EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.3.2022 COM(2022) 144 final 2022/0094(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus, groza Regulu (ES) 2019/1020 un atceļ Regulu (ES) Nr. 305/2011 (Dokuments attiecas uz EEZ) {SEC(2022) 167 final} - {SWD(2022) 87 final} - {SWD(2022) 88 final} - {SWD(2022) 89 final}



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 305/2011 (Būvizstrādājumu regula vai BR) nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus. BR nodrošina netraucētu iekšējā tirgus darbību, kā arī būvizstrādājumu brīvu apriti ES. To panāk, izmantojot saskaņotas tehniskās specifikācijas, kurās ietverti kopēji tehniski nosacījumi par būvizstrādājumu snieguma (piem., reakcija uz uguni, termiskā vadītspēja vai skaņas izolācija) testēšanu un paziņošanu. Standartu izmantošana ir obligāta, ja uz tiem ir atsauce Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (ES OV). Uz būvizstrādājumiem, kam piemēro šādus standartus, norāda CE zīmi, kas liecina par šo būvizstrādājumu atbilstību paziņotajam sniegumam. Tad ir iespējama šādu produktu brīva aprite iekšējā tirgū. ES dalībvalstīm nav atļauts prasīt papildu zīmes, sertifikātus vai testēšanu. BR nav noteiktas prasības produktiem. ES dalībvalstis atbild par drošību, vidiskajām un enerģijas prasībām, kas piemērojamas ēkām un inženierbūvēm. Komisijas 2016. gada īstenošanas ziņojumā par BR tika norādīti vairāki tās īstenošanas trūkumi, kā arī ievērojams skaits problēmu, kuras cita starpā saistītas ar standartizāciju, vienkāršošanu mikrouzņēmumiem, tirgus uzraudzību un izpildes panākšanu un kuru gadījumā jāveic papildu izpēte un apspriešana. BR novērtējums, REFIT platformas atzinumi, kā arī dalībvalstu un ieinteresēto personu atsauksmes nepārprotami liecināja par šā regulējuma trūkumiem, kas kavēja būvizstrādājumu iekšējā tirgus darbību un tādējādi neļāva īstenot BR mērķus. 2016. gada novembra paziņojumā par tīru enerģiju ikvienam Eiropā tika uzsvērta vajadzība izmantot izaugsmes un darbvietu potenciālu, uzlabojot būvizstrādājumu joprojām sadrumstalotā iekšējā tirgus darbību. Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu, Aprites ekonomikas rīcības plānā un paziņojumā par Eiropas Renovācijas vilni BR loma tika izcelta kā daļa no centieniem ceļā uz energoefektīvām un resursefektīvām ēkām un renovāciju, kā arī lai panāktu būvizstrādājumu ilgtspēju. Pārskatītās Ēku energoefektivitātes direktīvas priekšlikumā tika izcelta aprites cikla un būvizstrādājumu SEG emisiju nozīme, lai no 2030. gada aprēķinātu jaunu ēku globālās sasilšanas potenciālu. Saistībā ar Būvizstrādājumu regulas pārskatīšanu ES meža stratēģijā un paziņojumā par ilgtspējīgu oglekļa ciklu tika paziņots par standarta, noturīgas un pārredzamas metodikas izstrādi, lai aprēķinātu būvizstrādājumu radītos ieguvumus klimatam, oglekļa uztveršanu un izmantošanu. Tāpat gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir aicinājuši veicināt būvizstrādājumu apritīgumu, lai novērstu būvizstrādājumu iekšējā tirgus barjeras un sekmētu Eiropas zaļā kursa un Aprites ekonomikas rīcības plāna mērķu sasniegšanu. Tāpēc divi vispārīgie BR pārskatīšanas mērķi ir 1) panākt labi funkcionējošu būvizstrādājumu iekšējo tirgu un 2) sekmēt zaļās un digitālās pārkārtošanās mērķu, jo īpaši modernas, resursefektīvas un konkurētspējīgas ekonomikas izveides, īstenošanu. Šī ir Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) iniciatīva, jo priekšlikums ir saskaņots ar REFIT programmas mērķiem, kas ietver ES tiesību aktu vienkāršošanu, fokusēšanu un vieglāku īstenošanu. Priekšlikumā paredzēts risināt tālāk aprakstītās problēmas. 1. problēma. Nav izveidots būvizstrādājumu iekšējais tirgus. BR pamatā esošais standartizācijas process nav darbojies pietiekami labi. Pēdējo gadu laikā Eiropas Standartizācijas organizāciju (ESO) izstrādāto saskaņoto standartu projektus reti varēja citēt Oficiālajā Vēstnesī (ES OV) — galvenokārt juridisko trūkumu dēļ. Tas, ka netiek citēti aktuāli būvizstrādājumu saskaņotie standarti, ir galvenais faktors, kas neļauj iekšējam tirgum netraucēti darboties, tā radot šķēršļus tirdzniecībai un papildu izmaksas un administratīvo slogu ekonomikas operatoriem. Novecojušie saskaņotie standarti arī nozīmē, ka tie ne vienmēr ir aktuāli tirgum, jo šis process nevar iet kopsolī ar notikumiem šajā nozarē. Turklāt pašreizējā situācija neļauj apmierināt dalībvalstu regulatīvās vajadzības. Šo trūkumu dēļ dalībvalstis piemēro valsts zīmes, sertifikāciju un apstiprinājumus. Tā tiek pārkāpta BR, un tas arī neatbilst Tiesas judikatūrai. Turklāt, ņemot vērā parastās standartizācijas pieejas neatbilstošo darbību, ir progresīvi palielinājusies darba slodze alternatīvā ceļa izmantošanai, lai saņemtu CE zīmi ar Eiropas novērtējuma dokumentu (END) palīdzību. Tāpēc šīs darba slodzes palielināšanās rezultātā Komisijai ir vajadzīgs vairāk laika, lai veiktu šos novērtējumus, un tā rezultātā var pat rasties sistēmas paralizēšanas risks. 2. problēma. Īstenošanas grūtības valsts līmenī. Šīs grūtības vēl vairāk sarežģī tiesisko regulējumu un sekmē to, ka dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras tirgus uzraudzības darbības (kvalitātes un iedarbīguma ziņā). Neiedarbīga tirgus uzraudzība un izpildes panākšana kopumā ierobežo uzticību tiesiskajam regulējumam, un tāpēc mazina uzņēmumu vēlmi izpildītu tiesību aktus. Īstenošanas ziņojumā tika konstatēti ar paziņoto struktūru darbību saistīti trūkumi, kas liecina par to, ka BR nosacījumi tiktu uzlaboti, nodrošinot lielāku precizitāti, piem., saistībā ar prasībām paziņotajām struktūrām (BR 43. pants), to darbības pienākumiem (52. pants) un koordināciju (55. pants). 3. problēma. Tiesiskā regulējuma sarežģītība/nav panākta vienkāršošana. Saskaņotas tehniskās specifikācijas, kurās ietverti kopēji tehniski nosacījumi par būvizstrādājumu snieguma (piem., reakcija uz uguni, termiskā vadītspēja vai skaņas izolācija) testēšanu un paziņošanu. Atbilstoši BR CE zīme ir saistīta ar būvizstrādājuma snieguma novērtējumu un nevis ar tā atbilstību prasībām, jo šīs prasības nav noteiktas BR. Ņemot vērā, ka šī ir salīdzinoši unikāla situācija, salīdzinot ar citiem jauniem tiesiskā regulējuma tiesību aktiem, CE zīmes nozīmi bieži pārprot un nepareizi interpretē. Citi BR nosacījumi nav pietiekami skaidri vai pārklājas pašā regulējumā (piem., pārklāšanās starp snieguma deklarācijai vajadzīgo informāciju un CE zīmei vajadzīgo informāciju) vai ar citiem ES tiesību aktiem (iespējami paralēli CE zīmes izmantošanas ceļi dažiem būvizstrādājumiem atbilstoši BR un Ekodizaina direktīvai). Turklāt tiek ierobežoti izmantots BR vienkāršošanas nosacījums, kas galvenokārt bija paredzēts MVU, jo trūkst informētības un skaidrības par nosacījumiem. Vismazākajiem uzņēmumiem ir vislielākais administratīvais slogs. Pārklāšanās un nesakritības izraisa iedarbīguma trūkumu. Turklāt nav īpašu nosacījumu par informācijas sniegšanu digitālā formātā. Tas kļūs par problēmu, jo īpaši tāpēc, ka uzticama informācija par produktu no ražošanas līdz iestrādei ēkā un demontāžai būs nepieciešama ēku digitālā žurnāla vajadzībām, Level(s) vai citiem rīkiem, lai novērtētu ēku ilgtspējas sniegumu un ziņotu par to. 4. problēma. BR nevar nodrošināt plašāku politikas prioritāšu, piem., digitālās pārveides, īstenošanu un produktu drošības panākšanu

Pieejamās saskaņotās novērtēšanas metodes saistībā ar būvizstrādājumu sniegumu ietver tikai dažus elementus, kas saistīti ar ietekmi uz vidi, piem., piesārņojumu, tomēr tās nav noteiktas attiecībā uz dabas resursu ilgtspējīgu izmantošanu. Turklāt BR neļauj noteikt vides, funkcionālas un drošības prasības būvizstrādājumiem, tādējādi ierobežojot iespēju novērst problēmas, kas pamatojas uz īpašībām, kas nav sniegums. Tomēr, lai sekmētu stimulus un pieprasījumu pēc mazoglekļa un oglekļa uzglabāšanas būvizstrādājumiem, ir vajadzīga konsekventa un pārredzama informācija par klimata, vidisko un ilgtspējas sniegumu, kas ietver arī iespēju pārvaldīt tādas iedabiskas produktiem piemītošās īpašības kā izturība vai remontējamība. Būvizstrādājumu apritīguma uzlabošana arī nostiprinās ES izturētspēju saistībā ar piekļuvi būvizstrādājumiem. Turklāt digitāla informācija par būvizstrādājumiem nav pietiekami pieejama, lai sasniegtu apritīguma un ilgtspējas mērķus un lai sniegtu informāciju, kas prasīta citos saistītajos tiesību aktos (piem., Ēku energoefektivitātes direktīvā vai Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulā). BR būtiski ierobežo nozares pārstāvju iespēju saskaņoti un konsekventi paziņot savu produktu sniegumu un diferencēt produktus saistībā ar to klimata, vidisko un ilgtspējas sniegumu. Tā arī būtiski ierobežo dalībvalstu iespēju definēt valsts prasības ēkām vai publiskajos iepirkumos iekļaut ilgtspējas mērķu kritērijus, neapdraudot iekšējā tirgus darbību. •Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Šī iniciatīva atbilst būtiska kaitējuma neradīšanas principam, jo tā palīdz īstenot Eiropas zaļā kursa zaļās pārkārtošanās(jo īpaši renovācijas viļņa) un Aprites ekonomikas rīcības plāna mērķus. Tā sekmē būvizstrādājumu videi nekaitīgāku ražošanu, atkalizmantošanu, pārražošanu un reciklēšanu. Tā nodrošina pielāgošanos klimata pārmaiņām. Šī regula sekmē Ēku energoefektivitātes direktīvas pārskatīšanu, nodrošinot informāciju par būvizstrādājumu vidisko sniegumu un tādējādi sekmējot ēku energoefektivitātes, globālās sasilšanas potenciāla un oglekļa uztveršanas, kas saistīta ar oglekļa uzglabāšanu, aprēķināšanu. Aprites ekonomikas rīcības plānā tika paziņots par Ilgtspējīgu produktu iniciatīvu (IPI), kuras mērķis ir padarīt produktus derīgus klimatneitrālai, resursefektīvai aprites ekonomikai, jo īpaši pieņemot Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulu (IPER). Ja, līdzīgi kā šis priekšlikums, ES tiesību akti par noteiktiem produktiem regulē produktu vides un klimata ilgtspējas aspektus, attiecīgajā instrumentā iekļauj turpmāku politiku un leģislatīvo attīstību, paredzot tādu pašu stingrības līmeni kā IPER. Tas palīdz uzlabot ES noteikumu par konkrētiem produktiem saskaņotību un ļauj izvairīties no administratīvā sloga uzņēmumiem, kam citādi būtu jāievēro dažādos ES tiesību aktos paredzētās prasības. Tāpēc, ņemot vērā spēcīgās savstarpējās saites starp būvizstrādājumu vidisko un strukturālo sniegumu, kas ietver arī veselības un drošības aspektus, šajā priekšlikumā ir izklāstītas būvizstrādājumu ilgtspējas prasības. Tomēr atbilstoši IPER noteiktos apstākļos var būt pamatota mērķtiecīga iejaukšanās saistībā ar būvizstrādājumiem. Piemēram, tā būs ar enerģiju saistītu būvizstrādājumu gadījumā, ko jau regulē esošā Ekodizaina direktīva (piem., cietā kurināmā plītis). 2020. gada marta paziņojumā “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” izklāstīts plāns ES rūpniecībai, lai tā vadītu gan zaļo, gan digitālo pārveidi, pamatojoties uz tās tradīciju, uzņēmumu un cilvēku stiprajām pusēm, konkurētspējas uzlabošanai. Lai sasniegtu šos mērķus, tika definēta uz rūpniecisku ekosistēmu balstīta pieeja, lai labāk ņemtu vērā vajadzības un atbalstītu galvenos dalībniekus katrā vērtību ķēdē. Paziņojumā, ar ko atjaunina 2020. gada jauno industriālo stratēģiju, būvniecība tika atzīta par vienu no prioritārajām ekosistēmām, kas saskaras ar vissvarīgākajām problēmām, piem., klimata un ilgtspējas mērķu sasniegšana un digitālās pārveides īstenošana, un kuras konkurētspēja ir no tā atkarīga. Atjauninātās industriālās stratēģijas ietvaros Komisija izstrādā būvniecības nozares ekosistēmas pārveides ceļu, līdzdarbojoties nozares pārstāvjiem, ieinteresētajām personām un dalībvalstīm. Saistībā ar šo darbu Komisija 2021. gada 15. decembrī publicēja Komisijas dienestu darba dokumentu, kurā rosināja scenārijus, lai būvniecība kļūtu videi nekaitīgāka, digitāla un noturīga. Veicinošs tiesiskais regulējums, kas ir atbilstošs nākotnei un kas sekmē ieguldījumus un uzticības veidošanu, ir būtisks ekosistēmas noturībai, kā arī ir divkāršās pārveides priekšnoteikums. MVU stratēģijā ilgtspējīgai un digitālai Eiropai tika uzsvērta MVU svarīgā loma, lai virzītu uz priekšu zaļo pārveidi, un atkārtota vajadzība dot MVU instrumentus, lai saprastu un mazinātu vides riskus — arī būvniecības nozarē. Dokumentā “ES standartizācijas stratēģija. Globālo standartu noteikšana noturīga, zaļa un digitāla ES vienotā tirgus atbalstam” būvniecība tika atzīta par vienu no vissvarīgākajām jomām, kur saskaņoti standarti varētu uzlabot konkurētspēju un mazināt šķēršļus tirgū. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā priekšlikuma pamatā ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants, jo regulas galvenais mērķis ir novērst šķēršļus būvizstrādājumu apritei iekšējā tirgū. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Ja nav ES regulējuma, ar valsts tiesību aktiem nevar novērst BR trūkumus, jo dalībvalstīm nav pilnvaru grozīt BR regulējumu vai novērst tā trūkumus, izmantojot valsts pasākumus. Tā kā ES pašlaik nav atbilstošas standartizācijas, būvizstrādājumu vidiskais un drošības sniegums valsts līmenī tiek norādīts dažādi, kas izraisa ekonomikas operatoriem piemērojamo prasību atšķirības. Tāpēc ES rīcība ir pamatota un vajadzīga. Tikai ES līmenī var nodrošināt, ka nosacījumi būvizstrādājumu brīvas apgrozības nodrošināšanai tiek noteikti, vienlaikus panākot vienlīdzīgus darbības noteikumus un īstenojot ilgtspējas mērķus. Saistībā ar ES līmenī veiktu pasākumu pievienoto vērtību priekšlikums sekmēs būvizstrādājumu iekšējā tirgus vispārējās darbības uzlabošanu, palielinot tiesisko noteiktību un paredzamību, panākot vienlīdzīgākus noteikumus būvniecības ekosistēmas darbībai un ņemot vērā būvizstrādājumu klimata un vidisko sniegumu un apritīgumu, ko var risināt tikai ES līmenī. •Proporcionalitāte Priekšlikums atbilst proporcionalitātes principam, jo tas neparedz vairāk, kā ir vajadzīgs, lai panāktu labi funkcionējošu būvizstrādājumu iekšējo tirgu, un tas ir samērīgs, lai īstenotu iecerēto mērķi. Priekšlikuma mērķis ir novērst konstatētos BR trūkumus un īstenot Eiropas zaļā kursa un Aprites ekonomikas rīcības plāna uzdevumus attiecībā uz būvizstrādājumiem, pamatojoties uz BR pamatprincipiem (kas ietver Eiropas standartizācijas organizāciju izstrādātos saskaņotos standartus). Lai īstenotu politikas mērķus, ir absolūti nepieciešams novērst BR regulējuma problēmas un uzlabot tā pamatdarbību, jo īpaši attiecībā uz standartizācijas procesu. Dažas tādas jaunas iezīmes kā produktiem izvirzītās prasības vai Komisijas tiesību akti ar tehniskajām specifikācijām tiks piemēroti tikai tad, kad tas būs vajadzīgs konkrētiem produktiem. Priekšlikumā tiek iedarbīgi un rezultatīvi risinātas visas konstatētās problēmas. Tajā tiek rosināts nākotnes prasībām atbilstošs un visaptverošs tiesiskais regulējums, integrēti alternatīvi risinājumi un jauni regulatīvie rīki, ko var aktivizēt, ja atbilstoši sīkai analīzei kādai konkrētais produktu kategorijai vai grupai tas vajadzīgs. Ņemot vērā būvizstrādājumu lielo daudzveidību, tikai šāda pieeja var nodrošināt, ka priekšlikuma mērķi tiek iedarbīgi sasniegti, neradot nevajadzīgu slogu ekonomikas operatoriem. •Juridiskā instrumenta izvēle

Priekšlikums ir sagatavots regulas, ar ko atceļ pašlaik spēkā esošo BR, formā. Tas nodrošina rosinātā tiesību akta vienotu īstenošanu visā ES. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANOS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes 2016. gadā Komisija publicēja atbalsta pētījumu par būvniecības nozares atbilstības pārbaudi. Pētījumā novērtēja tādu īpaši izvēlētu ES tiesību aktu saskaņotību, kas piemērojami būvniecības nozarei, un izvērtēja juridisku pārklāšanos starp BR un Ekodizaina direktīvu (2009. g.), un Energomarķējuma direktīvu. Tajā arī apstiprināja definīciju pretrunas, mijnorāžu trūkumu un pārklāšanos starp trīs tiesību aktiem. 2019. gadā Komisija publicēja BR izvērtējumu. Šajā novērtējumā konstatētās vispārīgas problēmas nozīmīguma pakāpes secībā bija šādas: i) nepietiekami laba standartizācijas sistēma, kas ir BR pamatā; ii) neiedarbīga un ļoti dažāda tirgus uzraudzība (dažādās dalībvalstīs); iii) ar BR panākts mazāk vienkāršošanas, nekā tika gaidīts. Abu dokumentu secinājumi šajā priekšlikumā ir ņemti vērā. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Priekšlikuma sagatavošanas laikā notika apspriešanās ar dažādām ieinteresētajām personām — dalībvalstīm, Eiropas tehniskajām struktūrām un asociācijām, valsts iestādēm, uzņēmumiem/ražotājiem, importētājiem un izplatītājiem, patērētāju asociācijām, tirgus uzraudzības iestādēm, Eiropas/starptautiskām organizācijām (nozares asociācijām), paziņotajām struktūrām, darbinieku/profesionālām asociācijām un citām personām, piemēram, privātpersonām un citām NVO. Saskaņā ar labāka regulējuma pamatnostādnēm ir notikušas vairākas apspriešanās. Īss apraksts ir sniegts tālāk norādītajos apakšpunktos. ·Horizontāla tiešsaistes anketa (anketa par horizontāliem jautājumiem) Horizontālā anketa bija paredzēta īpaši izvēlētiem ekspertiem un vērsta uz to, lai noteiktu, kā risināt dažādas horizontālas grūtības, kas atklātas BR izvērtējuma laikā, lai apkopotu informāciju, ko izmantot politikas risinājumu turpmākai uzlabošanai. ·2020. gada martā un septembrī notika divas īpašas sanāksmes ar dalībvalstu ekspertiem par BR pārskatīšanu. Sanāksmju mērķis bija apspriest procesu un uzlaboto indikatīvo risinājumu dokumentu, kā arī apkopot dalībvalstu uzskatus par šādiem jautājumiem — darbības joma un attiecības ar citiem ES tiesību aktiem, saskaņojuma sfēra, valsts tiesību akti un informācijas vajadzības, I pielikums (būvēm izvirzītās pamatprasības) un vidiskās prasības. ·Uzņēmumu anketa Uzņēmumu anketas mērķis bija novērtēt, kā uzlabotie indikatīvie politikas risinājumi varētu ietekmēt uzņēmumus Eiropas būvizstrādājumu nozarē. Anketa bija paredzēta nozares uzņēmumiem. ·Sabiedriskā apspriešana Sabiedriskā apspriešana liecināja, ka visas ieinteresēto personu grupas izteikti noraidīja BR atcelšanu (politikas risinājums E). Vairums lielāko ieinteresēto personu grupu atbalstīja pašreizējās BR saglabāšanu (proti, pamatrisinājums A). Būtiska ieinteresētu personu grupu daļa deva priekšroku BR pārskatīšanai (proti, politikas risinājums B, C vai D). Turklāt uzņēmumu aptauja liecināja, ka, lai gan uzņēmumi kopumā atbalstīja pašreizējo BR, tie izcēla vairākas problēmas, kuras bija jārisina un kuru gadījumā bija nepieciešama regulas pārskatīšana. Tas, pirmkārt, attiecās uz standartizācijas procesu. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Dažādu risinājumu ietekmes kvantitatīvo un kvalitatīvo analīzi sekmēja konkrēts tehniskā atbalsta līgums.

Pētījumā apkopoja un papildināja pieejamos pierādījumus, lai analizētu politikas variantus un novērtētu to iespējamo ietekmi. Politikas risinājumi ir pētīti, lai novērtētu vēlamo risinājumu un ietekmi. Tas pamatā notika ar aptaujas un sabiedriskās apspriešanā konstatējumu palīdzību. Turklāt, izmantojot attiecīgos ziņojumus, pētījumus un tikšanos ar dalībvalstu pārstāvjiem, uzņēmumu asociācijām, uzņēmumiem, tehniskām iestādēm un testēšanas iestādēm, tika noteiktas papildu īpašās zināšanas. •Ietekmes novērtējums Komisija veica ietekmes novērtējumu par BR pārskatīšanu. Pēc Regulējuma kontroles padomes 2021. gada 26. jūlija pirmajā negatīvajā atzinumā sniegto komentāru iestrādāšanas ietekmes novērtējums 2022. gada 26. janvārī saņēma pozitīvu atzinumu ar atrunām. Padomes atzinumi, kā arī galīgais ietekmes novērtējums un tā kopsavilkums tiek publicēti kopā ar šo priekšlikumu. Ietekmes novērtējumā pētīja un salīdzināja piecus politikas risinājumus, lai novērstu ar BR saistītas problēmas. A risinājums — pamatscenārijs (nav pārskatīšanas) Pamatscenārijā neparedzēja regulas pārskatīšanu, bet uzlabot tās īstenošanu, izmantojot norādījumus un citus nesaistošus pasākumus. Tāpēc pamatscenārijs nozīmēja saskaņošanas sistēmas turpmāku izmantošanu un īstenošanu. B risinājums — regulas labošana B risinājuma mērķis bija risināt problēmas, kas izceltas novērtējumā, īstenojot tālāk norādītos pasākumus: ·lai novērstu tehniskās saskaņošanas sistēmas grūtības, B risinājumā ievieš Komisijas pilnvaras izmantot alternatīvu risinājumu, ja standartizācijas sistēma savlaicīgi un pietiekamā kvalitātē nenodrošina standartus; ·valsts prasību un zīmju turpmāku pastāvēšanu mazina ES līmenī regulētās jomas skaidra definēšana; ·izmanto saskaņotu regulējumu, lai novērtētu būvizstrādājumu vidisko sniegumu un paziņotu par to; ·izveido digitālu infrastruktūru, kas saderīga ar digitālo produkta pasi; ·sekmē būvizstrādājumu atkalizmantošanu; ·uzlabo tirgus uzraudzību, pastiprinot īstenošanas panākšanas pilnvaras un saskaņojot dažādu tirgus uzraudzības iestāžu darbību, un, iespējams, nosakot minimālo pārbaužu skaitu un minimālo cilvēkresursu apjomu, kas jāizmanto būvizstrādājumu tirgus uzraudzībā; ·uzlabo lēmumu kopīgu pieņemšanu visās iestādēs un paziņotajās struktūrās; ·mazina pārklāšanos ar citiem ES tiesību aktiem, ieviešot tiesību kolīzijas noteikumus un nodrošinot saskaņotību; ·ievieš konkrētu marķējumu būvizstrādājumiem (Eiropas būvizstrādājums — EB), lai precizētu, ka marķējums attiecas uz snieguma deklarāciju, nevis atbilstību; ·mērķtiecīgi nosacījumi un pilnvarojums dalībvalstīm atbilstoši konkrētiem nosacījumiem atbrīvot mikrouzņēmumus no BR paredzēto pienākumu izpildes. C risinājums — regulas fokusēšana

Šis risinājums pamatojas uz B risinājumā aprakstītajiem elementiem. Tomēr C risinājumā BR darbības jomas piemērošana ir paredzēta tikai noteiktās jomās atkarībā no tālāk norādītājiem trīs pakārtotajiem risinājumiem, kurus var apvienot: ·C1 pakārtotais risinājums: saskaņotajos standartos un Komisijas tiesību aktos, kuros norādītas tehniskās specifikācijas, iekļautu tikai snieguma aprēķina novērtēšanas metodes, nenorādot snieguma sliekšņvērtības līmeņus, klases vai citas prasības, kas būtu jānosaka ES līmenī; ·C2 pakārtotais risinājums: BR darbības joma būtu vērsta tikai uz galvenajām jomām atbilstoši dalībvalstu regulatīvajām vajadzībām, būtiskumam videi vai produktu drošībai un būtiskumam tirgum; ·C3 pakārtotais risinājums: dalībvalstīm būtu iespēja piedāvāt alternatīvu ceļu piekļuvei tirgum, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem un nepamatojoties uz saskaņotajiem standartiem un Komisijas tiesību aktiem, kuros norādītas tehniskās specifikācijas. D risinājums — BR uzlabošana Pamatojoties uz B risinājumu, var ieviest arī prasības, kas attiecas uz iedabiskām produktiem piemītošām īpašībām, lai aizsargātu sabiedrības veselību, drošumu un vidi. Šādas produktiem piemērojamās prasības var formulēt, izmantojot trīs pakārtotos risinājumus/pieejas (D1 un D2 pakārtoto risinājumu varētu apvienot): ·D1 pakārtotais risinājums: jauna pieeja produktiem izvirzīto prasību tiesiskajam regulējumam (pamatojoties uz standartizāciju, ko izstrādājušas Eiropas standartizācijas organizācijas); ·D2 pakārtotais risinājums: kopēju tehnisko specifikāciju pieeja (ko izstrādājusi Komisija vai kas izstrādāta Komisijas uzraudzībā); ·D3 pakārtotais risinājums: D1 un D2 pakārtoto risinājumu hibrīds. E risinājums — BR atcelšana BR tiktu atcelta. Būvizstrādājumu tirdzniecībā tiktu izmantota savstarpējā atzīšana. Vēlamais risinājums D risinājums tika atzīts par vēlamo risinājumu, jo tas ļauj īstenot mērķus un novērst galvenos BR regulējuma trūkumus ar vislielāko iedarbīguma un saskaņotības pakāpi. Tas nodrošina būvizstrādājumu brīvu apriti iekšējā tirgū un pilnībā ņem vērā tālejošos mērķus, kas izriet no Eiropas zaļā kursa un Aprites ekonomikas rīcības plāna. Galvenās izmaiņas ir šādas: ·sniegt skaidrāku definīciju par darbības jomu un atkalizmantotu, 3D drukātu būvizstrādājumu un saliekamo māju iekļaušanu; ·ieviest jaunas pilnvaras Komisijai, lai 1) pieņemtu tehniskās specifikācijas ar Komisijas tiesību aktu palīdzību, ja standartizācijas sistēma nenodrošina savlaicīgu un pienācīgas kvalitātes rezultātu; 2) noteikt produktiem izvirzītas prasības; ·ieviest vides, funkcionālas un drošības prasības būvizstrādājumiem; ·noteikt saskaņojuma sfēru, skaidrāku dalībvalsts uzdevumu nodalījumu un mehānismu informācijas apkopošanai, lai aktīvi apmainītos ar ziņām par dalībvalstu vajadzībām un pasākumiem un lai ņemtu šīs vajadzības vērā attiecībā uz iekšējā tirgus mērķiem; ·ieviest jaunu pienākumu ražotājiem papildus snieguma deklarācijai nodrošināt arī atbilstības deklarāciju (atbilstība produktam izvirzītajām prasībām); dot iespēju sniegt informāciju elektroniski; ·nodrošināt sarakstu ar vispārējām ilgtspējas prasībām (ko papildus definē produktu saimei Komisijas tiesību aktos/saskaņotajos standartos); ·ieviest un uzlabot specifikāciju un atbrīvojumu nosacījumus mikrouzņēmumiem;

·stiprināt tirgus uzraudzības iestāžu izpildes panākšanas pilnvaras; ·paplašināt būvizstrādājumu informācijas punktu lomu, lai atbalstītu ekonomikas operatorus; ·izveidot jaunu Komisijas sistēmu, kas ļauj fiziskām un juridiskām personām dalīties ar sūdzībām vai ziņojumiem, kuri saistīti ar iespējamiem šīs regulas pārkāpumiem; ·panākt salāgošanu ar Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulu attiecībā uz klimatu un vidisko ilgtspēju, kā arī ar digitālo produkta pasi. D risinājumā bija paredzēta CE zīmes aizstāšana ar jaunu marķējumu (Eiropas būvizstrādājuma vai EB zīme). Tomēr pastāv arī risks, ka šādas izmaiņas varētu palielināt neskaidrību ekonomikas operatoriem, nevis to samazināt, jo īpaši pārejas perioda laikā, kad būtu jālieto abu veidu marķējums. Tāpēc CE zīme tiks saglabāta, un ražotājiem tā būs jāpiestiprina produktiem, kam tie ir sagatavojuši snieguma vai atbilstības deklarāciju. Lai gan ietekmes novērtējuma atbalsta pētījumā tika secināts, ka D risinājuma rezultātā ekonomikas operatoriem varētu rasties papildu izmaksas (galvenokārt vidisko sniegumu deklarācijas ieviešanas dēļ), pastāvēja noteikti ar izmantotajiem datiem saistīti ierobežojumi. D risinājumā ietvertās papildu vienkāršošanas dēļ faktiski varētu panākt neto samazinājumu par aptuveni 180 miljoniem EUR saistībā ar administratīvo slogu (sk. ietekmes novērtējuma III pielikumu). •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Ar šo priekšlikumu līdz minimumam samazinās izmaksas, pateicoties efektīvam standartizācijas procesam, skaidrākiem noteikumiem, stimulam atkalizmantot produktus, mazākam skaitam valsts papildu prasību un vienlīdzīgu noteikumu paredzēšanai visiem ražotājiem (jo īpaši MVU) visās dalībvalstīs. Turklāt plānotā darba dalīšana un tehniskā pielāgošana Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulai ļaus izvairīties no nevajadzīgām izmaksām uzņēmumiem, jo īpaši MVU. Priekšlikumā maksimāli izmanto digitalizācijas iespējas, lai samazinātu administratīvo slogu, ņemot vērā, ka BR nav paredzēta digitālu rīku izmantošana. Visa ar priekšlikumu saistītā informācija un dokumentācija var tikt apstrādāta digitāli (piem., digitālā produkta pase) un noturīgi uzglabāta, kopīgota un atvērta informācijas sistēmā. Tas radīs lielāku pārskatāmību piegādes ķēdēs, ļaus uzglabāt būvizstrādājumu datus ēkas žurnālos un izmantot aprēķinos, kas vajadzīgi atbilstoši citiem tiesību aktiem (piem., Ēku energoefektivitātes direktīva). Tas arī sekmēs tirgus uzraudzību. Turpmāks administratīvā sloga samazinājums ražotājiem tikts panākts, novēršot CE zīmes un snieguma deklarācijas pārklāšanos. Dalībvalstis arī varēs atbrīvot mikrouzņēmumus, kas neveic tirdzniecību citās valstīs, no šo pienākumu izpildes. Dodot jaunas pilnvaras Komisijai ieviest minimālu skaitu pārbaužu, kas jāveic tirgus uzraudzības iestādēm, priekšlikuma mērķis ir uzlabot BR noteikumu nevienmērīgo piemērošanu tirgū. Šā uzdevuma izpildei var būt vajadzīgas lielākas tirgus uzraudzības iestāžu spējas, bet tas ļaus labāk atbalstīt dalībvalstis būvju drošības un ilgtspējas nodrošināšanas pienākuma īstenošanā. •Pamattiesības Šim priekšlikumam nav ietekmes uz pamattiesību aizsardzību. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikuma izpildei būs vajadzīgi papildu resursi, lai iedarbīgi pārvaldītu BR regulējumu. Pieprasītais personāla palielinājums par 7 pilnslodzes ekvivalentiem ir samērīgs mērķiem. Komisijas darbinieki veiks tālāk norādītās galvenās darbības: ·izstrādāt un īstenot BR; ·izstrādāt sekundāros tiesību aktus (īstenošanas un deleģētos tiesību aktus); ·izstrādāt un pārvaldīt standartizācijas pieprasījumus un Komisijas tiesību aktus; ·novērtēt un iekļaut atsauci uz saskaņotajām tehniskajām specifikācijām; ·izstrādāt kopējas tehniskās specifikācijas;

·uzturēt saziņu ar Eiropas standartizācija organizācijām par darbu pirms standartizācijas un standartizāciju; ·iesaistīties sadarbībā ar ieinteresētajām personām saistībā ar tehniskiem jautājumiem; ·sniegt atbalstu dalībvalstu iestādēm; ·veikt apmācību dalībvalstu iestādēm, paziņotajām struktūrām un citām struktūrām; ·sniegt norādījumus dalībvalstīm un uzņēmumiem. Šīs darbības ir juridiskas, tehniskas un administratīvas, un tās jāveic Komisijas nodaļās (vai dažos gadījumos to uzraudzībā). Tāpēc to darbinieku skaits, kas atbildīgi par pašreizējā BR regulējuma pārvaldību, būs jāpalielina, kā arī atbalsts būs jāsniedz citām Komisijas nodaļām (piem., JRC) vai būs jāpiesaista ārpakalpojumu sniedzēji. Jo īpaši tas attiecas uz zinātnisko un tehnisko atbalstu, lai sagatavotu deleģētos un īstenošanas aktus un izpildītu horizontālus uzdevumus. Tas, cik lielā mērā priekšlikums varēs sasniegt mērķus, būs lielā mērā atkarīgs no Komisijai pieejamajiem resursiem. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Komisija uzraudzīs īstenošanu, piemērošanu un atbilstību šiem jaunajiem noteikumiem, lai novērtētu to iedarbīgumu. Politikas uzraudzība un ar priekšlikumu saistītā novērtēšana būs vērsta uz galvenajiem jautājumiem, kas jārisina pārskatīšanas gaitā — standartizācijas procesa darbību, vides un produktu drošuma informācijas pieejamību un vidiskās un produktu drošuma prasības, kas iekļautas tehniskajās specifikācijās, ietekmi uz tirgus uzraudzību. Tiek rosināts, ka priekšlikuma novērtēšana būtu jāveic ne ātrāk kā 8 gadus pēc piemērošanas datuma, ļaujot jauno noteikumu rezultātiem materializēties un ietekmei kļūt pamanāmai. •Paskaidrojošie dokumenti (direktīvām) Tā kā juridiskais instruments ir regula, kas ir tieši piemērojama dalībvalstīs, nav vajadzīgs paskaidrojošs dokuments. •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Regulas I nodaļā ir ietverti vispārīgie noteikumi. 1. pantā ir aprakstīts priekšmets, nepārprotami atsaucoties uz būvizstrādājumu vidisko, klimata un drošības sniegumu saistībā ar to būtiskajiem raksturlielumiem, kā arī vidiskajām, klimata, funkcionālajām un drošības prasībām. 2. pantā ir definēta darbības joma, kas ietver būvizstrādājumus, ar 3D drukāšanu saistītus produktus un pakalpojumus, būtiskas detaļas, daļas vai materiālus, ja to pieprasa ražotājs, komplektus vai mezglus, uz ko attiecas saskaņotā tehniskā specifikācija vai END, saliekamās vienģimenes mājas. Noteiktos gadījumos regulu piemēro arī lietotiem produktiem. Salīdzinājumā ar BR darbības joma ir grozīta, lai izvairītos no pārklāšanās ar Dzeramā ūdens direktīvu un Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvu. 3. pantā ir noteiktas definīcijas. 4. pantā ir definētas darba pamatprasības un modalitātes, lai noteiktu būvizstrādājumu būtiskos raksturlielumus (pamatojoties uz sniegumu, piem., reciklēto saturu). Tas tiks darīts, pamatojoties uz būvēm izvirzītajām pamatprasībām, kas izklāstītas I pielikuma A daļā un kas kopā ar novērtēšanas metodēm veido daļu no standartiem, kuri šīs regulas piemērošanas nolūkos ir padarīti obligāti. Komisijai tiek arī dotas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, nosakot snieguma robežvērtības un klases saistībā ar tā būtiskajiem raksturlielumiem. Turklāt standartizācijas procesa kavēšanās vai trūkumu gadījumā Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus ar tehniskām specifikācijām. Komisija ir arī pilnvarota ar deleģētajiem aktiem grozīt I pielikuma A daļu, ņemot vērā tehnisko progresu vai lai ietvertu jaunu risku un vides aspektus. 5. pantā norādīts, ka visiem produktiem, kam piemēro šo regulu, jāatbilst vispārējām, tieši piemērojamām prasībām, kā arī attiecīgās produktu saimes vai kategorijas prasībām, kas izklāstītas I pielikuma D daļā. Tas arī pilnvaro Komisiju pieņemt deleģētos aktus, precīzāk definējot produktiem izvirzītas prasības saskaņā ar I pielikuma B, C un D daļu. Šos deleģētos aktus var papildināt brīvprātīgi saskaņotie standarti, kas izstrādāti atbilstoši standartizācijas pieprasījumam. Komisija ir arī pilnvarota ar deleģētajiem aktiem grozīt I pielikuma B, C un D daļu, ņemot vērā tehnisko progresu vai lai ietvertu jaunu risku un vides aspektus. 6. pantā Komisija ir pilnvarota noteikt piemērojamo novērtēšanas un verifikācijas sistēmu, kas ietver arī sistemātisku neatbilstību novēršanai vajadzīgās papildu darbības.

7. pantā ir definēta “saskaņojuma sfēra”, kas atšķiras no jomām, par ko ir atbildīgas dalībvalstis. Tajā ir arī noteikts mehānisms, kā ņemt vērā dalībvalstu obligātās regulatīvās vajadzības saistībā ar veselību, drošību un vides un klimata aizsardzību. 8. pantā ir piešķirtas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, ar ko izvairās no produktu dubultas novērtēšanas saskaņā ar šo regulu un citiem Savienības tiesību aktiem. II nodaļā (9.–18. pants) izklāsta procedūru, deklarācijas un marķējumu. 9.–12. pants regulē snieguma deklarāciju un piemērojamos atbrīvojumus (arī mikrouzņēmumiem, kuri neveic pārrobežu tirdzniecību, ja tiek ievēroti noteikti nosacījumi: pārražotiem produktiem vai būvju daļām, kas sagatavotas atkalizmantošanai vai pārražošanai). 13. un 14. pantā ir paredzēti noteikumi par atbilstības deklarāciju (AD, atbilstība produktiem izvirzītām prasībām saskaņā ar 5. pantu). Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu, atbilstības deklarāciju apvieno ar snieguma deklarāciju. Saskaņā ar 15. pantu atbilstības deklarāciju un snieguma deklarāciju var izsniegt elektroniski vai ar pastāvīgo saiti. Tās nodrošina tajās dalībvalstīs vajadzīgajās valodās, kur ražotājs plāno darīt produktus pieejamus. 16.–18. pantā nosaka vispārējos principus un nosacījumus CE zīmes un citu zīmju izmantošanai. III nodaļā (19.–33. pants) definē ekonomikas operatoru tiesības un pienākumus. Tajā izklāstīti vispārējie un detalizētie ražotāju pienākumi, kas ietver arī attiecīgās saskaņotās tehniskās specifikācijas (saskaņoto standartu un deleģēto aktu) pareizu lietošanu, lai novērtētu un paziņotu produkta sniegumu. Jo īpaši 22. pantā tiek definēti ražotāju vides aizsardzības pienākumi, kas iever pienākumu deklarēt obligātos, I pielikuma A daļas 2. iedaļā izklāstītos ilgtspējas raksturlielumus, globālās sasilšanas potenciālu un uz sniegumu balstītās prasības vai minimālo reciklēto saturu. Pēc deleģēto aktu pieņemšanas attiecīgajai produktu saimei ražotājam ir arī: –jāizstrādā un jāizgatavo produkti un to iepakojums tā, lai to vispārējā vidiskā un klimata ilgtspēja atbilstu vismodernākajam paņēmienam; –jādod priekšroka reciklējamiem materiāliem un reciklēšanas ceļā iegūtiem materiāliem; –jāievēro minimālā reciklētā satura pienākumi un citas vidiskās ilgtspējas robežvērtības, kas norādītas saskaņotajās tehniskajās specifikācijās; –jānovērš produktu priekšlaicīga morālā novecošanās, jāizmanto uzticamas detaļas un jākonstruē produkti tā, lai to izturība nebūtu mazāka par attiecīgās kategorijas produktu vidējo izturību; –jāizstrādā produkti tā, lai tos varētu viegli salabot, modernizēt vai jaunināt. Turpmākos pantos definē konkrētus pienākumus pilnvarotajiem pārstāvjiem (23. pants), importētājiem (24. pants), lai panāktu, ka produkti ir droši, kamēr tie atrodas šo personu valdījumā, lai pārbaudītu, ka ražotājs ir izpildījis savus vispārējos pienākumus, izplatītāji (25. pants), ka ir īstenoti izpildes pakalpojumu sniedzēju, brokeru, tiešsaistes tirdzniecības vietu, tiešsaistes pārdevēju un tiešsaistes veikalu (tādējādi integrējot tos atbilstības nodrošināšanas arhitektūrā) (27. pants) un 3D drukāšanas pakalpojumu sniedzēju (28. pants) pienākumi. Tādējādi regula ievieš nosacījumus, ar ko atļauj satvaru, lai ņemtu vērā arī jaunos darījumdarbības modeļus. Ar to arī ievieš jaunus, konkrētus pienākumus ekonomikas operatoriem, kas demontē lietotus produktus vai rīkojas ar lietotajiem produktiem, lai tos atkalizmantotu vai pārražotu (29. pants), kā arī pienākumus par divējādu izmantošanu un pseidoizstrādājumiem (31. pants). Ar to regulē būvizstrādājumu tiešsaistes tirdzniecību vai distances pārdošanu (32. pants). IV nodaļā (34.–42. pants) ir noteikumi par būvizstrādājumu standartiem un Eiropas novērtējuma dokumentiem (END). Tā ietver obligātu visu uz sniegumu balstītu prasību piemērošanu, kā arī brīvprātīgu piemērošanu attiecībā uz iedabiskām produktiem izvirzītajām prasībām. Tajā nosaka END noteikumus un to attiecības ar snieguma deklarācijām un atbilstības deklarācijām (35. pants), END izstrādi, pieņemšanu (36. pants) un publicēšanu (38. pants), END satura prasības (40. pants) un END nepamatotas izplatības novēršanu (36. pants). Ar to arī regulē noteikumus par strīdu risināšanu, kad starp tehniskā novērtējuma struktūrām (TNS) rodas nesaskaņas (39. pants). V nodaļā (43.–46. pantā) paredz prasības norīkojošām iestādēm, kas atbild par TNS,un noteikumus par to, kā norīkot, uzraudzīt un novērtēt tās. Ar to arī Komisiju pilnvaro noteikt prasības TNS attiecībā uz personālu, kā arī TNS koordinēšanas uzdevumus. VI nodaļā (47.–63. pants) apraksta paziņojošo iestāžu (48. pants) lomu, šīm iestādēm piemērojamās prasības (49. pants), kas ietver arī vissvarīgākos darbības un informēšanas pienākumus. Tajā nosaka prasības paziņotajām struktūrām (50. pants), to darbības pienākumus (60. pants) un informēšanas pienākumus (61. pants), kā arī uzskaita paziņotās struktūras pienākumus attiecībā pret tās apakšuzņēmēju vai meitasuzņēmumu (53. pants). Tajā arī nosaka noteikumus par tādu iekārtu izmantošanu, kas nav paziņotās struktūras testēšanas laboratorija (54. pants). Ir paredzēta procedūra dalībvalstīm un Komisijai, kas pauž oficiālus iebildumus pret saskaņotajiem akreditācijas standartiem (52. pants). VII nodaļā (64.–67. pants) paredzētas vienkāršotas procedūras. Lai samazinātu administratīvo slogu, jo īpaši MVU un mikrouzņēmumiem, šajā nodaļā ietvertas vienkāršošanas procedūras, kas ietver 64. pantu par pienācīgas tehniskās dokumentācijas izmantošanu, 65. pantu, saskaņā ar kuru mikrouzņēmumi var izmantot ne tik stingru verifikācijas sistēmu, 66. pantu, ar ko ierobežo prasības pēc pasūtījuma neindustriālā ražošanas procesā izgatavotiem produktiem, kas uzstādīti vienā noteiktā būvē; 67. pantu par citas paziņotās struktūras veikta novērtējuma un verifikācijas atzīšanu. VIII nodaļā (68.–76. pants) izklāsta noteikumus par tirgus uzraudzības un drošības procedūrām. Ar 68. pantu Komisiju pilnvaro izveidot sistēmu, kas ļauj fiziskai vai juridiskai personai koplietot sūdzības vai ziņojumus par iespējamām neatbilstībām šai regulai.

70. pantā noteikts, kā novērst neatbilstības, 71. pantā paredzēta ES drošības procedūra gadījumiem, kad dalībvalstis var pamatoti atsaukties uz obligātu veselības, drošības vai vides aizsardzības pamatu. 72. pantā nosaka noteikumus, lai rīkotos ar atbilstošiem produktiem, kuri rada risku. 73. pants satur Komisijas pilnvaras noteikt minimālo pārbaužu skaitu, kas jāveic tirgus uzraudzības iestādēm, kā arī minimālos cilvēkresursus, kas tirgus uzraudzības iestādēm jāizmanto attiecībā uz būvizstrādājumiem. 74. pantā paredzēta tirgus uzraudzības koordinēšana un administratīvās sadarbības grupa (ADCO). Lai nostiprinātu tirgus uzraudzības iestāžu spējas, tām ir tiesības atgūt pārbaužu un testēšanas izmaksas no ekonomikas operatoriem (75. pants). Tirgus uzraudzības iestādes katru gadu Komisijai ziņo par savu darbību (76. pants). IX nodaļā (77.–81. pantā) definē informācijas un administratīvās sadarbības principus. To ievieš, lai stiprinātu kopēju sistēmu un šīs regulas piemērošanu nolūkā izvairītos no atšķirīgiem lēmumiem, kas varētu radīt nevienlīdzīgus darbības noteikumus. Saskaņā ar šiem mērķiem 77. pantā nosaka un uztur informācijas un saziņas sistēmu, lai panāktu šīs regulas saskaņotu interpretēšanu un piemērošanu. Ar 78. pantu Komisiju pilnvaro izveidot ES būvizstrādājumu datubāzi vai sistēmu, lai sekmētu piekļuvi informācijai par produktiem (jo īpaši snieguma deklarācijai, atbilstības deklarācijai un lietošanas instrukcijai). 79. pantā pārskata noteikumus par būvizstrādājumu informācijas punktiem, lai labāk atbalstītu ekonomikas operatorus. Saskaņā ar 80. pantu tirgus uzraudzības iestādēm, būvizstrādājumu informācijas punktiem, norīkojošām iestādēm, TNS, paziņojošām iestādēm un paziņotajām struktūrām jāiegūst jaunākā informācija savā jomā un jāpiedalās apmācībā par noteikumu vienotu interpretēšanu un piemērošanu. Saskaņā ar šo pantu Komisijai arī jāorganizē apmācība vismaz vienu reizi gadā. Saskaņā ar 81. pantu dalībvalstis drīkst kopā norīkot iestādes, lai pildītu to regulā paredzētos pienākumus un kopīgi izmantotu resursus un izpildītu uzdevumus. X nodaļā (82. pantā) paredzēti nosacījumi sadarbībai ar trešām valstīm, arī lai ierobežotu šo valstu ekonomikas operatoru neatbilstības negatīvās sekas iekšējā tirgū. XI nodaļā (83. un 84. pantā) ir apskatīti dalībvalstu stimuli un zaļais publiskais iepirkums. 83. pantā nosaka dalībvalstu pieeju ilgtspējīgāku būvizstrādājumu izmantošanas stimulēšanai. 84. pantā Komisija tiek pilnvarota izstrādāt ilgtspējības prasības būvizstrādājumu zaļajam publiskajam iepirkumam. XII nodaļā (85. pants) Komisija tiek pilnvarota noteikt, vai konkrēts priekšmets ir būvizstrādājums. Ar XIII nodaļu (86. pantu) groza Regulu (ES) 2019/1020, lai Regula (ES) 2019/1020 arī būtu piemērojama būvizstrādājumiem. XIV nodaļā (87.-94. pants) ir ietverti nobeiguma noteikumi. 87. pantā paredz nosacījumus regulas deleģēto aktu pieņemšanai. 88. pantā tiek noteikta Būvniecības pastāvīgās komitejas loma. Saskaņā ar 91. pantu dalībvalstis nosaka noteikumus, ar ko piemēro sodu par šīs regulas pārkāpšanu. 91. pantā ir noteikts, ka regulas novērtējumu veic ne ātrāk kā astoņus gadus pēc tās piemērošanas datuma. 93. pantā ir izklāstīti pārejas noteikumi, kas atļauj pakāpenisku visu saskaņoto standartu pāreju no BR uz jauno regulu un tādējādi arī netraucētu, pakāpenisku ieviešanu ekonomikas operatoriem. 94. pantā ir noteikts regulas spēkā stāšanās un piemērošanas datums. Līdzīgi kā BR gadījumā, priekšlikuma īstenošanas nosacījumiem ir pievienoti vairāki pielikumi. Tie ir: –I pielikums par pamatprasībām būvēm (A daļa, līdzīgi kā BR) un par jauniem elementiem — uz sniegumu balstītas, produktiem izvirzītas prasības (B daļa), iedabiskas produktiem izvirzītās prasības, kas jo īpaši saistītas ar drošumu un vidi (C daļa), un informācijas prasības (D daļa); –II pielikums par snieguma deklarācijas saturu un atbilstības deklarācijas saturu; –III pielikums par Eiropas novērtējuma dokumenta (END) pieņemšanas procedūru; –IV pielikums par produktu jomām un prasībām tehniskā novērtējuma struktūrām (TNS); –V pielikums par novērtēšanas un verifikācijas sistēmām; –VI pielikums par būtiskajiem raksturlielumiem, kam nav vajadzīga atsauce uz attiecīgajām saskaņotajām tehniskajām specifikācijām saistībā ar paziņoto struktūru paziņošanu. –VII pielikums par atbilstības tabulu. 2022/0094 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA,

ar ko nosaka saskaņotus būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus, groza Regulu (ES) 2019/1020 un atceļ Regulu (ES) Nr. 305/2011 (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu ( 1), saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru ( 2), tā kā: (1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 305/2011 pieņēma iekšējā tirgus kontekstā, lai saskaņotu būvizstrādājumu tirdzniecības nosacījumus un likvidētu šķēršļus būvizstrādājumu tirdzniecībai starp dalībvalstīm. (2)Lai būvizstrādājumu laistu tirgū, ražotājam ir pienākums sagatavot šāda produkta snieguma deklarāciju. Ražotājs uzņemas atbildību par produkta atbilstību šādam deklarētam sniegumam. Ir paredzēti daži atbrīvojumi no šī pienākuma. (3)Pieredze, kas gūta Regulas (ES) Nr. 305/2011 īstenošanā, Komisijas veiktais izvērtējums 2019. gadā, kā arī ziņojums par Eiropas Tehniskā novērtējuma organizāciju liecina, ka satvara sniegums dažādos aspektos ir neapmierinošs, arī attiecībā uz standartu izstrādi un tirgus uzraudzību. Turklāt izvērtējuma gaitā saņemtās atsauksmes uzrādīja vajadzību samazināt pārklāšanos, pretrunas un prasību atkārtošanos, arī attiecībā uz citiem Savienības tiesību aktiem, lai tādējādi panāktu lielāku juridisko skaidrību un ierobežotu ekonomikas operatoriem uzlikto administratīvo slogu. Tāpēc ir jānosaka specifiskāki un detalizētāki ekonomikas operatoru juridiskie pienākumi, kā arī jauni noteikumi, arī attiecībā uz tehniskajām specifikācijām un tirgus uzraudzību, lai palielinātu juridisko noteiktību un izvairītos no atšķirīgas interpretācijas. (4)Ir jāizveido labi funkcionējošas informācijas plūsmas, tostarp ar elektroniskiem līdzekļiem, lai nodrošinātu, ka piegādes ķēdē ir pieejama konsekventa un pārredzama informācija par būvizstrādājumu sniegumu. Paredzams, ka tas palielinās pārredzamību un uzlabos efektivitāti informācijas nodošanas ziņā. Digitālas piekļuves nodrošināšana visaptverošai informācijai par būvizstrādājumiem sekmētu būvniecības nozares vispārējo digitalizāciju, padarot šo satvaru piemērotu digitālajam laikmetam. Piekļuve uzticamai un noturīgai informācijai arī nozīmētu, ka ekonomikas operatori un citi aktori nesekmē cits cita neatbilstību. (5)Eiropas Parlamenta 2021. gada 10. marta Rezolūcijā par Regulas (ES) Nr. 305/2011 īstenošanu tika atzinīgi vērtēts Komisijas mērķis padarīt būvniecības nozari ilgtspējīgāku, Aprites ekonomikas rīcības plānā izziņotajā Regulas (ES) Nr. 305/2011 pārskatīšanā pievēršoties būvizstrādājumu ilgtspējas sniegumam. Padomes 2019. gada 28. novembra secinājumos par aprites ekonomiku būvniecības nozarē Komisija tika aicināta Regulas (ES) Nr. 305/2011 (Būvizstrādājumu regulas) pārskatīšanā sekmēt būvizstrādājumu apritīgumu. Vajadzība panākt būvizstrādājumu ilgtspēju uzsvērta Komisijas paziņojumā “Jauna Eiropas industriālā stratēģija”, kurā norādīts, ka ilgtspējīgāka būvētā vide ir būtiska Eiropas pārejai uz klimatneitralitāti. Komisijas paziņojumā “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai” būvniecība tika atzīta par vienu no prioritārajām ekosistēmām, kas saskaras ar būtiskākajiem izaicinājumiem, kā sasniegt klimata un ilgtspējas mērķus un īstenot digitālo pārveidi; no tiem ir atkarīga būvniecības nozares konkurētspēja. Tāpēc ir lietderīgi noteikt noteikumus, kā deklarējams būvizstrādājumu vidiskais un ilgtspējas sniegums, arī paredzot iespēju noteikt relevantas sliekšņvērtības un klases. (6)Līdzīgi arī 2022. gada ES Standartizācijas stratēģijā būvniecība atzīta par vienu no vissvarīgākajām jomām, kurā saskaņoti standarti varētu uzlabot konkurētspēju un mazināt šķēršļus tirgū. (7)Vides mērķu īstenošana, arī cīņa pret klimata pārmaiņām, liek noteikt jaunus vidiskos pienākumus un likt pamatus būvizstrādājumu vidiskās ilgtspējas aprēķinu novērtēšanas metodes izstrādei un piemērošanai. Tā paša iemesla dēļ ir nepieciešams paplašināt regulēto ekonomikas operatoru loku, jo zināma loma vidiskās ilgtspējas aprēķināšanā būvniecības nozarē ir gan izplatītājiem, gan piegādātājiem, gan ražotājiem. Tāpēc minētais ekonomikas operatoru loks būtu jāpaplašina divos virzienos — lejupēji no izplatītājiem līdz ekonomikas operatoriem, kas būvizstrādājumus sagatavo atkalizmantošanai un pārražo tos, un augšupēji no ražotāja līdz starpproduktu un/vai izejmateriālu piegādātājiem. Turklāt noteiktiem ekonomikas operatoriem, kuru loma kļūst aktuāla saistībā ar lietotu produktu vai citu būves daļu demontāžu vai to pārražošanu un atkalizmantošanu, būtu jāsekmē droša būvizstrādājumu “otrā dzīve”. (8)Lai panāktu būvizstrādājumu drošumu un funkcionalitāti un attiecīgi arī būvju drošumu un funkcionalitāti, ir jāizvairās no tā, ka priekšmeti, ko to ražotāji nav paredzējuši izmantot kā būvizstrādājumus, tiek laisti tirgū kā būvizstrādājumi. Tāpēc importētājiem, izplatītājiem un citiem lejupējiem ekonomikas operatoriem būtu jānodrošina, ka šie pseidobūvizstrādājumi netiek pārdoti kā būvizstrādājumi. Turklāt noteiktiem pakalpojumu sniedzējiem, piemēram, izpildes pakalpojumu sniedzējiem vai 3D drukāšanas pakalpojumu sniedzējiem, nevajadzētu palielināt citu ekonomikas operatoru neatbilstības. Tāpēc ir jāpanāk, ka arī šiem pakalpojumiem un to sniedzējiem ir piemērojami relevanti noteikumi. (9)Ir iespējams, ka 3D drukāšanas datkopu, 3D drukāšanas mašīnu vai veidni un tajā izmantojamo materiālu nodrošina dažādi ekonomikas operatori, kā rezultātā rodas situācija, kad par 3D drukātā produkta drošumu un pienācīgu sniegumu nav atbildīgs neviens no minētajiem ekonomikas operatoriem. Lai šajā ziņā izvairītos no iespējama drošuma apdraudējuma, ir jānosaka noteikumi 3D drukāšanas datkopām, 3D drukāšanā izmantojamajiem materiāliem un 3D drukāšanas pakalpojumiem, ar kuru palīdzību tiek veikta būvizstrādājumu 3D drukāšana; tas nodrošinātu, ka ievērodami minētos noteikumus, ekonomikas operatori kopīgi sasniegtu tādu drošuma līmeni, kas līdzīgs tam, kurš tiek nodrošināts attiecībā uz parastiem būvizstrādājumiem. (10)Lai nodrošinātu drošumu un vides aizsardzību un novērstu regulējuma “caurumus”, kas citādi pastāvētu, ir jāprecizē, ka būvobjektā ražotiem būvizstrādājumiem, kas paredzēti tūlītēji iebūvēšanai būvē, piemēro tādus pašus noteikumus kā citiem būvizstrādājumiem. Tomēr bieži vien produktus individuāli ražo un uzstāda objektā mikrouzņēmumi. Ja minētajiem mikrouzņēmumiem visos apstākļos tiktu piemēroti tādi paši noteikumi kā citiem uzņēmumiem, minētie mikrouzņēmumi tiktu nesamērīgi ietekmēti. Tāpēc ir jāparedz, ka noteiktās situācijās, ja netiek skartas citu dalībvalstu intereses, dalībvalstis mikrouzņēmumus no pienākuma sagatavot snieguma deklarāciju var atbrīvot. (11)Būvizstrādājumu komplektu vai mezglu brīvas aprites nodrošināšana iekšējā tirgū dos taustāmus rezultātus iedzīvotājiem, patērētājiem un uzņēmumiem. Tomēr juridiskās noteiktības apsvērumu dēļ to sastāvs būtu precīzi jādefinē saskaņotajās tehniskajās specifikācijās vai Eiropas novērtējuma dokumentos.

(12)Savienības tirgus izveide mazām, saliekamām vienģimenes mājām var samazināt mājokļu cenu un dot pozitīvu sociālu un ekonomisku ietekmi. Taisnīga attieksme pret patērētājiem joprojām ir prioritāte, jo īpaši, bet ne tikai lai nodrošinātu mājokļu pieejamību zaļās pārkārtošanās kontekstā, kā minēts priekšlikumā Padomes ieteikumam par to, kā nodrošināt taisnīgu pārkārtošanos uz klimatneitralitāti (jo īpaši 7. punkta a)–c) apakšpunktā). Tāpēc šādām mazām ēkām ir jānosaka saskaņoti noteikumi. Tomēr mazas ēkas ir arī būves, kuras ietilpst dalībvalstu kompetences jomā. Tā kā mazu saliekamu vienģimenes māju gadījumā nākotnes saskaņotajās tehniskajās specifikācijās var nebūt iespējams kumulatīvi integrēt visas nacionālās prasības, dalībvalstīm vajadzētu būt tiesīgām izvēlēties nepiemērot noteikumus, kas nākotnē būs piemērojami minētajām saliekamām vienģimenes mājām. (13)Būvizstrādājumu atbilstība Savienības tiesību aktiem bieži ir atkarīga no to būtisko detaļu atbilstības minētajiem tiesību aktiem. Tomēr, tā kā būtiskās detaļas bieži ir integrētas dažādos būvizstrādājumos, drošuma un vides aizsardzību, kas ietver arī klimatu, var labāk panākt tad, ja minētās būtiskās detaļas tiek novērtētas augšupēji, proti, būtisko detaļu sniegums un atbilstība tiek novērtēti iepriekš un neatkarīgi no tā galīgā būvizstrādājuma novērtēšanas, kurā tās tiek integrētas. Līdzīgi, tirgus uzraudzība kļūst efektīvāka, ja var identificēt neatbilstīgas būtiskās detaļas un neatbilstības novērst. Tāpēc ir svarīgi noteikt noteikumus, kas piemērojami būvizstrādājumu būtiskajām detaļām. (14)Būvizstrādājumiem, kas jau novērtēti un tiek atkalizmantoti, nebūtu jāpiemēro noteikumi, kas piemērojami jauniem būvizstrādājumiem. Tomēr lietotiem būvizstrādājumiem, kas nekad iepriekš nav laisti Savienības tirgū, būtu jāpiemēro tie paši noteikumi, kas jauniem būvizstrādājumiem, ņemot vērā, ka šādi produkti nekad iepriekš nav tikuši novērtēti. (15)Lai nodrošinātu, ka tiek aizsargāts būvizstrādājumu drošums un funkcionalitāte, jauniem būvizstrādājumiem piemērojamie noteikumi būtu jāpiemēro arī lietotiem būvizstrādājumiem tad, ja ir mainījies to paredzētais lietojums, izņemot, ja tie paredzēti dekoratīviem nolūkiem, ja nav skaidrs lietoto būvizstrādājumu sākotnējais paredzētais lietojums, ja lietotie būvizstrādājumi ir tikuši pakļauti būtiskam transformatīvam procesam un ja ekonomikas operators lietotajiem būvizstrādājumiem norāda papildu raksturlielumus vai produktam izvirzīto prasību izpildi. (16)Faktam, ka lietotiem būvizstrādājumiem principā nevajadzētu veikt jaunu novērtējumu, tomēr nebūtu jāliedz to novērtēšana, ja ekonomikas operatoram tas palīdz šo lietoto būvizstrādājumu izmantošanu padarīt pievilcīgāku, pierādot, ka minētajiem būvizstrādājumiem joprojām ir noteikti raksturlielumi vai tie atbilst piemērojamajām produktiem izvirzītajām prasībām. (17)Būvizstrādājumi, ko laiž tirgū Eiropas Savienības tālākajos reģionos, bieži tiek importēti no kaimiņvalstīm, un tāpēc Savienības tiesību aktos noteiktās prasības uz tiem neattiecas. Šo prasību piemērošana minētajiem būvizstrādājumiem būtu nesamērīgi dārga. Tāpat tālākajos reģionos saražotie būvizstrādājumi gandrīz nenonāk apritē citās dalībvalstīs. Attiecīgi dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai atbrīvot būvizstrādājumus, kas laisti tirgū vai tieši uzstādīti Eiropas Savienības tālākajos reģionos, no minēto prasību izpildes. (18)Tiecoties sasniegt maksimālu regulatīvo konsekvenci, šai regulai pēc iespējas būtu jābalstās uz horizontālo tiesisko satvaru, proti, uz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1025/2012. Tas atbilst produktu tiesību aktos nesen ieviestajai tendencei izstrādāt rezerves risinājumu, ja Eiropas standartizācijas organizācijas nenodrošina saskaņotus standartus, uz ko var publicēt atsauci Oficiālajā Vēstnesī. Tā kā kopš 2019. gada beigām Oficiālajā Vēstnesī nav varēts atsaukties ne uz vienu būvizstrādājumu saskaņoto standartu un tā kā kopš Regulas (ES) Nr. 305/2011 stāšanās spēkā citēts tikai aptuveni ducis šādu standartu, Komisijas jaunajam rezerves pilnvarojumam vajadzētu jābūt vēl visaptverošākam, kas ļautu optimizēt tehnisko specifikāciju kopējo izlaidi, un tas ļautu atgūt iekavēto attiecībā uz pielāgošanos tehniskajam progresam. (19)Ja saskaņotajos standartos nosaka noteikumus snieguma novērtēšanai attiecībā uz būtiskajiem raksturlielumiem, kas ir relevanti dalībvalstu būvniecības kodeksiem, saskaņotie standarti šīs regulas piemērošanas vajadzībām būtu jāpadara obligāti, jo tikai šādi standarti ļautu sasniegt mērķi — atļaut produktu brīvu apriti, vienlaikus nodrošinot, ka dalībvalstīm ir iespēja pieprasīt, lai produktiem tiktu noteikti drošuma un vidiskie raksturlielumi, arī klimatiskie raksturlielumi, kas ir atbilstoši to nacionālajai specifikai. Lai šos abus mērķus īstenotu kopā, produkti ir jānovērtē ar vienu novērtēšanas metodi, un tāpēc šai metodei jābūt obligātai. Tomēr, sekojot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmuma Nr. 768/2008/EK paraugam, var izmantot brīvprātīgus standartus, lai precizētu produktiem izvirzītas prasības, kas konkrētajai produktu saimei vai kategorijai specificētas deleģētajos aktos, . Saskaņā ar Lēmumu Nr. 768/2008/EK minētajiem standartiem būtu jādod iespēja prezumēt atbilstību tajos izklāstītajām prasībām. (20)Lai sekmētu Eiropas zaļā kursa un Aprites ekonomikas rīcības plāna mērķu sasniegšanu un lai panāktu drošus būvizstrādājumus, jo drošums ir viens no mērķiem, kas jāsasniedz ar tiesību aktiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pantu, ir vajadzīgas iedabiskas produktiem izvirzītas prasības, kas saistītas ar drošumu, funkcionalitāti un vides un klimata aizsardzību. Nosakot minētās prasības, Komisijai būtu jāņem vērā to iespējamais devums Savienības klimata, vides un energoefektivitātes mērķu sasniegšanā. Minētās prasības ir saistītas ne tikai ar būvizstrādājumu sniegumu. Regulā (ES) Nr. 305/2011, pretēji Direktīvai 89/106/EK, kas bija tās priekšgājēja, iespēja noteikt šādas iedabiskas produktiem izvirzītās prasības nav paredzēta. Tomēr dažos būvizstrādājumu saskaņotajos standartos ir noteiktas šādas iedabiskas produktiem izvirzītās prasības, kas var būt saistītas ar vidi, drošumu vai vienkārši ar produkta labu funkcionēšanu. Minētie standarti pierāda, ka ir praktiska vajadzība pēc šādām drošuma, vides vai vienkārši produktu funkcionēšanas prasībām. Arī LESD 114. pants, kas ir šīs regulas juridiskais pamats, prasa nodrošināt vides, veselības un cilvēku drošības augsta līmeņa aizsardzību. Tādējādi šai regulai būtu no jauna jāievieš vai jāapstiprina iedabiskas produktiem izvirzītās prasības. Lai gan minētās prasības jānosaka likumdevējam, tās jāspecificē vairāk nekā 30 produktu saimēm, kurai katrai ir vairākas kategorijas. Tāpēc būtu Komisijai jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, ar kuriem attiecīgajai būvizstrādājumu saimei vai kategorijai specificē prasības. (21)Būvizstrādājumu ražošana un izplatīšana kļūst aizvien sarežģītāka, tāpēc rodas jauni specializēti operatori, piemēram, izpildes pakalpojumu sniedzēji. Skaidrības labad daži vispārīgi pienākumi, kas ietver sadarbību ar iestādēm, būtu jāpiemēro visām personām, kas iesaistītas piegādes ķēdē, ražošanā, izplatīšanā, savu zīmolu izmantošanā, pārpakošanā vai sekundārajā tirdzniecībā, uzstādīšanā, demontāžā atkalizmantošanai vai pārražošanai vai pašā pārražošanā. Turklāt būtu jānosaka, ka piegādātājiem ir pienākums sadarboties ar tirgus uzraudzības iestādēm vidiskās ilgtspējas novērtēšanas vajadzībām. Minēto iemeslu dēļ un lai izvairītos no pienākumu atkārtošanās, termins “ekonomikas operators” būtu jādefinē plaši, aptverot visus aktorus, lai pamata vispārīgos pienākumus varētu piemērot visiem minētajiem aktoriem vienā piegājienā. (22)Lai sekmētu saskaņotu praksi dalībvalstīs pat tad, ja par to nevar panākt konsensu, Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt īstenošanas aktus par šīs regulas īstenošanu attiecībā uz dažiem zināmiem problemātiskiem jautājumiem. Attiecīgais pilnvarojums attiecas uz definīcijām, ekonomikas operatoru tiesībām un pienākumiem un paziņoto struktūru tiesībām un pienākumiem. (23)Lai uzlabotu juridisko noteiktību un mazinātu ES būvizstrādājumu tirgus sadrumstalotību, ko izraisa nacionālās prasības un marķējumi, ir skaidri jādefinē ES līmenī regulētā joma jeb tā sauktā saskaņojuma sfēra, nošķirot to no elementiem, kas joprojām paliek dalībvalstu regulējuma sfērā. (24)Vienlaikus, lai rastu līdzsvaru starp tirgus sadrumstalotības mazināšanu un dalībvalstu leģitīmajām interesēm regulēt būves, jāparedz mehānisms, kā dalībvalstu vajadzības labāk integrēt saskaņoto tehnisko specifikāciju izstrādē. Tā paša iemesla dēļ jāizveido mehānisms, kas dalībvalstij ļautu būvizstrādājumiem noteikt papildu prasības, pamatojoties uz veselības, drošuma vai vides aizsardzības apsvērumiem. (25)Aprites ekonomiku, kas ir galvenais Aprites ekonomikas rīcības plāna elements, var sekmēt ar obligātām iepakojuma depozīta sistēmām un pienākumu pieņemt atpakaļ neizmantotus produktus. Tāpēc dalībvalstīm vajadzētu atļaut pieņemt šādus pasākumus. (26)Lai palielinātu juridisko skaidrību un samazinātu ekonomikas operatoriem uzlikto administratīvo slogu, jāizvairās no tā, ka būvizstrādājumiem ar dažādiem Savienības tiesību aktiem ir piemērojami vairāki novērtējumi, kuri attiecas uz vienu un to pašu veselības, drošuma un vides aizsardzības (arī klimata) aspektu. To apstiprināja REFIT platforma, kas Komisijai ieteica par prioritāti izvirzīt to, lai tiktu risināta pārklāšanās un prasību atkārtošanās problēma. Tāpēc Komisijai būtu jānosaka apstākļi, kādos, izpildot pienākumus saskaņā ar citiem Savienības tiesību aktiem, tiktu izpildīti arī noteikti šīs regulas pienākumi, tā vietā, lai to pašu veselības, drošuma vai vides aizsardzības (arī klimata) aspektu paralēli novērtētu gan atbilstoši šai regulai, gan citiem Savienības tiesību aktiem. (27)Turklāt, lai izvairītos no atšķirīgas dalībvalstu prakses un atšķirīgas ekonomikas operatoru prakses, būtu Komisijai jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, kuros nosaka, vai uz noteiktiem būvizstrādājumiem attiecas būvizstrādājumu definīcija. (28)Attiecībā uz energopatēriņu ietekmējošiem produktiem, kas iekļauti ekodizaina darba plānos un kas arī ir būvizstrādājumi, kā arī attiecībā uz starpproduktiem, izņemot cementu, ilgtspējas prasību noteikšanā prioritāte tiks dota [Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulai]. Iepriekš minētie produkti varētu būt sildītāji, katli, siltumsūkņi, ūdens un telpu apsildes iekārtas, ventilatori, aukstumapgādes un ventilācijas sistēmas un fotoelementu produkti, izņemot ēkās integrētus fotoelementu paneļus. Šī regula vajadzības gadījumā joprojām var tikt izmantota kā papildinošs tiesību akts — galvenokārt attiecībā uz drošuma aspektiem —, arī ņemot vērā citus Savienības tiesību aktus par tādiem produktiem kā gāzes iekārtas, maza sprieguma iekārtas un mašīnas. Runājot par citiem produktiem, lai izvairītos no nevajadzīga sloga uzlikšanas ekonomikas operatoriem, nākotnē var rasties vajadzība paredzēt nosacījumus, ar kādiem citos Savienības tiesību aktos paredzēto pienākumu izpildes rezultātā tiek izpildīti arī daži šajā regulā paredzētie pienākumi. Šādu nosacījumu noteikšanai būtu Komisijai jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu. (29)Lai radītu stimulu nodrošināt atbilstību, būvizstrādājumu ražotājiem būtu jāatbild par nepareizām snieguma un atbilstības deklarācijām. (30)Plašāka pārražotu produktu izmantošana ir daļa no pārejas uz pilnīgāku aprites ekonomiku un būvizstrādājumu vidiskās un oglekļa pēdas samazināšanu. Turklāt pārražošanas tirgus pašlaik nav ļoti attīstīts, un pārražotiem produktiem izvirzītās prasības dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgas. Minētā dēļ, kā arī lai ievērotu subsidiaritātes principu, būtu dalībvalstīm jādod iespēja pārražotiem produktiem piemērot atbrīvojumu no pienākuma sagatavot snieguma deklarāciju. Tomēr jānodrošina, ka šādu atbrīvojumu nevar piemērot produktiem, kas nav piemēroti pārražošanai vai ja tiek apdraudētas citu dalībvalstu intereses. (31)Lai uzlabotu piekļuvi viegli pieejamai un visaptverošai informācijai par būvizstrādājumiem, tādējādi sekmējot to drošumu, funkcionalitāti un ilgtspēju, būtu jānodrošina, ka snieguma deklarācijā tiek sniegta visa lietotājiem un iestādēm nepieciešamā informācija. Ņemot vērā noderību lietotājiem, ražotājiem būtu jādod iespēja šajā deklarācijā ietvert papildu informāciju ar nosacījumu, ka snieguma deklarācijas joprojām ir vienotas un viegli lasāmas un tās netiek ļaunprātīgi izmantotas reklāmas vajadzībām.

(32)Tomēr, lai palielinātu būvizstrādājumu atkalizmantošanas un pārražošanas, kā arī pārpalikuma būvizstrādājumu izmantošanas apjomus, minētajiem būvizstrādājumiem būtu jānosaka atvieglota snieguma deklarācijas sagatavošanas procedūra. Ja ir būvizstrādājumu pārpalikums un ir izslēgta lietojuma maiņa, atviegloto procedūru būtu jāpiemēro tikai gadījumos, kad sākotnējais ražotājs atsakās uzņemties atbildību par pārpalikuma būvizstrādājumiem, jo vienmēr ieteicams, ka par būvizstrādājumiem, ja tie nav izmainīti, ir atbildīgs sākotnējais kompetentais ražotājs. (33)Lai samazinātu ekonomikas operatoriem, jo īpaši ražotājiem, uzlikto slogu, ekonomikas operatoriem, kuri izdod snieguma un atbilstības deklarācijas, minētās deklarācijas būtu jānodrošina elektroniski un būtu tiem jāatļauj minētās deklarācijas sniegt ar pastāvīgu saiti uz nemaināmu dokumentu vai minētajās deklarācijās norādīt pastāvīgas saites uz nemaināmiem dokumentiem. (34)Lai ražotāji pierādītu, ka būvizstrādājumi, ko var laist brīvā apritē, atbilst relevantajām Savienības prasībām, jāpieprasa atbilstības deklarācija, kas papildina snieguma deklarāciju, tādējādi būvizstrādājumu regulatīvo sistēmu tuvinot Regulai (EK) Nr. 765/2008. Tomēr, lai samazinātu iespējamo administratīvo slogu, atbilstības un snieguma deklarācijas būtu jāapvieno un jānodrošina elektroniski. MVU uzliktais administratīvais slogs būtu jāsamazina vēl vairāk, izmantojot mērķorientētus vienkāršošanas noteikumus, arī attiecībā uz piemērotas tehniskās dokumentācijas izmantošanu tipa testēšanas vietā, atļaujot mikrouzņēmumiem izmantot ne tik stingru verifikācijas sistēmu un samazinot prasības, kas piemērojamas pēc pasūtījuma neindustriālā ražošanas procesā izgatavotiem produktiem, kurus uzstāda vienā identificētā būvē. Dalībvalstīm vajadzētu būt arī iespējai no pienākuma sagatavot snieguma deklarāciju atbrīvot mikrouzņēmumus, kas neveic pārrobežu tirdzniecību. (35)Lai panāktu saskaņotību ar citiem produktu tiesību aktiem, kā arī saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 765/2008 vispārīgajiem principiem CE zīme būtu jāuzliek būvizstrādājumiem, kam ražotājs sagatavojis snieguma vai atbilstības deklarāciju. Tādējādi ražotājs uzņemas atbildību par produkta atbilstību deklarētajam sniegumam un piemērojamajām produktam izvirzītajām prasībām. (36)Lai nodrošinātu būvizstrādājumu, kā arī būvju drošumu, funkcionalitāti un ilgtspēju, visiem ekonomikas operatoriem, kas iesaistīti piegādes un izplatīšanas ķēdē, būtu jāveic piemēroti pasākumi, ar kuriem nodrošina, ka tie laiž vai dara pieejamus tirgū tikai tādus būvizstrādājumus, kas atbilst saistošajām Savienības prasībām. Lai uzlabotu juridisko noteiktību, skaidri jānosaka ekonomikas operatoru pienākumi. (37)Būvizstrādājumu ražotājiem precīzi un nepārprotami jānosaka produktu tips, lai nodrošinātu precīzu pamatu, uz kura novērtēt šādu produktu atbilstību Savienības prasībām. Vienlaikus, lai izvairītos no piemērojamo prasību apiešanas, būtu jāaizliedz ražotājiem radīt aizvien jaunus produktu tipus, ja attiecībā uz būtiskiem raksturlielumiem minētie produkti ir identiski. (38)Lai izvairītos no maldinošiem apgalvojumiem, visiem būvizstrādājumu ražotāju paustajiem apgalvojumiem būtu jābalstās uz saskaņotajās tehniskajās specifikācijās iekļautu novērtējuma metodi vai, ja šādas metodes nav, uz metodēm, kas reprezentē vislabākos pieejamos tehniskos paņēmienus (ja šāda novērtējuma metode nav iekļauta saskaņotajās tehniskajās specifikācijās). (39)Ražotāja sagatavota tehniskā dokumentācija par būvizstrādājumiem iestādēm un paziņotajām struktūrām atvieglo šo produktu verifikāciju attiecībā uz Savienības prasībām. Lai uzlabotu piekļuvi visaptverošai informācijai, minētajā tehniskajā dokumentācijā būtu jāiekļauj arī būvizstrādājuma vidiskās ilgtspējas novērtējums. (40)Lai būvizstrādājumu lietotājiem nodrošinātu pārredzamību un nepieļautu minēto produktu nepiemērotu izmantošanu, ražotājam būvizstrādājumi un to paredzētais lietojums būtu precīzi jāidentificē. Šā paša iemesla dēļ ražotājam būtu skaidri jānorāda, vai būvizstrādājumi ir paredzēti tikai profesionālai lietošanai vai arī tos var lietot parasti patērētāji. Lai nodrošinātu būvizstrādājumu izsekojamību, uz produkta būtu jānorāda ražotājs vai, ja produkta lieluma vai virsmas dēļ tas nav iespējams, ražotājs būtu jānorāda uz iepakojuma, vai, ja arī tas nav iespējams, ražotājs būtu jānorāda būvizstrādājuma pavaddokumentos. (41)Lai nodrošinātu šīs regulas prasību izpildi, ražotājiem būtu aktīvi jāmeklē, jāuzglabā un jāizvērtē informācija un jāveic piemēroti pasākumi, ja ir apstiprināta neatbilstība vai neapmierinošs sniegums vai ja pastāv risks. (42)Lai optimizētu Eiropas zaļā kursa un Aprites ekonomikas rīcības plāna mērķu īstenošanu, būtu ražotājiem jānosaka pienākums panākt pienācīgu vidiskās ilgtspējas līmeni gan attiecībā uz produktiem, gan ražošanu. Minētais pienākums nozīmē, ka ir jārod kompromiss starp dažādiem vidiskajiem aspektiem un starp vidiskajiem un drošuma aspektiem, un vienlaikus gan vidiskie, gan drošuma aspekti abi var būt saistīti ar produktu kā tādu vai būvēm. Lai nodrošinātu ražotājiem skaidrību par to, kā pieņemt šos kompromisa lēmumus, šajā regulā būtu jāizklāsta skaidri kompromisa noteikumi. (43)Nolūkā nodrošināt būvizstrādājumu ilgtspēju un ilgizturību ražotājiem būtu jānodrošina, ka produktus var izmantot ļoti ilgu laiku. Šādai ilgstošai lietošanai ir vajadzīga pienācīga konstrukcija, uzticamu detaļu izmantošana, produktu remontējamība, remontējamības informācijas pieejamība un piekļuve rezerves detaļām. (44) Lai uzlabotu būvizstrādājumu apritīgumu atbilstoši Aprites ekonomikas rīcības plāna mērķiem, ražotājiem būtu jādod priekšroka savu produktu atkalizmantošanai, pārražošanai un reciklēšanai. Lai produktu varētu sagatavot atkalizmantošanai, pārražot un reciklēt, ir vajadzīga noteikta konstrukcija, proti, ir jāatvieglo komponentu un materiālu atdalīšana vēlākā reciklēšanas posmā un jāizvairās no jauktu, apvienotu vai komplicētu materiālu izmantošanas. Tā kā parastās lietošanas instrukcijas ne vienmēr nonāk pie ekonomikas operatoriem, kas atbild par sagatavošanu atkalizmantošanai, pārražošanu un reciklēšanu, šīm darbībām nepieciešamā informācija būtu jādara pieejama ne tikai lietošanas instrukcijā, bet arī produktu datubāzēs vai sistēmās un ražotāja tīmekļvietnēs. (45)Lai piegādātu drošus, funkcionālus un vidiski ilgtspējīgus būvizstrādājumus, būtu ražotājiem jānosaka visaptveroši ilgtspējas un drošuma pienākumi. Ņemot vērā minēto pienākumu un pareizā funkcionalitātes, drošuma un ilgtspējas līdzsvara atrašanas nozīmi, Komisija būtu jāpilnvaro ar deleģētajiem aktiem noteikt nosacījumus, kādos minētie pienākumi attiecībā uz noteiktu produktu saimi vai kategoriju ir izpildīti vai tiek prezumēts, ka tie ir izpildīti. (46)Daži būvizstrādājumi kļūst par atkritumiem, lai gan tie nekad nav tikuši izmantoti. Lai izvairītos no resursu izšķiešanas, ražotājiem būtu jāakceptē tieši vai ar savu importētāju un izplatītāju palīdzību atgūt īpašumtiesības uz produktiem, kas pēc piegādes uz būvobjektu vai lietotājam nav izmantoti un ir tādā stāvoklī, kas ir līdzvērtīgs stāvoklim, kādā šie produkti tika laisti tirgū. (47)Lai varētu izdarīt informētu izvēli, būvizstrādājumu lietotājiem vajadzētu būt pietiekami labi informētiem par produktu vidisko sniegumu, par atbilstību vidiskajām prasībām un par to, cik lielā mērā ražotājs šajā ziņā ir izpildījis vidiskos pienākumus. Tāpēc Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem nosaka konkrētas marķēšanas prasības, kas varētu ietvert viegli saprotamu luksofora tipa marķējumu. (48)Noteikti ražotāja pienākumi, piemēram, vidiskās ilgtspējas novērtēšana un priekšrokas došana reciklējamiem materiāliem, lietotu, pārražotu un pārpalikuma produktu gadījumā ir gandrīz neizpildāmi. Tāpēc ekonomikas operatori, kas nodrošina atkalizmantošanas iespēju vai veic pārražošanu, no minēto pienākumu izpildes būtu jāatbrīvo, jo īpaši tāpēc, ka atkalizmantošana un pārražošana nāk par labu videi. (49)Pilnvarotie pārstāvji bieži ir vienīgās personas, ar ko var sazināties importētu produktu gadījumā, savukārt ražotāji tiem bieži uztic ļoti ierobežotus uzdevumus un nesniedz visu informāciju, kas vajadzīga, lai sekmīgi pārstāvētu ražotājus. Tāpēc būtu jāprecizē un jāstiprina pilnvaroto pārstāvju loma un atbildība. (50)Ekonomikas operatoram, kas produktu izmaina tā, ka var tikt ietekmēts tā sniegums vai drošums, būtu jāpiemēro ražotāju pienākumi, lai nodrošinātu, ka tiek verificēts, ka produkta sniegums un drošums joprojām ir tādi paši. Tomēr minētais pienākums nebūtu jāpiemēro ekonomikas operatoram, kas produktus pārpako, lai darītu tos pieejamus citā dalībvalstī, jo pretējā gadījumā tiktu traucēta sekundārā tirdzniecība un tādējādi arī produktu brīva aprite, turklāt pārpakošanai principā nebūtu jāietekmē sniegums vai būvizstrādājuma drošums. Tomēr un lai saglabātu produktu sniegumu un drošumu, ekonomikas operatoram, kas veic pārpakošanu, vajadzētu jābūt atbildīgam par pareizu šo operāciju izpildi; tas nodrošinātu, ka produkts netiek bojāts un lietotāji joprojām saņem pareizu informāciju valodā, ko noteikusi dalībvalsts, kur produkti tiek darīti pieejami. (51)Lai uzlabotu ražotāju atbilstību šajā regulā paredzētajiem pienākumiem un lai palīdzētu novērst konstatētos trūkumus un uzlabotu tirgus uzraudzību, pakalpojumu sniedzējiem, tiešsaistes tirdzniecības vietām un brokeriem būtu jāpiešķir pilnvaras un jāprasa verificēt noteiktus, viegli verificējamus produktu raksturlielumus un to ražotājus, piemēram, produktu tipa noteikšanu un visaptverošas tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, un tiem būtu aktīvi jāpalīdz nodrošināt, ka lietotājus sasniedz tikai atbilstīgi produkti.

(52)Lai izvairītos no tā, ka 3D drukāšana tiek izmantota, lai apietu šajā regulā paredzētos pienākumus, 3D drukāšanas pakalpojumu sniedzējiem būtu jāpiemēro noteikti informēšanas pienākumi. (53)Lietotu un pārražotu produktu droša lietošana bieži ir atkarīga no precīzas informācijas par to pirmo lietojumu. Tāpēc ekonomikas operatoram, kas demontē lietotus produktus atkalizmantošanai vai pārražošanai, būtu jāsagatavo protokoli par demontētā produkta vietu, apstākļiem un prezumēto lietošanas ilgumu. (54)Produktu sniegums un drošums ir atkarīgi arī no izmantotajiem komponentiem un kalibrētāju vai citu pakalpojumu sniedzēju sniegtajiem pakalpojumiem to konstruēšanā un ražošanā. Minēto iemeslu dēļ komponentu piegādātājiem un pakalpojumu sniedzējiem, kas iesaistīti produktu ražošanā, būtu jānosaka noteikti pienākumi. Ja neatbilstību vai risku varētu būt izraisījis noteikta ekonomikas operatora piegādātais komponents vai sniegtais pakalpojums, piegādātājam vai pakalpojumu sniedzējam par to būtu jāinformē citi savi klienti, kas saņēmuši to pašu komponentu vai pakalpojumu, lai neatbilstības un risku varētu iedarbīgi novērst arī citu produktu gadījumā. (55)Noteiktiem būvniecībā izmantotiem priekšmetiem ir vairāki iespējamie izmantošanas mērķi. To ražotājiem būtu jādod brīvība izlemt, vai minētie priekšmeti ir paredzēti būvniecībai, tostarp arī lai izvairītos no tā, ka minētajiem priekšmetiem jāveic snieguma un atbilstības novērtēšana, ja tas nav vajadzīgs. Tomēr, ja ražotājs izlemj, ka noteikts priekšmets nav paredzēts būvniecībai, lai gan to šādiem nolūkiem varētu izmantot (pseidoprodukti), ražotājiem un citiem ekonomikas operatoriem būtu jānodrošina, ka minētais priekšmets netiek izmantots būvēs. Pretējā gadījumā daži priekšmeti nonāktu būvniecībā, lai gan tie neatbilst šīs regulas prasībām. (56)Tā paša iemesla dēļ, ja tādu priekšmetu ražotāji, kas pēc savas būtības var tikt izmantoti būvniecībā un citiem mērķiem (divējāda lietojuma produkti), tieši neizslēdz lietošanu būvniecībā, tiem šajā regulā paredzētie pienākumi jāizpilda attiecībā uz visiem attiecīgā tipa priekšmetiem. (57)Lai precizētu šīs regulas piemērojamību tiešsaistes un citiem distances pārdošanas kanāliem, būtu jādefinē, ar kādiem nosacījumiem noteikts produkts tiek uzskatīts par piedāvātu klientiem Savienībā. Tā kā tiešsaistes tirdzniecībā ir lielāka neatbilstības iespēja, dalībvalstīm būtu jāpieliek īpašas pūles un jānorīko viena centralizēta tirgus uzraudzības iestāde, kuras uzdevums ir atklāt distances pārdošanas piedāvājumus, kas orientēti uz klientiem to teritorijā, lai atbildīgās tirgus uzraudzības iestādes varētu veikt piemērotus pasākumus. Tā kā šādu piedāvājumu atklāšanai ir vajadzīgas izpētes speciālistu zināšanas vai īpaša mākslīgā intelekta programmatūra, atklāšanas uzdevums būtu jācentralizē un jāuztic vienai tirgus uzraudzības iestādei. (58)Digitālās tehnoloģijas, kam ir būtisks potenciāls samazināt administratīvo slogu un izmaksas ekonomikas operatoriem un publiskām iestādēm, vienlaikus paverot novatoriskas un jaunas darījumdarbības iespējas un modeļus, attīstās ļoti ātri. Digitālo tehnoloģiju plašāka apguve ievērojami sekmēs arī Renovācijas viļņa mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz energoefektivitāti, aprites cikla novērtēšanu un monitoringu un ēku fondu. Attiecīgi Komisija būtu jāpilnvaro likt lietā jaunās digitalizācijas iespējas, izmantojot īstenošanas aktus. (59)Tā kā būvizstrādājumiem izstrādātie saskaņotie standarti (turpmāk “ būvizstrādājumu standarti”) pamatā ir obligāti, lai panāktu juridisko noteiktību, minētajiem standartiem būtu jāatbilst ne tikai relevantajiem standartizācijas pieprasījumiem un šai regulai, bet arī Savienības tiesību aktu vispārīgajiem principiem. (60)Lai nodrošinātu savlaicīgu atsauču uz būvizstrādājumu standartiem citēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, Eiropas Komisija būtu jāpilnvaro pieņemt deleģētos aktus, ar ko ierobežo tādu nepilnīgu standartu darbības jomu vai noraida šādus standartus, kas paredzēti šajā regulā minēto juridisko seku panākšanai, tā vietā, lai tā atteiktos citēt to atsauces Oficiālajā Vēstnesī. (61)Lai panāktu sistēmas saskaņotību, šai regulai būtu jābalstās uz standartizācijas horizontālo tiesisko satvaru. Tāpēc standartiem, kas padarīti obligāti saskaņā ar šo regulu, ciktāl iespējams, būtu jāpiemēro arī Regula (EK) Nr. 1025/2012. Tādējādi Regulai (EK) Nr. 1025/2012 cita starpā būtu jānosaka procedūra iebildumu iesniegšanai par saskaņotajiem būvizstrādājumu standartiem, ja minētie standarti pilnībā neapmierina prasības, kas izklāstītas relevantajā standartizācijas pieprasījumā, vai citas šīs regulas prasības. (62)Tā kā Eiropas novērtējuma dokumenti nav vispārēji piemērojami akti, bet gan ir pirmā darbība divdaļīgā administratīvajā procedūrā, kuras rezultātā tiek piešķirta CE zīme, tie nebūtu jāklasificē kā saskaņotas tehniskās specifikācijas. Tomēr saskaņoto standartu izstrādes pamatprincipus, piemēram, pārredzamības nodrošināšanu konkurentiem, Eiropas novērtējuma dokumentiem var piemērot, un tie arī būtu jāpiemēro. Turklāt Eiropas novērtējuma dokumentiem vajadzētu būt minētiem snieguma un atbilstības novērtēšanas procedūrās, līdzīgi kā tas ir saskaņoto standartu gadījumā. Tāpēc, kā arī lai izvairītos no garas noteikumu virknes atkārtošanās, saskaņoto standartu galvenie noteikumi būtu jāpiemēro arī Eiropas novērtējuma dokumentiem. Lai nodrošinātu pārredzamību konkurentiem, Eiropas novērtējuma dokumenti būtu jādara publiski pieejami un atsauces uz visiem Eiropas novērtējuma dokumentiem būtu jāpublicē Oficiālajā Vēstnesī. (63)Tā kā pašlaik aizvien pieaug tādu grūti atšķiramu Eiropas novērtējuma dokumentu skaits, kuru pievienotā vērtība bieži ir neliela, salīdzinot ar citiem vai esošiem saskaņotajiem standartiem, pastāv risks, ka palēnināsies to publicēšanas process. Lai izmakslietderīgā veidā novērstu šo risku, būtu jānosaka vai jākonkretizē daži Eiropas novērtējuma dokumentu izstrādes un pieņemšanas principi. Turklāt būtu jāuzlabo Komisijas veiktā kontrole. (64)Tehniskā novērtējuma struktūras (TNS) norīkojošajām iestādēm piemērojamajām prasībām būtu jābūt tikpat stingrām kā paziņojošajām iestādēm piemērojamajām prasībām, ņemot vērā, ka to attiecīgās lomas ir līdzīgas. Tā paša iemesla dēļ TNS būtu jābūt tādai pašai neatkarības pakāpei un kontrolei pār lēmumu pieņemšanu kā paziņotajām struktūrām. (65)Lai reaģētu uz ievērojamu to paziņojumu procentuālo īpatsvaru, kas balstīti uz nepilnīgu vai kļūdainu novērtējumu, jo īpaši gadījumus, kad paziņotas juridiskas struktūras bez savas iekšējas tehniskās kompetences, ir jāstiprina paziņojošo iestāžu resursspēja, nosakot minimālās prasības; precīzāk jānorāda paziņotajām struktūrām piemērojamās prasības attiecībā uz to neatkarību, pienākumu deleģēšanu citām juridiskām vienībām un pašu spēju veikt uzdevumus; jāprasa, lai paziņotajās struktūrās būtu pienācīgi kvalificēti darbinieki un jāpārliecinās par darbinieku atbilstību, un te visefektīvākais izrādījies kvalifikāciju matricas rīks; jānodrošina un jāpārliecinās, ka paziņotā struktūrai ir faktiska kontrole pār darbiniekiem, ārējo ekspertu piesaisti, procedūrām, kritērijiem un lēmumu pieņemšanu un ka to nedara apakšuzņēmējs, meitasuzņēmums vai cits tās pašas uzņēmumu grupas uzņēmums; jāpaplašina dokumentācija, kas struktūrām jāiesniedz, piesakoties uz norīkojumu par paziņoto struktūru, lai paziņojošajām iestādēm nodrošinātu dziļāku un salīdzinoši taisnīgāku lēmumu pieņemšanas pamatu. (66)Lai cīnītos pret vispārēji neapmierinošo akreditācijas struktūru praksi, jānodrošina, ka akreditācijas struktūras par akreditācijas pamatu izmanto šo regulu, nevis standartus, kas bieži novirzās no šīs regulas prasībām. Ir arī svarīgi nodrošināt, lai akreditācijas struktūras novērtētu pieteicējas struktūras spēju, nevis uzņēmumu grupas spēju, jo tieši pieteicējai struktūrai nākotnē jābūt kontrolei pār sertifikāciju. (67)Lai panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un izvairītos no juridiskās nenoteiktības, būtu skaidrāk jādefinē un nepārprotami jānosaka paziņoto struktūru pienākumi gan attiecībā uz to novērtēšanas un verifikācijas darbībām, gan saistītajiem aspektiem. (68)Lai izvairītos no nevēlamas mijiedarbības starp paziņoto struktūru darbiniekiem un ražotājiem, paziņotajām struktūrām būtu jānodrošina to savu darbinieku rotācija, kas veic dažādus atbilstības novērtēšanas uzdevumus. (69)Dalībvalstu iestādēm var būt jautājumi, uz ko var atbildēt tikai konkrēta paziņotā struktūra. Tāpēc paziņotajām struktūrām būtu jāatbild arī uz jautājumiem, ko varētu uzdot citu dalībvalstu iestādes. (70)Lai visām iestādēm atvieglotu paziņoto struktūru, ražotāju un produktu neatbilstības noteikšanu un lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, paziņotās struktūras būtu jāpilnvaro, un, ja neatbilstību var skaidri pierādīt, tām pat vajadzētu būt pienākumam informāciju par neatbilstībām proaktīvi pārsūtīt relevantajām tirgus uzraudzības iestādēm vai paziņojošām iestādēm. Tomēr paziņotajām struktūrām nevajadzētu ļaunprātīgi izmantot informēšanas pienākumu, veicot izmeklēšanu pret operatoriem, kas nav to klienti vai partneri. (71)Lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus paziņotajām struktūrām un ražotājiem, būtu jāuzlabo paziņoto struktūru koordinācija. Tā kā esošās paziņoto struktūru koordinācijas grupas darbā pēc savas iniciatīvas piedalās tikai puse no pašlaik paziņotajām struktūrām, dalībai šajā grupā būtu jākļūst obligātai.

(72)Mēģinājumi noteikt vienkāršotas procedūras maziem un vidējiem uzņēmumiem Regulā (EK) Nr. 305/2011, tādējādi samazinot MVU un mikrouzņēmumu uzlikto slogu un izmaksas, nav pilnībā bijuši sekmīgi un bieži ir tikuši pārprasti vai nav izmantoti, jo nav bijis pietiekamas izpratnes vai nav bijusi skaidrība par to piemērošanu. Novēršot konstatētos trūkumus un vienlaikus balstoties uz jau noteiktajiem noteikumiem, ir jāprecizē un jāatvieglo to piemērošana un tādējādi jāsasniedz mērķis atbalstīt MVU, vienlaikus nodrošinot būvizstrādājumu sniegumu, drošumu un vidisko ilgtspēju. (73)Cita ražotāja iegūtu testēšanas rezultātu atzīšana, kā paredzēts Regulas (EK) Nr. 305/2011 36. panta 1. punkta b) apakšpunktā, būtu jāvispārīgo, lai kopumā samazinātu ekonomikas operatoriem un jo īpaši ražotājiem uzlikto slogu. Šāds atzīšanas mehānisms ir īpaši vajadzīgs, lai izvairītos no vairākkārtējas izejmateriālu, starpproduktu un pabeigto produktu vidiskās ilgtspējas novērtēšanas. (74)Lai nodrošinātu juridisko noteiktību drošuma vai snieguma problēmu gadījumā, šāda atzīšana būtu jāatļauj tikai tad, ja gan abi iesaistītie ekonomikas operatori, gan abas iesaistītās paziņotās struktūras apņemas sadarboties un ja ekonomikas operators, kas saņem sertifikāciju, tehniski pārvalda produktu. (75)Regulas (EK) Nr. 305/2011 izvērtējums liecināja, ka nacionālā līmenī veiktās tirgus uzraudzības darbības ievērojami atšķiras kvalitātes un iedarbīguma ziņā. Papildus šajā regulā paredzētajiem tirgus uzraudzības uzlabošanas pasākumiem, ekonomikas operatoru, struktūru un produktu atbilstība šai regulai būtu jāsekmē, arī iesaistot trešās personas, piem., dodot iespēju jebkurai fiziskai vai juridiskai personai ar sūdzību portāla palīdzību sniegt informāciju par iespējamām neatbilstībām. (76)Lai novērstu konstatētos trūkumus saistībā ar tirgus uzraudzību atbilstoši Regulai (ES) Nr. 305/2011, šajā regulā būtu jādod vairāk pilnvaru dalībvalstu iestādēm un Komisijai; tam būtu jānodrošina, ka iestādes var rīkoties jebkuros iespējamos problemātiskos apstākļos. (77)Tirgus uzraudzības prakse liecina, ka, izvērtējot produktus, noteiktā brīdī pastāv neatbilstības risks, bet nav neatbilstības, savukārt vēlākā brīdī vērojams pretējais. Turklāt ir arī situācijas, kad ir neatbilstība, kura nav tikai formāla neatbilstība, kas nerada risku. Minēto iemeslu dēļ dalībvalstis būtu jāpilnvaro rīkoties visos gadījumos, kad ir aizdomas par neatbilstību vai risku, un vienlaikus ir jāpaplašina termina “produkts, kas rada risku” definīcija, lai iekļautu vidisko risku. Dalībvalstīm vajadzētu piedāvāt pietiekamu procesuālo elastību, lai nošķirtu augstas un zemas prioritātes neatbilstības gadījumus, lai gan arī par mazāk nozīmīgiem gadījumiem vajadzētu informēt visas dalībvalstis. (78)Lai panāktu faktisku prasību izpildi un stiprinātu tirgus uzraudzību dalībvalstīs, kā arī nodrošinātu saskanību ar Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulu, būtu Komisijai jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu, kuros nosaka minimālo pārbaužu skaitu, kas jāveic tirgus uzraudzības iestādēm attiecībā uz noteiktu produktu grupu vai saimi vai attiecībā uz konkrētām prasībām, kā arī minimālās resursu prasības. (79)Lai stiprinātu tirgus uzraudzības iestāžu caurmērā vājās tirgus uzraudzības spējas un lai panāktu ciešāku saskaņotību ar Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulu, jāparedz detalizētāks administratīvās koordinēšanas atbalsts un jādod tiesības inspekciju un testēšanas izmaksas atgūt no ekonomikas operatoriem. (80)Lai dotu stimulu uzlabot tirgus uzraudzības iestāžu tirgus uzraudzības spējas un panāktu saskaņotību ar Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulu, dalībvalstīm būtu jāziņo par savām tirgus uzraudzības darbībām attiecībā uz šīs regulas aptvertajiem produktiem, arī par piemērotajiem sodiem. (81)Lai labāk palīdzētu ekonomikas operatoriem, būvizstrādājumu informācijas punktiem būtu jākļūst lietderīgākiem un tāpēc tiem būtu jāpiešķir vairāk resursu. Lai atvieglotu ekonomikas operatoru darbu, būvizstrādājumu informācijas punktu uzdevumi būtu sīki jāprecizē un jāpaplašina, lai ietvertu informāciju par šīs regulas noteikumiem, kas saistīti ar produktiem, un par aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo regulu. (82)Jāizveido pienācīgs, efektīvs un izmakslietderīgs koordinācijas mehānisms, kas nodrošinātu noteikto pienākumu un prasību konsekventu piemērošanu un stiprinātu kopējo sistēmu, arī ņemot vērā faktu, ka attiecībā uz produktu un būvju drošumu un ilgtspēju varētu rasties jauni interpretācijas jautājumi. Tā kā atšķirīgi lēmumi rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus, vairo tiesiskā regulējuma sarežģītību, rada šķēršļus brīvai apritei iekšējā tirgū un uzliek papildu administratīvo slogu un izmaksas ekonomikas operatoriem, šādi atšķirīgi lēmumi ar minēto koordinācijas mehānismu būtu jānovērš. (83)Tāpēc būtu jāizveido Eiropas informācijas sistēma, lai savāktu interpretācijas jautājumus, rastu piemērotus kopīgus risinājumus un lai šajā ziņā uzlabotu dalīšanos informācijā. Lai sekmētu dalīšanos informācijā, šādai sistēmai būtu jāpaļaujas uz nacionālām sistēmām. Tāpat minētajām nacionālajām sistēmām būtu jāapzina gadījumi, kad šī regula tiek piemērota nevienmērīgi, lai nodrošinātu, ka atšķirīgā prakse nekļūst par ierastu un pastāvīgu praksi. (84)Produktu informācijas centralizēta reģistrācija palielina pārredzamību, uzlabojot produktu drošumu un vides un cilvēka veselības aizsardzību, vienlaikus samazinot administratīvo slogu un izmaksas ekonomikas operatoriem. Attiecīgi būtu Komisijai jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 291. pantu, lai izveidotu centralizētu Savienības būvizstrādājumu datubāzi vai sistēmu. Šajā brīdī nav iespējams novērtēt iespējamo risinājumu trūkumus un priekšrocības, tāpēc būtu Komisijai jāpiešķir pilnvaras pēc vajadzības veikt jebko no minētā. (85)Lai uzlabotu kompetences līmeni, saskaņotu lēmumu pieņemšanu un ekonomikas operatoriem nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, tirgus uzraudzības iestādēm, būvizstrādājumu informācijas punktiem, norīkojošām iestādēm, TNS, paziņojošām iestādēm un paziņotajām struktūrām būtu organizējama apmācība. Tādi paši mērķi arī būtu jāīsteno, organizējot darbinieku apmaiņu starp tirgus uzraudzības iestādēm, paziņojošajām iestādēm un paziņotajām struktūrām vismaz divās dalībvalstīs. (86)Dalībvalstīm ne vienmēr ir tehniskā kompetence, kas vajadzīga, lai kumulatīvi attiecībā uz visām produktu jomām izpildītu visus pienākumus, kas tām noteikti saskaņā ar Savienības tiesību aktiem. Tāpēc tās saņem neformālu atbalstu no citām lielākām dalībvalstīm. Tā kā dažos gadījumos šāds atbalsts ir nenovēršams, bet citos – ieteicams, šajā regulā būtu jānosaka šāda atbalsta pamatnoteikumi, proti, jāprecizē atbildība. Turklāt dalībvalstīm grūtības rada produktu aizvien lielākā tehniskās sarežģītības pakāpe un visiem aspektiem un produktu jomām kumulatīvi piemērojamie tiesību akti, kas liecina, ka labākus rezultātus varētu gūt, ja starp dalībvalstīm notiktu specializēšanās un darbu dalīšana.. Tāpēc šajā regulā būtu gan jāatspoguļo dalībvalstu konkrētā situācijā, gan jāļauj pētīt, kādu pievienoto vērtību varētu sniegt specializēšanās un darbu dalīšana starp dalībvalstīm. (87)Būvizstrādājumu tirdzniecības joma lēnām, bet neatlaidīgi kļūst aizvien starptautiskāka. Tāpēc rodas situācijas, kad jāvēršas arī pret ārpus Savienības bāzētu ekonomikas operatoru neatbilstību. Tā kā trešās valstis tikpat kā nav gatavas atbalstīt Savienības tiesību aktu izpildes panākšanu savā teritorijā, ja Savienība neparedz iespēju tām palīdzēt, šajā regulā būtu jāparedz noteiktas pilnvaras attiecībā uz starptautisko sadarbību. (88)Zināms skaits trešo valstu piemēro Savienības produktu tiesību aktus vai vismaz atzīst atbilstoši šiem tiesību aktiem izdotus sertifikātus, pamatojoties uz starptautiskiem nolīgumiem vai vienpusēji, kas abos gadījumos ir Savienības interesēs. Lai minētajām trešām valstīm dotu stimulu turpināt šādu praksi un mudinātu citas trešās valstis rīkoties tāpat, būtu jāparedz noteiktas papildu iespējas trešām valstīm, kas piemēro Savienības produktu tiesību aktus vai atzīst atbilstoši tiem izdotus sertifikātus. Šā iemesla dēļ šīs īpaši sadarbīgās trešās valstis būtu jāspēj atbalstīt, ļaujot tām piedalīties dažās mācībās un līdzdarboties ES būvizstrādājumu datubāzē vai sistēmā, saskaņotas lēmumu pieņemšanas informācijas sistēmā un informācijas apmaiņā starp iestādēm. Turklāt šā paša iemesla dēļ šīs īpaši sadarbīgās trešās valstis būtu arī jāspēj informēt par neatbilstošiem vai riskantiem produktiem. (89)Lai stimulētu ilgtspējīgu būvizstrādājumu izmantošanu un vienlaikus izvairītos no tirgus izkropļojumiem un lai saglabātu saskanību ar Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulu, ilgtspējīgu būvizstrādājumu izmantošanai paredzētajiem dalībvalstu stimuliem būtu jāorientē uz visilgtspējīgākajiem produktiem un tos vajadzētu iekļaut informācijas apmaiņā starp dalībvalstīm. (90)Lai palielinātu ilgtspējīgu būvizstrādājumu izmantošanu un vienlaikus izvairītos no tirgus izkropļojumiem un lai panāktu saskaņotību ar Ilgtspējīgu produktu ekodizaina regulu, dalībvalstu publiskā iepirkuma praksei būtu jābūt vērstai uz visilgtspējīgākajiem atbilstīgajiem produktiem. Īstenošanas aktu prasības, kas piemērojamas publiskā iepirkuma līgumiem, būtu jānosaka atbilstoši objektīviem, pārredzamiem un nediskriminējošiem kritērijiem. (91)Publiskā iepirkuma kopēja summa ir 14 % no Savienības IKP. Lai sekmētu klimatneitralitātes mērķa sasniegšanu, uzlabotu energoefektivitāti un resursefektivitāti un pārkārtotos uz aprites ekonomiku, kas aizsargā sabiedrības veselību un biodaudzveidību, attiecīgā gadījumā līgumslēdzējām iestādēm un līgumslēdzējiem savs iepirkums būtu jāsaskaņo ar konkrētiem zaļā publiskā iepirkuma kritērijiem vai mērķrādītājiem, kas jānosaka deleģētajos aktos, kurus pieņem saskaņā ar šo regulu. Kritēriji vai mērķrādītāji, kas konkrētām produktu grupām noteikti deleģētajos aktos, būtu jāievēro ne tikai publiskajos piegādes līgumos, ar kuriem šos produktus iegādājas tieši, bet arī publiskajos pakalpojumu vai būvdarbu līgumos, ja minētos produktus izmantos darbībām, kas ir minēto līgumu priekšmets. Salīdzinājumā ar brīvprātīgu pieeju obligātie kritēriji vai mērķrādītāji nodrošinās, ka tiek maksimizēts publisko izdevumu potenciāls sekmēt pieprasījumu pēc labāka snieguma produktiem. Minētajiem kritērijiem vajadzētu būt pārredzamiem, objektīviem un nediskriminējošiem.

(92)Lai ņemtu vērā tehnisko progresu un zināšanas par jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem, nodrošinātu iekšējā tirgus pareizu darbību, sekmētu piekļuvi informācijai un panāktu noteikumu vienotu īstenošanu, būtu Komisijai jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, ar kuriem nosaka un groza produktiem specifiskus tehniskos noteikumus un prasības; definē piemērojamās novērtēšanas un verifikācijas sistēmas; nosaka nosacījumus, ar kādiem citos Savienības tiesību aktos paredzētu pienākumu izpildes rezultātā tiek izpildīti arī noteikti šajā regulā paredzēti pienākumi; groza snieguma deklarācijas un atbilstības deklarācijas modeli; nosaka papildu pienākumus ražotājiem; pārskata un papildina Eiropas novērtējuma dokumentu izstrādes procesuālos noteikumus; nosaka minimālās prasības tirgus uzraudzības iestādēm; izveido Savienības būvizstrādājumu datubāzi vai sistēmu; nosaka zaļā publiskā iepirkuma prasības un definē minimālos sodus. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu pienācīgu apspriešanos, arī ekspertu līmenī, un lai minētā apspriešana tiktu rīkota saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu līdzdalību, Eiropas Parlaments un Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem, un minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana. (93)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanai, būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras Komisijai, kura nosaka līdzekļus informācijas pārsūtīšanai; sniedz sīku informāciju par to, kā izpildīt ekonomikas operatoru pienākumus un izmantot tiesības; pieņem Eiropas tehniskais novērtējuma formātu; nosaka minimālos resursus, kas vajadzīgi paziņotajām struktūrām, un dod trešo valstu iestādēm piekļuvi saskaņotu lēmumu pieņemšanas informācijas sistēmai, ES būvizstrādājumu datubāzei vai sistēmai un apmācībai saistībā ar šo regulu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (94)Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties, ja pienācīgi pamatotos gadījumos saistībā ar patērētāju veselību vai drošību vai vides aizsardzību tas vajadzīgs nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ. (95)Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2019/1020 nosaka noteikumus par tirgus uzraudzības un Savienības tirgū ienākošo produktu kontroles horizontālo satvaru. Lai nodrošinātu, ka produkti, kam piemēro šo regulu un ko laiž brīvā apritē Savienībā, atbilst prasībām, kuras nodrošina sabiedrības interešu augsta līmeņa aizsardzību, piemēram, cilvēku veselības un drošības un vides aizsardzību, minētā regula būtu jāpiemēro arī šīs regulas aptvertajiem produktiem tiktāl, ciktāl šajā regulā nav konkrētu noteikumu ar tādu pašu mērķi, būtību vai sekām. Tādēļ Regula (ES) 2019/1020 būtu attiecīgi jāgroza. (96)Lai padarītu šīs regulas īstenošanu efektīvāku un samazinātu ekonomikas operatoriem uzlikto slogu, būtu jāspēj pieteikumus un lēmumus sniegt papīra formā vai kādā plaši izmantotā elektroniskā formātā. Lai panāktu juridisko noteiktību, pieteikumiem un lēmumiem vajadzētu būt derīgiem tikai tad, ja elektroniskais paraksts atbilst Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 910/2014 prasībām un ja parakstītājam ir uzticēts pārstāvēt struktūru vai ekonomikas operatoru saskaņā ar attiecīgi dalībvalsts vai Savienības tiesību aktiem. (97)Lai ekonomikas operatoriem uzlikto slogu samazinātu vēl vairāk, būtu jāatļauj dokumentāciju sniegt plaši izmantotā elektroniskā formātā un informēšanas prasības standartā izpildīt elektroniski. (98)Lai panāktu augstu atbilstību šai regulai, dalībvalstīm būtu jānosaka noteikumi par sodiem, kas piemērojami par neatbilstībām, un jāpanāk šo noteikumu izpilde. Paredzētajām sankcijām vajadzētu būt iedarbīgām, samērīgām un atturošām. Lai nodrošinātu minēto mērķu sasniegšanu un saskaņotu sodu piemērošanu, būtu Komisija jāpilnvaro noteikt minimālos sodus, pieņemot aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. (99)Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, būtu jānorāda, vai un cik ilgi saskaņā ar šo regulu paliek spēkā būvizstrādājumu informācijas punktu, TNS vai paziņoto struktūru norīkojums un saskaņotie standarti, Eiropas novērtējuma dokumenti, Eiropas tehniskie novērtējumi un paziņoto struktūru sertifikāti vai testēšanas pārskati, kas pieņemti vai izdoti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011. Attiecīgajiem pārejas periodiem vajadzētu būt pietiekami ilgiem, lai izvairītos no sastrēgumpunktiem paziņoto struktūru un TNS norīkošanā un Eiropas novērtējuma dokumentu, Eiropas tehnisko novērtējumu un paziņoto struktūru sertifikātu vai testēšanas pārskatu pieņemšanā vai izdošanā. (100)Lai radītu juridisko noteiktību, būtu jāprecizē, cik ilgi produkti, kas laisti tirgū uz tādu Eiropas novērtējuma dokumentu pamata, kuri pieņemti saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011, var palikt izplatīšanas ķēdē un tādējādi tos var turpināt darīt pieejamus tirgū. Līdzīgi praksei, kas pastāv saskaņā ar citiem produktu tiesību aktiem, uzskata, ka pienācīgs periods ir pieci gadi pēc tā Eiropas tehniskā novērtējuma termiņa beigām, uz kura pamata produkti laisti tirgū. Tādējādi sešus gadus pēc tādas saskaņotās tehniskās specifikācijas stāšanās spēkā, kas pieņemta saskaņā ar šo regulu, visiem lietotājiem pārdotie produkti atbildīs minētajām saskaņotajām tehniskajām specifikācijām un šai regulai. (101)Gan būvizstrādājumu būtiskos raksturlielumus, gan to novērtēšanas metodes var noteikt tikai saskaņotajās tehniskajās specifikācijās, kas jāizstrādā attiecībā uz dažādām produktu grupām un saimēm. Attiecīgi prasībām un pienākumiem, kas ekonomikas operatoriem piemērojami attiecībā uz noteiktu produktu grupu vai saimi, būtu jākļūst par obligātiem ne ātrāk kā sešus mēnešus pēc tādas saskaņotās tehniskās specifikācijas stāšanās spēkā, kas aptver attiecīgo produktu grupu vai saimi. (102)Lai atvieglotu saskaņotu tehnisko specifikāciju netraucētu, pakāpenisku ieviešanu nākotnē, kā arī ņemot vērā laiku, kas vajadzīgs, lai sagatavotu snieguma vai atbilstības deklarāciju, būtu jāatļauj ekonomikas operatoriem brīvprātīgi izvēlēties piemērot šo regulu no minēto saskaņoto tehnisko specifikāciju stāšanās spēkā. (103)Jāizvairās no tā, ka ekonomikas operatori var pastāvīgi apiet šīs regulas piemērošanu, piemērojot saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 305/2011 pieņemtās saskaņotās tehniskās specifikācijas. Šā iemesla dēļ Komisijai atsauces uz saskaņotajiem standartiem un Eiropas novērtējuma dokumentiem, kas publicēti Regulas (ES) Nr. 305/2011 atbalstam un aptver noteiktu produktu grupu vai saimi, būtu jāatsauc no Oficiālā Vēstneša ne vēlāk kā divus gadus pēc tādas saskaņotās tehniskās specifikācijas stāšanās spēkā, kas pieņemta saskaņā ar šo regulu un aptver attiecīgo produktu grupu vai saimi. (104)Lai pilnībā aptvertu būvizstrādājumu vidisko novērtējumu un pienācīgi aptvertu produktiem izvirzītas prasības, kas pastāv arī pašreizējās saskaņotajās tehniskajās specifikācijās, būtu jāizstrādā visaptverošāks I pielikums, iekļaujot arī ar aprites cikla novērtējumu saistītu būtisko raksturlielumu sīku sarakstu un pilnīgu produktiem izvirzīto prasību satvaru. Minētajā gadījumā būtu jānovērš pārklāšanās starp būvēm izvirzītajām pamatprasībām un būtu jāizdara precizējumi. (105)Lai panāktu paziņoto struktūru veiktā ražotāju novērtējuma un verifikācijas minimālo kontroles intensitāti un izveidotu vienlīdzīgus konkurence