EIROPAS KOMISIJA Briselē, 24.3.2021 COM(2021) 142 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI EMPTY ES stratēģija par bērna tiesībām



Mums ir vajadzīga stratēģija, kas iekļauj visus bērnus un atbalsta neaizsargātības situācijā esošus bērnus, un mums ir vajadzīga stratēģija, kas veicina un atbalsta mūsu tiesības piedalīties tādu lēmumu pieņemšanā, kuri mūs skar. Jo nevienu jautājumu, kas skar bērnus, nevajadzētu izlemt bez bērnu līdzdalības. Ir pienācis laiks bērnu līdzdalību padarīt par normālu parādību. (Bērnu secinājumi, 13. Eiropas forums par bērna tiesībām, 2020. gads). Ievads Bērnu tiesības ir cilvēktiesības. Visiem bērniem Eiropā un visā pasaulē vajadzētu būt vienādām tiesībām un iespējai dzīvot bez jebkāda veida diskriminācijas, savstarpējiem apvainojumiem vai iebiedēšanas. Tas ir sociāls, morāls un cilvēcisks pienākums, no kura ir atkarīgi bērni (gandrīz katrs piektais ES iedzīvotājs un katrs trešais pasaules iedzīvotājs ir bērns) un visa sabiedrība. Mērķis ir nodrošināt, ka visi bērni var īstenot savu potenciālu un uzņemties vadošu lomu sabiedrībā, piemēram, cīņā par taisnīgumu un līdztiesību, demokrātijas stiprināšanā, vai arī zaļās un digitālās pārkārtošanās virzīšanā. Tāpēc bērnu tiesību aizsardzība un veicināšana ir viens no galvenajiem Eiropas Savienības gan tās iekšienē, gan ārvalstīs īstenotā darba mērķiem . Šis mērķis ir nostiprināts ES Pamattiesību hartā , kura garantē bērnu tiesību aizsardzību Savienības tiesību aktu īstenošanā. Šāda tiesību aizsardzība un veicināšana jānodrošina visās politikas jomās, un tā ir viena no Eiropas Komisijas galvenajām prioritātēm, kas izklāstītas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas politikas pamatnostādnēs. Šīs stratēģijas vispārējais mērķis ir panākt, ka bērniem Eiropas Savienībā un visā pasaulē ir pēc iespējas labāka dzīve. Tajā ir atspoguļotas bērnu tiesības un loma mūsu sabiedrībā. Bērni iedvesmo, un viņi ir priekšplānā attiecībā uz informētības vairošanu par dabas un klimata pārmaiņu krīzēm, diskrimināciju un netaisnību. Viņi nav tikai topošie līderi, viņi ir pilsoņi un līderi jau tagad. Šīs stratēģijas mērķis ir izpildīt mūsu kopīgo pienākumu, proti, apvienot spēkus, lai ievērotu, aizsargātu un īstenotu ikviena bērna tiesības un kopā ar bērniem veidotu veselīgāku, noturīgu, taisnīgāku un vienlīdzīgu sabiedrību visiem. Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencija par bērna tiesībām (UNCRC), kuru ir ratificējušas visas ES dalībvalstis, joprojām ir virziena rādītājs mūsu rīcībai šajā jomā. Vairāk nekā 30 gadus pēc konvencijas stāšanās spēkā ir panākts ievērojams progress, un arvien vairāk tiek atzīts, ka bērniem ir savs tiesību kopums. Konvencijā ir atzītas visu bērnu tiesības uz labāko iespējamo dzīves sākumu, tiesības uzaugt laimīgiem un veselīgiem un pilnvērtīgi attīstīt savu potenciālu. Tas ietver tiesības dzīvot tīrā un veselīgā planētā, uzaugt aizsardzību un aprūpi nodrošinošā vidē, atpūsties, spēlēties un baudīt kultūras un mākslas aktivitātes, kā arī baudīt un cienīt dabisko vidi. Turklāt ir jāsniedz nepieciešamais atbalsts ģimenēm un kopienām, lai tās varētu nodrošināt bērnu labbūtību un attīstību. Nekad agrāk bērniem visā ES nav bijis tādu tiesību, iespēju un drošības kā šobrīd. Tas jo īpaši ir panākts, pateicoties politikas pasākumiem, tiesību aktiem un finansējumam, ko pēdējo desmit gadu laikā īstenojusi ES un dalībvalstis. Pēdējās desmitgadēs Komisija ir nākusi klajā ar svarīgām iniciatīvām bērnu tirdzniecības, seksuālas vardarbības pret bērniem un bērnu seksuālas izmantošanas novēršanai, iniciatīvām par pazudušiem bērniem un bērniem draudzīgu tiesu sistēmu veicināšanu. Mēs patvēruma un migrācijas politikā un tiesību aktos esam iestrādājuši bērniem labvēlīgus noteikumus. Esam pastiprinājuši centienus padarīt internetu drošāku bērniem un joprojām cenšamies apkarot nabadzību un sociālo atstumtību. Globāli nozīmīgs notikums attiecībā uz bērna tiesībām bija pārskatītās 2017. gada ES pamatnostādnes par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību, kā arī daudzās humānās palīdzības un attīstības programmas, kas veicina tiesības uz veselību un izglītību. Šo iniciatīvu ietekmē lielā mērā ir uzlabojusies Eiropas Savienībā dzīvojošo bērnu dzīve un viņu tiesību praktiskā īstenošana. Šis progress bija grūti sasniedzams, un to nevajadzētu uzskatīt par pašsaprotamu. Tagad ir jābalstās uz šiem centieniem, jāpievēršas esošajām un jaunām problēmām un jāizstrādā visaptveroša stratēģija ar mērķi aizsargāt un veicināt bērnu tiesības mūsdienu pasaulē, kas nemitīgi mainās. Vēl arvien ir pārāk daudzu tādu bērnu, kuru tiesības tiek nopietni un regulāri pārkāptas. Bērni joprojām cieš no dažādu veidu vardarbības, sociālekonomiskās atstumtības un diskriminācijas, jo īpaši sava (vai viņu vecāku) dzimuma, seksuālās orientācijas, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes dēļ. Bērnu bažas netiek pietiekami uzklausītas, un bieži vien bērniem svarīgos jautājumos viņu uzskati netiek pietiekami ņemti vērā. Covid-19 pandēmija ir saasinājusi pastāvošās problēmas un nevienlīdzību un radījusi jaunas problēmas. Bērni ir pakļauti pieaugošai vardarbībai ģimenē un vardarbībai un izmantošanai tiešsaistē, iebiedēšanai tiešsaistē , turklāt tiešsaistē arvien vairāk tiek izplatīta bērnu pornogrāfija . Iekavējās tādu procedūru īstenošana kā patvēruma procedūras vai ģimenes atkalapvienošanās. Pāreja uz attālinātu mācīšanos nesamērīgi ietekmēja ļoti mazus bērnus, bērnus ar īpašām vajadzībām, bērnus, kas dzīvo nabadzībā, marginalizētās kopienās, piemēram, romu bērnus, un bērnus attālos un lauku apvidos, kuriem nav piekļuves interneta savienojumiem un IT aprīkojumam. Daudzi bērni vairs nesaņēma savu uzturvielām bagātāko ikdienas maltīti, kā arī nevarēja piekļūt skolas piedāvātajiem pakalpojumiem. Pandēmija spēcīgi ietekmēja arī bērnu garīgo veselību, proti, tika ziņots, ka pieaug trauksme, stress un vientulība. Daudzi bērni nevarēja piedalīties sporta, atpūtas, mākslas un kultūras aktivitātēs, kas ir būtiski viņu attīstībai un labbūtībai. ES ir vajadzīga jauna, visaptveroša pieeja, kas atspoguļotu jauno realitāti un ilgstošās problēmas. Pieņemdama šo pirmo visaptverošo stratēģiju par bērna tiesībām, Komisija apņemas ES politikas centrā izvirzīt bērnus un viņu intereses, īstenojot iekšējās un ārējās darbības un ievērojot subsidiaritātes principu. Šīs stratēģijas mērķis ir visus jaunos un visus spēkā esošos ES likumdošanas, politikas un finansēšanas instrumentus apvienot vienā visaptverošā satvarā. Tajā ir ierosināta virkne mērķtiecīgu darbību sešās tematiskajās jomās, kurās katrā ir noteiktas prioritātes ES rīcībai turpmākajos gados. Papildus tam tiks pastiprināta bērnu tiesību integrēšana visās attiecīgajās ES politikas jomās. Pienācīgi ir ņemtas vērā konkrētām grupām piederīgu bērnu, piemēram, to, kuri ir neaizsargāti vairākos veidos un saskaras ar intersekcionālu diskrimināciju, īpašās vajadzības. Šīs stratēģijas pamatā ir agrāk pieņemti Komisijas paziņojumi par bērna tiesībām un spēkā esošais tiesiskais regulējums un politiskais satvars . Tā arī palīdz sasniegt Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķus. Stratēģija ir balstīta uz Konvenciju par bērna tiesībām un tās trīs fakultatīvajiem protokoliem, kā arī uz ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), un tā palīdzēs sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM). Tā ir arī sasaistīta ar Eiropas Padomes standartiem bērna tiesību jomā, kā arī ar tās stratēģiju bērnu tiesību jomā (2016.–2021. gads). Stratēģijas pamatā ir Eiropas Parlamenta , dalībvalstu, bērnu tiesību organizāciju, citu ieinteresēto personu un privātpersonu būtiskais ieguldījums, kas tika saņemts sagatavošanas posmā, piemēram, atklātā sabiedriskajā apspriešanā un 2020. gada Eiropas forumā par bērna tiesībām . Šī stratēģija ir izstrādāta bērnu labā un kopā ar bērniem. Tās sagatavošanā tika ņemti vērā vairāk nekā 10 000 bērnu viedokļi un ierosinājumi. Bērni tika iesaistīti arī stratēģijas bērniem draudzīgas versijas sagatavošanā . Tas Eiropas Savienībai ir jauna posma sākums un svarīgs solis virzībā uz bērnu efektīvu līdzdalību tās lēmumu pieņemšanas procesos.

1.Līdzdalība politiskajā un demokrātiskajā dzīvē — Eiropas Savienība, kurā bērniem tiek dota iespēja būt aktīviem pilsoņiem un demokrātiskas sabiedrības locekļiem “Kurš cits, ja ne mēs?” (Zēns, 16 gadi, 13. Eiropas forums par bērna tiesībām, 2020. gads) Eiropas Komisija veiks šādas galvenās darbības: -kopā ar Eiropas Parlamentu un bērnu tiesību organizācijām izveidos ES Bērnu līdzdalības platformu, kuras mērķis būs savienot vietējā, valsts un ES līmenī pastāvošos bērnu līdzdalības mehānismus un iesaistīt bērnus ES līmeņa lēmumu pieņemšanas procesos; -radīs iespējas bērniem kļūt par aktīviem Eiropas Klimata pakta dalībniekiem ar solījumiem vai kā pakta vēstniekiem. iesaistot skolas izglītībā par ilgtspējīgu klimatu, enerģētiku un vidi, Klimatizglītības koalīcija palīdzēs bērniem kļūt par pārmaiņu nesējiem Klimata pakta un Eiropas zaļā kursa īstenošanā; -izstrādās un veicinās Pamattiesību hartas un citu svarīgu ES instrumentu tādas versijas un formātus, kas ir pieejami, digitāli iekļaujoši un bērniem draudzīgi; -izstrādās un veicinās norādes par bērniem draudzīgas valodas lietošanu dokumentos un tādos ieinteresēto personu pasākumos un sanāksmēs, kuros piedalās arī bērni; -iekļaus bērnus ES Pamattiesību aģentūras (FRA) forumā par pamattiesību jautājumiem un konferencē par Eiropas nākotni; -saistībā ar attiecīgām turpmākām iniciatīvām rīkos īpašas konsultācijas attiecībā uz bērniem; -stiprinās Komisijas darbinieku un ES aģentūru darbinieku speciālās zināšanas par bērnu līdzdalību, arī par bērnu aizsardzību un drošības politiku, un to pielietojumu praksē. Eiropas Komisija aicina dalībvalstis:

2.Sociālekonomiskā iekļaušana, veselība un izglītība — Eiropas Savienība, kas cīnās pret bērnu nabadzību, veicina iekļaujošu un bērniem draudzīgu sabiedrību un veselības aprūpes un izglītības sistēmu. “Reizēm man uznāk tāds kā satraukums. Labprāt aprunātos ar psihologu, kas man ieteiktu, kā tādās situācijās rīkoties.” (Bērns, Grieķija) “Skola dod iespēju atvērt sevi pasaulei un runāt ar cilvēkiem. Skola ir dzīve.” (Bērns patvēruma meklētājs, Francija) Ikvienam bērnam kopš pirmajiem dzīves mirkļiem ir tiesības uz pienācīgu dzīves līmeni un vienlīdzīgām iespējām. Bērnu sociālekonomiskās iekļaušanas stiprināšana ir būtiska, lai novērstu nabadzības un nelabvēlīgu apstākļu turpināšanos no paaudzes paaudzē. Šajā sakarā ir būtiski nodrošināt ģimenēm sociālo aizsardzību un atbalstu. Ikvienam bērnam neatkarīgi no viņa izcelsmes un dzīvesvietas ir tiesības uz visaugstākajam sasniedzamajam standartam atbilstošu veselības aprūpi un pilnvērtīgu izglītību. Tomēr bērniem, kuri ir pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam, jo īpaši lauku apvidos, attālos un nelabvēlīgā situācijā esošos apgabalos, ir lielāka iespēja saskarties ar grūtībām piekļūt pamatpakalpojumiem. Eiropas sociālo tiesību pīlārs un Komisijas 2013. gada ieteikums “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” joprojām ir svarīgi bērnu nabadzības mazināšanas un bērnu labbūtības uzlabošanas instrumenti. Tikpat svarīgi šo politikas mērķu atbalstam ir ES finansēšanas instrumenti. Laikposmā no 2021. līdz 2027. gadam dalībvalstīm, kurās nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu īpatsvars (2017.–2019. gadā) pārsniedz ES vidējo rādītāju, 5 % no Eiropas Sociālā fonda Plus (ESF+) būs jāatvēl bērnu nabadzības apkarošanai, taču arī visām pārējām dalībvalstīm šim nolūkam būtu jāatvēl atbilstošas summas. Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) veicinās investīcijas infrastruktūrā, aprīkojumā un piekļuvē kvalitatīviem pamatpakalpojumiem, īpašu uzmanību pievēršot Savienības nabadzīgākajiem reģioniem, kur sabiedriskie pakalpojumi parasti ir mazāk attīstīti. Atveseļošanas un noturības mehānisms palīdzēs panākt ātru un iekļaujošu atveseļošanu pēc Covid-19 pandēmijas, piemēram, veicinot rīcībpolitikas attiecībā uz bērniem un jauniešiem un uzlabojot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju. 2.1. Bērnu nabadzības apkarošana un vienlīdzīgu iespēju veicināšana Neraugoties uz samazinājumu pēdējo gadu laikā, 2019. gadā Eiropas Savienībā nabadzības vai sociālās atstumtības riskam bija pakļauti 22,2 % bērnu. Bērniem, kurus audzina viens vecāks, kuri aug trīs vai vairāk bērnu ģimenēs, kuri dzīvo ES lauku apvidos un visattālākajos reģionos vai kuriem ir migrantu vai romu izcelsme, atkarībā no dalībvalsts ir līdz pat trīs reizes lielāks risks piedzīvot nabadzību nekā citiem bērniem . Nabadzības vai sociālās atstumtības riskam bija pakļauti aptuveni puse to vecāku bērni, kuriem ir zems izglītības līmenis, turpretī attiecībā uz to vecāku bērniem, kam ir augsts izglītības līmenis, šādam riskam bija pakļauti mazāk nekā 10 % bērnu. Bērniem no ģimenēm ar zemiem ienākumiem ir lielāks risks piedzīvot ļoti sliktus sadzīves apstākļus vai pārapdzīvotību, kā arī kļūt par bezpajumtniekiem. Tādējādi rodas izteikta iespēju nevienlīdzība, ko joprojām piedzīvo bērni pat tajās valstīs, kurās nabadzības un sociālās atstumtības līmenis ir zems. Bērniem, kuri nāk no nelabvēlīgas vides, salīdzinājumā ar viņu vienaudžiem bērniem, kas uzaug labākos apstākļos, ir mazāka iespēja gūt labas sekmes skolā, būt veseliem un vēlāk dzīvē pilnībā izmantot savu potenciālu. Visiem bērniem, ieskaitot bērnus ar invaliditāti un bērniem no nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, ir vienlīdzīgas tiesības dzīvot kopā ar savu ģimeni un kopienā. Integrētām bērnu aizsardzības sistēmām, kas ietver efektīvus preventīvos pasākumus, agrīnu intervenci un atbalstu ģimenēm, būtu bez vecāku aprūpes palikušajiem bērniem vai bērniem, kuri varētu palikt bez vecāku aprūpes, jānodrošina nepieciešamie apstākļi, lai novērstu ģimenes izšķiršanu. Nedrīkstētu būt tā, ka nabadzība ir vienīgais iemesls bērnu nodošanai aprūpē. Ir jānodrošina pāreja uz kvalitatīvu kopienā balstītu aprūpi un ārpusģimenes aprūpi, kā arī atbalsts saistībā ar tāda vecuma sasniegšanu, kurā vairs netiek nodrošināta aprūpe. Rīcības plānā par Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu Komisija ir izvirzījusi vērienīgu mērķi līdz 2030. gadam to personu skaitu, kas ir pakļautas nabadzības vai sociālās atstumtības riskam, samazināt par vismaz 15 miljoniem, no kuriem vismaz 5 miljoniem jābūt bērniem. Viens no tā galvenajiem rezultātiem ir Komisijas priekšlikums Padomes ieteikumam, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem un kas papildina šo stratēģiju un ietver aicinājumu veikt īpašus pasākumus, kuri vērsti uz nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautiem bērniem. Minētajā priekšlikumā dalībvalstīm ir ieteikts garantēt grūtībās nonākušiem bērniem piekļuvi kvalitatīviem pamatpakalpojumiem: pirmsskolas izglītībai un aprūpei, izglītībai (ieskaitot skolas rīkotas aktivitātes), veselības aprūpei, uzturam un mājoklim. Komisija uzrauga, kā dalībvalstis Eiropas pusgada procesā risina bērnu nabadzības un sociālās atstumtības problēmu, kā arī vajadzības gadījumā ierosina attiecīgus konkrētai valstij adresētus ieteikumus. Pastiprinātā Garantija jauniešiem paredz, ka visi jaunieši vecumā no 15 gadiem četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības iegūšanas saņem darba, izglītības, stažēšanās vai mācekļa prakses piedāvājumu. Eiropas Komisija veiks šādas galvenās darbības: -izveidos Eiropas Garantiju bērniem; -nodrošinās papildināmību ar Eiropas Personu ar invaliditāti tiesību stratēģiju, lai reaģētu uz bērnu ar invaliditāti vajadzībām, kā arī uzlabotu piekļuvi pamatpakalpojumiem un iespējām dzīvot neatkarīgu dzīvi. Eiropas Komisija aicina dalībvalstis: -Padomē ātri pieņemt Komisijas priekšlikumu Padomes ieteikumam, ar ko izveido Eiropas Garantiju bērniem, un īstenot tā noteikumus; -īstenot pastiprināto Garantiju jauniešiem un mudināt jauniešus izmantot Garantijas jauniešiem piedāvātos pakalpojumus.

2.2. Tiesību uz veselības aprūpi nodrošināšana visiem bērniem Vakcinācija ir galvenais rīks, ar ko var novērst saslimšanu ar nopietnām, lipīgām un dažkārt pat nāvējošām slimībām, un tā ir bērnu aprūpes pamatelements. Pateicoties vērienīgai vakcinācijai, ir izskaustas bakas un Eiropā vairs neslimo ar poliomielītu. Tomēr nepietiekamu vakcinācijas tvēruma rādītāju dēļ joprojām ir vērojami vakcīnnovēršamu slimību uzliesmojumi. Covid-19 pandēmija arī apdraud bērnu vakcinācijas programmu nepārtrauktību Eiropā. Eiropas Komisijai un ES dalībvalstīm ir kopīgi mērķi apkarot dezinformāciju, vairot uzticēšanos vakcīnām un nodrošināt visiem vienlīdzīgu piekļuvi vakcīnām. 2020. gadā Eiropas Savienībā vairāk nekā 15 500 bērnu un pusaudžu tika diagnosticēts vēzis un vairāk nekā 2000 gados jaunu pacientu zaudēja cīņu ar šo slimību. Vēzis ir visbiežākais slimības izraisītas nāves cēlonis personām, kas vecākas par vienu gadu. Līdz 30 % bērnu, kurus skāris vēzis, cieš no smagām ilgtermiņa sekām, un vēzi pārslimojušo bērnu skaits turpina pieaugt. Veselīga un aktīva dzīvesveida piekopšana agrīnā vecumā palīdz samazināt risku vēlāk dzīvē saslimt ar vēzi. Ar Eiropas Vēža uzveikšanas plānu tiek pastiprinātas agrīnas preventīvas darbības un uzsāktas jaunas iniciatīvas bērnu vēža jomā, kuru mērķis ir palīdzēt jauniem pacientiem atveseļoties un nodrošināt optimālu dzīves kvalitāti. Bērniem, kuri slimo ar vēzi, bieži vien ir pieejams tikai dažas apstiprinātas ārstēšanas metodes. Pārskatītā regula par bērniem paredzētām zālēm ir ES zāļu stratēģijas pamatiniciatīva, un tās mērķis ir veicināt tieši bērniem paredzētas zāles, ieskaitot tādas, kas izmantojamas pediatriskajā onkoloģijā. Bērnība attiecībā uz turpmāko fizisko un garīgo veselību ir noteicošs dzīves posms. Tomēr bērnu vidū plaši ir izplatītas garīgās veselības problēmas, kuras dažkārt var būt saistītas ar izolāciju, izglītības vidi, sociālo iekļaušanu un nabadzību, kā arī ar digitālo rīku ilgstošu izmantošanu. Līdz 20 % bērnu visā pasaulē ir garīgās veselības problēmas, kas gadījumā, ja tās netiek ārstētas, būtiski ietekmē šo bērnu attīstību, izglītības līmeni un iespējas dzīvot piepildītu dzīvi. Skola ir atzīta par vienu no bērnu garīgo veselību nosakošajiem pamatfaktoriem. Eiropas izglītības telpa citstarp būs vērsta uz garīgo veselību un labklājību izglītībā. Līdzdalība kultūras dzīvē, laika pavadīšana dabā un fiziskās aktivitātes var radīt pašcieņu, sevis pieņemšanu, celt pašapziņu un pašvērtējumu un tādējādi pozitīvi ietekmēt bērnu garīgo veselību. Bērni migranti bieži cieš no garīgās veselības problēmām, kam par iemeslu ir izcelsmes valstī vai migrācijas maršrutā piedzīvotais, nenoteiktība vai tas, ka ierašanās valstī pret viņiem izturas pazemojoši. Eiropas Patvēruma atbalsta biroja (EASO) Aizsargājamo personu tīkla (Vulnerables Network, VEN) darbs cita starpā ir vērsts uz patvēruma meklētāju garīgo veselību. Dažām citām bērnu grupām, piemēram, bērniem ar invaliditāti un bērniem, kuri ir LGBTIK, saistībā ar garīgo un fizisko veselību varētu būt īpašas vajadzības, kuras ir pienācīgi jārisina. Bērnu pilnvērtīga fiziskā un garīgā attīstība ir iespējama tikai ar veselīgu uzturu un regulārām fiziskām aktivitātēm. Arī mūsdienās Eiropas Savienībā ir bērni, it īpaši romu un klejotāju bērni , kuri cieš badu, kā dēļ viņi ir uzņēmīgāki pret slimībām un viņu smadzenes neattīstās pienācīgi. Līdzīgas problēmas piedzīvo arī bērni bezpajumtnieki un bērni migranti, kuri dzīvo pārpildītos vai standartiem neatbilstošos uzņemšanas objektos. No otras puses, tā kā ir pieaudzis pārmērīgi apstrādātu un neveselīgu pārtikas produktu piedāvājums un to pieejamība cenas ziņā, pēdējo 30–40 gadu laikā ir saasinājusies liekā svara un aptaukošanās problēma. Eiropas Savienībā katram trešajam bērnam vecumā no 6 līdz 9 gadiem ir liekais svars vai aptaukošanās. Liekais svars vai aptaukošanās var palielināt diabēta, vēža, sirds un asinsvadu slimību vai priekšlaicīgas nāves risku. Komisijas darbības ietver programmu skolu apgādei ar augļiem, dārzeņiem un pienu un ES rīcības plānu bērnu aptaukošanās mazināšanai 2014.–2020. gadam , attiecībā uz kuriem tiks izvērtēta turpmāku pasākumu nepieciešamība. Komisijas stratēģijā “No lauka līdz galdam” pārtikas un mazumtirdzniecības nozares tiek aicinātas palielināt veselīgas un ilgtspējīgas pārtikas izvēļu pieejamību par pieņemamu cenu. Šajā sakarā Komisija ierosinās saskaņotu, obligātu iepakojuma priekšpusē izvietojamu uzturvērtības marķējumu, kura mērķis ir palīdzēt apzināti izvēlēties veselīgus pārtikas produktus, un noteiks uzturvielu profilus, lai ierobežotu tādu pārtikas produktu reklamēšanu (izmantojot uzturvērtības vai veselīguma norādes), kuri satur daudz tauku, cukura un sāli. Kampaņa “HealthyLifestyle4All” popularizēs veselīgu dzīvesveidu visiem – visām paaudzēm un sociālajām grupām un jo īpaši bērniem. Eiropas Komisija veiks šādas galvenās darbības: -intensīvāk īstenos Padomes ieteikumu par pastiprinātu ES sadarbību saistībā ar vakcīnnovēršamām slimībām ; -paraugprakses portālā un Veselības politikas platformā nodrošinās informāciju un apmainīsies ar paraugpraksi bērnu garīgās veselības problēmu risināšanā; -pārskatīs ES skolu apgādes programmas tiesisko regulējumu un pārorientēs to uz veselīgiem un ilgtspējīgiem pārtikas produktiem; -nolūkā samazināt tādu neveselīgu pārtikas produktu tirdzniecību bērniem, kuri satur daudz cukura, tauku un sāli, izstrādās paraugpraksi un brīvprātīgu rīcības kodeksu saskaņā ar kopīgu rīcību par to, kā īstenot apstiprinātu paraugpraksi uztura jomā. Eiropas Komisija aicina dalībvalstis: -savās garīgās veselības valsts stratēģijās noteikt bērnus par prioritāru mērķgrupu; -veidot tīklus ar ģimenēm, skolām, jauniešiem un citām ieinteresētajām personām un iestādēm, kas darbojas bērnu garīgās veselības jomā. 2.3. Iekļaujošas un kvalitatīvas izglītības veidošana

Visiem bērniem ir tiesības jau no agras bērnības un visā skolas un arodmācības laikā attīstīt savas pamatprasmes un talantus, arī neformālās mācīšanās vidē. Iekļaujošas, nenošķirtas un kvalitatīvas izglītības pieejamība būtu jāgarantē citstarp ar nediskriminējošu attieksmi neatkarīgi no rases un etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, valstspiederības, uzturēšanās statusa, dzimuma un seksuālās orientācijas. Pirmsskolas izglītība un aprūpe īpaši labvēlīgi ietekmē bērnu kognitīvo, valodas un sociālo attīstību. Gan sistēmas “Izglītība un apmācība 2020” etalonrādītājs, gan Barselonas mērķi attiecībā uz bērnu līdzdalību pirmsskolas izglītībā un aprūpē ES līmenī ir sasniegti, tomēr situācija dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīga. Pirmsskolas izglītībā un aprūpē uzņemto bērnu ar invaliditāti un nelabvēlīgā situācijā esošām grupām piederīgu bērnu, migrantu izcelsmes bērnu un romu bērnu īpatsvars ir daudz zemāks, lai gan viņi arī ir tie bērni, kuri gūtu vislielāko labumu no līdzdalības. Valstis veic mērķtiecīgus pasākumus ar mērķi atvieglot pirmsskolas izglītības un aprūpes pieejamību nabadzībā dzīvojošiem bērniem, tomēr tikai dažas valstis veic tādus atbalsta pasākumus, kas vērsti uz migrantu izcelsmes bērniem vai reģionālām vai etniskām minoritātēm piederīgiem bērniem. Tas jo īpaši rada problēmas migrantu izcelsmes bērniem, kuriem piekļuve pirmsskolas izglītībai un aprūpei dod īpašu labumu valodas attīstības ziņā. Komisija ierosinās pārskatīt Barselonas mērķus, lai atbalstītu turpmāku augšupēju konverģenci starp dalībvalstīm attiecībā uz līdzdalību pirmsskolas izglītībā un aprūpē. Iekļaujošas skolas izglītības izveides nolūkā ir jāveido jēgpilna dažādās vidēs gūta mācīšanās pieredze. Šajā sakarā Komisija nāks klajā ar priekšlikumiem, kuru mērķis būs atbalstīt mācīšanos tiešsaistē un attālinātu mācīšanos sākumskolas un pamatskolas izglītībā, un ar kuriem tiks veicināta elastīgākas un iekļaujošākas izglītības attīstība, apvienojot dažādas mācību vides (mācīšanās skolā un no attāluma) un (digitālos rīkus, arī tiešsaistes, un nedigitālos) rīkus, un vienlaikus tiks ņemtas vērā nelabvēlīgā situācijā esošu grupu un kopienu īpašās problēmas. Kaut arī situācija pēdējā laikā ir uzlabojusies, Eiropas Savienībā joprojām 10 % jauniešu (un vairāk nekā 60 % romu jauniešu) izglītību un apmācību pamet priekšlaicīgi, un tikai 83 % (tikai 28 % romu) jauniešu ir ieguvuši vidējo izglītību. 44 % romu bērnu, kas apmeklē sākumskolu, apmeklē segregētas sākumskolas, kā rezultātā ir apdraudētas viņu izredzes gūt panākumus turpmākajos izglītības posmos. Bērni ar invaliditāti priekšlaicīgi pamet skolu, un tādu izglītojamo, kuriem ir invaliditāte un kuri ieguvuši augstāko izglītību, ir mazāk (atšķirība ir 14,4 procentpunkti). Joprojām pastāv atšķirība starp dzimumiem, proti, vairāk zēnu nekā meiteņu priekšlaicīgi pamet skolu. Turklāt Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas (PISA) 2018. gada rezultāti liecina, ka joprojām katram piektajam gados jaunam Eiropas iedzīvotājam nav pietiekamu prasmju lasīšanā, matemātikā vai dabaszinātnēs. Lai palīdzētu novērst šo tendenci un atbalstītu visus skolēnus vidusskolas izglītības iegūšanā, Komisija nāks klajā ar ieteikumu, kura mērķis būs pavērt ceļus panākumiem skolā, īpašu uzmanību pievēršot nelabvēlīgā situācijā esošiem skolēniem. Profesionālā izglītība un apmācība (PIA) var palīdzēt nodrošināt izglītojamajiem tādu profesionālo prasmju un pamatprasmju līdzsvarotu kopumu, kuras vajadzīgas, lai gūtu panākumus mainīgajā darba tirgū un sabiedrībā, kā arī tā var veicināt iekļautību un vienlīdzīgas iespējas. Eiropas Komisija veiks šādas galvenās darbības: -palīdzēs dalībvalstīm īstenot Padomes 2020. gada ieteikumu par profesionālo izglītību un apmācību ilgtspējīgai konkurētspējai, sociālajam taisnīgumam un noturībai; -popularizēs iekļaušanas pirmsskolas izglītībā un aprūpē rīkkopu. Eiropas Komisija aicina dalībvalstis: -strādāt pie to mērķu sasniegšanas, kas ierosināti saistībā ar Eiropas izglītības telpu; -ciešā sadarbībā ar Eiropas Komisiju turpināt pilnībā īstenot visas attiecīgās darbības, kas ieteiktas Rīcības plānā par integrāciju un iekļaušanu 2021.–2024. gadam un attiecas uz izglītības un apmācības jomu. 3.Vardarbības pret bērniem apkarošana un bērnu aizsardzības nodrošināšana — Eiropas Savienība, kas sekmē bērnību bez vardarbības “Tas, ka dzīvojam institūcijā, neko par mums neizsaka, ja nu vienīgi to, ka savā dzīvē jau esam kaut ko piedzīvojuši.” (Bērns, Slovēnija)

“Es gribētu, lai manā ģimenē būtu mazāk strīdu un spriedzes!” (Bērns, Grieķija) Visu veidu vardarbība pret bērniem ir plaši izplatīta. Bērni var kļūt par vardarbībā cietušajiem, tās lieciniekiem, kā arī vardarbības veicējiem – savās mājās, skolā, izklaides un atpūtas aktivitātēs, tiesu sistēmā un citur, gan bezsaistē, gan tiešsaistē. Tiek lēsts, ka puse no visiem bērniem visā pasaulē katru gadu piedzīvo kāda veida vardarbību. Teju trīs ceturtdaļas pasaules bērnu vecumā no 2 līdz 4 gadiem no vecākiem un aprūpētājiem regulāri saņem fizisku sodu un/vai piedzīvo psiholoģisku vardarbību. Eiropā katrs piektais bērns varētu ciest no seksuālas vardarbības, proti, gandrīz ceturtā daļa personu, kas Eiropas Savienībā cietušas no cilvēku tirdzniecības, ir bērni, no kuriem lielākā daļa ir meitenes, kas tiek pārdotas seksuālas izmantošanas nolūkā. Vairāk nekā 200 miljoni sieviešu un meiteņu visā pasaulē ir pārcietušas sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, to skaitā vairāk nekā 600 000 sieviešu un meiteņu Eiropas Savienībā. 62 % interseksuāļu, kuriem veikta operācija, apgalvoja, ka ne viņi, ne viņu vecāki pirms ārstēšanas vai medicīniskās iejaukšanās nav devuši pilnībā informētu piekrišanu viņu dzimumpazīmju izmainīšanai. Covid-19 pandēmijas ietekmē ir pieaugusi dažu veidu vardarbība, piemēram, vardarbība ģimenē, savukārt sūdzību un ziņošanas mehānismi ir jāpielāgo jaunajiem apstākļiem. Ir jāuzlabo bērnu uzticības tālruņa (116 111) un palīdzības dienesta pazudušu bērnu meklēšanai (116 000) kapacitāte un to pieejamība. Vardarbības piedzīvošana nopietni ietekmē bērna fizisko, psiholoģisko un emocionālo attīstību. Tas var ietekmēt bērna spēju apmeklēt skolu, būt saskarē ar cilvēkiem un gūt panākumus. Tā rezultātā var attīstīties garīgās veselības problēmas, hroniskas slimības, vēlme darīt sev pāri vai pat izdarīt pašnāvību. Tas īpaši varētu skart neaizsargātās situācijās esošus bērnus. Regulāri ir novērojama vardarbība skolā un vienaudžu starpā. Saskaņā ar PISA 2018. gada rezultātiem 23 % skolēnu ir norādījuši, ka vismaz dažas reizes mēnesī skolā piedzīvojuši (fizisku, verbālu vai sociālu) iebiedēšanu. Pamattiesību aģentūras nesen veiktajā LGBTI aptaujā 51 % tās respondentu vecumā no 15 līdz 17 gadiem ir norādījuši, ka viņi skolā tikuši aizskarti. 2019. gadā 12 % starptautisko migrantu visā pasaulē (jeb 33 miljoni) bija bērni. Ļoti bieži bērni migranti, ieskaitot bērnus bēgļus, ir pakļauti ļaunprātīgas izmantošanas riskam un pirms un/vai pēc ierašanās ES teritorijā piedzīvojuši galēju vardarbību – karu, vardarbīgu konfliktu, ekspluatāciju, cilvēku tirdzniecību, fizisku, psiholoģisku un seksuālu vardarbību. Bērni var pazust vai tikt nošķirti no savām ģimenēm. Risks ir lielāks gadījumos, kad bērni ceļo bez pavadības vai ir spiesti mitināties pārapdzīvotos objektos kopā ar viņiem svešiem pieaugušajiem. Bērniem, kuri migrācijas kontekstā vai viņu migrācijas izcelsmes dēļ ir īpaši neaizsargāti, ir nepieciešama papildu mērķtiecīga aizsardzība un atbalsts. Tas attiecas arī uz bērniem ārpus ES, piemēram, saskaņā ar aplēsēm gandrīz 30 000 Al Hol nometnē Sīrijā mītošo bērnu, ieskaitot ārvalstu kaujinieku bērnus, ir konfliktu izraisītas traumas un ārkārtīgi smagi dzīves apstākļi. Komisija centīsies apkarot pret visiem bērniem vērstu vardarbību, ieskaitot ar dzimumu saistītu vardarbību, un atbalstīs dalībvalstis šādas vardarbības apkarošanā. Šajā sakarā Komisija turpinās atbalstīt dalībvalstis un uzraudzīs 2017. gada paziņojumā par bērnu migrantu aizsardzību noteikto darbību īstenošanu. Komisija arī sadarbosies ar visām ieinteresētajām personām, lai vairotu informētību par visu veidu vardarbību un tādējādi nodrošinātu, ka bērniem, kas cietuši no vardarbības un bijuši tās liecinieki, ir pieejami bērniem pielāgoti preventīvi, aizsardzības un atbalsta pasākumi. Programma “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības” arī turpmāk finansēs bērnu aizsardzības projektus. Komisija meklēs risinājumus, kā novērst to, ka valsts un ES līmenī trūkst pēc vecuma un dzimuma sadalītu salīdzināmu datu par vardarbību pret bērniem, un nepieciešamības gadījumā šajā sakarā izmantos Pamattiesību aģentūras speciālās zināšanas. Šī stratēģija papildinās un vajadzības gadījumā pastiprinās darbības, kas paredzētas jaunajā ES stratēģijā cilvēku tirdzniecības apkarošanai, kā arī ES stratēģijā efektīvākai cīņai pret bērnu seksuālu izmantošanu. Šajā sakarā Komisija arī pēta iespēju izveidot Eiropas centru seksuālas vardarbības pret bērniem novēršanai un apkarošanai, kas sadarbotos ar uzņēmumiem un tiesībaizsardzības iestādēm, lai identificētu cietušos un sauktu pie atbildības likumpārkāpējus. Integrētu bērnu aizsardzības sistēmu veicināšana ir cieši saistīta ar vardarbības novēršanu un aizsardzību pret to. Visām attiecīgajām iestādēm un dienestiem būtu jāsadarbojas nolūkā aizsargāt un atbalstīt bērnus, centrālo uzsvaru liekot uz bērniem, un jārīkojas viņu interesēs Komisija turpinās atbalstīt bērnu māju (Barnahus) izveidi ES. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš preventīviem pasākumiem, ieskaitot atbalstu ģimenēm. Eiropas Komisija veiks šādas galvenās darbības: -nāks klajā ar tiesību akta priekšlikumu ar dzimumu saistītas vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē apkarošanai un vienlaikus atbalstīs ES pievienošanos Eiropas Padomes Konvencijai par vardarbības novēršanu un apkarošanu; -iesniegs ieteikumu par kaitīgas pret sievietēm un meitenēm vērstas prakses, piemēram, sieviešu dzimumorgānu kropļošanas, novēršanu; -iesniegs iniciatīvu, kuras mērķis būs atbalstīt integrētu bērnu aizsardzības sistēmu izstrādi un stiprināšanu un kurā visas attiecīgās iestādes un dienesti tiks mudināti labāk sadarboties tādā sistēmā, kura centrālo uzsvaru liek uz bērnu; -atbalstīs labas prakses apmaiņu par tādu ar dzīvības glābšanu nesaistītu ķirurģisku operāciju un medicīniskas iejaukšanās izbeigšanu, kas interseksuāliem zīdaiņiem un pusaudžiem bez viņu vai viņu vecāku pilnībā informētas piekrišanas tiek veiktas, lai viņi atbilstu ierastajai vīrišķā vai sievišķā dzimuma definīcijai (interseksuālu dzimumorgānu kropļošana). Eiropas Komisija aicina dalībvalstis: -investēt spēju veidošanā un pasākumos ar mērķi i) efektīvāk novērst vardarbību, ii) aizsargāt cietušos un lieciniekus, piemēram, nodrošinot nepieciešamos aizsardzības pasākumus bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie, un vairot informētību šajā ziņā;

-sniegt pienācīgu atbalstu īpaši neaizsargātiem bērniem, kuri cieš no vardarbības, tai skaitā no vardarbības skolā; -pieņemt tiesību aktus, kas aizliegtu jebkāda veida miesas sodus, ja tādi vēl nav pieņemti, un strādāt pie šādu sodu izskaušanas; -uzlabot bērnu aizsardzības sistēmu darbību valsts līmenī un jo īpaši: üizveidot (ja tas vēl nav pieejams) un uzlabot bērnu uzticības tālruni (116 111) un palīdzības dienestu pazudušu bērnu meklēšanai (116 000), piemēram, piešķirot finansējumu un veidojot spējas; üveicināt valsts stratēģijas un programmas, kuru mērķis ir paātrināt deinstitucionalizāciju un pāreju uz kvalitatīviem ārpusģimenes aprūpes pakalpojumiem un kopienā balstītiem aprūpes pakalpojumiem, piemēram, pienācīgu uzmanību pievēršot tam, ka bērni, arī nepavadīti migrantu bērni, pienācīgi tiek sagatavoti tam, ka vairs nesaņems aprūpi. 4.Bērniem draudzīga tiesu sistēma — Eiropas Savienība, kurā tiesu sistēma aizstāv bērnu tiesības un vajadzības “[Bērniem draudzīga tiesu sistēma ir...] Bērns, kas dzīvo vidē, kurā viņš/viņa ir aizsargāts/uzklausīts/drošībā.” (Meitene, 17 gadi, Rumānija). Bērni var būt cietušie, liecinieki, turēti aizdomās vai apsūdzēti par nozieguma izdarīšanu, vai būt puse tiesvedībā civillietās, krimināllietās un administratīvajās lietās. Visos gadījumos bērniem būtu jājūtas komfortabli un droši, lai viņi varētu efektīvi piedalīties un tapt sadzirdēti. Tiesvedība jāpielāgo viņu vecumam un vajadzībām, tajā ir jāievēro visas viņu tiesības un galvenajam apsvērumam jābūt bērna interesēm. Lai gan ES rīcība šajā jomā līdz šim ir bijusi vērā ņemama un Eiropas Padomes sistēmā ir pieņemti standarti, valstu tiesu sistēmām ir jābūt labāk sagatavotām, lai ņemtu vērā bērnu vajadzības un tiesības. Profesionāļi nereti nav apmācīti, kā mijiedarboties ar bērniem atbilstoši bērnu vecumam, tai skaitā gadījumos, kad jāinformē par tiesvedības rezultātiem, un ievērot bērna intereses. Ne vienmēr tiek ievērotas bērna tiesības tikt uzklausītam, un ne vienmēr ir ieviesti mehānismi, ar ko novērš bērna vairākkārtēju uzklausīšanu vai pierādījumu vākšanu. Bērniem ir grūti piekļūt tiesu iestādēm un saņemt efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus par viņu tiesību pārkāpumiem, arī Eiropas un starptautiskā līmenī. Neaizsargāti bērni bieži ir pakļauti multiplai un intersekcionālai diskriminācijai. Bērni ar invaliditāti saskaras ar grūtībām tiesu sistēmu un tiesvedības samazinātas pieejamības dēļ, un viņiem trūkst pieejamas informācijas par tiesībām un tiesiskās aizsardzības līdzekļiem. Būtu jāuzlabo datu vākšana par bērniem, kas iesaistīti tiesvedībā, tostarp specializēto tiesu kontekstā. Covid-19 pandēmija ir saasinājusi ar bērniem un tiesiskumu saistītās problēmas. Dažas tiesvedības ir apturētas vai atliktas; ir ierobežotas tiesības apmeklēt ģimenes locekļus cietumā. Bērni ir saskarsmē ar civiltiesību sistēmu pēc vecāku atšķiršanas vai tad, kad notiek šķiršanās, vai ja bērni tiek adoptēti vai ievietoti aprūpē. Ģimenes materiālās tiesības ir valsts kompetencē. Lai pārrobežu lietās aizsargātu bērnu tiesības un nodrošinātu viņiem tiesu iestāžu pieejamību, ļoti svarīga ir regula “Brisele IIa” (ar tās 2019. gada pārstrādāto redakciju) vai Uzturēšanas saistību regula un ciešāka tiesu iestāžu sadarbība. Lai gan būtu jānovērš nevajadzīga ģimenes izšķiršana, jebkuram lēmumam par bērna ievietošanu aprūpē būtu jānodrošina bērna tiesību ievērošana. Ja tiesas vai valsts iestādes zina, ka bērnam ir cieša saikne ar citu dalībvalsti, pēc iespējas agrākā posmā būtu jāapsver piemēroti pasākumi, lai nodrošinātu šīs tiesības. 2022. gadā Komisija atjauninās Prakses rokasgrāmatu par Briseles IIa regulas (pārstrādātās redakcijas) piemērošanu. Īpašas problēmas rodas pārrobežu situācijās, arī ģimenēm, kurās vecāki ir šķīrušies vai atšķirti, un varavīksnes ģimenēm. 2020. gadā viena trešdaļa no visiem iesniegtajiem patvēruma pieteikumiem attiecās uz bērniem. Visās darbībās vai lēmumos, kas attiecas uz bērniem migrantiem, galvenajam apsvērumam jābūt bērna interešu principam. Neraugoties uz līdz šim panākto progresu, t. sk. progresu, kas panākts, īstenojot 2017. gada paziņojumu par bērnu migrantu aizsardzību, bērniem joprojām ne vienmēr tiek sniegta viņu vecumam atbilstoša informācija par tiesvedību, nedz arī lietderīgi norādījumi un atbalsts patvēruma vai atgriešanas procedūru gaitā. Migrācijas un patvēruma paktā ir uzsvērta vajadzība gan īstenot, gan pastiprināt ES tiesību aktos paredzētos aizsardzības pasākumus un bērnu migrantu aizsardzības standartus. Jaunie noteikumi pēc to pieņemšanas paātrinās pārstāvju iecelšanu nepavadītiem bērniem un nodrošinās resursus, lai atbalstītu viņu īpašās vajadzības, tostarp kļūšanu par pieaugušo un pāreju uz neatkarīgu dzīvi. Bērniem šo procedūru gaitā vienmēr tiks piedāvāta pienācīga izmitināšana un palīdzība, arī juridiskā palīdzība. Jaunie noteikumi arī stiprinās dalībvalstu solidaritāti pilnīgas aizsardzības nepavadītiem bērniem nodrošināšanā. Pat mūsdienās Eiropā ir bērni, kas ir bezvalstnieki vai nu kopš dzimšanas, vai bieži vien migrācijas dēļ. Valstspiederības neesība apgrūtina piekļuvi dažiem pamatpakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei un izglītībai, un var novest pie vardarbības un ekspluatācijas. Attiecībā uz bērniem, kas cietuši noziedzīgos nodarījumos, ziņošana par šādiem nodarījumiem nereti ir visnotaļ nepietiekama cietušā vecuma un neinformētības par savām tiesībām dēļ un tādēļ, ka trūkst pieejamu, vecumam un dzimumam atbilstošu ziņošanas un atbalsta dienestu. Īpašas problēmas rodas, apzinot cietušos konkrētos noziedzīgos nodarījumos, piemēram, cilvēku tirdzniecībā vai seksuālā vardarbībā, kā uzsvērts ES stratēģijā par cietušo tiesībām. Apvienoto Nāciju Organizācijas 2019. gada globālajā pētījumā par bērniem, kuriem atņemta brīvība, tika uzsvērts, ka joprojām pārāk daudziem bērniem, kas ir pārkāpuši likumu vai ir saistīti ar migrācijas un patvēruma procedūrām, tiek atņemta brīvība. Valstu iestādēm, arī ES dalībvalstīs, saskaņā ar ES acquis ir jādara pieejami un plašāk jāizmanto realizējami un efektīvi ar brīvības atņemšanu nesaistīti pasākumi un jānodrošina, ka aizturēšana tiek izmantota tikai kā galējais līdzeklis un uz iespējami īsāku piemērotu laiku. Ja vecāki tiek ieslodzīti, būtu jāveicina arī rīcībpolitikas un prakse, kas respektē viņu bērnu tiesības. Pilnīga un pareiza direktīvas par procesuālajām garantijām īstenošana un piemērošana praksē nodrošinās kriminālprocesos aizdomās turēto vai apsūdzēto bērnu labāku aizsardzību. Eiropas Komisija veiks šādas galvenās darbības: -2022. gadā ierosinās horizontālu likumdošanas iniciatīvu par vecāku statusa savstarpēju atzīšanu dalībvalstīs; -sniegs ieguldījumu tieslietu speciālistu apmācībā par bērna tiesībām un bērniem draudzīgu tiesu sistēmu saskaņā ar Eiropas Tiesiskās apmācības stratēģiju 2021.–2024. gadam un izmantojot Eiropas Tiesiskās apmācības tīklu (EJTN), programmas “Tiesiskums” un “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, kā arī ES e-tiesiskuma portāla Eiropas apmācības platformu;

-stiprinās 2010. gada pamatnostādņu par bērniem draudzīgu tiesu sistēmu īstenošanu kopā ar Eiropas Padomi; -sniegs mērķtiecīgu finansiālu atbalstu transnacionāliem un inovatīviem projektiem, kuru mērķis ir aizsargāt bērnus migrantus jaunā Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda (AMIF) ietvaros; -atbalstīs dalībvalstis efektīvu un dzīvotspējīgu alternatīvu izstrādē bērnu aizturēšanai migrācijas procedūrās. Eiropas Komisija aicina dalībvalstis: -atbalstīt tiesiskās apmācības sniedzējus un visas attiecīgās profesionālās struktūras to centienos savās darbībās risināt jautājumu par bērna tiesībām un bērniem draudzīgu un pieejamu tiesu sistēmu. Šajā nolūkā piešķirt nepieciešamos resursus iepriekš minētajām spēju veidošanas darbībām un izmantot FRA atbalstu, lai stiprinātu spējas tādās jomās kā bērniem draudzīga tiesu sistēma un bērni migranti; -izstrādāt stabilas alternatīvas tiesvedībai: piemēram, alternatīvas aizturēšanai un atjaunojošās justīcijas un mediācijas izmantošanu civiltiesību kontekstā; -īstenot Eiropas Padomes ieteikumu attiecībā uz ieslodzīto vecāku bērniem; -stiprināt aizbildnības sistēmas visiem nepavadītiem bērniem, piemēram, piedaloties Eiropas Aizbildnības tīkla aktivitātēs; -veicināt un nodrošināt vispārēju, bezmaksas un tūlītēju piekļuvi dzimšanas reģistrācijai un sertifikācijai visiem bērniem. Turklāt palielināt priekšplāna ierēdņu spējas reaģēt uz bezvalstniecības problēmu un ar valstspiederību saistītām problēmām migrācijas kontekstā; -uzlabot sadarbību lietās ar pārrobežu ietekmi, lai nodrošinātu bērna tiesību pilnīgu ievērošanu. 5.Digitālā un informācijas sabiedrība — Eiropas Savienība, kurā bērni var droši atrasties digitālajā vidē un izmantot tajā sniegtās iespējas “Man nebija datora, manā ciemā nebija interneta, un es nevarēju piekļūt datiem. (..) Es nevarēju pieslēgties vismaz 3 mēnešus, un man bija jāatkārto.” (Meitene, 15 gadi, Spānija). Tomēr bērnu klātbūtne tiešsaistē palielina risku, ka viņi saskarsies ar kaitīgu vai nelikumīgu saturu, piemēram, bērnu pornogrāfijas vai bērnu seksuālas izmantošanas materiāliem, pornogrāfiju un pieaugušajiem domātu saturu, sekstingu, naida runu tiešsaistē, maldinošu informāciju vai dezinformāciju, jo trūkst efektīvu vecāku kontroles / vecuma verifikācijas sistēmu. Atrašanās tiešsaistē ir arī saistīta ar kaitējošas un nelikumīgas saskarsmes risku, piemēram, iedraudzināšanu tiešsaistē un seksuālu uzmākšanos, iebiedēšanu tiešsaistē vai ļaunprātīgu izmantošanu un aizskaršanu tiešsaistē. Pagājušajā gadā gandrīz trešdaļa meiteņu un 20 % zēnu reizi mēnesī saskārās ar nepatīkamu saturu; un bērni no minoritātēm ar nepatīkamiem notikumiem tiešsaistē saskaras biežāk. 15–17 gadus vecu LGBTI respondentu vidū 15 % savas seksuālās orientācijas dēļ ir piedzīvojuši aizskarošu izturēšanos tiešsaistē. Arvien vairāk cilvēku tirgotāju izmanto interneta platformas, lai vervētu un ekspluatētu cietušos, un bērni ir īpaši neaizsargāta mērķgrupa. Saistībā ar ES stratēģiju efektīvākai cīņai pret bērnu seksuālu izmantošanu Komisija nāca klajā ar pagaidu priekšlikumu, lai ļautu informācijas un komunikācijas tehnoloģiju (IKT) uzņēmumiem turpināt brīvprātīgi ziņot iestādēm par seksuālu vardarbību pret bērniem (ciktāl šāda prakse ir likumīga), un aicina abus likumdevējus ātri vienoties par tās pieņemšanu. Ilgākā termiņā Komisija iesniegs tiesību akta priekšlikumu, kura mērķis būs efektīvi apkarot seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē. Pārmērīga saskare ar ekrāniem un tiešsaistes aktivitātēm negatīvi ietekmē bērnu veselību, garīgo labsajūtu, jo paaugstinās stress, uzmanības trūkums, redzes problēmas un trūkst fizisko aktivitāšu un sporta. ES ir izstrādājusi juridiskus instrumentus un politikas iniciatīvas, lai ņemtu vērā bērnu tiesības digitālajā vidē. Vajadzības gadījumā tie būtu jāpielāgo un jāatjaunina, ja rodas jauni apdraudējumi vai mainās norises un tehnoloģijas. Pārskatītā Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīva ir stiprinājusi bērnu aizsardzību pret kaitīgu saturu un nepiemērotiem komercpaziņojumiem. Nesen pieņemtajā digitālo pakalpojumu tiesību aktā ir ierosināti uzticamības pārbaudes pienākumi pakalpojumu sniedzējiem, lai nodrošinātu lietotāju, tostarp bērnu, drošību tiešsaistē. Ar Prakses kodeksu dezinformācijas jomā tiks izveidots kopregulēšanas režīms, kas pielāgots ar dezinformācijas izplatīšanu saistīto risku novēršanai. Jaunajā Digitālās izglītības rīcības plānā 2021.–2027. gadam tiek veicināta digitālā pratība cīņā pret dezinformāciju un šo centienu centrā tiek izvirzīta izglītība un apmācība. Starptautiskā mērogā pavisam nesen tika publicēti norādījumi par bērna tiesību interpretāciju digitālajā vidē.

Komisija, izmantojot Digitālo programmu, turpinās sniegt atbalstu Drošāka interneta centriem un platformai “Labāks internets bērniem”, lai palielinātu informētību par iebiedēšanu tiešsaistē, maldinošas informācijas un dezinformācijas atpazīšanu un veidotu spējas saistībā ar to, kā arī sekmētu veselīgu un atbildīgu uzvedību tiešsaistē. Gaidāmā iniciatīva “Ceļi uz panākumiem skolā” sekmēs to, ka tiek novērsta iebiedēšana tiešsaistē. Programma “Erasmus+” finansēs iniciatīvas, kuru mērķis ir atbalstīt digitālo prasmju apguvi visiem bērniem. Mākslīgajam intelektam ir un būs liela ietekme uz bērniem un viņu tiesībām, piemēram, izglītības, brīvā laika pavadīšanas un veselības aprūpes nodrošināšanas jomā. Tomēr tas var ietvert arī dažus riskus, kas saistīti ar privātumu, drošumu un drošību. Gaidāmajā Komisijas priekšlikumā par horizontālu tiesisko regulējumu mākslīgā intelekta jomā tiks apzināts tādu augsta riska mākslīgā intelekta sistēmu izmantojums, kas rada būtiskus riskus pamattiesībām, tostarp bērnu pamattiesībām. Eiropas Komisija veiks šādas galvenās darbības: -2022. gadā pieņems atjauninātu stratēģiju “Labāks internets bērniem”; -izveidos un veicinās bērnu vadītu procesu, kura mērķis ir izstrādāt tādu principu kopumu, kas nozarei jāveicina un jāievēro; -veicinās pieejamu IKT un palīgtehnoloģiju izstrādi un izmantošanu bērniem ar invaliditāti, piemēram, runas atpazīšanu, slēptos titrus un citas tehnoloģijas, tostarp Komisijas konferencēs un pasākumos; -nodrošinās Eiropas Piekļūstamības akta pilnīgu īstenošanu; -pastiprinās cīņu pret visu veidu seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, piemēram, ierosinot nepieciešamos tiesību aktus, ar kuriem attiecīgajiem tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem nosaka pienākumu atklāt bērnu pornogrāfiju tiešsaistē un ziņot par bērnu pornogrāfiju, par kuru viņiem ir zināms. Eiropas Komisija aicina dalībvalstis:

6.Globālā dimensija — Eiropas Savienība, kas atbalsta, aizsargā un dod iespējas bērniem visā pasaulē, arī krīzes un konflikta laikā “Eiropas Savienība ir spēks, kas apvieno daudzas pasaules valstis miera, sadarbības, cilvēku līdztiesības labā, finansē projektus organizācijām, kuras strādā, lai aizsargātu bērnu tiesības.” (Bērns, Albānija). “Tev raktuves dzīlēs jānolaižas pa virvi, jāpaņem tas, ko tev lika paņemt, un tad jādodas atpakaļ virszemē. Es raktuvēs gandrīz nosmaku, jo tur trūkst skābekļa.” (Zēns, 11 gadi, Tanzānija). ES apņemšanās veicināt, aizsargāt, īstenot un ievērot bērna tiesības ir pasaules mēroga apņemšanās. Ar šo stratēģiju ES tiecas stiprināt arī savu svarīgas globālas dalībnieces pozīciju šajā jomā. ES jau tagad ieņem vadošo lomu bērnu aizsardzībā un atbalstīšanā pasaulē, uzlabojot piekļuvi izglītībai, pakalpojumiem, veselības aprūpei, un aizsargājot pret visu veidu vardarbību, ļaunprātīgu izmantošanu un pamešanu novārtā, arī humanitārajā kontekstā. Lai gan pēdējo desmitgažu laikā ir panākts ievērojams progress, pārāk daudzi bērni visā pasaulē joprojām cieš no cilvēktiesību pārkāpumiem, humanitārās krīzes, vides un klimata krīzes, izglītības pieejamības trūkuma, nepietiekama uztura, nabadzības, nevienlīdzības un atstumtības vai ir pakļauti šādu parādību riskam. Meiteņu situācija ir īpaši sarežģīta; viņas joprojām cieš no diskriminācijas un vardarbības dzimuma dēļ, kura ietver bērnu, agrīnas un piespiedu laulības, un no sieviešu dzimumorgānu kropļošanas jau no 4 gadu vecuma. Gandrīz divas trešdaļas pasaules bērnu dzīvo konflikta skartā valstī. Katrs sestais no šiem bērniem dzīvo 50 km attālumā no konflikta zonas. Tas ne tikai apdraud bērnu fizisko un garīgo veselību, bet bieži vien var liegt viņiem izglītību un negatīvi ietekmēt viņu iespējas turpmākajā dzīvē, kā arī viņu izcelsmes kopienu turpmākās dzīves iespējas. Bērni cieš arī no vervēšanas un izmantošanas bruņotos konfliktos. Viņu līdzdalība konfliktos nopietni ietekmē viņu fizisko, psiholoģisko un emocionālo labsajūtu. Gan meitenes kareives, gan zēni kareivji arī nereti cieš no seksuālas vardarbības, kas pārāk bieži tiek izmantota kā kara ierocis. Tiek lēsts, ka katru gadu vecuma grupā līdz 5 gadiem mirst 5,2 miljoni bērnu – galvenokārt novēršamu un ārstējamu cēloņu dēļ, no kuriem daudzus izraisa nabadzība, sociālā atstumtība, diskriminācija, dzimumu normas un cilvēka pamattiesību neievērošana. Covid-19 pandēmija un klimata pārmaiņas ir vēl vairāk saasinājušas pastāvošos diskriminācijas veidus pret bērniem, kā arī palielinājusi risku bērniem un ģimenēm visā pasaulē nonākt neaizsargātās situācijās. Pandēmijas kulminācijā aptuveni 1,6 miljardi bērnu visā pasaulē neapmeklēja skolu. ES darbība migrācijas ārējās dimensijas jomā atbildīs saistībām, kas izklāstītas ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam, un to īstenošanu atbalstīs mērķtiecīgas darbības, kas iekļautas citās attiecīgās iniciatīvās, piemēram, ES pamatnostādnēs par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību, ES pamatnostādnēs par bērnu tiesībām un bruņotiem konfliktiem, ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānā (2021–2025) un Bērna tiesību instrumentu kopumā. Jebkurā kontekstā ES turpinās palīdzēt nodrošināt kvalitatīvu, drošu un iekļaujošu izglītību, sociālo aizsardzību, veselības aprūpes pakalpojumus, uzturu, tīru dzeramo ūdeni, mājokļus, tīru iekštelpu gaisu un pienācīgu sanitāriju. Konkrēti, ES attīstības politika i) veicinās vispārēju veselības apdrošināšanu, lai nodrošinātu pamatpakalpojumus mātes, jaundzimušo, bērnu un pusaudžu veselībai, tostarp garīgās veselības un psihosociālo atbalstu; ii) aicinās pārtikas sistēmas nodrošināt uzturvielām bagātu, nekaitīgu, cenas ziņā pieejamu un ilgtspējīgu uzturu, kas atbilst bērnu vajadzībām un tiesībām, un iii) turpinās ieguldīt kvalitatīvu un pieejamu izglītības sistēmu attīstībā, tostarp sākumskolas, pamatskolas un vidusskolas izglītībā. Turklāt finansiāla palīdzība atbalstīs skolu piekļuvi cenas ziņā pieejamai un ilgtspējīgai savienojamībai, kā arī, lai digitālās prasmes tiktu iekļautas skolu mācību programmās un skolotāju apmācībā. Humanitāro krīžu gadījumā ES turpinās atbalstīt bērnus, vienlaikus piemērojot uz vajadzībām balstītu pieeju saskaņā ar humanitārajiem principiem, kā arī nodrošinās, ka tās sniegtā palīdzība ir dzimumam un vecumam atbilstoša. ES turpinās uzsvērt bērnu aizsardzību, pievēršoties visu veidu vardarbībai pret bērniem, kā arī nodrošinot garīgās veselības un psihosociālo atbalstu. Turklāt pastāvīga piekļuve drošai, kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai ir sevišķi svarīga, lai bērniem un jauniešiem nodrošinātu pamatprasmes, sniegtu aizsardzību un normalitātes sajūtu, kā arī, lai veicinātu mieru un būtu reintegrācijas un noturības dzinējspēks. Kopumā 152 miljoni bērnu (9,6 % no visiem bērniem pasaulē) cieš no bērnu darba, un 73 miljoni bērnu ir iesaistīti bīstamā darbā, kas, iespējams, kaitē viņu veselībai, drošībai un attīstībai. Komisijas politiskajās pamatnostādnēs tika paziņots par nulles tolerances pieeju pret bērnu darbu, tādējādi sekmējot globālos centienus saistībā ar ANO 2021. gadu — Starptautisko gadu bērnu darba izskaušanai. ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā ir arī iekļauta rīcība, kuras mērķis ir būtiski samazināt bērnu darba izplatību pasaulē atbilstīgi Apvienoto Nāciju Organizācijas noteiktajam 2025. gada termiņam bērnu darba pilnīgai izskaušanai visā pasaulē. Tas ietvers atbalstu bezmaksas un viegli pieejamai obligātajai izglītībai bērniem līdz minimālā darba vecuma sasniegšanai, kā arī sociālās labklājības programmu paplašināšanu nolūkā palīdzēt ģimenēm izkļūt no nabadzības. Saskaņā ar Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā ES pastiprinās centienus, lai nodrošinātu bērnu jēgpilnu līdzdalību; novērstu un apkarotu visu veidu vardarbību pret bērniem, tostarp ar dzimumu saistītu vardarbību, un reaģētu uz to; izskaustu agrīnas, piespiedu un bērnu laulības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu, bērnu tirdzniecību, kontrabandu, ubagošanu, (seksuālu) izmantošanu un pamešanu novārtā. Tiks pastiprināts arī darbs, lai novērstu un izbeigtu smagus pārkāpumus pret bērniem, kurus skāris bruņots konflikts, tai skaitā tiks veiktas interešu aizstāvības aktivitātes, kas sekmē starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu. Rīcības plāns arī atbalsta partnervalstis bērniem draudzīgu tiesu un bērnu aizsardzības sistēmu izveidē un stiprināšanā, tostarp attiecībā uz migrantiem, bēgļiem un piespiedu kārtā pārvietotiem bērniem un minoritātēm piederīgiem bērniem, jo īpaši romiem. ES turpinās atbalstīt bērnu un citu neaizsargāto personu, kam nepieciešama starptautiska aizsardzība, pārmitināšanu uz ES. ES atbalstīs darbības, kuru mērķis ir risināt ielu bērnu jautājumu, kā arī ieguldīs kvalitatīvas alternatīvās aprūpes attīstībā un pārejā no aprūpes iestādē uz kvalitatīvu ārpusģimenes aprūpi un uz kopienā balstītu aprūpi bērniem bez vecāku aprūpes un bērniem ar invaliditāti. ES turpinās iekļaut bērnu tiesības politiskajā dialogā ar partnervalstīm un jo īpaši saistībā ar pievienošanās sarunām un stabilizācijas un asociācijas procesu. Tā arī veicinās pasākumus vardarbības un diskriminācijas apkarošanai, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātiem bērniem, tostarp atbalstu pilsoniskās sabiedrības organizācijām. ES atbalstīs uzraudzību un sadalītu datu vākšanu par bērnu stāvokli reģionā un turpinās ziņot par to ikgadējā paketē par paplašināšanos ietvertajos ziņojumos par valstīm. Lai sasniegtu šos mērķus, ES koordinēs visu pieejamo izdevumu programmu izmantošanu saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam, jo īpaši Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumentu (NDICI), Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu III (IPA III) un Humānās palīdzības instrumentu. Tā arī veicinās darbības daudzpusējos un reģionālos cilvēktiesību forumos, interešu aizstāvības un izpratnes veicināšanas kampaņās, kā arī sadarbībā ar pilsonisko sabiedrību, bērniem un pusaudžiem, valstu cilvēktiesību iestādēm, akadēmiskajām aprindām, uzņēmējdarbības nozari un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām.

Eiropas Komisija veiks šādas galvenās darbības: -veltīs izglītībai 10 % no NDICI kopējā finansējuma Subsahāras Āfrikā, Āzijā un Klusā okeāna reģionā, kā arī Ziemeļamerikā, Dienvidamerikā un Karību jūras reģionā; -turpinās piešķirt 10 % humānās palīdzības finansējuma izglītībai ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos un veicinās Drošu skolu deklarācijas apstiprināšanu; -strādās pie tā, lai ES uzņēmumu piegādes ķēdēs netiktu izmantots bērnu darbs, jo īpaši izmantojot likumdošanas iniciatīvu par ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību; -veicinās un sniegs tehnisku palīdzību, lai stiprinātu darba inspekcijas sistēmas bērnu darba tiesību aktu uzraudzībai un izpildei; -ar savām programmām un mehānismiem, piemēram, SOCIEUX+, Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas instrumentu (TAIEX) un TWINNING programmām, kā Eiropas komanda sniegs partnervalstu pārvaldes iestādēm tehnisko palīdzību; -līdz 2022. gadam sagatavos rīcības plānu jaunatnes jomā, lai veicinātu jauniešu un bērnu iespējas un līdzdalību; -izraudzīsies jaunatnes kontaktpunktus un stiprinās Savienības delegāciju spējas bērnu aizsardzības jomā. 7.Bērna perspektīvas iekļaušana visās ES darbībās Lai sasniegtu stratēģijā izvirzītos mērķus, Komisija nodrošinās, ka bērnu tiesību perspektīva tiek integrēta visās attiecīgajās rīcībpolitikās, tiesību aktos un finansēšanas programmās. Tā būs daļa no centieniem izveidot bērniem draudzīgu kultūru ES politikas veidošanā, un to atbalstīs, nodrošinot apmācību un spēju veidošanu ES personālam, kā arī uzlabotu iekšējo koordināciju, izmantojot Komisijas koordinatora bērna tiesību jautājumos komandu. Tiks izstrādāts bērna tiesību integrēšanas kontrolsaraksts. Lai izstrādātu uz faktiem balstītas rīcībpolitikas, ir vajadzīgi uzticami un salīdzināmi dati. Komisija aicinās Pamattiesību aģentūru (FRA) turpināt sniegt dalībvalstīm tehnisku palīdzību un metodisku atbalstu citstarp datu vākšanas pasākumu izstrādē un īstenošanā. Tiks turpināts arī lielāks Eurostat datu un citu ES aģentūru ģenerēto datu sadalījums pēc vecuma un dzimuma, kā arī pētījumi par konkrētām tematiskajām jomām, uz kurām attiecas šī stratēģija. Tas tiks darīts, izmantojot pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” (2021–2027). Stratēģija arī palīdzēs integrēt un koordinēt iniciatīvas valsts līmenī un starp galvenajām ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu spēkā esošo ES un starptautisko juridisko saistību labāku īstenošanu. Šajā nolūkā Komisija līdz 2021. gada beigām izveidos arī ES Bērnu tiesību tīklu. Pamatojoties uz darbu, ko veic pastāvošā neoficiālā ekspertu grupa bērna tiesību jautājumos, minētais tīkls pastiprinās dialogu un savstarpēju mācīšanos par bērnu tiesībām starp ES un dalībvalstīm un atbalstīs stratēģijas īstenošanu, uzraudzību un izvērtēšanu. To veidos valstu pārstāvji, un dažās tā aktivitātēs citu starpā tiks iekļautas starptautiskās un nevalstiskās organizācijas, vietējo un reģionālo iestāžu pārstāvji un bērni. Komisija arī attīstīs ciešāku sadarbību ar reģionālajām un vietējām iestādēm un citām attiecīgām iestādēm, reģionālām un starptautiskām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un ombudiem bērnu jautājumos. Šī stratēģija būtu jāskata saistībā ar stratēģiju, kuras mērķis ir stiprināt Pamattiesību hartas piemērošanu Eiropas Savienībā, un Eiropas demokrātijas rīcības plānu. Tā papildina mērķtiecīgus centienus padarīt ES tiesības un vērtības jūtamākas tādās jomās kā bērnu migrantu aizsardzība, līdztiesība un iekļaušana, dzimumu līdztiesība, rasisma apkarošana un plurālisms, ES pilsoņu tiesības, cietušo tiesības, cīņa pret seksuālu vardarbību pret bērniem, sociālās tiesības un iekļaujoša izglītība un apmācība. Tas arī atbilst prioritātēm, kas izklāstītas ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā. 7.1. ES līdzekļu ieguldījums stratēģijas īstenošanā Lai atbalstītu ES politikas īstenošanu dalībvalstīs, būtiska nozīme ir ES finansējumam. Ar šo stratēģiju Komisija atbalstīs dalībvalstis, lai ES līdzekļi pēc iespējas labāk tiktu izmantoti dalībvalstu iniciatīvās, kuru mērķis ir aizsargāt un īstenot bērna tiesības. Tai būtu arī jāveicina budžeta plānošana bērna tiesību jomā un jāaplūko veidi, kā sekot līdzi ES budžeta izlietojumam šajā jomā, lai līdzekļi tiktu novirzīti vissteidzamākajām vajadzībām. Dalībvalstīm finansējumam bērna tiesību jomā būtu jāpiešķir prioritāte atbilstīgi valsts un reģionālā līmenī apzinātajām vajadzībām. Saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam Eiropas Sociālais fonds Plus (ESF+) un Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) atbalsta investīcijas cilvēkresursu un infrastruktūras attīstībā, aprīkojumā un piekļuvē pakalpojumiem izglītības, nodarbinātības, mājokļu, sociālajā, veselības un bērnu aprūpes jomās, kā arī pārejā no institucionāliem uz ārpusģimenes un kopienā balstītiem pakalpojumiem. Dalībvalstīm, kurās bērnu nabadzības riska vai sociālās atstumtības līmenis ir augstāks par ES vidējo rādītāju (2017.–2019. gadā), bērnu nabadzības apkarošanai būs jāatvēl 5 % no ESF+ finansējuma, savukārt citām dalībvalstīm būs jāatvēl atbilstoša summa. 2021.–2027. gada plānošanas periodā dalībvalstīm būtu jāizpilda vairāki veicinoši nosacījumi, kuriem varētu būt cieša saikne ar pasākumiem bērnu tiesību jomā. Tas ietver politikas satvaru nabadzības mazināšanas, romu iekļaušanas un UNCRPD un Hartas ievērošanas jomā. Jaunais AMIF stiprinās nepavadītu migrantu bērnu aizsardzību, atzīstot un sniedzot finansiālu atbalstu un stimulus viņu konkrētajām uzņemšanas, izmitināšanas un citām īpašām vajadzībām, ar līdzfinansējuma likmi līdz 75 %, ko var palielināt līdz 90 % projektiem, kurus īsteno saskaņā ar konkrētām darbībām. Bērnu tiesību īstenošanai var izmantot arī citus ES fondus un programmas, tostarp programmu “Tiesiskums”, programmu “Pilsoņi, vienlīdzība, tiesības un vērtības”, programmu “Erasmus+”, “Apvārsnis 2020”, programmu “Digitālā Eiropa” , Atveseļošanas un noturības mehānismu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), REACT-EU un InvestEU. Turklāt tehniskā atbalsta instruments pēc pieprasījuma spēj sniegt tehnisku atbalstu dalībvalstīm spēju veidošanas darbību izstrādē.