[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 8.6.2006

COM(2006) 276 galīgā redakcija

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPADOMEI

Eiropas Tehnoloģiju institūts – turpmākie pasākumi tā izveidei

Kopsavilkums

Pēc 2006. gada 22. februārī pieņemtā pirmā paziņojuma par Eiropas Tehnoloģiju institūtu (ETI) 2006. gada marta sanāksmē Eiropadome atzina, ka Eiropas Tehnoloģiju institūts būs nozīmīgs pasākums, kas nodrošinās saikni starp augstāko izglītību, pētniecību un jauninājumiem, un aicināja Komisiju līdz 2006. gada jūnija vidum iesniegt priekšlikumu par turpmāk veicamiem pasākumiem.

Pēc Eiropadomes sanāksmes Komisija turpināja domu apmaiņu par koncepciju, sākot plašu apspriešanos ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām Eiropā. Apspriešanās gaitā dažādas ieinteresētās personas norādīja uz to, ka iespējams var sajaukt izveidojamā institūta un pašreizējo organizāciju nosaukumus un ka noteikti jāuzsver institūta novatoriskais raksturs. Pašlaik Komisija ir saglabājusi nosaukumu ETI, bet tā vēlreiz atgriezīsies pie šā jautājuma galīgajā priekšlikumā. Turklāt panākta vispārīga vienošanās par Komisijas veikto problēmu un vajadzību analīzi, kā arī nepieciešamību saskaņoti darboties, lai konkurētspējas uzlabošanai izmantotu Eiropas spējas zināšanu trijstūrī, ko veido izglītība, pētniecība un jauninājumi. ETI uzskatāms par integrētas stratēģijas daļu, lai izmantotu izglītību, pētniecību un jauninājumus Lisabonas mērķu sasniegšanai. Šajā kontekstā ETI nav tikai jauns izglītības, pētniecības un jauninājumu jomas dalībnieks, bet paraugmodelis, kas zināšanu trīsstūri iemieso Eiropas līmenī.

Apspriešanās laikā tika izvirzīti vairāki īpaši šajā paziņojumā minēti jautājumi. Tie attiecas uz ierosināto ETI struktūru un funkcijām, tā valdes veidu un nozīmi, zinību kopienu funkcijām, ETI darbinieku statusu un attiecībām ar izcelsmes valsts iestādēm, stimuliem, lai partneri piedalītos ETI, uzņēmumu nozīmi, zinātniskiem grādiem, ko ETI var piešķirt, un saistību ar pašreizējām un turpmākām ES iniciatīvām.

Šajā paziņojumā nav sniegti galīgie risinājumi. Tajā atspoguļota sīkāka informācija par priekšlikuma aspektiem un attiecīgā gadījumā izklāstīti ieteikumi, kā risināt šos jautājumus. Šādi izklāstot to, ko var paskaidrot patlaban, un vienlaikus norādot, kurās jomās pieejai jāsaglabājas atvērtai, paziņojuma mērķis ir noteiktāk virzīt apspriešanos ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām turpmāko mēnešu laikā. Komisija ir sākusi pilnīgu ietekmes novērtējumu, kuru pabeigs rudenī.

Būdama tāda Eiropas organizācija, kas var veicināt izcilību, piesaistīt talantus no visas pasaules un nodrošināt Eiropas darba vidi studentiem, pētniekiem un jauninājumu pārvaldītājiem, ETI kļūs par Eiropas simbolu atjaunotiem centieniem izveidot konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu sabiedrību.

1. Ievads

Pirmo reizi Komisija vērsa uzmanību uz nepieciešamību izveidot Eiropas Tehnoloģiju institūtu 2005. gada pavasara pārskatā[1]. Eiropadome to ņēma vērā, un Komisija uzsāka viedokļu apmaiņas un apspriešanās procesu, kura rezultātā 2006. gada 22. februārī tā iesniedza pirmo paziņojumu par Eiropas Tehnoloģiju institūtu (ETI)[2].

Eiropadomes 2006. gada marta sanāksmes secinājumos teikts:

„Eiropadome atzīst, ka Komisijas paziņojums par Eiropas Tehnoloģiju institūtu ir nozīmīgs, un sīkāk pārbaudīs idejas, lai līdz ar citu rīcību veicinātu tīkla veidošanu un sinerģiju starp izcilām pētniecības un jauninājumu kopienām Eiropā. Eiropadome atzīst, ka Eiropas Tehnoloģiju institūts, kura pamatā ir augsta līmeņa un visām dalībvalstīm atvērti tīkli, būs nozīmīgs pasākums, kas nodrošinās saikni starp augstāko izglītību, pētniecību un jauninājumiem, līdzās citiem pasākumiem, kuri veicinās tīklu veidošanu un sinerģiju starp izcilām pētniecības un jauninājumu kopienām Eiropā. Eiropas Pētniecības padomei ir jābūt vadošajai organizācijai šajā jautājumā. Eiropadome aicina Komisiju līdz 2006. gada jūnija vidum iesniegt priekšlikumu par turpmākiem pasākumiem.”[3]

Pēc Eiropadomes sanāksmes Komisija turpināja domu apmaiņu par koncepciju un jo īpaši par dalībvalstu un ieinteresēto personu ierosinātajiem jautājumiem. Komisija organizēja virkni sanāksmju[4], lai visām pusēm dotu iespēju diskutēt par priekšlikumu un tā pamatojumu un lai saņemtu atgriezenisko saiti. Priekšsēdētājs Barozu tikās ar EPP Zinātniskās padomes delegāciju[5], kura arī iesniedza dokumentu ar nostājas izklāstu.

Apspriešanās laikā panākta vispārīga vienošanās attiecībā uz Komisijas veikto analīzi par problēmām un vajadzībām, kā arī nepieciešamību saskaņoti darboties, lai izmantotu Eiropas spējas uzlabot konkurētspēju zināšanu trijstūrī, ko veido izglītība, pētniecība un jauninājumi. Dažādas ieinteresētās personas rosināja jautājumu par dibināmās iestādes nosaukumu, atsaucoties uz jucekli, ko tas var radīt attiecībā uz pastāvošām organizācijām, un nepieciešamību noteikti uzsvērt dibināmās iestādes novatorisko raksturu. Komisija to apsvērs un risinās šo jautājumu galīgajā priekšlikumā.

ETI uzskatāms par integrētas stratēģijas daļu, lai izmantotu izglītību, pētniecību un jauninājumus Lisabonas mērķu sasniegšanai. Tādi finansēšanas mehānismi kā 7. pētniecības pamatprogramma un Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma nodrošinās atbalstu augstākā līmeņa sasniegumiem pētniecības un jauninājumu jomā . Ar ES reģionālo politiku tiek nodrošināts ievērojams atbalsts pētniecības, jauninājumu un izglītības jomas spēju paplašināšanai Eiropas Savienībā, un nākamajā plānošanas periodā (2007–2013) tā pat vēl vairāk būs vērsta uz šo jomu. Komisija ir pieņēmusi paziņojumu, kurā aicina modernizēt universitātes un to veikto pētniecību[6], ieskicējot idejas par trūkumiem pārvaldībā un finansēšanā un augstākās izglītības sadrumstalotību . Turklāt paziņojumā „Izmantojot izglītību un mācības, stimulēt uzņēmējdarbības garu”[7] uzsvērts, ka īpaši svarīgi ir apvienot domāšanu uzņēmējdarbības kategorijās un kompetenci ar izciliem sasniegumiem ar tehnoloģiju saistītās studijās , ja studentiem un pētniekiem jābūt spējīgiem labāk komercializēt jaunos atklājumus. Šīs iniciatīvas palīdz iekļaut kontekstā priekšlikumu par ETI izveidi. ETI nav vienkārši jauns izglītības, pētniecības un jauninājumu jomas dalībnieks, bet paraugmodelis, kas zināšanu trīsstūri iemieso Eiropas līmenī.

Apspriešanās laikā tika izvirzīti vairāki īpaši jautājumi. Pirmā jautājumu grupa attiecas uz ierosināto ETI struktūru: tās valdes veidu un nozīmi, zinību kopienu funkcijām, ETI darbinieku statusu un saistību ar izcelsmes valsts iestādēm, ar stimuliem, lai partneri piedalītos ETI, uzņēmumu nozīmi utt. Otrā jautājumu grupa vairāk attiecas uz ETI izveidi pastāvošajā ES, tā juridisko bāzi un statusu, zinātniskajiem grādiem, ko ETI var piešķirt, finansēšanas avotiem un sasaisti ar pašreizējām un turpmākām ES iniciatīvām.

Īpaši svarīgi ir šos būtiskos jautājumus uzdot tagad, lai nolīdzinātu ceļu turpmākam darbam, kas attiecas uz ETI definēšanu un izveidi un tiks sākts, pamatojoties uz tiesību akta priekšlikumu, ko Komisija iesniegs līdz 2006. gada beigām. Tādējādi Komisija šajā periodā turpinās apspriešanās procesu.

Šajā paziņojumā sniegtas atbildes uz jautājumiem, kas uzdoti apspriešanās procesā. Tajā atspoguļota sīkāka informācija par priekšlikuma aspektiem un attiecīgā gadījumā izklāstīti ieteikumi, kā risināt šos jautājumus. Šādi izklāstot to, ko var paskaidrot patlaban, un vienlaikus norādot, kurās jomās pieejai jāsaglabājas atvērtai, paziņojuma mērķis ir noteiktāk virzīt apspriešanos ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām turpmāko mēnešu laikā, lai nostiprinātu redzējumu par ETI un tā pamatojumu. Šajā paziņojumā nav sniegti galīgie risinājumi. Viens no svarīgākajiem priekšlikuma elementiem ir nodrošināt to, lai ETI būtu autonoma iestāde un varētu brīvi noteikt savu darbības veidu atbilstoši vispārīgam mērķim, t.i., būt par ietekmīgu spēku izcilas izglītības, pētniecības un jauninājumu jomā. Tādējādi tās dibināšanas juridiskajam instrumentam jānodrošina vispārīgs mērķu un darbības noteikumu pamats, kura ietvaros ETI valde brīvi definē detalizētu organizācijas struktūru un darbību.

2. Struktūra un pārvaldība

ETI ir iestāde, kas iespējamās ekonomiskās interesēs nosaka stratēģiskos zinātniskos uzdevumus starpdisciplinārās jomās un izraugās un finansē zinību kopienas, lai veiktu šos uzdevumus. ETI zinību kopienas ir integrētas partnerības, ko veido universitāšu, pētniecības organizāciju un rūpniecības izveidotas komandas, lai veiktu pētniecību, izglītības darbu un izstrādātu jauninājumus šajās jomās un sasniegtu ETI noteiktos mērķus.

ETI pamatstruktūrai, kas būs veidota kā neliela, efektīva un operatīva struktūra, jābūt juridiskai personai. Tai jāizveido valde ar nelielu atbalsta personālu. Uzdevumus, proti, pētniecību, jauninājumu izstrādi un augstskolas diplomu ieguvušo studentu apmācību veiks zinību kopienas. Tādējādi zinību kopienas būs daudz vairāk nekā tikai tīkls – zinību kopiena būs integrēta partnerība, kas būs vienojusies sasniegt stratēģiskos mērķus, kurus būs noteikusi ETI valde.

Tāpēc ETI būs autonoma iestāde ar novatorisku struktūras un darbības modeli un izteiktu Eiropas identitāti. Tas būs dalībnieks, proti, tas aktīvi darbosies izglītības, pētniecības un jauninājumu jomā, pamatojoties galvenokārt uz partnerorganizāciju nodrošinātiem fiziskajiem un cilvēkresursiem. Šiem resursiem jābūt organizētiem zinību kopienās saskaņā ar valdes stratēģisko virzību. Turpmākajās iedaļās izklāstītas iespējamās pieejas zinību kopienu un pārvaldības struktūras izveidei.

2.1. Zinību kopienas

Zinību kopienas ir ETI darbības pamats. Tās paredzētas kā universitāšu, uzņēmumu un pētniecības nozaru izcilu komandu un struktūrvienību partnerības, kam būs vidēja vai ilga termiņa (10–15 gadi) izglītības, pētniecības un jauninājumu programma plašā stratēģiskā starpdisciplinārā jomā. Tām jānodrošina kritiskā masa, kas nepieciešama pasaules mēroga ietekmei, un tās apvienos Eiropā atrodamo izkaisīto izcilību. Kā ieskicēts 22. februāra 2006. paziņojumā, pirmās zinību kopienas jānosaka līdz 2009. gadam.

Zinību kopienas jāizraugās procesā, kas apvieno gan lejup vērstu, gan augšup vērstu virzību. Procesam jābūt augšup vērstam tādā nozīmē, ka akadēmiskās, pētniecības un uzņēmumu nozaru komandas un struktūrvienības pašas apvienosies un veidos potenciālas partnerības izvēlētajās jomās. Valde noteiks atlases kritērijus, ieskaitot tādus elementus kā izcila pētniecības, izglītības un jauninājumu programma izraudzītajā jomā, augstākā līmeņa cilvēkresursu un fizisko resursu apvienojums, mehānismi, lai nodrošinātu augstu izglītības sastāvdaļas kvalitāti, kā arī efektīvus ieguvumus iesaistītajiem reģioniem un uzņēmējdarbības partneriem (īpaši MVU), ieskaitot zināšanu nodošanu tirgum.

Procesam jābūt arī lejup vērstam tādā nozīmē, ka valdei jādefinē stratēģiskās starpdisciplinārās darbības jomas, kurās jādibina zinību kopienas. Šīm jomām jāatspoguļo svarīgākie tehnoloģiskie uzdevumi ilgtermiņa perspektīvā , ja tajās ir pieejams potenciāls radīt novatoriskus risinājumus un komerciālas priekšrocības, kas ievērojami ietekmē konkurētspēju Eiropā. Tām jābūt jomām, kuras ir „uzņēmumiem nozīmīgas” un kuru programmas ir starp fundamentālu pētniecību un lietišķu pētniecību, sevišķi jaunās jomās, kam nepieciešama daudzdisciplināra pieeja[8].

Valdei arī jānosaka atlases kritēriji un procedūras un jāorganizē atlase kā konkurences process. Juridiskajā instrumentā var ietvert norādes attiecībā uz zinību kopienu īpašajiem atlases kritērijiem. Tās varētu būt prasības attiecībā uz atbilstību vispārējiem ETI mērķiem un stratēģijai un priekšlikumā parādītā izcilība (vai potenciāls panākt izcilību), kā arī pasākumi attiecībā uz priekšlikuma iespējamo kvalitāti un efektivitāti.

Pēc atlases katra zinību kopiena izveidotu savu darbības struktūru valdes noteikto vispārējo pamatnostādņu ietvaros. Valdei jādefinē zinību kopienu autonomijas un atbildības līmenis, tomēr kopienām jāpiešķir ievērojama autonomija un maksimāls elastīgums attiecībā uz iekšējo struktūru un resursu (finanšu, fizisko un cilvēkresursu) pārvaldību. Zinību kopienas noteiks īstermiņa un vidēja termiņa mērķus atbilstoši valdes definētajām vispārējām pamatnostādnēm, lai ETI kā kopums saglabātu noteiktu iekšēju konsekvenci.

Nolūks ir noteikt, ka zināšanu trīsstūra pamatā ir jauninājumi , nevis ierastā tehnoloģiju nodošana procesa beigās. Lai to panāktu, uzņēmumu pieredze jāintegrē visos pētniecības un izglītības aspektos. Uzņēmumi var dot tiešu ieguldījumu pētniecībā un izglītībā, piedāvājot izcilus pētniekus un pārvaldības metodes. Apmācību programmās varētu iekļaut jauninājumu pārvaldības moduļus un uzņēmējdarbības kursus. Tas palīdzētu augstskolu diplomus ieguvušajām personām un pētniekiem apgūt domāšanu uzņēmējdarbības kategorijās un zināšanu nodošanai un darbības uzsākšanai nepieciešamās iemaņas , lai viņi pilnībā var izmantot sava pētniecības darba novatorisko potenciālu. Turklāt uzņēmumi arī var dot ieguldījumu apmācībā un piedāvāt stažēšanos.

2.2. Valde

ETI jāpārvalda valdei, ko atbalsta tās administratīvie dienesti, kas aprobežojas tikai ar izteikti nepieciešamiem elementiem (tādi administratīvie dienesti kā sekretariāts, juridiskais un finanšu dienests utt.). Valdei jādefinē ETI vispārīgā politika un stratēģijas programma, nosakot svarīgākās tematiskās jomas, kurās jāstrādā, un atlasot, izveidojot, pārraugot un novērtējot zinību kopienas. Tai jānosaka ETI vispārīgie noteikumi un jānodrošina koordinācija starp dažādām zinību kopienām. Tai jāpieņem lēmumi par kopējo ETI budžetu un jāpiešķir līdzekļi zinību kopienām, pamatojoties uz pārraudzības un novērtēšanas procesā konstatētajiem panākumiem.

Valdes sastāvam jānodrošina:

- ETI izcilība un neatkarība,

- atbildība pret finansējuma nodrošinātājiem un sabiedrību kopumā,

- pienācīga zinātniskā un uzņēmējdarbības vadības kompetence,

- pienācīgs dialogs un atgriezeniskās saites mehānisms ar dažādām iesaistītajām ieinteresētajām personām.

Valdes locekļu skaits ir ierobežots, un tās locekļi līdzvērtīgi pārstāv gan zinātniskās, gan uzņēmējdarbības pieredzes jomu. Valdes locekļus ieceļ pēc ad personam principa, un viņi neveic nekādas pārstāvības funkcijas. Valdei var palīdzēt ārēju konsultantu komitejas, kas atbalsta valdi lēmumu pieņemšanas procesā.

Tāpat būs svarīgi, lai valdei veidotos strukturēts dialogs ar zinību kopienu partnerorganizācijām; tās zināmā nozīmē ir darbības „akcionāri”, un tām jābūt pārliecinātām, ka tās tiks uzklausītas, pieņemot nozīmīgus stratēģiskus lēmumus.

Valdes locekļu atlases procesam jābūt pārredzamam un balstītam tikai uz izcilības kritērijiem zinātnē un jauninājumu jomā. Pienācīgu modeli varētu nodrošināt EPP Zinātniskās padomes (t.i., Identifikācijas komiteja, kuru vada vairākumam pieņemama persona) locekļu izraudzīšanās procedūra.

3. ETI un zinību kopienu vienošanās par personāla jautājumiem

Viens no svarīgākajiem ETI uzdevumiem ir saistīts ar cilvēkresursiem. ETI jāspēj zinību kopienās piesaistīt labākos speciālistus un iesaistīt tos efektīvā komandā, ja ETI ir jāsasniedz izcilības mērķi.

Februāra paziņojumā Komisija ieteica, ka zinību kopienās strādājošie pētnieki, lektori un personas, kas strādā pie jauninājumu vai tehnoloģijas nodošanas, nosūtāmi uz ETI un nodarbināmi ETI. Tas radīja bažas, ka ETI palielinātu augstākās izglītības sadrumstalotību Eiropā un pat „piesavinātos” izcilību no turienes, kur tā ir patlaban. Tā tam nav jābūt, tāpēc ir nepieciešami paskaidrojumi.

Praksē universitātes un starptautiskās zinātniskās organizācijas (un patiesībā arī uzņēmumi) mūsdienās izmanto visdažādākos veidus, kā noturēt un materiāli stimulēt savus darbiniekus. Tiem jābūt arī ETI rīcībā attiecīgu vispārīgu pamatnostādņu ietvaros. Tas nozīmē gan tiešu nodarbinātību, gan nosūtīšanu (saskaņā ar vidēja termiņa vienošanos, kad persona noteiktu laiku strādā citā iestādē un tai paredzētas visdažādākās iespējamās nodarbinātības vienošanās un „tiesības atgriezties”), gan brīvas attiecības, piemēram, duālas darba attiecības (personai saglabājas līdzšinējā darba vieta, bet tehniski tā ir piesaistīta arī iekļaujošajai organizācijai) vai pagaidu piesaiste (piem., akadēmiskais atvaļinājums). Saskaņā ar Komisijas ieteikumu visām šīm iespējām jābūt pieejamām ETI un zinību kopienām. Tomēr atlases posmā ir jānodrošina, lai zinību kopienās un ETI strādājošām personām būtu pietiekama sasaiste ar pašu ETI, tā identitāti un esošajiem panākumiem, un ir svarīgi, lai būtu kopīgs nodarbinātības pamats (kas aptvertu tādus jautājumus kā darba samaksa, darba apstākļi, IĪT u.c.). Šā pamata ietvaros zinību kopienām jādod iespēja brīvi organizēt savus cilvēkresursus pēc nepieciešamības.

4. Zinātniskie grādi

ETI jādod iespēja piešķirt zinātniskos grādus un diplomus. Tie veidotu acīmredzamu apliecinājumu ETI zīmolam un kalpotu kā stimuls studentu un pētnieku piesaistīšanai dalībai ETI programmās. ETI jādarbojas kā centram, piesaistot vislabākos intelektuāļus no visas pasaules. Piešķirot augstas kvalitātes zinātniskos grādus, tiktu stiprināta ETI identitāte un šādi tas kļūtu plaši atzīts, tāpēc ETI varētu darboties kā paraugs, kas sekmē pārmaiņas Eiropas augstākās izglītības telpā.

Juridiskajam instrumentam jānodrošina zinātnisko grādu piešķiršana, un tajā jānosaka, ka valde izstrādā procedūras, kas garantē zinātnisko grādu kursu kvalitāti. Par pamatu varētu izmantot modeļus, kurus dalībvalstis izmanto Boloņas procesa kontekstā. Pamatojoties uz šo bāzi, dalībvalstīm jāatzīst šie zinātniskie grādi. Dalībvalstīm atzīstot ETI zinātniskos grādus, tiks dots signāls, ka šķēršļi, kuri patlaban visvairāk kavē mobilitāti un zināšanu Eiropas izveidi, ir novecojuši. Turklāt tas stiprinās ETI statusu, redzamību un pievilcīgumu gan ES, gan citās valstīs un sekmēs studentu mobilitāti.

5. Dalības radītie ieguvumi

Apspriešanās gaitā vēl viens svarīgs jautājums bija jautājums par ieguvumiem un priekšrocībām, ko rada dalība zinību kopienās; kāpēc universitātei, pētniecības centram vai uzņēmumam vajadzētu piedalīties zinību kopienā ar savu intelektuālo īpašumu (faktiski – cilvēkresursiem)? Kas varētu motivēt (piemēram) reģionu dot ieguldījumu ETI darbā, piemēram, piedāvāt universitātes pilsētiņu vai pētniecības iespējas?

Ieguvumi ir atkarīgi no apstākļiem. Piemēram, var minēt šādas iespējamās priekšrocības:

- vispārīga profila universitātei, kurā notiek pastiprināta pētniecība, galvenais ieguvums būtu papildiespēja ātrāk virzīt darbu, par kuru tā jau nolēmusi, ka tas tai ir stratēģiski svarīgs . Pateicoties ETI, zinību kopienām būs pieejami finanšu resursi, tāpēc universitātes un pētniecības centri, kas tajās piedalās, varētu paveikt vairāk un ātrāk, nekā tad, ja tām nebūtu pieejami šie papildu resursi. Bez tam ciešāka partnerība zinību kopienā un uzņēmumu integrācija dotu iespēju efektīvāk apmainīties ar zināšanām un tās izmantot jauninājumiem . Apvienojot šos abus elementus, pat visprogresīvākajām universitātēm un uzņēmumiem pavērtos plašākas iespējas, nodrošinot ieguvumus visiem partneriem;

- minētie ieguvumi attiektos arī uz universitātēm, kuru izcilība ir vairāk vērsta uz noteiktu jomu, piemēram, reģionāli vai uz jauninājumiem orientētām universitātēm. ETI varētu nodrošināt papildu finanšu resursus, lai palīdzētu izveidot infrastruktūras jaudu. Turklāt ETI izglītošanas darbība palīdzētu palielināt uzņēmējuniversitātes pievilcīgumu;

- uzņēmumiem un specializētiem pētniecības centriem īpaši pievilcīgas varētu būt iespējas jomās, kas saistītas ar lielāku risku un nedrošību . Tās ir jomas, kurās saskaras ETI pārstāvētās sabiedrības intereses un uzņēmumu komerciālās intereses. Tas iedrošinātu uzņēmumus ieguldīt un tieši iesaistīties agrīnākā pētniecības fāzē nekā citkārt vai arī ieguldīt riskantākās ilgtermiņa jomās. Vienlaikus zinību kopienu izglītojošā darbība ļautu uzņēmumiem dot ieguldījumu studentu izglītībā un padarīt atbilstīgākas viņu zināšanas , lai viņi varētu uzsākt savu profesionālo karjeru vai dibināt paši savus uzņēmumus. Ja, definējot zinību kopienu programmu, tiks vairāk iesaistīti uzņēmumi, tiks nodrošināts pētniecības rezultātu nozīmīgums uzņēmumiem un attīstītas jaunas komerciespējas;

- reģionos, kuros darbojas zinību kopienas, mazie un vidējie uzņēmumi iegūs, jo būs pieejams lielāks cilvēkresursu kopums, varēs izmantot ETI nodrošinātos tehniskos pakalpojumus, uzņēmumu uzsākšanas un attīstīšanas iespējas, būs klasteru darbība un vienkāršāka piekļuve riska kapitālam;

- kopumā piederība ETI un tas, ka (arvien vairāk) būs pieejama ETI pārvaldītu IĪT kritiskā masa , izrādīsies pievilcīga iespēja iespējamajiem dalībniekiem attiecīgajās jomās.

6. Citi jautājumi

Sagatavojot juridisko priekšlikumu, turpmākajos mēnešos notiks diskusija par šādiem jautājumiem.

6.1. Intelektuālā īpašuma tiesības

Būs nepieciešamas atbilstošas intelektuālā īpašuma tiesību vienošanās, ja ETI laika gaitā būs jāveido ETI piederošu zināšanu kritiskā masa, kuru var izmantot arī citi, un jāveicina tās izmantošana. Valdei jānosaka vispārīgs pamats, kas ļautu katrai zinību kopienai risināt šo jautājumu. Tajā varētu ietvert (piemēram) jautājumus par prasību rezervēt noteiktas tiesības pašam ETI vai arī pārvaldīt tās kopā ar citām partnerorganizācijām un zināšanu jomas darbiniekiem; vai tajā varētu noteikt, kam jāvada sarunas par šādām tiesībām zinību kopienas un ETI vārdā utt. Juridiskajā instrumentā jāiekļauj atbilstoši pamatnoteikumi.

6.2. Juridiskā bāze

ES Līguma paredzētas visdažādākās iespējas attiecībā uz ETI izveides juridisko bāzi, izmantojot noteikumus par izglītību, pētniecību un konkurētspēju. Patlaban Komisija apspriež vispiemērotākās juridiskās bāzes izvēli.

6.3. Finanses

Nākamā gada rudenī ietekmes novērtējuma pamata ietvaros tiks sniegta padziļināta finanšu analīze. Šajā analīzē ietvers paskaidrojumus par ziņojumu sniegšanas, finanšu pārvaldības un pārbaudes jautājumu pozīcijām, kas attiecas uz ETI valdes atbildību. Šajā saistībā jāuzsver daži papildelementi:

- ETI, kam jābūt izcilas izglītības, pētniecības un jauninājumu jomas paraugam, būtu nepieciešams ievērojams valsts finansējums, lai tas uzsāktu darbību un darbotos, tomēr, ETI attīstoties, varētu sagaidīt lielāku privāto finansējumu. Ciešākām ilgtermiņa attiecībām ar uzņēmumiem visās darbības jomās vajadzētu veicināt privātā sektora ieguldījumus, bet valsts finansējums būs tikpat svarīgs, attīstot intelektuālā kapitāla koncentrāciju ilgā termiņā;

- Komisija pieņem, ka ETI pakāpeniski augs. Tas nozīmē, ka prasības pēc finansējuma būs visizteiktākās 2007.–2013. gada laikposma beigās un pēc šā perioda, turklāt tās augs pakāpeniski;

- privātais finansējums ir galvenais ETI koncepcijā. Tāpēc ETI jāveido kanāls, piemēram, fonds dotāciju piesaistīšanai;

- laika gaitā arvien lielāka ETI ienākumu daļa jāgūst no peļņas, ko ienes līgumi par pētniecības un izglītošanas pasākumiem.

7. Pasaules mēroga pievilcīgums

Viens no ETI mērķiem ir piesaistīt studentus un pētniekus no visas pasaules. Tas varēs piesaistīt studentus un pētniekus no Eiropas un darboties kā pārmaiņu paraugs tikai tad, ja tam būs pasaules līmeņa reputācija. Pieredze liecina, ka iestādes ar pasaules līmeņa reputāciju var piesaistīt ievērojamu studentu un pētnieku daļu ne tikai no ES. Tas būs gan panākumu mērs, gan iespēja ES gūt labumu no iemaņām, kas piemīt pilsoņiem ārpus ES, lielā mērā līdzīgi tam, kā tas notika ASV. Tomēr ETI jāapzinās nepieciešamība nepieļaut, ka tas stimulē „smadzeņu aizplūšanu” no mazāk attīstītajām valstīm, bet tā vietā jāveicina pētniecība un jauninājumi trešās valstīs, izmantojot attiecīgus sakarus.

ETI pasaules mēroga pievilcīgumu studentiem un pētniekiem ārpus ES ikvienā to karjeras posmā noteiks divi galvenie virzītājspēki. Pirmais ir kursu, zinātnisko grādu un pētniecības programmu akadēmiskā uzticamība. Svarīgākie elementi ārvalstu studentu un pētnieku piesaistīšanai būtu veids, kādā ETI zinātniskie grādi tiek atzīti starptautiskā mērogā, pētniecības kvalitāte, rezultāti un izstrādātie jauninājumi. Otrais ir vienkāršotā kārtība, kādā ārvalstu maģistra vai doktora grāda kandidāti un pētnieki var pievienoties ETI un ETI var nodarbināt trešo valstu pilsoņus zinību kopienās. Ir panākta vienošanās par paātrinātu un vienkāršotu kārtību iebraukšanai valstī un vīzas saņemšanai tiem studentiem un pētniekiem, kas nav no ES[9], un tā strauji jātransponē. Varētu būt nepieciešama arī īpaša vīzas saņemšanas kārtība. Nodrošinot finansiālu atbalstu studentiem un pētniekiem, kas nav no ES, palielinātos ETI pasaules mēroga pievilcīgums. ETI valdei jāapsver jautājums par stipendijām un pētniecības atbalstu izciliem ārvalstu studentiem un pētniekiem. Kritērijs, kā vienmēr ETI gadījumā, ir izcili rezultāti.

8. Iestāde citu iestāžu un pasākumu atbalstam – saistība ar citiem ES pasākumiem izglītības, pētniecības un jauninājumu jomā

Iepriekšējā paziņojumā jau tika minēts, ka ETI iecerēts kā kopīgu pūliņu daļa, lai veicinātu pētniecības, izglītības un jauninājumu nozaru spēju atbilstoši Lisabonas mērķiem. Tas papildina citus pasākumus, kuru mērķis ir radīt labvēlīgu vidi pētniecībai, izglītībai un jauninājumiem. ETI jākļūst par galveno instrumentu šajā jauninājumiem labvēlīgajā vidē.

Atšķirībā no citām Kopienas iniciatīvām ETI būs pastāvīga struktūra, zināšanu jomas dalībnieks, nevis finansēšanas mehānisms . Tas integrēs trīs zināšanu trīsstūra elementus un darīs visu, lai panāktu sinerģiju starp šiem elementiem. Īpaši tas atbalstīs stratēģisko pētniecību, kas vērsta uz problēmu risināšanu, kā arī augstskolas diplomu ieguvušo personu apmācību tajās jomās, kas ir noderīgas uzņēmējdarbībā un rūpniecībā.

Politikas līmenī valdei jāveido strukturēts dialogs ar Eiropas Pētniecības padomi. To pašu jāveic attiecībā uz citām ES iniciatīvām, piemēram, Eiropas Tehnoloģiju platformām, Apvienoto Tehnoloģiju iniciatīvām vai Izcilības tīkliem, lai iepazīstinātu ar savu politiku un padarītu to samērojamu un sinerģisku.

Darbības līmenī partnerība jāveicina visos posmos (sākot no pieteikuma par zinību kopienas izveidi sagatavošanas un tās mērķu definēšanas un beidzot ar tās īstenošanu pēc atlases), lai attīstītu sadarbību ar esošajiem projektiem un izmantotu to rezultātus un paraugpraksi.

9. Nākamie pasākumi

Šis dokuments sniedz atbildes uz Eiropadomes pavasara sanāksmē izteikto lūgumu. Tā sagatavošanā Komisija lūgusi papildu konsultācijas ieinteresētajām personām un dalībvalstīm.

Nākamie pasākumi nozīmē pabeigt patlaban notiekošo ietekmes novērtējumu un juridiskā instrumenta projektu, ar kuru tiks izveidots ETI un kas jāpieņem šā gada rudenī. Līdz tam laikam Komisija centīsies noskaidrot šajā dokumentā apspriestos jautājumus un apjomu, kādā detalizēta informācija definējama juridiskajā instrumentā vai arī atstājama valdes turpmākai izskatīšanai. Tādēļ nākamajos mēnešos Komisija turpinās plaši apspriesties ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām.

10. Secinājums

Komisijas analīze norāda uz trim svarīgām problēmām. Pirmkārt, sadrumstalotība ES zinību nozarēs salīdzinājumā ar situāciju ASV un citās jaunajās augošajās konkurētspējīgajās valstīs; otrkārt, nepieciešamība nodrošināt jaunus paraugmodeļus, kuru pamatā ir izcilība un kuri iedvesmo un virza ilglaicīgas pārmaiņas esošajās organizācijās, un, treškārt, nepieciešamība integrēt uzņēmumu un jauninājumu dimensiju pētniecībā un izglītībā un risināt jauninājumu trūkuma problēmu.

Mērķis ir ETI ieguldījums šo triju problēmu risināšanā. ETI pievienojas citām iniciatīvām ES, kas vērstas uz jauninājumu trūkuma problēmas risināšanu, proti, tā ir 7. pamatprogramma un īpaši EPP, Eiropas Tehnoloģiju platforma un Apvienoto Tehnoloģiju iniciatīva, Mūžizglītības programma, Konkurētspējas un jauninājumu programma, modernizēšanas programma universitātēm un domāšanas veicināšana uzņēmējdarbības kategorijās. ETI ne tikai būs tieši aktīvs kā izcils izglītības, pētniecības un jauninājumu jomas dalībnieks, bet arī kā paraugmodelis un konkurences virzīta organizācijas forma, kas sekmē pārmaiņas, rādot reālu piemēru tam, kā strādāt citādāk.

Būdama Eiropas organizācija, kas var veicināt izcilību, piesaistīt talantus visā pasaulē un nodrošināt Eiropas darba apstākļus studentiem, pētniekiem un jauninājumu pārvaldītājiem, tā kļūs par Eiropas simbolu atjaunotiem centiem izveidot konkurētspējīgu un uz zināšanām balstītu sabiedrību.

[1] COM(2005)24, „Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai – jauns posms Lisabonas stratēģijā”, 3.3.2. daļa.

[2] COM(2006)77, „Atjaunotās partnerības izaugsmei un darbavietām īstenošana – zināšanu kvalitātes pilnveidošana: Eiropas Tehnoloģiju institūts”.

[3] Prezidentūras secinājumi, 25. punkts.

[4] Divas sanāksmes ar dalībvalstu pārstāvjiem 2006. gada 24. aprīlī un 17. maijā. Divas sanāksmes ar aptuveni 40 Eiropas asociācijām un organizācijām, kas pārstāv dažādas ieinteresētās personas (universitātes, studentus, pētniekus, uzņēmējus, reģionus) 25. aprīlī un 18. maijā.

[5] 2006. gada 3. maijā.

[6] COM(2006)208, „Īstenojot universitāšu modernizācijas programm – izglītība, pētniecība un jauninājumi”

[7] COM(2006)33, „Kopienas Lisabonas programmas īstenošana – izmantojot izglītību un mācības, stimulēt uzņēmējdarbības garu”

[8] Piemēram, tādas jomas kā nanotehnoloģija vai bioenerģija.

[9] Direktīva par īpašām procedūrām trešo valstu valsts piederīgo uzņemšanai zinātniskās pētniecības nolūkos (2005. gada 12. oktobra Direktīva 2005/71/EK) un divi ieteikumi par īstermiņa vīzām un tādu trešo valstu pētnieku uzņemšanu, kuri zinātniskās pētniecības nolūkā pārvietojas Kopienā (ieteikums 2005/761/EK un 2005/762/EK ), kas publicēti OV L 289 2005. gada 3. novembrī.