KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Ikgadējais progresa ziņojums par kopīgās tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumu darbību 2011. gadā /* COM/2012/0758 final */





KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Ikgadējais progresa ziņojums par kopīgās tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumu darbību 2011. gadā 1. Ievads Kopīgās tehnoloģiju ierosmes (KTI) ir jauns veids, kā Eiropas līmenī veidot publiskā un privātā sektora partnerības rūpnieciskās pētniecības jomā. Tās tika izveidotas 2007.–2008. gadā kā izmēģinājuma projekti 7. pētniecības pamatprogrammas[1] satvarā piecās stratēģiskās jomās: aviācija un gaisa satiksme (ierosme Clean Sky), sabiedrības veselība (Novatorisku zāļu ierosme (IMI)), kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģijas (Kurināmā elementu un ūdeņraža ierosme (FCH)), iegultas datorsistēmas (ierosme ARTEMIS) un nanoelektronika (ierosme ENIAC). Būtu jāmin arī programma SESAR[2] (Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpēte), jo arī to finansē no 7. pētniecības pamatprogrammas līdzekļiem. KTI sniedz Eiropai intriģējošu iespēju nostiprināt konkurētspēju, pamatojoties uz zinātnes izcilības, atvērtības un novatorisma principiem un iesaistot rūpniecības nozares, pētniecības aprindas, regulatorus un ES, lai noteiktu kopīgu pētījumu programmas un ieguldītu līdzekļus liela mēroga daudznacionālās pētniecības darbībās, jo īpaši pasaules ekonomikas lejupslīdes laikā. Gada ziņojumu par kopīgās tehnoloģiju ierosmes kopuzņēmumu (turpmāk — „KTI kopuzņēmumi”) sasniegtajiem rezultātiem ir prasīts sagatavot Padomes regulu, ar ko izveido konkrētos kopuzņēmumus, 11. panta 1. punktā, kurā noteikts, ka „Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei gada ziņojumu par kopuzņēmuma [KTI nosaukums] sasniegtajiem rezultātiem. Ziņojumā ir sīka informācija par īstenošanu, tostarp iesniegto priekšlikumu skaits, finansēšanai atlasīto priekšlikumu skaits, dalībnieku veids, tostarp MVU, kā arī valstu statistikas dati.” Šajā ziņojumā par 2011. gadu ir ņemti vērā kopuzņēmumu pirmie starpposma novērtējumi, ko veica atbilstīgi Padomes regulu 11. panta 2. punktam. Ziņojumā Eiropas Parlamentam un Padomei tiek sniegta informācija un izklāsts par rezultātiem, ko KTI kopuzņēmumi sasnieguši kopš to izveides. Ziņojums sākas ar īsu ievadu par KTI kopuzņēmumiem, tam seko kopsavilkums par to galvenajiem sasniegumiem 2011. gadā un izklāsts par jomām, kurās turpmāk būtu jāpanāk uzlabojumi. Tam ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kurā galvenokārt sniegti skaitliski dati par attiecīgo KTI kopuzņēmumu pētniecības darbībām 2011. gadā. Dokumentā ir iekļauta arī jaunākā informācija par rezultātiem un sasniegumiem saistībā ar iepriekšējos gados publicētajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. 2. KTI kopuzņēmumi Kopīgās tehnoloģiju ierosmes ir izveidotas kā kopuzņēmumi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu, kur noteikts, ka „Savienība var izveidot kopuzņēmumus vai kādas citas struktūras, kas vajadzīgas, lai efektīvi īstenotu Savienības pētniecības, tehnoloģijas attīstības un demonstrācijas programmas.” Tās ir „Kopienas struktūras”, kā noteikts ES Finanšu regulas 185. pantā[3]. Minētās struktūras ir nozīmīgs jauninājums, ko ieviesa ar 7. pētniecības pamatprogrammu (turpmāk — „7. pamatprogramma”), lai atbalstītu svarīgas pētniecības un tehnoloģijas attīstības jomas, kas var veicināt Eiropas konkurētspēju un dzīves kvalitāti, bet kurām pieejamie 7. pamatprogrammas instrumenti nebija piemēroti[4]. Īstenojot 7. pamatprogrammas īpašo programmu „Sadarbība”, 2007.–2008. gadā uz ierobežotu laikposmu līdz 2017. gada 31. decembrim tika izveidoti pieci KTI kopuzņēmumi: (1) Aviācijas un gaisa satiksmes kopuzņēmums (Clean Sky), kas uzlabo Eiropas aviācijas nozares konkurētspēju, vienlaikus samazinot emisijas un troksni, un izveidots ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) 71/2008; (2) Novatorisku zāļu ierosmes kopuzņēmums (IMI), kas veicina labāku un drošāku zāļu izstrādi pacientiem un izveidots ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) 73/2008; (3) Kurināmā elementu un ūdeņraža kopuzņēmums (FCH), kas paātrina ūdeņraža nodrošināšanas un kurināmā elementu tehnoloģijas izstrādi un ieviešanu un izveidots ar Padomes 2008. gada 30. maija Regulu (EK) 521/2008; (4) Iegulto datorsistēmu kopuzņēmums (ARTEMIS), kas palīdz Eiropas rūpniecības nozarei nostiprināt un paplašināt savas līderpozīcijas pasaulē iegulto datorsistēmu tehnoloģijas jomā un izveidots ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) 74/2008; (5) Nanoelektronikas tehnoloģiju kopuzņēmums (ENIAC), kura mērķis ir panākt ļoti augstu miniaturizācijas līmeni, kas nepieciešams nākamās paaudzes nanoelektronikas komponentiem, un kurš izveidots ar Padomes 2007. gada 20. decembra Regulu (EK) 72/2008. Eiropas Komisija kā līdzdibinātāja bija atbildīga par KTI kopuzņēmumu izveidi. Kad kopuzņēmumi bija izveidojuši savu tiesisko un finanšu regulējumu un parādījuši, ka paši spēj pārvaldīt savu budžetu, tie kļuva autonomi — ARTEMIS, IMI un Clean Sky ieguva autonomiju 2009. gada oktobrī un novembrī, ENIAC — 2010. gada maijā, bet FCH — 2010. gada novembrī. Tādējādi 2011. gads bija pirmais pilnais gads, kurā visi KTI kopuzņēmumi darbojās autonomi. Kopuzņēmumi izraugās projektus, izmantojot ikgadējus atklātus uzaicinājumus iesniegt konkurējošus priekšlikumus, pēc viena vai diviem iesniegšanas un novērtēšanas procedūras posmiem. Kopuzņēmumi nodrošina finansējumu sadarbības projektiem un koordinācijas un atbalsta darbībām. Kopuzņēmuma Clean Sky publicēto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus darbības joma ir specifiskāka, tiem ir īsāks termiņš, un tiek gaidīti augstākam tehnoloģiju gatavības līmenim atbilstīgi rezultāti. Clean Sky gadā publicē vairākus uzaicinājumus. 3. 2011. gadā sasniegtie rezultāti un galvenās problēmas 3.1. Pirmā starpposma novērtējuma iznākums Padomes regulās, ar ko izveido kopuzņēmumus, ir prasīts veikt divus kopuzņēmumu starpposma novērtējumus. Pirmais starpposma novērtējums notika laikus, un tajā izvērtēja kopuzņēmumu darba kvalitāti, efektivitāti un virzību uz noteikto mērķu īstenošanu. Visos ziņojumos tika sniegts labvēlīgs atzinums, vienprātīgi atzīstot, ka kopuzņēmumu darbība būtu jāturpina pēc 2013. gada, un paužot vienotu nostāju par turpmāk izklāstītajiem aspektiem. Pirmkārt, novērtētāji atbalstīja Šerpu darba grupas ieteikumus[5], jo īpaši to, ka „pašreizējais tiesiskais regulējums ir jāracionalizē, lai to pielāgotu turpmāku KTI izveides un īstenošanas mērķiem”. Saistībā ar to būtu jāpārskata KTI pašreizējais „Kopienas struktūru” statuss. Eksperti ieteica nostiprināt un racionalizēt procedūras un lēmumu pieņemšanu. Viņi arī norādīja, ka jāpanāk strukturētāka saskaņotība un papildināmība ar 7. pamatprogrammu, valstu programmām un fondiem; jāuzlabo saziņas pasākumi, lai palielinātu informētību par plašākai sabiedrībai un starptautiskai auditorijai paredzētiem KTI pasākumiem; kā arī sistemātiski jāvāc dati un jāizveido galveno izpildes rādītāju pārraudzības sistēma. Darba grupas noteica konkrētas problēmas un uzdevumus, kā arī sniedza vairākus ieteikumus par to, kā būtu jārīkojas dažādām ieinteresētajām personām (kopuzņēmumiem, Eiropas Komisijai, rūpniecības uzņēmumiem, dalībvalstīm, valdēm u. c.). Detalizēta informācija par novērtējumiem ir sniegta Komisijas dienestu darba dokumentā. Clean Sky, IMI un FCH novērtējumu Komisija komentēja dienestu darba dokumentā, ko tā 2011. gada septembrī publicēja kopā ar paziņojumu Partnerības pētniecībā un inovācijā (COM(2011) 572). Savukārt 2010. gada decembrī Komisija publicēja paziņojumu „ARTEMIS un ENIAC kopīgo tehnoloģiju ierosmju pirmais starpposma novērtējums” (COM(2010) 752), kam bija pievienots Komisijas dienestu darba dokuments ar detalizētiem Komisijas komentāriem par novērtējumu. Saistībā ar kopuzņēmumiem Clean Sky, IMI un FCH darba grupas ierosināja ātri rīkoties, lai uzlabotu saziņu ar iedzīvotājiem, izstrādāt galvenos izpildes rādītājus un atbildību par ikdienas pārvaldību uzticēt kopuzņēmumu izpilddirektoriem, nevis to valdei. Attiecībā uz ENIAC un ARTEMIS darba grupa sniedza 18 ieteikumus dalībvalstīm, rūpniecības uzņēmumiem, Komisijai un kopuzņēmumiem. Tā aicināja dalībvalstis uzņemties daudzgadu budžeta saistības un mudināja rūpniecības uzņēmumus un kopuzņēmumus paust stingrāku apņemšanos īstenot Eiropas stratēģiju. Komisijai tika ieteikts vākt datus, ko izmantot KTI kopuzņēmumu nākamajos novērtējumos. 3.2. Stratēģiska pētniecības programma Lai noteiktu jaunas, pašreizējiem uzdevumiem un pēdējo gadu laikā panāktajam rūpniecības attīstības līmenim atbilstošas kopuzņēmumu prioritātes, tika pārskatītas stratēģiskās pētniecības programmas (SPP). Gandrīz visi kopuzņēmumi ar to sāka strādāt 2010. gadā un šo darbu pabeidza 2011. gadā. Aviācijas nozarē tika atkārtoti izvērtēti kopuzņēmuma Clean Sky mērķi, atjauninot attīstības plānu un prognozējot, kādi ieguvumi vides jomā ir gaidāmi programmas īstenošanas beigās. Farmācijas nozarē tika pārskatīta Novatorisku zāļu ierosmes SPP, to pielāgojot nozarē panāktajiem zinātnes sasniegumiem un pārmaiņām. Atjaunināšana tika pabeigta 2011. gadā, un uzsvars tika likts uz liela mēroga projektiem, kas mainītu situāciju, kā arī uz astoņu jaunu prioritāšu noteikšanu. Arī Kurināmā elementu un ūdeņraža kopuzņēmuma stratēģiskās pētniecības un demonstrācijas prioritātes tika pārskatītas 2011. gadā. Lai reaģētu uz tehnisko un zinātnisko progresu, kas panākts kopš pirmā FCH daudzgadu īstenošanas plāna (MAIP) izstrādes, jaunajā MAIP tika izvirzīti jauni mērķi, kas jāsasniedz četrās FCH darbības jomās. Tāpēc no nākamajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus tiks izslēgti atsevišķi temati, un tajos tiks iekļauti seši jauni temati. Turklāt, lai pārskatītos mērķus saskaņotu ar nākamās pamatprogrammas, t. i., programmas „Apvārsnis 2020”, mērķiem, to īstenošanas termiņš tika pagarināts līdz 2020. gadam. Iegulto datorsistēmu jomā kopš 2006. gada, kad ARTEMIS Eiropas tehnoloģiju platforma publicēja savu pirmo SPP, ir radušās jaunas tehniskās iespējas un problēmas, tāpēc tika atjaunināta ARTEMIS SPP un pārskatītas tās pētniecības prioritātes svarīgāko pamattehnoloģiju izstrādei un ieviešanai dažādās izmantojuma jomās. Pārskatītā SPP sniedz skaidru priekšstatu par to, kā nākamajā desmitgadē jārīkojas visiem Eiropas pētniecības un novatorisma nozares pārstāvjiem, lai panāktu jaunu tirgu un sabiedrībai nozīmīgu lietotņu izveidi. Savukārt saistībā ar kopuzņēmumu ENIAC un nanoelektronikas komponentiem 2011. gadā tika publicēti uzaicinājumi par visām tehnoloģijas jomām un deviņām no 16 attiecīgajām darbības jomām. Nākamie uzaicinājumi, ko publicēs 2012. gadā, attieksies uz visām darbības un tehnoloģijas jomām. 3.3. Saziņa un administrācija Viens no starpposma novērtējumos ierosinātajiem kopuzņēmumu 2011. gada mērķiem bija aktīvāka un mērķvirzītāka pieeja to saziņas pasākumiem, jo īpaši tādiem saziņas pasākumiem, kuru mērķis ir palielināt MVU un pētniecības aprindu līdzdalību pētniecības projektos. Novērtējumos KTI kopuzņēmumiem tika ieteikts izstrādāt un īstenot skaidrus saziņas un informācijas izplatīšanas plānus, izveidot atsevišķu identitāti un aktīvāk veicināt sinerģiju ar valstu programmām, kā arī starptautisku sadarbību ar ieinteresētām personām, kas nav no ES. Saziņai 2011. gadā tiešām tika veltīta īpaša uzmanība, un uzsvars tika likts uz kopuzņēmumu darbību popularizēšanu Eiropas iedzīvotāju vidū un informācijas par sākotnējiem rezultātiem izplatīšanu. Gan Clean Sky, gan FCH izveidoja jaunas tīmekļa vietnes. Tika atjauninātas faktu lapas, regulāri izplatīti biļeteni (IMI un Clean Sky) un drukāti žurnāli (ARTEMIS), kā arī publicētas vairākas preses relīzes par svarīgiem sasniegumiem. Kopuzņēmumu pārstāvji arī apmeklēja starptautiskas konferences, un tika rīkoti īpaši uzaicinājumu publicitātes pasākumi. Katra kopuzņēmuma galvenie saziņas pasākumi ir uzskaitīti pielikumā un dienestu darba dokumentā iekļautajās tabulās. Visi pieci KTI kopuzņēmumi pirmoreiz kopā organizēja nedēļu ilgu pasākumu „Novatorisms darbībā”, kas 2011. gada oktobrī notika Eiropas Parlamenta ēkā Briselē. Pasākumu vadīja EP deputāte Maria de Graça Carvalho. Visu nedēļu bija iespējams apmeklēt kopēju izstādi, un katrai kopīgajai tehnoloģiju ierosmei tika rīkota sava konference un sesijas par attiecīgiem tematiem. Kopējo preses konferenci apmeklēja preses pārstāvji, un pasākums tika aprakstīts presē. Visu piecu kopuzņēmumu izpilddirektori informēja par to organizāciju galvenajiem panākumiem, un diskusijās piedalījās arī Komisijas ģenerāldirektors un ģenerāldirektora vietnieks. Aktīvi noritēja KTI pētniecības darbības, un 2011. gadā tika gūti pirmie panākumi. Dažiem projektiem tika piešķirtas balvas par īpašu novatorismu, savukārt citi projekti tika atzīti par izciliem to pētniecības sasniegumu dēļ (sk. pielikuma tabulās iekļautos „veiksmes stāstus”). Viena no administratīvajām pārmaiņām bija visu piecu kopuzņēmumu sekmīgā pārcelšanās no Komisijas ēkas uz speciālajām telpām Briseles centrā, kas notika 2011. gada janvārī. Līdz gada beigām kopuzņēmumi bija panākuši progresu arī attiecībā uz darbinieku pieņemšanu — gan FCH, gan ENIAC bija pieņēmuši visus vajadzīgos darbiniekus; IMI, Clean Sky un ARTEMIS bija atraduši gandrīz visus darbiniekus, taču IMI vēl bija trīs pagaidu darbinieku vakances un par vienu līgumdarbinieku vairāk, nekā paredzēts. Kopuzņēmums Clean Sky pieņēma darbiniekus atbilstīgi valdes lēmumam, taču vēl bija viena līgumdarbinieka amata vakance un bija steidzami vajadzīgi papildu darbinieki, kas paveiktu darbu, ko nevarēja uzņemties pašreizējie darbinieki, tāpēc tika pieņemti papildu pagaidu darbinieki. ARTEMIS bija divas līgumdarbinieku amata vakances. Kopuzņēmumi izpildīja prasības par plānošanu un ziņošanu, regulāri notika to pārvaldības un padomdevēju struktūru sanāksmes, un kopuzņēmumu valdes apstiprināja tādus stratēģiskus dokumentus kā 2010. gada galīgie pārskati un budžeta projekti. Clean Sky un FCH valdes 2011. gadā ievēlēja jaunus valdes priekšsēdētājus. 3.4. Operatīvie panākumi Kopuzņēmumi plāno saskaņot rūpniecības uzņēmumu un valstu iestāžu piešķirtos resursus un finansējumu, lai panāktu sinerģiju un sekmētu Eiropas turpmāku izaugsmi, konkurētspēju un ilgtspējīgu attīstību. Visi pieci kopuzņēmumi 2011. gadā publicēja jaunus un to stratēģiskajām pētniecības programmām atbilstīgus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un turpināja novērtēt un pārrunāt ar iepriekšējiem uzaicinājumiem saistītās dotācijas. Tā kā kopuzņēmumu publicēto uzaicinājumu skaits, temati, novērtēšanas posmi, nozare un pārvaldība atšķiras, to 2011. gada operatīvie rezultāti uzaicinājumu īstenošanas jomā turpmāk ir aprakstīti atsevišķi. 4. Kopuzņēmuma Clean Sky sasniegtie rezultāti Kopuzņēmumam Clean Sky piešķirtais 2008.–2013. gada kopējais budžets bija EUR 1,6 miljardi, ko veidoja maksimālais Eiropas Komisijas piešķīrums EUR 800 miljonu apmērā (skaidrā naudā), kas jāpapildina ar rūpniecības uzņēmumu līdzvērtīgu ieguldījumu (natūrā) vismaz EUR 800 miljonu vērtībā. Tika izvirzīti trīs Clean Sky galvenie mērķi — i) paātrināt vides aizsardzības uzlabojumus gaisa pārvadājumu sistēmā (GPS), ieviešot mūsdienīgu tehnoloģiju un pilna mēroga demonstrācijas ierīces; ii) uzlabot vispārējo GPS ietekmi uz vidi (samazināt troksni, emisijas un degvielas patēriņu); iii) sapulcēt Eiropas aviācijas nozares pārstāvjus vispārējas intereses projektā. Vērtējot Clean Sky sasniegtos rezultātus, jāņem vērā tam raksturīgās iezīmes, jo īpaši nozares pārstāvju plašā līdzdalība dažādos kopuzņēmuma darbības līmeņos, sākot ar stratēģisko vadību un beidzot ar uzaicinājumu tematu noteikšanu un aprakstīšanu, kā arī tiešu dalību projektu novērtēšanā. Atšķirībā no pārējiem kopuzņēmumiem Clean Sky galvenokārt strādā, piešķirot dotācijas iepriekš noteiktiem finansējuma saņēmējiem, nevis izmantojot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Būtībā kopuzņēmuma galvenos sasniegumus nodrošina sešās dažādās tehniskās jomās izveidotas struktūras, ko dēvē par integrētiem tehnoloģijas demonstratoriem (ITD) un ko atbalsta tehnoloģijas novērtētājs, kas pastāvīgi pārrauga un izvērtē rezultātus. Darbu efektīvi un organizēti saskaņo ar citām organizācijām, jo īpaši ar Eiropas vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības izpētes kopuzņēmumu (SESAR). Lielāko daļu kopējā budžeta (EUR 600 miljonus jeb 75 %) sadala šīm struktūrām jeb „iepriekš noteiktiem finansējuma saņēmējiem”; atlikušos EUR 200 miljonus piešķir partneriem, kas piedalījušies uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Uzaicinājumi tiek publicēti regulāri, taču vienreizējos gadījumos, piemēram, tad, kad ITD locekļiem ir vajadzīgas konkrētas papildu pētniecības darbības, kas papildinātu to darbu. Tāpēc Clean Sky publicētie uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus ir mērķvirzīti, attiecas uz dažādiem tematiem (2011. g. — 23–58), un tiem ir īss termiņš (vidēji no sešiem mēnešiem līdz gadam). Clean Sky 2011. gadā pabeidza 7. uzaicinājuma novērtējumu un publicēja trīs jaunus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, t. i., 8., 9. un 10. uzaicinājumu. Kopumā tas pārvaldīja pētījumus par 159 tematiem, iegūstot 325 partnerus no 22 valstīm, kurus atlasīja pēc desmitā uzaicinājuma. Tabulā ir sniegts pārskats par uzaicinājumiem, ko Clean Sky publicēja un novērtēja 2011. gadā, tostarp par iesniegtajiem un novērtētajiem priekšlikumiem. || || Priekšlikumi || Novērtējuma rezultāti || Atbalstīto priekšlikumu īpatsvars (%) || Paredzamais budžets [maks. finansējums] (milj. euro) || Uzaicinājuma iznākums (milj. euro) Uzaicinājuma numurs || || || Atbilstīgi || || Pārsniedz robežvērtību || Finansēšanai atlasītie priekšlikumi Tematu skaits || Iesniegti || Atbilstība % 7. || SPI-JTI-CS-2010-05 || 38 || 71 || 67 || 94,37 % || 45 || 29 || 64 % || 23,0 || 14,6 8. || SPI-JTI-CS-2011-01 || 58 || 127 || 119 || 93,70 % || 84 || 49 || 58 % || 31,9 || 22,5 9. || SPI-JTI-CS-2011-02 || 23 || 62 || 59 || 95,16 % || 32 || 16 || 50 % || 12,7 || 6,1 10. || SPI-JTI-CS-2011-03 || 40 || 62 || 60 || 96,77 % || 35 || 24 || 68 % || 19,5 || 9,4 KOPĀ || 159 || 322 || 305 || 95 % || 196 || 118 || 60 % || 87,1 || 52,6 Salīdzinot ar pārējo kopuzņēmumu rezultātiem, gan kopējais uzaicinājumu dalībnieku, gan finansēšanai atlasīto projektu skaits ir liels. Pretendenti vienmērīgi pārstāv pētniecības organizācijas, rūpniecības uzņēmumus, universitātes un MVU. Tomēr šķiet, ka valstu iestādes un regulatīvās aģentūras 2011. gadā par Clean Sky izrādīja mazāku interesi. Starp finansēto projektu dalībniekiem bija ļoti daudz MVU (37 %). Laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam MVU saņēma 38 % no kopuzņēmumam Clean Sky piešķirtā ES finansējuma[6]. Saskaņā ar datiem, kas pieejami par finansētajiem projektiem, 7.–10. uzaicinājumā piedalījās pretendenti no 23 valstīm. Visvairāk pārstāvētās valstis bija Apvienotā Karaliste, Vācija, Spānija, Itālija un Francija, kurās ir izveidojušās aviācijas rūpniecības tradīcijas. Salīdzinot ar pārējiem kopuzņēmumiem, Clean Sky piesaistīja lielāko pretendentu skaitu no ES 12 dalībvalstīm. Vadošā asociētā valsts bija Šveice, kuru pārstāvēja seši koordinatori. Savukārt galvenie starptautiskie partneri bija Ķīna un Krievija. Uzaicinājumos nepiedalījās ASV. Tehnoloģijas novērtētājs izvērtēja četras galvenās pētniecības darba paketes, un visās attiecīgajās jomās 2011. gadā tika īstenoti pasākumi un panākti rezultāti. Kopumā jānorāda, ka 2011. gada plāna īstenošana bija ļoti grūts uzdevums. Lai gan radās daži sarežģījumi, tehnoloģijas novērtētājam izdevās izveidot stingrākus plānošanas un kontroles mehānismus 2012. gadam. Pirmā novērtējuma mērķis bija arī „atspoguļot” visu procesu, un tā rezultāti bija daudzsološi. Kopuzņēmumam 2012. gadā būtu ievērojami jāuzlabo rezultātu kvalitāte un savlaicīgums, un par Clean Sky galveno prioritāti ir atzīta to rūpīga pārraudzība. Plašāku informāciju, tostarp „veiksmes stāstus”, skatiet pielikuma sadaļā „Pārskats par galvenajiem kopuzņēmuma Clean Sky sasniegumiem 2011. gadā”. 5. NOVATORISKU ZĀĻU IEROSMES kopuzņēmuma sasniegtie rezultāti Novatorisku zāļu ierosmes (IMI) kopuzņēmumam piešķirtais 2008.–2013. gada kopējais budžets bija EUR 2 miljardi. Maksimālais finansējums, ko Eiropas Komisija piešķir no 7. pamatprogrammas līdzekļiem, ir EUR 1 miljards, un šī summa ir jāpapildina ar līdzvērtīgiem ieguldījumiem natūrā (galvenokārt pētniecības darbībām) vismaz vēl EUR 1 miljarda vērtībā, ko nodrošina Eiropas Farmaceitisko nozaru un asociāciju federācijas (EFPIA) biedri. Tādējādi IMI ir gan Eiropas lielākā publiskā un privātā sektora partnerība (PPP), gan arī lielākā ar farmācijas nozari saistītā PPP. IMI galvenie mērķi ir: i) panākt lielāku sadarbību Eiropas farmācijas pētniecības un izstrādes nozarē; ii) paātrināt efektīvāku un drošāku zāļu izstrādi pacientiem; iii) palielināt ES farmācijas nozares konkurētspēju. Galvenās problēmas ir: i) rūpniecībā — nepietiekami ieguldījumi pētniecībā un izstrādē; ii) zinātnē — tehnoloģiskā sarežģītība; iii) Eiropas līmenī — pētniecības sadrumstalotība. IMI pasākumos plaši līdzdarbojas rūpnieciskie partneri, jo īpaši EFPIA, kuras biedri IMI projektos piedalās daudz vairāk nekā 7. pamatprogrammas veselības aizsardzības projektos. IMI raksturīgs arī tas, ka uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus tiek īstenoti divos posmos — pirmajā posmā pretendenti nosūta projekta idejas aprakstu (Expression of Interest), un otrajā posmā pretendentus, kas saņēmuši labākos novērtējumus, un EFPIA konsorciju aicina izveidot pilnīgu projekta konsorciju un sagatavot pilnīgu projekta priekšlikumu (FPP). IMI 2011. gadā pabeidza 3. uzaicinājuma novērtējumu un publicēja 4. uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus. Tabulā ir sniegts vispārējs pārskats par 2011. gadā publicētajiem un novērtētajiem uzaicinājumiem un dati par iesniegtajām projektu idejām un novērtētajiem pilnīgajiem projektu priekšlikumiem. Uzaicinājuma numurs || || || || || Projektu idejas, kas pārsniedza robežvērtību || Finansēšanai atlasītie FPP || Atbalstīto projektu īpatsvars (izvēlētie FPP/ iesniegtās projektu idejas) Tematu skaits || Iesniegtās projektu idejas || Atbilstīgās projektu idejas || Apstiprināto projektu ideju īpatsvars (%) 2010-03 || 7 || 32 || 30 || 93,75 % || 16 || 7 || 21,88 % 2011-04 || 7 || 86 || 80 || 93,02 % || 30 || 7 || 8,14 % KOPĀ || 14 || 118 || 110 || 93,4 % || 46 || 14 || 11,86 % IMI 3. un 4.[7] uzaicinājums izraisīja plašu interesi un piesaistīja lielu pretendentu skaitu (1377). Taču ierobežotā tematu skaita dēļ finansēšanai atlasītajos projektos kopā ar nozares partneriem — konsorcijam pievienojās aptuveni 50 darba grupas, kas pārstāvēja EFPIA sabiedrības, — iekļāva tikai 20 % (266) no sākotnējiem pretendentiem. Kopumā uz 2011. gadā publicētajiem uzaicinājumiem atsaucās 316 pretendenti, un vidējais atbalstīto projektu īpatsvars bija 23 %. IMI projektu dalībnieku tipoloģija ir ļoti specifiska. Projektos piedalās daudz rūpniecības uzņēmumu (EFPIA sabiedrības un MVU) un arī ļoti liels universitāšu skaits. Pirmajā posmā ievērojamu skaitu projektu ideju iesniedza MVU, kam sekoja citi pretendenti un pacientu organizācijas. Savukārt lielākā daļa finansēto projektu dalībnieku bija akadēmiskas organizācijas (208), tām sekoja EFPIA (53) un MVU (47), kas veidoja 17,7 % no kopējā dalībnieku skaita. Laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam MVU saņēma 13,56 % no ES piešķirtā finansējuma. Par pretendentu ģeogrāfisko sadalījumu pieejamie dati attiecas uz 3. uzaicinājumu. Atbalstīto projektu dalībnieki (123, neskaitot EFPIA sabiedrības) pārstāvēja 19 valstis, galvenokārt Apvienoto Karalisti, Vāciju, Nīderlandi, Franciju un Zviedriju. Vienīgās pārstāvētās ES 12 dalībvalstis (jaunākās ES dalībvalstis) bija Čehija un Ungārija, no kurām projektā piedalījās pa vienam dalībniekam. Vadošā asociētā valsts bija Šveice, kuru pārstāvēja seši dalībnieki, un tai sekoja Izraēla un Islande. Projektos piedalījās arī trīs starptautiski dalībnieki no ASV (tikpat, cik no Spānijas). IMI ceturtajā uzaicinājumā tika reģistrēti 143 finansēšanai atlasīto priekšlikumu dalībnieki, taču to ģeogrāfiskais sadalījums vēl nav zināms. Plašāku informāciju, tostarp „veiksmes stāstus”, skatiet pielikuma sadaļā „Pārskats par galvenajiem kopuzņēmuma IMI sasniegumiem 2011. gadā”. 6. Kopuzņēmuma „Kurināmā elementi un ūdeņradis” sasniegtie rezultāti Eiropas Komisijas piešķirtais kopuzņēmuma „Kurināmā elementi un ūdeņradis” (FCH) 2008.–2013. gada budžets bija EUR 470 miljoni. Tiek gaidīts, ka juridiskās personas, kas piedalās FCH darbībās, papildinās šo summu ar līdzvērtīgām skaidras naudas iemaksām kārtējo izmaksu segšanai un ar līdzvērtīgiem ieguldījumiem natūrā operatīvo izmaksu segšanai. Tādējādi paredzams, ka FCH kopējais budžets būs EUR 940 miljoni. FCH galvenie mērķi ir: i) paātrināt kurināmā elementu un ūdeņraža tehnoloģijas izstrādi un ieviešanu; ii) nodrošināt tehnoloģisko bāzi, lai laika periodā no 2015. līdz 2020. gadam tehnoloģiju varētu sākt tirgot, samazinot laikposmu līdz produkta nonākšanai tirgū; iii) padarīt Eiropu par pasaules līderi šīs tehnoloģijas jomā. FCH sekmē plašu PTA pasākumu spektru, izmantojot divu finansējuma shēmu veidus — sadarbības projektus (fundamentālu pētījumu un demonstrācijas jomā) un koordinācijas un atbalsta darbības (tīklu veidošanas pasākumu, tostarp pirmsnormatīvās pētniecības, jomā). FCH ir raksturīgs arī transversāls darbības virziens — lai nodrošinātu četru zinātnisko darbības jomu papildināmību, kopuzņēmums plāno palielināt informētību, izglītot sabiedrību un īstenot tirgus atbalsta pasākumus. Priekšlikumu iesniegšana un novērtēšana tiek īstenota kā viena posma procedūra. FCH 2011. gadā publicēja vienu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus (FCH-JU-2011-1, sk. tabulu). Tabulā ir sniegti dati par priekšlikumiem, kas tika iesniegti un novērtēti saskaņā ar attiecīgo uzaicinājumu. Uzaicinājuma numurs || || || || || Priekšlikumi, kas pārsniedza robežvērtību || Finansēšanai atlasītie priekšlikumi || Atbalstīto priekšlikumu īpatsvars Tematu skaits || Iesniegtie priekšlikumi || Atbilstīgie priekšlikumi || Apstiprināto priekšlikumu īpatsvars (%) 2011-01 || 36 || 82 || 81 || 98,78 % || 53 || 30 || 36,59 % FCH piesaistīja plašu pretendentu loku, kas pārstāvēja dažādas iestādes, tostarp valstu iestādes (piemēram, valstu/reģionālās struktūras, enerģijas aģentūras) un NVO. Iespējams, tas ir saistīts ar šo iestāžu lielo ieinteresētību koordinācijas un atbalsta darbībās. Pretendentu vidū arī bija vienmērīgi pārstāvētas pētniecības organizācijas un rūpniecības uzņēmumi. Uz uzaicinājumu atsaucās 667 pretendenti, un 225 no tiem saņēma finansējumu projektiem. Starp finansēšanai atlasīto projektu dalībniekiem bija 73 MVU, kuri veidoja 25,6 % no visa dalībnieku skaita. Laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam MVU saņēma 22,15 % no kopuzņēmumam FCH piešķirtā ES finansējuma. Priekšlikumus iesniedza 26 valstis, un vadošās valstis bija Vācija, Apvienotā Karaliste, Francija, Itālija un Beļģija. Plaši pārstāvētas bija arī ES 12 dalībvalstis (10 dalībnieki). Vadošās asociētās valstis bija Šveice un Norvēģija (septiņi koordinatori no katras valsts), un tām sekoja Īslande un Turcija (viens dalībnieks no katras valsts). Starptautiskie partneri pārstāvēja ASV, Korejas Republiku, Ķīnu, Kanādu un Serbiju. Uzlabojumi tika panākti arī administratīvajā jomā — pieņemot Padomes 2011. gada 14. novembra Regulu (ES) Nr. 1183/2011, tika novērsti atsevišķi ar ieguldījumiem natūrā saistīti ierobežojumi. Ar šo regulas grozījumu partneriem, kas nepārstāv nozari, piemēram, pētniecības grupai N.ERGHY, tika atļauts veikt ieguldījumus natūrā, kas ir uzskatāmi par līdzvērtīgu finansējumu, un tādējādi tika atzīta pētniecības grupas N.ERGHY dalība. Paredzams, ka, pateicoties šim grozījumam, palielināsies finansējuma apmērs. Plašāku informāciju, tostarp „veiksmes stāstus”, skatiet pielikuma sadaļā „Pārskats par galvenajiem kopuzņēmuma FCH sasniegumiem 2011. gadā”. 7. kopuzņēmuma ARTEMIS 2011. gadā sasniegtie rezultāti Maksimālais Iegulto datorsistēmu kopuzņēmuma (ARTEMIS) 2008.–2013. gada budžets, ko piešķīra Eiropas Komisija, bija EUR 420 miljoni, un to papildināja ARTEMIS dalībvalstu finansējums, kas vismaz 1,8 reizes pārsniedza ES ieguldījumu (EUR 756 miljoni). No rūpniecības uzņēmumiem tiek gaidīts ieguldījums natūrā, kas būtu vismaz līdzvērtīgs valstu iestāžu piešķirtajam finansējumam. ARTEMIS 2011. gada 5. jūlijā parakstīja vēl vienu administratīvu nolīgumu ar Beļģijas galvaspilsētas Briseles reģionu. Savukārt 2011. gada decembrī tika parakstīts administratīvs nolīgums ar Poliju, kas kļuva par ARTEMIS 23. dalībvalsti un plāno veikt iemaksas 2012. gadā publicējamā uzaicinājuma budžetā. ARTEMIS galvenie mērķi ir risināt pētniecības un strukturālās problēmas, ar ko nozare saskaras iegulto sistēmu jomā, un palīdzēt Eiropai nostiprināt tās starptautiskās līderpozīcijas iegulto datortehnoloģiju jomā. Būtiska kopuzņēmuma īpatnība ir dalībvalstu līdzdalība kopuzņēmuma finansēšanā un pārvaldībā papildus ES un rūpniecības uzņēmumiem. Priekšlikumu iesniegšana un novērtēšana notiek divos posmos — vispirms pretendenti nosūta projekta aprakstu (PA) un pēc tam pilnīgu projekta priekšlikumu (FPP). ARTEMIS 2011. gadā parakstīja desmit ar 2010. gadā publicēto 3. uzaicinājumu saistītus dotāciju nolīgumus un publicēja 4. uzaicinājumu. Tabulā ir sniegts pārskats par PA un FPP, kas tika iesniegti pēc ceturtā uzaicinājuma, kā arī par novērtējuma rezultātiem. Uzaicinājuma numurs || Iesniegtie projektu apraksti (PA) || Iesniegtie priekšlikumi (FPP) || || || Priekšlikumi, kas pārsniedza robežvērtību || Finansēšanai atlasītie priekšlikumi || Atbalstīto priekšlikumu īpatsvars Atbilstīgie priekšlikumi || Apstiprināto priekšlikumu īpatsvars (%) 2011-1 || 41 || 27 || 27 || 100 % || 16 || 9 || 22 % ARTEMIS 2011. gada uzaicinājuma iesniegt priekšlikumus FPP posmā piedalījās 540 pretendenti, un 206 pretendenti tika iesaistīti finansētajos projektos (vidējais rādītājs — 23 dalībnieki uz vienu projektu). ARTEMIS mērķis ir veicināt visu ieinteresēto personu — rūpniecības uzņēmumu, tostarp MVU, valsts un/vai reģionālo iestāžu, kā arī akadēmisko un pētniecības centru — sadarbību, apvienojot un koncentrējot pētniecības jomā īstenotos centienus. Pretendentu līdzsvars 2011. gadā bija pietiekams — pētniecības un akadēmiskās organizācijas (71), rūpnieciskie partneri (73) un MVU (62). Arī zinātnes un pētniecības sabiedrība ir pietiekami plaši pārstāvēta un koordinēta. MVU 2011. gadā veidoja 37,9 % no kopējā dalībnieku skaita, un laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam saņēma 19,18 % no kopuzņēmumam ARTEMIS piešķirtā ES finansējuma. Finansētajos projektos bija iesaistītas 17 valstis, un vadošās valstis bija Spānija, Itālija, Vācija, Somija, Francija un Austrija. Piedalījās arī vairākas ES 12 dalībvalstis — Čehija, Latvija un Igaunija. Finansēšanai atlasītajos projektos bija iesaistīta tikai viena asociētā valsts — Norvēģija —, taču to pārstāvēja liels dalībnieku skaits (6). Vienīgā starptautiskā partnere bija ASV, kuru pārstāvēja viens dalībnieks. Plašāku informāciju skatiet pielikuma sadaļā „Pārskats par galvenajiem kopuzņēmuma ARTEMIS sasniegumiem 2011. gadā”. 8. kopuzņēmuma ENIAC sasniegtie rezultāti Nanoelektronikas tehnoloģiju kopuzņēmuma (ENIAC) maksimālais 2008.–2013. gada budžets, ko piešķīra Eiropas Komisija, bija EUR 450 miljoni, un to papildināja ENIAC dalībvalstu finansējums, kas vismaz 1,8 reizes pārsniedza ES ieguldījumu (EUR 810 miljoni). No rūpniecības uzņēmumiem tiek gaidīts ieguldījums natūrā, kas būtu vismaz līdzvērtīgs valsts iestāžu piešķirtajam finansējumam. ENIAC galvenie mērķi ir: i) veicināt pētniecību un novatorismu nanoelektronikas tehnoloģijas jomā un sekmēt šīs tehnoloģijas integrēšanu viedajās sistēmās; ii) palīdzēt Eiropai nostiprināt tās pozīcijas nanoelektronikas tehnoloģijas un sistēmu jomā; iii) veicināt ierīču turpmāku integrēšanu un samazināšanu, kā arī uzlabot to funkcionalitāti, nodrošinot jaunus materiālus, aprīkojumu un procedūras. ENIAC, tāpat kā ARTEMIS, galvenā iezīme ir tā, ka papildus ES un nozares pārstāvjiem kopuzņēmuma finansēšanā un pārvaldībā piedalās arī dalībvalstis. Arī priekšlikumu iesniegšana un novērtēšana norit divos posmos (PA, kam seko FPP). ENIAC dalībvalstis 2011. gadā atcēla budžeta saistību samazinājumus, un paredzams, ka 2012. gadā budžeta saistību apjoms turpinās pieaugt. Tomēr tika konstatēts, ka kopuzņēmuma darbības laikā, visticamāk, neizdosies panākt, lai projektiem piešķirto kopuzņēmuma ENIAC un dalībvalstu dotāciju attiecība būtu 1,8. Tāpēc Publisko iestāžu padome nolēma samazināt kopuzņēmuma ENIAC iemaksu apmēru no 16,7 % līdz 15 % atbilstīgo izmaksu un līdz 52 % no ENIAC dalībvalstu ieguldījumiem uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Tādējādi iegūtajai attiecībai vajadzētu būt gandrīz 1,8, ja i) kopuzņēmums ENIAC izmantos maksimālo Padomes regulā paredzēto ES ieguldījumu un ii) ENIAC dalībvalstis piešķirs saviem dalībniekiem līdzīgu finansējuma apmēru kā iepriekš. ENIAC 2011. gadā publicēja divus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus — 4. un 5. uzaicinājumu (tā kā 5. uzaicinājumam bija īss termiņš, to rīkoja kā viena posma procedūru). Tabulā ir sniegts pārskats par abiem 2011. gadā publicētajiem uzaicinājumiem un to rezultātu novērtējumu. Uzaicinājuma numurs || Iesniegtie projektu apraksti (PA) || Iesniegtie priekšlikumi (FPP) || Atbilstīgie priekšlikumi || Apstiprināto priekšlikumu īpatsvars (%) || Priekšlikumi, kas pārsniedza robežvērtību || Finansēšanai atlasītie priekšlikumi || Atbalstīto priekšlikumu procentuālais īpatsvars (FPP līmenī) || 2011-1 || 20 || 9 || 9 || 100 % || 7 || 6 || 66,7 % || 2011-2 || NA || 8 || 7 || 87,50 % || 6 || 6 || 75,0 % || KOPĀ || 20 || 17 || 16 || 93,75 % || 13 || 12 || 70,85 % || Pēc ENIAC 2011. gada uzaicinājumiem pilnīgus projektu priekšlikumus nosūtīja 286 pretendenti, no kuriem finansēšanai atlasīja 195 pretendentus. Jānorāda, ka tas ir labs atbalstīto priekšlikumu īpatsvars. Partneru sadalījums ir ļoti raksturīgs šai nozarei — diezgan vienmērīgi ir pārstāvētas pētniecības organizācijas (50), rūpniecības uzņēmumi (71) un MVU (74), savukārt valstu iestādes un akadēmiskas organizācijas projektos nepiedalās. Laikposmā no 2008. līdz 2011. gadam MVU veidoja 37,9 % no visiem projektu dalībniekiem un saņēma 13,30 % no kopuzņēmumam piešķirtā ES finansējuma. Uz uzaicinājumiem atsaucās pretendenti no 19 valstīm. Vadošā valsts bija Nīderlande, un tai sekoja Itālija, Francija, Vācija un Austrija. Piedalījās arī ES 12 dalībvalstis, un visplašāk pārstāvēta bija Čehija, Polija un Slovākija. Bija arī liels dalībnieku skaits no asociētajām valstīm, un vadošās asociētās valstis bija Izraēla (5 dalībnieki), Norvēģija (3 dalībnieki) un Šveice (1 dalībnieks). Starptautisko partneru nebija. Kopuzņēmums ENIAC 2011. gada beigās publicēja uzaicinājumu izteikt ieinteresētību par eksperimentālu ražošanas līniju izveidi. Šā uzaicinājuma mērķis ir palīdzēt kopuzņēmumam kļūt par vēlamo instrumentu, ar ko īstenot svarīgāko pamattehnoloģiju politiku, lai uzlabotu Eiropas pozīcijas sešu „svarīgāko pamattehnoloģiju”, tostarp nanoelektronikas, jomā. Eksperimentālās ražošanas līnijas sniegs iespēju īstenot novatorismu augstākā tehniskās sagatavotības līmenī (no 4. līdz 8.), nodrošinot pāreju uz programmu „Apvārsnis 2020”. Plašāku informāciju, tostarp „veiksmes stāstus”, skatiet pielikuma sadaļā „Pārskats par galvenajiem kopuzņēmuma ENIAC sasniegumiem 2011. gadā”. 9. Vispārējie 2011. gadā sasniegtie rezultāti 9.1. Ieinteresēto personu līdzdalība Ņemot vērā ar kopuzņēmumu izveidi saistīto pieredzi, tagad ir iespējams sākt sniegt datus par sasniegtajiem rezultātiem līdzdalības ziņā. || Iesniegto priekšlikumu dalībnieku skaits (2011. g.) || Finansēšanai atlasīto projektu dalībnieku skaits (2011. g.) Clean Sky || 600 || 238 IMI || 1377 || 319 FCH || 667 || 285 Artemis || 540 || 206 Eniac || 286 || 195 Kopā || 3470 || 1243 Kopuzņēmumi 2011. gadā reģistrēja 3470 iesniegto priekšlikumu dalībniekus, savukārt finansētajiem projektiem bija 1243 dalībnieki. Vispārējais atbalstīto priekšlikumu īpatsvars (35,8 %) ir daudzsološs, un, tā kā kopuzņēmumi nodarbojas ar ļoti specifisku un rūpniecības stimulētu pētniecību, tas uzskatāms par pozitīvu rādītāju. Kopuzņēmumi ir centušies paplašināt dalībnieku loku, piemēram, uzlabojot saziņu ar iespējamiem atklāto uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus pretendentiem. Tika rīkotas īpašas informācijas dienas, un kopuzņēmumi arvien biežāk piedalījās semināros, pasākumos un galvenajos tehnoloģijas gadatirgos un izstādēs. Ir arī izdevies palielināt KTI publisko atpazīstamību. Tika pārveidotas gandrīz visu KTI tīmekļa lapas, tajās iekļaujot labāku un lietotājdraudzīgāku informāciju. Tas palīdzēja padarīt KTI kopuzņēmumu iniciatīvas pieejamākas pētniecības un zinātnes sabiedrībai. Pateicoties šiem uzlabojumiem, piemēram, IMI pēc otrā publicētā uzaicinājuma saņēma divreiz vairāk projektu ideju aprakstu nekā pēc pirmā uzaicinājuma. Katra kopuzņēmuma pētniecības projektos iesaistītās ieinteresētās personas atšķiras: · FCH projektos ir iesaistīti ļoti dažādi dalībnieki, un finansētajos projektos ir pārstāvētas visas ieinteresētās personas: starp 285 projektu dalībniekiem ir 77 pētniecības organizācijas, 49 universitātes, 76 lieli rūpniecības uzņēmumi, 73 MVU, 7 citas struktūras un 3 valstu iestādes; · IMI ir piesaistījis aptuveni 50 dalībniekus, kas pārstāv EFPIA sabiedrības (lielus rūpniecības uzņēmumus), 208 universitātes, 47 MVU, 6 pacientu organizācijas un 5 citas struktūras; · Clean Sky, ENIAC un ARTEMIS finansēto projektu dalībnieku vidū nav valstu iestāžu vai „citu struktūru”; · starp ARTEMIS un ENIAC projektu dalībniekiem ir attiecīgi 73 un 71 rūpniecības uzņēmums, savukārt Clean Sky projektos piedalās 53 uzņēmumi; · Clean Sky projektos ir iesaistītas 54 universitātes, un tās ir iekļautas arī ARTEMIS pētniecības organizācijās; · Clean Sky projektos piedalās 43 pētniecības organizācijas, savukārt ARTEMIS un ENIAC projektos — attiecīgi 71 un 50. Šķiet, ka pēc diviem aktīvas darbības gadiem kopuzņēmumiem ir izdevies panākt pietiekami līdzsvarotu ieinteresēto personu pārstāvību, lai gan mazāk pārstāvētajās kategorijās vēl būtu jāpanāk uzlabojumi. Aplūkojot līdzdalības un pārstāvības rādītājus, ieteicams ņemt vērā to, ka ikvienā tehnoloģijas nozarē tiek gaidīti mērķvirzīti rezultāti. 9.2. Novatorisma dimensija un MVU līdzdalība Visus piecus pašreizējos kopuzņēmumus jau tagad var uzskatīt par novatoriskiem pētniecības īstenošanas paraugiem. Virzībā uz pētniecības rezultātu laišanu tirgū ļoti svarīgs posms ir publiskā un privātā sektora sadarbība. Lai pēc iespējas īsākā laikā panāktu pētniecības rezultātu praktisku pielietojumu, KTI kopuzņēmumi savas pētniecības programmas nosaka, cieši sadarbojoties ar rūpniecības uzņēmumiem. Pētniecības rezultātu izmantojuma paātrināšana tiks turpināta arī programmas „Apvārsnis 2020” satvarā, jo īpaši, īstenojot mērķi „Vadošā loma rūpniecībā”. Tāpēc mēs jau tagad varam norādīt uz elementiem, kas rada pirmo priekšstatu par visu piecu kopuzņēmumu 2011. gadā panāktajiem jauninājumiem, lai gan šā ziņojuma mērķis nav detalizēti analizēt šo aspektu. · Kopuzņēmumā Clean Sky ir ieviests jēdziens „tehniskās sagatavotības līmenis” (TSL) un, vērtējot atklātajiem uzaicinājumiem iesniegtos projektus, tiek ņemts vērā arī tehnoloģiskās gatavības līmenis. TSL izmanto, lai novērtētu un salīdzinātu dažādus konkrētas tehnoloģijas attīstības posmus — maksimālais līmenis (6.) attiecas uz pētniecības projektiem, kuros ir sasniegts produkta pirmsizstrādes posms. · ARTEMIS, vērtējot priekšlikumus, izmanto gatavības indeksu un MVU līdzdalības indeksu, kas palīdz saprast, kuri projekti vislabāk veicinātu pētniecības rezultātu izmantošanu novatoriskos produktos. · KTI ikgadējos īstenošanas plānos bija iekļauti vairāki prototipu izstrādes un demonstrējumu pasākumi. Clean Sky 2011. gadā piedāvāja 15 pētniecības tematus demonstrācijas jomā un vienu pētniecības tematu prototipu jomā. Savukārt FCH piedāvāja septiņus tematus demonstrācijas jomā un vienu uz kurināmā elementu sistēmām vērstas koncepcijas pamatojuma jomā. · ENIAC 2011. gadā izveidoja „ENIAC novatorisma balvu”, lai izteiktu atzinību par tādiem drīzumā pabeidzamiem vai nesen pabeigtiem projektiem, ar kuriem ir panākts visietekmīgākais jauninājums. Pirmā balva tika piešķirta projektam E3Car, kurā bija iesaistīti 28 demonstrējumi un kura kopējais budžets bija EUR 180 miljoni. · Novatorisma balvas saņēma arī divi kopuzņēmumi: – Clean Sky saņēma balvu Minhenē rīkotajā pasākumā Inter Airport Europe, un to piešķīra par projektu TaxiBot — novatorisku risinājumu, kas samazina ietekmi uz vidi un ko var izmantot ar buksēšanas stieņa iekārtu neaprīkotos gaisa kuģu vilcējos, ar ko gaisa kuģus ieved stāvvietās un izved no tām; – viens no mazākiem uzņēmumiem, kas piedalās FCH pasākumos, 2011. gada Novatoru konventā saņēma ES balvu sievietēm novatorēm. Itālijas uzņēmums, kurā ir 40 darbinieki, bija pirmais, kas izstrādāja pašuzlādējošu ūdeņraža kurināmā elementu sistēmu, kura nodrošina rezerves jaudu — tīrāku un atjaunojamu energoresursu alternatīvu svina-skābes akumulatoriem un dīzeļdegvielas ģeneratoriem. Tādējādi kopuzņēmumi, īstenojot projektus, kuri varētu labvēlīgi ietekmēt gan rūpniecību, gan pētniecības vidi, 2011. gadā turpināja uzlabot zināšanu un zinātnisko kvalitāti. Aviācijas nozarē tika izstrādāta jauna sistēma, ar ko samazināt ražošanas un uzturēšanas izmaksas — Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe (BLADE), un tiek analizēta aviokompāniju ekonomika, tostarp prasības par jaunu vides noteikumu izstrādi (projekts Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisances and Gases (CARING)). Lai sekmētu labāku un drošāku zāļu izstrādi pacientiem, ir izveidota datubāze NEWMEDS, kura ir pasaulē lielākā antipsihotisko medikamentu klīniskās izpētes datu krātuve un kurā apkopoti piecu šīs farmācijas nozares vadošo uzņēmumu dati par 23 401 pacientu. Ļoti svarīgi ir uzsvērt to, ka uzņēmumiem, kas savstarpēji konkurē, pirmoreiz ir kopīga vēlme atklāt klīniskās izpētes rezultātus un dalīties tajos. Tas ļoti palīdzēs nodrošināt mērķvirzītāku un personiskāku veselības aprūpi. Transporta nozarē, īstenojot projektu Clean Hydrogen In European Cities (CHIC), Eiropas pilsētās tiek ieviesti un popularizēti videi nekaitīgi pilsētas satiksmes autobusi, lai samazinātu autobusu ietekmi uz vidi un samazinātu laikposmu līdz šā produkta nonākšanai tirgū. Īstenojot projektu E3Car, ko finansē, lai pārvaldītu elektrisko transportlīdzekļu spēka piedziņu, tika uzlabota jaudas transformācija un sadale (par 10 %) un palielināta energoefektivitāte (par 35 %), piedāvājot konkurētspējīgu vidi 28 demonstrējumiem. Kopuzņēmumi veicināja MVU līdzdalību un 2011. gadā panāca labus rezultātus — aptuveni 28 % atbalstīto pretendentu bija MVU. No visiem pieciem kopuzņēmumiem visvairāk MVU izdevās piesaistīt ENIAC — tā pasākumos piedalījās 37,9 % no visos kopuzņēmumos iesaistītajiem MVU, pēc ENIAC sekoja Clean Sky (37 %)[8], ARTEMIS (31 %), FCH (25,6 %) un IMI (17,7 %)[9]. Visos KTI kopuzņēmumos iesaistītie MVU 2008.–2011. gadā vidēji saņēma nedaudz vairāk par 21 % no ES piešķirtā finansējuma, un tas pārsniedza 7. pamatprogrammā noteiktos 15 %. Tabulā ir sniegts detalizēts pārskats par MVU līdzdalību visu piecu kopuzņēmumu darbībā — gan iesniegtajos priekšlikumos, gan finansēšanai atlasītajos projektos (2011. g.). || MVU līdzdalība iesniegtajos priekšlikumos || MVU līdzdalība finansēšanai atlasītajos projektos Clean Sky || 239 || 88 IMI || 263 || 47 FCH || 174 || 73 ARTEMIS || 182 || 62 ENIAC || 109 || 74 Kopā || 967 || 344 MVU līdzdalības rādītājs skaidri liecina par to, ka ir pietiekami daudz MVU pielāgotu pētniecības darbību, kurās iesaistoties, MVU sniedz būtisku ieguldījumu vispārīgāku pētniecības un novatorisma mērķu īstenošanā. KTI kopuzņēmumu 2011. gadā sasniegtie rezultāti palīdzēs tiem izmantot savu novatorisma potenciālu un sekmēt programmā „Apvārsnis 2020” noteikto turpmāko problēmu risināšanu. 9.3. Partneru līdzdalības ģeogrāfiskais sadalījums Vidējais visu piecu kopuzņēmumu SPP īstenošanā iesaistīto dalībvalstu skaits ir 20. Lielākā dalībnieku dažādība ir vērojama FCH, kam ir arī vairāki starptautiski partneri. Galvenie dalībnieki pārstāv dalībvalstis, kurās ir mūsdienīga rūpniecības vide, ko papildina dinamiskas MVU, pētniecības centru un universitāšu sistēmas. || Finansēšanai atlasīto projektu dalībvalstu skaits || Galvenās dalībvalstis[10] Clean Sky || 23 || UK, DE, ES, IT FR IMI || 15 || UK, DE, NL, FR, SE FCH || 26 || DE, UK, FR, IT, BE ARTEMIS || 17 || ES, IT, DE, FI, FR un AT ENIAC || 19 || NL, IT, FR, DE, BE Jānorāda arī tas, ka projektos nav piedalījusies tikai viena ES 12 dalībvalsts. · Kopumā ES 12 dalībvalstis veido aptuveni 15 % no kopējā finansēto projektu dalībnieku skaita. ES 12 dalībvalstis ir visplašāk pārstāvētas Clean Sky projektos (aptuveni 10 %), savukārt to līdzdalība IMI projektos ir ļoti maza. Diagrammā ir attēlota ES 12 dalībvalstu līdzdalība KTI 2011. gadā (tikai finansētajos projektos). · Visplašāk pārstāvētā ES 12 dalībvalsts ir Polija — finansētajos projektos piedalījās 18 dalībnieki (6 — FCH un ENIAC, 12 — Clean Sky) no Polijas, un piecus projektus koordinēja Polijas organizācijas. Polijai seko Čehija, kuru kopuzņēmumu finansētajos projektos un amatos pārstāvēja 16 dalībnieki; visvairāk Čehijas pārstāvju (7) piedalījās ARTEMIS pasākumos. Rumāniju pārstāvēja seši dalībnieki, bet Ungāriju — 3. Atlasītajos projektos nepiedalās Lietuva. · Lai palielinātu mazāk aktīvo teritoriju līdzdalību, Clean Sky 2011. gadā organizēja „apaļā galda” diskusiju par aviācijas pētniecību Viduseiropas un Austrumeiropas valstīs. Šāds pasākums ir uzskatāms par labu praksi, un Komisija vēlas, lai nākotnē to pārņemtu arī pārējās KTI. Komisija 2012. gadā turpinās ar kopuzņēmumiem diskutēt par to, kā ievērojami palielināt ES 12 dalībvalstu līdzdalību. KTI pētniecības darbībās bija ieinteresētas arī 7. pamatprogrammas asociētās valstis, kas veidoja aptuveni 15 % no dalībnieku skaita. Aktīvākā asociētā valsts 2011. gadā bija Šveice, un tai sekoja Norvēģija un Izraēla. Lielāko dalībnieku skaitu no asociētajām valstīm piesaistīja FCH, un tam sekoja Clean Sky un IMI. Novērtējot asociēto valstu līdzdalību ARTEMIS un ENIAC pasākumos, būtu jāņem vērā arī to trīsdaļīgais finansēšanas modelis. Valsts || IMI || FCH || CS || ARTEMIS || ENIAC || Kopā Šveice || 6 || 7 || 6 || || 1 || 20 Norvēģija || || 7 || 1 || 6 || 3 || 17 Islande || 2 || 1 || || || || 3 Izraēla || 2 || || 2 || || 5 || 9 Turcija || || 1 || 1 || || || 2 Serbija || || 1 || || || || 1 Kopā || 10 || 17 || 10 || 6 || 9 || 52 9.4. Starptautiskā dimensija KTI pasākumos ir iesaistījušies vairāki starptautiski partneri, kuri kopā veido aptuveni 3 % no 2011. gadā finansēto projektu dalībnieku skaita. Darbā ar starptautiskajiem partneriem gūtā pieredze ievērojami atšķiras atkarībā no tehnoloģijas nozares. Tā ir atkarīga arī no stratēģijas un sinerģijas, ko KTI īsteno pētniecības, novatorisma vai regulatīvajās jomās. Kā redzams tabulā, gandrīz visās KTI piedalījās ASV un finansētajos projektos tās pārstāvēja lielākais dalībnieku skaits. Valsts || IMI || FCH || CS || ARTEMIS || ENIAC || Kopā ASV || 3 || 1 || 1 || 1 || || 6 Krievija || || || 1 || || || 1 Ķīna || || 1 || || || || 1 Koreja || || 1 || || || || 1 Kanāda || || 1 || || || || 1 Kopā || 3 || 4 || 2 || 1 || 0 || 10 Lai rūpniecības nozare spētu konkurēt pasaules līmenī, tai ir ne tikai jānostiprina sadarbība un jāsamazina sadrumstalotība Eiropā, bet arī jāveido sinerģija ar citiem partneriem, jo īpaši ar svarīgiem starptautiskiem partneriem. Tāpēc KTI starptautiskā dimensija tiks pilnveidota arī turpmāk. Patlaban Komisija ar kopuzņēmumiem diskutē par to, kā sasniegt starptautiskus partnerus, lai reaģētu uz konkrētām attiecīgo nozaru vajadzībām. FCH jau ir pārskatījis savu daudzgadu īstenošanas plānu un padarījis to vērienīgāku un konkurētspējīgāku, ņemot vērā pasaules līmenī īstenotos centienus tehnoloģijas nozarē. Atjauninātajā ARTEMIS SPP ir skaidri norādīts, kas nākamajā desmitgadē jādara visiem Eiropas pētniecības, izstrādes un novatorisma nozares dalībniekiem, lai padarītu Eiropu par līderi iegulto sistēmu jomā. 9.5. Dotāciju portfelis Kopuzņēmumu dotāciju nolīgumu (DN) portfeļi atšķiras atkarībā no īstenoto projektu veidiem, konsorciju lieluma un piešķirtā budžeta. Kopuzņēmumi var ne tikai attīstīt sadarbības pētniecību, bet arī atbalstīt tīklu veidošanas pasākumus (piemēram, FCH), īstenojot koordinācijas un atbalsta darbības, kurās iesaistītie konsorciji, protams, ir mazāki un ar atšķirīgu sastāvu. || Dotācijas, par kurām notiek sarunas (2011. g.) || Dotācijas, par kurām parakstīti nolīgumi (2011. g.) || Dotācijas, ar kurām finansētie pasākumi ir pabeigti Clean Sky || 24 || 80 || 7 IMI || 2 || 13 || 0 FCH || 0 || 26 || 5 ARTEMIS || 9 || 10 || 3 ENIAC || 0 || 22 || 0 Kopā || 35 || 151 || 15 Pirmajos trīs darbības gados kopuzņēmumu parakstīto dotāciju nolīgumu portfeļi atšķīrās pēc lieluma, partneru skaita un piešķirtā budžeta. · No pārējo kopuzņēmumu DN visvairāk atšķiras Clean Sky DN. Tā finansēto projektu un parakstīto DN skaits ir lielāks, taču katrā projektā ir mazāks partneru skaits un arī projektu budžeti ir salīdzinoši nelieli. Clean Sky uzaicinājumos ir atļauts iesniegt projektus, kuros piedalās viens partneris, īpaši tad, ja pētījuma temats ir tik specifisks, ka uzaicinājuma prasībām atbilst tikai viena organizācija (vai vairākas organizācijas, kas savstarpēji konkurē atlases un novērtēšanas posmā). Clean Sky dotāciju nolīgumos parasti piedalās divi partneri, un vidējais piešķirtais budžets ir EUR 515 000. Tādējādi, lai gan lielā parakstāmo dotāciju nolīgumu skaita dēļ ir jāiegulda ievērojams darbs pārvaldībā, konsorcija darbības koordinēšanai ir jāvelta mazāk pūļu. · IMI un FCH piesaista līdzīgus konsorciju veidus — tie īsteno mazāk projektu (un paraksta mazāk DN), taču gan to piešķirtais budžets, gan partneru skaits ir lielāks. Vidējais IMI projektu partneru skaits ir 26 (ieskaitot organizācijas, kas pārstāv EFPIA, un organizācijas, kas to nepārstāv), un parakstīto DN vidējais budžets ir aptuveni EUR 10 miljoni (tikai kopuzņēmuma IMI iemaksas). Savukārt vidējais FCH projektu partneru skaits ir deviņi, bet budžets — EUR 3,8 miljoni. · ARTEMIS un ENIAC vidējais konsorcija partnerorganizāciju skaits ir 23 (ARTEMIS) un 22 (ENIAC) un vidējais budžets ir EUR 15,8 miljoni (ARTEMIS) un EUR 23 miljoni (ENIAC)[11]. 10. Problēmas un perspektīva Kopuzņēmumu pirmie starpposma novērtējumi tika veikti, kā paredzēts, un ziņojumi tika pabeigti 2011. gada aprīlī. Novērtējumos tika atzīts, ka kopuzņēmumu vispārējā perspektīva ir laba. Ārējie eksperti papildus citiem aspektiem ieteica uzlabot saziņu ar iedzīvotājiem, noteikt galvenos izpildes rādītājus un vairāk valdes ikdienas pārvaldības pienākumu deleģēt kopuzņēmumu izpilddirektoriem. Ieteikumi būtu pilnībā jāīsteno līdz otrajam starpposma novērtējumam, kas paredzēts 2013. gadā. Kopuzņēmumi 2011. gadā ievērojami uzlaboja vispārībai paredzētos saziņas pasākumus. Tika palielināta projektu atpazīstamība un uzlabota to galveno informatīvo rīku (piemēram, projektu tīmekļa lapu) kvalitāte. Kopuzņēmumi arī noteica galvenos izpildes rādītājus: · IMI noteica galvenos izpildes un rezultātu rādītājus par divām svarīgākajām prioritātēm — SPP īstenošanu un Programmu biroja darbību. Vidējais laikposms līdz dotācijas saņemšanai (TtG) ir samazinājies par vairāk nekā 90 dienām; · Clean Sky īstenoja gandrīz visus ekspertu ieteikumus. Neatkarīgi eksperti sagatavoja integrētu tehnoloģiju demonstratoru (ITD) darba rezultātu ikgadējo pārskatu; · lai pārraudzītu PTA pasākumu jomā panākto progresu, FCH ieviesa „operatīvos rādītājus”; tos pretstata rezultātu rādītājiem, ņemot vērā plānotos un jaunākos zināmos rezultātus; · ENIAC ieviesa galveno izpildes rādītāju (GIR), kā arī noteica, cik ilgam laikam jāpaiet no Publisko iestāžu padomes lēmuma par finansējumu pieņemšanas līdz brīdim, kad katrs saņēmējs saņem pirmo maksājumu. Turpmākais progress tiks izvērtēts otrajā starpposma novērtējumā un 2012. gada progresa ziņojumā. Tā kā kopuzņēmumi tagad darbojas pilnīgi autonomi, varam sagatavot sākotnēju novērtējumu par to priekšrocībām. Stabilie finansējuma piešķīrumi liecina par rūpniecības uzņēmumu apņēmību līdzdarboties. KTI kopuzņēmumu noteiktie pētniecības temati un jo īpaši pētniecības un novatorisma vides stabilitāte un nepārtrauktība, kā arī finansējuma nosacījumi piesaistīja MVU. Kopumā līdz 2011. gada beigām MVU bija saņēmuši 21 % no ES piešķirtā finansējuma. Kā norādīts 9.2. sadaļā, KTI bija jāatrod veids, kā kļūt par mazajiem un vidējiem uzņēmumiem pievilcīgu pētniecības partneri. MVU var izmantot iespēju strādāt specifiskā darba vidē, pievērsties ar tirgus vajadzībām cieši saistītiem pētniecības tematiem un sadarboties ar kopuzņēmumiem, kas ir to vajadzībām atbilstīgākie instrumenti. Analizējot plašākā mērogā, jāsecina, ka ieinteresēto personu līdzdalība ir pietiekami līdzsvarota un KTI pētniecības darbībās ir iesaistījušās visas attiecīgās organizācijas. Budžeta sadalījums liecina, ka pētniecības organizācijas un universitātes saņēma aptuveni 45 % no ES piešķirtā budžeta, savukārt rūpniecības uzņēmumi — 34 %. Citas organizācijas, piemēram, NVO, jumta organizācijas un fondi saņēma 2 % no ES piešķirtā finansējuma, bet MVU — aptuveni 21 %. Kopuzņēmumu 2011. gada pētniecības mērķi tika pielāgoti jaunākajiem sasniegumiem attiecīgajā tehnoloģijas nozarē. KTI kopuzņēmumu stratēģiskajās pētniecības un novatorisma programmās ir iekļauti vērienīgi mērķi, kas jāīsteno ilgākā laikposmā. · Clean Sky atjaunināja savus aviācijas pētniecības mērķus atbilstīgi ACARE 2011. gada ziņojumā Flightpath 2050, Europe’s vision for Aviation („Lidojumi 2050 — Eiropas redzējums par aviācijas nozari”) sniegtajām norādēm. · Pēc IMI stratēģiskās pētniecības programmas pārskatīšanas tiks mainīti finansēto projektu veidi — uzaicinājumos uzsvars tiks likts uz liela mēroga projektiem, kas mainītu situāciju. · FCH pārskatīja savu daudzgadu īstenošanas plānu un pagarināja darbības jomās izvirzīto mērķu īstenošanas termiņu līdz 2020. gadam (no 2015. gada). · ARTEMIS pārskatīja savu stratēģisko pētniecības programmu, lai rūpīgāk ņemtu vērā to, ka iegultās sistēmas ir sabiedrības „nervu sistēmas”, un atspoguļotu to izplatību visos mūsdienu produktos, infrastruktūrā un pakalpojumos. · ENIAC stratēģiskās pētniecības programmas mērķis joprojām ir sabiedrības galveno sociālo problēmu risināšana, ko lielā mērā ietekmē integrālshēmu darbības uzlabošana un enerģijas patēriņa samazināšana. Kopumā un salīdzinājumā ar iepriekšējām versijām kopuzņēmumu atjauninātajās stratēģiskās pētniecības un novatorisma programmās lielā mērā ir ņemta vērā pētniecības un novatorisma stratēģija, ko Eiropas Komisija ierosināja programmas „Apvārsnis 2020” satvarā. Šī saistība nodrošinās saskaņotību un atvieglos tādu ES darbību pielāgošanu, kuru vispārējie mērķi ir palielināt rūpniecības konkurētspēju, zinātnes izcilību, kā arī izaugsmi un radīto darba vietu skaitu. Tika turpināta arī kopuzņēmumu administratīvā konsolidēšana, jo īpaši to iekšējo kontroles sistēmu izstrāde, ievērojami uzlabojot to kontroles mehānismus. Kopuzņēmumu valdes pieņēma pēcrevīzijas stratēģijas un apzināja jaunas procedūras, kas pilnveidotu un nostiprinātu kopuzņēmumu iekšējās kontroles sistēmas. Visi kopuzņēmumi uzlaboja savas IT un loģistikas funkcijas. Visu KTI līdzšinējie rezultāti liecina, ka tās ir vērienīgas Eiropas iniciatīvas, kam ir potenciāls kļūt par atzītiem publiskā un privātā sektora partnerības paraugiem. Komisija šobrīd iekasē rūpniecības partneru iemaksas, lai nākamajā daudzgadu finanšu shēmā varētu paplašināt kopuzņēmumu darbību. Notiek arī atklātas konsultācijas, lai piesaistītu pēc iespējas plašāku partneru loku un tādējādi plānotu kopuzņēmumu turpmāko darbību nākamajā finansēšanas periodā. Nākotnē kopuzņēmumiem būs jānovērš vairākas vēl neatrisinātas problēmas. · Administratīvais slogs: kopuzņēmumi ir salīdzinoši nelieli, tāpēc to darbības izmaksas ir diezgan lielas. Viens no kopuzņēmumu efektivitātes uzlabošanas veidiem varētu būt kopējas administratīvās struktūras izveide. ARTEMIS un ENIAC pirmajā starpposma novērtējumā iesaistītie eksperti kopuzņēmumu salīdzinoši mazo lielumu uzskatīja par „riskantu elementu”. Viens no neatkarīgo ekspertu ierosinātajiem kopuzņēmumu attīstības variantiem bija abu uzņēmumu apvienošana un vienotas administratīvu uzdevumu struktūras izveide. · Papildināmība un saskaņotība ar citām ES un valstu programmām, kā arī rūpniecības uzņēmumu un dalībvalstu apņēmība iesaistīties ARTEMIS un ENIAC darbībā: ir pienācis laiks mēģināt labāk pielāgot ARTEMIS un ENIAC pētniecības programmas valstu programmām. Komisija patlaban ar ieinteresētajām personām apspriež iespējamās organizatoriskās sekas, ņemot vērā arī pašreizējo ekonomisko situāciju. Saistībā ar to kopā ar Eureka, puduriem CATRENE un ITEA2 2010. gadā tika sagatavoti kopēji konceptuālie dokumenti. Šāda pieeja varētu būt noderīga, un patlaban tiek diskutēts par iespēju izstrādāt kopēju KTI satvaru, kurā saglabātu katra instrumenta specifisko pieeju, t. i., kopuzņēmumu izmantoto lejupējo pieeju un Eureka puduru izmantoto augšupējo pieeju, un abiem instrumentiem piemērotu nozares vadītu stratēģiju. Lai nostiprinātu sinerģiju un jo īpaši, lai piesaistītu jaunus dalībniekus un MVU, visi kopuzņēmumi varētu censties palielināt sadarbību ar dalībvalstīm. ARTEMIS un ENIAC projekti tiek finansēti, ievērojot unikālu trīsdaļīgu modeli. Lielāko daļu finansējuma partneri saņem no savu valstu valdībām vai reģionālām aģentūrām saskaņā ar dotāciju nolīgumiem. Tiešu finansējumu partneriem piešķir arī kopuzņēmumi, un tā apmērs ir aptuveni 16,7 % no atbilstīgajām izmaksām. Pirmajos ARTEMIS darbības gados šis finansējuma modelis darbojās labi, taču tam bija daži ierobežojumi, kuru galvenais cēlonis bija ekonomikas un finanšu krīzes izraisītais dalībvalstu finansiālo saistību apmēra samazinājums. Tomēr 2011. gadā plūsma pirmoreiz palielinājās, un paredzams, ka 2012. gadā tas turpināsies. Tālāk ir sniegts kopsavilkums par pieredzi kopuzņēmumu pirmajā autonomās darbības gadā, kurā tika gūti pirmie panākumi[12]. (1) Kopuzņēmumi ir novatorisks veids, kā sadarbojoties veikt pētījumus par Eiropai stratēģiski nozīmīgām tehnoloģijas nozarēm; lai gūtu gaidītos rezultātus un efektīvi sekmētu Eiropas konkurētspēju, ļoti liela nozīme ir visu partneru līdzdalībai. Neatkarīgi no katra kopuzņēmuma ieviestajiem finansējuma mehānismiem iepriekšējos divos gados bija zināmas grūtības nodrošināt rūpniecības uzņēmumu un dalībvalstu piešķirto līdzekļu līdzvērtīgumu. (2) Nenoliedzami, ka kopuzņēmumi ir sākuši darboties ātrāk un pamanāmāk, turklāt pasaules līmenī tos sāk uzskatīt par vērā ņemamiem attiecīgo tehnoloģijas nozaru dalībniekiem. (3) Lai kopuzņēmumi varētu galveno uzmanību veltīt pētniecībai, nevis administratīviem pienākumiem, būtu jāpalielina īstenošanas struktūru (kopuzņēmumu) elastība. Turklāt, lai palielinātu kopuzņēmumu efektivitāti un optimizētu to resursu izmantošanu, kopuzņēmumu darbību vajadzības gadījumā varētu organizēt citādi. (4) Kopuzņēmumu sasniegumi ir jāpārrauga un jānovērtē atbilstīgi galveno izpildes rādītāju kopumam, kas būtu jāformulē tā, lai būtu ņemta vērā kopuzņēmumu dažādība, taču vienlaicīgi būtu arī iespējams tos salīdzināt. (5) Kopuzņēmumiem būtu jāsaglabā un pat jāpalielina to vienkāršība, atvērtība un pieejamība visiem iespējamiem finansējuma saņēmējiem. Īpaša uzmanība būtu jāvelta jaunpienācējiem no mazāk pārstāvētajām valstīm un MVU. (6) Būtu jānosaka atbilstīgas katra KTI kopuzņēmuma starptautiskās stratēģijas, kurās ņemtu vērā to specifiskās pētniecības jomas, iespējamās priekšrocības, ko sniegtu sadarbība pētniecības, novatorisma un regulējuma jomā, un, protams, papildriskus. Gūtā pieredze un nākotnes plāni liecina par to, ka kopuzņēmumi pavisam drīz nostiprinās savu potenciālu kļūt par atzītu publiskā un privātā sektora partnerības paraugu ES pētniecības jomā. Jau 2011. gadā tie ieviesa uzlabojumus, ievērojot pirmajā starpposma novērtējumā sniegtos ieteikumus, un ir gaidāmi arī turpmāki uzlabojumi. Pirmie 2011. gadā gūtie panākumi, piemēram, aviācijas nozares ražošanas un ekspluatācijas izmaksu samazināšana, aviokompāniju turpmākās ekonomikas analizēšana un konkurējošu uzņēmumu pievēršana sadarbībai ar to rūpniecības partneriem (piemēram, veidojot centrālas rezultātu datubāzes), apliecina, ka KTI kopuzņēmumi spēj ne tikai risināt tehnoloģiskas problēmas, bet arī uzlabot rūpniecības un pētniecības vidi. Būtisks projektu rezultātu apkopojums ir gaidāms 2012. gadā. Turklāt šobrīd tiek sagatavota PPP priekšrocību sākotnēja analīze, un rezultāti tiks paziņoti 2012. gadā. Izvērtējot to, cik liela ir KTI kopuzņēmumu panāktā ietekme uz pētniecības un novatorisma pasākumu īstenošanu ES līmenī, analīzē tiks ņemti vērā arī programmā „Apvārsnis 2020” noteiktie kritēriji, par kuriem ir panākta vienošanās ar dalībvalstīm. Šajā jomā kopuzņēmumu līdzšinējā pieredze tiks vērtēta, arī ņemot vērā noteiktos jaunu PPP izveides kritērijus. 11. PIELIKUMS — pārskats par KTI kopuzņēmumu sasniegumiem 2011. gadā 11.1. Pārskats par galvenajiem kopuzņēmuma Clean Sky (CS) sasniegumiem 2011. gadā JOMA || REZULTĀTI — SASNIEGUMI Stratēģiskā pētniecības programma (SPP) || Tika atkārtoti izvērtēti CS SPP izvirzītie mērķi, kā arī faktiskie rezultāti un pieņēmumi par derīgumu. Rezultāti: atjaunināts attīstības plāns un atjauninātas prognozes par ieguvumiem vides jomā, ko var panākt līdz programmas termiņa beigām. Pirmais iekšējais novērtējums tika publicēts 2012. gadā. Uzaicinājumu īstenošana || 2011. gadā publicēto uzaicinājumu skaits: trīs publicēti uzaicinājumi (2011-1; 2011-2; 2011-3). Tika īstenots arī pēdējais 2010. gadā publicētais uzaicinājums (2010-5). Iesniegto priekšlikumu skaits: 322. Atbilstīgo priekšlikumu skaits: 305. Finansēto priekšlikumu skaits: 118. Vispārējais projektu portfelis: 298 (tostarp 247 parakstīti dotāciju nolīgumi). Veiksmes stāsti - BLADE (Breakthrough Laminar Aircraft Demonstrator in Europe) tika izvēlēts par pirmā Novatoru konventa (2011. gada 5. un 6. decembrī Briselē) eksponātu; īstenojot šo projektu, tika izstrādāta uzraudzības sistēma, kas reāllaikā nosaka jaunizveidotu dabiskas laminārās plūsmas spārnu bojājumus un defektus, tā samazinot ražošanas un ekspluatācijas izmaksas. - Projekts TaxiBot Dispatch Towing Vehicle (DTV) saņēma 2011. gada Novatorisma balvu pasākumā Inter Airport Europe, kas notika Minhenē. Tas ir ar buksēšanas stieņa iekārtu neaprīkots gaisa kuģu vilcējs vienejas gaisa kuģiem (piemēram, A320, B737), kas nodrošina iespēju izslēgt gaisa kuģa dzinējus, kamēr to manevrē stāvvietā. - CARING (Contribution of Airlines for the Reduction of Industry Nuisances and Gases) ir vienīgais Clean Sky projekts, kurā ir iesaistītas aviokompānijas. Projekts tiek īstenots no 2010. gada sākuma līdz 2012. gada decembrim, un tā mērķis ir analizēt, kā pašreizējie un turpmākie noteikumi vides jomā var ietekmēt aviokompāniju ekonomiku un kā tās varētu pēc iespējas labāk pielāgoties regulējuma izmaiņām. Dalībnieki, tostarp MVU || 2011. gads Kopējais dalībnieku skaits: 600. Finansēto projektu dalībnieku skaits: 238. Finansētajos projektos iesaistīto MVU skaits: 88 — 37 % no kopējā dalībnieku skaita. Finansēto projektu dalībnieku sadalījums kategorijās: lieli rūpniecības uzņēmumi (PRC): 53; augstākās un vidējās izglītības iestādes (HSE): 54; pētniecības organizācijas (REC): 43. 2009.–2011. gads Finansēto projektu dalībnieku (1.–10. uzaicinājuma) ģeogrāfiskais sadalījums pa valstīm: 23 iesaistītas valstis. Galvenās valstis Koordinatori Dalībnieki Kopējais dalībnieku skaits UK 52 45 97 DE 52 34 86 ES 31 31 62 IT 28 33 61 FR 39 45 84 Desmit atbalstītos projektus koordinēja dalībnieki no asociētajām valstīm (Šveices, Izraēlas, Norvēģijas, Turcijas). Kopuzņēmuma 2010. un 2011. gadā publicētajos uzaicinājumos kā koordinatorus atlasīja arī pa vienam dalībniekam no Ķīnas un Krievijas. Saziņa || CS piedalījās divās svarīgās Eiropas tehniskajās konferencēs (Aerodays Madridē un Paris Air Show Parīzē). Ankarā, Dublinā, Lisabonā, Tulūzā, Varšavā un Vīnē tika organizētas informācijas dienas potenciālajiem pretendentiem. CS piedalījās pirmajā Novatoru konventā, kas 5. un 6. decembrī notika Briselē. Eiropas Parlamenta ēkā Briselē 5. un 6. oktobrī notika CS un pārējo KTI rīkots pasākums. Aprīlī tika pārveidota CS tīmekļa lapa, un aptuveni 3000 saņēmēju tika nosūtīts ceturkšņa informatīvais biļetens. Tika publicēti trīs paziņojumi presei par svarīgiem notikumiem, un CS tika pieminēts 14 ES rakstos un publikācijās. Lai palielinātu mazāk aktīvo Eiropas teritoriju līdzdalību, CS 2011. gada jūnijā organizēja apaļā galda diskusiju par aviācijas pētniecību Viduseiropas un Austrumeiropas valstīs. Tika izdots pārskats par MVU pieredzi, sadarbojoties ar CS (divas intervijas). Pārvaldība || CS valde 2011. gadā tikās četras reizes. Decembra sanāksmē tika ievēlēts priekšsēdētājs (Charles Champion) un priekšsēdētāja vietnieks (Catalin Nae). 11.2. Pārskats par galvenajiem kopuzņēmuma IMI sasniegumiem 2011. gadā JOMA || REZULTĀTI — SASNIEGUMI Stratēģiskā pētniecības programma (SPP) || Tika pabeigta SPP pārskatīšana, kurā uzsvars novirzīts uz liela mēroga projektiem, kas mainītu situāciju. Uzaicinājumu īstenošana || 2011. gadā publicēto uzaicinājumu skaits: 1. Tika īstenots arī pēdējais 2010. gadā publicētais uzaicinājums (uzaicinājums Nr. 3‑2010). Abos uzaicinājumos tika īstenota divu posmu iesniegšanas un novērtēšanas procedūra. Iesniegto priekšlikumu skaits (projekta idejas, priekšlikumi pirmajam uzaicinājuma posmam): 118. Atbilstīgo priekšlikumu skaits: 110. Finansēto priekšlikumu skaits: 14. Vispārējais projektu portfelis: 30. Veiksmes stāsti Īstenojot IMI projektu NEWMEDS par depresiju un šizofrēniju, tika izveidotas jaunas datubāzes, kurās var apkopot un uzglabāt lielas datu kopas, tādējādi radot lielāko zināmo antipsihotisko medikamentu klīniskās izpētes datu krātuvi, kurā iekļauti piecu šajā jomā vadošo farmācijas uzņēmumu dati par 23 401 pacientu. Plašāku informāciju skatiet vietnē http://www.newmeds-europe.com/. Dalībnieki, tostarp MVU || Kopējais dalībnieku skaits: 1377 dalībnieki trešajā (438) un ceturtajā (939) uzaicinājumā. Finansēto projektu dalībnieki: 266 dalībnieki trešajā (123) un ceturtajā (143) uzaicinājumā. Trešā uzaicinājuma dalībnieku skaitam ir jāpievieno 53 EFPIA sabiedrības. Vēl nav zināms, cik EFPIA sabiedrības piedalījās ceturtajā uzaicinājumā. Finansētajos projektos iesaistīto MVU skaits: 47 — 17,7 % no trešā un ceturtā uzaicinājuma kopējā dalībnieku skaita. Finansēto projektu dalībnieku sadalījums kategorijās, izņemot rūpniecības uzņēmumus: pacientu organizācijas: 6; augstākās un vidējās izglītības iestādes (HSE): 208; citi (OTH): 5. IMI uzaicinājuma Nr. 2010-3 finansēto projektu dalībnieku sadalījums pa valstīm (dati par uzaicinājumu Nr. 2011-4 vēl nav pieejami): 19 iesaistītas valstis. Galvenās valstis Kopējais dalībnieku skaits UK 28 DE 21 NL 13 FR 11 SE 9 Trīs konsorcijos, kas saņēma atbalstu, piedalījās arī trīs partneri no ASV. Izraēlu un Islandi pārstāvēja pa diviem dalībniekiem, savukārt Šveici — seši dalībnieki. Saziņa || IMI noorganizēja sešus pasākumus, kas notika četrās valstīs, un katrā pasākumā bija no 60 līdz 250 dalībniekiem. IMI piedalījās arī KTI kopīgi rīkotajā pasākumā, kas 5. un 6. oktobrī notika Eiropas Parlamentā Briselē. Tika sagatavotas sešas preses relīzes, ko nosūtīja vairāk nekā 150 žurnālistu lielai mērķauditorijas grupai. Plašsaziņas līdzekļos un žurnālos tika publicēti aptuveni 30 raksti, un seši no tiem bija paredzēti zinātnes aprindām. IMI biļetens tiek nosūtīts 1500 abonentiem, un kopuzņēmuma tīmekļa lapai ir līdz 9000 apmeklētāju mēnesī. Pārvaldība || IMI valde 2011. gadā tikās trīs reizes. Valde ne tikai pieņēma lēmumus par KTI kopuzņēmuma darbību, bet arī iecēla zinātniskās komitejas locekļus. 11.3. Pārskats par galvenajiem kopuzņēmuma FCH sasniegumiem 2011. gadā JOMA || REZULTĀTI — SASNIEGUMI Stratēģiskā pētniecības programma (SPP) || Tika pabeigta daudzgadu īstenošanas plāna pārskatīšana. Lai uzlabotu saskaņotību ar programmu „Apvārsnis 2020”, pārskatīto darbības jomu mērķu īstenošanas ilgums tika pagarināts līdz 2020. gadam (no 2015. gada). Uzaicinājumu īstenošana || 2011. gadā publicēto uzaicinājumu skaits: 1. Iesniegto priekšlikumu skaits: 82. Atbilstīgo priekšlikumu skaits: 80. Finansēto priekšlikumu skaits: 30. Vispārējais projektu portfelis: 98 (tostarp 76 parakstīti dotāciju nolīgumi). Veiksmes stāsti Vairākas Eiropas pilsētas patlaban sper pirmos soļus, lai izstrādātu un ieviestu pilsētas satiksmes autobusus, ko darbina videi nekaitīgi ūdeņraža kurināmā elementi. FCH 2010. gada novembrī sāka īstenot projektu The Clean Hydrogen In European Cities (CHIC), lai veicinātu tādu sabiedriskā transporta autobusu izstrādi, ko darbina ūdeņraža kurināmā elementi, un radītu bāzi šīs tehnoloģijas un vajadzīgās infrastruktūras plašai izmantošanai no 2015. gada. Šis projekts ir ļoti svarīgs posms virzībā uz ūdeņraža kurināmā elementu darbinātu autobusu pilnīgu komercializēšanu. CHIC mērķis ir samazināt laikposmu, kas vajadzīgs, lai tehnoloģija nonāktu tirgū, un atbalstīt tās laišanu tirgū. Plašāku informāciju skatiet vietnē http://chic-project.eu/. Dalībnieki, tostarp MVU || Kopējais dalībnieku skaits: 667. Finansēto projektu dalībnieki: 285. Finansētajos projektos iesaistīto MVU skaits: 73 — 25,6 % no kopējā dalībnieku skaita. Finansēto projektu dalībnieku sadalījums kategorijās: lieli rūpniecības uzņēmumi (PRC): 76; pētniecības organizācijas (REC): 77; augstākās un vidējās izglītības iestādes (HSE): 49; valsts iestādes (PUB): 3; citi (OTH): 7. Finansēto projektu dalībnieku sadalījums pa valstīm: 26 iesaistītas valstis. Galvenās valstis Kopējais dalībnieku skaits DE 67 UK 36 FR 31 IT 30 BE 26 FCH pētniecības darbībās piedalījās pieci starptautiski partneri (ASV, Koreja, Ķīna, Kanāda un Serbija). Katrs partneris piedalījās vienā finansētajā projektā. Saziņa || FCH 2011. gadā izveidoja jaunu tīmekļa vietni, un no marta līdz gada beigām tā tika apmeklēta vairāk nekā 40 000 reižu. Tika organizēti trīs nozīmīgi ES pasākumi, un Programmas biroja pārstāvji un izpilddirektors apmeklēja 25 ārējus pasākumus un konferences, tostarp ārpus Eiropas (ASV, Japānā, Korejā, Ķīnā un Kanādā). FCH piedalījās arī KTI kopīgi rīkotajā pasākumā, kas 5. un 6. oktobrī notika Eiropas Parlamentā. Pārvaldība || FCH valde 2011. gadā tikās trīs reizes. Valde ne tikai pieņēma lēmumus par KTI kopuzņēmuma darbību, bet jūnijā arī vienprātīgi ievēlēja tās jauno priekšsēdētāju — Pierre Etienne Franc (no Air Liquide). 11.4. Pārskats par galvenajiem kopuzņēmuma ARTEMIS sasniegumiem 2011. gadā JOMA || REZULTĀTI — SASNIEGUMI Stratēģiskā pētniecības programma (SPP) || ARTEMIS nozares apvienība maijā iepazīstināja ar pārskatīto SPP. Pēc tam kopuzņēmums atjaunināja savus pētniecības mērķus. Uzaicinājumu īstenošana || 2011. gadā publicēto uzaicinājumu skaits: 1 (divu posmu iesniegšanas un novērtēšanas procedūra). Iesniegto priekšlikumu skaits (pilnīgo projektu priekšlikumu skaits): 27. Atbilstīgo priekšlikumu skaits: 27. Finansēto priekšlikumu skaits: 8. Vispārējais projektu portfelis: 44. Dalībnieki, tostarp MVU || Kopējais dalībnieku skaits (pilnīgajos projektu priekšlikumos): 540. Finansēto projektu dalībnieki: 206. Finansētajos projektos iesaistīto MVU skaits: 62 — 31 % no kopējā dalībnieku skaita. Finansēto projektu dalībnieku sadalījums kategorijās: lieli rūpniecības uzņēmumi (PRC): 73; pētniecības organizācijas (REC) un augstākās un vidējās izglītības iestādes (HSE) kopā: 71. Finansēto projektu dalībnieku sadalījums pa valstīm: 17 iesaistītas valstis. Galvenās valstis Kopējais dalībnieku skaits ES 31 IT 28 DE 23 FI 19 FR 15 AT 15 ARTEMIS 2011. gadā publicētajā uzaicinājumā piedalījās arī ASV un saņēma finansējumu vienam projektam. Saziņa || ARTEMIS piedalījās sešos pasākumos, ko rīkoja kopā ar valstu partneriem, lai ieinteresēto personu un iespējamo finansējuma saņēmēju vidū popularizētu uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un projektu rezultātus. Jūnijā notika ARTEMIS nozares apvienības vasaras nometne, kam sekoja četri citi svarīgi pasākumi. ARTEMIS palīdzēja rīkot KTI kopējo pasākumu, kas 5. un 6. oktobrī notika Eiropas Parlamentā. ARTEMIS publicēja trīs žurnāla Artemis izdevumus un jaunus informatīvos bukletus. Dažādās ES dalībvalstīs arī tika publicēti deviņi raksti. Tika uzlabota kopuzņēmuma vizuālā identitāte. Pārvaldība || Notika trīs valdes sanāksmes un divas Publisko iestāžu padomes sanāksmes. Valde ne tikai pieņēma lēmumus par KTI kopuzņēmuma darbību, bet arī vienojās par to, ka daudzgadu personāla politikas plānā jāparedz iespēja pieņemt darbā norīkotos valstu ekspertus. 11.5. Pārskats par galvenajiem kopuzņēmuma ENIAC sasniegumiem 2011. gadā JOMA || REZULTĀTI — SASNIEGUMI Uzaicinājumu īstenošana || 2011. gadā publicēto uzaicinājumu skaits: 2 (pirmajā uzaicinājumā tika īstenota divu posmu iesniegšanas un novērtēšanas procedūra, bet otrajā uzaicinājumā — viena posma procedūra). Iesniegto priekšlikumu skaits (pilnīgo projektu priekšlikumu skaits): 17. Atbilstīgo priekšlikumu skaits: 16. Finansēto priekšlikumu skaits: 12. Vispārējais projektu portfelis: 40. Veiksmes stāsti ENIAC 2008. gada februārī sāka īstenot projektu E3Car, kura mērķis ir atrisināt galvenās ar elektrisko transportlīdzekļu spēka piedziņas pārvaldību saistītās problēmas un samazināt enerģijas zudumus, kas rodas spēka piedziņas starpstadijā. Projektam E3Car 2011. gada novembrī tika piešķirta novatorisma balva par nozīmīgiem sasniegumiem vairāku būtisku komponentu izstrādē, jo īpaši par: - jaudas transformācijas un sadales uzlabošanu par 10 %; - kopējās energoefektivitātes palielināšanu par 35 %. Projekta ietvaros notika 28 demonstrējumi un tika izveidots elektriska transportlīdzekļa makets, kā arī īstenoti septiņi papildu sadarbības projekti elektriskās mobilitātes jomā. Projektā piedalījās vairāk nekā 100 partneri, un tā kopējais budžets bija EUR 180 miljoni. Plašāku informāciju skatiet vietnē http://www.e3car.eu/. Dalībnieki, tostarp MVU || Kopējais dalībnieku skaits (pilnīgajos projektu priekšlikumos): 286. Finansēto projektu dalībnieki: 195. Finansētajos projektos iesaistīto MVU skaits: 74 — 37,9 % no kopējā dalībnieku skaita. Finansēto projektu dalībnieku sadalījums kategorijās: lieli rūpniecības uzņēmumi (PRC): 71; pētniecības organizācijas (REC): 50. Finansēto projektu dalībnieku sadalījums pa valstīm: 19 iesaistītas valstis. Galvenās valstis Kopējais dalībnieku skaits NL 49 DE 29 IT 26 FR 21 AT 12 Otrajā uzaicinājumā piedalījās pieci dalībnieki no Izraēlas, kas pievienojās atbalstītajiem konsorcijiem. Saziņa || ENIAC sarīkoja desmit abpusējas sanāksmes ar dalībvalstīm / valstu iestādēm. Kopuzņēmums arī palīdzēja organizēt ES Nanoelektronikas forumu un pasākumā iepazīstināja ar jauno „Kopuzņēmuma ENIAC novatorisma balvu”. ENIAC palīdzēja rīkot KTI kopējo pasākumu, kas 5. un 6. oktobrī notika Eiropas Parlamentā. ENIAC arī piedalījās vairākos starptautiskos pasākumos. Pārvaldība || ENIAC valde 2011. gadā tikās trīs reizes, bet Publisko iestāžu padome — piecas reizes. Valde ne tikai pieņēma lēmumus par KTI kopuzņēmuma darbību, bet arī nolēma publicēt uzaicinājumu izteikt ieinteresētību par svarīgāko pamattehnoloģiju (KET) eksperimentālās ražošanas līnijām. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Lēmums Nr. 1982/2006/EK par Eiropas Kopienas Septīto pamatprogrammu pētniecībai, tehnoloģiju attīstībai un demonstrējumu pasākumiem (2007. līdz 2013. gads), OV L 412, 30.12.2006., 1. lpp. [2] Šajā dokumentā netiek ziņots par kopuzņēmumu SESAR. Lai gan SESAR un pārējiem kopuzņēmumiem ir kopējs juridiskais pamats, to finansē no 7. pamatprogrammas un Eiropas transporta tīkla programmu līdzekļiem, tam ir cits darbības laiks un tā pārvaldības un ziņošanas mehānismi atšķiras no pārējo kopuzņēmumu mehānismiem. [3] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam, OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [4] Komisijas dienestu darba dokuments „Kopīgās tehnoloģiju ierosmes: vispārīga informācija, pašreizējais stāvoklis un galvenās iezīmes”, SEC(2007) 692, Briselē, 15.5.2007. [5] Komisija 2009. gada jūlijā aicināja Šerpu darba grupu izvērtēt sākotnējo pieredzi saistībā ar KTI izveidi 7. pamatprogrammas satvarā. Darba grupas locekļi bija KTI nozaru partneri un publiskā un privātā sektora partnerību atveseļošanas plāna dalībnieki. Sanāksmes vadīja Pētniecības ĢD ģenerāldirektors, un tās apmeklēja arī dažādi Komisijas darbinieki. Darba grupas secinājumus un ieteikumus skatiet ziņojumā „Publiskā un privātā sektora partnerību „ideālā mājokļa” kopēja veidošana Eiropas pētniecībā” (2010. gada janvāris), kas pieejams vietnē: ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf.. [6] MVU līdzdalības īpatsvars (38 %) attiecas tikai uz to dalību uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus tiek novirzīti tikai EUR 200 miljoni no kopuzņēmumam Clean Sky piešķirtā ES finansējuma, savukārt pārējie EUR 600 miljoni tiek sadalīti „iepriekš noteiktiem finansējuma saņēmējiem”. [7] Pirmajā procedūras posmā (projektu idejas) nepiedalās EFPIA sabiedrības, tās ņem vērā tikai otrajā posmā (FPP un finansēšanai atlasītie pieteikumi). [8] MVU līdzdalības īpatsvars (37 %) attiecas tikai uz to dalību uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus. Uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus tiek novirzīti tikai EUR 200 miljoni no Clean Sky piešķirtā ES finansējuma, savukārt pārējie EUR 600 miljoni tiek sadalīti „iepriekš noteiktiem finansējuma saņēmējiem”. [9] Procentuālie rādītāji par MVU līdzdalību katras KTI darbībā attiecas uz 2011. gadu. [10] Valstis, kuras ir visvairāk pārstāvētas finansētajos projektos. [11] Jānorāda, ka dati par ENIAC attiecas uz pēdējo trīs gadu laikā publicētajiem uzaicinājumiem, savukārt dati par vidējo ARTEMIS konsorciju lielumu attiecas tikai uz 2011. gadu. [12] Informāciju par katru kopuzņēmumu sk. pielikuma sadaļā „Uzaicinājumu īstenošana”.