Priekšlikums Padomes lēmums par Protokola noslēgšanu, Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā, līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas piedalīšanos, kā Līgumslēdzējām pusēm, saskaņā ar to iestāšanos Eiropas Savienībā /* COM/2004/0596 galīgā redakcija - CNS 2004/0201 */





Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par Protokola noslēgšanu, Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā, līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietošanos, attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas piedalīšanos, kā Līgumslēdzējām pusēm, saskaņā ar to iestāšanos Eiropas Savienībā (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Līgums par personu brīvu pārvietosanos starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā. Līgumu nepieciesams labot, lai ļautu jaunajām dalībvalstīm iekļauties kā Līgumslēdzējām pusēm. Sekojot Komisijas 2003. gada 5. maija sniegtajam pilnvarojumam, ar Šveices Konfederāciju notika sarunas par protokolu par Līguma pieņemsanu. Galvenie sarunu jautājumi tika izlemti 2004. gada 19. maijā ES-Šveices visaugstākā līmeņa tiksanās laikā. Protokols, ar kuru tiek labots Līgums, paredz speciālu pārejas laiku nodarbinātajiem un pakalpojumu sniedzējiem atsevisķās jomās, un tām personām, kuras ir Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas pilsoņi. Šis pārejas laiks ilgs vēlākais līdz 2011. gada 30. aprīlim. Turklāt protokols ievies izmaiņas attiecībā uz nekustamā īpasuma iegūsanu, tāpat arī tehniska rakstura pielāgojumus, it īpasi, attiecībā uz Līguma II (Sociālās aizsardzības shēmu koordinācija) un III pielikumu (Profesionālo kvalifikāciju savstarpēja atzīsana). Attiecībā uz Kopienu kā Protokola līdzdalībnieci juridiskais pamats ierosinātajiem Padomes lēmumiem ir tas pats, kurs tika izmantots sākotnējam Līgumam. Attiecībā uz Protokola ratifikāciju dalībvalstīs, lai dalībvalstis ratificētu Protokolu, Komisijai saskaņā ar Pievienosanās akta 6. panta 2. punktu Protokola projekts jāiesniedz Padomei parakstīsanai un slēdzienam. Padome tiek aicināta apstiprināt pievienoto Lēmuma priekslikumu par Līguma Protokola par personu brīvu pārvietosanos, starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses un Šveices Konfederāciju, no otras puses, parakstīsanu un slēdziena pārsūtīsanu Padomei. 2004/0201(CNS) Priekslikums PADOMES LĒMUMS par Protokola noslēgsanu, Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā, līgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietosanos, attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas piedalīsanos, kā Līgumslēdzējām pusēm, saskaņā ar to iestāsanos Eiropas Savienībā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas Dibināsanas līgumu, un, jo īpasi 310. pantu, saistībā ar 300. panta 2. punkta otro teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo apakspunktu, ņemot vērā 2003. gada 16. aprīļa Pievienosanās līgumu, un jo īpasi tā 2. panta 3. punktu, ņemot vērā Pievienosanās aktu, kas pievienots Pievienosanās līgumam, jo īpasi 6. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekslikumu [1], [1] OV C , , p. lpp ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu [2] [2] EP atzinums tā kā: (1) Sekojot pilnvarojumam, kas 2003. gada 5. maijā sniegts Komisijai, sarunas ar Šveices Konfederāciju par Līguma Protokolu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietosanos, attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas piedalīsanos, kā Līgumslēdzējām pusēm, saskaņā ar to iestāsanos Eiropas Savienībā, ir pabeigtas. (2) Saskaņā ar 2004. gada ... .... Padomes lēmumu ..../..../EK, un atliekot tā noslēgsanu uz vēlāku datumu, sis Protokols Eiropas Kopienas vārdā ir parakstīts 2004. gada ... ... , (3) Protokols jānoslēdz, IR NOLĒMUSI. 1. pants Līguma protokols starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietosanos, attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas piedalīsanos, kā Līgumslēdzējām pusēm, saskaņā ar to iestāsanos Eiropas Savienībā, ar so ir apstiprināts Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā. Protokola teksts ir pievienots lēmumam. 2. pants Padomes priekssēdētājs, Kopienas un tās dalībvalstu vārdā, nosūtīs piekrisanas paziņojumu Protokola 6. pantā norādītajos termiņos. Briselē, Padomes vārdā Priekssēdētājs PROTOKOLS LĪGUMAM STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN TĀS DALĪBVALSTĪM, NO VIENAS PUSES, UN ŠVEICES KONFEDERĀCIJU, NO OTRAS PUSES, PAR PERSONU BRĪVU PĀRVIETOŠANOS, ATTIECĪBĀ UZ ČEHIJAS REPUBLIKAS, IGAUNIJAS REPUBLIKAS, KIPRAS REPUBLIKAS, LATVIJAS REPUBLIKAS, LIETUVAS REPUBLIKAS, MALTAS REPUBLIKAS, POLIJAS REPUBLIKAS, SLOVĀKIJAS REPUBLIKAS, SLOVĒNIJAS REPUBLIKAS, UNGĀRIJAS REPUBLIKAS PIEDALĪŠANOS KĀ LĪGUMSLĒDZĒJĀM PUSĒM, SASKAŅĀ AR TO IESTĀŠANOS EIROPAS SAVIENĪBĀ Austrijas Republika, Beļģijas Karaliste, Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Francijas Republika, Grieķijas Republika, Igaunijas Republika, Itālijas Republika, Īrija, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Maltas Republika, Nīderlandes Karaliste, Polijas Republika, Portugāles Republika, Slovākijas Republika, Slovēnijas Republika, Somijas Republika, Spānijas Karaliste, Ungārijas Republika, Vācijas Federatīvā Republika un Zviedrijas Karaliste se turpmāk "dalībvalstīm", kuras pārstāv Eiropas Savienības Padome, un Eiropas Kopiena, kuru arī pārstāv Eiropas Savienības Padome, no vienas puses, un Šveices Konfederācija se turpmāk "Šveice", no otras puses, turpmāk "Līgumslēdzējas puses", ŅEMOT VĒRĀ 1999. gada 21. jūnija līgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietosanos (turpmāk "Līgumu"), kas stājās spēkā 2002. gada 1. jūnijā; ŅEMOT VĒRĀ Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas (turpmāk "jaunās dalībvalstis") pievienosanos Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā; TĀ KĀ jaunajām dalībvalstīm jākļūst par Līguma Līgumslēdzējām pusēm; IEVĒROJOT TO, KA Pievienosanās akts Eiropas Savienības Padomei nodrosina tiesības Eiropas Savienības dalībvalstu vārdā slēgt jauno dalībvalstu pievienosanās protokolu augstākminētajam Līgumam; IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI: 1. pants 1. Jaunās dalībvalstis ar so kļūst par Līguma Līgumslēdzējām pusēm. 2. No Protokola spēkā stāsanās brīza, Līguma noteikumi būs saistosi citām dalībvalstīm kā pasreizējām Līguma Līgumslēdzējām pusēm, saskaņā ar termiņiem un noteikumiem, kas noteikti sajā Protokolā. 2. pants Līguma galvenā daļā un Līguma I pielikumā tiks veiktas sādas izmaiņas: a) Līguma Līgumslēdzēju pusu sarakstu aizstāj ar turpmāko: 'Eiropas Kopiena, Austrijas Republika, Beļģijas Karaliste, Čehijas Republika, Dānijas Karaliste, Francijas Republika, Grieķijas Republika, Igaunijas Republika, Itālijas Republika, Īrija, Kipras Republika, Latvijas Republika, Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste, Lietuvas Republika, Luksemburgas Lielhercogiste, Maltas Republika, Nīderlandes Karaliste, Polijas Republika, Portugāles Republika, Slovākijas Republika, Slovēnijas Republika, Somijas Republika, Spānijas Karaliste, Ungārijas Republika, Vācijas Federatīvā Republika, Zviedrijas Republika, no vienas puses, un Šveices Konfederācija, no otras puses'. b) Līguma 10. pantā atbilstosi 1., 2., 3., 4., un 5. punktam ir jāpievieno attiecīgie 1.a, 2.a, 3.a, 4.a, 4.b un 5.a punkti: 1. a Šveice līdz 2007. gada 31. maijam var paturēt kvantitatīvos ierobezojumus nodarbinātajiem un pasnodarbinātajiem, kuri strādā Šveicē, un kuri ir Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Ungārijas Republikas pilsoņi, pieeju attiecībā uz divām uzturēsanās kategorijām Šveicē: uzturēsanās, kas nepārsniedz četrus mēnesus un ir īsāka par vienu gadu, un uzturēsanās uz vienu gadu vai ilgāk. Kvantitatīvu ierobezojumu nebūs attiecībā uz uzturēsanos, kas mazāka par četriem mēnesiem. Pirms ieprieks minētā perioda beigām, balstoties uz Šveices ziņojumu, Apvienotā komiteja izskatīs jauno dalībvalstu pilsoņiem piemēroto pārejas laika darbību. Līdz ar ziņojuma noformēsanu un ne vēlāk kā līdz ieprieks minētā perioda beigām Šveice informēs Apvienoto komiteju vai tā turpinās piemērot kvantitatīvos ierobezojumus nodarbinātajiem Šveicē. Šveice var turpināt piemērot sādus pasākumus līdz 2009. gada 31. maijam. Šāda paziņojuma neiesniegsanas gadījumā pārejas laiks beigsies 2007. gada 31. maijā. Pārejas laika beigās, kas definēts sajā punktā, visi kvantitatīvie ierobezojumi, kas piemērojami attiecībā uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Ungārijas Republikas pilsoņiem, tiks atcelti. Šīs dalībvalstis ir tiesīgas ieviest tādus pasus kvantitatīvos ierobezojumus Šveices pilsoņiem minētā laika posmā. 2. a Šveice un Čehijas Republika, Igaunijas Republika, Latvijas Republika, Lietuvas Republika, Polijas Republika, Slovākijas Republika, Slovēnijas Republika un Ungārijas Republika līdz 2007. gada 31. maijam, dodot prioritāti nodarbinātajiem, kas iekļauti to pastāvīgajā darba tirgū, var saglabāt kontroli attiecībā pret otras Līgumslēdzējas puses nodarbinātajiem, kuri strādā to teritorijā, kā arī algas un darba apstākļiem, kas piemērojami otras Līgumslēdzējas puses pilsoņiem. Atsaucoties uz Līguma 5. panta 1. punktu, sāda kontrole var tikt piemērota personām, kuras nodrosina pakalpojumus četrās nozarēs: dārzkopības pakalpojumi, būvniecība, iekļaujot atbilstosas nozares, apsardzes darbība, ēku tīrīsana un apkope (attiecīgi NACE [3] kodi 01.41; 45.1. līdz 4.; 74.60.; 74.70. ). Šveice 1.a, 2.a, 3.a un 4.a punktā minētajā pārejas laikā attiecībā uz pieeju tās darba tirgum dos prieksroku nodarbinātajiem, kuri ir jauno dalībvalstu pilsoņi, attiecībā pret nodarbinātajiem, kuri ir valstu pilsoņi, kuras nav ES un EBTA (EFTA) dalībvalstis. Dodot prieksroku nodarbinātajiem, kas iekļauti pastāvīgajā darba tirgū, kontrole netiks piemērota tiem pakalpojumu sniedzējiem, ko liberalizē īpasa vienosanās starp Līgumslēdzējām pusēm attiecībā uz pakalpojumu sniegsanu (ieskaitot Līgumu par daziem valsts pasūtījumu aspektiem ciktāl tas attiecas uz pakalpojumu sniegsanu). Minētajā laika posmā, atsaucoties uz Līguma 5. panta 1. punktu, kvalifikācijas prasības var tikt pieprasītas personām, kuras vēlas uzturēties Šveicē mazāk par četriem mēnesiem [4] un kuras nodrosina pakalpojumus četrās ieprieks minētajās nozarēs. [3] NACE: 1990. gada 9. oktobra Padomes Regula (EEK) 3037/90 par saimniecisko darbību statistisko klasifikāciju Eiropas Kopienā (OV L 293, 24.10.1990, 1. lpp.), jaunākie grozījumi izdarīti ar 2001. gada 19. decembra Komisijas Regulu (EK) 29/2002 (OV L 6, 10.1.2002, 3. lpp.). [4] Strādājosie var iesniegt pieteikumus īstermiņa uzturēsanās atļaujām saskaņā ar kvotām, kuras minētas 3.a apakspunktā uz laiku, kas ir pat mazāks par četriem mēnesiem. Līdz 2007. gada 31. maijam pamatojoties uz ziņojumu, kuru sagatavo jebkura no Līgumslēdzējām pusēm, Apvienotā komiteja pārskatīs pārejas pasākumu darbību, kas iekļauta sajā punktā, ko īsteno jebkura no Līgumslēdzējām pusēm. Līdz ar ziņojuma noformēsanu un ne vēlāk kā līdz 2007. gada 31. maijam Līgumslēdzēja puse, kura ir īstenojusi pārejas laika pasākumus, kuri ietverti sajā punktā, un kura ir informējusi Apvienoto komiteju par savu nodomu turpināt piemērot sādus pārejas pasākumus, var turpināt to darīt līdz 2009. gada 31. maijam. Ja sāds paziņojums netiek sniegts, pārejas laiks beigsies 2007. gada 31. maijā. Pārejas laika beigās, kas definēts sajā punktā, visi sajā punktā ieprieksminētie ierobezojumi tiks atcelti. 3. a Līdz ar Protokola stāsanos spēkā un līdz perioda beigām, kurs noteikts 1.a punktā, Šveice kopējās kvotas tresām valstīm ietvaros ik gadu (pro rata temporis) rezervēs nodarbinātajiem, kas strādā Šveicē, un pasnodarbinātām personām, kuras ir Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Ungārijas Republikas pilsoņi, jaunu uzturēsanās atļauju [5] minimālo skaitu saskaņā ar sādu plānu: [5] Šīs atļaujas tiks piesķirtas papildus Līguma 10. pantā minētajām kvotām, kas ir rezervētas nodarbinātajiem un pasnodarbinātajiem, kuri Līguma parakstīsanas dienā (1999. gada 21. jūnijā) ir dalībvalstu, kā arī Kipras Republikas un Maltas Republikas pilsoņi. Šīs atļaujas ir arī papildus tām atļaujām, kuras piesķir, balstoties uz pasreizējiem divpusējiem nolīgumiem par mācekļu apmaiņu. >TABELPOSITION> 4. a Posma beigās, kas minēts 1.a punktā un sajā punktā, un līdz 12 gadiem pēc Līguma spēkā stāsanās, jāpiemēro Līguma 10. panta 4. punkta noteikumi. Nozīmīgu darba tirgus traucējumu un apdraudējumu gadījumā Šveicei un jebkurai no jaunajām dalībvalstīm, kura ir piemērojusi pārejas pasākumus, jāpaziņo par siem apstākļiem Apvienotajai komitejai līdz 2009. gada 31. maijam. Šajā gadījumā valsts, kas iesniegusi paziņojumu, var turpināt piemērot nodarbinātajiem, kuri strādā tās teritorijā, pasākumus, kas aprakstīti 1.a, 2.a, un 3.a punktā, līdz 2011. gada 30. aprīlim. Tādā gadījumā ikgadējais uzturēsanās atļauju skaits, kas ieprieks minēts 1.a punktā, būs: >TABELPOSITION> 4. b Ja Malta cies no traucējumiem tās darba tirgū vai paredz tādus traucējumus, kas varētu nopietni apdraudēt dzīves vai nodarbinātības līmeni konkrētajā reģionā vai profesijā, un nolemj piemērot noteikumus, kas ir Pievienosanās līguma XI pielikuma 2. iedaļā "Personu pārvietosanās brīvība" ierobezojosie pasākumi, kurus Malta pieņemtu attiecībā pret pārējām ES dalībvalstīm, tāpat varētu tikt piemēroti arī attiecībā pret Šveici. Tādā gadījumā Šveice ir tiesīga pieņemt līdzvērtīgus atbildes pasākumus attiecībā pret Maltu. Malta un Šveice var izmantot so procedūru līdz 2011. gada 30. aprīlim. 5. a Pārejas noteikumi 1. a, 2. a, 3. a, 4. a un 4. b punktā, jo īpasi tie, kas minēti 2. a punktā, attiecībā uz prieksrocībām nodarbinātajiem, kas iekļauti pastāvīgajā darba tirgū, un kontroli pār algām un darba apstākļiem, netiek attiecināti uz nodarbinātajām un pasnodarbinātajām personām, kurām sī Protokola spēkā stāsanās dienā ir atļauts piekopt saimniecisko darbību Līgumslēdzēju pusu teritorijās. Minētās personas varēs izmantot profesionālās un ģeogrāfiskās mobilitātes prieksrocības. Uzturēsanās atļauju turētāji, kuru atļaujas ir derīgas uz īsāku laika posmu nekā viens gads, ir tiesīgi tās atjaunot, un attiecībā pret siem uzturēsanās atļaujas turētājiem daudzuma kvotas limita pārpildīsana nevar tikt piemērota. Uzturēsanās atļauju turētājiem, kuru atļaujas ir derīgas vienu gadu vai ilgāk par vienu gadu, ir tiesības pagarināt uzturēsanās atļaujas automātiski. Tādējādi minētājām nodarbinātajām un pasnodarbinātajām personām būs prieksroka izmantot brīvas pārvietosanās tiesības, kas piesķirtas reģistrētām personām, kas minētas sī Līguma pamatnoteikumos, jo īpasi 7. pantā, no tā stāsanās spēkā. c) Līguma I pielikuma 27. panta 2. punkta atsauce uz 10. panta 2. punktu tiks aizstāta ar 10. panta 2., 2. a, 4. a un 4. b punktu. 3. pants Atkāpjoties no Līguma I pielikuma 25. panta, Protokola I pielikumā minētie pārejas laiki tiks piemēroti. 4. pants Šis Protokols ir Līguma neatņemama sastāvdaļa. 5. pants Līguma I, II un III pielikumi tiek grozīti saskaņā ar sī Protokola I, II un III pielikumiem, kas ir sī Protokola neatņemama sastāvdaļa. 6. pants 1. Šo Protokolu ratificē vai apstiprina Eiropas Savienības Padome, Eiropas Kopienas un tās dalībvalstu vārdā, un Šveices Konfederācija to noteiktajā kartībā. 2. Eiropas Savienības Padome un Šveices Konfederācija viena otru informē par so procedūru izpildi. 7. pants Šis Protokols stājas spēkā pirmā mēnesa pirmajā dienā, sākot no dienas, kad pēdējais apstiprinājuma dokuments ir deponēts. 8. pants Šis Protokols paliek spēkā uz to pasu laiku un saskaņā ar tām pasām modalitātēm kā Līgums. 9. pants Līgums, tāpat kā tam pievienotās deklarācijas, ir sagatavots čehu, igauņu, latviesu, lietuviesu, poļu, slovaku, slovēņu un ungāru valodās. Tās ir pievienotas sim Protokolam un ir vienlīdz autentiskas citās valodās rakstītajiem tekstiem, kurās Līgums, tāpat kā tam pievienotās deklarācijas, ir uzrakstīti. Šis Protokols ir sastādīts divos eksemplāros angļu, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiesu, igauņu, itāļu, latviesu, lietuviesu, poļu, portugāļu, slovaku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodās, un katrs no siem tekstiem ir vienlīdz autentisks visās sajās valodās. Divi tūkstosi ceturtā gada ... ... Eiropas Savienības Padomes vārdā, Šveices Konfederācijas vārdā, I PIELIKUMS Pārejas pasākumi zemes iegādei un otrai dzīvesvietai 1. Čehijas Republika a) Čehijas Republika uz pieciem gadiem no tās pievienosanās dienas ES var atstāt spēkā Ārzemju apmaiņas likumā Nr. 219/1995 Sb. formulētos noteikumus, kas tika grozīti, par Šveices pilsoņu, kuri nav Čehijas Republikas iedzīvotāji, un uzņēmumu, kas izveidoti saskaņā ar Šveices likumiem, un nav nedz dibināti, nedz kuriem ir filiāles vai pārstāvniecības Čehijas Republikas teritorijā, otras dzīvesvietas iegūsanu Čehijas Republikā. b) Čehijas Republika uz septiņiem gadiem no tās pievienosanās dienas ES var atstāt spēkā Ārzemju apmaiņas likumā Nr. 219/1995 Sb, likumā ,Par vienosanos par īpasuma tiesībām uz zemi un citiem lauksaimniecības īpasumiem" Nr. 229/1991 Sb., un likumā ,Par nosacījumiem, kas attiecas uz valstij piederosās lauksaimniecības zemes un meza nodosanu citu vienību īpasumā" Nr. 95/1999 Sb. formulētos noteikumus, kas tika grozīti, attiecībā uz Šveices pilsoņu un uzņēmumu, kas izveidoti saskaņā ar Šveices likumiem, un nav nedz dibināti, nedz reģistrēti Čehijas Republikā, lauksaimniecības zemes un meza iegūsanu. Neskarot sī panta citus noteikumus, attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meza iegūsanu pret Šveices pilsoni nekādā gadījumā nevar izturēties mazāk labvēlīgi kā Protokola parakstīsanas dienā vai ierobezojosākā veidā nekā pret tresās valsts pilsoni. c) Uz pasnodarbinātiem lauksaimniekiem, kuri ir Šveices pilsoņi, un kuri vēlas uzsākt uzņēmējdarbību un dzīvot Čehijas Republikā, neattiecas ieprieks minētā apakspunkta noteikumi vai jebkādas citas procedūras, kuras atsķiras no tām, kuras piemēro Čehijas Republikas pilsoņiem. d) Vispārējais pārskats par so pārejas pasākumu būs tresajā gadā pēc Čehijas Republikas iestāsanās ES. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laiku, kurs norādīts pirmajā apakspunktā, saīsināsanu vai izbeigsanu. e) Ja Čehijas Republika pārejas laikā ievies nosacījumus nekustamā īpasuma iegūsanai nerezidentiem Čehijas Republikā, tad tiem jābūt pamatotiem uz skaidriem, objektīviem, stabiliem un atklātiem kritērijiem. Šie kritēriji jāpiemēro nediskriminējosā veidā, un tie nepieļauj atsķirības starp Čehijas Republikas un Šveices Konfederācijas pilsoņiem. f) Ja līdz pārejas laika beigām būs pietiekami pierādījumi, ka Čehijas Republikas lauksaimniecības zemes tirgū ir nopietni traucējumi vai traucējumu draudi, tad Apvienotā komiteja pēc Čehijas Republikas pieprasījuma lems par pārejas laika pagarinājumu vēlākais līdz trīs gadiem. 2. Kipra Kipra uz pieciem gadiem no tās pievienosanās dienas ES var atstāt spēkā tiesiskos aktus, kas ir spēkā 2000. gada 31. decembrī, attiecībā uz otrās dzīvesvietas iegūsanu. Saskaņā ar Nekustamā īpasuma iegūsanas (ārzemniekiem) likuma 109. pantu, likumiem 52/69, 55/72 un 50/90 un so likumu grozījumiem, nekustamā īpasuma iegūsanas atļauja Kiprā, tiem, kuri nav Kipras pilsoni, ir Ministru Padomes kompetencē. Ministru Padome ir pilnvarojusi rajonu amatpersonas izsniegt atļaujas tās vārdā. Ja attiecīgais nekustamais īpasums pārsniedz 2 donas (1 dona = 1338 m2), atļauju var piesķirt tikai sādiem mērķiem: a) pastāvīgajai vai otrai dzīves vietai, kas nepārsniedz 3 donu platību, b) zemes gabaliem ar ēkām profesionālajām vai komerciālajām vajadzībām, c) rūpniecībai, tajās nozarēs, kuras tiek uzskatītas par izdevīgām Kipras ekonomikai. Ieprieks minētais likums grozīts ar "Likumu Nr. 54(I)/2003 par Nekustamā īpasuma (ārzemniekiem) iegūsanu (Grozījums)", kas būs spēkā līdz 2004. gada 1. maijam. Jaunais likums neuzliek nekādus ierobezojumus ES pilsoņiem un ES reģistrētajiem uzņēmumiem nekustamā īpasuma iegūsanai saistībā ar pastāvīgo dzīvesvietu un tiesajiem ārvalstu ieguldījumiem vai nekustamā īpasuma iegūsanai ES nekustamo īpasumu aģentiem vai zemes izstrādātājiem. Attiecībā uz otras dzīvesvietas iegūsanu, likums paredz, ka uz piecu gadu periodu pēc Kipras pievienosanās ES, ES pilsoņi, kuru pastāvīgā dzīvesvieta nav Kipra, kā arī ES reģistrētie uzņēmumi, kuriem nav reģistrēts birojs, galvenā pārvalde vai uzņēmējdarbības galvenā darījumu vieta Kiprā, nevar iegūt nekustamo īpasumu kā otro dzīvesvietu bez ieprieksēja pilnvarojuma no Ministru Padomes, kura, kā minēts ieprieks, deleģējusi savas pilnvaras rajonu amatpersonām. 3. Igaunija a) Igaunija uz septiņiem gadiem no tās pievienosanās dienas ES var atstāt spēkā noteikumus, kas formulēti tās tiesību aktos, kas ir spēkā uz sī Protokola parakstīsanas datumu attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meza iegūsanu Šveices pilsoņiem un uzņēmumiem, kuri izveidoti saskaņā ar Šveices likumdosanu, un kuri nav nedz dibināti, nedz reģistrēti vai kuriem nav vietējās filiāles vai aģentūras Igaunijā. Attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meza iegūsanu pret Šveices pilsoni nekādā ziņā nevar izturēties mazāk labvēlīgi kā sī Protokola parakstīsanas dienā vai ierobezojosākā veidā kā attiecībā pret tresās valsts pilsoni. Saskaņā ar siem tiesību aktiem, Igaunija ir pieņēmusi likumu ,Par nekustamā īpasuma iegūsanas ierobezojumiem" un grozījumus ,Zemes Reformas likumā," abi likumi ir spēkā no 2003. gada 12. februāra. b) Uz Šveices pilsoņiem, kuri vēlas reģistrēties kā pasnodarbināti lauksaimnieki un uzturēties Igaunijā, un, kuri ir legāli uzturējusies Igaunijā un darbojusies lauksaimniecībā nepārtraukti vismaz trīs gadus, neattiecas ieprieksējā punkta noteikumi vai jebkādas citas procedūras, kas atsķiras no tām, kuras piemēro Igaunijas pilsoņiem. c) Šo pārejas pasākumu vispārējais pārskats notiks tresajā gadā pēc Igaunijas iestāsanās ES. Šim nolūkam Eiropas Kopienu Komisijai (se turpmāk "Komisija") jāiesniedz ziņojums Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laika, kurs norādīts pirmajā apakspunktā, saīsināsanu vai izbeigsanu. d) Ja līdz pārejas laika beigām būs pietiekami pierādījumi, ka Igaunijas lauksaimniecības zemes tirgū ir nopietni traucējumi vai traucējumu draudi, tad saskaņā ar Igaunijas pieprasījumu Apvienotā komiteja lems par pārejas laika pagarinājumu vēlākais līdz trīs gadiem. 4. Latvija a) Latvija uz septiņiem gadiem no tās pievienosanās dienas ES var atstāt spēkā noteikumus, kas formulēti likuma ,Par lauksaimniecības zemes privatizāciju lauku apvidos" grozījumos (spēkā no 2003. gada 14. aprīļa) attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meza iegūsanu Šveices pilsoņiem un uzņēmumiem, kuri izveidoti saskaņā ar Šveices likumdosanu, un kuri nav nedz dibināti, nedz reģistrēti vai kuriem nav vietējās filiāles vai aģentūras Latvijā. Attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meza iegūsanu pret Šveices pilsoni nekādā ziņā nevar izturēties mazāk labvēlīgi kā sī Protokola parakstīsanas dienā vai ierobezojosākā veidā kā attiecībā pret tresās valsts pilsoni. b) Šo pārejas pasākumu vispārējais pārskats notiks tresā gada beigās pēc Latvijas iestāsanās ES. Šim nolūkam Eiropas Kopienu Komisijai jāiesniedz ziņojums Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laika, kurs norādīts 1. punktā, saīsināsanu vai izbeigsanu. c) Ja līdz pārejas laika beigām būs pietiekami pierādījumi, ka Latvijas lauksaimniecības zemes tirgū ir nopietni traucējumi vai traucējumu draudi, tad saskaņā ar Latvijas pieprasījumu Apvienotā komiteja lems par pārejas laika pagarinājumu vēlākais līdz trīs gadiem. 5. Lietuva a) Lietuva uz septiņiem gadiem no tās pievienosanās dienas ES var atstāt spēkā noteikumus, kas formulēti tās tiesību aktos, kuri ir spēkā uz sī Protokola parakstīsanas brīdi, attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meza iegūsanu Šveices pilsoņiem un uzņēmumiem, kuri izveidoti saskaņā ar Šveices likumdosanu, un, kuri nav nedz dibināti, nedz reģistrēti vai kuriem nav vietējās filiāles vai aģentūras Lietuvā. Attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meza iegūsanu pret Šveices pilsoni nekādā ziņā nevar izturēties mazāk labvēlīgi kā sī Protokola parakstīsanas dienā vai ierobezojosākā veidā kā attiecībā pret tresās valsts pilsoni. Saskaņā ar siem tiesību aktiem Šveices pilsoņi un juridiskās personas, kā arī organizācijas, kuras dibinātas Šveicē bez juridiskās personas statusa, bet ar pilsoņa tiesībām saskaņā ar Šveices tiesību aktiem, nevar iegūt lauksaimniecības zemi un mezsaimniecības zemi pirms 7-gadu pārejas laika beigām, kā tas noteikts Lietuvas Republikas Pievienosanās Eiropas Savienībai līgumā. b) Uz Šveices pilsoņiem, kuri vēlas reģistrēties kā pasnodarbināti lauksaimnieki un uzturēties Lietuvā, un, kuri ir legāli uzturējusies un darbojusies ar lauksaimniecību Lietuvā nepārtraukti vismaz trīs gadus, neattiecas ieprieksējā punkta noteikumi vai jebkādas citas procedūras, kas atsķiras no tām, kuras piemēro Lietuvas pilsoņiem. c) Šo pārejas pasākumu vispārējais pārskats notiks tresajā gadā pēc Lietuvas iestāsanās ES. Šim nolūkam Eiropas Kopienu Komisijai jāiesniedz ziņojums Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laika, kurs norādīts pirmajā punktā, saīsināsanu vai izbeigsanu. d) Ja līdz pārejas laika beigām būs pietiekami pierādījumi, ka Lietuvas lauksaimniecības zemes tirgū ir nopietni traucējumi vai traucējumu draudi, tad saskaņā ar Lietuvas pieprasījumu Apvienotā komiteja lems par pārejas laika pagarinājumu vēlākais līdz trīs gadiem. 6. Ungārija a) Ungārija uz pieciem gadiem no tās pievienosanās dienas ES var atstāt spēkā noteikumus, kas formulēti Likuma LV (55 /1994) ,Par lauksaimniecības zemi" grozījumos attiecībā uz otras dzīvesvietas iegūsanu. b) Uz Šveices pilsoņiem, kuri ir legāli uzturējusies Ungārijā nepārtraukti vismaz četrus gadus, neattiecas ieprieksējā apakspunkta noteikumi vai jebkādi citi noteikumi un procedūras, kas atsķiras no tām, kuras piemēro Ungārijas pilsoņiem. Pārejas laikā Ungārija piemēro procedūras otras dzīves vietas iegūsanai, kuras pamatotas uz objektīviem, stabiliem, skaidriem un atklātiem kritērijiem. Šie kritēriji jāpiemēro nediskriminējosā veidā, un tie nevar pieļaut atsķirības attiecībā uz Šveices pilsoņiem, kuri uzturas Ungārijā. c) Ungārija uz septiņiem gadiem no tās iestāsanās brīza ES var atstāt spēkā aizliegumus, kas formulēti Likuma LV (55/1994) ,Par lauksaimniecības zemi" grozījumos par lauksaimniecības zemes iegūsanu fizisko personu, kuras nav Ungārijas iedzīvotāji vai pilsoņi, kā arī juridisku personu īpasumā. d) Uz Šveices pilsoņiem, kuri vēlas reģistrēties kā pasnodarbināti lauksaimnieki un uzturēties Ungārijā, un, kuri ir legāli uzturējusies un nodarbojusies ar lauksaimniecību Ungārijā nepārtraukti vismaz trīs gadus, neattiecas ieprieksējā punkta noteikumi vai jebkādas citas procedūras, kas atsķiras no tām, kurām piemēro Ungārijas pilsoņiem. e) Šo pārejas pasākumu vispārējais pārskats notiks tresajā gadā pēc Ungārijas iestāsanās ES. Šim nolūkam Eiropas Kopienu Komisijai jāiesniedz ziņojums Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laika, kurs norādīts c) punktā, saīsināsanu vai izbeigsanu. f) Ja pārejas laikā Ungārija piemēro procedūras lauksaimniecības zemes iegūsanai, tad tām jābūt pamatotām uz objektīviem, stabiliem, skaidriem un atklātiem kritērijiem. Šie kritēriji jāpiemēro nediskriminējosā veidā. g) Ja līdz pārejas laika beigām būs pietiekami pierādījumi, ka Ungārijas lauksaimniecības zemes tirgū ir nopietni traucējumi vai traucējumu draudi saskaņā ar Ungārijas pieprasījumu, tad Apvienotā komiteja lems par pārejas laika pagarinājumu vēlākais līdz trīs gadiem. 7. Malta Īpasuma iegūsanu Maltas salās ir noteikta Nekustamā īpasuma likumā (īpasuma iegūsana tiem, kuri nav Maltas iedzīvotāji) (Maltas Likumu 246. pants). Šis likums nosaka, ka a) (1) Šveices pilsonis var iegādāties nekustamo īpasumu Maltā, bet, lai sī persona varētu izmantot so īpasumu kā uzturēsanās vietu (nav nepieciesams kā pastāvīgu dzīvesvietu), sai personai nedrīkst būt savā īpasumā uzturēsanās vieta Maltā. Lai veiktu sādus pirkumus, personām nav nepieciesamas uzturēsanās tiesības Maltā, lai gan sīs personas var saņemt uzturēsanās atļaujas (ar daziem izņēmumiem, kuri noteikti tiesību aktos), kuras nevar nepiesķirt, ja īpasuma vērtība ir augstāka nekā ikgadēji noteiktā rādītāja apjoms (pasreiz 30000 MTL dzīvoklim un 50000 MTL mājai). (2) Šveices pilsonis var arī izvēlēties Maltu par savu pastāvīgo dzīvesvietu jebkurā laikā saskaņā ar attiecīgo valstu likumdosanu. Maltas atstāsana neuzliek nekādus pienākumus atbrīvoties no jebkāda īpasuma, kas iegūts kā pastāvīgā dzīvesvieta. b) Šveices pilsoņiem, kuri iegādājas īpasumus ar likumu īpasi noteiktos apgabalos (tie parasti ir apgabali, kas ietilpst pilsētu atjaunosanas projektos), nav nepieciesamas atļaujas sādiem pirkumiem, tāpat nav noteikti ierobezojumi nedz skaita, nedz sāda īpasuma, ko viņi varētu iegādāties, lietosanas vai vērtības ziņā. 8. Polija a) Polija uz pieciem gadiem no tās pievienosanās dienas ES var paturēt spēkā tās tiesību aktus, kas ir spēkā Protokola parakstīsanas brīdī, attiecībā uz otras dzīves vietas iegūsanu. Saskaņā ar siem tiesību aktiem Šveices pilsoņiem ir jāievēro prasības, kas noteiktas 1920. gada 24. marta likumā ,Par nekustamā īpasuma iegūsanu ārzemniekiem" un tā grozījumos (Dz.U. 1996., Nr. 54, 245. pants ar grozījumiem). b) Uz Šveices pilsoņiem, kuri ir legāli uzturējusies Polijā nepārtraukti vismaz četrus gadus, neattiecas ieprieksējā apakspunkta noteikumi vai jebkādas citas procedūras, kas atsķiras no tām, kuras piemēro Polijas pilsoņiem attiecībā uz otras dzīves vietas iegūsanu. c) Polija uz divpadsmit gadiem no tās iestāsanās brīza ES var paturēt spēkā noteikumus, kas formulēti tās tiesību aktos, attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meza iegūsanu. Šveices pilsoņus vai juridiskās personas, kuras izveidotas saskaņā ar Šveices likumdosanu, nekādā ziņā nevar pakļaut mazāk labvēlīgiem noteikumiem attiecībā uz lauksaimniecības zemes un mezu iegūsanu kā uz sī Protokola parakstīsanas brīdi. Saskaņā ar siem tiesību aktiem Šveices pilsoņiem jāievēro prasības, kas noteiktas 1920. gada 24. marta likumā ,Par nekustamā īpasuma iegūsanu ārzemniekiem" un tā grozījumos (Dz.U. 1996., Nr. 54, 245. pants ar grozījumiem). d) Uz Šveices pilsoņiem, kuri vēlas reģistrēties kā pasnodarbināti lauksaimnieki, un, kuri ir legāli uzturējusies un nomājusi zemi Polijā kā fiziskas vai juridiskas personas nepārtraukti vismaz trīs gadus, no iestāsanās dienas neattiecas ieprieksējā apakspunkta noteikumi vai jebkādas citas procedūras, kas atsķiras no tām, kuras piemēro Polijas pilsoņiem attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meza pirksanu. Warmin' sko- Mazurskie, Pomorskie, Kujawsko-Pomorskie, Zachodniopomorskie, Lubuskie, Dolnos'la skie, Opolskie un Wielkopolskie vojevodistēs uzturēsanās un nomas laiks, kas norādīts ieprieksējā teikumā, pagarinās līdz septiņiem gadiem. Nomas periodu, kas nepieciesams, lai zemi varētu iegādāties īpasumā, aprēķinās individuāli katram Šveices pilsonim, kurs nomājis zemi Polijā no apstiprinātā datuma sākotnējā nomas līgumā. Pasnodarbinātie lauksaimnieki, kuri zemi nomājusi nevis kā fiziskas, bet juridiskas personas, saskaņā ar nomas līgumu var nodot juridiskās personas tiesības sev kā fiziskām personām. Nomas perioda aprēķināsanā, kas nepieciesama, lai iegādātos zemi īpasumā, nomas periods kā juridiskai personai tiks ieskaitīts. Fizisku personu nomas līgumi var tikt apstiprināti ar atpakaļejosu datumu un visi nomas periodi apstiprinātajos līgumos būs ieskaitīti. Pasnodarbinātiem lauksaimniekiem nav noteikts termiņs, lai pārveidotu savus pasreizējos nomas līgumus par līgumiem ar fiziskām personām vai rakstiskos līgumos ar apstiprinātu datumu. Nomas līgumu pārveidosanas procedūrai jābūt skaidrai, un nekādā gadījumā tai nav jāizveido jauni ierobezojumi. e) Šo pārejas pasākumu vispārējais pārskats notiks tresajā gadā pēc Polijas iestāsanās ES. Šim nolūkam Eiropas Kopienu Komisijai jāiesniedz ziņojums Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laika, kurs norādīts a) apakspunktā, saīsināsanu vai izbeigsanu. f) Pārejas laikā Polija piemēro likumā noteikto atļauju izsniegsanas procedūru, kas nodrosina to, ka atļauja nekustamā īpasuma iegūsanai Polijā ir pamatota uz skaidriem, objektīviem, stabiliem un atklātiem kritērijiem. Šie kritēriji jāpiemēro nediskriminējosā veidā. 9. Slovākija a) Slovākija uz septiņiem gadiem no tās pievienosanās dienas ES var atstāt spēkā tiesību aktus attiecībā uz lauksaimniecības zemes un mezu iegūsanu personām, kuras nav Slovākijas iedzīvotāji. Saskaņā ar siem tiesību aktiem (persona, kas nav Slovākijas Republikas iedzīvotājs, var iegūt tiesības uz nekustamo īpasumu, kas atrodas Slovākijas Republikā, izņemot lauksaimniecības un mezu zemi. Persona, kas nav Slovākijas Republikas iedzīvotājs, nevar iegūt tiesības uz nekustamo īpasumu, kura iegūsana ir ierobezota ar īpasiem noteikumiem, kas formulēti ,Ārzemju apmaiņas likuma" Nr. 202/1995 grozījumos). b) Pret Šveices pilsoni nekādā gadījumā nevar izturēties mazāk labvēlīgi attiecībā uz lauksaimniecības zemes un meza iegūsanu kā Protokola parakstīsanas brīdī vai izturēties ierobezojosākā veidā kā pret tresās valsts pavalstnieku. c) Uz Šveices pilsoņiem, kuri vēlas reģistrēties kā pasnodarbināti lauksaimnieki, un, kuri ir legāli uzturējusies un darbojusies lauksaimniecībā Slovākijā nepārtraukti vismaz trīs gadus, neattiecas ieprieksējā punkta noteikumi vai jebkādas citas procedūras, kas atsķiras no tām, kuras piemēro Slovākijas pilsoņiem. d) Šo pārejas pasākumu vispārējais pārskats notiks tresā gada beigās pēc Slovākijas iestāsanās ES. Šim nolūkam Eiropas Kopienu Komisijai jāiesniedz ziņojums Apvienotajai komitejai. Apvienotā komiteja var izlemt par pārejas laika, kurs norādīts a) punktā, saīsināsanu vai izbeigsanu. e) Ja pārejas laikā Slovākija piemēro procedūras nekustamā īpasuma iegūsanai Slovākijā personām, kuras nav tās iedzīvotāji, tām jābūt pamatotām uz skaidriem, objektīviem, stabiliem un atklātiem kritērijiem. Šie kritēriji jāpiemēro nediskriminējosā veidā un tie nevar pieļaut atsķirības starp Slovākijas un Šveices pilsoņiem. f) Ja līdz pārejas laika beigām būs pietiekami pierādījumi, ka Slovākijas lauksaimniecības zemes tirgū ir nopietni traucējumi vai traucējumu draudi, tad saskaņā ar Slovākijas pieprasījumu Apvienotā komiteja lems par pārejas laika pagarinājumu vēlākais līdz trīs gadiem. 10. Slovēnija a) Ja līdz perioda beigām, kas ir maksimāli septiņi gadi no dienas, kad Slovēnija ir pievienojusies ES, rodas nopietnas grūtības, kas ilgi ietekmē nekustamā īpasuma tirgu vai var ievērojami pasliktināt nekustamā īpasuma tirgu noteiktā reģionā, Slovēnija var lūgt atļauju veikt aizsargpasākumus, lai stabilizētu situāciju nekustamā īpasuma tirgū. b) Pēc Slovēnijas lūguma Apvienotā komiteja ārpus kārtas nosaka, kādus aizsargpasākumus tā atzīst par vajadzīgiem, konkretizējot apstākļus un pasākumu īstenosanas metodes. c) Ja rodas nopietnas grūtības nekustamā īpasuma tirgū, tad pēc Slovēnijas steidzama lūguma Apvienotā komiteja lēmumu pieņem piecu darba dienu laikā pēc tam, kad ir saņēmusi lūgumu, kam pievienota vajadzīgā papildinformācija. Tādējādi pieņemtos pasākumus piemēro nekavējoties, tajos ņem vērā visu attiecīgo pusu intereses. d) Pasākumi, kurus pieļauj saskaņā ar b) punktu, var ietvert atkāpes no sī Līguma noteikumiem tiktāl un uz tik ilgu laiku, cik noteikti vajadzīgs, lai sasniegtu sā panta a) punktā minētos mērķus. I PIELIKUMS Līguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietosanos II pielikumu groza sādi: 1. Zem virsraksta ,A iedaļa: Tiesību akti, uz kuriem izdarīta atsauce" pēc ,Regulas (EEK) Nr. 1408/71" 1. punkta pēc ,301 R 1386: Regulas (EK) Nr. 1386/2001 ..." iekļauj sādu tekstu: ,12003 TN 02/02/A: Likums, kas attiecas uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas pievienosanās noteikumiem un Līguma pielāgojumiem, uz kuru pamata dibināta Eiropas Savienība, tika pieņemts 2003. gada 16. aprīlī." 2. Zem virsraksta ,Lai īstenotu so Līgumu, Regula tiks pieņemta sādi:" Līguma II pielikuma A iedaļas 1. punkts tiks grozīts sādi: (a) zem i) apakspunkta, attiecībā uz III pielikuma A daļu, papildina ar sādiem vārdiem pēc pēdējā ieraksta ,Zviedrija - Šveice": ,Čehijas Republika - Šveice Nav. Igaunija - Šveice Nav konvencijas. Kipra - Šveice Nav. Latvija - Šveice Nav konvencijas. Lietuva - Šveice Nav konvencijas. Ungārija - Šveice Nav. Malta - Šveice Nav konvencijas. Polija - Šveice Nav konvencijas. Slovākija - Šveice Nav Slovēnija - Šveice Nav." (b) zem j) apakspunktu, attiecībā uz III pielikuma B daļu, papildina ar sādiem vārdiem pēc pēdējā ieraksta ,Zviedrija - Šveice": ,Čehijas Republika - Šveice Nav. Igaunija - Šveice Nav konvencijas. Kipra - Šveice Nav. Latvija - Šveice Nav konvencijas. Lietuva - Šveice Nav konvencijas. Ungārija - Šveice Nav. Malta - Šveice Nav konvencijas. Polija - Šveice Nav konvencijas. Slovākija - Šveice Nav. Slovēnija - Šveice Nav." (c) punktu (o) attiecībā uz VI pielikumu jāmaina sādi: (aa) 3. punkta a) apakspunkta iv) daļā aiz vārda ,Spānija" iekļaut vārdu ,Ungārija" (bb) 4. punktā aiz vārda ,Vācija" iekļaut vārdu ,Ungārija". 3. Zem virsraksta ,A iedaļa: Tiesību akti uz kuriem izdarīta atsauce" pēc ,Regulas (EEK) Nr. 574/72" 2. punkta pēc ,302 R 410: Komisijas Regulas (EK) Nr. 410/2002 ..." iekļauj sādu tekstu: ,12003 TN 02/02/A: Likums, kas attiecas uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas pievienosanās noteikumiem un Līguma pielāgojumiem, uz kuru pamata dibināta Eiropas Savienība, tika pieņemts 2003. gada 16. aprīlī." 4. Zem virsraksta ,B iedaļa: Tiesību akti, kurus Līgumslēdzējas puses ņems vērā" ,4. punkta 18. daļā 383 D 0117: lēmums Nr. 117...," ,4. punkta 19. daļā 83 D 1112(02): lēmums Nr. 118...," ,4. punkta 27. daļā 388 D 64: lēmums Nr. 136 ..." un ,4. punkta 37. daļā 393 D 825: lēmums Nr. 150..." attiecīgi pēc ,1 94 N: Likums, kas attiecas uz ... nosacījumiem..." iekļauj sādu tekstu: ,12003 TN 02/02/A: Likums, kas attiecas uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas pievienosanās noteikumiem un Līguma pielāgojumiem, uz kuru pamata dibināta Eiropas Savienība, tika pieņemts 2003. gada 16. aprīlī." 5. Nodarbinātajiem, kuri ir Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas pilsoņi, noteikumi, kuri minēti Protokola II pielikuma iedaļas par Apdrosināsanu bezdarba gadījumā 1. punktā, tiks piemēroti līdz 2011. gada 30. aprīlim. III PIELIKUMS Līguma starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Šveices Konfederāciju, no otras puses, par personu brīvu pārvietosanos III pielikuma A iedaļu groza sādi: Dokumenti, kuros, atsaucoties uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas un Slovēnijas Republikas Pievienosanās aktu (OV L 236, 23.9.2003), izdarīti grozījumi. A. Vispārējā sistēma 1. 392 L 0051 : 1992.gada 18.jūnija Padomes Direktīva 92/51/EEK par otro vispārējo sistēmu profesionālās izglītības un mācību atzīsanai, kas papildina Direktīvu 89/58/EEK (OV L 209 , 24.7.1992, 25. lpp.). B. Juridiskās profesijas 2. 377 L 0249 : 1977.gada 22.marta Padomes Direktīva 77/249/EEK par pasākumiem, kas palīdz advokātiem sekmīgi īstenot brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 78, 26.3.1977, 17 .lpp.). 3. 398 L 0005 : 1998.gada 16.februāra Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 98/5/EK par pasākumiem, lai atvieglotu advokāta profesijas pastāvīgu praktizēsanu dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā iegūta kvalifikācija (OV L 77, 14.3.1998, 36. lpp.). C. Ar medicīnu saistītās profesijas Mediķi 4. 393 L 0016 : 1993.gada 5.aprīļa Padomes Direktīva 93/16/EEK par ārstu brīvas pārvietosanās veicināsanu un viņu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinosu dokumentu savstarpēju atzīsanu (OV L 165, 7.7.1993, 1. lpp.). Aprūpes māsas 5. 377 L 0452: 1977.gada 27.jūnija Padomes Direktīva 77/452/EEK par vispārējās aprūpes māsu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinosu dokumentu savstarpēju atzīsanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 176, 15.7.1977, 1.lpp.). Stomatologi 6. 378 L 0686 : 1978.gada 25.jūlija Padomes Direktīva 78/686/EEK par zobārstu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinosu dokumentu savstarpēju atzīsanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 233, 24.8.1978, 1.lpp.). 7. 378 L 0687 : 1978.gada 25.jūlija Padomes Direktīva 78/687/EEK par normatīvo un administratīvo aktu noteikumu koordinēsanu attiecībā uz zobārstu darbību (OV L 233, 24.8.1978, 10.lpp.). Veterināri 8. 378 L 1026 : 1978.gada 18.decembra Padomes Direktīva 78/1026/EEK par veterinārārstu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinosu dokumentu atzīsanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 362, 23.12.1978, 1.lpp.). Vecmātes 9. 380 L 0154 : 1980.gada 21.janvāra Padomes Direktīva 80/154/EEK par vecmāsu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinosu dokumentu savstarpēju atzīsanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 33, 11. 2. 1980, 1.lpp.). Farmācija 10. 385 L 0433 : 1985.gada 16.septembra Padomes Direktīva 85/433/EEK par diplomu, sertifikātu vai citu kvalifikāciju apliecinosu dokumentu savstarpēju atzīsanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību attiecībā uz noteiktām darbībām farmācijas jomā (OV L 253, 24.9.1985, 37.lpp.). D. Arhitektūra 11. 385 L 0384 : 1985.gada 10.jūnija Padomes Direktīva 85/384/EEK par arhitektu diplomu, sertifikātu un citu kvalifikāciju apliecinosu dokumentu savstarpēju atzīsanu, tostarp par pasākumiem, kas palīdz sekmīgi īstenot tiesības veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus (OV L 223, 21.8.1985, 15.lpp.). E. Toksisko produktu tirdzniecība un izplatīsana 12. 374 L 0557 : 1974.gada 4.jūnija Padomes Direktīva 74/557/EEK par to, kā nodrosināt brīvību veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegsanas brīvību attiecībā uz pasnodarbinātu personu un starpnieku darbību toksisku produktu tirdzniecībā un izplatīsanā (OV L 307, 18.11.1974., 5. lpp.). Šveices deklarācija par dzemdniecības un vispārējās aprūpes diplomu atzīsanu Šveice patur tiesības atzīt to īpasnieku diplomus, kas izsniegti dzemdniecības un vispārējās aprūpes jomā saskaņā ar Direktīvas 77/452/EEC [6] 4. b un 4. c pantu un Direktīvas 80/154/EEC [7] 5. a un 5. b pantu par iegūtajām tiesībām, tikai pēc viņu kvalifikācijas atbilstības pārbaudes saskaņā ar direktīvām 77/453/EEC [8] un 80/155/EEC [9]. Šim nolūkam Šveice var pieprasīt diploma īpasniekiem veikt kvalifikācijas atbilstības pārbaudi vai izturēt pielāgosanās periodu. [6] Papildināts ar Aktu, kas attiecas uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas pievienosanās noteikumiem un Līguma pielāgojumiem, uz kuru pamata dibināta Eiropas Savienība, OV L 236 23.09.2003. [7] Papildināts ar Aktu, kas attiecas uz Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovākijas Republikas, Slovēnijas Republikas, Ungārijas Republikas pievienosanās noteikumiem un Līguma pielāgojumiem, uz kuru pamata dibināta Eiropas Savienība, OV L 236 23.09.2003. [8] OV L 176 15.7.1977., papildināts ar direktīvām 89/595/EEK (OV L 341 23.11.1989) un 2001/19/EK (OV L 206 31.7.2001). [9] OV L 33 11.2.1980, papildināts ar direktīvām 89/594/EEK (OV L 341 23.11.1989) un 2001/19/EK (OV L 206 31.7.2001). Šveices deklarācija par autonomiem pasākumiem parakstīsanas dienā Šveice jauno dalībvalstu pilsoņiem nodrosinās pagaidu pieeju tās darba tirgum saskaņā ar tās tiesību aktiem pirms pārejas pasākumu, kuri ietverti Protokolā, stāsanās spēkā. Šajā nolūkā Šveice par labu jauno dalībvalstu pilsoņiem piesķirs īpasas kvotas īstermiņa un ilgtermiņa darba atļaujām, kā tas noteikts galvenā Līguma 10. panta 1. punktā, sākot ar Protokola parakstīsanas datumu. Kvotas sastādīs 700 ilgtermiņa atļaujas un 2500 īstermiņa atļaujas gadā. Bez tam gadā 5000 nodarbinātie ar īstermiņa atļaujām varēs uzturēties uz laiku, kas nav ilgāks par 4 mēnesiem. >TABELPOSITION>