LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 191/20

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

2011/C 191/11

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 (1) 7. pantam. Komisijai ir jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“SCHWÄBISCHE SPÄTZLE”/“SCHWÄBISCHE KNÖPFLE”

EK Nr.: DE-PGI-0005-0738-02.02.2009

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums:

“Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts:

Vācija

3. Lauksaimniecības vai pārtikas produkta apraksts:

3.1. Produkta veids:

2.7. grupa. Makaronu izstrādājumi

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas nosaukums (1):

“Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” ir olu makaronu izstrādājums, kura mīklu gatavo no svaigām olām. Tas atgādina mājās gatavotu produktu, un tam ir neregulāra forma un raupja, poraina virsma, kuras iegūšanai blīvo mīklu liek tieši verdošā ūdenī/ūdens tvaikos. Parastā sarunvalodā abi nosaukumi apzīmē vienu un to pašu izstrādājumu no identiskas mīklas un ir savstarpēji aizstājami. Turklāt olu makaronu izstrādājumi var būt gan biezi, gan plāni, gan gari, gan īsi. Abus izstrādājuma veidus gandrīz nav iespējams atšķirt, atšķirības ir neizteiktas un reģionos arī tiek interpretētas atšķirīgi.

Īpašības

Krāsa/izskats: dabisks, zeltaini dzeltena līdz gaiši dzeltena krāsa.

Forma: neregulāras formas olu makaronu izstrādājums; raupja un poraina virsma; mājās gatavota ēdiena iezīmes; var būt gan plāni, gan biezi, gan gari, gan īsi.

Konsistence/tekstūra: al dente, vārot neizjūk un nesalīp, ar raupju virsmu.

Olu kvalitāte: svaigas olas, atbilst makaronu izstrādājumu normām.

Olu saturs uz kilogramu putraimu/miltu: sausi “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle”: vismaz 2 olas uz kilogramu putraimu, parasti uz kilogramu putraimu pievieno 4 vai 6 olas;

svaigi “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle”: vismaz 8 olas uz kilogramu putraimu un miltu.

Putraimu kvalitāte: cieto kviešu putraimi vai plēkšņu kviešu milti.

Miltu kvalitāte svaigiem olu makaroniem: kviešu vai plēkšņu kviešu milti.

Ūdens kvalitāte: svaigs dzeramais ūdens.

Sāls: pēc vēlēšanās, ne vairāk kā 1 %.

Garšvielas, garšaugi, spināti: pēc vēlēšanās.

Citronskābe: svaigiem “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” pēc vēlēšanās.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem):

“Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” pagatavošanai nepieciešamās izejvielas ir putraimi, svaigas olas un dzeramais ūdens. Pēc vēlēšanās var pievienot sāli (ne vairāk kā 1 %), garšvielas, garšaugus un spinātus. Svaigiem “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” pēc vēlēšanās var pievienot citronskābi, turklāt putraimus var pilnīgi vai daļēji aizstāt ar miltiem.

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem):

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā:

Lai nodrošinātu tradicionālā un reģionam raksturīgā produkta autentiskumu un nemainīgi augstu kvalitāti, “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” ražošana jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Svaigu un sausu makaronu izstrādājumu izgatavošana līdz atdzesēšanai vai attiecīgi kaltēšanai notiek, veicot tādus pašus ražošanas posmus. Tradicionāli “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” sadala strēmelītēs ar rokām, un tikai kopš 20. gadsimta sākuma ir uzsākta “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” mehanizēta izgatavošana. Sastāvdaļas sajauc un masu mīca tikmēr, kamēr mīkla kļūst blīva. Līdz ar mīklas mīcīšanas iekārtu ieviešanu šis process ir lielā mērā mehanizēts. Mīklu sadala strēmelītēs un ievieto verdošā ūdenī vai ūdens tvaikos. Lai noteiktu mīklas konsistenci, pareizo vārīšanas temperatūru un ilgumu, ir vajadzīga īpaša izjūta un pieredze, ko ir grūti standartizēt. Šajā gadījumā īpaša nozīme ir ražotāju prasmēm un reģionā izkoptajām zināšanām par produkta apstrādi. Sauso makaronu izstrādājumu gadījumā izgatavotos “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” apžāvē un pēc tam kaltē, svaigu makaronu izstrādājumu gadījumā, ja nepieciešams, tos atdzesē vai pasterizē un pēc tam atdzesē līdz 2–7 °C.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.:

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai:

—

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija:

Švābijas ģeogrāfiskajā apgabalā ietilpst visa Bādene-Virtemberga un Bavārijas brīvvalsts Švābijas administratīvais apgabals.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu:

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika:

“Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” ir gadsimtiem ilgas izgatavošanas tradīcijas ģeogrāfiskajā apgabalā un liela nozīme Švābijas virtuvē. Šajā gadījumā īpaša nozīme ir ražotāju prasmēm un reģionā izkoptajām zināšanām par produkta apstrādi. Tradicionāli olu makaronus sadala strēmelītēs ar rokām, ar rokām no dēlīša ūdenī ielaistus olu makaronus joprojām uzskata par īpaši kvalitatīviem. Ņemot vērā darba ekonomijas apsvērumus, ģeogrāfiskajā apgabalā jau kopš 20. gadsimta sākuma sāka mehanizēti izgatavot “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle”, kas atgādina mājās gatavotus, proti, ar rokām gatavotus, produktus. Lai saglabātu “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” autentiskumu un mājās gatavota produkta iezīmes, tika reģistrēti pirmie patenti (sk., piemēram, Deutsches Reichpatent 471046). Vairākas izstādes dokumentē tradicionālās zināšanas par ražošanu Švābijas reģionā no pirmsākumiem līdz mūsdienām (sk. “Spätzle und Knöpfle – Geschichte(n) rund um das Leibgericht der Schwaben”, Blickfang: Alte Zeiten, Ofterdingen; “Spätzle – Schaben, pressen, hobeln”, Freilichtmuseum Beuren). Vairāki pavāru konkursi un vairāki pasaules rekordi olu makaronu gatavošanā liecina par ģeogrāfiskā apgabala specifikas un cilvēkfaktora mijiedarbību. Reģionā dzīvojošo cilvēku zināšanas par ražošanu tika nodotas no paaudzes paaudzē, un tām ir svarīga loma produkta vēlāko īpašību veidošanā. Olu makaronu gatavošanas tradīcija Švābijā aizsākās 18. gadsimtā. 1725. gadā Virtembergas dome un ārsts Rosino Lentilio (Rosino Lentilio) par “Knöpflein” un “Spazen” nosauca “visu, ko pagatavo no miltiem”. Tolaik Švābijas un Alemanijas teritorijā plēkšņu kvieši bija plaši izplatīti. Mazprasīgā labība, kas padodas arī nabadzīgās augsnēs, bija ļoti iecienīta sīksaimniecībās sadalītajā un nabadzīgajā reģionā. Tā kā plēkšņu kviešu miltos ir liels lipekļa saturs un nabadzīgos apstākļos mīklu var pagatavot arī bez olām, “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” izgatavošanai galvenokārt tika izmantoti plēkšņu kvieši. Popularitāti olu makaroni ieguva Minzingas kalnu ganībās (Münsinger Alb). Sākoties industrializācijai un pieaugot labklājībai, “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” no parasta ikdienas ēdiena kļuva par kulinārijas gardumu svētku dienās. Kāda Švābijas zemnieku ciemata aprakstā 1937. gadā šie olu makaroni tiek dēvēti par svētku ēdienu. Gadu iepriekš dzejnieks Sebastians Blaus (Sebastian Blau) šos olu makaronus nosauca par Švābijas reģionālās identitātes simbolu: “(..) Spätzle ir mūsu virtuves pamats, mūsu zemes slava, (..) Švābijas ēdienkartes alfa un omega (..)”. Ģeogrāfiskajā apgabalā tieši vietās, kur citādi ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, tradicionālās ražošanas metodes un augstā līmenī attīstītās prasmes makaronu izgatavošanā ļāva izgatavot augstas kvalitātes produktu. Pašlaik Švābijā “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” savā sortimentā ir iekļāvuši gandrīz visi makaronu izstrādājumu ražotāji un gastronomi, un kopš astoņdesmitajiem gadiem veiksmīgi notiek arī to eksports. Ģeogrāfiskā apgabala iedzīvotājiem olu makaroni ir kļuvuši par vienu no identitātes elementiem. “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” lielo nozīmi Švābijas virtuvē cita starpā apliecina 1827. gadā iznākušais romāns “Stāsts par septiņiem švābiem” (“Die Geschichte von den sieben Schwaben”), kurā teikts, ka švābu zemē esot paradums “katru dienu ēst piecas reizes, proti, piecas reizes zupu un divreiz tai klāt olu makaronus”. 1892. gadā Elīze Henle (Elise Henle) stāsta, ka katrai švābu sievietei jāprot pagatavot olu makaronus: “sieviete, kura neprot pagatavot olu makaronus, nav īsta švābiete”. Mūsdienās švābu autors Zigfrīds Russ (Siegfried Ruoß) pavārgrāmatā “Schwäbische Spätzleküche” uzskaita vairāk nekā 50 dažādas olu makaronu receptes Švābijas reģionā.

5.2. Produkta specifika:

Atšķirībā no citiem makaronu izstrādājumiem “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” ir olu makaronu izstrādājums, kura mīklu gatavo no svaigām olām. Tas atgādina mājās gatavotu produktu, un tam ir neregulāra forma un raupja, poraina virsma, kuras iegūšanai blīvo mīklu liek tieši verdošā ūdenī/ūdens tvaikos, turklāt tie var būt gan biezi, gan plāni, gan gari, gan īsi. Šis ir vienīgais makaronu izstrādājums, kuru pirmoreiz vāra jau izgatavošanas laikā. Šajā gadījumā mitro mīklu izspiež cauri perforētai plāksnei, vai arī tā pil cauri šai plāksnei verdošā ūdenī. Dažos gadījumos mīklu šajā procesa posmā sagriež.

5.3. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN):

Saikne starp “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” specifiku un to ģeogrāfisko izcelsmi izriet no īpašās reputācijas, kas šim produktam ir, pateicoties tā izcelsmei. Šajā gadījumā runa ir par tradīcijām bagātiem, reģionam raksturīgiem, no Švābijas teritorijas nākušiem makaronu ēdieniem, kas ir pazīstami un novērtēti ne tikai šajā reģionā, bet arī ārpus tā. No vienas puses, to apstiprina lielais skaits valsts iestādē saņemto viedokļu un 2002. gadā veiktā patērētāju aptauja.

No otras puses, neskaitāmas norādes literatūrā, preses publikācijās un reģionu pavārgrāmatās apliecina būtisko nozīmi un vietu, kāda olu makaroniem kā “Švābijas nacionālajam ēdienam” ir Švābijas virtuvē.

Pašlaik Švābijā “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” savā sortimentā ir iekļāvuši gandrīz visi makaronu izstrādājumu ražotāji un gastronomi, un kopš pagājušā gadsimta astoņdesmitajiem gadiem veiksmīgi notiek arī to eksports. “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” labā reputācija galvenokārt ir balstīta uz tradicionālo, reģionālo izgatavošanas metodi un augstā līmenī attīstītajām olu makaronu izgatavošanas prasmēm Švābijas reģionā, turklāt īpaši augstu tiek vērtēti ar rokām gatavoti olu makaroni. Arī mehanizētā ražošanā ir nepieciešama īpaša izjūta un pieredze, līdz ar to no šāda viedokļa īpaša nozīme ir ražotāju prasmēm un reģionā izkoptajām zināšanām par produkta apstrādi. Tāpēc var uzskatīt, ka “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” reputācija ir cieši saistīta ar to izcelsmes reģionu.

“Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” ir labi pazīstami patērētājiem, un, pateicoties reģionālajai izcelsmei, tiem ir īpaša reputācija, kas balstās uz šo olu makaronu – Švābijas reģionam tipiskā ēdiena – senajām tradīcijām un izgatavošanas prasmēm, kas izkoptas šajā reģionā, turklāt par īpaši kvalitatīviem uzskata ar rokām gatavotus olu makaronus. Jau aptaujā, ko 1965. gadā visā Vācijā veica “Konsumgenossenschaft Stuttgart e.G.”, olu makaroni visaugstāk tika novērtēti Štutgartes un Reitlingenes reģionā. Arī Švābijas literatūrā ir daudz dzejoļu par švābu iecienīto ēdienu, piemēram, 1838. gadā laikrakstā “Schwarzwälder Bote” publicētais dzejolis “Das Lob der Schwabenknöpfle”, dzejolis “Schwäbische Leibspeisa” vai “Spätzles-Lied”. Turklāt “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” ir daudzu svētku un paražu neatņemama daļa, un tradicionālās virtuves nedēļu vai kursu, semināru un olu makaronu gatavošanas konkursu veidā ar tiem iepazīstina arī tūristus. Mūsdienās “Schwäbische Spätzle”/“Schwäbische Knöpfle” ir kļuvuši arī par Švābijas reģiona kulinārijas vēstnieku.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

“Markenblatt” 21. sējums, 2008. gada 23. maijs, 7.a-aa daļa, 33858. lpp.

(http://www.register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/127)

(1) OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.