Atbilstoši LAA noteiktajiem kritērijiem sešpadsmit AZT ir uzskatāmas par tiesīgām saņemt teritoriālu piešķīrumu no 11. EAF un AZT programmas . Jānorāda, ka Grenlandi finansē tieši no ES vispārējā budžeta, pamatojoties uz Lēmumu par Grenlandi .

Savienība finansiālu atbalstu AZT saistībā ar asociāciju piešķir galvenokārt no Eiropas Attīstības fonda, tostarp EUR 364,5 miljonus no 11. EAF un AZT programmas 2014.–2020. gada plānošanas periodā .

Ir notikusi plaša apspriešanās starp AZT un Komisiju.

AZT plānošanas process sākās ar 12. AZT un ES forumu, kas notika 2013. gada decembrī, pēc tam, kad bija pieņemts Lēmums par aizjūras asociāciju un attiecīgais finanšu regulējums. Komisija informēja AZT un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas, par indikatīvajiem finanšu piešķīrumiem un plānošanas norādījumiem un sāka apspriešanās procesu, lai vienotos par iespējamām sadarbības nozarēm.

Pēc tam notika īpaši semināri, lai apspriestu kopīgās prioritātes un mērķus. Reģionālās AZT konferences notika Klusā okeāna valstu reģionā un Karību jūras reģionā attiecīgi 2014. gada novembrī un 2015. gada februārī, un tās vadīja Komisija, bet piedalījās ĀKK valstis, reģionālās organizācijas un atbilstošos gadījumos tālākie reģioni. Konferences beidzās ar konkrētiem AZT priekšlikumiem attiecībā uz iespējamām koncentrācijas nozarēm, iespējamiem apakškomponentiem un uzlabotu reģionālo sadarbību ārpus AZT, jo visas reģionālās iesaistītās puses izrādīja lielu interesi par kopīgiem mērķsadarbības projektiem.

Arī asociācijā, ko izveidoja atbilstoši LAA, paātrinājās apspriešanās par stratēģiskajām prioritātēm un koncentrācijas nozarēm. Tehniskā līmenī 2014. un 2015. gadā notika deviņas trīspusējās sanāksmes, kurās piedalījās Komisija, AZT pārstāvji un dalībvalstis, ar kurām tās ir saistītas, nodrošinot iespēju dialogam starp Komisiju un AZT.

2015. gada janvārī tika izveidota partnerības darba grupa saistībā ar vides un klimata pārmaiņu jautājumiem, nodrošinot platformu tematisko programmu sākotnējai apspriešanai AZT starpā.

Politiskā līmenī 13. AZT un ES forums notika 2015. gada februārī. Apspriedēs divās apaļā galda sanāksmēs bija iespējams dialogs par tematisko programmu, un pēc tās AZT vienojās par piedāvātajām koncentrācijas nozarēm šajā saistībā, ko pieminēja secinājumos par šo forumu.

Turklāt foruma ietvaros notika trīspusējas sanāksmes starp Komisiju, AZT teritoriālajiem/reģionālajiem kredītrīkotājiem un dalībvalstīm, ar kurām ir saistītas AZT. Šī apspriešanās bija iespēja informēt par finanšu līdzekļu izlietojumu un plānot nākamos posmus atsevišķās AZT, kā arī reģionālā līmenī, un pēc tās tika iecelti reģionālo, kā arī tematisko programmu reģionālie kredītrīkotāji.

Plānošanas procesu aktīvi atbalsta arī, piešķirot tehnisko palīdzību. Līdz šim trīspadsmit valstis un teritorijas ir guvušas labumu no šādas tehniskās palīdzības vai gatavojas to darīt. To finansē no 10. un 11. EAF un AZT programmas līdzekļiem, un par 11. EAF un AZT programmas līdzekļiem tika pieņemts pirmais finansēšanas lēmums — iemaksa EUR 3 miljonu apmērā no instrumenta , ko izveidoja atbilstoši LAA 81. panta noteikumiem.

Situācija 2015. gadā

Pamatojoties uz šo apspriešanos un sniegto tehnisko palīdzību, 2015. gadā ir sasniegts būtisks progress sākotnējos plānošanas posmos. Ir noteikta programmu stratēģiskā ievirze, un ir piedāvātas koncentrācijas nozares visām programmām, gan teritoriālajām, gan reģionālajām/tematiskajām.

Attiecībā uz teritoriālajiem piešķīrumiem vairums AZT piedāvāja budžeta atbalstu kā īstenošanas kārtību. Tam pamatā ir situācija, kāda bija 10. EAF un AZT programmā, bet dažos gadījumos ir vērojama pozitīva novirze no iepriekš izmantotās projektu īstenošanas kārtības, proti, Bonaires, Kirasao, Francijas Polinēzijas, Sabas, Sintēstatiusas, Volisas un Futunas Salu gadījumā. Jebkurā gadījumā atbilstības kritērijus, kas saistīti ar budžeta atbalsta programmas izmantošanu, novērtēs Komisija.

Piedāvātās teritoriālo piešķīrumu koncentrācijas nozares ir saistītas galvenokārt ar svarīgākajiem tematiem, kas vispārīgi ietver:

vides jautājumus, klimata pārmaiņas, atjaunojamos energoresursus un katastrofu riska mazināšanu (5 no 16 AZT ar indikatīviem teritoriāliem piešķīrumiem, kas veido 21 % kopējo 11. EAF un AZT programmas teritoriālo piešķīrumu);

sociālo attīstību (jaunieši) vai nodarbinātību/ profesionālo iekļaušanu un izglītību/ profesionālo izglītību (5 no 16 AZT, kas veido 33 % kopējo 11. EAF un AZT programmas indikatīvo teritoriālo piešķīrumu);

ilgtspējīgu tūrismu (3 no 16 AZT, kas veido 26 % 11. EAF un AZT programmas indikatīvo teritoriālo piešķīrumu);

savienojamību un pieejamību/ digitālo attīstību (3 no 16 AZT, kas veido 20 % 11. EAF un AZT programmas indikatīvo teritoriālo piešķīrumu).

Šīs prioritātes atbilst ilgtspējīgas attīstības mērķim, tādējādi ir vērstas uz trīs attīstības pīlāriem — ekonomikas attīstību, sociālo attīstību un vides aizsardzību —, kas izklāstīti Lēmuma par aizjūras asociāciju mērķos.

Svarīgi, ka šīs prioritātes skaidri atbilst Savienības politikas prioritātēm, kas izklāstītas stratēģijā “Eiropa 2020” — ES darbavietu radīšanas un izaugsmes stratēģijā desmit gadiem, kuras mērķis ir sasniegt gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi.

Līdzīgi reģionālo programmu gadījumā ir priekšlikums iezīmētai līdzekļu koncentrācijai atbilstoši ierobežotam prioritāšu kopumam; protams, šie abi priekšlikumi pēc būtības ir pārrobežu un transversāli. Turklāt jānorāda, ka, pamatojoties uz koncentrācijas nozarēm, ko AZT ir piedāvājušas Komisijai, visās ģeogrāfiskajās reģionālajās programmās uzmanība ir pievērsta videi un ilgtspējīgai dabas resursu izmantošanai. Tas ļautu būtiski papildināt tematisko komponentu, kā arī citas Savienības finansētas programmas, piemēram, “BEST 2.0”, ko finansē saistībā ar programmu “Vispārēji sabiedriskie labumi un problēmas”.