Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par naudas tirgus fondiem /* COM/2013/0615 final - 2013/0306 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Naudas tirgus fondi (NTF) ir svarīgs īstermiņa finansējuma avots finanšu iestādēm, uzņēmumiem un valdībām. Eiropā aptuveni 22 % īstermiņa parāda vērtspapīru, ko emitē valdības vai uzņēmumi, tiek turēti naudas tirgus fondos. NTF tiek glabāti 38 % no īstermiņa parāda vērtspapīriem, kas emitēti banku sektorā. Attiecībā uz pieprasījumu NTF piedāvā īstermiņa skaidrās naudas pārvaldības instrumentu, kas nodrošina augsta līmeņa likviditāti, diversificēšanu un vērtības stabilitāti apvienojumā ar ienesīgumu, kura pamatā ir tirgus nosacījumi. NTF galvenokārt izmanto uzņēmumi, kas vēlas ieguldīt savus brīvos naudas līdzekļus uz īsu termiņu, piemēram, līdz lielākiem izdevumiem — algu izmaksas dienai u.tml. Tādēļ NTF ir būtisks instruments, kas palīdz segt esošo pieprasījumu pēc īstermiņa naudas līdzekļiem ar esošo piedāvājumu. NTF rīcībā ir aktīvi aptuveni 1000 miljardu euro vērtībā, un naudas tirgus fondi pārstāv fondu kategoriju, kas atšķiras no visiem citiem kopieguldījumu fondiem. Vairākums NTF, aptuveni 80 % aktīvu un 60 % fondu, darbojas atbilstoši noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvā 2009/65/EK par pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU). Pārējiem NTF no 2013. gada jūlija būtu jādarbojas atbilstoši Direktīvai 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem. Vidējais NTF lielums ievērojami pārsniedz PVKIU fonda vidējo lielumu. Piemēram, viens NTF var sasniegt EUR 50 miljardu apmēru. Naudas tirgus fondi atrodas dažās dalībvalstīs, un FR, IE un LU pārstāv 95 % no šī tirgus. Tomēr tirgus ir savstarpēji cieši saistīts ar citām valstīm, jo pastāv liels īpatsvars pārrobežu ieguldījumu un ieguldītāju un sasaiste starp NTF un tā sponsoru pārrobežu negatīvās ietekmes izplatīšanās ziņā, jo vairumā gadījumu tas atrodas valstī, kas nav NTF atrašanās vieta. Tā kā starp NTF un banku sektoru, no vienas puses, un starp NTF un uzņēmumiem un valdības finansēm, no otras puses, pastāv sistēmiska savstarpējā atkarība, NTF darbība ir bijusi pamatā starptautiskajam darbam paralēlo banku sistēmu novēršanai. Finanšu stabilitātes padome (FSP) un citas institūcijas, piemēram, Starptautiskā Vērtspapīru komisiju organizācija (IOSCO) un Eiropas Sistēmisko risku kolēģija (ESRB), ir analizējušas finanšu sektoru un secinājušas, ka konkrētām darbībām un struktūrām piemīt sistēmisks nozīmīgums, bet regulatori līdz šim uz to nav pietiekamā mērā reaģējuši. Aktīvu pārvaldības sektorā kā sistēmiski būtiski tika akcentēti naudas tirgus fondi. Eiropas Parlaments 2012. gada novembrī pieņēma rezolūciju par paralēlo banku sistēmu, kurā tas aicināja Komisiju iesniegt priekšlikumu, īpašu uzmanību pievēršot NTF jautājumam[1]. ESRB veica vispusīgu analīzi par NTF darbībai piemītošajiem sistēmiskajiem riskiem. Tās ieteikumi jo īpaši attiecās uz NTF stabilitāti un likviditāti, un tajos ietverti arī papildu noteikumi par pārredzamību un ziņošanu. Šie ieteikumi lielā mērā ir atspoguļoti Komisijas priekšlikumā, ņemot vērā arī to iespējamo negatīvo ietekmi uz Eiropas ekonomikas finansēšanu. NTF ir ērts instruments ieguldītājiem, jo tie piedāvā pakalpojumus, kas līdzvērtīgi banku noguldījumiem: tūlītēju piekļuvi likviditātei un relatīvu vērtības stabilitāti. Ņemot vērā šo raksturojumu, ieguldītāji NTF uzskata par drošu un daudzveidīgāku alternatīvu nekā bankas noguldījumi. Bet faktiski NTF ir klasiski ieguldījumu fondi ar tiem piemītošajiem tirgus riskiem, kas attiecas uz jebkuru fonda ieguldījumu. Tādēļ, kad to aktīvu cenas, kuros sākotnēji ir ieguldīti NTF, sāk mazināties, jo īpaši pastāvot saspringtiem tirgus apstākļiem, naudas tirgus fonds nevar vienmēr izpildīt ieguldītājiem doto solījumu nekavējoties dzēst NTF emitētas akcijas vai ieguldījumu apliecības un saglabāt to vērtību. Daži fondu sponsori (pārsvarā bankas) var spēt „pastutēt” ieguldījumu apliecību vērtību, piešķirot sponsora atbalstu, bet citiem (galvenokārt aktīvu pārvaldītājiem) var nebūt kapitāla, lai to darītu. Tā kā pastāv termiņu neatbilsme starp vienas dienas likviditāti, ko NTF piedāvā ieguldītājiem, un NTF portfelī turēto aktīvu likviditāti, ne vienmēr ir iespējama tūlītēja vērtspapīru dzēšana. Stabilu dzēšanas cenu solījumu bieži uzsver ar AAA reitingu. Negatīvā puse ir tā, ka, tiklīdz ieguldītāji pamana, ka pastāv risks, ka NTF var nespēt izpildīt likviditātes solījumu un jebkurā brīdī nodrošināt stabilu dzēšanas maksu, tie piesaka savus vērtspapīrus dzēšanai, iespējams, radot tā saukto ieguldītāju „aizplūšanu”. Ieguldītāju „aizplūšanai” ir raksturīgi lieli un pēkšņi vērtspapīru dzēšanas pieprasījumi, ko izsaka liela ieguldītāju grupa ar mērķi izvairīties no zaudējumiem un spēt dzēst par augstāko iespējamo cenu. Ieguldītāju aizplūšana ir sistēmiski nozīmīga, jo tā liek NTF strauji pārdot savus aktīvus, lai varētu apmierināt neizpildītos dzēšanas pieprasījumus. Pati vērtspapīru dzēšanas spirāle paātrina fonda neto aktīvu vērtības (NAV) kritumu, tādējādi palielinot NAV samazinājumu un pastiprinot bailes, ka naudas tirgus kopumā ir nestabils. Tā kā NTF ir centrālā loma, nodrošinot īstermiņa finansējumu, piemēram, bankām, uzņēmumiem vai valdībām, ieguldītāju aizplūšana no NTF var radīt plašākas makroekonomiskas sekas. Bankas izmanto lielāko daļu (85 %) no NTF emitētajiem finanšu instrumentiem 1000 miljardu euro vērtībā, valdību daļa ir aptuveni 10 %, bet uzņēmumiem tā sasniedz aptuveni 5 %. Valdības un ļoti lieli uzņēmumi naudas tirgu izmanto kā līdzekli, lai iegādātos īstermiņa finansējumu paralēli banku kredītlīnijām. Problēmas, kas saistītas ar ieguldītāju aizplūšanu, ir sistēmiskas šādu iemeslu dēļ: 1) naudas tirgus fondiem ir cieša saikne ar reālo ekonomiku (loma, ko NTF pilda, apmierinot īstermiņa finansējuma vajadzības struktūrām, kas izmanto naudas tirgu kā finansējuma instrumentu); 2) to saikne ar sponsoriem. Turklāt NTF ieguldītāju aizplūšanai ir arī ieguldītāju aizsardzības aspekts, jo tie, kas vēlu piesaka savus vērtspapīrus dzēšanai (parasti tie ir privātie ieguldītāji), ir nelabvēlīgā situācijā salīdzinājumā ar tiem, kas to izdara agri. Šīs problēmas tiek risinātas ar ierosināto regulu. Ar to tiek ieviesti vienoti standarti, lai palielinātu NTF likviditāti, kā arī nodrošinātu to struktūras stabilitāti. Tiks ieviesti vienoti noteikumi, lai nodrošinātu to likvīdo aktīvu obligāto līmeni, kuru termiņš ir diena vai nedēļa. Tiks izveidota standartizēta politika, kas ļaus fondu pārvaldniekam iegūt labāku izpratni par tā ieguldītāju bāzi. Tiek ieviesti arī vienoti noteikumi, lai garantētu, ka NTF iegulda augstas kvalitātes un diversificētos aktīvos, kam piemīt laba kredītkvalitāte. Šie pasākumi nodrošina, ka fonda likviditāte ir pietiekama, lai apmierinātu ieguldītāju pieprasījumus veikt vērtspapīru dzēšanu. NTF stabilitāte tiks nodrošināta, izstrādājot skaidrus un saskaņotus vērtēšanas noteikumus aktīviem, kuros iegulda NTF. Ar šiem vērtēšanas noteikumiem tiks atjaunota acīm redzamā patiesība, ka NTF ir parasti kopieguldījumu fondi, kuru ieguldījumu aktīvi ir pakļauti cenas svārstībām. Atsevišķiem NTF būs iespēja saglabāt uzskaites metodi, kas pieļauj stabilu parakstīšanas un dzēšanas cenu ar nosacījumu, ka tie izveido pienācīgas naudas līdzekļu rezerves. Šī tā sauktā „NAV rezerve” kalpo, lai absorbētu tirgus svārstības, kādas ir raksturīgas kapitāla tirgiem. Tai vajadzētu novērst arī situāciju, kad sponsori ir nesagatavoti tam, ka to NTF ir nepieciešams ārējs atbalsts. Rezerve veidos līdz 3 % no aktīviem, ko pārvalda NTF. Saskaņā ar novērojumiem attiecībā uz sponsoru atbalstu krīzes laikā (123 gadījumi saistībā ar ASV NTF) tikai trīs gadījumos atbalsts pārsniedza 3 %. Kad 2008. gadā Reserve Primary fonds nepildīja savas saistības, tas pazaudēja 3 % no savas riska pozīcijas Lehman aktīvos, kuras apmērs bija 1,5 %. Rezerve nedos pilnīgu garantiju ieguldījumu apliecību ar nemainīgu NAV turētājiem, bet tās līmenis nodrošina līdzsvaru starp vajadzību pēc spēcīga un droša nemainīgas NAV modeļa un fondu pārvaldnieku finansēšanas iespējām. NTF izmaksas būs atkarīgas no finansējuma izmaksām par katru pārvaldnieku. Šo izmaksu apmērs var būt no 3 % līdz 10 % gadā. Ja rezerve būtu 3 %, tad pārvaldības maksas palielinātos par 0,09 % līdz 0,30 % gadā. Sagaidāms, ka daļu no šā izmaksu pieauguma segs pārvaldnieks un atlikušo daļu — ieguldītāji. Pārvaldības maksas palielinājums ietekmēs peļņu, kādu ieguldītāji var gūt, ieguldot NTF, toties tie varēs gūt labumu no produkta ar papildu nodrošinājumu pret tirgus svārstībām bāzes aktīvos. Papildus šiem nosacījumiem kopīgs noteikums par novērtēšanu nodrošinās, ka fonda pārvaldnieki un ieguldītāji beidz paļauties uz ārējiem kredītreitingiem, kas var būt kaitīgi naudas tirgus funkcionēšanai, ja iestājas tirgus panīkums. Šos pasākumus papildinās stingrākas prasības attiecībā uz pārskatāmību, lai nodrošinātu, ka ieguldītājs pareizi saprot sava ieguldījuma risku un ienesīguma profilu. Ierosinātā regula balstīsies uz esošajām PVKIU darbības atļauju piešķiršanas procedūrām, kuras ir saskaņotas, pieņemot PVKIU direktīvu. Regula paredz ieviest saskaņotu darbības atļauju piešķiršanas procedūru attiecībā uz AIF NTF, jo direktīvā par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem (AIFP) AIF darbības atļauju piešķiršana ir atstāta dalībvalstu ziņā. Saskaņotā procedūra attiecībā uz AIF NTF būs tāda pati kā saskaņotā darbības atļauju piešķiršanas procedūra, kas paredzēta attiecībā uz PVKIU. Uz pārvaldniekiem joprojām attieksies PVKIU vai AIFP direktīvas regulējums, bet pārvaldniekiem un fondiem, kas atbilst šīs regulas darbības jomai, būs jāpilda šie konkrētie NTF produktu papildu noteikumi. Šie vienotie noteikumi paredzēti, lai sargātu iekšējā tirgus integritāti un palielinātu tā noturību, tādējādi samazinot jaunas krīzes ietekmi. Ieguldītāji iegūs izpratni par riskiem, kas saistīti ar šiem regulētajiem produktiem, un pārliecību par homogēnu ieguldījumu plāniem saistībā ar naudas tirgus fondiem Savienībā. Pārvaldnieki gūs labumu no saskaņotiem produktu noteikumiem visā Eiropā. Naudas tirgus instrumentu emitentiem tiks radīta nemainīgāka vide, kas saglabās NTF kā finansējuma instrumenta lomu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Kopš 2012. gada sākuma Komisija ir veikusi vispusīgas apspriešanās ar plaša loka organizāciju pārstāvjiem. Sadarbība ir notikusi kā divpusējas vai daudzpusējas sanāksmes, viena sabiedriskā apspriešana par paralēlo banku sistēmu, viena sabiedriskā apspriešana par aktīvu pārvaldības jautājumiem, tostarp NTF, un publiska konference par paralēlo banku sistēmu. Šā procesa gaitā Komisija ir ieguvusi bagātīgu informāciju par NTF tirgus darbību un tā dažādajiem segmentiem, kā arī viedokļus par risināmajiem jautājumiem un to, kā tos risināt. 2.1.1. Zaļā grāmata par paralēlo banku sistēmu Atsauksmes par Zaļo grāmatu sniedza plašu pārskatu par Eiropas paralēlo banku sistēmu. Tas ļāva izstrādāt tiešākus jautājumus saistībā ar NTF darbību sabiedriskai apspriešanai par aktīvu pārvaldību, kas tika uzsākta 2012. gada jūlijā. Publiskajā konferencē 2012. gada aprīlī, kurā piedalījās ieinteresētās personas no ES un ASV, bija arī NTF veltīta sadaļa. Regulatīvo iestāžu un nozares pārstāvji, kas veidoja diskusiju paneli par NTF, izklāstīja savus uzskatus par vajadzību reformēt ES NTF tirgu. 2.1.2. Apspriešanās par aktīvu pārvaldību NTF sadaļa tika ieviesta paplašinātā sabiedriskā apspriešanā par dažādiem aktīvu pārvaldības jautājumiem, kas publicēti 2012. gada 26. jūlijā (šī apspriešanās tika slēgta 2012. gada 18. oktobrī). Komisijas dienesti saņēma 56 atbildes saistībā ar NTF sadaļu. 2.2. Ietekmes novērtējums Komisija veica ietekmes novērtējumu saskaņā ar tās „labāka regulējuma” politiku, aplūkojot dažādas politikas alternatīvas. Lai nodrošinātu NTF likviditāti un stabilitāti, kopumā tika analizēti 16 varianti. Visi šie varianti tika analizēti, izvērtējot ne tikai vispārīgos mērķus, tas ir, veicināt finanšu stabilitāti vienotā tirgū un uzlabot NTF ieguldītāju aizsardzību, bet arī konkrētākos šīs iniciatīvas mērķus, proti: i) novērst risku, ka negatīvā ietekme pāries arī uz reālo ekonomiku, ii) novērst risku, ka negatīvā ietekme pāries arī uz sponsoru, un iii) uzlabot to personu nelabvēlīgo situāciju, kas vēlu piesaka savus vērtspapīrus dzēšanai, īpaši saistībā ar vērtspapīru dzēšanu saspringtā tirgus situācijā. Tika analizēta izmaksu un ieguvumu ietekme uz dažādajām ieinteresētajām personām, ieguldītājiem, aktīvu pārvaldītājiem, īstermiņa parāda vērtspapīru emitentiem un sponsoriem. Šādas analīzes rezultātā tika secināts, ka jāveido stabilāka sistēma attiecībā uz NTF — palielināts likviditātes līmenis un stabilāka struktūra. Paredzams, ka no izvēlēto variantu ietekmes ieguvēji būs NTF un naudas tirgus kopumā, jo uzlabosies to noturība pret saspringtiem tirgus apstākļiem. Tādējādi Eiropā izveidosies stabilāka naudas tirgus vide un ieguvēji būs ieguldītāji, īstermiņa parāda vērtspapīru emitenti un bankas, kas sponsorē NTF. MARKT ĢD dienesti tikās ar Ietekmes novērtējuma valdi 2013. gada 16. janvārī. Valde izanalizēja šo ietekmes novērtējumu un 2013. gada 18. janvārī pieņēma pozitīvu atzinumu. Tikšanās laikā valdes locekļi izteica MARKT ĢD dienestu pārstāvjiem apsvērumus, kā uzlabot ietekmes novērtējuma saturu, tādējādi gala projektā tika veiktas dažas izmaiņas. Tika uzlabots problēmas apraksts, lai sniegtu detalizētāku informāciju par NTF tirgiem, un raksturojums tika papildināts ar piemēriem no Savienības, atspoguļojot problēmu pārrobežu mērogu. Mērķi un varianti ir labāk sasaistīti ar konstatētajām problēmām, un ir izmantoti darbības mērķi, kurus ir vieglāk izteikt skaitliski. Sīkāk ir izklāstīta ietekme uz ieguldītājiem, kā arī atbilstības nodrošināšanas izmaksas, kādas radīs paredzētie pasākumi. Precīzāk ir raksturota arī ietekme uz dalībvalstīm un uz regulējuma saskaņotību starptautiskā mērogā. Visbeidzot, sistemātiskā veidā ir izklāstīti ieinteresēto personu viedokļi, jo īpaši sadaļās, kurās analizēti un salīdzināti risinājuma varianti. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Juridiskais pamats un juridiskās formas izvēle LESD 114. panta 1. punkts paredz juridisko pamatu regulai, ar ko izveido vienotus noteikumus iekšējā tirgus darbībai. Ar NTF saistītu risku robežas tiek noteiktas saskaņā ar prudenciālām produktu prasībām. Tās neregulē piekļuvi aktīvu pārvaldības darbībām, bet regulē veidu, kā šādas darbības tiek īstenotas, lai nodrošinātu ieguldītāju aizsardzību un finanšu stabilitāti. Tās ir pamatā pareizai un drošai iekšējā tirgus darbībai. Tiecoties uz mērķi panākt iekšējā tirgus integritāti, ieteiktais likumdošanas pasākums radīs regulatīvu sistēmu attiecībā uz NTF, lai nodrošinātu lielāku NTF ieguldītāju aizsardzību, kā arī veicinātu finanšu stabilitāti, novēršot negatīvas ietekmes izplatīšanos. Ieteiktie noteikumi būs īpaši vērsti uz to, lai nodrošinātu, ka fonda likviditāte ir pietiekama, lai varētu izpildīt ieguldītāju pieprasījumus vērtspapīru dzēšanai un saglabātu NTF struktūru pietiekami drošu nelabvēlīgos tirgus apstākļos. Regula tiek uzskatīta par pašu piemērotāko juridisko instrumentu, lai izveidotu vienotas prasības, kas cita starpā regulētu piemēroto aktīvu darbības jomu, diversificēšanas noteikumus, noteikumus saistībā ar pakļaušanu kredītu, procentu likmes un likviditātes riskiem, kā arī noteikumus attiecībā uz atļauju fondiem iesaistīties naudas tirgus ieguldījumos. Šīs ir būtībā prudenciālas produktu prasības, un to mērķis ir padarīt Eiropas NTF drošākus un efektīvākus, samazinot ar tiem saistīto sistēmiskā riska ietekmi. Fonda pārvaldnieka darbību regulē PVKIU direktīva vai AIFP direktīva. Pārvaldnieku darbībai joprojām piemēros AIFP Direktīvu un PVKIU direktīvu, bet produktu noteikumi, kas ietverti PVKIU sistēmā, tiks papildināti ar produkta noteikumiem šajā jaunajā regulā. 3.2. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Aplūkojamajās dalībvalstīs valstu reglamentējošās pieejas ir ierobežotas. Regulējot NTF produktu un likviditātes profilu tikai valsts mērogā, pastāv risks, ka kā NTF tiek piedāvāti atšķirīgi produkti. Tas radītu apjukumu ieguldītājiem un neļautu Savienības mērogā izveidot vienlīdzīgus konkurences apstākļus tiem, kas piedāvā NTF profesionāļiem vai individuālajiem ieguldītājiem. Tāpat dažādas valstu pieejas attiecībā uz būtiskām NTF īpašībām palielinātu pārrobežu negatīvās ietekmes izplatīšanās risku, īpaši, ja emitenti un NTF atrodas atšķirīgās dalībvalstīs. Tā kā NTF iegulda daudz un dažādos finanšu instrumentos visā ES, viena NTF darbības traucējumi (pastāvot nepietiekamam regulējumam valsts mērogā) radītu rezonansi uz valdību un uzņēmumu finansējumu visā ES. Turklāt, tā kā daudzi uzņēmēji, kas Eiropā piedāvā NTF, atrodas citā dalībvalstī, nevis tajā, kurā fonds tiek reklamēts, stabilas sistēmas izveide ir būtiska, lai izvairītos no pārrobežu negatīvās ietekmes izplatīšanās. Jāizvairās arī no pārrobežu negatīvās ietekmes izplatīšanās starp NTF un tā sponsoru, kas bieži atrodas citā dalībvalstī. Tas ir jo īpaši svarīgi, ja sponsors atrodas dalībvalstī, kurai var nebūt budžeta līdzekļu, lai nodrošinātu finanšu līdzekļus tāda sponsora glābšanai, kas nepilda savas saistības. Attiecībā uz proporcionalitāti priekšlikums nodrošina pienācīgu līdzsvaru starp sabiedriskajām interesēm un pasākuma rentabilitāti. Dažādām personām noteiktās prasības ir rūpīgi izsvērtas. Visur, kur tas bija iespējams, prasības ir izstrādātas kā obligāti standarti (piemēram, dienas vai nedēļas likviditāte, emitentu koncentrācijas ierobežojums), bet regulējošās prasības ir izstrādātas tā, lai nevajadzīgi negrautu esošos uzņēmējdarbības modeļus (piemēram, paredzot atbilstošus pārejas periodus, pirms NTF NAV jākļūst mainīgai vai ļaujot uzņēmējiem izvēlēties piemērot saviem NTF stingras kapitāla prasības vai mainīgu NAV). Izstrādājot šīs prasības, jo īpaši tika ņemta vērā vajadzība saskaņot ieguldītāju aizsardzību, izvairīšanos no pārrobežu nelabvēlīgās ietekmes izplatīšanās, tirgus efektivitāti, Eiropas ražošanas nozares finansējumu un nozares izmaksas. 3.3. Ietekme uz pamattiesību jautājumiem Priekšlikumam ir saistība ar ietekmi uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartas diviem pamattiesību jautājumiem, proti, darījumdarbības brīvību (16. un 22. pants) un patērētāju aizsardzību (38. pants). Priekšlikuma vispārējas nozīmes mērķis, kas attaisno konkrētu ierobežojumu piemērošanu iepriekš minētajām pamattiesībām, ir nodrošināt tirgus integritāti un stabilitāti. Darījumdarbības brīvību var ietekmēt vajadzība ievērot konkrētus mērķus, nodrošinot pietiekamu likviditāti, novēršot negatīvas ietekmes izplatīšanās risku un palielinot ieguldītāju interešu nodrošināšanu. Tomēr priekšlikumā ir pilnībā ievērota pamatbrīvību būtība. Ieteiktie jaunie noteikumi kopumā pastiprinās patērētāju aizsardzību (38. pants), ievērojot pamattiesības un principus, kas atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kā tas skaidri noteikts Līgumā par Eiropas Savienības darbību. 3.4. Detalizēts priekšlikuma skaidrojums Priekšlikums regulai par naudas tirgus fondiem (NTF) ir strukturēts deviņās nodaļās. 3.4.1. Vispārīgie noteikumi (1.–6. pants) Regulas I nodaļā ir vispārīgi noteikumi, piemēram, ieteikto noteikumu priekšmets un darbības joma, definīcijas, NTF darbības atļauju piešķiršana un ieteiktās regulas savstarpējā mijiedarbība ar esošajiem noteikumiem, kas ietverti Direktīvā 2009/65/EK (PVKIU) un Direktīvā 2011/61/ES (AIFPD). Ar regulas 1. pantu nosaka regulas priekšmetu un precizē ieteiktās regulas darbības jomu, piemērojot to visiem Savienībā reģistrētajiem, pārvaldītajiem un/vai reklamētajiem NTF, un nosaka, ka regulā ietvertās prasības paredzētas kā visaptverošas, tas ir, tās uzskata par tādām, kas neļauj neko „uzlabot” valsts līmenī. Naudas tirgus fondi (NTF) ir vai nu PVKIU vai AIF, kas veic ieguldījumus īstermiņa finanšu instrumentos, un tiem ir konkrēti mērķi. Regulas 2. pantā ietvertas būtiskas definīcijas, kas nepieciešamas ieteiktās regulas vienotai piemērošanai. Ar regulas 3. pantu nosaka, ka kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem piešķir NTF darbības atļauju, piemērojot saskaņotu PVKIU darbības atļauju piešķiršanas procedūru vai saskaņā ar jauno saskaņošanas procedūru, kas izklāstīta 4. pantā attiecībā uz AIF. Regulas 5. pants paredz, ka nosaukums „NTF” attiecas tikai uz tiem fondiem, kas atbilst šīs regulas nosacījumiem. Regulas 6. pantā raksturota mijiedarbība starp esošajiem PVKIU un AIFPD noteikumiem un jauno NTF regulu, konkrēti nosakot, ka atbilstības nodrošināšana šai regulai ir NTF pārvaldnieka pienākums. 3.4.2. II nodaļa. Pienākumi attiecībā uz NTF ieguldījumu politiku (7.–20. pants) II nodaļā ir ietverti noteikumi par ieguldījumu politiku, ko atļauts īstenot naudas tirgus fondiem, piemēram, atbilstīgi aktīvi, diversificēšana, koncentrācija un ieguldījumu aktīvu kredītkvalitāte. Regulas 7. pantā raksturota saistība ar PVKIU noteikumiem attiecībā uz ieguldījumu politiku un ieteikti noteikumi NTF ieguldījumu politikai, ņemot vērā, ka NTF ir lex specialis attiecībā uz PVKIU noteikumiem, kas īpaši uzskaitīti 7. pantā. Regulas 8. pantā raksturotas četras finanšu aktīvu kategorijas, kurās NTF var veikt ieguldījumus: naudas tirgus instrumenti, noguldījumi kredītiestādēs, atvasināti finanšu instrumenti un pirkšanas ar atpārdošanu līgumi. Taču NTF nedrīkst veikt ieguldījumus nevienos citos aktīvos, iesaistīties naudas tirgus instrumentu īsās pozīcijas pārdošanā, iegūt riska darījumu ar pamatkapitālu vai precēm, slēgt vērtspapīru aizdevuma vai vērtspapīru aizņēmuma līgumus, slēgt pārdošanas ar atpirkšanu līgumus vai aizņemties vai aizdot naudas līdzekļus, jo šīs aktīvu klases un šādas darbības samazinātu NTF likviditātes profilu. Regulas 9.–13. pantā sīkāk aprakstīti atbilstības nosacījumi tām četrām aktīvu kategorijām, kurās NTF drīkst veikt ieguldījumus. Jo īpaši 13. pantā ietverti noteikumi, kuru mērķis ir nodrošināt, ka nodrošinājums, kas saņemts par pirkšanas ar atpārdošanu līgumu, ir pietiekami likvīds, lai to nepieciešamības gadījumā varētu ātri pārdot. Regulas 14. pantā ietverti sīki izstrādāti noteikumi piemēroto ieguldījumu aktīvu diversificēšanai, kas jāievēro katram NTF, piemēram, augšējā robeža viena emitenta pārstāvētajiem aktīviem (procentuāli no NTF pārvaldāmajiem aktīviem) un noteikumi par maksimālo risku, kādam drīkst pakļaut NTF pret vienu darījuma partneri. Savukārt regulas 15. pantā noteikti maksimālie ierobežojumi, kādus NTF (kā ieguldītājs) var turēt vienā emitentā (koncentrācijas ierobežojumi). Lai samazinātu mehānisku paļaušanos uz ārējiem reitingiem, 16.–19. pantā ietverti sīki izstrādāti noteikumi par NTF ieguldījumu instrumentu kredītkvalitātes iekšējo vērtēšanu. Regulas 20. pantā raksturotas pārvaldības prasības, kas nosaka iekšējo kredītreitinga procesu, jo īpaši augstākās vadības lomu. 3.4.3. III nodaļa. Pienākumi attiecībā uz NTF risku pārvaldību (21.–25. pants) III nodaļā aplūkoti riska pārvaldības aspekti, piemēram, NTF aktīvu dzēšanas termiņš un likviditātes profils, reitingu lūgšana un tā sauktā politika „pazīsti savu klientu”, un stresa testēšana, kura naudas tirgus fondam ir jāievieš. Jaunie noteikumi par vidējo svērto dzēšanas termiņu (Weighted Average Maturity — WAM) un vidējo svērto darbības laiku (Weighted Average Life — WAL) līdz ar prasībām turēt aktīvus, kuru dzēšanas termiņš ir diena un nedēļa, ir būtiski pamatprincipi NTF likviditātes profila uzlabošanai un tādējādi tā spējai apmierināt ieguldītāju pieprasījumus veikt vērtspapīru dzēšanu. Regulas 21. pantā ietverts svarīgs nosacījums par termiņa profilu, kuram jāatbilst īstermiņa NTF. Regulas 22. pantā ir atbilstoši noteikumi, kas attiecas uz standarta NTF, kuri iegulda ilgāka termiņa instrumentos nekā īstermiņa NTF. Standarta NTF ir atšķirīgi termiņa limiti, piemēram, WAL un WAM, un tie var piemērot zemāku diversificēšanas limitu ieguldījumiem naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi tā pati struktūra. Šīs iezīmes atbilst standarta NTF mērķiem — piedāvāt nedaudz lielāku peļņu nekā naudas tirgus likmes. Šīs NTF kategorijas iezīmes ir saderīgas arī ar faktu, ka standarta NTF nevar pārvaldīt kā nemainīgas NAV naudas tirgus fondu (22. panta 5. punkts) un tāpēc tiem ir mazāk raksturīga ieguldītāju masveida aizplūšana. Ar regulas 23. pantu NTF tiek atturēti no ārēja kredītreitinga lūgšanas vai finansēšanas, un tādējādi tiek papildināti noteikumi par iekšējiem reitingiem, kas izklāstīti 16.–19. pantā. Ar 24. pantu tiek ieviesta prasība par „sava klienta pazīšanu”. Šo noteikumu mērķis ir ļaut NTF labāk paredzēt atpirkšanas ciklus. Regulas 25. pantā ir noteikumi stresa testa veikšanai. 3.4.4. IV nodaļa. Vērtēšanas noteikumi (26.–28. pants) IV nodaļa ir par NTF ieguldījumu aktīvu vērtēšanu un NTF neto aktīvu vērtības aprēķināšanu uz daļu vai ieguldījumu apliecību. Regulas 26.–28. pantā ietverti noteikumi par to, kā NTF ir jāvērtē tā atsevišķie ieguldījumu aktīvi, jāaprēķina neto aktīvu vērtība (NAV) uz NTF daļu vai ieguldījumu apliecību, kā arī abu vērtēšanas kopumu regularitāte. Lai gan pastāv vispārīgs noteikums par labu vērtējumam pēc tirgus cenas, NTF var izmantot arī novērtēšanu pēc modeļa, ja novērtēšana pēc tirgus cenas nav iespējama vai tirgus dati nav pietiekami kvalitatīvi. Tikai nemainīgas NAV NTF aktīvus var vērtēt arī amortizētās izmaksās. NAV aprēķināšanai izvēlētā metode ir īpaši svarīga, kad tiek emitētas un dzēstas naudas tirgus fondu ieguldījumu apliecības vai daļas (26. pants). V nodaļa. 3.4.5. Konkrētas prasības nemainīgas NAV NTF (29.–34. pants) V nodaļā ietvertas konkrētas prasības naudas tirgus fondiem, kuri vērtē savus aktīvus amortizētās izmaksās vai reklamē nemainīgu neto aktīvu vērtību uz daļu vai ieguldījumu apliecību vai noapaļo nemainīgo NAV uz daļu vai ieguldījumu apliecību līdz tuvākajam procentpunktam — tā sauktā nemainīgā NAV vai nemanīgas NAV NTF. Regulas 29. pantā ir konkrētas darbības atļaujas piešķiršanas prasības, ko piemēro tikai tiem NTF, kas izmanto amortizētās izmaksas, lai vērtētu savus aktīvus vai reklamētu nemainīgu NAV uz daļu vai ieguldījumu apliecību vai noapaļo nemainīgo NAV uz daļu vai ieguldījumu apliecību līdz tuvākajam procentpunktam. Šiem nemainīgas NAV NTF ir jāizveido un visu laiku jāuztur finanšu rezerve vismaz 3 % apmērā no aktīvu kopējās vērtības. Regulas 30. pantā ir aprakstīts rezerves sastāvs (turpmāk „NAV rezerve”), bet 31. pantā — raksturota tās darbība. Svarīgi, ka 31. pantā ir noteikums, ka NAV rezervi var izmantot tikai, lai kompensētu starpību starp nemainīgu NAV uz daļu vai ieguldījumu apliecību un „faktisko” akcijas vai ieguldījumu apliecības vērtību. Turklāt 31. pantā ietverti noteikumi par to, kad NAV rezerve ir jādebitē un kad to var kreditēt. Visbeidzot, 32.–34. pantā ietverts pienākums papildināt rezervi un sekas, ar kādām jāsastopas, ja NAV rezerve netiek papildināta. 3.4.6. VI nodaļa. Ārējais atbalsts (35.–36. pants) VI nodaļā ietverti noteikumi par ārējo atbalstu. Tajā ietverts noteikums, ka nemainīgas NAV NTF var saņemt ārēju atbalstu, tikai izmantojot NAV rezervi, savukārt citiem naudas tirgus fondiem ir aizliegts saņemt ārēju atbalstu. Regulas 35. pants paredz, ko saprot ar ārēju atbalstu, un tajā ietverts ārējā atbalsta instanču uzskaitījums, kas nav visaptverošs. Šim pantam ir divi mērķi: nodrošināt, ka viss „sponsoru” atbalsts tiek piešķirts nemainīgas NAV naudas tirgus fondam, izmantojot pārskatāmu mehānismu, kas noteikts 31. pantā, un izmantojot iepriekš izveidotas NAV rezerves palīdzību, vai, ja sponsora atbalstu piešķir citam NTF, nodrošināt to, ka kompetentas iestādes atļauj šādu atbalstu tikai tad, ja pastāv izņēmuma apstākļi, kas saistībā ar finanšu stabilitātes saglabāšanu attaisno ad hoc sponsora atbalsta piešķiršanu (36. pants). 3.4.7. VII nodaļa. Pārskatāmības prasības (37.–38. pants) VII nodaļā ir pārskatāmības noteikumi, kas jāievēro, ja NTF tiek reklamēti ieguldītājiem, un prasības par ziņojumu sniegšanu kompetentām iestādēm. 37. pantā ietvertas īpašas pārskatāmības prasības. Regulas 38. pants paredz ziņojumu sniegšanas prasības visiem NTF, ko piemēro papildus prasībām, kas ietvertas Direktīvā 2009/65/EK un Direktīvā 2011/61/ES. 3.4.8. VIII nodaļa. Uzraudzība (39.–42. pants) Regulas VIII nodaļā ir noteikumi, ko piemēro NTF uzraudzībai. Regulas 39. pantā skaidroti attiecīgi NTF un NTF pārvaldnieka uzraudzības iestāžu pienākumi. Regulas 40. pants nosaka, ka kompetentās iestādes pilnvaras atbilstīgi PVKIU un AIF pārvaldnieku direktīvām īsteno arī attiecībā uz regulu, par kuru izteikts priekšlikums. Regulas 41. pants attiecas uz EVTI pilnvarām, bet 42. pants nosaka sadarbību starp iestādēm. 3.4.9. IX nodaļa. Nobeiguma nosacījumi (43.–46. pants) IX nodaļā ir iekļauti noteikumi par pieeju attiecībā uz esošajiem PVKIU un AIF, kas darbojas kā NTF, lai nodrošinātu to atbilstību jaunajiem noteikumiem attiecībā uz NTF, un pārskatīšanas klauzula NAV rezervju izmantošanai noteiktiem nemainīgas NAV NTF. Konkrēti, 43. pantā izklāstīts, kā esošajiem PVKIU un AIF, kas atbilst nemainīgas NAV NTF definīcijas kritērijiem, vajadzētu pakāpeniski izveidot NAV rezervi. 45. pantā norādīts, ka NAV rezervju izmantošana tādiem nemainīgas NAV NTF, kuri koncentrē savus portfeļus uz dalībvalstu emitētiem vai garantētiem parāda vērtspapīriem, būtu jāpārskata trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Darbs pie NTF reformas ir ticis lielā mērā saskaņots ar Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi (EVTI). Komisijas eksperti fondu pārvaldības jomā regulāri ir sazinājušies ar saviem kolēģiem EVTI — gan saistībā ar darba grupas NTF jautājumos darbību, gan Ieguldījumu pārvaldības pakalpojumu pastāvīgajā komitejā, ko izveidojusi EVTI. Patiesībā EVTI apturēja procesā esošu darbu saistībā ar naudas tirgus fondiem, jo Komisija paziņoja par tās mērķi ierosināt primārās likumdošanas tiesību aktu šajā jomā, citu jautājumu starpā saglabājot konkrētus principus, kas ietverti iepriekš izstrādātajās CESR un EVTI vadlīnijās naudas tirgus fondiem. Tas notika laikā, kad EVTI jau bija sākusi izstrādāt „alternatīvas vērtēšanas metodes”. Šis darba virziens bija ierosināts, lai aizstātu kredītreitingus, ko kredītreitingu aģentūras piešķir naudas tirgus instrumentiem. EVTI ir pārtraukusi šo darba virzienu, lai sagaidītu oficiālu pilnvarojumu, ko attiecībā uz šo darbu saņemtu ar tiesību akta priekšlikumu. Turklāt, cenšoties panākt konverģenci NTF jomā, EVTI jau ir iesaistījusies datubāzes veidošanā, kurā tiek apkopota informācija par uzraudzības praksi un esošo vadlīniju ievērošanu. Tādējādi EVTI jau ir labi aprīkota, lai pildītu pilnvarojumu, kas ietverts regulas priekšlikumā, jo viss šis darbs bija uzsākts jau pirms tam, kad Komisija izteica priekšlikumu attiecībā uz NTF. Šajā situācijā Komisija nav noteikusi ietekmi uz ES budžetu. Ņemot vērā iepriekš izklāstīto, EVTI nebūs nepieciešams papildu finansējums vai papildu amati, lai īstenotu uzdevumus, kas tai uzticēti tiesību akta priekšlikumā: izstrādāt alternatīvu reitingu piešķiršanas metodi un izveidot apstiprināto NTF datubāzi. Kā paskaidrots iepriekš, šie uzdevumi jau ir daļa no labi izveidotiem darba virzieniem EVTI. Darbs pie darbības noteikumu definēšanas NTF jomā jau ir EVTI esošo pienākumu tvērumā. Veicot vispārējo uzdevumu uzraudzīt un radīt regulējuma konverģenci PVKIU fondu jomā, EVTI jau ir piešķīrusi personāla resursus politikas un uzraudzības rīku izstrādei attiecībā uz NTF, kas ir īpaša fondu kategorija, ko regulē kā PVKIU vai kā AIF. Īstenojot šos centienus, CESR, kas ir EVTI priekšgājēja, 2010. gada maijā izdeva visaptverošas vadlīnijas naudas tirgus fondiem (CESR 10/049). EVTI 2012. gadā veica līdzekļietilpīgu salīdzinošu izvērtēšanu, lai noteiktu, kā dalībvalstis praksē piemēro vadlīnijas (12 dalībvalstis piemēroja vadlīnijas, bet astoņas nebija tās iestrādājušas savā regulatīvajā praksē). NTF vadlīnijas 2013. gadā tika papildinātas ar sīki izstrādātu jautājumu un atbilžu sadaļu. 2013/0306 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par naudas tirgus fondiem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2], rīkojoties saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Naudas tirgus fondi (NTF) nodrošina īstermiņa finansējumu finanšu iestādēm, uzņēmumiem vai valdībām. Nodrošinot finansējumu šīm struktūrām, naudas tirgus fondi veicina Eiropas tautsaimniecības finansēšanu. (2) Attiecībā uz pieprasījumu NTF ir īstermiņa skaidrās naudas pārvaldības instrumenti, kas nodrošina augsta līmeņa likviditāti, diversificēšanu, ieguldītās pamatsummas vērtības stabilitāti apvienojumā ar ienesīgumu, kura pamatā ir tirgus nosacījumi. NTF galvenokārt izmanto uzņēmumi, kas vēlas ieguldīt savus brīvos naudas līdzekļus uz īsu laiku. Tādēļ NTF ir būtiska saikne, kas apmierina pieprasījumu un piedāvājumu attiecībā uz īstermiņa naudas līdzekļiem. (3) Finanšu krīzes laika notikumi ir atklājuši vairākas NTF īpašības, kas padara tos neaizsargātus brīdī, kad finanšu tirgi nonāk grūtībās, tādēļ tie var radīt vai palielināt riskus visā finanšu sistēmā. Kad to aktīvu cenas, kuros sākotnēji ir ieguldīti NTF, sāk mazināties, jo īpaši pastāvot saspringtiem tirgus apstākļiem, NTF nevar vienmēr izpildīt ieguldītājiem doto solījumu nekavējoties dzēst vērtspapīrus un saglabāt NTF emitētas akcijas vai ieguldījumu apliecības pamata cenu. Šāda situācija var izraisīt lielus un pēkšņus vērtspapīru dzēšanas pieprasījumus, tādējādi, iespējams, radot plašākas makroekonomiskās sekas. (4) Lieli dzēšanas pieprasījumi liek naudas tirgus fondiem pārdot daļu savu ieguldījumu aktīvu rūkošā tirgū, tādējādi veicinot likviditātes krīzi. Šajā situācijā naudas tirgus emitenti var saskarties ar nopietnām finansēšanas grūtībām, ja komerciālo vērtspapīru un citu naudas tirgus instrumentu tirgus izsīkst. Jebkura negatīvas ietekmes pāriešana uz īstermiņa finansējuma tirgu tad var radīt tiešas un lielas grūtības finanšu iestāžu, uzņēmumu un valdību, un tādējādi arī tautsaimniecības finansējumam. (5) Aktīvu pārvaldītāji, kuriem palīdz sponsori, var lemt par saprātīga atbalsta piešķiršanu, lai saglabātu savu NTF likviditāti un stabilitāti. Sponsoriem bieži nākas atbalstīt savus sponsorētos NTF, kad to vērtība zūd, jo pastāv reputācijas risks un bailes, ka panika varētu pāriet uz citiem sponsorētajiem uzņēmumiem. Atkarībā no fonda lieluma un vērtspapīru dzēšanas spiediena apjoma sponsora atbalsts var sasniegt apjomus, kas pārsniedz to faktiski pieejamās rezerves. Tādēļ ir svarīgi noteikt vienotus noteikumus, lai novērstu to, ka sponsors nespēj sniegt atbalstu un negatīvās ietekmes izplatīšanās risks skar citas struktūras, kas sponsorē naudas tirgus fondus. (6) Lai saglabātu iekšējā tirgus integritāti un stabilitāti, veicinot elastīgākus NTF un ierobežojot nelabvēlīgas ietekmes izplatīšanās kanālus, ir jāizstrādā noteikumi attiecībā uz NTF darbību, jo īpaši attiecībā uz NTF portfeļu saturu. Savienības mērogā ir vajadzīgi vienoti noteikumi, lai nodrošinātu, ka NTF spēj nekavējoties, un jo īpaši saspringtā tirgus situācijā, apmierināt ieguldītāju pieprasījumu veikt dzēšanu. Vienoti noteikumi attiecībā uz naudas tirgus fonda portfeli ir vajadzīgi arī, lai nodrošinātu, ka NTF spēj reaģēt uz lieliem un pēkšņiem vērtspapīru dzēšanas pieprasījumiem, ko izsaka liela ieguldītāju grupa. (7) Vienoti noteikumi attiecībā uz NTF ir vajadzīgi arī, lai nodrošinātu vienmērīgu īstermiņa finansējuma tirgus darbību finanšu iestādēm, korporatīvajiem īstermiņa parāda vērtspapīru emitentiem un valdībām. Tie tāpat ir vajadzīgi, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret NTF ieguldītājiem un lai izvairītos no situācijas, kad personām, kas vēlu piesaka savus vērtspapīrus dzēšanai, jāsaskaras ar papildu neērtībām, ja dzēšana ir uz laiku atlikta vai NTF tiek likvidēts. (8) Ir jānodrošina prudenciālo prasību saskaņošana saistībā ar NTF, izstrādājot skaidrus noteikumus, kas uzliek NTF un to pārvaldniekiem tiešus pienākumus visā Savienībā. Tas veicinātu stabilitāti naudas tirgus fondos, kas ir īstermiņa finansējuma avots valdībām un korporatīvajam sektoram visā Savienībā. Tāpat tas nodrošinātu, ka NTF paliek uzticams instruments naudas līdzekļu pārvaldības vajadzībām Savienības ražošanas nozarē. (9) NTF vadlīnijas, ko pieņēmusi Eiropas Vērtspapīru regulatoru komiteja (CESR), lai radītu obligātus NTF paredzētus vienlīdzīgus konkurences apstākļus Savienībā, gadu pēc to stāšanās spēkā bija ieviestas tikai 12 dalībvalstīs, tādējādi parādot, ka spēkā joprojām ir dažādi valstu noteikumi. Dažādās valstu pieejas nespēj novērst Savienības naudas tirgu neaizsargātību, kas atklājās finanšu krīzes laikā, un novērst negatīvās ietekmes izplatīšanās riskus, tādējādi apdraudot iekšējā tirgus darbību un stabilitāti. Tādēļ šiem vienotajiem noteikumiem attiecībā uz NTF būtu jānodrošina augsta līmeņa ieguldītāju aizsardzība, un tiem būtu jānovērš un jāmazina jebkurš potenciāls negatīvās ietekmes izplatīšanās risks, kas rodas no iespējamas ieguldītāju aizplūšanas no NTF. (10) Ja netiek pieņemta regula, ar ko nosaka noteikumus attiecībā uz NTF, valstu līmenī arī turpmāk varētu tikt pieņemti dažādi noteikumi, kuri turpinātu radīt ievērojamus konkurences kropļojumus, radot nozīmīgas atšķirības būtiskos ieguldījumu aizsardzības standartos. Atšķirīgas prasības attiecībā uz portfeļa saturu, atbilstīgiem aktīviem, to termiņu, likviditāti un diversificēšanu, kā arī naudas tirgus instrumentu emitentu kredītkvalitāti rada atšķirīga līmeņa ieguldītāju aizsardzību, jo ar ieguldījumu priekšlikumiem, kas saistīti ar naudas tirgus fondu, saistās dažāda līmeņa riski. Nespēja pieņemt stingrus vienotus noteikumus, ko piemēro NTF starptautiskajā tirgū, kavē īstenot ieguldītāju vienādu aizsardzību un dažādi stimulē ieguldītājus iesniegt pieprasījumu viņu ieguldījumu dzēšanai un tādējādi veicina to aizplūšanu. Tādēļ ir būtiski izvairīties no negatīvās ietekmes izplatīšanās īstermiņa finansējuma tirgū un NTF sponsoru vidū, kuri tādējādi lielā mērā pakļautu riskam Savienības finanšu tirgus stabilitāti, un pieņemt vienotu noteikumu kopumu. (11) Jaunie NTF noteikumi ir cieši saistīti ar Direktīvu 2009/65/EK[3] un Direktīvu 2011/61/ES[4], jo tās veido tiesisko regulējumu, saskaņā ar kuru Savienībā reģistrē, pārvalda un reklamē NTF. (12) Savienībā kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi drīkst darboties kā pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi (PVKIU), ko pārvalda PVKIU pārvaldnieki, vai kā ieguldījumu uzņēmumi, kuru darbība atļauta saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK, vai kā alternatīvo ieguldījumu fondi (AIF), ko pārvalda alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldnieki (AIFP), kuru darbība atļauta vai kuri reģistrēti saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES. Jaunie noteikumi attiecībā uz NTF papildina šo Direktīvu noteikumus. Tādējādi jaunie vienotie noteikumi attiecībā uz NTF būtu jāpiemēro papildus tiem, kas noteikti Direktīvā 2009/65/EK un Direktīvā 2011/61/ES. Tajā pašā laikā daudzus noteikumus, kas attiecas uz PVKIU ieguldījumu politiku un kas paredzēti Direktīvas 2009/65/EK VII nodaļā, vairs nepiemēro un šajos jaunajos vienotajos noteikumos attiecībā uz NTF būtu jānosaka konkrēti produktu noteikumi. (13) Saskaņotie noteikumi būtu jāpiemēro kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kuru īpašības atbilst ar NTF saistītajām īpašībām. Attiecībā uz PVKIU un AIF, kuri iegulda īstermiņa aktīvos, piemēram, naudas tirgus instrumentos vai noguldījumos, vai slēdz pirkšanas ar atpārdošanu līgumus vai konkrētus atvasinātu finanšu instrumentu līgumus ar vienīgo nolūku ierobežot riskus, kas piemīt citiem fonda finanšu instrumentiem, un kuru mērķis ir piedāvāt ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm vai saglabāt ieguldījuma vērtību, obligāti būtu jāizpilda jaunie noteikumi attiecībā uz NTF. (14) NTF specifiskums ir aktīvu, kuros tie iegulda, un mērķu, ar kuriem tie saistīti, kombinācija. Mērķis piedāvāt ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm un mērķis saglabāt ieguldījumu vērtību viens otru neizslēdz. Naudas tirgus fondam var būt viens no šiem mērķiem vai abi mērķi vienlaikus. (15) Mērķis piedāvāt ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm būtu jāsaprot plašākā nozīmē. Paredzamie ieņēmumi nav precīzi jāsasaista ar EONIA, Libor, Euribor vai kādu citu svarīgu naudas tirgus likmi. Nebūtu jāuzskata, ka jauno kopīgo noteikumu darbības joma neattiecas uz PVKIU vai AIF tādēļ, ka to mērķis ir nodrošināt darbības rezultātus, kuri ar nelielu starpību pārsniedz naudas tirgus likmi. (16) Mērķis saglabāt ieguldījumu vērtību nebūtu jāsaprot kā fonda apsolīta kapitāla garantija. Tas būtu jāsaprot kā mērķis, ko PVKIU vai AIF cenšas sasniegt. Ieguldījumu vērtības samazinājumam nevajadzētu nozīmēt, ka kolektīvo ieguldījumu uzņēmums ir mainījis mērķi saglabāt ieguldījumu vērtību. (17) Ir svarīgi, lai PVKIU un AIF, kam piemīt NTF īpašības, tiktu uzskatīti par NTF un lai to spēja izpildīt jaunos vienotos NTF noteikumus tiktu nepārtraukti pārbaudīta. Šim nolūkam kompetentās iestādes izsniedz NTF darbības atļauju. Attiecībā uz PVKIU atļauju darboties kā NTF tam izsniedz PVKIU atļauju piešķiršanas procesā saskaņā ar saskaņoto procedūru, kas paredzēta Direktīvā 2009/65/EK. Tā kā attiecībā uz AIF saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES nepiemēro saskaņotu darbības atļauju piešķiršanas un uzraudzības procedūru, ir jāizveido vienoti pamatnoteikumi par darbības atļauju piešķiršanu, kas būtu tāda paši kā esošie PVKIU saskaņotie noteikumi. Šādām procedūrām būtu jānodrošina, ka AIF, kuram piešķirta atļauja darboties kā NTF, pārvaldnieks ir alternatīvo ieguldījumu fonda pārvaldnieks (AIFP), kuram piešķirta darbības atļauja saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES. (18) Lai gūtu pārliecību, ka visiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kam piemīt NTF raksturīgās īpašības, tiek piemēroti jaunie vienotie noteikumi attiecībā uz NTF, ir jāaizliedz izmantot apzīmējumu „NTF” vai jebkuru citu terminu, kas varētu norādīt uz to, ka kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam ir NTF raksturīgas īpašības, ja vien netiek nodrošināta atbilstība šai regulai. Lai novērstu NTF noteikumu apiešanu, kompetentajām iestādēm būtu jāuzrauga to jurisdikcijā reģistrēto vai reklamēto kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu darbība tirgū, lai pārliecinātos, ka tie ļaunprātīgi neizmanto NTF nosaukumu vai nenorāda, ka tie ir NTF, nenodrošinot atbilstību jaunajam tiesiskajam regulējumam. (19) Jaunie noteikumi, kas piemērojami attiecībā uz NTF, būtu jāveido uz esošā tiesiskā regulējuma pamata, kas tika izveidots, pieņemot Direktīvu 2009/65/EK un Direktīvu 2011/61/ES, un aktus, kas tika pieņemti šo Direktīvu īstenošanai. Tādēļ produktu noteikumi attiecībā uz NTF būtu jāpiemēro papildus produktu noteikumiem, kas noteikti esošajos Savienības tiesību aktos, ja vien skaidri nav norādīts, ka tos vairs nepiemēro. Turklāt esošajā tiesiskajā regulējumā noteiktie pārvaldības un reklamēšanas noteikumi būtu jāpiemēro NTF atkarībā no tā, vai tie ir PVKIU vai AIF. Tāpat uz NTF pārrobežu darbību attiecas noteikumi par pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un tiesībām veikt uzņēmējdarbību, kas paredzēti Direktīvā 2009/65/EK un Direktīvā 2011/61/ES. (20) Ņemot vērā, ka PVKIU un AIF ir atšķirīgas juridiskās formas, kuras var nenozīmēt, ka fondi vienmēr ir juridiskas personas, gadījumos, kad NTF ir PVKIU vai AIF, kam nav tiesību pašam rīkoties, jo tas nav juridiska persona, noteikumi, kas pieprasa NTF rīkoties, būtu jāuztver kā noteikumi, kas attiecas uz NTF pārvaldnieku. (21) Noteikumos par NTF portfeli būtu skaidri jānosaka aktīvu kategorijas, kuras NTF var izmantot ieguldījumu veikšanai, un nosacījumi, saskaņā ar kuriem šīs aktīvu kategorijas ir piemērotas ieguldīšanai. Lai nodrošinātu NTF integritāti, ir vēlams aizliegt NTF iesaistīties konkrētos finanšu darījumos, kas apdraudētu tā ieguldījumu stratēģiju un mērķus. (22) Naudas tirgus instrumenti ir pārvedamie instrumenti, par kuriem slēdz darījumus naudas tirgū, piemēram, valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un vietējo pārvaldes iestāžu parādzīmes, noguldījumu sertifikāti, komerciāli vērtspapīri, bankas pārvedu vekseļi vai vidēja termiņa un īstermiņa parādzīmes. NTF tos var izmantot ieguldījumu veikšanai tikai tad, ja tie atbilst termiņa ierobežojumiem un NTF tos uzskata par augstas kredītkvalitātes vērtspapīriem. (23) Uz aktīviem balstītie komerciālie vērtspapīri (Asset Backed Commercial Papers —ABCP) būtu jāuzskata par atbilstīgiem naudas tirgus instrumentiem tādā mērā, cik tie atbilst papildu prasībām. Sakarā ar to, ka krīzes laikā atsevišķi vērtspapīrošanas darījumi bija īpaši nestabili, ir nepieciešams noteikt termiņa ierobežojumus un kvalitātes kritērijus bāzes aktīviem. Ne visām bāzes aktīvu kategorijām būtu jābūt atbilstīgām, jo dažas no tām ir vairāk pakļautas nestabilitātei nekā citas. Šā iemesla dēļ bāzes aktīviem būtu pilnībā jāsastāv no īstermiņa parāda instrumentiem, ko emitējuši uzņēmumi, veicot uzņēmējdarbību, piemēram, pircēju un pasūtītāju parādiem. Atbilstīgiem nevajadzētu būt tādiem instrumentiem kā, piemēram, aizdevumi automašīnas iegādei un automašīnu nomas līgumi, aprīkojuma nomas līgumi, patēriņa kredīti, hipotekārie kredīti mājokļa iegādei, kredītkaršu parādi vai jebkāda cita veida instrumenti, kas saistīti ar pakalpojumu vai preču iegādi vai finansēšanu. Attiecībā uz noteikumiem un nosacījumiem, lai varētu uzskatīt, ka pamatā esošais riska darījums vai riska darījumu portfelis sastāv vienīgi no uzņēmuma parāda, un attiecībā uz nosacījumiem un skaitliskajām robežvērtībām, pēc kuriem nosaka, kad uzņēmuma parāds ir ar augstu kredītkvalitāti un likvīds, EVTI būtu jāuzdod izveidot īstenošanas tehnisko standartu projektus un iesniegt tos Komisijai. (24) NTF būtu jāļauj veikt ieguldījumus noguldījumos tikai tādā apmērā, lai tas jebkurā laikā var izņemt savu ieguldījumu. Reālā iespēja izņemt ieguldījumu tiktu mazināta, ja sodanaudas, kas saistītas ar pirmstermiņa izņemšanu, būtu tik lielas, ka pārsniegtu pirms ieguldījumu izņemšanas uzkrātos procentus. Šī iemesla dēļ NTF ir jāuzmanās, lai neveiktu noguldījumus kredītiestādēs, kuru piemērotās sodanaudas ir virs vidējā līmeņa, vai neveiktu pārāk ilga termiņa noguldījumus, ja rezultātā ir jāmaksā pārāk liela sodanauda. (25) Atvasinātajiem finanšu instrumentiem, kurus NTF var izmantot ieguldījuma veikšanai, būtu jāierobežo tikai procentu likmes risks un valūtas risks, un to bāzes instrumentam būtu jābūt tikai procentu likmēm, valūtām vai indeksiem, kas pārstāv šīs kategorijas. Atvasināto finanšu instrumentu izmantošana jebkādiem citiem mērķiem vai saistībā ar citiem bāzes aktīviem būtu jāaizliedz. Atvasinātie finanšu instrumenti būtu jāizmanto tikai kā papildinājums fonda stratēģijai, nevis kā galvenais rīks fonda mērķu sasniegšanai. Ja NTF veic ieguldījumus aktīvos, kas izteikti no fonda valūtas atšķirīgā valūtā, no NTF pārvaldītāja tiek sagaidīts, ka tiks pilnībā ierobežots valūtas kursa maiņas risks, tostarp, izmantojot atvasinātus finanšu instrumentus. (26) NTF var izmantot pirkšanas ar atpārdošanu līgumus kā līdzekli, lai veiktu ieguldījumus, izmantojot pārpalikuma skaidro naudu ar ļoti īsu termiņu, ja pozīcija ir pilnībā nodrošināta. Lai aizsargātu ieguldītāju intereses, ir jānodrošina, ka pirkšanas ar atpārdošanu līgumu gadījumā sniegtais nodrošinājums ir augstas kvalitātes. Visus pārējos efektīvos portfeļa pārvaldības paņēmienus, tostarp vērtspapīru aizdošanu un aizņemšanos, NTF nevajadzētu izmantot, jo tie var apdraudēt NTF ieguldījumu mērķu sasniegšanu. (27) Lai ierobežotu risku, ko NTF uzņemas, ir būtiski samazināt darījumu partnera radītu risku, piemērojot NTF portfelim skaidri noteiktas diversificēšanas prasības. Tādējādi ir svarīgi, lai pirkšanas ar atpārdošanu līgumi tiktu pilnībā nodrošināti un lai darbības riska ierobežošanas nolūkā viena pirkšanas ar atpārdošanu līguma darījumu partneris neveidotu vairāk par 20 % no NTF aktīviem. Visiem ārpusbiržas atvasinātajiem finanšu instrumentiem piemēro Regulu (ES) Nr. 648/2012[5]. (28) Piesardzības apsvērumu dēļ un lai nepieļautu, ka NTF īsteno nozīmīgu ietekmi uz emitētājstruktūras pārvaldību, NTF nedrīkst veidot pārmērīgu koncentrāciju ieguldījumos, kurus emitē viena un tā pati emitētājstruktūra. (29) NTF ir pienākums veikt ieguldījumus augstas kvalitātes piemērotos aktīvos. Tādēļ NTF būtu jāizveido pārdomāta un stingra iekšējā novērtējuma procedūra to naudas tirgus instrumentu kredītkvalitātes noteikšanai, kuros tas plāno veikt ieguldījumu. Saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, ar kuriem ierobežo pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem, ir svarīgi, lai, novērtējot piemēroto aktīvu kvalitāti, NTF izvairītos no jebkādas mehānistiskas paļaušanās uz reitingiem, ko piešķīrušas kredītreitingu aģentūras. Šim nolūkam NTF būtu jāizveido iekšējā reitinga sistēma, kuras pamatā būtu saskaņota reitinga skala, un iekšējā novērtējuma procedūra. (30) Lai izvairītos no tā, ka NTF pārvaldnieki izmanto atšķirīgus novērtējuma kritērijus naudas tirgus instrumenta kredītriska novērtēšanai un tādējādi piešķir atšķirīgu riska raksturojumu vienam un tam pašam instrumentam, ir svarīgi, lai pārvaldnieki izmantotu vienādus kritērijus. Šim nolūkam būtu precīzi jādefinē un jāsaskaņo reitinga piešķiršanas kritēriji. Iekšējo reitingu piešķiršanas kritēriju piemēri ir skaitliski izsakāmi rādītāji attiecībā uz instrumenta emitentu, piemēram, finanšu rādītāji, bilances dinamika, rentabilitātes vadlīnijas, kuras tiek novērtētas un salīdzinātas ar līdzīgiem nozares un grupas uzņēmumiem; kvalitatīvi rādītāji par instrumenta emitentu, piemēram, pārvaldnieka darbības efektivitāte, korporatīvā stratēģija, kuru analizē ar mērķi noteikt, vai emitenta vispārējā stratēģija neietekmē tā kredītkvalitāti nākotnē. Augstākajiem iekšējiem reitingiem būtu jāatspoguļo fakts, ka instrumenta emitenta kredītspēja visu laiku saglabājas augstākajā iespējamā līmenī. (31) Lai izstrādātu pārskatāmu un saskaņotu iekšējā reitinga sistēmu, pārvaldniekam būtu jādokumentē procedūras, kas tiek izmantotas iekšējā novērtējuma veikšanai. Tam būtu jānodrošina, ka procedūrā tiek ievērots konkrēts noteikumu kopums, ko iespējams uzraudzīt, un izmantotās metodes tiek pēc pieprasījuma izskaidrotas ieinteresētajām personām. (32) Lai samazinātu NTF portfeļa risku, ir svarīgi noteikt termiņu ierobežojumus, nosakot maksimālo pieļaujamo vidējo svērto dzēšanas termiņu (Weighted Average Maturity —WAM) un vidējo svērto darbības laiku (Weighted Average Life — WAL). (33) WAM izmanto, lai noteiktu NTF jutīgumu pret mainīgajām naudas tirgus procentu likmēm. Nosakot WAM, pārvaldniekiem būtu jāņem vērā ietekme, kādu rada atvasinātie finanšu instrumenti, noguldījumi un pirkšanas ar atpārdošanu līgumi, un šādai ietekmei būtu jāparādās NTF procentu likmes riskā. Ja NTF iesaistās mijmaiņas darījumā, lai izveidotu riska pozīciju fiksētas likmes instrumentā, nevis mainīgas likmes instrumentā, nosakot WAM, tas būtu jāņem vērā. (34) WAL izmanto kredītriska noteikšanai, ņemot vērā to, ka, jo ilgāk tiek atlikta pamatsummas atmaksa, jo augstāks ir kredītrisks. WAL izmanto arī likviditātes riska ierobežošanai. Pretēji WAM aprēķināšanai, aprēķinot WAL mainīgas likmes vērtspapīriem un strukturētiem finanšu instrumentiem, nevar izmantot dienu, kurā pārskatītas procentu likmes, un tā vietā izmanto tikai finanšu instrumenta noteikto galīgo termiņu. Termiņš, ko izmanto, aprēķinot WAL, ir atlikušais termiņš līdz tiesību aktos noteiktajai dzēšanai, jo tas ir vienīgais datums, par kuru pārvaldītājsabiedrība var būt pārliecināta, ka tajā būs pabeigta instrumenta atmaksa. Aprēķinot WAL, nevar ņemt vērā instrumenta raksturlielumus, piemēram, iespēju dzēst konkrētos datumos, tā sauktos pārdošanas iespēju līgumus. (35) Lai stiprinātu NTF spēju apmierināt dzēšanas pieprasījumus un novērstu situāciju, ka NTF aktīvi jālikvidē ar ļoti diskontētām cenām, NTF rīcībā nepārtraukti būtu jābūt minimālam daudzumam likvīdu aktīvu, kuru termiņš ir diena vai nedēļa. Lai aprēķinātu tādu aktīvu īpatsvaru, kuriem termiņš ir diena vai nedēļa, būtu jāizmanto tiesību aktos noteiktais aktīva dzēšanas termiņš. Var ņemt vērā iespēju, ka pārvaldnieks var izbeigt līgumu, pamatojoties uz īsu termiņu. Piemēram, ja pirkšanas ar atpārdošanu līgumu var izbeigt, par to vienu dienu iepriekš brīdinot, tas būtu jāuzskata par aktīvu, kura dzēšanas termiņš ir diena. Ja pārvaldniekam ir iespēja atsaukt naudu no noguldījuma konta, par to vienu dienu iepriekš brīdinot, to var uzskatīt par aktīvu, kura dzēšanas termiņš ir diena. (36) Tā kā NTF drīkst ieguldīt līdzekļus aktīvos ar dažādiem termiņu intervāliem, ieguldītājiem būtu jāspēj izšķirt dažādu kategoriju NTF. Tādēļ NTF būtu jāklasificē vai nu kā īstermiņa NTF, vai kā standarta NTF. Īstermiņa NTF mērķis ir piedāvāt peļņu pēc naudas tirgus likmēm, vienlaikus nodrošinot augstāko iespējamo drošības līmeni ieguldītājiem. Ar īsu WAM un WAL īstermiņa NTF ilguma risks un kredītrisks tiek noturēts zemā līmenī. (37) Standarta NTF mērķis ir piedāvāt ieņēmumus, kas ir nedaudz lielāki par naudas tirgus ieņēmumiem, un tādēļ tie iegulda aktīvos, kuriem ir pagarināts termiņš. Bez tam, lai to izdarītu, šīs kategorijas NTF būtu jāļauj portfeļa riskam piemērot pagarinātus ierobežojumus, piemēram, vidējo svērto dzēšanas termiņu un vidējo svērto darbības laiku. (38) Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2009/65/EK 84. pantā, PVKIU NTF pārvaldnieki ārkārtējos gadījumos, ja apstākļi to prasa, drīkst uz laiku pārtraukt vērtspapīru dzēšanu. Saskaņā ar noteikumiem, kas izklāstīti Direktīvas 2011/61/ES 16. pantā un Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 231/2013[6] 47. pantā, AIF NTF pārvaldnieki drīkst piemērot īpašus noteikumus, lai rīkotos fondu aktīvu negaidītas nelikviditātes gadījumā. (39) Ir svarīgi, lai NTF riska pārvaldību neietekmētu īstermiņa lēmumi, ko ietekmē iespējamais NTF reitings. Tādēļ ir jāaizliedz NTF vai tā pārvaldniekam pieprasīt, lai kredītreitingu aģentūra piešķir NTF reitingu, tādā veidā izvairoties no tā, ka šis ārējais reitings tiktu izmantots mārketinga nolūkā. NTF vai tā pārvaldniekam būtu arī jāatturas no alternatīvu metožu izmantošanas NTF reitinga iegūšanai. Ja NTF tiek piešķirts ārējs reitings pēc kredītreitingu aģentūras pašas iniciatīvas vai pēc tādas trešās personas lūguma, kas nav atkarīga no NTF vai tā pārvaldnieka un nedarbojas to vārdā, NTF pārvaldniekam būtu jāatturas no paļaušanās uz kritērijiem, kas būtu pievienoti šādam ārējam reitingam. Lai nodrošinātu pienācīgu likviditātes pārvaldību, ir vajadzīgs, lai NTF izveido saprātīgu politiku un procedūras savu ieguldītāju pārzināšanai. Politikai, kas pārvaldniekam jāievieš, vajadzētu palīdzēt saprast NTF ieguldītāju bāzi tiktāl, lai varētu paredzēt lielus dzēšanas pieprasījumus. Lai izvairītos no tā, ka NTF saskaras ar pēkšņiem lieliem dzēšanas pieprasījumiem, īpaša uzmanība būtu jāpievērš lieliem ieguldītājiem, kas pārstāv būtisku NTF aktīvu daļu, kā arī vienam ieguldītājam, kura pārstāvētā aktīvu daļa pārsniedz tādu aktīvu proporcionālo daļu, kuru dzēšanas termiņš ir viena diena. Tādā gadījumā NTF būtu jāpalielina tādu savu aktīvu daļa, kuru dzēšanas termiņš ir viena diena, līdz tā sasniedz minētā ieguldītāja daļu. Kad vien iespējams, pārvaldniekam būtu jāpārbauda ieguldītāju identitāte, pat ja tos pārstāv nominālie konti, portāli vai citi netieši pircēji. (40) Īstenojot pārdomātu riska pārvaldību, NTF periodiski būtu jāveic stresa testēšana. Paredzams, ka NTF pārvaldnieki veic darbības, lai stiprinātu NTF finanšu pozīcijas, kad stresa testu rezultāti norāda uz fonda neaizsargātību. (41) Lai atspoguļotu aktīvu faktisko vērtību, NTF aktīvu vērtēšanā priekšroka būtu dodama metodei, kurā izmanto vērtēšanu pēc tirgus cenas. Pārvaldnieks nedrīkstētu izmantot vērtēšanu pēc modeļa, ja vērtēšana pēc tirgus cenas ļauj iegūt ticamāku aktīva vērtību, jo vērtēšanas metodei pēc modeļa piemīt tendence sniegt mazāk precīzu vērtējumu. Tādi aktīvi kā valsts iekšējā aizņēmuma parādzīmes un vietējo pārvaldes iestāžu parādzīmes, vidēja termiņa vai īstermiņa parādzīmes parasti ir tie, kuriem ir paredzama uzticama vērtēšana pēc tirgus cenas. Komerciālu vērtspapīru vai noguldījumu sertifikātu vērtēšanai pārvaldniekam būtu jāpārbauda, vai sekundārais tirgus nodrošina precīzu cenas piedāvājumu. Emitenta piedāvātā atpirkšanas cena arī būtu uzskatāma par labu aplēsi komerciāla vērtspapīra vērtības noteikšanai. Visos citos gadījumos pārvaldniekam būtu jāaplēš vērtība, piemēram, izmantojot tādus tirgus datus kā ienākumi no salīdzināmiem laidieniem un salīdzināmiem emitentiem. (42) Nemainīgas neto aktīvu vērtības naudas tirgus fondam (nemainīgas NAV NTF) ir mērķis saglabāt ieguldījumu kapitālu, tajā pašā laikā nodrošinot augstu likviditātes pakāpi. Vairākumam nemainīgas NAV NTF neto aktīvu vērtība (NAV) uz akciju vai ieguldījumu apliecību ir noteikta, piemēram, EUR 1, USD 1 vai GBP 1, kad tie ieņēmumus sadala ieguldītājiem. Pārējie uzkrāj ieņēmumus fonda NAV, vienlaikus uzturot aktīva patieso vērtību nemainīgu. (43) Lai varētu ņemt vērā nemainīgas NAV NTF īpatnības, nemainīgas NAV NTF ir jāļauj izmantot arī amortizēto izmaksu metodi nemainīgās neto aktīvu vērtības (NAV) noteikšanai uz akciju vai ieguldījumu apliecību. Neatkarīgi no iepriekš minētā, lai pastāvīgi uzraudzītu starpību starp nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, nemainīgas NAV NTF būtu jāaprēķina arī savu aktīvu vērtība, balstoties uz novērtēšanas pēc tirgus cenas vai novērtēšanas pēc modeļa metodēm. (44) Tā kā NTF ir jāpublicē NAV, kas atspoguļo visas izmaiņas tā aktīvu vērtībā, publicētā NAV ir jānoapaļo vismaz līdz tuvākajam bāzes punktam vai tā ekvivalentam. Tādējādi, ja NAV tiek publicēta konkrētā valūtā, piemēram, EUR 1, papildu vērtības izmaiņas jāveic ik pēc EUR 0,0001. Ja NAV ir EUR 100, papildu vērtības izmaiņas jāveic ik pēc EUR 0,01. Tikai tādā gadījumā, ja NTF ir nemainīgas NAV NTF, NTF var publicēt cenu, kas pilnībā neatbilst tā aktīvu vērtības izmaiņām. Šādā gadījumā NAV var noapaļot līdz tuvākajam centam neto aktīva vērtībai EUR 1 (izmaiņas ik pēc EUR 0,01). (45) Lai varētu absorbēt ikdienas izmaiņas nemainīgas NAV NTF aktīvu vērtībā un ļautu tam piedāvāt nemainīgu NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, nemainīgas NAV NTF visu laiku vajadzētu būt NAV rezervei vismaz 3 % apmērā no tā aktīviem. NAV rezervei būtu jākalpo kā absorbējošam mehānismam nemainīgas NAV saglabāšanai. Visas starpības starp nemainīgo NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību būtu jāizlīdzina, izmantojot NAV rezervi. Saspringtā tirgus situācijā, kad starpības var strauji palielināties, procedūrai būtu jānodrošina, ka tiek iesaistīta visa pārvaldes ķēde. Šai eskalācijas procedūrai būtu jāļauj augstākajai vadībai veikt ātras koriģējošas darbības. (46) Tā kā nemainīgas NAV NTF, kas neuztur NAV rezervi vajadzīgā līmenī, nav spējīgs saglabāt nemainīgu NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību, būtu jānosaka prasība īstenot NAV svārstības, un fonds pārstāj būt nemainīgas NAV NTF. Tādēļ, ja, neskatoties uz eskalācijas procedūras piemērošanu, NAV rezerves summa vienu mēnesi saglabājas 10 bāzes punktus zem noteiktajiem 3 %, nemainīgas NAV NTF automātiski būtu jāpārveido par NTF, kuram nav atļauts izmantot amortizēto izmaksu uzskaiti vai noapaļošanu līdz tuvākajam procentpunktam. Ja pirms mēneša beigām, kura laikā ir atļauta rezerves papildināšana, kompetentajai iestādei ir uzrādīti attaisnojoši iemesli, kas pierāda nemainīgas NAV NTF nespēju papildināt rezervi, tai ir tiesības pārveidot nemainīgas NAV NTF par NTF, kas nav nemainīgas NAV NTF. NAV rezerve ir vienīgais rīks, ar kuru var sniegt ārēju atbalstu nemainīgas NAV NTF. (47) Ārējs atbalsts, kas sniegts NTF, kas nav nemainīgas NAV NTF ar nolūku nodrošināt NTF likviditāti vai stabilitāti vai kas faktiski ir ar tādu ietekmi, palielina risku, ka NTF sektorā un pārējo finanšu sektorā izplatīsies negatīva ietekme. Trešām personām, kas sniedz šādu atbalstu, ir interese to darīt tādēļ, ka tām ir vai nu ekonomiska interese pārvaldītājsabiedrībā, kas pārvalda NTF, vai tādēļ, ka tās vēlas izvairīties no reputācijas apdraudējuma, ka to vārds tiktu saistīts ar NTF saistību neizpildi. Tā kā šīs trešās personas skaidri neizsaka apņemšanos sniegt vai garantēt atbalstu, pastāv nenoteiktība par to, vai šāds atbalsts tiks piešķirts, kad NTF tas būs vajadzīgs. Šādos apstākļos atbalsts, kuru sponsors sniedz pēc saviem ieskatiem, veicina nenoteiktību tirgus dalībnieku vidū par to, kas segs NTF zaudējumus, ja tādi radīsies. Šī nenoteiktība, iespējams, padara NTF vēl neaizsargātāku pret ieguldījumu aizplūšanu finanšu nestabilitātes periodos, kad lielāki finanšu riski ir skaidrāk izteikti un kad rodas bažas par sponsoru finansiālo dzīvotspēju un spēju sniegt atbalstu saistītajiem NTF. Šī iemesla dēļ NTF nedrīkstētu paļauties uz ārēju atbalstu savas likviditātes un NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību stabilitātes saglabāšanai, ja vien NTF kompetentā iestāde nav īpaši atļāvusi saņemt ārēju atbalstu, lai saglabātu finanšu tirgus stabilitāti. (48) Ieguldītāji pirms ieguldījumu veikšanas NTF būtu skaidri jāinformē par to, vai NTF ir īstermiņa vai standartveida NTF un vai NTF ir vai nav nemainīgas NAV NTF. Lai izvairītos no nepiepildītām ieguldītāju cerībām, visos reklāmas dokumentos ir skaidri jānorāda, ka NTF nav garantētu ieguldījumu instruments. Nemainīgas NAV NTF būtu skaidri jāizskaidro ieguldītājiem, kādu „bufera” mehānismu tie izmanto, lai saglabātu nemainīgu NAV uz akciju vai ieguldījumu apliecību. (49) Lai nodrošinātu, ka kompetentās iestādes spēj noteikt, uzraudzīt un reaģēt uz riskiem NTF tirgū, NTF papildus paziņojumiem, kas jau ir pieprasīti saskaņā ar Direktīvu 2009/65/EK vai Direktīvu 2011/61/ES, vajadzētu sniegt savām kompetentajām iestādēm ziņojumus, ietverot tajos sīki izstrādātu informāciju. Kompetentajām iestādēm visā Savienībā konsekventi būtu jāapkopo šie dati, lai iegūtu būtiskas zināšanas par NTF tirgus attīstību. Lai veicinātu NTF tirgus potenciālās ietekmes kolektīvo analīzi Savienībā, šādi dati būtu jāiesniedz Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI), kurai būtu jāveido centrālā NTF datubāze. (50) NTF kompetentajai iestādei būtu jāpārbauda, vai NTF spēj nepārtraukti izpildīt šīs regulas prasības. Tā kā kompetentajām iestādēm ar Direktīvu 2009/65/EK un Direktīvu 2011/61/ES jau ir piešķirtas plašas pilnvaras, šīs pilnvaras ir jāpaplašina, lai tās tiktu izmantotas ar atsauci uz jaunajiem vienotajiem noteikumiem attiecībā uz NTF. PVKIU vai AIF kompetentajām iestādēm arī būtu jāpārliecinās par visu to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu atbilstību, kam piemīt TNF īpašības un kas eksistē brīdī, kad šī regula stājas spēkā. (51) Komisijai atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantam jāpieņem deleģēti akti iekšējās novērtējuma procedūras jomā. Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. (52) Komisijai piešķirtas arī pilnvaras pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, izmantojot īstenošanas tiesību aktus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantam un Regulas (ES) Nr. 1095/2010[7] 15. pantam. Attiecībā uz ziņojumu iesniegšanas veidlapu, kurā ietverta informācija par NTF kompetentajām iestādēm, EVTI būtu jāuzdod izveidot īstenošanas tehnisko standartu projektus un iesniegt tos Komisijai. (53) EVTI attiecībā uz šo regulu būtu jāspēj īstenot visas pilnvaras, kas tai uzticētas ar Direktīvu 2009/65/EK un Direktīvu 2011/61/ES. Tāpat tai tiek uzticēts arī izstrādāt regulējošu un īstenošanas tehnisko standartu projektus. (54) Ir ļoti būtiski veikt šīs regulas pārskatīšanu, lai novērtētu, cik pamatoti ir atbrīvot noteiktus nemainīgas NAV NTF, kas koncentrē savus ieguldījumu portfeļus uz dalībvalstu emitētiem parāda vērtspapīriem, no prasības izveidot kapitāla rezervi vismaz 3 % apmērā no nemainīgas NAV NTF aktīvu kopējās vērtības. Tāpēc trīs gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā Komisijai būtu jāizanalizē šīs regulas piemērošanā gūtā pieredze un ietekme uz dažādajiem ar NTF saistītajiem ekonomikas aspektiem. Dalībvalstu emitēti vai garantēti parāda vērtspapīri ir atsevišķa ieguldījumu kategorija ar specifiskām kredīta un likviditātes iezīmēm. Turklāt valsts parādam ir ļoti būtiska nozīme dalībvalstu finansēšanā. Komisijai būtu jāizvērtē dalībvalstu emitētu vai garantētu valsts parāda vērtspapīru tirgus attīstība un iespēja radīt īpašu regulējumu tādiem NTF, kas koncentrē savu ieguldījumu politiku uz šā veida parāda vērtspapīriem. (55) Jaunajiem vienotajiem noteikumiem attiecībā uz NTF būtu jāatbilst nosacījumiem, kas izklāstīti Direktīvā 95/46/EK[8] un Regulā (EK) Nr. 45/2001[9]. (56) Tā kā šīs regulas mērķi, proti, nodrošināt vienotas prudenciālās prasības, ko piemēro NTF visā Savienībā, tai pašā laikā apzinoties vajadzību līdzsvarot NTF drošumu un uzticamību ar naudas tirgu efektīvu darbību un dažādo iesaistīto personu izmaksām, nevar efektīvi sasniegt dalībvalstīs un tā kā aptvertā mēroga un ietekmes dēļ to var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var izveidot pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai. (57) Jaunajos vienotajos noteikumus attiecībā uz NTF ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ir skaidri atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, īpaši — patērētāju aizsardzība, darījumdarbības brīvība un personas datu aizsardzība. Jaunie vienotie noteikumi attiecībā uz NTF būtu jāpiemēro saskaņā ar šīm tiesībām un principiem, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa Vispārīgi noteikumi 1. pants Priekšmets un darbības joma 1. Šī regula paredz noteikumus par finanšu instrumentiem, kas izmantojami ieguldījumu veikšanai naudas tirgus fondā (NTF), tā portfeli un vērtēšanu un prasības par ziņojumu sniegšanu saistībā ar Savienībā reģistrētu, pārvaldītu un reklamētu NTF. Šo regulu piemēro kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, kuriem atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK nepieciešama darbības atļauja darboties kā PVKIU vai kuri ir AIF atbilstīgi Direktīvai 2011/61/ES, kuri iegulda īstermiņa aktīvos un kuriem ir skaidri noteikts viens vai kumulatīvi mērķi, kas piedāvā ieņēmumus atbilstoši naudas tirgus likmēm vai saglabājot ieguldījumu vērtību. 2. Dalībvalstis nepapildina prasības šīs regulas aptvertajā jomā. 2. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (1) „īstermiņa aktīvi” ir finanšu aktīvi ar atlikušo termiņu, kas nepārsniedz divus gadus; (2) „naudas tirgus instrumenti” ir naudas tirgus instrumenti atbilstīgi Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta o) apakšpunktā ietvertajai definīcijai; (3) „pārvedami vērtspapīri” ir pārvedami vērtspapīri, kā definēts Direktīvas 2009/65/EK 2. panta 1. punkta n) apakšpunktā; (4) „pārdošanas ar atpirkšanu līgums” ir jebkurš līgums, ar kuru viena puse darījuma partnerim nodod vērtspapīrus vai jebkādas tiesības, kas saistītas ar to īpašumtiesībām, ievērojot apņemšanos tos atpirkt par noteiktu cenu nākotnes datumā, kas ir noteikts vai jānosaka; (5) „pirkšanas ar atpārdošanu līgums” ir jebkurš līgums, ar kuru viena puse no darījuma partnera saņem vērtspapīrus vai tiesības, kas saistītas ar to īpašumtiesībām vai nodrošinājumu, ievērojot apņemšanos tos atpārdot par noteiktu cenu nākotnes datumā, kas ir noteikts vai jānosaka; (6) „vērtspapīru aizdevums” vai „vērtspapīru aizņēmums” ir jebkurš darījums, kura rezultātā iestāde vai tās darījumu partneris nodod vērtspapīrus un apņemas, ka aizņēmējs atdos līdzvērtīgus vērtspapīrus kādā nākotnes datumā vai kad to pieprasīs vērtspapīru aizdevējs; šāds darījums ir vērtspapīru aizdevums iestādei, kas nodod vērtspapīrus, un vērtspapīru aizņēmums iestādei, kurai vērtspapīri tiek nodoti; (7) „vērtspapīrošana” ir vērtspapīrošana, kā definēts Regulas (ES) 575/2013[10] 4. panta 1. punkta 61. apakšpunktā “; (8) "uzņēmuma parāds" ir parāda instrumenti, ko emitējis uzņēmums, kurš faktiski nodarbojas ar preču ražošanu un nefinanšu pakalpojumu sniegšanu vai to tirdzniecību; (9) „novērtējums pēc tirgus cenas” ir pozīciju novērtējums, kas balstās uz brīvi pieejamu, no neitrāliem avotiem iegūtu noslēguma cenām, tostarp biržas cenām, vispāratzītu vērtēšanas sistēmu cenām vai vairāku neatkarīgu, tirgū atzītu mākleru noteiktajām cenām; (10) „novērtējums pēc modeļa cenas” ir jebkurš vērtējums, kas salīdzināms, ekstrapolējams vai citādi aprēķināms no vienas vai vairākām tirgus vērtībām; (11) „amortizēto izmaksu metode” ir vērtēšanas metode, saskaņā ar kuru tiek ņemtas aktīva iegādes izmaksas un šī vērtība tiek koriģēta, ņemot vērā prēmiju (vai diskontu) amortizēšanu līdz termiņa beigām; (12) „nemainīgas neto aktīvu vērtības naudas tirgus fonds” (nemainīgas NAV NTF) ir naudas tirgus fonds, kas saglabā nemainīgu NAV vērtību uz akciju vai ieguldījumu apliecību; fonda ienākumi tiek uzkrāti ik dienu vai tos var izmaksāt ieguldītājam, un aktīvi tiek vispārīgi vērtēti pēc amortizēto izmaksu metodes vai NAV tiek noapaļota uz tuvāko augstāko procentpunktu vai tā ekvivalentu valūtā; (13) “īstermiņa NTF” ir naudas tirgus fonds, kas iegulda atbilstīgos naudas tirgus instrumentos, kā minēts 9. panta 1. punktā; (14) “standarta NTF” ir naudas tirgus fonds, kas iegulda atbilstīgos naudas tirgus instrumentos, kā minēts 9. panta 1. un 2. punktā; (15) "kredītiestādes" ir kredītiestādes, kā definēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 4. panta 1. punkta 1. apakšpunktā; (16) “NTF kompetentā iestāde” ir: (a) attiecībā uz PVKIU — PVKIU piederības dalībvalsts kompetentā iestāde, kas izraudzīta saskaņā ar Direktīvas 2009/65/EK 97. pantu; (b) attiecībā uz ES AIF — AIF piederības dalībvalsts kompetentā iestāde, kā definēts Direktīvas 2011/61/ES 4. panta 1. punkta p) apakšpunktā; (c) attiecībā uz ārpussavienības AIF — i) tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā ārpussavienības AIF tiek reklamēts Savienībā bez pases; ii) ES AIFP kompetentā iestāde, kas pārvalda ārpussavienības AIF, ja ārpussavienības AIF tiek reklamēts Savienībā ar pasi vai netiek reklamēts Savienībā; iii) atsauces dalībvalsts kompetentā iestāde, ja ārpussavienības alternatīvo ieguldījumu fondu (AIF) nepārvalda ES AIFP un tas tiek reklamēts Savienībā ar pasi; (17) „NTF piederības dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā NTF ir izsniegta darbības atļauja; (18) „vidējais svērtais dzēšanas termiņš (WAM)” ir visu fonda bāzes aktīvu vidējā līdz tiesību aktos noteiktajam dzēšanas termiņam atlikušā laika rādītājs vai, ja atlikušais laiks ir īsāks, līdz nākamajai procentu likmes pārskatīšanai pēc naudas tirgus procentu likmes, un kas atspoguļo katra aktīva relatīvo īpatsvaru turējumā; (19) „vidējais svērtais darbības laiks (WAL)” ir visu fonda bāzes aktīvu vidējā līdz tiesību aktos noteiktajam dzēšanas termiņam atlikušā laika rādītājs, kas atspoguļo katra aktīva relatīvo īpatsvaru turējumā; (20) „tiesību aktos noteiktais dzēšanas termiņš” ir datums, kad pilnā apmērā jāatmaksā vērtspapīra pamatvērtība, un tas nav brīvi izvēlams; (21) „atlikušais termiņš” ir laiks līdz tiesību aktos noteiktajam dzēšanas termiņam; (22) „īsās pozīcijas pārdošana” ir naudas tirgus instrumentu nenodrošināta tirdzniecība. 3. pants NTF darbības atļaujas piešķiršana 1. Nevienu kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu Savienībā nereģistrē, nepārvalda un nereklamē kā NTF, ja tas nav saņēmis darbības atļauju atbilstīgi šai regulai. Šāda darbības atļauja ir derīga visās dalībvalstīs. 2. Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam, kam vajag PVKIU darbības atļauju atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK, piešķir atļauju darboties kā NTF atļauju piešķiršanas procedūrā atbilstīgi Direktīvai 2009/65/EK. 3. Kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam, kas ir AIF, NTF darbības atļauju piešķir saskaņā ar atļauju piešķiršanas procedūru, kas izklāstīta 4. pantā. 4. Nevienam kolektīvo ieguldījumu uzņēmumam nepiešķir NTF darbības atļauju, ja NTF kompetentā iestāde nav saņēmusi pierādījumu, ka NTF spēs izpildīt visas šīs regulas prasības. 5. Darbības atļaujas saņemšanai NTF iesniedz savai kompetentajai iestādei šādus dokumentus: (a) nolikumu vai dibināšanas dokumentus; (b) pārvaldnieka identifikāciju; (c) depozitārija identifikāciju; (d) raksturojumu vai jebkuru citu informāciju par ieguldītājiem pieejamo NTF; (e) aprakstu vai jebkādu informāciju par noteikumiem un procedūrām, kas nepieciešamas, lai tiktu izpildītas II–VII nodaļas prasības; (f) jebkuru citu informāciju vai dokumentu, ko pieprasa NTF kompetentā iestāde, lai pārliecinātos par atbilstību šīs regulas prasībām. 6. Kompetentās iestādes ik ceturksni iesniedz EVTI ziņojumu par darbības atļaujām, kas piešķirtas vai atsauktas atbilstoši šai regulai. 7. EVTI uztur centrālu publisku reģistru, kurā identificēts katrs NTF, kam piešķirta darbības atļauja atbilstīgi šai regulai, norādīta tā tipoloģija, pārvaldnieks un NTF kompetentā iestāde. Reģistrs ir pieejams elektroniskā formātā. 4. pants AIF NTF atļaujas piešķiršanas procedūra 1. AIF piešķir NTF darbības atļauju tikai tad, ja tā kompetentā iestāde ir apstiprinājusi AIFP, kura darbība atļauta atbilstīgi Direktīvai 2011/61/ES, pieteikumu pārvaldīt AIF, fonda nolikumu un depozitārija izvēli. 2. Iesniedzot pieteikumu par AIF pārvaldību, atļāvu saņēmušais AIFP iesniedz NTF kompetentajai iestādei: (a) rakstisku vienošanos, kas parakstīta ar depozitāriju; (b) informāciju par deleģēšanas kārtību attiecībā uz portfeli un risku pārvaldību un administrēšanu attiecībā uz AIF; (c) informāciju par ieguldījumu stratēģijām, riska profilu un citām tā AIF īpašībām, ko AIFP ir pilnvarots pārvaldīt. NTF kompetentā iestāde var lūgt AIFP kompetentajai iestādei skaidrojumu un informāciju attiecībā uz šī punkta pirmās daļas pēdējā apakšpunktā minētajiem dokumentiem vai apstiprinājumu, ka uz NTF attiecas AIFP pārvaldības atļauja. AIFP kompetentā iestāde sniedz atbildi 10 darbadienu laikā no dienas, kad NTF kompetentā iestāde iesniegusi pieprasījumu. 3. AIFP nekavējoties ziņo NTF kompetentajai iestādei par jebkādiem grozījumiem dokumentos, kas uzskaitīti otrajā punktā. 4. NTF kompetentā iestāde var noraidīt AIFP pieteikumu tikai tādā gadījumā, ja: (a) AIFP neatbilst šīs regulas prasībām; (b) AIFP neatbilst Direktīvas 2011/61/ES prasībām; (c) AIFP kompetentā iestāde nav pilnvarojusi AIFP pārvaldīt NTF; (d) AIFP nav iesniedzis 2. punktā uzskaitītos dokumentus. Pirms pieteikuma noraidīšanas NTF kompetentā iestāde konsultējas ar AIFP kompetento iestādi. 5. AIF atļaujai darboties kā NTF nepiemēro ne prasību, ka AIF ir jāpārvalda AIFP, kam atļauts darboties AIF piederības dalībvalstī, ne arī prasību, ka AIFP veic vai deleģē darbības AIF piederības dalībvalstī. 6. AIFP divu mēnešu laikā pēc visu pieteikuma dokumentu iesniegšanas tiek informēts, vai AIF tiek piešķirta atļauja darboties kā NTF vai atļauja netiek piešķirta. 7. NTF kompetentā iestāde nepiešķir darbības atļauju, ja AIF ir juridiski aizliegts reklamēt tā akcijas vai ieguldījumu apliecības tā piederības dalībvalstī. 5. pants NTF nosaukuma izmantošana 1. Nosaukumu „naudas tirgus fonds” jeb NTF saistībā ar sevi vai akcijām vai ieguldījumu apliecībām, ko tas emitē, PVKIU vai AIF izmanto tikai tad, ja PVKIU vai AIF to ir atļauts darīt atbilstīgi šai regulai. Nosaukumu, kas norāda uz naudas tirgus fondu, vai tādus terminus kā „naudas plūsma”, „likvīds”, „naudas līdzekļi”, „pieejamie aktīvi”, „noguldījumam līdzīgs” vai līdzīgus vārdus PVKIU vai AIF izmanto tikai tad, ja tas tiem ir atļauts atbilstīgi šai regulai. 2. Nosaukuma „naudas tirgus fonds”, „NTF” vai nosaukuma, kas norāda uz NTF vai 1. punktā minētajiem terminiem, izmantošana attiecas uz tā izmantošanu jebkādos iekšējos vai ārējos dokumentos, ziņojumos, apliecinājumos, reklāmā, paziņojumos, vēstulēs vai jebkurā citā materiālā, kas adresēts vai paredzēts izplatīšanai iespējamajiem ieguldītājiem, akciju turētājiem, akcionāriem vai kompetentajām iestādēm rakstiski, mutiski, elektroniski vai jebkādā citā veidā. 6. pants Piemērojamie noteikumi 1. NTF pastāvīgi ir jāatbilst šīs regulas prasībām. 2. NTF, kas ir PVKIU, un tā pārvaldniekam pastāvīgi ir jāatbilst Direktīvas 2009/65/EK prasībām, ja vien šajā regulā nav norādīts citādi. 3. NTF, kas ir AIF, un tā pārvaldniekam pastāvīgi ir jāatbilst Direktīvas 2011/61/ES prasībām, ja vien šajā regulā nav norādīts citādi. 4. NTF pārvaldnieks atbild par atbilstības nodrošināšanu šai regulai. Pārvaldnieks atbild par jebkuriem zaudējumiem vai izdevumiem, kas rodas, neievērojot atbilstību šai regulai. 5. Šī regula neattur NTF no tādu ieguldījumu ierobežojumu piemērošanas, kas ir striktāki nekā šajā regulā noteiktie. II nodaļa Pienākumi attiecībā uz NTF ieguldījumu politiku I iedaļa Vispārīgi noteikumi un atbilstīgi aktīvi 7. pants Vispārīgi principi 1. Ja NTF veido vairāk nekā viena ieguldījumu apakšstruktūra, saistībā ar II–VII nodaļu katra apakšstruktūra uzskatāma par atsevišķu NTF. 2. Naudas tirgus fondam, kam atļauts darboties kā PVKIU, nepiemēro saistības attiecībā uz PVKIU ieguldījumu politiku, kas izklāstītas Direktīvas 2009/65/EK 49., 50., 50.a pantā, 51. panta 2. punktā un 52.–57. pantā. 8. pants Atbilstīgi aktīvi 1. NTF iegulda tikai vienā vai vairākās šādu finanšu aktīvu kategorijās un tikai atbilstīgi nosacījumiem, kas izklāstīti šajā regulā: (a) naudas tirgus instrumentos; (b) noguldījumos kredītiestādēs; (c) atvasinātos finanšu instrumentos; (d) pirkšanas ar atpārdošanu līgumos. 2. NTF neveic nevienu no turpmāk uzskaitītajām darbībām: (a) ieguldījumi aktīvos, kas nav 1. punktā uzskaitītie; (b) īsās pozīcijas pārdošana naudas tirgus instrumentos; (c) neveido tiešas vai netiešas riska pozīcijas kapitāla vērtspapīros vai precēs, tostarp neizmanto atvasinātus finanšu instrumentus, sertifikātus, kuri pārstāv atvasinātus finanšu instrumentus, uz tiem balstītus indeksus vai jebkādus citus līdzekļus vai instrumentus, kas tiem veidotu riska pozīciju; (d) vērtspapīru aizdevuma vai vērtspapīru aizņēmuma līgumu un pārdošanas ar atpirkšanu līgumu vai jebkādu citu līgumu slēgšana, kas apgrūtinātu NTF aktīvus; (e) naudas līdzekļu aizņemšana un aizdošana. 9. pants Piemēroti naudas tirgus instrumenti 1. Naudas tirgus instruments ir piemērots NTF veiktam ieguldījumam ar nosacījumu, ka tas atbilst visām turpmāk minētajām prasībām: (a) tas atbilst vienai no naudas tirgus instrumentu kategorijām, kas minētas Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punkta a), b), c) vai h) apakšpunktā, (b) tam piemīt kāda no šādām alternatīvām īpašībām: i) tā tiesību aktos noteiktais dzēšanas termiņš emitējot ir 397 vai mazāk dienas; ii) tā atlikušais termiņš ir 397 vai mazāk dienas; (c) naudas tirgus instrumenta emitentam ir piešķirta viena no divām augstākajām iekšējā reitinga pakāpēm atbilstoši noteikumiem, kas izklāstīti šīs regulas 16.–19. pantā. (d) ja tas iesaistās riska darījumā ar vērtspapīrošanu, uz to attiecas 10. pantā noteiktās papildu prasības. 2. Īstermiņa NTF arī drīkst veikt ieguldījumu naudas tirgus instrumentā, kam piemēro parasto ienesīguma korekciju atbilstoši naudas tirgus nosacījumiem ik pēc 397 dienām vai biežāk, līdz atlikušais termiņš vairs nepārsniedz divus gadus. 3. Regulas 1. punkta c) apakšpunktu nepiemēro naudas tirgus instrumentiem, ko emitējusi vai garantējusi dalībvalsts centrālā iestāde vai centrālā banka, Eiropas Centrālā banka, Savienība, Eiropas Stabilizācijas mehānisms vai Eiropas Investīciju banka. 10. pants Atbilstīgi vērtspapīrošanas darījumi 1. Vērtspapīrošanu uzskata par atbilstīgu, ja ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: (a) pamatā esošais riska darījums vai riska darījumu portfelis sastāv vienīgi no uzņēmuma parāda; (b) pamatā esošais uzņēmuma parāds ir ar augstu kredītkvalitāti un likvīds; (c) pamatā esošā uzņēmuma parāda tiesību aktos noteiktais dzēšanas termiņš emitējot ir 397 vai mazāk dienas; vai tā atlikušais termiņš ir 397 vai mazāk dienas. 2. Lai nodrošinātu vienotu 1. punkta piemērošanu, EVTI izstrādā regulatīvo tehnisko standartu projektu, nosakot: (a) nosacījumus un apstākļus, kādos uzskata, ka pamatā esošais riska darījums vai riska darījumu portfelis sastāv vienīgi no uzņēmumu parāda; (b) nosacījumus un skaitliskas robežvērtības, pēc kuriem nosaka, kad uzņēmuma parāds ir ar augstu kredītkvalitāti un likvīds. EVTI iesniedz pirmajā daļā minētos regulatīvo tehnisko standartu projektus Komisijai līdz […]. Komisijai tiek deleģētas pilnvaras pieņemt pirmajā daļā minētos regulatīvos tehniskos standartus saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 10.–14. pantu. 11. pants Atbilstīgi noguldījumi kredītiestādēs NTF var veikt ieguldījumu kā noguldījumu kredītiestādē ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: (a) noguldījumu atmaksā pēc pieprasījuma vai to var izņemt jebkurā laikā; (b) noguldījuma termiņš nepārsniedz 12 mēnešus; (c) kredītiestādei juridiskā adrese ir dalībvalstī vai, ja šīs kredītiestādes juridiskā adrese ir trešā valstī, uz to attiecas prudenciālās prasības, ko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 107. panta 4. punktā norādīto procedūru uzskata par līdzvērtīgām Savienības tiesību aktos noteiktajiem noteikumiem. 12. pants Atbilstīgi atvasinātie finanšu instrumenti Atvasinātu finanšu instrumentu NTF var izmantot ieguldījuma veikšanai, ja tas tiek tirgots regulētā tirgū, kā minēts Direktīvas 2009/65/EK 50. panta 1. punkta a), b) vai c) apakšpunktā, vai kā ārpusbiržas atvasināti finanšu instrumenti, ja jebkurā gadījumā ir izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: (a) pakārtotos atvasinātos finanšu instrumentus veido procentu likmes, ārvalstu valūtas maiņas likmes, valūtas vai indeksi, kas pārstāv vienu no šīm kategorijām; (b) atvasinātais finanšu instruments kalpo tikai tam, lai ierobežotu ilguma risku un valūtas maiņas kursa risku, kas piemīt pārējiem NTF ieguldījumiem; (c) darījumu partneri darījumos ar ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem ir institūcijas, uz kurām attiecas prudenciāls regulējums un uzraudzība un kuras ietilpst NTF piederības dalībvalsts kompetento iestāžu apstiprinātajās kategorijās; (d) ārpusbiržas atvasinātos finanšu instrumentus katru dienu ticami un pamatoti vērtē, un tos, likvidētus vai slēgtus ar kompensējoša darījuma palīdzību, katrā laikā pēc NTF ierosmes var pārdot par patieso cenu. 13. pants Atbilstīgi pirkšanas ar atpārdošanu līgumi 1. Pirkšanas ar atpārdošanu līgumu NTF var slēgt ar nosacījumu, ka tiek izpildīti visi turpmāk minētie nosacījumi: (a) NTF ir tiesības izbeigt līgumu jebkurā laikā ar brīdinājumu augstākais divas darba dienas iepriekš; (b) tirgus vērtība aktīviem, kas saņemti, noslēdzot pirkšanas ar atpārdošanu līgumu, visu laiku ir vismaz vienāda ar izdotajiem naudas līdzekļiem. 2. Aktīvi, ko NTF saņēmis pirkšanas ar atpārdošanu līguma noslēgšanas rezultātā, ir naudas tirgus instrumenti atbilstīgi 9. pantam. 3. Pirkšanas ar atpārdošanu līguma ietvaros NTF nesaņem vērtspapīrošanas, kā definēts 10. pantā. Aktīvi, ko NTF saņēmis pirkšanas ar atpārdošanu līguma noslēgšanas rezultātā, netiek pārdoti, no jauna ieguldīti, ieķīlāti vai citādi nodoti. 4. Aktīvi, ko NTF saņēmis pirkšanas ar atpārdošanu līguma noslēgšanas rezultātā, tiek ietverti, aprēķinot diversificēšanas un koncentrācijas ierobežojumus atbilstīgi šajā regulā noteiktajam. 5. Atkāpjoties no 2. punkta, NTF saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līguma daļu drīkst saņemt likvīdus pārvedamus aktīvus vai naudas tirgus instrumentus, kuri nav 9. pantam atbilstoši aktīvi, ar noteikumu, ka šie aktīvi atbilst vienam no šādiem nosacījumiem: (a) tiem ir augsta kredītkvalitāte un tos ir emitējusi vai garantējusi kādas dalībvalsts centrālā iestāde vai centrālā banka, Eiropas Centrālā banka, Eiropas Savienība, Eiropas stabilitātes mehānisms, Eiropas Investīciju banka; (b) tos ir emitējusi vai garantējusi trešās valsts centrālā iestāde vai centrālā banka, ar noteikumu, ka trešās valsts aktīvu emitentam ir piešķirta viena no divām augstākajām iekšējā reitinga kategorijām atbilstīgi 16. līdz 19. pantā paredzētajiem noteikumiem. Par aktīviem, kas saņemti saskaņā ar pirkšanas ar atpārdošanu līguma atbilstīgi pirmajai daļai, tiek paziņots NTF ieguldītājiem. Uz aktīviem, kas saņemti pirkšanas ar atpārdošanu līguma ietvaros saskaņā ar pirmo daļu, attiecas 14. panta 6. punktā paredzētie noteikumi. 6. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 44. pantu, lai precizētu likviditātes kvantitatīvās un kvalitatīvās prasības, kas piemērojamas 5. punktā minētajiem aktīviem, un kredītkvalitātes kvantitatīvās un kvalitatīvās prasības, kas piemērojamas 5. punkta a) apakšpunktā minētajiem aktīviem. Šajā nolūkā Komisija ņem vērā ziņojumu, kas minēts Regulas (ES) Nr. 575/2013 509. panta 3. punktā. Komisija pieņem deleģētos aktus, kas minēti pirmajā daļā, vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim. II iedaļa Ieguldījumu politikas nosacījumi 14. pants Diversificēšana 1. NTF iegulda ne vairāk kā 5 % savu aktīvu: (a) naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi viena struktūra, vai; (b) noguldījumos vienā kredītiestādē. 2. Iesaistīšanās riska darījumos ar vērtspapīrošanu kopumā nedrīkst pārsniegt 10 % no NTF aktīviem. 3. Kopējais NTF pakļāvums riskam saistībā ar vienu un to pašu darījumu partneri, kas izriet no ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu darījumiem, nepārsniedz 5 % no tā aktīviem. 4. Kopējā naudas līdzekļu summa, kas tiek nodrošināta vienam NTF darījumu partnerim pirkšanas ar atpārdošanu līgumos, nepārsniedz 20 % no tā aktīviem. 5. Neņemot vērā 1. un 3. punktā noteiktos atsevišķos ierobežojumus, NTF neveido kombinācijas, izmantojot turpmāk minētos instrumentus, ja rezultātā tā ieguldījums vienā struktūrā pārsniedz 10 % no tā aktīviem: (a) ieguldījumi naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi šī struktūra; (b) noguldījumi šajā struktūrā; (c) ārpusbiržas atvasināti finanšu instrumenti, kuru dēļ darījumu partnerim veidojas riska pozīcija ar šo struktūru. 6. Atkāpjoties no šī panta 1. punkta a) apakšpunkta, kompetentā iestāde var atļaut NTF veikt ieguldījumu saskaņā ar riska sadalīšanas principu līdz pat 100 % no tā aktīviem dažādos naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi vai garantējusi dalībvalsts centrālā, reģionālā vai vietējā iestāde vai centrālā banka, Eiropas Centrālā banka, Savienība, Eiropas Stabilizācijas mehānisms vai Eiropas Investīciju banka, trešās valsts centrālā iestāde vai centrālā banka vai starptautiska sabiedriska organizācija, kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis. Šī punkta pirmā daļa tiek piemērota tikai tad, ja tiek izpildītas visas šādas prasības: (a) NTF pieder naudas tirgus instrumenti, ko attiecīgais emitents emitējis vismaz sešos dažādos laidienos; (b) NTF ierobežo ieguldījumus viena emitenta naudas tirgus instrumentos līdz maksimāli 30 % no tā aktīviem; (c) NTF nolikumā vai dibināšanas dokumentos skaidri norāda dalībvalsts centrālo, reģionālo vai vietējo iestādi vai centrālo banku, Eiropas Centrālo banku, Savienību, Eiropas Stabilizācijas mehānismu vai Eiropas Investīciju banku, trešās valsts centrālo iestādi vai centrālo banku vai starptautisku sabiedrisku organizāciju, kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis, kas emitē vai garantē naudas tirgus instrumentus, kuros fonds plāno ieguldīt vairāk nekā 5 % no saviem aktīviem; (d) NTF savos prospektos un reklāmas paziņojumos ietver pamanāmu paziņojumu par šīs atkāpes izmantošanu un norādi uz dalībvalsts centrālo, reģionālo vai vietējo iestādi vai centrālo banku, Eiropas Centrālo banku, Savienību, Eiropas Stabilizācijas mehānismu, Eiropas Investīciju banku, trešās valsts centrālo iestādi vai centrālo banku vai starptautisku sabiedrisku organizāciju, kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis, kas emitē vai garantē naudas tirgus instrumentus, kuros fonds plāno ieguldīt vairāk nekā 5 % no saviem aktīviem. 7. Lai aprēķinātu šī panta 1.–5. punktā ietvertos ierobežojumus, sabiedrības, kas saistībā ar konsolidētajiem pārskatiem ir ietvertas vienā grupā saskaņā ar Padomes Direktīvu 83/349/EEK[11] vai atzītiem starptautiskiem grāmatvedības noteikumiem, uzskata par vienotu struktūru. 15. pants Koncentrācija 1. NTF nedrīkst piederēt vairāk nekā 10 % no naudas tirgus instrumentiem, ko emitējusi viena struktūra. 2. Šī panta 1. punktā noteikto limitu nepiemēro attiecībā uz tādu naudas tirgus instrumentu krājumiem, ko emitējusi vai garantējusi dalībvalsts centrālā, reģionālā vai vietējā iestāde vai centrālā banka, Eiropas Centrālā banka, Savienība, Eiropas Stabilizācijas mehānisms vai Eiropas Investīciju banka, trešās valsts centrālā iestāde vai centrālā banka vai starptautiska sabiedriska organizācija, kurā piedalās viena vai vairākas dalībvalstis. III IEDAĻA NAUDAS TIRGUS INSTRUMENTU KREDĪTKVALITĀTE 16. pants Iekšējā novērtējuma procedūra 1. NTF pārvaldnieks izveido, īsteno un konsekventi piemēro pārdomātu un stingru iekšējo novērtējuma procedūru, saskaņā ar kuru nosaka naudas tirgus instrumentu kredītkvalitāti, ņemot vērā finanšu instrumenta emitentu un paša finanšu instrumenta īpašības. 2. Iekšējās novērtējuma procedūras pamatā ir iekšējā reitinga sistēma un pārdomātas, stingras, sistemātiskas un pastāvīgas piešķiršanas metodes. Piešķiršanas metodes apstiprina pārvaldnieks, par pamatu ņemot vēsturisko pieredzi un empīriskos pierādījumus, tostarp atpakaļejošas pārbaudes. 3. Iekšējā novērtējuma procedūra atbilst šādām prasībām: (a) NTF pārvaldnieks nodrošina, ka informācija, kas izmantota, novērtējot iekšējo kredītreitingu, ir pietiekamas kvalitātes, atjaunināta un no uzticamiem avotiem. Šāds pārvaldnieks īsteno un uztur efektīvu procesu, lai iegūtu un atjauninātu būtisku informāciju par emitenta raksturojumu; (b) NTF pārvaldnieks pieņem un īsteno pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka iekšējo reitingu piešķiršanas pamatā ir visas pieejamās un piemērotās informācijas pilnīga analīze, un ietver visus būtiskos virzošos faktorus, kas ietekmē emitenta kredītspēju; (c) NTF pārvaldnieks nepārtraukti uzrauga iekšējā reitinga piešķiršanu un vismaz reizi gadā pārskata visus piešķirtos iekšējos reitingus. Šāds pārvaldnieks pārskata piešķirtos reitingus katru reizi, kad notiek būtiskas izmaiņas, kas varētu ietekmēt iekšējo kredītreitingu. Pārvaldnieks izveido iekšējos nosacījumus, lai uzraudzītu makroekonomisko, finanšu tirgus vai ar emitentu saistītu izmaiņu ietekmi uz tā piešķirtajiem iekšējiem kredītreitingiem; (d) ja kredītreitingu aģentūra, kas reģistrēta Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādē (EVTI), naudas tirgus instrumentu emitentam piešķir kredītreitingu, kredītreitinga pazemināšana zem diviem augstākajiem īstermiņa kredītreitingiem, ko izmanto šī aģentūra, uzskatāma par būtisku izmaiņu c) apakšpunkta nolūkā, un pārvaldniekam jāveic jauna kredītreitinga piešķiršanas procedūra; (e) kredītreitinga piešķiršanas metodes pārskata vismaz reizi gadā, lai noteiktu, vai tās ir piemērotas pašreizējam portfelim un ārējiem apstākļiem; (f) ja metodes, modeļi vai galvenie reitinga pieņēmumi, kas tiek izmantoti iekšējās novērtējuma procedūrās, tiek mainīti, NTF pārvaldnieks cik ātri vien iespējams un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc izmaiņām pārskata visus iekšējos kredītreitingus, ko šīs izmaiņas ietekmē; (g) iekšējo reitingu piešķiršanu un to periodisku pārskatīšanu, ko veic NTF pārvaldnieks, neveic personas, kas veic NTF portfeļa pārvaldību vai ir par to atbildīgas. 17. pants Iekšējā reitinga sistēma 1. Katram tāda naudas tirgus instrumenta emitentam, kurā NTF plāno veikt ieguldījumu, piešķir iekšējo reitingu saskaņā ar iekšējo novērtējuma procedūru. 2. Iekšējā reitinga sistēmas struktūra atbilst visām turpmāk minētajām prasībām: (a) iekšējā reitinga sistēmas pamatā ir vienota reitinga skala, kura rāda tikai skaitliski izteiktu emitenta kredītrisku. Reitinga skalai ir sešas kategorijas emitentiem, kas pilda saistības, un viena kategorija emitentiem, kas nepilda saistības; (b) starp emitentu kategorijām pastāv skaidri noteikta sakarība, kura atspoguļo emitenta kredītrisku un reitinga kritērijus, kas izmantoti, lai noteiktu šo kredītriska līmeni; (c) iekšējā reitinga sistēmā vērā ņem naudas tirgus instrumentu īstermiņa raksturu. 3. Šī panta 2. punkta b) apakšpunktā minētie reitingu kritēriji atbilst šādām prasībām: (a) tie ietver vismaz skaitliski izsakāmus un kvalitatīvus rādītājus, kas raksturo finanšu instrumenta emitentu un makroekonomisko un finanšu tirgus situāciju; (b) tie attiecas uz kopējām bāzes rādītāja skaitliskajām un kvalitatīvajām atsauces vērtībām, ko izmanto, lai novērtētu skaitliski izsakāmos un kvalitatīvos rādītājus; (c) tie ir piemēroti konkrēta veida emitentam. Nošķir vismaz šāda veida emitentus: valsts, reģionālā vai vietējā pašvaldība, finanšu korporācijas un uzņēmumus, kas nav finanšu korporācijas. (d) ja ir runa par riska darījumu ar vērtspapīrošanu, tajos ņem vērā emitenta kredītrisku, vērtspapīrošanas struktūru un bāzes aktīvu kredītrisku. 18. pants Dokumentācija 1. NTF pārvaldnieks dokumentē iekšējo novērtējuma procedūru un iekšējā reitinga sistēmu. Dokumentēta tiek šāda informācija: (a) izklāsts par iekšējo novērtējuma procedūru un iekšējā reitinga sistēmu uzbūvi un darbību, kas ļauj kompetentajām iestādēm izprast, kā tiek piešķirtas konkrētas kategorijas, un izvērtēt, cik piemēroti tās piešķirtas; (b) loģiskais pamats un analīze, kas pamato pārvaldnieka izvēlētos reitinga kritērijus un to pārskatīšanas biežumu. Šī analīze ietver reitinga kritēriju izvēlei izmantotos parametrus, modeli un ierobežojumus modelim; (c) visas lielākās izmaiņas iekšējā novērtējuma procedūrā, tostarp izmaiņu izraisītāju identifikāciju; (d) iekšējās novērtējuma procedūras organizācija, tostarp reitingu piešķiršanas process un iekšējās kontroles struktūra; (e) pilnīga iekšējo reitingu vēsture pa emitentiem un atzītiem galvotājiem; (f) iekšējo reitingu piešķiršanas datumi; (g) galvenie dati un metodes, kas tiek izmantotas, lai iegūtu iekšējo reitingu, tostarp galvenie pieņēmumi par reitingu; (h) persona vai personas, kas atbildīgas par iekšējo reitingu noteikšanu. 2. Iekšējā novērtējuma procedūra tiek detalizēti izklāstīta NTF nolikumā vai dibināšanas dokumentos, un visi 1. punktā minētie dokumenti ir pieejami pēc NTF kompetento iestāžu un NTF pārvaldnieka kompetento iestāžu pieprasījuma. 19. pants Deleģētie akti Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 44. pantu attiecībā uz šādiem jautājumiem: (a) nosacījumi, ar kādiem reitingu noteikšanas metodes ir uzskatāmas par pārdomātām, stingrām, sistemātiskām un pastāvīgām, un apstiprinājuma nosacījumi, kā minēts 16. panta 2. punktā; (b) katras kategorijas definīcija attiecībā uz emitenta kredītriska skaitlisku izteikšanu, kā minēts 17. panta 2. punkta a) apakšpunktā, un kritēriji, pēc kuriem nosaka riska skaitlisko izteikšanu, kā minēts 17. panta 2. punkta b) apakšpunktā; (c) precīzas atsauces vērtības katram kvalitatīvajam rādītājam un skaitliskās atsauces vērtības katram kvalitatīvajam rādītājam. Šīs rādītāju atsauces vērtības norāda par katru kredītreitingu kategoriju, ņemot vērā 17. panta 3. punktā norādītos kritērijus; (d) būtisku izmaiņu nozīme, kā minēts 16. panta 3. punkta c) apakšpunktā. 20. pants Kredītkvalitātes novērtēšanas pārvaldība 1. Iekšējās novērtējuma procedūras apstiprina augstākā vadība, valsts iestāde un NTF pārvaldnieks, pildot uzraudzības funkciju, ja tāda pastāv. Attiecīgajām personām jābūt labai izpratnei par iekšējām novērtējuma procedūrām, iekšējā reitinga sistēmām un pārvaldnieka izmantotajām novērtējuma metodēm kategoriju piešķiršanai un padziļinātai izpratnei par saistītajiem ziņojumiem. 2. Uz iekšējiem reitingiem balstīta NTF kredītriska profila analīze ir būtiska daļa no ziņojumu sniegšanas 1. punktā minētajām personām. Ziņojumos ietver vismaz katras kategorijas riska profilu, piešķirtās kategorijas maiņu, aplēses par būtiskiem parametriem katrā kategorijā un salīdzinājumu par realizētajiem saistību neizpildes līmeņiem. Ziņojumu iesniegšanas biežums ir atkarīgs no informācijas svarīguma un veida un tos iesniedz vismaz reizi gadā. 3. Augstākā vadība nepārtraukti nodrošina, ka iekšējā novērtējuma procedūra darbojas pienācīgi. Augstāko vadību regulāri informē par iekšējās novērtējuma procedūras darbību, jomām, kurās tiek konstatēti trūkumi, un situāciju attiecībā uz centieniem un pūliņiem, kas tiek īstenoti, lai novērstu konstatētos trūkumus. III nodaļa Pienākumi attiecībā uz NTF ieguldījumu politiku 21. pants Noteikumi attiecībā uz īstermiņa NTF portfeli Īstermiņa NTF pastāvīgi nodrošina atbilsmi šādām portfeļa prasībām: (a) tā portfeļa vidējais svērtais dzēšanas termiņš (WAM) nav garāks par 60 dienām; (b) tā portfeļa vidējais svērtais darbības laiks (WAL) nav garāks par 120 dienām; (c) vismaz 10 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir diena. Īstermiņa NTF neiegādājas citus aktīvus, kā vien tos, kuru dzēšanas termiņš ir diena, ja šādas iegādes rezultātā īstermiņa NTF būs ieguldījis mazāk nekā 10 % no sava portfeļa aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir diena; (d) vismaz 20 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa. Īstermiņa NTF neiegādājas citus aktīvus, kā vien tos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, ja šādas iegādes rezultātā īstermiņa NTF būs ieguldījis mazāk nekā 20 % no sava portfeļa aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa. 22. pants Noteikumi attiecībā uz standarta NTF portfeli 1. Standarta NTF pastāvīgi nodrošina atbilsmi šādām prasībām: (a) tā portfeļa WAM nevienu brīdi nav garāks par 6 dienām; (b) tā portfeļa WAL nevienu brīdi nav garāks par 12 mēnešiem; (c) vismaz 10 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir diena. Standarta NTF neiegādājas citus aktīvus, kā vien tos, kuru dzēšanas termiņš ir diena, ja šādas iegādes rezultātā standarta NTF būs ieguldījis mazāk nekā 10 % no sava portfeļa aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir diena; (d) vismaz 20 % no tā aktīviem veido aktīvi, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa. Standarta NFT neiegādājas citus aktīvus, kā vien tos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa, ja šādas iegādes rezultātā standarta NTF būs ieguldījis mazāk nekā 20 % no sava portfeļa aktīvos, kuru dzēšanas termiņš ir nedēļa. 2. Standarta NTF drīkst ieguldīt līdz 10 % no saviem aktīviem naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi viena struktūra. 3. Neatkarīgi no 2. punktā noteiktā individuālā limita standarta NTF drīkst apvienot jebkurus turpmāk minētos darījumus, ja to rezultātā līdz 15 % no tā aktīviem tiktu ieguldīti vienā struktūrā: (a) ieguldījumi naudas tirgus instrumentos, ko emitējusi šī struktūra; (b) noguldījumi šajā struktūrā; (c) ārpusbiržas atvasināti finanšu instrumenti, kuru dēļ darījumu partnerim veidojas riska pozīcija ar šo struktūru. 4. Visi portfeļa aktīvi, kurus standarta NTF iegulda saskaņā ar 2. un 3. punktu, tiek atklāti NTF ieguldītājiem. 5. Standarta NTF nedrīkst būt nemainīgas NAV NTF. 23. pants NTF kredītreitingi Ne NTF, ne NTF pārvaldnieks nelūdz, lai kredītreitingu aģentūra nosaka NTF reitingu, un nefinansē NTF reitinga noteikšanu, ko veic kredītreitingu aģentūra. 24. pants Politika „pazīsti savu klientu” 1. NTF pārvaldnieks nosaka, īsteno un piemēro procedūras un rūpīgi nosaka NTF ieguldītāju skaitu, to vajadzības un rīcību, to turējumu summas ar mērķi pareizi paredzēt ietekmi, ko radītu vairāku ieguldītāju vienlaicīgi izteikti pieteikumi dzēšanai. Šajā nolūkā NTF pārvaldnieks ņem vērā vismaz šādus faktorus: (a) nosakāmi modeļi ieguldītāju naudas līdzekļu vajadzību noteikšanai; (b) cik sarežģītus ieguldījumus dažādi ieguldītāji ir gatavi veikt; (c) dažādu ieguldītāju nevēlēšanās uzņemties risku; (d) korelācijas līmenis vai cieša saikne starp dažādiem NTF ieguldītājiem 2. NTF pārvaldnieks nodrošina, ka (a) viena ieguldītāja turēto akciju vai ieguldījumu apliecību vērtība nevienā brīdī nepārsniedz to aktīvu vērtību, kuru dzēšanas termiņš ir diena; (b) ieguldītāja dzēšanas pieprasījumi būtiski neietekmē NTF likviditātes profilu. 25. pants Stresa testēšana 1. Katrs NTF īsteno pamatotu stresa testēšanas procedūru, kas ļauj noteikt iespējamus notikumus vai nākotnes izmaiņas ekonomiskajā situācijā, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt NTF. NTF pārvaldnieks regulāri veic stresa testēšanu un izstrādā rīcības plānu dažādiem iespējamiem scenārijiem. Stresa testu pamatā ir objektīvi kritēriji, un tajos ņem vērā nopietnu ticamu scenāriju ietekmi. Stresa testa scenārijos ņem vērā atsauces p