PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Pēdējo divu gadu laikā Eiropas Savienība ir strādājusi, lai vienlaikus risinātu dažādas problēmas tādās jomās kā migrācijas pārvaldība, ES ārējo robežu integrēta robežu pārvaldība un cīņa pret terorismu un pārrobežu noziedzību. Efektīva informācijas apmaiņa dalībvalstu starpā un starp dalībvalstīm un attiecīgajām ES aģentūrām ir būtiska, lai nodrošinātu noturīgu šo problēmu risinājumu un veidotu efektīvu un reālu drošības Savienību.

Šengenas informācijas sistēma (SIS) ir vispiemērotākais līdzeklis efektīvai sadarbībai starp imigrācijas, policijas, muitas un tiesu iestādēm Eiropas Savienībā un Šengenas asociētajās valstīs. Dalībvalstu kompetentajām iestādēm, piemēram, policijai, robežsardzei un muitas amatpersonām ir jābūt piekļuvei augstas kvalitātes informācijai par personām vai priekšmetiem, kurus tie pārbauda, ar skaidrām norādēm par to, kas jādara katrā atsevišķā gadījumā. Šī lielapjoma informācijas sistēma ir Šengenas sadarbības pamatā un tai ir būtiska loma cilvēku brīvas pārvietošanās atvieglināšanā Šengenas zonā. Tā ļauj kompetentajām iestādēm ievadīt un iegūt datus par meklēšanā izsludinātām personām, personām, kurām, iespējams, nav tiesību ieceļot vai uzturēties ES, pazudušām personām, jo īpaši bērniem, kā arī priekšmetiem, kas var būt nozagti, nelikumīgi piesavināti vai pazaudēti. SIS ne tikai satur informāciju par noteiktu personu vai priekšmetu, bet arī skaidras norādes kompetentajām iestādēm par to, kā rīkoties, kad attiecīgā persona vai priekšmets ir atrasts.

Komisija 2016. gadā, trīs gadus pēc SIS otrās paaudzes sistēmas darbības sākšanas, veica tās vispusīgu novērtējumu. Šis novērtējums liecina, ka SIS darbība ir panākumiem bagāta. Valstu kompetentās iestādes 2015. gadā gandrīz 2,9 miljardus reižu salīdzināja personas un priekšmetus ar datiem, kas glabājas SIS, un apmainījās ar vairāk nekā 1,8 miljoniem papildinformācijas vienību. Tomēr, kā paziņots 2017. gada Komisijas darba programmā, pamatojoties uz līdz šim gūto pozitīvo pieredzi, sistēmas efektivitāte un lietderība būtu vēl vairāk jāstiprina. Šajā nolūkā Komisija iesniedz pirmo trīs priekšlikumu paketi, lai, pamatojoties uz novērtējuma rezultātiem, uzlabotu un paplašinātu SIS izmantošanu, vienlaicīgi turpinot darbu, lai pašreizējās un nākotnē iecerētās tiesībaizsardzības un robežu pārvaldības sistēmas kļūtu vēl savietojamākas, ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos veikumu. Šie priekšlikumi attiecas uz sistēmas izmantošanu a) robežu pārvaldībai, b) policijas un tiesu iestāžu sadarbībai krimināllietās un c) tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri uzturas nelikumīgi. Pirmie divi priekšlikumi kopā veido SIS izveides, darbības un izmantošanas juridisko pamatu. Priekšlikums par SIS izmantošanu tādu trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri uzturas nelikumīgi, papildina priekšlikumu par robežu pārvaldību un pilnveido tajā iekļautos noteikumus. Ar to izveido jaunu brīdinājumu kategoriju un uzlabo Direktīvas 2008/115/EK īstenošanu un uzraudzību. Ņemot vērā dalībvalstu atšķirīgās nostājas par dalību ES politikas virzienos brīvības, drošības un tiesiskuma telpas jomā, ir jāpieņem trīs dažādi tiesību akti, kas tomēr darbosies kopā, lai nodrošinātu visaptverošu sistēmas darbību un izmantošanu. Paralēli ar mērķi veicināt un uzlabot informācijas pārvaldību ES līmenī Komisija 2016. gada aprīlī uzsāka pārdomu procesu “Spēcīgākas un viedākas robežu un drošības informācijas sistēmas”. Vispārējais mērķis ir nodrošināt, ka kompetentajām iestādēm sistemātiski ir pieejama nepieciešamā informācija no dažādām to rīcībā esošām informācijas sistēmām. Lai sasniegtu šo mērķi, Komisija ir pārskatījusi esošo informācijas sistēmas uzbūvi ar mērķi atrast informācijas robus un trūkumus, kas izriet no pašreizējo sistēmu nepilnībām, kā arī no ES datu pārvaldības vispārējās struktūras sadrumstalotības. Lai atbalstītu šo darbu, Komisija izveidoja augsta līmeņa ekspertu grupu jautājumos par informācijas sistēmu savietojamību, kuras pagaidu konstatējumi ir ņemti vērā arī šo pirmo priekšlikumu paketes izstrādē attiecībā uz datu kvalitātes jautājumiem. Priekšsēdētājs Junkers 2016. gada septembra runā par stāvokli Savienībā cita starpā minēja arī nepieciešamību novērst informācijas pārvaldības trūkumus un uzlabot informācijas sistēmu sadarbspēju un savienojamību.

Ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas jautājumos par informācijas sistēmām un sadarbspēju konstatējumus, kas tiks publicēti 2017. gada pirmajā pusē, Komisija apsvērs iespēju 2017. gada vidū iesniegt otro priekšlikumu paketi, lai vēl vairāk uzlabotu SIS sadarbspēju ar citām IT sistēmām. Regulas (ES) Nr. 1077/2011 par Eiropas Aģentūras lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA) pārskatīšana ir vienlīdz svarīgs šā darba elements un, visticamāk, būs ietverta atsevišķā Komisijas priekšlikumā arī 2017. gadā. Ieguldījumi ātras, efektīvas un kvalitatīvas informācijas apmaiņas un informācijas pārvaldības, kā arī datubāžu sadarbspējas nodrošināšanā un informācijas sistēmās ir svarīgs aspekts, risinot pašreizējās drošības problēmas.

Ņemot vērā iepriekš minēto, šā priekšlikuma mērķis ir uzlabot un paplašināt SIS izmantošanu, nosakot dalībvalstu iestādēm pienākumu ievadīt SIS visus atgriešanas lēmumus, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, lai nodrošinātu to pamanāmību visā ES un tādējādi uzlabotu to izpildi. Priekšlikumā ir paplašināta SIS piemērošanas joma, ieviešot jaunu brīdinājumu kategoriju par atgriešanas lēmumiem.

Priekšlikumā par robežu pārvaldību jau ir paredzēti noteikumi par brīdinājumu ievadīšanu un apstrādi SIS, pamatojoties uz ieceļošanas aizliegumu, kas izdots saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK. Šie pasākumi pamatojas uz Šengenas acquis, jo tie atbalsta pārbaudes uz ES ārējām robežām. Brīdinājumu par atgriešanas lēmumiem, kas izdoti saskaņā ar noteikumiem, ievērojot Direktīvu 2008/115/EK, ievadīšana un apstrāde SIS atbalsta ES kopējo imigrācijas politiku, un tādēļ ir noteikta atsevišķā tiesību aktā. Priekšlikums par atgriešanu balstās uz vispārīgajiem noteikumiem par SIS izveidi un izmantošanu, kas paredzēti priekšlikumā par robežu pārvaldību. Ņemot vērā šīs ciešās saites, tas būtu jāpieņem, tam būtu jāstājas spēkā un tas būtu jāpiemēro vienlaikus ar robežu pārvaldības instrumentu.

Priekšlikums paplašināt SIS izmantošanu, lai sekotu līdzi to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanai, kuri dalībvalstīs uzturas nelikumīgi, atbalstīs un stiprinās Eiropas Savienības rīcību ceļā uz integrētu, ilgtspējīgu un visaptverošu ES migrācijas politiku. Neatbilstīgo migrantu, kuriem nav tiesību uzturēties ES, atgriešana viņu izcelsmes valstīs, pilnībā ievērojot neizraidīšanas principu, ir būtisks ES migrācijas politikas elements, kā uzsvērts Eiropas programmā migrācijas jomā. Tomēr ES atgriešanas sistēma darbojas nepilnīgi un nav pietiekami efektīva. No Eurostat pieejamā statistika liecina, ka pēdējo gadu laikā tikai aptuveni 40 % neatbilstīgo migrantu, kam bija pienākums izceļot, patiešām izbrauca no ES; 2015. gadā 553 395 trešo valstu valstspiederīgajiem bija dots rīkojums izceļot, tomēr faktiski tika atgriezti tikai 226 800.