EIROPAS KOMISIJA Briselē, 13.6.2018 COM(2018) 480 final 2017/0352(COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, patvērums un migrācija) un groza [Regulu (ES) 2018/XX [FMT:ItalicEurodac regula],] Regulu (ES) 2018/XX [regula par FMT:ItalicSIS tiesībaizsardzības jomā], Regulu (ES) 2018/XX [FMT:ItalicECRIS-TCN regula] un Regulu (ES) 2018/XX [FMT:Italiceu-LISA regula] {SWD(2017) 473 final}

{SWD(2017) 474 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Šā priekšlikuma mērķis ir grozīt Komisijas 2017. gada decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, patvērums un migrācija). Ar šo priekšlikumu – VIIIa nodaļā – sākotnējo priekšlikumu groza tikai tiktāl, cik tas ir vajadzīgs, lai veiktu turpmākos grozījumus citos juridiskajos instrumentos, kas ir nepieciešami saskaņā ar sadarbspējas priekšlikumu. Sākotnējā priekšlikumā šie grozījumi tika atzīti par vajadzīgiem, taču tādēļ, ka starp likumdevējiem noritēja sarunas par dažām attiecīgajām sistēmām, sākotnējā priekšlikumā nebija iespējams iekļaut vajadzīgos grozījumus. Tāpēc ierosināto grozījumu dēļ ir jāatjaunina tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskats. •Priekšlikuma pamatojums Pēdējos trīs gados ES ir saskārusies ar neatbilstīgas robežšķērsošanas gadījumu skaita pieaugumu ieceļošanai Eiropas Savienībā, kā arī ar mainīgiem un joprojām pastāvošiem draudiem iekšējai drošībai, ko apliecinājuši vairāki teroristu uzbrukumi. ES pilsoņi sagaida, ka personu kontroles uz ārējām robežām un pārbaudes Šengenas zonas iekšienē būs efektīvas, lai varētu efektīvi pārvaldīt migrāciju un sekmēt iekšējo drošību. Šīs problēmas ir saasināti pievērsušas uzmanību tam, ka steidzami jāapvieno un visaptverošā veidā jāpastiprina ES informācijas instrumenti robežu pārvaldības, migrācijas un drošības jomā. Lai labāk aizsargātu ES ārējās robežas, uzlabotu migrācijas pārvaldību un pastiprinātu iekšējo drošību visu pilsoņu labā, informācijas pārvaldību Eiropas Savienībā var padarīt efektīvāku un iedarbīgāku un tā ir jāpadara efektīvāka un iedarbīgāka, pilnībā ievērojot pamattiesības, jo īpaši tiesības uz personas datu aizsardzību. ES līmenī jau pastāv vairākas informācijas sistēmas, un pašlaik tiek izstrādātas vēl citas sistēmas, lai robežsargiem un imigrācijas un tiesībaizsardzības iestāžu amatpersonām sniegtu attiecīgo informāciju par personām. Lai šis atbalsts būtu efektīvs, ES informācijas sistēmu sniegtajai informācijai jābūt pilnīgai, precīzai un ticamai. Taču ES informācijas pārvaldības arhitektūrā ir strukturāli trūkumi. Valstu iestādes·saskaras ar sarežģītu, atšķirīgi pārvaldītu informācijas sistēmu struktūru. Turklāt datu pārvaldības arhitektūra robežu un drošības jomā ir sadrumstalota, jo informācija tiek saglabāta atsevišķās sistēmās, kuras nav savā starpā savienotas. Tas rada neredzamās zonas. Rezultātā dažādās informācijas sistēmas, kas darbojas ES līmenī, pašlaik nav sadarbspējīgas, proti, tās nespēj apmainīties ar datiem un informāciju tā, lai iestāžu un kompetento amatpersonu rīcībā būtu nepieciešamā informācija, kad un kur vien tā vajadzīga. ES līmeņa informācijas sistēmu sadarbspēja var būtiski palīdzēt likvidēt pašreizējās neredzamās zonas, kas pieļauj to, ka personas (tostarp tādas, kuras, iespējams, ir iesaistītas teroristu darbībās) var tikt reģistrētas dažādās savstarpēji nesavienotās datubāzēs un ar dažādiem pseidonīmiem. 2016. gada aprīlī Komisija nāca klajā ar paziņojumu „Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”, lai novērstu vairākus strukturālos trūkumus, kas saistīti ar informācijas sistēmām. 2016. gada aprīlī pieņemtā paziņojuma mērķis bija sākt diskusiju par to, kā informācijas sistēmas Eiropas Savienībā var uzlabot robežu un migrācijas pārvaldību un iekšējo drošību. Arī Padome atzina nepieciešamību steidzami rīkoties šajā jomā. 2016. gada jūnijā tā apstiprināja ceļvedi, kura mērķis ir uzlabot informācijas apmaiņu un informācijas pārvaldību, tostarp sadarbspējas risinājumus, tieslietu un iekšlietu jomā. Šā ceļveža nolūks bija atbalstīt operatīvu izmeklēšanu un tiešā saskarsmē praktizējošiem speciālistiem (piemēram, policistiem, robežsargiem, prokuroriem, imigrācijas iestāžu amatpersonām un citiem) ātri sniegt visaptverošu, aktuālu un augstas kvalitātes informāciju, lai tie varētu efektīvi sadarboties un rīkoties. Arī Eiropas Parlaments aicināja veikt pasākumus šajā jomā. Savā 2016. gada jūlija rezolūcijā par Komisijas darba programmu 2017. gadam Eiropas Parlaments aicināja iesniegt „priekšlikumus par pastāvošo informācijas sistēmu uzlabošanu un attīstīšanu, informācijas trūkumu novēršanu un savietojamības panākšanu, kā arī priekšlikumus par obligāto informācijas apmaiņu ES, kuri papildināti ar nepieciešamajiem mehānismiem datu aizsardzībai”. Komisijas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera runā par stāvokli Savienībā 2016. gada septembrī un Eiropadomes 2016. gada decembra secinājumos tika uzsvērts, cik svarīgi ir pārvarēt pašreizējos trūkumus datu pārvaldībā un uzlabot esošo informācijas sistēmu sadarbspēju. Veicot 2016. gada aprīļa paziņojumā paredzētos pēcpasākumus, Komisija 2016. gada jūnijā izveidoja augsta līmeņa ekspertu grupu informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos, lai pievērstos tiesiskajām, tehniskajām un operatīvajām problēmām saistībā ar sadarbspējas uzlabošanu starp centrālām ES sistēmām robežu un drošības jomā, tostarp novērtētu attiecīgo iespēju nepieciešamību, tehnisko iespējamību, samērību un ietekmi uz datu aizsardzību. Augsta līmeņa ekspertu grupas galīgais ziņojums tika publicēts 2017. gada maijā. Tajā tika izklāstīta virkne ieteikumu, kuru nolūks ir stiprināt un attīstīt ES informācijas sistēmas un to sadarbspēju. Ekspertu grupas darbā aktīvi piedalījās gan ES Pamattiesību aģentūra, gan Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs un ES terorisma apkarošanas koordinators. Tie visi iesniedza atbalstošus paziņojumus, vienlaikus atzīstot, ka turpmākajā virzībā bija jāizskata plašākie jautājumi saistībā ar pamattiesībām un datu aizsardzību. Kā novērotāji piedalījās Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas sekretariāta un Padomes Ģenerālsekretariāta pārstāvji. Augsta līmeņa ekspertu grupa secināja, ka ir nepieciešams un tehniski iespējams sākt darbu pie praktiskiem sadarbspējas risinājumiem un ka principā tie var gan sniegt operatīvos ieguvumus, gan tos var izstrādāt atbilstīgi datu aizsardzības prasībām. Pamatojoties uz ekspertu grupas ziņojumu un ieteikumiem, Komisija dokumentā „Septītais progresa ziņojums virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” izklāstīja jaunu pieeju datu pārvaldībai robežu, drošības un migrācijas pārvaldības jomā, saskaņā ar kuru visas centralizētās ES informācijas sistēmas drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai ir sadarbspējīgas, pilnībā ievērojot pamattiesības. Komisija paziņoja par savu nodomu turpināt darbu, lai izveidotu Eiropas meklēšanas portālu, kurā varētu vienlaikus veikt vaicājumus visās attiecīgajās ES sistēmās drošības, robežu un migrācijas pārvaldības jomā (iespējams, paredzot racionalizētākus noteikumus par tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi datiem), un izstrādātu šīm sistēmām kopēju pakalpojumu biometrisko datu salīdzināšanai (iespējams ar trāpījumu karodziņu funkciju, (hit-flagging functionality)) un kopēju identitātes repozitoriju. Komisija paziņoja par savu nodomu pēc iespējas drīz iesniegt tiesību akta priekšlikumu par sadarbspēju. Eiropadomes 2017. gada jūnija secinājumos tika atkārtoti uzsvērta nepieciešamība rīkoties. Pamatojoties uz Tieslietu un iekšlietu padomes 2017. gada jūnija secinājumiem, Eiropadome aicināja Komisiju pēc iespējas drīz sagatavot tiesību akta projektu, ar ko pieņem augsta līmeņa ekspertu grupas sniegtos ieteikumus. Šī iniciatīva arī atbilst Padomes aicinājumam izstrādāt visaptverošu sistēmu tiesībaizsardzības nolūkos veiktai piekļuvei dažādām datubāzēm tieslietu un iekšlietu jomā, lai panāktu lielāku vienkāršošanu, konsekvenci, efektivitāti un uzmanības pievēršanu operatīvajām vajadzībām. Lai pastiprinātu centienus padarīt Eiropas Savienību par drošāku sabiedrību, pilnībā ievērojot pamattiesības, Komisija savas 2018. gada darba programmas kontekstā paziņoja, ka līdz 2017. gada beigām jāiesniedz priekšlikums par informācijas sistēmu sadarbspēju. •Priekšlikuma mērķi Šīs iniciatīvas vispārīgie mērķi izriet no Līgumā noteiktajiem mērķiem uzlabot Šengenas zonas ārējo robežu pārvaldību un veicināt Eiropas Savienības iekšējo drošību. Tie izriet arī no politikas lēmumiem, kurus pieņēmusi Komisija, un attiecīgajiem Eiropadomes secinājumiem. Šie mērķi ir sīkāk izklāstīti Eiropas programmā migrācijas jomā un turpmākajos paziņojumos, tostarp paziņojumā par Šengenas zonas saglabāšanu un stiprināšanu, Eiropas Drošības programmā un Komisijas darba un progresa ziņojumos par virzību uz efektīvu un patiesu drošības savienību. Pamatojoties jo īpaši uz 2016. gada aprīļa paziņojumu un augsta līmeņa ekspertu grupas konstatējumiem, šā priekšlikuma mērķi vienlaikus ir nesaraujami saistīti ar iepriekš minēto. Šā priekšlikuma konkrētie mērķi ir šādi: (1)nodrošināt, ka galalietotājiem, it īpaši robežsargiem, tiesībaizsardzības un imigrācijas iestāžu amatpersonām un tiesu iestādēm, ir ātra, netraucēta, sistemātiska un kontrolēta piekļuve informācijai, kas tiem vajadzīga savu uzdevumu veikšanai; (2)paredzēt risinājumu, ar kuru atklāj vairākas identitātes, kas saistītas ar vienu un to pašu biometrisko datu kopu, lai tādējādi sasniegtu divējādu mērķi, proti, nodrošinātu bona fide personu pareizu identifikāciju un apkarotu identitātes viltošanu; (3)atvieglot trešo valstu valstspiederīgo identitātes pārbaudes, ko dalībvalsts teritorijā veic policijas iestādes, un (4)gadījumos, kad tas vajadzīgs, lai novērstu, izmeklētu un atklātu smagus noziegumus un terorismu vai sauktu pie atbildības par tiem, – atvieglot un racionalizēt tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi tādām informācijas sistēmām ES līmenī, kuras nav tiesībaizsardzības iestāžu informācijas sistēmas.

Papildus šiem galvenajiem operatīvajiem mērķiem šis priekšlikums arī palīdzēs: ·atvieglot esošo un nākotnē ieviešamo jauno informācijas sistēmu tehnisko un operatīvo īstenošanu dalībvalstīs; ·pastiprināt un racionalizēt datu drošības un datu aizsardzības nosacījumus, kuri reglamentē attiecīgās sistēmas, un ·uzlabot un saskaņot attiecīgo sistēmu datu kvalitātes prasības. Visbeidzot, šajā priekšlikumā ir ietverti noteikumi par vienotā ziņojuma formāta (UMF) izveidi un pārvaldību, kas būtu ES standarts informācijas sistēmu izstrādei tieslietu un iekšlietu jomā, kā arī noteikumi par centrāla ziņošanas un statistikas repozitorija izveidi. •Priekšlikuma darbības joma Kopā ar radniecīgu priekšlikumu, kas iesniegts tajā pašā dienā, šajā sadarbspējas priekšlikumā galvenā uzmanība ir veltīta ES informācijas sistēmām drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai, kuras darbojas centrālajā līmenī; trīs no šīm sistēmām eksistē jau tagad, viena ir uz izstrādes sliekšņa, savukārt divas citas ir priekšlikumu stadijā, par kuriem apspriežas abi likumdevēji. Katrai sistēmai ir savs mērķis, nolūks, juridiskais pamats, noteikumi, lietotāju grupas un institucionālais konteksts. Trīs esošās centralizētās informācijas sistēmas ir šādas: ·Šengenas Informācijas sistēma (SIS) ar plašu brīdinājumu klāstu attiecībā uz personām (ieceļošanas vai uzturēšanās atteikumi, ES apcietināšanas orderis, pazudušas personas, palīdzība tiesas procedūrās, diskrētas un īpašas pārbaudes) un priekšmetiem (tostarp pazaudēti, nozagti un par nederīgiem atzīti personu apliecinoši dokumenti vai ceļošanas dokumenti); ·Eurodac sistēma ar patvēruma meklētāju un to trešo valstu valstspiederīgo pirkstu nospiedumu datiem, kuri ārējās robežas šķērsojuši neatbilstīgi vai kuri dalībvalstī uzturas nelikumīgi; un ·vīzu informācijas sistēma (VIS) ar datiem par īstermiņa vīzām. Papildus šīm esošajām sistēmām Komisija 2016. un 2017. gadā ierosināja trīs jaunas centralizētas ES informācijas sistēmas: ·ieceļošanas/izceļošanas sistēma (IIS), par kuras juridisko pamatu nupat panākta vienošanās un kura aizstās pašreizējo sistēmu, kurā spiedogus pasēs iespiež ar roku; jaunajā sistēmā elektroniski reģistrēs to trešo valstu valstspiederīgo vārdu un uzvārdu, ceļošanas dokumenta veidu, biometriskos datus un ieceļošanas un izceļošanas datumu un vietu, kuri Šengenas zonu apmeklē īstermiņa uzturēšanās nolūkā; ·ierosinātā Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS), kas (tiklīdz tā tiks pieņemta) būtu lielā mērā automatizēta sistēma, kurā tiktu vākta un pārbaudīta informācija, ko iesnieguši no vīzas prasības atbrīvotie trešo valstu valstspiederīgie pirms došanās uz Šengenas zonu; un ·ierosinātā Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēma trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN sistēma), kas būtu elektroniska sistēma informācijas apmaiņai par tiem iepriekšējiem notiesājošiem spriedumiem pret trešo valstu valstspiederīgajiem, kurus pieņēmušas krimināltiesas Eiropas Savienībā. Šīs sešas sistēmas viena otru papildina un, izņemot Šengenas Informācijas sistēmu (SIS), ir vērstas tikai uz trešo valstu valstspiederīgajiem. Šīs sistēmas atbalsta valstu iestādes robežu un migrācijas pārvaldībā, vīzu un patvēruma pieteikumu apstrādē, kā arī cīņā pret noziedzību un terorismu. Pēdējais minētais jo īpaši attiecas uz SIS, kas šobrīd ir visizplatītākais tiesībaizsardzības informācijas apmaiņas instruments. Papildus šīm, ES līmenī centralizēti pārvaldītajām informācijas sistēmām šā priekšlikuma darbības jomā ir ietverta arī Interpola Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu (SLTD) datubāze, kurā saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa noteikumiem sistemātiski veic vaicājumus pie ES ārējām robežām, un Interpola datubāze ar ceļošanas dokumentiem, par kuriem izdoti paziņojumi (TDAWN). Priekšlikuma darbības jomā ir ietverti arī Eiropola dati, ciktāl tas attiecas uz ierosinātās ETIAS sistēmas darbību un palīdzības sniegšanu dalībvalstīm tad, kad tās veic vaicājumus datos par smagiem noziegumiem un terorismu. Šīs iniciatīvas darbības jomā neietilpst valstu informācijas sistēmas un decentralizētas ES informācijas sistēmas. Ja tiks pierādīta nepieciešamība, tad decentralizētas sistēmas, piemēram, tādas, kas darbojas saskaņā ar Prīmes sistēmu, Pasažieru datu reģistra (PDR) direktīvu un iepriekšējas pasažieru informācijas direktīvu, vēlākā posmā varētu saistīt ar vienu vai vairākiem šīs iniciatīvas ietvaros ierosinātajiem elementiem.

Lai ievērotu nošķīrumu starp jautājumiem, kas ir Šengenas acquis pilnveidošana robežu un vīzu jomā, no vienas puses, un citām sistēmām, kuras attiecas uz Šengenas acquis par policijas sadarbību vai nav saistītas ar Šengenas acquis, no otras puses, šis priekšlikums attiecas uz piekļuvi vīzu informācijas sistēmai, Šengenas Informācijas sistēmai, ko pašlaik reglamentē Regula (EK) Nr. 1987/2006, ieceļošanas/izceļošanas sistēmai un Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmai. •Tehniskie komponenti, kas vajadzīgi sadarbspējas panākšanai Lai sasniegtu šā priekšlikuma mērķus, ir jāizveido šādi četri sadarbspējas komponenti: ·Eiropas meklēšanas portāls – ESP ·Kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums – kopējs BMS ·Kopējs identitātes repozitorijs – CIR ·Vairāku identitāšu detektors – MID Katrs no šiem komponentiem ir sīki aprakstīts šim priekšlikumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā par ietekmes novērtējumu. Minētie četri komponenti kopā rada šādu sadarbspējas risinājumu: Šo četru komponentu mērķus un darbību var apkopot šādi. (1) Eiropas meklēšanas portāls (ESP) ir komponents, kas ļautu vienlaikus veikt vaicājumus vairākās sistēmās (centrālajā SIS, Eurodac, vīzu informācijas sistēmā, gaidāmajā IIS un ierosinātajās ETIAS un ECRIS-TCN sistēmās, kā arī attiecīgajās Interpola sistēmās un Eiropola datos), izmantojot identitātes datus (gan biogrāfijas, gan biometriskos datus). Tas nodrošinātu, ka ES informācijas sistēmu lietotājiem ir ātra, netraucēta, efektīva, sistemātiska un kontrolēta piekļuve visai informācijai, kas tiem vajadzīga savu uzdevumu veikšanai. Vaicājums Eiropas meklēšanas portālā nekavējoties – dažu sekunžu laikā – sniegtu informāciju no dažādajām sistēmām, kuras lietotājam ir likumīgi pieejamas. Atkarībā no vaicājuma nolūka un attiecīgajām piekļuves tiesībām ESP tiktu aprīkots ar specifiskām konfigurācijām. ESP neapstrādā jaunus datus, un tajā netiek glabāti nekādi dati; tas darbotos kā vienloga sistēma jeb „ziņojumu starpnieks”, lai veiktu vaicājumus dažādās centrālajās sistēmās un netraucēti izgūtu vajadzīgo informāciju, un, to darot, ESP pilnībā ievērotu pamatā esošo sistēmu prasības attiecībā uz piekļuves kontroli un datu aizsardzību. ESP atvieglotu katras esošās ES informācijas sistēmas pareizu un licencētu izmantošanu, savukārt dalībvalstīm būtu vieglāk un lētāk aplūkot sistēmās ietvertos datus un tās izmantot saskaņā ar juridiskajiem instrumentiem, kas reglamentē šīs sistēmas. (2) Kopējais biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējais BMS) ļautu veikt vaicājumus un salīdzināt biometriskos datus (pirkstu nospiedumus un sejas attēlus), kas tiek glabāti vairākās centrālajās sistēmās (it īpaši SIS, Eurodac, vīzu informācijas sistēmā, gaidāmajā IIS un ierosinātajā ECRIS-TCN sistēmā). Ierosinātā ETIAS sistēma neietvers biometriskos datus un tāpēc nebūtu saistīta ar kopējo BMS. Ja pašreiz ir tā, ka katrai esošai centrālai sistēmai (SIS, Eurodac, VIS) ir īpaša, patentēta biometrisko datu meklētājprogramma, tad kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums nodrošinātu vienotu platformu, kurā dati tiek vienlaicīgi aplūkoti un salīdzināti. Kopējais BMS radītu ievērojamus ieguvumus attiecībā uz drošību, izmaksām, uzturēšanu un ekspluatāciju, jo tā pamatā būtu tikai viens vienīgs tehnoloģiskais komponents, nevis pieci dažādi. Biometriskie dati (pirkstu nospiedumi un sejas attēli) tiek saglabāti vienīgi pamatā esošajās sistēmās. Kopējais BMS izveidotu un saglabātu matemātisku biometrisko paraugu attēlojumu (veidni), taču dzēstu faktiskos datus, kas tādējādi arī turpmāk tiks glabāti tikai vienā vietā tikai vienreiz. Kopējais BMS būtu galvenais faktors, kas palīdzētu atklāt saiknes starp datu kopām un dažādām identitātēm, ko viena un tā pati persona pieņēmusi dažādās centrālajās sistēmās. Bez kopējā BMS neviens no pārējiem trim komponentiem nespēs darboties. (3) Kopējais identitātes repozitorijs (CIR) būtu kopīgais komponents, ar kuru glabātu trešo valstu valstspiederīgo biogrāfijas un biometriskos identitātes datus, kas reģistrēti Eurodac, vīzu informācijas sistēmā, gaidāmajā IIS un ierosinātajās ETIAS un ECRIS-TCN sistēmās. Katrā no šīm piecām centrālajām sistēmām konkrētu iemeslu dēļ reģistrē vai reģistrēs konkrētu personu biogrāfijas datus. Tas nemainīsies. Attiecīgie identitātes dati tiktu glabāti CIR, taču arī turpmāk „piederētu” attiecīgajām pamatā esošajām sistēmām, kurās šie dati tika reģistrēti.

CIR netiktu iekļauti SIS dati. SIS sarežģītā tehniskā arhitektūra, kas ietver valsts eksemplārus, daļējus valsts eksemplārus un iespējamas valsts mēroga sistēmas biometrisko datu salīdzināšanai, padarītu CIR tik ļoti sarežģītu, ka tas tehniski un finansiāli, iespējams, vairs nebūtu īstenojams. Galvenais CIR mērķis ir atvieglināt trešās valsts valstspiederīgo biogrāfisko identifikāciju. Tas palielinātu operāciju ātrumu, uzlabotu efektivitāti un dotu apjomradītus ietaupījumus. CIR izveide ir vajadzīga, lai varētu efektīvi pārbaudīt trešās valsts valstspiederīgo identitāti, tostarp dalībvalsts teritorijā. Turklāt, ja CIR tiktu papildināts ar „trāpījumu karodziņu funkciju”, būtu iespējams pārbaudīt datu esamību (vai neesamību) jebkurā no CIR aptvertajām sistēmām, saņemot vienkāršu paziņojumu „informācija ir/nav atrasta”. Tādējādi CIR palīdzētu arī racionalizēt tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi informācijas sistēmām, kas nav tiesībaizsardzības iestāžu informācijas sistēmas, vienlaikus saglabājot augstā līmenī datu aizsardzības garantijas (sk. turpmāk sadaļu par divpakāpju pieeju attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi). No piecām sistēmām, ko aptvers CIR, gaidāmā IIS un ierosinātās ETIAS un ECRIS-TCN sistēmas ir jaunas sistēmas, kuras vēl jāizveido. Pašreizējā Eurodac sistēmā nav ietverti biogrāfijas dati; šī paplašināšana tiks izstrādāta, kolīdz būs pieņemts Eurodac jaunais juridiskais pamats. Pašreizējā VIS ir ietverti biogrāfijas dati, taču, lai nodrošinātu nepieciešamo mijiedarbību starp VIS un gaidāmo IIS, esošā VIS būs jāmodernizē. Tāpēc CIR izveide notiktu vispiemērotākajā brīdī. Tas nekādā gadījumā nenozīmētu esošo datu dublēšanos. Tehniskā ziņā CIR tiktu izveidots uz IIS/ETIAS platformas pamata. (4) Ar vairāku identitāšu detektoru (MID) tiktu pārbaudīts, vai vaicātie identitātes dati eksistē vairāk nekā vienā ar šo detektoru saistītajā sistēmā. MID aptver sistēmas, kurās tiek glabāti kopējā identitātes repozitorijā ietvertie identitātes dati (Eurodac, VIS, gaidāmā IIS un ierosinātās ETIAS un ECRIS-TCN sistēmas), kā arī SIS. MID ļautu atklāt vairākas identitātes, kas saistītas ar vienu un to pašu biometrisko datu kopu, lai tādējādi sasniegtu divējādu mērķi, proti, nodrošinātu bona fide personu pareizu identifikāciju un apkarotu identitātes viltošanu. MID ļautu konstatēt, ka dažādi vārdi un uzvārdi ir attiecināmi uz vienu un to pašu identitāti. Tā ir vajadzīga inovācija, lai efektīvi novērstu identitāšu krāpniecisku izmantošanu, kas ir nopietns drošības pārkāpums. MID uzrādītu tikai tos biogrāfiskās identitātes ierakstus, kuriem ir saikne ar dažādām centrālām sistēmām. Šīs saiknes tiktu atklātas, izmantojot kopējo pakalpojumu biometrisko datu salīdzināšanai uz biometrisko datu pamata, un tās būs jāapstiprina vai jānoraida iestādei, kas reģistrēja datus tajā informācijas sistēmā, kura bija par iemeslu saiknes izveidei. Lai palīdzētu pilnvarotiem MID lietotājiem veikt šo uzdevumu, sistēmai būs jāmarķē identificētās saiknes šādās četrās kategorijās: ·dzeltena saikne – vienas un tās pašas personas iespējamas dažādas biogrāfiskās identitātes ·balta saikne – apstiprinājums, ka dažādās biogrāfiskās identitātes ir attiecināmas uz vienu un to pašu bona fide personu ·zaļa saikne – apstiprinājums, ka dažādām bona fide personām ir viena un tā pati biogrāfiskā identitāte · sarkana saikne – aizdomas, ka viena un tā pati persona nelikumīgi izmanto dažādas biogrāfiskās identitātes. Šajā priekšlikumā ir aprakstītas procedūras, kas tiktu ieviestas, lai apstrādātu šīs dažādās kategorijas. Skarto bona fide personu identitāte pēc iespējas ātrāk būtu precīzi jānosaka, pārvēršot dzelteno saikni apstiprinātā zaļā vai baltā saiknē, lai tādējādi nodrošinātu izvairīšanos no nevajadzīgām neērtībām. Ja, no otras puses, novērtējums ļauj apstiprināt sarkanu saikni vai konstatēt pāreju no dzeltenas uz sarkanu saikni, tad būtu jāveic attiecīgi pasākumi. • Divpakāpju pieeja attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi, kas paredzēta kopējā identitātes repozitorijā Tiesībaizsardzība ir definēta kā Eurodac, VIS, gaidāmās IIS un ierosinātās ETIAS sistēmas sekundārs jeb papildu mērķis. Tādēļ iespēja tiesībaizsardzības nolūkos piekļūt šajās sistēmās glabātiem datiem ir ierobežota. Tiesībaizsardzības iestādes var tikai tieši aplūkot datus šajās informācijas sistēmās, kuras nav tiesībaizsardzības iestāžu informācijas sistēmas, lai novērstu, izmeklētu un atklātu terorismu un citus smagus noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem. Turklāt uz attiecīgajām sistēmām attiecas dažādi piekļuves nosacījumi un aizsardzības pasākumi, un daži no pašreizējiem noteikumiem varētu samazināt ātrumu, kādā šīs iestādes var likumīgi izmantot sistēmas. Vispārīgāk runājot, iepriekšējas meklēšanas princips ierobežo dalībvalsts iestāžu iespēju pamatotos tiesībaizsardzības nolūkos aplūkot sistēmās ietvertos datus un tādējādi varētu nozīmēt to, ka tiek palaistas garām iespējas atklāt vajadzīgo informāciju. Komisija savā 2016. gada aprīļa paziņojumā atzina nepieciešamību tiesībaizsardzības nolūkos optimizēt esošos instrumentus, vienlaikus ievērojot datu aizsardzības prasības. Dalībvalstis un attiecīgās aģentūras augsta līmeņa ekspertu grupas ietvaros apstiprināja un atkārtoti uzsvēra šo nepieciešamību. Ņemot vērā iepriekš minēto, ar šo priekšlikumu, ar kuru izveido CIR ar tā dēvēto „trāpījumu karodziņu funkciju”, tiek ieviesta iespēja piekļūt IIS, VIS, ETIAS un Eurodac sistēmām, izmantojot divpakāpju pieeju datu aplūkošanai. Šī divpakāpju pieeja nemainītu to, ka tiesībaizsardzība ir šo sistēmu strikti noteikts papildu mērķis un tāpēc tai jāievēro stingri piekļuves noteikumi. Pirmajā posmā tiesībaizsardzības iestādes amatpersona veiktu vaicājumu par konkrētu personu, izmantojot personas identitātes datus, ceļošanas dokumenta vai biometriskos datus, lai pārbaudītu, vai informācija par meklēto personu ir glabāta CIR. Gadījumos, kad šādi dati ir pieejami, amatpersona saņems atbildi, kurā norādīts, kurā(-ās) ES informācijas sistēmā(-ās) ir ietverti dati par šo personu (trāpījuma karodziņš). Amatpersonai nebūtu faktiskas piekļuves nekādiem datiem nevienā no pamatā esošajām sistēmām. Otrajā posmā amatpersona, ievērojot katrā attiecīgajā sistēmā paredzētos esošos noteikumus un procedūras, var individuāli pieprasīt piekļuvi katrai sistēmai, par kuru tika norādīts, ka tajā ir ietverti konkrētie dati, lai iegūtu pilnīgu datni par personu, kas izsludināta meklēšanā. Šai otrās pakāpes piekļuvei arī turpmāk būtu vajadzīga izraudzītās iestādes iepriekšēja atļauja, kā arī joprojām būtu vajadzīgs konkrēts lietotāja ID un reģistrācija. Šī jaunā pieeja radītu arī pievienoto vērtību tiesībaizsardzības iestādēm, pateicoties potenciālu saikņu esamībai vairāku identitāšu detektorā (MID). MID palīdzētu CIR identificēt esošās saiknes, kā rezultātā meklēšana kļūtu vēl precīzāka. MID varēs norādīt, vai attiecīgā persona dažādās informācijas sistēmās ir pazīstama ar dažādām identitātēm.

Divpakāpju pieeja datu aplūkošanai ir īpaši vērtīga gadījumos, kad persona, ko tur aizdomās par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, šāda nodarījuma izdarītājs vai iespējamais cietušais, nav zināms. Tādos gadījumos CIR ar vienu vienīgu meklējumu ļautu identificēt informācijas sistēmu, kurā šī persona ir zināma. Šādi rīkojoties, kļūst lieki esošie nosacījumi par iepriekšēju meklēšanu valstu datubāzēs un iepriekšēju meklēšanu citu dalībvalstu automatizētajā pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmā saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI („Prīmes pārbaude”). Jaunā divpakāpju pieeja datu aplūkošanai stātos spēkā tikai pēc tam, kad vajadzīgie sadarbspējas komponenti būs pilnībā darbspējīgi. •Šā priekšlikuma papildu elementi sadarbspējas komponentu atbalstam (1) Papildus iepriekš minētajiem komponentiem šis regulas projekts ietver arī priekšlikumu izveidot centrālu ziņošanas un statistikas repozitoriju (CRRS). Šis repozitorijs ir vajadzīgs, lai politikas, operatīvos un datu kvalitātes nolūkos varētu izstrādāt ziņojumus ar (anonīmiem) statistikas datiem un apmainīties ar tiem. Pašreizējā prakse, saskaņā ar kuru statistikas datus apkopo tikai par atsevišķām informācijas sistēmām, negatīvi ietekmē datu drošību un veiktspēju un neļauj korelēt datus starp dažādām sistēmām. Ar CRRS tiktu izveidots īpašs, atsevišķs tādas anonīmas statistikas repozitorijs, kura iegūta no SIS, VIS, Eurodac, gaidāmās IIS, ierosinātajām ETIAS un ECRIS-TCN sistēmām, kopējā identitātes repozitorija, vairāku identitāšu detektora un kopējā biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojuma. Repozitorijs nodrošinātu iespēju drošai ziņojumu apmaiņai (kā reglamentēts attiecīgajos juridiskajos instrumentos) ar dalībvalstīm, Komisiju (tostarp Eurostat) un ES aģentūrām. Viena centrāla repozitorija (nevis atsevišķu, katrai sistēmai paredzētu repozitoriju) izstrāde nozīmētu zemākas izmaksas un mazākas pūles saistībā ar tā izveidi, darbību un uzturēšanu. Tā nodrošinātu arī augstāku datu drošības līmeni, jo datus glabā un piekļuves kontroli pārvalda vienā repozitorijā. (2) Šajā regulas projektā arī ierosināts izveidot vienoto ziņojuma formātu (UMF) kā standartu, kas tiktu izmantots ES līmenī, lai sadarbspējīgā veidā koordinētu daudzu sistēmu (tostarp eu-LISA izstrādāto un pārvaldīto sistēmu) mijiedarbību. Tiktu arī veicināta šā standarta izmantošana Eiropolā un Interpolā. Ar UMF standartu tiek ieviesta kopēja un vienota tehniskā valoda, lai aprakstītu un savienotu datu elementus, jo īpaši elementus, kuri saistīti ar personu un (ceļošanas) dokumentiem. UMF izmantošana jaunu informācijas sistēmu izstrādē garantē vieglāku integrāciju un sadarbspēju ar citām sistēmām, jo īpaši to dalībvalstu gadījumā, kurām ir jāizveido saskarnes, lai nodrošinātu saziņu ar šīm jaunajām sistēmām. Šajā sakarā obligātu UMF izmantošanu jaunu sistēmu izstrādē var uzskatīt par vajadzīgu priekšnoteikumu, lai ieviestu šajā regulā ierosinātos sadarbspējas komponentus. Lai nodrošinātu UMF standarta pilnīgu ieviešanu visā Eiropas Savienībā, tiek ierosināta pienācīga pārvaldības struktūra. Kopā ar dalībvalstīm veicamas izvērtēšanas procedūras ietvaros Komisija būtu atbildīga par UMF standarta izveidi un izstrādi. Tiks iesaistītas arī Šengenas asociētās valstis, ES aģentūras un starptautiskās struktūras, kas piedalās UMF projektos (piemēram, eu-LISA, Eiropols un Interpols). Ierosinātā pārvaldības struktūra ir ļoti būtiska vienotajam ziņojuma formātam, lai paplašinātu un izvērstu standartu, vienlaikus garantējot maksimālu izmantojamību un piemērojamību. (3) Turklāt ar šo regulas projektu tiek ieviestas koncepcijas par automatizētiem datu kvalitātes kontroles mehānismiem un kopējiem kvalitātes rādītājiem, kā arī par to, ka dalībvalstīm, ievadot datus sistēmās un tās izmantojot, ir jānodrošina visaugstākais datu kvalitātes līmenis. Ja datiem nav visaugstākās kvalitātes, tam var būt sekas ne tikai tādēļ, ka nav iespējams identificēt meklēšanā izsludinātas personas, bet tas arī varētu skart nevainīgu cilvēku pamattiesības. Lai pārvarētu problēmas, kas var rasties tādēļ, ka datus ievadījuši cilvēki, automātiski validācijas noteikumi var novērst cilvēku izdarītas kļūdas. Mērķis būtu automātiski identificēt acīmredzami kļūdainus vai nekonsekventus ievadītos datus, kā rezultātā izcelsmes dalībvalsts var verificēt šos datus un veikt visas vajadzīgās korektīvās darbības. To papildinātu regulāri datu kvalitātes ziņojumi, kurus jāsagatavo eu-LISA aģentūrai. •Ietekme uz citiem juridiskajiem instrumentiem Kopā ar radniecīgo priekšlikumu ar šo regulas projektu tiek ieviesti jauninājumi, kuru dēļ būs jāgroza šādi citi juridiskie instrumenti: ·Regula (ES) Nr. 2016/399 (Šengenas Robežu kodekss) ·Regula (ES) Nr. 2017/2226 (IIS regula) ·Regula (EK) Nr. 767/2008 (VIS regula) ·Padomes Lēmums 2004/512/EK (VIS lēmums) ·Padomes Lēmums 2008/633/IT (VIS/tiesībaizsardzības iestāžu piekļuves lēmums) ·[ETIAS regula] ·[Eurodac regula] ·[SIS regulas]

·[ECRIS-TCN regula, tostarp atbilstošie Regulas (ES) 2016/1624 (Eiropas Robežu un krasta apsardzes regula) noteikumi] · [eu-LISA regula] Šajā priekšlikumā un radnieciskajā priekšlikumā ir ietverti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz vajadzīgajām izmaiņām juridiskajos instrumentos, kas pašreiz ir stabili teksti, kurus pieņēmuši abi likumdevēji: Šengenas Robežu kodekss, IIS regula, VIS regula, Padomes Lēmums 2008/633/IT un Padomes Lēmums 2004/512/EK. Pārējie uzskaitītie akti (ETIAS, Eurodac, SIS, ECRIS-TCN un eu-LISA regulas) pašlaik tiek apspriesti Eiropas Parlamentā un Padomē. Tāpēc attiecībā uz šiem aktiem šajā posmā nav iespējams izklāstīt vajadzīgos grozījumus. Divu nedēļu laikā pēc tam, kad būs panākta politiska vienošanās par attiecīgo regulu projektiem, Komisija nāks klajā ar šādiem grozījumiem katrā no minētajiem aktiem. Tajos gadījumos, kad likumdevēji vēl nebija oficiāli pieņēmuši juridiskos instrumentus, vajadzīgās izmaiņas ir ierosinātas vai nu tekstos, attiecībā uz kuriem COREPER un LIBE komiteja ir apstiprinājušas politisku vienošanos (tā tas ir ETIAS gadījumā), vai arī tekstā, par kuru trialogos ir panākta politiska vienošanās (SIS un eu-LISA). Tajos divos gadījumos, kuros joprojām notiek sarunas, vajadzīgās izmaiņas attiecībā uz ECRIS-TCN ir ierosinātas teksta 2018. gada 31. maija redakcijā. Tomēr šajos divos grozījumu priekšlikumos par sadarbspēju nav ietverti grozījumi attiecībā uz Eurodac, ES patvēruma un neatbilstīgas migrācijas datubāzi, ņemot vērā to, ka vēl nav pabeigtas diskusijas par 2016. gada maija tiesību akta priekšlikumu Eurodac stiprināšanai. Pašreizējā Eurodac sistēmas arhitektūra nav tehniski piemērota, lai tā būtu sadarbspējīga ar citām informācijas sistēmām, ņemot vērā to, ka tajā tiek glabāti tikai biometriskie dati un atsauces numurs, bet ne citi personas dati (piemēram, vārds(-i), vecums, dzimšanas datums), kas ļautu atklāt vairākas identitātes, kuras saistītas ar vienu un to pašu biometrisko datu kopu. 2016. gada maija tiesību akta priekšlikuma nolūks ir paplašināt Eurodac mērķi, ietverot tajā to trešo valstu valstspiederīgo identifikāciju, kuri uzturas nelikumīgi un kuri ieceļojuši Eiropas Savienībā neatbilstīgi. Konkrēti – tajā paredzēta tādu personas datu glabāšana kā vārds(-i), vecums, dzimšanas datums, valstspiederība un personu apliecinoši dokumenti. Šie identitātes dati ir ļoti būtiski, lai nodrošinātu, ka Eurodac varēs sekmēt sadarbspējas mērķu sasniegšanu un darboties tās tehniskajā satvarā. Šī vajadzība uzsver nepieciešamību abiem likumdevējiem steidzami vienoties par tiesību akta priekšlikumu. Kamēr nav panākta vienošanās par tiesību akta priekšlikumu Eurodac stiprināšanai, datus par trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri uzturas nelikumīgi un kuri ieceļojuši Eiropas Savienībā neatbilstīgi, nevarētu izmantot sadarbspējīgās ES informācijas sistēmās. Kolīdz abi likumdevēji panāks vienošanos par tiesību akta priekšlikumu Eurodac stiprināšanai vai būs panākuši pietiekamu progresu, Komisija divu nedēļu laikā iesniegs saistītos grozījumus sadarbspējas priekšlikumiem. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šis priekšlikums iekļaujas plašākā procesā, kas tika sākts ar 2016. gada aprīļa paziņojumu „Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” un turpmāko darbu augsta līmeņa ekspertu grupā informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos. Nolūks ir sasniegt šādus trīs mērķus: a) pastiprināt un maksimāli palielināt ieguvumus, kurus sniedz esošās informācijas sistēmas; b) novērst informācijas trūkumus, izveidojot jaunas informācijas sistēmas; c) uzlabot sadarbspēju starp šīm sistēmām. Attiecībā uz pirmo mērķi Komisija 2016. gada decembrī pieņēma priekšlikumus par esošās Šengenas Informācijas sistēmas (SIS) turpmāku pastiprināšanu. Attiecībā uz Eurodac jāatzīmē, ka pēc Komisijas 2016. gada maijā iesniegtā priekšlikuma tika paātrinātas sarunas par pārskatīto juridisko pamatu. Pašlaik tiek sagatavots arī priekšlikums par vīzu informācijas sistēmas (VIS) jauno juridisko pamatu, un tas tiks iesniegts 2018. gada otrajā ceturksnī. Attiecībā uz otro mērķi jāatzīmē, ka sarunas par Komisijas 2016. gada aprīļa priekšlikumu par ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) izveidi tika pabeigtas jau 2017. gada jūlijā, kad abi likumdevēji panāca politisku vienošanos, ko Eiropas Parlaments apstiprināja 2017. gada oktobrī un Padome oficiāli pieņēma 2017. gada novembrī. Juridiskais pamats stāsies spēkā 2017. gada decembrī. Ir sākušās sarunas par 2016. gada novembrī iesniegto priekšlikumu par Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmas (ETIAS) izveidi, un paredzams, ka tās tiks pabeigtas tuvākajos mēnešos. Komisija 2017. gada jūnijā ierosināja juridisko pamatu, kura nolūks ir novērst vēl vienu trūkumu informācijas jomā, proti, Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN sistēma). Arī šajā gadījumā abi likumdevēji ir norādījuši, ka viņu mērķis ir drīz pieņemt šo juridisko pamatu. Šis priekšlikums attiecas uz trešo mērķi, kas apzināts 2016. gada aprīļa paziņojumā. •Saskanība ar citām Savienības politikas jomām tieslietu un iekšlietu jomā Kopā ar radniecīgo priekšlikumu ar šo priekšlikumu tiek īstenota Eiropas programma migrācijas jomā un turpmākie paziņojumi, tostarp paziņojums par Šengenas zonas saglabāšanu un stiprināšanu, kā arī Eiropas Drošības programma un Komisijas darba un progresa ziņojumi par virzību uz efektīvu un patiesu drošības savienību, un tas atbilst tiem. Tas ir saskaņā ar citām Savienības politikas jomām, jo īpaši šādām: ·iekšējā drošība – Eiropas Drošības programmā ir noteikts, ka kopēji augsti robežu pārvaldības standarti ir būtiski pārrobežu noziedzības un terorisma novēršanai. Šis priekšlikums vēl vairāk palīdz sasniegt augstu iekšējās drošības līmeni, piedāvājot iestādēm līdzekļus, lai nodrošinātu ātru, netraucētu, sistemātisku un kontrolētu piekļuvi informācijai, kas tām ir vajadzīga; ·patvērums – priekšlikums ietver Eurodac sistēmu kā vienu no centrālajām ES sistēmām, uz ko attieksies sadarbspēja;

·ārējo robežu pārvaldība un drošība – ar šo priekšlikumu tiek pastiprinātas SIS un VIS sistēmas, kuras palīdz efektīvi kontrolēt Savienības ārējās robežas, kā arī gaidāmā IIS un ierosinātās ETIAS un ECRIS-TCN sistēmas. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Galvenais juridiskais pamats būs šādi Līguma par Eiropas Savienības darbību panti: 16. panta 2. punkts, 74. pants, 77. panta 2. punkta a), b), d) un e) apakšpunkts. Saskaņā ar 16. panta 2. punktu Savienībai ir pilnvaras paredzēt pasākumus par fizisko personu aizsardzību attiecībā uz Savienības iestāžu un struktūru veikto personas datu apstrādi, kā arī personas datu apstrādi, ko veic dalībvalstis saistībā ar Savienības tiesību aktu darbības jomu, un noteikumus par šādu datu brīvu apriti. Saskaņā ar 74. pantu Padome var paredzēt pasākumus, lai nodrošinātu administratīvu sadarbību starp dalībvalstu attiecīgām struktūrvienībām tiesiskuma, brīvības un drošības jomā. Saskaņā ar 77. panta 2. punkta attiecīgi a), b), d) un e) apakšpunktu Eiropas Parlaments un Padome var paredzēt pasākumus par kopēju vīzu un citu īstermiņa uzturēšanās atļauju politiku, par kontroli, kādu veic attiecībā uz personām, kas šķērso ārējās robežas, par jebkādiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai pakāpeniski ieviestu integrētu ārējo robežu pārvaldības sistēmu, un par to, lai, šķērsojot iekšējās robežas, netiktu veikta nekāda personu kontrole neatkarīgi no to pilsonības. •Subsidiaritāte Lai ES iekšienē būtu iespējama pārvietošanās brīvība, ir nepieciešams, ka drošības nodrošināšanas nolūkā Savienības ārējās robežas tiek efektīvi pārvaldītas. Tāpēc dalībvalstis ir vienojušās kopīgi risināt šīs problēmas, jo īpaši ar centralizētu ES sistēmu starpniecību apmainoties ar informāciju tieslietu un iekšlietu jomā. Tas apstiprināts dažādos secinājumos, kurus (it īpaši kopš 2015. gada) pieņēmusi gan Eiropadome, gan Padome. Nepastāvot iekšējo robežu kontrolei, ir jānodrošina pareiza Šengenas zonas ārējās robežas pārvaldība, kas nozīmē, ka katra dalībvalsts vai asociētā Šengenas valsts kontrolē ārējo robežu pārējo Šengenas valstu vārdā. Tādējādi neviena dalībvalsts viena pati nespēj tikt galā ar neatbilstīgo imigrāciju vai pārrobežu noziedzību. Trešo valstu valstspiederīgie, kuri ieceļo telpā bez iekšējo robežu kontroles, var brīvi ceļot tajā. Telpā bez iekšējām robežām darbības, kas vēršas pret neatbilstīgo imigrāciju un starptautisko noziedzību un terorismu, tostarp atklājot identitātes viltošanu, būtu jāveic kopīgi un tās var sekmīgi īstenot tikai ES līmenī. Svarīgākās kopīgās ES līmeņa informācijas sistēmas ir jau ieviestas vai tiek ieviestas. Uzlabota sadarbspēja starp šīm informācijas sistēmām obligāti ietver ES līmeņa darbības. Priekšlikuma pamatā ir uzlabota efektivitāte un eu-LISA pārvaldīto centralizēto sistēmu labāka izmantošana. Paredzēto darbību mēroga, seku un ietekmes dēļ pamatmērķus efektīvi un sistemātiski var sasniegt vienīgi ES līmenī. •Proporcionalitāte Kā sīki izskaidrots šai ierosinātajai regulai pievienotajā ietekmes novērtējumā, šajā priekšlikumā izvēlētie politikas risinājumi tiek uzskatīti par samērīgiem. Tie nepārsniedz to, kas ir vajadzīgs, lai sasniegtu izvirzītos mērķus. Eiropas meklēšanas portāls (ESP) ir vajadzīgs instruments, lai pastiprinātu esošo un turpmāko ES informācijas sistēmu atļautu izmantošanu. ESP ietekme datu apstrādes ziņā ir ļoti ierobežota. Tajā netiks glabāti nekādi dati, izņemot informāciju par dažādajiem ESP lietotāju profiliem, kā arī par datiem un informācijas sistēmām, kurām viņiem ir piekļuve, un ar reģistru palīdzību tiks sekots līdzi šo sistēmu izmantošanai. ESP kā ziņojumu starpnieka, iespējinātāja un veicinātāja loma ir samērīga, vajadzīga un ierobežota meklējumu un piekļuves tiesību ziņā atbilstīgi to juridisko pamatu pilnvarām, kuri attiecas uz informācijas sistēmām, un saskaņā ar ierosināto regulu par sadarbspēju. Kopējais biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējais BMS) ir vajadzīgs ESP, kopējā identitātes repozitorija un vairāku identitāšu detektora darbībai un atvieglo attiecīgo esošo un turpmāko ES informācijas sistēmu lietošanu un uzturēšanu. Tā funkcijas ļauj efektīvi, netraucēti un sistemātiski veikt biometrisko datu meklēšanu no dažādiem avotiem. Biometriskie dati tiek glabāti pamatā esošajās sistēmās, kur tie arī paliek. Kopējais BMS izveido veidnes, taču tas dzēsīs faktiskos attēlus. Tādējādi dati tiek glabāti tikai vienā vietā tikai vienreiz. Kopējais identitātes repozitorijs (CIR) ir vajadzīgs, lai pareizi identificētu trešo valstu valstspiederīgos, piemēram, identitātes pārbaudes laikā Šengenas zonas iekšienē. Turklāt CIR atbalsta vairāku identitāšu detektora darbību un tāpēc ir nepieciešams komponents, lai sasniegtu divējādu mērķi, proti, atvieglotu bona fide ceļotāju identitātes pārbaudes un apkarotu identitātes viltošanu. Šajā nolūkā piekļuve CIR ir ierobežota, piešķirot to tikai tiem lietotājiem, kuriem šī informācija ir vajadzīga savu uzdevumu veikšanai (kas nozīmē to, ka šīm pārbaudēm ir jākļūst par Eurodac, VIS, gaidāmās IIS un ierosināto ETIAS un ECRIS-TCN sistēmu jaunu papildu mērķi). Datu apstrādes procesi stingri aprobežojas ar to, kas vajadzīgs šā mērķa sasniegšanai, un tiks paredzēti atbilstīgi drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas piekļuves tiesības un CIR glabātie dati nepārsniedz nepieciešamo minimumu. Lai nodrošinātu datu minimizēšanu un izvairītos no nepamatotas datu dublēšanas, CIR rīcībā ir pieprasītie biogrāfijas dati no katras tā pamatā esošās sistēmas (tos glabā, papildina, groza vai dzēš saskaņā ar šo sistēmu attiecīgo juridisko pamatu), taču tie netiek kopēti. Datu saglabāšanas nosacījumi pilnībā atbilst to pamatā esošo sistēmu noteikumiem par datu saglabāšanu, kuras sniedz identitātes datus. Vairāku identitāšu detektors (MID) ir vajadzīgs, lai nodrošinātu risinājumu vairāku identitāšu atklāšanai nolūkā sasniegt divējādu mērķi, proti, atvieglot bona fide ceļotāju identitātes pārbaudes un apkarot identitātes viltošanu. MID ietvers saiknes starp personām, kuras atrodamas vairāk nekā vienā centrālajā informācijas sistēmā; minētās saiknes stingri aprobežosies ar datiem, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu, vai attiecīgā persona dažādās sistēmās likumīgi vai nelikumīgi ir reģistrēta ar dažādām biogrāfiskām identitātēm, kā arī, lai precizētu, ka divas personas ar līdzīgiem biogrāfijas datiem var nebūt viena un tā pati persona. Datu apstrāde, ko veic ar MID un kopējā BMS palīdzību, lai personu datnes sasaistītu atsevišķu sistēmu starpā, ir samazināta līdz absolūtam minimumam. MID būs paredzēti drošības pasākumi pret iespējamu diskrimināciju vai nelabvēlīgiem lēmumiem attiecībā uz personām ar vairākām likumīgām identitātēm. •Juridiskā instrumenta izvēle Tiek ierosināta Eiropas Parlamenta un Padomes regula. Ierosinātais tiesību akts tieši attiecas uz centrālo ES informācijas sistēmu darbību robežu un drošības jomā; visas šīs sistēmas jau ir izveidotas vai ir ierosināts tās izveidot saskaņā ar regulām. Tāpat saskaņā ar regulu ir izveidota arī eu-LISA sistēma, kas būs atbildīga par komponentu projektēšanu un izstrādi, un – noteiktā laikā – par tehnisko pārvaldību. Tādēļ regula ir piemērots juridiskais instruments. 3.APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Sabiedriskā apspriešana Sagatavojot šo priekšlikumu, Komisija 2017. gada jūlijā uzsāka sabiedrisko apspriešanu, lai apkopotu ieinteresēto personu viedokļus par sadarbspēju. Apspriešanas laikā tika saņemtas 18 atbildes no dažādām ieinteresētajām personām, tostarp dalībvalstu valdībām, privātā sektora organizācijām, citām organizācijām, piemēram, NVO un ideju laboratorijām, kā arī privātpersonām. Saņemtajās atbildēs visumā tika atbalstīti šim sadarbspējas priekšlikumam pamatā esošie principi. Lielākā daļa respondentu piekrita tam, ka apspriešanas apzinātie jautājumi bija pareizi un ka tiesību aktu paketē par sadarbspēju izvirzītie mērķi ir pareizi. Konkrēti, respondenti uzskatīja, ka apspriešanas dokumentā izklāstītie iespējamie risinājumi:

·palīdzētu darbiniekiem uz vietas piekļūt viņiem vajadzīgajai informācijai; ·nepieļautu datu dublēšanu, samazinātu pārklāšanos un izgaismotu nesakritības datos; ·ticamāk identificētu cilvēkus (tostarp personas ar vairākām identitātēm) un samazinātu identitātes viltošanas apmēru. Pārliecinošs vairākums respondentu atbalstīja katru ierosināto iespējamo risinājumu un uzskatīja, ka tie ir vajadzīgi šīs iniciatīvas mērķu sasniegšanai, uzsverot savās atbildēs nepieciešamību pēc stingriem un skaidriem datu aizsardzības pasākumiem, jo īpaši saistībā ar piekļuvi sistēmās glabātajai informācijai un datu saglabāšanu, kā arī nepieciešamību pēc atjauninātiem, augstas kvalitātes datiem sistēmās un pasākumiem minētā nodrošināšanai. Šā priekšlikuma sagatavošanā ir ņemti vērā visi izvirzītie jautājumi. •Eirobarometra aptauja 2017. gada jūnijā tika rīkota Eirobarometra īpaša aptauja, kas apliecināja, ka sabiedrība plaši atbalsta ES stratēģiju, kuras mērķis ir ES līmenī apmainīties ar informāciju, lai apkarotu noziedzību un terorismu, proti, gandrīz visi respondenti (99 %) piekrīt viedoklim, ka valstu iestādēm būtu jāapmainās ar informāciju ar citu dalībvalstu iestādēm, lai labāk apkarotu noziedzību un terorismu. Pārliecinošs vairākums (69 %) respondentu pauda viedokli, ka policijai un citām valsts mēroga tiesībaizsardzības iestādēm būtu sistemātiski jāapmainās ar informāciju ar citām ES valstīm. Visās dalībvalstīs respondentu vairākums uzskata, ka ar informāciju būtu jāapmainās katrā gadījumā. •Augsta līmeņa ekspertu grupa informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos Kā jau norādīts ievadā, šā priekšlikuma pamatā ir ieteikumi, kurus izteikusi augsta līmeņa ekspertu grupa informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos. Šī grupa tika izveidota 2016. gada jūnijā ar mērķi pievērsties pieejamo iespējamo risinājumu tiesiskajām, tehniskajām un operatīvajām problēmām, lai panāktu sadarbspēju starp centrālām ES sistēmām robežu un drošības jomā. Grupa izmantoja plašu un visaptverošu skatījumu uz datu pārvaldības arhitektūru robežu pārvaldības un tiesībaizsardzības jomā, ņemot vērā arī muitas iestāžu attiecīgos uzdevumus, pienākumus un sistēmas. Grupā darbojās eksperti no dalībvalstīm un Šengenas asociētajām valstīm, kā arī no šādām ES aģentūrām: eu-LISA, Eiropols, Eiropas Patvēruma atbalsta birojs, Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūra un ES Pamattiesību aģentūra. Kā pilntiesīgi ekspertu grupas dalībnieki piedalījās arī ES terorisma apkarošanas koordinators un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. Novērotāju statusā piedalījās arī Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas sekretariāta un Padomes Ģenerālsekretariāta pārstāvji. Augsta līmeņa ekspertu grupas galīgais ziņojums tika publicēts 2017. gada maijā. Tajā tika uzsvērta nepieciešamība rīkoties, lai novērstu strukturālos trūkumus, kas apzināti 2016. gada aprīļa paziņojumā. Minētajā ziņojumā tika izklāstīta virkne ieteikumu, kuru nolūks ir stiprināt un attīstīt ES informācijas sistēmas un sadarbspēju. Tajā tika secināts, ka ir nepieciešams un tehniski iespējams sākt darbu pie Eiropas meklēšanas portāla, kopēja biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojuma un kopēja identitātes repozitorija kā sadarbspējas risinājumiem, kuri principā var gan sniegt operatīvos ieguvumus, gan tos var izstrādāt atbilstīgi datu aizsardzības prasībām. Grupa arī ieteica apsvērt papildu iespēju paredzēt divpakāpju pieeju attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi, kuras pamatā ir trāpījumu karodziņu funkcija. Šajā regulas projektā arī ņemti vērā augsta līmeņa ekspertu grupas ieteikumi par datu kvalitāti, vienoto ziņojuma formātu (UMF) un datu glabātuves izveidi (tā šeit minēta kā centrālais ziņošanas un statistikas repozitorijs (CRRS)). Ceturto šajā regulas projektā ierosināto sadarbspējas komponentu (vairāku identitāšu detektors) augsta līmeņa ekspertu grupa nebija apzinājusi, taču tas aktualizējās Komisijas veiktās papildu tehniskās analīzes un samērības novērtējuma laikā. •Tehniskie pētījumi Lai atbalstītu priekšlikuma sagatavošanu, tika pasūtīti trīs pētījumi. Komisijas pasūtījumā uzņēmums Unisys iesniedza ziņojumu par priekšizpēti attiecībā uz Eiropas meklēšanas portālu. eu-LISA pasūtīja uzņēmumam Gartner (kopā ar Unisys) tehnisku ziņojumu kopējā biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojuma izstrādes atbalstam. PWC iesniedza Komisijai tehnisku ziņojumu par kopēju identitātes repozitoriju. •Ietekmes novērtējums Šo priekšlikumu pamato ietekmes novērtējums, kas izklāstīts pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā SWD(2017) 473. Regulējuma kontroles padome 2017. gada 6. decembra sanāksmē izskatīja ietekmes novērtējuma projektu un 8. decembrī sniedza savu atzinumu (pozitīvs atzinums ar atrunām), kurā norādīts, ka ietekmes novērtējums jāpielāgo, lai ņemtu vērā padomes ieteikumus par konkrētiem aspektiem. Minētie ieteikumi attiecās, pirmkārt, uz papildu pasākumiem, kas veicami saskaņā ar vēlamo risinājumu, lai racionalizētu galalietotāju esošās datu piekļuves tiesības ES informācijas sistēmās un uzskatāmi parādītu saistītos drošības pasākumus attiecībā uz datu aizsardzību un pamattiesībām. Otrs galvenais apsvērums attiecās uz to, lai saskaņā ar 2. risinājumu precizētu Šengenas Informācijas sistēmas integrāciju, tostarp efektivitāti un izmaksas, lai tādējādi atvieglotu šā risinājuma salīdzināšanu ar 3. vēlamo risinājumu. Komisija atjaunināja savu ietekmes novērtējumu, lai ņemtu vērā šos galvenos apsvērumus un pievērstos vairākām citām padomes izteiktajām piezīmēm. Ietekmes novērtējumā tika izvērtēts, vai un kā varētu sasniegt katru apzināto mērķi, izmantojot vienu vai vairākus tehniskos komponentus, kas apzināti augsta līmeņa ekspertu grupas ziņojumā un turpmākajā analīzē. Vajadzības gadījumā ietekmes novērtējumā tika arī izskatīti apakšrisinājumi, kas vajadzīgi, lai sasniegtu šos mērķus, vienlaikus ievērojot datu aizsardzības regulējumu. Ietekmes novērtējumā tika secināts, ka:

·lai sasniegtu mērķi, saskaņā ar kuru pilnvarotiem lietotājiem sniedz ātru, netraucētu, sistemātisku un kontrolētu piekļuvi attiecīgajām informācijas sistēmām, visu datubāžu aptveršanas nolūkā būtu jāizveido Eiropas meklēšanas portāls (ESP), kura pamatā ir kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējais BMS); ·lai sasniegtu mērķi, saskaņā ar kuru jāatvieglo trešo valstu valstspiederīgo identitātes pārbaudes, ko dalībvalsts teritorijā veic pilnvarotas amatpersonas, būtu jāizveido kopējs identitātes repozitorijs (CIR), kurā ietverts minimālais identifikācijas datu kopums un kura pamatā ir tas pats kopējais BMS; ·lai divos nolūkos (proti, atvieglot bona fide ceļotāju identitātes pārbaudes un apkarot identitātes viltošanu) sasniegtu mērķi, saskaņā ar kuru jāatklāj vairākas identitātes, kas saistītas ar vienu un to pašu biometrisko datu kopu, būtu jāizveido vairāku identitāšu detektors (MID), kurā ietvertas saiknes starp vairākām, dažādās sistēmās reģistrētām identitātēm; ·lai sasniegtu mērķi, saskaņā ar kuru jāatvieglo un jāracionalizē tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve tādām informācijas sistēmām, kuras nav tiesībaizsardzības iestāžu informācijas sistēmas, ar nolūku novērst, izmeklēt, atklāt smagus noziegumus un terorismu vai saukt pie atbildības par tiem, CIR būtu jāiekļauj „trāpījumu karodziņu” funkcija. Tā kā ir jāsasniedz visi mērķi, pilnīgais risinājums ir ESP, CIR (ar trāpījumu karodziņu funkciju) un MID apvienojums; visu šo komponentu pamatā ir jābūt kopējam BMS. Būtiska pozitīva ietekme izpaudīsies kā labāka robežu pārvaldība un lielāka iekšējā drošība Eiropas Savienībā. Jaunie komponenti racionalizēs un paātrinās valstu iestāžu piekļuvi vajadzīgajai informācijai un trešo valstu valstspiederīgo identifikāciju. Tie ļaus iestādēm robežpārbaužu laikā, saistībā ar vīzas vai patvēruma pieteikumiem, kā arī policijas darba nolūkos izveidot savstarpējas saiknes ar jau esošo, vajadzīgo informāciju par privātpersonām. Tas ļaus piekļūt informācijai, kura var palīdzēt pieņemt pamatotus lēmumus – neatkarīgi no tā, vai tie attiecas uz smagu noziegumu un terorisma izmeklēšanu vai tie ir lēmumi migrācijas un patvēruma jomā. Kaut arī priekšlikumi tieši nekar ES valstu valstspiederīgos (ierosinātie pasākumi galvenokārt vērsti uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuru dati ir reģistrēti kādā no ES centralizētajām sistēmām), tomēr paredzams, ka tie palielinās sabiedrības uzticēšanos, nodrošinot to, ka šo priekšlikumu koncepcija un izmantošana paaugstina ES pilsoņu drošību. Priekšlikuma tūlītējā finansiālā un ekonomiskā ietekme aprobežosies ar jauno komponentu projektēšanu, izstrādi un darbību. Izmaksas radīsies ES budžetā un dalībvalstu iestādēm, kuras izmanto šīs sistēmas. Ietekme uz tūrismu būs pozitīva, jo ierosinātie pasākumi uzlabos gan Eiropas Savienības drošību, gan arī tiem vajadzētu būt labvēlīgiem raitākai robežkontrolei. Līdzīgā kārtā paredzams, ka ietekme uz lidostām, ostām un pārvadātājiem būs pozitīva, jo īpaši pateicoties paātrinātai robežkontrolei. •Pamattiesības Ietekmes novērtējumā īpaši tika aplūkota ierosināto pasākumu ietekme uz pamattiesībām un, jo īpaši, uz tiesībām uz datu aizsardzību. Saskaņā ar ES Pamattiesību hartu, kura ir saistoša ES iestādēm un dalībvalstīm, kad tās īsteno ES tiesību aktus (Hartas 51. panta 1. punkts), iespējas, ko sniedz sadarbspēja kā pasākums drošības un ārējās robežas aizsardzības paaugstināšanai, ir jālīdzsvaro (ievērojot proporcionalitātes principu) ar pienākumu nodrošināt, ka pamattiesību ierobežojumi, kurus varētu radīt jaunā sadarbspējas vide, aprobežojas ar to, kas noteikti vajadzīgs, lai patiešām sasniegtu izvirzītos vispārējas nozīmes mērķus (Hartas 52. panta 1. punkts). Ierosinātie sadarbspējas risinājumi ir esošās sistēmas papildinoši elementi. Tādējādi tie neizjauktu līdzsvaru, ko katra esošā centrālā sistēma jau nodrošina attiecībā uz savu pozitīvo ietekmi uz pamattiesībām. Tomēr sadarbspējai ir potenciāls papildus un netieši ietekmēt vairākas pamattiesības. Pareiza personas identifikācija pozitīvi ietekmē tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību un jo īpaši tiesības uz personas identitāti (Hartas 7. pants), jo tā var palīdzēt nepieļaut identitātes sajaukšanu. No otras puses, uz biometriskiem datiem balstītu pārbaužu veikšanu var uzskatīt par iejaukšanos personas tiesībās uz cieņu (jo īpaši gadījumos, kad to uztver kā pazemojošu) (1. pants). Tāpēc ES Pamattiesību aģentūras veiktā aptaujā respondentiem tika konkrēti jautāts, vai viņi uzskata, ka viņu biometrisko datu sniegšana robežkontroles ietvaros varētu būt pazemojoša. Lielākā daļa respondentu neuzskatīja, ka tas tā būtu. Ierosinātie sadarbspējas komponenti paver iespēju pieņemt mērķtiecīgus preventīvus pasākumus, lai uzlabotu drošību. Tādējādi tie var palīdzēt aizsargāt cilvēku tiesības uz dzīvību (Hartas 2. pants), kas arī uzliek iestādēm pozitīvu pienākumu veikt preventīvus operatīvus pasākumus, lai aizsargātu privātpersonu, kuras dzīvība ir apdraudēta, ja tās zina vai tām būtu vajadzējis zināt par tūlītēja riska esamību, kā arī var palīdzēt ievērot verdzības un piespiedu darba aizliegumu (5. pants). Pateicoties uzticamai, pieejamākai un vieglākai identifikācijai, sadarbspēja var sekmēt pazudušu bērnu vai bērnu, kuri ir cilvēku tirdzniecības upuri, atklāšanu un atvieglot ātru un mērķtiecīgu reaģēšanu. Uzticama, pieejamāka un vieglāka identifikācija var arī palīdzēt nodrošināt to, ka tiek efektīvi ievērotas patvēruma tiesības (Hartas 18. pants) un izraidīšanas aizliegums (Hartas 19. pants). Sadarbspēja faktiski varētu novērst situācijas, kad patvēruma meklētāji tiek nelikumīgi aizturēti, apcietināti un nepamatoti izraidīti. Turklāt, pateicoties sadarbspējai, būs vieglāk konstatēt identitātes viltošanu. Tā arī samazinātu nepieciešamību apmainīties ar datiem un informāciju par patvēruma meklētājiem ar trešām valstīm (jo īpaši ar izcelsmes valsti) nolūkā noteikt personas identitāti un iegūt ceļošanas dokumentus, kas varētu potenciāli apdraudēt attiecīgo personu. •Personas datu aizsardzība Ņemot vērā skartos personas datus, sadarbspēja īpaši ietekmēs tiesības uz personas datu aizsardzību. Šīs tiesības ir noteiktas Pamattiesību hartas 8. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību 16. pantā, kā arī Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantā. Kā uzsvērusi Eiropas Savienības Tiesa, tiesības uz personas datu aizsardzību nav absolūta prerogatīva, bet ir jāņem vērā saistībā ar to funkciju sabiedrībā. Datu aizsardzība ir cieši saistīta ar privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību, ko aizsargā Hartas 7. pants. Atbilstīgi Vispārīgajai datu aizsardzības regulai datu brīva apritе ES iekšienē nav jāierobežo datu aizsardzības iemeslu dēļ. Tomēr jāievēro vairāki principi. Lai jebkādi Hartas aizsargāto pamattiesību izmantošanas ierobežojumi būtu likumīgi, tiem jāatbilst šādiem kritērijiem, kas noteikti Hartas 52. panta1. punktā: ·tiem jābūt noteiktiem tiesību aktos;

·tajos jārespektē šo tiesību būtība; ·tiem patiešām jāatbilst vispārējas nozīmes mērķiem, ko atzinusi Savienība, vai vajadzībai aizsargāt citu personu tiesības un brīvības; ·tiem jābūt nepieciešamiem un ·tiem jābūt proporcionāliem. Šajā priekšlikumā ir iestrādāti visi šie datu aizsardzības noteikumi, kā sīki izklāstīts šai ierosinātajai regulai pievienotajā ietekmes novērtējumā. Priekšlikuma pamatā ir principi „integrēta datu aizsardzība” un „datu aizsardzība pēc noklusējuma”. Tajā iekļauti visi atbilstīgie noteikumi, ar kuriem datu apstrādi atļauj tikai tādā apmērā, kāds nepieciešams konkrētajam mērķim, un piešķir piekļuvi datiem tikai tām struktūrām, kurām „ir jāzina”. Datu saglabāšanas periodi (vajadzības gadījumā) ir pienācīgi un ierobežoti. Piekļuve datiem ir atļauta vienīgi pienācīgi pilnvarotiem tādu dalībvalsts iestāžu vai ES struktūru darbiniekiem, kuras ir kompetentas katras informācijas sistēmas konkrētajām vajadzībām, un tikai tādā apjomā, kādā dati ir vajadzīgi, lai veiktu pienākumus atbilstīgi šīm vajadzībām. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Ietekme uz budžetu ir izklāstīta pievienotajā finanšu pārskatā, kas aizstāj finanšu pārskatu iepriekšējā priekšlikuma pielikumā. Tas aptver pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas atlikušo laikposmu (līdz 2020. gadam) un nākamā perioda septiņus gadus (2021.–2027. gads). Ierosinātais budžets 2021.–2027. gadam atbilst Komisijas 2018. gada 2. maija priekšlikumam par nākamo daudzgadu finanšu shēmu. Ierosinātais budžets 2021. un turpmākajiem gadiem ir ietverts tikai ilustratīvā nolūkā un neskar nākamo daudzgadu finanšu shēmu. Šā priekšlikuma īstenošanai būs vajadzīgi budžeta piešķīrumi šādām darbībām: (1)četru sadarbspējas komponentu, kā arī centrālā ziņošanas un statistikas repozitorija izstrāde un integrācija, ko veic eu-LISA, un to pēcāka uzturēšana un ekspluatācija; (2)datu pārnese uz biometrisko datu salīdzināšanas kopējo pakalpojumu (kopējais BMS) un kopējo identitātes repozitoriju (CIR). Kopējā BMS gadījumā tajā no jauna ir jāizveido to atbilstošo datu biometriskās veidnes, kas ir tajās trīs sistēmās, kuras pašlaik izmanto biometriskos datus (SIS, VIS un Eurodac). CIR gadījumā ir jāpārnes personas datu elementi no VIS uz CIR un jāvalidē iespējamās saiknes, kas konstatētas starp Šengenas Informācijas sistēmā, vīzu informācijas sistēmā un Eurodac reģistrētajām identitātēm. It īpaši šis pēdējais minētais process ir resursietilpīgs; (3)IIS regulā jau iekļautās valsts vienotās saskarnes (NUI) atjaunināšana, ko eu-LISA veic nolūkā padarīt šo saskarni par vispārīgu komponentu, kurš nodrošina ziņojumu apmaiņu starp dalībvalstīm un centrālo(-ajām) sistēmu(-ām); (4)dalībvalstu sistēmu integrācija NUI, kas izplatīs ziņojumus, kuri nosūtīti ar Eiropas meklēšanas portāla starpniecību, izmantojot CIR/vairāku identitāšu detektoru; (5)apmācība (tostarp ar Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūras (CEPOL) palīdzību) par to, kā galalietotāji izmanto sadarbspējas komponentus. Sadarbspējas komponenti tiek izveidoti un uzturēti programmas veidā. Eiropas meklēšanas portāls (ESP) un vairāku identitāšu detektors, kā arī centrālais ziņošanas un statistikas repozitorijs (CRRS) ir pilnīgi jauni komponenti, savukārt kopējais BMS un CIR ir kopīgi komponenti, kas esošos datus, kuri tiek glabāti (vai būs jāglabā) esošajās vai jaunās sistēmās, apvieno ar esošajām budžeta aplēsēm. Šengenas Informācijas sistēmā, vīzu informācijas sistēmā un Eurodac ESP īstenos esošās, jau zināmās saskarnes un noteiktā laikā tiks paplašināts, lai ietvertu jaunas sistēmas. Eiropas meklēšanas portālu izmantos dalībvalstis un aģentūras, kas izmanto saskarni, kuras pamatā ir vienotais ziņojuma formāts (UMF). Lai šī jaunā saskarne darbotos, dalībvalstīm, eu-LISA, Eiropolam un Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai būs jāveic izstrādes, pielāgošanas, integrācijas un testēšanas darbības. Eiropas meklēšanas portālā tiktu izmantotas koncepcijas par valsts vienoto saskarni (NUI), kas ieviesta saistībā ar IIS; rezultātā integrācijas centieni būtu mazāki. Lai panāktu, ka QUEST saskarni var izmantot ar pamataizsardzības līmeņa (BPL) datiem, ESP radīs papildu izmaksas Eiropolam. Kopējā BMS pamats de facto tiks radīts, izveidojot jauno IIS, jo uz šo sistēmu attiecas pārliecinoši lielākais jaunu biometrisko datu apmērs. Nepieciešamais budžets tika rezervēts IIS juridiskā instrumenta ietvaros. Papildinot kopējo BMS ar vēl vairāk biometriskajiem datiem no VIS, SIS un Eurodac, rodas papildu izmaksas, kuras galvenokārt saistītas ar esošo datu pārnesi. Visu trīs sistēmu gadījumā šī summa tiek lēsta 10 miljonu euro apmērā. Pievienojot jaunus biometriskos datus no ierosinātās ECRIS-TCN sistēmas, rodas ierobežotas papildu izmaksas, ko var segt no līdzekļiem, kuri ir rezervēti ierosinātās ECRIS-TCN sistēmas juridiskā instrumenta ietvaros, lai izveidotu ECRIS-TCN automatizētu pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmu. Kopējais identitātes repozitorijs tiks radīts, izveidojot gaidāmo IIS, un vēl vairāk paplašināts, izstrādājot ierosināto ETIAS sistēma. Šo datu glabāšanas un meklētājprogrammas tika iekļautas budžetā, kas rezervēts gaidāmās IIS un ierosinātās ETIAS sistēmas juridisko instrumentu ietvaros. Pievienojot jaunus biogrāfijas datus gan no Eurodac, gan no ierosinātās ECRIS-TCN sistēmas, rodas nelielas papildu izmaksas, kas jau rezervētas Eurodac un ierosinātās ECRIS-TCN sistēmas juridisko instrumentu ietvaros.

Kopējais budžets, kas vajadzīgs deviņos gados (2019.–2027. gadā), sasniedz 424,7461,0 miljonus euro, aptverot šādus elementus: (6)eu-LISA paredzētie 225261,3 miljoni euro, kas ietver kopējās izmaksas par tās programmas izstrādi, ar kuru izveido minētos piecus sadarbspējas komponentus (68,3 miljoni euro), uzturēšanas izmaksas laikposmam no komponentu izveides brīža līdz 2027. gadam (56,1 miljons euro), īpašu budžetu (25,0 miljoni euro), kas paredzēts datu migrēšanai no esošajām sistēmām uz kopējo BMS, un papildu izmaksas par NUI atjaunināšanu, tīklu veidošanu, apmācību un sanāksmēm. Īpašs budžets 18,7 miljonu euro apmērā sedz izmaksas par ECRIS-TCN modernizāciju un ekspluatāciju augstas pieejamības režīmā no 2022. gada. Īpašs budžets 36,3 miljonu euro apmērā sedz izmaksas par tīkla un centrālās SIS (Šengenas Informācijas sistēmas) modernizāciju, jo sadarbspējas rezultātā, visdrīzāk, pieaugs veikto meklējumu skaits; (7)budžets 136,3 miljonu euro apmērā, kas paredzēts dalībvalstīm, lai segtu izmaksas par tām pārmaiņām savās valsts sistēmās, kuru mērķis ir izmantot sadarbspējas komponentus, un izmaksas par eu-LISA ieviesto NUI, kā arī budžets, kas paredzēts liela skaita galalietotāju apmācībai; (8)budžets 48,9 miljonu euro apmērā, kas paredzēts Eiropolam, lai segtu izmaksas par Eiropola IT sistēmu pielāgošanu apstrādājamo paziņojumu apmēram un augstākajiem veiktspējas rādītājiem. ETIAS sistēma izmantos sadarbspējas komponentus, lai aplūkotu Eiropola datus; (9)budžets 4,8 miljonu euro apmērā, kas paredzēts Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūrai, lai uzturētu speciālistu grupu, kura vienu gadu no brīža, kad vairāku identitāšu detektors sāks darboties, validēs saiknes starp identitātēm; (10)budžets 2,0 miljonu euro apmērā, kas paredzēts Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūrai (CEPOL), lai segtu izmaksas par operatīvo darbinieku apmācības sagatavošanu un organizēšanu; (11)līdzekļi 7,7 miljonu euro apmērā, kas paredzēti Migrācijas un iekšlietu ģenerāldirektorātam, lai segtu izmaksas par darbinieku skaita ierobežotu palielinājumu un saistītus izdevumus dažādo komponentu izstrādes laikposmā, jo šajā laikposmā arī Komisijai būs jāveic papildu uzdevumi un jāuzņemas atbildība par komiteju, kura nodarbojas ar jautājumiem saistībā ar vienoto ziņojuma formātu. Iekšējās drošības fonda (IDF) Robežu regula ir finanšu instruments 2014.–2020. gada DFS ietvaros, kurā ir iekļauts budžets sadarbspējas iniciatīvas īstenošanai. Tās 5. panta b) punktā ir noteikts, ka 791 miljons euro jāīsteno, izmantojot programmu, ar kuru izstrādā uz esošajām un/vai jaunām IT sistēmām balstītas IT sistēmas un kura sniedz atbalstu migrācijas plūsmu pārvaldībai pāri ārējām robežām, ja tiek pieņemti attiecīgie Savienības leģislatīvie akti un ievēroti 15. panta 5. punktā paredzētie nosacījumi. No šā 791 miljona euro 480,2 miljoni euro ir rezervēti IIS izstrādei, 210 miljoni euro – ETIAS sistēmai, savukārt 67,9 miljoni euro ir rezervēti SIS pārskatīšanai. Atlikušie līdzekļi (32,9 miljoni euro) ir jāpārdala, izmantojot IDF B mehānismus. Pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas darbības laikposmam (2019. un 2020. gads) saskaņā ar šo priekšlikumu ir vajadzīgs 32,1 miljons euro, kas tādējādi ietilpst atlikušajā budžetā. 5.PAPILDU INFORMĀCIJA •Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība eu-LISA aģentūra atbild par lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā. Tādējādi tai jau ir uzticēts nodrošināt esošo sistēmu darbību un veikt šo sistēmu tehniskos un operatīvos uzlabojumus, kā arī izstrādāt jau paredzētas jaunas sistēmas. Saskaņā ar šo regulu eu-LISA noteiks sadarbspējas komponentu fiziskās arhitektūras plānojumu, tos izstrādās un ieviesīs un, visbeidzot, tos mitinās. Attiecīgie komponenti tiks ieviesti pakāpeniski – saistībā ar pamatā esošo sistēmu izstrādi. Komisija nodrošinās, ka ir ieviestas sistēmas, lai uzraudzītu iepriekš minēto četru komponentu (Eiropas meklēšanas portāla, kopējā biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojuma, kopējā identitātes repozitorija un vairāku identitāšu detektora) un centrālā ziņošanas un statistikas repozitorija izstrādi un darbību un izvērtētu tos saistībā ar galvenajiem politikas mērķiem. Četrus gadus pēc tam, kad komponenti ir ieviesti un darbojas, un turpmāk ik pēc četriem gadiem eu-LISA būtu jāiesniedz Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai ziņojums par sadarbspējas komponentu tehnisko darbību. Turklāt piecus gadus pēc tam, kad komponenti ir ieviesti un darbojas, un turpmāk ik pēc četriem gadiem Komisijai būtu jāsagatavo vispārējs komponentu izvērtējums, tostarp par komponentu tiešo vai netiešo ietekmi un to praktisko īstenošanu attiecībā uz pamattiesībām. Komisijai būtu jāpārbauda sasniegtie rezultāti, tos salīdzinot ar mērķiem, un jānovērtē pamatojuma turpmākais derīgums un jebkāda ietekme uz turpmākiem risinājumiem. Komisijai būtu jāiesniedz izvērtēšanas ziņojumi Eiropas Parlamentam un Padomei. •Konkrēto priekšlikuma noteikumu detalizēts skaidrojums I nodaļā ir izklāstīti vispārīgi šīs regulas noteikumi. Tajā izskaidroti: regulas pamatā esošie principi; ar regulu izveidotie komponenti; mērķi, kurus paredzēts sasniegt ar sadarbspēju; šīs regulas darbības joma; šajā regulā lietoto terminu definīcijas un diskriminācijas aizlieguma princips attiecībā uz datu apstrādi saskaņā ar šo regulu. II nodaļā ir izklāstīti noteikumi par Eiropas meklēšanas portālu (ESP). Šajā nodaļā ir noteikts, ka tiek izveidots ESP un tā tehniskā arhitektūra, kas jāizstrādā eu-LISA. Tajā precizēts ESP mērķis un apzināti tie, kuri var izmantot ESP, un kā tas ir izmantojams saskaņā ar spēkā esošajām tiesībām uz piekļuvi katrai centrālajai sistēmai. Ir iekļauts noteikums, saskaņā ar kuru eu-LISA jāizveido lietotāju profili katrai lietotāju kategorijai. Šajā nodaļā izklāstīts, kā ESP veiks vaicājumus centrālajās sistēmās, un noteikts lietotājiem adresēto atbilžu saturs un formāts. II nodaļā arī noteikts, ka eu-LISA glabās reģistrus par visām datu apstrādes darbībām, un paredzēta alternatīva procedūra gadījumos, kad ESP nespētu piekļūt vienai vai vairākām centrālām sistēmām. III nodaļā ir izklāstīti noteikumi par biometrisko datu salīdzināšanas kopējo pakalpojumu (kopējais BMS). Šajā nodaļā ir noteikts, ka tiek izveidots kopējais BMS un tā tehniskā arhitektūra, kas jāizstrādā eu-LISA. Tajā precizēts kopējā BMS mērķis un noteikts, kādi dati tiek tajā glabāti. Tajā izskaidrota saikne starp kopējo BMS un pārējiem komponentiem III nodaļā arī noteikts, ka kopējais BMS neturpinās glabāt datus, kolīdz tie vairs nav iekļauti attiecīgajā centrālajā sistēmā, un noteikts, ka eu-LISA glabās reģistrus par visām datu apstrādes darbībām. IV nodaļā ir izklāstīti noteikumi par kopējo identitātes repozitoriju (CIR). Šajā nodaļā ir noteikts, ka tiek izveidots CIR un tā tehniskā arhitektūra, kas jāizstrādā eu-LISA. Tajā izklāstīts CIR mērķis un precizēts, kādi dati tiks glabāti un kā tie tiks glabāti, tostarp iekļauti noteikumi, kuru nolūks ir nodrošināt glabāto datu kvalitāti. Šajā nodaļā ir noteikts, ka CIR izveidos personas datnes, kuru pamatā ir centrālajās sistēmās esošie dati, un ka personas datnes tiek atjauninātas atbilstīgi izmaiņām atsevišķajās centrālajās sistēmās. IV nodaļā arī precizēts, kā CIR darbosies attiecībā pret vairāku identitāšu detektoru. Šajā nodaļā ir apzināti tie, kuriem var būt piekļuve CIR, un kā tie var piekļūt datiem saskaņā ar piekļuves tiesībām, kā arī paredzēti konkrētāki noteikumi atkarībā no tā, vai piekļuve ir vajadzīga identifikācijas nolūkos vai – kā pirmais divpakāpju pieejas posms – tā ir nepieciešama, lai tiesībaizsardzības nolūkos ar CIR starpniecību piekļūtu IIS, VIS, ETIAS un Eurodac sistēmām. IV nodaļā arī noteikts, ka eu-LISA glabās reģistrus par visām datu apstrādes darbībām, kuras attiecas uz CIR. V nodaļā ir izklāstīti noteikumi par vairāku identitāšu detektoru (MID). Šajā nodaļā ir noteikts, ka tiek izveidots MID un tā tehniskā arhitektūra, kas jāizstrādā eu-LISA. Tajā izskaidrots MID mērķis un reglamentēta MID izmantošana saskaņā ar tiesībām uz piekļuvi katrai centrālajai sistēmai. V nodaļā ir noteikts, kad un kā MID sāks meklēšanu, lai atklātu vairākas identitātes, kā tiek sniegti rezultāti un kā tie ir jāņem vērā, tostarp vajadzības gadījumā veicot manuālu verifikāciju. V nodaļā ir izklāstīta to saikņu veidu klasifikācija, kuras var rasties meklēšanas rezultātā atkarībā no tā, vai rezultāts parāda vienu identitāti, vairākas identitātes vai kopīgus identitātes datus. Šajā nodaļā ir noteikts, ka MID glabās saistītus datus, kas atrodas centrālajās sistēmās, savukārt dati paliks vienā vai vairākās atsevišķajās centrālajās sistēmās. V nodaļā arī noteikts, ka eu-LISA glabās reģistrus par visām datu apstrādes darbībām, kuras attiecas uz MID.

VI nodaļā ir paredzēti pasākumi sadarbspējas atbalstam. Tajā iekļauti noteikumi, ar kuriem izveido vienoto ziņojuma formātu kā kopīgo informācijas apmaiņas standartu, kas atbalsta sadarbspēju, un izveido centrālu ziņošanas un statistikas repozitoriju. VII nodaļa attiecas uz datu aizsardzību. Šajā nodaļā ir izklāstīti noteikumi ar mērķi nodrošināt, ka dati, kurus apstrādā atbilstoši šai regulai, tiek apstrādāti likumīgi un pienācīgi saskaņā ar Regulas Nr. 45/2001 noteikumiem. Šajā nodaļā izskaidrots, kurš būs datu apstrādātājs attiecībā uz katru no šajā regulā ierosinātajiem sadarbspējas pasākumiem, un izklāstīti pasākumi, kas jāveic eu-LISA un dalībvalstu iestādēm, lai nodrošinātu datu apstrādes drošību, datu konfidencialitāti, pienācīgu rīcību drošības incidentu gadījumā un pienācīgu uzraudzību pār to, kā tiek ievēroti šajā regulā paredzētie pasākumi. Šajā nodaļā arī ietverti noteikumi par datu subjektu tiesībām, tostarp tiesībām tikt informētiem par to, ka viņu datus glabā un apstrādā saskaņā ar šo regulu, un par tiesībām piekļūt personas datiem, kurus glabā un apstrādā saskaņā ar šo regulu, un šos datus labot un dzēst. Šajā nodaļā arī noteikts princips, saskaņā ar kuru datus, kas apstrādāti atbilstīgi šai regulai, nenosūta vai nedara pieejamus nevienai trešai valstij, starptautiskai organizācijai vai privātam subjektam, izņemot – dažos konkrētos nolūkos – Interpolu; tas pats attiecas uz datiem, kas ar Eiropas meklēšanas portāla starpniecību saņemti no Eiropola gadījumos, kad piemēro Regulas Nr. 2016/794 noteikumus par datu vēlāku apstrādi. Visbeidzot, šajā nodaļā ir izklāstīti noteikumi, kuri attiecas uz pārraudzību un revīziju saistībā ar datu aizsardzību. VIII nodaļā ir noteikti eu-LISA, kā arī dalībvalstu, Eiropola un ETIAS centrālās vienības pienākumi pirms un pēc šajā priekšlikumā paredzēto pasākumu darbības uzsākšanas. VIIIa nodaļa attiecas uz grozījumiem citos Savienības instrumentos. Ar šo nodaļu tiek ieviestas izmaiņas citos juridiskajos instrumentos, kuras ir vajadzīgas, lai pilnībā īstenotu šo sadarbspējas priekšlikumu. Šajā priekšlikumā ir ietverti sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz vajadzīgajām izmaiņām šādos juridisko instrumentu projektos, kas pašreiz ir stabili teksti, par kuriem provizoriski vienojušies abi likumdevēji: [Eurodac regula], ierosinātā regula par SIS tiesībaizsardzības jomā, regula par ECRIS-TCN sistēmu un regula par eu-LISA. IX nodaļā ir sīki izklāstīti šādi aspekti: statistikas un ziņošanas prasības saistībā ar datiem, kurus apstrādā saskaņā ar šo regulu; pārejas pasākumi, kas būs vajadzīgi; noteikumi saistībā ar izmaksām, ko rada šī regula; prasības saistībā ar paziņojumiem; process šajā regulā ierosināto pasākumu darbības uzsākšanai; pārvaldības kārtība, tostarp attiecībā uz komitejas un padomdevēju grupas izveidi, eu-LISA pienākumiem apmācības jomā un praktisku rokasgrāmatu, kuras nolūks ir atbalstīt sadarbspējas komponentu īstenošanu un pārvaldību; procedūras saistībā ar šajā regulā ierosināto pasākumu uzraudzību un izvērtēšanu un noteikums par šīs regulas stāšanos spēkā. 2017/0352 (COD) Grozīts priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko izveido satvaru ES informācijas sistēmu sadarbspējai (policijas un tiesu iestāžu sadarbība, patvērums un migrācija) un groza [Regulu (ES) 2018/XX [Eurodac regula],] Regulu (ES) 2018/XX [regula par SIS tiesībaizsardzības jomā], Regulu (ES) 2018/XX [ECRIS-TCN regula] un Regulu (ES) 2018/XX [eu-LISA regula] EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 16. panta 2. punktu, 74. pantu, 78. panta 2. punkta e) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) apakšpunktu, 81. panta 1. punkta d) apakšpunktu, 85. panta 1. punktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Komisija 2016. gada 6. aprīļa paziņojumā „Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas” uzsvēra nepieciešamību uzlabot Savienības datu pārvaldības arhitektūru robežu pārvaldības un drošības jomā. Ar šo paziņojumu tika sākts process virzībā uz ES informācijas sistēmu sadarbspējas panākšanu drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai, lai novērstu ar šīm sistēmām saistītos strukturālos trūkumus, kas apgrūtina valsts iestāžu darbu, un nodrošinātu, ka robežsargu, muitas iestāžu, policijas darbinieku un tiesu iestāžu rīcībā ir nepieciešamā informācija. (2)Savā 2016. gada jūnija Ceļvedī ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un informācijas pārvaldību, tostarp sadarbspējas risinājumus, tieslietu un iekšlietu jomā Padome apzināja dažādas tiesiskas, tehniskas un operatīvas problēmas ES informācijas sistēmu sadarbspējā un aicināja rast atbilstošus risinājumus.

(3)Savā 2016. gada 6. jūlija rezolūcijā par stratēģiskajām prioritātēm attiecībā uz Komisijas 2017. gada darba programmu Eiropas Parlaments aicināja iesniegt priekšlikumus par pastāvošo informācijas sistēmu uzlabošanu un attīstīšanu, informācijas trūkumu novēršanu un šo sistēmu sadarbspējas panākšanu, kā arī priekšlikumus par obligāto informācijas apmaiņu ES, kuri papildināti ar nepieciešamajiem mehānismiem datu aizsardzībai. (4)Eiropadome 2016. gada 15. decembrī aicināja turpināt strādāt pie ES informācijas sistēmu un datubāzu sadarbspējas. (5)Augsta līmeņa ekspertu grupa informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos savā 2017. gada 11. maija galīgajā ziņojumā secināja, ka ir nepieciešams un tehniski iespējams sākt darbu pie praktiskiem sadarbspējas risinājumiem un ka principā tie var gan sniegt operatīvos ieguvumus, gan tos var izstrādāt atbilstīgi datu aizsardzības prasībām. (6)Savā 2017. gada 16. maija paziņojumā „Septītais progresa ziņojums virzībā uz efektīvu un patiesu drošības savienību” Komisija – saskaņā ar 2016. gada 6. aprīļa paziņojumu un, ņemot vērā konstatējumus un ieteikumus, kurus izteikusi augsta līmeņa ekspertu grupa informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos, – izklāstīja jaunu pieeju robežu, drošības un migrācijas datu pārvaldībai, saskaņā ar kuru visas ES informācijas sistēmas drošības, robežu un migrācijas pārvaldībai ir sadarbspējīgas, pilnībā ievērojot pamattiesības. (7)Savos 2017. gada 9. jūnija secinājumos par turpmāko virzību ar mērķi uzlabot informācijas apmaiņu un nodrošināt ES informācijas sistēmu sadarbspēju Padome aicināja Komisiju rast sadarbspējas risinājumus, kā ierosinājusi augsta līmeņa ekspertu grupa. (8)Eiropadome 2017. gada 23. jūnijā uzsvēra nepieciešamību uzlabot sadarbspēju starp datubāzēm un aicināja Komisiju pēc iespējas drīz sagatavot tiesību akta projektu, ar ko pieņem priekšlikumus, kurus izteikusi augsta līmeņa ekspertu grupa informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos. (9)Lai uzlabotu ārējo robežu pārvaldību, palīdzētu novērst un apkarot neatbilstīgu migrāciju un sekmētu augsta drošības līmeņa nodrošināšanu Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, tostarp nodrošinātu sabiedriskās drošības un sabiedriskās kārtības uzturēšanu un saglabāšanu dalībvalstu teritorijās, būtu jāizveido sadarbspēja starp ES informācijas sistēmām, proti, ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), vīzu informācijas sistēmu (VIS), [Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēmu (ETIAS)], Eurodac, Šengenas Informācijas sistēmu (SIS) un [Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmu trešo valstu valstspiederīgajiem (ECRIS-TCN)], lai šīs ES informācijas sistēmas un to dati papildinātu viens otru. Lai to panāktu, kā sadarbspējas komponenti būtu jāizveido Eiropas meklēšanas portāls (ESP), kopējs biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojums (kopējais BMS), kopējs identitātes repozitorijs (CIR) un vairāku identitāšu detektors (MID). (10)ES informācijas sistēmu sadarbspējai būtu jāļauj iepriekš minētajām sistēmām papildināt vienai otru, lai atvieglinātu personu pareizu identifikāciju, palīdzētu apkarot identitātes viltošanu, uzlabotu un saskaņotu attiecīgo ES informācijas sistēmu prasības datu kvalitātes jomā, atvieglinātu dalībvalstīm esošo un turpmāko ES informācijas sistēmu tehnisko un operatīvo īstenošanu, pastiprinātu un vienkāršotu attiecīgajām ES informācijas sistēmām piemērojamos datu drošības un datu aizsardzības pasākumus, racionalizētu tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi IIS, VIS, [ETIAS] un Eurodac un atbalstītu IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS un [ECRIS-TCN sistēmas] mērķus. (11)Sadarbspējas komponentiem būtu jāaptver IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS un [ECRIS-TCN sistēma]. Tiem arī būtu jāaptver Eiropola dati tādā apmērā, kas tajos ļautu veikt vaicājumus vienlaikus ar šīm ES informācijas sistēmām. (12)Sadarbspējas komponentiem būtu jāattiecas uz personām, saistībā ar kurām personas datus var apstrādāt ES informācijas sistēmās un Eiropolā, proti, uz trešo valstu valstspiederīgajiem, kuru personas dati tiek apstrādāti ES informācijas sistēmās un Eiropolā, un uz ES pilsoņiem, kuru personas dati tiek apstrādāti Šengenas Informācijas sistēmā un Eiropolā. (13)Būtu jāizveido Eiropas meklēšanas portāls (ESP), lai tehniski atvieglotu dalībvalstu iestāžu un ES struktūru spēju saskaņā ar savām piekļuves tiesībām ātri, netraucēti, efektīvi, sistemātiski un kontrolēti piekļūt savu uzdevumu veikšanai vajadzīgajām ES informācijas sistēmām, Eiropola datiem un Interpola datubāzēm un atbalstītu IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS, [ECRIS-TCN sistēmas] un Eiropola datu mērķus. Ļaujot vienlaikus veikt vaicājumus visās attiecīgajās ES informācijas sistēmās, kā arī Eiropola datos un Interpola datubāzēs, ESP būtu jādarbojas kā vienloga sistēmai jeb „ziņojumu starpniekam”, lai meklētu datus dažādās centrālajās sistēmās un netraucēti izgūtu vajadzīgo informāciju, pilnībā ievērojot pamatā esošo sistēmu prasības attiecībā uz piekļuves kontroli un datu aizsardzību. (14)Tiem Eiropas meklēšanas portāla (ESP) galalietotājiem, kam ir tiesības piekļūt Eiropola datiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/794, būtu jāvar veikt vaicājumu Eiropola datos vienlaikus ar ES informācijas sistēmām, kurām viņiem ir piekļuve. Jebkādai turpmākai, pēc šāda vaicājuma veiktai datu apstrādei būtu jānotiek saskaņā ar Regulu (ES) 2016/794, tostarp attiecībā uz datu sniedzēja noteiktajiem piekļuves vai izmantošanas ierobežojumiem. (15)Eiropas meklēšanas portāls (ESP) būtu jāizstrādā un jākonfigurē tādā veidā, lai vaicājumu veikšanai tas neļautu izmantot datu laukus, kas nav saistīti ar personām vai ceļošanas dokumentiem vai nav ietverti kādā ES informācijas sistēmā, Eiropola datos vai Interpola datubāzē. (16)Lai nodrošinātu visu ES informācijas sistēmu ātru un sistemātisku izmantošanu, Eiropas meklēšanas portāls (ESP) būtu jāizmanto, lai veiktu vaicājumus kopējā identitātes repozitorijā, IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac un [ECRIS-TCN sistēmā]. Tomēr būtu jāsaglabā valsts pieslēgums dažādajām ES informācijas sistēmām, lai nodrošinātu tehnisku rezerves mehānismu. Arī Savienības struktūrām būtu jāizmanto ESP, lai savu uzdevumu izpildes nolūkā veiktu vaicājumus centrālajā SIS saskaņā ar savām piekļuves tiesībām. ESP vajadzētu būt papildu līdzeklim, lai veiktu vaicājumus centrālajā SIS, Eiropola datos un Interpola sistēmās, papildinot esošās specializētās saskarnes. (17)Biometriskie dati, piemēram, pirkstu nospiedumi un sejas attēli, ir unikāli un tādēļ personas identifikācijai daudz ticamāki nekā burtciparu dati. Kopējam biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumam (kopējais BMS) vajadzētu būt tehniskam rīkam, kas pastiprina un atvieglo attiecīgo ES informācijas sistēmu un citu sadarbspējas komponentu darbu. Galvenajam kopējā BMS mērķim vajadzētu būt iespējai atvieglot tādas personas identifikāciju, kura var būt reģistrēta dažādās datubāzēs, ko panāk, dažādās sistēmās salīdzinot šīs personas biometriskos datus un izmantojot vienu vienīgu tehnoloģisko komponentu, nevis piecus dažādus katrā no pamatā esošajām sistēmām. Kopējam BMS būtu jāveicina drošība, kā arī jārada finansiāli, ar uzturēšanu saistīti un operatīvi ieguvumi, balstoties uz vienu vienīgu tehnoloģisko komponentu, nevis uz dažādiem komponentiem katrā no pamatā esošajām sistēmām. Visas automatizētās pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmas (tostarp tās, kas pašlaik tiek izmantotas Eurodac, VIS un SIS) izmanto biometriskās veidnes, kurās ir dati, kas iegūti faktisko biometrisko paraugu iezīmju izgūšanas rezultātā. Kopējam BMS būtu jāpārgrupē un jāglabā visas šīs biometriskās veidnes vienā vietā, tādējādi atvieglinot salīdzināšanu starp dažādām sistēmām, kurās izmanto biometriskos datus, un ļaujot gūt apjomradītus ietaupījumus ES centrālo sistēmu izstrādē un uzturēšanā. (18)Biometriskie dati ir sensitīvi personas dati. Ar šo regulu būtu jānosaka pamats un drošības pasākumi šādu datu apstrādei nolūkā viennozīmīgi identificēt attiecīgās personas. (19)Sistēmām, kas izveidotas ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/2226, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 767/2007 un [ETIAS regulu] par Savienības robežu pārvaldību, sistēmai, kura izveidota ar [Eurodac regulu] par starptautiskās aizsardzības pieprasītāju identifikāciju un neatbilstīgas migrācijas apkarošanu, un sistēmai, kas izveidota ar [regulu par ECRIS-TCN sistēmu], ir jābalstās uz trešo valstu valstspiederīgo, kuru personas dati tiek glabāti šajās sistēmās, precīzu identifikāciju, lai šīs sistēmas būtu efektīvas. (20)Tāpēc kopējam identitātes repozitorijam (CIR) būtu jāatvieglo IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac un [ECRIS-TCN sistēmā] reģistrēto personu pareiza identifikācija un jāpalīdz to veikt. (21)Šajās ES informācijas sistēmās glabātie personas dati var attiekties uz vienām un tām pašām personām, taču ar dažādām vai nepilnīgām identitātēm. Dalībvalstu rīcībā ir efektīvi līdzekļi, kā savā teritorijā identificēt savus pilsoņus vai reģistrētos pastāvīgos iedzīvotājus, taču tas tā nav attiecībā uz trešo valstu valstspiederīgajiem. ES informācijas sistēmu sadarbspējai būtu jāpalīdz pareizi identificēt trešo valstu valstspiederīgos. Kopējā identitātes repozitorijā (CIR) būtu jāglabā sistēmās esošie trešo valstu valstspiederīgo personas dati, kas ir vajadzīgi, lai varētu precīzāk identificēt minētās personas, tāpēc ietverot viņu identitāti, ceļošanas dokumentus un biometriskos datus – neatkarīgi no tā, kurā sistēmā šie dati bija sākotnēji apkopoti. CIR būtu jāglabā tikai tie personas dati, kas ir noteikti vajadzīgi, lai veiktu precīzu identitātes pārbaudi. CIR reģistrētie personas dati būtu jāglabā ne ilgāk, kā tas ir noteikti nepieciešams pamatā esošo sistēmu nolūkos, un tie būtu automātiski jādzēš brīdī, kad datus dzēš pamatā esošajās sistēmās saskaņā ar šo datu loģisko nošķiršanu. (22)Jaunā apstrādes darbība, kas izpaužas kā šādu datu glabāšana kopējā identitātes repozitorijā (CIR), nevis katrā atsevišķajā sistēmā, ir vajadzīga, lai palielinātu identifikācijas precizitāti, kas ir iespējams, pateicoties automatizētajai šādu datu salīdzināšanai un saskaņošanai. Apstāklim, ka trešo valstu valstspiederīgo identitātes un biometriskos datus glabā kopējā identitātes repozitorijā, nebūtu nekādā veidā jākavē datu apstrāde IIS, VIS, ETIAS, Eurodac vai ECRIS-TCN sistēmu regulu nolūkos, jo CIR vajadzētu būt šo pamatā esošo sistēmu jaunam kopīgam komponentam.

(23)Šajā sakarībā personas datnes izveide kopējā identitātes repozitorijā (CIR) par katru personu, kura reģistrēta IIS, VIS, ETIAS, Eurodac vai ECRIS-TCN sistēmā, ir vajadzīga, lai Šengenas zonas iekšienē pareizi identificētu trešo valstu valstspiederīgos un atbalstītu vairāku identitāšu detektoru nolūkā sasniegt divējādu mērķi, proti, atvieglot bona fide ceļotāju identitātes pārbaudes un apkarot identitātes viltošanu. Šai personas datnei būtu jāglabā vienā vienīgā vietā visas iespējamās, ar konkrētu personu saistītās identitātes un jādara tās pieejamas attiecīgi pilnvarotiem galalietotājiem. (24)Tādējādi kopējam identitātes repozitorijam (CIR) būtu jāatbalsta vairāku identitāšu detektora darbība un jāatvieglo un jāracionalizē tiesībaizsardzības iestāžu piekļuve tādām ES informācijas sistēmām, kas nav izveidotas tikai un vienīgi tam, lai novērstu, izmeklētu un atklātu smagus noziegumus vai sauktu pie atbildības par tiem. (25)Ar kopējo identitātes repozitoriju (CIR) būtu jāizveido kopīga trešo valstu valstspiederīgo, kuri reģistrēti IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac un [ECRIS-TCN sistēmā], identitātes un biometrisko datu krātuve, kas darbotos kā kopīgais šo sistēmu komponents šādu datu glabāšanai un ļautu veikt vaicājumus tajā. (26)Visi kopējā identitātes repozitorijā (CIR) esošie ieraksti būtu loģiski jānodala, automātiski marķējot katru ierakstu ar to pamatā esošo sistēmu, kurai pieder minētais ieraksts. Kontrolei attiecībā uz piekļuvi CIR būtu jāizmanto šie marķējumi, lai atļautu vai neatļautu piekļuvi attiecīgajam ierakstam. (27)Lai nodrošinātu pareizu kādas personas identifikāciju, dalībvalstu iestādēm, kuras atbild par neatbilstīgas migrācijas novēršanu un apkarošanu, un kompetentajām iestādēm Direktīvas (ES) 2016/680 3. panta 7. punkta nozīmē būtu jāatļauj veikt vaicājumus kopējā identitātes repozitorijā (CIR), izmantojot minētās personas biometriskos datus, kas iegūti identitātes pārbaudes laikā. (28)Ja personas biometriskie dati nav izmantojami vai ja vaicājums uz šo datu pamata neizdodas, vaicājums būtu jāveic, izmantojot minētās personas identitātes datus apvienojumā ar ceļošanas dokumenta datiem. Gadījumos, kad vaicājuma rezultātā noskaidrojas, ka dati par minēto personu tiek glabāti kopējā identitātes repozitorijā (CIR), dalībvalstu iestādēm vajadzētu būt piekļuvei, lai aplūkotu minētās personas identitātes datus, kas tiek glabāti CIR, nesniedzot nekādas norādes par to, kurai ES informācijas sistēmai šie dati pieder. (29)Dalībvalstīm būtu jāpieņem valsts tiesību akti, ar kuriem nosaka iestādes, kas ir kompetentas veikt identitātes pārbaudes, izmantojot kopējo identitātes repozitoriju (CIR), un kuros ir izklāstītas šādu pārbaužu procedūras, nosacījumi un kritēriji saskaņā ar proporcionalitātes principu. Valsts tiesību aktos jo īpaši būtu jāparedz pilnvaras iegūt biometriskos datus tādas personas identitātes pārbaudes laikā, kura personīgi atrodas minēto iestāžu darbinieka priekšā. (30)Ar šo regulu būtu arī jāievieš jauna iespēja, saskaņā ar kuru dalībvalsts izraudzītām tiesībaizsardzības iestādēm un Eiropolam ir racionalizēta piekļuve datiem, kas ietver ne tikai IIS, VIS, [ETIAS] vai Eurodac sistēmās esošos identitātes datus. Dati, tostarp tādi, kas nav minētajās sistēmās ietvertie identitātes dati, var būt vajadzīgi, lai kādā konkrētā lietā novērstu, atklātu, izmeklētu teroristu nodarījumus vai smagus noziedzīgus nodarījumus un sauktu pie atbildības par tiem. (31)Noteikumiem, kas izklāstīti attiecīgajos juridiskajos instrumentos, arī turpmāk būtu jāreglamentē pilnīga piekļuve ES informācijas sistēmās esošajiem datiem, kuri vajadzīgi teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai un izmeklēšanai un kuri pārsniedz attiecīgos, kopējā identitātes repozitorijā (CIR) ietvertos identitātes datus, kas iegūti, identitātes pārbaudes laikā izmantojot minētās personas biometriskos datus. Izraudzītās tiesībaizsardzības iestādes un Eiropols iepriekš nezina, kurā ES informācijas sistēmā ir to personu dati, attiecībā uz kurām tiem jāveic vaicājums. Tas rada aizkavēšanos un neefektivitāti savu uzdevumu veikšanā. Tāpēc izraudzītās iestādes pilnvarotajam galalietotājam būtu jāatļauj redzēt, kurā ES informācijas sistēmā ir reģistrēti dati, kas atbilst veiktajam vaicājumam. Tādējādi pēc tam, kad ir veikta trāpījuma esamības sistēmā automatizētā verifikācija, attiecīgā sistēma tiktu apzīmēta ar karodziņu (tā dēvētā trāpījumu karodziņu funkcija). (32)Reģistros par kopējā identitātes repozitorijā veiktajiem vaicājumiem būtu jānorāda vaicājuma nolūks. Ja šāds vaicājums tika veikts, izmantojot divpakāpju pieeju datu aplūkošanai, reģistros būtu jāiekļauj atsauce uz izmeklēšanas vai lietas valsts datni, tādējādi norādot, ka šāds vaicājums tiks sākts teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas un izmeklēšanas nolūkā. (33)Lai dalībvalsts izraudzītā iestāde un Eiropols varētu veikt vaicājumu kopējā identitātes repozitorijā (CIR) ar nolūku iegūt trāpījumu karodziņa veida atbildi, kurā norādīts, ka dati ir reģistrēti IIS, VIS, [ETIAS] vai Eurodac sistēmās, ir nepieciešama automatizēta personas datu apstrāde. Trāpījumu karodziņš neatklātu attiecīgās personas personas datus, bet gan sniegtu norādi, ka daži no šīs personas datiem tiek glabāti vienā no sistēmām. Pilnvarotajam galalietotājam nebūtu jāpieņem nekādi nelabvēlīgi lēmumi attiecībā uz konkrēto personu, pamatojoties vienīgi uz trāpījumu karodziņa vienkāršu parādīšanos. Tādēļ piekļuve, kura piešķirta trāpījumu karodziņa galalietotājam, nozīmētu ļoti ierobežotu iejaukšanos attiecīgās personas tiesībās uz personas datu aizsardzību, vienlaikus būtu jāļauj izraudzītajai iestādei un Eiropolam efektīvāk izskatīt galalietotāja pieteikumu par piekļuvi personas datiem tieši sistēmā, kas tika atzīmēta kā sistēma, kurā atrodas attiecīgie dati. (34)Divpakāpju pieeja datu aplūkošanai ir īpaši vērtīga lietās, kurās persona, ko tur aizdomās par teroristu nodarījumu vai citu smagu noziedzīgu nodarījumu, šāda nodarījuma izdarītājs vai iespējamais cietušais, nav zināms. Tādos gadījumos kopējam identitātes repozitorijam (CIR) būtu jānodrošina iespēja ar vienu vienīgu meklējumu identificēt informācijas sistēmu, kurā šī persona ir zināma. Nosakot pienākumu izmantot šādās lietās šo jauno pieeju attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi, piekļuve IIS, VIS, [ETIAS] un Eurodac sistēmās glabātajiem datiem būtu jānodrošina, neparedzot prasību veikt iepriekšēju meklēšanu valsts datubāzēs un uzsākt iepriekšēju meklēšanu pārējo dalībvalstu automatizētajā pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmā saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI. Iepriekšējas meklēšanas princips būtiski ierobežo dalībvalsts iestāžu iespēju pamatotos tiesībaizsardzības nolūkos aplūkot sistēmās ietvertos datus un tādējādi varētu nozīmēt to, ka tiek palaistas garām iespējas iegūt vajadzīgo informāciju. Prasības veikt iepriekšēju meklēšanu valsts datubāzēs un uzsākt iepriekšēju meklēšanu pārējo dalībvalstu automatizētajā pirkstu nospiedumu identifikācijas sistēmā saskaņā ar Lēmumu 2008/615/TI būtu jāizbeidz piemērot vienīgi tad, kad būs ieviests alternatīvais divpakāpju pieejas aizsardzības līdzeklis attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi ar CIR starpniecību. (35)Būtu jāizveido vairāku identitāšu detektors (MID), lai sekmētu kopējā identitātes repozitorija darbību un atbalstītu IIS, VIS, [ETIAS], Eurodac, SIS un [ECRIS-TCN sistēmas] mērķus. Lai visas šīs ES informācijas sistēmas būtu efektīvas savu attiecīgo mērķu izpildē, tām ir nepieciešama precīza to personu identifikācija, kuru personas dati tiek glabāti šajās sistēmās. (36)ES informācijas sistēmu mērķu sasniegšanas iespēju mazina tas, ka iestādes, kas izmanto šīs sistēmas, pašlaik nespēj veikt pietiekami ticamas to trešo valstu valstspiederīgo identitāšu verifikācijas, kuru dati tiek glabāti dažādās sistēmās. Minēto nespēju nosaka apstāklis, ka konkrētajā atsevišķajā sistēmā glabāto identitātes datu kopums var būt maldinošs, nepareizs vai nepilnīgs un ka pašlaik nav iespējas atklāt šādus maldinošus, nepareizus vai nepilnīgus identitātes datus, veicot salīdzināšanu ar citā sistēmā glabātiem datiem. Lai šo situāciju labotu, Savienības līmenī ir vajadzīgs tehnisks instruments, kas šajos nolūkos ļautu precīzi identificēt trešo valstu valstspiederīgos. (37)Ar vairāku identitāšu detektoru (MID) būtu jāizveido un jāglabā saiknes starp datiem dažādās ES informācijas sistēmās, lai atklātu vairākas identitātes nolūkā sasniegt divējādu mērķi, proti, atvieglot bona fide ceļotāju identitātes pārbaudes un apkarot identitātes viltošanu. MID būtu jāietver tikai saiknes starp personām, kuras atrodamas vairāk nekā vienā ES informācijas sistēmā; šīm saiknēm stingri jāaprobežojas ar datiem, kas vajadzīgi, lai pārbaudītu, vai attiecīgā persona dažādās sistēmās likumīgi vai nelikumīgi ir reģistrēta ar dažādām biogrāfiskām identitātēm vai precizētu, ka divas personas ar līdzīgiem biogrāfijas datiem var nebūt viena un tā pati persona. Datu apstrāde, ko veic ar Eiropas meklēšanas portāla (ESP) un kopējā biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojuma (kopējais BMS) palīdzību, lai personu datnes sasaistītu atsevišķu sistēmu starpā, būtu jāsamazina līdz absolūtam minimumam, un tāpēc tā aprobežojas ar vairāku identitāšu atklāšanu tajā brīdī, kad viena no kopējā identitātes repozitorijā un SIS iekļautajām informācijas sistēmām tiek papildināta ar jauniem datiem. MID būtu jāparedz drošības pasākumi pret iespējamu diskrimināciju vai nelabvēlīgiem lēmumiem attiecībā uz personām ar vairākām likumīgām identitātēm. (38)Ar šo regulu tiek noteiktas jaunas datu apstrādes darbības, kuru mērķis ir pareizi identificēt attiecīgās personas. Tā ir iejaukšanās viņu pamattiesībās, kas tiek aizsargātas ar Pamattiesību hartas 7. un 8. pantu. Tā kā efektīva ES informācijas sistēmu īstenošana ir atkarīga no pareizas attiecīgo personu identifikācijas, šāda iejaukšanās ir pamatota ar tiem pašiem mērķiem, kuru dēļ katra no šīm sistēmām ir izveidota, proti, efektīva Savienības robežu pārvaldība, Savienības iekšējā drošība, Savienības patvēruma un vīzu politikas efektīva īstenošana un cīņa pret neatbilstīgu migrāciju. (39)Eiropas meklēšanas portālam (ESP) un kopējam biometrisko datu salīdzināšanas pakalpojumam (kopējais BMS) būtu jāsalīdzina kopējā identitātes repozitorijā (CIR) un SIS esošie dati par personām tad, kad valsts iestāde vai ES struktūra izveido jaunus ierakstus. Šādai salīdzināšanai vajadzētu būt automatizētai. CIR un SIS būtu jāizmanto kopējais BMS, lai atklātu iespējamas saiknes, kuru pamatā ir biometriskie dati. CIR un SIS būtu jāizmanto ESP, lai atklātu iespējamas saiknes, kuru pamatā ir burtciparu dati. CIR un SIS būtu jāvar identificēt vairākās sistēmās glabātus identiskus vai līdzīgus datus par trešās valsts valstspiederīgo. Tādā gadījumā būtu jāizveido saikne, kas norāda, ka tā ir viena un tā pati persona. CIR un SIS būtu jākonfigurē tā, lai nelielas transliterācijas vai pareizrakstības kļūdas tiktu atklātas tādā veidā, kas attiecīgajam trešās valsts valstspiederīgajam neradītu nekādus nepamatotus šķēršļus. (40)Valsts iestādei vai ES struktūrai, kas reģistrēja datus attiecīgajā ES informācijas sistēmā, būtu jāapstiprina vai jāmaina šīs saiknes. Identitātes manuālas verifikācijas nolūkā šai iestādei vajadzētu būt piekļuvei datiem, kas tiek glabāti kopējā identitātes repozitorijā (CIR) vai SIS un vairāku identitāšu detektorā (MID). (41)Dalībvalsts iestāžu un ES struktūru, kurām ir piekļuve vismaz vienai kopējā identitātes repozitorijā (CIR) iekļautajai ES informācijas sistēmai vai SIS, piekļuvei vairāku identitāšu detektoram (MID) būtu jāaprobežojas ar tā dēvētajām sarkanajām saiknēm, ja saistītajos datos ir vieni un tie paši biometriskie dati, taču identitātes dati ir atšķirīgi, un iestāde, kas atbild par atšķirīgo identitāšu verifikāciju, secināja, ka šie saistītie dati nelikumīgi attiecas uz vienu un to pašu personu, vai ja saistītajos datos ir līdzīgi identitātes dati un iestāde, kura atbild par atšķirīgo identitāšu verifikāciju, secināja, ka šie saistītie dati nelikumīgi attiecas uz vienu un to pašu personu. Ja saistītie identitātes dati nav līdzīgi, būtu jāizveido dzeltena saikne un jāveic manuāla verifikācija, lai šo saikni apstiprinātu vai atbilstoši mainītu tās krāsu. (42)Manuālā vairāku identitāšu verifikācija būtu jāveic iestādei, kura izveidoja vai atjaunināja datus, kas izraisīja trāpījumu, kura rezultātā tika izveidota saikne ar citā ES informācijas sistēmā jau glabātajiem datiem. Par vairāku identitāšu verifikāciju atbildīgajai iestādei būtu jānovērtē, vai pastāv vairākas likumīgas vai nelikumīgas identitātes. Šāds novērtējums iespēju robežās bū