LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 396/7

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2016/C 396/07)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTS DOKUMENTS

Padomes Regula (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (*)

WEST WALES CORACLE CAUGHT SALMON

EK Nr.: UK-PGI-0005-01179 – 12.11.2013.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1. Nosaukums

West Wales Coracle Caught Salmon

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Apvienotā Karaliste

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3.2. Produkta apraksts, uz kuru attiecas uz 1. punktā minēto nosaukums

West Wales Coracle Caught Salmon ir nosaukums, ar ko apzīmē lašus (Salmo salar), kuri nozvejoti, izmantojot tradicionālu un senu Velsas metodi – zveju ar pītām laivām.

Svaigi laši West Wales Coracle Caught Salmon ir spoži sudraboti, ar tumši zilu muguru un melniem lāsumiem, kas atrodas galvenokārt virs sānu līnijas, lai gan uz astes spuras lāsumu parasti nav. Gaļa ir stingra, ar blīvu konsistenci un iezīmīgā sārtā/sarkanā krāsā, tai piemīt svaiga zivju smarža, kas, pēc zvejnieku teiktā, līdzinās arbūzu smaržai.

Laši West Wales Coracle Caught Salmon tiek nozvejoti bēguma laikā upes plūdmaiņu ūdeņos, tiklīdz tie no jūras ir iepeldējuši upju sistēmā un pirms tie ir ilgu laiku pasīvi uzturējušies upes vidē un to rezerves ir izsīkušas. Zivis ir svaigas, ar stingru gaļu un izcilas kvalitātes muskuļaudiem, – tas nodrošina blīvāku konsistenci un augstāku muskuļaudu olbaltumvielu un eļļas saturu. Tām ir redzami iegarena, labi attīstīta forma bez pārmērīga tauku slāņa, un tā izveidojusies, pateicoties jūrā nopeldētajiem lielajiem attālumiem un pieejamajām barošanās vietām, kurās atrodama ļoti kvalitatīva barība.

Lašu West Wales Coracle Caught Salmon forma un lielums var atšķirties, jo tie auguši savvaļā, turklāt šīs savvaļas iedabas dēļ lašu gaļa nesatur nekādas mākslīgas piedevas un/vai krāsvielas. Laša West Wales Coracle Caught Salmon minimālais izmērs ir 1 kg un maksimālais izmērs 15 kg. Tiem ir nevainojams lāsumojums, neskartas zvīņas un regulāras formas aste, spuras un galva. Turklāt astes spura ir labāk attīstīta, izplestā veidā tā ir ieliekta, astes stumbrs ir šaurs un ar izteiktu paplašinājumu astes pusē. Laša žokļa gali sniedzas aiz acu aizmugurējās malas, un lašu tēviņiem ir izteikts “knābis”. Tā kā zvejā ar pītām laivām tiek nozvejoti atsevišķi īpatņi, nevis daudzi laši vienlaikus, lašiem West Wales Coracle Caught Salmon ir mazāk nobrāzumu, ķermeņa bojājumu un deformāciju kā citiem lašiem, kuri audzēti saimniecībās vai nozvejoti ar dreifējošiem tīkliem. Tas uzlabo lašu West Wales Coracle Caught Salmon garšas īpašības, jo tiem ir neskarta, stingra gaļa un blīva konsistence.

Termiski apstrādātiem lašiem West Wales Coracle Caught Salmon ir izteikta, spēcīga, svaiga, saldena garša ar delikātu eļļas niansi, kas nav uzmācīga, un stingra gaļa ar blīvu konsistenci.

Lašus West Wales Coracle Caught Salmon pārdod nesadalītus un galvenokārt svaigi nozvejotus, taču tos var pārdot arī saldētus.

3.3. Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

—

3.4. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

—

3.5. Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Lašiem West Wales Coracle Caught Salmon jābūt nozvejotiem, izmantojot seno tradicionālo metodi, proti, zveju ar pītām laivām, un tam jānotiek lašu zvejas sezonā, kas atšķiras atkarībā no tā, kurā no trim Rietumvelsas upēm tiek zvejots.

— Taui (Tywi) upē lašu zvejas sezona ilgst no 1. jūnija līdz 31. jūlijam.

— Taivi (Teifi) upē lašu zvejas sezona ilgst no 1. jūnija līdz 31. augustam.

— Tāfas (Taf) upē lašu zvejas sezona ilgst no 1. jūnija līdz 31. jūlijam.

3.6. Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

—

3.7. Īpaši noteikumi marķēšanai

—

4. Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Turpinājumā aprakstīti apgabali, kuros zvejo Taui, Tāfas un Taivi upē Rietumvelsā.

— Tau– upes daļa, kas atrodas starp iedomātu līniju, kura novilkta taisni pāri Taui upei no dzelzceļa sūkņu stacijas netālu no vecās skārdnīcas Valsts koordinātu tīkla (NGR) punktā SN 420205, un iedomātu līniju, kura novilkta taisni pāri Taui upei NGR punktā SN 394137.

— Taivi– upes daļa, kas atrodas starp Kārdiganas (Cardigan) tiltu un Lehridas (Llechryd) tiltu.

— Tāfa– upes daļa, kas sniedzas no tilta, pa kuru ved autoceļš A477 posmā Karmārtena–Pembruka (Carmarthen–Pembroke), līdz vietai, kas atrodas aptuveni 1,6 km upes lejteces virzienā aiz iedomātas līnijas, kura novilkta taisni pāri Tāfas upei no Wharley zemesraga līdz Ginst zemesragam.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1. Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Tāfas, Taui un Taivi upē, kas atrodas Rietumvelsā, ir izcili labs ūdens, kura kvalitāti regulāri uzrauga un reģistrē Velsas Dabas resursu pārvalde. Visu šo upju avoti atrodas dziļi Kembrianu (Cambrian) vai Prizeli (Preseli) kalnos, un to sateces baseins atrodas izteiktā lauku apvidū, kurā nav nekādu rūpniecības objektu. Taui un Taivi ir klasificētas kā īpaši aizsargājamas dabas teritorijas (ĪADT) saskaņā ar ES Biotopu direktīvu, un lasis ir noteikts par Taivi ĪADT īpašo iezīmi. Piesārņojuma līmenis visās trīs upēs ir ļoti zems, un tām ir piešķirta “A” pakāpe, kas norāda, ka upēs ir “dabiskas ekosistēmas un iespējama ļoti laba lašu un karpu dzimtas zivju zveja.” Upes ūdens augstā kvalitāte un tas, ka zvejā ar pītām laivām tiek noķertas atsevišķas zivis (nevis daudzas zivis vienlaikus), nodrošina to, ka šajā zvejā laši tiek iegūti nevainojamā stāvoklī, kas uzlabo to garšas īpašības.

Zveja ar pītām laivām ir sens migrējošu zivju zvejas veids, un tā ir vienīgā likumīgā zvejas metode šajās Velsas upēs, kurās drīkst nozvejot lašus un pēc tam tos pārdot. Tā ir sena amata prasme, kas reģistrēta 11. gadsimtā un kā dzīva tradīcija ir saglabājusies līdz pat 21. gadsimtam. Lai gan pītās laivas reiz tika plaši izmantotas visā Velsā, nu tās izmanto tikai Tāfā, Taui un Taivi. Šīs trīs upes ir vienīgā vieta Eiropā, kur joprojām notiek zveja ar pītām laivām. Viens no zvejniekiem, kas mūsdienās ar pītu laivu zvejo Taui upē, nāk no ģimenes, kura šajā upē ar pītām laivām zvejo jau vairāk nekā 300 gadu. Pītās laivas ir mazas ovālas laivas, kurām šķērsām pārlikts dēlis kalpo par sēdekli. Tās ir darinātas ar rokām no ošu un kārklu klūgām, un tām ir groza konstrukcija. Katrā pītajā laivā ir viens zvejnieks, kas vada laivu ar vienrokas airi. Zvejā ar pītām laivām vienlaikus darbojas laivu pāris, starp kurām ir nostiepts tīkls. Zveja notiek galvenokārt naktī, lai laši nevarētu redzēt ēnu, ko met pītā laiva vai tīkls, kas tiek virzīts tiem pretī, kad laši atgriežas savā nārsta vietā. Zveja ar pītām laivām tiek stingri regulēta, proti, zvejot drīkst tikai konkrētos bēguma un plūdmaiņu apgabalos. Zvejas vietu robežas ir noteiktas zvejas nolikumos. Visiem zvejniekiem, kuri zvejo ar pītām laivām, ir jāsaņem licence, un šajā zvejā izmantotos tīklus reglamentē tiesību akti.

Laši uz nārsta vietām dodas, peldot tuvu upes gultnei un sekojot upes kontūrām. Zvejnieki gadsimtu gaitā ir uzkrājuši šīs zināšanas. Tīklu velk pa upes gultni, izmantojot nelielas svina gremdes. Tīklā iekļūst zivis, kas peld ne augstāk kā 18 collas virs upes gultnes, bet zivis, kas peld lielākā attālumā no grunts, nozvejotas netiek. Pludiņu virve notur tīkla augšmalu uz priekšu izliektā pozīcijā, un abas pītās laivas notur tīklu atvērtu. Viena no svarīgākajām prasmēm, kas saistīta ar zveju ar pītām laivām un tīklu izgatavošanu, ir unikālā gremžu sistēma, kas nosaka pie tīkliem piestiprināmo svina gremžu skaitu un svaru. Gremžu sistēma ir sarežģīta, un tās pamatā ir Fibonači skaitļu sekvence. Šo prasmi apgūst praksē un nodod no paaudzes paaudzē.

Ir aizliegts zvejot un pēc tam pārdot lašus, kas šajās upēs ir iegūti ar jebkādu citu metodi, nevis zvejā ar pītām laivām. Tas palīdz nodrošināt visu ar pītām laivām nozvejoto lašu uzraudzību un izsekojamību.

Makšķerēšanas sezona (tikai sporta nolūkā) sākas un beidzas vēlāk nekā sezona, kurā izmanto pītās laivas.

Ar makšķeri izvilktie laši ilgāk ir atradušies upes dubļos un sanešos, tāpēc šādām zivīm ir dūņaināka garša, turklāt krītošās lapas nereti iekrāso zivis, kamēr tās nekustīgi guļ lāmās. Zivju pasivitāte veicina to enerģijas rezervju izsīkšanu.

5.2. Produkta specifika

Laši West Wales Coracle Caught Salmon ir migrējošas savvaļas zivis, kuras spēj dzīvot gan saldūdens upēs, gan jūrā. Dažus pirmos gadus laši dzīvo un nārsto Taivi, Tāfā un Taui. Katru gadu agrā pavasarī tie migrē uz jūru, lai tur barotos un augtu. Aptuveni pēc diviem gadiem tie atgriežas trīs dzimtajās Rietumvelsas upēs, lai nārstotu. Pateicoties migrācijas laikā nopeldētajam attālumam un jūrā pieejamajām barošanās vietām, kurās atrodama ļoti kvalitatīva barība, muskuļu tonuss savvaļas lašiem ir daudz labāks nekā saimniecībās audzētiem lašiem. Barodamies jūrā, laši uzkrāj enerģijas rezerves.

Migrācijas laikā attīstās muskuļu tonuss, un tā rezultātā veidojas blīva konsistence un stingra gaļa bez pārmērīga tauku slāņa. Šīs īpašības palīdz saglabāt zvejas metode, kas nodrošina to, ka zivis tiek nozvejotas izcilā stāvoklī, proti, bēguma laikā upes plūdmaiņu ūdeņos, tiklīdz tās ir iepeldējušas upju sistēmā un pirms tās ir ilgu laiku pasīvi uzturējušās upes vidē un to rezerves ir izsīkušas. Tas palīdz nodrošināt to, ka lašiem West Wales Coracle Caught Salmon ir maiga, izteikta, spēcīga, saldena, svaiga garša ar delikātu eļļas niansi, kas nav uzmācīga, un stingra gaļa ar blīvu konsistenci.

Zvejā ar pītām laivām izmanto mezglota linuma tīklus, kuru acis nav mazākas par 10 cm, un tas nozīmē, ka mazāki laši izkļūst no tīkla un tiek nodrošināta zvejas ilgtspēja. Turpretī Skotijas savvaļas lašus Scottish Wild Salmon drīkst zvejot ar tīkliem, kuru linuma acu izmērs nav mazāks par 9 cm, un makšķerējot var iegūt arī mazākus lašus.

5.3. Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

AĢIN pieteikums pamatojas uz specifiku, kas piemīt šim unikālajam produktam, kura raksturīgās īpašības ir saistītas ar šādiem faktoriem:

— to saldūdeņu kvalitāti, kuros zivis nāk pasaulē un atgriežas, lai vairotos,

— migrācijas ceļu, kuru savvaļas zivis nopeld, būdamas jūrā,

— jūrā pieejamajām barošanās vietām, kurās atrodama ļoti kvalitatīva barība, – zivis barojas, tikai būdamas jūrā, un tieši tur veidojas to enerģijas rezerves, kas uzkrājas muskuļaudu olbaltumvielu veidā,

— faktu, ka zveja ar pītām laivām ir unikāla tradicionāla zvejas metode, ar kuru zivis tiek nozvejotas pa vienai nevainojamā stāvoklī, tiklīdz tās no jūras ir iepeldējušas upju sistēmā un pirms to enerģijas rezerves ir izsīkušas. Tā kā zivis tiek nozvejotas nevainojamā stāvoklī, tiek nodrošināts unikālais zivju svaigums, un nereti uz zivju ķermeņa joprojām ir redzamas jūras utis. Zvejnieki, kas zvejo ar pītām laivām, stāsta, ka lašiem piemīt izteikta smarža, kas atgādina svaigus arbūzus.

Iepriekšminētie faktori palīdz nodrošināt to, ka šīs zivis ir nevainojams, svaigs produkts ar stingru gaļu un izcilas kvalitātes muskuļaudiem, ar augstu muskuļaudu olbaltumvielu un eļļas saturu, taču bez pārmērīga tauku slāņa. Šīs īpašības atspoguļojas zivju garšas īpašībās, jo termiski apstrādātiem lašiem ir izteikta, spēcīga, svaiga, saldena garša ar delikātu eļļas niansi un stingra gaļa ar blīvu konsistenci.

Lai gan pītās laivas reiz tika plaši izmantotas visā Velsā, nu tās izmanto tikai Rietumvelsas upēs Tāfā, Taui un Taivi. Viena ģimene, kas mūsdienās ar pītām laivām zvejo Taui upē, ar šādu zveju nodarbojas jau vairāk nekā 300 gadu.

Zveja ar pītām laivām Velsā tiek piekopta jau kopš 19. gadsimta. Tā ietver daudzas prasmes, kas tiek nodotas no paaudzes paaudzē, piemēram, pīto laivu izgatavošana, tīklu izgatavošana, zināšanas par to, kurās plūdmaiņu vietās zvejot, spēja “lasīt” upi un ņemt vērā tādus faktorus kā upes dziļums, plūdmaiņas un vēja apstākļi. Zveja ar pītām laivām prasa lielu stūrēšanas un navigācijas prasmi un precizitāti, jo vienlaikus jākontrolē tīkla pozīcija un jāsaglabā peldspēja. Prasmi vēl vairāk izceļ fakts, ka zveja ar pītām laivām notiek galvenokārt naktī. Tradicionāli pītās laivas tiek darinātas ar rokām no ošu un kārklu klūgām, un tām ir groza konstrukcija. Lai gan pīto laivu konstrukcija un izgatavošanas metode gadsimtiem ilgi ir palikusi nemainīga, modernu materiālu izstrāde tagad ir pavērusi iespējas to konstrukcijā izmantot katūnu, buraudeklu un stiklšķiedru.

Laši West Wales Coracle Caught Salmon ir atzīts kvalitatīvs produkts, kas ir sinonīms apgabala kulinārajam mantojumam un pārtikas kultūrai un ko izmanto daudzi šefpavāri un gastronomi. Pīto laivu zvejas sezonā zivis kā sezonāls produkts regulāri parādās ēdienkartēs slavenos vietējos sabiedriskās ēdināšanas uzņēmumos, un tās ir iecienījuši gan vietējie iedzīvotāji, gan tūristi. Laši tiek arī kūpināti un izmantoti ēdienu gatavošanā, piemēram, terīnēs. Šos produktus patlaban pārdod prestižos pārtikas veikalos Londonā un visā Apvienotajā Karalistē.

Kūpinātus lašus West Wales Coracle Caught Salmon tagad tirgo tādu Londonas veikalu pārtikas nodaļās kā Harrods un Fortnum and Mason.

Saimons Raits (Simon Wright), Good Food Guide pārtikas kritiķis:

“Šajā Velsas daļā atrodami daudzi izcili pārtikas produkti, taču es nešaubos, ka laši West Wales Coracle Caught Salmon ar savu lielisko muskuļu tonusu un svaigo, stingro gaļu ir patiešām unikāls produkts, kas daudzējādā ziņā ietekmē pārtikas kultūru reģionā. Runa nav tikai par garšu, kura ir nesalīdzināma, bet gan par stāstu, tradīcijām un vēsturi, kas to vēl papildina.”

Termiski apstrādātiem vai kūpinātiem lašiem West Wales Coracle Caught Salmon ir bagātīga garša, blīva, stingra konsistence, tumši sārta/sarkana krāsa un zems tauku saturs. Savvaļas izcelsmes dēļ zivju krāsa var nedaudz atšķirties.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 7. punkts)

https://www.gov.uk/government/publications/protected-food-name-west-wales-coracle-caught-salmon-pgi

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(*) Aizstāta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Regulu (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām.