EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 27.10.2011 
SEC(2011) 1294 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
KOPSAVILKUMS IETEKMES NOV ĒRTĒJUMAM 
 
Pavaddokuments dokumentam  
PRIEKŠLIKUMS EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI 
par naftas un g āzes meklēšanas, izp ētes un ieguves darb ību jūrā drošumu 
{COM(2011) 688 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1292 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1293 gal īgā redakcija}  
 
LV Page 1 of 8  LV 1. PROBLĒMU DEFIN ĒŠANA UN NEPIECIEŠAM ĪBA RĪKOTIES 
Pēdējo trīs desmitgažu laik ā ir notikušas vismaz 11 lielas j ūras katastrofas1 un vairāki mazāki 
negadījumi2, kas varēja kļūt par lielām katastrof ām. Pēc negadījuma uz „ Deepwater Horizon ” 
naftas platformas 2010. gada apr īlī atsākās dedzīgas diskusijas par riska p ārvaldību saistībā ar 
naftas un g āzes nozares darb ībām jūrā. 
Arī ES joproj ām pastāv būtiski riski, neraugoties uz to samazin āšanu dažās dalībvalstīs, kad 
pēc Piper Alpha  (1988. gad ā) un Alexander Kielland  (1980. gad ā) katastrof ām īstenoja 
reformas. Anal īzē par negad ījumu regularit āti un izmaks ām Eiropā tiek lēsts, ka Eiropas 
Savienībā negadījumi jūrā gadā vidēji rada ekonomiskos zaud ējumus un kait ējumu 205–
915 miljonu euro v ērtībā3 (tāds ir ietekmes nov ērtējuma atsauces scen ārijs). Šajā situācijā ir 
jārīkojas, lai samazin ātu riskus, nodrošin ātu efektīvu reaģēšanu saist ībā ar smagiem 
negadījumiem un nodrošin ātu skarto re ģionu un uz ņēmumu ātru atvese ļošanos. Notikuma 
risks ir saist īts ar tā iespējamību un tā realizēšanās sekām. 
Nedrīkst pārāk zemu nov ērtēt smaga negad ījuma iespējamību, it sevišķi ņemot vērā to, ka 
joprojām netiek dokument ēts4 samazinājums saist ībā ar smagu negad ījumu rādītājiem. Tas, ka 
aizvien aktu ālāka kļūst problēma saistībā ar potenci ālu smagu negad ījumu rādītājiem5 
(novērsti negad ījumi), mums atg ādina par vajadz ību turpin āt uzlabot prakses un samazin āt 
riskus. 
Smaga negad ījuma iesp ējamās sekas  šajā nozarē ir ārkārtējas. Tās saistītas ar daudziem 
upuriem, lielu kait ējumu videi un papildu kait ējumu piekrastes un j ūrā veiktajām darbībām6. 
Pat mazāki negadījumi var nopietni mazin āt sabiedrības un tirgu uztic ību, savuk ārt ieguves 
piesardzības ierobežojumi7 var skart energoapg ādes drošību un ekonomiku. 
Lai gan apdraud ējumi ir līdzīgi, katrā ES jurisdikcij ā darbībām jūrā piemēro dažādus vides, 
veselības un droš ības standartus, savuk ārt ES ties ību akti tikai da ļēji ietver attiec īgos 
aspektus, kas saist īt ar darb ībām jūrā8. Tādēļ nav piem ērotas, vispus īgas un ES m ērogā 
saskaņotas regulat īvās vides, kuras priorit āte būtu nepārtraukti samazin āt smagu negad ījumu 
riskus.  Lai gan uzlabojumi ir vajadz īgi visos re ģionos, jūras apdraud ējumu regul ējums ārpus 
Ziemeļjūras ir nepietiekami izstr ādāts un vair āk paļaujas uz detaliz ētu prasību noteikšanu, 
nevis risku efekt īvu kontroli. Pazi ņojumā „Risinot droš ības probl ēmas, kas saist ītas ar naftas 
un gāzes nozares darb ībām jūrā” (COM (2010) 560 gal īgā redakcija) tika noteiktas ES 
tiesisko regul ējumu un nozares prakšu nepiln ības un jomas, kur ās vajadzīga rīcība. Šajā 
ietekmes nov ērtējumā ir izvērtēti dažādi politikas risin ājumi un to iesp ējamā ietekme. 
Saistībā ar naftas un g āzes nozares darb ību drošību jūrā ES saskaras ar tr īskāršu problēmu. 
                                                 
1 Ietekmes nov ērtējuma 2.1. punkts. 
2 Piemēram, Brent B  2003. gad ā, Gullfaks  2010. gad ā, Ganneth F  2011. gad ā. 
3 Pieņemot 35 gadu lielu negad ījumu atkārtošanās koeficientu un vid ējās ekonomisk ās izmaksas no 5 miljardu 
(tikai attīrīšana) līdz 30 miljardu euro (pilnas ekonomisk ās izmaksas) apm ērā, kopējās gada izmaksas ir 140–
850 miljoni euro. T ām jāpieskaita aptuveni 65 miljardi euro saist ībā ar īpašuma zaud ējumiem gad ā, kas izriet no 
biežāk sastopamiem un maz āk nopietniem negad ījumiem, kuri ir dokument ēti. Šo aplēšu pamatā ir iespējamības 
un negadījumu statistikas datu detaliz ēta analīze, kas ietverta I pielikum ā. 
4 http://www.ptil.no/news/rnnp-2010-major-challenges- in-important-areas-article7810-79.html. 
5 Naftas un g āzes noplūdes, ieguves procesu droš ības un aku kontroles k ļūmes; kļūmes saist ībā ar neder īgu 
konstrukciju nomai ņu; iekavēti apkopes darbi. 
6 Piemēram, zvejniec ība, tūrisms, dažreiz ostas, lauksaimniec ība.  
7 Piemēram, 2010. gada Meksikas l īča moratorijs, It ālija pašlaik un AK 1988. gad ā (Ocean Odyssey  
negadījums). 
8 Ietekmes nov ērtējuma 2.1. punkts. 
 
LV Page 2 of 8  LV 1) Pastāv liela naftas vai g āzes negad ījuma jūrā būtisks risks ES ūdeņos, un pašreiz ējie sadrumstalotie ties ību 
akti un regulat īvās un nozares prakses nenodrošina visus iesp ējamos risku samazin ājumus ES. 
2) Spēkā esošais tiesiskais regul ējums un darb ības pasākumi nenodrošina efekt īvāko reaģēšanu saist ībā ar 
negadījumiem ES ūdeņos. 
3) Saskaņā ar spēkā esošajiem atbild ības režīmiem atbild īgā persona (piem ēram, uzņēmums, kurš pie ļāvis naftas 
noplūdi) ne vienm ēr ir skaidri nosak āma un/vai, iesp ējams, nesp ēj segt, vai tai nav j āsedz, visas izmaksas, lai 
novērstu radīto kaitējumu. 
Tabulā turpmāk sniegts p ārskats par m ūsu analīzē, kā arī apspriešan ās laikā ar ieinteres ētajām 
personām un starptautiskaj ās izmekl ēšanās konstat ētajiem pamat ā esošajiem risku 
noteicošajiem faktoriem . 
Noteicošo faktoru kategorija  Pamatā esošie noteicošie faktori  
Faktori, kas nosaka būtiskus un nepietiekami mazin ātus riskus saist ībā ar ES darb ībām jūrā 
Novecojoša infrastrukt ūra un rūpnieciskā vide, kas nep ārtraukti att īstās 
Nozares struktur āla pāreja uz daž ādošanu  Nozares att īstība 
Pāreja uz „robežapgabalu” darb ībām un jaun ām tehnolo ģijām 
Modernu prakšu un tehnolo ģija nekonsekventa izmantošana  
Neatbilstība noteikumiem un standartiem  Uzņēmumu konkr ētās 
korporatīvās prakses  
Neatbilstīga/nevienm ērīga drošības kultūra uzņēmumos  
Regulatoru nevienl īdzīgas tehnisk ās zināšanas  
Neoptimāla pārredzamība un inform ācijas kopīgošana  Ar tiesisko regul ējumu saist īti 
noteicošie faktori  
Sadrumstalots tiesiskais regul ējums 
Faktori, kas nosaka neoptimālu sagatavot ības līmeni ārkārtas situācijām 
Nekonsekventa ārkārtas situāciju plānošana starp dal ībvalstīm Uz risku pamatota pl ānošana  
Reaģēšanas pamatl īdzekļu pārrobežu nesader ība 
Informācijas trūkums attiec ībā uz nozares rea ģēšanas invent āru Valstu un nozares pl ānu un 
pamatlīdzekļu integrācija Uzņēmumu ārkārtas situāciju plānu kvalitātes nekonsekvence  
Nepietiekamu atbild ības noteikumu noteicošie faktori  
ES tiesību aktu skaidr ība un darb ības joma attiec ībā uz atbildību vides jom ā 
Finansiālās spējas un garantiju tr ūkums Atbildības noteikumu skaidr ība 
un vispus ība 
Nepietiekamas kompens āciju shēmas attiec ībā uz tipiskiem kait ējumiem  
1. tabula  
2. ES LĪMEŅA RĪCĪBAS PAMATOJUMS 
Pirmām kārtām atbildīga ir nozare , un tās rīcībā ir arī līdzekļi, lai kontrol ētu riskus saist ībā ar 
darbībām jūrā. Lai samazin ātu smaga negad ījuma jūrā risku vis ā ES, ir bez iz ņēmumiem 
jāievieš modernas prakses. P ēc negadījuma uz „ Deepwater Horizon ” naftas platformas visiem 
operatoriem bija j āpārskata savas prakses, tom ēr reakcijas ir bijušas daž ādas: tikai daži 
operatori ir pazi ņojuši par konkr ētiem pasākumiem un/vai tos īstenojuši. T ādējādi tiek 
uzsvērta vajadz ība pēc valsts sektora iest āžu papildu r īcības. 
Saskaņā ar subsidiarit ātes principu ES l īmeņa rīcību apsver tikai gad ījumos, kad ar to var 
efektīvāk sasniegt m ērķus nekā ar dalībvalstu rīcību, vai kad ar dal ībvalstu rīcību vien nevar 
nodrošināt optimālus uzlabojumus. Lai gan Apvienot ā Karaliste, N īderlande, D ānija un 
Norvēģija ir piem ērojušas uz m ērķu noteikšanu v ērstu regulat īvo pieeju, t ās varētu uzlabot 
savas sist ēmas, nosakot kop ēju Zieme ļjūras kritēriju. Vēl plašāki ieguvumi ir iesp ējami 
Vidusjūrā, Melnajā jūrā un Baltijas j ūrā, kur daž ām valstīm ir maz āka pieredze saist ībā ar 
pieaugošo j ūrā veikto darb ību pārvaldību. 
Starptautiskas vai ES l īmeņa rīcības trūkums saasin ātu vienu no svar īgākajiem probl ēmu 
noteicošajiem faktoriem, proti, rež īmu un valstu politikas virzienu sadrumstalot ību ES. 
 
LV Page 3 of 8  LV Saistībā ar novēršanu, rea ģēšanu un atbild īb u  E S  i r  v ēlams saska ņot valstu prakses, jo 
nopietna negad ījuma rezult ātā ir iespējama naftas nopl ūde pārrobežās. ES līmeņa projekts, 
šķiet, ir vislab ākais veids, k ā visā ES panākt vēlamo rezult ātu. Tas ar ī varētu atrisin āt 
sarežģījumus saist ībā ar nozares rezult ātu atbilst īgu salīdzināšanu, kā arī zināšanu un 
negadījumu datu apmai ņu. 
Proporcionalit āte ir nodrošin āta, novērtējot ES līmeņa rīcības efektivit āti, izmaksas un 
ieguvumus, lai sasniegtu v ēlamo rezult ātu. 
Rezultātā ES līmeņa rīcība tiek ierosin āta tikai gad ījumos, kad ar to m ērķi var sasniegt 
rentablāk nekā ar dalībvalstu rīcību. Rentabilit āti cenšas nodrošin āt gadījumos, kas saist īti ar 
administrat īvajām izmaks ām (piemēram, pārredzamība). Atbilst īgi ņemta vērā arī nozares 
pašregulācija (piem ēram, reaģēšanas tehnolo ģija) un starptautiski risin ājumi (piem ēram, 
civiltiesisk ā atbildība). 
Tā kā lielākā daļa noteicošo faktoru ir glob āli, tad līdztekus v ēlami ir ar ī starptautiski 
risinājumi . Tomēr diskusij ās saistībā ar Konvenciju par j ūras vides aizsardz ību Atlantijas 
okeāna Zieme ļaustrumu da ļā (OSPAR  konvencija), Zieme ļjūras jūras iestāžu forumu 
(NSOAF ), Starptautisko regulatoru forumu ( IRF), G20 un Starptautisko J ūrniecības 
organizāciju ( IMO ) ir norādīts, ka, izmantojot tikai šos forumus, ātrs progress ir maz 
iespējams, jo tiem nav vispus īgu pilnvaru, lai veicin ātu progresu vai nodrošin ātu atbilstību. 
3. GALVENIE POLITIKAS M ĒRĶI 
Ņemot vērā trīskāršo problēmu, ar ES iniciat īvu ir jāpanāk divi vispārēji mērķi: 
1. jānovērš smagi negad ījumi saist ībā ar ES naftas un g āzes ieguvi j ūrā (smagu negad ījumu 
riski); 
2. jāļauj ES efekt īvi risināt nopietnas ārkārtas situācijas, ja prevent īvie pasākumi ir bijuši 
nesekmīgi. 
Šie vispārējie mērķi ir sadalīti konkrētos mērķos, lai rīcība būtu iespējama attiec ībā uz visu 
jomu, proti, no profilakses l īdz reaģēšanai un seku nov ēršanai:  
1. jānodrošina, lai tiek konsekvent i izmantotas naftas un g āzes nozares darb ību jūrā labākās 
prakses saist ībā ar tādu būtisku risku kontroli, kas var skart ES ūdeņus vai krastus; 
2. jāīsteno labākās regulatīvās prakses vis ās Eiropas jurisdikcij ās saistībā ar naftas un g āzes 
nozares darb ībām jūrā; 
3. jānostiprina ES sagatavot ība un rea ģēšanas spēja, lai risin ātu ārkārtas situācijas, kas var 
skart ES pilso ņus, ekonomiku vai vidi; 
4. jāuzlabo un j āpaskaidro sp ēkā esošie ES noteikumi atbild ības un kompens ācijas jomā. 
 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI 
Var paredz ēt vairākus atšķirīgus politikas risin ājumus atkar ībā no vēlamo jūras prakšu 
izmaiņu pakāpes vai politikas m ērķiem. Katru politikas risin ājumu veido pas ākumu kopums, 
un šie pas ākumi attieksies uz 1. noda ļā noteiktajiem risku noteicošajiem faktoriem. Papildus 
atsauces risin ājumam (0 risin ājums), kas paredz, ka netiek īstenota nek āda rīcība, ir izstr ādāti 
4 politikas risin ājumi. 
1. risinājums (Ziemeļjūras pamatrisin ājums): atbilst īgas ES intervences s ākuma līmenis. ES 
tiesību aktos tiek paredz ēts būtisku apdraud ējumu ziņojums kā jēdziens, kura pamat ā ir 
 
LV Page 4 of 8  LV Direktīvā 92/91/EEK paredz ētais drošības un vesel ības dokuments, bet kurš ir plaš āks, 
atspoguļojot atzītu labu praksi vair ākās Ziemeļjūras jurisdikcij ās. 
1.+ risinājums  (Ziemeļjūra+) ir plaš āks par 1. risin ājumu un papildus b ūtisku apdraud ējumu 
ziņojumam  ievieš vair ākus ieteikuma ties ību pasākumus, kuru pamat ā ir plaši atz ītas labas 
prakses, ko izmanto daž ās Ziemeļjūras jurisdikcij ās un kas attiecas, piem ēram, uz: naftas un 
gāzes nozares darb ību jūrā licenču pieteikumu iesniedz ēju tehnisk ās spējas rūpīgu 
izvērtēšanu; valstu ārkārtas situāciju reaģēšanas plānu apvienošanu; sader īgu valstīm un 
nozarei piederošu rea ģēšanas pamatl īdzekļu izstrādi un to pieejam ības nodrošin āšanu citām 
valstīm, kurām tie vajadz īgi; ar operatoru atbild ību saistīto vides noteikumu darb ības jomas 
paskaidrošanu (piem ēram, tiesību aktu atkritumu jom ā piemērojamība) saistībā ar naftas un 
gāzes ieguves negad ījumiem jūrā. ES arī ierosinātu ES reģistrētiem uzņēmumiem br īvprātīgas 
vienošanās par ES standartu piem ērošanu ārpus ES ūdeņiem. 
2. risinājums  (ES labākā prakse) paredz izstr ādāt vispusīgāku reformu paketi, pamatojoties 
uz plaši atz ītām pasaules lab ākajām praksēm saistībā ar lielu risku kontroli. T ās tiktu atļautas 
visā ES, un smagu negad ījumu ziņojumā tiktu ietverts ar ī vides riska nov ērtējumu. Šis 
risinājums nodrošin ātu turpm ākus uzlabojumus ar ī Ziemeļjūras reģionā un būtu 
priekšnosac ījums ES m ēroga regulat īvajam dialogam starp kompetentaj ām valstu iest ādēm. 
3. risinājums (ES a ģentūra) nostiprina 2. risin ājuma ietekmi, ieviešot ES a ģentūru, lai 
institucionaliz ētu un tādējādi konsolid ētu 2. risin ājuma īstenošanas rezult ātā panāktās 
reformas. Ir paredz ētas pārbaudes un izmekl ēšanas, uzraudz ība un rezult ātu konsekvences 
nodrošināšana, intervences sp ējas attīstība un pal īdzība spēju veidošanai blakus esošaj ās 
ārpuskopienas valst īs. 
Katru risin ājumu veido konkr ētu pasākumu kopums. Daži no šiem pas ākumiem ir kop ēji 
vairākiem risin ājumiem, daži ir rakstur īgi tikai vienam risin ājumam. Piem ēram, tā kā 
1.+ risinājuma pamat ā ir 1. risin ājums, tajā ir ietverti 1. risin ājuma pas ākumi, kurus tas 
papildina ar citiem. Savuk ārt 2. risinājums daļēji ietver papildu pas ākumus un da ļēji saglabā 
pasākumus, kas ietverti iepriekš ējos risinājumos, ta ču tos īsteno, izmantojot citus l īdzekļus. 
Tas atspogu ļo to, ka pas ākumu var īstenot ar daž ādiem līdzekļiem, kas nereti nodrošina 
kompromisu starp efektivit āti un sarež ģītību/praktiskumu. 
Pasākumi izstr ādāti saskaņā ar apspriešanos ar ieinteres ētajām person ām un izpēti. Turpm āk 
tabulā ir sniegts pas ākumu piln īgs uzskait ījums un to ietveršana vai neietveršana atseviš ķos 
risinājumos. Tabul ā arī norādīti katra pas ākuma visp ārējie īstenošanas l īdzekļi dažādajos 
risinājumos. Tādēļ katru politikas risin ājumu raksturo, no vienas puses, risin ājumā saglabāto 
pasākumu kopums un, no otras puses, katr ā pasākumā izraudzītie īstenošanas l īdzekļi saistībā 
ar attiecīgo risinājumu. 
 
Nr. Pasākums 
 0 
risināju
ms 1. 
risināju
ms 
 1.+ 
risināju
ms 2. 
risināju
ms 3. 
risināju
ms 
1 Potenci ālā operatora tehnisk ās spējas rūpīga pārbaude  0 (= 
netiek 
veikta)  0 G 
(pamat-
nostādne
s) L 
(tiesību 
akti) ES 
aģentūra 
2 Regul āru pārbaužu un sankciju rež īma ieviešana  0 Tiesību 
akti L L ES 
 
LV Page 5 of 8  LV Nr. Pasākums 
 0 
risināju
ms 1. 
risināju
ms 
 1.+ 
risināju
ms 2. 
risināju
ms 3. 
risināju
ms 
3 Form ālu drošības novērtējumu iesniegšana regulatora 
apstiprinājuma saņemšanai  0 L L L ES 
4 Būtisku apdraud ējumu ziņojuma paplašin āšana, 
izstrādājot vispus īgu riska p ārvaldības modeli  0 0 0 L L 
5 ES prakšu piem ērošana arī ārvalstu darb ībām 0 0 G G ES 
6 Kompetent ās iestādes izveide  0 0 0 L ES 
7 Regulat īvā dialoga platformas izveide  0 0 0 L ES 
8 Vispus īga inform ācijas kopīgošana un p ārredzamība 0 0 0 L L 
9 Gatav ība efektīvi reaģēt ārkārtas situācijās saistībā ar 
smagiem negad ījumiem jūrā 0 0 G L ES 
10 Intervences pamatl īdzekļu pārrobežu pieejam ības un 
saderības nodrošin āšana 0 0 G L ES 
11 Atbild ības vides jom ā precizēšana 0 0 G L L 
2. tabula. Politikas risin ājumu salīdzinājums 
Papildus 2. tabul ā uzskaitītajiem pas ākumiem ir noteikti tr īs citi pas ākumi, lai risin ātu 
jautājumu par i) produktu droš ību, ii) finansi ālās spējas garantij ām un iii) tipisku kait ējumu 
kompensēšanas shēmām. Šie pas ākumi risin ātu 1. tabul ā uzskaitītos noteicošos faktorus, ta ču 
tie ir nepietiekami izstr ādāti, lai tos ietvertu šaj ā ietekmes nov ērtējumā, tādēļ tie būs vēlāk 
jāietver atseviš ķā novērtējumā. 
5. RISINĀJUMU IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS 
Ietekmes nov ērtējumā ir novērtēts katrs risin ājums saist ībā ar to, kādā mērā tas mazina riskus, 
ar tā ietekmi uz ES dal ībvalstu, nozares un Komisijas atbilst ības izmaks ām, kā arī ar plašāku 
nekvantific ējamu ietekmi (soci ālā ietekme un ietekme uz ekonomiku un vidi). 
0 risinājums  (nekāda ES līmeņa rīcība): šim risin ājumam nav nek ādu papildu izmaksu vai 
ietekmes uz atsauces izmaks ām 205–915 miljonu euro7 apmērā. Tam nav konsekventas 
ietekmes uz probl ēmu noteicošajiem faktoriem dal ībvalstīs. Lai gan gaid āmi nelieli 
uzlabojumi attiec ībā uz valstu ties ību aktiem, k ā arī dalībvalstu un nozares praks ēm, ietekmi 
var mazin āt paaugstin ātie riska l īmeņi jūrā veikto darb ību pieaugoš ās sarežģītības dēļ 
(sarežģītāki un attālāki urbumi utt.). 
1. risinājums  palielina atbilst ības izmaksas aptuveni par 36 miljoniem euro gad ā, kas būs 
galvenokārt jāuzņemas nozarei. Šis risin ājums nodrošina konsekventus nozares un regulatoru 
īstenotos riska nov ērtējumus, uzlabotu sankciju/sodu rež īmu, kā arī nozares droš ības kultūras 
daļējus uzlabojumus. Riska samazin ājums, izsakot to attiec ībā pret atsauces izmaks ām, tiek 
lēsts aptuveni 7–30 miljonu euro apm ērā gadā — vidējais atsauces riska samazinājums 
3 % apm ērā. 
1.+ risinājums  ir saistīts ar papildu darb ības izmaks ām dalībvalstīm aptuveni 3 miljonu euro  
apmērā un vēl 16 miljonu euro apm ērā nozarei, t ātad kopējās nozares atbilst ības izmaksas 
būtu aptuveni 52 miljoni euro . Tas paredz nelielu uzlabojumu attiec ībā uz tehnisk ās spējas 
pārbaudīšanu; paskaidro operatoru atbild ību saistībā ar radīto piesārņojumu; kā arī formāli 
nosaka m ērķi izveidot ārkārtas situāciju pamatl īdzekļus un pl ānus, kas ir piem ēroti 
kopīgošanai ar ārpuskopienas valst īm. Šis risin ājums sāk nodrošin āt nelielu ES ietekmi 
saistībā ar pasaules standartu paaugstin āšanu. 1.+ risin ājuma ieguvums ir 25–109 miljoni 
euro gadā un vidējais atsauces riska samazinājums 12 % apm ērā. 
2. risinājums  ir saistīts ar papildu gada atbilst ības/īstenošanas izmaks ām nozarei 70 miljonu 
euro apm ērā, kas kop ā nozarei izmaks ātu aptuveni 122 miljonus euro ; vēl tiek apr ēķinātas 
 
LV Page 6 of 8  LV administrat īvās izmaksas 9–15 miljonu euro apm ērā, kas kop ā būtu aptuveni 12–18 miljoni 
euro  dalībvalstīm, kā arī vienreizējas administrat īvās izmaksas aptuveni 18–44 miljonu euro 
apmērā. Šis risin ājums risina visus konstat ētos problēmu noteicošos faktorus. Š ā risinājuma 
pasākumi kop ā samazina atsauces riska izmaksas par 103–455 miljoniem euro gad ā —
 atsauces riska samazinājums 50 % apm ērā. 
3. risinājums  apvieno 2. risin ājuma ieguvumus, veicina regulat īvo saskaņotību, nodrošina 
tehnisku pal īdzību jauniem vai izstr ādes stadij ā esošiem valstu rež īmiem, kā arī nostiprina 
koordināciju un p ārredzamību. Tom ēr pamatā esošie riska rež īmi pauž bažas, ka šis 
risinājums varētu samazin āt ieguvumus, aizst ājot reģionālās vai valstu priorit ātes ar iest āžu 
vai vidusm ēra mērķiem. Šis risin ājums paredz darb ības izmaksas Komisijai aptuveni 
34 miljonu euro apm ērā gadā un vienreizējas uzsākšanas izmaksas 18–44 miljonu euro 
apmērā, kā arī 10 miljonus euro kapit āla reaģēšanas pamatl īdzekļu iegādei. Ar šo risin ājumu 
saistītās nozares un dal ībvalstu atbilst ības izmaksas un visp ārējie ieguvumi ir sal īdzināmi ar 
2. risinājumu. 
6. IZVĒLĒTIE POLITIKAS RISIN ĀJUMI UN JURIDISKAIS INSTRUMENTS  
Izvēlētais politikas risin ājums ir 2. risin ājums , t. i., jūrā veikto darb ību vispus īga reforma, 
lai visā ES, izmantojot jaunu ties ību aktu, tuvin ātu riska p ārvaldības līmeni un j ūrā veikto 
darbību nozares sagatavot ības ārkārtas situācijām līmeni lab ākajām praksēm. Papildus 
konsekvencei šis risin ājums arī nodrošina nozares un regulatoru rezult ātu lielāku 
pārredzamību. 
 Šis risinājums var visnoteikt āk (par 50 %) samazin āt atsauces risku, nodrošinot uzlabotu 
profilaksi vai seku mazin āšanu, ja negad ījums tom ēr notiek. Riska samazin ājums vidējā 
naudas izteiksm ē (aptuveni 279 miljoni euro gad ā) ir pozit īvi salīdzināms ar apl ēstajām tā 
īstenošanas kop ējām izmaks ām (dalībvalstu administrat īvās izmaksas 12–18 miljonu euro 
apmērā gadā un nozares atbilst ības izmaksas — 122 miljoni euro gad ā). Administrat īvā un 
ekonomikas zi ņā 2. risinājums ir izdev īgāks, jo 3. risin ājuma papildu darb ības izmaksas 
(aptuveni 34 miljoni euro gad ā) nenodrošina atbilst īgu risku samazin ājumu. Savuk ārt 
1.+ risinājums ir izv ēle, kam ir m ērena pozit īva ietekme (12 %) un m ē
renas izpildes iesp ējas. 
Ieguvumi, ko nodrošina 1. risin ājums, ir nepietiekami, lai at taisnotu izmaksas, kaut gan t ās ir 
nelielas. Run ājot par ieinteres ētajām personām, jānorāda, ka nevalstisk ās organizācijas (NVO) 
un klasific ēšanas sabiedr ības atbalsta izmai ņas vairāk nekā regulatori un, it seviš ķi, nozare. 
 Lai īstenotu 2. risin ājumu, tiek ierosin āta regula . Salīdzinājumā ar direkt īvu tai ir 
priekšrocības, jo tā ir skaidrāka, konsekvent āka un ātrāk īstenojama, to tieši piem ērojot
9, un jo 
tās galvenais m ērķis ir nodrošin āt noteikumu piem ērošanas saska ņotību, tā kā pašlaik 
īstenošana starp dal ībvalstīm ir sadrumstalota. Tieši ietekm ējot nozari, regula ar ī nodrošin ātu 
vienlīdzīgākus konkurences apst ākļus. Tā arī būtu atbilstīga ārkārtas situāciju plānošanai, lai 
novērstu pārrobežu pies ārņojumu. 
 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA 
Regulas ietekmes nov ērtējums jāveic ne v ēlāk kā piecu gadu laik ā pēc tiesību akta st āšanās 
spēkā. Šajā saistībā jāizmanto droš ības rezult ātu rādītāji un dati par atbilst ības pārbaudes 
                                                 
9 Priekšroku dod direkt īvām saistībā ar tiesību aktiem, kas attiecas uz augsta riska /augstv ērtīgām nozarēm 
(piemēram, piesārņojuma integr ēta novēršana un kontrole, SEVESO  II direktīva), savuk ārt šaurākās riska nozar ēs 
(piemēram, civil ā aviācija) nereti izmanto regulas.  
 
LV Page 7 of 8  LV darbībām (skatiet ietekmes nov ērtējuma 8. noda ļu). Paredzams, ka priekšlikumi par 
pārredzamības un ziņojumu sniegšanas uzlabošanu veicin ās novērtēšanu un uzraudz ību, kā arī 
nodrošinās jūra veikto darb ību risku sal īdzinājumu ES. 
Turklāt regulāras tikšan ās ar kompetentaj ām iestādēm ļaus Komisijai uzraudz īt nozari. B ūs 
iespējams apmain īties ar zin āšanām starp tradicion āliem un jauniem ES j ūras reģioniem.