Komisijas paziņojums Padomei un eiropas Parlamentam - 2004. gada vides politikas pārskats {SEC(2005) 97} /* COM/2005/0017 galīgā redakcija */ Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam - 2004. gada vides politikas pārskats {SEC(2005) 97} /* COM/2005/0017 galīgā redakcija */





Briselē, 27.01.2005 KOM(2005) 17 galīgais KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM 2004. gada vides politikas pārskats {SEC(2005) 97} 1. IEVADS Vides politikas pārskatā ir ziņots par ES vides politikas attīstību 2004. gadā un sniegts ieskats nākamajā gadā (skat. pielikumā sīkāku informāciju). Šis vides politikas pārskats iekļaujas Lisabonas procesā un, ņemot vērā pašreiz aktuālo Lisabonas procesa termiņa vidusposma pārskatu, šā gada pārskatā īpaša uzmanība pievērsta vides un ekonomikas attiecībām. Tajā ir arī pārskatīts progress saskaņā ar 6. rīcības plānu vides jomā (6. EAP), kas turpina noteikt ES vides politikas vispārējo ietvaru. Tas pamatojas uz neseno Kārdifas vides integrācijas procesa [1] izvērtējumu un ziņo par tiesību aktu, kas ir spēkā vides jomā, īstenošanu dalībvalstīs. Pagājušajā gadā bija šādi notikumi: - ES paplašināšanās, kas ietekmē turpmāko politiku, jo jaunajām dalībvalstīm jāīsteno spēkā esošie ES tiesību akti vides jomā, - intensīvas debates par vides politiku un konkurētspēju, ņemot vērā Lisabonas stratēģiju, - debates par ES ilgtspējīgās attīstības stratēģijas pārskatīšanu un īstenošanu, - pasākumi ilgtspējīgākas ražošanas un patēriņa veicināšanai, ieskaitot rīcības plānu vides tehnoloģiju jomā, - gatavošanās emisijas kvotu tirdzniecībai un stratēģijām attiecībā uz klimata pārmaiņām laikposmam pēc 2012. gada, - centieni sasniegt ES mērķi – līdz 2010. gadam apturēt bioloģiskās daudzveidības zudumu, - panākumi starpiestāžu debatēs un sagatavošanas darbā saistībā ar REACH , - apspriedes par tematiskajām stratēģijām, kas jāiesniedz 2005. gadā, lai ietvertu tās 6. EAP; - Iepazīstināšana ar rīcības plānu vides un veselības jomā PVO ministru konferencē. 2. EKOLOĢISKI EFEKTĪVI JAUNIEVEDUMI UN EFEKTĪVA RESURSU IZMANTOŠANA – IESPĒJA PAAUGSTINĀT KONKURĒTSPĒJU Būtiskie fakti Pēdējā gadā ES politikas debatēs dominēja konkurētspējas apsvērumi, kā rezultātā pieaugusi vienprātība par ekoloģisko jaunievedumu un efektīvākas resursu izmantošanas nozīmi ES konkurētspējas attīstībā un tirgus iespējām, ko tie piedāvā. Turpinās darbs, lai izstrādātu labāku regulējumu ar mērķi uzlabot ietekmes novērtējuma izmantošanu un vienkāršot likumdošanu vides jomā, lai pēc iespējas palielinātu jauno tiesību aktu izmaksu efektivitāti. V. Koka sniegtajā pārskatā bija uzsvērta vides ilgtspējības un sociālās kohēzijas nozīme izaugsmes un nodarbinātības radīšanas procesā, un veids, kā Eiropa varētu gūt labumu, piegādājot novatorisku ekoloģiski efektīvu produkciju un procesus. Citu pasākumu mērķi bija maksimāli palielināt vides ieguldījumu IKP pieaugumā un nodarbinātībā: - ir panākti labi rezultāti, īstenojot Komisijas rīcības plānu vides tehnoloģiju jomā, - Nīderlandes prezidentūra uzsvēra ekoloģisko jaunievedumu nozīmi “tīrai, inteliģentai un konkurētspējīgai” Eiropai, - tika panākts progress apspriedēs ar ieinteresētajām pusēm par Komisijas tematiskajām stratēģijām jautājumos par dabas resursu pārvaldību, kā arī atkritumu daudzuma samazināšanu un otrreizēju pārstrādi. Tas arī veicinās labāku regulējumu, - Komisija publicēja vadlīnijas valsts un vietējām iestādēm par tādiem valsts iepirkumiem, kuros ņemti vērā vides aspekti. Jauni secinājumi [2] Aizvien vairāk secinājumu liecina, ka vides politika un ekoloģiski jaunievedumi var veicināt ekonomikas izaugsmi un saglabāt un radīt darba vietas, tādējādi sekmējot konkurētspēju un nodarbinātību. Vides preču un pakalpojumu tirgus pasaulē paplašinās, un pēc aplēsēm 2003. gadā tas ir bijis vairāk nekā 500 miljardi EUR. Ekoloģiskās rūpniecības nozaru sektorā Eiropā nodarbināti vairāk nekā 2 miljoni cilvēku, un to skaits turpina pieaugt par apmēram pieciem procentiem gadā. Tās ir daudzsološas tirgus iespējas ekoloģiski efektīvai produkcijai. Tādas strauji augošas ekonomikas lielvalstis kā Brazīlija, Indija vai Ķīna aizvien vairāk iespaido dabas resursus un globāli palielina piesārņotājvielu emisijas, tādēļ rodas vajadzība uzlabot enerģijas un resursu izmantošanas efektivitāti gan tur, gan pašu valstīs. Tādas valstis kā Ķīna aizvien vairāk atzīst vides ierobežojumus ātrai ekonomikas izaugsmei, līdz ar to pieaug izpratne par ilgtspējīgas attīstības vajadzību un rodas interesantu jaunu tirgu iespējas vides tehnoloģiju jomā. Piemēram, jaunākie pārskati liecina, ka - vides politikas reālā ietekme uz darba vietām ir neitrāla vai pat mazliet pozitīva, - ekoloģiskās rūpniecības nozaru rādītāji ir labāki nekā pārējām ekonomikas nozarēm, - atjaunojamā enerģija un energoefektivitāti veicinoši pasākumi nodrošina stabilāku enerģijas piegādi un samazina ekonomiskos zaudējumus no naftas cenu nepastāvības, vienlaikus samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas un ierobežoto resursu izniekošanu, - ar rūpniecisko gaisa piesārņojumu saistīto izdevumu ietekme uz konkurētspēju parasti ir ierobežota, - aizvien lielāks skaits uzņēmumu un investoru aktīvi pievērš uzmanību savam sniegumam vides kontekstā, un vairāki neseni pētījumi norāda, ka laba vides pārvaldība ir saistīta ar augstāku efektivitāti, uzlabo finanšu rādītājus un atver jaunus tirgus. Perspektīva 2005. gadam Vairāku pasākumu mērķis būs palīdzēt ES pilnībā izmantot ieguldījumu, ko vides politika spēj dot ES konkurētspējai. Piemēram, - ES un valstu apņemšanās īstenot rīcības plānu vides tehnoloģiju jomā, - pārdomas par iespēju panākt, lai cenas labāk atspoguļotu izmaksas sabiedrībai, - tematiskās stratēģijas par dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu, kā arī atkritumu daudzuma samazināšanu un otrreizēju pārstrādi. Komisija turpinās darbu ar citām valstīm, lai veicinātu ilgtspējīgāku attīstību. Tā jo īpaši attīstīs dialogu ar tādām jaunās ekonomikas valstīm kā Ķīnu, kam ir līdzīgi uzskati par ilgtspējīgu attīstību, lai virzītu starptautiskus pasākumus, kas vajadzīgi globālu vides jautājumu risināšanai, novērstu konkurenci, kuras pamatā ir vides standartu pazemināšana, un veicinātu ekoloģisku jaunievedumu, kā arī ilgtspējīgākas produkcijas un procesu ieviešanu. Nemitīgais darbs, lai vienkāršotu un uzlabotu vides regulējumu, arī ir svarīgs. Risinot ar klimata pārmaiņām saistītus jautājumus, mazinot bioloģiskās daudzveidības zudumu un pilnveidojot izpratni par saikni starp vidi un veselību, arī tiek sekmēta ilgtermiņa ekonomikas izaugsme, vienlaikus uzlabojot vidi un cilvēka dzīves kvalitāti. 3. SASNIEGUMI, TENDENCES UN PERSPEKTĪVA TRĪS PRIORITĀRAJĀS JOMĀS Klimata pārmaiņas, bioloģiskās daudzveidības zudums un vides ietekme uz veselību ir viena no Sestās rīcības programmas vides jomā galvenajām prioritātēm. 3.1. Klimata pārmaiņas Būtiskie fakti Krievija ratificēja Kioto protokolu, kas nozīmē, ka tas stāsies spēkā 2005. gada sākumā. Komisija gatavojas pasaulē lielākās siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas ieviešanai, pieņemot regulu par reģistru un vadlīnijas par uzraudzību un ziņošanu, kā arī apstiprinot 21 valsts kvotu sadales plānus, lai piešķirtu emisijas kvotas energoietilpīgiem objektiem. Šī sistēma, kas ļaus ar viszemākajām izmaksām samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas, sāka darboties 2005. gada 1. janvārī. Lai palīdzētu apkarot klimata pārmaiņas, Komisija turpināja veicināt vides aspektu integrāciju citās politikas jomās, jo īpaši saistībā ar palīdzību transporta un attīstības jomā. Tā arī nesen ir sagatavojusi trīs priekšlikumus, lai veicinātu efektīvāku enerģijas patēriņu. Jauni secinājumi 2 Jaunākā informācija par siltumnīcefekta gāzu emisijām un jaunie secinājumi, kas pieejami par klimata pārmaiņu potenciālo mērogu un ietekmi, joprojām ir satraucoši. Siltumnīcefekta gāzu emisijas ir nedaudz mazinājušās, bet ne pietiekami, lai varētu skaidri prognozēt, ka 15 ES dalībvalstis spēs sasniegt Kioto nospraustos mērķus. Kopumā 12 no 25 dalībvalstīm izmešu daudzums pārsniedza noteikto lineāro tendenci. Tendences vairākos sektoros aizvien rada bažas. Jaunākā statistika liecina, ka transporta sektorā siltumnīcefekta gāzu emisijas turpina pieaugt, līdz 2002. gadam 15 ES dalībvalstīs- par gandrīz 22% pārsniedzot 1990. gada līmeni, un vēl nav izdevies saraut saikni starp transporta izmešu pieaugumu un ekonomikas izaugsmi. Gada laikā, tostarp Kopienas finansēto pētījumu un tehnoloģiju attīstību ( RTD) rezultātā, ir radušies jauni secinājumi par potenciālajām izmaksām, kas rodas nepietiekami risinot ar klimata pārmaiņām saistītos jautājumus ) . Sagaidāms, ka tādi ārkārtēji klimatiskie apstākļi kā 2003. gada vasaras karstuma vilnis līdz ar klimata pārmaiņām kļūs biežāki. Līdz 2050. gadam klimata pārmaiņu dēļ no 15% līdz 37% visu sugu būs uz iznīcības robežas. Ledāji ātri kūst, kas ietekmēs dzeramā ūdens apgādi, apūdeņošanu un hidroenerģiju visā Eiropā, nerunājot nemaz par ziemas tūrismu Alpos. Tas veicina apdrošināšanas izmaksu un neapdrošinātā kaitējuma pieaugumu. Ekonomikas zaudējumi no ārkārtas laika apstākļiem, kas daļēji rodas klimata pārmaiņu dēļ, pēdējos 20 gados ir palielinājušies no vidēji mazāk par 5 miljardiem USD līdz apmēram 11 miljardiem USD gadā. Perspektīva 2005. gadam 2005. gada darba kārtībā ir trīs vispārēji mērķi: - paātrināt pasākumu īstenošanu, lai ievērotu Kioto saistības, - sākt starptautisku diskusiju par pasākumiem emisiju samazināšanai pasaulē laika posmā pēc 2012. gada, - gatavoties pielāgoties nenovēršamajām klimata pārmaiņām. 3.2. Bioloģiskā daudzveidība Būtiskie fakti Apstiprinot Atlantijas un kontinentālo reģionu teritoriju sarakstu, ir panākti būtiski rezultāti Natura 2000 aizsargāto apgabalu tīkla izveidē 15 ES dalībvalstīs. Paredzams, ka 2005. gada sākumā Komisija pieņems lēmumu par vienu atlikušo bioģeogrāfisko reģionu (Vidusjūras reģionu). Šīs teritorijas, kas izvēlētas, lai aizsargātu ES apdraudētās augu un dzīvnieku izplatības vietas un sugas, aptver apmēram 17 % no 15 ES dalībvalstu teritorijas. Paplašināšanās nozīmēja jaunas bioloģiskās daudzveidības problēmas un ieguvumus, ieskaitot jaunu bioģeogrāfisko reģionu ( Pannonian ). 2004. gadā ir panākti labi rezultāti, nosakot šādas teritorijas jaunajās dalībvalstīs. Ir publicēts Komisijas paziņojums par Natura 2000 finansēšanu. Priekšlikumos regulām par lauku attīstību un struktūrfondiem 2007.-2013. gadam ir iekļautas būtiskas jaunas līdzfinansējuma iespējas. - Malahīdas konference 2004. gada maijā parādīja, ka starp ieinteresētajiem dalībniekiem ir skaidra vienprātība par pasākumiem, kas jāveic, lai aizsargātu bioloģisko daudzveidību Eiropas līmenī. Sanāksme noteica prioritāros uzdevumus un mērķus, lai ievērotu saistības apturēt bioloģiskās daudzveidības samazināšanos ES līdz 2010. gadam. - Bergenas pie Zomas (Bergen-op-Zoom) konference 2004. gada novembrī identificēja turpmākos prioritāros pasākumus putnu sugu saglabāšanā. - Priekšlikumi lauku attīstības politikai pēc 2006. gada piešķir augstāku prioritāti vides pakalpojumiem lauksaimniecībā. Starptautiskā līmenī 2004. gadā tika pieņemti vairāki svarīgi lēmumi par globālo rīcību, lai ierobežotu bioloģiskās daudzveidības samazināšanos: - ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību 7. konferences ( COP7 ) dalībnieki pieņēma darba programmu, lai izveidotu aizsargāto apgabalu valsts un reģionālās sistēmas uz sauszemes līdz 2010. gadam un jūrā līdz 2012. gadam, un par rādītājiem, lai novērtētu sasniegumus virzienā uz globālo mērķi – līdz 2010. gadam ievērojami samazināt bioloģiskās daudzveidības zuduma rādītājus . - Kartāhenas protokola par bioloģisko daudzveidību pirmās sanāksmes dalībnieki nolēma par dokumentācijas prasībām un atbilstības mehānismiem attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem (ĢMO ) . - Konvencijas par Starptautisko tirdzniecību ar apdraudētām sugām (CITES ) dalībnieki vienojās pastiprināt kontroli attiecībā uz tirdzniecību ar vairākām apdraudētām sugām, ieskaitot rīcības plānu, lai izskaustu nelegālu tirdzniecību ar ziloņkaulu. Jauni secinājumi 2 Jaunpublicētie pētījumi 2004. gadā liecināja, ka pusei no planētas 5 743 zināmo abinieku sugu (abinieki ir labi bioloģiskās daudzveidības indikatori) samazinās īpatņu skaits, un trešdaļai draud izmiršana, norādot uz potenciāli dramatisku sugu zaudējumu. Tie arī parāda, ka apmēram 43% Eiropas putnu sugu pastāvēšana ir apdraudēta. Progresē bioloģiskās daudzveidības apsvērumu integrācija citās politikas jomās. Turpina attīstīties bioloģiskā lauksaimniecība, kaut gan lēnākā gaitā. Aizvien vairāk līdzekļu lauksaimniecībā tiek atvēlēti lauku attīstībai un agrovides programmām. Pārzvejas problēma nav atrisināta, un dažu krājumu atgūšana izrādās grūtāka, nekā gaidīts. Perspektīva 2005. gadam - Komisija publicēs Paziņojumu par bioloģiskās daudzveidības politiku 2005. gadā, izmantojot Malahīdas un Bergenas pie Zomas konferenču ieteikumus. - Komisija turpinās atbalstīt Natura 2000 tīkla izveidi un ieviešanu, tostarp attiecinot to arī uz jaunajām dalībvalstīm un jūras vidi. Saistībā ar vispārējiem Komisijas priekšlikumiem par finanšu perspektīvām 2007.-2013. gadam turpināsies darbs, lai konsolidētu Natura 2000 tīkla Kopienas līdzfinansējumu ar mērķi palīdzēt mobilizēt dalībvalstīm vajadzīgo finansējumu. - Sāksies Komisijas rīcības plāna par bioloģisko pārtiku un lauksaimniecību īstenošana. - Jūras tematiskā stratēģija radīs pamatu, lai izstrādātu un ieviestu uz ekosistēmu pamatotu pieeju jūru un okeānu pārvaldībā. 3.3. Vide un veselības aizsardzība Būtiskie fakti Komisijas rīcības plāns vides un veselības jomā bija paredzēts tam, lai papildinātu zināšanas, identificētu jaunus jautājumus un uzlabotu saziņu. To prezentēja PVO Vides un veselības konferencē Budapeštā, kur vides un veselības ministri no 52 valstīm pieņēma Eiropas rīcības plānu bērnu vides un veselības jomā ( CEHAPE ), kam Komisija pauda savu atbalstu. Debates par REACH, Komisijas priekšlikumu par jaunu pamatregulējumu attiecībā uz ķīmiskajām vielām, turpinājās Padomē (Vide un Konkurētspēja) un Parlamentā. Prezidentūras organizēts seminārs par paplašināto REACH ietekmes novērtējumu secināja, ka ieguvums būtiski atsver sistēmas izmaksas, apstiprinot Komisijas veiktā ietekmes novērtējuma vispārējo secinājumu. Debates ļāva identificēt pasākumus, kas ļauj atvieglot īstenošanu, tādējādi samazinot izmaksas un vienlaikus gūstot maksimālu labumu, ko dod paaugstināts cilvēku veselības un vides aizsardzības līmenis. Sekmīgi veikti arī īstenošanas priekšdarbi, ieskaitot partnerattiecības ar ieinteresētajām pusēm, kas strādā, lai izveidotu strādātspēju un pēc iespējas samazinātu sistēmas izmaksas, IT sistēmas izveidi, kā arī rūpniecības nozarei un dalībvalstīm paredzētu pamatnostādņu sagatavošanu. Eiropas Piesārņotājvielu emisiju reģistrs ( EPER ), pirmais visas Eiropas publiskais reģistrs par rūpniecisko iekārtu emisijām gaisā un ūdenī, deva sabiedrībai labāku pieeju vides informācijai. Kopiena ratificēja ANO Eiropas nolīgumu un pievienojās otrai globālai konvencijai, lai likvidētu noturīgu organisku piesārņotājvielu (POP ) radīto piesārņojumu. Tās ir toksiskas vielas, kas var pārvarēt lielus attālumus, ilgstoši pastāvēt vidē un uzkrāties pārtikas ķēdē. Jauni secinājumi 2 Aptuveni 2 līdz 8% slimību paplašinātajā ES var saistīt ar vides faktoriem, jo īpaši transporta radīto gaisa un trokšņa piesārņojumu. Jādara vairāk, lai risinātu ar jau zināmiem veselības draudiem saistītus jautājumus, piemēram, pārmērīgu gaisa piesārņotājvielu (mikrodaļiņu un ozona) iedarbību, un kaitīgiem dzīvsudraba daudzumiem jūras produktos. ES dalībvalstis jau velta līdzekļus zinātniskajai izpētei un pētījumiem, kuru mērķis ir uzlabot zināšanas, ieskaitot cilvēku biomonitoringu, īpašu uzmanību pievēršot smagajiem metāliem, dioksīniem, polihlorbifenilam ( PCB) , endokrīnajai sistēmai kaitīgām vielām, astmai un alerģijām. Bet, tā kā tās parasti neizmanto vienādu metodoloģisko pieeju, rezultātus ir grūti salīdzināt. Perspektīva 2005. gadam Turpināsies darbs vajadzīgās informācijas sniegšanā, lai risinātu jautājumus saistībā ar draudiem, ko vielas vidē rada cilvēku veselībai: - centieni panākt vienošanos par ierosinātajiem REACH noteikumiem, lai ļautu stingrāk novērtēt un kontrolēt izmantotās ķīmiskās vielas; - ES Vides un veselības rīcības plāna īstenošana, lai ieviestu pasākumus attiecībā uz cilvēku biomonitoringu, zinātniskiem pētījumiem, informāciju par vidi un veselību. Tikmēr Komisija ierosinās pasākumus, kuru stratēģijas jāpublicē 2005. gadā, lai ierobežotu dzīvsudraba, pesticīdu un gaisa piesārņojuma kaitīgo iedarbību. 4. IZPILDES UN LABĀKAS REGLAMENTĀCIJAS IZAICINĀJUMA PIEŅEMŠANA Būtiskie fakti Kaut gan ES tiesību aktos ir darīts daudz, lai uzlabotu vides kvalitāti, nodrošinātu vienādas iespējas uzņēmumiem visā ES un palīdzētu veicināt jaunas tirgus iespējas, daudzi aspekti vēl ir jāuzlabo. Joprojām aktuāls ir jautājums par ES vides tiesību aktu pilnīgu īstenošanu dalībvalstīs, ieskaitot jaunās dalībvalstis. Vides lietas vēl aizvien veido trešo daļu visu atklāto lietu par ES tiesību aktu neizpildi 25 ES dalībvalstīs. 2004. gadā Komisija ir izvērtējusi galvenās grūtību jomas (atkritumi, ūdens, dabas aizsardzība un vides ietekmējuma novērtējums) un tagad izstrādā rīcības plānus, kas paredzēti atbilstības rādītāju uzlabošanai. Pienācīga īstenošana ir nodrošināta tad, ja atbilstošos valsts tiesību aktus pieņem laikus un ievieš arī vajadzīgo infrastruktūru. Jābūt arī pārbaudēm un rīcībai attiecībā uz tiem, kuri rīkojas nelikumīgi. Kopienas finansējumam jāturpina darboties kā katalizatoriem ieguldījumam, kas vajadzīgs dalībvalstīm. Komisijas pašreizējā apņemšanās izstrādāt labāku reglamentāciju plānota kā pamats skaidrākiem un vieglāk izpildāmiem ES tiesību aktiem, kas veicina rentablus risinājumus. Komisija vajadzības gadījumā turpina veicināt brīvprātīgas pieejas un ir uzsākusi EMAS un ekomarķējuma shēmas. Plānojot jaunos tiesību aktus, Komisija cenšas iepriekš paredzēt sarežģījumus, samazināt administratīvo slogu, pēc iespējas samazināt atbilstības nodrošināšanas izmaksas un pēc iespējas palielināt jaunas iespējas. Tāpēc tā izmanto ietekmes novērtējumus, sabiedriskas apspriedes un skrīninga pārbaudes. Jāturpina vides apsvērumu integrācija citās politikas jomās un sektoru lēmumos, lai sasniegtu daudzos ieguvumus vides un citās jomās, ko nevar sasniegt tikai ar vides politikas palīdzību. Kārdifas Vides integrācijas procesa rezultātu apkopojums un analīze izvirza ieteikumus integrācijas procesa atdzīvināšanai, ieskaitot vajadzību dalībvalstīm pilnībā īstenot Direktīvu par stratēģisko vides novērtējumu. Perspektīva 2005. gadam Dalībvalstīm pilnībā jāīsteno tiesību akti vides jomā. Komisija koncentrēsies uz galvenajām jomām, kurās ir visvairāk sarežģījumu. Citi izskatāmie jautājumi ir likumdošanas vienkāršošana, uzraudzības un ziņošanas prasību izstrāde. 5. SECINĀJUMI Vides politikas aktualitātes ES un atsevišķu valstu līmenī pēdējā gada laikā apstiprina vairākas tendences, kas identificētas 2003. gada Vides politikas pārskatā. Lisabona un vide - Vide, tostarp ekoloģiskie jaunievedumi, ir būtisks Lisabonas stratēģijas elements, jo tā veicina ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un ES ekonomikas ilgtermiņa konkurētspēju. Īpaši nozīmīgi ir šādi pasākumi: - Pilnveidot enerģijas un resursu efektīvu izmantošanu, kas paaugstina resursu produktivitāti un samazina iespaidu uz vidi; - Lai sasniegtu konkrētus, jau saskaņotus mērķus attiecībā uz klimata pārmaiņu apkarošanu, energoefektivitāti un ilgtspējīgāku transportu, cita starpā vajadzīgi šādi pasākumi: - uzlabot ES uzņēmumu un iedzīvotāju informētību par produkciju, procesiem un pakalpojumiem, kas ļauj risināt klimata pārmaiņu un vides draudu jautājumus, - labāk atspoguļot sabiedrībai kopumā dažādu enerģijas avotu, kā arī dažādu preču un pakalpojumu, piemēram, transporta un mobilitātes pakalpojumu, pilnas izmaksas un cenu veidošanos, lai ilgtspējīgākā veidā panāktu atbilstību aizvien pieaugošajam pieprasījumam. - Veicināt ekoloģiski efektīvus jaunievedumus visos ekonomikas sektoros, konkrēti, pilnībā īstenojot rīcības plānu vides tehnoloģiju jomā ( ETAP ). Dalībvalstīm jāizstrādā pamatvirzieni ETAP īstenošanai un tās jāaicina izstrādāt rīcības plānus uz vides apsvērumiem pamatotiem valsts iepirkumiem. Turklāt vajadzīgi būtiski centieni visā Eiropā, lai panāktu patiesu progresu energoefektivitātes jomā. - Ekoloģisko jaunievedumu ziņā neatpalikt no tādiem ES konkurentiem kā ASV un Japāna. Globālais pieprasījums pēc ekoloģiskiem jaunievedumiem paaugstinās, jo pieaug tādu strauji augošas ekonomikas valstu kā Ķīnas izpratne, ka to ātro izaugsmi drīz vien var ierobežot vides nosacījumi. Lai risinātu šo izaicinājumu, vajadzīgas vides tehnoloģijas un jaunievedumi. - Pētījumu un “riskantu” demonstrācijas darbību pasākumiem jāsaņem arī tāds sabiedrisks atbalsts, kādu sniedz ES konkurenti. Vide Eiropas Savienībā - Sestais rīcības plāns vides jomā līdz 2012. gadam nodrošina stabilu pamatu Kopienas politikai vides jomās, kā arī vides apsvērumu integrācijai dažādu sektoru politikās. Tā četras galvenās prioritātes – klimata pārmaiņas, bioloģiskā daudzveidība, resursi, kā arī vide un veselība – prasīs ilgtermiņa pasākumus. Atsevišķās jomās ir vajadzīgi īstermiņa pasākumi, jo tūlītējas rīcības trūkums var radīt lielākas izmaksas nākotnē vai neatgriezenisku kaitējumu, zaudētas rentablu risinājumu iespējas. Pasaules kontekstā - Komisija turpinās veicināt starptautisko sadarbību, lai sekmētu ilgtspējīgu attīstību, cenšoties risināt globālas un pārrobežu vides problēmas, virzot uz priekšu ES vides politiku globālos jautājumos un nodrošinot vides prasību integrāciju visās ārpolitikas jomās, ieskaitot drošību, attīstību, tirdzniecības politiku un kaimiņattiecību politiku. Nākamais gads - Komisija 2005. gadā izdos vairākas svarīgas vides politikas iniciatīvas, kas veidos ES vides politiku nākamajos gados: - paziņojumu par ES klimata politiku pēc 2012. gada (2005. gada februārī) un par ekonomikas līdzekļiem, lai risinātu klimata pārmaiņu ietekmi uz aviāciju, - paziņojumu par bioloģiskās daudzveidības politiku, - tematiskās stratēģijas par gaisa kvalitāti, resursu izmantošanu, atkritumu daudzuma mazināšanu un otrreizēju pārstrādi, jūras vidi, pesticīdu izmantošanu, pilsētvidi un augsni. Centieni uzlabot īstenošanu - Vides politikas sistēma tagad ir labi izveidota, un ir ieviesti vairāki svarīgi tiesību akti vides jomā. Kamēr attiecīgā gadījumā tiks ierosināti jauni tiesību akti, daudz lielāka uzmanība jāpievērš esošās politikas un tiesību aktu īstenošanai. Ir noteikti un saskaņoti mērķi un saistoši noteikumi. Dalībvalstu ziņā ir īstenot šo politiku, tādējādi nodrošinot ieguvumu sabiedrībai kopumā. Komisija pastiprinās centienus darbā ar dalībvalstīm, lai sekmētu īstenošanu un turpinātu uzlabot politikas veidošanu vides jomā. - Vides politika aizvien vairāk pamatojas uz labākām zināšanām un zinātni. Tomēr daudzās jomās joprojām trūkst zināšanu un noteiktības, kas prasa turpināt centienus pilnveidot zināšanu bāzi. Lai to panāktu, ir vajadzīgi nozīmīgi zinātniskās izpētes un pilnveides pasākumi gan dalībvalstīs, gan ES kopumā. Kopienas pētījumu programmās jāpārskata aizvien zemākā relatīvā prioritāte, ko piešķir pētījumiem vides un enerģijas jomā. - Uz moderno tehnoloģiju pamata jāattīsta efektīvāka un pārskatāmāka ES kopīgā vides informācijas sistēma. Tādai sistēmai jākalpo gan atsevišķu valstu, gan ES mēroga vajadzībām, gan ES pilsoņu vajadzībām visā paplašinātajā Eiropas Savienībā. Šajā kontekstā liela nozīme varētu būt Eiropas Vides aģentūras plašajam tīklam. - Komisija tiecas pastāvīgi uzlabot to, kā tiek plānota un īstenota vides politika. Ietekmes novērtējumu izmantošana un plašas apspriedes ar ieinteresētajām pusēm jau ir pierasta prakse. Tradicionālākos reglamentācijas instrumentus papildina tirgus instrumenti un citi līdzekļi, lai maksimāli palielinātu pilnīgas un rentablas īstenošanas iespējas. Tāda jauktā pieeja jāturpina un jāattīsta gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī. 2005. gada Tematiskajās stratēģijās īpaša uzmanība būs pievērsta pieejām, lai paātrinātu vides jaunievedumus, izmaksu efektivitāti un integrāciju. - Jāturpina reglamentācijas vienkāršošanas process, lai samazinātu administratīvo slogu valsts sektoram un uzņēmumiem, vienlaikus nodrošinot augstus standartus vides jomā un vienlīdzīgus noteikumus visiem iekšējā tirgus dalībniekiem. Ir vajadzīga rīcība gan Kopienas, gan atsevišķu dalībvalstu līmenī. Tematiskās stratēģijas, kas jāpieņem 2005. gadā, piedāvā unikālu iespēju panākt turpmāku progresu reglamentācijas vienkāršošanas virzienā. Lai attaisnotu ES pilsoņu cerības - Vides politika rūpējas arī par dzīves kvalitāti. Tā tieši attiecas uz cilvēku dzīvēm. Laiku pa laikam Eiropas mēroga aptaujas liecina, ka vairākums ES pilsoņu vēlas, lai videi tiktu pievērsts vairāk uzmanības, un sagaida lēmumus, kas nodrošinātu labāku vides kvalitāti un pakalpojumus ES līmenī. Tāpēc stipra Eiropas vides politika ir prioritāte ES pilsoņiem, un tuvina tos Eiropai. - Eiropai jāpieņem izaicinājums veidot izaugsmes un darba vietu radīšanas politiku, ņemot vērā vides iespējas un ierobežojumus. Tas ir svarīgs nosacījums, lai nodrošinātu labklājību un taisnīgāku nākotni. Eiropai jāiesaistās tagad – gan Eiropas, gan pasaules mērogā. [1] KOM (2004)394 [2] SEC(2005)97