Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu /* COM/2013/0522 final - 2013/0248 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (ESSF) tika izveidots 2002. gadā[1], lai nodrošinātu ES iespēju reaģēt lielu katastrofu gadījumos ES dalībvalstīs un valstīs, kuras risina sarunas par pievienošanos. Kopumā šis instruments ir piemērots izvirzīto mērķu sasniegšanai, tomēr pastāv uzskats, ka tas nav pietiekami reaģētspējīgs un atpazīstams, turklāt atsevišķi instrumenta aktivizācijas kritēriji ir pārāk sarežģīti un neskaidri. Komisija 2005. gadā iesniedza priekšlikumu jaunai ESSF regulai[2]. Eiropas Parlaments priekšlikumu atbalstīja[3], taču Padome to nepieņēma. Komisija 2012. gada jūnijā oficiāli atsauca priekšlikumu. Komisija 2011. gada oktobrī iesniedza paziņojumu par Solidaritātes fonda nākotni[4], kurā novērtēti pašreizējā instrumenta īstenotie pasākumi un ierosināti dažādi tā darbības uzlabojumi. Pašreizējā politika tika analizēta arī atsevišķā ESSF 2008. gada pārskata nodaļā[5]. Šis priekšlikums ir sagatavots jaunās daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam kontekstā. Tas arī papildina neseno Komisijas un Augstā pārstāvja kopējo priekšlikumu par LESD 222. pantā[6] noteiktās solidaritātes klauzulas īstenošanas kārtību, kurā Solidaritātes fonds minēts kā viens no galvenajiem Eiropas Savienības instrumentiem šā Līguma nosacījuma piemērošanai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI Komisijas 2011. gada oktobra paziņojums tika apspriests ar dalībvalstīm, Eiropas Parlamentu un citām ieinteresētajām personām. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja[7] un Eiropas Parlaments[8] pieņēma ziņojumus, kuros plaši izklāstīja paziņojumā sniegto analīzi un atbalstīja Komisijas ierosinājumus par Fonda darbības uzlabošanu ar vairākiem regulas pielāgojumiem. Dalībvalstis pauda savu viedokli COCOF, kā arī Padomes Strukturālo pasākumu darba grupas sanāksmēs. 3. Priekšlikuma būtība Priekšlikuma galvenais mērķis ir uzlabot pašreizējā Solidaritātes fonda darbību, paātrinot instrumenta reaģētspēju, padarot fonda darbību uzskatāmāku pilsoņiem, vienkāršojot tā izmantošanu un paredzot skaidrākus noteikumus. Tas tiks panākts, ieviešot dažus tehniskus regulas pielāgojumus. Instrumenta darbības pamatprincipi, tā finansēšana ārpus daudzgadu finanšu shēmas (DFS) un paredzamie izdevumi nemainīsies. Priekšlikumā ir paredzēti ESSF regulas pielāgojumi, kas tika apspriesti 2011. gada paziņojumā par Solidaritātes fonda nākotni: · skaidri definēt ESSF darbības jomu, attiecinot to tikai uz dabas katastrofām, tostarp cilvēku izraisītām katastrofām, kuras ir tiešas dabas katastrofas sekas (“domino efekts”). Šādi tiks likvidēta pašreizējā juridiskā nenoteiktība par instrumenta darbības jomu un tādējādi arī novērsta noteikumiem neatbilstīgu pieteikumu iesniegšana; · noteikt jaunu un vienkāršu vienotu kritēriju ESSF ārkārtas izmantošanai tā dēvēto neparasto reģionālo katastrofu gadījumā, ņemot vērā ar IKP saistītu robežvērtību. Kā norādīts 2011. gada paziņojumā, nosakot reģionālu katastrofu radīto zaudējumu robežvērtību 1,5 % no IKP apmērā NUTS 2 līmenī, tiks novērsta pašreizējo ar ESSF līdzekļu ārkārtas izmantošanu saistīto nosacījumu neskaidrība. Tas ievērojami vienkāršos un paātrinās gan pieteikumu sagatavošanu uz atbalstu tiesīgajās valstīs, gan to novērtēšanu Komisijā. Vienlaikus šādi tiks būtiski samazināts noraidīto pieteikumu skaits, jo pieteikumu iesniedzēji jau sākumā zinās, vai tie atbilst kritērijam. Ierosinātā jaunā robežvērtība ir 1,5 % no reģionālā IKP, jo sīka iepriekšējo pieteikumu analīze liecina, ka tā nodrošinās gandrīz tādus pašus rezultātus kā agrāk un vienlaikus ievērojami vienkāršos un palīdzēs paātrināt lēmumu pieņemšanu un dotāciju izmaksu; · paredzēt iespēju pēc katastrofas skartās dalībvalsts lūguma veikt ātrus avansa maksājumus, kuru apmērs būtu ne vairāk kā 10 % no paredzētā finansiālā atbalsta un nepārsniegtu 30 miljonus euro. Lai Savienības budžetā būtu pieejami līdzekļi avansa maksājumu veikšanai, Solidaritātes fondam kā piešķirtie ieņēmumi būtu jānodrošina no dalībvalstīm atgūtie Solidaritātes fonda un kohēzijas instrumentu (ERAF un Kohēzijas fonda) līdzekļi, nepārsniedzot maksimālo gada summu. Lai tas būtu iespējams, Solidaritātes fonda regulā ir jāiekļauj īpašs noteikums un jāparedz attiecīgs noteikums Kopējo nosacījumu regulā par kohēzijas politikas fondiem[9], kā arī pārejas noteikumos par pašreizējo plānošanas periodu. Paredzēts, ka Komisija iesniegs grozījumu priekšlikumu, kas būs jāpieņem vienlaicīgi ar šo priekšlikumu; · iekļaut īpašu nosacījumu par lēni progresējošām katastrofām, piemēram, sausumu. Nosakot, ka šādu katastrofu sākuma diena ir datums, kurā valsts iestādes pirmoreiz veikušas apkarošanas pasākumus, būs iespējams izvairīties no juridiskām problēmām, ko rada pašreizējais pienākums iesniegt pieteikumus desmit nedēļu laikā no pirmās postījumu dienas; · ieviest konkrētus nosacījumus, kas veicinātu katastrofu efektīvāku novēršanu, tostarp attiecīgo Eiropas Savienības tiesību aktu par katastrofu novēršanu pilnīgu īstenošanu, pieejamā Eiropas Savienības finansējuma izmantošanu attiecīgiem ieguldījumiem un uzlabotu ziņošanu par šīm darbībām. Ja notikusi tāda pati katastrofa, kādas gadījumā jau iepriekš ir izmantoti fonda līdzekļi, un nav ievēroti Eiropas Savienības tiesību akti, Komisija nopietni izvērtēt iespēju noraidīt jauno pieteikumu vai piešķirt samazinātu atbalsta summu; · vienā aktā apvienot lēmumu par atbalsta piešķiršanu un īstenošanas nolīgumus. Šis administratīvais pasākums palīdzēs paātrināt pieteikumu apstrādi Komisijā un tādējādi ātrāk izmaksāt atbalstu. Ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti Eiropas Revīzijas palātas sagatavotajā snieguma revīzijas ziņojumā par finansiālo atbalstu Itālijai L'Akvilas zemestrīces seku novēršanai[10], ir skaidrāk definēti termini “pagaidu mītne” un “tūlītēji avārijas darbi”, kā arī paredzēts noteikums par ieņēmumu radīšanu. Priekšlikumā tika iekļauti arī vairāki papildu elementi, piemēram, īpašs noteikums par PVN attiecināmību un tehniskās palīdzības izslēgšanu, noteikums par Eiropas Savienības acquis ievērošanu, pārskatīts noteikums par finansējuma pārklāšanās novēršanu, noteikums par plašāku ex-post ziņošanu par profilakses pasākumiem, kā arī noteikumus par euro izmantošanu un pārrēķināšanu valstu valūtās. Visbeidzot, ir paredzēts ieviest vairākas izmaiņas, lai nodrošinātu regulas atbilstību Finanšu regulas 2012. gada grozītajai versijai. Tās attiecas ne tikai uz terminoloģiju, bet jo īpaši uz konkrētiem noteikumiem un pienākumiem saistībā ar fonda līdzekļu izmantošanu atbilstīgi dalītās pārvaldības principam dalībvalstīs un atbilstīgi netiešās pārvaldības principam attiecīgajās kandidātvalstīs (valstīs, kuras risina sarunas par pievienošanos Savienībai). Tomēr, lai neapdraudētu fonda mērķu īstenošanu, t. i., pēc iespējas ātru finansiālās palīdzības nodrošināšanu pēc lielas katastrofas, ir jāpiemēro atkāpes no konkrētiem Finanšu regulas noteikumiem, jo īpaši noteikumiem par īstenošanas, tostarp revīzijas un kontroles, iestāžu izraudzīšanās procesu, kas parasti aizņem daudz laika, kā arī par gada pārskatu iesniegšanas termiņiem. 4. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 175. panta trešā daļa un 212. panta otrais punkts, kas ir arī pašreizējās regulas juridiskais pamats. LESD 212. pants jāpiemēro, lai varētu iesaistīt valstis, kuras nav ES dalībvalstis un kuras risina sarunas par pievienošanos ES. Lai gan Solidaritātes fonds uzskatāms par vienu no Eiropas Savienības instrumentiem LESD 222. pantā noteiktās solidaritātes klauzulas īstenošanai, šis pants nav piemērots fonda juridiskais pamats. LESD 222. pantu piemēro visnopietnākajās krīzes situācijās, savukārt Solidaritātes fonda aktivizācijas kritēriji ir noteikti tā, lai to varētu izmantot vairākas reizes gadā. Saskaņā ar 222. pantā paredzēto likumdošanas procedūru Eiropas Parlaments tiek informēts, taču netiek aktīvi iesaistīts; tas neatbilst fonda darbības noteikumiem, kuros paredzēta Parlamenta pilnīga līdzdalība Solidaritātes fonda sniegtā finansiālā atbalsta apropriāciju palielināšanā. Turklāt Solidaritātes fonda darbībā piedalās atsevišķas 222. pantā neminētas valstis, kuras nav ES dalībvalstis. Subsidiaritātes princips Priekšlikumā ir ievērots subsidiaritātes princips un paredzēts tikai tas, kas vajadzīgs 2002. gadā izveidotā Solidaritātes fonda mērķu sasniegšanai. Arī pašreizējās Solidaritātes fonda regulas pamatā ir subsidiaritātes princips. Tāpēc fonds iesaistās tikai tādos gadījumos, kad katastrofas skartā valsts pati nespēj risināt situāciju. Fonda mērķis ir nevis risināt katastrofu radītās problēmas ES līmenī, bet gan sniegt skartajām valstīm finansiālu atbalstu, lai palīdzētu tām segt dabas katastrofas radītās finansiālās izmaksas. Priekšlikums neskar šo pamatprincipu un nemaina katastrofu atbilstības kritērijus. Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. Tajā noteikts tikai tas, kas vajadzīgs, lai īstenotu pašreizējā instrumentā paredzētos mērķus. 5. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikumā ir ņemta vērā daudzgadu finanšu shēma 2014.–2020. gadam, kas paredz saglabāt pašreizējo mehānismu, ar kuru finansiālā atbalsta piešķiršanai nepieciešamie budžeta līdzekļi ar budžeta lēmējiestādes lēmumu tiek palielināti virs DFS noteiktā maksimālā apmēra, nepārsniedzot gada piešķīrumu: 500 miljoni euro (2011. gada cenās). Lēmums par fonda maksimālā gada piešķīruma izteikšanu 2011. gada cenās (nevis pašreizējās cenās) priekšlikumā atspoguļots, piemērojot to pašu bāzi 3 miljardiem euro, kas ir viena no divām zaudējumu robežvērtībām “lielu katastrofu” noteikšanai. Otra robežvērtība, kas ir 0,6 % no nacionālā kopienākuma, nav ietekmēta. Gadījumos, kad ir izmaksāts avanss, tā summu ņems vērā, izmaksājot fonda galīgo atbalstu. 2013/0248 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 175. panta trešo daļu un 212. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[11], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[12], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Ar Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002[13] tika izveidots Eiropas Savienības Solidaritātes fonds (turpmāk “Fonds”). (2) Savienībai būtu jāturpina solidarizēties ar valstīm, kuras ir uzsākušas pievienošanās sarunas. Lai uz šādām valstīm varētu attiecināt šīs regulas darbības jomu, par juridisko pamatu jānosaka Līguma 212. pants. (3) Komisijai būtu jāvar ātri pieņemt lēmumus par konkrētu finanšu līdzekļu piešķiršanu un pēc iespējas drīzu mobilizēšanu. Būtu attiecīgi jāpielāgo administratīvās procedūras un to skaits jāsamazina līdz nepieciešamajam minimumam. Šajā nolūkā Eiropas Parlaments, Padome un Komisija [dd.mm.gggg.] noslēdza iestāžu nolīgumu par Fonda finansēšanu, budžeta disciplīnu un budžeta procedūras uzlabošanu. (4) Regulā (EK) Nr. 2012/2002 izmantotā terminoloģija un paredzētās procedūras būtu jāpielāgo noteikumiem, kas paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu[14]. (5) Dabas katastrofas definīcijai, kas nosaka Regulas (EK) Nr. 2012/2002 darbības jomu, vajadzētu būt viennozīmīgai. (6) Tādu cita veida katastrofu radīti zaudējumi, kuras domino efekta dēļ ir tiešas dabas katastrofas sekas, Regulā (EK) Nr. 2012/2002 būtu jāuzskata par daļu no tiešiem dabas katastrofas izraisītiem zaudējumiem. (7) Lai kodificētu iedibināto praksi un nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret pieteikumiem, būtu jānorāda, ka Fonda atbalstu piešķir tikai tiešu zaudējumu gadījumā. (8) “Liela dabas katastrofa” Regulas (EK) Nr. 2012/2002 nozīmē būtu jādefinē kā katastrofa, kuras izraisītie tiešie zaudējumi finansiālā izteiksmē pārsniedz noteikto robežvērtību, un būtu jāizsaka atsauces gada cenās vai kā procentuāla vērtība no attiecīgās valsts nacionālā kopienākuma (NKI). (9) Lai labāk tiktu ņemtas vērā tādu būtisku katastrofu īpašās iezīmes, kuru radīto zaudējumu apmērs nesasniedz minimālo robežvērtību Fonda atbalsta saņemšanai, būtu jānosaka kritēriji, kas piemērojami reģionālu katastrofu gadījumā, pamatojoties uz zaudējumiem, kurus var aprēķināt, atsaucoties uz reģionālo iekšzemes kopproduktu (IKP). Kritēriji būtu jānosaka skaidri un vienkārši, lai samazinātu Regulas (EK) Nr. 2012/2002 prasībām neatbilstīgu pieteikumu iesniegšanas iespējamību. (10) Lai nodrošinātu pieteikumu objektīvu apstrādi, nosakot tiešos zaudējumus, būtu jāizmanto Eurostat dati saskaņotā formātā. (11) Fondam visā atbalsta īstenošanas periodā būtu jāsniedz ieguldījums infrastruktūras atjaunošanai darba kārtībā un katastrofas skarto zonu tīrīšanai, kā arī tādu izmaksu segšanai, kas saistītas ar glābšanas dienestu darbību un pagaidu mītņu nodrošināšanu katastrofas skartajiem cilvēkiem. Būtu jānosaka arī laikposms, kurā to cilvēku izmitināšana, kas katastrofas dēļ zaudējuši mājokli, ir uzskatāma par pagaidu izmitināšanu. (12) Regulas (EK) Nr. 2012/2002 noteikumi būtu jāpielāgo vispārējai Savienības finansēšanas politikai attiecībā uz pievienotās vērtības nodokli. (13) Būtu arī jānorāda, ka attiecīgo pasākumu izdevumos nevajadzētu iekļaut tehniskās palīdzības izmaksas. (14) Lai nepieļautu, ka saņēmējvalstis gūst tīros ienākumus no Fonda piešķirtā atbalsta, būtu jāprecizē apstākļi, kādos Fonda finansētie pasākumi var radīt ieņēmumus. (15) Noteikta veida dabas katastrofas, piemēram, sausums, veidojas ilgākā periodā pirms to katastrofālo seku rašanās. Būtu jāparedz īpašs noteikums, kas atļautu izmantot Fonda līdzekļus arī šādos gadījumos. (16) Ir būtiski nodrošināt, lai attiecīgās valstis darītu visu nepieciešami katastrofu novēršanai un to seku mazināšanai, tostarp pilnīgi īstenojot attiecīgos Eiropas Savienības tiesību aktus par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību, kā arī izmantojot pieejamo Savienības finansējumu attiecīgiem ieguldījumiem. Tāpēc būtu jāparedz, ka, ja dalībvalsts, kurai piešķirts Fonda atbalsts saistībā ar iepriekšēju dabas katastrofu, nav ievērojusi attiecīgos Eiropas Savienības tiesību aktus par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību un iesniedz jaunu pieteikumu par tāda paša veida katastrofu, Fonds tās pieteikumu var noraidīt vai samazināt atbalsta apmēru. (17) Lai reaģētu uz katastrofu, dalībvalstīm finansiālais atbalsts var būt nepieciešams ātrāk, nekā iespējams nodrošināt, īstenojot parasto procedūru. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt iespēju pēc katastrofas skartās dalībvalsts lūguma veikt avansa maksājumu neilgi pēc tam, kad Komisijai iesniegts pieteikums Fonda atbalsta saņemšanai. Avansa apmēram nevajadzētu pārsniegt noteiktu summu, un tas būtu jāņem vērā, izmaksājot galīgo atbalsta summu. Turklāt, lai Savienības budžetā nodrošinātu avansa maksājumu saistībām nepieciešamos līdzekļus, no dalībvalstīm atgūtie Fonda, Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Kohēzijas fonda līdzekļi, nepārsniedzot noteiktu maksimālo summu, būtu jāuzskata par iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem. Tam, ka ir izmaksāts avanss, nevajadzētu ietekmēt galīgo lēmumu par Fonda izmantošanu. (18) Administratīvajām procedūrām, kas jāpiemēro, lai izmaksātu atbalstu, vajadzētu būt pēc iespējas vienkāršām un laika ziņā ekonomiskām. Tāpēc īstenošanas lēmumos, ar ko dalībvalstīm piešķir atbalstu, būtu jāietver sīki izstrādāti Fonda atbalsta īstenošanas noteikumi. Savukārt ar saņēmējvalstīm, kuras vēl nav Eiropas Savienības dalībvalstis, juridisku iemeslu dēļ būtu jānoslēdz atsevišķi īstenošanas nolīgumi. (19) Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ir paredzētas dalītās un netiešās pārvaldības sistēmas pārmaiņas, tostarp īpašas ziņošanas prasības, kuras būtu jāņem vērā. Ziņošanas pienākumi būtu jāpielāgo īsajam Fonda pasākumu īstenošanas periodam. Par Savienības līdzekļu pārvaldību un kontroli atbildīgo struktūru izraudzīšanās procedūrām būtu jāatbilst instrumenta būtībai, un tās nedrīkstētu aizkavēt Fonda atbalsta izmaksu. Tāpēc ir jāpiemēro atkāpes no Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012. (20) Būtu jāparedz īpašs noteikums, lai nepieļautu, ka Fonda finansētie pasākumi tiek finansēti arī no citiem Eiropas Savienības finanšu instrumentiem vai starptautiskiem juridiskiem instrumentiem konkrētu zaudējumu kompensēšanai. (21) Būtu pēc iespējas jāvienkāršo veids, kā valstis var deklarēt izdevumus, ko tās segušas ar Fonda atbalstu. Tāpēc attiecībā uz valstīm, kas nav eurozonas dalībvalstis, atbalsta īstenošanas periodā būtu jāizmanto vienots valūtas maiņas kurss. (22) Lai nodrošinātu vienotus Regulas (EK) Nr. 2012/2002 īstenošanas noteikumus attiecībā uz Fonda atbalsta piešķiršanu, īstenošanas pilnvaras būtu jāuztic Komisijai. (23) Būtu jāprecizē nosacījumi, ar kuriem reglamentē Savienības finansiālo interešu aizsardzību, skaidri nosakot pasākumus pārkāpumu novēršanai, konstatēšanai un izmeklēšanai, kā arī zaudēto, nepamatoti izmaksāto vai nepareizi izmantoto līdzekļu atgūšanai. (24) Tā kā šīs regulas mērķus ‑ nodrošināt solidaritāti Savienības līmenī katastrofas skartas valsts atbalstam ‑ dalībvalstis nevar pienācīgi sasniegt, rīkojoties uz ad‑hoc pamata, un tos var labāk sasniegt Eiropas Savienības līmenī, piemērojot sistemātisku, regulāru un taisnīgu finanšu atbalsta piešķiršanas metodi, kurā atbilstīgi iespējām iesaistītas visas dalībvalstis, ES var pieņemt pasākumus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēts tikai tas, kas vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. (25) Tāpēc būtu attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 2012/2002, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. 1. pants Regulu (EK) Nr. 2012/2002 groza šādi. (1) regulas 2. pantu aizstāj ar šādu: “2. pants 1. Pēc lūguma, ko izsaka kāda dalībvalsts vai valsts, kura ar Savienību risina pievienošanās sarunas, palīdzību no Fonda var piešķirt, ja liela vai reģionāla dabas katastrofa šīs valsts, tās kaimiņos esošas dalībvalsts vai kaimiņvalsts, kura ar Eiropas Savienību risina pievienošanās sarunas (turpmāk “uz atbalstu tiesīgā valsts”), teritorijā ir ievērojami ietekmējusi dzīves apstākļus, vidi vai ekonomiku šajā valstī vai arī vienā vai vairākos tās reģionos. Tiešos zaudējumus, ko radījusi cilvēku izraisīta katastrofa, kura ir dabas katastrofas tiešas sekas, uzskata par daļu no šīs dabas katastrofas radītajiem tiešajiem zaudējumiem. 2. Šajā regulā “liela dabas katastrofa” ir jebkura dabas katastrofa, kuras dēļ dalībvalstī vai valstī, kas ar Savienību risina pievienošanās sarunas, tiešie zaudējumi pārsniedz vai nu 3 000 000 000 euro 2011. gada cenās, vai arī 0,6 % no tās nacionālā kopienākuma (NKI). 3. Šajā regulā “reģionāla dabas katastrofa” ir jebkura dabas katastrofa, kuras dēļ dalībvalsts vai valsts, kas ar Savienību risina pievienošanās sarunas, NUTS 2 līmeņa reģionā tiešie zaudējumi pārsniedz 1,5 % no reģiona iekšzemes kopprodukta (IKP). Ja katastrofa skar vairākus NUTS 2 līmeņa reģionus, robežvērtību piemēro šo reģionu vidējam svērtajam IKP. 4. Fonda palīdzību uz atbalstu tiesīgajā valstī var izmantot arī saistībā ar jebkuru lielu dabas katastrofu kaimiņos esošā dalībvalstī vai valstī, kura ar Savienību risina pievienošanās sarunas. 5. Šā panta īstenošanas nolūkā izmanto saskaņotus Eurostat statistikas datus.”; (2) regulas 3. pantu groza šādi: (a) panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: “1. Palīdzību sniedz Fonda atbalsta iemaksas veidā. Par katru dabas katastrofu uz atbalstu tiesīgajai valstij piešķir vienu atbalsta iemaksu. 2. Fonda mērķis ir papildināt katastrofu skarto valstu centienus un segt daļu no valsts izdevumiem, lai palīdzētu uz atbalstu tiesīgajai valstij veikt turpmāk norādītus būtiskus avārijas un atjaunošanas darbus atkarībā no katastrofas veida: (a) enerģētikas, ūdens un notekūdeņu, telekomunikāciju, transporta, veselības un izglītības nozares infrastruktūras un uzņēmumu atjaunošana darba kārtībā; (b) pagaidu mītņu nodrošināšana un glābšanas dienestu finansēšana, lai apmierinātu katastrofas skarto iedzīvotāju vajadzības; (c) aizsardzības infrastruktūru nostiprināšana un pasākumi kultūras mantojuma aizsardzībai; (d) katastrofas skarto zonu tīrīšana, tostarp dabas zonu tīrīšana. Šā punkta b) apakšpunktā minētā “pagaidu mītne” ir mītne, kurā katastrofas skartos iedzīvotājus izmitina līdz brīdim, kad tie var atgriezties savos sākotnējos mājokļos pēc to remonta vai atjaunošanas. 3. Ar maksājumiem no Fonda finansē tikai tādus pasākumus, kas paredzēti neapdrošināmu postījumu likvidēšanai, un tie ir atgūstami, ja par veiktajiem remontdarbiem vēlāk samaksā trešā persona saskaņā ar 8. panta 3. punktu.”; (b) pievieno šādu 4.–7. punktu: “4. Pievienotās vērtības nodoklis (PVN) nav uzskatāms par pasākuma attiecināmiem izdevumiem, izņemot tādu PVN, kas nav atgūstams saskaņā ar valsts tiesību aktiem par PVN. 5. Fonda atbalstu nevar piešķirt tehniskās palīdzības pasākumiem, tostarp pārvaldībai, uzraudzībai, informēšanai un saziņai, sūdzību izskatīšanai, kontrolei un revīzijai. 6. Kopējā Fonda atbalsta izmantošanas rezultātā nevar tikt radīti ieņēmumi, kas pārsniedz valsts segtās avārijas un atjaunošanas darbu kopējās izmaksas. Saņēmējvalsts saskaņā ar 8. panta 3. punktu ziņojumā par Fonda atbalsta izlietojumu iekļauj attiecīgu paziņojumu. 7. Katra gada 1. oktobrī ir pieejama vismaz viena ceturtdaļa no gada summas, lai varētu segt izmaksas, kas varētu rasties līdz gada beigām.”; (3) regulas 4. pantu groza šādi: (a) panta 1. punktu aizstāj ar šādu: “1. Iespējami drīz un ne vēlāk kā desmit nedēļas no dienas, kad dabas katastrofas dēļ radušies pirmie zaudējumi, attiecīgā valsts var iesniegt Komisijai pieteikumu Fonda atbalsta saņemšanai, kurā sniegta visa pieejamā informācija vismaz par: (a) kopējiem katastrofas nodarītajiem tiešajiem zaudējumiem un ietekmi uz skartās valsts iedzīvotājiem, ekonomiku un vidi; (b) paredzamajām 3. panta 2. punktā minēto darbu izmaksām; (c) citiem Savienības finansējuma avotiem; (d) citiem valsts vai starptautiska finansējuma avotiem, tostarp valsts vai privātu apdrošināšanu, kas varētu palīdzēt segt postījumu likvidēšanas izmaksas; (e) to, kā īstenoti ar attiecīgo katastrofas veidu saistītie Savienības tiesību akti par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību; (f) jebkādu citu būtisku informāciju par īstenotajiem seku novēršanas un mazināšanas pasākumiem, kas saistīti ar attiecīgās katastrofas veidu.”; (b) iekļauj 1.a punktu: “1.a Pakāpeniski progresējošas dabas katastrofas gadījumā 1. punktā noteiktais desmit nedēļas ilgais pieteikšanās termiņš sākas dienā, kad uz atbalstu tiesīgās valsts iestādes veic pirmos oficiālos pasākumus katastrofas seku likvidēšanai.”; (c) panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Pamatojoties uz 1. punktā minēto informāciju un visiem uz atbalstu tiesīgās valsts skaidrojumiem, Komisija izvērtē, vai ir ievēroti Fonda izmantošanas nosacījumi, un iespējami drīz nosaka Fonda iespējamā atbalsta apmēru pieejamo finanšu līdzekļu robežās. Ja Komisija Fonda atbalstu piešķīrusi, pamatojoties uz pieteikumu par konkrēta veida katastrofu, kas saņemts pēc [dd.mm.gggg.], tā var noraidīt turpmāku pieteikumu atbalsta saņemšanai saistībā ar šāda veida katastrofu vai var samazināt piešķiramo atbalsta summu, ja uz atbalstu tiesīgajai dalībvalstij tiek piemērota pārkāpuma procedūra un ir pieņemts pamatots atzinums par to, ka tā nav īstenojusi tādus Savienības tiesību aktus par katastrofu riska novēršanu un pārvaldību, kuru priekšmets atbilst notikušās katastrofas veidam. Komisija nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret visiem pieteikumiem Fonda atbalsta saņemšanai.”; (d) panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Kad budžeta lēmējiestāde piešķir apropriācijas, Komisija pieņem īstenošanas lēmumu, ar ko piešķir Fonda atbalstu, un nekavējoties izmaksā saņēmējvalstij šo atbalstu vienā maksājumā. Ja saskaņā ar 4.a pantu ir piešķirts avanss, izmaksā tikai atbalsta atlikumu.”; (e) panta 5. punktu aizstāj ar šādu: “5. Par attiecināmiem uzskatāmi tādi izdevumi, kas radušies no 1. punktā minētā datuma, kad nodarīti pirmie zaudējumi. Pakāpeniski progresējošas dabas katastrofas gadījumā par attiecināmiem uzskatāmi izdevumi, kas radušies no 1.a punktā minētā datuma.”; (4) iekļauj šādu 4.a pantu: “4.a pants 1. Iesniedzot Komisijai pieteikumu Fonda atbalsta saņemšanai, dalībvalsts var lūgt izmaksāt avansu. Komisija sagatavo sākotnēju izvērtējumu par to, vai pieteikums atbilst 4. panta 1. punkta noteikumiem, un noskaidro, vai ir pieejami budžeta līdzekļi. Ja nosacījumi ir izpildīti un ir pieejami pietiekami līdzekļi, Komisija var pieņemt lēmumu par avansa piešķiršanu un to nekavējoties izmaksāt pirms 4. panta 4. punktā minētā lēmuma pieņemšanas. Avansu izmaksā neatkarīgi no galīgā lēmuma par Fonda izmantošanu. 2. Avansa apmērs nepārsniedz 10 % no paredzamās atbalsta summas un nekādā gadījumā nav lielāks par EUR 30 000 000. Kad ir noteikts atbalsta galīgais apmērs, Komisija pirms atbalsta atlikuma izmaksāšanas ņem vērā avansa summu. Komisija atgūst nepamatoti izmaksātu avansu. 3. Lai nodrošinātu budžeta līdzekļu savlaicīgu pieejamību, Fondam kā iekšējos piešķirtos ieņēmumus dara pieejamus no dalībvalstīm atgūtos Fonda, Eiropas Reģionālā attīstības fonda un Kohēzijas fonda līdzekļus, kas nepārsniedz EUR 50 000 000. Avansa maksājumiem izmantotās summas vai budžetā atbrīvotās summas aizstāj, tiklīdz no dalībvalstīm ir atgūtas jaunas summas.”; (5) regulas 5. pantu aizstāj ar šādu: “5. pants 1. Regulas 4. panta 4. punktā minētā lēmuma pielikumā paredz sīki izstrādātus noteikumus par Fonda atbalsta izmantošanu. Noteikumos ir aprakstīts uz atbalstu tiesīgās valsts ierosināto no Fonda finansējamo pasākumu veids un īstenošanas vieta. 2. Pirms Fonds izmaksā atbalstu uz atbalstu tiesīgajai valstij, kas nav ES dalībvalsts, Komisija ar šo valsti noslēdz deleģēšanas nolīgumu, kurā paredzēti 1. punktā minētie sīki izstrādātie noteikumi par Fonda atbalsta izmantošanu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (ES, Euratom) Nr. 966/2012* un Komisijas Deleģētajai regulai (ES) Nr. 1268/2012**, kā arī pienākumi saistībā ar katastrofu riska novēršanu un pārvaldību. 3. Par atsevišķu pasākumu izvēli un atbalsta izmantošanu ir atbildīga saņēmējvalsts saskaņā ar šo regulu un jo īpaši tās 3. panta 2. un 3. punktu, 4. panta 4. punktā minēto lēmumu, ar ko piešķir Fonda atbalstu, un attiecīgā gadījumā saskaņā ar 2. punktā minēto deleģēšanas nolīgumu. 4. Dalībvalstij piešķirto Fonda atbalstu īsteno dalītas pārvaldības sistēmā saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012. Fonda piešķirto atbalstu valstij, kas ar Savienību risina pievienošanās sarunas, īsteno dalītas pārvaldības sistēmā atbilstīgi minētajai regulai. 5. Neskarot Komisijas atbildību par Savienības vispārējā budžeta izpildi, saņēmējvalstis uzņemas atbildību par Fonda atbalstīto pasākumu pārvaldību un to finansiālo kontroli. Tās veic šādus pasākumus: (a) pārbauda, vai pārvaldības un kontroles pasākumi ir izveidoti un tiek īstenoti tā, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu efektīvu un pareizu izmantošanu saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem; (b) pārbauda, vai finansētās darbības ir pienācīgi īstenotas; (c) nodrošina, lai finansētie izdevumi būtu pamatoti ar pārbaudāmiem apliecinošiem dokumentiem un būtu pareizi un patiesi; (d) novērš, konstatē un labo pārkāpumus un attiecīgā gadījumā atgūst nepamatoti izmaksātas summas kopā ar procentiem par novēlotiem maksājumiem. Dalībvalstis paziņo Komisijai par jebkādu šādu pārkāpumu un informē to par administratīvo procedūru un tiesvedības gaitu. 6. Saņēmējvalstis izraugās struktūras, kas ir atbildīgas par Fonda atbalstīto pasākumu pārvaldību un kontroli saskaņā ar Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. un 60. pantu, ņemot vērā kritērijus par iekšējo vidi, kontroles pasākumiem, informāciju, saziņu un uzraudzību. Dalībvalstis var izraudzīties struktūras, kuras jau ir izraudzītas saskaņā ar [Kopīgo noteikumu regulu][15]. Izraudzītās struktūras, iesniedzot šīs regulas 8. panta 3. punktā minēto ziņojumu un paziņojumu, sniedz Komisijai Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. panta 5. punktā vai 60. panta 5. punktā noteikto informāciju, kas attiecas uz visu īstenošanas periodu. 7. Pārkāpuma konstatēšanas gadījumā saņēmējvalsts veic vajadzīgās finanšu korekcijas. Saņēmējvalsts veiktās korekcijas ir visa Fonda atbalsta vai tā daļas atcelšana. Saņēmējvalsts atgūst visas summas, kas zaudētas atklāto pārkāpumu dēļ. 8. Neskarot Revīzijas palātas pilnvaras vai pārbaudes, ko saņēmējvalsts veikusi atbilstīgi valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, Komisijas amatpersonas un citi ierēdņi var veikt Fonda finansēto pasākumu pārbaudes uz vietas. Komisija par to paziņo saņēmējvalstij, lai tā varētu sniegt visu vajadzīgo palīdzību. Šādās pārbaudēs var piedalīties attiecīgās dalībvalsts amatpersonas vai citi ierēdņi. 9. Saņēmējvalsts nodrošina, lai trīs gadus pēc Fonda palīdzības izbeigšanas Komisijai un Revīzijas palātai būtu pieejami visi apliecinošie dokumenti par radītajiem izdevumiem.”; ______________ * OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. ** OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp. (6) regulas 6. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem: “2. Saņēmējvalsts nodrošina, lai izdevumus, kuri atlīdzināti saskaņā ar šo regulu, neatlīdzina, izmantojot citus Eiropas Savienības finanšu instrumentus, jo īpaši kohēzijas, lauksaimniecības un zivsaimniecības politikas instrumentus. 3. Fonda palīdzību nevar piešķirt tādu postījumu likvidēšanai, kam jau piešķirts atbalsts no Savienības vai starptautiskiem instrumentiem, kuri paredzēti konkrētu zaudējumu kompensēšanai.”; (7) regulas 7. pantu aizstāj ar šādu: “7. pants Fonda finansētie pasākumi atbilst Līguma nosacījumiem un saskaņā ar to izveidotajiem instrumentiem, Eiropas Savienības politikai un pasākumiem, jo īpaši finanšu pārvaldības un valsts iepirkuma jomā, kā arī pirmspievienošanās palīdzības instrumentiem. Kad vien iespējams, šie pasākumi veicina Savienības politisko mērķu īstenošanu tādās jomās kā vides aizsardzība, katastrofu riska novēršana un pārvaldība un pielāgošanās klimata pārmaiņām.”; (8) regulas 8. un 9. pantu aizstāj ar šādiem: “8. pants 1. Fonda atbalstu izlieto viena gada laikā no datuma, kurā Komisija piešķīrusi visu palīdzības summu. Komisija no saņēmējvalsts atgūst atbalsta daļu, kas pēc šā termiņa beigām palikusi neizlietota vai atzīta par izlietotu neatbilstīgiem pasākumiem. 2. Saņēmējvalstis cenšas iegūt visas iespējamās kompensācijas no trešām personām. 3. Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc 1. punktā minētā viena gada termiņa beigām saņēmējvalsts iesniedz ziņojumu par Fonda atbalsta izlietojumu kopā ar paziņojumu, kurā pamato izdevumus un norāda attiecīgo pasākumu finansējumu no jebkuriem citiem avotiem, tostarp apdrošināšanas izmaksas un kompensācijas no trešām personām. Ziņojumā par atbalsta izlietojumu sīki apraksta novēršanas pasākumus, ko saņēmējvalsts veikusi vai ieteikusi, lai ierobežotu turpmākus postījumus un iespēju robežās izvairītos no līdzīgu katastrofu atkārtošanās, tostarp Savienības struktūrfondu un ieguldījumu fondu izmantošanu šajā nolūkā, kā arī attiecīgo Savienības tiesību aktu par katastrofu risku novēršanu un pārvaldību īstenošanu. Saņēmējvalsts arī ziņo par gūto pieredzi saistībā ar katastrofu un pasākumiem, kas veikti vai ierosināti, lai nodrošinātu noturību pret klimata pārmaiņām un katastrofām. Kopā ar ziņojumu par atbalsta izlietojumu iesniedz atbilstīgi starptautiski atzītiem revīzijas standartiem sagatavotu neatkarīgas revīzijas struktūras atzinumu, kurā norādīts, ka izdevumu pamatojuma paziņojumā izklāstītais viedoklis ir patiess un godīgs un ka Fonda atbalsts ir likumīgs un pareizs atbilstīgi Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. panta 5. punktam un 60. panta 5. punktam. Pirmajā daļā minētās procedūras beigās Komisija izbeidz palīdzību no Fonda. 4. Ja postījumu likvidēšanas izmaksas vēlāk sedz trešā persona, Komisija prasa saņēmējvalstij atmaksāt attiecīgo Fonda atbalsta summu. 9. pants Pieteikumos Fonda atbalsta saņemšanai un 4. panta 4. punktā minētajos lēmumos, kā arī deleģēšanas nolīgumā, ziņojumos un citos saistītos dokumentos visas summas norāda euro. Izdevumu summas, kas apmaksātas valsts valūtā, pārrēķina euro, piemērojot Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā publicētos vidējos dienas valūtas maiņas kursus, kuri noteikti ar Fonda atbalstu apmaksāto pasākumu īstenošanas periodā. Ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts euro dienas valūtas maiņas kurss pret attiecīgo valūtu, pārrēķinos piemēro Komisijas noteikto attiecīgā perioda vidējo mēneša norēķinu kursu. Šo vienu valūtas maiņas kursu piemēro visā Fonda atbalsta izmantošanas periodā, kā arī galīgajā ziņojumā par atbalsta izlietojumu un paziņojumā par īstenošanu, un Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. panta 5. punktā vai 60. panta 5. punktā prasītajos elementos.”; (9) regulas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: “2. Ja saistībā ar jaunatklātiem apstākļiem nodarītie postījumi tiek novērtēti kā daudz mazāki, saņēmējvalsts atmaksā Komisijai attiecīgo Fonda atbalsta summu.”; (10) regulas 11. pantu aizstāj ar šādu: “11. pants 1. Komisija veic attiecīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka, īstenojot saskaņā ar šo regulu finansētas darbības, Savienības finansiālās intereses tiek aizsargātas ar krāpšanas, korupcijas un jebkādu citu nelikumīgu darbību novēršanas pasākumiem, efektīvām pārbaudēm un, ja ir atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus administratīvus un finansiālus sodus. 2. Komisijai vai tās pārstāvjiem un Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus finansējuma saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri saņēmuši Savienības līdzekļus saskaņā ar šo regulu. 3. Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF) var veikt pārbaudes, tostarp pārbaudes uz vietas un inspekcijas, saskaņā ar nosacījumiem un procedūrām, kas izklāstīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1073/1999[16] un Padomes Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96[17], lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība, kas ietekmē Savienības finansiālās intereses saistībā ar līgumu par Savienības finansējumu. 4. Neskarot 1., 2. un 3. punktu, deleģēšanas nolīgumos ar trešām valstīm, līgumos un Fonda atbalsta piešķiršanas lēmumos, kas izriet no šīs regulas īstenošanas, paredz noteikumus, ar kuriem Komisijai, Revīzijas palātai un OLAF skaidri nosaka pilnvaras šādu revīziju un pārbaužu veikšanai atbilstīgi to kompetences jomai.”; (11) regulas 13. un 14. pantu svītro. 2. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā[18] ES Solidaritātes fonds; ABB darbība — 13.06 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību[19] ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ¨ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu 1.4.2. Konkrēti mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. N/A Attiecīgā(-s) ABM/ABB darbība(-s) — 13.06 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Priekšlikuma galvenais mērķis ir uzlabot pašreizējā Solidaritātes fonda (“Fonds”) darbību, paātrinot instrumenta reaģētspēju, padarot Fonda darbību uzskatāmāku pilsoņiem, vienkāršojot tā izmantošanu un paredzot skaidrākus noteikumus; to paredzēts panākt, ieviešot dažus tehniskus regulas pielāgojumus. Instrumenta darbības pamatprincipi, tā finansēšanas metode ārpus ES budžeta, pamatojoties uz iestāžu nolīgumu, un paredzamie izdevumi nemainīsies. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Fonds iesaistās tikai tādos gadījumos, kad katastrofas skartā valsts pati nespēj risināt situāciju (subsidiaritātes princips). Fonda mērķis ir nevis risināt katastrofu radītās problēmas ES līmenī, bet gan sniegt skartajām valstīm finansiālu palīdzību, lai palīdzētu tām segt dabas katastrofas radītās izmaksas. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Reaģēt uz finansiālās palīdzības pieprasījumiem, ko pēc dabas katastrofām iesniegušas uz atbalstu tiesīgās valstis (dalībvalstis un valstis, kuras risina sarunas par pievienošanos ES). 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Šis priekšlikums ir sagatavots jaunās daudzgadu finanšu shēmas 2014.–2020. gadam kontekstā. Tas arī papildina neseno Komisijas un Augstā pārstāvja kopējo priekšlikumu par LESD 222. pantā[20] noteiktās solidaritātes klauzulas īstenošanas kārtību, kurā Solidaritātes fonds minēts kā viens no galvenajiem Eiropas Savienības instrumentiem šā Līguma nosacījuma piemērošanai. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Lai paātrinātu reaģētspēju, jāparedz skaidrāki kritēriji un vienkāršākas procedūras, kā arī iespēja veikt avansa maksājumu. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem Fonds papildina citus ES instrumentus riska novēršanas, mazināšanas un ātras reaģēšanas jomā (jo īpaši kohēzijas politikas instrumentus un civilās aizsardzības mehānismu). 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ¨ Priekšlikums/iniciatīva ar ierobežotu darbības laiku ¨ Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. ¨ Finansiālā ietekme: GGGG–GGGG ¨ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva – Īstenošana ar sākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG. gadam, – pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi[21] 2013. gada budžetam: neattiecas. ¨ Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ¨ Centralizēta netieša pārvaldība, deleģējot īstenošanas uzdevumus: – ¨ izpildaģentūrām; – ¨ Kopienu izveidotām struktūrām[22]; – ¨ valstu publiskā sektora struktūrām / struktūrām, kuras veic valsts pārvaldes uzdevumus; ¨ personām, kurām uzticēts veikt konkrētas darbības atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību V sadaļai un kuras noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta izpratnē. ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ¨ Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, lūdzu, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. No 2014. gada budžeta ¨ Tieša pārvaldība, ko īsteno Komisija ¨ tās departamenti, tostarp tās darbinieki Savienības delegācijās; ¨ izpildaģentūras. ¨ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ¨ Netieša pārvaldība, deleģējot īstenošanas uzdevumus: ¨ trešām valstīm vai to izraudzītām struktūrām; ¨ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); ¨ EIB un Eiropas Investīciju fondam; ¨ Finanšu regulas 208. un 209. pantā noteiktajām struktūrām; ¨ publisko tiesību subjektiem; ¨ struktūrām, uz kurām attiecas privāttiesības un kuras veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēja uzdevumus, ja vien tās sniedz pietiekamas finanšu garantijas; ¨ struktūrām, uz kurām attiecas dalībvalsts privāttiesības un kurām uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana, un kuras sniedz pietiekamas finanšu garantijas; ¨ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP jomā saskaņā ar LES V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgajā pamataktā. Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, lūdzu, sniedziet papildu informāciju iedaļā “Piezīmes”. Piezīmes Uz Fonda atbalstu tiesīgās valstis: 1) dalībvalstis, kurām piemēro dalītas pārvaldības principus. Sīkāka informācija par īstenošanā, revīzijā un kontrolē, tostarp ziņošanas pienākumu izpildē, iesaistīto struktūru izraudzīšanu ir izklāstīta regulā; 2) valstis, kuras risina sarunas par to pievienošanos Savienībai un uz kurām attiecas netiešas pārvaldības principi. Pirms Fonda atbalsta izmaksas atbilstīgai valstij, kas nav ES dalībvalsts, Komisija ar šo valsti noslēdz deleģēšanas nolīgumu, kurā paredzēti sīki izstrādāti noteikumi, kas attiecas uz Fonda atbalsta izmantošanu saskaņā ar Finanšu regulu un ir līdzvērtīgi dalībvalstīm piemērojamiem noteikumiem. 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Priekšlikums nemaina izveidoto uzraudzības sistēmu; tās pamatā ir dalītas pārvaldības sistēma, ko attiecina uz dalībvalstīm, un netiešas pārvaldības sistēma, ko attiecina uz kandidātvalstīm, kuras ir tiesīgas uz atbalstu un kurām noteikti līdzvērtīgi pienākumi. To pielāgo īsajam īstenošanas periodam (vienam gadam) un instrumenta specifikai saistībā ar reaģēšanu ārkārtas situācijās. Sešu mēnešu laikā pēc viena gada termiņa beigām ir jāiesniedz galīgais ziņojums par Fonda atbalsta izmantošanu. Ziņojumā jāsniedz sīka informācija par pieņemto izmantošanas sistēmu, tostarp par revīzijas un kontroles darbiem, kā arī pilnīgs pasākumu izklāsts. Izraudzītajām struktūrām visā pasākuma īstenošanas periodā būs jāievēro attiecīgi 59. panta 5. punktā vai 60. panta 5. punktā paredzētās ziņošanas prasības. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Saņēmējvalsts nosūta pieprasījumu, kuru novērtē Komisija. Ja pieprasījums atbilst nosacījumiem, izmaksā avansu 10 % apmērā. Procedūru noslēdz, pamatojoties uz galīgo ziņojumu, un tās noslēgumā arī izlīdzina 10 % avansu. Avansus izmaksās, piemērojot Struktūrfondu regulā noteiktu konkrētu metodi un izmantojot no ERAF un Kohēzijas fonda atgūtos līdzekļus. Ierosinātā struktūra ir pašreizējās situācijas pārmaiņu rezultāts. Ņemot vērā ierosinājumus Eiropas Revīzijas palātas sagatavotajā snieguma revīzijas ziņojumā par finansiālo atbalstu Itālijai L'Akvilas zemestrīces seku novēršanai[23], ir skaidrāk definēti termini “pagaidu mītne” un “tūlītēji avārijas darbi”, kā arī paredzēts nosacījums par ieņēmumu radīšanu. Priekšlikumā tika iekļauti arī vairāki papildu elementi, piemēram, īpašs noteikums par PVN attiecināmību un tehniskās palīdzības izslēgšanu, noteikums par Eiropas Savienības acquis ievērošanu, pārskatīts noteikums finansējuma pārklāšanās novēršanai, noteikums par plašāku ex-post ziņošanu par novēršanas pasākumiem, kā arī noteikums par euro izmantošanu un tā pārrēķināšanu valsts valūtās. 2.2.2. Informācija par iekšējās kontroles sistēmas struktūru Katra lēmuma pielikumā ir paredzēti sīki izstrādāti noteikumi par Fonda atbalsta izmantošanu. To valstu gadījumā, kuras nav ES dalībvalstis, šos noteikumus paredz deleģēšanas nolīgumā. Pašreizējās regulas noteikumi nemainās. Struktūru izraugās saņēmējvalsts. Dalībvalstis izmanto Fonda atbalstu, ievērojot dalībvalstu un Komisijas īstenotu dalītu pārvaldību atbilstīgi Finanšu regulai. Valstis, kuras vēl nav Savienības dalībvalstis, Fonda atbalstu izmanto, īstenojot netiešu pārvaldību. Neskarot Komisijas atbildību par Savienības vispārējā budžeta izpildi, saņēmējvalstis pirmās uzņemas atbildību par Fonda atbalstīto darbību pārvaldību un to finansiālo kontroli. Šajā nolūkā tās pārbauda, vai pārvaldības un kontroles pasākumi ir izveidoti un īstenoti tā, lai nodrošinātu, ka Eiropas Savienības līdzekļus izlieto efektīvi un pareizi, saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem, pārbauda, vai finansētās darbības ir pienācīgi īstenotas, un nodrošina, ka finansētie izdevumi ir pamatoti ar pārbaudāmiem apliecinošiem dokumentiem un ir pareizi un patiesi. Komisija veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu, vai finansētie pasākumi īstenoti atbilstīgi pareizas finanšu pārvaldības principiem. Saņēmējvalsts pienākums ir nodrošināt, lai tai būtu efektīvas pārvaldības un kontroles sistēmas. Komisija pārliecinās, ka šādas sistēmas pastāv. Neskarot Revīzijas palātas pilnvaras vai pārbaudes, ko saņēmējvalsts īstenojusi atbilstīgi valsts normatīvajiem un administratīvajiem aktiem, Komisijas amatpersonas un citi ierēdņi var veikt Fonda finansēto darbību pārbaudes uz vietas. Komisija par to paziņo pieteikuma iesniedzējai saņēmējvalstij, lai tā varētu sniegt visu vajadzīgo palīdzību. Šādās pārbaudēs var piedalīties saņēmējvalsts amatpersonas vai ierēdņi. 2.2.3. Kontroles izmaksu un ieguvumu aplēses un paredzamā kļūdas riska līmeņa novērtējums Jauns un vienkāršs vienots kritērijs ESSF ārkārtas izmantošanai tā dēvēto neparasto reģionālo katastrofu gadījumā, ņemot vērā ar IKP saistītu robežvērtību. Kā norādīts 2011. gada paziņojumā, nosakot reģionālu katastrofu radīto zaudējumu robežvērtību 1,5 % no IKP apmērā NUTS 2 līmenī, tiks novērsta pašreizējo ar ESSF līdzekļu ārkārtas izmantošanu saistīto nosacījumu neskaidrība. Tas ievērojami vienkāršos un paātrinās gan pieteikumu sagatavošanu uz atbalstu tiesīgajās valstīs, gan to novērtēšanu Komisijā. Vienlaikus šādi tiks būtiski samazināts noraidīto pieteikumu skaits, jo pieteikumu iesniedzēji jau sākumā zinās, vai tie atbilst kritērijam. Tam savukārt būtu jāsamazina kontroles pasākumu izmaksas. Komisijas un Revīzijas palātas veiktajās revīzijās nav konstatētas problēmas, kuru dēļ nevarētu gūt pamatotu pārliecību par Fonda iepriekšējo izmantošanu. Vispārējais prognozētais kļūdas līmenis ir mazāks par būtiskuma robežvērtību, t. i., 2 %. 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Galveno atbildību par attiecīgiem krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumiem uzņemas saņēmējvalsts, kurai jāizraugās revīzijas struktūra un vajadzības gadījumā jāpieprasa atmaksāt nepamatotus izdevumus. Īstenošanas periodā veikto revīziju un kontroļu kopsavilkums būtu jāiesniedz Komisijai atbilstīgi Finanšu regulai. Komisijas revidenti, Revīzijas palāta vai OLAF var veikt revīzijas jebkurā laikā. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas · Pašreizējās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Atbalsts Numurs […]Izdevumu kategorija………………………………...……….] || Dif./nedif. ([24]) || No EBTA valstīm[25] || No kandidātvalstīm[26] || No trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē 3. || 13.060100 || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ 4. || 13.060200 || Dif. || NĒ || NĒ || NĒ || NĒ · No jauna veidojamās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Budžeta pozīcija || Izdevumu veids || Atbalsts Numurs […]Izdevumu kategorija………………………………...……….] || Dif./nedif. || No EBTA valstīm || No kandidātvalstīm || No trešām valstīm || Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta izpratnē || […][XX.YY.YY.YY.] || || JĀ/ NĒ || JĀ/ NĒ || JĀ/ NĒ || JĀ/NĒ 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem [Šī sadaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administratīvo budžeta datu izklājlapu (otru šā finanšu pārskata pielikuma dokumentu) un augšupielādējot to CISNET starpdienestu apspriešanas vajadzībām.] 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem ESSF netiek piešķirts konkrēts budžets. Faktiskie izdevumi būs atkarīgi no atbilstīgo valstu iesniegtajiem atbalsta pieteikumiem pēc (neparedzētām) dabas katastrofām un Fondam pieejamās maksimālās gada piešķīruma summas, par ko pieņemts lēmums II pielikumā. Miljonos EUR (līdz trim zīmēm aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || Numurs || […][Izdevumu kategorija……………...……………………………………………………………….] ĢD: <…….> || || || N gads[27] || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik vajadzīgs ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ  Darbības apropriācijas || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1) || || || || || || || || Maksājumi || (2) || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || Saistības || (1.a) || || || || || || || || Maksājumi || (2.a) || || || || || || || || Administratīvās apropriācijas, kuras finansē no finansējuma konkrētām programmām[28] || || || || || || || || Budžeta pozīcijas numurs || || (3) || || || || || || || || KOPĀ — apropriācijas <….> ĢD || Saistības || = 1+1a +3 || || || || || || || || Maksājumi || = 2+2.a +3 || || || || || || || ||  KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ — administratīvās apropriācijas, kuras finansē no finansējuma konkrētām programmām || (6) || || || || || || || || KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas <….> IZDEVUMU KATEGORIJAI || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Ja priekšlikums/iniciatīva ietekmē vairākas izdevumu kategorijas:  KOPĀ — darbības apropriācijas || Saistības || (4) || || || || || || || || Maksājumi || (5) || || || || || || || ||  KOPĀ — administratīvās apropriācijas, kuras finansē no finansējuma konkrētām programmām || (6) || || || || || || || || KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || =4+ 6 || || || || || || || || Maksājumi || =5+ 6 || || || || || || || || Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija || 5. || “Administratīvi izdevumi” Miljonos EUR (līdz trim zīmēm aiz komata) || || || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || KOPĀ ĢD: REGIO ||  Cilvēkresursi || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834  Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || KOPĀ — <…….> ĢD || Apropriācijas || || || || || || || || KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAI || (Kopējā saistību summa = kopējā maksājumu summa) || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 Miljonos EUR (līdz trim zīmēm aiz komata) || || || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || KOPĀ KOPĀ — apropriācijas daudzgadu finanšu shēmas 1.–5. IZDEVUMU KATEGORIJĀ || Saistības || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 Maksājumi || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām – ¨ Priekšlikumā/iniciatīvā nav paredzēta darbības apropriāciju izmantošana – ¨ Priekšlikumā/iniciatīvā paredzēta darbības apropriāciju izmantošana, kā norādīts turpmāk Saistību apropriācijas miljonos EUR (līdz trim zīmēm aiz komata) Norādīt mērķus un rezultātus ò || || || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik vajadzīgs ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || KOPĀ REZULTĀTI Veids[29] || Vidējās izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Nr. || Izmaksas || Kopā Nr. || Kopējās izmaksas 1. KONKRĒTAIS MĒRĶIS[30] ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Projekta rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Projekta rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || - Projekta rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — 1. konkrētais mērķis || || || || || || || || || || || || || || || || 2. KONKRĒTAIS MĒRĶIS ... || || || || || || || || || || || || || || || || - Projekta rezultāts || || || || || || || || || || || || || || || || || || Starpsumma — 2. konkrētais mērķis || || || || || || || || || || || || || || || || KOPĒJĀS IZMAKSAS || || || || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.3.1. Kopsavilkums – ¨ Priekšlikumā/iniciatīvā nav paredzēta administratīvo apropriāciju izmantošana – ¨ Priekšlikumā/iniciatīvā paredzēta administratīvo apropriāciju izmantošana, kā norādīts turpmāk Miljonos EUR (līdz trim zīmēm aiz komata) || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020. || KOPĀ Daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Cilvēkresursi || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 0,262 || 1,834 Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || Starpsumma — daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJA || || || || || || || || Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS[31] || || || || || || || || Cilvēkresursi || || || || || || || || Citi administratīvie izdevumi || || || || || || || || Ārpus daudzgadu finanšu shēmas 5. IZDEVUMU KATEGORIJAS — starpsumma || || || || || || || || KOPĀ || || || || || || || || Vajadzīgās cilvēkresursu apropriācijas tiks nodrošinātas ar ĢD apropriācijām, kas jau ir piešķirtas darbības pārvaldībai un/vai ir pārdalītas attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu līdzekļus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. 3.2.3.2. Paredzamās vajadzības saistībā ar cilvēkresursiem – ¨ Priekšlikumā/iniciatīvā nav paredzēta cilvēkresursu izmantošana – ¨ Priekšlikumā/iniciatīvā paredzēta cilvēkresursu izmantošana, kā norādīts turpmāk Paredzamais apjoms izsakāms ar pilnslodzes ekvivalentu || 2014. || 2015. || 2016. || 2017. || 2018. || 2019. || 2020.  Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) || || XX 01 01 01 (galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības biroji) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX 01 01 02 (delegācijas) || 0 || || || || || || XX 01 05 01 (netiešā pētniecība) || 0 || || || || || || 10 01 05 01 (tiešā pētniecība) || 0 || || || || || ||  Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE)[32] XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) || 0 || || || || || || XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED delegācijās) || 0 || || || || || || XX 01 04 yy [33] || - Galvenā mītne || 0 || || || || || || - Delegācijas || 0 || || || || || || XX 01 05 02 (CA, SNE, INT — netiešā pētniecība) || 0 || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) || 0 || || || || || || Citas budžeta pozīcijas (norādīt) || 0 || || || || || || KOPĀ || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Ar cilvēkresursiem saistītās vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot tos attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrēta pasākuma pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu līdzekļus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Darbu pašreiz veic viena AD un viena AST amatpersona. Veicamo uzdevumu apraksts Amatpersonas un pagaidu darbinieki || Pieteikumu Fonda atbalstam analīze, lēmuma par piešķiršanu sagatavošana, uzraudzība pēc maksājumu veikšanas, ziņojumu novērtēšana u. c. Ārštata darbinieki || Neattiecas 3.2.4. Saderība ar pašreizējo daudzgadu finanšu shēmu – ¨ Priekšlikums/iniciatīva atbilst pašreizējai daudzgadu finanšu shēmai – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. – ¨ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[34] Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.5. Trešo personu ieguldījums – Priekšlikumā/iniciatīvā nav paredzēts trešo personu līdzfinansējums – Priekšlikumā/iniciatīvā paredzēts turpmāk aprēķinātais līdzfinansējums Apropriācijas miljonos EUR (līdz trim zīmēm aiz komata) || N gads || N+1 gads || N+2 gads || N+3 gads || Norādīt tik gadu, cik vajadzīgs ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) || Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru || || || || || || || || KOPĀ — līdzfinansējuma apropriācijas || || || || || || || || 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem Nevar prognozēt iepriekš – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus – ¨ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli ietekmē: – ¨ pašu resursus – ¨ dažādus ieņēmumus Miljonos EUR (līdz trim zīmēm aiz komata) Budžeta ieņēmumu pozīcija || Pašreizējam budžeta gadam pieejamās apropriācijas || Priekšlikuma/iniciatīvas ietekme[35] 2014. gads || 2015. gads || 2016. gads || 2017. gads || 2018. gads || 2019. gads || 2020. gads 6150. un 6500. pants || || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || 50 || || || || || || || || Attiecībā uz dažādiem ieņēmumiem, kas ir “piešķirtie” ieņēmumi, norādīt attiecīgo(‑ās) izdevumu pozīciju(‑as). Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. Avansi būtu jāfinansē, izmantojot no ERAF un Kohēzijas fonda atgūtos līdzekļus ne vairāk kā 50 miljonu euro apmērā. Komisija ierosinās grozīt Komisijas ierosināto regulu (COM(2011) 615 galīgā redakcija). [1] Padomes Regula (EK) Nr. 2012/2002. [2] COM(2005) 108. [3] Ziņojums par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, A6-0123/2006, 31.3.2006. [4] COM(2011) 613. [5] COM(2009) 193. [6] Līguma par Eiropas Savienības darbību konsolidētā versija, OV C 83/47, 30.3.2010. [7] Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas Atzinums par tematu “Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas Savienības Solidaritātes fonda nākotne””, ECO/319, 2012. gada 28. marts. [8] Ziņojums par Eiropas Savienības Solidaritātes fondu — īstenošana un piemērošana, A7-0398/2012, 20.12.2012. [9] Grozīts priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, uz kuriem attiecas vienotais stratēģiskais satvars, un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006, COM(2013) 246 final. [10] Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 24/2012 “Eiropas Savienības Solidaritātes fonda reakcija uz 2009. gada Abruci zemestrīci — darbu atbilstība un izmaksas”. [11] OV C […]. [12] OV C […]. [13] OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp. [14] OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. [15] ….. [16] OV L 136, 31.5.1999., 1. lpp. [17] OV L 292, 15.11.1996., 2. lpp. [18] ABM — budžeta vadība pa darbības jomām; ABB — budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām. [19] Kā norādīts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunktā. [20] Līguma par Eiropas Savienības darbību konsolidētā versija, OV C 83/47, 30.3.2010. [21] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [22] Kā noteikts Finanšu regulas 185. pantā. [23] Eiropas Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 24/2012 “Eiropas Savienības Solidaritātes fonda reakcija uz 2009. gada Abruci zemestrīci — darbu atbilstība un izmaksas”. [24] Dif. = diferencētas apropriācijas / nedif. = nediferencētas apropriācijas. [25] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija [26] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [27] N gads ir tas gads, kurā priekšlikumu/iniciatīvu sāk īstenot. [28] Tehniskā un/vai administratīvā palīdzība un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [29] Rezultāti ir nodrošināmie produkti un pakalpojumi (piemēram, finansēto studentu apmaiņu skaits, uzbūvēto ceļu kilometru skaits u. c.). [30] Kā aprakstīts 1.4.2. punktā “Konkrēti mērķi…”. [31] Tehniskā un/vai administratīvā palīdzība un ES programmu un/vai pasākumu īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [32] CA = līgumdarbinieki; LA = vietējie darbinieki; SNE = valstu norīkotie eksperti; INT = aģentūras darbinieki; JED = jaunākie eksperti delegācijās. [33] Ārštata darbiniekiem paredzēto maksimālo summu finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [34] Skatīt Iestāžu nolīguma (par 2007.–2013. gadu) 19. un 24. punktu. [35] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodevu, cukura nodokļa) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.