(4)Attiecīgie konkrētai valstij adresēti ieteikumi tika ņemti vērā, plānojot Eiropas strukturālo un investīciju fondu 2014.–2020. gadam. Kā paredzēts Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā, Komisija var pieprasīt dalībvalstij pārskatīt tās partnerattiecību nolīgumu un attiecīgās programmas un ierosināt grozījumus, ja tas vajadzīgs, lai palīdzētu īstenot attiecīgos Padomes ieteikumus. Komisija ir sniegusi papildu norādes par to, kā tā izmantos šo noteikumu pamatnostādnēs par to pasākumu piemērošanu, ar ko sasaista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību.

(5)Trešā maksājumu bilances finansiālā atbalsta programma (2013.–2015. gadam) beidzās 2015. gada septembrī, nenodrošinot pabeigtu pārskatīšanu. Trešā oficiālā pārskatīšana (2015. gada 16.–30. jūnijs) nolūkā izvērtēt programmas īstenošanas nosacījumus netika pabeigta. Lai gan vairākās jomās ir gūti zināmi panākumi, pašreizējās un iepriekšējo programmu sasniegumu ilgtspēja galvenajās politikas jomās bija apdraudēta. Uzraudzība pēc programmas darbības beigām tika uzsākta 2015. gada 1. oktobrī, un tā tiks turpināta, līdz tiks atmaksāti vismaz 70 % no aizdevuma, kas piešķirts saskaņā ar pirmo maksājumu bilances programmu, proti, vismaz līdz 2018. gada pavasarim.

(6)Uz Rumāniju pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa. Savā 2016. gada konverģences programmā valdība plāno nominālās bilances pasliktināšanos no -0,7 % 2015. gadā līdz -2,9 % no IKP 2016. un 2017. gadā. Paredzams, ka arī strukturālā bilance pasliktināsies. Programmā paredzēts atkāpties no vidēja termiņa budžeta mērķa – strukturālā deficīta 1 % apmērā no IKP –, kas tika panākts 2014. un 2015. gadā, un atgriešanās pie tā programmas periodā nav paredzēta. Saskaņā ar konverģences programmu sagaidāms, ka programmas laikā valsts parāda attiecība pret IKP saglabāsies zem 40 %. Budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams attiecībā uz 2016. gadu un nedaudz labvēlīgs attiecībā uz 2017. gadu. Pamatojoties uz Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, pastāv risks, ka notiks būtiska novirze no ieteiktās korekcijas 2016. gadā un, nemainīgas politikas apstākļos, 2017. gadā. Turklāt saskaņā ar Komisijas 2016. gada pavasara prognozi valsts budžeta deficīts 2017. gadā sasniegs 3,4 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP. Pamatojoties uz konverģences programmas novērtējumu un ņemot vērā Komisijas 2016. gada pavasara prognozi, Padome uzskata, ka pastāv risks, ka Rumānija nenodrošinās atbilstību Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem. Tādējādi, lai 2016. un 2017. gadā nodrošinātu atbilstību, būs nepieciešami turpmāki pasākumi.

(7)Rumānijas fiskālās sistēmas noteikumi ir pamatoti, taču tie netiek efektīvi piemēroti praksē. Neviens no nesenajiem deficītu palielinošajiem fiskālajiem pasākumiem netika sākti un pieņemti standarta budžeta procedūras ietvaros. 2015. gadā netika ievērota prasība iekļaut Finanšu ministrijas apstiprinātu ietekmes novērtējumu attiecībā uz jaunām likumdošanas iniciatīvām, kas palielina publiskā sektora izdevumus vai samazina ieņēmumus, ievērot izdevumu griestus un piedāvāt ieņēmumu samazinājuma kompensācijas pasākumus. Taču praksē fiskālajai padomei tiek dots ļoti maz laika, lai reaģētu uz budžeta priekšlikumiem, un tās atzinumi un ieteikumi netiek pietiekami ņemti vērā. 2016. gada valsts budžeta likumā budžeta deficīta mērķis ir 2,95 % no IKP, būtiski novirzoties no vidēja termiņa mērķa. Tā ir atkāpe no valsts fiskālās sistēmas.

(8)Tiek īstenoti vairāki pasākumi nolūkā uzlabot nodokļu iekasēšanu un nodokļu saistību izpildi. Pasākumi ietver kases aparātu obligātu ieviešanu, skaidras naudas maksājumu noteikumu stiprināšanu, jaunu PVN reģistrācijas procedūru, pastiprinātus auditus, ko veic nodokļu iestāde (ANAF), un minētās iestādes notiekošo reorganizāciju. Tomēr izvairīšanās no nodokļu maksāšanas lielais īpatsvars un zems nodokļu saistību izpildes līmenis joprojām rada bažas. Nedeklarēts darbs un nepilnīga ienākumu deklarēšana turpina negatīvi ietekmēt nodokļu ieņēmumus un kropļot ekonomiku. Joprojām ir ierobežota to pasākumu efektivitāte, ko darba inspekcija un citas iestādes īsteno nolūkā apkarot nedeklarētu darbu.

(9)Likums par pensionēšanās vecuma izlīdzināšanu vīriešiem un sievietēm ir izskatīšanas stadijā parlamentā kopš 2013. gada. Tā pieņemšana būtiski palielinātu vecāku sieviešu līdzdalību darba tirgū, mazinātu dzimumu atšķirības pensiju ziņā un mazinātu vecuma nabadzības risku.

(10)2015. gadā darba tirgus situācija uzlabojās. Bezdarba līmenis ir zems un nodarbinātības līmenis pieaug. Ilgstošs bezdarbs ir zem ES vidējā. Tomēr saglabājas būtiskas problēmas, jo īpaši saistībā ar augsto to jauniešu īpatsvaru, kuri nav nedz nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā, un pasākumi to efektīvai iesaistīšanai ir ierobežoti.

(11)Valsts nodarbinātības aģentūra atpaliek individualizētu pakalpojumu piedāvāšanā darba meklētājiem, un tās pakalpojumi darba devējiem ir ierobežoti, neskatoties uz to, ka informācija par vakancēm Valsts nodarbinātības aģentūrai ir nododama obligāti. Ir izstrādāta procedūra, kas paredz īpaši pielāgotu atbalstu dažādām bezdarbnieku kategorijām, bet tā vēl nav īstenota. Sadarbība starp nodarbinātības un sociālajiem dienestiem ir ļoti ierobežota, vēl vairāk apgrūtinot sociālās palīdzības saņēmēju aktivizēšanu.

(12)Minimālā alga kas ir viena no zemākajām ES, kopš 2013. gada ir ievērojami pieaugusi, taču objektīvu kritēriju neesamība tās noteikšanai rada nenoteiktību. Darbam ar minimālās algas noteikšanas reformu tika izveidota trīspusēja darba grupa, bet joprojām trūkst skaidru pamatnostādņu vai kritēriju, kas ņemtu vērā minimālās algas noteikšanas ietekmi uz darbvietu radīšanu, sociālajiem apstākļiem un konkurētspēju. Kopumā sociālais dialogs joprojām ir vājš.

(13)Rumānijā ir viens no vislielākajiem nabadzības vai sociālās atstumtības riskiem ES. Sociālās palīdzības saņēmēju aktivizēšana darba tirgū ir ļoti ierobežota, jo īpaši lauku apvidos. Sociālais atsauces indekss, kuru izmanto sociālo pabalstu summas aprēķināšanai netiek regulāri atjaunināts atbilstīgi ekonomiskajai situācijai, kas var ietekmēt pabalstu atbilstību. Parlamentam pieņemšanai ir nosūtīts minimālo iekļaušanas ienākumu likums, kas, paredzams, padarīs pabalstus mērķorientētākus, uzlabos to atbilstību un aktivizēs darba tirgū minimālo iekļaušanas ienākumu saņēmējus. Tomēr vairāku valdības “nabadzības novēršanas paketē” iekļauto pasākumu mērķis ir risināt šo jautājumu, izmantojot integrētu pieeju (attiecībā uz izglītības, veselības aprūpes, mājokļu, sociālās aizsardzības un transporta jautājumiem).

(14)Rumānija joprojām saskaras ar problēmām izglītības jomā. Pastāv vairākas stratēģijas, kas attiecas uz mūžizglītību, profesionālo izglītību un apmācībām, terciāro izglītību un mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu. Tomēr mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas rādītājs joprojām ir ievērojami augstāks par ES vidējo rādītāju, daļēji tādēļ, ka ir būtiski aizkavējusies 2015. gadā pieņemtās stratēģijas īstenošana. Preventīvās un trūkumu novēršanas programmas ir ierobežotas. Neaizsargātās grupas, piemēram, romi un bērni no nabadzīgām ģimenēm, joprojām saskaras ar šķēršļiem attiecībā uz piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un tās iegūšanu, jo īpaši lauku apvidos. Rumānija ir veikusi pasākumus agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes jomā nolūkā atbalstīt nelabvēlīgā situācijā esošu skolēnu (vecumā no 4 līdz 6 gadiem) uzņemšanu bērnudārzos. Agrīnās pirmsskolas izglītības pakalpojumu pieejamība vecuma grupā no 0 līdz 3 gadiem joprojām ir ierobežota. Nesen pieņemtie tiesību akti par bērnu kopšanas atvaļinājuma noteikumu paplašināšanu apvienojumā ar nepietiekamo stimulu strādāt var palielināt šķēršļus sieviešu dalībai darba tirgū. Dalība vidējā profesionālā izglītībā un apmācībā pārsniedz ES vidējo rādītāju, bet mācības priekšlaicīgi pārtraukušo īpatsvars joprojām ir augsts. Pieaug terciāro izglītību ieguvušo skaits, bet augstākās izglītības kvalitāte un nozīme darba tirgū ir ierobežota. Dalība pieaugušo izglītībā ir ļoti zema.

(15)Situācija veselības aprūpes jomā Rumānijā ir slikta. Jaundzimušo paredzamais mūža ilgums gan vīriešiem, gan sievietēm ir ievērojami zem ES vidējā rādītāja. Lielas bažas joprojām raisa veselības aprūpes pieejamība un pārmērīga paļaušanās uz stacionāro aprūpi. Plaši izplatītie neoficiālie maksājumi samazina veselības aprūpes pieejamību cilvēkiem ar zemiem ienākumiem. Rumānija ir pieņēmusi pasākumus nolūkā uzlabot veselības aprūpes pieejamību cilvēkiem ar zemiem ienākumiem, pensionāriem un cilvēkiem attālās, izolētās kopienās. Patlaban tiek izstrādāts sociālo un veselības aprūpes mediatoru tīkls un ir ierosināts likumprojekts par sabiedriskajiem pakalpojumiem. Cilvēku ar invaliditāti deinstitucionalizēšana joprojām ir problemātiska.

(16)Rumānija ir rīkojusies, lai risinātu jautājumu par veselības aprūpes sistēmas mazo finansējumu un publisko līdzekļu neefektīvo izmantojumu tajā. Šīs reformas ietver nokavēto maksājumu piedziņu veselības aprūpes nozarē, zāļu iegādes izdevumu ilgtspējas palielināšanu, e-veselības risinājumu īstenošanu, veselības aprūpes sistēmas finansēšanas uzlabošanu, stratēģijas izveidi resursu pārvirzīšanai no stacionārās aprūpes uz profilaktisko un primāro veselības aprūpi, un centralizētas iepirkuma procedūras. Tomēr administratīvās spējas trūkums kavē valsts veselības aprūpes stratēģijas 2014.–2020. gadam īstenošanu. Veselības aprūpes sistēmas efektivitāti jo īpaši ierobežo tas, ka ir kavēšanās slimnīcu nozares racionalizēšanā un pārejā no stacionārās uz ambulatoro veselības aprūpi, kas ir rentablāka.

(17)Rumānijas būtiskākā attīstības atšķirība ir starp pilsētām un lauku teritorijām. Laukos nodarbinātības, sociālie, veselības aprūpes un izglītības rādītāji ir zemāki un cilvēkiem ir daudz mazākas iespējas piekļūt izglītībai, medicīniskajiem pakalpojumiem, pamata komunālajiem pakalpojumiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem, jo vietējās administratīvās spējas ir zemas un sadrumstalotas. Tajā pašā laikā lauku apvidu sociāliekonomisko attīstību ierobežo vāji attīstīta transporta infrastruktūra, ierobežots sabiedriskais un privātais transports, kā arī augstās transporta izmaksas un ierobežota piekļuve platjoslas infrastruktūrai. Lauksaimniecības zemā pievienotā vērtība un saimnieciskās diversifikācijas trūkums lauku apvidos ierobežo lauku ekonomikas ilgtspējīgu attīstību. Liela daļa lauku darbaspēka strādā naturālā vai daļēji naturālā lauksaimniecībā, kam ir saikne ar slēpto bezdarbu vai neatalgotu nodarbinātību ģimenē, zemu produktivitāti un nabadzību. Nabadzības apkarošanas pakete, kuru galvenokārt finansēs no ES finansējuma, paredz integrētu pieeju cīņai pret nabadzību, tostarp lauku apvidos. Ir plāni izveidot integrētas kopienas komandas, kas nelabvēlīgos apstākļos esošām kopienām piedāvā vairākus integrētus pakalpojumus, bet tie vēl nav īstenoti.

(18)Valsts pārvaldes reformas stratēģiskais satvars darbojas kopš 2014. gada, bet tā īstenošana 2015. gadā bija lēna. 2016. gadā tika pieņemtas dažas svarīgākās iniciatīvas, lai palielinātu valsts pārvaldes darbības pārredzamību un efektivitāti. Tomēr tas, ka ir iekavējusies vispārīgas un pārredzamas cilvēkresursu pārvaldības pieejas pieņemšana, jo īpaši attiecībā uz pieņemšanu darbā un iecelšanu amatā, novērtēšanu, atalgojumu, karjeras attīstību visās personāla kategorijās un apmācību, pieļauj patvaļīgu pieeju galvenajām procedūrām un lēmumiem. Apvienojumā ar nestabilām organizatoriskām struktūrām tas negatīvi ietekmē civildienesta neatkarību un profesionālismu un tādējādi arī tā efektivitāti un lietderību. Sarežģītas administratīvās procedūras, neefektīva publiskā iepirkuma sistēma un plaši izplatīta korupcija ierobežo pakalpojumu (tostarp e-pārvaldes pakalpojumu) sniegšanu gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem. Joprojām netiek pietiekami izmantoti tādi rīki kā stratēģiskā plānošana, programmu budžeta plānošana, konsultācijas un uz pierādījumiem balstītas politikas veidošana. Šie problēmjautājumi kavē nozīmīgas politikas īstenošanu daudzās jomās, tostarp pieejamā ES finansējuma un cita finanšu atbalsta efektīvu izmantošanu.

(19)Valsts uzņēmumiem, kuriem ir dominējošs stāvoklis galvenajās ekonomikas nozarēs, ir tendence uzrādīt zemākus rezultātus. Tie ir īpaši pārstāvēti galvenajās infrastruktūras nozarēs, enerģētikas nozarē sasniedzot 44 % no apgrozījuma un 77 % no nodarbinātības un transporta nozarē attiecīgi 24 % un 28 %. Valdības ārkārtas rīkojums Nr. 109/2011 par valsts īpašumā esošu uzņēmumu korporatīvo pārvaldību 2016. gada 10. maijā pārtapa par likumu ar grozījumiem, kas labāk saskaņoti ar starptautiski atzīto labāko praksi. Nolūkā aizstāt pagaidu vadību vairākos valsts uzņēmumos Rumānija ir atsākusi pieņemt darbā profesionālus vadītājus, taču progress ir bijis lēnāks nekā sākotnēji ziņots. Gada budžeta savlaicīga pieņemšana un revidētu gada pārskatu apstiprināšana un publicēšana veicinātu pārredzamību un pārskatatbildību valsts uzņēmumos. Tiek gatavots jauns privatizācijas likums. Taču tajā var tikt iekļauti noteikumi, kuri ir pretrunā ar korporatīvās pārvaldības tiesību aktiem. Īpašas bažas rada privatizācijas īpašā administratora un uzņēmuma vadītāja pienākumu iespējama pārklāšanās.

(20)Neskatoties uz tiesu iestāžu centieniem vērsties pret augsta līmeņa korupciju, daudzās ekonomikas nozarēs korupcija joprojām pastāv un tajā ir iesaistītas amatā ieceltas un vēlētas amatpersonas visos valdības līmeņos, kā arī publisko iestāžu ierēdņi un darbinieki. Tiek īstenotas apjomīgas tiesu sistēmas reformas, bet joprojām pastāv bažas par lielo darba slodzi tiesās, tiesas lēmumu paredzamību un pareizu izpildi un ārējo spiedienu uz tiesu iestādēm. Ieteikumus tiesu sistēmas reformas un cīņas pret korupciju jomā Rumānija saņem sadarbības un pārbaudes mehānisma ietvaros. Tādējādi šīs jomas netiek iekļautas konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos Rumānijai.

(21)Finanšu nozares stabilitāte ir uzlabojusies. Tomēr nozare joprojām ir vāji aizsargāta pret valsts tiesiskajām iniciatīvām. Nesen pieņemtais tiesību akts par parāda dzēšanu, kas piemērojams ar atpakaļejošu spēku attiecībā uz esošajiem uzkrātajiem aizdevumiem, var radīt problēmas vairākām kredītiestādēm un vājināt kreditēšanas aktivitātes. Tiesību akts var palielināt finanšu nozares stabilitātes risku, ietekmējot visu ekonomiku. Citi notikumi, kas var negatīvi ietekmēt bankas, cita starpā ir priekšlikums konvertēt vietējā valūtā aizdevumus, kuri izsniegti ārvalstu valūtā, un daži tiesas lēmumi par negodīgiem noteikumiem aizdevuma līgumos.

(22)Nepietiekama vai zemas kvalitātes infrastruktūra ir viens no visproblemātiskākajiem faktoriem uzņēmējdarbības veikšanai Rumānijā un ir šķērslis tirdzniecībai un ekonomikas attīstībai. Neraugoties uz pēdējā laika nelielajiem uzlabojumiem, Rumānija joprojām ieņem pēdējo vietu reģionā transporta un sakaru infrastruktūras kvalitātes ziņā. Tai ir mazs ceļu un autoceļu tīkls, salīdzinot ar citām reģiona kaimiņvalstīm un ņemot vērā valsts izmēru. Transporta ģenerālplāna pieņemšana un ar to saistītā dzelzceļa reforma tika vairākkārt atlikta.

(23)Rumānijā ir otrs zemākais publisko ieguldījumu līmenis reģionā un tā ir vienīgā valsts reģionā, kuras publiskie ieguldījumi kopš 2008. gada ir samazinājušies katru gadu. Nesen tā ir uzsākusi un turpina centienus stiprināt ministriju sadarbību, reorganizēt publiskā iepirkuma sistēmu un uzlabot ieguldījumu projektu plānošanu un īstenošanu. Tomēr publisko ieguldījumu projektu sagatavošana joprojām ir neapmierinoša un pakļauta ārējai ietekmei. Projektu atlasi turpina kavēt vidēja termiņa un ilgtermiņa plānošanas un stratēģisko prioritāšu trūkums, nepieciešamība panākt vienošanos starp daudziem lēmumu pieņēmējiem, Finanšu ministrijas Publisko ieguldījumu novērtēšanas nodaļas ierobežotās izpildes pilnvaras un valsts programmas vietējai attīstībai atlases kritēriju trūkums.