Tā kā transporta nozarē tiek patērēta trešā daļa no ES patērētās enerģijas, degvielas patēriņa efektivitātes palielināšanai autotransporta jomā ir svarīga nozīme šo problēmu risināšanā. Riepu rites pretestība rada 20–30 % no transportlīdzekļa kopējā degvielas patēriņa. Tāpēc, lai palielinātu degvielas patēriņa efektivitāti un samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas, svarīgi ir samazināt rites pretestību. Uzlabota riepu saķere ar slapju ceļu samazinās negadījumu skaitu, kā arī bojāgājušo un ievainoto cilvēku skaitu. Satiksmes troksnis ir otrs bīstamākais vides radītais slogs veselībai aiz apdraudējuma, ko rada daļiņveida piesārņojums. Izmantojot ES tikai vislabākā ārējā rites trokšņa klases riepas, var samazināt ar troksni saistīto ietekmi uz veselību.

Vairums patērētāju riepas iegādājas riepu veikalos vai autoservisos, bet tikai aptuveni viena trešā daļa no viņiem pirms sava pēdējā pirkuma bija redzējuši riepas klātienē. Turklāt tirgus uzraudzības iestādes (TUI), kas veic pārbaudes veikalos, ir novērojušas, ka tikai daži riepu modeļi ir izlikti aplūkošanai tirdzniecības vietā, kamēr pārējie atrodas noliktavā. Tas nozīmē, ka patērētāji pirms riepu iegādes bieži vien tās nemaz neredz un tādējādi neredz arī to marķējumu. Turklāt, tā kā riepu veiktspēja laika gaitā pasliktinās, pat ja tās atrodas veikala plauktā, varētu apsvērt iespēju informēt patērētāju par izgatavošanas datumu, piemēram, ražojuma informācijas lapā, sniedzot arī norādes par sagaidāmo vidējo veiktspējas pasliktināšanos.

Attiecībā uz informācijas precizitāti jāpiemin, ka vairākas patērētāju organizācijas ir paudušas zināmas bažas par ES riepu marķējumu. Tās apgalvo, ka ES marķējumā riepu veiktspēja ir novērtēta nepamatoti augsti un ka norādītās vērtības atšķiras no riepu testu rezultātiem. Tās gan neprecizē, vai šīs atšķirības attiecas uz visiem trim parametriem, vai tikai uz vienu vai diviem parametriem. Minētās patērētāju organizācijas kritizē arī to, ka ES riepu marķējums ir iegūts “pašdeklarācijas” procesā, tātad riepas nav sertificējusi trešā persona.

Būtu jānosaka pienākums transportlīdzekļu piegādātājiem un izplatītājiem sniegt riepu marķējumā norādītās ziņas attiecībā uz to riepu tipu(-iem), kas tiks uzstādītas transportlīdzeklim. Tas būtu attiecināms arī uz situācijām, kad galalietotājam netiek piedāvāta izvēle starp dažādām riepām, kas tiks uzstādītas pārdošanai piedāvātam transportlīdzeklim. Šo informāciju varētu iekļaut, piemēram, tehniskajos reklāmas materiālos, kurus izsniedz galalietotājam.

Tirdzniecības vietā riepas marķējums var būt izdrukāts un novietots netālu no riepas, vai arī to var piestiprināt riepai kā uzlīmi. Vairums patērētāju uzskata, ka uzlīme uz riepas protektora ir vislabāk pamanāma. Tomēr marķējuma norādīšanas veida nozīmi mazina fakts, ka vairums riepu nav izliktas apskatei.

Apsekojums parāda, ka palielinās internetā iegādāto riepu īpatsvars. Tāpēc arvien svarīgāk ir, lai marķējums un attiecīgā informācija tiktu norādīta tad, kad riepas piedāvā tiešsaistes pārdošanā.

4.4. Konkrētu riepu veidu (atjaunotu riepu un riepu ar radzēm) neiekļaušana

Atjaunotas riepas

Riepu atjaunošana ir process, ko veic, lai paildzinātu lietotu riepu kalpošanas laiku. Atjaunojot riepu, nolietotais protektors tiek nomainīts pret jaunu. Šādu nomaiņu var atkārtot, ja vien tiek garantēta riepas korpusa viengabalainība. Atjaunošana ļauj ietaupīt gan enerģiju, gan materiālu.

Atjaunotu riepu veiktspēju nosaka korpusa, protektora un izmantotā atjaunošanas procesa kombinācija. Būtiska problēma saistībā ar atjaunotu riepu iekļaušanu marķēšanas programmā ir vajadzība noteikt minētos trīs marķējumā norādītos veiktspējas parametrus (degvielas patēriņa efektivitāti, saķeri ar slapju ceļu un ārējo rites troksni) katrai kombinācijai. Tā kā atjaunotas riepas ražo mazās sērijās, ar katras kombinācijas testēšanu saistīto izmaksu dēļ atjaunošana būtu ekonomiski neizdevīga, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem.

Pašlaik notiek mērījumu metožu un rīku izstrāde atjaunotu C3 klases riepu marķējumā norādīto veiktspējas parametru aprēķināšanai.

Pirms izvērtēt, vai Riepu marķēšanas regulas piemērošanas jomā iekļaut atjaunotas C3 klases riepas, ir jāveic šo metožu un rīku pilnīgs novērtējums. Novērtēšanā jāiesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas, piemēram, pārstāvji no riepu ražošanas nozares, atjaunošanas uzņēmumiem, TUI un attiecīgajām nevalstiskajām organizācijām.

Riepas ar radzēm

Riepas ar radzēm izmanto galvenokārt Somijā, Zviedrijā un Norvēģijā, kur to īpatsvars ir 12 % no riepu tirgus (salīdzinājumā ar 0,25 % pārējās ES dalībvalstīs). Daudzās dalībvalstīs ir aizliegts izmantot riepas ar radzēm, un lielākajā daļā pārējo dalībvalstu tās ir atļauts izmantot tikai ziemas mēnešos. Šo riepu mazā tirgus daļa ierobežo iespējamo degvielas ietaupījumu, ko varētu sniegt riepu ar radzēm iekļaušana marķēšanas programmā. Turklāt galvenā ekoloģiskā problēma, kas rodas, ja izmanto riepas ar radzēm, ir daļiņu piesārņojums ceļa nodiluma rezultātā. Tāpēc, lai ierobežotu šo ietekmi, Ziemeļvalstis regulē riepu konstrukciju.

Riepām ar radzēm nav iespējams testēt rites pretestību un saķeri ar slapju ceļu, piemērojot pašreizējos testēšanas standartus. Gan rites pretestības, gan saķeres ar slapju ceļu testā ir noteikts pieļaujamā (ceļa vai iekārtu trumuļu) virsmas nelīdzenuma ierobežojums. Radžu izmantošana uz šādām virsmām testa laikā sabojātu virsmas tiktāl, ka tās vairs neatbilstu testa standartiem.

4.5. Nobraukums un nodilums

Nobraukums

Tas, kāda būs ekoloģiskā un ekonomiskā ietekme, ja tiks palielināts riepu nobraukums, ir atkarīgs tikai no tā, kā tas ietekmēs rites pretestību. Ja nobraukuma palielinājumu iegūst uz rites pretestības palielinājuma rēķina, ietekme, visticamāk, būs negatīva, jo palielināsies lietošanas fāzē patērētās degvielas daudzums. Turklāt pastāv arī risks, ka varētu pasliktināties saķere uz slapja ceļa.

Nobraukums ir parametrs, kas galalietotājiem ir svarīgs, tomēr tā iekļaušana pagaidām nav iespējama, jo nav uzticamas, precīzas un reproducējamas standartizētas testa metodes, kas ļautu noteikt, cik kilometru ar riepām var nobraukt. Šādu metodi vajadzētu izstrādāt, lai patērētājiem tiktu sniegta šī svarīgā informācija, lai gan ir atzīts, ka nobraukums, ko mēra, izmantojot standartizētu testa metodi, var būtiski atšķirties no nobraukuma, ko patērētāji var panākt reālajā dzīvē. Ja tā notiek, ir risks, ka varētu zust patērētāju uzticēšanās marķējumam.

Lai gan nobraukums ir tieši saistīts ar protektora nodilumu riepas lietošanas laikā (tas var būt atkarīgs no gaisa spiediena riepā, ceļa virsmas, slodzes un automobiļa vadīšanas manieres), riepas degradējas arī laika gaitā vai saules gaismas (ultravioletās gaismas) ietekmē, kā arī karstuma, lietus u. c. apstākļu ietekmē. Tādējādi riepu ilgizturība ir atkarīga arī no tā, kādos klimatiskajos apstākļos tās tiek lietotas, proti, no šo apstākļu iedarbības un intensitātes, — tas gan attiecas arī uz citiem marķējumā norādītajiem parametriem, piemēram, degvielas patēriņu.

Tāpēc, lai saglabātu uzticēšanos marķējumam, patērētāji būtu jāinformē par šo atšķirību iespējamajiem cēloņiem un veidu, kā tās mazināt (labāk kontrolējot gaisa spiedienu riepās, pievēršot uzmanību automobiļa vadīšanas manierei utt.).

Vienotajos riepu kvalitātes klasifikācijas (UTQG) standartos ir izklāstīta vienīgā standartizētā testa metode, un to piemēro tikai C1 klases riepām. Lai varētu izmantot šo testa metodi, ar riepām jānobrauc 7200 jūdzes (11 600 km), tāpēc šī metode ir ļoti dārga (varētu apsvērt iespēju izstrādāt ekonomiskāku laboratorijas testa metodi). Izmērītais nobraukums atšķirsies no to kilometru skaita, kurus galalietotājs patiešām ir nobraucis, jo riepu nodilumu un nobraukumu būtiski ietekmē tādi ārēji faktori kā gaisa spiediens riepās, ceļa virsma, slodze un automobiļa vadīšanas maniere.

Nozare un TUI ir vienisprātis, ka nobraukumu nevar izmērīt ar tādu precizitāti, kāda vajadzīga marķēšanai, un TUI uzskata, ka nav iespējams veikt tirgus uzraudzību attiecībā uz šādu prasību. Turklāt riepu ražošanas nozare, TUI un riepu organizācijas piekrīt, ka nobraukuma parametra iekļaušana riepu marķēšanas programmā izmaksātu ļoti dārgi un nepalīdzētu patērētājiem izvēlēties labākas riepas. Tomēr šo aspektu, kas ir cieši saistīts ar nodilumu, varētu turpināt pētīt nākamajā regulas pārskatīšanas reizē.