Kopsavilkums Itālijas tiesu sistēmai ir stabils tiesiskais regulējums, kas vajadzīgs, lai aizsargātu tiesu neatkarību, tostarp prokuroru neatkarību. Valdība 2020. gada augustā ierosināja reformu attiecībā uz Augsto tiesu iestāžu padomi un citiem tiesu sistēmas aspektiem. Ir svarīgi, lai šāda reforma nodrošinātu tiesu neatkarību, vienlaikus stiprinot pārredzamību un integritāti. Kas attiecas uz efektivitāti, tiesu sistēma joprojām saskaras ar būtiskām problēmām. Parlamentā tiek apspriestas jaunas reformas, kuru mērķis ir vienkāršot civilprocesu un kriminālprocesu. Šīs reformas kopā ar cilvēkresursu palielināšanu un turpmāku digitalizāciju ir vērstas uz neatrisināto problēmu risināšanu. 2019. gadā Itālija turpināja stiprināt pretkorupcijas institucionālo un leģislatīvo sistēmu. Iepriekš veltīto pūļu rezultātā 2019. gada janvārī pieņemtais korupcijas apkarošanas likums ir panācis, ka ir vēl vairāk pastiprinātas sankcijas par korupcijas noziegumiem un apturēti noilguma periodi pēc pirmās instances sprieduma. Turklāt izmeklēšanas instrumenti cīņai pret organizēto noziedzību ir paplašināti arī uz korupcijas nodarījumiem. Valsts korupcijas apkarošanas iestāde ir pastiprinājusi savu lomu korupcijas novēršanas kultūras veicināšanā, vienlaikus turpinot pildīt valsts pasūtījumu uzraudzīšanu un regulēšanu. Ir pieņemts regulējums trauksmes cēlēju aizsardzībai. Itālija vēl nav pieņēmusi visaptverošu tiesību aktu, kas regulētu lobēšanu, un tās režīms interešu konfliktu novēršanai ir sadrumstalots. Spēja atklāt, izmeklēt korupcijas gadījumus un saukt par tiem pie atbildības ir ļoti rezultatīva, un tai par labu nāk tiesībaizsardzības iestāžu pieredze organizētās noziedzības apkarošanā. Tomēr represīvo pasākumu efektivitāti kavē pārmērīgais kriminālprocesu ilgums. Parlamentā noris visaptverošas reformas apspriešana kriminālprocesa racionalizēšanai. Itālijas konstitūcijā ir nostiprināta vārda un informācijas brīvība, kā arī plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību pārredzamības princips. Tiek uzskatīts, ka Itālijas audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu pārvaldes iestāde ir neatkarīga un efektīva. Itālijas plašsaziņas līdzekļu politiskā neatkarība joprojām ir problēma, jo trūkst iedarbīgu noteikumu par interešu konfliktu novēršanu, jo īpaši audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu nozarē. Itālija ir izveidojusi centru, kura mērķis ir uzraudzīt apdraudējumu attiecībā pret žurnālistiem un izstrādāt vajadzīgos aizsardzības pasākumus, lai reaģētu uz bažām par žurnālistu drošību. Cietuma sodi par neslavas celšanu tiek apstrīdēti tiesās, pamatojoties uz konstitūciju un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru par vārda brīvību. Šis jautājums pašlaik tiek izskatīts parlamentā. Attiecībā uz līdzsvara un atsvara sistēmu joprojām svarīga loma ir Konstitucionālajai tiesai, un tā nesen rosināja pastiprināt pilsoniskās sabiedrības un plašākas sabiedrības līdzdalību tās procesos. Ir uzlabojušies regulējuma ietekmes novērtējumi un apspriešanās ar ieinteresētajām personām, taču šajā jomā darbs vēl jāturpina. Parlamentā tiek apspriestas reformas, kuru mērķis ir izveidot valsts cilvēktiesību iestādi, kura arvien vēl nav izveidota. Pilsoniskā sabiedrība ir dinamiska, lai gan dažas NVO, jo īpaši atsevišķos jautājumos, piemēram, tādā kā migrācija, tiek pakļautas nomelnošanas kampaņām.





I.Tiesu sistēma

Tiesu sistēma ir noteikta konstitūcijā , kurā nostiprināta arī tās neatkarība un autonomija . Vispārējās jurisdikcijas tiesām ir jurisdikcija civillietās un krimināllietās, un tās organizētas sistēmā, kas strukturēta triju instanču līmeņos. Pirmo instanci veido miertiesas, vispārējās jurisdikcijas tiesas un jauniešu lietu tiesas. Apelācijas tiesas ir otrā instance, un Augstākā kasācijas tiesa ir augstākā instance. Administratīvās tiesu iestādes ir organizētas pirmās instances tiesās (Tribunali Amministrativi Regionali) un otrās instances tiesās (Consiglio di Stato un Consiglio di giustizia amministrativa per la Regione Sicilia). Jurisdikcija grāmatvedības jautājumos ir piekrītoša Revīzijas palātai (Corte dei Conti, tās reģionālajai un centrālajai palātai). Par nodokļu jautājumiem atbildīgas ir nodokļu tiesas pirmajā un otrajā instancē (Commissioni Tributarie Provinciali un Regionali) un Augstākā kasācijas tiesa visaugstākajā līmenī. Prokuratūras struktūra atspoguļo tiesu struktūru. Attiecībā uz organizēto noziedzību un citiem smagiem noziedzīgiem nodarījumiem prokuratūras funkcijas veic apgabala mafijas apkarošanas direktorāti. Saskaņā ar tiesu iestāžu vienotības principu vispārējās jurisdikcijas tiesu tiesneši un prokurori visi ir izmeklētājtiesneši, viņiem ir kopīga karjeras struktūra, un tos pārvalda Augstā tiesu iestāžu padome (Consiglio Superiore della Magistratura). Administratīvajiem, grāmatvedības lietu un nodokļu jautājumu tiesnešiem ir savas pašpārvaldes struktūras (attiecīgi, — Consiglio di Presidenza della giustizia amministrativa, Consiglio di Presidenza della Corte dei Conti un Consiglio di Presidenza della giustizia tributaria). Valsts advokātu padome ir neatkarīga pašpārvaldes iestāde, kuras izveide noteikta ar likumu.

Neatkarība

Ir izveidots stabils tiesiskais regulējums, kas paredzēts, lai aizsargātu tiesnešu un prokuroru neatkarību. Tiesu iestādes ir pilnībā nodalītas no citām konstitucionālajām pilnvarām. Augstajai tiesu iestāžu padomei ir uzdots nodrošināt tiesu iestāžu neatkarību. Uz jebkuru lēmumu attiecībā uz pieņemšanu darbā, pārcelšanu citā amatā, paaugstināšanu amatā, profesionālu novērtējumu un disciplināriem pasākumiem attiecas pārbaude tiesā. Prokurori kā tiesu iestāžu locekļi ir neatkarīgi un viņiem ir tādas pašas garantijas kā tiesnešiem. Tas atbilst plaši izplatītajai tendencei Eiropā veicināt neatkarīgākas prokuratūras, kā to novērojusi Venēcijas komisija. Kasācijas tiesas ģenerālprokuroram, kuru ieceļ Augstā tiesu iestāžu padome, nav hierarhiskas pilnvaras attiecībā uz dažādajiem prokuratūras birojiem.

Priekšstats par tiesu neatkarības līmeni Itālijā ir zems. Tikai 31 % respondentu no plašas sabiedrības un 36 % uzņēmumu tiesu neatkarību uzskata par “diezgan vai ļoti labu”, un šie procentuālie rādītāji laika posmā no 2019. līdz 2020. gadam ir samazinājušies. Galvenie iemesli plašās sabiedrības un uzņēmumu priekšstatiem par nepietiekamo neatkarību ir valdības un politiķu iejaukšanās vai spiediens, kā arī ekonomiskas vai citas specifiskas intereses.

Valdība ir ierosinājusi Augstās tiesu iestāžu padomes un citu tiesu sistēmas aspektu reformu. Ar konstitūciju ir izveidota Augstā tiesu iestāžu padome (Consiglio Superiore della Magistratura – CSM) kā neatkarīga un autonoma struktūra, kurā divas trešdaļas locekļu ir izmeklētājtiesneši, kurus ievēlējuši līdzinieki no visiem tiesu varas līmeņiem. Pārējie locekļi ir sabiedrības pārstāvji, kurus parlaments ievēlē no universitāšu profesoru juridiskajos jautājumos un juristu vidus ar vismaz piecpadsmit gadu darba pieredzi. Republikas prezidents (kurš arī vada CSM), Kasācijas tiesas pirmais prezidents un Kasācijas tiesas ģenerālprokurors ir ex officio locekļi. Izmeklētājtiesnešu un padomes locekļu ievēlēšana notiek trīs valsts kolēģijās. CSM 2019. gadā saskārās ar integritātes problēmām saistībā ar nopietniem apgalvojumiem par augsta līmeņa prokuroru iecelšanu, kā atklājās kriminālizmeklēšanā. Šīs izmeklēšanas rezultātā pieci CSM locekļi no amata atkāpās. Lai aizvietotu dažus no šiem locekļiem, tika rīkotas jaunas vēlēšanas. Tika uzsāktas desmit disciplinārlietas un veikti noteikti aizsardzības pasākumi. Turklāt Valsts izmeklētājtiesnešu asociācija no asociācijas izslēdza vienu no tiesnešiem. Valdība 2020. gada 7. augustā ierosināja likumprojektu, ar kuru tiek reformēta Augstākā padome, lai novērstu bažas, ko radījusi iepriekšminētā kriminālizmeklēšana. Šāda reforma ietver padomes locekļu skaita palielināšanu, 19 teritoriālo izmeklētājtiesnešu kolēģiju nodrošināšanu un jaunas disciplinārkolēģijas izveidi. Turklāt daļa no reformas projekta ir jauni noteikumi, kas paredzēti, lai palielinātu pārredzamību augsta līmeņa tiesnešu un prokuroru iecelšanā. Tas ietver iespēju izlozes kārtībā atlasīt CSM kandidātus. Ir svarīgi, lai jebkurā reformā tiktu ņemti vērā Eiropas Padomes ieteikumi attiecībā uz tiesu iestāžu padomēm, tostarp attiecībā uz to locekļu atlasi . Turklāt reformas projekta mērķis ir stingrākas prasības izmeklētājtiesnešiem attiecībā uz iesaistīšanos politiskajā darbībā. Šajā sakarā nesen tika pastiprināti aktīvu atklāšanas pienākumi, un tika ieviestas mērķtiecīgas iniciatīvas, lai padziļinātu izpratni par tiesu ētiku un tiesu neatkarību, lai gan GRECO bija norādījusi, ka trūkst pienācīga regulējuma par izmeklētājtiesnešu politisko darbību.

Kvalitāte

Ir piešķirti resursi papildu izmeklētājtiesnešiem un administratīvajam personālam. Budžeta likumā 2019. gadam tika paredzēts pieņemt darbā 600 jaunus izmeklētājtiesnešus civillietu un krimināllietu tiesās, kas tiktu sadalīti starp Kasācijas tiesas un zemākas instances tiesām, kā arī prokuratūras dienestu. Ir paredzēts, ka jauno darbinieku darbā pieņemšana tiks pabeigta līdz 2021. gada beigām, un tas paredzēts, lai palielinātu nolēmumu pieņemšanas laika efektivitāti. Budžeta likums 2020. gadam ieviesis lielāku elastību tiesnešu sadalē un ļauj tiesnešiem brīvprātīgi piedalīties “elastīgās darba grupās”, lai pabeigtu konkrētas neizskatītās lietas. Pēdējā laikā līdz 850 palīgtiesnešiem ir uzdots iesaistīties ilgstoši notiekošu tiesvedību izskatīšanā arī krimināllietu apelācijas tiesās. Paredzams, ka liels administratīvo darbinieku vakanču skaits tiks aizpildīts 2020. gadā, savukārt jauni konkursi notiks 2021. gadā. Turklāt ārkārtas pasākumi, kuru mērķis ir paātrināt neizskatītās lietas un uzlabot kriminālprocesu digitalizāciju, deva iespēju nodarbināt 1000 personāla vienības uz diviem gadiem. Attiecībā uz administratīvo tiesvedību Budžeta likums 2018. gadam palielināja administratīvo izmeklētājtiesnešu skaitu par 20, un 2020. gada februārī vienā no pirmās instances tiesām (Tar Lazio) tika izveidota jauna Valsts padomes nodaļa un divas jaunas nodaļas. Tomēr joprojām pastāv problēmas attiecībā uz vērā ņemamo tiesnešu vakanču skaitu, it īpaši pirmajā instancē.

Pašreizējo reformu mērķis ir vēl vairāk uzlabot tiesu sistēmas digitalizāciju. Tiesvedības procesu digitalizācija pirmās un otrās instances civillietu izskatīšanas tiesās ir guvusi virzību uz priekšu, kamēr to testē Kasācijas tiesā (civilo lietu nodaļā). Pašlaik jebkurš akts pirmās un otrās instances tiesvedībā tiek sagatavots, parakstīts, nosūtīts un arhivēts, lai to varētu izgūt un apskatīt digitālā formātā. Reformas projekts, par kuru parlamentā notiek apspriešana un attiecas uz tiesvedību civillietās, vēl vairāk uzlabotu situāciju digitalizācijas jomā, jo paredz ekskluzīvu tiešsaistes reģistrāciju un plašāku elektronisko līdzekļu klāstu kopā ar tiesas nodevu samaksas iespēju tiešsaistē, kā arī digitalizācijas paplašināšanu, attiecinot to arī uz miertiesām. Kriminālprocesā digitalizācija ir daļēja un ietver paziņojumus un saziņu, elektroniskos reģistrus un elektronisko savienojumu ar Advokātu kolēģiju, kas nodrošina piekļuvi valsts nodrošinātiem aizstāvjiem. Reformas projekts, kas parlamentā tiek apspriests saistībā ar kriminālprocesu, paredz iespēju tiešsaistē iesniegt paziņojumus, izmantojot plašāku elektronisko līdzekļu klāstu. Attiecībā uz administratīvajām tiesām digitalizācija ir virzījusies uz priekšu. Ar neseno grozījumu Nesenais grozījums r atcelta prasība pēc dokumenta papīra eksemplāra papildus elektroniskajam.

Iepriekš pastāvošie digitālie risinājumi un tiesiskais regulējums ļāva saglabāt dažas no tiesu darbībām Covid-19 pandēmijas laikā. Covid-19 pandēmijas saistībā valdība pieņēma organizatoriskus pasākumus, kas īstenojami sadarbībā ar tiesu iestāžu vadītājiem un Augsto tiesu iestāžu padomi un paredz veikt attālinātu uzklausīšanu civillietās un krimināllietās. Šī krīze izraisīja digitalizācijas paātrināšanu kriminālprocesos, prokuratūrai videokonferences laikā dodot iespēju uzklausīt lieciniekus un nopratināt aizdomās turētos, kā arī iecelt ekspertus. Turklāt saistībā ar digitalizētajiem aktiem ir parakstīts saprašanās memorands starp Augsto kasācijas tiesu, Augstās kasācijas tiesas ģenerālprokuratūru un Valsts advokātu asociāciju (Consiglio Nazionale Forense). Sākotnēji tiesas sēdes administratīvajās tiesās tika apturētas un vēlāk organizētas attālināti. Arī Valsts padome un advokātu asociācijas ir parakstījušas saprašanās memorandu par attālinātu uzklausīšanu.

Tiek uzlabota tiešsaistes piekļuve spriedumiem. Tiešsaistes piekļuve spriedumiem gan civillietās, gan krimināllietas ir pilnībā pieejama attiecībā uz augstāko tiesu lēmumiem, savukārt attiecībā uz pirmās un otrās instances tiesām tiek īstenotas Augstās tiesu iestāžu padomes pieņemtās rezolūcijas par spriedumu publicēšanu .

Parlamentā izskatīšanai iesniegtas reformas, kas paredzētas, lai pārstrukturētu un padziļinātu pirmās un otrās instances nodokļu tiesu specializāciju. Ievērojams ienākošo lietu pieaugums nodokļu strīdu jomā augstākajā instancē rada bažas par Itālijas nodokļu tiesu sistēmas kvalitāti pirmajā un otrajā instancē . Uz šo jautājumu norādīja GRECO, kas ņēma vērā dažus uzlabojumus, tomēr tā uzsvēra faktu, ka nenotiek regulāras mācības un sistemātiska uzraudzība, tostarp izmantojot periodiskus novērtējumus, kā arī profesionālās ētikas kodeksu .

Ir ieviesti standarti, kas vajadzīgi, lai uzlabotu tiesas nolēmumu kvalitāti. Standarti tika noteikti, sadarbojoties tiesu iestādēm un juristiem, ar atbalstu, ko sniedza Tieslietu ministrija . Šo standartu mērķis ir uzlabot procesuālo aktu skaidrību un kodolību. Turklāt tas pavēra ceļu pilnīgam digitalizācijas procesam, līdz pat Kasācijas tiesai attiecībā uz civillietām. Lēmumu kvalitātes pārbaudes palīdz nodrošināt augstu kvalitātes līmeni.