KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Padomes regulai par kopuzņēmumu ECSEL /* SWD/2013/0256 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS IETEKMES NOVĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS Pavaddokuments dokumentam Priekšlikums Padomes regulai par kopuzņēmumu ECSEL Ievads Šajā dokumentā ir sniegts ietekmes novērtējums par elektronisko komponentu un sistēmu jomā paredzētu kopīgu tehnoloģiju ierosmi (KTI), kas ir izveidota kā kopuzņēmums, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 187. pantu. Tā ir saistīta ar ES Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”. Saskaņā ar Septīto pamatprogrammu nanoelektronikas un iegulto datorsistēmu jomā tika izveidoti divi kopuzņēmumi (KU) — ENIAC un ARTEMIS. To mērķis bija veicināt un piesaistīt privātos un publiskos ieguldījumus pētniecībā un inovācijā divās savstarpēji papildinošās nozarēs, kas ir ļoti svarīgas Eiropas rūpniecības struktūrai. Pamatojoties uz pieredzi, kas gūta ENIAC un ARTEMIS darbā, šīs ierosmes pamatā ir vienkāršota un vienota struktūra, mērķtiecīga darbību joma, kas nostiprina elektronisko komponentu un iegulto sistēmu nozaru sinerģijas, kā arī būtiska īstenošanas noteikumu vienkāršošana. Ierosme ir galvenais pīlārs elektronisko komponentu un sistēmu jomā izveidotajā Eiropas stratēģijā. Īstenotā procedūra ir saskaņā ar Komisijas pamatnostādnēm par ex-ante ietekmes novērtējumiem. 1. PROBLĒMAS DEFINĪCIJA 1.1. Konteksts Elektronisko komponentu un iegulto sistēmu joma ir ne tikai svarīga rūpniecības nozare, kuras apgrozījums pasaules mērogā pārsniedz EUR 1000 miljardu, bet tā arī ir nodrošinājusi lielāko daļu ražīguma uzlabojumu visās ekonomikas nozarēs, turklāt tai ir būtiska nozīme sabiedrībai aktuālu problēmu risināšanā. Konkrētāk, Eiropa elektronisko komponentu un sistēmu jomā saskaras ar divām galvenajām problēmām. Viena problēma ir saistīta ar vajadzību kontrolēt galvenos vērtības radīšanas ķēdes elementus (t. i., izstrādi, ražošanu un integrēšanu galaproduktos), kas ir svarīgi, lai nodrošinātu ilgtspēju attiecībā uz vērtības radīšanu Eiropā, izmantojot elektroniku, tostarp saistībā ar daudzu Eiropas rūpniecības nozaru konkurētspēju. Otra problēma ir saistīta ar vajadzību novērst būtiskus trūkumus Eiropas inovācijas ķēdēs, lai nodrošinātu labāku pētniecības izcilības pārveidi komerciālos panākumos. Risinot iepriekš minētās problēmas, Eiropai ir jāspēj pārvarēt grūtības, ko rada sīva konkurence pasaules mērogā, tās rūpniecības nozaru tirgus daļu samazināšanās, augstās pētniecības, izstrādes un inovācijas izmaksas, kā arī straujā tehnoloģiju attīstība. · Ciešā saikne starp elektronisko komponentu nozari un pārējo rūpniecības struktūru Eiropai ir ļoti svarīga. Domājams, ka Eiropas elektronikas ražošanas nozares panīkums novedīs pie pakāpeniskas pārējo vērtības radīšanas ķēdes posmu izzušanas. daļā mūsu ekonomikas nozaru. · Eiropas iegulto datorsistēmu uzņēmumu perspektīva ir pozitīvāka, tomēr arī šīs nozares pārstāvji saskaras ar problēmām, t. i., IKT pamatplatformās lietojumu un satura līmenī galvenokārt dominē tirgus dalībnieki no valstīm, kuras neietilpst ES, un iegultās sistēmas ir arvien vairāk saistītas tīklā un savienotas ar internetu, radot ne tikai jaunas uzņēmējdarbības iespējas, bet arī jaunus tirgus dalībniekus un tādu ārpus ES esošu valstu nozaru draudus, kuras mūsdienās dominē tīmeklī. · Elektronisko komponentu un sistēmu jauktā tirgus izaugsme pēdējo desmit gadu laikā ir pārsniegusi 6 % gadā, un nākamajos desmit gados tiek prognozēta tikpat liela tirgus izaugsme. Nozarē vērojamo izaugsmi stimulē inovācijas, un vismaz 15 % apgrozījuma tiek ieguldīti pētniecībā un izstrādē. Ņemot vērā augošās pētniecības un izstrādes izmaksas un milzīgo ietekmi uz visu ekonomiku, privātā un publiskā sektora partnerības (PPP) izveide ir obligāta. · Spēja orientēties aizvien sarežģītākajās tehnoloģijās un ražošanas metodēs ir svarīga, lai nodrošinātu konkurētspēju, un rada vajadzību veikt lielus ieguldījumus miljardiem eiro apmērā gan pētniecības, izstrādes un inovācijas, gan ražošanas un izstrādes iekārtu jomā. Līdz šim Eiropas ieguldījumi nav bijuši pietiekami lieli un politikas programmas ir bijušas pārāk sadrumstalotas, tā rezultātā samazinoties Eiropas tirgus dalībnieku daļai pasaules mēroga pusvadītāju tirgū — pašlaik tā ir mazāka par 10 %. Dalībvalstīm saistībā ar nozares atbalstīšanu ir savas prioritātes, bet atsevišķu valstu resursi nav pietiekami, lai nodrošinātu šai nozarei vajadzīgo atbalstu. 1.2 Problēmu cēloņi īstenošanā Abos KU ENIAC un ARTEMIS starpposma novērtējumos tika izceltas problēmas, kas ir jārisina jaunu KU izveidē, lai nostiprinātu un uzlabotu tā atbilstību, efektivitāti, lietderību un pētniecības kvalitāti. Integrēta Eiropas stratēģija elektronisko komponentu un sistēmu jomā Otrais starpposma novērtējums liecināja, ka KTI ir vajadzīga vispārēja Eiropas pētniecības stratēģija. Šāda stratēģija novērstu lieku darbu, nodrošinātu ilgtspējīgas elektronisko komponentu un sistēmu rūpniecības ekosistēmas attīstību un nodrošinātu efektīvus instrumentus, lai Eiropas ieinteresētās personas spētu sekot tehnoloģijas attīstībai, iegūtu piekļuvi mūsdienīgiem komponentiem un nostiprinātu vadošo pozīciju būtiskām ekonomikas nozarēm paredzētu elektronisko sistēmu jomā. Juridiskā pamata noteikšana efektīvākai īstenošanai Abos starpposma novērtējumos tika ieteikts turpmāko KTI īstenošanā izmantot juridisko pamatu, kas būtu labāk pielāgots publiskā un privātā sektora partnerību īpatnībām, radītu mazākas administratīvās pieskaitāmās izmaksas un nodrošinātu lielāku elastību. Uzlabota pārvaldība un stratēģiskā plānošana Abos starpposma novērtējumos tika pausts novērojums, ka valde pārāk daudz laika velta darbības uzraudzībai, bet pārāk maz laika — stratēģisko jautājumu apspriešanai. Administratīvais slogs ir jāsamazina, lai līdzdalību padarītu pievilcīgu augsta līmeņa nozares pārstāvjiem. Stingrākas saistības un saskaņošana ar dalībvalstu prioritātēm Abos starpposma novērtējumos dalībvalstīm ieteikts uzņemties saistības attiecībā uz daudzgadu finansēšanas sistēmu. Tas sniegtu iespēju izstrādāt stratēģisku programmu un ļautu ieinteresētajām personām laikus veikt plānošanu. Laikus veikta plānošana ir svarīga, ņemot vērā ieguldījumu apmēru un vajadzību atbalstīt pētniecību ilgākā laika posmā. Dalības nosacījumu saskaņošana Starpposma novērtējumos bija uzsvērta vajadzība saskaņot iesaistīto dalībvalstu procedūras un kritērijus. Kad vien iespējams, ir jāsaskaņo dalībvalstu dalības noteikumi, finansēšanas likmes un procedūras. Darbības racionalizēšana, tostarp uzlabota uzraudzība un novērtēšana Abos starpposma novērtējumos bija sniegti dažādi ieteikumi par to, kā racionalizēt darbību un nodrošināt uzlabotu uzraudzību un novērtēšanu. Īpaši ieteikts pārskatīt novērtēšanas un atlases procesu, lai uzlabotu projekta portfeļa atbilstību vispārējai stratēģijai. 2. Subsidiaritātes analīze Eiropas ierosme ir ierosināta saistībā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” īstenošanu: “Saskaņā ar Līguma 187. pantu un 7. pamatprogrammu izveidotie kopuzņēmumi, kuriem atbilstoši iepriekš minētajiem nosacījumiem var sniegt turpmāku atbalstu, ir šādi: Kopīgu tehnoloģiju ierosme novatorisku zāļu jomā (IMI), kopuzņēmums, lai izstrādātu jaunas paaudzes Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmu (SESAR), kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH), kopuzņēmums ARTEMIS, ar ko īsteno kopīgo tehnoloģiju ierosmi iegulto datorsistēmu jomā, kā arī kopuzņēmums ENIAC. Pēdējos divus kopuzņēmumus var apvienot vienā ierosmē.” Nevienā atsevišķā dalībvalstī, bez šaubām, neatrodas visi vajadzīgie uzņēmumi, kuri var nodrošināt jebkuras lietojumu nozares, kas pamatojas uz elektroniskajiem komponentiem un sistēmām, ķēdes vajadzības visā tās apjomā. Pateicoties tam, ka ierosme ir vērsta uz sadarbību, tā sniedz iespēju ar partneriem no visas Eiropas izveidot konsorcijus, lai izmantotu labākās Eiropas ekosistēmas sniegtās iespējas un samazinātu sadrumstalotību. Patlaban izveidotie KU ARTEMIS un ENIAC nodrošināja būtiskas iespējas izveidot sadarbību Eiropas mērogā, radīt kritisko masu un palielināt ieguldījumus. To pirmajā un otrajā starpposma novērtējumā bija norādīts, ka pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” ietvaros būtu ļoti ieteicams turpināt līdzīgas ierosmes īstenošanu. 3. Mērķi Eiropai ir jāsaglabā vadošā pozīcija tehnoloģiju izstrādes jomā un jānodrošina ātrāka to izmantošana, lai saglabātu savu konkurētspēju. Ierosinātā ierosme ir centrālais pīlārs ES rūpniecības stratēģijā elektronikas jomā, un tās mērķis „apvērst pašreizējo Eiropas ražošanas tirgus daļas samazināšanās tendenci, turpmāko septiņu gadu laikā šajā nozarē radot 250 000 papildu darbavietu, kā arī piesaistot inovācijai un ražošanai papildu privātos ieguldījumus vairāk nekā EUR 100 miljardu apmērā”[1]. Konkrētāk, šīs ierosmes mērķi ir šādi: · sniegt ieguldījumu spēcīgas un globālā mērogā konkurētspējīgas elektronisko komponentu un sistēmu nozares attīstībā Savienībā; · nodrošināt elektronisko komponentu un sistēmu pieejamību galvenajiem tirgiem un sabiedrībai aktuālu problēmu risināšanai ar mērķi saglabāt Eiropas vadošo pozīciju tehnoloģiju izstrādes jomā, pārvarēt plaisu starp pētniecību un tās rezultātu izmantošanu, nostiprināt inovācijas spēju, kā arī nodrošināt ekonomikas un nodarbinātības izaugsmi Savienībā; · saskaņot stratēģijas ar dalībvalstīm, lai piesaistītu privātos ieguldījumus un atbalstītu stabilas publiskās finanses, novēršot centienu dublēšanos un sadrumstalotību, kā arī atvieglojot pētniecībā un inovācijā iesaistīto dalībnieku līdzdalību; · saglabāt un palielināt pusvadītāju un viedo sistēmu ražošanas spēju Eiropā, tostarp vadošo pozīciju ražošanas iekārtu un materiālu apstrādes jomā; · nodrošināt vadošo pozīciju izstrādes un sistēmu, tostarp iegulto tehnoloģiju inženiertehniskās izstrādes jomā; · visām ieinteresētajām personām nodrošināt piekļuvi pasaules līmeņa infrastruktūrai kas paredzēta elektronisko komponentu, kā arī iegulto un viedo sistēmu izstrādei un ražošanai; · izveidot dinamisku ekosistēmu, iesaistot inovatīvus mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), nostiprinot pastāvošos klasterus un atbalstot jaunu klasteru izveidi jaunās daudzsološās jomās. Tādējādi ierosmes mērķis ir i) ES līmenī radīt publisko un privāto ieguldījumu kritisko masu, ii) pārvarēt tā dēvēto “nāves ieleju” starp pētniecību un tirgu, veicinot pārnozaru pētniecību un tehnoloģiju izstrādi visas inovācijas ķēdes ietvaros, aptverot 2.–8. tehnoloģijas gatavības līmeni, tostarp izmēģinājuma iekārtas un liela mēroga lietojumu eksperimentus, un iii) pulcēt tirgus dalībniekus, tostarp MVU, vērtības un inovācijas ķēdēs, lai risinātu problēmas, kuras rada elektronisko komponentu un sistēmu izstrādei un ražošanai raksturīgā sarežģītība. 4. Politikas risinājumi Saistībā ar KTI īstenošanu elektronisko komponentu un sistēmu jomā ir novērtēti pieci risinājumi: · a) paļauties uz pastāvošajām ENIAC un ARTEMIS ierosmēm, atjaunojot un piemērojot to pilnvaras jaunajā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020”; · b) veikt plānotās darbības bez specializēta PPP, izmantojot standarta praksi, kas attiecas uz sadarbības projektiem atbilstīgi pamatprogrammai “Apvārsnis 2020”; · aizstāt pastāvošos kopuzņēmumus ENIAC un ARTEMIS ar jaunu vienotu PPP, kuru var izveidot kā: · c) PPP uz līguma pamata (bez īpašas juridiskās personas); · d) divpusēju institucionālu PPP (īpaša juridiskā persona bez dalībvalsts līdzdalības); · d) trīspusēju institucionālu PPP (īpaša juridiskā persona ar dalībvalsts līdzdalību). Divi risinājumi ir noraidīti, proti, risinājums “neveikt nekādus pasākumus” (t. i., ES līmenī apturēt publiskā atbalsta sniegšanu attiecīgajā jomā) un risinājums veikt “pastāvošo KTI priekšlaicīga likvidācija” (t. i., KU ARTEMIS un ENIAC darbības apturēšana neilgi pirms to paredzētās darbības izbeigšanas 2017. gadā). 5. Ietekmes novērtējums Ekonomiskā ietekme attiecas uz: · konkurētspējas, tirdzniecības un ieguldījumu aspektiem — privātajiem un publiskajiem līdzekļiem noteiktās ierosmes sviras efekts, ieguldījumu mērogs un kritiskā masa, sadarbības iespējas un plaisas pārvarēšana starp tehnoloģiju izstrādi un tirgu; · pētniecību un inovāciju — sinerģija ar rūpniecības un valstu prioritātēm, tas, cik lielā mērā ierosme veicina izcilību, atvieglojot virzību uz Eiropas pētniecības telpas izveidi; · ieinteresētajām personām (nozari) — tehnoloģiju nodrošinātājiem un izmantotājiem, tostarp MVU, pētniecības un tehnoloģiju organizācijām un universitātēm, ES, dalībvalstīm un reģioniem, kā arī iedzīvotāju/patērētāju, kuram no ierosmes jāgūst labums. Saistībā ar sociālo ietekmi ir aplūkota: · nodarbinātība — saistīta ar ekonomisko ietekmi. Rūpniecības nozares, uz kurām ir vērsta ierosme, ir galvenās tiešās darba devējas augsti kvalificētiem darbiniekiem ar tehniskām prasmēm; · sabiedrībai aktuālu problēmu risināšanas iespējas Eiropas iedzīvotājiem svarīgās jomās (piemēram, transports, veselības aprūpe, enerģētika) — elektronisko komponentu un sistēmu izstrādei un izmantošanai ir būtiska nozīme šo sabiedrības dzīves virzītājspēku kontekstā. Ietekme uz vidi galvenokārt ir saistīta ar energopatēriņa samazināšanu. ES ieguldījums EUR 1,2 miljardu apmērā līdz 2020. gadam papildinātu vispārēju ieguldījumu programmu, kuras budžets būs aptuveni EUR 8 miljardi. Tā būtu ievērojama nozares pārstāvju paziņotā kopējā ieguldījuma daļa. ES administratīvās pieskaitāmās izmaksas būtu 2 % robežās no tās ieguldījuma apmēra. 6. Risinājumu salīdzinājums Turpmāk izklāstīti trīs savstarpēji saistīti risinājumu salīdzināšanas līmeņi. Pirmais līmenis attiecas uz pieciem risinājumiem, kas tiek salīdzināti ar pamatrisinājumu (a), proti, to salīdzinošajām priekšrocībām atbilstīgi trim asīm — efektivitātei, lietderībai un saskanībai. || Mērķi || b) risinājums || c) risinājums || d) risinājums || e) risinājums Efektivitāte || 1.1. Stimulēt konkurētspēju || - || + || + || + 1.2. Aptvert inovācijas un vērtības radīšanas ķēdi || - || + || + || + 1.3. Atrisināt sabiedrībai aktuālas problēmas un radīt jaunus tirgus || - || - || = || + 3.1. Saglabāt ražošanu ES un panākt tās izaugsmi || - || - || - || + 3.2. Vadošā pozīcija aprīkojuma un materiālu jomā || - || - || - || = 4.1. Elektronisko komponentu pieejamība || - || - || = || + 4.2. Vadošā pozīcija sistēmu inženiertehniskās izstrādes jomā || - || = || + || + Lietderība || 2.1. Strukturēt un veikt izcilu daudzdisciplināru pētniecību || = || = || + || + 2.3. Mobilizēt un apkopot resursus || - || - || - || + 5.2. Efektīva programmas īstenošana || + || = || + || + 5.3. Sinerģijas rezultātu izmantošanai un MVU izaugsmes veicināšanai || - || - || + || + 5.4. Atvieglot dalību projektos ar izteiktu Eiropas dimensiju || + || + || + || = 5.6. Ieinteresēto personu sadarbība un koordinēšana || - || = || + || + Saskanība || 2.2. Saskaņot stratēģijas || - || = || = || + 3.3. Atbalstīt augstiem TGL || - || - || - || + 5.1. Pieņemt stratēģisko pētniecības un inovācijas programmu || - || = || + || + 5.5. Piekļuve izstrādes un ražošanas infrastruktūrai || - || = || + || + 5.7. Cilvēkresursu prasmju saglabāšana || = || = || = || = Otrais līmenis attiecas uz kritērijiem, kas uzskaitīti priekšlikumā par pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, lai noteiktu PPP: · a) un e) risinājums nodrošina lielāko pievienoto vērtību ES līmeņa rīcībai (labākie rezultāti saskanības jomā); · e) risinājumam ir spēcīgākā ietekme uz rūpniecības konkurētspēju, ilgtspējīgu izaugsmi un sociālekonomiskajiem jautājumiem (labākie rezultāti efektivitātes jomā); · a) un e) risinājums apliecina spēcīgāko visu partneru apņemšanos ilgtermiņā īstenot kopēju redzējumu un skaidri noteiktus mērķus (labākie rezultāti efektivitātes un saskanības jomā); · e) risinājumam ir pārliecinošākie rezultāti iesaistīto resursu mēroga ziņā un saistībā ar spēju piesaistīt papildu ieguldījumus pētniecībai un inovācijai (labākie rezultāti lietderības jomā); · c), d) un e) risinājums sniedz iespēju skaidri noteikt katra partnera uzdevumus (labākie rezultāti lietderības un saskanības jomā). Trešais līmenis attiecas uz risinājumiem, ņemot vērā starpposmu novērtējumos noteiktos uzlabojumus. || b) risinājums || c) risinājums || d) risinājums || e) risinājums Integrēta Eiropas stratēģija || - || - || + || + Nodrošina efektīvāku īstenošanu || - || = || = || + Uzlabota pārvaldība un stratēģiskā plānošana || - || - || + || + Stingrākas saistības un saskaņošana ar dalībvalstu prioritātēm || - || - || - || = Dalības nosacījumu saskaņošana || = || + || + || = Darbības racionalizēšana, tostarp uzlabota uzraudzība un novērtēšana || = || = || + || + Noslēgumā jāsecina, ka vēlamākais risinājums kritiskās masas panākšanai un ieguldījumu ienesīguma nodrošināšanai ir e) risinājums “trīspusējas institucionālas PPP izveide”, t. i., partnerība, kuras pamatā ir plāns attiecībā uz pētniecību, attīstību un izstrādi, kā darbības joma sniedzas no komponentiem līdz sistēmām, kurā ir apvienoti resursi, lai atbalstītu lielu skaitu plaša mēroga darbību, kā arī pārvarēta “nāves ieleja” un saskaņotas stratēģijas un finansējums (reģionālā, valsts un ES līmenī). Minētais e) risinājums ir jāievieš, saskaņā ar LESD 187. pantu izveidojot jaunu juridisko personu. Tā būtu izveidota kā “PPP struktūra”, ievērojot Finanšu regulas 209. pantā minēto PPP struktūru finanšu pārvaldības modeli, un tai piešķirtu netiešas pārvaldības pilnvaras saskaņā ar 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta iv) punktu. Tā pārņemtu visas pašlaik pastāvošo kopuzņēmumu ARTEMIS un ENIAC tiesības un pienākumus. 7. Novērtēšana un uzraudzība Tiks organizēti trīs novērtēšanas un uzraudzības līmeņi. Ierosmes līmenī Komisija sagatavos KU starpposma un galīgo novērtējumu, saņemot atbalstu no neatkarīgiem ekspertiem. Novērtējumā tiks aplūkots progress ceļā uz stratēģisko mērķu sasniegšanu, īstenošanas efektivitāti/lietderību un privāto biedru saistībām projektu ietvaros un ārpus tiem. Komisija ziņos Padomei un Eiropas Parlamentam par rezultātiem. Projektu līmenī tiks ieviests mehānisms, lai novērtētu katra projekta progresu un kvalitāti. Turklāt projekta īstenošanas laikā un pēc tā īstenošanas tiks uzraudzīta rezultātu izmantošana un izplatīšana atbilstīgi otrās starpposma novērtēšanas komisijai. Katru gadu uzraudzīs progresu iepriekš noteikto KTI mērķu kopas īstenošanā, ņemot vērā ietekmes novērtējumā norādīto galveno darbības rezultātu rādītāju kopu. Neatkarīga revīzijas struktūra katru gadu pārbaudīs KU pārskatus. Katru gadu pārbaudīs arī KU darbības spēju, pamatojoties uz izpilddirektora ziņojumu un ņemot vērā aptuveni septiņus galvenos darbības rezultātu rādītājus, kā norādīts ietekmes novērtējumā. Turklāt kvalitatīva uzraudzība tiks veikta arī attiecībā uz citiem būtiskiem aspektiem, piemēram: · procedūru atklātību un pārredzamību; · KTI, citu ES ierosmju, kā arī valstu un reģionālo darbību koordinēšanu; · interešu konfliktu novēršanu; · finanšu revīziju; · labas pārvaldības uzraudzību. [1] Saskaņā ar nozares pārstāvju paziņojumu attiecībā uz ierosināto partnerību.