LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 21.12.2005 
COM(2005) 667 gal īgā redakcija 
2005/0281 (COD)   
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par atkritumiem 
(iesniegusi Komisija) 
  
{SEC(2005) 1681} 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1) PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS  
• Priekšlikuma pamatojums un m ērķi 
Šā pārskatīšanas priekšlikuma visp ārīgais mērķis ir optimiz ēt Direktīvas 75/442/EEK 
noteikumus, vienlaikus saglab ājot tās būtisko strukt ūru un galvenos noteikumus. Ir 
ierosināts direktīvu pilnveidot, nevis piln ībā pārstrādāt. 
Tematiskaj ā stratēģijā atkritumu rašan ās novēršanai un atkritumu p ārstrādei ir izkl āstīti trīs 
galvenie iemesli, k ādēļ jāpārskata Direkt īva 75/442/EEK — Pamatdirekt īva par 
atkritumiem. 
Pirmkārt, ir kļuvis acīmredzams, ka vair ākas defin īcijas Direkt īvā 75/442/EEK nav 
pietiekami skaidras, t ādēļ, interpret ējot šos būtiskos noteikumus daž ādās dalībvalstīs vai 
dažkārt pat daž ādos reģionos, rodas vari ācijas un neskaidr ības. Daļēji šā iemesla d ēļ 
daudzās lietās ir vajadz īga Eiropas Kopienu Tiesas interpret ācija. Tas rad ījis ievērojamas 
grūtības uzņēmējiem un kompetent ām iestādēm. 
Jautājumi, par kuriem tr ūkst juridiskas noteikt ības, galvenok ārt attiecas uz atkritumu 
definīciju un atš ķirību starp re ģenerāciju un apglab āšanu. Šis priekšlikums p ārskatīt 
Pamatdirekt īvu par atkritumiem paredz skaidr ākas defin īcijas un/vai meh ānismu, k ā 
attiecīgā gadījumā precizēt jautājumus ES l īmenī. 
Otrkārt, ar tematisko strat ēģiju atkritumu rašan ās novēršanai un atkritumu p ārstrādei ir 
ieviesta jauna pieeja atkritumu politikai, kas ir lab āk pielāgota situācijai, kurā uz lielāko 
daļu nozīmīgu atkritumu apsaimniekošanas darb ību attiecas ties ību akti vides jom ā. Ir 
svarīgi Pamatdirekt īvu par atkritumiem piel āgot šādai pieejai. 
Tādēļ vajadzīgas vairākas izmai ņas. Visnoz īmīgākā no tām ir — ieviest m ērķi vides jom ā. 
Tāds izvirzīts vairumam direkt īvu vides jom ā, un tas pal īdz visu direkt īvu virzīt uz konkr ēta 
mērķa sasniegšanu. Kas attiecas uz šo priekšlikumu, direkt īvas mērķis vides jom ā ir 
samazināt atkritumu rašan ās un apsaimniekošanas ietekmi uz vidi, ņemot vērā visu 
atkritumu aprites ciklu. Š āda pieeja p ārņemta no resursu strat ēģijas. 
Cita nozīmīga šo strat ēģisko pārmaiņu daļa ir tādas pieejas izmantošana, kas vair āk balstīta 
uz standartiem. Šis priekšli kums nostiprina standartus vair ākās jomās, piemērojot oblig ātos 
standartus, skaidras re ģenerācijas defin īcijas un izmantojot atkritumu stadijas beigu 
kritērijus. 
Visbeidzot, šis priekš likums cenšas vienk āršot esošo tiesisko regul ējumu. Ar to tiktu atcelta 
Direktīva 75/439/EEK par atkritume ļļu apglab āšanu, un Direkt īva 91/689/EEK par 
bīstamajiem atkritumiem tiktu integr ēta Pamatdirekt īvā par atkritumiem. Direkt īvā par 
atkritume ļļām noteikta atkritume ļļu reģenerācijas priorit āte, salīdzinot ar citiem 
reģenerācijas veidiem, un tas vairs nav pamatoti. Noteikumi direkt īvā par bīstamajiem 
atkritumiem ir cieši saist īti ar Pamatdirekt īvu par atkritumiem, un šo direkt īvu integrācija 
konsolidē un vienk āršo likumdošanu. Turkl āt jāgroza vai j āsvītro daži novecojuši vai 
neskaidri noteikumi vis ās trīs direktīvās. 
 
LV 3   LV • Vispārīgais konteksts 
Atkritumu v ēsture ir tikpat sena k ā cilvēces vēsture. Atkritumi b ijuši Eiropas Savien ības 
vides politikas att īstības centrā, un Pamatdirekt īva par atkritumiem bija viens no pirmajiem 
tiesiskajiem pas ākumiem, lai aizsarg ātu vidi ES l īmenī. 
Kopš 1975. gada ties ību akti par atkritumiem ir b ūtiski pilnveidoti. Pirmaj ā posmā tika 
izveidots visp ārīgs regulējums un risin ātas vairākas konkr ētas problēmas (atkritume ļļas, 
titāna dioksīds). Otraj ā posmā tika izstr ādāti atkritumu poligonu un sadedzin āšanas iekārtu 
standarti. Visbeidzot, trešaj ā posmā ar direkt īvām par otrreiz ēju pārstrādi tika izveidota 
vajadzīgā organizācija un finans ējums, lai sekm ētu vairāku priorit āru atkritumu pl ūsmu 
otrreizēju pārstrādi (iepakojums, nolietoti transportl īdzekļi, elektrisko un elektronisko 
iekārtu atkritumi). 
Nav vajadz īgs pieņemt citus noz īmīgus tiesību aktus. Tom ēr jārīkojas, lai optimiz ētu esošo 
regulējumu un likvid ētu esošos tr ūkumus. Ar šo p ārskatīšanas priekšlikumu tiktu veiktas 
vairākas no šīm vajadzīgajām darbībām; citas b ūs jārisina ilgākā laikposm ā. 
Ja Pamatdirekt īva par atkritumiem netiktu p ārskatīta, problēmas, kas konstat ētas, pastāvot 
tiesiskai nenoteikt ībai, turpin ātu radīt problēmas uzņēmējiem un kompetent ām iestādēm, un 
standartu tr ūkums daž ās jomās apdraud ētu vides un cilv ēku veselības aizsardz ības līmeni, 
kā arī pārstrādāto produktu iekš ējo tirgu. Ja tiesisko regul ējumu un jo īpaši direkt īvas par 
atkritume ļļām un bīstamajiem atkritumiem netiktu piel āgotas esošaj ām zināšanām un 
mērķiem, tas apdraud ētu ES politikas uzticam ību šajā jomā. 
• Esošie noteikumi priekšlikuma jom ā 
Ar šo direkt īvu tiek pārskatīta Direktīva 75/442/EEK (Pamatdirekt īva par atkritumiem) un 
atcelta Direkt īva 91/689/EEK par b īstamajiem atkritumiem (direkt īva par b īstamajiem 
atkritumiem), iek ļaujot tās nosac ījumus Pamatdirekt īvā par atkritumiem, un 
Direktīva 75/439/EEK (direkt īva par atkritume ļļām), iekļaujot Pamatdirekt īvā īpašu 
pienākumu sav ākt atkritume ļļas. Šo divu direkt īvu būtiskie un pamatotie elementi ir iek ļauti 
pārskatītās Pamatdirekt īvas par atkritumiem priekšlikum ā. Pamatdirekt īvā par atkritumiem 
paredzētas definīcijas un pamatnoteikumi visiem p ārējiem Kopienas ties ību aktiem, kas 
saistīti ar atkritumiem; t ādējādi tā tieši vai netieši ietekm ē tos visus. 
Turklāt atkritumu iek ārtu atļaušanas jom ā Pamatdirekt īva par atkritumiem darbojas kop ā ar 
Direktīvu 96/61/EK par pies ārņojuma integr ētu novēršanu un kontroli (IPNK direkt īvu). 
Agrāk šīs abas direkt īvas reizēm pārklājās, kas savuk ārt bija iemesls divk āršai atļauju 
piešķiršanai un nevajadz īgi palielin āja reglament ējošo un administrat īvo slogu. Kaut ar ī 
šāda situācija lielākoties rad ās, dalībvalstīm īstenojot direkt īvas, šajā direktīvā ietverts 
precīzs formul ējums, lai skaidri nor ādītu, ka šāda divkārša atļauju izdošana saska ņā ar ES 
tiesību aktiem nav vajadz īga. 
Vairākus elements, kas šaj ā direktīvā nav pārņemti no direkt īvas par b īstamajiem 
atkritumiem, jau atbilst īgi aptver citi Kopienas ties ību akti, piem ēram, 
Direktīva 2000/76/EK par atkritumu sadedzin āšanu un Direkt īva 96/59/EK par polihlor ētu 
bifenilu un polihlor ētu terfenilu ( PCB /PCT) apglabāšanu. 
 
 
LV 4   LV • Saskanība ar Eiropas Savien ības politiku un m ērķiem citās jomās 
Nepiemēro. 
2) APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
• Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
Apspriešan ās metodes, galven ās mērķnozares un visp ārīgs respondentu raksturojums  
Pēc paziņojuma „Tematiska strat ēģija atkritumu rašan ās novēršanai un atkritumu 
pārstrādei” [KOM(2003) 301] pie ņemšanas internet ā tika uzsākta atklāta apspriešan ās ar 
ieinteresētajām personām. 
Otrkārt, Komisija r īkojas piecas ekspertu san āksmes, lai pan āktu padzi ļinātu diskusiju par 
stratēģijai īpaši nozīmīgiem tematiem (skat. turpm āk). Turkl āt notika tr īs neform ālas 
tikšanās ar dalībvalstīm un trīs tikšanās ar ieinteres ētajām person ām, no kur ām vienā 
piedalījās tikai ES l īmeņa organizācijas, lai sekm ētu debates. 
Treškārt, tika r īkota papildu apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām par ietekmes 
novērtējumu, lūdzot ieinteres ētajām person ām sniegt inform āciju par pl ānoto politisko 
risinājumu iesp ējamo ietekmi. P ēc šīs apspriešan ās tika saņemtas devi ņdesmit atbildes. 
Ceturtkārt, tika rīkotas arī īpašas papildu apspriešan ās gan ar ieinteres ētajām personām, gan 
dalībvalstīm par direkt īvu par bīstamajiem atkritumiem un direkt īvu par atkritume ļļām. 
Atbilžu kopsavilkums un tas, k ā tās ņemtas vērā 
Nav iesp ējams aptvert visus koment ārus, kas sa ņemti iepriekš izkl āstītajā plašajā 
apspriešan ās procesā. To atbilžu kopsavilkums, kas sa ņemtas saist ībā ar pirmo apspriešanos 
internetā, ir izklāstīts Paziņojumā par tematisko strat ēģiju, un visas atkl āto apspriešanos 
laikā saņemtās atbildes, k ā arī ekspertu un īpašu ieinteres ēto personu apspriešanos rezult āti 
atrodami m ūsu tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/e nvironment/waste/strategy.htm 
Atklātā apspriešan ās internet ā notika no 10.5.2003. l īdz 10.11.2003. Komisija sa ņēma 
220 atbildes. Rezult āti pieejami 
http://forum.europa.eu. int/Public/irc/env/waste_strat/libra ry?l=/test&vm=detailed&sb=Title.
• Ekspertu atzinuma piepras īšana un izmantošana 
Attiecīgās zinātnes un pieredzes jomas  
Galvenās jomas, kur bija vajadz īga zinātniska pieredze, bija aprites cikla anal īze, atkritumu 
rašanās ierobežošana un p ārstrāde, reģenerācijas iekārtu standarti, atkritumu defin īcijas, 
reģenerācija un apglab āšana. 
Izmantotā metodolo ģija 
Galvenā izmantot ā metode bija ekspertu san āksmes un attiec īgu pētījumu pasūtīšana. Tika 
pasūtīts kritisks p ārskats par esošajiem p ētījumiem un aprites ciklu anal īze par atkritume ļļu 
reģenerāciju un sadedzin āšanu. 
 
LV 5   LV (skat. http://europa.eu.int/comm/envir onment/waste/studies/oil/waste_oil.htm). 
Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem piepras īja atzinumu  
Jautājums tika apspriests ar daž ādiem ekspertiem no p ētniecības institūtiem, konsultantiem 
un nozares speci ālistiem, un vi ņu viedoklis tika ņemts vērā. 
Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums  
Nav minēts, ka past āv potenciāli nopietni riski ar neatgriezenisk ām sekām. 
Saņemtie un izmantotie atzinumi ir p ārāk plaši un daž ādi, lai tos var ētu apkopot šaj ā 
dokument ā. Ar ekspertu san āksmju, p ētījumu un ieinteres ēto personu apspriešanos 
rezultātiem var iepaz īties 
http://europa.eu.int/comm/envi ronment/waste/strategy.htm, 
http://europa.eu.int/comm/envi ronment/waste/oil_index.htm un 
http://europa.eu.int/comm/enviro nment/waste/hazar dous_index.htm. 
Daudzas atzi ņas ir apspriestas ietekmes nov ērtējumā, kas pievienots tematiskajai strat ēģijai 
atkritumu rašan ās novēršanai un atkritumu p ārstrādei. 
Attiecībā uz direkt īvu par atkritume ļļām atšķīrās ieinteres ēto personu viedok ļi par to, cik 
vēlama ir re ģenerācijas priorit ātes atcelšana un k āda būtu tās ietekme. Ieinteres ētās personas 
šajā jautājumā nevienojās. 
Ekspertu atzinumu publis košanai izmantotie l īdzekļi 
Ekspertu san āksmju rezult ātu kopsavilkums tika public ēts attiecīgā tīmekļa vietnē.  
• Ietekmes nov ērtējums 
Direktīvas 75/442/EEK p ārskatīšana ir viens no elementiem, kas iek ļauts tematiskaj ā 
stratēģijā atkritumu rašan ās novēršanai un atkritumu p ārstrādei. Tika veikts visas paketes 
ietekmes nov ērtējums. 
Ietekmes nov ērtējuma ziņojumā ietverts piecu iesp ēju kopumu nov ērtējums, no kuriem 
ikviens attiecas uz konkr ētu vides jaut ājumu, un taj ā ieteikts izmantot š ādu iespēju 
kombināciju: 
• attiecībā uz atkritumiem izmantot resursu pieeju, kura balst īta uz produkta kop ējā 
aprites cikla skat ījumu, kas ietver inform ācijas bāzes uzlabošanu un atkritumu 
politikas vides m ērķa precizēšanu; 
• virzība uz pārstrādes sabiedr ību Eiropā, izveidojot kop īgas vides pras ības atkritumu 
pārstrādei; 
• tiesiskā regulējuma moderniz ācija, pārskatot pamata ties ību aktus par atkritumiem 
un pieņemot pamatnost ādnes par jaut ājumiem, kam vajadz īga individu āla pieeja. 
Turklāt ietekmes nov ērtējumā ieteikts atcelt Direkt īvā 75/439/EEK noteikto priorit āti 
atkritume ļļu reģenerācijai un koncentr ēt pūliņus uz atkritume ļļu savākšanu. 
Vairākas no šīm iespējām ir pārtapušas par priekšlikumiem pamata ties ību aktiem. Ietekmes 
novērtējums liecina, ka tie var ētu kopum ā uzlabot ES atkritumu politikas ekolo ģisko 
efektivitāti un ka š ādu pamatpieeju konkr ētā ietekme b ūs atkarīga no īstenošanas 
 
LV 6   LV pasākumiem, kas veikti ES vai valstu l īmenī. 
Šajā direktīvā ietverti noteikumi, ar kuriem īsteno katras ietekmes nov ērtējumā ieteiktās 
iespējas elementus, tostarp š ādi. 
• Vides mērķa ieviešana Pamatdirekt īvā par atkritumiem. Tas atkritumu politik ā 
ieviesīs produkta kop ējā aprites cikla skat ījumu un uzlabos t ās izmaksu lietder ību. 
• Atkritumu stadijas beigu krit ēriji. Tas ļaus noteikt konkr ētu atkritumu pl ūsmu 
kritērijus, kas nodrošin ās, ka pārstrādātie materi āli nenodara kait ējumu videi, un 
samazinās administrat īvo slogu tiem uz ņēmējiem, kas ražo p ārstrādātus materi ālus 
saskaņā ar minētajiem krit ērijiem. 
• Dalībvalstu pien ākums izstr ādāt programmas atkritumu rašan ās novēršanai. Nav 
paredzams, ka šim noteikumam b ūs ievērojama un tieša ietekme uz vidi, 
ekonomiska vai soci āla ietekme, kaut ar ī ietekme b ūs atkarīga no veiktajiem 
pasākumiem. Tas piev ērsīs ES, valstu un viet ējo politikas veidot āju uzman ību 
novēršanai, tādējādi ierosinot atkritumu rašan ās novēršanas politikas att īstību. Tas 
arī paredz vajadz īgo elastību, izstrādājot valstu un viet ējos risinājumus, lai g ūtu 
labumu no atkritumu rašan ās novēršanas. 
• Tiesību aktu vienk āršošana atkritumu jom ā, un jo īpaši defin īciju preciz ēšana. Tam 
būs pozitīva ietekme uz vidi un ekonomiku un tas tiks apvienots ar skaidrojoš ām 
pamatnost ādnēm, lai atseviš ķi risinātu jautājumus, ja ties ību akti ir p ārāk neelastīgi. 
• Atceļot atkritume ļļu reģenerācijai pieš ķirto priorit āti, samazin āsies atkritumu 
plūsmas apsaimniekošanas izmaksas, vienlaikus ļaujot piev ērsties galvenajam vides 
jautājumam, proti, atkritume ļļu savākšanai. T ādējādi uzlabosies atkritume ļļu 
apsaimniekošanas ekolo ģiskā efektivitāte. 
Komisija ir veikusi darba programm ā minēto ietekmes nov ērtējumu. Ziņojums ir pieejams 
http://europa.eu.int/comm/envi ronment/waste/strategy.htm. 
3) PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI  
• Ierosinātās rīcības kopsavilkums 
Pamatdirekt īva par atkritumiem pirmoreiz tika pie ņemta 1975. gad ā un pārskatīta 
1991. gada 18. mart ā ar Padomes Direkt īvu 91/156/EEK. Ar šo priekšlikumu tiek p ārskatīta 
Pamatdirekt īva par atkritumiem un atcelta Direkt īva 91/689/EEK, iek ļaujot tās nosacījumus 
Pamatdirekt īvā par atkritumiem, un Direkt īva 75/439/EEK, vienlaikus iek ļaujot 
Pamatdirekt īvā īpašu pien ākumu sav ākt atkritumus. 
Galvenie groz ījumi Pamatdirekt īvā par atkritumiem ir š ādi: 
Vides mērķa ieviešana. 
Reģenerācijas un apglab āšanas jēdzienu preciz ēšana. 
Bīstamo atkritumu sajaukšanas nosac ījumu preciz ēšana. 
Procedūras ieviešana, lai preciz ētu, kad atseviš ķu atkritumu pl ūsmu atkritumi vairs nav 
uzskatāmi par atkritumiem. 
Obligāto standartu ieviešana vai proced ūras ieviešana, lai izveidotu oblig ātos standartus 
vairākām atkritumu apsaimniekošanas darb ībām. 
 
LV 7   LV Ieviesta pras ība izstrādāt valstu programmas atkritumu rašan ās novēršanai.  
• Juridiskais pamats 
Direktīvas galvenais m ērķis ir vides aizsardz ība. Tādējādi šis priekšlikums ir balst īts uz EK 
Līguma 175. pantu, t āpat kā iepriekšējā Pamatdirekt īvas par atkritumiem p ārskatīšana. 
• Subsidiarit ātes princips 
Subsidiarit ātes principu piem ēro tiktāl, ciktāl šis priekšlikums nav ekskluz īvā Kopienas 
kompetenc ē. 
Dalībvalstis nevar piln ībā sasniegt priekšlikuma m ērķus šādu iemeslu d ēļ. 
Pamatdirekt īva par atkritumiem paredz pamatu sadarb ībai Eiropas l īmenī atkritumu jom ā. 
Tā paredz oblig ātos pārstrādes standartus atkritumu iekš ējā tirgū un ir ļoti būtiska visu 
pārējo atkritumu jomas direkt īvu un regulu darb ībai. Tā ir pamatdirekt īva un paredz, ka 
detalizētu īstenošanu veic dal ībvalstu līmenī. 
No otras puses, atce ļot prasību par priorit ātes noteikšanu atkritume ļļu apstrādei tās 
reģenerējot, priorit ātes piešķiršana īpašām, ekoloģiski piem ērotākām tehnolo ģijām paliek 
dalībvalstu zi ņā. 
Ja attiecībā uz citiem atkritumu jaut ājumiem darb ība būtu tikai dal ībvalstu zi ņā, tas 
paralizētu darbību pārstrādājamo atkritumu iekš ējā tirgū un kaitētu sadarb ībai saistībā ar 
citiem atkritumu apstr ādes veidiem. Tas rad ītu ievērojamas izmaksas gan ekonomikas, gan 
vides jom ā. 
Priekšlikuma m ērķi būs labāk sasniedzami ar Kopienas r īcību šādu iemeslu d ēļ. 
Tikai rīcība ES līmenī var nodrošin āt vides un cilv ēku aizsardz ību pret atkritumu rašan ās un 
apsaimniekošanas iesp ējamo kaitējumu. 
Atkritumi tiek p ārvietoti vis ā ES un faktiski — starptautisk ā mērogā. Atkritumu rašan ās un 
apsaimniekošanas ietekmei uz vidi — gaisu, augsni un ūdeni — nav robežu. Turkl āt 
atkritumu p ārstrādes vietējais tirgus var past āvēt tikai tad, ja ir kop īgas ES defin īcijas 
galvenajiem j ēdzieniem, proti, „atkritumiem”, „re ģenerācijai” un „apglab āšanai”, un ja 
pastāv kopīgi obligātie standarti attiec ībā uz darbībām ar atkritumiem. 
Pārskatot Pamatdirekt īvu par atkritumiem, tiek saglab āta direktīvas kā pamata ties ību akta 
nozīme. Tā reglament ē tādus aspektus k ā definīcijas un oblig ātos standartus, vienlaikus 
ļaujot dalībvalstīm īstenot atš ķirīgas pieejas atkritumu apsa imniekošanai valsts, re ģionālā 
vai vietējā mērogā. 
Tādējādi priekšlikums atbilst subsidiarit ātes principam. 
• Proporcionalit ātes princips 
Priekšlikums atbilst proporcionalit ātes principam š ādu iemeslu d ēļ. 
Priekšlikums p ārskatīt Pamatdirekt īvu par atkritumiem b ūtiski vienk āršo esošo direkt īvu. Ar 
 
LV 8   LV to arīdzan tiek atceltas divas citas direkt īvas un pārskatītajā Pamatdirekt īvā par atkritumiem 
tiek iekļauti tie min ēto direktīvu aspekti, kas v ēl aizvien ir aktu āli. Kā Pamatdirekt īva tā 
reglament ē tikai tos punktus, attiec ībā uz kuriem saska ņota pieeja ir b ūtiska, ļaujot citās 
jomās pieņemt lēmumus valstu l īmenī. 
Ar šo priekšlikumu tiek ieviesta virkne jaunin ājumu, kas samazin ās atkritumu regul ēšanas 
finansiālo un administrat īvo slogu, vienlaikus augst ā līmenī saglabājot vides un cilv ēku 
veselības aizsardz ību. 
• Juridisko instrumentu izv ēle 
Ierosinātie juridiskie instrumenti: Pamatdirekt īva 
Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda iemesla d ēļ. 
Mazāk elastīgs juridisks pas ākums būtu neproporcion āls, ņemot vērā vajadzību pieļaut 
atšķirības valstu l īmenī attiecībā uz atkritumu apsaimniekošanu, k ā arī kultūras un 
ģeogrāfiskās atšķirības. Brīvprātīgam vai v ēl elastīgākam pasākumam tr ūktu tiesisk ās 
noteiktības, kas vajadz īga, lai nodrošin ātu iekšējā tirgus darb ību un apliecin ātu pilsoņiem, 
ka atkritumu rašan ās un apsaimniekošana vis ā ES nekait ē veselības un vides aizsardz ībai. 
4) IETEKME UZ BUDŽETU  
Šis priekšlikums neietekm ē Kopienas budžetu. Priekšlikum ā paredzētie pasākumi iekļaujas 
pašreizējā finanšu sh ēmā un laikposmam no 2007. l īdz 2013. gadam ierosin ātajos tiesību 
aktos. 
5) PAPILDU INFORM ĀCIJA 
• Vienkāršošana 
Šis priekšlikums paredz ties ību aktu vienk āršošanu, valsts iest āžu (ES un valsts l īmenī) 
administrat īvo proced ūru vienk āršošanu un administrat īvo proced ūru vienk āršošanu 
attiecībā uz privātpersonām. 
Ar priekšlikumu p ārskatīt Pamatdirekt īvu par atkritumiem min ēto direktīvu vienk āršo, 
moderniz ē un preciz ē dažādos veidos. Turkl āt ar to tiek atceltas divas esoš ās direktīvas, 
likvidēti nevajadz īgie noteikumi un atlikušie noteikumi iek ļauti pārskatītajā priekšlikum ā. 
Tas vienk āršo ES ties ību aktu strukt ūru atkritumu jom ā. 
Ir precizēts un vienk āršots pien ākums izstr ādāt atkritumu apsaimniekošanas pl ānus. 
Ir ieviesta proced ūra, kas ļauj noteikt atkritumu stadijas beigu krit ērijus, lai preciz ētu, kad 
atkritumi vairs nav uzskat āmi par atkritumiem, t ādējādi ieviešot reglament ētus 
atvieglojumus attiec ībā uz pārstrādātiem produktiem vai materi āliem, kas rada mazu risku 
videi. 
Ir precizēta iespējamā Pamatdirekt īvas par atkritumiem un IPNK direkt īvas pārklāšanās 
attiecībā uz atļauju izsniegšanu, lai samazin ātu iespēju, ka dal ībvalstu līmenī var tik pras īta 
divkārša atļauju saņemšana. 
 
LV 9   LV Priekšlikums ir iek ļauts Komisijas darba programm ā acquis  communautaire  atjaunināšanai 
un vienk āršošanai, k ā arī tās Darba un likumdošanas programm ā ar atsauci 
WP 05 2004/ENV/001. 
• Spēkā esošo ties ību aktu atcelšana 
Priekšlikuma pie ņemšanas rezult ātā tiks atcelti patlaban sp ēkā esošie ties ību akti. 
• Atbilstības tabula 
Dalībvalstīm jāiepazīstina Komisija ar attiec īgo valstu noteikumiem, ar kuriem transpon ē šo 
direktīvu, kā arī jāiesniedz min ēto noteikumu un š īs direktīvas atbilst ības tabula. 
• Eiropas Ekonomikas zona 
Tā kā šā tiesību akta priekšlikums ir noz īmīgs EEZ, t ā piemērošanas joma j āpaplašina 
attiecībā uz Eiropas Ekonomikas zonu. 
• Sīkāks priekšlikuma izskaidrojums 
Priekšlikuma 1. pant ā izklāstīts ierosinātās direktīvas mērķis. 
Jaunais m ērķis Pamatdirekt īvai par atkritumiem liek piev ērsties atkritumu rašan ās un 
apsaimniekošanas ietekmei uz vidi, ņemot vērā produktu aprites ciklu. Ar šo m ērķi tā saista 
„atkritumu hierarhiju”, kas iepriekš ietverta Direkt īvas 75/442/EEK 3. pant ā, nemainot 
hierarhijas sec ību un būtību. Hierarhijas formul ējums ir moderniz ēts, lai ņemtu vērā to, kā 
mainījusies lietoto terminu b ūtība. 
Priekšlikuma 2. pant ā izklāstīta ierosinātās direktīvas darbības joma. 
2. punkta otr ā daļa ir grozīta, lai jēdzienu „uz kuriem attiecas citi ties ību akti” attiecin ātu 
tikai uz Kopienas ties ību aktiem. Tas dar īts, lai uzlabotu tiesisko noteikt ību un nodrošin ātu 
obligāto piemērošanas jomu Kopienas l īmenī. Tajā ietverti ar ī jauni izņēmumi attiec ībā uz 
piesārņotu neizņemtu augsni, dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem un lauksaimniec ības 
blakusproduktiem. 
Priekšlikuma 3. pant ā iekļautas defin īcijas, kas piem ērojamas šaj ā direktīvā un direkt īvās, 
kurās ir atsauce uz šo direkt īvu. 
Atkritumu defin īcija nav groz īta, taču III noda ļā ir pievienots meh ānisms, lai var ētu 
precizēt, kad konkr ēti atkritumi vairs nav uzskat āmi par atkritumiem, ar komitolo ģijas 
procedūru nosakot krit ērijus attiec ībā uz atkritumu pl ūsmām, kas atbilst 11. pant ā 
izklāstītajiem testiem. 
Atkārtotas izmantošanas defin īcija ir defin ēta tāpat kā direktīvā par iepakojumu un 
iepakojuma atkritumiem. 
Ir pievienota p ārstrādes definīcija, lai preciz ētu šā jēdziena darb ības jomu. 
Savākšanas defin īcija ir pārskatīta, lai preciz ētu, ka tā aptver atkritumu sav ākšanu un 
apkopošanu, lai š ādus atkritumus var ētu transport ēt uz atbilst īgu atkritumu apstr ādes vietu, 
 
LV 10   LV taču tā neattiecas uz atkritumu apstr ādes darbībām, kas saist ītas ar atkritumu  sajaukšanu vai 
šķirošanu. 
„Radītāja”, „īpašnieka” un „apsaimniekošanas” defin īcijas būtībā nav grozītas. 
Ar priekšlikuma 4. pantu nostiprin āts juridiskais pamats atkritu mu sarakstam, kas izveidots 
ar Komisijas L ēmumu. 
Priekšlikuma 5. un 6. pant ā ietverta p ārskatīta reģenerācijas defin īcija, kas apstiprina, ka 
definīcijas pamat ā ir resursu aizst āšana. Kop īgi ar apglab āšanas defin īciju tā ļauj noteikt 
sarežģītās atšķirības, vajadz ības gadījumā paredzot efektivit ātes kritērijus. Tajā ietvertas ar ī 
procedūras, kas paredz vajadz ības gadījumā ar komitolo ģijas proced ūras palīdzību preciz ēt 
dažu ar atkritumiem saist ītu darbību, piem ēram, reģenerācijas vai apglab āšanas, 
klasifikāciju. 
Priekšlikuma 7. un 8. pant ā tagad izkl āstīts vispārīgs pienākums nodrošin āt, lai atkritumi 
tiktu apsaimniekoti, neapdraudot vidi vai cilv ēku veselību, un ar tiem r īkoties saska ņā ar 
direktīvu. Šo pien ākumu formul ējums, salīdzinot ar Direkt īvu 91/156/EEK, nav main ījies. 
Priekšlikuma 9. pants par apstr ādes izmaks ām ir paplašin āts, lai ietvertu re ģenerācijas 
operācijas, kā arī apglabāšanas oper ācijas. Tas ir groz īts, lai skaidri nor ādītu, ka atkritumu 
apsaimniekošanas izmaks ām, kas jāsedz atkritumu īpašniekiem vai rad ītājiem, jāatspoguļo 
visi šādu atkritumu apglab āšanas vai re ģenerācijas ārējie apstākļi. Citiem v ārdiem sakot, 
tām jāatspoguļo šādu atkritumu rašan ās un apsaimniekošanas faktisk ā ietekme uz vidi. 
Priekšlikuma 10. pants par atkritumu apglab āšanas iekārtu tīklu būtiski nav groz īts. 
III nodaļā ir iekļauts meh ānisms, lai var ētu preciz ēt, kad konkr ēti atkritumi vairs nav 
uzskatāmi par atkritumiem, ar komitolo ģijas proced ūras palīdzību nosakot krit ērijus 
attiecībā uz atkritumu pl ūsmām, kas atbilst 11. pant ā izklāstītajiem testiem. 
Priekšlikuma 12. l īdz 15. pants par b īstamajiem atkritumiem p ārskatītajā Pamatdirekt īvā par 
atkritumiem ir p ārņemts no direkt īvas par b īstamajiem atkritumiem. B īstamo atkritumu 
definīcija ir pārskatīta, lai preciz ētu sadzīves atkritumu j ēdzienu un t ā izslēgšanu no 
definīcijas. 
Priekšlikuma 16. pants par b īstamo atkritumu atdal īšanu pārskatītajā Pamatdirekt īvā par 
atkritumiem ir p ārņemts no direkt īvas par bīstamajiem atkritumiem. Atk āpe par sajaukšanas 
aizliegumu ir saglab āta, bet tagad tai j āatbilst vislab ākajām pieejam ām tehnolo ģijām. 
Atsauce uz „nekait īgumu” ir sv ītrota, jo tas vairs nav termins, ko izmanto ties ību aktos par 
atkritumiem, un tas nav sader īgs ar piev ēršanos ietekmei uz vidi. 
Priekšlikuma 17. pants par b īstamo atkritumu mar ķēšanu pārskatītajā Pamatdirekt īvā par 
atkritumiem ir p ārņemts no direkt īvas par bīstamajiem atkritumiem. 
Priekšlikuma 18. pant ā par miner ālu atkritume ļļām no direkt īvas par atkritume ļļām ir 
pārņemts pien ākums par š ādu atkritume ļļu dalītu savākšanu. 
Priekšlikuma 19. pant ā apvienoti divi iepriekš ējie panti par re ģenerācijas un apglab āšanas 
atļaujām, taču citādi tas nav groz īts. 
Priekšlikuma 20. pant ā norādīts, ka uzņēmumam, kam pieš ķirta atļauja saska ņā ar IPNK 
 
LV 11   LV direktīvu, nav papildus vajadz īga atļauja saska ņā ar Pamatdirekt īvu par atkritumiem. 
Priekšlikuma 21. pants ļauj Komisijai, izmantojot komitolo ģijas proced ūru, noteikt 
obligātos standartus at ļauju izdošanai. 
Priekšlikum ā 2. līdz 24. pant ā izklāstīti nosacījumi, ar k ādiem attiec ībā uz atkritumiem un 
bīstamajiem atkritumiem var pieš ķirt atbrīvojumus attiec ībā uz atļaujām. 
Priekšlikuma 25. pants pastiprina pras ības attiec ībā uz uzņēmumiem, kas nodarbojas ar 
atkritumu sav ākšanu, pārvadāšanu, uzpirkšanu vai tirdzniec ības starpniec ību. Ar to tiek 
ieviesta proced ūra, ko var izmantot, lai pie ņemtu oblig ātos standartus šaj ā jomā. 
Priekšlikuma 26. pants par atkritumu apsaimniekošanas pl āniem ir p ārstrādāts, lai skaidr āk 
noteiktu, kas j āietver atkritumu apsaimniekošanas pl ānā. Tajā arīdzan norādīts, ka šo pl ānu 
izstrādē izmantojama aprites cikla pieeja. 
Priekšlikuma 29. l īdz 31. pants ir īpaši panti saist ībā ar atkritumu rašan ās novēršanu, ar ko 
dalībvalstīm tiek piepras īts izstrādāt programmas atkritumu rašan ās novēršanai un kuros 
paredzēti noteikumi, saska ņā ar kuriem š ādas programmas j āizstrādā. 
Priekšlikuma 32. pant ā par pārbaudēm uzsvērta īpaša pras ība aptvert sav ākto un pārvadāto 
atkritumu izcelsmi un galam ērķi. 
Priekšlikuma 34. pant ā tagad iek ļauta pārskatīšanas klauzula, k ā arī jau iepriekš paredz ētie 
ziņošanas pas ākumi. 
Pārējie panti b ūtībā nav grozīti. 
 
 
LV 12   LV  
2005/0281 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par atkritumiem 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 175. panta 1. punktu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu1, 
ņemot vērā Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu2, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu3, 
saskaņā ar Līguma 251. pant ā noteikto proced ūru4, 
tā kā: 
(1) Ar Padomes 1975. gada 15. j ūlija Direkt īvu 75/442/EEK par atkritumiem5 ir izveidots 
tiesiskais regul ējums darb ībām ar atkritumiem Kopien ā. Tajā definēti tādi 
pamatjēdzieni kā atkritumi, re ģenerācija un apglab āšana un paredz ētas būtiskās 
prasības atkritumu apsaimniekošanai, jo seviš ķi pienākums, ka atkritumu 
apsaimniekošanas darb ībām un uz ņēmējiem vajadz īga atļauja vai ar ī tiem jābūt 
reģistrētiem, pien ākums dalībvalstīm izstrādāt atkritumu apsaimniekošanas pl ānus, un 
galvenie principi, piem ēram, pien ākums rīkoties ar atkritumiem t ā, lai negat īvi 
neietekmētu apkārtējo vidi, un princips, ka atkritumu rad ītājiem jāsedz atkritumu 
apstrādāšanas izmaksas. 
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 22. j ūlija Lēmumā Nr. 1600/2002/EK, ar 
ko nosaka Sesto Kopienas vides r īcības programmu6, izteikts aicin ājums pilnveidot vai 
pārskatīt tiesību aktus par atkritumiem, tostarp preciz ēt atšķirību starp atkritumiem un 
                                                 
1 OV C ......  
2 OV C ...... 
3 OV C ......  
4 Eiropas Parlamenta .. .. …. atzinums .. ... (OV C …), Padomes .. .. … kop ējā nostāja . .  
(OV C …) un Eiropas Parlamenta .. .. …. L ēmums .. .... (OV C …). .....  
5 OV L 194, 25.7.1975., 39. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). 
6 OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp. 
 
LV 13   LV neatkritumiem un izveidot atbilst īgus kritērijus Direkt īvas 75/442/EEK IIA un 
IIB pielikuma turpm ākai izstrādei. 
(3) Komisijas 2003. gada 27. maija Pazi ņojumā par tematisku strat ēģiju atkritumu rašan ās 
novēršanai un atkritumu p ārstrādei ņemta vērā vajadzība izvērtēt esošās reģenerācijas 
un apglab āšanas defin īcijas, kā arī nepieciešam ība pēc vispārēji piemērojamas 
reģenerācijas defin īcijas un diskusijas par atkritumu defin īciju. 
(4) Eiropas Parlaments sav ā 2004. gada 20. apr īļa paziņojumā aicināja Komisiju apsv ērt 
iespēju attiecin āt uz visu atkritumu nozari Padomes 1996. gada 24. septembra 
Direktīvu 96/61/EK par pies ārņojuma integr ētu novēršanu un kontroli7. Tas ar ī 
aicināja Komisiju skaidri noš ķirt reģenerāciju un apglab āšanu un preciz ēt atšķirību 
starp atkritumiem un neatkritumiem. 
(5) Padome savos 2004. gada 1. j ūlija secin ājumos aicin āja Komisiju iesniegt 
priekšlikumu par dažu Direkt īvas 75/442/EEK aspektu p ārskatīšanu, lai preciz ētu 
atšķirību starp atkritumiem un neatkritumiem un atš ķirību starp re ģenerāciju un 
apglabāšanu. 
(6) Tādēļ ir jāpārskata Direkt īva 75/442/EEK, lai preciz ētu galvenos pamatj ēdzienus, 
piemēram, atkritumu, re ģenerācijas un apglab āšanas defin īcijas, pastiprin ātu 
pasākumus, kas veicami, lai nov ērstu atkritumu rašanos, ieviestu pieeju, kas ņem vērā 
produktu un materi ālu visu aprites ciklu, nevis tik ai to atkritumu stadiju, un 
koncentrētos uz atkritumu rašan ās un apsaimniekošanas ietekmi uz vidi, t ādējādi 
nostiprinot atkritumu noz īmi tautsaimniec ībā. Skaidrības un saprotam ības labad ir 
jāaizstāj Direktīva 75/442/EEK. 
(7) Tā kā uz nozīmīgākajām atkritumu apsaimniekošanas darb ībām tagad attiecas ties ību 
akti vides jom ā, ir būtiski, lai š ī direktīva tiktu piel āgota šādai pieejai. L īguma 
174. pantā minētais uzsvars uz m ērķiem vides jom ā ļautu vairāk pievērsties atkritumu 
rašanās un apsaimniekošanas ietekmei uz vidi vis ā resursu aprites cikl ā. Tādēļ šīs 
Direktīvas juridiskajam pamatam j ābūt 175. pantam. 
(8) Ja ekonomiski instrumenti ir rentabli, tie ir efekt īvi un tiem j ābūt efektīviem, lai 
sasniegtu atkritumu rašan ās novēršanas un apsaimniekošanas m ērķus. Atkritumi ir 
vērtīgi resursi, un turpm āka ekonomisku instrumentu piem ērošana palielin ās devumu 
vides jom ā. Tādēļ šai direkt īvai būtu jārosina to izmantošana atbilst īgā līmenī. 
(9) Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā (EK) Nr. 1774/2002 noteikti vesel ības 
aizsardzības noteikumi attiec ībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kuri nav 
paredzēti cilvēku uzturam8. Tajā cita starp ā paredzētas atbilst īgas kontroles attiec ībā 
uz visu dz īvnieku izcelsmes atkritumu p ārstrādi, izmantošanu un apglab āšanu, tādējādi 
novēršot iesp ējamo apdraud ējumu dz īvnieku un sabiedr ības vesel ībai. Tādēļ 
jānoskaidro saist ība ar min ēto regulu, lai nov ērstu noteikumu dubl ēšanu, neattiecinot 
tos uz dz īvnieku izcelsmes blakusproduktiem gad ījumos, kad tie paredz ēti citiem 
izmantošanas veidiem, kas nav uzskat āmi par darb ībām ar atkritumiem. 
                                                 
7 OV L 257, 10.10.1996., 26. lpp. Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). 
8 OV L 273, 10.10.2002., 1. lpp. 
 
LV 14   LV (10) Ņemot vērā pieredzi, kas g ūta, piemērojot Regulu (EK) Nr. 1774/2002, ir lietder īgi 
precizēt darbības jomu ties ību aktiem par atkritumiem un š ādu tiesību aktu noteikumus 
par bīstamajiem atkritumiem saist ībā ar dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, k ā tie 
noteikti Regul ā (EK) Nr. 1774/2002. Ja dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti rada 
potenciālu apdraud ējumu vesel ībai, atbilst īgais juridiskais instruments šo risku 
novēršanai ir Regula (EK) Nr. 1774/2002, un t ādēļ jāizvairās no tās pārklāšanās ar 
tiesību aktiem atkritumu jom ā. 
(11) Papildus j āiekļauj atkārtotas izmantošanas defin īcija, lai preciz ētu šīs darbības vietu 
kopējā atkritumu apstr ādē un to atk ārtoti izmantotu materi ālu vai produktu noz īmi, uz 
ko attiecas atkritumu defin īcijas darb ības joma. Atk ārtotas izmantošanas defin īcija 
nedrīkst aptvert t ādu produktu atk ārtotu izmantošanu, kas nemaz nek ļūst par 
atkritumiem, t ādēļ tai jāattiecas tikai uz darb ībām, kas ļauj atkārtoti izmantot 
produktus vai sast āvdaļas, kuras k ļuvušas par atkritumiem. 
(12) Pamatdirekt īvā par atkritumiem j āiekļauj pārstrādes definīcija, lai preciz ētu šā jēdziena 
darbības jomu. 
(13) Re ģenerācijas un apglab āšanas defin īcijas ir jāgroza, lai nodrošin ātu abu jēdzienu 
skaidru noš ķiršanu, balstoties uz to ie tekmes uz vidi faktisko atš ķirību un, konkr ētāk, 
uz to, vai darb ības rezult ātā tautsaimniec ībā tiek aizst āti dabas resursi. Turkl āt 
papildus j āparedz korekt īvs mehānisms, lai preciz ētu gadījumus, kad šo atš ķirību 
praksē grūti noteikt vai kad darb ības kā reģenerācijas darb ības klasific ēšana neatbilst 
darbībai vai tās patiesajai ietekmei uz vidi. 
(14) Lai preciz ētu dažus atkritumu defin īcijas aspektus, ir j ānosaka, kad konkr ēti atkritumi 
vairs nav uzskat āmi par atkritumiem, bet gan par otrreiz ēji izmantojamiem 
materiāliem vai viel ām, katru kategoriju izskatot atseviš ķi. Ieviešot meh ānismu, ar ko 
pārklasificēšanai tiek piem ēroti kritēriji, kas paredz a ugstu vides aizsardz ības līmeni, 
varētu gūt labumu videi un tautsaimniec ībai. 
(15) Ir lietder īgi izmaksas sadal īt tā, lai tās atspogu ļotu atkritumu rašan ās un 
apsaimniekošanas faktisk ās izmaksas vides jom ā. 
(16) Tādēļ jāparedz sadarb ības tīkls attiec ībā uz atkritumu apglab āšanas iek ārtām, lai 
sniegtu iesp ēju Kopienai k ļūt saimnieciski patst āvīgai atkritumu apglab āšanas ziņā un 
nodrošinātu dalībvalstu individu ālu virzību uz min ēto mērķi, ņemot vērā ģeogrāfiskos 
apstākļus un speci ālu iekārtu vajadz ību atseviš ķiem atkritumu veidiem. 
(17) Jāprecizē atkritumu apsaimniekošanas pl ānošanas pien ākuma robežas un saturs, jo 
īpaši attiec ībā uz vēsturiski pies ārņotām vietām un ekonomisko instrumentu 
izmantošanu, un š ādu plānu izstrādes vai pārskatīšanas proces ā jāietver vajadz ība ņemt 
vērā ietekmi uz vidi vis ā produktu un materi ālu aprites cikl ā. Tāpat attiecīgā gadījumā 
jāņem vērā atkritumu apsaimniekošanas pl ānošanas pras ības, kas paredz ētas 14. pant ā 
Eiropas Parlamenta un Padome s 1994. gada 20. decembra Direkt īvā 94/62/EK par 
iepakojumu un izlietoto iepakojumu9, un stratēģija poligonos apglab ājamo biolo ģiski 
                                                 
9 OV L 365, 31.12.1994., 10. lpp. 
 
LV 15   LV noārdāmo atkritumu apjoma samazin āšanai, kas min ēta 5. pant ā Padomes 1999. gada 
26. aprīļa Direktīvā 1999/31/EK par atkritumu poligoniem10. 
(18) Lai uzlabotu veidu, k ā dalībvalstis uzs āk atkritumu rašan ās novēršanas pas ākumus un 
sekmētu paraugprakses izplat īšanu šajā jomā, ir jāpastiprina noteikumi, kas saist īti ar 
atkritumu rašan ās novēršanu, un j āievieš pras ība dalībvalstīm izstrādāt programmas 
atkritumu rašan ās novēršanai, piev ēršoties noz īmīgākajai ietekmei uz vidi un ņemot 
vērā visu aprites ciklu. Š ādu mērķu un pasākumu nol ūkam jābūt saraut saikni starp 
ekonomisko izaugsmi un ietekmi uz vidi, kas saist īta ar atkritumu rašanos. Saska ņā ar 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2003/35/EK11 gan ieinteres ētajām 
personām, gan sabiedr ībai kopum ā jāsniedz iesp ēja piedalīties programmu izveid ē un 
jānodrošina pieeja š īm programm ām, kad tās izstrādātas. 
(19) Daži noteikumi par darb ībām ar atkritumiem, kas paredz ēti Padomes 1991. gada 
12. decembra Direkt īvā 91/689/EEK par b īstamajiem atkritumiem12, ir jāgroza, lai 
svītrotu novecojušu inform āciju un uzlabotu teksta skaidr ību. Kopienas ties ību aktu 
vienkāršošanas labad tie j āiekļauj šajā direktīvā. Lai preciz ētu sajaukšanas aizlieguma 
darbību un aizsarg ātu vidi un cilv ēku veselību, Direkt īvā 91/689/EEK paredz ētie 
atbrīvojumi attiec ībā uz sajaukšanas aizliegumu ir piem ērojami tikai t ādos gadījumos, 
kad šāda sajaukšana ir vislab ākā pieejamā metode atbilst īgi Direkt īvai 96/61/EK. 
Tādēļ ir jāatceļ Direktīva 91/689/EEK. 
(20) Tā kā Padomes 1975. gada 16. j ūnija Direkt īvā 75/439/EEK par atkritume ļļu 
apglabāšanu13 reģenerācijai pieš ķirtā prioritāte vairs nenodrošina ieguvumus vides 
jomā, minētā direktīva ir jāatceļ. Tomēr tā kā atkritume ļļu dalītai savākšanai vēl 
aizvien ir b ūtiska nozīme, šajā direktīvā jāiekļauj pienākums sav ākt atkritume ļļas, lai 
tās pareizi apsaimniekotu un nov ērstu to nepareizas apglab āšanas rad īto kaitējumu 
videi. Tādēļ ir jāatceļ Direktīva 75/439/EK. 
(21) Šīs direktīvas īstenošanai vajadz īgie pasākumi jāpieņem saska ņā ar Padomes 
1999. gada 28. j ūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto 
ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību14. 
(22) Tā kā dalībvalstis nevar piln ībā sasniegt š īs direktīvas mērķus, proti, nodrošin āt vides 
aizsardzību un pareizu iekš ējā tirgus darb ību, un šīs direktīvas mēroga vai seku d ēļ tos 
labāk var sasniegt Kopienas l īmenī, Kopiena var pie ņemt pasākumus saska ņā ar 
Līguma 5. pant ā noteikto subsidiarit ātes principu. Saska ņā ar minētajā pantā noteikto 
proporcionalit ātes principu šaj ā direktīvā paredz vien īgi to, kas vajadz īgs minēto 
mērķu sasniegšanai, 
                                                 
10 OV L 182, 16.7.1999., 1. lpp. 
11 OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp. 
12 OV L 377, 31.12.1991., 20. lpp. Direkt īvā jaunākie groz ījumi izdar īti ar Direkt īvu 94/31/EK 
(OV L 168, 2.7.1994, 28. lpp.). 
13 OV L 194, 25.7.1975., 23. lpp.) Direkt īvā jaunākie grozījumi izdar īti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
Direktīvu 2000/76/EK (OV L 332, 28.12.2000., 91. lpp.). 
14 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. 
 
LV 16   LV IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKT ĪVU. 
I nodaļa 
Priekšmets, darb ības joma un defin īcijas 
1. pants 
Priekšmets 
Šajā direktīvā paredzēti pasākumi, lai mazin ātu kopējo ietekmi uz vidi saist ībā ar resursu 
izmantošanu, atkritumu rašanos un apsaimniekošanu. 
Tādā pašā nolūkā tajā paredzēts arī noteikums, saska ņā ar kuru dal ībvalstīm jāveic pasākumi, 
pirmkārt, lai nov ērstu vai samazin ātu atkritumu rašanos un to kait īgumu, un, otrk ārt, lai veiktu 
atkritumu re ģenerāciju, atkritumus atk ārtoti izmantojot, p ārstrādājot vai veicot citas 
reģenerācijas darb ības. 
2. pants 
Darbības joma 
Šī direktīva neattiecas uz g āzveida emisiju atmosf ērā. 
1. T ā neattiecas uz š ādām atkritumu kategorij ām, ciktāl īpašus šo kategoriju aspektus 
jau aptver citi Kopienas ties ību akti: 
a) radioakt īvie atkritumi; 
b) atkritumi, kas radušies ģeoloģiskās izpētes, derīgo izrakte ņu ieguves, apstr ādes 
un glabāšanas, kā arī karjeru izstr ādes rezult ātā; 
c) kūtsmēsli un citas lauksaimniec ībā izmantojamas dab īgas, nekait īgas vielas; 
d) notek ūdeņi, izņemot šķidros atkritumus; 
e) sprāgstvielas, kam beidzies der īguma termi ņš; 
f) neiz ņemta pies ārņota augsne. 
2. Š ī direktīva neattiecas uz dz īvnieku l īķiem un dz īvnieku izcelsmes 
blakusproduktiem, kas paredz ēti izmantošanai saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 1774/2002, neierobežojot š īs direkt īvas piem ērošanu t ādu 
bioloģisko atkritumu apstr ādei, kuros ir dz īvnieku izcelsmes blakusprodukti. 
3. Š ī direktīva neattiecas uz k ūtsmēsliem, salmiem un cit ām dabīgām, nekait īgām 
vielām, kas rodas lauksaimniecisk ās ražošanas gait ā un ko izmanto lauksaimniec ībā 
vai enerģijas ražošan ā no biomasas, izmantojot pro cesus vai metodes, kuras nekait ē 
videi un neapdraud cilv ēku veselību. 
 
LV 17   LV 4. Š ā panta 2. punkt ā minētie „dzīvnieku līķi” ir miruši dz īvnieki, kas nav nokauti 
kautuvē, tostarp dz īvnieki, kas nokauti, lai apkarotu epizootisku slim ību 
lauksaimniec ības prakses kontekst ā. 
3. pants 
Definīcijas 
Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas: 
a) „atkritumi” ir jebkura vi ela vai priekšmets, no k ā īpašnieks atbr īvojas, ir nodom ājis 
atbrīvoties vai ir spiests atbr īvoties; 
b) „rad ītājs” ir ikviens, kura darb ība rada atkritumus vai ik viens, kas nodarbojas ar 
atkritumu priekšapstr ādi, sajaukšanu vai cit ām darbībām, kuru rezult ātā mainās 
atkritumu īpašības vai sast āvs; 
c) „ īpašnieks” ir atkritumu ražot ājs vai fiziska vai ju ridiska persona, kuras īpašumā 
atrodas atkritumi; 
d) „apsaimniekošana” ir atkritumu sav ākšana, p ārvadāšana, re ģenerācija un 
apglabāšana, tostarp š ādu darbību pārraudzība un apglab āšanas vietu apr ūpe pēc to 
slēgšanas; 
e) „sav ākšana” ir atkritumu v ākšana, lai atkritumus transport ētu uz atkritumu apstr ādes 
iekārtu; 
f) „atk ārtota izmantošana” ir re ģenerācijas darb ības, kuru izn ākumā produkti vai 
sastāvdaļas, kas kļuvušas par atkritumiem, tie k izmantotas tam pašam m ērķim, kam 
tās sākotnēji paredzētas; 
g) „p ārstrāde” ir atkritumu re ģenerācija, iegūstot produktus, materi ālus vai vielas 
izmantošanai s ākotnējam mērķim vai citiem m ērķiem. Jēdziens neietver ener ģijas 
reģenerāciju; 
h) „miner ālu atkritume ļļas” ir jebk ādas ziežvielas vai r ūpnieciskās eļļas, kas vairs nav 
piemērotas sākotnēji paredz ētai izmantošanai, un jo īpaši izlietotas iekšdedzes 
dzinēju eļļas un p ārnesumkārbu eļļas, miner ālu ziežeļļas, turbīnu eļļas un 
hidraulisk ās eļļas; 
i) „apstr āde” ir reģenerācija vai apglab āšana.  
4. pants 
Atkritumu saraksts 
Saskaņā ar 36. panta 2. punkt ā minēto proced ūru Komisija izveido atkritumu sarakstu. 
Sarakstā iekļauj atkritumus, kas j āuzskata par b īstamiem atbilst īgi 12. līdz 15. pantam, ņemot 
vērā atkritumu izcelsmi un sast āvu, un vajadz ības gadījumā koncentrācijas robežv ērtības. 
 
LV 18   LV II nodaļa 
Reģenerācija un apglab āšana 
1. IEDAĻA 
VISPĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
5. pants 
Reģenerācija 
1. Dal ībvalstis veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka ar visiem atkritumiem 
tiek veiktas t ādas darbības, kuru rezult ātā tie kalpo der īgam mērķim, ražotn ē vai 
plašākā tautsaimniec ības sektor ā aizstājot citus resursus, kas tiktu izmantoti š ādam 
mērķim, vai tiktu sagatavoti š ādai izmantošanai, še turpm āk — „re ģenerācijas 
darbības”. Par re ģenerācijas darb ībām dalībvalstis uzskata vismaz II pielikum ā 
minētās darbības. 
2. Komisija saska ņā ar 36. panta 2. punkt ā minēto proced ūru var pie ņemt īstenošanas 
pasākumus, lai noteiktu efektivit ātes kritērijus, uz kuriem pamatojoties, II pielikum ā 
minētās darbības var uzskat īt par tādām, kam bijis lietder īgs rezultāts, kā minēts 
1. punktā. 
6. pants 
Apglabāšana 
1. Dal ībvalstis nodrošina,  ka tad, ja re ģenerācija atbilst īgi 5. panta 1. punktam nav 
iespējama, ar visiem atkritumiem veic apglab āšanas darb ības. 
Tām jāaizliedz atkritumu izmešana, izg āšana un nekontrol ēta apglabāšana. 
2. Dal ībvalstis par apglab āšanas darb ībām uzskata vismaz I pielikum ā minētās 
darbības, pat ja darb ības sekund ārais iznākums ir vielu vai ener ģijas reģenerācija. 
3. Ja darb ības rezult āti liecina, ka 1. panta nol ūkā darbībai ir ļoti zems potenci āls, 
Komisija, neraugoties uz to , ka notiek resursu aizst āšana, saska ņā ar 36. panta 
2. punktā minēto proced ūru var pie ņemt īstenošanas pas ākumus, pievienojot šo 
konkrēto darbību I pielikum ā iekļautajam sarakstam. 
7. pants 
Nosacījumi 
Dalībvalstis nodrošina, ka atkritumu re ģenerāciju vai apglab āšanu veic š ādi: 
a) neapdraudot cilv ēku veselību; 
b) neizmantojot metodes vai darb ības, kas var ētu kaitēt videi; 
c) neapdraudot ūdeni, gaisu, augsni, k ā arī augus un dz īvniekus; 
 
LV 19   LV d) neradot ne ērtības trokšņa vai smakas d ēļ; 
e) neradot nelabv ēlīgu ietekmi uz lauku vidi un īpašas noz īmes teritorij ām. 
8. pants 
Atbildība 
Dalībvalstis nodrošina, ka ikviens atkritumu īpašnieks pats veic atkritumu re ģenerāciju vai 
apglabāšanu, vai uztic atkritumu re ģenerāciju vai apglab āšanu uzņēmumam, kas veic 
atkritumu apstr ādi, vai arī privātam vai valsts atkritumu sav ācējam. 
2. IEDAĻA 
IZMAKSAS UN T ĪKLI 
9. pants 
Izmaksas 
Dalībvalstis nodrošina, ka ar atkritumu re ģenerāciju vai apglab āšanu saist ītās izmaksas 
attiecīgā gadījumā tiek sadal ītas starp pašreiz ējo īpašnieku, iepriekš ējiem īpašniekiem un 
radītāju. 
10. pants 
Atkritumu apglab āšanas iekārtu tīkls 
Ja tas ir vajadz īgs vai ieteicams, dal ībvalstis, sadarbojoties ar cit ām dalībvalstīm, veic 
vajadzīgos pasākumus, lai nodrošin ātu integrētu un atbilstošu atkritumu apglab āšanas iekārtu 
tīklu, ņemot vērā labākās pieejam ās metodes Direkt īvas 96/61/EK 2. panta 11. punkta noz īmē, 
še turpmāk „labākās pieejam ās metodes”. 
Tīklu izveido t ā, lai Kopienai nodrošin ātu iespēju kļūt saimnieciski patst āvīgai atkritumu 
apglabāšanas ziņā un dalībvalstīm — individu ālu virzību uz min ēto mērķi, ņemot vērā 
ģeogrāfiskos apst ākļus un īpašu iekārtu vajadz ību atseviš ķiem atkritumu veidiem. 
Tīkls nodrošina iesp ēju apglab āt atkritumus tuv ākajās piemērotajās atkritumu apglab āšanas 
iekārtās, izmantojot piem ērotākās metodes un tehnolo ģijas, lai nodrošin ātu augsta l īmeņa 
vides un sabiedr ības veselības aizsardz ību. 
III nodaļa 
Atkritumu stadijas beigas 
11. pants 
Otrreizēji izmantojami produkti, materi āli un vielas 
1. Lai noteiktu, vai ir lietder īgi pieņemt, ka konkr ēti atkritumi vairs nav uzskat āmi par 
atkritumiem, tie ir atk ārtoti izmantoti, p ārstrādāti vai reģenerēti, un pārklasificēt 
 
LV 20   LV šādus atkritumus par otrreiz ēji izmantojamiem produktiem, materi āliem vai viel ām, 
Komisija izv ērtē, vai ir izpild īti šādi nosacījumi: 
a) pārklasificēšana neizrais īs vispārēju negatīvu ietekmi uz vidi; 
b) past āv šādu otrreiz ēji izmantojamu produktu, materi ālu vai vielu tirgus. 
2. Pamatojoties uz izv ērtējumu atbilst īgi 1. punktam, Komisija saska ņā ar 36. panta 
2. punktā minēto proced ūru var pie ņemt īstenošanas pas ākumus attiec ībā uz konkr ēto 
atkritumu produktu, materi ālu vai vielu kategoriju, nor ādot vides un kvalit ātes 
kritērijus, kas j āizpilda, lai atkritumus var ētu uzskatīt par otrreiz ēji izmantojamiem 
produktiem, materi āliem vai viel ām. 
3. Saska ņā ar 2. punktu noteiktie krit ēriji ir tādi, kas nodrošina, ka ieg ūtais otrreiz ēji 
izmantojamais produkts, materi āls vai viela atbilst vajadz īgajiem nosac ījumiem, lai 
to laistu tirg ū. 
Nosakot krit ērijus, ņem vērā visus apdraud ējumus, ko rada otrreiz ēji izmantojama 
materiāla vai vielas videi kait īga izmantošana vai p ārvadāšana, un tos nosaka t ādā 
līmenī, kas nodrošina augst ā līmeņa cilvēka veselības un vides aizsardz ību. 
IV nodaļa 
Bīstamie atkritumi 
PIRMĀ IEDAĻA 
KLASIFIK ĀCIJA UN IEK ĻAUŠANA SARAKST Ā 
12. pants 
Klasifikācija 
Atkritumus uzskata par b īstamiem atkritumiem, ja tiem piem īt vismaz viena no III pielikum ā 
minētajām īpašībām. 
Bīstamos sadz īves atkritumus neuzskata par b īstamiem atkritumiem, l īdz kamēr tos savāc 
uzņēmums, kas veic atkritumu apstr ādi, vai priv āts vai valsts atkritumu sav ācējs. 
Šīs direktīvas noteikumi, ko piem ēro bīstamiem atkritumiem, neattiecas uz dz īvnieku 
izcelsmes blakusproduktiem un no tiem ieg ūtiem produktiem, uz kuriem attiecas 
Regula (EK) Nr. 1774/2002, ja vien min ētie produkti nav sajaukti ar b īstamiem atkritumiem. 
13. pants 
Saraksts 
Komisija saska ņā ar 36. panta 2. punkt ā minēto proced ūru izveido b īstamo atkritumu sarakstu, 
še turpmāk — „saraksts”. 
 
LV 21   LV Sarakstā ņem vērā atkritumu izcelsmi un sast āvu, un, vajadz ības gadījumā, koncentr ācijas 
robežvērtības. 
14. pants 
Sarakstā neiekļautie bīstamie atkritumi 
1. Dal ībvalsts var uzskat īt atkritumus par b īstamiem ar ī tad, ja tie nav iek ļauti 4. pant ā 
minētajā atkritumu sarakst ā, še turpm āk – „saraksts”, ta ču tiem piem īt viena vai 
vairākas no III pielikum ā minētajām īpašībām. 
Dalībvalsts par visiem š ādiem gad ījumiem inform ē Komisiju 34. panta 1. punkt ā 
paredzētajā ziņojumā un sniedz Komisijai visu attiec īgo inform āciju. 
2. Komisija, ņemot vērā saņemtos pazi ņojumus, saska ņā ar 36. panta 2. punkt ā minēto 
procedūru pārskata sarakstu, lai lemtu par t ā pielāgošanu. 
15. pants 
Sarakstā iekļautie nebīstamie atkritumi 
1. Ja dal ībvalstij ir pier ādījumi, kas apliecina, ka konkr ētiem atkritumiem, kuri iek ļauti 
bīstamo atkritumu sarakst ā, nepiemīt neviena no III pielikum ā minētajām īpašībām, 
tā šos atkritumus var uzskat īt par nebīstamiem atkritumiem. 
Dalībvalsts par visiem š ādiem gad ījumiem inform ē Komisiju 34. panta 1. punkt ā 
paredzētajā ziņojumā un sniedz Komisijai visus vajadz īgos pierādījumus. 
2. Komisija, ņemot vērā saņemtos pazi ņojumus, saska ņā ar 36. panta 2. punkt ā minēto 
procedūru pārskata sarakstu, lai lemtu par t ā pielāgošanu. 
OTRĀ IEDAĻA 
ĪPAŠAS PRAS ĪBAS 
16. pants 
Atdalīšana 
1. Dal ībvalstis veic visus vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka, sajaucot b īstamos 
atkritumus ar citiem b īstamiem atkritumiem, kam piem īt atšķirīgas īpašības, vai ar 
citiem atkritumiem, viel ām vai materi āliem, tiek izpild īti šādi nosacījumi: 
a) sajaukšanu veic uz ņēmums, kas sa ņēmis atļauju saska ņā ar 19. pantu; 
b) ir izpild īti 7. pantā paredzētie nosacījumi; 
c) atkritumu apsaimniekošanas ietekme uz vidi nepasliktin ās; 
d) šāda darbība atbilst vislab ākajām pieejam ām metodēm. 
 
LV 22   LV 2. Saska ņā ar tehnisk ā un ekonomisk ā pamatojuma krit ērijiem, kas j ānosaka 
dalībvalstīm, ja bīstamie atkritumi ir sajaukti ar citiem b īstamiem atkritumiem, kam 
piemīt atšķirīgas īpašības, vai ar citiem atkritumiem, viel ām vai materi āliem tādā 
veidā, kas ir pretrun ā ar 1. punktu, vajadz ības gadījumā jāveic to atdal īšana, lai 
izpildītu 7. pantā noteikto. 
17. pants 
Marķēšana 
1. Dal ībvalstis paredz pas ākumus, kas vajadz īgi, lai nodrošin ātu, ka sav ākšanas, 
pārvadāšanas un pagaidu glab āšanas laik ā bīstamie atkritumi ir attiec īgi iepakoti un 
marķēti saskaņā ar spēkā esošajiem starptautiskajiem un Kopienas standartiem. 
2. Nos ūtot bīstamos atkritumus, tiem pievieno identifik ācijas veidlapu, kas min ēta 
Padomes Regul ā (EK) Nr. 259/93. 
18. pants 
Minerālu atkritume ļļas 
Neskarot 16. un 17. pant ā paredzētos pienākumus saist ībā ar rīkošanos ar b īstamajiem 
atkritumiem, dal ībvalstis veic vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu, ka miner ālu 
atkritume ļļas savāc un apstr ādā saskaņā ar 7. pantu. 
V nodaļa 
Atļaujas vai re ģistrācija 
1. IEDAĻA 
ATĻAUJAS  
 
1. APAKŠIEDA ĻA 
VISPĀRĪGA INFORM ĀCIJA 
19. pants 
Izdošana 
1. Dal ībvalstis pieprasa, lai ikviens uz ņēmums, kas nodom ājis veikt apglab āšanu vai 
reģenerāciju, saņem atļauju no valsts kompetent ās iestādes. 
Šādā atļaujā norāda: 
a) to atkritumu veidus un daudzumus, ko var apstr ādāt; 
b) attiec ībā uz katru darb ību, kam izsniegta at ļauja, tehnisk ās prasības, kuras 
attiecas uz attiec īgo darbības vietu; 
c) vajadz īgos drošības pasākumus; 
 
LV 23   LV d) metodi, kas izmantojama katram darb ības veidam. 
Atļaujās var būt norādīti papildu nosac ījumi un pien ākumi. 
2. At ļaujas var pieš ķirt uz norādītu laikposmu, un t ās var būt atjaunojamas. 
3. Ja valsts kompetent ā iestāde uzskata, ka paredz ētā apstrādes metode ir nepie ņemama 
no vides aizsardz ības viedok ļa, tā atsakās izdot atļauju. 
4. Attiec ībā uz jebkuru at ļauju, kas attiecas uz ener ģijas reģenerāciju, jāparedz 
nosacījums, ka ener ģijas reģenerācijai jābūt ar ļoti augstu energoefektivit āti. 
20. pants 
Atļaujas saska ņā ar Direkt īvu 96/61/EK 
Šīs direktīvas 19. panta 1. punktu nepiem ēro tajā gadījumā, ja uzņēmums jau sa ņēmis atļauju 
saskaņā ar Direkt īvu 96/61/EK. 
21. pants 
Īstenošanas pas ākumi 
Komisija saska ņā ar 36. panta 2. punkt ā minēto proced ūru var pie ņemt oblig ātos standarts 
atļaujām, kas paredz ēti, lai nodrošin ātu, ka atkritumus apstr ādā videi draudz īgā veidā. 
2. APAKŠIEDA ĻA 
ATBRĪVOJUMI  
22. pants 
Tiesības uz atbr īvojumiem 
No 19. panta 1. punkt ā paredzētās prasības dalībvalstis var atbr īvot: 
a) uz ņēmumus, kas paši apstr ādā atkritumus to rašan ās vietā; 
b) uz ņēmumus, kas veic atkritumu re ģenerāciju. 
Ja uzņēmums veic gan apglab āšanu, gan re ģenerāciju, tam var pieš ķirt atbrīvojumu tikai 
attiecībā uz reģenerācijas darb ībām. 
23. pants 
Vispārīgi noteikumi 
1. Ja dal ībvalsts vēlas piešķirt atbrīvojumus, k ā paredzēts 22. pant ā, tā nodrošina, ka 
kompetent ās iestādes katram darb ības veidam paredz visp ārīgus noteikumus, kuros 
norādīts atkritumu veids un daudzumi, uz ko var attiecin āt izņēmumu, un 
izmantojam ā apstrādes metode. 
 
LV 24   LV Šie noteikumi pamatojas uz vislab ākajām pieejam ām metodēm un ir izstr ādāti tā, lai 
nodrošinātu atbilstību 7. pantam. 
2. Dal ībvalstis inform ē Komisiju par visp ārīgiem noteikumiem, kas paredz ēti saskaņā 
ar 1. punktu. 
24. pants 
Bīstamie atkritumi 
Kas attiecas uz b īstamiem atkritumiem, dal ībvalstis var pieš ķirt atbrīvojumu saska ņā ar 
22. pantu tikai t ādiem uzņēmumiem, kas veic re ģenerācijas darb ības. 
Papildus 23. panta 1. punkt ā paredzētajiem visp ārīgajiem noteikumiem dal ībvalstis paredz 
īpašus nosac ījumus atbr īvojumiem, kas saist īti ar bīstamiem atkritumiem, tostarp atkritumos 
esošo bīstamo vielu satura robežv ērtības, emisijas robežv ērtības, darbības veidus, k ā arī visas 
citas prasības, kas vajadz īgas, lai veiktu daž ādu veidu re ģenerāciju. 
2. IEDAĻA 
REĢISTRĀCIJA 
25. pants 
Reģistrācija 
1. Dal ībvalstis nodrošina, ka valsts kompetent ās iestādes reģistrē to uzņēmumu datus, 
kuru profesion ālā darbība ir saist īta ar atkritumu sav ākšanu vai transport ēšanu vai 
kuri kā uzpircēji vai starpnieki organiz ē atkritumu apstr ādi citu vārdā, ja uz tiem 
neattiecas pras ība par atļauju saska ņā ar 19. panta 1. punktu. 
Šiem uzņēmumiem j āievēro konkrēti obligātie standarti. 
2. Visus uz ņēmums, kam pieš ķirts atbrīvojums saska ņā ar 1. ieda ļas 2. apakšieda ļu, 
reģistrē 1. punktā paredzētajā reģistrā. 
3. Komisija saska ņā ar 36. panta 2. punkt ā minēto proced ūru pieņem 1. punkta otraj ā 
daļā minētos obligātos standartus. 
4. Dal ībvalstis nodrošina, lai atkritumu sav ākšanas un p ārvadāšanas sist ēma to teritorij ā 
nodrošina, ka sav āktie un pārvadātie atkritumi tiek nog ādāti uz atbilst īgām apstrādes 
iekārtām, ievērojot 7. pant ā minētos pienākumus. 
 
LV 25   LV VI nodaļa 
Atkritumu apsaimniekošana 
1. IEDAĻA 
PLĀNI 
26. pants 
Atkritumu apsaimniekošanas pl āni 
1. Dal ībvalstis nodrošina, lai to kompetent ās iestādes saska ņā ar 1. pantu izstr ādā vienu 
vai vairākus atkritumu apsaimniekošanas pl ānus, ko p ārskata vismaz reizi piecos 
gados. 
Šiem plāniem atseviš ķi vai kop ā jāaptver visa attiec īgās dalībvalsts ģeogrāfiskā 
teritorija. 
2. Š ā panta 1. punkt ā paredzētajos atkritumu apsaimniekošanas pl ānos izklāsta analīzi 
par pašreiz ējo atkritumu apsaimniekošanas situ āciju attiec īgajā ģeogrāfiskajā 
vienībā, kā arī pasākumus, kas j āveic attiec ībā uz atkritumu rašan ās novēršanu, 
atkārtotu izmantošanu, p ārstrādi, reģenerāciju un drošu apglab āšanu. 
3. Atkritumu apsaimniekošanas pl ānos iekļauj vismaz š ādu inform āciju: 
a) radīto atkritumu veids, daudzumus un izcelsme, k ā arī to atkritumu veids, 
daudzumus un izcelsme, ko ieved, lai apstr ādātu valsts teritorij ā; 
b) visp ārīgas tehnisk ās prasības, tostarp sav ākšanas sh ēmas un apstr ādes metodes; 
c) jebk āda īpaša kārtība attiec ībā uz atkritumu pl ūsmām, kas rada īpašas 
politiskas, tehniskas vai atkr itumu apsaimniekošanas probl ēmas; 
d) esošo apglab āšanas un liel āko reģenerācijas iekārtu, kā arī vēsturiski pies ārņotu 
atkritumu apglab āšanas vietu apzin āšana un nov ērtēšana, kā arī pasākumi to 
sanācijai; 
e) pietiekama inform ācija vietas identifik ācijas kritēriju veidā, lai kompetent ās 
iestādes varētu lemt par at ļauju piešķiršanu turpm ākām apglab āšanas iekārtām 
vai nozīmīgām reģenerācijas iekārtām; 
f) fizisk ās vai juridisk ās personas, kas ir pilnvarota s apsaimniekot atkritumus; 
g) ar atkritumu apsaimniekošanu saist ītie finanšu un organizatoriskie aspekti; 
h) konkr ētu ekonomisku instrumentu lietder ības un piem ērotības izvērtējums 
dažādu atkritumu probl ēmu risināšanai, ņemot vērā vajadzību saglab āt iekšējā 
tirgus netrauc ētu darbību. 
 
LV 26   LV 4. Atkritumu apsaimniekošanas pl āni atbilst atkritumu apsaimniekošanas pl ānošanas 
prasībām, kas izkl āstītas Direkt īvas 94/62/EK 14. pant ā, un strat ēģijai poligonos 
apglabājamo biolo ģiski noārdāmo atkritumu apjoma samazin āšanai, kas min ēta 
Direktīvas 1999/31/EK 5. pant ā, ietverot noz īmīgas inform ētības veicin āšanas 
kampaņas un ekonomisko instrumentu izmantošanu. 
5. Dal ībvalstis Komisijai pazi ņo par visiem pie ņemtajiem atkritumu apsaimniekošanas 
plāniem vai par visiem groz ījumiem to atkritumu apsaimniekošanas pl ānos. 
Vienlaikus t ās Komisijai sniedz visp ārīgu izvērtējumu par to, k ā plāni sekmēs šīs 
direktīvas mērķu sasniegšanu. Šis izv ērtējums ietver atkritumu apsaimniekošanas 
plānu ietekmes uz vidi strat ēģisku novērtējumu, kas paredz ēts Direktīvā 2001/42/EK. 
27. pants 
Dalībvalstu sadarb ība 
Vajadzības gadījumā dalībvalstis sadarbojas ar cit ām attiecīgajām dalībvalstīm, lai izveidotu 
atkritumu apsaimniekošanas pl ānus saska ņā ar 26. pantu. 
Tās nodrošina sabiedr ības līdzdalību saskaņā ar Direkt īvu 2003/35/EK, jo īpaši izvietojot 
plānus publiski pieejam ā tīmekļa vietnē. 
28. pants 
Īstenošanas pas ākumi 
Komisija saska ņā 36. panta 2. punkt ā minēto proced ūru nosaka form ātu, kādā jāsniedz 
paziņojumi saska ņā ar 26. panta 5. punktu. 
2. IEDAĻA 
PROGRAMMAS ATKRITUMU RAŠAN ĀS NOVĒRŠANAI  
29. pants 
Izveide 
1. Dal ībvalstis saska ņā ar 1. pantu ne v ēlāk kā [trīs gadus p ēc šīs direktīvas stāšanās 
spēkā] izveido programmas atkritumu rašan ās novēršanai. 
Šādas programmas vai nu iek ļauj esošajos atkritumu apsaimniekošanas pl ānos, kas 
paredzēti 26. pant ā, vai arī tās darbojas k ā atsevišķas programmas. T ās izstrādā tādā 
ģeogrāfiskā mērogā, kas ir vispiem ērotākais to efekt īvai piemērošanai. 
2. Dal ībvalstis nodrošina, ka ieinteres ētajām person ām un visai sabiedr ībai saskaņā ar 
Direktīvu 2003/35/EK ir iesp ēja piedal īties programmu izstr ādē un piek ļūt 
programm ām, kad tās izstrādātas. 
 
LV 27   LV 30. pants 
Saturs 
1. Sav ās programm ās dalībvalstis paredz atkritumu rašan ās novēršanas m ērķus un 
novērtē iespējas veikt pas ākumus, kas izkl āstīti IV pielikum ā. 
Šādus mērķus un pasākumus paredz, lai sarautu saikni  starp ekonomisko izaugsmi un 
ietekmi uz vidi, kas saist īta ar atkritumu rašanos. 
2. Dal ībvalstis nosaka konkr ētus kvalitat īvus un kvantitat īvus mērķus un rādītājus 
attiecībā uz ikvienu pie ņemto pasākumu vai pas ākumu kopumu, lai uzraudz ītu un 
izvērtētu atsevišķu pasākumu sekmes. 
31. pants 
Pārskatīšana 
Dalībvalstis regul āri izvērtē programmas atkritumu rašan ās novēršanai un dara to vismaz 
pirms ziņojumu nos ūtīšanas saska ņā ar 34. panta 1. punktu. 
VII. noda ļa 
Pārbaudes un uzskaite 
32. pants 
Pārbaudes 
1. Uz ņēmumus, kas apstr ādā atkritumus, uz ņēmumus, kuru profesion ālā darbība ir 
saistīta ar atkritumu sav ākšanu vai transport ēšanu vai kuri organiz ē atkritumu 
apstrādi citu v ārdā, kā arī bīstamo atkritumu rad ītājus periodiski p ārbauda 
kompetent ās iestādes. 
2. P ārbaudes attiec ībā uz savākšanas un transport ēšanas darb ībām aptver sav ākto un 
transportēto atkritumu izcelsmi un galam ērķi. 
33. pants 
Uzskaite 
1. Š īs direktīvas 19. panta 1. punkt ā minētie uzņēmumi, bīstamo atkritumu rad ītāji un 
uzņēmumi, kas sav āc un transport ē bīstamos atkritumus, re ģistrē atkritumu 
daudzumu, veidu, izcelsmi un, vajadz ības gadījumā, galamērķi, savākšanas biežumu, 
transporta veidu un paredzamo apstr ādes metodi, un p ēc piepras ījuma dara to 
pieejamu kompetentaj ām iestādēm. 
2. Uzskaites datus par b īstamajiem atkritumiem uzglab ā vismaz tr īs gadus, iz ņemot 
uzņēmumus, kas p ārvadā bīstamos atkritumus un kam min ētie dati jāglabā vismaz 
12 mēnešus. 
Dokument āri pierādījumi tam, ka ir veiktas apsaimniekošanas darb ības, ir jāiesniedz 
pēc kompetento iest āžu vai atkritumu iepriekš ējā īpašnieka piepras ījuma. 
 
LV 28   LV VIII noda ļa 
Nobeiguma noteikumi 
34. pants 
Ziņošana un p ārskatīšana 
1. Dal ībvalstis reizi trijos gados nos ūta Komisijai nozares zi ņojumu ar inform āciju par 
šīs direktīvas īstenošanu15. 
Ziņojumu sagatavo, pamatojoties uz anketu  vai priekšlikumu, ko Komisija izstr ādā 
saskaņā ar Direkt īvas 91/692/EEK16 6. pantā paredzēto proced ūru. Ziņojumu 
Komisijai iesniedz devi ņu mēnešu laikā pēc tam, kad beidzies zi ņojumā aptvertais 
trīs gadu laikposms. 
Dalībvalstis šajos zi ņojumos iek ļauj inform āciju par saviem pan ākumiem, īstenojot 
programmas atkritumu rašan ās novēršanai. 
Ziņošanas pien ākuma ietvaros v āc datus par ēdināšanas uz ņēmumu p ārtikas 
atkritumiem, t ādējādi paverot iesp ēju izstrādāt noteikumus to drošai izmantošanai, 
reģenerēšanai, pārstrādei un apglab āšanai. 
2. Min ēto anketu vai priekšlikumu dal ībvalstīm nosūta sešus m ēnešus pirms zi ņojumā 
aptvertā laikposma s ākuma. 
3. Kopienas zi ņojumu par direkt īvas īstenošanu Komisija public ē deviņu mēnešu laikā 
pēc dalībvalstu zi ņojumu saņemšanas saska ņā ar 1. punktu. 
4. Pirmaj ā ziņojumā, kas aptver piecu gadu laikposmu p ēc šīs direktīvas stāšanās spēkā, 
Komisija izv ērtēs direktīvas īstenošanu un attiec īgā gadījumā iesniegs priekšlikumu 
tās pārskatīšanai. 
35. pants 
Pielāgošana tehnikas att īstībai 
Komisija saska ņā ar 36. panta 2. punkt ā minēto proced ūru pieņem grozījumus, kas vajadz īgi, 
lai pielikumus piel āgotu zinātnes un tehnikas att īstībai. 
36. pants 
Komiteja 
1. Komisijai pal īdz komiteja, še turpm āk — „komiteja”. 
                                                 
15 Kvantitat īvo inform āciju par atkritumu rašanos un apstr ādi iesniedz saska ņā ar 
Regulu (EK) Nr. 2150/2002. Zi ņojumu nos ūtīšanas biežums un termi ņi ir noteikti min ētās regulas 
pielikumos. 
16 OV L 377, 31.12.1991., 48. lpp. 
 
LV 29   LV 2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā 
minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā noteiktais termi ņš ir trīs mēneši. 
3. Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
37. pants 
Transpon ēšana 
1. Dal ībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administrat īvie akti, kas ir vajadz īgi, lai 
izpildītu šīs direktīvas prasības ne vēlāk kā līdz [24 mēnešus pēc tās stāšanās spēkā]. 
Dalībvalstis Komisijai t ūlīt dara zin āmus minēto noteikumu tekstus, k ā arī minēto 
noteikumu un š īs direktīvas atbilst ības tabulu. 
Kad dalībvalstis pie ņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direkt īvu vai 
arī šādu atsauci pievieno to ofici ālajai publik ācijai. Dalībvalstis nosaka, k ā izdarāma 
šāda atsauce. 
2. Dal ībvalstis dara Komisijai zin āmus to ties ību aktu svar īgākos noteikumus, ko t ās 
pieņēmušas jom ā, uz kuru attiecas š ī direktīva. 
38. pants 
Atcelšana 
Atceļ Direktīvu 75/439/EEK, Direkt īvu 75/442/EEK un Direkt īvu 91/689/EEK. 
Atsauces uz atceltaj ām direktīvām uzskata par atsauc ēm uz šo direkt īvu un lasa saska ņā ar 
V pielikum ā iekļauto atbilst ības tabulu. 
39. pants 
Stāšanās spēkā 
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
40. pants 
Adresāti 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Briselē, 
Eiropas Parlamenta v ārdā — Padomes v ārdā — 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
  
 
LV 30   LV I PIELIKUMS  
APGLAB ĀŠANAS DARB ĪBAS 
D 1 Noglab āšana virs vai zem zemes (piem., poligons u.c.) 
D 2 Attīrīšana augsn ē (piem., šķidrumu vai nogulš ņu biodegrad ācija augsn ē u.c.) 
D 3 Iesūknēšana (piem., s ūknējamu atkritumu ievad īšana akās, tektoniski veidot ās sālsalās vai 
dabīgi izveidot ās iedobēs u.c.) 
D 4 Izgāšana uz virsmas (piem., š ķidrumu vai nogulš ņu uzglabāšana bedr ēs, dīķos vai ūdens 
baseinos u.c.) 
D 5 Speci āli konstru ēts poligons (piem., ievietošana speci āli iekārtotos atseviš ķos 
nodalījumos, kas p ārklāti un izolēti viens no otra un no vides u.c.) 
D 6 Izgāšana ūdenstilpēs, izņemot jūras/okeānus 
D 7 Izgāšana jūrā/okeānā, ieskaitot novietošanu uz gultnes 
D 8 Biolo ģiska apstr āde, kas nav preciz ēta citur šaj ā pielikum ā, un kā rezultātā veidojas gal īgi 
savienojumi vai mais ījumi, kurus apglab ā, izmantojot k ādu no D 1 l īdz D 12 darb ībai 
D 9 Fizik āli ķīmiska apstr āde, kas nav preciz ēta citur šaj ā pielikum ā, un kā rezultātā veidojas 
galīgi savienojumi vai mais ījumi, kurus apglab ā, izmantojot k ādu no D 1 l īdz D 12 darb ībai 
(piem., iztvaic ēšana, žāvēšana, kalcin ēšana u.c.) 
D 10 Sadedzin āšana uz sauszemes 
D 11 Sadedzin āšana jūrā 
D 12 Ilgstoša glab āšana (piem., konteineru ievietošana kalnraktuv ēs u.c.) 
D 13 Sajaukšana vai samais īšana pirms k ādas no D 1 l īdz D 12 darb ības veikšanas 
D 14 Pārsaiņošana pirms k ādas no D 1 l īdz D 13 darb ības veikšanas 
D 15 Glab āšana līdz kādas no D 1 l īdz D 14 darb ības veikšanai (iz ņemot īslaicīgu glabāšanu 
pirms sav ākšanas viet ā, kur atkritumi radušies) 
 
LV 31   LV II PIELIKUMS  
REĢENERĀCIJAS DARB ĪBAS 
R 1 Izmantošana k ā degvielu vai citu l īdzekli ener ģijas ražošanai 
Sadedzināšanas iekārtas, kas paredz ētas cieto sadz īves atkritumu p ārstrādei, tā ietver tikai t ādā 
gadījumā, ja to energoefektivit āte ir lielāka vai vien āda ar:  
– 0,60 iekārtām, kas darbojas un kur ām atļauja saska ņā ar atbilstīgiem Kopienas ties ību 
aktiem izdota pirms 2009. gada 1. janv āra, 
– 0,65 iekārtām, kurām atļauja izdota p ēc 2008. gada 31. decembra, 
aprēķiniem izmantojot š ādu formulu17: 
Energoefektivit āte = (Ep –( Ef + Ei)) / (0,97 x (Ew + Ef)), 
kur: Ep ir gad ā saražotais siltumener ģijas vai elektroener ģijas daudzums. To apr ēķina, 
elektroener ģijas daudzumu reizinot ar 2,6 un komerci āliem mērķiem saražot ās siltumener ģijas 
daudzumu reizinot ar 1,1 (GJ/gad ā); 
Ef ir gad ā pievadītais enerģijas daudzums degvielas sist ēmās, ko izmanto tvaika ražošanai 
(GJ/gadā); 
Ew ir ener ģijas daudzums, ko satur apstr ādāti atkritumi un ko apr ēķina, izmantojot atkritumu 
zemāko neto siltumietilp ību (GJ/gad ā); 
Ei ir import ētais enerģijas daudzums gad ā, izņemot Ew un Ef (GJ/gad ā); 
0,97 ir ener ģijas zudumu koeficients smago pelnu un radi ācijas dēļ. 
R 2 Šķīdinātāju reģenerācija 
R 3 Organisko vielu, kas nav izmantotas k ā šķīdinātāji, atkārtota pārstrāde vai reģenerācija 
(tostarp kompost ēšana un citi biolo ģiskas pārveides procesi) 
R 4 Metālu un met ālu savienojumu atk ārtota pārstrāde vai reģenerācija 
R 5 Citu neorganisko materi ālu atkārtota pārstrāde vai reģenerācija 
R 6 Skābju vai bāzu reģenerācija 
R 7 Piesārņojuma mazin āšanai izmantoto sast āvdaļu reģenerācija 
R 8 Katalizatoru sast āvdaļu reģenerācija 
                                                
 
17 Šī formula pamatojas uz inform āciju, kas ietverta atsauces dokument ā „Vislabākās pieejam ās atkritumu 
sadedzināšanas metodes”. 
 
LV 32   LV R 9 Otrreiz ēja naftas p ārstrāde vai citi naftas atk ārtotas izmantošanas veidi 
R 10 Iestr ādāšana zemē, kas var rad īt labumu lauksaimniec ībai vai ekolo ģiskus uzlabojumus 
R 11 To atkritumu izmantošana, kas radušies R1 l īdz R10 darb ību rezultātā 
R 12 Atkritumu apmai ņa, lai tos pak ļautu jebkurai no R 1 l īdz R 11 darb ībām 
R 13 Atkritumu glab āšana līdz kādas no R 1 l īdz R 12 darb ības veikšanai (iz ņemot īslaicīgu 
glabāšanu pirms sav ākšanas viet ā, kur atkritumi radušies). 
 
LV 33   LV III PIELIKUMS  
ATKRITUMU ĪPAŠĪBAS, KAS PADARA TOS B ĪSTAMUS 
H1 „Sprāgstošs”: vielas un prepar āti, kas var spr āgt atklātas liesmas iedarb ībā vai ir jut īgāki 
pret triecieniem vai berzi nek ā dinitrobenzols. 
H2 „Oksid ējošs”: vielas un prepar āti, kas kontakt ā ar citām, jo īpaši uzliesmojoš ām vielām, 
izraisa eksotermiskas reakcijas. 
H3-A „Viegli uzliesmojošs”: – šķidras vielas un prepar āti, kuru uzliesmošanas temperat ūra ir zem āka nekā 21 ºC 
(tostarp īpaši viegli uzliesmojoši š ķidrumi), vai 
– vielas un prepar āti, kas saskar ē ar gaisu apk ārtējās vides temperat ūrā bez jebk ādas 
enerģijas pievad īšanas var sakarst un aizdegties, vai 
– cietas vielas un prepar āti, kas pēc īsa kontakta ar degšanas av otu var viegli aizdegties 
un turpināt degt vai rea ģēt arī pēc aizdedzes avota aizv ākšanas, vai 
– gāzveida vielas un prepar āti, kas ir uzliesmojoši gais ā pie norm āla spiediena, vai 
– vielas un prepar āti, kas, saskaroties ar ūdeni vai mitru gaisu, izdala viegli 
uzliesmojošas g āzes bīstamos daudzumos. 
H3-B „Uzliesmojošs”: š ķidras vielas un prepar āti ar uzliesmošanas temperat ūru robežās no 
21 ºC līdz 55 ºC. 
H4 „Kairinošs”: nekod īgas vielas un prepar āti, kas, non ākot tiešā, ilgstošā vai atkārtotā 
saskarē ar ādu vai gļotādu, var izrais īt iekaisumu. 
H5 „Kaitīgs”: vielas un prepar āti, kas, ieelpoti, nor īti vai absorb ēti caur ādu, var rad īt noteiktu 
veselības apdraud ējumu. 
H6 „Toksisks”: vielas un prepar āti (tostarp ļoti toksiskas vielas un prepar āti), kas, ieelpoti, 
norīti vai absorb ēti caur ādu, var rad īt nopietnus ak ūtus vai hroniskus vesel ības 
apdraudējumus vai izrais īt nāvi. 
H7 „Kancerog ēns”: vielas un prepar āti, kas, ieelpoti, nor īti vai absorb ēti caur ādu, var izrais īt 
vēzi vai paaugstin āt tā rašanās iespējamību. 
H8 „Kodīgs”: vielas un prepar āti, kas, non ākot saskar ē ar dzīvajiem audiem, tos var izn īcināt. 
H9 „Infekciozs”: vielas un prepar āti, kas satur dz īvotspējīgus mikroorganismus vai to 
toksīnus, par kuriem ir zin āms vai dom ājams, ka tie var izrais īt cilvēka vai citu dz īvu 
organismu saslimšanu. 
H10 „Teratog ēns”: vielas un prepar āti, kas, ieelpoti, nor īti vai absorb ēti caur ādu, var izrais īt 
nepārmantojamas ģenētiskas anom ālijas vai palielin āt to rašanās iespējamību. 
 
LV 34   LV H11 „Mutag ēns”: vielas un prepar āti, kas, ieelpoti, nor īti vai absorb ēti caur ādu, var izrais īt 
pārmantojamas ģenētiskas anom ālijas vai palielin āt to rašanās iespējamību. 
H12 Vielas un prepar āti, kas, saskaroties ar gaisu, ūdeni vai sk ābi, izdala ļoti toksiskas vai 
toksiskas g āzes. 
H13 Vielas un prepar āti, kas pēc to apglab āšanas ir sp ējīgi jebkādā veidā izdalīt kādu citu 
vielu, piem ēram, infiltr ātu, kam piem īt kāda no iepriekš uzskait ītajām īpašībām. 
H14 „Ekotoksisks”: vielas un prepar āti, kas pak ļauj vai var pak ļaut tūlītējam vai kav ētam 
riskam vienu vai vair ākus vides elementus. 
Piezīmes 
1. B īstamības apzīmējumus „toksisks” (un „ ļoti toksisks”), „kait īgs”, „kod īgs” un 
„kairinošs” pieš ķir, pamatojoties uz krit ērijiem, kas izkl āstīti grozītās Padomes 
Direktīvas 67/548/EEK18 VI pielikuma I A un II B da ļā. 
2. Attiec ībā uz apzīmējumu „kancerog ēns”, „teratog ēns”, „mutag ēns” piešķiršanu, kā 
arī lai atspogu ļotu jaunākos atklājumus, papildu krit ēriji ir noteikti groz ītās 
Direktīvas 67/548/EEK VI pielikuma II D da ļā izklāstītajos „Nor ādījumos attiec ībā 
uz bīstamo vielu un prepar ātu klasifik āciju un mar ķēšanu”. 
Testa metodes 
Izmantojam ās metodes ir aprakst ītas Direkt īvas 67/548/EEK V pielikum ā, kurā izdarīti 
grozījumi. 
                                                 
18 OV 196, 16.8.1967., 1. lpp. 
 
LV 35   LV IV PIELIKUMS  
PASĀKUMI ATKRITUMU RAŠAN ĀS NOVĒRŠANAI 
Pasākumi, kas var ietekm ēt atkritumu rašan ās pamatnosac ījumus 
1. Pl ānošanas pas ākumu vai citu ekonomisku instru mentu izmantošana, kas ietekm ē 
primāro resursu pieejam ību un cenu. 
2. P ētniecības un att īstības veicin āšana, lai izstr ādātu tīrākus un maz āku atkritumu 
daudzumu radošus produktus un tehnolo ģijas, un š ādas pētniecības un att īstības 
rezultātu izplatīšana un izmantošana. 
3. Efekt īvu un noz īmīgu vides ietekm ējuma rādītāju izstrāde saistībā ar atkritumu 
rašanos visos l īmeņos, sākot ar produktu sal īdzinājumu, ko veic viet ējās iestādes, 
beidzot ar valsts m ērogā veiktiem pas ākumiem. 
Pasākumi, kas var ietekm ēt projektēšanas un ražošanas stadiju 
4. Ekodizaina veicin āšana (apk ārtējās vides aspektu sistem ātiska iestr āde produkta 
dizainā, lai uzlabotu apk ārtējās vides sniegumu vis ā tā dzīves ciklā). 
5. Inform ācijas sniegšana par metod ēm atkritumu rašan ās novēršanai, lai sekm ētu 
vislabāko pieejamo metožu ieviešanu nozar ē. 
6. M ācību organiz ēšana kompetent ām iestādēm saistībā ar atkritumu rašan ās 
novēršanas pras ību iekļaušanu at ļaujās saska ņā a r  š o  d i r e k t īvu un 
Direktīvu 96/61/EK. 
7. Atkritumu rašan ās novēršanas pas ākumu ieviešana iek ārtās, uz ko neattiecas 
Direktīva 96/61/EK. Ja vajadz īgs, šādiem pas ākumiem j āietver atkritumu rašan ās 
novēršanas izv ērtējumi vai pl āni. 
8. Inform ētības veicin āšanas kampa ņu izmantošana vai finansi āla, lēmumu 
pieņemšanas vai cita veida atbalsta sniegšana ie ņēmumiem. Š ādi pasākumi varētu būt 
sevišķi efektīvi, ja tie v ērsti uz mazajiem un vid ējiem uzņēmumiem vai piel āgoti 
tiem, un darbojas ar izveidotu uz ņēmumu tīklu palīdzību. 
9. Br īvprātīgu vienošanos, pat ērētāju/ražotāju diskusiju vai nozares apspriežu 
izmantošana, lai attiec īgie uzņēmumi vai r ūpniecības nozares izstr ādātu savus 
atkritumu rašan ās novēršanas pl ānus vai m ērķus, vai uzlabotu produktus vai 
iepakojumu, kas rada lielu daudzumu atkritumu. 
10. Uzticamu vides apsaimniekošanas sist ēmu veicin āšana, tostarp ISO 14001. 
Pasākumi, kas var ietekm ēt patēriņa un izmantošanas stadiju 
11. Ekonomiskie instrumenti, piem ēram, veicinot „videi draudz īgu iepirkšanos” vai 
ieviešot oblig ātu maksājumu, kas pirc ējiem jāmaksā par noteiktu preci vai 
iepakojuma elementu, kas cit ādi tiktu nodrošin āts bez maksas. 
 
LV 36   LV 12. Inform ētības veicin āšanas kampa ņu izmantošana un inform ācijas sniegšana, kas 
vērsta un sabiedr ību kopum ā vai konkr ētu patērētāju kopumu. 
13. Uzticama ekomar ķējuma veicin āšana. 
14. Vienošan ās ar nozari, piem ēram, pane ļdiskusijas par produktiem, k ā tās, ko īsteno 
saskaņā ar integr ēto produktu politiku, vai ar mazumtirgot ājiem par atkritumu 
rašanās novēršanas inform ācijas un t ādu produktu pieejam ību, kas maz āk ietekmē 
vidi. 
15. Valsts un korporat īvā iepirkuma kontekst ā vides un atkritumu rašan ās novēršanas 
kritēriju iekļaušana uzaicin ājumos piedal īties konkurs ā un līgumos saska ņā ar 
Rokasgrāmatu par valsts iepirkumiem, ņemot vērā vides aspektus, ko Komisija 
publicējusi 2004. gada 29. oktobr ī. 
16. Attiec īgu izmestu produktu atk ārtotas izmantošanas un/vai labošanas veicin āšana, jo 
īpaši, izveidojot vai atbalstot labošanas/atk ārtotas izmantošanas t īklus. 
 
LV 37   LV V PIELIKUMS  
ATBILST ĪBAS TABULA 
Direktīva 75/442/EEK Š ī direktīva 
1. panta a) punkts 3. pant a 1. punkta a) apakšpunkts 
1. panta a) punkta 2. da ļa 4. pants 
1. panta b) punkts 3. panta 1. punkta b) apakšpunkts 
1. panta c) punkts 3. pant a 1. punkta c) apakšpunkts 
1. panta d) punkts 3. panta 1. punkta d) apakšpunkts 
1. panta e) punkts 5. pants 
1. panta f) punkts 6. pants 
1. panta g) punkts 3. pant a 1. punkta e) apakšpunkts 
2. panta 1. punkts 2. pants 
2. panta 2. punkts - 
3. panta 1. punkts 1. pants 
3. panta 2. punkts - 
4. pants 7. pants 
5. pants 10. pants 
6. pants - 
7. panta 1. un 2. punkts 26. pants 
7. panta 3. punkts - 
8. pants 8. pants 
9. pants 19. pants 
10. pants 19. pants 
11. pants 22. l īdz 24. pants 
12. pants 25. pants 
13. pants 32. pants 
 
LV 38   LV 14. pants 33. pants 
15. pants 9. pants 
16. pants 34. pants 
17. pants 35. pants 
18. pants 36. pants 
19. pants 37. pants 
20. pants 38. pants 
21. pants 39. pants 
I pielikums - 
IIA pielikums I pielikums 
IIB pielikums II pielikums 
  
Direktīva 75/439/EEK  
1. panta 1. punkts 3. panta 1. punkta g) apakšpunkts 
2. pants 18. un 7. pants 
3. panta 1. un 2. punkts - 
3. panta 3. punkts 7. pants 
4. pants 7. pants 
5. panta 1. punkts - 
5. panta 2. punkts - 
5. panta 3. punkts - 
5. panta 4. punkts 19. un 25. pants 
6. pants 19. pants 
7. panta a) punkts 7. pants 
7. panta b) punkts - 
8. panta 1. punkts - 
 
LV 39   LV 8. panta 2. punkta a) apakšpunkts - 
8. panta 2. punkta b) apakšpunkts - 
8. panta 3. punkts -  
9. pants - 
10. panta 1. punkts 16. pants 
10. panta 2. punkts 7. pants 
10. panta 3. un 4. punkts - 
10. panta 5. punkts 12. l īdz 15. pants 
11. pants 25. pants 
12. pants 25. pants 
13. panta 1. punkts 32. pants 
13. panta 2. punkts -  
14. pants - 
15. pants - 
16. pants - 
17. pants - 
18. pants 34. pants 
19. pants - 
20. pants - 
21. pants - 
22. pants - 
I pielikums - 
  
Direktīva 91/689/EEK  
1. panta 1. punkts - 
1. panta 2. punkts - 
 
LV 40   LV 1. panta 3. punkts 3. pants 
1. panta 4. punkts 3. un 12. l īdz 15. pants 
2. panta 1. punkts 34. pants 
2. panta 2. l īdz 4. punkts 16. pants 
3. pants 19. l īdz 24. pants 
4. panta 1. punkts 32. pants 
4. panta 2. un 3. punkts 33. pants 
5. panta 1. punkts 17. pants 
5. panta 2. punkts 32. pants 
5. panta 3. punkts 33. pants 
6. pants 26. pants 
7. pants - 
8. pants - 
9. pants - 
10. pants - 
11. pants - 
12. pants - 
I, II pielikums - 
III pielikums III pielikums