti 
sūdzībā, kuru iesnieguši pras ības iesniedz ēji. Dati sūdzībā tika apkopoti no daž ādām velosip ēdu 
ražotāju apvienībām Kopien ā.  
(106)  Kopējais Kopienas pat ēriņš tika noteikts, ņemot vērā visu Kopienas ražot āju pārdoto apjomu 
Kopienas tirg ū, kā novērtēts iepriekš, pieskaitot importu no vis ām valstīm saskaņā ar Eurostat  
informāciju.  
(107)  Kopienas pat ēriņš samazin ājās par 10 % p ārskata perioda s ākumā no 17 348 000 vien ībām 
2000. gad ā līdz 15 695 000 vien ībām 2002. gad ā Pēc tam pat ēriņš pakāpeniski palielin ājās līdz 
18 037 000 vien ībām IP laik ā. Pārskata period ā patēriņš palielin ājās par 4 %. S īkāki, vienībās 
izteikti dati sniegti šaj ā tabulā 
Patēriņš 2000 2001 2002 2003  IP 
Vienības 17 348 000 15 236 000 15 695 000 17 336 00 18 037 000 
Indekss  100 87 90 100 104 
5. Velosip ēdu imports no ĶTR un Vjetnamas 
5.1. Kumulācija 
(108)  Saskaņā ar Pamatregulas 3. pant a 4. punktu Komisija turpin āja pētīt, vai ĶTR un Vjetnam ā 
(„attiecīgās valstis”) ražoto velosip ēdu importa ietekme b ūtu izvērtējama kumulat īvi. 
(109)  Šis nosac ījums izvirza noteikumu, ka importa ietekme no div ām vai vair ākām valstīm, kura 
vienlaicīgi ir pakļauta vienai un tai pašai izmekl ēšanai, ir izv ērtējama kumulat īvi, ja i) dempinga 
starpība, kura noteikta attiec ībā uz importu no katras valsts, ir vair āk nekā minimums, kas 
noteikts Pamatregulas 9. panta 3. punkt ā; ii) importa apjoms no katras no valst īm nav vērā 
neņemams un iii) konkurences apst ākļi starp import ētajiem produktiem un l īdzīgo Kopienas 
produktu padara š ādu vērtējumu piem ērotu. 
(110)  Kā norādīts iepriekš, pašreiz ējā izmeklēšana pierādīja, ka dempinga starp ība, kas noteikta ĶTR 
un Vjetnamas gad ījumā, ir daudz augst āka par minim ālo līmeni, un importa apjomu no min ētajā 
valstīm nevar ne ņemt vērā Pamatregulas 5. panta 7. punkta noz īmē (to tirgus da ļa sasniedz 
attiecīgi 4,07 % un 8,70 % IP laik ā). 
 
LV 24   LV (111)  Ņemot vērā konkurences apst ākļus starp import ētajiem produktiem un l īdzīgo produktu, lai 
noteiktu kop ējā izvērtējuma piem ērotību, Komisija analiz ēja eksport ētāju tirgus uzved ību 
attiecībā uz eksporta cen ām un apjomiem, ņemot vērā Eurostat  datus. 
(112)  Tika atkl āta līdzīga ĶTR un Vjetnamas ražot āju uzvedība tirgū attiecībā uz eksporta cen ām. 
Būtībā abas min ētās valstis ir samazin ājušas to velosip ēdu tirdzniec ības vidējās cenas par 
attiecīgi 22 % un 52 % vis ā pārskata period ā.  
(113)  Kā norādīts 110. apsv ērumā, abām valstīm Kopienas tirg ū pieder iev ērojama tirgus da ļa. 
(114)  Turklāt, kā paskaidrots iepriekš (skat īt 19. un turpm ākos apsvērumus), ir atkl āts, ka attiec īgais 
produkts, kas import ēts no ĶTR un Vjetnamas, un tas, ko ražoju si Kopienas ražošanas nozare, 
uzskatāmi par līdzīgiem to savstarp ējās aizvietojam ības un aizst ājamības dēļ, tādējādi to veidi ir 
savstarpēji konkurējoši. 
(115)  Tādējādi tika secin āts, ka attiec īgā produkta eksports no attiec īgajām valstīm konkur ē ar 
Kopienas ražošanas nozares ražotajiem velosip ēdiem. 
(116)  Pēc galīgo konstat ējumu pazi ņošanas dažas ieinteres ētās personas iebilda, ka kumul ācija nav 
pamatota, jo ĶTR un Vjetnamas import ētie velosip ēdu modeļi atšķiras. Tom ēr, salīdzinot visus 
importētos modeļus, tika konstat ēts, ka sakrit ība pastāv ne tikai starp velosip ēdiem, ko import ē 
no ĶTR un Vjetnamas, un velosip ēdiem, ko ražo Kopienas atlas ītie ražotāji, bet ka ir ar ī 
ievērojama sakrit ība starp mode ļiem, ko import ē no ĶTR, un tiem, kurus import ē no Vjetnamas. 
Tika arī apgalvots, ka tirgus segm enti, kuros Vjetnamas ražot āji pārdod savus velosip ēdus, 
atšķiras no tiem, kuros darbojas ĶTR eksport ētāji un Kopienas ražot āji, un tādējādi pamatojamas 
atšķirīgas cenas. Tom ēr šis apgalvojums netik a pamatots ar pier ādījumiem. Turkl āt šķiet, ka 
dažās dalībvalstīs, kurās Vjetnamas importam ir svar īga tirgus da ļa, velosip ēdi no Vjetnamas ir 
vairākos tirgus segmentos. T ādēļ abus apgalvojumus noraid īja.  
(117)  Pamatojoties uz iepriekšmin ēto, tika secin āts, ka izpild īti visi nosac ījumi, kas pamato ĶTR un 
Vjetnamas izcelsmes velosip ēdu importa kumul āciju. 
5.2. To ĶTR un Vjetnamas izcelsmes velosip ēdu apjoms, kurus p ārdod par dempinga cen ām 
(118)  Attiecīgā produkta importa apjoms tika noteikts, ņemot vērā statistikas inform āciju, kuru sniedz 
Eurostat . No ĶRT import ēto velosip ēdu skaits, kuru izcelsme ir ĶTR, laika posm ā no 2000. gada 
līdz izmekl ēšanas periodam palielin ājās par 472 %. Velosip ēdu imports no ĶTR IP laik ā ir vairāk 
nekā 55 reizes liel āks par 13 651 velosip ēdiem, kas import ēti iepriekš ējās izmeklēšanas IP laik ā 
(no 1997. gada 1. septembra l īdz 1998. gada 31. augustam). Laika posm ā no 2000. gada l īdz IP 
velosipēdu imports no Vjetnamas palielin ājās par 413 %. Apskatot kumulat īvi, šo abu valstu 
imports laika posm ā no 2000. gada l īdz IP palielin ājās no 435 373 vien ībām līdz 
2 311 638 vien ībām, tātad pieaugums sasniedza 431 %. 
(119)  Tā kā pārskata period ā patēriņš palielin ājās tikai par 4 %, attiec īgā produkta tirgus da ļa, ko 
aizņēma attiec īgais ĶTR izcelsmes importa produkts, palielin ājās no 0,73 % 2000. gad ā līdz 
4,07 % IP laik ā, un Vjetnamas da ļa palielin ājās no 1,77 % 2000. gad ā līdz 8,70 % IP laik ā. 
Tādējādi apvienot ā tirgus daļa ir palielin ājusies no 2,50 % 2000. gad ā līdz 12,77 % IP laik ā.  
(120)  ĶTR un Vjetnamas izcelsmes velosip ēdu importa un tirgus da ļas pārmaiņas pārskata period ā ir 
atspoguļotas šajā tabulā 
 
LV 25   LV Imports 
no ĶTR 2000 2001 2002 2003  IP 
Apjoms (vien ības) 128 091 257 728 561 706 707 351 733.901 
Indekss  100 201 438 552 572  
Tirgus da ļa % 0,73 1,68 3,58 4,08 4,07 
Imports 
no Vjetnamas 2000 2001 2002 2003  IP 
Apjoms (vien ības) 307 282 586 051 766 680 1 457 245 1 577 737 
Indekss  100 191 250 474 513 
Tirgus da ļa % 1,77 3,84 4,88 8,40 8,70 
 
Kumulat īvais 
imports 2000 2001 2002 2003  IP 
Apjoms 
(vienības) 435 373 843 779 1 328 386 2 164 596 2 311 638 
Indekss  100 194 305 497 531 
Tirgus da ļa % 2,50 5,52 8,46 12,48 12,77 
Indekss  100 220 338 499 510 
6. Attiec īgā importa cenas 
a) Cenu pārmaiņas 
(121)  Eurostat  datus var izmantot ierobežoti, nosakot importa par dempinga cen ām cenu tendences 
laika period ā starp 2000. gadu un IP š ādu iemeslu d ēļ. 
Tika secin āts, ka importa cenas, kas pamatotas ar Eurostat  datiem, ne ņem vērā dažādos 
produktu veidus un iev ērojamās cenu atš ķirības starp daž ādajiem attiec īgā produkta veidiem. 
Vidējo cenu valst ī ļoti ietekm ē produktu daudzveid ība katrā valstī. Izmeklēšana pierādīja, ka, 
salīdzinot vair ākus import ētos modeļus no eksport ētājiem, kas sadarboj ās un kas tirgo viena un 
tā paša veida un mode ļa produktus, ir iev ērojama cenu atš ķirība atkarībā no velosip ēdu 
sastāvdaļām. Turkl āt tika konstat ēts, ka uz produkta veidiem balst ītās importa cenas, kas 
noteiktas starp eksport ētājiem, kas sadarbojas, patiesi atspogu ļo ĶTR, Vjetnam ā un Kopienas 
ražošanas nozar ē ražoto velosip ēdu cenu atš ķirības. Attiec īgi cenas, kas nor ādītas Eurostat  
datos, ir nep ārliecinošas š īs izmeklēšanas vajadz ībām. Eurostat  norādītās importa cenas ĶTR un 
 
LV 26   LV Vjetnamai noder tikai un vien īgi kā cenu tenden ču indikatori pa valst īm, bet t ās nav 
izmantojamas, lai sal īdzinātu tirdzniec ības cenas starp daž ādām valstīm un Kopienu.  
(122)  Saskaņā ar Eurostat  datiem laika period ā no 2000. gada l īdz IP vidējās svērtās importa cenas no 
ĶTR un Vjetnamas, turpm āk tekstā noteiktas ar indeksu, samazin ājās attiecīgi par 22 % un 52 %. 
Kopumā vidējās pārdošanas cenas samazin ājās par 50 %. S īkāka inform ācija sniegta tabul ā 
Importa cenas  2000 2001 2002 2003  IP  
 (ĶT R )       
Indekss  100 83 70 75 78
 (Vjetnama)      
Indekss  100 82 71 49 48
 (kumulāc i j a )       
Indekss  100 81 62 50 50
b) Pārlieku liels cenu samazin ājums 
(123)  Lai noteiktu ĶTR un Vjetnamas izcelsmes velosip ēdu izraisīto cenu samazin ājumu, Komisija, 
veicot anal īzi, ņēma vērā informāciju, kas izmekl ēšanas gait ā saņemta no atlas ītajiem ražot ājiem 
eksportētājiem un atlas ītajiem Kopienas ražot ājiem. Šaj ā analīzē vērā tika ņemtas ražot āju 
eksportētāju reālās eksporta cenas (CIF cen a pie Kopienas robežas) un ĶTR cenas, gan ar 
antidempinga maks ājumu, gan bez t ā. Kopienas ražošanas nozares attiec īgās cenas bija t ādas, 
kādas tās ir neatkar īgiem klientiem, nepieciešam ības gadījumā veikta korekcija uz EXW  cenu. IP 
laikā, pamatojoties uz aptaujas lap ā noteiktajiem daž ādajiem produktu veidiem, ĶTR gadījumā 
tika noteikta cenu samazin ājuma starp ība 53 % bez antidempinga maks ājuma un 39 % ar 
maksājumu. Vjetnamas gad ījumā cenu samazin ājuma starp ība bija starp 25 un 60 %. Šaj ā sakarā 
jāatzīmē, ka vidējās svērtās tirdzniec ības cenas no ĶTR un Vjetnamas pa produktu veidiem ir 
ievērojami liel ākas nekā importa cenas, ņemot vērā Eurostat  datus. Tas no jauna apstiprina 
secinājumu, kas izteikts 121. apsv ērumā, ka produkta daudzveid ība skaidri ietekm ē tirdzniec ības 
cenu starp valst īm.  
7. Kopienas ražošanas nozares st āvoklis 
(124)  Saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 5. punktu Komisija p ārbaudīja visus attiec īgos ekonomiskos 
faktorus un r ādītājus, kuri attiecas uz Kopienas ražošanas nozares st āvokli. Šī analīze tika veikta 
atlasītajiem uz ņēmumiem, kas min ēti 15. apsv ērumā, izņemot 100. apsv ērumā minēto 
uzņēmumu. Tom ēr, lai ieg ūtu pilnīgu priekšstatu par situ āciju Kopienas ražošanas nozar ē, 
attiecībā uz tiem r ādītājiem, par ko bija pieejama uzticama inform ācija saistībā ar Kopienas 
ražošanas nozari kopum ā šī informācija ir ar ī sniegta turpm āk tekstā. Pamatojoties uz to, 
ražošanas nozares darb ība, ko m ēra ar tādiem faktoriem k ā cenas, algas, ieguld ījumi, peļņa, 
ienākums no ieguld ījumiem, naudas pl ūsma un sp ēja piesaist īt kapitālu, ir noteikta, pamatojoties 
uz inform āciju, ko sniedza atlas ītie uzņēmumi. Ar zaud ējumiem saist ītie faktori, t ādi kā tirgus 
daļa, pārdošanas apjoms un ražošanas apjoms ir not eikti visai Kopienas ražošanas nozarei.  
 
LV 27   LV (125)  Dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka, analiz ējot zaudējumu rādītājus, jāņem vērā tikai 
atlasītie uzņēmumi. Antidempinga proced ūrās parasti analiz ē ar zaudējumiem saist ītos faktorus 
visai Kopienas ražošanas nozarei. Tom ēr gadījumos, kad ražošanas nozari veido liels skaits 
ražotāju, tiek veikta atk ārtota atlase. Atlases m ērķis ir nodrošin āt, lai atvēlētajā laikā var savākt 
un pārbaudīt detalizētus datus no ierobežota skaita ražot āju. Šie dati attiecas uz t ādiem faktoriem 
kā cenas, algas, ieguld ījumi, pel ņa, ienākums no ieguld ījumiem, naudas pl ūsma un sp ēja 
piesaistīt kapitālu, gadījumos, kad atv ēlētajā laikā nav iesp ējams pārbaudīt datus par visu 
ražošanas nozari. Dati par citiem faktoriem, t ādiem kā tirgus da ļa, pārdošanas apjoms un 
ražošanas apjoms, parasti ir viegli pieejam i par visu ražošanas nozari. Pamatojot zaud ējumu 
analīzi tikai ar datiem no atlas ītajiem ražot ājiem, tiktu ignor ēti izmantojamie dati no citiem 
ražotājiem, tādējādi novērtējums nebūtu pilnīgs. Tādēļ, lai šajā gadījumā atvēlētajā laikā gūtu cik 
iespējams piln īgu novērtējumu, datus par tendenc ēm, kas attiecas uz visiem ar zaud ējumiem 
saistītajiem faktoriem, ko sa ņēma no atlas ītajiem ražot ājiem un p ārbaudīja, papildin āja ar 
informāciju, kas attiec ās uz visu ražošanas nozari.  
a) Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un t ās izmantojums  
(126)  Laika posm ā no 2000. gada l īdz IP atlas īto ražotāju līdzīgā produkta ražošanas apjoms 
palielinājās par 17 %. Ražošanas jauda vis ā pārskata period ā kopumā palielinājās par 18 %. 
(127)  Jaudas izmantošana vis ā pārskata period ā bija stabila. S īkāki dati sniegti tabul ā 
Ražošanas 
apjoms  2000 2001 2002 2003  IP 
Ražošanas apjoms 3 231 842 3 193 497 3 222 858 3 718 918 3 788 660 
Indekss  100 99 100 115 117 
Ražošanas jauda 4 033 737 4 125 649  4 339 273 4 613 939 4 779 632 
Indekss  100 102 108 114 118 
Ražošanas jaudas 
izmantošana 80,1% 77,4% 74,3% 80,6% 79,3% 
Indekss  100 97 93 101 99 
(128)  Izmeklēšana pier ādīja, ka visp ārējā ražošanas jaudu pieauguma iemesls ir ieguld ījumi jaun ās 
ražošanas l īnijās un darb ības restrukturiz ācija uzņēmumu grup ās. Atlasītie ražotāji kopum ā ir 
palielinājuši ražošanu, kas ir bijis iesp ējams, jo vair āki citi Kopienas ražot āji ir pametuši šo tirgu 
vai samazin ājuši jaudu. Tom ēr tabulā parādītā tendence par ražošanas palielin ājumu un ražošanas 
jaudas palielin āšanu atlas ītajos uzņēmumos jāaplūko saistībā ar visiem Kopienas ražot ājiem. 
Ņemot vērā vispārējo visu Kopienas ražot āju ražošanu, tendence nor āda uz ražošanas 
samazināšanos. Sīkāki dati sniegti tabul ā 
 
LV 28   LV  
Ražošanas 
apjoms  2000 2001 2002 2003  IP 
Ražošanas apjoms 12 700 000 11 028 000 10 083 000 10 165 000 10 160 00 
Indekss  100 87 79 80 80 
b) Krājumi 
(129)  Viens ražot ājs reorganiz ācijas dēļ nevarēja nodrošin āt konsekventu inform āciju par kr ājumiem 
2000. un 2001. gad ā. Līdz ar to š ī uzņēmuma dati, veicot kr ājumu anal īzi par pārskata periodu, 
nav jāņem vērā. 
(130)  Velosipēdu krājumi anal īzes period ā pieauga no 219 370 vien ībām 2000. gad ā līdz 
362 095 vien ībām IP laik ā, pieaugums sasniedza 65 %. Visliel ākais pieaugums konstat ēts 
2003. gad ā un IP laik ā, un tas notika t ādēļ, ka vienam no atlas ītajiem ražot ājiem bija j ānodrošina 
ļoti liela pieg āde uzreiz p ēc IP beig ām. Šī iemesla d ēļ krājumu līmeņa pieaugums neb ūt 
neatspogu ļo atlasītā ražotāja situācijas pasliktin āšanos šajā noteiktaj ā aspektā. Sīkāki dati sniegti 
tabulā 
Krājumi 2000 2001 2002 2003  IP 
Vienības 219 370 206 854 210 968 317 345 362 095 
Indekss  100 94 96 145 165
c) Pārdošanas apjoms un tirgus da ļa 
(131)  Atlasīto ražotāju ražoto velosip ēdu pārdošana Kopienas tirg ū stabili palielin ājās pārskata period ā 
no 3 156 451 vien ībām 2000. gad ā līdz 3 683 176 vien ībām IP laikā, vispārējais pieaugums 17 %. 
Tieši tāpat atlasīto ražotāju tirgus da ļa palielinājās no 18% 2000. gad ā līdz 20 % IP laik ā. Sīkāki 
dati sniegti tabul ā 
 2000 2001 2002 2003 IP 
Atlasīto ražotāju 
pārdotie 
daudzumi 
(vienības) 3 156 451 3 241 830 3 203 020 3 600 670 3 683 176 
Indekss 100 103 101 114 117 
Atlasīto ražotāju 
tirgus daļa 18% 21% 20% 20% 20% 
(132)  Tomēr šī tendence ir j āapskata kopsakar ā ar visu Kopienas ražot āju sniegumu. Ņemot vērā visu 
Kopienas ražot āju pārdotos apjomus, redzams, ka tirdzniec ības apjoms samazin ās. Sīkāki dati 
sniegti tabul ā 
 
LV 29   LV  2000 2001 2002 2003 IP 
Visu 
Kopienas 
ražotāju 
pārdotie 
daudzumi 11 718 000 10 035 000 9 175 000 9 100 000 9 300 000 
Indekss 100 86 78 78 79 
Tirgus da ļa 67% 66% 58% 52% 51% 
d) Pārdošanas cenas un izmaksas 
(133)  Izmeklēšana pierādīja, ka atlas ītie ražotāji ir saglab ājuši produkcijas sortimentu, kur ā galvenok ārt 
iekļauti A, B un C kategorijas velosip ēdi. Turklāt viņi ir paplašin ājuši tirdzniec ību, iesaistot taj ā 
lielos tirdzniec ības centrus un lielveikalus, bet maz āk sadarbojušies ar izplat ītājiem un 
mazumtirgot ājiem, kur atlas ītie ražotāji jau ir plaši p ārstāvēti ar augst ākā segmenta produktiem. 
Lielie tirdzniec ības centri ir palielin ājuši savu l īdzdalību velosip ēdu tirgū. Tas ir ietekm ējis gala 
patērētājus, jo tirdzniec ība ar lielo tirdzniec ības centru starpniec ību notiek par zem ākām cenām 
nekā ar mazumtirgot āju starpniec ību. Lai atlas ītie ražotāji varētu noturēties lielo tirdzniec ības 
centru tirg ū, zemākas cenas tiem j ākompensē ar lielākiem apjomiem.  
(134)  Vidējā svērtā velosipēdu pārdošanas cena, kas izteikta cen ā par vienību, nokritusies no EUR 124 
2000. gad ā līdz EUR 115 2003. gad ā, cenas samazin ājums ir 7 %. Tom ēr IP laikā vidējā cena 
pieauga līdz EUR 122. Vis ā pārskata period ā cenu samazin ājums bija 2 %. 
Pārdošanas cena 2000 2001 2002 2003 IP 
Pārdošanas cena 
(EUR par vien ību) 124 127 120 115 122 
Indekss 100 103 97 93 98 
(135)  Ražošanas izmaksas tika apr ēķinātas, ņemot vērā visu veidu atlas īto ražotāju saražot ā līdzīgā 
produkta vid ējo svērto vērtību. 
(136)  Laika posm ā no 2000. l īdz 2001. gadam ražošanas izmaksas pieauga no EUR 119 l īdz EUR 122 , 
kopējais pieaugums veido 2 %. P ēc tam 2003. gad ā ražošanas izmaksas samazin ājās līdz 
EUR 110, veidojot 9 % cenu samazin ājumu salīdzinājumā ar 2001. gadu. IP laik ā ražošanas 
izmaksa pieauga l īdz EUR 117. T ātad ražošanas izmaksas šaj ā laikposm ā samazinājās par 2 %. 
Šis samazin ājums galvenok ārt radās jaudīgāku montāžas līniju un da ļu, kuras ražo atlas ītie 
ražotāji paši, dēļ, piemēram, rāmji ir aizst āti ar lētākām importa da ļām.  
 
LV 30   LV Izmaksas 2000 2001 2002 2003  IP 
Ražošanas 
izmaksas (EUR par 
vienību) 119 122 115 110 117 
Indekss 100 102 97 92 98 
e) Rentabilit āte 
(137)  Atlasīto ražotāju kopējā rentabilit āte attiecībā uz attiec īgo produktu p ārskata perioda pirmaj ā 
gadā bija 3,26 % un palielin ājās līdz 4,08% 2003. gad ā. Vēlāk rentabilit āte IP laikā samazinājās 
līdz 3,58 %. T ātad kopum ā pārskata period ā peļņa palielinājās tikai par 0,32 procentu punktiem. 
(138)  Kaut arī iepriekšmin ētā tendence nor āda uz to, ka ražošana s nozares finanšu situ ācija pārskata 
periodā ir daļēji uzlabojusies, rentabilit ātes līmenis jāaplūko salīdzinājumā ar minim ālo līmeni, 
kādu varētu sasniegt ražošanas nozare, ja neb ūtu importa par dempinga cen ām no ĶTR un 
Vjetnamas, t. i., 8 % no velosip ēdu pārdošanas apgroz ījuma, ko lietoja ar ī iepriekš ējā 
izmeklēšanā. Tā kā tirgus raksturojums pamat ā ir palicis t āds pats kā iepriekšējā izmeklēšanā, ir 
uzskatāms, ka 8 % ir minim ālā rentabilit āte, kādu ražotājs var sasniegt Kopienas tirg ū. 
Rentabilit āte 2000 2001 2002 2003 IP 
Rentabilit āte (EK 
pārdevumi) 3,26% 3,89% 3,50% 4,08% 3,58% 
Indekss 100 119 107 125 110 
(139)  Vairākas persona ĶTR apgalvoja, ka Kopienas ražošanas nozares st āvoklis kopš iepriekš ējā 
izmeklēšanas perioda ir uzlabojie s, jo tad Kopienas ražošanas nozarei bija zaud ējumi 0,6 % 
apmērā un uzskat āms, ka pašreiz ējā izmeklēšanā Kopienas ražošanas nozarei netiek rad īti 
zaudējumi. K ā paskaidrots 137. apsv ērumā, peļņa kopš iepriekš ējās izmekl ēšanas ir 
palielinājusies, bet joproj ām tā ir ļoti tālu normāla rentabilit ātes līmeņa. 
(140)  Pēc galīgo konstat ējumu pazi ņošanas dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka 138. apsv ērumā 
noradītais 8 % pe ļņas līmenis ir p ārāk augsts un ka atlas īto ražotāju darbība jau ir pietiekami laba 
un ar stabilu pe ļņas līmeni. Tom ēr šīs personas nesniedza nek ādas norādes par iemesliem, k ādēļ 
8 % līmenis neb ūtu samērīgs, ne arī norādes, kāds peļņas līmenis tā vietā būtu piemērots un 
kāpēc. Kā norādīts 195. apsv ērumā, 8 % pe ļņas līmenis ir minim ālā peļņa, ko var sasniegt 
Kopienas ražošanas nozare, ja nav importa par dempinga cen ām. Kaut ar ī atlasīto ražotāju peļņas 
līmenis zin āmā mērā ir uzlabojies, tas v ēl aizvien ir ļoti nepietiekams, lai Kopienas ražošanas 
nozare var ētu pilnībā neitralizēt zaudējumus radošo dempingu. 
f) Ieguldījumi un ien ākums no ieguld ījumiem 
(141)  Pārskata period ā ir ievērojami palielin ājušies ieguld ījumi uzņēmējdarbībā, kas saist īta ar attiec īgo 
produktu, t. i., no EUR 1 938 556 2000. gad ā līdz EUR 3 950 636 IP laik ā. Jāatzīmē, ka 
ievērojams ieguld ījumu pieaugums galvenok ārt radies t āpēc, ka palielin ājusies viena atlas ītā 
ražotāja ražošanas jauda, un š ā ražotāja ieguld ījumi veido vair āk nekā 60 % no visiem 
ieguldījumiem p ārskata period ā. Sīkāki dati sniegti tabul ā 
 
LV 31   LV Investīcijas 2000 2001 2002 2003  IP 
Investīcijas 
(EUR ’000) 1938 4820 1645 3901 3950 
Indekss 100 249 85 201 204 
Ienākums no 
ieguldījumiem 15% 30% 12% 23% 24% 
(142)  Ienākums no ieguld ījuma laika posm ā no 2000. gada l īdz 2001. gadam palielin ājās par 
15 procentu punktiem. No 2002. gada ien ākums no ieguld ījumiem samazin ājās, bet atkal 
palielinājās 2003. gad ā un bija pozit īvs IP laik ā 24 % līmenī. 
g) Naudas pl ūsma un sp ēja piesaist īt kapitālu 
(143)  Atlasīto ražotāju naudas pl ūsma pārskata period ā ievērojami palielin ājās gan absol ūtās vērtībās, 
gan arī izsakot procentos no tirdzniec ības apgroz ījuma.  
Naudas pl ūsma 2000 2001 2002 2003  IP 
Naudas pl ūsma 
(EUR ’000) 10 005 000 20 557 000 13 425 000 20 541 000 20 541 000 
Indekss 100 205 134 205 205
Naudas pl ūsma, 
izteikta procentos no apgroz ījuma  2,5% 4,9% 3,5% 4,9% 4,6%
(144)  Atlasītie ražotāji palielin āja kapitālu vai nu iekš ēji, ja bija uz ņēmumu grupas sast āvā, vai ar 
banku aizdevumiem. Citos gad ījumos par finans ējuma avotu izmantota uz ņēmuma naudas 
plūsma. Nevienam no atlas ītajiem ražot ājiem nav bijušas lielas gr ūtības piesaist īt kapitālu. 
h) Nodarbin ātība, darba raž īgums un algas 
(145)  Pārskata period ā nodarbin ātība samazin ājās par 6 %. Pie ņemot, ka p ārskata period ā ievērojami 
palielinājās darba raž īgums, nodarbin ātības samazin ājums izskaidrojams ar darba raž īgumu kas 
mērāms kā ražošanas apjoms uz vienu darbinieku, t ā ir ievērojami palielin ājusies — par 24 % 
pārskata period ā. 
Nodarbin ātība 2000 2001 2002 2003 IP 
Darbinieku skaits 1981 1871 1784 1838 1871 
Indekss 100 94 90 93 94 
Algu izmaksas uz 
darbinieku (EUR) 23 575   25 846 27 130 27 593 28 153 
Indekss 100 110 115 117 119 
 
LV 32   LV Ražošanas apjoms 
uz darbinieku 
(vienības/gadā) 1631 1707 1807 2023 2025 
Indekss  100 105 111 124 124 
(146)  Apskatot visu Kopienas ražot āju nodarbin ātību, secin ām, ka tendence ir l īdzīga, t. i., 
nodarbinātība samazin ās, turklāt straujāk. Sīkāki dati sniegti tabul ā 
Nodarbin ātība 2000 2001 2002 2003 IP 
Darbinieku skaits 14 300 12 670 11 860 11 500 11 500 
Indekss  100 88 83 80 80 
i) Pieaugums 
(147)  Kopumā jānorāda, ka visu Kopienas ražot āju tirgus da ļa ir samazin ājusies par 16 procentu 
punktiem, bet pat ēriņa līmenis ir palielin ājies par 4 %, kas skaidri nor āda, ka Kopienas ražot āji 
nav varējuši attīstīties. 
j) Dempinga lielums un atlabšana no iepriekš ējā dempinga 
(148)  Attiecībā u z  I P  l a i k ā konstatētā dempinga starp ības līmeni, kas ietekm ē Kopienas ražošanas 
nozari (48,7 % ĶTR un 16,1 l īdz 34,5 % Vjetnam ā), ņemot vērā importa apjomu un šaj ās divās 
valstīs esošo cenu, š ī ietekme nav uzskat āma par iev ērojamu. Jānorāda, ka ĶTR starpība ir lielāka 
nekā tā, kas tika konstat ēta sākotnējā izmeklēšanā. Tāpat arī jānorāda, ka importa par dempinga 
cenām apjoms sal īdzinājumā ar iepriekš ējo izmeklēšanu no ĶTR ir palielin ājies.  
(149)  Plānotā Kopienas ražošanas nozar es atlabšana no iepriekš ējā dempinga ietekmes nav notikusi, 
kas jo īpaši redzams apst āklī, ka samazin ājušās tirdzniec ības cenas, ir maza rentabilit āte un mazs 
jaudas izmantojums. Ražošanas nozare beidzamajos gados ir sask ārusies ar aizvien pieaugošu 
importu par dempinga cen ām no ĶTR un Vjetnamas, kas ir kav ējis tās plānoto atlabšanu. 
8. Secin ājums par zaud ējumiem 
(150)  Jāatzīmē, ka attiec ībā uz vienu no attiec īgajām valstīm pasākumi jau ir sp ēkā. Šie pas ākumi 
pilnīgi noteikti ir ietekm ējuši zaudējumu rādītājus, jo īpaši attiec ībā uz atlasītajiem ražot ājiem. 
Kaut arī Kopienas ražošanas apjoms kopum ā samazinājies, atlasītie ražotāji ir spējuši saglab āt un 
pat palielin āt ražošanas apjomu. Atlas ītie ražotāji zināmā mērā ir spējuši gūt labumu no sp ēkā 
esošajiem pas ākumiem, bet visas turpm ākas izaugsmes iesp ējas traucē imports par dempinga 
cenām. Turklāt kopš pas ākumu piem ērošanas importam no ĶTR, imports no Vjetnamas ir k ļuvis 
par nozīmīgu negat īvu rādītāju Kopienas ražošanas nozarei. Laika posm ā pēc pašreiz ējo 
pasākumu piem ērošanai importam no ĶTR, atlasīto ražotāju ekonomisk ā situācija ir uzlabojusies 
darba raž īguma, ražošanas jaudas, tirdzniec ības apjoma un tirgus da ļas ziņā. Tomēr jāņem vērā 
pašreizējie pasākumi. Tik un t ā pārdošanas cena ir samazin ājusies un pe ļņas līmenis ir palicis 
zems, kaut ar ī pārdošanas apjomi ir palielin ājušies. Tom ēr iepriekš raksturot ā pozitīvā attīstība 
nerada jaut ājumu par visp ārējo stāvokli zaud ējumu ziņā, kas būtu vēl sliktāks bez pašreiz ējiem 
pasākumiem. To v ēl pastiprina tas, ka visp ārējais Kopienas ražot āju sniegums ir negat īvs. 
Kopējais Kopienas ražošanas apjoms ir samazin ājies par 20 %, kop ējais pārdošanas apjoms ir 
 
LV 33   LV samazinājies par 21 %, un kop ējā Kopienas ražošanas nozares tirgus da ļa ir samazin ājusies par 
16 %. 
(151)  Importa apjomi no ĶTR un Vjetnamas ir iev ērojami palielin ājušies gan absol ūtos skaitļos, gan 
tirgus daļas ziņā. Patiesi, p ārskata period ā tie guva 10,27 procentu  punktus no tirgus da ļas. 
Turklāt vidējās svērtās importa cenas ir iev ērojami samazin ājušās pārskata period ā, tādējādi IP 
laikā rezultātā radies būtisks cenu l īmeņa samazin ājums. 
(152)  Pamatojoties uz šo, ir secin āts, ka Kopienas ražošanas nozare kopum ā joprojām ir nestabila, un 
saskaņā ar Pamatregulas 3. pantu tai nodar īti būtiski zaud ējumi.  
(153)  Kā jau secin āts iepriekš, st āvoklis attiec ībā uz zaudējumiem zin āmā mērā atšķiras no Kopienas 
ražotājiem kopum ā nodarītajiem zaud ējumiem. Tom ēr tas jāaplūko, ņemot vērā faktu, ka ražot āji, 
kurus atlas īja, ir tie ražot āji., kuriem ir liel ākie velosip ēdu ražošanas un tirdzniec ības apjomi, un 
apjoma palielin āšanās dēļ šie ražot āji ir daļēji spējuši neitraliz ēt importu par dempinga cen ām. 
Kaut arī ir šīs priekšroc ības, atlas īto ražotāju stāvoklis joproj ām ir nestabils, un tas atspogu ļo 
Kopienas ražošanas nozares st āvokli kopum ā.  
E. MAIN ĪTO APST ĀKĻU ILGLAIC ĪGUMS UN DEMPINGA UN ZAUD ĒJUMU 
TURPIN ĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA 
(154)  Attiecībā uz importu no ĶTR saskaņā ar Pamatregulas 11. panta 3. punktu analiz ēja, vai apst ākļi 
attiecībā uz dempingu un zaud ējumu ir b ūtiski main ījušies un vai var apgalvot, ka š īs pārmaiņas 
ir ilgstošas. 
(155)  Salīdzinot norm ālās vērtības un eksporta cenas, kuras tika konstat ētas iepriekš ējā un pašreiz ējā 
izmeklēšanā, tika konstat ēts, ka, ņemot vērā salīdzināmos mode ļus un iev ērojot, ka norm ālā 
vērtība ir mazliet palielin ājusies, vid ējā eksporta cena ir b ūtiski samazin ājusies, kas rad ījis 
dempinga l īmeņa palielināšanos. Attiec ībā uz ĶTR eksporta cen ām uz citiem tirgiem, tika atkl āts, 
ka tās kopumā ir līdzīgas tām, kādas ir eksportam uz ES tirgu. Netika atrasti pier ādījumi, kas 
norādītu, ka eksports no ĶTR par zemaj ām dempinga cen ām vairs neturpin āsies. Ņemot vērā visu 
iepriekš min ēto, tiek uzskat īts, ka nav iemesla šaub īties, ka atkl ātais jaunais augst āka līmeņa 
dempings ir ilgstošs. 
(156)  Kaut arī atlasītie ražotāji zināmā mērā ir atlabuši no iepriekš ējā importa par dempinga cen ām no 
ĶTR, tika konstat ēts, ka atlas ītie ražotāji joprojām cieš zaud ējumus Pamatregulas 3. panta 
nozīmē. Šis secin ājums apstiprin ājās, apskatot Kopienas ražošanas nozares st āvokli kopum ā (sk. 
150. līdz 153. apsv ērumu). Rad ītā zaudējumu starp ība, kas tika konstat ēta šajā izmeklēšanā, ir 
palielinājusies, sal īdzinot to ar s ākotnējo izmekl ēšanu, jo imports par dempinga cen ām turpina 
būtiski samazin āt Kopienas ražošanas nozares cenas. Veicot detaliz ētu analīzi par izplat īšanas 
tīklu, konstat ēja, ka vairums atlas īto ražotāju galvenok ārt ražo produktus p ārdošanai lielajos 
tirdzniecības centros. T ā kā ražotāji eksport ētāji no ĶTR galvenok ārt konkur ē ar tiem pašiem 
liela daudzuma p ārdošanas kan āliem, ir liels spiediens uz Kopi enas ražošanas nozari. Netika 
atrasti pier ādījumi, kas pamatotu to, ka ĶTR eksport ētāji neturpin ātu pārdošanu šajos 
tirdzniecības kan ālos, ja pas ākumus izbeigtu, un v ēl jo maz āk tas attiektos uz 
izplatītāju/mazumtirdzniec ības kanāliem (tie veido apm ēram 22 % no kop ējā atlasīto ražotāju 
pārdošanas apjoma). Ņemot vērā konstatētā dempinga ilglaic īgumu un ietekmi uz rentabilit āti, 
secināja, ka apst ākļi, kas rada zaud ējumus, ir ilglaic īgi un ka, p ārtraucot s ākotnējos pasākumus, 
visticamāk zaudējumi turpin ātos. 
 
LV 34   LV (157)  Tika arī pārbaudīts, cik liela ir iesp ējamība, ka dempings turpin āsies, ja pas ākumi attiec ībā uz 
importu no ĶTR tiktu p ārtraukti. Pamatojoties uz s ūdzību un inform āciju, ko sniedza ĶTR 
eksportētāji, tika konstat ēts, ka ražošanas jauda ĶTR pārsniedz 80 000 velosip ēdu gadā. ĶTR 
ražotāji ražo aptuveni 66 000 000 velosip ēdu gadā, un iekšējais piepras ījums valst ī ir aptuveni 
22 000 000 velosip ēdu. ĶTR izcelsmes velosip ēdi ir galvenajos pasaul es tirgos, un aptuveni 96 % 
no ASV pat ēriņa veido ĶTR izcelsmes velosip ēdi. Tas pier āda, ka ĶTR velosip ēdu ražošana ir 
vērsta uz eksportu, un no t ā izriet iesp ējamība, ka eksports uz Kopienu turpin āsies. 
(158)  Tika konstat ēts, ka attiec īgais produkts IP laik ā Kopienas tirg ū aizvien v ēl tika pārdots par 
dempinga cen ām (90. līdz 97. apsv ērums). Šaj ā ziņā dempinga starp ības attiec īgajam produktam 
bija ievērojami liel ākas nekā dempinga starp ības, ko konstat ēja sākotnējā izmeklēšanā. Kopš 
pasākumu piem ērošanas p ēc iepriekš ējās izmekl ēšanas ĶTR turpin āja pārdot velosip ēdus 
Kopienā par dempinga cen ām. Pārskata period ā importa par dempinga cen ām apjoms palielin ājās 
par 472% un ĶTR importa dempinga cenas samazin ājās par 22%. K ā parādīts iepriekš 
(157. apsv ērumā), ĶTR eksport ētājiem ir neizmantota ražošanas jauda, kas ir gandr īz tikpat liela 
kā kopējais Kopienas pat ēriņš. Tādēļ jāatgādina arī, ka pirms s ākotnējo antidempinga maks ājumu 
piemērošanas importa apjoms par dempinga cen ām no ĶTR bija aptuveni 2,5 miljoni velosip ēdu, 
kas tajā laikā veidoja aptuveni 15 % no tirgus da ļas Kopien ā. Tas norāda, ka bez antidempinga 
maksājumiem past āv iespējamība, ka ĶTR imports atkal atgriez īsies tirgū tādos pašos vai v ēl 
lielākos apjomos. Tas, ļoti iespējams, varētu būt imports par dempinga cen ām, jo uzskat āms, ka 
pašreizēja izmeklēšanā atklātais liela m ēroga dempings b ūs ilgstošs. 
F. CĒLOŅSAKARĪBA 
1. Ievads 
(159)  Saskaņā ar Pamatregulas 3. panta 6. un 7. punktu tika p ārbaudīts, vai būtiskos zaud ējumus, kas 
nodarīti Kopienas ražošanas nozarei, ir izrais ījis attiecīgais imports par dempinga cen ām. Tika 
pārbaudīti arī citi zināmi faktori, kas nav saist īti ar importu par dempinga cen ām un kas ar ī varētu 
būt radījuši zaudējumus Kopienas ražošanas nozarei, lai p ārliecinātos, ka iesp ējamie šo faktoru 
radītie zaudējumi nav attiecin āmi uz importu par dempinga cen ām. 
2. Importa par dempinga cen ām sekas 
(160)  Kaut arī tiek piem ēroti spēkā esošie pas ākumi attiec ībā uz importu no ĶTR, ĶTR ražot āji 
eksportētāji ir ievērojami palielin ājuši savu tirgus da ļu no 0,73% l īdz 4,07 %. ĶTR un Vjetnamas 
importa apvienot ā tirgus da ļa Kopienas tirg ū pārskata period ā ir palielin ājusies no 2,50 % l īdz 
12,77 %. Lai ar ī no 2000. gada l īdz IP pat ēriņš bija pavisam stabils, to tirgus da ļas palielin ājās 
par vairāk neka 10 procentu punktiem.  
(161)  Kaut arī atlasītie Kopienas ražot āji vienlaikus ir sp ējuši palielin āt ražošanas apjomu, kop ējais 
Kopienas ražošanas apjoms ir samazin ājies par 20 %. K ā norādīts 128. apsv ērumā, tā cēlonis ir 
tāds, ka vair āki Kopienas ražot āji vai nu vairs nedarbojas nozar ē, vai ir samazin ājuši ražošanas 
apjomu. Kopienas ražot āju pārdošanas kopapjoms no 2000. gada l īdz IP ir samazin ājies par 21 % 
(jeb 16 procentu punktiem), kaut ar ī atlasītajiem ražot ājiem kaut k ā bija izdevies palielin āt savu 
tirgus daļu par 2 procentu punktiem. Turkl āt, kā redzams no tabulas 166. apsv ērumā, citu valstu 
(nevis Ķīnas un Vjetnamas) importa tirgus da ļa ir palielin ājusies, bet tikai par 7 procentu 
punktiem.  
(162)  Tādēļ, lai arī atlasītajiem Kopienas ražot ājiem izdev ās turpināt darbību un pat mazliet palielin āt 
tirgus daļu, pārējie Kopienas ražot āji pēdējos gados bija zaud ējuši tirgus da ļu un bija izbeiguši 
 
LV 35   LV darbību nozarē vai dempinga importa rad ītā spiediena d ēļ bijuši spiesti iev ērojami samazin āt 
ražošanu. Šis spiediens bija v ērsts divos virzienos: i) apjoma zi ņā, kā norādīts 160 apsv ērumā, 
imports par dempinga cen ām palielin āja to tirgus da ļu vairāk nekā par 10 procentu punktiem; 
savukārt ii) pārdošanas cenas past āvīgi samazin ājās un iev ērojami samazin āja Kopienas 
ražošanas nozares cenas. 
(163)  Atlasīto ražotāju peļņa ir nedaudz palielin ājusies relat īvi stabilo cenu d ēļ (kuras samazin ājās reizē 
ar izmaks ām), bet ne t ādā mērā, kāds tika gaid īts pēc pasākumu piem ērošanas. Pe ļņa, kuru bija 
iespējams sasniegt, ja neb ūtu importa par dempinga cen ām, netika sasniegta, jo palielin ājās 
imports par dempinga cen ām no ĶTR un sākās imports par dempinga cen ām no Vjetnamas. 
(164)  Tādēļ tiek secin āts, ka spiediens, ko rad īja attiecīgais imports, kurš palielin āja apjomu un tirgus 
daļu, sākot no 2000. gada un kurš notika par ļoti mazām dempinga cen ām, bija izš ķirīgs 
nestabilaj ā ekonomiskaj ā situācijā, kurā pašlaik non ākusi Kopienas ražošanas nozare.  
3. Citu faktoru izrais ītās sekas 
Imports no cit ām valstīm 
(165)  Imports no treš ām valstīm arī var palielin āt zaudējumus, kas nodar īti Kopienas ražošanas nozarei. 
Vairākas personas ĶTR un Vjetnam ā uzstāja, ka no treš ām valstīm ievērojami palielin ājies arī 
imports par zem āku cenu nek ā Kopienas ražošanas nozares cenas.  
(166)  Ņemot vērā Eurostat  datus, imports no cit ām trešām valstīm palielin ājās no 5 193 000 vien ībām 
2000. gad ā līdz 6 423 000 vien ībām IP laik ā, kopumā palielinoties par 24 %. Š ā importa tirgus 
daļa pārskata period ā palielin ājās no 29 % l īdz 36 %. Tom ēr, kā iepriekš nor ādīts 
121. apsv ērumā, Eurostat  neņem vērā dažādus produktu sajaukumus no katras valsts un t āpēc 
cenu tenden ču atspogu ļošanai tiek izmantoti tikai indeksi. T ā kā importa produktu kl āsts no 
trešām valstīm nav zin āms, nav noz īmes salīdzināt importa cenas ar Kopienas ražošanas nozares 
cenām. Tomēr tika mekl ēta un iegūta papildu inform ācija attiec ībā uz importu no š īm valstīm, no 
kurām notiek vairums citu velosip ēdu importa. S īkāki dati sniegti tabul ā 
 
LV 36  
 LV  2000 2001 2002  2003  IP 
Visi veidi  Vienības 
‘000 Tirgus daļa Cena  
EUR par 
vienību Vienības 
‘000 Tirgus da ļa Cena  
EUR par 
vienību Vienība
s ‘000 Tirgu daļa Cena  EUR 
par vienību Vienība
s ‘000 Tirgus daļa Cena  
EUR par 
vienību Vienība
s ‘000 Tirgus daļa Cena  
EUR par 
vienību 
Taivāna 2520 14,5%  1894 12,4%  2106 13,4%  2052 11,8%  2106 11,6%  
Indeksēts 100 100 100 75 86 100 84 92 79 81 81 74 84 80 73 
Indija 309 1,8%  210 1,4%  169 1,1%  130 0,7%  130 0,7%  
Indeksēts 100 100 100 68 77 97 55 61 78 42 38 68 42 38 65 
Taizeme 41 0,2%  43 0,3%  181 1,2%  333 1,9%  375 2,0%  
Indeksēts 100 100 100 103 150 114 434 600 93 800 950 86 900 1000 85 
Indonēzija 104 0,6%  82 0,5%  87 0,5%  222 1,3%  241 1,3%  
Indeksēts 100 100 100 79 83 97 83 83 91 213 216 69 231 216 68 
Filipīnas 470 2,7%  399 2,6%  539 3,4%  631 3,6%  662 3,7%  
Indeksēts 100 100 100 85 96 88 115 126 73 134 133 63 141 137 62 
Polija 540 3,1%  522 3,4%  620 3,9%  772 4,4%  830 4,6%  
Indeksēts 100 100 100 97 109 109 115 125 122 143 142 111 154 148 113 
Bangladeša 157 0,9%  189 1,2%  273 1,7%  382 2,2%  423 2,3%  
Indeksēts 100 100 100 120 133 92 174 188 73 243 244 58 270 255 59 
Lietuva 237 1,3%  284 1,8%  298 1,9%  336 1,9%  336 1,8%  
Indeksēts 100 100 100 120 138 103 126 146 101 142 146 86 142 138 86 
Čehija 297 1,7%  253 1,6%  189 1,2%  235 1,3%  220 1,2%  
Indeksēts 100 100 100 85 94 98 64 70 112 79 76 139 74 70 145 
Turcija 67 0,4%  77 0,5%  97 0,6%  160 0,9%  203 1,1%  
Indeksēts 100 100 100 114 125 100 145 150 94 237 225 76 301 275 74 
 
LV 37  
 LV Citas 450 2,6%  402 2,6%  630 4,0%  815 4,7%  906 5,0%  
Indeksēts 100 100 100 89 100 98 140 154 83 181 181 51 201 192 51 
KOPĀ 5 193 29%  4 354 28%  5 194 33%  6 073 35%  6 423 36%  
Indeksēts 100 100 100 84 97 98 100 114 84 117 121 70 124 124 70 
 
LV 38   LV Taivāna 
(167)  Imports no Taiv ānas veido 11,6 % no tirgus da ļas IP laik ā, kas ir vair āk nekā 
2 000 000 vien ību. Salīdzinot apjomus, imports no Taiv ānas ir daudz liel āks nekā no 
citiem importa avotiem. Tom ēr pārskata period ā tā tirgus da ļa samazin ājās par 20 %. 
Turklāt Taivānas velosip ēdu importa m ērķis ir tirgus augst ākais segments. 
Pamatojoties uz pier ādījumiem, ko iesniedza s ūdzības iesniedz ējs, izmantojot mode ļu 
salīdzinājumu, ir par ādīts, ka no Taiv ānas import ētās preces tiek p ārdotas par liel ākām 
cenām nekā līdzīgi Kopienas ražošanas nozares ražotie mode ļi.  
Taizeme 
(168)  Imports no Taizemes p ārskata period ā ir palielin ājies, un t ā tirgus da ļa IP laikā ir 
palielinājusies un sasniegusi 2,0 %. Tom ēr, ņemot vērā to, ka i) s ākumā importa 
līmenis bija ļoti zems un ii) t ā tirgus da ļa joprojām ir ļoti niecīga salīdzinājumā ar 
ĶTR un Vjetnamas da ļu, tika secin āts, ka šis eksports nav uzskat āms par tādu, kas 
rada zaud ējumus Kopienas ražošanas nozarei.  
Filipīnas 
(169)  Filipīnu izcelsmes imports p ārskata period ā ir palielin ājies ar 41 %. T ā tirgus da ļa IP 
laikā bija 3,7 %. Tom ēr imports no Filip īnām šobrīd ir pakļauts OLAF  (Eiropas Birojs 
krāpšanas apkarošanai) veiktai izmekl ēšanai, lai noteiktu iesp ējamo preču izcelsmes 
nepatiesu deklar ēšanu. Šajos apst ākļos nav iesp ējams secin āt, vai imports, kuram 
norādīta Filipīnu izcelsme, rada zaud ējumus Kopienas ražošanas nozarei.  
Bangladeša 
(170)  Bangladešas izcelsmes imports p ārskata period ā ir palielin ājies par 170 %, un t ā tirgus 
daļa IP laikā bija 2,3 %. Tom ēr, ņemot vērā, ka i) sākumā importa l īmenis bija ļoti 
zems un ii) t ā tirgus da ļa joprojām ir ļoti niecīga salīdzinājumā ar ĶTR un Vjetnamas 
daļu, tika secin āts, ka šis eksports nav uzskat āms par tādu, kas rada zaud ējumus 
Kopienas ražošanas nozarei. 
(171)  Pēc galīgo konstat ējumu pazi ņošanas dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka 
imports no daž ām trešajām valstīm (proti, Bangladešas, Filip īnām un Taiv ānas) ir 
ievērojami palielin ājies līdzīgi tam, k ā palielinājies imports no Vjetnamas, un ka to 
tirgus daļa nav niec īga. Viņi apgalvoja, ka šo iemeslu d ēļ pret šīm valstīm arī bija 
jāuzsāk procedūra, un ka, to nedarot, Padome r īkotos diskrimin ējoši. Šajā ziņā un 
papildus tam, kas jau ir min ēts iepriekš 168. l īdz 170. apsv ērumā, jānorāda, ka imports 
no šīm trim valst īm ir palielin ājies daudz l ēnāk nekā ĶTR un Vjetnamas izcelsmes 
imports. Š ā iemesla un 168. l īdz 170. apsv ērumā minēto iemeslu d ēļ apgalvojums tika 
noraidīts. 
Tirdzniec ība ar pievienošan ās valstīm 
(172)  Imports, kura izcelsmes valstis ir  Polija un Lietuva, kas turkl āt kopš 
2004. gada 1. maija ir Eiropas Savien ības dalībvalstis, p ārskata period ā palielinājās 
attiecīgi par 54 % un 42 %. Tom ēr ir jāpiebilst, ka Polijas importa cenas palielin ājās 
par 13 % vis ā pārskata period ā. Polija bija viena no div ām valstīm (otra ir Čehija), 
kurai bija cenu palielin ājums. Importa apjoms no Lietuvas ir palicis ļoti mazs 
salīdzinājumā ar importu no ĶTR un Vjetnamas. Tika secin āts, ka šā importa cenas un 
 
LV 39   LV apjomi ir niec īgi, lai negat īvi ietekm ētu Kopienas ražošanas nozares zaud ējumus 
radošo stāvokli. 
4. Pat ēriņa pārmaiņas 
(173)  Kā minēts 107. apsv ērumā, no 2000. gada l īdz IP pat ēriņš palielin ājās par 4 %. 
Tādējādi tos nevar uzskat īt pat zaud ējumiem. 
5. Kopienas ražot āji, kas nav atlas ītie ražotājiem 
(174)  Kā redzams 128. un 132. apsv ērumā, kopumā Kopienas ražot āju ražošanas un 
tirdzniecības apjoms ir samazin ājies. Tas nor āda uz faktu, ka tie ir l īdzīgā vai pat 
sliktākā stāvoklī nekā atlasītie ražotāji, t. i., tiem tiek nodar īti būtiski zaud ējumi, kurus 
rada imports par dempinga cen ām. Tāpēc nevar secin āt, ka citi Kopienas ražot āji 
varētu būt radījuši būtiskus zaud ējumus atlas ītajiem ražot ājiem. 
6. Valūtas svārstības 
(175)  Viens Ķīnas ražot ājs eksport ētājs pēc galīgo konstat ējumu pazi ņošanas iebilda, ka 
nebija jāizdara korekcijas attiec ībā uz maiņas kursu, jo CNY ir piesaist īts USD 
kursam, kas izmekl ēšanas period ā ievērojami krit ās attiecībā pret EUR. Tom ēr, kaut 
arī sākotnēji šķiet, ka nevar izsl ēgt iespēju, ka EUR nov ērtējums attiec ībā pret USD 
varētu būt sekmējis attiecīgā ražojuma importu, tas, ka val ūtas svārstības neietekm ēja 
importu Kopien ā no citām valstīm, norāda, ka to šaj ā gadījumā nevar uzskat īt par 
cēloņfaktoru. Tika ar ī norādīts, ka cēloņsakarības analīzes kritērijs it jaut ājums par to, 
vai imports par dempinga cen ām, t. i., š ā importa apjoms un cenas, ir c ēlonis 
zaudējumiem. Ķīnas eksport ētāji ar savu argumentu dr īzāk mēģina skaidrot, k āpēc 
imports par dempinga cen ām ir konkr ētā cenu līmenī. Taču attiecībā uz cēloņsakarību 
jautājumam par to, k āpēc cenas šim importam par dempinga cen ām bija konkr ētā 
līmenī, nav būtiskas noz īmes. 
7. Secin ājums 
(176)  Tika atkl āts, ka imports par dempinga cen ām no ĶTR un Vjetnamas b ūtiski 
samazinājis Kopienas ražošanas nozares cenas IP laik ā. Šī importa aizvien pieaugoš ā 
klātbūtne tirgū, kā redzams no t ā tirgus da ļas, kas k ļūst arvien liel āka, sakrīt ar 
periodu, kur ā Kopienas ražošanas nozare turpina b ūt nestabila (skat īt 150. līdz 
153. apsv ērumu). Tādēļ tika secin āts, ka ir c ēloņsakarība starp importu no š īm divām 
valstīm un zaud ējumiem, kas nodar īts Kopienas ražošanas nozarei. Attiec ībā uz 
importu no cit ām valstīm, arī to tirgus da ļa ir palielin ājusies, bet daudz maz ākā mērā 
nekā imports no ĶTR un Vjetnamas. Starp š īm citām valstīm, kuras eksport ē 
velosipēdus uz Kopienu, IP pats liel ākais bija imports no Taiv ānas. Tom ēr to tirgus 
daļa samazin ājās un cenas IP laik ā nebija dempinga cenas sal īdzinājumā ar Kopienas 
ražošanas nozares cen ām. Tāpēc importu no Taiv ānas nevar ēja uzskatīt par tādu, kurš 
rada zaud ējumus Kopienas ražošanas nozarei. Attiec ībā uz importu no vis ām citām 
valstīm, izņemot Taiv ānu, arī šīm valstīm ir palielin ājusies tirgus da ļa, bet maz ākā 
mērā nekā importam no ĶTR un Vjetnamas. T ā kā nebija iesp ējams secin āt, vai šī 
importa cenas samazin āja Kopienas ražošanas nozares cenas, k ā paskaidrots 
166. apsv ērumā, tika secin āts, ka imports no cit ām trešām valstīm, it īpaši ņemot vērā 
apjomus un tirgus da ļu, nevarēja būtiski veicin āt zaudējumus, kas tika nodar īti 
Kopienas ražošanas nozarei. 
 
LV 40   LV G. KOPIENAS INTERESES 
1. Visp ārīgi apsvērumi 
(177)  Saskaņā ar Pamatregulas 21. panta 1. punktu tika izp ētīts, vai par sp īti secinājumam 
par zaudējumus radošu dempingu, past āvēja nepārvarami iemesli, kuru d ēļ secinātu, 
ka Kopienas interes ēs nebūtu turpināt antidempinga pas ākumus pret importu no ĶTR 
vai pieņemt antidempinga pas ākumus pret importu no Vjetnamas. Tika izskat īta 
iespējamo pasākumu ietekme uz vis ām person ām, kas iesaist ītas izmekl ēšanā, un arī 
sekas, ja pas ākumi netiktu piem ēroti vai saglab āti. Šajā sakarā jāatceras, ka iepriekš ējā 
izmeklēšanā attiecībā uz importu no ĶTR tika secin āts, ka pasākumu piem ērošana nav 
pretrunā Kopienas interes ēm. 
(178)  Komisija izs ūtīja aptaujas lapas import ētājiem, bet netika sa ņemta neviena atbilde 
attiecībā uz pārskatīšanas uzs ākšanu par pas ākumiem, kas piem ērojami importam no 
ĶTR. Par rīcību attiecībā uz Vjetnamu Komisija sa ņēma atbildes no 3 import ētājiem.  
2. Kopienas ražošanas nozares intereses 
(179)  Tiek atgādināts, ka Kopienas ražoša nas nozare ir cietusi b ūtiskus zaud ējumus, kā 
norādīts 150. un turpm ākajos apsv ērumos. Pēc pasākumu piem ērošanas importam no 
ĶTR Kopienas ražošanas nozare bijusi da ļēji spējīga atlabt. Tom ēr, turpinoties 
importam par dempinga cen ām no ĶTR kopā ar papildu importu par dempinga cen ām 
no Vjetnamas, kas nebija rad īto zaudējumu iemesls iepriekš ējā izmeklēšanā, Kopienas 
ražošanas nozare nevar ēja sasniegt apmierinošu finansi ālu stāvokli un piln īgi atlabt no 
zaudējumus radoš ās situācijas. 
(180)  Antidempinga pas ākumu piem ērošana ļautu Kopienas ražo šanas nozarei palielin āt 
pārdošanu, tirgus da ļas un arī atsevišķās tirgus da ļās cenas. Š ādi Kopienas ražošanas 
nozare var ētu sasniegt t ādu peļņas līmeni, kuru t ā būtu spējusi sasniegt, ja nepast āvētu 
imports par dempinga cen ām. Pieņemot, ka jaunus velosip ēdu modeļus galvenok ārt 
izstrādā ražošanas uz ņēmumi Kopien ā, pārdošanas apjomu un cenu zi ņā tie pilnā mērā 
būtu ieguvēji no šādām pārmaiņām, ja beigtos importa par dempinga cen ām radītais 
spiediens. Kopienas velosip ēdu ražošanas nozare ir pier ādījusi, ka tā ir dzīvotspējīga 
un konkur ētspējīga taisnīgos tirgus apst ākļos. Tāpēc Kopienas tirg ū ir jāatjauno 
efektīvi konkurences apst ākļi. 
(181)  Tomēr bez pas ākumiem, kas piem ēroti importam no ĶTR un Vjetnamas, past āvētu 
turpmāki tirdzniec ības sagroz ījumi, kuru d ēļ neizbēgami Kopienas ražošanas nozares 
atlabšana apst ātos. Kaut ar ī pret ĶTR ir piem ēroti pasākumi, imports nep ārtraukti 
palielinājies un importa cenas ir samazin ājušās. Ņemot vērā ĶTR ražošanas jaudas, 
importa lielos apjomus pirms s ākotnējo antidempinga pas ākumu piem ērošanas, 
ievērojamo importa apjoma palielin āšanos un iev ērojamo tirgus da ļas palielin āšanos 
importam no Vjetnamas, ir skaidrs, ka bez piem ēroto pasākumu turpin āšanas 
importam no ĶTR un pas ākumu piem ērošanas importam no Vjetnamas Kopienas 
ražošanas nozarei b ūs ļoti grūti, ja ne neiesp ējami atvese ļoties. Cit ādi Kopienas 
ražošanas nozares zaud ējumus radoš ā situācijas kļūs vēl spiedīgāka, kas noz īmē, ka 
vēl vairāk Kopienas ražot āju izbeigs darb ību vai samazin ās ražošanas jaudas. 
Velosipēdu ražotāji, kas pārtraukuši ražošanu, piem ēram, ir tādi uzņēmumi kā Kynast  
(Vācija), Merkers-Rad  (Vācija), Confersil  Portugāl un Ceasare Rizzato  (Itālija). Tāpēc 
ir skaidrs, ka antidempinga pas ākumi ir Kopienas ražošanas nozares interes ēs. 
 
LV 41   LV 3. Nesaist īto import ētāju intereses 
(182)  No nesaist ītajiem import ētājiem netika sa ņemtas atbildes uz aptaujas lapas 
jautājumiem vai koment āri attiecībā uz importu no ĶTR. Attiec ībā uz Vjetnamu viens 
importētājs (kurš p ārstāv aptuveni 14 % no kop ējā importa) uzskat īja, ka jebk ādi 
importa maks ājumi par velosip ēdiem no Vjetnamas b ūtu neizdev īgi ES klientiem, jo 
strauji samazin ātos imports no Vjetnamas. Cits import ētājs arī uzskatīja, ka import ētie 
velosipēdi pārsvarā ir bērnu velosip ēdi, kurus Kopienas ražot āji neražo. 
(183)  Pirmām kārtām būtu jānorāda, ka, ņemot vērā zemo import ētāju sadarbošan ās līmeni, 
nebija iesp ējams veikt pas ākumu piem ērošanas vai nepiem ērošanas ietekmes 
pienācīgu un piln īgu izvērtējumu. Ir j āatceras, ka antidempinga pas ākumu mērķis nav 
novērst importu, bet gan atjaunot taisn īgu tirdzniec ību un nodrošin āt to, ka imports 
netiek veikts par zaud ējumus radoš ām dempinga cen ām. Arī turpmāk Kopienas tirg ū 
tiks atļauts imports par taisn īgu cenu un ar ī imports no treš ām valstīm turpināsies, 
tāpēc iespējams, ka tradicion ālo importētāju darbība ievērojami netiks skarta. T āpat ir 
skaidrs, ka Kopienas ražot ājiem ir pietiekama jauda, lai nodrošin ātu velosip ēdu 
piegādi, ja palielin ātos piepras ījums. Turkl āt, kā redzams 166. apsv ēruma tabul ā, 
imports no cit ām trešām valstīm norāda, ka šaj ās valstīs ir pietiekama velosip ēdu 
ražošanas jauda. T āpēc ir apšaub āms, ka rad īsies velosip ēdu deficīts. Turkl āt, 
analizējot importu no Vjetnamas, secin āja, ka import ē visu kategoriju velosip ēdus, ne 
tikai bērnu velosip ēdus. Tāpat ir jāpiebilst, ka da ļa no atlas ītajiem ražot ājiem faktiski 
ražo arī bērnu velosip ēdus. 
(184)  Tā kā arī turpmāk Kopienas tirg ū tiks atļauts imports par taisn īgu cenu, tradicion ālo 
importētāju darbība droši vien turpin āsies pat tad, ja antidempinga pas ākumi pret 
importu par dempinga cen ām tiks saglab āti attiecībā uz ĶTR un piem ēroti attiec ībā uz 
importu no Vjetnamas. Nesaist īto import ētāju zemais sadarb ības līmenis un fakts, ka 
pēc pasākumu piem ērošanas importam no ĶTR, nenoz īmēja, ka import ētājiem būtu 
radušās īpašas grūtības, tas tikai v ēl vairāk uzsvēra šo secin ājumu. 
4. Mazumtirgot āju intereses 
(185)  Viens Vjetnamas velosip ēdu import ētājs darbojas ar ī kā velosip ēdu 
mazumtirdzniec ības organiz ācija, kurā saskaņā ar gada p ārskatu par 2003. gadu ir 
720 biedru. Šie biedri veido da ļu no mazumtirgot āju tīkla, kas str ādā importētāju un 
importētāju piegādātāju pārraudzībā, cita starp ā velosipēdi tiek import ēti no 
Vjetnamas. Tika zi ņots, ka 2003. gad ā šie 720 biedri nodarbin āja 4900 darbiniekus. 
Komisija sa ņēma arī parakstītu deklarāciju no 1287 mazumtirgot ājiem (tātad ne visiem 
mazumtirgot āju tīkla dalībniekiem), kur ā bija norādīts, ka viņi atbalsta iesniegumu, 
kuru parakst ījis import ētājs. Kā norādīts 182. apsv ērumā, viņi uzskatīja, ja tiks 
piemēroti pasākumi pret velosip ēdu importu no Vjetnamas, importa apjoms 
samazināsies, samazin āsies velosip ēdu tirdzniec ības apjoms un t ādējādi 
mazumtirgot āju tīklā samazin āsies darbavietu skaits. Šaj ā sakarā ir jāatzīmē, ka 
saskaņā ar to, kas nor ādīts 183. apsv ērumā, nepastāv risks, ka pietr ūks velosip ēdu vai 
ka samazin āsies tirdzniec ības apjomi, jo tiek l ēsts, ka vajadz ības gadījumā 
mazumtirgot āji spēs pāriet uz velosip ēdu piegādi no citiem avotiem, kas nav 
Vjetnama. 
(186)  Pēc galīgo konstat ējumu pazi ņošanas dažas ieinteres ētās personas apgalvoja, ka 
velosipēdu pieejam ība par taisn īgām cenām nav vien īgais strīdīgais jautājums, ja 
 
LV 42   LV analizē mazumtirgot āju intereses attiec ībā uz Vjetnamas izcelsmes velosip ēdiem. Šīs 
ieinteresētās personas apgalvoja ar ī, ka kvalit ātes apsvērumu dēļ tām nav viegli 
pārorientēties no viena z īmola uz citu. Tom ēr netika sniegti papildu pier ādījumi, kas 
apliecinātu, ka no Vjetnamas import ēto velosip ēdu veids vai kvalit āte ir tik īpaši, ka 
citur tādus neražotu. Gluži pret ēji, salīdzinot no Vjetnamas import ētos velosip ēdus ar 
atlasīto Kopienas ražot āju ražotajiem ar nol ūku aprēķināt cenu samazin ājuma starp ību 
(sk. 123. apsv ērumu), tika konstat ēts, ka past āv ievērojama sakrit ība starp vair ākiem 
modeļiem. Šie apgalvojumi t ādēļ tika noraid īti. 
(187)  Komisija sa ņēma arī komentārus no citas mazumtirgot āju apvien ības, kas p ārstāv 
vairāk nekā 6000 mazumtirgot āju, tā atbalstīja pasākumus pret ĶTR izcelsmes 
importu, bet iebilda pret pašreiz ējo proced ūru, kas attiecas uz Vjetnamu, apgalvojot, 
ka imports no Vjetnamas nav imports par dempinga cen ām un nerada ar ī zaudējumus. 
Tomēr, kā teikts 95. un 97. apsv ērumā, tika konstat ēts, ka velosip ēdu imports no 
Vjetnamas ir imports par dempinga cen ām un rada zaud ējumus Kopienas ražošanas 
nozarei. 
(188)  Ņemot vērā iepriekš min ēto, tika konstat ēts, ka antidempinga pas ākumi pret 
velosipēdu importu no ĶTR un Vjetnamas nav pretrun ā mazumtirgot āju interesēm. 
5. Pieg ādātāju intereses 
(189)  Viens Itālijas piegādātājs (un tā apvienība) par sevi pazi ņoja izmekl ēšanas laik ā. Viņi 
apgalvoja, ka It ālijā ir vairāk nekā 200 rūpnīcu, kuras pieg ādā velosipēdu ražotājiem 
velosipēdu sastāvdaļas, un ka turpm āka piegādātāju rūpniecības past āvēšana 
neizbēgami ir atkar īga no velosip ēdu ražošanas turpin āšanās Eiropā. Šajā sakarā tika 
secināts, ka bez pas ākumu piem ērošanas, iesp ējams, būs jāslēdz vēl vairākas 
velosipēdu ražotnes Eirop ā, kas izrais ītu negatīvas sekas Kopienas rezerves da ļu 
ražošanas r ūpniecībai un pak ļautu briesm ām nodarbin ātību piegādātāju rūpniecības 
nozarē. Tāpēc tika secin āts, ka antidempinga pas ākumu piem ērošana būtu piegādātāju 
interesēs.  
6. Ietekme uz pat ērētājiem 
(190)  Komisija nesa ņēma koment ārus no Kopienas pat ērētāju apvien ībām attiecībā uz 
pasākumiem, kas piem ēroti ĶTR, vai iesp ējamu pasākumu piem ērošanu importam no 
Vjetnamas. Ir j āatzīmē, ka jebkur ā gadījumā patērētājiem ir plaša izv ēle visos 
segmentos, pat bez ĶTR vai Vjetnamas izcelsmes velosip ēdiem. Kopienas ražošanas 
nozare liel ā mērā nodrošina pied āvājumu klāsta dažādību. Izmekl ēšana nav atkl ājusi 
nekādas pieg ādes probl ēmas. Šaj ā sakarā arī jāatzīmē, ka Komisija sa ņēma 
komentārus no t ās pašas apvien ības, kura min ēta 185. apsv ērumā. Apvien ības 
pārstāvētie mazumtirgot āji iegādājas lielāko daļu velosipēdu no Eiropas ražot ājiem, un 
viņi ir zaud ējuši ievērojamu tirgus da ļu citos izplat īšanas kan ālos, it īpaši lielo 
tirdzniecības centru tirg ū. Kaut gan vi ņi saka, ka no ĶTR import ētie velosip ēdi 
neparādās mazumtirdzniec ības ķēdē, zemas cenas lielo tirdzniec ības centru tirg ū 
ietekmē gala lietot āju izvēli, kaut ar ī kvalitāte starp pie mazumtirgot ājiem un lielajiem 
tirdzniecības centriem pieejamajiem velosip ēdiem atš ķiras. Šo iemeslu d ēļ tika 
secināts, ka nek ādi antidempinga pas ākumi pret ĶTR un Vjetnamu nav pretrun ā 
patērētāju interesēm. 
 
LV 43   LV 7. Secin ājums par Kopienas interes ēm 
(191)  Kopienas ražošanas nozar es un Kopienas velosip ēdu daļu piegādātāju interesēs pilnīgi 
noteikti ir turpin āt piemērot pasākumus velosip ēdu importam no ĶTR un piem ērot 
pasākumus velosip ēdu importam no Vjetnamas. Tas ļaus Kopienas ražošanas nozarei 
attīstīties un piln ībā atlabt no zaud ējumiem, kurus rad ījis imports par dempinga 
cenām. Ja pas ākumus tom ēr nepiem ēros, visticam āk, Kopienas ražošanas apjoms 
turpinās samazin āties un aizvien vair āk uzņēmumu izbeigs darboties šaj ā nozarē. 
Turklāt importētāji un mazumtirgot āji būtībā netiks ietekm ēti, jo tirgū joprojām būs 
pieejami velosip ēdi par taisn īgu cenu. Kas attiecas uz pat ērētājiem, Komisija 
nesaņēma koment ārus no šīm personām. 
(192)  Ņemot vērā iepriekš min ēto, tika secin āts, ka nepast āv nepārvarami iemesli 
nepiemērot antidempinga maks ājumu velosip ēdu importam no ĶTR un Vjetnamas. 
H. IEROSIN ĀTIE MAKS ĀJUMI 
(193)  Ņemot vērā secinājumus par dempingu, t ā radītajiem zaud ējumiem un Kopienas 
interesēm, importam no Vjetnamas ir j āpiemēro pasākumi, lai nov ērstu turpm āku 
zaudējumu nodar īšanu, kas radušies Kopienas ražošana s nozarei importa par dempinga 
cenām dēļ. Attiecībā uz importu no ĶTR pašreiz ējos pasākumos, kas noteikti ar 
Padomes Regulu (EK) 1524/2000, ir j āveic korekcijas, lai ņemtu vērā vidusposma 
izmeklēšanas konstat ējumus. Saska ņā ar Pamatregulas 11. panta 2. punktu groz ītie 
pasākumi piem ērojami jaunam piecu gadu periodam. 
(194)  Pasākumi jāpiemēro tādā līmenī, kāds ir pietiekams, lai nov ērstu importa rad ītos 
zaudējumus, nep ārsniedzot konstat ēto dempinga starp ību. Aprēķinot maks ājuma 
apmēru, kas vajadz īgs, lai nov ērstu zaud ējumus radošo dempingu, tika pie ņemts 
lēmums, ka jebkuriem pas ākumiem b ūtu jāļauj Kopienas ražošanas nozarei segt t ās 
ražošanas izdevumus, lai ieg ūtu vispārēju pelņu pirms nodok ļu nomaksas, kuru š āda 
veida rūpniecības nozare sp ēj samērīgi sasniegt norm ālas konkurences apst ākļos, t. i., 
bez importa par dempinga cen ām klātbūtnes, pārdodot līdzīgu produktu Kopien ā. 
Pirmsnodok ļu rentabilit ātes procents š ādiem apr ēķiniem bija 8 % no velosip ēdu 
pārdošanas apgroz ījuma. Tas ir t āds pats k ā iepriekš ējā izmeklēšanā, jo netika 
konstatēta norāde, ka tas b ūtu jāmaina. 
(195)  Daži ĶTR un Vjetnamas eksport ētāji, kas sadarboj ās, iebilda, ka 8 % ir ļoti augsta 
procentu likme, un atsauc ās uz procentiem, kas min ēti sūdzībā, t. i., 3,3 %, k ā peļņu, 
kas piemērojama vesel īgas rūpniecības gadījumā. Bez tam vi ņi atsaucās uz iepriekš ējo 
izmeklēšanu, kur ā tika konstat ēts, ka Kopienas ražošanas nozari nodar īti zaudējumi 
0,6 % apm ērā. Tomēr tika secin āts, ka noteikt ā rentabilit āte (3,5 %) š īs izmeklēšanas 
IP period ā tikai nor āda uz to, ka Kopienas  ražošanas nozare ir da ļēji atlabusi no 
iepriekšējā dempinga, un nav uzskat āms, ka šis ir pe ļņas līmenis, kuru t ā varētu 
sasniegt, ja nepast āvētu imports par dempinga cen ām. Šajā sakarā tika atzīmēts, ka par 
spīti pastāvošajiem pas ākumiem, kas tiek piem ēroti importam no ĶTR, ĶTR importa 
apjoms ir iev ērojami palielin ājies pārskata period ā un tajā pašā laikā ir ievērojami 
palielinājies imports no Vjetnamas par dempinga cen ām. Šajos apst ākļos 8 % pe ļņas 
līmenis, kuru izmantoja iepriekš ējā izmeklēšanā, uzskatāms par piem ērotu, jo netika 
konstatēti norādījumi, ka š ī likme ir j āsamazina. T ādējādi tika apr ēķināta zaudējumus 
neradoša cena Kopienas ražošanas nozares l īdzīgā produkta p ārdošanai.  
 
LV 44   LV (196)  Nepieciešamais cenu paaugstin ājums tika noteikts, ņemot vērā vidējās svērtās importa 
cenas salīdzinājumu, kas noteikts dempinga apr ēķiniem, ar vid ējām svērtajām atlasīto 
ražotāju kopējām ražošanas izmaks ām, pievienojot tam pe ļņas procentu 8 % apm ērā. 
(197)  Tā kā radīto zaudējumu starp ība ir lielāka nekā konstatētā dempinga starp ība, saskaņā 
ar Pamatregulas 7. panta 2. punktu antidempinga maks ājums jānosaka, ņemot vērā 
dempinga starp ību 
(198)  ĶIETP izteica v ēlmi kopā ar ĶTR ražotājiem eksport ētājiem, kas sadarboj ās piedāvāt 
cenu izmai ņas. Šajā ziņā jānorāda, ka cenu izmai ņas attiecībā uz patēriņa precēm 
vēsturiski, bet nevis parasti pie ņem, sita starp ā, modeļu sarežģītības, dažādo veidu 
skaita un daž ādības dēļ, kā arī regularitātes dēļ, ar kādu tos atjaunina vai cit ādi maina. 
Tādēļ praktiski nav iesp ējams noteikt pamatotas minim ālās importa cenas. Turkl āt šo 
apsvērumu dēļ radušās patiesi nep ārvaramas uzraudz ības grūtības, kuru d ēļ šādas 
saistības pieņemt nav praktiski iesp ējams. Šie visp ārējie apsvērumi attiecas ar ī uz šo 
gadījumu. Tādēļ Komisija uzskata, ka šaj ā konkrētajā izmeklēšanā cenu izmai ņu 
pieņemšana nav piem ērota un ka pied āvājums jānoraida. Komisija par to attiec īgi 
informēja ĶIETP. 
(199)  Ņemot vērā šajā izmeklēšanā konstatēto, kā noteikts šaj ā regulā, tika noteiktas 
antidempinga maks ājuma likmes atseviš ķiem uzņēmumiem. T āpēc tās atspogu ļo 
situāciju, kāda tika konstat ēta izmekl ēšanas laik ā attiecībā uz šiem uz ņēmumiem. Šo 
maksājumu likmes (pret ēji visā valstī piemērojamai nodevai “visiem citiem 
uzņēmumiem”) ir piem ērojamas tikai un vien īgi to produktu importam, kuru izcelsme 
ir attiecīgajās valstīs un kurus ražojuši šie uz ņēmumi, un t ādējādi minēti kā īpašās 
juridiskās personas. Import ētajiem produktiem, kurus ražojis jebkurš cits uz ņēmums, 
kura nosaukums un adrese nav min ēti šīs regulas rezolut īvajā daļā, arī vienības, kas 
saistītas ar konkr ēti minētajiem uz ņēmumiem, nepiem ēro šīs maksājumu likmes un 
tiem piem ēro likmi “visiem citiem uz ņēmumiem”. 
(200)  Jebkura pras ība piemērot šīs uzņēmumu atseviš ķās antidempinga maks ājuma likmes 
(piem., p ēc uzņēmuma nosaukuma mai ņas vai jaunas ražotnes vai p ārdošanas 
struktūras izveides) nekav ējoties adres ējama Komisijai8 kopā ar visu attiec īgo 
informāciju, jo īpaši par izmai ņām uzņēmuma darb ībās, kas saist ītas ar ražošanu, 
vietējo un eksporta p ārdošanu, kas saist ās, piemēram, ar nosaukuma mai ņu vai 
attiecīgām izmaiņām ražošanas un p ārdošanas strukt ūrās. Ja nepieciešams, regula tiks 
attiecīgi grozīta, atjauninot to uz ņēmumu sarakstu, kuriem piem ērojamas atseviš ķās 
maksājumu likmes. 
                                                 
8 European Commission 
Directorate-General for Trade Direction B 
Office J-79 5/16 
B-1049 Brussels 
 
LV 45   LV (201)  Ņemot vērā iepriekšmin ētos secinājumus, antidempinga maks ājuma likmes ir š ādas 
Valsts Uz ņēmums Antidempinga maks ājums 
(%) 
Ķīnas Tautas Republika Visi uz ņēmumi 48,5 
Always Co., Ltd.  
Tan Thuan Export processing 
Zone,  
District 7,  
Ho Chi Minh City, Vietnam  Vjetnama 
Visi pārējie uzņēmumi 15,8 
  
 
 34,5 
(202)  Saskaņā ar Pamatregulas 20. pantu visas iesaist ītās personas tika inform ētas par 
būtiskākajiem faktiem un apsv ērumiem, kurus ņēma vērā, ierosinot groz īt pašreizējo 
pasākumu apjomu ĶTR un piem ērot pasākumus attiec ībā uz velosip ēdu importu no 
Vjetnamas. T ām tika dota iesp ēja koment ēt un piepras īt uzklausīšanu. Koment āri tika 
saņemti un ņemti vērā, ja tika uzskat īti par piem ērojamiem. 
IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 
1. pants 
1. Ar šo tiek noteikts gal īgs antidempinga maks ājums attiec ībā uz Vjetnamas izcelsmes 
divriteņu un citu velosip ēdu importu (ieskaitot kravas tr īsriteņus, bet izņemot vienrite ņus), kas 
nav motoriz ēti un atbilst KN kodiem ex 8712 00 10 ( TARIC  kods 8712 00 10 90), 8712 00 30 
un ex 8712 00 80 ( TARIC  kods 8712 00 80 90).  
2. Galīgās maksājuma likme, kas piem ērojamas neto cenai ar pieg ādi līdz Kopienas robežai 
pirms nodok ļu nomaksas un attiec ībā uz tabulā minēto ražotāju produktiem, ir š ādas 
Valsts Uz ņēmums Antidempinga 
maksājuma likme 
(%) TARIC papildkods 
Always Co., Ltd. ,Tan 
Thuan Export processing Zone, District 7, Ho Chi Minh City, Vietnam
 15,8 A667 Vjetnama 
Visi pārējie uzņēmumi 34,5 A999 
3. Ja vien netiek noteikts cit ādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodok ļiem. 
 
LV 46   LV 2. pants 
1. panta 1. punktu Padomes Regul ā (EK) Nr. 1524/2000, ar ko piem ēro galīgo antidempinga 
maksājumu attiec ībā uz tādu velosip ēdu importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republik ā, 
aizstāj ar šādu tekstu: 
“Ar šo nosaka gal īgo antidempinga maks ājumu attiec ībā uz Ķīnas Tautas Republikas 
izcelsmes divrite ņu un citu velosip ēdu importu (ieskaitot kravas tr īsriteņus, bet iz ņemot 
vienriteņus), kas nav motoriz ēti un atbilst KN kodiem ex 8712 00 10 ( TARIC  kods 
8712 00 10 90), 8712 00 30 un ex 8712 00 80 ( TARIC  kods 8712 00 80 90).”  
1. panta 2. punktu Padomes Regul ā (EK) Nr. 1524/2000, ar ko piem ēro galīgo antidempinga 
maksājumu attiec ībā uz tādu velosip ēdu importu, kuru izcelsme ir Ķīnas Tautas Republik ā, 
aizstāj ar šādu tekstu: 
“Galīgās maksājuma likmes, kas piem ērojamas cenai ar pieg ādi līdz Kopienas robežai pirms 
nodokļu nomaksas ir 48,5 %.” 
3. pants 
Šī regula st ājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības Ofici ālajā 
Vēstnesī. 
Briselē, […] 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs