ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
7.

nosoda to, ka netika veikta nekāda neatkarīga izmeklēšana attiecībā uz policijas un VDK dienestu brutālo spēka pielietošanu pret protestētājiem vēlēšanu dienā, it īpaši tādēļ, ka Baltkrievija noraidīja 14 ES dalībvalstu aicinājumu izveidot faktu vākšanas misiju cilvēktiesību jautājumos EDSO aizbildnībā, lai izmeklētu pret opozīciju vērstos masveida represīvos pasākumus pēc 2010. gada decembra vēlēšanām; atzinīgi vērtē Komitejas, kas izveidota, lai starptautiskā līmenī kontrolētu situāciju cilvēktiesību jomā Baltkrievijā, īpašā referenta Dr. Neil Jarman starpposma ziņojumu un pauž sašutumu par to, ka Minskā atkal tikuši aizturēti cilvēktiesību aizstāvji no dažādām EDSO dalībvalstīm;
39.

uzsver pētniecības infrastruktūras objektu nozīmīgo lomu un īpaši norāda, ka to celtniecība un finansējums (pamatojoties uz ESFRI sarakstu un ietverot arī laboratoriju iekārtu un instrumentu uzstādīšanu un to apkopi) ir jāsaskaņo labāk un jāfinansē no vairākiem avotiem: Septītās pamatprogrammas, Eiropas Investīciju bankas instrumentiem, struktūrfondiem un valsts un reģionālā līmeņa politikas virzieniem; uzskata, ka ir jānovērš vienu un to pašu infrastruktūras objektu celtniecība dažādās dalībvalstīs un ka ir jāveicina brīvas iespējas izmantot pētniecības infrastruktūras objektus, pamatojoties uz izcilības kritēriju; prasa, īstenojot Septīto pamatprogrammu, palielināt pētniecības infrastruktūras finansējumu, it īpaši jomās, kurās izredzes radīt ES pievienoto vērtību ir vislielākās;
F.

tā kā daļa no plaša mēroga un sistemātiska izvarošanas un seksuālas verdzības noziegumiem ir atzīta Ženēvas Konvencijā kā noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi, kuru izdarītāji būtu jātiesā Starptautiskajā Krimināltiesā; tā kā izvarošana tagad arī ir atzīta par vienu no genocīda noziegumiem, ja tā veikta ar mērķi pilnīgi vai daļēji iznīcināt konkrētu cilvēku grupu; tā kā ES ir jāatbalsta centieni izbeigt to noziedznieku nesodāmību, kuri vainojami seksuālajā vardarbībā pret sievietēm un bērniem;
23.

norāda, ka no ekoloģiskā viedokļa Viduseiropa un Dienvidaustrumeiropa ir viena no bagātīgākajām, bet vienlaikus arī viena no trauslākajām Eiropas teritorijām, kam raksturīga ekoloģiski sarežģīta un ļoti vērtīga ekosistēma, kurai tādēļ vajadzīga augsta līmeņa aizsardzība; atzinīgi vērtē Eiropas stratēģijas Donavas reģionam mērķi radīt dzīvei piemērotu, ilgtspējīgu un vienlaikus attīstītu un pārtikušu Donavas reģionu, pārvaldot tādus vides riskus kā plūdi un rūpnieciskais piesārņojums, saglabājot ūdens rezervju kvalitāti un kvantitāti un gādājot par to ilgtspējīgu izmantošanu, nosargājot bioloģisko daudzveidību, ainavas un gaisa un augšņu kvalitāti; uzsver, ka vides aizsardzība Donavas baseinā ir nozīmīgs faktors, kam būtu jāstimulē atbildīga lauksaimniecības un lauku attīstība šajā reģionā; prasa uzlabot ekoloģisko stāvokli Donavā un veikt pasākumus, kuri samazinātu piesārņojumu un novērstu naftas un citu toksisku un kaitīgu vielu turpmāku ieplūdināšanu; uzsver, ka labs ekoloģiskais stāvoklis Donavā ir priekšnoteikums visai cilvēka darbībai šīs upes tuvumā, un iesaka īpašu uzmanību pievērst uzdevumiem vides jomā;
45.

aicina Komisiju un Padomi steidzami izstrādāt un īstenot stratēģiju, lai līdz 2012. gadam uz pusi samazinātu bērnu nabadzības rādītājus un kopumā pārtrauktu nabadzības spirāli, ņemot vērā to, ka pastāv augsts risks bērniem no vecākiem mantot paliekošu nabadzību, kas varētu būtiski nelabvēlīgi ietekmēt viņu bērnu izredzes uz labāku dzīvi; tādēļ uzsver, ka ir jāintegrē individuālās bērnu tiesības visos ES politikas virzienos un pasākumos, lai pārraudzītu un novērtētu veiktos pasākumus bērnu nabadzības izskaušanā, noteiktu un izstrādātu prioritāras darbības, veicinātu datu vākšanu un pilnveidotu kopīgos rādītājus ES līmenī; uzskata, ka šajā sakarībā ir būtiski sekmēt vientuļā vecāka iekļūšanu un atgriešanos darba tirgū, kā arī sociālos pabalstus vienvecāka ģimenēm, lai risinātu problēmas, vienlaikus nodrošinot arī konkrētu atbalstu daudzbērnu ģimenēm; uzskata, ka bērniem no nabadzīgām mājsaimniecībām, kurās neviens nestrādā, ir jāsaņem īpaša uzmanība un atbalsts, lai novērstu nabadzību nākotnē;
18.

atgādina dalībvalstīm par to apņemšanos ievērot šos Eiropas standartus un iesaka tām sniegt atbilstošu, samērīgu un stabilu finansējumu sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem, lai ļautu tiem pildīt to uzdevumus, garantētu to politisko un ekonomisko neatkarību un palīdzētu veidot integrētu, uz informāciju un zināšanām balstītu sabiedrību, kurā visiem ir pieejami dažādus viedokļus pārstāvoši un kvalitatīvi plašsaziņas līdzekļi;
—

ņemot vērā ES Enerģētikas un klimata pārmaiņu tiesību aktu paketi, kas sastāv no Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulas (EK) Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem, Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvas 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvas 2009/29/EK, ar ko Direktīvu 2003/87/EK groza, lai uzlabotu un paplašinātu Kopienas siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu, Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvas 2009/30/EK, ar ko groza Direktīvu 98/70/EK attiecībā uz benzīna, dīzeļdegvielas un gāzeļļas specifikācijām un ievieš mehānismu autotransporta līdzekļos lietojamās degvielas radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas kontrolei un samazināšanai, groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz tās degvielas specifikācijām, kuru lieto iekšējo ūdensceļu kuģos, un atceļ Direktīvu 93/12/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvas 2009/31/EK par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un grozījumiem Padomes Direktīvā 85/337/EEK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvās 2000/60/EK, 2001/80/EK, 2004/35/EK, 2006/12/EK, 2008/1/EK un Regulā (EK) Nr. 1013/2006, kā arī no Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Lēmuma Nr. 406/2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (3),
14.

norāda, ka saskaņā ar ES Statistikas biroja datiem valsts budžeta deficīts Eiropas Savienībā ir palielinājies no 2,3 % 2008. gadā līdz 7,5 % 2010. gadā un euro zonā — attiecīgi no 2 % līdz 6,3 %, valsts parāds Eiropas Savienībā palielinājies no 61,6 % no IKP 2008. gadā līdz 79,6 % 2010. gadā, euro zonā — attiecīgi no 69,4 % līdz 84,7 %, divos gados likvidējot dažu dalībvalstu gandrīz divdesmit gadu centienus konsolidēt budžetu; pauž nožēlu par šo atpakaļslīdi, jo tā būtiski apgrūtinās bezdarba un demogrāfisko problēmu risināšanu;
O.

tā kā satelītattēli un dažādi ziņojumi, ko snieguši pārbēdzēji no Ziemeļkorejas, apliecina to, ka KTDR darbojas vismaz sešas koncentrācijas nometnes ar vairāk nekā 150 000 politiskajiem ieslodzītajiem un ka tad, ja pieskaita visu pārējo kategoriju ieslodzītos, kā piemēram, piespiedu kārtā repatriētie no ĶTR, ieslodzījuma vietās atrodas apmēram 200 000 cilvēku;
11.

atgādina, ka “Bāzele II” vienošanās un tās gaidāmā pārskatīšana ir pasākumi, kam jākļūst par pasaules mēroga standartu; tādēļ pauž dziļu satraukumu par to, ka dažādos reaģējot uz krīzi pieņemtos valstu tiesību aktos iekļautie ierobežojumi (it īpaši tie, kas iekļauti ASV t. s. Volstrītas reformā un Patērētāju aizsardzības likumā, ierobežojot ārējo reitingu atzīšanu) varētu nopietni apdraudēt šī vispasaules standarta vienotu piemērošanu; tādēļ mudina Bāzeles komiteju un Komisiju rūpīgi izvērtēt šos tiesību aktus un to ietekmi uz “Bāzele II” īstenošanu un sarunām par “Bāzele II” pārskatīšanu, kā arī mudina Komisiju ziņot Parlamentam par rezultātiem;
D.

tā kā — neraugoties uz to, ka vēl nav iespējams novērtēt EGF darbību pēc regulas pārskatīšanas, jo par pieteikumiem, kas iesniegti kopš 2009. gada maija, vēl nav pieņemts lēmums vai arī tie pašlaik tiek izpildīti, — jau var apgalvot, ka būtiski palielinājies EGF atbalsta saņemšanas pieteikumu skaits, kas apliecina veikto izmaiņu lietderību; tā kā laikposmā no 2009. gada maija līdz 2010. gada aprīlim iesniegto pieteikumu skaits ir palielinājies no 18 līdz 46, pieprasītā atbalsta apjoms — no EUR 80 miljoniem līdz 197 miljoniem, pieteikumus iesniegušo dalībvalstu skaits — no 8 līdz 18, atbalstāmo darba ņēmēju skaits ir gandrīz divkāršojies (palielinājies par 36 712 personām) un attiecīgo ekonomikas nozaru loks ir būtiski paplašinājies;
40.

aicina jaunattīstības valstis vismaz 15 % no to valsts budžeta piešķirt veselības aprūpei un uzlabot to veselības aprūpes sistēmas;
10.

mudina, lai Komisija ne tikai mobilizē ESSF, bet ir arī atvērta un elastīga, rīkojot sarunas ar valsts un reģionālajām iestādēm par to reģionālo rīcības programmu pārskatīšanu periodam no 2007. gada līdz 2013. gadam, kuras finansē no ERAF, ESF un Kohēzijas fonda; aicina Komisiju minēto pārskatīšanu sākt pēc iespējas ātrāk;
D.

tā kā informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) nozare patērē apmēram 8 % enerģijas un rada 2 % no Eiropas oglekļa emisijām (1,75 % rodas no IST produktu un pakalpojumu lietošanas un 0,25 % no to ražošanas), un tās radīto oglekļa emisiju daudzums strauji palielinās;
3.

mudina Komisiju novērtējumā rūpīgi apsvērt šādus aspektus: a) iepriekšējo finanšu darījumu nodokļa piemērošanas pieredzi, jo īpaši saistībā ar nodokļu apiešanas praksi un kapitāla pārvietošanu vai pakalpojumu sniegšanu alternatīvās vietās, sevišķu uzmanību pievēršot šādu nodokļu ietekmei uz privātiem ieguldītājiem un MVU; b) priekšrocības un trūkumus, kādi būtu, ja finanšu darījumu nodokli ieviestu tikai Eiropas Savienībā, salīdzinot ar šāda nodokļa ieviešanu globālā mērogā un ņemot vērā pašreizējo situāciju; c) būtisku ieņēmumu uzkrāšanas potenciālu, salīdzinot ar citiem nodokļu ieņēmumu avotiem, iekasēšanas izmaksām un ieņēmumu sadali starp valstīm; d) to, ka, novērtējot potenciālos finanšu darījumu nodokļu ieņēmumus globālā vai Eiropas mērogā, jāņem vērā dažādie modelēšanas varianti, nosakot darījumu izmaksu pieaugumu visos tirgos, uz kuriem šādas izmaksas varētu attiekties (reglamentēti vērtspapīru darījumi, klātienes darījumi tirdzniecības vietā), un uz uzņēmumu darījumiem (Business to Business (B2B)) un uzņēmumu darījumiem ar patērētāju (Business to Consumers (B2C)); e) to, ka novērtējumā jāņem vērā arī dažādo iespējamo variantu ietekme uz cenu līmeņiem un stabilitāti īstermiņā un llgtermiņā, kā arī uz finanšu darījumiem un likviditāti; f) kā modelēt finanšu darījumu nodokli, lai mazinātu nevēlamo blakus ietekmi, kas parasti saistīta ar netiešajiem nodokļiem kapitāla piesaistīšanas jomā; g) cik lielu ieguldījumu finanšu darījumu nodoklis sniegs finanšu tirgu stabilizācijā, novērtējot tā ietekmi uz pārmērīgu tirdzniecību un spekulāciju ar īstermiņa vērtspapīriem un uz pārredzamību; h) vai finanšu darījumu nodoklis varētu novērst turpmākās finanšu krīzes, ar nodokli apliekot atsevišķus “nevēlamo” darījumu veidus; šie veidi jānosaka Komisijai;
M.

tā kā — ja kāda dalībvalsts to uzskata par vajadzīgu, it īpaši ņemot vērā gaidāmās publicitātes kampaņas — SOLVIT veiktspēja būtu jāpalielina, lai izvairītos no darbinieku trūkuma problēmām;
5.

atkārto, ka pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā 2009. gada 1. decembrī ir būtiski mainījusies ES nostāja tiesiskajā ziņā un ka ES arvien lielākā mērā būtu jākļūst par politisku kopienu ar kopīgām vērtībām un principiem; tāpēc atzinīgi vērtē ES pamattiesību aizsardzības jauno daudzpakāpju sistēmu, kura izveidojusies no vairākiem avotiem un kuru īsteno, izmantojot dažādus mehānismus, tostarp juridiski saistošo Hartu, un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā nodrošinātās tiesības, kuras izriet no Savienības pienākuma pievienoties šai konvencijai, kā arī tiesības, kas pamatojas uz dalībvalstu konstitucionālajām tradīcijām un to interpretāciju saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas un Eiropas Savienības Tiesas praksi;
2.

uzsver, ka ikvienam cilvēkam ir tiesības uz pietiekamu, drošu un uzturvielām bagātu pārtiku; aicina izskaust badu pasaulē un norāda, ka patiesai cīņai ar badu būtu nepieciešams izstrādāt visaptverošus politikas virzienus, ar kuriem sekmēt ilgtspējīgas lauksaimniecības un pārtikas ražošanas sistēmas, lai palielinātu jaunattīstības valstu spēju nodrošināt ar pārtiku to iedzīvotājus; aicina valstis īstenot FAO“Brīvprātīgās pamatnostādnes, lai pakāpeniski īstenotu tiesības uz pienācīgu pārtiku saistībā ar valstu nodrošinātību ar pārtiku”, un atbalsta tādu pamatnostādņu praktisku piemērošanu, kas ir balstīta uz līdzdalības, pārredzamības un pārskatabildības principiem; atzinīgi vērtē Romas augstākā līmeņa sanāksmē principā pieņemtās saistības, taču pauž vilšanos par konkrētu finansiālu saistību trūkumu un to, ka sanāksmi apmeklēja maz G8 grupas valstu augsta līmeņa pārstāvju; šajā sakarā aicina visas dalībvalstis divkāršot savas saistības pirmā Tūkstošgades attīstības mērķa sasniegšanai (līdz 2015. gadam uz pusi samazināt to iedzīvotāju skaitu, kuri cieš badu) un noteikt mērķi izskaust badu un nepietiekamu uzturu pasaulē līdz 2025. gadam vai, ja to neizdodas panākt — līdz citam iespējami drīzam laikam;
14.

pauž nožēlu, ka daudzi no šiem mežu ugunsgrēkiem ir sākušies ļaunprātīgas dedzināšanas dēļ, un pauž īpašas bažas, ka Eiropā pieaug to mežu ugunsgrēku skaits, kas izraisīti noziedzīgu ļaunprātīgas dedzināšanas nodarījumu rezultātā; tāpēc aicina dalībvalstis sodīt, kā arī piemērot stingrākus sodus par noziedzīgiem nodarījumiem, kuru rezultātā tiek nodarīts kaitējums videi, un jo īpaši tiem, kas ir mežu ugunsgrēku cēlonis, un uzskata, ka ātra un efektīva izmeklēšana, lai noteiktu atbildību, pēc kuras seko atbilstīgs sods, atturētu no nolaidīgas un tīši ļaunprātīgas rīcības;
7.

uzskata, ka EĀDD kā sui generis dienests no organizatoriskā un budžetārā viedokļa ir jāiekļauj Komisijas administratīvajā struktūrā, jo tādējādi tiktu nodrošināta pilnīga pārredzamība; uzskata, ka lēmumam par EĀDD izveidi, izmantojot PV/AP vadības pilnvaras, juridiski saistošā veidā ir jānodrošina, ka šim dienestam — kā paredzēts Lisabonas līgumā — ārpolitikas (KĀDP un KDĀP) tradicionālajās jomās saistoši ir Padomes lēmumi, bet kopējo ārējo attiecību jautājumos — Komisāru kolēģijas lēmumi; uzskata, ka EĀDD ir jāveido šādi: a) visiem EĀDD darbiniekiem ir jābūt ar vienādu pastāvīgā vai pagaidu darbinieka statusu un vienādām tiesībām un pienākumiem neatkarīgi no tā, kas viņus ir norīkojis, piemēram, nevajadzētu būt atšķirībām starp pagaidu darbiniekiem un ierēdņiem attiecībā uz viņu pienākumiem vai viņu vietu struktūrshēmā; tā kā darbiniekus norīko dažādas iestādes, pagaidu darbinieku statusam ir jāpiemēro Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumi ar nosacījumu, ka iestādes, kas ir viņu pamata darbavieta, viņus darbā Eiropas Ārējās darbības dienestā norīko dienesta interesēs; b) iecēlējinstitūcijas pilnvaras attiecībā uz EĀDD ir jāpiešķir PV/AP, nodrošinot, ka dienesta instrukcijas tiek noteiktas saskaņā ar pienākumiem, kas izriet no Līguma, un ka PV/AP pieņem lēmumus par darbinieku iecelšanu amatā, paaugstināšanu un dienesta attiecību pārtraukšanu; c) saistībā ar instrukcijām, kas izriet no Līgumos noteiktajiem pienākumiem, EĀDD darbiniekiem ir jābūt noteiktā mērā objektīvi neatkarīgiem, lai dienests varētu optimāli veikt savus pienākumus; šādu neatkarību varētu nodrošināt, darbiniekus ieceļot amatā uz noteiktu laiku, piemēram, pieciem gadiem, ar iespēju pagarināt šo laikposmu, ko varētu saīsināt tikai tad, ja attiecīgais darbinieks izdarījis darba pienākumu pārkāpumus; d) pēc analoģijas ar precedentiem (5) atbildība par pienākumiem, ko veic iecēlējinstitūcija attiecībā uz EĀDD personāla vadību un to PV/AP lēmumu īstenošanu, kuri attiecas uz iecelšanu amatā, paaugstināšanu un dienesta attiecību pagarināšanu vai pārtraukšanu, ir jāpiešķir attiecīgajam Komisijas ģenerāldirektorātam; e) valstu diplomātisko dienestu darbinieku norīkošana darbā EĀDD ir jāuzskata par karjeras attīstības sastāvdaļu minētajos dienestos; f) lēmumā par EĀDD izveidi ir jāparedz dienesta organizatoriskā struktūra un jāparedz, ka amatu saraksts ir jāpieņem kā daļa no Komisijas budžeta (administratīvie izdevumi) ikgadējā budžeta procedūrā, lai dienestu varētu veidot strukturēti, ievērojot konkrētas vajadzības; g) izveidojot EĀDD, ir nepieciešams pielāgot Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (6), kā paredzēts tā 4. punktā un II daļas G punktā;ir stingri jāievēro darbības un administratīvo izdevumu sadalījuma princips (Finanšu regulas (7) 41. panta 2. punkts); h) PV/AP katrā atsevišķā gadījumā atkarībā no konkrētā situācijā veicamiem pienākumiem ir jāpieņem lēmums par aizstājēju savas prombūtnes laikā;
C.

tā kā, lai gan ir ieviesta konkrēta Eiropas stratēģija nanotehnoloģiju jomā un Eiropas Kopienas Septītajai pamatprogrammai pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumiem (2007.–2013. g.) (7. PP) ir attiecīgi piešķirti apmēram EUR 3 500 000 000 pētījumiem nanozinātņu jomā, Eiropas Savienība atpaliek no galvenajiem pašreizējiem konkurentiem, proti, Amerikas Savienotajām Valstīm, Japānas un Dienvidkorejas, kas veic vairāk nekā pusi no visiem ieguldījumiem un kam kopā pieder divas trešdaļas no pasaules līmenī reģistrētiem patentiem;
A.

tā kā saskaņā ar Pasaules veselības organizācijas (PVO) apkopotajiem datiem no 100 līdz 140 miljoniem sieviešu un meiteņu visā pasaulē ir cietušas no dzimumorgānu apgraizīšanas un saskaņā ar PVO un ANO Iedzīvotāju fonda datiem katru gadu apmēram 2–3 miljoni sieviešu ir potenciāli pakļautas riskam ciest no šīs prakses un tās ārkārtīgi smagajām sekām uz veselību;
83.

pauž nožēlu, ka Komisijas priekšlikums ieguldīt līdzekļus Eiropas energosistēmu starpsavienojumu izveidē un platjoslas infrastruktūras projektos ir bijis veltīgs, jo netika panākta vienošanās ar Padomi pretēji Eiropadomes gribai, kas izteikta 2008. gada decembrī; uzskata, ka ES budžets ir jāizmanto ekonomikas krīzes risināšanai, liekot lietā atbilstīgus pasākumus, kas paredzēti Iestāžu nolīgumā, un aicina Padomi iespējami drīz apspriest ar Parlamentu alternatīvus priekšlikumus; uzskata, ka izmantot var tikai tās rezerves, kas jau apstiprinātas, un to nevar darīt, atsaucoties uz paredzētajām vajadzībām turpmākajos budžeta gados; atgādina, ka līdzekļu pārvietošana var negatīvi ietekmēt pašreizējos politikas virzienus; uzskata, ka termiņa vidusposma pārskats ir pēdējā iespēja reaģēt uz ekonomikas krīzi; norāda, ka šis atveseļošanas plāns, ja to apstiprinās, būtiski ietekmēs 2009. gada budžetu; atgādina Komisijai, ka tās priekšlikums ir indikatīvs un atkarīgs no likumdevēju iestāžu apstiprinājuma; aicina sniegt plašāku informāciju par katra projekta izstrādes stadiju, lai nodrošinātu ātru īstenošanu, kā arī sniegt novērtējumu par projektu īstermiņa ietekmi uz nodarbinātību un visas ES ekonomikas izaugsmi un aicina sniegt konkrētus skaitļus par īstenošanu, it īpaši finanšu plānu; norāda, ka ES izdevumiem jaunajos enerģētikas projektos, kuri saskaņā ar pašreizējo ES finanšu shēmu ir jāierobežo, jābūt vērstiem uz projektiem, ko var ātri sākt īstenot un kas var palīdzēt sasniegt Eiropas Savienības 2020. gada mērķus klimata pārmaiņu politikas jomā, it īpaši uz enerģijas taupīšanas un energoefektivitātes projektiem, kā arī ieguldījumiem atjaunīgās enerģijas tīklos;
5.

uzsver, ka, lai gan atsevišķās dalībvalstīs romu jauniešu proporcija vidējās un augstākās izglītības jomā ir palielinājusies, viņu kvalifikācijas līmenis joprojām ļoti atpaliek no ES vidējā līmeņa; norāda uz nesaderību starp darbaspēka trūkumu, no vienas puses, un augstu bezdarba līmeni, kas saistīts ar romu prasmju zemo līmeni, no otras puses; tādēļ prasa, lai dalībvalstis un ES atbalsta romus, par prioritāti nosakot viņu kvalifikācijas līmeņa paaugstināšanu; vērš uzmanību uz to, ka formālas kvalifikācijas trūkuma gadījumā romu stāvokli darba tirgū var uzlabot, izstrādājot sistēmu praktisku iemaņu atzīšanai;
AA.

tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 2006. gadā 33,5 % jēlnaftas Es importēja no Krievijas, 15,8 %- no Norvēģijas un 27 % - no arābu valstīm un tā kā 42 % gāzes ES importēja no Krievijas, 24,2 % - no Norvēģijas un 25,9% - no arābu valstīm,
4.

uzskata, ka iestāžu darba grupas darba programmā jāietver arī šādi uzdevumi: — jānosaka jomas par kurām Komisijai līdz 2009. gada beigām jāveic horizontālais novērtējums; — jānosaka objektīvi kritēriji, uz kuriem pamatojoties varētu novērtēt aģentūru izveides nepieciešamību, ņemot vērā iespējamus alternatīvus risinājumus; — regulāri, koordinēti un saskaņoti jānovērtē aģentūru darbs un sasniegtie rezultāti, tostarp jāveic arī ārējais novērtējums, analizējot izmaksas un ieguvumus; — jāizvērtē, vai izmaksu ziņā aģentūru izveide ir izdevīgāka nekā attiecīgo uzdevumu uzticēšana Komisijas dienestiem; — jānovērtē iespējamais ieguvumu zaudējums gadījumā, ja noteiktas darbības veiks nevis Komisijas dienesti, bet gan regulatīvās aģentūras; — jāīsteno aģentūru pārredzamības palielināšanas pasākumi, it īpaši tuvinot to būtiskākās strukturālās iezīmes; — jānosaka aģentūru neatkarības un pārraudzības pakāpe, it īpaši Komisijas atbildības veids un apjoms attiecībā uz šo aģentūru darbībām, ņemot vērā to, ka Komisijas atbildības apjoms nevar būt lielāks par tās faktisko ietekmi uz aģentūru darbību; — jāieceļ Padomes un Komisijas pārstāvji aģentūru uzraudzības iestādēs un jāuzklausa kandidāti Eiropas Parlamenta atbildīgajā komitejā; — jāieceļ aģentūru izpildpersonāls, it īpaši to direktorus, un jāprecizē Eiropas Parlamenta loma šajā procedūrā; — uz aģentūrām jāattiecina standarta pieeja par to darbību izklāstu attiecīgajā finanšu gadā, kā arī par pārskatiem un ziņojumiem par budžeta un finanšu pārvaldību; — jānosaka standarta prasība visu aģentūru direktoriem sagatavot un parakstīt ticamības deklarāciju, vajadzības gadījumā ierakstot atrunas; — visām aģentūrām un decentralizētām struktūrām jāpiemēro saskaņots paraugs, skaidri nodalot: — plašam lasītāju lokam domātu gada ziņojumu par iestādes darbībām, darbu un sasniegumiem, — finanšu pārskatus un ziņojumu par budžeta izpildi, — darbības pārskatu atbilstoši Komisijas ģenerāldirektoru darbības pārskatiem, — iestādes direktora parakstītu ticamības deklarāciju kopā ar visām atrunām vai apsvērumiem, kam, pēc direktora ieskatiem, būtu jāpievērš budžeta izpildes apstiprinātājas iestādes uzmanība; — jādefinē principi, uz kuriem pamatojoties nosaka, vai un cik lielā mērā aģentūru finansēšanai jāizmanto maksas un maksājumi; — pastāvīgi jāpārbauda, vai pašreizējās aģentūras joprojām ir nepieciešamas, un jāizstrādā kritēriji, lai noteiktu, vai regulatīvā aģentūra ir izpildījusi tai doto uzdevumu un vai tās darbību var izbeigt;
G.

tā kā mežu izciršana rada aptuveni 20 % no kopīgajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, veicinot aptuveni 13 miljonu hektāru tropisko mežu zudumu ik gadu; un tā kā mežu izciršana tropos ir nopietns drauds bioloģiskajai daudzveidībai un vairāk nekā miljarda nabadzīgu cilvēku iztikai, kuri dzīvo šajos mežos un pārtiek no to sniegtajām iespējām;
N.

tā kā FRONTEX uzsāka jūras misiju gar to dalībvalstu krastiem, kas atrodas Vidusjūras reģionā, un šīs misijas panākumi mainījās atkarībā no sadarbības līmeņa ar tām trešām valstīm, no kurām izbrauc imigranti; tā kā misija “Hēra” pie Kanāriju salu krastiem bijusi veiksmīga un tās rezultātā ievērojami samazinājies iebraucēju skaits, tomēr “Nautilus” misija Vidusjūras centrālajā daļā nav bijusi sekmīga, jo iebraucēju skaits ir palielinājies, nevis samazinājies;
C.

tā kā nodarbinātība ir viena no sociālās integrācijas pamatprasībām, taču bezdarba līmenis daudzām grupām, jo īpaši sievietēm, migrantiem, invalīdiem, mazākumtautību pārstāvjiem, vecākiem cilvēkiem un jauniešiem, kā arī personām, kuru prasmes ir izolētas vai neatzītas, joprojām ir nepieņemami augsts; tā kā bezdarba līmenis ir vēl augstāks to personu vidū, kuras cieš no vairākkārtējas diskriminācijas;