KOPĪGS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Sīrijai un Irākai, kā arī Da’esh draudu novēršanai paredzētās ES reģionālās stratēģijas elementi /* JOIN/2015/0002 final */





Sīrijai un Irākai, kā arī Da’esh draudu novēršanai paredzētās ES reģionālās stratēģijas elementi Kopsavilkums Ārlietu padome 2014. gada 20. oktobrī pauda ES apņēmību visaptverošā un saskaņotā veidā risināt krīzes Sīrijā un Irākā un vērsties pret draudiem, ko rada Da’esh[1]. Lai to panāktu, Padome aicina Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos / Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieci izstrādāt ES visaptverošu reģionālo stratēģiju. Šā kopīgā paziņojuma mērķis ir ieskicēt darbības, ko ES un dalībvalstis veiks nolūkā palīdzēt atjaunot mieru un drošību Sīrijā un Irākā. Minēto darbību pamatā ir padziļināta analīze par situāciju abās valstīs, un tiek ņemti vērā faktori, kas veicinājuši pašreizējo krīzi, tostarp represīvie režīmi, bruņotie konflikti, neiekļaujoša un korumpēta pārvalde, cilvēktiesību pārkāpumi, reliģiskā sašķeltība, marginalizācijas izjūta sunnītu iedzīvotāju grupās, kā arī spriedze starp reģionālajām varām un tās negatīvā ietekme uz Sīrijas un Irākas iekšlietām. Šajā paziņojumā ieskicētie ES atbildes pasākumi balstās uz pašreizējo analīzi un stratēģijām[2], turpmāk uzskaitīti minēto atbildes pasākumu mērķi. - Formulēt ES intereses un noteikt ES pienesumu plašāka mēroga starptautiskajos centienos panākt ilgstošu mieru un drošību Sīrijā, Irākā un plašākā reģionā, kā arī cīnīties pret Da’esh draudiem. - Panākt papildināmību starp ES un ES dalībvalstu darbībām, uzņemoties līdzatbildību attiecībā uz stratēģiju un nosakot kopīgus mērķus. - Pievērsties iezīmēm, kas ir kopīgas krīzēm Irākā un Sīrijā (galvenokārt terorisma draudi un nopietnas šo krīžu izraisītās humanitārās sekas), kā arī to īpatnībām. - Mudināt reģiona valstis uzņemties īpašu atbildību par krīžu izbeigšanu un cīņu ar Da’esh un citu teroristu grupu vardarbīgo ekstrēmismu, kas vispirms apdraud minētās valstis, un piedāvāt to centieniem atbilstošu ES atbalstu. - Apzināties, lai cik militārās darbības īstermiņā var būt nepieciešamas, terorisma apkarošanas un drošības intervencei piemīt objektīvi ierobežojumi. Tādēļ ES atbildes pasākumos tiek uzsvērta ilgstošas un visaptverošas iesaistes nepieciešamība nolūkā novērst konflikta pamatā esošās norises, izmantojot diplomātisko iesaistīšanos un ilgtermiņā atbalstot politiskās reformas, sociālekonomisko attīstību un etniski sašķeltās sabiedrības izlīgumu. Šajā kopīgajā paziņojumā izklāstītās darbībās ir savstarpēji papildinošas un tāpēc tās ir lielākoties jāveic vienlaicīgi. Dažādu ierosināto pasākumu sīki izstrādāta prioritārā secība būs jānosaka dinamiski, stratēģijas īstenošanas gaitā, jo ES ir jāreaģē uz mainīgajiem apstākļiem uz vietas un jācenšas panākt papildināmību ar starptautiskās kopienas centieniem. Lai ES sasniegtu tās nospraustos mērķus un nodrošinātu reaģēšanas pasākumu efektivitāti, tai ir jānodrošina ilgtspējīgs un prognozējams finansējums, kas atbilst līdz šim nepieredzētajam vajadzību līmenim reģionā. Tādēļ Komisija ierosina no ES 2015. un 2016. gada budžeta piešķirt palīdzības paketi 1 miljarda euro apmērā. Sīkāka informācija par šo priekšlikumu ir izklāstīta finanšu pārskatā, kas pievienots šim paziņojumam. 1. KONTEKSTS Nepieciešamība pēc visaptverošas ES politikas attiecībā uz Sīriju un Irāku Tuvie Austrumi šobrīd piedzīvo dziļu krīzi. Konflikti Sīrijā un Irākā ir gan minētās krīzes atspulgs, gan virzītājspēks, un to spēja destabilizēt situāciju kaimiņvalstīs un plašākā reģionā aizvien pieaug. Šīs krīzes ir izraisījušas humāno katastrofu, kas skar vairāk nekā 13,5 miljonus cilvēku, kuri ir bijuši spiesti pamest savas mājas (3,8 miljoni Sīrijas bēgļu ir devušies uz kaimiņvalstīm, UNHCR paredz, ka līdz 2015. gada beigām šis skaitlis pieaugs līdz 4,3 miljoniem, Sīrijā vien valsts iekšienē pārvietoto personu skaits ir 7,6 miljoni), un vairāk nekā 17 miljoniem cilvēku ir vajadzīga humānā palīdzība (12,2 Sīrijā un 5,2 Irākā). Pēc vairāk nekā četru gadu brutāla konflikta Sīrijā Da’esh paziņojums par saviem plāniem kļūt par alternatīvu, ideoloģiski radikālu valsti ir izrādījies pievilcīgs ekstrēmistiem visā reģionā un aiz tā robežām, jo īpaši atsevišķos Sīrijas un Irākas apgabalos, kur valsts vara ir iedragāta un kur dominē politiskās un sociālekonomiskās marginalizācijas izjūta. Tā kā ES ir svarīga dalībniece reģionā, tai ir pienākums nodrošināt, ka tā efektīvi un saskaņoti izmanto savu ietekmi un daudzos instrumentus nolūkā aizsargāt cilvēku dzīvību, cilvēku cieņu un cilvēktiesības, un ciešā sadarbībā ar reģionālajiem un starptautiskajiem partneriem palīdzēt risināt šīs krīzes. Konkrēti šī stratēģija balstīsies uz un papildinās ES stratēģiju attiecībā uz terorisma apkarošanu un ārvalstu kaujiniekiem un kopīgo paziņojumu “Par visaptverošu ES pieeju Sīrijas krīzei”. Turklāt ir pārliecinoši iemesli, kāpēc tas ir ES pašas interesēs pastiprināt savu iesaisti Sīrijā, Irākā un to kaimiņvalstīs, tostarp: Eiropas ārpolitikas pamatā esošu vispārēji atzītu pamatvērtību un pamattiesību pārkāpums; valsts iestāžu disfunkcijas un politiskā haosa risks pārslogotajās bēgļus uzņemošajās valstīs, piemēram, Libānā un Jordānijā, kas palielinās migrācijas spiedienu, ko rada nepieciešamība pārvietot iedzīvotājus un ar to saistītā cilvēku tirdzniecība; teritorijas, kas aptver divas valstis, nonākšana Da’esh kontrolē; risks, ka teroristi citās valstīs sāk darboties pēc Da'esh parauga un ka pieaugs reģiona destabilizācija; apdraudējums ES drošībai, ko rada ES pilsoņi (un citi), kas ir pievienojušies teroristu grupām kā ārvalstu teroristi-kaujinieki; risks zaudēt Sīriju un Irāku kā partneres ilgtspējīga miera panākšanai Tuvajos Austrumos, kā arī tirdzniecības partneres un enerģijas piegādātājas; kultūras mantojuma zudums. Situācijas raksturojums Kopš militārā apvērsuma 1966. gadā, kad pie varas nāca autokrātiskā Baath partija, Sīrija pieredzēja represīvu stabilitātes un starpkonfesionālās līdzāspastāvēšanas posmu. Bašārs al Asads nāca pie varas pēc tēva nāves 2000. gadā ar solījumiem par pakāpeniskām politikas un ekonomikas reformām; šie solījumi netika pietiekamā mērā izpildīti. Sīrijas ekonomikas atvēršana un tai sekojošā privātā sektora izaugsme atklāja pamatīgu sociālo nevienlīdzību. Nepieciešamās strukturālās reformas, ko ES mudināja veikt, piedāvājot Sīrijai Asociācijas nolīguma izredzes[3], tā arī netika pilnībā īstenotas. Valsts ekonomikas liberalizācija veicināja ekonomisko izaugsmi, no kuras lielā mērā ieguvējas bija ar režīmu un tā drošības struktūrām saistītās amatpersonas, nenodrošinot stabilu un taisnīgu attīstību. Asada režīms 2011. gadā brutāli apspieda Sīrijas miermīlīgās protesta kustības, kuru pamatā bija demokrātiskie centieni, ko iedvesmoja “arābu pavasara” notikumi citās valstīs un neapmierinātība ar dominējošo neiekļaujošo politisko un ekonomisko kārtību. Tā rezultātā daļa Sīrijas iedzīvotāju uzsāka bruņotus nemierus. Asada režīma brutālā protestu un nemieru apspiešana, plaši cilvēktiesību pārkāpumi un sistemātiski likti šķēršļi demokrātiskām reformām, kā arī ieilgušais konflikts, kura beigas nav paredzamas, apspiežot mēreno opozīciju, pakāpeniski sekmēja ekstrēmistu grupu ietekmi. Tas, ka karojošajās puses saņēma atbalstu no ārpuses, vēl vairāk saasināja situāciju. Pieauga Jabhat al-Nusra, kas ir oficiālais Al Qaeda atzars Sīrijā, un vēlāk arī Da’esh spēja piesaistīt sekotājus un rīcībspēja. Da’esh 2014. gadā jo īpaši paplašināja savu kontroli ar naftas un gāzes atradnēm bagātajos apgabalos Sīrijas austrumos un Irākas rietumos un pār robežšķērsošanas punktiem gar Sīrijas-Turcijas robežu, par kuriem Da’esh iepriekš bija konflikti ar citām bruņotajām grupām. Irākā pēc Sadama Huseina režīma krišanas 2003. gadā sekoja nestabilitāte, konflikti reliģisko kopienu starpā un teroristu vardarbība, pret kuru intensīvi vērsās starptautiskā kopiena, tostarp ES, lai atbalstītu Irāku tās pārveides procesā. ES 2012. gadā parakstīja partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN) ar Irāku. Tomēr, lai gan spēkā stājās demokrātiska Konstitūcija, pieauga naftas ražošanas apjomi un uzlabojās makroekonomiskā stabilitāte, Irākas pārejas procesu apgrūtināja pastāvīgā vardarbība, politiskā nestabilitāte, autoritārisms, neiekļaujoša valdības politika, augsts korupcijas līmenis, kā arī – trūka strukturālu ekonomisko reformu. Šīs negatīvās tendences pastiprinājās pēc tam, kad 2011. gada beigās valsti pameta ASV karaspēks. Daudzi sunnīti jutās arvien atsvešinātāki no politiskā risinājuma, kas iedibināts pēc 2003. gada, šādu iemeslu dēļ: atstumtība no politisko lēmumu pieņemšanas; nepietiekama ekonomikas un sociālās jomas attīstība sunnītu apdzīvotajos apgabalos, kā rezultātā netiek nodrošināti adekvāti pamatpakalpojumi; patvaļīga Ba`ath partijas ietekmes mazināšanas politikas īstenošana; Sadama valdīšanas laikā pieņemtā militārā personāla izslēgšana no Irākas drošības spēkiem (ISF); brutāla sunnītu apdzīvoto apgabalu kontrole, tostarp dokumentēta sunnītu pilsoņu nogalināšana; vājš cilvēktiesību regulējums; un plaši izplatīta korupcija un nepotisms. Tajā pašā laikā šiītu kopiena pēc vairāku gadu apspiešanas no sunnītu puses nostiprināja savu vietu jaunajā kārtībā, bet šiītu kontrolētā valdība tā arī neieguva pilnu atbalstu visā valstī. Sunnītu teroristu uzbrukumi šiītiem padziļināja reliģisko sašķeltību. Sākot ar 2013. gadu sunnītu iedzīvotāju daļas sacēlās pret federālo valdību, paverot iespējas jaunām teroristu grupām, kas iedvesmojušās no Al-Qaeda, jo īpaši Da’esh un Neo-Baathist grupām, kuras 2014. gada jūnijā pārņēma kontroli pār plašām teritorijām Irākas rietumos un ziemeļos. Da’esh tādējādi savu mērķu sasniegšanai izmantoja neapmierinātās sunnītu iedzīvotāju daļas gan Sīrijā, gan Irākā. Da’esh radītie draudi Sīrijai, Irākai un kaimiņvalstīm Da’esh un citas teroristu grupas Sīrijai, Irākai, plašākam reģionam un starptautiskajai kopienai kopumā rada jauna veida draudus. · Organizācija Da’esh ir pārrobežu fenomens, kas aptver divas suverēnas valstis. Tās nolūks ir iegūt valsts varu (kontrolēt teritoriju, rīkoties ar ieņēmumiem, lai finansētu centrālā budžeta izveidi, uzlikt nodokļus, sniegt pamatpakalpojumus, utt.). Tās īpaši pamanāmās teroristu un noziedzīgās darbības Sīrijā un Irākā papildina militārās darbības, kas līdzinās nemieriem. Līdzīgas organizācijas vairākās arābu, Āfrikas un Āzijas valstīs pauž uzticību un atbalstu Da'esh. · Da’esh ciniski izmanto Islāma politiskās vēstures zelta laikmeta tēlus. Kalifāts tiek pasniegts kā tiekšanās uz politisku un kultūras vienotību. Tā ir paziņojusi par mērķi paplašināt savu teritoriju, iekļaujot kaimiņvalstis, piemēram, Libānu, Jordāniju un Persijas līča valstis. Da'esh piemīt vēl nepieredzētas teritoriālās ambīcijas, spējas, informēšanas un sadarbības tīklu veidošanas metodes, jo īpaši, pateicoties sociālo plašsaziņas līdzekļu lietpratīgai izmantošanai. Tās darbības piesaista citu grupu interesi reģionā, Ziemeļāfrikā un Aizsahāras Āfrikā un Āzijā. Dažas no tām ir izteikušas uzticību Da’esh. Tā dēvētā “kalifāta” pasludināšana, pēc kā sekoja starptautisku militāru darbību uzsākšana nolūkā vērsties pret šiem terorisma draudiem, piesaistīja būtisku skaitu ārvalstu teroristu-kaujinieku, kas pievienojas grupai Sīrijā un Irākā. · Kā daļu no tīšas taktikas nolūkā īstenot savu varu apgabalos, kur valsts vara ir iedragāta, Da’esh veic nežēlīgus cilvēktiesību pārkāpumus, kas uzskatāmi par noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, tostarp civiliedzīvotāju masu slepkavības, paverdzināšanu, spīdzināšanu, patvaļīgu nāvessodu izpildi un plašos apmēros seksuālu un ar dzimumu saistītu vardarbību, vēršoties ne tikai pret etniskajām un reliģiskajām minoritātēm, bet arī tiem sunnītu kopienas locekļiem, kuri viņuprāt rada apdraudējumu. Tas jau ir izraisījis iedzīvotāju vērienīgu pārvietošanu reģionā, radījis ievērojamas traumas pārvietotajiem cilvēkiem, jo īpaši sievietēm un bērniem, bēgļu masveida pieplūdumu kaimiņvalstīs un migrācijas spiediena uz ES palielināšanos. · Da’esh atbalsta nelikumīgu arheoloģisko izrakumu veikšanu kultūras objektos, un cilvēces mantojuma vietas, tostarp pasaules kultūras mantojuma īpašumu, izmanto militārām vajadzībām, tādējādi to pakāpeniski iznīcinot. · Tā var kļūt par teroristu organizāciju, kas pati sevi finansē, gūstot ieņēmumus no tādiem avotiem kā nelikumīga naftas un citu izejvielu tirdzniecība, nodokļu uzlikšana, cilvēku tirdzniecība, nelikumīga kultūras preču tirdzniecība, nolaupīšana ar izpirkuma maksas izspiešanu un laupīšana (tostarp banku laupīšana), tādējādi kļūstot neatkarīga no ziedojumiem, ko tā saņem no reģionālajiem sponsoriem. Kurdu jautājums Vardarbības straujais uzliesmojums pamudināja kurdu kopienu stiprināt pašpārvaldi vai censties iegūt neatkarību, vienlaikus ietekmējot abu valstu integritāti un, iespējams, ilgtermiņa stabilitāti. Ilgadējās domstarpības starp Kurdistānas reģionu un federālo valdību Irākā, piemēram, par pastāvīga mehānisma ieņēmumu sadalei pieņemšanu (ogļūdeņražu likums) un par vienošanos attiecībā uz strīdus teritoriju statusu, tagad palielina kopējo uzdevumu slogu, kas Irākas valdībai steidzami jārisina papildus tās centieniem sakaut Da’esh. Sīrijas režīms kopš 2011. gada sākuma piespieda Sīrijas kurdus atturēties no dalības Sīrijas protestos apmaiņā pret Sīrijas ziemeļaustrumu reģionos esošo galvenokārt kurdu apdzīvoto teritoriju de facto autonomiju. Kopš Da’esh izveidošanas cīņā ar to priekšplānā izvirzījās Sīrijas kurdi, pievienojoties kurdiem no kaimiņvalstīm. Vispirms tie aizstāvēja galvenokārt kurdu apdzīvotos apgabalus Sīrijā (2013. gadā) un Irākā (Sindžāras kalnā 2014. gadā) un piekļuvi pārējam Irākas Kurdistānas reģionam no Sīrijas puses. Pēc tam viņi arī aizstāvēja aplenkto Kobanes pilsētu un citus galvenokārt kurdu apdzīvotos pašpasludinātos “autonomos kantonus”. ES atbalsts kurdu bruņotajai pretestībai Da’esh būtu jāpapildina ar spēcīgu apstiprinājumu reģiona valstīm, ka ES turpinās ievērot to teritoriālo integritāti. Domino efekta risks attiecībā uz kaimiņvalstīm Libāna Sīrijas konflikts un liels skaits reģistrētu un nereģistrētu bēgļu Libānā (aptuveni 1,2 miljoni 2015. gada janvārī, kas ir vairāk nekā 25 % no Libānas iedzīvotājiem) saasina pastāvošos saspīlējumus Libānas sabiedrībā, iestādēs un kopienās un turklāt tas rada spiedienu uz ierobežotajiem dabas resursiem. Kaut arī Libānas valdība nolēma īstenot tā dēvēto “norobežošanās politiku” no konflikta Sīrijā, pamatojoties uz 2012. gada jūnija Babdas (Baabda) deklarāciju, Hezbollah un sunnītu teroristu grupas pakāpeniski pastiprināja savu tiešu dalību konfliktā. Sadursmes starp Libānas drošības spēkiem un Sīrijas bruņotajām grupām Arsalā, Bekaa austrumu daļā 2014. gada augustā un atkārtotas sadursmes Tripolē uzsvēra Libānai, jo īpaši tās ziemeļu daļai, radīto apdraudējumu. Jordānija Jordānijā ir stipri viendabīgāks iedzīvotāju kopums nekā Libānā, vismaz ciktāl tas attiecas uz reliģisko piederību. Taču vairāk nekā 600 000 Sīrijas bēgļu rada slogu attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu un ierobežotajiem dabas resursiem, jo īpaši ūdens resursiem. Tāpat kā Libānā, jautājums par piekļuvi izglītībai un darba iespējām rada risku nākotnē un tas ir jāatrisina. Turcija Ar vairāk nekā 1,65 miljoniem Sīrijas bēgļu Turcijas teritorijā (valdības dati) Turcija uzņem vislielāko Sīrijas bēgļu kopienu. Tā arī sniedz ievērojamu humāno palīdzību (saskaņā ar valdības aplēsēm vairāk nekā 4 miljardus dolāru kopš 2011. gada). Turcija aicina pastiprināt starptautisko atbalstu, lai pārvarētu krīzes sekas. 2. MĒRĶI Šīs stratēģijas vispārējie mērķi ir cīnīties pret Da’esh un citu teroristu grupu radītajiem draudiem reģionam un starptautiskajai stabilitātei un vienlaikus radīt apstākļus iekļaujošai politiskajai pārejai Sīrijā un ilglaicīgai stabilitātei Sīrijā un Irākā, kā arī reģiona valstīs, kas uzņem bēgļus, tajā pašā laikā mazinot cilvēku ciešanas, ko rada notiekošā vardarbība un cilvēku pārvietošana. Stratēģija paredz kombinētu politiskā līmeņa un ierēdņu līmeņa diplomātijas iesaisti, komunikācijas darbu un praktiskus atbalsta pasākumus. Lai sasniegtu noteiktos mērķus un nodrošinātu ES reaģēšanas pasākumu efektivitāti, tai ir jānodrošina ilgtspējīgs un prognozējams finansējums, kas atbilst līdz šim nepieredzētajam vajadzību līmenim reģionā. Tādēļ Komisija ierosina no ES 2015. un 2016. gada budžeta piešķirt palīdzības paketi 1 miljarda eiro apmērā. Sīkāka informācija par šo priekšlikumu ir izklāstīta finanšu pārskatā, kas pievienots šim paziņojumam. Svarīgs nosacījums veiksmīgai ES stratēģijas īstenošanai ir sinerģijas un papildināmības panākšanas starp ES un ES dalībvalstu darbībām gan politiskajā, gan operatīvajā līmenī. Politiskā līmenī ar šo stratēģiju būtu jānodrošina pamats ES un dalībvalstu diplomātisko centienu labākai saskaņošanai. Jo īpaši operatīvajā līmenī ar šo stratēģiju būtu jānodrošina visaptverošs satvars, lai palielinātu finansējumu, kā arī ES līdzekļu devēju koordināciju un kopīgu plānošanu (tostarp, izmantojot ES reģionālo ieguldījumu fondu, kas izveidots, reaģējot uz krīzi Sīrijā, “Madad” fonds). Dalībvalstis tiek mudinātas turpināt mobilizēt palīdzību divpusējā līmenī, lai nodrošinātu to, ka kolektīvie atbildes pasākumi atbilst vismaz no ES budžeta atbalstītajiem centieniem. Humanitārās palīdzības sniegšana neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām turpināsies, pamatojoties uz vajadzībām un pilnībā ievērojot starptautiski atzītos humānās palīdzības principus — cilvēcību, neitralitāti, objektivitāti un neatkarību. 2.1. MĒRĶI, KAS KOPĪGI SĪRIJAI, IRĀKAI UN CITĀM SKARTAJĀM VALSTĪM 2.1.1. Reģionālās sadarbības veicināšana nolūkā atbalstīt drošību un ilgstošu mieru Lai veicinātu vajadzīgās izmaiņas, ir būtiski reģionā pastāvīgi uzturēt augsta līmeņa ES diplomātiju. Saskaņā ar Tuvajos Austrumos valdošo sabiedrisko domu reģiona valstis, jo īpaši Persijas līča valstis, Ēģipte, Turcija un Irāna, daudzējādā ziņā ir tieši ieinteresētas un tām ir labākas iespējas sekmēt cīņu pret Da’esh nekā plašākai starptautiskajai kopienai. Minētās valstis ir arī ieinteresētas to darīt, jo Sīrijas un Irākas krīzes domino efekta risks apdraud vispirms tieši šīs valstis. Turklāt nesaskaņas starp galvenajiem reģiona dalībniekiem ir viens no aspektiem, kas veicina vardarbību un spriedzi starp reliģiskajām kopienām Sīrijā, Irākā un citās skartajās valstīs, kurās pieaug Da’esh ietekme. Visu šo iemeslu dēļ ES aktīvi jāmudina reģionālos dalībniekus uzņemties īpašu atbildību par vēršanos pret Da’esh draudiem un par miera veicināšanu šajā reģionā, īpaši pievēršoties jomām, kur viņu intereses sakrīt. ES arī jāveicina un jāstiprina mēreni viedokļi šajā reģionā un jāveicina alternatīvu redzējumu tam, ko pauž teroristu grupas. ES iesaistes veidi Mērķtiecīga politiskā un diplomātiskā sadarbība ar reģiona valstīm divpusējā līmenī un kolektīvi Arābu valstu līgas, Persijas līča sadarbības padomes un Islāma sadarbības organizācijas ietvaros, kā arī ar citām valstīm un organizācijām. Iepriekšminētajā sadarbībā papildu Da’esh skaidram nosodījumam būtu jāiekļauj dialogs par kultūras daudzveidību, reliģijas un ideoloģijas jautājumiem ar mērķi vērsties pret vardarbīgu ekstrēmismu, atbalstu zinātnes diplomātijai un cita veida cilvēku savstarpējiem kontaktiem un centieni samazināt pārpratumus ES par norisēm reģionā. 2.1.2. Da’esh kā militāra spēka un teroristu organizācijas izolēšana un sakaušana un tās ideoloģijas ietekmes ierobežošana o To spēku, kas ir noskaņoti pret Da’esh atbalstīšana un stiprināšana Globālās koalīcijas pret Da’esh[4] militārās reaģēšanas ietvaros paredzēts veikt aviācijas uzlidojumus Da’esh spēkiem, kā arī piegādāt nāvējošu un nenāvējošu aprīkojumu, nodrošināt apmācības un sniegt izlūkošanas atbalstu Irākas drošības spēkiem (ISF) — kurdu Peshmerga un, ciktāl tas ir iespējams, tiem, kas pārstāv mēreno opozīciju Sīrijā. Padome šajā nolūkā nav pieņēmusi lēmumu iesaistīties militārās operācijās ES līmenī. Tāpat arī ES nav uzdots koordinēt vai veikt starpnieka pienākumus informācijas apmaiņai par ieroču piegādi vai citu militāro palīdzību, lai gan tas varētu ietilpt plānos. Turklāt Eiropas Savienībai ir jānodrošina, ka tās centienu virzieni arī turpmāk ir pietiekami elastīgi un atbilst militāro operāciju gaitai. o Ārvalstu teroristu kaujinieku, līdzekļu un ieroču plūsmas Da’esh apturēšana Saskaņā ar ES stratēģiju attiecībā uz terorisma apkarošanu un ārvalstu kaujiniekiem, kas ir daļa no visaptverošās reģionālās stratēģijas, ES pastiprinās centienus, lai izolētu Da’esh un novērstu tās darbībai nepieciešamo resursu plūsmu saskaņā ar attiecīgajām ANO DP rezolūcijām un atbilstīgi ES un starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem. Šim nolūkam ir nepieciešams atvērts un pastiprināts politiskais dialogs ar Turciju un Persijas līča valstīm, kas tiek koordinēts ar citiem partneriem (tostarp ASV). Šāds dialogs tiktu apvienots ar praktisku spēju veidošanas atbalstu nolūkā nodrošināt, ka reģiona valstis, nostiprinot robežkontroli, spēj efektīvi novērst ārvalstu kaujinieku radītos draudus, kā arī to, ka pret Da’esh tiek efektīvi piemērotas sankcijas un citi pasākumi. Šo pasākumu kopīgais mērķis ir notvert personas, kas iesaistītas noziegumos pret cilvēci un kara noziegumos, cīnīties pret korupciju un kontrabandu, ko izmanto Da’esh, un ierosināt tiesvedību pret iesaistītajām personām. Turklāt būs nepieciešama pastiprināta finanšu plūsmas kontrole finanšu iestādēs un tradicionālajos finanšu tīklos. ES arī centīsies novērst vardarbīgo ekstrēmismu reģiona valstīs, ieviešot deradikalizācijas un radikalizācijas novēršanas programmas. Terorisma apkarošanas / ārvalstu kaujinieku jomā ES atbalsts spēju palielināšanai būs jāsniedz prioritārā kārtā, ņemot vērā partnervalstu spēju nodrošināt atbilstību kritērijiem saistībā ar cilvēktiesībām un pilsoniskajām un politiskajām brīvībām. Galvenā no reformējamām jomām, kas ES būtu jāatbalsta, ir pretterorisma tiesību aktu reforma reģiona valstīs. Lai terorisma apkarošanas centieni veicinātu uzticamību, ir svarīgi nošķirt Da’esh un citas teroristu organizāciju grupas, no vienas puses, un grupas, kas pauž nevardarbīgas politiskā islāma formas, no otras puses. Vienam no ES diplomātijas mērķiem jābūt brīdināt par risku, ka šādu grupu apspiešana var izraisīt to radikalizāciju. Ir svarīgi nodrošināt, ka partnervalstu tiesību aktu īstenošanas pasākumi ir nepieciešami un samērīgi un tie nemazina cilvēktiesību aizsardzības obligātos standartus. ES iesaistes veidi. ES iesaisti šajā jomā veidos dalībvalstu un ES darbības, kuru pamatā būs novērtējums par šo darbību īstenošanas iespējām un mainīgajām prioritātēm. Tostarp būtu jāiekļauj politiskā un ekspertu līmeņa sadarbība ar reģiona valstu attiecīgajām iestādēm; dalībvalstu ieguldījums un finansējums no Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta (IcSP), Eiropas kaimiņattiecību instrumenta (EKI) un attiecīgajā gadījumā no KĀDP. ES pasākumi ir jāīsteno saskaņā ar ES Pamattiesību hartu. Ārvalstu kaujinieki - Veikt pasākumus nolūkā apturēt ārvalstu kaujinieku plūsmu uz Sīriju un Irāku un strādāt ar repatriantiem (sīkāk jānosaka 2015. gada sākumā atbilstoši mērķiem, kas noteikti ES stratēģijā attiecībā uz terorisma apkarošanu un ārvalstu kaujiniekiem). - Sniegt atbalstu Turcijai, Libānai un Jordānijai nolūkā uzlabot robežu drošību. - Sekmēt spēju veidošanu reģionā nolūkā īstenot ANO DP Rezolūciju 2178, kā arī drošības un robežu pārvaldības jomā, tostarp šādās jomās: sprāgstvielu palieku detektoru izmantojums un zinātība par lidostu infrastruktūras attīstību un izkārtojumu. - Pastiprināt policijas un tiesu iestāžu starptautisko sadarbību, lai atbalstītu ar ārvalstu kaujiniekiem saistītu lietu izmeklēšanu un saukšana pie atbildības; izsekotu un reģistrētu ārvalstu kaujinieku pārvietošanos, tostarp pieņemot ES tiesību aktus par pasažieru datu reģistra apmaiņu ar ES galvenajiem partneriem saskaņā ar proporcionalitātes principu attiecībā uz datu aizsardzības tiesību ierobežošanu; apzinātu noziedzīgos finansējuma avotus, tostarp tos, kas izriet no cilvēku tirdzniecības; sagrautu nelegālo ieroču / munīcijas piegādes kanālus un novērstu interneta izmantošanu krimināliem mērķiem, proti, teroristu vervēšanai un terorisma izplatīšanai. - Attīstīt kopīgu iekšējās un ārējās drošības pieeju un saistītos ekspertu tīklus nolūkā vērsties pret jaunām Da’esh saziņas un propagandas metodēm. - Veicināt sadarbību ar Starptautisko Krimināltiesu, tostarp vākt pierādījumus, identificēt noziedzniekus un vākt liecinieku sniegtās liecībās. Atbildes vēstījums un vardarbīga ekstrēmisma apkarošana (CVE) - Atbalstīt informācijas kampaņas, ko veic attiecīgie dalībnieki Sīrijā, Irākā un reģionā (tostarp ārvalstu kaujinieku izcelsmes valstīs), lai diskreditētu Da’esh ideoloģiju un ziņotu par tās veiktajiem cilvēktiesību pārkāpumiem un vērstos pret citu reģiona grupu vardarbīgo ekstrēmismu un naida runu. - Atbalstīt projektus vardarbīga ekstrēmisma apkarošanai Libānā un Jordānijā un, iespējams, citās šā reģiona valstīs, kā mērķgrupu izvēloties tās iedzīvotāju grupas, kas visvairāk pakļautas riskam, jo īpaši jauniešus. - Novērst radikalizāciju cietumos attiecīgajā reģionā un ES, izveidojot reintegrācijas vai izstāšanās programmas aizturētajiem teroristu grupu locekļiem vai tādiem, kas atkārtoti atgriežas ieslodzījuma vietās. - Mudināt valdības un attiecīgos sabiedrības dalībniekus reģionā veikt mērķtiecīgus pasākumus, lai novērstu un apkarotu radikalizāciju un naida kurināšanu sabiedriskās vietās (tostarp universitātēs). Teroristu finansēšana / sankcijas - Atbalstīt ANO sankcijas, tostarp sarakstus un pasākumus, kas vērsti pret Da’esh finansēm. Nodrošināt to pienācīgu īstenošanu un uzraudzību (ar starptautiskās konsultēšanās palīdzību). - Sniegt spēju veidošanas atbalstu kaimiņvalstīm cīņā ar terorisma finansēšanu un ar to saistīto korupciju. - Mudināt ANO Al Qaeda Sankciju komiteju, ņemot vērā ANO DP Rezolūciju 2170, apsvērt to personu un vienību iekļaušanu sarakstā, kuras atbalsta Da’esh, piemēram, naftas pagrīdes tirdzniecības starpniekus Sīrijā un Irākā. - Ja nepieciešams, ES varētu radīt neatkarīgu sankciju režīmu nolūkā papildināt ANO Al-Qaida sankciju režīmu. Izveidojot šādu sankciju režīmu, jānodrošina, ka ir ievērota ES Pamattiesību harta un ES Tiesas judikatūra Kadi lietā[5]. - Veicināt kriminālizmeklēšanu un tiesu iestāžu sadarbību, kas vērsta uz ārvalstu kaujinieku un teroristu vervēšanas organizāciju saukšanu pie atbildības un to nelikumīgi iegūto līdzekļu un instrumentu konfiskāciju. Turpināt sniegt ES atbalstu konfliktu skartajiem, bēgļiem un pārvietotajiem iedzīvotājiem (iztikai un jo īpaši izglītībai) un censties palielināt kopienas izturētspēju, vienlaikus risinot pamatvajadzības, var būt veids, kā efektīvi samazināt teroristu grupu pievilcību. 2.1.3 Domino efekta novēršana reģionā un robežu drošības uzlabošana Ir būtiski nepieļaut, ka Da’esh iegūst slēptu vai tiešu klātbūtni kaimiņvalstīs. Libāna ir jo īpaši cietusi no valstī esošo Da’esh partneru organizētiem teroristu uzbrukumiem. Jordānijai ir izdevies ierobežot jebkāda veida vardarbību, neraugoties uz nelielām vietēja mēroga demonstrācijām, kur cilvēki pauda atbalstu Da’esh. Turcija, kas ir iesaistījusies trauslās miera sarunās ar Kurdistānas Strādnieku partiju (PKK), ir saņēmusi kritiku, ka tā nepiešķir pietiekamu vērību cīņai pret Da’esh. Turklāt Turcija saskaras ar teroristu iefiltrēšanās draudiem. Lai novērstu Sīrijas un Irākas krīzes domino efektu reģionā, būs nepieciešams būtiski palielināt palīdzību kaimiņvalstīm, lai palīdzētu tām risināt jautājumus saistībā ar bēgļu pieplūdumu (skat. 2.1.5. punktu). Libānā un Jordānijā atbalsts ir nepieciešams drošības un robežu pārvaldības jomā. Dialogs ar Libānu par migrāciju, mobilitāti un drošību sākās 2014. gada decembrī, savukārt mobilitātes partnerība ar Jordāniju tika parakstīta 2014. gada oktobrī. Papildus iepriekšminētajam būtu jāparedz: - turpmāks ES un dalībvalstu atbalsts Libānas drošības nozares reformai un ES atbalsta Libānas bruņotajiem spēkiem (LAF) īstenošana tādās jomās kā civilmilitārā sadarbība, jūras satiksmes drošība, robežu drošība, terorisma apkarošana, militārās apmācības un izglītība; - turpmāks atbalsts pēc vajadzības, kas vērsts uz šādiem mērķiem: i) operāciju plānošanas un realizēšanas spēju stiprināšana; ii) LAF loģistikas sistēmu stiprināšana; iii) LAF apmācību cikla izveide; iv) robežu pārvaldības un robežu drošības atbalsts LAF; v) uz nākotni orientēta LAF robežsardzes spēku drošības koncepta izstrāde; vi) LAF lomas pretterorisma darbībās veicināšana, pievēršoties tiesību, stratēģiskajiem un institucionālajiem aspektiem un vii) LAF izglītības un apmācību sistēmas pārskatīšana; kā arī - drošības dialoga ar Jordāniju izveide nolūkā pārskatīt drošības situāciju reģionā un palīdzēt veidot iespējas ciešākai sadarbībai drošības un terorisma apkarošanas jomā. Jordānijas drošības spēku vajadzību novērtēšana (tostarp sauszemes robežas pulka) šajā kontekstā un iespēju apsvēršana papildināt atbalstu, ko Jordānija saņems NATO aizsardzības spēju veidošanas iniciatīvas ietvaros. Attiecībā uz Turciju paredz: - turpmāku atbalstu Turcijai valsts rīcības plāna īstenošanai nolūkā izveidot robežu integrētu pārvaldību, tostarp to panākot ar robežu pārraudzības metožu modernizēšanu un reformēšanu attiecībā uz visu sauszemes robežu un kontroli robežšķērsošanas vietās; kā arī - jau notiekošais ES un Turcijas dialogs par terorisma apkarošanu var palīdzēt noteikt jomas, kurās ES varētu sniegt atbalstu Turcijas iestādēm ar mērķi stiprināt to spējas kontrolēt personu un materiālu plūsmu pāri to robežām un identificēt un pamanīt rūpīgāk uzraugāmas personas, šaujamieročus, sprāgstvielas un citas bīstamas vielas. ES iesaistes veidi. IcSP, EKI, IPA un dalībvalstu ieguldījums. 2.1.4 Cilvēku dzīvības glābšanai svarīgas humānās palīdzības un starptautiskās aizsardzības nodrošināšana ES ir galvenā starptautiskā līdzekļu devēja, kas Sīrijas krīzes skartajiem iedzīvotājiem Sīrijā, Irākā un tās kaimiņvalstīs (jo īpaši Jordānijā, Libānā, Turcijā un Ēģiptē) ir piešķīrusi vairāk nekā 3,3 miljardus euro, tostarp vairāk nekā 2 miljardus euro kā humāno palīdzību. Kamēr vajadzības turpina pieaugt, ES un tās dalībvalstīm būtu jāturpina sniegt ilgtermiņa humanitāro palīdzību un starptautisko aizsardzību Sīrijā un Irākā, kā arī kaimiņvalstīs un ES valstīs esošajiem krīzes skartajiem sīriešiem un irākiešiem, tostarp bēgļiem un valsts iekšienē pārvietotajām personām (IDP). Būtiski ir arī ciešāk sasaistīt humānās palīdzības centienus ar vidēja termiņa un ilgtermiņa palīdzību pārvietotajām personām, jo īpaši bērniem un jauniešiem, lai veicinātu izturētspēju, atjaunošanu un pēckonflikta rehabilitāciju un attīstību un lai novērstu bēgļu iespējamo radikalizāciju. Ņemot vērā stingros ierobežojumus attiecībā uz ES budžetu, kopīgi ar ES dalībvalstīm ir jāizskata papildu novatoriski finansēšanas veidi. ES iesaistes veidi Koordinācija Turpināt atbalstīt ANO koordinācijas sistēmu saskaņā ar ES konsensu par humāno palīdzību un starptautiskajām humanitārajām tiesībām. Piekļuve - Izmantot visus iespējamos palīdzības sniegšanas veidus (tostarp pārrobežu palīdzību un palīdzību, kas sniedzas pāri frontes līnijām), lai nodrošinātu piekļuvi visiem cilvēkiem, kam nepieciešama palīdzība, tostarp grūti sasniedzamos apgabalos (līdz 2015. gada janvāra vidum 4,8 miljoni cilvēku Sīrijā, 3,6 miljoni Irākā). - Proaktīvi sadarboties ar visām konfliktā iesaistītajām pusēm, lai paplašinātu humānās palīdzības sniegšanas telpu Sīrijā un Irākā un piekļuvi visiem cilvēkiem, kuriem ir vajadzīga palīdzība. - Stiprināt ANO spēju vienoties par piekļuvi, jo īpaši Sīrijā un Irākā, izmantojot OCHA, un nodrošināt labāku koordināciju, jo īpaši starp pārrobežu darbībām un darbībām, kas sniedzas pāri frontes līnijām. - Stiprināt vietējo nevalstisko organizāciju (NVO) palīdzības sniegšanas spēju veidošanu. Aizsardzība - Nodrošināt krīzes skarto iedzīvotāju aizsardzību; sekmēt starptautisko, bēgļu un humanitāro tiesību ievērošanu. - Paust stingru nostāju skarto valstu iestādēm, ka, īstenojot valdības rīcībpolitiku, ir jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības, lai novērstu izraidīšanu vai neformālu neapsargātu nometņu izveidi neitrālās joslas zonās, nodrošināt iekšzemē pārvietoto personu un bēgļu pienācīgu reģistrācijas un dokumentācijas mehānismu un to, ka neaizsargātās pārvietotās personas un bēgļi, jo īpaši sievietes un bērni, var saņemt juridiskās konsultācijas un atbilstīgu aizsardzību. Turpināt atbalstīt UNHCR un citu dalībnieku centienus nodrošināt valdības politikas atbilstību iepriekšminētajiem standartiem. - Turpināt iestāties par humānās palīdzības sniedzēju drošību un aizsardzību un veselības un izglītības iestāžu neaizskaramību. Civilmilitārās jomas attiecības - Stiprināt ANO vadīto civilmilitāro koordināciju un sadarboties, lai nodrošinātu atbilstību starptautiskajām humanitārajām tiesībām un humāno principu ievērošanu, vienlaikus mazinot risku humānās palīdzības sniedzēju drošībai un uzlabojot piekļuvi tiem iedzīvotājiem, kuriem ir vajadzīga palīdzība. Katrai valstij pielāgota pieeja - Mudināt ANO turpināt piemērot nediskriminējošu un visaptverošu pieeju, kas pielāgota katrai valstij (“Sīrija kopumā” un “visa Irāka”). - Turpināt iestāties par integrētu humānās un attīstības palīdzības sniegšanu prioritārā kārtībā un kopīgu trūkumu analīzi, kā arī par 3RP īstenošanu (Reģionālais bēgļu un izturētspējas plāns) kaimiņvalstīs valsts reaģēšanas plānu ietvaros. Ātrās reaģēšanas spējas un uzraudzība - Stiprināt valsts mēroga un daudznozaru agrīnās brīdināšanas sistēmu. - Paaugstināt sagatavotības un ātrās reaģēšanas spējas, integrējot lielāku elastību pašreizējos nolīgumus ar partneriem nolūkā efektīvāk reaģēt uz jaunām vajadzībām, izveidot rezerves fondu, un apsvērt ieguldījumu veikšanu esošajos krīžu noregulēšanas fondos. Publiskā diplomātija un palīdzības pamanāmība - Sekmēt komunikāciju ES humānās un attīstības palīdzības jomā gan reģionā, gan Eiropas Savienībā, vajadzības gadījumā pamatojoties uz pārskatītajām komunikācijas / pamanāmības pamatnostādnēm. Nodrošināt pārvietoto personu ilgtermiņa attīstības vajadzības - Daļu ES attīstības palīdzības, kas paredzēta Sīrijai un Irākai, kā arī kaimiņvalstīm, virzīt pārvietoto personu vajadzībām, it īpaši bērnu izglītībai, arodmācībai vai pieaugušo pārkvalificēšanās vajadzībām, galveno uzmanību pievēršot profesijām, kuras būs nepieciešamas pēckonflikta vidē. Iepriekšminētajai arodmācībai būtu jāietver apmācības sievietēm, lai veicinātu to ekonomisko un sociālo lomu pēckonflikta atjaunošanas darbos. Pārvietošana un patvērums - Turpināt atbalstīt uzņēmējvalstu ilgtermiņa spēju pārvaldīt bēgļu plūsmas, jo īpaši izmantojot reģionālās attīstības un aizsardzības programmas (RDPP) Jordānijā, Libānā un Irākā un palīdzot Turcijai sniegt humāno palīdzību Sīrijas bēgļiem, kā arī atbalstot to mūsdienīgas un stabilas patvēruma sistēmas izveidē un darbības nodrošināšanā. - Turpināt piedāvāt Sīrijas bēgļiem (un attiecīgā gadījumā irākiešiem) pārvietošanas iespējas Eiropas Savienībā. UNHCR nāca klajā ar aicinājumu starptautiskajai sabiedrībai par vismaz 130 000 Sīrijas iedzīvotāju, jo īpaši neaizsargātāko personu, pārvietošanu / uzņemšanu. ES dalībvalstis šim nolūkam ir paredzējušas aptuveni 36 000 vietu, apņemoties sniegt vislielāko ieguldījumu ES pārvietošanas centienu vēsturē; Komisija atbalsta bēgļu pārvietošanas centienus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda ietvaros. 2.1.5. Vietējo iedzīvotāju izturētspējas stiprināšana Sīrijā, Irākā un skartajās kaimiņvalstīs Lai novērstu Da'esh tālākās vervēšanas iespējas, kā arī turpmāku vardarbību starp pārvietotajām personām un uzņēmējkopienām, ir būtiski sniegt šīm personām atbalstu un izredzes uz labāku nākotni. Humānās palīdzības pasākumiem jābūt piesaistītiem skartās personas ilgtermiņa attīstības vajadzībām, kas ir līdzeklis pēckonflikta reintegrācijas un attīstības veicināšanai un potenciālā ekstrēmisma novēršanai starp bēgļiem un uzņēmējkopienām. Teritorijās, kas ir atbrīvotas no Da’esh Sīrijā un Irākā, steidzami būtu jāatjauno pamata tiesiskums, pamatpakalpojumu sniegšana un saimnieciskā darbība, lai neļautu Da’esh turpināt gūt atbalstu, un būtu jārada nepieciešamie minimālie apstākļi, lai IDP un bēgļi var brīvprātīgi, droši un, saglabājot cieņu, atgriezties mājās. Šīs darbības būtu jāvērš uz personu, kopienu un iestāžu izturētspējas atbalstīšanu, lai tās spētu pārvarēt krīzes sekas. Līdztekus iepriekšminētajai palīdzībai ir nepieciešams augsta līmeņa politiskais dialogs – gan kolektīvs, gan divpusējs – ar valstīm, kas uzņem Sīrijas bēgļus, lai nodrošinātu, ka bēgļiem var tikt piedāvāta aizsardzība un izredzes (jo īpaši attiecībā uz piekļuvi izglītībai, darba tirgum, utt.). ES iesaistes veidi Izturētspējas / atjaunošanas palīdzība un atbalsts vietējām kopienām un sociālajiem dalībniekiem Sīrijā, Irākā un kaimiņvalstīs, izmantojot “Madad” fondu, IcSP un dalībvalstu tiešu ieguldījumu, jo īpaši: - izmantot esošos kopīgos satvarus humānās palīdzības / attīstības jomā un izstrādāt kopīgas plānošanas programmas Sīrijā, Irākā, Jordānijā, Libānā un Turcijā; - izmantot “Madad” fondu stabilizācijai un izturētspējai bēgļiem un uzņēmējkopienām Irākā, Libānā, Jordānijā, Turcijā un Ēģiptē. Tas jāpanāk visaptverošā veidā, koordinējot darbības ar esošajiem finansēšanas mehānismiem un saskaņā ar spēkā esošajiem valstu valdību plānošanas dokumentiem un ANO 3RP pieeju; - atbalstīt reģiona valdības tādas politikas īstenošanā, kas palīdz uzlabot saimnieciskās darbības noturību bēgļu un uzņēmējkopienu vidū, veicināt jauniešu izredzes un dzimumu līdztiesību; kā arī - īstenot Turcijai paredzētu papildu palīdzības programmu, kas ierosināta pēc krīzes Kobanē un kuras mērķis ir atbalstīt Turcijas iestāžu centienus nodrošināt ilgtermiņa viesmīlību un palīdzību Sīrijas bēgļiem, kas atraduši patvērumu Turcijā. Runājot plašāk, būtu jāparedz sadarbība ar diasporu organizācijām Eiropā, lai stiprinātu ES informatīvās darbības un uzlabotu to efektivitāti. 2.2. KATRAI VALSTIJ KONKRĒTI IZSTRĀDĀTI MĒRĶI – SĪRIJA 2.2.1. Darbs politiskās pārejas veicināšanai Saskaņā ar kopīgajā paziņojumā “Par visaptverošu ES pieeju Sīrijas krīzei” izklāstītajiem mērķiem un darbībām ES turpinās izskatīt visas iespējas un līdzekļus sadarbībā ar reģionālajiem un starptautiskajiem partneriem atsākt politisko procesu nolūkā panākt Sīrijas veiktu pārejas procesu. Konkrētāk, tai būtu: - pilnībā jāatbalsta ANO īpašā sūtņa de Misturas centienus panākt stratēģisku vardarbības mazināšanos, kas ir pamats plašākam ilgtspējīgam politiskajam procesam; konkrēti jāatbalsta viņa priekšlikumu izstrādi, jo īpaši priekšlikumu par vietēja rakstura saspīlējuma atslābumu saskaņā ar starptautiskajām humanitārajām tiesībām; saskaņā ar šo pieeju būtiskas humānās un izturētspējas darbības būtu jānošķir no politikas un drošības sarunām; - jāatbalsta mediācijas un dialoga centieni vietējā un starptautiskā līmenī, tajā skaitā vietējie nolīgumi un vietējās miera iniciatīvas, tostarp tādas, kas sniegtos pāri frontes līnijām, pienācīgi ņemot vērā sieviešu līdzdalību; - saskaņā ar attiecīgajām ANO DP rezolūcijām un 2012. gada 30. jūnija Ženēvas paziņojumu jāpanāk starptautiskā vienprātība ANO DP līmenī un reģionālā vienprātība (kopīgās intereses ietver mūsu apņēmību aizsargāt Sīrijas vienotību, teritoriālo integritāti un suverenitāti un cīnīties pret terorismu), kā arī reģionālais atbalsts Sīrijas vadītam politiskajam procesam pārejas īstenošanai; kā arī - jāmudina izveidot atbalsta grupu ANO ĢS vai īpašā sūtņa Sīrijā centieniem panākt plašu vienprātību par valsts politiskā procesa virzību iepriekšminētajā gultnē. ES iesaistes veidi. Sadarboties ar reģiona valstīm un starptautiskajiem partneriem politiskajā un diplomātiskajā līmenī ar mērķi mazināt saspīlējumu reģionā, no vienas puses, un karu starp Asada režīmu un bruņoto opozīciju, no otras puses, vienlaikus stimulējot Sīrijas plaša mēroga pāreju, pamatojoties uz Ženēvas paziņojumu. Palielināt spiedienu uz Asada režīmu, jo īpaši, pieņemt turpmākas mērķtiecīgas sankcijas un citus atbilstīgus ierobežojošus pasākumus ar ierobežotu ietekmi uz civiliedzīvotājiem. Stingri piemērot Sīrijai ES sankcijas attiecībā uz naftu un lobēt trešās valstis rīkoties tāpat. Pastiprināt dialogu ar partneriem, īpaši reģionā. Palielināt politisko darbinieku skaitu ES delegācijā Sīrijā (kas joprojām būs ierīkota ES delegācijā Beirutā). Kamēr nav izpildīti nosacījumi, lai atkal atvērtu ES delegāciju Damaskā, turpināsies regulāras vizītes uz Sīriju. 2.2.2. Mērenās opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku stiprināšana - Turpināt atbalstīt mēreno opozīciju, tostarp Sīrijas Revolucionāro un opozīcijas spēku nacionālo koalīciju (SOC), taču neizslēdzot atbalsta iespēju jebkuram citam konstruktīvam vietējās pilsoniskās sabiedrības vai politiskajam spēkam, lai veicinātu iekļaujošu politiku (tostarp attiecībā uz reliģiskajām un etniskajām minoritātēm), efektivitāti un vienlīdzīgas iespējas. Sīrijā nebūs ilgstoša miera, ja visu etnisko un reliģisko grupu īpašās problēmas netiks vienlīdz taisnīgi risinātas un netiks uzturēts valsts etniski un reliģiski daudzveidīgais raksturs. - Turpināt izskatīt un atbalstīt pēc vajadzības 2. un 3. diplomātijas iniciatīvu, kas laika gaitā varētu palīdzēt veidot pārejas modeli, kurš balstīts uz ticamu oponentu iekļaušanu jaunajā pārejas valdībā, un stabilizācijas procesu vietējā un valsts līmenī. Iepriekšminētajās iniciatīvās īpaša uzmanība tiks pievērsta sieviešu līdzdalībai. - Turpināt atbalstīt Sīrijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanu. ES iesaistes veidi. Turpināt atbalstīt miera veidošanas un mediācijas centienus, pievēršoties vietējo pilsoniskās sabiedrības organizāciju dalībnieku spēju attīstīšanai un izturētspējas darbībām ar IcSP un EKI starpniecību. 2.2.3. Pamatpakalpojumu sniegšana un ieguldījums pārvaldes atjaunošanai apgabalos ar mazāku vardarbības līmeni - Uzlabot ar humāno palīdzību nesaistītas pārrobežu palīdzības un tādas, kas sniedzas pāri frontes līnijām, sniegšanas līmeni Sīrijā. - Palīdzēt mērenajai opozīcijai un pilsoniskās sabiedrības struktūrām atjaunot pārvaldi un sabiedriskos pakalpojumus (tostarp civilās aizsardzības, veselības aprūpes un izglītības pakalpojumus), kā arī vispārējo ekonomisko aktivitāti apgabalos ar mazāku vardarbības līmeni un tajos, kurus iepriekš bija okupējuši Da’esh spēki, un Sīrijas ziemeļos, galvenokārt kurdu apdzīvotajos reģionos. - Atbalstīt pamatpakalpojumu sniegšanu galvenajās jomās, pamatojoties uz principiem, kas paredz iekļautību, labu pārvaldību un apspriešanos kopienu līmenī, un atbalstīt izturētspējas veidošanas darbības, tostarp dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu un aizsardzību. ES iesaistes veidi Pastiprināt izturētspējas / atjaunošanas palīdzību, piemēram, mērķorientētus ES vai dalībvalstu finansētus pasākumus, ar ko atbalsta vietējās kopienas un sociālos dalībniekus (tostarp darbības, kas tiek pārvaldītas no Gaziantepas un kurās piedalās vairākas dalībvalstis) un ko atbalsta “Madad” fonds, IcSP vai EKI. Īstermiņā ES pilsoniskās sabiedrības projekti, kurus finansē no EKI (17 miljoni euro) un IcSP (12 miljoni euro), palīdzēs veicināt Sīrijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju spēju veidošanu, pamatpakalpojumu sniegšanu, tiesiskuma pasākumus un iekļaujošas, uz līdzdalību vērstas politiskās vides izveidi vietējā līmenī. Varētu arī izskatīt iespēju īstenot minoritātēm paredzētas mērķorientētas programmas nolūkā nodrošināt visu etnisko un reliģisko kopienu drošību, iekļaujošu pāreju, kā arī apmierināt īpašas vajadzības un atbalstīt šo minoritāšu reintegrāciju sabiedrībā. 2.2.4. Cilvēktiesību / starptautisko humanitāro tiesību ievērošanas veicināšana un vainīgo saukšanas pie atbildības nodrošināšana - Turpināt izmeklēt un dokumentēt kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, jo īpaši, lai nākotnē nodrošinātu pierādījumus iespējamajai kriminālatbildībai. - Sadarboties ar partneriem, lai atbalstītu ANO izmeklēšanas komisijas un citas iniciatīvas vainīgo saukšanai pie atbildības un lai sagatavotos procesam, kad vainīgie tiks saukti pie atbildības, un apstrīdētu nesodāmības kultūru. - Turpināt atbalstīt darbības, ko veic Ķīmisko ieroču aizliegšanas organizācija (OPCW), jo īpaši pārbaudes misijas un Sīrijas ķīmisko ieroču un ražošanas iekārtu iznīcināšanu. - Turpināt meklēt iespējas nodot izskatīšanai Starptautiskajā Krimināltiesā (ICC) jautājumu par stāvokli Sīrijā un atbalstīt papildu mehānismus vainīgo saukšanai pie atbildības, tostarp valsts līmenī. ES iesaistes veidi. Veikt diplomātisko darbību, tostarp ANO DP līmenī, un sniegt praktisku atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem IcSP un Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instrumenta (EIDHR) ietvaros, veicināt tiesu iestāžu sadarbību. 2.2.5. Sagatavošanās atjaunošanas darbiem - Turpināt plānot Sīrijas ilgtermiņa atjaunošanas un rekonstrukcijas darbus un veikt sagatavošanas darbus bēgļu un valsts iekšienē pārvietoto personu atgriešanās un reintegrācijas nolūkiem, jo īpaši, veicot postījumu un vajadzību novērtējumus Sīrijā. - Turpināt Sīrijas pilsoņu un Sīrijas pilsoniskās sabiedrības, tostarp organizāciju, kas veicina dzimumu līdztiesību un iedzīvotāju līdzdalību, spēju veidošanu, lai sekmētu to, ka Sīrijas iedzīvotāji uzņemas aktīvu lomu Sīrijas atjaunošanā. - Tuvāk izskatīt Sīrijas studentu un pētnieku iespējas izmantot stipendijas Eiropā un arodapmācību iespējas reģionā. - Turpināt apzināt iespējas veidot sīriešu spējas un prasmes pārejas virzīšanai (tādās jomās kā plašsaziņas līdzekļu regulējums, decentralizācija, pašvaldību pārvaldība, konstitūcijas izstrāde, utt.), pienācīgi ņemot vērā sieviešu vajadzības un lomu. - Turpināt rūpīgi plānot atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas procesu drošības sektora reformas ietvaros. - Turpināt periodiski izvērtēt, vai pašreizējos apstākļos varētu sagatavot un īstenot pārejas pasākumus tiesiskuma nodrošināšanai, kas paredzēti tam, lai veicinātu izlīgumu, sekmētu uzticēšanos un stiprinātu tiesiskumu. - Rūpīgi sagatavot pamatu konstitucionālajai un vēlēšanu reformai, tostarp to tiesību aktu reformai, kas regulē politisko partiju darbību. - Apsvērt pasākumus atlikušā kultūras mantojuma aizsargāšanai un kultūras daudzveidības veicināšanai, jo īpaši ar izglītības un izpratnes veicināšanas kampaņām. - Saglabāt ES izšķirīgo lomu līdzekļu devēju koordinēšanā, lai vairotu Sīrijas atjaunošanai paredzētās starptautiskās palīdzības saskaņotību, koordināciju un paredzamību. - Pilnībā izmantot programmas Erasmus+ potenciālu, no kuras finansē mobilitātes stipendijas Sīrijas studentiem un tādus sadarbības projektus ar Sīrijas augstākās izglītības iestāžu dalību, kuru mērķis ir minēto augstāko izglītības iestāžu modernizēšana. Izskatīt turpmākas iespējas sniegt atbalstu kaimiņvalstīm un universitātēm augstākās izglītības pakalpojumu sniegšanai Sīrijas studentiem. ES turpinās šos centienus, paturot prātā, ka ir jānovērš valsts iestāžu sabrukums Sīrijā. ES iesaistes veidi. EKI, “Madad” fonds, IcSP (“Tahdir” programma: Sagatavošanās pārejai Sīrijā), trīspusēja vienošanās starp ANO, Pasaules Banku un ES par pēckonflikta vajadzību novērtējumu, Erasmus+. 2.3. KATRAI VALSTIJ KONKRĒTI IZSTRĀDĀTI MĒRĶI – IRĀKA 2.3.1. Atbalsts Irākas valdībai iekļaujošas politikas īstenošanai ES par galveno mērķi Irākā ir jāizvirza atbalsta sniegšana iekļaujošai Irākas valdībai tās centienos risināt Irākas pilsoņu pamatotās problēmas un veicināt valsts veidošanas un nacionālā izlīguma ilgtermiņa procesu, pamatojoties uz Irākas Konstitūcijas noteikumiem. Valdības programma (2014.–2018. gadam) un Irākas valsts attīstības plāns (2014.– 2017. gadam) ir labs pamats iepriekšminētā mērķa sasniegšanai, un ES un Irākas PSN daļas, kas jau tiek provizoriski piemērotas, nodrošina satvaru sadarbībai daudzos jautājumos. Lai gan sunnītu problēmas ir jārisina, pret reliģisko sašķeltību un radikalizāciju lielākajā daļā Irākas kopienu un valstī kopumā jāvēršas visaptveroši. ES cik cieši vien iespējams sadarbosies ar ANO palīdzības misiju Irākā (UNAMI) un ANO aģentūrām, kas darbojas Irākā. o Sadarbība ar mērenajām marģinalizētām sunnītu grupām Būtu jāatbalsta Irākas valdības sadarbība ar visām Irākas sabiedrības daļām, jo īpaši ar mēreni reliģiskajām un politiskajām grupām, lai nodrošinātu to līdzdalību nākotnes Irākā. Tomēr īpaša uzmanība ir jāpievērš sunnītiem, lai vājinātu sunnītu iedzīvotāju jebkāda veida atbalsta paušanu organizācijai Da’esh. Tas būtu jādara papildus aicinājumiem šīm grupām nostāties opozicionāru rindās un uzsākt bruņotu pretošanos Da’esh. Sadarbībā ar sunnītu kopienu būtu jāiekļauj pasākumi apzināto problēmu risināšanai un izlīguma veicināšanai, iedzīvotāju drošības garantēšanai (jo īpaši grupu, kuras pievienojas cīņai pret Da’esh) un tādu garantiju nodrošināšanai, ka turpmāk tiks veiktas apspriešanās par politikas veidošanu. Tajā pašā laikā vajag atbalstīt mērēnās šiītu kopienas un pilsoniskās sabiedrības grupas nolūkā cīnīties pret stigmatizāciju un negatīvo reakciju, kas vērsta pret sunnītu kopienu. o Sadarbība ar Irākas Kurdistānas reģionu Liela prioritāte ir federālās valdības un Kurdistānas reģiona valdības strīdu atrisināšana, ieskaitot noturīgs galīgais risinājums attiecībā uz naftas ieņēmumu nodošanu un strīdus teritorijām, kas ievērojami uzlabotu politisko gaisotni Irākā. ES ir jāmudina federālo un Kurdistānas reģionālo valdību vienoties par skaidru ceļvedi, kur ietverti termiņi strīdu atrisināšanai, ievērojot konstitucionālos noteikumus. o Demokrātiski pārvaldīto valsts iestāžu stiprināšana un atbalsts politikas un tiesību aktu reformām ES un tās dalībvalstīm būtu jāatbalsta Irākas valdības centienus uzsākt pamatīgu valsts pārvaldes reformu programmu nolūkā stiprināt civilās valdības struktūru spējas, balstoties uz moderniem administrācijas un finanšu pārvaldības principiem. Minēto reformu pamatā vajadzētu būt šādiem pamatprincipiem: politisko un administratīvo amatu nošķirtība, neatkarīga civildienesta izveide un iespēju vienlīdzībā balstītas politikas piemērošana, kuras pamatā ir nevis reliģiskā piederība, bet kvalifikācija un kompetence. Saskaņā ar Irākas Konstitūciju būtu jāapsver atbalsts politiskām un likumdošanas reformām, kuras ierosina valdība, pilsoniskā sabiedrība un citas personas, ja šādas reformas sekmē nacionālo izlīgumu un attīstību. o Drošības sektora pārstrukturēšana Drošības sektora reforma aptver plašu darbību spektru, sākot ar atbalstu militārajiem spēkiem un beidzot ar tiesiskā regulējuma reformu. Lai panāktu papildināmību, ES turpmākām darbībām šajā jomā ir jābūt saskaņotām ar globālās koalīcijas darbībām cīņā pret Da’esh un ES dalībvalstu divpusējiem centieniem. ES dalībvalstis pašlaik veic pasākumus, lai pārstrukturētu un apmācītu ISF. ISF vājuma rezultātā atkal izveidojās nelegāli bruņotie grupējumi, kā rezultātā pastiprinās ISF centieni, taču šie grupējumi ir vainojami pie represijām un vairākiem cilvēktiesību neievērošanas gadījumiem. Lai valstī panāktu izlīgumu, ir būtiski nodrošināt šiītu grupējumu un citu bruņoto grupu pakāpenisku demobilizāciju un to aizstāšanu ar kompetentiem Irākas drošības spēkiem, kuros iekļauti dažādu reliģiskās pārliecības grupu pārstāvji. Irākas valdībai ir pienākums nodrošināt, ka tā saskaņā ar Irākas Konstitūciju būs vienīgā ieroču turētāja un ka tiks aizliegta jelkāda bruņotas struktūras izveide ārpus valdības sistēmas. Tajā pašā laikā ir jāpastiprina civilās policijas spēku darbība un kompetences. o Tiesu sistēmas reformas un cilvēktiesību ievērošanas aspekta integrēšana Irākas krīzes pamatā ir nespēja nodrošināt tiesiskumu. ES un tās dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja palielināt savu atbalstu Irākas valdībai attiecībā uz pasākumiem, kas ieviešami, lai nostiprinātu tiesiskumu un nodrošinātu cilvēktiesību aizsardzību visās Irākas sabiedrības dzīves jomās. Minētajos pasākumos jāiekļauj pastāvošo pretrunīgi vērtēto tiesību aktu, kas ir radikalizācijas un pret Irākas valdību vērstās pretestības dzinējspēks, reforma un īstenošana. Jāīsteno mērķtiecīgi pasākumi iestāžu, jo īpaši tiesu iestāžu, neatkarības stiprināšanai. Civilo un militāro drošības spēku apmācībās ir jāiekļauj un jāintegrē mācību programma cilvēktiesību jomā, kā arī jāuzlabo drošības spēku sadarbība ar tiesu iestādēm un policijas pārraudzības struktūrām. Būtu jāstiprina Cilvēktiesību komisijas statuss un spējas. Cilvēktiesību ievērošanas sekmēšana brīvības atņemšanas iestāžu sistēmā palīdzēs apkarot radikalizāciju. Būtu jāstiprina tiesu iestāžu spējas vērsties pret teroristu organizācijām. ES jāmudina Irāka pievienoties Romas Statūtiem nolūkā nākotnē padarīt iespējamu starptautisko kriminālvajāšanu. Visos šajos centienos ir svarīgi ņemt vērā pieredzi, kas gūta, ES atbalstot tieslietu sistēmas reformu EUJUSTLEX misijas ietvaros. Ilgtermiņā Irāka būtu jāmudina izstrādāt plānu nāvessoda pakāpeniskai izskaušanai, ņemot vērā tā neefektivitāti un iespējamo lomu radikalizācijas vairošanā. o Reģionālās un vietējās pārvaldes stiprināšana Irākas Konstitūcija paredz lielākas reģionālās un vietējās autonomijas iespēju, arī Irākas valdība savā programmā norāda, ka decentralizācijas process varētu tikt īstenots. Vietējās problēmas var palīdzēt atrisināt lielāka politiskā un finansiālā autonomija provinču un pašvaldību lietu jomā, tostarp vietējās drošības sistēmas kontrole vietējā līmenī, kā arī lēmumu pieņemšanas procesa tuvināšana pilsoņiem. Tomēr tas ir jāsasaista ar sistēmu, kas atbalsta resursu taisnīgu sadali teritoriālā nozīmē un starp dažādām reliģiskās pārliecības grupām un uzticības veicināšanas pasākumus starp struktūrām, piemēram, ar reģionālās infrastruktūras un citu sadarbības projektu palīdzību. ES iesaistes veidi Institucionālie jautājumi - Kontakti politikas un oficiālajā līmenī, jo īpaši PSN ietvaros. Šajā ziņā PSN ātra ratifikācija ES dalībvalstīs raidītu spēcīgu signālu par ES apņēmību. - Ņemot vērā Kurdistānas reģiona svarīgo lomu cīņā pret Da’esh un Irākas politiskās krīzes noregulējumā, ES centīsies palielināt savu klātbūtni Erbīlā, pilnībā ievērojot Irākas konstitucionālo kārtību. Erbīlā tiks izveidots ES delegācijas Irākā birojs, ja centrālā valdība par to vienosies un ja to atļaus budžeta līdzekļi. ES centīsies veicināt informācijas apmaiņu starp Bagdādi un Erbīlu. Attiecīgā gadījumā tā veicinās Kurdistānas reģiona valdības (KRG) iesaistīšanos Irākas partnerības un sadarbības nolīguma īstenošanā. - Būtu jāizskata atbalsta iespējas irākiešu virzītam diplomātijas procesam nolūkā vērsties pie valstīm reģionā un plašākā mērogā, pamatojoties uz gūto pieredzi un zinātību starptautisko atjaunošanas centienu ietvaros Irākā 2003.–2010. gadā. - Būtu jāstiprina ES delegācijas Irākā, cita starpā piesaistot dalībvalstu drošības ekspertus. Tehniskā palīdzība - ES var mobilizēt zinātību, kas pieejama dalībvalstīs, lai sniegtu apmācības un konsultācijas Irākas valsts iestādēm tādās jomās kā valsts pārvaldes reforma, drošības sektora reforma, ar cilvēktiesībām saderīgi pretterorisma pasākumi, robežu drošība un integrēta robežu pārvaldība (IBM), pamatojoties uz ES un Irākas PSN noteikumiem un jo īpaši uz III sadaļā izklāstītajiem noteikumiem, ko piemēro provizoriski. - Drošības jomā ES atbalsts varētu palīdzēt veidot Irākas spēju Da’esh ierobežošanai. ES instrumentu izmantošana tiks turpmāk izskatīta sīkāk atbilstoši iepriekšminētajam. Lai nodrošinātu, ka pasākumi nedublējas, ir svarīgi paturēt prātā dalībvalstu pašreizējo līdzdalību militārā atbalsta nodrošināšanā Irākai galvenokārt globālās koalīcijas ietvaros nolūkā vērsties pret Da’esh un tās uzdevumu izpildītājiem, kā arī ar NATO starpniecību, kas apsver iespēju atbalstīt Irākas drošības spēkus aizsardzības spēju veidošanas iniciatīvas ietvaros. Lai sekmētu valsts iekšienē pārvietotu personu atgriešanos uz teritorijām, kas atgūtas no Da’esh, varētu sniegt tehnisko palīdzību, kas paredzēta atmīnēšanas operācijām un Da'esh izvietoto spridzekļu neitralizācijai. - Atbalsts spēju veidošanai terorisma apkarošanas jomā (civilais aspekts) tiks sniegts saskaņā ar globālās koalīcijas un tās darba grupu centieniem mudināt Irākas valdību pieņemt jaunu, visaptverošu pieeju terorisma apkarošanai, pamatojoties uz cilvēktiesību ievērošanu un pievēršoties terorisma novēršanai. Atbalsta iespējamās jomas ir šādas: spēju veidošana; informācijas vākšana, analīze, apmaiņa un aizsardzība un cīņa pret terorisma finansēšanu. - ES centieni veicināt institucionālās un tiesiskās reformas un cilvēktiesību integrēšanu var balstīties uz pašreizējo ES attīstības sadarbības instrumenta (ASI) projektu tiesiskuma atbalstam, turpmākiem atbalsta pasākumiem, kas paredzēti ASI daudzgadu indikatīvās programmas 2014.– 2017. gadam ietvaros, un pieredzi, kas gūta EUJUSTLEX misijas ietvaros. - Lai konsultētu Irākas valdību par to, kā decentralizāciju vislabāk īstenot praksē, pēc Irākas valdības lūguma un ar nosacījumu, ka dalībvalstis var finansēt šīs darbības, ES var balstīties uz plašu ES modeļu klāstu un ekspertu zinātību gan valsts, gan ES līmenī (Reģionu komiteja). - Svarīga nozīme būs sadarbībai ar Irākas pārstāvju padomi. Eiropas Parlaments un valstu parlamenti tiek mudināti aktīvi iesaistīties šajos procesos. - ES izstrādās ārkārtas rīcības plānus par tūlītēju atbalstu Irākas valdībai tās centienos atjaunot un uzlabot pamatpakalpojumus apgabalos, kas atbrīvoti no Da’esh, lai veicinātu, ka iekšzemē pārvietotās personas pēc iespējas drīz var brīvprātīgi, droši un, saglabājot cieņu, atgriezties mājās ar noteikumu, ka ir ieviestas minimālās aizsardzības garantijas. 2.3.2. Atbalsts pamatpakalpojumu nodrošināšanai, ekonomikas attīstībai un cīņai pret korupciju Stabilitāte Irākā var būt ilgtspējīga tikai tad, ja tās milzīgā bagātība tiek izmantota visu iedzīvotāju labā. Vājas publisko finanšu pārvaldības un korupcijas izplatības sekas ir neefektīva budžeta īstenošana un neapmierinoša pakalpojumu sniegšana, kā arī dažos apgabalos – vides un dabas resursu degradācija. Drošības krīzes rezultātā ekonomika sarūk, un, ņemot vērā naftas cenu samazināšanos, samazinās publiskie ieņēmumi un ārvalstu valūtas rezerves. Nolūkā nodrošināt fiskālo ilgtspēju, kas ir būtiska, lai apmierinātu pieaugošās sociālo vajadzību un drošības izmaksas, būs nepieciešamas piesardzīgas ekonomikas un fiskālās politikas reformas. Attiecībā uz darījumdarbības veikšanas vidi Irākas rādītāji vairāk nekā desmit gadus ir daudz zemāki par reģiona vidējiem; kredītu pieejamība ir viens no nopietnākajiem šķēršļiem privātā sektora attīstībai. Ir nepieciešama apņēmīga cīņa pret korupciju un Irākas administratīvo spēju stiprināšana. Steidzami ir jāuzlabo arī sociālo pamatpakalpojumu sniegšana (izglītība, medicīna) un infrastruktūra (elektroenerģija, transports). Lai nodrošinātu ekonomikas attīstības ilgtspēju, būs nepieciešams stiprināt privāto sektoru un veicināt investīcijām labvēlīgu vidi. Liels izaicinājums Irākai būs sasaistīt ilgtspējīgu attīstību ar humāno palīdzību, vienlaikus darot pieejamus resursus, kas vajadzīgi pamatpakalpojumu nodrošināšanai pārvietotajām personām, un sekmējot valsts iekšienē pārvietoto personu atgriešanos un reintegrāciju. Tas paredz tādu pamatpakalpojumu nodrošināšanu kā ūdens, enerģētika, mājokļi, skolu izglītība un augstākā izglītība (Erasmus+ spēju veidošanas pamatdarbība, kas nule pieejama Irākā), drošība un finansējuma pieejamība (piemēram, MVU finansēšana un mikrofinansēšana), pienācīgi ņemot vērā pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm un dabas resursu aizsardzību. ES iesaistes veidi Galvenie sadarbības mērķi saskaņā ar ES un Irākas PSN ir makroekonomikas stabilitāte, parādsaistību ilgtspējība un publisko izdevumu efektivitāte. Šajā nolūkā sadarbība, jo īpaši ar apakškomitejām tirdzniecības un ekonomikas jautājumos, kā arī enerģētikas un transporta jomā, varētu papildināt ekonomikas un darījumdarbības vides reformas. Iespējamie aspekti, ko puses varētu izskatīt, ir šādi: a) makroekonomikas norises, b) vispārējā ekonomiskā un fiskālā politika (dabas resursu pārdošanas ienākumu pārvaldība, subsīdiju un atbalsta samazināšana valsts uzņēmumiem, ieguldījumi elektroenerģijas sadalē, atjaunojamās enerģijas attīstības veicināšana un energoefektivitātes pasākumi, naftas eksporta palielināšana un gāzes eksporta perspektīvas sekmēšana – sagaidāms, ka ES un Irākas enerģētikas centrs un ar to saistītie ES un Irākas valdības atbalsta pasākumi sekmēs minētā mērķa sasniegšanu), c) finanšu sektora attīstība (finanšu tirgus padziļināšana, privāto kredītu atvieglota pieejamība un finanšu iekļaušanas palielināšana) un d) informācijas un tehniskās zinātības nodrošināšana nolūkā palīdzēt uzlabot lauksaimniecisko ražošanu. Tiks paredzēta arī sadarbība nolūkā mazināt enerģētikas nozares ilgtermiņa ietekmi uz vidi un klimata pārmaiņām. Tehnisko palīdzību var piedāvāt, izmantojot ASI un citus instrumentus publisko finanšu pārvaldības uzlabošanai (SVF, Pasaules Bankas un ES ciešas sadarbības ietvaros) un sniedzot konsultācijas par ekonomikas reformām. “Madad” fonds un IcSP varētu nodrošināt sākotnējo finansējumu centieniem sasaistīt attīstības un humāno palīdzību. Šādas saiknes pamatā jābūt esošajam atbalstam, un cik vien drīz iespējams tā ir jāpaplašina nolūkā sniegt atbalstu ilgstošas pārvietošanas situācijās un iekšzemē pārvietoto personu atgriešanās procesa sagatavošanai, lai radītu pamatu stabilitātei un ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei. Pēc tam, kad pamatnolīgums ir spēkā, EIB – ES banka – var izskatīt darbības uzsākšanu Irākā, galveno uzmanību pievēršot ekonomiskās un sociālās infrastruktūras attīstības atbalstam. EIB varētu darīt pieejamu tās tehnisko zinātību, sniedzot konsultāciju pakalpojumus svarīgāko projektu apzināšanai un sagatavošanai. Tā minētajiem projektiem varētu sniegt papildu atbalstu, nodrošinot finansējumu riska kapitāla, aizdevumu vai to kombinācijas veidā. Balstoties uz savu pieredzi pēckonflikta zonās, EIB varētu arī noskaidrot iespējas izveidot un pārvaldīt īpašus trasta fondus. 2.3.3. Miera veidošanas, nacionālā izlīguma un pārejas tiesiskuma atbalsts Papildus politiskajām reformām būtu jāveicina Irākas nacionālais izlīgums un reliģisko grupu dialogs ar mērķi attīstīt pilsonības izjūtu, kas ir nošķirama no konfesionālās piederības izjūtas un etniskās identitātes, un veicināt Irākas kultūras daudzveidības bagātību. Irākas pilsoniskās sabiedrības grupām ir būtiska nozīme miera veidošanā, Irākas nacionālās identitātes veicināšanā, cīņā pret reliģisko propagandu, kultūras mantojuma un daudzveidības aizstāvībā, kā arī attiecībā uz šo jomu pārstāvību sarunās ar valdību. Attiecībā uz taisnīgumu un tiesisko aizsardzību Irākas valdībai būs steidzami jāveic sarežģīta izvēle, piemēram, izmantojot valsts “patiesības un izlīguma procesu”, kuram būtu jābūt starpkonfesionālam un jāvēršas ne tikai pret Da'esh un sunnītu kopienas pastrādātajiem noziegumiem, bet arī pret tiem, ko pastrādājuši šiītu kaujinieki un Irākas drošības spēki. Šādam procesam var būt būtiska nozīme Irākas pilsonības nostiprināšanā. Starptautisks atbalsts var būt nepieciešams policijas darbā / miera uzturēšanas operācijām apgabalos, kur kopienu starpā joprojām ir konflikti. ES iesaistes veidi. EIDHR un / vai “Madad” fonda ietvaros būtu jāapsver atbalsta sniegšana tiesu iestāžu un parlamenta struktūrām, kā arī pilsoniskās sabiedrības organizācijām nolūkā atbalstīt miera veidošanas un pārejas tiesiskuma pasākumus. Izlīguma panākšanas nolūkā būs svarīgi vērsties pret pastrādātajiem nopietnajiem kara noziegumiem un cilvēktiesību pārkāpumiem. Šajā kontekstā ES būtu jāatbalsta valsts iestāžu, nevalstisko organizāciju un Starptautiskās Krimināltiesas centieni. 3. PIEŅĒMUMI, TERMIŅI UN PĀRSKATĪŠANA ES spēja sasniegt iepriekš minētos mērķus un veikt darbības būs atkarīga no situācijas attīstības uz vietas, tostarp cīņas pret Da’esh, kā arī valstu un reģionālo rīcībspēku vēlmes rīkoties saskaņā ar norādītajiem mērķiem. Ideālā gadījumā Da’esh un citas teroristu grupas tiks uzveiktas gan Irākā, gan Sīrijā un vienlaicīgi tiks atrisinātas valstu politiskās problēmas. Visu mērķu izpilde vai nu tikai Irākā, vai Sīrijā, nesaskaņojot to ar progresu otrā valstī, varētu apdraudēt ilgstošu stabilitāti un ekonomikas attīstību reģionā. Šis priekšlikums ir izstrādāts daudzgadu perspektīvā. Lai tas saglabātu savu aktualitāti, būs vajadzīga liela elastība nolūkā pielāgoties notikumu attīstībai uz vietas. Tiek ierosināts izveidot gadskārtēju pārskata procesu, lai novērtētu ES politikas ietekmi. Tajā būtu jāiekļauj primāro palīdzības saņēmēju viedokļi Sīrijā, Irākā un plašākā reģionā par ES politiku, lai nodrošinātu vietējo iedzīvotāju nepieciešamo ilgstošu ieinteresētību attiecībā uz ES iesaisti. ES jānodrošina, ka tā visefektīvākajā veidā informē par savu stratēģisko iesaisti gan ES pilsoņus, ņemot vērā Sīrijas un Irākas krīzes ietekmi uz ES un uzņemtās finanšu saistības, gan vietējos iedzīvotājus šajās valstīs un plašākā reģionā. Pielikums FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Komisijas un Augstās pārstāves kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā kopīgs paziņojums: “Sīrijai un Irākai, kā arī Da’esh draudu novēršanai paredzētās ES reģionālās stratēģijas elementi” 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[6] 4. izdevumu kategorija “Globālā Eiropa” 19. SADAĻA. Ārpolitikas instrumenti 21. SADAĻA. Attīstība un sadarbība 22. SADAĻA. Paplašināšanās 23. SADAĻA. Humānā palīdzība un civilā aizsardzība 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums / iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums / iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību[7] X Priekšlikums / iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums / iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķis(-i) 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskais(-ie) mērķi(-s), kuru(-s) plānots sasniegt ar priekšlikumu / iniciatīvu Globālā Eiropa – spēcīgāka pasaules mēroga dalībniece Tuvie Austrumi šobrīd piedzīvo dziļu krīzi. Konflikti Sīrijā un Irākā ir gan minētās krīzes atspulgs, gan virzītājspēks, un to spēja destabilizēt situāciju kaimiņvalstīs (tostarp ES kandidātvalstī Turcijā) un plašākā reģionā aizvien pieaug. Šīs krīzes ir radījušas humāno katastrofu, kas skar vairāk nekā 13,5 miljonus cilvēku, kuri ir bijuši spiesti pamest savus mājokļus, un vairāk nekā 17 miljonus cilvēku, kuriem ir vajadzīga humānā palīdzība (12,2 Sīrijā un 5,2 Irākā). Pēc vairāk nekā četru gadu brutāla konflikta Sīrijā Da’esh paziņojums par saviem plāniem kļūt par alternatīvu, ideoloģiski radikālu valsti ir izrādījies pievilcīgs ekstrēmistiem visā reģionā un aiz tā robežām, jo īpaši atsevišķos Sīrijas un Irākas apgabalos, kur valsts vara ir iedragāta un kur dominē politiskās un sociālekonomiskās marģinalizācijas izjūta. Tā kā ES ir svarīga dalībniece reģionā, tai ir pienākums nodrošināt, ka tā efektīvi un saskaņoti izmanto savu ietekmi un daudzos instrumentus nolūkā aizsargāt cilvēku dzīvību, cilvēku cieņu un cilvēktiesības, un ciešā sadarbībā ar reģionālajiem un starptautiskajiem partneriem palīdzēt risināt šīs krīzes. Turklāt ir pārliecinoši iemesli, kāpēc tas ir ES pašas interesēs pastiprināt savu iesaisti Sīrijā, Irākā un to kaimiņvalstīs. 1.4.2. Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Attiecīgās ABM/ABB darbības 19.02. Stabilitātes un miera veicināšanas instruments – reakcija krīzes situācijās, konfliktu novēršana, miera veicināšana un gatavība krīzēm 21.02. Attīstības sadarbības instruments 21.03. Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) 21.04. Eiropas demokrātijas un cilvēktiesību instruments (EIDHR) 22.02. Paplašināšanās process un stratēģija 23.02. Humānā palīdzība, pārtikas palīdzība un sagatavotība katastrofām Konkrētie mērķi, kas saistīti ar ABM darbību – 19.02. Ātri veicināt stabilitāti krīzes vai iespējamas krīzes situācijā, veicot efektīvus pasākumus, kas ir paredzēti, lai palīdzētu izveidot vai atjaunot nosacījumus, kas ir būtiski nepieciešami, lai nodrošinātu pienācīgu Savienības ārpolitikas un darbību īstenošanu saskaņā ar LES 31. pantu. Konkrētie mērķi, kas saistīti ar ABM darbību – 21.02. Veicināt ilgtspējīgu un iekļaujošu attīstību partnervalstīs un reģionos un sekmēt demokrātiju, tiesiskumu, labu pārvaldību un cilvēktiesību ievērošanu, kā paredzēts LES, ar galveno mērķi izskaust nabadzību. Konkrētie mērķi, kas saistīti ar ABM darbību – 21.03. Veicināt uzticības paaugstināšanos un citus pasākumus, kas paaugstina drošību un novērš un atrisina konfliktus. Konkrētie mērķi, kas saistīti ar ABM darbību – 21.04. Uzlabot cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu. Konkrētie mērķi, kas saistīti ar ABM darbību – 22.02. Atbalsts ekonomiskai, sociālai un teritoriālai attīstībai. Konkrētie mērķi, kas saistīti ar ABM darbību – 23.02. Cilvēku dzīvības glābšanai svarīgas humānās palīdzības un starptautiskās aizsardzības nodrošināšana. Visi šie instrumenti paredz darbības mērķu atbalstam, kā izklāstīts paziņojumā attiecībā uz: mērķiem, kas kopīgi Sīrijai, Irākai un citām skartajām valstīm 1. Reģionālās sadarbības veicināšana nolūkā atbalstīt drošību un ilgstošu mieru 2. Da’esh kā militāra spēka un teroristu organizācijas izolēšana un sakaušana, un tās ideoloģijas ietekmes ierobežošana 3. Domino efekta novēršana reģionā un robežu drošības uzlabošana 4. Cilvēku dzīvības glābšanai svarīgas humānās palīdzības un starptautiskās aizsardzības nodrošināšana 5. Vietējo iedzīvotāju izturētspējas stiprināšana Sīrijā, Irākā un skartajās kaimiņvalstīs Sīrijā 1. Darbs politiskās pārejas veicināšanai 2. Mērenās opozīcijas un pilsoniskās sabiedrības dalībnieku stiprināšana 3. Pamatpakalpojumu sniegšana un ieguldījums pārvaldes atjaunošanai apgabalos ar mazāku vardarbības līmeni 4. Cilvēktiesību / starptautisko humanitāro tiesību ievērošanas veicināšana un vainīgo saukšanas pie atbildības nodrošināšana 5. Sagatavošanās atjaunošanas darbiem Irākā 1. Atbalsts Irākas valdībai iekļaujošas politikas īstenošanai 2. Atbalsts pamatpakalpojumu nodrošināšanai, ekonomikas attīstībai un cīņai pret korupciju 3. Miera veidošanas, nacionālā izlīguma un pārejas tiesiskuma atbalsts 1.5. Priekšlikuma / iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības ES ir jānodrošina ilgtspējīgs un prognozējams finansējums, kas atbilst līdz šim nepieredzētajam vajadzību līmenim reģionā. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība ES jau ir priekšplānā starptautiskajiem centieniem, jo īpaši attiecībā uz atbalstu Sīrijas iedzīvotājiem. Piedāvātā stratēģija balstīsies uz un papildinās ES stratēģiju attiecībā uz terorisma apkarošanu un ārvalstu kaujiniekiem un kopīgo paziņojumu “Par visaptverošu ES pieeju Sīrijas krīzei”. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Nolūkā risināt krīzi no dažādiem aspektiem un novērst domino efektu attiecībā uz kaimiņvalstīm, pamatojoties uz kopīgo paziņojumu, tiks izmantoti vairāki instrumenti: “Par visaptverošu ES pieeju Sīrijas krīzei”. Atbildes reakcijai būtiska ir efektīva koordinācija. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Priekšlikumā izskatītas dažādu instrumentu kombinācijas. Darbības ir savstarpēji papildinošas un tāpēc tās ir lielākoties jāveic vienlaicīgi. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme X Ierobežota ilguma priekšlikums / iniciatīva – X Priekšlikuma / iniciatīvas darbības laiks 2015. un 2016. gadā – X Finansiālā ietekme 2015. un 2016. gadā 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[8] X Komisijas īstenota tieša pārvaldība, – X ko veic tās struktūrvienības, tostarp personāls Savienības delegācijās; – X ko veic izpildaģentūras. X Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti: – X trešām valstīm vai to noteiktām struktūrām; – X starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (jāprecizē); – ¨ EIB un Eiropas Investīciju fondam; – ¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; – X publisko tiesību subjektiem; – X privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; – ¨ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas; – ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā. – Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes Par pārvaldības veidiem lems atbilstoši instrumentu noteikumiem, pieņemot attiecīgos lēmumus par finansēšanu. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Tiks piemēroti uzraudzības un ziņošanas noteikumi, kas paredzēti attiecīgajos juridiskajos pamatos. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski 1) Politiskās un administratīvās stabilitātes trūkums partnervalstīs var apgrūtināt programmu izveidi, aizkavēt līdzekļu izmaksu un izraisīt efektivitātes zudumu. 2) Trūkumi informācijas apritē var kavēt ar atbalsta pārvaldību saistīto problemātisko jautājumu risināšanu. 2.2.2. Informācija par izveidoto iekšējās kontroles sistēmu Paredzētās kontroles metodes atbilst Komisijas iekšējās kontroles standartiem, kā tas noteikts attiecīgo struktūru pārvaldības plānā. Humānās palīdzības jomā pastāv efektīva kontroles sistēma, kuras pamatā ir ārējo ekspertu pakalpojumu izmantošana projektu ex-ante izvērtējuma un uzraudzības, kā arī novērtējuma veikšanai. Humānās palīdzības projektus revidē ārējs revidents. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu un nelikumībām ir neatņemama attiecīgo juridisko pamatu sastāvdaļa. Par līgumu un maksājumu administratīvo uzraudzību būs atbildīgs attiecīgais kredītrīkotājs, savukārt par humāno palīdzību būs atbildīgs galvenais birojs, kuram palīdzību sniegs jomas eksperti no ECHO. Īpaša uzmanība tiks pievērsta izdevumu veidam (izdevumu atbilstības prasībām), budžeta ievērošanai (faktiskie izdevumi) un apstiprinošās informācijas un attiecīgās dokumentācijas pārbaudei (izdevumu pamatojums). 3. PRIEKŠLIKUMA / INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Iemaksas Numurs [Kategorija………………………...……………] || Dif./nedif.[9] || no EBTA valstīm[10] || no kandidātvalstīm[11] || no trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 4 || 23.02.01. HUMA – humānā palīdzība || Dif./nedif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ || || || || || || 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Numurs || 4. izdevumu kategorija “Globālā Eiropa” ĢD: ECHO || || || N gads[12] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (skat. 1.6. punktu) || KOPĀ Darbības apropriācijas || || || || || || || || 23.02.01. Neatliekamas, efektīvas un vajadzībām pielāgotas humānās un pārtikas palīdzības sniegšana || Saistības || (1) || 50 || || || || || || || 50 Maksājumi || (2) || 50 || || || || || || || 50 Maksājumi || (2a) || || || || || || || || Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem[13] || nav || || || || || || || KOPĀ apropriācijas ĢD ECHO || Saistības || =1+1a +3 || 50 || || || || || || || 50 Maksājumi || =2+2a +3 || 50 || || || || || || || 50 KOPĀ darbības apropriācijas || Saistības || (4) || 50 || || || || || || || 50 Maksājumi || (5) || 50 || || || || || || || 50 KOPĀ administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem || (6) || nav || || || || || || || KOPĀ daudzgadu finanšu shēmas 4. IZDEVUMU KATEGORIJAS apropriācijas || Saistības || =4+ 6 || 50 || || || || || || || 50 Maksājumi || =5+ 6 || 50 || || || || || || || 50 3.2.2. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.1.1. Kopsavilkums – X Priekšlikums / iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas 3.2.1.2. Paredzamās vajadzības pēc cilvēkresursiem – X Priekšlikums / iniciatīva neparedz papildu cilvēkresursu izmantošanu 3.2.3. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu – X Priekšlikums / iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai – X Pieņemot priekšlikumu / iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Papildu finansējums šajā paziņojumā norādītajām darbībām tiks iegūts, pārdalot un pārplānojot esošos ārējo attiecību instrumentus, kuri ietilpst daudzgadu finanšu shēmas 4. izdevumu kategorijā. Komisija 2015. gadā ierosinās pārvietojumu no rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos uz humānās palīdzības budžeta pozīciju, un saistību pārvietojumi, kas būs nepieciešami 2016. gadā, tiks veikti saistībā ar 2016. gada budžeta procedūru. Finansējuma avoti ir norādīti nākamajā tabulā. Atbalsta pakete 2 gadu laikposmam (2015–2016) saistībā ar krīzi Sīrijā un tās kaimiņvalstīs (Saistību apropriācijas) ĢD || Finanšu instrumenti H4 || 2015 Miljonos EUR || 2016 Miljonos EUR || 2015–2016 Miljonos EUR ECHO || HUMA – HIP Sīrija, Irāka || 200 || 200 || 400 NEAR || EKI – Sīrijas krīze || 72 || 72 || 144 IPA – Turcija || 78 || 78 || 156 DEVCO || ASI || 50 || 50 || 100 FPI || IcSP || 35 || 35 || 70 DEVCO || EIDHR || 7 || 8 || 15 ECFIN || Aizdevuma garantija* || || 65 || 65 EAR || Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos* || 50 || || 50 Kopā || || 492 || 508 || 1000 * Šīs apropriācijas tiks ierosināts pārvietot (2015. gadā) vai pārvietot (2016. gada budžeta projektā) attiecīgo instrumentu īstenošanai. 3.2.4. Trešo personu iemaksas – Priekšlikums / iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem – X Priekšlikums / iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus [1] Tā dēvētā Irākas un Levantes Islāma valsts, kuras akronīms arābu valodā ir Da’esh. [2] 2013. gada 24. jūnija paziņojums JOIN(2013)22 “Par visaptverošu ES pieeju Sīrijas krīzei”; “ES stratēģija attiecībā uz terorisma apkarošanu un ārvalstu kaujiniekiem” (ref. 14451/14), ko 2014. gada 20. oktobrī pieņēma Ārlietu padome. [3] Sarunas par Asociācijas nolīgumu notika 1997. un 2004. gadā un atkārtoti 2008. gadā, bet tas tā arī netika parakstīts. [4] Globālā koalīcija tika izveidota 2014. gada septembrī un to atbalsta vairāk nekā 60 valstis, tostarp galvenās reģiona valstis. ES atbalsta koalīcijas centienus, tostarp militāras darbības saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. [5] Skatīt jo īpaši 2013. gada 18. jūlija spriedumu apvienotajās lietās “Kadi II” (apvienotās lietas C-584/10 P, C-593/10 P un C-595/10P). [6] ABM – uz darbības jomām balstīta vadība, ABB – budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [7] Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā. [8] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [9] Dif. = diferencētās apropriācijas. / nedif. = nediferencētās apropriācijas. [10] EBTA: Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [11] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [12] N gads ir gads, kurā priekšlikumu / iniciatīvu sāk īstenot. [13] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība.