Jauna partner Ưba kohƝzijai
konverƧence konkur ƝtspƝja sadarb Ưba
Trešais zi Ƽojums par ekonomisko un soci Ɨlo kohƝziju
Eiropas Komisija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU Europe Direct dienests jums pal ƯdzƝs rast atbildes 
uz jautƗjumiem par Eiropas Savien Ưbu 
Jaunais bezmaksas telefona numurs:
00 800 6 7 8 9 10 11
Liela daƺa papildu inform Ɨcijas par Eiropas Savien Ưbu ir pieejama Internet Ɨ.
Tai var piek ƺǌt, izmantojot Europa serveri (http://europa.eu.int). 
Kataloga dati ir atrodami š Ưs publikƗcijas beig Ɨs.
Luksemburga: Eiropas Kopienu Ofici Ɨlo publikƗciju birojs, 2004. gads. 
ISBN 92-894-4930-6 
© Eiropas Kopienas, 2004. Gads 
PƗrpublicƝšanas gad ƯjumƗ atsauce uz avotu ir oblig Ɨta.
Printed in Belgium 
IESPIESTS UZ BALTA , HLORU NESATUROŠA PAP ƮRA
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU iii
Priekšv Ɨrds
Šis ziƼojums ir tr Ưs gadu darba rezult Ɨts, un taj Ɨ izklƗstƯta Eiropas 
Komisijas n Ɨkotnes v Ưzija Eiropas politikai, kas paredz samazin Ɨt
atšƷirƯbas un sekm Ɲt ekonomisko, soci Ɨlo un teritori Ɨlo kohƝziju.
ZiƼojuma sagatavošana nebija tikai tehnisks uzdevums. Tieši otr Ɨdi, 
notika plašas apspriedes Eiropas, nacion ƗlajƗ, reƧionƗlajƗ un vietƝjƗ
lƯmenƯ, lai nodrošin Ɨtu jaunƗs vƯzijas atbilst Ưbu Eiropas pilso Ƽu
vajadzƯbƗm un pamatotaj Ɨm cerƯbƗm.
KonsultƗciju laikƗ man uzdeva daudzus nopietnus jaut Ɨjumus par 
Eiropas Savien Ưbas Savien Ưbas iejaukšan Ɨs rezult Ɨtiem — par 
“pievienoto v ƝrtƯbu” šajƗ jomƗ.  PiemƝram — vai koh Ɲzijas politika ir 
samazinƗjusi ekonomisk Ɨs, sociƗlƗs un teritori ƗlƗs atšƷirƯbas dzƯves 
lƯmeƼa un iesp Ɲju ziƼƗ?
ZiƼojums sniedz atbildes uz šiem noz ƯmƯgajiem jaut Ɨjumiem. Tas 
apstiprina, ka Eiropas pievienot Ɨ vƝrtƯba daudzos l ƯmeƼos ir bijusi 
ievƝrojama, strauji samazinot bag Ɨto un nabadz Ưgo iedz ƯvotƗju
ienƗkumu atš ƷirƯbu, radot jaunas iesp Ɲjas bieži vien inovat ƯvƗs
darbƯbas jom Ɨs un izveidojot t Ưklus, kas savieno re Ƨionus,
uzƼƝmumus un cilv Ɲkus visƗ kontinent Ɨ.
ZiƼojums pier Ɨda, ka tikpat noz ƯmƯgs ieguld Ưjums veikts Eiropas 
ekonomisko probl Ɲmu risinƗšanas metod Ɲs. Eiropas koh Ɲzijas politika 
ir veicin Ɨjusi jaunas partner Ưbas formas, iesaistot re ƧionƗlƗs un 
vietƝjƗs iestƗdes, valsts p Ɨrvaldi un Savien Ưbu, darbojoties gan valstu 
robežƗs, gan starptautisk Ɨ lƯmenƯ, plƗnojot un ieviešot kop Ɲjas
attƯstƯbas strat ƝƧijas.
Kad pašreiz ƝjƗs programmas 2006. gad Ɨ beigsies, darbs v Ɲl nebǌs
galƗ. NƗkotnƝ gaidƗmi nopietni izaicin Ɨjumi, jo paplašin ƗšanƗs
rezultƗtƗ palielinƗsies soci ƗlƗs un ekonomisk Ɨs atšƷirƯbas Savien ƯbƗ,
globalizƗcija, jaunu tehnolo Ƨiju attƯstƯba un zin Ɨšanu ekonomika 
izraisƯs lielƗku konkurenci, pa Ɨtrinot ekonomisko izmai Ƽu tempu. Bez 
šƯm globƗlajƗm ekonomikas izmai ƼƗm papildu izaicin Ɨjumi ir 
iedzƯvotƗju novecošana un migr Ɨcijas plǌsmas uz Savien Ưbu. Turkl Ɨt
SavienƯbas valstu un vald Ưbu vad ƯtƗji Lisabonas san ƗksmƝ
2000. gada mart Ɨ noteica ambiciozu m ƝrƷi — panƗkt, lai Eiropa k ƺǌtu
parveiksmƯgƗko un konkur ƝtspƝjƯgƗko zinƗšanu ekonomiku pasaul Ɲ.
Priekšv Ɨrds 
ivLai spƝtu stƗties pret Ư šiem ekonomiskajiem un politiskajiem 
izaicinƗjumiem, Komisija 2007. l Ưdz 2013. gadam iesaka jaunu 
kohƝzijas politiku, kas ƺauj visƗm dalƯbvalstƯm un visiem re Ƨioniem
darboties k Ɨ ilgtspƝjƯgas izaugsmes partneriem un sasniegt liel Ɨku 
konkurƝtspƝju. TƗpat kƗ šobrƯd, arƯ nƗkotnƝ galvenais uzdevums ir 
palƯdzƝt Savien Ưbas nabadz ƯgƗkajiem re Ƨioniem, jo Ưpaši jaunaj Ɨs
dalƯbvalstƯs. Taþu Komisija iesaka ar Ư risinƗt grǌtƯbas, ar kur Ɨm
sastopas citi Savien Ưbas reƧioni, piem Ɲram, ekonomisko izmai Ƽu, 
pilsƝtu nelabv ƝlƯgas attƯstƯbas vai neizdev ƯgaƧeogrƗfiska novietojuma 
rezultƗtƗ.
JaunƗ kohƝzijas politika j ƗƯsteno, izmantojot vienk ƗršƗku, 
decentraliz Ɲtu pƗrvaldes sist Ɲmu. Eiropai izdosies g ǌt panƗkumus 
tikai tad, ja m Ɲs visi iesaist Ưsimies, mobiliz Ɲsim Eiropas re Ƨionu un 
iedzƯvotƗju talantus un resursus.  Tas ir ieteikt Ɨs “JaunƗs partner Ưbas
kohƝzijai” mƝrƷis.
Michel Barnier 

 TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU vSatura r ƗdƯtƗjs
PriekšvƗrds............................................................................................................................ ............... iii 
Kopsavilkums ................................................................................................................... ................... vii 
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai .................................................................. xxv 
1. daƺa — KohƝzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un attƯstƯba – situƗcija un tendences 
Ekonomisk Ɨ un sociƗlƗ kohƝzija.....................................................................................................................2 
TeritoriƗlƗ kohƝzija ........................................................................................................................... .............27 
Faktori, kas nosaka izaugsmi, nodarbin ƗtƯbu un konkur ƝtspƝju .................................................................36 
1. daƺas statistikas pielikums ....................................................................................................... .................65 
2. daƺa — DalƯbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
Ievads ......................................................................................................................... ...................................84 
NacionƗlo politiku valsts izdevumu iesaist Ưšana ..........................................................................................84 
PƗrvaldes izdevumu re ƧionƗlƗ sastopam Ưba ...............................................................................................87 
Nodokƺu aplikšanas politika un re ƧionƗlais IKP ...........................................................................................92 
ReƧionƗlƗs attƯstƯbas politika dal ƯbvalstƯs.....................................................................................................96 
2. daƺas statistikas pielikums ....................................................................................................... ...............101
3. daƺa — Kopienas politikas ietekme: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija 
Ievads ......................................................................................................................... .................................114
Kopienas politikas ieguld Ưjums koh ƝzijƗ,Ƽemto vƝrƗ Lisabonas un G Ɲtenburgas strat ƝƧiju...................114 
KopƯgƗs politikas reform Ɲšana: visp ƗrƝjƗ lauksaimniec Ưbas politika (VLP) un zvejniec Ưbas politika.......125 
Komplementarit Ɨte starp valsts pal ƯdzƯbu un koh Ɲzijas polit iku ................................................................129 
Tieslietas un valsts iekšlietas: att ƯstƯbas apstƗkƺu uzlabošana..................................................................131 
Kopienas politikas percepcija re ƧionƗlƗ lƯmenƯ..........................................................................................132
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas ietekme un pievienot Ɨ vƝrtƯba
Ievads ......................................................................................................................... .................................138
StrukturƗlƗs intervences M ƝrƷa 1 reƧionos: izaugsme, konver Ƨence un integr Ɨcija ...............................140
Intervence M ƝrƷa 2 reƧionos: pƗrstrukturƝšanƗs un darbavietu  izveide ..................................................150 
Lauksaimniec Ưbas, lauku att ƯstƯbas un zivsaimniec Ưbas atbalsts ..............................................................152 
Nodarbin ƗtƯbas, izglƯtƯbas un apm ƗcƯbas veicin Ɨšana ar ESF pal ƯdzƯbu..................................................154 
Kopienas iniciat Ưvas: sadarb Ưbas un tƯkla veidošanas veicin Ɨšana...........................................................156
VadƯbas metožu efektivit Ɨtes pilnveidošana ..............................................................................................162 
PaplašinƗšanƗs un kohƝzijas politika: n ƗkotnƝ risinƗmƗs problƝmas ......................................................170 
Debates par koh Ɲzijas politikas n Ɨkotni .....................................................................................................176
4. daƺas statistikas pielikums ....................................................................................................... ...............179
Galvenie re ƧionƗlie rƗdƯtƗji................................................................................................................187 
Grafiku, karte un tabulu saraksts .....................................................................................................205 
Satura r ƗdƯtƗjs
 TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU vi
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU viiKopsavilkums
Ievads: politiskais ietvars 
un kohƝzijas mƝrƷi
Triju gadu laik Ɨ kopš iepriekš ƝjƗ KohƝzijas ziƼojuma 
publicƝšanas, ekonomikas izaugsme ES ir iev Ɲro-
jami palƝninƗjusies. T Ɨ rezultƗtƗ daudzƗs Eiropas 
SavienƯbas daƺƗs atkal pieaudzis bezdarbs, nesot 
lƯdzi visas ar to saist ƯtƗs sociƗlƗs sekas. Tom Ɲr
ekonomikas v Ɨjais sniegums ES ilgtermi ƼƗ norƗda, 
ka pastƗv fundament Ɨlas probl Ɲmas, kas j ƗpƗrvar, 
lai turpm Ɨkajos gados izaugsme b ǌtu pieƼemamƗ
lƯmenƯ.
ŠƯs problƝmas atspogu ƺojas ES produktivit Ɨtes
lƝnajƗ pieaugum Ɨ pƝdƝjo gadu laik Ɨ, it seviš Ʒi
salƯdzinƗjumƗ ar ASV. Atš ƷirƯbƗ no Eiropas  
SavienƯbas, ekonomikas iz augsme ASV ir pa ƗtrinƗ-
jusies lƯdz ar paaugstin Ɨtu jaunin Ɨjumu ieviešanas 
lƯmeni, kƗ arƯ informƗcijas un komunik Ɨciju tehnolo-
Ƨiju (IKT) plaš Ɨku pielietojumu. Tai paš Ɨ laikƗ
lƯdz pat 2001.gada recesijai nodarbin ƗtƯbas pie-
augums ASV liel Ɨkoties bija liel Ɨks nekƗ ES, un  
liels skaits darbasp ƝjƯga vecuma cilv Ɲku bija nodar-
binƗti. LƯdz ar to ien Ɨkumu lƯmenis uz vienu cilv Ɲku
ASV ir saglab Ɨjies aptuveni par 30% augst Ɨks ne-
kƗ ES. 
Ja vƝlamies p Ɲc ekonomikas atlabšanas saglab Ɨt
ES ekonomikas izaugsmi, j Ɨpalielina invest Ưcijas
fiziskajƗ kapitƗlƗ un cilvƝkkapitƗlƗ, jƗveicina inov Ɨci-
ja un plaš Ɨk jƗizmanto IKT, lai palielin Ɨtu produktivi-
tƗti un nodarbin ƗtƯbu. TomƝr tas viss j Ɨdara ne tikai 
ES centr ƗlajƗ daƺƗ, kur produktivit Ɨte un nodarbin Ɨ-
tƯba jau tƗ ir visaugst ƗkajƗ lƯmenƯ un inovƗcijas ka-
pacitƗte ir visatt ƯstƯtƗkƗ, bet gan vis Ɨ Eiropas Savie-
nƯbƗ.
Nav šaubu, ka ir svar Ưgi pƝtƯt visas ES ekonomikas 
sniegumu, tom Ɲr bǌtiska noz Ưme ir tam, lai netiktu 
ignorƝts saražot Ɨs produkcijas apjoms, produktivit Ɨ-tes un nodarbin ƗtƯbas plaš Ɨs atšƷirƯbas, kuras v Ɲro-
jamas valstu un re Ƨionu starp Ɨ. ŠƯs atšƷirƯbas rodas 
no struktur Ɨliem trǌkumiem konkurences galveno 
faktoru jom Ɨs— nepietiekama fizisk Ɨ un cilvƝkkapi-
tƗla (infrastrukt ǌras un darbasp Ɲka prasmju) dot Ɲ-
šana, inov Ɨcijas kapacit Ɨtes trǌkums, efekt Ưva uz-
ƼƝmƝjdarbƯbas atbalsta tr ǌkums un zems vides ka-
pitƗla lƯmenis (nov ƗrdzinƗta dabas un/vai pils Ɲtas
vide).
ValstƯm un re Ƨioniem nepieciešams atbalsts šo 
strukturƗlo trǌkumu nov ƝršanƗ u n  t o  s a l Ưdzinošo 
priekšroc Ưbu attƯstƯšanƗ, lai varƝtu konkur Ɲt gan iek-
šƝjƗ tirgǌ, gan Ɨrpus tƗ1. TƗpat arƯ cilvƝkiem nepie-
ciešams nodrošin Ɨt pieeju izgl ƯtƯbai un apm ƗcƯbai,
lai varƝtu attƯstƯt savas sp Ɲjas, neatkar Ưgi no tƗ, kur 
tie dzƯvo. ES koh Ɲzijas politika tika nostiprin Ɨta ap-
tuveni pirms 15 gadiem, kad tika uzs Ɨkts vienot Ɨ
tirgus projekts, lai š Ưs paralƝlƗs vajadzƯbas apmieri-
nƗtu. ŠƗds atbalsts tagad ir pat v Ɲl nozƯmƯgƗks, 
Ƽemot vƝrƗ arvien liel ƗkƗs atšƷirƯbas, kas izriet no 
paplašinƗšanƗs. 
KohƝzijas politikas
ieguldƯjums ES izaugsm Ɲ
Lai ES var Ɲtu realizƝt savu ekonomikas potenci Ɨlu, 
izaugsmes centienos j Ɨiesaista visi re Ƨioni neatka-
rƯgi no tƗ, kur tie atrodas — esošaj Ɨs dalƯbvalstƯs
vai valst Ưs, kuras gatavojas iest Ɨties, — un visiem 
Eiropas Savien ƯbƗ dzƯvojošajiem j Ɨdod iesp Ɲja
sniegt savu ieguld Ưjumu. TƗdƝƺ intensƯvas kohƝzijas 
politikas, lai nov Ɲrstu šƯs atšƷirƯbas, iztr ǌkuma  
sekas m ƝrƗmas ne tikai k Ɨ personƯgƗs un soci ƗlƗs
labklƗjƯbas zaud Ɲjumi, bet ar Ư kƗ ekonomiska  
parƗdƯba — potenci Ɨlo faktisko ien Ɨkumu un aug-
stƗku dzƯves standartu zaud Ɲjumi. ƻemot vƝrƗ in-
tegrƝtƗ ekonomikas vid Ɲ pastƗvošƗs sakarƯbas, šie 
zaudƝjumi neaprobežosies tikai ar maz Ɨk konkur Ɲt-
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUviiispƝjƯgajiem re Ƨioniem vai ar person Ɨm, kuras ne-
strƗdƗ vai kuras str ƗdƗ darbos ar zemu raž Ưguma 
lƯmeni, bet gan iespaidos visus Eiropas Savien ƯbƗ
dzƯvojošos.  
IespƝja stiprin Ɨt reƧionƗlo konkur ƝtspƝju visƗ
SavienƯbƗ un palƯdzƝt cilvƝkiem piepild Ưt savu po-
tenciƗlu ievƝrojami palielin Ɨs ES ekonomikas k Ɨ
vienota veseluma izaugsmes potenci Ɨlu un lƯdz ar 
to sniegs visiem kop Ưgu labumu. Un, nodrošinot ba-
lansƝtƗku ekonomisk Ɨs aktivit Ɨtes izplat Ưbu visƗ
SavienƯbƗ, tƗ lƯdz ar izaugsmi samazin Ɨs mazƗkas 
kapacitƗtes reƧionu veidošan Ɨs risku un samazin Ɨs
inflƗcijas spiediena iesp ƝjamƯbu, kura ietekm Ɲ iz-
augsme var Ɲtu tikt neparedz Ɲti apturƝta. TƗpat tƗ
palƯdzƝs saglab Ɨt Eiropas sabiedr Ưbas modeli un 
palƯdzƝs tikt gal Ɨ ar pieaugošo pensijas vecuma 
cilvƝku skaitu un t ƗdƝjƗdi saglab Ɨt sociƗlo
kohƝziju2.
SituƗcija un tendences 
ES dalƯbvalstu starp Ɨ atšƷirƯbas samazin Ɨs,
bet lielƗkie izaicin Ɨjumi saglab ƗjƗs
PƝdƝjƗs dekƗdes laikƗ ienƗkumu un nodarbin ƗtƯbas
atšƷirƯbas Eiropas Savien ƯbƗ ir samazin ƗjušƗs, it 
sevišƷi kopš 20.gadsimta 90.gadu vidus. No 1994. 
lƯdz 2001.gadam IKP pieaugums per capita  kohƝ-
zijas valst Ưs, pat neskaitot Ʈriju, bija 1% gad Ɨ
virs ES vid ƝjƗ rƗdƯtƗja, un darbasp ƝjƯga vecuma 
iedzƯvotƗju nodarbin ƗtƗs daƺas apjoms visur, iz Ƽe-
mot Grie Ʒiju, pieauga daudz strauj Ɨk nekƗ vidƝji 
cituviet.  
No otras puses, Grie ƷijƗ, tƗpat kƗƮrijƗ, darbasp Ɲka 
produktivit Ɨtes pieaugums šai paš Ɨ periodƗ bija vai-
rƗk nekƗ divas reizes liel Ɨks par ES vid Ɲjo rƗdƯtƗju,
un arƯ PortugƗlƝ tas bija iev Ɲrojami liel Ɨks par vid Ɲ-
jo. TƗdƝƺ šajƗs divƗs valstƯs, kƗ šƷiet, ražošanas 
bƗze ir stabiliz Ɲjusies, kas savuk Ɨrt palielina  
iespƝjas turpm Ɨkajos gados turpin Ɨt ienƗkumu  
konverƧenci.  
Neskatoties uz nevien ƗdƯbu samazin Ɨšanos, atš Ʒi-
rƯbas saglab ƗjƗs lielas. Grie ƷijƗ un Portug ƗlƝ IKP per capita  vƝl joprojƗm ir aptuveni 70% vai maz Ɨk
no ES vid ƝjƗ rƗdƯtƗja, bet Grie ƷijƗ un SpƗnijƗ aptu-
veni ir nodarbin Ɨti par 6-8% maz Ɨk darbasp ƝjƯga 
vecuma cilv Ɲku, nekƗ vidƝji ES. 
IenƗkumu un nodarbin ƗtƯbas atšƷirƯbas kƺǌs vƝl
daudz liel Ɨkas, kad turpm Ɨkajos mƝnešos ES pie-
vienosies jaun Ɨs dalƯbvalstis. Vid Ɲjais IKP per capi-
ta šajƗs 10 valst Ưs ir mazƗks par pusi no vid ƝjƗ paš-
reizƝjƗ ES rƗdƯtƗja, un tikai 56% no darbasp ƝjƯga
vecuma iedz ƯvotƗjiem strƗdƗ, salƯdzinƗjumƗ ar 64% 
ES pašreiz ƝjƗs 15 valst Ưs.
Tai paš Ɨ laikƗ izaugsme šaj Ɨ valstu blok Ɨ ir  
bijusi aptuveni par 1½% gad Ɨ augstƗka nekƗ ES 
vidƝji no 20.gadsimta 90.gadu vidus, bet no 
2001.gada t Ɨ ir palƝninƗjusies, jo Savien Ưbas tirgu, 
no kuriem t Ɨ ir atkar Ưga, ekonomisk Ɨ aktivitƗte ir 
samazinƗjusies. Š Ɨdu augstu r ƗdƯtƗju sasniegšana, 
kas tƗm nepieciešama att ƯstƯbai, turpm Ɨkajos gados 
ir atkarƯga no izaugsmes l ƯmeƼa saglab ƗšanƗs
pašreizƝjƗs dalƯbvalstƯs. TomƝr,Ƽemot vƝrƗ sav-
starpƝjƗs sakarƯbas, arƯ strauja izaugsme jaunaj Ɨs
valstƯs var bǌt nozƯmƯgs veicinošs faktors p ƗrƝjai 
paplašinƗtƗs ES ekonomikas da ƺai. Bet, lai to sa-
sniegtu, t Ɨm turpm Ɨkajos gados b ǌs nepieciešams 
ievƝrojams atbalsta l Ưmenis, lai risin Ɨtu to plaš Ɨs
strukturƗlƗs problƝmas un realiz Ɲtu to izaugsmes 
potenciƗlu.
AtšƷirƯbas reƧionu lƯmenƯ
ReƧioni, kuros ir struktur Ɨlas probl Ɲmas, kas iero-
bežo to konkur ƝtspƝju un liedz tiem Ưstenot ilgtsp Ɲ-
jƯgu ekonomisko izaugsmi ES, liel Ɨkoties ar Ư cieš no 
zema produktivit Ɨtes lƯmeƼa, zema nodarbin ƗtƯbas
lƯmeƼa un no soci ƗlƗs atstumt Ưbas.
TomƝr reƧioni ar konkur ƝtspƝjas probl ƝmƗm ir atro-
dami ne tikai pašreiz ƝjƗs ES koh Ɲzijas valst Ưs un 
jaunajƗs dalƯbvalstƯs. VairƗkiem reƧioniem ir nepie-
tiekama inov Ɨcijas kapacit Ɨte, kƗ arƯ grǌtƯbas nodro-
šinƗt ilgtspƝjƯgu ekonomikas izaugsmi, neskatoties 
uz pietiekamu infrastrukt ǌras veicin Ɨšanu un cilv Ɲk-
kapitƗla atbalstu.  
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU ixKonverƧences palielin Ɨšana ES
atpalikušajos re Ƨionos
AttƯstƯbas probl Ɲmas ir ak ǌtƗkas atpalikušajos re-
Ƨionos, kuros ir nepietiekama soci ƗlƗ infrastrukt ǌra, 
darbaspƝka prasmes un soci Ɨlais kapit Ɨls, lai tie 
varƝtu lƯdzvƝrtƯgi konkur Ɲt ar citƗm Savien Ưbas da-
ƺƗm. Šie re Ƨioni, kuri vai nu sa Ƽem atbalstu atbilsto-
ši Struktǌrfondu M ƝrƷa 1, 1 vai ar Ư to saƼems tuvƗ-
kajƗ nƗkotnƝ, lielƗkoties atrodas koh Ɲzijas valst Ưs
un jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs.  
No 1994.gada, kad strukt ǌrfondu darb Ưbas apjoms 
tika palielin Ɨts, IKP per capita  MƝrƷa 1, 1a re Ƨionos 
ir konver ƧƝjis ar ES vid Ɲjo lƯmeni. No 1994. l Ưdz
2001.gadam faktiskais IKP per capita pieaugums 
šajos reƧionos kop Ɨ bija turpat 3% gad Ɨ salƯdzinƗ-
jumƗ ar rƗdƯtƗju, kas bija nedaudz p Ɨrsniedza 2% 
pƗrƝjƗ ES daƺƗ.
TomƝr konverƧences lƯmenis re Ƨionu starp Ɨ ir bijis 
ƺoti atšƷirƯgs, lielƗ mƝrƗ atspogu ƺojot to sal ƯdzinošƗ
nozƯmƯguma lƯmeni dal ƯbvalstƯs, kurƗs tie atrodas. 
TajƗsþetrƗs KohƝzijas valst Ưs, kuras ieguva gan no 
ievƝrojamiem atbalsta apm Ɲriem, gan no politikas, 
kas orient Ɲta uz izaugsmi nacion ƗlƗ lƯmenƯ, IKP per
capita  pieaugums bija daudz liel Ɨks nekƗ pƗrƝjƗ ES 
daƺƗ.
TƗpat arƯ nodarbin Ɨto skaits koh Ɲzijas valst Ưs kopš 
20.gadsimta 90.gadu vidus ir iev Ɲrojami pieaudzis. 
Ʈpaši liels pieaugums bija ƮrijƗ, pat vƝl lielƗks —
SpƗnijƗ, lai gan nodarbin ƗtƯbas lƯmenis taj Ɨs vƝl
joprojƗm ir krietni zem ES vid ƝjƗ. Portug ƗlƝ un 
GrieƷijƗ pieaugums bija pietic ƯgƗks. 
Ɩrpus Koh Ɲzijas valst Ưm pieaugums M ƝrƷa 1 reƧi-
onos nav bijis tik iespaid Ưgs, jo to da ƺƝji bremzƝjusi 
lƝnƗ nacionƗlƗ izaugsme. V Ɨcijas jaunaj ƗsLänder
IKPper capita  palielinƗjƗs aptuveni t Ɨpat kƗ ES vi-
dƝjais lƯmenis laiaposm Ɨ no 1994. l Ưdz 2001.gadam, 
bet ItƗlijas Mezzogiorno  tas pat bija zem Ɨks par vi-
dƝjo. TomƝr abos šajos gad Ưjumos produktivit Ɨte
pieauga vair Ɨk nekƗ pƗrƝjƗ ES, kas, dom Ɨjams, 
norƗda uz konkur ƝtspƝjas uzlabošanos, bet niec Ưgu
nodarbin ƗtƯbas pieaugumu. Tikai 43% darbasp ƝjƯga
vecuma iedz ƯvotƗju ItƗlijas dienvidos 2002.gad Ɨ bija 
nodarbin Ɨti, ievƝrojami maz Ɨk nekƗ jebkur citur Ei-ropas Savien ƯbƗ; arƯ jaunajƗsLänder  bezdarba l Ư-
menis saglab Ɨjies augsts.  
Konkurences stiprin Ɨšana  
un darbavietu izveide 
ES ir vair Ɨki reƧioni, kuros struktur ƗlƗs problƝmas
atbaida investorus un aizkav Ɲ jaunu darb Ưbas noza-
ru izaugsmi, neskatoties uz atbilstošu infrastrukt ǌ-
ras un darbasp Ɲka prasmju l Ưmeni. Tie liel Ɨkoties ir 
veci industri Ɨlie reƧioni vai ar Ư reƧioni ar past ƗvƯgƗm
ƧeogrƗfiskƗm un cit Ɨm raksturiez ƯmƝm, kuras iero-
bežo attƯstƯbu. 
PiemƝram, pašreiz ƝjƗs ES 15 valst Ưs ir 11 NUTS 2
reƧioni, kuros IKP pieaugums no 1994. l Ưdz
2001.gadam bija aptuveni puse no vid ƝjƗ vai pat 
mazƗk (tikai 1% gad Ɨ) un kuros IKP per capita  at-
bilstoši pirktsp Ɲjai bija virs 75% sliekš Ƽa MƝrƷa 1 
atbalstam, bet iev Ɲrojami zem ES vid ƝjƗ. Šie reƧioni 
ir izkaisƯti visƗ SavienƯbƗ, Anglijas zieme ƺaustrumos, 
VƗcijas zieme ƺu daƺƗ un mazapdz ƯvotajƗs teritorij Ɨs
Zviedrijas zieme ƺos. KatrƗ no šiem gad Ưjumiem šiem 
reƧioniem bija neliela produktivit Ɨtes izaugsme, k Ɨ
arƯ zems IKP per capita . DaudzƗs šajƗs teritorij Ɨs
IKPper capita  pieaugums ir zem Ɨks par 75% no ES 
vidƝjƗ rƗdƯtƗja.
Šajos gad Ưjumos izaicin Ɨjumu koh Ɲzijas politikai 
veido nepieciešam Ưba nodrošin Ɨt efektƯvu atbalstu 
ekonomikas p ƗrstrukturƝšanai un inov Ɨcijas kapaci-
tƗtes attƯstƯšanai, lai samazin Ɨtu konkur ƝtspƝjas
kritumu, ien Ɨkumu sal Ưdzinošo l ƯmeƼu pazemin Ɨša-
nos un bezdarba pieaugumu, k Ɨ arƯ apdzƯvotƯbas
samazinƗšanos. Ja pašlaik tas dar Ưts netiks, tas 
nozƯmƝs, ka probl Ɲmas samilz Ưs vƝl vairƗk, lƯdz tam 
laikam, kam Ɲr tiks uzs Ɨkta darbƯba.
Bǌtiska reƧionƗlo atšƷirƯbu
palielinƗšanƗs pƝc paplašin ƗšanƗs
Aptuveni 92% jauno dal Ưbvalstu iedz ƯvotƗju dzƯvo
reƧionos, kuros IKP per capita  ir zemƗks par 75% 
no ES 25 valstu vid ƝjƗ lƯmeƼa, un vair Ɨk nekƗ divas 
trešdaƺas — reƧionos, kuros tas ir zem Ɨks par pusi 
no vidƝjƗ lƯmeƼa.
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxJa BulgƗrija un Rum Ɨnija, kurƗs IKP per capita  ir 
zemƗks par 30% no ES 25 valstu vid ƝjƗ lƯmeƼa,
pievienosies Savien Ưbai, tad iedz ƯvotƗju skaits, kuri 
dzƯvo reƧionos ar IKP per capita  zem 75% ES vid Ɲ-
jƗ, palielinƗtos vairƗk nekƗ divas reizes sal ƯdzinƗju-
mƗ ar pašreiz Ɲjo skaitu (no aptuveni 73 miljoniem 
lƯdz vairƗk nekƗ 153 miljoniem). Atš ƷirƯba starp vid Ɲ-
jo IKP per capita  šajƗs valstƯs un ES vid Ɲjo lƯmeni
arƯ divkƗršotos (no aptuveni 30% zem vid ƝjƗ lƯmeƼa
lƯdz vairƗk nekƗ 60% zem t Ɨ).
Tai pašƗ laikƗ ekonomikas p ƗrstrukturƝšana ir izrai-
sƯjusi nodarbin Ɨto skaita kritumu jaunaj Ɨs dalƯbval-
stƯs, kƗ rezultƗtƗ nodarbin Ɨto skaits darbasp ƝjƯgƗ
vecumƗ ir ievƝrojami zem Ɨks par ES 15 valstu  
lƯmeni.
Paplašin ƗšanƗs rezultƗtƗ ES IKP (apr ƝƷinƗtam eiro) 
tiks pievienoti gandr Ưz 5%, bet Savien Ưbas iedzƯvotƗ-
ju skaits palielin Ɨsies par gandr Ưz 20%. T Ɨ rezultƗtƗ
vidƝjais IKP per capita  25 dalƯbvalstu ES b ǌs aptu-
veni par 12½% maz Ɨks nekƗ 15 dalƯbvalstu ES. 18 
reƧioniem, kuru IKP per capita  pašlaik ir zem 75% 
no ES 15 valstu vid ƝjƗ lƯmeƼa un kuru iedz ƯvotƗju
kopskaits pašlaik ir aptuveni 19 miljoni, ieskaitot 
Maltu, vienu no jaunaj Ɨm dalƯbvalstƯm, tas noz ƯmƝ,
ka to ien Ɨkumi per capita  vairs neb ǌs zem 75% 
sliekšƼa.
TƗ kƗ šiem reƧioniem p Ɲc paplašin ƗšanƗs bǌs tieši 
tie paši struktur Ɨlie trǌkumi kƗ pirms paplašin Ɨša-
nƗs, bǌs izveidojusies neatliekama vajadz Ưba  
atbalstu turpin Ɨt.
SociƗlƗ kohƝzija un nabadz Ưbas risks 
IevƝrojamam skaitam iedz ƯvotƗju gan pašreiz ƝjƗs, 
gan topošaj Ɨs dalƯbvalstƯs ir tƗds ienƗkumu lƯmenis, 
kas pakƺauj tos nabadz Ưbas riskam maznodrošin ƗtƯ-
bas izpratn Ɲ (kas tiek defin Ɲts kƗ ienƗkumi zem 
60% statistisk Ɨ vidƝjƗ valstƯ, kurƗ tie dz Ưvo). 
2000.gad Ɨ aptuveni 55 miljoni iedz ƯvotƗju, kas veido 
aptuveni 15% no kop ƝjƗ iedzƯvotƗju skaita, bija na-
badzƯbas riska grup Ɨ, vairƗk nekƗ pusei no tiem tik 
zemi ien Ɨkumi bija tr Ưs gadus p Ɲc kƗrtas. Dienvidei-
ropas valst Ưs un ƮrijƗ šƯ proporcija bija sal Ưdzinoši 
lielƗka, un ar Ư daudzƗs kandid ƗtvalstƯs tƗ bija aug-
stƗka par ES 15 valstu vid Ɲjo rƗdƯtƗju (ar kandid Ɨt-valstƯm šajƗ ziƼojumƗ saprotamas 10 jaun Ɨs dalƯb-
valstis plus Bulg Ɨrija un Rum Ɨnija).
MƗjsaimniec Ưbas, kuru nabadz Ưbas risks bija vislie-
lƗkais, lielƗkoties ietv Ɲra iedzƯvotƗjus, kuri ir 65 ga-
dus veci vai vec Ɨki, it seviš Ʒi ja tie dz Ưvo vieni, k Ɨ arƯ
vientuƺos vecƗkus (lielƗkoties sievietes), it seviš Ʒi
LielbritƗnijƗ.
NabadzƯbas risks ir cieši saist Ưts ar bezdarbu un 
aktivitƗtes trǌkumu. Gandr Ưz 40% bezdarbnieku  
ienƗkumu lƯmenis 2000.gad Ɨ bija zem nabadz Ưbas
lƯmeƼa, turpinot uzskat Ưt invalƯdu, ilgtermi Ƽa
bezdarbnieku un etnisko minorit Ɨšu integr Ɨciju  
nodarbin ƗtƯbƗ vƝl joprojƗm par bǌtisku izaicin Ɨjumu, 
lai samazin Ɨtu nabadz Ưbas un soci ƗlƗs atstumt Ưbas
risku. 
IedzƯvotƗju novecošana un  
apgƗdƯbƗ esošo skaita pieaugums 
Darbasp ƝjƯga vecuma iedz ƯvotƗju proporcija š Ưs
desmitgades laik Ɨ visƗsþetrƗs dienvidu dal ƯbvalstƯs, 
VƗcijƗ un lielƗkajƗ daƺƗ kandidƗtvalstu sƗks kristies. 
NƗkošƗs desmitgades laik Ɨ tƗda pati tendence b ǌs
vƝrojama vis Ɨs valstƯs, izƼemotƮriju, Luksemburgu 
un Kipru. Saska ƼƗ ar pƝdƝjƗm prognoz Ɲm iedzƯvo-
tƗju skaits vecum Ɨ no 15 lƯdz 64 gadiem 2025.gad Ɨ
bǌs par 4% maz Ɨks nekƗ 2000.gad Ɨ, bet kandid Ɨt-
valstƯs— par 10% maz Ɨks.
Šim samazin Ɨjumam sekos iev Ɲrojams iedz ƯvotƗju
skaita pieaugums vecuma grup Ɨ 65 un vair Ɨk. LƯdz
2025.gadam gan pašreiz ƝjƗs 15 ES dal ƯbvalstƯs, 
gan kandid ƗtvalstƯs bǌs par 40% vair Ɨk pensijas 
vecuma iedz ƯvotƗju nekƗ tagad, kas noz ƯmƝ mazƗk
par trijiem darbasp Ɲjas vecuma iedz ƯvotƗjiem uz 
vienu iedz ƯvotƗju vecuma grup Ɨ virs 65, sal ƯdzinƗ-
jumƗ ar þetriem uz vienu, k Ɨ tas ir pašlaik. Ja citi 
faktori paliks nemain Ưgi, iedzƯvotƗju novecošana 
izraisƯs pakƗpenisku ES darbasp Ɲka samazin Ɨša-
nos, un tas, visticam Ɨk, ietekm Ɲs izaugsmes  
potenciƗlu.
ŠƯ faktora noz ƯmƯba tomƝr bǌs atkarƯga no faktiska-
jiem ien Ɨkumiem un nodarbin ƗtƯbas pieauguma 
turpmƗkajos gados, kas noteiks, cik viegli vai gr ǌti
bǌs atbalst Ưt pensijƗ esošos. Praks Ɲ ES 15 valst Ưs
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xipašlaik tikai 64% un kandid ƗtvalstƯs tikai 56%  
darbaspƝjƯga vecuma iedz ƯvotƗju ir nodarbin Ɨti un 
saƼem ienƗkumus. T ƗdƝƺ faktiskƗ proporcija papla-
šinƗtajƗ ES jau tagad ir aptuveni 2½ str ƗdƗjošo uz 
katru pension Ɨru. Ja nodarbin ƗtƯbas proporcija sa-
glabƗsies tƗda pati, tad 2025.gad Ɨ šƯ attiecƯba jau 
bǌs samazin Ɨjusies no r ƗdƯtƗja, kas atrad Ɨs zem 
divi uz vienu. 
ŠƯs izredzes rada v Ɲl lielƗku nepieciešam Ưbu pƝc
ilgtspƝjƯgas ekonomikas att ƯstƯbas visƗ ES, kƗ arƯ
pƝc nodarbin ƗtƯbas proporcijas palielin Ɨšanas un 
priekšlaic Ưgas pension ƝšanƗs samazin Ɨšanas. Da-
žos gadƯjumos imigr Ɨcija varƝtu bǌt nozƯmƯgs papil-
dus darbasp Ɲka piedƗvƗjuma avots, kas savuk Ɨrt 
lielƗku noz Ưmi pieš Ʒir integr Ɨcijas politiku  
efektivitƗtei.
ReƧionƗlo konkur ƝtspƝjas
faktoru atš ƷirƯbu samazin Ɨšana
KƗ jau augst Ɨk norƗdƯts, jƗapmierina divi nosac Ưju-
mu bloki, lai Savien Ưbas reƧioni sasniegtu ilgtsp ƝjƯgu 
ekonomikas att ƯstƯbu un nodarbin ƗtƯbu konkur ƝtspƝ-
jƯgƗ vidƝ. Pirmais ir t Ɨds, ka tiem j Ɨbǌt piemƝrotam 
gan reƗlƗs infrastrukt ǌras (efekt Ưvam transportam, 
telekomunik Ɨciju un ener Ƨijas tƯkliem, lab Ɨm vides 
iespƝjƗm un tƗ tƗlƗk), gan cilv ƝkkapitƗla (darbasp Ɲ-
kam ar piem Ɲrotu prasmju un apm ƗcƯbas lƯmeni)
lƯmenim. Otrs ir t Ɨds, ka jaunaj Ɨ uz zinƗšanƗm bal-
stƯtajƗ ekonomik Ɨ reƧioniem jƗbǌt inovƗcijas iesp Ɲ-
jƗm, kƗ arƯ iespƝjai efektƯvi izmantot gan jau past Ɨ-
vošo zin ƗtƯbu (know-how ), gan jaun Ɨs tehnolo Ƨijas, 
kƗ arƯ iet pa tƗdu attƯstƯbas ceƺu, kur š i r ilgtsp ƝjƯgs
arƯ apkƗrtƝjƗs vides kontekst Ɨ. Lai sasniegtu abus 
šos mƝrƷus, nepieciešami efekt Ưvi institucion Ɨlie un 
administrat Ưvie ietvari, lai atbalst Ưtu attƯstƯbu.
Infrastrukt ǌras atbalsta uzlabošana 
PƝdƝjƗs desmitgades laik Ɨ transporta t Ưklu stƗvoklis
gan kohƝzijas valst Ưs, gan šo valstu un p ƗrƝjƗs ES 
starpƗ ir ievƝrojami uzlabojies. It Ưpaši šajƗs valstƯs
ar strukt ǌrfondu atbalstu palielin Ɨts mehƗnisko 
transportl Ưdzekƺu ceƺu tƯkla blƯvums — no lƯmeƼa,
kas par 20% zem Ɨks par ES 15 valstu vid Ɲjo lƯmeni 
lƯdz pat par 10% augst Ɨku lƯmeni par iepriekšmin Ɲto2001.gad Ɨ. TomƝr šis palielin Ɨjums lielƗkoties kon-
centrƝjƗs SpƗnijƗ un Portug ƗlƝ. MƝrƷa 1, 1a re Ƨi-
onos kƗ vienotƗ veselum Ɨ, lai gan bl Ưvums bija aug-
stƗks nekƗ pirms 10 gadiem, tom Ɲr tas bija tikai ap-
tuveni 80% ES 15 valstu vid ƝjƗ. Kandid ƗtvalstƯs
mehƗnisko transportl Ưdzekƺu ceƺu blƯvums vƝl jopro-
jƗm ir daudz zem Ɨks (zem 20% no ES 15 valstu 
vidƝjƗ). Neskatoties uz vides kompromisiem, ar ku-
riem jƗsamierin Ɨs, notiek strauja ce ƺu bǌvniecƯba,
bet lielƗkoties tikai galvaspils Ɲtu tuvum Ɨ vai uz tran-
zƯta ceƺiem, kas ved uz pašreiz ƝjƗm dalƯbvalstƯm.
PƝdƝjƗs desmitgades laik Ɨ SavienƯbƗ veikti dzelz-
ceƺa tƯkla rekonstrukcijas darbi, bet dzelzce ƺa lƯniju
elektrifikƗcija un p Ɨreja uz divu sliežu dzelzce ƺu at-
palikušaj Ɨs ES da ƺƗs ir notikusi aptuveni tikpat Ɨtri
kƗ citur, lƯdz ar to atš ƷirƯbas vƝl joprojƗm ir lielas. 
KandidƗtvalstƯs dzelzce ƺu stƗvoklis atspogu ƺo tƗs
desmitgades, kad tam netika piev Ɲrsta uzman Ưba,
un ir nepieciešami iev Ɲrojami ieguld Ưjumi gan to 
moderniz Ɨcijai, gan nodilušo sliežu nomai Ƽai. ArƯ
ceƺu remontam ir ne maz Ɨka nepieciešam Ưba pƝc
investƯcijƗm. Savuk Ɨrt ceƺu bǌves apm Ɲru palielin Ɨ-
jums pastiprina straujo pasažieru un kravas p Ɨreju 
no dzelzce ƺa uz ceƺu transportu. 
Telekomunik Ɨciju jomƗ fiksƝto telefona l Ưniju skaits 
attiecƯbƗ pret iedz ƯvotƗju skaitu v Ɲl joprojƗm daudz 
zemƗks ir koh Ɲzijas valst Ưs un kandid ƗtvalstƯs. To 
kompens Ɲ straujš mobilo telefonu lietot Ɨju skaita 
pieaugums, lai gan Grie ƷijƗ un kandid ƗtvalstƯs šis 
skaits vƝl joprojƗm ir maz Ɨks par ES 15 valstu vid Ɲ-
jo rƗdƯtƗju, kamƝr pƝdƝjƗs šƯ tendence ir visai izteik-
ta. Tai paš Ɨ laikƗ piekƺuve platjoslas kan Ɨliem, kas 
ir svarƯgi interneta lietošanai un daž Ɨdu IKT lietoju-
mu un pakalpojumu att ƯstƯbai, parƗda plašas atš ƷirƯ-
bas visƗ SavienƯbƗ, lielƗ mƝrƗ atbilstoši labkl ƗjƯbas
lƯmenim. Interneta pieejam Ưba vƝl joprojƗm ir visai 
ierobežota daudz Ɨs ES 15 valstu da ƺƗs, kƗ arƯ gan-
drƯz visƗs kandidƗtvalstƯs. 
Tikpat svar Ưgi ir pƗrƝjie infrastrukt ǌras veidi — sko-
las, augstskolas, vesel Ưbas iestƗdes un daž Ɨdu vei-
du sociƗlƗ atbalsta pakalpojumi —, jo tiem, vistica-
mƗk, bǌs arvien liel Ɨka ietekme uz l Ɲmumiem, kur 
investƝt un kur izvietot jaunus uz ƼƝmumus. It Ưpaši 
tas attiecas uz nozar Ɲm, kuras balst Ưtas uz zin Ɨša-
nƗm, jo tƗs nav piesaist Ưtas konkr ƝtƗm atrašan Ɨs
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxiivietƗm, kurƗs vƝrojama nepieciešam Ưba atrasties 
tuvumƗ izejmateri Ɨlu avotiem vai lielam tirgum.  
SavukƗrt attiecƯbƗ uz vides resursiem, nepiecieša-
mƯba pƝc investƯcijƗm ir vƝrƗƼemama gan koh Ɲzi-
jas valst Ưs, gan ar Ư kandidƗtvalstƯs, kurƗs, piemƝ-
ram, salƯdzinƗjumƗ ar citƗm Savien Ưbas daƺƗm ievƝ-
rojami maz Ɨka iedzƯvotƗju daƺa pieslƝgta notek ǌde-
Ƽu attƯrƯšanas iek ƗrtƗm. ŠƯ nepieciešam Ưba tomƝr ir 
ne mazƗk svarƯga atkritumu p ƗrstrƗdes un izmešu 
kontroles jom Ɨ, it ƯpašiƼemot vƝrƗ straujo ce ƺu lieto-
juma pieaugumu, kas nov Ɲrojams kandid ƗtvalstƯs. 
CilvƝkkapitƗla stiprin Ɨšana 
Lai gan 1997.gad Ɨ uzsƗktƗ Eiropas Nodarbin ƗtƯbas 
stratƝƧija ir daudz devusi nodarbin ƗtƯbas elast Ưbas
palielinƗšanai ekonomisk Ɨs lejupsl Ưdes period Ɨ, to-
mƝr pašlaik v Ɲrojami noz ƯmƯgi struktur Ɨlie trǌkumi 
gan esošaj Ɨs, gan ar Ư topošajƗs dalƯbvalstƯs. 
Lai novƝrstu bezdarbu un atbalst Ưtu bezdarbnieku 
iesaistƯšanu darb Ɨ, nepieciešams darba mekl ƝtƗ-
jiem pied ƗvƗt personaliz Ɲtus pakalpojumus padom-
devƝju, apmƗcƯbu un jaunu darba iesp Ɲju veidƗ.
Bezdarba veidošanos aizkav Ɲjošu un akt Ưvu  
darbaspƝka politiku izstr Ɨde ir Ưpaši svar Ưga jaun-
ajƗm dalƯbvalstƯm, lai veicin Ɨtu ekonomikas  
pƗrstrukturƝšanu.
Augsts izgl ƯtƯbas un prasmju l Ưmenis ieg ǌst arvien 
lielƗku nozƯmi gan person Ưgai izaugsmei, gan ar Ư
ekonomiskai konkur ƝtspƝjai. CilvƝku skaits ar izgl Ư-
tƯbas lƯmeni zem pamatizgl ƯtƯbas ir daudz zem Ɨks
MƝrƷa 1, 1a re Ƨionos nek Ɨ cituviet 15 valstu ES, it 
Ưpaši SpƗnijƗ, ItƗlijƗ un Portug ƗlƝ, izƼemot VƗcijas
jaunƗsLänder . Šeit sal Ưdzinošais skaits vair Ɨk lƯdz-
inƗs kandid ƗtvalstƯs sastopamajam, kur tas ir daudz 
augstƗks nekƗ vidƝji ES 15 valst Ưs (aptuveni 80% 
vai vairƗk salƯdzinƗjumƗ ar ES 15 valstu 64%). 
Prasmes, kas g ǌtas no tƗlƗkƗs izglƯtƯbas un profe-
sionƗlƗs sagatavošanas kandid ƗtvalstƯs, ne vienm Ɲr
ir saska ƼƗ ar darba tirgus pras ƯbƗm, un m ƗcƯbu 
programmas un strukt ǌra nav pietiekoši piel Ɨgota 
modernajai ekonomikai. Turkl Ɨt daudz maz Ɨk jau-
niešu nek Ɨ ES 15 valst Ưs beidz universit Ɨtes lƯmeƼa
izglƯtƯbu, kas ir priekšnoteikums, lai veiktu noz ƯmƯguieguldƯjumu uz zin ƗšanƗm balstƯtƗs ekonomikas 
attƯstƯbƗ. TƗpat tas ir pašreiz Ɲjos MƝrƷa 1, 1a re Ƨi-
onos Savien ƯbƗ, kur neskatoties uz pieaugumu p Ɲ-
dƝjo desmit vai vair Ɨk gadu laik Ɨ, atšƷirƯbas no p Ɨ-
rƝjƗs ES vƝl joprojƗm ir lielas. 
TƗpat gan koh Ɲzijas valst Ưs, gan kandid ƗtvalstƯs
daudz maz Ɨk cilvƝku piedal Ɨs tƗlƗkƗ apmƗcƯbƗ ne-
kƗ pƗrƝjƗ SavienƯbƗ (1999.gad Ɨ mazƗk par 20% no 
uzƼƝmumos nodarbin Ɨtajiem Grie ƷijƗ, PortugƗlƝ un 
visƗs kandid ƗtvalstƯs, izƼemotýehiju un Slov Ɲniju), 
neskatoties uz nepieciešam Ưbu pielƗgoties ekono-
mikas izmai ƼƗm.
SociƗlƗs kohƝzijas stiprin Ɨšana
Ekonomikas, nodarbin ƗtƯbas un soci ƗlƗs politikas 
stiprina viena otru. Ekonomikas att ƯstƯbai jƗiet roku-
rokƗ ar centieniem samazin Ɨt nabadz Ưbas lƯmeni un 
cƯƼu ar atstumt Ưbu. Soci ƗlƗs integrƗcijas veicin Ɨša-
na un diskrimin Ɨcijas apkarošana ir noz ƯmƯgs fak-
tors, lai nov Ɲrstu soci Ɨlo atstumt Ưbu un pan Ɨktu 
augstƗkus nodarbin ƗtƯbas un ekonomikas izaug-
smes rƗdƯtƗjus, it seviš Ʒi reƧionƗlƗ un vietƝjƗ lƯmenƯ.
TƗpat atbilstoša atbalsta nodrošin Ɨšana tiem, kam 
tas visvair Ɨk nepieciešams, k Ɨ etniskajƗm minorit Ɨ-
tƝm un person Ɨm, kas agri pametušas m ƗcƯbas, var 
bǌtƺoti svarƯga, lai nodrošin Ɨtu ekonomiskos un so-
ciƗlos ieguvumus vis Ɨ ES. 
InovƗcijas kapacit Ɨtes ilgstoš Ɨs atšƷirƯbas
Uz zinƗšanƗm arvien vair Ɨk balstƯtƗ ekonomik Ɨ re-
ƧionƗlƗs konkur ƝtspƝjas pamat Ɨ ir inovƗcija. Jau 
esošo un topošo dal Ưbvalstu starp Ɨ spƝjaƯstenot 
inovƗciju, piek ƺǌt zinƗšanƗm un tƗs izmantotm, ir 
atšƷirƯga. Lai gan politikas m ƝrƷis nav nodrošin Ɨt to, 
ka visiem re Ƨioniem ir vienl ƯdzƯgas iesp Ɲjas sniegt 
savu ieguld Ưjumu jaunu tehnolo Ƨiju attƯstƯbƗ, tiem 
tomƝr bǌtu jƗatrodas vienl ƯdzƯgƗs sƗkumpozƯcijƗs, 
lai šo att ƯstƯbu varƝtu izmantot un t Ɨs rezultƗtus
produktƯvi pielietot. 
TomƝr dažƗdi indikatori — izpƝtes un att ƯstƯbas
(I&A) izdevumu sal Ưdzinošie apm Ɲri, izpƝtes darbos 
nodarbin Ɨto skaits un it Ưpaši patentu pieteikumu 
skaits — norƗda, ka past Ɨv ievƝrojama plaisa ino-
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xiiivƗcijas kapacit Ɨtes ziƼƗ SavienƯbas centr Ɨlo daƺu
spƝcƯgƗko reƧionu un citu re Ƨionu starp Ɨ (saskaƼƗ
ar pƝdƝjiem datiem 8 no 213 NUTS re Ƨioniem paš-
reizƝjƗ ES veido aptuveni vienu ceturtda ƺu kopƝjo
I&A izdevumu, bet 31 no tiem ir atbild Ưgs par pusi 
izdevumu). Tikpat plašas atš ƷirƯbas ir kandid Ɨtvalstu 
un ES 15 valstu starp Ɨ un pirmaj Ɨs no iepriekšmin Ɲ-
tajƗm arƯ galvaspils Ɲtu reƧionu un citu re Ƨionu  
starpƗ.
Valda arvien pieaugoša vienpr ƗtƯba par labas vad Ư-
bas nozƯmi reƧionu konkur ƝtspƝjƗ— ar to saprotot 
efektƯvi strƗdƗjošas instit ǌcijas, produkt Ưvas attiec Ư-
bas izstr Ɨdes proces Ɨ iesaistƯto personu starp Ɨ, kƗ
arƯ pozitƯvu attieksmi attiec ƯbƗ uz uzƼƝmƝjdarbƯbu 
un uzƼƝmumu. Neskatoties uz iepriekšmin Ɲtajiem 
faktoriem, re Ƨioni vƝl joprojƗm šajƗ ziƼƗ ievƝrojami 
atšƷiras, un ar Ư to spƝja saglab Ɨt savas sal ƯdzinošƗs
priekšroc Ưbas,Ƽemot vƝrƗ to rƯcƯbƗ esošƗs zinƗša-
nas, ievƝrojami atš Ʒiras. 
DalƯbvalstu politiku
ietekme uz koh Ɲziju
DalƯbvalstu valsts izdevumi ir daudzk Ɨrt lielƗki par 
summƗm, kuras ES izmanto koh Ɲzijas politikas Ưs-
tenošanai. Lai gan pirm Ɨ no iepriekšmin ƝtajƗm
summƗm vidƝji sastƗda aptuveni 47% IKP, koh Ɲzi-
jas politikai pieš Ʒirtais budžets sast Ɨda mazƗk par 
0,4% ES IKP. Tom Ɲr neskatoties uz t Ɨs salƯdzinoši 
mazajiem apm Ɲriem, ES koh Ɲzijas politika Ưsteno 
nozƯmƯgu lomu ien Ɨkumu un nodarbin ƗtƯbas atšƷirƯ-
bu cƝloƼu novƝršanƗ Eiropas Savien ƯbƗ. KamƝr
dalƯbvalstu politikas, ieskaitot valsts izdevumus, 
pamatƗ mƝrƷƝtas uz pamatpakalpojumu nodrošin Ɨ-
šanu un ien Ɨkumu veicin Ɨšanu, ES koh Ɲzijas politi-
ka mƝrƷƝta uz to struktur Ɨlo atšƷirƯbu novƝršanu, 
kuras tieši ietekm Ɲ reƧionu ekonomisko konkur Ɲt-
spƝju un iedz ƯvotƗju nodarbin ƗtƯbu.
Valsts izdevumi pamat Ɨ mƝrƷƝti uz 
pamatpakalpojumu nodrošin Ɨšanu…
LƯdz ar to dal Ưbvalstu valsts izdevumu liel ƗkƗ daƺa
tiek novirz Ưta tƗdu pakalpojumu nodrošin Ɨšanai, kuri 
nepieciešami, lai visiem tiktu nodrošin Ɨta pieeja iz-glƯtƯbai, vesel Ưbas aprǌpei un soci Ɨlajai aizsardz Ưbai.
Uz šƯm trim funkcij Ɨm kopƗ attiecinƗmas gandr Ưz
divas trešda ƺas kopƝjo ES valsts izdevumu. Sal Ưdzi-
nƗjumƗ valsts izdevumi invest ƯcijƗm cilvƝkkapitƗlƗ
un fiziskaj Ɨ kapitƗlƗ vidƝji veido tikai nedaudz vair Ɨk
par 2% IKP, un tie vis Ɨs valstƯs, izƼemot Ʈriju un 
Luksemburgu, ir maz Ɨki par 4% no IKP. Nacion Ɨlo
valdƯbu izdotie l Ưdzekƺi par uzƼƝmƝjdarbƯbas atbal-
sta pakalpojumiem, augst Ɨko izglƯtƯbu, inovƗciju un 
I&A ir tikpat zemi (p ƝdƝjie veido tikai aptuveni 0,3% 
IKP visƗ ES).  
SalƯdzinot ar summ Ɨm, kas dal ƯbvalstƯs atvƝlƝtas 
strukturƗlajiem izdevumiem, koh Ɲzijas politikas bu-
džeta mƝrogi vairs neš Ʒiet tik nelieli. Turkl Ɨt atšƷirƯ-
bƗ no pirmajiem ES struktur Ɨlie izdevumi koncentr Ɲ-
ti uz reƧioniem, kuros pal ƯdzƯba visvair Ɨk nepiecie-
šama (ES struktur Ɨlie asignƝjumi Grie Ʒijai un Portu-
gƗlei, piemƝram, sast Ɨda aptuveni 2½% IKP). 
UnƯsteno noz ƯmƯgu lomu re ƧionƗlo
ienƗkumu atš ƷirƯbu samazin ƗšanƗ…
LielƗkoties valsts izdevumi per capita  salƯdzinƗjumƗ
ar NKP par pamatpakalpojumiem, k Ɨ izglƯtƯba un 
veselƯbas aprǌpe, ir sal Ưdzinoši l ƯdzƯgi visos dal Ưb-
valstu re Ƨionos, kas savuk Ɨrt atspogu ƺo rǌpes par 
vienlƯdzƯgu iedzƯvotƗju nodrošin Ɨjuma lƯmeni neat-
karƯgi no to dz Ưvesvietas. Tom Ɲr lielƗkƗs svƗrstƯbas
vƝrojamas izdevumos par soci Ɨlo nodrošin Ɨšanu, 
Ƽemot vƝrƗ nodarbin Ɨto un pension Ɲto iedzƯvotƗju
skaita atš ƷirƯbas, lai gan izmaksas par administr Ɲ-
šanu tƗpat ir atš ƷirƯgas, jo vald Ưbu ministrijas kon-
centrƝjas valstu galvaspils ƝtƗs. 
Šo tenden þu kombin Ɨcijas rezult Ɨts ir tƗds, ka 
valsts izdevumu ieguld Ưjums ien Ɨkumu nodrošin Ɨ-
šanƗ lielƗkoties ir daudz augst Ɨks reƧionos ar ze-
mƗku labklƗjƯbas lƯmeni nek Ɨ reƧionos, kur tas ir 
augstƗks, bet liel Ɨkoties dƝƺ zemƗkƗ ienƗkumu lƯ-
meƼa, nevis d Ɲƺ augstƗkiem valsts izdevumiem.  
SavukƗrt valdƯbu ieƼƝmumi
ir proporcion Ɨli ienƗkumiem
No otras puses vald Ưbu ieƼƝmumi, šƷiet, lielƗ mƝrƗ
proporcion Ɨli ienƗkumiem, liel Ɨkoties tƗdƝƺ, ka visƗs
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxivdalƯbvalstƯs lielƗkƗ daƺa nodok ƺu tiek uzlikti vai nu 
ienƗkumiem vai izdevumiem. T ƗdƝƺ nav vƝrojama 
tendence, kas l Ưdzsvarotu valsts izdevumu pozit Ưvo 
ieguldƯjumu reƧionu ienƗkumu atš ƷirƯbu samazin Ɨ-
šanƗ. VƝl jo vairƗk, valstƯs, kur iev Ɲrojama da ƺa ie-
ƼƝmumu tiek g ǌta atseviš Ʒos rajonos, ir ieviesti p Ɨr-
dales meh Ɨnismi, lai samazin Ɨtu atšƷirƯbas tajos 
reƧioniem pieejamos ien Ɨkumos, kas paredz Ɲti iz-
devumu finans Ɲšanai. 
LƯdz ar to, plaši izplat Ưtajai tendencei dele ƧƝt atbil-
dƯbu par sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu re Ƨi-
onƗlƗ un vietƝjƗ lƯmenƯ, nav sekojusi l ƯdzƯga tenden-
ce attiec ƯbƗ uz šo pakalpojumu finans Ɲšanai pare-
dzƝto lƯdzekƺu gǌšanu. Liel Ɨkais izƼƝmums ir It Ɨlija, 
kur atbild Ưba par ie ƼƝmumu g ǌšanu arvien vair Ɨk
tiek dele ƧƝta reƧioniem, to l Ưdzsvarošanai nepastip-
rinot pƗrdalƯšanu reƧionƗlƗ lƯmenƯ.
Ɩrvalstu tieš Ɨs investƯcijas:
nozƯmƯgs faktors re Ƨionu attƯstƯbai
Ɩrvalstu tieš Ɨs investƯcijas (ƖTI) var b ǌt nozƯmƯgs
faktors ekonomisk Ɨ snieguma re ƧionƗlo atšƷirƯbu 
samazinƗšanai, ne tikai k Ɨ ienƗkumu un darbavietu 
avots, bet ar Ư kƗ veids, k ƗdƗ tehnoloƧijas un zin ƗtƯ-
bu nodot atpalikušiem re Ƨioniem.Ʈpaši svar Ưgas tƗs
ir kandid ƗtvalstƯm, kurƗm nepieciešama iev Ɲrojama 
ekonomikas p ƗrstrukturƝšana un straujš raž Ưguma 
un konkur ƝtspƝjas pieaugums. Tom Ɲr, neskatoties 
uz piedƗvƗtajiem finansu stimuliem, Ɨrvalstu inves-
torus ne vienm Ɲr piesaista tie re Ƨioni, kuros ir liel Ɨ-
kƗ nepieciešam Ưba pƝc investƯcijƗm, un iemesli pa-
rasti ir tƗdi paši k Ɨ vietƝjiem investoriem (infrastruk-
tǌras trǌkumi, prasm Ưga darbasp Ɲka trǌkums un t Ɨ
tƗlƗk). 
TƗdƝƺ ƖTI neproporcion Ɨli plǌst uz sp ƝcƯgƗkajƗm
SavienƯbas daƺƗm, nevis v ƗjƗkajƗm. Laikposm Ɨ no 
1999. lƯdz 2001.gadam invest Ưciju piepl ǌdums sa-
stƗdƯja aptuveni 21% IKP ƮrijƗ— valstƯ ar otro liel Ɨ-
ko IKP per capita  visƗ ES — 15% DƗnijƗ (valstƯ ar 
trešo augst Ɨko lƯmeni) un 13% N ƯderlandƝ (ar cetur-
to augstƗko IKP). Sal ƯdzinƗjumƗ investƯciju apjoms 
PortugƗlƝ sastƗdƯja tikai nedaudz p Ɨri par 4% IKP, 
kamƝr vismazƗkais kapit Ɨla pieplǌdums bija Sp ƗnijƗ
(1½% IKP), It ƗlijƗ (1%) un Grie ƷijƗ (nedaudz 
zem 1%).  Valstu ietvaros ƖTI lielƗkoties koncentr Ɲjas ap lie-
lƗm pilsƝtƗm un paš Ɨs pilsƝtƗs, it seviš Ʒi valstu gal-
vaspilsƝtƗs, bet ƺoti maz atpalikušajos re Ƨionos. 
JaunajƗs VƗcijas Länder , izƼemot Berl Ưnes austru-
mu daƺu, tƗdƝƺ laikposm Ɨ no 1998. l Ưdz 2000.gadam 
ieplǌda tikai 2% no kop ƝjƗm VƗcijasƖTI, bet M ƝrƷa
1, 1a reƧionos Sp ƗnijƗ 2000.gad Ɨ mazƗk par 10% 
valsts ƖTI. LƯdzƯgi arƯ ItƗlijƗ mazƗk par 4% no Ɨrval-
stu kapit Ɨla sabiedr ƯbƗs nodarbin Ɨtajiem dz Ưvoja
valsts dienvidos. 
TƗda pati situ Ɨcija vƝrojama vis Ɨs kandid ƗtvalstƯs.
2001.gad Ɨ divas trešda ƺas UngƗrijƗ ienƗkošoƖTI 
tika ieguld Ưtas Budapeštas re ƧionƗ, vairƗk nekƗ
60% invest ƯcijuýehijƗ aizplǌda uz Pr Ɨgu, un lƯdzƯga 
investƯciju proporcija Slov ƗkijƗ tika ieguld Ưta
Bratislav Ɨ.
Kopienas politiku
ietekme: konkur ƝtspƝja,
nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
AtšƷirƯbƗ no struktur ƗlƗs politikas, citas ES politikas 
nav mƝrƷƝtas uz re ƧionƗlo atšƷirƯbu samazin Ɨšanu 
vai iedzƯvotƗju nevienl ƯdzƯbas ierobežošanu. Tom Ɲr
arƯ tƗm ir ietekme uz koh Ɲziju, un daudzos gad Ưju-
mos tƗsƯpašiƼem vƝrƗ konstatƝtƗs atšƷirƯbas.
Uz zinƗšanƗm balstƯtƗs
ekonomikas celšana 
Kopienas uz ƼƝmƝjdarbƯbas, ražošanas un inov Ɨci-
jas politikas ir m ƝrƷƝtas uz ES ražot Ɨju konkur Ɲt-
spƝjas stiprin Ɨšanu, veicinot konkurenci, nodrošinot 
piekƺuvi tirgiem un izveidojot vidi, kura veicin Ɨtu I&A 
veicinƗšanu visƗ SavienƯbƗ.
KƗ jau zinƗms, inov Ɨcijas kapacit Ɨtes trǌkums re-
ƧionƗlƗ lƯmenƯ rodas ne tikai no tr ǌkumiem izp Ɲtes
bƗzƝ un zemiem I&A izdevumu l ƯmeƼiem, bet ar Ư no 
vƗjƗm saiknƝm izpƝtes centru un uz ƼƝmumu starp Ɨ
un no inform Ɨcijas un komunik Ɨcijas tehnolo Ƨiju 
ieviešanas l ƝnƗ tempa. Inov Ɨcijas starpniec Ưbas 
centru tƯkls un Eiropas Inov Ɨcijas reƧionu tƯkls izvei-
dots, lai iedrošin Ɨtu reƧionus izstr ƗdƗt inovƗcijas
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xvpolitikas un sniegt tehnolo Ƨiska rakstura atbalstu 
uzƼƝmumiem. 
AtšƷirƯbas piek ƺuvƝ Kopienas finans Ɲjumam izp Ɲtes
programm Ɨm vƝl joprojƗm ir acƯmredzamas, it Ưpaši 
reƧionƗlƗ lƯmenƯ, lai gan Sest Ɨ ietvaru programma 
daƺƝji ir veidota, lai uzlabotu saiknes zin Ɨtnisko  
centru starp Ɨ ES centr ƗlajƗs daƺƗs un teritorij Ɨs
Ɨrpus tƗm.
IzglƯtƯbas un apm ƗcƯbas stiprin Ɨšana
ES primƗrƗ salƯdzinošƗ konkurƝtspƝjas priekšroc Ưba
sacensƯbai vispasaules l ƯmenƯ ir tƗs darbasp Ɲka 
prasmes. Augsts izgl ƯtƯbas lƯmenis un t Ɨdas augstu 
standartu apm ƗcƯbas nodrošin Ɨšana, kura iedz Ưvo-
tƗjiem bǌtu pieejama visu to darba m ǌža garum Ɨ, ir 
ES inovƗcijas kapacit Ɨtes stiprin Ɨšanas pamat Ɨ, un 
palƯdzƝs sasniegt Lisabonas m ƝrƷi padarƯt SavienƯ-
bu par dinamisk Ɨko uz zin ƗšanƗm balstƯto ekono-
miku pasaul Ɲ. Lai veicin Ɨtu šƯ mƝrƷa sasniegšanu, 
ieviesta programma "Izgl ƯtƯba un apm ƗcƯba 2010", 
kuras m ƝrƷis ir lƯdz 2010.gadam padar Ưt Eiropas 
izglƯtƯbu un apm ƗcƯbu par "pasaules kvalit Ɨtes
standartu".  
VairƗk un lab Ɨkas darbavietas
integrƝtƗ sabiedr ƯbƗ
Eiropas Padomes s ƝdƝ Lisabon Ɨ ES defin Ɲja visap-
tverošu strat ƝƧiju, kuras m ƝrƷis ir ilgtermi Ƽa ekono-
mikas izaugsmes, pilnas nodarbin ƗtƯbas, soci ƗlƗs
kohƝzijas un ilgtsp ƝjƯgas attƯstƯbas nodrošin Ɨšana 
uz zinƗšanƗm balstƯtƗ sabiedrƯbƗ. Eiropas nodarbi-
nƗtƯbas strat ƝƧija (ENS) 2003.gad Ɨ tika pƗrskatƯta, 
lai tƗ paplašin ƗtajƗ SavienƯbƗ varƝtu veiksm ƯgƗk
sasniegt Lisabon Ɨ noteiktos m ƝrƷus, un par t Ɨs
mƝrƷi tika noteikts atbalst Ưt dalƯbvalstu centienus 
pƗrveidot to darba tirgus, lai sasniegtu pilnu nodar-
binƗtƯbu, paaugstin Ɨtu kvalitƗti un darba raž Ưgumu 
un samazin Ɨtu sociƗlƗs atšƷirƯbas.
ENS veiksm Ưga ieviešana atkar Ưga no skaidras  
dalƯbvalstu ap ƼemšanƗs palƯdzƝt strƗdniekiem un 
uzƼƝmumiem palielin Ɨt to piel ƗgošanƗs spƝjas,  
piesaistƯt darbam vair Ɨk iedzƯvotƗju; vairƗk un efek-
tƯvƗk invest Ɲt cilvƝkkapitƗlƗ un uzlabot vad Ưbas  funkciju Ưstenošanu. R ƯcƯba sociƗlƗs integrit Ɨtes
pakƗpes paaugstin Ɨšanai jƗorientƝ gan uz nevienl Ư-
dzƯbas samazin Ɨšanu, kas izpaužas k Ɨ pieeja  
nodarbin ƗtƯbai, gan uz ekonomikas izaugsmes  
potenciƗla veicin Ɨšanu. Saska ƼƗ ar Lisabon Ɨ no-
teiktajiem m ƝrƷiem 2001.gad Ɨ ES pieƼƝma sociƗlƗs
integritƗtes strat ƝƧiju. NƗkošais nacion Ɨlo rƯcƯbas
plƗnu lƯmenis, ko dal Ưbvalstis izstr ƗdƗja 2003. 
gadƗ,Ƽem vƝrƗ sociƗlƗs atstumt Ưbas daž Ɨdu di-
mensiju iez Ưmes un nepieciešam Ưbu to apkarot, iz-
mantojot plašu kl Ɨstu dažƗdu instrumentu, veicinot 
nodarbin ƗtƯbas un soci ƗlƗs politikas savstarp Ɲjo 
atbalstu.
SavienƯbas apƼemšanƗs sasniegt dzimumu vienl Ư-
dzƯbu jƗpƗrveido visaptveroš Ɨ un visp ƗrpieƼemtƗ
pieejƗ, nodrošinot, ka vis Ɨs politikƗsƼemta vƝrƗ
dzimumu ietekme uz pl Ɨnošanu un piem Ɲrošanu 
praksƝ. Ja vƝlamies sasniegt Lisabonas nodarbin Ɨ-
tƯbas mƝrƷi 2010.gadam, tad ar steigu j ƗpievƝršas 
faktoriem, kuri ir dzimumu nevienl ƯdzƯbas pamat Ɨ
nodarbin ƗtƯbas, bezdarba un atalgojuma jom Ɨs. Šai 
ziƼƗ jƗturpinaƯstenot pas Ɨkumus, kuri piesaista sie-
vietes nodarbin ƗtƯbai, iedrošina t Ɨs ilgƗk uzturƝties
darba tirg ǌ un atvieglo darba karjeras un Ƨimenes 
pienƗkumu saska Ƽošanu, nodrošinot b Ɲrnu aprǌpes 
iespƝjas.
Vides aizsardz Ưba ilgtsp ƝjƯgas
izaugsmes sasniegšanai un  
jaunu darbavietu rad Ưšanai
IlgtspƝjƯgas ekonomikas att ƯstƯbas saglab Ɨšana un 
stabilu ilgtermi Ƽa darbu rad Ưšana ir atkar Ưga arƯ no 
vides aizsarg Ɨšanas pret potenci Ɨli graujoš Ɨm iz-
augsmes sek Ɨm un no neatjaunojamo resursu p Ɨr-
mƝrƯga pƗrtƝriƼa novƝršanas. Sestaj Ɨ vides rƯcƯbas 
programm ƗMǌsu nƗkotne — mǌsu izvƝle norƗdƯta
rƯcƯba vides jom Ɨ, kas nepieciešama, lai turpin Ɨtu
ES ekonomisko un soci Ɨlo mƝrƷuƯstenošanu. Š Ư
rƯcƯba ir saist Ưta ar klimata izmai Ƽu ierobežošanu, 
dabiskƗs vides un biolo ƧiskƗs daudzveid Ưbas sagla-
bƗšanu, vesel Ưbai kaitƯgo izmešu samazin Ɨšanu un 
dabas resursu pat ƝriƼa samazin Ɨšanu, ierobežojot 
atkritumu apjomus. T Ɨpat tƗ saistƯta ar vides apsv Ɲ-
rumu iev Ɲrošanu, ieviešot t Ɨdus strukt ǌrpolitikas
lƝmumus, kuri saist Ưti ar invest ƯcijƗm.
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxviLai gan vides aizsardz Ưba saistƯta ar izmaks Ɨm, un 
tƗs nav no maz ƗkajƗm tajos re Ƨionos, kuros infra-
struktǌras vajadz Ưbas ir visliel ƗkƗs, bet no uzlabo-
jumiem vesel Ưbas aprǌpes apst Ɨkƺos un darbavietu 
radƯšanas ekonozar Ɲs, kƗ arƯ no ilgtsp ƝjƯgƗkas attƯs-
tƯbas izriet Ɲs arƯ nozƯmƯgi potenci Ɨlie ieguvumi. 
IekšƝjais tirgus un pakalpojumi ar
vispƗrƝju tautsaimniecisku noz Ưmi 
Transporta, telekomunik Ɨciju un ener Ƨijas tirgu libe-
ralizƝšana ir novedusi pie paaugstin Ɨtas efektivit Ɨ-
tes un zem ƗkƗm cenƗm. TomƝr tƗ ir radƯjusi drau-
dus arƯ zinƗmƗm sociƗlajƗm grupƗm vai reƧioniem, 
par to, ka t Ɨm šie bǌtiskie pakalpojumi var Ɲtu kƺǌt
nepieejami. T ƗdƝƺ izveidoti sabiedrisko pakalpojumu 
obligƗtie pienƗkumi, lai nodrošin Ɨtu, ka bǌtiskƗkie 
pakalpojumi — jeb "pakalpojumi ar visp ƗrƝju taut-
saimniecisku noz Ưmi"— ir pieejami visiem atbilstoš Ɨ
kvalitƗtƝ un pieejam Ɨs cenƗs, kƗ to prasa L Ưgumas
par ES (16.pants). Lai nodrošin Ɨtu, ka šis pien Ɨ-
kums tiek iev Ɲrots visƗ ES, pieejami ar Ư Kopienas 
lƯdzekƺi.
Tai pašƗ laikƗ Eiropas transporta t Ưkli palielin Ɨjuši 
piekƺuves iesp Ɲjas attƗlƗkiem reƧioniem, k Ɨ arƯ at-
vieglojuši tirdzniec Ưbas izplat Ưšanos, un transporta 
tƯkliem, kuri izpl Ɨnoti, lai savienotu jaun Ɨs dalƯbval-
stis ar jau esošaj Ɨm, visticam Ɨk, bǌs šƗdas pat se-
kas. Viseiropas ener Ƨijas tƯkla vadlƯnijƗs, kuras pie-
Ƽemtas 2003.gad Ɨ, uzsvars likts uz turpm Ɨko gadu 
investƯcijƗm gƗzes cauru ƺvados un elektroener Ƨijas
izplatƯšanas sist ƝmƗs zemes iek ƺautos, noma ƺos un 
Ưpaši noma ƺos reƧionos. Turkl Ɨt Viseiropas teleko-
munikƗciju tƯklu programma (jeb eTEN ) paredz Ɲta
ne tikai lai uzlabotu komunik Ɨcijas vair Ɨku attƗlu
reƧionu un citu ES da ƺu starpƗ, bet gan ar Ư lai risinƗ-
tu problƝmas IKT pielietojum Ɨ un pakalpojumos. 
KopƝjo politiku reformas:  
lauksaimniec Ưba un zivsaimniec Ưba
Lai gan Kop ƝjƗs lauksaimniec Ưbas politikas (KLP) 
ietvaros veikt Ɨs izmaksas laika gait Ɨ pamazƗm kri-
tušƗs, tƗs vƝl joprojƗm sastƗda aptuveni 47% no 
visa Kopienas budžeta. Kopš reformu procesa s Ɨ-
kuma 1992.gad Ɨ tiešais atbalsts ražot Ɨjiem pie-audzis lƯdz 70% kop Ɲjo izmaksu, bet Sp ƗnijƗ tas 
palicis zem ES vid ƝjƗ, un tƗ ir vienƯgƗ kohƝzijas 
valsts, kur t Ɨ noticis. Vid Ɲji, maksƗjumi attiec ƯbƗ pret 
ienƗkumiem lieliem un vid Ɲjiem uzƼƝmumiem ir lie-
lƗki nekƗ mazƗkiem uzƼƝmumiem. 
Atbalsts lauku att ƯstƯbai laikposm Ɨ no 2000. l Ưdz
2006.gadam ir liel Ɨks MƝrƷa 1, 1a re Ƨionos (56% 
kopƝjo izdevumu) nek Ɨ citƗs ES daƺƗs, lai gan tikai 
aptuveni 10% šo l Ưdzekƺu tiek novirz Ưti pasƗkumiem
lauku ekonomikas stiprin Ɨšanai cit Ɨs jomƗs nekƗ
lauksaimniec Ưba. Programmas n ƗkamajƗ laikposm Ɨ
no 2007. l Ưdz 2013.gadam KLP faktiskie izdevumi 
bǌs zemƗki, likvidƝjot tiešo maks Ɨjumu sasaisti ar 
saražotƗs produkcijas apjomiem, samazinot maks Ɨ-
jumus liel Ɨm saimniec ƯbƗm, samazinot cenas un 
liekot liel Ɨku uzsvaru uz lauku att ƯstƯbu un vides  
aizsardzƯbu.
PƝc paplašin ƗšanƗs nodarbin ƗtƯba ES lauksaimnie-
cƯbas sektor Ɨ palielinƗsies par aptuveni 60%, iev Ɲ-
rojami pieaugot ar Ư mazajƗm saimniec ƯbƗm. KopƝjo
izdevumu da ƺa KLP, kura tiks novirz Ưta MƝrƷa 1 re-
Ƨioniem jaunaj Ɨs un pašreiz ƝjƗs dalƯbvalstƯs, palie-
linƗsies par aptuveni 10 procentpunktiem l Ưdz
aptuveni div Ɨm trešda ƺƗm. 
KopƝjƗ zivsaimniec Ưbas politika (KZP) pirm Ɨm kƗr-
tƗm orientƝta uz zivju kr Ɨjumu saglab Ɨšanu un no-
zares pƗrstrukturƝšanu, lai nodrošin Ɨtu tƗs ilgtspƝju. 
Nesen ieviestie ƗrkƗrtas pasƗkumi atst Ɨs vƝrƗƼe-
mamu ietekmi uz re ƧionƗlo ekonomiku, it seviš Ʒi
SpƗnijƗ un Portug ƗlƝ. Lai gan ilgtermi ƼƗ šƯ nozare 
ar uzliktajiem ierobežojumiem atkal k ƺǌtu pelnoša 
tiklƯdzƗrkƗrtas pasƗkumi tiktu izbeigti, tom ƝrƯster-
miƼƗ dalƯbvalstis ir atbild Ưgas par negat Ưvo sociƗlo
un ekonomisko seku atvieglin Ɨšanu.
KandidƗtvalstƯs vienƯgi Polijai un trij Ɨm Baltijas val-
stƯm ir zvejniec Ưbas nozare k Ɨ tƗda, un tƗ jau tagad 
piedzƯvo lejupsl Ưdi. To kop Ɲjais loms sast Ɨda ne-
daudz maz Ɨk par 7% no pašreiz Ɲjo dalƯbvalstu ko-
pƝjƗ loma. 
Valsts atbalsts un koh Ɲzijas politika 
CiktƗl pašreiz Ɲjais režƯms pieƺauj diskrimin Ɨciju  
problemƗtisko reƧionu labƗ, valsts atbalsta kontrole 
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xviivar gan sniegt savu ieguld Ưjumu koh Ɲzijas politik Ɨ,
gan atbalst Ưt to. Saska ƼƗ ar Padomes Stokholmas 
sƝdƝ pieƼemto ap Ƽemšanos, visp ƗrƝjo valsts  
atbalsta izdevumu summa laikposm Ɨ no 1997.  
lƯdz 2001.gadam iev Ɲrojami samazin ƗjƗs, un 12 no 
15 dalƯbvalstƯm tƗ samazin ƗjƗs arƯ attiecƯbƗ
pret IKP. Tai paš Ɨ laikƗ arvien vair Ɨk izdevumu  
tiek novirz Ưti horizont Ɨlo mƝrƷu sasniegšanai. Ne-
skatoties uz to, dal ƯbvalstƯs ar augst Ɨku labklƗjƯbas 
lƯmeni tie v Ɲl joprojƗm ir augst Ɨki nekƗ kohƝzijas
valstƯs.  
2001.gad Ɨ tikai aptuveni 9% kop ƝjƗ valsts atbalsta 
ES tika veikti k Ɨ palƯdzƯba MƝrƷa 1, 1a re Ƨioniem, 
un attiec ƯgƗ summa bija maz Ɨka par trešda ƺu no 
summas, k Ɨda tika ieguld Ưta atbalsta kulmin Ɨcijas
— 1993.gad Ɨ, lielƗkoties dƝƺ ievƝrojamƗ atbalsta 
samazinƗšanƗs VƗcijas jaunaj ƗmLänder , kƗ arƯ
ItƗlijas dienvidiem. Re ƧionƗlais atbalsts M ƝrƷa 2, 1a 
teritorijƗm sastƗda aptuveni 6% kop ƝjƗ valsts  
atbalsta.
ƻemot vƝrƗ tƗ ietekmi uz ekonomisk Ɨs aktivitƗtes
un ienƗkumu re ƧionƗlo sadalƯjumu, valsts atbalsta 
kontrole ir b ǌtisks faktors ar Ư paplašin ƗšanƗs kon-
tekstƗ. TƗdƝƺ laikposm Ɨ pƝc 2006.gada tiks turpin Ɨti
pǌliƼi valsts atbalsta normas moderniz Ɲt, vienkƗršot 
un padar Ưt vieglƗk uztveramas, Ƽemot vƝrƗ arƯ iz-
maiƼas kohƝzijas politik Ɨ, ar mƝrƷi panƗkt, lai atbal-
sta apmƝri bǌtu mazƗki, bet tƗ saƼƝmƝji tiktu noteik-
ti veiksm ƯgƗk. 
Tieslietas un iekšlietas:
attƯstƯbas apst Ɨkƺu uzlabošana 
Augsts noziedz Ưbas lƯmenis, organiz Ɲtas noziedz Ư-
bas esam Ưba un korupcija kav Ɲ ekonomikas att ƯstƯ-
bu un atbaida potenci Ɨlos investorus. T ƗdƝƺ nozie-
dzƯbas apkarošanas kapacit Ɨtes stiprin Ɨšana, 
starpvalstu sadarb Ưbas intensit Ɨtes palielin Ɨšana, 
ƗrƝjo robežu kontroles uzlabošana un lab Ɨka trešo 
valstu pilso Ƽu integrƗcija sabiedr ƯbƗ ir veids, k Ɨ at-
balstƯt reƧionƗlo attƯstƯbu. It Ưpaši tas attiecas uz 
kandidƗtvalstƯm.Kopienas politiku uztvere re Ƨionos
Visas ES re Ƨionu amatpersonu aptaujas liecina, ka 
Kopienas politikas liel Ɨ mƝrƗ tiek identific Ɲtas ar 
Kopienas finans Ɲjumu un ka strukt ǌrfondu finans Ɲ-
tie projekti liel Ɨkoties ir visredzam Ɨkie un tiek uz-
skatƯti par visietekm ƯgƗkajiem. It Ưpaši tas attiecas 
uz MƝrƷa 1, 1a re Ƨioniem un koh Ɲzijas valst Ưm. Ko-
pienas INTERREG  iniciatƯvas pozit ƯvƗ ietekme tika 
atzƯta arƯ dƝƺ tƗs skaidrƗ mƝrƷa, redzam Ưbas un sa-
darbƯbas stimula. 
Lai gan KLP un koh Ɲzijas ietekme liel Ɨkoties tiek 
uzskatƯta par pozit Ưvu reƧionos, kuros lauksaimnie-
cƯba ir vissvar ƯgƗkƗ, Vidusjǌras reƧionos tƗ tika 
saukta par negod Ưgu un pelnoš ƗkƗs saimniec Ưbas
atbalstošu, k Ɨ arƯ attƯstƯtƗkƗs teritorijas atbalstošu 
cituviet. Tika kritiz Ɲts saiknes tr ǌkums starp KLP un 
vides aizsardz Ưbas politiku, kam Ɲr vides aizsardz Ư-
bas apsv Ɲrumu integr Ɨcija reƧionƗlƗs attƯstƯbas poli-
tikƗ tika uztverta pozit Ưvi, tƗpat kƗ I&A infrastrukt ǌ-
ras iekƺaušana re ƧionƗlƗs attƯstƯbas politik Ɨ, kas par 
Ưpaši svar Ưgu tika uzskat Ưta MƝrƷa 1, 1a re Ƨionos.
Tai pašƗ laikƗ plaši kritiz Ɲtas tika pašreiz ƝjƗs struk-
tǌrfondu programmu vad Ưbas augst Ɨs izmaksas un 
procedǌru sarež ƧƯtƯbas pak Ɨpes palielin ƗšanƗs. 
SalƯdzinƗjumƗ uzƼƝmumu un soci Ɨlo partneru liel Ɨ-
ka iesaist ƯšanƗs tika uzskat Ưta par bǌtisku pozit Ưvu 
attƯstƯbas iezƯmi, kas b ǌtu jƗturpina.
Struktǌrpolitiku ietekme  
un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
Intervences m Ɲrogi un
virziens M ƝrƷa 1a reƧionos
Struktǌrfondu un Koh Ɲzijas fonda, kuri kop Ɨ sastƗ-
da tikai aptuveni 0,4% ES IKP, m ƝrƷis ir atbalst Ưt
SavienƯbas daƺas, kurƗs labklƗjƯbas lƯmenis ir vis-
zemƗkais. Laikposm Ɨ no 2000. l Ưdz 2006.gadam 
summas, kuras novirz Ưtas MƝrƷa 1, 1a re Ƨioniem, 
sastƗdƯja 0,9% IKP Sp ƗnijƗ un 2½% IKP Grie ƷijƗ un 
PortugƗlƝ. TurklƗt aprƝƷinƗts, ka ar šo summu pal Ư-
dzƯbu invest Ưciju apm Ɲri SpƗnijƗ pieauguši par aptu-
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxviiiveni 3%, bet Grie ƷijƗ un Portug ƗlƝ par 8–9%, 7% 
ItƗlijasMezzogiorno  un 4% V Ɨcijas jaunaj ƗsLänder .
LielƗkajƗ daƺƗ gadƯjumu faktiskie nacion Ɨlie valsts 
sektora izdevumi strukt ǌrfondu interven þu atbalst Ư-
šanai 1994.–1999.gada programmu darb Ưbas laik-
posmƗ bija lielƗki nekƗ iepriekš ƝjƗ laikposm Ɨ, tƗdƝ-
jƗdi palielinot invest ƯcijƗm pieejamos l Ưdzekƺus par 
40%-50%. Šo efektu stiprin Ɨja privƗtais finans Ɲ-
jums, kuram Ưpaša noz Ưme bija V ƗcijƗ, AustrijƗ, NƯ-
derlandƝ un BeƺƧijƗ, lai gan š ƗdƗ veidƗ "piesaist Ư-
tƗs" summas koh Ɲzijas valst Ưs, Francij Ɨ un Lielbrit Ɨ-
nijƗ bija salƯdzinoši nelielas. Priv Ɨto invest Ưciju pie-
saistƯšanas efekts pašreiz ƝjƗ laikposm Ɨ VƗcijƗ šƷiet 
lƯdzƯgs, lai gan daudz maznoz ƯmƯgƗks. 
StrukturƗlos izdevumus balsta ar Ư Eiropas Invest Ưci-
ju bankas (EIB) aizdevumi. Aizdevumi pal ƯdzƯbu
saƼƝmušajƗm teritorij Ɨm ES 15 valst Ưs kopƗ sastƗ-
dƯja 20 miljardus eiro gad Ɨ laikposm Ɨ no 2000. l Ưdz
2002.gadam, un no šiem l Ưdzekƺiem vairƗk kƗ puse 
tika novirz Ưti MƝrƷa 1, 1a re Ƨioniem, savuk Ɨrt aizde-
vumi kandid ƗtvalstƯm sastƗdƯja 3 miljardus eiro ga-
dƗ. VairƗk par trešda ƺu aizdevumu tika izmantoti 
investƯcijƗm MƝrƷa 1, 1a re Ƨionu transporta sektor Ɨ,
savukƗrt kandid ƗtvalstƯs 90% tika izmantoti trans-
portam, vides aizsardz Ưbai un ener Ƨijai.
StruktǌrfondiƯpaši plaši izmantoti infrastrukt ǌras un 
cilvƝkkapitƗla atbalsta atš ƷirƯbu samazin Ɨšanai 
MƝrƷa 1, 1a re Ƨionos un cit Ɨs ES daƺƗs. TƗdƝƺ pƝ-
dƝjo desmit gadu laik Ɨ bǌtiski uzlabotas transporta 
sistƝmas — gan visas Eiropas ma ƧistrƗles, gan ar Ư
otrƗ nozƯmƯguma tƯkli reƧionos, un tai paš Ɨ laikƗ tika 
sniegts atbalsts un nodrošin Ɨtas apm ƗcƯbas bez-
darbniekiem un nodarbin ƗtƗm person Ɨm ar augstu 
darba zaud Ɲšanas iesp ƝjamƯbu, lai uzlabotu to izre-
dzes tikt nodarbin Ɨtiem un paaugstin Ɨtu to darba 
prasmes. Tai paš Ɨ laikƗ atbalsts novirz Ưts arƯ I&A 
darbiem un inov Ɨcijai, gan lai papildin Ɨtu esošo iz-
pƝtes kapacit Ɨti, gan, kas nav maz Ɨk svarƯgi, lai 
palƯdzƝtu formul Ɲt reƧionƗlƗs stratƝƧijas, lai novirz Ư-
tu I&A viet Ɲjo attƯstƯbas perspekt ƯvuƯstenošanai, k Ɨ
arƯ lai veicin Ɨtu IKT izplat Ưbu un nodrošin Ɨtu pamat- 
prasmes, kas nepieciešamas, lai str ƗdƗtu ar šƯm
jaunajƗm tehnolo ƧijƗm.
TurklƗt ievƝrojama strukt ǌrfondu da ƺa (14% 2000.– 
2006.gada laikposm Ɨ) novirzƯta, lai finans Ɲtu inves-tƯcijas vides uzlabošanai, it Ưpaši atkritumu apsaim-
niekošanai un notek ǌdeƼu pƗrstrƗdei, jo, lemjot par 
strukturƗlƗm intervenc Ɲm, Ưpaši tiek Ƽemti vƝrƗ vi-
des apsv Ɲrumi. 
Intervences ietekme uz faktisko
konverƧenci un ekonomikas integr Ɨciju
EmpƯriskƗ analƯze liecina, ka IKP, nodarbin ƗtƯbas un 
produktivit Ɨtes pieaugums M ƝrƷa 1, 1a re Ƨionos ir 
ne tikai p Ɨrsniedzis pieaugumu p ƗrƝjƗ ES daƺƗ, it 
Ưpaši kopš 20.gadsimta 90.gadu vidus, bet, ka šo 
reƧionu starp Ɨ visizteikt ƗkƗ konverƧence ir bijusi 
tajos, kuros labkl ƗjƯbas lƯmenis ir viszem Ɨkais (jƗat-
zƯmƝ, ka šƯ analƯze balstƯta uz atbilstošu datu ko-
pumu, kurš speci Ɨli sastƗdƯts šƯ ziƼojuma vajadz Ư-
bƗm). TƗpat tƗ liecina, ka struktur ƗlƗ intervence 
strauji pa ƗtrinƗjusi izaugsmi koh Ɲzijas valst Ưs, gan 
veicinot piepras Ưjumu, gan stiprinot pied ƗvƗjumu 
veidojošo ekonomikas da ƺu. TƗdƝƺ tiek lƝsts, ka 
1999.gad Ɨ SpƗnijas IKP bija aptuveni par 1½% 
augstƗks, nekƗ tas bǌtu bijis bez intervences pal Ư-
dzƯbas, Grie ƷijƗ vairƗk nekƗ par 2% augst Ɨks, ƮrijƗ
gandrƯz par 3% augst Ɨks un Portug ƗlƝ vairƗk nekƗ
par 4½% augst Ɨks. Turkl Ɨt tiek lƝsts, ka intervences 
rezultƗtƗ jaunajƗs VƗcijas Länder  IKP ir palielin Ɨjies 
par aptuveni 4%. 
StrukturƗlƗ intervence ir veicin Ɨjusi arƯ tirdzniec Ưbas 
apjomu pieaugumu koh Ɲzijas valstu un citu Savie-
nƯbas daƺu starpƗ— tas pƝdƝjƗs desmitgades laik Ɨ
ir vairƗk nekƗ divkƗršojies — kƗ arƯ ciešƗku integr Ɨ-
ciju. Pier ƗdƯjumi liecina, ka vid Ɲji aptuveni viena ce-
turt-daƺa struktur Ɨlo izdevumu atgriežas p ƗrƝjƗs Sa-
vienƯbas daƺƗs palielin Ɨtu ievešanas, it Ưpaši iekƗrtu 
un aprƯkojuma, apm Ɲru veidƗ. ŠƯ "noplǌde" ir Ưpaši 
liela Grie ƷijƗ (42% izdevumu) un Portug ƗlƝ (35%). 
TƗ kƗ liela da ƺa jebkura izdevumu palielin Ɨjuma
jaunajƗs dalƯbvalstƯs tiek izdota par ievestaj Ɨm pre-
cƝm un pakalpojumiem, un, t Ɨ kƗ aptuveni 60% im-
porta tajƗs nƗk no pašreiz ƝjƗm ES dal ƯbvalstƯm, tad 
ir visai ticams, ka struktur Ɨlie izdevumi šaj Ɨs valstƯs
izraisƯs lƯdzƯgu apmƝru noplǌdes, kuras nodrošin Ɨs
izaugsmi Savien Ưbas pƗrƝjƗm daƺƗm. TƗpat arƯ ko-
hƝzijas valst Ưs neproporcion Ɨli liela da ƺa šo izdevu-
mu tiek t ƝrƝta uz iek Ɨrtu un apr Ưkojuma importu, 
tƗdƝjƗdi it Ưpaši nƗkot par labu V Ɨcijai, kura saražo 
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xixaptuveni 45% no ES 15 valst Ưm iegƗdƗto šƗdu im-
porta pre þu daudzuma. 
Intervence M ƝrƷa 2, 1a re Ƨionos:
restruktur Ɲšana un darbavietu rad Ưšana
Laikposm Ɨ no 1994. l Ưdz 1999.gadam M ƝrƷa 2, 1a 
nodrošin Ɨto palƯdzƯbu, kuras kop Ɲjais apm Ɲrs ir ap-
tuveni 2,4 miljardi eiro gad Ɨ (pašreiz ƝjƗ periodƗ tƗ ir 
palielinƗta lƯdz 3,3 miljardiem eiro gad Ɨ), to ražoša-
nas sektoru lejupsl Ưdes dƝƺ saƼƝma 82 re Ƨioni 12 
dalƯbvalstƯs. Šo atbalstu papildin Ɨja lƯdzƯgas finan-
sƝjuma summas gan no nacion Ɨlajiem valstu, gan 
privƗtajiem avotiem, kop Ɲjos struktur Ɨlos izdevumus 
šajƗs jomƗs palielinot l Ưdz aptuveni 7 miljardiem eiro 
gadƗ. Izdevumi it Ưpaši koncentr ƝjƗs uz vecu ražot-
Ƽu un uzƼƝmƝjdarbƯbas atbalsta pakalpojumu p Ɨr-
veidošanu (kas kop Ɨ sastƗdƯja aptuveni pusi kop Ɲ-
jƗs summas), savuk Ɨrt aptuveni 20% tika t ƝrƝti uz 
cilvƝkresursu att ƯstƯšanu un 10% uz I&A un IKT  
atbalstƯšanu. 
IzvƝrtƝjošie pƝtƯjumi liecina, ka kopum Ɨ struktur ƗlƗ
intervence šaj Ɨs jomƗs bijusi pamat Ɨ aptuveni 700 
tǌkstošu darbavietu izveidošanai š Ư perioda laik Ɨ, no 
kurƗm nedaudz maz Ɨk par 500 t ǌkstošiem saglab Ɨ-
jƗs arƯ pƝc tƗ beigƗm, turklƗt aptuveni 300 t ǌkstoši 
MVU saƼƝma palƯdzƯbu to ražošanas metožu uzla-
bošanai un jaunu tirgu mekl Ɲšanai. Tai paš Ɨ laikƗ
aptuveni 115 miljoni kvadr Ɨtmetru ražošanas izg Ɨz-
tuvju tika att ƯrƯtas un p Ɨrveidotas, radot iesp Ɲju at-
tƯstƯt jaunas darb Ưbas nozares, ieskaitot atp ǌtas un 
kultǌras pasƗkumus. Da ƺƝji šo pas Ɨkumu rezult ƗtƗ
šajƗs teritorij Ɨs bezdarbs samazin ƗjƗs nedaudz 
straujƗk nekƗ pƗrƝjƗ ES, lai gan IKP pieaugums bija 
nedaudz l ƝnƗks. 
DetalizƝtƗka analƯze norƗda, ka I&A, inov Ɨcijas un 
tehnoloƧiju ieviešanas atbalsts bija Ưpaši efekt Ưvs 
jaunu darbavietu rad Ưšanai vai esošo saglab Ɨšanai, 
lai gan pamat Ɨ lielƗkƗs daƺas MƝrƷa 2, 1a re Ƨionu
inovƗcijas kapacit Ɨte ir vƗjƗk attƯstƯta nekƗ veiksmƯ-
gƗkajos reƧionos. Pretstatot, infrastrukt ǌras un cil-
vƝkkapitƗla atbalsts š Ʒiet salƯdzinƗms ar tƗ lƯme-
Ƽiem cituviet. 
Lai gan intervenc Ɲm ir bijuši pozit Ưvi rezultƗti, tomƝr
tie varƝtu bǌt bijuši liel Ɨki, ja gan atbalsta sa Ƽemša-nai atbilstoš Ɨs teritorijas, gan finans ƝtƗs darbƯbas
apmƝri bǌtu bijuši liel Ɨki, un projektiem pieejamais 
laiks (trƯs gadi) b ǌtu bijis ilg Ɨks. ŠƯs izmaiƼas dotu 
iespƝju atbalst Ưt reƧionƗlajai reformai strat ƝƧiski no-
zƯmƯgƗkas programmas. 
Lauksaimniec Ưbas, lauku att ƯstƯbas
un zivsaimniec Ưbas atbalsts 
Intervence saska ƼƗ ar MƝrƷi 5a 1994.–1999. gad Ɨ
bija orient Ɲta uz lauksaimniec Ưbas efektivit Ɨtes uz-
labošanu un lauku saglab Ɨšanu un š Ʒietami ir bijusi 
salƯdzinoši efekt Ưva mazu saimniec Ưbu pƗrstrukturƝ-
šanƗ MƝrƷa 1, 1a re Ƨionos. 
SaskaƼƗ ar MƝrƷi 5b veikt Ɨs intervences apm Ɲrs
bija aptuveni 1,2 miljardi eiro gad Ɨ, un tƗ tika ievies-
ta teritorij Ɨs, kurƗs dzƯvo aptuveni 9% ES iedz ƯvotƗ-
ju. ŠƷiet, ka tƗ ir izrais Ưjusi lauksaimniec Ưbas pro-
dukcijas daž Ɨdošanu un aktivit Ɨtes pieaugumu, 
piemƝram lauku t ǌrisma un vides pakalpojumu jo-
mƗ, tƗdƝjƗdi palƯdzot atjaunot ciematus un att ƯstƯt
sabiedriskos pakalpojumus. 
Programmas pašreiz ƝjƗ laikaposm Ɨ atbalsts lauku 
attƯstƯbai ir integr Ɲts vienot Ɨ visaptveroš Ɨ stratƝƧijƗ,
kura gan ir sadal Ưta programm Ɨs, no kur Ɨm viena ir 
pakƺauta strukt ǌrfonda, bet otra — EAGGF-
Guarantee ƯstenotajƗm regul ƝjošajƗm darbƯbƗm. 
PƝdƝjƗ izveidota lauksaimniec Ưbas tirgus politiku 
atbalstam un nav piem Ɲrota ilggad ƯgƗm rƯcƯbas
programm Ɨm.
ZvejniecƯbas nozare koncentr Ɲjas ierobežot Ɨ skaitƗ
reƧionu attƗlƗs ES daƺƗs, kuras sp ƝcƯgi ietekm Ɲjuši 
pasƗkumi zivju kr Ɨjumu saglab Ɨšanai un kur t ƗdƝƺ
intervence saska ƼƗ ar KopƝjo zivsaimniec Ưbas prog-
rammu var v ƝrƗƼemami atbalst Ưt citu darb Ưbas no-
zaru attƯstƯbu.
Nodarbin ƗtƯbas, izgl ƯtƯbas un apm ƗcƯbu
veicinƗšana ar ESF pal ƯdzƯbu
Laikposm Ɨ no 1994. l Ưdz 1999.gadam Eiropas So-
ciƗlais fonds (ESF) sniedza atbalstu cilv Ɲkresursu 
attƯstƯšanai, kurš kopsumm Ɨ sastƗdƯja vienu trešda-
ƺu strukt ǌrfondu kop Ɲjo interven þu, un aptuveni 
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxxpuse no šiem l Ưdzekƺiem aizpl ǌda uz M ƝrƷa 1  
reƧioniem. 
SaskaƼƗ ar MƝrƷi 3, 1 veikt Ɨs intervences bija 
orientƝtas uz jaunu cilv Ɲku, ilgstoši nenodarbin Ɨto
un atstumt Ưbas riskam pak ƺauto personu integr Ɲša-
nu nodarbin ƗtƯbƗ un vienl ƯdzƯgu iespƝju veicin Ɨša-
nu. Saska ƼƗ ar MƝrƷi 4, 1 veikt Ɨs intervences bija 
orientƝtas uz pal ƯdzƯbu darbiniekiem piem Ɲroties 
industriƗlajƗm izmai ƼƗm. PierƗdƯjumi liecina, ka 
veiksmƯgƗkie pasƗkumi bija tie, kuri pied ƗvƗja da-
žƗda veida atbalstu veidu kombin Ɨciju, kƗ konsultƝ-
šana, apm ƗcƯba un darba mekl Ɲšana, kura tika pie-
lƗgota katra person ƯgajƗm vajadz ƯbƗm.
TurklƗt ESF nodrošina finans Ɲjumu nodarbin ƗtƯbas, 
izglƯtƯbas un apm ƗcƯbas sistƝmƗm gan nacion ƗlƗ,
gan reƧionƗlƗ lƯmenƯ. MƝrƷa 1, 1a re Ƨionos ar ESF 
palƯdzƯbu tika palielin Ɨti sabiedrisko invest Ưciju ap-
mƝri izglƯtƯbƗ un apm ƗcƯbƗ. Lai gan Eiropas nodar-
binƗtƯbas strat ƝƧija (ENS) tika izveidota, kad prog-
rammas Ưstenošanas laikposms jau bija s Ɨcies, ESF 
kopš 1997.gada nodrošin Ɨja nozƯmƯgu atbalsta l Ư-
meni politik Ɨm, kuras iek ƺautas Nacion Ɨlajos rƯcƯbas
plƗnos nodarbin ƗtƯbas attƯstƯšanai (NRP), it Ưpaši 
dienvidu dal ƯbvalstƯs. 
Laikposm Ɨ no 2000. l Ưdz 2006.gadam saikne starp 
ESF un ENS ir iev Ɲrojami pastiprin Ɨjusies. Ar aptu-
veni 60 miljardus lielu kopbudžetu ESF ir k ƺuvis par 
Kopienas galveno ENS atbalstošo finanšu instru-
mentu, savuk Ɨrt ENS nodrošina sp ƝcƯgƗkus politi-
kas ietvarus ESF intervenc Ɲm un darbavietu  
radƯšanai.
SadarbƯbas un saik Ƽu
veidošanas veicin Ɨšana
Kopienas iniciat Ưvas izstrƗdƗtas, lai veicin Ɨtu inovƗ-
ciju, partner Ưbu un sadarb Ưbas uzƼƝmumu veidoša-
nos valstu un re Ƨionu starp Ɨ, orientƝjoties uz nepie-
ciešamƯbƗm, kuras bieži vien netiek risin Ɨtas struk-
tǌrfondu m ƝrƷu ietvaros ƯstenotajƗs tradicion ƗlajƗs
programm Ɨs. 
Laikposm Ɨ no 1994. l Ưdz 1999.gadam INTERREG II
atbalstƯja trƯs plašus programmu tipus: starpvalstu 
sadarbƯba (A da ƺa), enerƧijas tƯkli (B daƺa) un sadar-bƯba reƧionƗlƗ un zemes izmantošanas pl ƗnošanƗ
(C daƺa). LielƗkƗ daƺa finansƝjuma tika novirz Ưta A 
daƺas programm Ɨm, kuru m ƝrƷis bija vides aizsar-
dzƯba, kultǌras pasƗkumu atbalsts, t ǌrisms un pa-
kalpojumi MVU, un transporta saik Ƽu, it seviš Ʒi
starpvalstu ce ƺu, attƯstƯbas atbalsts. Noz ƯmƯgi uzla-
bojumi it Ưpaši tika veikti robežp ƗrejƗm MƝrƷa 1, 1a 
reƧionos Grie ƷijƗ, VƗcijƗ un Somij Ɨ. TomƝr lielƗkie 
ieguvumi c Ɲlušies no sadarb Ưbas uzlabošanas un 
labƗkas sapratnes veicin Ɨšanas valsts iest Ɨžu un 
privƗto vai da ƺƝji sabiedrisko organiz Ɨciju starp Ɨ
abƗs robežas pus Ɲs. 
Laikposm Ɨ no 2000. l Ưdz 2006.gadam INTERREG
III— kura rƯcƯbƗ ir aptuveni 5 miljardi eiro — stipri-
nƗja starpvalstu komponenti (A da ƺa), veicin Ɨja stra-
tƝƧisko sadarb Ưbu transnacion ƗlƗ lƯmenƯ zemes iz-
mantošanas pl Ɨnošanas jaut Ɨjumos (B da ƺa) un 
atbalstƯja sadarb Ưbu un pieredzes apmai Ƽu reƧionu 
starpƗ (C daƺa).
NƗkotnƝINTERREG bǌs jƗrƝƷinƗs ar jaunajiem ap-
stƗkƺiem, kad robežteritorijas p ƗrstƗvƝs lielƗku ES 
daƺu gan no iedz ƯvotƗju skaita, gan zemes plat Ưbas
viedokƺa.
URBAN iniciatƯva attiecin Ɨma uz 44% ES iedz ƯvotƗ-
ju, kuri dz Ưvo pilsƝtƗs ar kop Ɲjo iedzƯvotƗju skaitu 
virs 50000 cilv Ɲkiem. Laikposm Ɨ no 1994. l Ưdz
1999.gadam programmas atbalsts sast ƗdƯja 148 
miljonus eiro gad Ɨ un tika sadal Ưts 118 pils Ɲtu star-
pƗ. Pašreiz ƝjƗ periodƗ tas tika samazin Ɨts lƯdz 104 
miljoniem eiro gad Ɨ, šo summu sadalot projektiem 
70 pilsƝtƗs. Programma pamat Ɨ orientƝta uz ma-
ziem pils Ɲtu rajoniem un uz atbalstu viet Ɲja mƝroga 
shƝmƗm, kuras tieši ietekm Ɲ cilvƝku dzƯves. ŠƯ pro-
gramma pal ƯdzƝjusi uzlabot ES strukt ǌrpolitikas k Ɨ
vienota veseluma p ƗrredzamƯbu. TƗpat tƗ palƯ-
dzƝjusi piesaist Ưt privƗtƗs investƯcijas. No otras pus-
es atbalsta koncentr Ɲšana neliel Ɨs teritorij Ɨs liedz 
iespƝjasƯstenot tƗdus plaš Ɨkus reƧionƗlos jautƗju-
mus risinošus projektus k Ɨ saistƯba pilsƝtu un tƗm
piegulošo lauksaimniec Ưbas teritoriju starp Ɨ.
EMPLOYMENT  un ADAPT  iniciatƯvas 1994. l Ưdz
1999.gada period Ɨ atbalstƯja aptuveni 9300 projek-
tus, kuros darba tirgus integr Ɨcijas un jaunu viet Ɲjo
darbavietu rad Ưšanas programm Ɨs bija iesaist Ưti ap-
tuveni 1,6 miljoni cilv Ɲku. Finans Ɲto projektu starp Ɨ
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xxibija šƗdi pasƗkumi: darba un apm ƗcƯbas pieejam Ư-
bas atvieglošana, jaunu nodarbin ƗtƯbas avotu at-
balsts, pal ƯdzƯba MVU paredz Ɲt izmaiƼas un bƝrnu 
aprǌpes atbalsts sieviet Ɲm, lai tƗm atvieglotu karje-
ras veicin Ɨšanas iesp Ɲjas.
2000. lƯdz 2006.gada laikposm ƗEQUAL iniciatƯva 
koncentr ƝjƗs uz jaunas, ar jaunin Ɨjumiem saist Ưtas
pieejas rašanu nevienl ƯdzƯbas un diskrimin Ɨcijas 
darba tirg ǌ novƝršanai, sniedzot sp ƝcƯgu dzinuli 
starpvalstu sadarb Ưbai, partner Ưbai un pieredzes un 
prakses apmai Ƽai.
LEADER II  laikposm Ɨ no 1994. l Ưdz 1999.gadam 
nodrošin Ɨja atbalstu lauku rajonu viet ƝjƗm rƯcƯbas
grupƗm, finans Ɲjot to no 300 miljonu eiro gad Ɨ liela 
budžeta, kas l ƯdzfinansƝjuma rezult ƗtƗ tika palieli-
nƗts lƯdz 700 miljoniem eiro. Galvenais finans Ɲtais 
darbƯbas veids bija t ǌrisms, lai gan atbalsts tika 
sniegts ar Ư MVU un viet Ɲjo produktu att ƯstƯšanai.
LEADER+ (no 2000. l Ưdz 2006.gadam), kuram ir 
tƗds pats gada budžets k ƗLEADER II , lielƗks uz-
svars tika likts uz projektu pilota dabu, un ir ar Ư at-
vieglota sadarb Ưba.
InovƗcijas pilotdarb Ưbas
Turpat viena no katr Ɨm trim re ƧionƗlajƗm iestƗdƝm
ES 15 valst Ưs ir formul Ɲjusi ReƧionƗlo inovƗcijas
stratƝƧiju (RIS) vai Re ƧionƗlo inform Ɨcijas sabiedr Ư-
bas iniciat Ưvu (RISI). Šo abu iniciat Ưvu divi redzam Ɨ-
kie rezult Ɨti vƝrojami sabiedrisk Ɨ— privƗtƗ sektora 
partnerƯbas projektos un MVU atbalst ƯšanƗ, lai tiem 
bǌtu pieejamas jaunas tehnolo Ƨijas.
2001.gad Ɨ tika ieviesta jauna inov Ɨcijas darb Ưbas 
sistƝma, kura sa ƼƝmusi strukt ǌrfondu atbalstu kop-
summƗ aptuveni 400 miljonu eiro v ƝrtƯbƗ, lai iedro-
šinƗtu reƧionus izstr ƗdƗt stratƝƧijas reƧionƗlƗs kon-
kurƝtspƝjas palielin Ɨšanai ar tehnolo Ƨiju un inov Ɨci-
jas palƯdzƯbu (Lisabonas strat ƝƧija), vai piem Ɲrojot
jaunus IKT veidus (e-Eiropas r ƯcƯbas plƗns) un vei-
cinot ilgtsp ƝjƯgu attƯstƯbu (GƝteborga). L Ưdz šim tr Ưs
noþetriem Savien Ưbas reƧioniem pieteikušies finan-
sƝjumam saist ƯbƗ ar vienu no š Ưm trim tƝmƗm.Struktǌrfondu p ƗrvaldƯbas
efektivit Ɨtes uzlabošana 
PƝdƝjo reizi, kad tika p ƗrskatƯts struktǌrfondu reg-
lamentƝjums 1999.gad Ɨ, tika veikts m ƝƧinƗjums 
sistƝmu vienk Ɨršot un ikdienas p ƗrvaldƯbu decentra-
lizƝt, deleƧƝjot to dal ƯbvalstƯm. Lai gan dal Ưbvalstis
arvien liel ƗkƗ mƝrƗ ir atbild Ưgas par strukt ǌrfondu 
lƯdzekƺu izlietojumu, tom Ɲr budžeta iest Ɨdei par iz-
devumiem piln ƯbƗ atbildƯga ir Komisija. Pirms jaun Ɨ
finansƝjuma perioda par ƗdƯjusies nepieciešam Ưba 
reglament Ɲjumu pƗrskatƯt ar mƝrƷi palielin Ɨt sistƝ-
mas efektivit Ɨti un vƝl vairƗk samazin Ɨt tƗs sarežƧƯ-
tƯbas pakƗpi. 
Pamatprincipi 
Kopš 1988.gada reformas strukt ǌrfondu galvenie 
principi ir bijuši š Ɨdi: programmas, partner Ưba, kon-
centrƝšana un papildin Ɨšanas princips. Programmu 
Ưstenošana, ar programm Ɨm saprotot izdevumu 
plƗnošanu vair Ɨku gadu garum Ɨ, lai sasniegtu stra-
tƝƧiskos mƝrƷus, ir nesusi liel Ɨku skaidr Ưbu, stabili-
tƗti un saska ƼotƯbuƯstenotajƗ politikƗ un finans Ɲta-
jos projektos. T Ɨ kƗ programmu periodi l Ưdz ar ie-
spƝju palielin Ɨšanos ir pieauguši un t Ɨ kƗ mƝrƷi ir 
kƺuvuši skaitlisk Ɨ ziƼƗ apjomƯgƗki, pieaugušas ba-
žas par programmu dokumentu sarež ƧƯtƯbas pakƗpi
un to apstiprin Ɨšanai nepieciešamiem laika resur-
siem, kƗ arƯ par nepieciešam Ưbu nodrošin Ɨt, ka 
programmas ir pietiekami elast Ưgas, lai t Ɨs varƝtu
piemƝrot izmai ƼƗm.
PartnerƯba programmu izstr ƗdƝ un ieviešan Ɨ ir kƺu-
vusi spƝcƯgƗka un tƗ iesaista arvien vair Ɨk puses, 
tai skaitƗ virkni priv ƗtƗ sektora iest Ɨžu, ieskaitot so-
ciƗlos partnerus, k Ɨ arƯ reƧionƗlƗs un viet ƝjƗs iestƗ-
des. Tas novedis pie lab Ɨk fokusƝtiem un inov Ɨcijas 
bagƗtƗkiem projektiem, uzlabotas uzraudz Ưbas un 
veikuma izv ƝrtƝšanas un par t Ɨs rezultƗtus atspogu-
ƺojošas inform Ɨcijas plaš Ɨkas izplat Ưšanas, kas da-
žos gadƯjumos noz ƯmƝ arƯ paaugstin Ɨtu programmu 
sarežƧƯtƯbas pakƗpi.
Koncentr Ɲšana, ar to saprotot l Ưdzekƺu virzƯšanu uz 
teritorijƗm, kurƗm tie visvair Ɨk nepieciešami, laika 
gaitƗ ir palielin Ɨjusies, lai gan p ƝtƯjumi liek dom Ɨt,
ka resursi v Ɲl joprojƗm dažkƗrt tiek izplat Ưti pƗrƗk
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxxiiplaši un nepietiekam Ɨ apmƝrƗ. Programmu pašrei-
zƝjƗ laikposm Ɨ 41% ES 15 valstu iedz ƯvotƗju dzƯvo 
MƝrƷa 1, 1a vai M ƝrƷa 2 reƧionos, lai gan to  
noteikšanas komplic Ɲtais process noveda pie re Ƨi-
onu fragment Ɨcijas un p ƗrliecƯgas resursu  
izkliedƝšanas. 
PapildinƗšanas princips ƯpašƗ cieƼƗ bijis MƝrƷa 1, 
1a reƧionos, ar to saprotot, ka strukt ǌrfondi esošos 
valsts izdevumus ir papildin Ɨjuši, nevis aizst Ɨjuši. 
TomƝr ir pierƗdƯjies, ka p ƗrliecinƗties, vai tas attie-
cinƗms arƯ uz MƝrƷi 2 un 3, un it Ưpaši uz M ƝrƷa 3, 
programm Ɨm, ir grǌtƗk. 
AugstƗkas efektivit Ɨtes mekl Ɲjumi
Lai gan fondu p ƗrvaldƯšanas prasmes laika gait Ɨ ir 
uzlabojuš Ɨs, programmu efektivit Ɨtes uzlabošana 
vƝl joprojƗm ir bǌtisks izaicin Ɨjums. Dal Ưbvalstis bie-
ži vien nepieciešam Ɨs kontroles proced ǌras uzskata 
par nevajadz ƯgƗm,Ƽemot vƝrƗ to izmaksas, un uz-
skatot tƗs par nacion ƗlƗs sistƝmas dubl ƝjošƗm. Ʈpa-
ši kritizƝts tiek tas, ka par pašreiz ƝjƗm prasƯbƗm
lƝmums pie Ƽemts tik v Ɲlu un ka tas ir izrais Ưjis prog-
rammu ieviešanas aizkav Ɲšanos, t ƗdƝjƗdi radot 
spiedienu Ɨtri izmantot l Ưdzekƺus, kvalit Ɨti aizstƗjot 
arƗtrumu. M ƝrƷa 2 a programm ƗmƯpaši augstas 
šƷiet pƗrvaldƯbas izmaksas. 
Lai gan sabiedrisko fondu p ƗrvaldƯšana ir uzlaboju-
sies, pƝdƝjƗ programmu period Ɨ tikai viena treš Ɨ
daƺa izvƝrtƝto MƝrƷa 1, 1a projektu tika pabeigti lai-
kƗ, kamƝr viena trešda ƺa kavƝjƗs vairƗk par gadu. 
TurklƗt divas trešda ƺas projektu p Ɨrsniedza tiem 
piešƷirtos lƯdzekƺus. Pašreiz ƝjƗ periodƗ ar N+2 no-
teikuma pal ƯdzƯbu ieviest Ɨ disciplƯna ir bǌtiski uzla-
bojusi struktur Ɨlo lƯdzekƺu izlietojumu. 2003.gad Ɨ,
struktǌrfondu finanšu izpilde bija tuvu 100%. 
PƗrraudzƯba ir noz ƯmƯga sistƝmas daƺa, bet pƝtƯjumi
liecina, ka t Ɨ nav bijusi tik veiksm Ưga, kƗ gaidƯts, 
daƺƝji dƝƺ sarežƧƯjumiem noz ƯmƯgas inform Ɨcijas
apkopošan Ɨ. TurklƗt koncentr ƝšanƗs vairƗk uz fi-
nanšu, nek Ɨ stratƝƧiskiem jaut Ɨjumiem, rada ten-
denci lƯdzekƺus izmantot tur, kur tos visviegl Ɨk patƝ-
rƝt, nevis tur, kur tie var Ɲtu bǌt visefekt ƯvƗkie. Lai 
gan pašreiz ƝjƗ periodƗ veikti uzlabojumi, nosakot rƗdƯtƗjus un m ƝrƷus, tomƝr pirmie ne vienm Ɲr ir pie-
nƗcƯgi definƝti, bet pƝdƝjie bieži vien ir p ƗrƗk plaši. 
Laika gait Ɨ izvƝrtƝšana ir uzlabojusies, bet tom Ɲr
vƝl joprojƗm dalƯbvalstu starp Ɨ ieviešanas zi ƼƗ ievƝ-
rojami atš Ʒiras. Tagad past Ɨv prasƯba, lai dal Ưbval-
stis veiktu iepriekš Ɲju izvƝrtƝšanu, vid ƝjƗ termiƼƗ
sadarbojoties ar Komisiju — lai rezult Ɨti ietekm Ɲtu
lƝmumus par programmas atlikušo da ƺu—, un Ko-
misijas veiktu izv ƝrtƝšanu pƝc programmas beig Ɨm, 
lai gan tikai divus gadus ilgu laikaposmu p Ɲc prog-
rammas beig Ɨm. LielƗka reƧionu un dal Ưbvalstu ie-
saistƯšana šaj Ɨ procesƗ varƝtu to padar Ưt lietderƯgƗ-
ku un aktu ƗlƗku. 
Lai veicin Ɨtu labƗku pƗrvaldƯbu, pašreiz ƝjƗ periodƗ
ieviests finanšu stimula veids ar 4% strukt ǌrfondu 
finansƝjuma veikuma rezerves form Ɨ ar piešƷirša-
nas datumu 2004.gad Ɨ, pamatojoties uz s ƗkotnƝji
noteikto programmas m ƝrƷu sasniegšanas pak Ɨpi.
Daudzos gad Ưjumos pƗrvaldƯbas sistƝmas laika gai-
tƗ kƺuvušas decentraliz ƝtƗkas, kas, saska ƼƗ ar no-
vƝrtƝjumiem, palielin Ɨjis to efektivit Ɨti, padarot t Ɨs
atbilstošƗkas reƧionƗlajƗm vajadz ƯbƗm.
Paplašin ƗšanƗs izaicin Ɨjums
StrukturƗlie fondi ir Ưpaši svar Ưgi jaunaj Ɨm dalƯbval-
stƯm, lai pal ƯdzƝtu tƗm stiprin Ɨt to konkur ƝtspƝju. 
Laikposm Ɨ no 2000. l Ưdz 2006.gadam kandid Ɨtval-
stis saƼem aptuveni 3 miljardus eiro gad Ɨ no ISPA
(transporta un vides projektiem), SAPARD  (lauk-
saimniec Ưbas un lauku att ƯstƯbas projektiem) un 
PHARE  (ekonomikas un soci ƗlƗs kohƝzijas un ad-
ministrat ƯvƗs un institucion ƗlƗs kapacit Ɨtes stiprin Ɨ-
šanai). P Ɲc tam, kad 10 jaun Ɨs dalƯbvalstis pievie-
nosies ES, t Ɨs kopƗ ar Bulg Ɨriju un Rum Ɨniju vƝl
trƯs gadus turpin Ɨs saƼemt PHARE  palƯdzƯbu (kop-
summƗ 1,6 miljardus eiro gad Ɨ).
LƯdz 2003.gada beig Ɨm 324 projekti apstiprin Ɨti
ISPA  atbalsta sa Ƽemšanai, un tie sam ƝrƗ lƯdzƯgi
sadalƯti transporta un vides projektu starp Ɨ, un sa-
vukƗrt pirmajƗ kategorij Ɨ— ceƺu un sliežu transpor-
ta starpƗ. No SAPARD lƯdzekƺiem lƯdz pat 500 mil-
joni eiro gad Ɨ tiek novirz Ưti lauksaimniec Ưbas un lau-
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xxiiiku teritoriju att ƯstƯbas plƗnu, kurus formul Ɲjušas pa-
šas valstis, atbalstam. 
JaunƗs dalƯbvalstis atbalstu no strukt ǌrfondiem va-
rƝs saƼemt laikposm Ɨ no 2004. l Ưdz 2006.gadam. 
Atbalsts, kurš kopsumm Ɨ šo triju gadu laik Ɨ sastƗ-
dƯs aptuveni 21,8 miljardus eiro, tiks koncentr Ɲts uz 
ierobežotu skaitu priorit Ɨru teritoriju, lai l Ưdz maksi-
mumam palielin Ɨtu tƗ ietekmi un l Ưdz minimumam 
samazinƗtu programmu ieviešanas probl Ɲmas. Val-
stu izvƝlƝtƗs prioritƗrƗs teritorijas sav Ɨ starpƗ ievƝ-
rojami atš Ʒiras pƝc salƯdzinošƗs nozƯmƯguma pak Ɨ-
pes izdevumiem infrastrukt ǌrai, cilvƝkkapitƗlam un 
produktƯvajiem ieguld Ưjumiem, da ƺƝji atspogu ƺojot 
atšƷirƯbas past ƗvošajƗ sƗkotnƝjƗ kapitƗla stƗvoklƯ
attiecƯgajƗs teritorij Ɨs. 
Nepieciešam Ưba izstrƗdƗt stratƝƧisku pieeju un kon-
centrƝties uz ierobežotu skaitu priorit Ɨšu, kuras iz-
celtas sarunu gait Ɨ, jƗsaglabƗ arƯ ieviešanas stadij Ɨ.
TurklƗtƯpaša noz Ưme jƗpievƝrš maksim Ɨlas atbilst Ư-
bas nodrošin Ɨšanai strukt ǌrfondu un nacion Ɨlo poli-
tiku starp Ɨ, kƗ arƯ vides aizsardz Ưbas apsv Ɲrumiem
un vienlƯdzƯgu iespƝju nodrošin Ɨšanai. Tai paš Ɨ lai-
kƗ administrat ƯvƗs kapacit Ɨtes jautƗjums ir proble-
mƗtisks, neskatoties uz nacion Ɨlo valdƯbu un  
reƧionƗlƗ lƯmenƯ panƗkto progresu, lai gan prog-
rammu faktiskas ieviešanas pieredze pal ƯdzƝs
kapacitƗti uzlabot. 
No šƯ un arƯ citiem skatupunktiem laikposms no 
2004. lƯdz 2006.gadam var Ɲtu tikt uzskat Ưts par pƗr-
ejas posmu, kur Ɨ attiecƯgajƗm jaunaj Ɨm dalƯbval-
stƯm tiktu dota iesp Ɲja sagatavoties n Ɨkamajam, 
daudz ilg Ɨkjam programmu laikaposmam. 
Jauno dal Ưbvalstu strukt ǌrpolitikai b ǌtu izvirz Ɨmi 
šƗdi izaicin Ɨjumi: 
x identific Ɲt tƗs struktur ƗlƗs nepietiekam Ưbas jo-
mas katr Ɨ reƧionƗ, kurƗm ir postoš ƗkƗ ietekme 
uz konkur ƝtspƝju un izaugsmes potenci Ɨlu, un tƗm piešƷirt augstƗko priorit Ɨti, lai risin Ɨtu tƗs
pirmƗs; 
x formul Ɲt ilgtermi Ƽa attƯstƯbas strat ƝƧiju katram 
reƧionam saska ƼƗ ar tƗ salƯdzinoši stipraj Ɨm
un vƗjajƗm pusƝm, kura Ƽemtu vƝrƗ, ka visas 
vajadzƯbas nevar atrisin Ɨt vienlaic Ưgi, un pas ǌtƯ-
tu invest Ưciju projektus, Ƽemot vƝrƗ mijiedarb Ư-
bu šo projektu un ilgtermi ƼƗ Ưstenojam Ɨ izaug-
smes ceƺa starpƗ;
x lƝmumos par invest ƯcijƗm pietiekoši iev Ɲrot 
vides apsv Ɲrumus, lai nodrošin Ɨtu, ka izv ƝlƝ-
tais izaugsmes ce ƺš ir ilgtsp ƝjƯgs;
x izvair Ưtos no p ƗrliecƯgas invest Ưciju koncentr Ɲ-
šanas pašreiz Ɲjos izaugsmes centros, kuros 
ekonomisk Ɨ aktivitƗteƯstermiƼƗ varƝtu bǌt vis-
lielƗkƗ, bet kur t Ɨ varƝtu kaitƝt sabalans Ɲtai at-
tƯstƯbai ilgtermi ƼƗ;
x palƯdzƝt stiprinƗt administrat Ưvo kapacit Ɨti attƯs-
tƯbas programmu izstr ƗdƝ, ieviešan Ɨ un vadƯbƗ
reƧionƗlƗ lƯmenƯ.
1  Skat., piem Ɲram, T. Padoa-Šiopa 'Efektivit Ɨte, stabilit Ɨte un taisn Ưgums – Eiropas Kopienas ekonomikas sist Ɲmas izaugsmes 
stratƝƧija', Oksfordas Universit Ɨtes Izdevniec Ưba, 1987, kur tiek uzsv Ɲrts, ka ‘tirgus liberaliz ƗcijƗ pastƗv nopietnu saasin Ɨtu reƧi-
onƗlo atšƷirƯbu risks... (un) ir nepieciešams veikt adekv Ɨtus pasƗkumus, lai pa ƗtrinƗtu struktur Ɨli vƗjo reƧionu un valstu sak Ɨrto-
šanu... šim nol ǌkam ir nepieciešamas reformas un Kopienas struktur Ɨlo fondu att ƯstƯba’ (5.-6. lpp.) 
2  Saist ƯbƗ ar šo un iepriekš Ɲjiem punktiem skat Ưt Eiropas paplašin ƗšanƗs Programmu, kas ir Andr Ɲ SapƯra vadƯtas neatkar Ưgas 
augsta lƯmeƼa izpƝtes grupas zi Ƽojums, 2003. gada j ǌlijs. 
Kopsavilkums 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxxiv
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xxvSecinƗjumi: priekšlikums 
pƗrveidotai koh Ɲzijas politikai 
2004. gada 10. febru ƗrƯ Komisija pie ƼƝma priekšli-
kumu par paplašin ƗtƗs Eiropas Savien Ưbas1 27 
dalƯbvalstu budžetu 2007-2013.gada periodam. 
Tas bija svar Ưgs lƝmums, jo Komisija ƼƝma vƝrƗ,
ka Savien Ưbas intervencei vair ƗkƗs nozƯmƯgƗs poli-
tikas jom Ɨs bija nepieciešama nostiprin Ɨšana. VƝl
jo vairƗk, Komisija izl Ɲma, ka kop ƝjƗs paketes gal-
venais elements b ǌs “godkƗrƯga” kohƝzijas politika. 
Bǌtiski, ka jaunaj Ɨ budžeta strukt ǌrƗ, Komisija aiz-
stƗv tƗdu viedokli, ka koh Ɲzijas politikai j Ɨbǌt pie-
saistƯtai pie vienotas un caurskat Ɨmas budžeta 
nostƗdnes, kas b ǌtiski droš Ưbas un stabilit Ɨtes no-
drošinƗšanai, kas ir nepieciešams, lai pl Ɨnotu nƗ-
kamo paaudžu nacion ƗlƗs un reƧionƗlƗs daudzga-
dƯgƗs programmas. 
 LƝmums atspogu ƺo darbu, kas tika uzs Ɨkts kopš 
OtrƗ kohƝzijas ziƼojuma public Ɲšanas 2001.gad Ɨ,
debašu s ƗkumƗ par koh Ɲzijas politikas n Ɨkotni
periodam, s Ɨkot no 2007.gada s Ɨkuma paplašin Ɨ-
tajƗ Eiropas Savien ƯbƗ. TrešƗ kohƝzijas ziƼojuma 
secinƗjumos, kas seko detaliz Ɲtam priekšlikumam 
par priorit ƗtƝm un pieg Ɨdes sist Ɲmu jaun Ɨs pa-
audzes programm Ɨm saska ƼƗ ar kohƝzijas politiku 
un plašaj Ɨm vadlƯnijƗm, izklƗsta finansi Ɨlo per-
spektƯvu. PƝc ievadpiez ƯmƝm, I daƺa izklƗsta jau-
nƗs kohƝzijas politikas priorit Ɨtes. II da ƺa apraksta 
galvenos jaun Ɨs piegƗdes sistƝmas elementus. III 
daƺa izklƗsta resursu noz Ưmi.
Ir vƝrts atcer Ɲties, ka koh Ɲzijas politika — viens  
no Eiropas veidošanas balstiem kop Ɨ ar vienoto 
tirgu un monet Ɨro savien Ưbu, ir vien ƯgƗ Eiropas 
SavienƯbas politika, kas skaidri v Ɲršas pret eko-
nomisko un soci Ɨlo nevienl ƯdzƯbas. TƗdƝjƗdi tƗ ir 
ƺoti Ưpaša politika, kas sev Ư ietver resursu pieš Ʒir-šanu dal ƯbvalstƯm caur Eiropas Savien Ưbas budže-
tu, lai atbalst Ưtu ekonomisko izaugsmi un past ƗvƯgu 
izaugsmi, ieguldot cilv Ɲku kapitƗlƗ un fiziskaj Ɨ ka-
pitƗlƗ.
Tas arƯ nozƯmƝ, ka kohƝzijas koncepts, kas ir ticis 
pielietots Eiropas l ƯmenƯ, nav bijis pas Ưvs koncepts, 
kas pƗrdala ien Ɨkumus, bet gan dinamiska politika, 
kas mekl Ɲ iespƝjas radƯt resursus, par m ƝrƷi izvir-
zot ekonomisko konkur ƝtspƝju un nodarbin ƗtƯbu, it 
Ưpaši tur, kur ir augsts neizmantoto iesp Ɲju poten-
ciƗls. 
ýetras probl Ɲmas nƗkotnƝ
Paplašin ƗtajƗ Eiropas Savien ƯbƗ bǌs
nepieciešams palielin Ɨt kohƝzijas apjomu 
Eiropas Savien Ưbas paplašin ƗšanƗs lƯdz 25 dal Ưb-
valstƯm, un pƝc tam lƯdz 27 vai vair Ɨk, bǌs lƯdz šim 
nepiedzƯvota pƗrbaude Eiropas Savien Ưbas konku-
rƝtspƝjai un iekš Ɲjai kohƝzijai. KƗ paskaidrots šaj Ɨ
ziƼojumƗ, paplašin ƗšanƗs noved Ưs pie ekonomis-
kƗs attƯstƯbas plaisas palielin ƗšanƗsƧeogrƗfisko
atšƷirƯbu probl Ɲmu maiƼas virzien Ɨ uz austrumiem 
un sarež ƧƯtƗkas nodarbin ƗtƯbas situ Ɨcijas: soci Ɨli
ekonomisk Ɨs atšƷirƯbas dubultosies un vid Ɲjais 
Eiropas Savien Ưbas iekšzemes kopprodukts sama-
zinƗsies par 12.5%. 
TajƗ pašƗ laikƗ visa Eiropas Savien Ưba saskaras ar 
problƝmƗm, kuru rašanos iesp Ɲjams izskaidroja-
mas kƗ globaliz Ɨcijas un pa ƗtrinƗtas pƗrstrukturƝ-
šanƗs, tirdzniec Ưbas iesp ƝjƗm, tehnolo ƧiskƗs revo-
lǌcijas, zin Ɨšanu ekonomijas un sabiedr Ưbas attƯs-
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZII ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxxvitƯbas, novecojošiem iedz ƯvotƗjiem un imigr Ɨcijas 
palielinƗšanƗs.  
DemogrƗfiskƗ novecošana Eirop Ɨ ir Ưpaša pro-
blƝma. ReƧionƗlƗs variƗcijas šaj Ɨ sakarƗ ievƝro-
jami atspogu ƺo tendences dzimst ƯbƗ un mirst ƯbƗ,
un migrƗcijƗ. ProblƝmu risinƗšana nav tikai jaut Ɨ-
jums par tikšanu gal Ɨ ar apgƗdƗjamo iedz ƯvotƗju 
pieaugumu. Tai ar Ư vajag nodrošin Ɨt, ka nacion Ɨ-
lƗs un reƧionƗlƗs attƯstƯbas strat ƝƧijas tiek piel Ɨgo-
tas demogr Ɨfiskiem apst Ɨkƺiem un ir sp ƝjƯgas it 
Ưpaši, veicin Ɨt aktƯvu novecošanas politiku un iz-
mantot bieži neizmantoto vec Ɨko iedzƯvotƗju po-
tenciƗlu.
Visbeidzot, ES ekonomisk Ɨ izaugsme ir j ǌtami sa-
mazinƗjusies pƝdƝjo trƯs gadu laik Ɨ kopš p ƝdƝjƗ
KohƝzijas ziƼojuma public Ɲšanas. T Ɨ rezultƗtƗ at-
kal daudz Ɨs Eiropas Savien Ưbas vietƗs ir palielin Ɨ-
jies bezdarbs ar vis Ɨm sociƗlƗm ietekm Ɲm, kas to 
izraisa. K Ɨ placdarmam uz n Ɨkotni, Eiropas Savie-
nƯbai pilnƯbƗ jƗizmanto iesp Ɲjas, kuras nodrošina 
patreizƝjo tendenci uz izvese ƺošanos. 
Eiropas Savien Ưbas priorit Ɨšu nostiprin Ɨšana 
Cenšoties uzlabot ES ekonomikas sasniegumu 
rƗdƯtƗjus, valstu vad ƯtƗji un Eiropas Savien Ưbas 
pƗrvalde Lisabonas san ƗksmƝ 2000.gada mart Ɨ
izklƗstƯja stratƝƧiju, kurai paredz Ɲts padar Ưt Eiro-
pas ekonomiku par visveiksm ƯgƗko un uz konku-
rƝtspƝjƯgƗko kompetenci balst Ưto ekonomiku pa-
saulƝ 2010 gad Ɨ. NƯcas Padome 2000.gada de-
cembrƯ pƗrveidoja Lisabonas m ƝrƷus par nabadz Ư-
bas samazin Ɨšanu koordin ƝtƗ ED strat ƝƧijƗ, par 
sociƗlo iek ƺaušanu. G Ɲteborgas Padom Ɲ
2001.gada j ǌnijƗ Lisabonas strat ƝƧija tika paplaši-
nƗta, liekot jaunu akcentu uz apk ƗrtƝjƗs vides aiz-
sardzƯbu un past ƗvƯgƗka attƯstƯbas mode ƺa panƗk-
šanu.
KohƝzijas politika izdara nopietnu ieguld Ưjumu, lai 
realizƝtu šos m ƝrƷus. BǌtƯbƗ izaugsme un koh Ɲzija
ir abpusƝji atbalstošas. Samazinot atš ƷirƯbas, Eiro-
pas Savien Ưba palƯdz nodrošin Ɨt, ka visi re Ƨioni un 
sociƗlƗs grupas var ieguld Ưt un gǌt labumu no vis-
pƗrƝjƗs Eiropas Savien Ưbas ekonomisk Ɨs attƯstƯbas 
rezultƗta. Šo redz Ɲjumu atspogu ƺo LƯguma 3.un 158.pants, kuri ir tikuši nostiprin Ɨti Konstit ǌcijas 
projektƗ ar skaidr Ɨku atsauci par koh Ɲzijas teritori-
Ɨlo dimensiju.  
KohƝzijas politika t Ɨpat ir nepieciešama situ ƗcijƗ,
kur citƗm Kopienas politik Ɨm ir bǌtiski pabalsti, kas 
apvienoti ar ierobežot Ɨm, bet lokaliz ƝtƗm izmak-
sƗm. KohƝzijas politikas rezult ƗtƗ notiek pabalstu 
izplatƯba. Paredzot izmai Ƽas un veicinot to pie-
Ƽemšanu, koh Ɲzijas politikas rezult ƗtƗ var tikt iero-
bežota negat ƯvƗ ietekme. 
ŠƯ iemesla d Ɲƺ, kohƝzijas politika vis Ɨs tƗs dimen-
sijƗs jƗuzskata par Lisabonas strat ƝƧijas neat Ƽe-
mamu sast Ɨvdaƺu, pat ja tagad, k Ɨ Komisija nor Ɨ-
dƯja finansi ƗlajƗ perspekt ƯvƗ, politikas projekts, kas 
ir pamat Ɨ Lisabonas san Ɨksmei, j Ɨpilnveido un 
jƗatjauno. Citiem v Ɨrdiem sakot, koh Ɲzijas politika 
jƗsavieno ar Lisabonas un G Ɲteborgas m ƝrƷiem un 
tai jƗkƺǌst par galveno vadošo iez Ưmi to realiz ƗcijƗ
caur nacion ƗlajƗm un reƧionƗlajƗm attƯstƯbas prog-
rammƗm.
KvalitƗtes palielin Ɨšana, lai veicin Ɨtu 
sabalans ƝtƗku un past ƗvƯgƗku attƯstƯbu
Šis ziƼojums par Ɨda, ka atš ƷirƯbas attiec ƯbƗ uz ra-
žƯgumu, pieeju darbam, kuras eksist Ɲ starp valst Ưm
un reƧioniem, izriet no struktur ƗlƗ deficƯta galvena-
jos konkur ƝtspƝjas faktoros — neadekv Ɨts ieguld Ư-
jums fizisk Ɨ un cilv Ɲku kapit ƗlƗ, novatorisk Ɨs
darbaspƝjas un re ƧionƗlƗs vadƯbas trǌkums, kƗ arƯ
zems apk ƗrtƝjƗs vides kapit Ɨla lƯmenis. 
NepƗrliecinoši lielas koh Ɲzijas politikas izmaksas, 
ar mƝrƷi veicinƗt izaugsmi un blo ƷƝt atšƷirƯbas, 
tƗpƝc tiek mƝrƯtas gan individu ƗlƗs, gan kolekt ƯvƗs
labklƗjƯbas zaud Ɲšanas izteiksm Ɲ, bet arƯ ekono-
miskƗ izteiksm Ɲ, potenci Ɨlo reƗlo ienƗkumu un 
augstƗku dzƯves standartu zaud Ɲšanas aspekt Ɨ.
MinƝtƗs savstarp ƝjƗs atkarƯbas ir rakstur Ưgas integ-
rƝtai ekonomikai, šie zaud Ɲjumi nesaist Ɨs ar ma-
zƗk konkur ƝtspƝjƯgiem re Ƨioniem vai person Ɨm,
kuras nestr ƗdƗ vai kuras str ƗdƗ darbus ar zemu 
produktivit Ɨtes ieguld Ưjumu, bet ietekm Ɲ ikvienu 
Eiropas Savien ƯbƗ.
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xxviiReƧionƗlƗs konkur ƝtspƝjas nostiprin Ɨšana caur 
mƝrƷtiecƯgiem ieguld Ưjumiem vis Ɨ Eiropas Savien Ư-
bƗ un nodrošinot ekonomisk Ɨs iespƝjas, kas pal Ưdz
cilvƝkiem realiz Ɲt savas sp Ɲjas, liks pamatus ES 
ekonomikas izaugsmes potenci Ɨlam kopum Ɨ kƗ
ikviena kop Ɲjam ieguvumam. Nodrošinot sabalan-
sƝtƗku ekonomisko aktivit Ɨšu izplat Ưbu visƗ Eiro-
pas Savien ƯbƗ, reƧionƗlƗ politika pal Ưdz samazin Ɨt
pƗrƗk lielas koncentr Ɲšanos, p ƗrapdzƯvotƯbas un 
sastrƝgumu spiedienu.  
KohƝzijas jaun Ɨs partnerattiec Ưbas
KohƝzijas politikas reforma t Ɨpat arƯ nodrošina ie-
spƝju ienest liel Ɨku efektivit Ɨti, caurskat ƗmƯbu un 
politisko atbild Ưbu. Tam pirm Ɨm kƗrtƗm ir nepiecie-
šama strat ƝƧiska pieeja defin Ưciju politikai, iez ƯmƝ-
jot tƗs prioritƗtes, nodrošinot koordin Ɨciju ar t Ɨs
ekonomisk Ɨs un soci ƗlƗs vadƯbas sistƝmu, un se-
kojot regul Ɨram, atkl Ɨtam veikt Ɨ progresa p Ɨrska-
tam.
Iepriekšmin Ɲtais secin Ɨjums izpaužas k Ɨ vajadzƯba 
nostiprin Ɨt valstiski noteikt Ɨs tiesƯbspƝjas visos 
valdƯbas lƯmeƼos visƗ Eiropas Savien ƯbƗ, veidojot 
tƗs par vienu no galvenaj Ɨm kohƝzijas politikas 
priekšroc ƯbƗm.
JaunƗs ES koh Ɲzijas politikas 
veidošana p Ɲc 2006.gada 
MƝrƷtiecƯgƗkas intervences 
AtklƗtajƗs debatƝs par koh Ɲzijas politikas n Ɨkotni 
attiecƯbƗ uz iepriekšmin Ɲto, galvenais secin Ɨjums 
ir tas, ka ir vair Ɨki jautƗjumi, kuri svar Ưgi visai Eiro-
pas Savien Ưbas kohƝzijai. (… “jautƗjumi par konku-
rƝtspƝju, pastƗvƯgu attƯstƯbu, un ekonomisko un 
sociƗlo pƗrstrukturƝšanu ir b ǌtiski visƗm dalƯbval-
stƯm”2). Šie ir galvenie elem enti, lai saprastu t ƗlƗko
priekšlikumu n Ɨkotnes priorit Ɨtes.
Komisija b ǌtƯbƗ ierosina, ka darb ƯbƗs, kuras atbal-
sta kohƝzijas politika, galveno uzman Ưbu vajadz Ɲtu
pievƝrst Eiropas Kopienas priorit Ɨšu invest Ɲšanai 
ierobežot Ɨ daudzum Ɨ, atspogu ƺojot Lisabonas un GƝteborgas programmas, kur iesp Ɲjams sagaid Ưt,
ka Eiropas Kopienas iejaukšan Ɨs izraisƯs šƯs sviras 
iedarbƯbu un noz ƯmƯgus uzlabojumus. T ƗdejƗdi 
reƧionƗlƗm programm Ɨm Eiropas Komisija iero-
sinƗjusi izveidot pamatsarakstu, kas sast Ɨv no ie-
robežota skaita galveno t Ɲmu, kƗ tƗlƗk minƝts: 
inovƗcija un zin Ɨšanu ekonomika, apk ƗrtƝjƗ
vide un riska nov Ɲršana, pieejam Ưba un galve-
nie ekonomisk Ɨs ieinteres ƝtƯbas pakalpojumi. 
Uz nodarbin ƗtƯbu attiecin ƗmƗs programm Ɨs galve-
nƗ uzmanƯba tiks v Ɲrsta uz reformu Ưstenošanu, 
kuru mƝrƷis ir sekm Ɲt, saskaƼƗ ar Eiropas nodar-
binƗtƯbas strat ƝƧijas vadlƯnijƗm un rekomend Ɨci-
jƗm, pilnƯgu nodarbin ƗtƯbu, uzlabot darba kvalit Ɨti 
un produktivit Ɨti un veicin Ɨt sociƗlo iekƺaušanos un 
kohƝziju. 
Šo priorit Ɨšu tematika ir sp ƝkƗ Eiropas Savien Ư-
bai kopum Ɨ, bet to nepieciešams pilnveidot un  
attƯstƯt,Ƽemot vƝrƗƯpašƗs mazƗk attƯstƯto reƧionu
un dalƯbvalstu vajadz Ưbas, kur eksist Ɲ papildus va-
jadzƯbas, piem Ɲram, attiec ƯbƗ uz infrastrukt ǌras
nodrošin Ɨšanu un institucion ƗlƗs jaudas veidoša-
nu. Šie aspekti ir apskat Ưti tƗlƗk tekstƗ (skatƯt arƯ
pirmo tabulu š Ưs nodaƺas beigƗs detaliz ƝtƗkai in-
formƗcijai).  
TrƯs Eiropas Kopienas priorit Ɨtes
DarbƯbƗm saisitƯbƗ ar šƯm priorit Ɨtes tƝmƗm jƗbǌt
organizƝtƗm ap vienk Ɨršotu un caurskat ƗmƗku
struktǌru ar nƗkotnes paaudžu programm Ɨm, kas 
sagrupƝtas zem trim ieda ƺƗm:konverƧence; re-
ƧionƗlƗ konkurƝtspƝja un nodarbin ƗtƯba; teritori ƗlƗ
sadarbƯba.
KonverƧence: izaugsmes un darba vietu 
izveides atbalst Ưšana vismaz Ɨk attƯstƯtajƗs
dalƯbvalstƯs un reƧionos  
KonverƧences programma attiecas uz vismaz Ɨk
attƯstƯtajƗm dalƯbvalstƯm un reƧioniem, kuri, saska-
ƼƗ ar LƯgumu par Eiropas Savien Ưbu, ir galven Ɨ
prioritƗte Kopienas koh Ɲzijas politikai. L Ưgums aici-
na uz atš ƷirƯbu samazin Ɨšanu starp “attƯstƯbas lƯ-
meƼiem dažƗdos reƧionos un vismaz Ɨk priviliƧƝto 
reƧionu vai salu, ietverot lauku apvidus, atpalic Ưbu”
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZII ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxxviii(158.pants). Paplašin ƗšanƗs izraisƯs nepieredz Ɲtu
atšƷirƯbu palielin Ɨšanos Eiropas Savien ƯbƗ, kuru 
samazin Ɨšana pras Ưs ilgstošu, ilgstošu piep ǌli.  
Šis mƝrƷis pirmkƗrt attiecin Ɨms uz tiem re Ƨioniem3,
kuros iekšzemes kopprodukts uz vienu cilv Ɲku ir 
mazƗks par 75% no Eiropas Kopienas vid Ɲjiem 
rƗdƯtƗjiem4.
ŠajƗ kontekst Ɨ galvenais koh Ɲzijas politikas m ƝrƷis
ir sekmƝt attƯstƯbu veicinošus apst Ɨkƺus un fakto-
rus, kas ved uz patiesu konver Ƨenci. JƗplƗno ilg-
termiƼa konkur ƝtspƝjas un nodarbin ƗtƯbu attƯsto-
šas strat ƝƧijas 
Komisija ierosina, ka pagaidu atbalsts j ƗƯsteno sa-
skaƼƗ ar minƝto tajos re Ƨionos, kur IKP uz vienu 
cilvƝku ir maz Ɨks par 75% no Eiropas Kopienas 
vidƝjiem rƗdƯtƗjiem, kƗ aprƝƷinƗts piecpadsmit val-
stu savien Ưbai (tƗ saucam Ɨ paplašin ƗšanƗs statis-
tiskƗ iedarbƯba). Tie ir re Ƨioni, kur objekt Ưvie ap-
stƗkƺi nav main Ưjušies, lai gan iekšzemes koppro-
dukta procents tajos uz vienu cilv Ɲku ir relat Ưvi
augstƗks nekƗ paplašin ƗtajƗ Eiropas Savien ƯbƗ.
Objektivit Ɨtes interes Ɲs, un, lai at ƺautu iesaist Ưta-
jiem reƧioniem pabeigt konver Ƨences procesu, 
jƗnodrošina liel Ɨks atbalsts, nek Ɨ tas tika izlemts 
1999.gad Ɨ BerlƯnƝ tƗ saucamajiem “pak ƗpeniskƗs
ieviešanas vai samazin Ɨšanas” patreiz ƝjƗs pa-
audzes re Ƨioniem.  
JƗatzƯmƝ, ka izvirzot šo priekšlikumu, Komisija iz-
vƝlƝjƗs precƯzƗkƗs starp š ƯmþetrƗm iespƝjƗm, ar 
kurƗm iepaz ƯstinƗja Otraj Ɨ kohƝzijas ziƼojumƗ,
sablƯvƝšanƗs iezƯmes un efekt ƯvƗkas koh Ɲzijas 
politikas interes Ɲs kopum Ɨ. Tas jƗsaprot tƗ, ka šis 
atbalstu nodrošinošais process beigsies 
2013.gada beig Ɨs un tam nesekos t ƗlƗks pakƗpe-
niskas ieviešanas vai samazin Ɨšanas periods. 
Programmas atbalst Ưs Eiropas Re ƧionƗlƗs attƯstƯ-
bas fonda (ERAF), Eiropas Soci Ɨlais fonda (ESF), 
un KohƝzijas fonda5 finansu resursi saska ƼƗ ar 
principiem, kas izkl ƗstƯti LƯgumƗ.
PiemƝram, ERAF  nodrošin Ɨs atbalstu, lai: 
x moderniz Ɲtu un daž Ɨdotu dal Ưbvalstu un re-
Ƨionu ekonomisko strukt ǌru,Ưpašu uzman ƯbupievƝršot inov ƗcijƗm un uz ƼƝmƝjdarbƯbai, Ưpaši 
izveidojot cieš Ɨku saikni starp izp Ɲtes instit ǌ-
tiem un r ǌpniecƯbu, veicinot pieejas iesp Ɲjas in-
formƗcijas un komunik Ɨciju tehnolo ƧijƗm (IKT) 
un to izmantošanu, izstr ƗdƗjot apstƗkƺus, kas 
labvƝlƯgi pƝtniecƯbai un att ƯstƯbai, uzlabojot pie-
eju finans Ɲm un tehnolo Ƨiju kompetenc Ɲm, kƗ
arƯ jaunai biznesa uz ƼƝmƝjdarbƯbai;  
x paplašin Ɨtu un uzlabotu pamata infrastrukt ǌras, 
tƗdas kƗ transports, telekomunik Ɨcijas un ener-
Ƨijas sistƝmu,ǌdens pieg Ɨdi un apk ƗrtƝjƗs vi-
des sistƝmas;
x aizsarg Ɨtu apkƗrtƝjo vidi, Ưpaši pal Ưdzot dal Ưb-
valstƯm sasniegt piln Ưgu atbilst Ưbu ES likumu 
kopumam, atbalstot ekoindustriju att ƯstƯbu, at-
jaunojot pamestas r ǌpniecƯbas vietas, atbalstot 
pasƗkumus, lai nov Ɲrstu dabas un tehnolo Ƨisko
risku, veicot ieguld Ưjumus ar Natura 2000 saist Ư-
tƗ infrastrukt ǌrƗ, sekmƝjot pastƗvƯgu ekonomi-
kas attƯstƯbu, veicinot t ƯrƗka transporta izmanto-
šanas metodes un atjaunojam Ɨs enerƧijas ie-
spƝju attƯstƯšanu un izmantošanu; 
x nostiprin Ɨtu nacion ƗlƗs un reƧionƗlƗs adminis-
trƗcijas institucion Ɨlo jaudu, lai p ƗrzinƗtu struk-
turƗlos fondus un Koh Ɲzijas fondu.  
ESF nostiprin Ɨs savu vietu k Ɨ galvenais Eiropas 
Kopienas finansi Ɨlais instruments, lai atbalst Ưtu
Eiropas Nodarbin ƗtƯbas strat ƝƧiju (ENS). Tas no-
drošinƗs atbalstu, lai: 
x uzlabotu darba tirgus instit ǌciju, izgl ƯtƯbas un 
apmƗcƯbu sistƝmas, kƗ arƯ sociƗlo un apr ǌpes 
centru kvalit Ɨti un atsauc Ưbu;
x palielin Ɨtu ieguld Ưjumu cilv Ɲku kapitƗlƗ, kas cel-
tu izglƯtƯbas lƯmeni, piel Ɨgotu pilso Ƽu spƝjas un 
visiem nodrošin Ɨtu pieeju darba tirgum;  
x veicinƗtu valsts administr Ɨcijas piel Ɨgošanos 
izmaiƼƗm caur p Ɨrvaldes un darbasp Ɲju veido-
šanu.
Uz jaunƗs paaudzes nodarbin ƗtƯbu attiecin ƗmƗm
programm Ɨm tƗpat jƗmeklƝ iespƝja piedal Ưties  
patreizƝjƗs EQUAL iniciat Ưvas nodarb ƯbƗs visƗ
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xxixES (ietverot inov Ɨciju, pilnvaras, l ƯdzdalƯbu un 
starptautisko sadarb Ưbu nodarbin ƗtƯbas jaut Ɨju-
mos).
KohƝzijas fonds  attieksies uz dal ƯbvalstƯm ar GNI
(valsts bruto ien Ɨkumi) rƗdƯtƗju, kas zem Ɨks par 
90% no Kopienas vid Ɲjiem rƗdƯtƗjiem6. Patreiz Ɲjam
periodam Komisija ierosina saglab Ɨt atbilstƯbu vi-
dƝja termiƼa KohƝzijas fonda krit Ɲrijiem.  
SaskaƼƗ ar priorit ƗtƝm, kuras noteikusi finansi ƗlƗ
perspekt Ưva, KohƝzijas fondam j Ɨnostiprina ieguld Ư-
jumu past ƗvƯgƗ attƯstƯba. Šai zi ƼƗ trans-Eiropas 
transporta t Ưkli, it Ưpaši, projekti, kas ir Eiropas  
interesƝs, kƗ arƯ apkƗrtƝjƗs vides infrastrukt ǌra
saglabƗsies kƗ galvenƗs prioritƗtes. Lai sasniegtu 
attiecƯgu sabalans ƝtƯbu un atspogu ƺotu jauno da-
lƯbvalstu vajadz Ưbas, ir paredz Ɲts atbalst Ưt projek-
tus, tƗdus kƗ dzelzce ƺa, jǌras, iekš Ɲjo ǌdens
ceƺu un multimod ƗlƗs transporta programmas Ɨr-
pus TEN-T, notur Ưgas pilsƝtas transportam un ap-
kƗrtƝjai videi b ǌtiskas invest Ưcijas galvenaj Ɨs ener-
Ƨijas efektivit Ɨtes vai atjaunojamo ener Ƨiju noza-
rƝs.
ReƧionƗlƗ konkurƝtspƝja un nodarbin ƗtƯba:  
paredzot un sekm Ɲjot izmai Ƽas
KamƝr intervence maz Ɨk attƯstƯtajƗs dalƯbvalstƯs un 
reƧionos joproj Ɨm ir koh Ɲzijas politikas priorit Ɨte, 
TrešƗ ziƼojuma anal Ưze apstiprina, ka daž ƗdƗs
stadijƗs pastƗv bǌtiskas probl Ɲmas, kas attiecas 
uz visƗm ES dal ƯbvalstƯm.  
ItƯpaši dal ƯbvalstƯm, reƧioniem un pilso Ƽiem bǌs
jƗpielƗgojƗs pasaules pieredzes bag ƗtƯbas ƗtrajƗm
ekonomisk Ɨm un soci ƗlƗm izmaiƼƗm, kƗ arƯ pƗr-
strukturƝšanƗs, tirdzniec Ưbas globaliz Ɨcijas iez Ư-
mƝm, virzoties uz zin ƗšanƗm balstƯtu ekonomiku 
un sabiedr Ưbu. TƗpat viƼi saskarsies ar ƯpašƗm
problƝmƗm, kas rodas no iedz ƯvotƗju novecoša-
nas, imigr Ɨcijas pieaugšanas, darbasp Ɲka trǌkuma 
galvenaj Ɨs nozarƝs un soci ƗlƗs iekƺaušanƗs pro-
blƝmƗm.
ŠajƗ kontekst Ɨ Eiropas Savien Ưbai bǌs svarƯga 
loma. Pirmk Ɨrt, Lisabonas programmas Ưstenošana 
nav devusi v Ɲlamos rezult Ɨtus. Šajos apst Ɨkƺos,Kopienas finansi Ɨlais atbalsts var darboties k Ɨ
katalizators, lai pal ƯdzƝtu mobiliz Ɲt nacion ƗlƗs
un reƧionƗlƗs politikas un resursus, un pan Ɨkt  
to noteikt Ɨku virzƯbu uz Eiropas Savien Ưbas mƝr-
Ʒiem 
OtrkƗrt, acƯmredzam Ɨ kohƝzijas interven þu klƗt-
bǌtne visƗ ES ir bǌtisks elements Eiropas Savien Ư-
bas politiskai, ekonomiskai un soci Ɨlai integr Ɨcijai 
un lai veicin Ɨtu sabiedrisko un priv Ɨto ieinteres Ɲto
pušu piesaisti un ieg ǌtu viƼu uzticƯbu, sasniedzot 
Eiropas Savien Ưbas mƝrƷus.  
KohƝzijas politikai Ɨrpus vismaz Ɨk attƯstƯtajƗm da-
lƯbvalstƯm un reƧioniem, Komisija ierosina divk Ɨršu
pieeju: 
1) Pirmk Ɨrt, caur reƧionƗlajƗmprogramm Ɨm, ko-
hƝzijas politika pal ƯdzƝs reƧioniem un re ƧionƗ-
lƗm varas iest ƗdƝm paredz Ɲt un sekm Ɲt to 
ekonomisk Ɨs izmaiƼas rǌpniecƯbas rajonos, 
pilsƝtas teritorij Ɨs un lauku apvidos, nostiprinot 
to konkur ƝtspƝju un pievilc Ưbu, Ƽemot vƝrƗ ek-
sistƝjošƗs ekonomisk Ɨs, sociƗlƗs un teritori-
ƗlƗs atšƷirƯbas.  
2) OtrkƗrt, caur nacionƗlajƗmprogramm Ɨm, ko-
hƝzijas politika var Ɲtu palƯdzƝt paredzƝt un pie-
lƗgoties ekonomisk Ɨm izmai ƼƗm, saska ƼƗ ar 
EES politikas priorit ƗtƝm, atbalstot politikas, 
kuras tiecas uz piln Ưgu nodarbin ƗtƯbu, kvalit Ɨti
un produktivit Ɨti darbƗ, kƗ arƯ sociƗlo iekƺauša-
nos. 
ParedzƝšana un piel ƗgošanƗs
reƧionƗlƗm izmaiƼƗm
ReƧionƗlƗs programmas pal ƯdzƝs risinƗt problƝ-
mas, ar kur Ɨm saskaras pils Ɲtas teritorijas un lau-
ku apvidi attiec ƯbƗ uz ekonomisko p ƗrstrukturƝša-
nu un citiem kav Ɲkƺiem. Šis zi Ƽojums apraksta gr ǌ-
tƯbas, ar kur Ɨm saskaras daudzi rajoni, piem Ɲram,
tie, kuri ir atkar Ưgi no tradicion ƗlƗm rǌpniecƯbas 
nozarƝm, vai pan Ưkušas pils Ɲtas teritorijas, vai at-
kal lauku apvidi bieži saduras ar lielos att Ɨlumos 
dzƯvojošiem vai novecojošiem iedz ƯvotƗjiem kur 
pastƗv sliktas pieejam Ưbas iesp Ɲjas.
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZII ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxxxJauno programmu ietvaros, Komisija ierosina liel Ɨ-
ku interven þu koncentr Ɲšanu uz trim galvenaj Ɨm
tƝmƗm, kas min Ɲtas iepriekš (skat Ưt tabulu).
VienƯgais finans Ɲjuma avots jaunaj Ɨm program-
mƗm bǌs ERDF. No resursu iedal Ưšanas viedok ƺa
jƗizdala divas re Ƨionu grupas: 
x Eiropas Savien Ưbas reƧioni7 uz kuriem neattie-
cas ne konver Ƨences programmas, ne “ievie-
šanas” atbalsts, kas aprakst Ưts vƝlƗk.  
x ReƧioni, kuriem patreiz ir ties Ưbas uz M ƝrƷi 1, 
neatbilst konver Ƨences programmu krit Ɲrijiem, 
pastƗv paplašin Ɨšanas statistisk Ɨs iedarb Ưbas 
neesamƯba. ŠƗdi reƧioni iegǌtu no augst Ɨka at-
balsta lƯmeƼa (zem nosaukuma “pak Ɨpeniska 
ieviešana”) uz ƯslaicƯguma principa pamata (sa-
mazinƗšana sekos t Ɨdam, kƗds tas ir re-
Ƨioniem, kuriem nav vair Ɨk tiesƯbu uz M ƝrƷi 1 
2000-2006.gada period Ɨ). 
PalƯdzƯba cilvƝkiem ar m ƝrƷi
paredzƝt un reaƧƝt uz izmai ƼƗm
DarbƯbas šajƗ jomƗ jƗveic caur nacion ƗlajƗm prog-
rammƗm, ar m ƝrƷi pastiprin Ɨt struktur Ɨlo reformu 
ieviešanu un Ưstenošanu darba tirg ǌ, nostiprinot 
sociƗlo iekƺaušanos, saska ƼƗ ar EES m ƝrƷiem un 
vadlƯnijƗm.
Nobeigum Ɨ, atbalstam j Ɨkoncentr Ɲjas uz trim poli-
tikas priorit ƗtƝm, kas ir izš ƷirošƗs EES politikas 
Ưstenošanai, un kur Kopienas finans Ɲšana var no-
drošinƗt pievienoto v ƝrtƯbu:  
x Palielinot str Ɨdnieku un uz ƼƝmumu piel Ɨgoša-
nƗs spƝju, ieguldot iema ƼƗs un komp Ɨnijas iek-
šƝjƗ profesion ƗlƗ sagatavošan Ɨ, kƗ arƯ atbalstot 
efektƯvu ilgtermi Ƽa apmƗcƯbu stratƝƧiju; 
x Piesaistot vair Ɨk cilvƝkus nodarbin ƗtƯbai un no-
vƝršotƗtru aiziešanu no darba tirgus, it Ưpaši 
caur akt Ưvu novecošanas politiku un pas Ɨku-
miem, lai veicin Ɨtu sieviešu nodarbin ƗtƯbu;
x Palielinot nodarbin ƗtƯbas iesp Ɲjas cilvƝkiem, 
kuri saskaras ar liel ƗkƗm grǌtƯbƗm, lai piek ƺǌtu 
darba tirgum un saglab Ɨtu savas darba vietas, tƗdƗm person Ɨm kƗ invalidi, etnisk Ɨs minorit Ɨ-
tes un emigranti. 
VienƯgais finans Ɲšanas avots jaunaj Ɨm program-
mƗm bǌs ESF. 
Eiropas teritori ƗlƗ sadarbƯba:
Eiropas Savien Ưbas teritorijas harmoniskas  
un sabalans Ɲtas attƯstƯbas veicin Ɨšana 
OtrajƗ progresa zi ƼojumƗ par ekonomisko koh Ɲzi-
ju8 Komisija nor ƗdƯja uz “augsto Eiropas Savien Ư-
bas pievienot Ɨs vƝrtƯbas lƯmeni, uz pas Ɨkumiem
attiecƯbƗ uz sadarb Ưbu, pieredzes apmai Ƽu un  
pozitƯvo praksi un lomu, ku ra ir Kopienas Iniciat Ư-
vas programm Ɨs plaši atz Ưta. Instrumentu nostipri-
nƗšana starptautiskai, p Ɨrrobežu un starpre ƧionƗ-
lai sadarb Ưbai un pal ƯdzƯba uz ƗrƝjƗm Eiropas  
SavienƯbas robež Ɨm bija visbiež Ɨk minƝtie aspek-
ti”.
Veidojot ievirzes uz patreiz ƝjƗs INTERREG Ini-
ciatƯvas pieredzes, Komisija ierosina izveidot jaunu 
mƝrƷi, kas paredz Ɲts tƗlƗkai harmoniskai un saba-
lansƝtai Eiropas Savien Ưbas teritorijas integr Ɨcijai, 
atbalstot sadarb Ưbu starp t Ɨs dažƗdiem Kopienas 
jautƗjumu elementiem un to noz ƯmƯgumu starpval-
stu, starptautisk Ɨ un starpre ƧionƗlƗ lƯmenƯ.
DarbƯbu finans Ɲs ERDF un galveno uzman Ưbu pie-
vƝrsƯs integrƝtƗm programm Ɨm, kuras p Ɨrzin atse-
višƷas pƗrvaldes, vadoties p Ɲc galvenaj Ɨm Kopie-
nas priorit ƗtƝm, kas saist Ưtas ar Lisabonas un G Ɲ-
teborgas programm Ɨm.
PrincipƗ visi re Ƨioni (defin Ɲti NUTS III l ƯmenƯ)
lƯdztekus ƗrƝjƗm un iekš ƝjƗm robež Ɨm, sausze-
mes, kƗ arƯ jǌras robež Ɨm9 bǌs saistƯtistarpvalstu
sadarbƯbƗ. MƝrƷis bǌtu veicin Ɨt vienotus risin Ɨju-
mus kop ƝjƗm problƝmƗm starp kaimi Ƽu pƗrvaldƝm, 
tƗdƗm kƗ pilsƝtas, lauku un piekrastes att ƯstƯbu
un ekonomisko attiec Ưbu attƯstƯbu un MVU sadar-
bƯbu.
ŠajƗ kontekst Ɨ, Komisija gatavojas ierosin Ɨtjaunu 
juridisko instrumentu ieviešanu  Eiropas sadar-
bƯbas strukt ǌras form Ɨ (“starpvalstu re ƧionƗlƗ
pƗrvalde”), lai at ƺautu dal ƯbvalstƯm, reƧioniem un 
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xxxivietƝjƗm pašp ƗrvaldƝm, risin Ɨt gan Kopienas  
iekšienƝ pastƗvošƗs, gan Ɨrpus Kopienas prog-
rammƗm parasti sastopam Ɨs juridisk Ɨs un admi-
nistratƯvƗs problƝmas, ar kur Ɨm saskaras starpval-
stu programmu un projektu administr ƝšanƗ. MƝrƷis 
bǌtu dot šai jaunajai juridiskai strukt ǌrai spƝjas 
realizƝt sadarb Ưbas pas Ɨkumus valsts instit ǌciju
vƗrdƗ.
Lai veicin Ɨtu efekt ƯvƗkas darb Ưbas uz ƗrƝjƗm
paplašin ƗtƗs Eiropas Savien Ưbas robež Ɨm, Komisi-
ja ierosin Ɨs ieviest Jauno Kaimi Ƽu instrumentu 
(JKI) kontekst Ɨ ar Eiropas Kaimi Ƽu stratƝƧiju. JKI 
darbosies ab ƗsƗrƝjo robežu pus Ɲs, tur, kur  
nepieciešams ietvert piej ǌras robežas. JKI veici-
nƗs, tai skaitƗ, pastƗvƯgu ekonomisko un soci Ɨlo
attƯstƯbu, un uz pag Ɨtnes pieredzes veidotu  
starpvalstu sadarb Ưbu, it Ưpaši partnerattiec Ưbas, 
daudzgad Ưgu programmu veidošanu un l Ưdzfinan-
sƝšanu.  
CiktƗl tiek plƗnotas plaš Ɨkas darb Ưbas, lai veicin Ɨtu
starptautisko sadarb Ưbu, jƗizdara secin Ɨjumi no 
pašreizƝjƗs pieredzes. It Ưpaši, dal Ưbvalstis un re-
Ƨionus lǌgs novƝrtƝt eksistƝjošo 13 starptautisko 
sadarbƯbas zonu lietder Ưgumu un efektivit Ɨti (defi-
nƝtas INTERREG IIIB) paplašin ƗšanƗs sakar Ɨ.
MƝrƷis— kopƗ ar Komisiju izlemt par starptautis-
kƗs sadarb Ưbas zonu skaitu, kuras ir pietiekami 
saskaƼotas, tƗpat jƗnoskaidro vai past Ɨv kopƝjas
intereses un iesp Ɲjas, kas ir j ƗattƯsta. Ir paredz Ɲts,  
ka šƗda sadarb Ưba galveno uzman Ưbu pievƝrsƯs
stratƝƧiskajƗm priorit ƗtƝm ar starptautisku rakstu-
ru, tƗdƗm kƗ R&D (P ƝtniecƯba un Att ƯstƯba),
informƗcija sabiedr ƯbƗ, apkƗrtƝjƗ vide, riska  
novƝršana un integr ƝtƗ notekǌdeƼu administr Ɲša-
na.
Visbeidzot, Komisija ierosina, re Ƨioniem turpm Ɨk
apvienot darb Ưbas starpreƧionƗlƗs sadarb Ưbas jo-
mƗ ar savƗm reƧionƗlajƗm programm Ɨm. Lai to 
sasniegtu, re ƧionƗlajƗ programm Ɨm vajadz Ɲs veltƯt
noteiktu resursu daudzumu apmai Ƽai, sadarb Ưbai 
un sistƝmas izveidei ar re Ƨioniem cit Ɨs dalƯbval-
stƯs. Turkl Ɨt Komisija mekl Ɲs iespƝjas atvieglot 
pieredzes apmai Ƽu un pozit ƯvƗs pieredzes apmai-
Ƽu Eiropas m ƝrogƗ, organiz Ɲjot sakaru t Ưklus, ie-
tverot re Ƨionus un pils Ɲtas.  RǌpƯgi izstrƗdƗta atbilde uz ƯpašƗm
teritoriƗlƗmƯpatnƯbƗm
Viena no galvenaj Ɨm efektƯvas kohƝzijas politikas 
ƯpašƯbƗm ir tƗs pielƗgošanƗs spƝjaƯpašƗm teritori-
ju vajadz ƯbƗm un ƯpatnƯbƗm.
Šis ziƼojums par Ɨda, ka ƯpašiƧeogrƗfiski un da-
biski trauc Ɲjoši faktori var palielin Ɨt attƯstƯbas pro-
blƝmas, it Ưpaši visatt ƗlƗkajos Eiropas Savien Ưbas 
reƧionos, daudz Ɨs salƗs, kalnu apvidos un maz-
apdzƯvotƗs daƺƗs, kas atrodas Eiropas Savien Ưbas
tƗlajos zieme ƺos.  
ZiƼojums tƗpat noteicis pils Ɲtu lomu vis Ɨ Eiropas 
SavienƯbƗ, kas uzskat Ɨmi par ekonomisk Ɨs attƯstƯ-
bas centriem, lai gan ar Ư tƗs saskaras ar probl Ɲ-
mƗm, kas ir saist Ưtas ar apk ƗrtƝjƗs vides spiedienu, 
sociƗlo izslƝgšanu un ekonomisko p Ɨrstruktur Ɲša-
nos. Tas t Ɨpat pierƗda, balstoties uz anal Ưzi, ka 
lauku apvidi turpina saskarties ar liel Ɨm pƗrmai-
ƼƗm. To atvese ƺošanƗs ir atkar Ưga no ekonomisko 
aktivitƗšu dažƗdošanas un to saik Ƽu nostiprin Ɨša-
nƗs ar pilsƝtas teritorij Ɨm.
KonstatƝjot dažƗdus apst Ɨkƺus un probl Ɲmas, Ko-
misija uzskata, ka n ƗkamƗs paaudzes program-
mas jƗdefinƝ tƗ, lai dažƗdƗs teritoriƗlƗs problƝmas
(un iespƝjas) varƝtu tikt atrisin Ɨtas bez programmu 
skaita vai instrumentu daudzuma palielin Ɨšanas. 
TƗdƝƺ jebkurai dotajai atseviš Ʒajai programmai j Ɨ-
nodrošina strukt ǌra dažƗdƗm situƗcijƗm, ar kur Ɨm
jƗsaskaras, pied ƗvƗjot vienotus, holistiskus pro-
blƝmu risinƗjumus.  
IntegrƝtƗs pilsƝtas idejas pazušana un 
atdzimšana re ƧionƗlo programmu
ietvaros: URBAN+ 
Iepriekšmin Ɲtais ir bǌtisks pils Ɲtas politikas veido-
šanai. Veidojot to balstoties uz URBAN iniciat Ưvas
priekšroc ƯbƗm, Komisija gatavojas risin Ɨt pilsƝtas 
problƝmas, darb Ưbas šajƗ jomƗ pilnƯbƗ integrƝjot 
programm Ɨs.  
Lai to paveiktu, n ƗkamƗ programm Ɲšanas perioda 
sƗkumƗ, katrai dal Ưbvalstij j Ɨiesniedz pils Ɲtas  
teritoriju saraksts, kuras ieg ǌtu no š ƯsƯpašƗs
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZII ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxxxiidarbƯbas programm Ɨs. Probl Ɲmu apjoms, ar  
kuru saskaras pils Ɲtas, un to loma, veicinot  
reƧionƗlo attƯstƯbu, ierosina, ka iesaist Ưto pilsƝtu  
skaitam j Ɨbǌt lielƗkam par 70, k Ɨ tas ir patreiz, ku-
ras saist Ưtas ar URBAN iniciat Ưvu Piecpadsmit. 
Lai pasƗkumi pils ƝtƗs bǌtu veiksm Ưgi, nozƯmƯga ir 
pilsƝtu institǌciju iesaist Ưšana programmu projektos 
un to administr ƝšanƗ. TƗdƝƺ tiek paredz Ɲts, ka re-
ƧionƗlajƗs programm Ɨs bǌtu nepieciešams veikt 
pienƗkumu sadali šo instit ǌciju starp Ɨ. Par inter-
venþu mƝrogu, organiz Ɲjot tƗs šƗdƗ veidƗ, tiks iz-
lemts, kad programmas b ǌs izstrƗdƗtas, bet ir 
vƝrts atzƯmƝt, ka patlaban vair Ɨk nekƗ 10% no ko-
pƝjƗ ES ieguld Ưjuma MƝrƷƯ 1 un 2 ir velt Ưti tieši vai 
netieši uz pils ƝtƗm attiecin Ɨto pasƗkumu finans Ɲ-
šanai.
KƗ norƗdƯts iepriekš, sadarb Ưba starp pils ƝtƗm ir 
svarƯgs pievienot Ɨs vƝrtƯbas darb Ưbas elements, 
kas tiks ietverts zem teritori ƗlƗs sadarb Ưbas sada-
ƺas. 
VisattƗlƗkie reƧioni
KonverƧences m ƝrƷa ietvaros Komisija gatavojas 
izveidot Ưpašu programmu, lai kompens Ɲtu Ưpašos
ierobežojumus visatt ƗlƗkajiem re Ƨioniem, k Ɨ atzƯ-
mƝts LƯguma 299.2. pant Ɨ un kƗ to ir piepras Ưjusi
Eiropas Padome 2002.gada 21-22.j ǌnijƗ SeviljƗ.
TurklƗt jaunajƗs “Eiropas teritori ƗlƗ sadarb Ưbas”
programm Ɨs tiks iek ƺauts pas Ɨkums “Lielais kai-
miƼš”, kas ir paredz Ɲts, lai atvieglotu sadarb Ưbu 
starp kaimi ƼvalstƯm. Saska ƼƗ ar Padomes pras Ư-
bƗm, Komisija ƯsumƗ iepazƯstinƗs ar kopƝjo stratƝ-
Ƨiju visattƗlƗkajiem re Ƨioniem.  
NemitƯgo attƯstƯbas probl Ɲmu risin Ɨšana 
ƧeogrƗfiski nepiem Ɲrotos reƧionos
Piekƺǌšanas probl Ɲmas un att Ɨlums lƯdz lielajiem 
tirgiem ir Ưpaši aktu Ɨlas daudz Ɨs salƗs, dažos kal-
nu rajonos un mazapdz Ưvotos re Ƨionos, it Ưpaši 
Eiropas Savien Ưbas tƗlajos zieme ƺos. 
PiešƷirot resursus konkur ƝtspƝjas un nodarbin ƗtƯ-
bas priorit Ɨtei, jƗƼem vƝrƗ “teritori Ɨlais” krit Ɲrijs, 
tƗdejƗdi atspogu ƺojot reƧionu relat Ưvos trǌkumus k ƗƧeogrƗfiksi nepiem Ɲrotiem re Ƨioniem. Dal ƯbvalstƯm
jƗpƗrliecinƗs, ka šo re Ƨionu ƯpatnƯbas tiks Ƽemtas 
vƝrƗ, kad tiek lemts par resursu sadali re ƧionƗlƗs
programm Ɨs.  
Cenšoties veicin Ɨt vairƗk pasƗkumu šaj Ɨs, dažreiz 
nolaistaj Ɨs teritorij Ɨs un Ƽemot vƝrƗ valsts invest Ɲ-
šanas augst ƗkƗs izmaksas uz vienu cilv Ɲku, nƗ-
kamajƗ periodƗ tiek ierosin Ɨts, ka teritorijas ar pas-
tƗvošuƧeogrƗfisko invalidit Ɨti varƝtu gǌt labumu 
no palielin ƗšanƗs pie maksim Ɨla Kopienas ieguld Ư-
juma.  
LabƗka instrumentu, kuri darbojas lauku 
apvidos, organiz Ɲšana zivsaimniec Ưbas
sektora p Ɨrstruktur Ɲšanai 
FinansiƗlajƗ perspekt ƯvƗ sakaru pilnveidošanai, 
Komisija ierosina vienk Ɨršot un izskaidrot daž Ɨdo
instrumentu noz Ưmi lauku att ƯstƯbas un zivsaimnie-
cƯbas sektora atbalst ƯšanƗ.
PatreizƝjie instrumenti, kas ir saist Ưti ar lauku att Ưs-
tƯbas politiku tiks apvienoti vien Ɨ instrument Ɨ pie 
KopƝjƗs Lauksaimniec Ưbas politikas, kas paredz Ɲ-
ta, lai: x palielin Ɨtu lauksaimniec Ưbas sektora konku-
rƝtspƝju caur p Ɨrstruktur Ɲšanas atbalstu  
(piemƝram, invest Ưcijas lƯdzekƺi jaunajiem  
zemniekiem, inform Ɨcijas un veicin Ɨšanas  
pasƗkumiem);
x uzlabotu vides un lauku st Ɨvokli caur atbalstu 
zemes administr ƝšanƗ, ietverot lauku att ƯstƯbas 
lƯdzfinans Ɲšanas pas Ɨkumus, kas attiecas uz 
Natura 2000 dabas aizsardz Ưbas viet Ɨm
(piemƝram, agro vides, mežkop Ưbas un  
vismazƗk priviliƧƝto teritoriju pas Ɨkumus); 
x uzlabotu dz Ưves kvalit Ɨti lauku apvidos un  
veicinƗtu ekonomisko aktivit Ɨšu dažƗdošanu 
caur pas Ɨkumiem, izvirzot par m ƝrƷi lauksaim-
niecƯbas sektoru un citus lauku sektorus  
(piemƝram, ražošanas kvalit Ɨtes pƗrorientƝša-
nos, pƗrtikas kvalit Ɨti, ciematu atjaunošanu). 
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xxxiiiPatreizƝjƗ Kopienas iniciat Ưva LEADER+, tiks in-
tegrƝta vairƗkumƗ programmu.  
LƯdzƯgi, darbƯbas zivsaimniec Ưbas sektora p Ɨrstruk-
turƝšanai tiks sagrup Ɲtas zem viena instrumenta, 
kurš galveno uzman Ưbu pievƝrsƯs darbƯbƗm, kas 
saistƯtas ar zivsaimniec Ưbas sektora vajadz ƯbƗm, 
lai uzlabotu darba un dz Ưves apst Ɨkƺus teritorij Ɨs, 
kur zivsaimniec Ưbas sektoram, ieskaitot akvakult ǌ-
ru, ir svar Ưga nozƯme.  
SvarƯga šo ierosin Ɨjumu da ƺa ir tƗ, ka finansi Ɨlie
resursi, kas tiek p ƗrdalƯti no koh Ɲzijas politikas uz 
šiem jaunajiem instrumentiem, tiks izv Ɲrsti tƗdƗ
veidƗ, ka tiek sasniegta t Ɨ pati koncentr ƝšanƗs
pakƗpe kƗ patlaban, pal Ưdzot maz Ɨk attƯstƯtajiem
reƧioniem un valst Ưm, kuras ietvertas konver Ƨen-
ces programm Ɨs.  
Ɩrpus šƯm intervenc Ɲm kohƝzijas politika atbalst Ưs
lauku un no zivsaimniec ƯbƗm atkarƯgƗs teritorijas, 
kas atrodas t Ɨlu no tradicion ƗlajƗm aktivit ƗtƝm,
ekonomikas daž Ɨdošanu, saska ƼƗ ar priorit Ɨtes 
tƝmƗm, kas min Ɲtas tabul Ɨ.
SaskaƼošana un papildin Ɨšana  
ar citƗm Kopienas politik Ɨm
KohƝzijas politika nodrošina b ǌtisku papildin Ɨjumu 
citiem Kopienas izdevumiem inov Ɨciju nozar Ɲ
(R&D, uz ƼƝmums, inform Ɨcijas sabiedr Ưba un  
videi draudz Ưgas tehnolo Ƨijas), tƯklus (transporta, 
enerƧijas, komunik Ɨciju) un izgl ƯtƯbƗ un kult ǌrƗ.
BǌtƯbƗ kohƝzijas politika pal Ưdz nodrošin Ɨt, lai visƗ
KopienƗ dalƯbvalstƯs un re Ƨionos tiek izveidotas 
nepieciešam Ɨs fiziskƗs un institucion ƗlƗs kapacit Ɨ-
tes, dodot iesp Ɲju tƗm gǌt labumu no š Ưm politi-
kƗm. PƝdƝjo politiku administr Ɲšana, no vienas 
puses, un koh Ɲzijas politika no otras, var tikt  
nƗkotnƝ uzlabotas caur notiekošu dialogu un in-
formƗcijas apmai Ƽu un lab Ɨku pasƗkumu koordi-
nƗciju.
JautƗjums par papildin Ɨšanu attiecas uz vair ƗkƗm
politikas nozar Ɲm.Ʈpaša uzman Ưba tiks piev Ɲrsta
pasƗkumu integr Ɨcijas nodrošin Ɨšanai vien Ɨdu
iespƝju labƗ starp vƯriešiem un sieviet Ɲm nacion Ɨ-
lƗs un reƧionƗlƗs programm Ɨs.  LƯdzƯgi, kohƝzijas politikas Ưstenošanai j ƗpalƯdz
veicinƗt saskaƼu ar iekš ƝjƗ tirgus noteikumiem, it 
sevišƷi attiecƯbƗ uz sabiedrisko sag Ɨdes likumdo-
šanu.Ɩtra un efekt Ưva jaunƗs likumdošanas pakete 
sabiedriskai sag Ɨdei dalƯbvalstƯs veicinƗs proced ǌ-
ru vienk Ɨršošanu un t ƗdƝƺ arƯ kohƝzijas politikas 
efektivitƗti.
CitƗ lƯmenƯ saskaƼa ar Plaš Ɨs ekonomisk Ɨs
politikas vadl ƯnijƗm un Eiropas nodarbin ƗtƯbas stra-
tƝƧiju palƯdzƝs palielin Ɨt kohƝzijas politikas efekti-
vitƗti.
Galvenais jaut Ɨjums ir par koh Ɲzijas un konkuren-
ces politiku saska Ƽu. ReƧioniem ar IKP uz vienu 
cilvƝku zem 75% vid Ɲji jƗpaliek ar ties ƯbƗm uz 
valsts pal ƯdzƯbas režƯmu, kƗ definƝts saska ƼƗ ar 
LƯguma 87.3(a) pantu. Re Ƨioniem, kurus ietekm Ɲ-
jusi “statistisk Ɨ iedarbƯba”, tie b ǌs pakƺauti valsts 
palƯdzƯbas limitam l ƯdzƯgi tai, kas paredz Ɲta 87.3(a) 
pantƗ perioda s ƗkumƗ. Šie re Ƨioni tiks asimil Ɲti
valsts pal ƯdzƯbas režƯmam, kƗ definƝts 87.3(c) pan-
tƗ, bet temats saist Ưtajiem pal ƯdzƯbas intensit Ɨtes
limitiem, kuru pieš Ʒir 87.3(c) pants, ne v ƝlƗk kƗ
2013.gada beig Ɨs.  
VisattƗlƗkie reƧioni, kƗ definƝts ar LƯguma 299. 
pantu, kurus nesegs jaunais konver Ƨences  
mƝrƷis, arƯ gǌs labumu no Ưpaša ƯslaicƯga valsts 
palƯdzƯbas režƯma, kas noteiks limitus pal ƯdzƯbai, 
kuru sƗkumƗ varƝs salƯdzinƗt ar tƗm, kuras defin Ɲ-
tas ar 87.3(a) pantu, kurai sekos pak Ɨpeniska sa-
mazinƗšanƗs.
CitƗm reƧionƗlƗm programm Ɨm Komisija ierosina 
atsacƯties no patreiz ƝjƗs sistƝmas, sakar Ɨ ar ko tƗ
izstrƗdƗ detalizƝtu tiesƯgo teritoriju sarakstu zem-
reƧionƗlƗ lƯmenƯ (skatƯt zemƗk). Saska ƼotƯbu drƯ-
zƗk varƝs nodrošin Ɨt finansƝjamo priorit Ɨšu lƯmenƯ,
nevis ƧeogrƗfisko teritoriju l ƯmenƯ, kur notiek atbal-
stƯtie pasƗkumi. Tas noz ƯmƝ, ka Ɨrpus konver Ƨen-
ces mƝrƷa, dažƗdas intervences jomas j ƗpƗrliecina 
tƗdƗ veidƗ, kas atbilst valsts pal ƯdzƯbas noteiku-
miem. Taj Ɨ pašƗ laikƗ Komisija gatavojas saglab Ɨt
nozƯmƯgus valsts pal ƯdzƯbas likumus apskat Ɨ,Ƽe-
mot vƝrƗ šƯs prioritƗtes.  
Komisija gatavojas vienk Ɨršot likumus attiec ƯbƗ uz 
citiem valsts pal ƯdzƯbas pas Ɨkumiem, kas nav 
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZII ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxxxivskaidri segti ar eksist Ɲjošiem tƯkliem, vadl ƯnijƗm vai 
nolikumiem. Tas attiecas uz gad Ưjumiem, kas ietver 
ierobežotu valsts pal ƯdzƯbas daudzuma pieš Ʒirša-
nu. Princips b ǌtu viens no pretend Ɲšanas uz t Ɨ
saucamo “noz ƯmƯgo ietekmes p Ɨrbaudi”. Rezult Ɨts 
bǌtu nodrošin Ɨt lielƗku juridisko droš Ưbu un liel Ɨku 
elastƯbu, daudz liel Ɨku, kƗda ir patreiz iesp Ɲjama 
zem de minimis  likuma, gan dal ƯbvalstƯm, gan re-
Ƨioniem, veicinot pašvald Ưbas attƯstƯbas un nodar-
binƗtƯbas jautƗjumus.  
PƗrveidotƗ piegƗdes sistƝma
Veidam, k ƗdƗ politikas tiek Ưstenotas, ir izš Ʒiroša
ietekme uz to efektivit Ɨti. PiegƗdes meh Ɨnisms 
kohƝzijas politikai ir par ƗdƯjis savas sp Ɲjas, lai pie-
gƗdƗtu kvalitƗtes projektus Eiropas interes Ɲs, sa-
glabƗjot augstus administr Ɲšanas standartus un 
valsts izdevumu kontrolei, t ƗpƝc: 
x TƗ pieƺauj, ka intervences tiek pl Ɨnotas stabil Ɨ,
vidƝja termiƼa (daudzgad ƯgƗ) tƯklƗ, kas nepie-
ciešams galveno invest Ưciju realiz Ɲšanai ; 
x Caur t Ɨs integrƝtƗs attƯstƯbas strat ƝƧiju tƗ ap-
vieno vienot Ɨ saskaƼotƗ tƯklƗ, mƝrƷtiecƯgas in-
vestƯcijas tehnik Ɨ, infrastrukt ǌrƗ, inovƗcijƗs un 
cilvƝku resursos, Ƽemot vƝrƗ reƧionu Ưpašos 
apstƗkƺus; 
x TƗ veicina labu vad Ưbu caur cieš Ɨku valsts-
privƗto sadarb Ưbu;
x Kopfinans Ɲšanas pas Ɨkumu rezult ƗtƗ tƗ pie-
slƝdz papildus izdevumus no nacion Ɨliem valsts 
un privƗtiem avotiem; 
x TƗ veicina liel Ɨku precizit Ɨti valsts izdevumos, 
tƗdƝƺ tƗ ir rentabl Ɨka, vienlaic Ưgi tƗ ir savieno-
jama ar vienoto tirgu.  
TomƝr šis zi Ƽojums pasv Ưtro vajadz ƯbuƷerties  
pie noteikt Ɨm sastaptaj Ɨm grǌtƯbƗm, ar kur Ɨm
saskaras patreiz Ɲjo programmu realiz ƝšanƗ. Lai 
gan ir j ƗsaglabƗ kohƝzijas politikas galvenie  
principi —programm Ɲšana, sadarb Ưba, kopfinan-
sƝšana un nov ƝrtƝšana, politikas efektivit Ɨte pa-
plašinƗtajƗ Eiropas Savien ƯbƗ var tikt palielin Ɨta,  ieviešot vair Ɨkas reformas, kas paredz Ɲtas, vis-
pirms, lai veicin Ɨtu stratƝƧiskƗku pieeju program-
mƝšanai, otrk Ɨrt, ieviešot atbild Ưbu decentraliz Ɨciju 
sadarbƯbai uz dal ƯbvalstƯm, reƧioniem un viet Ɲjo
pašvaldƯbu, trešk Ɨrt, nostiprin Ɨt veikumu un prog-
rammu kvalit Ɨti, kas tiek l Ưdzfinans Ɲtas caur nostip-
rinƗtu, caurskat ƗmƗku sadarb Ưbu un skaidr Ɨku  
un stingr Ɨku, pƗrraudzƯbas meh Ɨnismiem, un ce-
turtkƗrt, vienkƗršot administr Ɲšanas sist Ɲmu ievie-
šot lielƗku caurskat ƗmƯbu, diferenc Ɲšanu un pro-
porcionalit Ɨti, nodrošinot drošu finanšu administr Ɲ-
šanu.
Ir jƗatzƯmƝ, ka decentraliz Ɨcijas limiti, kas rodas no 
vienkƗršošanas ar faktu, ka Komisija ir atbild Ưga
budžeta p Ɨrvaldes un sabiedrisk Ɨ viedokƺa priekšƗ
un par drošu finansi Ɨlo administr Ɲšanu un kopfi-
nansƝšanas pas Ɨkumu rezult Ɨtiem. Pieg Ɨdes sis-
tƝmas reforma visos t Ɨs aspektos, k Ɨ tas vƝlƗk
norƗdƯts, tiks uzs Ɨkta pilnƯbƗ respekt Ɲjot LƯgumu, 
un uz jauno finanšu noteikumu pamatprincipiem 
(155. pants)10.
Likumu kopums jaunajai koh Ɲzijas politikai tiks 
stƗdƯtis priekš Ɨ un pieƼemtis taj Ɨ pašƗ laikƗ, lai 
nodrošin Ɨtu lielƗku saska ƼotƯbu un efektivit Ɨti no 
programm Ɲšanas perioda s Ɨkuma 
StratƝƧiskƗka orient ƝšanƗs uz Eiropas 
SavienƯbas priorit ƗtƝm
Komisija ierosina, ka kop Ɲjais strat ƝƧiskais doku-
ments koh Ɲzijas politikai j Ɨapstiprina Komisijai, 
Ƽemot vƝrƗ Parlamenta viedokli, pirms jaun Ɨ prog-
rammƝšanas perioda un pamatojoties uz Komisijas 
ierosinƗjumu, kas defin Ɲ skaidras priorit Ɨtes dalƯb-
valstƯm un reƧioniem.  
ŠƯ stratƝƧiskƗ pieeja vad Ưs politiku t Ɨs realizƗcijƗ
un padar Ưs to politiski saprotam Ɨku. TƗ palƯdzƝs
ciešƗk preciz Ɲt vƝlamo siner Ƨijas lƯmeni, kas j Ɨ-
sasniedz ar Lisabonas un G Ɲteborgas program-
mƗm un palielin Ɨs atbilstƯbu ar Plašaj Ɨm ekono-
miskƗs politikas vadl ƯnijƗm un Eiropas nodarbin Ɨ-
tƯbas strat ƝƧiju.  
Katru gadu Eiropas instit ǌcijas pƗrbaudƯs stratƝ-
Ƨisko priorit Ɨšu progresu un rezult Ɨtus, kas sa-
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xxxvsniegti Komisijas zi ƼojumƗ, apkopojot dal Ưbvalstu 
progresa zi Ƽojumus. 
Lai atbalst Ưtu šo darbu, j ƗpƗrdefinƝ novƝrtƝšanas 
uzdevumi, Ƽemot vƝrƗ, lai tie k ƺǌtu stratƝƧiskƗki un 
vairƗk orientƝti uz rezult Ɨtu.  
VienkƗršošana balst Ưta uz liel Ɨku
funkciju decentraliz Ɨciju 
Jau patreiz ƝjƗ perioda laik Ɨ Komisija ir uzs Ɨ-
kusi vispus Ưgu racionaliz Ɨcijas veidu izskat Ưšanu, 
lai racionaliz Ɲtu kohƝzijas politikas administr Ɲ-
šanu. NƗkamajam periodam Komisija ierosina tur-
pinƗt vienkƗršot sistƝmu tƗs dažos galvenajos as-
pektos.  
Programm Ɲšana 
Programm Ɲšanas sist Ɲma tiks vienk Ɨršota sekojo-
ši: 
•Politiskaj Ɨ lƯmenƯ, balstoties uz  Padomes pie-
Ƽemto strat ƝƧisko dokumentu, katra dal Ưbvalsts 
sagatavos politikas dokumentu par t Ɨs attƯstƯ-
bas strat ƝƧiju, par kuru vienosies ar Komisiju  
un izveidos t Ưklu, lai sagatavotu tematisk Ɨs
un reƧionƗlƗs programmas, bet tam neb ǌs
iepriekšƝjƗ administr Ɲšanas instrumenta loma, 
kura tai bija eksist ƝjošƗ Kopienas atbalsta  
tƯklƗ;
•OperatƯvƗ lƯmenƯ, balstoties uz politikas doku-
mentu, Komisija apstiprin Ɨs nacion ƗlƗs un re-
ƧioanƗlƗs programmas katrai dal Ưbvalstij. Prog-
rammas tiks defin Ɲtas vien Ưgi apkopot Ɨ vai 
augstƗ prioritƗtes lƯmenƯ, izceƺot vissvar ƯgƗkos 
pasƗkumus. Papildus noda ƺa, kas tagad tikusi 
atspoguƺota tƗ saucamaj Ɨ “papildus program-
mƗ” tiks saglab Ɨta tƗpat kƗ administr Ɲšana, re-
alizƝjot kontroli.  
SadarbƯba un saska ƼotƯba starp Fondiem tiks ga-
rantƝta gan politiskaj Ɨ, gan operat ƯvajƗ lƯmenƯ.
Fondu skaits tiks ierobežots l Ưdz trijiem (ERDF, 
ESF un Koh Ɲzijas fonds) sal ƯdzinƗjumƗ ar patrei-
zƝjiem sešiem (skat Ưt tabulu š Ưs nodaƺas beigƗs).  PretƝji patreiz ƝjƗm daudzaj Ɨm Fondu program-
mƗm, nƗkotnes ERDF un ESF interven þu mƝrƷis
bǌs sadarboties tikai ar vienu fondu katr Ɨ prog-
rammƗ. ŠajƗ sakarƗ katra fonda darb Ưba tiks pada-
rƯta saska ƼotƗka, atƺaujot ERDF un ESF finans Ɲt, 
respektƯvi, atlikuš Ɨs aktivitƗtes attiecas uz cilv Ɲku
un fizisko kapit Ɨlu. Šo pas Ɨkumu finans Ɲšana bǌs
ierobežota un tieši saist Ưta ar katra fonda galvenaj Ɨ
intervenþu jomƗm. Tas at ƺaus gan vienk Ɨršošanu, 
gan programm Ɲšanas palielin Ɨtu efektivit Ɨti.
KohƝzijas fonds un ERDF sekos vienotai prog-
rammƝšanas sist Ɲmai, kur transporta un apk ƗrtƝ-
jƗs vides infrastrukt ǌras ir saist Ưtas. Lielos projek-
tus Komisija apstiprin Ɨs atseviš Ʒi, bet tos realiz Ɲs
attiecƯgƗs programmas.  
FinansiƗlƗ administr Ɲšana, lƯdzfinans Ɲšana 
MaksƗjumi veikšana uzskat Ɨma par augsta l ƯmeƼa
prioritƗti, turpinoties ne ilg Ɨk kƗ patreiz, zem ƗkƗ
“lƯdzekƺu” lƯmenƯ. Tiks saglab Ɨta maksƗjumu sist Ɲ-
ma (pirmie so ƺi un atmaks Ɨšana), k Ɨ arƯ bǌtisks
automƗtiskƗs atdošanas princips (“N+2” notei-
kums). 
NacionƗlie likumi liel Ɨ mƝrƗ noteiks izdevumu at-
bildƯbu kritƝrijus, izƼemot ierobežotu skaitu jomu, 
tƗdas kƗ PVN, tehnisk Ɨ konsultƗcija un bezprocen-
tu intereses11, uz kurƗm turpin Ɨtu attiekties Kopie-
nas likumi. 
FinansiƗlƗ kontrole 
Proporcionalit Ɨtes princips attieksies uz kontroles 
sistƝmu operativit Ɨti, interven þu lƯmeni Komisij Ɨ,
atkarƯbƗ no Kopienas l ƯmeƼa lƯdzfinans ƝšanƗ un 
nacionƗlo un re ƧionƗlo kontroles sist Ɲmu atbilst Ư-
bas. Noteikt Ɨ stadijƗ dalƯbvalstij b ǌs iespƝja izman-
tot savu nacion Ɨlo kontroles sist Ɲmu, kas paredz Ɲ-
ta programm Ɨm, un Komisija princip Ɨ varƝs paƺau-
ties uz neatkar Ưgas nacion ƗlƗs kontroles instit ǌci-
jas garantijas pazi Ƽojumu. Komisija turpin ƗsƯste-
not konta oper Ɨciju slƝgšƗnu un finansi Ɨlos korek-
ciju meh Ɨnismus, kuri dod tai iesp Ɲju uzƼemties
atbildƯbu par valsts budžeta izpildi.  
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZII ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxxxviProporcionalit Ɨtes principa, turpm ƗkƗs finansi ƗlƗs
administr Ɲšanas vienk Ɨršošanai un kontrolei j Ɨiet
rokurokƗ ar strikt ƗkƗm sankcij Ɨm un maks Ɨjuma 
termiƼa piedzi Ƽu, noteikumu p ƗrkƗpšanas vai 
krƗpšanas gad ƯjumƗ.
Papildin ƗtƯbas princips 
PapildinƗtƯba— ideja, ka ES resursus vajadz Ɲtu
pievienot, nevis ar tiem aizvietot nacion Ɨlos
resursus, paliks k Ɨ kohƝzijas politikas galvenais 
princips. Tom Ɲr, saska ƼƗ ar proporcionalit Ɨtes 
principu, Komisija p ƗrbaudƯs tƗs pieteikumu  
tikai “konver Ƨences” m ƝrƷƯ. DalƯbvalstis b ǌs atbil-
dƯgas, lai p ƗrliecinƗtos, ka papildin ƗtƯbas princips 
attiecas uz “Re ƧionƗlo konkur ƝtspƝju un nodarbi-
nƗtƯbu” un “Eiropas teritori ƗlƗs sadarb Ưbas” prog-
rammƗm.
Partnerattiec Ưbas un sadarb Ưba
Partnerattiec Ưbas tiks uzlabotas nostiprinot papildi-
nƗtƯbu un sadarb Ưbu starp dal ƯbvalstƯm, reƧioniem 
un vietƝjƗm pašvald ƯbƗm, gan programm Ɲšanas, 
gan Ưstenošanas l ƯmenƯ. ŠajƗ sakarƗ saskaƼƗ ar 
tƗs institucion Ɨlajiem pas Ɨkumiem, katrai dal Ưbval-
stij jƗmeklƝ iespƝja organiz Ɲt sadarb Ưbu starp da-
žƗdiem vald Ưbas lƯmeƼiem caur tr ƯspusƝjiem lƯgu-
miem.
Lai veicin Ɨtu labƗku pƗrvaldƯbu, sociƗliem partne-
riem un p ƗrstƗvjiem no pilsonisk Ɨs sabiedr Ưbas 
jƗiesaistƗs arvien vair Ɨk caur attiec Ưgiem meh Ɨ-
nismiem pl ƗnošanƗ,Ưstenošan Ɨ un interven þu
plƗnveida kontrol Ɲ.
Lai palielin Ɨtu sviras iedarb Ưbu, nepieciešams lie-
lƗks uzsvars uz modernaj Ɨm finans Ɲšanas for-
mƗm. Viens reformas virziens b ǌtu nostiprin Ɨt
partnerattiec Ưbas ar Eiropas Invest Ưciju banku un 
Eiropas Invest Ưciju fondu, izveidojot stingr Ɨku saik-
ni ar kopfinans Ɲšanas koeficientiem un ekonomis-
ko programmu un projektu dz ƯvotspƝju.  
ŠƯs ierosin ƗtƗs izmaiƼas atnes Ưs lielƗku caurska-
tƗmƯbu politikas oper ƗcijƗm, atvieglojot iedz ƯvotƗju 
un uzƼƝmumu pieeju t Ɨm, tƗdƝjƗdi palielinot pro-
jektu skaitu, kas tiek izvirz Ưti un pal Ưdzot veikt ie-guldƯjumu liel ƗkƗ lietderƯbƗ caur palielin Ɨto konku-
renci uz atbalsta sa Ƽemšanu.  
LielƗka koncentr Ɨcija  
GalvenƗ resursu koncentr Ɨcija paliks maz Ɨk pƗrti-
kušajƗm dalƯbvalstƯm un reƧioniem, ar uzsvaru uz 
jaunajƗm dalƯbvalstƯm. Individu Ɨlo attƯstƯbas prog-
rammu l ƯmenƯ koncentr Ɨciju sasniegs, galveno 
uzmanƯbu pievƝršot Lisabonas un G Ɲteborgas pri-
oritƗtƝm, kƗ arƯ “konver Ƨences” re Ƨionos uz insti-
tucionƗlƗs kapacit Ɨtes veidošanu.  
AttiecƯbƗ uz reƧionƗlƗs konkur ƝtspƝjas program-
mƗm, patreiz Ɲjais uzsvars (M ƝrƷis 2), kas tiek likts 
uz piemƝrojamo teritoriju zon Ɲšanu kom ǌnu, muni-
cipalitƗšu un administrat Ưvo rajonu l ƯmenƯ , nozƯmƝ,
ka koncentr Ɨcija ir saprasta gandr Ưz tikai mikro Ƨe-
ogrƗfiskƗ nozƯmƝ. KamƝrƧeogrƗfiskai resursu 
koncentr Ɨcijai visƺaunƗk ietekm Ɲtos nost ǌros vai 
teritorijƗs jƗpaliek kƗ bǌtiskai centienu da ƺai nƗkot-
nƝ, ir arƯ jƗatzƯst, ka šƗdas teritorijas ir cieši saist Ư-
tas ar re Ƨiona veiksmi kopum Ɨ.
KƗ daudzi re Ƨioni ir atzinuši, tam nepieciešama 
sasaistƯtas stratƝƧijas attƯstƯba visam re Ƨionam, lai 
realizƝtu tƗ vƗjƗko daƺu vajadz Ưbas. TƗdƝƺ nƗkotnƝ
tiek ierosin Ɨts atteikties no patreiz ƝjƗs mikrozon Ɲ-
šanas sist Ɲmas, pie ƺaujot attiec Ưgu lƯdzsvarot Ưbu
starp ƧeogrƗfiskƗm un cit Ɨm koncentr ƝšanƗs for-
mƗm, kas noteiktas veidojot re ƧionƗlƗs konkur Ɲt-
spƝjas programmas un partnerattiec Ưbas ar Komi-
siju.  Tam nevajadz Ɲtu nozƯmƝt sasnieguma l ƯmeƼa ma-
zinƗšanos, sadalot ES finansi Ɨlos resursus. Zem 
“reƧionƗlƗs konkur ƝtspƝjas” lƯnijas koncentr ƝšanƗs
noritƝs divos lƯmeƼos:  
x Tematisk Ɨ koncentr ƝšanƗs bǌs lielƗkaƗrpus
“konverƧences” re Ƨioniem, taj Ɨ nozƯmƝ, ka 
programm Ɨs maksim Ɨli tiks iek ƺautas trƯs tƝmas 
(skatƯt tabulu).
x Otrais koncentr ƝšanƗs lƯmenis tiks nodrošin Ɨts 
caur likumiem par minim Ɨlo finansi Ɨlo prog-
rammu un priorit Ɨšu apjomu.  
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xxxviiPartnerattiec Ưbu kontekst Ɨ reƧioni pirm Ɨm kƗrtƗm
bǌs atbildƯgi par koncentr Ɲšanos finansi Ɨlajiem 
resursiem t ƝmƗm, kas nepieciešamas, lai risin Ɨtu
ekonomisk Ɨs, sociƗlƗs un teritori ƗlƗs atšƷirƯbas 
reƧionƗlƗ lƯmenƯ. Komisija p ƗrbaudƯs un apstipri-
nƗs saska ƼotƯbu tajƗ mirklƯ, kad tiks lemts par 
programm Ɨm.
Visbeidzot, caur neizmantoto l Ưdzekƺu atdošanu 
(“N+2 likums”), re ƧionƗlajai un koh Ɲzijas politikai 
nepieredz Ɲta discipl Ưna, bǌs spƝcƯgs stimuls, lai 
efektƯvi un Ɨtri realizƝtu programmas. 
LielƗks uzsvars uz izpildi un kvalit Ɨti
EfektivitƗte pieprasa liel Ɨku uzman Ưbu uz iedarb Ưbu
un izpildi, un uz lab Ɨku sasniegto rezult Ɨtu formu-
lƝjumu sasniedzamo rezult Ɨtu ziƼƗ. Kopum Ɨ kohƝ-
zijas politikas efektivit Ɨte tiks uzlabota, izveidojot 
ikgadƝju dialogu (skat Ưt iepriekš) ar Eiropas instit ǌ-
cijƗm diskusij Ɨm, balstoties uz Komisijas gadsk Ɨr-
tƝjiem ziƼojumiem, kuriem pievienotas Komisijas 
rekomend Ɨcijas — nacionƗlo un re ƧionƗlo prog-
rammu pan Ɨkumi un rezult Ɨti, lai palielin Ɨtu caur-
skatƗmƯbu un atbild Ưgumu pret instit ǌcijƗm un pil-
soƼiem.
NovƝrtƝšana pirms, p Ɲc un programmu laik Ɨ jopro-
jƗm bǌs bǌtiska, izpaužoties kop Ɲjos centienos, lai 
saglabƗtu kvalitƗti. ReƧionƗlo priekšroc Ưbu un tr ǌ-
kumu nov ƝrtƝšana katras programmas s ƗkumƗ, tai 
skaitƗ nepieciešam Ưba pƝc papildus centieniem, lai 
katrai dal Ưbvalstij un re Ƨionam paredz Ɲtu izmaiƼas,
kas varƝtu notikt no tirgus atv Ɲršanas un globali-
zƗcijas. Turkl Ɨt tiek ieteikts, ka tirdzniec Ưbas ie-
tekmes nov ƝrtƝjumiem n ƗkotnƝ jƗietver sistem Ɨ-
tisks teritori Ɨlais lielums ES.  
TurklƗt Komisija ierosina sagatavot Kopienas  
izpildes rezerves fondu, kura galvenais m ƝrƷis  
bǌtu apbalvot dal Ưbvalstis un re Ƨionus, kuri par Ɨda 
nozƯmƯgus sasniegumus ce ƺƗ uz vienotiem m Ɲr-
Ʒiem. Rezervju pieš Ʒiršana tiktu uzlabota un  
vienkƗršota, Ƽemot vƝrƗ pieredzi ar izpildes  
rezerves fondu patreiz Ɲjam programm Ɲšanas peri-
odam.  ŠajƗ kontekst Ɨ jƗizveido liel Ɨka papildin ƗtƯba un 
partnerattiec Ưbas starp struktur Ɨlajiem fondiem EIB 
un EIF.  
Visbeidzot Komisija ierosina, ka dal Ưbvalstis izvei-
do to nacion ƗlajƗ asignƝjumƗ nelielu rezervi, kas 
dod tƗm iespƝju Ɨtri atbildƝt uz negaid Ưtiem sekto-
rƗliem vai lok Ɨliem šokiem, kas rodas no ražoša-
nas pƗrstrukturƝšanas vai tirdzniec Ưbas lƯgumu 
iedarbƯbas. Šo rezervi var Ɲtu izmanot, lai nodroši-
nƗtu speciƗlu atbalsta apm ƗcƯbu visvair Ɨk ietekm Ɲ-
tiem str Ɨdniekiem un ekonomikas daž Ɨdošanai 
iesaistƯtajƗs teritorij Ɨs, kƗ nacionƗlo un re ƧionƗlo
programmu papildin Ɨjumu, kur Ɨm jƗrada galvenais 
instruments, paredzot ekonomisk Ɨs izmaiƼas. Re-
zerves mobiliz Ɨcija tiks apspriesta un saska Ƽota ar 
Komisiju.  Šeit ir svar Ưgi atcerƝties, ka jaun Ɨ finansiƗlƗ per-
spektƯva ierosina Ưpaša instrumenta (Att ƯstƯbas pie-
lƗgošanas fonda) izveidi, lai papildin Ɨtu attƯstƯbu 
un kohƝzijas mƝrƷus, Ƽemot vƝrƗ Eiropas Savien Ư-
bas mƝrƷus, un rea ƧƝtu uz krƯzes situƗcijƗm, kas 
rodas starptautisk Ɨs ekonomikas un tirdzniec Ưbas
attƯstƯbas rezult ƗtƗ. Komisija ierosina papildin Ɨt
šos instrumentus, izmantojot ieguld Ưtos, bet neiz-
mantotos l Ưdzekƺus no ERDF un ESF l Ưdz pat EUR 
1 biljonam gad Ɨ maksim Ɨli.
Finanšu resursi 
Finanšu resursiem, kas ir paredz Ɲti kohƝzijas poli-
tikai, jƗatspoguƺo paplašin ƗtƗs Eiropas Savien Ưbas
ambƯcijas, veicin Ɨt izaugsmi un darba vietu izveidi 
tƗs vismaz Ɨk privili ƧƝtajƗs teritorij Ɨs. 2007-
2013.gada periodam Komisija ir ierosin Ɨjusi finan-
siƗlajƗs perspekt ƯvƗs piešƷirt summu, kas ir l Ưdz-
vƝrtƯga 0.41% no GNI no ES-27 (kas piel ƯdzinƗta
0.46% pirms p ƗrskaitƯšanas ierosin Ɨtajiem atseviš-
Ʒiem lauku un zivsaimniec Ưbas instrumentiem), lai 
atbalstƯtu pƗrveidotƗs kohƝzijas politikas tr Ưs priori-
tƗtes. ŠƯ procentu ƗlƗ attiecƯba atbilst EUR 336.3 
biljoniem period Ɨ (vai EUR 344.9 biljoniem, Ƽemot
vƝrƗ administrat Ưvos izdevumus un Kop Ɲjo fondu). 
IzƼemot Kop Ɲjo fondu, šie resursi, t Ɨpat kƗ patla-
ban izdevumu tirg ǌ, paliek pak ƺauti likumiem attie-
cƯbƗ uz to atdošanu (N+2). 
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZII ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxxxviiiIndikatƯvƗ šƯ daudzuma p ƗrdalƯšana starp trim  
pƗrveidotƗs kohƝzijas politikas priorit ƗtƝm bǌs
sekojoša: 
1) Aptuveni 78% “konver Ƨences” priorit Ɨtei (ma-
zƗk attƯstƯtajiem re Ƨioniem, koh Ɲzijas fondam, 
un “statistisk Ɨs iedarb Ưbas” reƧioniem), ar uz-
svaru pal ƯdzƝt divpadsmit jaunaj Ɨm dalƯbval-
stƯm. Absorbcijas limits (“apsegšana”) finan-
siƗlajiem pƗrskaitƯjumiem jebkurai min Ɲtajai da-
lƯbvalstij saska ƼƗ ar kohƝzijas politiku tiks uztu-
rƝts patreiz Ɲjos 4% l ƯmenƯ no nacion ƗlƗ IKP, 
Ƽemot vƝrƗ daudzumus, kas tiek ietverti lauku 
attƯstƯbas un zivsaimniec Ưbas instrumentos.  
RelatƯvais Koh Ɲzijas fonda noz ƯmƯgums tiks pa-
lielinƗts, jo tas izsniegs trešda ƺu no finan-
siƗlajiem lƯdzekƺiem jaunaj Ɨm iesaist ƯtajƗm da-
lƯbvalstƯm. Tas tiek dar Ưts, lai nostiprin Ɨtu cen-
tienus, kas s ƗkƗs 2004-2006.gad Ɨ,Ƽemot vƝrƗ
šo valstu noz ƯmƯgƗs vajadz Ưbas transporta un 
vides infrastrukt ǌras izteiksm Ɲ. SadalƝ starp 
valstƯmƼems vƝrƗ katras dal Ưbvalsts vajadz Ưbas
un tiks izveidoti, k Ɨ tas ir patlaban, augš Ɲjie un 
apakšƝjie limiti. (finanšu “š ƷƝres”). 
ReƧioni, uz kuriem attiecas t Ɨ saucam Ɨ
statistisk Ɨ iedarbƯba, iegǌs no Ưpaša samazin Ɨ-
šanas asign Ɲjuma, Ƽemot vƝrƗ Konver Ƨences 
mƝrƷi, lai atvieglotu to “pak Ɨpenisku  samazin Ɨšanu”. 
2) Aptuveni 18% “re ƧionƗlajai konkur ƝtspƝjai un 
nodarbin ƗtƯbas” priorit Ɨtei. Ɩrpus pak Ɨpeniskas 
ieviešanas re Ƨioniem, sadale starp finans ƝtƗm
reƧionƗlƗm finans ƝtƗm nacion ƗlƗm program-
mƗm, finans Ɲjumam n Ɨkot no ESF, š Ư proporci-
ja bǌs 50-50. 
ReƧionƗlƗs politikas “ieviešanas” re Ƨioni sekos 
tƗdam pašam finans Ɲšanas principam no atse-
višƷa avota (ERDF). Intervences šajos re Ƨions 
noritƝs nacion Ɨlo programmu kontekst Ɨ, kuras 
finansƝ ESF, ar atbilstošu ESF resursu asign Ɲ-
šanu, lai p ƗrliecinƗtos, ka piln ƯbƗ tiek respekt Ɲts 
pakƗpeniskƗs ieviešanas profils, apvienojot 
ERDF un ESF. Katra fonda ieguld Ưjums attiec Ư-
gajos reƧionos sekos vid Ɲji tƗdƗ pašƗ proporci-
jƗ kƗ pareizƝjƗs multifondu programm Ɨ, vidƝji,
tƗdƗ pašƗ proporcij Ɨ kƗ patreizƝjƗs multifondu 
programm Ɨs.  
3) Aptuveni 4% “teritori ƗlƗs sadarb Ưbas” priorit Ɨtei.
Lai sadal Ưtu finansi Ɨlos resursus dal Ưbvalstu star-
pƗ, Komisija izmanto metodi, kas balst Ɨs uz objek-
tƯviem krit Ɲrijiem, kas tika izmantoti Berl Ưnes Pa-
domes laik Ɨ (1999) “konver Ƨences” priorit Ɨtei, Ƽe-
mot vƝrƗ vajadzƯbu pƝc taisnƯguma, attiec ƯbƗ uz 
reƧioniem, kurus ietekm Ɲjusi paplašin Ɨšanas sta-
010000200003000040000500006000070000
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 20130,000,040,080,120,160,200,240,280,320,360,400,440,480,52Izdevumi lauku att ƯstƯbai (kreis Ɨ ass)
Izdevumi ES (kreis Ɨ ass) 
Izdevumi N12 (kreis Ɨ ass)
EUR miljonos (pie 2004.gada cen Ɨm)I Izdevumi koh Ɲzijas politikai, 2000-2013
InformƗcijas avots: DG REGIOIzdevumi ES15 % no GNI ES27 (lab Ɨ ass)
Izdevumi N12 % no GNI ES27 (lab Ɨ ass)% no ES27 GNI
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xxxixtistiskƗ iedarbƯba.
Resursus m ƝrƷim “reƧionƗlƗ konkurƝtspƝja un no-
darbinƗtƯba” dalƯbvalstƯm iedalƯs Komisija, pamato-
joties uz Kopienas ekonomiskajiem, soci Ɨlajiem un 
teritoriƗlajiem krit Ɲrijiem.  
Visbeidzot, iedz ƯvotƗju skaits, kas dz Ưvo nozƯmƯgos 
reƧionos un relat Ưvos soci Ɨli-ekonomisko apst Ɨk-
ƺos, norƗdƯs uz resursu sadali zem “Eiropas terito-
riƗlƗs sadarb Ưbas” mƝrƷa. 
* * * * * 
Komisija organiz Ɲ Forumu 2004.gada 10-11 maij Ɨ,
pirms tiek st ƗdƯti priekšƗ Komisijas jaunie likumdo-
šanas ierosin Ɨjumi. Šis Forums pulc Ɲs kopƗ visus 
tos, kuri ir saist Ưti ar koh Ɲzijas politiku, lai p Ɨr-
spriestu ierosin Ɨjumus, kuri ietverti šaj Ɨ ziƼojumƗ.
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZII ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxlPrioritƗšu tƝmas
 “Konver Ƨences” priorit Ɨte “Re ƧionƗlƗ konkurƝtspƝjas un  
nodarbin ƗtƯbas” priorit Ɨte
ReƧionƗlƗs konkur ƝtspƝjas virkne 
1. InovƗcija un ekonomika, kas balst Ưta uz zin ƗšanƗm
x Produkt Ưva invest Ưcija;
x Endogena potenci Ɨla attƯstƯba.  
Tai skaitƗ:
x Pakalpojumi uz ƼƝmumiem
x InovƗciju veicin Ɨšana un R&D (P ƝtniecƯ-
ba un att ƯstƯba) x InovƗciju un R&D (P ƝtniecƯba un att ƯstƯbas 
sekmƝšana, tai skait Ɨ, nostiprinot MVU 
saikni ar zin Ɨšanu pamatojumu, atbalstot 
tƯklus un grupas, vai , uzlabojot MVU pieeju 
uzlabotƗm tehnolo ƧijƗm un inov Ɨcijas biz-
nesa pakalpojumiem.  
x UzƼƝmƝjdarbƯbas veicin Ɨšana x UzƼƝmƝjdarbƯbas veicin Ɨšana, tai skait Ɨ,
jaunu uz ƼƝmumu izveides atbalst Ưšana no 
universitƗtes un eksist Ɲjošo uz ƼƝmumu 
puses, vai jaunu finansi Ɨlo instrumentu un 
kultivƝšanas iek Ɨrtu izveide.
x TiešƗ palƯdzƯba invest Ɲšanai
x VietƝjƗs infrastrukt ǌras
x Inform Ɨcijas sabiedr Ưba
x Tǌrisma un kult ǌras ieguld Ưjums
2. Pamata ekonomisko interešu pieejam Ưba un pakalpojumi 
x Transports, telekomunik Ɨcijas un ener Ƨijas 
tƯkls, ietverot trans-Eiropas t Ưklus; x Sekund Ɨrie tƯkli, tai skaitƗ, ceƺu savienojumi 
ar TEN-transportu, k Ɨ arƯ reƧionƗlo vilcienu 
dzelzceƺa mezglus, lidostas un ostas vai 
multimod ƗlƗs platformas, re ƧionƗlie un lo-
kƗlie iekšzemes ǌdensceƺi, dzelzce ƺa pos-
mi, kas nodrošina radi Ɨlo savienojumu ar 
galvenajƗm dzelzce ƺa lƯnijƗm. 
x Sekund Ɨrie tƯkli; x Inform Ɨcijas sabiedr Ưba,tai skaitƗ objektƯva
pieejas iesp Ɲja un platjoslas ICT t Ưklu iz-
mantošana un pakalpojumi; MVU pieejas 
veicinƗšana ICTs. 
x SociƗlƗs infrastrukt ǌras
3. ApkƗrtƝjƗ vide un riska nov Ɲršana ERDF
x PalƯdzƯba dalƯbvalstƯm sasniegt piln Ưgu pielƗ-
gošanos ES likumu kopumam x Invest Ɲšana infrastrukt ǌrƗs, ka saist Ưtas ar, 
Natura 2000, veicinot past ƗvƯgu ekonomis-
ku attƯstƯbu  
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU xlix Eko-industriju att ƯstƯbas veicin Ɨšana x TƯrƗku tehnolo Ƨiju integr Ɨcijas veicin Ɨšana
un pies ƗrƼošanas nov Ɲršanas pas Ɨkumi
MVU
x Pamesto r ǌpniecƯbas vietu atjaunošana x Pamesto r ǌpniecƯbas vietu atjaunošana 
x PasƗkumu atbalst Ưšana, lai nov Ɲrstu dabas 
un tehnolo Ƨijas risku x PasƗkumu atbalst Ưšana, lai nov Ɲrstu dabas 
un tehnolo Ƨijas risku 
x TƯrƗku transporta metožu izmantošanas 
sekmƝšana  x PilsƝtas ilgsp ƝjƯga sabiedrisk Ɨ transporta 
pastƗvƝšanas veicin Ɨšana 
x EnerƧijas efektivit Ɨte
x Atjaunojam Ɨs enerƧijas attƯstƯba un izmanto-
šanax Atjaunojam Ɨs enerƧijas attƯstƯba un izman-
tošana
4. Institucion ƗlƗs jaudas nostiprin Ɨšana naci-
onƗlajƗ un reƧionƗlajƗ administr ƝšanƗ, lai pƗr-
zinƗtu struktur Ɨlos fondus un Koh Ɲzijas fondu
  “Re ƧionƗlƗ konkurƝtspƝjas un  
nodarbin ƗtƯbas” priorit Ɨte
ReƧionƗlƗs konkur ƝtspƝjas virkne 
1. IzglƯtƯbas, nodarbin ƗtƯbas un soci ƗlƗ
atbalsta sist Ɲmas1. StrƗdnieku piem ƝrošanƗs spƝja
x Darba tirgus instit ǌciju nostiprin Ɨšana x IzglƯtƯbas mǌža ilgum Ɨ mƗcƯbu stratƝƧiju
uzlabošana, Ưpaši ar valsts instit ǌciju un so-
ciƗlo partneru pal ƯdzƯbu  
x IzglƯtƯbas un apm ƗcƯbas sistƝmu attƯstƯba  x IekšƝjƗ apmƗcƯba uzƼƝmumƗ, strƗdnieku 
piemƝrošanƗs spƝjas palielin ƗšanaiESF
x SociƗlo un apr ǌpes pakalpojumu sist Ɲmas 
attƯstƯba 
2. CilvƝku kapit Ɨls un darba pied ƗvƗjumi 2a. Darba pied ƗvƗjumu un 2b. Cilv Ɲku 
trǌkums 
x SƗkotnƝjie un ilgstošie apm ƗcƯbas pasƗkumi x AktƯvu novecošanas strat ƝƧiju nostiprin Ɨ-
šana un agras aiziešanas no darba tirgus 
novƝršana  
x AktƯva darba tirgus pas Ɨkumi, lai visiem no-
drošinƗtu pieeju darba tirgum x PasƗkumi, lai veicin Ɨtu sieviešu nodarbin Ɨ-
tƯbu
x SociƗlo iekƺaušanos atbalstošie pas Ɨkumi x PasƗkumi, lai palielin Ɨtu nodarbin ƗtƯbas 
potenciƗlu, vienƗdu pieejas iesp Ɲju un so-
ciƗlo iekƺaušanos inval Ưdu, emigrantu un et-
nisko minorit Ɨšu grupƗm
3. Sabiedrisk Ɨs administr Ɨcijas piel Ɨgošana 
izmaiƼƗm caur administrat Ưvo un kapacit Ɨtes
veidošanu  
SecinƗjumi: priekšlikums p Ɨrveidotai koh Ɲzijas politikai 
TREŠAIS ZII ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJUxliiInstrumenti un m ƝrƷi
2000. - 2006. gads 2007. - 2013. gads 
MƝrƷi Finans Ɲšanas  
instrumentiMƝrƷi Finans Ɲšanas  
instrumenti
KohƝzijas fonds KohƝzijas fonds 
MƝrƷis 1 ERDF
ESF
EAGGF-vadošais FIFGKonverƧence un konkur Ɲt-
spƝjaKohƝzijas fonds 
ERDF
ESF
MƝrƷis 2 ERDFESF
MƝrƷis 3 ESFReƧionƗlƗ konkurƝtspƝja un 
nodarbin ƗtƯba 
• reƧionƗlajƗ lƯmenƯ
• nacion ƗlajƗ lƯmenƯ:
Eiropas nodarbin ƗtƯbas
stratƝƧija ERDFESF
INTERREG ERDF
URBAN ERDF
EQUAL ESF
LEADER + EAGGF-vadošais Eiropas teritori ƗlƗ
sadarbƯba ERDF
Lauku apvidu att ƯstƯba un 
zivsaimniec Ưbas sektora 
pƗrstruktur Ɲšana Ɨrpus 
MƝrƷis 1 EAGGF-garantija FIFG
MƝrƷi 9 6 l Ưdzekƺi M ƝrƷi 3 3 l Ưdzekƺi
1  Eiropas Komisija, izveidota uz kop Ɲjas politikas: paplašin ƗtƗs Eiropas Savien Ưbas politikas probl Ɲmas un budžeta l Ưdzekƺi, 2007-
2013 COM(2004)101 
2  COM(2003) 34 beigu 30.1.2003, p.4. 
3  Strikti defin Ɲts NUTS II l ƯmenƯ.
4  MƝrƯts pirkspƝjas analo ƧijƗs un aprƝƷinƗts pamatojoties uz Kopienas datiem par p ƝdƝjiem trim gadiem, kas bija pieejami l Ɲmuma
pieƼemšanas br ƯdƯ.
5  Katram no šiem fondiem to r ƯcƯbƗ bǌs resursi, lai finans Ɲtu tehnisko pal ƯdzƯbu.
6  MƝrƯts pirkspƝjas analo ƧijƗs un aprƝƷinƗts pamatojoties uz Kopienas datiem par p ƝdƝjiem trim gadiem, kas bija pieejami l Ɲmuma
pieƼemšanas br ƯdƯ.
7  Defin Ɲts NUTS I vai NUTS II atkar ƯbƗ no katras dal Ưbvalsts institucion ƗlƗs sistƝmas
8  COM(2003)34 beigu 30.1. 2003, p.27. 
9  Vien Ưgi jǌras robežas, kuras ierosina dal Ưbvalstis, b ǌs tiesƯgas.
10  Eiropas Padomes Regula (EC, Euratom), 1605/2002, 2002.gada 25.j ǌnijs.
11  Procenti, kurus maks Ɨ vadƯbas instit ǌcijas vai beigu sa ƼƝmƝjs.
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 11. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja,
nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba
– situƗcija un tendences 
Satura r ƗdƯtƗjs
Ekonomisk Ɨ un sociƗlƗ kohƝzija..................................................................................................... 2
TeritoriƗlƗ kohƝzija........................................................................................................................ 27
Faktori, kas nosaka izaugsmi, nodarbin ƗtƯbu un konkur ƝtspƝju ................................................... 36
1. daƺas statistikas pielikums ....................................................................................................... .6 5  
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU2Ekonomisk Ɨ un soci ƗlƗ kohƝzija
Ievads 
IepriekšƝjƗ desmitgad Ɲ un it Ưpaši kopš 90-to ga-
du vidus ir mazin ƗjušƗs ienƗkumu un nodarbin Ɨ-
tƯbas lƯmeƼa atšƷirƯbas Eiropas Savien ƯbƗ. TƗ tas 
ir gan valstu, gan re Ƨionu lƯmenƯ. TajƗ pašƗ laikƗ
produktivit Ɨte trǌcƯgƗkajos ES re Ƨionos sal ƯdzinƗ-
jumƗ ar pƗrƝjiem ir augusi, liecinot par izaugsmi 
šo reƧionu konkur ƝtspƝjƗ. TomƝr joprojƗm ir lielas 
atšƷirƯbas salƯdzinošajos p ƗrticƯbas un ekonomis-
kajos rƗdƯtƗjos. Tas nor Ɨda, ka par sp Ưti uzlabo-
jumiem, kas pan Ɨkti, pateicoties Struktur Ɨlo fondu 
atbalstam, past Ɨv ilgstoši struktur Ɨlie trǌkumi. 
IenƗkumu un nodarbin ƗtƯbas atšƷirƯbas turpin Ɨs
augt vƝl vairƗk gan valstu, gan re ƧionƗlƗ lƯmenƯ,
kad 2004. gada maij Ɨ ES pievienosies jaun Ɨs da-
lƯbvalstis. Kopš 1990-to gadu vidus p Ɲc sƗkotnƝ-
jiem pƗrejas gadu nemieriem gandr Ưz visas š Ưs
valstis ir pieredz Ɲjušas iev Ɲrojami strauj Ɨku iz-
augsmi nek Ɨ 15 ES dal Ưbvalstis, bet t Ɨm ir stipri 
zemƗks IKP uz vienu cilv Ɲku un vairum Ɨ gadƯju-
mu arƯ nodarbin ƗtƯbas lƯmenis nek Ɨ vidƝjais rƗdƯ-
tƗjs 15 ES dal ƯbvalstƯs. 
Ja šƯs valstis v Ɲlas sasniegt t Ɨdu ienƗkumu lƯme-
ni, kas ir tuvs vid Ɲjam ES l Ưmenim, b ǌs nepiecie-
šama ilgstoša izaugsme, kas iev Ɲrojami p Ɨr-
sniedz to, k Ɨda ir pašreiz ƝjƗ Eiropas Savien ƯbƗ.
Lai sasniegtu augstu IKP pieaugumu un nodarbi-
nƗtƯbas lƯmeni, jaunaj Ɨm dalƯbvalstƯm bǌs nepie-
ciešama nopietna pal ƯdzƯba plašo struktur Ɨlo pro-
blƝmu risin ƗšanƗ un ekonomisk Ɨ potenci ƗlaƯste-
nošanƗ. Gluži t Ɨpat kƗ tajƗs ES da ƺƗs, kur eko-
nomiskie r ƗdƯtƗji atpaliek, ar Ư jaunajƗs dalƯbvalstƯs
strukturƗlo trǌkumu p ƗrvarƝšana ne tikai celtu 
dzƯves lƯmeni, bet ar Ư nostiprin Ɨtu konkur ƝtspƝju
un paƗtrinƗtu visas ES ekonomikas izaugsmi. 
Šie ir galvenie punkti, kas izriet no zem Ɨk atspo-
guƺotƗ pƝtƯjuma. Šis p ƝtƯjums apl ǌko: pirmk Ɨrt,
IKP un nodarbin ƗtƯbas pieaugumu koh Ɲzijas val-
stƯs pƝdƝjo gadu laik Ɨ salƯdzinƗjumƗ ar pƗrƝjo 
ES; otrk Ɨrt, atšƷirƯbas starp 15 ES dal Ưbvalstu re-
Ƨioniem un to, k Ɨ šƯs atšƷirƯbas ir main ƯjušƗs pƝ-dƝjƗs desmitgades laik Ɨ,Ưpaši piev Ɲršot uzman Ư-
bu 1. m ƝrƷa reƧioniem, kas sa Ƽem Struktur Ɨlo 
fondu pal ƯdzƯbu; trešk Ɨrt, ekonomikas att ƯstƯbu 
kandidƗtvalstƯs pƝdƝjƗ laikƗ un ekonomisko r ƗdƯ-
tƗju atšƷirƯbas starp re Ƨioniem šaj Ɨs valstƯs; ce-
turtkƗrt, izaugsmes r ƗdƯtƗjus, kas ir nepieciešami, 
lai saprƗtƯgƗ laika period Ɨ tuvinƗtos pašreiz ƝjƗs
ES ienƗkumu lƯmenim; piektk Ɨrt, iedzƯvotƗju no-
vecošanu. T ƗpƝc bǌtu jƗapsver divi soci ƗlƗs ko-
hƝzijas faktori — bezdarbs un zems ien Ɨkumu
lƯmenis Eiropas Savien ƯbƗ.
Ekonomisk Ɨ kohƝzija
IKP uz vienu cilv Ɲku konver Ƨence  
kohƝzijas valst Ưs
VisƗsþetrƗs kohƝzijas valst Ưs1— GrieƷijƗ, SpƗni-
jƗ,ƮrijƗ un Portug ƗlƝ— no 1994. l Ưdz
2000. gadam pieaugums bija daudz augst Ɨks par 
ES vidƝjo pieaugumu. T Ɨ kƗ, neskaitot Ʈriju, iedz Ư-
votƗju skaita pieaugums bija tikai nedaudz augst-
Ɨks par vid Ɲjo, IKP pieaugums uz vienu cilv Ɲku
bija ievƝrojami liel Ɨks nekƗ pƗrƝjƗ ES. 
ƮrijƗ, kur iedz ƯvotƗju skaits pieauga vair Ɨk kƗ par 
1 % gad Ɨ, IKP pieaugums uz vienu cilv Ɲku bija 
gandrƯzþetras reizes liel Ɨks par ES vid Ɲjo (8 % 
gadƗ salƯdzinƗjumƗ ar nedaudz vair Ɨk kƗ 2 % ga-
dƗ). TƗ rezultƗtƗ 2001. gad Ɨ IKP uz vienu cilv Ɲku,
Ƽemot vƝrƗ pirktspƝjas lƯmeni (PSL), bija vair Ɨk
kƗ 17 % virs 15 ES valstu vid ƝjƗ, kaut gan 90-to 
gadu sƗkumƗ tas bija 25 % zem vid ƝjƗ.Ʈrijas
piemƝrs uzskat Ɨmi parƗda Struktur Ɨlo fondu at-
balsta efektivit Ɨti, ja tiem l Ưdztekus tiek Ưstenota 
uz izaugsmi orient Ɲta nacion ƗlƗ politika. 
PƗrƝjƗs trijƗs kohƝzijas valst Ưs faktiskais IKP pie-
augums uz vienu cilv Ɲku kopš 90-to gadu vidus 
bija pietic ƯgƗks, bet tom Ɲr augstƗks nekƗ pƗrƝjƗ
ES. Kopš lejupsl Ưdes beig Ɨm 1994. gad Ɨ lƯdz ne-
senajam pal ƝninƗjumam faktiskais IKP pie-
augums uz vienu cilv Ɲku GrieƷijƗ, Portug ƗlƝ un 
SpƗnijƗ bija iev Ɲrojami augst Ɨks par ES vid Ɲjo, 
kaut gan lejupsl Ưdes gadu laik Ɨ tas past ƗvƯgi bija 
zem vidƝjƗ (1.1. grafiks). 
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 3TƗpƝc laika posm Ɨ starp 1991. un 1994. gadu 
IKP uz vienu cilv Ɲku kritƗs gan Grie ƷijƗ, gan Por-
tugƗlƝ, bet Sp ƗnijƗ tas palielin ƗjƗs lƝnƗk nekƗ
vidƝji ES. No 1994. l Ưdz 2001. gadam, IKP pie-
augums uz vienu cilv Ɲku katrƗ no šƯm trƯs valstƯm
bija lƯdzƯgs, virs 3 % gad Ɨ SpƗnijƗ un Portug ƗlƝ,
un tikai nedaudz maz Ɨk GrieƷijƗ, salƯdzinƗjumƗ ar 
ES vidƝjo IKP, kas ir tikai nedaudz virs 2 % gad Ɨ.
Šo 7 ekonomikas uzlabošan Ɨs gadu laik Ɨ, IKP uz 
vienu cilv Ɲku šajƗs trƯs valstƯs kopƗ faktiski pie-
auga gandr Ưz par 1 procenta punktu gad Ɨ virs ES 
vidƝjƗ (sk. Metodolo ƧiskƗs piezƯmes šƯs iedaƺas
nobeigum Ɨ).
TƗ rezultƗtƗ IKP uz vienu cilv Ɲku šajƗs trƯs kohƝ-
zijas valst Ưs kopƗ palielinƗjƗs lƯdz 79 % no ES15 
vidƝjƗ lƯmeƼa 2001. gad Ɨ un lƯdz 81 % 2002. ga-
dƗ PPS izteiksm Ɲ, lai noregul Ɲtu dažƗdus cenu 
lƯmeƼus. SpƗnijƗ IKP uz vienu cilv Ɲku šajos no-
sacƯjumos bija maz Ɨks kƗ 15 %, kas ir zem 2002. 
gada ES vid ƝjƗ lƯmeƼa. Toties Grie ƷijƗ un Portu-
gƗlƝ, neskatoties uz konver Ƨenci kopš 1990-to 
gadu vidus, šis tr ǌkums joproj Ɨm bija liels. Ab Ɨs
valstƯs IKP uz vienu personu joproj Ɨm bija tikai 
71% no ES vid ƝjƗ lƯmeƼa 2002. gad Ɨ.
Nodarbin ƗtƯbas konver Ƨence
Nodarbin ƗtƯbas lƯmenis koh Ɲzijas valst Ưs kopš 
1990-to gadu vidus ar Ư ir ievƝrojami pieaudzis. 
Laika posm Ɨ starp 1996. un 2002. gadu, ES15 
nodarbin Ɨto skaits darba vecuma cilv Ɲku (no 15 
lƯdz 64 gadiem) grup Ɨ, jeb nodarbin ƗtƯbas lƯme-nis, palielin ƗjƗs gandrƯz nedaudz vair Ɨk kƗ par 4 
procentu punktiem. Vis ƗsþetrƗs kohƝzijas valst Ưs
kopƗ palielinƗjums bija divk Ɨršs, vidƝjais nodarbi-
nƗtƯbas lƯmenis cƝlƗs lƯdz 60 % 2002. gad Ɨ, kas ir 
tikai par 4 procentu punktiem maz Ɨk nekƗ vidƝji 
ES15 (64 %), puse no starp Ưbas, kas bija pirms 6 
gadiem (A1.1. tabula). 
Pieaugums ƮrijƗ bija seviš Ʒi liels (10 procentu 
punkti), kas atspogu ƺo tƗs straujo ekonomisko 
izaugsmi, palielinot nodarbin ƗtƯbas lƯmeni ne-
daudz virs ES15 vid ƝjƗ lƯmeƼa. TomƝr SpƗnijƗ
palielinƗjums bija v Ɲl lielƗks (gandr Ưz 11 procentu 
punkti), lai gan nodarbin ƗtƯbas lƯmenis 2002. gad Ɨ
(58½ %) joproj Ɨm bija daudz zem Ɨks nekƗ ES15 
vidƝjais lƯmenis.  
PortugƗlƝ palielinƗjums (6½ procentu punkti) bija 
daudz pietic ƯgƗks, tur nodarbin ƗtƯbas lƯmenis jau 
bija sal Ưdzinoši augsts, bet joproj Ɨm diezgan 
daudz virs ES vid ƝjƗ lƯmeƼa, nodarbin ƗtƯbas lƯ-
menim sasniedzot 68½ % l Ưmeni, kas ir tikai ne-
daudz zem m ƝrƷa 70 % kas tika noteikts Lisabo-
nƗ attiecƯbƗ uz ES 2010. gad Ɨ.
SavukƗrt GrieƷijƗ nodarbin ƗtƯbas pieaugums, bija 
daudz maz Ɨks— šo 6 gadu laik Ɨ tikai 2 procentu 
punkti, neskatoties uz to, ka ekonomikas att ƯstƯba 
bija sasniegusi r ƗdƯtƗjus, kas bija daudz augst Ɨki 
nekƗ vidƝjie. TƗpƝc nodarbin ƗtƯbas lƯmenis 2002 
gadƗ (57 %) bija pat zem Ɨks nekƗ ES15 vid Ɲjais 
1990-to gadu vid ǌ, kad tikai It Ɨlijai bija v Ɲl zemƗki
rƗdƯtƗji. Var secin Ɨt, ka ES politik Ɨ joprojƗm sva-
rƯgs mƝrƷis ir nodarbin ƗtƯbas lƯmeƼa palielin Ɨšana 
SavienƯbas vietƗs, kur tas ir stipri zem vid ƝjƗ.
AugošƗ produktivit Ɨte
SpƗnijƗ, mazƗkƗ apmƝrƗ arƯ PortugƗlƝ, nodarbi-
nƗtƯbas palielin Ɨjums ir bijis noz ƯmƯgs faktors IKP 
izaugsm Ɲ, kƗ tas bija ar ƯƮrijƗ, kur laika posm Ɨ no 
1996. lƯdz 2002. gadam nodarbin Ɨto skaits pie-
auga aptuveni par 5 % gad Ɨ.ƮrijƗ nodarbin ƗtƯbas
pieaugumam sekoja darbasp Ɲka produktivit Ɨtes 
palielinƗjums par nedaudz maz Ɨk kƗ 4 % gad Ɨ,
vairƗk nekƗ trƯs reizes p Ɨrsniedzot ES vid Ɲjo lƯ-
meni. Ar Ư PortugƗlƝ produktivit Ɨtes izaugsme bija 
augstƗka nekƗ vidƝji ES, bet Sp ƗnijƗ, kur nodar--2,0-1,00,01,02,03,04,0
-2,0-1,00,01,02,03,04,0
1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002SpƗnija
PortugƗle
GrieƷija
3.kohƝzija% izmaiƼas attiecƯbƗ uz ES151.1 IKP pieaugums uz vienu cilv Ɲku SpƗnijƗ,
PortugƗlƝ un Grie ƷijƗ, salƯdzinoši ar ES15 
vidƝjiem datiem, 1992-2002
InformƗcijas avots: Eurostat, Nacion Ɨlie pƗrskati
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU4binƗtƯba ievƝrojami palielin ƗjƗs, tƗ sasniedza tikai 
pusi no vid ƝjƗ nodarbin ƗtƯbas lƯmeƼa.
TurklƗt GrieƷijƗ laika posm Ɨ no 1996 l Ưdz 2002. 
gadam darbasp Ɲka produktivit Ɨte bija gandr Ưz
3 % gad Ɨ, kas ir vair Ɨk kƗ divas reizes p Ɨrsnie-
dza ES vid Ɲjos rƗdƯtƗjus un bija domin Ɲjošs IKP 
izaugsmes avots. T ƗpƝc GrieƷijƗ un Portug ƗlƝ,
kur atrodas visnabadz ƯgƗkie Savien Ưbas reƧioni,
ražošanas b Ɨze kopš 1990-to gadu vidus š Ʒiet ir 
tikusi stiprin Ɨta, palielinot turpm Ɨkas ienƗkumu
izlƯdzinƗšanƗs iespƝjas nƗkošajos gados.
PƝdƝjƗ laikƗ novƝrojama ES ekonomikas 
attƯstƯbas palƝninƗšanƗs
PƝdƝjos trƯs gados kopš p ƝdƝja KohƝzijas ziƼo-
juma public Ɲšanas ES ekonomisk Ɨs attƯstƯbas
tempi ir iev Ɲrojami pal ƝninƗjušies. Š Ư tempa sa-
mazinƗšanƗs neizbƝgami ir ietekm Ɲjusi arƯ kohƝ-
ziju, ne maz Ɨk tƗpƝc, ka tƗ ir novedusi pie jauna 
bezdarba pieauguma daudz Ɨs vietƗs (sk. zem Ɨk), 
bet arƯ tƗpƝc, ka tƗ ir radƯjusi nelabv ƝlƯgu vidi re-
ƧionƗlo atšƷirƯbu ilgstošai samazin Ɨšanai gan ie-
ƼƝmumu, gan nodarbin ƗtƯbas jom Ɨ. Savien Ưbas 
ekonomisk Ɨ izaugsme 2003. gad Ɨ palika neap-
mierinoša jau trešo gadu p Ɲc kƗrtas (zem Ɨk kƗ
1 %). 2004. gad Ɨ IKP var jau pieaugt l Ưdz 2 % un 
2005. gad Ɨ tas var sasniegt 2.5 %2.
PalƝninƗšanƗs ir ietekm Ɲjusi gandr Ưz visas dal Ưb-
valstis. Pat ƮrijƗ pƝc aptuveniem apr ƝƷiniem pie-
augums 2003. gad Ɨ esot krities par 1½ % un tiek 
paredzƝts, ka 2004. gad Ɨ tas krit Ưsies vƝl zem 
4 %. Portug Ɨle ir seviš Ʒi smagi ietekm Ɲta, — IKP 
2003. gad Ɨ samazin Ɨjies gandr Ưz par 1 % p Ɲc
gandrƯz ½ % izaugsmes 2002. gad Ɨ, un tiek 
prognozƝts, ka 2004. gad Ɨ tas palielin Ɨsies tikai 
par 1 %. Ja š Ư prognoze piepild Ɨs, tad daudz kas 
no konver Ƨences sasniegumiem virz ƯbƗ uz ES 
vidƝjo lƯmeni 1990-to gadu otraj Ɨ puse bǌs zudis 
trƯs gados no 2001. l Ưdz 2004. gadam. 
PƗrƝjƗm divƗm kohƝzijas valst Ưm ir klƗjies labƗk.
SpƗnijƗ 2002. un 2003. gad Ɨ IKP šƷiet izaudzis 
vidƝji nedaudz vair Ɨk kƗ 2 % gad Ɨ, un tiek prog-
nozƝts, ka 2004. gad Ɨ tas pieaugs gandr Ưz lƯdz
3 %, savuk Ɨrt GrieƷija, kƗ rƗdƗs, ir bijusi visma-zƗk ietekm Ɲta. ŠajƗ valstƯ gan 2002., gan 2003. 
gadƗ izaugsme bija aptuveni 4%, un t Ɨds pats 
rezultƗts tiek prognoz Ɲts arƯ 2004. gadam, kas ir 
daudz augst Ɨks rƗdƯtƗjs nekƗ pƗrƝjƗ ES. Iesp Ɲ-
jams, ka šaj Ɨs divƗs valstƯs atbalsts no Strukt ǌr-
fondiem ir pal ƯdzƝjis saglab Ɨt ekonomisko  
attƯstƯbu. 
AttƯstƯbas tempu samazin ƗšanƗs nodarbin ƗtƯbu
ietekmƝja tikai p Ɲc salƯdzinoši ilg Ɨka laika, da ƺƝji 
tƗpƝc, ka darba dev Ɲjiem sƗkotnƝji šƷita, ka t Ɨ
beigsies. Tom Ɲr 2003. gad Ɨ, tƗ lika samazin Ɨties 
nodarbin ƗtƯbas lƯmeƼa izaugsmei ƮrijƗ, kas tiek 
lƝsts mazƗks par 1%, nor Ɨdot uz nodarbin ƗtƯbas 
lƯmeƼa kritumu ( Ƽemot vƝrƗ salƯdzinoši lielo dar-
baspƝjƯga vecuma iedz ƯvotƗju pieaugumu). Tam 
bija negat Ưva ietekme ar Ư SpƗnijƗ, lai gan te no-
darbinƗto skaita pieaugums 2003. gad Ɨ joprojƗm
bija apm Ɲram 1½ %, kas nor Ɨda uz turpm Ɨku no-
darbinƗtƯbas lƯmeƼa palielin Ɨšanos (apm Ɲram par 
1 procentu punktu). Grie ƷijƗ veiktie apr ƝƷini pa-
redz, ka tur bija l ƯdzƯgs nodarbin ƗtƯbas lƯmeƼa
palielinƗjums. Savuk Ɨrt Portug ƗlƝ tiek lƝsts, ka 
2003. gad Ɨ nodarbin Ɨto skaits ir samazin Ɨjies par 
1% un tiek prognoz Ɲts, ka tas saglab Ɨsies piln Ưgi
nemainƯgs arƯ 2004. gad Ɨ, kas noz ƯmƝ, ka nodar-
binƗtƯbas lƯmenis iev Ɲrojami samazin Ɨsies. 
Citur Savien ƯbƗ, VƗcijƗ un ItƗlijƗ arƯ ir uzrƗdƯti vƗji 
rezultƗti. VƗcijƗ 2002. un 2003. gad Ɨ nebija prak-
tiski nek Ɨdas IKP izaugsmes, bet It ƗlijƗ abos ga-
dos izaugsme bija maz Ɨka kƗ ½ %. Francij Ɨ, kur 
IKP izaugsme pirms 2001. gada bija l ƯdzƯga ar ES 
vidƝjo, 2003. gad Ɨ ir konstat Ɲta minim Ɨla izaug-
sme. NƯderlandƝ, kur izaugsme iepriekš ir bijusi 
daudz augst Ɨka nekƗ vidƝjais lƯmenis, IKP 2002. 
gadƗ palielin ƗjƗs tikai nedaudz un tiek l Ɲsts, ka 
2003. gad Ɨ tƗ kritƯsies.  
ReƧionƗlƗs IKP atš ƷirƯbas uz vienu  
cilvƝku arƯ ir samazin ƗjušƗs
LƯdz nesenajam 2001. gada izaugsmes samazi-
nƗjumam IKP atš ƷirƯba uz vienu cilv Ɲku visnaba-
dzƯgƗkajos Savien Ưbas reƧionos — tie, kas ir biju-
ši ES koh Ɲzijas politikas uzman Ưbas lokƗ — un 
starp pƗrƝjiem pƝdƝjo gadu laik Ɨ arƯ ir sašaurin Ɨ-
jusies. Tom Ɲr, nav iesp Ɲjams pateikt, kas ir noti- 
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 5© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 km1.1 IKP uz vienu cilvēku (PPS), 2001
Indekss, ES25 = 100
<5 0
5 0-7 5
7 5-9 090 - 100
100 - 125
>= 125
Avots: EurostatCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
nav datuFR(DOM): 2000
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU6cis kopš 2001. gada3. JƗpiebilst, ka re ƧionƗlie sta-
tistikas dati, kas min Ɲti šajƗ iedaƺƗ un pƗrƝjƗ ziƼo-
jumƗ, attiecas uz faktisko IKP izaugsmi uz vienu 
cilvƝku. Tie pirmo reizi tiek balst Ưti uz reƧionƗla-
jiem indikatoriem, kas ieg ǌti no speci Ɨli sastƗdƯ-
tas jaunas datu b Ɨzes, lai laika gait Ɨ tas paliktu 
konsekvents visiem ES NUTS 2 re Ƨioniem. Tie 
atšƷiras no iepriekš Ɲjos emp Ưriskos pƝtƯjumos un 
analƯzƝs parasti izmantotajiem datiem, attiec ƯbƗ
uz IKP PPS izteiksm Ɲ laika gait Ɨ, kas nav piem Ɲ-
rota izmantošanai šim m ƝrƷim (sk. Metodolo Ƨis-
kƗs piezƯmes šƯs iedaƺas beigƗs).  
ReƧioni, kam pieš Ʒirts MƝrƷa 1 statuss, jo to IKP 
uz vienu cilv Ɲku ir bijis maz Ɨks kƗ 75 % no ES 
vidƝjƗ, PPS izteiksm Ɲ, pieredz Ɲja augst Ɨku iz-
augsmes l Ưmeni nek Ɨ citas Savien Ưbas vietas 
starp 1988. gadu, kad tika reform Ɲti Struktǌrfondi, 
un 2001. gadu. K Ɨ norƗdƯts augstƗkminƝtajƗ ana-
lƯzƝ, izaugsme ir bijusi seviš Ʒi liela koh Ɲzijas val-
stu reƧionos (tie sast Ɨda vairƗk nekƗ pusi no 
MƝrƷa 1 reƧioniem un vair Ɨk nekƗ pusi no šo val-
stu iedzƯvotƗjiem). 
Visos MƝrƷa 1 reƧionos kop Ɨ IKP uz vienu cilv Ɲku
starp 1994. un 2001. gadu faktiski palielin ƗjƗs
gandrƯz par 3 % gad Ɨ (pƝdƝjais gads, par kuru 
pieejami re ƧionƗlie dati un kas sedz iepriekš Ɲjo
programm Ɲšanas periodu un pašreiz ƝjƗ perioda 
pirmos divus gadus) sal Ưdzinot ar tikai nedaudz 
virs 2 % gad Ɨ pƗrƝjƗ ES. Tas seko p Ɲc gandrƯz
2 % izaugsmes gad Ɨ pƝdƝjo 6 gadu laik Ɨ, no 
1988. lƯdz 1994. gadam, lai gan tas p Ɨrsniedza 
izaugsmi citur Savien ƯbƗ (nedaudz virs 1 % ga-
dƗ)4. Kopš 1988. gada, kad Strukt ǌrfondi tika re-
formƝti un paplašin Ɨti, IKP uz vienu cilv Ɲku visos 
MƝrƷa 1 reƧionos kop Ɨ ir konsekventi centusies 
pielƯdzinƗties vidƝjam ES l Ưmenim.
Bet konver Ƨences lƯmenis starp  
reƧioniem ir bijis atš ƷirƯgs
Izaugsmes l Ưmenis 1 m ƝrƷa reƧionos tom Ɲr ir ie-
vƝrojami atš ƷƯries starp šiem re Ƨioniem. Konver-
Ƨence nav notikusi vien Ɨ lƯmeni visas savien Ưbas
ietvaros, bet t Ɨ ir bijusi daudz liel Ɨka kohƝzijas
valstƯs salƯdzinƗjumƗ ar citƗm, iespƝjams pateico-
ties salƯdzinoši lielajai struktur Ɨlajai palƯdzƯbai un uz attƯstƯbu orient Ɲtai valsts politikai (A1.2.  
tabula).  
MƝrƷa 1 þetru koh Ɲzijas valstu re Ƨionos, IKP iz-
augsme uz vienu cilv Ɲku bija daudz augst Ɨka sa-
lƯdzinƗjumƗ ar ES vid Ɲjo laikƗ kopš 1990-to gadu 
vidus, k Ɨ minƝts augst Ɨk. Tas attiecas gan uz 
MƝrƷa 1 reƧioniem Sp ƗnijƗ, kur aptuveni 40 % no 
iedzƯvotajiem dz ƯvoƗrpus MƝrƷa 1 reƧioniem, k Ɨ
arƯ uz pƗrƝjƗm trƯs valstƯm, kur visi re Ƨioni atbilst 
atbalsta sa Ƽemšanas krit Ɲrijiem. (Sp ƗnijƗ IKP iz-
augsme uz vienu cilv Ɲku laika posm Ɨ no 1994. 
lƯdz 2001. gadam M ƝrƷa 1 reƧionos sasniedza 
vidƝjo rƗdƯtƗju 3 % gad Ɨ, kas ir tikai nedaudz ma-
zƗk nekƗ citos Sp Ɨnijas reƧionos.)
Ɩrpus koh Ɲzijas valst Ưm izaugsme M ƝrƷa 1  
reƧionos ir bijusi maz Ɨk iespaid Ưga, šƷietami no-
mƗkta, vismaz da ƺƝji, uzrƗdot mazu att ƯstƯbu 
valsts lƯmenƯ. Jo seviš Ʒi VƗcijas jaun ƗsLänder ,
kur 1990-to gadu s ƗkumƗ pƝc apvienošan Ɨs IKP 
ievƝrojami palielin ƗjƗs, tagad IKP uz vienu cilv Ɲku
izaugsme bija gandr Ưz tƗda pati k Ɨ vidƝji ES laik Ɨ
no 1994. l Ưdz 2001. gadam (maz Ɨk kƗ 2½ % ga-
dƗ). TomƝr, tas joproj Ɨm bija daudz vair Ɨk virs 
lƯmeƼa pƗrƝjƗ VƗcijas teritorij Ɨ (mazƗk par 1½ % 
gadƗ). ItƗlijƗMezzogiorno  reƧionƗ izaugsme (2 % 
gadƗ) bija tƗda pati k Ɨ pƗrƝjƗ valstƯ un tikpat 
daudz zem Eiropas vid Ɲjiem rƗdƯtƗjiem.  
MƝrƷa 1 reƧionos citur Savien ƯbƗ, kuri veido tikai 
ƺoti mazu da ƺu no valsts iedz Ưvotajiem, IKP izaug-
sme uz vienu cilv Ɲku bija atbilstoša ES vid Ɲjam 
šajƗ periodƗ (sk. Metodolo ƧiskƗs piezƯmes).
Neskatoties uz visp ƗrƝjƗ IKP uz vienu cilv Ɲku
konverƧenci atpalikušajos re Ƨionos attiec ƯbƗ pret 
ES vid Ɲjo, atš ƷirƯbas joproj Ɨm paliek  
lielas. 29 re Ƨionos, kas ir m Ưtnes zeme 13 % ie-
dzƯvotƗjiem no ES15, IKP uz vienu cilv Ɲku 2001. 
gadƗ PPS izteiksm Ɲ bija maz Ɨk kƗ divas trešda-
ƺas no vid ƝjƗ. TƗs galvenok Ɨrt ir Grie Ʒija,
PortugƗle, Dienvidsp Ɨnija un Dienvidit Ɨlija,  
lai gan t Ɨs ietver ar Ư sešus Austrumv Ɨcijas  
reƧionus (Hemnica, Dessau, Meklenburga-
Priekšpomer Ɨnija, Magdeburga, Brandenburga-
Ziemƺaustrumi un T Ưringene), Kornvola Apvienota-
jƗ Karalist Ɲ un trƯs no Francijas aizj ǌras departa-
mentiem (DOM) (1.1. karte). 
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 7Nodarbin ƗtƯbas lƯmenis un produktivit Ɨte
arƯ ir konver ƧƝjuši pƗri reƧioniem
IKP konver Ƨence uz vienu cilv Ɲku ir saist Ưta ar 
atšƷirƯbu mazin Ɨšanos nodarbin ƗtƯbas lƯmenƯ re-
Ƨionos. Nodarbin ƗtƯba ES kopš 1990-to gadu vi-
dus ir iev Ɲrojami palielin Ɨjusies, bet palielin Ɨjums
MƝrƷa 1 reƧionos ir bijis liel Ɨks nekƗ citur. Starp 
1994. un 2001. gadu nodarbin Ɨto skaits šajos re-
Ƨionos palielin ƗjƗs par nedaudz maz Ɨk kƗ 1½ % 
gadƗ, nedaudz vair Ɨk, kƗ vidƝji ES, un 2002. ga-
dƗ, nodarbin ƗtƯbas lƯmenis bija par 5 procentu 
punktiem liel Ɨks nekƗ pirms 6 gadiem sal ƯdzinƗ-
jumƗ ar 4 procentu punktu palielin Ɨjumu pƗrƝjƗ
SavienƯbƗ.
Darbasp Ɲka produktivit Ɨtes izaugsme ar Ư bija 
augstƗka MƝrƷa 1 reƧionos nek Ɨ citƗs vietƗs laika 
posmƗ no 1994. l Ưdz 2001. gadam, vid Ɲji sasnie-
dzot virs 1½ % gad Ɨ pretstat Ɨ aptuveni 1 % gad Ɨ
ES kopum Ɨ. PatiešƗm, produktivit Ɨtes izaugsme 
deva liel Ɨku ieguld Ưjumu IKP izaugsm Ɲ nekƗ no-
darbinƗtƯbas palielin Ɨjums. 
Nodarbin ƗtƯbas palielin Ɨjums tom Ɲr ievƝrojami
atšƷƯrƗs starp M ƝrƷa 1 reƧioniem. Ja Portug ƗlƝ
tas bija nedaudz virs un Grie ƷijƗ daudz zem Ɨk
nekƗ vidƝjais ES r ƗdƯtƗjs, kƗ minƝts augstƗk, tad 
MƝrƷa 1 reƧionos Sp ƗnijƗ nodarbin Ɨto personu 
skaits iev Ɲrojami pieauga (aptuveni par 3 % ga-
dƗ) — vair Ɨk nekƗ pƗrƝjƗ valsts teritorij Ɨ — un 
daudz vair ƗkƮrijƗ (par 5 % gad Ɨ). TƗ sekas Sp Ɨ-
nijas reƧionos bija zema darbasp Ɲka produktivit Ɨ-
tes izaugsme (½ % gad Ɨ).
TurpretƯ MƝrƷa 1 reƧionos V ƗcijƗ — jaunaj Ɨs
Länder  — nodarbin Ɨto lƯmenis šaj Ɨ laikƗ kritƗs
(gandrƯz par ½ % gad Ɨ) bet darbasp Ɲka produkti-
vitƗte pieauga vair Ɨk nekƗ pƗrƝjƗ valsts teritorij Ɨ
un pat vis Ɨ SavienƯbƗ kopumƗ (par 2 % gad Ɨ). 
TƗpat ItƗlijas MƝrƷa 1 reƧionos — Mezzogiorno
— nodarbin ƗtƯba palielin ƗjƗs salƯdzinoši nedaudz 
(par maz Ɨk kƗ ½ % gad Ɨ), kamƝr produktivit Ɨtes 
izaugsme ar Ư bija virs vid ƝjƗ, pat ja pavisam ne-
daudz (virs 1½ % gad Ɨ pretstat Ɨ 1 % pƗrƝjƗ ItƗli-
jas teritorij Ɨ).
Lai gan konkur ƝtspƝja šajƗs divƗs jomƗs varƝtu 
bǌt nedaudz uzlabojusies, tom Ɲr darbavietu tr ǌ-kums joproj Ɨm paliek liela probl Ɲma. Tas ir seviš-
Ʒi aktuƗli Dienvidit ƗlijƗ, kur 2002. gad Ɨ strƗdƗja
tikai 43 % no darba vecuma iedz ƯvotƗjiem, kas ir 
daudz maz Ɨk nekƗ attiecƯgais rƗdƯtƗjs citos M ƝrƷa
1 reƧionos vai citur Savien ƯbƗ. VidƝjais nodarbi-
nƗtƯbas lƯmenis M ƝrƷa 1 reƧionos kopum Ɨ bija 
virs 10 procentu punktiem maz Ɨk nekƗ citƗs ES 
vietƗs (56 % pretstat Ɨ 66½ %) (1.2. karte). T ƗpƝc
nodarbin ƗtƯbas palielin Ɨšanas jaut Ɨjums atpaliku-
šajos reƧionos joproj Ɨm ieƼem nozƯmƯgu vietu ES 
kohƝzijas politik Ɨ.
ProblƝmu reƧioni, kas nav saist Ưti ar reƧioniem,
kuros ir viszem Ɨkais IKP uz vienu cilv Ɲku
Zemi ekonomiskie r ƗdƯtƗji ES un struktur ƗlƗs pro-
blƝmas, kas ar to saist Ưti, nav saist Ưtas ar re Ƨi-
oniem ar zem Ɨko IKP l Ưmeni uz vienu cilv Ɲku. 
ProblƝmu reƧioni, gan NUTS 2 un v Ɲl plašƗk
NUTS 3 l ƯmenƯ ir izkais Ưtas pa visu savien Ưbu.
ProblƝmas, kas ietekm Ɲ šos reƧionus, rodas no 
daudziem daž Ɨdiem faktoriem, ieskaitot tradi-
cionƗlƗs rǌpniecƯbas pan Ưkumu, ƧeogrƗfiskie fak-
tori, kas sarež ƧƯ attƯstƯbu, nodarbin ƗtƯbas lƯmenis 
un iedzƯvotƗju skaita samazin ƗšanƗs un galveno 
pakalpojumu pan Ưkums vai novatorisku sp Ɲju un 
nepieciešamo atbalsta strukt ǌru trǌkums. Katrs 
no šiem faktoriem vai tie visi kop Ɨ mazina v Ɲlmi 
investƝt un attur jaunu uz ƼƝmumu veidošanos. 
ŠƯs problƝmas ir aprakst Ưtas tƗlƗkajƗs iedaƺƗs (sk. 
iedaƺas par teritori Ɨlo kohƝziju un konkur ƝtspƝjas
faktoriem). Ja tiem netiks piev Ɲrsta uzman Ưba, tie 
laika gait Ɨ var pasliktin Ɨties, kƗ rezultƗtƗ var ras-
ties ekonomisk Ɨs darbƯbas pasliktin ƗšanƗs. 
TƗ piemƝram, ir 11 NUTS 2 re Ƨioni, kuros ir sal Ư-
dzinoši zems IKP uz vienu personu un kuros fak-
tiskais IKP pieaugums laika posm Ɨ no 1994. l Ưdz
2001. gadam bija aptuveni puse no ES vid ƝjƗ rƗ-
dƯtƗja vai pat m ƗzƗk. Visos šajos re Ƨionos IKP 
lƯmenis uz vienu cilv Ɲku PPS izteiksm Ɲ bija  
ievƝrojami zem Ɨks nekƗ ES vidƝjais, bet virs 75% 
sliekšƼa, kas ƺautu ieg ǌt 1. m ƝrƷa reƧiona  
statusu.
Šie 11 re Ƨioni ir izkais Ưti Zieme ƺaustrumanglij Ɨ,
dažƗs VƗcijas daƺƗs (piem. Koblenza un Minstere) 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU81.2 Nodarbinātības līmeņi, 2002
15-64 gadus veci nodarbinātie iedzīvotāji; % vecumā no 15-64 gadiem
< 56,0
56,0 - 60,260,2 - 64,4
64,4 - 68,6
>= 68,6
nav datuStandarta novirze = 8,4ES27 = 62,4
Avots: Eirostat un Nacionālie statistikas biroji
© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 9kƗ arƯ Zviedrij Ɨ. KatrƗ n o  š i e m  g a d Ưjumiem bija 
zema produktivit Ɨtes izaugsme, kas š Ư perioda 
laikƗ bija palielin Ɨjusies vid Ɲji tikai par ½ % gad Ɨ
— tikai nedaudz virs trešda ƺas no ES vid ƝjƗ rƗdƯ-
tƗja — kƗ arƯ zemƗ nodarbin ƗtƯbas lƯmeƼa izaug-
sme (tikai nedaudz virs ½ % gad Ɨ pretstat Ɨ ES 
vidƝjam rƗdƯtƗjam, kas ir gandr Ưz 1½ % gad Ɨ). 
Apkopojot IKP uz vienu cilv Ɲku šajos re Ƨionos
PPS izteiksm Ɲ 2001. gad Ɨ tas bija aptuveni 85% 
no ES vid ƝjƗ rƗdƯtƗja, bet gandr Ưz visi no tiem ie-
tver jomas, kur Ɨs ir bijusi pavisam neliela izaug-
sme pƝdƝjo 10 gadu laik Ɨ vai ilgƗk un IKP uz vie-
nu cilvƝku bija zem Ɨka par 75 % no ES vid ƝjƗ
rƗdƯtƗja.
Ja ekonomisk Ɨ attƯstƯba šajos re Ƨionos joproj Ɨm
bǌs nospiesta, IKP diezgan Ɨtri nokrit Ưsies zem 
75 % lƯmeƼa, nu tad tie var Ɲtu bǌt kvalific Ɲti MƝr-
Ʒa 1 palƯdzƯbas saƼemšanai. Tom Ɲr lƯdz tam lai-
kam struktur ƗlƗs problƝmas, kas j ƗpƗrvar, ƺoti ie-
spƝjams bǌs vƝl vairƗk pasliktin ƗjušƗs, un bǌs
nepieciešami daudz nopietn Ɨki pasƗkumi. TƗpƝc
rodas jaut Ɨjums, kƗ kohƝzijas politika var progno-
zƝt šƗdu pasliktin Ɨjumu lai var Ɲtu iejaukties t Ɨs
sƗkuma stadij Ɨ un lai aptur Ɲtu kritumu, pie tam lai 
to izdarƯtu ar iesp Ɲjami maz Ɨkiem izdevumiem.
IKP pieaugums kandid ƗtvalstƯs
VisƗs jaunajƗs dalƯbvalstƯs IKP pieaugums (laik Ɨ
no 1994. l Ưdz 2001. gadam) vid Ɲji nedaudz p Ɨr-
sniedza 4 % gad Ɨ, izƼemot
UngƗriju (nedaudz maz Ɨk) un 
ýehijas Republiku. P ƝdƝjƗ
izaugsme bija tikai nedaudz 
lielƗka par 32 % gad Ɨ, bet 
BulgƗrijƗ un Rum ƗnijƗ (kandi-
dƗtvalstis, kuras nepievieno-
sies ES 2004. gad Ɨ) IKP tikpat 
kƗ nepalielin ƗjƗs. TƗ kƗ dažƗ-
dƗs valstƯs dažƗdƗ veidƗ mai-
nƯjƗs arƯ iedzƯvotƗji — ievƝro-
jami pieaugot iedz ƯvotƗju skai-
tam Kipr Ɨ un Malt Ɨ un tam 
samazinoties apm Ɲram par 
1 % trƯs Baltijas valst Ưs, kƗ arƯ
BulgƗrijƗ, bet citur main ƯjƗs
salƯdzinoši nedaudz — IKP izaugsme uz vienu cilv Ɲku tikai nedaudz atš ƷƯrƗs
no IKP izaugsmes.  
KopumƗ faktiskais IKP palielin Ɨjums uz vienu cil-
vƝku jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs bija aptuveni 1½% ga-
dƗ virs ES15 vid ƝjƗ rƗdƯtƗja šajƗ periodƗ.
Kopš 2001. gada izaugsme šaj Ɨs valstƯs kopum Ɨ
ir palƝninƗjusies da ƺƝji tƗpƝc, ka izaugsme ir sa-
mazinƗjusies ar Ư ES, kas ir to galvenais eksporta 
tirgus. Kopum Ɨ pieaugums gan 2001., gan 2002. 
gadƗ bija tikai nedaudz zem Ɨks par 2½ % un tiek 
prognozƝts, ka 2003. gad Ɨ tas bǌs 3 %. Palielin Ɨ-
jums seviš Ʒi uzkrƯtošs bija Polij Ɨ, kur 2001. un 
2002. gad Ɨ izaugsme tikai nedaudz p Ɨrsniedza 
1 % un šis r ƗdƯtƗjs bija zem Ɨks pat par Maltas 
rƗdƯtƗjiem dƝƺ ES tǌristu skaita samazin Ɨjuma.
Bet, turpinoties rekonstrukcijai,
nodarbin ƗtƯbas izaugsme ir neliela 
Pat pirms nesen Ɨ palƝninƗjuma, šƯ izaugsme maz 
lƯdzƝja nodarbin ƗtƯbas probl Ɲmu mazin ƗšanƗ, kas 
radƗs parejas valst Ưs 1990.-to gadu s ƗkumƗ. Vi-
sƗs valstƯs ar augstiem r ƗdƯtƗjiem, izƼemot Ung Ɨ-
riju un Slov Ɲniju, darbasp Ɲka produktivit Ɨte ievƝ-
rojami palielin ƗjƗs un nodarbin ƗtƯba palielin ƗjƗs
tikai nedaudz (Latvija) vai krit Ɨs (visos citos gad Ư-
jumos), atspogu ƺojot šo valstu ekonomikas p Ɨr-
strukturiz Ɨciju, kas p ƗrsvarƗ ir tƗlu no ide Ɨla.
01020304050607080
DK NL SE UK FI AT PT DE IE LU FR BE ES EL IT CY CZ SI EE LT LV RO HU SK PL BG010203040506070801998
2002
ES15 vid Ɲji 2002.gad Ɨ
Lisabonas programma 2010.gad ƗNodarbin Ɨtie iedzƯvotƗji vecimƗ no 15-64 gadiem k Ɨ
% no iedz ƯvotƗjiem vecum Ɨ no 15-641.2 Nodarbin ƗtƯbas proporcija, 1998 un 2002
MT: nav datu; BG un CY: nav datu par 1998.gadu
InformƗcijas avots: Eurostat, LFS
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU10TƗpƝc izaugsme kandid ƗtvalstƯs pƗrejas period Ɨ
pƗrsvarƗ veidojƗs no katra nodarbin ƗtƗ cilvƝka
saražotƗ pƝdƝjos gados, jo seviš Ʒi valstƯs ar 
zemƗku IKP l Ưmeni uz vienu cilv Ɲku. (Ar terminu 
‘kandidƗtvalstis’ šaj Ɨ ziƼojumƗ tiek apz ƯmƝtas 10 
jaunƗs dalƯbvalstis plus Bulg Ɨrija un Rum Ɨnija.) 
Starp 1998. gadu (kad statistika par š Ưm valstƯt
kƺuva pieejama) un 2002. gadu nodarbin ƗtƯbas
lƯmenis Polij Ɨ un arƯ RumƗnijƗ kritƗs par vair Ɨk
kƗ 7 procentu punktiem, gandr Ưz par 4 procentu 
punktiem Igaunij Ɨ un par 2 procentu punktiem 
ýehijas Republik Ɨ, SlovƗkijƗ un Lietuv Ɨ. Turpret Ư
nodarbin ƗtƯbas lƯmenis palielin ƗjƗs, lai gan tikai 
par 1 procentu punktu, Slov ƝnijƗ. LatvijƗ un Un-
gƗrijƗ (nedaudz vair Ɨk par 3 procentu punktiem 
pƝdƝjƗ laikƗ), lai ar Ư kƗ minƝts zemƗk, lƯmenis
joprojƗm paliek daudz zem Ɨks nekƗ vidƝji ES15 
(1.2. grafiks). 
ŠƗ palƝninƗjuma rezult ƗtƗ nodarbin ƗtƯba ir kritu-
sies, jo seviš Ʒi PolijƗ, kur nodarbin Ɨto skaits 
2002. gad Ɨ samazin ƗjƗs par vair Ɨk kƗ 2 % un tiek 
paredzƝts, ka tas turpin Ɨs kristies ar Ư 2003. gad Ɨ.
ŠajƗ gadƗ ir paredz Ɲta darbasp Ɲka apjoma palie-
linƗšanƗs par vair Ɨk kƗ ½ % tikai div Ɨs valstƯs: 
LietuvƗ un Slov ƗkijƗ.
TƗpƝc nodarbin ƗtƯbas lƯmenis
kandidƗtvalstƯs joprojƗm paliek zems 
Kopš pƗrejas perioda s Ɨkuma zem Ɨs nodarbin Ɨ-
tƯbas izaugsmes rezult ƗtƗ proporcion Ɨlais darba-
spƝjƯgo iedzƯvotƗju skaits kandid ƗtvalstƯs ir sama-
zinƗjies, bet ES15 šis skaits ir pieaudzis. 2002. 
gadƗ šis skaitlis — nodarbin ƗtƯbas lƯmenis — sa-
sniedza vid Ɲji 56 % 10 jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs, kas 
ir daudz zem Ɨk nekƗ vidƝji ES15 valst Ưs (nedaudz 
virs 64 %) lai gan tas ir tikpat, cik pašreiz Ɲjos
MƝrƷa 1 reƧionos. Tom Ɲr šƯ lƯdzƯba neƺauj pama-
nƯt faktu, ka, k Ɨ minƝts augst Ɨk, nodarbin ƗtƯbas
lƯmenim M ƝrƷa 1 reƧionos ir tendence iev Ɲrojami
pieaugt l Ưdz pat nesenajam samazin Ɨjumam, ka-
mƝr jaunajƗs dalƯbvalstƯs tƗm bija tendence sa-
mazinƗties.  
VisƗs kandid ƗtvalstƯs, izƼemot Kipru, nodarbin ƗtƯ-
bas lƯmenis bija zem Ɨks nekƗ ES Lisabonas augstƗkƗ lƯmeƼa sanƗksmƝ noteiktie m ƝrƷi: 6 % 
2005. gad Ɨ un 70 % 2010. gad Ɨ. Ja tas bija sal Ư-
dzinoši tuvu 67 % m ƝrƷimýehijas Republik Ɨ
(65½ %) un Slov ƝnijƗ, tad tas bija tikpat liels k Ɨ
vidƝji ES, citur atš ƷirƯba bija iev Ɲrojama. Ung ƗrijƗ
un SlovƗkijƗ lƯmenis bija aptuveni 56 %, kas ir 
lƯdzƯgs GrieƷijas lƯmenim un nedaudz augst Ɨks kƗ
vidƝjais ItƗlijƗ, bet Polij Ɨ tas bija 52 %, kas ir tikai 
nedaudz maz Ɨks kƗ citƗs dalƯbvalstƯs. 
Lielas atš ƷirƯbas IKP uz vienu cilv Ɲku  
starp kandid Ɨtvalstu re Ƨioniem  
Izaugsme kandid ƗtvalstƯs nav bijusi sabalans Ɲta 
starp reƧioniem. Vis Ɨs pƗrejas valst Ưs tas bija ne-
proporcion Ɨli koncentr Ɲts dažos re Ƨionos, jo se-
višƷi galvaspils ƝtƗs un to teritorij Ɨ. TƗ rezultƗtƗ
reƧionƗlƗs atšƷirƯbas IKP r ƗdƯtƗjos uz vienu cilv Ɲ-
ku ir ievƝrojami palielin ƗjušƗs
Ganýehijas Republik Ɨ, gan Slov ƗkijƗ 20 % no 
iedzƯvotƗjiem, kas dz Ưvo bagƗtƗkajos re Ƨionos
IKP uz vienu cilv Ɲku ir vair Ɨk kƗ divkƗrša nekƗ
20 %, kas dz Ưvo nabadz ƯgƗkos reƧionos. L ƯdzƯga
atšƷirƯba ir arƯ ItƗlijƗ un VƗcijƗ. UngƗrijƗ IKP lƯ-
menis uz vienu cilv Ɲku reƧionos ar bag ƗtƗko
20 % iedz ƯvotƗju daƺu ir apm Ɲram 2,4 reizes ma-
zƗks nekƗ jebkuras no ES dal ƯbvalstƯm nabadz Ư-
gƗkajos reƧionos.
ES paplašin ƗšanƗs ievƝrojami palielin Ɨs
atšƷirƯbas IKP l ƯmenƯ uz vienu cilv Ɲku  
10 jaunƗs dalƯbvalstis daudz iev ƝrojamƗk papildi-
nƗs ES iedz ƯvotƗju skaitu (par nedaudz maz Ɨk kƗ
20 %) nek Ɨ tƗs IKP (aptuveni 5 % Eiro izteiksm Ɲ).
BulgƗrija un Rum Ɨnija kopƗ pievienos v Ɲl 8 % ES 
iedzƯvotƗju skaitam, bet tikai maz Ɨk par 1 % t Ɨs
IKP. Pat Ƽemot vƝrƗ zemƗkos ikdienas izdevu-
mus, visas š Ưs valstis ir daudz nabadz ƯgƗkas nekƗ
pašreizƝjƗs ES dal Ưbvalstis, lai ar Ư dažƗdos lƯme-
Ƽos. TƗpƝc gaidƗmais paplašin Ɨjums lƯdz 25 da-
lƯbvalstƯm un pƝc tam lƯdz 27 vai pat vair Ɨk, fun-
damentƗli mainƯs atšƷirƯbu apjomu vis Ɨ ES. Ko-
hƝzijas politikai, k Ɨ arƯ citƗm ES politik Ɨm nƗksies
pielƗgoties šƯm izmaiƼƗm.
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 11Lai arƯ jaunƗs dalƯbvalstis ir augušas strauj Ɨk ne-
kƗ ES15 kopš 1990. gada, k Ɨ minƝts augst Ɨk, 
IKP atšƷirƯbas uz vienu cilv Ɲku paliek izteiktas. 
Tikai Malt Ɨ, KiprƗ,ýehijas Republik Ɨ un Slov ƝnijƗ
IKP uz vienu cilv Ɲku PPS izteiksm Ɲ bija virs 60 % 
no ES vid ƝjƗ lƯmeƼa 2002. gad Ɨ. PolijƗ, Igaunij Ɨ
un Lietuv Ɨ tas bija tikai apm Ɲram 40 % no vid ƝjƗ,
bet Latvij Ɨ tikai apm Ɲram 35% no vid ƝjƗ. BulgƗrijƗ
un Rum ƗnijƗ tas bija tikai apm Ɲram 26-27%  
no vidƝjƗ.
TƗpƝc pƝc paplašin ƗšanƗs bǌs liela ien Ɨkumu 
starpƯba starp bag ƗtƗkajƗm un nabadz ƯgƗkajƗm
dalƯbvalstƯm. Pat ja vid Ɲjais IKP uz vienu cilv Ɲkupaplašin ƗtƗ ES bǌs zemƗks nekƗ EU15, tikai Kip-
rƗ vien šis l Ưmenis ir virs 80 % no vid ƝjƗ ES25 
lƯmeƼa. LatvijƗ šis lƯmenis ir 38 % no EU25 vid ƝjƗ,
kas ir maz Ɨk nekƗ puse no Grie Ʒijas un Portug Ɨ-
les lƯmeƼa (77-78 %), kam Ɲr RumƗnijƗ un Bulg Ɨri-
jƗ tas ir zem 30 % no vid ƝjƗ (1.3. grafiks). 
Citiem v Ɨrdiem sakot, ja atš ƷirƯbas starp vid Ɲjo
IKP uz vienu cilv Ɲku ES15 un l Ưmeni nabadz ƯgƗ-
kajƗs dalƯbvalstƯs pašreiz ir nedaudz maz Ɨkas par 
30 % (t.i. Grie ƷijƗ un Portug ƗlƝ lƯmenis ir gandr Ưz
30 % zem vid ƝjƗ), šƯ atšƷirƯba divkƗršosies, kad 
2004. gad Ɨ pievienosies jaun Ɨs dalƯbvalstis (t.i. 
LatvijƗ IKP uz vienu cilv Ɲku ir vair Ɨk kƗ 60 % zem 050100150200250300
BE DK DE EL ES FR IE IT LU NL AT PT FI SE UK BG CY CZ EE HU LT LV MT PL RO SI SK050100150200250300Indekss ES25=1001.3 IKP gal Ɲjie radƯtƗji uz vienu cilv Ɲku (PPS) valst Ưs un reƧionos, 2001
HainautAntwerpen Bruxelles / Brussels
DessauOberba yernHamburg
Dytiki ElladaSterea Ellada
ExtremaduraMadrid
GuyaneÎle de France
Border, Midland 
and WesternSouthern and 
Eastern
CalabriaBolzano / Bozen
FlevolandUtrecht
BurgenlandSalzburgWien
 AçoresLisboa e Vale 
do Tejo
Itä-SuomiÅland
Norra
MellansverigeStockholm
Cornwall & Isles of 
ScillyBerkshire,
Bucks & 
OxfordshireInner London
Yuzhen TsentralenYugozapaden
SeverozápadJihozápaPraha
Észak-MagyarországKözép-
Magyarország
LubelskieMazowieckie
Nord-EstBucureúti
Východné SlovenskoZápadné
SlovenskoBratislavský
InformƗcijas avots: Eurostat, Re ƧionƗlie pƗrskati
020406080100120140
LU IE DK NL AT UK BE FR SE FI DE IT ES CY EL PT MT SI CZ HU SK PL EE LT LV RO BG020406080100120140Indekss, ES25=1001.4 Iekšzemes kopprodukts uz vienu cilv Ɲku (UVC), 2002
206,7
InformƗcijas avots: Eurostat, Nacion Ɨlie pƗrskatiVidƝji ES25
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU12EU25 vid ƝjƗ) un ir ƺoti iespƝjams, ka t Ɨ paplašin Ɨ-
sies vƝl vairƗk, kad ar Ư BulgƗrija un Rum Ɨnija bǌs
pievienojuš Ɨs. 
Paplašin ƗtƗ ES valstis var Ɲs iedalƯt trƯs grupƗs,
atkarƯbƗ no IKP uz vienu cilv Ɲku PPS izteiksm Ɲ.
Pirmajai grupai, kur Ɨ ietilpst 12 no pašreiz ƝjƗm 15 
dalƯbvalstƯm, IKP uz vienu personu b ǌs daudz 
augstƗks nekƗ ES25 vid Ɲji (par 10 % vai vair Ɨk). 
SeptiƼas valstis, kas ietilpst otraj Ɨ grupƗ, tai skai-
tƗ trƯs pašreiz ƝjƗs dalƯbvalstis: Sp Ɨnija, Portug Ɨle
un GrieƷija, plus Kipra, ýehijas Republika, Slov Ɲ-
nija un Malta, IKP uz vienu personu ir starp 68 % 
un 94 % no ES25 vid ƝjƗ. TrešajƗ 8 valstu grup Ɨ
(tai skait Ɨ BulgƗrija un Rum Ɨnija), no kur Ɨm visas 
ir jaunƗs vai topoš Ɨs dalƯbnieces, tas ir zem 60 % 
no vidƝjƗ (1.4. grafiks). 
PƝc paplašin ƗšanƗs, atšƷirƯbas
palielinƗsies vƝl vairƗk
Paplašin ƗšanƗs vƝl vairƗk ietekm Ɲs atšƷirƯbas
starp reƧioniem nek Ɨ starp valst Ưm. Turpretim ap-
tuveni 73 miljoni cilv Ɲku, gandr Ưz 19 % no ES15 
iedzƯvotƗjiem, dzƯvo reƧionos, kur vid Ɲjais IKP uz 
vienu cilv Ɲku laika posm Ɨ no 1999. l Ưdz 2001. ga-
dam bija zem 75 % no ES vid ƝjƗ, un atbilstoši 
pƝdƝjiem apr ƝƷiniem, gandr Ưz tik pat, k Ɨdi 69  
miljoni no 74.5 miljoniem, kas 2004. gad Ɨ kƺǌs ES 
pilsoƼi (92 % no kop ƝjƗ skaita), dz Ưvo reƧionos, 
kur IKP uz vienu cilv Ɲku ir zem Ɨks kƗ 75 %  
no ES25 sal ƯdzinƗjumƗ ar vid Ɲjo jaunaj Ɨs
dalƯbvalstƯs.
TomƝr, kƗ minƝts zemƗk, tas nenoz ƯmƝ, ka šie 69 
miljoni cilv Ɲku vienk Ɨrši papildin Ɨs to cilvƝku dau-
dzumu, kas pašlaik dz Ưvo reƧionos, kur IKP uz 
vienu cilv Ɲku un zem Ɨks kƗ 75 % no ES vid ƝjƗ, jo 
arƯ šis vidƝjais rƗdƯtƗjs paplašin ƗšanƗs rezultƗtƗ
samazin Ɨsies (no vid ƝjƗ 15 dalƯbvalstu r ƗdƯtƗja 
lƯdz vienam, kas aptver visas 25 dal Ưbvalstis). T Ɨ
rezultƗtƗ samazin Ɨsies pašreiz š Ɨdos ES 15 re-
Ƨionos dz Ưvojošo iedz ƯvotƗju skaits aptuveni l Ưdz
19 miljoniem. T ƗpƝc paplašin ƗšanƗs galƯgais re-
zultƗts bǌs palielin Ɨt iedzƯvotƗju skaitu tajos re-
Ƨionos, kur IKP uz vienu cilv Ɲku ir zem 75 % uz 
vidƝjo lƯdz 123 miljoniem ES ar 25 dal ƯbvalstƯm. 
Kad pievienosies Bulg Ɨrija un Rum Ɨnija, šis ko-pƝjais daudzums pieaugs v Ɲl vairƗk lƯdz 153 mil-
joniem vai pat l Ưdz 32 % no EU27 iedz ƯvotƗju 
skaita, t.i. vair Ɨk nekƗ divkƗršojot šƗdos reƧionos
pašreiz dz Ưvojošo iedz ƯvotƗju skaitu.  
ES ar 27 dal ƯbvalstƯm divas trešda ƺas iedzƯvotƗju, 
kas dzƯvos reƧionos, kur IKP uz vienu cilv Ɲku ir 
zemƗks kƗ 75 % no EU25 vid ƝjƗ, dzƯvos jaunaj Ɨs
dalƯbvalstƯs. Gandr Ưz viens no sešiem cilv Ɲkiem
dzƯvos reƧionƗ, kur IKP uz vienu cilv Ɲku ir ze-
mƗks kƗ puse no ES vid ƝjƗ. Neviens no šiem 38 
reƧioniem neietilpst pašreiz ƝjƗ ES15. 
Statistisk Ɨs sekas 
Paplašin ƗšanƗs rezult ƗtƗ ES iedz ƯvotƗju skaits 
pieaugs daudz vair Ɨk nekƗ IKP, tƗdejƗdi nozƯmƯgi
samazinot vid Ɲjo IKP uz vienu cilv Ɲku. VidƝjais 
IKP uz vienu cilv Ɲku ES ar 25 dal ƯbvalstƯm bǌs
aptuveni 12½ % maz Ɨks nekƗ vidƝjais lƯmenis ES 
ar 15 dal ƯbvalstƯm. 17 re Ƨioniem tas noz ƯmƝ, ka to 
ienƗkumi uz vienu personu vairs neb ǌs zem 75 % 
sliekšƼa,Ƽemot vƝrƗ to, ka tagad tas ir zem Ɨks 
nekƗ agrƗk. ArƯ MaltƗ, kur tagad tas ir 75 % no 
ES15 vid ƝjƗ, tas bǌs virs 75 %. 
KƗ minƝts iepriekš, p Ɲc aprƝƷiniem tiek l Ɲsts, ka 
apmƝram 19 miljoni cilv Ɲku dzƯvo reƧionos, no 
kuriem liel ƗkƗ daƺa pašreiz ir Strukt ǌrfondu M ƝrƷa
1 status Ɨ (ar papildu 400 t ǌkstošiem no Maltas). 
Ja MƝrƷa 1 statusa pieš Ʒiršanas krit Ɲriji netiek 
mainƯti, saistƯtie reƧioni zaud Ɲs tiesƯbas saƼemt
strukturƗlo atbalstu, pat ja ar Ư to IKP uz vienu cil-
vƝku pƝc paplašin ƗšanƗs saglab Ɨtos tieši t Ɨds
pats kƗ pirms tam, k Ɨ arƯ struktur ƗlƗs problƝmas,
kas ir to sal Ưdzinoši zem Ɨ lƯmeƼa pamat Ɨ un kas 
sƗkotnƝji bija iemesls struktur ƗlƗs palƯdzƯbas uz-
sƗkšanai. P Ɲc pašreiz Ɲjiem apr ƝƷiniemþetri no 
šiem re Ƨioniem, piem Ɲram, atrodas V Ɨcijas
austrumos, þetri atrodas Apvienot Ɨs Karalistes 
teritorijƗ,þetri SpƗnijƗ, viens Grie ƷijƗ un viens 
PortugƗlƝ (A1.3. tabula) 
AtšƷirƯbas nodarbin ƗtƯbƗ starp
reƧioniem b ǌs vienlƯdz plašas  
Nodarbin ƗtƯbas lƯmenis daudzos kandid Ɨtvalstu 
reƧionos ir zem Ɨks nekƗ pašreizƝjais EU15 vid Ɲ-
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 13jais, lai gan nevien Ɨ no tƗm tas nav tik zems, k Ɨ
ItƗlijas dienvidos. Tikai þetros reƧionos — Kipr Ɨ
un StĜední ýechy, Jihozápad un Pr ƗgƗ,ýehijas 
Republik Ɨ — šis r ƗdƯtƗjs pƗrsniedza 67 % no Li-
sabonƗ noteiktƗ mƝrƷa 2005. gadam un tikai Pr Ɨ-
gƗ tas bija virs 70% — Lisabon Ɨ noteiktais m ƝrƷis
2010. gadam. Turpret Ư, pašreiz ƝjƗs dalƯbvalstƯs
bija 53 (NUTS 2) re Ƨioni, kuros l Ưmenis bija virs 
šƗ lƯmeƼa, tie pƗrsvarƗ atrodas Zieme ƺvalstƯs, Ap-
vienotajƗ Karalist Ɲ un NƯderlandƝ.
TƗdejƗdi paplašin ƗtƗ ES ar 25 dal ƯbvalstƯm
bǌs 14 re Ƨioni, kuros nodarbin ƗtƯbas lƯmenis
ir zemƗks par 50 %, 6 It Ɨlijas dienvidos, viens 
SpƗnijƗ (Ceuta y Melilla) un viens Francij Ɨ (Korsi-
ka)— pašreiz ƝjƗs ES15; pieci Polij Ɨ un viens 
UngƗrijƗ (Észak-Alföld) — jaunajƗs dalƯbvalstƯs. 
(BulgƗrijƗ ir vƝl trƯs reƧioni, kuru l Ưmenis ir zem Ɨks
par šo.) 
Šiem re Ƨioniem ar zemo nodarbin ƗtƯbas lƯmeni 
lielƗko tiesu ir sal Ưdzinoši zems IKP l Ưmenis uz 
vienu cilv Ɲku, kas rodas galvenok Ɨrt tƗpƝc, ka tƗs
nespƝj nodarbin Ɨt lielu cilv Ɲku skaitu ražošanas 
aktivitƗtƝs. TomƝr saikne starp nodarbin ƗtƯbas
lƯmeni un sal Ưdzinošo IKP l Ưmeni un vienu cilv Ɲku
visur neb ǌt nav lƯdzƯga. DažƗs kandid ƗtvalstƯs, jo 
sevišƷi PolijƗ, un arƯ RumƗnijƗ, nodarbin ƗtƯbas
lƯmenis ir daudz vair Ɨk saistƯts ar lauksaimniec Ư-
bas sektora apjomu, kas zin ƗmƗ mƝrƗ nodrošina 
pƝdƝjƗs iespƝjas darba vietas, nek Ɨ ar IKP uz 
vienu cilv Ɲku. Tas atspogu ƺo nepƗrtraukto
pašpitiekam Ɨs lauksaimniec Ưbas nozƯmƯgumu pre-
tstatƗ stƗvoklim pašreiz ƝjƗs ES, kur nodarbin ƗtƯ-
bas lƯmenis lauksaimniec Ưbas reƧionos parasti ir  
zemƗks. 
Tas liek dom Ɨt, ka seviš Ʒi šajos re Ƨionos ekono-
mikas att ƯstƯbu vajadz Ɲtu papildin Ɨt ar ievƝrojamu 
pƗrstrukturiz Ɲšanos un p ƗrmaiƼƗm starp sekto-
riem, lai gan nepieciešam Ưba pƝc pƗrstrukturiz Ɲ-
šanas šiem re Ƨioniem nek ƗdƗ gadƯjumƗ netiek 
uzspiesta. Sektoru uzb ǌve kandid ƗtvalstƯs liek  
apsvƝrt ievƝrojamu p Ɨrstrukturiz Ɲšanos… 
Ekonomikai att Ưstoties, ieskatu iesp ƝjamajƗs
izmaiƼƗs nodarbin ƗtƯbas sektora strukt ǌrƗ nƗkot-
nƝ var iegǌt, salƯdzinot nodarbin ƗtƯbas sadal Ưjumu 
starp darb Ưbas sektoriem kandid ƗtvalstƯs un paš-
reizƝjƗs ES15, savuk Ɨrt pƝdƝjƗs, salƯdzinƗt paš-
reizƝjos MƝrƷa 1 re Ƨionus ar p ƗrƝjiem
(A1.1, karte). Š Ɨds salƯdzinƗjums ir daudz infor-
matƯvƗks, ja izveido prec Ưzu korekciju visp ƗrƝjƗ
nodarbin ƗtƯbas lƯmeƼa atšƷirƯbƗs starp daž Ɨdiem
rajoniem — citiem v Ɨrdiem sakot, p Ɨrbaudot
iedzƯvotƗju proporcion Ɨlo daudzumu no darbsp Ɲ-
jƯgiem iedz ƯvotƗjiem kas ir nodarbin Ɨti dažƗdos
sektors — nevis vienk Ɨrši salƯdzinot nodarbin ƗtƯ-
bu daž Ɨdos sektoros kop ƝjƗ nodarbin ƗtƯbas
lƯmenƯ. TƗdƗ veidƗ var iegǌt avotu, lai konstat Ɲtu 
iespƝjamos veidus k Ɨ tie, kas mekl Ɲ darbu var Ɲtu
bǌt sadal Ưti pa sektoriem, kad nodarbin Ɨto  
daudzums maz Ɨk attƯstƯtajƗs valstƯs un reƧionos
palielinƗs.  
VispƗrƝjais nodarbin ƗtƯbas lƯmenis kandid Ɨtval-
stƯs, neskatoties uz p ƝdƝjo gadu kritumu, jopro-
jƗm saglab ƗjƗs nedaudz augst Ɨks nekƗ pašreizƝ-
jos MƝrƷa 1 reƧionos 2002. gad Ɨ. Tas liel Ɨkoties
ir tƗpƝc, ka daudz liel Ɨks nodarbin Ɨto skaits  
lauksaimniec ƯbƗ un rǌpniecƯbƗ, jo seviš Ʒi tekstil-
industrijƗ un šǌšanƗ un citƗs pamatražošanas 
nozarƝs, turpret Ư lielƗkoties zem Ɨks nodarbin ƗtƯ-
bas lƯmenis ir pakalpojumu jom Ɨ un celtniec ƯbƗ
(A1.4. tabula). 
SalƯdzinoši zemais nodarbin ƗtƯbas lƯmenis pakal-
pojumu jom Ɨ kandidƗtvalstƯs ir daudz lab Ɨk pa-
manƗms salƯdzinƗjumƗ ar ES re Ƨioniem, kas 
neietilps 1. m ƝrƷƯ, kuros ir daudz liel Ɨks nodarbi-
nƗto skaits šaj Ɨ sektorƗ nekƗ MƝrƷa 1 reƧionos.
Visu pakalpojumu jom Ɨs ir defic Ưts. Jo seviš Ʒi uz-
krƯtoši tas ir progres Ưvos un komun Ɨlajos pakalpo-
jumos (biznesa un finanšu pakalpojumi un izgl ƯtƯ-
ba, vesel Ưbas un soci Ɨlie pakalpojumi) kur atš ƷirƯ-
bas starp M ƝrƷa 1 un citiem re Ƨioniem ir visskaid-
rƗk paman Ɨmas.
TƗdƝjƗdi var secin Ɨt, ka nodarbin ƗtƯbas strukt ǌra 
kandidƗtvalstƯs ir bijusi ar tieksmi virz Ưties uz  
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU14to, kas bija ES p Ɨrejas gados, tom Ɲr pƗrmaiƼu
Ɨtrums nav bijis liels. Iev Ɲrojami darbavietu zau-
dƝjumi lauksaimniec ƯbƗ un pamatražošanas no-
zarƝs vƝl nav kƗ vairumƗ reƧionu aizst Ɨtas ar pie-
tiekamu daudzumu darba vietu pakalpojumu jo-
mƗ. Turpm Ɨkajos gados it Ưpaši lauksaimnie- 
cƯbƗ var sagaid Ưt ievƝrojamu darba vietu samazi-
nƗjumu.
… jo seviš Ʒi uz pakalpojumu sektoru, kur Ɨ ir 
bijis koncentr Ɲts ES darba vietu pieaugums  
Par pieredzi esošaj Ɨs dalƯbvalstƯs, darba vietu 
izaugsme pakalpojumu jom Ɨ kandidƗtvalstƯs nƗ-
kotnƝ — kƗ arƯ esošajos M ƝrƷa 1 reƧionos, tiks 
koncentr Ɲta progres Ưvo un komun Ɨlo pakalpojumu 
jomƗ, lai gan iev Ɲrojamu paplašin Ɨšanos var pa-
redzƝt pamatpakalpojumos (mazumtirdzniec ƯbƗ,
viesnƯcƗs un restor Ɨnos, transporta, komunik Ɨciju 
un privƗtajos un sabiedriskajos pakalpojumos) 
kuros nodarbin ƗtƯbas lƯmenis joproj Ɨm ir daudz 
zemƗks nekƗ ES15. 
Sešos gados, no 1996. l Ưdz 2002. gadam, kad 
vispƗrƝjais nodarbin ƗtƯbas lƯmenis EU15 palielin Ɨ-
jƗs tikai nedaudz vair Ɨk kƗ par 4 procentu punk-
tiem, praktiski viss pieaugums notika pakalpoju-
mu jomƗ, no kuriem progres Ưvie pakalpojumu bija 
apmƝram 40 % no t ƯrƗ pieauguma nodarbin ƗtƯbƗ
un komun Ɨlie pakalpojumi veidoja apm Ɲram 26 % 
(1.5. grafiks). T ƗpƝc šiem diviem sektoriem var pateikties par radušos papildu darbavietu neto skaitu, kas radušies pamatpakalpojumu jom Ɨ, kas 
bija nedaudz liel Ɨks kopƝjƗ nodarbin Ɨto skaita 
izteiksm Ɲ.
TurpretƯ darba vietu skaits lauksaimniec ƯbƗ, pa-
matrǌpniecƯbas nozar Ɲs un sabiedriskajos pakal-
pojumos samazin ƗjƗs attiecƯbƗ pret darbsp ƝjƯgo 
iedzƯvotƗju daƺu, tajƗpat laik Ɨ bija mazs pie-
augums nodarbin ƗtƯbƗƷ Ưmijas un inženiertehnis-
kajƗs nozarƝs un liel Ɨks pieaugums b ǌvniecƯbƗ,
ko, kƗ izrƗdƗs ekonomiskais cikls ietekm Ɲ vairƗk
nekƗ citas nozares. Ilgstoša progres Ưvo un  
komunƗlo pakalpojumu att ƯstƯba apstiprina nepie-
ciešamƯbu palielin Ɨt izglƯtƯbas lƯmeni,Ƽemot vƝrƗ
pieprasƯjumu pƝc kvalific Ɲtiem darbiniekiem, kas, 
kƗ var paredz Ɲt, turpin Ɨs pieaugt n Ɨkošajos
gados
5.
PƗrbaudƯjums, ar ko n Ɨksies saskarties kandid Ɨt-
valstƯm, kas labi redzamas M ƝrƷa 1 reƧionos, ir 
stiprinƗt ilgtermi Ƽa konkur ƝtspƝju, lai uztur Ɲtu
augstus ekonomisk Ɨs attƯstƯbas rƗdƯtƗjus, vienlai-
cƯgi palielinot nodarbin ƗtƯbas lƯmeni. Konkur ƝtspƝ-
jas stiprin Ɨšana noz ƯmƝ sasniegt ilglaic Ưgus ne-
pƗrtrauktus produktivit Ɨtes sasniegumus, kas ie-
vƝrojami atpaliek no ES15 l ƯmeƼa un pat v Ɲl
zemƗk salƯdzinƗjumƗ ar bagƗtƗkajiem re Ƨioniem.
Lai gan ir svar Ưgi arƯ uzsvƝrt, ka ilgtermi ƼƗ nav 
pretrunu starp šo m ƝrƷi un nodarbin ƗtƯbas palieli-
nƗjumu, tom Ɲr ilgtermi ƼƗ, sta-
bilu darba vietu izveidošan Ɨs
ir atkarƯga no konkur ƝtspƝjas
palielinƗšanƗs, kas ne vien-
mƝr ir nepieciešams ƯslaicƯgƗ
termiƼƗ. PƗrmaiƼas nodarbi-
nƗtƯbƗ starp daž ƗdƗm jomƗm
no zemas produktivit Ɨtes sek-
toriem, seviš Ʒi lauksaimniec Ư-
bƗ, uz lielƗkas produktivit Ɨtes 
sektoriem ir b ǌtiska, lai konku-
rƝtspƝja varƝtu palielin Ɨties. 
TajƗ pat laik Ɨ, joprojƗm sagla-
bƗjas nepieciešam Ưba palieli-
nƗt produktivit Ɨti starp aktivi-
tƗšu nozar Ɲm un turpin Ɨt raci-
onalizƗcijas un darbasp Ɲka -0,5 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5
-0,5 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 3,5 4,0 4,5Lauksaimniec.
Min., gƗze, elektr., ǌdens
PamatrǌpniecƯba
ƶimikƗlijas + pƗrstrƗde
MašƯnbǌve
CeltniecƯba
Pamatpakalpojumi
Moderniz Ɲtie pakalpojumi
KomunƗlie pakalpojumi
Valsts administr.
KopƗIzmaiƼas nodarbin ƗtƯbƗ  % no darbsp ƝjƯgƗ vecuma iedz ƯvotƗjiem1.5 Izmai Ƽas nozaru nodarbin ƗtƯbas koeficientos ES15, 1996-2002
InformƗcijas avots: Eurostat, LFS un Re ƧionƗlie pƗrskati
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 15pƗrpalikuma mazin Ɨšanu, kas rad Ɨs pƗrejas peri-
odƗ (A1.2. karte). 
KonverƧences pƗrbaudƯjums
kandidƗtvalstƯs
StrukturƗlƗs problƝmas kandid ƗtvalstƯs, kas ir c Ɲ-
lonis to zemajam IKP l Ưmenim uz vienu cilv Ɲku un 
zemajam nodarbin ƗtƯbas lƯmenim, ir gan b ǌtiskas, 
gan plašas. Koh Ɲzijas politikas izaicin Ɨjums ir 
pieƼemamƗƗtrumƗ palƯdzƝt tƗm moderniz Ɲt savu 
infrastrukt ǌru, moderniz Ɲt izglƯtƯbas un apm ƗcƯbas
sistƝmas un izveidot uz ƼƝmƝjdarbƯbai labv ƝlƯgu 
vidi, lai t Ɨs varƝtu uzturƝt augstus izaugsmes r Ɨ-
dƯtƗjus, ko no t Ɨm prasa, lai t Ɨs varƝtu sasniegt 
lƯdzƯgu nodarbin ƗtƯbas un ien Ɨkumu lƯmeni, kƗds
ir ES. Lai tas var Ɲtu notikt, vairum Ɨ valstu r ƗdƯtƗ-
jiem jƗpalielinƗs vismaz par 5-6 % gad Ɨ ilgƗkƗ
laikƗ (sk. Pan Ɨkšanas scen Ɨriji).
KƗ to pƗrliecinoši demonstr Ɲ pieredze ƮrijƗ, tas 
nav neiesp Ɲjami, bet tas pras Ưs efektƯvu ES atbal-
stu, lai šaj Ɨs valstƯs varƝtu nodrošin Ɨt struktur Ɨlo
problƝmu pƗrvarƝšanu, to nodarbin ƗtƯbas lƯmeƼa
un konkur ƝtspƝjas ievƝrojamu palielin Ɨjumu, kƗ
arƯ efektƯvu iekšƝjo politiku kombin Ɨciju. 
KohƝzijas politikas devums ES att ƯstƯbƗ
Augstu izaugsmes r ƗdƯtƗju sasniegšana, pateico-
ties produktivit Ɨtes un nodarbin ƗtƯbas palielin Ɨ-
šanai kandid ƗtvalstƯs, ir noz ƯmƯga ne tikai dz Ưves
lƯmeƼa paaugstin ƗšanƗ un infrastrukt ǌras uzlabo-
jumu, komun Ɨlo pakalpojumu un taml ƯdzƯgu jomu 
finansƝšanai nepieciešamo resursu rad ƯšanƗ kan-
didƗtvalstƯs, bet tai ir svar Ưga loma ar Ư jau 
esošajƗs dalƯbvalstƯs. ƻemot vƝrƗ arvien pie-
augošo savstarp Ɲjo atkarƯbu tirdzniec Ưbas un in-
vestƯciju jom Ɨ, pastƗv iespƝja, ka ekonomikas 
attƯstƯba jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs var b ǌt virzošais 
spƝks, kas ievieš un notur augst Ɨkus attƯstƯbas
rƗdƯtƗjus visƗ ES. 
StrukturƗlie trǌkumi infrastrukt ǌras un Ưpašumu
dotƗciju jomƗ norƗda, ka š Ưs valstis t Ɨpat kƗ dau-
dzi atpalikuši un problem Ɨtiski reƧioni jau esoša-
jƗs 15 ES dal ƯbvalstƯs, nespƝj nodrošin Ɨt nepie-
ciešamo ieguld Ưjumu visp ƗrƝjƗ ES konkur ƝtspƝjƗ.TƗ rezultƗtƗ ES veidojas zem Ɨks ienƗkumu un 
nodarbin ƗtƯbas lƯmenis nek Ɨ potenci Ɨli bǌtu ie-
spƝjams sasniegt, k Ɨ arƯ zemƗks attƯstƯbas poten-
ciƗls, un tas kait Ɲ ne tikai tiem, kas ir tieši iesais-
tƯti, bet ar Ư pƗrƝjiem. TƗpƝc pastƗvošo atš ƷirƯbu 
samazin Ɨšana nostiprin Ɨtu ES ekonomikas kon-
kurƝtspƝju un veicin Ɨtu stabilas att ƯstƯbas iesp Ɲ-
jas. Tas ar Ư samazin Ɨtu risku v ƗjƗkajos re Ƨionos
un attƯstƯbas laikƗ attƯstƯtƗkajos reƧionos past Ɨvo-
šo inflƗcijas spiedienu, kas priekšlaic Ưgi apstƗdina 
attƯstƯbu. 
Kas attiecas uz kandid ƗtvalstƯm, tiktu rad Ưta ie-
spƝja palielin Ɨt to ekonomisk Ɨs izaugsmes Ɨtru-
mu un t ƗdƝjƗdi paplašin Ɨt importa iesp Ɲjas no 
esošajƗm ES dal ƯbvalstƯm. Pašlaik imports šaj Ɨs
valstƯs veido vair Ɨk kƗ pusi no IKP apjoma —
daudz vair Ɨk nekƗ kohƝzijas valst Ưs (GrieƷijƗ un 
SpƗnijƗ imports veido aptuveni 30 % no IKP, bet 
PortugƗlƝ 38 %) — un attƯstƯbas laikƗ importam ir 
bijusi tendence palielin Ɨties vairƗk kƗ IKP. TƗ tas 
kƗdu laiku ar Ư varƝtu turpin Ɨties, jo š Ưs valstis ƺoti
daudz iep Ɲrk iekƗrtas un apr Ưkojumu, kas netiek 
ražots viet ƝjƗ tirgǌ, bet ir nepieciešams valsts 
turpmƗkai attƯstƯbai.
TƗpƝc IKP pieaugums ir neproporcion Ɨls attiecƯbƗ
pret preþu iegƗdi no ƗrzemƝm, it Ưpaši no esoša-
jƗm ES dal ƯbvalstƯm, no kur Ɨm tiek ievests aptu-
veni 60 % no kop ƝjƗ importa apjoma. Pie tam se-
višƷi daudz tiek ievests no V Ɨcijas (aptuve-
ni 25 %) un It Ɨlijas (gandr Ưz 10 %). 
TƗdƝƺ attƯstƯbas veicin Ɨšana jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs
joƯpaši noz ƯmƯga ir VƗcijai un It Ɨlijai, kaut gan 
visas ES dal Ưbvalstis b ǌs ieguvƝjas no att ƯstƯbas 
veicinƗšanas, k Ɨ arƯ no liel Ɨkas ES tirgus  
attƯstƯbas, ko t Ɨ izraisƯs, faktiski t ƗdƗ pašƗ veidƗ
kƗ tƗs iegǌst no koh Ɲzijas valstu un M ƝrƷa 1  
reƧionu attƯstƯbas (skat. 4. da ƺu, nodaƺu par Struk-
turƗlajiem fondiem k Ɨ ekonomisk Ɨs integrƗcijas  
lƯdzekli). 
IedzƯvotƗju skaita samazin ƗšanƗs EiropƗ
IedzƯvotƗju skaits 15 ES dal ƯbvalstƯs jau daudzus 
gadus ir audzis ƺoti lƝnƗm. Kopš 90-to gadu vidus 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU16KohƝzijas izaicin Ɨjuma mƝrogu, ko izvirza paplaši-
nƗšanƗs, varƝtu atspogu ƺot ar ‘iedz Ưšanas scen Ɨriju’ 
palƯdzƯbu, kas nor Ɨda, cik ilgs laiks b ǌs nepiecie-
šams jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs kopƗ ar BulgƗriju un Ru-
mƗniju, lai IKP uz vienu cilv Ɲku sasniegtu vid Ɲjo ES 
lƯmeni vienk Ɨršos krit Ɲrijos par šo valstu att ƯstƯbas
tempiem attiec ƯbƗ pret vid Ɲjo koeficientu pašreiz ƝjƗs
15 ES valst Ưs.
Tiek pie ƺauti divi scen Ɨriji. Pirmaj Ɨ scenƗrijƗ IKP 
pieaugums šaj Ɨs valstƯs tiek uztur Ɲts 1.5 % gad Ɨ
virs vidƝjƗ 15 ES dal Ưbvalstu koeficienta, kas tika 
sasniegts 7 gados no 1995. l Ưdz 2002. Otraj Ɨ scenƗ-
rijƗ pieaugums tiek uztur Ɲts 2.5 % virs vid ƝjƗ 15 ES 
dalƯbvalstu koeficienta. Abos scen Ɨrijos tiek Ƽemtas 
vƝrƗ jaunƗkƗs IKP apjoma uz cilv Ɲku prognozes 
dažƗdƗs valstƯs 2004. gad Ɨ.
Ja pieaugums vis Ɨs valstƯs turpmƗk var tikt uztur Ɲts 
1.5 % virs t Ɨ, kas ir p ƗrƝjƗs ES valst Ưs (t.i., 4% gad Ɨ,
ja pieaugums 15 ES valst Ưs ir 2.5% gad Ɨ), vidƝjais
IKP uz cilv Ɲku šajƗs 12 valst Ưs lƯdz 2017. gadam 
paliktu zem 60 % no paplašin ƗtƗs 27 valstu ES vid Ɲ-
jƗ IKP (1.6. un 1.7. grafiks). Šogad tas p Ɨrsniegs
75 % no vid ƝjƗ IKP tikai Slov ƝnijƗ, KiprƗ,ýehijas
Republik Ɨ un UngƗrijƗ. Ja pieaugums turpin Ɨtu augt 
šƗdƗƗtrumƗ, SlovƗkija sasniegtu 75% no vid ƝjƗ ES 
pieauguma l Ưdz 2019. gadam, bet n Ɨkamai valstij 
Igaunijai š Ɨda lƯmeƼa sasniegšana pras Ưtu vƝl 10 
gadus. 2035. gad Ɨ - vairƗk kƗ pƝc 30 gadiem - šo 
slieksni sasniegtu Polija, bet Latvija to sasniegtu 
tikai 2041. gad Ɨ. Ar šƗdiem pieauguma tempiem BulgƗrijai un Rum Ɨnijai IKP. uz cilv Ɲku vƝl
2050. gad Ɨ bǌtu zem 75 % no vid ƝjƗ.
Ja pieaugumu uztur Ɲtu ievƝrojami augst ƗkƗ lƯmenƯ –
2.5 % virs 15 ES valstu vid ƝjƗ (Ƽemot vƝrƗ pie-
augumu nedaudz virs 5 % gad Ɨ, ja pieaugums 15 
ES valst Ưs ir 2.5 %), konver Ƨence, protams, notiktu 
ƯsƗkƗ laika period Ɨ. TomƝr nepieciešamo gadu 
skaits daudz Ɨm valstƯm joprojƗm paliek liels. Piem Ɲ-
ram, Polijai pat pie š Ɨdiem tempiem b ǌtu nepiecie-
šami 20 vai vair Ɨk gadu, lai IKP uz cilv Ɲku sasniegtu 
75 % no ES vid ƝjƗ un vƝl daudz gadu, lai piel ƯdzinƗ-
tos vai pietuvin Ɨtos ES vid Ɲjam pieaugumam. Bulg Ɨ-
rijai un Rum Ɨnijai tas pras Ưtu vƝl daudz vair Ɨk gadu. 
TomƝr pie šƗdiem pieauguma tempiem to re Ƨionu 
skaits kandid ƗtvalstƯs, kam ir nepieciešams struktu-
rƗls atbalsts, jo to IKP uz cilv Ɲku ir zem 75 % no ES 
vidƝjƗ, tiks samazin Ɨts ievƝrojami ƗtrƗk nekƗ gadƯ-
jumƗ, ja pieaugums b ǌtu lƝnƗks. Šos scen Ɨrijus ne-
vajadzƝtu uztvert k Ɨ norƗdi, ka 4 % vai 5 % pie-
augums šaj Ɨs valstƯs ir pats augst Ɨkais, ko var sa-
gaidƯt. PirmkƗrt,Ʈrijas pieredze p ƝdƝjƗ desmitgad Ɲ
atspoguƺo, cik daudz var tikt sasniegts straujas att Ưs-
tƯbas gadƯjumƗ. OtrkƗrt, pieauguma potenci Ɨlu jaun-
ajƗs dalƯbvalstƯs ievƝrojami veicin Ɨs ES koh Ɲzijas
politikas rad Ưtie uzlabojumi pamatfondos. 
Pat ja pieauguma koeficientu izdodas ilgstoši sagla-
bƗt stipri virs vid ƝjƗ, kas ir 15 ES valst Ưs, šie scen Ɨriji
parƗda, ka vairumam valstu ES vid ƝjƗ koeficienta 
panƗkšana visticam Ɨk bǌs ilgtermi Ƽa process. Cik ilgs laiks nepieciešams kandid ƗtvalstƯm, lai pan Ɨktu esoš Ɨs dalƯbvalstis? 
iedzƯvotƗju skaits palielin Ɨjies vidƝji par 0.3 % 
gadƗ, kas liel Ɨ mƝrƗ ir iekšupv ƝrstƗs migrƗcijas
rezultƗts. DažƗs dalƯbvalstƯs— it Ưpaši VƗcijƗ,
ItƗlijƗ un Zviedrij Ɨ— iedzƯvotƗju skaits sav ƗdƗk
bǌtu krities. Ir paredzams, ka dabiskais iedz ƯvotƗ-
ju pieaugums turpin Ɨs sarukt, un, pie t Ɨdas pašas 
migrƗcijas kƗ iepriekš, iedz ƯvotƗju skaits turpm Ɨ
kajos 20 gados s Ɨks samazin Ɨties vairum Ɨ ES 
dalƯbvalstu. 
IedzƯvotƗju skaita samazin ƗšanƗs daudzos re-
Ƨionos bija rakstur Ưga jau 90-to gadu otraj Ɨ pusƝ
(55 no 211 NUTS 2 re Ƨioniem 15 ES valst Ưs). KandidƗtvalstƯs šajƗ periodƗ iedzƯvotƗju skaits 
samazin ƗjƗs vairum Ɨ reƧionu (35 no 55 NUTS 2 
reƧioniem) un to izrais Ưja gan dabiskais iedz ƯvotƗ-
ju skaita kritums, gan uz Ɨru vƝrsta migr Ɨcija.
Un turpin Ɨs samazin Ɨties turpm Ɨkajos gados 
SaskaƼƗ ar jaun Ɨkajiem demogr Ɨfiskajiem p ƝtƯ-
jumiem6, iedzƯvotƗju skaits vis Ɨs 15 ES valst Ưs
atlikušaj Ɨ desmitgad Ɲ turpinƗs augt lƝnƗm, izƼe-
mot ItƗliju un Austriju, kur tas samazin Ɨsies.  
Paredzams, ka l Ưdz 2015. gadam iedz ƯvotƗju 
skaits sƗks samazin Ɨties Grie ƷijƗ, SpƗnijƗ, Portu-
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 17gƗlƝ— trijƗs dienvidu koh Ɲzijas valst Ưs— un VƗ-
cijƗ, bet turpm Ɨkajos 10-15 gados tas s Ɨks kris-
ties arƯ BeƺƧijƗ, SomijƗ un Zviedrij Ɨ.
Kas attiecas uz kandid ƗtvalstƯm, tad iedz ƯvotƗju 
skaits jau tagad ir s Ɨcis samazin Ɨties visƗs, iz-
Ƽemot Kipru, Maltu un Slov Ɨkiju, un ir paredzams, 
ka pƝdƝjƗ no šƯm trim tas s Ɨks samazin Ɨties lƯdz
2020. gadam (1.8. grafiks ). Samazin Ɨsies arƯ darbspƝjas
vecuma iedz ƯvotƗju skaits 
Kas attiecas uz nodarbin ƗtƯbu, 
tad darbsp Ɲjas vecuma (15-
64) iedz ƯvotƗju skaits var Ɲtu
samazin Ɨties ƗtrƗk kƗ kopƝjais
iedzƯvotƗju skaits. Ir pare-
dzams, ka Eiropas dienvidos 
tas samazin Ɨsies atlikušaj Ɨ
desmitgad Ɲ, it seviš Ʒi, GrieƷi-
jƗ, Portug ƗlƝ un ItƗlijƗ, kƗ arƯ
VƗcijƗ. PƝc 2010. gada iedz Ư-
votƗju skaita samazin ƗšanƗs
dažu gadu laik Ɨ sƗksies vis Ɨs
valstƯs, izƼemot Ʈriju un Luk-
semburgu. Ir paredzams, ka 
visƗs 15 ES dal ƯbvalstƯs ko-
pumƗ iedz ƯvotƗju skaits 
2025. gad Ɨ bǌs par 4 % ma-
zƗks nekƗ 2000. gad Ɨ, bet 
trijƗs dienvidu koh Ɲzijas val-
stƯs par 6 % maz Ɨks un ItƗlijƗ
vairƗk kƗ par 14 % maz Ɨks. 
Paredzams, ka vis Ɨs kandid Ɨt-
valstƯs, izƼemot Kipru, Maltu, 
Poliju un Slov Ɨkiju, darbsp Ɲjas
vecuma iedz ƯvotƗju skaits sa-
mazinƗsies atlikuš Ɨs desmit-
gades laik Ɨ. NƗkamajos
dažos gados tas s Ɨks kristies 
visur, izƼemot Kipru. Saska ƼƗ
ar jaun ƗkajƗm prognoz Ɲm
2025. gad Ɨ iedzƯvotƗju skaits 
vecumƗ no 15 lƯdz 64 gadiem kandid ƗtvalstƯs bǌs
par 10 % maz Ɨks nekƗ 2000. gad Ɨ. BulgƗrijƗ un 
LatvijƗ tas bǌs par vair Ɨk kƗ 20 % maz Ɨks, bet 
IgaunijƗ par gandr Ưz 30 % (1.3. karte). 
VairƗk darbsp Ɲjas vecuma cilv Ɲku virs 50 
gadiem
LƯdztekus šai plaši izplat Ưtajai darbsp Ɲjas vecuma 
iedzƯvotƗju skaita samazin ƗšanƗs tendencei b ǌs
vƝrojamas iev Ɲrojamas vecuma sadal Ưjuma iz-
maiƼas. IedzƯvotƗji vecum Ɨ no 50 lƯdz 64 gadiem, 
ievƝrojams skaits, no kuriem vairs nestr ƗdƗ dau-RO
BG
LV
PL
LT
EESK
HU
CZ
CY
SI
N12
2004 2007 2010 2013 2016 2019 2022 2025 2028 2031 2034 2037 2040< 60% no ES27 vid Ɲji< 75% no ES27 vid Ɲji< 90% no ES27 vid Ɲji>= 90% no ES27 vid Ɲji1.6 Iekšzemes kopprodukta modul Ɲšana uz vienu cilv Ɲku  (uVC) pievienošan Ɨs
kandidƗtvalstƯs, 2004.-2040.gad Ɨ (relatƯvƗ attƯstƯbas pieƺaušana 1,5% gad Ɨ)
AttƯstƯbas pieƺaušana: par 1,5% gad Ɨ vairƗ nekƗ ES15 vid Ɲji
InformƗcijas avots: DG REGIO apr ƝƷini balstƗs uz Eurostat, Nacion Ɨliem pƗrskatiemN12 = jaun Ɨs dalƯbvalstis plus BG un RO; MT: nav datu
RO
BG
LV
PL
LT
EE
SK
HU
CZ
CY
SI
N12
2004 2007 2010 2013 2016 2019 2022 2025 2028 2031 2034 2037 2040< 60% no ES27 vid Ɲji < 75% no ES27 vid Ɲji < 90% no ES27 vid Ɲji >= 90% no ES27 vid Ɲji1.7 Iekšzemes kopprodukta model Ɲšana uz vienu cilv Ɲku (uVC) pievienošan Ɨs
kandidƗtvalstƯs, 2004.-2040.gad Ɨ (relatƯvƗ attƯstƯbas pieƺaušana 2,5% gad Ɨ)
AttƯstƯbas pieƺaušana: par 2,5% gad Ɨ vairƗk nekƗ ES15 vid Ɲji
InformƗcijas avots: DG REGIO apr ƝƷini balstƗs uz Eurostat, Nacion Ɨliem pƗrskatiem
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU18dzƗs pašreiz ƝjƗs un n ƗkamajƗs dalƯbvalstƯs,
veidos arvien liel Ɨku strƗdƗjošo daƺu, kamƝr jaunu 
cilvƝku, kas tikai ien Ɨk darba tirg ǌ, skaits  
samazin Ɨsies. 
LƯdz 2025. gadam 35 % darbsp Ɲjas vecuma iedz Ưvo-
tƗju 15 ES dal ƯbvalstƯs bǌs vecumƗ no 50 lƯdz 64 ga-
diem, kaut gan 2000. gad Ɨ tie bija 26 %. It ƗlijƗ tie 
sasniegs 40 %, bet V ƗcijƗ, AustrijƗ, GrieƷijƗ un SpƗ-
nijƗ 36-37 %. Kandid ƗtvalstƯs pieaugums ir pare-
dzams maz Ɨks, bet tom Ɲr ievƝrojams — vidƝji no 
26 % lƯdz aptuveni 31 %, bet ýehijas Republik Ɨ lƯdz 
34 % un Slov ƝnijƗ lƯdz 36 %. 
LƯdztekus tam, ka vis Ɨ EiropƗ samazin Ɨsies darb-
spƝjas vecuma iedz ƯvotƗju skaits, b ǌs ievƝrojams 
un ilgstošs pieaugums to iedz ƯvotƗju skaitƗ, kam 
ir 65 un vair Ɨk— tipiskais ofici Ɨlais pensijas ve-
cums. Paredzams, ka l Ưdz 2025. gadam š Ư vecu-
ma iedzƯvotƗju skaits palielin Ɨsies par 1.5 % gad Ɨ
gan 15 ES valst Ưs, gan kandid ƗtvalstƯs. TƗ rezul-
tƗtƗ iedzƯvotƗju skaits, kas p Ɨrsniedz 65 gadu 
vecumu, 2025. gad Ɨ abos re Ƨionos bǌs par 40 % 
lielƗks nekƗ 2000. gad Ɨ. No 27 ES valst Ưm tikai 
trijƗs Baltijas valst Ưs, BulgƗrijƗ un Rum ƗnijƗ pie-
augums b ǌs zem 1 % gad Ɨ. Paredzams, ka ƮrijƗ,
NƯderlandƝ un Somij Ɨ, kƗ arƯ KiprƗ, MaltƗ un  
SlovƝnijƗ iedzƯvotƗjuƯpatsvars vecum Ɨ virs 65 
gadiem pieaugs par 2 % gad Ɨ vai vair Ɨk
(A1.4. karte). ƻemot vƝrƗ šo tendenci, ir ƺoti svarƯgi palielin Ɨt to 
šƯs vecuma grupas cilv Ɲku skaitu, kas neaiziet 
pensijƗ. Tas ir b ǌtiski gan no ekonomisk Ɨ, gan 
sociƗlƗ viedokƺa un ir galven Ɨ Eiropas Nodarbin Ɨ-
tƯbas strat ƝƧijas joma. Lai to pan Ɨktu, bǌs nepie-
ciešamas izmai Ƽas darbƯbas plƗnos un attieksm Ɲ
ne tikai pret agru aiziešanu pensij Ɨ, bet arƯ pret 
vecƗku cilvƝku apmƗcƯšanu. 
Gados vecu apg ƗdƗjamu cilv Ɲku
skaita palielin ƗšanƗs
ŠƯs atšƷirƯgƗs demogr ƗfiskƗs tendences liek sa-
prast, ka, sal ƯdzinƗjumƗ ar darbsp Ɲjas vecuma 
cilvƝkiem, iev Ɲrojami pieaugs gados vecu apg Ɨ-
dƗjamu cilv Ɲku skaits, t.i., to iedz ƯvotƗju skaits, 
kam ir 65 un vair Ɨk. 15 ES valst Ưs iedzƯvotƗju 
skaits, kas sasnieguši 65 gadu vecumu un vair Ɨk
veido gandr Ưz 25% no darbsp Ɲjas vecuma iedz Ư-
votƗju skaita, t.i., uz katru pensijas vecuma cilv Ɲ-
ku ir þetri iedz ƯvotƗji vecum Ɨ no 15 l Ưdz 64 ga-
diem. LƯdz 2025. gadam šis cipars palielin Ɨsies 
lƯdz 36 % jeb uz katru pensijas vecuma cilv Ɲku
mazƗk kƗ trƯs darbsp Ɲjas vecuma iedz ƯvotƗju. 
Paredzams, ka kandid ƗtvalstƯs šƯ attiecƯba  
minƝtajƗ periodƗ pieaugs no 20 % l Ưdz vairƗk kƗ
30 %. Ʈpaši liels pieaugums paredzams It ƗlijƗ,
SomijƗ, Zviedrij Ɨ un VƗcijƗ, kur apg ƗdƗjamo 
skaits lƯdz 2025. gadam pieaugs l Ưdz aptuveni -2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,52,02,5
-2,5-2,0-1,5-1,0-0,50,00,51,01,52,02,5
LU IE CY UK FR NL MT BE SK DK ES15 SE PT ES AT EL RO PL DE FI N12 CZ IT SI HU LT BG LV EE2010.-25.gads
2000.-10.gadsGada vid ƝjƗ % izmai Ƽas1.8 Prognoz ƝtƗ darba sp ƝjƯgo iedzƯvotƗju samazin ƗšanƗs, 2000-2025
InformƗcijas avots: ANO demogr ƗfiskƗs prognozes
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 191.3 Vecuma apgādājamības līmeņi, 2000. un 2025.
Spēkā esošie līmeņi, 2000Hipotētiskie rādītāji, 2000Paredzamie hipotētiskie rādītāji, 2025
Iedzīvotāji, kas vecāki par 65 gadiem / kopējā nodarbinātība (%)
<2 42 4-2 92 9-3 43 4-3 9>= 39nav datuES27 = 35,7 Avots: Eurostat© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība
0 2501250 km
Iedzīvotāji, kas vecāki par 65 gadiem/ iedzīvotāji 15-64 (%)
<2 42 4-2 92 9-3 43 4-3 9>= 39ES27 = 23,2Iedzīvotāji, kas vecāki par 65 gadiem / iedzīvotāji 15-64 (%)
<2 42 4-2 92 9-3 43 4-3 9>= 39nav datuES27 = 34,4 Avots: Eurostat, UN BG, CZ, HU, PL, RO, SK: AILES0
Avots: Eurostat
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU2040%. Starp kandid ƗtvalstƯm šis pieaugums Ưpaši
liels sagaid Ɨmsýehijas Republik Ɨ, MaltƗ un  
SlovƝnijƗ, kur sal ƯdzinƗjumƗ ar nepilniem 20 % 
2000. gad Ɨ attiec Ưba pieaugs l Ưdz 36-38% 
2025. gad Ɨ.
Paredzams, ka l Ưdz 2025. gadam apg ƗdƗjamo
skaits 42 re Ƨionos pƗrsniegs 40%; 12 no tiem ir 
FrancijƗ un tas veidos 42% no kop ƝjƗ iedzƯvotƗju 
skaita šaj Ɨ valstƯ. ZemƗkais skaits  — zem 
25% — tiek prognoz Ɲts vairƗkos att ƗlƗkos
reƧinos — Akor Ɨ, Madeir Ɨ, SeǌtƗ un MeliƺƗ, kur ir 
un London Ɨ (1.3. karte). 
Un faktiskais apg ƗdƗjamo skaits? 
AugstƗk veiktais apg ƗdƗjamo skaita apr ƝƷins ir 
informat Ưvs, bet hipot Ɲtisks tƗdƗ ziƼƗ, ka tas ne-
atklƗj, cik daudz darbsp Ɲjas vecuma cilv Ɲku bǌs
praktiski, un nevis tikai teor Ɲtiski, nodarbin Ɨti, lai 
spƝtu nodrošin Ɨt tos, kam 65 un vair Ɨk. KƗ jau 
iepriekš min Ɲts, 2002. gad Ɨ tikai 64 % no darb-
spƝjas vecuma iedz ƯvotƗjiem bija patiesi nodarbi-
nƗti 15 ES valst Ưs, bet kandid ƗtvalstƯs tikai 56%. 
TurklƗt, šie cipari iev Ɲrojami atš Ʒiras starp valst Ưm
un reƧioniem.
PiemƝram, saska ƼƗ ar augst Ɨk minƝto aprƝƷinu
ItƗlijai un Zviedrijai ir l ƯdzƯgs apgƗdƗjamo skaits, 
bet ievƝrojami zem Ɨkais nodarbin ƗtƯbas lƯmenis
ItƗlijƗ norƗda, ka patiesais t Ɨs apgƗdƗjamo skaits 
ir par 30 % augst Ɨks nekƗ Zviedrij Ɨ. TƗpƝc jau 
tagad ItƗlijƗ uz katru iedz ƯvotƗju, kam ir 65 un vai-
rƗk, ir nodarbin Ɨti tikai divi cilv Ɲki, kamƝr vairum Ɨ
pƗrƝjo dalƯbvalstu vismaz tr Ưs. TomƝr GrieƷijƗ un 
SpƗnijƗ, kƗ arƯ BeƺƧijƗ šis skaits ir maz Ɨks par 2.5 
(t.i., patiesais apg ƗdƗjamo skaits ir liel Ɨks par 
40 %). Pat ja nodarbin ƗtƯbas lƯmenis turpm Ɨkajos
gados paliktu nemain Ưgs, uz 2025. gadu pare-
dzamais patiesais apg ƗdƗjamo skaits D ƗnijƗ, NƯ-
derlandƝ, PortugƗlƝ un Lielbrit ƗnijƗ, kƗ arƯƮrijƗ un 
Luksemburg Ɨ bǌs zemƗks, nekƗ tas ir jau tagad 
ItƗlijƗ.
VisƗs kandid ƗtvalstƯs, izƼemot Bulg Ɨriju, faktis-
kais apg ƗdƗjamo skaits, neskatoties uz relat Ưvi
zemo str ƗdƗjošo darbsp Ɲjas iedzƯvotƗju procentu, ir zem ES vid ƝjƗ. TomƝr, ja tuvƗkajos gados ne-
bǌs ievƝrojama iedz ƯvotƗju nodarbin ƗtƯbas pie-
auguma, daudz Ɨs valstƯs apgƗdƗjamo skaits va-
rƝtu pƗrsniegt to, kas ir vairum Ɨ ES dalƯbvalstu. 
Ar šo tiek uzsv Ɲrts, cik liela noz Ưme bǌs ekono-
miskƗs izaugsmes veicin Ɨta augsta nodarbin ƗtƯ-
bas lƯmeƼa sasniegšanai turpm Ɨkajos gados, ja 
paredzam Ɨs demogr ƗfiskƗs tendences nesp Ɲs
izraisƯt pieaugošu soci Ɨlo spriedzi. 
AugstƗks nodarbin ƗtƯbas lƯmenis kop Ɨ ar mazƗku 
to iedzƯvotƗju skaitu, kas sa Ƽem pensijas var Ɲtu
tikt panƗkts, ja main Ưsies pension ƝšanƗs grafiks 
un vecƗku cilvƝku vesel Ưba turpin Ɨs uzlaboties. 
Citiem v Ɨrdiem sakot, var Ɲtu notikt t Ɨ, ka turpm Ɨ-
kajos gados vair Ɨk cilvƝku izvƝlƝsies strƗdƗt pƝc
patreizƝjƗ pensijƗ aiziešanas vecuma. Šaj Ɨ saka-
rƗ aizvien pieaugošu noz Ưmi iegǌs vecƗku cilvƝku 
produktƯvƗ potenciƗla izmantošana. 
TƗ kƗ atšƷirƯgƗs mirstƯbas, augl Ưbas un migr Ɨcijas
dƝƺ demogr ƗfiskƗ struktǌra un tendences iev Ɲro-
jami atš Ʒiras starp re Ƨioniem, past Ɨv nozƯmƯga
reƧionƗlƗ dimensija. T ƗpƝc reƧionƗlajai politikai 
tiek pieš Ʒirta konkr Ɲta loma, piem Ɲram, mobiliz Ɲt
vecƗkus strƗdƗjošos un izmantot vi Ƽu uzƼƝmƝj-
darbƯbas un citas prasmes, k Ɨ arƯ nodrošin Ɨt vi-
Ƽiem apm ƗcƯbu.
SociƗlƗ kohƝzija
SociƗlƗs kohƝzijas nodrošin Ɨšana ir svar Ưga ne 
tikai pati par sevi, bet ar Ư ekonomisk Ɨs attƯstƯbas 
veicinƗšanƗ, kuru apdraud nesaska Ƽas un politis-
ki nemieri, ja atš ƷirƯbas sabiedr ƯbƗ ir pƗrƗk lielas. 
Nodarbin ƗtƯbai ir ƗrkƗrtƯgi nozƯmƯga loma, jo t Ɨ
vairumƗ gadƯjumu nosaka, vai cilv Ɲkiem ir iesp Ɲ-
jas baud Ưt pienƗcƯgus dzƯves apst Ɨkƺus un dot 
ieguldƯjumu sabiedr Ưbai, kur Ɨ tie dzƯvo. TƗpƝc
darbspƝjas vecuma cilv Ɲkiem nodrošin Ɨjums ar 
darbu vai ar Ư iespƝjas tƗdu atrast neilg Ɨ laika 
posmƗ nenoliedzami ir svar Ưgs nosac Ưjums 
sociƗlai integr Ɨcijai.
KƗ jau iepriekš nor ƗdƯts, nodarbin Ɨto darbsp Ɲjas
vecuma cilv ƝkuƯpatsvars p ƝdƝjo gadu laik Ɨ ir 
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 21© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
1.4 Bezdarba līmeņi, 2002
% no darbaspēka
< 4,75
4,75 - 7,65
7,65 - 10,55
10,55 - 13,45
>= 13,45
nav datuES27 = 9,1
Standarta novirze = 5,86
Avots: Eurostat un Nacionālie Statistikas biroji
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU22© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība
0 2501250 km
1.5 Bezdarbs, 2002
Sieviešu bezdarba līmenisJauniešu bezdarba līmenisIlgtermiņa bezdarbs
% no sieviešu darbaspēka% no jauniešu (15-24) darbaspēka% no visiem nodarbinātajiem
< 4,754,75 - 8,258,25 - 11,75
11,75 - 15,25 nav datu>= 15,25ES27 = 9,8Standarta novirze = 6,94 Avots: Eurostatun Nacionālās Statistikas aģentūras< 9,259,25 - 15,5515,55 - 21,8521,85 - 28,15 nav datu>= 28,15ES27 = 18,6Standarta novirze = 12,52 Avots: Eurostatun Nacionālās Statistikas aģentūras< 34,034,0 - 41,641,6 - 49,249,2 - 56,8 nav datu>= 56,8ES27 = 45,4Standarta novirze = 15,3 Avots: Eurostat
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 23audzis liel ƗkajƗ ES daƺƗ, un tas dod ieguld Ưjumu
gan ekonomiskaj Ɨ attƯstƯbƗ, gan uzlabo soci Ɨlo 
kohƝziju. Atš ƷirƯga situƗcija ir kandid ƗtvalstƯs, kur 
nodarbin Ɨto skaitam ir bijusi tendence samazin Ɨ-
ties, radot pret Ɲju efektu. T ƗpƝc, kƗ aprakst Ưts 
zemƗk, daudz Ɨs no šƯm valstƯm bezdarbs ir k ƺuvis
par aktu Ɨlu problƝmu. Par sp Ưt i  t a m ,  k a  E S  b e z -
darbs sƗka samazin Ɨties, sƗkot no 90-to gadu 
vidus lƯdz pat nesenajam pal ƝninƗjumam att ƯstƯ-
bƗ, arƯ daudzos 15 ES valstu re Ƨionos tas turpina 
radƯt problƝmas.
TurklƗt, kƗ aprakst Ưts zemƗk, nozƯmƯgam iedz Ưvo-
tƗju skaitam gan esošaj Ɨs, gan jaunaj Ɨs dalƯbval-
stƯs ienƗkumu lƯmenis ir uz nabadz Ưbas robežas, 
pat neskatoties uz plašo soci ƗlƗs aizsardz Ưbas 
sistƝmu visƗs minƝtajƗs valstƯs. 
Bezdarbs samazin Ɨs lielƗkajƗ ES
daƺƗ, bet atš ƷirƯbas paliek lielas 
PlašƗ bezdarba l ƯmeƼa samazin ƗšanƗs, kas noti-
ka lƯdztekus darbavietu skaita pieaugumam ES, 
sƗkot ar 1994. gadu l Ưdz pat patreiz Ɲjam palƝni-
nƗjumam, seviš Ʒi izteikta bija Sp ƗnijƗ un ƮrijƗ, kas 
ir kohƝzijas valstis, kur Ɨs bezdarba l Ưmenis lƯdz 
šim jau daudzus gadus bija Ưpaši augsts. Sp ƗnijƗ
šis skaits samazin ƗjƗs no 18 % no nodarbin Ɨto 
skaita 1996. gad Ɨ lƯdz 11.5 % 2003. gada  
septembr Ư,Ƽemot vƝrƗ jaunƗkos datus. ƮrijƗ bez-
darbs samazin ƗjƗs lƯdzƯgƗ apmƝrƗ un bezdar-
bnieku skaits samazin ƗjƗs
lƯdz 5 %. Tom Ɲr, kaut gan  
ƮrijƗ bezdarba l Ưmenis ir stipri 
zem vid ƝjƗ 15 ES valstu  
rƗdƯtƗja, SpƗnijƗ tas ir stipri 
virs vidƝjƗ (8 %) un turpina 
bǌt augstƗks MƝrƷa 1 valsts 
reƧionos (Estremad ǌrƗ un 
AndalǌzijƗ 2002. gad Ɨ tas bija 
virs 19 %).  
TurklƗt, Portug ƗlƝ un Grie ƷijƗ
bezdarba l Ưmenis ir main Ưjies 
ƺoti maz. Portug ƗlƝ tas sama-
zinƗjƗs no 7.5 % 1996. gad Ɨ
lƯdz 5 % 2002. gad Ɨ, bet kopš 
tƗ brƯža atkal ir pieaudzis at-
pakaƺ lƯdz 7 % nodarbin ƗtƯbaslƯmeƼa krituma d Ɲƺ. Tas joproj Ɨm ir zem 15 ES 
valstu vid ƝjƗ lƯmeƼa. TomƝr GrieƷijƗ tas ir palicis 
virs vidƝjƗ lƯmeƼa, t.i., 10 %, kas ir apm Ɲram tik-
pat cik 1996. gad Ɨ, kaut gan ir past ƗvƯgi samazi-
nƗjies kopš 1999. gada, kad tas sasniedza 12 % 
(A1.5. tabula). Citur MƝrƷa 1 reƧionos
— bezdarbs bija virs 20 % 
2002. gad Ɨ vairumƗ jauno V Ɨcijas reƧionu, kas 
atspoguƺo nodarbin ƗtƯbas lƯmeƼa kritumu kopš 90-
to gadu vidus; kas attiecas uz It Ɨliju, kur nodarbi-
nƗtƯbas lƯmenis nepaaugstin ƗjƗs, bezdarbs Dien-
viditƗlijƗ sasniedza gandr Ưz 20 % (un gandr Ưz
25 % Kalabrij Ɨ), t.i., trƯs reizes augst Ɨks nekƗ pƗ-
rƝjƗ valsts da ƺƗ (1.4. karte). Turkl Ɨt, ItƗlijas dien-
vidos bezdarba skalas tikai da ƺƝji atspogu ƺo reƗlo
situƗciju, jo iev Ɲrojams  skaits  darbsp Ɲ jas  
vecuma cilv Ɲku, it Ưpaši sievietes, pat nest Ɨjas
darba tirg ǌ.
ReƧionos, kur ir augsts bezdarba l Ưmenis, jopro-
jƗmƯpaši cieš jauni cilv Ɲki un sievietes, turkl Ɨt tie, 
kas zaud Ɲ darbu, parasti k ƺǌst par bezdarbnie-
kiem uz ilgu laiku (t.i., ir pozit Ưva attiec Ưba starp 
vispƗrƝjo bezdarba l Ưmeni un ilgtermi Ƽa bezdarba 
lƯmeni — relatƯvais gadu vai ilg Ɨk bez darba eso-
šu cilvƝku skaits; 1.5. karte). 
0510152025
IE EL PT ES IT EE UK LT RO BG LV ES15 FR MT PL BE LU AT DK DE NL FI SI SE HU CZ0510152025% no iedz ƯvotƗjiem1.9 Iedz ƯvotƗji, kurus apdraud nabadz Ưba*, 2000
LT, MT, SI: dati 1999.gadam; CY, SK: dati nav pieejami.
InformƗcijas avots: Eurostat, ECHP, 2003.gada un nacion Ɨlie dokumenti*IedzƯvotƗji, kas dz Ưvo mƗjsaimniec ƯbƗs,
kuru ienƗkumi ir zem Ɨki par  60% no 
vidƝjƗ nodarbin Ɨto skaita valst Ư  % no 
kopƝjƗ iedzƯvotƗju skaita taj Ɨ pašƗ
valstƯ
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU24Bezdarbs – aktu Ɨla problƝma kandid ƗtvalstƯs
Lielais bezdarbnieku skaits atspogu ƺo augst Ɨk
minƝto zemo nodarbin ƗtƯbas lƯmeni kandid Ɨtval-
stƯs. PƝc jaunƗkajiem apr ƝƷiniem 2003. gada sep-
tembrƯ PolijƗ bezdarbs veidoja 20 % no darba-
spƝka, Slov ƗkijƗ— 16 % un Bulg ƗrijƗ— 14 %, 
bet Latvij Ɨ un Lietuv Ɨ tas bija stipri p Ɨri par 10 %. 
SalƯdzinƗjumam j ƗatzƯmƝ, ka Kipr Ɨ un Rum ƗnijƗ
tas bija tikai nedaudz vair Ɨk kƗ 4%, t.i. zem Ɨks
nekƗ dalƯbvalstƯs, ja neskaita Luksemburgu un 
NƯderlandi. 
ReƧionƗlƗ lƯmenƯ bezdarbs 2002. gad Ɨ bija pƗri
par 25 % þetros Polijas re Ƨionos un vien Ɨ BulgƗri-
jas reƧionƗ; pƗri par 20 % v Ɲlþetros reƧionos, kƗ
arƯ divos Slov Ɨkijas reƧionos. 
NabadzƯbas risks ir atš ƷirƯgs dažƗdƗs
valstƯs un ƧimeƼu modeƺos
Kaut gan nav apr ƝƷinu par to cilv Ɲku skaitu pa-
plašinƗtajƗ EiropƗ, kuri dz Ưvo nabadz ƯbƗ vƗrda
pilnƗ nozƯmƝ, ir pietiekami daudz nor Ɨdes par 
tiem, kuru ien Ɨkumi ir tik zemi, ka vi Ƽus salƯdzi-
noši var saukt par soci Ɨli maznodrošin Ɨtiem. 
SaskaƼƗ ar jaunƗkajiem datiem (par 2000. gadu), 
to iedzƯvotƗju skaits, kas ir uz nabadz Ưbas sliek-
šƼa,Ƽemot vƝrƗ tos, kas dz ƯvoƧimenƝs, kur ie-
nƗkumi ir zem 60% no nacion ƗlƗ vidƝjƗ pƝc soci-
Ɨlo pabalstu7 saƼemšanas, sv ƗrstƗs no 21 % ƮrijƗ
un tikai nedaudz maz Ɨk GrieƷijƗ un Portug ƗlƝ lƯdz 
10-11 % N ƯderlandƝ, Zviedrij Ɨ, VƗcijƗ, DƗnijƗ un 
SomijƗ (1.9. grafik un A1.6. tabula). 
NabadzƯba ir cieši saist Ưta ar bezdarbu. Nodarbi-
nƗtƯba ir neapšaub Ɨmi visefekt ƯvƗkais veids, lai 
izvairƯtos no nabadz Ưbas un soci ƗlƗs atstumt Ưbas. 
Tikai 7 % ES nodarbin Ɨto iedzƯvotƗju 2000. gad Ɨ
saƼƝma ienƗkumus, kas ir zem nabadz Ưbas robe-
žas, salƯdzinƗjumƗ ar 38 % bezdarbnieku un 25 % 
neaktƯvo iedzƯvotƗju. TomƝr, kaut ar Ư strƗdƗjošie
ir mazƗk pakƺauti nabadz Ưbas riskam, vi Ƽi ES pƗr-
stƗv apmƝram ceturtda ƺu cilvƝku, kas ir vec Ɨki par 
16 gadiem. 
VairumƗ valstu nabadz Ưbas risks ir augst Ɨks at-
sevišƷosƧimeƼu modeƺos, it Ưpaši tas attiecas uz vecƗkiem cilv Ɲkiem, kas dz Ưvo vieni, un vientu ƺa-
jiem vec Ɨkiem8. ES dal ƯbvalstƯs kopum Ɨ vidƝji kƗ-
di 35 % no tiem, kas dz Ưvo vieni ar apg ƗdƗjamiem 
bƝrniem — lielais vairums no tiem ir sievietes —
un gandr Ưz 30 % cilv Ɲku, kam ir 65 un vair Ɨk un 
kas dzƯvo vieni, sa Ƽem ienƗkumus, kas ir zem 
nabadzƯbas robežas. 
Lielas atš ƷirƯbas visƗ Eiropas Savien ƯbƗ pastƗv
attiecƯbƗ uz zemo ien Ɨkumu probl Ɲmas raksturu 
un mƝrogu. Dienvidu valst Ưs, izƼemot Grie Ʒiju, 
problƝma ir saist Ưta ar bƝrnu uztur Ɲšanu, un t Ɨ tas 
ir arƯ NƯderlandƝ un Lielbrit ƗnijƗ, it Ưpaši attiec ƯbƗ
uz vientu ƺajiem vec Ɨkiem. Zieme ƺu valstƯs pro-
blƝma, galvenok Ɨrt, ir saist Ưta ar dz Ưvošanu vie-
natnƝ, bet ƮrijƗ un Portug ƗlƝƯpašas probl Ɲmas
pastƗv saistƯbƗ ar iedzƯvotƗjiem, kam ir 65 un vai-
rƗk (A1.7. tabula). 
NabadzƯbas risks un soci ƗlƗ atstumt Ưba ir noz ƯmƯ-
ga probl Ɲma arƯ jaunajƗs dalƯbvalstƯs. TurklƗt, šis 
risks var Ɲtu augt, ja saglab Ɨsies augsts bezdarba 
lƯmenis. 
NabadzƯbas risks ietekm Ɲ etniskƗs minorit Ɨtes, it 
Ưpaši tƗs, kurƗm ir tendence b ǌt neizdev ƯgƗm
darba tirg ǌ. Dažos gad Ưjumos šƯm grupƗm nƗkas 
sastapties ar kop Ưgiem kav Ɲkƺiem attiec ƯbƗ uz iz-
glƯtƯbu, soci Ɨlajiem pakalpojumiem, dz Ưvokƺu ap-
gƗdi un vesel Ưbas aprǌpi. Vairumam kandid Ɨtval-
stu ir iev Ɲrojams skaits etnisko minorit Ɨšu. Pie-
mƝram, ES þigƗnu kopiena dubultosies l Ưdz ar 10 
jauno dal Ưbvalstu iest Ɨšanos 2004. gad Ɨ, un tƗ
dubultosies v Ɲlreiz lƯdz ar Bulg Ɨrijas un Rum Ɨni-
jas pievienošanos. 
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 25Metodisk Ɨs piezƯmes – IKP uz cilv Ɲku izmai Ƽu novƝrtƝšana laika gait Ɨ
IepriekšƝjƗs KohƝzijas atskait Ɲs IKP uz cilv Ɲku kon-
verƧence tika nov ƝrtƝta pƝc secƯgiem IKP apr ƝƷi-
niem daž ƗdƗs valstƯs un reƧionos, Ƽemot vƝrƗ pirkt-
spƝjas lƯmeni (PSL), lai pieska Ƽotos preþu un pakal-
pojumu atš ƷirƯbƗm, kuras noteikta IKP vien Ưba ir 
spƝjƯga iegƗdƗties. Pieska ƼošanƗs PSL tiek veikta 
ik gadus attiec ƯbƗ uz patƝriƼa un ieguld Ưjumu vei-
diem, kas domin Ɲ konkrƝtajƗ laikƗ. Fakts, ka šie 
veidi laika gait Ɨ var main Ưties ir iemesls tam, lai m Ɲs
bǌtu piesardz Ưgi, salƯdzinot IKP uz vienu cilv Ɲku lƯ-
meni divos daž Ɨdos gados. Probl Ɲmu vƝl vairƗk sa-
režƧƯ fakts, ka laika gait Ɨ daƺƝji tƗpƝc, lai pilnveidotu 
izdarƯtos aprƝƷinus, ir veiktas izmai Ƽas metod Ɲ, kuru 
izmanto, lai apr ƝƷinƗtu relatƯvos cenu l ƯmeƼus. Šo 
izmaiƼu rezultƗtƗ IKP saist ƯbƗ ar PSL nevar tikt li-
kumƯgi salƯdzinƗts starp daž Ɨdiem gadiem. 
TƗpƝc, saska ƼƗ ar Eiropas Kopienu Statistikas biro-
ju (Eurostat), ‘tie gadi, kas ir l Ưdz 2000. gadam, ie-
tver daudzus maz Ɨkus un liel Ɨkus pƗrrƗvumus laika 
posmos, kas negat Ưvi ietekm Ɲ salƯdzinƗšanas iesp Ɲ-
jas vairƗku gadu garum Ɨ vai pat starp valst Ưm viena 
gada laik Ɨ’ (Statistika fokus Ɨ. 2. tƝma. 56/2002). T Ɨ-
tad, kaut gan ir iesp Ɲjams sal ƯdzinƗt IKP apr ƝƷinus
uz cilvƝku saistƯbƗ ar PSL daž ƗdƗs valstƯs iepriekš Ɲ-
jƗ gadƗ, ir problem Ɨtiski salƯdzinƗt tƗ lƯmeni gadu 
gaitƗ. Pieeja, ko izmantot, lai nov ƝrtƝtu gan naci-
onƗlo, gan re ƧionƗlo konver Ƨenci, ietver IKP uz cil-
vƝku izmai Ƽu mƝrƯšana laika gait Ɨ pie reƗliem nosa-
cƯjumiem (t.i. pie nemain ƯgƗm cenƗm), kas noteikti 
pielƗgojas cenu izmai ƼƗm gadu gait Ɨ.
ReƧionƗlƗs ekonomikas m ƝrƯjumi 
KƗ aprakst Ưts OtrajƗ KohƝzijas atskait Ɲ, IKP uz cil-
vƝku, izteikts saska ƼƗ ar pirktsp Ɲjas lƯmeni (PSL), 
lai pielƗgotos atš ƷirƯbƗm cenu l ƯmeƼos, ir prim Ɨrais 
indikators, lai nov ƝrtƝtu gan nacion ƗlƗs, gan re Ƨi-
onƗlƗs ekonomikas att ƯstƯbu. Tas tiek izmantots ne 
tikai ES, lai konstat Ɲtu atšƷirƯbas starp re Ƨioniem un 
noteiktu tos, kuriem ir nepieciešama Struktur Ɨlo 
Fondu pal ƯdzƯba, bet ar Ư citƗs starptautisk Ɨs institǌ-
cijƗs (ANO, Pasaules Banka, SVF, ESAO, u.c.), na-
cionƗlajƗs valdƯbƗs, bankƗs un pƝtniecƯbas instit ǌ-tos, lai veiktu l ƯdzƯgus ekonomisk Ɨs attƯstƯbas vƝrtƝ-
jumus.
OtrƗ KohƝzijas atskaite skaidro, ka š Ư nav perfekta 
metode un tai ir vair Ɨki vƗjie punkti. Tie jo seviš Ʒi ie-
tver darbasp Ɲka ikdienas p Ɨrbraukšanu no viena 
reƧiona uz citu (iedz ƯvotƗji, kas katru dienu brauc uz 
darbu cit Ɨ reƧionƗ, papildus konkr ƝtajƗ reƧionƗ dzƯ-
vojošiem iedz ƯvotƗjiem dod ieguld Ưjumu šƯ reƧiona
IKP, bet paši nav iek ƺauti to cilv Ɲku skaitƗ, pƝc kƗ
rƝƷina IKP uz cilv Ɲku) un p Ɨrvietošan Ɨs izslƝgšanu,
kas varƝtu papildin Ɨt vai samazin Ɨt ienƗkumus. V Ɨ-
jie punkti ietver ar Ư pielƗgošanos cenu l ƯmeƼa atšƷi-
rƯbƗm, kas nav pak ƺautas val ǌtas kursam, un posto-
šajai ietekmei uz apk ƗrtƝjo vidi, k Ɨ arƯ neatjaunoja-
mo resursu sarukšanai, kas visp Ɨr netiek Ƽemti vƝ-
rƗ. TomƝr, Ƽemot vƝrƗ patreizƝjos datus un koncep-
tuƗlos sarež ƧƯjumus, kas v Ɲl jƗatrisina, š Ư tiek atzƯta 
par labƗko pieejamo metodi. 
TomƝr šie vƗjie punkti gluži saprotami mudina eko-
nomistus un statisti Ʒus turpin Ɨt meklƝt citus indika-
torus un veidus, k Ɨ uzlabot past Ɨvošos apr ƝƷinus.
Kopš Otr Ɨs KohƝzijas atskaites tiek apsv Ɲrti divi ri-
sinƗjumi: pirmk Ɨrt, Eurostat statisti Ʒu veikta izman-
tojamƗ ienƗkuma iepriekš Ɲja novƝrtƝšana ES re Ƨi-
onos; otrk Ɨrt, ir m ƝƧinƗts uzlabot pieska Ƽoša-
nos PSL. 
ReƧionƗlais izmantojamais ien Ɨkums 
NUTS 2 re Ƨionu izmantojamo ien Ɨkumu apr ƝƷinus
nesen ir public Ɲjis Eurostat. Tie ir rezult Ɨti iepriekš Ɲ-
jam mƝƧinƗjumam, kas notika ar m ƝrƷi salƯdzinƗt
reƧionus tƗdƗs kategorij Ɨs kƗ „bagƗts” vai „na-
badzƯgs”9
. TƗpƝc mƝrƷis ir dažƗdos reƧionos izm ƝrƯt
ienƗkumus, kas pieejami to iedz ƯvotƗjiem un ko tie 
var izmantot. Tas nedaudz atš Ʒiras no IKP vai 
saražotƗs produkcijas apr ƝƷinƗšanas, kas iesp Ɲ-
jams ir lab Ɨks reƧionƗlƗs ekonomisk Ɨs aktivitƗtes 
rƗdƯtƗjs. TƗpƝc, kƗ paskaidrots Otraj Ɨ KohƝzijas zi-
ƼojumƗ „reƧionƗ, kurƗ ir zems ražošanas l Ưmenis,
pateicoties lieliem soci ƗlƗs drošƯbas maks Ɨjumiem
ƺoti iespƝjams var Ɲtu bǌt (relatƯvi augsts) finanšu 
ienƗkumu l Ưmenis, bet tas joproj Ɨm bǌ
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU26tu mazƗk labvƝlƯgs reƧions”. Tas ir iemesls, k ƗpƝc
ES izmanto IKP, lai noteiktu struktur ƗlƗs palƯdzƯbas 
nepieciešam Ưbu reƧionam, nevis k Ɨdu citu ien Ɨkuma 
mƝru.
TƗlƗkƗ motivƗcija, lai m ƝƧinƗtu aprƝƷinƗt izmanto-
jamo ien Ɨkumu, bija p ƗrvarƝt komutƝšanas probl Ɲ-
mu, kas ir rakstur Ưga IKP uz iedz ƯvotƗju reƧionƗlƗs
statistikas probl Ɲma, lai gan š Ư problƝma vairƗk ir 
iedzƯvotƗju datu probl Ɲma, kas tiek izmantoti iedz Ư-
votƗju skaita noteikšanai, nevis IKP probl Ɲma kƗ tƗ-
da. TƗ kƗ mƝƧinƗjums koncentr ƝjƗs uz ienƗkumiem, 
nevis uz produkciju, apr ƝƷinƗ tika ietverti ar Ư darƯju-
mi uz un no re Ƨiona.
Praktiski, k Ɨ to noskaidro Eurostat m ƝƧinƗjums,
mƝƧinƗjums izm ƝrƯt izmantojamos ien Ɨkumus rada 
nopietnas apr ƝƷinu probl Ɲmas, Ƽemot vƝrƗ datus, 
kas pieejami patlaban. Konkr Ɲti NUTS 2 re ƧionƗlajƗ
lƯmenƯ vƝl nav datu par prim Ɨrajiem m Ɨjsaimniec Ưbu
ienƗkumiem, kas ir r ƗdƯtƗja pamatsast Ɨvdaƺa. Datu 
problƝmas ir seviš Ʒi akǌtas vald Ưbas sektor Ɨ un 
kompƗniju sektor Ɨ, kas kop Ɨ ar mƗjsaimniec ƯbƗm
veido re ƧionƗlo ekonomiku. Abos gad Ưjumos infor-
mƗcijas trǌkums par veidu, k ƗdƗ ienƗkumi atš Ʒiras 
starp reƧioniem, noz ƯmƝ, ka par to ir j Ɨizdara pie-
ƼƝmumi, lai var Ɲtu izdarƯt vispƗrƝjus aprƝƷinus par 
izmantojamajiem ien Ɨkumiem. Pie ƼƝmumus, ka iz-
mantojamie ien Ɨkumi abos sektoros ir t Ɨdi paši at-
tiecƯbƗ uz iedzƯvotƗjiem visos re Ƨionos izdar Ưt ir vis-
vienkƗršƗk, bet diez vai tie atbild Ưs realitƗtei. (Vald Ư-
bas sektor Ɨ dati, kas nor ƗdƯti par sabiedriskajiem 
izdevumiem daž Ɨdos reƧionos šƯ ziƼojuma 2.Da ƺƗ
zemƗk norƗda uz iev ƝrojamƗm reƧionƗlƗm atšƷirƯ-
bƗm, kas notiek praks Ɲ). 
TƗpƝc, kƗ atzinis Eurostat, izm ƝƧinƗjuma rezult Ɨti ir 
jƗinterpret Ɲ piesardz Ưgi, lai gan tie var Ɲtu norƗdƯt uz 
izmantojamo ien Ɨkumu atš ƷirƯbƗm, kas eksist Ɲ starp 
reƧioniem vis Ɨ ES.Lai gan tie nevar aizst Ɨt reƧionƗ-
lo IKP uz iedz Ưvotju, apr ƝƷini tam var Ɲtu sniegt no-
derƯgu papildin Ɨju mu, ja vien tie tiktu sapr ƗtƯgƗknopamatoti seviš Ʒi tad, ja tie Ƽem vƝrƗ komutƝšanas
traucƝjošo efektu.  
PSL piem Ɲrošana 
KƗ norƗdƯts augst Ɨk, PSL piem Ɲrošana ir pak ƺauta
izmaiƼƗm, un tas noz ƯmƝ, ka IKP uz iedz ƯvotƗju ci-
parus, kas izteikti šaj Ɨs kategorij Ɨs, nevar sal ƯdzinƗt
laikƗ. Kaut gan t Ɨ ir rakstur Ưga probl Ɲma, kur izde-
vumu mode ƺi mainƗs gadu gait Ɨ, PSL piem ƝrošanƗ
pastƗv tƗlƗkas grǌtƯbas, kad to pielieto IKP uz iedz Ư-
votƗju reƧionƗlajiem sal ƯdzinƗjumiem. Tas noz ƯmƝ,
ka pašlaik piem Ɲrošanu ierobežo cenu l ƯmeƼa atšƷi-
rƯbu labojumi starp valst Ưm, lai gan atš ƷirƯbas starp 
reƧioniem var b ǌt tikpat, ja ne vair Ɨk, svarƯgas. TƗ-
pƝc dažas cenas, seviš Ʒi mƗjokƺa cenas, b ǌtiski at-
šƷiras starp re Ƨioniem vienas valsts ietvaros, atspo-
guƺojot relat Ưvos labkl ƗjƯbas lƯmeƼus, atšƷirƯbas tir-
gus raksturojum Ɨ un tƗ tƗlƗk. ReƧionƗlo cenu atš Ʒi-
rƯbuƼemšana v ƝrƗ kƗ tƗda varƝtu labi kalpot, lai 
samazin Ɨtu IKP neatbilst Ưbu PSL kategorij Ɨs starp 
reƧioniem, lai gan lai tas t Ɨ varƝtu bǌt ir jƗsagaida
reƧionƗlo PSL skait ƺu aprƝƷini. 
IzmaiƼas NUTS 2 re ƧionƗlajƗ klasifik ƗcijƗ
2003.gada maij Ɨ Eiropas Parlaments un Padome 
pieƼƝma Regulu (EK) Nr. 1059/2003 par kop Ɲjas te-
ritoriƗlo statistikas vien Ưbu (NUTS) klasifik Ɨcijas pie-
Ƽemšanu, kas ievieš izmai Ƽas Somijas, Portug Ɨles,
VƗcijas, Sp Ɨnijas un It Ɨlijas reƧionu klasifik ƗcijƗ un 
kas nosaka, ka „attiec ƯgƗs DalƯbvalstis pazi Ƽos Ko-
misijai termi Ƽus jaunajam re ƧionƗlajam sadal Ưju-
mam.” Datus par IKP par 2001.gadu attiec Ưgajos re-
Ƨionos 2004.gada s ƗkumƗ publicƝja Eurostat, bet 
joprojƗm tǌkst citu re ƧionƗlƗ lƯmeƼa statistisko  
rƗdƯtƗju.
ŠajƗ ziƼojumƗ dati, kas balst Ưti uz jauno re ƧionƗlo
sadalƯjumu, ir ietverti IKP un iedz ƯvotƗjiem, bet dati 
par citiem re ƧionƗlajiem rƗdƯtƗjiem, par kuriem dati 
vƝl nav pieejami, ir balst Ưti uz veco sadal Ưjumu. 
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 27TeritoriƗlƗ kohƝzija
ES centr Ɨlais mƝrƷis, kƗ noteikts L ƯgumƗ
(2.pants) ir „veicin Ɨt ekonomisko un soci Ɨlo prog-
resu un augstu nodarbin ƗtƯbas lƯmeni un pan Ɨkt
lƯdzsvarotu un ilgtsp ƝjƯgu attƯstƯbu, seviš Ʒi caur 
ekonomisk Ɨs un soci ƗlƗs kohƝzijas stiprin Ɨšanu 
un caur ekonomisk Ɨs un monet ƗrƗs apvien Ưbas 
izveidošanu...”. Tas nor Ɨda, ka iedz ƯvotƗjiem ne-
vajadzƝtu bǌt neizdev ƯgƗkƗ stƗvoklƯ, lai kur Sa-
vienƯbƗ arƯ viƼi nedzƯvotu vai nestr ƗdƗtu. TƗpƝc
teritoriƗlƗ kohƝzija ir ietverta Konstit ǌcijas projek-
tƗ (3.pants), lai papildin Ɨtu Savien Ưbas mƝrƷus
ekonomiskaj Ɨ un soci ƗlajƗ kohƝzijƗ. TƗs svarƯ-
gums ir atz Ưts arƯ LƯguma 16.pant Ɨ (Principi), kas 
atzƯst, ka pilso Ƽiem ir jƗbǌt pieejamiem pamatpa-
kalpojumiem, pamata infrastrukt ǌrai un zin Ɨša-
nƗm, uzsverot visp ƗrƝjas ekonomiskas intereses 
pakalpojumu noz Ưmi sociƗlƗs un teritori ƗlƗs kohƝ-
zijas veicin ƗšanƗ.
TeritoriƗlƗs kohƝzijas jƝdziens stiepjas p Ɨri
ekonomisk Ɨs un soci ƗlƗs kohƝzijas jƝdzienam
gan papildinot to, gan stiprinot to. Politikas kate-
gorijƗs mƝrƷis ir pal ƯdzƝt panƗkt lƯdzsvarot Ɨku
attƯstƯbu, samazinot esoš Ɨs nesaska Ƽas, novƝr-
šot teritori Ɨlo nelƯdzsvarot Ưbu un padarot gan no-
zares politiku, kam ir ietekme telp Ɨ, gan reƧionƗlo 
politiku saskan ƯgƗku. Svar Ưgi ir arƯ uzlabot terito-
riƗlo integr Ɨciju un veicin Ɨt sadarb Ưbu starp  
reƧioniem.
ES pastƗv vairƗki teritori ƗlƗ lƯdzsvara aspekti, kas 
nƗkamajos gados apdraud l Ưdzsvarotu Savien Ưbas 
attƯstƯbu: 
x ES lƯmenƯ augsta ekonomisk Ɨs aktivit Ɨtes  
un iedzƯvotƗju koncentr Ɨcija pentagona cen-
trƗlajƗ daƺƗ (kas stiepjas starp Zieme ƺjorkšƯru
AnglijƗ, Franšekomti Francij Ɨ, Hamburgu V Ɨci-
jas zieme ƺos un Mil Ɨnu ItƗlijas zieme ƺos),
kas tika identific Ɲta OtrajƗ KohƝzijas ziƼojumƗ
un kas aptver 18% no 15 ES valstu plat Ưbas,
lai gan aptver 41% iedz ƯvotƗju, 48% IKP  
un 75% izdevumu par izp Ɲti un att ƯstƯbu 
(R&D). Paplašin ƗšanƗs tikai palielin Ɨs šo kon-
centrƝšanƗs pakƗpi, palielinot ES zemes plat Ư-bu un iedz ƯvotƗjus, bet relat Ưvi maz palielinot 
IKP; 
x nacion ƗlajƗ lƯmenƯ izteiktas nel Ưdzsvarot Ưbas 
saglabƗšanƗs starp galvenaj Ɨm metropol Ưtis-
kajƗm platƯbƗm un pƗrƝjo valsti ekonomisk Ɨs
attƯstƯbas kategorij Ɨ, kas ir Ưpaša pievienoša-
nƗs valstu iez Ưme; 
x reƧionƗlajƗ lƯmenƯ virknes re ƧionƗlo neatbil-
stƯbu paplašin ƗšanƗs vai vismaz saglab Ɨša-
nƗs, kas sniedzas p Ɨr i  t a m ,  k o  m Ɲra IKP vai 
bezdarbs. Konkr Ɲti ekonomisko att ƯstƯbu pa-
vada pieaugoša p ƗrapdzƯvotƯba un pies ƗrƼo-
jums un soci ƗlƗs izslƝgšanas saglab ƗšanƗs
galvenaj Ɨs lielpils ƝtƗs ar pavado ƼpilsƝtƗm, 
kamƝr virkne lauku teritoriju cieš no neatbil-
stošƗm ekonomisk Ɨm saikn Ɲm ar kaimi Ƽos
esošajƗm maza un vid Ɲja izmƝra pilsƝtƗm, un 
rezultƗtƗ bieži to ekonomika v ƗjinƗs. LielƗm
pilsƝtu teritorij Ɨm ir tendence izplesties uz Ɨr-
pusi, ielaužoties apk Ɨrt esošaj Ɨ lauku apvid ǌ,
un to iedz ƯvotƗju skaits palielin Ɨs, radot t Ɨs, 
kas kƺuvušas zin Ɨmas kƗ „rurban ” teritorijas, 
kamƝr lauku teritorijas, kur nav nek Ɨda izmƝra
pilsƝtu, piedz Ưvo iedzƯvotƗju skaita samazin Ɨ-
šanos un pamatpakalpojumu pieejam Ưbas
kritumu;
x reƧionos un pils ƝtƗs nabadz Ưbas kabatu un 
sociƗlƗs izolƝtƯbas attƯstƯšanƗs teritorij Ɨs, kur 
bieži ir tikai ierobežota pieeja b ǌtiskiem  
pakalpojumiem; 
x virknƝ specifisku teritoriju, kuras ierobežo to 
ƧeogrƗfiskƗs iezƯmes (salas, reti apdz Ưvotas 
vietas tƗlajos zieme ƺos un dažas kalnainas te-
ritorijas) iedz ƯvotƗju skaits samazin Ɨs un tie 
noveco, bet pieejam Ưbas probl Ɲma saglab Ɨjas,
un vide ir trausla un apdraud Ɲta, piem Ɲram,
regulƗri ugunsgr Ɲki, sausums un pl ǌdi;
x visattƗlƗkajƗs teritorij Ɨs, kur koncentr Ɲjušies 
dabiski un ƧeogrƗfiski trauc Ɲkƺi (kƗ atzƯts ES 
LƯguma 299.panta 2.punkt Ɨ) smagu soci Ɨlu un 
ekonomisku probl Ɲmu turpin ƗšanƗs, kuras ir 
sarežƧƯti novƝrst, pateicoties to att Ɨlumam, 
izolƝtƯbai, topolo ƧiskajƗm iezƯmƝm, klimatam, 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU28mazajam tirgum un atkar Ưbai no maza produk-
tu skaita. 
ŠƯs teritori ƗlƗs neatbilst Ưbas nevar ignor Ɲt, jo  
papildus nopietnaj Ɨm grǌtƯbƗm perif ƝriskajƗs
unƗrƝjƗs teritorij Ɨs vai pƗrapdzƯvotƯbas probl Ɲ-
mƗm dažƗs centrƗlajƗs teritorij Ɨs, tƗs ietekm Ɲ
vispƗrƝjo ES ekonomikas konkur ƝtspƝju. PƗrap-
dzƯvotƯbas izmaksu segšana vai neatbilst Ưbu so-
ciƗlo seku risin Ɨšana noz ƯmƝ neoptim Ɨlu resursu 
sadalƯjumu, kƗ arƯ zemƗku efektivit Ɨtes un eko-
nomiskƗs konkur ƝtspƝjas lƯmeni, kƗds potenci Ɨli 
varƝtu bǌt sasniegts ietekm Ɲtajos reƧionos neat-
karƯgi no tƗ, vai tie atrodas pievilc Ưgas teritorijas 
centrƗ vai trǌcƯgas teritorijas perif ƝrijƗ. ŠƯs pro-
blƝmas par uzs Ɨkt procesu kopumu, kur piem Ɲ-
ram piek ƺǌšanas gr ǌtƯbas izpƝtes un inov Ɨcijas 
centriem vai IKT t Ưklam tƗlƗk samazina ekono-
miskƗs attƯstƯbas potenci Ɨlu reƧionos, kuri jau 
atpaliek. 
Lai apkarotu teritori Ɨlo neatbilst Ưbu un pan Ɨktu 
telpas zi ƼƗ vairƗk lƯdzsvarotu ekonomisk Ɨs attƯs-
tƯbas modeli, ir nepieciešama zin Ɨma attƯstƯbas 
politiku koordin Ɲšana, ja t Ɨm ir jƗbǌt savstarp Ɲji 
saskanƯgƗm un atbilst ƯgƗm. ŠƯ iemesla d Ɲƺ Eiro-
pas Padome 1999.gad Ɨ Potsdam Ɨ definƝja Eiro-
pas Telpas Att ƯstƯbas Perspekt Ưvu.
LƯdzsvarotas att ƯstƯbas veicin Ɨšana
TeritoriƗlƗ nelƯdzsvarot Ưba mazpils Ɲtu  
un lielpils Ɲtu izvietojum Ɨ
PilsƝtu sistƝmas ir re ƧionƗlƗs attƯstƯbas motori, un 
tieši attiec ƯbƗ uz to ƧeogrƗfisko izvietojumu ES ir 
visvairƗk saredzama nel Ưdzsvarot Ưba starp centru 
un perif Ɲriju. Šo sist Ɲmu, to potenci Ɨla un  
sadarbƯbas starp tiem anal Ưze, atklƗj sekojošas 
tendences10:
x izaugsme joproj Ɨm notiek Eiropas kodola  
daƺƗs un galvaspils ƝtƗs, kur koncentr Ɲjas  
uzƼƝmumu vad Ưba, izp Ɲtes aktivit Ɨtes un  
izglƯtƯbas un kult ǌras iesp Ɲjas. (Londona, lie-
lƗs holandiešu pils Ɲtu teritorijas un V Ɨcijas 
ziemeƺrietumu lielpils Ɲtas joproj Ɨm ziƼo par  
ievƝrojamu iedz ƯvotƗju skaita palielin Ɨšanos). VairƗk nekƗ 70 lielpils Ɲtas vai lielpils Ɲtas  
ar piepils ƝtƗm, no kur Ɨm 44 ir ar vair Ɨk nekƗ
1 miljonu cilv Ɲku, nodrošina visas š Ưs galven Ɨs
stratƝƧiskƗs funkcijas, un t Ɨs var uzskat Ưt
par Eiropas noz Ưmes izaugsmes „metropol Ɲm”.
Loks, kas stiepjas no Londonas l Ưdz MilƗnai
un iet caur lielpils ƝtƗm ar piepils ƝtƗm,  
ko veido lielpils Ɲtas pie Reinas (Esena un  
ƶelne) ir seviš Ʒi svarƯgas starp š Ưm
lielpilsƝtƗm; 
x pievienošan Ɨs valstƯs par spƯti tam, ka iedz Ưvo-
tƗju skaits samazin Ɨs, pastƗv ievƝrojama iz-
augsme galvaspils ƝtƗs, Ưpaši Budapešt Ɨ, PrƗ-
gƗ,ƹubƺanƗ un Baltijas valstu galvas pils ƝtƗs.
VienƯgais izƼƝmums ir Polija, kur ir piecas lie-
las metropo ƺu teritorijas, kas konkur Ɲ ar  
Varšavu;
x jaunu tenden þu parƗdƯšanƗs, kas ietver maz Ɨk
polarizƝtu attƯstƯbu un virknes pils Ɲtu teritoriju 
izaugsmi ES perif ƝriskajƗs daƺƗs, ieskaitot: 
x kodola paplašin Ɨšanos uz austrumiem ar 
tƗdu lielpils Ɲtu izaugsmi k Ɨ BerlƯne, Minhe-
ne un VƯne;
x Skandin Ɨvijas galvaspils Ɲtas, konkr Ɲti
Stokholma un Helsinki, ir k ƺuvušas ekono-
miski sp ƝcƯgas Ưpaši saist ƯbƗ ar jaunaj Ɨm
tehnoloƧijƗm; 
x virkne pils Ɲtu teritoriju perif ƝriskajƗs ES da-
ƺƗs kƗ Dublina, At Ɲnas un Lisabona ar Ư pƝ-
dƝjƗ desmitgad Ɲ ir piedz Ưvojušas iev Ɲroja-
mu IKP pieaugumu uz iedz ƯvotƗju;  
x virknei pils Ɲtu reƧionu, kas atrodas Ɨrpus ko-
dola, šƷiet ir iedz ƯvotƗji un ekonomiskais po-
tenciƗls, kas ir pietiekami sp ƝcƯgs, lai piesais-
tƯtu izpƝtes aktivit Ɨtes un laika gait Ɨ savieno-
tos ar galvenajiem Eiropas, un pat starptautis-
kajiem, l Ɲmumu pie Ƽemšanas centriem. Š Ʒiet,
ka nƗkotnƝ tie ir sp ƝjƯgi stimul Ɲt perifƝrisko te-
ritoriju izaugsmi un nest lab Ɨku ekonomisk Ɨs
attƯstƯbas lƯdzsvaru ES. 
KƗdus 40 š Ɨdus pils Ɲtu reƧionus, kas atrodas 
Ɨrpus kodola „pentagona” var identific Ɲt un iedal Ưt
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 29kategorij Ɨs pƝcþetriem krit Ɲrijiem, kas nor Ɨda uz 
to stipraj Ɨm pusƝm un trǌkumiem — to iedzƯvotƗ-
ju skaita lielums un to izaugsme, to konkur ƝtspƝ-
ja, to komunik Ɨcijas saiknes un to iesaist ƯšanƗs
zinƗšanu ekonomik Ɨ. PiemƝram, Liona ir labs 
piemƝrs pilsƝtai, kas ir sp ƝcƯga pƝc visiem þet-
riem krit Ɲrijiem, kam Ɲr Bilbao ir augsts punktu 
skaits p Ɲc viena krit Ɲrija (zinƗšanas), bet Porto 
un Krakovai ir tikai vid Ɲjs punktu skaits p Ɲc šiem 
þetriem krit Ɲjiem kop Ɨ. Kopum Ɨ, šie 40 pils Ɲtu 
reƧioni demonstr Ɲja no 3,3 % l Ưdz 4,1 % IKP pie-augumu gad Ɨ laika posm Ɨ no 1995. gada l Ưdz
2000.gadam sal Ưdzinot ar 3 % izaugsmes metro-
polƝs un 4–5 % virkn Ɲ perifƝrisko pils Ɲtu reƧionu, 
kas attƯstƗsƗtri, kƗ norƗdƯts zemƗk. 
SadarbƯbas tƯklu anal Ưze starp mazpils ƝtƗm un 
lielpilsƝtƗm norƗda uz to, ka past Ɨv sekojošais: 
x spƝcƯgs galveno „metropo ƺu” tƯkls Eiropas cen-
trƗ (tirdzniec Ưbas, universit Ɨšu un komunik Ɨci-
jas saik Ƽu ziƼƗ), ieskaitot Londonu, Par Ưzi,
Frankfurti, Amsterdamu, Mil Ɨnu un, tuv ƗkajƗ
nƗkotnƝ, BerlƯni;
xƗrpus šƯs grupas strat ƝƧiskƗs sadarb Ưbas trǌ-
kums starp mazpils ƝtƗm un lielpils ƝtƗm, kƗ arƯ
pievienošan Ɨs valstƯs maza un vid Ɲja lieluma 
mazpilsƝtu tƯkla trǌkums, iz Ƽemotýehiju un 
SlovƝniju. 
ReƧionu iekš ƝjƗ nelƯdzsvarot Ưba 
Lauku teritoriju n Ɨkotne arvien vair Ɨk ir saist Ưta ar 
lauku ekonomikas att ƯstƯbu kƗ tƗdu, un dažos ga-
dƯjumos prasa re Ɨlas izmai Ƽas ekonomiskaj Ɨ un 
sociƗlajƗ bƗzƝ, fiziskaj Ɨ infrastrukt ǌrƗ, pieejƗ IKT 
un citƗm jaunaj Ɨm tehnolo ƧijƗm, jaunu nodarbi-
nƗtƯbas avotu izaugsmi (k Ɨ maza un vid Ɲja lielu-
ma uzƼƝmumos vai lauku t ǌrismƗ) un sabiedrisko 
pakalpojumu uztur Ɲšanu. Š Ɨdai politikai ir j Ɨbǌt
integrƝtai reƧionƗlajƗ stratƝƧijƗ, iesaistot ekono-
misko attiec Ưbu un sadarb Ưbas attƯstƯbu ar pils Ɲtu 
teritorijƗm. 
IzaicinƗjums, ar ko sastopas lauku teritorijas,  
atšƷiras atkar ƯbƗ no tƗ, kur tƗs atrodas attiec ƯbƗ
uz lielpils ƝtƗm, kas identific Ɲtas augst Ɨk: Plašos 
vilcienos ir iesp Ɲjams izš Ʒirt trƯs lauku teritoriju 
veidus saska ƼƗ ar to integr Ɨcijas pak Ɨpi pƗrƝjƗ
ekonomik Ɨ un to saikni ar lieliem aktivit Ɨtes  
centiem:
x teritorijas, kas integr Ɲtas globƗlajƗ ekonomik Ɨ,
kas pieredz ekonomisko izaugsmi ar pieaugo-
šu iedzƯvotƗju skaitu. T Ɨs parasti atrodas cieši 
pie pilsƝtu centra, nodarbin ƗtƯba ir ražošan Ɨ
un pakalpojumos, bet liel ƗkƗ daƺa zemes tiek 
izmantota lauksaimniec ƯbƗ (piemƝram, Franci-
jƗ šƗdƗs teritorij Ɨs atrodas trešda ƺa fermu). IezƯmƝtƗs neatbilst Ưbas starp  
lielpilsƝtƗm un lielpils Ɲtu iekšien Ɲ
The Urban II Audit , kas pašlaik ir pieejams par 189 
EU15 lielpils ƝtƗm (65 centr ƗlajƗ pentagon Ɨ un 124 
perifƝriskajƗs teritorij Ɨs), liek analiz Ɲt trƯs veidu neat-
bilstƯbas — neatbilst Ưbas starp lielpils ƝtƗm centrƗ un 
perifƝrijƗ, starp liel Ɨm un vid Ɲja lieluma lielpils ƝtƗm
un starp pils Ɲtu iekšƝjƗm teritorij Ɨm. Galvenie secin Ɨ-
jumi ir šƗdi: 
xDrošƯbas trǌkums biež Ɨk tiek atz ƯmƝts lielƗkƗs
lielpilsƝtƗs, nevis vid Ɲja lieluma lielpils ƝtƗs. Liel-
britƗnijƗ, piemƝram, vardarb Ưgu uzbrukumu gad Ư-
jumu skaits ir divreiz liel Ɨks lielƗs, nekƗ vidƝja lie-
luma, lielpils ƝtƗs, bet slepkav Ưbu skaits tr Ưs reizes 
augstƗks. LƯdzƯgi vairƗk tas atz ƯmƝts ES centr Ɨ-
lƗs daƺas lielpils ƝtƗs nekƗ perifƝrijƗ.
xPiesƗrƼojums demonstr Ɲ skaidru centra-<-
>perifƝrijas modeli ar, piem Ɲram, lielpils ƝtƗm
centrƗ, kur ir 14 dienas gad Ɨ ar ozona l ƯmeƼa
kulminƗciju salƯdzinƗjumƗ ar maz Ɨk nekƗ vienu 
dienu gad Ɨ lielpilsƝtƗm perifƝrijƗ.
xBezdarba l Ưmenis š Ʒiet vairƗk ir saist Ưts ar na-
cionƗlajiem faktoriem nek Ɨ ar to, vai lielpils Ɲtas 
atrodas centr Ɨ vai perif ƝrijƗ, vai ar to lielumu. Tas 
pats attiecas uz nabadz Ưbu (proporcija zem 
nabadzƯbas lƯnijas ir vid Ɲji 9% centr ƗlƗs terito-
rijƗs un 16% perif ƝriskajƗs teritorij Ɨs). TajƗ pašƗ
laikƗ pastƗv plaša neatbilst Ưba starp daž ƗdƗm
teritorijƗm lielpils ƝtƗs ar, piem Ɲram, starp Ưbu 
bezdarba l ƯmenƯ no 8 uz 1 Porto, kur vid Ɲjais 
lƯmenis ir zems un 5 uz 1 Marse ƺƗ, kur tas 
ir augsts. 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU30Augstais iedz ƯvotƗju skaita pieaugums un ur-
banizƗcijas spiediens noz ƯmƝ, ka past Ɨv labƗ-
ka zemes izmantošanas menedžmenta nepie-
ciešamƯba, lai izvair Ưtos no vides degrad Ɨcijas
un pretrun Ưgas izmantošanas. Par sp Ưti pie-
augošajai noz Ưmei, pils Ɲtu politikai dal Ưbval-
stƯs, izƼemot Lielbrit Ɨniju un Zviedriju, ir ten-
dence pietiekoši ne Ƽemt vƝrƗ attiecƯbas starp 
pilsƝtu un lauku teritorij Ɨm;
x vidƝja izmƝra lauku teritorijas sal Ưdzinoši t Ɨlu 
no pilsƝtu centriem, bet ar labiem transporta 
sakariem un sam ƝrƗ labi attƯstƯtu infrastrukt ǌ-
ru. TƗm ir tendence saglab Ɨt stabilu iedz ƯvotƗ-
ju skaitu un b ǌt ekonomisk Ɨs dažƗdošanƗs
procesƗ. VirknƝ dalƯbvalstu šaj Ɨs teritorij Ɨs at-
rodas lielas fermas. Ir nepieciešams saglab Ɨt
to lauksaimniec Ưbas potenci Ɨlu, palielin Ɨt eko-
nomiskƗs dažƗdošanas procesu un stiprin Ɨt
attiecƯbas ar mazaj Ɨm un vid Ɲja lieluma  
mazpilsƝtƗm;
x izolƝtas lauku teritorijas, kas ir reti apdz Ưvotas 
un bieži atrodas perif ƝriskajƗs teritorij Ɨs tƗlu 
no pilsƝtu centriem un galvenajiem transporta 
tƯkliem. To izol Ɨcija bieži notikusi, pateicoties 
to topogr ƗfiskajƗm iezƯmƝm (kƗ kalnu gr Ɲdas),
un bieži to iedz ƯvotƗjiem ir tendence novecot, 
to infrastrukt ǌrƗ ir nelieli ieguld Ưjumi, tiem ir 
zems pamatpakalpojumu l Ưmenis un zemi ie-
nƗkumi uz iedz ƯvotƗju un zemi kvalific Ɲts dar-
baspƝks, un tiem ir tendence b ǌt slikti integr Ɲ-
tiem glob ƗlajƗ ekonomik Ɨ. To iedz ƯvotƗji pa-
rasti lielƗ mƝrƗ ir atkarƯgi no lauksaimniec Ưbas,
un to skaits samazin Ɨs. PƗrsvarƗ tie atrodas 
PortugƗles dienvidrietumos, Sp Ɨnijas zieme ƺos 
un zieme ƺaustrumos, centr ƗlajƗ FrancijƗ, Sko-
tijƗ, SomijƗ un Zviedrij Ɨ. PastƗv izaicin Ɨjums 
atjaunot un saglab Ɨt ekonomisko aktivit Ɨti un 
adekvƗtu sabiedrisko pakalpojumu pieejam Ư-
bu. Un past Ɨv nepieciešam Ưba attƯstƯt saikni ar 
mazpilsƝtƗm pat tad, ja t Ɨs ir sal Ưdzinoši
tƗlu prom. 
ReƧioni ar ƧeogrƗfiskiem š ƷƝršƺiem
KƗ norƗdƯts augstƗk un uzsv Ɲrts Otraj Ɨ KohƝzijas
ziƼojumƗ, reƧioniem ar specifisk Ɨm un past ƗvƯ-gƗmƧeogrƗfiskƗm iezƯmƝm, kas ierobežo to at-
tƯstƯbu, kƗ lielƗkƗ daƺa attƗlƗko reƧionu, salas, 
kalnu reƧioni un reti apdz Ưvotas teritorijas Eiropas 
tƗlajos zieme ƺos, ir Ưpašas pieejas un integr Ɨcijas 
problƝmas ar p ƗrƝjo ES. 
SeptiƼi ES vist ƗlƗkie reƧioni ietver 25 salas, plus, 
GajƗnu, un kop Ɨ to iedzƯvotƗju skaits ir aptuveni 
4 miljoni. Tie cieš no dabisko š ƷƝršƺu kopuma, 
kas padara sarež ƧƯtu ekonomisko un soci Ɨlo ap-
stƗkƺu uzlabošanu, k Ɨ arƯ no to att Ɨluma no eko-
nomiskajiem un administrat Ưvajiem centriem un 
no tuvƗkƗs sauszemes. Reinjona, kas ir visatt ƗlƗ-
kƗ, atrodas 9 000 km no Par Ưzes un 1 700 km no 
Ɩfrikas krasta, bet Kan Ɨriju salas, kas ir vistuv Ɨk
sauszemei, tom Ɲr atrodas 250 km no krasta. To 
attƗlumu rada to dabisk Ɨs iezƯmes (daudzi ir arhi-
pelƗgi, ar mazu plat Ưbu un iedz ƯvotƗju skaitu), 
sarežƧƯtu reljefu un klimatu. 
IzƼemot Kan Ɨriju salas (kur Ɨs dzƯvo gandr Ưz 45 % 
no kopƝjƗ iedzƯvotƗju skaita 7 visatt ƗlƗkajos reƧi-
onos un kur IKP bija tikai aptuveni 6 % zem Sp Ɨ-
nijas vid ƝjƗ rƗdƯtƗja), IKP uz iedz ƯvotƗju ir tikai 
57 % no ES15 vid ƝjƗ rƗdƯtƗja, un Reinjona, Gaj Ɨ-
na un Azoru Salas iez ƯmƝjas starp 10 visnaba-
dzƯgƗkajiem re Ƨioniem. Visi cieš no kombin Ɨcijas, 
ko sast Ɨda ekonomisk Ɨs attƯstƯbas atpalic Ưba,
pƗrlieku liela atkar Ưba no lauksaimniec Ưbas un 
augsts bezdarba l Ưmenis, bet, lai gan Francijas 
teritorijƗ joprojƗm ievƝrojami palielin Ɨs iedzƯvotƗju 
skaits, tas samazin Ɨs Madeir Ɨ un Azoru Salas, 
kur ir augsts ƗrƝjƗs migrƗcijas rƗdƯtƗjs. KanƗriju
salas piedz Ưvo iedz ƯvotƗju skaita pieauguma 
spiedienu, t Ɨm ir pƗrlieku liela atkar Ưba no tǌrisma 
un citu darb Ưbas veidu daž Ɨdošanas tr ǌkums. 
Papildus tam EU15 ir 284 apdz Ưvotas salas ar 
9,4 miljoniem cilv Ɲku (3 % no EU15 kop ƝjƗ rƗdƯ-
tƗja) ar zemes plat Ưbu 95 000 km ² (3 % no EU15 
kopƝjƗ rƗdƯtƗja). To ekonomisko att ƯstƯbu pastƗ-
vƯgi ierobežo to sal ƯdzinošƗ izolƝtƯba un ar to pa-
pildus saist ƯtƗs izmaksas. V Ɲl vairƗk, daudzos 
gadƯjumos taj Ɨs ir kalnaina zeme un/vai t Ɨs ir da-
ƺa no atpalikuša perif Ɲriska reƧiona kƗ itƗƺuMez-
zogiorno , GrieƷija vai Skotija. Daudzas ir ar Ư daƺa
no arhipel Ɨga, kam daudzos gad Ưjumos ir tenden-
ce vƝl vairƗk ierobežot, cikt Ɨl transporta sakari ar 
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 31sauszemi un sabiedriskajiem pakalpojumiem  
atrodas uz galven Ɨs salas. 
Salas ir izvietotas diezgan vienm ƝrƯgi Atlantijas 
okeƗnƗ, Baltijas j ǌrƗ un Visusj ǌrƗ, lai gan uz 119 
salƗm pƝdƝjƗ dzƯvo 95 % no to kop ƝjƗ iedzƯvotƗju 
skaita, kur 85 % dz Ưvo SicƯlijƗ, SardƯnijƗ, Illes Ba-
lears, Kr ƝtƗ un Korsik Ɨ. Pretstat Ɨ citur sal Ɨm ir 
tendence b ǌt mazƗkƗm un ret Ɨk apdzƯvotƗm.
VienƯgƗs ar kaut cik iev Ɲrojamu lielumu ir Zviedri-
jas Gotlande, Skotijas Levisas un Harisas salas un galven Ɨ Orknijas sala. To vid Ɲjais IKP uz ie-
dzƯvotƗju 2001. gad Ɨ bija 72 % no EU15 vid ƝjƗ
rƗdƯtƗja un vairum Ɨ gadƯjumu (Illes Balears ir lie-
lƗkais izƼƝmums) zem Ɨks nekƗ citƗs attiecƯgo 
valstu da ƺƗs. TƗm ir tendence b ǌt ievainojam Ɨm
ekonomisk Ɨ ziƼƗ, pateicoties darb Ưbas koncen-
trƝšanai divos plašos sektoros 
— lauksaimniec Ư-
bƗ un zvejniec ƯbƗ un tǌrismƗ.
Kalnu re Ƨioni stiepjas p Ɨri EU15, aptverot 40 % 
no zemes plat Ưbas un iedz ƯvotƗju skaitam sasnie-
dzot 67 miljonus vai aptuveni 18 % no EU15 pla-tƯbas. PƝc paplašin ƗšanƗs uz EU25 tie sast ƗdƯs
ƺoti lƯdzƯgu proporciju iedz ƯvotƗju skaita zi ƼƗ, bet 
nedaudz maz Ɨku zemes plat Ưbas proporciju, jo 
jaunajƗs DalƯbvalstƯs iedzƯvotƗju blƯvums kalnu 
platƯbƗs ir nedaudz augst Ɨks nekƗ citos reƧionos.
Kalnu teritorijas ir vair Ɨk atkarƯgas no lauksaim-
niecƯbas nekƗ citas teritorijas seviš Ʒi pievienoša-
nƗs valstƯs, bet tƗ tas ir ar Ư EU15. Lai gan virkne 
kalnainu apvidu atrodas tuvu pie ekonomiskajiem centriem un lieliem tirgiem, transporta izmaks Ɨm
ir tendence b ǌt augstƗm un vair Ɨkas lauksaim-
niecƯbas nodarb Ưbas nav piem Ɲrotas zemes d Ɲƺ.
Bezdarba l Ưmenim ir tendence b ǌt augstƗkam kal-
nu teritorij Ɨs, kas liel Ɨkoties ir perif Ɲriskas, k Ɨ
piemƝram, Zieme ƺvalstu zieme ƺu daƺƗs, Skotij Ɨ,
ZiemeƺƯrijƗ un Lielbrit ƗnijƗ, SpƗnijas, Korsikas, 
Dienvidit Ɨlijas un Sic Ưlijas dienvidu kalnu gr ƝdƗs. 
PretstatƗ, bezdarbs liel Ɨkoties ir sal Ưdzinoši zems 
kalnu gr ƝdƗs, kas ir net Ɨlu no lieliem industri-
Ɨliem pils Ɲtu centriem vai ar kuriem š Ɨdi centri 
robežojas, k Ɨ piemƝram Velsas teritorijas, It Ɨlijas 
ApenƯnu zieme ƺu daƺa un starp Alpu zieme ƺu un 
dienvidu mal Ɨm Francij Ɨ, VƗcijƗ un ItƗlijƗ. TomƝrpastƗv izƼƝmumi kƗ ArdƝni BeƺƧijƗ un Ores kalni 
ýehijƗ un VƗcijƗ.
Lai gan ir nepieciešama t ƗlƗka izpƝte, secin Ɨjums
no pƝtƯjumiem, kas veikti, nor Ɨda uz to, ka eko-
nomiskajai daž Ɨdošanai no lauksaimniec Ưbas uz 
pakalpojumiem ir tendence ƗtrƗk notikt zemien Ɲs,
nekƗ kalnainos re Ƨionos, ka lielu pils Ɲtu atraša-
nƗs kalnu teritorij Ɨ vai netƗlu no tƗm dod iev Ɲro-
jamu stimulu r ǌpnieciskajai darb Ưbai (vai, alterna-
tƯvi, ka resursu bag ƗtƯba kalnu teritorij Ɨs var no-
vest pie lielu pils Ɲtu attƯstƯbas to tuvum Ɨ) un ka 
nodarbin ƗtƯbai pakalpojumu sf ƝrƗ ir tendence b ǌt
augstai p ƗrtikušƗs kalnu teritorij Ɨs, galvenok Ɨrt
tǌrismƗ (kƗ Alpos) vai sabiedriskajos pakalpoju-
mos reti apdz ƯvotƗs teritorij Ɨs (Ưpaši Zviedrij Ɨ un 
SomijƗ). 
Kopš Somija un Zviedrija pievienošan Ɨs ES 1994. 
gadƗ, reti apdz Ưvotas teritorijas ir k ƺuvušas par 
kohƝzijas politikas jaut Ɨjumu. Šo divu valstu sub-
arktiskaj Ɨs un arktiskaj Ɨs daƺƗs vidƝjais iedz ƯvotƗ-
ju blƯvums zem 5 iedz ƯvotƗjiem uz km ², kas ir ie-
vƝrojami zem Ɨk nekƗ jebkur citur Savien ƯbƗ, iz-
Ƽemot Hailandes un Skotijas Ailandes
11.
VidƝjais IKP uz iedz ƯvotƗju šajƗs teritorij Ɨs ir 
87 % no ES vid ƝjƗ rƗdƯtƗja, kas ir iev Ɲrojami 
zemƗk nekƗ citƗs attiecƯgo valstu da ƺƗs. ArƯ bez-
darba lƯmenim ir tendence b ǌt virs vid ƝjƗ nacionƗ-
lƗ rƗdƯtƗja. Kopum Ɨ liela nodarbin ƗtƯbas daƺa
ZviedrijƗ ir pakalpojumu sf ƝrƗ, bet Somij Ɨ vairƗk
cilvƝku strƗdƗ lauksaimniec ƯbƗ un ražošan Ɨ,Ưpaši 
koksnes, celulozes un pap Ưra ražošan Ɨ.
SevišƷi Zviedrijas re Ƨionos IKP pieaugums ir dep-
resijƗ, kopš 1990.-to gadu vidus (pieauguma r ƗdƯ-
tƗjs ir aptuveni tikai puse no ES vid ƝjƗ rƗdƯtƗja) 
un nodarbin ƗtƯbas lƯmenis nav atvese ƺojies no 
ievƝrojamajiem darba zaud Ɲjumiem, kas notika 
1990.-to gadu s ƗkumƗ. IedzƯvotƗju skaits kopum Ɨ
samazin Ɨs tƗdƗ tempƗ, kas parasti citur sasto-
pams tikai re Ƨionos ar nopietn Ɨm strukt ǌras pro-
blƝmƗm. 1990.-os gados Somijas Kainnu un Lap-
zeme zaud Ɲja vidƝji 1 % no sava iedz ƯvotƗju skai-
ta gadƗ, bet Norboten Ɨ Zviedrij Ɨ iedzƯvotƗju 
skaits saruka par 0,6 % gad Ɨ12 (Tabula A1.8). 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU32                                                                              1.6 Iedzīvotāju skaita izmaiņas no 1996. līdz 1999. gadam: galvenās sastāvdaļasEUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 kmpozitīvu migrācijas un pozitīvu dabisko līdzsvaru
pozitīvu migrācijas un negatīvu dabisko līdzsvaru
negatīvu migrācijas un negatīvu dabisko līdzsvarupozitīvu migrācijas un negatīvu dabisko līdzsvarunegatīvu migrācijas un pozitīvu dabisko līdzsvarunegatīvu migrācijas un pozitīvu dabisko līdzsvaruIedzīvotāju skaita palielināšanās attiecība starp
Iedzīvotāju skaita samazinās attiecība starp
nav datuAT, CH, DE, FI, EL, MT, NL, PT, SE, UK: 2AILES
Avots: ESPON datubāze
Datu izcelsme:
ES15 un N12: Eurostat;
Norvēģija un Šveice: Nacionālie Statistikas biroji
Šai kartei nav noteikti jāatspoguļo ESPON
Pārraudzības komitejas viedoklis.
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 33ƦeogrƗfiski neizdev Ưgi izvietoto  
reƧionu kop ƯgƗs problƝmas 
Visiem šiem re Ƨioniem, neraugoties uz to, kur Ɨ
ES vietƗ tie atrodas, piem Ưt kopƯgas sasniedza-
mƯbas un att Ɨluma rad ƯtƗs problƝmas, kas zin ƗmƗ
mƝrƗ tƗs norobežo no galvenajiem tirgiem, palie-
linot ceƺa un pƗrvadƗjumu izdevumus, kuri kav Ɲ
šo valstu ekonomisko att ƯstƯbu. TajƗ pašƗ laikƗ
visa veida infrastrukt ǌras izveides, vesel Ưbas ap-
rǌpes, izgl ƯtƯbas un citu plaša pat ƝriƼa pakalpo-
jumu nodrošin Ɨšana parasti ir daudz d ƗrgƗka dƝƺ
reƧionaƧeogrƗfiskajƗmƯpatnƯbƗm un att ƗlƗ izvie-
tojuma, k Ɨ arƯ tos ir daudz gr ǌtƗk pielƯdzinƗt citu 
reƧionu attiec Ưgajiem izdevumiem d Ɲƺ mazƗ ap-
kalpojoš Ɨ personƗla skaita. Daudzos gad Ưjumos, 
iedzƯvotƗju skaits vai tirgus lielums, run Ɨjot eko-
nomiskos terminos, ir maz Ɨks par “kritisko masu”, 
kas ir nepieciešama garant ƝtƗm invest ƯcijƗm. Šo 
problƝmu vƝl vairƗk pastiprina iedz ƯvotƗju nove-
cošana un to kopskaita samazin ƗšanƗs, jo jaun Ɨ
paaudze dodas prom uz citiem re Ƨioniem
(karte 1.6). 
SalƗm kritiskais iedz ƯvotƗju skaits ir apm Ɲram
4000–5000. Ja iedz ƯvotƗju skaits ir virs min ƝtƗ,
tad parasti ir pietiekami liels skaits jaunu cilv Ɲku, 
kƗ arƯ ir labas izgl ƯtƯbas un vesel Ưbas aprǌpes ie-
spƝjas. Ja skaits ir maz Ɨks par min Ɲto, tad norma 
ir cilvƝku emigr Ɨcija, iedz ƯvotƗju novecošana un 
neatbilstošs pakalpojumu pied ƗvƗjums.  
Kalnu apvidos ES15, iedz ƯvotƗju blƯvums (51 ie-
dzƯvotƗjs uz km²) ir maz Ɨks par pusi no ES pie-
ƼemtƗ vidƝjƗ iedzƯvotƗju skaita, kaut gan tuv Ɨka-
jos rajonos tas tiecas b ǌt daudz liel Ɨks, tƗdƗ vei-
dƗ atspogu ƺojot šo re Ƨionu pievilc Ưbu dzƯvošanai
un strƗdƗšanai. Kopum Ɨ iedzƯvotƗju skaits sama-
zinƗs, bet tom Ɲr daudzi re Ƨioni kƺǌst pievilc Ưgi
cilvƝkiem un pied ƗvƗ jaunas biznesa iesp Ɲjas. 
KandidƗtvalstƯs situƗcija ir lƯdzƯga, lai gan iedz Ư-
votƗju blƯvums šajos re Ƨionos ir gandr Ưz divtik k Ɨ
ES15, un tikai nedaudz Ɨs vietƗs tas ir zem vid ƝjƗ
lƯmeƼa. Daudz vienl ƯdzƯgƗka pieejam Ưba ”Galveno 
ekonomisko interešu pakalpojumiem” 
Neraugoties uz dažu re Ƨionu grǌtƯbƗm, kƗ arƯ to 
ƧeogrƗfisku novietojumu, to iedz ƯvotƗju lƯdzvƝrtƯ-
ga pieejam Ưba inform Ɨcijai un pamatpakalpoju-
miem, kas ir nosaukti par “Galveno ekonomisko 
interešu pakalpojumiem” ir pamatnosac Ưjums teri-
toriƗlajai vien Ɨdošanai.
Pieeja efekt Ưvai transporta sist Ɲmai ar atbilsto-
šiem atzariem uz ES centr Ɨlajiem re Ƨioniem ir 
viens no galvenajiem nosac Ưjumiem perif Ɲriem
reƧioniem. Re Ƨioni ar lab Ɨku pieejam Ưbu tirgiem ir 
produktƯvƗki un konkur ƝtspƝjƯgƗki par citiem. Paš-
laik sauszemes ce ƺu tƯkls ES centr ƗlajƗ daƺƗ ir 
attƯstƯtƗks nekƗ perifƝrijƗ. Kaut gan ce ƺu bǌve pƝ-
dƝjos gados ir pieaugusi, centr Ɨlo reƧionu, kur ir 
izvietoti galvenie tirgi, sasniedzam Ưba no perif Ɲ-
riem reƧioniem joproj Ɨm ir slikt Ɨka kƗ no citƗm
vietƗm. Seviš Ʒi slikta tƗ ir MƝrƷa 1 reƧionos Por-Kalnu re Ƨionu pieejam Ưba
KƗ kalnu re Ƨionu jaun ƗkƗs izpƝtes daƺa, tika 
izveidota indeks Ɨcija, lai tos var Ɲtu klasific Ɲt pƝc
to pieejam Ưbas,Ƽemot vƝrƗ to attƗlumu, izmantojot 
gaisa transportu, no valstu galvaspils ƝtƗm un 
citƗm pilsƝtƗm, kƗ arƯ no universit ƗtƝm un vesel Ư-
bas apr ǌpes iest ƗdƝm. TƗpat tika Ƽemts vƝrƗ
arƯ transporta t Ưklu blƯvums (ce ƺi, dzelzce ƺi un 
lidostas). 
Kalnu re Ƨioni ar “ ƺoti labu” un “labu” pieejam Ưbu
ir izvietoti, piem Ɲram, Anglijas zieme ƺos, SicƯlijƗ
un SlovƗkijƗ. TƗdi ir arƯ Alpu, Karpatu, Sudetu, 
ArdƝnu kalnu mas Ưvos, visos V Ɨcijas reƧionos,
kƗ arƯ trijos Sp Ɨnijas un divos Portug Ɨles reƧionos.
ReƧioni ar “vid Ɲji labu” pieejam Ưbu it kƗ apkƺauj
pirmƗs divas grupas. Tajos ietilpst Grie Ʒija, SpƗni-
ja, Velsa un Somija, k Ɨ arƯ centrƗlais Francijas 
masƯvs. ReƧioni ar “sliktu” pieejam Ưbu atrodas tre-
šƗs grupas zieme ƺos, galvenok Ɨrt, Skotijas aug-
stienes un salas, k Ɨ arƯ tie ir Zviedrijas un Somijas 
kalnu reƧioni.
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU34tugƗlƝ, GrieƷijƗ,Ʈrijas rietumos un Baltijas valst Ưs
(skat. karti A 1.5). 
TƗ pati situ Ɨcija ir ar Ư attiecƯbƗ uz dzelzce ƺa tƯk-
liem, kas kopum Ɨ netiek uzlaboti pat l ƯdzvƝrtƯgi
ceƺiem perif ƝrijƗ. RumƗnijƗ, BulgƗrijƗ, ItƗlijas 
dienvidu un centr Ɨlajos reƧionos, D Ɨnijas zieme-
ƺos, kƗ arƯ GrieƷijƗ un atseviš ƷƗs SpƗnijas daƺƗs, 
jo sevišƷi tajƗs, kas ir t Ɨlu no Madrides — Seviƺas 
maƧistrƗlƝm ir ƺoti slikta ES centr Ɨlo reƧionu sa-
sniedzam Ưba pa dzelzce ƺu (karte A1.6). 
CentrƗlo reƧionu sasniedzam Ưba ar gaisa satik-
smi ir iev Ɲrojami lab Ɨka, jo starptautisk Ɨs lidostas 
ir pat visatt ƗlƗkajos rajonos, lai gan sakaru uzla-
bošana ar gaisa satiksmi noz ƯmƝ nepieciešam Ưbu
mainƯt piegƗdes termi Ƽus prec Ɲm mazos apjo-
mos, kuras galvenok Ɨrt tiek transport Ɲtas ar  
gaisa satiksmi. (karte A1.7). Lai gan transeiropas satiksmes t Ưkls uzlabos sa-
sniedzam Ưbu, Ưpaši kandid ƗtvalstƯs, sevišƷi BulgƗ-
rijƗ un Rum ƗnijƗ
— sasniegtais efekts b ǌs mai-
nƯgs dažƗdos perif Ɲrajos reƧionos, atkar ƯbƗ no tƗ,
cik labi šie re Ƨioni ir saist Ưti ar galvenajiem ce-
ƺiem, kas savuk Ɨrt ir atkar Ưgi no valsts otr Ɨs
nozƯmes ceƺu tƯkla. 
PieejamƯba jaunaj Ɨm tehnolo ƧijƗm, seviš Ʒi infor-
mƗciju un komunik Ɨciju tehnolo ƧijƗm (ICT),  ir 
Ưpaši svar Ưga perifƝrajiem un ƧeogrƗfiski neizde-
vƯgi novietotajiem re Ƨioniem. Tas ir ne tikai  
tƗdƝƺ, ka tƗs kalpo, lai samazin Ɨtu attƗlumu un 
laiku, kas ir nepieciešams, lai sasniegtu ES cen-
trƗlos rajonus. Ierobežota pieejam Ưba šƯm tehno-
loƧijƗm var kav Ɲt gan atseviš Ʒu biznesa nozaru 
ieviešanu attiec ƯgajƗ vietƗ, gan re Ƨiona attƯstƯbu 
kopumƗ.
AttƯstƯbas priorit Ɨtes
Lai gan ekonomiskie un soci Ɨlie apstƗkƺi dažƗdos 
ƧeogrƗfiski neizdev Ưgi novietotos re Ƨionos ir ƺoti
atšƷirƯgi, tie parasti ir maz Ɨk attƯstƯti un tajos ir 
augstƗks bezdarba l Ưmenis, k Ɨ valstƯ kopumƗ, kur 
tie atrodas vai, kurai tie pieder. Lai k Ɨ, šo  
atsevišƷo reƧionu IKP uz personu un nodarbin Ɨ-tƯbas lƯmeni nemain Ưgi ietekm Ɲ nacionƗlƗs eko-
nomikas r ƗdƯtƗji. 
NelabvƝlƯgsƧeogrƗfiskais novietojums ne vien-
mƝr nozƯmƝ sliktus ekonomiskos apst Ɨkƺus. Pa-
tiešƗm ir daudz piem Ɲru, kur tas ir p ƗrvƝrsts 
priekšroc ƯbƗ, radot jaunus att ƯstƯbas veidus. Bez 
tam daudzi no šiem re Ƨioniem ir noz ƯmƯgs ES da-
bas resursu mantojums, un ir vieta daudz Ɨm iz-
klaides, kult ǌras u.c. nodarb Ɲm. Tikai d Ɲƺ šƯ ie-
mesla vien, ir svar Ưgi, lai tie tiktu saglab Ɨti un ap-
dzƯvoti, kas noz ƯmƝ to, ka ir nepieciešams uzlabot 
to pieejam Ưbu un att ƯstƯt plaša pat ƝriƼa pakalpo-
jumus šajos re Ƨionos.
TƗpat ir svar Ưgi, lai tas att ƯstƯbas ceƺš, ko šie  
reƧioni ir izv ƝlƝjušies, respekt Ɲtu to nacion Ɨlo 
mantojumu un neapdraud Ɲtu tƗsƧeogrƗfiskƗs
ƯpatnƯbas, kuras var Ɲtu izvƝrsties par konkur Ɲt-
spƝjƯgo priekšroc Ưbu ne tikai re Ƨiona apdz Ưvoša-
nƗ, bet arƯ uzƼƝmƝjdarbƯbƗ. AttƯstot uz zin ƗšanƗm
balstƯtu ekonomiku, maz Ɨk nozƯmƯgs kƺǌst tuvums 
izejvielu avotiem un pat ar Ư lieliem tirgiem, bet 
pieaug dabas un apk ƗrtƝjƗs vides noz Ưme, kur 
protams ir j Ɨbǌt labai pieejai augst Ɨk minƝtajiem 
pamatpakalpojumiem. 
AttƯstot šo re Ƨionu ekonomiku, vair Ɨk kƗ citur, ir 
jƗƼem vƝrƗ nepieciešam Ưba aizsarg Ɨt apkƗrtƝjo 
vidi, kas noz ƯmƝ ne tikai integr Ɲt šo priorit Ɨti in-
vestƯciju lƝmumu pie Ƽemšanas proces Ɨ, bet arƯ,
kur vien tas ir iesp Ɲjams, mekl Ɲt iespƝjas, lai  
varƝtu uzlabot šo vidi un stiprin Ɨt reƧiona konku-
rƝtspƝju. KƗ piemƝru šƗdƗm iespƝjam var min Ɲt
rǌpniecisk Ɨs darbƯbas pies ƗrƼoto apgabalu att ƯrƯ-
šanu un to piel Ɨgošanu jauniem uz ƼƝmƝjdarbƯbas 
veidiem, dzelzce ƺa satiksmes uzlabošanu un ne-
vis jaunu autoce ƺu izbǌvi, vai ar Ư tƯru un atjauno-
jamu ener Ƨijas resursu izmantošanas att ƯstƯbu, 
nomainot ar tiem vec Ɨs elektroapg Ɨdes stacijas, 
kas darbojas izmantojot ogles vai naftu un izsme ƺ
jau tƗ trǌcƯgos resursus un pies ƗrƼo atmosf Ɲru.
Lai gan ne vienm Ɲr var rast š Ɨdas iesp Ɲjas, attƯs-
tƯbas politika visos, ne tikai šajos “j ǌtƯgajos”  
reƧionos, nosaka to, ka strat ƝƧijai ir jƗbǌt tƗdai,
kas nodara p Ɲc iespƝjas mazƗku kaitƝjumu dabai 
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 35© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 km1.7 Teritoriālā dažādība dabisko zonu fragmentācijas pakāpe
mazāk nekā 20% no dabiskajām zonāmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
starp 20% un 50% no dabiskajām zonām; augsta fragmentācijas pakāpe
starp 20% un 50% no dabiskajām zonām; vidēja fragmentācijas pakāpe
starp 20% un 50% no dabiskajām zonām; zema fragmentācijas pakāpe
vairāk nekā 50% no dabiskajām zonām
Apbūvētās zonas
nav datuDabiskās zonas = visas zonas (3 AIĻU līmenis)
izņemot apbūvētās zonas un lauksaimniecības zonas
Avots: CORINE Landcover
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU36un pierƗda to, ka var darboties ilgstoši un ir ne 
tikai ƯstermiƼa lƯdzeklis att ƯstƯbas veicin Ɨšanai.
Vides probl Ɲmas ir Ưpaši aktu Ɨlas gan tajos ES 
reƧionos, kur ir liels iedz ƯvotƗju blƯvums un l Ưdz ar 
to aktƯva dažƗda veida ekonomisk Ɨ darbƯba, gan 
tajos, kur ir intens Ưva agrƗrƗ darbƯba un, jo seviš Ʒi
tajos, kur darbojas raktuves. Šie re Ƨioni nav 
vienmƝrƯgi izvietot vis Ɨ ES teritorij Ɨ, bet gan atro-
das konkr ƝtƗs vietƗs (karte 1.7). Šajos re Ƨionos ir 
nepieciešams att ƯrƯt vidi un aizsarg Ɨt to pret t ƗlƗ-
ku kaitƝjumu. Tom Ɲr tikpat svar Ưgi ir nov Ɲrst tƗlƗ-
ku vides nolietojumu ar Ư tajos dabas re Ƨionos, kur 
mƝrƷtiecƯgi ielaužas cilv Ɲka saimniecisk Ɨ darbƯba 
vai, kuri ir pamesti un l Ưdz ar to k ƺǌst sadalƯti vai 
arƯ kuru dabas resursi nav aizsarg Ɨti. Šiem m Ɲr-
Ʒiem ir jƗbǌt ekonomisk Ɨs attƯstƯbas strat ƝƧijas 
integrƝjošajam aspektam vis Ɨ ES, kas apliecin Ɨtu
to, ka šƯ attƯstƯba ir perspekt Ưva.
Faktori, kas nosaka izaugsmi, 
nodarbin ƗtƯbu un konkur ƝtspƝju
Lisabonas sammit Ɨ, 2000. gada mart Ɨ, Eiropas 
SavienƯba noteica sev m ƝrƷi kƺǌt par valstu ko-
pumu, kam ir viskonkur ƝtspƝjƯgƗkƗ, dinamisk ƗkƗ
un uz zin ƗšanƗm balstƯtƗ ekonomika pasaul Ɲ, kas 
ir spƝjƯga uz ilgstošu ekonomisku izaugsmi un 
piedƗvƗ vairƗk un lab Ɨkus darbus un ir tuv Ɨka
sociƗlajai vienot Ưbai. TƗdƝƺ tika noteiktas vair Ɨkas
prioritƗtes:  
x dot priekšroku jaunin Ɨjumiem un uz ƼƝmu-
miem, kas izce ƺas ar tƗdu darbƯbu, kas rada 
ciešƗkas saites starp p ƝtniecƯbas instit ǌtiem 
un rǌpniecƯbu un labv ƝlƯgus apst Ɨkƺus izpƝtei 
un attƯstƯbai ( R&D ), uzlabojot pieejam Ưbu fi-
nansƝjumam un zin ƗšanƗm, kas iedrošin Ɨtu 
jaunu biznesa uz ƼƝmumu izveidi; 
x nodrošin Ɨt pilnƯgu iedzƯvotƗju nodarbin ƗtƯbu, 
radot jaunas darba vietas, uzlabojot produktivi-
tƗti un kvalit Ɨti, un veicinot apm ƗcƯbas iesp Ɲ-
jas visa m ǌža garum Ɨ;x nodrošin Ɨt visaptverošu darba tirgu, kur tiek 
samazin Ɨts bezdarbs un soci ƗlƗs un reƧionƗ-
lƗs atšƷirƯbas darba vietu pieejam ƯbƗ;
x “savienot” Eiropu, integr Ɲjot un uzlabojot 
transportu, telekomunik Ɨcijas un ener Ƨijas ap-
gƗdes tƯklus; 
x aizsarg Ɨt vidi, jo Ưpaši tƗdƝƺ, ka tƗ stimulƝ jau-
ninƗjumus, ieviest jaunas tehnolo Ƨijas, piem Ɲ-
ram, ener ƧƝtikƗ un transport Ɨ.
Eiropas vienot Ưbas politika visvair Ɨk iegulda tieši 
šajos m ƝrƷos,Ưpaši tajos re Ƨionos, kuros ir pie-
ejams neizmantots ekonomiskais un nodarbin ƗtƯ-
bas potenci Ɨls, ko var m ƝrƷtiecƯgi izmantot, t ƗdƗ
veidƗ pievienojot šos resursus ES kop Ɲjai  
ekonomikai.
No šƯs politikas viedok ƺa, lai atbalst Ưtu reƧionƗlo 
attƯstƯbu ir nepieciešami labv ƝlƯgi apstƗkƺi naci-
onƗlƗ lƯmenƯ,Ưpaši izaugsmi veicinoša makroeko-
nomiskƗ vide, nodarbin ƗtƯba, stabilit Ɨte, kƗ arƯ
nodokƺu un regulat ƯvƗ sistƝma, kas veicin Ɨtu biz-
nesa iesp Ɲju un darba vietu rad Ưšanu. 
ReƧionƗlƗ lƯmenƯ, ir jƗnodrošina divi š Ɨdu apstƗk-
ƺu kopumi. Pirmk Ɨrt, atbilstošu dot Ɨciju eksisten-
ce gan infrastrukt ǌrai (efekt Ưvam transportam, 
telekomunik ƗcijƗm, labai ǌdens un energoapg Ɨ-
dei, vides organiz Ɨcijai utt.), gan atbilstoši saga-
tavotam un apm ƗcƯtam darbasp Ɲkam. Stiprin Ɨt šo 
resursu kapit Ɨlu un uzlabot institucion Ɨli atbalst Ưto 
iestƗžu un administrat Ưvo strukt ǌru darbƯbu MƝrƷa
1 reƧionos un kandid ƗtvalstƯs, kur min Ɲtais ir no-
pietns defic Ưts. 
Otrais apst Ɨkƺu kopums attiecas tieši uz re ƧionƗ-
lƗs konkur ƝtspƝjas faktoriem, kas ir svar Ưgi uz 
zinƗšanƗm balst Ưtai ekonomikai, kur galven Ɨ
prioritƗte ir jƗpiešƷir jauninƗjumiem, lai inform Ɨci-
ju un komunik Ɨciju tehnolo Ƨijas ( ICT) bǌtu plaši 
pieejamas un efekt Ưvi izmantojamas, k Ɨ arƯ
vides atbalst Ưtas. Šis apst Ɨkƺu kopums liel ƗkƗ
mƝrƗ attiecas uz “netveramajiem” faktoriem, kas 
ir vairƗk orientƝti uz biznesa konkur ƝtspƝju, nekƗ
pirmais min Ɲtais. Tie ietver inter alia , reƧionƗlƗs
ekonomikas kapacit Ɨti radƯt, izplatƯt un pielietot  
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 37zinƗšanas un t ƗdƗ veidƗ uzturƝt efektƯvu jaunin Ɨ-
jumu sist Ɲmu ieviešanu re ƧionƗ; biznesa  
kultǌru, kas iedrošina uz ƼƝmƝjdarbƯbu un sadar-
bƯbas tƯkla eksistenci, k Ɨ arƯ noteiktu nodarbju 
grupas.
Šie divi apst Ɨkƺu kopumi ir savstarp Ɲji saistƯti. Tie 
abi ir jƗintegrƝ dažƗdu pakƗpju ilgtermi Ƽa attƯstƯ-
bas strat ƝƧijƗs ar skaidri noteiktiem un nolemtiem 
mƝrƷiem, politiski ap Ƽemoties atbalst Ưt to realiz Ɨ-
ciju. Prec Ưzs rakurss un daž Ɨdu faktoru kopums, 
kas ir virz Ưts uz konkr Ɲto mƝrƷi bǌs atkarƯgs no 
starta poz Ưcijas, attiec ƯgƗ reƧionaƯpatnƯbƗm, do-
minƝjošajiem apst Ɨkƺiem, attƯstƯbas ievirzes utt. 
Tas viss laiku pa laikam ir j Ɨmaina, jo notiekot 
attƯstƯbas procesam, main Ɨs apstƗkƺi. TƗdƝƺ nav 
vienotas “receptes” veiksm Ưgai reƧionƗlajai attƯs-
tƯbai. Katram re Ƨionam ir j Ɨatrod pareiz Ɨs politi-
kas kombin Ɨcija savai att ƯstƯbai, ko nosaka t Ɨ
ekonomisk Ɨs, sociƗlƗs, kultǌras un institucion ƗlƗs
ƯpašƯbas.
RunƗjot par abiem apst Ɨkƺu kopumiem, sabiedr Ư-
bas iejaukšanos var attaisnot tirgus neveiksmju 
gadƯjumƗ. Tas ir skaidrs, run Ɨjot par cilv Ɲku
resursiem vai transportu un cit Ɨm infrastrukt ǌrƗm,
kas ir pamat Ɨ plaša pat ƝriƼa prec Ɲm,
kur invest ƯcijƗm ir gan soci Ɨls, gan finansi Ɨls 
efekts un, kur visa pe ƺƼa nenon Ɨk pie investoriem 
(piemƝram, darba dev Ɲjiem, kas iegulda  
lƯdzekƺus savu darbinieku apm ƗcƯbƗ). Bez tam  
tas attiecas ar Ư uz tehnolo Ƨiju pƗrzinƗšanu,
kurƗm arƯ savƗ ziƼƗ ir plaša pat ƝriƼa preþu
raksturs, tik cik izmaksas, padarot t Ɨs
pieejamas plašam lietot Ɨju lokam ir zemas sal Ư-
dzinƗjumƗ ar to att ƯstƯbas izmaks Ɨm. Attiec Ưgi
jauno tehnolo Ƨiju radƯtƗji nevar ieg ǌt visus  
ienƗkumus, kas rodas no jaunin Ɨjumiem, t Ɨtad 
parƗdƗs tendence invest Ɲt nepietiekam Ɨ dau-
dzumƗ.
Bǌtiska loma ES vienot Ưbas politik Ɨ ir palƯdzƝt
reƧioniem, Ưpaši tiem, kuros ir maz Ɨk labvƝlƯgi 
apstƗkƺi, konsolid Ɲt un attƯstƯt to ekonomisko un 
darbaspƝka potenci Ɨlu kopƗ ar to esošaj Ɨm rak-
sturƯgajƗm priekšroc ƯbƗm. ŠajƗ ziƼƗ attƯstƯbas 
procesam pak ƺauto reƧionu konkur ƝtspƝja ir atka-
rƯga no ražot Ɨjstruktǌru moderniz Ɨcijas un daž Ɨ-dƯbas, ja tiek pieš Ʒirtas pietiekamas fizisk Ɨs infra-
struktǌras un cilv Ɲku darbasp Ɲka dotƗcijas. Tas 
nozƯmƝ,inter alia , ka tiek iedrošin Ɨta uz zin Ɨša-
nƗm balstƯtu ekonomisko aktivit Ɨšu un jaunin Ɨju-
mu attƯstƯba.
Bǌtu jƗuzsver divi b ǌtiski momenti. Pirmk Ɨrt, kri-
tiski noz ƯmƯga ir reƧiona cilv Ɲku darbasp Ɲka re-
sursu att ƯstƯba, kƗ arƯ reƧionu institucion ƗlƗ un 
administrat ƯvƗ kapacit Ɨte, jo tas nosaka atbalstu 
biznesam un videi, un to, cik liel Ɨ mƝrƗ sadarbo-
jas sabiedriskais un priv Ɨtais sektors, k Ɨ arƯ visas 
citas attƯstƯbas proces Ɨ iesaistƯtƗs puses. Šis as-
pekts ir izkl ƗstƯts zemƗk. 
Otrais, k Ɨ minƝts augst Ɨk, ir prec Ưzi formul Ɲta 
vides aizsardz Ưbas nepieciešam Ưba, ja atbalsta 
attiecƯgo attƯstƯbas ievirzi. Š Ư nepieciešam Ưba 
caurvijas visam, kas tiek izmantots t ƗlƗkƗ attƯstƯ-
bƗ, bet jo Ưpaši tas paredz invest Ưcijas fiziskaj Ɨs
infrastrukt ǌrƗs, kur ir ƺoti aktuƗls konflikts starp 
palielinƗtƗm dotƗcijƗm transportam un vides aiz-
sardzƯbu. 
ŠƯ ziƼojuma jƝga ir izp ƝtƯt kƗdƗ mƝrƗ atšƷiras
abu, augst ƗkminƝto apstƗkƺu kopumi, paplašin Ɨ-
tƗ ES. 
Transporta infrastrukt ǌra
EfektƯva transporta sist Ɲma ir nepieciešams ap-
stƗklis reƧionƗlai ekonomiskajai att ƯstƯbai, lai gan 
uzlabojumi tikai transporta sist ƝmƗ nebǌs pietie-
kami, lai nodrošin Ɨtu izaugsmi, da ƺƝji tƗdƝƺ, ka 
uzlabota pieejam Ưba citiem tirgiem, pal Ưdz ražot Ɨ-
jiem reaƧƝt uz vietƝjo piepras Ưjumu.
VisƗ ES15 p ƝdƝjƗs dekƗdes laik Ɨ ir ievƝrojami 
palielinƗjies gan kravu p ƗrvadƗjumu, gan  
pasažieru transporta t Ưkls. Kravu p ƗrvadƗjums 
(mƝrot tonnu kilometros) ir pieaudzis par trešo 
daƺu, un ir aptuveni uz pusi liel Ɨks kƗ IKP  
pieaugums, pasažieru p ƗrvadƗjumi (pasažieru 
kilometros) ir pieauguši par aptuveni 16 %.  
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU38Transporta pl ǌsmas
Automaš Ưnas ir domin Ɲjošais pasažieru
transportl Ưdzeklis. 2000. gad Ɨ, 78 % no visiem 
ceƺojumiem ( Ƽemot v ƝrƗ kilometru skaitu 
ceƺojumos) ES15 bija ar automaš Ưnu. Lai gan tas 
ir vairƗk nekƗ 1970. gad Ɨ, kad rƗdƯtƗjs bija 74 %, 
tas ir samazin Ɨjies salƯdzinƗjumƗ ar 1990. gada 
rƗdƯtƗju. Šie r ƗdƯtƗji tika Ƽemti proporcion Ɨli
rƗdƯtƗjiem par ce ƺojumiem ar autobusiem, kas 
kopumƗ noslƯdƝja zem 9 %. L ƯdzƯgi pieaug 
ceƺojumu ar gaisa satiksmi skaits, lai gan 
joprojƗm tas sast Ɨda tikai 6 % no kop ƝjƗ
ceƺojuma skaita. Ce ƺojumi pa dzelzce ƺu rƗda 
vairƗk vai maz Ɨk tƗdu pašu proporciju, tikai 
nedaudz p Ɨri 6 %, kas gandr Ưz nav main Ưjies kopš 
1990. gada, bet ir krities kopš 1970. gada, kad 
rƗdƯtƗjs bija vair Ɨk kƗ 10 %. 
Liels kravu p ƗrvadƗjumu pieaugums (iz Ƽemot
jǌras transportu), 32 % 90-os gados, bija pateico-
ties pƗrvadƗjumiem pa autoce ƺiem, kas rad Ưja 
pieaugumu par 38 %. 75 % no krav Ɨm tiek trans-
portƝtas pa autoce ƺiem, turpretim tikai 14 % — pa 
dzelzceƺu. Šis rƗdƯtƗjs ir krities pa no 30 % 1970. 
gadƗ un 18 % 1990. gad Ɨ.
VisƗs KohƝzijas valst Ưs, pa sauszemes ce ƺiem 
tiek transport Ɲts vairƗk preþu kƗ pƗrƝjƗ ES. RƗdƯ-
tƗji svƗrstƗs no 85 % Sp ƗnijƗ lƯdz 98 % Grie ƷijƗ ( 
lai gan b ǌtu jƗpiemin, ka t Ɨdi paši r ƗdƯtƗji ir arƯ
ItƗlijƗ un Apvienotaj Ɨ Karalist Ɲ). VƝl jo vairƗk pre-
þu transport Ɲšana pa autoce ƺiem šajƗs valstƯs ir 
palielinƗjusies strauj Ɨk nekƗ pƗrƝjƗs ES valst Ưs,
tƗdƗ veidƗ daƺƝji atspogu ƺojot ne tikai IKP pie-
augumu, bet ar Ư zinƗmu alternat Ưvas trǌkumu, 
neraugoties uz lielaj Ɨm invest ƯcijƗm transporta 
tƯklƗ no Eiropas Strukt ǌrfondiem. 
KandidƗtvalstƯs RumƗnijƗ un Bulg ƗrijƗ, pƗrejas 
periodƗ kravu p ƗrvadƗjumi ir iev Ɲrojami samazi-
nƗjušies, atspogu ƺojot IKP kritumu un ekonomisko 
aktivitƗšu pƗrstruktur Ɲšanu, att Ɨlinoties no sma-
gƗs rǌpniecƯbas. TƗpat ir noticis Slov ƗkijƗ un Slo-
vƝnijƗ. Vairum Ɨ valstu šie r ƗdƯtƗji ir pieauguši, jo 
Ưpaši Latvij Ɨ un Igaunij Ɨ.Lai kƗ, kopƝjais kravu p ƗrvadƗjumu apjoms  
kandidƗtvalstƯs ir puse no ES valstu l ƯmeƼa attie-
cƯbƗ pret IKP.  
2000. gad Ɨ gandrƯz puse no kravu p ƗrvadƗju-
miem kandid ƗtvalstƯs bija pa autoce ƺiem, bet 
38 % pa dzelzce ƺu, ievƝrojami vair Ɨk nekƗ patrei-
zƝjƗ ES. Bulg ƗrijƗ un ýehijas Republik Ɨ pa  
autoceƺiem transport Ɲto preþu proporcija ir tuva 
ES vidƝjiem rƗdƯtƗjiem, bet Baltijas valst Ưs un 
SlovƗkijƗ tƗ sastƗda tikai vienu trešda ƺu vai  
pat mazƗk.  
TomƝr kravu p ƗrvadƗjumu relat Ưvais dal Ưjums 
strauji main Ɨs no dzelzce ƺa uz sauszemes ce-
ƺiem. Patieš Ɨm tikai 4 gadus pirms gadu t ǌkstoša
mijas, kravu p ƗrvadƗjumi pa dzelzce ƺu bija pro-
porcionƗli gandrƯz tikpat, cik pa autoce ƺiem. KƗ
tas turpin Ɨsies, ir atkar Ưgs ne tikai no izv ƝlƝtƗs
ekonomikas att ƯstƯbas gaitas, bet ar Ư no tƗs bǌtƯ-
bas— no tƗ, kƗdƗ mƝrƗ piepras Ưjums pƝc pakal-
pojumiem pieaug attiec ƯbƗ pret piepras Ưjumu  
pƝc precƝm, kƗ arƯ no efekt Ưvu alternat Ưvu trans-
porta lƯdzekƺu— dzelzce ƺa vai ǌdensceƺu,
pieejamƯbas.
DiemžƝl nav sal Ưdzinošo datu par pasažieru 
transporta p ƗrvadƗjumiem kandid ƗtvalstƯs, kaut 
gan ir zin Ɨmi rƗdƯtƗji, ka autoce ƺu izmantošana 
pieaug, uz ko nor Ɨda mašƯnuƯpašnieku skaita 
pieaugums un autobusu skaits attiec ƯbƗ pret ie-
dzƯvotƗju skaitu. Starp 1996. un 2000. gadu, au-
tomašƯnu skaits kandid ƗtvalstƯs kopum Ɨ ir pie-
audzis par vair Ɨk kƗ 20 % attiec ƯbƗ uz iedzƯvotƗju 
skaitu. Tas ir pieaudzis vair Ɨk kƗ par 50 % Latvij Ɨ
un Lietuv Ɨ un vairƗk kƗ par 30 % Rum ƗnijƗ. To-
mƝr tas bija tikai nedaudz vair Ɨk nekƗ ES valst Ưs. 
TƗdƝƺ 2000. gad Ɨ mašƯnu Ưpašnieku skaits attie-
cƯbƗ pret iedz ƯvotƗju skaitu bija tikai nedaudz vai-
rƗk par pusi no ES vid ƝjƗ rƗdƯtƗja, norƗdot uz b ǌ-
tisku pieaugumu tuv Ɨkajos gados, palielinoties 
ienƗkumiem.
TajƗ pašƗ laikƗ attiecƯba starp ien Ɨkumu uz per-
sonu un maš ƯnuƯpašnieku skaitu ir atkar Ưga no 
citiem faktoriem, t Ɨdiem kƗ sabiedrisk Ɨ transporta 
statuss un apdz Ưvoto vietu modelis. T ƗdƝƺ Portu-
gƗlƝ automaš Ưnu ir vair Ɨk nekƗ vidƝji ES, un  
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 391.8 Autoceļu blīvums, 2001
0
0-7 5
75 - 150
150 - 250
> 250
nav datuES15 = 100
LT, LV, EE: AILES0
Avots: Eurostat
© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
Indekss, autoceļu km attiecībā pret zemes zonu un iedzīvotājiem
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU40šis rƗdƯtƗjs ir strauji palielin Ɨjies pƝdƝjo gadu lai-
kƗ. ItƗlijƗ tas ir visliel Ɨkais no vis Ɨm ES valst Ưm,
sa vukƗrt, DƗnijƗ tas ir zem vid ƝjƗ, bet ýehijas 
Republik Ɨ tas ir tƗds pats k Ɨ ES valst Ưs. Attiec Ưgi
to, par cik pieaugs maš ƯnuƯpašnieku skaits un 
automaš Ưnu izmantošana kandid ƗtvalstƯs nƗkoša-
jos gados, ietekm Ɲ ne tikai ien Ɨkumi, bet ar Ư poli-
tiskie lƝmumi, kas tiek pie Ƽemti par transporta 
sistƝmas attƯstƯbu. 
Satiksmes t Ưkli
Autoceƺi
Ceƺu vai dzelzce ƺu infrastrukt ǌrƗm piešƷirtƗs do-
tƗcijas daž ƗdƗs valstƯs ir jƗsalƯdzinaƺoti uzman Ưgi,
jo atšƷiras klasifik Ɨcijas metodes.  
Kaut gan kop Ɲjais autoce ƺu garums ES15 ir pali-
cis visum Ɨ nemain Ưgs kopš 1991. gada, autostr Ɨ-
žu garums ir palielin Ɨjies par 27 %. Daudz jaunas 
autostrƗdes ir izb ǌvƝtas Koh Ɲzijas valst Ưs, Ưpaši
PortugƗlƝ un SpƗnijƗ.
Lai kƗ, ceƺu tƯkla blƯvums kopum Ɨ13SpƗnijƗ
un Grie ƷijƗ ir saglab Ɨjies maz Ɨks nekƗ vidƝji  
visƗ ES15, un ar Ư PortugƗlƝ tas ir nedaudz zem 
vidƝjƗ rƗdƯtƗja. Turpretim ƮrijƗ tas ir krietni  
virs vidƝjƗ.
MƝrƷa 1 reƧionos, kopum ƗƼemot, to bl Ưvuma rƗ-
dƯtƗjs ir aptuveni divas trešda ƺas no ES15 vid Ɲ-
jiem rƗdƯtƗjiem. Tom Ɲr autostr Ɨžu blƯvums Koh Ɲ-
zijas valst Ưs pieauga aptuveni no 80 % ES15 vi-
dƝjƗ rƗdƯtƗja 1991. gad Ɨ lƯdz 10 % virs vid ƝjƗ
2001. gad Ɨ. TomƝr šis pieaugums, galvenok Ɨrt,
bija SpƗnijƗ un Portug ƗlƝ, bet Grie ƷijƗ un ƮrijƗ tas 
ir saglab Ɨjies zem vid ƝjƗ lƯmeƼa. Kopum Ɨ MƝrƷa
1 reƧionos autostr Ɨžu tƯkla blƯvums ir aptuveni 
80 % no ES15 vid ƝjƗ rƗdƯtƗja 2001. gad Ɨ, un ir 
pieaudzis par aptuveni div Ɨm trešda ƺƗm no vid ƝjƗ
rƗdƯtƗja 1991. gad Ɨ (karte 1.8). 
KandidƗtvalstƯs ceƺu blƯvums ir maz Ɨks nekƗ
ES15 un autostr Ɨžu blƯvums ir v Ɲl mazƗks. ES15 
valstƯs autoce ƺu blƯvums ir apm Ɲram sešas  
reizes liel Ɨks nekƗ kandidƗtvalstƯs kopum ƗƼe-
mot, kas atspogu ƺo to, ka pat liel Ɨs valstƯs ir maz autostrƗžu. Piem Ɲram, Polij Ɨ, 2001. gad Ɨ, bija 
tikai aptuveni 400 km autostr Ɨžu, kas ir maz Ɨk kƗ
LietuvƗ vai Slov ƝnijƗ (435 km), bet Rum ƗnijƗ bija 
tika 113 km. Igaunij Ɨ to bija maz Ɨk par 100 km, 
bet Latvij Ɨ to vispƗr nebija. Pat ýehijas Republik Ɨ
bija tikai 500 km autostr Ɨžu, bet Ung ƗrijƗ
— ap 450 km.  
Lai gan jaunu ce ƺu bǌve dažƗs valstƯs notiek 
diezgan strauji — autostrƗžu garums Polij Ɨ ir pie-
audzis par vair Ɨk kƗ 50 % laika posm Ɨ no 1998. 
lƯdz 2001. gadam, š Ư tendence ir nov Ɲrojama tikai 
atsevišƷos apgabalos, vai nu ap galvaspils ƝtƗm
vai uz tranz Ưtceƺiem rietumu virzien Ɨ. TƗdƝƺ PolijƗ
75 % autostr Ɨžu ir koncentr ƝjušƗs tikai tr Ưs
rajonos —Dolnoslaskie  rajonƗ, kas robežojas ar 
VƗciju, Opolskie , kas robežojas ar Dolnoslaskie
rajonu un ýehijas Republiku un Mazowieckie , kur 
atrodas Varšava. ýehijas Republik Ɨ ir lƯdzƯgs iz-
vietojums —Stredni-Cechy  rajonƗ ap PrƗgu un 
Jihovychod  rajonƗ, kas dienvidos robežojas ar 
Austriju un Slov Ɨkiju. Rum ƗnijƗ visas autostr Ɨdes 
atrodas Bukarestes tuvum Ɨ.
TajƗ pašƗ laikƗ citu ce ƺu stƗvoklis p ƗrsvarƗ ir 
slikts. Gandr Ưz visi ce ƺi labƗkajƗ gadƯjumƗ ir ar 
divƗm joslƗm un cieš no apr ǌpes trǌkuma daudzu 
gadu garum Ɨ, gan pirms, gan jau p Ɲc pƗrejas
procesa s ƗkšanƗs. 
Šis apst Ɨklis varƝtu izskaidrot satraucošos r ƗdƯ-
tƗjus par daudzajiem n Ɨves gad Ưjumiem uz ce-
ƺiem, kas 2001. gad Ɨ uz miljons maš ƯnƗm bija 
ievƝrojami liel Ɨks nekƗ ES dalƯbvalstƯs. LatvijƗ šis 
rƗdƯtƗjs bija gandr Ưz 900 nƗves gad Ưjumu uz mil-
jons maš ƯnƗm, Lietuv Ɨ un Polij Ɨ, vairƗk kƗ 500, 
UngƗrijƗ, IgaunijƗ, BulgƗrijƗ un Slov ƗkijƗ tikai ne-
daudz maz Ɨk, salƯdzinot ar nedaudz vair Ɨk par 
300 SpƗnijƗ, Portug ƗlƝ un ƮrijƗ un tikai 150 Ap-
vienotajƗ Karalist Ɲ (nav datu par Grie Ʒiju vai ItƗli-
ju). Tom Ɲr šie rƗdƯtƗji ir lƯdzƯgi kƗ dažos M ƝrƷa 1 
reƧionos Sp ƗnijƗ, kur Castilla y Leon  un Castilla-
la Mancha  nƗves gad Ưjumi uz miljons maš ƯnƗm
bija vair Ɨk kƗ 600, bet Extremadura vairƗk
kƗ 450. 
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 41Dzelzceƺa infrastrukt ǌra
Dzelzceƺu kopƝjais garums ES15 ir aptuveni par 
3 % maz Ɨk nekƗ 1991. gad Ɨ, jo atseviš Ʒas lƯnijas 
ir slƝgtas, un par 10 % maz Ɨk nekƗ 1970. gad Ɨ. 4 
KohƝzijas valst Ưs kopƗƼemot, dzelzce ƺa tƯklu blƯ-
vums (attiec ƯbƗ pret zemes virsmas plat Ưbu un 
iedzƯvotƗju skaitu) ir tikai 55 % no ES vid ƝjƗ rƗdƯ-
tƗja, lai gan ƮrijƗ tas ir augst Ɨks ( 80 % no vid ƝjƗ)
nekƗ pƗrƝjƗs trijƗs valstƯs. MƝrƷa 1 reƧionos ko-
pumƗ, sliežu ce ƺu blƯvums ir apm Ɲram 75% no 
ES15 vid ƝjƗ rƗdƯtƗja, un tas nav daudz main Ưjies 
kopš 1991. gada.  
ZinƗma dzelzce ƺu tƯkla moderniz Ɨcija ir notikusi 
pƝdƝjƗ dekƗdƝ, elektrific Ɲjot vairƗkas lƯnijas (ko-
pumƗ no 40 % 1991. gad Ɨ lƯdz 47 % 2001. gad Ɨ),
bet vienu sliežu ce ƺu pƗrveidošana divu sliežu 
ceƺos ir ierobežota (no 39 % l Ưdz 41 %). P Ɨrmai-
Ƽas ir lƯdzƯgas kƗ KohƝzijas valst Ưs un MƝrƷa 1 
reƧionos, tƗ pƗrƝjƗ ES, tƗ kƗ robežšƷirtne starp 
tƗm un ES past Ɨv. Pamat Ɨ ap 40 % l Ưniju tika 
elektrific Ɲtas gan pievienotaj Ɨs valstƯs, gan M ƝrƷa
1 reƧionos 2001. gad Ɨ; tikai 24 % l Ưniju bija divu 
sliežu ce ƺi KohƝzijas valst Ưs un tikai nedaudz vai-
rƗk par 13 % M ƝrƷa 1 reƧionos. Tom Ɲr KohƝzijas
valstƯs situƗcijaƺoti atšƷiras. Grie ƷijƗ vispƗr nav 
elektrific Ɲtu lƯniju, ƮrijƗ tƗdu ir tikai ap 2 %, bet 
PortugƗlƝ toties šƯ proporcija ir dubultojusies laika 
posmƗ no 1991. l Ưdz 2001. gadam p Ɨrsnie-
dzot 30 %. 
VispƗrƝjais dzelzce ƺa tƯklu standarts kandid Ɨtval-
stƯs ir slikts un atspogu ƺo niecƯgƗs invest Ưcijas 
pƝdƝjo dekƗžu laikƗ. Elektrific Ɲto un dubulto slie-
žu lƯniju proporcija ir maz Ɨka nekƗ ES valstu vi-
dƝjie rƗdƯtƗji, lai gan t Ɨ ir lƯdzƯga kƗ KohƝzijas 
valstƯs un MƝrƷa 1 reƧionos.  
Sliežu tƯkls pamat Ɨ ir tehniski novecojis, noslo-
gojums — neadekv Ɨts, daudzi ce ƺi ir veci un  
bojƗti. DažƗdƗs vietƗs ir daž Ɨds sliežu platums 
un strƗvas padeves sist Ɲmas, kas padara  
sarežƧƯtu satiksmi. T Ɨ rezultƗtƗ, kaut gan  
maksimƗlais pie ƺaujamais Ɨtrums parasti ir  
90-110 km/h, lielos posmos tas var b ǌt tikai  
40-60 km/h. MašƯnu skaita pieaugums apsteidz uzlabojumus 
autoceƺu tƯklos un noved pie p Ɨrslogotiem ce ƺiem 
un vides pies ƗrƼojuma. Politi Ʒi sastopas ar di-
lemmu, jo neapstr Ưdami nepieciešamie uzlabojumi 
autoceƺu tƯklos, veicin Ɨs mašƯnu skaita pieaugu-
mu ar vis Ɨm no tƗ izrietošaj Ɨm sekƗm. TƗpat  
viƼi apsver iesp Ɲju samazin Ɨt piešƷiramos resur-
sus tikpat nepieciešamajiem uzlabojumiem dzelz-
ceƺa tƯklos un sabiedrisk Ɨ transporta sektor Ɨ,
kas varƝtu samazin Ɨt braukšanu ar automaš ƯnƗm
un attiec Ưgi samazin Ɨt vides probl Ɲmas, 
ko tƗs rada. 
Lai gan dzelzce ƺa izmantošana k Ɨ pasažieru, t Ɨ
kravas p ƗrvadƗjumiem ir samazin Ɨjusies, bet  
autoceƺu— palielinƗjusies, tƗ joprojƗm ir ievƝro-
jami lielƗka nekƗ ES. Jaut Ɨjums — cik ilgi. Jaunu 
dzelzceƺa lƯniju bǌve vai eksist Ɲjošo lƯniju uzla-
bošana ir viena no galvenaj Ɨm transeiropas  
tƯklu daƺƗm, kas patlaban tiek izb ǌvƝtas vai  
plƗnotas. Kandid ƗtvalstƯs uzsvars ac Ưmredzot  
tiek likts uz jaunu autoce ƺu izbǌvi. TajƗ pašƗ
laikƗ nepieciešam Ưba uzlabot dzelzce ƺa tƯklus ša-
jƗs valstƯs sniedzas krietni vien aiz jaunu un lab Ɨ-
ku sakaru izveidošanas ar jau esošaj Ɨm ES  
valstƯm.  
PƝdƝjƗs prognozes nor Ɨda, ka kravas transport Ɲ-
šana pa autoce ƺiem ES15 2020. gad Ɨ bǌs par 
67 % vair Ɨk nekƗ 2000. gad Ɨ. Kandid ƗtvalstƯm
prognozƝ, ka patreiz Ɲjie rƗdƯtƗji dubultosies. Ja 
IKP šajƗs valstƯs pieaugs strauj Ɨk nekƗ patreizƝ-
jƗs dalƯbvalstƯs, kas ir b ǌtiski ceƺu saplǌšanai, 
kravas p ƗrvadƗjumi pa autoce ƺiem pieaugs v Ɲl
vairƗk.  
Mazu distan þu kravu p ƗrvadƗjumi
pa jǌru un iekš Ɲjiemǌdensceƺiem
Autosatiksmes pieaugums tuv Ɨkajos gados, k Ɨ
rezultƗtƗ bǌs lieli sastr Ɲgumi, vedina vair Ɨk iz-
mantot j ǌras transportu un iekš Ɲjosǌdensceƺus,
parƗdot to k Ɨ pievilcƯgu iespƝju, jo vair Ɨk tƗdƝƺ,
ka tie maz Ɨk piesƗrƼo vidi, ir daudz droš Ɨki un 
izmanto maz Ɨk enerƧijas.
2000. gad Ɨ kƗdi 28 % no ES15 iekš ƝjƗs tirdz-
niecƯbas notika pa j ǌru. PƝdƝjƗs dekƗdes
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU42laikƗ kopƝjƗ kravu satiksme Eiropas ost Ɨs, to 
skaitƗ uz treš Ɨs pasaules valst Ưm, ir pieaugusi  
par vairƗk kƗ 20 %, bet konteineru p ƗrvadƗjumi  
ir dubultojušies. Konteineru ostas Vidusj ǌrƗ ir  
pieredzƝjušas liel Ɨku kravu p ƗrvadƗjumu pie-
augumu k Ɨ ostas zieme ƺos. 2000. gad Ɨ 3 no 8 
lielƗkajƗm konteineru ost Ɨm ES bija izvietotas 
tieši tur ( Gioia Tauro ,Algeciras  un Žen Ɲvas  
ostas). 
Mazu distan þu jǌras pƗrvadƗjumu att ƯstƯba kandi-
dƗtvalstƯs, no kur Ɨm septiƼƗm ir pieeja pie j ǌras,
var palƯdzƝt atjaunot ostu darb Ưbu perif Ɲros re-
Ƨionos un atbalst Ưt to ekonomisko att ƯstƯbu, kƗ arƯ
atvieglot transporta probl Ɲmas. Protams, lai tas 
notiktu, ir j Ɨuzlabo piek ƺǌšana šƯm ostƗm.
IekšƝjieǌdensceƺi pƗrvadƗ apmƝram 4 % no 
ES15 krav Ɨm. Neraugoties uz to izmantošanas 
pieaugumu, to da ƺa kopƝjo pƗrvadƗjumu apjom Ɨ
ir samazin Ɨjusies pƝdƝjo 10 gadu laik Ɨ. To noz Ư-
me atšƷiras daž ƗdƗs ES valst Ưs. NƯderlandƝ pa 
iekšƝjiemǌdensceƺiem tiek p ƗrvadƗts ievƝrojams 
kravu daudzums (43 % no kop ƝjƗ daudzuma), 
tƗpat tas ir iev Ɲrojams V ƗcijƗ un BeƺƧijƗ, bet Ko-
hƝzijas valst Ưs tos neizmanto nemaz.  
KandidƗtvalstƯs šis transporta veids tiek izman-
tots valst Ưs, kur tek cauri Donava. Tom Ɲr ir no-
pietnas probl Ɲmas paplašin Ɨt to izmantošanu, jo 
daudzƗs vietƗs šie ǌdensceƺi ir par seklu, lai 
transport Ɲtu smagas kravas, un kravas ostas ir 
novietotas t ƗlƗk viena no otras, nek Ɨ tas ir Austri-
jƗ vai VƗcijƗ, un bieži vien neatbilst iekraušanas 
apjoma standartiem. 
KopumƗ galvenie izaicin Ɨjumi nƗkamajiem ga-
diem ir: 
x integrƝt un moderniz Ɲt autoce ƺu un dzelzce ƺu
tƯklu kandid ƗtvalstƯs, lai nodrošin Ɨtu efektƯvu 
satiksmi ar esošajiem ES dal Ưbvalstu sausze-
mes transporta t Ưkliem;  
x uzlabot sakarus ar transeiropas t Ưkliem, lai do-
tu iespƝju attiec Ưgajiem re Ƨioniem g ǌt maksi-
mƗlo labumu no tiem; x uzlabot robežu š ƷƝrsošanas un tranz Ưta marš-
rutus starp jaunaj Ɨm dalƯbvalstƯm un starp  
tƗm un jau esošaj Ɨm ES dal ƯbvalstƯm, lai vei-
cinƗtu starp t Ɨm tirdzniec Ưbas izaugsmi, no k Ɨ
ir lielƗ mƝrƗ atkarƯga ilgtermi Ƽa ekonomisk Ɨ
attƯstƯba; 
x attƯstƯt mazu distan þu jǌras pƗrvadƗjumus, kas 
irƯpaši svar Ưgi perifƝrajos reƧionos, kƗ arƯ sa-
lƗs, un tajƗ pašƗ laikƗ stiprinƗt saikni starp da-
žƗdiem transporta veidiem;  
x virzƯt ES invest Ưcijas, lai p Ɨrceltu gan kravas, 
gan pasažieru p ƗrvadƗjumus no autoce ƺiem uz 
dzelzceƺiem un ǌdensceƺiem, kƗ arƯ, lai pƗrcel-
tu intens Ưvo satiksmi prom no p Ɨrslogotiem 
maršrutiem;
x attƯstƯt stratƝƧiju, lai sasniegtu visatt ƗlƗkos
reƧionus un savienotu tos ar Eiropas kontinen-
tu, kas nav da ƺa no transeiropas transporta t Ưk-
la prioritƗtƝm.  
EnerƧija 
Pieeja tƯriem, drošiem un ar izmaks Ɨm konkur Ɲt-
spƝjƯgiem ener Ƨijas avotiem ir svar Ưgs faktors  
reƧiona konkur ƝtspƝjƗ. Galven Ɨ enerƧijas ražo-
šana, diemž Ɲl, mazinƗs vairum Ɨ dalƯbvalstu. T Ɨ-
pat tas ir Koh Ɲzijas valst Ưs, kas ar pašm Ɨju resur-
siem apmierina tikai mazu da ƺu no nepieciešam Ɨs
enerƧijas, un aptuveni 80 % no pat ƝrƝtƗ tiek  
importƝti (1.10 grafik). Apvienot Ɨ Karaliste un 
DƗnija ir vien ƯgƗs ES valstis, kuras eksport Ɲ
enerƧijas tƯklus. Kandid Ɨtvalstis liel Ɨkoties ir vai-
rƗk pašpietiekamas energoresursu zi ƼƗ, bet tƗs
visas ir energot Ưklu import ƝtƗjas. Polija un Rum Ɨ-
nija import Ɲ mazƗk par 12 % no nepieciešam Ɨs
enerƧijas. Taj Ɨ pašƗ laikƗ cietƗ degviela, kas  
ir viskait ƯgƗkƗ videi, sast Ɨda gandr Ưz 60 % no  
saražotƗs enerƧijas kandid ƗtvalstƯs— ES15 t Ɨ
sastƗda tikai 13 %. Polij Ɨ tikai nedaudz maz Ɨk
par 90 % ener Ƨijas tiek ražota no ciet Ɨs degvie-
las,ýehijas Republik Ɨ— 85 %, bet Igaunij Ɨ—
vairƗk kƗ 75 %.  
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 43ES, savuk Ɨrt, enerƧijas ražo-
šanai izmanto 30 % ko-
dolenerƧijas (vair Ɨk kƗ
80 % Be ƺƧijƗ un Francij Ɨ),
salƯdzinot ar 16 % kandid Ɨt-
valstƯs ( lai gan Lietuv Ɨ un 
SlovƗkijƗ tƗ sastƗda vairƗk
kƗ 70 %). 
EnerƧijas pat ƝriƼš atšƷiras
tikpatƺoti kƗ ražošana. Tas ir 
radies d Ɲƺ atšƷirƯbƗm ekono-
misko aktivit Ɨšu strukt ǌrƗ,
klimatiskajos apst Ɨkƺos, regu-
latƯvo aktu b ǌtƯbƗ, sociƗlajƗ
uzvedƯbƗ un nodok ƺu politikƗ.
VispƗrƝjais ener Ƨijas patƝriƼš
uz personu kandid ƗtvalstƯs ir 
lƯdzƯgs tam l Ưmenim, k Ɨds ir 
GrieƷijƗ un Portug ƗlƝ un daudz zem Ɨks kƗ
vidƝji ES.  
EnerƧijas patƝriƼš uz personu ES pieauga starp 
1995. un 2001. gadu, galvenok Ɨrt KohƝzijas val-
stƯs, tƗpat kƗ tas notika ar Ư vairumƗ kandidƗtval-
stu. IzƼƝmumi bija tikai Polija, Malta, Bulg Ɨrija un 
RumƗnija.
Neraugoties uz sal Ưdzinoši zemo ener Ƨijas patƝri-
Ƽu uz personu, Koh Ɲzijas valstis pat ƝrƝja par 17–
35 % vair Ɨk enerƧijas attiec Ư-
bƗ pret IKP sal ƯdzinƗjumƗ ar 
ES vidƝjiem rƗdƯtƗjiem, bet 
kandidƗtvalstƯs, kopum ƗƼe-
mot, ener Ƨijas pat ƝriƼš bija 
gandrƯzþetras reizes liel Ɨks 
(ir jƗuzsver, ka IKP m Ɲra
Eiro) Starp 1995. un 2001. gadu ener Ƨijas patƝriƼš attie-
cƯbƗ pret IKP kandid ƗtvalstƯs
samazin ƗjƗs. Daudzos gad Ư-
jumos tas notika ƺoti izteikti, 
kaut gan ES samazin ƗšanƗs
bija relat Ưvi neliela, bet Portu-
gƗlƝ un Austrij Ɨ tas pat bija 
uz robežas ar palielin Ɨšanos 
(grafiks 1.11). PatƝrƝtƗs enerƧijas pamatavoti ES iev Ɲrojami 
atšƷiras no ražošanas avotiem, kur izmanto naf-
tas produktus, ko plaši import Ɲ lielƗkoties pat Ɲri-
Ƽam un nevis ražošanai gan esošaj Ɨs, gan jaun-
ajƗs dalƯbvalstƯs (grafiks 1.12). Atjaunojamo 
energoresursu izmantošanas palielin Ɨšana (bio-
masas, v Ɲjš, saules ener Ƨija, kƗ arƯ hidro-
elektrƯba) ir kop Ưgs ES politikas m ƝrƷis, un  
Komisija ir nol Ɲmusi divk Ɨršot atjaunojamo ener-
Ƨiju patƝriƼa daƺu ES lƯdz 12 % 2010. gad Ɨ. To-
mƝr to lietošana daž ƗdƗs valstƯs ievƝrojami  0123456789
LUFISE BE NLFRDECZ
ES15UKAT IEDKEE SKCYSIES ITELHUBG PT LTPLMTLVRO01234567891995 2001 Eƺƺas ekvivalenta tonnas (TOE) uz vienu cilv Ɲku1.10 Bruto iekšzemes ener Ƨijas patƝriƼš, 1995 un 2001
ES15, DE, ES, IT, NL: provizoriskie dati 2001.gadam
InformƗcijas avots: Eurostat, Ener Ƨijas statistika un Nacion Ɨlie pƗrskati
-40-35-30-25-20-15-10-505
-40-35-30-25-20-15-10-505
PTATESCYEL ITBEFR
ES15DECZFISKUKNLSE SIDKMTLVBG LUHUIELTEEROPL% izmaiƼas1.11 Izmai Ƽas bruto iekšzemes ener Ƨijas patƝriƼƗ uz vienu IKP 
vienƯbu, 1995-2001
InformƗcijas avots: Eurostat, Ener Ƨijas statistika
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU44atšƷiras, tƗ parƗdot dažƗdu resursu lietošanu k Ɨ
pieƼemtƗs politikas da ƺu.  
Atjaunojamie ener Ƨijas avoti nodrošin Ɨja tikai 
6 % no kop ƝjƗs patƝrƝtƗs enerƧijas ES, 2001. 
gadƗ, kas bija tikai nedaudz vair Ɨk kƗ 1995.  
gadƗ. To noz Ưme kandid ƗtvalstƯs bija tikai  
nedaudz maz Ɨka (5 % no kop ƝjƗ energoresursu 
apjoma).
Paplašin ƗtƗs ES valst Ưs šis rƗdƯtƗjs bija dau-
dzaugstƗks. Latvij Ɨ un Zviedrij Ɨ tas bija ap 
30 % vai pat vair Ɨk, Austrij Ɨ un Somij Ɨ vairƗk par 
20 %, Igaunij Ɨ, RumƗnijƗ un Slov ƝnijƗ ap 11 %, 
kas ir tikai nedaudz maz Ɨk kƗ PortugƗlƝ (14 %).  
VisƗs kandid ƗtvalstƯs 1995. un 2001. gad Ɨ relatƯ-
vais atjaunojamo energoresursu pat ƝriƼš ievƝro-
jami pieauga Latvij Ɨ, Lietuv Ɨ un Rum ƗnijƗ.
Tas pieauga ar Ư SomijƗ un Zviedrij Ɨ, bet  
AustrijƗ un Portug ƗlƝ tas šo sešu gadu laik Ɨ
samazin ƗjƗs.
Visi þetri galvenie ES ener ƧƝtikas politikas  
nosacƯjumi — piegƗdes droš Ưba, iekš Ɲjo tirgu 
komplekt Ɲšana un vides aizsardz Ưbas apsv Ɲrumu
integrƗcija, kƗ arƯ atjaunojamo ener Ƨijas avotu 
izmantošana, var pozit Ưvi ietekm Ɲt reƧionu  
vienotƯbu. Samazinot pat ƝrƝtƗs enerƧijas apjomu 
ražošanai, un, esot vair Ɨk atkar Ưgiem no  
atjaunojamajiem resursiem, visas dal Ưbvalstis var samazin Ɨt to atkar Ưbu no ener Ƨijas importa, un 
tƗdƗ veidƗ novƝrst savas ekonomikas potenci Ɨlo 
sagrƗvi, piemƝram pƗrdzƯvojot šoku, ko ir rad Ưjusi 
strauja naftas cenu celšan Ɨs. AttƯstot atjaunoja-
mos ener Ƨijas avotus, ja tie ir r ǌpƯgi izplƗnoti, var 
mazinƗt enerƧijas ražošanas postošo iedarb Ưbu 
uz dabu (lai gan pieaug bažas par ekolo Ƨisko  
kaitƝjumu, ko nodara hidroelektrosh Ɲmas), kƗ arƯ
nodrošin Ɨt efektƯvu risin Ɨjumu izmaks ƗmƯpaši
perifƝrajos apvidos. 
Citas infrastrukt ǌras, lai  
uzlabotu re ƧionƗlo pievilc Ưbu
SociƗlƗs infrastrukt ǌras nozƯmƯba, ieskaitot, pa-
matƗ skolas, koledžas un slimn Ưcas, nedr Ưkst no-
vƝrtƝt par zemu k Ɨ reƧionƗlo konkur ƝtspƝju ie-
tekmƝjošu faktoru. Augstas kvalit Ɨtes sociƗlƗ in-
frastrukt ǌra var ietekm Ɲt lƝmumus par invest Ưciju 
un biznesa izvietojumu, pamat Ɨ gadƯjumos, kas 
attiecas uz lielu piesardz Ưbu par dz Ưves vietu un 
darba vietu un var ar Ư rƝƷinƗties ar person ƯgajƗm
priekšroc ƯbƗm un Ƨimenes interes Ɲm. ŠƗdas in-
frastrukt ǌras kƺǌst par arvien noz ƯmƯgƗku daƺu no 
attƯstƯbas politikas re Ƨionos, kas mekl Ɲ iespƝjas 
piesaistƯt lielƗku pievienoto v ƝrtƯbu un uz zin Ɨša-
nƗm balstƯtƗs aktivitƗtƝs. 
SociƗlƗ infrastrukt ǌra ir noz ƯmƯga arƯ populƗcijas
apkalpošanas jom Ɨ. Labas 
skolas arvien vair Ɨk nosaka 
iedzƯvotƗju dzƯves vietu izv Ɲli, 
kƗ liecina nekustamo Ưpašu-
mu iegƗdes cenas. L ƯdzƯgi ir 
ar mazb Ɲrnu novietn Ɲm, kas 
ir noteicošais faktors sievie-
tƝm, vai t Ɨs, kurƗm ir mazi 
bƝrni varƝs, vai nevar Ɲs tur-
pinƗt savu karjeras izaugsmi, 
un kas attiec Ưgi ir daƺƝjs ie-
mesls sieviešu zemajam no-darbinƗtƯbas lƯmenim da ƺƗ
ES, it Ưpaši maz Ɨk turƯgajos
reƧionos, k Ɨ arƯ augstais 
pusslodzes nodarbin ƗtƯbas 
lƯmenis jebkur citur
14. ŠƗdu
iespƝju nodrošin Ɨšana var 020406080100
BEDKDEELESFRIEITLUNLATPT FISEUK
ES15BGCYCZEEHULTLVMTPLROSISK020406080100Atjaunojamie resursi
Kodoldegviela
DabasgƗze
Eƺƺa
Cietais kurin Ɨmais% no kopapjoma1.12 Bruto iekšzemes ener Ƨijas patƝriƼa veidošana no
kurinƗmƗ, 2001
InformƗcijas avots: DG TREN
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 45atturƝt cilvƝkus no p ƗrcelšanƗs no att ƗlƗkajiem 
un lauku rajoniem, kur darba vietu rad Ưšana sie-
vietƝm ir viens no galvenajiem veidiem, k Ɨ iedro-
šinƗt cilvƝkus nepƗrcelties. 
Šai sakar Ɨ rezultƗti no pirm Ɨ PilsƝtu Audita, kas 
tika veikts 58 Eiropas pils ƝtƗs, kas kop Ɨ sastƗda 
vidƝji 15 % no popul Ɨcijas to atrašan Ɨs valstƯs, 
norƗda, ka tie, kas dz Ưvo turƯgƗkajos re Ƨionos ir 
nodrošin Ɨti ar liel Ɨku skaitu mazb Ɲrnu noviet Ƽu
uz iedzƯvotƗju, nekƗ pilsƝtƗs, kas nav tik tur Ưgas. 
VecƗkiem cilv Ɲkiem, gadiem ejot, ir ƺoti svarƯga 
pieeja vesel Ưbas apr ǌpes iest ƗdƝm. Dažiem šo 
iestƗžu pieejam Ưba var noz ƯmƝt vai nu vecumdie-
nu pavad Ưšanu vecaj Ɨ dzƯvesvietƗ vai pƗrcelša-
nos uz citu vietu. Tai paš Ɨ laikƗ labas vesel Ưbas 
aprǌpes iest Ɨdes ir tik pat noz ƯmƯgas tǌristiem
Eiropas dienvidos ar silto klimatu, kas cenšas 
piesaistƯt pieaugošu skaitu pension Ɨru, kas dodas 
garƗkos un biež Ɨkos atpǌtas braucienos, un vie-
tas izvƝle ir atkar Ưga no vesel Ưbas aprǌpes pie-
ejamƯbas.  
TƗdƝƺ šai ziƼƗ ir kƗda sakar Ưba, jo kaut ar Ư
ES zieme ƺos un dienvidos ir l ƯdzƯgs skaits  
Ɨrstu un medm Ɨsu un cita medic Ưnas person Ɨla
uz iedz ƯvotƗju, tomƝr gultas viet Ɨm slimn ƯcƗs
attiecƯbƗ pret iedz ƯvotƗju skaitu ir tendence  
samazin Ɨties. 
TurpretƯ VƗcijƗ un Francij Ɨ ir 8-9 gultas vietas uz 
1000 cilv Ɲkiem, Grie ƷijƗ vidƝji 5 un v Ɲl mazƗk
iecienƯtƗkajƗs tǌrisma viet Ɨs, nokrƯtot zemƗk par 
3 Kentriki Ellada un Pelloponis Ɨ un zem 2 Sterea 
Ellada. L ƯdzƯgi ir Portug ƗlƝ, vidƝji 4 gultas vietas 
uz 1000 cilv Ɲkiem, bet tikai 2½ Alentejo un 2 Al-
grave. Sp ƗnijƗ, kur caurm Ɲra skaits ir 4 vietas uz 
1000, un tikai aptuveni 3 Valensij Ɨ un Andal ǌzijƗ,
un ItƗlijƗ Kampanij Ɨ, Bazilikat Ɨ un SicƯlijƗ vƝl ma-
zƗk (apm. 4 uz 1000) nek Ɨ ziemeƺu reƧionos (virs 
5 uz 1000 vairum Ɨ gadƯjumu). 
ItƗlijƗ pamatƗ šƯ atšƷirƯba daƺƝji atspogu ƺo re-
ƧionƗlƗs populƗcijas vecuma strukt ǌru un faktu,  
ka vecƗkie iedz ƯvotƗji, kas uzliek nesam ƝrƯgas 
prasƯbas vesel Ưbas apr ǌpes sist Ɲmai, rƝƷinoties 
ar mazƗku iedz ƯvotƗju skaitu dienvidos nek Ɨ
ziemeƺos15. No otras puses, šai zi ƼƗ skaitƺigandrƯz noteikti nenov ƝrtƝ atšƷirƯbas starp dienvi-
du un zieme ƺu reƧioniem, pie Ƽemot, ka viet Ɲ-
jƗ populƗcija iepriekš ir iev Ɲrojami palielin Ɨ-
jusies tǌristu dƝƺ, kas tur atrodas liel Ɨko daƺu
gada.
KandidƗtvalstƯs šƯ pozƯcija ir daudz labv ƝlƯgƗka. 
Ne tikai Ɨrstu, medm Ɨsu un cita medic Ưnas per-
sonƗla skaita zi ƼƗ, kas ir l ƯdzƯgs kƗ ES15 attiec Ư-
bƗ pret iedz ƯvotƗju skaitu vai pat augst Ɨks, bet ar 
izƼƝmumiem Kipr Ɨ (4 vietas uz 1000 iedz ƯvotƗ-
jiem), slimn Ưcas gultas vietu skaits ar Ư ir relatƯvi
augsts. T ƗdƝƺ ý ehijas Republik Ɨ ir aptuveni 11 
gultas uz 1000 cilv Ɲkiem, vair Ɨk nekƗ patiesƯbƗ
visƗs ES15 da ƺƗs, un Lietuv Ɨ un Latvij Ɨ ap 9 vie-
tƗm, vairƗk nekƗ VƗcijƗ un Francij Ɨ, kamƝr valstis 
ar zemƗkiem rƗdƯtƗjiem, kƗ Polija un Igaunija, kur 
tomƝr ir aptuveni 7 vietas uz 1000, kas ir virs ES 
vidƝjƗ.
SociƗlƗ infrastrukt ǌra, kopƗ ar vides apst Ɨkƺiem, 
ir dzƯves kvalit Ɨtes noteicošais faktors jebkur Ɨ
reƧionƗ un ir tik pat noz ƯmƯgs kƗ transporta sis-
tƝmas un citi daudz tradicion ƗlƗku infrastrukt ǌru
veidi reƧionƗlajai konkur ƝtspƝjai. 
CilvƝkresursi 
Eiropas Nodarbin ƗtƯbas Strat ƝƧija, kas uzs Ɨkta 
1997.gad Ɨ šƷiet veicin Ɨjusi nodarbin ƗtƯbas palie-
linƗjumu ekonomisk Ɨs lejupsl Ưdes period Ɨ. Starp 
1999. un 2000.gadu nodarbin Ɨto skaits ir palieli-
nƗjies par 6 miljoniem un ilgtermi Ƽa bezdarbs no 
4 % darbasp ƝjƯgo sarucis l Ưdz 3 %. Tom Ɲr, kamƝr
ievƝrojami uzlabojumi ir v Ɲrojami ES darba tirgus 
darbƯbƗ, nozƯmƯgs struktur Ɨls vƗjums saglab Ɨjas 
gan esošaj Ɨs, gan nƗkotnes dal ƯbvalstƯs.  
IzglƯtƯbas pieaugoš Ɨ nozƯme
IzglƯtƯbas lƯmeƼiem ir galven Ɨ loma nosakot  
ekonomikas sniegumu un Eiropas ekonomikas 
konkurƝtspƝjƗ16. Tas ir ƺoti bǌtisks arƯ tƗm nodar-
binƗtƯbas iesp ƝjƗm, kas paveras cilv Ɲkiem. Tas 
attiecas ne tikai uz darbu virkni, kas tiem pieeja-mi, bet v Ɲl pamatƯgƗk uz to, vai vi Ƽi ir vai nav 
spƝjƯgs atrast darbu. Tie, kam ir trešais izgl ƯtƯbas 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU461.9 Izglītības ieguves līmeņi, 2002
ZemsVidējsAugsts
% no visiem iedzīvotājiem (25-64)© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība
0 2501250 km
< 19,219,2 - 28,028,0 - 36,836,8 - 45,6>= 45,6nav datuES27 = 32,4Standarta novirze = 17,7 Zems = zemākā vidējā izglītība vai
zemāks Avots: Eurostat% no visiem iedzīvotājiem (25-64)< 35,0535,05 - 43,3543,35 - 51,6561,65 - 59,95>= 59,95nav datuES27 = 47,5Standarta novirze = 16,59 Vidējs = augstāks par vidējo izglītību% no visiem iedzīvotājiem (25-64)
< 13,6513,65 - 17,9517,95 - 22,2522,25 - 26,55>= 26,55nav datuES27 = 20,1Standarta novirze = 8,57 Augsts = terciārā izglītība
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 47lƯmenis — ar universit Ɨtes grƗdu vai ekvivalentu 
kvalifikƗciju — visticam Ɨk bǌs vairƗk nodarbin Ɨti, 
nekƗ tie, kam ir tikai augst ƗkƗ vidƝjƗ izglƯtƯba, kuri 
savukƗrt bǌs vairƗk nodarbin Ɨti, nekƗ tie, kam ir 
tikai pamatizgl ƯtƯba. ŠƯ tendence, kas š Ʒiet tikai 
nostiprin Ɨsies ar uz zin ƗšanƗm balstƯ tas ekono-
mikas att ƯstƯbas palƯdzƯbu nƗkamajos gados, ir 
ƺoti acƯmredzama esošaj Ɨs ES dal ƯbvalstƯs, it  
Ưpaši sieviešu vid ǌ. Bet kandid ƗtvalstƯs tas ir pat 
vƝl vairƗk izplatƯts kƗ sieviešu, t Ɨ vƯriešu vid ǌ.
Turpretim kandid ƗtvalstƯs 2002.gad Ɨ, kopƗƼemot
apmƝram 86 % v Ưriešu vecum Ɨ no 25-64 gadiem, 
kas ieguvuši treš Ɨ lƯmeƼa izglƯtƯbu ir nodarbin Ɨti, 
74 % bija t Ɨdu, kas ieguvuši augst Ɨko vidƝjo
izglƯtƯbu un tie, kam bija oblig ƗtƗ pamatizgl ƯtƯ-
ba 51 %. Sieviet Ɲm 79 % ar treš Ɨ lƯmeƼa
izglƯtƯbu bija nodarbin Ɨtas, 61 % ar augst Ɨko  
vidƝjo izglƯtƯbu un tikai 38% ar zem Ɨku izglƯtƯbas 
lƯmeni.  
LƯdzƯgas atšƷirƯbas vƝrojamas ar Ư reƧionƗlƗ lƯme-
nƯ, bet vƝl izteiktƗkƗ formƗ. AtšƷirƯba starp tiem, 
kam ir augst ƗkƗ izglƯtƯba un tiem, kam ir zem ƗkƗ
lƯmeƼa izglƯtƯba, šƷiet reƧionos ar relat Ưvi zemƗku
nodarbin ƗtƯbas lƯmeni, ir liel Ɨka nekƗ tajos re-
Ƨionos, kur nodarbin ƗtƯbas procents ir liel Ɨks. 
Visticam Ɨk, reƧionos ar zemu nodarbin ƗtƯbas lƯ-
meni, cilv Ɲki ar zem Ɨku izglƯtƯbas lƯmeni bǌs bez 
darba, sal ƯdzinƗjumƗ ar tiem, kam ir augst Ɨks
izglƯtƯbas lƯmenis.
IzglƯtƯbas lƯmeƼi kandid ƗtvalstƯs
labvƝlƯgi pielƯdzinƗs esošajam  
ES dalƯbvalstu l Ưmenim ... 
SaskaƼƗ ar pƝdƝjiem datiem (2002.g.) kandid Ɨt-
valstƯs apmƝram 78 % no popul Ɨcijas vecum Ɨ no 
25-64 ir ieguvuši vismaz vid Ɲjo izglƯtƯbu. Proporci-
jas main Ɨs no nedaudz virs 70 % Bulg ƗrijƗ un 
RumƗnijƗ lƯdz 85 % ýehijas Republik Ɨ un Slov Ɨ-
kijƗ, diezgan virs ES vid ƝjƗ (64 %) un pat daudz 
augstƗks esošajos M ƝrƷa Nr.1 re Ƨionos (tikai ap-
tuveni 40 % šajos re Ƨionos Sp ƗnijƗ un ItƗlijƗ un 
tikai 20 % Portug ƗlƝ). VienƯgais izƼƝmums ir V Ɨ-
cijas jaun ƗLänder , kur šƯ daƺa sastƗda 90 %, vai-
rƗk nekƗ pƗrƝjƗ valsts da ƺƗ un drƯzƗk lƯdzƯga kan-didƗtvalstƯm nekƗ ES, atspogu ƺojot to kop Ưgo ne-
seno vƝsturi (1.9 karte) 
TomƝr ir jaut Ɨjums, cik labi augst ƗkƗ vidƝjƗ
izglƯtƯba un s ƗkotnƝjƗ profesion ƗlƗ apmƗcƯba 
kandidƗtvalstƯs sagatavo jaunos cilv Ɲkus darba 
tirgus vajadz ƯbƗm vai nepieciešam Ưbai pielƗgo-
ties, ja pras Ưbas main Ɨs. Pamat Ɨ mƗcƯbu plƗns 
un mƗcƯbu strukt ǌras šajƗs valstƯs šƷiet nav pie-
tiekami piel Ɨgotas modernajai ekonomikai. Tikai 
ar dažiem iz ƼƝmumiem t Ɨm ir tendence g ǌt ne 
pƗrƗk labus rezult Ɨtus starptautiskajos las Ưt un 
rakstƯt prasmes testos. 
… lai gan maz Ɨk trešƗ lƯmeƼa izglƯtƯbƗ
TƗ daƺa populƗcijas, kas ieg ǌst trešƗ lƯmeƼa izglƯ-
tƯbu Savien Ưbas MƝrƷa Nr.1 re Ƨionos, tom Ɲr ir 
maza. Vis Ɨs valstƯs, izƼemot VƗciju, kur jaunaj Ɨ
Länder  ir Ưpaši augsts izgl ƯtƯbas lƯmenis, vid Ɲjais 
rƗdƯtƗjs par universit Ɨtes grƗdu vai tam l ƯdzvƝrtƯ-
gu izglƯtƯbu MƝrƷa Nr.1 re Ƨionos ir zem Ɨks nekƗ
citos. Grie ƷijƗ un Portug ƗlƝ, kur visi re Ƨioni ir 
MƝrƷa Nr.1 re Ƨioni šƯ daƺa ir zem Ɨka par ES vid Ɲ-
jo. VƝl vairƗk, lai gan izgl ƯtƯbas lƯmeƼi šƷiet vispƗ-
rƯgi uzlabojamies, t ƗdƗ ziƼƗ, ka liel Ɨks skaits 
jaunu cilv Ɲku iegǌst trešƗ lƯmeƼa izglƯtƯbu nekƗ
tie, kas pieder pie vec ƗkajƗm grupƗm, tomƝr ir 
ƺoti maza nor Ɨde uz atš ƷirƯbu starp M ƝrƷa Nr.1 un 
pƗrƝjiem slƝgtajiem re Ƨioniem.  
RelatƯvais skaits darbasp ƝjƯgƗs populƗcijas daƺas
ar trešƗ lƯmeƼa izglƯtƯbu arƯ ir salƯdzinoši mazs 
lielƗkajƗ daƺƗ kandid Ɨtvalstu. Kopum Ɨ tikai 
14 %no tiem, kas ir vecum Ɨ no 25-64 gadiem ir 
ieguvuši universit Ɨtes grƗdu vai tam l ƯdzvƝrtƯgu, ir 
ievƝrojami maz Ɨks skaits nek Ɨ ES vidƝjo (22 %). 
Tikai Igaunij Ɨ un Lietuv Ɨ šie skait ƺi bija virs ES 
vidƝjƗ.ýehijas Republik Ɨ un Slov ƗkijƗ tƗpat kƗ
PolijƗ nu Rum ƗnijƗ, šƯ attiecƯba bija tikai 10-12 %. 
TomƝr, tas joproj Ɨm ir augst Ɨks nekƗ PortugƗlƝ
un MƝrƷa Nr.1 re Ƨionos ItƗlijƗ.
LielƗkajƗ daƺƗ kandidƗtvalstu, kur vien Ưgie izƼƝ-
mumi ir tr Ưs Baltijas valstis, maz Ɨka daƺa sieviešu 
vecumƗ no 25-64 gadiem bija ieguvušas aug-
stƗko vidƝjo izglƯtƯbu nekƗ vƯrieši šaj Ɨ vecuma 
grupƗ, bet lielƗkajƗ daƺƗ valstu vairumam sieviešu 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU48bija treš Ɨ lƯmeƼa izglƯtƯba. ES sievietes šaj Ɨ ve-
cuma grup Ɨ tomƝr bija ieguvušas zem Ɨkas izglƯ-
tƯbas kvalifik Ɨcijas nek Ɨ vƯrieši — tikai ne Portu-
gƗlƝ— bet stƗvoklis main Ɨs strauji, jo iev Ɲrojami 
vairƗk sieviešu jaun ƗkƗs vecuma grup Ɨs turpina 
mƗcƯbas pƝc pamatizgl ƯtƯbas iegǌšanas un dodas 
uz universit ƗtƝm. Lai gan ik pa laikam pieaug tre-
šƗ lƯmeƼa izglƯtƯbu ieguvušo iedz ƯvotƗju skaits 
kandidƗtvalstƯs, attiecƯba starp 25-29 gad Ưgo gru-
pƗ ar universit Ɨtes diplomiem vai l ƯdzvƝrtƯgu kva-
lifikƗciju (17 %) joproj Ɨm ir bǌtiski zem Ɨks nekƗ
ES (27 %).  
IzglƯtƯbas ieg ǌšanas l ƯmeƼi kandid Ɨtvalstu re-
Ƨionos tƗpat kƗ esošajƗs ES valst Ưs atšƷiras. Ko-
pumƗ vidƝji lƯmeƼi ir bǌtiski augst Ɨki galvaspils Ɲtu 
reƧionos, nek Ɨ pƗrƝjƗs valsts da ƺƗs un zin ƗmƗ
mƝrƗ arƯ turƯgƗkajos reƧionos vair Ɨk nekƗ mazƗk
turƯgajos.  
MazƗk turƯgajos re Ƨionos ir  
lielƗks no darba aizg Ɨjušo skaits  
MƝrƷa Nr.1 re Ƨionos iev Ɲrojami vair Ɨk jaunu  
cilvƝku pamet izgl ƯtƯbas sist Ɲmu ieguvuši tikai 
pamatizgl ƯtƯbu, nekƗ tas notiek cit Ɨs ES da ƺƗs. 
2002. gad Ɨ MƝrƷa Nr.1 re Ƨionos aptuveni 26 % 
no tiem, kam šobr Ưd ir 18-24 gadi, bija ieguvuši 
tikai pamatizgl ƯtƯbu vai apm ƗcƯbu, tas ir divreiz 
vairƗk nekƗƗrpus šiem re Ƨioniem. Lai gan daudzi 
no tiem str Ɨ-dƗja, domƗjams, 
ka viƼiem nav p ƗrƗk viegli at-
rast darbu uz zin ƗšanƗm bal-
stƯtajƗ ekonomik Ɨ, jo viƼi kƺǌst 
vecƗki un izgl ƯtƯbas piepras Ư-
jums pieaug. Samazinot š Ɨdu
cilvƝku skaitu, M ƝrƷa Nr.1 re-
Ƨioni var veikt noz ƯmƯgu iegul-
dƯjumu, ne tikai samazinot 
nodarbin ƗtƯbas atš ƷirƯbas re-
Ƨionu starp Ɨ, bet arƯ nostipri-
not to izaugsmes izredzes17
(A1.8 karte). 
KandidƗtvalstƯs atbiruma pro-
cents no izgl ƯtƯbas sist Ɲmas
lielƗkajƗ daƺƗ gadƯjumu ir 
daudz zem Ɨks nekƗ ES15. Tikai Bulg ƗrijƗ, LatvijƗ un Rum ƗnijƗ to cilvƝku
skaits, kas pamet izgl ƯtƯbu vecum Ɨ no  
18-24 gadiem un pie t Ɨs vairs neatgriežas ir virs 
ES vidƝjƗ (aptuveni 20 % vai nedaudz vair Ɨk
visos trijos gad Ưjumos), lai gan pat šeit tas jopro-
jƗm bija zem vid ƝjƗ MƝrƷa Nr.1 re Ƨionos.  
UngƗrijƗ tas ir aptuveni 12 %, Polij Ɨ 8 %, ýehijas  
Republik Ɨ, Slov ƗkijƗ un Slov ƝnijƗ tikai  
aptuveni 5 %. 
MƗcƯbas mǌža garum Ɨ
Darbasp Ɲka, kƗ arƯ biznesa resursi ir re ƧionƗlƗs
konkurƝtspƝjas noteicošais faktors, lai adapt Ɲtos 
mainƯgajos tirgus apst Ɨkƺos. TƗdƝƺ, lai uzlabotu 
un paplašin Ɨtu iemaƼas, ir nepieciešama treni Ƽa
iespƝja. TƗdƝjƗdi profesion ƗlƗ tƗlƗkizglƯtƯba ir tik-
pat nozƯmƯga kƗ pamatizgl ƯtƯba, gan indiv Ưda kar-
jeras iesp Ɲju uzlabošanai, gan ekonomikas kon-
kurƝtspƝjai.
SaskaƼƗ ar pƝdƝjiem pieejamajiem p ƝtƯjumiem18,
aptuvenais nodarbin Ɨto skaits, kas turpina  
papildinƗt zinƗšanas ir daudz maz Ɨks kohƝzijas
valstƯs, izƼemotƮriju, nek Ɨ pƗrƝjƗ Eiropas Savie-
nƯbas (ES) da ƺƗ. SpƗnijƗ, 1999. gad Ɨ šis skaits 
bija tikai apm Ɲram 25 % pret ES caurm Ɲra
40 %, kam Ɲr Portug ƗlƝ bija 17 % un Grie ƷijƗ
tikai 15 %. (J ƗpiezƯmƝ, ka šie skait ƺi attiecin Ɨmi 
tikai uz uz ƼƝmumu ekonomiku un te nav iek ƺauti
dati par sabiedriski administrat Ưvo, komun Ɨlo
010203040506070
SE DK FI UK FR CZ BE IE NL LU DE SI AT IT ES EE PT PL EL BG HU LV LT RO010203040506070% no darbiniekiem uz ƼƝmumos1.13 Piedal ƯšanƗs koeficients t ƗlƗkƗ profesion ƗlƗ
sagatavošan Ɨ, 1999
InformƗcijas avots: Eurostat, Otrais p Ɨrskats par t ƗlƗku profesion Ɨlo sagatavošanu 
uzƼƝmumos (CVTS2)* PL = attiecas tikai uz Piej ǌras reƧionu
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 49pakalpojumu un lauksaimniec Ưbas sf ƝrƗm.)  
(1.13 grafiks). 
KandidƗtvalstƯs tƗlƗkizglƯtƯba ir Ưpaši noz ƯmƯga 
sakarƗ ar ekonomikas p ƗrkƗrtošanos un ac Ưmre-
dzamu pamatizgl ƯtƯbas un apm ƗcƯbas sist Ɲmas
šauro profilu. Neskatoties uz relat Ưvi lielo da ƺu
jauniešu, kas sa Ƽem augst ƗkƗs vidƝjƗs izglƯtƯbas 
kvalifikƗcijas, liel ƗkƗ daƺa no tiem tiek apm ƗcƯti
kƗdƗ noteiktƗ amatƗ, kas neb ǌt nenodrošina tiem 
ilgstošu n Ɨkotni darba tirg ǌ, jo main Ɨs kvalifik Ɨci-
jas prasƯbas.
TomƝr piedal ƯšanƗs tƗlƗkizglƯtƯbas apm ƗcƯbƗs,
lielƗkajƗ daƺƗ gadƯjumu, šƷiet kandid ƗtvalstƯs ir 
ievƝrojami zem Ɨka nekƗ ES. 1999. gad Ɨ vidƝji 
tikai 17 % no nodarbin Ɨtajiem uz ƼƝmƝjdarbƯbas 
ekonomik Ɨ ir saƼƝmuši jebk Ɨda veida kvalifik Ɨci-
jas celšanas kursus, tas ir maz Ɨk nekƗ attiecƯgi
puse no ES, lai gan diezgan l ƯdzƯgi kƗ PortugƗlƝ
un nedaudz vair Ɨk kƗ GrieƷijƗ. Tikai ýehijas Re-
publikƗ apmƗcƯto skaits bija, kaut vai tikai ne-
daudz, bet liel Ɨks (42 %), nek Ɨ vidƝjais ES. P ƗrƝ-
jƗs kandid ƗtvalstƯs, izƼemot Slov Ɲniju (32 %), š Ư
daƺa sastƗdƯja mazƗk par 20 %.  
TƗdƝjƗdi ir skaidri redzama nepieciešam Ưba vai-
rƗk izvƝrst tƗlƗkizglƯtƯbu šajƗs valstƯs un nodroši-
nƗt daudz liel Ɨkas iesp Ɲjas turpin Ɨt apmƗcƯbu 
visa mǌža garum Ɨ.
Sieviešu dal Ưba darba tirg ǌ
ES ekonomiskaj Ɨs aktivitƗtƝs ieguldƗmais sievie-
šu potenci Ɨls joproj Ɨm nav piln ƯbƗ izmantots. 
Tostarp sieviešu nodarbin ƗtƯbas procents N Ưder-
landƝ, Lielbrit ƗnijƗ, AustrijƗ un Zieme ƺu valstƯs ir 
jau virs Lisabonas 60 %, Sp ƗnijƗ, GrieƷijƗ un ItƗli-
jƗ tas ir daudz zem Ɨks.  
SievietƝm maks Ɨ mazƗk nekƗ vƯriešiem par to 
pašu darbu. Atš ƷirƯba dzimumu apmaks Ɨ jau kopš 
1998. gada joproj Ɨm ir 16 %. Dzimumu nosl ƗƼo-
šanƗs darba tirg ǌ eksistƝ tƗdƝƺ, ka menedžeru un 
citos vadošos poste Ƽos joproj Ɨm vairƗk ir vƯriešu
nekƗ sieviešu. Darba sadale ir galvenais faktors, 
kas ir pamat Ɨ sieviešu zemajai iesaist Ưšanai dar-
ba tirgǌ. Daudz vair Ɨk, gandr Ưz trešda ƺa nodarbi-nƗto sieviešu, str ƗdƗ pusslodzi, pret 5 % v Ưriešu,
un daudzas t Ɨ rƯkojas mazb Ɲrnu noviet Ƽu
trǌkuma dƝƺ.
VisƗs jaunajƗs dalƯbvalstƯs sieviešu dal Ưba darba 
tirgǌ ir ievƝrojami kritusies agrajos p Ɨrejas gados. 
2002. gad Ɨ KiprƗ un Slov ƝnijƗ sieviešu nodarbi-
nƗtƯbas procents bija tikai nedaudz zem Ɨks par TrešƗs pasaules valstu iedz ƯvotƗju
imigrƗcija un integr Ɨcija
TƗ kƗ ES darbasp ƝjƯgo iedzƯvotƗju skaitam turp-
mƗkajos gados b ǌs tendence samazin Ɨties un tas 
atsauksies ar Ư uz darbasp Ɲka nepietiekam Ưbu, tad 
imigrƗcijai šobr Ưd ir pilnƯgi cita noz Ưme.
VeiksmƯga imigrantu integr Ɨcija sabiedr ƯbƗ ir no-
zƯmƯga gan soci Ɨlajai koh Ɲzijai, gan ekonomiskajai 
efektivitƗtei, it Ưpaši Tamperes un Lisabonas dar-
bakƗrtƯbas kontekst Ɨ. EsošƗs lielƗ bezdarba pro-
blƝmas un iedz ƯvotƗju, kas nav no ES valst Ưm, iz-
stumšana no darba tirgus, daudzi no kuriem ir 
imigranti no treš Ɨs pasaules valst Ưm, kƗ arƯ šo 
imigrantu b Ɲrni, kuri ir dzimuši jau ES, nor Ɨda uz 
nepieciešam Ưbu veikt daudz liel Ɨku ieguld Ưjumu 
integrƗcijas jaut Ɨjumos.
SabiedrƯbas integr Ɨcijas uzlabošanas politika at-
tiecƯbƗ uz tiem, kas migr Ɲ uz ES no treš Ɨs pasau-
les valst Ưm, kƗ arƯ etniskaj Ɨm minorit ƗtƝm ir jƗap-
skata, ne tikai ekonomiskaj Ɨ un sociƗlajƗ aspektƗ,
bet arƯ kultǌras un reli Ƨijas daudzveid Ưbas, pilson Ư-
bas un politisko ties Ưbu aspektos. Migrantu piepl ǌ-
duma sekas ir j Ɨizskata ar Ư reƧionƗlƗ un viet ƝjƗ
lƯmenƯ. KamƝr valstu starp Ɨ mainƗs priorit Ɨtes,
integrƗcijas politik Ɨm ir jƗbǌt izplƗnotƗm ilgstošam 
laika periodam un ir j Ɨatbilst konkr Ɲto grupu speci-
fiskajƗm prasƯbƗm.
Ir nepieciešama ne tikai liel Ɨka saska ƼotƯba starp 
attiecƯgajƗm politik Ɨm visƗs pakƗpƝs, bet ar Ư
ciešƗka sadarb Ưba starp sabiedriskaj Ɨm iestƗdƝm
un Soci Ɨliem partneriem, p ƝtƯjumu nozari, 
vietƝjiem pakalpojumu nodrošin ƗtƗjiem, NVO un –
pats galvenais – ar pašiem migrantiem. 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU50Lisabonas r ƗdƯtƗjiem, toties Polij Ɨ šis skaitlis bija 
tikai 47 % un Malt Ɨ tikai 32 %. 
Bezdarba izskaušanas un 
aktƯva darba tirgus politikas 
Profilaktiski pas Ɨkumi un akt Ưva darba tirgus poli-
tika ir bǌtiski, ja tiek izmatots viss ES pieejamais 
darbaspƝka potenci Ɨls. Daudz Ɨs dalƯbvalstƯs pǌ-
les ir veicin Ɨjušas centienus garant Ɲt, ka ikviens 
bez darba palikušais sa Ƽem individu Ɨlu darba 
meklƝšanas pal ƯdzƯbu un uzraudz Ưbu jau paš Ɨ
sƗkumƗ. Protams pamat Ɨ ir tendence tuvoties 
personific Ɲtam atbalstam un uzlabot programmu 
efektivitƗti, nosakot darba mekl ƝtƗju vajadz Ưbas, 
un dodot priekšroku piem ƝrotƯbai, nevis visp ƗrƝ-
jiem rƗdƯtƗjiem.  
Ir arƯ centieni garant Ɲt jaunu cilv Ɲku apmƗcƯbu 
iespƝjas, darba pieredzi vai cita veida nodarbin Ɨ-
tƯbas pas Ɨkumus pirms vi Ƽi ir bijuši bezdarbnieki 
6 mƝnešus un tiem, kam p Ɨri 24 gadiem l Ưdz 12 
mƝnešiem bezdarba situ ƗcijƗ. TomƝr tiek piev Ɲr-
sta pƗrƗk maza uzman Ưba neakt Ưvajai da ƺai, kas 
pretƝji reƧistrƝtajiem bezdarbniekiem, var b ǌtiski 
liegt iesp Ɲju sieviet Ɲm piek ƺǌt darba tirgus  
programm Ɨm.
LƯdzƯgi saglab Ɨjas arƯ atšƷirƯba aktƯvƗ darba tirgus 
politiku efektivit ƗtƝ dažƗdƗs Savien Ưbas daƺƗs un 
šƯs politikas ir j Ɨnostiprina, it Ưpaši reƧionos ar 
augstu bezdarba l Ưmeni un tur, kur nepieciešama 
restrukturiz Ɨcija.
TƗdƝƺ ir nepieciešams paplašin Ɨties jauno dal Ưb-
valstu virzien Ɨ, kur izdevumi akt ƯvajƗm politik Ɨm
šƷiet par zemu attiec ƯbƗ pret augsto bezdarba 
lƯmeni — un augsto ilgstoša bezdarba l Ưmeni —
pat attiec ƯbƗ pret Grie Ʒijas un Portug Ɨles lƯme-
Ƽiem, kuri ir zem Ɨkie visƗ SavienƯbƗ.
Galvenie izaicin Ɨjumi, lai n ƗkotnƝ sasniegtu no-
darbinƗtƯbas mƝrƷus, kas uzst ƗdƯti Lisabon Ɨ un 
palielinƗtu produktivit Ɨti ir:  
x veicinƗt darbinieku un uz ƼƝmumu adapt Ɲša-
nos, palielinot to iesp Ɲju paredz Ɲt, stimulƝt un 
pieƼemt pƗrmaiƼas;x palielin Ɨt darbasp Ɲka iesaist Ưšanos un padar Ưt
darbu par patiesu iesp Ɲju visiem, Ưpaši Ƽemot
vƝrƗ paredzamo darbasp ƝjƯgo iedzƯvotƗju skai-
ta samazin Ɨšanos, nojaucot darba tirgus  
barjeras, palielinot nodarbin ƗtƯbu un izskaužot 
bezdarbu, padarot darba pied ƗvƗjumus  
daudz pievilc ƯgƗkus un garant Ɲjot darba  
atmaksƗšanos;
x vairƗk un vƝl efektƯvƗk invest Ɲt cilvƝciskajƗ
faktorƗ, nodrošin Ɨt to, ka zemas kvalifik Ɨcijas 
darbaspƝks noteikti var ieg ǌt un uzlabot savas 
iemaƼas, lai var Ɲtu saglab Ɨt darbu un veicin Ɨt
izaugsmi sav Ɨ profesij Ɨ, kƗ arƯ palielin Ɨt
izglƯtƯbas iegǌšanas lƯmeƼus un indiv Ưdu ie-
saistƯšanos apm ƗcƯbƗ visas darba dz Ưves ga-
rumƗ, un padar Ưt mƗcƯbas mǌža garum Ɨ par 
realitƗti.  
InovƗcijas un zin Ɨšanu ekonomika 
ZinƗšanas un to pieejam Ưba ir kƺuvušas par virzo-
šo spƝku attƯstƯtajƗs ekonomik Ɨs, kƗ piem., ES. 
TehnoloƧiju un intelektu Ɨlais kapit Ɨls, daudz vai-
rƗk nekƗ dabas resursi vai sp Ɲja ekspluat Ɲt mil-
zum daudz l ƝtƗ darbasp Ɲka, ir kƺuvuši par galve-
najiem ekonomisk Ɨs konkur ƝtspƝjas faktoriem, jo 
tƗ var pan Ɨkt ne tikai ekonomikas raž Ưbas efekti-
vitƗtes palielin Ɨšanos, bet ar Ư jaunu produktu  
attƯstƯbu. 
TƗdƝƺ inovƗcija ir tas, kas uztur un nostiprina 
konkurƝtspƝju, kas savuk Ɨrt ir pamat Ɨ ilgstošai 
ekonomikas att ƯstƯbas sasniegšanai. Inov Ɨcijas
iespƝjas dažƗdos ES re Ƨionos tom Ɲr stipri atš Ʒi-
ras, un t Ɨ tas bǌs vƝl ilgi pƝc paplašin ƗšanƗs.
LƯdzƯgi plaši tas atspogu ƺojas arƯ zinƗšanu pie-
ejamƯbas atšƷirƯbƗs un spƝjƗ tƗs izmantot. Ja š Ưs
atšƷirƯbas nevar Ɲtu samazin Ɨt, bǌtu grǌti, ja ne 
neiespƝjami sasniegt Lisabonas m ƝrƷi, ka ES 
kƺǌst par dinamisk Ɨko, uz zin ƗšanƗm balstƯto eko-
nomiku pasaul Ɲ.
GrǌtƯbas, ar kur Ɨm saskaras š Ưs politikas veido-
tƗji, kuru nol ǌks ir slƝgt šo inov Ɨcijas plaisu (at-
šƷirƯbu), ir izv ƝrtƝt abus faktorus, kas to veicina 
un to efektu, k Ɨdu tas atst Ɨj uz konkur ƝtspƝju. 
PieejamƗs norƗdes ir da ƺƝjas, un ir nepieciešams 
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 51tƗs papildin Ɨt ar kvalitat ƯvƗku inform Ɨciju par ap-
stƗkƺiem reƧionos, daž ƗdajƗm inovƗcijas aktivit Ɨ-
tƝs iesaist ƯtajƗm pusƝm— pƝtnieciskie instit ǌti, 
biznesa un sabiedrisk Ɨs varas iest Ɨdes — kƗ arƯ
to savstarp ƝjƗm attiecƯbƗm.
Daži faktori v ƝlƗk tiks uzskait Ưti. Aina, kas pave-
ras nav jauna, bet t Ɨ apstiprina dažu kandid Ɨtval-
stu reƧionu relat Ưvo trǌkumu apjomu, k Ɨ arƯ tos, 
kas šobr Ưd apzƯmƝti, kƗ MƝrƷis Nr.1. 
Gan R&D un progres Ưvo tehnolo Ƨiju aktivit Ɨtes ir 
spƝcƯgi koncentr Ɲtas pašreiz ƝjƗs ES centr Ɨlajos 
reƧionos. 1999. gad Ɨ tikai 8 re Ƨioni pašreiz ƝjƗ ES 
atskaitƯjƗs par vair Ɨk kƗ ceturtda ƺu no visiem R&D 
izdevumiem Savien ƯbƗ un 30 bija atbild Ưgi par 
aptuveni pusi. K Ɨ jau var Ɲja paredz Ɲt, lƯdzƯga ir 
arƯ patentu koncentr Ɨcija— rƗdƯtƗjs par inov Ɨci-
jas jaudu vien Ưgi daƺƝjs— tƗ kƗ puse no visiem 
progresƯvo tehnolo Ƨiju pieteikumiem ES Patentu 
BirojƗ, veikti tikai 13 centr Ɨlajos re Ƨionos
(A1.9 karte). 
Bǌtiskas atš ƷirƯbas starp re Ƨioniem biznesa R&D 
izdevumos ir pat izplat ƯtƗkas, kas iesp Ɲjams ir 
visvairƗk saistƯts ar potenci Ɨlo ieguld Ưjumu vƝrtƝ-
šanu inov Ɨcijas centienos konkur ƝtspƝjƗ. Lai  
gan vidƝjie biznesa izdevumi R&D V ƗcijƗ bija 
1.7 % no GDP, Somij Ɨ, 2.2 % un Zviedrij Ɨ 2.7 %, 
un visos re Ƨionos Portug ƗlƝ un Grie ƷijƗ, izƼemot 
Lisabonu, Attiku un Pelopponisu, šis skaitlis  
bija zem 1/10-da ƺas no tƗ, apmƝram zem 0.2 % 
no visa re Ƨiona GDP. M ƝrƷa Nr.1 re Ƨionos
visƗ ES kopum Ɨ biznesa izdevumu apjoms ir 
zemƗks nekƗ caurmƝra ES lƯmenis (1.3 %) (1.10 
karte). 
ValdƯbas izdevumi R&D, sal Ưdzinot re Ƨionus, ir 
daudz lƯdzƯgƗki. TomƝr 1999. gad Ɨ tie joproj Ɨm
bija nedaudz maz Ɨki, salƯdzinot ar GDP M ƝrƷa
Nr.1 reƧionos, nek Ɨ citos rajonos (starp 0.15 % 
SpƗnijƗ un Grie ƷijƗ un 0.21 % Portug ƗlƝ pret ES 
caurmƝra 0.27 % 1999. gad Ɨ, tƗdƝjƗdi, tas nes Ɨk
kompens Ɲt milzƯgo starp Ưbu biznesa izdevumu 
skalƗ. Tas ar Ư lielƗ mƝrƗ attiecas uz izdevumiem 
augstƗkajai izgl ƯtƯbai, kas bija daudzmaz l ƯdzƯgi
MƝrƷa Nr.1 re Ƨionos un citos (aptuveni 0.4 % 
no GDP). KamƝr no 1995. l Ưdz 1999. gadam bija neliels pa-
cƝlums biznesa izdevumos R&D M ƝrƷa Nr.1 re-
ƧionƗ, tas bija nedaudz maz Ɨks attiec ƯbƗ pret 
GDP nek Ɨ tƗ pieaugums Ɨrpus MƝrƷa Nr.1 re Ƨi-
ona (tƗdƝjƗdi procentu Ɨli palielinot t ƝriƼus pirmaj Ɨ
vairƗk nekƗ pƝdƝjƗ). Tai paš Ɨ laikƗ, valdƯbas iz-
devumi pieauga l Ưdz ar GDP M ƝrƷa Nr.1 re Ƨionos, 
kamƝr citos rajonos tie krit Ɨs.  
…valsts l Ưdzekƺi paplašina  
starpƯbu starp dal ƯbvalstƯm…
Ir nozƯmƯgi izcelt ar Ư atšƷirƯgos atbalsta l ƯmeƼus,
ko dalƯbvalstis paredz biznesam, k Ɨ valsts  
palƯdzƯbu R&D19. Vairum Ɨ pƗrtikušo valstu vald Ư-
bas, ar dažiem iev Ɲrojamiem iz ƼƝmumiem,
sniedz iev Ɲrojami liel Ɨku atbalstu izdevumiem, 
par kuriem galvo uz ƼƝmumi, nek Ɨ mazƗk turƯgƗs
valstƯs.  
SaskaƼƗ ar jaunƗkajiem datiem, pal ƯdzƯbas lƯme-
nis ir svƗrstƯjies no, krietni virs 300 EUR uz cilv Ɲ-
ku, kas nodarbin Ɨts ražošan Ɨ SomijƗ un Austrij Ɨ,
lƯdz pat tikai 28 EUR Portug ƗlƝ un tikai 12 EUR 
GrieƷijƗ (A1.9 tabula). 
Mazie uz ƼƝmumi turpina graut inov Ɨcijas
iespƝjas vƗjƗkajos re Ƨionos 
UzƼƝmumi maz Ɨk veiksm Ưgajos re Ƨionos cieš no 
izolƗcijas no lab Ɨkajiem starptautiskajiem R&D 
tƯkliem un izp Ɲtes centriem, kas att Ưsta jaun Ɨs
tehnoloƧijas20. SMEs (mazie un vid Ɲjie uzƼƝmumi) 
šajos reƧionos ir gr ǌtƯbas uzzin Ɨt par jaun Ɨkajiem
tehnoloƧiskajiem sasniegumiem un to izmantoša-
nu, kƗ arƯ ar kontaktu veidošanu ar piem Ɲrotiem
partneriem citos re Ƨionos. 
KƗ norƗda jaunƗkie OECD (Ekonomikas Sadarb Ư-
bas un Att ƯstƯbas Organiz Ɨcija) emp Ưriskie pƝtƯju-
mi, produktu inov Ɨcija pƗrsvarƗ ir kolekt Ưvs pro-
cess, iesaistot mijiedarb Ưbu gan starp biznesiem, 
gan tiem un izp Ɲtes instit ǌtiem, kas veido re Ƨiona 
zinƗšanu bƗzi. UzƼƝmumi, kas atrodas v ƗjƗkajos
reƧionos bieži vien ir izol Ɲti no kontaktiem ar ci-
tiem uzƼƝmƝjdarbƯbas virzieniem un izp Ɲtes insti-
tǌtiem, kƗ rezultƗtƗ tie rada maz Ɨk jaunievedumu, 
nekƗ tie, kas izvietoti citur21.
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU521.10 Pētniecības un Attīstības izdevumi, 2000
Izdevumi kopāUzņēmējdarbības sektora izdevumiVadības vai augstākās izglītības izdevumi
% no reģiona IKP< 0,520,52 - 0,820,82 - 1,151,15 - 1,95>= 1,95nav datuES27 = 1,86 DE, EL, FR, PT, SE, UK: 1999
AT: 1998UK: AILES1BE, IE, SE, RO: AILES0% no reģiona IKP
% no reģiona IKP< 0,160,16 - 0,410,41 - 0,660,66 - 1,22>= 1,22Nav datuES27 = 1,21 DE, EL, FR, PT, SE: 1999
AT: 1998BE, UK: AILES1IE, RO: AILES0< 0,210,21 - 0,360,36 - 0,520,52 - 0,81>= 0,81nav datuES27 = 0,65 DE, EL, FR, PT, SE, UK: 1999
AT: 1998UK: AILES1BE, IE, SE, RO: AILES0
© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība
02 5 01250 km
Avots: Eurostat
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 53R&D aktivit Ɨte main Ɨs atkarƯbƗ no uzƼƝmuma
lieluma, pamat Ɨ tas attiecas uz ražošanu. Re Ƨi-
onos ar augstu mazo ražošanas uz ƼƝmumu kon-
centrƗciju, kƗdi pƗrsvarƗ ir ES dienvidos, ir dis-
ponƝti uz zemiem izdevumiem R&D. 2000. gad Ɨ
nodarbin ƗtƗ daƺa ražošanas uz ƼƝmumos ar ma-
zƗk kƗ 50 darbiniekiem sasniedz 47 % Portug ƗlƝ,
 53 % Sp ƗnijƗ un 56 % It ƗlijƗ, (nav datu par Grie-
Ʒiju), salƯdzinoši ar tikai  27 % p ƗrƝjƗ ES. Turkl Ɨt
šajƗs valstƯs nodarbin Ɨto daƺa ma-zajos uz ƼƝ-
mumos v ƗjƗkajos re Ƨionos ir pat liel Ɨka—
saskaƼƗ ar aprƝƷiniem22, virs 60 % M ƝrƷa Nr.1 
reƧionos ItƗlijas dienvidos un 65 % to ir Sp ƗnijƗ.
ŠƯ atšƷirƯba uzƼƝmumu izm Ɲros starp re Ƨioniem ir 
vienlƯdz redzama ar Ư pƗrƝjƗ ES daƺƗ. VƗcijƗ, pie-
mƝram, mazie uz ƼƝmumi nor ƝƷinƗs par trešda ƺu
no ražošan Ɨ nodarbin Ɨtajiem jaunaj ƗLänder  pret 
aptuveni 20 % p ƗrƝjƗ valsts da ƺƗ.
PretƝji lielajiem uz ƼƝmumiem, kuriem parasti  
ir iekšƝjie izpƝtes resursi, SMEs ir liel Ɨ mƝrƗ
atkarƯgi no to sp ƝjƗm piekƺǌt tehnolo ƧijƗm un  
tehnoloƧiskajai kompetencei no Ɨrpuses, it Ưpaši
to tuvƗkajiem rajoniem. Saska ƼƗ ar pƝdƝjiem  
pƝtƯjumiem uz ƼƝmƝji SMEs daudz augst Ɨk no-
stƗda uzlabotu iek Ɨrtu iegƗdi un sadarb Ưbu ar 
piegƗdƗtƗjiem un pirc Ɲjiem, minot tos k Ɨ divus 
galvenos veidus, k Ɨ iegǌt jaunas tehnolo Ƨijas, 
nekƗ uzƼƝmuma vad Ưšanu23. TurklƗt divi no  
trijiem ES aptauj Ɨtajiem vad ƯtƗjiem, kƗ nozƯmƯgu
unƺoti nozƯmƯgu inov Ɨcijas iesp Ɲju, apsv Ɲra
tƯkla izveidi, k Ɨ veidu saist Ưtai jaunu produktu 
izveidei, daloties zin ƗšanƗs uzƼƝmumu vid ǌ un  
tƗ tƗlƗk. 
Nozaru ekonomisk Ɨs aktivit Ɨtes strukt ǌra arƯ
tiecas darboties pret v ƗjƗkajiem re Ƨioniem.
ProgresƯvo tehnolo Ƨiju industrija un intens Ưvu zi-
nƗšanu biznesa pakalpojumi liel ƗkajƗ daƺƗ ir  
koncentr Ɲti centrƗlajos re Ƨionos, kuri paši par 
sevi tiecas palielin Ɨt inovƗcijas aktivit Ɨti, jo šeit 
R&D šƯm aktivit ƗtƝm tiek t ƝrƝts daudz vair Ɨk,  
nekƗ citƗm pamataktivit ƗtƝm, uz ko koncentr Ɲjas
nodarbin ƗtƯba maz Ɨk veiksm Ưgos re Ƨionos
(1.11 karte). 
TurklƗt nodarbin ƗtƯbas pieaugumam ES ir ten-
dence koncentr Ɲties intens Ưvu zinƗšanu aktivit Ɨ-tƝs, un tas noz ƯmƝ, ka reƧioni, kuros koncentr Ɲtas 
šƯs aktivit Ɨtes, ne tikai var Ɲtu bǌt veiksm ƯgƗk
konkurƝtspƝjƯgi, bet ir ar Ư labƗk izvietoti, lai rad Ưtu 
jaunas darbavietas. P Ɲc laika tas var Ɲtu novest 
pie pieaugošas šo aktivit Ɨšu koncentr Ɨcijas spƝ-
cƯgƗkajos re Ƨionos un palielin Ɨt atšƷirƯbu starp 
šiem un p ƗrƝjiem reƧioniem24.
InovƗcijas aktivit Ɨtes kandid ƗtvalstƯs
KandidƗtvalstƯs R&D sal ƯdzinƗjumƗ ar GDP (Iekš-
zemes kopprodukts) tiek t ƝrƝti daudz maz Ɨki lƯ-
dzekƺi, nekƗ vairumƗ ES sast ƗvƗ esošo dal Ưbval-
stu, bet tikai nedaudz maz Ɨk nekƗ MƝrƷa Nr.1 
reƧionos. 2001. gad Ɨ aprƝƷinƗtie izdevumi vid Ɲji 
lƯdz 1 % no GDP (0.8%), maz Ɨk kƗ pusei ES15 
caurmƝra. No t Ɨ uzƼƝmumu izdevumi apr ƝƷinƗti 
tikai apm Ɲram nedaudz virs 45 %, daudz maz Ɨk
nekƗ ES (65 %), turpretim p ƗrƝjie bija sam ƝrƗ
lƯdzƯgi sadalƯti starp vald Ưbas sektoru un augst Ɨko
izglƯtƯbu.  
Biznesa t ƝriƼi R&D kandid ƗtvalstƯs salƯdzinoši ar 
GDP bija tikai aptuveni trešda ƺa no ES vid ƝjƗ lƯ-
meƼa, bet tom Ɲr augstƗki, nekƗ visos M ƝrƷa Nr.1 
reƧionos kop Ɨ. ValdƯbas izmaksas kandid ƗtvalstƯs
bija diezgan l ƯdzƯgas salƯdzinƗjumƗ ar GDP, nek Ɨ
vidƝji ES un M ƝrƷa Nr.1 re Ƨionos, bet augst ƗkƗs
izglƯtƯbas tƝriƼi R&D bija tikai aptuveni puse no 
ES un M ƝrƷa Nr.1 vid ƝjƗ.
MazƗk variƗciju bija t ƝriƼiem starp kandid Ɨtval-
stƯm nekƗ esošajƗs ES valst Ưs.ýehijas Republi-
kai un Slov Ɲnijai, atspogu ƺojot to sal Ưdzinošo lab-
klƗjƯbu, bija visaugst Ɨkie izdevumi, bet tas bija 
tikai aptuveni 1½% no GDP, maz Ɨk nekƗ lielƗkajƗ
daƺƗ dalƯbvalstu, bet vair Ɨk nekƗþetrƗs KohƝzijas 
valstƯs un ItƗlijƗ. BulgƗrijai, Rum Ɨnijai un Latvijai 
bija viszem Ɨkie rƗdƯtƗji, aptuveni ½% no GDP, 
lƯdzƯgi kƗ PortugƗlƝ, bet nedaudz zem Ɨk nekƗ
GrieƷijƗ. PƗrƝjƗs valstƯs izdevumi bija sam ƝrƗ
lƯdzƯgi kƗ esošajos M ƝrƷa Nr.1 re ƧionosƗrpus
VƗcijas.
ES galvenais iemesls visp ƗrƝjo izdevumu R&D 
dažƗdƯbai ir atš ƷirƯbas biznesa izdevumos. Kam Ɲr
ir aprƝƷinƗti apmƝram 60 % no kop ƝjƗ tƝriƼa
ýehijas Republik Ɨ un Slov ƝnijƗ, tas atbilda 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU54gReoiGIS geoiGISR
1.11 Nodarbinātība augstās tehnoloģijas sektoros, 2002
% no visiem nodarbinātajiem
< 7,45
7,45 - 9,55
9,55 - 11,65
11,65 - 13,75
>= 13,75
nav datuVidējais = 10,6
Standarta novirze = 4,30
Avots: Eurostat
© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 5540 % vai maz Ɨk no tƝriƼiem 6 no 8 p ƗrƝjƗm
valstƯm. 
Toties ES 90-to gadu otraj Ɨ pusƝ, salƯdzinoši ar 
visu kandid Ɨtvalstu kop Ɲjo GDP, bija nelielas iz-
maiƼas R&D izdevumu l ƯmenƯ. Kopum Ɨ bija ne-
liels kritums, un izdevumu apr ƝƷinƗtƗ uzƼƝmƝj-
darbƯbas daƺa Savien ƯbƗ drƯzƗk pazemin ƗjƗs, 
nekƗ pieauga. Tikai ýehijas Republik Ɨ, UngƗrijƗ
un Lietuv Ɨ kopƝjie izdevumi R&D sal ƯdzinƗjumƗ
ar GDP laik Ɨ no 1995.-2001. gadam pieauga. 
RumƗnijƗ un Slov ƗkijƗ tie ievƝrojami krit Ɨs.  
R&D ir koncentr Ɲts turƯgƗkajos
reƧionos, gluži k Ɨ ES15 
ES, ieskaitot ikvienu kandid Ɨtvalsti, ir skaidra ten-
dence R&D izdevumiem veidoties neatbilstoši 
vairumƗ no turƯgƗkajiem re Ƨioniem. Visvair Ɨk tas 
ir redzams Bulg Ɨrijas gad ƯjumƗ, kur 80 % no vi-
siem izdevumiem bija Jugozapaden Ɨ, kur atrodas 
Sofija. Tas ir gandr Ưz tik pat ac Ưmredzami ar Ư Un-
gƗrijƗ un ýehijas Republik Ɨ, kur ab Ɨs valstƯs
60 % no izdevumiem rad Ɨs galvaspils ƝtƗs un to 
apkƗrtnƝ. Protams, izdevumu l Ưmenis attiec ƯbƗ
pret GDP Pr ƗgƗ un tai piek ƺautajƗ reƧionƗ
Stredny Cechy kop ƗƼemot sast ƗdƯja aptuveni 
2½ % no GDP, kas ir iev Ɲrojami augst Ɨks, nekƗ
jebkurƗ SpƗnijas vai It Ɨlijas reƧionƗ un virs visiem 
Francijas re Ƨioniem, iz Ƽemot Ildefransu un Vi-
duspirenejus. L ƯdzƯgi Polij Ɨ, izdevumi 
Mazowieckie, kur atrodas Varšava, apr ƝƷinƗts
1½ % no GDP, vair Ɨk nekƗ divreiz augst Ɨks lƯ-
menis nek Ɨ visos p ƗrƝjos Polijas re Ƨionos, iz Ƽe-
mot vienu (Malopolskie). 
ŠƯ salƯdzinošƗ izdevumu koncentr Ɨcija turƯgƗka-
jos reƧionos, tom Ɲr ir daudz maz Ɨk attiecin Ɨma 
uz uzƼƝmƝjdarbƯbas izvietojuma izdevumiem ne-
kƗ ES. (Viens iz ƼƝmums ir Stredny Cechy ýehi-
jas Republik Ɨ, kur izdevumu l Ưmenis ir augst Ɨks
tikai pateicoties uz ƼƝmƝjdarbƯbas izdevumu ap-
mƝram.) Pr ƗgƗ biznesa izdevumi R&D saist ƯbƗ ar 
GDP bija zem nacion ƗlƗ caurmƝra, un lielie kop Ɲ-
jie izdevumi ir lielo vald Ưbas un augst Ɨko mƗcƯbu 
iestƗžu izdevumu rezult Ɨts. LƯdzƯgi gan Ung ƗrijƗ,
gan Polij Ɨ, kur vald Ưbas tƝriƼi R&D bija iev Ɲrojami 
lielƗki galvaspils Ɲtu reƧionos nek Ɨ citur valst Ư, lai gan abos gad Ưjumos to pavad Ưja uzƼƝmƝjdarbƯbas 
lielie izdevumi šajos re Ƨionos, ja cit Ɨdi tie nebija 
tik lieli.  
ICT pied ƗvƗ jaunas iesp Ɲjas
uzƼƝmumiem un re Ƨioniem
InformƗcijas un komunik Ɨciju tehnolo Ƨijas (ICT) ir 
piedƗvƗjušas jaunas iesp Ɲjas un izaicin Ɨjumus 
uzƼƝmƝjdarbƯbai un p ƗrstƗv jaunu re Ƨionu konku-
rƝtspƝjas faktoru. Re Ƨioniem ICT ir palielin Ɨjis
pƗrmaiƼu tempu ar potenci Ɨli fundament Ɨlu ie-
tekmi uz dz Ưves un darba apst Ɨkƺiem un teritori Ɨlo 
ekonomisk Ɨs aktivitƗtes izplat Ưbu.
… bet atš ƷirƯbas saglab Ɨjas ICT  
reƧionƗlƗs pieejam Ưbas form Ɨ … 
No kohƝzijas perspekt Ưvas, ICT š Ʒiet piedƗvƗjam
lielisku iesp Ɲju samazin Ɨt “attƗluma nesaska Ƽas”
un probl Ɲmas ar att Ɨluma pƗrvarƝšanu, kas dau-
dziem perif Ɲrijas reƧioniem — un pat vair Ɨk, vi-
sattƗlƗkajiem rajoniem — ir klupšanas akmens. 
Tai pašƗ laikƗ, tomƝr pieaug uztraukums par teri-
to-riƗlƗ apjoma t Ɨ saukto “digit Ɨlo sadalƯjumu” un 
bailes, ka ICT t Ưklu nepieejam Ưbas gad ƯjumƗ, vai 
arƯ uzƼƝmumu, vai priv Ɨto jauno tehnolo Ƨiju lieto-
tƗju pieejas ierobežojuma gad ƯjumƗ, tas dr ƯzƗk
veicinƗs atšƷirƯbu palielin Ɨšanos, nek Ɨ samazin Ɨ-
šanos re Ƨionu iesp Ɲju sniegum Ɨ.
Lai gan att ƯstƯbas modelis, no daž Ɨdiem ICT as-
pektiem, ir daž Ɨds, zinƗms skaits re ƧionƗlo atšƷi-
rƯbu jau ir ac Ưmredzams:
x ir zieme ƺu-dienvidu sadal Ưjums jau esošaj Ɨ ES 
attƯstƯbƗ attiecƯbƗ uz lielƗko daƺu jauno tehno-
loƧiju, kas ir l ƯdzvƝrtƯgs sadal Ưjumam koh Ɲzijas 
un nekoh Ɲzijas valst Ưs;  
x ir rietumu-austrumu sadal Ưjums, starp esoša-
jƗm ES dal ƯbvalstƯm un kandid ƗtvalstƯm iz-
pratnes kvalit Ɨtes ziƼƗ par vis Ɨm jaunaj Ɨm
tehnoloƧijƗm. Tom Ɲr ir redzama ar Ư zinƗma
tendence pan Ɨkt dažu galveno tehnolo Ƨiju ie-
viešanu un to strauj Ɨku izaugsmi kandid Ɨtval-
stƯs, nekƗ ES15; 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU56x ir ievƝrojamas atš ƷirƯbas starp kandid ƗtvalstƯm
ICT attƯstƯbas koeficient Ɨ, kaut ar Ư ES tƗs at-
šƷiras daž Ɨdu aspektu d Ɲƺ; piem Ɲram,
2001.gad Ɨ interneta lietot Ɨju skaits Igaunij Ɨ un 
SlovƝnijƗ bija tikai nedaudz maz Ɨks nekƗ vidƝ-
ji ES, bet Rum ƗnijƗ, mazƗks par vienu piektda-
ƺu no vidƝjƗ;
x ir atšƷirƯbas starp re Ƨioniem valstu iekšien Ɲ,
galvenok Ɨrt attƯstƯbas tempa zi ƼƗ metropo ƺu
rajonos, pamat Ɨ lielajƗs pilsƝtƗs, jo tƗs ir ap-
steigušas citus re Ƨionus, atst Ɨjot aizmugur Ɲ
lauku rajonus. 
Kas attiecas uz telekomunik ƗcijƗm, fiksƝto tƗlru-
Ƽa lƯniju skaits attiec ƯbƗ pret iedz ƯvotƗju skaitu  
KohƝzijas valst Ưs saglab Ɨjas salƯdzinoši zems, 
izƼemot Grie Ʒiju, kas sal ƯdzinƗjumƗ ar pƗrƝjo ES 
ir uzrƗdƯjusi salƯdzinoši nelielu izaugsmes ten-
denci. TƗdƝjƗdi, SpƗnijƗ un Portug ƗlƝ 2001. gad Ɨ
bija 44 l Ưnijas uz 100 iedz ƯvotƗjiem, pretstat Ɨ
ES vidƝji 55, turkl ƗtƮrijƗ (49), lƯdzƯgi kƗ ItƗli-
jƗ (47), arƯ bija zem vid ƝjƗ.
KandidƗtvalstƯs, fiksƝto tƗlruƼu lƯniju skaits ir pat 
mazƗks. NeƼemot vƝrƗ Kipru un Maltu, kur l Ưniju 
skaits attiec ƯbƗ pret iedz ƯvotƗju skaitu ir l ƯdzƯgs
ES vidƝjiem rƗdƯtƗjiem, vis Ɨs kandid ƗtvalstƯs
2001.gad Ɨ bija aptuveni 40 vai pat maz Ɨk lƯniju 
uz 100 iedz ƯvotƗjiem, skaitlis main ƯjƗs no 40 Slo-vƝnijƗ un 38 ýehijas Republik Ɨ lƯdz 30 Polij Ɨ, 29 
SlovƗkijƗ un tikai 19 Rum ƗnijƗ. Ne gluži k Ɨ ES, 
tomƝr šie skait ƺi ir ievƝrojami auguši kopš 90-to 
gadu vidus, kaut daudz nesen Ɨki pierƗdƯjumi ro-
sina dom Ɨt, ka valstu skaita palielin Ɨšana tuvojas 
noslƝgumam, jo ISDN un mobil Ɨs lƯnijas att ƯstƗs
(1.14 grafiks). 
SalƯdzinoši mazs skaits fiks Ɲto lƯniju attiec ƯbƗ
pret iedz ƯvotƗju skaitu ES dienvidu dal ƯbvalstƯs
ir mainƯjies par k Ɨdu iedaƺu sakarƗ ar plašo mobi-
lo telefonu lietošanu. T ƗdƝjƗdi ItƗlijƗ un Portug ƗlƝ
abonentu skaits š ǌnu mobilajiem pakalpojumiem 
2001.gad Ɨ bija virs ES vid ƝjƗ rƗdƯtƗja (84 un 
78 uz 100 iedz ƯvotƗjiem, respekt Ưvi, pret vid Ɲ-
jo 74). Sp ƗnijƗ šis skaitlis bija t Ɨds pats k Ɨ ES 
vidƝjais, toties Grie ƷijƗ tas bija zem Ɨks (68),  
mazƗks nekƗ jebkur ES15, iz Ƽemot Franciju un 
VƗciju.  
KandidƗtvalstƯs 2001. gad Ɨ mobilo telefonu  
abonentu skaits attiec ƯbƗ pret iedz ƯvotƗju skaitu 
bija zem Ɨks nekƗ ES. Divi iz ƼƝmumi bija ýehijas 
Republika, kur šis skaitlis uz 100 iedz ƯvotƗjiem 
bija tƗds pats k Ɨ GrieƷijƗ (vai VƗcijƗ), un Slov Ɲni-
ja, kur tas bija l ƯdzƯgs, kƗ PortugƗlƝ un virs ES15 
vidƝjƗ. Visur citur šis skaitlis sv ƗrstƯjƗs no 54 
IgaunijƗ un 49 Ung ƗrijƗ lƯdz 25 Polij Ɨ un tikai 20 
BulgƗrijƗ un Rum ƗnijƗ. TomƝr visƗs valstƯs šis 
skaitlis nep Ɨrtraukti aug. 
Lai gan mobilie telefoni un to 
pakalpojumi ir k ƺuvuši par ƺoti
svarƯgu biznesa efektivit Ɨtes 
sastƗvdaƺu, pieeja tiem tiek 
uzskatƯta par pašsaprotamu, 
pat maz Ɨk attƯstƯtajƗs ES da-
ƺƗs. Tas nav platjoslas l Ưniju 
gadƯjums, kas var Ɲtu veikt 
daudz liel Ɨkus ieguld Ưjumus 
biznesa efektivit ƗtƝ nodrošinot 
pamatƗƗtru pieeju interne-
tam, dodot iesp Ɲju pƗrvietot 
lielu datu apjomu un pav Ɲrt
ceƺu jauniem tiešsaistes pie-
teikumiem. Piedev Ɨm platjos-
las izmantošana var iev Ɲroja-
mi samazin Ɨt komunik Ɨcijas 020406080100
EL LU DK DE SE NL FR CY FI MT UK BE IE IT AT ES PT SI CZ BG EE HU LT LV PL SK RO020406080100GalvenƗs telefonu l Ưnijas, 2001
Mobilo telefonu ieviešanas Ɨtrums, 20021.14 Galveno telefona l Ưniju skaits un mobilo 
telefonu ieviešanas Ɨtrums, 2001/2002
% no iedz ƯvotƗjiem
InformƗcijas avots: Eurostat, Telekomunik Ɨciju pakalpojumi galvenaj Ɨm telefonu l ƯnijƗm ; DG 
informƗcijas biedr Ưba, Astotais zi Ƽojums par  telekomunik Ɨciju reglament ƝtƗs paketes Ưstenošanu
un  3. ziƼojums par ES kandid Ɨtvalstu monitorin gu, mobilo telefonu ieviešanas Ɨtrumu
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 57izmaksas, t ƗdƝjƗdi pastiprinot konkur ƝtspƝjas 
atbalstu. Pieeja platjoslai, tom Ɲr manƗmi main Ɨs
viscaur ES re Ƨionos ar Ư valstu iekšien Ɲ, mazƗk
turƯgajos rajonos ar vismaz Ɨko pieeju, un tas 
šƷiet turpin Ɨs izplatƯties arƯ nƗkotnƝ. TomƝr jau 
tagad platjosla š Ʒiet vairƗk paplašina digit Ɨlo sa-
dalƯjumu, nek Ɨ sašaurina to.  
SaskaƼƗ ar visjaun Ɨkajiem pieejamajiem datiem 
(2002.g.) platjoslu l Ưniju skaits attiec ƯbƗ pret ie-
dzƯvotƗju skaitu, visaugst Ɨkais ir D ƗnijƗ un BeƺƧi-
jƗ sasniedzot 7-8 uz 100 iedz ƯvotƗjiem, un visze-
mƗkais, Grie ƷijƗ un ƮrijƗ, mazƗk par 1 uz 100 ie-
dzƯvotƗjiem, un It ƗlijƗ un Portug ƗlƝ tas ir tikai ne-
daudz augst Ɨks. No otras puses Sp ƗnijƗ tas ir 2 
uz 100 iedz ƯvotƗjiem, tƗds pats, k Ɨ FrancijƗ vai 
LielbritƗnijƗ25.
KandidƗtvalstƯs pieeja platjoslai, liel ƗkajƗ daƺƗ ir 
pat vƝl vairƗk ierobežota nek Ɨ KohƝzijas valst Ưs, 
kur lielƗkie izƼƝmumi ir Igaunija un Slov Ɲnija. 
Šeit, tƗpat kƗ LielbritƗnijƗ,Ƽemot vƝrƗƗtrumu,
kƗdƗ persona var instal Ɲt platjoslu, k Ɨ arƯ vai tas 
vispƗr bǌs iespƝjams, ir atkar Ưgs no atrašan Ɨs
vietas, centr Ɨ vai perif ƝrijƗ. Daudzos att Ɨlos reƧi-
onos pieeja ir problem ƗtiskƗka26.
Platjoslas izplat Ưba ir cieši saist Ưta ar Interneta 
lietojumu, kas ar Ư ir atšƷirƯgs viscaur ES un liel Ɨ
mƝrƗ saistƯts ar labkl ƗjƯbas lƯmeni. 2002. gad Ɨ
aptuveni 40 % priv Ɨtpersonu ES15 bija Interneta 
pieslƝgums, aptuveni 65 % 
DƗnijƗ, NƯderlandƝ un Zviedri-
jƗ pret 30 % Sp ƗnijƗ un Por-
tugƗlƝ un tikai 9 % Grie ƷijƗ.
KandidƗtvalstƯs vispƗr mazƗk
privƗtpersonƗm bija Interneta 
pieslƝgums nek Ɨ ES15. Tikai 
SlovƝnijƗ proporcijas bija pie-
tuvinƗtas ES vid Ɲjiem rƗdƯtƗ-
jiem 2002. gad Ɨ (38 %), lai 
gan Kipr Ɨ un Malt Ɨ (tikai virs 
30% abos gad Ưjumos) tie ir 
lƯdzƯgi kƗ SpƗnijƗ un Portug Ɨ-
lƝ. PƗrƝjƗs valstƯs proporcijas 
svƗrstƗs no 21 % Igaunij Ɨ un 
17 % ýehijas Republik Ɨ lƯdz
tikai 7 % Latvij Ɨ, 4 % Slov Ɨki-jƗ un 2 % Bulg ƗrijƗ (nav datu par Rum Ɨniju). To-
mƝr, izƼemot pƝdƝjƗs valstu grupas, r ƗdƯtƗji jo-
projƗm bija augst Ɨki nekƗ GrieƷijƗ. (1.15. grafiks). 
VisumƗ zemas proporcijas da ƺƝji atspogu ƺo teh-
niskƗs grǌtƯbas Interneta piek ƺǌšanai šaj Ɨs val-
stƯs, un tƗ kƗ šƯs grǌtƯbas ir atkl Ɨtas, tƗs nešaub Ư-
gi tikai vairosies. Palielin ƗšanƗs apjoms tom Ɲr ir 
atkarƯgs gan no platjoslas izplat Ưbas, gan Interne-
tƗ pieejamajiem pakalpojumiem. Lai gan propor-
cionƗli privƗtpersonu pieeja internetam nevar tieši 
ietekmƝt ekonomikas sniegumu, netieši tas at-
spoguƺo gan iedz ƯvotƗju tehnisk Ɨs iespƝjas, gan 
to spƝju pieƼemt jaunas tehnolo Ƨijas, kas k Ɨ
viens, tƗ otrs, ir noz ƯmƯgi ekonomikas att ƯstƯbai.
TomƝr tƗ ir Interneta un citu jauno tehnolo Ƨiju 
ieviešana un lietošana biznesa vajadz ƯbƗm, kam 
ir daudz tieš Ɨka ietekme uz konkur ƝtspƝju.
Interneta pieeja uz ƼƝmumos, k Ɨ varƝja paredz Ɲt, 
ir daudz augst Ɨka nekƗ privƗtajƗ sektorƗ, jo gan-
drƯz ikvienam uz ƼƝmumam dal ƯbvalstƯs, kas ir 
lielƗks par minim Ɨlo, ir Interneta piesl Ɲgums.
2002. gad Ɨ gandrƯz 80 % uz ƼƝmumu ES15 ar 
vairƗk nekƗ 10 darbiniekiem bija interneta piesl Ɲ-
gums, un valstu starp Ɨ bija ƺoti nelielas atš ƷirƯbas. 
TƗdƝjƗdi, proporcijas bija tikai nedaudz zem ES 
vidƝjƗ, GrieƷijƗ (74 %) bija zem Ɨkais skaitlis Sa-
vienƯbƗ un aptuveni vid Ɲjais rƗdƯtƗjs SpƗnijƗ un 
PortugƗlƝ. (Nav datu par kandid ƗtvalstƯm). 
010203040506070
NL DK SE LU FI AT IE UK DE BE SI FR IT CY MT PT ES EE CZ LT PL HU EL LV SK BG 010203040506070% no vis Ɨm mƗjsaimniec ƯbƗm1.15 Interneta pieeja m Ɨjsaimniec ƯbƗs, 2002
InformƗcijas avots: Eurostat, Inform Ɨcijas biedr Ưbas statistika
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU58SaskaƼƗ ar pƝdƝjiem izp Ɲtes datiem27, lielƗkajai
daƺai šƗda izmƝra uzƼƝmumu bija ar Ư sava m Ɨjas
lapa. Tom Ɲr interneta lietot Ɨju skaits, kas t ƗdƗ
veidƗ pƗrdod savas preces un pakalpojumus bija 
atšƷirƯgƗks nekƗ to skaits, kam bija piesl Ɲgums, 
zem 10 %, kas tirgoj Ɨs tiešsaist Ɲ SpƗnijƗ, GrieƷi-
jƗ un Portug ƗlƝ salƯdzinƗjumƗ ar apm Ɲram 30 % 
VƗcijƗ un Lielbrit ƗnijƗ.
TurpmƗkajos gados ir nepieciešams piev Ɲrst uz-
manƯbu: 
x attƯstƯt jaunas inov Ɨcijas sekm Ɲšanas politikas 
ar daudz liel Ɨku uzsvaru uz kolekt ƯvƗs uzƼƝ-
mƝjdarbƯbas un tehnolo Ƨiju pakalpojumu no-
drošinƗšanu to uz ƼƝmumu grup Ɨm, kas var ie-
tekmƝt to inov Ɨcijas izpausmes, nek Ɨ subsƯdi-
jas tiem individu Ɨlajiem uz ƼƝmumiem, kas 
cenšas pagaid Ɨm vienƯgi pazemin Ɨt cenas; 
x izveidojot jaunas politikas, lai nostiprin Ɨtu
SMEs raž Ưgumu, lai veicin Ɨtu jaunievedumus 
ar biznesa t Ưklu un sakopojumu pal ƯdzƯbu un 
uzlabojot to saikni ar zin ƗšanƗm, ieskaitot uni-
versitƗtes un izp Ɲtes centrus; 
x iedrošin Ɨt pamatiedz ƯvotƗju R&D potenci Ɨla 
attƯstƯbai vƗjƗkajos re Ƨionos un to sp Ɲju pie-
mƝrot tehnolo Ƨiju jaunievedumus, kas ieviesti 
citur, viet Ɲjiem apst Ɨkƺiem un vajadz ƯbƗm;
x sekmƝt zinƗtnisko darbinieku, uz ƼƝmƝju un 
citu maz Ɨk priviliƧƝto reƧionu iedz ƯvotƗju pie-
kƺǌšanu labiem starptautiskajiem t Ưkliem, jauno 
tehnoloƧiju avotiem un potenci Ɨlajiem R&D 
partneriem.
ReƧionƗlƗ vadƯba un institucion Ɨlais sniegums 
uz izglƯtƯbu balst ƯtƗ ekonomik Ɨ
Ir vispƗrpieƼemts, ka laba vad Ưba un efekt Ưva
institucion ƗlƗ struktǌra ir noz ƯmƯgi reƧionƗlƗs
konkurƝtspƝjas avoti ar sekm Ɲjošu sadarb Ưbu 
starp daž Ɨdam iesaist ƯtajƗm pusƝm, gan sabied-
riskajƗ, gan priv ƗtajƗ sektorƗ. Pamat Ɨ tas var  
uzlabot kolekt Ưvos mƗcƯbu un radošos procesus, 
zinƗšanu nodošanu un izplat Ưbu un nodot to, kas 
ir kritisks inov Ɨcijai. Turkl Ɨt tas var nostiprin ƗttƯklus un sabiedrisko–priv Ɨto partner Ưbu, tƗ veici-
not veiksm Ưgus reƧionƗlos sakopojumus, k Ɨ arƯ
inovƗcijas strat ƝƧijas un politikas. Tas ir ƺoti no-
zƯmƯgi mazƗk veiksm Ưgajiem re Ƨioniem, kam ir 
tendence uz nepietiekoš Ɨm vadƯbas sist ƝmƗm, 
un neadekv Ɨta zinƗtnes un tehnolo Ƨiju politikas 
jautƗjumu izpratne joproj Ɨm liek saskarties ar  
nopietnƗm tehnolo ƧiskajƗm un soci ƗlajƗm
pƗrmaiƼƗm.
PƝc pƝtƯjumu rezult Ɨtiem un eksperiment Ɨlo  
politiku darb ƯbƗm28 ir acƯmredzams, ka ietei- 
camƗ sabiedrisk Ɨ politika sp Ɲj ieguld Ưt labƗ
vadƯbƗ, tƗdƝjƗdi izplatot sabiedrisko un priv Ɨto
partnerƯbu un uz ƼƝmƝjdarbƯbas tƯklus, k Ɨ
arƯ uzlabot institucion Ɨlo ražƯbu (iesp Ɲjas)
tƗm reƧionƗlajƗm instanc Ɲm, kas atbild par  
inovƗciju.  
ReƧionƗlƗs struktǌras izveide notur Ưgai sadarb Ư-
bai inov Ɨcijas izplat Ưšanai pamat Ɨ SMEs vid ǌ, ir 
vissvarƯgƗkais faktors. Š Ɨdas izveidotas sadarb Ư-
bas un tƯkli palƯdz pƗrvƝrst zinƗšanas ekonomisk Ɨ
iespƝjƗ, tai paš Ɨ laikƗ veidojot attiec Ưbas starp 
cilvƝkiem un organiz ƗcijƗm, kas var darboties k Ɨ
inovƗcijas katalizators. 
Pieredze r Ɨda, ka labai vad Ưbai ir nepieciešama 
tradicion ƗlƗ no augš Ɨs uz leju pieeja, lai tuvotos 
vairƗk atvƝrtaformai, kas iesaista konkr ƝtƗ reƧi-
ona saist ƯtƗs puses. Š Ɨdas partner Ưbas bǌtu jƗ-
paplašina visos š Ưs politikas re Ƨionos, kas  
attiecas uz ekonomikas, zin Ɨtnes un soci Ɨlo attƯs-
tƯbu (integr ƝtƗ pieeja) un b ǌtu ideƗli jƗ-
ievieš ilgtermi Ƽa politikas horizonts (strat ƝƧiskƗ
pieeja).
Ir redzams, ka “sal ƯdzinošƗs priekšroc Ưbas,  
kas virza inov Ɨciju un invest Ưcijas ir tik pat  
reƧionƗli rakstur Ưgas, kƗ nacion Ɨli. Veiksm Ư-
gajiem re Ƨioniem ir j Ɨizmanto to viet Ɲjais labo 
ƯpašƯbu, iema Ƽu un ideju kopums, lai konkur Ɲtu
globƗlajƗ tirgǌ un attƯstƯtu neizmantoto potenci-
Ɨlu”29.
ReƧionƗlƗs instances ir strat ƝƧiskajƗs pozƯcijƗs, 
lai to dar Ưtu un pamat Ɨ, lai izveidotu sabiedrisko-
privƗto sadarb Ưbu tƯklus, kas ir ƺoti nozƯmƯgi uz 
izglƯtƯbu balst ƯtƗs ekonomikas att ƯstƯbƗ un rad Ưt
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 59piemƝrotu klimatu efekt Ưvai inovƗcijai, kas piem Ɲ-
rots vietƝjo SMEs vajadz ƯbƗm. TƗs ir labi izvieto-
tas, lai koordin Ɲtu dažƗdus reƧionƗlo inovƗciju 
sistƝmas elementus (politikas un instit ǌcijas), sƗ-
kot ar anal Ưzi par viet Ɲjo uzƼƝmƝju attƯstƯbai ne-
pieciešamo un galvenos š ƷƝršƺus, kas tos sagai-
da, un paaugstin Ɨt to izpratni par inov Ɨcijas  
nozƯmƯbu.  
TƗdƝƺ ir sarež ƧƯti bez ciešas saiknes ar re- 
ƧionƗlajƗm institǌcijƗm, kurƗm ir detaliz Ɲtas zinƗ-
šanas par galvenaj Ɨm R&D iesaist ƯtajƗm pusƝm
konkrƝtajƗ reƧionƗ un par produkt Ưvo pamatu 
(bƗzi), ieviest Nacion Ɨlo inov Ɨcijas politiku  
SMEs. Tai paš Ɨ laikƗ reƧionƗlƗs inovƗcijas  
politika ir j ƗkoordinƝ no galvenajiem starptautis-
kajiem R&D t Ưkliem, ieskaitot universit Ɨtes un  
izpƝtes centrus.  
LƯdzƯgi šƗdas politikas nevar tikt efekt Ưvi attƯstƯ-
tas bez tiešas priv ƗtƗ sektora iesaist ƯšanƗs plƗ-
nošanƗ un ieviešan Ɨ, bez piekrišanas un akt Ưva 
atbalsta no p ƗrƝjiem, kas iesaist Ưti R&D un  
inovƗcijƗ šajƗ reƧionƗ— pus-sabiedrisk Ɨs orga-
nizƗcijas, tehnolo Ƨiju centri, universit Ɨtes un 
arodbiedr Ưbas.  
Vides aizsardz Ưba: GƝteborgas  
mƝrƷu sasniegšana  
2001. gad Ɨ Eiropas Padome G ƝteborgƗ pievieno-
ja vidi, k Ɨ trešo lƯniju Lisabonas ekonomiskaj Ɨs
un sociƗlƗs attƯstƯbas strat ƝƧijai, tƗ apstiprinot 
uzticƯbu to ilgtsp Ɲjai. ES politika t ƗdƝƺ
ir mƝrƷƝta uz “nevain ƯgƗ cikla” rad Ưšanu, kur Ɨ
reƧionƗlƗ attƯstƯba gan samazina ekonomisk Ɨs
un soci ƗlƗs atšƷirƯbas, gan vedina uz vides 
uzlabošanu.
TomƝr ir bǌtiskas atš ƷirƯbas starp dal ƯbvalstƯm
un reƧioniem, kas attiecas uz pašreiz Ɲjo  
vides st Ɨvokli, tƗs bǌtƯbu un probl Ɲmu lƯmeni,  
kas to apdraud un viet ƝjƗs iespƝjas stƗties tƗm
pretƯ.
Lai gan dati par re ƧionƗlo lƯmeni nav piln Ưgi, rƗdƯ-
tƗji, ko var sasaist Ưt, norƗda uz pozit Ưvu saistƯbu starp vides st Ɨvokli un ekonomisko un soci Ɨlo
sniegumu.
ǋdens  
Pieeja tƯramǌdenim un nodrošin Ɨjums ar dzera-
mƗǌdens pieg Ɨdi ir reƧionƗlƗs konkur ƝtspƝjas
faktors. Daudzas ekonomisk Ɨs aktivit Ɨtes, kƗ
piemƝram lauksaimniec Ưba, elektr Ưbas ražošana 
un tǌrisms, pat ƝrƝ lielus ǌdens apjomus, bet tai 
pašƗ laikƗ ir atkar Ưgi gan no padeves uztur Ɲša-
nas, gan vides saglab Ɨšanas tƗdƗ kƗrtƯbƗ, lai va-
rƝtu turpin Ɨt darbu.  
TomƝr daudzos re Ƨionosǌdens ir defic Ưts,  
ikgadƝjais pat ƝriƼš ir tuvs vai virs kritisk Ɨs
robežas (20 % vai vair Ɨk no kop Ɲjiem  
resursiem), t ƗdƝjƗdi radot draudus ekosist ƝmƗm.
Periodisks sausums, k Ɨ piemƝram, 2003. gada  
vasara, var palielin Ɨt šo spiedienu. ES dienvidu 
reƧioni, it Ưpaši salu re Ƨioni, ir pak ƺauti  
vislielƗkajam iespaidam, un daudzi no tiem ir at-
karƯgi no liela ǌdens daudzuma, ko sniedz j ǌra un  
imports.
ǋdens pat ƝriƼš ir Ưpaši augsts Eiropas dienvidos, 
KohƝzijas valst Ưs un MƝrƷa Nr.1 re Ƨionos ItƗlijƗ.
Daudzos re Ƨionos Sp ƗnijƗ un Grie ƷijƗ tas  
pƗrsniedz 270 litrus uz cilv Ɲku dienƗ un izvirza 
lielƗko izaicin Ɨjumu sabiedriskaj Ɨm institǌcijƗm.
KandidƗtvalstƯs patƝriƼš ir lielƗkoties maz Ɨks ne-
kƗ ES15, tom Ɲr atskaitot Bulg Ɨriju un Rum Ɨniju.
PastƗvƯgai ǌdens izmantošanas p Ɨrvaldei ir j Ɨbǌt
balstƯtai uz integr Ɲtu upju baseinu p Ɨrvaldes prin-
cipiem — vienlaikus ar ǌdens strukturiz Ɨcijas Di-
rektƯvu— kas noz ƯmƝ, patƝriƼa limitus l ƯdzƗs
apgƗdƗtƯbai, nodrošinot sapr ƗtƯgas cenas un ie-
saistot cilv Ɲkus probl Ɲmas risin ƗšanƗ.
Sekojot Pils Ɲtas notek ǌdeƼu attƯrƯšanas direkt Ư-
vas 1991. gad Ɨ ieviešanai, tikai veiktas b ǌtiskas 
investƯcijas vis Ɨ ES infrastrukt ǌras izveid Ɲ un  
nodrošin ƗjumƗ, tƗ rezultƗtƗ pƝdƝjƗs desmitgades 
laikƗ notekǌdeƼu attƯrƯšana ir b ǌtiski palielin Ɨju-
sies. Tom Ɲr joprojƗm pastƗv atšƷirƯbas starp  
reƧioniem un valst Ưm. Popul Ɨcijas Ưpatsvars,  
kas piesl Ɲgti notek ǌdeƼu attƯrƯšanas iek ƗrtƗm
joprojƗm ir sal Ưdzinoši neliels M ƝrƷa Nr.1  
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU60reƧionos un Koh Ɲzijas valst Ưs, tikai aptuveni 
50 %, sal ƯdzinƗjumƗ ar 80-90 % Zieme ƺu valstƯs. 
ŠƯs attiec Ưbas ir sal Ưdzinoši mazas daudz Ɨs
kandidƗtvalstƯs.  
Atkritumi
Katru gadu ES tiek saražoti 1.3 miljardi tonnu at-
kritumu, ne tikai palielinot resursu zaud Ɲjumus, 
bet arƯ radot vides probl Ɲmas, jo tie tiek izvietoti 
atkritumu izg ƗztuvƝs vai sadedzin Ɨti, nevis p Ɨr-
strƗdƗti, kƗ to paredz atbalst Ưt Padomes politikas 
mƝrƷi.
Lai gan lauksaimniec Ưba un industri ƗlƗs aktivitƗ-
tes joproj Ɨm ir lielƗkie atkritumu ražot Ɨji, pilsƝtas 
atkritumu apjoms turpina pieaugt ES15 p ƝdƝjo
desmit gadu laik Ɨ, kaut gan daž Ɨs dalƯbvalstƯs tas 
ir mazinƗjies.  
VidƝji 480kg pils Ɲtas atkritumu uz cilv Ɲku tiek sa-
vƗkti ik gadu ES. M ƝrƷa Nr.1 re Ƨionos kop ƗƼe-
mot šis skaitlis ir diezgan l ƯdzƯgs, bet Koh Ɲzijas 
valstƯs tas ir iev Ɲrojami liel Ɨks (550ks uz cilv Ɲku).
No otras puses, kandid ƗtvalstƯs daƺƝji atspogu ƺo-
jas to zemais ien Ɨkumu lƯmenis, un šis skaitlis ir 
mazƗks (nedaudz zem 400kg).  
Puse no saražotajiem atkritumiem ES tiek izvieto-ti atkritumu izg ƗztuvƝs, tƗdƝjƗdi sekmƝjot siltum-
nƯcas gƗzu un lƯdzƯgu vielu izdal Ưšanos. Turpretim 
vidƝjais atkritumu daudzums ES15, kas tiek iz-
gƗzti atkritumu izg ƗztuvƝs ir zem 300kg uz cilv Ɲ-
ku, toties Koh Ɲzijas valst Ưs šis skaitlis ir aptuveni 
340ks uz cilv Ɲku un M ƝrƷa Nr.1 re Ƨionos kop Ɨ,
tas ir 380kg uz cilv Ɲku. LƯmenis ir augst Ɨks kan-
didƗtvalstƯs. PƗrstrƗde, kas ir labv ƝlƯga videi (un 
tai var b ǌt pozitƯva neto efekts uz nodarbin ƗtƯbas 
un ekonomisko aktivit Ɨti) un kas tikusi veicin Ɨta 
ar dažƗdu Direkt Ưvu palƯdzƯbu, joproj Ɨm ir maz Ɨ-
kas noz Ưmes (karte 1.12). Kopienas atkritumu 
politika ir virz Ưta uz izskaušanas sekm Ɲšanu,
pƗrstrƗdi un otrreiz Ɲjo izmantošanu, nevis  
iznƯcinƗšanu.Klimata mai Ƽa
Klimata mai Ƽa ir notikusi patreicoties cilv Ɲces 
radƯtajƗm siltumn Ưcas gƗzƝm, no kur Ɨm visma-
nƗmƗkƗs ir karbona dioks Ưda gƗzes, kas rodas  
no dedzin Ɨšanai izmantot Ɨ kurinƗmƗ. Starp  
redzamƗkajiem klimata mai Ƽas efektiem j Ɨmin  
arƯ vasaras karstuma vi ƺƼi, kas var izrais Ưt
mežu ugunsgr Ɲkus un izpost Ưt labƯbu, kƗ arƯ
paaugstin Ɨt mirstƯbu (2003. gada vasara sniedz 
pƗrliecinošus šo efektu pier ƗdƯjumus). Tas var 
palielinƗt arƯ laika apst Ɨkƺu izrais Ưtas dabas  
katastrofas, k Ɨ sausumu, pl ǌdus un postošas  
vƝtras. R ƗdƯtƗji, kas iesniegti un pasniegti  
Padomes l ƯmenƯ, piem Ɲram, Direkt Ưva par  
piesƗrƼojuma nov Ɲršanu un kontroli (IPPC), un 
struktǌras likumdošanu par nacion Ɨlajiem  
izplǌdes griestiem, dod iesp Ɲju politikas  
veidotƗjiem uzzin Ɨt par izmai ƼƗm un viet Ɲjiem 
apstƗkƺiem. 
Desmit no 15 ES esošaj Ɨm dalƯbvalstƯm ir ƺoti tƗlu 
no izplǌdes mƝrƷu atrunƗtƗs daƺas sasniegšanas, 
lai sasniegtu saist Ưbas, kas min Ɲtas Kioto proto-
kolƗ (samazin Ɨt izplǌdes par 8 %, sal Ưdzinoši no 
1990.-2010. gadam). Tas ietver visas Koh Ɲzijas 
valstis. ( ƮrijƗ, pamatƗ, izplǌdes 2001. gad Ɨ bija 
par 31 % vair Ɨk nekƗ 1990. gad Ɨ, turpretim 13 % 
palielinƗjumam starp 1990. un 2008.-2012. gadu 
— A1.10 tabula). 
KandidƗtvalstƯs izplǌdes ir samazin ƗjušƗs ievƝro-
jamƗk nekƗ ES 90tajos gados, galvenok Ɨrt dƝƺ
ievƝrojama smag Ɨs industrijas krituma. 
AtklƗjas atšƷirƯbas starp valst Ưm no galveno  
izplǌdes avotu aspektiem. Kam Ɲr enerƧijas
ražošana kandid ƗtvalstƯs sastƗda vair Ɨk kƗ
pusi no kop ƝjƗm izplǌdƝm, lielƗku dedzin ƗšanƗ
izmantojam Ɨ kurinƗmƗ apjoma d Ɲƺ, KohƝzijas 
valstƯs un pƗrƝjƗ ES da ƺƗ tas sast Ɨda maz Ɨk
nekƗ trešo da ƺu. No otras puses, transporta  
nozƯme izpl ǌdes apjoma aspekt Ɨ sastƗda
21 % gan Koh Ɲzijas valst Ưs, gan ES15 kopum Ɨ
(šis skaitlis p ƝdƝjo desmit gadu laik Ɨ ir 
pieaudzis), bet tikai par 8% kandid ƗtvalstƯs, 
tƗdƝjƗdi tam ir tendence strauji pieaugt, jo ce ƺu
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 61G
© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 km1.12 Municipālie atkritumi, kas izmesti atkritumu izgāztuvē
Kg uz vienu galvaspilsētu
< 150
150 - 250
250 - 350
350 - 450
> 450
nav datuES14* = 291
* Balstīts uz: BE, DE, FR: 1996; DK, EL, LU, AT, PT, IF: 1999;
ES: 2000; IE, IT, SE: 1998; NL: 1997
BG, DK: AILES0
BE: AILES1Canarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
Avots: Eurostat
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU62transports un automaš Ưnu izmantošana palielin Ɨs
(A1.11 tabula). 
BioloƧiskƗ daudzveid Ưba 
Aptuveni divas trešda ƺas no Eiropas mitraj Ɨm
zemƝm, kuras eksist Ɲjušas pirms 100 gadiem 
tagad ir zaud Ɲtas. Pils Ɲtu izplešan Ɨs no vienas 
puses, un zemju pamest Ưba ekonomikas restruk-
turizƗcijas rezult ƗtƗ perifƝrijƗ un kandid ƗtvalstƯs
no otras puses, izvirza neatsl Ɨbstošus draudus 
bioloƧiskajai daudzveid Ưbai. 
Natura 200 ir m ƝrƷƝts uz dabisk Ɨs vides saglab Ɨ-
šanu un putnu dz Ưvi EiropƗ ar aizsarg Ɨjamo terito-
riju tƯkla izveides pal ƯdzƯbu, aptverot vair Ɨk kƗ
20 000 iecirk Ƽus, kas ir izraudz Ưti vai pied ƗvƗti.
Tie nosedz gandr Ưz 15% no kop ƝjƗs ES15 plat Ư-
bas, un iecirk Ƽu skaits ar ES palielin Ɨšanos  
pieaugs.
Vides standarti ir neat Ƽemama  
ekonomikas, soci ƗlƗs un teritori ƗlƗs
kohƝzijas daƺa
DažƗdi vides standarti var rad Ưt jaunas dal Ưjuma 
lƯnijas starp tiem, kas dz Ưvo tƯrƗ un vesel ƯgƗ vidƝ
un tiem, kas t ƗdƗ nedzƯvo. Standartu iev Ɲrošana
varƝtu padar Ưt šos re Ƨionus investoriem pievilc Ư-
gƗkus, tƗdƝjƗdi uzlabojot dz Ưves kvalit Ɨti tur dzƯ-
vojošajiem cilv Ɲkiem. 
ES15 pag ƗtnƝ prioritƗtes bija vair Ɨk tendƝtas uz 
saskanƯgas ekonomikas, nek Ɨ uz vides m ƝrƷiem.
Lai gan p ƝdƝjam faktoram piesaist Ưtais relat Ưvais 
nozƯmƯgums ir iev Ɲrojami daž Ɨdojies, koh Ɲzijas
politikai ir viscaur bijusi sp ƝcƯgƗka ietekme uz 
ekonomikas un soci Ɨlajiem, nek Ɨ uz vides  
rƗdƯtƗjiem. 
TomƝr kohƝzijas politika ir pal ƯdzƝjusi maz Ɨk
turƯgajƗm dalƯbvalstƯm izpild Ưt ES vides pras Ư-
bas (pamat Ɨ, kas attiecas uz atkritumu p Ɨr-
valdes direkt ƯvƗm, ǌdens apg Ɨdi un pils Ɲtas  
notekǌdeƼiem, kas ietver lielos ieguld Ưjumus  
infrastrukt ǌras izveid Ɲ) un var turpin Ɨt tƗdƗ
veidƗ arƯ nƗkamajos gados, kad uzman Ưba tiks 
fokusƝta uz gaisa pies ƗrƼojuma nov Ɲršanu.Transporta apjoma pieaugums ir da ƺƝjs uztrau-
kuma iemesls, jo, ja vien nav nosliece uz videi 
draudzƯgu lƯdzekƺu izmantošanu, ekonomisk Ɨ
izaugsme turpin Ɨsies vienlaikus ar izpl ǌdes palie-
linƗšanos.
Tas pamat Ɨ ir attiecin Ɨms uz kandid ƗtvalstƯs, kur 
apspiestais automaš Ưnu piepras Ưjums un sliktais 
dzelzceƺu stƗvoklis draud palielin Ɨt bǌtisku lielce-
ƺu izmantojuma pieaugumu ar no t Ɨ izrietošaj Ɨm
sekƗm.
NƗkamajos gados b ǌtu jƗpievƝršƯpaša uzma-
nƯba ilgsp ƝjƯgai izaugsmei pamat Ɨ sekojoš Ɨ
veidƗ:
x palƯdzot jaunaj Ɨm dalƯbvalstƯm sasniegt pilnu 
atbilstƯbu likumdošanas aktu kopumam, pama-
tƗ tas attiecas uz Direkt ƯvƗm par atkritumu ap-
saimniekošanu, ǌdens apg Ɨdi, pilsƝtas notek-
ǌdeƼiem un gaisa kvalit Ɨti, kas rada zin Ɨmas
investƯcijas; 
x atbalstot ekoindustrijas att ƯstƯbu un izmantojot 
tƯrƗkas tehnolo Ƨijas, it Ưpaši SMEs; 
x pamesto industri Ɨlo rajonu rehabilit Ɲšana, ne-
vis jaunu izveide; 
x izplatƯt darba samaksas premi Ɨlo sistƝmu par 
tƯrƗku metožu izmantošanu transporta un sa-
tiksmes l Ưdzekƺiem, kƗ arƯ atjaunojamas ener-
Ƨijas izmantošanu; 
x palƯdzƝt reƧioniem, kas visvair Ɨk pakƺauti kai-
tƯgai videi, izveidot nov Ɲršanas pas Ɨkumus; 
x stimulƝt invest Ưcijas, lai izplat Ưtu biolo Ƨisko
daudzveid Ưbu un dabas aizsardz Ưbu; 
x nodrošin Ɨt adekv Ɨtuǌdens un notek ǌdeƼu
apsaimniekošanu rajonos ar ƧeogrƗfiskiem 
trǌkumiem un pietiekamu to dabas resursu 
aizsardz Ưbu, lai uzlabotu to pievilc Ưbu biznesa 
izplatƯbas un iekš Ɲjo invest Ưciju jomƗs.
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 631  tƗs, kur Nacion Ɨlais kopprodukts uz cilv Ɲku ir zem 90% no ES vid ƝjƗ agrajos 90tajos. 
2  Skat Ưt Eiropas Komisijas ekonomisk Ɨs prognozes, 2003.gada rudens. 
3  Re ƧionƗlie dati par GDP uz cilv Ɲku ir pieejami tikai l Ưdz 2001.gadam. 
4  Šie skait ƺi neietver V Ɨcijas apvienošan Ɨs efektu un b ǌtisko GDP pieaugumu jaunaj Ɨ Länder starp 1991. un 1994. gadiem. 
5  Skat Ưt Eiropas Komisijas, Nodarbin ƗtƯba Eirop Ɨ 2002.gad Ɨ un Eiropas Konkur ƝtspƝjas ZiƼojumu 2002.gad Ɨ.
6  Apvienoto N Ɨciju Demogr ƗfiskƗs projekcijas, 2002.gads. 
7  Tie, kas atrodas uz nabadz Ưbas riska robežas tiek defin Ɲti, kƗ “pielƯdzinƗto ienƗkumu” sa ƼƝmƝji (kur jƗƼem vƝrƗ mƗ-
jaimniec Ưbu izmƝrus un sast Ɨvu) zem 60% no nacion ƗlƗ vidusmƝra. 
8  Sal Ưdzinot relat Ưvo mƗjsaimniec Ưbas tipa nabadz Ưbas risku ir svar Ưgi paturƝt prƗtƗ datu ierobežojumus. Pamat Ɨ ienƗkumu 
skaitƺos neietilpst dom ƗtƗƯres maksa – vai naudas ietaup Ưjumi, ko cilv Ɲki ir iekr Ɨjuši par sev piederošaj Ɨm dzƯvesvietƗm – 
vai procentu ie ƼƝmumus. Abi šie lielumi ir tend Ɲti uz relat ƯvƗ nabadz Ưbas riska samazin Ɨšanu vec Ɨkiem cilv Ɲkiem, kas 
vairƗk vƝlas patur Ɲt savas dz Ưvesvietas (lai gan to apjoms valst Ưs atšƷiras) un kuri bieži vien ir izveidojuši iekr Ɨjumus, kas 
nes procentus. 
9  Skat Ưt pamatƗ ReƧionus: Statistikas Gadagr Ɨmata 2003., Eiropas Komisijas, Luksemburga “M Ɨjsaimniec Ưbas aprƝƷini”. 
10  Kopum Ɨ 1995.gad Ɨ pilsƝtu reƧioni ar popul Ɨciju virs 50 000 tika p ƗrbaudƯti pƝc paplašin ƗtƗs ES nosac Ưjumiem, attiec ƯbƗ
uz to pievilc Ưbu no biznesa viedok ƺa un to ekonomisk Ɨs aktivitƗtes sektoriem. 
11  Augstienes un Salas, kur ir tikai ap 9 iedz ƯvotƗjiem uz km² ir vien Ưgais reƧionsƗrpus Zviedrijas un Somijas, kur popul Ɨcijas 
Ưpatsvars ir zem 10. 
12  GDP pieaugums par šo periodu ar Ư ir bijis sal Ưdzinoši zems augstien Ɲs un sal Ɨs, un gan nodarbin ƗtƯba, gan popul Ɨcija ir 
mazinƗjusies. 
13Ʈpatsvaru apr ƝƷina pƝc kompleksa indeksa, kas nor Ɨda reƧiona ieguld Ưjumu (vid Ɲjais aritm Ɲtiskais no ce ƺu garuma da ƺas 
salƯdzinot ar zemes plat Ưbu un popul Ɨciju), izteiktu sal ƯdzinƗjumƗ ar ES vid Ɲjo. 
14  Eiropas nodarbin ƗtƯbas strat ƝƧijas vadl Ưnijas ieteica, ka ir j Ɨbǌt pietiekamam Ɲrti izvietotu mazb Ɲrnu noviet Ƽu skaitam un 
pirmsskolas iest ƗdƝm, lai visas sievietes var Ɲtu strƗdƗt, ja viƼas to vƝlas. 
15  Skat Ưt zemƗk 2.daƺu
16  Skat Ưt Nodarbin ƗtƯba Eirop Ɨ 2002, lpp.115.-133. 
17  MƝrƷuzdevums Lisabonas sammit Ɨ ir lƯdz 2010. gadam uz pusi samazin Ɨt 18-24 gad Ưgo mazizgl Ưtoto skaitu un tos, kuri 
nesaƼem apm ƗcƯbu. 
18  No Profesion ƗlƗs tƗlƗkizglƯtƯbas apskata, Eirostats, 2002. 
19  Valsts pal ƯdzƯba tiek apl ǌkota kƗ tieši pƗrskaitƯjumi uzƼƝmumiem, subs Ưdiju form Ɨ, nodokƺu atbrƯvojumi, akciju kapit Ɨla
piesaisti, atvieglotie aizdevumi, nodok ƺu nomaksas atlikšana un garantijas, kas apr ƝƷinƗtas, lai harmoniz Ɲtu ar datiem par 
vispƗrƯgajiem konkur ƝtspƝjas rƗdƯtƗjiem visƗs valstƯs. 
20  Re ƧionƗlƗs dimensijas Eiropas izp Ɲtes rajons, COM (2001) 549 fin Ɨls.
21  Saska ƼƗ ar pƝdƝjƗ laika biznesa izp Ɲti GrieƷijƗ, SpƗnijƗ un Portug ƗlƝ lielƗkƗ daƺa vadƯtƗju uzskat Ưja, ka pieeja progres Ưva-
jƗm tehnolo ƧijƗm viƼiem varƝtu bǌt nepieciešama vair ƗkƗrzemƝs, nekƗ pašu valst Ư.
22  Apr ƝƷini, kas balst Ưti uz darbasp Ɲka izpƝtes datiem par viet ƝjƗs vienƯbas izmƝriem, kas nol ƯdzinƗs ar datiem no Biznesa 
Statistikas Strukt ǌras par uz ƼƝmuma izm Ɲriem. 
23  Innobarometer 2001, Flash Eurobarometer 100, 2002. 
24  Skat Ưt produktivit Ɨti: Galvenais Eiropas Ekonomiku un Uz ƼƝmumu Konkur ƝtspƝjas faktors, COM (2002) 262 fin Ɨls, kas 
norƗda, ka tƯrƗ darba rad Ưšana ES bija koncentr Ɲta progres Ưvo tehnolo Ƨiju un augst ƗkƗs izglƯtƯbas sektoros starp 1995. un 
2000.gadiem, p13. 
25  Dati no Eiropas Komisijas, Telekomunik Ɨciju Reglamenta Paketes – VIII Ieviešanas Zi Ƽojums – Pielikums 1, 2002.gada 
decembris 
26  TƗ kƗ kƺǌst arvien ac Ưmredzam Ɨks, ka konkur ƝtspƝjƯgs ADSL pied ƗvƗjums nav izplat Ưt EiropƗ “neienes Ưgus” un periferi Ɨlus 
reƧionus, vad Ưbas un re ƧionƗlƗs institǌcijas saskaras ar probl Ɲmu, kas saist Ưta ar šo re Ƨionu nodrošin Ɨšanu ar pieeju plat-
joslai. Daži koment ƝtƗji ir ieteikuši, ka bezvadu tehnolo Ƨija sniegs atrisin Ɨjumu att ƗlƗkajiem rajoniem, jo tie neiek ƺauj lielas 
inženierpakalpojumu izmaksas. Tom Ɲr tehnolo Ƨija nav par velti, jo t Ɨ darbojas vai nu ar satel Ưta palƯdzƯbu, vai sauszemes 
tƯklu palƯdzƯbu, un tie abi ir saist Ưti ar sƗkuma un ekspluat Ɨcijas izmaks Ɨm. TomƝr bezvadu tehnolo Ƨijas pied ƗvƗ potenciƗlu
vismaz lauzt digit Ɨlo sadalƯjumu starp re Ƨioniem. 
27  eEurope Benchmarking Report, COM (2002) 62 fin Ɨls, 2002. 
28  Re ƧionƗlƗs InovƗcijas Start ƝƧijas, ko finans Ɲ Struktur Ɨlie Fondi. 
29  Conclusions of the Chair, OECD Augst ƗkƗ ranga san Ɨksme, Marti ƼƯ, Šveice, 2003.gada j ǌlijs.
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU64
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 651. daƺas statistikas pielikums 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU66A1.1 Nodarbin ƗtƯba ES15, 1996. un 2002.gad Ɨ
Nodarbin ƗtƯbas koeficients(% no darbsp ƝjƯgƗ vecuma iedz..)
 1996 2002 
ES15 59,9 64,2 
KohƝzijas valstis 51,5 60,2
Citas dal Ưbvalstis 61,7 65,1 
GrieƷija 54,9 56,9
SpƗnija 47,6 58,4 
Ʈrija 54,9 65,0
PortugƗle 62,3 68,6 
InformƗcijas avots: Eurostat, LFS 
A1.2 Izmai Ƽas IKP, nodarbin ƗtƯbƗ, produktivit ƗtƝ un MƝrƷa 1 iedzƯvotƗju grupƗs reƧionos, 1994.-2001.gad Ɨ
Gada vid ƝjƗs % izmai Ƽas
IKP Nodarbin Ɨtie IKP/nodarbin Ɨtie Iedz ƯvotƗji IKP uz vienu 
cilvƝku
Visi MƝrƷi 1 3,0 1,4 1,6 0,0 2,8 
PT un EL 3,5 1,2 2,3 0,4 3,1
IE 9,3 5,1 4,0 1,0 8,2 
ES MƝrƷis 1 3,4 2,9 0,5 0,4 3,0
ES nav M ƝrƷis 1 3,6 2,6 1,0 0,4 3,2 
DE MƝrƷis 1 1,7 -0,3 2,0 -0,5 2,2
DE nav-M ƝrƷis 1 1,6 0,8 0,8 0,3 1,3 
IT MƝrƷis 1 1,9 0,3 1,6 0,0 1,9
IT nav-M ƝrƷis 1 2,1 1,2 0,9 0,3 1,8 
Cits MƝrƷis 1 2,5 1,7 0,8 0,2 2,3
ES15 2,5 1,1 1,4 0,4 2,1 
InformƗcijas avots: Eurostat, Re ƧionƗlie pƗrskati un DG REGIO apr ƝƷini
A1.3 Statistisk Ɨ iedarbƯba MƝrƷa 1 reƧionos (pamatojas uz IKP uz vienu iedz ƯvotƗju PPS, vid Ɲji 1999-2001) 
In ES15 In ES15 In N10 In ES25 
Visi main Ưgie lielumi attiec ƯbƗ uz vidƝjo IKP uz vienu cilv Ɲku EU15 vai EU25, k Ɨ
norƗdƯts: EU15 EU25 EU25 EU25 
ReƧionu skaits, kas atrodas zem 75% no vid ƝjƗ IKP/uz vienu cilv Ɲku 50 33 36 69
IedzƯvotƗji šajos re Ƨionos (miljoni) 73 54 69 123 
IedzƯvotƗji % no ES15/N10 19,2 14,2 92,4
IedzƯvotƗji % no ES25  11,9 15,2 27,1 
VidƝjais IKP/uz vienu cilv Ɲku (PPS) no šiem re Ƨioniem % EU15/EU25 vid Ɲji 65,1 69,3 46,0 56,2
N10: jaun Ɨs dalƯbvalstis     
InformƗcijas avots: Eurostat, Re ƧionƗlie pƗrskati un apr ƝƷini DG REGIO     
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 67A1.4 Nodarbin ƗtƯbas koeficientu strukt ǌra jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs un ES, 2002 
% no iedz ƯvotƗjiem 15-64 nodarbin Ɨti
A. JaunƗs
dalƯbvalstis B. MƝrƷis 1 
 reƧioniC. nav-M ƝrƷis 1 
reƧioniAtšƷirƯba B-A Atš ƷirƯba  C-A 
Lauksaimniec Ưba 10,7 5,2 1,9 -5,5 -8,8 
KalnrǌpniecƯba, gƗze,
elektr.,ǌdens 1,9 0,7 0,7 -1,2 -1,2
PamatrǌpniecƯba 8,9 6,5 7,8 -2,4 -1,1 
ƶimikƗlijas un att ƯrƯšana 0,6 0,4 1,0 -0,2 0,4
MašƯnbǌve 2,8 1,7 4,5 -1,1 1,7 
Celtniec Ưba 3,4 6,4 4,8 3,0 1,4
Pamatpakalpojumi 14,2 17,4 20,5 3,2 6,3 
Moderniz Ɲtie pakalpojumi 3,3 4,3 9,1 1,0 5,8
KomunƗlie pakalpojumi 6,9 7,4 11,4 0,5 4,5 
Valsts administr Ɨcija 3,4 4,8 4,9 1,4 1,5
KopƝjais nodarbin ƗtƯbas
koeficients 56,2 54,9 66,7 -1,3 10,5 
Lauksaimniec Ưba 10,7 5,2 1,9 -5,5 -8,8
RǌpniecƯba 17,7 15,8 18,8 -1,9 1,1 
Pakalpojumi 27,8 34,0 45,9 6,2 18,1
InformƗcijas avots: Eurostat, LFS     
A1.5 Bezdarba koeficienti ES15, 1996. un 2002.gad Ɨ
Bezdarba koeficients (% no darbasp Ɲka)
1996 2002 
ES15 10,7 7,8 
KohƝzijas valstis 17,0 9,6
Citas dal Ưbvalstis 9,5 7,5 
GrieƷija 9,7 10,0
SpƗnija 22,3 11,4 
Ʈrija 11,9 4,3
PortugƗle 7,4 5,1 
InformƗcijas avots: Eurostat, LFS 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU68
ES15
17,8
29,0
16,0
10,0
9,0
35,0
15,7
16,0
15,0UK
21,2
35,017,0
9,05,0
50,0
15,8
13,0
17,0SE
24,1
17,0
4,0
5,0
:
16,0
7,2
:
10,0FI
30,7
45,0
8,0
5,0
10,0
11,0
5,0
7,0
11,0PT
28,0
46,032,0
13,010,0
39,0
20,2
23,0
20,0AT
12,7
35,018,0
10,0
7,0
23,0
10,2
9,0
12,0NL
18,9
3,0
5,0
4,09,0
45,0
11,2
18,0
11,0LU
10,2
7,08,0
6,05,0
35,0
16,2
26,0
12,0IT
16,0
29,014,0
12,015,0
23,0
21,7
24,0
19,0% no katra veida m Ɨjsaimniec Ưbas  
IE
33,0
79,037,0
14,0
8,0
42,0
26,2
10,0
21,0FR
17,7
27,016,0
11,012,0
35,0
14,4
14,0
15,0ES
21,0
43,024,0
14,0
8,0
42,0
24,7
18,0
19,0EL
15,0
38,036,0
17,018,0
37,0
14,0
23,0
20,0DE
18,8
19,0
7,0
8,05,0
36,0
11,0
11,0
11,0DK
35,0
40,022,0
5,07,0
10,0
4,9
4,0
11,0BE
14,6
27,026,0
8,08,0
25,0
8,9
15,013,0NeprecƝjušies 30-64 
NeprecƝjušies>64 
PƗri - vismaz viens>64  
PƗri - abi <65 
3 pieaugušie 
NeprecƝjušies 
PƗris
3 pieaugušie A1.6 Iedz ƯvotƗji, kuriem draud nabadz Ưba, 2000*
Bez bƝrniem 
Ar bƝrniem 
Visas m Ɨjsaimniec Ưbas
* MƗjsaimniec Ưbas ar ienƗkumiem uz vienu cilv Ɲku lmaz Ɨk kƗ 60% no vid Ɲjiem mƗjsaimniec Ưbas ienƗkumiem iesaist ƯtajƗs valstƯs.
InformƗcijas avots: Eurostat, ECHP, 2003.gada novembris
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 69ES15
9,0
10,0
7,0
10,0
9,0
7,0
34,0
14,0
100,0UK
8,2
14,3
8,2
11,2
4,1
17,3
29,6
7,1
100,0SE
32,7
10,9
7,94,0
0,0
12,9
31,7
0,0
100,0FI
33,023,0
6,06,0
7,0
3,0
18,0
4,0
100,0PT
1,0
6,1
4,0
12,1
10,1
3,0
32,3
31,3
100,0AT
8,0
17,0
9,0
10,0
10,0
5,0
26,015,0
100,0NL
15,0
2,0
7,0
4,0
7,0
15,0
39,0
11,0
100,0LU
5,0
3,0
7,06,0
7,0
4,0
43,0
25,0
100,0IT
2,0
7,1
4,07,1
19,2
1,0
38,4
21,2
100,0MƗjsaimniec Ưbas, kuras pak ƺautas nabadz Ưbas riskam (%). 
IE
6,0
14,0
3,0
9,0
5,0
5,0
45,0
13,0
100,0FR
6,9
7,8
7,8
11,8
8,8
7,8
41,2
7,8
100,0ES
3,0
6,0
5,0
11,0
9,0
3,0
37,0
26,0
100,0EL
2,0
8,8
5,9
20,6
18,6
2,9
24,5
16,7
100,0DE
16,0
13,0
8,06,0
8,0
7,0
29,0
13,0
100,0DK
19,8
16,8
9,9
24,8
5,0
2,0
18,8
3,0
100,0BE
5,0
11,0
7,0
24,0
7,06,0
30,0
10,0
100,0NeprecƝjušies 30-64 
NeprecƝjušies>64 
PƗri- vismaz viens>64 
PƗri - abi <65 
3 pieaugušie 
NeprecƝjušies 
PƗris
3 pieaugušie A1.7 MƗjsaimniec Ưbas iedzƯ votƗju strukt ǌra , kurƗs pastƗv nabadz Ưbas draudi, 2000* 
MƗjsaimniecƯbas, kurƗm draud nabadz Ưba
Bez bƝrniem 
Ar bƝrniem 
Visas m Ɨjsaimniec Ưbas
MƗjsaimniec Ưbas ar ienƗkumiem, kas nep Ɨrsniedz 60% no vid ƝjƗ mƗjsaimniec Ưbas ienƗkuma attiec ƯgajƗ valstƯ.
Avots: Eurostat, ECHP, 2003. g. novembr Ư
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU70
N12 (5) 
18541
240960
76,9
:
:
:
:
:
12,1
:
:
15,8
37,247,0Kalnu re Ƨioni (3) 
ES 15 (3, 4) 
66789
1322910
50,5
::
:
:
:
8,9
:
:
5,6
34,360,1MƝrƷis 1
ReƧioni (2) 
82912
1027018
80,7
2,0
4571,0
67,1
48,2
94,7
14,2
2,5
29,3
9,0
28,2
62,8ES 15 vid Ɲji (2) 
379604
3243415
117,0
2,0
8648,1
100,0
48,2
263,4
7,8
2,5
29,3
4,0
28,267,7Mazapdz Ưvotie 
reƧioni (2) 
2122
424022
5,0
3,39,7
87,6
75,7
98,8
10,4
5,9
14,1
6,4
24,6
69,0VisattƗlƗkie re-
Ƨioni
3943
99638
39,6
2,0
343,3
68,4
48,2
78,4
16,1
2,5
29,3
5,3
19,4
75,3Salas (1) 
9423
94466
99,8
8,5
336,5
71,7
60,0
141,6
16,1
2,9
20,1
10,5
20,868,7A1.8 Rajoni ar ƧeogrƗfiskiem ierobežojumiem: galvenie r ƗdƯtƗji, 2001 
KopƝjais iedz ƯvotƗju skaits(1000 iedz.) 
PlatƯba (km²) 
ApdzƯvojuma bl Ưvums (iedz./km²) 
VidƝji
MinimƗli
MaksimƗli
IKP/uz vienu cilvƝku (PPS) (EU-15=100) 
VidƝji
MinimƗli
MaksimƗli
Bezdarba koeficients (%) 
VidƝji
MinimƗli
MaksimƗli
Nodarbin ƗtƯba pa sektoriem (% no kop. nodarb.) 
Lauksaimniec Ưba 
RǌpniecƯba 
Pakalpojumi 
(1) salas NUTS 2 vai NUTS 3 re Ƨioni 
(2) noteikts NUTS 2 l ƯmenƯ
(3) bezdarba dati neietver EL, nodarbin ƗtƯbas dati neietver ES un EL 
(4) nodarbin ƗtƯbas dati neietver  Francijas aizj ǌras reƧionus
(5) bezdarba un nodarbin ƗtƯbas dati ietver tikai BG, CZ, HU, RO, SL, SK 
Avots: visi dati no EUROSTAT, iz Ƽemot kalnu re Ƨionus no p ƝtƯjuma ’Kalnu apgabali’ (att ƯstƯts NUTS 5. pak ƗpƝ), saska Ƽoti, lai tie b ǌtu salƯdzinƗmi ar Eurostat datiem 
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 71Valsts palƯdz Ưba R&D % 
no kopƝjƗs valsts pal ƯdzƯ-
bas rǌpniecƯbai 
%
19,2
23,9
10,5
17,2
1,4
25,9
21,3
3,6
18,5
21,127,0
48,211,7
39,5
16,5
21,1Indekss,  
ES15=100
100
156124
123
8
65
146
4092
150
111
217
19
228
58
45Valsts palƯdz Ưba R&D uz vienu cilv Ɲku,
kas nodarbin Ɨts rǌpniecƯbƗ
EUR/nodarbin Ɨtie 
150
234
186
185
12
98
220
59
138
225
166
326
28
341
87
67Indekss,  
ES15=100
100
125
226
138
104
48
132
212
95
137
79
8731
111
68
41Valsts palƯdz Ưba uz vienu r ǌpniecƯbƗ
nozarƝ nodarbin Ɨto cilvƝku 
EUR/nodarbin Ɨtie 
780
979
1766
1077
809
378
1032
1650
745
1066
615
676239
865
527
317Nodarbin ƗtƯba
rǌpniecƯbƗ
1000
30077
652436
8105
605
2914
3779
302
5161
33
1059
672966
452
768
4173Valsts palƯdz Ưba 
R&D rǌpniecƯbƗ
EUR miljoni 
4513
152
81
1500
7
286
830
18
710
7
176
219
27
154
67
279Valsts palƯdz Ưba 
rǌpniecƯbai
EUR miljoni 
23460
639
770
8733
490
1100
3898
498
3842
35
651
454231
391
405
1323A1.9 Valsts pal ƯdzƯba R&D un r ǌpniecƯbai, vidƝji 1999-2001 
ES15
BEDK
DE
EL
ESFR
IE
IT
LU
NL
ATPT
FI
SE
UK
InformƗcijas avots: DG COMP, Valsts pal ƯdzƯbas rezult Ɨtu tabula 
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU72A1.10 Siltumn Ưcu gƗzes izplǌdes, 2000 
Indekss, pamata 
gads 1990=100* Kyoto m ƝrƷis
ES15 96,0 92,0 
BEL 106,0 92,5
DK 99,0 79,0 
DE 81,0 79,0
EL 124,0 125,0 
ES 135,0 115,0
FR 98,0 100,0 
IE 124,0 113,0
IT 104,0 93,5 
LU 55,0 72,0
NL 103,0 94,0 
AT 103,0 87,0
PT 130,0 127,0 
FI 96,0 100,0
SE 98,0 104,0 
UK 87,0 87,5
N10 69,0 : 
BG 49,4 92,0
CY 140,0 : 
CZ 76,4 92,0
ES 45,4 92,0 
HU 82,4 92,0
LT 46,3 92,0 
LV 34,1 92,0
MT 129,0 :
PL 68,1 92,0
RO 61,9 94,0 
SL 99,3 94,0
SK 66,9 92,0 
*Pamatojas uz CO2 ekvivalentiem; rad ƯtƗji kursƯvƗ ir 
aptuvenie Eurostat apr ƝƷini
InformƗcijas avots: Eiropas Vides a Ƨentǌra (EVA) un 
EurostatA1.11 Siltumn Ưcu gƗzes izplǌdes plaš Ɨ sektorƗ,
2001 
% no kop ƝjƗm izplǌdƝm
N10KohƝzijas
valstis ES15
EnerƧija un attiecas 53,0 31,0 29,0 
RǌpniecƯba  17,0 21,0 21,0
Transports 8,0 21,0 21,0 
Lauksaimniec Ưba 9,0 13,0 10,0
Atkritumi 4,0 4,0 3,0 
Citi 9,0 10,0 16,0
InformƗcijas avots: Eiropas Vides a Ƨentǌra (EVA) 
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 73A1.1 Nodarbinātība pa sektoriem, 2002
LauksaimniecībaRūpniecībaPakalpojumi
% no visiem nodarbinātajiem
< 1,971,97 - 3,183,18 - 5,285,28 - 9,96>= 9,96nav datuES27 = 7,0 Avots: Eurostat© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība
2501250 km
% no visiem nodarbinātajiem
< 22,7322,73 - 26,4926,49 - 30,5830,58 - 33,85>=33, 85nav datuES27 = 28,9% no visiem nodarbinātajiem
< 56,256,2 - 62,4462,44 - 67,8967,89 - 73,54>= 73,54nav datuES27 = 64,1
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU74A1.2 IKP vienai nodarbinātajai personai (EUR), 2001
Indekss, ES25=100
<2 5
2 5-5 0
50 - 100
100 - 120
120 - 130
>= 130BE, NL: AILES0
Avots: Eurostat un Nacionālie Statistikas biroji
© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
Nav datu
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 75© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.3 Izmaiņas darbspējīgā vecuma iedzīvotāju starpā (15-64), 2000-2025
Kopējais izmaiņu apjoms %
< -8,1
-8,1 – -3,42
-3,42 – 0,48
0,48 – 3,97
>= 3,97
nav datuES27 = -3,5
BG, CZ, HU, PL, RO, SK: AILES0
Avots: Eurostat, UN
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU76© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.4 Izmaiņas gados vecu iedzīvotāju starpā (65+), 2000-2025
Kopējais izmaiņu apjoms %
< 27,41
27,41 - 36,9
36,9 - 44,97
44,97 - 57,49
>= 57,49
nav datuES27 = 40,5
BG, CZ, HU, PL, RO, SK: AILES0
Avots: Eurostat, UN
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 77A1.5 Potenciālā pieejamība izmantojot ceļu, 2001EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 kmPieejamības indekss, ES27=100
0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100
100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
180 un vairākAvots: ESPON datubāze
Datu izcelsme: Spiekermann & Wegener (S&W)
Šai kartei nav noteikti jāatspoguļo ESPON Pārraudzības
komitejas viedoklis.
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU78A1.6 Potenciālā pieejamība pa dzelzceļu, 2001EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 kmPieejamības indekss, ES27=100
0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
180 un vairākAvots: ESPON
Datu izcelsme: Spiekermann & Wegener (S&W)datubāze
komitejas viedoklis.Šai kartei nav noteikti jāatspoguļo ESPON Pārraudzības
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 79A1.7 Potenciālā pieejamība pa gaisa ceļiem, 2001EUROPEAN SPATIAL PLANNING
OBSERVATION NETWORK
© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 kmPieejamības indekss, ES27=100
0<2 0
2 0<4 0
4 0<6 0
6 0<8 0
80 < 100
100 < 120
120 < 140
140 < 160
160 < 180
180 un vairākAvots: ESPON
Datu izcelsme: Spiekermann & Wegener (S&W)datubāze
Šai kartei nav noteikti jāatspoguļo ESPON Pārraudzības
komitejas viedoklis.
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU80© EuroGeographics- sammenslutningen for de administrative grænser0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.8 Antal elever med tidligt skoleophør, 2002
% af befolkning 18-24
< 7,7
7,7 - 11,1
11,1 - 14,3
14,3 - 21
>= 21
ingen dataEU-27 = 16,4
18-24-årige, der forlader skolen
senest efter 7. klasse og ikke fortsætter
med nogen erhvervsuddannelse
Kilde: Eurosta
1. daƺa — Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 81gReoiGIS geoiGISR
© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 kmCanarias (E)
Guadeloupe Martinique Réunion
Guyane (F)
Açores (P)
Madeira
A1.9 EPB patentu iesniegumi, vidēji 1999-2001
Pieteikumu skaits uz miljonu iedzīvotāju
< 10,89
10,89 - 63,28
63,28 - 111,29
111,29 - 200,24
>= 200,24ES27 = 120,5
BG, CZ, HU, PL, RO, SK: AILES0EPB: Eiropas Patentu birojs
Avots: Eurostat
1. daƺa – Koh Ɲzija, konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un att ƯstƯba – situ Ɨcija un tendences 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU82
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISK0 UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 832. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme 
uz koh Ɲziju
Satura r ƗdƯtƗjs
Ievads ......................................................................................................................... .................. 84
NacionƗlo politiku valsts izdevumu iesaist Ưšana ........................................................................... 84
PƗrvaldes izdevumu  re ƧionƗlƗ sastopam Ưba ............................................................................... 87
Nodokƺu aplikšanas politika un re ƧionƗlais IKP ............................................................................ 92
ReƧionƗlƗs attƯstƯbas politika dal ƯbvalstƯs ..................................................................................... 96
2. daƺas statistikas pielikums ...................................................................................................... 1 01
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU84Ievads
ŠƯ daƺa, pirmƗm kƗrtƗm, veltƯta tam, lai izp ƝtƯtu 
nacionƗlo politiku re ƧionƗlo sastopam Ưbu, kur ie-
tilpst valsts izdevumi un veids, k Ɨ tie tiek pieš Ʒirti 
SavienƯbas daž ƗdƗs daƺƗs. OtrkƗrt, jƗapsver me-
hƗnismi, kas past Ɨv dažƗdƗs valstƯs gan attiec ƯbƗ
uz ienƗkumu pƗrdalƯšanu starp re Ƨioniem, gan 
bǌtisku atš ƷirƯbu sašaurin Ɨšana reƧionƗlajƗ eko-
nomiskaj Ɨ darbƯbƗ. TrešƗ problƝma, ja tai ir po-
tenciƗli nozƯmƯga ietekme uz viet Ɲjo ekonomiku 
nostiprin Ɨšanu, attiecin Ɨma uz nepieciešam Ưbu
pƗrskatƯtƗrvalstu tiešo invest Ưciju (FDI) relat Ưvo
mƝrogu vis Ɨ ES un jaunaj Ɨs kandid ƗtvalstƯs un 
novƝrtƝt pakƗpi, lƯdz kƗdai nacion ƗlƗs un reƧionƗ-
lƗs valdƯbas šƷiet spƝjƯgas ietekm Ɲt to atrašan Ɨs
vietu. 
NacionƗlo politiku valsts 
izdevumu iesaist Ưšana
VirtuƗli visas funkcijas, kuras veic vald Ưba un kur 
ir iesaist Ưti valsts izdevumi, ietekm Ɲ reƧionƗlo bi-
lanci tƗdƗ nozƯmƝ, ka konkr Ɲtie izdevumi attiec Ɨs
uz vienu re Ƨionu vai citu, un tas nek ƗdƗ gadƯjumƗ
nav tƯšs politikas l Ɲmums, lai izvietotu t ƝrƝšanu
kƗdƗ konkrƝtƗ vietƗ. TƗs vienƗdƗ mƝrƗ, un tas ir 
jƗuzsver, ietekm Ɲ vietƝjos apgabalus re Ƨionos
tƗdƗ veidƗ, ka, kopum ƗƼemot, tie paši autonomie 
mehƗnismi šaj Ɨ lƯmenƯ darbojas vis Ɨs valstƯs. 
Apjoms, kas izt ƝrƝts uz šƗdƗm politik Ɨm, ir dau-
dzas reizes liel Ɨks nekƗ izdevumi, kas tiek finan-
sƝti no struktur Ɨlajiem fondiem, t Ɨ, lai potenci Ɨlais 
efekts b ǌtu jǌtams gan ekonomiskaj Ɨ, gan soci-
ƗlajƗ kohƝzijƗ dalƯbvalstƯs ievƝrojami liel Ɨks. KƗ
tas parƗdƯts zemƗk, nacion ƗlajƗm politik Ɨm uz 
valsts izdevumiem un veidu, k Ɨ tƝrƝšana tiek fon-
dƝta, ir liela ietekme ien Ɨkumu lƯmeƼu atbalst Ưša-
nƗ mazƗk attƯstƯtos reƧionos. Š Ưs politikas tom Ɲr
lielƗkƗ vairumƗ nav tieši m ƝrƷƝtas uz re Ƨioniem,
pat ja tƗm ir ietekme uz re ƧionƗlo bilanci. To uz-
svars m Ɲdz bǌt uz tǌlƯtƝjƗm sociƗlajƗm problƝ-
mƗm un atbalstošo ien Ɨkumu, nevis uz pamata 
konkurƝtspƝjas nostiprin Ɨšanu.KƗ tƗda starp š Ưm politik Ɨm un ES koh Ɲzijas poli-
tiku past Ɨv komplimentarit Ɨte, kas centr Ɲta uz to, 
lai risinƗtu fundament ƗlƗkus struktur Ɨlos trǌku-
mus, nevis konfliktu starp ab Ɨm. Patieš Ɨm, ne-
skatoties uz savu relat Ưvi nelielo apjomu, struktu-
rƗlajiem fondiem ir izš Ʒiroša loma, ko sp ƝlƝt, lai 
pƗrvarƝtu reƧionƗlƗs lielƗs atšƷirƯbas un nostipri-
nƗtu kohƝziju.  
Valsts izdevumi un koh Ɲzija  
Pat politik Ɨm, kuras tieši neiesaista izdevumus, 
mƝdz bǌt netieša ietekme uz t ƝrƝšanu un caur to 
uz kohƝziju. EMU ietvaros, kam Ɲr Eiropas Centr Ɨ-
lƗ Banka ir atbild Ưga par monet Ɨro politiku, na-
cionƗlƗs valdƯbas ir atbild Ưgas par fisk Ɨlo politiku. 
Viens no fisk ƗlƗs politikas m ƝrƷiem ir pal ƯdzƝt uz-
turƝt ekonomisko stabilit Ɨti, atbalst Ưt monet Ɨro
politiku t Ɨ, lai tƗ var atbalst Ưt izaugsmi. Stabilit Ɨtes 
un izaugsmes pakta (SGP) b ǌtƯba, kas Ưstenots 
monetƗrƗs unifikƗcijas laik Ɨ, ir tƗda, kas ƺautu 
automƗtiskajiem stabilizatoriem br Ưvi darboties 
visƗ ekonomiskaj Ɨ ciklƗ, tajƗ pašƗ laikƗ uzturot 
budžeta discipl Ưnu citƗs jomƗs kƗ pastƗvƯgu EMU 
ƯpašƯbu.  
Budžeta izdevumu pus Ɲ, kƗ atšƷirƯba no ie ƼƝmu-
mu puses, vien Ưgais punkts, kuru gaida autom Ɨ-
tiski rea ƧƝjam uz cikliskaj Ɨm svƗrstƯbƗm, ir tƝrƝ-
šana attiec ƯbƗ pret bezdarbu. Dažu n Ɨkošo dek Ɨ-
žu laikƗ iedzƯvotƗju progres ƯvƗ novecošan Ɨs uz-
liks noz ƯmƯgu spiedienu uz valsts izdevumiem. 
Finansu discipl Ưna, visum Ɨ apturot t ƝriƼa izdevu-
mu augšanu, ir fisk ƗlƗs lƯdzsvarot Ưbas nodrošin Ɨ-
šanas veids n Ɨkošajos gados. 
VispƗrƝjƗ makroekonomisk Ɨ izpilde nav š Ưs daƺas
tieša probl Ɲma, kaut gan t Ɨs pamat Ɨ ir nesen Ɨs
tendences visp ƗrƝjos valsts izdevumos un ie ƼƝ-
mumos dal ƯbvalstƯs, kƗ arƯ izmaiƼas valsts t ƝriƼa
izdevumu sast ƗvƗ. Ir zinƗšanu trǌkums par ie-
tekmi uz daž Ɨdiem reƧioniem vai fisk ƗlƗs konsoli-
dƗcijas daž ƗdƗm sociƗlajƗm grupƗm. KamƝr fis-
kƗlƗ konsolid Ɨcija ir novedusi pie par Ɨdu procentu 
maksƗjumu samazin Ɨšanas, samazinoties aiz-
ƼemšanƗs tendencei, kas ir potenci Ɨli atbrƯvojusi 
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 85finansu l Ưdzekƺus, kas tiks izt ƝrƝti citƗm, vairƗk
sociƗli un ekonomiski lietder ƯgƗm programm Ɨm,
tƗ ir tajƗ pašƗ laikƗ samazin Ɨjusi spiedienu uz 
tƝriƼa izdevumu visp ƗrƝjo lƯmeni.
TurklƗt kaut gan izdevumi ir tikuši visp ƗrƝji sama-
zinƗti relatƯvi pret IKP k Ɨ šƯ spiediena rezult Ɨts, 
pievilkšanas spriedze ietver sev Ư arvien pieaugo-
šu pamudin Ɨjumu uzlabot izdevumu programmu 
kvalitƗti, kaut gan cikt Ɨl tas ir novedis pie efekt Ư-
vƗkƗm politik Ɨm attiec ƯbƗ uz reƧionƗlo kohƝziju,
šis jautƗjums paliek atkl Ɨts. Bez tam fisk Ɨlajai 
regulƝšanai var b ǌt lƯknes ekonomisk Ɨ aktivitƗte
ƯsƗ termiƼƗ uz vƗjƗko reƧionu iesp Ɲjamo kait Ɲju-
mu. Pat ƯsƗ termiƼƗ tomƝr var bǌt atbalstoša iz-
augsme, ja t Ɨ tiek atbilstoši Ưstenota un, ja to pa-
vada struktur ƗlƗ reforma. Ilgtsp ƝjƯga stabila mak-
roekonomisk Ɨ vide, ko rada EMU un asoci ƝtƗs
politikas, liekas, ir labv ƝlƯga izaugsmei. Visi re-
Ƨioni gǌst no tƗ labumu, pat ja l Ưdz šim t Ɨ nav, 
tekošajƗ palƝninƗjumƗ, tikusi p ƗrvƝrsta augst Ɨkos
pieauguma tempos. 
ValdƯbas izdevumi kopum Ɨ pƝdƝjos gados vis Ɨ
ES ir pazemin Ɨjušies. Laika posm Ɨ starp 1995. 
un 2002. g. tie nokrit Ɨs vidƝji no vair Ɨk nekƗ 51% 
dalƯbvalstu IKP l Ưdz vairƗk nekƗ 47%, kur Portu-
gƗle viena pati pieredz Ɲja pieaugumu (un tad tikai 
par vienu procentu da ƺu) (2.1 grafiks un A2.1  
tabula). Šis samazin Ɨjums iev Ɲrojami p Ɨrsniedzasamazin Ɨjumu par Ɨdu procentu maks Ɨjumos vis Ɨ
ES (par 2 procentu ieda ƺƗm). ItƗlijƗ, kur šƗdi mak-
sƗjumi sasniedza l Ưdz 12% no IKP 1995. gad Ɨ, un 
kur samazin Ɨjums bija seviš Ʒi izteikts (gandr Ưz 6 
procentu punkti), viss no samazin Ɨjuma tika at-
spoguƺots zemƗkos izdevumos.
LaikƗ, kad vald Ưbas izdevumi tika iev Ɲrojami sa-
mazinƗti visƗ ES, vald Ưbas ieƼƝmumi no nodok-
ƺiem un citiem avotiem samazin ƗjƗs tikai nedaudz 
attiecƯbƗ pret IKP, ietverot plašu nodok ƺu likmju 
uzturƝšanu. IzƼemotƮriju, kur IKP pieaugums bija 
sevišƷi augsts, nevien Ɨ dalƯbvalstƯ ieƼƝmumi ne-
nokritƗs par vair Ɨk nekƗ 2% no IKP, un 6 valst Ưs
tie palielin ƗjƗs. Budžeta defic Ưti tika tƗdƝjƗdi sa-
mazinƗti visƗ Savien ƯbƗ un daudzos gad Ưjumos
pƗrveidoti p Ɨrpalikumos.
IzmaiƼas pƗrvaldes izdevumu sast ƗvƗ
IzƼemot kritumu par Ɨdu procentu samaks Ɨ, valdƯ-
bas izdevumi uz p ƗrskaitƯjumiem, gan indiv Ưdiem,
gan biznesa uz ƼƝmumiem, t Ɨpat ir pƝdƝjos gados 
samazin Ɨjušies attiec ƯbƗ pret IKP. Laika posm Ɨ
starp 1995. un 2002. g. t ƝriƼu izdevumi uz so-
ciƗlajiem pabalstiem (vair Ɨk nekƗ 16% no IKP ES 
kopumƗ) tika samazin Ɨti vidƝji par 1% no IKP, 
neskatoties uz iedz ƯvotƗju novecošanos un pensi-
jas vecuma iedz ƯvotƗju skaita palielin Ɨšanos. Šis 
010203040506070
SE DK FR AT BE FI IT NL ES15 EL DE PT LU UK ES IE0102030405060701995 2002% no IKP2.1 Valsts izdevumi dal ƯbvalstƯs, 1995 un 2002
InformƗcijas avots: Eurostat, Valsts sektora p Ɨrskati
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU86samazin Ɨjums da ƺƝji notika sakar Ɨ ar bezdarba 
samazin Ɨšanos, bet tas ar Ư atspogu ƺo vispƗrƝjo
tendenci ierobežot palielin Ɨjumu soci Ɨlajos pa-
balstos, kur vien tas ir iesp Ɲjams. Samazin Ɨjums
sociƗlajos pabalstos tom Ɲr nekƗdƗ veidƗ nebija 
vispƗrƝjs visƗ ES, kur V Ɨcija, Grie Ʒija un Portug Ɨ-
le pieredz Ɲja nozƯmƯgu pieaugumu, kam Ɲr ItƗlijƗ
pieaugums bija maz Ɨks. 
KamƝr izdevumu da ƺai uz soci Ɨlajiem pabalstiem, 
kas ES paredz Ɲti vecuma pensij Ɨm, ir bijusi ten-
dence p ƝdƝjos gadus palielin Ɨties, jo cilv Ɲku
skaits, kas dodas pensij Ɨ, ir pieaudzis, da ƺa, kas 
paredzƝta nenodarbin Ɨtajiem, ir iev Ɲrojami kritu-
sies sakar Ɨ ar nenoz ƯmƯgu to skaita samazin Ɨju-
mu. P Ɲc pƝdƝjiem pieejamajiem datiem 
(par 2000. g.) vecuma pensijas (šeit defin Ɲts, lai 
iekƺautu pabalstus apg Ɨdnieka zaud Ɲjuma gad Ư-
jumƗ), sastƗda vairƗk nekƗ 46% no kop Ɲjiem 
transfertiem ES, un iev Ɲrojami zem 40%, tikai 
trijƗs ZiemeƺvalstƯs, kur soci ƗlƗ aizsardz Ưba ir eks-
tensƯvƗka nekƗ citviet, un ƮrijƗ, kur cilv Ɲku skaits 
virs pensijas vecuma ir relat Ưvi mazs (Tabula 
A2.2). Tikai It ƗlijƗ tomƝrƯpatsvars ir virs puses 
(63%). Pretstat Ɨ tam bezdarbnieku pabalsti re-
prezentƝ tikai virs 6% no kop Ɲjiem soci Ɨlajiem 
transfertiem ES un zem 10% vis Ɨs dalƯbvalstƯs,
izƼemot Be ƺƧiju, SpƗniju, Somiju un D Ɨniju, pir-
majƗs trijƗs atspogu ƺojot relat Ưvi lielus bezdarba 
rƗdƯtƗjus, pƝdƝjƗs augstus izdevumu l ƯmeƼus uz 
vienu cilv Ɲku.  
PƗrƝjie transferti, iz Ƽemot soci Ɨlos pabalstus, ie-
skaitot subs Ưdijas un atbalstu uz ƼƝmƝjdarbƯbai,
nokritƗs par vair Ɨk nekƗ 2½% no visp ƗrƝjƗ IKP, 
samazin Ɨjumam esot seviš Ʒi lielam V ƗcijƗ (par 
gandrƯz 7% no IKP) un N ƯderlandƝ (par vair Ɨk
nekƗ 4% no IKP). Vairum Ɨ citu valstu, no otras 
puses, bija vai nu daudz m ƝrenƗks kritums vai 
nedaudz izmai Ƽu, kamƝr Austrij Ɨ un Portug ƗlƝ
izdevumi uz šo punktu pieauga. 
PretstatƗ tam, tekošie izdevumi par prec Ɲm un 
pakalpojumiem liel Ɨ mƝrƗ vidƝji palika t Ɨdi paši 
relatƯvi pret IKP (pie zem 21% no IKP). Šajos ie-
tvaros izdevumu da ƺa, kas paredz Ɲta strƗdƗjošo
algƗm un valsts sektora darbinieku alg Ɨm, nokri-tƗs, daƺƝji atspogu ƺojot valsts l Ưgumu izdošanu 
Ɨrpus iepriekšmin ƝtajƗm— vai dažu pakalpojumu 
privatizƗciju. Kaut gan samazin Ɨjums sabiedrisk Ɨ
sektora algu r ƝƷinƗ relatƯvi pret IKP nenotika vi-
sƗs dalƯbvalstƯs, bija iev Ɲrojami samazin Ɨjumi
(vairƗk nekƗ 1% no IKP) V ƗcijƗ, SpƗnijƗ,ƮrijƗ,
AustrijƗ un Somij Ɨ. Portug ƗlƝ, no otras puses, 
sabiedrisk Ɨ sektora algu r ƝƷins ievƝrojami palieli-
nƗjƗs relatƯvi attiecƯbƗ pret IKP. 
SalƯdzinƗjumƗ ar izdevumu skalu par valsts sek-
tora nodarbin ƗtƯbu un citiem pirkumiem valsts iz-
devumu apjoms uz invest ƯcijƗm, uz daž Ɨdu veidu 
infrastrukt ǌru celtniec Ưbu, ir relat Ưvi mazs vis Ɨ ES. 
2002. gad Ɨ tƗ vidƝjais ES bija vair Ɨk nekƗ 2% no 
IKP un šis r ƗdƯtƗjs bija virs 4% no IKP tikai ƮrijƗ un 
Luksemburg Ɨ. TurklƗt iztƝrƝtais apjoms p ƝdƝjos
gados ir samazin Ɨjies attiec ƯbƗ pret IKP. Laika 
posmƗ starp 1995. un 2002. g. tas palielin ƗjƗs
vairƗk nekƗ marginƗli tikai Grie ƷijƗ,ƮrijƗ un NƯder-
landƝ. Neskatoties uz to, kop Ɲjo izdevumu da ƺa,
kas pieš Ʒirta fiksƝtajƗm invest ƯcijƗm, palika vir-
tuƗli nemain Ưga visƗ šajƗ periodƗ. Tas var nor ƗdƯt,
ka vairum Ɨ dalƯbvalstu sabiedrisk Ɨ sektora infra-
struktǌra pƝdƝjos gados nav daudz paplašin Ɨju-
sies un, ka valsts kapit Ɨla krƗjumi nav tikuši vei-
doti tƗ, kƗ tas nepieciešams. Vis Ɨ šajƗ periodƗ
tomƝr, pieaugoš Ɨ investƯciju daƺa sabiedriskaj Ɨ
infrastrukt ǌrƗ ir tikusi Ưstenota ar dažu veidu ko-
pƝjo valsts un priv Ɨto sektoru sadarb Ưbu daudz Ɨs
dalƯbvalstƯs. PrivƗto invest Ưciju aizvietošana ar 
valsts invest ƯcijƗm, kas ar to ir saist Ưtas, varƝtu
nebǌt vienmƝr redzamas no skait ƺiem sabiedrisk Ɨ
sektora kontos.Valsts izdevumu sadal Ưšana starp š Ưm plašaj Ɨm
kategorij Ɨm atspogu ƺo funkcijas, kuras veic vald Ư-
bas, pakalpojumus, ko t Ɨs sniedz, un sist Ɲmas
veids, kas nodrošina pakalpojumus, kas tiek lieto-
ti, kas atš Ʒiras starp valst Ưm pƝc to nacion Ɨlajiem 
sakƗrtojumiem. Daudzi no izdevumiem par pre-
cƝm un pakalpojumiem t ƗdƝjƗdi paredz Ɲti izglƯtƯ-
bas, vesel Ưbas un soci Ɨlo pakalpojumu nodroši-
nƗšanai. Veids, k ƗdƗ šo pakalpojumu nodrošin Ɨ-
šana tiek organiz Ɲta
— vai nu caur tiešu person Ɨ-
la nodarbin ƗtƯbu, vai caur pakalpojumu pirkšanu, 
ko tƗs nodrošina, tiek t ƗdƝjƗdi atspogu ƺots valsts 
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 87algas un izpe ƺƼas fondu lielum Ɨ attiecƯbƗ uz ci-
tiem pre þu un pakalpojumu sabiedriskiem tekoša-
jiem iepirkumiem.  
PƗrvaldes izdevumi un soci ƗlƗ kohƝzija  
Liela da ƺa valsts izdevumu ES dal ƯbvalstƯs par 
sociƗlo aizsardz Ưbu un soci Ɨlajiem pakalpojumiem 
it sevišƷi tiek asoci Ɲti ar Eiropas Soci Ɨlo Modeli, 
un tƯši vai nƝ, veido lielu ieguld Ưjumu ierobežojo-
šajƗm lielajƗm atšƷirƯbƗm reƗlo ienƗkumu lƯmeƼos
un dzƯves izvƝlƝs. 2001. gad Ɨ (dati par 2002. ga-
du vƝl nav pieejami) k Ɨdi 40% no kop Ɲjiem vald Ư-
bas izdevumiem vis Ɨ ES kopum Ɨ tika novirz Ưti uz 
sociƗlo aizsardz Ưbu, kam Ɲr 24% tika velt Ưti izglƯtƯ-
bai un vesel Ưbas apr ǌpei. Visiem šiem izdevu-
miem tƗpat ir ietekme, k Ɨ tas parƗdƯts zemƗk, uz 
efektƯvu sabiedrisko izdevumu sadal Ưšanu starp 
reƧioniem, jo apjoms, kas izt ƝrƝts reƧionƗ, mƝdz
lielƗ mƝrƗ tikt noteikts p Ɲc tur dz Ưvojošo cilv Ɲku
skaita, to vecuma strukt ǌras un to vajadz Ưbas pƝc
sociƗlƗ atbalsta.  
PƝdƝjo dažu gadu laik Ɨ paralƝli ar samazin Ɨjumu
vispƗrƝjos valsts izdevumos, ir ar Ư kritusies t ƝrƝ-
šana attiec ƯbƗ uz vairumu valsts funkciju, ieskai-
tot uz soci ƗlajƗm programm Ɨm. Laika posm Ɨ
starp 1995. un 2001. g. izdevumi uz soci Ɨlo aiz-
sardzƯbu ES (šeit tiek iek ƺautas administrat ƯvƗs
izmaksas, k Ɨ arƯ sociƗlie pabalsti) nokrit Ɨs vidƝji 
par apm Ɲram 1% no IKP, kam Ɲr izdevumos uz 
veselƯbu un izgl ƯtƯbu netika veiktas lielas izmai Ƽas
(Tabula A2.3). Tas v Ɲl joprojƗm nozƯmƝ, ka izde-
vumu da ƺa, kas iet uz šiem punktiem, palielin ƗjƗs
šo 6 gadu laik Ɨ no 59% no kop ƝjƗ lƯdz 64%, kur 
daƺa, kas novirz Ưta tikai uz soci Ɨlo aizsardz Ưbu
vien palielin Ɨs no 38% l Ưdz 40%. 
Neskatoties uz plaši izplat Ưto kritumu izdevumos 
par soci Ɨlo aizsardz Ưbu relat Ưvi pret IKP laika 
posmƗ starp 1995. un 2001. g. kop Ɲjo izdevumu 
daƺa palielin ƗjƗs visƗs dalƯbvalstƯs, izƼemot NƯder-
landi, Somiju un Zviedriju, kur p ƝdƝjƗs divƗs izde-
vumu lƯmenis bija stipri virs vid ƝjƗ 1995. gad Ɨ.Izdevumi par vesel Ưbas aprǌpi šajƗ laika period Ɨ
palielinƗjƗs relatƯvi pret IKP vairum Ɨ dalƯbvalstu, 
kur tikai Luksemburg Ɨ, Austrij Ɨ un Somij Ɨ tika 
reƧistrƝts kritums. Neskatoties uz visu, izdevumu 
daƺa, kas paredz Ɲta vesel Ưbas aprǌpei, palielin Ɨ-
jƗs visƗs šajƗs valstƯs, izƼemot Austriju.  
Šajos 6 gados bija plaš Ɨk izplatƯts kritums izgl ƯtƯ-
bas izdevumos relat Ưvi pret IKP da ƺƗ, kas atspo-
guƺo kritumu skolas vecuma b Ɲrnu skait Ɨ, kaut 
gan izdevumi pieauga D ƗnijƗ, Zviedrij Ɨ, ItƗlijƗ,
PortugƗlƝ un Anglij Ɨ. VƝlreiz, tom Ɲr, izdevumu 
daƺa, kas šaj Ɨ periodƗ paredzƝta izglƯtƯbai, palieli-
nƗjƗs gandrƯz visƗs dalƯbvalstƯs, kur vien Ưgie iz-
ƼƝmumi ir Ʈrija un Somija, kur t Ɨ nedaudz nokri-
tƗs.  
Pieauguma pret ƝjƗ pusƝ valdƯbas izdevumu da ƺƗ,
ko absorb Ɲ izglƯtƯba, vesel Ưbas un soci Ɨlie pakal-
pojumi, ir kritums da ƺƗ, kas atv ƝlƝta vispƗrƝjiem 
valdƯbas pakalpojumiem (t.i. administr Ɲšanai) un 
izdevumiem, kas sast Ɨda parƗdu procentu mak-
sƗjumus, subs Ưdijas un transfertus, iz Ƽemot so-
ciƗlos pabalstus, kuros ietilpst izdevumi par in-
dustriƗlo un re ƧionƗlo atbalstu, kura samazin Ɨ-
jums tika atz ƯmƝts augstƗk. 
PƗrvaldes izdevumu
reƧionƗlƗ sastopam Ưba
Vairums vald Ưbas izdevumu, kas veikti re ƧionƗlajƗ
vai lokƗlajƗ lƯmenƯ, ir tiešas politikas sekas , kas 
tiek noteikta valst Ư attiecƯbƗ uz pakalpojumu 
sniegšanu vai ien Ɨkumu atbalstu tr ǌcƯgajiem cil-
vƝkiem. Šin Ư gadƯjumƗ tas nav atkar Ưgs no esoš Ɨs
valdƯbas sist Ɲmas, vai nu feder ƗlƗ vai unit ƗrƗ.
Kaut gan atbild Ưbas nodošanas pak Ɨpe pakalpo-
jumu nodrošin Ɨšanai re ƧionƗlajƗm vai viet ƝjƗm
iestƗdƝm ievƝrojami main Ɨs visƗ SavienƯbƗ pƝc
politiskƗs varas decentraliz Ɨcijas pak Ɨpes, kas, 
daƺƝji, bet nek ƗdƗ ziƼƗ vispƗrƝji, atspogu ƺots ne-
atkarƯgi no tƗ, vai ir vai nav vald Ưbas feder ƗlƗ vai 
unitƗrƗ sistƝma, dalƯbvalstƯs pastƗv kopƝjas ba-
žas nodrošin Ɨt, lai nodrošin Ɨšanas lƯmenis pƗrƗk
daudz neatš Ʒirtos starp daž Ɨdiem reƧioniem.
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU88SociƗlƗs aizsardz Ưbas gad ƯjumƗ tas tiek visp ƗrƝji 
panƗkts, centraliz Ɲjot pabalstu likmju fiks Ɲšanu
un kritƝrijus atbalsta ties ƯbƗm, pat, ja sist Ɲma tiek 
administr Ɲta lokƗli, tƗ, lai ties Ưbas uz pabalstu un 
saƼemto apjomu nav atkar Ưgas, vai t Ɨm nevaja-
dzƝtu bǌt atkarƯgƗm, no tƗ, kur persona dz Ưvo, 
kƗdƗ valstƯ1.
LƯdzƯgƗ veidƗ vairumam pakalpojumu, vai nu iz-
glƯtƯbai, vesel Ưbas aprǌpei vai k ƗrtƯbas nodrošin Ɨ-
šanai, minim Ɨlie standarti m Ɲdz tikt noteikti cen-
tralizƝti, pat tur, kur operat ƯvƗ atbildƯba un pakal-
pojumu nodošana tiek pieš Ʒirta vietƝjƗm vai re-
ƧionƗlƗm iestƗdƝm. TƗpat parasti vair ƗkƗs dalƯb-
valstƯs tiek mƝƧinƗts Ƽemt vƝrƗ reƧionƗlƗs atšƷirƯ-
bas iedz ƯvotƗju sastƗvƗ, un citus faktorus, kas 
ietekmƝ apgabala vajadz Ưbas attiec ƯbƗ uz sabied-
risko pakalpojumu neproporcion Ɨlu apjomu, ja 
jƗsasniedz soci ƗlƗs labklƗjƯbas kop Ɲjie standarti. 
Tas it seviš Ʒi attiecas uz izgl ƯtƯbu, kur iedz ƯvotƗju 
proporcija, kuri ir skolas vai citas m ƗcƯbu iestƗdes
apmeklƝšanas vecum Ɨ, ir attiec Ưgi skaidra, un 
veselƯbas un soci Ɨlie pakalpojumi, kur relat Ưvais 
vecƗku cilvƝku skaits ir vajadz Ưbas noteikšanas 
svarƯgs rƗdƯtƗjs.
PƗrvaldes sist Ɲmu atšƷirƯbas
ValdƯbas sistƝmas un atbild Ưbas decentraliz Ɨcijas 
pakƗpe attiec ƯbƗ uz politiku ES iev Ɲrojami atš Ʒi-
ras. Feder ƗcijƗs, kƗ VƗcijƗ, AustrijƗ vai BeƺƧijƗ,
nozƯmƯgs atbild Ưbas apjoms politikas Ưstenošanai
daudzos apgabalos atrodas re ƧionƗlajƗ vai valsts 
lƯmenƯ. Kaut gan politika visum Ɨ ir mazƗk decen-
tralizƝta, vai tiek dal Ưta atbild Ưba starp vald Ưbas, 
lƯmeƼiem, reƧionƗlajƗm iestƗdƝm šƗdƗs valstƯs ir 
tendence uz zin Ɨmu autonomiju par pas Ɨkumiem,
kas tiek Ưstenoti, lai sasniegtu kop Ɲjos mƝrƷus, un 
var bǌt zinƗma rƯcƯbas brƯvƯba pƗr prioritƗtes lƯ-
meni, kas tiek dots daž Ɨdiem mƝrƷiem. Atš ƷirƯbas
reƧionƗlajos un lok Ɨlajos apst Ɨkƺos var t ƗdƝjƗdi
bǌt speciƗli pieƺautas izdevumu izvietošan Ɨ. TajƗ
pašƗ laikƗ, kƗ tas apskat Ưts zemƗk, šƗdƗs valstƯs
pastƗv mehƗnismi, lai nov Ɲrstu plašas re ƧionƗlƗs
atšƷirƯbas izdevumos par sabiedriskajiem pakal-
pojumiem. Tiem ir standarta veid Ɨ vai normu for-ma, kas noteikta centraliz Ɲti un ar izl ƯdzinƗšanas 
mehƗnismiem, lai nodrošin Ɨtu, ka finansu l Ưdzekƺi, 
uz kuriem re Ƨioniem ir pieeja, p ƗrƗk daudz neat-
šƷirtos.  
SakarƗ ar pas Ɨkumiem p ƝdƝjo divdesmit gadu 
laikƗ decentraliz Ɲt pƗrvaldi, re ƧionƗlajƗm iestƗ-
dƝm arƯ ir pieaugošs atbild Ưbas apjoms attiec ƯbƗ
uz konkr ƝtƗm politikas jom Ɨm SpƗnijƗ un ItƗlijƗ,
un ItƗlijƗ tiek ieviestas plašas p ƗrmaiƼas. Pašlaik 
to ieƼƝmumu palielin Ɨšanas pilnvaras ir relat Ưvi 
ierobežotas, sal Ưdzinot ar teritorij Ɨm VƗcijƗ vai 
ZiemeƺvalstƯs, kaut gan situ Ɨcija nav t Ɨda, kƗ sa-
lƯdzinot ar situ Ɨciju BeƺƧijƗ, kur trƯs reƧioni finans Ɲ
tikai nelielu savu izdevumu proporciju no ie ƼƝ-
mumiem, kas ieg ǌti lokƗli. VietƝjƗm iestƗdƝm ir 
sevišƷi plaša atbild Ưba par politiku trij Ɨs Zieme ƺ-
valstƯs, DƗnijƗ, SomijƗ un Zviedrij Ɨ. VietƝjie ienƗ-
kumu nodok ƺi nodrošina daudz ie ƼƝmumu, lai tos 
finansƝtu, bet tos papildina nacion ƗlƗs shƝmas,
kas izlƯdzina fisk Ɨlo kapacit Ɨti vai nodrošina pa-
pildus lƯdzekƺus.
FrancijƗ, AnglijƗ un citƗs dalƯbvalstƯs, no otras 
puses, politikas veidošana ir centraliz ƝtƗka, pat, 
ja abƗs ir bijuši pas Ɨkumi virzien Ɨ uz varas nodo-
šanu. Kaut gan re ƧionƗlƗm un viet ƝjƗm iestƗdƝm
var bǌt pienƗkumsƯstenot politiku un nodrošin Ɨt
pakalpojumus lok Ɨli, to ieƼƝmumu palielin Ɨšanas
pilnvaras ir ierobežotas, t Ɨpat kƗ tƗm ir rƯcƯbas 
brƯvƯba pƗr to, kƗ tƗs tƝrƝ budžetu pakalpojumu 
nodrošin Ɨšanai, kas tiek sa Ƽemti no centr ƗlƗs
valdƯbas.
Kaut gan past Ɨv vispƗrƝja tendence uz liel Ɨku
atbildƯbas decentraliz Ɨciju reƧionƗlajam un lok Ɨla-
jam lƯmenim, to vairum Ɨ gadƯjumu pavada l Ưdzek-
ƺu nostiprin Ɨšana, lai nodrošin Ɨtu, ka maz Ɨk
plaukstošiem apgabaliem neb ǌtu rakstur Ưgs tƗds
trǌkums, k Ɨ pakalpojumu nodrošin Ɨšana liel ƗkƗ
mƝrƗ. IespƝjams izƼƝmums šin Ư ziƼƗ ir ItƗlija, kur 
reƧionƗlajƗm iestƗdƝm arvien vair Ɨk tiek dota au-
tonomija attiec ƯbƗ uz uzdevumiem, ko t Ɨs uzƼe-
mas, bet tas l Ưdz šim netiek saska Ƽots ar sal Ưdzi-
nošo pieaugumu ien Ɨkumos, kas maz Ɨk plauk-
stošiem re Ƨioniem v Ɲrojams attiec ƯbƗ uz finans Ɲ-
juma tƝrƝšanu.
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 89ReƧionƗlƗs izmaiƼas pƗrvaldes izdevumos 
KamƝr šƯs atšƷirƯbas pƗrvaldes sist ƝmƗ visƗ ES 
ietekmƝ gan reƧionƗlo izdevumu izvietošanu, gan 
ieƼƝmumu apjomu izdevumu finans Ɲšanai, kas 
tiek iegǌti lokƗli, nevis centraliz Ɲti, praksƝ faktiskƗ
tƝrƝšana uz vienu cilv Ɲku parƗda tikai ierobežotu 
izmaiƼu starp re Ƨioniem valstu ietvaros. L ƯdzƯgƗ
veidƗ, kƗ tas nor ƗdƯts zemƗk, liekas nav b ǌtisku 
atšƷirƯbu starp valst Ưm nodok ƺu aplikšanas likm Ɲs
un iekas ƝtajƗs maksƗs uz tiem, kas dz Ưvo un 
strƗdƗ atšƷirƯgos reƧionos.
Fakts, ka politikas tiek pie Ƽemtas nacion Ɨli attie-
cƯbƗ uz uztvertaj Ɨm vajadz ƯbƗm, nozƯmƝ, ka 
mƝdz bǌt augstƗks pƗrvaldes izdevumu l Ưmenis 
mazƗk plaukstošos re Ƨionos attiec ƯbƗ uz to ien Ɨ-
kumiem, nek Ɨ plaukstoš Ɨkos reƧionos, un naba-
dzƯgƗkos apgabalos re Ƨionu ietvaros nek Ɨ bagƗ-
tƗkos.  
DiemžƝl, ja dati ir pieejami, relat Ưvo sabiedrisko 
izdevumu skalu atš ƷirƯgos reƧionos nevar nov Ɲr-
tƝt attiecƯbƗ uz visƗm dalƯbvalstƯm. Nedz ir ar Ư
iespƝjams izdar Ưt salƯdzinƗjumus par to starp val-
stƯm, jo pieejam Ɨ informƗcija mƝdz bǌt daƺƝja un 
specifiska k ƗdaiƯpašai valstij. Galven Ɨs rǌpes
šeit bǌtu demonstr Ɲt veidu, k Ɨ valsts izdevumu un 
nodokƺu aplikšanas sist Ɲma dod atš ƷirƯgu devumu 
attiecƯbƗ uz IKP, un t Ɨtad uztur ien Ɨkumus maz Ɨk
plaukstošos re Ƨionos relat Ưvi plaukstoš Ɨkiem re-
Ƨioniem un dod iesaist ƯtƗ ieguldƯjuma skalas indi-kƗciju. Tas tiek veikts, izp Ɲtot izdevumu re ƧionƗlo 
sastopam Ưbu izvƝlƝtajƗs valstƯs, kur ir pieejami 
dati, un, Ƽemot vƝrƗ veidu, ka ie ƼƝmumi tiek g ǌti 
visƗ SavienƯbƗ.
Anglija
AnglijƗ, kƗ pƗrƝjƗ ES, vairums sabiedrisko izde-
vumu, ko iesp Ɲjams atš Ʒirt reƧionƗlajƗ lƯmenƯ (ap 
85% no kop Ɲjiem), novirz Ưti sociƗlai aizsardz Ưbai,
veselƯbas un soci Ɨlajiem pakalpojumiem un izgl Ư-
tƯbai. Tie kop Ɨ sastƗdƯja vidƝji 75% no p Ɨrvaldes
izdevumiem re Ƨionos 2000.–2001. finansu gados 
(2.2 grafiks un A2.4 tabula). Izdevumu izteiksm Ɲ
uz vienu cilv Ɲku visos re Ƨionos tas m Ɲdza bǌt
augstƗk nekƗ citur maz Ɨk plaukstošos re Ƨionos, 
tƗdos kƗ ZiemeƺƯrija, Skotija, Velsa un zieme ƺu un 
ziemeƺaustrumu Anglija, da ƺƝji sakarƗ ar lielƗku
tƝrƝšanu soci Ɨlai aizsardz Ưbai, atspogu ƺojot lielƗ-
ku nenodarbin Ɨto skaitu un tos, kas nestr ƗdƗ,
tƗpat saistot to ar papildus izdevumiem par vese-
lƯbas aprǌpi un administr Ɲšanu pirmajos trijos re-
Ƨionos. Izdevumi uz vienu cilv Ɲku bija ar Ư virs na-
cionƗlƗ vidƝjƗ London Ɨ, atkal atspogu ƺojot pa da-
ƺai augst Ɨkus izdevumus administr Ɲšanai sakar Ɨ
ar tur atrodošos lielo vald Ưbas biroju skaitu, kaut 
gan gadu gait Ɨ ir tikuši pielikti p ǌliƼi tos decentra-
lizƝt.  
Kaut gan past Ɨv zinƗma atšƷirƯba starp re Ƨioniem
attiecƯbƗ uz izdevumiem, kas paredz Ɲti viena cil-
vƝka izglƯtƯbai un vesel Ưbas aprǌpei, tie ir sal Ưdzi-
noši ierobežoti vismaz Anglijas re Ƨionos, sal Ưdzi-
not ar atš ƷirƯbu vides un transporta izdevumos. 
Skaitƺi, kas rƗda izdevumu uz vienu cilv Ɲku ie-
tekmi nor Ɨda, ka izdevumi relat Ưvi pret IPK iev Ɲro-
jami atšƷiras Anglijas re Ƨionos. Pat atst Ɨjot malƗ
ZiemeƺƯriju, kas ir Ưpašs gad Ưjums sakar Ɨ ar nese-
no vƝsturi un politiskaj Ɨm problƝmƗm, kas turpi-
nƗs, izdevumi 2000.–2001. g. redzami diapazon Ɨ
no virs 41% no IKP Vels Ɨ un Zieme ƺuanglijƗ lƯdz
21-22% London Ɨ un Dienvidaustrumos. Attiec Ưgi
pƝc šƯ rƗdƯtƗja sabiedriskie izdevumi dod ieguld Ư-
jumu divreiz liel Ɨkam ienƗkumu apjomam iepriek-
šƝjos divos re Ƨionos, kas ir vismaz Ɨk plaukstošie North
N West
Yorks
E MidlsW Mids S West
East
LondonS EastEnglandScotlandWalesN Ireland
2025303540455055
20 25 30 35 402025303540455055Izdevumi (% no re ƧionƗlƗ IKP)2.2 Valsts izdevumi AK re Ƨionos, vid Ɲji 2000-2001
IKP uz vienu cilv Ɲku (EUR 000)
InformƗcijas avots: skat Ưt  A2.4 tabulu
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU90AnglijƗ, nekƗ pƝdƝjiem diviem, galvenok Ɨrt saka-
rƗ ar to daudz augst Ɨku IKP lƯmeni uz vienu cilv Ɲ-
ku, un, maz ƗkƗ mƝrƗ, to lielo nepieciešam Ưbu pƝc
sociƗlƗs tƝrƝšanas.
TanƯ pat laik Ɨ daudzi no šiem papildus izdevu-
miem, jƗatzƯmƝ, sastƗv no tekošajiem, nevis kapi-
tƗla izdevumiem, — t.i. tie novirz Ưti patƝriƼam,
nevis invest ƯcijƗm— un kƗ tƗdiem tiem, liekas, ir 
ierobežots efekts pamat Ɨ esošai konkur ƝtspƝjas
nostiprin Ɨšanai. Piem Ɲram vidƝji tikai 1% no IKP 
tika tƝrƝts uz ce ƺiem un transportam, un nevien Ɨ
reƧionƗ šis skaitlis nebija virs 1½% no IKP. No 
otras puses, šis ir ar Ư gadƯjums, kad zin Ɨmi izde-
vumi, kas klasific Ɲti kƗ tekošie, t Ɨdi kƗ izglƯtƯbai
un apmƗcƯbai, uzƼƝmƝjdarbƯbas attƯstƯbas atbal-
stam, ir l ƯdzƯgƗki invest ƯcijƗm un var potenci Ɨli dot 
svarƯgu ieguld Ưjumu ražošanas potenci Ɨla palieli-
nƗšanai konkr ƝtajƗ reƧionƗ. Neskatoties uz to, 
pat atƺaujot tos, vairums re ƧionƗlo izdevumu var 
tikt uzskat Ưti kƗ tƗdi, kam ir soci Ɨli, nevis ekono-
miski mƝrƷi. 
ItƗlija
LƯdzƯga aina par ƗdƗs ItƗlijƗ, kaut gan p ƗrmaiƼa
sabiedrisko izdevumu relat ƯvajƗ skalƗ reƧionos ir 
nedaudz maz Ɨk sistem Ɨtiska, nek Ɨ AnglijƗ, un 
atšƷirƯbas tƝrƝšanas efekt ƯvajƗ ieguldƯjumƗ pret 
IKP ir maz Ɨkas, neskatoties uz plaš Ɨku reƧionƗlo
pƗrmaiƼu IKP uz cilv Ɲku. JƗatzƯmƝ tomƝr, ka sa-
biedrisko izdevumu dati ir piln ƯgƗki nekƗ AnglijƗ,
kur 15% no kop Ɲjiem izdevumiem nav tikuši pie-
šƷirti starp re Ƨioniem, kas var Ɲtu ietekm Ɲt salƯ-
dzinƗjumu, ja konkr Ɲtie plƗnojumi b ǌtu koncentr Ɲ-
ti London Ɨ un citos plaukstoš Ɨkos reƧionos. To-
mƝr faktori, ar ko str ƗdƗt, ir tƗdi paši ab Ɨs valstƯs. 
KamƝr sociƗlƗs aizsardz Ưbas izdevumi uz vienu 
cilvƝku mainƗs starp It Ɨlijas reƧioniem, tos maz Ɨk
ietekmƝ atšƷirƯbas bezdarba l ƯmenƯ, nekƗ iedzƯvo-
tƗju proporcija virs pensijas vecuma, jo bezdarb-
nieki saƼem salƯdzinoši zemus pabalstus, un pen-
sijas ir relat Ưvi augstas. Turkl Ɨt relatƯvais iedz Ưvo-
tƗju skaits virs pensijas vecuma ir iev Ɲrojami lie-
lƗks plaukstoš Ɨkos ItƗlijas zieme ƺu reƧionos, nek ƗmazƗk plaukstošos dienvidu re Ƨionos, pret Ɲji kƗ
AnglijƗ, kur re ƧionƗlƗs atšƷirƯbas skaita zi ƼƗ ir 
relatƯvi nelielas. Bez tam pensijas It ƗlijƗ mƝdz tikt 
attiecinƗtas uz iepriekš Ɲjiem ien Ɨkumiem, nevis, 
kƗ tas notiek Anglij Ɨ, kur galven Ɨ valsts pensija ir 
fiksƝta summa. Izdevumi uz vienu cilv Ɲku 2000. 
gadƗ tƗtad bija gandr Ưz par 85% augst Ɨki nekƗ
LigǌrijƗ, kur ap 25% no iedz ƯvotƗjiem ir 65 un vai-
rƗk gadu, nek Ɨ Campania, kur šis skaitlis ir tikai 
14% (Aile 2.3 un Tabula A2.5). Kam Ɲr izdevumi 
uz vienu cilv Ɲku sociƗlƗs aizsardz Ưbas sfƝrƗ vai-
rumƗ ziemeƺu reƧionos bija virs nacion ƗlƗ vidƝjƗ
rƗdƯtƗja, visos dienvidu re Ƨionos skaits bija iev Ɲ-
rojami zem š Ư rƗdƯtƗja (kaut gan augst Ɨka nekƗ
vidƝjais pƝdƝjƗ grupƗ kƗ IKP procenti, k Ɨ tas at-
zƯmƝts zemƗk.). 
IzglƯtƯbas un vesel Ưbas aprǌpes gad ƯjumƗ atšƷirƯ-
bas izdevumos uz vienu cilv Ɲku bija maz Ɨk izteik-
tas, kaut gan patiess paliek apgalvojums, ka izgl Ư-
tƯbƗ visos dienvidu re Ƨionos, iz Ƽemot Sardengu, 
izdevumi uz vienu cilv Ɲku bija zem nacion ƗlƗ vi-
dƝjƗ, un vesel Ưbas aprǌpƝ tie bija zem visiem vi-
dƝjiem. ŠƯs atšƷirƯbas tom Ɲr var atspogu ƺot zem-
Ɨka darba alga un citas izmaksas, nevis jebk Ɨda
atšƷirƯba sniegt Ɨ pakalpojuma standart Ɨ.
Izdevumi uz vienu cilv Ɲku par transporta, vides un 
citƗm programm Ɨm arƯ mƝdz bǌt mazƗki dienvidu 
reƧionos, nek Ɨ ziemeƺu reƧionos. Tom Ɲr, atšƷirƯ-
ba šƗdƗs izdevumu jom Ɨs kƗ sociƗlƗ aizsardz Ưba, 
veselƯba un izgl ƯtƯba bija visp ƗrƝji mazƗka, nekƗ
Sardegna
SiciliaCalabria
Basilicata
Puglia
Campania
Molise
AbruzzoLazio
MarcheUmbria
Toscana
Emilia RomagnaLiguria
Friuli Venezia 
Giulia
VenetoTrentino Alto 
Adige
LombardiaValle d'Aosta
Piemonte
4050607080
10 15 20 25 304050607080Izdevumi (% no re ƧionƗlƗ IKP)2.3 Valsts izdevumi* It Ɨlijas reƧionos, 2000
IKP uz vienu cilv Ɲku (EUR 000)
* ietver atkl ƗtƗs akciju sabiedr Ưbas, kƗ arƯ  centrƗlo pƗrvaldƯbu
InformƗcijas avots: skat Ưt  A2.5 tabulu
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 91tƗ IKP uz vienu cilv Ɲku, tƗtad, visp ƗrƝjie valdƯbas
izdevumi vairum Ɨ gadƯjumu — bet ne visi, k Ɨ at-
zƯmƝts zemƗk— bija augst Ɨki relatƯvi pret IKP uz 
vienu cilv Ɲku mazƗk attƯstƯtajƗs ItƗlijas daƺƗs nekƗ
plaukstoš ƗkajƗs daƺƗs. Izdevumi relat Ưvi pret IKP 
bija diapazon Ɨ no 35% virs vid ƝjƗ nacionƗlƗ Sar-
dƯnijƗ un 30% virs Kalabrij Ɨ, reƧionƗ ar viszem Ɨko
IKP uz vienu cilv Ɲku, lƯdz 25% zem vid ƝjƗ Veneto, 
nedaudz šaur Ɨka atšƷirƯba starp gal Ɲjiem lielu-
miem nek Ɨ AnglijƗ2.
TanƯ pat laik Ɨ, kamƝr visiem dienvidu re Ƨioniem
sabiedriskie izdevumi ir virs vid ƝjƗ relatƯvi pret 
IKP, ne visiem zieme ƺu reƧioniem ir l Ưmenis, kas ir 
zem vidƝjƗ, neskatoties uz augst Ɨk minƝto vidƝjo
uz vienu cilv Ɲku, kuru visi var izbauda. Patieš Ɨm
Valle d’Aosta un Lazio izdevumi attiec ƯbƗ pret IKP 
bija virs 20% virs vid ƝjƗ 2000. gad Ɨ un augst Ɨki,
nekƗ Puglia vai Campania. Izdevumi bija ar Ư salƯ-
dzinoši augsti attiec ƯbƗ pret IKP Lig ǌrijƗ, lielƗ mƝ-
rƗ sakarƗ ar tƗs relatƯvi augsto izdevumu l Ưmeni 
sociƗlajai aizsardz Ưbai (sakar Ɨ ar tƗs lielu pensi-
jas vecuma cilv Ɲku skaitu), kas tuvoj Ɨs pƗri 23% 
no reƧionƗlƗ IKP 2000. gad Ɨ, vairƗk nekƗ visos 
dienvidu re Ƨionos, iz Ƽemot Calabria. 
ItƗlijƗ tƗpat kƗ AnglijƗ, pƗrvaldes izdevumiem vis-
pƗrƝji ir bǌtisku atš ƷirƯbu sašaurin Ɨšanas efekts 
IKP uz vienu cilv Ɲku, pat, ja efekts, liekas, ir ma-
zƗks (kaut gan augst Ɨk minƝtƗ kvalifikƗcija ir jƗ-
Ƽem vƝrƗ). TƗpat kƗ arƯ AnglijƗ, tie daudz vair Ɨk
tiek novirz Ưti, lai atbalst Ưtu patƝriƼu, nevis invest Ư-cijas, tƝrƝšanu uz ce ƺiem un transportam, piem Ɲ-
ram, sasniedzot tikai vair Ɨk par 2% no IKP uz vi-
dƝjo, un maz Ɨk par 5% no IKP visos re Ƨionos,
vairƗk nekƗ AnglijƗ, bet to apjoms joproj Ɨm ir re-
latƯvi neliels. 
SpƗnija
SpƗnijƗ tƗdi paši faktori ir redzami, nosakot izde-
vumu re ƧionƗlo sastopam Ưbu, kƗ AnglijƗ un ItƗlijƗ,
kaut gan dati ir pieejami par ierobežot Ɨku izde-
vumu diapazonu nek Ɨ abƗs iepriekš ƝjƗs valstƯs. 
ŠajƗ gadƯjumƗ, tƗpat kƗ ItƗlijƗ, nav cieša (ap-
griezta) saist Ưba starp t ƝrƝšanu uz vienu cilv Ɲku
uz komun Ɨlajiem pakalpojumiem un re ƧionƗlƗ
uzplaukuma l Ưmeni vai t Ɨ trǌkumu, kaut gan inter-
vence no struktur Ɨlajiem fondiem, kas ir noz ƯmƯga 
un relatƯvi koncentr Ɲta nabadz ƯgƗkƗ MƝrƷa 1 re-
Ƨionos, kalpo tam, lai padar Ưt saikni cieš Ɨku. To-
mƝr sabiedriskie izdevumi tiecas dot iev Ɲrojami
lielƗku ieguld Ưjumu IKP maz Ɨk plaukstošajos re-
Ƨionos, nek Ɨ plaukstoš Ɨkos reƧionos, un t Ɨtad tai 
ir sociƗlƗs kohƝzijas nostiprin Ɨšanas efekts.
Izdevumi par vesel Ưbas un soci Ɨlajiem pakalpo-
jumiem bija augst Ɨki relatƯvi pret IKP vairum Ɨ
MƝrƷa 1 reƧionos Sp ƗnijƗ laika period Ɨ no 1992. 
lƯdz 1999. g. nek Ɨ citos (2.4 grafiks un A2.6 tabu-
la), daƺƗ, kas atspogu ƺo lielƗku bezdarbnieku skai-
tu3. TomƝr bija daži iz ƼƝmumi. It seviš Ʒi izdevumi 
medicƯnas un soci Ɨlajiem pakalpojumiem bija zem 
nacionƗlƗ vidƝjƗ Valensij Ɨ. MƝrƷa 1 reƧionƗ, un 
virs nacion ƗlƗ vidƝjƗ NavarrƗ, kur vƝrojams ir ot-
rais augst Ɨkais IKP l Ưmenis uz vienu cilv Ɲku no 
visiem Sp Ɨnijas reƧioniem.  
Izdevumi uz infrastrukt ǌru arƯ tiecƗs bǌt relatƯvi
augsti M ƝrƷa 1 reƧionos, kaut gan atkal dažiem 
MƝrƷa 1 reƧioniem ar Ư uzrƗdƯja lƯmeni virs vid ƝjƗ.
SpƗnijƗ, tƗpat kƗ AnglijƗ un ItƗlijƗ, tomƝr, apjoms, 
kas iztƝrƝts uz infrastrukt ǌru invest ƯcijƗm, bija 
nevienm ƝrƯgi zems attiec ƯbƗ pret IKP, kur skaitlis 
pƗrsniedz 3% no IKP tikai Extremadura un Ceuta 
y Melilla, un tad tikai nedaudz. 
VispƗrƝji, Ƽemot vƝrƗ izdevumus, ko finans Ɲ ES, 
vidƝjais tƝriƼš uz periodu atspogu ƺojƗs diapazon ƗCanarias Ceuta y Melilla
MurciaAndalucia
Illes BalearsValencia
CataluñaExtremadura
Castilla-la
Mancha Castilla y León
MadridAragón
La RiojaNavarraPais Vasco CantabriaAsturias
Galicia
101520253035
12 14 16 18 20 22 24 26101520253035Izdevumi (% no re ƧionƗlƗ IKP)2.4 Vald Ưbas izdevumi Sp Ɨnijas reƧionos,
vidƝji 1992-1999
IKP uz vienu cilv Ɲku (EUR 000)
InformƗcijas avots: skat Ưt A2.6 tabulu
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU92no 31% no IKP Estremad ǌra (reƧions ar viszem Ɨ-
ko IKP uz vienu cilv Ɲku SpƗnijƗ) un 25% Canarias 
lƯdz 13% Madrid Ɲ un Katalonija un tieši 12% Illes 
Balears sal Ɨs. 
Nodokƺu aplikšanas politika 
un reƧionƗlais IKP
Kaut gan dati par p Ɨrvaldes izdevumiem dal Ưbval-
stƯs ir nepiln Ưgi, tie, kas ir pieejami, skaidri nor Ɨ-
da, ka sabiedriskie izdevumi dod atš ƷirƯgu ieguld Ư-
jumu IKP re Ƨionos, kas pal Ưdz samazin Ɨt bǌtiskƗs
atšƷirƯbas un uztur Ɲt kohƝziju.
Galvenais jaut Ɨjums ir, cik t Ɨlu augstƗki izdevumi 
relatƯvi pret IKP maz Ɨk attƯstƯtos reƧionos tiek pa-
vadƯti lƯdz ar augst Ɨkiem nodok ƺiem un cit Ɨm
maksƗm, lai finans Ɲtu šo augst Ɨko lƯmeni — vai 
ciktƗl, citiem v Ɨrdiem sakot, augst Ɨkas tƝrƝšanas
efekts tiek kompens Ɲts ar augst ƗkƗm iekas ƝtƗm
maksƗm uz ien Ɨkumiem konkr Ɲtajos reƧionos.
Kaut gan uz šo jaut Ɨjumu ir gr ǌti atbildƝt, pƝc pie-
ejamiem datiem var g ǌt ieskatu re ƧionƗlajƗ fondu 
sistƝmas darb ƯbƗ no datiem par nodok ƺu sadali 
starp centr Ɨlo un re ƧionƗlo vai viet Ɲjo valdƯbu. 
PrincipƗ tƗtad, jo vair Ɨk reƧioni ir atbild Ưgi par 
tƝriƼa izmaksu segšanu, kas tiek veikts re ƧionƗla-
jƗ vai lokƗlajƗ lƯmenƯ, iekasƝjot nodok ƺus vai mak-
sas par tur dz Ưvojošajiem cilv Ɲkiem un tur 
strƗdƗjošiem uz ƼƝmumiem, jo vair Ɨk jƗkompens Ɲ
jebkƗdu ieguvumu efekts no augst Ɨkiem izdevu-
miem relat Ưvi pret IKP4. Šos augst Ɨkos nodok ƺus
var protams pašus kompens Ɲt ar politisku l Ɲmu-
mu palielin Ɨt transfertus no centr ƗlƗs valdƯbas, 
vai izveidot izl ƯdzinƗšanas fondu, lai samazin Ɨtu
atšƷirƯbu pakƗpi starp re Ƨioniem pieejamos ien Ɨ-
kumos, lai finans Ɲtu izdevumus.  
Tur, kur nodok ƺu likmes vai soci Ɨlo ieguld Ưjumu 
likmes tiek noteiktas centraliz Ɲti, problƝma nero-
das tƗdƗ nozƯmƝ, ka tie, kas dz Ưvo mazƗk attƯstƯ-
tos reƧionos — vai patiesi nabadz ƯgƗkos apgaba-
los attƯstƯtu reƧionu ietvaros — automƗtiski cent Ư-
sies maks Ɨt mazƗku summu nodokl Ư, nekƗ tie, 
kas dzƯvo citviet, jo vi Ƽu ienƗkumi kopum Ɨ ir zemƗki. Ja past Ɨv kopƝjas nodok ƺu un ieguld Ưju-
mu likmes, kas tiek pielietotas attiec ƯbƗ uz ienƗ-
kumiem un izdevumiem, k Ɨ arƯ nodokƺu ieƼƝmu-
mi, kas ir t Ɨdi paši attiec ƯbƗ pret IKP re ƧionƗ kƗ
citviet, nodok ƺu sistƝmai bǌs neitrƗls efekts uz 
pieejamajiem ien Ɨkumiem, lai finans Ɲtu izdevu-
mus un autom Ɨtiski netiktu izmantoti, lai kompen-
sƝtu ieguld Ưtos izdevumus pret IKP. Ja nodok ƺu
likmes ir progres Ưvas, nevis proporcion Ɨlas tƗdƗ
nozƯmƝ, ka tƗs palielin Ɨs lƯdz ar ien Ɨkumu palieli-
nƗšanos, tad nodok ƺu sistƝma pastiprin Ɨs izde-
vumu diferenci Ɨlo efektu uz IKP re ƧionƗlajiem 
lƯmeƼiem.
CiktƗl nodok ƺu sistƝma daž ƗdƗs dalƯbvalstƯs ir 
pretstatƗ proporcion Ɨlajai, ir gr ǌti noteikt, atkar ƯbƗ
no tƗ, kƗ tƗ veidojas uz ien Ɨkuma nodok ƺu mijie-
darbƯbu, kas ir tipiski progres Ưva, izdevumu no-
dokƺiem, kas ir tipiski proporcion Ɨli, pat ja tie var 
atšƷirties lƯdz ar tƝriƼu sastƗvu, un soci Ɨlie iegul-
dƯjumi, kas ar Ư ir tipiski proporcion Ɨli vismaz l Ưdz 
zinƗmam ieƼƝmumu lƯmenim5. PierƗdƯjumi aplie-
cina, ka nodok ƺu sistƝmas vairum Ɨ v a l s t u  E S  i r  
samƝrƗ progres Ưvas un cit Ɨs ir plaši proporcion Ɨ-
las vai vairum Ɨ nedaudz regres Ưvas6. KƗ tƗdas, 
tƗs dažos gad Ưjumos papildina diferenci Ɨlo efektu 
reƧionos, kas rodas sakar Ɨ ar politiku uz sabied-
riskajiem izdevumiem, un cit Ɨs daudz to nekom-
pensƝ, ja vispƗr var run Ɨt par kaut k Ɨdu kompen-
sƝšanu.
020406080100
BEDKDEELES FRIEITLU NLAT PT FISEUK
ES15020406080100
ReƧionƗlƗ+vietƝjƗ pašvaldƯba
SociƗlƗ apdrošin Ɨšana
CentrƗlƗ pƗrvaldƯba% no kop Ɲjiem ieƼƝmumiem2.5 IeƼƝmumi no nodok ƺiem un soci Ɨliem
pabalstiem vald Ưbas lƯmenƯ, 2001
InformƗcijas avots: Eurostat, Valsts sektora p Ɨrskati
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 93PraksƝ vairumƗ ES dalƯbvalstu nodok ƺi tiek galve-
nokƗrt iekasƝti centraliz Ɲti un ieƼƝmumi no re Ƨi-
onƗlajiem un viet Ɲjiem nodok ƺiem reprezent Ɲ tikai 
nelielu kop Ɲjo finansu proporciju, kas ieg ǌtas, lai 
finansƝtu sabiedriskos izdevumus. ES kopum Ɨ
tikai 15% no finans Ɲm nƗca no re ƧionƗlajiem un 
vietƝjiem avotiem 2001. gad Ɨ, tikai V Ɨcijas un 
Austrijas feder ƗlajƗs zemƝs, trijƗs Zieme ƺvalstƯs, 
kur vietƝjƗm iestƗdƝm ir liela atbild Ưba par izde-
vumiem, un Sp ƗnijƗ, kur past Ɨv reƧioni, kuros š Ưs
proporcijas ir liel Ɨkas nekƗ šƯ (2.5 grafiks un A2.7 
tabula). Turkl Ɨt, izƼemot dažas valstis, ie ƼƝmumu 
daƺa, kas ieg ǌta no re ƧionƗlajiem un viet Ɲjiem 
avotiem, ir palikusi t Ɨda pati p ƝdƝjo gadu laik Ɨ,
un galven Ɨs izmaiƼas valdƯbas ieƼƝmumu sast Ɨ-
vƗ ir bijusi p Ɨreja no soci Ɨlajiem ieguld Ưjumiem uz 
nodokƺiem, lai da ƺƝji samazin Ɨtu nodok ƺu slogu uz 
nodarbin ƗtƯbu. 
VienƯgƗs valstis, kur ir bijis noz ƯmƯgs palielin Ɨ-
jums reƧionƗlos un viet Ɲjos nodok ƺos, ir D Ɨnija,
SpƗnija un It Ɨlija, jo piem Ɲram ItƗlijƗ nodokƺu ie-
ƼƝmumu da ƺa ir gandr Ưz dubultojusies laika pos-
mƗ starp 1995. un 2001. g. Tas atspogu ƺo politiku 
ItƗlijƗ, kur liel Ɨka atbild Ưba tiek piev Ɲrsta ieƼƝmu-
mu iegǌšanai, lai finans Ɲtu pƗrvaldes izdevumus 
reƧioniem, un politiku, kas ir turpin Ɨjusies kopš t Ɨ
laika, tƗ novedot pie re ƧionƗli nevis centraliz Ɲti
iekasƝjamo nodok ƺu pieaugošas proporcijas, kas 
dod pieaugumu palielinošai efekt Ưvu nodok ƺu lik-
mju iesp Ɲjai, kas savuk Ɨrt ir augst Ɨka mazƗk at-
tƯstƯtos reƧionos, kur nodok ƺu aplikšanas kapacit Ɨ-
te ir maz Ɨka.
ItƗlijƗ, tƗpat kƗ citƗs valstƯs, kur noz ƯmƯgs atbild Ư-
bas lƯmenis nodok ƺu ieƼƝmumu rad Ưšanai tiek no-
dots reƧionƗlajam un viet Ɲjam lƯmenim, past Ɨv
nepieciešam Ưba pƝc transfertu skaidri izteiktam 
mehƗnismam no att ƯstƯtiem uz maz Ɨk attƯstƯtiem 
apgabaliem, ja p ƝdƝjiem nav t Ɨds trǌkums vai nu 
uzlikt augst Ɨkus nodok ƺus vai pie Ƽemt sabiedrisko 
izdevumu zem Ɨkus lƯmeƼus un pakalpojuma 
zemƗkus standartus, ko t Ɨ, liekas, pielietos. 
VairumƗ dalƯbvalstu past Ɨv relatƯvi neliela ie ƼƝ-
mumu proporcija, kas tiek ieg ǌti reƧionƗlajƗ un 
vietƝjƗ lƯmenƯ, kopƗ ar nodok ƺu sistƝmas raksturo-jumu tas noz ƯmƝ, ka atš ƷirƯbas starp re Ƨioniem
sabiedrisko izdevumu ieguld ƯjumƗ pret IKP nav 
pretstatƯta veidam, k Ɨ notiek izdevumu finans Ɲ-
šana.
SaprƗtƯgi mehƗnismi ien Ɨkumu
nodošanai re Ƨioniem
AugstƗkminƝtais slƝdziens tiek apstiprin Ɨts ar 
esošo lƯdzekƺu izpƝti vispƗrƝjai centrƗlƗs valdƯbas 
pƗrvaldei attiec ƯbƗ uz izdevumiem, kas tiek Ưste-
noti reƧionƗlajƗ un vietƝjƗ lƯmenƯ, lai noteiktu pie-
ejamos ie ƼƝmumus, lai to finans Ɲtu. VisƗs dalƯb-
valstƯs tiek pielikti sapr ƗtƯgi pǌliƼi, lai palielin Ɨtu 
pieejamos ie ƼƝmumus apgabalos, kur viet ƝjƗ no-
dokƺu bƗze tiek uzskat Ưta par nepietiekošu, lai 
ievƝrotu tƝrƝšanas vajadz Ưbas, vai, kur sniedza-
mo pakalpojumu izmaksas ir liel Ɨkas nekƗ normƗ-
li, sakar Ɨ piemƝram ar teritorijas raksturu vai ci-
tiem iemesliem. Bez tam zin Ɨmiem re Ƨioniem var 
tikt sniegts specifisks atbalsts ekonomiskajai at-
tƯstƯbai. 
ValdƯbas transfertu m Ɲrogs daž Ɨdiem reƧioniem 
vai vietƝjiem apgabaliem daž ƗdƗs valstƯs tiek no-
teikts nedaudz atš ƷirƯgos veidos, kaut gan kop Ɲjie 
principi ir redzami it seviš Ʒi veidƗ, kƗ tiek nov ƝrtƝ-
tas vajadz Ưbas un viet Ɲjo nodok ƺu kapacit Ɨte. Bez 
tam visƗs valstƯs reƧionƗlajƗm un viet ƝjƗm iestƗ-
dƝm, neskatoties uz finans Ɲjuma pak Ɨpi, kas tiek 
sniegta no centr ƗlƗs valdƯbas, un, neskatoties uz 
to, cik tuvu tiek nov ƝrtƝtas vajadz Ưbas, ir r ƯcƯbas
brƯvƯba, kƗ tƗs faktiski t ƝrƝ transfertus, ko t Ɨs sa-
Ƽem.
VƗcijƗ izlƯdzinƗšanas process paredz Ɲts, lai regu-
lƝtu pieejamos ie ƼƝmumus ar teritorij Ɨm, kaut gan 
pastƗv zinƗms pabalsts speci ƗlƗm vajadz ƯbƗm,
tƗdƗm, kƗ pilsƝta nosaka. Sakar Ɨ ar to, ka teritori-
jƗm ir ievƝrojama autonomija, t Ɨs ne oblig Ɨti tƝrƝ
tƗdas pašas summas daž Ɨdiem sabiedriskiem 
pakalpojumiem, k Ɨ tas pie Ƽemts izl ƯdzinƗšanas
aprƝƷinƗ uz vienu iedz ƯvotƗju. Daudz kas no teik-
tƗ tƗpat attiecas uz Austriju.  
TrijƗs Zieme ƺvalstƯs, kƗ arƯ daudzƗs dalƯbvalstƯs
sistƝmai ir lƯdzƯgs mƝrƷis, kƗ tas ir V ƗcijƗ, bet tƗ
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU94darbojas starp daudz maz ƗkƗm iestƗdƝm— mu-
nicipalitƗtƝm vai gr ƗfistƝm, nek Ɨ teritorijas 
(Länder ).
ZviedrijƗ vietƝjo pašvald Ưbu ieƼƝmumu galvenais 
vietƝjais avots ir viet Ɲjais ienƗkumu nodoklis, un 
transfertu sist Ɲmas mƝrƷis ir palielin Ɨt to munici-
palitƗšu ieƼƝmumus, kur ien Ɨkumu un nodok ƺu
aplikšanas kapacit Ɨte ir relat Ưvi zema ar transfer-
tiem no bag ƗtƗkiem apgabaliem. Bez tam ir ar Ư
bijusi nacion ƗlƗs valdƯbas biroju vietu p Ɨrvietoša-
nu politika uz maz Ɨk attƯstƯtƗm municipalit ƗtƝm, 
lai palƯdzƝtu to attƯstƯbai — un turpm Ɨk papildin Ɨ-
tu to nodok ƺu bƗzi.
LƯdzƯgi izlƯdzinƗšanas pas Ɨkumi darbojas D ƗnijƗ,
kaut gan starp pat v Ɲl mazƗkƗm vietƝjƗm iestƗ-
dƝm. Tur ir 14 gr Ɨfistes, divi speci Ɨla statusa re-
Ƨioni (Kopenh Ɨgena un Frederiksborga) un 271 
municipalit Ɨte, kurƗm ir paš Ɨm savi ien Ɨkumu un 
Ưpašuma nodok ƺi, kƗ arƯ konsekventi relat Ưvi plaša 
autonomija7.
SomijƗ municipalit ƗtƝm ir pƝc lieluma piem Ɲroja-
ma nodok ƺu bƗze, bet nav varas noteikt nodok ƺu
likmes. Attiec Ưgi bagƗtƗkie reƧioni rada vair Ɨk ie-
ƼƝmumu, nek Ɨ tiek uzskat Ưts par nepieciešamu 
tƝrƝšanai, kas tad tiek efekt Ưvi pƗrvests (transfer-
tƝts) uz maz Ɨk bagƗtiem reƧioniem ar maz Ɨkiem 
nodokƺu ienƗkumiem.
KritƝriji kƗ novƝrtƝt reƧionƗlƗs un
vietƝjƗs vajadz Ưbas izdevumiem  
VisƗs dalƯbvalstƯs vajadz Ưba pƝc finans Ɲjuma re-
ƧionƗlajƗ un vietƝjƗ lƯmenƯ tiek nov ƝrtƝta centrali-
zƝti, kƗ lƯdzeklis, lai noteiktu transferta apjomus, 
kas jƗsaƼem konkr ƝtajƗm iestƗdƝm. Izmantot Ɨs
metodes ir ƺoti lƯdzƯgas, vairum Ɨ gadƯjumu saist Ư-
tas ar standartiz ƝtƗ pakalpojumu l ƯmeƼa izvƝrtƝ-
šanu uz vienu iedz ƯvotƗju, kaut gan ir atš ƷirƯbas
veidƗ— un sarež ƧƯtƯbas pak ƗpƝ— kƗ šƯs aplƝ-
ses tiek veiktas. 
NƯderlandƝ, piemƝram, centr ƗlƗ valdƯba pƗrskaita 
finansƝjumu provinc Ɲm un municipalit ƗtƝm uz 
kontu, jo vairums to ien Ɨkumu tiek noteikti ar pla-ša diapazona indikatoriem (t Ɨdiem kƗ apjoms, 
iedzƯvotƗju blƯvums, soci ƗlƗ struktǌra un urbani-
zƗcijas pak Ɨpe, kƗ arƯ to vietƝjƗ nodokƺu aplikša-
nas kapacit Ɨte). SistƝmas vien Ưgais mƝrƷis tomƝr
ir izlƯdzinƗt ienƗkumus, kas j ƗtƝrƝ, ja pastƗv tƗdas
vajadzƯbas. 
PortugƗlƝ vispƗrƝjs fonds pieš Ʒir lƯdzekƺus trijiem 
NUTS M ƝrƷa 1 reƧioniem, liel Ɨ mƝrƗ pamatojoties 
uz vienu iedz ƯvotƗju, bet ar papildus krit Ɲrijiem, 
kas dod labumu diviem salu re Ƨioniem (skat Ưt
zemƗk). Šis visp ƗrƝjais fonds ar Ư izmanto krit Ɲriju 
diapazonu, lai noteiktu pieš ƷƯrumus municipalit Ɨ-
tƝm katra re Ƨiona ietvaros. Otrs fonds, ar skaidri 
izteiktiem koh Ɲzijas mƝrƷiem, ir ierobežots l Ưdz
mazƗk attƯstƯtƗm municipalit ƗtƝm, kamƝr divi pa-
pildus fondi ir paredz Ɲti, lai nodrošin Ɨtu, ka muni-
cipalitƗtƝm tiek pieš Ʒirti adekv Ɨti lƯdzekƺi. PlašƗk, 
transferti tiek pret Ɲji korelƝti ar ienƗkumu uz vienu 
cilvƝku, kur Lisboa e Vale do Tejo, bag ƗtƗkie re-
Ƨioni, kas sa Ƽem maz Ɨk nekƗ vienu trešda ƺu uz 
vienu iedz ƯvotƗju no summas, kas tiek novirz Ưta 
uz Alentejo, visnabadz ƯgƗko reƧionu. (Attiec ƯbƗ
pret IKP, transferti iepriekš Ɲjam sast Ɨda tik tik-
ko 1%, p ƝdƝjam 6%.).  
DaudzƗs dalƯbvalstƯs, tƗdƗs kƗ ar pilsƝtu teritori-
jƗm VƗcijƗ,Ưpašiem re Ƨioniem vai viet Ɲjiem ap-
gabaliem tik pieš ƷirtsƯpašƗs labvƝlƯbas režƯmu
tad, pieš Ʒirot transfertus. V Ɲsturisku un ar kult ǌru
saistƯtu iemeslu d Ɲƺ ItƗlija, SpƗnija un Anglija pie-
šƷir speciƗlu statusu zin Ɨmiem re Ƨioniem, dodot 
lielƗku varas nodošanu un vairum Ɨ gadƯjumu dife-
rencƝtu finans Ɲjumu formulu (Zieme ƺƯrijai un Vel-
sai Anglijas gad ƯjumƗ). Šis apgalvojums ir patiess 
mazƗkƗ mƝrƗ arƯ SomijƗ, kur Ɩlandu re Ƨionam ir 
speciƗls statuss attiec ƯbƗ pret valsts p ƗrƝjo daƺu, 
PortugƗlƝ, Azoru Salas un Madeira gad ƯjumƗ, un 
FrancijƗ Korsika ‘DOM/TOM’ gad ƯjumƗ. Daži no 
šiem speci ƗlƗ statusa re Ƨioniem sa Ƽem lielƗkus
transfertus no centr ƗlƗs valdƯbas, nek Ɨ citi apga-
bali, pat, ja tie ir sal Ưdzinoši bag Ɨti — Trentino 
Alto Adige It ƗlijƗ, kƗ arƯƖlandu salas Somij Ɨ, kas 
kalpo kƗ piemƝrs. Kaut gan š Ɨdi maks Ɨjumi var 
nelikties attaisnojoši ekonomisk Ɨs vai soci ƗlƗs
kohƝzijas izteiksm Ɲ, tie var b ǌt svarƯgi politisk Ɨs
kohƝzijas sasniegšan Ɨ.
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 95IzlƯdzinƗšana VƗcijƗ
VƗcijƗ galvenie kan Ɨli, caur kuriem nauda tiek p Ɨr-
skaitƯta gan starp paš Ɨm teritorij Ɨm, gan starp Fede-
rƗlo valdƯbu un teritorij Ɨm, ir Finansu izl ƯdzinƗšanas 
sistƝma,Länderfinanzausgleich . TƗ savƗ rƯcƯbas vei-
dƗ, kas tiek dat Ɲts kopš 1995. gada, kad atseviš ƷƗs
sistƝmas Austrumu un Rietumu V ƗcijƗ tika apvieno-
tas saska ƼƗ ar Solidarpakt , tƗ sastƗda jaukto hori-
zontƗlƗ izlƯdzinƗjuma un feder ƗlƗs augšas sist Ɲmu.
Katras teritorijas attiec Ưgo pozƯciju aprƝƷinƗšana Ƽem 
vƝrƗ nodokƺu aplikšanas kapacit Ɨti, kas pamatojas uz 
nodokƺiem, kas ir vai nu ekskluz Ưvi konkrƝtajai teritori-
jai, vai tiek dal Ưti ar Feder Ɨlo valdƯbu. Prim ƗrƗ pie-
šƷiršana sast Ɨv no dalƯtiem nodok ƺiem uz ien Ɨkumu, 
peƺƼu un apgroz Ưjumu. Ap 75% no ien Ɨkumiem, kas 
tiek no tƗ gǌti, tiek sadal Ưti starp teritorij Ɨm atbilstoši 
iedzƯvotƗjiem, ar bilanc Ɲm, kas rezerv Ɲtas ‘’finansi Ɨli 
vƗjƗm” teritorij Ɨm. Tas nodrošina, ka katras teritorijas 
ieƼƝmumi tiek palielin Ɨti lƯdz vismaz 92% no vid ƝjƗ.
VƝl pastƗv finansiƗlƗ izlƯdzinƗjuma sekund Ɨra stadija, 
lai koriƧƝtu primƗro nodok ƺu sadalƯšanu, lai nodroši-
nƗtu vienƗdu nodok ƺu sadalƯšanu uz vienu cilv Ɲku
starp teritorij Ɨm. Sakar Ɨ ar to, ka pils Ɲtu teritorijas 
(BerlƯne, BrƝmene un Hamburga) tiek uzskat Ưtas par 
teritorijƗm ar speci ƗlƗm vajadz ƯbƗm, tƗs saƼem 35% 
vairƗk uz vienu iedz ƯvotƗju. Turpm Ɨka stadija sast Ɨv
no transfertiem no Feder ƗlƗs valdƯbas, kas paredz Ɲti, 
lai paceltu pieejamos ie ƼƝmumus teritorij Ɨs, kurƗs
ienƗkumi ir zem vid ƝjƗ vai kuras saskaras ar speci-
Ɨliem apst Ɨkƺiem. Ir triju veidu transferti: 
xplaisu aizpild Ưšanas dot Ɨciju ( Fehlbedarfsbun-
desergänzungszuweisungen ), kas pace ƺ ieƼƝ-
mumus maz Ɨk bagƗtƗs zemƝs lƯdz vismaz 99,5% 
no vidƝjƗ;xkompens Ɨcija par speci Ɨliem apgr ǌtinƗjumiem 
(Sonderbedarfsbundesergänzungszuweisungen ),
kas aptver politisk Ɨs pƗrvaldes izmaksas maza-
jƗs teritorij Ɨs un unifik Ɨcijas izmaksas jaunaj Ɨs
teritorijƗs (teilungsbedingte Sonderkosten ), kƗ arƯ
dodot Br Ɲmenei un Hamburgai papildus ie ƼƝmu-
mus sakar Ɨ ar to par Ɨdu problƝmƗm;
xPƗrejas granti ( Übergangsbundesergänzungszu-
weisungen ), kas tiek maks Ɨti mazƗk bagƗtajƗm
rietumu V Ɨcijas teritorij Ɨm kopš 1995. gada, kaut 
gan paredz Ɲta to pak Ɨpeniska izzušana ar laiku, 
to likmi 10% gad Ɨ.
Transferti ir b ǌtiski. 2000. gad Ɨ BerlƯne saƼƝma ko-
pƝjo transfertu ekvivalentu l Ưdz 6,4% no sava IKP, 
kamƝr neto transferti austrumu teritorij Ɨm vidƝji sa-
sniedza 5% no IKP. Tom Ɲr, sakarƗ ar ieguvumiem 
galvenok Ɨrt no speci ƗlƗs papildus re ƧenerƗcijas 
programmas, transferti Br Ɲmenei sasniedz 6,5% no 
IKP. Hesenei — teritorijai, kas izmaks Ɨ proporcion Ɨli 
visvairƗkFinanzausgleich  — efekts ir samazin Ɨt fis-
kƗlo kapacit Ɨti no 126% no nacion ƗlƗ vidƝjƗ lƯdz 
106%, samazin Ɨjums, kas ekvivalents 1,5% no t Ɨs
IKP.
Šie neto transferti tom Ɲr nevar tikt tieši sal ƯdzinƗti ar 
skaitƺiem, kas min Ɲti augstƗk, par sabiedriskajiem iz-
devumiem Anglijas, It Ɨlijas un Sp Ɨnijas reƧionos, jo 
tie atstƗjƗrpus uzskaites lielus izdevumu elementu 
kopumus, ko uz ƼƝmusies tieši Feder ƗlƗ valdƯba, vai 
kas ir zem soci ƗlƗs apdrošin Ɨšanas sh Ɲmas soci Ɨla-
jai aizsardz Ưbai. Tie, k Ɨ tas tika demonstr Ɲts izpƝtƯto
valstu gad ƯjumƗ, liekas dod noz ƯmƯgu papildin Ɨjumu 
sabiedrisko izdevumu ieguld ƯjumƗ attiecƯbƗ uz re-
ƧionƗlo IKP. 
Francijas re ƧionƗlo iestƗžu budžeti tiek finans Ɲti 
galvenok Ɨrt caur transfertiem no valsts. Francijas 
aizjǌras teritorij Ɨs sabiedriskie izdevumi uz vienu 
iedzƯvotƗju ir apm Ɲram trƯs reizes no vid ƝjƗ met-
ropoles Francijai, un Korsik Ɨ 3,5 reizes no vid ƝjƗ.
Transferti uz vairums p ƗrƝjiem reƧioniem main Ɨs
relatƯvi maz. Kaut gan maz Ɨk bagƗtie reƧioni cen-
šas vidƝji saƼemt vair Ɨk attiecƯbƗ pret iedz ƯvotƗ-
jiem, past Ɨv vairƗkas anom Ɨlijas un sadal Ưjuma attiecƯbu pretrunas starp ien Ɨkumu uz vienu cil-
vƝku ir vƗja. It seviš Ʒi, Ildefransa sa Ƽem prƝmiju 
virs nacion ƗlƗ vidƝjƗ— argument Ɲti sakarƗ ar 
augstƗkƗm pakalpojuma nog Ɨdes izmaks Ɨm,—
kamƝr LorƝnas izdevumi uz vienu iedz ƯvotƗju ir 
zem vidƝjƗ.
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU96Transfertu sal ƯdzinƗšana ar Kopienas atbalstu  
ValstƯs, kas sa Ƽem bǌtiskas summas no struktu-
rƗlajiem fondiem, dažas nacion ƗlƗs politikas ir 
cieši saist Ưtas ar ES finans Ɲjumu. Sp ƗnijƗ starp- 
teritoriƗlais kompens Ɨcijas fonds pieš Ʒir papildus 
finansƝjumu tikai M ƝrƷa 1 reƧioniem (kaut gan 
pastƗv arƯ cits speci Ɨls fonds, kas sniedz atbalstu 
šai Aragonas autonom Ɨ reƧiona daƺai, kaut gan 
Aragona kopum Ɨ nav atz ƯmƝta saska ƼƗ ar Kopie-
nas noteikumiem). 
GrieƷijƗ galvenais nacion Ɨlais instruments eko-
nomiskƗs un soci ƗlƗs kohƝzijas veicin ƗšanƗ ir 
Valsts Invest Ưciju Programma (PIP), kas finans Ɲ
lielu infrastrukt ǌru projektus transporta, izgl ƯtƯbas, 
veselƯbas, kult ǌras un citos ekonomikas sektoros 
nacionƗlajƗ un reƧionƗlajƗ lƯmenƯ. Vairums fondu, 
ko piešƷir PIP, izsniegtas Kopienas atbalsta ietva-
ros (CSF) III. Re Ƨioni, kas sa Ƽem visaugst Ɨkos 
Kopienas transfertus uz vienu cilv Ɲku, saska ƼƗ ar 
esošo CSF (Dytiki Makedonia un Voreio Aigaio), 
saƼem 5–6 reizes vair Ɨk nekƗ Attica re Ƨions. ArƯ
ƮrijƗ proporcion Ɨli lielƗka daƺa no nacion ƗlƗ bu-
džeta tiek pieš Ʒirts pierobežu, iekšzemes un rie-
tumu reƧioniem, nek Ɨ dienvidu un austrumu re Ƨi-
oniem, lai saska Ƽotu finans Ɲjumu ar struktur ƗlƗ
fonda programm Ɨm.
ReƧionƗlƗs attƯstƯbas
politika dal ƯbvalstƯs
Politikas, lai veicin Ɨtu ekonomisko att ƯstƯbu, da-
lƯbvalstƯsƯsteno visi vald Ưbas lƯmeƼi, izmantojot 
dažƗdus lƯdzekƺus un daž Ɨdus mƝrƷus. Tur cita 
starpƗ ietilpst pal ƯdzƯba tehnolo Ƨijai un inov Ɨcijai, 
palƯdzƯba pƗrstruktur Ɲšanas nozar Ɲm, kas saska-
ras ar gr ǌtƯbƗm, vai ilgtermi Ƽa lƯgumu sl Ɲgšanai,
atbalsts mazajiem un vid Ɲjiem uzƼƝmumiem un 
iniciatƯvas uz iekšu virz ƯtƗm invest ƯcijƗm. Daži no 
tiem tiek skaidri izteikti klasific Ɲti kƗ valsts pal Ư-
dzƯba un t Ɨtad pak ƺauti likum Ưgiem ierobežoju-
miem, ko uzliek ES, lai izvair Ưtos no negod Ưgas 
konkurences. Tie tiek izskat Ưti šƯ ziƼojuma cit Ɨ
sadaƺƗ (III Daƺa).Citi pasƗkumi, tik ilgi, kam Ɲr tie nesniedz tiešu 
finansiƗlu atbalstu konkr ƝtƗm komp ƗnijƗm, šƗdƗ
veidƗ netiek kontrol Ɲti. SubsƯdijas, kas tiek mak-
sƗtas indiv Ưdiem vai sabiedrisk Ɨm organiz ƗcijƗm,
vispƗrƝjƗs subsƯdijas un pal ƯdzƯba, ko sniedz vie-
na privƗta organiz Ɨcija otrai, visas tiek izsl Ɲgtas
no šƯs definƯcijas. Dažas pal ƯdzƯbas formas priv Ɨ-
tajƗm organiz ƗcijƗm ir atƺautas saska ƼƗ ar LƯgu-
mu, seviš Ʒi par visp ƗrƝjas intereses pakalpoju-
miem, ar m ƝrƷi stimulƝt piemƝrotu reƧionu attƯstƯ-
bu.
Pieeja teritori Ɨlajai attƯstƯbai atšƷiras starp dal Ưb-
valstƯm daƺƗ, kas atspogu ƺo institucion Ɨlos fakto-
rus, seviš Ʒi pakƗpe, lƯdz kƗdai tiek decentraliz Ɲta 
atbildƯba par ekonomisk Ɨs attƯstƯbas politik Ɨm, kƗ
arƯ viedokƺu apmai Ƽa par faktoriem, kas nosaka 
ekonomisko att ƯstƯbu.  
Kaut gan varas nodošana ir bijusi kop Ɲja tƝma 
visƗ ES, ir lielas atš ƷirƯbas starp valst Ưm attiecƯbƗ
uz autonomiju zem Ɨkajos pƗrvaldes sl ƗƼos. Aus-
trijƗ, DƗnijƗ, un Be ƺƧijƗ, kamƝr centrƗlƗ valdƯba 
Ưsteno zin Ɨmu uzraudz Ưbu, pak ƺautƗs valdƯbas 
struktǌras ir atbild Ưgas par re ƧionƗlo politiku pl Ɨ-
nošanu un finans Ɲšanu. ŠƗdƗ veidƗ izdevumi ir 
galvenok Ɨrt piesaist Ưti katras provinci ƗlƗs valdƯ-
bas visp ƗrƝjai finans Ɲšanas sp Ɲjai, tƗ, lai bǌtisku 
atšƷirƯbu samazin Ɨšana starp re Ƨioniem (provin-
cƝm, grƗfistƝm vai municipalit ƗtƝm) nebǌtu cen-
trƗlais mƝrƷis. 
PretstatƗ tam Anglij Ɨ un Francij Ɨ resursu pieš Ʒir-
šana tiek liel Ɨ mƝrƗ noteikta centraliz Ɲti, kaut gan 
politikas Ưstenošana arvien vair Ɨk tiek uzskat Ưta 
par reƧionƗlo organiz Ɨciju atbild Ưbas sfƝrƗ esošu: 
reƧionƗlƗs attƯstƯbas aƧentǌras Anglij Ɨ un varas 
deleƧƝšanas iest Ɨdes Skotij Ɨ, VelsƗ un Zieme ƺƯri-
jƗ; un reƧioni Francij Ɨ.
Ne vienm Ɲr pastƗv laba atbilst Ưba starp “teritoriju” 
nacionƗlajiem un ES apz ƯmƝjumiem attiec ƯbƗ uz 
ekonomisk Ɨs attƯstƯbas pal ƯdzƯbas reƧionƗlajƗm
un citƗm formƗm. Francij Ɨ reƧioni ar labv ƝlƯbu no 
pašmƗju politikas ir liel Ɨ mƝrƗ atšƷirƯgi no tiem, 
kas gǌst labumu no Kopienas politikas, kam Ɲr
VƗcijƗ šƯ atbilstƯba ir cieša. Sp ƗnijƗ, lƯdzƯgi kƗ ci-
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 97tƗs kohƝzijas valst Ưs, struktur Ɨlo fondu uzb ǌve ir 
lielƗ mƝrƗ saskaƼota ar nacion Ɨlo politiku. Bet 
AnglijƗ un NƯderlandƝ pilsƝtu apgabali tiek noteikti 
uz atšƷirƯgiem krit Ɲrijiem no Kopienas politikas.  
NƯderlandƝ tomƝr reƧionƗlƗs attƯstƯbas jaut Ɨjumi 
tiek adres Ɲti, pamatojoties uz valsts pie ƼemtƗs
vajadzƯbas pamata kopum Ɨ. Izdevumi re ƧionƗlajai 
politikai ir m Ɲreni, ar galveno uzsvaru uz nelieliem 
apgabaliem ar specifisk Ɨm ekonomisk Ɨm problƝ-
mƗm (galvenok Ɨrt pilsƝtu apgabaliem ar augstu 
nenodarbin ƗtƯbu).
Atbalsts inov Ɨcijai un jaun Ɨm tehnolo ƧijƗm pƝdƝ-
jos gados ir par ƗdƯjies vair Ɨkos apgabalos k Ɨ
primƗrais instruments. Fl Ɨmu reƧions Be ƺƧijƗ ir 
bijis seviš Ʒi slavens šin Ư ziƼƗ, tƗpat kƗ Austrijas 
Zemes, arvien liel Ɨku uzsvaru uz inov Ɨciju, kƗ
stimulƝšanas lƯdzekli, kas veicina vienm ƝrƯgu re-
ƧionƗlo attƯstƯbu un ar feder Ɨlo atbalstu. Bieži 
vien šƗdas strat ƝƧijas tiek virz Ưtas pirm Ɨm kƗrtƗm
uz maziem un vid Ɲjiem uzƼƝmumiem un ietver 
sevƯ horizont ƗlƗs politikas, t Ɨdas, kƗ sadarbƯbas 
veicinƗšana starp p ƝtniecƯbas instit ǌtiem un kor-
poratƯvo sektoru, nevis skaidri izteiktas subs Ưdi-
jas.
Uzsvars uz nodarbin ƗtƯbas radƯšanu un lielu in-
vestƯciju projektu piesaist Ưšanu ir bijis rakstur Ưgs
daudziem apgabaliem, kuros ir augsts bezdarbs. 
Valonija ir piem Ɲrs,ƮrijƗ ir ilgi bijis uzsvars uz FDI 
izmantošanu, lai veicin Ɨtu ekonomisko att ƯstƯbu
‘Koncentr Ɲšana’ ir politikas ƯpašƯba daudz Ɨs val-
stƯs. Steiermark, Austrij Ɨ provinci ƗlƗ valdƯba revi-
dƝja savu att ƯstƯbas strat ƝƧiju 1996. gad Ɨ un radƯ-
ja kopnes t Ưklu, kas saista daž Ɨdas industrijas 
daƺas, kas izr ƗdƯjƗs efektƯva. Augstkalnu Austrija 
sekoja piem Ɲram ar visaptverošu provinci Ɨlu stra-
tƝƧiju un pak Ɨpenisku palielin Ɨjumu tehnolo Ƨijas 
un tƯklu veidošanas subs ƯdijƗs. 
ZviedrijƗ valdƯbas politika ir p ƝdƝjos gados p Ɨr-
vietojusies uz polu un kop Ƽu izaugsmes att ƯstƯbas 
atbalstu daž Ɨdos reƧionos, kur agr Ɨk tƗ bija cen-
trƝta uz to, lai uztur Ɲtu sabiedrisk Ɨ sektora aktivi-tƗtes augstu l Ưmeni zieme ƺu reti apdz Ưvotajos re-
Ƨionos, lai c ƯnƯtos pret uz Ɨrpusi vƝrstu migr Ɨciju. 
ItƗlijƗ nesen ir tikušas veiktas noz ƯmƯgas reformas 
attiecƯbƗ uz teritori ƗlajƗm politik Ɨm. TƗs tiek ad-
ministrƝtas un finans Ɲtas no centr ƗlƗs valdƯbas 
un tagad liel Ɨ mƝrƗ koncentr Ɲjas uz kapacit Ɨtes 
veidošanu caur sabiedriskaj Ɨm invest ƯcijƗm inici-
atƯvu attiec ƯbƗ uz uzƼƝmƝjdarbƯbu vietƗ, kƗ tas 
bija pag ƗtnƝ. Kaut gan re ƧionƗlas iniciat Ưvas uz 
kompƗnijƗm vƝl joprojƗm tiek novirz Ưtas nepro-
porcionƗli uz dienvidiem, sabiedrisko invest Ưciju
programmas bieži vien veicina re Ƨionus zieme ƺos,
paceƺot iespƝjamu konfliktu starp nacion Ɨlo politi-
ku un ES koh Ɲzijas politiku.  
Ɩrzemju tieš Ɨs investƯcijas  
Politika, lai piesaist ƯtuƗrzemju tieš Ɨs investƯcijas 
(FDI), ir izteikti svar Ưga reƧionƗlƗs attƯstƯbas stra-
tƝƧijas daƺa. Patieš Ɨm, reƧionƗlƗ atbalsta noz Ư-
mƯgs mƝrƷis ir tieši palielin Ɨt problem Ɨtisko re-
Ƨionu pievilc ƯbuƗrzemju investoriem. FDI ne tikai 
dod ienƗkumu un darbus re Ƨioniem, bet daudzos 
gadƯjumos tas ir ar Ư mehƗnisms tehnolo Ƨijas un 
zinƗtƯbas ( know-how ) nodošanai. Caur daž Ɨdiem
efektiem tam var b ǌt nozƯmƯga ietekme uz iedz Ư-
votƗju uzƼƝmumu raž Ưbu un konkur ƝtspƝju kon-
krƝtajƗ reƧionƗ. FDI bǌtiska sast Ɨvdaƺa ir multina-
cionƗlƗ investƝšana reƧionƗ gan caur esošo uz-
ƼƝmƝjdarbƯbu un to ražot Ƽu iegǌšanu — tieši 
klientu b Ɨzi, vai caur jaunu iek Ɨrtu uzstƗdƯšanu.
JebkurƗ veidƗ, it seviš Ʒi kad tiek veiktas invest Ưci-
jas maz Ɨk attƯstƯtos reƧionos, lƯdz ar centieniem 
nest sev l Ưdzi modernas ražošanas tehnikas un 
darba metodes. 
Kaut gan ieguvumi, kas saist Ưti ar FDI, m Ɲdz bǌt
lielƗki mazƗk labvƝlƯgajos re Ƨionos, sal ƯdzinošƗs
priekšroc Ưbas invest Ưciju multinacion ƗlƗm komp Ɨ-
nijƗm šƗdos reƧionos ne vienm Ɲr ir pietiekošas, 
lai tƗs tur piesaist Ưtu. Daudz kas šin Ư ziƼƗ ir atka-
rƯgs, pirmk Ɨrt, no prim ƗrƗ investƯciju iemesla cik-
tƗl tas attiecas uz multinacion Ɨlu komp Ɨniju, vai 
apgƗdƗt vietƝjo vai reƧionƗlo tirgu, lai cik tas plaši 
nebǌtu definƝts, vai izmantot ražošanas specifis-
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU98ku faktoru priekšroc Ưbu, kas ir pied ƗvƗjums — kƗ
zemas darba izmaksas, seviš Ʒas prasmes vai 
zinƗmi dabas resursi.  
Ja šim iemeslam ir kas kop Ɲjs ar relat Ưvi plaša 
tirgus pieg ƗdiƧeogrƗfiskajƗ izteiksm Ɲ, tad multi-
nacionƗla kompƗnija var tikt p ƗrliecinƗta, kur Ưpa-
šƗ valstƯ vai plaš ƗƧeogrƗfiskƗ reƧionƗ tƗ nolemj 
izvietoties. Nacion Ɨlai valdƯbai tad nevar Ɲtu bǌt
daudz gr ǌtƯbu pierun Ɨt multinacion Ɨlu komp Ɨniju 
izvietoties maz Ɨk labvƝlƯgƗ apgabal Ɨ. Ja ir dar Ư-
šana tom Ɲr ar Ưpašas vietas specifisku pievilc Ưbu,
tad bieži vien ir gr ǌti nacion Ɨlajai vald Ưbai pieru-
nƗt konkrƝto multinacion Ɨlo komp Ɨniju izvietoties 
citur, ja konkr ƝtƗ vieta neatbilst visp ƗrƝjai re-
ƧionƗlƗs attƯstƯbas politikai. Šaj Ɨ gadƯjumƗ pastƗv
risks atrun Ɨt multinacion Ɨlo komp Ɨniju no inves-
tƝšanas konkr ƝtajƗ valstƯ vispƗr. TƗ mƝdz bǌt
Ưpaša dilemma vald ƯbƗm kohƝzijas valst Ưs vai vƝl
jo vairƗk kandid ƗtvalstƯs, kur notiek potenci Ɨla 
tirgošanƗs starp v Ɲlmi, lai invest Ưcijas tiktu novir-
zƯtas uz maz Ɨk attƯstƯtiem reƧioniem, lai nodroši-
nƗtu stimulu un pal ƯdzƝtu tƗm, jƗpiemin fakts, ka 
investƯcijas cenšas b ǌt dabiski pievilc Ưgas re-
Ƨioniem, kuri ir visdinamisk Ɨkie.  
Kaut gan dati par uz iekšpusi v Ɲrsto ES invest Ưciju
reƧionƗlo izvietojumu ir nepiln Ưgi, tie nosaka, ka 
FDI ieplǌšana necenšas iet proporcion Ɨli uz eko-
nomiski sp ƝcƯgƗkiem reƧioniem gan valstu ietva-
ros, gan ES kopum Ɨ.Ʈrija ir 
zinƗmƗ mƝrƗ izƼƝmums, sp Ɲjot
piesaistƯt plaša m Ɲroga plǌs-
mas 90-to gadu gait Ɨ, neskato-
ties uz s ƗkotnƝji tƗs relatƯvi
zemo IKP uz vienu cilv Ɲku,
kaut gan pl ǌsmas tika virz Ưtas 
neproporcion Ɨli uz valsts aus-
trumu da ƺu, uz Dublinu un ap-
kƗrtƝjo apgabalu. Ʈrija ir turpi-
nƗjusi bǌt par invest Ưciju gala-
punktu, jo t Ɨs IKP ir pieaudzis.  
No 1999. l Ưdz 2001. g. FDI 15 
ES dalƯbvalstƯs sasniedza ap 
7% no IKP vid Ɲji, ja tiek iek ƺau-
tas plǌsmas no p ƗrƝjƗm Savie-nƯbas daƺƗm (un zem 2% no IKP, ja t Ɨs netiek 
iekƺautas).ƮrijƗ tomƝr šajos gados iekš ƝjƗs inves-
tƯcijas vid Ɲji sasniedza virs 20% no IKP (2.6 gra-
fiks). NƗkošie visaugst Ɨkie FDI l ƯmeƼi, virs 13% 
no IKP, uzr ƗdƯti DƗnijƗ, NƯderlandƝ un Zviedrij Ɨ,
kur pirmaj Ɨs divƗs IKP uz vienu cilv Ɲku bija tre-
šais vai ceturtais augst Ɨkais rƗdƯtƗjs ES, aiz Ʈrijas
un Luksemburgas, kur Be ƺƧijai arƯ bija FDI l Ưmenis 
virs ES vid ƝjƗ relatƯvi pret IKP. 
KohƝzijas valst Ưs, izƼemotƮriju, FDI bija daudz 
zemƗks, vidƝji sasniedzot virs 4% no IKP Portu-
gƗlƝ šajƗ laika period Ɨ, un tikai 1 ½ no IKP Sp Ɨni-
jƗ un virs 1% no IKP Grie ƷijƗ, viszem Ɨkais lƯmenis 
ES kopƗ ar ItƗliju.  
ŠajƗs valstƯs, kƗ citur ES, pieejam Ɨs liecƯbas ap-
liecina, ka iekš ƝjƗs invest Ưcijas gƗja nepropor-
cionƗli uz plaukstoš Ɨkiem reƧioniem un relat Ưvi 
maz uz atpalikušiem apgabaliem. Kaut gan re Ƨi-
onƗlie dati nav ide Ɨli, jo plǌsmas tiek bieži vien 
klasificƝtas uz re Ƨionu, kur atrodas komp Ɨnijas
galvenƗ mƯtne, nevis tur, kur invest Ưcija faktiski 
aiziet, liec Ưbas ir, neskatoties uz visu, satriecošas. 
VƗcijƗ investƯcijas koncentr ƝjƗs ierobežot Ɨ Zemju 
skaitƗ, Nordrhein-Westphalia, Hesse un Baden-
Württemberg sast ƗdƯja 71% no vis Ɨm iekšƝjƗm
FDI plǌsmƗm laika period Ɨ no 1998. l Ưdz 2000. g. 
un Bayern un Hamburga p ƗrƝjos 17% (A2.8 tabu-
la). Pretstat Ɨ tam pieci 1. M ƝrƷa reƧioni valsts 
0510152025
IE MTDK NL SE CZ SK
BE/LUEEES15UK CY BG DE FIPL LV PT HU LT RO FRAT SI ES IT EL0510152025% no IKP2.6 FDI piepl ǌde dalƯbvalstƯs un  jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs,
vidƝji 1999-2001
BE/LU:  dati 1998.gadam; DK: dati 1999.-2000.gadam; ES: dati 1998.-1999.gadam; HU un 
SK: dati 2000.-2001.gadam; RO: dati 1997.-1999.gadam
InformƗcijas avots: Eurostat, Maks Ɨjumu statistikas bilance
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 99austrumu da ƺƗ sastƗdƯja tikai virs 2% no kop ƝjƗm
plǌsmƗm starp tiem.  
SpƗnijƗ ap 70% no FDI pl ǌsmƗm 1999. l Ưdz 2001. 
gg. aizgƗja uz Madridi un p ƗrƝjie 14% uz Katalo-
nija, kam Ɲr 1. MƝrƷa reƧioni sast ƗdƯja zem 10% 
starp tiem (un ƺoti maz visp ƗrƗrpus Valensija un 
Canaries). L ƯdzƯgƗ veidƗ ItƗlijƗ, kur dati attiecas 
uz nodarbin ƗtƯbuƗrzemniekiem piederošos uz-
ƼƝmumos, nevis FDI pl ǌsmas, multinacion Ɨli ir 
koncentr Ɲti valsts zieme ƺos un zem 4% nodarbi-
nƗtoƗrzemniekiem piederoš Ɨs kompƗnijƗs bija 
dienvidu 1. M ƝrƷa reƧionos 2000. gad Ɨ.
FDI uzƼemšanas valst Ưs
ƹoti lielƗ mƝrƗ tƗda pati tendence ir nov Ɲrojama
kandidƗtvalstƯs, kƗ ES, vismaz re Ƨionos šo valstu 
ietvaros, kaut gan invest Ưciju sadal Ưšana valst Ưs
atšƷiras maz Ɨk attiecƯbƗ uz IKP uz iedz ƯvotƗju 
nekƗ ES, neskatoties uz it k Ɨ pretƝjo novƝroto
tendenci. P Ɲc pƝdƝjiem datiem gandr Ưz 70% no 
FDI plǌsmƗm uz šƯm valstƯm aizplǌst tieši uz tri-
jƗm no tƗm— Polija, kas viena pati sast Ɨda 35% 
no kopƝjƗ,ýehija un Ung Ɨrija (Tabula A2.9). 
(SkaitlƯ 70% ietilpst apl Ɲse Rum Ɨnijai, par kuru 
nav atrodami dati par gadiem kopš 1999. g.).  
TomƝr, attiecƯbƗ uz IKP, š Ư šƷietamƗ koncentr Ɨci-
ja vairs nav tik ac Ưmredzama. Polij Ɨ FDI sast ƗdƯja 
vidƝji 4½% no IKP no 1999. l Ưdz 2001. g. un Un-
gƗrijƗ par 4%, maz Ɨk nekƗ vairumƗ citu valstu. 
Kaut gan ýehijƗ FDI bija augst Ɨks nekƗ jebkur 
citur relat Ưvi pret IKP (virs 9%), iz Ƽemot Maltu 
(16%), tas bija relat Ưvi augsts ar Ư IgaunijƗ un Bul-gƗrijƗ, valstƯs ar relat Ưvi zemu IKP uz vienu cilv Ɲ-
ku reƧiona ietvaros. Tan Ư pat laikƗ tas bija relat Ưvi
zems Slov ƝnijƗ, kurƗ IKP uz vienu cilv Ɲku ir rela-
tƯvi augsts. 
VisƗs valstƯs pieejamie dati nor Ɨda uz relat Ưvi
augstu FDI koncentr Ɨcijas pak Ɨpi galvaspils ƝtƗs
un ap tƗm, tƗpat kƗ KohƝzijas valst Ưs. UngƗrijƗ,
tƗtad, virs div Ɨm trešda ƺƗm no iekš ƝjƗm invest Ưci-
jƗm 2001. gad Ɨ tika novirz Ưtas uz re Ƨionu, kur Ɨ
atrodas Budapešta; ýehijƗ, 60% aizg Ɨja uz PrƗgu 
un apkƗrtƝjo reƧionu (St Ĝedníýechy) taj Ɨ pašƗ
gadƗ, un Slov ƗkijƗ ap 63% aizg Ɨja uz Bratislavu 
(A2.10 tabula). Polij Ɨ, no otras puses, kur Ɨrpus
Varšavas ir daudzas pils Ɲtas, FDI pl ǌsmas ir ma-
zƗk koncentr Ɲtas. Tom Ɲr galvaspils Ɲtas reƧions
(Mazowieckie) sast ƗdƯja ap ceturto da ƺu no kop Ɲ-
jƗm plǌsmƗm 1998. gad Ɨ, un divos p ƗrƝjos reƧi-
onos (àódzkie and Wielkopolskie), kuros abos ir 
lielas pils Ɲtas (Lodza un Poznana), otru ceturtda-
ƺu.
1  Tom Ɲr ir jƗatzƯmƝ, ka Dienvidu valst Ưs minim ƗlƗ ienƗkumu lƯmeƼa nodrošin Ɨšana vair Ɨk tiek ietverta re ƧionƗlo varas in-
stanþu atbildƯbas ietvaros, un pieeja katr Ɨ reƧionƗ ir atšƷirƯga. 
2  Bez tam It Ɨlijas skait ƺi attiecas uz maz Ɨkiem “NUTS 2” re Ƨioniem, nevis liel Ɨkiem “NUTS 1” re Ƨioniem, k Ɨ tas ir Lielbri-
tƗnijƗ, ar tendenci palielin Ɨt, nevis samazin Ɨt starpƯbu. 
3  Atš ƷirƯbƗ no ItƗlijas, nepast Ɨv sistem Ɨtiskas tendences cilv Ɲku skaita palielin ƗšanƗs procesam virs pensijas vecuma bag Ɨ-
tƗkos reƧionos, sal Ưdzinot ar ne tik bag Ɨtiem reƧioniem, vai otr Ɨdi.
4  Tas, protams, liedz priekšroc Ưbas, kas var Ɲtu rasties no nodok ƺu iekasƝšanas viet ƝjƗ lƯmenƯ, lai invest Ɲtu finanšu l Ưdzekƺus 
saistƯbƗ ar lielƗkas fiskƗlƗs atbildƯbas radƯšanu un efekt ƯvƗku patƝriƼa izvƝršanu. 
5  Praktiski, soci Ɨlie maks Ɨjumi valst Ưs, kurƗs maksim ƗlƗ maksƗjumu summas likme ir fiks Ɲta, ir virs attiec Ưgo ienƗkumu 
lƯmeƼa, un tas rada tendenci izl ƯdzinƗt progres Ưvo ienƗkumu nodok ƺu likmes grafiku. 
6  Taj Ɨ pašƗ laikƗ ir jƗatzƯmƝ, ka plaši izplat ƯtƗ tendence novirz Ưties no ien Ɨkumu nodok ƺiem uz izdevumu nodok ƺiem kopum Ɨ
samazina visas nodok ƺu sistƝmas progres Ưvo raksturu. 
7  Sist Ɲma DƗnijƗ ir izveidota, lai tuv ƗkajƗ nƗkotnƝ ieviestu iesp Ɲjami lielƗkas izmai Ƽas gan publisk Ɨ sektora strukt ǌrƗ, gan 
pienƗkumu sadal Ɲ starp daž Ɨdiem vald Ưbas lƯmeƼiem.
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU100
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 1012. daƺas statistikas pielikums 
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politikas ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU102
2002
-1,9
0,1
1,9
-1,3-1,3
0,1
-3,2
-0,2-2,5
2,4
-1,6
-0,4
-2,8
4,2
1,0
-1,3Budžeta  
bilance
1995**
-5,2
-4,3-2,3
-3,5
-10,1
-6,6
-5,5
-2,1
-7,6
2,1
-4,1
-5,3
-5,4
-3,9
-7,4
-5,7% no IKP 
2002
45,5
50,457,4
45,045,6
39,9
50,3
33,1
45,2
46,845,9
51,3
43,3
54,2
59,5
39,4KopƝjie  
ieƼƝmumi 
1995
46,1
48,558,0
46,139,3
38,4
49,6
39,4
45,8
47,647,3
52,0
39,6
55,7
60,3
38,92002
47,4
50,355,5
46,346,9
39,8
53,5
33,3
47,7
44,447,5
51,7
46,1
50,0
58,5
40,7KopƝjie  
izdevumi
1995
51,3
52,860,3
49,649,4
45,0
55,1
41,5
53,4
45,551,4
57,3
45,0
59,6
67,7
44,62002
2,2
1,61,8
1,63,8
3,4
3,1
4,4
1,8
4,73,3
1,3
3,4
2,9
3,2
1,3EFK*
1995
2,6
1,81,8
2,33,2
3,7
3,3
2,3
2,1
4,63,0
3,1
3,7
2,8
4,0
2,02002
4,2
4,75,2
4,83,4
3,9
4,0
3,9
3,8
6,23,8
8,3
5,4
4,0
3,9
3,8Citi pƗrskaitƯjumi 
+dotƗcijas 
1995
6,7
4,65,2
11,5
3,4
4,4
4,4
4,7
4,9
6,48,1
7,6
4,4
5,2
6,4
3,82002
3,4
6,13,7
3,15,5
2,8
3,1
1,4
5,8
0,33,1
3,6
3,0
2,2
3,2
2,1Debeta  
procenti 
1995
5,4
9,36,4
3,7
11,7
5,2
3,6
5,4
11,5
0,4
5,9
4,4
6,3
4,0
6,6
3,72002
16,4
16,117,5
19,416,4
12,5
18,1
8,3
17,1
15,7
11,8
18,6
13,0
16,8
17,6
13,5SociƗlie
pabalsti 
1995
17,2
16,620,4
18,115,1
13,9
18,5
11,8
16,7
16,515,3
19,5
11,8
22,1
20,6
15,42002
10,4
12,017,6
7,9
11,9
10,3
13,7
8,3
10,7
8,6
10,5
9,7
15,4
13,5
16,3
7,6no kuriem:  
nodarb. komp. 
1995
11,1
11,917,3
9,0
11,3
11,3
13,7
10,2
11,2
9,7
10,8
12,6
13,6
15,2
16,7
8,32002
20,6
22,326,3
19,215,8
17,6
23,9
15,1
18,8
18,124,5
18,6
21,1
21,7
28,0
20,0Preces un
pakalpojumi 
1995
20,7
21,425,8
19,815,3
18,1
23,9
16,4
17,9
18,424,0
20,4
18,6
22,8
27,3
19,6A2.1  Valsts izdevumi ekonomisk Ɨ kategorijƗ , 1995 un 2002
ES15
BEDK
DEEL
ES
FR
IE
IT
LUNL
AT
PT
FI
SE
UK
* EFK = Iekšzemes fiks ƝtƗ kapit Ɨla veidošana
** DE: neietver uz apvienošanos attiecin Ɨmo parƗdu un FederƗl Ɨs valdƯbas aktƯvu saƼemšanu (Threuhand, austrumu dz Ưvokƺu celtniec Ưbas kompƗnijas un Deutsche Kreditbank) L ƯdzvƝrtƯga
EUR 116,3 miljardiem; 
NL: neietver EUR 14.9 miljardus ƗrkƗrtƝjiem izdevumiem t Ưro summu, kas attiecas uz soci ƗlƗs dzƯvokƺ u celtniec Ưbas sabiedr Ưbas finans Ɲšanas reformu
InformƗcijas avots: Eurostat Valsts sektora p Ɨrskati  
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 103A2.2  Valsts izdevumi vecuma pensij Ɨm un bezdarba pabalsti, 1995 un 2000 
   % no kop Ɲjiem izdevumiem soci Ɨliem pabalstiem
Vecuma pensijas* Bezdarba pabalsti 
1995 2000 % vid ƝjƗs
izmaiƼas1995 2000 % vid ƝjƗs
izmaiƼas
ES15 44,8 46,4 1,6 8,4 6,3 -2,1 
BE 43,1 43,8 0,7 13,0 11,9 -1,1
DK 37,7 38,1 0,4 14,8 10,5 -4,2 
DE 42,7 42,2 -0,4 9,0 8,4 -0,6
EL 52,1 49,4 -2,7 4,5 6,2 1,6 
ES 43,9 46,3 2,4 16,5 12,2 -4,3
FR 43,5 44,1 0,5 7,9 6,9 -1,0 
IE 26,5 25,4 -1,1 15,3 9,7 -5,7
IT 63,4 63,4 0,0 3,0 1,7 -1,4 
LU 45,1 40,0 -5,1 3,1 3,3 0,2
NL 38,0 42,4 4,4 9,9 5,1 -4,8 
AT 48,4 48,3 -0,1 5,6 4,7 -0,9
PT 41,7 45,6 3,9 5,4 3,8 -1,6 
FI 32,8 35,8 3,0 14,4 10,4 -3,9
SE 37,5 39,1 1,6 10,9 6,5 -4,4 
UK 43,1 47,7 4,5 5,6 3,2 -2,4
   
* Vecuma pensijas ietver pabalstus apg Ɨdnieka zaud Ɲjuma gad ƯjumƗ
PiezƯme: IzƼemot DK, IE, LU, AT, visi 2000 dati ir provizoriski vai apr ƝƷinƗti
InformƗcijas avots: Eurostat, ESSPROS     
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politikas ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU104
2001
9,3
8,5
9,0
9,0
10,1
10,0
10,5
10,0
8,8
6,4
11,3
9,6
11,4
9,3
10,1
7,7citi
1995
12,5
8,8
9,6
16,2
8,7
12,0
9,19,5
9,6
15,9
9,9
11,6
12,814,9
10,12001
18,8
17,224,0
21,8
19,4
13,420,4
9,5
17,8
17,1
17,5
21,513,6
20,6
23,8
16,0% no IKP 
SociƗlƗ apdrošin Ɨšana
1995
20,0
18,626,8
21,3
18,3
21,5
13,6
18,7
19,2
20,7
22,612,5
26,0
27,2
17,32001
5,0
6,28,3
4,2
3,1
4,36,0
4,3
5,0
4,7
4,8
5,77,0
6,5
7,3
4,6IzglƯtƯba
1995
5,2
6,47,7
4,5
3,3
6,3
5,1
4,9
5,0
5,1
6,56,5
7,3
7,1
4,52001
6,3
6,65,4
6,4
3,7
5,37,9
6,3
6,4
4,9
4,1
6,16,8
6,0
6,8
6,1VeselƯba
1995
6,2
6,25,1
6,4
3,4
7,9
6,2
5,5
5,6
3,9
7,65,3
6,2
6,4
5,62001
0,7
0,8
:
0,6
0,6
0,91,3
:
0,9
1,3
0,7
0,40,7
0,3
0,3
0,5Vide
1995
0,8
0,7
:
1,0
0,5
1,1
:
0,7
1,5
0,8
1,40,4
0,3
0,2
0,32001
6,8
10,2
8,6
6,3
10,9
5,5
6,4
3,8
9,6
4,7
8,2
8,56,7
6,4
8,8
4,3Galvenie pakalpojumi 
1995
8,2
12,110,8
6,7
16,8
6,3
7,3
14,1
4,6
10,0
9,3
8,7
7,0
11,9
5,72001
46,9
49,5
55,3
48,3
47,8
39,452,5
33,9
48,5
39,1
46,6
51,846,2
49,1
57,1
39,2KopƗ
1995
52,9
52,860,3
56,1
51,0
55,1
41,5
53,4
45,5
56,4
57,345,0
59,6
67,7
43,5A2.3  Valsts izdevumi p Ɲc funkcijas, 1995 un 2001
ES15
BEDK
DE
EL
ESFR
IE
IT
LU
NL
ATPT
FI
SE
UK
PiezƯme: 1995, nav pieejami dati ES; ES15 ietver apr ƝƷinus ES 
InformƗcijas avots: Eurostat, Valsts sektora p Ɨrskati 
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 105UK
2856
1227
1911
248265
1232
7740
10,9
4,7
7,3
0,9
1,0
4,7
29,6
26,1N Ireland 
3408
1695
2105
222272
2837
10539
16,8
8,4
10,4
1,1
1,3
14,0
52,1
20,2Wales
3303
12032138
248424
1383
8698
15,7
5,7
10,2
1,22,0
6,6
41,3
21,0Scotland 
Izdevumi uz vienu cilv Ɲku(EUR)
3150
1523
2210
304328
1606
9120
% no reƧionƗlƗ IKP 
12,4
6,0
8,7
1,2
1,3
6,3
36,0
25,3England 
2781
1183
1861
243249
1130
7446
10,4
4,4
7,0
0,9
0,9
4,2
27,9
26,7S East 
2384
1097
1695
240214
944
6575
8,3
3,85,9
0,8
0,7
3,3
22,8
28,8London 
2712
1270
2293
314284
1524
8397
7,1
3,3
6,0
0,8
0,7
4,0
21,9
38,3East
2502
1148
1672
262196
1049
6829
9,2
4,2
6,2
1,0
0,7
3,9
25,2
27,1S West 
2732
1112
1781
245225
1013
7108
11,5
4,7
7,5
1,0
0,9
4,3
30,0
23,7W Mids 
2870
1217
1762
208235
1054
7346
12,0
5,1
7,4
0,9
1,0
4,4
30,6
24,0E Mids 
2706
1149
1682
232232
1028
7028
11,1
4,7
6,9
0,9
0,9
4,2
28,7
24,5Yorks
2891
1216
1866
193253
1233
7653
12,6
5,3
8,1
0,8
1,1
5,4
33,3
23,0N West 
3212
1225
1950
210299
1117
8012
14,1
5,4
8,6
0,9
1,3
4,9
35,3
22,7North
3472
1218
1953
281324
1157
8406
17,2
6,0
9,7
1,4
1,6
5,7
41,6
20,2A2.4  Valsts izdevumi pa re Ƨioniem UK, 2000-01* 
SociƗlƗ apdrošin Ɨšana
IzglƯtƯba
VeselƯba
Ceƺi+transports 
ApkƗrtƝjƗ vide 
CitiKopƗ
SociƗlƗ apdrošin Ɨšana
IzglƯtƯba
VeselƯba
Ceƺi+transports 
ApkƗrtƝjƗ vide 
Citi
KopƗ
IKP uz vienu cilv Ɲku
(EUR 000)
* 2000-01 finansu gads 
InformƗcijas avots: DG REGIO apr ƝƷini, kas balst Ɨs uz Valsts izdevumu statistikas anal Ưzi (VISA) 2002-03 un Eurostat, ReƧion Ɨliem pƗrskatiem
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politikas ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU106
Italien 
3769
848
1589
489
275
4827
11797
18,7
4,27,9
2,4
1,4
23,9
58,4
20,2Sardegna
3276
888
1548
469
436
5125
11742
22,0
6,0
10,4
3,2
2,9
34,5
79,0
14,9Sicilia 
2920
743
1426
408
256
3635
9389
22,7
5,8
11,1
3,22,0
28,2
72,8
12,9Calabria
3100
766
1354
560
244
3243
9267
25,4
6,3
11,1
4,62,0
26,5
75,8
12,2Basilicata 
3200
803
1426
538
302
4271
10540
22,1
5,69,9
3,7
2,1
29,5
72,9
14,5Puglia
Izdevumi uz vienu cilv Ɲku(EUR)
3054
751
1359
404
221
3278
9067
23,0
5,7
10,3
3,01,7
24,7
68,4
13,3Campania 
2713
805
1375
414
254
3119
8680
% no reƧionƗlƗ IKP 
21,0
6,2
10,7
3,22,0
24,2
67,3
12,9Molise 
3420
784
1395
631
376
3489
10096
22,0
5,19,0
4,1
2,4
22,5
65,1
15,5Abruzzo
3601
802
1190
470
266
3581
9910
21,8
4,8
7,2
2,8
1,6
21,6
59,9
16,5Lazio
4550
1321
1586
774287
7341
15858
20,3
5,97,1
3,4
1,3
32,7
70,7
22,4Marche 
4009
777
1517
423
294
4028
11049
19,8
3,87,5
2,1
1,5
19,9
54,5
20,3Umbria 
4327
920
1785
610
529
4302
12473
21,7
4,68,9
3,1
2,6
21,5
62,5
20,0Toscana
4216
939
1623
503
312
4198
11791
18,8
4,27,2
2,2
1,4
18,7
52,4
22,5Emilia  
Roma 
gna
4546
804
1742
414
229
4705
12440
17,7
3,16,8
1,6
0,9
18,3
48,5
25,7Liguria
4976
933
1556
801
340
5391
13997
23,4
4,47,3
3,8
1,6
25,4
65,8
21,3Friuli
 Venezia 
Giulia
4678
1009
1680
591301
5564
13823
20,7
4,57,4
2,6
1,3
24,6
61,2
22,6Veneto 
3530
730
1531
399
207
3998
10395
14,9
3,16,5
1,7
0,9
16,9
44,0
23,6Trentino
Alto
Adige 
3265
1455
2121
720526
6766
14854
12,1
5,47,8
2,7
1,9
25,0
54,8
27,1Lombar-
dia
4070
725
1947
377
258
6922
14299
15,2
2,77,3
1,4
1,0
25,9
53,5
26,7Valle 
 d'Aosta 
4413
1103
2224
1056
631
7964
17391
18,1
4,59,1
4,3
2,6
32,7
71,4
24,4Pie monte 
4302
743
1553
558
267
4646
12070
18,2
3,16,6
2,4
1,1
19,7
51,1
23,6A2.5  Valsts izdevumi p Ɲc reƧioniem It ƗlijƗ, 2000 
SociƗlƗ apdrošinƗ šana
IzglƯtƯba
VeselƯba
Ceƺi+transports 
ApkƗrtƝjƗ vide 
Citi 
KopƗ
SociƗlƗ apdrošinƗ šana
IzglƯtƯba
VeselƯba
Ceƺi+transports 
ApkƗrtƝjƗ vide 
Citi 
KopƗ
IKP uz vienu cilv Ɲku
(EUR 000) 
PiezƯme: Valsts izdevumi ietver akciju sabiedr Ưbu, kƗ arƯ centrƗlƗs valdƯbas izdevumus; skait ƺi treknrakst Ɨ attiecas uz M ƝrƷa1 reƧioniem, 
InformƗcijas avots:  DG REGIO apr ƝƷini balstƗs uz MEF-DPS (2002), TPA datu b Ɨzi un Eurostat, Re ƧionƗliem p Ɨrskatiem 
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 107Spanien
1648
196
246
105
2195
1,6
1,6
2,0
0,9
18,1
18,6Canarias 
1850
201
244
611
2907
15,8
1,7
2,1
5,2
24,8
17,5Ceuta y 
Melilla 
1499
358
489
67
2413
14,6
3,5
4,7
0,7
23,4
15,4Murcia 
1560
240
171
52
2024
15,0
2,3
1,6
0,5
19,4
15,5Andalucia 
1592
209
204
164
2169
17,7
2,3
2,3
1,8
24,1
13,8Illes
Baleares 
Izdevumi uz vienu cilv Ɲku(EUR)
1365
220
249
16
1850
% no reƧionƗlƗ IKP 
9,0
1,4
1,6
0,1
12,2
22,2Valencia
1458
187
193
46
1883
12,5
1,6
1,7
0,4
16,1
17,9Cataluña 
1546
133
250
24
1953
10,4
0,9
1,7
0,2
13,2
22,5Extre- 
madura
1816
247
235
204
2502
22,7
3,1
2,9
2,5
31,2
12,0Castilla-la 
Mancha
1656
287
242
88
2273
16,5
2,9
2,4
0,9
22,6
15,1Castilla y 
León
1755
232
286
95
2367
15,6
2,1
2,5
0,8
21,0
17,2Madrid 
1545
158
314
9
2026
9,8
1,0
2,0
0,1
12,8
24,9Aragón 
1741
267
278
53
2339
13,1
2,0
2,1
0,4
17,6
19,9La Rioja 
1635
144
332
36
2147
11,8
1,0
2,4
0,3
15,5
20,6Navarra 
2221
189
303
60
2773
14,6
1,2
2,0
0,4
18,2
23,8Pais
Vasco
2298
183
358
51
2890
15,8
1,3
2,5
0,4
19,9
22,9Cantabria 
1695
323
207
48
2274
14,8
2,8
1,8
0,4
19,8
18,1Asturias 
1703
272
218
442
2635
15,8
2,5
2,0
4,1
24,4
16,0Galicia
1637
172
187
95
2091
17,0
1,8
1,9
1,0
21,7
14,6A2.6  Valsts izdevumi p Ɲc reƧioniem Sp ƗnijƗ, vidƝji 1992-1999
VeselƯba, sociƗlie 
pakalpojumi, pamata 
teritoriƗlƗ finans Ɲšana
Infrastrukt ǌra
Likumi+r Ưkojumi, dz Ưvokƺu
celtniecƯba, transports 
ES+cita re ƧionƗlƗ palƯdzƯba
KopƗ
VeselƯba, sociƗlie 
pakalpojumi, pamata 
teritoriƗlƗ finans Ɲšana
Infrastrukt ǌra
Likumi+r Ưkojumi, dz Ưvokƺu
celtniecƯba, transports 
ES+cita re ƧionƗlƗ palƯdzƯba
KopƗ
IKP uz vienu cilv Ɲku
(EUR 000) 
PiezƯme: RƗdƯtƗji treknrakst Ɨ attiecas uz M ƝrƷa1 reƧioniem
InformƗcijas avots:  DG REGIO apr ƝƷini balstƗs uz Intervención General de la Administración del Estado (I GAE) un Eurostat, Re ƧionƗliem p Ɨrskatiem 
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politikas ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU108A2.7  IeƼƝmumi no nodok ƺiem un soci Ɨliem pabalstiem vald Ưbas lƯmenƯ, 1995 un 2001 
% no kop Ɲjiem ieƼƝmumiem
CentrƗlƗ valdƯba Soci ƗlƗ apdrošin Ɨšana Re ƧionƗlƗs+vietƝjƗs pašvald Ưbas 
1995 2001 1995 2001 1995 2001 
ES15 49 52 36 34 15  15
BE 60 60 34 33 7 7
DK 66 62 3 4 31  34
DE 30 29 43 42 27 28
EL 66 67 33 32 1  1
ES 51 48 36 36 13 16
FR 43 42 46 48 10  9
IE 83 84 15 14 3 2
IT 60 56 32 29 8  15
LU 67 67 27 27 6 6
NL 57 61 40 36 3  4
AT 45 49 35 32 20 19
PT 64 63 31 31 5  6
FI 46 51 32 27 22 22
SE 43 43 27 27 30  29
UK 79 79 17 17 4 4
PiezƯme: Dati Portug Ɨlei par 2001.gadu attiecas uz 2000.gadu. Centr ƗlƗ valdƯbƗ ietilpst ES nodok ƺi.
InformƗcijas avots: Eurostat, Valsts sektora p Ɨrskati 
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 109A2.8  Iekš ƝjƗ FDI izplat Ưba pƝc reƧiona atlas ƯtƗs ES valst Ưs
% no valsts kopsummas
VƗcija 1998-2000 Sp Ɨnija 1999-2001 It Ɨlija 2000 
Nordrhein-Westfalen 37,5 Madrid 69,5 Lombardia 43,5 
Hessen 21,6 Cataluña 13,6 Piemonte 14,9
Baden-Württemberg 11,7 País Vasco 5,5 Lazio 8,4 
Bayern 9,0 Citi 3,0 Emilia-Romagna 7,8
Hamburg 7,7 Com. Valenciana 2,7 Veneto 4,7 
Niedersachsen 3,3 Canarias 2,7 Toscana 4,3
Berlin 2,8 Andalucia 1,2 Friuli-Venezia-Giulia 4,0 
Rheinland-Pfalz 1,9 Galicia 0,5 Abruzzo 3,3
Schleswig-Holstein 1,6 Baleares 0,4 Liguria 1,9 
Sachsen-Anhalt 1,0 Aragón 0,3 Trentino Alto Adige 1,5
Bremen 0,5 Navarra 0,3 Umbria 1,2 
Brandenburg 0,3 Asturias 0,1 Campania 1,2
Sachsen 0,3 Castilla-La Mancha 0,1 Puglia 0,8 
Saarland 0,3 Castilla y León 0,1 Sicilia 0,8
Tüüringen 0,3 Murcia 0,1 Marche 0,7 
Mecklenburg-
Vorpommern0,2 Extremadura 0,0 Sardegna 0,4
 Rioja 0,0 Valle d'Aosta 0,4 
Cantabria 0,0 Basilicata 0,2
 Ceuta y Melilla 0,0 Molise 0,0 
Calabria 0,0
PiezƯme: RƗdƯtƗji ItƗlijai attiecas uz darbinieku skaitu Ɨrzemniekiem piederoš Ɨs rǌpniecƯbas filiƗlƝs; ir jƗuzsver, ka nodarbin ƗtƯba 
attiecas uz re Ƨioniem vadoties p Ɲc galvenƗs pƗrvaldes, bet ne fili Ɨƺu atrašan Ɨs vietas. T ƗdƝƺ tƗs tikai nor Ɨda pašreiz Ɲjo reƧionƗlo
izplatƯbu. 
RƗdƯtƗji attiecas vid Ɲji uz 1998-2000 V Ɨcijai un vid Ɲji uz 1999-2001 Sp Ɨnijai.
InformƗcijas avots: DE – Bankgesellschaft Berlin balst Ɨs uz Deutsche Bundesbank; ES – Ɩrzemju invest Ưciju reƧistrs; IT A– CNEL, 
FDI datu b Ɨze (R&P - Politecnico di Milano) 
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politikas ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU110A2.9  Iekš Ɲjais FDI ES15 un jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs, vidƝji 1999-2001 
% no IKP  % no IKP 
ES15 6,9 BG 5,4
BE/LU 8,5 CY 5,8
DK 14,6 CZ* 9,2
DE 4,9 ET 7,8
EL 0,9 HU 4,2
ES 1,5 LT 3,9
FR 3,5 LV 4,4
IE 20,7 MT 15,8
IT 1,1 PL 4,4
NL 13,2 RO 3,8
AT 3,1 SL 1,7
PT 4,3 SK 8,8
FI 4,6    
SE 13,0
UK 5,9    
   
BE/LU: dati 1998; DK: dati  1999-2000; 
ES: dati 1998-1999; RO: dati 1997-1999; 
HU, SK: dati 2000-2001 
* CZ un  PL sast Ɨda 23% un 35%, respekt Ưvi no visiem  FDI jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs. 
InformƗcijas avots: Eurostat, Maks Ɨjumu statistikas bilance; UNCTAD Grie Ʒijai
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politiku ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 111A2.10  Iekš ƝjƗ FDI izplat Ưba pƝc  NUTS 2 re Ƨionos izv ƝlƝtƗs jaunajƗs dalƯbvalstƯs
% no valsts kopsumma s
ýehijas Republika 2001 Ung Ɨrija 2001 Polija 1998 Slov Ɨkija 2001
Praha 49,3  Közép-Magyarország 67,7 Mazowieckie 24,3  Bratislavský 63,2
Strední Cechy 10,7 Közép-Dunántúl 9,4ĝląskie 13,5 Východné Slovensko 18,8
Jihozápad 7,6  Nyugat-Dunántúl 7,5 Wielkopolskie 11,6  Západné Slovensko 10,3
Severozápad 8,2 Észak-Magyarország 6,2 DolnoĞląskie 8,4 Stredné Slovensko 7,7
Severovýchod 6,6  Dél-Alföld 4,0 Pomorskie 7,3    
Jihovýchod 8,4 Észak-Alföld 3,5àódzkie 5,9
Strední Morava 5,2  Dél-Dunántúl 1,8 Ma áopolskie 5,6    
Moravskoslezko 4,0 Kujawsko-Pomorskie 4,1
    Zachodniopomorskie 3,9    
Lubelskie 2,8
    Podkarpackie 2,5    
ĝwiĊtokrzyskie 2,3
    Warmi Ĕsko-Mazurskie 2,3    
Lubuskie 2,2
    Opolskie 1,8    
Podlaskie 1,6
    
InformƗcijas avots: Nacion Ɨlie statistikas materi Ɨli      
2. daƺa — Dal Ưbvalstu politikas ietekme uz koh Ɲziju 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU112
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 1133. daƺa – Kopienas politikas ietekme: 
konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija 
Satura r ƗdƯtƗjs
Ievads ......................................................................................................................... ................ 114
Kopienas politikas ieguld Ưjums koh ƝzijƗ,Ƽemto vƝrƗ Lisabonas un G Ɲtenburgas strat ƝƧiju...... 114
KopƯgƗs politikas reform Ɲšana: visp ƗrƝjƗ lauksaimniec Ưbas politika (VLP) un zvejniec Ưbas
politika....................................................................................................................... .................. 125
Komplementarit Ɨte starp valsts pal ƯdzƯbu un koh Ɲzijas politiku.................................................. 129
Tieslietas un valsts iekšlietas: att ƯstƯbas apst Ɨkƺu uzlabošana ................................................... 131
Kopienas politikas percepcija re ƧionƗlƗ lƯmenƯ........................................................................... 132
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU114Ievads
Otrais Koh Ɲzijas pƗrskats iepaz ƯstinƗja ar Kopie-
nas politikas ieguld Ưjuma anal Ưzi kohƝzijƗ. Ir sva-
rƯgi neatk Ɨrtot šo anal Ưzi, bet izskat Ưt galven Ɨs
izmaiƼas, kas raduš Ɨs Kopienas politik Ɨ kopš 
2001. gada, Ƽemot vƝrƗ ES mƝrƷus, jo Ưpaši tos, 
par kuriem pan Ɨkta vienošan Ɨs Lisabon Ɨ un GƝ-
tenburgƗ. PƗrskats iever ar Ư divas politikas jomas, 
kas netika apskat Ưtas iepriekš ƝjƗ pƗrskatƗ, proti, 
tirdzniec Ưbas politiku un just Ưciju un iekšlietas. 
AtsevišƷƗ nodaƺƗ apskatƯta valsts pal ƯdzƯbas poli-
tika, kam ir b ǌtiska saist Ưba ar koh Ɲzijas politiku. 
NoslƝguma noda ƺƗ aprakst Ưti 28 Eiropas Savien Ư-
bas rajonos veikt Ɨs Kopienas politikas ietekmes 
izpratnes (uztveres) izp Ɲtes rezult Ɨti.  
Kopienas politikas ieguld Ưjums 
kohƝzijƗ,Ƽemto vƝrƗ Lisabonas 
un GƝtenburgas strat ƝƧiju
Uz zinƗšanƗm balstƯtas
ekonomikas izveidošana 
ZinƗšanas ir Lisabonas strat ƝƧijas bǌtƯba. ZinƗ-
šanu veidošana, izplat Ưšana un pielietošana ir 
nozƯmƯga uzƼƝmƝjdarbƯbas veikšanai un att ƯstƯ-
bai. Piek ƺuves veicin Ɨšana finans Ɲm un tirgiem, 
uzƼƝmƝjdarbƯbas atbalsta pakalpojumu veicin Ɨ-
šana, saišu stiprin Ɨšana starp uz ƼƝmumiem un 
zinƗtnisko bƗzi, cilvƝku sagatavošana ar izgl ƯtƯbas
un apmƗcƯbu palƯdzƯbu, nodrošinot tiem atbilstošu 
kvalifikƗciju, mudin Ɨjumi uzs Ɨkt jaunu tehnolo Ƨiju 
pielietošanu un ieguld Ưjumu palielin Ɨšana pƝtnie-
cƯbas un att ƯstƯbas jomƗ (R&D) — šie visi ir b ǌtis-
ki uzƼƝmƝjdarbƯbas vides uzlabošanas un inov Ɨ-
cijas veicin Ɨšanas nosac Ưjumi.  
Kopienas uz ƼƝmumu, industri ƗlƗ un inov Ɨciju po-
litika tiek v Ɲrsta uz ES industrijas un pakalpojumu 
konkurƝtspƝjas stiprin Ɨšanu, atbalstot uz ƼƝmu-
mus, izveidojot vidi, kas sp Ɲj vadƯt novatorisku  
un ekonomisku att ƯstƯbu un nodrošin Ɨt pieeju  
tirgiem1.UzƼƝmumu politika veicina valsts un priv Ɨto par-
terƯbu, kƗ arƯ sakarus uz ƼƝmƝjsabiedrƯbu starp Ɨ2
(piemƝram, ar Inov Ɨciju apmai Ƽas centru (Innova-
tion Relay Centers) un Jaunin Ɨjumu ieviešanas 
reƧionu pal ƯdzƯbu Eiropas t ƯklƗ), tƗdƝjƗdi stimul Ɲ-
jot zinƗšanu un pieredzes apmai Ƽu. TƗpat infor-
mƗcijas un konsultat Ưvajiem centriem, kas p ƝdƝ-
jƗs dekƗdes laikƗ izveidoti vis Ɨ ES, ar struktur Ɨlo
fondu, tai skait Ɨ atbalstu, kop Ɨ ar citiem uz ƼƝ-
mƝjdarbƯbas atbalsta pakalpojumiem, ir svar Ưga
loma attiec Ưbu veidošan Ɨ starp uz ƼƝmumiem da-
žƗdos reƧionos, k Ɨ arƯ palƯdzot tie atrisin Ɨt
praktiskas probl Ɲmas.
UzƼƝmumu politika tiek m ƝrƷƝta arƯ uz uzƼƝmƝj-
darbƯbas veicin Ɨšanu, uz ƼƝmƝjdarbƯbas uzsƗkša-
nas un veikšanas atvieglošanu, kas Ưpaši svar Ưgi
nelabvƝlƯgajƗm grup Ɨm un atpalikušajiem re-
Ƨioniem3. Ar šƗdu nolǌku, sƗkot ar 2005. gadu4,
tiks pielietota jaun Ɨ mikro, mazo uz ƼƝmumu un 
vidƝjo uzƼƝmumu defin Ưcija, ar kuras pal ƯdzƯbu, 
paplašinot segumu liel Ɨkiem uz ƼƝmumiem nek Ɨ
tagad, efekt Ưvi tiks samazin Ɨti tie administrat Ưvie 
apgrǌtinƗjumi, kƗdi ir spƝkƗ patreiz, un tai pat 
laikƗ uzƼƝmumi b ǌs tiesƯgi saƼemt finansi Ɨlo
palƯdzƯbu. 
KƗ norƗdƯts 1. da ƺƗ, atšƷirƯbas starp re Ƨioniem
attiecƯbƗ uz inov ƗcijƗm, izriet ne tikai no atš ƷirƯ-
bƗm RTD izdevumos, bet vienl Ưdz bǌtiski vƗjƗs
sadarbƯbas starp no uz ƼƝmƝjsabiedrƯbƗm, pƝtnie-
ciskajiem centriem un l ƯdzƯgu uzƼƝmumiem, kas 
veido re ƧionƗlo inovƗciju sistƝmu. TƗdƝƺ inovƗciju
politika att ƗlinƗs no pas Ɨkumiem p ƝtniecƯbas un 
attƯstƯbas (R&D) un tehnolo ƧiskƗs kapacit Ɨtes 
paplašin Ɨšanai, un virz Ɨs tieši to strat ƝƧiju virzie-
nƗ, ar kuru pal ƯdzƯbu tiek uzlabota vide, kur Ɨ fir-
mas darbojas5. TrƯs no šƯm jomƗm ir peln Ưjušas
Ưpašu uzman Ưbu:
x pamatojoties uz pionieru (celmlaužu) darbu, 
ko finans Ɲ struktur Ɨlie fondi (Re ƧionƗlƗs
InovƗciju strat ƝƧijas (RIS), re Ƨioni tiek mudi-
nƗti izveidot uz piepras Ưjumu balst Ưtu, 
inovƗciju lƯdzdalƯbas politiku (skat Ưt turpmƗk). 
Tas ir Ưpaši svar Ưgi jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯsval-
stƯs, kur nav saska Ƽotas politikas re ƧionƗlƗ
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 115lƯmenƯ: PiektƗs vispƗrƝjƗs programmas ietva-
ros, ar 5.25 miljonu eiro budžetu, tika izvei-
dots RIS-NAC (Re ƧionƗlƗs inovƗciju strat ƝƧi-
jas— jaunajƗs dalƯbvalstƯsvalstƯs) , 2002. 
gada sƗkumƗ 16 reƧioni 9 valst Ưs uzsƗka  
projektus;
x iai esoš Ɨs zinƗšanas izmantotu visefekt Ư-
vƗkajƗ veidƗ un palielin Ɨtu to izplat Ưšanu, ne-
pieciešams paaugstin Ɨt uzƼƝmƝjdarbƯbas
pakalpojumu pieejam Ưbu un to kvalit Ɨti.
InovƗciju apmai Ƽas centru t Ưkls Ưpaši tiek fo-
kusƝts uz maz Ɨk labvƝlƯgo reƧionu vajadz Ư-
bƗm, palƯdzot viet ƝjƗm uzƼƝmƝjsabiedrƯbƗm
piekƺǌt tehnolo ƧijƗm un identific Ɲjot tƗs
tehnoloƧijas, kas piem Ɲrotas nodošanai citiem 
reƧioniem un nozar Ɲm.
x finans Ɲjuma nepieejam Ưba bieži vien ir galve-
nais ierobežojums uz ƼƝmƝjsabiedrƯbu izaug-
smei un att ƯstƯbai, un uz ƼƝmumu politikas 
bǌtiska sast Ɨvdaƺa ir atbalst Ưt bankas aizde-
vumiem alternat Ưvu pasƗkumu att ƯstƯbu, tƗdu 
kƗ riska kapit Ɨla fondi re Ƨionos, kur fi-
nansƝjums ir ierobežots. L Ưdzekƺi, kas ar Ei-
ropas Invest Ưciju fonda (EIF) pal ƯdzƯbu izvei-
doti, lai paaugstin Ɨtu finans Ɲjuma pieejam Ưbu 
MVU (SME) (mazajiem un vid Ɲjiem uz ƼƝ-
mumiem), ietver MVU garantiju atvieglojumus, 
ETF palaides sh Ɲmu un s ƗkotnƝjo invest Ưciju 
kapitƗla darb Ưbu. EIF patreiz atrodas ar Ư
procesƗ, kad tƗdƗ pašƗ nolǌkƗ, katrƗ valstƯ,
kas pievienojas ES, tiek dibin Ɨta vismaz viena 
finansu instit ǌcija.
Galvenais Kopienas politikas pamatprincips sa-biedrƯbas inform Ɲšanai ir e-Eiropas iniciat Ưva, ku-
ras otrƗ fƗze uzsƗkta 2000. gad Ɨ, e-Eiropas 2005 
DarbƯbas plƗns, kas tika uzs Ɨkts divus gadus v Ɲ-
lƗk, un kura galvenais m ƝrƷis ir nodrošin Ɨt ‘mo-
dernus tiešsaistes inform Ɨcijas pakalpojumus  
(e-pƗrvaldi, e-izgl Ưtošanos un e-vesel Ưbu); dina-
misku e-biznesa vidi un, lai to sp Ɲtu panƗkt,  
nodrošin Ɨt plašas joslas piek ƺuves pieejam Ưbu par  
konkurƝjošƗm cenƗm un drošu inform Ɨcijas  
infrastrukt ǌru
6.DarbƯbas plƗns izklƗsta platjoslas infrastrukt ǌras 
veidošanas strat ƝƧiju, kas pieejama uz ƼƝmƝjsa-
biedrƯbƗm un cilv Ɲkiem vis Ɨ ES par re ƗlƗm ce-
nƗm. TajƗ pievƝrsta uzman Ưba arƯ vajadzƯbai vei-
dot atbilstošu saturisko un servisa b Ɨzi, Ưpaši iz-
ceƺot jomas, kur Ɨs valdƯba var nodrošin Ɨt atbal-
stu, izmantojot sadarb Ưbu ar ES un iesp Ɲjams 
piesaistot struktur Ɨlos fondus, platjoslas piek ƺu-
ves ierƯkošanu maz Ɨk labvƝlƯgos reƧionos. Apko-
potie rezult Ɨti izskatƗs šƗdi:
x iniciat Ưva palƯdzƝja stimul Ɲt konkurenci starp 
alternatƯvajƗm platform Ɨm un operatoriem, 
koncentr Ɲjot dalƯbvalstu un Kopienas centie-
nus, lai nov Ɲrstu bǌtiskƗkƗs atšƷirƯbas ES da-
lƯbvalstu vid ǌ. TomƝr, neskatoties uz to, ka no 
2002. gada j ǌlija lƯdz 2003. gada j ǌlijam ES ir 
divkƗršojies platjoslas l Ưniju skaits, š Ư pakalpo-
juma pieejam Ưba dažƗdos ES re Ƨionos vƝl jo-
projƗm ir ƺoti nevienm ƝrƯga; 
x vispƗrƝjais tiešsaistes oper Ɨciju skaits sagla-
bƗjas pietic ƯgƗ lƯmenƯ, un ir rakstur Ưgas
atšƷirƯbas starp daž ƗdƗm dalƯbvalstƯm,
galvenok Ɨrt Internet t Ưkla izmantošanas tarifu 
atšƷirƯbas dƝƺ;
x notiek nep Ɨrtraukta tiešsaistes pakalpojumu 
pieejamƯbas paplašin ƗšanƗs visƗs 20 
e-EiropƗ noteiktaj Ɨs sabiedrisko pakalpojumu 
jomƗs, kur kƗpuma koeficients no 45% 2001. 
gada oktobr Ư 2002. gada oktobr Ư pieauga 
lƯdz 60%, un kaut gan v Ɲl arvien saglab Ɨjas
atšƷirƯbas starp daž ƗdƗm ES dal ƯbvalstƯm,  
atpaliekoš Ɨs valstis strauji pan Ɨk pƗrƝjƗs; 
x visƗs kandid ƗtvalstƯs ir vƝrojams strauja valsts 
sektora tiešsaistes pakalpojumu att ƯstƯba, 
dažas no kur Ɨm atseviš ƷƗs jomƗs jau ir  
apsteigušas ES dal Ưbvalstis; 
x skolu Ưpatsvars ES, kur Ɨs ir pieejams tieš-
saistes piesl Ɲgums, no 2001. gada marta l Ưdz
2002. gada martam pieauga no 89% l Ưdz 93%, 
neuzrƗdot lielas atš ƷirƯbas starp ES 
dalƯbvalstƯm, izƼemot Grie Ʒiju, kur Internet t Ưk-
lam bija piesl Ɲgtas tikai 59% skolu. Par to 
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU116pašu periodu pie Internet t Ưkla piesl Ɲgtu da-
toru skaits palielin ƗjƗs no 4 datoriem uz 100 
skolƝniem lƯdz 6 datoriem uz 100.  
2002. gada Eiropas Padomes samit Ɨ Barselon Ɨ
tika nosprausts m ƝrƷis lƯdz 2010. gadam palielin Ɨt
ES invest Ưcijas pƝtniecƯbas un tehnolo Ƨiju attƯstƯ-
bai (PTA) l Ưdz 3% no KPP (divas trešda ƺas tiks 
atvƝlƝtas privƗtajam sektoram), kas 2000. gad Ɨ
sastƗdƯja mazƗk kƗ 2%. Kombin ƗcijƗ ar Vienotas 
Eiropas p ƝtniecƯbas telpas iniciat Ưvu (ERA)7, ir 
uzsƗkta Kopienas Sest Ɨ ietvara programma zi-
nƗtnei un tehnolo Ƨiju attƯstƯbai8 ar kopƝjo budžetu 
17,5 miljardi EUR, kuras m ƝrƷis ir samazin Ɨt pƝt-
niecƯbas aktivit Ɨšu sadrumstalot Ưbu starp ES da-
lƯbvalstƯm, palielin Ɨt investƯciju apjomu p ƝtniecƯbƗ
un veicin Ɨt vidi potenci Ɨlo pƝtniecƯbas darba re-
zultƗtu ieviešanai. 
KohƝzijas valstu un atpalikušo re Ƨionu lƯdzdalƯba 
PiektƗ ietvara programm Ɨ (1998–2002) bija  
sekojoša: 
x organiz Ɨcijas no Koh Ɲzijas valst Ưm sastƗdƯja 
17.8% no Kopienas PTA l Ưgumiem, kas bija 
noslƝgti starp 2002. gada janv Ɨri un 
2003. gada martu, t ƗdƝjƗdi pƗrsniedzot šo 
valstu iedz ƯvotƗju skaita Ưpatsvaru Eiropas 
SavienƯbƗ (17.1%) un uzr Ɨdot pieaugumu sa-
lƯdzinot ar 2001. gadu, kad šis r ƗdƯtƗjs sastƗ-
dƯja 16%. Ta þu finansi ƗlajƗ izteiksm Ɲ šƯs val-
stis saƼƝma maz Ɨk lƯdzekƺu, nekƗ to iedzƯvo-
tƗju skaita Ưpatsvars (14.6%), tom Ɲr tas pƗr-
sniedza 2001. gada l Ưmeni (12.2%). Bez tam 
virs 31% no 2002. gad Ɨ starp organiz ƗcijƗm
nodibinƗtiem sadarb Ưbas kontaktiem ietv Ɲra
dalƯbniekus no Koh Ɲzijas valst Ưm;
x ir stipr Ɨk iezƯmƝjušƗs atšƷirƯbas starp re-
Ƨioniem, uzr Ɨdot pƝtniecƯbas aktivit Ɨšu kon-
centrƗciju salƯdzinoši maz Ɨ teritoriju skait Ɨ.
ApmƝram 14% no organiz ƗcijƗm, kas piedal Ư-
jƗs PiektƗ ietvara programm Ɨ, atrodas M ƝrƷa
1 reƧionos, tƗpat kƗ tas bija Ceturt Ɨ ietvara 
programm Ɨ (1994–1998). No 64 M ƝrƷa 1 re-
Ƨioniem tikai 8 ( Ʈrija, Berl Ưne, Lisboa e Vale do 
Tejo, Atika, Kr Ɲta, Valensija, Andal ǌzija un Dienvidu Jorkš Ưra) bija uztic Ɲta vairƗk kƗ puse 
no visiem projektiem. Pirmie tr Ưs reƧioni vairs 
nav iekƺauti MƝrƷa 1 reƧionu sarakst Ɨ;
x runƗjot par MVU l ƯdzdalƯbu, 2001. gad Ɨ lƯgu-
mus parakst Ưja vairƗk kƗ 4,600 MVU. Ap-
mƝram 77% projektu tika Ưstenoti uz ƼƝmƝj-
sabiedrƯbƗs, kurƗs darbinieku skaits bija ma-
zƗks par 50, bet 42% — uzƼƝmƝjsabiedrƯbƗs
ar mazƗk kƗ 10 darbiniekiem. Da ƺa no tƗm
nƗca no kandid ƗtvalstƯm un asoci ƝtajƗm
valstƯm. Lai gan ar MVU nosl Ɲgto lƯgumu 
skaits sast ƗdƯja niecƯgu daƺu no kop ƝjƗ
SavienƯbas apjoma, þetrƗs tematiskaj Ɨs
programm Ɨs šo dal Ưbnieku Ưpatsvars p Ɨrs-
niedza 23% un vi Ƽi saƼƝma vairƗk kƗ 15% no 
kopƝjƗ finansƝjuma.
Tika uzs Ɨktas vair Ɨkas iniciat Ưvas ar nol ǌku stip-
rinƗt reƧionu lomu PTA veidošan Ɨ:
x inovƗcijas aktivit Ɨtes saska ƼƗ ar Piekt Ɨ ietva-
ra programmu (ar budžetu virs 119 miljo-
ni EUR), veicin Ɨja uzƼƝmƝjdarbƯbas un citu 
organizƗciju tƯklu izveidi re Ƨionos un bija pie-
saistƯtas struktur Ɨlo fondu inovat Ưvajiem  
pasƗkumiem;
x no Programmas l Ưdzekƺiem tika finans Ɲta arƯ
“Eiropas inovat Ưvo reƧionu” (EIR) t Ưkla Iniciat Ư-
va9, kuras m ƝrƷis ir sekm Ɲt pieredzes un la-
bas prakses apmai Ƽu starp kandid Ɨtvalstu un 
esošo ES 15 dal Ưbvalstu re Ƨioniem, tai skait Ɨ
starp šo valstu att ƯstƯtajiem un atpalikušajiem 
reƧioniem;
x šajƗ pašƗ kontekst Ɨ 2003. gad Ɨ tika uzs Ɨkta 
jauna paraug iniciat Ưva10 ar kop Ɲjo budžetu 
2.5 miljoni EUR nol ǌkƗ rosinƗt eksperiment Ɨ-
los pasƗkumus, iesaistot Eiropas re ƧionƗlos 
tƯklus (ar akt Ưvu universit Ɨšu, pƝtniecƯbas cen-
tru un uz ƼƝmƝjdarbƯbas vides l ƯdzdalƯbu), lai 
izveidotu ’Zin Ɨšanu re Ƨionus‘, kuri turpm Ɨk
varƝtu kalpot k Ɨ paraugi Lisabonas strat ƝƧijas
Ưstenošanai re ƧionƗlƗ lƯmenƯ;
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 117x vairƗkas uz re ƧionƗlƗs ‘prognoz Ɲšanas’ att Ưs-
tƯbu orient ƝtƗs programmas tika atbalst Ưtas 
caur Cilv Ɲku potenci Ɨla veicin Ɨšanas (CPV) 
programmas (kop Ɲjais budžets 25 miljo-
ni EUR) ietvaros veicamaj Ɨm STRATA aktivi-
tƗtƝm nolǌkƗ sekmƝt ilgtermi Ƽa stratƝƧisku
domƗšanu un p Ɨrmest tiltu aizai starp re Ƨi-
onƗlo un RTDI politiku. Ʈpaša uzman Ưba tika 
pievƝrsta kandid ƗtvalstƯm.
Skatoties uz Sest Ɨ ietvara programmu (2002–
2006), pateicoties div Ɨm jaunaj Ɨm iniciat ƯvƗm: 
Ekselences t Ưkli un Integr Ɲtie projekti, tai piem Ưt
potenciƗls uzlabot saikni starp centr Ɨlajiem un 
perifƝrijas zinƗtniskajiem centriem, pastiprin Ɨt ES 
vispƗrƝjo inovat Ưvo kapacit Ɨti un apkarot intelekta 
noplǌdi no maz Ɨk attƯstƯtiem uz labv ƝlƯgƗkiem
reƧioniem.
SestƗ ietvara programm Ɨ ir divkƗršots finans Ɲju-
ma apjoms cilv Ɲkresursu att ƯstƯbai, kur svar Ưgu 
efektu maz Ɨk attƯstƯtos reƧionos ir iesp Ɲjams pa-
nƗkt, pielietojot tehnolo Ƨiju pƗrveduma sh Ɲmas.
TurklƗt ir ieplƗnots vismaz 15% no budžeta t ƝrƝt
MVU tematiskaj Ɨm priorit ƗtƝm.
Bez tam ir iedibin Ɨta jauna sadarb Ưbas forma 
starp koh Ɲzijas un P ƝtniecƯbas un att ƯstƯbas 
(R&D) politik Ɨm, kas dod iesp Ɲju veiksm Ưgajiem 
SestƗ ietvara programmas pretendentiem no 
MƝrƷa 1 reƧioniem griezties pie attiec ƯgajƗm
re-ƧionƗlajƗm iestƗdƝm un pieteikties papildus 
finansƝjumam no struktur Ɨlajiem fondiem. 
IzglƯtƯbai un apm ƗcƯbai ir bǌtiska noz Ưme
ES iedzƯvotƗju iemaƼas un kvalifik Ɨcija ir tƗs gal-
venais resurss un priekšnosac Ưjums, lai t Ɨ kƺǌtu
par pasaules visdinamisk Ɨko un konkur ƝtspƝjƯgƗ-
ko uz zin ƗšanƗm balstƯto ekonomiku. Programma 
“IzglƯtƯba un apm ƗcƯba 2010” tiek realiz Ɲta nolǌkƗ
sasniegt šo uzdevumu, nospraužot 13 m ƝrƷus11,
kas ir v Ɲrsti, lai padar Ưtu izglƯtƯbu un apm ƗcƯbu 
EiropƗ par “ pasaules m Ɲroga kvalit Ɨtes etalonu 
2010. gad Ɨ”12. SavƗ nesenaj Ɨ paziƼojumƗ13 Ko-
misija pieprasa dal ƯbvalstƯm pastiprin Ɨt centienus visos lƯmeƼos, Ưpaši attiec ƯbƗ uz invest ƯcijƗm izglƯ-
tƯbas un apm ƗcƯbas jomƗ, lai nodrošin Ɨtu Lisabo-
nas strat ƝƧijas veiksm Ưgu Ưstenošanu. Eiropas 
Padomes Briseles s ƝdƝ14 2003. gada beig Ɨs da-
lƯbvalstis piekrita ’stiprin Ɨt struktur Ɨlu sadarb Ưbu
cilvƝku kapitƗla attƯstƯbas atbalstam’. 
Lai gan daudzas ES dal Ưbvalstis ir pielikušas iev Ɲ-
rojamas p ǌles, lai reform Ɲtu un adapt Ɲtu savas 
gadsimtiem senas izgl ƯtƯbas iekƗrtas uz zin Ɨša-
nƗm balstƯtai ekonomikai, veikt Ɨs izmaiƼas vƝl
joprojƗm nav pietiekamas nospraust Ɨ mƝrƷa sa-
sniegšanai. Fakti nemit Ưgi liecina par to, ka, lai 
spƝtu uzturƝt minimƗlu zinƗšanu ietilp Ưgu nodar-
binƗtƯbas lƯmeni, re ƧionƗ v i s p i r m s  i r  j Ɨsasniedz
kritisku str ƗdƗjošo skaitu ar plaš Ɨm profesion Ɨla-
jƗm iemaƼƗm. Kopiena daudzu gadu garum Ɨ ir 
organizƝjusi sadarb Ưbas tƯklus, savienojot daž Ɨdu 
reƧionu universit Ɨtes, mƗcƯbu iestƗdes un uz ƼƝ-
mƝjsabiedrƯbas, bet p ƝdƝjƗ laikƗ ir centusies no-
organizƝt ‘reƧionu apm ƗcƯbas’ tƯklus. 
Tai pat laik Ɨ, Savien ƯbƗ arvien pieaugoš Ɨ izglƯtƯ-
bas un apm ƗcƯbas funkciju decentraliz Ɨcija uz 
reƧionƗlo lƯmeni paver iesp Ɲjas izveidot lab Ɨku
mƗcƯbu procesa organiz Ɨciju apvienojot iedz Ưvo-
tƗju vajadz Ưbas ar re Ƨiona attƯstƯbas plƗniem.
VairƗk un lab Ɨkas darbavietas
integrƝtƗ sabiedr ƯbƗ
1997. gada beig Ɨs tika uzs Ɨkta Eiropas nodarbi-
nƗtƯbas strat ƝƧija (ENS), kuras prim Ɨrais mƝrƷis ir 
apkarot bezdarbu, ieviešot profilaktiskus un  
aktƯvus nodarbin ƗtƯbu veicinošus pas Ɨkumus. 
Kopš 2000. gada t Ɨ mƝrƷis ir izpild Ưt Lisabonas 
uzdevumu par piln Ưgu nodarbin ƗtƯbu, labƗkƗm
darbaviet Ɨm un uzlabotu ekonomisko un soci Ɨlo
kohƝziju.
PƝc StratƝƧijas nov ƝrtƝjuma 2002. gad Ɨ 2003. 
gada Briseles padomes pavasara sesij Ɨ tƗ tika 
pilnveidota un kori ƧƝta atbilstoši Lisabon Ɨ no-
sprausto m ƝrƷiem paplašin ƗtƗs Savien Ưbas kon-
tekstƗ. NovƝrtƝjums atkl Ɨja skaidrus struktur Ɨlus
uzlabojumus ES darba tirg ǌ. 2002. gad Ɨ vidƝjais  
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU118Tirdzniec Ưbas politika un t Ɨs ietekme uz nodarbin ƗtƯbu un koh Ɲziju  
Tirdzniec Ưbas iespƝju paplašin Ɨšanai parasti ir labv Ɲ-
lƯga ietekme uz ekonomiku, k Ɨ rezultƗtƗ notiek ak-
centu mai Ƽa ražošanu noteicošajos faktoros uz pro-
duktivitƗtes palielin Ɨšanos, efektivit Ɨtes uzlabošanos 
un mƝroga ekonomiku, k Ɨ arƯ tƗ palielina konkurenci, 
zinƗšanu un tehnolo Ƨiju apmai Ƽu, kur ieg ǌst patƝrƝ-
tƗjs, saƼemot plaš Ɨkas izvƝles iespƝjas un zem Ɨkas
cenas.
TomƝr tirdzniec Ưbas paplašin ƗšanƗs var izrais Ưt lƯdz-
vƝrtƯgu izmaksu k Ɨpumu, kas atsver min Ɲtos labu-
mus. LƯdz ar to, jebkurš ieguvums ilgtermi Ƽa per-
spektƯvƗ un ražošanas faktoru akcentu mai Ƽa, patei-
coties pieaugošajam importa slogam, ƯstermiƼƗ uz-
liks ar piel Ɨgošanos saist Ưtas izmaksas gan uz ƼƝ-
mumiem, gan to darbiniekiem.  
Dažas šo izmaksu ƯpatnƯbas liek noprast, ka t Ɨs
vienkƗrši nedrƯkst ignor Ɲt:
xIzmaksas galvenok Ɨrt koncentr Ɲjas atseviš Ʒos
sektoros un re Ƨionos, kas noz ƯmƝ, ka zinƗmas
iedzƯvotƗju grupas t Ɨs izjutƯs vairƗk, un attiec Ưgi
to graujošais efekts b ǌs izteiktƗks, nekƗ tad, ja 
tƗs bǌtu vienm ƝrƯgi sadalƯtas visas tautsaimnie-
cƯbas telpƗ.
xNav kompens Ɨcijas meh Ɨnisma, kad tie, kas ie-
gǌst, maks Ɨt tiem, kas zaud Ɲ, kas notiek galve-
nokƗrt tƗpƝc, ka konkr ƝtƗs izmaksas ir gr ǌti no-
sakƗmas un, l Ưdz ar to, dažiem cilv Ɲkiem (un re-
Ƨioniem) vismaz s Ɨkuma posm Ɨ klƗsies slikt Ɨk
(arguments par labu šo subjektu atbalst Ưšanai). 
xIr rakstur Ưgi, ka starp Ưba starp ieguvumu un iz-
maksƗm ar laiku palielin Ɨs: sƗkuma gados iz-
maksas ir augst Ɨkas (Ɨrvalstu konkurence pa-
rasti strauji ietekm Ɲ nekonkur ƝtspƝjƯgos sekto-
rus), turpret Ư jƗpaiet laikam, kam Ɲr bǌs jǌtami
ieguvumi (uzlabojoties darba efektivit Ɨtei patei-
coties lab Ɨkai ražošanas faktoru lokaliz Ɨcijai). 
TƗpƝc empƯriskie pƝtƯjumi liecina par to, ka pir-
majos gados p Ɲc brƯvƗs tirdzniec Ưbas ieviešanas 
izmaksas sasniegs 10-15% no ieguvuma, kas ir 
divas trƯs reizes vair Ɨk nekƗ ilgtermiƼƗ.
xStarpƯba starp izmaks Ɨm un ieguvumu daž ƗdƗs
vietƗs ir vienƗda: ietekme uz re Ƨioniem ir atkar Ư-
ga no tajos esošo nozaru konkur ƝtspƝjas starp-tautiskajƗ mƝrogƗ, no uzƼƝmƝjdarbƯbas ƧeogrƗ-
fiskƗs koncentr Ɨcijas (Ưpaši pre þu mazumtir-
dzniecƯbƗ) un reƧionu specializ Ɨcijas pak Ɨpes 
konkrƝtu preþu ražošanas un pakalpojumu jom Ɨ.
Dažos re Ƨionos brƯvƗs tirdzniec Ưbas ieviešanas 
atgriezeniskais efekts b ǌsƯpaši stiprs, kam Ɲr citi 
bǌs ieguvƝji.
Bez tam iez ƯmƝjas izteikta asimetrija izmaksu un ie-
guvuma uztver Ɲ, kas rad Ưs nenovƝršamas politiskas 
sekas. Lai gan izmaksas ir skaidri saskat Ɨmas un ƺoti
satraucošas, ne tikai to koncentr Ɨcijas, bet ar Ư izteik-
ta materi ƗlƗ rakstura d Ɲƺ (rǌpnƯcu slƝgšana, štatu 
samazinƗšana un taml ƯdzƯgi), ieguvums, š Ʒiet, ir ma-
zƗk jǌtams, da ƺƝji tƗ nemateri ƗlƗ rakstura d Ɲƺ— vai 
vismaz gr ǌtƗk izmƝrƗms (piem Ɲram, lielƗkas izvƝlas 
iespƝjas patƝrƝtƗjiem) — kƗ arƯ mazƗk efektƯgs un 
vairƗk izkliedƝts.  
PretƝji tipiski zem Ɨm pielƗgošanƗs izmaks Ɨm, brƯvƗ
tirgus ieviešanas sakar Ɨ veicamajiem blakuspas Ɨ-
kumiem ir kritiska noz Ưme gan ekonomiskaj Ɨ, gan 
politiskaj Ɨ perspekt ƯvƗ. ŠƯ nozƯme kƺǌst vƝl lielƗka,
Ƽemot vƝrƗ to, ka labi orient Ɲta lƯdzpolitika sp Ɲj sa-
mazinƗt pielƗgošanƗs izmaksas, nodrošinot to mak-
simƗlu prognoz Ɲšanu un atvieglojot nepieciešamos 
izmaiƼu procesus. Tamd Ɲƺ. agrƯna jutƯgu sektoru un 
tajos iesaist ƯtƗ darbasp Ɲka identifik Ɨcijaƺauj maksi-
mƗli samazin Ɨt izdevumus. Tai pat laik Ɨ, rodoties 
problƝmƗm, palƯdzƯbas lƯdzekƺu piemƝrošana adap-
tƗcijas proces Ɨ skartajƗm iedzƯvotƗju grupƗm var 
paƗtrinƗt pƗrmaiƼu iestƗšanos un samazin Ɨt pielƗ-
gošanƗs izmaksas. 
ES interes Ɲs ir palƯdzƝt atvieglot visus piel ƗgošanƗs
procesus, kas b ǌs nepieciešami, un piedal Ưties ievie-
šamo politiku rad Ưto izmaksu segšan Ɨ. TƗda prakse 
jau daudzus gadus past Ɨv Eiropas Og ƺu un tƝrauda 
kopienas vad ƯbƗ. ŠƗdas izmai Ƽas veicinošas politi-
kas ieviešana k ƺǌs arvien b ǌtiskƗka tuvƗko gadu lai-
kƗ, kad da ƺa tirdzniec Ưbas memorandu vai  
nu tiks izbeigta vai tos b ǌs nepieciešams p ƗrskatƯt
(DaudzšƷiedru Memorands, ES- ýƯles memorands), 
kƗ arƯ bǌs jƗsƗk pƗrrunas par jauniem memorandiem 
(DDA, EU-Mercosur), un to sekas kopum Ɨ gandrƯz
viennozƯmƯgi izrais Ưs jutƯgu pre þu importa  
pieaugumu. 
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 119bezdarba l Ưmenis ES sast ƗdƯja 7.7% no darbsp Ɲ-
jƯgo skaita, sal Ưdzinot ar 10.0% piecus gadus ag-
rƗk, un tai pat laik Ɨ strƗdƗjamƗ vecuma iedz ƯvotƗ-
juƯpatsvars palielin ƗjƗs no 60.7% l Ưdz 64.3%. Par 
spƯti pastƗvošajƗm izteikt Ɨm atšƷirƯbƗm dažƗdƗs
dalƯbvalstƯs un grǌtƯbƗm nodibin Ɨt cƝloniskas at-
tiecƯbas starp nodarbin ƗtƯbas problem Ɨtikas risi-
nƗjumiem un ƯpašajƗm politik Ɨm, ir iez ƯmƝjusies 
tendence uz nacion Ɨlo nodarbin ƗtƯbas politiku 
virzƯšanos uz ENS nospraustaj Ɨm vadlƯnijƗm
un mƝrƷiem. 
LielƗkajƗ ES dalƯbvalstu da ƺƗ tiek pielikti nemit Ưgi
centieni, lai ar jaunu sparu nodrošin Ɨt apmƗcƯbas,
pƗrizglƯtošanas, darba prakses, darba vietas vai 
citu nodarbin ƗtƯbu veicinošu pas Ɨkumu ieviešanu, 
attiecinot tos uz jebkuru bezdarbnieku pirmajos 
sešos m Ɲnešos p Ɲc darba zaud Ɲšanas jauniem 
cilvƝkiem un 12 m Ɲnešos cilv Ɲkiem vecum Ɨ virs 
24 gadiem.
Ir nepieciešams nodrošin Ɨt konkrƝtai situƗcijai 
atbilstošus pakalpojumus un atbalst Ưt atbilstošas 
kapacitƗtes aktiviz Ɲšanas un profilaktiskos pas Ɨ-
kumus, efekt Ưvus publisk Ɨs nodarbin ƗtƯbas pakal-
pojumus. Tieši t ƗpƝc ES dal Ưbvalstis ir ap ƼƝmu-
šƗs moderniz Ɲt publisk Ɨs nodarbin ƗtƯbas
pakalpojumu nozari, iez ƯmƝjot zinƗmu tuvin Ɨša-
nos sadarb Ưbai ar priv Ɨto sektoru. Gandr Ưz visƗs
jaunajƗs ES dal ƯbvalstƯs notiek nep Ɨrtraukta
1990. gadu s ƗkumƗ ieviesto publisk Ɨs
nodarbin ƗtƯbas pakalpojumu moderniz Ɨcija un 
pilnveidošana.  Pateicoties ENS, Savien Ưbas dalƯbvalstu nodarbi-
nƗtƯbas politikas tiek koordin Ɲtas uz vienotas 
mƝrƷu un priorit Ɨšu bƗzes. Strat ƝƧija mudina ie-
saistƯt visas sabiedriskaj Ɨ un priv ƗtajƗ sektorƗ
skartƗs personas, tai skait Ɨ sociƗlos partnerus, 
atbilstoši katras konkr ƝtƗs valsts institucion Ɨlai 
iekƗrtai. ENS vadl Ưnijas nosaka, ka strat ƝƧijai ir 
jƗbǌt efektƯgiƯstenotai gan re ƧionƗlƗ un vietƝjƗ
—
gan arƯ valsts l ƯmenƯ, un Komisija ir piepras Ưjusi
panƗkt lielƗku attiec Ưgo pušu iesaist Ưšanos.  
2002. un 2003. gad Ɨ tika detaliz Ɲti apsekota si-
tuƗcija kandid Ɨtvalstu darba tirg ǌ nolǌkƗ noteikt adekvƗtas nodarbin ƗtƯbas politikas, kuru sagata-
vošanu p Ɲc iestƗšanƗs ES uz Ƽemsies ENS, un 
izstrƗdƗt ENS budžeta pl Ɨnus laika periodam no 
2004. lƯdz 2006. gadam. 
2003. gad Ɨ veiktƗs ENS rev Ưzijas rezult ƗtƗ ir 
vienkƗršotas vadl Ưnijas, kuras patreiz ietver tr Ưs
primƗrus mƝrƷus:
x sasniegt Lisabon Ɨ nospraustos nodarbin ƗtƯ-
bas rƗdƯtƗjus; 
x nodrošin Ɨt darba kvalit Ɨti un produktivit Ɨti,  
kƗ apliecin Ɨjumu liel Ɨkam lab Ɨku darbavietu 
skaitam; 
x veidot integr Ɲtu darba tirgu ar samazin Ɨtu 
bezdarba l Ưmeni un reduc ƝtƗm sociƗlƗm
un reƧionƗlƗm atšƷirƯbƗm darba tirgus  
pieejamƯbas ziƼƗ.
Bez tam past Ɨv 10 ƯpašƗs vadlƯnijas struktur Ɨlai 
reformai. ENS Ưstenošanas veiksme ir atkar Ưga no 
uzƼƝmumu un str ƗdƗjošo piel ƗgošanƗs spƝjƗm,
nodarbin ƗtƯbas lƯmeƼa paaugstin Ɨšanas, liel ƗkƗm
un labƗk organiz ƝtƗm mƝrƷinvestƯcijƗm cilvƝku
kapitƗlƗ un labƗkas pƗrvaldes.
JaunƗ ENS ir cieši saist Ưta ar ekonomisk Ɨs un 
sociƗlƗs kohƝzijas politiku, tr Ưs prioritƗrajiem m Ɲr-
Ʒiem un ƯpašajƗm vadlƯnijƗm ir kop Ưgs uzdevums 
samazin Ɨt sociƗlo nevienl ƯdzƯbu un nodarbin ƗtƯ-
bas atšƷirƯbas starp re Ƨioniem. 
SociƗlƗ iesaistƯšana un dzimumu vienl ƯdzƯba 
Amsterdamas l Ưgums paplašin Ɨja ES mand Ɨtu
sociƗlƗs izslƝgtƯbas apkarošanas jom Ɨ. Konsek-
venti, Lisabonas samits nosprauda m ƝrƷi spert 
izšƷirošus so ƺus nabadz Ưbas un soci ƗlƗs izslƝgtƯ-
bas likvid Ɨcijai ES l Ưdz 2010. gadam. Šis m ƝrƷis
tika papildin Ɨts NƯcas samita laik Ɨ un kopš t Ɨ lai-
ka tiek realiz Ɲta vienota soci ƗlƗs iesaist Ưšanas 
stratƝƧija, kuras pamat Ɨ ir izmantota t Ɨ pati atkl Ɨ-
tƗs koordin Ɨcijas metode, k Ɨ nodarbin ƗtƯbas poli-
tikƗ, izƼemot to, ka ES dal Ưbvalstu l ƯdzdalƯba drƯ-
zƗk brƯvprƗtƯga nekƗ obligƗta. Praks Ɲ šajƗ proce-
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU120sƗ ir iesaist Ưtas visas ES dal Ưbvalstis un pirmie 
nacionƗli plƗni pret soci Ɨlo izslƝgtƯbu ir iesniegti 
2001. gad Ɨ, kas padar Ưja šajƗ jomƗ realizƝto poli-
tiku uzskat ƗmƗku.  
PlƗni palƯdzƝja identific Ɲt 8 galvenos n Ɨkotnes
uzdevumus: att ƯstƯt uz iesaist Ưšanu vƝrstu darba 
tirgu un nodrošin Ɨt katram indiv Ưdam iesp Ɲju un 
tiesƯbas bǌt nodarbin Ɨtam; nodrošin Ɨt adekvƗtu
ienƗkumu un apmierinošu dz Ưves lƯmeni katram; 
novƝrst izglƯtƯbas trǌkumus; saglab ƗtƧimeni un 
aizsargƗt bƝrnu tiesƯbas; nodrošin Ɨt apmierinošus 
dzƯves apst Ɨkƺus katram; garant Ɲt kvalitat Ưvu  
pakalpojumu pieejam Ưbu; uzlabot pakalpojumu 
sniegšanas kvalit Ɨti un atjaunot daudz ƝjƗdi
cietušus re Ƨionus.
2003. gada j ǌlija beigƗs sastƗdƯtƗ nacionƗlo plƗno 
otrƗ redakcija pieš Ʒirs šim procesam jaunu impul-
su. Pamatojoties uz ES dal Ưbvalstu priekšliku-
miem tiks veikti 8 gada nov ƝrtƝjumi par konkr Ɲ-
tiem politikas aspektiem, kuros tiks iesaist Ưtas 3 
lƯdz 6 dal Ưbvalstis, neatkar Ưgie eksperti, soci Ɨlo 
partneru p ƗrstƗvji un re ƧionƗlƗs un pašvald Ưbu 
institǌcijas, kƗ arƯ iedzƯvotƗji, kuri re Ɨli cieš naba-
dzƯbu un soci Ɨlo izslƝgtƯbu.  
ParalƝli tiek dibin Ɨta sadarb Ưba ar kandid ƗtvalstƯm
nolǌkƗ sagatavot t Ɨs lƯdzdalƯbai strat ƝƧijƗ pƝc to 
iestƗšanƗs ES. Kop Ɨ ar Komisiju t Ɨs ir pieƼƝmu-
šas memorandus par soci Ɨlo izslƝgtƯbu, kuros ir 
noformul Ɲtas galven Ɨs problƝmas un uzdevumi, 
kƗ arƯ nosprausti priorit ƗrƗs politikas pas Ɨkumi. 
2001. gada beig Ɨs pieƼemtais indikatoru saraksts 
palƯdzƝs labƗk novƝrtƝt situƗciju katrƗ valstƯ.
TajƗ ir ietverti 7 struktur Ɨli indikatori, kurus Komi-
sija izmanto k Ɨ pamatu ikgad Ɲjam sintƝzes ziƼo-
jumam par ekonomisko un soci Ɨlo situƗciju Eiro-
pas Savien ƯbƗ un kurus ir j Ɨattiecina ar Ư uz nƗka-
mo periodu pl Ɨniem, ietverot gan re ƧionƗlos—
gan nefinansi Ɨlos indikatorus. 
PƗrƝjƗs aktivitƗtes, kuras sast Ɨda daƺu no Eiropas 
SavienƯbas Soci ƗlƗs iesaist Ưšanas programmas ar 
kopƝjo budžetu laika periodam no 2002. l Ưdz
2006. gadam 75 miljonu EUR apm ƝrƗ, ietver sev Ưpieredzes apmai Ƽu starpvalstu l ƯmenƯ (pirmaj Ɨ
fƗzƝ ir apbalst Ưti 64 projekti un otraj Ɨ— gandrƯz
30) un Ưpašus tematiskos p ƝtƯjumus, ar m ƝrƷi stip-
rinƗt sadarb Ưbu, uzlabot savstarp Ɲjo saprašanos 
un stimul Ɲt jaunu pieeju rašanu. 
TƗdƝjƗdi tiek rad Ưta jauna soci ƗlƗs izslƝgtƯbas 
likvidƗcijas strat ƝƧija, kurƗ arvien vair Ɨk iesaist Ɨs
visas ES dal Ưbvalstis, lai ar Ư uz brƯvprƗtƯbas prin-
cipa, pieš Ʒirot jaunu dimensiju valstu savstarp Ɲjai
integrƗcijai un stiprinot Eiropas soci Ɨlo modeli, k Ɨ
arƯ veicinot lab Ɨka lƯdzsvara ieg ǌšanu starp ES 
sociƗlajƗm un ekonomiskaj Ɨm politik Ɨm.
Viens no ES fundament Ɨlajiem pamatprincipiem ir 
vƯriešu un sieviešu ties Ưbu vienlƯdzƯba. Kopš 1996. 
gada ir v Ɲrojama vienota pieeja šim jaut Ɨjumam
un dzimumu jaut Ɨjums ir Ƽemts vƝrƗ visu Kopie-
nas politiku pl ƗnošanƗ un realiz ƗcijƗ.
Vides aizsardz Ưba ilgtsp ƝjƯgas
izaugsmes nodrošin Ɨšanai
GalvenƗ jaunƗ iniciatƯva vides aizsardz Ưbas jom Ɨ
bija Eiropas Parlamenta un Padomes15 pieƼem-
tƗ 6. Vides r ƯcƯbas programma: M ǌsu nƗkotne —
mǌsu izvƝle (6. VRP). Taj Ɨ vide ir apskat Ưta pla-
šƗkƗ perspekt ƯvƗ,Ƽemot vƝrƗ ekonomiskos un 
sociƗlos apstƗkƺus un uzsverot Lisabonas un G Ɲ-
tenburgas uzdevumus. Programm Ɨ ir iekƺautiþetri
galvenie elementi: efekt Ưva vides likumdošanas 
Ưstenošana un izpilde ( acquis ); ar vides aizsardz Ư-
bu saist Ưto aktualit Ɨšu iekƺaušana cit Ɨs politikƗs, 
tai skait Ɨ infrastrukt ǌrƗ; lƯdzekƺu un pas Ɨkumu 
kombinƝšana nol ǌkƗ panƗkt visefekt ƯvƗko un op-
timƗlƗko rezult Ɨtu; un akt Ưva iesaist Ưto pušu pie-
saiste politikas veidošan Ɨ un Ưstenošan Ɨ.
Programm Ɨ ir izceltas þetras rƯcƯbas aktualit Ɨtes: 
klimata izmai Ƽas; daba un biolo ƧiskƗ daudzveid Ư-
ba; vide un vesel Ưba; dabas resursi un atkritumi. 
TƗ piedƗvƗ jaunu ‘tematisk Ɨs stratƝƧijas’ koncep-
ciju kƗ atsevišƷu kompleksu vides probl Ɲmu risi-
nƗšanas veidu16 un Kopienas intervences priorit Ɨ-
šu noteikšanas pa ƼƝmienu, ieskaitot no koh Ɲzijas
politikas fondiem finans Ɲtos lƯdzekƺus. Turkl Ɨt,
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 121tajƗ ir ierosin Ɨts pakƗpeniski atteikties no subs Ưdi-
jƗm, kuras veicina negat Ưvu ietekmi uz vidi un nav 
savienojamas ar ilgtsp ƝjƯgu attƯstƯbu.
SakarƗ ar to, ka maz Ɨk turƯgƗm valstƯm jau pirm-
sƗkumos ir v ƗjƗka vides infrastrukt ǌra, attiec Ưgi
arƯ ieguldƯjumu apjoms, lai sasniegtu Direkt ƯvƗs
norƗdƯto lƯmeni, ir liel Ɨks un pieprasa liel Ɨku KPP 
daƺu (pieƼemot, ka tas ir sal Ưdzinoši neliels). T Ɨ-
pƝc šeit ir skaidri saredzama struktur Ɨlo fondu 
potenciƗlƗ loma pal ƯdzƝt šƯm valstƯm atbilst ES 
vides politikas pras ƯbƗm.
Neskatoties uz iesaist ƯtajƗm tiešƗm izmaks Ɨm, 
politika ir veidota t ƗdƗ veidƗ, lai ilgtermi ƼƗ sama-
zinƗtu finansi Ɨlos un soci Ɨlos izdevumus, nov Ɲr-
šot draudus cilv Ɲku vesel Ưbai un nepieciešam Ưbu
likvidƝt piesƗrƼojumu. Pasaules Vesel Ưbas orga-
nizƗcija, piem Ɲram, ir nesen izp ƝtƯjusi, ja 100,000 
priekšlaic ƯgƗs nƗves gad Ưjumu Eirop Ɨ var bǌt
saistƯti ar cieto da ƺiƼu emisiju17. Ir paredzams, ka 
ES Direkt Ưvu ievƝrošanas rezult ƗtƗ lƯdz 2010. ga-
dam kandid ƗtvalstƯs cieto da ƺiƼu emisija atmosf Ɲ-
rƗ samazin Ɨsies par 1.8 l Ưdz 3.3 miljoniem tonnu, 
tƗdƝjƗdi samazin Ɨt priekšlaic ƯgƗs nƗves gadƯjumu 
skaitu par aptuveni 15,000. 
KandidƗtvalstu atbilst Ưba ES likumdošanas nor-
mƗm arƯ nozƯmƝ tƯrƗku dzeramo ǌdeni ar Ưpašu 
uzlabojumu v Ɲrojamu Bulg ƗrijƗ un Igaunij Ɨ (kƗ arƯ
TurcijƗ), kur 20–30% m Ɨjsaimniec Ưbu nav piesl Ɲg-
ti centr Ɨlajam ǌdensapg Ɨdes tƯklam, bet  
DirektƯvas par komun Ɨlo notek ǌdeƼu attƯrƯšanu
ieviešana samazin Ɨs pƗrtikas pies ƗrƼojuma  
lƯmeni par aptuveni 33% ( ýehijas Republik Ɨ)
un 67% (Polij Ɨ).
Par spƯti prognoz Ɲtajam 2% atkritumu ražošanas 
pieaugumam, Direkt ƯvƗ par izg ƗztuvƝm ir pare-
dzƝts samazin Ɨt šƗdƗ veidƗ deponƝto atkritumu 
daudzumu no 59 miljoniem tonnu 1998. gad Ɨ lƯdz
aptuveni 20 l Ưdz 35 miljoniem tonnu 2020. gad Ɨ,
bet, savuk Ɨrt, Direkt Ưva par iepakojumu paredz 
tajƗ pašƗ laika period Ɨ sasniegt iepakojuma otr-
reizƝjƗs pƗrstrƗdes apjomu k Ɨpumu par 3.7 miljo-
niem tonnu. InvestƯcijas vides aizsardz Ưbas jomƗ var radƯt pa-
pildus darba vietas. 15 ES dal ƯbvalstƯs ekoloƧis-
kajƗ rǌpniecƯbƗ ir nodarbin Ɨts aptuveni 1% no 
kopƝjƗ SavienƯbas darba tirgus, pieaugot str ƗdƗ-
jošo skaitam atkritumu apsaimniekošanas (atjau-
nošanas un p ƗrstrƗdes) jom Ɨ, skaitlisk Ɨ izteiksm Ɲ
sasniedzot r ƗdƯtƗju no 200,000 l Ưdz 400,000. 
Identiskas tendences ir skaidri v Ɲrojamas ar Ư
kandidƗtvalstƯs. 
EsošajƗs ES 15 dal ƯbvalstƯs jau ir paveikta liel ƗkƗ
daƺa ar Direkt Ưvu ieviešanu saist Ưto ieguld Ưjumu 
(pirms 2001. gada tas sast ƗdƯja apmƝram 63%), 
taþu šis rƗdƯtƗjs dažƗdƗs vides zon Ɨs ir atšƷirƯgs. 
Atkritumu apsaimniekošanas sf ƝrƗ ieguldƯjumi ir 
praktiski pabeigti, bet ǌdensapg Ɨdes jom Ɨ lƯdz
2001. gadam ir paveikti aptuveni 72%. Vien ƯgƗ
sfƝra, kur liel Ɨkais ieguld Ưjuma apjoms v Ɲl ir 
priekšƗ ir saistƯta ar gaisa pies ƗrƼojuma kontroli, 
lai gan sal Ưdzinot nepieciešamos finans Ɲjuma ap-
jomus, notek ǌdeƼu attƯrƯšanai, šƷiet, bǌs svarƯgƗ-
ka loma. Tom Ɲr, šƷiet, ka lielus ieguld Ưjumus pra-
sƯs gaisƗ pƗrnƝsƗjamo cieto da ƺiƼu kontroles pa-
sƗkumu ieviešana saska ƼƗ ar Direkt Ưvu par Integ-
rƝto pieeju pies ƗrƼojuma nov Ɲršanai un kontrolei 
(IPNK) un Kioto protokola ietvaros parakst Ưtajiem 
dokumentiem par klimata izmai ƼƗm.
PƝdƝjo 15 gadu laik Ɨ tika stiprin Ɨti kohƝzijas poli-
tikas vides aizsardz Ưbas nosac Ưjumi un sp ƝkƗ
esošie struktur Ɨlo fondu noteikumi, apl ǌko vides 
aizsardz Ưbu pƝc horizont Ɨla principa un nost Ɨda
to vides likumdošanas kopuma augst ƗkƗs prioritƗ-
tes status Ɨ18. TƗpƝc ir svar Ưgi panƗkt, lai vides 
rƯcƯbas programmas m ƝrƷi un vides likumdošanas 
prasƯbas tiktu iev Ɲrotas struktur ƗlƗs izpausm Ɲs
visƗ ES teritorij Ɨ.
IekšƝjais tirgus un visp ƗrƝjas
nozƯmes pakalpojumi  
Transeiropas transporta, telekomunik Ɨciju un 
enerƧƝtikas tƯklu attƯstƯba ir vƝrsta uz to, lai pada-
rƯtu iekšƝjo tirgu par realit Ɨti un stiprin Ɨtu ekono-
misko un soci Ɨlo kohƝziju. ES politika šaj Ɨ jautƗ-
jumƗ paredz nodrošin Ɨt nacionƗlo tƯklu savstarp Ɲ
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU122
©  Eiroģeogrāfijas  administratīvo  robežu  sabiedrī ba0 250 500  km3.1  T ranseiropas  T ransporta   līdzdalības  tīklojuma  projekti
"Essen"  dzelzceļa  projekts
Dzelzceļa  projekts  (2001)
Dzelzceļa  projekts  (2003)
"Essen"  ceļu  projekts
Ceļu  projekts  (2001)
Ceļu  projekts  (2003)Iekšzem es  ūdensceļu  projekts  (2001)
Iekšzemes  ūdensceļu  projekts  (2003)
Jūras  ceļš  (2003)
Lidostu  projekti
Ostu  projekti
A vots:  DG  TREN
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 123jo savienojam Ưbu un p Ɨrvaldi, k Ɨ arƯ pieeju tiem 
brƯvƗ tirgus un konkurences kontekst Ɨ.Ʈpaša uz-
manƯba tiek velt Ưta nepieciešam Ưbai savienot salu, 
cietzemƝ ieskautu un perif Ɲrijas reƧionus ar Sa-
vienƯbas centr ƗlajƗm zonƗm. ŠƯ politika tieš Ɨ vei-
dƗ ietekmƝ ES ekonomikas konkur ƝtspƝju kopu- 
mƗ un nosaka ekonomisko aktivit Ɨšu lokaliz Ɨciju.
ŠƯs teritori ƗlƗs izpausmes d Ɲƺ kohƝzijai ir jƗkƺǌst
par vienu no svar ƯgƗkajiem tƯklu veidošanas poli-
tikas aspektiem. 
JautƗjumam ir b ǌtiska noz Ưme arƯ no šo sektoru 
liberalizƗcijas viedok ƺa. Lai gan liberaliz Ɨcijas re-
zultƗtƗ ir pazemin ƗjušƗs pakalpojumu cenas un 
palielinƗjusies to efektivit Ɨte, ir ac Ưmredzami, ka 
brƯvƗ tirgus ieviešana var rad Ưt situƗciju, kad at-
sevišƷƗm ES iedz ƯvotƗju vai soci ƗlajƗm grupƗm
var bǌt liegta pieeja b ǌtiskiem pakalpojumiem. Š Ư
iemesla d Ɲƺ, tirgus liberaliz Ɨcija notiek paral Ɲli 
augošƗm prasƯbƗm ieviest oblig Ɨtus sabiedriskos 
pakalpojumus nol ǌkƗ saglabƗt un nostiprin Ɨt eko-
nomisko un soci Ɨlo kohƝziju. LƯdz ar to t Ưklu poli-
tika ir b ǌtiska tiem, kas pied ƗvƗ vispƗrƝjas eko-
nomiskas noz Ưmes pakalpojumus, kuru svar Ưgums 
tika akcent Ɲts Padomes Barselonas un L Ɨkenes
sƝdƝs.  
MainƯgajƗ pasaulƝ vispƗrƝjas nozƯmes pakalpo-
jumi ir viens no Eiropas sabiedr Ưbas mode ƺa pa-
matelementiem. Tas ir atspogu ƺots Eiropas Sa-
vienƯbas LƯguma 16. pant Ɨ un Fundament Ɨlo tie-
sƯbu Hartas 36. pant Ɨ. Tas nost Ɨda individu Ɨlo 
pilsoni ES priorit Ɨšu centrƗ. TƗpƝc Komisija 2003. 
gada maija izdevuma Za ƺajƗ avƯzƝ ir paudusi savu 
viedokli par šo pakalpojumu efekt Ưva nodrošin Ɨ-
juma iesp ƝjƗm, lielƗ mƝrƗ piesaistot nevalstisk Ɨs
organizƗcijas un sabiedr Ưbu kopum Ɨ.
Pati visp ƗrƝjƗs nozƯmes pakalpojumu j Ɲga uzliek 
pienƗkumus sabiedr Ưbas priekš Ɨ, veicot attiec Ưgo 
nozaru liberaliz Ɨcijas pas Ɨkumus. To b ǌtƯba, at-
karƯbƗ no pakalpojuma veida, ir nodrošin Ɨt attie-
cƯgƗ pakalpojuma visp ƗrƝju pieejam Ưbu, saglab Ɨ-
jot to kontinuit Ɨti, kvalitƗti un pie Ƽemamas cenas, 
kƗ arƯƼemot vƝrƗ patƝrƝtƗju interešu aizsardz Ưbu 
un piegƗdes stabilit Ɨti. Kopiena pied ƗvƗ finansi-
Ɨlu atbalstu dal ƯbvalstƯm nolǌkƗ nodrošin Ɨt šo principu iev Ɲrošanu, piem Ɲram, izmantot struktu-
rƗlos fondus piln Ưga mobil Ɨ telefona p ƗrklƗjuma
un platjoslas piesl Ɲguma t Ưkla izveidošanai  
valstƯs.  
Transporta politika  
Eiropas transporta t Ưklu politika (TEN-T) kopš 
MƗstrihtas L Ưguma ir v Ɲrsta uz Eiropas “telpas“ 
integrƗciju un uz perif Ɲro rajonu izol Ɨcijas mazi-
nƗšanu, tƗdƗ veidƗ pasargƗjot no fragment Ɨras
nacionƗlo tƯklu attƯstƯbas. Robežas š ƷƝrsojošu 
maršrutu konstrukcija un jau eksist Ɲjošo uzlabo-
šana tƗpƝc diemž Ɲl veicina “robežu efektu”, kas 
veicina tirdzniec Ưbas tempu pieaugumu. Taj Ɨ pa-
šƗ laikƗ TEN-T vadl Ưniju mƝrƷis ir veicin Ɨt tuvinƗ-
šanos videi draudz Ưgiem transporta l Ưdzekƺiem.
TEN-T politika kopš 1991 ir uzlabojusi pieejam Ư-
bu, un v Ɲl lielƗki efekti ir gaid Ɨmi nƗkamajos ga-
dos,Ưpaši pievienojošaj Ɨs valstƯs. Šies invest Ưci-
jas tomƝr nepieciešams pavad Ưt ar substanci Ɨliem 
patƝriƼiem, lai uzlabotu sekund Ɨro tƯklu un tƗ sa-
vienojumus ar TNT-T. Tas ir Ưpaši svar Ưgi attiecƯbƗ
uz lauku rajoniem šo valstu austrumos, kur pa 
autoceƺu sasniegt konkr Ɲtu vietu var tikai tr Ưs
stundƗs un vair Ɨk.  
SaskaƼƗ ar 2001. gada White Paper transporta 
politiku, 2001. gada beig Ɨs tika veikta rev Ưzija
1996. gada TEN-T vadl ƯnijƗm, un tika izsludin Ɨti
jauni priorit Ɨšu projekti. Šis Eiropas interešu pro-
jektu saraksts tika paplašin Ɨts 2003. gada oktob-
rƯ, lai aptvertu pievienojoš Ɨs valstis (3.1. karte). 
ƻemot vƝrƗ šiem tƯkliem nepieciešamos iev Ɲro-
jamos finansi Ɨlos lƯdzekƺus, izmaksas ir apm Ɲram
600 biljoni eiro l Ưdz 2020. gadam, Komisija 2003. 
gada apr ƯlƯ ir arƯ piemƝrojusi pazi Ƽojumu par ie-
spƝjamiem jauniem TEN att ƯstƯbas veidiem Eiro-
pƗ, lai nodrošin Ɨtu labƗku publisko un priv Ɨto fi-
nansu koordin Ɨciju. Paral Ɲli Komisija j ǌlijƗ ir ietei-
kusi pƗrskatƯtEirovinjetes DirektƯvu, preciz Ɲjot 
infrastrukt ǌru un prec ƯzƗk nosakot lietot Ɨju iz-
maksas. Ieteikums tom Ɲr aprobežojas ar nodok ƺu
lƯmeni, kas var tikt pieskait Ưts, lai izvair Ưtos no pƗr-
liekƗm izmaks Ɨm, kas samazina pieejam Ưbas
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU124efektivitƗti un ekonomisko att ƯstƯbu. ŠajƗ sakarƗ
TEN-T vadl Ưniju pƗrskatƯšanas ietekmes anal Ưze
parƗda bǌtisku ieguvumu (20%) pieejam Ưbas ziƼƗ
perifƝrijas rajonos un pievienojoš Ɨs valstƯs un ie-
vƝrojamu starptautisk Ɨ transporta pieaugumu 
(170%) p ƝdƝjƗs valstƯs19.
PraksƝ liberaliz Ɨcijas efektus vislab Ɨk var nov Ɲrot
gaisa transporta gad ƯjumƗ. PilsƝtu skaits ar starp-
tautiskiem sakariem ir pieaudzis par 70% kopš 
1992. gada, kam Ɲr ekonomikas pieauguma apjo-
mi laika posm Ɨ no 1997. l Ưdz 2000. gadam ir vid Ɲ-
ji samazin Ɨjušies par 15%20. Papildus publiskie 
pakalpojumi ir tikuši piem Ɲroti perif Ɲrijas rajonos 
un rajonos ar zemu transporta intensit Ɨti, tƗ palƯ-
dzot atbalst Ưt to ekonomisko att ƯstƯbu. Šies pas Ɨ-
kumi bieži tiek apvienoti ar subs ƯdijƗm.
EnerƧijas politika 
Eiropas Savien Ưbas ener Ƨijas politikai ir tr Ưs gal-
venie m ƝrƷi: sasniegt liel Ɨku piegƗdes droš Ưbu, 
radƯt iekšƝjo enerƧijas tirgu un lab Ɨk pasarg Ɨt
vidi. 2002. gada Green Paper  attiecƯbƗ uz Eiropas 
StratƝƧiju lielƗkai ener Ƨijas pieg Ɨdes droš Ưbai no-
saka piepras Ưjuma menedžmentu k Ɨ galveno n Ɨ-
kotnes priorit Ɨti, liekot uzsvaru uz ener Ƨijas efek-
tivitƗtes uzlabošanu un iekš ƝjƗs enerƧijas avotu 
attƯstƯbu, Ưpaši atjaunojamo avotu att ƯstƯbu
Sekojot 1996. gada Elektr Ưbas Direkt Ưvai un 
1998. gada G Ɨzes Direkt Ưvai, ener Ƨijas tirgus ir 
ticis liberaliz Ɲts, tƗdƝjƗdi ieviešot liel Ɨku sƗncen-
sƯbu un ieviešot pieg Ɨdes restrukturiz Ɨciju, no t Ɨ
Ưpaši iegǌst lielie ener Ƨijas patƝrƝtƗji, bet past Ɨv
risks, ka ciet Ưs attƗlƗkie perif Ɲrijas rajoni un ma-
zƗk apdzƯvotie reƧioni. Šis risks tiek mazin Ɨts, 
piemƝrojot publisku pakalpojumu saist Ưbas. Seko-
joši regul Ɲjoši pasƗkumi ir paredz Ɲti, lai pal ƯdzƝtu 
šiem re Ƨioniem, ieskaitot pien Ɨkumu uztur Ɲt
enerƧijas pieg Ɨdi, izdevumu regul Ɨciju lƯdz gala 
patƝrƝtƗjiem un uzst Ɨdot minim Ɨlos kvalit Ɨtes 
standartus.
SaskaƼƗ ar Vienošanos, transeiropas  tƯkla enerƧi-
jas politikai (TEN-T) ir tie paši kop Ưgie mƝrƷi, kas 
transportam un citiem t Ưkliem — nodrošin Ɨt Eiro-pas Savien Ưbas nacion Ɨlo energosist Ɲmu vienot Ư-
bu, lai visiem re Ƨioniem š Ư sistƝma ir pieejama un 
lai energosist Ɲmas kontrol Ɲ Eiropas, nevis naci-
onƗlƗ lƯmenƯ21. Ekonomikas un soci ƗlƗs kohƝzijas 
reƧionƗlƗs dimensijas un pie ƼƝmumi un soci ƗlƗ
vienotƯba ir Ƽemti vƝrƗ pirmajƗs Kopienas direkt Ư-
vƗs attiecƯbƗ uz TAN-E22. NozƯmƯgs progress ir 
panƗkts šo tƯklu konstrukcij Ɨ ar struktur Ɨlo fondu 
palƯdzƯbu. Piecas g Ɨzes cauru ƺvadu lƯnijas sƗka
funkcion Ɲt pirms 2001. gada beig Ɨm un tika pa-
beigti vair Ɨki lieli elektr Ưbas sadales projekti, Ưpaši
investƝjot perifƝrijas reƧionu attƯstƯbƗ.
PƝdƝjƗs TEN-T direkt ƯvƗs, kas piem Ɲrotas
2003. gada j ǌnijƗ, uzsvars tika likts uz elektr Ưbas
sadales t Ưklu attƯstƯbu un dabasg Ɨzes ieviešanu 
noslƝgtos reƧionos, perif Ɲrijas reƧionos un ƺoti
lielƗ nomalƝ.
Papildus att ƯstƯbas veicin Ɨšana ir viena no galve-
najƗm enerƧijas politikas priorit ƗtƝm. Tas ir sa-
skaƼƗ ar Kioto konvenciju. M ƝrƷi ir noteikti, lai 
paaugstin Ɨtu atjaunojamo ener Ƨijas avotu pielie-
tošanu kop ƝjƗ enerƧijas pielietošanas apjom Ɨ
lƯdz 12% 2010. gad Ɨ un lai paaugstin Ɨtu to da ƺu
elektrƯbas produkcij Ɨ lƯdz 22% ar m ƝrƷi— lietot 
biokarburantus transport Ɨ 5,75% apjom Ɨ. TEN-E 
tƗpƝc nepieciešamas invest Ưcijas lok ƗlƗ lƯmenƯ
enerƧijasƧenerƗcijƗ no vƝja, saules un ƧeotermƗ-
liem avotiem23.
Jaunu ener Ƨijas avotu att ƯstƯba, piem Ɲram dabas-
gƗzes vai ener Ƨijas, kas ieg ǌta no atjaunojamiem 
resursiem, ƺautu perif Ɲrijas reƧionos daudzveidot 
to enerƧijas resursus un paaugstin Ɨtu to dz Ưves 
lƯmeni.  
Telekomunik Ɨciju politika 
PieejamƯba efekt Ưviem telekomunik Ɨciju tƯkliem
par pieejamu cenu ir svar Ưgs faktors konkurenc Ɲ
un cilvƝku dzƯves lƯmeƼa veicin ƗšanƗ. Tehnolo-
Ƨiskie pilnveidojumi un tirgus liberaliz Ɨcija veici-
nƗjuši acƯmredzamu izsaukumu samazin Ɨšanos,
Ưpaši garas distances un starptautisku izsaukumu 
daudzuma samazin Ɨšanos, no k Ɨ iegǌst attƗlƗkie
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 125perifƝrijas reƧioni, pat ja šo procesu pavada fiks Ɲ-
to izdevumu pieaugums.  
2002. gada marta Univers ƗlƗ pakalpojumu direk-
tƯva definƝja attiecƯgƗs saistƯbas, kas n ƗkotnƝ bǌs
jƗievƝro visƗ reƧionƗ. PƝc liberaliz Ɨcijas gadiem 
tiek nov Ɲrotas kritiskas atš ƷirƯbasƧeogrƗfiskajƗ
nodrošin ƗjumƗ ar pakalpojumiem, pat tajos  
reƧionos, kur ir pilnveidoti tehnolo Ƨijas pakalpo-
jumi, piem Ɲram, mobil Ɨ telefona pakalpojumi.  
TEN-T Telecom  programma, kas k ƺuva par eTEN 
2002. gad Ɨ, mƝrƷis ir stiprin Ɨt ekonomiku un so-
ciƗlo kohƝziju, savienojot salas un v Ɲl attƗlƗkus
reƧionus ar Eiropas Savien Ưbas centr Ɨlo daƺu24.
GalvenƗ problƝma, kuru programmai j ƗpƗrvar, ir 
ne tik daudz “tr ǌkstošie posmi” t ƯklƗ, kƗ izmanto-
šanas un pakalpojumu nepietiekam Ưba uzƼƝmƝj-
darbƯbƗ, valdƯbƗ un no individu Ɨlo personu puses. 
AktivitƗšu mƝrƷis ir palƯdzƝt attƯstƯt visam atv Ɲrtu 
informƗcijas sabiedr Ưbu un atvieglot, piem Ɲram,
veco cilv Ɲku un inval Ưdu soci Ɨlo iesaist Ưšanu
sabiedrƯbƗ.
2002. gad Ɨ, kƗ jau min Ɲts iepriekš, 2005. gada  
e-Europe  darbƯbas plƗns tika izveidots, iek ƺaujot 
stratƝƧiju, lai izveidotu platjoslas t Ưklu, kas par 
pieejamu cenu b ǌtu pieejams ikvienam Eiropas 
SavienƯbas iedz ƯvotƗjam. Ir m ƝrƷis lƯdz 2005. ga-
dam par pusi paplašin Ɨt InternƝta pieslƝgumu
pieejamƯbu Eirop Ɨ. AcƯmredzams, ka tr ǌkstot pie-
tiekošam ienes Ưguma lƯmenim, invest Ưcijas, kas nepieciešamas , lai piln ƯbƗ noklƗtu visas Eiropas 
SavienƯbas daƺas, nenodrošin Ɨs tikai tirgus, bet 
bǌs nepieciešams publisks finansi Ɨlais atbalsts. 
Šim mƝrƷim Komisija 2003. gad Ɨ izdeva jaunas 
direktƯvas, lai att ƯstƯtu platjoslas t Ưklu un lai ar to 
(ar struktur ƗlƗ fonda pal ƯdzƯbu) segtu re Ƨionus,
kuros vƝl nav mobil Ɨ telefona p ƗrklƗjums.  
KopƯgƗs politikas reform Ɲšana:
vispƗrƝjƗ lauksaimniec Ưbas politika 
(VLP) un zvejniec Ưbas politika 
VispƗrƝjƗ lauksaimniec Ưbas politika (VLP) 
2003. gad Ɨ VispƗrƝjƗ lauksaimniec Ưbas politika 
(VLP) aiz ƼƝma apm Ɲram 46½% no Eiropas Sa-
vienƯbas budžeta, visp ƗrƝjais patƝriƼš sasniedza 
pƗri par 47 biljoniem eiro, 90% tiek velt Ưti tirgus 
atbalstam un tiešai pal ƯdzƯbai un 10% lauku  
reƧionu attƯstƯbai.
Eiropas Savien Ưbas izdevumi lauksaimniec Ưbai ir 
aizvien vair Ɨk samazin Ɨjušies no 0,57% 1990-
1992. gados Eiropas Savien Ưbas 12 valst Ưm lƯdz 
0,47% 2000–2002. gados Eiropas Savien Ưbas 15 
valstƯm. Agenda 2000  padziƺinƗja un paplašin Ɨja
VLP reformu s Ɨkot no 1992. gada, pazeminot ofi-
ciƗlƗs cenas un tiešo pal ƯdzƯbu. Ir ticis ieguld Ưts 
arƯ lauku att ƯstƯbas konsolid ƝšanƗ un savienotas 
struktǌras radƯšanƗ VLP piem Ɲrošanai lauksaim-
niecƯbƗ pievienojoš Ɨs valstƯs. Papildus t Ɨ no 
jauna formul Ɲja Eiropas Savien Ưbas lauksaimnie-
cƯbas politikas m ƝrƷus:
x uzlabot lauksaimniec Ưbas konkurences sp Ɲju
Eiropas Savien ƯbƗ bez pƗrliekas v ƝršanƗs pƝc
subsƯdijƗm; 
x saglab Ɨt zemnieku ien Ɨkumu lƯmeni un to 
stabilitƗti; 
x respekt Ɲt vidi un lauku vides daudzveid Ưbu;
x uzlabot lauksaimniec Ưbas produkcijas kvalit Ɨti; 048121620
DK BE UK SE DE IE FR LU FI ES15 AT ES NL EL IT PT048121620Tǌkstots EUR par gada darba vien Ưbu (GDV)3.1 EAGGF Garantijas noda ƺas izdevumi, 2002
Viens GDV ir l ƯdzvƝrtƯgs personai, kura 
gadƗ nostrƗdƗjusi pilnu darba laiku 
InformƗcijas avots: DG lauksaimniec Ưba un Eurostat
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU126x vienkƗršot un decentraliz Ɲt vispƗrƝjo lauk-
saimniec Ưbas politiku. 
TƗpƝc, ka samazin Ɨtas ofici ƗlƗ tirgus cenas un 
palielinƗta tiešƗ palƯdzƯba ražot Ɨjiem, tieš Ɨ palƯ-
dzƯba (neskaitot tiešos maks Ɨjumus lauku att ƯstƯ-
bai) sast ƗdƯja 70% no VLP izdevumiem 2000– 
2002. gados, par 7% vair Ɨk nekƗ 1995–1997. ga-
dos. Turpret Ư tradicion Ɨlie VLP pas Ɨkumi, piem Ɲ-
ram palƯdzƯba fondu eksportam, bija tikai 14.5% 
no izdevumiem 2000–2002. gados pret 22% 1995 
–1997. gados.  
2001. gad Ɨ 4 dalƯbvalstis sa ƼƝma 64% no maks Ɨ-
jumiem no EAGGF Garantijas, prec ƯzƗk, Francija 
(22%), Sp Ɨnija (15%), V Ɨcija (14%) un It Ɨlija 
(13%). Kopš 1990. gada, maks Ɨjumi BeƺƧijai, DƗ-
nijai, Grie Ʒijai, NƯderlandei, It Ɨlijai, Ʈrijai un V Ɨcijai 
tikuši samazin Ɨti, kamƝr maksƗjumi Lielbrit Ɨnijai, 
SpƗnijai, Portug Ɨlei un Francijai palielin Ɨjušies. 
TƗ kƗ maksƗjumi ir saist Ưti ar hekt Ɨru skaitu, Be ƺ-
Ƨija, NƯderlande un Grie Ʒija ir galvenie sa ƼƝmƝji,
kaut arƯ pirmƗs divas valstis ir vien ƯgƗs, kas at-
aino samazin Ɨšanos šajos r ƗdƯtƗjos kopš 1995. 
gada. Attiec ƯbƗ uz nodarbin ƗtƯbu, visaugst Ɨkie
maksƗjumi ir D ƗnijƗ, Lielbrit ƗnijƗ, Zviedrij Ɨ un 
BeƺƧijƗ (3.1. grafiks).  
ZviedrijƗ, SomijƗ un ƮrijƗ EAGGF p Ɨrvietošana uz 
lauksaimniec Ưbai pievienoto v ƝrtƯbu bija vair Ɨk
nekƗ 50% 2000–2001. gados un zem 20% bija 
tikai ItƗlijƗ, Luksemburg Ɨ un NƯderlandƝ. LƯdzda-
lƯba visur pieauga starp 1995–1996. gadiem un 
2000–2001. gadiem, kaut ar Ư tƗ samazin ƗjƗs Beƺ-
ƧijƗ. Pieaugums tika Ưpaši nov Ɲrots Lielbrit ƗnijƗ,
AustrijƗ un SpƗnijƗ. Tas ar Ư bija VƗcijƗ, GrieƷijƗ
un Francij Ɨ gan nodarbin ƗtƯbas ziƼƗ, gan hekt Ɨru
ziƼƗ, bet samazin ƗjƗs lauksaimniec Ưbas pievieno-
tƗs vƝrtƯbas ziƼƗ.
MaksƗjumi Portug Ɨlei un Sp Ɨnijai arƯ pieauga, 
kaut arƯ pirmajƗ no tƗm vƝl arvien pal ƯdzƯbas lƯ-
menis ir maz Ɨks nekƗ vidƝji Eiropas Savien ƯbƗ,
gan nodarbin Ɨto atalgojuma zi ƼƗ, gan hekt Ɨru un 
lauksaimniec Ưbas pievienot Ɨs vƝrtƯbas ziƼƗ.2001. gad Ɨ lielƗkais tiešas VLP pal ƯdzƯbas efekts 
izpaudƗs vidƝji lielu holdingu (40% no ien Ɨku-
miem) ien Ɨkumos, nevis lielu (28%) vai mazu 
holdingu ien Ɨkumos. Vienlaikus, 5% pal ƯdzƯbas 
saƼƝmƝju lielƗkajos holdingos sa Ƽem pusi no vi-
siem maks Ɨjumiem, galvenie sa ƼƝmƝji specializ Ɲ-
jas graudaugu ražošan Ɨ un lopkop ƯbƗ.
Ɩrpuses M ƝrƷa 1 reƧioniem. Pas Ɨkumus lauku 
reƧionu attƯstƯbai finans Ɲ EAGGF-Garantijas sek-
cija. MƝrƷa 1 reƧionos šƯ sekcija finans Ɲ trƯs pa-
vadošos pas Ɨkumus, kas ieviesti k Ɨ 1992. gada 
VLP reformas sast Ɨvdaƺa — lauksaimniec Ưbas 
vides att ƯstƯba, agrƯna lauksaimnieku pension Ɲša-
nƗs un lauksaimniec Ưbas zemes apmežošana, k Ɨ
arƯ palƯdzƯba kalnainiem un nelabv ƝlƯgiem re-
Ƨioniem.Visiem pas Ɨkumiem ir specifiskas priori-
tƗtes lauku att ƯstƯbai, prec ƯzƗk: konkur ƝtspƝjƯga 
lauksaimniec Ưbas sektora att ƯstƯšana, respekt Ɲjot
vidi, lauksaimniec Ưbas aktivit Ɨšu diversifik Ɨcija un 
multifunkcion Ɨlu lauku re Ƨionu veicin Ɨšana, pal Ư-
dzƯba lauku re Ƨionu konkur ƝtspƝjai kopum Ɨ un 
Eiropas lauku mantojuma saglab Ɨšana.
No pieš ƷirtƗ finansƝjuma lauku att ƯstƯbai no 
EAGGF (kopum Ɨ apmƝram 49,5 biljoni eiro 2000– 
2006. gados, neskaitot LEADER+, kas ir v Ɲl divi 
biljoni eiro), 32 biljoni n Ɨk no Garantijas sekcijas. 
10,4 biljoni tiek doti M ƝrƷa 1 reƧioniem. Ieskaitot 
finansƝjumu, kas n Ɨk no Vad Ưbas sekcijas (kopu-
mƗ 17,5 biljoni eiro), kop ƝjƗ summa lauku att ƯstƯ-
bai MƝrƷa 1 reƧioniem ir 27,9 biljoni eiro, 56% no 
šim mƝrƷim kopum Ɨ piešƷirtƗs summas Eiropas 
SavienƯbƗ. Tas par Ɨda spƝcƯgu saiti starp lauku 
attƯstƯbas politiku un ekonomikas un soci ƗlƗs ko-
hƝzijas priorit Ɨtes mƝrƷiem.  
Ʈstenoto pas Ɨkumu anal Ưze tomƝr rƗda, ka no ko-
pƝjƗ apjoma — 49,5 biljoniem eiro, tikai apm Ɲram
10% tiek t ƝrƝti pasƗkumiem, lai stiprin Ɨtu lauku 
ekonomiku, kas nav saist Ưta ar lauksaimniec Ưbas
aktivitƗtƝm (piem Ɲram, tǌrisma un amatniec Ưbas
aktivitƗšu diversifik Ɨcija, pakalpojumi un ciematu 
attƯstƯba). Liela da ƺa fondu lauku att ƯstƯbai (23,4 
biljoni eiro, 47% no kopsummas no div Ɨm EAGGF 
sekcijƗm vai 73% no Garantijas sekcijas) tiek no-
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 127doti pavadošajiem pas Ɨkumiem, kas min Ɲti ie-
priekš.  
Kas attiecas uz VLP n Ɨkotni, 2002. gada oktobra 
Briseles Padome noteica t ƝrƝjamƗs summas no-
minƗlo apjomu tirgus menedžmentam un tiešos 
maksƗjumus katram gadam no 2007. l Ưdz 2013. 
gadam, pamatojoties uz ikgad Ɲjo pieaugumu 
par 1%. Tas noz ƯmƝ, ka izdevumi re Ɨli samazi-
nƗs. VLP izdevumi v Ɲl nav noteikti, kaut gan ir 
noteikts, ka saska ƼƗ ar Agenda 2000  mƝrƷiem,
VLP nƗkotnƝ vajadzƝtuƯpaši sarg Ɨt ražotƗju inte-
reses pašreiz ƝjƗs Eiropas Savien Ưbas nelabv ƝlƯ-
gos reƧionos, un uztur Ɲt multifunkcion Ɨlu lauk-
saimniec Ưbas sektoru vis Ɨs Eiropas Savien Ưbas
daƺƗs.  
2003. gada j ǌnijƗ Luksemburg Ɨ Lauksaimniec Ư-
bas Ministru padome, balstoties uz Komisijas re-
komendƗcijƗm, piekrita VLP reformai 2004–2006. 
gados un 2007–2013. gados. ýetri galvenie ele-
menti ir:  
x tiešƗs palƯdzƯbas palielin Ɨšana no produkci-
jas, ieviešot vienreiz Ɲju maks Ɨjumu par  
holdingu, kas b ǌs saistƯts ar vides sarg Ɨšanu,
barƯbas vesel Ưgumu un dz Ưvnieku dz Ưves ap-
stƗkƺu uzlabošanu. Galvenais likums b ǌs, ka 
dalƯbvalstƯm vajadz Ɲtu palielin Ɨt to maks Ɨju-
mus graudaugu un lopu audz Ɲšanai sƗkot no 
2005. gada, kaut ar Ư lƯdz 2006. gadam b ǌs
iespƝjams turpin Ɨt maksƗt noteiktas subs Ưdi-
jas saska ƼƗ ar veco sist Ɲmu;
x pogres Ưva tiešo maks Ɨjumu samazin Ɨšana
lielƗkajiem holdingiem (nosaukta “Modil Ɨcija”);
x sktorƗlu pasƗkumu s Ɲrija lauksaimniec Ưbas 
tirgum, kas veicin Ɨs zemƗkas cenas; 
x otrƗ balsta stiprin Ɨšana, ieviešot jaunus  
pasƗkumus, lai veicin Ɨtu vides kvalit Ɨti, dzƯv-
nieku dz Ưves apst Ɨkƺu uzlabošanu un lai 
palƯdzƝtu zemniekiem pild Ưt Kopienas normas, 
ko daƺƝji finans Ɲ ar iekr Ɨjumiem no  
modulƗcijas, ar dažu summu p Ɨrvietošanu,
kas ieg ǌtas no tiešo maks Ɨjumu samazi-nƗšanas lielajos holdingos.  
NƗkotnƝ VLP potenci Ɨlam ir ietekme uz koh Ɲziju 
un tƗ vairƗk nekƗ agrƗk bǌs atkarƯga no m ƝrƷiem,
ko definƝjušas dal Ưbvalstis. B ǌtiski ir re Ƨioni, kam 
bǌs plašƗkas pilnvaras, nosakot tiešo maks Ɨjumu
veidu. Taj Ɨ pašƗ laikƗ zemniekiem b ǌs lielƗks
viƼu lƝmumu elast Ưgums attiec ƯbƗ uz viƼu produk-
ciju, kurai vajadz Ɲtu bǌt vairƗk orientƝtai uz tirgu 
un kurai vajadz Ɲtu nodrošin Ɨt stabilƗkus ienƗku-
mus, kƗ arƯ palielinƗt ienƗkumu stabilit Ɨti.  
Lauku att ƯstƯbai ir noz ƯmƯgƗka vieta jaunaj Ɨ VLP. 
Bǌs efektƯva finansu p Ɨrvietošana , palielinot tie-
šos maks Ɨjumus no 3% 2005. gad Ɨ lƯdz 4% 2006. 
gadƗ un 5% 2007. gad Ɨ lƯdz 2013. gadam (pro-
cess nosaukts “modul Ɨcija”, kƗ jau min Ɲts ie-
priekš). 5% p Ɨrvietošana noz ƯmƝs papildus 
1,2 biljonus eiro gad Ɨ, lai finans Ɲtu lauku att ƯstƯbu 
un vides aizsardz Ưbu, kvalit Ɨtes paaugstin Ɨšanu
un dzƯvnieku dz Ưves apst Ɨkƺu uzlabošanu, k Ɨ arƯ
palƯdzƝs zemniekiem piem Ɲrot jaun Ɨs Kopienas 
normas. Papildus summu sadales k Ɨ šƗ “modulƗ-
cijas” procesa rezult Ɨta pamat Ɨ bǌs kohƝzijas 
kritƝriji dalƯbvalstu l ƯmenƯ (lauksaimniec Ưbas vides 
platƯba, nodarbin ƗtƯba lauksaimniec ƯbƗ un iekš-
zemes kopprodukts uz vienu cilv Ɲku). Papildus 
Kopienas lauksaimniec Ưbas vides kopfinans Ɲša-
nas pas Ɨkumi ir pieauguši l Ưdz 85% M ƝrƷa 1  
re-Ƨionos un par 60% citur.  
Eiropas Savien Ưbas paplašin ƗšanƗs veicinƗs bǌ-
tisku atš ƷirƯbu pastiprin Ɨšanos lauksaimniec ƯbƗ
un to div ƝjƗdƗ rakstura pieaugumu, sakar Ɨ
ar mazo holdingu lielo skaitu pievienojošaj Ɨs val-
stƯs ar lielƗku nodarbin ƗtƯbu lauksaimniec ƯbƗ, ne-
kƗ 15. Eiropas Savien Ưbas valst Ưs. Lauksaimnie-
cƯbƗ nodarbin Ɨto skaits Eiropas Savien ƯbƗ pie-
augs no apm Ɲram 6½ miljoniem l Ưdz 10½ miljo-
niem, paaugstinot kop Ɲjo lauksaimniec ƯbƗ
nodarbin Ɨto skaitu no 4% l Ưdz 5½% un pat l Ưdz
7½%, ja Bulg Ɨrija un Rum Ɨnija arƯ pievienosies. 
Pievienot Ɨ vƝrtƯba lauksaimniec ƯbƗ pieaugs par 
apmƝram 8%.  
Pamatojoties uz šiem datiem, 9 no 10 jaunaj Ɨm
dalƯbvalstƯm vai virtu Ɨli visiem to re Ƨioniem b ǌs
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU128MƝrƷa 1 statuss, un ir apr ƝƷinƗts, ka apm Ɲram 
divas trešda ƺas no divu EAGGF sekciju finans Ɲ-
juma lauku att ƯstƯbai nƗkotnes Eiropas Savien ƯbƗ
ar 25 valst Ưm tiks šƗdiem reƧioniem.
Zvejniec Ưba
Galvenais Visp ƗrƝjƗs zvejniec Ưbas politikas (VZP) 
mƝrƷis ir spƝcinƗt sektora konkur ƝtspƝju. Tai ir 
þetri elementi: zivju kr Ɨjumu saglab Ɨšana, zvej-
niecƯbas restrukturiz Ɨcija, zivju un ar to saist Ưto 
produktu tirgus organiz Ɨcija un vienošan Ɨs par 
zvejniec Ưbu ar trešaj Ɨm valstƯm.  
2002. gada reformas m ƝrƷis bǌtƯbƗ bija pirmie divi 
elementi, ilgtermi Ƽa plƗnošanas sist Ɲmas ievie-
šana, kuras m ƝrƷis zivju kr Ɨjumu atbalst Ưšana un 
to papildin Ɨšana no jauna, jo tie ir izsmelti l Ưdz
kritiskam l Ưmenim. T ƗpƝc tika ieviesti neparedz Ɲtu
gadƯjumu pas Ɨkumi, lai aizsarg Ɨtu zivju kr Ɨjumus,
kƗ arƯ lai aizsarg Ɨtu jǌras ekosist Ɲmu.
Kas attiecas uz VZP restruktur Ɲjošo elementu, 
tikusi ieviesta jauna zvejniec Ưbas flotes raž Ưguma 
ierobežošanas sist Ɲma, lƯdz ar to liel Ɨka ir dal Ưb-
valstu atbild Ưba, lai sabalans Ɲtu zivju kr Ɨjumu ra-
žƯgumu. Papildus, Kopienas struktur Ɨlo pasƗku-
mu pƗrorientƗcija ir saist Ưta ar valsts pal ƯdzƯbas
pakƗpenisku samazin Ɨšanos priv Ɨtajiem uz ƼƝ-
mumiem, kas v Ɲlas moderniz Ɲt to floti, kam Ɲr tiek 
saglabƗta palƯdzƯba droš Ưbas veicin Ɨšanai un darba apst Ɨkƺu uzlabošanai. To atbalst Ưs jauna 
neparedz Ɲtu gadƯjumu Fonda rad Ưšana, kura 
mƝrƷis bǌs veicinƗt zvejniec Ưbas kuƧu ekspluat Ɨ-
cijas pƗrtraukšanu. 
Nesen ticis laists klaj Ɨ Komisija darb Ưbas plƗns,
lai pƗrƼemtu restrukturiz Ɨcijas soci ƗlƗs, ekono-
miskƗs un reƧionƗlƗs sekas. Šaj Ɨ fƗzƝ ir grǌti no-
teikt reƧionus un rajonus, kurus visvair Ɨk ietek-
mƝs noteikt Ɨs zvejniec Ưbas kvotas.  
Apdraud ƝtƗko sugu kr Ɨjumu restrukturiz Ɨcijas
plƗni tiks noteikti tuv ƗkajƗ nƗkotnƝ. Tie iek ƺaus
likumus to ikgad ƝjƗs nozvejas likmes apr ƝƷinƗša-
nai un pas Ɨkumus nozvejas samazin Ɨšanai, k Ɨ
arƯ to pƗrraudzƯbai un kontrolei.  
ƮstermiƼa period Ɨ nozvejas samazin Ɨšana neno-
vƝršami noved Ưs pie ien Ɨkumu samazin ƗšanƗs no 
zvejas, kuru apjoms b ǌs dažƗds Eiropas Savien Ư-
bas valst Ưs. Aktivit Ɨtes, kas saist Ưtas ar zvejniec Ư-
bu (kuƧu celtniec Ưba, pieg Ɨde, zivju un zivju pro-
duktu apstr Ɨde un tirgošana) ar Ư dažƗdƗs Eiropas 
SavienƯbas valst Ưs tiks ietekm Ɲtas dažƗdƗ lƯmenƯ,
atkarƯbƗ no šo valstu atkar Ưbas no š Ưs industrijas.  
IlgtermiƼa period Ɨ, zvejas kr Ɨjumu restrukturiz Ɨci-
ja, nozvejas pieaugums un konkurences samazi-
nƗšanƗs starp zvejas ku Ƨiem, kas darbojas dotaj Ɨ
rajonƗ, veicin Ɨs ražƯguma pieaugumu, kas  
kompens Ɲs samazin Ɨtos aktivit Ɨtes apjomus, 
kamƝr krƗjumi bǌs atgǌti. DalƯbvalstƯm tƗpƝc
vajadzƝtu bǌt gatavƗm atbildƝt uz nepieciešam Ɨs
sektora restrukturiz Ɨcijas soci Ɨliem un ekonomis-
kiem efektiem: 
x Subsid Ɲjot zvejas ku Ƨu ekspluat Ɨcijas pƗr-
traukšanu, lai veicin Ɨtu samƝrƯgu ienƗkumu
lƯmeni, kas rodas ilgtermi Ƽa period Ɨ un kuru 
pƗrveidošana tiek atbalst Ưta citƗm funkcij Ɨm
x Kompens Ɲjot ienƗkumu samazin Ɨšanos pa-
gaidu periodos, kad zvejniec Ưba pƗrtraukta
VZP noteikto nosac Ưjumu robež Ɨs.  
Desmit no jaunaj Ɨm dalƯbvalstƯm ir jǌras robeža, 
bet tikai Polijai un tr Ưs Baltijas valst Ưm ir noz ƯmƯgs 
zvejniec Ưbas sektors. Tom Ɲr, kopƝjƗ nozveja ša-0,00,20,40,60,81,01,21,41,6
FI DK BE LU IE DE FR PT EL IT ES15 AT NL ES SE UK0,00,20,40,60,81,01,21,41,6KopƝjƗ palƯdzƯba
KopƝjƗ palƯdzƯba, nepieskaitot lauksaimniec Ưbu,
zivsaimniec Ưbu un transportu% no IKP3.2 Valsts pal ƯdzƯba dalƯbvalstƯm, 2001
InformƗcijas avots: DG COMP, Valsts pal ƯdzƯbas rezult Ɨtu tabula
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 129jƗs trƯs valstƯs ir maz Ɨka nekƗ 7% no kop ƝjƗs Ei-
ropas Savien Ưbas nozvejas (17% ,ja iek ƺauta Tur-
cija). Kopš šaj Ɨs valstƯs sƗkusies p Ɨreja, tƗs ir 
pieredzƝjušas noz ƯmƯgu kritumu to nozvej Ɨ,ƯƗ
iemesls ir kr Ɨjumu pƗrliekƗ ekspluat Ɨcija un biju-
šƗs Padomju Savien Ưbas tirgus pazaud Ɲšana.
VZP palielin ƗšanƗs efekts t ƗpƝc bǌs ierobežots. 
No otras puses, b ǌs nepieciešami noz ƯmƯgi struk-
turƗli pasƗkumi, lai veicin Ɨtu sektora restrukturi-
zƗciju un moderniz Ɨciju.
Komplementarit Ɨte starp valsts 
palƯdzƯbu un koh Ɲzijas politiku  
KƗ ir atzinusi Eiropas Padome, ir nepieciešama 
strikta valsts pal ƯdzƯbas kontrole, lai pan Ɨktu Li-
sabonas m ƝrƷus un dal Ưbvalstis ir aicin Ɨtas sa-
mazinƗt kopƝjo palƯdzƯbas apjomu un p ƗrorientƝtto uz kop Ưgo interešu rajoniem, ieskaitot koh Ɲzijas 
mƝrƷus.
Valsts pal ƯdzƯbas kontrole var pozit Ưvi ietekm Ɲt
kohƝziju. Pie ƺaujot pal ƯdzƯbu tikai tiem re Ƨioniem
un sektoriem , kur t Ɨ ir visnepieciešam ƗkƗ un kur 
tai ir vismaz Ɨkais efekts, kontrole pal Ưdz koncen-
trƝt palƯdzƯbu reƧionos, kuriem pal ƯdzƯba ir visne-
pieciešam ƗkƗ, lai samazin Ɨtu reƧionƗlƗs atšƷirƯ-
bas Eiropas Savien ƯbƗ. TajƗ pašƗ laikƗ kontroles 
disciplƯna iedrošina dal Ưbvalstis ieguld Ưt naudu 
shƝmƗs, kas dod taust Ɨmus rezult Ɨtus gan t Ɨm,
gan visai Eiropas Savien Ưbai kopum Ɨ un attiec Ưgi
veicina publisk Ɨs iejaukšan Ɨs efektivit Ɨti.  
VispƗrƝjie valsts pal ƯdzƯbas izdevumi Eiropas Sa-
vienƯbƗ ir samazin Ɨjušies no 102 biljoniem 1997. 
gadƗ lƯdz 86 biljoniem eiro 2001. gad Ɨ. Šis kri-
tums ir pan Ɨkts, pateicoties noz ƯmƯgai finansi ƗlƗs
palƯdzƯbas samazin Ɨšanai finansu pakalpoju-
miem, og ƺrǌpniecƯbai, lauksaimniec Ưbai un ap-3.1. Valsts pal ƯdzƯba uz vienu cilv Ɲku dalƯbvalstƯs, 1997-2001
KopƝjƗ palƯdzƯba (PPS) Kop ƝjƗ palƯdzƯba , neskaitot lauksaimniec Ưbu,
zvejniec Ưbu un transportu (PPS) 
1997-1999 1999-2001 % mai Ƽa 1997-1999 1999-2001 % mai Ƽa
EU15 251 226 -10,0 123 97 -21,1 
BE 322 325 0,9 83 80 -3,6
DK 274 360 31,4 144 186 29,2 
DE 313 288 -8,0 179 157 -12,3
EL 185 155 -16,2 73 61 -16,4 
ES 178 154 -13,5 112 90 -19,6
FR 286 263 -8,0 145 109 -24,8 
IE 320 329 2,8 226 188 -16,8
IT 284 231 -18,7 132 84 -36,4 
LU 450 578 28,4 108 82 -24,1
NL 207 246 18,8 43 44 2,3 
AT 265 251 -5,3 65 61 -6,2
PT 252 177 -29,8 190 133 -30,0 
FI 439 396 -9,8 89 78 -12,4
SE 169 169 0,0 48 48 0,0 
UK 112 115 2,7 53 42 -20,8
IE: Dati aptver periodu 1998–1999 
InformƗcijas avots:: DG COMP, State Aid Scoreboard 
    
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU130strƗdes rǌpniecƯbai, kƗ arƯ palƯdzƯbas samazin Ɨ-
šanai atbalst Ɨmajiem re Ƨioniem (3.2. grafiks)  
Valsts pal ƯdzƯbas lƯmenis attiec ƯbƗ uz iekšzemes 
kopproduktu 12 no 15 Eiropas Savien Ưbas dalƯb-
valstƯm starp 1997–1999. un 1999–2001. gadiem 
(3.1. tabula) ir samazin Ɨjies saska ƼƗ ar Stokhol-
mas Padomes l Ɲmumu samazin Ɨt palƯdzƯbu lƯdz 
2003. gadam. Turkl Ɨt palƯdzƯbas daƺa horizont Ɨlo 
mƝrƷu atbalstam palielin Ɨjusies par 10% starp 
abiem periodiem.  
Valsts pal ƯdzƯbas rezult Ɨtu tablo tom Ɲr parƗda, ka 
starp dal ƯbvalstƯm vƝl aizvien saglab Ɨjas nozƯmƯ-
gas atšƷirƯbas palƯdzƯbas ziƼƗ apstrƗdes rǌpnie-
cƯbai un lƯmeƼa atšƷirƯbas plaukstoš ƗkajƗs dalƯb-
valstƯs un þetrƗs kohƝzijas valst Ưs pƝdƝjƗ laikƗƺoti
mainƯjušƗs. KohƝzijas valstis (11.5% no Eiropas 
SavienƯbas iekšzemes kopprodukta 2001. gad Ɨ)
turpinƗja sastƗdƯt 10% no kop Ɲjiem valstu pal Ư-
dzƯbas izdevumiem ražošanas sektoram 1999– 
2001. gados, kam Ɲrþetru lielo valstu Ưpatsvars 
(VƗcija, Francija, It Ɨlija un Lielbrit Ɨnija— 72% no 
Eiropas Savien Ưbas iekšzemes kopprodukta 2001. 
gadƗ) kritƗs no 79% 1997–1999. gados l Ưdz 76% 
1999–2001. gados.  
PalƯdzƯba atpalikušiem re Ƨioniem
2001. gad Ɨ apmƝram 8 biljoni eiro valsts pal ƯdzƯ-
bas naudas, 9% no kop ƝjƗs summas25, nonƗca
reƧionos, kas Eiropas Savien ƯbƗ ir klasific Ɲti kƗ
“a” tipa re Ƨioni26, kas ir apm Ɲram tƗdi paši k Ɨ
MƝrƷa 1 reƧioni27. Tas bija daudz maz Ɨk nekƗ
27 biljoni eiro 1993. gad Ɨ, kad VƗcija (17 biljoni 
eiro) un It Ɨlija (7 biljoni eiro) sast ƗdƯja gandr Ưz
90% no kopsummas. 2001. gad Ɨ šƯs divas valstis 
vƝl arvien bija atbild Ưgas par vair Ɨk nekƗ pusi no 
reƧionƗlƗs palƯdzƯbas, kaut gan absol ǌtƗs sum-
mƗs, iztƝrƝtƗ summa bija daudz maz Ɨka nekƗ
pirms 8 gadiem (2,5 biljoni eiro V ƗcijƗ un 2,1 eiro 
ItƗlijƗ) LielƗkƗ palƯdzƯbas samazin Ɨšana bija 
jaunajiem V Ɨcijas Länder,  kas saƼƝma nozƯmƯgas
summas nekav Ɲjoties pƝc apvienošan Ɨs. Starp 
2000 un 2001. gadiem kop ƝjƗs palƯdzƯbas vƝrtƯba 
“a” tipa re Ƨioniem palika t Ɨda pati.PalƯdzƯba citiem  
problem Ɨtiskiem re Ƨioniem
2001. gad Ɨ apmƝram 800 miljoni eiro no valsts 
palƯdzƯbas (izƼemot lauksaimniec Ưbu, zvejniec Ưbu 
un transportu) non Ɨca pilnƯbƗ nodrošin Ɨtos “c” 
tipa reƧionos28, kas atbilst M ƝrƷa 2 no struktur Ɨla-
jiem fondiem piem Ɲrotajai pal ƯdzƯbai. Papildus 
apmƝram 4,5 biljoni eiro tika velt Ưti NUTS 2 “c” 
tipa reƧioniem , kuri tika da ƺƝji atbalst Ưti. Diemž Ɲl
datu nepietiekam Ưba NUTS 2 l ƯmenƯ nozƯmƝ, ka 
nav iesp Ɲjams noteikt š Ưs palƯdzƯbas proporcijas, 
kas tika velt Ưta reƧionu atbalst ƯtajƗm daƺƗm29, un 
tƗpƝc tos nevar sal ƯdzinƗt ar palƯdzƯbas apjomu 
dalƯbvalstƯs.
Kaut ar Ư vairums dal Ưbvalstu ir samazin Ɨjušas
valsts pal ƯdzƯbu un pƗrorientƝjušas to uz horizon-
tƗlajiem m ƝrƷiem, saska ƼƗ ar Eiropas Savien Ưbas
stratƝƧiju, pƗrorientƝšanƗs uz koh Ɲzijas mƝrƷiem
ir mazƗk manƗma kopš re ƧionƗlƗ palƯdzƯba ir sa-
mazinƗjusies.
Valsts pal ƯdzƯba un
Lisabonas – G Ɲtenburgas m ƝrƷi
KohƝzijas politika un valsts pal ƯdzƯba ir komple-
mentƗras: abu m ƝrƷis ir atbilst Lisabonas un G Ɲ-
tenburgas l Ɲmumiem, lai iev Ɲrotu pieaugumu, 
konkurƝtspƝju un ilgstošu att ƯstƯbu visƗ Eiropas 
SavienƯbƗ. MazƗk attƯstƯtajos reƧionos uzdevums 
sasniegt Lisabonas — GƝtenburgas m ƝrƷus ir 
daudz liel Ɨks, nekƗ citur. T ƗdƝƺ tajƗs pastƗv ne-
pieciešam Ưba pƝc palielin Ɨtas palƯdzƯbas (invest Ư-
cijƗm sabiedr Ưbas prec Ɲs un institucion ƗlƗs cel-
tnƝs), augst Ɨkas palƯdzƯbas intensit Ɨtes (lai veici-
nƗtu iekšzemes invest Ưcijas) un ilgstošas pal ƯdzƯ-
bas no Eiropas Savien Ưbas budžeta (koh Ɲzijas 
politikas konver Ƨences/solidarit Ɨtes elements). 
KopƯgs abu politiku uzdevums ir noteikt strukt ǌru,
pƝc kuras dal Ưbvalstis un re Ƨioni ar piem Ɲrotu Ei-
ropas Savien Ưbas palƯdzƯbas lƯmeni var att ƯstƯt un 
Ưstenot efekt Ưvu stratƝƧiju, lai veicin Ɨtu ražƯguma 
pieaugumu un konkur ƝtspƝju bez nelabv ƝlƯga 
efekta uz ekonomikas att ƯstƯbu reƧionƗlƗ, naci-
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 131onƗlƗ un Eiropas Savien Ưbas lƯmenƯ un bez tr ǌcƯ-
go budžeta resursu izš ƷƝrdƝšanas.
Komisija nesen s Ɨkusi eksist ƝjošƗs reƧionƗlƗs
palƯdzƯbas vadl Ưniju iekš Ɲjo pƗrbaudi, kas j ƗpƗr-
bauda, lai ƺautu dal ƯbvalstƯm plƗnot uz priekšu 
periodu p Ɲc 2006. gada, kad beigsies pašreiz ƝjƗs
palƯdzƯbas plƗni. ŠƯ pƗrbaude izskat Ưs kohƝzijas
politikas att ƯstƯbu Eiropas Savien Ưbas lƯmenƯ, kƗ
arƯ nacion Ɨlo un re ƧionƗlo politiku, kuru uzde-
vums ir sasniegt Lisabonas un G Ɲteborgas m Ɲr-
Ʒus. Tai vajadz Ɲtu atspogu ƺot plašƗkus valsts pa-
lƯdzƯbas politikas m ƝrƷus, kas noteikti Lisabon Ɨ.
Galvenais m ƝrƷis, ko noteikušas Stokholmas un 
Barselonas Padomes, b ǌs “mazƗka un lab Ɨka 
valsts pal ƯdzƯba”, varb ǌt ietverot tematisk Ɨku pie-
ejuƗrpus maz Ɨk attƯstƯtajiem re Ƨioniem, k Ɨ arƯ
spƝcƯgƗku kontroli p Ɨr palƯdzƯbas izkrop ƺotƗkajƗm
un izšƷƝrdƯgƗkajƗm formƗm.
2002. gad Ɨ Komisija ar Ư piemƝroja jaunu nodok ƺu
atvieglojumu regul Ɨcijas bloku valsts pal ƯdzƯbai 
nodarbin ƗtƯbai30, kas likvid Ɲs nepieciešam Ưbu pƝc
iepriekšƝjas palƯdzƯbas notifik Ɨcijas darbavietu 
veidošanas gad ƯjumƗ un veicin Ɨs strƗdnieku ver-
vƝšanu. Rezult ƗtƗ Kopienas kopfinans Ɲšanas
procedǌrƗm vajadz Ɲtu kƺǌt vienkƗršƗkƗm. VƝl jo 
vairƗk, regul Ɨcija tiek piem Ɲrota vƗjƗkajos re-
Ƨionos, palielinot pal ƯdzƯbu, lai tur veidotu darba-
vietas. 
Kas attiecas uz valsts pal ƯdzƯbas mƝriem, kas nav 
precƯzi formul Ɲti un iek ƺauti eksist ƝjošƗs shƝmƗs, 
vadlƯnijƗs un regul ƗcijƗs, Komisija turpin ƗsƼemt
vƝrƗ iespƝju ieviest meh Ɨnismu, lai noteiktu, vai 
šie pasƗkumi nedeform Ɲ konkurences strukt ǌru.
ŠƗdai jaunai pieejai vajadz Ɲtuƺaut dalƯbvalstu 
elastƯgumam non Ɨkt visos re Ƨionos, lai atbalst Ưtu
nodarbin ƗtƯbu, konkur ƝtspƝju un koh Ɲziju saska-
ƼƗ ar Lisabonas m ƝrƷiem.  
Tieslietas un valsts iekšlietas: 
attƯstƯbas apst Ɨkƺu uzlabošana
Augsts kriminog Ɲnais lƯmenis, organiz ƝtƗs nozie-
dzƯbas eksistence un korupcija visas kop Ɨ kavƝekonomisko att ƯstƯbu to skartajos re Ƨionos, attur 
jaunus investorus, ƯpašiƗrzemju investorus. Uz-
skats, ka likumdošana nesp Ɲj pietiekoši labi no-
vƝrst šƯs problƝmas, arƯ biedƝ investorus. Droša 
vide, kur Ɨ likums p ƗrsvarƗ tiek iev Ɲrots, tƗpƝc ir 
bǌtisks priekšnoteikums atbalst ƗmƗs ekonomikas 
attƯstƯbai.
TrƯs Eiropas Savien Ưbas politikas aspekti attiec ƯbƗ
uz tiesliet Ɨm un valsts iekšliet Ɨm, kas ir Ưpaši bǌ-
tiski koh Ɲzijas politikai:  
x Juridisko un administrat Ưvo spƝju stiprin Ɨšana,
bezrobežu sadarb Ưba un cƯƼa pret organiz Ɲto
noziedzƯbu un korupciju ir b ǌtiskas, lai atbal-
stƯtu stabilas ekonomisk Ɨs un politisk Ɨs vides 
uzturƝšanu, kas, savuk Ɨrt, ir svar Ưgas  
attƯstƯbai.
x LokƗlo un re ƧionƗlo autorit Ɨšu iesaist Ưšana 
imigrƗcijas un patv Ɲruma mekl ƝtƗju politikas 
attƯstƯbƗ un Ưstenošan Ɨ. ŠƯs autorit Ɨtes, kop Ɨ
ar sociƗlajiem partneriem, NGO un cit Ɨm lo-
kƗlƗm amatperson Ɨm, spƝlƝƺoti lielu lomu 
trešƗs pasaules valstu integr ƗcijƗ sabiedr ƯbƗ
un ekonomiskaj Ɨ dzƯvƝ.
xƖrƝjo robežu menedžments, t ƗdƝjƗdi papil-
dinot bezrobežu pas Ɨkumus, ko atbalsta 
strukturƗlie fondi.  
KamƝr pastƗv nepieciešam Ưba labƗk izprast kri-
minƗlƗs pasaules ƧeogrƗfiju un to re Ƨionu vƗju-
mu, kuros ir organiz ƝtƗ noziedz Ưba, tomƝr ir ie-
spƝjams apskat Ưt konkrƝtus reƧionus un rajonus, 
kuros ir augsts kriminalit Ɨtes lƯmenis, kas var ie-
tekmƝt to attƯstƯbu.  
Kaut arƯ pastƗv izteiktas atš ƷirƯbas starp valst Ưm, 
dažƗs no jaunaj Ɨm valstƯm organiz ƝtƗs noziedz Ư-
bas lƯmenis ir Ưpaši augsts, un tam ir tendence 
pieaugt31. Forma, kuru pie Ƽem krimin ƗlƗs pasau-
les tƯkls šajƗs valstƯs, tieši ietekm Ɲ ne tikai to 
ekonomisko att ƯstƯbu un to potenci Ɨlu, bet ar Ư vi-
sas Eiropas Savien Ưbas droš Ưbu. Piem Ɲram, leg Ɨ-
lƗ uzƼƝmƝjdarbƯbasa prakse (viesn Ưcas un citas 
tǌrisma industrijas sast Ɨvdaƺas, vesel Ưbas apr ǌ-
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU132pes organiz Ɨcija, nekustamais Ưpašums un ban-
kas) kƗ lƯdzeklis iek ƺǌt reƧionƗ ir kƺuvusi par orga-
nizƝto krimin Ɨlo grupu standarta  modus operandi
šajƗs valstƯs. Papildus, krimin ƗlƗs organiz Ɨcijas
cenšas g ǌt labumu no leg Ɨlo un administrat Ưvo 
sistƝmu vƗjuma, un daž Ɨs no jaunaj Ɨm valstƯm
korupcija un infl Ɨcijas izmantošana ir ƺoti izplat Ư-
tas. Publiska sag Ɨde un m Ưkstinošas proced ǌras 
ir sevišƷi vƗjas un liel Ɨko aktƯvu pƗrvietošanas un 
vƗju institǌciju kombin Ɨcija ir Ưpaši pak ƺauta ko-
rupcijai. Jaunaj Ɨs valstƯs tika veikti noz ƯmƯgi cen-
tieni to samazin Ɨt ar PHARE pal ƯdzƯbu, lai att ƯstƯ-
tu antikorupcijas strat ƝƧiju un lai stiprin Ɨtu likum-
došanu. Tom Ɲr tajƗs korupcijas izpratne ir  
augstƗka nekƗ pašreiz ƝjƗs Eiropas Savien Ưbas
dalƯbvalstƯs un vairum Ɨ valstu šaj Ɨ jomƗ daudz 
kas vƝl darƗms.
PilsƝtvide,Ưpaši tƗda, kur ir augsta iedz ƯvotƗju
koncentr Ɨcija un daudzas probl Ɲmas, kur iedz Ưvo-
tƗji dzƯvo grǌtos apst Ɨkƺos bez ƝrtƯbƗm, ir cits 
piemƝrs.URBAN  Audits, ko uzs Ɨka Komisija, pie-
vƝrš uzman Ưbu sakar ƯbƗm starp urbaniz Ɨciju un 
kriminog Ɲno situƗciju. Gandr Ưz visƗs pilsƝtƗs, ku-
rƗs iespƝjama sal ƯdzinƗšana, ir augst Ɨks krimino-
gƝnƗs situƗcijas lƯmenis nek Ɨ pƗrƝjƗ valstƯ. Krimi-
nogƝnie rƗdƯtƗji ir augst Ɨki Eiropas Savien Ưbas 
ziemeƺu pilsƝtƗs un galvaspils ƝtƗs citur. Saska ƼƗ
ar pƝdƝjiem datiem, r ƗdƯtƗji pieaug vairum Ɨ pilsƝ-
tu. ZƯmƯgi, ka Eiropas Savien Ưbas struktur ƗlƗ poli-
tika, Ưpaši attiec ƯbƗ uz pilsƝtvides att ƯstƯbu, iekƺauj
kriminog ƝnƗs situƗcijas lƯmeƼa rƗdƯtƗju, piešƷirot
finansƝjumu un ar Ư savas darb Ưbas vadl ƯnijƗs ie-
kƺauj policijas un tiesved Ưbas sadarb Ưbu32.
NƗkamais piem Ɲrs attiecas uz It Ɨlijas dienvidu 
reƧioniem, kur 1994.–1999. un 2000.–2006. ga-
dos ir uzs Ɨktas divas specifiskas ERDF prog-
rammas, lai c ƯnƯtos pret organiz Ɲto noziedz Ưbu un 
lai radƯtu drošƗku vidi, stiprin Ɨtu ticƯbu likumam, 
mazinƗtu atpalic Ưbu, augsto kriminog Ɲno situƗciju 
un nedroš Ưbu.  
EfektƯvai cƯƼai pret organiz Ɲto noziedz Ưbu Eiropas 
SavienƯbƗ nepieciešams att ƯstƯt Eiropas Savien Ư-
bas palƯdzƯbu reƧionƗlajƗm un lok ƗlajƗm kopie-
nƗm, lai p ƗrvarƝtu dziƺi iesakƼojušƗs krimin ƗlƗspasaules trad Ưcijas, kas pal Ɲnina ekonomisk Ɨs
attƯstƯbas tempus. Tas ir Ưpaši bǌtiski jaunaj Ɨs
valstƯs, kurƗs trǌkst finansu resursi, lai efekt Ưvi
cƯnƯtos ar organiz Ɲto noziedz Ưbu. 
KƗ minƝts iepriekš (1. da ƺƗ), nepieciešama koor-
dinƝta pieeja, lai imigrantus integr Ɲtu sabiedr ƯbƗ
un ekonomik Ɨ, kas iek ƺauj pieejas izgl ƯtƯbai, vese-
lƯbas un soci Ɨlajiem pakalpojumiem nodrošin Ɨša-
nu, cilvƝcƯgus dzƯves apst Ɨkƺus utt.
Kopienas politikas percepcija 
reƧionƗlƗ lƯmenƯ
PƝc Komisijas l ǌguma, atseviš Ʒu gadƯjumu pƝtƯ-
jumi tika veikti 28 re Ƨionos vis Ɨ Eiropas Savien Ư-
bƗ ,lai pƗrbaudƯtu, kƗ Kopienas politiku un t Ɨs
efektus uztver atbild Ưgie par to ieviešanu. Izv ƝlƝtie 
reƧioni bija gandr Ưz visƗs dalƯbvalstƯs un iek ƺƗva
MƝrƷa 1 reƧionus, k Ɨ arƯ citus re Ƨionus gan ar 
rajoniem, kas izv ƝlƝti MƝrƷa 2, gan ar t Ɨdiem ra-
joniem, kas visp Ɨr nav izv ƝlƝti struktur Ɨlo fondu 
atbalstam33. Kopienas politikas, uz kuram p ƝtƯju-
mƗ tiek likts uzsvars, ir VLP, s ƗncensƯbas politi-
kas (valsts pal ƯdzƯba) un P ƝtniecƯbas un att ƯstƯbas
(R&D) politika. Anal Ưzes pamat Ɨ ir dati, kas Ƽemti 
katrƗ reƧionƗ un dati no intervij Ɨm ar re Ƨionu
amatperson Ɨm. JƗuzsver, ka zem Ɨk sniegtie uz-
skati ir interv Ɲto amatpersonu uzskati un nep Ɨr-
stƗv Komisijas viedokli. Nav iesp Ɲjams visp ƗrinƗt
pƝtƯjuma rezult Ɨtus, pƝc tƗ nevar ieg ǌt derƯgus
slƝdzienus par Kopienas devuma percepciju un 
Kopienas politikas ieguld Ưjumu ekonomiskaj Ɨ un 
sociƗlajƗ kohƝzijƗ.
VairumƗ gadƯjumu, “Kopienas politika” noz ƯmƝ
“Kopienas finans Ɲšanu” un vairum Ɨ gadƯjumu 
uzmanƯba ir velt Ưta summ Ɨm, kas sa Ƽemtas no 
VLP, no struktur Ɨlajiem fondiem un no valsts pa-
lƯdzƯbas. Bieži attiec ƯbƗ uz Kopienas politiku, 
piemƝram attiec ƯbƗ uz vidi, uzman Ưba vairƗk tiek 
pievƝrsta VLP vai struktur Ɨlo fondu ieguld Ưjumam, 
nevis politikai pašai par sevi.  
Vairums gad Ưjumu pƝtƯjumu par Ɨda, ka Kopienas 
kohƝzijas politika, Ưpaši tie projekti, ko finans Ɲ
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 133strukturƗlie fondi, ir redzam Ɨkie un tiem ir liel Ɨks
iespaids re ƧionƗ (skatƯt aili 4. sada ƺƗ). JƗuzsver, 
ka kohƝzijas politika nebija priorit Ɨte gadƯjumu
pƝtƯjumos.
VairumƗ gadƯjumu tika atkl Ɨts vienota tirgus un 
ekonomisk Ɨs un monet ƗrƗs vienot Ưbas pozit Ưvais 
efekts. Virkn Ɲ gadƯjumu pƝtƯjumu M ƝrƷa 1 re-
Ƨionos bija maz Ɨka vienot Ɨ tirgus ietekmes uz 
konverƧenci un koh Ɲziju pozit ƯvƗs ietekmes per-
cepcija, kas atspogu ƺo tƗs efektu un tr ǌkumu atz Ư-
šanas b ǌtiskumu re ƧionƗlajƗ konkurƝtspƝjƗ, pie-
mƝram neadekv Ɨti komunik Ɨcijas sakari vai rajo-
na perifƝrijas raksturs.  
ReƧionos, kuros notiek radik Ɨla industrijas re-
strukturiz Ɨcija (Rietumu Midlands, Ast ǌrija, Mag-
deburga and Saarlande) tika uzskat Ưts , ka iekš ƝjƗ
tirgus komplekt Ɨcija lƯdzƝjusi , lai pa ƗtrinƗtu struk-
turƗlƗs piemƝrošanas procesu , kas s Ɨcies agrƗk. 
Vienlaikus, noz ƯmƯgu lomu sp ƝlƝja struktur Ɨlie 
fondi, atbalstot šo politiku, un š Ư politika tika at-
balstƯta un nov ƝrtƝta.  
Visos re Ƨionos atz Ưta bǌtiskƗ VispƗrƝjƗs lauk-
saimniec Ưbas politikas (VLP) ietekme, bet nov Ɲro-
jumi par t Ɨs sekƗm variƝjƗs atkarƯbƗ no reƧiona 
tipa. ReƧionos, kur svar ƯgƗkƗ ir lauksaimniec Ưba, 
pozitƯvs efekts uz zemnieku dz Ưves apst Ɨkƺiem un 
uz sektora restrukturiz Ɨciju, moderniz Ɨciju un di-
versifikƗciju bija iev Ɲrojams. No otras puses, tas 
nebija tipiski Vidusj ǌras tipa re Ƨioniem un re-
Ƨionos ar mežiem, pateicoties tam, ka VLP tika 
uztverta k Ɨ mazƗk svarƯgs faktors to kultiv Ɲto kul-
tǌru atbalst Ưšanas programm Ɨs.  
SakarƗ ar to, vair Ɨki koment ƝtƗji reƧionosƗrpus 
MƝrƷa 1 reƧioniem (Rietumu Midlands, ƮrijƗ un 
Nordpadekal Ɲ, piemƝram) uzr ƗdƯja, ka nauda no 
VLP non Ɨca galvenok Ɨrt plaukstoš Ɨkajos uz ƼƝ-
mumos un att ƯstƯtƗkajƗs reƧionu daƺƗs, un tƗpƝc
var palielin Ɨties disproporcijas paš Ɨ reƧionƗ un 
starp reƧioniem.
VLP lauku att ƯstƯba tiek uzskat Ưta par faktoru ar 
ierobežotu ietekmi, jo tai ir maz Ɨki finans Ɲšanas 
apjomi, kaut ar Ư to ieguld Ưjums lauku rajonu diver-sifikƗcijƗ ir ticis atz Ưts. Ir izplat ƯjušƗs pozitƯvas 
piezƯmes par L Ưdera iniciat Ưvu (Leader Initiative )
kƗ arƯ par partner Ưbu reƧionƗlƗ lƯmenƯ, kas to no-
drošinƗja.
VirknƝ lauku re Ƨionu (Andal ǌzija, Kentriki, Ma Ʒe-
donija) gad Ưjumu p ƝtƯjumi Ưpaši uzsv Ɲra, ka 
daudzveid ƯgƗki lauksaimniec Ưbas produkcijas ra-
žotƗju spƝju nogƗdƗt produkciju uz pils Ɲtvides 
tirgu uzlabošanas efekti tika pan Ɨkti, sadarbojo-
ties ar EAGGF Vad Ưbas sekciju un ERDF.  
VispƗr tika atz Ưts pozitƯvs vides integr Ɨcijas iegul-
dƯjums reƧionƗlƗs attƯstƯbas politik Ɨ, piemƝram kƗ
prasƯba pƝc striktƗkƗm normƗm. Dažos re Ƨionos
Eiropas normas tika uzskat Ưtas par maz Ɨk ierobe-
žojošƗm nekƗ nacionƗlƗs normas ( Ưpaši Austrij Ɨ,
ZviedrijƗ un Somij Ɨ) un nek Ɨ procedǌras, kas ir 
slikti piem Ɲrotas re ƧionƗlajiem apst Ɨkƺiem un ir 
pƗrƗk birokrƗtiskas.  
GandrƯz visos gad Ưjumos, tika uzsv Ɲrtas tuvas 
attiecƯbas starp vides un koh Ɲzijas politiku, k Ɨ arƯ
tika uzsv Ɲrta pozit Ưva saistƯba starp ab Ɨm. Gan-
drƯz visos M ƝrƷa 1 reƧionos, vides politika tika 
aplǌkota saska ƼƗ ar projektiem, ko vides aizsar-
dzƯbƗ finansƝ struktur Ɨlie fondi, nevis Kopienas 
noteikumi vai direkt Ưvas. Taj Ɨ pašƗ laikƗ , daži 
reƧioni piepras Ưja ciešƗkas saiknes starp vides 
politiku un VLP ( Nordpadekal Ɲ, SardƯnija un Al-
garve).
Valsts pal ƯdzƯbas situ Ɨcija bija koment Ɨru sub-
jekts galvenok ƗrtƗrpus koh Ɲzijas valst Ưm. Kopu-
mƗ valdƯja uzskats, ka š Ɨda palƯdzƯba ne vienm Ɲr
atbilst past Ɨvošajam struktur Ɨlo problƝmu sma-
gumam. Dažos gad Ưjumos atseviš Ʒos sektoros 
drƯzƗk tika nov Ɲrota atbalsta pazemin ƗšanƗs, ne-
vis centieni moderniz Ɲt produkt Ưvas reƧionu spƝ-
jas.
Citos gad Ưjumos bija zin Ɨms apjukums sakar Ɨ ar 
dažƗdajiem pal ƯdzƯbas tipiem SME, ieskaitot da-
žƗdus finansu meh Ɨnismus. Svar Ưgums ar Ư pie-
auga atkar ƯbƗ no potenci ƗlƗ “robežu efekta”, kas 
norƗda palƯdzƯbu, kas var Ɲtu tikt sniegta kaimi Ƽu
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU134reƧioniem, ja tiek piem Ɲrotas daž Ɨdas intensit Ɨ-
tes pakƗpes.
Dažos re Ƨionos tika atz Ưti ieguvumi no P ƝtniecƯ-
bas un att ƯstƯbas (R&D) Framework Programmu
finansƝjuma (Ưpaši Lielbrit Ɨnijas un V Ɨcijas reƧi-
onos, kƗ arƯ KrƝtƗ). KƗ vides politikas gad ƯjumƗ,
nozƯmƯgs saist Ưbu lƯmenis tika identific Ɲts starp 
PƝtniecƯbas un att ƯstƯbas (R&D) un koh Ɲzijas poli-
tiku. Vairum Ɨ gadƯjumu pƝtƯjumu, Ưpaši MƝrƷa 1 
reƧionos, tika Ưpaši uzsv Ɲrts invest Ưciju PƝtniecƯ-
bas un att ƯstƯbas (R&D) infrastrukt ǌrƗs un apr Ưko-
jumƗ, ko finans Ɲ struktur Ɨlais fonds, svar Ưgums. Dažos gad Ưjumos, Struktur Ɨlais Fonds ieguld Ưja 
lƯdz pat 10 reiz Ɲm vairƗk no reƧionƗlajiem izde-
vumiem šaj Ɨ rajonƗ nekƗ to darƯja Framework
Programma, kurai ir tendence ierobežot p ƝdƝjƗs
novƝrtƝšanu reƧionƗlƗ lƯmenƯ.
VairƗkos gad Ưjumos tika dom Ɨta jaunievedumu 
politika, Ưpaši MƝrƷa 2 reƧionos, tƗs ieguld Ưjums 
produktƯvƗs bƗzes diversifik ƗcijƗ un moderniz Ɨci-
jƗ ir atzƯts, kamƝr reƧionƗlie jaunievedumu t Ưkli vƝl
ir jƗievieš34.
1  Ska Ƽas patƝrƝtƗja aizsardz Ưbas politika ar Ư ir svarƯga kƗrtƯgai tirgus funkcion Ɲšanai.
2  Industri ƗlƗ politika paplašin ƗtƗ EiropƗ, COM(2002) 714 beigu da ƺa.
3  Green Paper “Uz ƼƝmƝjdarbƯba Eirop Ɨ” COM(2003) 27 beigu da ƺa. Eiropas Hartu mazajiem uz ƼƝmumiem apstiprin Ɨja Eiropas 
Padome Santa Maria da Feira Portug ƗlƝ 2000. gada 18 – 19. j ǌnijƗ un kandid ƗtvalstƯm Maribor Ɨ, SlovƝnijƗ 2002. gada apr ƯlƯ.
SkatƯt trešo implement Ɨcijas ziƼojumu COM(2003) 21 beigu da ƺa.
4  Komisijas 2003. gada 6. maija ieteikums C(2003)1422  
5  Jaunievedumu politika: Savien Ưbas pieejas preciz Ɲšana Lisabonas strat ƝƧijas kontekst Ɨ, COM(2003) 112 beigu da ƺa.
6  eEurope 2005 Darb Ưbas plƗns COM(2002) 263 beigu da ƺa.
7  Pret Ư Eiropas p ƝtƯjumu reƧionam, COM(2000) 6 beigu da ƺa
8  Invest Ɲšana pƝtƯjumos: rƯcƯbas plƗns Eiropai, COM(2003)226 beigu da ƺa
9  http://www.innovating-regions.org 
10  Zin Ɨšanu reƧioni (KnowREG). Skat Ưt arƯ: http://www.cordis.lu/era/regions.htm 
11  Detaliz Ɲta darba programma izgl ƯtƯbas un treni Ƽa sistƝmu mƝrƷu sasniegšanai Eirop Ɨ (OJ C 142 14.06.2002). 
12  2002. gada 15. un 16. mart Ɨ notikušƗs Barselonas Eiropas Padomes secin Ɨjumi
13  “Izgl ƯtƯba un Treni Ƽš” Lisabonas strat ƝƧijas panƗkumi stiprina steidzamas reformas (pagaidu projekta zi Ƽojums par detaliz Ɲtas
darba programmas implement Ɨciju un izgl ƯtƯbas un treni Ƽa mƝrƷu sasniegšanu Eirop Ɨ) COM(2003) 685 beigu da ƺa
14  2003. gada 25. novembra Padomes secin Ɨjumi par “Cilv Ɲku kapitƗla attƯstƯbu sociƗlajai koh Ɲzijai un konkur ƝtspƝjai sabiedr ƯbƗ”
(2003. gada 5. decembra OJ C 295 ). 
15  LƝmums 1600/2002/EC, OJ L 242, 10/9/2002. 
16  Piem Ɲram, augsnes aizsardz Ưba, jǌras vides aizsardz Ưba un saglab Ɨšana, atbalst Ɨma pestic Ưdu izmantošana, gaisa pies ƗrƼo-
jums, pils Ɲtvide, resursu izmantošana un menedžments, otrreiz ƝjƗ izejvielu p ƗrstrƗde (LƝmums 1600/2002/EC)  
17  WHO, Pasaules Vesel Ưbas ZiƼojums 2002, Žen Ɲva, 2002. 
18  Eiropas Komisija, Struktur Ɨlie fondi un to koordin Ɨcija ar Koh Ɲzijas Fondu: vadl Ưnijas programm Ɨm period Ɨ no 2000. l Ưdz 2006. 
gadam, EUROP, Luksemburga 1999 un t ƗlƗkas vadlƯnijas kandid ƗtvalstƯm, COM(2003) 110 beigu dok. 
19  SEC (2003) 106. 
20  Ekonomisk Ɨs reformas: Zi Ƽojums par Kopienas produktu un kapit Ɨltirgus funkcion Ɲšanu, COM(2002) 743 beigu dok. (“K Ɨrdifas 
ziƼojums”)
21  Piem Ɲram, elektrisk Ɨs strƗvas padeves p Ɨrtraukšana It ƗlijƗ 2003.gada septembr Ư, kas rad Ɨs, kad bija zems elektr Ưbas patƝriƼš,
nenotika ne sist Ɲmas kapacit Ɨtes trǌkuma dƝƺ, ne arƯ kƗdaƗrƝja faktora d Ɲƺ, bet gan l Ɲmumu pie Ƽemšanas ƷƝdes nepiln Ưbu un 
neadekv Ɨtas Eiropas t Ưkla koordin Ɲšanas dƝƺ.
22  LƝmums 1254/96/EC. 
23  2002.gada novembr Ư Padome pie ƼƝma daudzgad Ưgu programmu “Inteli Ƨenta ener Ƨija Eiropai”, piesaistot 190 miljonus eiro þetru 
gadu laik Ɨ, veicinot atjaunojamu ener Ƨijas avotu izmantošanu un mazinot siltumn Ưcas efekta g Ɨžu izdalƯšanos, k Ɨ tas ir noteikts 
Kioto 1997.gad Ɨ.
24  LƝmums 1336/97/EC. 
25  Tas attiecas uz maz Ɨk kƗ ceturto da ƺu no visiem pal ƯdzƯbas veidiem, iz Ƽemot lauksaimniec Ưbu, zivsaimniec Ưbu un transportu, 
kuriem nav pieejama re Ƨionu iztƝrƝto finanšu sadale. 
26  Saska ƼƗ ar LƯguma 3.paragr Ɨfa 87.pantu noteikt Ɨs jomƗs ir vƝrojama novirz ƯšanƗs no principa, ka valsts sniegt Ɨ palƯdzƯba nav 
savienojama ar kop Ɲjo tirgu. Paragr Ɨfa punktƗ ir teikts, ka pal ƯdzƯba, kas sniegta ar m ƝrƷi veicinƗt ekonomisko att ƯstƯbu reƧionos,
kuros dz Ưves standarts ir neparasti zems vai kuros past Ɨv vƝrƗƼemamas bezdarba l Ưmenis, var b ǌt savienojama ar kop Ɲjo tirgu. 
27  2000.gad Ɨ “Lisboa e Vale do Tejo” re Ƨiona statuss main ƯjƗs no “a” uz “c”. T Ɨ kƗ ar pašreiz pieejamo inform Ɨciju nav iesp Ɲjams 
šos divus periodus izdal Ưt atseviš Ʒi, visa šim re Ƨionam sniegt Ɨ palƯdzƯba tiek re ƧistrƝta kƗ “a”. Attiec ƯbƗ uz kohƝzijas valst Ưm
noteikta veida pal ƯdzƯba netiek sniegta noteiktam re Ƨionam, bet gan visai valstij. 
28  Saska ƼƗ ar 3.paragr Ɨfa 87.pantu “c” punkt Ɨ ir noteikts, ka pal ƯdzƯba ar mƝrƷi atbalstƯt konkrƝtu aktivitƗšu vai ekonomisk Ɨ reƧiona
attƯstƯbu var tikt uzskat Ưta par savienojamu ar kop Ɲjo tirgu tik ilgi, kam Ɲr tƗ nerada sarež ƧƯjumus tirdzniec Ưbas nosac Ưjumiem t ƗdƗ
apjomƗ, kas atbilst visas valsts interes Ɲm.
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 13529  Inform Ɨcija par valsts pal ƯdzƯbu nav pieejama re Ƨioniem, kas ir zem “NUTS 2” l ƯmeƼa, kas nav uzskat Ɨma par probl Ɲmu, lai 
noteiktu pal ƯdzƯbas veidu “a” re Ƨioniem, kas ir “NUTS 1” vai “NUTS 2” re Ƨioni. Tom Ɲr “c” tipa re Ƨioniem bieži ir ties Ưbas tikai uz 
daƺu no “NUTS 2” re Ƨioniem. T ƗpƝc nav re Ƨionu, kuriem tiktu sniegta pal ƯdzƯba pilnƯbƗ, kƗ, piemƝram, Berl Ưne, vai kuriem 
palƯdzƯba tiek sniegta da ƺƝji, kƗ Beierna (Bayern). 
30  OJ L 337, 13.2.2002. 
31  Avoti: “Europol” gada zi Ƽojumi, Caursp ƯdƯguma principu starptautisk Ɨs globƗlƗs korupcijas zi Ƽojumi, Pasaules Bankas zi Ƽojumi.
32  Urb ƗnƗ darba kƗrtƯba Eiropas Savien ƯbƗ, COM(1997) 197 beigu dok. 
33  Izp Ɲtes reƧioni bija sekojoši: Hainault re Ƨions BeƺƧijƗ, Oberbayern, Saarland un Magdburg re Ƨions VƗcijƗ, Kentriki Makedonia un 
Kriti reƧions Grie ƷijƗ, Asturias, Cataluña un Andalucía re Ƨions SpƗnijƗ, Bretagne, Nord–Pas-de-Calais un Limousin re Ƨions Fran-
cijƗ, pierobežu, vidienes, Rietumu, Dienvidu un Austrumu re ƧioniƮrijƗ, Campania, Toscana un Sardegna re Ƨions ItƗlijƗ, Flevoland 
reƧions NƯderlandƝ, Steiermark re Ƨions Austrij Ɨ, Algarve un Açores re Ƨions Portug ƗlƝ, Itä-Suomi un Estelä-Suomi re Ƨions
SomijƗ, Norra Mellansverige un Övre Norrland re Ƨions Zviedrij Ɨ, Rietumu vidienes, augstienes un salu, k Ɨ arƯ ZiemeƺuƮrijas re-
Ƨions Lielbrit ƗnijƗ.
34  Lai ieg ǌtu detaliz ƝtƗku inform Ɨciju par šo visp ƗrƯgo jautƗjumu, griezieties pie Eiropas Ekonomisko un soci Ɨlo jautƗjumu komitejas, 
skatiet izp Ɲtes atzinumu par citu kopienas politisko nost ƗdƼu ieguldƯjumu ekonomiskaj Ɨ un sociƗlajƗ kohƝzijƗ 2003.gada septem-
brƯ, kas attiecas uz Kop Ɲjo lauksaimniec Ưbas politiku un ekonomikas politiku Izaugsmes un stabilit Ɨtes pakta form Ɨ, kƗ arƯ poli-
tiskƗs nostƗdnes attiec ƯbƗ uz konkurenci, iekš Ɲjo tirgu, transportu, izgl ƯtƯbu un profesion Ɨlo apmƗcƯbu. 
3. daƺa — Kopienas politikas iespaids: konkur ƝtspƝja, nodarbin ƗtƯba un koh Ɲzija
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU136
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 1374. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas ietekme 
un pievienot Ɨ vƝrtƯba
Satura r ƗdƯtƗjs
Ievads ......................................................................................................................... ................ 138
StrukturƗlƗs intervences M ƝrƷa 1 reƧionos: izaugsme, konver Ƨence un integr Ɨcija .................. 140
Intervence M ƝrƷa 2 reƧionos: pƗrstrukturƝšanƗs un darbavietu izveide..................................... 150
Lauksaimniec Ưbas, lauku att ƯstƯbas un zivsaimniec Ưbas atbalsts ................................................ 152
Nodarbin ƗtƯbas, izglƯtƯbas un apm ƗcƯbas veicin Ɨšana ar ESF pal ƯdzƯbu.................................... 154
Kopienas iniciat Ưvas: sadarb Ưbas un tƯkla veidošanas veicin Ɨšana ............................................ 156
VadƯbas metožu efektivit Ɨtes pilnveidošana............................................................................... 162
Paplašin ƗšanƗs un koh Ɲzijas politika: n ƗkotnƝ risinƗmƗs problƝmas ........................................ 170
Debates par koh Ɲzijas politikas n Ɨkotni...................................................................................... 176
4. daƺas statistikas pielikums ...................................................................................................... 1 79
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU138Ievads
ŠajƗ ziƼojuma da ƺƗ apskatƯti ES koh Ɲzijas politi-
kas darb Ưbas rezult Ɨti un pievienot Ɨ vƝrtƯba laika 
posmƗ no 1994. l Ưdz 1999. gadam. Taj Ɨ arƯ apzi-
nƗtas galven Ɨs izmaiƼas, kas ieviestas laik Ɨ no 
2000. lƯdz 2006. gadam, k Ɨ arƯ šƯ perioda prog-
rammuƯstenošanas pirmie rezult Ɨti.  
ŠƯ analƯze galvenok Ɨrt apkopo gandr Ưz visa veida 
intervences nov ƝrtƝjumus laik Ɨ no 1994. l Ưdz
1999. gadam. Ir pan Ɨkts ievƝrojams progress in-
tervences ietekmes apjoma noteikšan Ɨ,Ưpaši lie-
los MƝrƷa 1 reƧionos, kur visp ƗrƝjo efektu var 
noteikt, izmantojot makroekonomikas mode ƺus.
Neskatoties uz sarež ƧƯto politikas ietekmes no-
teikšanu Ɨrpus MƝrƷa 1 reƧioniem, p ƝdƝjie novƝr-
tƝjumi pier Ɨda ES atbalsta pozit Ưvo ietekmi, pie-
mƝram darbavietu saglab Ɨšanas, jaunizveidoša-
nas vai atjaunošanas jom Ɨ. Taþu, kƗ rƗda piere-
dze, vƝl joprojƗm pastƗv grǌtƯbas intervences ie-
tekmes noteikšan Ɨ, kas izriet no sistem Ɨtiskas 
pƗrraudzƯbas sistƝmu datu uzskaites tr ǌkuma.  
Taþu kohƝzijas politikas efektu liel Ɨko daƺu ir grǌti
izteikt kvantitat Ưvos nosac Ưjumos. Neskaitot politi-
kas tƯro iespaidu uz IKP vai nodarbin ƗtƯbu, tƗs
pievienot Ɨ vƝrtƯba parƗdƗs arƯ citos aspektos, 
piemƝram, tƗs ieguld ƯjumƗ reƧionu att ƯstƯbƗ ar 
tƗdiem faktoriem k Ɨ stratƝƧiskƗ plƗnošana, integ-
rƝta attƯstƯbas politika, partnerattiec Ưbas, piere-
dzes nov ƝrtƝšana un apmai Ƽa, prasmes k Ɨ arƯ
labas prakses piem Ɲri reƧionu starp Ɨ. Tie tƗpat ir 
šeit apskat Ưti, pielietojot nov ƝrtƝjuma pƝtƯjumu
pierƗdƯjumus, k Ɨ arƯ Komisijas atzinumus par to, 
kƗ tiek Ưstenoti struktur Ɨlie fondi. 
Vispirms ir j Ɨuzsver, ka intervences efektivit Ɨte ir 
atkarƯga arƯ no reƧionƗ sasniegtajiem labv ƝlƯga-
jiem apst Ɨkƺiem, Ưpaši:
x no drošas un stabilas ekonomisk Ɨs struktǌras;
x no strat ƝƧisko priorit Ɨšu sapr ƗtƯgas izvƝles
(atsevišƷas programmas, piem Ɲram, trans-
porta tƯkli vai invest Ưcijas cilv Ɲku resursos, kuru ieguld Ưjums ir noz ƯmƯgƗks kƗ citu prog-
rammu ieguld Ưjums);
x no finanšu absorbcijas pak Ɨpes, kas atkar Ưga
no administrat ƯvƗs un institucion ƗlƗs kapaci-
tƗtes; 
x no projektu kvalit Ɨtes, kas ietver ne-
pieciešam Ưbu pƝc efektƯvas atlases un Ưs-
tenošanas sist Ɲmas.
TurpmƗk tiek apl ǌkoti Kopienas koh Ɲzijas politi-
kas seši galvenie aspekti: pirmk Ɨrt, struktur ƗlƗs
politikas ieguld Ưjums izaugsmes att ƯstƯbƗ vƗjƗk
attƯstƯtos reƧionos un to rezult Ɨtu veicin ƗšanƗ,
palƯdzot pan Ɨkt ciešƗku ekonomisko un soci Ɨlo
integrƗciju; otrk Ɨrt, šƯs politikas efekts Ɨrpus MƝr-
Ʒa 1 reƧioniem; trešk Ɨrt, Eiropas Soci ƗlƗ Fonda 
(ESF)ƯpašƗ loma nodarbin ƗtƯbas, izgl ƯtƯbas un 
apmƗcƯbas veicin ƗšanƗ; ceturtk Ɨrt, struktur ƗlƗs
politikas loma sadarb Ưbas un sakaru t Ưkla atbalst Ư-
šanƗ ne tikai viet ƝjƗ lƯmenƯ; piektkƗrt, metodes, 
kas tiek izmantotas Struktur Ɨlo fondu darb Ưbas 
Ưstenošan Ɨ un to ieguld Ưjums vald Ưbas politikas 
pƗrvaldƯbas moderniz ƗcijƗ; un visbeidzot, pirms-
iestƗšanƗs atbalsta sasniegumi jaunaj Ɨs dalƯbval-
stƯs, kƗ arƯ pirmie uzdevumi, kas izvirz Ɨmi prog-
rammƝjamam laika posmam no 2004. l Ưdz 2006. 
gadam (4.1. karte). 
0,00,51,01,52,02,53,0
PT EL ES IE IT FI DE UK FR AT SE NL BE DK LU0,00,51,01,52,02,53,0Citi
MƝrƷis 1% no IKP 4.1 Struktur Ɨlie fondi (visi m ƝrƷi) pa 
valstƯm, 2000-2006
InformƗcijas avots: DG REGIO
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 139Guyane (F)Guadeloupe Martinique RéunionCanarias (E)
Açores (P)
Madeira
gReoiGIS geoiGISR
© Eiroģeogrāfijas administratīvo robežu sabiedrība0 100 500 km4.1 Strukturālie fondi, 2004-2006: piemērotas zonas saskaņā ar 1. un 2. Mērķi
1. Mērķis
2. mērķis (daļēji) Pakāpeniska samazināšana (līdz 31/12/2005)1. Mērķis 2. Mērķis2. Mērķis
Pakāpeniska samazināšana (līdz 31/12/2006)
Īpašā programmaPakāpeniska samazināšana (līdz 31/12/2005)
Pakāpeniska samazināšana (daļēji) (līdz 31/12/2005)
Avots: DG REGIO
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU140Struktur ƗlƗs intervences M ƝrƷa 1 
reƧionos: izaugsme, konver Ƨence 
un integr Ɨcija
PƗrskaitƯjumu apm Ɲri un to mobiliz Ɲšana
Lai arƯ struktur Ɨlo fondu visp ƗrƝjais apm Ɲrs ir pie-
ticƯgs, salƯdzinot ar ES IKP (zem 0.5%), resursi ir 
koncentr Ɲti palƯdzƯbai maz Ɨk attƯstƯtajiem re-
Ƨioniem ar maz Ɨko IKP uz iedz ƯvotƗju. Period Ɨ no 
2000. lƯdz 2006. gadam gandr Ưz trƯs ceturtda ƺas
Fonda lƯdzekƺu tiek sniegti re Ƨioniem, kuros dz Ưvo
viena ceturtda ƺa ES iedz ƯvotƗju. 
Laika posm Ɨ no 2000. l Ưdz 2006. gadam p ƗrskaitƯ-
jumi ES M ƝrƷa 1 reƧioniem lƯdzinƗs 127.5 miljar-
diem EUR (jeb 18.2 miljardiem EUR gad Ɨ), kas 
sasniedz 0.9% no IKP Sp ƗnijƗ, 2.1% no IKP Por-
tugƗlƝ un 2.4% no IKP Grie ƷijƗ. VƗjƗk attƯstƯtajiem 
reƧioniem sniegtais vid Ɲjais atbalsts uz iedz ƯvotƗ-
ju šajƗ periodƗ ir tƗds pats k Ɨ 1999. gad Ɨ, pƝdƝjƗ
iepriekšƝjƗs programmas perioda gad Ɨ (4.1 gra-
fiks un A4.1 tabula). 
Šo pƗrskaitƯjumu ietekme ir ƺaut nabadz ƯgƗkajƗm
dalƯbvalstƯm atpalikušajos re Ƨionos sasniegt la-
bƗkas invest Ưcijas cilv Ɲku resursos un fiziskaj Ɨ
kapitƗlƗ, nekƗ tas bǌtu citkƗrt, tƗdƝjƗdi palƯdzotuzlabot to ilgstošu konkurentsp Ɲju. Tiek l Ɲsts, ka 
no 2000. l Ưdz 2006. gadam p ƗrskaitƯjumi sasniegs 
apmƝram 9% no kop ƝjƗm invest ƯcijƗm Portug ƗlƝ,
8% Grie ƷijƗ, 7% ItƗlijas Mezzogiorno, 4% V Ɨcijas
jaunajƗs federƗlajƗs teritorij Ɨs un 3% Sp ƗnijƗ.
Papildin ƗtƯba: novƝrtƝt vispƗrƝjos
valsts izdevumus 
Neskatoties uz centieniem konsolid Ɲt valsts fi-
nanses 90-to gadu beig Ɨs gatavojoties EMS, da-
lƯbvalstis visum Ɨ turpinƗja ievƝrot papildin ƗtƯbas 
principu, kura ietvaros t Ɨm ir jƗsaglabƗ vispƗrƝjie 
valsts vai l ƯdzƯgi izdevumi struktur Ɨlajai politikai 
attiecƯgajos re Ƨionos tƗdƗ pašƗ lƯmenƯ kƗ vidƝji
iepriekšƝjƗ programmas period Ɨ, izƼemot pro-
tams struktur Ɨlo fondu ieguld Ưjumu (4.2. grafiks). 
ValstƯs, kas piln ƯbƗ vai lielƗkoties atbilst M ƝrƷa 1 
atbalstam, iev Ɲrojami palielin ƗjƗs valsts invest Ưci-
jas — par 66% ƮrijƗ, 24% Grie ƷijƗ un 18% Portu-
gƗlƝ. Citos M ƝrƷa 1 vai M ƝrƷa 6 reƧionos pie-
augums bija no 36% Austrij Ɨ lƯdz 14% Zviedrij Ɨ1.
TrƯs valstƯs— VƗcijƗ, SpƗnijƗ un ItƗlijƗ— izde-
vumi laik Ɨ no 1994. l Ưdz 1999. gadam bija zem ƗkƗ
lƯmenƯ nekƗ iepriekš ƝjƗ periodƗ. Taþu VƗcijƗ un 
SpƗnijƗ, kur valsts izdevumi pazemin ƗjƗs attiecƯgi
par 20% un 2% starp diviem periodiem, samazi-
nƗjums nesk Ɨra papildin ƗtƯbas 
principu, jo iepriekš ƝjƗ periodƗ
lƯmenis bija ƺoti augsts.
Finanšu strukt ǌras efekts  
kƗ lƯdzeklis, lai palielin Ɨtu 
finansƝjumu att ƯstƯbai
PrasƯba, lai Kopienas subs Ưdi-
jƗm paral Ɲli tiktu pieš Ʒirts
valsts finans Ɲjums, kas liel Ɨ
mƝrƗ tiek ievƝrots, arƯ palielina 
investƯcijƗm pieejamo finans Ɲ-
jumu. Lai ar Ư tam var neb ǌt
tƗds pats papildu raksturs k Ɨ
Kopienas finans Ɲjumam, attie- 26,8
24,3
23,5
18,1
17,7
13,8
-19,9
-20,219,635,8
-2,4
- 3 0 - 2 0 - 1 00 1 02 03 04 05 06 07 0AT
FI
NL
EL
FR
PT
BE
SE
ES
DE
IT% izmaiƼas4.2 Papildus – Izmai Ƽas vidƝjo nacion Ɨlos tƝriƼos gadƗ Struktur ƗlƗ
fonda programm Ɨs, no 1989.-93. l Ưdz 1994.-99.gadam
SE: vidƝji 199.1-92.gad Ɨ; DE: vid Ɲji 1991.-93.gad Ɨ; AT, FI: vid Ɲji 1993-94
InformƗcijas avots: DG REGIO
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 141PrivƗtƗ un valsts sektora partner Ưbas finanšu strukt ǌras efekti  
PrivƗtƗ un valsts sektora partner Ưba (PPP) var b ǌt
piemƝrota metode invest Ưciju finans Ɲšanai, ja ir liela 
iespƝja piesaist Ưt privƗto sektoru, lai sniegtu efekt ƯvƗ-
kus un rentablus pakalpojumus. Lai gan PPP ir labi 
attƯstƯta vairƗkƗs valstƯs,Ưpaši Apvienotaj Ɨ KaralistƝ
un Francij Ɨ, pieredze l Ưdz šim bija ierobežota, da ƺƝji
pateicoties pašreiz ƝjƗs regulƝjošƗs sistƝmas noteik-
tajiem ierobežojumiem. Ja projekti pied ƗvƗ pieƼe-
mamu atmaksas perspekt Ưvu, nepieciešam Ưbas pƝc
valsts intervences nav. Dažos gad Ưjumos vald Ưbas
dotƗciju nodrošin Ɨšana PPP sh Ɲmai tiešƗm var sa-
mazinƗt kapitƗla izmaksas priv ƗtajƗ sektorƗ, kas iz-
nƗkumƗ rada pƗrƗk lielas invest Ưcijas. 
Lemjot par to, vai uzs Ɨkt konkrƝtu projektu ar PPP 
vienošanos, ir r ǌpƯgi jƗizsver pre þu un pakalpojumu 
piegƗdes iesp ƝjamƗs izmaksas. Lielas fiziskas infra-
struktǌras gadƯjumƗ, kur turpm Ɨkais piepras Ưjums ir 
neskaidrs, ilgtermi Ƽa lƯgumu izmaksas var b ǌt aug-
stas, ja šis l Ưgums nav elast Ưgs. Piem Ɲram, ja prog-
nozes par turpm Ɨko izmantojumu ir p ƗrƗk zemas, 
neatbilstoši l Ưgumi var pan Ɨkt, ka priv Ɨtais operators 
pƗrƗk maz invest Ɲ turpmƗkajƗ papildu kapacit ƗtƝ.
PašreizƝjƗs, struktur Ɨlo fondu lidzfinans ƝtƗs prog-
rammƗs PPP var izpausties vair Ɨkos veidos. 
1. Ceƺu un ǌdens transporta sektoros aug piekrišana 
PPP kƗ efektƯvam celtniec Ưbas finans Ɲšanas lƯ-
dzeklim. T Ɨdos projektos, k Ɨ Vasko da Gamas 
Tilts Portug ƗlƝ vai Drogheda autostr Ɨde ƮrijƗ, pri-
vƗtais sektors ir galvenok Ɨrt atbildƯgs par projek-
tu, konstrukciju un darbu izpildi un finans Ɲjumu, 
kamƝr bǌvizmaksas laika gait Ɨ tiek segtas no lie-
totƗju nodev Ɨm. Valsts sektora pien Ɨkums ir p Ɨr-
raudzƯt projektu, kam Ɲr tiek nosl Ɲgta pieƼemama 
vienošan Ɨs.
2. PPP vienošan Ɨs var arƯ tikt pielietotas Ưpašu pa-
kalpojumu pieg Ɨdes lƯgumiem, par ko vald Ưba tieši 
atlƯdzina priv Ɨtajam lƯgumslƝdzƝjam, no galalieto-
tƗjiem neiekas Ɲjot nekƗdas nodevas. Š Ư koncep-
cija arvien biež Ɨk tiek izmantota izp Ɲtes un att Ưs-
tƯbas un tehnolo Ƨiju nodošanai starp universit Ɨ-
tƝm un uz ƼƝmumiem. Piem Ɲram, Octopus pro-
jekts Ulu re ƧionƗ, MƝrƷa 2 programm Ɨ Somijas  ziemeƺos, izveidoja PPP, lai veicin Ɨtu inovƗciju un 
uzƼƝmƝjdarbƯbas uzs Ɨkšanu. Divgad Ưgais pro-
jekts (2002.–2004.) ir izveidojis sadarb Ưbas tƯklu
Ulu pilsƝtas vadƯbƗ, kura ir mobilo t ƗlruƼu lietoju-
mu ražošanas centrs ar daudz Ɨm augsto tehno-
loƧiju komp ƗnijƗm, telekomunik Ɨciju operatoriem 
un izglƯtƯbas un izp Ɲtes centriem. 
3. TurklƗt PPP vienošan Ɨs var tikt piem Ɲrotas si-
tuƗcijƗs, kur valsts sektora iesaist Ưšana var tikt at-
taisnota ar v Ɲlmi sasniegt plaš Ɨkus strat ƝƧiskos
mƝrƷus. PPP šajos gad Ưjumos var b ǌt ne tikai fi-
nanšu nodrošin Ɨjuma, bet ar Ư lielƗkas efektivit Ɨtes 
lƯdzeklis, piem Ɲram, paƗtrinot Ưstenošanu. Piem Ɲ-
ram Apvienotaj Ɨ KaralistƝ, pieeja jauniem kapit Ɨla 
avotiem ir ƺƗvusiƗtrƗk izveidot projektus, nekav Ɲ-
joties vald Ưbas budžeta ciklu d Ɲƺ. Labs piem Ɲrs ir 
MersƯsaidas Ʈpašais Invest Ưciju fonds, M ƝrƷa 1 
programma, kas izveidota 1995. gad Ɨ un sniedz 
pamatkapit Ɨlu, lƯdzfinansƝjumu un aizdevumus 
reƧionƗ MVU. 
PPP vienošan Ɨs var bǌtƯpaši pievilc Ưgas kandid Ɨt-
valstƯm, Ƽemot vƝrƗ to lƯdzfinansƝjuma pras Ưbas, bu-
džeta ierobežojumus, nepieciešam Ưbu pƝc efektƯviem 
sabiedriskajiem pakalpojumiem, augošo tirgus stabili-
tƗti un privatiz Ɨcijas procesu. EIB un ERAB pag ƗtnƝ
abas ir iesaist ƯjušƗs šƗdƗs partnerattiec ƯbƗs, lai 
sniegtu aizdevumus priv Ɨtajam sektoram. Ta þu PPP 
darbojas tikai, ja past Ɨv valsts vald Ưbas politika ie-
saistƯt privƗto sektoru valsts sektora projektos. Ir ne-
pieciešams skaidrs ietvars PPP piem Ɲrošanai daž Ɨ-
dƗs sfƝrƗs, jo ir jƗbǌt konkrƝtiem gad Ưjumiem piem Ɲ-
rotƗmƯpašƗm vienošanos iesp ƝjƗm atkarƯbƗ, piemƝ-
ram, no t Ɨ, cik lielƗ mƝrƗ izmaksas var tikt segtas no 
lietotƗju nodev Ɨm, un no soci Ɨlo mƝrƷu apjoma. Kat-
rƗ PPP, kas izveidota Struktur Ɨlo fondu kontekst Ɨ, ir 
jƗbǌt prasƯbai visos noteikta apm Ɲra projektos izv Ɲr-
tƝt iespƝju izmantot k Ɨdu PPP vienošanos. EIB un 
EIF šajƗ ziƼƗ varƝtu sniegt v ƝrtƯgu ieguld Ưjumu. 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU142cƯgƗs finanses vienalga tika izlietotas šaj Ɨ jomƗ,
strukturƗlie fondi novirz Ưja invest Ưcijas uz t Ɨm jo-
mƗm, kurƗs izdevumiem var b ǌt lielƗkƗ ietekme 
un pievienot Ɨ vƝrtƯba. No katra Eiro, ko struktur Ɨ-
lie fondi ieguld Ưjuši MƝrƷa 1 reƧionos laika posm Ɨ
no 1994. l Ưdz 1999. gadam, finanšu strukt ǌras
ietekme uz valsts izdevumiem bija vid Ɲji 0.6 Eiro, 
kas svƗrstƯjƗs no 2.5 N ƯderlandƝ lƯdz 0.4 V ƗcijƗ.
TurklƗt struktur Ɨlo fondu intervences dažos gad Ư-
jumos nodrošin Ɨja ievƝrojamas priv ƗtƗ sektora 
investƯcijas, lai gan s ƗkotnƝjie aprƝƷini par to m Ɲ-
rogu ne vienm Ɲr tika Ưstenoti M ƝrƷa 1 reƧionos.
Laika posm Ɨ no 1994. l Ưdz 1999. gadam finanšu 
struktǌras efekti vissp ƝcƯgƗk izpaud Ɨs Austrij Ɨ,
VƗcijƗ, NƯderlandƝ un BeƺƧijƗ, kur uz katru struk-
turƗlo fondu ieguld Ưto eiro priv ƗtƗs invest Ưcijas 
svƗrstƗs no 3.8 l Ưdz 1.2 eiro. Koh Ɲzijas valst Ưs, kƗ
arƯ Francij Ɨ un Apvienotaj Ɨ Karalist Ɲ finanšu 
struktǌras efekti bija maz Ɨki. (A4.2 tabula).  
ŠƯs atšƷirƯbas tƗpat atspogu ƺo interven þu rakstu-
ru, kas Koh Ɲzijas valst Ưs vairƗk tika virz Ưtas uz 
infrastrukt ǌru un cilv Ɲku resursiem, kas piesaista 
mazƗk privƗto invest Ưciju nek Ɨ tƗs intervences, 
kuru mƝrƷis ir atbalst Ưt uzƼƝmƝjdarbƯbas attƯstƯbu.
VidƝji privƗtƗs investƯcijas sasniedza 18% no ko-
pƝjiem izdevumiem M ƝrƷa 1 reƧionos, sal Ưdzinot 
ar aptuveni 40% M ƝrƷa 2 zon Ɨs, kas liel Ɨ mƝrƗ
atspoguƺo plašƗku koncentr Ɲšanos uz uz ƼƝmƝj-
darbƯbas attƯstƯbu pƝdƝjos (uz-
ƼƝmƝjdarbƯbas pakalpojumu 
atbalsts, MVU finans Ɲjums
u.c.).
LaikƗ no 2000. l Ưdz 2006. ga-
dam plƗnotie izdevumi nor Ɨda,
ka finanšu strukt ǌras efekts uz 
valsts invest ƯcijƗm relatƯvƗ mƝ-
rogƗ ir lƯdzƯgs dažƗdƗs valstƯs
tam, kƗds tas bija iepriekš ƝjƗ
periodƗ, lai arƯ tas šƷiet ma-
zƗks, salƯdzinot ar priv ƗtajƗm
investƯcijƗm.Papildin ƗtƯba starp Struktur Ɨlajiem
fondiem un EIB aizdevumiem 
Eiropas Invest Ưciju banka (EIB) vair Ɨk nekƗ divas 
reizes palielin Ɨja tƗs aizdevumus re Ƨionu attƯstƯ-
bai pƝdƝjo 15 gadu laik Ɨ2. LaikƗ no 2000. l Ưdz 
2002. gadam aizdevumi šim m ƝrƷim vidƝji sa-
sniedza aptuveni 20 miljardus EUR gad Ɨ, kamƝr
aizdevumi kandid ƗtvalstƯs sasniedza aptuveni 3 
miljardus EUR gad Ɨ. Abu veidu aizdevumi kop Ɨ
sastƗda aptuveni divas trešda ƺas no bankas kop Ɲ-
jo aizdevumu summas. Vair Ɨk nekƗ 50% no aiz-
devuma ES zon Ɨm, kurƗm nepieciešama pal ƯdzƯ-
ba šajƗ periodƗ tika novirz Ưti MƝrƷa 1 reƧioniem,
ieskaitot tos, kas sa Ƽem pƗrejas perioda atbalstu 
(A4.3 tabula). 
Aptuveni 35% no individu Ɨlajiem aizdevumiem 
tika novirz Ưti transportam, kas ir galven Ɨ joma 
MƝrƷa 1 reƧionos, kam Ɲr aptuveni 16% tika iegul-
dƯti privƗtos rǌpniecƯbas, pakalpojumu un lauk-
saimniec Ưbas uzƼƝmumos, bet p ƗrƝjais tika sada-
lƯts starp ener ƧƝtiku, telekomunik ƗcijƗm, vidi un 
veselƯbas aprǌpi un izgl ƯtƯbu. Lai ar Ư relatƯvi maza 
daƺa tika novirz Ưta cilvƝku resursu invest Ưciju at-
balstam, ar to aizdevumu starpniec Ưbu, kas pare-
dzƝti veselƯbas aprǌpei un izgl ƯtƯbai, invest Ưcijas 
šajƗ jomƗ ievƝrojami pieauga laik Ɨ no 2000. l Ưdz
2002. gadam, t ƗdƝjƗdi palƯdzot samazin Ɨt atšƷirƯ-
Citi
2%
CilvƝkresursi
23%ProduktƯva vide
34%
Infrastrukt ǌra
41%4.3 Struktur ƗlƗ fonda iedal Ưšana MƝrƷa 1 reƧionos: visas 
dalƯbvalstis, 2000-2006
InformƗcijas avots: DG REGIO
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 143bas izgl ƯtƯbas un apm ƗcƯbas nodrošin ƗšanƗ zo-
nƗs, kam nepieciešams atbalsts. 
KandidƗtvalstu galvenie sektori, kas sa Ƽem palƯ-
dzƯbu, ir transports, vide un ener ƧƝtika, kas sa-
sniedza 90% no individu Ɨlajiem aizdevumiem lai-
kƗ no 2000. l Ưdz 2002. gadam, lai gan atbalsts 
izglƯtƯbai un apm ƗcƯbai pieauga visvair Ɨk (trƯskƗr-
ša palielin ƗšanƗs 2002. gad Ɨ, salƯdzinot ar 2001. 
gadu). Turkl Ɨt aptuveni 14% no aizdevumiem tiek 
virzƯti ar finanšu starpnieku pal ƯdzƯbu, lai atbalst Ư-
tu MVU un viet ƝjƗs infrastrukt ǌras projektus. 
PƝdƝjo gadu laik Ɨ vairƗkas novatoriskas darb Ưbas 
virzƯtas uz to, lai uzlabotu EIB koh Ɲzijas atbal-stam sniegt Ɨ aizdevuma efektivit Ɨti, piemƝram, ar 
tieša lƯdzfinans Ɲjuma vai individu Ɨlu projektu pa-
lƯdzƯbu. EIB ar Ư ir iesaist Ưta Lisabonas strat ƝƧijas
atbalstƗ, sniedzot aizdevumus invest ƯcijƗm izglƯtƯ-
bƗ un vesel Ưbas apr ǌpƝ un augsto tehnolo Ƨiju 
sektoros Ưpaši kandid ƗtvalstƯs, tƗdƝjƗdi palƯdzot
mazinƗt reƧionu atš ƷirƯbas prasmju un jaunrades 
jomƗ, kƗ arƯ uzlabojot re Ƨionu kƗ potenci Ɨlo in-
vestƯciju vietu pievilc Ưbu.
FinansƝtƗs prioritƗtes: ieguld Ưjums  
ES mƝrƷu turpinƗšanƗ
KƗ norƗdƯts šƯ ziƼojuma 1. da ƺƗ, pƝdƝjo 10-15 ga-
du laikƗ ir samazin Ɨtas atšƷirƯbas daudzos no 
galvenajiem struktur Ɨlajiem faktoriem, kas ietek-
mƝ reƧionu ilgtermi Ƽa konkur ƝtspƝju. AtšƷirƯbas
Leipciga: Uz ƼƝmumi un zin Ɨtne
zem viena jumta 
2003. gada maij Ɨ Leipcigas pils Ɲta atvƝra unikƗlu
biotehnolo Ƨiju centru “Biocity”, kur Ɨ ir 20 000 Kvad-
rƗtmetru modernu telpu p Ɲtniekiem no Leipcigas Uni-
versitƗtes un uz ƼƝmumiem. ERAF sniedza 17 miljo-
nus EUR no kop ƝjƗm invest ƯcijƗm 50 miljonu EUR 
apmƝrƗ.
Seši ar biotehnolo Ƨiju saistƯti profesori no Leipcigas 
Universit Ɨtes pƗrvƗcƗs uz jauno kompleksu. Biocity 
bija tǌlƯtƝji panƗkumi, 60% no pieejam Ɨs platƯbas tika 
aizƼemti drƯz pƝc tƗ atvƝršanas – 2003. gada de-
cembrƯ. Centrs sniedz paplašin Ɨtus konsult Ɨciju un 
apmƗcƯbu pakalpojumus jaunajiem uz ƼƝmumiem, 
ieskaitot t Ɨdas jomas k Ɨ finanses un patentties Ưbas. 
ýetri no Leipcigas atz Ưtiem biotehnolo Ƨiju uzƼƝmu-
miem atrodas centr Ɨ, lai bǌtu tuvƗk veiktajai izp Ɲtei
un potenci Ɨlajiem sadarb Ưbas partneriem. 
Leipcigas projekts ir da ƺa no Saksijas politikas atbal-
stƯt biotehnolo Ƨijas kopas, k Ɨ nƗkošais posms ir at-
vƝrt “Bioinov Ɨcijas centru” 2004. gada pavasar Ư
DrƝzdenƝ. Ilgtermi Ƽa plƗns ir rad Ưt biotehnolo Ƨijas 
attƯstƯbas asi, kas savienotu Dr Ɲzdeni, Leipcigu, Halli 
un JƝnu. Pieejam Ưbas uzlabošana Sp ƗnijƗ
Galvenais akcents koh Ɲzijas politikas ietvaros Sp Ɨni-
jƗ laikƗ no 1994. l Ưdz 1999. gadam bija likts uz infra-
struktǌru, kas tika uzskat Ưts par galvenos re ƧionƗlƗs
attƯstƯbas vƗjo punktu. Ʈpaši tas attiec Ɨs uz transpor-
tu, kas sa ƼƝma aptuveni 40% struktur ƗlƗs palƯdzƯbas 
un kas rad Ưja ievƝrojamu komunik Ɨciju uzlabojumu. 
Struktǌrfondi (kas ietver Koh Ɲzijas fondu) l ƯdzfinansƝ-
ja aptuveni 2400 km autostr Ɨdes un 3400 km pamat-
ceƺus, kas uzb ǌvƝti MƝrƷa 1 reƧionos šaj Ɨ laikƗ. Paš-
reizƝjƗ 2000. – 2006. gada period Ɨ autostrƗdes tiek 
pagarinƗtas par aptuveni 2500 km un citi ce ƺi par 
aptuveni 700 km. Rezult ƗtƗ tiks ievƝrojami paaugsti-
nƗta pieejam Ưba, samazinot vid Ɲjo brauciena laiku 
par aptuveni 20% un satiksmes negad Ưjumu skaitu 
par aptuveni 40% l Ưdz 2006. gadam. 
InvestƯcijas dzelzce ƺa tƯklƗ galvenok Ɨrt tika virz Ưtas uz 
esošo lƯniju uzlabošanu, nevis to pagarin Ɨšanu. Elek-
trifikƗcijas un divsliežu l Ưniju bǌvƝšanas pieaugums 
laikƗ no 1989. l Ưdz 1999. gadam sk Ɨra vairƗk nekƗ
trešo daƺu tƯkla. Šo uzlabojumu rezult ƗtƗ kopš 1989. 
gada past ƗvƯgi ir audzis pasažieru skaits. Pašreiz ƝjƗ
programmas period ƗƗtrgaitas dzelzce ƺa tƯkli tika pa-
garinƗti no 623 km l Ưdz 1140 km 2006. gad Ɨ, kamƝr
aptuveni 6 miljardi EUR no Koh Ɲzijas fonda tiks iz-
mantoti, lai uzlabotu Madrides – Barselonas – Franci-
jas robežas l Ưniju. 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU144infrastrukt ǌras mƝrƷfinansƝjumos, kas attiecas uz 
strukturƗlajiem fondiem, ir iev Ɲrojami mazin Ɨju-
šƗs, kamƝr izglƯtƯbas sasniegumu l Ưmenis ir 
audzis vis Ɨ ES, bet visredzam Ɨk ekonomiski at-
palikušajos re Ƨionos, tƗdƝjƗdi palielinot cilv Ɲkre-
sursus, un ar Ư vide ir tikusi uzlabota (4.3. grafiks 
un A4.4 tabula). 
Pieejam Ưbas uzlabošana 
StrukturƗlie fondi ir atbalst Ưjuši Eiropas transporta 
tƯklu (TEN-T) att ƯstƯbu MƝrƷa 1 reƧionos un koh Ɲ-
zijas valst Ưs. Pašreiz ƝjƗ perioda laik Ɨ, no 2000. 
lƯdz 2006. gadam aptuveni 1.3 miljardi EUR gad Ɨ
no KohƝzijas fonda un 850 miljoni l Ưdz 1.4 miljardi 
EUR gad Ɨ no ERAF tiks izmantoti šim m ƝrƷim no 
visa Fonda segt Ɨ transporta finans Ɲjuma aptuveni 
4.1 miljardu EUR apm ƝrƗ ik gadu, no k Ɨ aptuveni 
trešƗ daƺa ir paredz Ɲta autostr Ɨžu vai ce ƺu bǌvei 
(A4.5. tabula).  
Pieeja re Ƨioniem ir tikusi uzlabota ar vismaz 
4,100 km autostr Ɨdes un 32,000 km citu ce ƺu bǌvi 
vai uzlabošanu. Piem Ɲram, struktur Ɨlie fondi in-
vestƝja vairƗk nekƗ 500 km autostr Ɨdes bǌvƝGrieƷijƗ 90-tajos gados, kam Ɲr SpƗnijƗ jau ir no-
dots ekspluat ƗcijƗ gandrƯz 400 km garš Ɨtrgaitas 
vilcienu ce ƺš, kas savieno Sevilju ar Madridi, un 
vƝl citi aptuveni 1,100 km garum Ɨ tiek celti, t ƗdƝ-
jƗdi ievƝrojami samazinot brauciena laiku un pa-
darot attiec Ưgos perif Ɲrijas reƧionus pieejam Ɨkus. 
StrukturƗlo fondu izlietošana saist ƯbƗ ar TEN-T ir 
balstƯta uz ilgtermi Ƽa metodi, kas ir integr Ɲta at-
bilstošƗ transporta un re ƧionƗlƗs attƯstƯbas stra-
tƝƧijƗ. Tas padara to savietojamu ar citiem pas Ɨ-
kumiem un ar sekund Ɨro tƯklu attƯstƯbu. Tas t Ɨpat
veicina savienojam Ưbu starp transporta veidiem 
un alternat Ưviem ce ƺu veidiem, t ƗdƝjƗdi veicinot 
ilgtspƝjƯgas attƯstƯbas intereses.  
Kopienas pievienot Ɨ vƝrtƯba no transporta atbal-
sta varƝtu bǌt augstƗka, ja tiktu lab Ɨk koordin Ɲtas 
prioritƗtes un vair Ɨk lƯdzekƺu tiktu pieš Ʒirts 
INTERREG tipa programm Ɨm, kas piem Ɲro prin-
cipu par pl Ɨnošanu pierobežas zon Ɨs, tƗdƝjƗdi
izvairoties no p ƗrrƗvuma Eiropas t ƯklƗ, kad tas 
sasniedz valsts robežu. Somporta ce ƺa tunelis 
caur Pirenejiem, kas tika atkl Ɨts 2003. gada s Ɨ-
kumƗ, ir piem Ɲrs šƗdas pƗrrobežu pl Ɨnošanas
trǌkumam, jo jaun Ɨ autostrƗde, ko Sp Ɨnijas pus Ɲ
finansƝjis KohƝzijas fonds, Francijas pus Ɲ kƺǌst
par vecƗku valsts autoce ƺu.
Eiropas izp Ɲtes jomas pastiprin Ɨšana 
PƝdƝjƗs desmitgades laik Ɨ struktur ƗlƗ politika ir 
veikusi lielu ieguld Ưjumu pƝtniecƯbas kapacit Ɨtes 
palielinƗšanƗ,Ưpaši MƝrƷa 1 re Ƨionos. Laika 
posmƗ no 2000. l Ưdz 2006. gadam aptuveni 1,2 
miljardi EUR gad Ɨ ir sniegti p ƝtniecƯbas un att Ưs-
tƯbas, kƗ arƯ inovƗcijas programmu finans Ɲšanai.
StrukturƗlo fondu pievienot Ɨ vƝrtƯba vƝrsta, lai 
palƯdzƝtu attƯstƯt jaunu p ƝtniecƯbas kapacit Ɨti ma-
zƗk attƯstƯtajos reƧionos, tƗdƝjƗdi palielinot to iz-
redzes turpin Ɨt izaugsmi. Ta þu dažos gad Ưjumos 
izpƝtes centros ir veikti p Ɨrlieku lieli ieguld Ưjumi 
gan attiec ƯbƗ uz vajadz ƯbƗm, gan potenci Ɨlu, tƗ-
dƝjƗdi veicinot to v Ɨju izmantošanu. Tai pat laik Ɨ
vƝrojami ar Ư spilgti veiksmes piem Ɲri,ƯpašiƮrijƗ un 
ZiemeƺvalstƯs.  Tiešsaistes izgl ƯtƯbas kopums Grie ƷijƗ
ES finans Ɲtais GrieƷijas skolu t Ưkla (GSN) projekts ir 
izveidots, lai izmantotu jaun ƗkƗs informƗcijas un ko-
munikƗcijas tehnolo Ƨijas un e-m ƗcƯšanƗs metodes, 
lai izveidotu jaunu izgl ƯtƯbas tƯklu. TƯkls, kam pieš Ʒirti
35 miljoni EUR (75% no tiem sniedz strukt ǌrfondi), 
ietver pamatskolas un vidusskolas, k Ɨ arƯ IzglƯtƯbas 
ministrijas administr Ɨcijas birojus, un kop Ɨ satur vai-
rƗk nekƗ 8,000 saites. 
Projektam ir 4 daž Ɨdas stadijas. Pirmk Ɨrt, skolas 
saƼem datorus un viet ƝjƗ tƯkla tehnisko nodrošin Ɨju-
mu (‘skolas laboratorijas’). Otrk Ɨrt, šƯs laboratorijas ir 
savienotas ar komunik Ɨciju tƯklu. Trešk Ɨrt, GSN 
sniedz to lietot Ɨjiem telem Ɨtikas pakalpojumus izgl ƯtƯ-
bai, sadarb Ưbai un komunik Ɨcijai. Ceturtk Ɨrt, GSN 
lietotƗjiem ir pieeja izgl ƯtƯbas saturam, kas tiek sniegts 
Ưpaši projektam rad ƯtƗ portƗlƗ.
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 145TƗ kƗ ir atzƯts, ka nepietiek ar invest ƯcijƗm infra-
struktǌrƗ un aprƯkojumƗ, lai attƯstƯtu uz zin ƗšanƗm
balstƯtu ekonomiku, struktur ƗlƗ politika ir pal ƯdzƝ-
jusi uzsƗkt reƧionƗlƗs stratƝƧijas izpƝtes un att Ưs-
tƯbas jom Ɨ un inov ƗcijƗ, kas paredz Ɲta vietƝjo
vajadzƯbu un att ƯstƯbas iesp Ɲju apmierin Ɨšanai.
Struktur Ɨlie fondi k Ɨ informƗcijas
sabiedrƯbas attƯstƯbas lƯdzeklis 
KopumƗ aptuveni 700 miljoni EUR gad Ɨ no Struk-
turƗlo fondu sniegt Ɨ finansƝjuma, kas ir tikai 4% 
no kopƝjƗs summas, tiek pieš Ʒirti inform Ɨcijas
attƯstƯbas veicin Ɨšanai M ƝrƷa 1 reƧionos, atspo-
guƺojot priorit Ɨtes statusu, ko tam devusi valsts un 
reƧionu vad Ưba un veicinot Lisabonas m ƝrƷu tur-
pinƗšanu un e-Eiropas Iniciat Ưvu. Izdevumu apm Ɲru no Fonda l Ưdzekƺiem šajƗ jomƗ
nosaka t Ɨdi faktori gatav Ưbas pak Ɨpe Kopienas 
iekšƝjam tirgum, apdz Ưvojuma bl Ưvums, tehnolo Ƨi-
ju izmantošanas prasmju pieejam Ưba un sp Ɲja
plƗnot šƗdu attƯstƯbu. 20 noz ƯmƯgƗkie reƧioni, kas 
vƝrtƝti pƝc KIT izdevumiem uz iedz ƯvotƗju, ietver 
6 GrieƷijas reƧionus un 2 Sp Ɨnijas reƧionus; 7 no 
tiem ir salas vai galvenok Ɨrt salas, un daudzi ir 
MƝrƷa 1 reƧioni, kas KIT ir strat ƝƧiski svar Ưgs to 
attƯstƯbai.
Politikas formul Ɲšanas izteiksm Ɲ reƧionƗlƗs pri-
oritƗtes šajƗ jomƗ lielos vilcienos saskan ar e-
Eiropas 2002 darb Ưbas plƗnƗ izvirzƯtajiem. Ta þu
MƝrƷa 1 reƧionos uzsvars vair Ɨk ir likts uz KIT 
prasmju un vald Ưbas tiešsaistes pakalpojumu at-
tƯstƯšanu.  
Nodarbin ƗtƯbas un prasmju veicin Ɨšana,
investƝjot cilvƝku resursos 
Aptuveni 9 miljardi EUR gad Ɨ cilvƝku resursu at-
tƯstƯbai un nodarbin ƗtƯbas veicin Ɨšanai 2000.– 
2006. gada programm Ɲšanas period Ɨ piešƷir Ei-
ropas Soci Ɨlais fonds (ESF). No t Ɨ tieši puse 
(4.5 miljardi EUR gad Ɨ) tiek novirz Ưti MƝrƷa 1 re-
Ƨioniem, Sp Ɨnijai aptuveni 28%, V Ɨcijas jaunaj Ɨm
federƗlajƗm teritorij Ɨm 19% un Grie Ʒijai, Portug Ɨ-
lei un It Ɨlijai 12–13% katrai. Veiktie pas Ɨkumi 
galvenok Ɨrt sastƗv no akt Ưva darba tirgus prog-
rammƗm, kuru m ƝrƷis ir palielin Ɨt maznodrošin Ɨto 
grupu nodarbin ƗtƯbu, jaunu cilv Ɲku un ilgstoši ne-
nodarbin Ɨto personu ien Ɨkšanu darba tirg ǌ, kƗ arƯ
no izglƯtƯbas un apm ƗcƯbas sniegšanas gan bez-
darbniekiem, gan str ƗdƗjošajiem, Ưpaši tiem, ku-
riem strƗdƗjot MVU, ir risks zaud Ɲt darbu. Pas Ɨ-
kumi ietver ar Ư atbalstu valsts izgl ƯtƯbas un apm Ɨ-
cƯbas sistƝmu un valsts nodarbin ƗtƯbas pakalpo-
jumu uzlabošanai.  
LaikƗ no 1994. l Ưdz 1999. gadam, kad visp ƗrƝjais 
finansƝjums MƝrƷa 1 reƧioniem bija apm Ɲram 3.1 
miljardi EUR gad Ɨ, ESF sniedza noz ƯmƯgu atbal-
stu aktƯva darba tirgus pas Ɨkumiem, finans Ɲjot, 
piemƝram, aptuveni 40–50% no visiem š Ɨda vei-
da pasƗkumiem Sp ƗnijƗ un Portug ƗlƝ 1998. gad Ɨ.VƝja saimniec Ưbas Portug Ɨles piekrast Ɲ
Doma uzcelt Portug ƗlƝ vƝja saimniec Ưbu 1990. gad Ɨ
radƗs DƗnijas uzƼƝmƝju grupai, no kuras viens bija 
apmeklƝjis Melidesu. Piekrastes zona, kas atkl Ɨta 
rietumu v Ɲjiem, šƷita laba vieta š Ɨdam projektam. Uz 
Montekaosa, aptuveni 100 m augsta kalna 3 km att Ɨ-
lumƗ no jǌras, Sines, tika izv ƝlƝts septiƼus hektƗrus
liels laukums. Darbs s ƗkƗs 1991. gada apr ƯlƯ un se-
šus mƝnešus vƝlƗk bija izveidotas pirm Ɨs vƝja turbƯ-
nas. 
ŠobrƯd saimniec Ưbu veido 12 D ƗnijƗ ražotas Wind 
World W-2800 turb Ưnas, kas darbosies vismaz 
20 gadus. Katra turb Ưna ir 31 metru augsta un t Ɨs
rotƗcijas diametrs ir metri. Turb Ưnas ir izk Ɨrtotas pa 
þetrƗm trƯs grupƗs, savienotas sav Ɨ starpƗ ar šƷied-
ras optisko sist Ɲmu, kas ƺauj kontrol Ɲt turbƯnas no 
attƗluma. 
Saimniec Ưba ražo 380 voltu str Ɨvu, ko sav Ɨc trƯs
transformatorstacijas, kur Ɨs spriegums tiek main Ưts
uz 15 000 voltiem un pieg ƗdƗts valsts energot Ưkliem. 
Katra Ƨeneratora maksim ƗlƗ jauda ir 150 kWh, ko 
panƗk, kad vƝja Ɨtrums sasniedz 40 km/h. Gada iz-
strƗde ir aptuveni 2.5 miljoni kWh, kas l ƯdzinƗs Sines 
pilsƝtas mƗjsaimniec Ưbu patƝrƝtajam ener Ƨijas apjo-
mam.
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU146Ekonometrisks re Ƨionu konver Ƨences apliecin Ɨjums
Ekonometriskas anal Ưzes apliecina, ka Eiropas Sa-
vienƯbƗ ir notikusi IKP konver Ƨence uz iedz ƯvotƗju. 
ƻemot Ưsto IKP pieaugumu uz iedz ƯvotƗju 197 (NUTS 
2) reƧioniem laik Ɨ no 1980. l Ưdz 2001. gadam un sa-
dalot to tr Ưs periodos (1980.–1988., 1988.–1994 un 
1994.–2001.), ir v Ɲrojama noz ƯmƯga tendence izaug-
smei bǌt apgriezti saist Ưtai ar sƗkotnƝjo IKP uz iedz Ư-
votƗju. ŠƯ tendence, kas paz Ưstama kƗ beta konver-
Ƨence, ir nov Ɲrojama katr Ɨ periodƗ, kas noz ƯmƝ to, 
ka reƧionos ar zem Ɨko IKP lƯmeni uz iedz ƯvotƗju pa-
matgadƗ bija augst ƗkƗ IKP izaugsme uz iedz ƯvotƗju. 
TurklƗt šƗdi definƝta konver Ƨences gaita (k Ɨ norƗda
beta koeficienta v ƝrtƯba) palielin ƗjƗs katrƗ nƗkošajƗ
periodƗ, sƗkot no br Ưža, kad tika pirmoreiz ieviests 
StrukturƗlo fondu atbalsts M ƝrƷa 1 reƧioniem (1988. 
gadƗ) un tad palielin ƗjƗs (1994. gad Ɨ).
TurklƗt MƝrƷa 1 reƧionu ietvaros tajos re Ƨionos, kur ir 
zemƗkais sƗkotnƝjais IKP l Ưmenis uz iedz ƯvotƗju, iz-
augsme notika ƗtrƗkƯpaši 1988.-1994. un 1994.-2001. period Ɨ (kƗ to norƗda koeficients). Beta kon-
verƧence tƗpƝc notika gan M ƝrƷa 1 grup Ɨ un starp 
šiem reƧioniem, gan p ƗrƝjƗ Eiropas Savien ƯbƗ. (Beta 
konverƧence MƝrƷa 1 grupƗ bija Ưpaši spƝcƯga 1988.-
1994. period Ɨ, kas da ƺƝji atspogu ƺo augstus izaug-
smes rƗdƯtƗjus VƗcijas jaunaj Ɨs federƗlajƗs teritori-
jƗs.)
ŠƯ perioda anal Ưze arƯ norƗda, ka re Ƨionu atšƷirƯbas
attiecƯbƗ uz IKP uz iedz ƯvotƗju samazin ƗjƗs laikƗ no 
1980. lƯdz 2001. gadam (noteikts ar dispersion Ɨlo IKP 
uz iedzƯvotƗju logaritmu visos re Ƨionos), tƗpƝc šajƗ
periodƗ bija vƝrojama ar Ư sigma konver Ƨence. Kon-
verƧences apm Ɲrs tomƝr bija sal Ưdzinoši mazs laik Ɨ
no 1994. l Ưdz 2001. gadam. (J ƗatzƯmƝ, ka beta kon-
verƧence ne vienm Ɲr ietver sigma konver Ƨenci, jo re-
Ƨioniem ar zem Ɨko IKP uz iedz ƯvotƗju ir iesp Ɲjams
augt ƗtrƗk nekƗ parasti, nesamazinoties visp ƗrƝjƗs
reƧionƗlƗs atšƷirƯbas.) 
ReƧionu konver Ƨence 
ReƧiona nr. IKP uz iedz. 
(% izaugsmes likme)Beta konver Ƨence 
apjoms gad Ɨ (%) R-Squared 
1980-88     
Visi ES re Ƨioni197 2,0 0,5 0,94 
MƝrƷa 1 reƧioni55 1,9 0,4 0,87 
Citi reƧioni142 2,0 2,1 0,92 
1988-94    
Visi ES re Ƨioni197 1,3 0,7 0,97 
MƝrƷa 1 reƧioni55 1,4 3,1 0,94 
Citi reƧioni142 1,2 0,8 0,95 
1994-2001     
Visi ES re Ƨioni197 2,3 0,9 0,97 
MƝrƷa 1 reƧioni55 2,6 1,6 0,92 
Citi reƧioni142 2,1 0,0 0,96 
InformƗcijas avots: DG REGIO 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU147Tas arƯ palƯdzƝja finans Ɲt valsts nodarbin ƗtƯbas
dienestu p Ɨrstruktur Ɲšanu un izv Ɲršanu Grie ƷijƗ,
ƮrijƗ un Portug ƗlƝ. TurklƗt PortugƗlƝ tas palielin Ɨja 
terciƗro izglƯtƯbu apgǌstošo studentu skaitu no 
26% lƯdz 34% programm Ɲšanas perioda laik Ɨ, bet 
SpƗnijƗ iedrošin Ɨja lielu skaitu uz ƼƝmumu pirmo-
reiz sniegt t ƗlƗku apmƗcƯbu.
NovƝrtƝjuma pƝtƯjumi, kas veikti par pašreiz Ɲjo
periodu, l Ɲš, ka struktur ƗlƗs intervences M ƝrƷa 1 
reƧionos var rad Ưt aptuveni 700 000 darbavietu, 
papildinot Portug Ɨles iedz ƯvotƗju nodarbin ƗtƯbu 
par gandr Ưz 4% (187 000 darbavietas) un Grie Ʒi-
jas— par 2.5% (100 000 darbavietas). Ietekme 
uz nodarbin ƗtƯbu ir noz ƯmƯgs arƯ VƗcijas jaunaj Ɨs
federƗlajƗs teritorij Ɨs, ItƗlijas dienvidos un Sp Ɨni-
jƗ (papildu 1–2% katr Ɨ gadƯjumƗ). 
IlgtspƝjƯgas attƯstƯbas veicin Ɨšana 
Vides ilgtsp ƝjƯgums ir ƺoti nozƯmƯgs, lai saglab Ɨtu 
ilgtermiƼa reƧionƗlo attƯstƯbu. Struktur Ɨlo fondu 
pašreizƝjƗs programmas tika pie Ƽemtas pirms 
tika izveidota pašreiz ƝjƗs ES ilgtsp ƝjƯgas attƯstƯ-
bas strat ƝƧija. Taþu struktur ƗlƗs intervences ie-
tver vidi k Ɨ horizont Ɨlu priorit Ɨti un Ưpaši Ƽem vƝrƗ
vides apsv Ɲrumus ekonomiskas un soci Ɨlas ko-
hƝzijas sasniegšanai. Saska ƼƗ ar nesen veiktu 
novƝrtƝjumu, intervences efektivit Ɨte daudzos 
gadƯjumos var tikt palielin Ɨta, pieƺaujot skaidr Ɨkus 
kompromisus starp šiem trim m ƝrƷiem, kƗ arƯ mƝ-
Ƨinot pan Ɨkt labƗku integr Ɨciju sektoru un valsts 
politikƗ.
StrukturƗlo interven þu bǌtiski mƝrƷi ir uzlabot vidi 
un aizsarg Ɨt to no turpm Ɨkajiem post Ưjumiem. T Ɨ-
pƝc liela da ƺa no struktur Ɨlajiem fondiem ir novir-
zƯta, lai finans Ɲtu invest Ưcijas vides infrastrukt ǌrƗ,
konkrƝti atkritumu un notek ǌdeƼu apsaimnieko-
šanƗ galvenok Ɨrt ES dienvidos.  Izaugsme un Ưsta konver Ƨence
starp reƧioniem … 
KƗ norƗdƯts 1. daƺƗ, kopš 1989. gada ir v Ɲrojama
nozƯmƯga IKP izaugsme uz iedz ƯvotƗju MƝrƷa 1 
reƧionos kopum Ɨ attiecƯbƗ pret ES vid Ɲjo rƗdƯtƗju, 
kamƝr gan nodarbin ƗtƯba, gan produktivit Ɨte ir 
augusi l ƯdzƯgi kƗ cituviet. Šo labv ƝlƯgo attƯstƯbu 
apliecina neseni p ƝtƯjumi, kas analiz Ɲja notikuš Ɨs
reƧionƗlƗs konver Ƨences apm Ɲrus3 (skatƯt infor-
mƗciju par Ekonometrisko apliecin Ɨjumu). 
Galvenais secin Ɨjums, kas izriet no ekonometris-
kƗs analƯzes ir tƗds, ka M ƝrƷa 1 reƧionos ir noti-
cis ievƝrojams izr Ɨviens attiec ƯbƗ uz IKP uz iedz Ư-
votƗju, kƗ arƯ samazin ƗjušƗs atšƷirƯbas reƧionu 
starpƗ. Tai pat laik Ɨ pƝdƝjo 20 gadu laik Ɨ ir sa-
mazinƗjusies ražošanas atš ƷirƯba starp M ƝrƷa 1 
reƧioniem un p ƗrƝjo ES, Ưpaši koh Ɲzijas valstu 
visnabadz ƯgƗkajos re Ƨionos, kas noz ƯmƝ, ka IKP 
izrƗviens uz iedz ƯvotƗju ir dziƺi pamatots, un kas 
sniedz ilgstošas konver Ƨences iesp Ɲju turpm Ɨka-
jos gados. Ražošanas atš ƷirƯbas samazin ƗšanƗs
bija visspilgt Ɨk vƝrojama izaugsmes gados 
1980to gadu otraj Ɨ pusƝ daƺƝji pateicoties tam, ka 
jaunpien ƗcƝji ieguva no tirdzniec Ưbas barjeru at-
celšanas.
AnalƯze norƗda, ka past Ɨv saistƯba starp sniegt Ɨs
strukturƗlƗs palƯdzƯbas daudzumu un IKP patieso 
izaugsmi. T ƗpƝc tajos re Ƨionos, kuri sa ƼƝma vis-
lielƗko palƯdzƯbu uz katru t Ɨ iedzƯvotƗju, izaug-
smes tendence ir liel Ɨka un otr Ɨdi. Daudzi no 
šiem reƧioniem atrad Ɨs GrieƷijƗ un Portug ƗlƝ. Tai 
pat laikƗ IKP daudzos no šiem Grie Ʒijas un Por-
tugƗles reƧioniem auga maz Ɨk, nekƗ to paredz Ɲja
strukturƗlƗs palƯdzƯbas apjoms, r ƝƷinot pƝc vidƝ-
jƗs attiecƯbas. TƗ notika ar Ư lielƗkajƗ daƺƗ VƗcijas
un ItƗlijas MƝrƷa 1 reƧionu, kur, k Ɨ atzƯmƝts 1. 
daƺƗ, izaugsmi kav Ɲja lƝna izaugsme p ƗrƝjƗ
valsts da ƺƗ. No otras puses, liel ƗkajƗ daƺƗ SpƗni-
jas reƧionu izaugsme bija liel Ɨka, nekƗ to pare-
dzƝja saƼemtƗs palƯdzƯbas apjoms, t ƗdƝjƗdi, ie-
spƝjams, atspogu ƺojot nestabil Ɨs valsts ekonomi-
kas ietekmi (4.4 grafiks). 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU148… un dal Ưbvalstis  
KƗ tas atz ƯmƝts 1. da ƺƗ, visƗsþetrƗs kohƝzijas
valstƯs IKP pieaugums bija augst Ɨks nekƗ pƗrƝjƗ
ES laikƗ no 1991. l Ưdz 2002. gadam. Lai ar Ư Por-
tugƗlƝ atšƷirƯba bija sal Ưdzinoši maza (2.2% gad Ɨ
pret vidƝji 2% ES), tas bija tieši par ½% gad Ɨ
augstƗks GrieƷijƗ un SpƗnijƗ, kamƝrƮrijƗ tas bija 
bǌtiski augst Ɨks (vidƝji aptuveni par 4½% gad Ɨ
augstƗka). 
ModelƝšana4 norƗda, ka struktur Ɨlas intervences5
ir veicinƗjušas pieaugumu, gan palielinot piepras Ư-
jumu, gan sp Ɲcinot ekonomikas pieg Ɨdes jomu 
(uzlabojot infrastrukt ǌru un cilv Ɲkresursus) un 
tƗdƝjƗdi veicinot konver Ƨenci. ŠƗdu interven þu
rezultƗtƗ tiek lƝsts, ka IKP 1999. gad Ɨ GrieƷijƗ
bija par aptuveni 2.2% augst Ɨks nekƗ tas  
bǌtu bijis bez intervences, kam Ɲr SpƗnijƗ šis  
rƗdƯtƗjs ir 1.4%, ƮrijƗ 2.8% un Portug ƗlƝ 4.7%.  
ŠƯs atšƷirƯbas lielƗ mƝrƗ atspogu ƺoƮrijas un Por-
tugƗles ekonomikas atv ƝrtƯbu, salƯdzinot ar Grie-
Ʒijas un Sp Ɨnijas ekonomiku, un Ưpaši SpƗnijas
sakarƗ ar tƗs plašƗko iekšƝjo tirgu (A4.6 un 
A4.7 tabula). 
IKP pieaugums liel Ɨ mƝrƗ bija saist Ưts ar ražoša-
nu, kur intervences efekts bija izteikt Ɨks Portug Ɨ-
lƝ nekƗ citƗs valstƯs, kam ir t Ɨlejošas sekas tirgus 
pakalpojumu jom Ɨ, un kur Ɨrvalstu tiešo invest Ưci-
ju pieplǌdums pan Ɨca radik Ɨlu sektora p Ɨrveido-
šanos, kas bija v ƝrojamaƮrijƗ 80-to gadu beig Ɨs. Intervence ar Ư tika saist Ưta ar noz ƯmƯgu invest Ưciju
pieaugumu — kas, k Ɨ tiek lƝsts, rezult ƗtƗ pieauga 
par 24% Portug ƗlƝ un par 18% Grie ƷijƗ 1999. ga-
dƗ — kas izpaud Ɨs kƗ infrastrukt ǌras un cilv Ɲku
resursu pieaugums. 
IKP pieaugums ir saist Ưts arƯ ar darba produktivi-
tƗtes izaugsmi, kuras atš ƷirƯbas samazin ƗjƗs šƯ
perioda laik Ɨ. Portug ƗlƝ, kur ražošana v Ɲl jopro-
jƗm ir ƺoti darbietilp Ưga nozare, produkt Ưvais iegu-
vums no struktur ƗlƗs intervences ir palielin Ɨjies 
par divƗm reizƝm vairƗk nekƗ nodarbin ƗtƯba.
SpƗnijƗ darba produktivit Ɨtes (2%) un nodarbin Ɨ-
tƯbas pieaugums (1.5%) t Ɨpat veicin Ɨja ražošanas 
produkcijas pieaugumu. VƗcijas jaunaj Ɨs federat ƯvajƗs teritorij Ɨs struktur Ɨ-
lo fondu intervences ietekme uz IKP ir bijusi no-
zƯmƯga (paaugstinot l Ưmeni par aptuveni 4% 
1999. gad Ɨ) daƺƝji smagƗko sƗkotnƝjo nosac Ưju-
mu dƝƺ. RǌpniecƯbas izaugsme pirmajos tr Ưs ga-
dos pƝc apvienošan Ɨs bija saist Ưta, tƗpat kƗ Por-
tugƗlƝ, ar sp ƝcƯgu nodarbin ƗtƯbas pieaugumu, 
kam vƝlƗk sekoja produktivit Ɨtes pieaugums, ie-
viešot jaunas tehnolo Ƨijas, kas ietv Ɲra sevƯ pie-
augošas invest Ưcijas, ko da ƺƝji finansƝja Struktu-
rƗlie fondi.  
ZiemeƺƯrijƗ tiek lƝsts, ka struktur Ɨlo interven þu
ietekme bija neliela, pace ƺot IKP lƯmeni tikai par 
1% 1999. gad Ɨ. Ietekme visredzam ƗkƗ ir tirgus 
pakalpojumos ( Ưpaši uzƼƝmƝjdarbƯbas pakalpo-
jumos un profesion ƗlajƗ apmƗcƯbƗ), kamƝr ražo-
šanƗ nav gandr Ưz nekƗdas ietekmes.  
Vai past Ɨv kompromiss starp valsts  
un reƧionƗlo konver Ƨenci?
Bieži tiek apgalvots, ka iekš ƝjƗs atšƷirƯbas, skatot 
IKP uz iedz ƯvotƗju atšƷirƯbas starp re Ƨioniem, s Ɨ-
kotnƝji konver Ƨences pirmaj Ɨs stadijƗs palielin Ɨs, 
jo pieaugums valsts l ƯmenƯ palielin Ɨs salƯdzinoši
augstƗ lƯmenƯ. TƗdƝjƗdi tiek uzskat Ưts, ka valsts 
ekonomikas pieaugums tiek veicin Ɨts ar ekono-
miskƗs aktivitƗtes palƯdzƯbu, kas koncentr Ɲta da-
žƗs jomƗs, Ưpaši lielƗs pilsƝtƗs un rajonos. Attie-
cƯgi pieaugošas ekonomikas pirmie etapi tiek rak-BEDE
DE
DEELELEL
ELELEL
ELEL EL
EL
ES ESES
ESESES
FRIEIE
ITITNL
ATPTPT
PTPT
PTPT
UK
UKUK Neobj. 1Obj. 1R2= 0 ,15
01020304050607080
012345601020304050607080ReƗlais IKP pieaugums 1995-20014.4 Struktur ƗlƗ fonda sadale un IKP pieaugums M ƝrƷa 1 
reƧionƗ, 1995-2001
IkgadƝjƗ sadale (% no re ƧionƗlƗ IKP 1995.gad Ɨ)
InformƗcijas avots: Eurostat, Re ƧionƗlie pƗrskati un DG REGIO 
aprƝƷini
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 149sturoti kƗ nesaska ƼotƯba starp valsts un re ƧionƗlo
konverƧenci.
Šai iespƝjamajai nesaska ƼotƯbai ir liela noz Ưme ne 
tikai koh Ɲzijas valst Ưm, bet ar Ư attƯstƯbas strat ƝƧi-
jai, kurai Centr Ɨleiropas kandid ƗtvalstƯm bǌtu jƗ-
seko. Iz Ƽemot Bulg Ɨriju, IKP uz iedz ƯvotƗju re-
ƧionƗlƗ dispersija ir plaš Ɨka visƗs lielƗkajƗs kan-
didƗtvalstƯs, nekƗ tƗ ir kohƝzijas valst Ưs. TurklƗt tƗ
ir ievƝrojami palielin Ɨjusies kopš 1990to gadu vi-
dus, galvenok Ɨrt pateicoties augstajam izaug-
smes lƯmenim liel ƗkajƗs pilsƝtƗs, kas ir galvenie 
izaugsmes centri. Turpret Ư, kƗ tas min Ɲts 1. daƺƗ,
reƧionƗlƗs atšƷirƯbas kohƝzijas valst Ưs, kas ir gal-
venƗs struktur ƗlƗs palƯdzƯbas saƼƝmƝjas, nav 
daudz main ƯjušƗs, neskatoties uz valsts izaugsmi, 
kas ir augst Ɨka nekƗ vidƝji ES. Vien Ưgais izƼƝ-
mums ir Ʈrija, kur ekonomisk Ɨ aktivitƗte ir kƺuvusi 
vƝl vairƗk koncentr Ɲta Dublin Ɨ.
Kompromisa iesp Ɲja starp valsts un re ƧionƗlo 
konverƧenci prasa, lai kandid Ɨtvalstis dr ƯzumƗ
izdara izv Ɲli starp augst Ɨku valsts IKP uz iedz Ưvo-
tƗju izaugsmi un re ƧionƗlo atšƷirƯbu samazin Ɨša-
nu. Dažos gad Ưjumos struktur ƗlƗ palƯdzƯba ir no-
virzƯta valsts konver Ƨencei (ƮrijƗ), kamƝr citos tƗ
neitralizƝ ekonomisk Ɨs aktivit Ɨtes polariz Ɨcijas
ietekmi (Sp ƗnijƗ). Taþu pieredze r Ɨda, ka tas, l Ưdz
kƗdai pakƗpei eksist Ɲ šƗds kompromiss, ir da ƺƝji 
atkarƯgs no ekonomisk Ɨs aktivit Ɨtes sadal Ưjuma 
telpƗ un no risin Ɨjumiem attiec ƯgajƗ valstƯ.
Struktur Ɨlie fondi k Ɨ ekonomisk Ɨs
integrƗcijas lƯdzeklis 
Eiropas valstu ekonomika k ƺǌst ciešƗk integrƝta, 
ko atspogu ƺo tirdzniec Ưbas izaugsme un invest Ưci-
ju plǌsma starp t Ɨm. To akt Ưvi veicin Ɨjusi ES poli-
tika, Ưpaši saist ƯbƗ ar iekšƝjƗ tirgus izveidi, vieno-
tas valǌtas ieviešanu un tuvojošos paplašin Ɨša-
nos. Cieš Ɨk integrƗcija ar koh Ɲzijas politikas at-
balstu, kas ir stimul Ɲjusi tirdzniec Ưbas plǌsmas un 
ietekmƝjusi ekonomisk Ɨs aktivit Ɨtes izvietojumu, 
ir veicin Ɨjusi atšƷirƯbu samazin Ɨšanu starp eko-
nomikƗm.KohƝzijas valstu tirdzniec Ưba ar pƗrƝjo ES ir vai-
rƗk nekƗ divkƗršojusies p ƝdƝjƗs desmitgades lai-
kƗ. Daƺa no šƯ pieauguma atspogu ƺo citu valstu 
ieguvumus no struktur ƗlƗs palƯdzƯbas vƗjƗk attƯs-
tƯtiem reƧioniem. Ievades un izvades tabulu apr Ɲ-
Ʒini liecina, ka aptuveni viena ceturtda ƺa šƗdu iz-
devumu atgriežas p ƗrƝjƗ ES pieaugoša eksporta, 
Ưpaši iekƗrtu un apr Ưkojumu, veid Ɨ, pieaugot IKP 
un invest ƯcijƗm. ŠƯ ‘noplǌde’ ir Ưpaši liela Grie ƷijƗ
(42% no struktur ƗlƗs palƯdzƯbas) un Portug Ɨ-
lƝ (35%) (A4.8 tabula). 
NozƯmƯga struktur Ɨlo fondu da ƺa tiek novirz Ưta
transporta infrastrukt ǌrai, kas ietekm Ɲ industrijas 
izvietojumu, palielinot attiec Ưgo reƧionu pievilc Ưbu, 
un veicina ekonomisko aktivit Ɨti tur, palielinot 
peƺƼu un ien Ɨkumus. Koh Ɲzijas fonda finans Ɲto 
transporta projektu ietekmes model Ɲjumi rƗda, ka 
ienƗkumu palielin ƗšanƗs var bǌt ievƝrojama (Eg-
nathia un Pathe autostr Ɨžu projektu kop ƝjƗ ie-
tekme, piem Ɲram, par aptuveni 9% var palielin Ɨt
Austrumma Ʒedonijas ien Ɨkumus). Ƽemot v ƝrƗ
strukturƗlƗs intervences plaš Ɨku ietekmi, samazi-
not ražošanas izmaksas attiec ƯgajƗ reƧionƗ, ne 
tikai samazinot brauciena ilgumu, bet ar Ư panƗkot
augstƗku produktivit Ɨti, kas izriet no ekonomikas 
piegƗdes jomas stiprin Ɨšanas, turpina palielin Ɨt
ietekmi uz IKP (kas ir par 3% augst Ɨks Andal ǌzijƗ
un par aptuveni 2% augst Ɨks Mezzogiorno 
2006. gad Ɨ, pateicoties ES l Ưdzfinans ƝtajƗm prog-
rammƗm).
SaskaƼƗ ar nesenu p ƝtƯjumu, struktur Ɨlo fondu 
intervences var ietekm Ɲt arƯ pƝtniecƯbas un att Ưs-
tƯbas aktivit Ɨšu izvietojumu, veicinot to izveidoša-
nos pal ƯdzƯbu saƼemošajos re Ƨionos, t ƗdƝjƗdi
palƯdzot pan Ɨkt lƯdzsvarot Ɨku pieauguma iesp Ɲju
sadalƯjumu ES. 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU150Intervence M ƝrƷa 2 reƧionos:
pƗrstruktur ƝšanƗs un 
darbavietu izveide 
Papildus pal ƯdzƯbai MƝrƷa 1 reƧioniem struktur Ɨlie 
fondi pal Ưdz arƯ atbalstƯt ekonomikas att ƯstƯbu ci-
tƗs ES da ƺƗs, kas cieš no struktur ƗlƗm problƝ-mƗm, nevis v Ɨjas attƯstƯbas. TƗ galvenƗ, nesenƗ
pƝtƯjumƗ atklƗtƗ ietekme laik Ɨ no 1994. l Ưdz 1999. 
gadam tiek apl ǌkota tƗlƗk. 
1994.–1999. gada period Ɨ kopumƗ 82 reƧioni ar 
62 miljoniem iedz ƯvotƗju (17% no ES iedz ƯvotƗju 
skaita) sa ƼƝma MƝrƷa 2 palƯdzƯbu, kas paredz Ɲta, 
lai palƯdzƝtu rǌpniecƯbas pan Ưkuma skartaj Ɨm zo-
nƗm; iedz ƯvotƗju skaits pal ƯdzƯbu saƼemošajƗs
zonƗs iepriekš ƝjƗ periodƗ bija 73 miljoni. Izdevu-
mu apjoms palielin ƗjƗs no 1.2 miljardiem EUR 
gadƗ lƯdz 2.8 miljardiem EUR gad Ɨ, kas ir 11.5% 
no struktur Ɨlajiem fondiem, t ƗdƝjƗdi palielinot pa-
lƯdzƯbu uz katru personu no 16 EUR gad Ɨ lƯdz 44 
EUR. 2000.–2006. gada period Ɨ šƯ summa tika 
noteikta 3.2 miljardu EUR apjom Ɨ gadƗ (pƝc
1999. gada kursa), lai pal ƯdzƝtu gan lauku, gan 
pilsƝtu panƯkušajƗm industri ƗlajƗm zonƗm (ko 
1994.–1999. gada period Ɨ sedz M ƝrƷa 5b prog-
ramma), sniedzot mazliet maz Ɨku vidƝjo palƯdzƯ-
bas apjomu uz iedz ƯvotƗju (EUR 41). 
1994.–1999. gada period Ɨ palƯdzƯba bija koncen-
trƝta daudz Ɨs mazƗs zonƗs 12 dal ƯbvalstƯs, no 
kurƗm Apvienot Ɨ Karaliste sa ƼƝma gandr Ưz vienu 
trešdaƺu no kop ƝjƗs summas un Francija gandr Ưz
vienu ceturtda ƺu, bet abas valstis kop Ɨ sastƗda
60% no kop ƝjƗ MƝrƷa 2 reƧionos dz Ưvojošo skai-
ta. SpƗnija un V Ɨcija kopƗ saƼƝma vienu cetur-
tdaƺu no kop ƝjƗs summas un p ƗrƝjƗs 8 valstis at-
likušos 20%. ES Struktur Ɨlo fondu ieguld Ưjums
sastƗdƯja gandr Ưz trešo da ƺu no kop Ɲjiem izdevu-
miem M ƝrƷa 2 programm Ɨs, bet valstu vald Ưbas 
sniedza aptuveni t Ɨdu pat summu, savuk Ɨrt privƗ-
tais sektors p ƗrƝjo.
RunƗjot par atbalst Ưto projektu veidiem, izdevumi 
infrastrukt ǌrai pieauga l Ưdz 27% kop ƝjƗ apjoma 
1994.–1999. gada period Ɨ (samazinoties no 36% 
iepriekšƝjƗ periodƗ). Tas tika izlietots galvenok Ɨrt
agrƗko industri Ɨlo rajonu p Ɨrveidei un jaunu Ɲku
celtniecƯbai. VƝl 25% tika novirz Ưti uzƼƝmƝjdarbƯ-
bas atbalstam, kas ir divreiz vair Ɨk nekƗ
iepriekšƝjƗ periodƗ, it Ưpaši strat ƝƧiskiem pas Ɨ-
kumiem, piem Ɲram, atvieglot MVU pieeju uzlabo-
tiem uzƼƝmƝjdarbƯbas pakalpojumiem un konsul-
tƝšanai, veicin Ɨt finanšu tehnolo Ƨijas un sniegtAtjaunošana Volverhempton Ɨ,
Apvienotaj Ɨ Karalist Ɲ
VairƗkus gadus Volverhempton Ɨ tiek ‘pieliktas p ǌles, 
lai izveidotu jaunas darbavietas to viet Ɨ, kas zaud Ɲ-
tas tƝrauda un cit Ɨs industrij Ɨs. ES ir bijusi noz ƯmƯga 
loma pƗrmaiƼu vienkƗršošanƗ. 1990to gadu s ƗkumƗ
ES veicin Ɨja stratƝƧisku atjaunošanas pieeju, nevis 
vienkƗrši izveidojot individu Ɨlus infrastrukt ǌras pro-
jektus, k Ɨ tas tika dar Ưts 1980tajos gados. P Ɲc
daudzpus Ưgas pƗrbaudes un konsult ƗcijƗm ar viet Ɲ-
jƗm pašvald ƯbƗm un uzƼƝmumiem tika sast ƗdƯta de-
talizƝta pilsƝtas atjaunošanas programma. ES finan-
sƝjums tika novirz Ưts divƗm galvenaj Ɨm jomƗm pilsƝ-
tƗ:
xKultǌras Rajons: Chubb ƝkƗ, kur reiz tika 
ražotas atsl Ɲgas un seifi, tagad atrodas vai-
rƗki multimedi Ɨli MVU, un tas ir rajona centr Ɨ-
lais punkts. M Ɨkslas Galerijas, Liel Ɨ TeƗtra
un Universit Ɨtes ArƝnas teƗtra uzlabošanas 
shƝmas, kas apvienotas ar apm ƗcƯbas un uz-
ƼƝmƝjdarbƯbas atbalsta iniciat ƯvƗm, veido 
ekonomisk Ɨs iespƝjas kultǌras un mediju ak-
tivitƗšu jomƗ.
xVisu SvƝto zona: Pils Ɲtas Ciemata projekts ir 
uz pilsƝtu balstƯta metode dz Ưves apst Ɨkƺu uz-
labošanai vien Ɨ no visnabadz ƯgƗkajƗm re-
Ƨiona zon Ɨm, izveidojot pils Ɲtas uzƼƝmumus, 
atbalstot vistr ǌcƯgƗkƗs grupas un veicinot kul-
tǌras un mediju uz ƼƝmumus. 
LaikƗ no 1993. l Ưdz 1998. gadam atjaunošanas prog-
ramma izveidoja 1500 darbavietu un atbalst Ưja 75 
MVU izveidošanos, ieskaitot 32, kuru specializ Ɨcija ir 
kultǌras aktivit Ɨtes.
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 151atbalstu lai iesaist Ưtos starptautisk Ɨ tirdzniec ƯbƗ,
kƗ arƯ uzsƗkt uzƼƝmƝjdarbƯbu un pal ƯdzƝt indivi-
duƗliem uzƼƝmumiem. Ap 20% no pal ƯdzƯbas iz-
paudƗs kƗ darbasp Ɲka apmƗcƯbas un prasmju 
attƯstƯšanas atbalsts, ko finans Ɲja galvenok Ɨrt 
ESF. Turkl Ɨt 10% no izdevumiem tika novirz Ưti 
pƝtniecƯbas un att ƯstƯbas un ICT atbalstam (A4.9 
tabula). 
Šiem izdevumiem ir bijusi liela ietekme, pal Ưdzot
pƗrstruktur Ɲt tradicion Ɨlo rǌpniecƯbu un daž Ɨdot 
ekonomisko aktivit Ɨti MƝrƷa 2 reƧionos. Saska ƼƗ
ar detaliz Ɲtiem pƝtƯjumiem, struktur Ɨlo fondu in-
tervence veicin Ɨja aptuveni 700 000 darbavietu 
izveidi pal ƯdzƯbu saƼemošajƗs zonƗs 1994.–1999. 
gada laik Ɨ, vai arƯ 500 000, ja tiek Ƽemts vƝrƗ
aizstƗšana (t.i., jaunas darbavietas, kas aizst Ɨj
dažas no esošaj Ɨm)6. Tai pat laik Ɨ aptuveni 
300 tǌkstoši MVU sa ƼƝma palƯdzƯbu to ražošanas 
metožu uzlabošanai un jaunu tirgu mekl Ɲšanai,
turklƗt spƝcinot tiem pieejamos uz ƼƝmƝjdarbƯbas
atbalsta dienestus. 
Tas atspogu ƺojas samazin ƗtajƗ bezdarba l ƯmenƯ
šajƗs zonƗs lielƗkƗ mƝrƗ nekƗ ES p ƗrƝjƗ
daƺƗ šajƗ programmas period Ɨ (vidƝji par 
3.1% darbasp Ɲka no 1996. l Ưdz 2000. gadam  
pret samazin Ɨjumu par 2.3% ES kopum Ɨ7). Sa-
mazinƗšanƗs bija Ưpaši labi nov Ɲrojama zon Ɨs
ar lielu p Ɨrstruktur Ɲšans proces Ɨ esošas tradi-
cionƗlƗs industrijas p Ɨrsvaru, kur Ɨ bieži vien  
tiek nodarbin Ɨti gandrƯz 40% no kop ƝjƗ strƗdƗjo-
šo skaita, kas nor Ɨda, ka darbavietu zaud Ɲšana 
šajƗs industrij Ɨs tika vair Ɨk nekƗ kompens Ɲta ar 
jaunu darbavietu rad Ưšanu,Ưpaši pakalpojumu  
sfƝrƗ. Lai gan IKP pieaugums uz iedz ƯvotƗju  
šajos re Ƨionos bija zem Ɨks nekƗ ES kopum Ɨ
šajƗ periodƗ (2.1% laik Ɨ no 1995. l Ưdz 2000. ga-
dam, pret 2.4%), atš ƷirƯba bija neliela, kas noz Ư-
mƝ, ka to ilgstošs pan Ưkums zin ƗmƗ mƝrƗ tika 
aizkavƝts. No otras puses, IKP mazliet l ƝnƗkais
pieaugums apvienojum Ɨ ar lielƗku nodarbin ƗtƯbas
kƗpumu nor Ɨda, ka darba produktivit Ɨte ir maz Ɨk
palielinƗjusies M ƝrƷa 2 reƧionos nek Ɨ ES citƗs
daƺƗs.  NOVI, DƗnija
Kad DƗnijas zieme ƺdaƺa sƗka saƼemt struktur Ɨlo
palƯdzƯbu kƗ MƝrƷa 2 reƧions, tajƗ bija augsts bez-
darba lƯmenis, kas rad Ɨs, samazinoties zivsaim-
niecƯbai un citai tradicion Ɨlajai industrijai. Šajos 
sektoros nevis tika pieš Ʒirts ES finans Ɲjums, bet 
tika izlemts koncentr Ɲties uz zin ƗšanƗm balstƯtƗm
aktivitƗtƝm.
NOVI ir unik Ɨla zinƗtnes parka, inov Ɨcijas vides un 
riska kapit Ɨla sniedz Ɲja kombin Ɨcija. NOVI, kas 
izveidots 1989. gad Ɨ, ciešƗ sadarbƯbƗ ar Ɩlborga
Universit Ɨti ir kalpojis k Ɨ katalizators uz zin ƗšanƗm
balstƯtu uzƼƝmumu att ƯstƯbai Zieme ƺdƗnijƗ. KƗ teh-
noloƧijas un inov Ɨcijas centram tam ir bijusi noz Ư-
mƯga loma uz ƼƝmƝjdarbƯbas attƯstƯbƗ un ir iev Ɲro-
jami veicin Ɨjis jaunu darbavietu rad Ưšanu šaj Ɨ jo-
mƗ.
NOVI Zin Ɨtnes Parks ir viena no D Ɨnijas lielƗkajƗm
izpƝtes un att ƯstƯbas komp Ɨniju grup Ɨm. Turkl Ɨt
NOVI Innovation ir veicin Ɨjis aktƯvu sadarb Ưbu 
starp izp Ɲtes centriem, uz ƼƝmumiem un kapit Ɨla
tirgiem, nodrošinot jaunu ideju komerci Ɨlu izmanto-
jumu. NOVI ir iesaist Ưts riska kapit Ɨla ieguld Ưjumos
kopš 1989. gada un ir k ƺuvis par noz ƯmƯgu valsts 
resursu ar pamatkapit Ɨlu vairƗk nekƗ EUR 67 mil-
jonu apm ƝrƗ. Tas ar Ư palƯdzƝja izveidot NorCOM, 
reƧiona rǌpniecƯbas uzƼƝmumu grupu, kas speci-
alizƝjas mobilo komunik Ɨciju un navig Ɨcijas apr Ư-
kojuma izveid Ɲ un ražošan Ɨ, kas piesaist Ưjusi pie-
augošas Ɨrvalstu invest Ưcijas.
NOVI kop Ɲjie izdevumi šobr Ưd ir aptuveni EUR 
35 miljoni, no kuriem EUR 21.5 miljonus devis pri-
vƗtais sektors un aptuveni EUR 12.5 miljonus 
Struktǌrfondi. 
Struktǌrfondiem bija ƺoti liela noz Ưme NOVI pan Ɨ-
kumos, ƺaujotƯstenot un att ƯstƯt vidƝjƗ un ilgƗkƗ
perspekt ƯvƗ koncepciju, kur Ɨ sadarbƯba starp uz-
ƼƝmƝjiem, industriju un izp Ɲtes centriem ir bijusi 
visefe kt ƯvƗkƗ.
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU152DetalizƝta analƯze norƗda, ka izp Ɲtes un att ƯstƯ-
bas, inov Ɨcijas un tehnolo Ƨiju nodošanas izde-
vumu atbalsts ir bijis Ưpaši efekt Ưvs, radot jaunas 
darbavietas un saglab Ɨjot esošƗs. Taþu, izƼemot
atsevišƷus gadƯjumus (piem Ɲram, Zieme ƺreinu-
VestfƗleni vai Zieme ƺrietumangliju), liel ƗkƗs daƺas
MƝrƷa 2 reƧionu inov Ɨcijas kapacit Ɨte paliek 
daudz vƗjƗk attƯstƯta nekƗ ES veiksm ƯgƗkajos re-
Ƨionos, un to p ƝtƯjumu pamats nav r ǌpƯgi saska-
Ƽots ar ražošanas re ƧionƗlo strukt ǌru. Attiec Ưgi 
lielƗkoties tie nav Eiropas tehnolo Ƨiju telpas uz-
manƯbas centr Ɨ.
Tas ir pretrun Ɨ ar to infrastrukt ǌras un cilv Ɲku
resursu sp ƝjƗm. LielƗkajƗ daƺƗ MƝrƷa 2 reƧionu 
Ưpaši transporta un telekomunik Ɨciju sist Ɲmas
ir salƯdzinoši augst Ɨ lƯmenƯ, sniedzot labus  
sakarus gan valsts iekšien Ɲ, gan ar p ƗrƝjo ES, 
savukƗrt darbasp ƝjƯgie iedz ƯvotƗji ir sal Ưdzinoši
labi izglƯtoti. Turkl Ɨt darbasp Ɲka prasmes ir uzla-
botas un paplašin Ɨtas ar struktur Ɨlo fondu pal Ư-
dzƯbu, kas ir pa ƗtrinƗjuši pƗrstruktur Ɲšanas pro-
cesu, kƗ arƯ palƝninƗjuši darbavietu zaud Ɲšanu.
TƗpƝc ir izveidotas apm ƗcƯbas programmas, lai 
iegǌtu kvalific Ɲtu darbasp Ɲku un c ƯnƯtos ar  
Ɨtro kvalifik Ɨciju novecošanu. Ir pie Ƽemti arƯƯpa-
šu pasƗkumu kopums, Ưpaši Apvienotaj Ɨ Karalis-
tƝ, lai atvieglotu maznodrošin Ɨtajiem pieeju  
apmƗcƯbas programm Ɨm un to pieeju darba  
tirgum. Kopum Ɨ aptuveni 3.6 miljoni cilv Ɲku
visƗ ES ir sa ƼƝmuši apm ƗcƯbu MƝrƷa 2 zon Ɨs
laikƗ no 1994. l Ưdz 1999. gadam ar Kopienas pa-
lƯdzƯbu. 
TurklƗt ar struktur Ɨlo fondu atbalstu ir veikti no-
zƯmƯgi pasƗkumi, lai sak Ɨrtotu pamest Ɨs industri-
ƗlƗs zonas, atjaunotu vecos industri Ɨlos lauku-
mus un Ɲkas (aptuveni 115 miljoni kvadr Ɨtmetru 
zemes industri ƗlajƗs zonƗs ir atjaunoti ar M ƝrƷa 2 
programmu pal ƯdzƯbu) un lai kopum Ɨ uzlabotu 
vidi, Ưpaši pils ƝtƗs. Tas ir radik Ɨli mainƯjis daudzu 
industriƗlo zonu izskatu un ƺƗvis tƗm atrast jaunu 
ražošanas pielietojumu, piem Ɲram, atp ǌtas vai 
kultǌras pasƗkumiem.
Taþu tradicion ƗlƗ rǌpniecƯba, lai ar Ư panƯkusi, vƝl
joprojƗm rada kait Ɲjumu videi daudz Ɨs zonƗs, un zonas, kas ir pamestas, v Ɲl ir jƗatjauno. T ƗpƝc
pƗrtrukturƝšana neb ǌt vƝl nav pabeigta daudzviet 
ES. Nov ƝrtƝjuma pƝtƯjumi rƗda, ka p Ɨrtruktu-
rƝšanas apjoms M ƝrƷa 2 zon Ɨs ir atš ƷirƯgs
dažƗdos reƧionos, kas atspogu ƺo to att ƯstƯbas  
potenciƗlu un efektivit Ɨti, ar kƗdu nacion Ɨlie fondi 
no Kopienas un valsts l Ưdzekƺiem ir izlietoti.  
KamƝr ogƺu un tƝrauda jom Ɨs ekonomisk Ɨs aktivi-
tƗtes ir p Ɨrtrukturiz Ɲtas un moderniz Ɲtas, ir  
daudzas jomas, kur Ɨs tradicion ƗlƗ rǌpniecƯba  
vƝl joprojƗm ir noz ƯmƯga un v Ɲl ir jƗveic lielas 
strukturƗlas pƗrmaiƼas, kam iesp Ɲjama noz ƯmƯga 
ietekme uz nodarbin ƗtƯbu un patieso ien Ɨkumu 
lƯmeni. 
Tai pat laik Ɨ ir jƗizdara secin Ɨjumi no M ƝrƷa 2 
intervenþu pieredzes. Nenoliedzamie pozit Ưvie 
efekti ir j Ɨsaskata saist ƯbƗ ar diviem galvenajiem 
ierobežojumiem atbalst Ưto programmu efektivit Ɨ-
tei, kas izriet no politikas pielietošanas veida. 
PirmkƗrt, daudzu atbalst Ưto zonu mazais izm Ɲrs ir 
sarežƧƯjis sekošanu efekt Ưvai integr Ɲtai stratƝƧijai 
attiecƯbƗ uz finanšu resursu sadali attiec ƯgajƗ re-
ƧionƗ. SakarƗ ar finans Ɲto darbƯbu mazajiem ap-
mƝriem daudzos gad Ưjumos ir bijis sarež ƧƯti sa-
sniegt pietiekamu skaitu t Ɨdu projektu, kam var Ɲ-
tu bǌt izšƷiroša ietekme re ƧionƗlajƗ attƯstƯbƗ. Otr-
kƗrt, ierobežotais laika posms, kur Ɨ ir pieš Ʒirti
lƯdzekƺi (sakar Ɨ ar sƯkƗku iedal Ưjumu divos tr Ưs
gadus ilgos periodos), ir veicin Ɨjis ƯstermiƼa pro-
jektu izv Ɲli (piemƝram, atbalstot darbavietu sa-
glabƗšanu recesijas laik Ɨ) attiecƯbƗ pret projek-
tiem, kam ir strat ƝƧiska noz Ưme reƧionƗlajƗ attƯs-
tƯbƗ.
Lauksaimniec Ưbas, lauku att ƯstƯbas
un zivsaimniec Ưbas atbalsts
Nesen ir izv ƝrtƝti pasƗkumi, kas veikti M ƝrƷa 5a 
(Regulas (EK) Nr. 950/97 un 951/97) un M ƝrƷa 5b 
programmas ietvaros laik Ɨ no 1994. l Ưdz 1999. 
gadam. To rezult Ɨti ir apkopoti turpm ƗkajƗ aprak-
stƗ.
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 153MƝrƷa 5a intervences 
Regulas 950/97 intervences visp ƗrƯgais mƝrƷis
bija uzlabot saimniec Ưbu vispƗrƝjo efektivit Ɨti un 
konkurƝtspƝju, saglab Ɨjot dzƯvotspƝjƯgu kopienu 
un palƯdzot aizsarg Ɨt vidi un laukus. Š Ư mƝrƷa sa-
sniegšanai tika pie Ƽemti vair Ɨki pasƗkumi: 
x saimniec Ưbu invest Ưciju shƝma sniedza zem-
niekiem izv Ɲles iesp Ɲju starp atbalsta 
veidiem. ES dienvidos, kas galvenok Ɨrt
ietilpst M ƝrƷa 1 zon Ɨ, izvƝle bija palielin Ɨt
saimniekošanas metožu efektivit Ɨti un veicin Ɨt
strukturƗlas pƗrmaiƼas, kam Ɲr citur akcents 
vairƗk tika likts uz daž Ɨdošanu, dz Ưvnieku lab-
turƯbu un vidi. Sh Ɲma bija efekt ƯvƗka zonƗs, 
kur restrukturiz Ɨcija bija svar Ưgs elements, 
piemƝram, maz Ɨs saimniec ƯbƗs MƝrƷa 1 re-
Ƨionos;
x jauno zemnieku sh Ɲma bija paredz Ɲta, lai 
palƯdzƝtu jaunajiem zemniekiem uzs Ɨkt dar-
bƯbu. ES t Ɨ tika Ưstenota daž Ɨdos veidos un 
bija efekt ƯvƗka apvienojum Ɨ ar apm ƗcƯbu 
un/vai papildu atbalsta pas Ɨkumiem. Ta þu
citiem faktoriem, piem Ɲram, mantošanas li-
kumdošanai, piena kvotu pieejam Ưbai, pro-
centu likm Ɲm un nodok ƺu sistƝmai bieži ir lie-
lƗka ietekme l ƝmumƗ uzsƗkt uzƼƝmƝjdarbƯbu. 
TomƝr mazliet pieauga par 45 gadiem jau-
nƗku saimniec Ưbu vadƯtƗju skaits 10 dal Ưbval-
stƯs;  
x vƗjƗk attƯstƯto zonu sh Ɲma bija paredz Ɲta, lai 
veicinƗtu saimniekošanu t ƗdƗs zonƗs, atlƯdzi-
not dabas, soci Ɨla un ekonomiska rakstura vai 
citus šƷƝršƺus. ShƝma palika gandr Ưz ne-
mainƯta no 70-to gadu vidus un liel Ɨkoties 
netika piln ƯbƗ integrƝta lauku att ƯstƯbas strat Ɲ-
ƧijƗs. TƗ kƗ maksƗjumiem bija vienota likme, 
bija iesp Ɲjama pƗrƗk zema kompens Ɨcija
vissmag Ɨk skartaj Ɨs zonƗs (piemƝram, MƝrƷa
1 kalnu zon Ɨs, kur lƯdzfinans Ɲjuma iesp Ɲjas ir 
ierobežotas).
Intervence regulas 951/97 ietvaros bija tieš Ɨk
orientƝta uz agrop Ɨrtikas sektora konkur ƝtspƝju.LaikƗ no 1994. l Ưdz 1999. gadam ieguld ƯtƗ finan-
sƝjuma nov ƝrtƝjums rƗda nelielu uzlabojumu  
pievienot Ɨs vƝrtƯbasƷƝdƝ 4 dalƯbvalstƯs, jaunu 
noieta tirgu izveidi pus Ɲ dalƯbvalstu, jauna apr Ưko-
juma ieg Ɨdi un efekt ƯvƗku tehnolo Ƨiju izmantoša-
nu, kas pal Ưdz ierobežot izmešus un pies ƗrƼoju-
mu, un uzlabojumus tirdzniec Ưbas kan Ɨlos 5 da-
lƯbvalstƯs. 
ShƝmas iespaids uz pirmražot Ɨjiem bija ierobe-
žots sakar Ɨ ar pieaugošo tirdzniec Ưbas un apstr Ɨ-
des aprƯkojuma koncentr Ɨciju lielos uz ƼƝmumos,
kƗ arƯ mazumtirgot Ɨju un vairumtirgot Ɨju tirgus 
spƝku. LielƗki ieguvumi bija pirmražot Ɨjiem, ja 
tirdzniec Ưbas un apstr Ɨdes darbu organiz Ɲja ražo-
tƗju asociƗcijas. 
Intervence M ƝrƷa 5b zon Ɨs
LaikƗ no 1994. l Ưdz 1999. gadam M ƝrƷa 5b zon Ɨs
ietilpa 26% no ES teritorijas ar 9% no kop ƝjƗ ie-
dzƯvotƗju skaita (aptuveni 32.7 miljoni iedz ƯvotƗ-
ju). finans Ɲjums kopum Ɨ sasniedza aptuveni 
EUR 1.1 miljardus gad Ɨ (42% no EAGGF, 
44% no ERAF un 14% no ESF) un tika sadal Ưts 
starp ne lauksaimniec Ưbas aktivit Ɨšu attƯstƯbu un 
darbavietu izveidi (46%), palielinot lauksaimniec Ư-
bu ienƗkumus (23%), uzlabojot zonu pievilc Ưbu un 
dzƯves kvalit Ɨti (17 %) un apmežošanu (4%). 
MƝrƷa 5b pal ƯdzƯbas efektus laik Ɨ no 1994. l Ưdz
1999. gadam var iedal Ưt trƯs lƯmeƼos:
x lauksaimniec ƯbƗ nav pier ƗdƯjumu par pozit Ưvu 
iespaidu uz ien Ɨkumiem, lai ar Ư ir vƝrojama
lauksaimniec Ưbas sektora zin Ɨma nostipri-
nƗšanƗs un daž ƗdošanƗs (pƗreja uz ražošanu 
ar lielƗku pievienoto v ƝrtƯbu un Ưpaši agrot ǌr-
isma un vides pakalpojumu att ƯstƯba);
x ne lauksaimniec Ưbas aktivit ƗtƝs MƝrƷa 5a pro-
grammas ir veicin Ɨjušas infrastrukt ǌras un 
ražošanas potenci Ɨla moderniz Ɨciju uzƼƝmu-
mos, tǌrisma izv Ɲršanos un liel Ɨku nodarbi-
nƗtƯbas pieaugumu nek Ɨ citos reƧionos; 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU154x saistƯbƗ ar reƧionu pievilc Ưbu un dz Ưves kvali-
tƗti programmas ir pal ƯdzƝjušas atjaunot cie-
mus, att ƯstƯt sabiedrisko pakalpojumu apr Ưko-
jumu un aizsarg Ɨt vidi.  
Lai arƯ visumƗ MƝrƷa 5b ietekme ir bijusi pozit Ưva,
pastƗv daži trǌkumi: 
x lai arƯ šƗdai intervencei ir piem Ɲrota teritori ƗlƗ
pieeja, dažas no M ƝrƷa 5b zon Ɨm neatbilda 
ekonomisk Ɨs attƯstƯbas procesam vai Ưsteno-
tajai strat ƝƧijai;  
x intervencei j Ɨbǌt vairƗk balstƯtai uz veiksm Ư-
gas prakses veicin Ɨšanu un izplat Ưšanu, lai 
labƗkƯstenotu pal ƯdzƯbu saƼemošo zonu po-
tenciƗlu. 
VispƗrƝjos vilcienos iedz ƯvotƗju skaits M ƝrƷa 5b 
zonƗs palielin ƗjƗs lƯdzƯgƗ apjomƗ, ciktƗl to var 
spriest p Ɲc pieejamajiem datiem, k Ɨ tas notika 
ES citƗs daƺƗs programmas period Ɨ (par 
0.3% gad Ɨ laikƗ no 1995. l Ưdz 2000. gadam),  
bet IKP pieaugums bija mazliet maz Ɨks (2.4% 
gadƗ pret 2.7%) un bezdarbs samazin ƗjƗs vƝl
mazƗk (par 1.9% no darbasp ƝjƯgajiem pret 2.3%). 
TomƝr 2000. gad Ɨ vidƝjais bezdarba l Ưmenis ša-
jƗs zonƗs palika zem Ɨks nekƗ vidƝji ES (6.5% 
pret 8.3%). 
2000.–2006. programmas periods 
Jaunas Kopienas regulas ((EK) Nr. 1257/99)  
pieƼemšana ir ƺƗvusi daž Ɨdu, agr Ɨk nošƷirtu
pasƗkumu apvienošanu vienot Ɨ likumƗ, vienkƗr-
šojot daž Ɨdu lauku att ƯstƯbas pas Ɨkumu integr Ɲ-
šanu vienot Ɨ stratƝƧijƗ, neatkar Ưgi no to pieder Ư-
bas MƝrƷa 1 vai 2 re Ƨioniem vai saist ƯbƗ ar hori-
zontƗlo piemƝrošanu. Tas ir palielin Ɨjis attiec Ưgo
pasƗkumu saska ƼotƯbu un papildin ƗtƯbu (A4.10 
tabula). 
TomƝr divu programm Ɲšanas, vad Ưbas un kontro-
les sistƝmu lƯdzƗspastƗvƝšana, no kur Ɨm viena 
balstƯta uz struktur Ɨlo fondu nosac Ưjumiem un otra 
— uz EAGGF-Garantijas noteikumiem, bieži ir 
tikusi uzskat Ưta par sarež ƧƯtƯbas un statiskuma cƝloni un par tikpat gr ǌti saprotamu dal ƯbvalstƯm, 
Ưpaši tƗm, kurƗs ir MƝrƷa 1 reƧioni un t Ɨdi, kas 
nav to vid ǌ. Lauksaimniec Ưbas tirgus politikai iz-
strƗdƗtie EAGGF-Garantijas likumi bieži ir tikuši 
uzskatƯti par slikti piel Ɨgotiem un p ƗrƗk ierobežo-
jošiem vair Ɨku gadu programmai. 
Intervences zivsaimniec ƯbƗ
Lai arƯ zivsaimniec Ưbas sektors visai maz ietekm Ɲ
dalƯbvalstu IKP, zivsaimniec Ưbas reƧionos tas ir 
gan ienƗkumu, gan nodarbin ƗtƯbas avots. Attiec Ư-
gie reƧioni galvenok Ɨrt atrodas ES perif ƝrijƗ, ku-
rƗs bieži ir visai maz citu darba iesp Ɲju. TƗpƝc
intervences Kop ƝjƗs zivsaimniec Ưbas program-
mas ietvaros var veikt noz ƯmƯgu ieguld Ưjumu re-
Ƨiona ien Ɨkumos un citu ekonomisko aktivit Ɨšu,
tai skaitƗ zivkopƯbas attƯstƯšanƗ.
Nodarbin ƗtƯbas, izgl ƯtƯbas
un apmƗcƯbas veicin Ɨšana
ar ESF pal ƯdzƯbu
ESF iespaids uz nodarbin ƗtƯbu,  
apmƗcƯbu un izgl ƯtƯbu
1994.–1999. gada programmas perioda laik Ɨ Ei-
ropas Soci Ɨlais fonds (ESF), kas veidoja vienu 
trešdaƺu struktur Ɨlo fondu izdevumu, sniedza at-
balstu cilv Ɲkresursu att ƯstƯbai aptuveni 
EUR 22.1 miljardu jeb 49% apm ƝrƗ no perioda 
kopƝjiem izdevumiem M ƝrƷa 1 reƧionos. Tai pat 
laikƗ intervences M ƝrƷa 3 ietvaros sasniedza 
EUR 13 miljardus un bija paredz Ɲtas ilgu laiku 
bez darba esošu vai ar risku zaud Ɲt darbu jau-
niešu integr Ɨcijai nodarbin ƗtƯbƗ, kƗ arƯ vienlƯdzƯgu 
iespƝju veicin Ɨšanai darba tirg ǌ. TurklƗt MƝrƷa 4 
intervences sasniedza EUR 2.2 miljardus un bija 
paredzƝtas, lai pal ƯdzƝtu strƗdniekiem piel Ɨgoties 
industrijas p ƗrmaiƼƗm.
ESF sniedza iev Ɲrojamu atbalstu akt Ưvas darba 
tirgus politikas Ưstenošanai, Ưpaši koh Ɲzijas val-
stƯs, un liel Ɨ mƝrƗ apmƗcƯbƗ (46% no ESF izde-
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 155vumiem); integr Ɨcijas metod Ɲs un lƯdzƯgƗs shƝ-
mƗs (20%); nodarbin ƗtƯbas stimul ƝšanƗ (7%); 
konsultƝšanƗ (4%) un darb Ɨ iekƗrtošanƗ (3%), 
bet to sal ƯdzinošƗ nozƯme ievƝrojami atš ƷƯrƗs da-
žƗdƗs valstƯs. Atbalsts tika sadal Ưts starp ilgstoši 
bez darba esošajiem, Ưpaši MƝrƷa 1 reƧionos
(21% no budžeta), jaunajiem bezdarbniekiem 
(17%), soci Ɨli izstumtajiem (15%), vec Ɨkiem
strƗdniekiem (6%), MVU str ƗdƗjošajiem (3%) un 
invalƯdiem (2%). 
NovƝrtƝjumi rƗda, ka visum Ɨ visveiksm ƯgƗkie pa-
sƗkumi bija tie, kas pied ƗvƗ palƯdzƯbas, piem Ɲ-
ram, orient Ɨcijas, apm ƗcƯbas un darba mekl Ɲša-
nas apvienojumu, kas piel Ɨgots individu ƗlƗm va-
jadzƯbƗm.  
Papildus pal ƯdzƯbai individu ƗlƗm person Ɨm ESF 
veicinƗja izglƯtƯbas un apm ƗcƯbas sistƝmu moder-
nizƗciju dalƯbvalstƯs valsts un re Ƨionu lƯmenƯ, pa-
lielinot darbinieku un darba dev Ɲju pieeju apm Ɨ-
cƯbai un pal Ưdzot paplašin Ɨt valsts invest Ưciju ap-
jomu šaj Ɨs jomƗs.  
ESF intervences M ƝrƷa 2 reƧionos un M ƝrƷa 4 
ietvaros sniedza jaunu ieskatu par darbasp Ɲka
pielƗgošanas industrijas p ƗrmaiƼƗm nozƯmi un 
atbalstƯja novatoriskus pas Ɨkumus, kas veicin Ɨja
lielƗku piesaisti apm ƗcƯbai un izgl ƯtƯbai mǌža ga-
rumƗ. TƗs arƯ palƯdzƝja spƝcinƗt saiti starp nepie-
ciešamƯbu pƝc apmƗcƯbas un t Ɨs sniegšanu, ie-
viešot meh Ɨnismus nodarbin ƗtƯbas tenden þu pa-
redzƝšanai.
TurklƗt šƗdas intervences pal ƯdzƝja stiprin Ɨt cil-
vƝkresursu b Ɨzi izpƝtes un att ƯstƯbas jomƗ MƝrƷa
1 un 2 re Ƨionos, un p ƝdƝjos tƗs tika intens Ưvi iz-
mantotas, lai atbalst Ưtu uz zin ƗšanƗm balstƯtas 
aktivitƗtes MVU, pied ƗvƗjot apm ƗcƯbu vadƯbas 
prasmƝs, progres ƯvƗs tehnolo ƧijƗs un ICT, lai vei-
cinƗtu jaunas darba organiz Ɨcijas metodes un 
finansƝtuƯslaicƯgas darbavietas zin Ɨtnes un teh-
noloƧiju absolventiem.  
Lai arƯ bieži trǌkst statistikas datu, ir pier ƗdƯjumi 
tam, ka ESF programmas ir ietekm Ɲjušas valstu 
dzimumpolitiku, un Ưpaši MƝrƷa 3 intervenc Ɲm ir bijusi noz ƯmƯga loma, pal Ưdzot maznodrošin ƗtƗm
sievietƝm atrast darbu. 
TurklƗt ESF ir veicin Ɨjis gan stingr Ɨku ilgtermi Ƽa
metožu pie Ƽemšanu darba tirgus pas Ɨkumiem
dalƯbvalstƯs ar tƗs daudzgad ƯgƗs programmas 
palƯdzƯbu un nodarbin ƗtƯbas un apm ƗcƯbas politi-
kas decentraliz Ɨciju. Aptuveni 30% vai vair Ɨk no 
ESF programm Ɨm tƗpƝc tiek vad Ưtas reƧionu lƯ-
menƯ, kamƝr partner Ưbas principa piem Ɲrošana ir 
izraisƯjusi soci Ɨlo partneru un NVO, k Ɨ arƯ re-
ƧionƗlo un viet Ɲjo iestƗžu paaugstin Ɨtu iesaist Ư-
šanos Nov Ɲrošanas komisijas sast ƗvƗ un darb Ư-
bas programmu izveid Ɲ un ieviešan Ɨ.
2000. – 2006. programmas periods:  
ciešƗka saikne starp ESF un ENS 
2000.–2006. gada programmas period Ɨ saikne 
starp ESF un Eiropas Nodarbin ƗtƯbas Strat ƝƧiju
(ENS) ir tikusi pastiprin Ɨta. ESF ar budžetu EUR 
60 miljardu apm ƝrƗ ir galvenais finanšu l Ưdzeklis 
ENS atbalstam, bet tas sniedz ESF intervenc Ɲm
politisko ietvaru. 
Aptuveni 60% no ESF (EUR 34 miljardi perioda 
laikƗ) ir veltƯti apmƗcƯbai un izgl ƯtƯbas un apm ƗcƯ-
bas sist Ɲmu moderniz Ɲšanai, lai uzlabotu darba 
meklƝtƗju piemƝrotƯbu jaun Ɨm darba iesp ƝjƗm.
Aptuveni 14% (EUR 8 miljardi) ir novirz Ưti uzƼƝ-
mƝjdarbƯbas prasmju, t Ɨs uzsƗkšanas, uz ƼƝmƝj-
darbƯbas tƯkla izveidošanas u.c. att ƯstƯbas atbal-
stam, lai veicin Ɨtu uzƼƝmƝjdarbƯbu un t ƗdƝjƗdi
palƯdzƝtu uzlabot konkur ƝtspƝju, kamƝr aptuveni 
19% (EUR 11 miljardi) novirz Ưti, lai pal ƯdzƝtu uz-
ƼƝmumiem un darbiniekiem piel Ɨgoties tehnolo Ƨi-
jƗm un jauniem tirgus nosac Ưjumiem. Atlikušie 
aptuveni 7% (EUR 4 miljardi) ir velt Ưti pasƗku-
miem dzimumu l ƯdztiesƯbas atbalst Ưšanai, kas ap-
vienoti ar dzi ƺƗku apƼemšanos iek ƺaut vienl ƯdzƯgu 
iespƝju principu vis Ɨs programm Ɨs un aktivit ƗtƝs. 
ENS reformai 2003. gad Ɨ vajadzƝtu veicin Ɨt efek-
tƯvƗku Lisabonas m ƝrƷu sasniegšanu paplašin ƗtƗ
SavienƯbƗ. Nodarbin ƗtƯbas vadl Ưnijas ir vienk Ɨršo-
tas, lai sasniegtu tr Ưs stratƝƧiskos mƝrƷus: pilnu 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU156nodarbin ƗtƯbu, kvalit Ɨti un produktivit Ɨti darbƗ un 
sociƗlu un re ƧionƗlu kohƝziju un iesaist Ưšanu.
ƮpašƗs prioritƗtes ietver liel Ɨku akcentu uz cilv Ɲku 
resursu att ƯstƯbu, maznodrošin Ɨto integr Ɨciju no-
darbinƗtƯbƗ un reƧionƗlo atšƷirƯbu samazin Ɨšanu,
kƗ arƯ uz lielƗku pielƗgošanƗs spƝju, izglƯtƯbu mǌ-
ža garum Ɨ un vienl ƯdzƯbu starp v Ưriešiem un sie-
vietƝm.
TurklƗt lielƗks akcents tiek likts uz to, cik svar Ưgi ir 
iesaistƯties soci Ɨlajiem partneriem, un uz dal Ưb-
valstu nepieciešam ƯbuƯstenot ENS re ƧionƗlƗ, lo-
kƗlƗ un valsts l ƯmenƯ.
Kopienas iniciat Ưvas: sadarb Ưbas
un tƯkla veidošanas veicin Ɨšana 
DažƗdu mƝrƷu ietvaros koh Ɲzijai pieš Ʒirto atbal-
stu papildina vair Ɨkas Kopienas iniciat Ưvas, kas 
balstƯtas uz partner Ưbu un p Ɨrrobežu sadarb Ưbu.
LielƗkƗ daƺa no tƗm, reizƝm pƗrveidotƗ formƗ, ir 
saglabƗtas no 2000. l Ưdz 2006. gadam. 
INTERREG  
SadarbƯba starp valst Ưm un re Ƨioniem ir b ǌtisks 
ES kohƝzijas politikas elements. Aktivit Ɨtes, kas 
ietver šƗdu sadarb Ưbu, it ƺoti dažƗdas, atspogu ƺo-
jot atšƷirƯgƗs attƯstƯbas pak Ɨpes un institucion Ɨlo 
un administrat Ưvo vidi. T Ɨs arƯ ir grǌtƗkƯstenot 
nekƗ citas struktur Ɨlo fondu programmas.  
SalƯdzinot ar visp ƗrƯgƗm programm Ɨm,
INTERREG II programmu finanšu apjoms bija ie-
robežots l Ưdz aptuveni EUR 400 miljoniem gad Ɨ
(taþu resursi tika iev Ɲrojami palielin Ɨti 2000.–
2006. period Ɨ nƗkošƗs programmas 
INTERREG III laik Ɨ).
LaikƗ no 1994. l Ưdz 1999. gadam, tika atbalst Ưtas
75 INTERREG II programmas tr Ưs virzienos: p Ɨr-
robežu sadarb Ưba (A virziens), energot Ưklu piln-
veide (B virziens) un sadarb Ưba reƧionƗlajƗ un 
telpas pl ƗnošanƗ (C virziens). A virzien Ɨ tiek Ưs-
tenotas 59 programmas gar iekš ƝjƗm un ƗrƝjƗmrobežƗm vairƗk nekƗ 15 000 km garum Ɨ. Prog-
rammas zonas sast Ɨda aptuveni 36% no ES ko-
pƝjƗs teritorijas ar aptuveni 27% no ES kop ƝjƗ
iedzƯvotƗju skaita. 11 INTERREG IIA programmas 
saƼƝma vairƗk nekƗ divas trešda ƺas no kop ƝjƗs
atbalsta summas. 
LielƗkas INTERREG programm Ɨm ir bijuši noz Ư-
mƯgi rezult Ɨti, paplašinot ce ƺu tƯklus, uzlabojot ro-
bežpƗrejas punktus, atjaunojot dzelzce ƺa sakarus 
un, tƗpat kƗ INTERREG IIB programm Ɨs, izveido-
jot jaunus transporta posmus un att Ưstot alternat Ư-
vas energoapg Ɨdes. ŠƗdi projekti veicin Ɨja ciešƗ-
ku ekonomisko integr Ɨciju ES.  
Galvenie sasniegumi un uzlabojumi 
A un B virzieni ietver lielu programmu grupu, kas 
atšƷiras pƝc to finanšu apjoma, skart ƗsƧeogrƗ-
fiskƗs zonas un virz Ưbas. INTERREG II nov ƝrtƝ-
juma rezult Ɨti rƗda lielu iespaidu A virziena gad Ư-
jumƗ, kas ir visplaš Ɨkais no virzieniem. Prog-
rammƗm ir bijusi Ưpaši labv ƝlƯga ietekme uz dz Ư-
ves kvalit Ɨti, uzlabojot vidi un atbalstot kult ǌras
aktivitƗtes. TƗs ir atbalst Ưjušas tǌrismu, izveidoju-
šas pakalpojumus MVU un uzlabojušas izgl ƯtƯbas,
apmƗcƯbas un vesel Ưbas aprǌpes, kƗ arƯ transpor-
ta jomu. Ta þu uzƼƝmumu tieša piedal ƯšanƗs prog-
rammƗs un sadarb ƯbƗ ar citiem uz ƼƝmumiem bija 
daudz ierobežot Ɨka.  
RezultƗti izolƗcijas samazin Ɨšanai ir bijuši daž Ɨdi.
IzolƝtƗko MƝrƷa 1 reƧionu programmu gad ƯjumƗ
lielƗkƗ daƺa finans Ɲjuma tika novirz Ưta transpor-
tam. Daudz Ɨs pierobežas zon Ɨs, Ưpaši Grie ƷijƗ,
VƗcijƗ un Somij Ɨ, tika iev Ɲrojami uzlaboti ce ƺu
savienojumi robežzon Ɨ, robežu p Ɨrejas un ostu 
aprƯkojums, kam Ɲr ierobežot Ɨks iespaids bija zo-
nƗs gar Sp Ɨnijas un Portug Ɨles robežu un Austri-
jƗ.
Daƺa no INTERREG IIA programmu uzlabojumiem 
ir to devums, izveidojot un nostiprinot p Ɨrrobežu
sadarbƯbas kult ǌru ES iekšien Ɲ un starp ES un 
tƗs kaimiƼvalstƯm. Galvenie ieguvumi ir no liel Ɨka 
ikdienas kontakta un savstarp Ɲjas uztic ƝšanƗs un 
saprašan Ɨs celšanas starp daž Ɨdiem veidoju-
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 157miem, ieskaitot valsts iest Ɨdes un priv Ɨtas un da-
ƺƝji valstiskas organiz Ɨcijas.  
Daudzos gad Ưjumos INTERREG Ưpašs ieguld Ư-
jums bija veicin Ɨt specifisku jaut Ɨjumu risin Ɨšanu,
ko nevar Ɲtu veikt ar citu atbalsta programmu pa-
lƯdzƯbu. Iniciat Ưva tƗpƝc bija s ƗkotnƝjais stimuls 
plaši izplat Ưtas pƗrrobežu sadarb Ưbas izveidei, 
tƗdƝjƗdi padarot iesp Ɲjamu citu projektu uzs Ɨk-
šanu.
Liela mƝroga projektu sal Ưdzinoši mazais skaits B 
virzienƗ (GrieƷijƗ, ItƗlijƗ, SpƗnijƗ un Portug ƗlƝ)
bija virzƯts uz gƗzes un elektr Ưbas tƯklu paplašin Ɨ-
šanu un integr Ɨciju, bet tie bija uztic Ɲti atseviš-
ƷƗm valstƯm8.
INTERREG II ar Ư tika virz Ưts uz sadarb Ưbas veici-
nƗšanu starp valst Ưm, pieredzes apmai Ƽu starp 
reƧioniem un zin Ɨšanu izplat Ưšanu, lai ES izplat Ưtu 
veiksmƯgu piem Ɲru. C virziena projektu galven Ɨ
iezƯme ir to eksperiment Ɨlais raksturs. T ƗpƝc tie 
ietver pƝtƯjumus, datub Ɨzu izveidi un pl Ɨnošanu,
integrƝtas plƗnošanas metodes un eksperiment Ɨ-
lus projektus. Lai ar Ư ir grǌti noteikt to iespaidu 
kvantitat ƯvƗ izteiksm Ɲ, tie ir pal ƯdzƝjuši defin Ɲt
sadarbƯbas metodes un pas Ɨkumus.  
Taþu aktivitƗšu nepƗrtrauktƯbai un ilgtsp ƝjƯgumam
ir nepieciešami zin Ɨmi apsvƝrumi. Lai ar Ư lielƗkajƗ
daƺƗ INTERREG IIA programmu skaidri redzami 
piemƝri sevi nodrošinoš Ɨm aktivit ƗtƝm, Kopienas 
atbalsts tom Ɲr ir nepieciešams, lai nodrošin Ɨtu 
daudzu projektu dz ƯvotspƝju un stabilit Ɨti,Ưpaši to 
projektu, kas ietver sakaru t Ưklu izveidi. 
Faktori, kas ietekm Ɲ efektivit Ɨti
A virzien Ɨ visveiksm ƯgƗkƗs programmas bija t Ɨs, 
kas veidotas ap ierobežotu m ƝrƷu un priorit Ɨšu
skaitu ar ilgtermi Ƽa stratƝƧisko mƝrƷi. TƗs arƯ vei-
cinƗja daudzpus Ưgu un ciešu p Ɨrrobežu sadarb Ư-
bu, gan ofici Ɨlo, kas izpaužas k Ɨ institǌciju vieno-
šanƗs par programm Ɨm, gan administr Ɨcijas un 
neformƗlo. PiemƝri no INTERREG 
IzolƝtƯbas un ce ƺa sastrƝgumu samazin Ɨšana un 
gar Ʈrijas/Zieme ƺƯrijas robežu. 
Ʈrijas/Zieme ƺƯrijas programma pieš ƷƯra EUR 30 mil-
jonus strukt ǌrfondu lƯdzekƺu “Ceƺu& Transporta In-
frastruktǌras” shƝmai, palƯdzot finans Ɲt 69 projek-
tus, lai uzlabotu aptuveni 110 km otrš ƷirƯgas nozƯ-
mes ceƺu, kuri tika uzskat Ưti par “sastr Ɲgumiem” vai 
“trǌkstošƗm saiknƝm”. VƝl 104 projekti, kas sedza 
166 km ce ƺu, tika veikti ar m ƝrƷi atvieglot ekonomis-
kƗs attƯstƯbas šƷƝršƺus pierobežu rajonos un uzlabot 
ekonomisk Ɨs darbƯbas aktivit Ɨtes plašƗkƗs teritori-
jƗs robežas ab Ɨs pusƝs. Daži projekti ar Ư uzlaboja 
galveno transporta koridoru pieejam Ưbu, ieskaitot 
TEN-T.  
Programma deva ar Ư ieguldƯjumu sabiedriskaj Ɨ
transport Ɨ. LaikƗ starp 1994. un 2000.gadu, tr Ưs
autoostu uzlabošanas projekti deva ieguld Ưjumu 
vietƝjo un pƗrrobežas pakalpojumu skaita pieaugu-
mƗ, kƗ arƯ pasažieru skaita palielin ƗšanƗ.
PƗrrobežas biznesa att ƯstƯba un sadarb Ưba starp 
mazajiem un vid Ɲjiem uzƼƝmumiem Skandin Ɨvi-
jƗ.
INTERREG IIA programmas, kas aptver pierobežu 
teritoriju starp D Ɨniju, Zviedriju un Somiju un ƗrƝjo 
robežu ar Norv ƝƧiju, kas ir saist Ưtas ar tƯklu celšanu, 
izstƗžu organiz Ɲšanu, datu b Ɨžu izveidi un biznesa 
veicinƗšanu, ir labas prakses piem Ɲri attiecƯbƗ uz 
pƗrrobežas biznesa aktivit Ɨšu attƯstƯbu un mazo un 
vidƝjo uzƼƝmumu stiprin Ɨšanu. Kresund re ƧionƗ uz 
DƗnijas-Zviedrijas robežas, p Ɨrrobežas biznesa 
aktivitƗšu atbalsts ir novedis pie jaunu ražošanas 
nozaru kopuma rad Ưšanas, ieskaitot biotehnolo ƧijƗ
(piem., Medicon Valley ) un pƗrtikas apstr ƗdƝ (piem., 
Øresund Food Network ). 41, kas bija saist Ưti ar biz-
nesa tƯklu radƯšanu, ir noveduši pie 300 papildus 
darba vietu izveides teritorij Ɨ. Programmas gar 
Zviedrijas-Norv ƝƧijas robežu daž Ɨdos biznesa att Ưs-
tƯbas tƯklos iesaist Ưja vairƗk nekƗ tǌkstoti komp Ɨniju, 
ieskaitot ar Ư vienu, kas bija dom Ɨta sieviet Ɲm uzƼƝ-
mƝjƗm.
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU158Administr Ɨcijas kapacit Ɨte (tai skait Ɨ efektƯvu sek-
retariƗtu) ir ƺoti bǌtika, bet t Ɨs nozƯme bieži ir no-
vƝrtƝta par zemu. Akt Ưvs atbalsts potenci Ɨlajiem 
finansƝjuma sa ƼƝmƝjiem un projekta veicin ƗtƗ-
jiem ir nepieciešams, lai rad Ưtu un uztur Ɲtu pietie-
kamu skaitu labu, Ưstu sadarb Ưbas projektu Ưsteno-
tu lielƗko daƺu mƝrƷu.
DažƗs zonƗs, kas robežojas ar trešaj Ɨm valstƯm,
pasƗkumu kopums, kas Ưstenots sakar Ɨ ar Ưpaša-
jiem daž Ɨdu finans Ɲjuma avotu noteikumiem 
(Phare, Tacis, Cards, Meda) ir mazin Ɨjis prog-
rammu efektivit Ɨti. 
Ʈstenojot p Ɨrrobežu un starptautiskas program-
mas, galven Ɨs problƝma ir bieži visai atš ƷirƯgie 
tieslietu un administrat Ưvie noteikumi un trad Ưcijas 
dažƗdƗs iesaist ƯtajƗs valstƯs, nerun Ɨjot par valodu 
atšƷirƯbƗm. Daƺa no INTERREG m ƝrƷiem ir pƗrva-
rƝt šƗdas atšƷirƯbas (piem Ɲram, izveidojot vieno-
tas administrat ƯvƗs struktǌras un vienotus tehnis-
kos sekretari Ɨtus). Sastopam Ɨs grǌtƯbas prasa 
ad-hoc tiesiskus pas Ɨkumus no attiec ƯgajƗm da-
lƯbvalstƯm. Daudzi no šiem pas Ɨkumiem ir iesais-
tƯjuši vairƗkas dalƯbvalstis, un daži no tiem sast Ɨv
no divpus Ɲjiem nol Ưgumiem, citi no daudzpus Ɲ-
jiem, un daži izmanto Eiropas Ekonomikas Inter-
ešu grupas pieeju. Neviens no šiem pas ƗkumiemtomƝr nesniedz risin Ɨjumu pƗrrobežu sadarb Ưbas 
Ưstenošanas probl Ɲmai visƗ EiropƗ.
URBAN 
URBAN Iniciat Ưva ietver 44% no ES iedz ƯvotƗju
skaita, kas dz Ưvo pilsƝtƗs ar vair Ɨk nekƗ 50 000 
iedzƯvotƗju. TƗ tika izveidota 1994. gad Ɨ pƝc vai-
rƗkiem eksperiment Ɨliem projektiem un Eiropas 
Komisijas vadl ƯnijƗm 2000.–2006. programmas 
gadam, kas pras Ưja no dal ƯbvalstƯm pievƝrstƯpašu
uzmanƯbu pilsƝtu politikai M ƝrƷa 1 un 2 program-
mƗs.  
LaikƗ no 1994. l Ưdz 1999. gadam URBAN sniedza 
EUR 148 miljonus gad Ɨ pilsƝtas eksperiment Ɨla-
jiem projektiem 118 pils ƝtƗs, kamƝr aptuveni 
EUR 104 miljoni gad Ɨ ir piešƷirti 2000.–2006. ga-
da period Ɨ projektiem 70 pils ƝtƗs. Iniciat Ưvas gal-
venais m ƝrƷis ir nelielas apdz Ưvotas vietas un fi-
nanšu koncentr Ɲšanu vair ƗkƗm integr ƝtƗm prog-
rammƗm, kas ietver pašvald Ưbu aktƯvu piedal Ưša-
nos.
PƝtƯjumi rƗda, ka projekti ir veicin Ɨjuši zinƗmu
attƯstƯbu dzƯves kvalit ƗtƝ 118 apkaim Ɲs, kas pie-
dalƯjƗs projekt Ɨ, pateicoties ieguld Ưtajiem lƯdzek-
ƺiem sabiedriskaj Ɨ transport Ɨ, izglƯtƯbƗ un kultǌras
pasƗkumos un palielinot pieeju sabiedriskajiem 
pakalpojumiem, t ƗdƝjƗdi samazinot soci Ɨlo iz-
stumtƯbu. Tie ar Ư ir palƯdzƝjušiƯstenot attiec ƯgajƗm
zonƗm rakstur Ưgo ekonomisko potenci Ɨlu, bieži 
vien atbalstot ar Ư kaimiƼu zonas. 
URBAN Ưpaši koncentr Ɲjas uz viet ƝjƗ sabiedrisk Ɨ
kapitƗla radƯšanu un uzlabošanu, da ƺƝji, kƗ prog-
rammu pilnties Ưgu daƺu, iekƺaujot taj Ɨs aktƯvos 
mƗcƯbu pas Ɨkumus. Pašvald Ưbu iesaist ƯšanƗs
turklƗt ir palƯdzƝjusi padar Ưt redzam Ɨku ES struk-
turƗlo politiku daudz Ɨs ES pils ƝtƗs, un uzs Ɨkta-
jiem projektiem ir bijusi tieša iedarb Ưba uz cilv Ɲku
dzƯvi9. URBAN ar Ư ir palƯdzƝjis izveidot valstu pil-
sƝtu politiku vis Ɨ ES. 
TurklƗt URBAN ir darbojies k Ɨ reƧenerƗcijas kata-
lizators un dažos gad Ưjumos tam ir bijusi liela no-
zƯme invest ƯcijƗs. Piem Ɲram, Rostok Ɨ, VƗcijƗ,Ieguvumi no koordin Ɲtas darb Ưbas
pilsƝtu lƯmenƯ
Magdeburg Ɨ-KrakavƗ URBAN sniedza atbalstu ƺoti 
maziem uz ƼƝmumiem, finans Ɲjot shƝmu, kas neva-
rƝtu pretend Ɲt uz ERAF finans Ɲjumu. LƯdzƯgi Hekni-
jas rajon Ɨ London Ɨ URBAN risin Ɨja problƝmas, 
galvenok Ɨrt sociƗli izstumto grupu vajadz Ưbas, ko 
neietver Austrumlondonas M ƝrƷa 2 programma. 
SpƗnijƗ aptuveni puse no URBAN programm Ɨm bija 
mƝrƷi, kas paral Ɲli 1. un M ƝrƷa 2 programm Ɨm, un 6 
SpƗnijas pils ƝtƗs bija strat ƝƧiskas saites ar cit Ɨm
Kopienas iniciat ƯvƗm. Portug ƗlƝ visas 6 URBAN 
programmas tika izveidotas, lai atbalst Ưtu MƝrƷa 1 
investƯcijas galvenok Ɨrt autoce ƺos, vidƝ un sociƗlajƗ
infrastrukt ǌrƗ.
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 159pƝtƯjums liecin Ɨja, ka uz katru eiro, kas invest Ɲts
renovƗcijƗ URBAN zon Ɨ, vƝl 3.9 eiro tika ieg ǌti 
šajƗ zonƗ un tƗs apkƗrtnƝ.
Tai pat laik Ɨ, koncentr Ɲjot atbalstu maz Ɨs zonƗs, 
var tikt ierobežots iniciat Ưvas iespaids, jo tas iz-
slƝdz apjom Ưgus projektus, kuru m ƝrƷis ir risin Ɨt
valsts vai re ƧionƗlas probl Ɲmas, ieskaitot projek-
tus attiec ƯbƗm starp pils ƝtƗm un apk ƗrtƝjƗs lauku 
zonƗm vai priv Ɨtu ražot Ƽu grupu izveidi, ja t Ɨs
plešasƗrpus attiec ƯgƗs zonas. 
TƗ kƗ MƝrƷa 1 un 2 programmas ar Ư velta iev Ɲro-
jamus resursus pils Ɲtu probl Ɲmu risin Ɨšanai, 
sniegtajam atbalstam ir j Ɨbǌt labƗk sasaist Ưtam ar 
šƯm problƝmƗm, lai paaugstin Ɨtu vietƝjo pašval-
dƯbu piedal Ưšanos to programmu un projektu iz-
veidƝ un vadƯšanƗ, kas skar pils Ɲtas zonas10 (4.5 
grafiks).
ADAPT, EMPLOYMENT un EQUAL 
programmas (Piel Ɨgošana, nodarbin ƗtƯba
un vienƗdu iespƝju nodrošin Ɨšana) 
Divas Kopienas iniciat Ưvas, ADAPT un 
EMPLOYMENT, tika uzs Ɨktas 1995. gad Ɨ, lai at-
balstƯtu cilvƝkresursu politiku. Jauna iniciat Ưva 
EQUAL tika ieviesta pašreiz ƝjƗ programmas pe-
riodƗ, lai cƯnƯtos ar diskrimin Ɨciju un negod Ưgu
attieksmi darba tirg ǌ. EMPLOYMENT un ADAPT 
saƼƝma 7.5% no kop ƝjƗ ESF budžeta. T Ɨs galve-nokƗrt lƯdzfinans Ɲja valstu vald Ưbas, bet t Ɨs pie-
saistƯja arƯ privƗtas finanses, Ưpaši tas attiecin Ɨms 
uz ADAPT. Abas iniciat Ưvas kopƗ sniedza finans Ɲ-
jumu aptuveni 9 300 individu Ɨliem projektiem un 
iesaistƯja aptuveni 1.6 miljonus iedz ƯvotƗju. 
ADAPT un EMPLOYMENT m ƝrƷis bija iesaist Ưt
dažƗdu valstu viet Ɲjos iedzƯvotƗjus un organiz Ɨci-
jas novatorisk Ɨs programm Ɨs, kas izveidotas, lai:  
x veidotu viet Ɲjo un reƧionƗlo partner Ưbu, iesais-
tot bǌtiskas da ƺas sabiedriskaj Ɨ un priv ƗtajƗ
sektorƗ, lai vienk Ɨršotu darba tirgus inte-
grƗciju un jaunu darbavietu rad Ưšanu;  
x veicin Ɨtu ideju un pieredzes starptautisku ap-
maiƼu, uzlabojot programmas un stimul Ɲjot 
inovƗciju; 
x darbotos k Ɨ pƗrmaiƼu katalizators, ienesot 
jauna idejas politik Ɨ un praks Ɲ sabiedriskaj Ɨ
un privƗtajƗ sektorƗ, izplatot projektu rezul-
tƗtus un demonstr Ɲjot to noz Ưmi darba tirgus 
vajadzƯbu apmierin ƗšanƗ.
Izveidotie projekti ietver pas Ɨkumus, lai visiem 
atvieglotu pieeju darbam un m ƗcƯbƗm ar indivi-
duƗlu programmu pal ƯdzƯbu; atbalst Ưtu jaunus no-
darbinƗtƯbas avotus, piem Ɲram, soci ƗlajƗ ekono-
mikƗ, palƯdzƝtu MVU piel Ɨgoties tirgus izmai ƼƗm;
piedƗvƗtu apmƗcƯbu; veicin Ɨtu elast Ưgus darba 
nosacƯjumus; un atbalst Ưtu sievietes, pal Ưdzot vi-
ƼƗmƯstenot savu potenci Ɨlu darba tirg ǌ, veicot 
amatu un aktivit Ɨšu sektoru desegr Ɨciju un at-
vieglojot vi ƼƗm darba un Ƨimenes dz Ưves apvie-
nošanu.
ŠƯs iniciatƯvas ir bijušas efekt Ưvas daudzos un da-
žƗdos veidos. Somij Ɨ „IntegrƝtais Nodarbin ƗtƯbas
modelis”, kas izstr ƗdƗts ar EMPLOYMENT atbal-
stu, šobr Ưd tiek piem Ɲrots 3. m ƝrƷa programm Ɨs.
ItƗlijƗ daudzas re ƧionƗlƗs pašvald Ưbas ir pie ƼƝ-
mušas politiku, kas balst Ưta uz EMPLOYMENT 
metodƝm. BeƺƧijƗ EMPLOYMENT „Youthstart” 
projekts bija viens no iedvesmas avotiem modul Ɨ-
ras pieejas ieviešanai profesion ƗlajƗ apmƗcƯbƗ
flƗmu izgl ƯtƯbas sist ƝmƗ, savuk Ɨrt Apvienotaj Ɨ01020304050
NL UK ES DE EU15 BE LU EL FR FI IT PT IE AT SE DK01020304050MƝrƷis 1 MƝrƷis 2% no ERDF4.5 Apr ƝƷinƗtie pilsƝtu izdevumi M ƝrƷu 1 un 2 
programm Ɨs, 2000-2006
InformƗcijas avots: DG REGIO apr ƝƷini
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU160KaralistƝ, „New Start” iniciat Ưvas darbaudzin Ɨša-
nas elementam. Grie ƷijƗ daudzi novatoriski pro-
jekti ietekm Ɲja politikas izveidošanu inval Ưdiem.
ADAPT gad ƯjumƗ darba rot Ɨcijas eksperiment Ɨ-
lais projekts veicin Ɨja apmƗcƯbƗ esošo darbinieku 
ƯslaicƯgas aizvietošanas sist Ɲmu, kas izveidota 
PortugƗlƝ kƗ daƺa no darba tirgus politikas. Zvied-
rijƗ valsts programmas ir p ƗrƼƝmušas prasmju un 
kompeten þu attƯstƯbas metodes, kas uzs Ɨktas ar 
ADAPT atbalstu. ADAPT projekti ar Ư ir veicin Ɨju-
šas reƧionƗlƗs aƧentǌras iesaist Ưties nodarbin ƗtƯ-
bas jaut Ɨjumos Austrij Ɨ un ItƗlijƗ un to, ka daž Ɨ-
das organiz Ɨcijas veic pas Ɨkumus, lai b ǌtu labƗk
koordinƝtas Francij Ɨ un ƮrijƗ.
Balstoties uz pieredzes, kas ieg ǌta šajƗs divƗs
Kopienas iniciat ƯvƗs, EQUAL cenšas veicin Ɨt
jaunas metodes, lai c ƯnƯtos pret visa veida diskri-
minƗciju un nevienl ƯdzƯbu darba tirg ǌ, spƝcƯgi ak-
centƝjot partnerattiec Ưbu un transnacion Ɨlas sa-
darbƯbas attƯstƯbu, kƗ arƯ novatorisku pieeju ie-
saistƯšanu politik Ɨ.
LEADER programma 
LEADER II aptver vair Ɨk nekƗ 36% no ES zemes 
platƯbas 12% iedz ƯvotƗju 1994.–1999. program-
mas period Ɨ. GandrƯz 1 000 organiz Ɨciju saƼƝma
palƯdzƯbu lauku att ƯstƯbai iniciat Ưvas ietvaros, vai-
rƗk nekƗ 90% no tiem bija viet ƝjƗs darbƯbas gru-
pas (LAGs). Struktur Ɨlie fondi sniedza aptuveni 
EUR 300 miljonus gad Ɨ LEADER II no kopsumm Ɨ
EUR 700 miljoniem gad Ɨ, kas izlietoti, lai atbalst Ư-
tu lauku t ǌrismu (galven Ɨ atbalstƯtƗ aktivitƗte), 
MVU, viet Ɲjo produktu izveidi un LAGs tehnisko 
atbalstu. Papildus tiešajam atbalstam LEADER II 
ir saƼƝmis labv ƝlƯgu ietekmi no: 
x vietƝjo partner Ưbu izveidošanas, galvenok Ɨrt
LAGs form Ɨ, kas izveidotas k ƗdƗ zonƗ vai 
darbƯbas jomƗ;
x apgrieztas pieejas att ƯstƯšanas, kas Ưstenota 
kolektƯvi, novatoriskas daudzsektoru koordi-
nƝtas vietƝjƗs attƯstƯbas strat ƝƧijas ietvaros; x palƯdzƯbas turpm Ɨkai sadarb Ưbai un sakariem 
starp zon Ɨm;
x pieejamo finanšu administr Ɨcijas decentrali-
zƗcijas (no struktur Ɨliem fondiem un valsts l Ư-
dzekƺiem).
LEADER II atbalsta sa ƼƝmƝju skaits un ietvert Ɨ
zona bija vair Ɨk nekƗ 4 reizes liel Ɨka nekƗ
LEADER I iepriekš ƝjƗ programmas period Ɨ. Abas 
iniciatƯvas palƯdzƝja izveidot partnerattiec Ưbu kul-
tǌru un iedrošin Ɨja vietƝjos iedzƯvotƗjus un orga-
nizƗcijas apl ǌkot attƯstƯbu kƗ viƼus skarošu pro-
cesu un izjust atbild Ưbu par apk Ɨrt notiekošo. 
LEADER pieeja ir ƺƗvusi viet ƝjƗm attƯstƯbas stra-
tƝƧijƗm elastƯgi pielƗgoties daž Ɨdiem teritori Ɨliem 
nosacƯjumiem. LEADER II ietvaros akcent Ɲta tika 
inovƗcija, kas kopš t Ɨ laika ir plaši piem Ɲrota kƗ
lauku att ƯstƯbas probl Ɲmu risinƗšanas metode. 
IniciatƯvas atbalstu sa ƼƝmušie pozit Ưvi atbildƝja uz 
aicinƗjumu tikt iesaist Ưtiem sakaru veidošan Ɨ, bet 
pieredzes apmai Ƽa galvenok Ɨrt notika starp tiem, 
kas jau agr Ɨk bija visakt ƯvƗk iesaist Ưjušies. No 
otras puses, akcents uz sadarb Ưbu veicin Ɨja kopƯ-
gus projektus daudz Ɨs lauku zon Ɨs un ƺƗva tikt 
izveidotiem aptuveni 600 š Ɨdiem projektiem, ie-
saistot dal Ưbniekus daž ƗdƗs valstƯs.  
IniciatƯva veicin Ɨjusi arƯ neformƗlu tƯklu un viet Ɲjo 
aktivitƗšu veidošanos, pal Ưdzot atkl Ɨt jaunas jo-
mas un pilnveidot viet Ɲjo pƗrvaldƯbu, ko savuk Ɨrt
sekmƝjusi LEADER projektu vad Ưbas decentrali-
zƗcija. Turkl Ɨt tƗ palƯdzƝjusi attƯstƯt vietƝjas zinƗ-
tƯbas ( know-how ) atbalst ƯtajƗs sfƝrƗs mƝrƷu no-
teikšanas, pl Ɨnošanas, vad Ưbas un izv ƝrtƝšanas
metožu izpratn Ɲ. Neraugoties uz to, finanšu p Ɨr-
valdƯba bieži tika uzskat Ưta par neparoc Ưgu un bi-
rokrƗtisku, liel Ɨkoties tƗ iemesla d Ɲƺ, ka vienlaic Ưgi
pastƗv trƯs struktur Ɨlie fondi, katrs ar saviem no-
teikumiem.  
LEADER+, kas ieviests pašreiz ƝjƗs programmas 
periodƗ (no 2000. gada l Ưdz 2006. gadam) ar 300 
miljoniem eiro gad Ɨ, ir veidots, pamatojoties uz 
LEADER I un II pieredzi. Nemainot pamatprinci-
pus: uzsvars likts uz projektu eksperiment Ɨlo rak-
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 161sturu, formul Ɲjot vietƝjƗs attƯstƯbas strat ƝƧijas
galvenok Ɨrt attiecƯbƗ uz ierobežotu Kopienu inte-
resƝjošo tƝmu skaitu. Lab Ɨk definƝtas partner Ưbas 
metodes un vienk Ɨršoti sadarb Ưbas nosac Ưjumi, 
Ƽemot vƝrƗ, ka Kopienas finans Ɲjums tiek Ƽemts 
tikai no EAGGF.  
Eksperiment Ɨla inovƗciju darb Ưba:  
kƗda ir mƗcƯba?
PirmƗs eksperiment ƗlƗs aktivit Ɨtes inov Ɨciju at-
balsta nol ǌkƗ attiecƯbƗ uz reƧionƗlo un soci Ɨlo
politiku Komisija uzs Ɨka 1993.–1994., efekt Ưvi 
aizsƗkot uz zin ƗšanƗm bƗzƝtas ekonomikas att Ưs-
tƯbu reƧionƗlajƗ lƯmenƯ. ŠobrƯd gandrƯz viena no 
trijƗm reƧionƗlajƗm pƗrvaldƝm no ES15 ir izveido-
jušas Re ƧionƗlo inovƗciju strat ƝƧiju (RIS11) vai 
ReƧionƗlo inform Ɨcijas sabiedr Ưbu iniciat Ưvu12,
kuru mƝrƷis ir attƯstƯt efektƯvas inov Ɨciju sistƝmas
un izplat Ưt ICT prasmes ( know-how ) reƧionƗlƗ lƯ-
menƯ. SƗkotnƝjƗs eksperiment ƗlƗs darbƯbas, kas 
vairumƗ gadƯjumu tika izv Ɲrstas vair Ɨku gadu ga-
rumƗ, tika bƗzƝtas uz piepras Ưjuma noteiktu, “no 
apakšas uz augšu” pl Ɨnošanas procesu, radot 
spƝcƯgas valsts un priv ƗtƗ sektora partner Ưbas,
iesaistot attiec Ưgo reƧionu uzƼƝmumus, universi-
tƗtes, tehnolo Ƨiju centrus un valsts iest Ɨdes.
Ap 30 re Ƨionu nodrošin Ɨja grupu un uz ƼƝmumu
tƯklu atbalstu k Ɨ daƺu no savas darb Ưbas plƗna, un 
tika izveidota virkne uz ƼƝmƝjdarbƯbas atbalsta 
pasƗkumu attiec ƯbƗ uz mazajiem un vid Ɲjiem uz-
ƼƝmumiem. Daudzos gad Ưjumos RIS noteikt Ɨs
prioritƗrƗs inovƗciju atbalsta darb Ưbas ir ietvertas 
MƝrƷa 1 un 2 programm Ɨs, kƗ rezultƗtƗ izveidoti 
labƗki projekti un liel Ɨki valsts invest Ưciju fondi, 
Ƽemot vƝrƗ RISI paaugstin Ɨto inform Ɨcijas sa-
biedrƯbas soci ƗlƗs un ekonomisk Ɨs ietekmes un 
ITC izplat Ưbas apzi Ƽu, un veicin Ɨta tƗdu projektu 
izveide, kas saist Ưti ar eEiropas darb Ưbas plƗnu.
TƗpat ESF finans ƝtajƗm novatoriskaj Ɨm darbƯ-
bƗm bija pozit Ưva ietekme uz nodarbin ƗtƯbu un 
sociƗlo iesaist Ưšanu. Viet ƝjƗ sociƗlƗ kapitƗla pilot-
projekts (ESF finans Ɲjums — EUR 3,5 miljoni 
gadƗ) atbalst Ưja 3 350 mikroprojektus, no kuriem katrs sa ƼƝma pabalstu vid Ɲji 8 000 EUR apm ƝrƗ
un aptvƝra plašu cilv Ɲku spektru, kas, visticam Ɨk, 
negǌtu cita veida atbalstu.  
Jauna ERDF novatorisko darb Ưbu sistƝma tika 
ieviesta 2001. gad Ɨ, lai liktu pamatus Kopienas 
pieaugoš Ɨs reƧionƗlƗs konkurences, tehnolo Ƨijas
un inovƗcijas priorit ƗtƝm (saska ƼƗ ar 2000. gada 
vienošanos Lisabon Ɨ), pielietojot jaunas IT for-Uz zinƗšanƗm bƗzƝtas ekonomikas  
pamatu izveide Kast ƯlijƗ-un-Leon Ɨ
SpƗnijƗ ar Strukt ǌrfonda atbalstu 
Lai sagatavotu re ƧionƗlo tehnolo Ƨiju plƗnu (RTP) 
1997. gad Ɨ, Eiropas Komisija izv ƝlƝjƗs KastƯliju-un-
Leonu, M ƝrƷa 1 reƧionu SpƗnijƗ. MƝrƷa 1 strukt ǌr-
fonda politika tika izmantota, lai finans Ɲtu no šƯ plƗ-
na izrietoš Ɨs politikas priorit Ɨtes un darb Ưbas pƝtƯ-
jumu un att ƯstƯbas ( R&D – Research and Develop-
ment ), un inov Ɨciju sfƝrƗ. PlƗnam pak Ɨrtotais no-
doms bija iesaist Ưt pƝc iespƝjas vairƗk pieder Ưgu 
organizƗciju un rad Ưt visaptverošu saska ƼotƯbu to 
starpƗ. SƗkotnƝjie rezult Ɨti ir uzmudinoši: valsts 
izdevumi ir palielin Ɨjušies vair Ɨk kƗ par 11% gad Ɨ,
un uzƼƝmumu pat ƝriƼš inovƗciju sfƝrƗ 90-to gadu 
otrajƗ pusƝ palielinƗjƗs vairƗk kƗ par 15%; šobr Ưd
gandrƯz 1 400 uz ƼƝmumu (95% no tiem ir mazie un 
vidƝjie uzƼƝmumi) akt Ưvi piedalƗs valstiski atbalst Ưta-
jƗs inovƗciju programm Ɨs, salƯdzinot ar tikai aptuve-
ni 600 uz ƼƝmumiem 1995. gad Ɨ.
KopƝjieR&D  (pƝtƯjumi un att ƯstƯba) izdevumi re Ƨi-
onƗ ir palielin Ɨjušies no 0,6% no nelauksaimniec Ư-
bas bruto pievienot Ɨs vƝrtƯbas 1995. gad Ɨ lƯdz 0,9 
% 2000. gad Ɨ, kopƝjam patƝriƼam inovƗciju sfƝrƗ
divu gadu laik Ɨ pieaugot no 1,4% l Ưdz 1,7%. Vien-
laikus ir main Ưjies pilnas slodzes p Ɲtnieku un l ƯdzvƝr-
tƯga tehnisk Ɨ personƗla skaits – no 3½ uz katriem 
1000 nodarbin Ɨtajiem uz 5. Šobr Ưd reƧiona R&D
izdevumu uz vienu cilv Ɲku rƗdƯtƗjs ir otrais augst-
Ɨkais starp M ƝrƷa 1 reƧioniem Sp ƗnijƗ un astotais 
augstƗkais visu Sp Ɨnijas reƧionu vidǌ, neraugoties 
uz mazo un vid Ɲjo uzƼƝmumu p Ɨrsvaru un lauk-
saimniec Ưbas un citu tradicion Ɨlo ražošanas veidu 
svarƯgumu. 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU162mas (e-Eiropas darb Ưbas plƗns) un veicinot 
ilgtspƝjƯgu attƯstƯbu. MƝrƷis ir nodrošin Ɨt to, lai 
katram ES re Ƨionam b ǌtu lƯdzekƺi jaunu uz zin Ɨ-
šanƗm bƗzƝtas ekonomikas att ƯstƯbas politiku iz-
pƝtei, lai palielin Ɨtu inovƗcijas noz Ưmi MƝrƷa 1 un 
MƝrƷa 2 programm Ɨs. Saska ƼƗ ar shƝmu re-
ƧionƗlƗs pƗrvaldes var Ɲja pieteikties uz l Ưdz pat 3 
miljoniem eiro ERDF l Ưdzfinans Ɲjuma divgad Ưga-
jƗm programm Ɨm, ko nepieciešams balst Ưt uz 
spƝcƯgu valsts un priv ƗtƗ sektora partner Ưbu, lai 
gǌtu bǌtisku mƝrƷa sasniegšanas l Ưdzekƺu ietekmi 
uz privƗto finanšu paaugstin Ɨjumu un lai iestr ƗdƗ-
tu stratƝƧisku pieeju inov Ɨcijai. Šobr Ưd trƯs no þet-
riem Eiropas Savien Ưbas reƧioniem veido š Ɨdas
programmas ar kop Ɲjo budžetu gandr Ưz 1 biljona 
eiro apm ƝrƗ un aptuveni 400 miljoniem eiro ERDF 
finansƝjuma. Turkl Ɨt attiecƯbƗ uz katru no trij Ɨm
stratƝƧiskajƗm tƝmƗm izveidoti atseviš Ʒi tƯkli, ie-
saistot vair Ɨk kƗ 40 reƧionus, kas darbojas sa-
darbƯbƗ ar Komisiju, lai veicin Ɨtu kolekt Ưvu apmƗ-
cƯbu un labas prakses apmai Ƽu.
VadƯbas metožu efektivit Ɨtes
pilnveidošana
Beidzamaj Ɨ struktur Ɨlo fondu noteikumu redakcij Ɨ
1999. gad Ɨ bija mƝƧinƗjums noskaidrot uz Komi-
siju un dal ƯbvalstƯm attiecin Ɨmo nozƯmi un atbild Ư-
bu. MƝrƷis bija vienk Ɨršot sistƝmu, vienlaikus no-
drošinot ar Ư lielƗku atbild Ưbas decentraliz Ɨciju, to 
deleƧƝjot dalƯbvalstƯm. Paral Ɲli Komisija ir m ƝƧi-
nƗjusi samazin Ɨt savu noz Ưmi ikdienas vad Ưbas 
darbƗ.
TomƝr joprojƗm pastƗv noteikta spriedze. Lai gan 
Komisijai j Ɨturpina atskait Ưties Eiropas Parlamen-
tam un Padomei par fondu izdevumiem, par to, k Ɨ
fondi tiek izlietoti, arvien liel Ɨku atbild Ưbu uzƼe-
mas dalƯbvalstis. Š Ưs spriedzes d Ɲƺ kƺuvis acƯmre-
dzams, ka fondu p ƗrvaldƯbas sist Ɲma nav nedz 
vienkƗršota, nedz pilnveidota.  
NesenƗ vienkƗršošanas realiz Ɨcija13 tiecƗs mazi-
nƗt sarežƧƯtƯbu un neskaidr Ưbas pašreiz Ɲjo Struk-
turƗlo fondu noteikumu nosac Ưjumu robežl Ưniju 
ietvaros, vienlaikus m ƝƧinot uzlabot ar Ư saskaƼo-tƯbu un elast Ưbu. Tagad j ƗpievƝršas noteikumu 
maiƼas apsv Ɲršanai, kas nepieciešama, lai p Ɲc
iespƝjas palielin Ɨtu efektivit Ɨti, nodrošin Ɨtu pro-
porcionalit Ɨti un mazin Ɨtu nevajadz Ưgu sarež ƧƯtƯ-
bu. ŠƗdas izmai Ƽas administrat ƯvajƗs prasƯbƗs
nepieciešams pamatot uz pašreiz ƝjƗs sistƝmas
priekšroc Ưbu un trǌkumu anal Ưzi un kƗrtƯgi apsvƝrt, 
pirms tiek izveidota jauna finans Ɲšanas perioda 
Ưstenošanas sist Ɲma. Attiec ƯbƗ uz minƝto Komisi-
ja 2003. gad Ɨ organiz Ɲja semin Ɨru, kurƗ piedalƯ-
jƗs vairƗk kƗ 600 dal Ưbnieku, un semin Ɨrs uzska-
tƗms par da ƺu no plaš ƗkƗm debat Ɲm par Komisi-
jas 2001. gad Ɨ uzsƗktƗs politikas n Ɨkotni14.
Pamatprincipi  
Programmu izveide, partner Ưba, koncentr Ɨcija un 
savstarp Ɲja papildin ƗmƯba tika ieviesta k Ɨ vieno-
jošie struktur Ɨlo fondu principi 1988. gada refor-
mƗ, un tƗdi šie principi ar Ư palikuši fondu p Ɨrval-
dƯbas pamat Ɨ, paredz Ɲti fondu efektivit Ɨtes un 
nozƯmes palielin Ɨšanai. Izveidojusies p ƗrvaldƯbas
prakšu daž ƗdƯba, kas respekt Ɲ pamatprincipus, 
taþuƼem vƝrƗ institucion Ɨlo kontekstu un admi-
nistratƯvo kapacit Ɨti atseviš ƷajƗs dalƯbvalstƯs, ku-
rƗm pašƗm par sevi ir tendence laika gait Ɨ mainƯ-
ties.  
Programmu izveide vedina uz stabilit Ɨti un 
saskaƼotƯbu, taþu tai nepieciešama pilnveide 
Daudzgad Ɲju programmu izveide bijis viens no 
galvenajiem struktur Ɨlo fondu metodes pan Ɨku-
miem, un laika gait Ɨ šƯs pieejas priekšroc Ưbas ar-
vien nep ƗrprotamƗk izpauduš Ɨs kƗ dalƯbvalstu 
kapacitƗte programmu pl ƗnošanƗ vairƗkus gadus 
uz priekšu. Relat ƯvƗ konsekvence un saska Ƽoša-
na programmu izveid Ɲ kopš 1989. gada ir veicin Ɨ-
jusi ilglaic ƯgƗku un strat ƝƧiskƗku plƗnošanu.
No finansi ƗlƗs perspekt Ưvas viedok ƺa ilggad Ɲju
programmu izveide rada liel Ɨku noteikt Ưbas un 
stabilitƗtes pakƗpi attiec ƯbƗ uz finans Ɲjuma pie-
ejamƯbu nekƗ ikgadƝjƗ budžeta veidošana. Tas ir 
itƯpaši piem Ɲroti lielu infrastrukt ǌras invest Ưciju 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 163kontekst Ɨ, kad projekta pabeigšanai nepieciešami 
gadi.
Laika gait Ɨ izveidojušies daž Ɨdi programmu vei-
došanas procesa aspekti:
x pamatdatu iek ƺaušana programmas izveides 
dokumentos, lai pamatotu soci Ɨli ekonomisko 
analƯzi un noteikto daudzumu m ƝrƷu, tƗdƝjƗdi 
radot liel Ɨku caursp ƯdƯgumu programmas Ưs-
tenošanas proces Ɨ;
x programmas izveides perioda pagarin Ɨšana,
atspoguƺojot daudzgad Ɲju programmu izvei-
des pieaugošo kapacit Ɨti, taþu dodot iesp Ɲju 
apliecinƗt, ka proced ǌras ir pietiekami elast Ư-
gas, lai ƺautu programmas adapt Ɲt, ievƝrojot
nepieciešam Ɨs izmaiƼas;
x mazƗk pozitƯvs aspekts ir r ǌpju palielin ƗšanƗs
attiecƯbƗ programmu izveides dokumentu ap-
stiprinƗšanas laika ilgumu un sarež ƧƯtƯbu, kas 
daƺƝji izriet no programmas papildin Ɨjumu 
ieviešanas.
KohƝzijas politikas liela probl Ɲma joproj Ɨm ir pa-
reizƗ lƯdzsvara atrašana programmu caurskat Ɨ-
mƯbas un uzskait ƗmƯbas (kas prasa detaliz ƝtƗku
informƗciju un monitoringa meh Ɨnismus), elast Ư-
guma programmu ietvaros un partner Ưbas ar Ko-
misiju vajadz Ưbu starp Ɨ, kas jƗpƗrvƝrš daudz stra-
tƝƧiskƗkƗ izpausm Ɲ, nekƗ tikai sava veida mikro-
pƗrvalde, kas t Ɨ arƯ paliek sarež ƧƯta kohƝzijas
politikas probl Ɲma.
PartnerƯba kƺǌst spƝcƯgƗka  
un visaptveroš Ɨka
15 kohƝzijas politikas gadu laik Ɨ partnerƯba ir pa-
plašinƗjusies un padzi ƺinƗjusies, un dažos gad Ư-
jumos iesniegusies t ƗlƗk par struktur Ɨlajiem fon-
diem citƗs nacion ƗlƗs un reƧionƗlƗs administr Ɨci-
jas jomƗs. Ja 1988. gad Ɨ partnerƯba galvenok Ɨrt
tika uztverta k Ɨ vertikƗlas attiec Ưbas starp Komisi-
ju un valsts, re ƧionƗlajƗm vai viet ƝjƗm pƗrvaldes 
institǌcijƗm, tad laika gait Ɨ nostiprin Ɨjusies part-
nerƯbas horizont ƗlƗ dimensija, ietverot daudz pla-šƗku finans Ɲjuma tur ƝtƗju diapazonu viet ƝjƗ, re-
ƧionƗlajƗ un valsts l ƯmenƯ. Ja partner Ưba darbojas 
efektƯvi, tƗ pievieno v ƝrtƯbu daudz ƝjƗdƗ ziƼƗ:
x programmu izveid Ɲ tƗ palƯdz vƝrst intervenci 
uz reƧiona vai noteiktu m ƝrƷgrupu vajadz Ư-
bƗm;
x tƗ stimulƝ projektu idejas ar partneru starp-
niecƯbu, darot zin Ɨmas iesp Ɲjas attiec ƯbƗ uz 
strukturƗlo fondu pras ƯbƗm;
x tƗ nodrošina ieguld Ưjumu monitoringa proces Ɨ
ar savu zin Ɨšanu starpniec Ưbu par program-
mas darb Ưbu pašos pamatos, t ƗdƝjƗdi palƯdzot 
atklƗtƯstenošanas probl Ɲmu risinƗjumus; 
x tƗ nozƯmƝ to, ka izv ƝrtƝšanas proces Ɨ tiek 
izvirzƯts plašƗks viedok ƺu spektrs; 
x tƗ palƯdz izplat Ưt informƗciju par fondiem un to 
ietekmi attiec ƯgajƗ jomƗ daudz plaš ƗkƗ ap-
mƝrƗ.
PartnerƯba joproj Ɨm ir fondu p ƗrvaldƯbas, monito-
ringa un nov ƝrtƝjuma pamatprincips un var pie-
vienot lielu v ƝrtƯbu,Ưpaši tajos gad Ưjumos, kad 
dalƯbnieku lomas un atbild Ưba ir noteiktas skaidri 
un nepƗrprotami. Teritori ƗlƗs nodarbin ƗtƯbas pakti 
sniedz labu darb ƯbƗ esošas partner Ưbas piem Ɲru.
Tie ir pievienojuši v ƝrtƯbu vietƝjai attƯstƯbai un no-
darbinƗtƯbai ar: 
x uzlabotu resursu izvietojumu viet ƝjƗ un re-
ƧionƗlajƗ lƯmenƯ;
x piedƗvƗjuma un piepras Ưjuma saska Ƽošanu;
x administrat ƯvƗs pƗrklƗšanƗs samazin Ɨjumu; 
x skaidr Ɨka politiku defin Ɲjuma veicin Ɨšanu.  
Laika gait Ɨ galvenƗs struktur Ɨlo fondu program-
mas ir rosin Ɨjušas arvien liel Ɨku sociƗlo partneru 
iesaistƯšanu programmu izveid Ɲ un pƗrvaldƯbƗ.
2003. gada septembr Ư Eiropas Ekonomikas un 
sociƗlo lietu komiteja pie ƼƝma pƝtniecisku atzi-
numu par partner Ưbu struktur Ɨlo fondu Ưstenoša-
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU164nƗ, kas ieteica stiprin Ɨt partner Ưbu, jo tƗ sniedz 
savu ieguld Ưjumu programmu veiksm ƯgƗ realizƗci-
jƗ, nodrošinot t Ɨm lielƗku likum Ưbu, atvieglojot to 
koordinƗcijas procesu un palielinot gan to efektivi-
tƗti, gan caursp ƯdƯgumu. Partner Ưbas priekšroc Ư-
bas it Ưpaši acƯmredzamas ir ESF programm Ɨs, 
kurƗs daudzi viet ƝjƗ lƯmeƼa dalƯbnieki ir tieši ie-
saistƯti ES finans ƝtajƗs programm Ɨs. 
Lai gan past Ɨv visaptverošs atzinums, ka partne-
rƯba pievieno v ƝrtƯbu struktur Ɨlo fondu efektivit Ɨtei 
un ietekmei, t Ɨ politiku izveides un realiz Ɨcijas
procesƗ ievieš ar Ư jaunus sarež ƧƯtƯbas lƯmeƼus,
kas var pal ƝninƗt lƝmumu pie Ƽemšanu. T ƗdƝƺ
starp papildu sarež ƧƯtƯbu, kas izriet no partner Ư-
bas, un uzlabojumiem izveid Ɲ un Ưstenošan Ɨ, ko 
tƗ var sniegt, nepieciešams kompromiss. 
Koncentr Ɨcija 
Koncentr Ɨcija ir paredz Ɲta nolǌkƗ nodrošin Ɨt to, 
lai struktur Ɨlo fondu ietekme netiktu izš Ʒiesta,
sadalot resursus p Ɨrlieku sƯki, vai nu tas notiktu 
ƧeogrƗfiskƗ vai finasi ƗlƗ ziƼƗ, vai arƯ politikas pri-
oritƗšu izpratn Ɲ, tajƗ pašƗ laikƗ tomƝr nodrošinot 
to, lai visi re Ƨioni, kam rakstur Ưga kƗda nopietna 
strukturƗla problƝma, saƼemtu nepieciešamo pa-
lƯdzƯbu. 
ƦeogrƗfiskos m ƝrƷus pamato ties Ưbu defin Ɲjums 
izraudzƯties jomas saska ƼƗ ar struktur Ɨlo fondu 
uzdevumiem. Šaj Ɨ ziƼƗ vƝrojams zin Ɨms prog-
ress, jo 2000.–2006. gada programmu izveides 
periodƗ salƯdzinƗjumƗ ar diviem iepriekš Ɲjiem 
periodiem ir augst Ɨks koncentr Ɨcijas lƯmenis, kad 
MƝrƷis 1 un 2 aptver 41% ES iedz ƯvotƗju. TomƝr
pašreizƝjƗ periodƗ MƝrƷa 2 reƧionu noteikšanas 
process bija p Ɨrlieku sarež ƧƯts un dažos gad Ưju-
mos noveda pie re Ƨionu fragment Ɨcijas un resur-
su izklied Ɲšanas. Attiec ƯbƗ uz laika posmu starp 
2004. gadu un 2006. gadu visus 10 jauno dal Ưb-
valstu re Ƨionus aptvers M ƝrƷis 1 izƼemot Pr Ɨgu,
Bratislavu un Kipru, kuros kopum Ɨ 31% iedz ƯvotƗ-
ju aptvers M ƝrƷis 2.
Koncentr ƝšanƗs uz politikas priorit ƗtƝm ir atspo-
guƺota Komisijas vadl ƯnijƗs, kas nosaka priorit Ɨtes attiecƯbƗ uz transportu, ener ƧƝtiku, konkurenci, 
cilvƝkresursiem, lauku att ƯstƯbu un arvien liel ƗkƗ
mƝrƗ vides apst Ɨkƺiem. Šo vadl Ưniju nesaistošais 
un reizumis p ƗrƗk izvƝrstais raksturs tom Ɲr mazi-
nƗjis to ietekmi. 
Patiesi, laik Ɨ, kamƝr process ir att ƯstƯbƗ, vƝrtƝjumi 
norƗda uz to, ka dažk Ɨrt struktur Ɨlie fondi tiek 
sadalƯti pƗrlieku plaši un tr ǌcƯgi. Maz ticams, ka 
programm Ɨm, kas sev Ư ietver jebkuru tiesiski ie-
spƝjamo darb Ưbu, bǌs efektƯva ietekme, jo to p Ɨr-
valdƯba, visticam Ɨk, ir sarež ƧƯta un neparoc Ưga, 
iesaistot neskait ƗmasƯstenotƗjas organiz Ɨcijas
un pƗrlieku izv Ɲrstu rƗdƯtƗju sistƝmu.
Papildin ƗmƯbas princips 
PapildinƗmƯba — princips, kas paredz, ka struktu-
rƗlos fondus nedr Ưkst izmantot past Ɨvošo valsts 
investƯciju aizst Ɨšanai — ir nodrošin Ɨjusi to, ka 
strukturƗlie fondi patiesi palielina to finans Ɲjumu,
kas ieguld Ưts, lai veicin Ɨtu reƧionƗlo attƯstƯbu. Šis 
princips ir uzskat Ɨmi ievƝrots MƝrƷa 1 reƧionos,
kuros, neraugoties ar past Ɨvošajiem sarež ƧƯju-
miem, ir iesp Ɲjams noteikt invest Ɲto resursu ap-
jomu. Papildin ƗmƯbas noteikšana attiec ƯbƗ uz 
MƝrƷa 2 un 3 programm Ɨm, it Ưpaši attiec ƯbƗ uz 
MƝrƷa 3 programm Ɨm, ir bijusi gr ǌtƗka, mazinot 
tƗs kƗ pamatprincipa v ƝrtƯbu attiec ƯbƗ uz visiem 
fondu mƝrƷiem.
Struktur ƗlƗs politikas evol ǌcija  
un efektivit Ɨtes mekl Ɲjumi  
Kompetence struktur Ɨlo fondu programmu Ưste-
nošanƗ ir augusi l Ưdz ar ieg ǌto pieredzi. Laika gai-
tƗ prasƯbas noteikumos ir preciz Ɲtas daudz skaid-
rƗk, detaliz ƝtƗk nosakot attiec Ưgi gan Komisijas, 
gan valstu vald Ưbu, gan re ƧionƗlo pƗrvalžu lomu 
un atbild Ưbu. Pareiz Ɨ lƯdzsvara starp stingras va-
dƯbas, kas saist Ưta ar administrat ƯvajƗm izmak-
sƗm, no vienas puses, un programmu efektivit Ɨti, 
no otras puses, pan Ɨkšana ir galven Ɨ risinƗmƗ
problƝma nƗkotnƝ.
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 165FinansiƗlƗ pƗrvaldƯba un kontrole  
— pareizais l Ưdzsvars? 
Noteikumi attiec ƯbƗ uz finansi Ɨlo pƗrvaldƯbu un 
kontroli laika gait Ɨ ir ievƝrojami pastiprin Ɨti. Ko-
misijas pien Ɨkums joproj Ɨm ir atskait Ưties budžeta 
pƗrvaldei, un t Ɨ pakƺauta ƗrƝjai Auditoru tiesas 
kontrolei attiec ƯbƗ uz struktur Ɨlo fondu izdevu-
miem, pat liel Ɨkas atbild Ưbas decentraliz Ɨcijas 
kontekst Ɨ, kad atbild Ưba tiek dele ƧƝta dalƯbval-
stƯm, kas rada zin Ɨmu spriedzi dal Ưbvalstu uzde-
vuma un Komisijas uzdevuma starp Ɨ.
SaskaƼƗ ar lƯgumu Kopienai un dal ƯbvalstƯm ir 
dalƯta atbild Ưba attiec ƯbƗ uz ES finanšu aizsardz Ư-
bu, un Komisija ir pilnvarota apkarot kr Ɨpšanu,
korupciju un prettiesisku darb Ưbu, kas skar Kopie-
nas intereses. Detaliz ƝtƗku kontroles pras Ưbu ie-
viešana laika perioda starp 1994. gadu un 
1999. gadu vid ǌ radƯja kopum Ɨ efektƯvƗku un 
stingrƗku kontroles rež Ưmu dalƯbvalstƯs, lai gan — 
kƗ to parƗdƯjušas programmu nosl ƝgumƗ sastap-
tƗs problƝmas — dal ƯbvalstƯm bijis gr ǌti sniegt 
apmierinošus to izdevumu regularit Ɨtes apliecin Ɨ-
jumus, kas deklar Ɲti attiecƯbƗ uz visu realiz Ɨcijas
periodu.
Kas attiecas uz laika periodu no 2000. gada l Ưdz
2006. gadam, Komisija ir str ƗdƗjusi kopƗ ar dalƯb-
valstƯm, lai turpin Ɨtu pilnveidot kontroles pras Ưbas
un skaidri noteiktu attiec Ưgo vadošo instit ǌciju at-
bildƯbu, no vienas puses, un finans Ɲjošo instit ǌci-
ju atbild Ưbu, no otras puses. Adekv Ɨtas finan-
siƗlƗs pƗrvaldƯbas un kontroles nodrošin Ɨšanas
nolǌkƗ izveidot Ɨ shƝma un noteiktie principi ir 
plaši akcept Ɲti, lai gan past Ɨv izvƝrstƗka propor-
cionalitƗtes piem Ɲrošanas iesp Ɲja minƝtajƗs pra-
sƯbƗs.  
TurklƗt tas, ka Komisija noteikumus pie ƼƝma vƝ-
lu, labu br Ưdi pƝc tam, kad bija s Ɨcies programmu 
izveides periods, l Ưdz ar iepriekš ƝjƗ perioda no-
slƝguma pƗrklƗšanos, izrais Ưja ievƝrojamas gr ǌtƯ-
bas efekt ƯvƗ nepieciešamo pas Ɨkumu uzs ƗkšanƗ.
MinƝtƗ apvienojums ar jauno noteikumu ieviešanu 
attiecƯbƗ uz saist ƯbƗm un maks Ɨjumiem15 palƯdzizskaidrot lielu v Ɲl izmaks Ɨjamu summu uzkr Ɨša-
nos 2002. gada beig Ɨs. 
VispƗrƝjie izdevumi struktur Ɨlajai intervencei 
2003. gad Ɨ ievƝrojami pieauga, pirmo reizi p Ɨr-
sniedzot 2000. gada l Ưmeni, kop Ɲjiem maks Ɨju-
miem sasniedzot EUR 28,6 biljonus. Š Ʒiet, ka tas 
atspoguƺo:
x runƗjot par 2000.–2006. gada periodu, kombi-
nƝto finansi ƗlƗs discipl Ưnas ietekmi, k Ɨdu pa-
redz “n+2” noteikums, ieviestie vienk Ɨršoša-
nas pasƗkumi un re ƗlƗ programmu uzs Ɨkšana 
pƝc bǌtƯbas;
x runƗjot par 1994.–1999. gada periodu, iev Ɲro-
jamu to saist Ưbu samazin Ɨjumu, kas v Ɲl tƝrƝ-
jamas.
VislielƗkie tƝriƼi attiecƯbƗ uz saist ƯbƗm bijuši Ko-
hƝzijas fondam, no k Ɨ izlietoti100%, un ERDF, no 
kƗ izlietoti 96,5%. 
Lai gan re ƧionƗlƗs pƗrvaldes atz Ưst, ka pƗrbaudes
un kontroles izveidotas, lai uzlabotu p ƗrvaldƯbu un 
vadƯbu, pras Ưbu apjomu bieži vien uzskata k Ɨ slo-
gu, saist ƯbƗ ar kuru ien Ɨkumi negarant Ɲ nepiecie-
šamƗs administrat ƯvƗs izmaksas. Pašreiz ƝjƗ
programmu veidošanas period Ɨ tiek uztverts elas-
tƯbas trǌkums, it Ưpaši attiec ƯbƗ uz “n+2” noteiku-
mu (saska ƼƗ ar kuru budžeta asign Ɲjumi jƗiztƝrƝ
divu gadu laik Ɨ, vai arƯ tie tiek atsavin Ɨti). PastƗv
arƯ tƗds uzskats, ka nacion Ɨlo sistƝmu ietvaros 
notiek nevajadz Ưga proced ǌru dublƝšanƗs. Ʈpaša
kritika vƝrsta pret to, ka jaun Ɨs prasƯbas tika iz-
lemtas v ƝlƯnƗ stadijƗ, liekot re Ƨioniem main Ưt jau 
noteiktƗs sistƝmas. Tas noveda pie kav ƝšanƗs
programmas Ưstenošan Ɨ lƯdz ar graujošu ietekmi 
“n+2” noteikuma d Ɲƺ, radot spiedienu, v Ɲrstu uz 
izdevumiem par kvalit Ɨti un inov Ɨciju. Atbilstoši 
dažu dal Ưbvalstu un re Ƨionu paustajam, visu Ko-
misijas piepras Ưto finansi ƗlƗs kontroles proced ǌru 
Ưstenošanas izmaksas ir p Ɨrlieku augstas sal Ưdzi-
nƗjumƗ ar iegǌtajƗm priekšroc ƯbƗm. Izmaksu jau-
tƗjums ir Ưpaši aktu Ɨls attiecƯbƗ uz MƝrƷa 2 inter-
venci. No min ƝtƗ secinƗms, ka Ưstenošanas iz-
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU166maksas veido proporcion Ɨli lielu da ƺu no kop Ɲjiem
izdevumiem.
Projektu izv Ɲle un Ưstenošana 
IzƼemot lielos projektus (kas kop Ɲjo izmaksu zi ƼƗ
pƗrsniedz EUR 50 miljonus 2000.–2006. gada 
periodƗ), par projektu izv Ɲli atbild attiec ƯgƗ dalƯb-
valsts vai re Ƨions. Atbilstoši veiktajam nov ƝrtƝju-
mam projekta izv Ɲles proced ǌras galvenok Ɨrt tika 
atzƯtas par form ƗlƗm, taþu spƝcƯgƗm, izmantojot 
gan konkur Ɲjošas, gan k Ɨrtas sist Ɲmas. Dažos 
gadƯjumos proced ǌras tika atz Ưtas par p Ɨrlieku
sarežƧƯtƗm, kas var atvair Ưt iespƝjamos projekta 
veicinƗtƗjus. Attiec ƯbƗ uz MƝrƷa 1 programm Ɨm
dažos gad Ưjumos bija v Ɲrojams caursp ƯdƯguma 
trǌkums, turpret Ư MƝrƷa 2 reƧionos var Ɲja vƝrot
arvien liel Ɨku visaptverošu form Ɨlo kritƝriju pielie-
tojumu un pieaugošu profesionalit Ɨti un caursp Ư-
dƯgumu. Tom Ɲr MƝrƷa 6 reƧionos projektu izv Ɲle
palaikam bija neskaidra, ar tendenci iesaist Ưt tikai 
šauru dal Ưbnieku spektru, un daudzos gad Ưjumos 
sistƝmas jaunuma d Ɲƺ nepietiekama uzman Ưba
tika piev Ɲrsta projektu att ƯstƯbai.
Neraugoties uz sabiedrisko fondu p ƗrvaldƯbas 
standartu pieaugumu, joproj Ɨm pastƗv pilnveides 
iespƝjas, it Ưpaši attiec ƯbƗ uz lielu invest Ưciju pro-
jektu izv Ɲli un Ưstenošanu. Atbilstoši M ƝrƷa 1 
programmu ex post izvƝrtƝšanai, tikai treš Ɨ daƺa
izskatƯto projektu tika pabeigti s ƗkotnƝji plƗnotƗ
laika rež Ưma ietvaros, un treš Ɨ daƺa— ar gada 
aizkavƝjumu, savuk Ɨrt divas trešda ƺas izskat Ưto
projektu p Ɨrsniedza budžetu, kur 20% gad Ưjumu
izmaksas p Ɨrsniedza s ƗkotnƝji plƗnotƗs par vai-
rƗk kƗ 30%. Attiec ƯbƗ uz šiem p ƗrtƝriƼiem noteik-
to cƝloƼu starpƗ bija neatbilstoša pl Ɨnošana, ie-
skaitot to, ka netiek Ƽemtas vƝrƗ zemes Ưpašum-
tiesƯbu probl Ɲmas, neatbilstošas izmaksu t Ɨmes
un administrat Ưva rakstura kav Ɲjumi. 
StratƝƧiskƗkas monitoringa sist Ɲmu  
lomas iedibin Ɨšana 
Lai gan monitorings ir vit Ɨli svarƯga sistƝmas sa-
stƗvdaƺa, pieredze liek secin Ɨt, ka monitoringa komiteju uzman Ưba galvenok Ɨrt pievƝrsta finansi-
ƗlƗs pƗrvaldƯbas jaut Ɨjumiem un it Ưpaši mƝƧinƗ-
jumiem nodrošin Ɨt struktur Ɨlo fondu resursu ap-
gǌšanai, nevis strat ƝƧiskajai vad Ưbai. ŠƗda uz-
manƯbas sadale ietekm Ɲ lƝmumu pie Ƽemšanas
procesu, dodot savu ieguld Ưjumu taj Ɨ tendenc Ɲ,
ka resursi tiek izlietoti tur, kur to apg ǌšana ir iz-
mƝƧinƗta un pƗrbaudƯta, un kav Ɲ novatorisk Ɨku 
pieeju un virzienu iev Ɲrošanu. Monitoringa komi-
teju strat ƝƧiskƗkas lomas izveide ir viena no risi-
nƗmƗm problƝmƗm kohƝzijas politikas funkcion Ɲ-
šanas pilnveides nol ǌkƗ. ŠajƗ sakarƗ ir svarƯgi, lai 
vadƯbas instit ǌcijas atz Ưtu monitoringa komiteju 
partnerƯbas noz Ưmi un lai t Ɨs nebǌtu tikai citur 
pieƼemtu lƝmumu “apz Ưmogošanas” meh Ɨnismi.
StrukturƗlo fondu programmu izv ƝrtƝjums piev Ɲr-
sis uzman Ưbu zemajai monitoringa kvalit Ɨtei 1994. 
–1999. gada period Ɨ pat tajos gad Ưjumos, kad 
pastƗvƝja acƯmredzami uzlabojumi, un uzsv Ɲris
to, ka monitoringa komitej Ɨm nepieciešama pie-
kƺuve noz ƯmƯgai inform Ɨcijai par programmu Ưste-
nošanas procesa gaitu. 
Lai gan monitorings 2000.–2006. gada period Ɨ ir 
pastiprin Ɨts, liekot uzsvaru uz r ƗdƯtƗju izmantoju-
mu un m ƝrƷu noteikšanu, probl Ɲmas joproj Ɨm
pastƗv. Jo seviš Ʒi attiecƯbƗ uz rƗdƯtƗjiem bieži 
vien pietr ǌkst prec Ưzu defin Ưciju un dažos gad Ưju-
mos izvƝrsuma, it Ưpaši gad Ưjumos, kad program-
mƗm ir pƗrlieku plašs diapazons. Bez tam dau-
dzos gad Ưjumos monitoringa sist Ɲmas vƝl nav pil-
nƯbƗ iedarbƯgas, arƯ trƯs gadus p Ɲc programmu 
izveides perioda uzs Ɨkšanas, un ir sarež ƧƯtas 
dažƗdo ERDF, ESF un EAGGF pras Ưbu dƝƺ.
NovƝrtƝjums
StrukturƗlo fondu programmu nov ƝrtƝjums tika 
veidots un pilnveidots 90-to gadu laik Ɨ, rosinot 
lielƗku caurskat ƗmƯbu un uzskait ƗmƯbu fondu 
pƗrvaldƯbƗ. Ja 1988. gad Ɨ uzsvars galvenok Ɨrt 
tika likts uz fondu darb Ưbas auditu, tad laika gait Ɨ
uzmanƯbas loks ir paplašin Ɨjies un ietver ar Ư veik-
to izdevumu gala izn ƗkumƗ sasniegtos rezult Ɨtus. 
Lai gan visas dal Ưbvalstis iev Ɲro prasƯbu attiec ƯbƗ
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 167uz fondu izlietojuma nov ƝrtƝšanu un dažos gad Ư-
jumos ir ieviesušas šo praksi ar Ư citƗs politikas 
sfƝrƗs, veids, k Ɨ tas tiek Ưstenots, joproj Ɨm ir ie-
vƝrojami atš ƷirƯgs šajƗs dalƯbvalstƯs, atspogu ƺojot 
dažƗdas trad Ưcijas un kult ǌras.
PagƗtnƝ novƝrtƝjumiem bija visai neliela ietekme, 
jo tie tika pabeigti p Ɨrlieku vƝlu, lai var Ɲtu ietek-
mƝt tos svar Ưgos lƝmumus, kuru inform Ɨcijas no-
drošinƗšanai šie nov ƝrtƝjumi bija paredz Ɲti. Lai 
risinƗtu šo probl Ɲmu, pašreiz Ɲjie struktur Ɨlo fondu 
noteikumi nosaka nov ƝrtƝjumu pabeigšanas ter-
miƼus, kas saist Ưti ar izpildes rezervi. Komisija 
sagatavos pazi Ƽojumu par perioda vidusposma 
novƝrtƝjumu rezult Ɨtiem un izpildes rezerves pie-
šƷƯrumu 2004. gada gait Ɨ.
ŠƯbrƯža prasƯbas paredz, ka ex ante stadijƗ novƝr-
tƝjumus izdara dal Ưbvalstis, perioda vidusposma 
novƝrtƝjumus dal Ưbvalstis veic sadarb ƯbƗ ar Ko-
misiju un ex post novƝrtƝjumus izdara Komisija. 
Daži uzskata, ka perioda vidusposma nov ƝrtƝ-
jums ar t Ɨ noteiktajiem laika ietvariem, kas nodro-
šina to, lai rezult Ɨtus bǌtu iespƝjams izmantot, ir 
pƗrlieku stingrs16. RunƗts arƯ par to, ka ex post 
novƝrtƝjuma veikšana divus gadus p Ɲc program-
mu izveides perioda beig Ɨm apgrǌtina rezult Ɨtu 
lietderƯgu izmantojumu. 
LielƗka reƧionu un dal Ưbvalstu iesaist ƯšanƗs, visti-
camƗk, uzlabos nov ƝrtƝjuma izpausmes un pada-
rƯs to noder ƯgƗku un atbilstoš Ɨku, paredzot, ka 
reƧionƗlajƗm un nacion ƗlajƗm vajadz ƯbƗm adap-
tƝto novƝrtƝjuma programmu izstr Ɨdei nepiecie-
šams piev Ɲrst lielƗku uzman Ưbu.
Pirmie perioda vidusposma  
novƝrtƝjumu rezult Ɨti
Visas 2000.–2006. gada perioda struktur Ɨlo fondu 
programmas tika pak ƺautas perioda vidusposma 
novƝrtƝjumam. Tas tika pabeigts pirms 2003. ga-
da beigƗm. SƗkotnƝjƗ rezultƗtu analƯze liek dom Ɨt
par sekojošo: 
x 2000. gad Ɨ izdarƯto stratƝƧisko izvƝƺu atbilstƯ-
ba lielƗ mƝrƗ ir apstiprin Ɨjusies, it Ưpaši uz-svars uz Lisabonas priorit ƗtƝm (inovƗcija, in-
formƗcijas sabiedr Ưba un tƯkli), un ar to saist Ư-
tie izdevumi sasniedza aptuveni EUR 60 biljo-
nus vai 30% no struktur Ɨlajiem fondiem. 
TomƝr pastƗv pat v Ɲl lielƗkas uzman Ưbas 
vƝršanas iesp Ɲjas uz š Ưm priorit ƗtƝm, it Ưpaši
attiecƯbƗ uz inov ƗcijƗm un tr ǌkstošajƗm
saiknƝm tƯklu darbƗ;
x neraugoties uz l Ɲno iesƗkumu finansu apguves 
temps ir palielin Ɨjies un š Ʒiet, ka N+2 notei-
kums ir veicin Ɨjis strauj Ɨku programmu Ưs-
tenošanu. Tom Ɲr zinƗmos gad Ưjumos p ƗrƗk
mehƗniska šƯ noteikuma piem Ɲrošana, š Ʒiet, 
radƯjusi kaitƯgu ietekmi uz kvalit Ɨti un inov Ɨciju;
x projektu izv Ɲles un Ưstenošanas sist Ɲmas atzƯ-
tas par lab ƗkƗm nekƗ iepriekš, ta þu zinƗmos
gadƯjumos smagas birokr Ɨtiskas proced ǌras
ieviesušas neefekt Ưvu darbƯbu;
x administrat Ưvo moderniz Ɨciju, ko da ƺƝji sekmƝ
strukturƗlie fondi, nepieciešams papildin Ɨt ar 
“inteliƧentajƗm” inform Ɨciju sist ƝmƗm, kas 
dotu vad ƯtƗjiem un l Ɲmumu pie ƼƝmƝjiem 
iespƝju novƝrtƝt intervenci nep Ɨrtraukti un, 
kad tas nepieciešams, izš Ʒirties par kori ƧƝ-
jošu darb Ưbu. Uz izv Ɲrsta rƗdƯtƗju diapazona 
bƗzƝtƗs monitoringa sist Ɲmas nepieciešams 
vienkƗršot un galveno uzman Ưbu piev Ɲrst 
stratƝƧiskƗkam inform Ɨcijas pielietojumam; 
x apjoms, k ƗdƗ mƝrƷi ir sasniegti, noteikt Ɨs
programm Ɨs ir relat Ưvi augsts, it Ưpaši attiec ƯbƗ
uz transporta infrastrukt ǌru. 
Lai gan ir p Ɨragri noteikt ietekmi uz 2000.–2006. 
gada periodu kopum Ɨ, SpƗnijƗ laikƗ no 2000. ga-
da lƯdz 2002. gadam saska ƼƗ ar Kopienas atbal-
sta strukt ǌru (struktur Ɨlie fondi plus valsts sabied-
riskie izdevumi) izdar Ưto invest Ưciju ietekme ir no-
vƝrtƝta kƗ 0,4% no IKP (un prognoz Ɲjams
kƗ 2,4% 2006. gad Ɨ).  
Izpildes rezerve — atalgojošs sasniegums 
Izpildes rezerve apvieno vair Ɨkus labas vad Ưbas
prakses aspektus, konkr Ɲti finansi Ɨlo kontroli, Ưs-
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU168tenošanas efektivit Ɨti, monitoringu un nov ƝrtƝju-
mu. Rezerve ir inov Ɨcija, saska ƼƗ ar kuru pašrei-
zƝjƗ programmu izveides period Ɨ 4% no struktu-
rƗlo fondu resursiem tiek patur Ɲti piešƷiršanai lƯdz 
2004. gada 31. martam, v ƝlƗkais, pamatojoties uz 
sƗkotnƝji programmu veidošanos dokumentos 
noteikto m ƝrƷu sasniegšanu. M ƝrƷi attiecas uz 
efektivitƗti (sasniegt Ɨs jaudas un rezult Ɨti), finan-
siƗlajiem jaut Ɨjumiem un vad Ưbu. Lai gan rezer-
ves darb Ưba vƝl jƗpƗrbauda praks Ɲ, tas ir pirmais 
solis uz m ƝrƷu noteiktu vad Ưbu un pirmo reizi ie-
vieš finansi Ɨlu stimulu attiec ƯbƗ uz labu vad Ưbu,
mƝrƷi, kura sasniegšan Ɨ dalƯbvalstis un re Ƨioni
nenoliedzami ir ieinteres Ɲti.
Lai gan par ieviesto re Ɨlo mehƗnismu izteikti daži 
apsvƝrumi,Ưpaši attiec ƯbƗ uz tƗ stingrƯbu un sa-
režgƯtƯbu, rezerve galveno uzman Ưbu vƝrš uz sva-
rƯgiem izpildes jaut Ɨjumiem, t Ɨdiem kƗ finanšu 
apgǌšana un monitoring Ɨ izmantoto datu kvalit Ɨ-
te. TajƗ pašƗ laikƗ izteikts ar Ư tƗds apsvƝrums, ka 
uzmanƯbas vƝršana uz finanšu apg ǌšanu var no-
vƝrst uzman Ưbu no tƝriƼu kvalitƗtes.  ES struktur ƗlƗs politikas uztvere re Ƨionos
ApstƗkƺu pƝtƯjumos, kuros izskat Ưti reƧionƗlo amat-
personu viedok ƺi par ES politiku, kas min Ɲti iepriek-
šƝjƗ 3. daƺƗ, tika apkopotas ar Ư šo amatpersonu 
domas par strukt ǌrfondu darb Ưbu. Aptauj Ɨto vidǌ
valdƯja vienpr ƗtƯba par fondu pozit Ưvo ietekmi M ƝrƷa
1 reƧionos, Ưpaši attiec ƯbƗ uz infrastrukt ǌru un jo 
sevišƷi kohƝzijas valst Ưs, kurƗs IKP uz vienu cilv Ɲku
konverƧence ar vid Ɲjo ES bija galvenais nacion ƗlƗs
politikas m ƝrƷis.
Citos MƝrƷa 1 reƧionos, kas sa ƼƝma maz Ɨkas fi-
nansƝjuma summas, tika atz Ưts (piem Ɲram, Flevo-
landƝ un Augstkaln Ɲ, un SalƗs), ka ties Ưbas uz M Ɲr-
Ʒa 1 atbalstu novedušas pie t Ɨ, ka tiem liel Ɨka prio-
ritƗte piešƷirta saska ƼƗ ar valsts re ƧionƗlo politiku.  
MƝrƷa 2 reƧionos apst Ɨkƺu pƝtƯjumi apstiprina datu 
meklƝšanas gr ǌtƯbas attiec ƯgajƗ reƧionƗlajƗ lƯmenƯ,
lai izprastu att ƯstƯbu, kƗ arƯ faktu, ka pieš ƷirtƗs finan-
šu summas kopum Ɨ nebija pietiekošas, lai šajos 
reƧionos situ Ɨcijas pasliktin Ɨšanos vƝrstu par labu. 
Un tomƝr MƝrƷa 2 zonas bieži vien ir t Ɨs, kurƗs uz-
krƗjas lielƗkƗ daƺa tƗ reƧiona probl Ɲmu, kurƗ šƯs
zonas atrodas, neatkar Ưgi no tƗ, vai šƯs problƝmas 
attiecas uz demogr ƗfiskajƗm tendenc Ɲm, izglƯtƯbas 
lƯmeni, tradicion ƗlƗs ražošanas p Ɨrstrukturiz Ɨciju, 
bezdarbu, vidi u. tml. Biznesa invest ƯcijƗm ir ten-
dence koncentr Ɲties citƗs reƧiona daƺƗs vai arƯ kai-
miƼu reƧionos, atst Ɨjot atbalsta nodrošin Ɨšanu tikai 
struktǌrfondu zi ƼƗ.
Daudzos gad Ưjumos galven Ɨ uzmanƯba tika v Ɲrsta
drƯzƗk uz strukt ǌrfondu kvalitat Ưvo, nevis kvantitat Ưvo
ietekmi, Ưpaši tajos re Ƨionos, kuros strukt ǌrfondu 
finansƝjums bija relat Ưvi mazs vai nu attiec ƯbƗ uz 
IKP, vai uz invest ƯcijƗm, vai ar Ư uz nacion Ɨlo budže-
tu. Šajos gad Ưjumos partner Ưba lƯdz ar programmu 
izveidi un integr Ɲtas stratƝƧijas centieni re ƧionƗlajƗ
lƯmenƯ bija visbiež Ɨk minƝtƗs priekšroc Ưbas, kas 
izveidojuš Ɨs Kopienas pieejas ieviešanas rezult ƗtƗ.
PƝc aptauj Ɨto domƗm tas stiprin Ɨjis institucion Ɨlo 
kapacitƗti un Ưpaši nov ƝrtƝjumam nepieciešamo 
kompetenci, jo seviš Ʒi attiecƯbƗ uz horizont ƗlajƗm
tƝmƗm, tƗdƗm kƗ iespƝju vienlƯdzƯba, ilgtsp ƝjƯgaDaži iepriekš Ɲji rezultƗti SpƗnijas MƝrƷa 1 
reƧionos laika period Ɨ no 2000. gada l Ưdz
2002. gadam  
xUzlabota piek ƺuve: uzb ǌvƝts vai uzlabots 476 km 
ceƺu vai šoseju un 173 km dzelzce ƺa lƯniju; uzb ǌ-
vƝts 810 km ener Ƨijas apgƗdes tƯklu; izbǌvƝts 250 
km gƗzes cauru ƺvadu; 
xproduktƯvas vides atbalsts: atbalst Ưts 4 600 mazo 
un vidƝjo uzƼƝmumu ar pak Ɨpenisku ietekmi uz 
investƯcijƗm, kas l Ɲstas kƗdu EUR 12,2 biljonu 
apmƝrƗ;
xzinošas sabiedr Ưbas veidošana: atbalst Ưts 1 503 
pƝtniecƯbas centru un 48 199 p Ɲtnieku; notikusi 
26 864 ADSL l Ưniju instal Ɲšana; 
xcilvƝkresursi: ESF atbalst Ưjis ap 7 miljonu cilv Ɲku,
no kuriem 57% sa ƼƝmuši apm ƗcƯbu.
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 169VadƯbas prakšu daž ƗdƯba  
Lai gan struktur Ɨlo fondu proced ǌras ir raksturo-
tas kƗ “viens visiem der Ưgs izmƝrs”, novƝrtƝjuma
atzinumi un citi p ƝtƯjumi atkl Ɨj pastƗvošo lielo 
prakšu daž ƗdƯbu, kƗ arƯ pieaugošo p Ɨrvalžu ka-
pacitƗti fondu p ƗrvaldƝ. LabƗkie prakses principi 
ir iestrƗdƗti noteikumos, un ar katru programmu 
izveides periodu tie tiek aizvien vair Ɨk noskaidroti 
un pilnveidoti. Taj Ɨ pašƗ laikƗ katra dal Ưbvalsts 
izgƗjusi pati savu att ƯstƯbas ciklu, lai laika gait Ɨ
palielinƗtu savu kapacit Ɨti fondu efekt ƯvƗkƗƯste-
nošanƗ.
IespƝjams izdal Ưt trƯs galvenos struktur Ɨlo fondu 
pƗrvaldƯbas pieejas veidus: xƯpaši centraliz Ɲta pieeja, kas galvenok Ɨrt at-
tiecas uz sektoru programm Ɨm;
x centraliz Ɲtu un decentraliz Ɲtu programmu ap-
vienojums; 
x decentraliz Ɲta pieeja, kas tiek piem Ɲrota vai-
rumam re ƧionƗlo programmu. 
SistƝmas laika gait Ɨ ir mainƯjušƗs, bieži virzoties 
no centraliz ƝtƗs pieejas caur kombin Ɲto pieeju uz 
decentraliz ƝtƗku pieeju. Nov ƝrtƝjumu rezult Ɨti 
norƗda uz to, nedz centraliz ƝtƗ, nedz decentrali-
zƝtƗ pieeja nav efekt ƯvƗka, lai gan p ƝdƝjai tomƝr
ir tendence b ǌt efektƯvƗkai, jo tƗ atvieglo reakciju 
uz reƧionƗlajƗm vajadz ƯbƗm.attƯstƯba vai inov Ɨcija.
IzƼemot re Ƨionus ar augstu autonomijas pak Ɨpi, 
Kopienas politiku piem Ɲrošana, kopum ƗƼemot, 
nešƷiet vadƯta formƗli. TajƗ pašƗ laikƗ koordinƗcijas 
iespƝju kavƝ spƝcƯgas reƧionƗlƗs vadƯbas strukt ǌ-
ras trǌkums. Tom Ɲr gandrƯz vienbals Ưgs viedoklis 
bija tƗds, ka pašreiz Ɲjais programmu izveides pe-
riods ir saist Ưts ar daudz liel Ɨku koordin Ɨciju nekƗ
iepriekšƝjie periodi, pateicoties ieg ǌtajai pieredzei. 
Neraugoties uz to, liel Ɨ mƝrƗ tika kritiz Ɲts bǌtisks 
vadƯbas, nov ƝrtƝjuma un kontroles izmaksu pie-
augums 2000. – 2006. gada programmu izveides 
periodƗ (vienƗ no pƝtƯjumiem tika min Ɲts kopƝjo
izmaksu pieaugums no 5% l Ưdz 20%). J ƗatzƯmƝ arƯ
plaša neapmierin ƗtƯba ar koh Ɲzijas politikas p Ɨrval-
dƯbas proced ǌru sarež ƧƯtƯbu, kas ar katru jaunu 
programmu izveides periodu ir tikai palielin Ɨjusies. 
No otras puses sadarb Ưba ar soci Ɨlajiem partneriem, 
uzƼƝmumiem un cit Ɨm organiz ƗcijƗm galvenok Ɨrt
tika aplǌkota kƗ nozƯmƯga priekšroc Ưba, ko nepie-
ciešams turpin Ɨt arƯ nƗkotnƝ.
ReƧionu komitejas priekšlikumi attiec ƯbƗ uz 
Struktǌrfondu p ƗrvaldƯbu
ReƧionu komitejai tika l ǌgts sagatavot zi Ƽojumu par 
veidu, kƗdƗ kohƝzijas politikas p ƗrvaldƯbu pƝc 2006. 
gada bǌtu iespƝjams vienk Ɨršot, pamatojoties uz plašu par strukt ǌrfondu vad Ưbu atbild Ưgo pƗrvalžu 
aptauju p Ɲc bǌtƯbas. IegǌtƗs atziƼas tika apspries-
tas konferenc Ɲ LeipcigƗ 2003. gada maij Ɨ un ie-
sniegtas Eiropas Komisijai 2003. gada j ǌlijƗ. Komi-
tejas ieteikumi ir sekojoši: 
xlielƗka saska ƼotƯba un cieš Ɨka koordin Ɨcija kƗ
iekšƝji (dažƗdu fondu, daž Ɨdu Komisijas die-
nestu un daž Ɨdu valdƯbas departamentu star-
pƗ), tƗƗrƝji (Kopienas, nacion Ɨlo un reƧionƗlo
programmu starp Ɨ);
xlabƗka subordin Ɨcijas un proporcionalit Ɨtes
principu piem Ɲrošana, pie Ƽemot to, ka re ƧionƗ-
lƗs un viet ƝjƗs pƗrvaldes vairum Ɨ gadƯjumu ir 
visatbilstoš ƗkƗs institǌcijas politikas l Ɲmumu 
pieƼemšanƗ un to efekt ƯvƗƯstenošan Ɨ;
xuz Kopienas b ƗzƝtas reƧionƗlƗs pieejas turpi-
nƗšana; 
xresursu uztur Ɲšana, jo koh Ɲzijas politika ar sa-
mazinƗtu finans Ɲjumu ir neiedom Ɨjama; 
xpalielinƗts sektoru politikas ieguld Ưjums koh Ɲzi-
jas proces Ɨ;
xlielƗka proced ǌru vienkƗršošana un l ƯdzatbildƯ-
bas pastiprin Ɨšana; 
xlielƗka reƧionƗlƗs sadarb Ưbas kƗ integrƗcijas 
sasniegšanas l Ưdzekƺa atzƯšana. 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU170Centraliz Ɲta pieeja sliecas b ǌt efektƯvƗkaƗtrƗkas
lƝmumu pie Ƽemšanas un liel Ɨka elast Ưguma dƝƺ,
taþu,Ƽemot vƝrƗ to, ka maz Ɨk reaƧƝ uz reƧionƗ-
lajƗm vajadz ƯbƗm, tƗ sliecas izmantot tradicion Ɨ-
lƗkas proced ǌras, kas var kav Ɲt inovƗciju. Kaut 
arƯ lielƗkƗ daƺa KohƝzijas valstu un Dienvidit Ɨlijas 
reƧioni darboj Ɨs ar centraliz ƝtajƗm sistƝmƗm pir-
majƗ programmu veidošanas period Ɨ, vƝlƗkajos
periodos v Ɲrojama liel Ɨka decentraliz Ɨcija, lai gan 
PortugƗlƝ mazƗk nekƗ citur, lƯdz ar ItƗliju, SpƗniju 
un GrieƷiju, kas uzs Ɨka decentraliz Ɨciju 1994.–
1999. gada period Ɨ, un Ʈriju— periodƗ no 2000. 
gada lƯdz 2006. gadam. 
Kas attiecas uz cit Ɨm valstƯm, MƝrƷa 1 reƧionos
Austrumv ƗcijƗ un MƝrƷa 1 reƧionos cit Ɨs valstƯs ir 
decentraliz Ɲtas sistƝmas, kas, palaikam b ǌdamas
sarežƧƯtas, tomƝr spƝj darboties efekt Ưvi.  
StrukturƗlo fondu p ƗrvaldƯba MƝrƷa 2 reƧionos 
bǌtƯbƗ ir decentraliz Ɲta. Pat valst Ưs ar centraliz Ɲtu
tradƯciju, tƗdƗs kƗ Francija un Apvienot Ɨ Karalis-
te, pieaug l Ɲmumu pie Ƽemšanas pilnvaru un ad-
ministrat ƯvƗs autonomijas nodošana M ƝrƷa 2 re-
Ƨioniem. V Ɲl vispƗrƯgƗk vƝrtƝjot, MƝrƷa 2 prog-
rammas arvien liel ƗkƗ mƝrƗ tiek integr Ɲtas re-
ƧionƗlƗs politikas strukt ǌrƗs. 
Paplašin ƗšanƗs un koh Ɲzijas politika: 
nƗkotnƝ risinƗmƗs problƝmas
StrutǌrƗlo fondu atbalstam b ǌs centrƗlƗ nozƯme
jauno dal Ưbvalstu dz ƯvƝ, stiprinot to ekonomisko 
konkurƝtspƝju un pan Ɨkot pƗrƝjo ES valstu l Ưmeni
IKP uz vienu cilv Ɲku izpratn Ɲ. ŠƯ brƯža dažƗdu
pirms iest ƗšanƗs fondu pieredze izskat Ưta turp-
mƗkajƗ tekstƗ un no sarun Ɨm par Nacion Ɨlajiem 
attƯstƯbas plƗniem un programm Ɨm attiec ƯbƗ uz 
strukturƗlo fondu Ưstenošanu 2004.–2006. gada 
periodƗ izdarƯti savi secin Ɨjumi. 
Pirms iest ƗšanƗs fondu pieredze  
2000.–2006. gada period Ɨ ES nodrošina finansi-
Ɨlu atbalstu valst Ưm, kas iest Ɨsies ES, EUR 3 bil-jonu gad Ɨ apmƝrƗ. Šis finans Ɲjums nƗk no trim 
dažƗdiem avotiem: ISPA ( Instrument for Structu-
ral Policies for Pre-accession aid — Struktur Ɨlo
politiku instruments pirms iest ƗšanƗs atbalstam), 
kas finans Ɲ transporta un vides projektus; 
SAPARD ( Special Action for Pre-Accession me-
asures for Agriculture and Rural development —
Ʈpaša pirms iest ƗšanƗs pasƗkumu akcija lauk-
saimniec Ưbas un lauku att ƯstƯbas jom Ɨ), kas sevi 
paskaidro pati par sevi, un PHARE, kas finans Ɲ
administrat ƯvƗs un institucion ƗlƗs kapacit Ɨtes 
stiprinƗšanu sagatavošan Ɨs period Ɨ pirms iest Ɨ-
šanƗs. 
Pirms iest ƗšanƗs palƯdzƯba bija paredz Ɲta daƺƝji 
kƗ mƗcƯbu vingrin Ɨjums attiec ƯgajƗm valstƯm tajƗ
jomƗ, kƗ efektƯvi izmantot finanses, pirms daudz 
lielƗka finans Ɲjuma sa Ƽemšanas p Ɲc iestƗšanƗs.
TƗdƝjƗdi no šƯm valstƯm tika gaid Ưta institucion Ɨlo 
veidojumu pilnveidošana, kas vislab Ɨk atspogu ƺo-
tu vietƝjos apstƗkƺus un vajadz Ưbas, tajƗ pat laik Ɨ
ievƝrojot ES standartus attiec ƯbƗ uz sabiedrisko 
fondu pƗrvaldƯbu.
PHARE
Kopš 2000. gada PHARE m ƝrƷis bija pal ƯdzƝt ie-
stƗšanƗs valstƯm sagatavoties savam iest ƗšanƗs
procesam, un budžets tika palielin Ɨts lƯdz EUR 
1,6 biljonu gad Ɨ, galveno uzman Ưbu pievƝršot trim 
pamata priorit ƗtƝm: 
x institǌciju veidošana (30%),  
x invest Ưcijas reglament ƝjošajƗ infrastrukt ǌrƗ,
kƗda nepieciešama, lai nodrošin Ɨtuacquis
communautaire  ievƝrošanu (35%),  
x ekonomisk Ɨs un soci ƗlƗs kohƝzijas at-
balsts (35%). 
PƝc tam, kad 2004. gada maij Ɨ 10 jaun Ɨs dalƯb-
valstis iest Ɨsies ES, t Ɨs vƝl vismaz tr Ưs gadus tur-
pinƗs saƼemt PHARE pal ƯdzƯbu, un Bulg ƗrijƗ un 
RumƗnijƗ šƯ programma var Ɲtu turpin Ɨt savu dar-
bƯbu vƝl ilgƗk. 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 171ISPA
ISPA liel Ɨ mƝrƗ atbilst Koh Ɲzijas fondam un at-
balsta invest Ưcijas transporta sist ƝmƗs un vides 
infrastrukt ǌrƗ, sfƝrƗs, kas abas gadu desmitiem 
pirms pƗrveides s Ɨkuma tika pamestas nov ƗrtƗ
un no kur Ɨm neviena neatbilst modern Ɨs ekono-
mikas pras ƯbƗm. Kas attiecas uz transportu, pri-
oritƗte piešƷirta lielƗkajiem maršrutiem, kas defi-
nƝti Transporta infrastrukt ǌras vajadz Ưbu novƝrtƝ-
jumƗ (Transport Infrastructure Needs Assessment 
study (TINA) ) un savieno iest ƗšanƗs valstis ar 
pašreizƝjƗm dalƯbvalstƯm, savuk Ɨrt vides uzlabo-
jumu pal ƯdzƯbas uzman Ưba vƝrsta uz ǌdens apg Ɨ-
di un notek ǌdeƼu un cieto atkritumu apstr Ɨdi.
Atbalsts, kura kop ƝjƗ summa sasniedz nedaudz 
vairƗk par 1 biljonu eiro gad Ɨ, tiek pieš Ʒirts tikai 
tiem projektiem, kuru apjoms p Ɨrsniedz EUR 5 
miljonus. 2000. un 2001. gad Ɨ, pirmajos divos 
Ưstenošanas gados, tika pieliktas lielas p ǌles, lai 
sagatavotu pie Ƽemamus projektus un Ưstenošanai 
nepieciešam Ɨs administrat ƯvƗs strukt ǌras. LƯdz 
2002. gada beig Ɨm Komisija bija apstiprin Ɨjusi 
249 projektus ar ISPA ieguld Ưjumu EUR 3,2 biljo-
nu apm ƝrƗ, kas visai vienl ƯdzƯgi sadal Ưts starp 
transportu un vidi un transporta ietvaros — starp 
sauszemes ce ƺiem un dzelzce ƺu, kur vairum Ɨ pro-
jektu mƝrƷis ir past ƗvošƗs infrastrukt ǌras atjau-
nošana un moderniz Ɲšana.
Arvien liel ƗkƗ mƝrƗ valstis ir izv ƝlƝjušƗs projektus 
atbilstoši nacion ƗlajƗm transporta un vides stra-
tƝƧijƗm, lai pƝc iespƝjas labƗk izmantotu ierobe-
žotos pieejamos resursus.  
ISPA ir devusi savu ieguld Ưjumu ar Ư prasmju 
(know-how ) un administrat ƯvƗs kapacit Ɨtes veido-
šanƗ, kam atbalstu sniedza tehnisk Ɨ palƯdzƯba
sagƗdes proced ǌru, finansi ƗlƗs pƗrvaldƯbas, pro-
jektu sagatavošanas, tehnisk Ɨs dokument Ɨcijas 
sagatavošanas, izmaksu priekšroc Ưbu analƯzes un 
Komisijas Uzlabot Ɨs decentraliz ƝtƗsƯstenošanas
sistƝmas ( Extended Decentralised Implementati-
on System (EDIS) ) apmƗcƯbƗ.SAPARD
SAPARD sadala EUR 500 miljonu gad Ɨ, lai palƯ-
dzƝtu iestƗšanƗs valstƯmƯstenot acquis commu-
nautaire  attiecƯbƗ uz CAP un restruktur Ɲt savus 
lauksaimniec Ưbas sektorus un lauku rajonus. At-
balsts pamatojas uz valstu sast ƗdƯtiem attƯstƯbas
plƗniem, kas ietver ierobežotu pas Ɨkumu skaitu, 
tƗdu kƗ pilnveides pas Ɨkumi kvalit Ɨtes nodroši-
nƗšanas, veterin ƗrƗs un augu vesel Ưbas kontroles 
piemƝrošanas vai ražot Ɨju grupu un zemesgr Ɨ-
matu izveides. Atbalsta l Ưdzsvars attiec ƯbƗ uz da-
žƗdajiem pas Ɨkumiem valstu starp Ɨ ir atšƷirƯgs, 
lai gan liel ƗkƗ daƺa ir izšƷƯrusies par invest ƯcijƗm
pƗrstrƗdes un m Ɨrketinga jom Ɨ (26% no kop ƝjƗ),
kƗ arƯ lauksaimniec Ưbas fondos un lauku infra-
struktǌrƗ (vƝl 20% vai taml ƯdzƯgi). 
Neraugoties uz l ƝnoƯstenošanu17, SAPARD ir bi-
jusi pozit Ưva ietekme iest ƗšanƗs valstƯs, tƗs iedro-
šinot rad Ưt finansiƗlas strukt ǌras un kontroles sis-
tƝmas, kas l ƯdzinƗtos pastƗvošo dal Ưbvalstu struk-
tǌrƗm un sist ƝmƗm, tƗdƝjƗdi palƯdzot veidot ad-
ministrat Ưvo kapacit Ɨti. 
NacionƗlƗs attƯstƯbas plƗnu mƗcƯba  
PƗrejas laika izaicin Ɨjums
IestƗšanƗs valstƯm pirmais programmu izveides 
periods taj Ɨ brƯdƯ, kad tƗm bǌs tiesƯbas pieteikties 
uz lƯdzekƺiem no struktur Ɨlajiem fondiem, ir relat Ư-
viƯss— no 2004. gada l Ưdz 2006. gadam. Tas 
sniedz gan iesp Ɲju noteikt lo Ƨisku reƧionƗlƗs at-
tƯstƯbas strat ƝƧiju, gan izaicin Ɨjumu attiec ƯbƗ uz 
ES struktur ƗlƗs politikas principu integr Ɲšanu sa-
vas nacion ƗlƗs politikas ietvaros un atbilstošu 
Ưstenošanas meh Ɨnismu iedibin Ɨšanu.
AttiecƯbƗ uz šo pirmo Ưso programmu izveides 
periodu ir nolemts koncentr Ɲt struktur Ɨlo inter-
venci uz ierobežotu priorit Ɨro jomu skaitu, t Ɨ, lai 
panƗktu maksim Ɨlu ietekmi un vienk ƗršotuƯste-
nošanu. ýetrƗs lielƗkajƗs jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs
(Polija, Ung Ɨrija,ýehijƗ un Slov Ɨkija) pal ƯdzƯba 
tiks Ưstenota ar Kopienas atbalsta programmas 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU172starpniec Ưbu, ko papildina Darb Ưbas programmas, 
savukƗrt pƗrƝjƗs valstƯs— ar Vienoto programmu 
izveides dokumentu. 
AttiecƯgais atbalsts kopum Ɨ, ieskaitot atbalstu no 
KohƝzijas fonda, sasniedz nedaudz vair Ɨk par 
EUR 7,3 biljoniem gad Ɨ atbilstoši 1999. gada ce-
nƗm. Šo atbalstu palielina nacion Ɨlo valdƯbu lƯdz-
finansƝjums, kas pats par sevi p ƗrstƗv bǌtisku 
pieaugumu sal ƯdzinƗjumƗ ar past Ɨvošajiem l Ưme-
Ƽiem, izvirzot jaunas risin Ɨmas probl Ɲmas valstu 
budžetiem, kas beidzamo gadu laik Ɨ virknƝ valstu 
jau tƗ bijis samazin Ɨts relatƯvi lƝnƗs izaugsmes 
dƝƺ (A4.11 tabula). 
RadušƗs stratƝƧijas
DominƝjošais uzdevums vis Ɨs iestƗšanƗs valstƯs
ir sasniegt un uztur Ɲt augstus ekonomisk Ɨs iz-
augsmes tempus, lai paaugstin Ɨtu dzƯves stan-
dartu un nodarbin ƗtƯbas lƯmeni. Nacion ƗlƗs attƯs-
tƯbas plƗni ievƝrojami atš Ʒiras atbalsta sadal ƯjumƗ
intervences zon Ɨm, atspogu ƺojot soci Ɨlo un eko-
nomisko apst Ɨkƺu un izvirz Ưto priorit Ɨšu dažƗdƯbu. 
FinansƝjuma da ƺa, kas novirz Ưta invest ƯcijƗm in-
frastrukt ǌrƗ, tƗdƝjƗdi svƗrstƗs no 19% Slov ƝnijƗ
lƯdz 78% Kipr Ɨ, finansƝjuma da ƺa, kas novirz Ưta 
izglƯtƯbai, apm ƗcƯbai un cit Ɨm programm Ɨm svƗr-
stƗs no 14% Malt Ɨ lƯdz 28% Slov ƝnijƗ, savukƗrt
attiecƯbƗ uz ražošanas invest ƯcijƗm— no 14% 
ýehijƗ lƯdz 54% Slov ƝnijƗ, un lielƗkƗ daƺa no šƯ
finansƝjuma iedal Ưts mazajiem un vid Ɲjiem uzƼƝ-
mumiem. 
Valstu sagatavotie programmu izveides dokumen-
ti nosaka un adres Ɲ dažas no galvenaj Ɨm attƯstƯ-
bas vajadz ƯbƗm, kas ir b ǌtiski, Ƽemot vƝrƗ to, ka 
StrukturƗlo fondu un nacion ƗlƗ lƯdzfinans Ɲjuma
sadalƯjums to starp Ɨ, visticam Ɨk, sasniegs ap 
25% no visiem valsts izdevumiem struktur ƗlajƗs
investƯcijƗs. VispƗrƝjƗ pieeja izaugsmei, k Ɨda no-
teikta dokumentos, atbilst Lisabonas strat ƝƧijai. 
PolijƗ, UngƗrijƗ un ýehijƗ reƧionƗlƗs attƯstƯbas 
DarbƯbas programmas ir veidotas t ƗdƝjƗdi, ka 
centrƗlƗs un reƧionƗlƗs varas iest Ɨdes dala savu atbildƯbu par programmu Ưstenošanu, un t Ɨm pie-
šƷirta nozƯmƯga vispƗrƝjƗ budžeta da ƺa. 
TomƝr lielƗkƗs daƺas valstu programmas nosaka 
krietnu skaitu atš ƷirƯgu intervences jomu un ƺoti
bieži tajƗs trǌkst skaidra un nep Ɨrprotama centr Ɲ-
juma un strat ƝƧiskƗ redzƝjuma. Pašreiz Ɲjo dalƯb-
valstu pieredze nor Ɨda uz to, ka, ja vien tas ne-
tiks labots, tas sarež ƧƯs programmu Ưstenošanu 
un samazin Ɨs to ietekmi un ilgtsp ƝjƯbu.  
Izmantot Ɨs analƯtiskƗs metodes un inform Ɨcijas 
avotus pašus par sevi nepieciešams att ƯstƯt tƗlƗk, 
lai pƝc 2006. gada nodrošin Ɨtu augstƗkas kvalit Ɨ-
tes programmas. Attiec ƯbƗ uz daudz Ɨm program-
mƗm pastƗv tikai ierobežota struktur Ɨlo fondu un 
nacionƗlo politiku mijiedarb Ưbas anal Ưze, un hori-
zontƗlƗs tƝmas, tƗdas kƗ vide un vienl ƯdzƯgas ie-
spƝjas, nav pietiekami integr Ɲtas. 
Programmu veidošanu vis Ɨs valstƯs atbalst Ưja to 
ietekmes ex ante  novƝrtƝjumi, ko liel Ɨkoties veica 
ƗrƝjo ekspertu komandas. Saska ƼƗ ar viƼu atzi-
numu Kopienas atbalsta programmas nov ƝrtƝtas 
kƗ IKP palielinošas par aptuveni 4% Ung ƗrijƗ un 
nedaudz p Ɨri par 3% Polij Ɨ, ja tiek Ƽemts vƝrƗ
progresijas efekts (t. i., IKP gala rezult ƗtƗ bǌs
augstƗks par šo r ƗdƯtƗju, nekƗ tas bǌtu citos ap-
stƗkƺos), savuk Ɨrt investƯcijas Ung ƗrijƗ novƝrtƝtas 
kƗ IKP paaugstinošas par 8%, un bezdarbs Polij Ɨ
2007. gad Ɨ samazin Ɨts par gandr Ưz 2% no darba 
spƝka. 
Ʈstenošanas izaicin Ɨjums
StrukturƗlie fondi prasa r ǌpƯgu sagatavošanas 
darbu nepieciešam Ɨs administrat ƯvƗs struktǌras 
un saƼemtƗ finansƝjuma pƗrvaldƯbas pas Ɨkumu 
iedibinƗšanas izpratn Ɲ. ŠƯ sagatavošan Ɨs tika 
uzsƗkta jau pirms laba laika, sarunu laik Ɨ par ie-
stƗšanƗs lƯgumiem. 
Sagatavošan Ɨs stadijas laik Ɨ iestƗšanƗs valstis ir 
acƯmredzami progres Ɲjušas, izveidojot efekt ƯvƗku
sadarbƯbu dažƗdo administrat Ưvo pƗrvalžu da ƺu
starpƗ, kƗ rezultƗtƗ izstrƗdƗtas daudz saska ƼotƗ-
kas un efekt ƯvƗkas programmas. Lielas p ǌles pie-
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 173liktas person Ɨla apmƗcƯbƗ, it Ưpaši attiec ƯgajƗs
ministrijƗs un programmu Ưstenošanas a ƧentǌrƗs,
un daudz Ɨs reƧionƗlajƗs un viet ƝjƗs varas iest Ɨ-
dƝs veikts pilnveides darbs. Struktur Ɨlo fondu Ưs-
tenošana tom Ɲr ietekm Ɲs daudzas daž Ɨdas ie-
stƗšanƗs valstu administr Ɨcijas da ƺas, sƗkot no 
stratƝƧiskƗs plƗnošanas vien ƯbƗm centr ƗlajƗs
valdƯbƗs lƯdz pat viet ƝjƗm varas iest ƗdƝm, kas ir 
atbildƯgas par individu Ɨlo projektu izv Ɲli. JautƗ-
jums par administrat Ưvo kapacit Ɨti, visticam Ɨk,
joprojƗm paliks degpunkt Ɨ visu 2004.–2006. gada 
periodu un v Ɲl pƝc tam. Turpm Ɨka administrat ƯvƗs
kapacitƗtes stiprin Ɨšana, kas da ƺƝji izrietƝs no 
pieredzes, b ǌs nepieciešams priekšnosac Ưjums
turpmƗkai decentraliz Ɨcijai attiec ƯbƗ uz program-
muƯstenošanu p Ɲc 2006. gada. 
Galvenais secin Ɨjums ir t Ɨds, ka programmu do-
kumenti un pl ƗnotƗs darbƯbas atspogu ƺo 2004.– 
2006. gada perioda p Ɨrejas raksturu, sagatavojot 
augsni strat ƝƧijƗm, kas jƗievƝro, un strukt ǌrƗm to 
Ưstenošanai n ƗkamajƗ programmu izveides peri-
odƗ.
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU174IzaicinƗjums, kas sagaida jaun Ɨs kandid Ɨtvalstis
Lai gan ir vilinoši iest ƗšanƗs valstis uzl ǌkot kƗ vienu 
kopumu ar vienotiem raksturlielumiem un probl ƝmƗm,
tas nebǌt neatbilst paties Ưbai. Kaut ar Ư struktur ƗlƗs
problƝmas ir gan ak ǌtas, gan plaši izv Ɲrstas gandr Ưz
visur, Ưpaši saist ƯbƗ ar pamata infrastrukt ǌru, jo seviš Ʒi
tƗdu, kas nolietojusies, novecojusi vai visp Ɨr neeksis-
tƝ, šo probl Ɲmu raksturs un m Ɲrogs valst Ưs un re-
Ƨionos ir b ǌtiski atšƷirƯgs. To atspogu ƺo IKP uz vienu 
cilvƝku variƗcijas, kas ir daudz plaš Ɨkas nekƗ pastƗ-
vošajƗ ES15 gan pašu valstu, gan šaj Ɨs valstƯs esošo 
reƧionu starp Ɨ. Visprec ƯzƗk, visu veidu b ǌtiskƗm atšƷi-
rƯbƗm ir tendence b ǌt izvƝrstƗm daudz plaš Ɨk, nekƗ
tas ir past Ɨvošajos M ƝrƷa 1 reƧionos. Tam ir b ǌtiska 
ietekme uz struktur ƗlƗs politikas veidošanu. Attiec ƯbƗ
uz katru re Ƨionu mƝrƷis ir bijis m ƝƧinƗt noteikt galve-
nos trǌkumus, kas ierobežo konkurences sp Ɲju un at-
tur iekšƝjƗs investƯcijas, lai priorit Ɨti piešƷirtu vispirms 
šo trǌkumu nov Ɲršanai, tƗdƝjƗdi pƝc iespƝjas drƯzƗk
panƗkot augstu izaugsmes tempu. 
TurklƗt reƧionƗlajƗm bǌtiskajƗm atšƷirƯbƗm ir tenden-
ce izvƝrsties plašum Ɨ, nevis mazin Ɨties, attƯstƯbai esot 
koncentrƝtai lielƗkajƗs pilsƝtƗs un ap t Ɨm, it Ưpaši gal-
vaspilsƝtƗs, kas ir jaunu darb Ưbas veidu, seviš Ʒi pa-
kalpojumu sf ƝrƗ, mezgla punkti. Šo tendenci pastipri-
na paralƝlƗƗrvalstu tiešo invest Ưciju koncentr Ɨcija ta-
jƗs pašƗs vietƗs, ko piesaista pakalpojumi, iesp Ɲjas 
un darba prasmes, kas šeit pieejamas. 
Sakaru saiknes tom Ɲr ir lielƗ mƝrƗ neatbilstošas vis Ɨs
valstƯs. AttiecƯgi komunik Ɨciju mƝrogs, pat galvaspils Ɲ-
tƗs, ir bǌtiski maz Ɨks nekƗ pastƗvošajƗs dalƯbvalstƯs
(mazƗks par trešo da ƺu no šƯ mƝroga). Uzlabojumiem 
sakaru jom Ɨ jƗbǌt galvenajai priorit Ɨtei ne tikai t ƗdƝƺ,
lai attƯstƯbu padar Ưtu iespƝjamu, bet ar Ư lai veicin Ɨtu
tirdzniecƯbas ekspansiju re Ƨionu un valstu starp Ɨ. Šo-
brƯd tirdzniec Ưba starp jaunaj Ɨm dalƯbvalstƯm joprojƗm
ir ierobežota, neraugoties uz to, ka š Ưs valstis ir dabis-
kas tirdzniec Ưbas partneres, un t Ɨm nepieciešams liel Ɨ
mƝrƗ izvƝrst savu darb Ưbu, lai sekm Ɲtu savu kop Ưgo
izaugsmi. Kaut ar Ư tƗs gǌs savu labumu no pl ƗnotƗs
Transeiropas transporta t Ưkla izvƝršanas, jaunie pl Ɨno-
tie maršruti ir liel Ɨ mƝrƗ veidoti tƗ, lai savienotu t Ɨs ar 
pastƗvošajƗm dalƯbvalstƯm, nevis lai savienotu t Ɨs sa-
vƗ starpƗ.IzkliedƝtƗka izaugsmes mode ƺa panƗkšanu ierobežo 
relatƯvi mazais iedz ƯvotƗju blƯvums daudzos re Ƨionos
un jebkƗda lieluma pils Ɲtu trǌkums, kas var Ɲtu piesais-
tƯt investƯcijas un kalpot par ekonomisk Ɨs attƯstƯbas
centriem. Tikai Polij Ɨ vien ir vair Ɨkas lielas pils Ɲtas (ar 
pƗri par 250 t ǌkstošiem iedz ƯvotƗju), kas papildus gal-
vaspilsƝtai varƝtu kalpot k Ɨ izaugsmes poli. 8 re Ƨionos
no 41 NUTS 2 re Ƨiona jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs (5 Polij Ɨ,
divos Slov ƗkijƗ un vienƗýehijƗ) nav pils Ɲtu, kurƗs bǌ-
tu vairƗk par 100 t ǌkstošiem cilv Ɲku, un liel ƗkƗ daƺa
iedzƯvotƗju dzƯvo mazpils ƝtƗs un ciematos ar maz Ɨk
kƗ 20 000 iedz ƯvotƗju. Šis apdz Ưvoto vietu modelis ap-
vienojum Ɨ ar domin Ɲjošo ekonomisk Ɨs darbƯbas struk-
tǌru var ierobežot att ƯstƯbu, ja vien mazpils Ɲtu starpƗ
nav labu transporta sakaru, kas cilv Ɲkiem dotu iesp Ɲju 
viegli pƗrvietoties no vienas mazpils Ɲtas uz otru, vai 
arƯ uz darbu, vai sasniegt pakalpojumus un iesp Ɲjas,
kas varƝtu bǌt kopƯgas veselai virknei mazo pils Ɲtu.
Kaut arƯ transporta t Ưklu uzlabošana ilgtsp ƝjƯbƗ attƯstƯ-
ba ir bǌtiska, to nepieciešams pan Ɨkt bez pƗrlieka kai-
tƝjuma videi, it Ưpaši pƝc tam, kad gadu desmitiem nav 
pievƝrsta uzman Ưba rǌpnieciskƗs darbƯbas nodar Ưta-
jam kait Ɲjumam, kas atst Ɨjis degrad Ɲtu apgabalu 
mantojumu. Iev Ɲrojot šoseju tr ǌkumu un visp ƗrƝjo slik-
to ceƺu stƗvokli, jebkur Ɨ transporta uzlabošanas politi-
kƗ jƗietver relat Ưvi plaša m Ɲroga programma saist ƯbƗ
ar jaunu ce ƺu izbǌvi un past Ɨvošo ceƺu paplašin Ɨšanu. 
Un tomƝr, vides — un sastr Ɲgumu — apsvƝrumi no-
zƯmƝ to, ka vienlaikus past Ɨv nepieciešam Ưba pastipri-
nƗt dzelzce ƺu tƯklu, lai ierobežotu p ƗrslƝgšanos no 
dzelzceƺa transporta uz sauszemes transportu. Tas 
nozƯmƝ sliežu ce ƺu stƗvokƺa uzlabošanu, elektrifik Ɨciju
un divkƗršo sliežu ce ƺu palielin Ɨšanu, kƗ arƯ savstarp Ɲ-
jas darb Ưbas valstu starp Ɨ nodrošin Ɨšanu (piln ƯbƗ
standartiz Ɲjot sliežu platumu un elektropadeves l Ưni-
jas). Tas noz ƯmƝ arƯ to, ka jo Ưpaši jƗƼem vƝrƗ atšƷirƯ-
bas vietƝjos apstƗkƺos, lai izveidotu koordin Ɲtu trans-
porta politiku — kaut ko t Ɨdu, kƗ virknƝ pastƗvošo da-
lƯbvalstu tr ǌkst, kas sasniedz att ƯstƯbas mƝrƷus attiecƯ-
gajƗ reƧionƗ, vienlaikus samazinot kait Ɲjumu videi. 
Ar transporta uzlabojumiem pašiem par sevi tom Ɲr
nepietiek. Tiem j Ɨbǌt daƺai no saska Ƽotas attƯstƯbas 
politikas, kas pieš Ʒir vƝlamo svaru izgl ƯtƯbas un apm Ɨ
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 175cƯbas sistƝmu reformai t ƗdƗ ziƼƗ, ka tƗs atbilst darba 
tirgus vajadz ƯbƗm, kam, l ƯdzƯgi prasƯbƗm transporta 
jomƗ, ir tendence no re Ƨiona reƧionƗ bǌt atšƷirƯgƗm, 
atspoguƺojot ekonomisk Ɨs darbƯbas modeli. Lai gan 
izglƯtƯbas lƯmeƼi ir šƷietami augsti taj Ɨ izpratnƝ, ka 
daudz vair Ɨk cilvƝkiem darba sp ƝjƯgajƗ vecumƗ bez 
pamatapm ƗcƯbas ir kvalifik Ɨcija, nekƗ tas ir ES15, iz-
glƯtƯbas un apm ƗcƯbu programmas nesagatavo jaunos 
cilvƝkus nodarbin ƗtƯbai tƗs jaunƗs ekonomikas ietva-
ros, kas šobr Ưd veidojas. Turkl Ɨt relatƯvi nedaudz cil-
vƝku turpina ieg ǌt trešƝjo izglƯtƯbu, savuk Ɨrt, kolƯdz cil-
vƝks ir nodarbin Ɨts, iespƝjas turpin Ɨt apmƗcƯbu —
mǌžilgas mƗcƯšanƗs iespƝjas— ir ierobežotas.  
LƯdzvƝrtƯgi svarƯgs ir ražošanas invest Ưciju atbalsts, 
Ưpaši Ƽemot vƝrƗ liela mƝroga izmai Ƽas tƗs darbƯbas
struktǌrƗ, kam jƗnotiek un kas atkal ir atš ƷirƯga dažƗ-
dƗs valstƯs, atspogu ƺojot domin Ɲjošo modeli. (Lauk-
saimniec ƯbƗ nodarbin Ɨto skaits Lietuv Ɨ un Polij Ɨ ir 
19%, ýehijƗ— 5%; uzƼƝmƝjdarbƯbƗ un finanšu pa-
kalpojumos nodarbin Ɨti 17% Pr ƗgƗ un Bratislav Ɨ, 3% 
— atsevišƷƗs Polijas da ƺƗs.). UzƼƝmƝjdarbƯbas inves-
tƯciju atbalstu tom Ɲr grǌti organiz Ɲt efektƯvi tajƗ kon-
tekstƗ, kad daudzas firmas tajos sektoros, kuros tiek 
izvƝrsti pakalpojumi, joproj Ɨm ir ƺoti nelielas (maz Ɨk
par 10 darbiniekiem), k Ɨ arƯ tajos sektoros, kuros pa-
kalpojumu liel Ɨ mƝrƗ trǌkst. Tas jo seviš Ʒi attiecas uz 
re-Ƨioniem, kuros pakalpojumu sektors ir vismaz Ɨk at-
tƯstƯts un kuros restrukturiz Ɨcijas nepieciešam Ưba ir vi-
saktuƗlƗkƗ.
PalƯdzƯbai novatorisk Ɨs kapacit Ɨtes stiprin ƗšanƗ jƗbǌt
svarƯgam aspektam taj Ɨ atbalstƗ, kas tiek nodrošin Ɨts
uzƼƝmƝjdarbƯbai, lƯdz ar konsult Ɨciju pakalpojumu un 
finansiƗlƗs palƯdzƯbas pakalpojumu iedibin Ɨšanu uz-
ƼƝmƝjdarbƯbas attƯstƯbas nolǌkƗ. Un atkal, š Ư nepie-
ciešamƯba dažƗdos reƧionos ir atš ƷirƯga, atspogu ƺojot 
pƝtƯjumu un att ƯstƯbas izdevumu m Ɲrogu, pƝtniecƯbas
centru esam Ưbas un šo centru un viet ƝjƗs uzƼƝmƝj-
darbƯbas savstarp ƝjƗs saistƯbas atšƷirƯbas. (PƝtƯjumu 
un attƯstƯbas izdevumi, piem Ɲram, svƗrstƗs no 1½% 
IKP Slov ƝnijƗ lƯdz gandr Ưz 4% Stredni Cechy , reƧionƗ,
kas ietver Pr Ɨgu, un lƯdz pat maz Ɨk par ½% no IKP 
LatvijƗ, BulgƗrijƗ un Rum ƗnijƗ un tikai aptuveni 0,2% 
vai mazƗk virknƝ Polijas, Ung Ɨrijas un Bulg Ɨrijas reƧi-
onu.) TomƝr struktur Ɨlo vajadz Ưbu noteikšana ir tikai pirm Ɨ
pakƗpe reƧionƗlƗs attƯstƯbas strat ƝƧiju veidošan Ɨ. Vi-
sas šƯs vajadzƯbas nav iesp Ɲjams apmierin Ɨt vienlaic Ư-
gi. VienlƯdz svarƯgi ir noteikt darb Ưbas priorit Ɨro sfƝru
sarakstu, noteikt k ƗrtƯbu, kƗdƗ tiek pieƼemti invest Ưciju
projekti, Ƽemot vƝrƗ ilgtermiƼa ekonomisk Ɨs attƯstƯbas
virzƯbu, kƗdu paredz Ɲts ievƝrot attiec ƯgajƗ reƧionƗ, kƗ
arƯ pienƗcƯgi apsvƝrt savstarp Ɲjo mijiedarb Ưbu, lai 
maksimaliz Ɲtu to ietekmi uz izaugsmi. 
CentrƗlƗ politikas veidot Ɨju dilemma, kas attiecas uz 
visƗm valstƯm, taþu jo seviš Ʒi uz lielƗkajƗm valstƯm, ir 
tas, cik liel Ɨ mƝrƗ strukturƗlƗ palƯdzƯba jƗkoncentr Ɲ uz 
galvenajiem izaugsmes centriem, kuros pe ƺƼa no in-
vestƯcijƗm, visticam Ɨk, bǌs visƗtrƗkƗ, un cik liel Ɨ mƝrƗ
šo palƯdzƯbu nepieciešams sadal Ưt pa reƧioniem atbil-
stoši vajadz ƯbƗm. Lai gan to re Ƨionu stiprin Ɨšana, kas 
jau šobrƯd ir visliel ƗkajƗ mƝrƗ konkurƝt spƝjƯgi, varƝtu 
sniegt vislab Ɨko iespƝju, kƗ sasniegt augstu izaug-
smes pak Ɨpi visƯsƗkajƗ laikƗ, atbalsta sadal Ưjums at-
bilstoši vajadz ƯbƗm varƝtu, visticam Ɨk, uzlabot iekš Ɲjo 
kohƝziju, kƗ arƯ nodrošin Ɨt lƯdzsvarotu att ƯstƯbu ilgsto-
šƗ darbƯbas period Ɨ. No vienas puses, izv Ɲle ir sarež-
ƧƯta tƗ iemesla d Ɲƺ, ka, lai v ƗjƗkie reƧioni bǌtiski iegǌtu 
no pirmƗ veida strat ƝƧijas ilgstoš ƗkƗ laika posm Ɨ, vis-
ticamƗk, tiem b ǌs nepieciešami minim Ɨli infrastrukt ǌ-
ras lƯmeƼi un citas kapit Ɨla formas, paredzot to, ka šo 
reƧionu vajadz Ưbas nevar ne Ƽemt vƝrƗ pat ƯslaicƯgƗ
periodƗ. No otras puses, j ƗƼem vƝrƗ administrat Ưvos 
ierobežojumus, k Ɨdi pastƗv attiecƯbƗ uz lielu pal ƯdzƯ-
bas apjomu ieguld Ưšanu vismaz Ɨk attƯstƯtajos re-
Ƨionos. 
PƝdƝjo punktu nevar ignor Ɲt. ReƧionƗlƗs attƯstƯbas po-
litika, tas j ƗatzƯst, tiek Ưstenota t ƗdƗ kontekst Ɨ, kurƗ
administrat ƯvƗs kapacit Ɨtes pakƗpe attiec ƯbƗ uz pro-
jektu veidošanu un p ƗrvaldƯbu ir apšaub Ɨma, pieredze 
un kompetence struktur Ɨlo problƝmu risinƗšanƗ ir ne-
pietiekama un tr ǌkst koordin Ɨcijas lƯdzekƺu dažƗdu ie-
saistƯto pƗrvalžu starp Ɨ. Tas nenoliedzami ierobežo 
programmas, ko b ǌtu iespƝjamsƯstenot. Tas noz ƯmƝ,
ka finans Ɲjuma nodrošin Ɨjumam struktur ƗlajƗm inves-
tƯcijƗm jƗbǌt apvienotam ar nep Ɨrtrauktu atbalstu ad-
ministrƗcijas darba uzlabošan Ɨ pašos pamatos, per-
sonƗla apmƗcƯbƗ un efekt Ưvu programmu p ƗrvaldƯbas,
monitoringa un nov ƝrtƝšanas lƯdzekƺu izveidƝ, it Ưpaši 
reƧionƗlajƗ lƯmenƯ.
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU176Debates par koh Ɲzijas
politikas n Ɨkotni
Komisija uzs Ɨka debates par koh Ɲzijas politikas 
nƗkotni jau 2001. gada s ƗkumƗ. ArƯ KomisƗru
kolƝƧija tika iesaist Ưta šajƗs debatƝs. Komisijas 
prezidents un daži komis Ɨri piedal ƯjƗs dažƗdƗs
konferenc Ɲs. KolƝƧija tika inform Ɲta par visiem 
jautƗjumiem, kas izvirz Ưti debašu laik Ɨ ar dažƗdu 
ziƼojumu starpniec Ưbu un kas šaj Ɨ periodƗ pie-
Ƽemti.  
2001. gada 31. janv ƗrƯ Komisija pie ƼƝma otro zi-
Ƽojumu par ekonomisko un soci Ɨlo kohƝziju
[COM(2001) 24 gal Ưgais]. Zi ƼojumƗ pirmo reizi 
tika analiz Ɲtas tƗs risinƗmƗs problƝmas, ko izvir-
za ES paplašin ƗšanƗs, un ar šo zi Ƽojumu tika uz-
sƗkta diskusija par koh Ɲzijas politikas pamatprin-
cipiem p Ɲc 2006. gada. 
2001. gada 21. un 22. maij Ɨ Komisija organiz Ɲja
otro Eiropas forumu par koh Ɲziju, kurƗ piedalƯjƗs
liels skaits dal Ưbnieku (gandr Ưz 2 000 re ƧistrƝto
dalƯbnieku un 1 700 p ƗrƝjo klƗtesošo) un bija p Ɨr-
stƗvƝta politiska l ƯdzdalƯba ƺoti augst Ɨ lƯmenƯ.
“VispƗrƝjo lietu” Padom Ɲ 2001. gada 11. j ǌnijƗ
Komisija ƼƝma vƝrƗ apsvƝrumus, ko izteica paš-
reizƝjƗs un nƗkamƗs dalƯbvalstis, it Ưpaši memo-
randu, ko iesniedza Sp Ɨnijas deleg Ɨcija un kur Ɨ
iztirzƗta paplašin ƗšanƗs ietekme uz ekonomisko 
un sociƗlo kohƝziju. Komisija deklar Ɲja arƯ to, ka 
tƗ turpinƗs savu darbu un regul Ɨri atskait Ưsies 
Padomei. Tai vajadz Ɲtu sagatavot Trešo zi Ƽojumu 
par koh Ɲziju, piev Ɲršot uzman Ưbu atbilstošu 
priekšlikumu izvirz Ưšanai attiec ƯbƗ uz kohƝziju pƝc
2006. gada. 
VairƗkas dalƯbvalstis un re Ƨionu, pils Ɲtu un lielpil-
sƝtu pƗrstƗvji un soci Ɨlie partneri steigšus izkl Ɨs-
tƯja savus uzskatus par debat Ɲs izvirzƯtajiem jau-
tƗjumiem. Saska ƼƗ ar 2001. gada j ǌnijƗ doto ap-
Ƽemšanos Komisija pie ƼƝma divus darba gaitas 
ziƼojumus par ekonomisko un soci Ɨlo kohƝziju:
2002. gada 30. janv ƗrƯ [COM(2002) 46 gal Ưgais]
2003. gada 30. janv ƗrƯ [COM(2003) 34 gal Ưgais].
Šajos dokumentos atjaunin Ɨti dati no Otr Ɨ ziƼo-juma par koh Ɲziju (2001. gada janv Ɨris),Ưpaši tie 
dati, kas attiecas uz b ǌtiskƗm ekonomiskaj Ɨm un 
sociƗlajƗm atšƷirƯbƗm reƧionu starp Ɨ.
Komisija organiz Ɲja virkni diskusiju san Ɨksmju, 
kurƗs tika iesaist Ưti visai daudzi no tiem, kuri at-
bildƯgi par politiku šaj Ɨ jomƗ dalƯbvalstƯs, re-
Ƨionos, pils ƝtƗs un lielpils ƝtƗs:  
x 2002. gada 26. un 27. maij Ɨ seminƗrs par Ei-
ropas Savien Ưbas priorit ƗtƝm attiec ƯbƗ uz re-
Ƨioniem, aptuveni 600 dal Ưbnieku;  
x 2002. gada 8. un 9. j ǌlijƗ seminƗrs par pils Ɲtu
apgabaliem;
x 2002. gada 30. septembr Ư seminƗrs par no-
darbinƗtƯbas un soci ƗlƗs kohƝzijas priori-
tƗtƝm;  
x 2002. gada 9. oktobr Ư par reƧionƗlo politiku 
atbildƯgo ministru san Ɨksme, kur Ɨ tika 
panƗkta izvƝrsta vienošan Ɨs par struktur Ɨlo
fonduƯstenošanas vienk Ɨršošanu 2000.– 
2006. gada period Ɨ;
x 2002. gada 17. un 18. oktobr Ư seminƗrs par 
kalnu apgabaliem;  
x 2003. gada 3. un 4. mart Ɨ seminƗrs par turp-
mƗko Struktur Ɨlo fondu p ƗrvaldƯbu;
x 2003. gada 8. j ǌlijƗ konference "Koh Ɲzija un 
konstitǌcija: reƧionu loma un atbild Ưba", ko 
apmeklƝja vairƗk kƗ 180 re Ƨionu galveno 
vadƯtƗju un viet Ɲji/reƧionƗli ievƝlƝtu pƗrstƗvju 
no dalƯbvalstƯm un iest ƗšanƗs valstƯm;  
x 2003. gada 13. novembr Ư konference par lau-
ku attƯstƯbas politikas n Ɨkotni Zalcburg Ɨ.
Pavisam nesen Komisijas Re ƧionƗlƗs politikas 
ƧenerƗldirektorƗts savƗ Interneta vietn Ɲ ievietojis 
visus tos guvumus, kas sa Ƽemti no Kopienas in-
stitǌcijƗm, dalƯbvalstƯm, jaunaj Ɨm dalƯbvalstƯm, 
reƧioniem, pils ƝtƗm un lielpils ƝtƗm, sociƗlajiem 
partneriem un p ƝtniecƯbas instit ǌtiem: 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 177http://europa.eu.int/comm/regional_policy/debate/
reflex_en.htm  
VairƗk kƗ simts resursu ir šeit viegli pieejami, lie-
lƗkoties tie Ƽemti no debat Ɲm, semin Ɨriem,
starpministriju apakškomitej Ɨm un daž Ɨdiem pƝtƯ-
jumiem. Kop Ɨ tie pƗrstƗv bezprecedenta kop Ưgus
pǌliƼus debat Ɲt par Eiropas Savien Ưbas politikas 
sfƝru.
Komisijas p ƗrstƗvji ir piedal Ưjušies simtos sa-
nƗksmju, konferen þu un semin Ɨru, kas par šo t Ɲ-
mu notikušas vis Ɨ Eiropas Savien ƯbƗ. Komisija 
pieƼƝmusi arƯ simtiem deleg Ɨciju, lai apspriestu ar 
minƝto saistƯtos jautƗjumus.  
TrƯs neform Ɨlas par re ƧionƗlo politiku atbild Ưgo
ministru san Ɨksmes organiz Ɲja BeƺƧijas preziden-
tǌra (Nam ǌra, 2001. gada 13. un 14. j ǌlijs), Grie-
Ʒijas prezident ǌra (Halkidiki, 2003. gada 16. 
maijs) un It Ɨlijas prezident ǌra (Roma, 2003. gada 
20. oktobris). V Ɲl viena ministru tikšan Ɨs notiks 
pƝcƮrijas prezident ǌras iniciat Ưvas 2004. gada 27. 
un 28. febru ƗrƯ.
Plašas debates notikušas ar Ư Eiropas Parlament Ɨ,
kuru rezult ƗtƗ tika pie Ƽemti vair Ɨki lƝmumi attie-
cƯbƗ uz kohƝzijas politiku, ieskaitot:  
x 2002. gada 7. novembr Ư lƝmums par Schroed-
ter ziƼojumu (Za ƺƗ partija, V Ɨcija)
x 2003. gada 3. septembr Ư lƝmumi par Mas-
torakis  ziƼojumu (Eiropas soci Ɨlistu partija, GrieƷija) un Pomés Ruiz  ziƼojumu (Eiropas 
Tautas partija, Sp Ɨnija).
ReƧionu komiteja pie ƼƝma deklar Ɨciju Leipcig Ɨ
2003. gada 5. un 6. maij Ɨ, aicinot Eiropas instit ǌ-
cijas stiprin Ɨt ES politiku attiec ƯbƗ uz reƧionƗlo 
attƯstƯbu. 2003. gada 2. j ǌlijƗ Komiteja pie ƼƝma 
arƯ divus bǌtiskus pazi Ƽojumus par šo jaut Ɨjumu:  
xSchneider  ziƼojums attiec ƯbƗ uz Otro darba 
gaitas zi Ƽojumu par ekonomisko un soci Ɨlo
kohƝziju;
x kopƝjsFitto kunga (Eiropas Tautas partija, 
ItƗlija) un Van Cauwenberghe  kunga (Eiropas 
SociƗlistu partija, Be ƺƧija) pƗrskata zi Ƽojums
par struktur Ɨlo fondu p ƗrvaldƯbu un vienk Ɨr-
šošanu p Ɲc 2006. gada. 
Eiropas Ekonomikas un soci Ɨlo lietu komiteja de-
vusi savu ieguld Ưjumu debat Ɲs par koh Ɲzijas poli-
tikas nƗkotni, 2003. gada 25. septembr Ư pieƼemot 
paziƼojumus par abiem darba gaitas zi Ƽojumiem
un abiem paskaidrojošajiem pazi Ƽojumiem attie-
cƯbƗ uz: 
xBarros-Vale  ziƼojumu “Partner Ưbas devums 
StrukturƗlo fondu Ưstenošan Ɨ”;
xDassis  ziƼojums “Citu Kopienas politiku 
ieguldƯjums ekonomiskaj Ɨ un sociƗlajƗ kohƝzi-
jƗ”.
1  IzƼemot DƗniju un Luksemburgu, k Ɨ arƯ Apvienoto Karalisti, attiec ƯbƗ uz kuru v Ɲl joprojƗm tiek gaid Ưta apmierinoša infor-
mƗcija.
2  Galvenie l Ưdzekƺi, ar kƗdiem EIB pal Ưdz reƧionƗlajƗ attƯstƯbƗ, ir atseviš Ʒi aizdevumi lieliem projektiem vai programm Ɨm un 
globƗli aizdevumi finansi Ɨlajiem starpniekiem maz Ɨku plƗnuƯstenošanai. Mazo un vid Ɲjo uzƼƝmumu att ƯstƯbƗ Eiropas In-
vestƯciju fonds (EIF) veic invest Ưcijas kopuz ƼƝmumu kapit Ɨla fondos un nodrošina portfe ƺa garantijas ar kred Ưtu veici-
nƗšanas, kred Ưtu apdrošin Ɨšanas vai struktur Ɲtu darƯjumu starpniec Ưbu. EIB aizdevumu pieš Ʒiršanas darb Ưbai ir tendence 
papildinƗt Struktur Ɨlo fondu grantus, lai maksim Ɨli palielin Ɨtu budžeta un kapit Ɨla tirgus resursu ietekmi. 
3  Šie p ƝtƯjumi ir izvirz Ưjuši neskait Ɨmus konver Ƨences izskaidrojumus, k Ɨ arƯ devuši virkni koh Ɲzijas politiku nov ƝrtƝjumu, 
daƺƝji saistƯbƗ ar laika periodu, p ƝtƯtajƗm valstƯm vai re Ƨioniem vai pieejamiem izmantot Ɨ modeƺa datiem un tehniskaj Ɨm
specifikƗcijƗm. LielƗkajƗ daƺƗ šo pƝtƯjumu iev Ɲrota “vienota” re ƧionƗlƗs konver Ƨences noteikšanas pieeja attiec ƯbƗ uz na-
cionƗlo vai ES vid Ɲjo.
4  Veikts, izmantojot Hermin makroekonomisko modeli, kas tika izveidots 90-to gadu s ƗkumƗ un kopš t Ɨ laika ir liel Ɨ mƝrƗ
izmantots Kopienas atbalsta politikas izv ƝrtƝšanƗ.
5  Šeit defin Ɲtas kƗ intervences saska ƼƗ ar Kopienas Atbalsta programm Ɨm (Community Support Frameworks (CSF)), kas 
koordinƝ ES reƧionƗlƗs aktivitƗtes saist ƯbƗ ar Struktur Ɨlajiem fondiem un valsts l Ưdzfinans Ɲjuma izdevumiem. 
4. daƺa — Struktur ƗlƗs politikas iespaids un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMIKAS UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU1786  Kaut ar Ư bruto rad Ưto darbu nov ƝrtƝjums ir relat Ưvi stingri pamatots, neto darbu nov ƝrtƝjums ir nenov Ɲršami neskaidrs, 
ievƝrojot grǌtƯbas, kƗdas rodas, Ƽemot vƝrƗ pƗrvietošanas un aizvietošanas ietekmi. T Ɨpat past Ɨv zinƗmas grǌtƯbas Ko-
pienas programmu ietekmes izol ƝšanƗ no nacion Ɨlo politiku pas Ɨkumiem, kas tiek Ưstenoti vienlaic Ưgi. 
7  Datu probl Ɲmu dƝƺ ir grǌti iegǌt uzticamus skait ƺus par programmu izveides 1994. – 1999. gada periodu. 
8  2000. – 2006. gada period Ɨ saskaƼƗ ar INTERREG IIIB tika uzs Ɨkta MEDOC (“Méditerranée occidentale”) programma, 
aptverot re Ƨionus Portug ƗlƝ, SpƗnijƗ, Francij Ɨ, ItƗlijƗ un Grie ƷijƗ (sƗkot ar 2003. gadu), k Ɨ arƯ GibraltƗrƗ, ar visp ƗrƝjo 
ieguldƯjumu no ERDF k Ɨdu EUR 119 miljonu apm ƝrƗ. Galvenais m ƝrƷis ir veicin Ɨt sadarb Ưbu šo re Ƨionu starp ƗþetrƗs iz-
vƝrstƗs sfƝrƗs (ekonomisk Ɨ attƯstƯba, teritori ƗlƗ plƗnošana, transports un ICT un vides aizsardz Ưba), lai stiprin Ɨtu attiec Ưbas 
ar pƗrƝjƗs Vidusjǌras valst Ưm un iek ƺautu tƗs uzsƗktajƗ projektƗ.
9  Veikt Ɨs aptaujas programmas sf Ɲru piemƝrƗ visƗ ES atkl Ɨja, ka 68% respondentu ir sajutuši, ka pils Ɲtvide ir uzlabojusies 
vai uzlabojusies liel Ɨ mƝrƗ beidzamo 10 gadu laik Ɨ un 49% respondentu uzskat Ưja, ka URBAN m ƝrƷa zonas ir k ƺuvušas v Ɲ-
lamƗkas kƗ vietas, kur dz Ưvot. 
10  Aptuveni EUR 16 biljoni ir nep Ɨrprotami velt Ưti pilsƝtpolitikai 2000. – 2006. gada period Ɨ (aptuveni 14% no struktur Ɨlajiem 
fondiem). No tiem vair Ɨk kƗ EUR 15 biljoni tiek nodrošin Ɨti atbilstoši galvenaj Ɨm 1. un M ƝrƷa 2 programm Ɨm, kuru uzde-
vums ir galvenok Ɨrt atjaunot lielpils Ɲtu centrus. Papildus šiem specifiskajiem pas Ɨkumiem gandr Ưz visas programmas tiek 
lielƗ mƝrƗƯstenotas tieši lielpils Ɲtu ietvaros bez Ưpaša apz ƯmƝjuma, ka tie ir “pils ƝtpasƗkumi”. Š Ưs programmas aptver visus 
lielpilsƝtas attƯstƯbas aspektus, ieskaitot invest Ưcijas infrastrukt ǌrƗs, mazo un vid Ɲjo uzƼƝmumu atbalstu un soci ƗlƗs ie-
saistƯšanas aktivit Ɨtes. 
11  6 re ƧionƗlo tehnolo Ƨiju plƗni tika uzs Ɨkti 1993. – 1994. gad Ɨ, 33 reƧionƗlo inovƗciju strat ƝƧijas (RIS) – 1996. gad Ɨ, kam 
sekoja 25 RIS+ (RIS Ưstenošana) 1999. gad Ɨ. Tie tika pamatoti ar Komisijas ierosin Ɨto metodolo Ƨiju. 30 no šiem projek-
tiem ir aprakst Ưti un analiz Ɲti "Regional Innovation Strategies under the ERDF Innovative Actions 2000-2002", European 
Commission, DG for Regional Policy, 2002. 
12  6 RISI re Ƨioni tika uzs Ɨkti 1994. gad Ɨ, kam sekoja 22 RISI pilotakcijas 1996. gad Ɨ un ducis RISI+ 1999. gad Ɨ.
13  Pazi Ƽojums “par struktur Ɨlo politiku vienk Ɨršošanu, noskaidrošanu, saska Ƽošanu un elast Ưgu pƗrvaldƯšanu 2000. – 2006. 
gadƗ”, C(2003) 1255. 
14  ”Struktur Ɨlo fondu p ƗrvaldƯba nƗkotnƝ: kƗdu atbild Ưbas dalƯjumu izv ƝlƝties?”, Brisele, 2003. gada 3. – 4. marts.  
15  2000. – 2006. gada period Ɨ pƝc 7% avansa maks Ɨjumi tiek veikti tikai p Ɲc tam, kad izdevumi re Ɨli notikuši; savuk Ɨrt 
iepriekšƝjƗ perioda laik Ɨ dalƯbvalstis var Ɲja saƼemt avansa maks Ɨjumus lƯdz pat noteiktam limitam, Ƽemot vƝrƗ, ka tƗs var 
apliecinƗt, ka iepriekš Ɲjie avansa maks Ɨjumi jau da ƺƝji izlietoti. 
16  Debates 5. konferenc Ɲ par Struktur Ɨlo fondu nov ƝrtƝjumu Budapešt Ɨ, 2003. gada 26./27. j ǌnijƗ.
17  Projektu skaits, attiec ƯbƗ uz kuriem tika nosl Ɲgti lƯgumi ar sa ƼƝmƝjiem, pieauga no 2 100 2002. gada beig Ɨs lƯdz pƗri par 4 
300 2003. gada apr Ưƺa beigƗs. ES budžets, kas ieguld Ưts šajos projektos, atbilst p Ɨri par 80% no t Ɨs summas, kas valst Ưm
bija pieejama pirmaj Ɨ gadƗ. 2002. gada beig Ɨs tikai 40% no š Ưs summas bija nodots gala sa ƼƝmƝjiem. Kop ƝjƗ maksƗjumu 
summa 2003. gada maija beig Ɨs pƗrsniedza EUR 201 miljonu. 
Avoti  
Ex post  evaluation of Objective 1 1994 1999, 2003 
Ex post  evaluation of 1994-99 Objective 2 programmes, June 2003  
Ex post  evaluation URBAN Community Initiative (1994-1999), August 2003  
Ex post  evaluation of the INTERREG II Community Initiative (1994-99), 2003 
Efficiency of Structural Funds Implementation Methods, 2003 
An examination of the ex-post macroeconomic impacts of CSF 1994-99 on Objective 1 countries and regions: Greece, Ireland, Portu gal, 
Spain, East Germany and Northern Ireland, December 2002 
Assessing the Regional Economic Effects of Structural Funds Investments, September 2003  
The Socio Economic Impact of Cohesion Fund Interventions, 1987 (3 volumes) 
The economic impact of objective 1 interventions for the period 2000–2006, May 2002  
Thematic Evaluation of Information Society, October 2002  
The Thematic Evaluation on the Contribution of the Structural Funds to Sustainable Development, December 2002 
Thematic Evaluation of the Territorial Employment Pacts, October 2002  
Human capital in a global and knowledge based economy, Angel de La Fuente and Antonio Ciccone, May 2002 
A study on the impact of Member State policies on social and economic cohesion at regional level, London School of Economics, D ecem-
ber, 2003 
A study on regional factors of competitiveness, Cambridge Econometrics, November 2003 
Impact of Community policies on social and economic cohesion, LABOR, October 2003 A study on the needs of regions in current Member States and the candidate countries in areas that are eligible for Structural Funds, Al-
phametrics, November, 2003 
Relocation and European Integration. Is Structural Spending justified? K.Midelfart-Knarvik, H. Overman, Economic Policy October  2002 
Regional Policy in the European Union, R. Leonardi, 2003. 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 1794. daƺas statistikas pielikums 
4. daƺa — Struktur Ɨlo politiku ietekme un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU180
ES15
127544
8411
19735
2718
24050
11552
194010
17836
212010
0,0
22,3
3,4
18,1
74,3
217,4
93,6
41,4
12,3UK
5085
1167
3989
706
4568
1061
16576
16576
0,2
8,6
3,5
23,4
87,9
143,0
81,9
41,4
12,6SE
722
0
354
52
720
375
2223
2223
0,1
10,6
0,0
13,0
89,4
104,1
:
41,4
12,3FI
913
0
459
30
403
316
2120
2120
0,2
21,0
0,0
30,9
79,0
121,1
:
41,4
14,2PT
16124
2905
0
0
0
733
19762
3060
22822
2,9
66,6
33,4
0,0
0,0
348,2
125,3
:
:AT
261
0
578
102528
379
1848
1848
0,1
3,4
0,0
24,8
96,6
135,3
:
41,4
9,7NL
0
123
676
119
1686
620
3223
3223
0,1
0,0
1,8
15,0
98,2
:
63,2
41,4
15,8LU
0
0
34
6
38
1592
92
0,1
0,0
0,0
28,3
100,0
:
:
41,4
13,0IT
21935
187
2145
377
3744
1247
29636
29636
0,4
33,6
0,6
12,9
65,8
162,3
80,7
41,4
14,2IE
1315
1773
0
0
0
159
3247
556
3803
0,6
26,6
73,4
0,0
0,0
194,7
95,2
:
:FR
3254
551
5439
612
4540
1273
15669
15669
0,2
2,7
1,9
31,3
95,4
282,7
70,7
41,4
11,3ES
37744
352
2553
98
2140
2250
45137
11160
56297
1,4
58,5
1,3
22,2
40,2
232,2
95,3
41,4
19,2EL
20961
0
0
00
858
21820
3060
24880
2,9
100,0
0,0
0,0
0,0
285,8
::
:DE
19229
729
2984
525
4581
1748
29797
29797
0,2
17,3
1,6
12,6
81,1
194,1
80,241,4
9,8DK
0
0
156
27
365
274822
822
0,1
0,0
0,0
10,2
100,0
:
:
41,4
9,9BL
0
625
368
65
737
245
2038
2038
0,1
0,0
12,6
12,5
87,4
:
69,541,4
11,9A4.1  Struktur Ɨlo fondu pieš Ʒiršana m ƝrƷim un valstij, 2000-2006 
PiešƷiršana 2000-2006 (EUR miljoni pie 1999.gada cen Ɨm)
MƝrƷis 1 
PakƗpeniska samazin Ɨšana 
MƝrƷis 2 
PakƗpeniska samazin Ɨšana 
MƝrƷis 3 
Citi*Visi struktur Ɨlie fondi 
KohƝzijas fonds 
KopƗ
KopƗ (% no IKP  2000.g ƗdƗ  pie 1999.gada 
cenƗm)
Iekƺautais iedz ƯvotƗju skaits (% no kop ƝjƗ)
MƝrƷis1
PakƗpeniska samazin Ɨšana 
MƝrƷis 2 
MƝrƷis 3 
PiešƷiršana gad Ɨ uz vienu iedz ƯvotƗju (EUR)
MƝrƷis 1 
PakƗpeniska samazin Ɨšana 
MƝrƷis 2 
MƝrƷis 3 
* Kopienas iniciat Ưvas, ne -M ƝrƷis 1 FIFG (Zivsaimniec Ưbas vad Ưbas finans Ɲšanas instruments), Peace
InformƗcijas avots: DG REGIO 
4. daƺa — Struktur Ɨlo politiku ietekme un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 181A4.2  Struktur Ɨlo fondu sviras iedarb Ưba uz valsts un priv Ɨtiem izdevumiem saska ƼƗ ar MƝrƷi 1, 1994-1999 un 
2000-2006 
    EUR
 1994-1999* 2000-2006 
NacionƗlie valsts fondi  
uz Euro no SF PrivƗtie fondi  
uz Euro no SF NacionƗlie valsts fondi  
uz Euro no SF PrivƗtie fondi  
uz Euro no SF 
BE 0,77 1,18  1,02 1,43 
DE 0,37 1,53 0,58 0,02
EL 0,52 0,28  0,50 0,48 
ES 0,51 :** 0,52 0,04
FR 0,54 0,23  0,88 0,33 
IE 0,43 0,34 0,76 0,25
IT 1,40 :**  0,89 0,45 
NL 2,49 1,42 2,15 0,55
AT 1,59 3,79  0,33 1,76 
PT 0,42 0,30 0,60 0,46
UK 0,53 0,24  0,85 0,43 
KopƗ ES11 0,62 0,36 0,63 0,29
* balstƗs uz faktiskiem izdevumiem 1994-2000    
ES, IT: 1994-1999, Nacion Ɨlie valsts fondi ietver priv Ɨtos fondus 
ES11: izsl Ɲdzot FIN, SWE     
InformƗcija avots: DG REGIO     
A4.3 EIB kredit Ɲšana, 1989-2002    
EUR Miljardi 
1989-93 1994-99 2000-02 
KopƝjie aizdevumi ES15 70,9 128,9 95,3 
ReƧionƗlƗ attƯstƯba, no kuras 47,2 86,7 59,3
IndividuƗlie aizdevumi 37,8 66,6 40,7 
GlobƗlie aizdevumi 9,4 20,1 18,6
Gada vid Ɲjais, no kura 9,4 14,4 19,8 
MƝrƷis 1 5,0 6,8 10,5
MƝrƷis 2 3,4 5,5 6,6 
Jauktie un citi 1,0 2,1 2,7
KopƝjƗ kreditƝšana iest Ɨjas valst Ưs, no kuras  1,7 9,3 9,2 
IndividuƗlie aizdevumi 1,3 8,4 7,8
GlobƗlie aizdevumi 0,4 0,9 1,4 
Gada vid Ɲjais 0,3 1,6 3,1
InformƗcijas avots: EIB un Eiropas Komisija    
4. daƺa — Struktur Ɨlo politiku ietekme un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU182
KopƗ pƝc
kategorijas 
%
33,8
5,1
1,4
6,50,7
1,99,5
2,76,0
23,1
6,8
3,11,3
7,04,9
41,319,8
3,5
12,8
1,23,9
1,8
100,0KopƗ
ES
45903
68741905
8892
984
2553
12849
37068138
31378
9231
42371737
94736701
5616926986
4723
17433
16635363
2504
135955
100,0UK
2500
135
33
205102
157
1248
206412
2014
493
384
96
510530
1608
465
363569
109102
130
6252
14,0SE
EUR miljoni 
457
72
6
5311
0
179
4294
149
13
1819
2177
102
33
56
6
34
14
722
4,6FI
596
8323
80
6
75
201
8
119
259
67
1919
6589
4411
11
7
78
14
913
0,5PT
6368
1165
391
773210
123
2638
389678
3868
397
673
51
2473
273
84333211
496
2429
469
1827
360
19029
0,2AT
190
17
5
14
1
2376
3619
4829
32
1
12
16
0
84
40
7
261
0,7NL
57
10
11
6
3
22
86
3117
11
1
13
30
3
7
18
13
3
123
0,1LU
0
00
00
00
00
00
00
00
00
00
00
00
0IT
9838
1609
249
1552
185
235
2103
14042501
40051140
208384
1552
722
74703134
11032721
269243
809
22122
16,3IE
910
122
32
4299
0
306
56
252
844
50
210
10
409165
1319
954
104218
44
0
15
3088
2,3FR
1298
244
55
380
68
80
231
152
87
1237
99
206
25
787120
1216
439
94
451
43
189
54
3805
2,8ES
10693
1543
884
2328
0
10842368
546
1940
88584162
531240
12482678
18363
9128
802
6405
287
1740
182
38096
28,0EL
4587
985127
1099
293
133953
585410
3975
766
729345
1411
724
11841
6497
14962190
411
1247
559
20961
15,4DE
8041
869
98
2343
0
602
2370
235
1524
59021994
1218
546
935
1209
56643102
177
2373
11
0
353
19959
14,7DK
0
00
00
00
00
00
00
00
00
00
00
00
0BE
368
30
3
82
38
152
4096
190
4
27
0
6199
62
9
6
43
50
5
625
0,5A4.4  MƝrƷis 1: indikatƯ vais struktur Ɨlo fondu sadal Ưjums pƝc izdevumu kategorijas, 2000-2006 
Ražošanas vide 
Lauksaimniec Ưba
MežkopƯba
Lauku att ƯstƯba
Zivsaimniec Ưbas
PalƯdzƯba lielajiem uz ƼƝmumiem
PalƯdzƯba MVU & amatniec Ưbai
Tǌrisms 
RTD
CilvƝku resursi  
Darba tirgus politika 
SociƗlƗ iekƺaušana
PozitƯvƗ darba tirgus aktivit Ɨte sieviet Ɲm
IzglƯtƯba & profesionƗla sagatavošana 
UzƼƝmƝjdarbƯba 
Infrastrukt ǌra
Transports 
Telekomunik Ɨcija & inform Ɨcijas sabiedrƯba
Vide
EnerƧija
SociƗlƗ & vesel Ưbas 
CitiKOPƖ
Daƺa no kop ƝjƗ MƝrƷa 1 pieš Ʒiršanai (%) 
InformƗcijas avots: DG REGIO 
4. daƺa — Struktur Ɨlo politiku ietekme un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 183A4.5  Struktur ƗlƗ fonda izdevumi transportam 
saskaƼƗ ar MƝrƷi 1, 2000-2006  
% no kop ƝjƗ
Ceƺi 33,1
Dzelzceƺi 29,4
AutostrƗdes 16,5
PilsƝtas transports 6,1
Ostas 6,1
Multimod Ɨlais transports 3,9
Lidostas 2,4
Citi 2,0
ǋdensceƺi 0,4
AttƯstƯtƗs transporta sist Ɲmas 0,3
KopƗ 100,0
InformƗcijas avots: DG REGIO 
A4.6  Struktur ƗlƗs politikas bijus Ư makroekonomisk Ɨ ietekme  1994-1999: HERMIN model Ɲšanas rezult Ɨti
% atšƷirƯba no sƗkumpunkta bez politikas 1999
 Grie Ʒija Sp Ɨnija Ʈrija Portug Ɨle A. V Ɨcija Z. Ʈrija
IKP 2,2 1,4 2,8 4,7 3,9 1,3 
Ražošanas rezult Ɨti 3,4 3,7 4,7 10,6 3,2 0,6
Tirgus pakalpojumu rezult Ɨti 2,4 1,2 2,4 4,8 4,4 2,2 
FiksƝtƗs investƯcijas* 18,1 9,1 12,1 24,8 7,8 1,2
Darba produktivit Ɨte* 2,3 2,1 2,2 6,6 1,2 0,5 
Nodarbin ƗtƯba* 1,0 1,5 4,7 3,7 2,0 0,1
    
* tikai ražošana sektor Ɨ    
InformƗcijas avots: DG REGIO 
4. daƺa — Struktur Ɨlo politiku ietekme un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU184A4.7 Struktur ƗlƗs politikas iedarb Ưba uz fizisko infrastrukt ǌru un cilv Ɲku kapit Ɨlu, 1994-2010: HERMIN model Ɲ-
šanas rezult Ɨti
            
     % atšƷirƯba no sƗkumpunkta bez politikas 2010 
Gadi Grie Ʒija Sp Ɨnija Ʈrija Portug Ɨle Austrumv Ɨcija Zieme ƺƯrija 
 Fiziska Cilv Ɲka Fiziska Cilv Ɲka Fiziska Cilv Ɲka Fiziska Cilv Ɲka Fiziska Cilv Ɲka Fiziska Cilv Ɲka
            
1993 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 0.0 
1994 1.1 1.0 1.2 0.7 1.1 1.5 3.5 3.8 0.9 0.4 0.1 0.3
1995 2.7 1.9 2.3 1.4 2.3 2.9 6.3 7.2 1.6 0.8 0.2 0.5 
1996 3.9 2.7 3.3 2.0 3.3 4.1 8.8 11.0 2.3 1.2 0.4 0.8
1997 4.9 3.5 4.3 2.6 4.3 5.5 11.0 14.2 2.9 1.5 0.5 1.0 
1998 6.0 4.1 5.4 3.4 5.1 6.6 13.2 17.4 3.5 1.8 0.6 1.2
1999 7.0 4.8 6.5 4.0 5.8 7.6 15.3 20.5 4.0 2.1 0.7 1.4 
2010 4.8 2.8 4.6 2.1 2.5 4.1 8.7 11.5 2.0 1.2 0.6 0.8
             
InformƗcijas avots: DG REGIO        
A4.8 Tirdzniec Ưbas ietekme uz M ƝrƷa 1 intervenci, 2000-2006 
Noplǌde uz ES  
valstƯm*
(% no M ƝrƷa 1  
intervences) Noplǌde uz ne ES val-
stƯm*
(% no M ƝrƷa 1  
intervences) 
GrieƷija42.6 3.8
SpƗnija14.7 13.2
Ʈrija26.7 11.1
PortugƗle35.2 6.7
JaunƗs zemes 18.9 9.4
ItƗlijas dienvidi 17.4 8.6
KopƗ24.3 9.1
   
* Imports k Ɨ  % no izdevumiem saska ƼƗ ar strukt ǌrfondiem 
InformƗcijas avots: Eurostat, invest Ưciju-rezult Ɨtu tabulas  
4. daƺa — Struktur Ɨlo politiku ietekme un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 185KopƗ pƝc
kategorijas 
%
29,1
0,4
0,1
4,50,1
1,1
14,6
3,7
4,5
0,1
53,3
15,611,3
4,1
10,5
11,8
14,1
3,5
1,7
7,50,4
0,70,3
3,4
100,0KopƗ
ES
16913
248
84
2601
46
662
8456
2168
2594
53
30963
90756571
23986076
6843
8198
2037
1006
4343
229
424159
1981
58055
100,0UK
3469
0
0
211
5
13
2884
139
219
0
5641
12691634
366
1418
954
779
82
165
478
8
45
0
435
10324
1,3SE
EUR miljonii 
414
12
1
63
2
2
222
56
56
0
902
193146
63
152
349
136
52
40
35
4
60
49
1501
17,8FI
442
11
3
71
1
10
202
40
103
0
594
149
81
41
136
187
130
29
32
65
2
10
42
1208
2,6PT
309
26
9
182
5
3
60
9
15
0
204
10
53
1960
62
203
73
11
6011
46
2
18
733
2,7AT
770
3
1
84
0
147
265
137132
0
710
264140
83
102
121
69
8
15
29
11
60
38
1587
2,1NL
573
0
0
187
1
7
265
92
21
0
2149
808745
21
505
71
340
38
58
228
0
15
0
38
3101
5,3LU
21
0
0
20
3
3
3
10
0
46
1815
25
6
24
1
1
16
5
00
2
92
0,2IT
1605
18
5
247
3
9
867
328
104
25
4367
1429
266
451
1191
1030
1113
251
98
696
28
40
0
429
7514
12,9IE
70
3
1
51
2
0
7
16
0
53
7
14
2
18
11
32
21
3
7
1
00
4
159
0,3FR
3361
42
13
443
18
196
1324
785
511
30
5831
10741496
342
1545
1373
2259
593
287
1123
70
72
114
414
11864
20,4ES
2177
30
17
560
0
58
621
58
832
0
3280
1025
441
298
216
1300
1523
501
68
792
32
130
0
61
7041
12,1EL
294
45
3
144
8
3
50
30
11
0
206
4530
2048
63
327
169
40
68
14
36
0
32
858
1,5DE
2806
28
3
317
0
158
1489
344
467
0
5700
23871145
581542
1046
998
191
74
662
34
15
22
334
9838
16,9DK
153
0
0
25
0
11
39
4335
0
597
235142
0
54
166
41
5
20
8
4
30
32
822
1,4BE
451
29
28
14
3
41
159
103
73
0
683
165
222
108
84
105
225
22
94
73
7
9
21
55
1414
2,4A4.9  Ne M ƝrƷis 1: indikat Ưvais struktur Ɨlo fondu sadal Ưjums pƝ c izdevumu kategorijas, 2000-2006
Ražošanas vide 
Lauksaimniec Ưba
MežkopƯba
Lauku att ƯstƯba
Zivsaimniec Ưbas
PalƯdzƯba lielajiem uz ƼƝmumiem
PalƯdzƯba MVU & amatniec Ưba
Tǌrisms 
RTD
Citi
CilvƝku resursi 
Darba tirgus politika 
SociƗlƗ iekƺaušana
PozitƯvƗ darba tirgus akcija sieviet Ɲm
IzglƯtƯba & profesionƗla sagatavošana 
UzƼƝmƝjdarbƯba 
Infrastrukt ǌra
Transports 
Telekomunik Ɨcijas & inform Ɨcijas sabiedr Ưba
VideEnerƧija
SociƗlƗ& vesel Ưbas 
Citi
CitiKOPƖ
Daƺa no kop ƝjƗ ne MƝr Ʒa 1 pieš Ʒiršanai (%) 
InformƗcijas avots: DG REGIO 
4. daƺa — Struktur Ɨlo politiku ietekme un pievienot Ɨ vƝrtƯba 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU186A4.10  Struktur Ɨlo fondu pieš Ʒiršana lauku att ƯstƯbai, 2000-2006 
EAGGF - ieteikumu noda ƺa ERDF 
 EUR miljoni % no kop ƝjƗ EUR miljoni % no kop ƝjƗ
Lauksaimniec Ưba 6786 39,1 88 6,3 
MežkopƯba 1842 10,6 27 1,9
Lauku apvidu iedz ƯvošanƗs attƯstƯbas veicin Ɨšana 8712 50,2 1276 91,8 
No kurƗmƗrpus lauksaimniec Ưbas un mežkop Ưbas 2588 14,9 664 47,8
     
InformƗcijas avots: DG REGIO    
A4.11  Saist Ưbu sadale saska ƼƗ ar struktur Ɨlajiem fondiem jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs, 2004-2006* 
   EUR miljoni, 1999 cenas
CY CZ ET HU LT LV MT PO SL SK % no 
kopƝjƗ
MƝrƷis 1 0 1286 329 1765 792 554 56 7321 210 921 61,0
MƝrƷis 2 25 63 0 0 0 0 0 0 0 33 0,6
MƝrƷis 3 (Ɨrpus MƝrƷa 1) 20 52 0 0 0 0 0 0 0 40 0,5
Zivsaimniec Ưbas instruments 
(FIFG) 3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0,0
Interreg 4 61 9 61 20 14 2 196 21 37 2,0
Equal 2 28 4 27 11 7 1 119 6 20 1,0
KohƝzijas fonds 48 836 276 994 544 461 20 3733 169 510 35,0
KopƗ 101 2328 618 2847 1366 1036 79 11369 405 1560 21708
    
* SadalƯjums pƝc valstƯm ir indikat Ưvs         
InformƗcijas avots: DG REGIO         
A4.12  Indikat Ưvai saist Ưbu sadal Ưjums saska ƼƗ ar struktur Ɨlajiem fondiem jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs, 2004-2006 
% no kop ƝjƗ
CY CZ ET HU LT LV MT PL SL SK 
GalvenƗs infrastrukt ǌras 16,9 37,2 16,4 39,4 32,6  14,1 40,5
KonkurƝtspƝja/rǌpniecƯba un uz ƼƝmums 17,9 19,7 21,5 25,3 25,0 60,0 15,2 57,5 14,5
CilvƝku resursu att ƯstƯba 21,9 20,5 28,2 18,3 21,2 17,0 17,8 31,9 27,2
Lauksaimniec Ưba, lauku att ƯstƯba un  
zivsaimniec Ưbas  67,5 12,0 18,7 15,9 15,3 18,5 11,0 16,7 9,9 17,7
ReƧionƗlƗ attƯstƯba 31,2 18,0 10,0 35,9 
PilsƝtu atjaunošana 30,0
Citi* 2,5 3,9 1,7 2,7 2,0 0,3 0,8
KopƗ 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
    
* ieskaitot tehnisko pal ƯdzƯbu         
InformƗcijas avots: DG REGIO         
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 187Galvenie re ƧionƗlie rƗdƯtƗji
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 188Galvenie re ƧionƗlie rƗdƯtƗji
IedzƯvotƗji Ekonomika Darba tirgus 
IK/uz vienu cilv Ɲku
(PPS) Nodarbin ƗtƯba pa  
sektoriem (% no visa), 
2002 Nodarbin ƗtƯbas lƯmenis 
(Vecuma grupa no 15-64 
kƗ iedzƯvotƗju %, kas ir no 
15-64 gadiem), 2002 ReƧions*
1000 iedz ƯvotƗju, 2001 
ApdzƯ vojuma bl Ưvums (iedz./km²), 2001 
IK pieaugums (gada vid ƝjƗ % maiƼ a), 
1995-2001 
2001, ES15 = 100 
VidƝji 1999-2000-2001,  
ES15 = 100 2001, ES25 = 100 
LauksaimniecƯ ba
RažošanaPakalpojumi 
EPO patentu pieteikumi vid Ɲji uz miljonu 
iedzƯ votƗju 1999-2000-2001 
KopƗSievietes VƯrieši EU-15 379604 117,0 2,5 100,0 100,0 109,7 4,0 28,2 67,7 153,6 64,2 55,6 72,9 
N10 74745 101,7 4,8 46,1 45,5 50,5 13,2 32,1 54,7 6,9 55,9 50,1 61,9
EU-25 454349 114,2 2,6 91,1 91,0 100,0 5,4 28,8 65,8 128,6 62,8 54,6 71,1 
N12 105066 96,9 4,1 39,9 39,3 43,8 18,5 31,6 50,0 5,3 55,9 50,3 61,6
EU-27 484670 112,0 2,6 87,0 86,8 95,4 7,0 28,9 64,1 120,5 62,4 54,4 70,4 
Belgique-België 10281 336,9 2,4 106,9 106,4 117,3 1,7 25,4 72,9 151,5 59,9 51,4 68,2
Reg. Bruxelles-Cap. / Brussels Hfdst. Gew.  971 6015,3 2,6 217,3 217,8 238,5 0,1 13,1 86,9 161,4 54,5 48,2 61,0 
Vlaams Gewest 5959 441,0 2,5 105,5 104,9 115,8 1,8 28,1 70,2 163,2 63,5 55,1 71,6
     Antwerpen 1648 574,8 2,1 123,8 123,9 135,9 1,2 29,7 69,2 190,8 61,6 52,4 70,5 
     Limburg 796 328,7 2,3 89,9 89,4 98,7 1,6 32,9 65,5 84,8 61,1 51,3 70,5
     Oost-Vlaanderen 1364 457,5 2,2 92,5 91,8 101,5 1,8 28,2 70,0 140,0 64,3 56,3 72,1 
     Vlaams Brabant 1020 484,3 3,7 112,5 110,5 123,4 1,6 18,4 80,0 259,7 66,5 59,6 73,3
     West-Vlaanderen 1131 360,7 2,5 99,4 98,7 109,1 3,0 31,3 65,8 119,1 64,4 56,5 72,1 
Région Wallonne 3351 198,9 1,9 77,3 77,1 84,9 2,1 23,5 74,4 79,5 54,8 45,6 64,1
     Brabant Wallon 353 324,0 4,3 103,1 100,8 113,1 1,7 18,9 79,4 460,1 59,5 50,9 68,3 
     Hainaut 1280 338,0 1,4 69,1 69,1 75,9 1,7 25,4 72,9 65,8 52,0 42,6 61,5
     Liège 1022 264,5 1,4 80,3 80,5 88,1 1,8 25,0 73,3 112,4 54,7 45,4 63,9 
     Luxembourg 249 56,2 1,7 74,8 75,9 82,1 4,6 22,4 73,0 116,8 60,5 50,2 70,4
     Namur 447 121,8 2,5 75,2 74,8 82,5 2,2 20,0 77,8 85,2 56,4 47,5 65,2 
Danmark 5357 124,3 2,5 115,3 115,8 126,5 3,3 24,2 72,5 192,9 75,9 71,7 80,0
Deutschland 82339 230,6 1,6 100,4 102,0 110,2 2,5 32,4 65,2 296,2 65,4 58,8 71,8 
Baden-Württemberg 10561 295,4 2,2 114,0 115,9 125,2 2,1 39,9 58,0 536,7 69,9 62,8 76,8
     Stuttgart 3950 374,2 2,4 125,6 127,1 137,8 2,1 41,7 56,2 655,8 70,7 63,2 78,0 
     Karlsruhe 2692 389,1 1,8 115,9 118,1 127,1 1,1 36,5 62,4 464,8 68,1 61,6 74,6
     Freiburg 2146 229,4 2,3 99,4 100,9 109,1 2,7 39,2 58,1 475,0 69,6 62,7 76,5 
     Tübingen 1772 198,7 2,0 103,3 105,5 113,4 2,6 42,0 55,4 455,6 71,2 64,1 78,1
Bayern  12280 174,1 2,5 117,3 118,8 128,7 3,3 35,3 61,3 480,1 70,7 63,4 77,9 
     Oberbayern 4112 234,6 3,6 147,9 148,7 162,3 3,1 30,6 66,3 781,6 72,3 65,0 79,5
     Niederbayern 1181 114,3 1,9 93,7 94,6 102,8 4,0 38,8 57,2 181,3 71,2 63,8 78,4 
     Oberpfalz 1082 111,7 2,5 100,0 102,5 109,8 5,0 38,9 56,1 376,3 69,2 61,5 76,7
     Oberfranken 1113 154,0 1,1 96,7 98,6 106,2 3,0 42,0 55,0 241,6 69,2 64,2 74,1 
     Mittelfranken 1694 233,8 2,2 117,7 119,6 129,2 2,3 34,8 63,0 486,7 68,6 61,5 75,7
     Unterfranken 1338 156,9 1,9 97,2 98,8 106,6 2,9 37,8 59,3 330,5 69,4 60,5 78,1 
     Schwaben 1760 176,1 1,4 100,2 103,2 109,9 3,9 37,2 58,9 309,0 71,5 64,1 78,7
Berlin  3386 3798,0 -1,0 89,9 92,5 98,6 0,6 19,3 80,1 193,0 60,1 57,6 62,6 
Brandenburg 2596 88,1 2,2 67,0 68,3 73,5 4,2 28,4 67,4 72,7 61,9 58,8 64,9
     Brandenburg - Nordost 1177 76,0 2,3 62,4 63,6 68,4        
     Brandenburg - Südwest 1419 101,5 2,2 70,9 72,1 77,8
Bremen  660 1633,6 1,5 135,7 136,5 149,0 1,1 25,2 73,7 92,4 60,7 55,0 66,5 
Hamburg 1721 2278,5 1,8 170,7 173,3 187,3 0,9 20,5 78,5 203,5 64,9 60,2 69,6
Hessen  6073 287,6 2,0 123,6 125,2 135,7 1,6 30,3 68,1 362,9 67,5 61,0 73,8 
     Darmstadt 3742 502,7 2,2 142,3 143,9 156,1 1,4 28,9 69,8 477,1 68,5 61,9 74,9
     Gießen 1064 197,7 1,8 91,1 92,0 100,0 2,0 32,9 65,1 259,5 66,4 59,8 73,0 
     Kassel 1266 152,8 1,4 95,9 98,1 105,2 2,2 32,7 65,1 115,5 65,4 59,4 71,2
Mecklenburg-Vorpommern  1768 76,3 1,2 65,9 67,3 72,3 7,4 25,8 66,8 39,7 58,9 55,8 61,9 
Niedersachsen 7939 166,7 1,6 90,7 92,3 99,6 3,4 30,9 65,7 202,5 64,6 57,0 72,0
     Braunschweig 1667 205,9 2,2 99,1 100,7 108,7 2,1 36,4 61,5 337,4 63,1 55,1 70,9 
     Hannover 2161 238,9 0,6 97,6 100,8 107,1 2,3 28,5 69,2 233,6 64,9 58,9 70,9
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 189Darba tirgus Vecuma strukt ǌra Izgl ƯtƯba
Bezdarba l Ưmenis (%) % no iedz ƯvotƗjiem  
vecumƗ: (2000) IzglƯtƯbas iegǌšana person Ɨm, 
kas ir no 25-64 gadiem  
(% no visa), 2002 KopƗ , 1992 
KopƗ , 2002 
Ilgstoši nenodarbin Ɨti 2002  
(% no kop ƝjƗ bezdarba) 
Sievietes, 2002 
Jaunieši, 2002 <15 15-64 65+ ZemsVidƝjs
AugstsReƧions*
8,9 7,8 40,2 8,8 15,2 16,8 66,9 16,3 35,4 42,9 21,8 EU-15 
: 14,9 54,5 15,6 32,4 18,3 68,7 12,9 18,9 66,3 14,8 N10 
: 9,0 44,3 10,0 18,1 17,1 67,2 15,7 32,6 46,7 20,6 EU-25 
: 13,7 55,5 14,0 30,6 18,2 68,6 13,2 21,8 64,0 14,2 N12 
: 9,1 45,4 10,0 18,6 17,1 67,3 15,6 32,4 47,5 20,1 EU-27 
6,9 7,5 48,8 8,6 17,7 17,6 65,6 16,8 39,2 32,6 28,1 Belgique-België
9,3 14,5 55,1 14,4 32,9 17,8 65,4 16,8 36,8 25,9 37,3 Reg. Bruxelles-Cap. / Brussels Hfdst. Gew.
4,9 4,9 35,2 5,7 11,6 17,1 66,2 16,7 37,9 34,3 27,9 Vlaams Gewest
5,7 5,5 44,0 6,2 10,8 17,2 65,9 16,9 37,4 35,3 27,4      Antwerpen 
7,1 5,3 32,5 6,7 13,2 17,4 68,8 13,8 42,4 33,4 24,2      Limburg 
4,7 5,5 31,8 6,2 14,5 16,6 66,3 17,1 39,0 33,1 27,9      Oost-Vlaanderen 
3,8 4,0 31,0 4,5 10,4 17,1 66,1 16,8 31,5 33,9 34,6      Vlaams Brabant 
3,8 3,8 29,8 5,0 9,0 17,0 64,9 18,1 39,9 35,2 25,0      West-Vlaanderen 
9,8 10,5 58,6 12,6 26,5 18,6 64,6 16,8 42,5 31,7 25,8 Région Wallonne
5,8 7,0 40,5 8,4 20,7 19,7 65,6 14,7 26,6 31,8 41,5      Brabant Wallon 
12,1 12,6 63,6 15,1 32,5 18,2 64,6 17,3 46,1 32,4 21,5      Hainaut 
10,0 10,8 58,1 12,6 22,0 18,1 64,6 17,2 44,6 29,4 25,9      Liège 
5,2 6,5 38,3 8,7 18,7 20,4 63,4 16,2 42,9 31,0 26,1      Luxembourg 
8,8 9,4 61,0 11,6 27,4 19,0 64,7 16,3 39,4 35,3 25,2      Namur 
8,3 4,6 19,1 5,0 7,4 18,4 66,8 14,8 19,4 52,6 28,0 Danmark 
6,3 9,4 47,9 9,1 10,7 15,7 68,1 16,3 17,0 60,7 22,3 Deutschland 
2,7 4,7 37,5 4,6 6,0 16,8 67,7 15,5 20,6 55,6 23,8 Baden-Württemberg
2,5 4,5 38,3 4,3 5,9 16,8 68,0 15,3 21,0 55,2 23,8      Stuttgart 
3,0 5,4 37,5 4,8 7,5 15,9 68,1 16,0 19,3 56,7 24,0      Karlsruhe 
2,8 4,5 40,7 4,4 5,9 17,1 67,0 15,9 20,2 57,5 22,4      Freiburg 
2,5 4,5 31,7 4,9 4,6 18,0 67,2 14,8 22,1 52,7 25,2      Tübingen 
2,8 5,0 37,3 5,0 5,7 16,4 67,6 16,0 19,4 59,4 21,3 Bayern
2,3 3,8 31,0 3,8 3,9 15,7 69,0 15,4 17,2 56,6 26,2      Oberbayern 
3,1 5,1 38,4 4,8 7,2 17,1 67,0 15,9 20,4 62,6 16,9      Niederbayern 
3,7 5,5 39,7 5,5 6,1 17,2 67,0 15,9 20,7 63,9 15,5      Oberpfalz 
3,4 7,8 40,3 7,8 8,3 16,1 66,4 17,4 22,3 60,3 17,4      Oberfranken 
3,1 6,1 43,6 6,0 6,5 16,0 67,7 16,4 21,0 56,9 22,0      Mittelfranken 
3,0 5,7 41,6 6,0 6,8 17,1 66,8 16,1 19,0 61,9 19,1      Unterfranken 
2,5 4,4 31,8 4,5 5,0 17,5 66,5 16,1 19,9 61,1 19,0      Schwaben 
9,9 18,7 50,8 15,9 24,7 13,8 72,1 14,2 16,0 53,6 30,4 Berlin
13,8 20,4 53,8 21,3 20,7 14,1 71,1 14,9 6,4 65,6 28,0 Brandenburg
                Brandenburg - Nordost 
     Brandenburg - Südwest 
7,1 11,2 46,6 8,7 19,3 14,0 67,9 18,1 21,9 59,9 18,1 Bremen
5,2 9,0 44,4 7,8 10,9 13,5 69,8 16,7 19,8 57,0 23,2 Hamburg
3,5 6,3 45,1 5,6 8,5 15,5 68,3 16,2 18,2 58,7 23,2 Hessen
3,0 6,0 46,0 5,4 7,9 15,1 69,3 15,7 18,9 56,0 25,1      Darmstadt 
4,1 5,9 36,5 5,0 8,0 16,4 67,4 16,2 17,9 61,5 20,6      Gießen 
4,6 7,9 48,3 6,8 10,4 16,0 66,1 17,8 16,1 64,6 19,3      Kassel 
17,6 23,6 52,2 23,7 18,0 14,5 71,0 14,5 10,5 62,5 27,0 Mecklenburg-Vorpommern
5,0 7,9 51,1 6,9 10,3 16,6 66,8 16,6 17,1 64,0 18,9 Niedersachsen
5,9 10,0 59,9 9,8 11,3 15,5 66,8 17,7 17,8 63,5 18,7      Braunschweig 
4,8 8,0 49,5 6,4 10,4 15,4 67,1 17,5 16,0 64,9 19,2      Hannover 
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 190Galvenie re ƧionƗlie rƗdƯtƗji
IedzƯvotƗji Ekonomika Darba tirgus 
IK/uz vienu cilv Ɲku
(PPS) Nodarbin ƗtƯba pa  
sektoriem (% no visa), 
2002 Nodarbin ƗtƯbas lƯmenis 
(Vecuma grupa no 15-64 
kƗ iedzƯvotƗju %, kas ir no 
15-64 gadiem), 2002 ReƧions*
1000 iedz ƯvotƗju, 2001 
ApdzƯ vojuma bl Ưvums (iedz./km²), 2001 
IK pieaugums (gada vid ƝjƗ % maiƼ a), 
1995-2001 
2001, ES15 = 100 
VidƝji 1999-2000-2001,  
ES15 = 100 2001, ES25 = 100 
LauksaimniecƯ ba
RažošanaPakalpojumi 
EPO patentu pieteikumi vid Ɲji uz miljonu 
iedzƯ votƗju 1999-2000-2001 
KopƗSievietes VƯrieši      Lüneburg 1677 108,2 1,3 75,2 76,6 82,5 4,0 28,2 67,7 165,4 66,4 58,5 74,2 
     Weser-Ems 2434 162,7 2,2 89,6 89,8 98,3 4,8 31,3 63,9 106,8 64,0 55,5 72,3
Nordrhein-Westfalen  18027 529,0 1,2 101,5 103,3 111,3 1,4 32,8 65,8 284,3 63,2 55,0 71,5 
     Düsseldorf 5254 993,2 1,5 114,2 115,1 125,3 1,4 31,4 67,2 338,9 63,4 55,1 71,9
     Köln 4295 583,2 1,1 107,3 110,3 117,8 1,0 29,2 69,8 361,5 63,4 54,8 72,1 
     Münster 2615 378,7 0,9 82,6 84,4 90,7 2,0 32,7 65,4 200,2 62,9 54,4 71,4
     Detmold 2059 315,9 1,4 97,6 99,8 107,2 1,9 38,0 60,2 231,5 65,5 58,0 73,1 
     Arnsberg 3804 475,3 1,0 92,2 94,0 101,2 1,2 36,1 62,8 208,6 61,7 53,7 69,7
Rheinland-Pfalz  4041 203,6 1,3 90,0 91,7 98,7 2,5 32,5 65,0 315,7 67,0 58,8 75,0 
     Koblenz 1522 188,5 1,2 84,0 85,8 92,1 2,1 32,8 65,1 189,2 67,2 58,4 75,8
     Trier 512 104,1 1,1 80,9 82,0 88,7 3,2 28,6 68,2 91,9 66,5 58,8 73,7 
     Rheinhessen-Pfalz 2007 292,9 1,3 96,8 98,6 106,2 2,7 33,2 64,1 468,4 67,0 59,0 74,8
Saarland  1067 415,3 0,8 92,7 93,7 101,7 1,4 33,0 65,6 153,5 61,9 53,5 70,1 
Sachsen 4405 239,2 1,0 67,3 68,1 73,8 2,4 32,8 64,9 99,4 61,0 57,8 64,0
     Chemnitz 1612 264,5 1,3 63,9 64,5 70,1 2,3 38,1 59,6 57,6 61,1 56,7 65,5 
     Dresden 1704 214,9 1,3 68,4 68,9 75,1 2,6 31,0 66,4 173,1 61,3 59,0 63,5
     Leipzig 1088 248,1 0,3 70,6 72,0 77,4 2,1 27,7 70,2 45,7 60,1 57,6 62,6 
Sachsen-Anhalt 2598 127,1 1,6 65,3 65,9 71,7 4,0 31,0 65,0 47,8 59,5 56,2 62,7
     Dessau 539 125,8 0,8 60,1 60,5 66,0 3,3 33,8 62,9 28,0 57,6 54,2 60,9 
     Halle 858 193,6 1,4 68,3 68,8 74,9 3,0 31,5 65,5 63,1 56,9 53,6 60,1
     Magdeburg 1202 102,4 2,1 65,6 66,3 72,0 4,9 29,5 65,7 45,8 62,2 58,9 65,5 
Schleswig-Holstein 2796 177,4 1,3 92,1 94,2 101,1 4,0 23,5 72,5 147,6 65,8 59,1 72,4
Thüringen  2421 149,7 2,1 66,2 66,9 72,6 3,1 35,1 61,9 88,2 62,5 58,3 66,6 
Ellada 10938 83,1 3,5 67,1 66,3 73,7 16,1 22,5 61,5 7,3 56,7 42,5 71,4
Voreia Ellada  3516 62,3 3,8 63,4 63,1 69,6 22,8 23,4 53,8 4,8 55,2 40,5 70,8 
     Anatoliki Makedonia, Thraki 600 42,3 2,9 53,4 52,9 58,6 35,5 20,0 44,5 0,6 58,6 46,6 71,4
     Kentriki Makedonia 1881 100,0 4,2 67,1 66,5 73,6 16,2 24,9 58,9 8,3 54,2 39,3 70,1 
     Dytiki Makedonia 294 31,1 3,5 68,7 68,1 75,4 20,4 33,5 46,1 1,1 53,6 39,0 68,4
     Thessalia 741 52,8 3,4 60,2 60,5 66,1 29,7 18,8 51,5 0,9 55,9 38,9 72,8 
Kentriki Ellada 2425 45,0 3,2 66,0 62,8 72,4 30,3 19,7 50,0 2,4 57,7 42,2 73,2
     Ipeiros 336 36,5 5,0 54,0 50,6 59,3 25,8 21,1 53,1 0,4 56,1 41,0 71,9 
     Ionia Nisia 210 91,1 4,6 59,9 58,9 65,8 23,2 12,5 64,4 0,0 57,7 43,6 72,3
     Dytiki Ellada 723 63,7 2,3 52,7 51,7 57,8 32,8 17,0 50,2 5,5 55,0 38,9 71,6 
     Sterea Ellada 558 35,9 2,1 94,9 86,7 104,1 24,8 29,9 45,3 0,5 55,7 38,4 72,4
     Peloponnisos 598 38,6 4,3 63,9 61,2 70,2 36,5 15,7 47,8 2,8 63,5 50,1 76,7 
Attiki 3904 1025,1 3,4 71,2 71,3 78,1 1,2 24,5 74,3 14,0 57,0 44,1 70,7
Nisia Aigaiou, Kriti  1094 62,7 4,1 67,2 67,2 73,8 25,5 17,1 57,4 4,8 58,0 43,4 73,2 
     Voreio Aigaio 202 52,7 4,8 62,0 61,8 68,1 22,4 18,0 59,6 0,0 51,9 34,2 69,8
     Notio Aigaio 296 56,1 4,9 76,5 76,6 83,9 7,1 21,8 71,2 2,4 55,5 38,0 74,4 
     Kriti 595 71,4 3,4 64,4 64,3 70,6 34,9 14,7 50,4 7,4 61,6 49,7 73,8
España 40266 79,8 3,7 84,2 83,9 92,4 5,9 31,2 62,9 24,1 58,4 44,1 72,6 
Noroeste 4307 95,1 2,9 69,9 69,5 76,7 10,8 32,6 56,6 3,2 55,7 42,9 68,6
     Galicia 2726 92,6 2,8 66,5 66,3 73,0 12,9 32,8 54,3 5,0 57,1 45,0 69,3 
     Principado de Asturias 1052 99,5 2,4 72,4 71,9 79,4 7,2 31,4 61,4 9,3 51,5 38,2 65,0
     Cantabria 530 100,0 4,2 82,7 81,3 90,7 6,6 33,9 59,5 7,5 56,7 41,3 72,0 
Noreste 4044 57,5 3,6 100,5 99,3 110,3 4,5 37,3 58,2 27,0 61,8 47,5 75,8
     Pais Vasco 2068 284,9 3,9 105,1 103,6 115,4 2,0 37,9 60,1 35,4 61,1 48,1 74,0 
     Comunidad Foral de Navarra 541 51,9 3,6 106,2 106,2 116,5 6,6 37,5 55,9 49,6 64,4 50,0 78,2
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 191Darba tirgus Vecuma strukt ǌra Izgl ƯtƯba
Bezdarba l Ưmenis (%) % no iedz ƯvotƗjiem  
vecumƗ: (2000) IzglƯtƯbas iegǌšana person Ɨm, 
kas ir no 25-64 gadiem  
(% no visa), 2002 KopƗ , 1992 
KopƗ , 2002 
Ilgstoši nenodarbin Ɨti 2002  
(% no kop ƝjƗ bezdarba) 
Sievietes, 2002 
Jaunieši, 2002 <15 15-64 65+ ZemsVidƝjs
AugstsReƧions*
4,3 6,9 46,7 6,3 12,0 17,1 66,8 16,1 15,8 63,1 21,0      Lüneburg 
5,0 7,1 47,3 6,0 8,4 18,3 66,5 15,2 18,5 64,3 17,2      Weser-Ems 
5,3 7,9 45,5 6,8 9,5 16,3 67,1 16,6 20,1 61,2 18,7 Nordrhein-Westfalen
5,8 8,0 46,5 6,8 9,3 15,5 67,3 17,2 20,9 61,1 18,0      Düsseldorf 
5,1 7,0 47,1 6,2 8,0 16,1 68,2 15,7 19,9 58,0 22,1      Köln 
5,0 7,4 53,6 6,5 9,5 17,6 66,6 15,9 19,4 61,2 19,4      Münster 
4,2 8,2 34,0 7,5 11,7 17,6 65,6 16,8 17,9 64,7 17,4      Detmold 
5,6 8,8 44,1 7,6 10,3 16,1 66,8 17,1 21,1 62,9 16,0      Arnsberg 
3,5 5,9 38,0 5,5 9,2 16,4 66,6 17,0 18,9 60,8 20,4 Rheinland-Pfalz
3,2 5,5 42,0 5,5 9,9 16,8 65,7 17,5 18,0 62,7 19,3      Koblenz 
3,4 4,9 39,8 3,4 4,5 16,5 65,8 17,7 18,2 61,6 20,2      Trier 
3,7 6,3 34,7 6,1 9,9 16,1 67,4 16,5 19,6 59,2 21,1      Rheinhessen-Pfalz 
5,9 8,3 45,7 7,1 12,3 15,0 67,2 17,8 20,8 62,7 16,5 Saarland
13,7 21,3 53,2 21,8 17,7 13,0 69,1 18,0 4,7 66,4 28,9 Sachsen
13,7 20,6 56,5 23,6 13,7 12,7 68,2 19,1 3,9 69,1 27,1      Chemnitz 
13,7 20,8 50,3 20,3 20,9 13,4 69,2 17,4 5,0 64,1 30,9      Dresden 
13,7 23,1 52,8 21,4 19,0 12,8 70,0 17,2 5,3 66,2 28,4      Leipzig 
15,5 23,5 59,9 26,1 18,4 13,5 69,7 16,9 8,2 66,4 25,3 Sachsen-Anhalt
: 25,9 62,3 28,4 24,1 13,1 69,8 17,1 10,1 65,3 24,6      Dessau 
: 27,1 61,0 31,0 22,7 13,1 69,6 17,3 7,5 65,0 27,6      Halle 
: 20,2 57,5 22,0 13,4 13,8 69,7 16,5 8,0 68,1 24,0      Magdeburg 
4,4 8,5 44,7 7,7 12,7 16,1 67,6 16,4 16,0 53,2 30,9 Schleswig-Holstein
15,2 17,6 47,9 19,8 13,7 13,5 70,3 16,3 6,6 64,8 28,6 Thüringen
7,8 10,0 51,2 15,0 26,5 15,2 67,6 17,3 47,3 35,1 17,6 Ellada
6,7 11,3 52,8 17,6 29,5 15,4 67,6 17,0 53,6 30,1 16,3 Voreia Ellada
6,9 10,4 53,6 15,4 24,5 16,0 66,2 17,9 62,5 24,9 12,7      Anatoliki Makedonia, Thraki 
6,4 11,5 48,6 17,5 29,4 15,3 68,6 16,1 48,4 33,1 18,5      Kentriki Makedonia 
7,4 14,7 63,1 23,3 36,8 15,8 66,3 17,9 58,1 29,2 12,7      Dytiki Makedonia 
7,3 10,6 58,3 17,6 32,4 15,2 66,7 18,2 58,4 27,0 14,5      Thessalia 
8,0 9,3 57,1 14,5 29,7 14,0 66,6 19,4 60,3 28,5 11,2 Kentriki Ellada
7,4 10,6 54,4 16,9 36,4 13,2 67,2 19,6 58,8 26,2 15,0      Ipeiros 
2,5 9,0 22,7 10,9 21,5 14,8 64,7 20,5 63,1 26,4 10,5      Ionia Nisia 
8,6 10,5 67,6 16,8 32,6 15,5 67,1 17,4 61,1 27,0 11,9      Dytiki Ellada 
10,8 9,8 67,5 17,1 28,8 13,2 67,7 19,1 63,1 29,1 7,8      Sterea Ellada 
7,3 7,3 44,5 10,1 26,0 13,2 65,3 21,5 56,7 31,5 11,8      Peloponnisos 
9,7 9,2 51,9 13,3 22,5 15,3 68,8 15,9 33,7 43,3 23,0 Attiki
3,6 9,7 31,3 14,4 27,2 16,8 65,6 17,6 56,4 30,8 12,8 Nisia Aigaiou, Kriti
4,8 9,2 46,2 13,5 29,0 15,4 61,6 23,0 54,7 34,4 10,9      Voreio Aigaio 
3,5 14,2 21,6 21,3 30,6 17,5 67,5 15,0 59,2 31,5 9,3      Notio Aigaio 
3,3 7,7 34,7 11,5 24,3 16,9 66,1 17,1 55,5 29,1 15,5      Kriti 
17,5 11,4 34,2 16,4 22,2 14,9 68,4 16,8 58,3 17,3 24,4 España 
16,2 11,4 42,7 16,5 24,2 12,0 68,2 19,8 60,3 17,4 22,4 Noroeste
15,9 12,2 40,5 17,5 24,6 12,3 68,0 19,7 62,5 15,9 21,6      Galicia 
17,4 9,8 46,9 13,8 23,1 10,9 68,3 20,8 56,6 20,2 23,1      Principado de Asturias 
16,0 10,1 49,7 15,1 23,4 12,7 68,8 18,6 56,1 19,0 24,9      Cantabria 
15,0 7,7 36,5 12,0 17,9 12,6 68,8 18,6 51,4 17,3 31,2 Noreste
18,6 9,4 41,2 14,2 22,1 12,1 70,7 17,2 48,2 17,7 34,1      Pais Vasco 
10,3 5,6 25,9 9,5 12,9 13,7 68,3 18,0 50,4 15,6 34,0      Comunidad Foral de Navarra 
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 192Galvenie re ƧionƗlie rƗdƯtƗji
IedzƯvotƗji Ekonomika Darba tirgus 
IK/uz vienu cilv Ɲku
(PPS) Nodarbin ƗtƯba pa  
sektoriem (% no visa), 
2002 Nodarbin ƗtƯbas lƯmenis 
(Vecuma grupa no 15-64 
kƗ iedzƯvotƗju %, kas ir no 
15-64 gadiem), 2002 ReƧions*
1000 iedz ƯvotƗju, 2001 
ApdzƯ vojuma bl Ưvums (iedz./km²), 2001 
IK pieaugums (gada vid ƝjƗ % maiƼ a), 
1995-2001 
2001, ES15 = 100 
VidƝji 1999-2000-2001,  
ES15 = 100 2001, ES25 = 100 
LauksaimniecƯ ba
RažošanaPakalpojumi 
EPO patentu pieteikumi vid Ɲji uz miljonu 
iedzƯ votƗju 1999-2000-2001 
KopƗSievietes VƯrieši      La Rioja 267 53,1 3,7 96,9 94,7 106,3 9,1 40,4 50,5 10,5 61,3 44,8 77,0 
     Aragón 1168 24,5 2,9 90,5 89,6 99,3 7,2 35,2 57,6 30,8 62,0 45,9 77,6
Comunidad de Madrid  5218 652,6 4,2 112,4 112,3 123,3 0,8 24,5 74,7 39,8 62,8 49,9 76,0 
Centro 5264 24,5 2,8 69,4 69,4 76,2 10,0 30,9 59,1 7,2 56,1 38,9 72,6
     Castilla y León 2465 26,2 2,4 78,0 77,5 85,6 9,2 30,9 59,9 9,9 57,4 41,4 72,9 
     Castilla-la Mancha 1722 21,7 3,1 67,1 67,5 73,7 9,5 33,6 56,9 6,0 57,6 38,5 75,9
     Extremadura 1078 25,9 3,5 53,5 53,8 58,7 13,3 25,7 61,0 2,7 50,7 33,7 67,0 
Este 11123 184,6 3,7 93,8 93,7 103,0 3,0 36,8 60,2 42,2 63,3 50,2 76,3
     Cataluña 6220 194,8 3,3 100,7 101,2 110,5 2,5 38,5 58,9 57,5 64,7 52,0 77,2 
     Comunidad Valenciana 4094 175,7 4,3 81,1 80,8 89,0 4,1 36,7 59,2 27,0 60,8 46,9 74,6
     Illes Balears 810 161,6 5,3 105,4 102,4 115,7 2,0 24,3 73,7 15,6 65,8 53,9 77,3 
Sur 8573 86,9 4,0 64,3 63,7 70,5 10,3 25,6 64,1 5,6 50,7 34,6 66,7
     Andalucía 7291 83,6 3,9 63,1 62,5 69,2 10,5 25,3 64,3 6,6 49,6 33,6 65,6 
     Región de Murcia 1140 100,8 4,4 71,2 70,5 78,1 10,7 28,9 60,4 11,7 57,8 41,4 74,0
     Ceuta y Melilla 142 4571,0 3,9 68,0 69,6 74,6 0,8 7,7 91,5 0,0 49,7 31,5 65,8 
     Ciudad Autónoma de Ceuta 75 3952,7 : : : :
     Ciudad Autónoma de Melilla 67 5550,1 : : : :        
Canarias 1737 239,8 4,8 79,1 79,6 86,8 4,6 21,3 74,1 8,9 57,6 44,1 70,7
France 60912 96,2 2,6 104,8 104,4 115,0 4,1 25,4 70,5 140,3 62,9 56,4 69,6 
Île de France 11055 920,3 2,8 164,6 163,7 180,7 0,3 17,3 82,4 309,1 66,4 61,7 71,2
Bassin Parisien  10486 72,0 1,9 92,4 92,5 101,4 5,6 30,3 64,0 90,4 63,2 56,0 70,5 
     Champagne-Ardenne 1339 52,3 2,0 96,1 97,1 105,4 8,9 28,7 62,4 70,0 62,6 54,5 70,9
     Picardie 1866 96,2 1,5 84,1 84,6 92,3 5,1 32,0 62,9 88,3 62,3 54,5 70,1 
     Haute-Normandie 1786 145,0 2,4 98,6 97,5 108,2 3,0 31,9 65,1 106,2 61,1 53,9 68,6
     Centre 2455 62,7 1,7 93,3 93,4 102,4 4,7 32,0 63,3 108,0 63,8 56,7 71,2 
     Basse-Normandie 1431 81,4 2,0 87,1 87,2 95,6 7,9 26,3 65,9 58,2 65,0 59,0 71,1
     Bourgogne 1609 50,9 2,1 95,5 95,9 104,8 6,1 28,6 65,4 94,3 65,0 58,5 71,6 
Nord - Pas-de-Calais 4014 323,3 2,2 83,0 82,4 91,1 2,4 29,7 67,9 46,3 54,1 44,2 64,1
Est 5202 108,3 1,8 94,1 93,9 103,3 3,1 33,4 63,5 121,9 64,8 57,2 72,4 
     Lorraine 2316 98,3 1,2 85,6 85,6 94,0 2,8 29,6 67,6 78,0 63,2 54,6 71,7
     Alsace 1762 212,8 2,2 105,9 106,0 116,2 2,3 35,2 62,5 176,0 67,1 60,6 73,4 
     Franche-Comté 1124 69,4 2,4 93,1 92,3 102,2 4,9 38,5 56,6 128,2 65,0 57,8 72,2
Ouest  7884 92,6 3,0 90,6 89,8 99,4 6,5 29,0 64,5 69,4 64,9 59,3 70,4 
     Pays de la Loire 3277 102,1 3,1 93,4 92,7 102,5 6,4 32,2 61,5 62,2 65,9 60,1 71,5
     Bretagne 2950 108,4 3,2 90,2 89,3 99,0 6,3 26,8 66,9 84,3 63,9 58,8 69,1 
     Poitou-Charentes 1657 64,2 2,3 85,6 85,3 93,9 7,2 26,9 65,9 57,2 64,8 58,7 70,9
Sud-Ouest  6267 60,5 2,8 92,2 91,6 101,1 6,4 23,8 69,8 71,3 62,9 56,0 69,9 
     Aquitaine 2956 71,5 3,0 94,4 93,9 103,6 7,4 22,5 70,1 48,6 61,4 53,6 69,3
     Midi-Pyrénées 2602 57,4 2,7 91,3 90,8 100,1 4,8 25,5 69,8 103,3 64,5 57,9 71,0 
     Limousin 710 41,9 2,2 86,0 85,2 94,4 8,7 22,8 68,5 48,8 64,1 60,3 68,1
Centre-Est  7055 101,2 2,8 103,1 103,2 113,2 4,7 28,6 66,7 210,0 64,8 58,6 71,0 
     Rhône-Alpes 5743 131,4 2,9 106,6 106,6 116,9 4,1 28,6 67,3 233,7 64,8 58,7 71,0
     Auvergne 1312 50,4 2,4 88,1 88,3 96,6 7,8 28,3 63,9 107,4 64,6 58,3 71,0 
Méditerranée 7226 107,1 2,9 90,0 89,5 98,8 5,2 17,4 77,4 88,1 56,5 49,8 63,8
     Languedoc-Roussillon 2361 86,2 3,2 80,2 80,5 88,1 7,7 17,7 74,6 60,7 54,8 47,7 62,4 
     Provence-Alpes-Côte d'Azur 4602 146,6 2,8 95,6 94,7 104,9 3,9 17,4 78,7 106,6 57,9 51,5 64,9
     Corse 264 30,4 3,4 79,9 79,6 87,7 7,5 12,2 80,2 9,3 44,8 34,5 55,0 
Départements d'Outre-Mer 1724 19,3 3,5 58,0 58,4 63,8 3,0 12,9 84,1 0,0 44,3 38,0 50,9
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 193Darba tirgus Vecuma strukt ǌra Izgl ƯtƯba
Bezdarba l Ưmenis (%) % no iedz ƯvotƗjiem  
vecumƗ: (2000) IzglƯtƯbas iegǌšana person Ɨm, 
kas ir no 25-64 gadiem  
(% no visa), 2002 KopƗ , 1992 
KopƗ , 2002 
Ilgstoši nenodarbin Ɨti 2002  
(% no kop ƝjƗ bezdarba) 
Sievietes, 2002 
Jaunieši, 2002 <15 15-64 65+ ZemsVidƝjs
AugstsReƧions*
12,7 6,9 37,4 10,3 14,6 13,3 67,4 19,3 58,3 15,7 26,0      La Rioja 
10,7 5,5 26,0 9,1 13,8 12,8 65,9 21,4 56,4 17,8 25,8      Aragón 
12,3 7,1 39,7 10,3 15,0 14,6 70,1 15,4 45,9 20,1 34,0 Comunidad de Madrid
18,1 11,9 33,3 19,1 23,3 14,5 65,4 20,1 62,2 16,5 21,3 Centro
16,9 10,4 37,2 16,9 24,3 12,4 66,0 21,6 56,9 18,2 24,8      Castilla y León 
15,0 9,4 30,8 16,4 17,4 16,1 64,7 19,2 66,9 15,2 18,0      Castilla-la Mancha 
25,8 19,2 30,4 28,5 31,7 16,6 65,3 18,1 67,3 14,4 18,3      Extremadura 
14,6 9,7 31,3 13,3 19,4 14,5 68,7 16,8 59,4 17,7 22,8 Este
12,8 9,6 37,1 13,1 19,5 13,9 68,6 17,5 56,6 18,4 25,0      Cataluña 
18,3 10,3 24,9 14,4 20,1 15,1 68,9 16,1 63,7 15,9 20,4      Comunidad Valenciana 
10,5 7,3 16,7 9,3 14,9 16,4 68,3 15,3 59,6 21,8 18,7      Illes Balears 
25,4 18,3 32,6 26,6 30,0 17,9 68,1 14,1 64,4 15,4 20,2 Sur
26,4 19,6 33,1 28,5 31,5 17,8 68,1 14,1 65,1 15,1 19,9      Andalucía 
19,0 11,3 27,1 16,6 22,2 18,0 67,8 14,3 61,8 16,0 22,2      Región de Murcia 
25,0 5,3 41,3 8,5 13,1 21,4 66,5 12,2 53,4 26,4 20,2      Ceuta y Melilla 
     Ciudad Autónoma de Ceuta 
                Ciudad Autónoma de Melilla 
24,3 11,1 32,1 15,4 19,8 17,1 71,0 11,9 60,9 17,1 22,0 Canarias
9,8 8,7 32,7 9,8 18,9 18,9 65,1 16,0 35,9 40,6 23,5 France 
7,9 8,1 33,5 7,9 15,0 19,8 68,1 12,1 31,4 33,6 35,0 Île de France
10,0 8,6 32,7 10,0 19,6 19,2 64,4 16,4 41,3 40,9 17,7 Bassin Parisien
9,7 9,3 36,5 11,0 27,0 19,2 65,1 15,7 43,2 41,3 15,5      Champagne-Ardenne 
10,1 8,5 30,6 9,9 20,6 20,6 65,2 14,2 44,8 38,9 16,3      Picardie 
12,0 10,1 37,6 10,8 22,2 20,3 65,2 14,5 41,4 38,0 20,6      Haute-Normandie 
9,7 8,6 27,2 10,4 16,0 18,4 63,8 17,8 41,0 42,4 16,6      Centre 
9,4 7,9 25,1 9,4 15,9 19,1 63,6 17,3 38,5 41,7 19,7      Basse-Normandie 
9,1 6,9 41,5 8,4 16,7 17,7 63,4 18,9 38,1 43,5 18,3      Bourgogne 
12,5 13,4 39,7 16,0 29,4 21,3 64,8 13,9 44,3 38,2 17,5 Nord - Pas-de-Calais
7,4 7,5 24,0 8,7 18,0 19,1 65,9 15,0 34,9 45,3 19,8 Est
8,8 7,8 27,1 9,2 19,9 19,0 65,6 15,4 35,9 45,9 18,2      Lorraine 
5,4 6,7 21,4 7,0 13,4 19,2 66,8 13,9 32,0 45,6 22,4      Alsace 
8,0 8,3 21,3 10,0 21,8 19,1 65,0 15,9 36,9 43,7 19,3      Franche-Comté 
10,1 7,4 27,6 9,0 15,6 18,4 63,9 17,7 33,5 45,4 21,1 Ouest
10,1 7,7 28,5 9,6 14,6 19,2 64,4 16,4 34,9 44,7 20,4      Pays de la Loire 
9,6 6,7 23,4 8,2 16,0 18,3 63,8 18,0 30,9 45,8 23,2      Bretagne 
11,2 8,0 33,0 9,4 17,0 17,0 63,1 19,9 35,8 46,0 18,1      Poitou-Charentes 
9,8 8,5 31,6 10,3 18,3 16,6 63,8 19,6 33,5 44,0 22,4 Sud-Ouest
11,5 9,2 30,7 11,5 18,8 16,9 64,0 19,1 36,0 43,5 20,4      Aquitaine 
8,4 8,1 32,1 9,9 17,6 16,7 64,1 19,2 30,1 43,4 26,5      Midi-Pyrénées 
8,8 6,4 35,6 7,0 19,2 14,6 62,4 23,0 34,9 48,4 16,7      Limousin 
9,5 6,9 25,5 7,8 16,5 18,9 65,3 15,8 32,3 42,1 25,6 Centre-Est
9,3 6,9 24,9 7,9 17,0 19,5 65,5 15,0 31,8 41,2 27,0      Rhône-Alpes 
10,5 6,9 28,0 7,6 13,6 16,2 64,3 19,6 34,4 46,3 19,3      Auvergne 
13,4 12,0 41,2 13,4 24,9 17,8 63,5 18,7 40,3 39,5 20,2 Méditerranée
14,9 13,1 42,7 15,0 31,3 17,5 63,2 19,3 40,7 39,4 19,9      Languedoc-Roussillon 
12,9 11,4 39,9 12,4 21,4 18,0 63,7 18,4 39,4 40,1 20,6      Provence-Alpes-Côte d'Azur 
10,8 13,3 56,6 18,3 44,2 16,9 64,4 18,7 58,9 26,1 15,0      Corse 
: 26,5 76,1 29,4 51,3 27,6 64,3 8,1 : : : Départements d'Outre-Mer
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 194Galvenie re ƧionƗlie rƗdƯtƗji
IedzƯvotƗji Ekonomika Darba tirgus 
IK/uz vienu cilv Ɲku
(PPS) Nodarbin ƗtƯba pa  
sektoriem (% no visa), 
2002 Nodarbin ƗtƯbas lƯmenis 
(Vecuma grupa no 15-64 
kƗ iedzƯvotƗju %, kas ir no 
15-64 gadiem), 2002 ReƧions*
1000 iedz ƯvotƗju, 2001 
ApdzƯ vojuma bl Ưvums (iedz./km²), 2001 
IK pieaugums (gada vid ƝjƗ % maiƼ a), 
1995-2001 
2001, ES15 = 100 
VidƝji 1999-2000-2001,  
ES15 = 100 2001, ES25 = 100 
LauksaimniecƯ ba
RažošanaPakalpojumi 
EPO patentu pieteikumi vid Ɲji uz miljonu 
iedzƯ votƗju 1999-2000-2001 
KopƗSievietes VƯrieši      Guadeloupe 432 253,6 4,4 60,8 60,9 66,7 2,8 12,8 84,4 6,7 45,9 40,3 52,1 
     Martinique 387 343,2 3,6 67,8 67,9 74,5 5,7 12,5 81,9 0,6 48,2 43,6 53,2
     Guyane 170 2,0 -0,4 48,2 48,9 52,9 2,4 13,9 83,7 0,7 44,0 35,2 52,8 
     Réunion 735 291,6 4,4 53,5 53,8 58,7 1,7 12,9 85,4 2,6 41,3 34,2 48,7
Ireland 3853 54,8 9,2 117,6 115,0 129,1 6,9 27,8 65,3 83,6 65,0 55,2 74,7 
     Border, Midland and Western 1016 30,5 8,1 85,4 83,8 93,7 11,4 31,4 57,3 62,1 62,2 51,7 72,4
     Southern and Eastern 2837 76,7 9,5 129,2 126,2 141,8 5,5 26,6 67,9 91,3 65,9 56,4 75,5 
Italia 57927 192,2 1,9 100,1 101,3 109,9 5,0 31,8 63,2 73,2 55,5 42,0 69,1
Nord-Ovest  15180 262,0 1,8 124,2 125,9 136,3        
Nord Ovest 6030 176,9 1,5 113,4 115,2 124,5 3,5 34,0 62,5 98,9 61,1 50,4 71,7
     Piemonte 4291 168,9 1,3 115,1 117,5 126,3 3,4 38,1 58,4 115,9 62,0 51,6 72,2 
     Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste 121 37,0 0,6 123,9 124,7 136,0 4,9 25,6 69,5 43,2 66,3 56,1 75,9
     Liguria 1619 298,7 2,1 108,2 108,2 118,7 3,7 22,7 73,7 61,7 58,2 46,8 69,8 
Lombardia 9150 383,4 1,9 131,3 133,1 144,0 1,9 40,1 58,0 158,5 63,2 51,8 74,5
Nord-Est  10715 172,9 1,9 120,9 122,9 132,7        
Nord Est 6692 167,9 1,9 117,7 119,7 129,1 4,4 37,2 58,4 100,3 63,4 51,4 75,2
     Trentino-Alto Adige 947 69,6 2,4 133,0 134,8 146,0 7,8 27,3 64,9 62,7 66,4 54,7 77,8 
     Provincia Autonoma Bolzano/Bozen 467 63,1 2,7 143,4 144,9 157,4 
     Provincia Autonoma Trento 480 77,3 2,1 123,0 125,0 135,0        
     Veneto 4555 247,7 1,9 115,8 118,0 127,1 4,0 40,2 55,7 106,2 63,2 50,7 75,4
     Friuli-Venezia Giulia 1190 151,5 1,4 112,5 114,3 123,5 3,1 33,5 63,3 107,9 62,0 51,7 72,2 
Emilia-Romagna 4022 181,8 1,9 126,2 128,3 138,5 5,4 35,6 59,1 163,0 67,5 58,9 76,0
Centro  11191 191,8 2,0 108,9 110,1 119,5        
Centro 5870 142,7 2,2 106,6 107,6 116,9 4,0 35,0 61,0 60,1 61,5 50,7 72,2
     Toscana 3553 154,6 2,2 111,1 112,0 121,9 3,9 33,0 63,2 64,2 61,5 50,6 72,6 
     Umbria 843 99,7 2,0 97,9 99,4 107,4 4,6 33,0 62,4 38,2 59,0 47,8 70,2
     Marche 1473 152,0 2,2 100,7 101,7 110,5 4,1 40,7 55,2 62,9 62,7 52,7 72,6 
Lazio 5321 309,2 1,8 111,4 112,9 122,2 3,3 19,9 76,7 44,2 55,0 41,1 69,3
Sud 14123 192,7 2,1 66,9 67,5 73,4        
Abruzzo-Molise 1609 105,6 1,7 82,8 83,0 90,9 6,6 31,1 62,3 48,5 54,8 40,2 69,5
     Abruzzo 1282 118,8 1,6 84,0 84,3 92,2 5,8 31,6 62,6 58,6 55,6 41,1 70,1 
     Molise 327 73,6 2,2 78,1 78,1 85,7 10,0 29,1 60,9 9,1 51,8 36,8 66,8
Campania  5783 425,5 2,3 65,1 65,4 71,5 6,4 24,4 69,3 10,9 41,9 24,1 60,1 
Sud 6731 151,4 2,0 64,6 65,5 70,9 10,9 25,5 63,6 8,5 44,4 27,3 61,8
     Puglia 4087 211,0 1,9 65,0 66,1 71,3 10,3 26,9 62,8 9,1 45,3 27,5 63,7 
     Basilicata 604 60,4 2,1 70,5 72,5 77,3 10,4 33,2 56,4 8,7 46,1 29,4 62,8
     Calabria 2040 135,3 2,2 62,1 62,2 68,1 12,4 19,9 67,7 7,1 41,9 26,4 57,5 
Isole 6717 134,9 2,1 67,9 68,0 74,5
Sicilia  5071 197,3 2,1 65,3 65,4 71,7 9,3 20,4 70,3 14,2 41,9 24,2 60,2 
Sardegna 1646 68,3 2,2 76,0 76,1 83,4 8,7 23,5 67,8 11,2 46,7 31,2 62,2
Luxembourg (Grand-Duché) 442 170,9 6,1 194,0 194,4 212,9 2,0 20,1 77,9 203,5 63,6 51,5 75,5 
Nederland 16043 473,6 3,3 113,3 111,5 124,3 3,0 20,8 76,2 222,9 74,4 66,2 82,4
Noord-Nederland  1678 201,1 2,8 105,9 102,1 116,3 4,1 23,8 72,1 76,8 72,1 63,7 80,1 
     Groningen 568 242,9 2,8 133,2 125,1 146,1 2,8 21,3 75,9 87,1 70,8 63,2 78,2
     Friesland 633 188,6 3,2 93,8 91,9 103,0 4,3 25,6 70,1 64,6 72,7 64,3 80,7 
     Drenthe 477 179,9 2,4 89,5 87,9 98,3 5,4 24,5 70,2 80,8 72,8 63,5 81,8
Oost-Nederland  3367 345,6 3,2 95,5 94,1 104,8 3,6 22,7 73,7 131,3 74,5 65,9 82,7 
     Overijssel 1090 326,7 3,1 96,1 94,4 105,5 4,2 26,1 69,7 139,9 73,4 64,9 81,5
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 195Darba tirgus Vecuma strukt ǌra Izgl ƯtƯba
Bezdarba l Ưmenis (%) % no iedz ƯvotƗjiem  
vecumƗ: (2000) IzglƯtƯbas iegǌšana person Ɨm, 
kas ir no 25-64 gadiem  
(% no visa), 2002 KopƗ , 1992 
KopƗ , 2002 
Ilgstoši nenodarbin Ɨti 2002  
(% no kop ƝjƗ bezdarba) 
Sievietes, 2002 
Jaunieši, 2002 <15 15-64 65+ ZemsVidƝjs
AugstsReƧions*
: 26,0 77,2 28,6 57,8 25,2 65,2 9,6 : : :      Guadeloupe 
: 22,9 79,7 26,0 55,2 23,5 65,1 11,5 : : :      Martinique 
: 24,4 74,6 29,0 46,5 35,6 60,6 3,8 : : :      Guyane 
: 29,3 74,4 32,1 48,6 29,5 64,2 6,3 : : :      Réunion 
15,3 4,3 29,3 3,8 7,8 21,9 66,9 11,2 39,7 34,9 25,4 Ireland 
15,1 5,5 31,2 5,5 9,6 22,3 64,9 12,8 46,8 33,5 19,6      Border, Midland and Western 
15,4 3,8 28,3 3,2 7,1 21,7 67,7 10,6 37,3 35,3 27,4      Southern and Eastern 
9,0 59,6 12,2 27,2 14,4 67,6 18,0 55,9 33,9 10,2 Italia 
        Nord-Ovest
5,4 50,0 7,6 17,0 11,5 67,0 21,5 56,5 33,7 9,8 Nord Ovest
 5,1 47,5 7,3 15,5 11,9 67,7 20,4 57,6 33,0 9,4      Piemonte 
3,6 19,3 5,5 10,6 12,6 68,7 18,7 58,6 33,8 7,7      Valle d'Aosta/Vallée d'Aoste 
 6,3 57,4 8,6 23,0 10,4 64,9 24,7 53,4 35,5 11,1      Liguria 
3,8 36,5 5,6 11,4 13,0 69,5 17,5 53,7 35,2 11,0 Lombardia
           N o r d - E s t
3,3 26,2 5,1 7,5 13,3 68,5 18,2 55,6 35,5 8,9 Nord Est
 2,6 11,7 3,8 5,0 15,9 67,5 16,6 52,4 38,5 9,1      Trentino-Alto Adige 
     Provincia Autonoma Bolzano/Bozen 
                Provincia Autonoma Trento 
3,4 28,6 5,2 7,6 13,3 69,0 17,8 57,4 33,9 8,7      Veneto 
 3,7 25,8 5,6 9,4 11,2 67,7 21,1 51,3 39,0 9,7      Friuli-Venezia Giulia 
3,3 25,5 4,6 9,0 11,2 66,7 22,1 51,9 36,6 11,5 Emilia-Romagna
           C e n t r o
4,8 38,6 7,3 14,6 12,0 66,2 21,8 55,0 34,5 10,5 Centro
 4,8 38,8 7,3 16,2 11,5 66,6 21,9 56,5 33,3 10,2      Toscana 
5,7 44,9 8,9 16,5 12,2 65,6 22,2 48,1 40,4 11,5      Umbria 
 4,4 33,8 6,4 10,5 12,9 65,8 21,3 55,1 34,1 10,7      Marche 
8,6 68,7 11,9 32,0 14,2 68,8 17,0 48,3 38,9 12,8 Lazio
           S u d
7,5 56,5 11,7 23,0 14,4 65,7 19,9 52,6 36,6 10,8 Abruzzo-Molise
 6,2 54,1 10,0 20,1 14,4 65,9 19,8 52,2 36,9 10,9      Abruzzo 
12,6 61,0 18,7 34,3 14,7 64,8 20,5 54,4 35,2 10,4      Molise 
 21,1 73,7 30,6 59,5 19,3 67,2 13,6 59,8 31,0 9,1 Campania
17,4 63,8 25,8 44,4 17,2 67,1 15,7 60,6 30,2 9,1 Sud
 14,0 65,8 20,6 37,8 17,3 67,7 15,1 62,1 28,8 9,1      Puglia 
15,3 60,3 23,8 43,4 16,3 66,0 17,8 58,6 33,3 8,1      Basilicata 
 24,6 62,2 35,6 58,2 17,4 66,3 16,3 58,2 32,2 9,6      Calabria 
Isole
 20,1 69,3 28,4 51,2 18,0 65,9 16,1 61,7 29,2 9,2 Sicilia
18,5 58,5 26,4 48,3 14,6 70,2 15,3 62,8 29,0 8,2 Sardegna
2,0 2,6 27,4 3,6 7,0 18,9 66,8 14,3 38,4 43,0 18,7 Luxembourg (Grand-Duché) 
5,4 2,8 26,5 3,1 5,0 18,6 67,9 13,6 32,2 42,8 25,0 Nederland
7,3 3,5 27,7 4,3 7,3 18,2 67,2 14,7 34,0 45,8 20,2 Noord-Nederland
7,8 4,2 29,2 5,2 8,3 16,8 68,7 14,5 32,2 43,6 24,2      Groningen 
7,1 3,2 27,0 4,0 6,7 19,0 66,7 14,3 33,8 46,8 19,4      Friesland 
7,0 3,1 26,0 3,6 6,6 18,6 66,1 15,3 36,4 47,1 16,5      Drenthe 
5,1 2,7 24,6 3,2 4,6 19,6 67,3 13,2 32,6 44,7 22,6 Oost-Nederland
5,2 2,9 23,4 3,1 4,8 19,5 66,9 13,7 34,1 45,7 20,2      Overijssel 
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 196Galvenie re ƧionƗlie rƗdƯtƗji
IedzƯvotƗji Ekonomika Darba tirgus 
IK/uz vienu cilv Ɲku
(PPS) Nodarbin ƗtƯba pa  
sektoriem (% no visa), 
2002 Nodarbin ƗtƯbas lƯmenis 
(Vecuma grupa no 15-64 
kƗ iedzƯvotƗju %, kas ir no 
15-64 gadiem), 2002 ReƧions*
1000 iedz ƯvotƗju, 2001 
ApdzƯ vojuma bl Ưvums (iedz./km²), 2001 
IK pieaugums (gada vid ƝjƗ % maiƼ a), 
1995-2001 
2001, ES15 = 100 
VidƝji 1999-2000-2001,  
ES15 = 100 2001, ES25 = 100 
LauksaimniecƯ ba
RažošanaPakalpojumi 
EPO patentu pieteikumi vid Ɲji uz miljonu 
iedzƯ votƗju 1999-2000-2001 
KopƗSievietes VƯrieši      Gelderland 1941 389,6 3,0 97,4 96,1 106,9 3,1 21,9 75,0 148,0 74,9 66,6 83,1 
     Flevoland 335 235,9 5,8 82,4 81,3 90,4 4,0 16,8 79,2 107,8 75,1 65,5 84,6
West-Nederland  7473 859,6 3,4 125,8 123,9 138,0 2,5 16,2 81,3 117,7 74,9 67,0 82,8 
     Utrecht 1123 824,0 4,5 142,8 140,9 156,7 1,1 14,8 84,1 184,4 76,2 68,9 83,7
     Noord-Holland 2542 956,7 3,5 132,5 131,4 145,5 2,0 15,3 82,7 130,8 76,1 68,5 83,6 
     Zuid-Holland 3431 1196,8 3,3 118,5 116,0 130,0 3,0 16,4 80,6 148,1 73,8 65,6 81,8
     Zeeland 376 208,3 0,7 95,4 95,6 104,7 4,8 26,1 69,1 102,4 73,1 62,5 83,3 
Zuid-Nederland 3525 497,0 3,3 107,3 106,3 117,7 3,3 27,4 69,2 535,2 74,4 65,9 82,6
     Noord-Brabant 2383 483,4 3,6 111,5 110,4 122,3 3,2 27,6 69,3 697,8 75,9 67,6 83,9 
     Limburg 1143 528,2 2,7 98,5 97,8 108,1 3,7 27,2 69,2 199,9 71,3 62,4 79,8
Österreich 8032 95,8 2,4 111,9 113,5 122,8 5,7 29,4 65,0 157,6 69,0 61,5 76,5 
Ostösterreich 3395 144,1 2,2 119,0 121,2 130,6 4,8 25,2 70,0 65,6 68,4 62,1 74,7
     Burgenland 275 69,5 3,1 76,2 76,3 83,6 5,3 30,1 64,7 69,2 67,9 59,3 76,2 
     Niederösterreich 1531 79,9 2,9 92,3 94,5 101,3 8,8 30,6 60,6 133,3 70,0 62,2 77,7
     Wien 1588 3827,5 1,7 152,2 154,7 167,0 0,9 19,1 80,0 146,0 67,0 62,5 71,6 
Südösterreich 1743 67,3 2,6 96,2 97,0 105,6 8,0 32,6 59,4 141,5 67,5 58,7 76,4
     Kärnten 556 58,3 2,3 96,3 97,6 105,6 6,5 30,6 62,9 124,4 66,9 56,9 77,1 
     Steiermark 1188 72,5 2,7 96,2 96,8 105,5 8,7 33,5 57,8 149,6 67,8 59,5 76,2
Westösterreich  2893 84,1 2,6 113,1 114,4 124,1 5,3 32,3 62,4 192,2 70,6 62,4 78,8 
     Oberösterreich 1367 114,1 2,7 108,2 108,9 118,7 6,8 35,3 57,9 189,7 70,9 62,9 78,8
     Salzburg 513 71,7 2,0 123,6 126,5 135,7 4,5 24,9 70,7 139,5 71,8 65,1 78,8 
     Tirol 667 52,7 2,7 113,4 114,8 124,4 4,6 27,8 67,7 136,0 69,5 61,0 78,1
     Vorarlberg 347 133,5 2,6 116,2 117,8 127,5 2,1 40,4 57,5 387,8 69,6 58,9 80,2 
Portugal 10293 112,0 3,5 70,7 70,6 77,6 12,4 33,9 53,8 4,7 68,2 60,8 75,9
Continente  9811 110,5 3,5 70,9 70,8 77,8 12,3 34,1 53,6 4,7 68,5 61,3 75,9 
     Norte 3646 171,3 2,6 56,9 57,3 62,5 11,4 43,3 45,4 4,3 67,8 59,9 76,0
     Centro 1784 75,4 3,4 56,9 56,8 62,5 26,9 30,8 42,3 4,8 73,6 67,3 80,1 
     Centro 2402 83,5 3,7 57,9 57,7 63,5
     Lisboa e Vale do Tejo 3462 290,1 4,1 94,7 94,4 103,9 4,5 29,1 66,5 6,3 67,1 60,7 73,8 
     Lisboa 2603 1011,2 3,9 105,1 105,0 115,4 
     Alentejo 526 19,5 2,1 56,9 56,5 62,5 14,6 23,4 62,0 1,2 65,2 56,5 74,0 
     Alentejo 766 24,6 3,2 60,7 59,8 66,6
     Algarve 394 78,9 5,4 72,4 71,4 79,4 9,7 21,3 69,0 3,1 68,6 60,0 77,1 
Açores 237 101,9 3,9 55,8 54,5 61,2 13,7 29,1 57,2 0,0 61,5 44,5 78,3
Madeira  244 313,6 5,0 78,4 77,4 86,0 12,8 27,4 59,8 2,7 65,1 56,5 74,5 
Suomi/Finland 5188 17,0 4,1 103,9 103,4 114,1 5,4 27,0 67,6 325,2 68,1 66,2 70,0
Manner-Suomi  5162 17,0 4,1 103,7 103,2 113,8 5,4 27,1 67,6 326,2 68,0 66,1 69,9 
     Itä-Suomi 679 9,7 2,0 75,7 75,5 83,0 10,3 25,6 64,1 80,0 59,9 57,7 62,0
     Väli-Suomi 704 16,4 3,1 85,8 86,0 94,1 9,7 29,7 60,6 171,9 65,9 62,4 69,3 
     Pohjois-Suomi 557 4,3 3,0 90,2 89,4 99,0 7,3 27,0 65,8 292,4 62,0 61,1 62,8
     Uusimaa (Suuralue) 1401 153,8 5,9 140,3 139,4 153,9 1,1 20,6 78,4 588,0 75,3 74,4 76,2 
     Etelä-Suomi 1821 34,8 3,6 97,2 97,0 106,7 5,5 32,5 62,0 291,4 67,7 65,1 70,3
     Etelä-Suomi 2537 62,1 5,0 121,5 120,9 133,3        
     Länsi-Suomi 1319 22,6 3,5 91,1 91,0 99,9
     Pohjois-Suomi 628 4,7 3,1 89,0 88,2 97,7        
Åland 26 17,0 5,4 141,6 140,9 155,4 5,2 17,2 77,6 108,0 77,6 73,8 81,4
Sverige 8896 21,6 2,9 106,1 107,8 116,5 2,5 23,0 74,5 345,5 73,6 72,2 74,9 
     Stockholm 1831 282,1 4,7 144,9 148,2 159,0 0,6 13,7 85,8 582,1 78,4 77,5 79,4
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 197Darba tirgus Vecuma strukt ǌra Izgl ƯtƯba
Bezdarba l Ưmenis (%) % no iedz ƯvotƗjiem  
vecumƗ: (2000) IzglƯtƯbas iegǌšana person Ɨm, 
kas ir no 25-64 gadiem  
(% no visa), 2002 KopƗ , 1992 
KopƗ , 2002 
Ilgstoši nenodarbin Ɨti 2002  
(% no kop ƝjƗ bezdarba) 
Sievietes, 2002 
Jaunieši, 2002 <15 15-64 65+ ZemsVidƝjs
AugstsReƧions*
5,0 2,4 23,6 2,9 4,0 19,0 67,5 13,6 32,3 43,5 24,1      Gelderland 
6,2 3,7 30,8 5,4 7,4 23,8 67,3 8,9 29,7 48,5 21,8      Flevoland 
5,2 2,6 27,3 2,8 4,7 18,4 68,0 13,6 30,1 41,3 28,6 West-Nederland
4,5 2,2 23,1 2,4 4,3 19,0 68,6 12,5 26,6 38,7 34,7      Utrecht 
5,5 2,6 25,3 2,6 3,9 17,8 68,8 13,5 27,4 41,8 30,8      Noord-Holland 
5,1 2,9 30,3 3,2 5,4 18,6 67,6 13,8 33,0 41,2 25,8      Zuid-Holland 
5,7 2,3 22,0 2,8 4,2 18,5 65,2 16,4 33,9 46,9 19,1      Zeeland 
5,0 2,7 25,9 3,1 5,0 18,2 68,5 13,4 35,2 42,8 21,9 Zuid-Nederland
5,0 2,4 23,0 2,8 4,3 18,6 68,6 12,8 34,0 42,9 23,0      Noord-Brabant 
5,2 3,3 30,4 4,0 6,6 17,3 68,2 14,6 37,7 42,7 19,6      Limburg 
3,3 4,0 28,1 3,9 6,2 16,8 67,7 15,5 21,7 62,6 15,7 Österreich 
3,5 5,4 33,3 4,9 8,1 15,8 67,9 16,3 21,2 62,0 16,9 Ostösterreich
2,4 4,2 21,2 4,8 7,1 15,2 66,7 18,1 27,5 61,0 11,6      Burgenland 
2,6 3,5 27,3 3,7 5,7 16,8 66,6 16,5 20,1 66,2 13,7      Niederösterreich 
4,4 7,2 37,1 6,0 11,1 15,0 69,3 15,7 21,1 58,4 20,6      Wien 
3,8 3,4 26,9 3,5 5,7 16,5 67,2 16,4 19,6 65,9 14,5 Südösterreich
3,8 2,7 24,6 3,2 5,5 16,9 66,9 16,2 14,2 70,9 14,9      Kärnten 
3,8 3,8 27,6 3,7 5,8 16,2 67,3 16,5 22,0 63,6 14,3      Steiermark 
2,7 2,7 17,0 2,9 4,7 18,2 67,7 14,0 23,7 61,3 15,1 Westösterreich
2,5 3,1 21,1 3,4 5,1 18,0 67,1 14,9 24,8 60,3 14,9      Oberösterreich 
2,6 2,8 12,4 2,8 5,4 17,9 68,6 13,5 19,9 65,0 15,1      Salzburg 
3,6 2,0 11,7 1,8 3,4 18,4 68,2 13,4 21,7 62,9 15,4      Tirol 
2,3 2,5 12,6 2,8 4,4 19,2 68,4 12,4 28,7 56,3 15,0      Vorarlberg 
4,1 5,1 34,5 6,1 11,6 16,0 67,6 16,4 79,6 11,1 9,3 Portugal
4,1 5,2 34,5 6,2 11,8 15,8 67,7 16,5 79,3 11,2 9,5 Continente
3,4 4,9 37,0 5,9 10,0 17,5 68,5 14,0 84,1 8,7 7,2      Norte 
2,7 3,0 27,4 3,8 11,2 14,9 65,5 19,6 82,6 8,7 8,8      Centro 
     Centro 
5,2 6,5 36,9 7,6 13,6 14,9 68,8 16,3 72,8 14,8 12,4      Lisboa e Vale do Tejo 
     Lisboa 
8,0 6,6 21,0 9,2 16,9 13,6 62,9 23,5 79,8 10,1 10,1      Alentejo 
     Alentejo 
3,0 5,3 28,2 6,7 14,3 14,7 66,6 18,7 80,4 12,9 6,7      Algarve 
3,7 2,5 38,6 4,3 7,9 21,9 65,8 12,4 86,3 8,9 4,9 Açores
3,3 2,5 33,4 3,0 5,2 19,4 67,2 13,4 85,9 9,3 4,8 Madeira
9,1 24,9 9,1 21,0 18,2 66,9 14,8 25,0 42,6 32,4 Suomi/Finland
 9,1 25,0 9,1 21,0 18,2 66,9 14,8 25,0 42,6 32,4 Manner-Suomi
13,3 26,4 13,7 29,3 17,6 65,4 17,0 27,0 46,6 26,3      Itä-Suomi 
 9,3 27,4 10,4 20,4 18,8 64,9 16,4 26,7 43,8 29,4      Väli-Suomi 
14,1 19,7 13,1 28,0 20,7 66,2 13,2 24,4 47,4 28,2      Pohjois-Suomi 
 5,8 22,6 5,0 14,7 18,6 69,9 11,5 22,3 37,2 40,5      Uusimaa (Suuralue) 
9,1 27,1 9,6 22,0 17,3 66,3 16,4 26,0 43,6 30,3      Etelä-Suomi 
                E t e l ä - S u o m i  
     Länsi-Suomi 
                P o h j o i s - S u o m i  
2,9 0,0 2,8 17,7 18,8 65,2 16,0 31,0 43,0 26,1 Åland
 5,1 19,9 4,6 12,8 18,5 64,2 17,3 18,5 55,1 26,4 Sverige 
4,0 12,1 3,7 11,5 18,6 67,0 14,4 13,5 51,8 34,7      Stockholm 
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 198Galvenie re ƧionƗlie rƗdƯtƗji
IedzƯvotƗji Ekonomika Darba tirgus 
IK/uz vienu cilv Ɲku
(PPS) Nodarbin ƗtƯba pa  
sektoriem (% no visa), 
2002 Nodarbin ƗtƯbas lƯmenis 
(Vecuma grupa no 15-64 
kƗ iedzƯvotƗju %, kas ir no 
15-64 gadiem), 2002 ReƧions*
1000 iedz ƯvotƗju, 2001 
ApdzƯ vojuma bl Ưvums (iedz./km²), 2001 
IK pieaugums (gada vid ƝjƗ % maiƼ a), 
1995-2001 
2001, ES15 = 100 
VidƝji 1999-2000-2001,  
ES15 = 100 2001, ES25 = 100 
LauksaimniecƯ ba
RažošanaPakalpojumi 
EPO patentu pieteikumi vid Ɲji uz miljonu 
iedzƯ votƗju 1999-2000-2001 
KopƗSievietes VƯrieši      Östra Mellansverige 1495 38,9 2,1 91,1 92,5 100,0 2,9 26,1 71,0 315,3 72,2 70,1 74,2 
     Sydsverige 1283 91,9 3,3 98,3 99,7 107,9 2,8 23,7 73,6 402,5 70,7 68,6 72,8
     Norra Mellansverige 831 13,0 0,4 89,3 91,8 98,0 3,7 27,0 69,3 200,3 69,7 68,4 70,9 
     Mellersta Norrland 375 5,3 0,8 98,8 98,7 108,4 3,8 21,2 75,0 132,6 68,9 69,0 68,7
     Övre Norrland 511 3,3 0,5 92,6 93,7 101,6 3,2 23,7 73,1 207,7 68,6 68,4 68,7 
     Småland med Öarna 797 24,0 2,1 95,8 97,3 105,1 4,1 30,7 65,2 127,0 75,2 73,3 77,1
     Västsverige 1774 60,3 3,2 102,5 103,5 112,5 2,4 25,3 72,3 339,3 75,5 74,2 76,7 
United Kingdom 58837 241,3 3,0 105,4 103,1 115,7 1,4 24,3 74,3 124,4 71,7 65,3 78,0
North East  2517 292,2 0,8 80,3 78,6 88,1 0,9 27,2 71,9 72,6 65,6 61,0 70,1 
     Tees Valley & Durham 1133 371,9 0,0 76,1 75,0 83,5 0,8 30,8 68,4 66,1 64,0 58,6 69,4
     Northumberland and Tyne & Wear 1384 248,6 1,4 83,7 81,5 91,8 0,9 24,4 74,8 78,0 66,9 63,1 70,6 
North West (inc. Merseyside) 6732 475,2 2,3 94,8 92,4 104,0 0,8 26,0 73,2 96,0 69,4 63,8 74,9
     Cumbria 488 71,5 -0,9 79,1 80,2 86,8 3,6 30,9 65,5 75,7 69,3 62,6 76,0 
     Cheshire 984 422,0 2,8 117,7 113,6 129,1 0,9 27,7 71,4 204,6 72,9 67,9 77,7
     Greater Manchester 2483 1930,8 3,2 102,6 99,3 112,6 0,3 25,4 74,3 68,7 69,4 63,7 75,0 
     Lancashire 1416 461,1 1,8 90,0 87,9 98,8 1,0 28,1 70,8 69,2 72,1 66,6 77,4
     Merseyside 1362 2078,3 1,9 74,5 73,7 81,8 0,2 21,8 78,1 104,5 64,2 58,7 69,6 
Yorkshire & the Humber 4967 319,1 2,1 90,8 89,2 99,7 1,2 27,1 71,7 81,1 70,5 63,8 77,0
     East Riding & North Lincolnshire 869 237,6 0,3 87,1 86,3 95,6 2,0 29,5 68,5 63,3 68,6 60,7 76,5 
     North Yorkshire 751 90,4 3,1 96,2 93,6 105,6 2,5 24,2 73,3 130,3 75,6 68,7 82,5
     South Yorkshire 1267 812,2 2,0 77,1 75,4 84,6 0,6 28,6 70,9 52,7 67,9 61,1 74,4 
     West Yorkshire 2080 1022,6 2,5 98,7 97,4 108,3 0,6 26,5 72,9 88,5 71,1 64,9 77,0
East Midlands  4175 267,2 2,5 96,6 95,6 106,0 1,4 30,3 68,3 104,9 73,5 66,8 80,1 
     Derbyshire & Nottinghamshire 1972 411,9 2,5 95,8 93,9 105,1 0,5 31,8 67,6 111,3 71,3 65,3 77,3
     Leicestershire, Rutland & Northants 1555 316,2 3,0 104,4 104,4 114,5 1,3 29,8 69,0 139,1 76,6 68,7 84,3 
     Lincolnshire 648 109,4 1,6 80,7 79,3 88,5 4,4 26,8 68,8 42,2 73,0 66,7 79,2
West Midlands  5267 405,0 2,3 95,2 93,6 104,5 1,0 30,6 68,5 94,4 71,2 64,1 78,1 
     Herefordshire, Worcestershire & Warks 1223 207,3 3,3 96,6 94,0 106,0 1,6 30,0 68,4 172,4 76,3 69,0 83,6
     Shropshire & Staffordshire 1489 240,1 1,4 79,7 81,0 87,4 1,5 30,6 67,9 73,6 74,2 67,6 80,3 
     West Midlands 2554 2842,3 2,2 103,6 100,8 113,7 0,3 30,9 68,8 70,2 67,1 59,7 74,2
Eastern  5395 282,2 3,3 101,4 98,8 111,3 1,5 25,0 73,5 238,6 76,1 69,0 83,1 
     East Anglia 2177 173,2 2,0 95,7 92,8 105,1 2,6 25,3 72,1 310,9 75,5 68,4 82,5
     Bedfordshire, Hertfordshire 1601 557,0 4,8 122,6 119,3 134,5 0,6 23,8 75,6 213,7 78,3 71,5 84,8 
     Essex 1616 439,8 3,2 88,1 86,4 96,7 1,0 25,9 73,1 165,2 74,9 67,5 82,2
London  7188 4538,8 4,6 164,7 159,5 180,7 0,3 13,9 85,8 102,3 68,7 61,5 75,6 
     Inner London 2772 8648,1 5,2 263,4 251,4 289,1 0,1 11,4 88,5 131,1 63,4 56,9 69,7
     Outer London 4416 3496,2 3,8 102,7 102,0 112,7 0,4 15,4 84,3 84,1 72,3 64,7 79,6 
South East 8007 419,0 4,1 115,9 112,9 127,2 1,4 22,4 76,2 209,8 77,0 70,0 83,8
     Berkshire, Bucks & Oxfordshire 2093 364,5 5,2 149,0 146,4 163,5 1,5 22,7 75,8 318,8 79,4 72,9 85,6 
     Surrey, East & West Sussex 2555 467,9 3,8 113,6 110,5 124,6 1,3 19,6 79,2 151,7 76,4 69,4 83,4
     Hampshire & Isle af Wight 1778 426,1 3,9 103,0 100,4 113,0 1,0 24,4 74,6 233,5 78,1 71,2 84,8 
     Kent 1581 423,3 3,0 90,3 86,4 99,1 2,2 24,3 73,5 133,0 73,4 65,8 81,1
South West  4934 205,8 2,7 93,8 92,4 103,0 2,0 23,7 74,3 132,9 76,2 70,4 81,9 
     Gloucestershire, Wiltshire & N Somerset 2163 284,5 3,3 112,1 110,4 123,0 1,3 23,0 75,6 228,8 78,3 72,5 84,0
     Dorset & Somerset 1192 195,3 2,1 82,8 83,0 90,9 2,1 24,3 73,6 80,6 76,6 70,9 82,2 
     Cornwall & Isles af Scilly 502 141,1 1,9 59,5 59,1 65,3 3,0 22,5 74,5 65,5 71,3 64,2 78,2
     Devon 1077 160,6 1,9 85,3 82,0 93,6 2,9 25,0 72,1 57,1 73,6 68,4 78,8 
Wales 2903 139,8 1,8 83,0 81,5 91,1 2,6 26,2 71,2 69,7 66,3 59,4 73,2
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 199Darba tirgus Vecuma strukt ǌra Izgl ƯtƯba
Bezdarba l Ưmenis (%) % no iedz ƯvotƗjiem  
vecumƗ: (2000) IzglƯtƯbas iegǌšana person Ɨm, 
kas ir no 25-64 gadiem  
(% no visa), 2002 KopƗ , 1992 
KopƗ , 2002 
Ilgstoši nenodarbin Ɨti 2002  
(% no kop ƝjƗ bezdarba) 
Sievietes, 2002 
Jaunieši, 2002 <15 15-64 65+ ZemsVidƝjs
AugstsReƧions*
 5,2 23,0 4,9 13,6 18,7 64,0 17,3 19,8 55,9 24,3      Östra Mellansverige 
6,2 25,1 5,9 15,2 18,2 63,9 18,0 19,9 53,7 26,3      Sydsverige 
 6,3 19,1 5,7 13,7 18,0 62,3 19,7 20,4 59,4 20,2      Norra Mellansverige 
5,9 19,3 4,5 13,7 17,5 62,5 20,0 20,2 58,5 21,3      Mellersta Norrland 
 6,1 17,6 4,6 13,1 18,4 64,2 17,4 13,8 61,6 24,6      Övre Norrland 
: 3,9 18,1 4,1 9,6 18,8 62,3 18,9 23,4 56,3 20,3      Småland med Öarna 
: 4,9 21,7 4,3 12,9 18,9 63,8 17,3 19,6 54,1 26,3      Västsverige 
9,6 5,1 21,9 4,5 12,0 19,1 65,4 15,6 18,1 52,4 29,5 United Kingdom 
 6,8 27,0 5,2 14,2 18,8 65,2 16,1 21,2 55,7 23,0 North East
7,2 24,6 6,0 16,6 19,3 65,2 15,5 22,5 55,9 21,6      Tees Valley & Durham 
 6,4 29,1 4,5 12,4 18,3 65,2 16,5 20,2 55,6 24,3      Northumberland and Tyne & Wear 
5,3 26,6 4,3 12,6 19,4 65,0 15,6 20,7 54,1 25,2 North West (inc. Merseyside)
 5,1 28,0 4,1 11,7 17,7 64,3 17,9 17,1 58,5 24,4      Cumbria 
4,2 20,3 3,2 11,8 19,0 65,6 15,5 14,4 54,9 30,6      Cheshire 
 5,6 27,4 4,6 12,2 20,1 65,4 14,5 22,1 52,3 25,6      Greater Manchester 
4,4 21,7 3,7 12,4 19,3 64,3 16,4 20,1 55,9 24,0      Lancashire 
 6,6 31,6 5,4 14,3 19,4 64,5 16,1 24,5 53,3 22,3      Merseyside 
9,5 5,2 21,3 4,3 12,6 19,2 65,0 15,8 20,2 54,9 24,9 Yorkshire & the Humber
 6,3 26,3 5,2 15,5 19,3 64,2 16,5 19,0 58,1 22,9      East Riding & North Lincolnshire 
3,7 18,6 3,6 7,6 17,8 64,4 17,8 15,1 55,1 29,8      North Yorkshire 
 5,2 24,6 3,7 12,4 18,9 65,3 15,8 21,5 56,2 22,3      South Yorkshire 
5,4 17,9 4,5 13,1 19,9 65,4 14,7 21,7 52,8 25,5      West Yorkshire 
8,5 4,5 22,9 4,4 10,6 18,8 65,3 15,9 19,7 55,7 24,6 East Midlands
5,1 28,9 4,5 11,2 18,6 65,4 16,0 20,7 55,7 23,6      Derbyshire & Nottinghamshire 
 4,0 17,5 4,6 10,4 19,6 65,9 14,5 19,1 53,9 27,0      Leicestershire, Rutland & Northants 
4,3 13,2 3,4 9,5 17,7 63,3 19,0 17,7 60,1 22,2      Lincolnshire 
10,3 5,6 20,7 5,2 14,2 19,5 64,9 15,6 21,4 53,3 25,2 West Midlands
3,5 13,1 4,1 8,9 18,3 65,2 16,5 16,7 53,6 29,7      Herefordshire, Worcestershire & Warks 
 4,6 21,8 4,0 11,2 18,7 65,8 15,6 18,0 56,6 25,5      Shropshire & Staffordshire 
7,4 22,1 6,7 18,2 20,5 64,2 15,3 26,1 51,2 22,8      West Midlands 
 3,7 18,2 3,5 9,4 18,9 65,1 16,0 15,8 57,0 27,2 Eastern
7,4 3,7 16,5 3,3 9,8 18,4 64,4 17,2 16,6 56,9 26,5      East Anglia 
 3,5 17,6 3,2 8,4 19,9 66,0 14,2 12,3 54,9 32,8      Bedfordshire, Hertfordshire 
4,0 20,8 4,0 10,0 18,7 65,0 16,3 18,2 59,1 22,7      Essex 
11,9 6,7 23,6 6,0 14,2 19,3 68,2 12,5 17,5 41,1 41,4 London
: 9,0 27,1 7,7 18,4 19,2 69,8 10,9 20,4 31,6 48,0      Inner London 
: 5,3 19,9 4,9 11,6 19,4 67,1 13,6 15,5 47,4 37,0      Outer London 
3,7 14,9 3,5 8,9 18,8 65,2 16,0 12,7 53,3 34,0 South East
 3,4 11,4 3,0 8,6 19,6 67,5 12,9 13,4 49,3 37,4      Berkshire, Bucks & Oxfordshire 
3,8 17,9 3,6 7,8 17,9 63,7 18,4 11,8 52,7 35,5      Surrey, East & West Sussex 
 3,5 9,5 3,7 9,9 18,6 65,4 16,0 10,5 55,8 33,7      Hampshire & Isle af Wight 
4,2 19,7 3,9 9,8 19,3 64,4 16,4 15,9 57,3 26,8      Kent 
8,8 3,7 14,0 3,3 9,1 18,0 63,6 18,4 12,8 57,1 30,1 South West
3,6 9,2 3,3 8,5 18,7 65,2 16,1 12,5 55,1 32,4      Gloucestershire, Wiltshire & N Somerset 
 3,6 13,3 3,4 8,5 17,4 61,9 20,7 13,1 57,0 29,9      Dorset & Somerset 
: 4,2 20,9 3,2 11,0 17,4 62,6 20,0 13,8 58,3 27,9      Cornwall & Isles af Scilly 
: 4,2 20,7 3,2 10,6 17,5 62,6 19,9 12,7 60,8 26,6      Devon 
9,4 5,6 20,1 5,0 14,0 19,0 63,8 17,3 21,4 51,5 27,1 Wales
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 200Galvenie re ƧionƗlie rƗdƯtƗji
IedzƯvotƗji Ekonomika Darba tirgus 
IK/uz vienu cilv Ɲku
(PPS) Nodarbin ƗtƯba pa  
sektoriem (% no visa), 
2002 Nodarbin ƗtƯbas lƯmenis 
(Vecuma grupa no 15-64 
kƗ iedzƯvotƗju %, kas ir no 
15-64 gadiem), 2002 ReƧions*
1000 iedz ƯvotƗju, 2001 
ApdzƯ vojuma bl Ưvums (iedz./km²), 2001 
IK pieaugums (gada vid ƝjƗ % maiƼ a), 
1995-2001 
2001, ES15 = 100 
VidƝji 1999-2000-2001,  
ES15 = 100 2001, ES25 = 100 
LauksaimniecƯ ba
RažošanaPakalpojumi 
EPO patentu pieteikumi vid Ɲji uz miljonu 
iedzƯ votƗju 1999-2000-2001 
KopƗSievietes VƯrieši      West Wales & the Valleys 1853 141,2 0,9 69,6 69,4 76,4 2,9 25,9 71,3 47,9 64,0 57,6 70,4 
     East Wales 1050 137,3 3,1 106,7 102,7 117,1 2,2 26,7 71,1 107,8 70,2 62,5 77,7
Scotland  5064 64,8 1,5 99,5 98,3 109,2 1,9 23,5 74,6 85,5 70,3 65,8 74,8 
     North Eastern Scotland 503 68,6 1,6 136,6 138,7 149,9 3,2 30,9 65,9 220,1 76,0 67,6 84,5
     Eastern Scotland 1904 105,9 1,6 101,2 100,4 111,0 1,9 23,1 75,0 103,6 72,2 67,7 76,8 
     South Western Scotland 2287 175,5 1,5 94,3 91,9 103,5 0,9 23,1 76,0 52,0 66,5 62,5 70,7
     Highlands & Islands 369 9,3 0,4 72,4 72,1 79,4 4,2 19,8 76,0 41,8 73,5 70,7 76,3 
Northern Ireland 1689 119,3 2,7 82,4 81,2 90,4 4,5 26,0 69,5 35,4 64,8 57,5 72,2
               
Bălgarija 7913 71,3 0,0 26,0 24,9 28,6 9,6 32,7 57,7 3,1 50,6 47,5 53,7 
     Severozapaden 535 50,5 -0,2 23,7 22,2 26,0 12,5 34,6 52,9 : 43,7 42,2 45,1
     Severen Tsentralen 1201 67,0 0,2 22,4 21,5 24,6 10,0 37,2 52,9 : 49,3 46,5 52,1 
     Severoiztochen 1309 65,5 0,0 22,7 21,8 24,9 15,1 27,6 57,3 : 47,7 43,3 52,2
     Yugozapaden 2097 103,4 1,0 36,3 33,9 39,9 3,3 31,4 65,2 : 56,4 53,9 58,9 
     Yuzhen Tsentralen 1975 71,8 -1,7 21,7 20,7 23,8 12,3 35,0 52,7 : 49,9 47,5 52,4
     Yugoiztochen 796 54,4 0,0 22,1 23,9 24,3 11,4 31,6 57,0 : 47,4 42,0 52,9 
Kypros 706 119,7 3,8 77,8 76,1 85,4 5,3 23,2 71,6 11,9 68,5 59,0 78,8
ýeská Republika 10219 129,6 1,5 60,6 59,8 66,5 4,8 39,9 55,3 11,3 65,5 57,1 74,0 
     Praha 1164 2348,1 4,4 135,5 129,8 148,7 0,5 21,3 78,2 : 72,0 65,8 78,5
     StĜední ýechy 1124 102,0 3,0 50,0 49,6 54,9 5,1 38,9 56,0 : 68,6 58,1 79,0 
     Jihozápad 1175 66,7 0,9 55,1 55,0 60,5 8,1 41,6 50,3 : 68,0 59,5 76,5
     Severozápad 1124 129,9 -1,2 47,9 48,6 52,6 3,6 41,4 55,0 : 62,4 53,8 70,9 
     Severovýchod 1486 119,5 1,0 50,8 50,6 55,7 5,0 46,3 48,8 : 67,0 57,9 76,1
     Jihovýchod 1645 117,6 1,3 53,4 52,3 58,6 7,5 40,2 52,3 : 64,7 56,2 73,1 
     StĜední Morava 1233 135,5 0,4 48,1 47,8 52,8 5,0 46,3 48,6 : 63,2 54,8 71,7
     Moravskoslezsko 1268 228,4 -0,7 50,6 50,3 55,5 2,8 43,9 53,3 : 59,2 51,2 67,1 
Eesti 1367 30,2 5,2 38,5 37,1 42,3 7,0 31,3 61,7 9,4 62,0 57,9 66,5
Magyarország 10188 109,5 4,0 51,5 49,5 56,5 6,0 34,2 59,8 17,1 56,6 50,0 63,5 
     Közép-Magyarország 2830 409,1 5,2 81,3 76,3 89,2 1,8 26,3 71,9 : 61,3 54,6 68,8
     Közép-Dunántúl 1121 99,5 4,6 48,0 46,8 52,7 5,7 44,6 49,6 : 60,6 54,0 67,3 
     Nyugat-Dunántúl 1003 89,7 4,3 53,6 54,8 58,8 5,5 42,0 52,5 : 64,1 56,5 71,5
     Dél-Dunántúl 996 70,3 2,6 38,7 37,6 42,5 9,8 33,8 56,3 : 51,9 46,1 58,0 
     Észak-Magyarország 1300 96,8 2,3 33,7 32,4 37,0 4,3 39,9 55,8 : 50,1 44,3 56,1
     Észak-Alföld 1561 87,9 3,0 34,2 32,1 37,5 7,5 33,8 58,8 : 49,5 42,8 56,2 
     Dél-Alföld 1377 75,2 1,6 36,9 36,0 40,5 14,2 33,0 52,8 : 54,7 47,5 62,1
Lietuva 3481 53,3 5,1 37,2 35,6 40,8 17,9 27,5 54,6 1,4 59,9 57,2 62,7 
Latvija 2355 36,5 5,7 33,4 31,8 36,6 15,3 25,8 58,9 5,4 60,4 56,8 64,3
Malta 393 1182,4 3,6 69,5 70,7 76,2 2,3 31,2 66,5 13,0 53,7 33,1 74,1 
Polska 38641 123,6 6,3 40,9 41,1 44,9 19,3 28,6 52,0 2,3 51,5 46,2 56,9
     Dolno Ğląskie 2971 148,9 5,8 41,6 42,1 45,6 9,5 32,4 58,2 : 47,6 43,9 51,4 
     Kujawsko-Pomorskie 2100 116,9 4,7 37,0 36,8 40,5 19,1 29,4 51,4 : 50,6 45,0 56,3
     Lubelskie 2230 88,8 4,5 28,6 28,6 31,4 39,4 18,1 42,5 : 56,1 51,6 60,7 
     Lubuskie 1024 73,2 4,7 36,3 37,0 39,9 10,2 31,3 58,5 : 45,9 41,4 50,5
àódzkie 2638 144,8 5,8 36,9 37,2 40,5 19,8 30,6 49,7 : 52,8 47,8 58,1 
     Maáopolskie 3238 213,8 6,2 35,3 36,3 38,8 23,7 27,0 49,3 : 54,6 50,2 59,3
     Mazowieckie 5075 142,6 10,4 63,7 62,2 69,9 20,4 21,6 58,0 : 57,1 52,9 61,4 
     Opolskie 1083 115,1 2,7 33,2 34,1 36,4 18,5 32,9 48,7 : 50,3 44,3 56,5
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 201Darba tirgus Vecuma strukt ǌra Izgl ƯtƯba
Bezdarba l Ưmenis (%) % no iedz ƯvotƗjiem  
vecumƗ: (2000) IzglƯtƯbas iegǌšana person Ɨm, 
kas ir no 25-64 gadiem  
(% no visa), 2002 KopƗ , 1992 
KopƗ , 2002 
Ilgstoši nenodarbin Ɨti 2002  
(% no kop ƝjƗ bezdarba) 
Sievietes, 2002 
Jaunieši, 2002 <15 15-64 65+ ZemsVidƝjs
AugstsReƧions*
: 5,9 19,1 5,6 14,6 18,8 63,3 17,9 23,2 51,7 25,1      West Wales & the Valleys 
: 5,1 21,9 4,1 13,0 19,4 64,6 16,1 18,5 51,2 30,3      East Wales 
9,4 6,5 23,5 5,2 14,5 18,3 66,3 15,4 18,7 48,6 32,7 Scotland
: 3,6 10,0 4,1 7,2 18,4 67,4 14,2 17,8 45,8 36,4      North Eastern Scotland 
: 5,8 21,4 4,9 13,7 18,0 66,4 15,7 15,3 49,4 35,2      Eastern Scotland 
: 7,9 28,8 6,1 17,0 18,5 66,3 15,2 22,4 47,6 30,1      South Western Scotland 
: 5,9 11,9 4,0 15,0 18,6 64,8 16,6 17,0 51,9 31,1      Highlands & Islands 
15,1 5,8 37,5 5,0 11,8 22,5 64,5 13,0 27,2 47,8 25,0 Northern Ireland
             
: 18,2 66,0 17,3 37,2 15,9 67,9 16,2 28,4 50,5 21,2 B ălgarija 
: 26,9 77,8 25,3 53,6 15,3 63,4 21,3 29,3 54,2 16,5      Severozapaden 
: 18,1 62,1 16,9 36,5 14,8 66,5 18,7 25,7 53,4 20,8      Severen Tsentralen 
: 22,3 63,2 22,6 40,0 16,9 68,6 14,5 37,6 45,1 17,3      Severoiztochen 
: 13,3 65,2 12,4 28,3 14,9 69,6 15,5 18,0 52,5 29,5      Yugozapaden 
: 17,2 67,1 15,7 38,5 16,4 68,2 15,4 32,7 49,5 17,8      Yuzhen Tsentralen 
: 22,3 65,8 23,0 44,8 17,4 67,5 15,1 33,3 49,5 17,2      Yugoiztochen 
: 3,3 20,1 4,2 7,7 23,2 65,5 11,3 33,5 37,4 29,1 Kypros 
: 7,3 50,3 9,0 16,9 16,6 69,6 13,8 12,1 76,0 11,9 ýeská Republika 
: 3,6 28,1 4,5 9,4 13,9 69,8 16,3 4,4 68,4 27,1      Praha 
: 5,0 45,1 7,4 8,5 16,3 69,3 14,4 13,7 77,8 8,5      St Ĝední ýechy 
: 4,9 44,1 5,9 8,9 16,6 69,6 13,8 12,1 77,1 10,7      Jihozápad 
: 11,4 58,5 13,3 26,2 17,3 70,7 12,0 17,5 75,3 7,2      Severozápad 
: 5,4 43,3 7,1 13,0 17,1 69,1 13,9 11,9 78,7 9,3      Severovýchod 
: 6,8 47,1 7,9 17,0 16,9 69,0 14,1 11,1 76,0 12,9      Jihovýchod 
: 8,8 51,1 10,8 21,4 17,0 69,5 13,6 13,1 77,4 9,5      StĜední Morava 
: 13,4 58,8 16,3 29,1 17,6 70,2 12,2 13,5 76,8 9,7      Moravskoslezsko 
: 10,3 52,4 9,7 17,6 18,0 67,5 14,5 12,4 57,1 30,5 Eesti 
: 5,9 43,6 5,4 12,4 17,1 68,3 14,6 28,4 57,3 14,3 Magyarország 
: 4,0 51,1 3,9 8,8 15,5 69,3 15,2 20,7 57,8 21,5      Közép-Magyarország 
: 5,0 39,6 4,7 10,3 17,4 69,5 13,2 28,9 59,2 12,0      Közép-Dunántúl 
: 4,1 38,6 4,2 8,8 16,3 68,9 14,8 26,9 60,8 12,2      Nyugat-Dunántúl 
: 7,9 44,9 7,1 15,9 17,1 68,3 14,7 32,7 56,5 10,8      Dél-Dunántúl 
: 8,9 45,9 7,6 19,4 18,2 67,0 14,8 32,4 56,3 11,3      Észak-Magyarország 
: 7,9 42,2 7,0 14,9 19,4 67,1 13,5 34,3 54,2 11,5      Észak-Alföld 
: 6,3 35,5 6,5 13,9 17,1 67,5 15,5 32,4 57,0 10,5      Dél-Alföld 
: 13,7 53,5 12,9 23,0 19,8 66,9 13,4 15,1 40,1 44,8 Lietuva 
: 12,1 45,3 11,0 20,8 17,8 67,5 14,7 17,8 63,0 19,3 Latvija 
: 5,2 : 6,1 11,0 20,8 67,2 12,0 : : : Malta 
: 19,9 54,8 20,9 42,5 18,8 68,9 12,3 19,1 68,3 12,5 Polska 
: 26,1 52,7 25,6 50,2 17,2 70,4 12,4 17,8 69,6 12,6      Dolno Ğląskie
: 21,5 53,3 22,0 43,2 19,4 69,1 11,4 19,8 69,8 10,4      Kujawsko-Pomorskie 
: 16,6 46,7 16,5 37,8 19,8 66,6 13,6 22,4 63,9 13,8      Lubelskie 
: 26,3 47,7 26,7 50,1 19,4 69,8 10,8 16,7 72,7 10,5      Lubuskie 
: 20,3 62,5 21,4 42,1 17,0 68,7 14,3 23,0 64,0 13,0      àódzkie 
: 16,2 58,6 16,5 37,5 20,0 67,7 12,3 16,8 69,2 14,0      Maáopolskie 
: 17,0 56,0 17,5 36,9 17,8 68,3 14,0 18,2 65,2 16,6      Mazowieckie 
: 19,7 53,0 21,0 45,3 18,1 70,2 11,7 19,0 69,3 11,7      Opolskie 
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 202Galvenie re ƧionƗlie rƗdƯtƗji
IedzƯvotƗji Ekonomika Darba tirgus 
IK/uz vienu cilv Ɲku
(PPS) Nodarbin ƗtƯba pa  
sektoriem (% no visa), 
2002 Nodarbin ƗtƯbas lƯmenis 
(Vecuma grupa no 15-64 
kƗ iedzƯvotƗju %, kas ir no 
15-64 gadiem), 2002 ReƧions*
1000 iedz ƯvotƗju, 2001 
ApdzƯ vojuma bl Ưvums (iedz./km²), 2001 
IK pieaugums (gada vid ƝjƗ % maiƼ a), 
1995-2001 
2001, ES15 = 100 
VidƝji 1999-2000-2001,  
ES15 = 100 2001, ES25 = 100 
LauksaimniecƯ ba
RažošanaPakalpojumi 
EPO patentu pieteikumi vid Ɲji uz miljonu 
iedzƯ votƗju 1999-2000-2001 
KopƗSievietes VƯrieši      Podkarpackie 2130 118,8 5,1 29,2 29,5 32,0 30,8 28,2 41,1 : 53,2 47,9 58,3 
     Podlaskie 1221 60,5 6,3 31,0 30,5 34,0 36,5 18,6 45,0 : 54,8 50,0 59,6
     Pomorskie 2202 120,4 6,5 40,6 41,3 44,6 9,5 31,1 59,4 : 50,2 42,9 57,9 
ĝlaskie 4840 393,7 3,9 44,6 45,2 49,0 4,1 39,5 56,4 : 46,9 40,1 54,0
ĝwiĊtokrzyskie 1321 113,2 5,5 31,2 31,8 34,3 31,0 24,9 44,2 : 50,3 45,6 55,0 
     Warmi Ĕsko-Mazurskie 1469 60,7 4,8 29,6 30,8 32,5 17,9 28,1 54,0 : 46,0 40,9 51,0
     Wielkopolskie 3363 112,8 7,8 43,4 43,5 47,6 20,3 32,7 47,0 : 52,9 46,0 59,9 
     Zachodniopomorskie 1735 75,8 5,8 40,5 41,1 44,5 8,3 29,6 62,2 : 45,8 41,2 50,7
România 22408 94,0 -0,1 24,4 23,7 26,8 36,8 29,7 33,5 0,9 57,6 51,8 63,6 
     Nord-Est 3835 104,1 -1,8 17,2 18,8 18,9 51,3 23,6 25,1 : 59,1 55,3 62,9
     Sud-Est 2935 82,1 -2,0 21,3 20,8 23,4 38,1 26,1 35,9 : 54,7 46,3 63,4 
     Sud 3463 100,5 -2,3 20,5 19,5 22,6 44,3 28,0 27,7 : 57,9 51,0 65,0
     Sud-Vest 2397 82,0 -1,6 21,6 20,5 23,7 51,3 23,2 25,5 : 61,3 56,4 66,2 
     Vest 2032 63,4 -0,4 26,4 25,3 29,0 27,9 34,7 37,4 : 57,5 50,5 64,8
     Nord-Vest 2839 83,1 -1,2 21,6 21,3 23,7 34,2 32,3 33,5 : 57,8 53,2 62,4 
     Centru 2640 77,4 -2,0 23,5 24,0 25,8 26,1 41,1 32,8 : 55,8 50,5 61,2
     Bucure úti 2269 1245,7 7,4 52,3 46,5 57,3 2,7 35,0 62,4 : 56,9 51,0 63,4 
Slovenija 1992 98,3 5,1 67,8 67,1 74,4 9,2 38,7 52,1 30,5 63,4 58,6 68,2
Slovenská Republika 5403 110,2 3,9 44,7 43,9 49,0 6,2 38,5 55,4 5,7 56,8 51,4 62,4 
     Bratislavský 602 293,0 5,7 101,8 97,4 111,7 2,3 23,1 74,7 : 67,2 62,7 72,1
     Západné Slovensko 1878 125,3 3,4 40,9 41,0 44,9 7,3 42,4 50,3 : 57,2 51,6 62,9 
     Stredné Slovensko 1360 83,7 3,2 36,9 36,1 40,5 6,5 40,7 52,8 : 55,4 50,0 60,8
     Východné Slovensko 1564 99,3 3,5 34,0 33,1 37,3 6,5 39,4 54,1 : 53,2 47,4 59,2 
                            
N10: jaun Ɨs dalƯbvalstis; N12: jaun Ɨs dalƯbvalstis plus Bulg Ɨrija un Rum Ɨnija 
* AILES 1. l ƯmeƼa (pasvƯtrots) un 2. l ƯmeƼa reƧioni. Jaunie re Ƨioni, kas ir iek ƺauti 2003. gada maij Ɨ, ir sarkan Ɨ krƗsƗ, vecie re Ƨioni – kurs ƯvƗ.
IeviestƗs pƗrmaiƼas ir šƗdas: VƗcijƗ, Brandenburga ir sadal Ưta divƗs ailƝs, divos re Ƨionos; Sp ƗnijƗ, Seǌta un Meli ƺa arƯ ir sadalƯtas divos re Ƨionos; ItƗlijƗ ziemeƺaustrumu ailes 
pirmais re Ƨions ir atk Ɨrtots, lai iek ƺautu Lombardiju, iepriekš ail Ɲ bija 1 re Ƨions, zieme ƺaustrumos, lai iek ƺautu EmƯliju-Romanju, centr Ɨ, lai iekƺautu Laciju un dienvidos – Abruci 
MolƯzi un Kamp Ɨniju, iekams jaun Ɨ ailƝ 1 reƧions Izole ir ticis izveidots, lai p ƗrklƗtu SardƯniju un Sic Ưliju; Portug ƗlƝ Lisabona ail Ɲ 2. reƧions ir sadal Ưts starp centru un jaunu Lisa-
bonas re Ƨionu Alentežu; Somij Ɨþetras iepriekš ƝjƗs ailes 2 re Ƨioniem Vidussomij Ɨ, ailes 1 re Ƨionam (visi, iz Ƽemot Austrumsomija) ir tikušas klasific Ɲtas atkƗrtoti, lai veidotu tr Ưs
jaunas ailes 2 re Ƨioniem. 
IKP pieaugums: FR(DOM): 1995-2000; IK/uz vienu personu: FR(DOM): 2000. un vid Ɲjais 1999.-2000. 
Nodarbin ƗtƯba pa sektoriem: F(DOM): apr ƝƷins; MT: nacion Ɨlais avots 
IlgtermiƼa bezdarbs: iz Ƽemot, MT 
Nodarbin ƗtƯbas lƯmenis: MT: nacion Ɨlais avots 
IedzƯvotƗji pa vecuma grup Ɨm: F(DOM): 1998; MT: 1999 
Avots: Eurostat (REGIO, LFS), Nacion Ɨlie Statistikas biroji un apr ƝƷini DG REGIO 
Regionale hovedindikatorer 
TREDJE RAPPORT OM DEN ØKONOMISK OG SOCIAL SAMHØRIGHED 203Darba tirgus Vecuma strukt ǌra Izgl ƯtƯba
Bezdarba l Ưmenis (%) % no iedz ƯvotƗjiem  
vecumƗ: (2000) IzglƯtƯbas iegǌšana person Ɨm, 
kas ir no 25-64 gadiem  
(% no visa), 2002 KopƗ , 1992 
KopƗ , 2002 
Ilgstoši nenodarbin Ɨti 2002  
(% no kop ƝjƗ bezdarba) 
Sievietes, 2002 
Jaunieši, 2002 <15 15-64 65+ ZemsVidƝjs
AugstsReƧions*
: 18,2 67,5 19,2 45,7 21,4 66,8 11,8 20,0 68,8 11,1      Podkarpackie 
: 16,8 58,0 17,1 37,9 20,1 66,4 13,5 23,9 62,4 13,6      Podlaskie 
: 21,5 39,5 23,7 45,1 19,8 69,4 10,7 19,4 67,5 13,1      Pomorskie 
: 20,1 62,3 23,2 42,0 17,3 71,2 11,5 15,0 74,4 10,6 ĝlaskie 
: 18,8 53,9 19,4 48,7 18,8 67,4 13,8 20,2 67,1 12,6      ĝwiĊtokrzyskie 
: 25,9 59,2 27,7 52,2 20,7 69,0 10,4 25,9 63,2 10,9      Warmi Ĕsko-Mazurskie 
: 18,2 45,3 20,2 38,0 19,8 68,9 11,3 17,9 71,5 10,6      Wielkopolskie 
: 26,0 52,7 26,3 54,6 18,7 70,4 10,9 20,7 68,0 11,3      Zachodniopomorskie 
: 8,4 54,0 7,7 23,2 18,5 68,3 13,2 28,9 61,2 9,8 România 
: 7,8 50,8 7,1 19,6 21,2 66,2 12,6 32,8 60,2 7,0      Nord-Est 
: 10,6 52,8 11,2 26,7 18,8 68,7 12,6 32,2 58,5 9,3      Sud-Est 
: 9,8 53,4 9,1 29,8 18,2 67,0 14,7 31,1 61,8 7,1      Sud 
: 6,7 55,6 6,2 22,4 18,5 67,0 14,5 27,5 64,0 8,5      Sud-Vest 
: 7,2 51,5 6,8 18,6 17,7 69,4 12,9 28,7 60,8 10,5      Vest 
: 7,6 55,2 6,6 19,4 19,0 68,6 12,4 31,7 58,9 9,4      Nord-Vest 
: 8,4 53,7 7,0 22,8 18,5 69,2 12,3 26,5 65,6 7,9      Centru 
: 8,8 61,3 7,3 26,1 14,3 72,1 13,6 16,9 60,9 22,1      Bucure úti
: 6,3 55,6 6,8 16,5 16,1 70,0 13,9 23,0 61,8 15,3 Slovenija 
: 18,7 65,2 18,7 37,7 19,8 68,8 11,4 14,0 75,1 10,9 Slovenská Republika 
: 8,7 53,3 9,2 18,4 16,4 71,6 12,0 9,1 66,6 24,3      Bratislavský 
: 17,5 69,8 18,1 35,5 18,5 69,5 12,0 15,5 76,0 8,5      Západné Slovensko 
: 21,4 61,9 21,3 40,6 20,2 68,4 11,5 15,2 75,2 9,7      Stredné Slovensko 
: 22,2 65,7 21,7 44,4 22,4 67,2 10,4 13,2 77,6 9,2      Východné Slovensko 
                        
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 205Grafiks saraksts 
I Izdevumi koh Ɲzijas politikai, 2000-2013..........................................................................................xxxviii
1.1 IKP pieaugums uz vienu cilv Ɲku SpƗnijƗ, PortugƗlƝ un GrieƷijƗ attiecƯbƗ uz ES15 vid Ɲji,
1992-2002...................................................................................................................... ........................  3 
1.2 Nodarbin ƗtƯbas koeficients, 1998 un 2002 ............................................................................................. 9 
1.3 IKP gal Ɲjie rƗdƯtƗji uz vienu cilv Ɲku (PPS) valst Ưs un reƧionos, 2001 .................................................. 11 
1.4 IKP uz vienu cilv Ɲku (PPS), 2002......................................................................................................... 11 
1.5 Izmai Ƽas nozaru nodarbin ƗtƯbas koeficientos ES15, 1996-2002 ......................................................... 14 
1.6 IKP modul Ɲšana uz vienu cilv Ɲku (PPS) jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs, 2004-2040  
(relatƯvais pieaugums pie ƼƝmums 1.5% pa). ....................................................................................... 17 
1.7 IKP modul Ɲšana uz vienu cilv Ɲku (PPS) jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs, 2004-2040  
(relatƯvƗ pieauguma pie ƼƝmums 2.5% pa)........................................................................................... 17 
1.8 PlƗnotƗ darba sp ƝjƯgo iedzƯvotƗju samazin ƗšanƗs, 2000-2025........................................................... 18 
1.9 Iedz ƯvotƗji, kuriem draud nabadz Ưba*, 2000 ......................................................................................... 24 
1.10 Bruto iekšzemes ener Ƨijas patƝriƼš, 1995 un 2001 ............................................................................. 43 
1.11 Izmai Ƽas bruto iekšzemes ener Ƨijas patƝriƼƗ uz vienu IKP vien Ưbu, 1995-2001................................. 43 
1.12 Bruto iekšzemes ener Ƨijas patƝriƼa veidošana no kurin ƗmƗ, 2001..................................................... 44 
1.13 Piedal ƯšanƗs koeficients t ƗlƗkƗ profesion ƗlƗ sagatavošan Ɨ, 1999 ...................................................... 48 
1.14 Galveno telefona l Ưniju skaits un mobilo telefonu ieviešanas koeficients, 2001/2002.......................... 56 
1.15 Interneta pieeja m Ɨjsaimniec ƯbƗs, 2002............................................................................................... 57 
2.1 Valsts izdevumi dal Ưbvalstu vajadz ƯbƗm, 1995 un 2002....................................................................... 85 
2.2 Valsts izdevumi pa re Ƨioniem GRB, vid Ɲji 2000-2001 ......................................................................... 89 
2.3 Valsts izdevumi* p Ɲc reƧioniem It ƗlijƗ, 2000 ........................................................................................ 90 
2.4 Valsts izdevumi p Ɲc reƧioniem Sp ƗnijƗ, vidƝji 1992-1999 ................................................................... 91
2.5 IeƼƝmumi no nodok ƺiem un soci ƗlƗm iemaks Ɨm valdƯbas lƯmenƯ, 2001 .............................................. 92 
2.6 FDI piepl ǌde dalƯbvalstƯs un jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs, vidƝji 1999.-2001 .................................................. 98 
3.1 EAGGF Garantijas izdevumi noda ƺƗs, 2002....................................................................................... 125 
3.2 Valsts pal ƯdzƯba dalƯbvalstƯm, 2001 .................................................................................................... 128 
4.1 Struktur Ɨlie fondi (visi M ƝrƷi) pƝc valsts, 2000.-2006......................................................................... 138 
4.2 Papildus – izmai Ƽas vidƝjos nacion Ɨlos izdevumos gad Ɨ Struktur ƗlƗ fondaprogramm Ɨs,  
no 1989.-93. l Ưdz 1994.-99. gadam...................................................................................................... 140 
4.3 Struktur ƗlƗ fonda iedal Ưšana MƝrƷa 1 reƧionos: visas dal Ưbvalstis,
2000-2006...................................................................................................................... ..................... 142 
4.4 Struktur ƗlƗ fonda sadale un IKP pieaugums M ƝrƷa1 reƧionƗ, 1995-2001........................................  147 
4.5 Apr ƝƷinƗtie pilsƝtas izdevumi M ƝrƷa 1 un 2 programm Ɨs, 2000.-2006 ............................................. 159 
Karte saraksts 
1 IKP uz vienu cilv Ɲku (PPS), 2001........................................................................................................... 5 
2 Nodarbin ƗtƯbas koeficienti , 2002 ........................................................................................................... .8  
3 Vecuma atkar Ưbas koeficienti, 2000un 2025......................................................................................... 19 
4 Bezdarba koeficienti, 2002 ................................................................................................... ................ 21 
5 Bezdarbs, 2002............................................................................................................... ...................... 22 
6 Izmai Ƽas iedzƯvotƗjos, 1996-1999: galv enie komponenti..................................................................... 32 
7 Teritori ƗlƗ daudzveid Ưba – dabisko teritoriju sadrumstalot Ưbas pakƗpe................................................ 35 
8 Autostr Ɨžu blƯvums, 2001 ..................................................................................................................... 3 9
9 Izgl ƯtƯbas sasniegumu l Ưmenis, 2002 .................................................................................................... 46 
10 Izdevumi P ƝtniecƯbai un att ƯstƯbai, 2000............................................................................................... 52 
11 Nodarbin ƗtƯba augsto tehnolo Ƨiju sektoros, 2002 ................................................................................ 54 
12 Sadz Ưves atkritumi, no kuriem atbr Ưvojas atkritumu izg ƗztuvƝs............................................................ 61 
A1.1 Nodarbin ƗtƯba pa sektorie m, 2002. ...................................................................................................... 73 
TREŠAIS ZI ƻOJUMS PAR EKONOMISKO UN SOCI ƖLO KOHƜZIJU 206A1.2 IKP uz vienu nodarbin Ɨto personu (EUR), 2001...................................................................................74 
A1.3 Izmai Ƽas darbsp ƝjƯgƗ vecuma iedz ƯvotƗjos (15-64), 2000-2025..........................................................75 
A1.4 Izmai Ƽas gados veco iedz ƯvotƗju rƗdƯtƗjos (65+), 2000.-2025 .............................................................76 
A1.5 Potenci ƗlƗ pieeja izmantojot ce ƺu, 2001 ...............................................................................................77 
A1.6 Potenci ƗlƗ pieeja izmantojot dzelzce ƺu, 2001.......................................................................................78 
A1.7 Potenci ƗlƗ pieeja ar lidmaš Ưnu, 2001....................................................................................................79 
A1.8 Agr Ưnie skolu apm ƗcƯbas beidz Ɲji 2002 ................................................................................................80 
A1.9 EPB patenta pieteikumi, vid Ɲji 1999.-2001...........................................................................................81 
3.1 Trans-Eiropas transporta t Ưkla projekti Eiropas interes Ɲs...................................................................122 
4.1 Struktur Ɨlie fondi, 2004-2006: teritorijas ar ties ƯbƗm uz MƝrƷi 1 un 2 ................................................139 
Tabulu saraksts 
A1.1 Nodarbin ƗtƯba ES15, 1996 .un 2002 .....................................................................................................66 
A1.2 Izmai Ƽas IKP, nodarbin ƗtƯba, produktivit Ɨte un iedz ƯvotƗju grupƗs MƝrƷa 1 reƧionos,  
1994-2001...................................................................................................................... .......................66 
A1.3 Statistisk Ɨ iedarbƯba MƝrƷa 1 reƧionos(pamatojas uz IKP uz vienu cilv Ɲku PPS,  
vidƝji 1999-2001) .................................................................................................................. ................66 
A1.4 Nodarbin ƗtƯbas koeficientu strukt ǌra jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs un ES, 2002..............................................67 
A1.5 Bezdarba koeficienti ES15, 1996. un 2002.gad Ɨ..................................................................................67 
A1.6 Iedz ƯvotƗji, kuriem draud nabadz Ưba, 2000*. ........................................................................................68 
A1.7 MƗjsaimniec Ưbu sastƗvs, kurƗm draud nabadz Ưba, 2000* ....................................................................69 
A1.8 Rajoni ar ƧeogrƗfiskiem ierobežojumiem: galvenie r ƗdƯtƗji, 2001 ........................................................70 
A1.9 Valsts pal ƯdzƯba R&D un r ǌpniecƯbai, vidƝji 1999-2001........................................................................71 
A1.10 Siltumn Ưcas gƗzes izplǌdes, 2000. .......................................................................................................72
A1.11 Siltumn Ưcas gƗzes izplǌdes plašƗ sektorƗ, 2001..................................................................................72 
A2.1 Valsts izdevumi p Ɲc ekonomisk Ɨs kategorijas, 1995. un 2002.gads..................................................102 
A2.2 Valsts izdevumi vecuma pensij Ɨm  un bezdarba pabalstiem, 1995 un 2000 .................................... 103 
A2.3 Valsts izdevumi p Ɲc funkcijas, 1995.  un 2001....................................................................................104
A2.4 Valsts izdevumi pa re Ƨioniem GRB, 2000 - 01*..................................................................................105 
A2.5 Valsts izdevumi p Ɲc reƧioniem It ƗlijƗ, 2000........................................................................................106 
A2.6 Valsts izdevumi p Ɲc reƧioniem Sp ƗnijƗ, vidƝji 1992 - 1999................................................................107 
A2.7 IeƼƝmumi no nodok ƺiem un soci Ɨliem pabalstiem vald Ưbas lƯmenƯ, 1995 un 2001............................ 108 
A2.8 Iekš ƝjƗ FDI izplat Ưba pƝc reƧiona atlas ƯtƗs ES valst Ưs........................................................................109 
A2.9 Iekš Ɲjais FDI ES15 un jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs, vidƝji 1999 -2001 .........................................................110 
A2.10 Iekš ƝjƗ FDI izplat Ưba pƝc NUTS 2 re Ƨionos izv ƝlƝtajƗs jaunajƗs dalƯbvalstƯs. ...................................111
3.1 Valsts pal ƯdzƯba uz vienu cilv Ɲku dalƯbvalstƯs, 1997- 2001.................................................................129 
A4.1 Struktur ƗlƗ fonda sadale m ƝrƷim un valstij, 2000 - 2006....................................................................180 
A4.2 Struktur Ɨlo fondu sviras iedarb Ưba uz sabiedriskiem un priv Ɨtiem izdevumiem
MƝrƷis 1, 1994.-1999. Ga ds un 2000 - 2006 ......................................................................................181 
A4.3 EIB kredit Ɲšana, 1989 - 2002. ............................................................................................................1 81
A4.4 MƝrƷis 1: Struktur Ɨlo fondu indikat ƯvƗ sadale p Ɲc izdevumu kategorijas, 2000-2006........................182 
A4.5  Struktur ƗlƗ fonda izdevumi transportam zem M ƝrƷa 1, 2000-2006...................................................183 
A4.6 Ex padomju makroekonomikas iedarb Ưba uz struktur Ɨlo politiku 1994.-1999.gad Ɨ:
HERMIN modul Ɲšanas rezult Ɨti......................................................................................................... 183 
A4.7 Struktur ƗlƗs politikas iedarb Ưba uz fizisko infrastrukt ǌru un cilv Ɲku kapitƗlu,1994-2010:  
HERMIN model Ɲšanas rezult Ɨti..........................................................................................................184 
A4.8 Tirdzniec Ưbas iedarb Ưba uz MƝrƷa 1 intervenci, 2000-2006 
A4.9 Nav M ƝrƷis1: Struktur Ɨlo fondu indikat ƯvƗ sadale p Ɲc izdevuma kategorijas,2000-2006 ..................185 
A4.10 Struktur ƗlƗ fonda sadale lauku att ƯstƯbai, 2000-2006 .........................................................................186 
A4.11 Saist Ưbu sadal Ưšana Struktur Ɨlajos fondos jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs,2004-2006......................................186 
A4.12 Indikat Ưva saistƯbu sadale Struktur Ɨlos fondos jaunaj Ɨs dalƯbvalstƯs, 2004-2006. .............................186 
Galvenie re ƧionƗlie rƗdƯtƗji............................................................................................................................1 88

Eiropas Komisija 
Trešais zi Ƽojums par ekonomisko un soci Ɨlo kohƝziju – COM(2004) 107. dat Ɲts ar 2004. gada 18. febru Ɨri
Luksemburga: Eiropas Kopienu Ofici Ɨlo publikƗciju birojs, 2004.gads. 
2004 — 248 lpp. — 21 x 29,7 cm 
ISBN 92-894-4930-6