LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 347/62

460. PLENĀRĀ SESIJA 2010. GADA 17. UN 18. FEBRUĀRĪ

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par biocīdo produktu laišanu tirgū un lietošanu”

COM(2009) 267 galīgā redakcija – 2009/0076 (COD)

(2010/C 347/09)

Ziņotājs: BIOT kgs

Padome saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 95. pantu 2009. gada 17. jūlijā nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par biocīdo produktu laišanu tirgū un lietošanu

COM(2009) 267 galīgā redakcija – 2009/0076 (COD).

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Vienotā tirgus, ražošanas un patēriņa specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2010. gada 1. februārī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 460 plenārajā sesijā, kas notika 2010. gada 17. un 18. februārī (17. februāra sēdē), ar 180 balsīm par un 2 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi.

1.1. EESK atbalsta pašreizējās direktīvas aizstāšanu ar regulu, kas saskaņotu biocīdo produktu tirgū laišanu, jo tā būtu dalībvalstīs tieši piemērojams tiesību akts.

1.2. EESK atzīst Komisijas ieguldītās pūles saskaņot ES tiesību aktus par biocīdiem ar ķimikāliju regulu (REACH) un uzskata, ka ar jauno regulu ir svarīgi noteikt prasības par iesniedzamajiem datiem saskaņā ar Direktīvu 88/379/EEK un REACH regulas 14. panta 2. punkta noteikumiem.

1.3. Komiteja atzinīgi vērtē izmaiņas attiecībā uz pamatsastāvu, kurām vajadzētu atvieglot vienas biocīdo produktu grupas sastāva variantu izstrādi un tirgū laišanu. Tomēr ir vajadzīgs precizēt sastāva variāciju pieļaujamo apmēru gan biocīdajām vielām, gan to inertajiem komponentiem.

1.4. EESK secina, ka Komisija Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (ECHA) ir piešķīrusi vienīgi koordinatores funkcijas. Tai varētu būt nozīmīgāka loma, lai sniegtu savu ieguldījumu efektīvā biocīdo produktu atļaujas piešķiršanas procedūrā gan Kopienas, gan dalībvalstu līmenī. Tomēr EESK vēlas noskaidrot, vai aģentūrai savlaicīgi būs pietiekami līdzekļi, lai labi izpildītu savu uzdevumu, ņemot vērā, ka tās pienākumos tagad ir iekļauti arī biocīdie produkti.

1.5. EESK ierosina saglabāt principu, ka risku novērtē katrā gadījumā atsevišķi, pirms pieņem lēmumu par aktīvās vielas iekļaušanu priekšlikuma I pielikumā (“Aktīvo vielu saraksts un prasības to iekļaušanai biocīdos produktos”). Taču Komiteja uzskata, ka nepamatotai diskriminācijai pakļauti atsevišķi pārtikas un dzīvnieku barības ražošanā izmantojami dezinficējoši produkti, kuru gadījumā nav iespējams piemērot 5. panta 1. punkta c) apakšpunkta labvēlīgos nosacījumus.

EESK pauž gandarījumu, ka priekšlikumā noteikta obligāta datu kopīga izmantošana, jo īpaši to datu, kas iegūti no izmēģinājumiem ar dzīvniekiem.

1.6.1. Komiteja atbalsta Komisijas priekšlikumā noteikto, ka visi izstrādājumi un materiāli jāapstrādā vienīgi ar atļautiem biocīdiem produktiem. Tas ir taisnīgs un obligāts noteikums Eiropas Savienības teritorijā.

Komiteja pozitīvi vērtē minētā noteikuma piemērošanu arī materiāliem un izstrādājumiem no trešām valstīm, lai garantētu vienlīdzīgus nosacījumus tirgū.

1.7.1. EESK uzsver, ka apstrādātiem materiāliem un produktiem jābūt marķētiem, lai nodrošinātu lietotājam efektīvi garantētu pienācīgu informāciju. Tomēr Komiteja aicina Komisiju šo tematu izstrādāt plašāk un noteikt, ka detalizētam marķējumam jābūt vienīgi tajā gadījumā, kad tas būtu noderīgs patērētājiem. EESK ierosina izveidot divus informācijas līmeņus. Pirmajā jāsniedz būtiska informācija par pielietojumu un patērētāju aizsardzību. Otrajā jāietver visa zināmā informācija, kam jābūt pieejamai gadījumā, kad patērētājs vēršas pie profesionāļiem (toksikoloģijas centrā, pie ārsta u.c.). Šī informācija varētu būt pieejama datubāzēs un interneta vietnēs.

1.8. EESK atbalsta gan dalībvalstīm, gan Ķimikāliju aģentūrai maksājamās atlīdzinājuma struktūras saskaņošanu. Taču EESK iebilst pret nepamatotas gada maksas pieprasīšanu.

Kā norādīts jaunajā regulā par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, arī EESK uzskata, ka preču brīvā apritē paralēlās tirdzniecības procedūras būtu jāattiecina tikai uz vienādiem produktiem, kuru pamatsastāvā ir tās pašas aktīvās vielas un sastāvdaļas.

1.9.1. EESK pozitīvi vērtē, ka Komisija atzīst “nelegālā pasažiera” fenomenu. Komiteja vēlas, lai 83. pants tiktu izvērsts plašāk.

1.10. EESK prasa Komisijai noteikt, kādu atbalstu tā sniegs dalībvalstīm, lai efektīvi kontrolētu tirgū esošos biocīdos produktus.

1.11. Līdzīgi, kā tas ir noteikts direktīvā par pesticīdu ilgtspējīgu lietošanu (1), un ņemot vērā biocīdo produktu ilgtspējīgu izmantošanu, EESK ierosina Komisijai nākotnē paredzēt biocīdu racionālāku izmantošanu.

2. Ievads.

2.1. Termins “biocīdi” ietver aktīvās vielas vai maisījumus, kas satur vienu vai vairākas aktīvās vielas, un lietotājam piegādātajā veidā paredzēti, lai iznīcinātu, atbaidītu, padarītu nekaitīgu, kavētu iedarbību vai citādi ar ķīmiskiem vai bioloģiskiem līdzekļiem iznīcinātu kaitīgos organismus. Visas vielas, maisījumus un iekārtas, ko laiž tirgū ar mērķi ražot aktīvās vielas, arī uzskata par biocīdiem produktiem (2).

2.2. Saprātīgi lietoti biocīdie produkti ir civilizētas sabiedrības dzīves sastāvdaļa. Tie novērš slimību izplatību un veicina augstu higiēnas līmeni biezi apdzīvotā vidē. Biocīdos produktus lieto visās sadzīves jomās. Daži no šiem produktiem var būt paši par sevi bīstami, taču vienlaikus tie ir noderīgi cilvēku un dzīvnieku veselības un higiēnas, kā arī vides aizsardzībai.

2.3. Ar patlaban spēkā esošo Direktīvu 98/8/EK (3) izveidots saskaņots tiesiskais regulējums par atļaujas piešķiršanu zema riska biocīdiem produktiem un pamatvielām un to laišanu tirgū.

2.4. Par šo tematu EESK ir izstrādājusi atzinumu (4), kurā atbalstīja direktīvas priekšlikumu tiktāl, ciktāl tajā paredzēts aizsargāt cilvēku un dzīvnieku veselību, kā arī vidi.

2.5. Direktīvā 98/8/EK noteikts, ka Komisijai septiņus gadus pēc tiesību akta stāšanās spēkā ir jāsagatavo ziņojums un tas jāiesniedz Padomei. Ziņojumā jāizvērtē direktīvas īstenošana un vienkāršoto procedūru darbība (pamatsastāviem, zema riska biocīdiem produktiem un pamatvielām).

2.6. Pirms ietekmes novērtējuma sagatavošanas veica vairākas apspriešanās ar ieinteresētajām aprindām un vispārēju apspriešanos tīmeklī.

2.7. Priekšlikuma pamatā ir arī vairāki pētījumi, konkrēti, pētījums, kurā izvērtēta Direktīvas 98/8/EK pārskatīšanas ietekme un dažādu stratēģijas variantu ekonomiskās, sociālās un ekoloģiskās sekas. Šā pētījuma secinājumi ir tieši atspoguļoti ietekmes novērtējumā.

2.8. Ar Komisijas ierosināto regulu paredzēts aizstāt iepriekšminēto direktīvu.

3. Priekšlikuma kopsavilkums.

3.1. Priekšlikuma, kas aizstātu Direktīvu 98/8/EK, mērķis ir veicināt biocīdo produktu brīvu apriti Kopienā. Ar to paredzēts novērst tiesiskā regulējuma nepilnības, kas konstatētas pirmajos astoņos tā īstenošanas gados, uzlabot un atjaunināt dažus sistēmas elementus un novērst nākotnē paredzamās problēmas. Priekšlikumā saglabāta Direktīvas 98/8/EK struktūra.

3.2. Biocīdo produktu atļauju piešķiršanas procedūru vienkāršošana dalībvalstīs ļautu samazināt izmaksas un administratīvo slogu ekonomikas dalībniekiem, nemazinot drošību.

3.3. Priekšlikums ir iecerēts atbilstīgs pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem. Tajā ņemti vērā šādi aspekti:

— jaunākie Kopienas tiesību akti ķīmisko vielu jomā, (5)

— horizontālie Kopienas tiesību akti šajā jomā,

— vispārējie noteikumi un dalībvalstu pienākumi,

— pārejas periods.

3.4. Ar šo priekšlikumu paredzēts

— vienkāršot datu aizsardzības noteikumus,

— ieviest obligātu datu kopīgu izmantošanu, lai novērstu ar mugurkaulniekiem veiktu pētījumu atkārtošanu, (7)

— panākt saskaņotākas maksas sistēmas dalībvalstīs un Kopienas līmenī,

— izstrādāt paralēlās tirdzniecības noteikumus,

— iekļaut darbības jomā izstrādājumus un materiālus, kas apstrādāti ar biocīdiem produktiem.

3.5. Vairākos priekšlikuma pantos mudināts veikt pētniecību un jauninājumus.

4. Vispārīgas piezīmes.

4.1. Jauna tiesību akta priekšlikums.

4.1.1. Biocīdo produktu direktīvu 98/8/EK aizstās ar regulu.

4.1.2. Regulas priekšlikums atbilst biocīdo produktu direktīvas loģikai. Pirms tā sagatavošanas veica ietekmes novērtējumu, kurā galvenā uzmanība pievērsta piemērošanas jomai, atļaujas piešķiršanai produktiem, datu kopīgai izmantošanai, datu sniegšanas prasībām un dalībvalstu uzliktajām maksām.

4.1.3. Komisija ir ieguldījusi pūles, lai saskaņotu ES tiesību aktus par biocīdiem ar ķimikāliju regulu (REACH).

4.2. Atļaujas piešķiršanas noteikumi.

4.2.1. Kopienas atļaujas ieviešana, nosakot Eiropas Ķimikāliju aģentūru (ECHA) par regulējuma centru, varētu veicināt saskaņotu ieviešanu visās ES dalībvalstīs. Komisija uzskata, ka tā būtu visefektīvākā un vispiemērotākā sistēma, lai uzlabotu produktu pieejamību, izveidotu jauninājumus veicinošus apstākļus un tādējādi sekmētu cilvēku veselības un vides aizsardzību. Biocīdu tirgus sadrumstalotība gan ražotāju (maz globalizētu uzņēmumu, daudz MVU), gan produktu un to lietošanas līmenī liek vērtēt šo viedokli piesardzīgi. Tā kā daudzi nozares uzņēmumi darbojas vienīgi dažu valstu robežās, tie pieprasa atļaujas vietējā līmenī. Ja darbību izvērš arī citās dalībvalstīs, tiek lūgta atļaujas savstarpējā atzīšana.

4.2.2. Pastāv risks, ka Komisijas jaunajai pieejai attiecībā uz Kopienas atļauju zema riska biocīdiem produktiem un jaunajām vielām būs maza ietekme, jo šī pieeja attiecas vienīgi uz nelielu daļu biocīdo produktu, un tāpēc tikai nedaudz vienkāršos administratīvās procedūras uzņēmumiem un iestādēm. Šā iemesla dēļ jaunā pieeja nerosinās uzņēmumus izstrādāt vairāk jauninājumu.

4.2.3. Zema riska biocīdo produktu jēdziens ir izkaisīts pa visu regulas priekšlikumu. Būtu vēlams precīzāk definēt, kas ir zema riska biocīdie produkti.

4.3. Iesniedzamie dati.

4.3.1. Daži zema riska biocīdo produktu noteikšanas kritēriji varētu būt pārāk ierobežojoši. Pirms minētos kritērijus apstiprina regulas galīgajā redakcijā, vajadzētu izvērtēt to ietekmi. Proti, pētījumam jāpamatojas uz riska novērtējumu, ņemot vērā ne tikai ar to raksturīgajām īpašībām saistīto bīstamību, bet arī to, cik bieži cilvēki ir pakļauti kaitīgajai iedarbībai. Tas veicinātu jaunu, drošāku produktu izstrādi, izmantojot esošās vielas. Attiecīgi, produktus, kas atbilst šiem kritērijiem, varētu iekļaut “zema riska produktu” kategorijā. Aizliegums izplatīt šos produktus šādā statusā nebūtu efektīvs.

4.3.2. Komisijas priekšlikums neiekļaut I pielikumā zema riska produktus ir izstrādi un tirdzniecību veicinošs faktors. Tomēr būtu jāprecizē un jāanalizē vairāki jautājumi, konkrēti, skaidri norādījumi par datiem, kādi iesniedzami par aktīvajām vielām, un kādā veidā tie jāiesniedz.

4.3.3. Priekšlikuma IV pielikumā izklāstītie vispārīgie noteikumi par datu sniegšanas prasību pielāgojumiem kopumā vērtējami pozitīvi. Tajos aprakstīti veicamie testi.

4.3.4. Par aktīvajām vielām iesniedzamie dati uzskaitīti priekšlikuma II pielikumā un strukturēti divos līmeņos, no kuriem pirmais definēts kā standarta līmenis. Atkarībā no aktīvās vielas īpašībām un tās paredzētā lietojuma, jo īpaši gadījumos, kad identificēts risks veselībai vai videi, var būt nepieciešams iesniegt otrā līmeņa datus.

4.3.5. Atsevišķi toksikoloģiski pētījumi vairs netiks prasīti pirmajā līmenī, bet var būt vajadzīgi otrajā. Tā kā iesniedzamos datus, pamatojoties uz savu izvērtējumu, nosaka dalībvalstis, pastāv risks, ka varētu pieprasīt vairāk datu nekā zinātniski ir vajadzīgs.

4.3.6. Konkurences nolūkos nedrīkst samazināt par aktīvo vielu alternatīvajiem avotiem iesniedzamo datu apjomu, ja šīs vielas ir iekļautas I pielikumā un to aizsardzības termiņš nav beidzies.

4.3.7. Tāpat kā pašreizējā direktīvā, arī turpmāk būs jāiesniedz daudz datu par biocīdajiem produktiem, kas minēti priekšlikuma 18. pantā par datu sniegšanas prasībām saistībā ar atļaujas pieteikumu, kā arī III pielikumā. Testi nav sadalīti vairākos līmeņos, un arī prasības nav samazinātas līdz nepieciešamajam minimumam. Šā iemesla dēļ ražotājiem būs grūti izstrādāt īpašām vajadzībām paredzētus inovatīvus produktus.

4.4. Datu kopīga izmantošana.

4.4.1. Lai pierādītu produktu drošumu, spēkā esošajā direktīvā noteikta obligātu prasība par datu kopīgu izmantošanu saistībā ar dzīvniekiem veiktajiem pētījumiem un ar datu izstrādi un lietošanu saistīto izmaksu atbilstīgu sadalījumu.

4.4.2. Lai arī informācijas kopīga izmantošana atbilst REACH prasībām, tomēr priekšlikumā ir noteikts atšķirīgs datu aizsardzības apmērs un ilgums.

4.5. Vienkāršošanas pasākumi.

4.5.1. Ierosinātas pozitīvas izmaiņas attiecībā uz pamatsastāvu, kuras vienkāršotu vienas biocīdo produktu grupas sastāva variantu izstrādi. Tomēr ir vajadzīgi precizējumi, kas paskaidrotu sastāva variāciju pieļaujamo apmēru gan biocīdām vielām, gan to inertajiem komponentiem.

4.6. Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) funkcijas.

4.6.1. ECHA pilnvarās ietilpst vienīgi koordinēšana un Kopienas atļaujas apstiprināšana zema riska biocīdiem produktiem un jaunām vielām.

4.6.2. Komiteja uzskata, ka ECHA varētu arī veikt “šķirošanu”, sagrupējot līdzīgus lietošanas veidus. To vērtēšanu pēc tam varētu veikt viena iestāde, tostarp arī gadījumos, kad pieteikums atļaujas saņemšanai iesniegts vairākās dalībvalstīs.

4.7. Paralēlā tirdzniecība un datu aizsardzība.

4.7.1. Kā norādīts jaunajā regulā par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, arī EESK uzskata, ka preču brīvā apritē paralēlās tirdzniecības procedūras būtu jāattiecina tikai uz vienādiem produktiem, kuru pamatsastāvdaļas ir vienas un tās pašas izcelsmes aktīvās vielas un sastāvdaļas.

4.7.2. Paralēlās tirdzniecības jomā jāpastiprina pieprasīto datu aizsardzība, vismaz tām biocīdajām vielām, kuras paredzēts iekļaut I pielikumā.

4.7.3. Lai izvairītos no “nelegālā pasažiera” fenomena, nozares pārstāvji prasījuši noteikt, lai I pielikumā uzskaitīto aktīvo vielu saistība ar uzņēmumu būtu priekšnoteikums īpašumtiesībām un datu aizsardzībai. Biocīdu nozares pārstāvji augstu vērtē, ka Komisija ir atzinusi šo fenomenu. Vajadzētu sīkāk izstrādāt 83. pantu, lai efektīvāk cīnītos pret šo fenomenu.

4.8. Apstrādāti materiāli un izstrādājumi.

4.8.1. Priekšlikumā noteikts, ka visi izstrādājumi un materiāli jāapstrādā vienīgi ar tādiem biocīdiem produktiem, kuru lietošana šajā nolūkā ir atļauta vismaz vienā dalībvalstī. Lai garantētu taisnīgu tirgu ar vienlīdzīgiem noteikumiem, priekšlikumā ierosināts piemērot minēto nosacījumu arī materiāliem un izstrādājumiem no trešām valstīm.

4.8.2. EESK uzsver, ka apstrādātiem materiāliem un produktiem jābūt marķētiem, lai lietotājam garantētu pienācīgu un noderīgu informāciju. Komiteja aicina Komisiju padziļināti skatīt šo jautājumu, lai izmantotu detalizētu marķējumu vienīgi gadījumos, kad tas būtu vajadzīgs patērētājiem. EESK ierosina divus informācijas līmeņus. Pirmajā jāiesniedz būtiska informācija par pielietojumu un patērētāju aizsardzību. Otrajā būtu jāietver visa zināmā informācija, kam jābūt pieejamai gadījumā, ja patērētājs vēršas pie nozares dalībniekiem. Šī informācija varētu būt pieejama datubāzēs un interneta vietnēs.

4.9. Termiņi un piemērošana.

4.9.1. Lielas bažas rada direktīvā paredzēto novērtējuma termiņu neievērošana. Minētos termiņus pagarināja ar direktīvas nelielu pārskatīšanu, taču šķiet, ka pārāk maz darīts, lai no tirgus izņemtu vielas, kas netika iekļautas pārskatīšanā un varētu būt kaitīgas. Definīciju un termiņu vienota piemērošana uzlabotu procedūras darbību dalībvalstīs.

4.9.2. Eiropas Savienības tiesību aktu nesaskaņota un neefektīva piemērošana dalībvalstīs atstāj negatīvu iespaidu uz Kopienas tiesību aktiem.

4.10. Maksājumu procedūras.

4.10.1. Komisija ierosina saskaņot gan dalībvalstīm, gan ECHA noteiktās maksas struktūru. Lietotāji secina, ka dalībvalstīs maksa par novērtējumu ir ļoti atšķirīga. Bieži vien nav nekādas atbilstības starp pieprasītajiem un faktiski izlietotajiem līdzekļiem.

4.10.2. Maksai būtu jābūt pārredzamākai, norādot novērtējuma dažādos posmus un procedūras. Tai jābūt proporcionālai darba apjomam, un to drīkstētu pieprasīt vienīgi tad, ja tā tiešām ir vajadzīga.

4.10.3. Nekādā gadījumā nedrīkstētu nepamatoti prasīt gada maksu.

5. Īpašas piezīmes.

5.1. Biocīdo vielu neiekļaušana I pielikumā.

5.1.1. Priekšlikuma 5. panta 2. punktā ierosināts neiekļaut I pielikumā aktīvās vielas, kas klasificētas kā kancerogēnas, mutagēnas, reproduktīvajai sistēmai toksiskas, kā arī tās, kam piemīt endokrīnās sistēmas darbību traucējošas īpašības.

5.1.2. Priekšlikuma 5. panta 1. punktā norādītas trīs atkāpes, kad šādas vielas tomēr var iekļaut I pielikumā:

— vielas kaitīgā iedarbība uz cilvēkiem ir nebūtiska,

— vielas, kurām ir būtiska nozīme veselības aizsardzībā,

— vielas, kuru lietošanas pozitīvais efekts ir lielāks nekā ar tām saistītais risks.

— Tomēr šā punkta pēdējā teikumā skaidri norādīts, ka minēto atkāpi nepiemēro 4. un 14.–19. produktu veidu aktīvajām vielām. (8)

5.1.3. Dažas biocīdās vielas var būt bīstamas tām raksturīgo īpašību dēļ atbilstīgi šo vielu izmantošanas mērķim un aktīvās vielas definīcijai, proti, “viela vai mikroorganisms, kas iedarbojas uz kaitīgiem organismiem”. To lietošanas pozitīvais efekts, kā arī pasākumi, lai mazinātu to kaitīgo iedarbību uz cilvēku un vidi, ļauj šīs vielas izmantot kā biocīdos produktus.

5.1.4. Lai arī reta saskare ar kaitīgo iedarbību nav iemesls nopietnam satraukumam, EESK vēlas brīdināt par biocīdo produktu ilglaicīgu lietošanu bez piemērotiem aizsardzības līdzekļiem.

5.1.5. Komiteja tomēr uzskata, ka nepamatotai diskriminācijai pakļauti iepriekšminētie produktu veidi (4. un 14.–19.), kuriem nevar piemērot 5. panta 1. punkta c) apakšpunkta nosacījumus. Šāda situācija neveicinās jauninājumus un krasi ierobežos potenciāli derīgo vielu klāstu, ko nākotnē varētu izmantot biocīdos produktos.

5.2. ECHA nozīmes palielināšana.

5.2.1. EESK atbalsta ECHA kompetences jomas paplašināšanu. Tai būtu aktīvi jāvada visas procedūras, kas saistītas ar biocīdo produktu atļauju piešķiršanu gan Kopienas, gan valstu līmenī.

5.2.2. Centralizēta novērtēšana sniegtu šādas priekšrocības:

— ECHA nodrošinātu visas Kopienas atļaujas pieteikuma apstiprināšanai vajadzīgās procedūras;

— ja dokumentācijas apstiprināšanu veiktu viena iestāde, tas nodrošinātu lielāku konsekvenci, saskaņotākus un vienkāršākus tiesību aktus biocīdu jomā;

— dalībvalstis varētu koncentrēt savus resursus uz pašreiz notiekošo lietojuma novērtēšanu;

— ECHA veiktā apstiprināšana neizslēdz iespēju iesniegt jaunu informāciju, kas atklāta novērtēšanas gaitā. Tā arī turpmāk būtu dalībvalstu kompetencē.

5.2.3. Papildus “šķirošanas” funkcijai un biocīdo produktu dokumentācijas pārvaldībai ECHA būtu lietderīga arī šādu apsvērumu dēļ:

— Kopienas Biocīdo produktu reģistrs, ko vadītu ECHA, varētu būt efektīvs instruments biocīdo produktu grupu pārvaldībai;

— biocīdiem produktiem, kuru pamatā ir viena un tā pati aktīvā viela vai kurus izmanto viena veida produktos, būtu noteikts vienāds pieteikumu iesniegšanas termiņš;

— vienas kompetentās iestādes veikts šo produktu dokumentācijas galveno elementu novērtējums palielinātu biocīdo produktu tiesību aktu konsekvenci un saskaņotību;

— novērtēšanas procedūras efektīva pārvaldība rosinātu lietotājus proaktīvi sagatavot dokumentāciju un nodrošinātu nozarei zemāku robežvērtību.

Briselē, 2010. gada 17. februārī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Mario SEPI

(1) Direktīva 2009/128/EK, OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.

(2) Direktīva 98/8/EK.

(3) OV L 123, 24.4.1998., 1. lpp.

(4) OV C 195, 18.7.1994., 70. lpp.

(5) Regula (EK) Nr. 1907/2006 (REACH), OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(6) OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

(7) OV C 94, 18.4.2002., 5. lpp., un OV C 277, 17.11.2009., 51. lpp.

(8) 4. produktu veids “Pārtikas un dzīvnieku barības jomā lietojamie dezinfekcijas līdzekļi”,

14. produktu veids “Rodenticīdi”,

15. produktu veids “Avicīdi”,

16. produktu veids “Moluskocīdi”,

17. produktu veids “Piscicīdi”,

18. produktu veids “Insekticīdi, akaricīdi un līdzekļi citu posmkāju apkarošanai”,

19. produktu veids “Repelenti un atraktanti”,

14.–19. produktu veids ietilpst 3. pamatgrupā “Kaitēkļu kontrole”.