KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI UN REVĪZIJAS PALĀTAI

Eiropas Attīstības fonda 2019. gada pārskati

(2020/C 387/01)

SATURA RĀDĪTĀJS

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA 2

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE 3

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 6

EAF FINANŠU PĀRSKATI 8

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 44

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 58

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMU 63

GADA ZIŅOJUMS PAR ĪSTENOŠANU – EIROPAS INVESTĪCIJU BANKAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI 95

PĀRSKATU APLIECINĀŠANA

Eiropas Attīstības fonda 2019. gada pārskati ir sagatavoti saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas X sadaļu un grāmatvedības principiem, noteikumiem un metodēm, kas izklāstītas šo finanšu pārskatu skaidrojumos.

Atzīstu savu atbildību par Eiropas Attīstības fonda gada pārskatu sagatavošanu un izklāstu saskaņā ar 11. Eiropas Attīstības fonda Finanšu regulas 18. pantu

Esmu saņēmusi visu informāciju, kas vajadzīga, lai sagatavotu pārskatus, kuros atspoguļoti Eiropas Attīstības fonda aktīvi un saistības, kā arī budžeta izpilde, no kredītrīkotāja un EIB, kas ir apliecinājuši tās ticamību.

Ar šo es apliecinu, ka, pamatojoties uz šo informāciju un uz pārbaudēm, kuras uzskatīju par nepieciešamām pārskatu apstiprināšanai, man ir pietiekama pārliecība, ka pārskati visos būtiskajos aspektos sniedz patiesu un skaidru priekšstatu par Eiropas Attīstības fonda finanšu stāvokli.

Rosa ALDEA BUSQUETS Grāmatvede 2020. gada 16. jūnijs

EAF LĪDZEKĻU IZLIETOJUMS UN UZSKAITE

1. PAMATINFORMĀCIJA

Eiropas Savienībai (turpmāk “ES”) ir sadarbības attiecības ar daudzām jaunattīstības valstīm. Šādu attiecību galvenais nolūks ir veicināt ekonomikas, sociālās jomas un vides attīstību, un galvenais mērķis ir nabadzības mazināšana un izskaušana ilgtermiņā, sniedzot saņēmējvalstīm attīstības palīdzību un tehnisko palīdzību. Lai to sasniegtu, ES kopā ar partnervalstīm izstrādā sadarbības stratēģijas un izmanto finanšu resursus to īstenošanai. Šie ES resursi, kas piešķirti attīstības sadarbībai, tiek iegūti no šādiem trīs avotiem:

— ES budžets,

— Eiropas Attīstības fonds,

— Eiropas Investīciju banka.

Eiropas Attīstības fonds (turpmāk “EAF”) ir galvenais instruments ES atbalsta sniegšanai attīstības sadarbībai ar Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna (turpmāk “ĀKK”) valstīm un Aizjūras zemēm un teritorijām (turpmāk “AZT”)

EAF netiek finansēts no ES budžeta. To izveido ar iekšēju nolīgumu starp Padomē esošiem dalībvalstu pārstāvjiem, kuru darbu vada īpaša komiteja. Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) atbild par to operāciju finansiālo īstenošanu, kuras veic ar EAF resursiem. Eiropas Investīciju banka (turpmāk “EIB”) pārvalda ieguldījumu mehānismu.

Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ĀKK valstīm un AZT piešķirtais ģeogrāfiskais atbalsts joprojām tiks finansēts galvenokārt no EAF. Katru EAF parasti izveido uz apmēram pieciem gadiem, un to reglamentē atsevišķa Finanšu regula, kurā noteikta prasība sagatavot finanšu pārskatus par katru EAF. Tāpēc finanšu pārskatus sagatavo par katru EAF atsevišķi atkarībā no daļas, ko pārvalda Komisija. Šos finanšu pārskatus sagatavo arī apkopotā veidā, lai sniegtu vispārēju ieskatu par to resursu finanšu stāvokli, par kuriem ir atbildīga Komisija.

Iekšējo nolīgumu, ar ko izveido 11. EAF, iesaistītās dalībvalstis parakstīja Padomes sanāksmē 2013. gada jūnijā (1). Tas stājās spēkā 2015. gada 1. martā.

Padome 2018. gadā pieņēma Finanšu regulu, kas piemērojama 11. EAF (2). Ar Finanšu regulu tika atcelta iepriekšējā spēkā esošā regula, un tā ir piemērojama operācijām, ko finansē no iepriekšējiem EAF, neskarot esošās juridiskās saistības. Šo regulu nepiemēro iepriekšējos EAF paredzētajam ieguldījumu mehānismam.

ĀKK un ES partnerības nolīguma ietvaros tika izveidots ieguldījumu mehānisms, ko pārvalda EIB un ko izmanto, lai atbalstītu privātā sektora attīstību ĀKK valstīs, finansējot galvenokārt, bet ne tikai, privātos ieguldījumus. Mehānisms ir izstrādāts kā atjaunojams fonds, lai atmaksātās aizdevumu summas varētu atkārtoti ieguldīt citās operācijās, tādējādi nodrošinot pašatjaunojošu un finansiāli neatkarīgu mehānismu. Tā kā ieguldījumu mehānismu nepārvalda Komisija, tas nav konsolidēts gada pārskatu pirmajā daļā – EAF finanšu pārskatos un saistītajā ziņojumā par finanšu līdzekļu izlietojumu. Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati ir iekļauti kā atsevišķa gada pārskatu daļa (II daļa), lai sniegtu pilnīgu priekšstatu par EAF palīdzību attīstības jomā.

2. KĀ FINANSĒ EAF?

Eiropadome 2013. gada 2. decembrī pieņēma daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam. Šajā saistībā tika izlemts, ka ģeogrāfisko sadarbību ar ĀKK valstīm neintegrēs ES budžetā (ka tā nebūs vispārējā budžeta daļa), bet to turpinās finansēt, izmantojot esošos starpvaldību EAF.

ES budžetu izstrādā uz gadu, un tas atbilst budžeta gada pārskata principam, t. i., izdevumus un ieņēmumus plāno un apstiprina uz vienu gadu. Atšķirībā no ES budžeta EAF darbība ir daudzgadīga. Katrs EAF ir kopējs fonds, kuru izmanto attīstības sadarbības īstenošanai parasti piecu gadu laika periodā. Tā kā resursus piešķir uz vairākiem gadiem, piešķirtos līdzekļus var izmantot visā EAF periodā. Budžeta gada pārskata trūkums ir uzsvērts budžeta ziņojumā, kur EAF budžeta izpilde tiek vērtēta attiecībā pret kopējiem līdzekļiem.

EAF līdzekļi ir ES dalībvalstu ad hoc iemaksas. Apmēram reizi piecos gados dalībvalstu pārstāvji tiekas starpvaldību līmenī, lai lemtu par kopējo summu, ko piešķirs fondam, un lai pārraudzītu tā īstenošanu. Komisija pēc tam fondu pārvalda saskaņā ar Savienības politiku attīstības sadarbības jomā. Tā kā dalībvalstīm ir pašām sava attīstības veicināšanas un atbalsta politika papildus Savienības mēroga politikai, dalībvalstīm jāsaskaņo sava politika ar ES, lai nodrošinātu, ka tās papildina viena otru.

Papildus iepriekšminētajām iemaksām dalībvalstis var iesaistīties līdzfinansēšanas pasākumos vai veikt brīvprātīgas finanšu iemaksas EAF.

3. GADA BEIGU PĀRSKATI

3.1. GADA PĀRSKATI

Saskaņā ar EAF finanšu regulas 18. panta 3. punktu EAF finanšu pārskatus sagatavo, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības noteikumiem, kas, savukārt, balstīti uz starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS). Komisijas grāmatvedes pieņemtos grāmatvedības noteikumus piemēro visās ES iestādēs un struktūrās, lai ieviestu vienotu grāmatvedības, novērtēšanas un pārskatu sagatavošanas noteikumu kopumu, tādējādi saskaņojot finanšu pārskatu sagatavošanas procesu. Šos ES grāmatvedības noteikumus piemēro arī EAF, vienlaikus ņemot vērā tā darbību specifiku.

EAF gada pārskatu sagatavošana tiek uzticēta Komisijas grāmatvedei, kas ir EAF grāmatvede. Viņa nodrošina, lai EAF gada pārskati sniegtu skaidru un patiesu priekšstatu par EAF finanšu stāvokli.

Gada pārskatu struktūra ir šāda:

I daļa. Komisijas pārvaldītie līdzekļi

i) EAF finanšu pārskati un skaidrojumi ii) EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati iii) EAF un ES trasta fondu konsolidētie finanšu pārskati iv) Ziņojums par EAF finanšu līdzekļu izlietojumu

II daļa. Gada īstenošanas ziņojums – EIB pārvaldītie līdzekļi

i) Ieguldījumu mehānisma finanšu pārskati

Daļā “EAF konsolidēto ES trasta fondu finanšu pārskati” ir iekļauti šādu divu EAF ietvaros izveidotu trasta fondu finanšu pārskati: ES trasta fonds Bêkou (skatīt iedaļu “ES trasta fonda Bêkou finanšu pārskati”) un ES trasta fonds Āfrikai (skatīt iedaļu “ES trasta fonda Āfrikai finanšu pārskati”). Trasta fondu atsevišķos finanšu pārskatus sagatavo Komisijas grāmatvedes atbildībā, un privāts revidents veic to ārēju revīziju. Trasta fondu skaitļi, kas ietverti šajos gada pārskatos, ir provizoriski.

Komisijai jāpieņem EAF gada pārskati, vēlākais, bilances datumam sekojošā gada 31. jūlijā un jāiesniedz tie Eiropas Parlamentam un Padomei, kam jāpieņem lēmums par izpildes apstiprināšanu.

4. REVĪZIJA UN IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

4.1. REVĪZIJA

EAF gada pārskatus revidē tā ārējais revidents – Eiropas Revīzijas palāta (turpmāk “ERP”), kas sagatavo gada ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei.

4.2. IZPILDES APSTIPRINĀJUMS

Izpildes apstiprinājums ir galīgais kontroles mehānisms attiecībā uz EAF finanšu resursu izlietojumu konkrētā finanšu gadā. Pēc revīzijas veikšanas un gada pārskatu pabeigšanas Padomei jāsniedz ieteikums, un Eiropas Parlamentam jāpieņem lēmums par to, vai apstiprināt Komisijai EAF finanšu resursu izlietojumu konkrētā finanšu gadā. Minētā lēmuma pamatā ir ERP veiktā pārskatu pārbaude un tās gada ziņojums (kurā ietilpst oficiālā ticamības deklarācija), kā arī Komisijas atbildes uz budžeta izpildes apstiprinātājiestādes jautājumiem un papildu informācijas pieprasījumiem.

EIROPAS KOMISIJAS PĀRVALDĪTIE LĪDZEKĻI

SATURA RĀDĪTĀJS

EAF FINANŠU PĀRSKATI 8

EAF BILANCE 9

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 10

EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 11

EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS 12

EAF BILANCE 13

EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 15

EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS 16

SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM 19

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 44

ES TRASTA FONDA BÊKOU 2019. GADA PĀRSKATI 45

ESTF ĀFRIKAI 2019. GADA PĀRSKATI 51

KONSOLIDĒTIE EAF UN ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI 58

KONSOLIDĒTĀ BILANCE 59

KONSOLIDĒTAIS FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS 60

KONSOLIDĒTAIS NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS 61

KONSOLIDĒTAIS NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS 62

EAF ZIŅOJUMS PAR FINANŠU LĪDZEKĻU IZLIETOJUMU 63

EAF FINANŠU PĀRSKATI (3)

EAF BILANCE

miljoni EUR Skaidrojums 31.12.2019. 31.12.2018. ILGTERMIŅA AKTĪVI Finanšu aktīvi 2.1 36 — Priekšfinansējums 2.2 910 887 Iemaksas trasta fondā 2.3 266 201 1 213 1 088 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.2 1 288 1 448 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.4 123 138 Nauda un naudas ekvivalenti 2.5 1 179 387 2 590 1 973 AKTĪVI KOPĀ 3 803 3 061 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības 2.6 (19) (18) (19) (18) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Parādi kreditoriem 2.7 (516) (241) Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi 2.8 (1 319 ) (1 281 ) (1 835 ) (1 523 ) SAISTĪBAS KOPĀ (1 854 ) (1 540 ) NETO AKTĪVI 1 948 1 521 KAPITĀLS UN REZERVES Patiesās vērtības rezerve 2.9 (2) — Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.10 54 809 50 423 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.10 2 252 2 252 No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (51 155 ) (47 037 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 956 ) (4 118 ) NETO AKTĪVI 1 948 1 521





EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

miljoni EUR Skaidrojums 2019 2018 IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1 Atgūšanas darbības 28 4 28 4 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2 Finanšu ieņēmumi 7 10 Citi ieņēmumi 39 46 46 57 Ieņēmumi kopā 74 60 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti 3.3 (3 755 ) (4 054 ) Līdzfinansējuma izdevumi 3.4 (14) 17 Finansējuma izmaksas 3.5 (1) 7 Citi izdevumi 3.6 (260) (148) Izdevumi kopā (4 030 ) (4 178 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (3 956 ) (4 118 )





EAF NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

miljoni EUR Skaidrojums 2019 2018 Gada saimnieciskās darbības rezultāts (3 956 ) (4 118 ) Pamatdarbības Kapitāla palielinājums – iemaksas (neto) 4 385 4 250 Iemaksu trasta fondā (palielinājums)/samazinājums (65) (38) Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums 136 (235) Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums 15 (46) Uzkrājumu palielinājums/(samazinājums) — (4) Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) 2 3 Parādu kreditoriem palielinājums/(samazinājums) 275 (322) Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ienākumu palielinājums/(samazinājums) 37 548 Citas ar naudas plūsmām nesaistītas pārmaiņas (2) — Ieguldījumu darbība Pārdošanai pieejamu finanšu aktīvu (palielinājums)/samazinājums (36) — NETO NAUDAS PLŪSMA 792 40 Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) 792 40 Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 2.5 387 347 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 2.5 1 179 387





EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS

miljoni EUR Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Patiesās vērtības rezerve (F) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2017. 73 264 27 090 46 173 (47 037 ) 2 252 — 1 389 Kapitāla palielinājums – iemaksas — (4 250 ) 4 250 — — 4 250 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (4 118 ) — (4 118 ) ATLIKUMS 31.12.2018. 73 264 22 840 50 423 (51 155 ) 2 252 — 1 521 Patiesās vērtības pārmaiņas (2) (2) Kapitāla palielinājums – iemaksas — (4 385 ) 4 385 — — 4 385 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — — (3 956 ) — (3 956 ) ATLIKUMS 31.12.2019. 73 264 18 455 54 809 (55 111 ) 2 252 (2) 1 948





EAF BILANCE

miljoni EUR 31.12.2019. 31.12.2018. Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā ILGTERMIŅA AKTĪVI Finanšu aktīvi 2.1 — — — 36 36 — — — — — Priekšfinansējums 2.2 — 6 325 580 910 — 23 520 344 887 Iemaksas trasta fondā 2.3 — — — 266 266 — — — 201 201 — 6 325 882 1 213 — 23 520 546 1 088 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 2.2 0 26 441 821 1 288 0 19 445 984 1 448 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 2.4 183 121 2 201 (2 382 ) 123 183 176 2 457 (2 679 ) 138 Konti starp EAF 182 53 2 160 (2 395 ) (0) 183 111 2 421 (2 715 ) (0) Nauda un naudas ekvivalenti 2.5 — — — 1 179 1 179 — — — 387 387 365 201 4 801 (2 777 ) 2 590 367 306 5 323 (4 023 ) 1 973 AKTĪVI KOPĀ 365 207 5 127 (1 896 ) 3 803 367 329 5 843 (3 477 ) 3 061 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības 2.6 — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) — — (1) (18) (19) — — (1) (16) (18) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Parādi kreditoriem 2.7 — (5) (108) (404) (516) (0) (6) (125) (111) (241) Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi 2.8 — (96) (240) (983) (1 319 ) (0) (83) (358) (840) (1 281 ) — (101) (348) (1 386 ) (1 835 ) (0) (89) (482) (951) (1 522 ) SAISTĪBAS KOPĀ — (101) (349) (1 405 ) (1 854 ) (0) (89) (484) (967) (1 540 ) NETO AKTĪVI 365 106 4 778 (3 300 ) 1 948 366 240 5 359 (4 444 ) 1 521 Patiesās vērtības rezerves 2.9 — — — (2) (2) — — — — — Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls 2.10 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla 2.10 627 1 625 — — 2 252 627 1 625 — — 2 252 Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF 2.10 (2 510 ) 2 109 265 136 — (2 509 ) 2 137 55 317 — No iepriekšējiem gadiem pārvietotie saimnieciskās darbības rezultāti (10 098 ) (14 406 ) (18 077 ) (8 573 ) (51 155 ) (10 098 ) (14 352 ) (17 078 ) (5 508 ) (47 037 ) Gada saimnieciskās darbības rezultāts (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 ) NETO AKTĪVI 183 53 2 618 (905) 1 948 184 129 2 938 (1 729 ) 1 521





EAF FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

miljoni EUR 2019 2018 Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1 Atgūšanas darbības 0 — 18 10 28 0 3 (3) 4 4 0 0 18 10 28 0 3 (3) 4 4 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2 Finanšu ieņēmumi (0) — 3 4 7 0 2 8 1 10 Citi ieņēmumi 1 6 21 12 39 1 6 27 12 46 1 6 24 16 46 1 8 35 13 57 Ieņēmumi kopā 1 6 42 26 74 1 11 32 17 60 IZDEVUMI Atbalsta instrumenti 3.3 (0) (35) (579) (3 141 ) (3 755 ) 0 (59) (984) (3 012 ) (4 054 ) Līdzfinansējuma izdevumi 3.4 — — (9) (5) (14) — — 18 (1) 17 Finansējuma izmaksas 3.5 (0) 2 (2) (1) (1) 0 1 5 1 7 Citi izdevumi 3.6 (1) (8) 20 (272) (260) (1) (7) (71) (70) (148) Izdevumi kopā (1) (40) (571) (3 418 ) (4 030 ) (0) (64) (1 031 ) (3 082 ) (4 178 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (0) (34) (529) (3 393 ) (3 956 ) 0 (53) (1 000 ) (3 065 ) (4 118 )

EAF NETO AKTĪVU IZMAIŅU PĀRSKATS

miljoni EUR 8. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2017. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 503 ) 190 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (7) (7) ATLIKUMS 31.12.2018. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 509 ) 183 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (1) (1) ATLIKUMS 31.12.2019. 12 164 — 12 164 (10 098 ) 627 (2 510 ) 183





miljoni EUR 9. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2017. 10 773 — 10 773 (14 352 ) 1 625 2 177 222 Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (40) (40) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (53) (53) ATLIKUMS 31.12.2018. 10 773 — 10 773 (14 406 ) 1 625 2 137 129 Kapitāla palielinājums – iemaksas 15 (15) (15) Pārvietojumi uz 10. EAF un no tā — (27) (27) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (34) — (34) ATLIKUMS 31.12.2019. 10 773 15 10 758 (14 440 ) 1 625 2 109 53





miljoni EUR 10. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+ (E)+(F) ATLIKUMS 31.12.2017. 20 960 0 20 960 (17 078 ) — 120 4 003 Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem — 47 47 Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā — (112) (112) Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (1 000 ) (1 000 ) ATLIKUMS 31.12.2018. 20 960 0 20 960 (18 077 ) — 55 2 938 Pārvietojumi uz 8. un 9. EAF un no tiem — 28 28 Pārvietojumi uz 11. EAF un no tā — 181 181 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (529) — (529) ATLIKUMS 31.12.2019. 20 960 — 20 960 (18 606 ) — 265 2 618





miljoni EUR 11. EAF Aktīvo EAF fondu kapitāls (A) Aktīvo EAF nepieprasītie līdzekļi (B) Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls (C) = (A)–(B) Uzkrātās rezerves (D) Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla (E) Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF (F) Patiesās vērtības rezerve (G) Neto aktīvi kopā (C)+(D)+(E)+(F)+(G) ATLIKUMS 31.12.2017. 29 367 27 090 2 277 (5 508 ) — 206 — (3 025 ) Kapitāla palielinājums – iemaksas (4 250 ) 4 250 — 4 250 Pārvietojumi uz 8., 9. un 10. EAF un no tiem — — 112 112 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (3 065 ) — (3 065 ) ATLIKUMS 31.12.2018. 29 367 22 840 6 527 (8 573 ) — 317 — (1 729 ) Patiesās vērtības pārmaiņas (2) (2) Kapitāla palielinājums – iemaksas (4 400 ) 4 400 (181) 4 219 Gada saimnieciskās darbības rezultāts — (3 393 ) — (3 393 ) ATLIKUMS 31.12.2019. 29 367 18 440 10 927 (11 966 ) — 136 (2) (905)

SKAIDROJUMI PAR EAF FINANŠU PĀRSKATIEM (4)

1. NOZĪMĪGA GRĀMATVEDĪBAS POLITIKA

1.1. GRĀMATVEDĪBAS PRINCIPI

Finanšu pārskatu mērķis ir sniegt plašam lietotāju lokam noderīgu informāciju par subjekta finanšu stāvokli, darbības rezultātiem un naudas plūsmām.

Vispārējie apsvērumi (jeb grāmatvedības principi), kas jāievēro, sagatavojot finanšu pārskatus, ir izklāstīti ES grāmatvedības 1. noteikumā “Finanšu pārskati” un ir tādi paši kā 1. SPSGS aprakstītie, proti, patiess atspoguļojums, uzkrāšanas princips, darbības turpināšana, uzrādīšanas konsekvence, būtiskums, apkopošana, ieskaits un salīdzināmā informācija. Finanšu pārskatu kvalitatīvie rādītāji ir būtiskums, patiesa atspoguļošana (uzticamība), saprotamība, savlaicīgums, salīdzināmība un pārbaudāmība.

1.2. SAGATAVOŠANAS PAMATS

1.2.1. Pārskata periods

Finanšu pārskati tiek sniegti ik gadu. Grāmatvedības gads sākas 1. janvārī un beidzas 31. decembrī.

1.2.2. Valūta un konvertēšanas bāze

Gada pārskatus sniedz tūkstošos euro, jo euro ir ES funkcionālā valūta. Darījumus ārvalstu valūtā konvertē euro atbilstoši valūtas kursam, kas ir spēkā darījuma veikšanas dienā. Peļņu un zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas, kas radušies ārvalstu valūtas darījumu norēķinos un pārrēķinot ārvalstu valūtā izteiktus monetāros aktīvus un saistības atbilstoši valūtas kursam gada beigās, norāda finanšu darbības rezultātu pārskatā. Atšķirīgas konvertācijas metodes tiek piemērotas materiālajiem pamatlīdzekļiem un nemateriālajiem aktīviem, kuru vērtība saglabājas euro to iegādes datumā.

Ārvalstu valūtā izteiktu monetāro aktīvu un saistību atlikumus gada beigās konvertē euro pēc 31. decembrī spēkā esošā Eiropas Centrālās bankas (ECB) valūtas kursa.

Euro valūtas kurss

Valūta 31.12.2019. 31.12.2018. Valūta 31.12.2019. 31.12.2018. BGN 1,9558 1,9558 PLN 4,2568 4,3014 CZK 25,4080 25,7240 RON 4,783 4,6635 DKK 7,4715 7,4673 SEK 10,4468 10,2548 GBP 0,8508 0,8945 CHF 1,0854 1,1269 HRK 7,4395 7,4125 JPY 121,9400 125,8500 HUF 330,5300 320,9800 USD 1,1234 1,145

1.2.3. Aplēšu izmantošana

Saskaņā ar SPSGS un vispārpieņemtajiem grāmatvedības principiem finanšu pārskatos noteikti ietver summas, kas balstītas uz vadības aplēsēm un pieņēmumiem, kuri izdarīti, pamatojoties uz visticamāko pieejamo informāciju. Būtiskās aplēses ietver ne tikai, bet arī darbinieku pabalstu saistību summas, uzkrātos un nākamo periodu ieņēmumus un maksas, uzkrājumus, finanšu risku attiecībā uz debitoru parādiem, iespējamos aktīvus un saistības un aktīvu vērtības samazinājuma pakāpi. Faktiskie rezultāti var atšķirties no aplēsēm.

Pamatotas aplēses ir būtiska finanšu pārskatu sagatavošanas sastāvdaļa un neietekmē to uzticamību. Aplēse ir jāpārskata, ja mainās apstākļi, uz kuriem aplēse ir balstīta, vai arī ja ir iegūta jauna informācija vai lielāka pieredze. Pēc būtības aplēses pārskatīšana neattiecas uz iepriekšējiem periodiem, un tā nav kļūdas korekcija. Izmaiņas grāmatvedības aplēsēs tiek atzītas tā perioda pārpalikumā vai deficītā, kurā tās top zināmas.

1.3. BILANCE

1.3.1. Nemateriālie aktīvi

Nemateriāls aktīvs ir identificējams bezķermenisks, nemonetārs aktīvs. Aktīvs ir identificējams, ja tas ir nošķirams (t. i., to var nošķirt vai atdalīt no subjekta, to pārdodot, nododot, licencējot, iznomājot vai apmainot vai nu individuāli, vai arī kopā ar attiecīgu līgumu, identificējamu aktīvu vai saistībām, neatkarīgi no tā, vai subjekts plāno tā rīkoties) vai izriet no līgumiskiem pasākumiem (tostarp līgumiskām vai citām juridiskām tiesībām, neatkarīgi no tā, vai šīs tiesības ir nododamas vai nošķiramas no subjekta vai no citām tiesībām un pienākumiem).

Iegādātos nemateriālos aktīvus norāda, no sākotnējām izmaksām atskaitot uzkrāto amortizāciju un zaudējumus no vērtības samazināšanās. Pašu radītus nemateriālos aktīvus kapitalizē tad, kad ir izpildīti attiecīgie ES grāmatvedības noteikumu kritēriji, un izdevumi attiecas tikai uz aktīva izstrādes posmu. Kapitalizējamās izmaksas ietver visas tieši attiecināmās izmaksas, kas nepieciešamas aktīva radīšanai, ražošanai un sagatavošanai darbam atbilstīgi vadības iecerēm. Izmaksas, kas ir saistītas ar pētniecības darbībām, nekapitalizējamās izstrādes izmaksas un uzturēšanas izmaksas atzīst par izdevumiem to rašanās brīdī.

Nematerialos aktīvus amortizē pēc lineārās metodes visā to aplēstajā lietderīgās lietošanas laikā (311 gadi). Nemateriālo aktīvu aplēstais lietderīgās lietošanas laiks ir atkarīgs no to konkrētā ekonomiskā kalpošanas ilguma vai juridiskā kalpošanas ilguma, kas noteikts vienošanās ceļā.

1.3.2. Materiālie pamatlīdzekļi

Visus materiālos pamatlīdzekļus uzrāda to sākotnējās izmaksās, no kurām atskaitīts uzkrātais nolietojums un zaudējumi no vērtības samazināšanās. Izmaksās ir ietverti izdevumi, kas ir tieši attiecināmi uz aktīva iegādi, radīšanu vai pārvešanu. Turpmākās izmaksas iekļauj aktīva uzskaites vērtībā vai, ja nepieciešams, atzīst par atsevišķu aktīvu tikai tad, kad var pierādīt, ka attiecīgās pozīcijas turpmāk radītie ekonomiskie ieguvumi vai ekspluatācijas potenciāls ieplūdīs uzņēmumā un tās izmaksas var ticami izmērīt. Remontdarbu un uzturēšanas izmaksas ieskaita finanšu darbības rezultātu pārskatā tajā finanšu periodā, kurā minētās izmaksas radušās. Uz zemi netiek attiecināts nolietojums, jo uzskata, ka tās lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots. Uz nepabeigtiem pamatlīdzekļiem neattiecina nolietojumu, jo šie aktīvi vēl nav pieejami lietošanai. Nolietojumu citiem aktīviem aprēķina šādi, izmantojot lineāro metodi, lai to izmaksas, no kurām atņemta to atlikusī vērtība, sadalītu pa visu aplēstās aktīvu lietderīgās lietošanas laiku:

Aktīva veids Lineārā nolietojuma likme Ēkas No 4 % līdz 10 % Aprīkojums un iekārtas No 10 % līdz 25 % Mēbeles un transportlīdzekļi No 10 % līdz 25 % Datortehnika No 25 % līdz 33 % Citi No 10 % līdz 33 %

Peļņu vai zaudējumus no aktīva atsavināšanas nosaka, salīdzinot ieņēmumus, no kuriem atskaitīti pārdošanas izdevumi, ar atsavinātā aktīva uzskaites vērtību, un iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Noma

Noma ir vienošanās, kuras rezultātā iznomātājs apmaiņā pret nomas maksu nodod nomniekam tiesības lietot aktīvu noteiktu laika periodu. Nomu klasificē kā finanšu nomu vai operatīvo nomu.

Finanšu noma ir noma, kur būtībā visus riskus un ieguvumus saistībā ar īpašumtiesībām nodod nomniekam. Noslēdzot finanšu nomas līgumu kā nomniekam aktīvus, kas tiek iegūti finanšu nomas rezultātā, atzīst kā aktīvus un saistītos nomas pienākumus atzīst kā saistības no nomas termiņa sākšanās brīža. Aktīvus un saistības atzīst summās, kas vienādas ar nomātā īpašuma patieso vērtību, vai, ja tā ir zemāka, minimālo nomas maksājumu pašreizējā vērtībā, gan vienu, gan otru nosakot nomas sākšanas brīdī. Nomas termiņa laikā finanšu nomā turētajiem aktīviem nolietojumu aprēķina īsākajā no šādiem periodiem: aktīva lietderīgās lietošanas laiks vai nomas termiņš. Minimālos nomas maksājumus sadala starp finanšu maksu (procentu elements) un nenokārtoto saistību samazinājumu (kapitāla elements). Finanšu maksu sadala pa katru periodu nomas termiņa laikā tā, lai veidotos pastāvīga periodiska procentu likme attiecībā uz saistību atlikumu, ko pēc vajadzības atspoguļo kā ilgtermiņa/īstermiņa. Mainīgās nomas uzskaita kā izdevumus to rašanās periodā.

Operatīvā noma ir noma, kas nav finanšu noma, t. i., noma, kur iznomātājs patur būtībā visus riskus un ieguvumus saistībā ar aktīva īpašumtiesībām. Noslēdzot operatīvās nomas līgumu kā nomniekam, maksājumus, kas veikti saistībā ar operatīvo nomu, nomas periodā atspoguļo kā izdevumus finanšu stāvokļa pārskatā, izmantojot lineāro metodi, pārskatā par finanšu stāvokli nenorādot ne nomāto aktīvu, ne nomas saistības.

1.3.3. Nefinanšu aktīvu vērtības samazināšanās

Uz aktīviem, kuru lietderīgās lietošanas laiks ir neierobežots, amortizāciju/nolietojumu neattiecina, bet katru gadu pārbauda to vērtības samazinājumu. Aktīviem, kuriem nosaka amortizāciju/nolietojumu, vērtības samazinājumu pārbauda ikreiz, kad pārskata datumā ir norādes, ka aktīva vērtība var būt samazinājusies. Vērtības samazinājuma zaudējumus atzīst tādā apmērā, par kādu aktīva uzskaites vērtība pārsniedz tā atgūstamo (darba) summu. Atgūstamā (darba) summa ir lielākā no šādām summām: aktīva patiesā vērtība, no kuras atskaitītas pārdošanas izmaksas, vai tā lietošanas vērtība.

Nemateriālo aktīvu un materiālo pamatlīdzekļu atlikušo vērtību un lietderīgās lietošanas laiku pārskata un vajadzības gadījumā koriģē vismaz reizi gadā. Ja iepriekšējos gados atzītie vērtības samazinājuma iemesli vairs nepastāv, attiecīgi veic zaudējumu no vērtības samazināšanās apvērsi.

1.3.4. Finanšu aktīvi

Finanšu aktīvus iedala šādās kategorijās: “finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā”, “aizdevumi un debitoru parādi”, “līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi” un “pārdošanai pieejami finanšu aktīvi”. Finanšu instrumentu klasifikāciju nosaka, veicot sākotnējo atzīšanu un pārvērtēšanu katrā bilances datumā.

i) Finanšu aktīvi patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā

Finanšu aktīvu klasificē kā piederīgu šai kategorijai, ja tas iegādāts galvenokārt pārdošanai īstermiņā vai subjekts to paredzējis šim nolūkam. Šajā kategorijā iekļauj arī atvasinātos instrumentus. Minētās kategorijas aktīvi tiek klasificēti kā apgrozāmie līdzekļi, ja tos plāno realizēt 12 mēnešu laikā no bilances datuma. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

ii) Aizdevumi un debitoru parādi

Aizdevumi un debitoru parādi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem, kas netiek kotēti aktīvā tirgū. Tie rodas, kad subjekts izsniedz naudu, preces vai pakalpojumus tieši debitoram, bez nodoma tirgoties ar šo debitora parādu. Tos iekļauj ilgtermiņa aktīvos, ja vien to termiņš nav īsāks par 12 mēnešiem no bilances datuma. Aizdevumi un debitoru parādi ietver termiņnoguldījumus, kuru sākotnējais termiņš ir ilgāks par trīs mēnešiem.

iii) Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi

Līdz termiņa beigām turēti ieguldījumi ir neatvasināti finanšu aktīvi ar fiksētiem vai nosakāmiem maksājumiem un fiksētiem termiņiem, kurus subjekts pozitīvi plāno un spēj turēt līdz termiņa beigām. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

iv) Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi

Pārdošanai pieejami finanšu aktīvi ir neatvasināti finanšu aktīvi, kas iekļauti šajā kategorijā vai nav iekļauti nevienā citā kategorijā. Tos klasificē kā apgrozāmos līdzekļus vai ilgtermiņa aktīvus atkarībā no laikposma, kurā subjekts plāno tos turēt, un parasti tas ir atlikušais termiņš. Šajā finanšu gadā subjektam nebija neviena minētās kategorijas ieguldījuma.

Sākotnējā atzīšana un novērtēšana

Tādu finanšu aktīvu pirkšanu un pārdošanu, kuri novērtēti patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, tiek turēti līdz termiņa beigām un ir pieejami pārdošanai, atzīst darījuma datumā, kas ir datums, kurā subjekts apņemas pirkt vai pārdot aktīvu. Naudas ekvivalenti un aizdevumi tiek atzīti, kad naudu nogulda finanšu iestādē vai izmaksā aizņēmējiem. Finanšu instrumentus sākotnēji atzīst patiesajā vērtībā. Visiem finanšu aktīviem, ko neuzskaita patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā, darījuma izmaksas pieskaita patiesajai vērtībai, veicot sākotnējo atzīšanu.

Finanšu instrumentu atzīšanu pārtrauc, kad tiesības saņemt naudas plūsmas no ieguldījumiem ir beigušās vai subjekts būtībā ir nodevis citai personai visus riskus un ieguvumus, kas izriet no īpašumtiesībām.

Turpmāka novērtēšana

Finanšu aktīvus patiesajā vērtībā ar atspoguļojumu pārpalikuma vai deficīta aprēķinā turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā, un peļņu un zaudējumus, kas rodas no patiesās vērtības izmaiņām, iekļauj finanšu darbības rezultātu pārskatā periodā, kurā tie radušies.

Aizdevumus un debitoru parādus, kā arī līdz termiņa beigām turētus ieguldījumus uzskaita amortizētajās izmaksās, piemērojot efektīvo procentu metodi.

Pārdošanai pieejamus finanšu aktīvus turpmāk uzskaita patiesajā vērtībā. Peļņu un zaudējumus no patiesās vērtības izmaiņām atzīst patiesās vērtības rezervē. Procentus par pārdošanai pieejamiem finanšu aktīviem, kas aprēķināti, izmantojot efektīvās procentu likmes metodi, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Subjekts katrā bilances datumā izvērtē, vai ir objektīvi pierādījumi, ka finanšu aktīva vērtība ir samazinājusies, un vai zaudējumi no vērtības samazināšanās būtu jāieraksta finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.3.5. Priekšfinansējuma summas

Priekšfinansējums ir maksājums, kas paredzēts, lai saņēmējam izsniegtu naudas avansu, t. i., apgrozāmos līdzekļus. To var sadalīt vairākos maksājumos laikposmā, kas noteikts konkrētajā līgumā, lēmumā, nolīgumā vai tiesību pamataktā. Apgrozāmos līdzekļus jeb avansu izmanto mērķim, kuram tas piešķirts, nolīgumā noteiktajā periodā, vai arī atmaksā. Ja saņēmējam nerodas attiecināmi izdevumi, viņa pienākums ir atdot izmaksāto priekšfinansējumu subjektam. Tāpēc, tā kā subjekts saglabā kontroli pār priekšfinansējumu un ir tiesīgs saņemt atmaksu par neattiecināmo daļu, attiecīgo summu norāda kā aktīvus.

Priekšfinansējumu sākotnēji atzīst bilancē, kad naudu nodod saņēmējam. To novērtē piešķirtās atlīdzības summā. Turpmākos datumos priekšfinansējumu novērtē summā, kura sākotnēji atzīta bilancē un no kuras atskaitīti attiecināmie izdevumi (tostarp aplēstās summas, ja tas ir nepieciešams), kas radušies perioda laikā.

1.3.6. Debitoru parādi un atgūstamās summas

Saskaņā ar ES grāmatvedības noteikumiem ar komerciālu apmaiņu saistīti un nesaistīti darījumi ir jāuzrāda atsevišķi. Lai atšķirtu abas šīs kategorijas, jēdzienu “debitoru parādi” lieto attiecībā uz darījumiem, kas saistīti ar komerciālu apmaiņu, savukārt attiecībā uz darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, t. i., kad ES saņem vērtību no cita subjekta, nesniedzot pretī aptuveni vienādu vērtību, lieto jēdzienu “atgūstamās summas” (piemēram, no dalībvalstīm atgūstamās summas saistībā ar pašu resursiem).

Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu, atbilst finanšu instrumentu definīcijai, tādēļ tie tiek klasificēti kā aizdevumi un debitoru parādi un attiecīgi novērtēti (skatīt 1.3.4. punktu iepriekš).

Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, tiek uzskaitītas sākotnējā summā (ko koriģē, ņemot vērā procentus un soda naudas), atskaitot daļēji norakstīto vērtības samazinājumu. Daļēji norakstīto vērtības samazinājumu nosaka, kad ir objektīvi pierādījumi, ka subjekts nespēs iekasēt visas tam pienākošās summas atbilstīgi atgūstamo summu sākotnējiem nosacījumiem. Daļēji norakstītā summa ir starpība starp aktīva uzskaites vērtību un atgūstamo summu. Daļēji norakstīto summu atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

1.3.7. Nauda un naudas ekvivalenti

Nauda un naudas ekvivalenti ir finanšu instrumenti. un tie ir nauda kasē, pieprasījuma noguldījumi bankās vai noguldījumi bankās ar īsu brīdinājuma termiņu par izņemšanu un citi īstermiņa ieguldījumi ar augstu likviditāti, kuru sākotnējais termiņš nepārsniedz trīs mēnešus.

1.3.8. Uzkrājumi

Uzkrājumus atzīst, ja subjektam pagātnes notikumu rezultātā ir pašreizējs juridisks vai prakses radīts pienākums pret trešām personām un ir ļoti iespējams, ka minētā pienākuma izpildei būs nepieciešams iztērēt līdzekļus, un šo summu var ticami aplēst. Nākotnes zaudējumiem no pamatdarbības uzkrājumus neatzīst. Uzkrājumu summa ir labākā aplēse par izdevumiem, kuru nepieciešamība tiek plānota, lai pārskata datumā izpildītu pašreizēju pienākumu. Ja uzkrājumus veido lielam posteņu skaitam, saistības aplēš, izvērtējot visus iespējamos iznākumus atbilstoši to iespējamībai (“paredzamās vērtības” metode).

Uzkrājumus apgrūtinošiem līgumiem vērtē pēc paredzamo līguma laušanas izmaksu pašreizējās vērtības vai paredzamo līguma izpildes turpināšanas izmaksu pašreizējās vērtības atkarībā no tā, kura no šīm vērtībām ir mazāka.

1.3.9. Parādi kreditoriem

Parādos kreditoriem ir iekļautas summas, kas saistītas ar komerciālu apmaiņu saistītiem darījumiem, piemēram, preču un pakalpojumu pirkšanu, un ar komerciālu apmaiņu nesaistītiem darījumiem, piemēram, izmaksu pieprasījumiem no saņēmējiem, subsīdijām vai cita ES finansējuma, vai saņemtā priekšfinansējuma (skatīt 1.4.1. skaidrojumu).

Ja saņēmējiem tiek izsniegtas subsīdijas vai cits finansējums, izmaksu pieprasījumus ieraksta kā parādus kreditoriem par pieprasīto summu brīdī, kad tiek saņemts izmaksu pieprasījums. Pēc attiecināmo izmaksu pārbaudes un apstiprināšanas parādus kreditoriem vērtē atbilstoši apstiprinātajai un attiecināmajai summai.

Parādus kreditoriem, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst pēc rēķina saņemšanas sākotnējās summas apmērā, un atbilstošos izdevumus ieraksta uzskaitē, kad subjekts ir saņēmis un pieņēmis piegādes vai pakalpojumus.

1.3.10. Uzkrātie un nākamo periodu ieņēmumi un maksas

Darījumus un notikumus atzīst finanšu pārskatos periodā, uz kuru tie attiecas. Gada beigās, ja rēķins vēl nav izrakstīts, bet pakalpojums ir sniegts, subjekts ir veicis piegādes vai pastāv līgumiska vienošanās (piemēram, atsaucoties uz līgumu), uzkrātie ieņēmumi tiks atzīti finanšu pārskatos. Savukārt, ja gada beigās rēķins ir ticis izsniegts, bet pakalpojumi vēl nav sniegti vai sagādātās preces vēl nav piegādātas, ieņēmumus attiecina uz nākamo uzskaites periodu un atzīst nākamajā uzskaites periodā.

Arī izdevumus uzskaita periodā, uz kuru tie attiecas. Pārskata perioda beigās uzkrātie izdevumi tiek atzīti, par pamatu izmantojot attiecīgā perioda pārskaitījuma saistību summas aplēsi. Uzkrāto izdevumu aprēķinu veic saskaņā ar grāmatvedes izdotām darbības un praktiskajām pamatnostādnēm, kuru mērķis ir nodrošināt, ka finanšu pārskatos tiek patiesi atspoguļotas ekonomiskās un citas parādības, kuras tiem ir jāparāda. Pēc analoģijas, ja ir veikts avansa maksājums par pakalpojumiem vai precēm, kas vēl nav saņemti, izdevumi tiks attiecināti uz nākamo periodu un atzīti nākamajā pārskata periodā.

1.4. FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

1.4.1. Ieņēmumi

Ieņēmumi ir saimniecisko labumu bruto ieplūde vai pakalpojuma potenciāls, ko subjekts ir saņēmis vai saņems; tas ir neto aktīvu pieaugums, izņemot pieaugumu, kas saistīts ar īpašnieku iemaksām.

Atkarībā no pamatā esošo darījumu veida finanšu darbības rezultātu pārskatā izdala turpmāk norādītos ieņēmumus.

i) Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ir nodokļi un pārskaitījumi, jo pārskaitītājs nodod līdzekļus saņēmējam subjektam, bet saņēmējs subjekts tieši nenodrošina pretī aptuveni līdzīgu vērtību.

Pārskaitījumi ir nākotnes saimniecisko labumu ieplūde vai pakalpojuma potenciāls no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, izņemot nodokļus. Subjekts atzīst aktīvu attiecībā uz pārvedumiem, kad subjekts pagātnes notikuma (pārveduma) rezultātā kontrolē resursus un plāno saņemt nākotnes saimnieciskos labumus vai pakalpojuma potenciālu no šiem resursiem, un kad ir iespējams ticami novērtēt patieso vērtību. Resursu ieplūdi no darījuma, kas nav saistīts ar komerciālu apmaiņu un kas ir atzīts par aktīvu (t. i., naudu), arī atzīst kā ieņēmumus, izņemot tādā apmērā, kādā subjektam ir pašreizējs pienākums attiecībā uz šādu pārvedumu (nosacījums), kurš ir jāizpilda, pirms ieņēmumus var atzīt. Līdz brīdim, kad šis nosacījums ir izpildīts, ieņēmumi tiek attiecināti uz nākamo periodu un atzīti kā saistības (saņemtais priekšfinansējums).

ii) Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

Ieņēmumi no preču un pakalpojumu pārdošanas tiek atzīti, kad pircējam tiek nodoti nozīmīgi riski un ieguvumi, kas izriet no preču īpašumtiesībām. Ieņēmumus no darījuma, kas ietver pakalpojumu sniegšanu, atzīst, ņemot vērā darījuma pabeigtības pakāpi pārskata datumā.

1.4.2. Izdevumi

Izdevumi ir saimniecisko labumu vai pakalpojumu potenciāla samazinājums pārskata periodā kā aktīvu aizplūde vai patēriņš vai tādu saistību uzņemšanās, kuru rezultātā samazinās neto aktīvi/pašu kapitāls. Tajos tiek iekļauti gan ar komerciālu apmaiņu saistītu, gan nesaistītu darījumu izdevumi.

Ar komerciālu apmaiņu saistītu darījumu izdevumus, ko rada preču un pakalpojumu pirkšana, atzīst, kad piegādes ir veiktas un subjekts tās ir pieņēmis. Tos novērtē sākotnējā rēķinā norādītās summas apmērā. Turklāt bilances datumā izdevumus par pakalpojumiem, kas sniegti periodā, par kuru rēķins vēl nav saņemts vai apstiprināts, atzīst finanšu darbības rezultātu pārskatā.

Ar komerciālu apmaiņu -nesaistītu darījumu izdevumi attiecas uz pārvedumiem saņēmējiem, un tie var būt trīs veidu: prasījuma tiesību apmierināšana, pārvedumi saskaņā ar līgumu un neatkarīgas dotācijas, iemaksas un ziedojumi. Pārvedumus atzīst kā izdevumus tā perioda laikā, kad bijuši notikumi, kuru dēļ pārvedums izveidojies, ja vien šāda veida pārvedumu pieļauj noteikumi vai ir parakstīts līgums par pārveduma atļaušanu, ja saņēmējs izpilda attiecināmības kritērijus un ja summu var ticami aplēst.

Tad, kad tiek saņemts maksājuma pieprasījums vai izmaksu pieprasījums un tas atbilst atzīšanas kritērijiem, to atzīst kā izdevumus par attiecināmo summu. Gada beigās aplēš saņēmējiem pienākošos attiecināmos izdevumus, par kuriem vēl nav sniegts pārskats, un ieraksta kā uzkrātos izdevumus.

1.5. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS

1.5.1. Iespējamie aktīvi

Iespējamie aktīvi ir tie iespējamie aktīvi, kuri izriet no pagātnes notikumiem un kuru esība tiks apstiprināta tikai, iestājoties vai neiestājoties vienam vai vairākiem neskaidriem nākotnes notikumiem, kas pilnībā nav subjekta kontrolē. Iespējamu aktīvu atspoguļo pārskatos, ja saimnieciskā labuma vai kalpošanas potenciāla ieplūde ir ticama.

1.5.2. Iespējamās saistības

Iespējamās saistības ir pienākums, kas varētu rasties iepriekšēju notikumu rezultātā atkarībā no tā, vai īstenosies viens vai vairāki nākotnes notikumi, par kuru iespējamību pašlaik trūkst pārliecības un kurus subjekts nespēj pilnībā ietekmēt, vai pašreizējs pienākums, kura pamatā ir iepriekšēji notikumi, bet kuru neatzīst, jo nav ticams, ka pienākuma izpildei būs vajadzīga tādu resursu aizplūde, kas ietver saimnieciskos labumus vai kalpošanas potenciālu, vai – retos gadījumos – pienākuma apmēru nevar pietiekami ticami novērtēt. Iespējamās saistības atspoguļo pārskatos, ja vien saimniecisko labumu vai kalpošanas potenciālu ietverošu resursu aizplūdes iespējamība nav niecīga.

1.6. LĪDZFINANSĒJUMS

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ieņēmumus no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, ar nosacījumiem, un tās uzrāda kā izmaksājamas dalībvalstīm, trešām valstīm un citiem. EAF tiek prasīts izlietot šīs iemaksas pakalpojumu sniegšanai trešām personām, jo citādi šie aktīvi (saņemtās iemaksas) ir jāatmaksā. Neizmaksātie parādi kreditoriem, kas saistīti ar līdzfinansēšanas līgumiem, ir saņemtās līdzfinansējuma iemaksas, no kurām atskaita izdevumus, kas radušies saistībā ar projektu. Neto aktīvi nemainās.

Izdevumus, kas saistīti ar līdzfinansējuma projektiem, atzīst pēc to rašanās. Attiecīgo iemaksu summu atzīst kā pamatdarbības ieņēmumus, un gada darbības rezultāts nemainās.

2. BILANCES SKAIDROJUMI

AKTĪVI

2.1. FINANŠU AKTĪVI

EAF finanšu aktīvu vērtība 2019. gada 31. decembrī bija 36 miljoni EUR (2018. gadā – nulle). Tie ietver pārdošanai pieejamos finanšu aktīvus, kas gandrīz visi ir ieguldījumi pašu kapitāla instrumentos.

2.2. PRIEKŠFINANSĒJUMS

Daudzos līgumos ir paredzēti avansa maksājumi pirms darbu sākšanas, piegādes veikšanas vai pakalpojumu sniegšanas. Dažkārt līgumu maksājumu grafikos ir paredzēti maksājumi, pamatojoties uz izpildes ziņojumiem. Priekšfinansējuma maksājumus parasti veic tās valsts vai teritorijas valūtā, kurā projektu īsteno.

Atkarībā no priekšfinansējuma izlietojuma laika to uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa priekšfinansējumu. Izlietojums tiek noteikts projekta pamatā esošā nolīgumā. Jebkuru izlietojumu līdz 12 mēnešiem pēc pārskata datuma uzrāda kā īstermiņa priekšfinansējumu. Tā kā daudzi no EAF projektiem pēc būtības ir ilgtermiņa projekti, attiecīgajiem avansa maksājumiem jābūt pieejamiem periodā, kas ilgāks par vienu gadu. Tādēļ dažas priekšfinansējuma summas uzrāda kā ilgtermiņa aktīvus.

miljoni EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. Ilgtermiņa priekšfinansējums 2.2.1 — 6 325 580 910 887 Īstermiņa priekšfinansējums 2.2.2 0 26 441 821 1 288 1 448 Kopā 0 32 766 1 401 2 199 2 335

Kopējā priekšfinansējuma samazinājums 2019. gada 31. decembrī ir skaidrojams galvenokārt ar 10. EAF priekšfinansējuma samazinājumu (2018. gadā – 964 miljoni EUR). Atbilstīgi EAF ciklam daudzi līgumi, kas bija saistīti ar 10. EAF, tika izpildīti un slēgti. Atvērto līgumu skaits šajā EAF samazinājās no aptuveni 2 600 līgumiem 2018. gadā līdz aptuveni 2 300 līgumiem 2019. gadā. Attiecīgi saņēmējiem veikto priekšfinansējuma maksājumu līmenis samazinājās, savukārt priekšfinansējuma ieskaits palielinājās.

Šo samazinājumu daļēji kompensēja priekšfinansējuma palielinājums saistībā ar 11. EAF (2018. gadā – 1 328 miljoni EUR). 11. EAF tika sākts 2015. gadā, un 2019. gadā tas uzņēma strauju tempu pieņemto pasākumu īstenošanas ziņā. Atvērto līgumu skaits palielinājās no aptuveni 2 300 līgumiem 2018. gadā līdz 3 400 līgumiem 2019. gadā, palielinot kopējo atvērto priekšfinansējumu par 73 miljoniem EUR.

2.2.1. Ilgtermiņa priekšfinansējums

miljoni EUR 31.12.2019. 31.12.2018. Tieša pārvaldība Īsteno: Komisija 190 140 ES izpildaģentūras 6 — ES delegācijas 49 48 244 188 Netieša pārvaldība Īsteno: EIB un EIF 313 367 Starptautiskas organizācijas 291 280 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 22 6 Publisko tiesību subjekti 22 24 Trešās valstis 17 21 ES struktūras un publiskā un privātā sektora partnerības 1 — 665 698 Kopā 910 887

2.2.2. Īstermiņa priekšfinansējums

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. Priekšfinansējums (bruto) 0 115 1 627 3 288 5 030 5 153 Noskaidroti, veicot robežlaika procedūras — (89) (1 186 ) (2 467 ) (3 742 ) (3 705 ) Kopā 0 26 441 821 1 288 1 448

2.2.3. Par priekšfinansējumu saņemtās garantijas

Garantiju ņem, lai nodrošinātu priekšfinansējumu, un to atbrīvo, kad ir apmaksāts projekta pēdējais pieprasījums. 2019. gada 31. decembrī tādu garantiju vērtība, ko EAF saņēmis par priekšfinansējumu, samazinājās līdz 46 miljoniem EUR (2018. gadā – 79 miljoni EUR).

Lielākā daļa priekšfinansējuma tiek izmaksāta netiešas pārvaldības režīmā. Šajā gadījumā garantijas saņēmējs ir nevis EAF, bet līgumslēdzēja iestāde. Lai gan EAF nav saņēmējs, minētās garantijas nodrošina tā aktīvus.

2.3. IEMAKSAS TRASTA FONDĀ

Šajā pozīcijā tiek norādīta summa, kas samaksāta kā iemaksa ES trasta fondā Āfrikai un ES trasta fondā Bêkou. No iemaksām tiek atskaitītas trasta fondiem radušās un uz EAF attiecināmas izmaksas.

Iemaksas trasta fondā EAF veic tiešās pārvaldības režīmā.

miljoni EUR Neto iemaksa 31.12.2018. 2019. gadā veiktās iemaksas TF neto izdevumu piešķīrums 2019. gadā Neto iemaksa 31.12.2019. Āfrika 193 600 (530) 263 Bêkou 9 — (5) 4 Kopā 201 600 (535) 266

2.4. AR KOMERCIĀLU APMAIŅU SAISTĪTI DEBITORU PARĀDI UN AR KOMERCIĀLU APMAIŅU NESAISTĪTAS ATGŪSTAMĀS SUMMAS

miljoni EUR Skaidrojums 31.12.2019. 31.12.2018. Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 2.4.1 32 37 Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 2.4.2 91 101 Kopā 123 138

2.4.1. Atgūstamās summas no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. Dalībvalstis — 0 — 1 1 5 Klienti 1 4 17 4 27 26 Publisko tiesību subjekti — 9 11 1 21 25 Trešās valstis 0 2 4 0 7 5 Norakstītā summa (2) (13) (12) (1) (27) (27) Uzņēmumu savstarpējie konti ar ES iestādēm — — — 4 4 3 Kopā 0 3 20 9 32 37

2.4.2. Debitoru parādi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. Uzkrātie ienākumi 1 65 21 0 88 81 No ES atgūstamā summa — — — 4 4 20 Konti starp EAF 182 53 2 160 (2 395 ) (0) (0) Kopā 183 119 2 181 (2 391 ) 91 101

Uzkrātajos ienākumos ir iekļautas uzkrāto procentu summas ar projektiem saistītam priekšfinansējumam (65 miljoni EUR) un ES trasta fondu Āfrikai (21 miljons EUR) saistītam priekšfinansējumam.

No ES atgūstamā summa ir summa, kas pārskaitīta uz Eiropas Komisijai piederošo trasta kontu.

Efektivitātes labad vienotie finanšu līdzekļi, kas aptver visus EAF, ir piešķirti 11. EAF; tā rezultātā tiek veiktas operācijas starp dažādiem EAF, kas starp dažādām EAF bilancēm tiek pārvietotas starp EAF kontiem.

Konti starp EAF tiek uzrādīti tikai atsevišķos EAF. Kontu starp EAF kopsumma ir nulle.

2.5. NAUDA UN NAUDAS EKVIVALENTI (5)

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. Speciālie konti Centrālās bankas — — — 729 729 276 — — — 729 729 276 Norēķinu konti Komercbankas — — — 421 421 87 Nauda, kas pieder finanšu instrumentiem — — — 30 30 24 — — — 450 450 111 Kopā — — — 1 179 1 179 387

Šajā pozīcijā iekļauto summu palielinājumu par 792 miljoniem EUR var izskaidrot galvenokārt ar to, ka maksājumu izpilde ir zemāka, nekā prognozēts. EAF maksājumu kopējā summa 2019. gada 31. decembrī bija 3 910 miljoni EUR salīdzinājumā ar gada mērķi, kas ir 4 400 miljoni EUR. Šai atšķirībai ir divi iemesli – apturēta līguma parakstīšana ar Pasaules Banku par Globālo partnerību izglītībai un atlikti budžeta atbalsta maksājumi Čadai, Haiti un Beninai.

Turklāt palielinājums komercbanku pozīcijā ir saistīts ar 2020. gada kapitāla ieguldījuma 264 miljonu EUR apmērā saņemšanu no Apvienotās Karalistes Natwest bankas kontā decembra beigās (skatīt 2.7.2.1. skaidrojumu).

Līdzīgi kā iepriekšējos gados un lai ierobežotu darījumu partnera risku, centrālo banku kontos tiek turēts vairāk naudas nekā komercbankās (skatīt 5.1. skaidrojumu).

SAISTĪBAS

2.6. FINANŠU SAISTĪBAS

2.6.1. Līdzfinansējuma parādi kreditoriem

Līdzfinansējuma parādi kreditoriem ir līdzekļi, ko EAF saņem saistībā ar līdzfinansēšanas līgumiem. EAF šīs iemaksas ir jāizlieto, lai sniegtu saskaņotus pakalpojumus trešām personām, un neizlietotie līdzekļi jāatgriež ieguldītājiem. No līdzfinansējuma summu izlietojuma laika ir atkarīgs, vai līdzfinansējumu uzrāda kā īstermiņa vai ilgtermiņa līdzfinansējumu.

Gada beigās veic katra līdzfinansējuma parāda kreditoriem novērtējumu, un visas summas, ko, visticamāk, neizlietos nākamajos 12 mēnešos, uzskata par ilgtermiņa līdzfinansējuma parādiem kreditoram.

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. Ilgtermiņa līdzfinansējuma parādi kreditoriem — — 1 18 19 18 Īstermiņa līdzfinansējuma parādi kreditoriem — — 38 31 69 68 Kopā — — 39 50 88 86

Kopējo līdzfinansējuma parādu kreditoriem palielinājums par 2,6 miljoniem EUR izveidojies divu apstākļu ietekmes dēļ – jaunas līdzfinansējuma summas, kas saņemtas 2019. gadā (17 miljoni EUR), un izdevumi, kas radušies saistībā ar līdzfinansējuma projektiem (14,4 miljoni EUR). Atbilstoši grāmatvedības noteikumiem par līdzfinansējumu summām, kas izveidojās, nebija nekādas ietekmes uz gada rezultātu, jo tās tika atzītas gan līdzfinansējuma izdevumos (3.4. skaidrojums), gan līdzfinansējuma ieņēmumos (3.1.1. skaidrojums).

2.7. PARĀDI KREDITORIEM

miljoni EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. Īstermiņa parādi kreditoriem 2.7.1 — 5 72 106 182 173 Dažādi parādi kreditoriem 2.7.2 — (0) 36 298 334 68 Kopā — 5 108 404 516 241

2.7.1. Īstermiņa parādi kreditoriem

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. Piegādātāji — 4 67 27 97 102 Dalībvalstis — 0 0 2 2 1 Trešās valstis 0 — 4 74 78 37 Publisko tiesību subjekti — 2 70 20 92 43 Citi īstermiņa parādi kreditoriem (0) (1) (70) (17) (88) (10) Kopā — 5 72 106 182 173

Parādi kreditoriem ietver izmaksu pārskatus, ko EAF saņem saistībā ar savu subsidēšanas darbību. Tos ieraksta par pieprasīto summu, saņemot maksājuma pieprasījumu. Rēķiniem un kredītnotām, ko saņem iepirkuma pasākumu ietvaros, piemēro to pašu kārtību. Attiecīgie izmaksu pieprasījumi tiek ņemti vērā gada beigu periodizācijas procedūrās. Saskaņā ar periodizācijas ierakstiem aplēstās attiecināmās summas ir atzītas finanšu darbības rezultātu pārskatā. Neattiecināmās summas ir uzrādītas kā citi īstermiņa parādi kreditoriem.

2.7.2. Dažādi parādi kreditoriem

miljoni EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. Līdzfinansējuma parādi kreditoriem 2.6.1 — — 38 31 69 68 Nākamo periodu kapitāla iemaksas 2.7.2.1 — — — 264 264 — Citi dažādi parādi kreditoriem — — (2) 3 1 0 Kopā — — 36 298 334 68

2.7.2.1. Nākamo periodu kapitāla iemaksas

2019. gada 31. decembrī visa summa 264 miljonu apmērā ir saistīta ar Apvienotās Karalistes 2020. gada iemaksām EAF decembra beigās. 2018. gada 31. decembrī avansā veiktu kapitāla iemaksu nebija.

2.8. UZKRĀTIE IZDEVUMI UN NĀKAMO PERIODU IENĀKUMI

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. Uzkrātie izdevumi — 96 240 982 1 318 1 279 Citi uzkrājumi un atliktie maksājumi — — 0 1 1 3 Kopā — 96 240 983 1 319 1 281

Uzkrātie izdevumi ietver pamatdarbības izdevumus saskaņā ar aplēsēm par tekošajiem vai pabeigtajiem līgumiem, izņemot apstiprinātos izmaksu pieprasījumus, kuros, izmantojot vislabāko pieejamo informāciju, aplēstas attiecināmās izmaksas, kas radušās saņēmējiem. Aplēsto uzkrāto izdevumu daļa, kas saistīta ar izmaksāto priekšfinansējumu, ir ierakstīta kā priekšfinansējuma summu samazinājums (skatīt 2.2 above. skaidrojumu).

Palielinājums šajā pozīcijā izveidojies divu apstākļu ietekmes dēļ – uzkrāto maksājumu palielinājums 11. EAF (2018. gadā – 838 miljoni EUR) un uzkrāto maksājumu samazinājums 10. EAF (2018. gadā – 358 miljoni EUR). Tas atbilst EAF ciklam un ir arī saistīts ar atvērto līgumu skaita attīstību šajos EAF – 2019. gadā 11. EAF darbojās pilnā sparā, un tādēļ 2019. gada 31. decembrī bija ievērojami vairāk atvērtu līgumu, par kuriem bija jāaplēš un jāuzkrāj izmaksas. Turpretī daudzi līgumi 2019. gadā bija izpildīti un slēgti 10. EAF, kā rezultātā šajā EAF atvērto līgumu skaits un uzkrātie maksājumi samazinājās.

NETO AKTĪVI

2.9. PATIESĀS VĒRTĪBAS REZERVE

Saskaņā ar grāmatvedības noteikumiem pārdošanai pieejamo aktīvu patiesās vērtības korekcijas uzskaita, izmantojot patiesās vērtības rezervi.

miljoni EUR 31.12.2019. 31.12.2018. Iekļauts patiesās vērtības rezervē (2) — Iekļauts finanšu darbības rezultātu pārskatā — — Kopā (2) —

2.10. FONDU KAPITĀLS

2.10.1. Aktīvo EAF pieprasītais fondu kapitāls

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Fondu kapitāls 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nepieprasītais fondu kapitāls — (0) (0) (22 840 ) (22 840 ) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2018. 12 164 10 773 20 960 6 527 50 423 Fondu kapitāls 12 164 10 773 20 960 29 367 73 264 Nepieprasītais fondu kapitāls — (15) (0) (18 440 ) (18 455 ) Pieprasītais fondu kapitāls 31.12.2019. 12 164 10 758 20 960 10 927 54 809

Fondu kapitālu veido kopējā no dalībvalstīm saņemto iemaksu summa attiecīgajam EAF, kā noteikts katrā no iekšējiem nolīgumiem. Nepieprasītie līdzekļi ir summas, kas vēl nav pieprasītas no dalībvalstīm. Pieprasītais fondu kapitāls ir piešķīrumi, ko EAF ir pieprasījis un ko dalībvalstis pārskaitījušas uz finanšu līdzekļu kontiem (skatīt 2.10.2. skaidrojumu).

2.10.2. Pieprasītais un nepieprasītais fondu kapitāls dalībvalstu dalījumā

miljoni EUR Iemaksas 11. EAF % Nepieprasītais kapitāls 31.12.2018. 2019. gadā pieprasītais kapitāls Nepieprasītais kapitāls 31.12.2019. Austrija 2,40 548 (105) 442 Beļģija 3,25 742 (143) 599 Bulgārija 0,22 50 (10) 40 Horvātija 0,23 51 (10) 42 Kipra 0,11 25 (5) 21 Čehija 0,80 182 (35) 147 Dānija 1,98 452 (87) 365 Igaunija 0,09 20 (4) 16 Somija 1,51 345 (66) 278 Francija 17,81 4 068 (784) 3 285 Vācija 20,58 4 700 (906) 3 795 Grieķija 1,51 344 (66) 278 Ungārija 0,61 140 (27) 113 Īrija 0,94 215 (41) 173 Itālija 12,53 2 862 (551) 2 311 Latvija 0,12 27 (5) 21 Lietuva 0,18 41 (8) 33 Luksemburga 0,26 58 (11) 47 Malta 0,04 9 (2) 7 Nīderlande 4,78 1 091 (210) 881 Polija 2,01 458 (88) 370 Portugāle 1,20 273 (53) 221 Rumānija 0,72 164 (32) 132 Slovākija 0,38 86 (17) 69 Slovēnija 0,22 51 (10) 41 Spānija 7,93 1 812 (349) 1 463 Zviedrija 2,94 671 (129) 542 Apvienotā Karaliste 14,68 3 353 (646) 2 707 Kopā 100,00 22 840 (4 400 ) 18 440

Tā kā 8., 9. un 10. EAF kapitāls iepriekšējos gados tika pilnībā pieprasīts un saņemts, 2019. gadā ir pieprasīta summa 4 400 miljonu EUR apmērā, kas pilnībā saistīta ar 11. EAF.

2.10.3. Pārvietotie līdzekļi no slēgto EAF pieprasītā fondu kapitāla

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. No slēgtajiem EAF pārvietotie līdzekļi 627 1 625 — — 2 252 2 252

Šajā pozīcijā ir ietverti līdzekļi, kas pārvietoti no slēgtiem EAF uz 8. un 9. EAF.

2.10.4. Pieprasītā fondu kapitāla pārvietojumi starp aktīvajiem EAF

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF Kopā Atlikums 31.12.2017. (2 503 ) 2 177 120 206 — Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (7) (40) 47 — 0 Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF — — (112) 112 — Atlikums 31.12.2018. (2 509 ) 2 137 55 317 — Atcelto summu pārvietojums uz 10. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF (1) (27) 28 — (0) Atcelto summu pārvietojums uz 11. EAF darbības rezervi no iepriekšējiem EAF — — 181 (181) — Atlikums 31.12.2019. (2 510 ) 2 109 265 136 —

Šī pozīcija ietver resursus, kas pārvietoti starp aktīvajiem EAF.

Kopš Kotonū nolīguma stāšanās spēkā visi iepriekšējo aktīvo EAF neiztērētie līdzekļi pēc saistību atcelšanas tiek pārvietoti uz jaunāko atvērto EAF. No citiem EAF pārvietotie resursi palielina saņēmējfonda apropriācijas un samazina nosūtītājfonda apropriācijas. Līdzekļus, kas pārvietoti uz 10. un 11. EAF darbības rezervi, var piesaistīt tikai īpašos apstākļos, kas paredzēti iekšējos nolīgumos.

3. SKAIDROJUMI PAR FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATU

IEŅĒMUMI

miljoni EUR Skaidrojums 2019 2018 Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.1 28 4 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu 3.2 46 57 Kopā 74 60

3.1. IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS NAV SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

miljoni EUR Skaidrojums 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2019 2018 Izdevumu atgūšana 0 0 9 4 13 21 STABEX līdzekļu atgūšana — — 0 — 0 0 Līdzfinansējuma ieņēmumi 3.1.1 — — 9 5 14 (17) Kopā 0 0 18 10 28 4

Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu, var tikt šādi sadalīti pa pārvaldības režīmiem:

miljoni EUR 2019 2018 Tieša pārvaldība Īsteno: Komisija 1 1 ES delegācijas 6 3 6 4 Netieša pārvaldība Īsteno: Trešās valstis 15 (13) Starptautiskas organizācijas 5 12 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 2 1 22 — Kopā 28 4

3.1.1. Līdzfinansējuma ieņēmumi

Saņemtās līdzfinansējuma iemaksas atbilst kritērijiem, kas raksturo ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus ar nosacījumu, un tādējādi tām nebūtu jāietekmē finanšu darbības rezultātu pārskats, kad tās saņem. Saņemtās iemaksas saglabājas pie saistībām (skatīt 2.6.1. skaidrojumu), līdz ar ziedotajiem līdzekļiem saistītie kritēriji ir izpildīti, t. i., radušies attiecināmie izdevumi (skatīt 3.4. skaidrojumu). Atbilstošo summu tad atzīst kā ar komerciālu apmaiņu nesaistītu darījumu ieņēmumus no līdzfinansējuma. Attiecīgi gada saimnieciskās darbības rezultāts nemainās.

3.2. IEŅĒMUMI NO DARĪJUMIEM, KAS IR SAISTĪTI AR KOMERCIĀLU APMAIŅU

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2019 2018 Finanšu ieņēmumi (0) (0) 3 4 7 10 Citi ieņēmumi 1 6 21 12 39 46 Kopā 1 6 24 16 46 57

Finanšu ieņēmumi galvenokārt ietver uzkrātus procentus par atgūšanas rīkojumiem, kuriem beidzies termiņš (6,6 miljoni EUR), un procentus par priekšfinansējumu. Citi ieņēmumi pilnībā attiecas uz peļņu no ārvalstu valūtas maiņas. Atbilstošos zaudējumus no ārvalstu valūtas maiņas ieraksta citos izdevumos (skatīt 3.6. skaidrojumu).

IZDEVUMI

3.3. ATBALSTA INSTRUMENTI

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2019 2018 Plānojamais atbalsts 0 (0) 295 1 824 2 119 2 001 Makroekonomiskais atbalsts — 29 — — 29 26 Nozaru politika — 0 — — 0 2 Iekšējie ĀKK projekti — 2 272 678 951 827 Ārkārtas palīdzība — 4 12 97 112 873 Institucionālais atbalsts — — 0 7 7 18 Iemaksas trasta fondos — — — 535 535 307 Kopā 0 35 579 3 141 3 755 4 054

EAF pamatdarbības izdevumi attiecas uz dažādiem atbalsta instrumentiem un izpaužas dažādos veidos, atkarībā no tā, kā tiek izmaksāti un pārvaldīti naudas līdzekļi.

Samazinājums šajā pozīcijā izveidojies šādu apstākļu ietekmes dēļ – palielinājušies izdevumi 11. EAF (2018. gadā – 3 012 miljoni EUR) un samazinājušies izdevumi 10. EAF (2018. gadā – 984 miljoni EUR). Tas atbilst EAF ciklam un ir arī saistīts ar atvērto līgumu skaita attīstību šajos EAF – 2019. gadā 11. EAF darbojās pilnā sparā, un tādēļ 2019. gada 31. decembrī bija ievērojami vairāk atvērtu līgumu, uz kuru pamata radās izdevumi. Turpretī daudzi līgumi 2019. gadā bija izpildīti un slēgti 10. EAF, kā rezultātā šajā EAF radušies izdevumi samazinājās.

Kā norādīts attiecībā uz 11. EAF, atbalsta instrumentu izdevumu struktūra mainījās salīdzinājumā ar 2018. gadu. Šajā EAF ārkārtas palīdzības izdevumi ievērojami samazinājās (2018. gadā – 811 miljoni EUR), savukārt izdevumi, kas saistīti ar plānojamo atbalstu, iekšējiem ĀKK projektiem un iemaksām trasta fondos, ievērojami palielinājās (2018. gadā – 1 468 miljoni EUR, attiecīgi par 410 miljoniem EUR un 307 miljoniem EUR).

3.4. LĪDZFINANSĒJUMA IZDEVUMI

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2019 2018 Līdzfinansējums — — 9 5 14 (17)

Šajā pozīcijā iekļauti izdevumi, kas 2019. gadā radās saistībā ar līdzfinansējuma projektiem. Jāatzīmē, ka radušies izdevumi ietver ar finanšu gada robeždatumu saistītās aplēstās summas (un attiecīgi iepriekšējā gada aplēsto summu apvērses).

Attiecīgie ieņēmumi ir atzīti finanšu darbības rezultātu pārskatā (skatīt 3.1.1. skaidrojumu).

Atbalsta instrumenti un līdzfinansējuma izdevumi pārvaldības veidu dalījumā

miljoni EUR 2019 2018 Tieša pārvaldība Īsteno: Komisija 86 122 ES izpildaģentūras (13) 31 Trasta fondi 483 594 ES delegācijas 1 141 1 003 1 697 1 750 Netieša pārvaldība Īsteno: EIB un EIF 145 44 Starptautiskas organizācijas 1 003 920 Privāttiesību subjekti ar publisko pasūtījumu 126 114 Publisko tiesību subjekti 184 231 Trešās valstis 613 977 ES struktūras ar publiskā un privātā sektora partnerību 1 1 2 073 2 287 Kopā 3 770 4 037

3.5. FINANSĒJUMA IZMAKSAS

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2019 2018 Debitoru parādu daļēja norakstīšana 0 (2) 2 1 1 (7)

Šajā pozīcijā ir iekļautas izdevumu aplēses par neatgūstamajām summām.

3.6. CITI IZDEVUMI

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 2019 2018 Administratīvie un IT izdevumi — — (41) 262 220 112 Uzkrājums riskiem un maksām — — — — — (4) Realizētie tirdzniecības debitoru zaudējumi — 2 1 1 3 1 Zaudējumi no valūtas maiņas 1 6 21 9 37 39 Kopā 1 8 (20) 272 260 148

Šī pozīcija ietver galvenokārt atbalsta izdevumus t. i., administratīvās izmaksas, kas saistītas ar EAF plānošanu un īstenošanu. Tie ir projektu sagatavošanas, pēcpārbaudes, pārraudzības un novērtēšanas izdevumi, kā arī izdevumi par datortīkliem, tehnisko palīdzību utt.

4. IESPĒJAMIE AKTĪVI UN IESPĒJAMĀS SAISTĪBAS, UN CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.1. IESPĒJAMIE AKTĪVI

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. Izpildes garantijas — 10 5 0 15 11 Ieturēšanas garantijas — 5 4 — 9 7 Kopā — 15 8 0 24 17

Izpildes garantijas tiek pieprasītas, lai nodrošinātu, ka EAF finansējuma saņēmēji izpilda pienākumus, kas noteikti to līgumos ar EAF.

Ieturēšanas garantijas attiecas tikai uz līgumiem par darbu izpildi. Parasti tiek ieturēti 10 % no starpposma maksājumiem saņēmējiem, lai nodrošinātu, ka darbuzņēmēji izpilda savus pienākumus. Šīs ieturētās summas atspoguļo kā maksājamās summas. Ja to apstiprina līgumslēdzēja iestāde, darbuzņēmējs var tā vietā iesniegt ieturēšanas garantiju, kas aizstāj no starpposma maksājumiem ieturētās summas. Šīs saņemtās garantijas atspoguļo kā iespējamos aktīvus.

Ja līgumi tiek pārvaldīti netiešās pārvaldības režīmā, garantijas pieder līgumslēdzējai iestādei, kas nav EAF, un EAF tās nenorāda.

4.2. CITA NOZĪMĪGA INFORMĀCIJA

4.2.1. Saistības vēl neizlietotās apropriācijās

Turpmāk minētā summa ir budžeta RAL (“Reste à Liquider”), no kuras atskaitītas saistītās summas, kas iekļautas kā izdevumi finanšu darbības rezultātu pārskatā. Budžeta RAL ir summa, kas raksturo saistības, par kurām vēl nav veikti maksājumi un/vai saistību atcelšana. Šādas saistības ir raksturīgas daudzgadu programmām.

miljoni EUR 8. EAF 9. EAF 10. EAF 11. EAF 31.12.2019. 31.12.2018. Saistības vēl neizlietotās apropriācijās (0) 42 576 7 946 8 564 9 071

2019. gada 31. decembrī budžeta RAL kopsumma bija 10 270 miljoni EUR (2018. gadā – 10 616 miljoni EUR).

5. FINANŠU RISKA PĀRVALDĪBA

Turpmākā informācija par EAF finanšu riska pārvaldību attiecas uz Komisijas veiktajām kases operācijām EAF vārdā, lai izmantotu tā līdzekļus.

5.1. RISKA PĀRVALDĪBAS POLITIKA UN RISKA IEROBEŽOŠANAS DARBĪBAS

Kases operāciju pārvaldības noteikumi un principi ir izklāstīti 11. EAF finanšu regulā un iekšējā nolīgumā.

Saskaņā ar iepriekš minēto regulu ir piemērojami turpmāk minētie galvenie principi.

a) EAF iemaksas veic dalībvalstis, ieskaitot tās speciālos kontos, kas atvērti katras dalībvalsts emisijas bankā vai dalībvalsts norādītā finanšu iestādē. Iemaksu summas tiek paturētas šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic EAF maksājumi.

b) Dalībvalstis veic EAF iemaksas euro valūtā, savukārt EAF maksājumi tiek veikti euro un citās valūtās.

c) Bankas kontos, ko Komisija atvērusi EAF vārdā, nedrīkst pieļaut pārtēriņu.

Papildus speciālajiem kontiem Komisija EAF vārdā atver citus banku kontus finanšu iestādēs (centrālajās bankās un komercbankās), lai veiktu maksājumus un saņemtu ieņēmumus, kas nav dalībvalstu iemaksas budžetā.

Kases un maksājumu operācijas lielā mērā ir automatizētas un balstītas uz mūsdienīgām informācijas sistēmām. Tiek piemērotas īpašas procedūras, lai garantētu sistēmu drošību un nodrošinātu pienākumu sadali saskaņā ar Finanšu regulu, Komisijas iekšējās kontroles standartiem un revīzijas principiem.

Kases un maksājumu operāciju pārvaldību reglamentē rakstveida pamatnostādņu un procedūru kopums, kuru mērķis ir ierobežot darbības un finanšu risku un nodrošināt atbilstošu kontroles līmeni. Tās attiecas uz dažādām darbības jomām, un atbilstība pamatnostādnēm un procedūrām tiek regulāri pārbaudīta.

5.2. VALŪTAS RISKS

Valūtas riska ietekme uz EAF gada beigās – neto pozīcija

miljoni EUR 31.12.2019. 31.12.2018. USD GBP DKK SEK EUR Cita Kopā USD GBP DKK SEK EUR Cita Kopā Finanšu aktīvi Debitoru parādi un atgūstamās summas — — — — 115 8 123 63 — 0 — 67 8 138 Nauda un naudas ekvivalenti 1 — — — 1 178 — 1 179 1 0 — — 386 — 387 1 — — — 1 293 8 1 302 64 0 0 — 453 8 525 Finanšu saistības Ilgtermiņa finanšu saistības — — — — (19) — (19) — — — — (18) — (18) Parādi kreditoriem (7) — — — (509) — (516) (1) — — — (218) (22) (241) (7) — — — (528) — (535) (1) — — — (236) (22) (259) Kopā (6) — — — 765 8 767 63 0 0 — 217 (14) 267

Visas iemaksas tiek turētas euro valūtā, un citas valūtas iegādājas tikai tad, kad tās ir vajadzīgas maksājumu izpildei. Tādējādi EAF kases operācijas nav pakļautas valūtas riskam.

5.3. PROCENTU LIKMJU RISKS

EAF neaizņemas naudu, tādēļ tas nav pakļauts procentu likmju riskam.

Procenti tiek uzkrāti par atlikumiem tā dažādajos banku kontos. Tādēļ Komisija EAF vārdā ir ieviesusi pasākumus, lai nodrošinātu, ka regulāri saņemtie procenti atbilst tirgus procentu likmēm, kā arī to iespējamām svārstībām.

Katra dalībvalsts veic iemaksas EAF budžetā speciālā kontā, kas atvērts tās norādītā finanšu iestādē. Tā kā dažiem no šiem kontiem piemērotā atlīdzība var būt negatīva, tiek izmantotas naudas pārvaldības procedūras, lai pēc iespējas samazinātu atlikumu attiecīgajos kontos. Turklāt saskaņā ar Padomes Regulu (ES) 2016/888 (6) jebkādu negatīvu atlīdzību šajos kontos sedz attiecīgā dalībvalsts.

Komercbanku kontos turētie diennakts atlikumi tiek atlīdzināti katru dienu. Šādu kontu atlikumu atlīdzināšana balstās uz mainīgām tirgus likmēm, kam piemēro līgumā noteiktu starpību (pozitīvu vai negatīvu). Procenti lielākajai daļai kontu tiek aprēķināti, pamatojoties uz tirgus atsauces likmi, un tos koriģē, lai atspoguļotu jebkādas šīs likmes svārstības. Rezultātā EAF neuzņemas risku, ka tā atlikumus varētu atlīdzināt atbilstoši likmēm, kas ir zemākas par tirgus likmēm.

5.4. KREDĪTRISKS (DARĪJUMU PARTNERA RISKS)

Finanšu aktīvi, kuru termiņš nav kavēts un kuru vērtība nav samazinājusies

miljoni EUR Kopā Termiņš nav kavēts, un vērtība nav samazinājusies Kavēts termiņš, bet vērtība nav samazinājusies < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 123 100 16 7 — Kopā 31.12.2019. 123 100 16 7 — Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 138 121 12 5 — Kopā 31.12.2018. 138 121 12 5 —





Finanšu aktīvi dalījumā pa riska kategorijām:

miljoni EUR 31.12.2019. 31.12.2018. Debitoru parādi Nauda Kopā Debitoru parādi Nauda Kopā Darījumu partneri ar ārēju kredītreitingu Augstākie un augstas pakāpes 7 958 965 5 303 308 Virs vidējās pakāpes — 220 220 — 80 80 Zem vidējās pakāpes — 1 1 — 4 4 Neieguldījumu pakāpe — 0 0 — 0 0 7 1 179 1 186 5 387 391 Darījumu partneri bez ārēja kredītreitinga 1. grupa (debitori bez saistību neizpildes pagātnē) 116 0 116 133 0 134 2. grupa (debitori ar saistību neizpildi pagātnē) — — — — — — Kopā 116 0 116 133 0 134 Kopā 123 1 179 1 302 138 387 525

Līdzekļi, kas atbilst kategorijām neieguldījumu pakāpe un zem vidējās pakāpes, attiecas galvenokārt uz dalībvalstu iemaksām EAF, kas veiktas speciālos dalībvalstu atvērtos kontos saskaņā ar EAF FR 20 panta 3 punktu. Saskaņā ar šo regulu iemaksātās summas paliek šajos speciālajos kontos līdz brīdim, kad jāveic maksājumi

Lielākā daļa EAF finanšu līdzekļu saskaņā ar EAF FR tiek turēti speciālajos kontos, ko dalībvalstis atvērušas to iemaksu veikšanai. Vairums šo kontu tiek turēti dalībvalstu valsts kasēs vai valstu centrālajās bankās. Šīs iestādes EAF rada vismazāko darījumu partnera risku (risku uzņemas dalībvalstis).

Tā EAF finanšu līdzekļu daļa, kas tiek turēta komercbankās, lai veiktu maksājumus, tiek papildināta nepieciešamības brīdī, un to automātiski pārvalda ar Komisijas kases naudas pārvaldības sistēmu. Katrā kontā tur minimālu naudas daudzumu, kas ir proporcionāls vidējai ikdienas maksājumu summai. Tāpēc šajos kontos turētās summas diennaktī parasti ir nelielas, tādējādi nodrošinot, ka arī EAF risks ir ierobežots.

Papildus tam tiek piemērotas īpašas pamatnostādnes par komercbanku izvēli, lai samazinātu darījumu partnera risku, kam ir pakļauts EAF.

Visas komercbankas tiek izvēlētas konkursa kārtībā. Minimālais īstermiņa kredītreitings, kas nepieciešams, lai piedalītos konkursā, ir Moody's P-1 vai līdzvērtīgs (S&P A-1 vai Fitch F1). Īpašos un pienācīgi pamatotos gadījumos ir pieņemams arī zemāks līmenis.

5.5. LIKVIDITĀTES RISKS

Finanšu saistību termiņu analīze dalījumā pa atlikušajiem līgumā noteiktajiem termiņiem

miljoni EUR < 1 gads 1–5 gadi > 5 gadi Kopā Finanšu saistības 516 2 17 535 Kopā 31.12.2019. 516 6 22 516 Finanšu saistības 241 7 11 259 Kopā 31.12.2018. 241 7 11 259

EAF piemērojamie budžeta principi nodrošina, ka kopējie budžeta perioda naudas līdzekļi vienmēr ir pietiekami, lai izpildītu maksājumus. Dalībvalstu kopējās iemaksas patiešām atbilst maksājumu apropriāciju kopējai summai attiecīgajā budžeta periodā.

Tomēr dalībvalstis gada iemaksas EAF veic trīs daļās, turpretī maksājumiem piemīt sezonalitāte.

Lai nodrošinātu vienmēr pietiekamus finanšu līdzekļus tādu maksājumu segšanai, kas veicami konkrētajā mēnesī, starp Komisijas kasi un attiecīgajiem izdevumu departamentiem notiek regulāra informācijas apmaiņa par kases stāvokli.

Turklāt attiecībā uz EAF kases operācijām automatizēti naudas pārvaldības instrumenti nodrošina, ka katru dienu visos EAF banku kontos ir pietiekama likviditāte.

6. INFORMĀCIJA PAR SAISTĪTĀM PERSONĀM

EAF saistītās personas ir ES trasta fonds Bêkou, ES trasta fonds Āfrikai un Eiropas Komisija. Tā kā darījumi starp šiem subjektiem notiek EAF parasto darbību ietvaros, tad atbilstīgi ES grāmatvedības noteikumiem nav nepieciešamas īpašas prasības, sniedzot informāciju par šādiem darījumiem.

EAF nav atsevišķas vadības, jo to vada Komisija. ES galvenās vadības, tostarp Komisijas, maksājumtiesības ir uzrādītas Eiropas Savienības konsolidētajos gada pārskatos 7.2. pozīcijā “Galvenās vadības maksājumtiesības”.

7. NOTIKUMI PĒC BILANCES DATUMA

Šo provizorisko pārskatu nosūtīšanas dienā EAF grāmatvedei nedz bija zināmas, nedz tika ziņots par būtiskām problēmām, kas būtu atsevišķi jāatspoguļo šajā iedaļā, izņemot turpmāk īpaši izcelto jautājumu. Gada pārskati un attiecīgie skaidrojumi tika sagatavoti, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju, un tā ir atspoguļota iepriekš.

Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības

Kopš 2020. gada 1. februāra Apvienotā Karaliste vairs nav Eiropas Savienības dalībvalsts. Pēc Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”) noslēgšanas starp abām pusēm Apvienotā Karaliste apņēmās apmaksāt visas savas saistības atbilstīgi pašreizējai DFS, kā arī iepriekšējiem finanšu plāniem tā, it kā tā joprojām būtu dalībvalsts.

Izstāšanās līgumā ir noteikts, ka Apvienotā Karaliste joprojām ir EAF puse līdz 11. EAF un visu iepriekšējo neslēgto EAF slēgšanai un šajā ziņā uzņemas tādus pašus pienākumus kā dalībvalstis saskaņā ar iekšējo nolīgumu, ar kuru tas tika izveidots, kā arī pienākumus, kas izriet no iepriekšējiem EAF, līdz to slēgšanai. Tā drīkst piedalīties EAF komitejā kā novērotāja bez balsstiesībām.

Izstāšanās līgumā ir noteikts arī, ka, ja šī līguma spēkā stāšanās datumā par summām no 10. EAF projektiem vai no iepriekšējiem EAF saistības nav uzņemtas vai ir atceltas, šo summu Apvienotās Karalistes daļu atkārtoti neizmanto. Tas pats attiecas uz Apvienotās Karalistes līdzekļu daļu, par kuriem nav uzņemtas saistības, vai atceltajām summām 11. EAF ietvaros pēc 2020. gada 31. decembra.

Šo provizorisko kontu nosūtīšanas laikā un pamatojoties uz Izstāšanās līgumu, kas ir noslēgts un jau darbojas, nav finansiālas ietekmes, par ko ziņot 2019. gada EAF gada pārskatos.

Koronavīrusa slimība 2019 (Covid-19)

2020. gada pirmajā ceturksnī koronavīrusa uzliesmojumam bija milzīga ietekme visā pasaulē, arī uz finanšu tirgiem, kur novēroti visu būtiskāko rādītāju ievērojami kritumi. Tā rezultātā ir palielinājies to finanšu instrumentu vērtības nepastāvīgums, kurus ieraksta patiesajā vērtībā, ieskaitot EAF bilancē iekļautos finanšu instrumentus. Koronavīrusa uzliesmojuma dēļ nav vajadzīgas nekādas korekcijas paziņotajos skaitļos, jo tas ir nekoriģējošs notikums. Attiecībā uz nākamajiem pārskata periodiem Covid-19, visticamāk, ietekmēs dažu finanšu instrumentos ietverto aktīvu un saistību atzīšanu un novērtēšanu. Pamatojoties uz šo provizorisko pārskatu nosūtīšanas laikā pieejamo informāciju, koronavīrusa uzliesmojuma finansiālo ietekmi nevar ticami aplēst.

8. SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTA UN BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTA SASKAŅOŠANA

Gada saimnieciskās darbības rezultātu aprēķina, pamatojoties uz uzkrājumu grāmatvedības principiem. Tomēr budžeta izpildes rezultāta pamatā ir naudas plūsmas grāmatvedības noteikumi. Tā kā saimnieciskās darbības rezultātu un budžeta izpildes rezultātu nosaka vieni un tie paši pamatā esošie operacionālie darījumi, tas ir lietderīgs kontroles pasākums, lai nodrošinātu, ka tie ir saskaņojami. Šī saskaņošana ir atspoguļota tabulā turpmāk, izceļot būtiskākās saskaņošanas summas, kas sadalītas starp ieņēmumu un izdevumu posteņiem. Tabulas skaidrojumos ir sniegta papildu informācija par galveno saskaņošanas posteņu veidu.

miljoni EUR 2019 2018 GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS (3 956 ) (4 118 ) Ieņēmumi Maksājumtiesības, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu — (1) Kārtējā gadā konstatētās maksājumtiesības, kuru summas vēl nav iekasētas (16) (11) Iepriekšējos gados konstatētās maksājumtiesības, kuru summas iekasētas kārtējā gadā 23 11 Priekšfinansējuma neto ietekme 53 36 Uzkrātie ieņēmumi (neto) (67) (39) Cits (3) (1) Izdevumi Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti 107 115 Iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā (672) (366) Priekšfinansējuma neto ietekme (44) (179) Uzkrātie izdevumi (neto) 719 484 GADA BUDŽETA IZPILDES REZULTĀTS (3 856 ) (4 069 )

8.1. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IEŅĒMUMI

Finanšu gada budžeta ieņēmumi atbilst ieņēmumiem, kas ir iekasēti par maksājumtiesībām, kuras konstatētas attiecīgā gada laikā, un summām, kuras iekasētas par iepriekšējos gados konstatētajiem prasījumiem.

Maksājumtiesības, kas neietekmē budžeta izpildes rezultātu, ieraksta saimnieciskās darbības rezultātā, bet no budžeta viedokļa tos nevar uzskatīt par ieņēmumiem, jo iekasētās summas ieskaita rezervēs un nevar atkārtoti piesaistīt bez Padomes lēmuma.

Tāpēc kārtējā gadā konstatētās, bet vēl neiekasētās maksājumtiesības saskaņošanas nolūkā atskaita no saimnieciskās darbības rezultāta, jo tās nav daļa no budžeta ieņēmumiem. Turpretī iepriekšējos gados konstatētās un kārtējā gadā iekasētās maksājumtiesības jāpieskaita saimnieciskās darbības rezultātam saskaņošanas nolūkā.

Pozīcija “priekšfinansējuma neto ietekme” attiecas uz priekšfinansējuma ieskaitu ar summām, ko atgūst no saņēmējiem. Šie naudas ieņēmumi ir budžeta ieņēmumi, tomēr tiem nav ietekmes uz saimnieciskās darbības rezultātu, tāpēc tie ir jāpieskaita saskaņošanas nolūkā.

Neto uzkrātos ieņēmumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie ieņēmumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto ieņēmumu apvērse.

8.2. SASKAŅOŠANAS POSTEŅI – IZDEVUMI

Kārtējā gada izdevumi, kas vēl nav samaksāti, jāpieskaita saskaņošanas nolūkā, jo tie ir iekļauti saimnieciskās darbības rezultātā, bet nav daļa no budžeta izdevumiem. Turpretī iepriekšējo gadu izdevumi, kas samaksāti kārtējā gadā, jāatskaita no saimnieciskās darbības rezultāta saskaņošanas nolūkā, jo tie ir daļa no kārtējā gada budžeta izdevumiem, bet neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu un nesamazina izdevumus korekciju gadījumā.

Naudas ieņēmumi no atceltajiem maksājumiem neietekmē saimnieciskās darbības rezultātu, bet tie ietekmē budžeta izpildes rezultātu.

Priekšfinansējuma neto ietekme ir šādu elementu apvienojums: jaunā priekšfinansējuma summas, kas samaksātas kārtējā gadā (atzītas par attiecīgā gada budžeta izdevumiem), un tāda priekšfinansējuma noskaidrošana, kas samaksāts kārtējā gadā vai iepriekšējos gados, apstiprinot attiecināmās izmaksas. Otrais lielums rāda izdevumus uzkrāto izdevumu izteiksmē, bet ne budžeta pārskatos, jo sākotnējā priekšfinansējuma maksājums jau tika uzskatīts par budžeta izdevumiem tā samaksas brīdī.

Neto uzkrātos izdevumus galvenokārt veido uzkrājumi gada beigu periodizācijas vajadzībām, t. i., attiecināmie izdevumi, kuri radušies EAF līdzekļu saņēmējiem, bet par kuriem vēl nav paziņots EAF. Tiek ņemta vērā tikai neto ietekme, t. i., kārtējā gada uzkrātie izdevumi, no kuriem atskaitīta iepriekšējā gada uzkrāto izdevumu apvērse.

EAF KONSOLIDĒTO ES TRASTA FONDU FINANŠU PĀRSKATI

ES TRASTA FONDA BÊKOU 2019. GADA PĀRSKATI (7)

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA PAR ES TRASTA FONDU BÊKOU

Vispārīga informācija par Savienības trasta fondiem

Saskaņā ar 234. un 235. pantu Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR) (8), un 35. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR) (9), Eiropas Komisija var izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (“ES trasta fondi”). Ārkārtas situāciju un ārkārtas situāciju seku pārvarēšanas pasākumu vajadzībām, kuri nepieciešami reaģēšanai uz krīzēm, vai tematisko pasākumu vajadzībām Savienības trasta fondus izveido saskaņā ar nolīgumu, ko noslēdz ar citiem līdzekļu devējiem.

Eiropas Komisija Savienības trasta fondus izveido ar lēmumu, pirms tam apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi vai saņemot to apstiprinājumu. Minētajā lēmumā iekļauj izveides nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem.

Savienības trasta fondus izveido un īsteno tikai tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

— Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību – Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī, un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus;

— Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām;

— Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību;

— Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tāda Savienības instrumenta vai budžeta pozīcijas mērķiem, no kuriem tos finansē.

Lai nodrošinātu līdzekļu devēju taisnīgu pārstāvību un lemtu par līdzekļu izlietojumu, katram Savienības trasta fondam izveido valdi, ko vada Komisija. Valdes sastāvā ir pārstāvis no katras iemaksas neveicošās dalībvalsts novērotāja statusā. Savienības trasta fonda izveides nolīgumā paredz noteikumus par valdes sastāvu un tās iekšējos noteikumus.

Savienības trasta fondus izveido uz noteiktu laiku, ko nosaka to izveides nolīgumā. Minēto darbības laiku var pagarināt pēc attiecīgā Savienības trasta fonda valdes pieprasījuma un pēc tam, kad Komisija ir nākusi klajā ar ziņojumu, kurā pamatots šāds pagarinājums. Eiropas Parlaments un/vai Padome var pieprasīt Komisijai pārtraukt apropriācijas trasta fondam vai pārskatīt dibināšanas aktu tā likvidācijas nolūkā.

Komisijas grāmatvede darbojas kā Savienības trasta fondu grāmatvede. Grāmatvede ir atbildīga par to, lai noteiktu grāmatvedības procedūras un kontu plānu, kas ir kopīgs visiem Savienības trasta fondiem. Komisijas iekšējam revidentam, OLAF un Revīzijas palātai ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz Savienības trasta fondiem kā attiecībā uz citiem Komisijas veiktiem pasākumiem. Savienības trasta fondiem arī katru gadu veic neatkarīgu ārējo revīziju.

Pašreizējie ES trasta fondi

Līdz šim Komisija ir izveidojusi četrus ESTF:

— ESTF BÊKOU , kura mērķis ir atbalstīt visus aspektus Centrālāfrikas Republikas izkļūšanai no krīzes un tās atjaunotnes centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā;

— ESTF MADAD – Eiropas Savienības reģionāls trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī;

— ESTF ĀFRIKAI – Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī;

— ESTF KOLUMBIJAI, lai atbalstītu miera nolīguma īstenošanu agrīnā atveseļošanā un stabilizācijā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī.

ES trasta fonds Bêkou

Pirmais ES trasta fonds, kurā piedalās vairāki līdzekļu devēji, ir nodēvēts par Bêkou, kas sangu valodā nozīmē “cerība”; tas tika izveidots 2014. gada 15. jūlijā, piedaloties Komisijai (ko pārstāvēja DEVCO ĢD un ECHO ĢD, un EĀDD) un trim ES dalībvalstīm (Vācija, Francija un Nīderlande), ar mērķi veicināt stabilizāciju un atjaunotni Centrālāfrikas Republikā (CĀR). Tas tika izveidots uz 60 mēnešu maksimālo termiņu. ES 2019. gada maijā apstiprināja ESTF Bêkou pagarināšanu līdz 2020. gada decembrim, un tādējādi tā kopējais ilgums sasniedz 78 mēnešus.

Trasta fonda valdē un ES trasta fonda Bêkou darbības komitejā ir līdzekļu devēju, Komisijas pārstāvji un novērotāji. Valde pieņem un pārskata ESTF stratēģiju. Valde sanāk vismaz reizi gadā.

Darbības komiteja pārbauda, apstiprina un uzrauga fonda finansēto darbību īstenošanu. Komiteja arī apstiprina gada pārskatus un gada ziņojumus par trasta fonda finansētajām darbībām.

ES trasta fonda Bêkou gada pārskati

Saskaņā ar 8. pantu Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības trasta fondu Centrālāfrikas Republikai, “ES trasta fondu Bêkou”, un dibināšanas nolīguma 11. panta 2. punkta 1. apakšpunktu gada pārskati sastāv no divām daļām: 1) gada finanšu ziņojuma, par kuru atbild ESTF vadītājs, un 2) gada finanšu pārskatiem, ko sagatavo Komisijas grāmatvede, kura saskaņā ar šo pašu pantu ir arī trasta fonda grāmatvede.

Saskaņā ar 8. pantu dibināšanas nolīgumā finanšu pārskatus sagatavo atbilstīgi Komisijas grāmatvedes pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (ES grāmatvedības noteikumi, EGN), kas balstīti uz Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS).

Gada pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju, un galīgos gada pārskatus ESTF vadītājs un grāmatvede iesniedz darbības komitejai apstiprināšanai (8. panta 3. punkta 4. apakšpunkta c) punkts).

ESTF Bêkou gada pārskatus konsolidē Eiropas Attīstības fonda gada pārskatos.

Gada būtiskākie notikumi

ESTF Bêkou kopš tā izveides 2014. gada jūlijā ir pieņēmis 19 programmas un sasniedzis vairāk nekā 2,5 miljonus līdzekļu saņēmēju. Programmas ir paredzētas, lai palīdzētu Centrālāfrikas Republikai (CĀR) un tās iedzīvotājiem pēc 2013. gada krīzes. Konkrētāk, ESTF Bêkou mērķis ir nodrošināt piekļuvi pamatpakalpojumiem (galvenokārt veselības aprūpes, ūdens apgādes un sanitārijas pakalpojumiem), atbalstīt ekonomikas atveseļošanos un darbavietu radīšanu un veicināt sociālo kohēziju un samierināšanu.

Neraugoties uz pastāvošo demokrātiski ievēlēto valdību un miera nolīguma parakstīšanu 2019. gada februārī, drošības situācija CĀR joprojām ir nepastāvīga. Tieši šajā sarežģītajā un nepastāvīgajā kontekstā ESTF Bêkou izmanto savas salīdzināmās priekšrocības, proti, elastīgumu un spēju pielāgoties mainīgiem apstākļiem. Turklāt ESTF Bêkou joprojām ir vienīgais instruments, kas stiprina gan iedzīvotāju, gan valsts noturīgumu ar patiesas neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaistes (LRRD) pieejas starpniecību.

2019. gada maijā, ņemot vērā pašreizējo situāciju CĀR, ES apstiprināja ESTF Bêkou pagarināšanu līdz 2020. gada decembrim, tādējādi pagarinot tā kopējo ilgumu no 60 mēnešiem līdz 78 mēnešiem. Oficiālā procedūra, kas ietvēra apspriedes ar Eiropas Parlamentu un Padomi, tika sākta 2018. gada decembrī pēc ESTF valdes oficiāla lūguma.

Turpmāk ir izklāstīti 2019. gada būtiskākie notikumi.

— Maijā pēc miera nolīguma parakstīšanas ESTF Bêkou pieņēma jaunu daudznozaru darbību, lai atbalstītu sociāli ekonomisko atveseļošanos dienvidaustrumos – iepriekš nepieejamā teritorijā. Šīs darbības mērķis ir atjaunot sociālo līgumu starp valsti un iedzīvotājiem, atbalstot ekonomikas atveseļošanos, atjaunojot veselības aprūpes, ūdens apgādes un sanitārijas pamatpakalpojumus, veicinot dialogu un sociālo kohēziju un stiprinot vietējās iestādes un valsts atjaunošanu. Piešķirtais budžets: 18 miljoni EUR.

— Oktobrī ESTF Bêkou pieņēma programmu, kas atbalsta uzņēmējdarbības veicināšanu pilsētu un lauku teritorijās, par kopējo summu 15 miljoni EUR. Tika pieņemts arī jauns tehniskās un komunikācijas palīdzības mehānisms. Turklāt ESTF Bêkou palielināja budžetu trim notiekošām darbībām veselības (par 21,76 miljoniem EUR), dzimumu līdzdalības (par 0,5 miljoniem EUR) un sociāli ekonomiskās rehabilitācijas (par 0,78 miljoniem EUR) nozarēs.

— Pēc ESTF Bêkou pagarināšanas novembra valdē tika pieņemta darbības stratēģija 2019.–2020. gadam. Tajā noteiktas trīs plašas intervences nozares, kas joprojām attiecas uz ESTF: i) sociālās nozares (galvenokārt veselības aprūpe, ūdensapgāde un sanitārija); ii) darbības, kas veicina ekonomikas noturību un atveseļošanu; un iii) pastiprināts atbalsts valsts pārdalei un izlīguma centieniem.

— ESTF Bêkou projektus iezīmēja nepastāvīgā drošības vide (lokalizēti konflikti Bangi un iekšzemē, kam sekoja nosacītas stabilitātes periodi), kā arī pastiprinātā koordinācija starp valdību, partneriem un humānās palīdzības sniedzējiem.

Finansiālajā ziņā ESTF iemaksu veicēju saistības 2019. gada beigās veidoja gandrīz 296 miljonus EUR. Tas ir palielinājums par 53 miljoniem EUR salīdzinājumā ar 2018. gadu. 31 miljons EUR no šiem 295 miljoniem EUR joprojām ir jāapstiprina.

Līgumu ziņā ESTF Bêkou 2019. gadā parakstīja 11 jaunus līgumus par kopējo summu vairāk nekā 28 miljoni EUR. Tie veicina fonda programmu īstenošanu tādās jomās kā veselības aprūpe, lauku izturētspēja un darbavietu radīšana, reģionu atvēršana un sociāli ekonomiskā atveseļošana.

Visbeidzot, ir vērts pieminēt, ka 2019. gadā gandrīz 32 miljoni EUR tika samaksāti papildus iepriekšējos gados veiktajiem maksājumiem; kopējās izmaksas kopš ESTF izveides ir sasniegušas vairāk nekā 151 miljonu EUR.

Finanšu pārskatos minēto pasākumu ietekme ir visredzamākā, aplūkojot:

— priekšfinansējumu – samazinājums par 11 405 EUR, jo 2019. gadā tika ieskaitītas izdevumos 2018. gada beigās atvērtās summas un tika izmaksāts mazāk avansa maksājumu,

— naudu un naudas ekvivalentus – palielinājumu par 3 506 EUR (skatīt naudas plūsmas pārskatu) galvenokārt izraisa samazināti priekšfinansējuma maksājumi.

BILANCE

tūkst. EUR Skaidrojums 31.12.2019. 31.12.2018. ILGTERMIŅA AKTĪVI Priekšfinansējums 3 273 3 443 3 273 3 443 APGROZĀMIE LĪDZEKĻI Priekšfinansējums 18 312 29 546 Ar komerciālu apmaiņu saistīti debitoru parādi un ar komerciālu apmaiņu nesaistītas atgūstamās summas 1 853 1 138 Nauda un naudas ekvivalenti 17 432 13 926 37 597 44 611 AKTĪVI KOPĀ 40 870 48 054 ILGTERMIŅA SAISTĪBAS Finanšu saistības (29 727 ) (42 737 ) (29 727 ) (42 737 ) ĪSTERMIŅA SAISTĪBAS Parādi kreditoriem (10) (918) Uzkrātie izdevumi un nākamo periodu ienākumi (11 133 ) (4 399 ) (11 143 ) (5 317 ) SAISTĪBAS KOPĀ (40 870 ) (48 054 ) NETO AKTĪVI — — KAPITĀLS UN REZERVES Dalībnieku iemaksas — — Uzkrātais pārpalikums — — Gada saimnieciskās darbības rezultāts — — NETO AKTĪVI — —

FINANŠU DARBĪBAS REZULTĀTU PĀRSKATS

tūkst. EUR Skaidrojums 2019 2018 IEŅĒMUMI Ieņēmumi no darījumiem, kas nav saistīti ar komerciālu apmaiņu Ieņēmumi no ziedojumiem 48 343 33 682 Izdevumu atgūšana 68 — 48 410 33 682 Ieņēmumi no darījumiem, kas ir saistīti ar komerciālu apmaiņu Finanšu ieņēmumi (2) 1 (2) 1 Ieņēmumi kopā 48 408 33 683 IZDEVUMI Pamatdarbības izdevumi (47 620 ) (32 825 ) Citi izdevumi (789) (858) Izdevumi kopā (48 408 ) (33 683 ) GADA SAIMNIECISKĀS DARBĪBAS REZULTĀTS — —

NAUDAS PLŪSMAS PĀRSKATS

tūkst. EUR 2019 2018 Priekšfinansējuma (palielinājums)/samazinājums 11 405 (24 839 ) Ar komerciālu apmaiņu saistītu debitoru parādu un ar komerciālu apmaiņu nesaistītu atgūstamo summu (palielinājums)/samazinājums (715) (261) Finanšu saistību palielinājums/(samazinājums) (13 010 ) (1 982 ) Parādu kreditoriem palielinājums/(samazinājums) (908) 202 Uzkrāto izdevumu un nākamo periodu ieņēmumu palielinājums/(samazinājums) 6 734 863 NETO NAUDAS PLŪSMA 3 506 (26 017 ) Naudas un naudas ekvivalentu neto palielinājums/(samazinājums) 3 506 (26 017 ) Nauda un naudas ekvivalenti gada sākumā 13 926 39 943 Nauda un naudas ekvivalenti gada beigās 17 432 13 926

ESTF ĀFRIKAI 2019. GADA PĀRSKATI (10)

PAMATINFORMĀCIJA PAR ESTF ĀFRIKAI

Vispārīga informācija par ES trasta fondiem

Saskaņā ar 234. un 235. pantu Finanšu regulā, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (ES FR) (11), un 35. pantu Finanšu regulā, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (EAF FR) (12), Eiropas Komisija var izveidot Savienības trasta fondus ārējām darbībām (“Savienības trasta fondi”). Ārkārtas situāciju un ārkārtas situāciju seku pārvarēšanas pasākumu vajadzībām, kuri nepieciešami reaģēšanai uz krīzēm, vai tematisko pasākumu vajadzībām Savienības trasta fondus izveido saskaņā ar nolīgumu, ko noslēdz ar citiem līdzekļu devējiem.

Eiropas Komisija Savienības trasta fondus izveido ar lēmumu, pirms tam apspriežoties ar Eiropas Parlamentu un Padomi un saņemot to apstiprinājumu. Minētajā lēmumā iekļauj izveides nolīgumu ar citiem līdzekļu devējiem.

Savienības trasta fondus izveido un īsteno tikai tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

— Savienības iesaistīšanās sniedz pievienoto vērtību – Savienības trasta fondu mērķus, jo īpaši darbības mēroga vai potenciālās ietekmes dēļ, var labāk sasniegt Savienības līmenī nekā valsts līmenī, un esošo finanšu instrumentu izmantošana nebūtu pietiekama, lai sasniegtu Savienības politikas jomas mērķus,

— Savienības trasta fondi rada skaidru Savienības politisko pamanāmību un pārvaldības priekšrocības, kā arī labāku Savienības veiktu kontroli pār riskiem un Savienības un citu līdzekļu devēju iemaksu izmaksām,

— Savienības trasta fondi nedublē citus jau pastāvošus finansējuma kanālus vai līdzīgus instrumentus, nesniedzot nekādu papildināmību,

— Savienības trasta fondu mērķi tiek saskaņoti ar tāda Savienības instrumenta vai budžeta pozīcijas mērķiem, no kuriem tos finansē.

Lai nodrošinātu līdzekļu devēju taisnīgu pārstāvību un lemtu par līdzekļu izlietojumu, katram Savienības trasta fondam izveido valdi, kuru vada Komisija. Valdes sastāvā ir pārstāvis no katras iemaksas neveicošās dalībvalsts novērotāja statusā. Savienības trasta fonda izveides nolīgumā paredz noteikumus par valdes sastāvu un tās iekšējos noteikumus.

Savienības trasta fondus izveido uz noteiktu laiku, ko nosaka to izveides nolīgumā. Minēto darbības laiku var pagarināt pēc attiecīgā Savienības trasta fonda valdes pieprasījuma un pēc tam, kad Komisija ir nākusi klajā ar ziņojumu, kurā pamatots šāds pagarinājums. Eiropas Parlaments un/vai Padome var pieprasīt Komisijai pārtraukt apropriācijas trasta fondam vai pārskatīt dibināšanas aktu tā likvidācijas nolūkā.

Komisijas grāmatvede darbojas kā Savienības trasta fondu grāmatvede. Grāmatvede ir atbildīga par to, lai noteiktu grāmatvedības procedūras un kontu plānu, kas ir kopīgs visiem Savienības trasta fondiem. Komisijas iekšējam revidentam, OLAF un Revīzijas palātai ir tādas pašas pilnvaras attiecībā uz Savienības trasta fondiem kā attiecībā uz citiem Komisijas veiktiem pasākumiem. Savienības trasta fondiem arī katru gadu veic neatkarīgu ārējo revīziju.

Pašreizējie ES trasta fondi

Līdz šim Komisija ir izveidojusi četrus ESTF:

— ESTF BÊKOU , kura mērķis ir atbalstīt visus aspektus Centrālāfrikas Republikas izkļūšanai no krīzes un tās atjaunotnes centienus. Izveidots 2014. gada 15. jūlijā,

— ESTF MADAD – Eiropas Savienības reģionāls trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā. Izveidots 2014. gada 15. decembrī,

— ESTF ĀFRIKAI – Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā. Izveidots 2015. gada 12. novembrī,

— ESTF KOLUMBIJAI, lai atbalstītu miera nolīguma īstenošanu agrīnā atveseļošanā un stabilizācijā pēc konflikta. Izveidots 2016. gada 12. decembrī.

ESTF Āfrikai

Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā (“ESTF Āfrikai”) tika izveidots 2015. gada 12. novembrī Valletas samitā par migrāciju. Šā trasta fonda galvenie mērķi ir atbalstīt visus stabilitātes nodrošināšanas aspektus un veicināt labāku migrācijas pārvaldību, kā arī novērst destabilizācijas, piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus, jo īpaši veicinot noturību, ekonomiskas un vienlīdzīgas iespējas, drošību un attīstību, kā arī novēršot cilvēktiesību pārkāpumus.

Šis trasta fonds darbojas trīs galvenajās ģeogrāfiskajās zonās, proti, Sāhelas reģionā un Čada ezera reģionā, Āfrikas ragā un Āfrikas ziemeļos. izvērtējot katru gadījumu individuāli, arī atbilstīgo valstu kaimiņvalstis var izmantot trasta fonda projekta sniegtās priekšrocības. Trasta fonds ir izveidots uz noteiktu laika periodu līdz 2020. gada 31. decembrim, lai īstermiņā un vidējā termiņā risinātu reģionu problēmas. Trasta fondu pārvalda no Briseles.

Trasta fonda valdē un ESTF Āfrikai darbības komitejā ir līdzekļu devēju un Komisijas pārstāvji, kā arī iemaksas neveicošo ES dalībvalstu, attiecīgo valstu iestāžu un reģionālo organizāciju pārstāvji kā novērotāji.

Valde izveido un pārskata ESTF stratēģiju. Valde sanāk vismaz reizi gadā.

Darbības komiteja pārbauda, apstiprina un uzrauga fonda finansēto darbību īstenošanu. Komiteja arī apstiprina gada pārskatus un gada ziņojumus par trasta fonda finansētajām darbībām.

ESTF Āfrikai gada pārskati

Saskaņā ar 7. pantu Nolīgumā, ar ko izveido Eiropas Savienības Ārkārtas trasta fondu stabilitātes nodrošināšanai un neatbilstīgas migrācijas un personu pārvietošanas pamatcēloņu novēršanai Āfrikā un fonda iekšējos noteikumus (“dibināšanas nolīgums”), gada pārskati sastāv no divām daļām: 1) gada finanšu ziņojuma, par kuru atbild ESTF vadītājs, un 2) gada finanšu pārskatiem, ko sagatavo EK grāmatvede, kura saskaņā ar minēto pantu ir arī trasta fonda grāmatvede.

Saskaņā ar 8. pantu dibināšanas nolīgumā finanšu pārskatus sagatavo atbilstīgi Komisijas grāmatvedes pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (ES grāmatvedības noteikumi, EGN), kas balstīti uz Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (SPSGS).

Gada pārskatiem veic neatkarīgu ārējo revīziju, un galīgos gada pārskatus ESTF vadītājs un grāmatvede iesniedz darbības komitejai apstiprināšanai (8. panta 3. punkta 4. apakšpunkta c) punkts).

Gada būtiskākie notikumi

2019. gadā ES ārkārtas ieguldījumu fonds Āfrikai (ESTF) turpināja apliecināt sevi kā ātru un efektīvu īstenošanas rīku. Tas veicināja politikas dialogu ar Āfrikas partnervalstīm, izmantoja inovatīvas pieejas un radīja materiālus rezultātus visos trijos ESTF reģionos (Sāhelas un Čadas ezera reģionā, Āfrikas raga reģionā un Āfrikas ziemeļos), apvienojot finansējumu un zināšanas no plaša ieinteresēto personu loka.

ESTF turpināja nostiprināt savus sasniegumus partnerībā ar ES dalībvalstu attīstības aģentūrām, ANO organizācijām, NVO un partnervalstīm, darbības komitejām apstiprinot 36 papildu programmas un 16 programmu papildinājumus visos trijos reģionos par kopējo summu 851 miljons EUR (13). Tādējādi apstiprināto programmu kopējais skaits ir sasniedzis 223, un kopējais budžets – 4,4 miljardus EUR. 2019. gadā tika parakstīti jauni līgumi ar īstenošanas partneriem par summu 951 miljons EUR, parakstīto līgumu kopējo summu palielinot līdz 3,4 miljardiem EUR. Līdz 2019. gada beigām maksājumi bija sasnieguši aptuveni 2 miljardus EUR.

2019. gadā ESTF turpināja pievērsties dubultmērķim veicināt stabilitāti un novērst piespiedu pārvietošanas un neatbilstīgas migrācijas pamatcēloņus Sāhelas un Čadas ezera reģionā, Āfrikas raga reģionā un Āfrikas ziemeļos. ESTF turpināja īstenot līdzsvarotu pieeju neatbilstīgas migrācijas problēmu risināšanā, pievēršoties jomām, kas ir gan ES, gan Āfrikas interesēs. To vidū ir cīņa pret migrantu kontrabandu un cilvēku tirdzniecību un atbalsts brīvprātīgai migrantu atgriešanai un ilgtspējīgai reintegrācijai viņu izcelsmes valstī.

Iepriekšējā gadā ESTF izmantoja papildu finanšu piešķīrumus 486,6 miljonu EUR apmērā, tostarp 101 miljonu EUR no ES dalībvalstīm un citiem līdzekļu devējiem. Rezultātā kopējie ESTF piešķirtie resursi 2019. gada 31. decembrī bija gandrīz 4,7 miljardi EUR, no kuriem 590 miljonus piešķīra ES dalībvalstis un citi līdzekļu devēji (Norvēģija un Šveice).

ESTF turpināja sadarboties ciešā partnerībā ar plašu īstenošanas partneru loku (aģentūrām no dalībvalstīm, ANO un starptautiskām organizācijām, vietējām un starptautiskām NVO) tāpat kā 2018. gadā.

ESTF ir arī sācis īstenot ieteikumus, ko Eiropas Revīzijas palāta bija formulējusi savā īpašajā ziņojumā, kurš publicēts 2018. gada beigās. Jo īpaši Komisija ir uzlabojusi ESTF pārredzamību un uz pierādījumiem balstīto pieeju, pieņemot riska novērtējuma satvaru un pārskatot visu trīs reģionu darbības regulējumu, kas sākotnēji tika pieņemts 2016. gadā.

Visu gadu uzraudzības un mācīšanās sistēmas ziņojumi par Sāhelas un Čada ezera reģionu un Āfrikas ragu turpināja apliecināt materiālos rezultātus, ko ESTF sasniedza dažādās darba jomās. Āfrikas ziemeļu reģions izveidoja savu uzraudzības un mācīšanās sistēmu, lai koordinētu ESTF darbības reģionā un nodrošinātu pārskatatbildību. Tā pirmais ziņojums, kas publicēts 2019. gada septembrī, tagad ir pieejams ESTF tīmekļa vietnē kopā ar abu pārējo reģionu uzraudzības un mācīšanās sistēmas ziņojumiem.

Visu gadu sekmīgi norisinājās ESTF termiņa vidusposma novērtēšana. Novērtējuma grupa atlasīja aptuveni 50 programmas pārskatīšanai un apmeklēja četras valstis visos trīs reģionos (Senegālu, Nigēru, Etiopiju un Maroku), vienlaikus paļaujoties uz valsts konsultantiem apmeklējumu veikšanā un informācijas apkopošanā par projektiem Somālijā un Lībijā. Paredzams, ka termiņa vidusposma galīgais ziņojums būs pieejams 2020. gada aprīlī.

Palielinot komunikāciju, tika uzlabota pārskatatbildība un pārredzamība, un tas viss – pastāvīgas nenoteiktības apstākļos. Tas tika