LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.7.2010 
SEC(2010) 828 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
ar ko groza Direkt īvu 97/68/EK attiec ībā uz noteikumiem par motoriem, ko laiž tirg ū 
saskaņā ar “elast īguma sist ēmu” 
COM(2010)362 final 
SEC(2010)829 
 
 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
  
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA, 
ar ko groza Direkt īvu 97/68/EK attiec ībā uz noteikumiem par motoriem, ko laiž tirg ū 
saskaņā ar “elast īguma sist ēmu” 
 
LV 3   LV 1. PROBL ĒMAS  IZKLĀSTS 
Visurgājējas tehnikas direkt īva 97/68/EK1 (VGTD) reglament ē izplūdes gāzu (oglek ļa oksīds 
(CO), og ļūdeņraži (HC), sl āpekļa oksīdi (NOx) un makroda ļiņas (PM)) emisiju no 
dīzeļmotoriem, kas uzst ādīti visurgājējai tehnikai, tai skait ā celtniecības, lauksaimniec ības un 
mežsaimniec ības tehnikai, motorvagoniem un lokomot īvēm, iekšējo ūdensceļu kuģiem, 
motoriem ar nemain īgu apgriezienu skaitu (visbiež āk izmanto ģeneratoros un s ūkņos utt.), un 
maziem benz īna motoriem, ko izmanto daž ādos tehnikas veidos (tai skait ā tādos rokas 
instrumentos k ā ķēdes motorz āģi utt.). 
Spēkā esošais emisijas robežv ērtību posms, ko piem ēro lielākās dīzeļmotoru da ļas tipa 
apstiprināšanai, tiek d ēvēts par IIIA posmu. Motoriem, ko tirg ū laidīs no 2011. gada, šo 
posmu nomain īs nākamais posms ar stingr ākām prasībām — IIIB posms, atkar ībā no motora 
jaudas kategorijas. Nepieciešamajiem p ārveidojumiem attiec ībā uz motora konfigur āciju, 
izmēru vai svaru b ūs ķēdes reakcija, kas skars pamatiek ārtu ražotājus ( OEM ). Tehnisko 
risinājumu izstr āde IIIB posmam atbilstošu motoru ražošanai v ēl nav nosl ēgusies. T ā kā 
motoru un tehnikas konstrukcijas p ārveidošana nevar notikt vienlaikus, bet gan tikai sec īgi, 
OEM  jāveic tālāka izpēte un tehnolo ģiju attīstība, lai nodrošin ātu to, ka tirg ū tiek laista IIIB 
posmam atbilstoša tehnika. P ārveidojumi skars ne vien tehnikas korpusu, bet b ūs jāpielāgo arī 
tehnikas ražošanas l īnija (papildus vieta, izejmateri ālu pārkraušana un uzglab āšana, izmaksas 
utt.). VGTD min ētajai tehnikai rakstur īga šāda situācija: 
• Celtniecības un lauksaimniec ības tehnikas OEM vēl joprojām jāatrod tehniskie 
risinājumi, un t ādēļ nepieciešams pastiprin āts pētniecības un att īstības darbs. 
• Motorvagonu OEM  nav tik lielu gr ūtību, jo tie galvenok ārt izmanto motorus, kas 
jau izstrādāti visurg ājējai tehnikai, bet probl ēmas sagādā transportl īdzekļu 
konstrukcijas p ārveidošana, lai pieejamaj ā šaurajā vietā iekļautu motoru un 
pēcapstrādes sistēmas. 
• Lokomotīvju OEM  ir vislielākās grūtības panākt atbilsmi jaunaj ām robežvērtībām, 
un viņi to noteikti nevar ēs paveikt l īdz 2012. gada 1. janv ārim. Transportl īdzekļu 
pielāgošana IIIB posma pras ībām vēl nav sākusies. 
Jauno emisijas robežv ērtību ievērošana OEM  radīs ievērojamas atbilst ības izmaksas. Kopš 
2008. gada beig ām lielāko daļu Eiropā esošās rūpniecības nozares, kas ražo visurg ājēju 
tehniku, p ēkšņi un smagi sk ārusi glob ālā finanšu un ekonomikas kr īze. It īpaši kritušies 
celtniecības un lauksaimniec ības iekārtu pārdošanas apjomi — 2009. gad ā par 60 %, atkar ībā 
no tirgus segmenta, un p ēdējās prognozes liecina, ka l īdz 2010. gada beig ām situācija 
neuzlabosies. Motorvagonu joma ar ī ir saskārusies ar gr ūtībām, bet krīzes ietekme taj ā nešķiet 
tik smaga k ā celtniecības un lauksaimniec ības tehnikas jom ā. Pārdošanas apjomu krituma d ēļ 
OEM  trūkst nepieciešamo finanšu l īdzekļu, lai savlaic īgi saražotu tehniku, kas atbilst 
jaunajām emisijas robežv ērtībām.  
Komisijas priekšlikums groz īt visurgājējas tehnikas (VGT) direkt īvu ir saska ņā ar iepriekš 
minētajiem nelabv ēlīgajiem tirgus apst ākļiem. 
                                                 
1 OV L 59, 27.2.1998., 1. lpp. 
 
LV 4   LV 2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
Priekšlikum ā ir ņemts vērā subsidiarit ātes princips, jo direkt īvā jau ir harmoniz ēta tipa 
apstiprinājuma proced ūra motoru laišanai tirg ū, un dalībvalstis nevar r īkoties individu āli. 
3. M ĒRĶI 
Grozījumu  vispārējais mērķis ir cik iespējams mazin āt esošās ekonomikas kr īzes ietekmi uz 
konkrētiem visurg ājējas tehnikas un t ās motoru ražot ājiem, lai saglab ātu konkur ētspēju un 
nodarbinātību, un vienlaikus iesp ēju robežās mazināt to nelabv ēlīgo ietekmi uz vidi, ko izraisa 
noteikta esošo motoru skaita, kas pašlaik neatbilst jaunaj ām stingr ākajām emisijas 
robežvērtībām, vēlāka nomain īšana.  
Konkrētie mērķi 
Saglabāt ES VGT ražošanas nozares konkur ētspēju un mazin āt ekonomikas kr īzes radītās 
konkrētās grūtības. 
Ļaut rūpniecības nozarei turpin āt pētniecības un att īstības finans ēšanu, lai IIIB posm ā 
tehnoloģija būtu pieejama visiem ražojumu veidiem.  
Samazināt VGT emisiju, ļaujot nomain īt vecākus motorus, kas vair āk piesārņo vidi un pat ērē 
degvielu ar jauniem videi draudz īgākiem motoriem.  
Rīcības mērķi 
Savlaicīgi piedāvāt rentablu pas ākumu, kas ES motoru un tehnikas ražot ājiem ļaus saglab āt 
konkurētspēju un turpin āt pārdot ražojumus IIIB posma laik ā, un tādējādi mazin āt 
ekonomikas kr īzes radītās konkrētās grūtības. 
Saglabāt motivāciju ieguld īt pētniecībā un attīstībā un izstrādāt videi draudz īgākus motorus, 
kas atbilst n ākamajiem emisijas robežv ērtību posmiem. 
Ļaut ražošanas nozarei īstermiņā finansēt pētniecības un att īstības izdevumus, lai izstr ādātu 
IIIB posmam atbilstošu tehniku, radot iesp ēju vienlaikus turpin āt gūt ienākumus no 
pārdevumiem. 
4. P OLITISKO RISIN ĀJUMU VARIANTI  
Konkrētās problēmas risināšanai ir šādi varianti. 
4.1. Nozar ēm, uz kur ām jau attiecas elast īguma sist ēma  
4.1.1. Nav r īcības = pamata risin ājums 
OEM  var izmantot direkt īvā noteikto elast īguma sist ēmu. Elast īguma sist ēma iekārtu 
ražotājam ļauj laikā starp diviem sec īgiem robežv ērtību posmiem laist tirg ū konkrētu 
visurgājējas tehnikas skaitu, kur ā uzstādīti iepriekš ējam izplūdes gāzu emisijas robežv ērtību 
posmam atbilstoši motori. Elast īguma sist ēma attiecas uz lauksaimniec ības un 
mežsaimniec ības tehniku, kur ā izmanto kompresijas aizdedzes (d īzeļa) motorus, uz 
ģeneratoriem un s ūkņiem, kuros izmanto motorus ar nemain īgu apgriezienu skaitu, savuk ārt 
 
LV 5   LV neattiecas uz lokomot īvēm, motorvagoniem un iekš ējo ūdensceļu kuģiem ar dīzeļmotoriem. 
Tā pamatiek ārtu ražotājam ļauj laist tirg ū 1) katrā no motoru kategorij ām noteiktu tehnikas 
vienību skaitu, kas nep ārsniedz 20 % no t ā tehnikas daudzuma, kuru OEM  ir pārdevis gad ā 
(aprēķina kā vidējo aritmētisko no p ēdējos piecos gados ES tirg ū pārdotās tehnikas 
daudzuma) vai 2) noteiktu tehnikas vien ību skaitu, k ā noteikts šaj ā direktīvā. 
4.1.2. Aizdevumi, lai finans ētu krājumā esošus motorus, kas izgatavoti t ā saucamaj ā 
izpārdošanas period ā 
Šī direktīva rūpniecības nozarei IIIA posma laik ā sniedz iesp ēju ražot motorus un tehniku un 
veidot to kr ājumus ES teritorij ā, lai apgādātu rūpniecības nozares un lai aptvertu t ādu citu 
valstu vajadz ības, kurās nav tik stingru izpl ūdes gāzu emisijas ierobežojumu k ā ES. Pēc IIIB 
posma īstenošanas s ākuma krājumā esošos motorus un te hniku var laist tirg ū divus gadus. Šis 
risinājums paredz izmantot vald ības garant ētus aizdevumus, kas pieš ķirami OEM  IIIA posma 
prasībām atbilstošu motoru kr ājumu iepirkumam.  
4.1.3. Valsts m ēroga metāllūžņu sistēmas īstenošana 
Metāllūžņu sistēmas izmantošana ir motiv ējoša subsīdija, ko sa ņem lietotājs, kas nop ērk jaunu 
tehnikas vien ību ar IIIB posma pras ībām atbilstošu motoru. Saska ņā ar šo risin ājumu vecās un 
vides pras ībām mazāk atbilstoš ās tehnikas īpašnieks nodod tehniku met āllūžņos. Valsts 
iestāde par šiem met āllūžņiem īpašniekam maks ā fiksētu naudas summu. Īpašnieks naudu 
saņem caur bankas vai nodok ļu norēķinu sistēmu, kad ir pier ādīta jaunas tehnikas vien ības 
iegāde. 
4.1.4. Alternat īvi pasākumi elast īguma sist ēmas ietvaros 
4.1.4.1. Main īgas procentu likmes piem ērošana elast īguma sist ēmai 
Šis risinājums paredz daž ādu elastīguma procentu likmju piem ērošanu daž ādiem tehnikas 
veidiem saska ņā ar konkr ētajām problēmām, kas raduš ās pārejas period ā no IIIA uz IIIB 
posmu, un l īdzīgu metodi attiec ībā uz noteiktiem daudzumiem. 
4.1.4.2. Elast īguma procentu likmes paaugstin āšana līdz 50 % 
Šis risinājums paredz elast īguma procentu likmi paaugstin āt no 20 % l īdz 50 % attiec ībā uz 
visu tehniku, ko pašlaik skar elast īguma sist ēma. Attiec īgi tiks groz īts noteiktais maksim ālais 
motoru skaits. 
4.1.4.3. Nosac ījumiem pak ļauta elastīguma sist ēmas izmantošana, ar soda meh ānismu 
Lai saglab ātu motivāciju izstrādāt IIIB posma pras ībām atbilstošu tehniku, var ētu ieviest 
sistēmu, saska ņā ar kuru papildu elast īguma ties ības, ko izmantos p ārejas period ā no IIIA uz 
IIIB posmu, p ēc vairākiem gadiem uzliks par pien ākumu maks āt sodu. Tas veicin ātu OEM  
motivāciju izstrādāt tehniku ar IIIB posmam atbilstošiem motoriem un p ēc iespējas mazāk 
izmantot papildu elast īguma ties ības, kas tiem nepieciešamas, lai p ārvarētu ekonomikas kr īzi. 
4.1.5. Tirdzniec ības sistēmas ieviešana 
Var izveidot sist ēmu, kura uz ņēmumiem, kas piln ībā neizmanto elast īguma ties ības, ļautu 
savas ties ības pārdot uzņēmumiem, kam nepieciešams papildu elast īgums. Šīs sistēmas 
 
LV 6   LV īstenošanai nepieciešams elast īguma ties ību (atļauju) tirdzniec ības mehānisms un sist ēmas 
uzraudzības shēma. Katras elast īguma atļaujas cenu noteiks tirgus.  
4.2. Motorvagonu nozarei, uz kuru  pašlaik neattiecas elast īguma sist ēma  
Iespējami tie paši risin ājumi, kas aprakst īti 4.1. punkt ā, turklāt ir apsvērta 20 % elast īguma 
likmes ieviešana. 
5. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
5.1. Nozar ēm, uz kur ām jau attiecas elast īguma sist ēma 
Risinājums, kas neparedz nek ādu rīcību, nebūtu veiksm īgs noteikto m ērķu sasniegšanai, jo 
saglabātos tāda rūpniecības nozares situ ācija, kurā ražotāji vairs nesp ētu pārdot pras ībām 
atbilstošu tehniku. Daži uz ņēmumi min ētā iemesla d ēļ pārtrauktu uz ņēmējdarbību, un tā 
rezultātā zustu darba vietas. 
Risinājums, saska ņā ar kuru OEM  no ražotāja pērk krājumā esošus motorus , lai turpin ātu 
pārdot IIIA posmam atb ilstošu tehniku, nav īstenojams. Ekonomikas kr īzes dēļ naudas pl ūsma 
ir ierobežota, un priv ātās bankas nepied āvā pietiekamu kred īta apjomu. Ierosme vair āk ražot 
IIIA posma pras ībām atbilstošus motorus rad ītu milzīgu apjomu IIIA posma motoru t ā vietā, 
lai izstrādātu videi draudz īgākos IIIB posma pras ībām atbilstošos motorus. 
Metāllūžņu sistēmas izmantošana neparedz finans ēt OEM  ieguldījumus izp ētes un attīstības 
jomā, lai darītu pieejamu IIIB posmam atbilstošu tehniku. J āšaubās par to, vai met āllūžņu 
sistēma būtu pietiekama, lai bankas rosin ātu OEM  piešķirt papildu aizdevumus p ētniecībai un 
attīstībai. Turkl āt, ja dalībvalstis met āllūžņu sistēmu īstenotu daž ādos veidos, tas var ētu 
izraisīt iekšējā tirgus sadrumstalot ību un konkurences trauc ējumus. 
Elastīguma tirdzniec ības sistēma, ar kuras pal īdzību uzņēmumi var ētu pirkt papildu 
elastīguma ties ības no uz ņēmumiem, kam t ās nav nepieciešamas, rad ītu spēcīgu stimulu p ēc 
iespējas ātrāk nodrošin āt atbilsmi jaunaj ām emisijas robežv ērtībām. Tomēr šādas sarež ģītas 
sistēmas izveide īsā laikā nebūtu samērojama ar pl ānoto ieguvumu.  
Mainīgas elastīguma procentu likmes piem ērošana daž ādiem tehnikas veidiem  atkarībā 
no tā, cik lielā mērā nozare saskaras ar probl ēmām pārejas period ā no IIIA uz IIIB posmu, nav 
īstenojama, jo kr ājumi katr ā tehnikas kategorij ā nav uzskait īti, kā arī nav attiec īgas 
pārdevumu uzskaites sist ēmas. 
Elastīguma sist ēmas ar soda meh ānismu  izmantošana mazin ās bažas par to, ka liel āks 
elastīgums var ētu radīt konkurences trauc ējumus. Tom ēr trūkst inform ācijas par visurg ājējas 
tehnikas atbilst ību, un tas var ētu radīt ievērojamu slogu valsts kompetentaj ām iestādēm, kas 
šo risinājumu praktiski padara ne īstenojamu, turkl āt šāda mehānisma sagatavošana un 
īstenošana rad ītu nesam ērīgas izmaksas (pazi ņošana un p ārraudzība) salīdzinājumā ar 
ieguvumu, ko dos t ā piemērošana. 
Izvērtējot ietekmi, ko rada risinājums palielin āt elastīguma likmi l īdz 50 %  attiecībā uz 
tehniku, uz kuru jau attiecas elast īguma sist ēma, jāņem vērā ietekme vides, soci ālajā un 
ekonomikas jom ā. Vides ietekme ir noteikta, pamatojoties uz apr ēķinātā emisijas daudzuma 
ārējām izmaks ām. Emisijas daudzums ir apr ēķināts, ievērojot tehnikas/motoru kr ājumus, 
tehnikas vid ējo izmantošanas laiku un dz īves cikla ilgumu. Ietekme ekonomikas jom ā ir 
 
LV 7   LV izteikta k ā atbilstības izmaksu, tai skait ā pētniecības un att īstības izmaksu, motoru ražošanas 
mainīgo izmaksu, iek ārtu konstrukcijas p ārveidojumu izmaksu, p ēcapstrādes ierīču izmaksu 
un degvielas izmaksu, samazin ājums. Ar ietekmi soci ālekonomikas jom ā saprot atbilst ības 
izmaksas un īpašas tirgus situ ācijas. 
Vides izmaksas ir izmaksas, ko rada motoru papildu emisijas daudzums, sal īdzinot 20 % 
elastīguma sist ēmu ar groz īto 50 % elast īguma sist ēmu. Saska ņā ar izmantoto metodiku, kuras 
pamatā ir faktisk ā neto v ērtība (FNV), 50 % elast īguma sist ēmas vides izmaksas 
salīdzinājumā ar spēkā esošo 20 % elast īguma sist ēmu ir šādas. 
Vides izmaksas laik ā no 2008. l īdz 2030. gadam  
Piesārņotājviela  50 % elast īguma likme (miljonos euro)  
PM - 200 
NOx - 350 
Kopā - 550 
Ietekme  ekonomikas jom ā attiecas uz atbilst ības izmaks ām, tai skait ā galvenok ārt 
pētniecības un att īstības maksim ālo izmaksu samazin ājumu, pamatojoties uz EUROSTAT  
2005. gada datiem. Ietaup īto atbilstības izmaksu faktisk ā neto vērtība, ja izmanto groz īto 
elastīguma likmi, ir š āda. 
Ekonomiskais ieguvums ar 50 % elast īgumu sal īdzinājumā ar 20 % elast īgumu (miljonos 
euro)  
  X posms    
Gads Ieguvums 
pētniecības un 
attīstības jomā (%) Ieguvums naudas 
izteiksmē Diskontētais ieguvums  
2010 0,1 496 458 
2011 0,2 991 881 
2012 0,3 1 487 1 271 
2013 0,2 991 Nav ieguvuma, jo p ārklājas ar nākamo 
posmu  
Perioda kop ējais diskont ētais ieguvums  2 610 
Kopējās ietaupītās atbilstības izmaksas  2 124 
5.2. Nozar ēm, uz kur ām elastīguma sist ēma vēl neattiecas (motorvagoni) 
Pēc 5.1. punkta risin ājumu izvērtēšanas ir skaidrs, ka daži risin ājumi nav piem ēroti mērķu 
sasniegšanai un t ādējādi nav īstenojami. T ādēļ analīzē tiks apskat īts risinājums par 20 % un 
50 % elast īguma ieviešanu. 
Vides ietekmes , ko izraisa elast īguma sist ēmas piem ērošana motorvagoniem, apr ēķinu 
pamatā ir pieņēmums, ka visi motori, uz kuriem attiecas 20 % vai 50 % elast īguma sist ēma, 
tiks laisti tirg ū trīs gadu laik ā pēc IIIB posma īstenošanas attiec ībā uz motorvagoniem.  
 
LV 8   LV  
Elastīguma procentu likme Vides izmaksas (euro) gad ā 
20 %  3 400 000  
50 % 8 500 000  
Aprēķini attiecībā uz ekonomisko ietekmi saistībā ar to motoru atbilst ības izmaks ām, ko 
paredzēts laist tirg ū saskaņā ar ierosin āto elastīguma sist ēmas % likmi, ir š ādi.  
Elastīguma procentu likme Ietaup īto atbilstības izmaksu FNV (euro) 
gadā 
20 %  4 900 000  
50 % 12 500 000  
6. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
Elastīguma sist ēmas pārveidojums izraisa gan vides ietekmes samazin ājumu, gan ekonomisku 
ieguvumu, ietaupot atbilst ības izmaksas, tai skait ā maksim ālo pētniecības un att īstības 
izmaksu samazin ājumu, jo pagarin ās minēto izmaksu piem ērošanas periods. 
Risinājumu sal īdzinājums nozar ēm, uz kur ām attiecas elast īguma sist ēma (FNV, visas 
izmaksas euro)  
 ELASTĪGUMA PROCENTU LIKME  
 20 % 50 % 
Vides izmaksas 
  550 000 000 
Ietaupītās atbilstības izmaksas 
  2 124 000 000 
Risinājumu salīdzinājums motorvagoniem (FNV, visas izmaksas euro)  
 ELASTĪGUMA PROCENTU LIKME   
 nepiem ēro 20 % 50 % 
Vides izmaksas 
  10 200 000 25 500 000 
Ietaupītās atbilstības 
izmaksas   14 700 000 37 500 000 
 
LV 9   LV Lai gan ar 50 % elast īguma sist ēmu motorvagonu jom ā varētu gūt lielākus atbilst ības izmaksu 
ietaupījumus, šai jomai ierosina v ēlamo politisk ā risinājuma variantu 20 % apm ērā, jo 
motorvagonu ražot ājiem pirmo reizi tiek rad īta iespēja izmantot elast īguma sist ēmas 
noteikumus. Motorvagonu jom ā IIIB posma pras ībām atbilstoša tehnolo ģija jau past āv, un pēc 
iespējas jāveicina tās izmantošana. Motorv agonu motorus visbiež āk “aizņemas” no smag ās 
tehnikas (kravas automaš īnām, autobusiem utt.), un saska ņā ar ražošanas nozares inform āciju 
tos tikai nedaudz j āpielāgo vai mazliet j āpagarina, lai tie atbilstu  motorvagona korpusam. 
Tādēļ nav nepieciešams izmantot IIIA posma pras ībām atbilstošus motorus, jo IIIB posma 
prasībām atbilstoši motori jau past āv, un jāveicina to izmantošana. Ar ierosin āto 20 % 
elastīguma sist ēmu plānots nodrošin āt maksim ālo ierobežojumu IIIA posma pras ībām 
atbilstošu motoru laišanai tirg ū, kurā ir daudz motorvagonu operatoru, un vienlaikus sniegt 
tiem iesp ēju saglab āt uzņēmējdarbību un veikt ieguld ījumus IIIB posma motoru izstr ādes 
pabeigšan ā. 
Secinājums ir t āds, ka izv ēle ir par labu risin ājumam, kurš paredz elast īguma likmes 
palielināšanu līdz 50 % nozar ēm, uz kur ām elastīguma sist ēma jau attiecas, un j āpielāgo 
kopējais motoru skaits, ko laiž tirg ū saskaņā ar minēto sistēmu. 
Turklāt par vislab āko tika atz īts risinājums, kas paredz elast īguma sist ēmu attiecin āt uz 
motorvagoniem, piem ērojot 20 % elast īguma likmi. Ar šiem risin ājumiem pan āk pienācīgu 
līdzsvaru starp vajadz ību saglab āt attiecīgās nozares konkur ētspēju krīzes laikā un samazin āt 
nelabvēlīgo ietekmi vides jom ā, negrozot direkt īvas vispārīgos mērķus, proti, samazin āt VGT 
piesārņojošās emisijas apjomu. 
7. UZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Paplašināto elastīguma sist ēmas noteikumu ietekmes izv ērtējums pēc tās īstenošanas un 
noslēgšanas tiks balst īts uz ražošanas nozares un dal ībvalstu sniegto inform āciju, pamatojoties 
uz direktīvas 4. pantu un XIII pielikumu.