LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē 18.9.2008 
SEC(2008) 2454 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
 
kas pievienots  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 
 
par ES Narkom ānijas apkarošanas r īcības plānu (2009.-2012. gadam) 
 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
{COM(2008) 567} 
{SEC(2008) 2455} {SEC(2008) 2456} 
LV 2   LV Kopsavilkums  
1.1. Ievads 
Šis ietekmes nov ērtējums ir paredz ēts, lai noteiktu vispiem ērotāko politikas risin ājumu ES 
Narkomānijas apkarošanas strat ēģijas (2005.–2012. gadam) īstenošanai1. Stratēģijas mērķis ir 
aizsargāt sabiedrības veselību un aizsarg āt un uzlabot sabiedr ības un indiv īdu labklājību, kā 
arī nodrošin āt augstu droš ības līmeni sabiedr ībā, izmantojot l īdzsvarotu un integr ētu pieeju 
narkomānijas probl ēmai. Strat ēģijā noteikta strukt ūra, mērķi un priorit ātes darbībām ES, kas 
saistītas ar narkom āniju, kuras j āīsteno un tiek īstenotas ar divu sec īgu ES Narkom ānijas 
apkarošanas r īcības plānu palīdzību. Pirmais ES Narkom ānijas apkarošanas r īcības plāns 
(2005.–2008. gadam)2 tika pieņemts 2005. gad ā. 2008. gada pirmaj ā pusē Komisija organiz ēja 
ex-post  novērtēšanu, lai izv ērtētu tā ietekmi nol ūkā ierosināt jaunu ES Narkom ānijas 
apkarošanas r īcības plānu (2009.–2012. gadam). Šis ietekmes nov ērtējums liel ā mērā 
pamatojas uz nov ērtēšanas rezult ātiem.  
Novērtēšanai un šim ietekmes nov ērtējumam Komisija apspried ās ar dažādām galveno 
ieinteresēto personu grup ām. Papildus past āvīgām apspried ēm un inform ācijas apmai ņai ar 
Padomes Narkotiku jaut ājumu horizont ālo darba grupu ( HDG ) tika nodrošin āta Komisijas 
dienestu plaša l īdzdalība šajā ietekmes nov ērtējumā, izveidojot starpdienestu vad ības grupu 
(ISSG ). Vadības grupa tika izveidota ekspertu apspried ēm pirms ES Narkom ānijas 
apkarošanas r īcības plāna (2005.–2008. gadam) nov ērtēšanas procesa un t ā laikā. Divās 
atsevišķās sanāksmēs Komisija apspried ās ar Pilsonisk ās sabiedrības forumu narkom ānijas 
jautājumos. Atkl ātas apspriedes par šo ietekmes nov ērtējumu netika organiz ētas galvenok ārt 
laika ierobežojumu d ēļ.  
1.2. Probl ēmas formul ējums 
ES Narkom ānijas apkarošanas strat ēģijas (2005.–2012. gadam) un ES Narkom ānijas 
apkarošanas r īcības plāna (2005.–2008. gadam) pamat ā ir narkom ānijas apkarošanas politikas 
divas galven ās dimensijas – narkotiku piepras ījuma samazin āšana  un narkotiku pied āvājuma 
samazināšana , ko papildina tr īs pārnozaru tēmas – saskaņošana , starptautisk ā sadarbība un 
informācija, pētniecība un nov ērtēšana .  
Rīcības plāns ir nesaistošs koordin ācijas instruments, kas ir paredz ēts galvenok ārt 
dalībvalstīm, kuras ir neatkar īgas tā mērķu īstenošanā. Ierobežots skaits m ērķu un darb ību tiek 
īstenots tikai ES l īmenī, t.i., ar Komisijas darb ību palīdzību. Rīcības plānā sniegtas nor ādes 
narkomānijas apkarošanas politikai valsts l īmenī, kā arī plāna tiešās ietekmes nov ērtēšana 
padarīta sarežģītāka, jo vairums r īcības plāna mērķu un darb ību tiek īstenotas netieši: r īcības 
plāna mērķis ir ietekm ēt citu rīcību.  
ES Narkom ānijas apkarošanas r īcība plāna (2005.–2008. gadam) nov ērtējums parāda, ka tā 
mērķi ir transform ēti valsts politik ā un/vai jau bija atspogu ļoti spēkā esošajos politikas 
dokumentos. Nov ērtējums liecina, ka ar r īcības plānu ir uzsākts plašs pas ākumu un sadarb ības 
spektrs. Virz ība ir pan ākta gandr īz visu īpašo mērķu un pasākumu īstenošanā, kaut arī ar 
atšķirīgu panākumu līmeni. Nov ērtējumā arī tika konstat ētas vairākas būtiskas probl ēmas. 
                                                 
1 CORDROGUE  77, 22.11.2004. 
2 OV C 168, 8.7.2005. 
LV 3   LV Rīcības plānā ir vairākas iekšējas neatbilst ības, kā arī liels skaits m ērķu un pasākumu, un 
trūkst šo mērķu un pasākumu prioritiz ācijas.  
Koordināciju Komisijas iekšien ē par rīcības plāna īstenošanu var ētu uzlabot, cita starp ā, 
nosakot skaidr ākas priorit ātes un uzlabojot sazi ņu par ES narkom ānijas apkarošanas politikas 
mērķiem visās politikas jom ās.  
Narkotiku piepras ījuma samazin āšanas  jomā tikai dažas dal ībvalstis ir ieviesušas visp ārīgas 
kvalitatīvas norādes profilaksei, kait ējuma samazin āšanai un ārstēšanai. Turkl āt uzsvars j āliek 
uz ārstēšanas un kait ējuma samazin āšanas pakalpojumu efektivit ātes, piekļuves, pieejam ības 
un apmēra uzlabošanu. Dal ībvalstīm arī jāsniedz savs ieguld ījums, lai piel āgotos / piem ērotos 
jaunajām tendenc ēm ārstēšanas piepras ījumā. Profilakses, kait ējuma samazin āšanas un 
ārstēšanas nodrošin āšana cietumniekiem, kas b ūtu salīdzināma ar pakalpojumiem ārpus 
cietumiem, ir ļoti svarīga, lai samazin ātu ar narkom āniju saistītās infekcijas slim ības un ar 
narkomāniju saistītos nāves gadījumus, kuru izplat ība ir krietni liel āka cietumu sist ēmā nekā 
ārpus tās. 
Narkotiku pied āvājuma samazin āšanas  jomā tiesībaizsardz ības sadarb ība narkotiku 
apkarošanas jom ā dalībvalstīs kļūst arvien liel āka, bet tādi pašreiz ējie instrumenti k ā kopīgas 
izmeklēšanas grupas un apvienot ās muitas organiz ācijas netiek izmantoti piln ā mērā. 
Dalībvalstu ieguld ījumu arī vēl var būtiski uzlabot t ādās Eiropola darb ībās kā, piemēram, 
informācijas apmai ņa un izl ūkdatu v ākšana ar cieš ākas koordin ācijas pal īdzību 
tiesībaizsardz ības aģentūru starpā valstu līmenī. Neseno p ārrobežu ties ībaizsardz ības projektu 
(piem., MAOC-N ) pozitīvie rezult āti norāda uz izlūkdatu vākšanas un apmai ņas stiprināšanas 
nozīmību kā pamatu uzlabotai ties ībaizsardz ībai, kas balst ās uz izlūkdatiem. Narkom ānijas 
apkarošanas strat ēģijas mērķi padarīt piedāvājuma samazin āšanu un ties ībaizsardz ības darba 
rezultātus labāk izmērāmus un p ārskatāmākus sarež ģī standartiz ētu pamatr ādītāju trūkums 
šajā jomā.  
Starptautisk ās sadarbības jomā saskaņā ar dalībvalstu viedokli r īcības plāns ir bijis noz īmīgs 
ES saskaņotības un vienpr ātības panākšanā starptautisk ā līmenī. ES ir arvien vair āk rīkojusies 
vienoti, jo īpaši Apvienoto N āciju organiz ācijas Narkotisko vielu komisij ā (CND ), tomēr ir 
jāiegulda liel ākas pūles, lai nodrošin ātu, ka ES pauž vienotu viedokli CND  plenārsēdēs. ES 
integrētā un līdzsvarotā pieeja narkom ānijas apkarošanai ir bijusi paraugs kandid ātvalstīm, kā 
arī daudzām kaimiņattiecību politikas valst īm, izstrādājot to valsts narkom ānijas apkarošanas 
stratēģijas un rīcības plānus.  
Pēdējo gadu laik ā tikuši atbalst īti ļoti daudzi pal īdzības projekti ar kandid ātvalstīm un 
stabilizācijas un asoci ācijas procesa valst īm. Vienlaikus EK un dal ībvalstu ārējā finansējuma 
programmas un projekti b ūtu daudz nep ārprotamāk jāsasaista ar ES Narkom ānijas 
apkarošanas politikas priorit ātēm. Jaunu narkotiku neleg ālās tirdzniec ības ceļu veidošan ās dēļ 
vajadzīga elastīga un plaša sadarb ība ar valst īm skartajos re ģionos.  
Attiecībā uz informāciju, pētniecību un nov ērtēšanu  novērtējumā secināts, ka par 
narkomānijas situ āciju Eirop ā pieejam ās inform ācijas kvalit āte pēdējo gadu laik ā ir 
uzlabojusies, tom ēr varētu apsvērt turpmākus pasākumus, lai pan āktu lielāku koordin āciju un 
papildināmību starp p ētniecību un pētniecības finans ēšanas strukt ūrām valstu un ES l īmenī. 
Potenciāli sarūkošs valstu vald ību atbalsts valstu koordin ācijas centriem ir arvien liel āks bažu 
cēlonis, jo šie centr i ir ENNUC inform ācijas infrastrukt ūras pamats. Vajadz ība novērtēt 
narkomānijas apkarošanas politiku joproj ām ir ļoti svarīga.  
LV 4   LV 1.3. Pašreiz ējā stāvokļa raksturojums 
Eiropas Savien ībā kanabiss joproj ām ir visbiež āk lietotā nelegālā narkotika, ko pag ājušajā 
gadā lietojuši 17,5 miljoni eiropiešu. Koka īnu pagājušajā gadā lietojuši 4,5 miljoni eiropiešu, 
un lietošana daž ās dalībvalstīs ir krasi pieaugusi, bet ekstaz ī lietošana, š ķiet, kopum ā ir 
nedaudz samazin ājusies. Hero īna un narkotiku intravenoz ā lietošana, š ķiet, kopum ā 
saglabājusies nemain īga. Arvien maz āks jauniešu vecums, kad nar kotikas lietotas pirmo reizi, 
kā arī vairāku narkotiku vienlaic īgas lietošanas pieaugums rada b ūtiskas profilakses un 
ārstēšanas probl ēmas. 
Eiropas Savien ībā no katriem 1000 iedz īvotājiem 1 līdz 8 cilvēki ir narkom āni. Katru gadu 
notiek 7500 l īdz 8000 ar narkotik ām saistītu nāves gadījumu. Ap 100 000 l īdz 200 000 
eiropiešu, kas savas dz īves laikā narkotikas ir lietojuši intravenozi, ir infic ēti ar HIV, bet 
aptuveni viens miljons – ar C hepat ītu. Inficēšanās risks ir īpaši augsts īpašos apst ākļos, kuros 
ir ierasta adatu kop īga lietošana, piem ēram, cietumos. 2005. gad ā 21 ES valsts zi ņoja par 
326 000 jaunu pacientu, kas uzs āk ārstēšanos no narkom ānijas. ES aptuveni 525 000 
narkomānu izmanto aizst ājējterapiju. 
Narkotiku ražošana, izgatavošana un neleg ālā tirdzniec ība joprojām ir viena no galvenaj ām to 
organizētās noziedz ības tīklu darbībām, kuru m ērķis ir Eiropas Savien ība un kuri darbojas 
tajā. Nelegālās tirdzniec ības ceļi uz ES, ES narkotiku ražoša nas un ievešanas punkti tiek 
arvien vair āk dažādoti, lielapjoma neleg ālajai tirdzniec ībai notiekot ES iekšien ē. 
Galvenie transporta koridori tiek izmantoti opi ātu nelegālajai tirdzniec ībai uz ES, s ākot no 
Afganistānas un šķērsojot Centr ālāzijas valstis. Liel ākā daļa heroīna sasniedz Rietumeiropu 
caur Balkānu ceļiem, sākot no Turcijas, bet arvien vair āk tiek izmantots centrālais Balkānu 
ceļš no Turcijas caur Balk ānu valstīm uz Itāliju vai Slov ēniju. Ceļš caur Ukrainu un Rum āniju 
arī kļūst nozīmīgāks. Kokaīna ievešanai past āv trīs galvenie j ūras ceļi uz Eiropu. Ziemeļu ceļš 
virzās no Karību jūras caur Azoru sal ām uz Portug āli un Spāniju. Centrālais ceļš virzās no 
Dienvidamerikas caur Kaboverdi vai Madeiru un Kan āriju salām uz Eiropu. Nesen ir 
parādījies Āfrikas ceļš, kas virz ās no Dienvidamerikas uz Rietum āfriku, bet no turienes uz 
Portugāli un Spāniju. Eiropas Savien ība ir būtisks sintētisko narkotiku, īpaši amfetam īnu un 
MDMA  (ekstazī), ražošanas re ģions.  
Narkotiku konfisk ācijas pēdējos gados ir stabiliz ējušās, izņemot attiec ībā uz kokaīnu, kur ir 
vērojams vērā ņemams pieaugums. Tom ēr ielas tirdzniec ības cenas, kas kori ģētas atbilstoši 
inflācijai, laika posm ā no 2000. l īdz 2006. gadam samazinājās visām iepriekš min ētajām 
narkotikām, bet kanabisa, amfetam īnu un koka īna iedarb īguma līmenis saglab ājās stabils vai 
saruka.  
Nelegālo narkotiku p ārmērīga lietošana ES dal ībvalstīm rada v ērā ņemamas soci ālās 
izmaksas. Nesens ENNUC p ētījums, kur ā iekļauta inform ācija no seš ām ES dal ībvalstīm, 
parādīja, ka ar narkom āniju saistītie valsts izdevumi bija no 0,05 % l īdz 0,46 % no šo valstu 
IKP. Pamatojoties uz šiem zi ņojumiem, ENNUC apr ēķina, ka kop ējie ar narkom āniju saistītie 
valsts izdevumi 27 ES dal ībvalstīs un Norv ēģijā sasniedz 13 l īdz 36 miljardus eiro gad ā, kas ir 
līdz pat 0,33 % no ES dal ībvalstu IKP.  
LV 5   LV 1.4. Subsidiarit āte un pievienot ā vērtība 
ES dalībvalstis ir galven ās dalībnieces narkom ānijas apkarošanas jom ā, un narkom ānijas 
apkarošanas ties ību akti ir galvenok ārt valsts kompetenc ē. Tomēr līgumos ir nep ārprotami 
atzīta vajadz ība risināt narkom ānijas jaut ājumus ES l īmenī, jo īpaši tieslietu un iekšlietu3 
jomā, kā arī sabiedrības vesel ības4 jomā. ES Narkom ānijas apkarošanas strat ēģija (2005.–
2012. gadam) tika izstr ādāta atbilstoši pašreiz ējam tiesiskajam regul ējumam, kas paredz ēts 
Līgumā par Eiropas Savien ību un EK l īgumā, pamatojoties uz Eiropas Savien ības, Kopienas 
un atseviš ķu dalībvalstu attiec īgo kompetenci, pien ācīgi ņemot vērā subsidiarit ātes un 
proporcionalit ātes principus. 
ES Narkom ānijas apkarošanas r īcības plāna (2005.–2008. gadam) nov ērtējums liecina, ka 
gandrīz visas dal ībvalstis uzskata, ka narkom ānijas apkarošanas r īcības plāns ES līmenī dod 
pievienoto v ērtību. Dalībvalstis nor āda uz to, ka r īcības plāns sniedz skaidrus Eiropas l īmeņa 
mērķus un nor ādes valsts priorit āšu noteikšanai, kas rada liel āku narkom ānijas apkarošanas 
politikas saska ņotību un konver ģenci valstu starp ā pēc brīvprātības principa. Tas ar ī sniedz 
norādes par to, k ā dalīties labākajā praksē un izstr ādāt vienotus standartus daudz ās 
pamatjom ās, kas ir noz īmīgas gan narkotiku piepras ījuma, gan narkotiku pied āvājuma 
samazināšanai. Rīcības plānā sniegta visaptveroša narkom ānijas apkarošanas politikas 
struktūra, un tas veicina plašu, augstas kvalit ātes valsts strat ēģiju un rīcības plānu izstrādi visā 
ES.  
Daudzas dal ībvalstis nor ādīja, ka ES r īcības plāns ir bijis noz īmīgs starptautiskajai sadarb ībai 
un ka ES ir ieguvusi ietekmi starptautiskaj ā arēnā narkomānijas apkarošanas jom ā, jo tā spēj 
strādāt uz vienpr ātības pamata, kas atspogu ļota stratēģijā un rīcības plānā. ES rīcības plāns ir 
būtisks, iepaz īstinot ar Eiropas narkom ānijas apkarošanas politikas paraugu, kura st ūrakmeņi 
ir līdzsvarota pieeja un pamatties ības. Piev ēršanās uz pier ādījumiem balst ītas politikas 
veidošanai, uzraudz ībai, novērtēšanai un inform ācijai ir devusi b ūtisku pievienoto v ērtību 
narkomānijas apkarošanas valsts politikai, k ā rezultātā lielāka uzman ība ir piev ērsta 
efektivitātei un lietder īgumam valsts l īmenī, kā arī tendenču noteikšanai un sal īdzināšanai.  
1.5. M ērķi 
Tā kā ES Narkom ānijas apkarošanas strat ēģija (2005.–2012. gadam) joproj ām ir visp ārējā 
politika jauna ES narkom ānijas apkarošanas r īcības plāna izstrādei, stratēģijā definētie mērķi 
un priorit ātes paliek sp ēkā. ES Narkom ānijas apkarošanas r īcības plānā (2005.–2008. gadam) 
ir iekļauti 46 m ērķi un 86 operat īvi pasākumi. Visu iesp ējamo jauno m ērķu un pasākumu 
apsvēršana jaun ā rīcības plānā vai visu 30 vai vair āk secinājumu pārbaudīšana, kā noteikts 
problēmas formul ējuma sada ļā, pārsniegtu š ā ietekmes nov ērtējuma robežas un 
ierobežojumus.  
Izmantojot alternat īvas metodes, šaj ā ietekmes nov ērtējumā uzmanības centrā ir ierobežots 
skaits nov ērtējuma secin ājumu saist ībā ar iespējamiem jauniem darb ības mērķiem. Rīcības 
plāna kā vienota veseluma š ķietamā ietekme, k ā arī katra izv ēlētā piemēra ietekme tiek 
analizēta saistībā ar katru politikas risin ājumu. Ziņojuma 3. sada ļā tiek izkl āstīti vispārējie 
stratēģijas mērķi attiecībā uz galvenaj ām dimensij ām – narkotiku piepras ījuma samazin āšanu 
un narkotiku pied āvājuma samazin āšanu, kā arī attiecībā uz pārnozaru tēmām – saska ņošanu, 
                                                 
3 LES VI sada ļas 29. pants un 31. panta 1. punkta e) apakšpunkts. 
4 EK l īguma 152. pants. 
LV 6   LV starptautisko sadarb ību un inform āciju, pētniecību un nov ērtēšanu. Katram visp ārējam 
stratēģijas mērķim ir izstr ādāti divi darb ības mērķu piemēri.  
1.6. Politikas risin ājumu noteikšana un nov ērtējums 
Tā kā pastāv vispārēja un spēkā esoša ES Narkom ānijas apkarošanas strat ēģija (2005.–
2012. gadam), neviens no pied āvātajiem risin ājumiem nerad īs būtiskas izmai ņas politik ā. 
Saistībā ar šo ietekmes nov ērtējumu tika apsv ērti seši politikas risin ājumi. Turpm āk izklāstītie 
trīs risinājumi tika uzskat īti par īstenojamiem.  
1. risinājums. Nedar īt neko (pamatscen ārijs). Saskaņā ar šo risin ājumu rīcības plāns ES 
Narkomānijas apkarošanas strat ēģijas (2005.–2012. gadam) otr ās daļas īstenošanai netiek 
ierosināts. Stratēģija turpin ās nodrošin āt vispārēju struktūru ar narkom ānijas apkarošanu 
saistītām darbībām ES, bet netiek noteikti nek ādi darbības mērķi vai pas ākumi, netiek 
izstrādāti īstenošanas r ādītāji, un netiek paredz ēti pasākumu termi ņi.  
2. risinājums. ES Narkom ānijas apkarošanas r īcības plāna (2005.–2008. gadam) 
darbības laiks tiek pagarin āts vēl par četriem gadiem. Šis risinājums nozīmē to, ka ES 
Narkomānijas apkarošanas r īcības plāns (2005.–2008. gadam) tiks atjaunots. Īstenošanas 
gaitā jau esošie pas ākumi tiks turpin āti. Pabeigtie pas ākumi tiks sv ītroti. Jauni pas ākumi 
netiks iekļauti. 
3.2. risinājums. Tiek iesniegts s īki izstrādāts ES Narkom ānijas apkarošanas r īcības 
plāns (2009.–2012. gadam), aptverot darb ības mērķus un pas ākumus ES un dal ībvalstu 
līmenī. Šā risinājuma pamat ā i r  E S  N a r k o m ānijas apkarošanas r īcības plāna (2005.–
2008. gadam) nobeiguma nov ērtējumā gūtās galvenās atziņas. Jauna un s īki izstrādāta 
rīcības plāna priekšlikum ā gan ES, gan dal ībvalstu līmenī tiks ņemti vērā novērtējuma 
konstatējumi, un to var piel āgot jaunākajām pārmaiņām un jaun ākajiem ieskatiem attiec ībā 
uz ES narkom ānijas situāciju. 
1.7. Ietekmes anal īze un salīdzinājums 
Narkomānijas apkarošanas strat ēģijas un tās rīcības plānu pamatā ir pieņēmums, ka integr ēta 
un daudznozaru politikas pi eeja, apvienojot daž ādas narkom ānijas apkarošanas politikas 
jomas un īstenojot vair ākus mērķus vienlaikus, rad īs sinerģiju un liel āku ietekmi.  
Risinājumu salīdzinājums liecina, ka, izv ēloties 1. risinājumu  – pamatscen āriju, narkom ānijas 
apkarošanas politikai ES l īmenī trūks stimula un dinamikas. ES Narkom ānijas apkarošanas 
stratēģija (2005.–2012. gadam) turpin ās būt spēkā, bet bez jebk āda rīcības plāna tās 
īstenošanas turpin āšanai politikas pas ākumi liel ākoties būs ad-hoc  līmenī, kuriem pietr ūks 
saskaņotības un kuros netiks ņemtas vērā narkomānijas situ ācijas jaun ās tendences un 
attīstība. ES politikas strukt ūras trūkums var palielin āt atšķirības starp valstu politiku, bet ES 
līmenī darbības būtu saistītas tikai uz esoš ām kompetenc ēm un programm ām.  
2. risinājums nozīmētu to, ka pašreiz ējā ES Narkom ānijas apkarošanas r īcības plāna (2005.–
2008. gadam) nepiln ības un tr ūkumi netiks risin āti un jaun ās tendences un att īstība netiks 
konkrēti ņemtas vērā. Atjaunin ātas vienotas r īcības strukt ūras trūkuma dēļ narkomānijas 
jautājuma paman āmība un priorit āte ES un dal ībvalstu līmenī var samazin āties. Šo risin ājumu 
var uzskat īt par drošu, jo par m ērķiem un pas ākumiem jau ir pan ākta vienošan ās.  
3.2. risinājuma  izvēles rezultātā tiktu piev ērsta uzman ība tām problēmām, kas konstat ētas ES 
Narkomānijas apkarošanas r īcības plāna (2005.–2008. gadam) nov ērtējumā. Jaunā rīcības 
LV 7   LV plānā varētu iekļaut pārmaiņas, kas notikušas p ēdējo gadu laik ā, un main īt rīcības plānā 
mērķu galvenās uzmanības centru t ā, lai pasākumi var k ļūt efektīvāki un izm ērāmāki. Šis 
risinājums vair āk atbilstu ES Narkom ānijas apkarošanas strat ēģijai, kurā nepārprotami 
paredzēti divi secīgi ES Narkom ānijas apkarošanas r īcības plāni ar mērķi transform ēt un 
īstenot tās mērķus.  
Citiem vārdiem, 1. risinājums  nozīmētu soli atpaka ļ. Novērtējumā skaidri par ādīts, ka ir 
nepieciešams kodol īgāks rīcības plāns ar sadal ītām prioritātēm, kurā ņemti vērā jauni ieskati 
un problēmas. Tādējādi 2. risinājums  nav ieteicams. Jauns ES Narkom ānijas apkarošanas 
rīcības plāns (2009.–2012. gadam), k ā ierosināts 3.2. risinājumā, piedāvā šādas iespējas un 
tādējādi ir vēlamais risin ājums.  
1.8. P ārraudzība un nov ērtēšana 
Jaunajā rīcības plānā, kā aprakstīts 3.2. risinājumā, katrai darb ībai būs paredzēti rādītāji un 
laika posms un noteiktas atbild īgās personas par t ās īstenošanu. Komisija turpin ās sagatavot 
ikgadējos progresa p ārskatus. ES Narkom ānijas apkarošanas r īcības plāna (2009.–
2012. gadam) un ES Narkom ānijas apkarošanas strat ēģijas (2005.–2012. gadam) visp ārējs 
novērtējums tiks veikts 2012. gad ā. 
ENNUC un Eiropols turpin ās sagatavot zi ņojumus par narkom ānijas probl ēmas situāciju 
savās kompetences jom ās. Ierosin ātajā jaunajā rīcības plānā īpašs uzsvars tiks likts uz 
izmērāmības uzlabošanu politikas  ietekmei uz narkom ānijas situ āciju un tiks ierosin āti 
piedāvājuma samazin āšanās un tiesībaizsardz ības rādītāji.