Direktīva ir ar kravas automobiļu un autobusu profesionālajiem vadītājiem saistīto ES tiesību aktu vispārīgā regulējuma neatņemama daļa. Tā ir arī cieši saistīta ar ceļu satiksmes drošību, un to piemēro kopā ar citiem ES tiesību aktiem, piemēram, ar Direktīvu par vadītāju apliecībām, Direktīvu par bīstamo kravu pārvadājumiem un noteikumiem par transportlīdzekļa vadīšanas un atpūtas laikposmiem. To piemēro arī kopā ar ES tiesībām par piekļuvi tirgum.

Attiecībā uz periodisku apmācību dažas dalībvalstis ir novirzījušās no drošības mērķiem, jo ir atļāvušas vienu un to pašu kursu moduli apmeklēt vairākas reizes vai piedāvā pilnu apmācību kursu, kurā nav ietverti drošības jautājumi. Lai arī apmācības pielāgošana valsts vajadzībām un prioritātēm ir un tai vajadzētu palikt dalībvalstu pārziņā, ES ir jānodrošina, ka minimālais apmācību satura līmenis saskan ar vispārējiem politikas mērķiem.

Citā dalībvalstī notikušas periodiskās apmācības savstarpējās atzīšanas problēmu nevar efektīvi atrisināt, ja to dara dalībvalstis vienas pašas. Lai arī vadītāju kvalifikācijas karšu izdošana, kā jau paredzēts Direktīvā, šo problēmu atrisinātu, spēkā esošajos tiesību aktos ir noteikts, ka to izdošana nav obligāta. Astoņas dalībvalstis ir izvēlējušās šo iespēju neizmantot, neraugoties uz Arodprasmes apliecības (APA) komitejas centieniem šo jautājumu atrisināt neleģislatīvā veidā. Tādējādi, lai nodrošinātu ES notikušas apmācības savstarpēju atzīšanu dalībvalstu administratīvajā praksē, ir nepieciešams ES likumdošanas pasākums. Ar divpusējiem nolīgumiem starp dalībvalstīm nevar efektīvi nodrošināt savstarpēju atzīšanu visā ES.

Aptuveni 33 % no visiem braucieniem, kas ES tiek veikti ar smagajiem kravas transportlīdzekļiem, tiek šķērsota dalībvalstu robeža. Aptuveni 8 % no pārrobežu pārvadājumiem ES veic autobusi vai tālsatiksmes autobusi. Minētie skaitļi pēdējos gados pieaug.

Komisija 2014. gada 23. janvārī organizēja neformālu darbsemināru ar dalībvalstīm, kurā tika apspriestas minimālā vecuma prasības un apmācības struktūra Direktīvas iespējamās pārskatīšanas kontekstā. APA komitejas sanāksmes, kas notika 2014. gada 23. oktobrī, pēdējā daļa tika veltīta neformālai diskusijai ar dalībvalstīm par to, kā uzlabot savstarpējo atzīšanu. APA komiteja atkārtoti tikās 2015. gada 9. oktobrī, kad tika diskutēts par uzsākto Direktīvas pārskatīšanu. Attiecībā uz periodiskās apmācības savstarpējo atzīšanu dalībnieki pauda bažas par to, ka dalībvalstīs tiek izmantota atšķirīga prakse, un kopumā atzina, ka ir vajadzīga saskaņota pieeja. Tika uzsvērts, ka ir svarīgi Direktīvu atjaunināt, ņemot vērā tehnikas progresu, kā arī nepieciešamība precizēt dažus aspektus, piemēram, e-mācības.

Apspriešanās rezultāti liecināja par vispārēju vienprātību saistībā ar to, ka ir jāuzlabo Direktīvas īstenošana, būtiski neizmainot tās saturu. Tika izteikts atbalsts izmaksu ziņā efektīvam savstarpējās atzīšanas problēmas risinājumam, bet viedokļi par vispiemērotākajiem pasākumiem bija atšķirīgi. Ieinteresētās personas arī piekrita tam, ka apmācība varētu būt labāk piemērota vadītāju vajadzībām. Dažas ieinteresētās personas uzskatīja, ka apmācībā par ceļu satiksmes drošību neaizsargātākajiem satiksmes dalībniekiem jābūt vienai no prioritātēm. Atbrīvojumu precizēšana un to saskaņošana APA direktīvā un darba laika noteikumos kopumā tika uztvertas pozitīvi, bet izmaiņas to piemērošanas jomā — negatīvi. Attiecībā uz jautājumu par minimālo vecumu ieinteresēto personu viedokļi bija atšķirīgi; nozares un dalībvalstu pārstāvji kopumā atbalstīja piedāvātās izmaiņas. Kopumā pozitīvi tika uztverta arī iespēja izmantot IKT rīkus vai apkopot obligāto apmācību.

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Neatkarīgs darbuzņēmējs palīdzēja sagatavot ex-post izvērtējuma ziņojumu un atbalsta pētījumu par ietekmes novērtējumu, kurš tika pabeigts 2014. gada oktobrī.

•Ietekmes novērtējums

Šai iniciatīvai ir pievienots ietekmes novērtējums, par ko ir saņemts pozitīvs novērtējums no Regulējuma kontroles padomes.

Tā kā trīs konstatētās galvenās problēmas ir savstarpēji neatkarīgas, ietekmes novērtējumā ir apsvērti trīs politikas risinājumu kopumi atbilstoši trīs galvenajām rīcības jomām: savstarpējā atzīšana, apmācības saturs un juridiskā skaidrība un saskanība.

Vēlamais risinājums ir nodrošināt savstarpējo atzīšanu, ārvalstniekiem izsniedzot vadītāju kvalifikācijas kartes. Šis risinājums tika salīdzināts ar iespēju veikt apmācības atzīšanu vadītāju apliecību informācijas sistēmā RESPER vai iespēju izmantot atzītu sertifikātu.

Vēlamais risinājums saistībā ar apmācību saturu ir mācību kursos palielināt saturu par ceļu satiksmes drošību un degvielas izlietojuma efektivitāti un precizēt, ka mācību kursos drīkst izmantot e-mācības vai jauktā tipa mācīšanos. Attiecībā uz juridisko skaidrību un saskanību vēlamais risinājums ir precizēt piemērojamo minimālā vecuma ierobežojumu un atbrīvojumu apmēru un valsts iestādēm noteikt, ka apmācību var apvienot ar citiem apmācību kursiem, kas paredzēti ES tiesību aktos. Visi politikas pasākumi tika salīdzināti ar pamatscenāriju.

Ar vēlamo risinājumu tiek izlabota ar savstarpējo atzīšanu saistītā problēma, kas varētu ietekmēt aptuveni 46 700 vadītāju (2016. gada dati). Ņemot vērā to, ka apmācība notiek atkārtoti, turpmākajos 15 gados kopējais šādu gadījumu skaits var sasniegt 100 000. Apmācību satura palielināšanai būs pozitīva ietekme uz ceļu satiksmes drošību un degvielas izlietojuma efektivitāti. Tā kā Direktīvai ir papildinošs raksturs attiecībā uz vairākiem faktoriem, kas ietekmē ceļu satiksmes drošību un degvielas izlietojuma efektivitāti, paredzamā ietekme ir visai ierobežota. Ar vēlamo risinājumu tiek panākta konsekvence atbrīvojumu piemērošanā un saistībā ar minimālā vecuma prasībām, lai iegūtu tiesības strādāt šajā profesijā, kas, kā uzsvēruši nozares pārstāvji, varētu mazināt tādu vadītāju pieaugošo trūkumu, kuri sāk strādāt šajā profesijā.

Šis priekšlikums saskan ar ietekmes novērtējuma vēlamo risinājumu.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Šim priekšlikumam ir šāds REFIT mērķis: nodrošinot savstarpējai atzīšanai raitāku administratīvo praksi, uzņēmumiem un pārvaldes iestādēm varētu samazināties administratīvās izmaksas. Veicot pārskatīšanu, ar savstarpējo atzīšanu saistītās problēmas būtu iespējams atrisināt ar zemākām izmaksām. Aplēsts, ka tās laikposmā no 2018.–2030. gadam ir EUR 6,3 miljoni. Minētās izmaiņas dos labumu nozarē izmaksu samazinājuma veidā, kas laikposmā no 2018.–2030. gadam būs EUR 2,3 milj. un EUR 6,7 milj. respektīvi uzņēmumiem un vadītājiem. Turklāt apmācības sistēma kļūs efektīvāka, jo tiks pārskatīts sākotnējās un periodiskās apmācības saturs, tādējādi sekmējot drošību un ieguvumu videi. Šādi tiks mazinātas izmaksas (kopā EUR 14,1 milj. laikposmā no 2018.–2030. gadam), kas saistītas ar izmaiņām saturā.