ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Pēdējos gados sabiedrība arvien vairāk kontrolē ieguldītāja un valsts strīdu izšķiršanas (IVSI) iekļaušanu tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos un uzdod jautājumus par to. Ir identificētas vairākas problēmas, ko rada IVSI, kura ir balstīta uz arbitrāžas principiem. Šīs problēmas ietver nepietiekamu vai ierobežotu leģitimitāti, konsekvenci un pārredzamību, kā arī to, ka nav pārskatīšanas iespējas.

Lai novērstu šos ierobežojumus, Savienības pieeja kopš 2015. gada ir bijusi institucionalizēt sistēmu ieguldījumu strīdu izšķiršanai ES tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumos, iekļaujot tajos ieguldījumu tiesu sistēmu (ITS). Tomēr, ņemot vērā ITS divpusējo raksturu, tā nevar pilnībā atrisināt visas iepriekš minētās problēmas. Turklāt ITS iekļaušanai Savienības nolīgumos ir trūkumi administratīvo procedūru sarežģītības un ietekmes uz budžetu ziņā.

Daudzpusējo ieguldījumu tiesu iniciatīvas mērķis ir izveidot starptautisku ieguldījumu strīdu izšķiršanas satvaru, kas būtu pastāvīgs, neatkarīgs un leģitīms, būtu paredzams, nodrošinot konsekventu judikatūru, nodrošinātu iespēju pārsūdzēt lēmumus, būtu izmaksu ziņā lietderīgs un nodrošinātu pārredzamas un efektīvas procedūras un iespēju trešām personām (ieskaitot, piemēram, vides vai darba ņēmēju ieinteresētās organizācijas) iesniegt pieprasījumus. Tiesas neatkarība būtu jānodrošina, nosakot stingras prasības ētikas un objektivitātes ziņā, neatjaunojamu iecelšanu amatā, tiesnešu pilna laika nodarbinātību un neatkarīgus amatā iecelšanas mehānismus.

Šī iniciatīva tiks piemērota vienīgi procesuālajiem jautājumiem. Tādi jautājumi kā piemērojamie tiesību akti vai standarti, ieskaitot interpretācijas konsekvences nodrošināšanu ar citām starptautiskām saistībām (piemēram, Starptautiskās Darba organizācijas un ANO konvenciju ietvaros), tiks risināti pamatā esošajos ieguldījumu nolīgumos, ko piemēros daudzpusējā ieguldījumu tiesa.

Šīs iniciatīvas mērķis ir saskaņot Savienības politiku ieguldījumu strīdu izšķiršanas jomā ar pieeju, ko Eiropas Savienība izmanto citās jomās, kuras ir saistītas ar starptautisko pārvaldību un starptautisko strīdu izšķiršanu, kas atbalsta daudzpusējus risinājumus. Šī iniciatīva neietilpst Komisijas Normatīvās atbilstības un izpildes programmā (REFIT).
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Tā kā starptautiskās bērnu nolaupīšanas jautājums ietilpst Eiropas Savienības ekskluzīvajā ārējā kompetencē, lēmums par to, vai akceptējama Sanmarīno pievienošanās, ir jāpieņem ES mērogā Padomes lēmuma veidā. Tādēļ dalībvalstīm, kuras vēl nav akceptējušas Sanmarīno pievienošanos, būtu jādeklarē, ka tās Eiropas Savienības interesēs to akceptē.

Tiesa uzstāja uz nepieciešamību šajā jomā nodrošināt vienotu ES mēroga pieeju, tādējādi izvairoties no pieeju dažādības (géométrie variable) dalībvalstu vidū.

•Saskanība ar šajā politikas jomā spēkā esošajiem noteikumiem

Attiecībā uz vecāku veiktu bērnu nolaupīšanu 1980. gada Hāgas konvencija ir starptautiskais ekvivalents Padomes Regulai Nr. 2201/2003 (pazīstama kā “Briseles IIa regula”), kas ir ES tiesu iestāžu sadarbības stūrakmens laulības lietās un lietās par vecāku atbildību.

Viens no galvenajiem regulas mērķiem ir bērnu nolaupīšanas novēršana dalībvalstīs, ieviešot procedūras, ar kurām paredzēts nodrošināt bērna nekavējošu atpakaļatdošanu uz dalībvalsti, kurā atrodas viņa/viņas parastā dzīvesvieta. Šajā nolūkā Briseles IIa regulas 11. pants ietver 1980. gada konvencijā izklāstīto procedūru un to papildina, precizējot dažus tās aspektus, it īpaši bērnu uzklausīšanu, termiņus lēmuma pieņemšanai pēc atpakaļatdošanas pieteikuma iesniegšanas un bērna atpakaļneatdošanas pamatojumu. Tajā ir ietverti arī noteikumi, kas reglamentē situācijas, kad dažādās dalībvalstīs izdoti atšķirīgi rīkojumi – par atpakaļatdošanu un neatdošanu atpakaļ.

Starptautiskā mērogā Eiropas Savienība atbalsta trešo valstu pievienošanos 1980. gada konvencijai, lai ES dalībvalstis, risinot starptautiskas bērnu nolaupīšanas lietas, varētu paļauties uz kopīgu tiesisko regulējumu.

Laikā no 2015. gada jūnija līdz 2016. gada decembrim jau tika pieņemti desmit Padomes lēmumi, ar kuriem akceptēta 10 trešo valstu (Marokas, Singapūras, Krievijas Federācijas, Albānijas, Andoras, Seišelu, Armēnijas, Korejas Republikas, Kazahstānas un Peru) pievienošanās 1980. gada Hāgas konvencijai par starptautisko bērnu nolaupīšanu.
Fēru Salas

Makrele, VIa zonā (uz ziemeļiem no 56° 30' N), IIa, IVa zonā (uz ziemeļiem no 59º N)

20
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmas (UNEP) aizgādībā 1998. gada martā noslēdzās sarunas par Konvenciju par procedūru, saskaņā ar kuru starptautiskajā tirdzniecībā dodama iepriekš norunāta piekrišana (PIC) attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem.

Konvencija tika atklāta parakstīšanai Ministru diplomātiskajā konferencē, kas notika 1998. gada septembrī Roterdamā. Kopiena to parakstīja 1998. gada 11. septembrī. Roterdamas konvencija ir liels solis dažu bīstamu ķīmisko vielu, tostarp pesticīdu, starptautiska regulējuma virzienā. Konvencijas mērķis ir veicināt tās pušu kopīgu atbildību un sadarbību šādu ķīmisko vielu tirdzniecībā, lai tādējādi pasargātu cilvēka veselību un vidi no potenciāla kaitējuma un veicinātu minēto ķīmisko vielu lietošanu vidi saudzējošā veidā.

Savienība konvenciju ir īstenojusi ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 649/2012. Padome ar 2006. gada 25. septembra Lēmumu 2006/730/EK nolēma konvenciju apstiprināt Eiropas Kopienas vārdā.

Konvencija stājās spēkā 2004. gada 24. februārī. Pušu konferences astotā sanāksme (COP8) notiks Ženēvā no 2017. gada 24. aprīļa līdz 5. maijam. Konvencijas puses ir ne tikai Savienība, bet arī 27 no tās dalībvalstīm.

Pamatojoties uz ieteikumiem, ko sniegusi Ķīmisko vielu pārskatīšanas komiteja (CRC), kas ir pušu konferences (COP) pārraudzīta palīgstruktūra, sagaidāms, ka COP pieņems lēmumus par vēl dažu ķīmisko vielu iekļaušanu konvencijas III pielikumā, un rezultātā uz tām attieksies PIC procedūra. Ķīmiskās vielas, kuras CRC ieteikusi iekļaut III pielikumā, atbilst konvencijas II pielikuma kritērijiem.

Ķīmiskajām vielām, kuras CRC ieteikusi iekļaut Roterdamas konvencijas III pielikumā, – karbofurānam, karbosulfānam, krizotilazbestam, īsās ķēdes hlorparafīniem, visiem tributiltīna savienojumiem, trihlorfonam, fentionam (īpaši mazā apjomā lietojamiem jeb ULV preparātiem, kuros aktīvās vielas saturs ir 640 g/l vai vairāk), kā arī šķidrajiem preparātiem (emulģējamiem koncentrātiem un šķīstošiem koncentrātiem), kuros parakvāta dihlorīda saturs ir 276 g/l vai vairāk, kas atbilst parakvāta jonu koncentrācijai 200 g/l vai vairāk, – jau piemēro Savienības tiesību aktos paredzētos eksporta ierobežojumus, kas ir līdzīgi konvencijā noteiktajiem ierobežojumiem. Tāpēc Komisija ierosina Padomei lēmumu, kas paredz pušu konferences astotajā sanāksmē Savienības vārdā atbalstīt konvencijas III pielikuma grozījumus.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Savienībai kā konvencijas pusei ir jāveic ikgadēja iemaksa Roterdamas konvencijas trasta fondā. Turpmāko iemaksu apmērs ir atkarīgs no tā, ar kādiem secinājumiem noslēgsies pušu konferences astotās sanāksmes diskusija par 2018.–2019. gada budžetu. ES iemaksa 2016. gadā bija aptuveni EUR 58 000, un to sedza no esošā finansējuma.
par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu*, no otras puses

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses ("nolīgums"), tika parakstīts 2015. gada 27. oktobrī un stājās spēkā 2016. gada 1. aprīlī.

Tagad ir jāparedz noteikumi konkrētu nolīguma noteikumu īstenošanai, kā arī procedūras sīki izstrādātu īstenošanas noteikumu pieņemšanai.

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus nolīguma īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu. Ņemot vērā to, ka īstenošanas akti ir daļa no kopējās tirdzniecības politikas, to pieņemšanā būtu jāizmanto pārbaudes procedūra.

Ja nolīgums paredz iespēju ārkārtas un kritiskos apstākļos piemērot steidzamus pasākumus, kas vajadzīgi situācijas risināšanai, Komisijai šādi īstenošanas akti būtu jāpieņem nekavējoties. Attiecībā uz pasākumiem saistībā ar lauksaimniecības un zivsaimniecības produktiem Komisijai pienācīgi pamatotos ārkārtas steidzamības gadījumos šādi īstenošanas akti būtu jāpieņem nekavējoties.

Nolīgums paredz, ka konkrētus lauksaimniecības un zivsaimniecības produktus, kuru izcelsme ir Kosova, atbilstoši tarifa kvotu limitam var ievest Savienībā, piemērojot pazeminātu muitas nodokļa likmi. Tāpēc ir jāparedz noteikumi, ar ko reglamentē šo tarifa kvotu pārvaldību un pārskatīšanu, lai varētu tās rūpīgi izvērtēt.

Šajā regulā ir iekļauti nolīguma īstenošanas pasākumi, un tādēļ tā būtu jāpiemēro no nolīguma spēkā stāšanās dienas, lai nodrošinātu, ka tiek efektīvi piemērotas un pārvaldītas saskaņā ar nolīgumu piešķirtās tarifu kvotas, kā arī lai nodrošinātu juridisko noteiktību un vienlīdzīgu attieksmi saistībā ar nodokļu uzlikšanu.

2016/0218 (COD)

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA

par konkrētām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Stabilizācijas un asociācijas nolīgums starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Kosovu, no otras puses ("nolīgums"), tika parakstīts 2015. gada 27. oktobrī. Nolīgums stājās spēkā 2016. gada 1. aprīlī.

(2) Ir jāparedz noteikumi konkrētu nolīguma noteikumu īstenošanai, kā arī procedūras sīki izstrādātu īstenošanas noteikumu pieņemšanai.
192

vairāku sastāvdaļu integrālās shēmas (MCO), kurās viena vai vairākas monolītiskās, hibrīdās vai multimikroprocesoru integrālās shēmas ietver vismaz vienu no šādām sastāvdaļām: silīcija sensori, servomehānismi, svārstību ģeneratori, rezonatori vai to apvienojums, vai sastāvdaļas, kas veic pozīcijā 8532, 8533, 8541 klasificējamo izstrādājumu vai pozīcijā 8504 klasificējamo induktoru funkcijas, un kuras ir pilnīgi neatdalāmas un ietvertas vienotā integrālās shēmas korpusā kā tāda sastāvdaļa, ko uzmontē uz iespiedshēmas plates vai cita nesēja, savienojot adatiņas, pievadus, lodītes, vadlentītes, izcilņus vai uzkausētos metāla slāņus. Šajā definīcijā izmantoti šādi apzīmējumi. 1. “Sastāvdaļas” var būt nošķirtas, ražotas atsevišķi un pēc tam uzmontētas uz pārējās MCO daļas vai integrētas citās sastāvdaļās. 2. Ar jēdzienu “silīcija” saprot: uz silīcija substrāta vai izgatavoti no silīcija materiāliem, vai izgatavoti uz integrālshēmas matrices. a) “Silīcija sensori” sastāv no mikroelektroniskām vai mehāniskām struktūrām, kas ir izveidotas pusvadītāja materiālā vai uz tā virsmas un kas konstatē fizikālus vai ķīmiskus lielumus un pārveido tos elektriskos signālos, kurus izraisa attiecīgas izmaiņas elektriskajos parametros vai mehāniskās struktūras pārvietošana. Jēdziens “fizikāls vai ķīmisks lielums” attiecas uz tādām reālās pasaules parādībām kā spiediens, akustiskie viļņi, paātrinājums, vibrācija, kustība, orientācija, mehāniskais spriegums, magnētiskā lauka stiprums, elektriskā lauka stiprums, gaisma, radioaktivitāte, mitrums, plūsma, ķīmisko vielu koncentrācija utt. 3.b) “Silīcija servomehānismi” sastāv no mikroelektroniskām vai mehāniskām struktūrām, kas ir izveidotas pusvadītāja materiālā vai uz tā virsmas un kas elektriskos signālus pārvērš fizikālā kustībā. 3.c) “Silīcija rezonatori” ir sastāvdaļas, kurās ietvertas mikroelektroniskas vai mehāniskas struktūras, kas ir izveidotas pusvadītāja materiālā vai uz tā virsmas un kas, reaģējot uz ārēju ievadu, ģenerē mehāniskas vai elektriskas svārstības noteiktā frekvencē, kura atkarīga no minēto struktūru fizikālās ģeometrijas. 3.d) “Silīcija svārstību ģeneratori” ir aktīvās sastāvdaļas, kas sastāv no mikroelektroniskām vai mehāniskām struktūrām, kas ir izveidotas pusvadītāja materiālā vai uz tā virsmas un kas ģenerē mehāniskas vai elektriskas svārstības noteiktā frekvencē, kura atkarīga no minēto struktūru fizikālās ģeometrijas.
PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās

PĀRLIECINĀTAS par to, ka pasākumu veikšana pret šādiem pārkāpumiem var būt daudz efektīvāka, sadarbojoties muitas iestādēm,

PADOMES LĒMUMS par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās

TIECOTIES veidot satvaru nolūkā uzlabot sadarbību, lai vēl vairāk vienkāršotu un saskaņotu muitas procedūras un sekmētu kopīgu rīcību starptautiskajās iniciatīvās, tai skaitā tirdzniecības veicināšanā un piegādes ķēdes drošības stiprināšanā,

ATZĪSTOT to, cik svarīgs ir Tirdzniecības atvieglošanas nolīgums, kas apspriests PTO paspārnē, un uzsverot to, cik svarīgi ir to pieņemt un efektīvi īstenot,

PAMATOJOTIES uz Pasaules Muitas organizācijas (turpmāk PMO) Pamatstandartu pasaules tirdzniecības drošībai un sekmēšanai (turpmāk “SAFE pamatstandarti”) galvenajiem elementiem,

ŅEMOT VĒRĀ abu Līgumslēdzēju pušu stingro apņemšanos veikt muitas darbības un sadarboties intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu apkarošanā,

ŅEMOT VĒRĀ saistības, ko Līgumslēdzējas puses jau uzņēmušās vai ko tām piemēro saskaņā ar starptautiskām konvencijām, kā arī ar muitu saistītas darbības, ko veic Pasaules Tirdzniecības organizācija (turpmāk “PTO”), un

ŅEMOT VĒRĀ attiecīgos PMO tiesību aktus, jo īpaši 1953. gada 5.decembra Ieteikumu par savstarpējo administratīvo palīdzību,

IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI.

I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

1. pants

Definīcijas
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Komisija, pamatojoties uz attiecīgajām sarunu norādēm, ar Libērijas valdību risināja sarunas par to, lai noslēgtu jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un tā īstenošanas protokolu starp Eiropas Savienību un Libērijas Republiku. Šo sarunu rezultātā 2015. gada 5. jūnijā tika parafēts jauns nolīgums un protokols. Tie aptver piecu gadu periodu, kas sākas no to provizoriskās piemērošanas dienas, t. i., no parakstīšanas dienas, kā noteikts nolīguma 15. pantā un protokola 12. pantā.

Jaunais nolīgums nodrošinās satvaru, kurā ņemtas vērā reformētās kopējās zivsaimniecības politikas prioritātes un tās ārējā dimensija, ar mērķi izveidot stratēģisku partnerību starp Eiropas Savienību un Libērijas Republiku.

Jaunā protokola galvenais mērķis ir, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu un ievērojot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus, nodrošināt Savienības kuģiem zvejas iespējas Libērijas zvejas zonā, attiecīgā gadījumā nepārsniedzot pieejamo pārpalikumu. Komisijas nostāja sarunās daļēji pamatojās uz rezultātiem, kurus neatkarīgi eksperti guvuši, veicot provizorisku novērtējumu par to, vai būtu lietderīgi noslēgt jaunu nolīgumu un protokolu. Mērķis ir arī veicināt Eiropas Savienības un Libērijas Republikas sadarbību, lai atbilstoši abu Pušu interesēm veicinātu zivsaimniecības politikas ilgtspējību un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Libērijas zvejas zonā.

Protokolā ir paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās:

– 28 tunzivju seineri,

– 6 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām.

Būtu jānosaka šo zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm. Tāpēc Komisija ierosina Padomei pieņemt šo regulu.
aszú … puttonyos, (the space marked by the dots is to be completed by the numbers 36

Tokaj / i

Noteiktā reģionā ražots kvalitatīvs vīns
PIELIKUMI

A iedaļa — informācija, kura jāsniedz PVKIU pusgada un gada pārskatos un AIF gada pārskatā

Vispārējie dati:

–aizdoto vērtspapīru un preču summa, kas izteikta kā proporcionālā daļa no kopējiem aizdodamajiem aktīviem;



–katra veida vērtspapīru finansēšanas darījumos un citās finansēšanas struktūrās iesaistīto aktīvu summa, kas izteikta kā absolūta summa un kā proporcionālā daļa no fonda pārvaldībā esošajiem aktīviem.

Koncentrācijas dati

–10 nozīmīgākie vērtspapīri un preces, kas saņemti kā nodrošinājums, uz katru emitentu attiecībā uz visu veidu vērtspapīru finansēšanas darījumiem un citām finansēšanas struktūrām;

–10 nozīmīgākie darījuma partneri atsevišķi katram vērtspapīru finansēšanas darījumu un citu finansēšanas struktūru veidam.

Darījumu datu apkopojums par katru vērtspapīru finansēšanas darījumu veidu atsevišķi un par citām finansēšanas struktūrām — sadalot pa turpmāk minētajām kategorijām

–nodrošinājuma veids un kvalitāte;

–nodrošinājuma termiņš, sadalot pa turpmāk norādītajiem termiņa periodiem: mazāk nekā viena diena, no vienas dienas līdz vienai nedēļai, no vienas nedēļas līdz vienam mēnesim, no viena līdz trim mēnešiem, no trim mēnešiem līdz vienam gadam, vairāk nekā viens gads, nenoteikts termiņš;

–nodrošinājuma valūta;

–termiņš, sadalot pa turpmāk norādītajiem termiņa periodiem: mazāk nekā viena diena, no vienas dienas līdz vienai nedēļai, no vienas nedēļas līdz vienam mēnesim, no viena līdz trim mēnešiem, no trim mēnešiem līdz vienam gadam, vairāk nekā viens gads, nenoteikts termiņš;

–darījuma partneru domicila valsts;

–norēķini un tīrvērte (piemēram, trīspusēji, centrālais darījuma partneris, divpusēji).

Dati par skaidras naudas nodrošinājuma tālākizmantošanu un tālākieķīlāšanu:

–saņemtā nodrošinājuma daļa, kura tiek tālākizmantota vai tālākieķīlāta, salīdzinot ar maksimālo summu, kā norādīts prospektā vai ieguldītājiem atklātajā informācijā;

–informācija par jebkādiem ierobežojumiem attiecībā uz tālākieķīlājamo vai tālākizmantojamo vērtspapīru un preču veidu;

–fonda peļņa no naudas nodrošinājuma atkārtotas ieguldīšanas.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 28.2.2012

COM(2012) 67 final

This document was downgraded/declassified

Date : 25.08.2017

By : K. Vandenberghe

Authority : DG RTD

Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar ko pilnvaro uzsākt sarunas par zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumu starp Eiropas Atomenerģijas kopienu, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, ar kuru Šveices Konfederāciju kā asociētu valsti iesaista Eiropas Atomenerģijas kopienas (Euratom) pamatprogrammā kodolpētniecības un mācību pasākumiem (2012.–2013. gads)
[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 14.7.2010 COM(2010)376 galīgā redakcija 2010/0206 (APP) Priekšlikums PADOMES REGULA (ES) Nr. …/…, ar ko paplašina darbības jomu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. xx/yy par euro skaidras naudas profesionāliem pārrobežu autotransporta pārvadājumiem starp euro zonas dalībvalstīm PASKAIDROJUMA RAKSTS Šā priekšlikuma mērķis ir paplašināt darbības jomu regulas priekšlikumam par euro skaidras naudas pārrobežu autotransporta pārvadājumiem starp euro zonas dalībvalstīm , attiecinot to uz tādas dalībvalsts teritoriju, kura gatavojas ieviest euro, jo parasti pirms valūtas nomaiņas palielinās vajadzība pēc euro skaidras naudas pārrobežu pārvadājumiem. Regulas attiecināmības paplašināšanai jābūt automātiskai un jāstājas spēkā no dienas, kad Padome pieņem lēmumu par dalībvalsts izņēmuma statusa atcelšanu attiecībā uz tās dalību euro zonā. Galvenais priekšlikums balstās uz 133. pantu, saskaņā ar kuru Padomē balsstiesīgas ir tikai tās dalībvalstis, kuras euro jau ir ieviesušas. Tā kā šis priekšlikums attiecas uz dalībvalstīm, kas vēl nav ieviesušas euro, tas balstās uz 352. pantu. Tas ir piemērots risinājums, jo Savienībai ir jārīkojas, lai veicinātu raitu valūtas nomaiņu uz euro. 2010/0206 (APP) Priekšlikums PADOMES REGULA (ES) Nr. …/…, ar ko paplašina darbības jomu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES) Nr. xx/yy par euro skaidras naudas profesionāliem pārrobežu autotransporta pārvadājumiem starp euro zonas dalībvalstīm EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 352. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu[2], pēc leģislatīvā akta projekta iesniegšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru, tā kā: 1. Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. xx/yy[3] piemēro to dalībvalstu teritorijā, kuras ir pieņēmušas euro par savu vienoto valūtu. 2. Euro skaidras naudas pārvadājumi pirms valūtas nomaiņas uz euro ir vajadzīgi, jo valūtas nomaiņai nepieciešamās euro banknotes parasti transportē no esošajiem euro zonas krājumiem un euro monētas nereti pilnībā vai daļēji kaļ ārzemēs. 3. Tāpēc ir nepieciešams piemērot Regulu Nr. xx/yy dalībvalstīm, kas gatavojas ieviest euro, no dienas, kad Padome pieņem lēmumu par izņēmuma statusa atcelšanu attiecībā uz to dalību euro zonā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Padomes Regulu (EK) Nr. xx/yy piemēro tās dalībvalsts teritorijā, kura vēl nav ieviesusi euro, no dienas, kad Padome saskaņā ar Līguma 140. panta 2. punktu pieņem lēmumu par dalībvalsts izņēmuma statusa atcelšanu attiecībā uz tās dalību euro zonā. 2. pants Šī regula stājas spēkā sešus mēnešus pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Tā uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] [1] OV ..., lpp. [2] OV ..., lpp. [3] OV ..., lpp.