Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums ar ko izveido programmu MEDIA Mundus sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm {SEC(2008) 3102} {SEC(2008) 3098} {SEC(2008) 3097} /* COM/2008/0892 galīgā redakcija - COD 2008/0258 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.1.2009 COM(2008) 892 galīgā redakcija 2008/0258 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS ar ko izveido programmu MEDIA Mundus sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm {SEC(2008) 3102} {SEC(2008) 3098} {SEC(2008) 3097} PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Audiovizuālā nozare veicina Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu, kuri ir šādi: veicināt konkurētspēju, prasmes, izaugsmi un darba vietu radīšanu uz zināšanām balstītā ekonomikā. Tai ir būtiska nozīme i2010 iniciatīvā – visaptverošā politikā Eiropas informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu politikas virzieniem —, kas ir daļa no Lisabonas darba kārtības. Turklāt audiovizuālajai nozarei ir svarīga nozīme, īstenojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, ko Eiropas Kopiena kopā ar 13 dalībvalstīm ratificēja 2006. gada 18. decembrī. Situācija starptautiskajā audiovizuālajā nozarē pēdējās divās desmitgadēs ir ievērojami mainījusies, jo īpaši tehnoloģiju attīstības ietekmē. Ir radušies jauni tirgus dalībnieki un platformas, kas veicina vai pieprasa plašāku satura izstrādi, jo īpaši jauniem tirgiem, kuros izaugsme ir ļoti daudzsološa. Tomēr strukturālie trūkumi, kas ietekmē Eiropas audiovizuālo darbu apriti trešo valstu tirgos, liedz Eiropas audiovizuālajai nozarei gūt maksimālu labumu no šādas starptautisko iespēju paplašināšanās un apdraud šīs nozares konkurētspēju. Ņemot vērā šos izaicinājumus, kuri izriet no tirgu internacionalizācijas, Eiropas Parlaments 2007. gada 13. decembrī apstiprināja sagatavošanās darbību, kuras nosaukums ir MEDIA International un kuras galvenais mērķis ir attīstīt Eiropas Savienības attiecības ar trešo valstu audiovizuālajiem tirgiem. Vēlāk izsludinātie konkursu uzaicinājumi bija veiksmīgi, un tie piesaistīja lielu interesi no nozares pārstāvju puses. Tika atlasīti astoņpadsmit projekti. Parlaments patlaban apspriežas par šīs sagatavošanās darbības veikšanu arī 2009. gadā ar palielinātu budžetu. Eiropas Savienības ministri, kas ir atbildīgi par audiovizuālās jomas jautājumiem, neoficiāli tikās Kannās 2008. gada 19. maijā un pieņēma deklarāciju, kurā atzinīgi novērtēja Eiropas Parlamenta iniciatīvu saistībā ar MEDIA International sagatavošanās darbību un aicināja Komisiju „īstenot šīs iniciatīvas attīstību un izvērtēt to, cik vēlams un iespējams ir līdz gada beigām izstrādāt priekšlikumu par atbalsta programmu sadarbības veicināšanai starp Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļiem un nozares profesionāļiem trešās valstīs, lai nodrošinātu savstarpēju labumu visiem dalībniekiem”. | 120 | Vispārīgais konteksts Galvenā problēma, ar ko Eiropas audiovizuālajai nozarei jāsaskaras starptautiskajos tirgos, ir nepietiekamā audiovizuālo darbu aprite. Šī problēma ietekmē ne vien Eiropas uzņēmumus, kas nevar maksimāli izmantot audiovizuālo tirgu internacionalizācijas iespējas, bet arī patērētājus, kuriem tiek ierobežota audiovizuālo darbu izvēle (un kultūras daudzveidība). Tāpēc Eiropas Savienībai, kas uzņēmusies vadību sarunās saistībā ar UNESCO Konvenciju par kultūras daudzveidību, ir jāattaisno visas pasaules audiovizuālās nozares profesionāļu augstās cerības saistībā ar minētās konvencijas īstenošanu. Nepietiekamās audiovizuālo darbu aprites iemesli ir izklāstīti turpmāk. Dažādie Eiropas tirgi ir sadrumstaloti ne vien valodu, bet arī tirgu struktūru atšķirību dēļ. Problēmas būtība ir kritiskās masas sasniegšanā, jo sākotnējais vietējais tirgus nosaka to, cik spēcīga nozare būs starptautiskajos tirgos. Katrai dalībvalstij (un lielākajai daļai to ārvalstu partneru) ir salīdzinoši neliels tirgus salīdzinājumā ar ASV tirgu. Izplatīšanas struktūru Eiropā veido mazi individuāli uzņēmumi pretstatā lielajām, daudznacionālajām, vertikāli integrētajām studijām ASV; tas mazina Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju. Turklāt Eiropas uzņēmumiem jārisina nepietiekamā finansējuma problēma. Arī skatītāju auditorijas ieradumi, saskaņā ar kuriem tie izvēlas skatīties pārsvarā ASV un/vai vietējos „grāvējus” ir būtisks šķērslis audiovizuālo darbu patiesas dažādības izpausmēm. Šie strukturālie trūkumi, kas ietekmē Eiropas audiovizuālo darbu apriti trešo valstu tirgos, liedz Eiropas audiovizuālajai nozarei gūt maksimālu labumu no jaunajām iespējām saistībā ar starptautisko paplašināšanos. Pašreizējās ES programmās audiovizuālā atbalsta jomā (MEDIA 2007, Euromed Audiovisual II vai ES un ĀKK (Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstu) programma attiecībā uz kino) nav iespējams rast risinājumus visām problēmām, kas saistītas ar audiovizuālās nozares straujo internacionalizāciju, vai nu tāpēc, ka šīs programmas ir izstrādātas sadarbībai Eiropas Savienības valstīs, vai arī tāpēc, ka tās vērstas uz attīstības politikas vajadzībām, nevis nozares politikas vajadzībām. Citiem starptautiskajiem instrumentiem, piemēram, pašreizējiem starptautiskajiem filmu fondiem, ir tikai ierobežotas budžeta dotācijas vai – attiecībā uz kopražošanas līgumiem – tiem nav piešķirti vajadzīgie budžeta līdzekļi, un tāpēc tie nav efektīvi, visaptveroši risinot Eiropas audiovizuālās nozares strukturālās problēmas saistībā ar tās centieniem attīstīt savas starptautiskās iespējas. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā MEDIA 2007 MEDIA 2007 programma (2007.–2013. gadam) ir ceturtā daudzgadu programma Eiropas audiovizuālās nozares atbalstam kopš 1991. gada. Tās vispārējie mērķi ir šādi: - - saglabāt un veicināt Eiropas kultūras un valodu daudzveidību un tās kinematogrāfisko un audiovizuālo mantojumu; - palielināt Eiropas audiovizuālo materiālu apriti un paplašināt to auditoriju gan Eiropas Savienībā, gan ārpus tās, - palielināt Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju atvērtā un konkurētspējīgā Eiropas tirgū, kas ir labvēlīgs attiecībā uz nodarbinātību, tostarp stiprinot saikni starp profesionāļiem audiovizuālajā nozarē. MEDIA 2007 ietver ES mēroga finansējumu apmācībām, kā arī attīstības, izplatīšanas, reklāmas un horizontāliem pasākumiem. MEDIA 2007 ir pārsvarā Eiropas iekšējā programma, kuras mērķis ir veicināt sadarbības un aprites palielināšanos starp dalībvalstīm. Kaut gan vairāki MEDIA Mundus darbības virzieni ir līdzīgi MEDIA 2007 programmā noteiktajiem, izvirzītie mērķi un mehānismi līdzdalībai programmās būtiski atšķiras no MEDIA 2007 paredzētajiem. Euromed Audiovisual Eiropas Savienības dalībvalstu ārlietu ministri un 12 Vidusjūras reģiona partneri 1995. gada Barselonas konferencē vienojās izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu partnerību, lai radītu ciešāku kultūras saikni starp Vidusjūras dienvidu reģiona valstīm un Eiropu (trešais pīlārs — starpkultūru dialogs). Eiropas Komisija 2000. gadā uzsāka reģionālo Euromed Audiovisual I programmu un 2006. gadā – pašreizējo Euromed Audiovisual II programmu, kuras budžets ir 15 miljoni euro laika posmā no 2006. līdz 2008. gadam. Tā ir pielāgota Alžīrijas, Ēģiptes, Jordānijas, Izraēlas, Libānas, Marokas, Sīrijas, Palestīnas pašpārvaldes, Tunisijas un Turcijas audiovizuālās jomas profesionāļiem, iestādēm un valsts organizācijām. 12 Euromed Audiovisual projekti ir saistīti ar apmācību, attīstību, reklāmu, izplatīšanu un demonstrēšanu. Programma beidzas 2008. gadā, un tās atkārtota uzsākšana patlaban ir plānota 2009. gadā. Euromed Audiovisual galvenais mērķis nav Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspējas palielināšana. ES–ĀKK (Āfrikas, Karību un Klusā okeāna valstis) ES–ĀKK atbalsta programma kino un audiovizuālajai nozarei ir vērsta uz audiovizuālās nozares attīstību un strukturēšanu 79 ĀKK valstīs. Programmu, kura bija plānota trim gadiem, uzsāka 2007. gada oktobrī, un tās budžets ir 6,5 miljoni eiro. To finansē no 9. Eiropas Attīstības fonda līdzekļiem, un tā atbalsta apmācību, filmu ražošanu, izplatīšanu un reklāmu. Abas šīs programmas, t.i., Euromed Audiovisual un ES–ĀKK, ir programmas ar attīstības politikas mērķiem, īpaši vērstas uz reģionālo attīstību. MEDIA Mundus mērķi ir koncentrēti uz starptautisko partnerība un projektiem, kas vērsti uz Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju un patērētāju izvēles un kultūras daudzveidības palielināšanu pasaules mērogā. | 140 | Atbilstība pārējiem Eiropas Savienības politikas virzieniem un mērķiem MEDIA Mundus politikas mērķi atbilst citu Eiropas Savienības politikas virzienu, piemēram, rūpniecības politikas, ārējās sadarbības politikas, kopējās tirdzniecības politikas, kultūras politikas, valodu daudzveidības jomas pasākumu un iekšējā tirgus izveides pasākumu mērķiem un papildina tos. Audiovizuālā nozare veicina Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu. Eiropadome savos 2000. gada 23. un 24. marta secinājumos noteica, ka „„satura nozares” rada papildu vērtību, izmantojot Eiropas kultūru dažādību un veidojot to tīklu”. Šī pieeja tika apstiprināta Briseles Eiropadomes 2003. gada 20. un 21. marta secinājumos un Austrijas prezidentūras secinājumos 2006. gadā. Šī iniciatīva atbilst i2010 iniciatīvas – visaptverošās politikas Eiropas informācijas sabiedrībai un plašsaziņas līdzekļu politikai – audiovizuālajam kontekstam un veicina tā pilnveidošanu. Turklāt vispārējai politikai un darbības mērķiem ir svarīga nozīme, īstenojot UNESCO Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu. Šajā konvencijā ir uzsvērts kultūras preču un pakalpojumu īpašais un divējādais (ar kultūru un ekonomiku saistītais) raksturs. Kopienas rīcība atbilst pienākumam, kuru Kopienai nosaka EK līguma 151. panta 4. punkts, — proti, pienākumam, rīkojoties saskaņā ar citiem Līguma noteikumiem, ņemt vērā kultūras aspektu, jo īpaši, lai respektētu un veicinātu kultūru daudzveidību. Vispārējie politikas mērķi, kā arī īpašie un darbības mērķi ir saderīgi arī ar Pamattiesību hartu, jo īpaši ar kultūras daudzveidības veicināšanas principu (22. pants). | 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums 1) Sanāksmes o 2008. gada februārī notika Kino ekspertu grupas sanāksme par „audiovizuālās politikas ārējā konteksta nostiprināšanu”. Tika uzklausīti valstu iestāžu un ekspertu viedokļi; o 2008. gada februārī un maijā notika apspriedes ar Eiropas filmu aģentūru direktoriem; o 2008. gada februārī Berlīnes filmu festivālā un 2008. gada aprīlī Udīnē Tālo Austrumu filmu festivālā notika apspriedes ar Eiropas valstu un trešo valstu profesionāļiem; o 2008. gada aprīlī tika informēti audiovizuālie eksperti no EBTA (Eiropas brīvās tirdzniecības asociācijas); o 2008. gada aprīlī tika informēta MEDIA komiteja. Delegācijas tika aicinātas nosūtīt Komisijai rakstiskas atsauksmes un rīkot divpusējas apspriedes ar Komisiju; o 2008. gada maijā par audiovizuālo darbu jautājumiem atbildīgie ministri tikās Eiropas dienā Kannās, kur apsprieda tēmu „sadarbība kinopasaulē”, un konferencē, kurā piedalījās apmēram 230 ieinteresētās personas, lai iepazīstinātu ar iespējamiem starptautiskās sadarbības līdzekļiem un tos apspriestu; o 2008. gada jūnijā Briselē notika sabiedriskā apspriešana, kurā piedalījās apmēram 120 profesionāļu; o 2008. gada jūlijā ES Francijas prezidentūra organizēja kolokviju par tēmu „Kādai būt Eiropas Savienības sadarbības politikai kinematogrāfijas jomā?”; o 2008. gada jūlijā notika to projektu izvērtēšana, kas iesniegti atbilstoši uzaicinājumiem konkursam par sagatavošanos darbībai MEDIA International. Ar neatkarīgajiem ekspertiem notika intensīvas apspriedes par iesniegtajiem projektiem un to ieteikumiem saistībā ar turpmāko darbību izmaiņām. 2) Apspriedes tiešsaistē — šīs publiskās apspriedes guva plašu publicitāti, jo tās notika Your Voice in Europe tīmekļa vietnē, kā arī citās Eiropas tīmekļa vietnēs, piemēram, MEDIA 2007 un Euromed Audiovisual II tīmekļa vietnēs. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un kā tās ņemtas vērā Lielākā daļa profesionāļu stingri atbalsta sadarbības nostiprināšanu starp Eiropas un trešo valstu profesionāļiem audiovizuālajā nozarē. Ieinteresētās personas, ar kurām notika apspriedes, izteica vajadzību īstenot rīcību, kas būtu vērsta galvenokārt uz apmācību, izplatīšanu, kopražojumu veicināšanu un audiovizuālo darbu apriti, kā arī izpratni par filmām un spēju tās novērtēt. Priekšlikums atspoguļo viņu viedokļus. | 213 | Atklāta apspriešanās internetā notika no 2008. gada 10.aprīļa.līdz 25. jūnijam. Komisija saņēma 259 atbildes. Rezultāti ir pieejami tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/information_society/MEDIA/docs/mundus/pc.pdf. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Komisija noslēdza pakalpojumu līgumu ar uzņēmumu Technopolis/MEDIA Consulting Group, lai saņemtu neatkarīgu ekspertu atzinumu par ietekmes novērtējumu un iepriekšēju novērtējumu un informāciju šo novērtējumu veikšanai. | 222 | Izmantotās metodes Iepriekšēja vērtēšana un ietekmes novērtējums | 223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Veicot izpēti ziņojumam, uzņēmums Technopolis/MEDIA Consulting Group veica 54 intervijas ar audiovizuālās nozares profesionāļiem no visas pasaules, aptverot visas audiovizuālās vērtību ķēdes attiecīgās daļas (producentus, izplatītājus, pārdošanas aģentus, demonstrētājus, raidsabiedrības un valsts atbalsta iestādes). | 2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Nav norādīts, ka pastāvētu potenciāli nopietns risks ar neatgriezeniskām sekām. | 225 | Saņemtie atzinumi attiecas uz pamatproblēmu analīzi, politikas iespējām un politikas iespēju varbūtējās ietekmes novērtējumu. | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Ziņojuma publicēšana MEDIA tīmekļa vietnē | 230 | Ietekmes novērtējums o Scenārijs — turpināt rīkoties tāpat kā līdz šim Ņemot vērā paredzamo attīstību, internacionalizācijas ietekmi uz Eiropas audiovizuālo nozari un nevēlamās izmaksas, kas paredzamas, ja dažu nākamo gadu laikā netiks īstenota pretrīcība, politikas risinājums — turpināt rīkoties tāpat kā līdz šim — tika novērtēts kā neīstenojams un neturpināms. o Esošo instrumentu paplašināta izmantošana Paplašinot Euromed Audiovisual II un ES–ĀKK programmu attiecībā uz kino, nav iespējams sasniegt priekšlikumā izvirzītos mērķus — galvenokārt tāpēc, ka šo programmu mērķi ir attīstīt sadarbību. Paplašinot MEDIA 2007, to papildinot ar vēl citiem darbības virzieniem, tiktu sasniegti Kopienas politikas mērķi un panākta atbilstība nozares vajadzībām, taču tas būtu mazāk efektīvi nekā jauna instrumenta radīšana. o Jauna instrumenta MEDIA Mundus radīšana Ietekmes novērtējumā tika secināts, ka jauna instrumenta radīšana ir visefektīvākais veids, kā sasniegt vispārējos un īpašos mērķus un reaģēt uz izaicinājumiem, kas izriet no audiovizuālo tirgu internacionalizācijas. | 231 | Komisija ir veikusi darba programmā minēto ietekmes novērtējumu, kurš ir pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/information_society/MEDIA/mundus/index_en.htm. | 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikums ir izveidot jaunu programmu – MEDIA Mundus. Programmas trīs vispārīgie politikas mērķi ir: o palielināt ES audiovizuālās nozares konkurētspēju starptautiskajos tirgos; o nodrošināt to, ka Eiropa var īstenot savu kultūras un politikas uzdevumu pasaulē; o palielināt patērētāju izvēles iespējas un kultūras daudzveidību. Šos mērķus var sagrupēt trīs īpašajos mērķos: o palielināt informācijas apmaiņu, apmācību un zināšanas par situāciju tirgū; o palielināt audiovizuālo darbu konkurētspēju un starptautisko izplatīšanu visā pasaulē. o palielināt audiovizuālo darbu apriti un veicināt to demonstrēšanu visā pasaulē, kā arī palielināt sabiedrības (jo īpaši jaunās paaudzes) pieprasījumu pēc kultūras dažādības. Ievērojot savstarpēja izdevīguma principu, profesionāļi no programmā iesaistītajām valstīm, kā arī citām valstīm kopīgi ierosinās un īstenos projektus atbilstoši ierosinātajiem darbības virzieniem. Finansējums būs pieejams tikai konsorcijiem un atbilstoši trim galvenajiem priekšnosacījumiem: (1) ikvienai grupai/konsorcijam, kas iesniedz projektu, — tieši vai to kontrolpaketei — jāpieder ES valstspiederīgajiem; (2) ikviena koncerna/konsorcija sastāvā jābūt vismaz vienam audiovizuālo darbu uzņēmumam/organizācijai, kuras galvenais birojs atrodas trešā valstī; (3) katrā projektā jāpiedalās vismaz trīs sadarbības partneriem, un tam būtiski jāpalielina starptautiskās tīklu izveides ietekme. | Juridiskais pamats o EK līguma 157. panta 3. punkts un 150. panta 4. punkta c) apakšpunkts | 320 | Subsidiaritātes princips Subsidiaritātes princips piemērojams tiktāl, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluzīvā kompetencē. | Priekšlikuma mērķus nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs turpmāk minētā(-o) iemesla(-) dēļ. | 321 | Eiropas iniciatīva papildinās atsevišķu dalībvalstu iniciatīvas, piemēram, sadarbības programmas (piem., Pasaules Kino fonds vai Fonds Sud). Kaut gan šādas sadarbības programmas pašas par sevi ir lietderīgas, tās bieži vien paliek divpusējā līmenī un nevar radīt tādu pašu Viseiropas ietekmi kā Eiropas mēroga sadarbības instruments. Radītā Eiropas pievienotā vērtība būtu tāda, ka Eiropas audiovizuālo darbu skatāmība pasaulē netiktu ierobežota līdz nelielam skaitam darbu pārsvarā no lielām dalībvalstīm, bet tiktu radītas iespējas palielināt Eiropas audiovizuālo darbu tirgus daļu trešo valstu tirgos. | Rīcība Kopienas mērogā priekšlikuma mērķus sasniegs vieglāk šādu iemeslu dēļ. | 324 | Eiropas risināmo problēmu raksturs ir tāds, ka koordinēta rīcība Eiropas mērogā var radīt Eiropas pievienoto vērtību reģionālām vai vietējām iniciatīvām, jo tā dod iespēju apkopot resursus un nodrošina lielāku ģeogrāfisko segumu. Daudzus no šķēršļiem internacionalizācijai var efektīvāk novērst Eiropas līmenī, jo īpaši attiecībā uz tirgu apjomu, nepietiekamo finansējumu un sadrumstalošanos, kā arī šķēršļus, kas ir īpaši attiecināmi uz trešām valstīm. Būtu efektīvāk un samērīgāk, ja šīs problēmas tiktu risinātas vairāk Eiropas līmenī, nevis atsevišķās dalībvalstīs. | 325 | Galvenie kvalitatīvie rādītāji, kas liecinātu, ka plašāka sadarbība starptautiskā līmenī ir uzlabojusi pašreizējo situāciju, būtu tādi, ka Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļi tiktu uzskatīti par vispievilcīgākajiem starptautiskās sadarbības partneriem un rastos daudzveidīgs filmu tirgus pasaules mērogā. | 327 | Kopīga pieeja, iekļaujot Eiropas Savienības un trešo valstu profesionāļu kritisko masu, var radīt lielāku labvēlīgu ietekmi, ilgtspējīgu tīklu izveidi pasaules mērogā un attiecīgi pasaules tirgu struktūru pakāpeniskas izmaiņas. Tas būs īpaši noderīgi mazākām dalībvalstīm. Eiropas Savienība ir visizdevīgākajā situācijā, lai palīdzētu attīstīt Eiropas audiovizuālās nozares starptautisko kontekstu, tādējādi radot sistēmu sadarbībai un uzlabotai audiovizuālo darbu apritei. | Tāpēc priekšlikums ir saskaņā ar subsidiaritātes principu. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | 331 | Kopienas rīcības mērķis būs nostiprināt valstu rīcību šajā jomā. Tas būtu samērīgi un nepārsniegtu to, kas ir vajadzīgs mērķu sasniegšanai. Šis priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo to var īstenot, pamatojoties uz pašreizējām valstu un Eiropas struktūrām. | 332 | Programmas īstenošanā tiks ievērotas standartizētas procedūras, lai līdz minimumam samazinātu Kopienas un labuma guvēju administratīvo slogu. Programma arī veicinās profesionāļu sadalīšanu grupās, lai ierobežotu līgumu skaitu. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātie instrumenti: citi. | 342 | Alternatīvi līdzekļi nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ. Kopienas programma ir vienīgais iespējamais juridiskais instruments starptautiskās sadarbības veicināšanai audiovizuālajā nozarē. Tā ir paredzēta, lai nodrošinātu „sviras efektu”, ko nevarētu sasniegt ar tiesību aktiem. | 4. IETEKME UZ BUDžETU | 401 | Kopējais darbībām atvēlētais budžets (2011.–2013. gadam) ir 13,5 miljoni euro: - informācijas apmaiņa, apmācības un tirgus izpēte (1. īpašais mērķis) — 2,7 miljoni euro; - konkurētspēja un izplatīšana (2. īpašais mērķis) — 5,1 miljons euro; - aprite (3. īpašais mērķis) — 5,7 miljoni eiro. Kopējais budžets, kas atvēlēts darbībām un šīs programmas īstenošanai, ir 15 miljoni euro. | 5. PAPILDU INFORMāCIJA | Modelēšana, izmēģinājuma posms un pārejas periods | 505 | Priekšlikumā paredzēts vai tajā paredzēs izmēģinājuma posma simulāciju. | 560 | Eiropas Ekonomikas zona Priekšlikums attiecas uz jautājumiem, kas skar EEZ, tāpēc tas ir jāattiecina arī uz Eiropas Ekonomikas zonu. | 2008/0258 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS ar ko izveido programmu MEDIA Mundus sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 150. panta 4. punktu un 157. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[3], saskaņā ar Līguma 251. pantā noteikto procedūru[4], tā kā: (1) Audiovizuālā nozare veicina Lisabonas stratēģijas mērķu sasniegšanu, kuri ir šādi: veicināt konkurētspēju, prasmes, izaugsmi un darba vietu radīšanu uz zināšanām balstītā ekonomikā. Tai ir būtiska nozīme i2010 iniciatīvā – visaptverošā politikā Eiropas informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu politikas virzieniem —, kas ir daļa no Lisabonas darba kārtības. (2) Eiropas Parlaments ir pastāvīgi uzsvēris, ka audiovizuālā nozare sniedz svarīgu ieguldījumu Eiropas uz jaunradi un zināšanām balstītā ekonomikā un ka tai ir ārkārtīgi būtiska nozīme kultūras daudzveidības un plurālisma veicināšanā. (3) Kultūras un jaunrades nozares sniedz ievērojamu ieguldījumu Eiropas kultūras ekonomikā, un jaunrades nozarēs ir nodarbināti vismaz 5,8 miljoni cilvēku, kas ir 3,1 % no kopējā iedzīvotāju skaita ES-25 valstīs. (4) Padome savā 2007. gada 16. novembra Rezolūcijā 2007/C 287 par Eiropas stratēģiju kultūrai pauda uzskatu, ka kultūra ir svarīgs starptautisko attiecību aspekts, un uzsvēra vajadzību palielināt savu nozīmi ES ārējo attiecību un attīstības politikā. (5) Komisijas Paziņojumā par „Eiropu pasaulē” ir uzsvērta nesaraujamā saikne starp ES iekšējās un ārējās politikas virzieniem, kā Eiropas potenciāls, kas ļauj dalīties jaunajās iespējās, kuras piedāvā jaunradītie tirgi un globalizācija, jo tajā ir atvērta sabiedrība, kas ir atvērta arī cilvēkiem, idejām un jaunām tehnoloģijām[5]. (6) Eiropas Savienība bija vadošais dalībnieks procesā, kurā tika pieņemta UNESCO Konvencija par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, kas stājās spēkā 2007. gada 18. martā pēc tam, kad to 2006. gada 18. decembrī ratificēja Eiropas Kopiena un 13 ES dalībvalstis. Konvencijas mērķis ir stiprināt starptautisko sadarbību un solidaritāti, lai veicinātu visu valstu kultūras izpausmes. Saskaņā ar Konvencijas 12. panta e) punktu Konvencijas puses tiek mudinātas noslēgt kopražošanas kopējas izplatīšanas līgumus. (7) Komisija, sniedzot atbalstu audiovizuālajai nozarei, ņem vērā Līguma 151. pantu, kurā ir noteikts, ka Kopiena un dalībvalstis veicina sadarbību ar trešām valstīm un kompetentajām starptautiskajām organizācijām kultūras jomā. (8) Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantā ir atzīta vārda brīvība un viedokļu dažādība plašsaziņas līdzekļos. (9) MEDIA Plus programmas[6] novērtējuma ziņojumā tika atzīts starptautisko tirgu nozīmīgums Eiropas audiovizuālās nozares problēmu pārvarēšanā. (10) Situācija starptautiskajā audiovizuālajā jomā pēdējās divās desmitgadēs ir ievērojami mainījusies, jo īpaši tādu tehnoloģisko sasniegumu ietekmē kā digitālā kinofilmu demonstrēšana, pieprasījumvideo un daudzkanālu digitālā televīzija. Tas ir veicinājis spēcīgu finansiālo izaugsmi un daudzsološus ieguldījumus, un līdz ar to arī stingru un pieaugošu pieprasījumu pēc lielāka audiovizuālā satura apjoma, piedāvājot vairākas iespējas uzņēmumiem. Attiecīgi ir radusies ievērojama un pieaugoša interese par tādu projektu izstrādi, kas saistīti ar dažādiem digitālo tehnoloģiju pielietojumiem. Turklāt pastāv cieša saikne starp starptautisko sadarbību projektu izstrādē un mūsu spēju popularizēt pasaulē Eiropas audiovizuālo jautājumu reglamentācijas modeli un konverģenci starp audiovizuālo un elektronisko sakaru iespējām. (11) Ņemot vērā audiovizuālās nozares starptautiskā konteksta pieaugošo nozīmīgumu, Eiropas Parlaments 2007. gada 13. decembrī pieņēma 2008. gada budžetā sagatavošanās darbību MEDIA International , kas vērsta uz Eiropas Savienības un trešo valstu audiovizuālo tirgu savstarpējo attiecību attīstīšanu, nodrošinot iespēju strukturēt un nostiprināt attiecības un tīklus starp Eiropas Savienības un trešo valstu audiovizuālās nozares profesionāļiem, lai Eiropas nozare un iesaistītās trešās valstis gūtu savstarpēju labumu. Vēlāk izsludinātais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus piesaistīja lielu Eiropas un trešo valstu profesionāļu interesi. Atbalsta piešķiršanai tika atlasīti astoņpadsmit projekti. Tādējādi sagatavošanās darbības MEDIA International pirmais gads apstiprināja nozares intereses un vajadzības starptautiskajā jomā un nepieciešamību pēc Kopienas rīcības. (12) Eiropas Parlaments atjaunoja sagatavošanās darbību, palielinot budžetu 2009. gadam. (13) Par audiovizuālajām lietām atbildīgie Eiropas Savienības ministri 2008. gada 19. maijā pieņēma deklarāciju, kurā atzinīgi novērtēja Eiropas Parlamenta iniciatīvu saistībā ar sagatavošanās darbību MEDIA International un aicināja Komisiju „īstenot šīs iniciatīvas attīstību un izvērtēt to, cik vēlams un iespējams ir izstrādāt priekšlikumu par atbalsta programmu sadarbības veicināšanai starp Eiropas audiovizuālās nozares profesionāļiem un nozares profesionāļiem trešās valstīs, lai nodrošinātu savstarpēju labumu visiem dalībniekiem”. (14) Atklātajā publiskajā MEDIA Mundus apspriešanā tika pausts stingrs atbalsts sadarbības nostiprināšanai starp Eiropas un trešo valstu audiovizuālās nozares profesionāļiem, jo īpaši apmācības, kopražošanas veicināšanas, audiovizuālo darbu izplatīšanas un aprites (ieskaitot jaunas platformas, tādas kā VOD un IPTV) un filmu izpratnes jomās. (15) Jāveicina piekļuve audiovizuālajiem tirgiem trešās valstīs, izplatot tirgus informāciju to profesionāļu vidū, kuri darbojas šajos tirgos, un izveidojot tīklus starp tiem. Šajā nolūkā saistībā ar programmu jāatbalsta projekti, kas paredz apmācību. (16) Izplatīšanas nozare nosaka piedāvājumā esošo audiovizuālo darbu daudzveidību un patērētāju izvēli. Eiropas izplatītāji ir mazie uzņēmumi un tirgus struktūras, un sadrumstalotības dēļ tiem, atšķirībā no saviem vertikāli integrētajiem konkurentiem, ir nepietiekamas iespējas piekļūt starptautiskajiem tirgiem. Turklāt ir radušies jauni tirgus dalībnieki un izplatīšanas platformas, kas veicina vai pieprasa lielāku audiovizuālā satura apjomu. Tāpēc ir lietderīgi veikt pasākumus, lai veicinātu audiovizuālo darbu izplatīšanu, apriti un demonstrēšanu. (17) Tāpēc ir jāizstrādā Kopienas programma audiovizuālajai nozarei, kas paredzētu finansiālu atbalstu projektiem informācijas apmaiņas un apmācības, konkurētspējas, audiovizuālā satura izplatīšanas, aprites un demonstrēšanas jomās. (18) Lai radītu maksimālu savstarpēju labumu un vienkāršotu projektu pārvaldību, tie saskaņā ar programmu jāierosina un jāīsteno kopīgi profesionāļiem no Eiropas Savienības un trešām valstīm, un jābūt noteiktai prasībai, ka projektā jāpiedalās vismaz trim partneriem. Lai vienkāršotu pārvaldību, projekti jākoordinē profesionālim no valsts, kura piedalās programmā. (19) Jāīsteno atbilstoši pasākumi, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu un atgūtu zaudētos, nodotos vai neatbilstoši izlietotos līdzekļus. (20) Ir lietderīgi visam programmas laikam paredzēt finansējumu, kas budžeta lēmējinstitūcijai ikgadējās budžeta procedūras laikā ir galvenā atsauce, kā paredzēts 37. punktā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[7]. (21) Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie konkrētie pasākumi ir vadības pasākumi Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmuma 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[8], 2. panta nozīmē, tāpēc tie ir jāpieņem, izmantojot minētā lēmuma 4. pantā paredzēto vadības procedūru. (22) Pasākumos programmas pārraudzībai un novērtēšanai būtu jāietver sīki izstrādāti gada pārskati, kā arī konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstīgi un noteiktā laikā izpildāmi mērķi un rādītāji. (23) Tā kā ierosināto darbību mērķus dalībvalstis nevar sasniegt pietiekamā kvalitātē, ņemot vērā risināmo jautājumu starptautisko mērogu, un tāpēc minēto darbību Eiropas mēroga un seku dēļ šos mērķus var labāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var noteikt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā izklāstīts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu, šis lēmums nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs šo mērķu sasniegšanai, IR PIEŅĒMUŠI ŠĀDU LĒMUMU. 1. nodaļa. Programmas i ZVEIDE, DARBīBAS JOMA UN MēRķI 1. pants Programmas izveide 1. Ar šo tiek izveidota programma MEDIA Mundus (turpmāk „programma”), lai finansētu projektus starptautiskai sadarbībai ar profesionāļiem no trešām valstīm audiovizuālajā nozarē. 2. Programma tiks īstenota no 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim. 2. pants Programmas darbības joma Programma ir paredzēta profesionāļiem no: 1. Eiropas Savienības dalībvalstīm; 2. EBTA (Eiropas brīvās tirdzniecības asociācijas) valstīm, kas ir EEZ (Eiropas Ekonomiskās zonas) dalībvalstis, saskaņā ar EEZ līguma VI daļas noteikumiem; 3. valstīm, kas minētas Lēmuma Nr. 1718/2006/EK 8. panta 1. un 2. punktā, bet nav norādītas minētā panta 2. punktā, ja attiecīgā valsts: 1. vienpusēji paziņo par savu vēlmi kļūt par programmas dalībnieci un 2. veic iemaksas, ko aprēķina pēc tādas pašas bāzes kā tās iemaksas MEDIA 2007 programmā; 4. visām pārējām valstīm. 3 . pants Definīcijas Šajā lēmumā piemēro šādas definīcijas: 1. „Eiropas profesionālis” ir profesionālis, kurš: 3. ir valstspiederīgais kādai no 2. panta 1. punktā minētajām valstīm vai valstij, kas atbilst 2. panta 2. vai 3. punkta prasībām, vai 4. ir reģistrēts kā juridiska persona vienā no 2. panta 1. punktā minētajām valstīm vai valstī, kas atbilst 2. panta 2. vai 3. punkta prasībām, un kas tieši vai ar akciju kontrolpaketes starpniecību pieder un līdz projekta beigām turpina piederēt vienai vai vairākām šādām valstīm vai vienam vai vairākiem valstspiederīgajiem no šīm valstīm. 2. „Audiovizuālais darbs” ir kustīgu attēlu kopums ar skaņu vai bez tās. Audiovizuālo darbu piemēri ir mākslas filmas, dokumentālās filmas un animācijas filmas. 3. „Eiropas darbi” ir audiovizuālie darbi, kuru izcelsme ir 2. panta 1., 2. vai 3. punktā minētajās valstīs. 4 . pants Nosacījumi līdzdalībai programmā 1. Lai par projektiem varētu saņemt finansējumu saskaņā ar programmu, tos kopīgi ierosina un īsteno Eiropas profesionāļi un profesionāļi, kuru dzīvesvieta vai reģistrācijas vieta ir vienā no valstīm, kas minētas 2. panta 4. punktā. 2. Katrā projektā ir vismaz trīs partneri, un to mērķis ir veicināt starptautiskās tīklu izveides ietekmi. 3. Katru projektu koordinē Eiropas profesionālis, un katrā projektā ir iesaistīts vismaz viens partneris no 2. panta 4. punktā minētās valsts. Koordinators ir atbildīgs par priekšlikuma iesniegšanu, projekta vadību un finanšu pārvaldību un izpildi. 5 . pants Programmas mērķi 1. Programmas vispārējais mērķis ir palielināt Eiropas audiovizuālās nozares konkurētspēju, dot Eiropai iespēju efektīvāk īstenot savu nozīmi kultūrā un politikā pasaules mērogā un palielināt patērētāju izvēli un kultūras daudzveidību. 2. Programmas īpašie mērķi ir šādi: 5. palielināt informācijas apmaiņu un tirgus izpēti un – jo īpaši ar apmācības pasākumu un stipendiju palīdzību – veicināt starptautiska profesionāļu sadarbības tīklu izveidi, lai uzlabotu piekļuvi trešo valstu tirgiem un radītu uzticību un ilgtermiņa komercattiecības; 6. palielināt audiovizuālo darbu konkurētspēju un starptautisko izplatīšanu visā pasaulē; 7. palielināt audiovizuālo darbu apriti un veicināt to demonstrēšanu visā pasaulē, kā arī palielināt sabiedrības (jo īpaši jaunās paaudzes) pieprasījumu pēc kultūras ziņā dažādība audiovizuālā satura. 3. Īpašu uzmanību jāpievērš atbilstībai un kopdarbībai starp programmu un citiem attiecīgiem Kopienas politikas virzieniem, instrumentiem un darbībām, jo īpaši MEDIA 2007 programmas koordinēšanai un īstenošanai un ārējās sadarbības programmām audiovizuālajā un kultūras nozarē ar trešām valstīm. 2. NODAļA. PROGRAMMAS DARBīBAS MēRķI 6. pants Informācijas apmaiņa, apmācība un tirgus izpēte Informācijas apmaiņas un apmācības jomā programmas darbības mērķi ir šādi: 1. nostiprināt Eiropas un 2. panta 4. punktā minēto valstu profesionāļu prasmes, lai uzlabotu viņu izpratni jo īpaši par darbības apstākļiem, tiesiskajiem regulējumiem, finansēšanas sistēmām un sadarbības iespējām saistībā ar attiecīgajiem audiovizuālajiem tirgiem un tādējādi — jo īpaši ar stipendiju palīdzību — veicinātu sadarbības tīklu izveidi un ilgtermiņa komercattiecību izveidošanu un uzlabotu informētības līmeni un zināšanas par audiovizuālo darbu tirgiem, lai nodrošinātu un atvieglotu profesionāļu sadarbību audiovizuālajā jomā; 2. atbalstīt nepārtrauktus apmācības kursus, iesaistot partnerus, apmācāmos un pasniedzējus no Eiropas un citām 2. panta 4. punktā minētajām valstīm, īpašu izmanību pievēršot audiovizuālo darbu ražošanai, kopražošanai, izplatīšanai un demonstrēšanai attiecīgajos starptautiskajos tirgos; 3. atbalstīt nepārtrauktus apmācības kursus, iesaistot partnerus, apmācāmos un pasniedzējus no Eiropas un citām 2. panta 4. punktā minētajām valstīm, saistībā ar jaunu tehnoloģiju izmantošanu audiovizuālo darbu ražošanai, pēcapstrādei, izplatīšanai (ieskaitot jaunas izplatīšanas platformas, piemēram, VOD, IPTV, Web TV), tirdzniecībai un arhivēšanai. 7 . pants Konkurētspēja un izplatīšana Attiecībā uz audiovizuālo darbu konkurētspējas un izplatīšanas uzlabošanu ārvalstu tirgos programmas darbības mērķi ir šādi: 1. atvieglot ārvalstu sadarbības partneru meklēšanu Eiropas audiovizuālajiem darbiem. Programma atbalsta tādu kopražošanas tirgu un partneru meklēšanas pasākumu organizēšanu, kuru mērķis ir apvienot iespējamos partnerus (scenāristus, režisorus, producentus un izplatītājus); 2. veicināt audiovizuālo darbu starptautisko pārdošanu un popularizēšanu. Programma veicina līgumu noslēgšanu starp tiesību subjektiem/tirdzniecības aģentiem/izplatītājiem, lai nodrošinātu to attiecīgo audiovizuālo darbu izplatīšanu (kinoteātros, televīzijā, IPTV, Web TV un VOD platformās) un popularizēšanu to partnera(-u) teritorijā(-s). 8. pants Aprite Aprites jomā programmas darbības mērķi ir šādi: 1. veicināt to, ka kinooperatori Eiropas un 2. panta 4. punktā minētajās valstīs savstarpēji uzlabo audiovizuālo darbu ekskluzīvu pirmizrāžu programmu izstrādes un demonstrēšanas apstākļus (ekranizāciju ilgums, ekspozīcija un skaits). Programma atbalsta projektus, ar kuriem iepazīstina kinoteātru tīkli, kas veic ekranizācijas Eiropā un 2. panta 4. punktā minētajās valstīs, un kuri veido programmas ievērojamam skaitam audiovizuālo darbu to partnera(-u) teritorijā(-s); 2. palielināt audiovizuālā satura piedāvājumu un uzlabot apstākļus 2. panta 4. punktā minēto valstu audiovizuālo darbu pārraidei un izplatīšanai Eiropas izplatīšanas kanālos (TV, IPTV, Web TV, VOD platformās) un Eiropas darbu pārraidei un izplatīšanai starptautiskos izplatīšanas kanālos). Programma atbalsta partnerības starp raidorganizācijām (vai VOD platformām) un tiesību subjektiem nolūkā veikt darbu paketes pārraidi vai izplatīt darbu katalogu VOD platformās; 3. veicināt tādu pasākumu un filmu izpratības iniciatīvu organizēšanu, kas jo īpaši vērsti uz jaunām skatītāju auditorijām un kuru mērķis ir veicināt audiovizuālo darbu daudzveidību starptautiskā mērogā un palielināt sabiedrības pieprasījumu pēc kultūras ziņā dažāda audiovizuālā satura. 9 . pants Darbības mērķu īstenošana 1. Komisija veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka darbības, kas atbalstītas atbilstoši 6.–8. pantā minētajiem darbības mērķiem, papildina cita citu. 2. Pasākumus, kas izklāstīti 6.–8. pantā, īsteno saskaņā ar pielikuma noteikumiem. 3. NODAļA. PROGRAMMAS UN FINANSēšANAS NOTEIKUMU īSTENOšANAS KāRTīBA 10. pants Finansēšanas noteikumi 1. Atbilstoši šim lēmumam finansētos pasākumus īsteno saskaņā ar Regulu Nr. 1605/2002[9]. 2. Saskaņā ar Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002[10] 176. panta 2. un 4. punktu Komisija atkarībā no finansējuma saņēmēja un no darbības veida var lemt par to, vai tos atbrīvo no pārbaudes par profesionālajām iemaņām un iegūto izglītību, kas vajadzīga, lai veiksmīgi īstenotu darbību vai darba programmu. 3. Ņemot vērā darbību veidu, finansiālais atbalsts var tikt piešķirts kā dotācijas[11] vai stipendijas. Par programmas ietvaros realizētajiem projektiem vai pasākumiem Komisija var piešķirt prēmijas. Atkarībā no darbību veida saskaņā ar Komisijas Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 181. pantu var tikt piešķirta pilnīgs finansējums vai piemērota vienības izmaksu salīdzināšana. 4. Finansējums, ko piešķir saskaņā ar programmu, nedrīkst būt lielāks kā 50 % no finansējamā projekta galīgajām izmaksām. Tomēr gadījumos, kas ir skaidri noteikti gada darba programmā un uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, finansējums var būt pat 80 % no šādām izmaksām 5. Saskaņā ar Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 113. panta 1. punktu saistībā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002 172. panta 1. punktu labuma guvēju iemaksas var būt pilnīgi vai daļēji veiktas natūrā, ja iemaksas vērtību var noteikt, pamatojoties uz izmaksām, kas faktiski radušās un ir pienācīgi pamatotas ar grāmatvedības dokumentiem, vai izmaksām, kas ir vispārpieņemtas attiecīgajā tirgū. Līdzfinansējumā var paredzēt arī telpu piešķiršanu apmācību vai popularizēšanas nolūkiem. 6. Saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 112. panta 1. punktu, ja tā ir paredzēts gada darba programmā un uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus, Komisija var nolemt, ka izmaksas, kas ir tieši saistītas ar projekta īstenošanu, var segt ar finansējumu, pat ja tās labuma guvējam daļēji radušās pirms atlases procedūras. 11 . pants Šā lēmuma īstenošana 1. Komisija ir atbildīga par programmas īstenošanu atbilstoši pielikumā paredzētajiem noteikumiem. 2. Programmas īstenošanai pieņem šādus pasākumus saskaņā ar 12. panta 2. punktā minēto procedūru: 8. gada darba plāns, kurā norādītas prioritātes; 9. programmas resursu iekšējais gada sadalījums, ieskaitot sadalījumu starp pasākumiem dažādās jomās; 10. vispārīgās pamatnostādnes programmas īstenošanai; 11. uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus, projektu izvēles kritēriju un procedūru definēšana; 12. priekšlikumu atlase Kopienas līdzekļu piešķiršanai vairāk nekā 400 000 euro apmērā uz vienu labuma guvēju gadā; 3. Komisija pieņem pasākumus un lēmumus par tādu dotāciju piešķiršanu, kas nav minētas 2. punkta e) apakšpunktā. Komisija sniedz Komitejai un Eiropas Parlamentam visu būtisko informāciju, tostarp par atlases lēmumiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu, divu darbdienu laikā no šādu lēmumu pieņemšanas. 12. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz dalībvalstu pārstāvju komiteja, ko vada Komisijas pārstāvis. 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 4. pantā noteikto pārvaldības procedūru saskaņā ar tā 7. panta 3. punktu un 8. pantu. 3. Lēmuma 1999/468/EK 4. panta 3. punktā noteiktais laika posms ir divi mēneši. 13 . pants Programmas ieguldījums citos Komisijas politikas virzienos un prerogatīvās Programma palīdz nostiprināt Eiropas Kopienas horizontālās politikas virzienus, 1. sniedzot ieguldījumu apspriedēs un informācijā par Eiropas Savienību kā miera, labklājības un drošības reģionu; 2. veicinot vārda brīvības pamatprincipa ievērošanu, 3. vairojot izpratni par kultūras daudzveidības un multikulturālisma nozīmīgumu pasaulē; 4. palielinot Eiropas ekonomikas zināšanu bāzi un sniedzot ieguldījumu Eiropas Savienības konkurētspējas nostiprināšanā pasaulē; 5. palīdzot izskaust visa veida diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ. 14 . pants Uzraudzība un novērtēšana 1. Komisija regulāri uzrauga projektus. Uzraudzības procesa rezultātus ņem vērā programmas īstenošanā. 2. Komisija nodrošina to, ka programmu novērtē neatkarīgi un ārēji eksperti. 3. Komisija Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai iesniedz: 13. vēlākais līdz 2012. gada 30. jūnijam — paziņojumu par programmas turpināšanu, 14. vēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim — paveiktā novērtējuma ziņojumu. 15. pants Budžets 4. Budžets, kas atvēlēts šīs programmas īstenošanai 1. panta 2. punktā noteiktajam laika posmam, ir 15 miljoni euro. 5. Gada apropriācijas apstiprina budžeta lēmējinstitūcija, ņemot vērā finanšu shēmas ierobežojumus. 4. NODAļA. STāšANāS SPēKā 16. pants Stāšanās spēkā Šis lēmums stājas spēkā 20 dienas pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un ir piemērojams no 2011. gada 1. janvāra. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS ĪSTENOJAMāS DARBīBAS 1. īPAšAIS MēRķIS NR. 1: VEICINāT INFORMāCIJAS APMAIņU, APMāčIBU UN TIRGUS IZPēTI Palielināt informācijas apmaiņu un tirgus izpēti un – jo īpaši ar apmācības pasākumu un stipendiju palīdzību – veicināt sadarbības tīklu izveidi starp Eiropas un citu 2. panta 4. punktā minēto valstu (turpmāk „trešās valstis”) audiovizuālās nozares profesionāļiem, lai uzlabotu piekļuvi trešo valstu tirgiem un radītu uzticību un ilgtermiņa komercattiecības. 15. Darbības mērķis Nostiprināt Eiropas un trešo valstu profesionāļu prasmes, lai uzlabotu viņu izpratni jo īpaši par darbības apstākļiem, tiesiskajiem regulējumiem, finansēšanas sistēmām un sadarbības iespējām saistībā to ar attiecīgajiem audiovizuālajiem tirgiem un tādējādi veicinātu tīklu izveidi un ilgtermiņa komercattiecību izveidošanu. Paaugstināt informācijas un audiovizuālo tirgu iepazīšanas līmeni, lai nodrošinātu un veicinātu sadarbību audiovizuālajā jomā starp Eiropas un trešo valstu profesionāļiem. Īstenojamās darbības - Atbalsts apmācības moduļu izstrādei un īstenošanai, iesaistot apmācāmos un pasniedzējus no Eiropas un trešām valstīm, īpašu izmanību pievēršot audiovizuālo darbu ražošanas, kopražošanas, izplatīšanas un demonstrēšanas apstākļiem attiecīgajos starptautiskajos tirgos. - Atbalsts apmācības moduļu izstrādei un īstenošanai, iesaistot apmācāmos un pasniedzējus no Eiropas un trešām valstīm, saistībā ar jaunu tehnoloģiju iekļaušanu audiovizuālo darbu ražošanai, pēcapstrādei, izplatīšanai (ieskaitot jaunas izplatīšanas platformas, piemēram, VOD, IPTV, Web TV), tirdzniecībai un arhivēšanai. - Apmaiņas veicināšana starp iestādēm un/vai pašreizējām tālākapmācības darbībām. - Pasniedzēju apmācības veicināšana. 2. īPAšAIS MēRķIS NR. 2: KONKURēTSPēJA UN IZPLATīšANA Palielināt audiovizuālo darbu konkurētspēju un starptautisko izplatīšanu visā pasaulē. 16. Darbības mērķis Veicināt partneru meklēšanu kopražošanai. Īstenojamās darbības - Atbalstīt forumu organizēšanu starptautisko kopražojumu izstrādei, finansēšanai, kopražošanai un pirmspārdošanas darbībām, jo īpaši kopražošanas tirgu un partneru meklēšanas pasākumu organizēšanu, ar mērķi apvienot iespējamos partnerus (scenāristus, režisorus, producentus un izplatītājus). - Darbības mērķis Veicināt audiovizuālo darbu starptautisko pārdošanu un popularizēšanu. Īstenojamās darbības - Veicināt līgumu noslēgšanu starp Eiropas un trešo valstu tiesību subjektu/tirdzniecības aģentu/izplatītāju grupām, lai nodrošinātu to attiecīgo audiovizuālo darbu izplatīšanu (kinoteātros, televīzijā, IPTV, Web TV un VOD platformās) to partnera(-u) teritorijā(-s). - Vairot sabiedrības informētību par Eiropas filmu demonstrēšanu pasaulē, rīkojot pastiprinātas popularizēšanas kampaņas, un par trešo valstu filmu demonstrēšanu Eiropā. - Atbalstīt dublēšanu un subtitrēšanu Eiropas un trešo valstu audiovizuālo darbu izplatīšanā un pārraidīšanā visos pieejamos kanālos ražotāju, izplatītāju un raidorganizāciju labā. - Veicināt sadarbības tīklu izveidi un konsolidāciju mākslas un rūpniecības jomā starp Eiropas un trešo valstu tiesību subjektiem, tirdzniecības aģentiem/izplatītājiem. 3. īPAšAIS MēRķIS NR. 3: ATBALSTS APRITES VEICINāšANAI Palielināt audiovizuālo darbu apriti un veicināt to demonstrēšanu visā pasaulē, kā arī palielināt sabiedrības (jo īpaši jaunās paaudzes) pieprasījumu pēc kultūras ziņā dažādība audiovizuālā satura. 17. Darbības mērķis Veicināt to, ka kinooperatori Eiropas un trešās valstīs savstarpēji uzlabo audiovizuālo darbu ekskluzīvo pirmizrāžu programmu izstrādes un demonstrēšanas apstākļus (ekranizāciju ilgums, ekspozīcija un skaits). Īstenojamās darbības - Atbalstīt projektus, ar kuriem iepazīstina Eiropas un trešo valstu kinoteātru īpašnieki, saistībā ar attiecīgi Eiropas un trešo valstu filmu būtiskas daļas programmu izstrādi komerciālajos kinoteātros to pirmizrādēm noteiktu laika posmu. Piešķirtais atbalsts tiks jo īpaši noteikts atbilstoši uz trešo valstu filmām pārdoto (vai Eiropas filmām trešo valstu kinoteātru īpašnieku gadījumā) vietu skaitam un grafikam šajos kinoteātros atskaites laika periodā. - Atbalstīt Eiropas un trešo valstu kinoteātru īpašnieku tīklu izveidi un konsolidēšanu, izstrādājot kopīgu rīcību šāda veida programmu izstrādei. - Darbības mērķis Palielināt audiovizuālā satura piedāvājumu un uzlabot apstākļus trešo valstu audiovizuālo darbu pārraidei un izplatīšanai Eiropas izplatīšanas kanālos (TV, IPTV, Web TV, VOD platformās) un Eiropas darbu pārraidei un izplatīšanai trešo valstu izplatīšanas kanālos). Īstenojamās darbības - Atbalstīt partnerības starp Eiropas un trešo valstu raidorganizācijām (vai VOD platformām utt.) un tiesību subjektiem nolūkā pārraidīt Eiropas un trešo valstu darbu paketi vai izplatīt Eiropas darbu un trešo valstu darbu katalogu VOD platformās. - Radīt uzticību un ilgtermiņa komercattiecības starp Eiropas un trešo valstu raidorganizācijām, VOD platformām un tiesību subjektiem. - Darbības mērķis Veicināt tādu pasākumu un filmu izpratības iniciatīvu organizēšanu, kas jo īpaši vērsti uz jauno skatītāju auditorijām un ir paredzēti audiovizuālo darbu daudzveidības popularizēšanai starptautiskā mērogā. Īstenojamās darbības - Veicināt Eiropas un trešo valstu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes iniciatīvu tīklu izveidi, jo īpaši filmu izpratības iniciatīvas, kas vērstas uz jaunām skatītāju auditorijām, lai popularizētu audiovizuālo darbu daudzveidību starptautiskā mērogā. - Atbalstīt partnerības starp raidorganizācijām, lai veiktu jaunām skatītāju auditorijām paredzētu audiovizuālo darbu starptautisko apraidi. FINANŠU PĀRSKATS TIESĪBU AKTU PRIEKŠLIKUMIEM, KAS FINANSIĀLI IETEKMĒ VIENĪGI BUDŽETA IEŅĒMUMUS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS PROGRAMMA SADARBĪBAI AUDIOVIZUĀLAJĀ JOMĀ AR PROFESIONĀĻIEM NO TREŠĀM VALSTĪM ( MEDIA MUNDUS ) 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības: Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi, Audiovizuālā politika un plašsaziņas līdzekļu politika 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1 Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu 09.01.04.07 – programma sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm ( MEDIA Mundus ) – Administratīvās pārvaldības izdevumi 09.06.01.03 – programma sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm ( MEDIA Mundus ) 3.2 Darbības un finansiālās ietekmes ilgums: No 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim a) Budžeta informācija Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 09.01.04.07 | Fakult. | Nedif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. 3B | 09.06.01.03 | Fakult. | Dif. | JĀ | JĀ | JĀ | Nr. 3B | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1 Finanšu resursi 4.1.1 Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2011 | 2012 | 2013. gads un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[12] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1 | a | 4,500 | 4,500 | 4,500 | 13,500 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 1,350 | 3,349 | 8,801 | 13,500 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[13] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4 | c | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1,500 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 5,000 | 5,000 | 5,000 | 15,000 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 1,850 | 3,849 | 9,301 | 15,000 | Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5 | d | 0,244 | 0,366 | 0,561 | 1,171 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6 | e | 0,121 | 0,121 | 0,121 | 0,363 | Kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 5,365 | 5,487 | 5,682 | 16,534 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 2,215 | 4,336 | 9,983 | 16,534 | Ziņas par līdzfinansējumu (nepiemēro) 4.1.2 Saderība ar finanšu plānojumu X Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[14] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu). 4.1.3 Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā. miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Kopā — cilvēkresursi | 2 | 3 | 5 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1 Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības - paaugstināt ES audiovizuālās nozares konkurētspēju starptautiskos tirgos - sniegt Eiropai iespēju efektīvāk darboties kultūras un politiskajā jomā visā pasaulē - palielināt patērētāju izvēli un kultūras daudzveidību 5.2 Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Kopīga pieeja, tostarp kritiskā masa, ko veido profesionāļi no Eiropas Savienības un no trešām valstīm, varētu radīt pozitīvu ietekmi, ilgtspējīgus globālos sadarbības tīklus un tādējādi pasaules tirgu struktūru pakāpeniskas izmaiņas. Tas būtu jo īpaši labvēlīgi mazākām dalībvalstīm. 5.3 Priekšlikuma mērķi, gaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji (Sk. pielikumu) 5.4 Īstenošanas metode (orientējoši) 5.4.1 Pieteikumu iesniedzēji 5.4.1.1 Konsorcijs Finansējums ir pieejams tikai konsorcijam, un jebkuru konsorciju, kas iesniedz projekta vajadzību pārskatu, jāvada uzņēmumam, kura galvenais birojs atrodas attiecīgās programmas dalībvalstī, un tajā jābūt vismaz vienam partnerim no trešās valsts. 5.4.1.2 Programmas dalībnieki Valstīm, kuras piedalās MEDIA 2007, ir iespēja kļūt par attiecīgās jaunās programmas dalībniecēm (veicot gada finanšu iemaksu). 5.4.2 Pārvaldība Programmu pārvaldīs Komisija. 5.4.3 Komitoloģija Programmas pārvaldības komiteja. 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1 Uzraudzības sistēma Jebkādu programmas novērtēšanu veic ārēji un neatkarīgi, pārbaudot programmas svarīgumu, efektivitāti, iedarbību un lietderību. 6.2 Novērtēšana Ierosinātā programma norit laikposmā no 2011. līdz 2013. gadam. Veiks vienu galīgo novērtējumu. Ja Komisija nolems programmu pagarināt pēc 2013. gada, veiks ex-ante novērtējumu. 7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Programmas mērogā krāpšanas apkarošanas pasākumi ietver Eiropas un starptautiskās audiovizuālās nozares ciešu uzraudzību, tostarp tendenču analīzes pētījumus un ekspertu padomdevējgrupas. Attiecībā uz individuāliem projektiem visi nolīgumi, konvencijas un juridiskās saistības, kas saskaņā ar programmu noslēgtas starp Komisiju un finansējuma saņēmējiem paredz iespēju veikt auditu saņēmēja telpās vai teritorijā; kā arī iespēju pieprasīt saņēmējiem iesniegt visus svarīgos dokumentus un informāciju par izdevumiem līdz 5 gadiem pēc līguma darbības termiņa beigām. Īpašu uzmanību veltīs finansiālās dzīvotspējas pārbaudēm, un no saņēmējiem var pieprasīt bankas garantijas, bez kurām saņēmējiem nepiešķir iepriekšēju finansējumu. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1 Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) (Mērķi, darbības un rezultāti) | Rezultāta veids | Vidējās izmaksas | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | 2011 | 2012 | 2013 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[16] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 2 | B*, C*/AST | 1 | 1 1 | 1 1 | Personāls, ko finansē[17] atbilstoši XX 01 02. pantam | 1 (DNE) | Pārējais personāls, ko finansē[18] atbilstoši XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 2 | 3 | 5 | 8.2.2 No darbības izrietošie uzdevumi Programmas īstenošana 8.2.3 Cilvēkresursu plānošana (štatā) (Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā X Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4 Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija 09.01.04.07 – programma sadarbībai audiovizuālajā jomā ar profesionāļiem no trešām valstīm (MEDIA Mundus) – Administratīvās pārvaldības izdevumi | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | 1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | - sanāksmes un konferences | 0,185 | 0,185 | 0,185 | 0,495 | - pakalpojumu līgums (datu bāze, IT) | 0,315 | 0,315 | 0,315 | 0,935 | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1,5 | 8.2.5 Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2011 | 2012 | 2013 | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (09 01 01) | 0,244 | 0,366 | 0,488 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pozīcijai (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) | - | - | 0,073 | Kopā – cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,244 | 0,366 | 0,561 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu 2011: (€122.000) x 2 = €244.000 2012: (€122.000) x 3 = €366.000 2013: (€122.000) x 4 = €488.000 Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02 . pantam Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. 2013: (€73.000) x 1 = €73.000 8.2.6 Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | XX 01 02 11 01 – Komandējumi | 0,028 | 0,028 | 0,028 | 0,084 | XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | 0 | XX 01 02 11 03 – Komitejas[19] | 0,093 | 0,093 | 0,093 | 0,279 | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 – Informācijas sistēmas | - | - | - | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,121 | 0,121 | 0,121 | 0,363 | Aprēķins — Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Komandējumi: 15 komandējumi uz laiku līdz 2 dienām par 650 euro dienā + 3 komandējumi uz nedēļu par summu 3 000 euro Komitejas: 27 dalībvalstu pārstāvji par 860 euro 4 sanāksmēm gadā Cilvēkresursu un administratīvo resursu vajadzības sedz no līdzekļiem, kas vadošajam ģenerāldirektorātam piešķirti gada budžeta sadales procedūrā, ņemot vērā budžeta ierobežojumus. [1] OV C […], […], […]. lpp. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV C […], […], […]. lpp. [4] OV C […], […], […]. lpp. [5] Eiropa pasaulē – praktiski priekšlikumi lielākai saskaņotībai, efektivitātei un saskatāmībai, Komisijas 2006. gada jūnija Paziņojums Eiropas Padomei COM (2006) 278 galīgā redakcija, 2006. gada 8. jūnijs http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2006/com2006_0278en01.pdf. [6] http://ec.europa.eu/information_society/media/overview/evaluation/reports/index_fr.htm. [7] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp. [8] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [9] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [10] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. [11] Kompensējams attiecībā uz MEDIA ieguldījumu (izņemot atbalstu dublēšanai/subtitriem). [12] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [13] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā. [14] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [15] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas. [16] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [17] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [18] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [19] Precizēt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.