(3)Savienības ātrā un enerģiskā reakcija, tostarp pieņemot Next Generation EU (NGEU) pasākumu paketi, kurā ietverts Atveseļošanas un noturības mehānisms (ANM), ir vairojusi uzticēšanos tirgum un apliecinājusi dalībvalstu vienotību īstenot koordinētus centienus, lai atjaunotu ekonomikas izaugsmi un stiprinātu ekonomisko un sociālo noturību. Nekavējoties tika panākta vienošanās arī par vairākiem jauniem instrumentiem, kas attiecas uz Savienību un eurozonu. Šie instrumenti jau tagad veido drošības tīklu darba ņēmējiem (ar Eiropas pagaidu atbalsta instrumenta bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE) palīdzību), uzņēmumiem (ar Eiropas Investīciju bankas shēmas palīdzību) un dalībvalstīm, lai stabilizētu valstu finansējuma izmaksas, tostarp izmantojot Eiropas Stabilitātes mehānisma ietvaros izveidoto Pandēmijas krīzes atbalsta instrumentu. Savienības politikas reakcija arī ietvēra Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu, kā arī pagaidu regulējumu, kura mērķis ir ļaut izmantot ES valsts atbalsta noteikumos paredzēto elastību. Izmantojot Papildināto investīciju iniciatīvu reaģēšanai uz koronavīrusu (CRII un CRII+), kohēzijas politikas līdzekļi tika novirzīti tur, kur tie visvairāk vajadzīgi.

(1)Covid-19 pandēmijas rezultātā eurozonas ekonomika 2020. gada pirmajā pusē nonāca pēkšņā un dziļā recesijā un joprojām ir neaizsargāta pret ieilgušo krīzi veselības jomā. Covid-19 krīze ir izraisījusi vairākus lielus pieprasījuma un piedāvājuma satricinājumus, kas nozīmē, ka 2020. gadā ir paredzams IKP samazinājums par 7,8 %. Tagad tiek prognozēts, ka atlabšana 2021. gadā būs lēnāka, nekā iepriekš gaidīts, un ka lielā izlaides starpība – aptuveni -7,0 % no potenciālā IKP 2020. gadā – netiks novērsta līdz 2021. gada beigām. Ievērojama nenoteiktība apēno ekonomikas perspektīvas saistībā ar pandēmijas attīstību un izmaiņām ekonomikas dalībnieku rīcībā. Strauja rīcība valstu un Savienības līmenī, tostarp ar Next Generation EU (NGEU) paketes starpniecību, ir būtiski palīdzējusi kompensēt satricinājuma dažas negatīvās sekas un stabilizēt tirgus. Smagi cieta gan privātais patēriņš, gan ieguldījumi, kas savukārt negatīvi ietekmēja cenas un algas. Arī darba tirgus perspektīvas ir pasliktinājušās, tādējādi pārtraucot septiņus gadus ilgušo situācijas uzlabošanos. Tomēr, patiecoties tam, ka visās dalībvalstīs ir sekmīgi īstenoti vērienīgi politikas pasākumi (piemēram, saīsināta darba laika shēmas un citi atbalsta politikas pasākumi, kuru mērķis ir nepieļaut masveida atlaišanu un lielus ienākumus zaudējumus), bezdarba pieaugumu ir mazinājis aktivitātes līmeņa kritums, jo cerības zaudējušie darba ņēmēji ir pametuši darba tirgu, un arī kopējais nostrādāto stundu skaits ir samazinājies.

(8)Covid-19 izraisītajām ekonomiskajām sekām ir liela negatīvā ietekme uz publiskajām finansēm. Fiskālās politikas pārorientēšana uz piesardzīga vidēja termiņa fiskālā stāvokļa sasniegšanu, tostarp pakāpeniski atceļot atbalsta pasākumus par labu uzņēmumiem un iedzīvotājiem, – brīdī, kad to pieļaus veselības un ekonomiskie apstākļi, – palīdzēs nodrošināt fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Tas būtu jādara tā, lai mazinātu krīzes ietekmi uz sociālo jomu un darba tirgu. Īpaši svarīgas šķiet reformas, kuru mērķis ir uzlabot valstu budžetu struktūru un ilgākā termiņā nodrošināt fiskālo stabilitāti, tostarp ņemot vērā klimata pārmaiņas un problēmas veselības jomā. Valstu budžetu struktūras uzlabošana, kas jo īpaši panākama, veicot izdevumu pārskatīšanu un ieviešot efektīvas publiskā iepirkuma sistēmas, var radīt tik ļoti nepieciešamo fiskālo telpu. Videi draudzīga budžeta plānošanas prakse arī var palīdzēt risināt problēmas, kas saistītas ar klimata pārmaiņu mazināšanu un vides aizsardzību. Veselības un sociālās aizsardzības sistēmas, kas ir adekvātas, efektīvas un iekļaujošas, sniedz tik ļoti nepieciešamo aizsardzību tiem, kuriem tā visvairāk vajadzīga, tām ir svarīga nozīme kā automātiskiem stabilizatoriem, un ar šādu sistēmu palīdzību būtu jāsaglabā fiskālā stabilitāte. Līdzīgā kārtā arī reformas, kuras stiprina darba, kapitāla, produktu un pakalpojumu tirgu darbību (pateicoties šo reformu pienācīgai īstenošanai un secībai), palielina potenciālo izlaidi, vienlaikus nepieļaujot negatīvu īstermiņa ietekmi uz kopējo pieprasījumu.

(9)Covid-19 krīze palielina to reformu nozīmīgumu, kuru mērķis ir efektīvākas un taisnīgākas publisko ieņēmumu sistēmas. Tā kā nodokļu īpatsvars darbaspēka izmaksās lielākajā daļā eurozonas dalībvalstu vēl aizvien ir augsts, minētās reformas ietver nodokļu sloga novirzīšanu uz nodokļu bāzēm ar mazāku negatīvo ietekmi uz darbaspēka piedāvājumu, ražīgumu, ieguldījumiem un izaugsmi, vienlaikus ņemot vērā saistīto ietekmi uz ienākumu sadalījumu. Ja tiktu lielākā mērā izmantoti vides nodokļi un/vai noteikta maksa par videi radītām negatīvām papildu sekām, tas var veicināt ilgtspējīgu izaugsmi, stimulējot “zaļāku” rīcību. Pasākumi, kuru mērķis ir agresīvas nodokļu plānošanas un nodokļu apiešanas novēršana gan starptautiskā mērogā, gan Savienībā, var padarīt nodokļu sistēmas efektīvākas un taisnīgākas. Turklāt ekonomikas globalizācija un digitalizācija ir pārrāvusi saikni starp vietu, kurā tiek radīta vērtība, un vietu, kurā tiek maksāti nodokļi. ESAO ietvaros turpinās darbs, lai panāktu uz vispārēju vienprātību balstītu risinājumu nolūkā pievērsties nodokļu problēmām, kuras izriet no ekonomikas digitalizācijas.

(10)Ņemot vērā Covid-19 satricinājuma izraisīto augsto nenoteiktības līmeni un tā negatīvo ietekmi uz ieguldījumiem, īpaši svarīgi ir paātrināti īstenot reformas, ar kurām tiek novērsti šķēršļi ieguldījumiem un piedāvājuma puses ierobežojumi. Būtiski ir pasākumi, kas paātrina ES līdzekļu apguvi un resursu efektīvu un lietderīgu izmantošanu, it īpaši dalībvalstīs, kuras šajā ziņā atpaliek un kurās ar ES līdzekļiem tiek finansēts ievērojams ieguldījumu īpatsvars. Reformas, ar kurām samazina administratīvo slogu uzņēmumiem (piemēram, valsts pārvaldes iestāžu digitalizācija, tostarp elektroniskā identifikācija, tiesu iestāžu reformas) un novērš līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu (piemēram, korupcijas, krāpšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršana), var uzlabot uzņēmējdarbības vidi un palīdzēt veicināt ieguldījumus, darbvietu radīšanu un uzņēmumu izveidi.

(11)Covid-19 krīze ir radījusi daudziem uzņēmumiem būtiskus ieņēmumu zaudējumus un apdraud uzņēmumu maksātspēju visā eurozonā. Efektīviem maksātnespējas regulējumiem ir izšķiroša nozīme, lai atbalstītu dzīvotspējīgus uzņēmumus, kas saskaras ar īslaicīgām problēmām, un nodrošinātu to uzņēmumu sakārtotu iziešanu no tirgus, kuri nav dzīvotspējīgi. Maksātnespējas regulējumu uzlabošana var arī palīdzēt novērst ieņēmumus nenesošo aizdevumu iespējamo pieaugumu un turpināt ekonomikas kreditēšanu, atvieglinot banku bilanču sakārtošanu un stimulējot ilgākā termiņā pārrobežu mēroga ieguldījumus. Šajā kontekstā tika pieņemta Pārstrukturēšanas un otrās iespējas direktīva (2019/1023) ar nolūku ieviest minimālos standartus visu dalībvalstu tiesību aktos par maksātspēju, lai nodrošinātu, ka finansiālās grūtībās nonākušiem debitoriem ir pieejami preventīvās pārstrukturēšanas regulējumi, paredzētu procedūras, ar kurām tiek panākta tādu parādsaistību dzēšana, kas radušās uzņēmējiem ar pārmērīgām parādsaistībām, un palielinātu visu veidu maksātnespējas procedūru efektivitāti. Ir svarīgi turpināt direktīvas transponēšanu un īstenošanu. 2020. gada septembrī pieņemtajā kapitāla tirgu savienības rīcības plānā Eiropas Komisija arī paziņoja par darbu ar nolūku panākt minimālo saskaņošanu vai konverģences palielināšanu nebanku finanšu iestāžu maksātnespējas tiesību aktu galvenajās mērķjomās. Papildus tam dalībvalstīm ir iespēja turpināt novērtēt savu maksātnespējas regulējumu efektivitāti un lietderību saskaņā ar starptautisko paraugpraksi un novērst atlikušos trūkumus.

(12)Preču un pakalpojumu vienotā tirgus turpmāka padziļināšana un eurozonas pielāgošana digitālajam laikmetam var būt nozīmīgs izaugsmes, konverģences un noturības virzītājspēks. Vienotā valūta un vienotais tirgus darbojas roku rokā, lai radītu labākus apstākļus ekonomikas stabilizācijai un ilgtermiņa izaugsmei. Covid-19 krīze ir sekmējusi digitālo rīku izmantošanu, uzsvērusi digitālā vienotā tirgus nozīmi un paātrinājusi digitālo un bezskaidras naudas maksājumu metožu izmantošanu. Tomēr vienotais tirgus vēl aizvien ir nepilnīgs, it īpaši pakalpojumu jomā un, konkrētāk, mazumtirdzniecības un profesionālo pakalpojumu jomā. Vienotajam tirgum ir potenciāls ierobežot cenu elastīguma trūkumu, kas kaitē gan monetārās politikas transmisijas mehānismam, gan ekonomikas noturībai. Vienotais tirgus veicina ražošanas faktoru mobilitāti, kas ļauj nozarēm, reģioniem un dalībvalstīm samazināt ekonomiskās izmaksas (piemēram, saistībā ar bezdarbu), kuras rodas, reaģējot uz satricinājumiem. Lai panāktu vienotā preču un pakalpojumu tirgus vēl lielāku integrāciju, ir jāatceļ visi atlikušie, nevajadzīgie ierobežojumi, jāuzlabo tirgus uzraudzības mehānismi un jāveic pasākumi, lai garantētu, ka šo mērķu sasniegšanai ir pieejamas administratīvās spējas.

(13)Reformas un ieguldījumi, ar ko uzlabo integrāciju darba tirgū un atvieglina darba ņēmēju pāreju no viena darba uz citu (īpašu uzmanību veltot digitālām un videi nekaitīgākām darbvietām), ir būtiski, lai palielinātu ekonomisko un sociālo noturību un atbalstītu atveseļošanu. Valstu un Savienības līmenī neatliekami veiktie pasākumi ierobežoja negatīvo ekonomisko un sociālo ietekmi uz darba ņēmējiem. Vienlaikus vairākas ilgi gatavotas reformas tagad ir kļuvušas vēl steidzamākas, proti, efektīva aktīva darba tirgus politika, tostarp individualizēts atbalsts, izglītības un apmācības sistēmu kvalitātes un iekļautības uzlabošana ar mērķi jau no agrīna vecuma uzlabot izglītības rezultātus, iedarbīgi pārkvalificēšanās un prasmju uzlabošanas pasākumi un ieguldījumi pieaugušo izglītībā, apmācībā un tiešsaistes mācību platformās, prasmju trūkuma novēršana, visneaizsargātāko strādājošo iedzīvotāju grupu (tostarp jauniešu un ilgtermiņa bezdarbnieku) nodarbinātības izredžu palielināšana, kā arī dzimumu nelīdztiesības novēršana. Lai atbalstītu ilgtspējīgu un iekļaujošu atveseļošanos, ir ļoti svarīgi sekmēt kvalitatīvu darbvietu izveidi un uzlabot darba apstākļus, jo īpaši nodrošinot pienācīgas minimālās algas un novēršot darba tirgus segmentāciju. Sociālajam dialogam un darba koplīguma slēgšanas sarunām ir svarīga nozīme sekmīgā politikas izstrādē un īstenošanā.

(14)Piekļuve atbilstīgām, iekļaujošām un ilgtspējīgām veselības un sociālās aizsardzības sistēmām, kas krīzes laikā darbojas kā automātiski stabilizatori, ir svarīga ekonomiskajai un sociālajai noturībai. Šādas veselības un sociālās aizsardzības sistēmas palīdz saglabāt pienācīgu dzīves līmeni un labu iedzīvotāju veselību, kas visā ekonomikas ciklā ir ļoti būtiski ražīgai darba ekonomikai. Dalībvalstu prioritātei arī turpmāk ir jābūt ieguldījumiem, kuru mērķis ir atbalstīt veselības nozares reformas un noturīgas veselības aprūpes sistēmas. Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai ir būtiska nozīme politikas virzienu īstenošanā. Krīzes apstākļos vēl svarīgāka ir kļuvusi nepieciešamība nodrošināt visiem pienācīgu sociālās aizsardzības segumu – gan kvalitatīvas veselības aprūpes un ilgtermiņa aprūpes ziņā, gan attiecībā uz ienākumu aizstāšanu visiem darba ņēmējiem, tostarp darba ņēmējiem ar nestandarta līgumiem un pašnodarbinātajiem. Daudzas dalībvalstis ir pieņēmušas ienākumu atbalsta un sociālās palīdzības pagaidu pasākumus par labu neaizsargātām iedzīvotāju grupām ar ļoti zemiem ienākumiem un darba ņēmējiem, kuriem nav tiesību uz bezdarba pabalstiem. Ir veikti pasākumi attiecībā uz pabalstiem, atbilstības nosacījumiem un papildu pakalpojumiem natūrā. Sociālās aizsardzības sistēmu adekvātuma un seguma uzlabošana ir jāveic tā, lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti un taisnīgumu starp paaudzēm.

(15)Pēdējos gados ir panākts būtisks progress, taču pandēmijas ekonomiskās sekas ir radījušas jaunu spiedienu uz finanšu nozari. Sākoties pašreizējai krīzei, eurozonas bankām bija labākas zaudējumu absorbcijas spējas salīdzinājumā ar laiku pirms pasaules finanšu krīzes sākuma. Apvienojumā ar monetārās un fiskālās politikas pasākumiem šis aspekts bija iemesls tam, ka, izņemot krīzes sākuma posmu, finansēšanas nosacījumi tirgos nekļuva stingrāki, un nodrošināja kredītu nepārtrauktu izsniegšanu privātajam sektoram. Krīze, visticamāk, radīs papildu spiedienu uz banku jau tā zemo rentabilitātes līmeni un ieņēmumus nenesošo aizdevumu rādītāju, kā arī uz nebanku finanšu sektoru, kas saskāries ar kapitāla aizplūšanu un pārvērtēšanas zaudējumiem, kas tikai daļēji ir atgūti. Tas varētu kavēt kredītu izsniegšanu, kas ir būtiski ekonomikas atveseļošanai. Ātri un ievērojamā apmērā veiktie politikas pasākumi ir veicinājuši uzticēšanos un palīdzējuši saglabāt makrofinansiālo stabilitāti. Lai mazinātu riskus, ir svarīgi pārraut atgriezenisko saiti starp uzņēmumu neaizsargātību un finanšu sektora riskiem un novērst strukturālos trūkumus rentabilitātes paaugstināšanas nolūkā. Valsts aizdevumu garantiju shēmas palīdz aizsargāt uzņēmumus un banku nozari, taču tās arī rada arī iespējamas saistības dalībvalstu budžetiem. Tā kā nav efektīvas sistēmas, ar ko dzīvotspējīgi uzņēmumi tiek nošķirti no uzņēmumiem, kuri nav dzīvotspējīgi, maksātnespējas moratoriju pagarināšana un iecietības pasākumu piemērošana ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem nozīmē sarežģītu lēmumu pieņemšanu, jo rezultāts varētu būt nepareiza līdzekļu piešķiršana un lielāki zaudējumi iespējama bankrota gadījumā.

(16)Vēl aizvien ir svarīgi pabeigt EMS struktūras izveidi. Atlikušo trūkumu novēršana varētu vēl vairāk palielināt eurozonas stabilitāti un noturību, un tā stiprinātu euro starptautisko nozīmi, kas pēdējos gados kopumā ir saglabājusies stabila. Papildus Next Generation EU pasākumu paketes īstermiņa stabilizācijas funkcijai un tās lomai atveseļošanas atbalstīšanā šai paketei ir potenciāls ietekmēt EMS ilgtermiņā. Eurozonas noturības palielināšana pret satricinājumiem nākotnē, kā arī euro valūtā emitēto parādzīmju (tostarp zaļo un sociālo obligāciju) liela apmēra emisija palielinās dziļumu un likviditāti augstas kvalitātes euro valūtā emitētu parāda vērtspapīru tirgū un tādējādi var stiprināt euro kā starptautisko rezervju valūtu. Tomēr ekonomiskajā un monetārajā savienībā vēl aizvien trūkst tādu svarīgu elementu kā, piemēram, pabeigta banku savienība un kapitāla tirgu savienība. Banku savienības stiprināšanai joprojām ir izšķiroša nozīme, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, samazinātu finanšu sadrumstalotību un aizsargātu ekonomikas kreditēšanu krīzes laikos. Prioritāte ir pabeigt darbu pie ESM reformu paketes, tostarp ieviest atbalsta mehānismu vienotajam noregulējuma fondam. Šis atbalsta mehānisms būtu jāiedarbina un jāievieš agrāk, ar nosacījumu, ka ir sasniegts pietiekams progress riska samazināšanā. Vajadzētu turpināt meklēt risinājumus, kā novērst ierobežojumus pašreizējā struktūrā, kādā tiek paredzēta likviditātes nodrošināšana noregulējumā. Kā apliecināts jaunajā, 2020. gada septembrī pieņemtajā rīcības plānā, kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšana ir viena no galvenajām prioritātēm. Spēcīga un noturīga EMS būs svarīga arī tādēļ, lai stiprinātu euro starptautisko nozīmi un nodrošinātu Savienības ekonomisko un finansiālo autonomiju (Komisija nāks klajā ar paziņojumu par to), vienlaikus pilnībā ievērojot Savienības iekšējo tirgu un darot to atklātā un pārredzamā veidā attiecībā uz dalībvalstīm, kas nav eurozonas dalībnieces,

AR ŠO IESAKA eurozonas dalībvalstīm individuāli, tostarp ar savu atveseļošanas un noturības plānu palīdzību, un kolektīvi Eurogrupas ietvaros 2021. un 2022. gadā veikt turpmāk minētos pasākumus.

1.Tādas politiskas nostājas nodrošināšana, ar kuru tiek atbalstīta atveseļošana

Tā kā ārkārtas situācija veselības jomā turpinās, fiskālajai politikai visā 2021. gadā būtu jāpaliek stimulējošai visās eurozonas dalībvalstīs.

Politikas pasākumi būtu jāpielāgo katras valsts konkrētajiem apstākļiem, un tiem vajadzētu būt savlaicīgiem, pagaidu un mērķtiecīgiem pasākumiem. Tā kā lejupejošas tendences riski turpina realizēties, dalībvalstīm būtu jāturpina koordinēt darbības, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, spēcinātu ekonomiku un atbalstītu ilgtspējīgu atveseļošanu.

Tad, kad epidemioloģiskie un ekonomiskie apstākļi to ļaus, pakāpeniski izbeigt uzņēmumiem un iedzīvotājiem paredzētā atbalsta pasākumus tādā veidā, kas mazina krīzes sociālo ietekmi un ietekmi uz darba tirgu, un īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju, vienlaikus veicinot ieguldījumus.

Dalībvalstīm būtu jāveic reformas, ar kurām stiprina veselības aprūpes un sociālās aizsardzības sistēmu tvērumu, adekvātumu un ilgtspēju.

Dalībvalstīm būtu jāvelta īpaša uzmanība budžeta pasākumu kvalitātei. Uzlabot publisko finanšu pārvaldību, tostarp jo īpaši ieguldījumus, zaļā budžeta plānošanu un publiskā iepirkuma satvarus. Veikt izdevumu pārskatīšanu, lai publiskos izdevumus labāk koncentrētu uz atveseļošanas un noturības vajadzībām.

2.Konverģences, noturības un ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes turpmāka uzlabošana

Mazināt vēl lielāku atšķirību risku un uzlabot ekonomisko un sociālo noturību eurozonā, īstenojot reformas, ar kurām stiprina ražīgumu un nodarbinātību, nodrošina resursu raitu sadali un uzlabo tirgu un publiskās pārvaldes darbību, kā arī palielinot publisko un privāto ieguldījumu apmēru, lai atbalstītu atlabšanu saskaņā ar taisnīgu un iekļaujošu zaļo un digitālo pārkārtošanos.

Vēl vairāk integrēt preču un pakalpojumu, tostarp digitālo pakalpojumu, vienoto tirgu, atceļot nevajadzīgus ierobežojumus, uzlabojot tirgus uzraudzību un garantējot, ka ir pieejamas pietiekamas administratīvās spējas.