Priekšlikums Padomes lēmums par tāda nolīguma noslēgšanu, ar ko atjauno Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību /* COM/2007/0576 galīgā redakcija - CNS 2007/0207 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.10.2007 COM(2007) 576 galīgā redakcija 2007/0207 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par tāda nolīguma noslēgšanu, ar ko atjauno Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību parakstīja Ņūdeli 2001. gada 23. novembrī, un tas stājās spēkā 2002. gada 14. oktobrī. Nolīguma 11. panta b) apakšpunktā noteikts šādi: „Šis nolīgums sākotnēji ir noslēgts uz pieciem gadiem, un to var pagarināt, Pusēm kopīgi vienojoties, pēc novērtējuma, ko veic katra secīga laikposma pēdējā gadā.” 2. EK un Indijas Zinātniski tehniskās sadarbības koordinācijas komitejas 2006. gada 15.–16. novembra sanāksmē abas līgumslēdzējas puses izteica ieinteresētību atjaunot nolīgumu. Kopienas nodoms atjaunot nolīgumu ir saskaņā ar pozitīvo nolīguma ietekmes novērtējumu, ko neatkarīgs eksperts veica 2006. gada oktobrī, un viens no šā novērtējuma galvenajiem ieteikumiem bija atjaunot nolīgumu. 3. Nolīguma steidzama atjaunošana, pagarinot to vēl uz pieciem gadiem, būtu abu līgumslēdzēju pušu interesēs, lai nodrošinātu Indijas un Eiropas Kopienas attiecību nepārtrauktību zinātnes un tehnoloģiju jomā. Tas apstiprināts arī 2006. gada oktobrī Helsinkos notikušā iepriekšējā ES un Indijas sammita secinājumos. 4. Atjaunotā nolīguma materiālais saturs būs identisks tā nolīguma materiālajam saturam, kas šobrīd ir spēkā un kura termiņš beidzas 2007. gada 14. oktobrī, tāpēc nebūtu lietderīgi ievērot atjaunošanas sarunu parasto kārtību (EK līguma 300. panta 1. punkts). Ņemot vērā priekšrocības, ko abām līgumslēdzējām pusēm dotu nolīguma steidzama atjaunošana, tiek ieteikta viena posma procedūra (viena procedūra un viens tiesību akts par parakstīšanu un noslēgšanu). 5. Ievērojot iepriekš minētos apsvērumus, Komisija Padomei ierosina: - pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu Kopienas vārdā apstiprināt tāda nolīguma noslēgšanu, kura mērķis ir atjaunot Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību, - pilnvarot Padomes priekšsēdētāju iecelt personu, kas ir tiesīga parakstīt nolīgumu, lai izteiktu Kopienas piekrišanu uzņemties tajā noteiktās saistības. - 2007/0207 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par tāda nolīguma noslēgšanu, ar ko atjauno Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un jo īpaši tā 170. panta otro daļu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu un 300. panta 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], tā kā: (1) Ar 2002. gada 25. jūnija lēmumu[3] Padome apstiprināja Nolīguma par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību. (2) Nolīguma 11. panta b) apakšpunktā noteikts šādi: „Šis nolīgums sākotnēji ir noslēgts uz pieciem gadiem, un to var pagarināt, Pusēm kopīgi vienojoties, pēc novērtējuma, ko veic katra secīga laikposma pēdējā gadā.” (3) EK un Indijas Zinātniski tehniskās sadarbības koordinācijas komitejas sanāksmē, kas 2006. gada 15. un 16. novembrī notika Briselē, abas līgumslēdzējas puses izteica piekrišanu atjaunot iepriekš minēto nolīgumu vēl uz pieciem gadiem. Līgumslēdzējas puses uzskata, ka minētā nolīguma steidzama atjaunošana ir to abpusējās interesēs. (4) Atjaunotā nolīguma materiālais saturs būs identisks tā nolīguma materiālajam saturam, kura termiņš beidzas 2007. gada 14. oktobrī. (5) Nolīgums, kura mērķis ir atjaunot Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību, ir jāapstiprina Kopienas vārdā, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Ar šo Kopienas vārdā tiek apstiprināts nolīgums, kura mērķis ir atjaunot Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību, pagarinot to uz vēl piecu gadu laikposmu. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. 2. pants Ar šo Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots iecelt personu, kas ir tiesīga parakstīt nolīgumu, lai izteiktu Kopienas piekrišanu uzņemties minētā nolīguma saistības. 3. pants Šo lēmumu publicē Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS NOLĪGUMS, ar ko atjauno Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību EIROPAS KOPIENA, še turpmāk „Kopiena”, no vienas puses, un INDIJAS REPUBLIKAS VALDĪBA, še turpmāk „Indija”, no otras puses, še turpmāk „Puses”, ŅEMOT VĒRĀ zinātnes un tehnoloģiju nozīmi to ekonomiskajā un sociālajā attīstībā, ATZĪSTOT, ka Kopiena un Indija īsteno kopīgus, ar pētniecību un tehnoloģijām saistītus mērķus vairākās abas Puses interesējošās jomās un ka, Pusēm veicinot turpmāku sadarbību, var rasties abpusējs izdevīgums, ATZĪMĒJOT, ka ir notikusi aktīva sadarbība un informācijas apmaiņa vairākās zinātnes un tehnoloģiju jomās saskaņā ar Sadarbības nolīgumu starp Kopienu un Indiju par partnerību un attīstību, kas tika parakstīts 1993. gada 20. decembrī, ŅEMOT VĒRĀ 2006. gada oktobrī Helsinkos notikušā ES un Indijas sammita secinājumus, kuros teikts, ka vadītāji vēlas 2007. gadā atjaunot ES un Indijas nolīgumu zinātnes un tehnoloģiju jomā. TIECOTIES paplašināt sadarbību zinātniskās un tehnoloģiskās pētniecības jomā, lai pastiprinātu sadarbības pasākumus abas puses interesējošās jomās un veicinātu šādas sadarbības rezultātu izmantošanu Pušu ekonomiskajās un sociālajās interesēs, IR VIENOJUŠĀS ŠĀDI. 1. pants Mērķis Puses veicina un sekmē ar pētniecību un attīstību saistītos sadarbības pasākumus gan Kopienai, gan Indijai interesējošās zinātnes un tehnoloģiju jomās. 2. pants Definīcijas Šajā nolīgumā: a) „sadarbības pasākums” ir jebkurš pasākums, ko Puses veic vai atbalsta saskaņā ar šo nolīgumu, tai skaitā kopīga pētniecība; b) „informācija” ir zinātniskie vai tehniskie dati, pētniecības un attīstības rezultāti vai metodes, ko iegūst, veicot kopīgu pētniecību saskaņā ar šo nolīgumu, kā arī jebkuri citi dati, ko sadarbības pasākumu dalībnieki, vajadzības gadījumā arī pašas Puses, uzskata par nepieciešamiem; c) „intelektuālais īpašums” atbilst definīcijai, kas minēta 2. pantā Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā parakstītajai Konvencijai par Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas izveidi ; d) „kopīga pētniecība” ir pētniecības, tehnoloģiju attīstības vai demonstrējumu projekts, kas īstenots ar vienas Puses vai abu Pušu finansiālu atbalstu un ietver sadarbību gan starp Kopienas, gan Indijas dalībniekiem un ko Puses vai izpildītāji rakstveidā atzinuši par kopīgu pētniecību. Ja finansējumu nodrošina tikai viena Puse, tad pietiek ar šīs Puses un projekta dalībnieka sniegto atzinumu; e) „dalībnieks” vai „pētniecības iestāde” ir jebkura persona, akadēmiska iestāde, pētniecības institūts vai jebkura cita juridiska vienība vai uzņēmums, vai firma, kas dibināta Kopienā vai Indijā un ir iesaistīta sadarbības pasākumos, tai skaitā pašas Puses. 3. pants Principi Sadarbība notiek, balstoties uz turpmāk minētajiem principiem: a) partnerība, lai gūtu līdzsvarotu savstarpēju izdevīgumu; b) abpusēja piekļuve katras Puses veiktajiem pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem; c) savlaicīga apmaiņa ar informāciju, kas varētu ietekmēt sadarbības pasākumus, d) pienācīga intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzība. 4. pants Sadarbības joma Sadarbība saskaņā ar šo nolīgumu var aptvert jebkurus pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumus, še turpmāk „PTD”, kas iekļauti pamatprogrammā atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 164. pantam, un analoģiskus PTD pasākumus Indijā attiecīgajās zinātnes un tehnoloģiju jomās. Šis nolīgums neietekmē Indijas līdzdalību citos Kopienas pasākumos. 5. pants Sadarbības veidi Sadarbības pasākumi var būt šāda veida: - Indijas pētniecības iestāžu līdzdalība PTD projektos, kas iekļauti pamatprogrammā, un līdzvērtīga Kopienā dibinātu pētniecības iestāžu līdzdalība Indijas projektos līdzīgās PTD jomās. Šo līdzdalību reglamentē katras Puses spēkā esošie noteikumi un procedūras, - kopīgi PTD projekti; kopīgos PTD projektus īsteno pēc dalībnieku izstrādāta tehnoloģiju pārvaldības plāna (par zināšanu izplatīšanu un izmantošanu, kā arī tiesībām piekļūt zināšanām), kā norādīts pielikumā, - jau īstenotu PTD projektu apvienošana saskaņā ar procedūrām, ko piemēro katras Puses PTD programmās, - zinātnieku un tehnisko ekspertu savstarpējās tikšanās un apmaiņa, - zinātnisko semināru, konferenču, simpoziju un praktisko semināru kopīga rīkošana un ekspertu līdzdalība šajos pasākumos, - saskaņoti pasākumi, lai izplatītu finansējumu ieguvušo kopīgo PTD projektu rezultātus/apmainītos ar tajos gūto pieredzi, - iekārtu un materiālu apmaiņa un kopīga izmantošana, tostarp modernu pētniecības iekārtu kopīga izmantošana, - informācijas apmaiņa par praksi, tiesību aktiem, noteikumiem un programmām saistībā ar šajā nolīgumā paredzēto sadarbību, - jebkurš cits veids, ko iesaka Koordinācijas komiteja un kas uzskatāms par atbilstošu abu Pušu politikai un izmantotajām procedūrām. 6. pants Sadarbības pasākumu koordinēšana un veicināšana a) Saskaņā ar šo nolīgumu veiktos sadarbības pasākumus Indijas vārdā koordinē un veicina Zinātnes un tehnoloģiju ministrija (Zinātnes un tehnoloģiju departaments) un Kopienas vārdā — Eiropas Kopienu Komisijas dienesti, kas darbojas kā izpildītāji. b) Izpildītāji nodibina Zinātniski tehniskās sadarbības koordinācijas komiteju, še turpmāk „Koordinācijas komiteja”, kas vada šā nolīguma izpildi; šī komiteja sastāv no abu Pušu pilnvarotajiem pārstāvjiem vienādā skaitā, un tai ir divi līdzpriekšsēdētāji, kas pārstāv abas Puses; tā izstrādā savu reglamentu. c) Koordinācijas komitejas uzdevums ir: i) veicināt un pārraudzīt dažādos sadarbības pasākumus, kas minēti 4. pantā, kā arī sadarbības pasākumus, ko īstenotu, izmantojot citus Kopienas pasākumus, kas nav iekļauti pamatprogrammā, bet kas varētu ietekmēt un paplašināt šajā nolīgumā paredzēto sadarbību; ii) veicināt tādu kopīgu PTD projektu attīstību, kurus Puses finansē uz dalītu izmaksu pamata un par kuriem priekšlikumi saņemti, atsaucoties uz apstiprinātu kopīgu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, ko vienlaicīgi izsludinājuši izpildītāji. Kopīgus projektus katra Puse izvēlas saskaņā ar šīs Puses attiecīgo atlases procedūru, pēc iespējas iesaistot abu Pušu ekspertus; iii) atbilstoši 5. panta pirmajam un otrajam ievilkumam no potenciālajām PTD sadarbības nozarēm izvēlēties un ieteikt nākamajam gadam tās abas Puses interesējošās prioritāšu nozares vai apakšnozares, kurās būtu vēlama sadarbība; iv) saskaņā ar 5. panta trešo ievilkumu sniegt ierosinājumus abu Pušu dalībniekiem par to projektu apvienošanu, kas ir abpusēji izdevīgi un savstarpēji papildina cits citu; v) sniegt ieteikumus saskaņā ar 5. panta ceturto līdz astoto ievilkumu; vi) konsultēt Puses, kā pastiprināt un uzlabot sadarbību saskaņā ar šajā nolīgumā noteiktajiem principiem; vii) pārskatīt šā nolīguma, tostarp tajā ietverto pasākumu, efektivitāti un īstenošanu; viii) reizi gadā sagatavot Pusēm ziņojumu par šajā nolīgumā paredzētās sadarbības apstākļiem, sasniegumiem un efektivitāti. Šo ziņojumu nodod Apvienotajai komisijai, kas izveidota saskaņā ar Sadarbības nolīgumu starp Kopienu un Indiju par partnerību un attīstību. d) Koordinācijas komiteja parasti rīko sanāksmes reizi gadā, vēlams, pirms sanāksmes, kuru organizē Apvienotā komisija, kas izveidota saskaņā ar Sadarbības nolīgumu starp Kopienu un Indiju par partnerību un attīstību, un atbilstoši norunātam grafikam; sanāksmes notiek pārmaiņus Kopienā un Indijā. Pēc jebkuras Puses pieprasījuma var sarīkot ārkārtas sanāksmes. e) Koordinācijas komiteja pieņem lēmumus vienprātīgi. Katrā sanāksmē tiek gatavots protokols, iekļaujot tajā pieņemtos lēmumus un galvenos apspriestos punktus. Šo protokolu apstiprina Koordinācijas komitejas līdzpriekšsēdētāji. f) Koordinācijas komitejas sanāksmēs katra Puse sedz savu dalībnieku ceļa un uzturēšanās izdevumus. Visas pārējās izmaksas, kas saistītas ar Koordinācijas komitejas sanāksmi, sedz rīkotāja Puse. 7. pants Finansējums a) Sadarbības pasākumi tiek veikti atkarībā no attiecīgu līdzekļu pieejamības un saskaņā ar normatīvajiem aktiem (tostarp par neaplikšanu ar nodokļiem un muitas maksājumiem), kas ir spēkā katras Puses teritorijā, un saskaņā ar Pušu politiku un programmām. b) Izmaksas, kas radušās izraudzītajos sadarbības pasākumos, dalībnieki sedz kopīgi, un finansējums netiek nodots otrai Pusei. c) Sadarbības pasākumu konkrētus administratīvos un finanšu noteikumus sīkāk izklāsta, nosakot izpildes režīmu. d) Uz PTD projektiem, kuros piedalās Indija un kuri tiek finansēti no Kopienas pasākumiem, bet nav iekļauti pamatprogrammā, neattiecas b) un c) punkta noteikumi. 8. pants Personāla ieceļošana un iekārtu ievešana Abas Puses, pamatojoties uz to teritorijā spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem, veic vajadzīgos pasākumus un dara visu iespējamo, lai to teritorijā atvieglotu tādu personu ieceļošanu, uzturēšanos un izceļošanu, kā arī tādu iekārtu ievešanu, uzglabāšanu un izvešanu, kuras iesaistītas vai kuras izmanto sadarbības pasākumos, ko Puses norādījušas saskaņā ar šo nolīgumu. 9. pants Informācijas izplatīšana un izmantošana Tādas informācijas izplatīšana un izmantošana, kā arī to intelektuālā īpašuma tiesību pārvalde, piešķiršana un izmantošana, kas rodas saskaņā ar šo nolīgumu veiktas kopīgas pētniecības rezultātā, notiek saskaņā ar pielikuma prasībām. Šis pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa. 10. pants Teritoriāla piemērošana Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, kurās piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, un saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti minētajā līgumā, un, no otras puses, Indijas teritorijā. Tas neliedz veikt sadarbības pasākumus starptautiskajos ūdeņos, izplatījumā vai trešo valstu teritorijā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām. 11. pants Stāšanās spēkā, izbeigšana un strīdu izšķiršana a) Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai nolīgums stātos spēkā. b) Šo nolīgumu noslēdz uz pieciem gadiem, un to var atjaunot, Pusēm savstarpēji vienojoties, pēc novērtējuma, ko veic iepriekš minētā laikposma pēdējā gadā. c) Šo nolīgumu var grozīt, Pusēm vienojoties. Grozījumi stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai rakstiski paziņojušas, ka ir pabeigtas to attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas šā nolīguma grozīšanai. d) Abas puses var jebkurā brīdī lauzt šo nolīgumu, par to rakstiski brīdinot sešus mēnešus iepriekš. Nolīguma termiņa izbeigšanās vai tā darbības izbeigšana neskar no tā izrietošo vienošanos spēkā esamību vai ilgumu, kā arī konkrētas tiesības un pienākumus, kas radušies saskaņā ar pielikumu. e) Visus jautājumus vai strīdus, kas saistīti ar šā nolīguma interpretēšanu vai īstenošanu, risina, Pusēm savstarpēji vienojoties. 12. pants Šis nolīgums ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu, zviedru un hindu valodā, un visi šie teksti ir vienlīdz autentiski. To apliecinot, šo nolīgumu ir parakstījušas attiecīgi pilnvarotas personas. PIELIKUMS INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS Tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas radīts vai nodots lietošanā saskaņā ar Nolīgumu, piešķir atbilstoši šā pielikuma noteikumiem. PIEMĒROŠANA Šo pielikumu piemēro kopīgai pētniecībai, ko veic saskaņā ar Nolīgumu, ja vien Puses nav vienojušās citādi. I. Īpašuma tiesību turēšana, piešķiršana un izmantošana 1. Šajā pielikumā termina „intelektuālais īpašums” definīcija atbilst Nolīguma 2. panta c) apakšpunktā minētajai definīcijai. 2. Šajā pielikumā aplūkota īpašuma tiesību piešķiršana Pusēm un to dalībniekiem un sadale to starpā. Katra Puse un tās dalībnieki nodrošina, lai otra Puse un tās dalībnieki varētu iegūt tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas tai piešķirts saskaņā ar šo pielikumu. Citādi pielikums nemaina vai neskar tiesību piešķiršanas vai sadales un autoratlīdzību jautājumus starp kādu Pusi un tās valstspiederīgajiem vai dalībniekiem, kā arī informācijas izplatīšanas un izmantošanas noteikumus, ko izstrādā atbilstīgi katras Puses likumiem un pieņemtajai praksei. 3. Puses turklāt vadās pēc šādiem principiem, kas jāparedz arī līgumsaistībās: a) intelektuālā īpašuma efektīva aizsardzība. Puses nodrošina, lai tās un/vai to dalībnieki savlaicīgi cits citam paziņotu par jebkāda intelektuālā īpašuma rašanos saistībā ar Nolīgumu vai izpildes režīmu un laikus nodrošinātu šāda intelektuālā īpašuma aizsardzību; b) efektīva rezultātu izmantošana, ņemot vērā Pušu un to dalībnieku ieguldījumu; c) nediskriminējoša attieksme pret otras Puses dalībniekiem salīdzinājumā ar attieksmi pret Puses pašas dalībniekiem attiecībā uz īpašumtiesībām uz informāciju, informācijas izmantošanu un izplatīšanu un intelektuālā īpašuma tiesību turēšanu, piešķiršanu un izmantošanu; d) uzņēmējdarbības noslēpumu aizsardzība. 4. Dalībnieki kopīgi izstrādā tehnoloģiju pārraudzības plānu (TPP). TPP ir īpaša vienošanās, kuru noslēdz kopīgas pētniecības dalībnieki un kurā ir noteiktas to attiecīgās tiesības un pienākumi, tostarp arī saistībā ar īpašumtiesībām uz kopīgas pētniecības gaitā radušos informāciju un intelektuālo īpašumu un to izmantošanu, tai skaitā publicēšanu. Attiecībā uz intelektuālo īpašumu TPP cita starpā parasti aplūkotas īpašumtiesības uz intelektuālo īpašumu, īpašumtiesību aizsardzība, tā lietošanas tiesības pētniecības un attīstības mērķiem, tā izmantošana un izplatīšana, tostarp noteikumi par kopīgām publikācijām, vieszinātnieku tiesības un pienākumi un strīdu izšķiršanas kārtība. TPP nosaka arī to, kāda informācija ir vispārēja un kāda specifiska, kā arī jautājumus par licencēšanu un rezultātiem. TPP izstrādā saskaņā ar katras Puses spēkā esošajiem normatīvajiem aktiem, ņemot vērā kopīgas pētniecības mērķus, Pušu un dalībnieku attiecīgo finansiālo vai cita veida ieguldījumu, priekšrocības un trūkumus, veicot licencēšanu atkarībā no teritorijas vai izmantošanas jomām, piemērojamo likumu prasības, vajadzību pēc strīdu izšķiršanas procedūrām un citus faktorus, ko dalībnieki uzskata par nepieciešamiem. Kopīgajā TPP apkopo arī tiesības un pienākumus saistībā ar intelektuālo īpašumu, ko radījuši vieszinātnieki (proti, pētnieki, kas nav saistīti ar kādu no Pusēm vai kādu dalībnieku). TPP apstiprina tās Puses atbildīgā finansējuma aģentūra vai struktūra, kas ir iesaistīta pētniecības finansēšanā, pirms tiek noslēgti konkrēti pētniecības un attīstības sadarbības līgumi, ar ko tie saistīti. 5. Informāciju vai intelektuālo īpašumu, kas radies kopīgas pētniecības gaitā un nav aplūkots TPP, sadala saskaņā ar TPP noteiktajiem principiem. Pastāvot domstarpībām, ko nav iespējams atrisināt ar pieņemto strīdu izšķiršanas procedūru, šāda informācija vai intelektuālais īpašums pieder kopīgi visiem dalībniekiem, kas iesaistīti kopīgajā pētniecībā, kuras rezultātā iegūta attiecīgā informācija vai intelektuālais īpašums. Visiem dalībniekiem, uz kuriem attiecas šis noteikums, ir tiesības izmantot šādu informāciju vai intelektuālo īpašumu saviem komerciālajiem mērķiem bez ģeogrāfiskiem ierobežojumiem. 6. Katra Puse saskaņā ar spēkā esošajiem likumiem nodrošina, lai otrai Pusei un tās dalībniekiem būtu tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas tiem piešķirts. 7. Saglabājot konkurenci jomās, ko skar Nolīgums, katra Puse cenšas nodrošināt, lai tiesības, kuras iegūtas atbilstoši Nolīgumam, un saskaņā ar to izstrādātie noteikumi tiktu izmantoti, lai jo īpaši veicinātu i) radītās, izpaustās vai citādi pieejamās informācijas izplatīšanu un izmantošanu saskaņā ar Nolīgumu un ii) starptautisku standartu pieņemšanu un īstenošanu. 8. Ja kāda Puse izbeidz Nolīgumu vai ja beidzas tā termiņš, tas neietekmē dalībnieku tiesības vai pienākumus attiecībā uz intelektuālo īpašumu jau apstiprinātos iesāktos projektos atbilstoši šim pielikumam. II. Autortiesības un zinātniskas publikācijas Autortiesības, kas pieder Pusēm vai to dalībniekiem, tiek izmantotas saskaņā ar Bernes Konvenciju (1971. gada Parīzes akts) un Līgumu par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību. Neskarot III iedaļas noteikumus un ar nosacījumu, ka TPP nav paredzēts kas cits, pētniecības rezultātus Puses vai dalībnieki publicē kopā. Attiecībā uz iepriekš minēto vispārējo noteikumu tiek piemērota turpmāk izklāstītā procedūra. 1. Ja Puse vai tās valsts iestādes publicē zinātniskus un tehniskus žurnālus, rakstus, pārskatus, grāmatas, tai skaitā publisko video ierakstus un programmatūru, kas radīta kopīgā pētniecībā saskaņā ar Nolīgumu, otrai Pusei ir tiesības uz vispasaules, neekskluzīvu, neatsaucamu, bezmaksas licenci tulkot, reproducēt, adaptēt, pārraidīt un publiski izplatīt šādus darbus. 2. Puses cenšas iespējami plašāk izplatīt zinātniskas publikācijas, kas radītas kopīgā pētniecībā saskaņā ar Nolīgumu un ko publicējuši neatkarīgi izdevēji. 3. Visos autortiesību darbu eksemplāros, ko paredzēts izplatīt publiski un kas sagatavoti saskaņā ar šo noteikumu, norāda autora(-u) vārdu un uzvārdu, ja vien autors nav skaidri noteicis to nedarīt. Uz eksemplāriem ir arī skaidri redzams Pušu kopējā atbalsta apliecinājums. III. Neizpaužama informācija A. Dokumentāra neizpaužama informācija 1. Abas Puses, to aģentūras vai dalībnieki atkarībā no konkrētā gadījuma pēc iespējas ātrāk, vēlams TPP, nosaka informāciju, kurai pēc to ieskatiem vajadzētu būt neizpaužamai saskaņā ar Nolīgumu, cita starpā ņemot vērā šādus kritērijus: 1. informācijas slepenība tādā nozīmē, ka tā kopumā vai kādā noteiktā tās daļu salikumā vai izkārtojumā parasti nav zināma un likumīgā kārtā nav viegli pieejama lietpratējiem šajā jomā; 2. informācijas faktiskā vai iespējamā komerciālā vērtība tās slepenības dēļ; 3. iepriekš veikta informācijas aizsardzība tādā izpratnē, ka persona, kas to likumīgi kontrolē, ir veikusi pienācīgus pasākumus, lai attiecīgos apstākļos nodrošinātu tās slepenību. Ja nav norādīts citādi, Puses un to dalībnieki var atsevišķos gadījumos vienoties par to, ka kopīgajā pētniecībā, ko veic saskaņā ar Nolīgumu, nedrīkst ne pilnībā, ne daļēji izpaust nodoto, apmaiņas ceļā iegūto vai no jauna radīto informāciju. 2. Katra Puse nodrošina, ka tā un tās dalībnieki skaidri norāda neizpaužamu informāciju, piemēram, izmantojot attiecīgus marķējumus vai apzīmējumus, kas norāda uz ierobežojumiem. Tas attiecas arī uz minētās informācijas pilnīgu vai daļēju reproducēšanu. Puse, kas saņem neizpaužamu informāciju saskaņā ar Nolīgumu, ievēro tās īpašo statusu. Šie ierobežojumi vairs nav jāievēro, tiklīdz īpašnieks publiski izpauž šo informāciju. 3. Neizpaužamo informāciju, kas nodota saskaņā ar Nolīgumu, saņēmēja Puse drīkst izplatīt tai piederīgām vai tās nodarbinātām personām un citām saņēmējas Puses struktūrvienībām vai aģentūrām, kuras īpašam nolūkam pilnvarotas saistībā ar veicamo kopīgo pētniecību, ja šāda neizpaužamā informācija tiek izplatīta saskaņā ar rakstisku vienošanos par slepenību un to var viegli atpazīt, kā norādīts iepriekš. 4. Ja iepriekš ir saņemta rakstiska atļauja no informācijas sniedzējas Puses, tad saņēmēja Puse neizpaužamu informāciju saskaņā ar Nolīgumu drīkst izplatīt plašāk, nekā citādi atļauts 3. punktā. Puses sadarbojas, lai izstrādātu procedūras, atbilstoši kurām pieprasa un sniedz iepriekšēju rakstisku atļauju šādai informācijas plašākai izplatīšanai, un katra Puse piešķir šādu atļauju, ciktāl to pieļauj tās iekšpolitika un normatīvie akti. B. Nedokumentāra neizpaužama informācija Ar nedokumentāru neizpaužamu vai citādā ziņā konfidenciālu informāciju, kas sniegta semināros un citās sanāksmēs, kuras rīkotas saskaņā ar Nolīgumu, vai informāciju, kas iegūta, nodarbinot personālu, izmantojot iekārtas vai kopīgu projektu gaitā, Puses vai to dalībnieki rīkojas atbilstoši principiem, kuri Nolīgumā noteikti dokumentārai informācijai; tomēr šādas neizpaužamas vai citādā ziņā konfidenciālas vai iekšējas informācijas saņēmējs iepriekš rakstiski tiek brīdināts par sniegtās informācijas konfidencialitāti. C. Kontrole Katra Puse cenšas nodrošināt, lai neizpaužamā informācija, kas saņemta saskaņā ar Nolīgumu, tiktu kontrolēta atbilstoši tā noteikumiem. Ja viena no Pusēm apzinās, ka tā nespēs vai ka tai ir pamats domāt, ka var nespēt nodrošināt A un B sadaļā ietvertos informācijas neizplatīšanas noteikumus, tā nekavējoties par to paziņo otrai Pusei. Tad Puses apspriežas, lai noteiktu, kā rīkoties tālāk. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes lēmumam par tāda nolīguma noslēgšanu, ar ko atjauno Nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jautājumos starp Eiropas Kopienu un Indijas Republikas valdību 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības: Politikas stratēģija un koordinēšana, jo īpaši attiecībā uz šādiem ģenerāldirektorātiem: RTD, JRC, ENTR, INFSO un TREN. 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu Ar nolīguma īstenošanu saistītos izdevumus (darbsemināri, semināri, sanāksmes u.c.) segs no administratīvā budžeta pozīcijām Eiropas Kopienas pamatprogrammas īpašajām programmām (xx.01.05.03). 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Piecu gadu periods, ko atjauno, Pusēm savstarpēji vienojoties, kā noteikts Nolīguma 11. pantā. 3.3. Budžeta informācija Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | xx 01.05.03 | Fakult. | Nedif.[4] | NĒ | JĀ | JĀ | Nr. [3] | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | - | Kopā | Darbības izdevumi[5] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 0 | 0 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 0 | 0 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[6] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas (SA) | a+c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b+c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[7] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | - | 0,2925 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | Kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | - | 0,8425 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | 0,1685 | - | 0,8425 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | Gads | N+1 | N+2 | N+3 | N+4 | N+5 un turpmākie gadi | Kopā | …………………… | f | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu x Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[8] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem x Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Kopā — cilvēkresursi | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Šis lēmums abām Pusēm dos iespēju turpināt, uzlabot un pastiprināt sadarbību abas Puses interesējošās zinātnes un tehnoloģiju jomās. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Šā nolīguma pamatprincipi ir savstarpējs izdevīgums; abpusējas iespējas izmantot sadarbības pasākumus, piemēram, kopīgus vai saskaņotus uzaicinājumus iesniegt kopīgus projektus, abpusēju iespēju piedalīties programmās un pasākumos, kas attiecas uz Nolīguma mērķi; intelektuālā īpašuma efektīva aizsardzība un intelektuālā īpašuma tiesību vienlīdzīga sadale. Priekšlikumā paredzēti arī ES ekspertu un ierēdņu komandējumi un darbsemināri, semināri un sanāksmes, kas jāorganizē Eiropas Kopienā un Indijā. Sadarbības pasākumi zinātnes un tehnoloģiju jomā atbilstīgi šim nolīgumam papildina un atbalsta citus Kopienas pasākumus attiecībā uz Indiju. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Šis lēmums gan Indijai, gan Eiropas Kopienai dotu iespēju gūt abpusēju labumu no zinātnes un tehnikas sasniegumiem, kas panākti ar īpašo pētniecības programmu palīdzību. Tas ļautu apmainīties ar konkrētām zināšanām un prasmēm, kas savukārt dotu labumu zinātnes aprindām, uzņēmumiem un iedzīvotājiem. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Pārvalda centralizēti x Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot izpildaģentūrām Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu Pārvalda dalīti vai decentralizēti ٱ kopā ar dalībvalstīm ٱ kopā ar trešām valstīm Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Piezīmes: 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Komisijas dienesti regulāri izvērtēs visus pasākumus, ko veic atbilstīgi sadarbības nolīgumam, kuru savukārt regulāri kopīgi izvērtēs Kopiena un Indija. Šajā izvērtējumā iekļaus: a) darbības rādītājus - komandējumu un sanāksmju skaits, - dažādu sadarbības pasākumu jomu skaits; b) informācijas apkopošanu, pamatojoties uz informāciju no pamatprogrammas īpašajām programmām un informāciju, ko Indija sniedz Nolīgumā paredzētajai Kopīgajai koordinācijas komitejai; c) Komisija pirms piecu gadu īstenošanas perioda beigām izvērtēs pasākumus, uz kuriem attiecas šī līdzdalība. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Komisija pirms piecu gadu īstenošanas perioda beigām izvērtēs pasākumus, uz kuriem attiecas šis sadarbības nolīgums. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Kopienas pozitīvais lēmums atjaunot nolīgumu balstījās uz nolīguma ietekmes novērtējuma ziņojumu, ko sagatavoja neatkarīgs eksperts. 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Nolīguma Puses katru gadu izvērtēs tā piemērošanu Nolīguma 6. pantā minētās Kopīgās koordinācijas komitejas sanāksmēs. Šā nolīguma atjaunošanas nepieciešamību izvērtēs abas Puses, izvērtējumā iekļaujot neatkarīgiem ekspertiem uzticētu ietekmes izpēti. 7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Ja pamatprogrammas īstenošanai vajadzīga ārēju līgumslēdzēju iesaistīšana vai finanšu ieguldījumu piešķiršana trešām pusēm, Komisija vajadzības gadījumā veiks finanšu revīziju, jo īpaši ja tai ir pamatots iemesls apšaubīt veiktā vai darbības pārskatos aprakstītā darba patiesumu. Kopienas finanšu revīzijas veiks vai nu tās personāls, vai grāmatvedības speciālisti, kas apstiprināti saskaņā ar revidējamās puses tiesību aktiem. Kopiena minētos speciālistus izvēlēsies brīvi, tomēr izvairoties no interešu konflikta rašanās riska, uz ko tai varētu norādīt revidējamā puse. Turklāt Komisija, veicot pētniecības darbības, nodrošina, ka Eiropas Kopienu finansiālās intereses tiek aizsargātas ar efektīvām pārbaudēm un – pārkāpumu gadījumā – piemēro samērīgus un preventīvus pasākumus un sodus. Lai sasniegtu šo mērķi, visos pamatprogrammas īstenošanai izmantotajos līgumos norāda pārbaužu, pasākumu un sodu noteikumus, minot atsauci uz Regulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, Regulu (EK) Nr. 1073/99 un Regulu (EK) Nr. 1074/99. Līgumos jo īpaši jāparedz šādi punkti: - īpašas līguma klauzulas, lai aizsargātu EK finansiālās intereses, veicot pārbaudes un kontroli saistībā ar veikto darbu, - administratīvās pārbaudes kā krāpšanas apkarošanas pasākumu daļu saskaņā ar Regulu (Euratom, EK) Nr. 2185/96, Regulu (EK) Nr. 1073/1999 un Regulu (EK) Nr. 1074/1999, - administratīvu sankciju piemērošanu visiem tīšiem vai netīšiem pārkāpumiem, kas radušies, īstenojot līgumus, saskaņā ar Pamatregulu (EK, Euratom) Nr. 2988/95, tostarp pārkāpēju „melnā saraksta” mehānismu, - pārkāpumu un krāpšanas gadījumā iespējamo atgūšanas rīkojumu izpildi saskaņā ar EK līguma 256. pantu. Turklāt un kā parastu pasākumu atbildīgais Pētniecības ĢD personāls nodrošina iekšējo revīziju un kontroles programmu par zinātniskiem un budžeta jautājumiem; iekšējo revīziju veic Pētniecības ĢD Iekšējās revīzijas nodaļa; pārbaudes uz vietas veic Eiropas Savienības Revīzijas palāta. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | - | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[11] (XX 01 01) | A*/AD | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | - | B*, C*/AST | Personāls, ko finansē[12] atbilstoši XX 01 02. pantam | Pārējais personāls[13], ko finansē atbilstoši XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | - | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi Nolīguma pārvaldībā paredzēti komandējumi un sanāksmes, kurās piedalās ES un Indijas eksperti un ierēdņi. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) x Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | - | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 | - iekšējais (intra muros) | - ārējais (extra muros) | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | - | 0,550 | Darbsemināru, konferenču un semināru rīkošanai, lai veicinātu informācijas apmaiņu un paplašinātu sadarbību zinātnes jomā starp Indiju un EK. 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Kopā | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,2925 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,0585 | 0,2925 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Summa norādīta, pamatojoties uz viena ierēdņa izmaksām gadā (visas kategorijas kopā), t.i.: 117 000 euro/2 =58 500 Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | - | KOPĀ | XX 01 02 11 01 — Komandējumi | XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas[15] | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā [1] OV C […], […], […]. lpp. [2] OV C […], […], […]. lpp. [3] OV L 213, 9.8.2002., 29. lpp. [4] Nediferencētās apropriācijas (turpmāk tekstā — nedif.). [5] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [6] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā. [7] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [8] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [9] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas. [10] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [11] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [12] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [13] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [14] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [15] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.