Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2021/C 269/08)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas datubāzē eAmbrosia.

VIENOTS DOKUMENTS

“Salzwedeler Baumkuchen”

ES Nr.: PGI-DE-0733-AM01 — 2020. gada 27. maijā

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Salzwedeler Baumkuchen”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Vācija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

2.3. grupa. Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, konditorejas izstrādājumi, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Cilindriskas formas kūka ar neregulārām kārtām un nenoteiktu krokojumu. Zalcvēdeles kūkaskoku “Salzwedeler Baumkuchen” pagatavo no mīklas masas, kas cepta pa kārtām, un tāpēc griezumā kūka izskatās kā “koka gadskārtas”. Kūkaskoks [Baumkuchen] augstumā var sasniegt līdz pat 90 cm, bet diametrā – līdz pat 40 cm. Kūkaskoka viducis gar garenisko asi ir dobs, tukšuma diametrs var sasniegt līdz pat 20 cm. Vienas kūkas svars ir 2 līdz 5 kg.

Kad kūkaskoks “Salzwedeler Baumkuchen” ir gatavs, to parasti veselu nepārdod; tas tiek sagriezts gredzenos vai gabalos, kuru augstums parasti ir no 5 līdz 50 cm un svars – no 50 līdz 4 000 g. Visvairāk pieprasītie kūkas gabali ir no 300 g līdz vienai mārciņai. Bez tam ir vēl Baumkuchenspitzen – gludi trapecveida gabali, kuru garums ir aptuveni 4 cm un biezums – aptuveni 1 cm. Tie var būt arī dažādas formas un izmēru no kūkaskoka gredzena nogriezti gabaliņi, kuru garums ir 2–4,5 cm un biezums – 2 cm. Turklāt ir arī Baumkuchenriegel – no kūkaskoka gredzena nogriezti batoniņi, kuru garums ir 8–10 cm un biezums – 3 cm.

Atkarībā no kūkaskoka dažādās glazūras ir šāda veida kūkas:

— kūkaskoks ar cukura glazūru,

— kūkaskoks ar tumšo šokolādi,

— kūkaskoks ar balto šokolādi,

— kūkaskoks ar piena šokolādi,

— kūkaskoks ar cukura glazūru un tumšo šokolādi,

— kūkaskoks ar cukura glazūru un piena šokolādi,

— kūkaskoks ar tumšo šokolādi un piena šokolādi,

— kūkaskoks ar tumšo šokolādi un balto šokolādi,

— kūkaskoks ar piena šokolādi un balto šokolādi,

— kūkaskoks bez glazūras un bez šokolādes,

— kūkaskoka gabali, kas pilnīgi klāti ar šokolādes (tumšās, piena vai baltās šokolādes) glazūru,

— kūkaskoka batoniņi, kas pilnīgi klāti ar šokolādes (tumšās, piena vai baltās šokolādes) glazūru, cukura glazūru, vai kūkaskoka batoniņi ar smalkām tumšās, piena vai baltās šokolādes svītrām.

Sastāvs

1 kg sviesta vai koncentrēta sviesta, 1 kg miltu, kviešu vai kukurūzas ciete saskaņā ar uzņēmuma cepšanas praksi,

0,8 līdz 1 kg olas dzeltenuma vai atbilstoša svara veseli olas dzeltenumi,

0,8 līdz 1 kg olas baltumu vai atbilstoša svara veseli olas baltumi,

0,8 līdz 1 kg cukura,

dabīgās aromātvielas saskaņā ar uzņēmuma cepšanas praksi,

aprikožu ievārījums (pēc izvēles),

cukura vai šokolādes glazūra.

Konservanti netiek izmantoti.

Neizmanto arī cepamo pulveri vai citus mīklas irdinātājus.

Ņemot vērā iepriekš nosauktos daudzumus, galaprodukta svars sasniedz aptuveni 3,5 līdz 4,0 kg.

Kvalitātes kritēriji

Ārējais izskats: pievilcīga, nedaudz krokota forma (izņemot kūkaskoka galotni, kurai nav kroku), vienmērīga, virsu pārsedzoša spīdīga un gluda glazūra;

Forma (vesela kūkaskoka forma): garums 60 līdz 90 cm, ārējais diametrs 12 līdz 40 cm, iekšējais diametrs 4 līdz 20 cm.

Glazūra: cukura glazūra, tumšās, piena vai baltās šokolādes glazūra.

Krāsa: atkarībā no glazūras kūka ir baltā vai krēmkrāsā, gaiši brūnā vai tumši brūnā krāsā.

Konsistence: mīkstums vienmērīgi irdens, nedaudz mitrs.

Iekšējais izskats: vienmērīgi zeltaini brūnas vienāda biezuma kārtas.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

“Salzwedeler Baumkuchen” gatavo tikai un vienīgi noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Uz pārdošanas etiķetes jānorāda sastāvdaļas, svars un ražotājs, minot pasta indeksu, vietas apzīmējumu un ielas nosaukumu.

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Ģeogrāfiskais apgabals ietver Zalcvēdeles [Salzwedel] pilsētu 2006. gada robežās.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

1807. gadā Baumkuchen recepti ir pierakstījis konditors Johanns Andreass Šernikovs [Johann Andreas Schernikow]; receptē aprakstītos gatavošanas paņēmienus un sastāvdaļas līdz pat mūsdienām izmanto pirmā Zalcvēdeles kūkaskoku ceptuve “Salzwedeler Baumkuchenfabrik”. Aptuveni 1812. gadā Zalcvēdeles pilsēta Šernikovam piešķīra pilsoņa tiesības.

19. gadsimta pirmajā pusē publicētajā analītiskajā literatūrā ir saglabājusies informācija par to, ka Zalcvēdelē gatavoti cauruļveida konditorejas izstrādājumi, kuru forma atgādināja koka stumbru. Savukārt formāli kūka “Salzwedeler Baumkuchen” pirmo reizi minētā 1843. gada dokumentos.

Līdz ar pieaugošo industrializāciju 19. gadsimta otrajā pusē izveidojās arī turīgo pilsoņu kārta, kas varēja atļauties kulinārus gardumus no citiem reģioniem. Zalcvēdelē kāda apņēmīga maiznieku un konditoru grupa nelaida izdevību garām un, izmantojot ražošanas pieredzi, kūkaskoku sāka ražot nosūtīšanai arī uz attālākiem noieta reģioniem (Berlīni, Hannoveri, Vidusvāciju, kā arī ārzemēm – Vīni vai Sanktpēterburgu). Sākas plaša “Salzwedeler Baumkuchen” ražošana, un to iepazina visā Vācijā un tālu aiz tās robežām. Lai arī pārbaudāma informācija nav pieejama, tomēr šķiet, ka kopš 19. gadsimta beigām līdz Pirmajam pasaules karam, kā arī starp abiem pasaules kariem nevienā Vācijas pilsētā nav cepts tik daudz kūkaskoku kā Zalcvēdelē. Lielāko daļu Zalcvēdelē pagatavotu kūku – no 80 līdz 90 % – sūtīja uz citurieni.

Patērētājiem jau toreiz “Salzwedeler Baumkuchen” bija īpašs produkts, kura izcelsme varēja būt tikai Zalcvēdelē un kurš tā sevišķo kvalitātes īpašību dēļ (to pamatā bija gatavošanas veids un receptūra) skaidri atšķīrās no citu reģionu kūkaskokiem.

Otrā pasaules kara laikā kūkaskoka ražošana tika pārtraukta piespiedu kārtā, produktu pamazām atsāka ražot pēc kara. Neraugoties uz to, ka 1958. gadā lielākais kūkaskoka ražotājs tika ekspropriēts, “Salzwedeler Baumkuchen” īpašo slavu palīdzēja atgūt ilggadīgā Zalcvēdelē izkoptā tradīcija un konditoru zinātība. Receptūrā un ražošanas metodē nekas nemainījās, izņemot to, ka izejvielu trūkuma dēļ sviests daļēji tika aizstāts ar margarīnu. Arvien vairāk, tāpat kā agrāk, tika cepts eksportam. Gadu no gada tūkstošiem ar nosaukumu “Salzwedeler Baumkuchen” apzīmētu kūku sūtīja uz ārzemēm, galvenokārt uz rietumvalstīm.

5.2. Produkta specifika

“Salzwedeler Baumkuchen” ir reģionāls maizes izstrādājums, kura pagatavošanai ir senas tradīcijas, to pazīst ārpus Zalcvēdeles reģiona robežām un to ir īpaši iecienījuši patērētāji.

Zalcvēdelē kūkaskoku ražo jau gandrīz 200 gadu, kopš 19. gadsimta otrās puses šis izstrādājums tiek pārdots visā Vācijā un arī ārzemēs (sk. “Deutschland Spezialitätenküche”, izdevēja Christine Metzger, 1999. g., 46. lpp.). Tā kā produkta sastāvdaļu un ražošanas izmaksas ir lielas, tas maksā ļoti dārgi. Pagatavošanas metode visos uzņēmumos ir vienāda. Kūkaskoks ir mīklas izstrādājums, kuram ir vairākas kārtas, to cep uz atklātas uguns un mīklas masu kārtu pa kārtai ar pavārnīcu lej uz rotējoša iesma. Receptes galvenās sastāvdaļas arī ir vienādas visos uzņēmumos.

Izstrādājumu joprojām pasniedz galvenokārt svētku reizēs, piemēram, Ziemassvētkos, Lieldienās vai dzimšanas dienas svinībās. Tā kā kūkaskoka ražošanai bija vajadzīgas augstvērtīgas izejvielas, tā ražošana tika vairākkārt pārtraukta – kara laikā un nabadzības gados (1914.–1918. gadā un 1939.–1948. gadā).

Receptūra un pagatavošana nav mainījusies jau 150 gadus. Joprojām netiek izmantoti konservanti, pasterizācija un sasaldēšana, tādēļ “Salzwedeler Baumkuchen”, bez šaubām, tiek klasificēts svaigu maizes produktu kategorijā.

Jau 1883. gadā Dītrihss un Parīziuss (Dietrichs und Parisius) rakstīja (Bilder aus der Altmark, J. F. Richter izdevniecība, Hamburga), ka “gardēži salīdzinājumā ar citu vietu tāda paša nosaukuma kūkām dod priekšroku Zalcvēdeles kūkaskokam, un nav tālu tā diena, kad šis izstrādājums iegūs pasaules slavu. Jau tagad tūkstošiem kastu ar saldo un gardo produktu no veselas virknes konditoreju ceļo uz pastu, lai to nogādātu ne tikai uz visiem Vācijas novadiem, bet bieži arī uz Krieviju un Ameriku, lai arī tur to varētu nobaudīt.”

Jubilejas rakstu krājumā “100 Jahre Salzwedeler Wochenblatt” (1932, 113. lpp.) rakstā “Ko mēs zinām par Zalcvēdeles kūkaskoku?” (Was weiß man vom Salzwedeler Baumkuchen?) rodams šāds citāts:

“Ja cilvēks pasaka, ka viņš ir no Zalcvēdeles, tad 99 gadījumos no simta varam dzirdēt atbildi: “Ak tā, jūs esat no turienes, no kurienes nācis arī kūkaskoks!””

Par to, ka tradīcija un šā produkta labā slava nav zudusi, citstarp, liecina arī fakts, ka, 2005. gada starptautiskajā Berlīnes Zaļajā nedēļā veicot aptauju par “Salzwedeler Baumkuchen”, no 500 aptaujāto 60,6 % teica, ka jau ir dzirdējuši nosaukumu “Salzwedeler Baumkuchen” vai ir par to lasījuši, savukārt 92 % no šīs grupas uzskatīja, ka Zalcvēdeles kūkaskoku ražo tikai Zalcvēdelē, turklāt 81 %, pieņemot lēmumu par pirkumu, būtisku nozīmi piešķir arī šai izcelsmei.

Zalcvēdeles kūkaskoks jau aptuveni 100 gadus radis atspoguļojumu arī reģionālajās paražās. Dziesmas un dzejoļi stāsta par kūkaskoku, un tas neiztrūkst arī reģionālajās procesijās. Mūsdienās kūkaskoks piesaista arī tūristus, ar tā gatavošanu var iepazīties vairākās demonstrējumu ceptuvēs. Kopš 2004. gada tiek izvēlēta arī kūkaskoka karaliene, un no šā paša laika reizi gadā tiek svinēti kūkaskoka svētki.

Arī valstī izdotajos ceļvežos (sk. Baedecker Deutschland, 1998. g., 98. lpp.) un tirdzniecības reklāmās “Salzwedeler Baumkuchen” minēts kā tradicionāls Zalcvēdeles izstrādājums.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

“Salzwedeler Baumkuchen” labās slavas pamatā ir galvenokārt šā izstrādājuma gatavošanas senās tradīcijas Zalcvēdeles pilsētā, meistaru prasme un produkta augstā kvalitāte, kā arī produkta nostiprināšanās šīs pilsētas kultūras dzīvē, jo pilsētu dēvē arī par kūkaskoka pilsētu (sk. iepriekš minēto “Deutschland Spezialitätenküche”). Tātad “Salzwedeler Baumkuchen” ir reģionāls ēdiens, kura labās slavas pamatā galvenā nozīme ir tā ciešajai saiknei ar izcelsmes vietu Zalcvēdeli.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/42039

(1) OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.