LV    LV LV 
F1 558340 DT Regulation on two- or three-wheel vehicles and quadricycles 
Executive Summary 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 4.10.2010 
SEC(2010) 1151  
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments  
 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA 
par divu rite ņu vai trīs riteņu transportl īdzekļu un kvadriciklu apstiprin āšanu un tirgus 
uzraudz ību 
 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
Šis ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums uzliek saist ības vien īgi tā sagatavošan ā iesaistītajiem 
Komisijas dienestiem, bet neliek iepriekš spriest par Komisijas gal īgo lēmumu. 
Atbildīgais ĢD: Uzņēmējdarbības un rūpniecības ĢD 
Komisijas 2010. gada darba programma 
Komisijas programmas pl āns: 2010/ENTR/02 
{COM(2010)542 gal īgā redakcija} 
{SEC(2010) 1152} 
LV 2   LV KOPSAVILKUMS 
Priekšvēsture 
Jēdziens L kategorijas transportl īdzekļi aptver daž ādus divu rite ņu, trīs riteņu vai četru riteņu transportl īdzekļu 
tipus, piem ēram, pašg ājēji divriteņi, divu rite ņu un trīs riteņu mopēdi, divu rite ņu un trīs riteņu motocikli un 
motocikli ar blakusv āģi. Kā L kategorijas četrriteņu transportl īdzekļu, ko sauc ar ī par kvadricikliem, piem ēru var 
minēt ceļu kvadriciklus, ko lieto uz koplietošanas ce ļiem, un sl ēgtas virsb ūves kvadriciklus.  
Mopēdi 
Trīs riteņu 
mo pēdi Kategorija Transportl īdzekļa 
nosaukums Raksturīgie 
trans portlīdzekļi KategorijaTransportl īdzekļa 
nosaukumsRaksturīgie 
tr ans portlīdzekļi 
Motocikli 
Motocikli ar 
blak usvāģi Tricikli 
Vieglie 
kva drici kli 
Smagie 
kva drici kliL1e 
L2e 
L3e 
L4e L5e
L6e 
L7e 
 
1.attēls. To transportl īdzekļu piemēri, uz kuriem attiecas sp ēkā esošā Pamatdirekt īva 2002/24/EK  
L kategorijas transportl īdzekļu tirgū ir trīs galven ās apakšnozares. Plaš ākā ir "pašg ājēju diciklu” (PDC) 
apakšnozare: pašg ājēji divriteņi, mopēdi, motorolleri un motocikli. P ēc Eurostata datiem pašlaik apgroz ībā ir 
aptuveni 30 miljoni š ādu transportl īdzekļu. Eiropā PDC tirg ū, ņemot vērā arī importu, 2007. gad ā bija 2,7 miljonu 
transportl īdzekļu. PDC nozares apgroz ījums 2006. gad ā bija EUR 34,1 miljards un taj ā bija nodarbin āti 
159 100 cilv ēki. 
Pēc visurgājēju ražošanas nozares asoci ācijas, ATVEA, datiem 2008. gad ā visurgājēju (ATV) nozar ē bija 
nodarbin āti 12 000 cilv ēki un tās apgroz ījums bija EUR 2 miljardi. Min ētajā gadā ES tika re ģistrēti aptuveni 
595 000 ATV.  
ES slēgtas virsb ūves kvadriciklu nozar ē, kurā darbojas vien īgi MVU izgatavot āji, 2008. gad ā kopumā bija 
340 000 transportl īdzekļu jeb 1,1 % no L kategorijas transportl īdzekļu parka. Tirgus visvair āk ir attīstījies 
Francijā, Spānijā un Itālijā. Kopējais pārdevumu skaits 2007. gad ā bija 35 000 transportl īdzekļi. Pasaules tirgus 
līderis 2008. gad ā nodarbin āja aptuveni 200 cilv ēkus un gad ā saražoja 13 500 transportl īdzekļus, tostarp 
1500 elektriskos transportl īdzekļus (200-300 kravas transportl īdzekļi). Slēgtas virsb ūves kvadriciklu ražot āji 
bieži uzņēmējdarbību veic re ģionos, kuros nav att īstītas rūpniecības strukt ūras. Savuk ārt slēgtas virsb ūves 
kvadriciklu ražošanas nozare atbalsta sarež ģītu partneru t īklu, no kura Eirop ā ir atkarīgas 20 000 darbvietas.  
L kategorijas transportl īdzekļu tipa apstiprin ājuma pras ības pašlaik ir noteiktas Direkt īvā 2002/24/EK 
(“pamatdirekt īva”). Turkl āt pamatdirekt īvā ir minēta virkne direkt īvu, kurās ir sīki izklāstītas tehnisk ās prasības. 
Spēkā esošo ties ību aktu p ārskatīšana ietv ēra arī sabiedrisko apspriešanu, kas notika no 2008. gada 
22. decembra l īdz 2009. gada 27. febru ārim, lai noskaidrotu asoci āciju, uzņēmumu un valsts iest āžu viedokli 
attiecībā uz L kategorijas transportl īdzekļiem pied āvāto pasākumu galvenajiem aspektiem. Ieinteres ēto personu 
viedoklis jo īpaši tika l ūgts par jaut ājumiem, kas uzskat āmi par pretrun īgiem, tostarp PDC oblig āta aprīkošana ar 
pretbloķēšanās sistēmām, pārskatītās emisijas robežv ērtības visiem L kategorijas transportl īdzekļiem, kā arī 
transportl īdzekļu jauns iedal ījums piem ērotākās apakškategorij ās. Saņemtos viedok ļus apkopoja zi ņojumā1 un 
publicēja Komisijas t īmekļa vietnē. 
Lai izvērtētu priekšlikumu attiec ībā uz L kategorijas transportl īdzekļu tipa apstiprin ājuma ekonomisko, soci ālo un 
ekoloģisko ietekmi, 2008. un 2009. gad ā tika veikti divi p ētījumi. Vienu p ētījumu par iesp ējamajiem droš ības 
pasākumiem2 un vienk āršošanas ietekmi uz sp ēkā esošajiem L kategorijas transportl īdzekļu tiesību aktiem 
veica TRL Ltd  (“TRL zi ņojums”). Otraj ā pētījumā, ko veica Tesalon īku Universit āte (“LAT zi ņojums”), bija 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/c onsultation/2_3_wheelers/results_report.pdf . 
2 http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/pr ojects/report_new_m easures_l_category.pdf . Mopēdi 
Trīs riteņu 
mopēdi Kategorija Transportl īdzekļa 
nosaukums Raksturīgie 
transportl īdzekļi Kategorija Transportl īdzekļa 
nosaukums  Raksturīgie 
transportl īdzekļi 
Motocikli 
Motocikli ar 
blakusvāģi Tricikli
Vieglie 
kvadricikli 
Smagie 
kvadricikli L1e 
L2e 
L3e 
L4e L5e 
L6e 
L7e 
LV 3   LV sagatavots p ārskats3 par L kategorijas transportl īdzekļu ekoloģiskajiem pas ākumiem. Ietekmes nov ērtējuma 
sagatavošan ā izmantoja šos abus politikas zi ņojumus. Ietekmes nov ērtējuma izmaksu un ieguvumu kvantitat īvā 
analīze pamatoj ās uz abiem zi ņojumiem un, iz ņemot uzlaboto bremžu sist ēmu izmaksas, ieinteres ētās 
personas to uzskat īja par pie ņemamu un pareizu. ACEM, Eiropas motociklu ražošanas nozares asoci ācija, arī 
piedāvāja vairākus pas ākumus attiec ībā uz L kategorijas transportl īdzekļu ekoloģiskajiem un droš ības 
aspektiem, lai proakt īvi risinātu abos zi ņojumos konstat ētās ekoloģiskās un droš ības probl ēmas. 
1. P ROBLEM ĀTIKAS RAKSTUROJUMS  
Komisija ir noteikusi vair ākas pamatprobl ēmas saist ībā ar spēkā esošajiem L kategorijas transportl īdzekļu tipa 
apstiprin ājuma noteikumiem:  
– sarež ģītais tiesiskais regul ējums; 
– emisijas apjoms un t ā pieaugoš ā tendence, sal īdzinot ar kop ējo ceļu transporta emisijas apjomu, kas 
pārsvarā samazin ās; 
– droš ības aspekti un 
– tiesisk ā regulējuma trūkums attiec ībā uz jaunaj ām tehnolo ģijām. 
1.1. Sp ēkā esošā tiesiskā regulējuma sarež ģītība 
Komisijai tika nor ādīts, ka past āvošā L kategorijas transportl īdzekļu sistēma ir pārāk sarežģīta un past āv iespēja 
veikt vienk āršošanu un starptautisku saska ņošanu. 
Valsts iest ādēm, kuras atbild par pamatdirekt īvas piem ērošanu, darbojoties šaj ā sarežģītajā tiesiskaj ā 
regulējumā, rodas nevajadz īgas papildu izmaksas. 
L kategorijas transportl īdzekļiem jāatbilst virknei pras ību, kas atrodamas daudz ās atseviš ķās direktīvās. 
Pamatdirekt īva ir saist īta ar 13 cit ām detaliz ētām tehnisk ām direkt īvām, kuras ir groz ītas ar 21 groz ījumu 
direktīvu, lai ņemtu vērā tehnikas att īstību. 
Turklāt daudzās direktīvās ir atsauces uz noteikumiem un standartiem, kurus piem ēro pasaules m ērogā, 
piemēram, ANO EEK pie ņemtie noteikumi4, kuros ar ī tiek veikti groz ījumi. Visbeidzot noteikumi, kuri attiecas uz 
L kategorijas transportl īdzekļu tipa apstiprin ājumu, ir ļoti atšķirīgi, tādējādi radot juridiskas neskaidr ības un 
neprecizit āti reglament ējošos aktos. To past āvīga atjaunin āšana var b ūt apgrūtinoša un rad īt papildu izmaksas 
pārvaldes iest ādēm un nozares p ārstāvjiem.  
Valsts iest āžu administrat īvie izdevumi šaj ā "bez izmai ņu" risinājumā ir lieli. Pamatojoties uz sešu dal ībvalstu 
izmaksu apl ēses anal īzi, kopējās ES-27 dal ībvalstu izmaksas 2009. l īdz 2020. gad ā tiek lēstas EUR 3,1 miljona 
apmērā. Ja netiks veikta vienk āršošana, lai atceltu novecojušus pas ākumus un samazin ātu sarežģītību, šīs 
lielās izmaksas saglab āsies un, iesp ējams, palielin āsies. 
1.2. Augsts emisijas l īmenis 
L kategorijas transportl īdzekļu motori izdala t ādus nevēlamus blakusproduktus k ā toksiski gaisa pies ārņotāji un 
siltumnīcefekta g āzes. Arī iztvaikošanas emisija no degvielas tvertnes un padeves tiek uzskat īta par toksisku. Ir 
zināms vai past āv aizdomas, ka t ādi toksiskie gaisa pies ārņotāji kā ogļūdeņradis izraisa v ēzi vai nopietni 
ietekmē veselību, piem ēram, radot reprodukt īvus vai iedzimtus defektus. Gaisa pies ārņotāji var kait ēt videi ar ī, 
piemēram, radot sk ābo lietu vai smogu.  
Euro 5 un 6 posma emisijas standartu ieviešana vieglajiem pasažieru automobi ļiem un Euro VI posma emisijas 
standartu ieviešana kravas automobi ļiem noz īmē, ka L kategorijas transportl īdzekļu radītās emisijas da ļa 
turpmākajos gados b ūs aizvien liel āka. Piem ēram, tiek l ēsts ka, ja netiek veikti papildu pas ākumi, L kategorijas 
transportl īdzekļu kopējā iztvaikošanas un izpl ūdes ogļūdeņražu (THC) da ļa līdz 2021. gadam palielin āsies no 
38 % līdz 62 % no visas ce ļu transporta nozares kop ējās ogļūdeņražu emisijas. Tas galvenok ārt skaidrojams ar 
ogļūdeņražu emisijas b ūtisku samazin āšanos cit ās ceļu transporta kategorij ās. Mopēdi jau tagad ir viena 
kategorij ām, kas rada visliel āko ogļūdeņražu emisiju, un 2020. gad ā tā varētu radīt 38 % no ce ļu transporta 
kopējās ogļūdeņražu emisijas.  
                                                 
3 http://ec.europa.eu/enterprise/automotive/proj ects/report_measures_motorcycle_emissions.pdf . 
4 http://www.unece. org/trans/main/wp29/ wp29wgs/wp29gen/wp29p ub/wp29pub20 02e.pdf . 
LV 4   LV 
Iztvaikošan a 
Tricikli, kvadricikli - benz īns 
Tricikli, kvadricikli - d īzelis 
Motocikli 
Mopēdi 
Visi pārējie transportl īdzekļi L kategorijas 
transportl īdzekļu 
ogļūdeņražu (HC) 
emisijas da ļa 
[% no visu ce ļu 
transportl īdzekļu 
ogļūdeņražu emisijas] 
 
2.attēls. L kategorijas transportl īdzekļu ogļūdeņražu emisijas absol ūtā un relat īvā daļa (ja nav izmai ņu politik ā)5. 
L kategorijas transportl īdzekļu CO emisijas da ļa jau ir ļoti liela, un tiek paredz ēts, ka līdz 2020. gadam t ā 
palielināsies no 20 % l īdz apmēram 36 % no kop ējās ceļu transporta emisijas. Daudz ās Eiropas dienvidu 
pilsētās PDC pils ētas satiksm ē ir aizliegts lietot, ja karst ās vasaras dien ās smalko putek ļu koncentr ācija ir pārāk 
liela, lai nov ērstu pārmērīgu cieto da ļiņu emisiju. T ā kā L kategorijas transportl īdzekļu nobraukums ir tikai 3 % 
no kopējā ceļu transporta nobraukuma, to pies ārņotāju emisija uzskat āma par nesam ērīgi lielu.  
Spēkā esošais tiesiskais regul ējums, kas reglament ē L kategorijas emisiju, ir pie ņemts 2002. gad ā. Kopš tā 
laika tehnolo ģija ir strauji att īstījusies. Ņemot vērā tirgū pieejamo transportl īdzekļu konstrukcijas, projekt ēšanas 
un spēkiekārtu tehnolo ģiju daudzveid ību, spēkā esošais tiesiskais regul ējums vairs nav aktu āls. 
PDC izdal ītās netoksisk ās siltumn īcefekta g āzes (piem ēram, CO 2) kopumā ir tikai ļoti neliela da ļa no kop ējās 
ceļu transporta emisijas. Tom ēr vidusm ēra lietotājam nav pašsaprotami, vai transportl īdzeklis ir ar mazu 
degvielas pat ēriņu un kāds ir tā CO 2 emisijas l īmenis, jo pašlaik nav noteiktas mar ķēšanas pras ības (vieglajiem 
pasažieru automobi ļiem šāds marķējums ir). Lai pat ērētāju varētu inform ēt skaidri, īsi un saska ņotā veidā, ir 
nepieciešami objekt īvu mērījumu dati, piem ēram, CO 2 emisijas m ērījumi un degvielas pat ēriņš tipa 
apstiprin ājuma atbilst ības test ā, kurus p ēc tam var izmantot k ā marķēšanas sist ēmas pamatu. Pašlaik 
izgatavot ājiem nav oblig āta tipa apstiprin ājuma pras ība L kategorijas transportl īdzekļiem noteikt šos objekt īvos 
datus, un tas rada probl ēmas. 
Vecāku transportl īdzekļu emisija var b ūtiski pārsniegt robežas jau p ēc 20 000 km nobraukuma, jo 
pamatdirekt īvā nav noteiktas notur ības pras ības. Notur ību mēra, pirms transportl īdzekļa laišanas tirg ū, testējot 
vecinātu transportl īdzekļu emisiju un izpl ūdes pēcapstrādes sast āvdaļas, kas uzkr ātas, piem ēram, motociklu 
gadījumā, pie 50 000 km nobraukuma, k ā izgatavot ājs to ir pier ādījis apstiprin ātājām iestādēm. Šādas pras ības 
citviet pasaul ē (ASV, Indija, Ķīna, Taizeme, Taiv āna un Singap ūra) jau ir sp ēkā un tās ES piem ēro citām ceļu 
transportl īdzekļu kategorij ām (vieglajiem automobi ļiem, kravas automobi ļiem). 
Visbeidzot, t īrs transportl īdzeklis var k ļūt par lielu pies ārņotāju, ja ar emisiju saist īta sastāvdaļa vai sist ēma 
nedarbojas vai t ās darbība pasliktin ās. Tāpēc  
- jābrīdina vad ītājs, piemēram, ar k ļūmes sign āllampu, ja transportl īdzekļa būtiska sist ēma vai sast āvdaļa 
nedarbojas atbilst īgi tās tehniskajai specifik ācijai vai nedarbojas visp ār; 
- nepieciešama pieeja un viegla piek ļuve standartiz ētai diagnostikas inform ācijai. Lai transportl īdzekli var ētu 
efektīvi remont ēt, šo inform āciju var dar īt pieejamu ar ieb ūvētas diagnostikas sist ēmu; 
- nepieciešama piek ļuve transportl īdzekļa izgatavot āja izstrādātajai remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijai. 
Diemžēl pašlaik š ādas piek ļuves nav ne neatkar īgiem tirdzniec ības uzņēmumiem, ne transportl īdzekļa 
īpašniekiem, š ī informācija pieejama vien īgi pilnvarot ām remonta darbn īcām, tas rada ne tikai konkurences 
problēmu, bet ar ī tādus negat īvus blakusefektus k ā liela pies ārņotāju emisija un bažas par droš ību. 
                                                 
5 NB! “Visi citi transportl īdzekļi” ietver vieglos automobi ļus, vieglos pre ču automobi ļus, kravas automobi ļus un 
autobusus. Avots: LAT zi ņojums. Prim ārā Y ass (pa kreisi): HC = og ļūdeņraža emisija; 2,0E+05 = 200 000, 
1,0E+06 = 1 000 000, 1 t = 1000 kg. Sekundar ā Y ass (pa labi): L kategorijas transportl īdzekļu daļa procentos no 
visu ceļu transportl īdzekļu ogļūdeņraža emisijas. Iztvaikošana 
Tricikli, kvadricikli - benz īns 
Tricikli, kvadricikli - d īzelis 
Motocikli Mopēdi 
Visi pārējie transportl īdzekļi L kategorijas 
transportl īdzekļu 
ogļūdeņražu (HC)
emisijas da ļa 
[% no visu ce ļu
transportl īdzekļu 
ogļūdeņražu emisijas] 
LV 5   LV 1.3. Liels let ālu satiksmes negad ījumu skaits un droš ības apdraud ējums 
L kategorijas transportl īdzekļu vadītāji salīdzinājumā ar citiem vad ītājiem satiksmes negad ījumos daudz biež āk 
gūst ievainojumus vai iet boj ā. Bojā gājušo skaits uz miljons no brauktajiem kilometriem vid ēji ir 18 reizes liel āks 
nekā vieglajiem pasažieru automobi ļiem. L kategorijas transportl īdzekļu nobraukums 2006. gad ā bija tikai 2 % 
no kopējā nobraukuma, bet boj ā gājušo skaits ES-25 bija 16 %  (ETSC, 2007). Turkl āt, lai gan citos 
transportl īdzekļu tipos boj ā gājušo un smagi ievainoto skaits ir b ūtiski samazin ājies, datos attiec ībā uz 
L kategorijas transportl īdzekļiem šis skaitlis ir palicis nemain īgs vai pat nedaudz palielin ājies. 
2008. gad ā satiksmes negad ījumos ir miruši  5520  PDC brauc ēji. Turklāt tiek lēsts, ka smagi ievainoto  skaits ir 
5,5 līdz 13 reizes liel āks nekā bojā gājušo skaits (30 000 l īdz 72 000 brauc ēji). Vēl grūtāk aplēšams viegli 
ievainoto skaits, ES-27 tas var ētu būt pat 12 līdz 28 reizes liel āks (66 000 l īdz 155 000 brauc ēji). 
Evolution of fatalities
in EU  road accidents
69,147
64,908
60,12558,777 58,308
54,720 55,26854,11152,650
47,801
44,536
41,861
39,458
36,92437,54549,01 0
33,1116, 225
5, 708
5,1975,069
4,7994,6374,9574,8345, 304 5,309 5,31 55,3945,5935,4065,778
5,520
010,00020,00030,00040,00050,00060,00070,000
Sour ce : CA RE ( EU r oad a cc idents dat aba s e )
Oth er categ ories road accid ent 
fatal iti es
01,0002,0003,0004,0005,0006,0007,000
Motorcycle fatalities
Othe r categories roa d  a cciden t fata lities Mo to rc yc le s  o n l yBojā gājušie 
ES ceļu satiksmes ne gadījumos
Bojā gājušie, braucot ar motociklu Bojā gājušie ceļu negadījumos, braucot 
ar citas kategorijas transportl īdzekli 
Avo ts:  CARE  (ES ceļu negad ījumu datub āze ) Vienīgi motocikli Citu kategoriju
ceļu negadījumos boj ā 
gājušie  
3.attēls. Motocikla brauc ēju letāli satiksmes negad ījumi ES  
Neatbilstošas tehnisk ās izmaiņas var uzlabot braukšanu un motora darb ību, taču tas notiek uz pies ārņotāju 
emisijas un degvielas pat ēriņa rēķina. Turkl āt lielāka motora veiktsp ēja palielina transportl īdzekļa maksim ālo 
ātrumu (neleg āli), bet citas transportl īdzekļa sastāvdaļas nespēj to kontrol ēt, piemēram, bremzes nav pietiekami 
jaudīgas. Tā rezultātā transportl īdzeklis ir nedrošs gan brauc ējam, gan videi. Š ā iemesla d ēļ spēkā esošajā 
pamatdirekt īvā ir iekļauti pas ākumi pret neat ļautu tehnisko iejaukšanos attiec ībā uz mop ēdiem un maz āk 
jaudīgiem motocikliem. Ta ču, ņemot vērā pāreju no meh āniskās uz elektronisko motora kontroli un aizvien 
pieaugošo cita veida sp ēkiekārtu (piem ēram, elektromotoru vai jaukto motoru) izmantošana, sp ēkā esošie 
pasākumi vairs var efekt īvi vai ir pat novecojuši.  
Slēgtas virsb ūves kvadricikli ir defin ēti kā četru riteņu transportl īdzeklis ar ierobežotu veiktsp ēju un masu. Šo 
transportl īdzekļu problēma ir, ka vad ītāji var gaid īt tādu pašu akt īvo un pas īvo drošību kā vieglajā pasažieru 
automobil ī. Taču projekta koncepcija, zem āks maksim ālais ātrums un maz āk stingras tipa apstiprin āšanas 
prasības nozīmē, ka šāds pieņēmums ne vienm ēr ir pareizs. T āpēc slēgtas virsb ūves kvadriciklu zem ākā 
drošība salīdzinājumā ar vieglajiem pasažieru automobi ļiem tiek uzskat īta par probl ēmu. 
Cita droš ības probl ēma ir tas, ka kvadricikli, kas projekt ēti lietošanai bezce ļu apstākļos (visurg ājēji), bieži tiek 
lietoti uz koplietošanas ce ļiem. Kā jau to nor āda nosaukums, šie transportl īdzekļi ir paredz ēti galvenok ārt 
lietošanai bezce ļu apstākļos. Taču to izmantošana uz koplietošanas ce ļiem, lai dotos no vienas trases uz otru, 
Eiropā ir praktiski nenov ēršama. ATV lietošana uz ce ļa var rad īt drošības probl ēmas to strauj ās ātruma 
uzņemšanas sp ējas un augst ā smaguma centra d ēļ, kā rezultātā transportl īdzeklis, izbraucot l īkumus, var 
apgāzties. Lai bezce ļu apstākļos labi darbotos, šie transportl īdzekļi nav apr īkoti ar dzenoš ās ass diferenci āli, 
kas ir viens no droš ības pamatelementiem, braucot uz cietvirsmas koplietošanas ce ļiem. Daudz ās ES pils ētās 
drošības apsv ērumu dēļ šo transportl īdzekļu lietošana ir aizliegta.  Bojā gājušie 
ES ceļu satiksmes negad ījumos 
Bojā gājušie, braucot ar motociklu Bojā gājušie ceļu negadījumos, braucot 
ar citas kategorijas transportl īdzekli 
Avots: CARE  (ES ceļu negadījumu datub āze) Vienīgi motocikli Citu kategoriju 
ceļu negadījumos boj ā gājušie 
LV 6   LV Patērētāji gāzveida degvielu, piem ēram, CNG, LPG un og ļūdeņgāzi, uzskata par b īstamu un k ā iespējamu risku 
drošībai, lai gan to lietošana videi ir b ūtiski labv ēlīgāka. Ogļūdeņraža tehnolo ģija varētu vēl nebūt pietiekami 
izstrādāta, lai to uzst ādītu L kategorijas transportl īdzekļiem.  
1.4. Tiesisk ā regulējuma trūkums attiec ībā uz jaunaj ām tehnolo ģijām 
L kategorijas transportl īdzekļu tehnolo ģija pēdējos desmit gados ir strauji att īstījusies. Saist īto tiesību aktu 
sagatavošana ir notikusi daudz l ēnāk, kā rezultātā noteiktiem transportl īdzekļiem vairs nevar pieš ķirt pareizo 
L transportl īdzekļa kategoriju un daudzi sp ēkā esošie pas ākumi vairs nav atbilst īgi. Ceļu kvadricikli, bezce ļu 
kvadricikli un sl ēgtas virsb ūves kvadricikli pašlaik pieder pie vienas ka tegorijas, L7e, un uz tiem attiecas 
vienādās prasības. Taču kvadriciklu un sl ēgtas virsb ūves kvadriciklu projekti p ēc savas b ūtības ir tik ļoti 
atšķirīgi, ka katram ir nepieciešamas īpašas tiesisk ās prasības, lai tie b ūtu droši un atbilstu attiec īgajiem vides 
standartiem. Mazjaudas elektriskie velosip ēdi (mazāk par 250 W, l īdz 25 km/h) pašlaik neietilpst tiesisk ā 
regulējuma darb ības jomā. Turklāt ES aizvien popul ārāki kļūst arī jaudīgāki velosip ēdi (līdz pat 1000 W). Pašlaik 
šie jaud īgākie velosip ēdi (virs 250 W, vair āk nekā 25 km/h) tiek klasific ēti kā mopēdi. Tādējādi šiem 
velosipēdiem ir jāatbilst tipa apstiprin ājuma pras ībām, kas noteiktas transportl īdzekļiem ar iekšdedzes dzin ēju, 
bet tas nav atbilst īgi transportl īdzeklim, kas ir piln ībā elektrisks.  
2. S UBSIDIARIT ĀTE 
Pirms L kategorijas transportl īdzekļu ES tipa apstiprin ājuma piem ēroja dal ībvalstu m ēroga standartus. 
Dalībvalstu pie ņemtie ties ību akti bieži bija atš ķirīgi, un izgatavot āji, kas veica p ārdevumus vair āku valstu tirg ū, 
bija spiesti main īt ražošanu un to piel āgot katram tirgum, un transportl īdzekļus apstiprin āt katrā konkrētajā 
dalībvalstī, kas bija laikietilp īgi un dārgi. Dažādie dalībvalstu noteikumi t ādējādi apgrūtināja tirdzniec ību un 
nelabvēlīgi ietekm ēja iekšējo tirgu.  
Tādēļ bija nepieciešams ES m ērogā pieņemt standartus, lai it īpaši risin ātu ES mēroga probl ēmas saist ībā ar 
drošību un gaisa pies ārņojuma nelabv ēlīgo ietekmi uz vesel ību un vidi. Lielu emisijas daudzumu lauku apvidos 
var kontrol ēt ar atseviš ķu dalībvalstu pas ākumiem, bet glob ālā emisija sniedzas p āri vienas dal ībvalsts 
robežām. Šo probl ēmu var risin āt vienīgi ar ES m ērogā saskaņotiem pas ākumiem. Š āds pamatojums ir sp ēkā 
arī šodien, kad ir nepieciešama r īcība ES m ērogā, lai novērstu iekš ējā tirgus sadrumstalot ību un nodrošin ātu 
vienādi augstu aizsardz ības līmeni visā Eiropā. 
Vēl viena ES likumdošanas priekšroc ība ir tā, ka ar saska ņotām tiesību norm ām ražošanas nozare g ūs 
apjomrad ītus ietaup ījumus: piem ēram, visam Eiropas tirgum var ēs izgatavot vienu ražojumu un nevajadz ēs to 
pielāgot katras dal ībvalsts tirgum, lai tur ieg ūtu tipa apstiprin ājumu. Pat ērētāji gūs labumu no zem ākām 
ražojumu cen ām, kas pak ļautas nep ārtrauktam ES m ēroga konkurences spiedienam.  
3. ES  INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
Šīs iniciatīvas mērķis ir vienkāršot spēkā esošo tiesisko regul ējumu, veicin āt to, lai samazin ātos emisijas 
īpatsvars  kopējā ceļu transporta emisij ā un lai emisijas da ļa būtu proporcion āla, uzlabot  tirgū ienākošu jaunu 
transportl īdzekļu drošību. 
Konkrētais vienkāršošanas m ērķis ir izveidot maz āk sarežģītu tiesisko regul ējumu, kas ir efekt īvāks, nav tik 
laikietilpīgs un ko viegl āk pielāgot tehnikas att īstībai, kā arī ļauj izvair īties no starptautisku standartu 
dublēšanas, lai ieinteres ētās personas nesaskartos ar vair ākām dažādām prasībām, kas skar vienu un to pašu 
jautājumu. 
Emisijas  jomā konkrētais mērķis ir, lai L kategorijas transportl īdzekļu emisijas īpatsvars no visas ce ļu transporta 
emisijas vismaz nep ārsniegtu pašreiz ējo emisijas daudzumu vai, v ēlams, samazin ātos proporcion āli faktiskajam 
šādu transportl īdzekļu nolietojumam/nobraukumam. J ārisina arī iztvaikošanas emisijas jaut ājums. 
Drošības jom ā konkrētie mērķi ir panākt tādu pat satiksmes negad ījumos boj ā gājušo un cietušo personu 
skaita samazin ājumu, kā citos ce ļu transporta veidos, par krit ēriju nosakot samazin ājuma tendenci, kas kopš 
2000. gada rakstur īga vieglo pasažieru automobi ļu sektor ā, uzlabot negad ījumu profilaksi, p ēc iespējas 
novēršot smagus un vieglus ievainojumus, un sekm ēt to, lai faktiskie satiksmes negad ījumos boj ā gājušo un 
cietušo personu statistikas dati neatš ķirtos no ce ļu satiksmes droš ības vidēja termiņa līdz ilgtermi ņa mērķiem. 
ES tiesību aktu pras ībās vajadz ētu ņemt vērā daudzus tehnolo ģijas jaunin ājumus, ļaujot ražošanas nozarei 
ražojuma tipu apstiprin āt tikai vienu reizi un tad laist sertific ētos ražojumus ne tikai ES iekš ējā tirgū, bet tirg ū 
citās valstīs, kas izv ēlējušās piemērot ANO EEK noteikumus. 
LV 7   LV 4. I ZVĒRTĒTO POLITISKO RISIN ĀJUMU P ĀRSKATS UN IZV ĒLĒTIE RISIN ĀJUMI 
Attiecībā uz katru m ērķi tika analiz ēti vairāki risinājumi (izvēlētie risinājumi norādīti zilā krāsā): 
Spēkā esošo ES ties ību aktu vienk āršošana  1) līdzšinējo regulējumu nemain īt  
2) atcelt sp ēkā esošās direktīvas un aizst āt ar minim ālu regulu skaitu  
3) pārstrādāt spēkā esošo Pamatdirekt īvu 2002/24/EK un t ās īstenošanas 
pasākumus   
Politiskie risin ājumi jaun ām emisijas robežv ērtībām 
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt  
2) jaunas emisijas robežv ērtības L1e mop ēdiem: aukst ās palaides R47 
testa cikls un 30 % auksta sv ēruma koeficents   
3) motociklu ražošanas nozares priekšlikums ( īstermiņā un vidējā termiņā) 
4) jauni pas ākumi, balstoties uz lab ākajām pieejamaj ām tehnolo ģijām  
5) jaunas robežv ērtības visiem L kategorijas transportl īdzekļiem, kas 
absolūtā izteiksm ē atbilst Euro 5 posmam vieglajiem pasažieru 
automobi ļiem (ilgtermi ņā) Vides aizsardz ības pasākumi: jauni vai p ārskatīti 
pasākumi jaunu transportl īdzekļu tipa 
apstiprin ājumam  
Pārstrādātā motociklu vispasaules test ēšanas cikla (WMTC) 
izmantošana visiem L kategorijas transportl īdzekļiem  
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt  
2) pārstrādāto motociklu vispasaules test ēšanas ciklu (WMTC) izmantot 
visiem L kategorijas transportl īdzekļiem 
Tipa apstiprin ājuma pras ības attiec ībā uz CO2 m ērījumu un 
degvielas pat ēriņa noteikšanu un zi ņošanu 
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt  
2) ieviest tipa apstiprin ājuma pras ības attiec ībā uz CO 2 mērījumu un 
degvielas pat ēriņa noteikšanu un zi ņošanu 
Iztvaikošanas emisijas tests un robežv ērtības  
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt  
2) visus karburatora mode ļus aizst āt ar degvielas iesmidzin ājuma 
modeļiem 
3) iztvaikošanas emisijas tests un robežv ērtības, kas nodrošina 
iztvaikošanas emisijas kontroli visiem L kategorijas transportl īdzekļiem Vides aizsardz ības pasākumi: jauni vai p ārskatīti 
pasākumi jaunu transportl īdzekļu tipa 
apstiprin ājumam (turpin ājums) 
Noturības pras ības 
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt  
2) nolietošanos ekspluat ācijas darbm ūžā samazin āt līdz 10 % un veikt 
lineāru ekstrapol āciju lielākam nobraukumam 
3) ekspluat ācijas darbm ūžu palielin āt par 60 %, t.i., l īdzvērtīgi 
palielinājumam attiec ībā uz vieglajiem pasažieru automobi ļiem, pārejot no 
Euro 3 posma (80 000 km) uz Euro 5 posmu (160 000 km)  
Atbilstības ekspluat ācijā testēšana un robežv ērtības  
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt  
2) atbilstības ekspluat ācijā proced ūra obligāta visiem Euro 3 posma 
motocikliem  
Vides aizsardz ības pasākumi: jauni pas ākumi, lai 
kontrolētu ekspluat ācijā esošo transportl īdzekļu 
emisiju  Iebūvētās diagnostikas (OBD) sist ēmas un piek ļuve remonta 
informācija  
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt (OBD sist ēmas netiek ieviestas un/vai 
remonta inform ācija nav pieejama)  
2) OBD sist ēmu izmantot t ādā pat veid ā kā vieglajos pasažieru 
automobi ļos (Eiropas OBD), tostarp katalizatora efektivit āte un aizdedzes 
izlaiduma kontrole. Remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijas piek ļuves 
noteikumi t ādi paši kā vieglajiem pasažieru automobi ļiem  
3) izmantot lab ākās pieejam ās tehnolo ģijas (BAT): neliela darb ības 
traucējumu kontrole (piem ēram, ķēdes nepārtrauktības pārbaude) (OBD 
1. posms) visiem L kategorijas transportl īdzekļiem, katalizatora 
efektivitātes kontroles nav. Remonta un tehnisk ās apkopes inform ācijas 
piekļuves noteikumi t ādi paši kā vieglajiem pasažieru automobi ļiem. 
LV 8   LV Uzlaboto bremžu sist ēmu oblig āta uzstādīšana  
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt 
2) uzstādīt bremžu pretblo ķēšanas sist ēmas visiem PDC 
3) uzstādīt bremžu pretblo ķēšanas sist ēmas PDC ar cilindru tilpumu6 
> 125cm3 un uzst ādīt uzlabot ās bremžu sist ēmas (kombin ētās bremžu 
sistēmas un/vai bremžu pretblo ķēšanas sist ēmas) motocikliem ar 50 cm3 
< cilindra tilpumu ≤ 125 cm3 
VAI 
4) obligāti uzstādīt uzlaboto bremžu sist ēmu motocikliem, kas atbilst A2 
vadītāju apliec ības rādītājiem7. Visus p ārējos L3e motociklus oblig āti 
aprīkot ar pretblo ķēšanas sist ēmām  
5) ražošanas nozares pašregul ācija 
Pasākumi pret neat ļautu tehnisko iejaukšanos  
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt  
2) atcelt Direkt īvas 97/24/EK 7. noda ļu, kurā ir pašlaik novecojuši 
pasākumi pret neat ļautu tehnisko iejaukšanos   
3) jauni pas ākumi pret neat ļautu tehnisko iejaukšanos  Drošības pasākumi: jaunu transportl īdzekļu tipa 
apstiprin ājuma pas ākumi  
 
74 kW jaudas ierobežojums motocikliem 
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt 
2) atcelt dal ībvalstīm doto iesp ēju noteikt 74 kW jaudas ierobežojumu  
3) noteikt saska ņotu 74 kW ierobežojumu 4) izmantot alternat īvu 
ierobežojumu, piem ēram, jaudas attiec ību pret masu  
Iedalīt jaunās kategorij ās tādus transportl īdzekļa tipus k ā elektriskie 
velosipēdi, tricikli un kvadricikli (L6e un L7e kategorija)  
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt 
2) kvadriciklus, elektriskos velosip ēdus un triciklus izsl ēgt no 
pamatregulas darb ības jomas 
3) attiecībā uz slēgtas virsb ūves kvadricikliem atgriezties pie ties ību aktos 
sākotnēji izmantot ās pieejas 
4) uzlabot ties ību aktus, pievienojot jaunas pras ības slēgtas virsb ūves 
kvadricikliem, pamatojoties uz pras ībām vieglajiem pasažieru 
automobi ļiem 
5) Transportl īdzekļu kategorijas iedal īt sīkāk, L1e, L5e, L6e un L72 
pievienojot atseviš ķas apakškategorijas. Š īm apakškategorij ām pievienot 
jaunas/p ārskatītas prasības. 
Īpašas pras ības L7e kategorijas transportl īdzekļiem 
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt 
2) izslēgt bezce ļu kvadriciklus (ATV) no pamatr egulas un pievienot jaunas 
drošības un emisijas pras ības ceļu kvadricikliem (ce ļu kvadricikli un 
slēgtas virsb ūves kvadricikli) 
3) saglabāt pašreiz ējo L7e kategoriju un pievienot jaunas pras ības visiem 
kvadricikliem 
4) L7e izveidot jaunas kategorijas ar īpašām prasībām bezce ļu un ceļu 
kvadricikliem  Uzlabots L kategorijas transportl īdzekļu iedalījums 
kategorij ās 
Īpašas pras ības alternat īvām degviel ām un sp ēkiekārtām 
1) līdzšinējo regulējumu nemain īt (valsts l īmeņa tiesību akti) 
2) tiesību akti ES m ērogā, nosakot s īkākas transportl īdzekļu kategorijas ar 
īpašiem pas ākumiem atš ķirīgiem transportl īdzekļiem un sp ēkiekārtu 
tehnoloģijām 
1. tabula.  Izvērtēto politisko risin ājumu pārskats un izv ēlētie politiskie risin ājumi 
5. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS UN SECIN ĀJUMS  
Risinājumus analiz ēja, vadoties p ēc tā, kādā mērā tie ietekm ēs mērķu sasniegšanu. Ja bija pieejami dati, visiem 
politiskajiem risin ājumiem veica kvalitat īvo un kvantitat īvo analīzi. Pārējos gadījumos veica vien īgi kvalitat īvo 
analīzi, lai izv ērtētu katra risin ājuma ekonomisko, ekolo ģisko, droš ības un soci ālo ietekmi. P ēdējā posmā tika 
salīdzinātu dažādo risinājumu priekšroc ības un tr ūkumi un sal īdzināta to efektivit āte, lietder ība un savstarp ējā 
atbilstība. Izvēlēto risinājumu galveno ietekmi var apkopot š ādi. 
5.1. Sp ēkā esošo ES ties ību aktu vienk āršošana 
Vēlamais risin ājums: 2.  Atcelt sp ēkā esošās direktīvas un aizst āt ar minim ālu regulu skaitu. Paredzam ā 
ietekme:  valsts apstiprin āšanas iest āžu priekšroc ības: 1) pēc sākotnējā ieguldījuma, samazin ās tiesisk ā 
regulējuma ikgad ējās izmaksas, 2) nav transpon ēšanas izmaksu un samazin ās tulkošanas izmaksas. Tiek l ēsts, 
ka no 2009. l īdz 2020. gadam valsts iest āžu ietaup ījumi salīdzinājumā ar bāzes risinājumu ir EUR 1,12 miljoni. 
Ražošanas nozares, tostarp MVU, un pat ērētāju priekšroc ības: 3) sastāvdaļu un transportl īdzekļa projekta 
                                                 
6 Skaitlis 125 cm3 attiecas uz p ārstrādātajā Direktīvā 2006/126/EK par vad ītāju apliec ībām noteiktaj ām 
robežvērtībām A1 klasei: motocikli ar cilindra tilpumu, kas nep ārsniedz 125 cm3, ar jaudu, kas nep ārsniedz 11kW, 
un jaudas attiec ību pret svaru, kas nep ārsniedz 0,1 kW/kg. 
7 P ārstrādātajā Direktīvā 2006/126/EK par vad ītāju apliecībām noteikt ās robežvērtības A2 klasei: 1) jauda, kas 
nepārsniedz 35 KW, ar 2) jaudas attiec ību pret svaru, kas nep ārsniedz 0,2 kW/kg, un 3) nav atvasin āti no 
transportl īdzekļiem, kuru jauda ir vair āk nekā divas reizes liel āka. 
LV 9   LV standartiz ācija, kas ražošanas nozarei rada apjomrad ītus ietaup ījumus, bet pat ērētājiem – zem ākas cenas . 
Ražošanas nozares un pat ērētāju ietaup ījumus naudas izteiksm ē nevarēja aprēķināt. 
5.2. Vides aizsardz ības pas ākumi: jauni vai p ārskatīti pasākumi jaunu transportl īdzekļu tipa 
apstiprin ājumam  
5.2.1. Politiskie risin ājumi jaun ām emisijas robežv ērtībām 
Vēlamais risin ājums: 3.  Motociklu ražošanas nozares priekšlikums īstermiņā un vidējā termiņā (2014 – 2017) 
un 5. risin ājums (Euro 5 posma robežv ērtības vieglajiem pasažieru automobi ļiem) ilgtermi ņā. Paredzam ā 
ietekme:  1) no 2009. l īdz 2020. gadam samazin āsies jaunu transportl īdzekļu radītā emisija : CO (-16  %), HC (-
15 %), PM (-37  %), un NOx (-27  %); 2) kopējo izmaksu (NPV) lab ākais aprēķins ražošanas nozarei 2009.–
2010. gad ā: EUR 7,6 miljoni.  
5.2.2. Emisijas laboratorijas testa cikls  
Vēlamais risin ājums: 2.  Pārstrādāto motociklu vispasaules test ēšanas ciklu (WMTC) izmantot visiem 
L kategorijas transportl īdzekļiem. Paredzam ā ietekme:  1) apjomrad īti ietaupījumi izgatavot ājiem, kas rodas no 
vispārējiem L kategorijas transportl īdzekļu pārdevumiem, iesp ējams, zem ākas izmaksas, kas j āsedz 
patērētājiem, un l īdz ar to zem ākas transportl īdzekļu cenas; 2) reālo braukšanas apst ākļu labāka simulācija; 3) 
uzlabota p ārredzamība patērētājiem, tiem ļaujot sal īdzināt dažādus transportl īdzekļu tipus degvielas pat ēriņa, 
CO 2 emisijas un pies ārņotāju (HC, CO un NOx) emisijas zi ņā. 
5.2.3. CO 2 un degvielas pat ēriņa tipa apstiprin ājums, transportl īdzekļa marķējums 
Vēlamais risin ājums: 2.  Tipa apstiprin ājuma pras ības, lai noteiktu un zi ņotu vien īgi par CO 2 emisiju un 
degvielas pat ēriņu. 
Paredzam ā ietekme:  1) objektīva inform ācija patērētājiem par re ālo CO 2 emisiju un degvielas pat ēriņu, lai 
palīdzētu izvēlēties iegādāties transportl īdzekļus ar maz āku degvielas pat ēriņu; 2) pārredzami L kategorijas 
(L1e līdz L72) transportl īdzekļu degvielas efektivit ātes rādītāji, kā arī pamats sal īdzināšanai ar citiem 
transportl īdzekļu veidiem; 3) sagaid āms neliels cenu palielin ājums, atkar ībā no tirgus konkurences ražošanas 
nozare var izv ēlēties šīs izmaksas p ārcelt uz pat ērētājiem vai ar ī tās absorb ēt. 
5.2.4. Iztvaikošanas emisijas tests un robežv ērtības  
Vēlamais risin ājums: 3.  iztvaikošanas  emisijas tests un robežv ērtības visiem L kategorijas transportl īdzekļiem. 
Paredzam ā ietekme: 1)  būtiski samazin āsies iztvaikošanas HC emisijas, tikai no PDC vien par aptuveni 2800 t 
līdz 2020. gadam (sk. ar ī 5.2.1.); 2) ražošanas nozares izmaksas attiec ībā uz PDC p ēc labākā pieejam ā 
aprēķina ir EUR 513 miljoni.  
5.2.5. Noturības pras ības  
Vēlamais risin ājums: 2.  nolietošanos ekspluat ācijas darbm ūžā samazin āt līdz 10 % (piem ēram, 12 000 km 
L1e mop ēdiem, 50 000 km L3e motocikliem utt.), ar line āru ekstrapol āciju lielākam nobraukumam. Paredzam ā 
ietekme:  1) līdz 2020. gadam ES-15 paredz ēta šāda emisijas samazin āšanās: HC – 12  500 t, CO – 75  500 t un 
NOx – 3  400 t; 2) labāka transportl īdzekļu kvalitāte ar emisiju saist ītu sastāvdaļu, piemēram, katal ītisku 
konverteru, palielin ātas notur ības dēļ; 3) palielinātās atbilstības izmaksas izgatavot ājiem var ētu palielin āt 
patērētāju cenas, bet to nevar ēja aprēķināt.  
5.3. Vides aizsardz ības pas ākumi: jauni pas ākumi, lai kontrol ētu ekspluat ācijā esošo 
transportl īdzekļu emisiju  
5.3.1. Atbilstības ekspluat ācijā testēšana un robežv ērtības  
Vēlamais risin ājums: 1.  līdzšinējo regulējumu nemain īt. Paredzam ā ietekme: 1)  praktisku iemeslu d ēļ uzskata 
par neīstenojamu.  
5.3.2. Iebūvētās diagnostikas (OBD) sist ēmas un piek ļuve remonta inform ācija  
Vēlamais risin ājums: 3.  izmantot lab āko pieejamo tehnolo ģiju: neliela darb ības trauc ējumu kontrole 
(piemēram, ķēdes nep ārtrauktības pārbaude) (OBD 1. posms) visiem L kategorijas (L1e l īdz L7e) 
transportl īdzekļiem, katalizatora efektivit ātes un aizdedzes izlaiduma kontroles nav; remonta un tehnisk ās 
apkopes inform ācijas piek ļuves noteikumi t ādi paši kā vieglajiem pasažieru automobi ļiem. Paredzam ā ietekme:  
1) būtiski samazin āsies darb ības trauc ējumu rad ītā ietekme uz vidi; 2) standartiz ēta darbības trauc ējumu 
informācija pieejama neatkar īgām darbn īcām, tas samazina izmaksas un laiku, kas nepieciešams darb ības 
traucējumu diagnostikai; 3) OBD kā alternat īvas gāzu testam izmantošana regul ārajā tehniskaj ā apskatē, ja 
piemērojams, t āpat kā vieglajiem pasažieru automobi ļiem; 4) izgatavot ājiem mazs papildu ieguld ījums tehnik ā 
(tehniskais nodrošin ājums un programmat ūra), jo OBD I posma elementi ir pieejami vis ā ražošanas nozar ē (bet 
vēl nav standartiz ēti). 
LV 10   LV 5.4. Droš ības pasākumi jaunu transportl īdzekļu tipa apstiprin ājumam 
5.4.1. Uzlaboto bremžu sist ēmu oblig āta uzstādīšana  
Vēlamais risin ājums: 3.  Uzstādīt bremžu pretblo ķēšanas sist ēmas PDC ar cilindru tilpumu6 > 125cm3 un 
uzstādīt uzlabot ās bremžu sist ēmas (kombin ētās bremžu sist ēmas un/vai bremžu pretblo ķēšanas sist ēmas) 
motocikliem ar 50 cm3 < cilindra tilpumu ≤ 125 cm3; 
VAI 
Vēlamais risin ājums: 4.  obligāti uzstādīt uzlaboto bremžu sist ēmu motocikliem, kas atbilst A2 vad ītāju 
apliecības rādītājiem7; visus pārējos L3e motociklus oblig āti aprīkot ar pretblo ķēšanās sistēmām. 
Paredzam ā ietekme:  1) būtisks satiksmes negad ījumos boj ā gājušo un cietušo personu skaita samazin ājums; 
labākais iesp ējamais apr ēķins ilgtermi ņā (2011.-2021.) boj ā gājušo skaita samazin ājums: 5332 ; 2) labākais 
iespējamais apr ēķins par ražošanas izmaks ām (2011.–2021.): EUR 3,46 miljardi; 3) labākais iesp ējamais 
aprēķins par sabiedr ībai sniegto labumu, samazinot boj ā gājušo personu skaitu: EUR 4,54 miljardi; maz āku 
smagu ievainojumu skaitu: EUR 1,4–3,3 miljardi, maz āku vieglu ievainojumu skaitu: EUR 184–409 miljoni; 5) 
labākais iesp ējamais izmaksu un ieguvumu apr ēķins par satiksmes negad ījumu nov ēršanu (2011.–2021.): 2,4 – 
3,2, labākais iesp ējamais izmaksu un ieguvumu apr ēķins par maz āku satiksmes negad ījumā cietušo skaitu 
(2011.–2021.): 2,0 – 2,6.  
5.4.2. Pasākumi pret neat ļautu tehnisko iejaukšanos  
Vēlamais risin ājums: 3.  Jauni pas ākumi pret neat ļautu tehnisko iejaukšanos. Paredzam ā ietekme:  1) 
neatļautas tehnisk ās iejaukšan ās tādas kaitējuma nov ēršana kā palielināts degvielas pat ēriņš un troksnis, 
piesārņotāja un CO 2 emisija; 2) iespējams īslaicīga negat īva ekonomisk ā ietekme uz atseviš ķiem 
pēcpārdošanas pieg ādātājiem, kas pieg ādā iekārtas un pakalpojumus pašreiz ējo transportl īdzekļu tehnolo ģiju 
atsevišķām modifik ācijām, kas kait īgi ietekm ē drošību un dabu.  
5.4.3. 74 kW jaudas ierobežojums motocikliem  
Vēlamais risin ājums: 2.  Atcelt dal ībvalstīm doto iesp ēju noteikt 74 kW jaudas ierobežojumu. Paredzam ā 
ietekme:  1) nav sagaid āma būtiska visp ārējās drošības samazin āšanās; 2) transportl īdzekļu izgatavot āju sloga 
samazināšana.  
5.5. Uzlabots L kategorijas transportl īdzekļu iedalījums kategorij ās 
5.5.1. Iedal īt jaunās kategorij ās tādus transportl īdzekļa tipus k ā elektriskie divrite ņi un kvadricikli. 
Vēlamais risin ājums: 5.  pievienot atseviš ķas apakškategorijas. Š īm apakškategorij ām pievienot 
jaunas/p ārskatītas prasības. Paredzam ā ietekme:  1) Izgatavot ājiem iesp ējami papildu atbilst ības vienreiz ējie 
izdevumi; 2) uzlabota tiesisk ā regulējuma konsekvence; 3) uzlabojumi attiec ībā uz droš ību, troksni, CO 2 un 
piesārņotāja emisiju, k ā arī degvielas pat ēriņu. 
5.5.2. Īpašas pras ības L7e kategorijas transportl īdzekļiem (kvadricikliem) 
Vēlamais risin ājums: 2.  izveidot jaunu apakškategoriju ce ļa kvadricikliem un sl ēgtas virsb ūves kvadricikliem. 
Paredzam ā ietekme:  1) Izgatavot ājiem iesp ējami papildu atbilst ības izdevumi, piem ēram, ceļu kvadricikliem, jo 
transportl īdzekļiem jāatbilst pārskatītiem kritērijiem; 2) uzlabota tiesisk ā regulējuma konsekvence un atbilst ība; 
3) uzlabojumi attiec ībā uz droš ību, troksni, CO 2 un pies ārņotāja emisiju, k ā arī degvielas pat ēriņu ceļu 
kvadricikliem un sl ēgtas virsb ūves kvadricikliem; 4) visurgājēji (ATV) b ūs iekļauti Maš īnu direkt īvā attiecībā uz 
drošības pasākumiem un Visurg ājējas tehnikas direkt īvā attiecībā uz ekolo ģiskajiem pas ākumiem.  
Sākotnēji izvēlēto 4. risin ājumu L7e kategoriju sadal īt trīs apakškategorij ās (L7A: ce ļu kvadricikli; L7B bezce ļu 
kvadricikli, t.i., visurg ājēji (ATV); un L7C: sl ēgtas virsb ūves kvadricikli) diemž ēl nevarēja paturēt, jo jaun ā regula 
attiecas uz ce ļu transportl īdzekļiem vai ar ī transportl īdzekļiem, kas re ģistrēti lietošanai uz koplietošanas ce ļiem, 
un ATV un ce ļu kvadriciklus nevar pien ācīgi nošķirt, pamatojoties uz projekt ēšanas krit ērijiem, kurus ir gr ūti vai 
dārgi modific ēt. 
5.5.3. Īpašas pras ības alternat īvām gāzveida degviel ām un alternat īvām spēkiekārtām (elektriska, 
jaukta) 
Vēlamais risin ājums: 2.  tiesību akti ES m ērogā, nosakot s īkākas transportl īdzekļu kategorijas ar īpašiem 
pasākumiem atš ķirīgiem transportl īdzekļiem un sp ēkiekārtu tehnolo ģijām. Paredzam ā ietekme:  1) gāzveida 
degvielas kopum ā: labvēlīga ietekme uz vidi, piem ēram, zem āka cieto da ļiņu, metānu nesaturošo og ļūdeņražu 
un CO emisija, k ā arī līdzīgs NOx emisiju l īmenis; 2) skaidrāku, piem ērotāku pasākumu rezult ātā tiek vienk āršoti 
tiesību akti, likvid ējot novecojušas vai p ārmērīgas pras ības; 3) iespēja iekļaut starptautiskus standartus (CEN, 
ANO EEK). Og ļūdeņraža tehnolo ģija uzstādīšanai pašg ājēju dicikliem anal īzes veikšanas laik ā (2009. gad ā) tika 
uzskatīta vēl par nepietiekami izstr ādātu. 
6. U ZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
6.1. Sp ēkā esošo ES ties ību aktu vienk āršošana 
Lai pārbaudītu, vai sp ēkā esošie ES ties ību akti tieš ām ir vienk āršoti, dal ībvalstīm jāizvērtē šādi jautājumi: 
analīzē izmantotie galvenie izmaksu parametri; katru gadu attiec īgajām direktīvām nepieciešamie groz ījumi; 
LV 11   LV pastāvīgās izmaksas, dal ībvalstij īstenojot sp ēkā esošo regul ējumu; tipa apstiprin ājumu skaits gad ā; laiks, kas 
jāpatērē, ieviešot izmai ņas regulējumā, transportl īdzekļa modelī vai standartiz ācijā; tehnisko standarta grupu 
tikšanos skaits; ce ļa izmaksas un dal ībnieku skaits. Šaj ā novērtējumā jāiekļauj ražošanas nozares un citu 
ieinteres ēto personu atsauksmes.  
6.2. Transportl īdzekļu tipa apstiprin ājuma ekolo ģiskie pas ākumi  
Trīs gadus p ēc pirmās piemērošanas Komisijai jauno tiesisko regul ējumu jāpārskata, lai noteiktu, vai pie ņēmumi 
un model ētās emisijas atbilst realit ātei. Šajā pārskatā jāiekļauj jautājums, vai elektrisko transportl īdzekļu 
izmantošanas papildu veicin āšana risina probl ēmu, ko rada L kategorijas transportl īdzekļu ar iekšdedzes 
motoru nesam ērīgi lielā emisija. Turkl āt jāizvērtē, vai pēc 2020. gada ir nepieciešams iek ļaut ārpuscikla emisijas 
prasības transportl īdzekļiem, kas apr īkoti ar š ādu motoru. Izv ēlētais 5. risin ājums ilgtermi ņā jāapstiprina ar 
ietekmes uz vidi p ētījumu. Period ā, kad 3. risin ājums stāsies spēkā, vai pēc tam, dal ībvalstīm būs jāveic 
turpmāka kontrole un izv ērtēšana. 
6.3. Drošības pasākumi jaunu transportl īdzekļu tipa apstiprin ājumam  
Lai novērtētu izmaiņu tiesību aktos ietekmi, dal ībvalstīm jāpārrauga satiksmes negad ījumu skaits, v ēlams 
saistībā ar motocikla motora jaudu, uzst ādīto aprīkojumu un brauc ēja vadītāja apliec ības kategoriju. Š ā 
ietekmes nov ērtējuma kvalit āti ietekm ēja fakts, ka nav pieejami ticami dati par satiksmes negad ījumos 
cietušajiem, k ā rezultātā bija jāveic pieņēmumi. Ticami dati šaj ā jomā ļautu pārbaudīt šos pie ņēmumus un veikt 
precīzāku novērtējumu par pied āvāto izmaiņu ietekmi. Par kombin ēto bremžu sist ēmu rentabilit āti bija pieejams 
tikai inform ācijas minimums. P ētījumu dati l īdzīgi tiem, kas sniegti par pretblo ķēšanas sist ēmām, uzlabos tic ību 
aplēstajai satiksmes negad ījumu soci ālajai ietekmei.  
6.4. Uzlabots L kategorijas transportl īdzekļu iedalījums kategorij ās 
Izvēlētajā risinājumā joprojām ir būtiskas neskaidr ības attiec ībā uz apstiprin āšanas un ietekmes uz droš ību un 
vidi galvenaj ām izmaks ām. Tas j āuzrauga un Komisijai un dal ībvalstīm jāiegūst precīzāki dati, lai preciz ētu 
ietekmes nov ērtējumu. Lai sniegtu inform āciju par kvadriciklu droš ību un var ētu novērtēt jebkura pas ākuma 
ietekmi, ir nepieciešami plaš āki dati par satiksmes negad ījumiem. L1e, L6e un L7e transportl īdzekļu iedalīšana 
sīkākās kategorij ās ļaus efekt īvāk pārraudzīt pieņemamo pas ākumu ietekmi uz droš ību.