Komisijas dienestu darba dokuments - Pavaddokuments Priekšlikums Padomes regula ar ko izveido „ARTEMIS kopuzņēmumu” iegulto datorsistēmu jomā uzsāktās kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas īstenošanai - Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {KOM(2007) 243 galīgā redakcija} {SEK(2007) 582} /* SEC/2007/0583 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 15.5.2007 SEC(2007) 583 KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Pavaddokuments Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko izveido „ARTEMIS kopuzņēmumu” iegulto datorsistēmu jomā uzsāktās kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas īstenošanai Ietekmes novērtējuma kopsavilkums {KOM(2007) 243 galīgā redakcija} {SEK(2007) 582} KOPSAVILKUMS PRIEKšVēSTURE Eiropas Kopienas Septītās pamatprogrammas[1] ietvaros tiek uzsāktas Kopīgo tehnoloģiju iniciatīvas (KTI), tādējādi reaģējot uz nozares un partneru vajadzībām pētniecībā. Iecerēts, ka KTI veiks darbības, kas ir visas Eiropas interesēs[2] , tādējādi tuvinot Lisabonas konkurētspējas mērķa un Barselonas mērķa par izdevumu palielināšanu pētniecībai[3] sasniegšanu. Informācijas un komunikāciju tehnoloģijām (IKT) ir svarīga loma ekonomiskā un sociālā ziņā, un tās ir neaizstājamas, lai sasniegtu atjaunotajā Lisabonas stratēģijā attiecībā uz izaugsmi un nodarbinātību Eiropā izvirzītos mērķus. Komisijas iniciatīvā „i2010”[4] tika konstatēts, ka, lai atrisinātu Eiropas produktivitātes problēmas, salīdzinot ar konkurējošām zonām, pats svarīgākais ir atbalstīt inovācijas un investēt IKT izpētē. Iegultās datorsistēmas — neredzamas elektroniskas ierīces un programmatūra, kas piešķir produktiem un procesiem to „gudrību” jeb „inteliģenci” — ir jo īpaši svarīgas IKT kopējā ainā. Var teikt, ka tās ir konkurētspējas, inovācijas un izaugsmes pamats Eiropas rūpniecībai nozīmīgākajās nozarēs (piemēram, autotransportā, plaša patēriņa elektronisko ierīču ražošanā, telekomunikācijās, automatizētās sistēmās). Ir atzīts, ka viens no ES „trumpjiem” svarīgākajos rūpniecības un tehnoloģiju globālajos tirgos[5] ir iegultās sistēmas. Prognozes liecina, ka līdz 2010. gadam būs vairāk nekā 16 miljardi iegulto ierīču (gandrīz trīs ierīces uz katru planētas iedzīvotāju), bet laikā līdz 2020. gadam — pat vairāk nekā 40 miljardi[6]. Vēl tiek prognozēts, ka turpmāko piecu gadu laikā iegulto sistēmu daļa galīgā produkta vērtībā proporcionāli būs visai ievērojama[7]: autotransporta ražošanā — 36%, rūpnieciskās automatizācijas procesos — 22%, telekomunikācijās — 37%, plaša patēriņa elektroniskās ierīcēs un tā dēvētajās „viedo mājokļu” sistēmās — 41%, bet veselības aprūpes un ārstniecības aprīkojumā — 33%. Visā pasaulē nākošajā desmitgadē kopējais P&A pieaugums palielināsies par aptuveni 170%, un, pamatojoties uz aplēsēm, izdevumi par iegulto programmatūru P&A palielināsies par 225%: no 58 miljardiem euro (2002. gadā) līdz 132 miljardiem euro (laikā līdz 2015. gadam)[8]. KTI uzskatāma par Eiropas Tehnoloģiju platformu (ETP) darba rezultātu. ARTEMIS tehnoloģiju platforma[9] apvieno nozares, pētniecības un ar iegultajām sistēmām saistīto Eiropas publisko iestāžu attiecīgos partnerus. Tās mērķis ir panākt nepieciešamo „kritisko masu”, koordinēt pētniecības darbu un iniciatīvas visās Eiropā, lai īstenotu saskaņotu stratēģiju, kuras mērķis būtu nodrošināt ES līdera lomu šajā jomā. Viens no svarīgākajiem uzdevumiem ir definēt „stratēģisko pētniecības programmu” (SPP) , jo tā laika gaitā būs atsauces rādītājs un ar tās palīdzību varēs piesaistīt investīcijas no visām ieinteresētajām personām. SPP pirmā redakcija tika publicēta 2006. gada martā. Pēc ARTEMIS tehnoloģiju platformas izveides 2004. gadā janvārī notika plaša mēroga konsultācijas ar ieinteresētajām personām, tostarp ar 24 dalībvalstu pārvaldes iestādēm un ar tā dēvētajām pamatprogrammas asociētajām valstīm. Liela mēroga sabiedriskos pasākumos interesenti tika iepazīstināti ar SPP , turklāt tika izklāstīti un apspriesti kopuzņēmuma pārvaldības un darbības jautājumi. Līdztekus minētajam plašās apspriedes un divi nesen veikti pētījumi[10] ir uzlabojuši izpratni par finansējuma vispārīgo situāciju, tehnoloģijām un tirgus tendencēm iegulto sistēmu jomā, pārvaldības struktūru un paredzamo iniciatīvas ietekmi. JAUTāJUMA BūTīBA Investīcijas P&A nav pietiekamas Eiropas Savienībā IKT P&A tiek izmantoti 18% no kopējiem izdevumiem P&A, turpretim ASV — 34% un Japānā — 35% [11]. Rēķinot [pētniecības] izdevumus uz vienu iedzīvotāju, ES šādi ieguldījumi ir 80 euro uz iedzīvotāju, bet ASV šī summa ir līdzvērtīga 350 euro un Japānā — 400 euro. Attiecībā uz iegulto sistēmu izpēti, kopējais publiskais finansējums Eiropā[12] ir tikai 11% no finansējuma IKT izpētei, neraugoties uz to, ka korporatīvie izdevumi par iegulto sistēmu P&A ir pat vairāk nekā 50% no ieguldījuma IKT P&A. Pētniecības finansējuma sadrumstalotība Eiropā ir vairākas finansēšanas programmas, kuras attiecas uz iegultajām sistēmām. Vairāku gadu gaitā no pētniecības pamatprogrammām ir ieguldīti milzīgi līdzekļi IKT pētniecībā, tomēr šie līdzekļi (procentuāli) ir tikai neliela daļa no ES kopējā publiskā budžeta[13]. Starpvaldību projekta „Eureka” ietvaros tiek piešķirts finansējums P&A projektiem rūpniecībā, tomēr projekta efektivitāti ir mazinājuši vairāki trūkumi (piemēram, novērtēšanas un projekta uzraudzības dublēšanās starpvaldību un valsts līmenī, publiskā finansējuma neprognozējamība, kavējumi pirms projektu uzsākšanas). Valsts līmenī 17 no 122 IKT programmām 23 ES dalībvalstīs un asociētajās valstīs ir saistītas ar iegultajām sistēmām. Ir valstis, kur darbības saistībā ar iegultajām sistēmām ir iekļautas vairākās programmās (kuras reizēm nav savstarpēji saistītas). Kopumā, šobrīd izmantojamie instrumenti nav uzskatāmi par piemērotu līdzekli, lai plašā mērogā Eiropā efektīvi mobilizētu līdzekļus kopēju mērķa sasniegšanai. Tehnoloģiskā sarežģītība ir būtisks izaicinājums Pēdējo 20 gadu laikā iegultās sistēmas ir attīstījušās: no autonomiem datoriem ar vienu procesoru tās kļuvušas par augsti attīstītām vairākprocesoru sistēmām, kuras „apveltītas” ar aizvien lielākām saziņas spējam un piesaistītas „reālajai pasaulei”, izmantojot uztveršanas un darbības uzsākšanas funkcijas. Šāda izaugsme rada milzīgus tehnoloģiskas izaicinājumus, kas pašlaik nav pārvarami, jo nav sistemātiskas pieejas un atbilstošu inženiertehnisko metožu un instrumentu . Inovācijas kavē arī kopēju standartu trūkums. Projektēšanas instrumentu pieņemšana attīstības organizācijās būs zema, ja pastāvēs risks kļūt „atkarīgam” no konkrēta pārdevēja, turklāt situācijā, kad nav atklātu standartu. Tāpat, lai daudzveidīgās iekārtas, kurās ir iegultās sistēmas, varētu savstarpēji „sarunāties” un „saprasties”, ir nepieciešami jauni standarti. Ar ko mēs riskējam? Eiropas spēja nodrošināt konkrētai jomai specifisku integrēšanas zinātību ir ļāvusi ES iekarot lielas tirgus daļas autotransporta, rūpniecības, enerģētikas, aizsardzības un kosmosa jomās. Iegultās sistēmas ir neaizstājamas šādu esošo rūpniecības nozaru konkurētspējai, vienlaikus tās ir arī nākošās paaudzes IKT sistēmu pamatā, un tās pārveido mūsdienu ekonomiku un sabiedrību. Līdzīgi kā divi iepriekšēji IT attīstības „viļņi” (klēpjdatoru un interneta izmantošana), šis trešais „vilnis”, kuru izraisījusi „inteliģences iegulšana”, radīs milzīgus tirgus, kas skars mūsu ikdienu tādās lietojumu izpausmēs, kuras mēs vēl īsti pat neapzināmies. Lielākais risks attiecas ne tikai uz inovācijas iespējām vien, bet arī uz pašu jaunrades spēju. Iegultās sistēmas ir tik ļoti svarīgas vērtības radīšanai, ka ekonomika, kas nespēs pārvarēt tehnoloģiskos „izaicinājumus”, zaudēs savu jaunrades spēju. Tāpat pastāv arī ievērojams „kultūras” risks, jo nākotnes inteliģentās sistēmas būs cieši saistītas ar eiropiešu ikdienu. Eiropas ekonomikai ir jāspēj reaģēt uz pašmāju pieprasījumu tā, lai vienlaikus tiktu ievērotas Eiropas unikālās vērtības un principi. KāPēC NEPIECIEšAMA RīCīBA ES MēROGā ES ir jāpalielina un jāuzlabo investīciju izmantošana šajā stratēģiskajā jomā un jāpārtrauc pilnīgā paļaušanās uz pētniecības struktūru, kurai trūkst mērķtiecības, tādējādi radot darba dublēšanos. Šobrīd nozares struktūra ES nenodrošina vajadzīgo pamatu, lai attīstītu nepieciešamās tehnoloģijas un standartus, kas ļautu rīkoties tālāk. Daudzas no iesaistītajām tehnoloģijām ir ārpus tradicionālām rūpniecības nozarēm, savukārt liela daļa rūpnieciskās attīstības soļu joprojām attiecas tikai uz kādu konkrētu sektoru; projektēšanas instrumenti un programmatūru nozare Eiropā ir sadrumstalota, turklāt nav gandrīz neviena „lielā spēlētāja”, kas varētu ieņemt līdera lomu attīstības procesā. Daudzas tehnoloģiju komponentes un instrumenti ir paredzēti tirgiem, kuru vēl nav, un līdz ar to attiecīgā attīstība ir saistīta ar augstu risku. Vēl progresu bremzē P&A rūpniecības nozarē mērķu koordinācijas trūkums, darba dublēšanās un jau tā ierobežotā finansējuma pētniecībai nelietderīga izmantošana. Vienīgi ar Kopienas tiesību aktiem iespējams izveidot funkcionālus pamatus P&A , apvienojot Eiropas integrācijas priekšrocības ar ātru rūpniecības mērķu un politikas pielāgotiesspēju un ar dalībvalstu elastīgu līdzdalību.. MēRķI No ekonomiskās un tehnoloģiskās puses, darbības mērķis ir aizsākt tādu iniciatīvu, lai varētu izmantot Eiropas potenciālu inteliģento produktu, procesu un pakalpojumu nākotnes tirgos un lai ieņemtu līdera pozīcijas iegulto tehnoloģiju jomā pasaulē. No politikas puses, darbības mērķi ir šādi: 1. radīt vienotu, Eiropas mēroga P&A programmu , kas būtu vērsta uz nozari, 2. radīt jaunu mehānismu, ar kura palīdzību pirmo reizi varētu apvienot valstu, ES un privāto finansējumu, 3. strauji palielināt investīcijas P&A Eiropā. IESPēJAMā POLITIKA UN ANALīZE Politikas veidošanā var apsvērt divas iespējas. Tās ir šādas: 4. princips „neko nemainām” [ status quo ]. Tas nozīmētu nemainīt šā brīža darba nosacījumus; 5. otrs rīcības scenārijs būtu saistīts ar „ ARTEMIS KTI”, kopuzņēmuma, izveidi , pamatojoties uz Līguma 171. pantu, lai īstenotu „kopīgu tehnoloģiju iniciatīvu” sadarbībā ar nozari, Eiropas Komisiju un dalībvalstīm, ar Septītās pamatprogrammas asociētajām valstīm, pamatojoties uz esošo ARTEMIS tehnoloģiju platformu. EKONOMISKā IETEKME Ekonomiskie ieguvumi pēc tehnoloģisko mērķu sasniegšanas Analīze liecina, ka ARTEMIS KTI gadā radītu ietaupījumus vismaz 14,7 miljardu apjomā , laikā līdz 2015. gadam samazinoties sistēmu projektēšanas un attīstības izmaksām — tas būtu līdzvērtīgs vismaz 55 000 cilvēkgadu darba, salīdzinot ar status quo . Pamatojoties uz aplēsēm, šādu ieguvumu neto pašreizējā vērtība (2006. gadā) ir 109 miljardi euro. Ekonomiskā ietekme, ko radītu vairāku citu stratēģiskās pētniecības plānā izvirzītu mērķu sasniegšana, ir grūtāk aprēķināma, lai gan tā varētu būt būtiska, jo tiktu radīti pilnīgi jauni tirgi. Sviras efekts finanšu jomā Ierosinātajā izmaiņu scenārijā, izveidojot ARTEMIS KTI, būtu iespēja valsts līmenī iegūt vismaz 2 euro no katra Komisijas ieguldītā euro un papildus tam — iegūt papildu privātās pētniecības darbu, tādējādi, pamatojoties uz aplēsēm, vispārējā sviras efekta ietekme varētu būt no 1 uz 7 euro P&A darbā . Ja izvēle notiktu par labu status quo , Komisijas ieguldījumam nebūtu nekāda sviras efekta valstu līmenī un tam atbilstu vien 0,5 euro no privātā finansējuma. Efektīvāks P&A un inovāciju pamats nozarei ARTEMIS KTI nodrošina darītājiem P&A jomā uzticamu un efektīvu pamatu, atrisinot budžeta neparedzamības problēmu , kura kavēja „Eureka” projekta darbu. Tā kā KTI ietvaros procedūras tiktu racionalizētas, visi P&A attīstības projekti paātrināsies par sešiem mēnešiem, salīdzinot ar status quo . Tiks panākts arī 50% ietaupījums attiecībā uz priekšlikumu sagatavošanu un iesniegšanu. Tādējādi ARTEMIS KTI radīs neto ietaupījumu 73 miljonu euro apmērā. Turpmāki ietaupījumi radīsies, novēršot dublēšanos tādās darbībās kā ziņojumu sniegšana un uzraudzība, un tiek lēsts, ka šāda ietaupījuma apjoms varētu būt ap 52 miljoniem euro. Kopumā ARTEMIS KTI ļautu ietaupīt 125 miljonus euro no tā dēvētajām „procedūras izmaksām”, salīdzinot ar status quo . Ja procedūras tiek racionalizētas, pētniecības rezultāti ātri „sasniedz” tirgu. Tieši īsākais laiks līdz rezultātu nonākšanai tirgū ir viena no svarīgākajām ARTEMIS KTI projekta priekšrocībām. Turklāt KTI paplašinās līdzdalību un palielinās jaunu partneru skaitu P&A darbībās. Publisko iestāžu izdevumi P&A būs efektīvāki Plānotie izdevumi ~750 miljonu euro apmērā ARTEMIS KTI darbībā tiks piešķirti saskaņā ar ierastajām Eiropas procedūrām un darba plāniem atbilstoši pamatprogrammai. Tiek lēsts, ka šādu izdevumu ietekme uz IKP būs līdzīga ES līmeņa izdevumiem un krietni augstāka[14], salīdzinot ar pašreizējo situāciju, jo šis finansējums tiks maksāts, pamatojoties uz atšķirīgām prioritātēm valstu programmās. Plašāka ekonomiskā un sociālā ietekme Kopīgās tehnoloģijas , ko izstrādās ARTEMIS KTI, nodrošinās vienādus „spēles noteikumus” nozarei, kas darbojas, pateicoties iegultajām sistēmām, paaugstinot produktu un pakalpojumu konkurētspēju, kuru darbības pamatā ir kopēja platforma. ARTEMIS KTI veicinās darba vietu radīšanu un tās uzlabos; patiecoties KTI, varēs strādāt efektīvāk un uzlabot ražošanas procesa elastīgumu. Daudzie lietojumi veicinās automatizēšanu un atbalstu strādājošajiem, tādējādi palielinot daudzu darba pozīciju pievienoto vērtību. Daži no paredzētajiem lietojumiem, kas paredzēti ARTEMIS SPP , ir ar spēcīgu sabiedrisku ievirzi (piemēram, vides monitorings un pārvaldība). ATBILSTīBA KOPīGāS TEHNOLOģIJU INICIATīVAS KRITēRIJIEM Priekšlikums atbilst visiem Septītās pamatprogrammas Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas kritērijiem. - Ietekmes mērogs uz rūpniecības konkurētspēju un izaugsmi : iegultās sistēmas Eiropai ir stratēģisks tehnoloģiju jautājums , jo iegultās tehnoloģijas ir to būtiskāko nozaru pamatā, kuras ir svarīgas Eiropas ekonomiskajai varēšanai, un šīs sistēmas ir svarīgs inovācijas un izaugsmes dzinējspēks. - Mērķu definēšanas un sasniedzamo rezultātu skaidrība: ARTEMIS SPP ir noteikti konkrēti mērķi attiecībā uz rūpniecību , lai nodrošinātu Eiropai vietu iegulto sistēmu nozares pirmajās rindās, lai varētu izmantot Eiropas potenciālu nākotnes tirgos tādos segmentos kā inteliģentie produkti, procesi un pakalpojumi. - Ar pašreizējiem instrumentiem mērķi nav iespējams sasniegt: ES turpinās investēt iegulto sistēmu izpētē atbilstoši pamatprogrammas ievirzei, tomēr līdz šim pamatprogrammā izmantojamie instrumenti vien nespēs nodrošināt nepieciešamo resursu kopumu, lai pārvarētu izaicinājumus attiecībā uz investīciju daudzumu. Neviens no pašreizējiem instrumentiem nevar apvienot vienā struktūrā nozari, dalībvalstis un Kopienu. - Eiropas mēroga intervences radītā papildu vērtība: ARTEMIS KTI nodrošina nepieciešamo juridisko un organizatorisko pamatu, lai veicinātu ilgtermiņa saistības attiecībā uz visām ieinteresētajām personām. Šādu jaunu darbības pamatu var izveidot vienīgi, rīkojoties Kopienas līmenī, apvienojot Eiropas integrācijas priekšrocības ar ātru tehnoloģisko mērķu un rūpniecības politikas pielāgotiesspēju, kā arī ar dalībvalstu elastīgu līdzdalību . - Nozares sniegtā finansējuma un atvēlēto resursu stabilitāte: nozare jau ir daudz ieguldījusi sagatavošanās darbos un veiks finansiālus ieguldījumus attiecībā uz KTI darbības izmaksām 1% līmenī no vispārējām P&A izmaksām (tiek lēsts, ka tas būs aptuveni 2,7 miljoni euro). Attiecībā uz ieguldījumiem pakalpojumu veidā P&A projektos , tiek lēsts, ka nozare segs aptuveni 60% izmaksu. - Ieguldījuma nozīmīgums attiecībā uz plašākiem politikas mērķiem, tostarp — ieguvumi sabiedrībai: ARTEMIS KTI tehnoloģiju mērķu sasniegšana radīs tiešu labumu nozarei Eiropā, šā guvuma apjoms varētu būt vismaz 14,7 miljardus euro gadā laikā līdz 2015. gadam, pateicoties ietaupījumiem attīstības izmaksās. Sagaidāms, ka turpmāk ietaupījumi varētu rasties, pateicoties uzlabotai rentabilitātei, jo palielinātos tirgus daļa un ieņēmumi, notiktu pāriešana uz tādu produktu segmentiem, kam ir augstāka pievienotā vērtība, un uzlabotos ilgtermiņa tehnoloģiskā konkurētspēja. - Spēja papildus piesaistīt valsts atbalstu un panākt lielāku esošā vai gaidāmā nozares atvēlētā finansējuma efektivitāti: ARTEMIS KTI izmanto Kopienas finansējumu, lai, izmantojot sviras efektu, palielinātu un pielīdzinātu valsts finansējumu kopējiem dažādā termiņā sasniedzamiem mērķiem, kā arī, lai nodrošinātu stimulu nozarei palielināt investīcijas. Nozare ir gatava divkāršot līdzekļus šajā jomā turpmāko gadu laikā. Attiecībā uz kopējo Kopienas finansējumu 410 miljonu euro apjomā P&A darbībām, ARTEMIS KTI būtu jārada aptuveni septiņas reizes lielāka summa , no kuras 60% finansētu no nozares ieguldījumiem, bet pārējie līdzekļi būtu no P&A darbībās iesaistītajām personām. SECINāJUMS Ierosinātā KTI par iegultajām datorsistēmām ( ARTEMIS KTI) ir piemērots līdzeklis, lai īstenotu iniciatīvu, kuras mērķis būtu realizēt Eiropas potenciālu inteliģento produktu, procesu un pakalpojumu nākotnes tirgos. ARTEMIS KTI risina svarīgākos jautājumus Lisabonas programmā : ar to varēs strādāt, lai sasniegtu ES konkurētspējai stratēģiski nozīmīgus mērķus, ar to tiks veicinātas lielākas nozares investīcijas attiecīgajā jomā un būs iespēja izmantot Kopienas finansējumu kā sviru, lai elastīgi samērotu valsts finansējumu ar kopējiem dažādā termiņā sasniedzamiem mērķiem, radot patiesu Eiropas Pētniecības telpu attiecīgajā jomā. Pateicoties iniciatīvai, tiks radīts mehānisms, lai paplašinātu līdzdalību P&A un lai nozare varētu rīkoties un sasniegt kopējus mērķus, kas jāsasniedz dažādos laikposmos, šādi panākot lielāku sviras efektu attiecībā uz rezultātu izmantošanu un piemērošanu. KTI pārvaldība un darbības modelis arī nodrošina nepieciešamo pamatu, lai apvienotu starpvaldību projekta („Eureka”) un Eiropas programmu stiprās puses, novēršot konstatētos trūkumus. [1] 1982/2006/EK 18.12.2006. [2] SEC (88)1882. [3] {COM(2005) 488 galīgā redakcija} Ietekmes novērtējums More Research and Innovation - Investing for Growth and Employment:A Common Approach („Pētniecības un inovācijas sekmēšana — ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai: kopēja nostāja”). [4] “i2010” paredz integrētu pieeju informācijas sabiedrībai un audiovizuālo plašsaziņas līdzekļu politikai ES. [5] Komisijas paziņojums COM(2006) 697, SEC(2006) 1467 „Ekonomikas reformas un konkurētspēja. Galvenās atziņas 2006. gada ziņojumā par Eiropas konkurētspēju”. [6] Embedded Computing, Fisher, Farabosch & Young. Fisher (2005. g.) un Automotive Open System Architecture. http://www.autosar.org. [7] Worldwide Trends and R&D Programmes in Embedded Systems, FAST GmbH un Software Intensive Systems in the Future IDATE/TNO (2005. g.). [8] Software Intensive Systems in the Future, IDATE/TNO, (2005. g.). [9] ARTEMIS tehnoloģiju platforma http://www.artemis-office.org/ [10] Worldwide Trends and R&D Programmes in Embedded Systems FAST GmbH un Software Intensive Systems in the Future IDATE/TNO (2005. g.). [11] Komisijas paziņojums „i2010: Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai”, Eiropas Komisija, (2005. g.). [12] Ik gadu aptuveni 380 euro. [13] Ar Sesto pamatprogrammu tika piešķirti 5–6% visa publiskā atbalsta civilās pētniecības izdevumu segšanai ES. [14] Ilgtermiņā PP līmeņa maksājumiem ir par 89% lielāka ietekme uz IKP, rēķinot uz 1 ieguldīto euro, nekā finansējumam valsts līmenī. Komisijas dienestu darba dokuments, kas pievienot priekšlikumam par Septīto pamatprogrammu (COM(2005) 119 galīgā redakcija), 1. pielikums, 59. lpp.