PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Meklējot nodarbinātības iespējas, pieņemot lēmumus par to, ko un kur mācīties, vai apsverot mobilitātes iespējas, cilvēkiem ir vajadzīga piekļuve informācijai un līdzekļiem, lai novērtētu savas prasmes un parādītu, ko viņi zina un spēj. Tāpat darba devējiem ir jārod efektīvāki un lietderīgāki veidi, kā atrast un pieņemt darbā attiecīgi kvalificētus darbiniekus. Lai efektīvi risinātu personu un darba devēju vajadzības nozarēs, reģionos un valstīs prasmju un kvalifikāciju ziņā, šīs vajadzības ir skaidri jāidentificē, jādara zināmas un jāizprot.

ES rīki un pakalpojumi var veicināt informācijas apmaiņu un labāku izpratni par prasmēm un kvalifikācijām, tostarp tām, kas nepieciešamas mobilitātei un nodarbināmībai. Lai sekmētu mobilitāti un veicinātu prasmju un kvalifikāciju pārredzamību, ES ir centusies radīt un atbalstīt vairākus šādus rīkus un pakalpojumus. Tomēr vairāku iemeslu dēļ līdz šim šo rīku un pakalpojumu iespējas nav izmantots pilnībā. Tie ir galvenokārt izstrādāti katrā gadījumā atsevišķi – ar minimālu integrāciju un sadarbību. Šī pieeja ir ietekmējusi katra rīka pievienotās vērtības apmēru, potenciālu un izpratni. Pierādījumi liecina, ka, neraugoties uz atsevišķiem panākumiem, piemēram, Europass CV, potenciālie izmantotāji parasti ir maz informēti par pieejamajiem pakalpojumiem, un aizvien pastāv šķēršļi, kas traucē pilnībā izmantot ārvalstīs iegūtu kvalifikāciju un prasmes, ietekmējot mobilitāti un Eiropas darba tirgu integrāciju. Turklāt ES rīku un pakalpojumu pilnveidošanā laika gaitā ne vienmēr ir ņemtas vērā pārmaiņas attiecībā uz to, kā patlaban cilvēki mācās, strādā vai sazinās, un tie neatbilst pašreizējām vai nākotnes prasībām un jaunām tehnoloģijām. Tiek sagaidīts, ka mūsdienās un vēl jo vairāk nākotnē prasmju un kvalifikāciju rīkiem kā minimums jābūt digitalizētiem un jānodrošina to plašāka klātbūtne tiešsaistē.

Šā priekšlikuma mērķis ir modernizēt ES rīkus un pakalpojumus un nodrošināt, ka tie atspoguļo visu darba tirgus un izglītības un apmācības nozares potenciālo lietotāju mainīgās vajadzības; vienmēr ir atjaunināti atbilstīgi tehnoloģiju attīstībai, jauniem informācijas apmaiņas un sadarbīgas ekonomikas veidiem; un spēj atbalstīt cilvēkus daudzajās pārejās no mācībām uz darbu viņu dzīves laikā.

Jaunās Europass sistēmas pamatā ir divu līmeņu pieeja.

Pirmkārt, jaunā Europass sistēma būs Eiropas mēroga platforma, ar kuras palīdzību, izmantojot intuitīvu un stabilu tiešsaistes pakalpojumu, cilvēki var piekļūt plašam pakalpojumu klāstam, piemēram, e-portfeļa izveidei vai iespējai novērtēt savas prasmes. Šos pakalpojumus papildinās ar plašu dalībvalstīs ievāktu informāciju (tostarp izmantojot tīmekļa rāpuļprogrammas) par mācību iespējām, kvalifikācijām, atzīšanas praksi un datiem par darba tirgu un prasmju apzināšanu, piemēram, tendencēm nodarbošanās veidos vai profesijās. Šī informācija palīdzēs cilvēkiem izdarīt apzinātu izvēli attiecībā uz savu karjeru, mobilitāti un mācībām un cita starpā varētu palīdzēt risināt prasmju neatbilstības problēmu, mudinot izvēlēties mācīšanās metodes un karjeru, kas sniedz labākas izredzes. Tāpat darba devēji, izglītības un apmācības sniedzēji, profesionālās orientācijas speciālisti, nodarbinātības dienesti un politikas veidotāji gūs labumu no pieejamās informācijas, piemēram, par to, kā labāk apzināt, kurās jomās un kādas prasmes ir vajadzīgas, un kādu ieguldījumu apmācību kursi var dot jomās, kurās vērojams prasmju trūkums. Īpaša uzmanība tiks pievērsta trešo valstu valstspiederīgo īpašajām vajadzībām. Profesionāļiem, kuri vēlas publicēt šo informāciju elektroniski, būs pieejami atvērti kvalifikāciju, brīvo darbvietu un CV standarti. Tādējādi Europass sistēma veicinās to elektronisko rīku sadarbspēju, kurus izmanto, lai sniegtu un apmainītos ar informāciju par zināšanām un prasmēm. Svarīgākais, ka šāda Eiropas integrēta platforma sniegs būtisku pievienoto vērtību dalībvalstu mērķim atbalstīt cilvēkus, jo tām nebūs jāveic dubults darbs IT jomā valsts līmenī.

Tādējādi ar šo priekšlikumu Europass no dokumentu mehānisma kļūst par pakalpojumu platformu, paplašinot tās darbības jomu un nodrošinot, ka pamata pakalpojumu uzmanības centrā ir lietotāju vajadzības. Jaunā Europass sistēma apkopos informāciju, ko pašlaik sniedz ar tādiem instrumentiem kā portāls "Mācību iespējas un kvalifikācijas Eiropā" (kas sniedz informāciju par mācīšanās iespējām un kvalifikācijām); ES prasmju panorāma (kas piedāvā informāciju par prasmju nepieciešamību gan valsts, gan ES līmenī, kā arī profesijās un konkrētās nozarēs) un ESCO portāls (ESCO — Eiropas prasmju, kompetenču, kvalifikāciju un profesiju klasifikācija, kas piedāvā kopīgu terminoloģiju, lai aprakstītu konkrētas prasmes un saistītus jēdzienus nodarbinātības un izglītības nolūkiem). Līdz šim šo rīku izstrādē un īstenošanā ir izmantota Savienības aģentūras, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centra (Cedefop), pieredze. Otrkārt, Savienības jaunā Europass sistēma ietvers vietējos pakalpojumus, kuru mērķis ir nodrošināt informācijas pakalpojumus plašākai mērķauditorijai, tostarp tiem, kuriem var būt grūtības piekļūt vai izmantot digitālos pakalpojumus.

Patlaban ES rīkus un pakalpojumus saistībā ar prasmēm un kvalifikācijām veicina un atbalsta valsts līmenī, izmantojot centrus vai kontaktpunktus (nacionālos Europass centrus, EQF nacionālos kontaktpunktus, Euroguidance centrus), kurus ES finansiāli atbalsta programmas Erasmus+ ietvaros. Katram no tiem ir atsevišķi administratīvie un ziņošanas procesi. Katram centram ir sava saziņas programma un atsevišķs zīmols. Lai gan dalībvalstis ir veikušas vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu koordināciju, to nav darījušas visas dalībvalstis. Tas nozīmē, ka bieži vien nav nozīmes savstarpēji saistītam prasmju un kvalifikāciju pakalpojumam valsts mērogā un centriem nav liela stimula stratēģiski sadarboties un sistemātiski sniegt saskaņotākus pakalpojumus. Centri nesasniedz attiecīgās mērķauditorijas pilnībā, un tādējādi ES rīki un pakalpojumi nenonāk pie visiem paredzētajiem saņēmējiem.

Šā priekšlikuma mērķis ir sniegt lielāku potenciālu un iespējas dalībvalstīm piedāvāto pakalpojumu stratēģiskai koordinēšanai valsts līmenī. Labāka koordinācija un informācijas apmaiņa ļaus pakalpojumus sistemātiski pielāgot saņēmēju vajadzībām – gan starpnieku, piemēram, konsultāciju pakalpojumu sniedzēju, vajadzībām vai to personu vajadzībām, kuras var gūt tiešu labumu no pakalpojumiem klātienē, kas sniedz informāciju un padomus par mācību un karjeras iespējām, attiecīgā gadījumā virza tos uz citiem pakalpojumiem un palīdz tiem, kuri nevar piekļūt digitāliem vai tiešsaistes rīkiem vai kuriem nav vajadzīgo prasmju to izmantošanai.