Priekšlikums Padomes regula ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem /* COM/2006/0554 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 28.9.2006 COM(2006) 554 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Dziļūdens krājumi ir zivju krājumi, ko zvejo ūdeņos ārpus kontinentālo šelfu galvenajiem zvejas rajoniem. Tie ir izplatīti kontinentālajās nogāzēs vai pie zemūdens klintīm. Šīs sugas ir lēnaudzīgas un īpaši jutīgas pret pārmērīgu izmantošanu. Zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem 2005. un 2006. gadam nosaka Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 2270/2004, ar ko 2005. un 2006. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem. Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) reizi divos gados sniedz zinātnisku atzinumu par dziļūdens zivju krājumiem. Jaunākais atzinums sniegts 2006. gada jūnijā, un uz tā balstīts priekšlikums par kopējo pieļaujamo nozveju (KPN) 2007.–2008. gadā. Atzinumā norādīts, ka lielāko daļu izmantoto dziļūdens sugu zvejo neatbilstoši ilgtspējīgas izmantošanas principiem, un ICES ir ieteikusi nekavējoties samazināt pašreizējo dziļjūras sugu nozvejas apjomu, ja vien nevar pierādīt, ka nozveja atbilst ilgtspējīgas izmantošanas principiem. Pašlaik nevienas dziļjūras sugas zveja neatbilst šim kritērijam. Starptautiskā Jūras pētniecības padome ir izteikusi viedokli, ka vispiemērotākie minēto sugu saglabāšanas pasākumi būtu zvejas piepūles ierobežošana un samazināšana. Tomēr nozvejas ierobežošana, izmantojot nozvejas kvotu sistēmu, uzskatāma par lietderīgu papildu pasākumu sugu saglabāšanai. Komisija patlaban sagatavo pārskatu par dziļjūras sugu zvejas piepūles pārvaldības režīmu, un vēlāk 2006. gadā iesniegs atsevišķu priekšlikumu par zvejas intensitātes pārvaldību nākotnē. Tādēļ šis priekšlikums attiecas tikai uz KPN noteikšanu. Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt dziļūdens zivju krājumu zvejas iespējas atbilstīgi ICES zinātniskajam atzinumam. | 120 | Vispārīgais konteksts Zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem 2005. un 2006. gadam nosaka Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 2270/2004, ar ko 2005. un 2006. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem. Tā kā minēto sugu saglabāšanas pasākumi ir jāīsteno steidzami, vēlams tos īstenot vienpusēji, tai pat laikā attiecīgajā reģionālajā zvejniecības organizācijā (NEAFC, Ziemeļaustrumu Atlantijas Zvejniecības komisija) cenšoties panākt vienošanos ar pārējām iesaistītajām valstīm par saskaņotiem pasākumiem. Zvejas iespēju noteikšana un sadale ir ekskluzīvā Kopienas kompetencē. Kopienas saistības ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgas izmantošanas jomā izriet no saistībām, kas noteiktas Padomes 2002. gada 20. decembra Regulas (EK) Nr. 2371/2002 2. pantā. Šādām zvejas iespējām jābūt saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem par zvejas resursu piesardzīgu apsaimniekošanu un ilgtspējīgu izmantošanu, cita starpā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Līgumu par transzonālo un tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un apsaimniekošanu. | 139 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Priekšlikuma jomā nav spēkā esošu noteikumu. | 140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ieteiktie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un atbilst Kopienas politikai ilgtspējīgas attīstības jomā. | APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Par galvenajiem priekšlikuma punktiem informēta Ziemeļjūras reģionālā konsultatīvā padome (NSRAC), Ziemeļrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome (NWWRAC), kā arī ieinteresētās personas, ko pārstāvēs pagaidām vēl neizveidotā Dienvidrietumu ūdeņu reģionālā konsultatīvā padome (SWWRAC). Turklāt vairākās Padomes iekšējās darba grupas sanāksmēs ir informētas attiecīgās dalībvalstis. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Kopiena lūdz ICES un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejai (STECF) zinātnisko atzinumu par nozīmīgu zivju sugu krājumu stāvokli. | 223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Zinātniskās organizācijas, no kurām pieprasīja atzinumus, ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (STECF). | 2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums | 225 | Par visiem zivju krājumiem, uz ko attiecas šis priekšlikums, nav pieejama pietiekama informācija, lai pierādītu zvejas ilgtspējīgumu. ICES iesaka, ka vairumā gadījumu būtu lietderīgi samazināt zvejas iespējas, līdz iespējams pierādīt zvejas ilgtspējīgumu. Priekšlikuma mērķis ir ņemt vērā šo atzinumu, taču, lai mazinātu sociālekonomisko ietekmi, piemērojamie samazinājumi vienmērīgi sadalīti 3 gadu ilgā laika posmā. Ņemot vērā dziļjūras zivju sugu jutīgumu pret pārzveju un to ilgo atjaunošanās laiku, Komisija uzskata, ka vēl pakāpeniskāka KPN samazināšana būtu saistīta ar nepieļaujamu risku nodarīt ilgtermiņa kaitējumu dziļjūras ekosistēmai. Ja zinātniskajam atzinumam atbilstīgu zvejas intensitāti iespējams sasniegt mazāk nekā trijos gados, nepārsniedzot samazinājuma apjomus — 33 % gadā, attiecīgi ir noteikta ierosinātā KPN. Ir ņemtas vērā arī daudzu dziļjūras zvejas zonu jauktās iezīmes. Ja ICES atzinumā ieteikts būtiski samazināt vienas sugas krājumu nozveju, kas tiek veikta jauktā zvejas zonā, kurā zvejo arī citu sugu zivis, attiecībā uz kurām ieteiktie ierobežojumi ir mazāki, KPN tiek noteikta, ņemot vērā visapdraudētākās sugas krājumus. Lai neradītu pienākumu brāķēt noteiktu nozvejotā daudzumu, tiek saglabātas esošās kvotas, kas ir mazas un paredzētas neizbēgamās piezvejas segšanai. Ierosinātā KPN ir aprēķināta, izmantojot paziņotos datus par nozveju 2005. gadā. Vairumā gadījumu izmantoti oficiāli dati par nozveju. Tomēr gadījumos, kad ICES ziņo par ievērojami lielāku Kopienas nozveju, nekā liecina oficiālie dati, par pamatu izmantoti ICES dati. Tas tāpēc, ka, domājams, šie skaitļi ir ticamāki, kā arī tāpēc, ka mazāko oficiālo skaitļu izmantošana nozīmētu, ka ir izdevīgi neziņot par visu nozveju. Ir sniegts zinātnisks atzinums, ka nevienā KPN zonā nedrīkst zvejot Atlantijas lielgalvjus. Tomēr tiek saglabāta Atlantijas lielgalvja aizsardzības zona, kas ICES rajonos VI un VII noteikta ar Regulu (EK) Nr. 2270/2004, ņemot vērā, ka šajās zonās zemūdens klinšu apkaimē krājumi ir noplicināti un vēl aizvien ir pieejamas kvotas ārpus slēgtajām zonām. | 230 | Ietekmes novērtējums Priekšlikums ievērojami samazinās dziļūdens zivju krājumu nozvejas iespējas. Kaut arī krastā izkrautā dziļjūras sugu nozveja veido tikai nelielu daļu no kopējās krastā izkrautās Kopienas nozvejas ekonomiskās vērtības, zvejas iespēju zaudēšana nenovēršami radīs finansiālas grūtības attiecīgajām zvejas flotēm. Tomēr priekšlikums uzskatāms par daļu no ilgtermiņa pieejas, saskaņā ar kuru zvejas intensitāte tiek pakāpeniski samazināta līdz ilgtspējīgam līmenim un kuras mērķis ir nodrošināt nozares dzīvotspēju ilgtermiņā, kā arī aizsargāt dziļjūras ekosistēmu. | PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikuma mērķis ir paredzēt zvejas iespējas Kopienas zvejas kuģiem attiecībā uz dažām dziļjūras zivju sugām 2007. un 2008. gadā saskaņā ar zinātnisko atzinumu. | 310 | Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Padomes Regula (EK) Nr. 2371/2002 un jo īpaši tās 20. pants. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam šāda iemesla dēļ. | 331 | Priekšlikums balstīts uz Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu, kas paredz, ka Padome lemj par nozvejas un/vai zvejas piepūles ierobežojumiem un par zvejas iespēju sadalījumu starp dalībvalstīm. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātie instrumenti: regula. | 342 | Citi tiesību akti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Priekšlikums aizstāj jau spēkā esošu regulu. | IETEKME UZ BUDžETU | 409 | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | PAPILDU INFORMāCIJA | 570 | Sīkāks priekšlikuma izskaidrojums Ar priekšlikumu 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem. KPN un dalībvalstīm piešķirtās kvotas norādītas pielikumā. Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) jaunākais zinātniskais atzinums liecina, ka lielāko daļu izmantoto dziļūdens sugu zvejo neatbilstoši ilgtspējīgas izmantošanas principiem, un ICES ir ieteikusi nekavējoties samazināt pašreizējo dziļjūras sugu nozvejas apjomu, ja vien nevar pierādīt, ka zveja atbilst ilgtspējīgas izmantošanas principiem. Pašlaik nevienas dziļjūras sugas zveja neatbilst šim kritērijam. Starptautiskā Jūras pētniecības padome ir izteikusi viedokli, ka vispiemērotākie minēto sugu saglabāšanas pasākumi būtu zvejas piepūles ierobežošana un samazināšana. Tomēr nozvejas ierobežošana, izmantojot nozvejas kvotu sistēmu, uzskatāma par lietderīgu papildu pasākumu minēto sugu saglabāšanai. Komisija patlaban gatavo pārskatu par pašlaik spēkā esošo dziļjūras sugu zvejas piepūles pārvaldības režīmu, un vēlāk 2006. gadā iesniegs atsevišķu priekšlikumu par zvejas piepūles pārvaldību nākotnē. Tādēļ šis priekšlikums attiecas tikai uz KPN noteikšanu. Šis priekšlikums ir izstrādāts, lai noteiktu zvejas iespējas saskaņā ar zinātnisko atzinumu. | E-6459 | 1. Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko 2007. un 2008. gadam Kopienas zvejas kuģiem nosaka zvejas iespējas attiecībā uz konkrētiem dziļūdens zivju krājumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku[1] un jo īpaši tās 20. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 4. pantu ir jāpieņem vajadzīgie pasākumi, lai nodrošinātu pieeju ūdeņiem un resursiem, kā arī ilgtspējīgu zvejas norisi, cita starpā ņemot vērā pieejamos zinātniskos atzinumus. (2) Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. pantu Padomei ir pienākums noteikt zvejas iespējas zvejas zonās vai zvejas zonu grupās un piešķirt tās saskaņā ar noteiktiem kritērijiem. (3) Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) jaunākais zinātniskais atzinums par noteiktiem dziļjūras zivju krājumiem liecina, ka šo krājumu zveja nenorit atbilstīgi ilgtspējīgas zvejas principiem un ka šo krājumu zvejas iespējas ir jāsamazina, lai nodrošinātu to ilgtspējību. (4) ICES ir atzīmējusi, ka Atlantijas lielgalvja zvejas intensitāte ICES VII apgabalā ir pārāk liela. Zinātniskie dati liecina arī par to, ka Atlantijas lielgalvja krājumi VI apgabalā ir ievērojami izsīkuši, un ir precizēti šīs sugas zivju visvairāk apdraudēto baru uzturēšanās apgabali. Tādēļ minētajos apgabalos ir jāaizliedz Atlantijas lielgalvja zveja. (5) Lai nodrošinātu efektīvu kvotu pārvaldību, ir jāparedz īpaši nosacījumi zvejas norisei. (6) Saskaņā ar 2. pantu Padomes 1996. gada 6. maija Regulā (EK) Nr. 847/96, ar ko ievieš papildu nosacījumus ikgadējai kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN) un kvotu pārvaldei[2], ir jānosaka, uz kuriem zivju krājumiem attiecas dažādie minētajā regulā paredzētie pasākumi. (7) Šajā regulā paredzētie pasākumi ir jānosaka, norādot ICES zonas, kas noteiktas Padomes 1991.gada 17. decembra Regulā (EEK) Nr. 3880/91 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā[3], un CECAF (Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komiteja) zonas, kā noteikts Padomes 1995. gada 23. oktobra Regulā (EK) Nr. 2597/95 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku[4]. (8) Zvejas iespējas ir jāizmanto saskaņā ar attiecīgajiem Kopienas tiesību aktiem un jo īpaši ar Komisijas 1983. gada 22. septembra Regulu (EEK) Nr. 2807/83, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus par to, kā reģistrēt informāciju par dalībvalstu veikto zivju nozveju[5], Komisijas 1987. gada 20. maija Regulu (EEK) Nr. 1381/87, kas nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz zvejas kuģu marķēšanu un dokumentāciju[6], Padomes 1993. gada 12. oktobra Regulu (EEK) Nr. 2847/93, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[7], Padomes 1994. gada 27. jūnija Regulu (EK) Nr. 1627/94, kas paredz vispārīgus noteikumus attiecībā uz īpašām zvejas atļaujām[8], Padomes 1998. gada 30. marta Regulu (EK) Nr. 850/98 par zvejas resursu saglabāšanu, izmantojot tehniskos līdzekļus jūras organismu mazuļu aizsardzībai[9], Padomes 2002. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 2347/2002, ar ko ievieš īpašas pieejamības prasības un piemēro saistītos noteikumus zvejai dziļjūras krājumos[10], un Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98[11], IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Priekšmets Ar šo regulu Kopienas zvejas kuģiem 2007. un 2008. gadam attiecībā uz dziļjūras sugu zivju krājumiem nosaka ikgadējās zvejas iespējas noteiktās Kopienas ūdeņu un ārpuskopienas ūdeņu zonās, kur ir vajadzīgi nozvejas ierobežojumi, un paredz īpašos nosacījumus, saskaņā ar kuriem zvejas iespējas var izmantot. 2. pantsDefinīcijas 1. Šajā regulā „dziļjūras zvejas atļauja” ir zvejas atļauja, kas minēta Regulas (EK) Nr. 2347/2002 3. pantā. 2. ICES un CECAF zonu definīcijas ir noteiktas attiecīgi Regulā (EEK) Nr. 3880/91 un Regulā (EK) Nr. 2597/95. 3. pantsZvejas iespēju noteikšana Dziļjūras sugu zivju zvejas iespējas Kopienas kuģiem ir noteiktas pielikumā. 4. pantsZvejas iespēju sadalījums dalībvalstu starpā Zvejas iespēju sadalījums dalībvalstu starpā, kas paredzēts pielikumā, neskar a) zvejas iespēju apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 20. panta 5. punktu; b) zvejas iespēju pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 21. panta 4. punktu un 32. panta 2. punktu un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punktu; c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu; d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu; e) atskaitījumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 5. pantu un Regulas (EK) Nr. 2371/2002 23. panta 4. punktu. 5. pants Kvotu elastīgums Regulā (EK) Nr. 847/96 visas šīs regulas pielikumā minētās kvotas uzskata par „analītiskajām” kvotām. Tomēr šīm kvotām nepiemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 5. panta 2. punktā paredzētos pasākumus. 6. pants Nosacījumi nozvejas un piezvejas izkraušanai krastā To krājumu zivis, kuriem zvejas iespējas ir noteiktas ar šo regulu, drīkst atstāt uz klāja un izkraut krastā tikai tad, ja tās nozvejojuši tādas dalībvalsts kuģi, kuras kvota vēl nav pilnā mērā izmantota. Visus izkrāvumus ieskaita kvotā. Šā panta pirmo daļu nepiemēro lomiem, kas nozvejoti zinātnisku pētījumu nolūkā, kurus veic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 850/98, un tos neieskaita kvotā. 7. pants Atlantijas lielgalvis 1. Atlantijas lielgalvja aizsardzības rajoni ir noteikti kā šādi jūras rajoni. a) Jūras rajons, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: 57° 00' ziemeļu platuma, 11° 00' rietumu garuma. 57° 00' ziemeļu platuma, 8° 30' rietumu garuma; 55° 00' ziemeļu platuma, 8° 30' rietumu garuma; 55° 00' ziemeļu platuma, 11° 00' rietumu garuma. 57° 00' ziemeļu platuma, 11° 00' rietumu garuma. b) Jūras rajons, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: 55° 30' ziemeļu platuma, 15° 49' rietumu garuma; 53° 30' ziemeļu platuma, 14° 11' rietumu garuma; 50° 30' ziemeļu platuma, 14° 11' rietumu garuma; 50° 30' ziemeļu platuma, 15° 49' rietumu garuma. c) Jūras rajons, ko ierobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: 55° 00' ziemeļu platuma, 13° 51' rietumu garuma; 55° 00' ziemeļu platuma, 10° 37' rietumu garuma; 54° 15' ziemeļu platuma, 10° 37' rietumu garuma; 53° 30' ziemeļu platuma, 11° 50' rietumu garuma; 53° 30' ziemeļu platuma, 13° 51' rietumu garuma. Minētos punktus un attiecīgās loksodromas, kā arī kuģu atrašanās vietas mēra saskaņā ar WGS84 standartu. 2. Dalībvalstis nodrošina, ka kuģus, kuriem ir dziļūdens zvejas atļauja, pienācīgi uzrauga zvejas uzraudzības centri ( FMC ), kuriem ir sistēma, lai noteiktu un reģistrētu kuģu iebraukšanu 1. punktā noteiktajos rajonos, to šķērsošanu un izbraukšanu no tiem. 3. Kuģi, kam ir dziļjūras zvejas atļauja un kas iebraukuši 1. punktā minētajos rajonos, neatstāj uz klāja un nepārvadā Atlantijas lielgalvjus, kā arī neizkrauj tos krastā pēc zvejas reisa, izņemot gadījumus, ja - (a) rajona šķērsošanas laikā visi uz kuģa esošie zvejas rīki ir nostiprināti un noglabāti saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2847/93 20. panta 1. punkta nosacījumiem; - (b) vidējais ātrums rajona šķērsošanas laikā nav mazāks par 8 mezgliem. 8. pantsStāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2007. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS 1. daļa Sugu un sugu grupu definīcijas Katrā jūras rajonā zivju krājumus norāda attiecīgo sugu latīnisko nosaukumu alfabētiskā secībā. Tomēr dziļjūras haizivis ievietotas saraksta sākumā. Šajā regulā piemēro šo plaši pazīstamo nosaukumu un latīnisko nosaukumu atbilstības tabulu. Plaši pazīstamais nosaukums | Zinātniskais nosaukums | Mataste | Aphanopus carbo | Beriksas | Beryx spp. | Brosme | Brosme brosme | Strupdeguna garaste | Coryphaenoides rupestris | Atlantijas lielgalvis | Hoplostethus atlanticus | Zilā jūras līdaka | Molva dypterigia | Diegspuru vēdzele | Phycis blennoides | Sarkanā zobaine | Pagellus bogaraveo | Ja izdara atsauci uz „dziļūdens haizivīm”, tā attiecas uz šādu sugu haizivīm: baltacu haizivs ( Centroscymnus coelolepis ), pelēkā īsspuru haizivs ( Centrophorus squamosus ), gardeguna spurainā haizivs ( Deania calceus ), melnā haizivs ( Dalatias licha ), lielā melnā haizivs ( Etmopterus princeps ), laternhaizivs ( Etmopterus spinax ), melnā suņhaizivs ( Centroscyllium fabricii ), īsspuru haizivs ( Centrophorus granulosus ), melnpurna dzeloņu haizivs ( Galeus melastomus ), peļu kaķu haizivs ( Galeus murinus ), Islandes kaķu haizivis ( Apristuris spp .). 2. daļa Ikgadējās zvejas iespējas, kas piemērojamas Kopienas kuģiem rajonos, kur ir nozvejas ierobežojumi, sadalījumā pa sugām un rajoniem (tonnās dzīvsvara) Visas norādes ir uz ICES apakšapgabaliem, ja vien nav norādīts citādi Suga: | Dziļjūras haizivis | Zona: | V, VI, VII, VIII un IX (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Gads | 2007 | 2008 | Vācija | 53 | 26 | Spānija | 250 | 123 | Igaunija | 3 | 2 | Francija | 906 | 445 | Īrija | 146 | 72 | Lietuva | 3 | 2 | Polija | 3 | 2 | Portugāle | 341 | 168 | Apvienotā Karaliste | 502 | 247 | EK | 2 207 | 1 087 | Suga: | Dziļjūras haizivis | Zona: | X (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Gads | 2007 | 2008 | Portugāle | 20 | 20 | EK | 20 | 20 | Suga: | Dziļjūras haizivis, Deania histricosa un Deania profondorum | Zona: | XII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Gads | 2007 | 2008 | Spānija | 69 | 34 | Francija | 22 | 11 | Īrija | 4 | 2 | Apvienotā Karaliste | 4 | 2 | EK | 99 | 49 | Suga: | Mataste Aphanopus carbo | Zona: | I, II, III un IV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Gads | 2007 | 2008 | Vācija | 5 | 5 | Francija | 5 | 5 | Apvienotā Karaliste | 5 | 5 | EK | 15 | 15 | Suga: | Mataste Aphanopus carbo | Zona: | V, VI, VII un XII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Gads | 2007 | 2008 | Vācija | 23 | 11 | 1 Tikai attiecībā uz piezveju. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. | Spānija | 113 | 56 | Igaunija | 11 | 5 | Francija | 1 595 | 784 | Īrija | 57 | 28 | Latvija | 74 | 36 | Lietuva | 1 | 1 | Polija | 1 | 1 | Apvienotā Karaliste | 113 | 56 | Citas1 | 6 | 3 | EK | 1 994 | 982 | Suga: | Mataste Aphanopus carbo | Zona: | VIII, IX un X (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Gads | 2007 | 2008 | Spānija | 8 | 8 | Francija | 21 | 21 | Portugāle | 2 670 | 2 670 | EK | 2 700 | 2 700 | Suga: | Mataste Aphanopus carbo | Zona: | CECAF 34.1.2. (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā.) | Gads | 2007 | 2008 | Portugāle | 3200 | 3200 | EK | 3200 | 3200 | Suga: | Beriksas | Zona: | I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII un XIV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Beryx spp. | Gads | 2007 | 2008 | Spānija | 68 | 68 | Francija | 18 | 18 | Īrija | 9 | 9 | Portugāle | 196 | 196 | Apvienotā Karaliste | 9 | 9 | EK | 300 | 300 | Suga: | Brosme | Zona: | I, II un XIV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Brosme brosme | Gads | 2007 | 2008 | Vācija | 5 | 5 | 1 Tikai attiecībā uz piezveju. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. | Francija | 5 | 5 | Apvienotā Karaliste | 5 | 5 | Citas 1 | 3 | 3 | EK | 18 | 18 | Suga: | Brosme | Zona: | III (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Brosme brosme | Gads | 2007 | 2008 | Dānija | 8 | 8 | Zviedrija | 4 | 4 | Vācija | 4 | 4 | EK | 15 | 15 | Suga: | Brosme | Zona: | IV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Brosme brosme | Gads | 2007 | 2008 | Dānija | 41 | 41 | 1 Tikai attiecībā uz piezveju. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. | Vācija | 12 | 12 | Francija | 28 | 28 | Zviedrija | 4 | 4 | Apvienotā Karaliste | 61 | 61 | Citas 1 | 4 | 4 | EK | 150 | 150 | Suga: | Brosme | Zona: | V, VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Brosme brosme | Gads | 2007 | 2008 | Vācija | 4 | 4 | 1 Tikai attiecībā uz piezveju. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. | Spānija | 16 | 16 | Francija | 184 | 184 | Īrija | 18 | 18 | Apvienotā Karaliste | 89 | 89 | Citas1 | 4 | 4 | EK | 315 | 315 | Suga: | Strupdeguna garaste | Zona: | I, II, IV un Va (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Coryphaenoides rupestris | Gads | 2007 | 2008 | Dānija | 1 | 1 | Vācija | 1 | 1 | Francija | 10 | 10 | Apvienotā Karaliste | 1 | 1 | EK | 13 | 13 | Suga: | Strupdeguna garaste | Zona: | III | Coryphaenoides rupestris | Gads | 2007 | 2008 | Dānija | 946 | 946 | Vācija | 5 | 5 | Zviedrija | 49 | 49 | EK | 1 000 | 1 000 | Suga: | Strupdeguna garaste | Zona: | Vb, VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Coryphaenoides rupestris | Gads | 2007 | 2008 | Vācija | 9 | 9 | 1 Tikai piezvejā. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. | Igaunija | 67 | 67 | Spānija | 74 | 74 | Francija | 3 789 | 3 789 | Īrija | 299 | 299 | Lietuva | 87 | 87 | Polija | 44 | 44 | Apvienotā Karaliste | 222 | 222 | Citas1 | 9 | 9 | EK | 4 600 | 4 600 | Suga: | Strupdeguna garaste | Zona: | VIII, IX, X, XII un XIV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) un V (Grenlandes ūdeņi) | Coryphaenoides rupestris | Gads | 2007 | 2008 | Vācija | 20 | 10 | Spānija | 2 238 | 1 060 | Francija | 103 | 49 | Īrija | 4 | 2 | Apvienotā Karaliste | 9 | 4 | Latvija | 36 | 17 | Lietuva | 4 | 2 | Polija | 700 | 332 | EK | 3 116 | 1 476 | Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | VI (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Hoplostethus atlanticus | Gads | 2007 | 2008 | Spānija | 5 | 3 | Francija | 30 | 15 | Īrija | 5 | 3 | Apvienotā Karaliste | 5 | 3 | EK | 45 | 22 | Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Hoplostethus atlanticus | Gads | 2007 | 2008 | Spānija | 1 | 1 | 1 Tikai piezvejā. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. | Francija | 131 | 64 | Īrija | 39 | 19 | Apvienotā Karaliste | 1 | 1 | Citas1 | 1 | 1 | EK | 174 | 86 | Suga: | Atlantijas lielgalvis | Zona: | I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XI, XII un XIV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Hoplostethus atlanticus | Gads | 2007 | 2008 | Spānija | 4 | 2 | Francija | 21 | 10 | Īrija | 5 | 3 | Portugāle | 6 | 3 | Apvienotā Karaliste | 4 | 2 | EK | 40 | 20 | Suga: | Zilā jūras līdaka | Zona: | II, IV, V (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Molva dypterygia | Gads | 2007 | 2008 | Dānija | 1 | 1 | 1 Tikai piezvejā. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. | Vācija | 1 | 1 | Francija | 9 | 3 | Īrija | 1 | 1 | Apvienotā Karaliste | 5 | 2 | Citas1 | 1 | 1 | EK | 18 | 9 | Suga: | Zilā jūras līdaka | Zona: | III (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Molva dypterygia | Gads | 2007 | 2008 | Dānija | 4 | 4 | Vācija | 2 | 2 | Zviedrija | 4 | 4 | EK | 10 | 10 | Suga: | Zilā jūras līdaka | Zona: | VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Molva dypterygia | Gads | 2007 | 2008 | Vācija | 22 | 11 | 1 Tikai piezvejā. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. | Igaunija | 3 | 2 | Spānija | 68 | 34 | Francija | 1 552 | 765 | Īrija | 6 | 3 | Lietuva | 1 | 1 | Polija | 1 | 0 | Apvienotā Karaliste | 395 | 195 | Citas1 | 6 | 3 | EK | 2 054 | 1 012 | Suga: | Sarkanā zobaine | Zona: | VI, VII un VIII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Pagellus bogaraveo | Gads | 2007 | 2008 | Spānija | 176 | 176 | 1 Tikai piezvejā. Saskaņā ar šo kvotu nav atļauta tiešā zveja. | Francija | 9 | 9 | Īrija | 6 | 6 | Apvienotā Karaliste | 22 | 22 | Citas1 | 6 | 6 | EK | 220 | 220 | Suga: | Sarkanā zobaine | Zona: | IX (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Pagellus bogaraveo | Gads | 2007 | 2008 | Spānija | 338 | 338 | Portugāle | 92 | 92 | EK | 430 | 430 | Suga: | Sarkanā zobaine | Zona: | X (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas nav trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Pagellus bogaraveo | Gads | 2007 | 2008 | Spānija1 | 10 | 10 | 1 Līdz 10 % no 2008. gada kvotām var nozvejot 2007. gada decembrī. | Portugāle1 | 1116 | 1116 | Apvienotā Karaliste1 | 10 | 10 | EK1 | 1136 | 1136 | Suga: | Diegspuru vēdzele | Zona: | I, II, III un IV (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Phycis blennoides | Gads | 2007 | 2008 | Vācija | 4 | 4 | Francija | 4 | 4 | Apvienotā Karaliste | 7 | 7 | EK | 15 | 15 | Suga: | Diegspuru vēdzele | Zona: | V, VI un VII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Phycis blennoides | Gads | 2007 | 2008 | Vācija | 8 | 8 | Spānija | 448 | 448 | Francija | 271 | 271 | Īrija | 198 | 198 | Apvienotā Karaliste | 620 | 620 | EK | 1 545 | 1 545 | Suga: | Diegspuru vēdzele | Zona: | VIII un IX (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Phycis blennoides | Gads | 2007 | 2008 | Spānija | 242 | 242 | Francija | 15 | 15 | Portugāle | 10 | 10 | EK | 267 | 267 | Suga: | Diegspuru vēdzele | Zona: | X un XII (Kopienas ūdeņi un ūdeņi, kas neatrodas trešo valstu suverenitātē vai jurisdikcijā) | Phycis blennoides | Gads | 2007 | 2008 | Francija | 6 | 6 | Portugāle | 25 | 25 | Apvienotā Karaliste | 6 | 6 | EK | 36 | 36 | [1] OV L 358, 31.12.2002., 59. lpp. [2] OV L 115, 9.5.1996., 3. lpp. [3] OV L 365, 31.12.1991., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 448/2005 (OV L74, 19.3.2005., 5. lpp.) [4] OV L 270, 13.11.1995., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). [5] OV L 276, 10.10.1983., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1804/2005 (OV L 290, 4.11.2005., 10. lpp.) [6] OV L 132, 21.5.1987., 9. lpp. [7] OV L 261, 20.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 768/2005 (OV L 128, 21.5.2005., 17. lpp.). [8] OV L 125, 27.4.1998., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2166/2005 (OV L 345, 28.12.2005., 5. lpp.). [9] OV L 171, 6.7.1994., 7. lpp. [10] OV L 351, 28.12.2002., 6. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2269/2004 (OV L 396, 31.12.2004., 1. lpp.). [11] OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.