ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Padomes Regula (ES) 2017/1939, ar ko īsteno ciešāku sadarbību Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidei, tika pieņemta 2017. gada 12. oktobrī un stājās spēkā 2017. gada 20. novembrī. Saskaņā ar minētās regulas 20. pantu Komisija ir atbildīga par EPPO izveidi un tās sākotnējo administratīvo darbību, līdz EPPO ir spēja īstenot pašai savu budžetu. Komisija veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ātru EPPO izveidi. Saskaņā ar regulas 120. pantu un ievērojot trīs gadu izveides posmu, Komisijas mērķis ir sākt EPPO darbību līdz 2020. gada beigām.

Svarīgs aspekts EPPO izveidē un tās darbības uzsākšanā ir saistīts ar personāla, jo īpaši Eiropas galvenā prokurora un Eiropas prokuroru, atlasi un iecelšanu amatā. Lai atlasītu EPPO Eiropas galveno prokuroru un Eiropas prokurorus, Regulas (ES) 2017/1939 14. panta 3. punktā paredzēts, ka Padome nosaka atlases komitejas darbības noteikumus un pieņem lēmumu, ar ko pēc Komisijas priekšlikuma ieceļ tās locekļus. Šajā nolūkā Komisija 2018. gada 25. maijā pieņēma priekšlikumu Padomes Īstenošanas lēmumam, kura pielikumā ir noteikti atlases komitejas darbības noteikumi.

Lai izveidotu Regulas (ES) 2017/1939 14. panta 3. punktā paredzēto atlases komiteju, Komisija ierosina Padomes Īstenošanas lēmumu, ar ko ieceļ komitejas locekļus. Saskaņā ar Regulas (ES) 2017/1939 14. panta 3. punktu Komisija atlases komitejas sastāvam ierosina divpadsmit personas, kuras izvēlētas no Tiesas un Revīzijas palātas bijušo locekļu, bijušo Eurojust valstu locekļu, valstu augstāko tiesu locekļu, augsta līmeņa prokuroru un vispāratzītu kompetentu juristu vidus. Vienu no izvēlētajām personām 2018. gada 31. maijā ierosināja Eiropas Parlaments. Komisija ir ņēmusi vērā vajadzību nodrošināt līdzsvaru attiecībā uz ģeogrāfisko sadalījumu, dzimumu un zināšanām par to dalībvalstu tiesību sistēmām, kuras piedalās EPPO.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

1.1.Priekšlikuma pamatojums un mērķi

1.2.Konsekvence ar pašreizējiem politikas nosacījumiem politikas jomā

1.3.Konsekvence ar citām ES politikas nostādnēm

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

2.1.Juridiskais pamats

Ņemot vērā to, ka ar priekšlikumu groza spēkā esošo Direktīvu 2008/106/EK un atceļ Direktīvu 2005/45/EK, juridiskais pamats joprojām ir LESD 100. panta 2. punkts (bijušais EKL 80. panta 2. punkts), kurā paredz pasākumus jūras transporta jomā.

2.2.Subsidiaritāte (jomām, kas nav Savienības ekskluzīvā kompetencē)

ES tiesību akti par jūrnieku sagatavošanas un sertificēšanas prasībām galvenokārt veidoti saskaņā ar starptautiskām prasībām, proti, STCW konvenciju. Tā kā STCW konvencija jau ir pilnīgi transponēta ES tiesību aktos un visas dalībvalstis ir konvencijas puses, direktīva jāsaskaņo ar starptautiskā regulējuma jaunākajiem grozījumiem.

Ņemot vērā kuģošanas globalitāti, būtu jāizvairās no dalībvalstu starptautisko saistību neatbilstības to saistībām ES. Saistībā ar to ir būtiski STCW konvenciju ieviest ES saskaņoti, lai tiktu saglabāti vienlīdzīgi konkurences apstākļi starp dalībvalstīm.

Turklāt trešo valstu atzīšanas centralizētais mehānisms ES līmenī ietver saskaņā ar STCW konvenciju noteikto dalībvalstu pienākumu izvērtēt to trešo valstu sagatavošanas, izglītības un sertificēšanas sistēmas, kuru jūrnieku sertifikātus tās atzīst. Izvērtējumā tika konstatēts, ka centralizētais mehānisms veicināja vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp ES un trešām valstīm, vienlaikus ievērojami samazinot izmaksas salīdzinājumā ar situāciju, kāda izveidotos, ja pārbaudes trešās valstīs veiktu katra dalībvalsts atsevišķi.
Ierosinātais grozījums nepārsniedz to, kas nepieciešams konkrēto jautājumu risināšanai un tādējādi Līguma mērķu par iekšējā tirgus pareizu un efektīvu darbību sasniegšanai.

Priekšlikuma mērķis ir ieviest pienākumu reģistrēt tos ekonomikas dalībniekus, kas pārvieto preces atbilstoši Direktīvas XXX/EK V nodaļas 2. iedaļai. Bez šā priekšlikuma nebūs iespējams pilnībā automatizēt patēriņam nodotu preču pārvietošanu ES.

•Instrumenta izvēle

Padomes Regula.

3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

Direktīva 2008/118/EK tika izvērtēta, un par pamatu Priekšlikumam Padomes direktīvai, ar ko nosaka akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu, tika ņemta minētā izvērtēšana un Komisijas 2017. gada 21. aprīļa ziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam par Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvas 2008/118/EK par akcīzes nodokļa piemērošanas vispārēju režīmu īstenošanu un novērtējumu (COM(2017) 184 final). Ziņojumā tika uzsvērta nepieciešamība veikt turpmāku automatizēšanu, un šis priekšlikums tikai paredz nelielus pielāgojumus, kas atspoguļo šo politikas risinājumu.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

Apspriešanās ar ieinteresētajām personām notika saistībā ar Padomes Direktīvas 2008/118/EK pārskatīšanu.

•Ietekmes novērtējums

Atsevišķs ietekmes novērtējums nebija nepieciešams, jo politikas risinājums, kas paredz turpmāku automatizēšanu, tika apstiprināts Direktīvas 2008/118/EK pārstrādātās redakcijas ietekmes novērtējumā.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Direktīvas 2008/118/EK izvērtēšana tika veikta Komisijas REFIT programmas ietvaros.

•Pamattiesības

Šajā priekšlikumā ir ievērotas pamattiesības, jo īpaši tiesības uz privātumu, ievērojot pašreiz spēkā esošo noteikumu par datu aizsardzību, kas paredzēts Regulā (ES) Nr. 389/2012.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Jebkāda finanšu ietekme, kas ir saistīta ar EMCS ceturtā posma ieviešanu, izriet no Lēmuma XXX/EK. Ietekme uz budžetu, ko radīs jaunā, paplašinātā pakalpojuma centralizēta izstrāde un darbība, tiks finansēta no FISCALIS budžeta ar apropriācijām, kas jau ir paredzētas oficiālajā finanšu plānojumā. Papildu resursi no ES budžeta nav nepieciešami. Turklāt ar šo iniciatīvu nav paredzēts skart Komisijas priekšlikumu par nākamo daudzgadu finanšu shēmu.

5.CITI ELEMENTI

•Īstenošanas plāni un uzraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

Neattiecas.

•Skaidrojošie dokumenti (attiecībā uz direktīvām)
·ES pievienotā vērtība: .eu augšējā līmeņa domēnam pēc tā būtības ir pārrobežu dimensija; īpašs domēna nosaukums ar ļoti skaidru un identificējamu kopēju apzīmējumu Savienībai ir svarīgs un vērtīgs Savienības tiešsaistes identitātes elements.

Sākotnējam .eu tiesiskajam regulējumam bija nozīmīga loma īpašas vārdtelpas izveidē Savienībai, tomēr tas ir novecojis un neelastīgs, tāpēc vairs nav efektīvs, lietderīgs vai saskanīgs šodienas strauji mainīgajā tehnoloģiskajā tirgus vidē.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām

eu. tiesiskā regulējuma REFIT pārskatīšanas ietvaros Eiropas Komisija veica vispusīgu apspriešanos ar ieinteresētajām personām. Šīs apspriešanās nolūks bija apkopot viedokļus izvērtējumam, novērtējot .eu TLD tiesisko regulējumu atbilstoši efektivitātes, lietderības, saskaņotības, būtiskuma un ES pievienotās vērtības kritērijiem. Tās mērķis bija arī savākt atsauksmes par aspektiem, kurus varētu būt nepieciešams pārskatīt pašreizējā .eu tiesiskajā regulējumā, izmantojot iespējamas leģislatīvas un/vai neleģislatīvas iniciatīvas.

Apspriešanās stratēģija, kas atbalsta .eu regulu pārskatīšanu, bija atšķirīga trīs ieinteresēto personu grupām: personas, kuras regulas ietekmē tieši to ikdienas darbībā, t. i., .eu reģistrs un .eu reģistratori; .eu TLD lietotāji un citas ieinteresētās personas domēnu nosaukumu sistēmas (DNS) ekosistēmā; ieinteresētās personas, kuras, iespējams, iegūst no .eu TLD ieguldījuma digitālajā vienotajā tirgū un ES tiešsaistes identitātē un kuras tādējādi netieši ietekmē .eu regula. Stratēģija ietvēra arī sabiedrisku apspriešanos, tiešas pārrunas un ad-hoc sanāksmes ar ieinteresētajām personām, apaļā galda diskusijas ar Eiropas reģistratoriem, Eiropas ccTLD reģistratoru aptaujas un pašreizējo .eu reģistratoru aptauju. Sabiedriskās apspriešanās gaitā no ieinteresētajām personām tika iegūti arī daudzi rakstveida viedokļi. “Sabiedriskā apspriešanās par .eu augšējā līmeņa domēna regulu izvērtēšanu un pārskatīšanu” notika no 2017. gada 12. maija līdz 4. augustam, un tās laikā tika saņemtas 43 atbildes no respondentiem 17 dalībvalstīs. Sabiedriskās apspriešanās rezultāti ir publicēti tiešsaistē.
(2)

Merlanga un makreles piezvejas drīkst būt ne vairāk kā 2 % apmērā no kvotas (OT1/*2A3A4). Merlanga un makreles piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar šo noteikumu, un sugu piezvejas, ko atskaita no kvotas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktu, kopumā nepārsniedz 9 % no kvotas.
Dažām pārvietošanas izmaksām pirms finanšu norēķina, iespējams, būs vajadzīgs priekšfinansējums no ES budžeta. Šajā sakarībā Komisija sadarbībā ar Eiropas Zāļu aģentūru novērtēs, cik liels iespējamais papildu finansējums jāpiešķir no ES budžeta. Vajadzības gadījumā Komisija ierosinās attiecīgus priekšlikumus Eiropas Parlamentam un Padomei saistībā ar ikgadējo budžeta procedūru 2019. gadam un, ja nepieciešams, 2018. gadam. Tas attiecas, piemēram, uz izmaksām, kas saistītas ar pašu pārcelšanos. Turklāt saistībā ar Finanšu regulas 203. pantā noteikto ēku procedūru, kas paredz Eiropas Parlamenta un Padomes iepriekšēju apstiprinājumu pirms tādu līgumu noslēgšanas, kuri saistīti ar ēku projektiem, tiks iesniegtas arī izmaksas, kas saistītas ar ievākšanos jaunajās telpās. Paredzams, ka šis process tiks sākts pēc iespējas drīzāk (vēlākais 2018. gada sākumā).

Eiropas Zāļu aģentūras pārvietošana ietekmēs budžetu, īpaši ņemot vērā izmaksas, kas saistītas ar tās pašreizējā īres līguma priekšlaicīgu izbeigšanu Londonā Apvienotās Karalistes izstāšanās dēļ, pašas pārcelšanās izmaksas un izmaksas, kas saistītas ar ievākšanos jaunajās telpās Amsterdamā. Kā noteikts Padomes 2017. gada 22. maija Norādēs sarunām par līgumu ar Apvienoto Karalisti, kurās nosaka tās izstāšanās kārtību no Eiropas Savienības, Apvienotajai Karalistei pilnībā jāsedz ar izstāšanās procesu saistītās īpašās izmaksas, piemēram, par to aģentūru pārvietošanu, kuras atrodas Apvienotajā Karalistē.

Priekšlikums

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar ko attiecībā uz Eiropas Zāļu aģentūras atrašanās vietu groza Regulu (EK) Nr. 726/2004



(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu un 168. panta 4. punkta c) apakšpunktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

(1)Saistībā ar Apvienotās Karalistes 2017. gada 29. marta paziņojumu par nodomu izstāties no Savienības atbilstoši Līguma par Eiropas Savienību 50. pantam pārējās 27 dalībvalstis Vispārējo lietu padomes ietvaros (“50. pants”) par jauno Eiropas Zāļu aģentūras atrašanās vietu izvēlējās Amsterdamu (Nīderlande).

(2)Ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 50. panta 3. punktu, Eiropas Zāļu aģentūrai būtu jāpārceļas uz jauno atrašanās vietu no dienas, kurā Apvienotajai Karalistei Līgumi vairs nav saistoši, vai no 2019. gada 30. marta atkarībā no tā, kurš no šiem datumiem ir agrāks.

(3)Lai nodrošinātu Eiropas Zāļu aģentūras pienācīgu darbību tās jaunajā atrašanās vietā, pirms Eiropas Zāļu aģentūras ievākšanās jaunajā atrašanās vietā būtu jānoslēdz mītnes nolīgums.

(4)Lai Eiropas Zāļu aģentūrai dotu pietiekami daudz laika pārvietošanās vajadzībām, šai regulai būtu jāstājas spēkā steidzamā kārtā.

(5)Tāpēc Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 726/2004 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulā (EK) Nr. 726/2004 iekļauj šādu 71.a pantu:
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Komisija, pamatojoties uz attiecīgajām sarunu norādēm, ar Maurīcijas valdību risināja sarunas par to, lai noslēgtu jaunu protokolu, kas pievienots Partnerattiecību nolīgumam zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Savienību un Maurīcijas Republiku. Šo sarunu rezultātā 2017. gada 26. aprīlī tika parafēts jauns protokols. Protokols aptver četru gadu periodu no tā provizoriskās piemērošanas sākuma dienas, t. i., no parakstīšanas dienas, kā noteikts protokola 15. pantā.

Jaunā protokola galvenais mērķis ir, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu un ievērojot Indijas okeāna tunzivju komisijas (IOTC) ieteikumus, nodrošināt Savienības kuģiem zvejas iespējas Maurīcijas ūdeņos, attiecīgā gadījumā nepārsniedzot pieejamo pārpalikumu. Komisijas nostāja sarunās daļēji pamatojās uz rezultātiem, kas gūti, veicot iepriekšējā protokola (2014.–2017. gadam) izvērtējumu un provizorisku novērtējumu par to, vai būtu lietderīgi noslēgt jaunu protokolu. Gan izvērtējumu, gan novērtējumu veica ārēji eksperti. Protokols arī nodrošinās Eiropas Savienībai un Maurīcijas Republikai iespēju ciešāk sadarboties, lai veicinātu ilgtspējīgas zivsaimniecības politiku un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Maurīcijas ūdeņos, un atbalstīs Maurīcijas centienus attīstīt ilgtspējīgu okeānu ekonomiku, kas ir abu pušu interesēs.

Protokolā ir paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās:

– 40 tunzivju seineri,

– 45 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Reģionālajā konvencijā par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (turpmāk “konvencija”) paredzēti noteikumi par to preču izcelsmi, ko tirgo saskaņā ar attiecīgajiem nolīgumiem, kuri noslēgti starp Līgumslēdzējām pusēm.

Konvencijas II papildinājuma 1. pantā noteikts, ka Līgumslēdzējas puses var piemērot divpusējā tirdzniecībā īpašus noteikumus, atkāpjoties no vispārējiem noteikumiem, kas izklāstīti I papildinājumā. Šie īpašie noteikumi ir izklāstīti II papildinājuma pielikumos.

Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma (CBTN), kurā piedalās Moldovas Republika un Eiropas Savienības Stabilizācijas un asociācijas procesa dalībnieki (turpmāk “CBTN puses”), Apvienotā komiteja 2015. gada 26. novembra Lēmumā 3/2015 paredzēja nodokļu atmaksas un pilnīgas kumulācijas iespēju tirdzniecībā starp CBTN pusēm. Visas CBTN puses ir konvencijas Līgumslēdzējas puses.

CBTN Apvienotās komitejas Lēmumā 3/2015 ir ietverti noteikumi, ar kuriem atkāpjas no Konvencijas I papildinājuma noteikumiem, un tādēļ ir nepieciešams grozīt Konvencijas II papildinājumu. Pirmkārt, ar to atkāpjas no I papildinājuma 14. panta, kurā noteikts nodokļu atmaksas aizlieguma princips. Otrkārt, ar to atkāpjas no I papildinājuma 3. panta par kumulāciju, jo pilnīga kumulācija šajā noteikumā nav paredzēta.

Pārējie Lēmuma 3/2015 noteikumi nodrošina šo atkāpju raitu īstenošanu.

Turklāt ir nodrošināts tas, ka šīs atkāpes neietekmē tirdzniecību ar pārējām konvencijas Līgumslēdzējām pusēm. Lēmuma 3/2015 1. pantā noteikts, ka izstrādājumi, kas ieguvuši izcelsmi CBTN pusē, piemērojot šīs atkāpes, tiks izslēgti no kumulācijas saskaņā ar konvencijas vispārējiem noteikumiem.

Konvencijas 4. panta 3. punktā noteikts, ka konvencijas un papildinājumu grozījumus pieņem ar konvencijas Apvienotās komitejas lēmumu. Saskaņā ar 3. panta 2. punktu Apvienotā komiteja lēmumu pieņem vienprātīgi.
par papildu muitas nodokļiem dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (kodifikācija)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Ö Līgumu par Eiropas Savienības darbību Õ, un jo īpaši tā Ö 207. panta 2. punktu Õ,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru,

tā kā:

ê

(1)Padomes Regula (EK) Nr. 673/2005 ir vairākas reizes būtiski grozīta. Skaidrības un praktisku iemeslu dēļ minētā regula būtu jākodificē.

ê 673/2005 1. apsvērums

(2)Pasaules Tirdzniecības Organizācijas (“PTO”) Strīdu izšķiršanas organizācija (“SIO”) 2003. gada 27. janvārī pieņēma Apelācijas iestādes lēmumu un Speciālistu grupas lēmumu, kuru atbalstīja Apelācijas iestādes lēmums, konstatējot, ka Akts par ilgstošu dempinga un pretsubsīdijas kompensāciju (“CDSOA”) nav saderīgs ar Amerikas Savienoto Valstu saistībām, kuras noteiktas PTO nolīgumos.

ê 673/2005 2. apsvērums (pielāgots)

(3)Ņemot vērā to, ka Amerikas Savienotās Valstis nenodrošināja savu tiesību aktu atbilstību attiecīgajiem nolīgumiem, Kopiena lūdza Ö atļauju no Õ SIO pārtraukt attiecībā uz Amerikas Savienotajām Valstīm piemērot tarifu koncesijas un citas attiecīgas saistības, kas noteiktas saskaņā ar 1994. gada Vispārējo vienošanos par tarifiem un tirdzniecību (“VVTT”). Amerikas Savienotās Valstis iebilda pret tarifu koncesiju un attiecīgo saistību pārtraukšanas apjomu, un lieta tika nodota šķīrējtiesai.

ê 673/2005 3. apsvērums

(4)Šķīrējtiesnesis 2004. gada 31. augustā konstatēja, ka Kopienai katru gadu radītais zudums vai samazinājums bija 72 % no CDSOA antidempinga vai pretsubsīdiju maksājumu summas par importu no Kopienas pēdējā gadā, par kuru attiecīgajā laikā bija pieejami dati, kā tos publicējušas Amerikas Savienoto Valstu iestādes. Šķīrējtiesnesis secināja, ka ar PTO noteikumiem būtu saderīga tāda koncesiju vai citu saistību pārtraukšana no Kopienas puses, piemērojot papildu ievedmuitu kopā ar saistošajiem muitas nodokļiem, attiecībā uz Amerikas Savienoto Valstu izcelsmes preču sarakstu, kura gadā aptver tirdzniecības apjomu, kas nepārsniedz zuduma vai samazinājuma apjomu. Atbilstīgi šķīrējtiesneša lēmumam SIO 2004. gada 26. novembrī deva atļauju pārtraukt tarifu koncesiju un attiecīgo saistību, kas noteiktas saskaņā ar VVTT 1994, piemērošanu Amerikas Savienotajām Valstīm.
Lai gan ES līmenī ir pieņemti kopīgi noteikumi par pasažieru kuģiem, tostarp Ro-Ro prāmjiem un HSC, kas veic vietējus reisus, attiecībā uz starptautiskiem reisiem, uz kuriem attiecas starptautiskās konvencijas, šādu noteikumu nav. Starptautiskās konvencijas pieļauj ievērojamas atkāpes iespējas un atšķirīgas drošības standartu interpretācijas. Pasažieriem, kas ceļo ES, ir tiesības sagaidīt, ka neatkarīgi no izmantotā kuģa vai pakalpojuma veida tiks nodrošināts vienāds drošības līmenis.

Tā kā starptautiskā līmenī nav izpildes mehānismu, ES apsekojumu režīms, ko piemēro gan vietējiem, gan starptautiskiem pasažieru kuģiem, joprojām ir priekšnoteikums tam, lai uz pasažieru kuģiem uzturētu augstus cilvēku dzīvības aizsardzības standartus un novērstu standartiem neatbilstīgu kuģošanu. Minētais režīms garantē arī to, ka ES ūdeņos visu operatoru starpā ir līdzvērtīga konkurence neatkarīgi no valstspiederības vai no karoga, ar kuru to kuģi kuģo, un neatkarīgi no tā, vai tie ir starptautiski vai vietēji reisi. Tāpēc saskaņotus nosacījumus Ro-Ro prāmju un HSC satiksmei uz un no ES ostām, kā arī vienādu drošības līmeni nevarētu sasniegt ar vienpusēju darbību dalībvalstu līmenī.
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Ierosinātā Padomes lēmuma mērķis ir izveidot Eiropas Savienības nostāju OTIF Ekspertu komitejas bīstamo kravu pārvadājumiem ("RID ekspertu komiteja") sanāksmē, kas paredzēta 2016. gada 25. maijā, attiecībā uz dažiem Konvencijas par starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem (COTIF) C papildinājuma pielikumā iekļauto tehnisko un administratīvo noteikumu grozījumiem, par kuriem minētajai komitejai jāpieņem lēmums.

Iepriekš minētais pielikums, kas pazīstams kā "RID" (Regulations concerning the International Carriage of Dangerous Goods by Rail — Noteikumi par bīstamo kravu starptautiskajiem dzelzceļa pārvadājumiem), reglamentē bīstamo kravu starptautiskos dzelzceļa pārvadājumus starp tām COTIF līgumslēdzējām valstīm, kuras piemēro RID noteikumus ("RID līgumslēdzējas valstis").
PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Komisija, pamatojoties uz attiecīgajām sarunu norādēm, ar Libērijas valdību risināja sarunas par to, lai noslēgtu jaunu ilgtspējīgas zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu un tā īstenošanas protokolu starp Eiropas Savienību un Libērijas Republiku. Šo sarunu rezultātā 2015. gada 5. jūnijā tika parafēts jauns nolīgums un protokols. Tie aptver piecu gadu periodu, kas sākas no to provizoriskās piemērošanas dienas, t. i., no parakstīšanas dienas, kā noteikts nolīguma 15. pantā un protokola 12. pantā.

Jaunais nolīgums nodrošinās satvaru, kurā ņemtas vērā reformētās kopējās zivsaimniecības politikas prioritātes un tās ārējā dimensija, ar mērķi izveidot stratēģisku partnerību starp Eiropas Savienību un Libērijas Republiku.

Jaunā protokola galvenais mērķis ir, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko ieteikumu un ievērojot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) ieteikumus, nodrošināt Savienības kuģiem zvejas iespējas Libērijas zvejas zonā, attiecīgā gadījumā nepārsniedzot pieejamo pārpalikumu. Komisijas nostāja sarunās daļēji pamatojās uz rezultātiem, kurus neatkarīgi eksperti guvuši, veicot provizorisku novērtējumu par to, vai būtu lietderīgi noslēgt jaunu nolīgumu un protokolu. Mērķis ir arī veicināt Eiropas Savienības un Libērijas Republikas sadarbību, lai atbilstoši abu Pušu interesēm veicinātu zivsaimniecības politikas ilgtspējību un zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Libērijas zvejas zonā.

Protokolā ir paredzētas zvejas iespējas šādās kategorijās:

– 28 tunzivju seineri,

– 6 kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām.

Komisija attiecīgi ierosina, lai Padome atļautu parakstīt un provizoriski piemērot jauno nolīgumu un tā īstenošanas protokolu.
"Heksabromciklododekāns 'Heksabromciklododekāns' ir heksabromciklododekāns, 1,2,5,6,9,10-heksabromciklododekāns un tā galvenie diastereoizomēri: alfa-heksabromciklododekāns, beta-heksabromciklododekāns un gamma-heksabromciklododekāns

25637-99-4, 3194-55-6, 134237-50-6, 134237-51-7, 134237-52-8

247-148-4, 221-695-9