[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 5.12.2007 SEC(2007) 1597 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI STRATēģIJA SPēCīGāKAI UN KONKURēTSPēJīGāKAI EIROPAS AIZSARDZīBAS NOZAREI IETEKMES NOVēRTēJUMA KOPSAVILKUMS {COM(2007) 764 galīgā redakcija}{SEC(2007) 1596} 1. Politiskais konteksts Komisija iepriekš jau vairākkārt ir norādījusi problēmas, ar kurām jāsaskaras Eiropas aizsardzības rūpniecībai, un ir uzsvērusi nepieciešamību izveidot Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgu[1]. Kopš 2004. gada Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) un Komisijas izteiktie priekšlikumi, kā arī divu konkrētu tiesību aktu priekšlikumu izstrāde, ko pašlaik veic Komisija, rada nepieciešamību noteikt pamatstratēģiju ES politikai un apzināt turpmākās problēmas, ar kurām būs jāsaskaras Eiropas aizsardzības rūpniecībai un galvenajām iesaistītajām iestādēm. Ar aizsardzību saistītu trīs politikas priekšlikumu kopums tiks iesniegts 2007. gada rudenī: - paziņojums „Stratēģija spēcīgākai un konkurētspējīgākai Eiropas aizsardzības rūpniecībai”; - priekšlikums direktīvai par aizsardzības preču iepirkuma procedūru; - priekšlikums direktīvai par aizsardzības aprīkojuma nosūtīšanu Kopienā. Ietekmes novērtējums būs pievienots paziņojumam, kas plašāk norāda tās jomas, kurās pieņem Eiropas aizsardzības nozari ietekmējošus priekšlikumus. Tajā atspoguļoti Komisijas politikas risinājumi, kuru mērķis ir labāk risināt konstatētās problēmas (sk. turpmāk 3. punktu). Ietekmes novērtējums atbilst politikas dokumenta saturam, ņemot vērā, ka jebkuram tiesību akta priekšlikumam, ko nākotnē varētu izstrādāt, pamatojoties uz šo paziņojumu, būs pievienots atsevišķs, konkrēts ietekmes novērtējums. Iepriekšminētais attiecas arī uz abiem tiesību aktu priekšlikumiem, kurus paredzēts nekavējoties pieņemt un kuriem ir pievienoti atsevišķi ietekmes novērtējumi. 2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Ņemot vērā nozares specifiku un ar aizsardzības nozares rūpniecību saistīto politikas pasākumu ierobežoto ietekmi uz plašu sabiedrību, Komisija 2006. gadā norīkoja konsultantu, kas apspriedās ar mērķtiecīgi izvēlētām ieinteresētajām personām. Ņemot vērā, ka paziņojums būs stratēģisks pamatdokuments, kas būs vērsts uz iespējamiem atsevišķu problēmu risināšanas variantiem, apspriešanos ar ieinteresētajām personām veica, lai noteiktu problēmas un uzzinātu viedokļus, kurās jomās būtu jāapsver turpmāka rīcība. Komisija sagatavoja aptauju un uzaicināja 140 organizācijas sniegt atbildes (ES 27 dalībvalstu un kandidātvalstu aizsardzības ministrijas, 20 valstu nozaru apvienības, 3 trešās valstis [2] , Eiropas Aizsardzības aģentūru, 15 valstu arodbiedrības, kas darbojas aizsardzības nozarē, lielos aizsardzības uzņēmumus, mazos un vidējos aizsardzības uzņēmumus un pētniecības iestādes, kas darbojas drošības un aizsardzības ekonomikas jomā). Atbildētāji varēja palikt anonīmi, bet interesenti varēja sniegt papildu informāciju par savu organizāciju, ja viņi to vēlējās. Tika saņemtas 40 atbildes no 18 identificējamām valstīm visā ES. Atbildes var sagrupēt šādi: - 12 atbildes no dalībvalstīm, - 14 atbildes no lielajiem uzņēmumiem un nozaru apvienībām, - 6 atbildes no maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVO), kā arī - 8 atbildes no „citām” organizācijām (arodbiedrībām, pētniecības iestādēm, kā arī nenosakāmas izcelsmes atbildes). Ne visas dalībvalstis piedalījās šajā apspriešanās procesā. Tomēr vairumu jautājumu dalībvalstu pārstāvji apsprieda arī EAA ministru valdes sapulcēs, kas norisinājās 2006. gada 13. novembrī un 2007. gada 14. maijā. No trešām valstīm atbildes netika saņemtas. Turklāt sadarbībā ar EAA tika rīkotas vairākas tikšanās, lai apspriestu īpašus jautājumus ar rūpniecības pārstāvjiem un Eiropas Kosmosa un aizsardzības asociāciju. Vairums aptaujāto ieinteresēto personu izteica viedokli, ka pašreizējais viņu darbības regulējums nespēj nodrošināt ilgstošu Eiropas aizsardzības nozares konkurētspēju. Kavēkļi, ko norādīja daudzas ieinteresētās personas, bija, piemēram, vienotu noteikumu trūkums Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgū, nelīdzsvarotās tirdzniecības attiecības aizsardzības jomā starp ES un ASV, kā arī nekoordinēti valstu pētījumi un tehnoloģija aizsardzības jomā. 3. Problēmas noteikšana „Sākotnējā ilgtermiņa redzējumā par Eiropas aizsardzības spējām un spēju vajadzībām”, ko EAA ministru valde pieņēma 2006. gadā, norādīts, ka ir nepieciešama nozares politika, kas „novērš Eiropas aizsardzības rūpniecības nepārtraukto sarukšanu un nozīmes zudumu, palielinot investīcijas, nostiprinot Eiropas tehnoloģisko un rūpniecisko pamatu un pilnībā izmantojot Eiropas potenciālu” [3] . Apzinātās problēmas var iedalīt trīs plašākās jomās. Pamatnosacījumi attiecībā uz rūpniecību Jaunas, vēl sarežģītākas un modernākas ar aizsardzību saistītas tehnoloģijas izstrāde kļūst aizvien dārgāka, un valstu aizsardzības budžeti nav pietiekami, lai finansētu augstākās kvalitātes ražojumus . Jaunās aizsardzības programmas nav pietiekami koordinētas Eiropas līmenī, tādējādi tās pārklājas , tas savukārt traucē dažādās programmās iesaistīto uzņēmumu sinerģiju un apjoma ekonomiju. Pētniecība un attīstība aizsardzības jomā galvenokārt notiek valstu līmenī , tāpēc programmas pārklājas un nav tik efektīvas, cik tās varētu būt, ja pieeja būtu koordinēta. Ar aizsardzības tirgu saistītie jautājumi Dalībvalstis aizsardzības preces lielākoties iepērk no savas valsts piegādātājiem. Tādējādi tirgus ir sadrumstalots , valstī veidojas piegādes ķēdes un tiek kavēta sadarbība Eiropas līmenī. Valsts ārpolitikas prioritātes var izraisīt situāciju, ka aizsardzības ražojumus vairs nenosūta uz citu ES dalībvalsti. Tādējādi klientiem netiek nodrošināta aizsardzības aprīkojuma piegādes drošība . Kopienas regulējuma trūkums ar nozari saistītās neizpaužamās informācijas drošībai var izraisīt diskriminējošu attieksmi pret piegādātājiem no citām ES dalībvalstīm. MVO lielākoties ir iesaistīti valsts piegādes ķēdēs. Ja Eiropas līmenī turpina izvērsties pārrobežu iepirkumi (tas ir sagaidāms, ņemot vērā, ka EAA 2006. gadā pieņēma Rīcības kodeksu aizsardzības iepirkumu jomā), ir jārūpējas par to, lai arī MVO varētu gūt labumu no iespējām Eiropas līmenī. Ieskaita noteikumi , kas pašlaik bieži ir iekļauti iepirkuma līgumos, var radīt iekšējā tirgus traucējumus. Ņemot vērā, ka lielākoties piegādes ķēdes ir izveidotas vienas valsts līmenī, aizsardzības aprīkojuma standartizācija Eiropas līmenī nav pietiekami attīstīta. Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgum ir nepieciešama vienota standartu sistēma, lai vienkāršotu pārrobežu iepirkumus. Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus izveide var radīt tirgus traucējumus , ja šai nozarei efektīvi nepiemēro ES tiesību aktus konkurences jomā . Citas jomas Tirdzniecības attiecības ar ASV aizsardzības nozarē ir ļoti nelīdzsvarotas . ES aizsardzības uzņēmumu piekļuve ASV tirgum lielākoties ir ļoti ierobežota, toties ASV uzņēmumiem ir gandrīz neierobežota piekļuve ES tirgum. Tirgus reforma nenovēršami izraisa izmaiņas un nepieciešamību pielāgoties . Kaut arī kopumā tautsaimniecība un pilsoņi no tās gūs labumu, atsevišķi strādnieki un reģioni īstermiņā var ciest zaudējumus. Visas iepriekšminētās problēmas ir ES mēroga problēmas, un tās risināmas, rīkojoties ES līmenī. Katra dalībvalsts atsevišķi negūs uzlabojumus lielākajā daļā no minētajiem jautājumiem. Tāpēc tiek uzskatīts, ka Komisijas un EAA iesaistīšanās dotu ievērojamu ieguldījumu. 4. Mērķi Eiropas drošības un aizsardzības politikas atbalstam ir nepieciešams konkurētspējīgs Eiropas aizsardzības tehnoloģiskais un rūpnieciskais pamats (EATRP). Nenodrošinot konkurētspējīgu aizsardzības rūpniecisko pamatu un zaudējot autonomās spējas ražojumu dizaina un inovāciju jomā, tiks ierobežotas izvēles iespējas un palielināsies atkarība no aizsardzības preču piegādātājiem ārpus Eiropas. Konkurētspējīgam EATRP nepieciešams efektīvs Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus (EAAT). Lai nodrošinātu Eiropas tirgus pienācīgu darbību, jāuzlabo pašlaik fragmentārais un nepilnīgais tiesiskais un praktiskais regulējumu, kas pamatojas uz valstu tiesību aktiem un paredz uzņēmumiem daudzus apgrūtinājumus. Pamatnosacījumi rūpniecībai (1) Dalībvalstīm vajadzētu pastiprināti apvienot pieprasījumu aizsardzības tirgū , lai pārvarētu tirgus sadrumstalotību un novērstu šķēršļus pārrobežu rūpnieciskajai sadarbībai. Šo mērķi iespējams sasniegt tikai tad, ja dalībvalstu rīcību iespējami atbalstītu EAA. (2) Dalībvalstīm vajadzētu pastiprināti apvienot pieprasījumu pēc militārās pētniecības un attīstības jaunu aizsardzības tehnoloģiju jomā. Izpētes programmu pārklāšanās sekas ir izdevumu neefektivitāte Eiropas līmenī, bet šādas pārklāšanās iemesls ir militārās izpētes veikšana lielākoties valstu līmenī. Šo mērķi lielākoties var sasniegt ar dalībvalstu rīcību, bet Komisija var dot ieguldījumu šī mērķa sasniegšanā, koordinējot Kopienas drošības izpētes programmu, kurā ietverti EAA atbalstīti izpētes priekšlikumi. Ar aizsardzības tirgu saistītie jautājumi (3) Lai radītu uzticību dalībvalstu starpā un nodrošinātu atbilstošu Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgus darbību, ārkārtīgi svarīgi ir izstrādāt noteikumus par piegāžu drošību un informācijas drošību . Tomēr, ņemot vērā, ka šie jautājumi skar dalībvalstu drošības intereses, ikviens priekšlikums šajā jomā vispirms būtu vērsts uz ES režīma izveides iespēju turpmāku izpēti. (4) Būtu jāsekmē inovatīvu MVO iesaistīšanos Eiropas aizsardzības nozares piegādes ķēdē. EAA Paraugprakses kodeksā piegādes ķēdē pievēršas ar MVO saistītiem jautājumiem. Tā kā MVO ir nozīmīgs ES rūpniecības politikas elements, ir svarīgi, lai Komisija uzraudzītu MVO iesaistīšanos piegādes ķēdēs aizsardzības jomā un ierosinātu atbilstošus pasākumus, ja ir saskatāmi šķēršļi MVO dalībai. (5) Darbs ar mērķi pakāpeniski atcelt ieskaita nosacījumus. Ieskaita nosacījumu iekļaušana aizsardzības iepirkuma līgumos var traucēt konkurenci iekšējā tirgū, un netiešais ieskaits ļoti iespējams var izraisīt juridiskas problēmas. Tomēr ieskaitu plaši izmanto gan ES, gan ārvalstīs, un bieži vien to pieprasa, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem. Komisija un EAA varētu izpētīt šo jautājumu dziļāk un ierosināt pasākumus, kas veicinātu ieskaita pakāpenisku atcelšanu nākotnē. (6) Aizsardzības aprīkojuma standartu izmantošana, lai nodrošinātu izmaksu efektivitāti un aizsardzības aprīkojuma savstarpējo savietojamību. Dalībvalstīm ir pieejama Eiropas rokasgrāmata aizsardzības iepirkumiem, bet šo standartu piemērošana aizsardzības iepirkumiem nav obligāta. Komisija un EAA varētu vēl vairāk mudināt šajā rokasgrāmatā publicēto standartu izmantošanu. (7) Godīgas konkurences nodrošināšana Eiropas tirgū. Lai pakāpeniski izveidotu īstenu Eiropas aizsardzības aprīkojuma tirgu, būs jānodrošina, ka pasākumi (piemēram, valsts atbalsts), kuru dēļ atsevišķi uzņēmumi varētu nonākt labvēlīgākā situācijā nekā citi, tiek atbilstoši kontrolēti. Dalībvalstīm ir jāspēj pamatot katru atsauci uz 296. panta noteikumiem, piešķirot valsts atbalstu vai veicot citus pasākumus EK līguma piemērošanas jomā nozarēs, kas saistītas ar būtiskām to drošības interesēm. Citas jomas (8) Līdzsvarotākas transatlantiskās attiecības . Komisijai vajadzētu analizēt un atbilstošā forumā meklēt risinājumu nelīdzsvarotajām ES un ASV tirdzniecības attiecībām aizsardzības jomā. (9) Apzināt un novērst šķēršļus, kas liedz piekļūt trešo valstu tirgiem . Šķēršļus tirdzniecībai ar trešām valstīm aizsardzības jomā Komisija varētu apkopot tirgus piekļuves datubāzē, lai gūtu pārskatu par iespējamiem kavēkļiem. (10) Paredzēt izmaiņas un pielāgošanās radītās izmaksas un, ja nepieciešams, reaģēt uz tām ar atbilstošiem pasākumiem. Komisija varētu apspriesties ar ieinteresētajām personām un izpētīt ekonomiskos pielāgošanās procesus aizsardzības rūpniecībā, lai varētu izstrādāt pasākumus vai stratēģijas, kas ļautu laikus risināt iespējamās pielāgošanās problēmas. 5. Politikas risinājumu izstrāde Nākamais posms bija triju politikas risinājumu izstrāde, kuri saistīti ar īpašajiem mērķiem: 1. risinājums. Neveikt nekādu darbību vai „turpināt darbību kā līdz šim” Šis risinājums nozīmētu, ka Komisija ES līmenī neizteiks nekādus priekšlikumus, kuri saskaņā ar īpašajiem mērķiem būtu vērsti uz EATRP stiprināšanu vai EAAT izveidi. Tomēr tas nenozīmē, ka netiktu veikta nekāda darbība, jo atsevišķas dalībvalstis konkrētos gadījumos varētu izlemt rīkoties pašas savā starpā, pamatojoties uz divpusējiem nolīgumiem vai brīvprātīgu vienošanos. 2. risinājums. Tūlītēja rīcība visās jomās, kurās attieksme pret aizsardzības nozari atšķiras no attieksmes pret citām nozarēm. Šāda pieeja varētu nozīmēt tūlītēju rīcību, lai aizsardzības preces pilnībā integrētu kopējā tirgū, piemēram, atceļot visus šķēršļus brīvai preču apritei ES teritorijā, nekavējoties aizliedzot ieskaita nosacījumus, regulējot tirdzniecību ar trešām valstīm ES līmenī, cīnoties pret ierobežojumiem attiecībā uz investīciju veikšanas brīvību un pilnībā piemērojot konkurences noteikumus ar sistemātiskām ex officio pārbaudēm ar aizsardzību saistītajās nozarēs. Vēl grandiozāks mērķis būtu Eiropas kopēja pieprasījuma izveide aizsardzības precēm un Eiropas līmeņa izpētes un izstrādes finansēšana, kas nozīmētu ES līmenī paredzēt atbilstošu budžeta līdzekļu piešķiršanu. 3. risinājums. Pakāpeniska pieeja, kurā intensīvi veikti tūlītēji pasākumi atbilstošās jomās un paredzēts kopīgs darbs ar pārējiem interesentiem, lai apzinātu un sagatavotu turpmākās darbības jomas. Šāda pieeja būtu vērsta uz priekšlikumiem, par kuriem īstermiņā iespējams panākt vienošanos dalībvalstu starpā, un uz konkrētu jomu apzināšanu, kurās nepieciešama rīcība vidējā termiņā vai kurās ilgtermiņā nepieciešama papildu izpēte. Šāda pieeja nenozīmētu tūlītēju visu apzināto problēmu risinājumu, bet tās mērķis būtu pastiprināts dialogs ar interesentiem un sadarbība ar pārējām galvenajām iesaistītajām aprindām. 6. Ietekmes novērtējums Katrs politiskais risinājums tika novērtēts, ņemot vērā tā saimnieciskās, sociālās un ekoloģiskās sekas. Tā kā paziņojums būs politikas dokuments, kas sagatavos pamatu turpmākiem konkrētiem priekšlikumiem, saimnieciskās, sociālās un ekoloģiskās sekas tika novērtētas kvalitatīvi. Pēc novērtējuma politikas risinājumi tika izkārtoti atbilstoši to paredzamajai ietekmei uz mērķu īstenošanu. Salīdzinot risinājumus, tika konstatēts, ka 3. risinājums atšķirībā no 1. un 2. risinājuma ne tikai vislabāk ietekmētu īpašo mērķu sasniegšanu, bet arī ļautu izvairīties no nozīmīgākajām negatīvajām sekām gan ilgtermiņā, gan arī īstermiņā. Ņemot vērā, cik delikāta ir aizsardzības nozare un ka ieinteresētajām personām jādarbojas kopā, lai sasniegtu visefektīvākos rezultātus, ir vajadzīga uzmanīga pieeja, kas garantētu lielāku vienprātību. Tādējādi ir jāsecina, ka pašlaik vislabākais turpmākās rīcības plāns ir tūlītēja rīcība īpašās, apzinātās un saskaņotās jomās, uzsverot nepieciešamību pēc turpmākas rīcības citās jomās. Šis risinājums neparedz īpašas, jaunas izdevumu programmas vai regulējošus pasākumus. 7. Uzraudzība un vērtējums Komisija pēc 3-4 gadiem izvērtēs sasniegto, ņemot vērā aprakstītās problēmas un mērķus. Šis vērtējums attieksies uz priekšlikumiem, ar ko būs nākusi klajā Komisija, EAA un dalībvalstis, kas piedalās EATRP stiprināšanā un EAAT izveidē, kā aprakstīts šajā ietekmes novērtējumā un paziņojumā. Ņemot vērā, ka turpmākiem tiesību aktu priekšlikumiem tiks pievienoti atsevišķi ietekmes novērtējumi, nešķiet piemēroti jau tagad noteikt to īstenošanas kritērijus. Komisija, turpinot ikdienas darbu ar Eiropas Aizsardzības aģentūru, nepārtraukti uzraudzīs norises aizsardzības nozarē. Jo īpaši tā regulāri veiks šīs nozares konkurētspējas izpēti. Zināšanām un datiem par aizsardzības rūpniecību Eiropā vajadzētu uzlaboties pēc tam, kad būs pabeigta Eiropas aizsardzības rūpniecības inventarizācija, kas uzsākta, pamatojoties uz 2003. gada paziņojumu. [1] COM(97) 583, 2007. gada 12. novembris, COM(2003) 113, 2003. gada 11. marts. [2] Amerikas Savienotās Valstis, Krievija, Izraēla. [3] Long-Term Vision , EDA , pieņēmusi EAA ministru valde 2007. gada 3. oktobrī, 3. lpp.