Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Ekonomikas un Sociālo lietu Komitejai un Reģionu Komitejai par to, kā Bulgārija un Rumānija īsteno Padomes 1998. gada 29. jūnija Direktīvu 98/49/EK par papildu pensijas tiesību saglabāšanu darbiniekiem un pašnodarbinātām personām, kas pārvietojas Kopienā (Situācija 2008. gada 1. septembrī) {SEC(2009) 813} /* COM/2009/0283 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 26.6.2009 COM(2009) 283 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par to, kā Bulgārija un Rumānija īsteno Padomes 1998. gada 29. jūnija Direktīvu 98/49/EK par papildu pensijas tiesību saglabāšanu darbiniekiem un pašnodarbinātām personām, kas pārvietojas Kopienā (Situācija 2008. gada 1. septembrī) {SEC(2009) 813} KOMISIJAS ZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI par to, kā Bulgārija un Rumānija īsteno Padomes 1998. gada 29. jūnija Direktīvu 98/49/EK par papildu pensijas tiesību saglabāšanu darbiniekiem un pašnodarbinātām personām, kas pārvietojas Kopienā (Situācija 2008. gada 1. septembrī) (Dokuments attiecas uz EEZ un Šveici) 1. IEVADS Padome 1998. gada 29. jūnijā pieņēma Direktīvu 98/49/EK par papildu pensijas tiesību saglabāšanu darbiniekiem un pašnodarbinātām personām, kas pārvietojas Kopienā. Šī direktīva bija jāīsteno attiecīgi 2001. gada 25. jūlijā piecpadsmit dalībvalstīs, 2004. gada 1. maijā desmit dalībvalstīs, kuras pievienojās Eiropas Savienībai šajā datumā, un 2007. gada 1. janvārī Bulgārijā un Rumānijā. Saskaņā ar minētās direktīvas 10. panta 3. punktu Komisija sniedz ziņojumu[1] par tās īstenošanu. Šis ziņojums attiecas uz direktīvas piemērošanu Bulgārijā un Rumānijā, kuras ir Eiropas Savienības dalībvalstis no 2007. gada 1. janvāra. Lai iegūtu pārskatu par situāciju kopumā šīs direktīvas transponēšanā Bulgārijā un Rumānijā, Komisija nosūtīja aptaujas lapas šo divu dalībvalstu valdībām. Saņemtās atbildes sniedz informāciju par īpašiem pasākumiem, kas pieņemti abās dalībvalstīs, nodrošinot Direktīvas 98/49/EK transponēšanu šo valstu tiesību aktos. Bulgārijā transponēšana notika saskaņā ar 2006. gada 11. jūlija likumu, ar ko izdarīja grozījumus Sociālā nodrošinājuma kodeksā. Savukārt Rumānija panāca atbilstību minētās direktīvas noteikumiem, pieņemot 2006. gada 22. maija Likumu Nr. 204. par brīvprātīgām pensijas sistēmām. 2. PIEMĒROŠANAS JOMA Saskaņā ar direktīvu papildu pensijas sistēma ir jebkura arodnodrošinājuma sistēma, kas izveidota saskaņā ar valsts tiesību aktiem un praksi, vai kolektīvs vai cits salīdzināms līgums, kas paredzēts, lai nodrošinātu papildu pensiju darbiniekiem vai pašnodarbinātām personām neatkarīgi no tā, vai šādas sistēmas ir obligātas vai brīvprātīgas. Direktīva neattiecas uz tādām sistēmām, uz kurām attiecas termins „tiesību akti”, kas definēts Regulas Nr. 1408/71/EEK 1. panta j) punkta pirmajā daļā, vai attiecībā uz kurām dalībvalsts sniedz deklarāciju atbilstoši minētajam pantam. Bulgārijas un Rumānijas aptaujas lapās sniegtās atbildes sniedz īsu pārskatu par abu dalībvalstu papildu pensijas sistēmām, uz ko attiecas minētā direktīva. Bulgārijā, tāpat kā Rumānijā, papildu pensijas sistēmas Direktīvas 98/49/EK transponēšanas nozīmē ietver tikai brīvprātīgas papildu pensijas sistēmas. 3. PASĀKUMI TO DARBINIEKU UN PAšNODARBINāTO PERSONU PENSIJAS TIESĪBU SAGLABĀŠANAI, KAS PĀRVIETOJAS KOPIENĀ 3.1. Vienlīdzīga attieksme pensijas tiesību saglabāšanā Saskaņā ar direktīvas 4. pantu, ja strādājošais, kas ir ieguvis papildu pensijas sistēmas likumīgās tiesības vienā dalībvalstī, pārceļas uz citu dalībvalsti, šīs tiesības ir jāsaglabā vismaz tajā pašā mērā, kā strādājošajiem, kas pārtrauc darbu, bet paliek attiecīgajā dalībvalstī. Šā panta mērķis ir nodrošināt to, ka personas, kas pārceļas uz citu dalībvalsti, nav sliktākā situācijā nekā personas, kas pārtrauc darbu, bet paliek tajā pašā dalībvalstī. Nosakot šo principu, ar 4. pantu tiek nodrošināts minimālais vienlīdzīgas attieksmes standarts iekšzemes un pārrobežu gadījumos attiecībā uz jau iegūtu tiesību saglabāšanu. Ar Bulgārijas Sociālā nodrošinājuma kodeksa 248.a panta 1. un 2. punktu un Rumānijas Likuma Nr. 204/2006 51. pantu tiek nodrošināta sistēmas dalībnieka iegūto pensijas tiesību saglabāšana, ja viņš pārceļas uz dzīvi citā valstī. 3.2. Pārrobežu maksājumu nodrošināšana Saskaņā ar direktīvas 5. pantu dalībvalstis nodrošina, ka dalībniekiem un bijušajiem dalībniekiem, kā arī citiem papildu pensijas sistēmu tiesību turētājiem visās dalībvalstīs izmaksā visus šādā sistēmā pienākošos pabalstus, nepiemērojot nodokļus un darījuma maksas, ko varētu piemērot. Pabalstu izmaksa visā Eiropā ir būtisks priekšnosacījums, lai ievērotu gan darba ņēmēju brīvas pārvietošanās, gan brīvas kapitāla aprites principu. Pārrobežu maksājumi tiek nodrošināti ar Bulgārijas Sociālā nodrošinājuma kodeksa 248.b pantu, atsaucoties uz 256. un 257. pantu, un Rumānijas Likuma Nr. 204/2006 77. panta 5. punktu. 3.3. Norīkotu darba ņēmēju pārrobežu dalība pensiju sistēmā Direktīvas 6. pants attiecas uz norīkotiem darba ņēmējiem Regulas (EEK) Nr. 1408/71 nozīmē. Norīkošana ir situācija, kad darba devējs uz laiku nosūta darba ņēmēju uz citu dalībvalsti, nekā tā, kurā tas parasti tiek nodarbināts. Maksimālais norīkojuma ilgums ir 12 mēneši; izņēmuma gadījumos to var pagarināt līdz 24 mēnešiem. Visu norīkojuma laiku pastāv tiešas attiecības starp norīkotāju uzņēmumu un norīkoto darba ņēmēju. Ar 6. pantu tiek atļauta pārrobežu dalība, nosakot, ka darba devējiem un norīkotajiem darba ņēmējiem jāļauj turpināt veikt iemaksas izcelsmes dalībvalstī izveidotajās papildu pensijas sistēmās laikā, kad darba ņēmējs ir norīkots darbā citā dalībvalstī. Ja turpina veikt iemaksas, dalībvalstīm jānodrošina tas, ka darba devēji un norīkotie darba ņēmēji tiek atbrīvoti no pienākuma veikt iemaksas citā dalībvalstī. Bulgārija un Rumānija ir pareizi transponējušas direktīvas 6. panta noteikumus savas valsts tiesību aktos. Abas valstis nodrošina norīkotu darba ņēmēju pārrobežu dalību pensiju sistēmā ar Bulgārijas Sociālā nodrošinājuma kodeksa 230. panta 8. un 9. punktu un Rumānijas Likuma Nr. 204/2006 77. panta 2. punktu. 3.4. Pensiju sistēmas dalībnieku informēšana Saskaņā ar direktīvas 7. pantu dalībvalstis veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka darba devēji, pārvaldītāji vai citas personas, kas atbildīgas par papildu pensijas sistēmu pārvaldību, sniedz mobilajiem darba ņēmējiem, kuri pārceļas uz citu valsti, pietiekamu informāciju par viņu pensijas tiesībām un izvēles iespējām, kādas tiem ir pieejamas. Šāda informācija ir jāsniedz vismaz tādā pašā apjomā kā informācija, ko sniedz sistēmas dalībniekiem, par kuriem vairs neveic iemaksas, bet kuri paliek tajā pašā dalībvalstī. Bulgārija ar Sociālā nodrošinājuma kodeksa 123.h panta 2. daļu un Rumānija ar Likuma Nr. 204/2006 103. pantu nodrošina to, ka papildu pensijas tiesību turētājiem tiek sniegta pietiekama informācija. 4. SECINĀJUMS Direktīva 98/49/EK ir daļa no Kopienas tiesību kopuma (“ acquis ”), kuru dalībvalstīm ir jātransponē valsts tiesību aktos pirms pievienošanās Eiropas Savienībai. Atbildes, ko Bulgārija un Rumānija sniedza Eiropas Komisijai, apliecina, ka abas valstis ir nodrošinājušas minētās direktīvas piemērošanu pirms to pievienošanās ES. Tādējādi ar Bulgārijas 2006. gada 11. jūlijā pieņemto likumu, ar kuru izdara grozījumus Sociālā nodrošinājuma kodeksā, un Rumānijas 2006. gada 22. maijā pieņemto Likumu Nr. 204 tiek nodrošināta to šķēršļu novēršana, kurus migrējošās nodarbinātās personas būtu varējušas sastapt saistībā ar papildu pensijas tiesību saglabāšanu. Arī citi elementi ir palīdzējuši vieglāk izmantot darba ņēmēju brīvas pārvietošanās tiesības. Piemēram, 2001. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 2560/2001 par pārrobežu maksājumiem euro palīdz mazināt iespējami piemērojamo darījumu maksu. Tāpat nozīmīgs pasākums ES līmenī attiecībā uz pārrobežu dalību pensiju sistēmā ir 2003. gada 3. jūnijā pieņemtā Direktīva 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību (“PKUI direktīva”, kas pazīstama arī kā “Pensijas fonda direktīva”). Ar direktīvu ieviestā savstarpēja papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju (PKUI) uzraudzības atzīšana bija pamatnosacījums, kas ļāva šīm iestādēm veikt pārrobežu darbību un šādi radīja iespējas pārrobežu dalībai pensiju sistēmā. Turklāt 2005. gada 20. oktobra priekšlikums direktīvai par papildu pensijas tiesību pārvedamību[2] ir papildu posms, kas vērsts uz mobilo darba ņēmēju situācijas uzlabošanu, nodrošinot viņu tiesības saskaņā ar papildu sistēmām. Par šo priekšlikumu pašlaik nav vienprātīga balsojuma, kas vajadzīgs tā pieņemšanai Padomē un Eiropas Parlamentā. [1] Komisijas ziņojums Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai par to, kā tiek īstenota Padomes 1998. gada 29. jūnija Direktīva 98/49/EK par papildu pensijas tiesību saglabāšanu darbiniekiem un pašnodarbinātām personām, kas pārvietojas Kopienā, COM(2006) 22 galīgā redakcija, 26.1.2006. [2] Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par papildu pensijas tiesību pārvedamības uzlabošanu, COM(2005) 507 galīgā redakcija, 20.10.2005., un grozītais priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par obligātajiem noteikumiem darba ņēmēju mobilitātes veicināšanai, uzlabojot nosacījumus, ar kādiem iegūst un saglabā tiesības uz papildu pensiju COM(2007) 603 galīgā redakcija, 9.10.2007.