PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Finanšu instrumentu tirgus direktīva (FITD) ir spēkā kopš 2007. gada novembra, un tā ir ES finanšu tirgus integrācijas pamatpīlārs. Direktīva pieņemta saskaņā ar t. s. Lamfalisī procesu[1], un to veido pamatdirektīva (Direktīva 2004/39/EK)[2], īstenošanas direktīva (Direktīva 2006/73/EK)[3] un īstenošanas regula (Regula Nr. 1287/2006)[4]. FITD izveido tiesisko regulējumu banku un ieguldījumu sabiedrību sniegtiem ieguldījumu pakalpojumiem finanšu instrumentos (piemēram, brokeru pakalpojumiem, konsultācijām, darījumu veikšanai, portfeļu pārvaldībai, parakstīšanai, u. c.), un tirgus organizētāju veiktai regulētu tirgu darbībai. Tā arī nosaka valstu kompetento iestāžu pilnvaras un pienākumus saistībā ar šīm darbībām. Vispārīgs direktīvas mērķis ir veicināt ES finanšu tirgu integrāciju, konkurētspēju un efektivitāti. Precīzāk runājot, direktīva atcēla iespēju dalībvalstīm pieprasīt, ka visa veida finanšu instrumentu tirdzniecībai jānotiek tikai noteiktās biržās, un nodrošināja Eiropas mēroga konkurenci starp tradicionālajām biržām un alternatīvām tirdzniecības vietām. Tā arī pastiprināja prasības bankām un ieguldījumu sabiedrībām, kas sniedz ieguldījumu pakalpojumus visā ES, nosakot nepieciešamību nodrošināt atbilstību gan organizācijas, gan pārskatu sniegšanas prasībām, un plašus noteikumus ieguldītāju aizsardzības nodrošināšanai. Direktīva ir spēkā trīsarpus gadus, un tās ietekmē ir pieaugusi konkurence starp finanšu instrumentu tirdzniecības vietām, palielinājusies iespēja ieguldītājiem izvēlēties pakalpojumu sniedzējus un pieejamos finanšu instrumentus, turklāt direktīvas panākto papildina tehnoloģiju virzība. Kopumā ir samazinājušās darījumu izmaksas, un integrācija ir palielinājusies[5]. Tomēr ir radušās arī vairākas problēmas. Pirmkārt, aktivizējoties konkurences videi, radušās jaunas iespējas. Lielākas konkurences radītie labumi nav sasnieguši visus tirgus dalībniekus vienādā mērā un tos ne vienmēr izjutuši galīgie ieguldītāji, neatkarīgi no tā, vai tie ir privāti ieguldītāji, mazumtirgotāji vai vairumtirgotāji. Konkurences radītās tirgus sadrumstalotības dēļ tirdzniecības vide kļuvusi sarežģītāka, īpaši no tirdzniecības datu vākšanas viedokļa. Otrkārt, tirgus un tehnoloģiju attīstība apsteigusi dažādus FITD noteikumus. Pastāv risks, ka var tikt apdraudētas kopējās intereses par pārredzamiem un vienlīdzīgiem darbības nosacījumiem starp tirdzniecības vietām un ieguldījumu sabiedrībām. Treškārt, finanšu krīze norādījusi trūkumus tādu instrumentu regulējumā, kuri nav akcijas un kurus tirgo galvenokārt profesionāli ieguldītāji. Vairs nedarbojas kādreizējie pieņēmumi par to, ka tirgus efektivitāti drīzāk veicina ar šādu tirdzniecību saistīts obligāti nepieciešamais pārredzamības, uzraudzības un ieguldītāju aizsardzības līmenis. Visbeidzot, straujais finanšu instrumentu jauninājumu temps un arvien pieaugošā šādu instrumentu sarežģītība apliecina, ka ir svarīgi nodrošināt ieguldītāju aizsardzību, lai tā būtu atbilstīga pašreizējiem apstākļiem un augstā līmenī. Kaut gan finanšu krīzes pieredze parādīja, ka FITD plašie noteikumi bija pareizi, tomēr ir radusies nepieciešamība mērķtiecīgi n vienlaikus būtiski uzlabot direktīvu. Tādējādi FITD pārskatīšana veido neatņemamu tādu reformu daļu, kuru mērķis ir izveidot drošāku, stabilāku, pārredzamāku un atbildīgāku finanšu sistēmu, kas pēc finanšu krīzes darbotos ekonomikas un sabiedrības labā, kā arī nodrošināt ES finanšu tirgus lielāku integritāti, efektivitāti un konkurētspēju.[6] Direktīva ir arī būtisks instruments, īstenojot G20[7] apņemšanos pievērst uzmanību finanšu sistēmas mazāk regulētām un neskaidrākām daļām, un uzlabot dažādu tirgus segmentu organizāciju, pārredzamību un uzraudzību, īpaši saistībā ar instrumentiem, kurus lielākoties tirgo ārpus biržas[8], un papildināt tiesību akta priekšlikumu par ārpusbiržas atvasinājumiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem[9]. Mērķtiecīgi uzlabojumi nepieciešami arī tādēļ, lai uzlabotu preču atvasināto instrumentu tirgus uzraudzību un pārredzamību, nodrošinot, ka to darbība kalpo riska ierobežošanai un cenu informācijas atklāšanai, kā arī ņemot vērā tirgus struktūru un tehnoloģiju attīstību godīgas konkurences un tirgus efektivitātes nodrošināšanai. Turklāt īpašas pārmaiņas jāveic arī ieguldītāju aizsardzības sistēmā, ņemot vērā prakses attīstību un nepieciešamību veicināt ieguldītāju uzticēšanos. Visbeidzot, atbilstīgi Delarosjē ( de Larosière ) grupas ieteikumiem un ECOFIN Padomes secinājumiem[10] ES ir apņēmusies pēc iespējas samazināt dalībvalstu rīcības brīvību attiecībā uz visām ES finanšu pakalpojumu direktīvām. Šī līnija tiek ievērota visās jomās, kuras aptver FITD pārskatīšana, un tādējādi tiks dots ieguldījums vienotu noteikumu kopuma izveidē par ES finanšu tirgiem, palīdzot tālāk attīstīt vienlīdzīgus darbības nosacījumus dalībvalstīm un tirgus dalībniekiem, uzlabojot uzraudzību un noteikumu piemērošanu, samazinot tirgus dalībnieku izmaksas, uzlabojot pieejas nosacījumus un veicinot ES finanšu nozares globālo konkurētspēju. Tādēļ priekšlikumam par FITD grozījumiem ir divas daļas. Regulā tiek noteiktas prasības informācijas atklāšanai sabiedrībai par tirdzniecības pārredzamības datiem un kompetentajām iestādēm — par darījumu datiem, likvidēti šķēršļi, nodrošinot nediskriminējošu pieeju klīringam, atvasinātu finanšu instrumentu obligātai tirdzniecībai regulētās tirdzniecības vietās, īpašām uzraudzības darbībām saistībā ar finanšu instrumentiem un pozīcijām atvasinātos finanšu instrumentos, un trešo valstu sabiedrību, kurām nav filiāles, sniegtiem pakalpojumiem. Direktīva groza īpašas prasības saistībā ar ieguldījumu pakalpojumu sniegšanu, pašreizējās direktīvas izņēmumu darbības jomu, prasības ieguldījumu sabiedrībām attiecībā uz organizatorisko struktūru un uzņēmējdarbības veikšanu, organizatoriskās struktūras prasības regulētām tirdzniecības vietām, atļaujas un pastāvīgos pienākumus, ko piemēro datu pakalpojumu sniedzējiem, kompetento iestāžu pilnvaras, sankcijas un trešo valstu sabiedrībām, kas darbojas caur to filiālēm, piemērojamus noteikumus. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMA REZULTāTI Šīs iniciatīvas pamatā ir plašs un nepārtraukts dialogs un apspriešanās ar visām galvenajām ieinteresētajām personām, tostarp vērtspapīru regulatoriem, visu veidu tirgus dalībniekiem, tostarp emitentiem un privātiem ieguldītājiem. Iniciatīvā tika ņemti vērā viedokļi, kas tika pausti sabiedriskās apspriešanas laikā no 2010. gada 8. decembra līdz 2011. gada 2. februārim[11], plašā un labi apmeklētā divas dienas ilgā atklātā izskatīšanā, kas notika 2010. gada 20.–21. septembrī[12], un ieguldījums, ko deva sanāksmes ar visdažādākajām ieinteresēto personu grupām, kuras tika rīkotas kopš 2009. gada decembra. Visbeidzot, priekšlikumā tiek ņemti vērā apsvērumi un analīze, kas ietverti Eiropas Vērtspapīru regulatoru komitejas ( CESR ), tagad Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI)[13], publicētos dokumentos un tehniskās konsultācijās. Turklāt FITD pārskata sagatavošanai ārējiem konsultantiem tika uzdots veikt divus pētījumus[14]. Pirmajā pētījumā, kuru 2010. gada 10. februārī lūdza veikt sabiedrībai PriceWaterhouseCoopers un kurš tika saņemts 2010. gada 13. jūlijā, uzmanība tika pievērsta datu vākšanai par tirgus darbībām un citiem ar FITD saistītiem jautājumiem. Otrais pētījums, kuru pēc atklāta uzaicinājuma iesniegt piedāvājumus 2010. gada 21. jūlijā uzdeva veikt sabiedrībai Europe Economics un kurš tika saņemts 2011. gada 23. jūnijā, bija veltīts dažādu politikas iespēju izmaksu un ieguvumu analīzei FITD pārskata kontekstā. Komisija veica politikas alternatīvu ietekmes novērtējumu saskaņā ar tās labāka regulējuma politiku. Politikas iespējas tika izvērtētas pēc dažādiem kritērijiem: tirgus operāciju pārredzamība regulatoriem un tirgus dalībniekiem, ieguldītāju aizsardzība un ieguldītāju uzticēšanās, vienlīdzīgi darbības nosacījumi tirdzniecības vietās un tirdzniecības sistēmās ES, izmaksu efektivitāte, t. i., kādā mērā noteikta iespēja panāk nepieciešamo mērķi un veicina vērtspapīru tirgu darbību, lai tā būtu efektīva no izmaksu un citiem viedokļiem. Kopumā aplēses rāda, ka FITD pārskatīšanas radītās vienreizējās izmaksas atbilstības nodrošināšanai būs no EUR 512 līdz EUR 732 miljoniem, bet pastāvīgās izmaksas — no EUR 312 līdz EUR 586 miljoniem. Tādējādi vienreizējo un pastāvīgo izmaksu ietekme būs attiecīgi 0,10–0,15 % un 0,06–0,12 % no ES banku nozares kopējiem pamatdarbības izdevumiem. Šīs izmaksas ir daudz mazākas nekā izmaksas, kas radās FITD ieviešanas laikā. Saskaņā ar aplēsēm vienreizējo izmaksu ietekme FITD ieviešanas laikā bija 0,56 % (maza apjoma darījumu bankām un krājbankām) un 0,68 % (ieguldījumu bankām) no kopējiem pamatdarbības izdevumiem, savukārt pastāvīgās izmaksas atbilstības nodrošināšanai bija 0,11 % (maza apjoma darījumu bankām un krājbankām) un 0,17 % (ieguldījumu bankām) no kopējiem pamatdarbības izdevumiem. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir LESD 114. panta 1. punkts, saskaņā ar kuru tiek nodrošināts juridiskais pamats regulai, kas izveido vienotus noteikumus iekšējā tirgus darbībai. Lai gan direktīva galvenokārt pievēršas uzņēmējdarbības pieejai ekonomikas darbībai, pamatojoties uz LESD 53. pantu, nepieciešamība izveidot vienotu noteikumu kopumu šādu ekonomikas darbību veikšanai nosaka citāda juridiskā pamata izmantošanu, saskaņā ar kuru varētu izstrādāt regulu. Regula ir nepieciešama, lai piešķirtu EVTI īpašu tiešu kompetenci produktu intervenču jomā un pozīciju pārvaldības pilnvaras. Tādās jomās kā tirdzniecības pārredzamība un darījumu pārskatu sniegšana noteikumu piemērošana bieži ir atkarīga no skaitliskiem sliekšņiem un īpašiem identifikācijas kodiem. Ikviena novirze valsts mērogā radītu tirgus kropļojumus un regulējuma arbitrāžu, kavējot vienlīdzīgu darbības nosacījumu attīstību. Regula nodrošina prasību tiešu piemērošanu ieguldījumu sabiedrībām un veicina vienlīdzīgus darbības nosacījumus, nepieļaujot, ka direktīvas transponēšanas rezultātā valstis noteiks atšķirīgas prasības. Priekšlikumā par regulu arī norāda, ka ieguldījumu sabiedrības lielā mērā ievēro tādus pašus noteikumus visos ES tirgos, un tie izriet no vienota tiesiskā regulējuma, kas veicina tiesisko noteiktību un sabiedrībām ievērojami atvieglo operāciju veikšanu dažādās jurisdikcijās. Regula arī dod ES iespēju ātrāk īstenot pārmaiņas nākotnē, jo grozījumi var tikt piemēroti gandrīz nekavējoties pēc to pieņemšanas. Tādējādi ES varēs ievērot termiņus, par kuriem vienošanās panākta starptautiskā mērogā, un sekot nozīmīgām tirgus tendencēm. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Saskaņā ar subsidiaritātes principu (LESD 5.3. pants) rīkoties ES līmenī var tikai tad, kad dalībvalstis vienas pašas nevar pietiekami sasniegt plānotos mērķus, un tādēļ, ņemot vērā ieteiktās rīcības apmēru vai ietekmi, tos var labāk sasniegt ES. Vairākums pārskatā ietverto jautājumu jau ir aptverti pašreizējās FITD tiesiskajā regulējumā. Turklāt finanšu tirgiem jau piemīt pārrobežu iezīmes un tie arvien vairāk kļūst par pārrobežu tirgiem. Nosacījumiem, saskaņā ar kuriem sabiedrības un tirdzniecības vietu organizētāji var konkurēt šajā kontekstā, neatkarīgi no tā, vai ir runa par pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības noteikumiem, ieguldītāju aizsardzību vai tirgus dalībnieku veiktu risku novērtējumu vai kontroli, jābūt kopīgiem visās valstīs, un pašreizējās FITD pamatā jau ir šāda nostāja. Tagad jārīkojas Eiropas mērogā, atjauninot un grozot FITD noteikto tiesisko regulējumu, lai ņemtu vērā attīstību finanšu tirgos pēc direktīvas ieviešanas. Tādējādi direktīvas jau veiktajiem uzlabojumiem finanšu tirgu un pakalpojumu integrācijai un efektivitātei Eiropā tiks pievienotas atbilstīgas korekcijas, lai nodrošinātu spēcīga vienotā tirgus tiesiskā regulējuma mērķu sasniegšanu. Ja nebūtu integrācijas, atsevišķu valstu veiktās intervences nebūtu tik efektīvas un sadrumstalotu tirgu, kā rezultātā veidotos regulējuma arbitrāža un konkurences kropļojumi. Piemēram, dažādi tirgus pārredzamības vai ieguldītāju aizsardzības līmeņi dalībvalstīs sadrumstalotu tirgu, radītu likviditātes un efektivitātes problēmas, un būtu cēlonis kaitējošai regulējuma arbitrāžai. Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) ir arī svarīga loma jauno tiesību aktu priekšlikumu īstenošanā. Viens no Eiropas iestādes izveides mērķiem ir vēl vairāk pastiprināt vienotā tirgus darbību vērtspapīru tirgus jomā, un jauni ES mēroga noteikumi ir nepieciešami, lai EVTI tiktu piešķirtas atbilstīgas pilnvaras. Priekšlikumā pilnībā ir ņemts vērā proporcionalitātes princips, un tas ir pietiekams mērķu sasniegšanai un nepārsniedz obligāti nepieciešamo apjomu. Priekšlikums ar saderīgs ar proporcionalitātes principu, ņemot vērā pareizo līdzsvaru starp iesaistītajām sabiedrības interesēm un pasākuma izmaksu efektivitāti. Dažādām pusēm noteiktās prasības ir rūpīgi pielāgotas. Šo prasību formulēšanā īpaši svarīgi bija atrast pareizo līdzsvaru starp ieguldītāju aizsardzību, tirgus efektivitāti un nozares izmaksām. Piemēram, attiecībā uz jaunajiem pārredzamības noteikumiem, kurus var piemērot obligāciju un atvasinātu finanšu instrumentu tirgiem, pārskatā ir paredzēts veidot rūpīgi pielāgotu režīmu, kurā tiktu ņemtas vērā katras aktīvu kategorijas un iespējams katra atvasinātā finanšu instrumenta veida īpatnības. Atbilstība LESD 290. un 291. pantam Komisija 2009. gada 23. septembrī pieņēma priekšlikumus regulām, ar ko izveido EBI, EAFPI un EVTI. Saistībā ar šo Komisija vēlas atkārtot savus izteikumus par LESD 290. un 291. pantu sakarā ar regulu par Eiropas uzraudzības iestādēm pieņemšanu: „Attiecībā uz regulatīvo standartu pieņemšanas procesu Komisija akcentē finanšu pakalpojumu nozares unikālo raksturu, kas izriet no Lamfalisī struktūras un ir nepārprotami atzīts LESD pievienotajā39. deklarācijā. Tomēr Komisija nopietni šaubās, vai tās lomas ierobežojumi deleģēto aktu un īstenošanas pasākumu pieņemšanā atbilst LESD 290. un 291. pantam.” Detalizēts paskaidrojums par šo priekšlikumu Vispārīgi: vienlīdzīgi darbības nosacījumi Priekšlikuma galvenais mērķis ir nodrošināt, ka visa regulētā tirdzniecība tiktu veikta regulētās tirdzniecības vietās: regulētos tirgos, daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un regulētās tirdzniecības sistēmās. Visām minētajām tirdzniecības vietām tiek piemērotas identiskas pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības. Arī prasības, kuras tiek piemērotas attiecībā uz triju minēto tirdzniecības vietu organizatorisko struktūru un tirgus uzraudzību, ir gandrīz identiskas. Tādējādi tiek nodrošināti vienlīdzīgi darbības nosacījumi funkcionāli līdzīgām darbībām, savedot kopā trešo personu tirdzniecības intereses. Tomēr ir svarīgi, ka pārredzamības prasības tiek pielāgotas dažādiem instrumentu veidiem, īpaši kapitāla vērtspapīriem, obligācijām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, un dažādiem tirdzniecības veidiem, īpaši rīkojumu reģistra un cenu piedāvājuma virzītām sistēmām. Visās trijās tirdzniecības vietās platformas organizētājs ir neitrāls. Regulētos tirgos un daudzpusējās tirdzniecības sistēmās darījumi tiek veikti atbilstīgi nediskrecionāriem principiem. Tas nozīmē, ka darījums tiek veikts saskaņā ar iepriekšdefinētiem noteikumiem. Visas minētās tirdzniecības vietas arī konkurē, piedāvājot plašus dalības noteikumus, ja vien šādi noteikumi atbilst pārredzamam kritēriju kopumam. Pretstatā tam ārpusbiržas tirdzniecības vietas organizētājs var diskrecionāri pieiet darījuma veikšanai. Tomēr tirdzniecības vietas organizētājam jānodrošina, ka uz klientiem, kuri izmanto platformu, tiek attiecinātas ieguldītāju aizsardzības, uzņēmējdarbības veikšanas un labākās izpildes prasības. Kaut gan ārpusbiržas tirdzniecības vietā gan noteikumiem par pieeju, gan darījumu izpildes metodoloģijai jābūt pārredzamiem un skaidriem, šādas tirdzniecības vietas organizētājs var nodrošināt tādu pakalpojumu klientiem, kurš kvalitatīvi, ja ne funkcionāli atšķiras no pakalpojumiem, kādus saviem biedriem un dalībniekiem sniedz regulēts tirgus un daudzpusējas tirdzniecības sistēmas. Tādēļ, lai nodrošinātu gan ārpusbiržas tirdzniecības vietas organizatora neitralitāti attiecībā uz jebkuru veikto darījumu, gan to, ka ar klientiem saistīto pienākumu veikšana netiek pakļauta iespējai nopelnīt uz klientu rēķina, ārpusbiržas tirdzniecības vietas organizatoram jāaizliedz veikt tirdzniecību, izmantojot tam piederošu kapitālu. Visbeidzot, regulētu tirdzniecību var arī veikt, izmantojot sistemātisku internalizāciju. Sistemātisks internalizētājs var veikt klienta darījumus, izmantojot sev piederošu kapitālu. Tomēr sistemātisks internalizētājs nedrīkst savest kopā trešo personu intereses pirkt un pārdot, kā to dara regulēts tirgus, daudzpusēja tirdzniecības sistēma vai regulēta tirdzniecības sistēma, tādēļ tas nav tirdzniecības vieta. Piemēro noteikumus par labāko izpildi un citus uzņēmējdarbības noteikumus, un klients skaidri zina, kad tas veic tirdzniecību ar ieguldījumu sabiedrību, un kad — ar trešām personām. Uz sistemātiskiem internalizētājiem attiecas īpašas pirmstirdzniecības pārredzamības prasības un prasības par pieeju. Pārredzamības prasības tiek pielāgotas dažādiem instrumentu veidiem, īpaši kapitāla vērtspapīriem, obligācijām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, un tās tiek piemērotas apjomiem, kuri nesasniedz īpašus sliekšņus. Tādējādi tirdzniecību, ko ieguldījumu sabiedrības veic savā vārdā ar klientiem, tostarp citām ieguldījumu sabiedrībām, uzskata par ārpusbiržas tirdzniecību. Tādas ārpusbiržas tirdzniecības darbības, kas neatbildīs sistemātiska internalizētāja definīcijai un tiks paplašinātas, grozot īstenošanas aktus, uzskatīs par nesistemātiski un neregulāri veiktām darbībām. Pārredzamības noteikumu paplašināšana, tos attiecinot uz instrumentiem, kas pielīdzināmi kapitāla vērtspapīriem, un izmantojamām norādēm par interesi (II sadaļas 1. nodaļas 3.–6. pants) Pārredzamības svarīgākais apsvērums ir nodrošināt ieguldītājiem pieeju informācijai par kārtējām iespējām veikt tirdzniecību, atvieglot cenas noteikšanu un palīdzēt sabiedrībām nodrošināt labāko izpildi klientiem. FITD ir noteikti pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības noteikumi, kas attiecas uz akcijām, kuras atļauts tirgot regulētos tirgos, arī tad, ja šādas akcijas tiek tirgotas daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai ārpusbiržas tirdzniecības vietā. Priekšlikuma noteikumi, pirmām kārtām, paplašina uz akcijām attiecinātos pārredzamības noteikumus, tos attiecinot uz instrumentiem, kas pielīdzināmi kapitāla vērtspapīriem, piemēram, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem un citiem līdzīgiem sabiedrību emitētiem finanšu instrumentiem. Šie instrumenti ir līdzīgi akcijām un tādēļ uz tiem jāattiecina tāds pats pārredzamības režīms. Paplašinātās pārredzamības prasības attieksies arī uz izmantojamām norādēm par interesi. Tādējādi tiks novērsta iespēja izmantot norādes par interesi, lai sniegtu informāciju kādai tirgus dalībnieku grupai, apejot kādu citu grupu. Lielāka konsekvence, piemērojot atbrīvojumus no pienākuma nodrošināt pirmstirdzniecības pārredzamību kapitāla vērtspapīru tirgiem (4. pants) Priekšlikuma noteikumu mērķis ir nodrošināt, lai atbrīvojums no pienākuma nodrošināt pirmstirdzniecības pārredzamību tiktu piemērots atbilstīgāk un konsekventāk. Joprojām ir spēkā iemesli šādu atbrīvojumu piemērošanai pienākumam reālā laikā publicēt kārtējos rīkojumus un cenu piedāvājumus; piemēram, liela apjoma operācijām nepieciešams īpašs režīms, lai nepieļautu, ka to veikšana pārāk lielā mērā ietekmē tirgu. Tomēr jāuzlabo pielāgošana, faktiskais saturs un konsekventa piemērošana. Tādēļ priekšlikuma noteikumi nosaka pienākumu kompetentajām iestādēm informēt EVTI par to tirgos izmantotiem atbrīvojumiem, un EVTI jāpublicē atzinums par atbrīvojuma saderīgumu ar šajā regulā un nākamajos deleģētajos aktos noteiktajām prasībām. Pārredzamības noteikumu paplašināšana, tos attiecinot uz obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem un atvasinātiem finanšu instrumentiem (II sadaļas 2 nodaļas 7.–10. pants) Noteikumi paplašina pārredzamības noteikumu principus, kurus patlaban piemēro tikai kapitāla vērtspapīru tirgiem, attiecinot tos uz obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem. Paplašināšanu pamato tas, ka patlaban pārredzamība pār šādiem produktiem, kurus lielākoties tirgo ārpusbiržas tirdzniecības vietās, ne vienmēr ir pietiekamā līmenī. Noteikumi nosaka jaunas pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības četrām minētajām instrumentu grupām. Pārredzamības prasības būs identiskas visās trijās tirdzniecības vietās, kas ir regulēts tirgus, daudzpusējā tirdzniecības sistēma un regulētā tirdzniecības sistēma, bet tās tiks pielāgotas atbilstīgi tirgotajam instrumentam. Atbrīvojumi tiks definēti deleģētajos aktos. Regulētos tirgos pārredzamības prasības attieksies uz obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot. Daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un regulētās tirdzniecības sistēmās tās attieksies uz obligācijām un strukturētiem finanšu produktiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuriem ir publicēts prospekts, un emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo daudzpusējās tirdzniecības sistēmās un regulētās tirdzniecības sistēmās. Attiecībā uz pirmstirdzniecības pārredzamības prasībām kompetentās iestādes vispirms varēs piemērot atbrīvojumu īpašiem instrumentu veidiem, pamatojoties uz tirgus modeli, likviditāti vai citiem nozīmīgiem kritērijiem. Kompetentās iestādes arī varēs piemērot dažādu atbrīvojumu kopumu, lai atbrīvotu dažus darījumus no pārredzamības prasības. Attiecībā uz kapitāla vērtspapīriem kompetentajām iestādēm būs jāinformē EVTI abos gadījumos par plānoto atbrīvojumu izmantošanu, un EVTI sagatavos atzinumu par atbrīvojuma saderīgumu ar juridiskajām prasībām. Deleģētajos aktos tiks noteikts pirmstirdzniecības informācijas formāts un detalizācijas pakāpe, kā arī definēti izņēmumi un atbrīvojumi saistībā ar šādām prasībām. Attiecībā uz pēctirdzniecības pārredzamību priekšlikuma noteikumos paredzēta iespēja atlikt publicēšanu noteiktos gadījumos atkarībā no darījuma apjoma vai veida. Tāpat kā pirmstirdzniecības informācijas darbības joma, arī šīs informācijas darbības joma un nosacījumi publicēšanas atlikšanai būs noteikti deleģētajos aktos. Lielāka un efektīvāka datu konsolidēšana (II sadaļas 3. nodaļas 11. un 12. pants) Tāda joma kā tirgus dati to kvalitātes, formāta, izmaksu un konsolidēšanas spējas dēļ ir svarīga, lai noturētu FITD vispārējo principu attiecībā uz pārredzamību, konkurētspēju un ieguldītāju aizsardzību. Šajā jomā priekšlikuma noteikumi par regulu un direktīvu ievieš vairākas fundamentālas pārmaiņas. Regulas noteikumi veicinās datu izmaksu samazināšanu, pieprasot, lai tirdzniecības vietas, kas ir regulēts tirgus, daudzpusēja tirdzniecības sistēma vai regulēta tirdzniecība sistēma, bez maksas dara publiski pieejamu pēctirdzniecības informāciju 15 minūšu laikā pēc darījuma veikšanas, nodrošina pirmstirdzniecības informāciju atsevišķi no pēctirdzniecības informācijas, un dos Komisijai iespēju, izmantojot deleģētos aktus, paskaidrot, ko nozīmē saprātīgs komerciāls pamats. Saskaņā ar šo regulu ieguldījumu sabiedrībām būs jādara publiski pieejama informācija par tirdzniecības darījumiem, kas veikti ārpus tirdzniecības vietām, izmantojot apstiprinātas publicēšanas struktūras, kuru pašu regulējums tiks noteikts direktīvā. Tādējādi varētu ievērojami uzlabot ārpusbiržas tirdzniecības vietu datu kvalitāti un attiecīgi atvieglot to konsolidēšanu. Pārredzamība attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, kuras veic tirdzniecību ārpusbiržas tirdzniecības vietās, tostarp izmantojot sistemātiskus internalizētājus (III sadaļas 13.–20. pants) Lai nodrošinātu vienlīdzīgus darbības nosacījumus, atbalstītu cenu atklāšanu visā tirgū un aizsargātu privātos ieguldītājus, priekšlikumā ietverti īpaši pārredzamības noteikumi attiecībā uz ieguldījumu sabiedrībām, kas darbojas kā sistemātiski internalizētāji. Pašreizējie pārredzamības noteikumi attiecībā uz sistemātiskiem internalizētājiem arī turpmāk attieksies uz akcijām un instrumentiem, kas ir pielīdzināmi kapitāla vērtspapīriem, savukārt jauni noteikumi tiks izstrādāti obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai par kuriem ir publicēts prospekts, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kuriem var piemērot klīringu, kurus atļauts tirgot regulētos tirgos vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā. Turklāt attiecībā uz akcijām un instrumentiem, kas pielīdzināmi kapitāla vērtspapīriem, tiek ieviests minimālais piedāvātās cenas apjoms un tiem ir obligātas divvirzienu cenas piedāvājums. Saskaņā ar priekšlikumu pēctirdzniecības pārredzamības noteikumus, kas ir identiski noteikumiem, kurus piemēro tirdzniecības vietās veiktai tirdzniecībai, iesaka piemērot visām akcijām, tostarp instrumentiem, kas ir pielīdzināmi kapitāla vērtspapīriem, kā arī obligācijām un strukturētiem finanšu produktiem, kuriem ir publicēts prospekts, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, kā arī atvasinātiem finanšu instrumentiem, kuriem drīkst veikt klīringu vai par kuriem ziņots darījumu reģistriem. Darījumu pārskatu sniegšana (IV sadaļas 21.–23. pants) Saskaņā ar FITD darījumu pārskatu sniegšana dod iespēju uzraugiem pārraudzīt ieguldījumu sabiedrību darbības un nodrošināt atbilstību FITD, kā arī uzraudzīt, lai netiktu veikta tirgus ļaunprātīga izmantošana, kā noteikts tirgus ļaunprātīgas izmantošanas direktīvā. Darījumu pārskatu sniegšana ir arī lietderīga, veicot vispārējo tirgus pārraudzību. Ieteiktie noteikumi uzlabos darījumu pārskatu kvalitāti no vairākiem viedokļiem. Kompetentajām iestādēm jāsaņem pārskati par visiem darījumiem ar finanšu instrumentiem, izņemot darījumus ar finanšu instrumentiem, kuru tirdzniecība netiek regulēta, kurus neietekmē tirgus ļaunprātīga izmantošana un kurus nevar izmantoto ļaunprātīgi. Kompetentajām iestādēm ir pilnīga pieeja ierakstiem visos rīkojuma izpildes procesa posmos, sākot ar sākotnējo lēmumu veikt tirdzniecību līdz pat darījuma izpildei. Pirmkārt, grozījumi rada jaunu pienākumu regulētam tirgum, daudzpusējām tirdzniecības sistēmām un regulētām tirdzniecības sistēmām glabāt datus tā, lai tie būtu pieejami uzraudzītājiem vismaz piecus gadus. Tas ļaus kompetentajām iestādēm pārraudzīt mēģinājumus ļaunprātīgi izmantot tirgu un veikt manipulācijas ar rīkojumu reģistru. Glabātajā informācijā būs jāietver visa informācija, kas ir nepieciešama pārskatu sniegšanai par darījumiem, īpaši klienta un to personu, kas atbild par darījuma veikšanu, piemēram, tirgotāju, identifikācija vai datoralgoritmi. Otrkārt, darījumu pārskatu sniegšanas darbības joma līdz šim bija ierobežota un attiecās tikai uz finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū, tostarp uz darījumiem ar šādiem instrumentiem, kas tika veikti ārpus tirgus, bet tagad tā tiks ievērojami paplašināta un attiecīgi salāgota ar tirgus ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumu darbības jomu. Prasība neattieksies vienīgi uz šādiem instrumentiem: i) instrumentiem, kuru tirdzniecība nav atļauta un kuri netiek tirgoti daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, ii) instrumentiem, kuru vērtība nav atkarīga no tāda finanšu instrumenta vērtības, kuru atļauts tirgot vai kuru tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, iii) instrumentiem, kuru tirdzniecība nevar ietekmēt instrumentu, kuru atļauts tirgot un kuru netirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā. Treškārt, noteikumi uzlabos pārskatu kvalitāti, jo, no vienas puses, tie nodrošinās labāku to klientu identifikāciju, kuru vārdā ieguldījumu sabiedrība veikusi darījumu, un to personu identifikāciju, kas atbild par darījuma veikšanu, bet, no otras puses, tie noteiks prasību regulētam tirgum, daudzpusējai tirdzniecības sistēmai un regulētai tirdzniecības sistēmai sniegt sīkus pārskatus par tādu sabiedrību veiktiem darījumiem, uz kurām neattiecas vispārīgs pienākums sniegt pārskatus. Turklāt no kvalitātes viedokļa priekšlikuma noteikumi pieprasīs sniegt pārskatus, izmantojot pārskatu sniegšanas sistēmas, kuras atbilstīgi direktīvai apstiprinājušas kompetentās iestādes. Lai pārskati par darījumiem un glabātā informācija identificētu klientu un personas, kuras atbild par darījuma veikšanu, tostarp datoralgoritmus, ieguldījumu sabiedrībām būs jānodod attiecīgā informācija, kad tās sūtīs rīkojumu citai sabiedrībai. Tām arī būs iespēja sniegt pārskatu par rīkojumu kā par darījumu, ja tās nevēlēsies šādu informāciju nodot citām sabiedrībām. Ceturtkārt, izmaksu un efektivitātes nolūkā nevajadzētu pieļaut divkāršu pārskatu sniegšanu par darījumiem saskaņā ar FITD un nesen ieteiktās pārskatu sniegšanas prasības darījumu reģistriem (ETIR). Tādējādi darījumu reģistriem prasīs pārsūtīt pārskatus kompetentajām iestādēm. Visbeidzot, ja šīs pārmaiņas izrādītos nepietiekamas, lai iegūtu pilnīgu un precīzu pārskatu par tirdzniecības darbību un atsevišķām pozīcijām, saskaņā ar pārskatīšanas klauzulu divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā Komisija var ieviest pasākumus, pieprasot, ka ieguldījumu sabiedrību sniegtajiem pārskatiem jānonāk tieši EVTI norādītajā sistēmā. Atvasinātu finanšu instrumentu tirdzniecība (V sadaļas 24.–27. pants) Patlaban tiek veikts ievērojams darbs ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu tirgus stabilitātes, pārredzamības un pārraudzības uzlabošanai, un tā ietvaros G20 vienojusies, ka tirdzniecība ar standartizētiem ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem būtu pēc vajadzības pārvietojama uz biržu vai elektroniskās tirdzniecības platformām. Atbilstīgi Komisijas jau ieteiktajām prasībām (ETIR) palielināt ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu centrālo klīringu priekšlikuma noteikumi šajā regulā nosaka, ka tirdzniecība ar piemēroti attīstītiem atvasinātiem finanšu instrumentiem jāveic tikai uz apstiprinātām platformām, kas ir regulēts tirgus, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas vai regulētas tirdzniecības sistēmas. Šāds pienākums tiks noteikts gan finansiālajiem, gan nefinansiālajiem darījumu partneriem, kuri pārsniedz ETIR noteikto klīringa slieksni. Saskaņā ar noteikumiem Komisijai un EVTI, izmantojot tehniskos standartus, ir uzdevums definēt tādu atvasinātu finanšu instrumentu sarakstu, uz kuriem attiecas šāds pienākums, ņemot vērā konkrēto instrumentu likviditāti. Nediskriminējoša pieeja klīringam (VI sadaļas 28.–30. pants) Papildus Direktīvas 2004/39/EK prasībām, kas neļauj dalībvalstīm nevajadzīgi ierobežot pieeju pēctirdzniecības infrastruktūrai, piemēram, centrālajam darījumu partnerim un norēķinu sistēmām, ir nepieciešams, ka šī regula likvidē dažādus citus komerciālus šķēršļus, kurus var izmantot, lai kavētu konkurenci, veicot finanšu instrumentu klīringu. Šķēršļus var radīt tas, ka centrālie darījumu partneri nenodrošina klīringa pakalpojumus dažās tirdzniecības vietās, tirdzniecības vietas nenodrošina datu plūsmas potenciālajiem jauniem klīringa pakalpojumu sniedzējiem vai informācija par bāzes rādītājiem vai indeksiem netiek nodrošināta klīringa pakalpojumu sniedzējiem tirdzniecības vietās. Priekšlikuma noteikumi aizliegs piemērot diskriminējošu praksi un novērsīs šķēršļus, kas var kavēt konkurenci finanšu instrumentu klīringa veikšanā. Tādējādi tiks palielināta konkurence finanšu instrumentu klīringa veicējiem, lai samazinātu ieguldījumu un aizņemšanās izmaksas, likvidētu neefektīvas procedūras un veicinātu jauninājumus Eiropas tirgos. Produktu un pozīciju uzraudzība (VII sadaļas 31.–35. pants) Pēc Padomes secinājumiem par ES finanšu uzraudzības stiprināšanu (2009. gada 10. jūnijs) tika pausts plašs atbalsts viedoklim, ka jāpalielina uzraudzības efektivitāte un piemērošana un kompetentajām iestādēm jāpiešķir īpašas jaunas pilnvaras krīzes sākumā, īpaši piedāvāto produktu un pakalpojumu rūpīgai pārbaudei. Pirmkārt, priekšlikumā ietvertie grozījumi lielā mērā palielinās produktu un pakalpojumu uzraudzību, no vienas puses, ieviešot iespējas kompetentajām iestādēm sadarbībā ar EVTI noteikt pastāvīgus aizliegumus saistībā ar finanšu produktiem vai darbībām vai praksēm, un, no otras puses, ieviešot iespēju EVTI uz laiku aizliegt produktus, prakses vai pakalpojumus. Aizliegums var būt aizliegums vai ierobežojums tirgot vai pārdot finanšu instrumentus vai konkrētu praksi vai aizliegums vai ierobežojums personām, kas ir iesaistītas noteiktā darbībā. Noteikumi nosaka īpašus nosacījumus šādu aizliegumu aktivizēšanai, kas īpaši var attiekties uz gadījumiem, kad pastāv bažas par ieguldītāju aizsardzību vai draudi pienācīgai finanšu tirgus darbībai vai finanšu sistēmas stabilitātei. Otrkārt, papildinot pārskatītajā direktīvā ieteiktās pilnvaras, saskaņā ar kurām kompetentajām iestādēm tiek dota iespēja pārvaldīt pozīcijas, tostarp noteikt pozīciju limitus, priekšlikuma noteikumi regulā nosaka EVTI lomu, koordinējot valsts mērogā pieņemtos pasākumus. EVTI tiek arī piešķirtas īpašas pilnvaras pārvaldīt vai ierobežot tirgus dalībnieku pozīcijas. Priekšlikuma noteikumi nosaka precīzus nosacījumus, īpaši gadījumos, kad pastāv draudi pienācīgai tirgus darbībai vai fizisko preču piegādes kārtībai, vai ES finanšu sistēmas stabilitātei. Emisijas kvotas (1. pants) Atšķirībā no atvasināto finanšu instrumentu tirdzniecības ES emisijas kvotu sekundārie aktuāltirgi lielākoties ir neregulēti. Aktuāltirgos ir parādījušies krāpšanas mēģinājumi, un tas varētu mazināt uzticību emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai, kura izveidota ar ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas direktīvu[15]. Paralēli pasākumiem, kas paredzēti ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas direktīvā, lai pastiprinātu ES emisijas kvotu reģistru sistēmu un nosacījumus ES emisijas kvotu tirdzniecībai paredzēta konta atvēršanai, priekšlikums noteiktu, ka uz visu ES emisijas kvotu tirgu attieksies finanšu tirgus regulējums. Gan aktuāltirgi, gan atvasinātu finanšu instrumentu tirgi būtu jāpakļauj vienam uzraudzītājam. Jāpiemēro FITD un Direktīva 2003/6/EK par ļaunprātīgu tirgus izmantošanu, tādējādi visaptveroši uzlabojot tirgus drošību un vienlaikus neskarot tā nolūku — emisijas samazināšanu. Turklāt tas nodrošinās saskaņotību ar noteikumiem, kurus jau piemēro ES emisijas kvotu atvasinātajiem finanšu instrumentiem, un nodrošinās lielāku drošību, jo bankas un ieguldījumu sabiedrības, t.i., personas, kuru pienākums ir uzraudzīt tirdzniecības darbības, lai novērstu krāpšanu, ļaunprātīgu izmantošanu vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, uzņemtos lielāku lomu, pārbaudot attiecīgos aktuāltirgus tirgotājus. Ieguldījumu pakalpojumu sniegšana, ko veic trešo valstu sabiedrības, kurām nav filiāles (VIII sadaļas 36.–39. pants) Priekšlikums rada saskaņotu regulējumu, ar ko pieeju ES tirgiem piešķir sabiedrībām un tirgus organizētājiem, kas atrodas trešās valstīs, lai pārvarētu pašreizējo tirgus sadrumstalotību trešo valstu režīmos un nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences nosacījumus visiem finanšu pakalpojumu sniedzējiem ES teritorijā. Priekšlikums ievieš režīmu, kas balstās uz Komisijas veiktu iepriekšēju trešo valstu jurisdikciju atbilstības novērtējumu. Trešo valstu sabiedrības, attiecībā uz kurām pieņemts atbilstības lēmums, varēs pieprasīt tiesības sniegts pakalpojumus Savienībā. Lai sniegtu pakalpojumus privātpersonām vai MVU, sabiedrībai būs jāizveido filiāle; trešās valsts sabiedrībai būs jāsaņem tās dalībvalsts atļauja, kurā filiāle reģistrēta, un filiālei tiks piemērotas ES prasības dažās jomās (organizatoriskie noteikumi, uzņēmējdarbības nosacījumi, interešu konflikta novēršana, pārredzamība u.c.). Lai sniegtu pakalpojumus atbilstīgiem darījumu partneriem, nebūs jāveido filiāle; trešo valstu sabiedrības varēs tos sniegt, reģistrējoties EVTI. Tie tiks uzraudzīti pašu valstī. Būs nepieciešams atbilstošs sadarbības līgums starp uzraudzītājiem trešās valstīs, valstu kompetentajām iestādēm un EVTI. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikuma konkrētā ietekme uz budžetu attiecas uz EVTI piešķirto uzdevumu, kā norādīts šim priekšlikumam pievienotajos leģislatīvajos finanšu pārskatos. Šim priekšlikumam pievienotajā finanšu pārskatā ir novērtēta arī konkrētā ietekme uz budžetu Komisijas vajadzībām. Priekšlikums ietekmē Kopienas budžetu. 2011/0296 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par finanšu instrumentu tirgiem, ar ko groza Regulu [ETIR] par ārpusbiržas atvasinātiem finanšu instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un tirdzniecības reģistriem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[16], ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: 1. Finanšu krīze ir norādījusi vājās vietas finanšu tirgu pārredzamībā. Tādēļ pārredzamības stiprināšana ir viens no kopīgiem principiem finanšu sistēmas stiprināšanai, kā apstiprināts 2009. gada 2. aprīlī Londonā notikušās G20 sanāksmes deklarācijā. Lai stiprinātu pārredzamību un uzlabotu finanšu instrumentu iekšējā tirgus darbību, būtu jāizveido jaunas vadlīnijas, nosakot vienotas prasības darījumu pārredzamībai finanšu instrumentu tirgos. Jāizstrādā plaši noteikumi visdažādākajiem finanšu instrumentiem. Šie noteikumi papildinās pārredzamības prasības rīkojumiem un darījumiem, kas ir saistīti ar akcijām, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvā 2004/39/EK. 2. Augsta līmeņa grupa ES finanšu uzraudzības jautājumos un tās priekšsēdētājs Žaks Delarosjē ( Jacques de Larosière ) aicināja Savienību izstrādāt saskaņotāku finanšu regulu kopumu. Nākotnes Eiropas uzraudzības sistēmas kontekstā Eiropadome 2009. gada 18. un 19. jūnijā arī uzsvēra nepieciešamību izveidot Eiropas vienotu noteikumu kopumu, kas būtu piemērojams visām vienotā tirgus finanšu iestādēm. 3. Tādējādi jaunajiem tiesību aktiem vajadzētu būt diviem dažādiem juridiskajiem instrumentiem: direktīvai un regulai. Šiem abiem juridiskajiem instrumentiem kopā būtu jāveido tiesiskais regulējums prasībām, kas tiek piemērotas ieguldījumu sabiedrībām, regulētam tirgum un datu pārskatu sniegšanas pakalpojumu uzņēmumiem. Tādējādi šī regula jālasa kopā ar direktīvu. Nepieciešamība izveidot vienotu noteikumu kopumu visām iestādēm par noteiktām prasībām, nepieļaut potenciālu regulējuma arbitrāžu, kā arī nodrošināt lielāku tiesisko noteiktību un mazāk sarežģītu regulējumu tirgus dalībniekiem nosaka tāda juridiskā pamata izmantošanu, saskaņā ar kuru varētu izstrādāt regulu. Lai likvidētu atlikušos šķēršļus tirdzniecībai un būtiskus konkurences izkropļojumus, kas rodas no atšķirībām valstu tiesību aktos, kā arī lai novērstu turpmākus šķēršļus tirdzniecībai un jaunu konkurences izkropļojumu rašanos, ir nepieciešams pieņemt jaunu regulu, kurā paredzēti vienoti noteikumi, kas piemērojami visās dalībvalstīs. Šāda tieši piemērojama tiesību akta nolūks ir mērķtiecīgi veicināt iekšējā tirgus netraucētu darbību, tā pamatā ir LESD 114. panta noteikumi atbilstīgi to interpretācijai Eiropas Savienības Tiesas judikatūrā. 4. Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/39/EK izveidoja noteikumus, saskaņā ar kuriem tirdzniecībai ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū, jābūt pārredzamai pirms un pēc tirdzniecības, un noteikumus pārskatu sniegšanai kompetentajām iestādēm par darījumiem ar finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū; direktīva jāpārskata, lai tajā atbilstīgi ņemtu vērā finanšu tirgu attīstību, risinātu trūkumus un novērstu nepilnības, kas cita starpā parādījās finanšu tirgu krīzes laikā. 5. Noteikumiem par tirdzniecības un regulējuma pārredzamības prasībām jābūt tieši piemērojamu tiesību aktu veidā, kurus piemēro visām ieguldījumu sabiedrībām, kam jāievēro vienoti noteikumi visos ES tirgos, lai nodrošinātu vienotu kopēja tiesiskā regulējuma piemērošanu, stiprinātu uzticēšanos tirgus pārredzamībai visā ES, samazinātu regulējuma sarežģītību un sabiedrību izmaksas atbilstības nodrošināšanai, īpaši finanšu iestādēm ar pārrobežu darbību, un veicinātu konkurences kropļojumu izskaušanu. Vispiemērotākais instruments regulējuma mērķu sasniegšanai un vienotu nosacījumu nodrošināšanai, novēršot atšķirīgas prasības valstu līmenī direktīvas transponēšanas rezultātā, ir pieņemt regulu, kas nodrošina tiešu piemērošanu. 6. Būtu jāievieš regulēta tirgus un daudzpusējās tirdzniecības sistēmas definīcijas un tās savstarpēji jāsalāgo, tādējādi parādot, ka tās pārstāv vienu un to pašu regulētas tirdzniecības darbību. Definīcijās nebūtu jāiekļauj divpusējas sistēmas, kurās ieguldījumu sabiedrība veic tirdzniecību savā vārdā, arī kā ar risku nesaistīts darījuma partneris starp pircēju un pārdevēju. Termins „sistēma” sevī ietver gan tirgus, kurus veido noteikumu kopums un tirdzniecības platforma, gan tirgus, kuru darbības pamatā ir tikai noteikumu kopums. Regulētiem tirgiem un daudzpusējām tirdzniecības sistēmām nav pienākuma nodrošināt „tehnisku“ sistēmu rīkojumu saskaņošanai. Šīs direktīvas nolūkā regulēts tirgus vai daudzpusēja tirdzniecības sistēma ir tāds tirgus, kuru veido tikai tādu noteikumu kopums, kuri regulē aspektus saistībā ar dalību šādā tirgū, atļauju tirgot instrumentus, tirdzniecību starp dalībniekiem, pārskatu sniegšanu un — pēc iespējas — pienākumu nodrošināt pārredzamību, un uzskata, ka saskaņā ar šādiem noteikumiem veikti darījumi tiek veikti atbilstīgi regulēta tirgus sistēmai vai daudzpusējai tirdzniecības sistēmai. Termins „pirkšanas un pārdošanas intereses” jāsaprot plašā nozīmē, un tajā iekļauti rīkojumi, cenu piedāvājumi un norādes par interesi. Prasība savienot intereses sistēmā, izmantojot sistēmas organizētāja izveidotus nediskrecionārus noteikumus, nozīmē savienot šādas intereses atbilstīgi sistēmas noteikumiem vai ar sistēmas protokola vai iekšēju darbības procedūru (tostarp ar datoru programmatūrā ietvertu procedūru) palīdzību. Termins „nediskrecionāri noteikumi” nozīmē, ka saskaņā ar šādiem noteikumiem ieguldījumu sabiedrībai, kura vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu, nevar piemērot diskrecionārus principus šādu interešu iespējamai mijiedarbībai. Saskaņā ar definīcijām intereses savienojamas tā, lai tiktu noslēgts līgums, kas nozīmē, ka izpilde tiek veikta atbilstīgi sistēmas noteikumiem vai ar sistēmas protokola vai iekšēju darbības procedūru palīdzību. 7. Lai veicinātu Eiropas tirgu pārredzamību un nodrošinātu vienādus darbības noteikumus dažādām tirdzniecības pakalpojumu sniegšanas vietām, jāievieš jauna regulētas tirdzniecības sistēmas kategorija. Šādas jaunas kategorijas definīcija ir plaša, lai gan patlaban, gan turpmāk tajā varētu ietvert tādu līgumu visu veidu regulētu izpildi un tādas tirdzniecības organizēšanu, kuri neatbilst pastāvošo tirdzniecības vietu darbības vai regulējuma īpatnībām. Attiecīgi jāpiemēro atbilstīgas organizatoriskās struktūras prasības un pārredzamības noteikumi, kas veicina efektīvu informācijas atklāšanu par cenām. Jaunajā kategorijā tiks iekļautas sistēmas, kurās brokeri izpilda divus pretējus klientu rīkojumus, nenosūtot tos tirgum, un šādas sistēmas var raksturot kā iekšējas elektroniskas rīkojumu savienošanas sistēmas, ko vada ieguldījumu sabiedrības, kuras izpilda viena klienta rīkojumu pret otra klienta rīkojumu. Jaunajā kategorijā arī tiks ietvertas sistēmas, kuras ir tiesīgas tirgot atvasinātus finanšu instrumentus, kam drīkst veikt klīringu un kas ir pietiekami likvīdi. Tajā netiks ietvertas sistēmas, kurās tirdzniecība faktiski netiek veikta vai netiek organizēta, piemēram, sistēmas, kas nodrošina tādu biļetenu publisku pieejamību, kuros tiek reklamētas pirkšanas un pārdošanas intereses, citas struktūras, kas apkopo potenciālās pirkšanas vai pārdošanas intereses vai sniedz elektroniskus pēctirdzniecības apstiprinājuma pakalpojumus. 8. Šī jaunā regulētās tirdzniecības sistēmas kategorija papildinās esošās tirdzniecības vietas. Kaut gan regulētiem tirgiem un daudzpusējām tirdzniecības sistēmām raksturīga nediskrecionāra darījumu izpilde, regulētas tirdzniecības sistēmas organizētājs var piemērot diskrecionārus principus, izpildot darījumus. Tādējādi darījumam, kuru slēdz regulētā tirdzniecības sistēmā, ko vada ieguldījumu sabiedrība vai tirgus organizētājs, būtu jāpiemēro noteikumus par uzņēmējdarbības veikšanu un pienākumu nodrošināt labāko darījuma izpildi un klienta rīkojumu apstrādi. Tomēr platformas organizētājam jābūt neitrālam, jo regulēta tirdzniecības sistēma nozīmē faktiski veiktas tirdzniecības platformu. Tādējādi regulētas tirdzniecības sistēmas organizētājs nedrīkstētu izpildīt regulētā tirdzniecības sistēmā ikvienu darījumu starp daudzkārtējām trešo personu pirkšanas un pārdošanas interesēm, tostarp sistēmā savienotus klientu rīkojumus, izmantojot tam piederošu kapitālu. Attiecīgi šādi organizētāji nevar darboties kā sistemātiski internalizētāji to vadītajā regulētajā tirdzniecības sistēmā. 9. Visa regulētā tirdzniecība būtu jāveic regulētās tirdzniecības vietās un tai būtu jābūt pilnībā pārredzamai gan pirms, gan pēc tirdzniecības. Tādējādi pārredzamības prasības attiecina uz visu veidu tirdzniecības vietām un visiem tajos tirgotiem finanšu instrumentiem. 10. Tirdzniecība ar depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem, līdzīgiem finanšu instrumentiem un akcijām, kuras nav atļauts tirgot regulētā tirgū, tiek veikta lielā mērā līdzīgi un atbilst gandrīz tādiem pašiem ekonomikas mērķiem kā tirdzniecība ar akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū. Tādēļ pārredzamības prasības, kuras tiek piemērotas akcijām, kuras atļauts tirgot regulētā tirgū, būtu jāpaplašina un jāattiecina uz šādiem instrumentiem. 11. Atzīstot, ka režīmam, kas noteikts atbrīvojumiem no pirmstirdzniecības pārredzamības, principā jāatbalsta efektīva tirgus darbība, rūpīgi jāpārbauda, vai faktiskie noteikumi par atbrīvojumiem saistībā ar akcijām, kurus patlaban piemēro atbilstīgi Direktīvai 2004/39/EK un 2006. gada 10. augusta Regulai (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārredzamību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem [17], joprojām ir atbilstīgi no to darbības jomas un piemērojamo nosacījumu viedokļa. Lai nodrošinātu, ka atbrīvojumi no pirmstirdzniecības pārredzamības attiecībā uz akcijām un attiecīgi citiem līdzīgiem instrumentiem un tādiem produktiem, kas nav kapitāla vērtspapīri, tiek piemēroti vienādi īpašiem tirgus modeļiem un rīkojumu veidiem un apjomiem, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) būtu jānovērtē, vai individuāli pieprasījumi piemērot atbrīvojumu ir saderīgi ar šo regulu un deleģētajiem nākotnes aktiem. EVTI sniedz novērtējumu kā atzinumu atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1095/2010 29. pantam. Turklāt saskaņā ar atbilstīgu laika grafiku EVTI būtu jāpārskata jau pastāvošos atbrīvojumus attiecībā uz akcijām un jāsagatavo novērtējums, ievērojot tādu pašu procedūru, par to nemainīgo atbilstību šīs regulas noteikumiem un deleģētajiem nākotnes aktiem. 12. Finanšu krīze norādījusi īpašas vājās vietas attiecībā uz tādas informācijas pieejamību tirgus dalībniekiem, kas ir saistīta ar tirdzniecības iespējām un finanšu instrumentu, kas nav akcijas, cenām, konkrēti tādus aspektus kā sniegšanas laiks, granularitāte, vienlīdzīga pieeja un ticamība. Tādējādi jāievieš pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības, ņemot vērā noteiktu instrumentu veidu, kas nav akcijas, dažādās iezīmes un tirgus struktūru. Lai nodrošinātu stabilu pārredzamības pamatu visiem būtiskajiem instrumentiem, šādas prasības būtu jāattiecina uz obligācijām un strukturētiem finanšu produktiem ar prospektu vai kurus atļauts tirgot regulētā tirgū, vai tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, vai kuriem drīkst veikt centrālo klīringu, un —pēctirdzniecības pārredzamības gadījumā — atvasinātiem finanšu instrumentiem, par kuriem ziņots darījumu reģistriem. Tādējādi ārpus pārredzamības pienākuma darbības jomas ir tikai tādi finanšu instrumenti, kurus tirgo vienīgi ārpusbiržas tirdzniecības vietās, uzskata par īpaši nelikvīdiem vai kuri izveidoti pēc speciāla pasūtījuma. 13. Obligāciju, strukturētu finanšu produktu un atvasinātu finanšu instrumentu tirgos jāievieš atbilstīgs tirdzniecības pārredzamības līmenis, lai palīdzētu vērtēt šādus produktus un veicinātu efektīvu cenas noteikšanu. Strukturētos finanšu produktos īpaši būtu jāietver uz aktīviem balstīti vērtspapīri, kas definēti Regulas (EK) Nr. 809/2004 2. panta 5. punktā, kuros cita starpā ietverti arī ar parādsaistībām nodrošināti strukturēti vērtspapīri. 14. Lai nodrošinātu vienādu nosacījumu piemērošanu tirdzniecības vietām, dažādām tirdzniecības vietām būtu jāpiemēro vienas un tās pašas pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamības prasības. Pārredzamības prasības būtu jāpielāgo dažādiem instrumentu veidiem, tostarp kapitāla vērtspapīriem, obligācijām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, un dažādiem tirdzniecības veidiem, īpaši rīkojumu reģistra un cenu piedāvājuma virzītām sistēmām, kā arī hibrīdām un brokeru pakalpojumu balss sistēmām, un jāņem vērā valstu tirgu emisija, darījumu apjoms un iezīmes. 15. Lai nodrošinātu, ka tirdzniecība, ko veic ārpus biržas, nekavē efektīvi atklāt cenas vai veidot pārredzamus un vienlīdzīgus konkurences nosacījumus tirdzniecības līdzekļiem, atbilstīgas pirmstirdzniecības pārredzamības prasības būtu jāpiemēro ieguldījumu sabiedrībām, kuras veic tirdzniecību ar finanšu instrumentiem ārpus biržas savā vārdā, ciktāl tās veic šādu tirdzniecību kā sistemātiski internalizētāji ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotiem fondiem, sertifikātiem vai citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, un obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kuriem drīkst veikt klīringu. 16. Ieguldījumu sabiedrību, kas izpilda klientu rīkojumus, izmantojot sev piederošu kapitālu, būtu jāuzskata par sistemātisku internalizētāju, ja vien darījumi netiek veikti ārpus regulēta tirgus, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas un regulētas tirdzniecības sistēmas un šādi darījumi tiek veikti reti, pēc ad hoc principa un neregulāri. Sistemātiski internalizētāji ir ieguldījumu sabiedrības, kuras regulēti, bieži un sistemātiski veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus ārpus regulēta tirgus, daudzpusējas tirdzniecības sistēmas vai regulētas tirdzniecības sistēmas. Lai nodrošinātu šai definīcijas objektīvu un efektīvu piemērošanu ieguldījumu sabiedrībām, ikvienai divpusējai tirdzniecībai ar klientiem būtu jābūt būtiskai un kvantitatīviem kritērijiem būtu jāpapildina kvalitatīvie kritēriji, nosakot ieguldījumu sabiedrības, kuras jāreģistrē kā sistemātiski internalizētāji, kā noteikts 21. pantā Komisijas Regulā (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK. Kaut gan ārpusbiržas tirdzniecības vieta ir jebkura sistēma, kurā daudzkārtējas trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses mijiedarbojas sistēmā, sistemātisks internalizētājs nedrīkstētu savest kopā trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses. 17. Sistemātiski internalizētāji var nolemt, ka tie ļauj piekļūt saviem cenu piedāvājumiem tikai privātklientiem, tikai profesionāliem klientiem, vai arī abu veidu klientiem. Tiem nevarētu ļaut veikt diskrimināciju šajās klientu kategorijās. Sistemātiskam internalizētājam nav pienākuma publicēt stabilu cenu piedāvājumu attiecībā uz darījumiem, kuru apjoms ir lielāks par standarta tirgus apjomu. Standarta tirgus apjoms ikvienai finanšu instrumentu kategorijai nedrīkst būt ievērojami neproporcionāls salīdzinājumā ar ikvienu finanšu instrumentu attiecīgajā kategorijā. 18. Šīs regulas nolūks nav pieprasīt pirmstirdzniecības pārredzamības noteikumu piemērošanu darījumiem, kurus veic ārpus biržas, jo atbilstīgi šādu darījumu pazīmēm tie tiek veikti pēc ad hoc principa, neregulāri un ar vairumtirdzniecības partneriem, un ir daļa no darījumu attiecībām, kuras pašas par sevi raksturojamas kā darījumi, kuru apjoms ir lielāks par standarta tirgus apjomu, kā arī gadījumos, kad darījumi ir veikti ārpus sistēmām, ko attiecīgās sabiedrības parasti izmanto kā sistemātisku internalizētāju attiecībā uz savu darbību. 19. Tirgus datiem vajadzētu būt viegli un ātri pieejamiem lietotājiem, un tiem jābūt pēc iespējas neapkopotā formā, lai ieguldītāji un tos apkalpojošie datu pakalpojumu sniedzēji varētu pēc iespējas vairāk pielāgot datu risinājumus. Tādējādi pirmstirdzniecības un pēctirdzniecības datiem jābūt publiski pieejamiem „katram par sevi”, lai samazinātu izmaksas tirgus dalībniekiem, kad tie pērk datus. 20. Šajā regulā — īpaši tās IV sadaļā — Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti [*][18] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti [**][19] pilnībā piemēro personas datu apmaiņai, sūtīšanai un apstrādei, ko veic dalībvalstis un EVTI. 21. Ņemot vērā vienošanos, ko puses panāca G20 Pitsburgas samitā 2009. gada 25. septembrī, par standartizētu ārpusbiržas atvasināto finanšu līgumu tirdzniecības pārvietošanu pēc vajadzības uz biržu vai elektroniskās tirdzniecības platformām, jādefinē oficiāla regulējoša procedūra, nosakot, ka tirdzniecība starp finansiāliem darījumu partneriem un lieliem nefinansiāliem darījumu partneriem ar visiem atvasinātiem finanšu instrumentiem, kuriem drīkst veikt klīringu un kuri ir pietiekami likvīdi, obligāti jāveic tirdzniecības vietās, uz kurām attiecas salīdzināms regulējums un kurās dalībnieki var veikt tirdzniecību ar daudzpusējiem darījumu partneriem. Veicot likviditātes pietiekamības novērtējumu, būtu jāņem vērā tirgus iezīmes valstī, tostarp tādi elementi kā dalībnieku skaits un veids noteiktā tirgū, un darījumu iezīmes, piemēram, darījumu apjoms un biežums šajā tirgū. 22. Ņemot vērā vienošanos, ko puses panāca G20 Pitsburgas samitā 2009. gada 25. septembrī, par standartizētu ārpusbiržas atvasināto finanšu līgumu tirdzniecības pārvietošanu pēc vajadzības uz biržu vai elektroniskās tirdzniecības platformām, no vienas puses, un dažādu ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu salīdzinoši zemo likviditāti, no otras puses, ir pareizi noteikt atļautas tirdzniecības vietas, kurās var veikt tirdzniecību saskaņā ar šādu apņemšanos. Visām atļautajām tirdzniecības vietām būtu jāpiemēro lielā mērā salāgotas regulējošas prasības attiecībā uz organizatoriskās struktūras un darbības aspektiem, kārtību interešu konfliktu mazināšanai, visu tirdzniecības darbību uzraudzību, pirmtirdzniecības un pēctirdzniecības pārredzamību, kas pielāgota atbilstīgi finanšu instrumentam, lai daudzpusējas trešo personu tirdzniecības intereses varētu savstarpēji mijiedarboties. Tomēr jāparedz iespēja, ka šādu tirdzniecības vietu organizētāji veiks darījumus saskaņā ar šādu apņemšanos starp daudzpusējām trešām personām, piemērojot diskrecionārus principus, lai uzlabotu izpildes un likviditātes nosacījumus. 23. Šādiem atvasinātiem finanšu instrumentiem noteiktajam tirdzniecības pienākumam būtu jāļauj atļautajām tirdzniecības vietām efektīvi konkurēt. Tādēļ šādas tirdzniecības vietas nedrīkstētu pieprasīt ekskluzīvas tiesības uz kādu atvasinātu finanšu instrumentu, uz kuru attiecas tirdzniecības pienākums, neļaujot citām tirdzniecības vietām piedāvāt šādu instrumentu tirdzniecību. Lai nodrošinātu efektīvu konkurenci starp atvasinātu finanšu instrumentu tirdzniecības vietām, ir būtiski, lai tirdzniecības vietām ir nediskriminējoša un pārredzama pieeja centrālajiem darījumu partneriem. Nediskriminējoša pieeja centrālajam darījumu partnerim nozīmē, ka tirdzniecības vietai ir tiesības uz nediskriminējošu režīmu saistībā ar tās platformā tirgotu līgumu nodrošinājuma prasībām, saldo aprēķinu ekonomiski līdzvērtīgiem līgumiem un kompensējošas pozīcijas aprēķināšanu, ko korelētiem līgumiem veic viens un tas pats centrālais darījumu partneris, un uz nediskriminējošām klīringa maksām. 24. Kompetento iestāžu pilnvaras papildina skaidrs mehānisms, saskaņā ar kuru tiek aizliegta vai ierobežota tāda finanšu instrumenta tirdzniecība, izplatīšana un pārdošana, kurš rada nopietnas bažas par ieguldītāju aizsardzību, finanšu tirgus pareizu darbību un integritāti vai visas finanšu sistēmas vai kādas tās daļas stabilitāti, un atbilstīgas EVTI pilnvaras veikt koordināciju un rīkoties ārkārtas situācijās. Šādas pilnvaras būtu jāvar īstenot, ja tiek izpildīti vairāki īpaši nosacījumi. 25. Kompetentajām iestādēm būtu jāpaziņo EVTI sīkāka informācija par saviem pieprasījumiem samazināt pozīcijas saistībā ar atvasinātu finanšu līgumu, vienreizējiem ierobežojumiem un ikvienu ex–ante pozīciju ierobežošanu, lai uzlabotu sadarbību un konverģenci šo minēto pilnvaru piemērošanā. Svarīgākā informācija par ex–ante pozīciju ierobežošanu, ko piemērojusi kompetentā iestāde, būtu jādara publiski pieejama EVTI tīmekļa vietnē. 26. EVTI būtu jāvar pieprasīt, lai ikviena persona sniedz informāciju par savu pozīciju saistībā ar atvasinātu finanšu līgumu, pieprasīt samazināt pozīciju un noteikt ierobežojumu personai veikt individuālus darījumus saistībā ar preču atvasinātiem instrumentiem. EVTI tad informētu kompetento iestādi par pasākumiem, kurus tā iesaka veikt, un publicē informāciju par šiem pasākumiem. 27. Sīkāku informāciju par darījumiem ar finanšu instrumentiem būtu jāsniedz kompetentajām iestādēm, lai tās varētu konstatēt un izmeklēt potenciālos tirgus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumus, uzraudzīt tirgus godīgu un pareizu darbību un ieguldījumu sabiedrību darbību. Šāda pārskata darbības jomā iekļauj visus instrumentus, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū, daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā, un visus instrumentus, kuru vērtība ir atkarīga no šādu instrumentu vērtības vai to ietekmē. Lai nepieļautu nevajadzīgu administratīvo slogu ieguldījumu sabiedrībām, no to pienākuma sniegt pārskatus būtu jāizslēdz finanšu instrumenti, kuru tirdzniecība netiek regulēta un kurus neietekmē tirgus ļaunprātīga izmantošana. 28. Lai darījumu pārskati atbilstu savam mērķim — kalpot par tirgus uzraudzības instrumentu —, tiem būtu jāidentificē persona, kas pieņēmusi lēmumu ieguldīt, un personas, kas atbild par šī lēmuma izpildi. Kompetentajām iestādēm arī vajadzīga pilnīga pieeja ierakstiem visos rīkojuma izpildes procesa posmos, sākot ar sākotnējo lēmumu veikt tirdzniecību līdz pat darījuma izpildei. Tādēļ ir prasība ieguldījumu sabiedrībām reģistrēt visus savus darījumus ar finanšu instrumentiem, bet platformu organizētājiem — reģistrēt visus rīkojumus, kas iesniegti to sistēmās. EVTI būtu jākoordinē informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu, ka tām ir pieeja visiem ierakstiem par darījumiem un rīkojumiem, tostarp darījumiem un rīkojumiem, kas veikti platformās, kuras darbojas ārpus kompetento iestāžu teritorijas, ar finanšu instrumentiem, kurus iestādes uzrauga. 29. Būtu jānovērš dubulta pārskatu sniegšana par vienu un to pašu informāciju. Pārskatus, ko iesniedz darījumu reģistriem, kurus attiecīgajiem instrumentiem reģistrē vai atzīst atbilstīgi regulai [ETIR], un kas satur visu darījumu pārskatu sniegšanai nepieciešamo informāciju, nebūtu jāsniedz kompetentajām iestādēm; šos pārskatus kompetentajām iestādēm sūtītu darījumu reģistri. Atbilstīgi būtu jāgroza regula [ETIR]. 30. Kompetento iestāžu veiktai informācijas apmaiņai vai nodošanai būtu jāatbilst noteikumiem par personas datu nodošanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[20]. EVTI veiktai informācijas apmaiņai vai nodošanai būtu jāatbilst noteikumiem par personas datu nodošanu, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti[21], kam pilnībā būtu jābūt piemērojamai personas datu apstrādei šīs regulas nolūkā. 31. Regulā [ETIR] noteikti kritēriji, saskaņā ar kuriem ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu kategorijām būtu jāpiemēro pienākums veikt klīringu. Tā arī novērš konkurences kropļojumus, pieprasot, lai centrālajiem darījumu partneriem, kuri piedāvā ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu klīringu, tiktu nodrošināta nediskriminējoša pieeja tirdzniecības vietām, un centrālajiem darījumu partneriem, kuri piedāvā ārpusbiržas atvasināto finanšu instrumentu klīringu, tiktu nodrošināta nediskriminējoša pieeja tirdzniecības datiem tirdzniecības vietās. Tā kā ārpusbiržas atvasināti finanšu instrumenti ir atvasināti līgumi, kuri netiek izpildīti regulētā tirgū, nav nepieciešamības ieviest līdzīgus noteikumus regulētiem tirgiem saskaņā ar šo regulu. Ar nosacījumu, ka EVTI ir pasludinājusi, ka uz tiem tas attiecas, uz atvasinātiem finanšu instrumentiem, kurus tirgo regulētos tirgos, arī būtu attiecas pienākumam veikt klīringu. 32. Papildus Direktīvas 2004/39/EK prasībām, kas neļauj dalībvalstīm nevajadzīgi ierobežot pieeju pēctirdzniecības infrastruktūrai, piemēram, centrālajam darījumu partnerim un norēķinu sistēmām, ir nepieciešams, ka šī regula likvidē dažādus citus komerciālus šķēršļus, kurus var izmantot, lai kavētu konkurenci, veicot finanšu instrumentu klīringu. Lai nepieļautu diskriminējošu praksi, centrālajiem darījumu partneriem būtu jāpiekrīt veikt dažādās tirdzniecības vietās izpildītu darījumu klīringu, ja šādas vietas atbilst centrālā darījumu partnera noteiktajām darbības un tehniskajām prasībām. Pieeja būtu jāatsaka tikai tad, ja nav izpildīti noteikti deleģētajos aktos precizēti pieejas kritēriji. 33. Tirdzniecības vietām būtu arī jānosaka prasība nodrošināt pieeju, tostarp nodrošināt jaunākos datus, atbilstīgi pārredzamiem un nediskriminējošiem principiem centrālajiem darījumu partneriem, kuri vēlas veikt tirdzniecības vietā izpildīta darījuma klīringu. Atbilstīgi nediskriminējošiem principiem centrālajiem darījumu partneriem un citām tirdzniecības vietām būtu jānodrošina licencēšana un pieeja informācijai par indeksiem un citiem bāzes rādītājiem, kurus izmanto finanšu instrumentu vērtības noteikšanai. Likvidējot šķēršļus un diskriminējošu praksi, tiek paredzēts palielināt konkurenci finanšu instrumentu klīringa un tirdzniecības jomā, lai samazinātu ieguldījumu un aizņemšanās izmaksas, novērstu nepilnības un veicinātu jauninājumus ES tirgos. Komisijai būtu arī turpmāk cieši jāpārrauga pēctirdzniecības infrastruktūras attīstība un pēc vajadzības jāiejaucass, lai nepieļautu konkurences kropļojumus iekšējā tirgū. 34. Trešo valstu sabiedrību sniegtiem pakalpojumiem Eiropas Savienībā piemēro valstu režīmus un prasības. Šie režīmi ir ļoti atšķirīgi, un sabiedrībām, kam izsniegtas atļaujas atbilstīgi šiem režīmiem, nav atļauts īstenot savu brīvību sniegt pakalpojumus un veikt uzņēmējdarbību citās dalībvalstīs, kā vien tajā, kurā tās ir reģistrētas. Ir lietderīgi ieviest kopīgu tiesisko regulējumu ES līmenī. Režīmam būtu jāapvieno esošais sadrumstalotais regulējums, jānodrošina noteiktība un vienota attieksme pret trešo valstu sabiedrībām, kuras izmanto pieeju ES, jānodrošina, ka Komisija ir veikusi atbilstības novērtējumu attiecībā uz trešo valstu regulējošo un uzraudzības regulējumu un jānodrošina salīdzināma līmeņa aizsardzība ieguldītājiem ES, kas saņem pakalpojumus no trešo valstu sabiedrībām. 35. Lai sniegtu pakalpojumus privātpersonām vai MVU, vienmēr būtu jāizveido filiāle Savienībā. Filiāles izveidei piemēro atļaujas saņemšanu un uzraudzību Savienībā. Būtu jāpastāv pienācīgiem sadarbības nosacījumiem starp konkrēto kompetento iestādi un kompetento iestādi trešā valstī. Pakalpojumu sniegšana, neveidojot sabiedrību filiāles, iespējama tikai starp atbilstīgiem darījumu partneriem. Tam piemēro EVTI reģistrāciju un uzraudzību trešā valstī. Būtu jāpastāv pienācīgiem sadarbības nosacījumiem starp EVTI un kompetento iestādi trešā valstī. 36. Šīs regulas nosacījumiem, ar ko regulē pakalpojumu sniegšanu, ko veic trešo valstu sabiedrības Savienībā, nevajadzētu ietekmēt iespēju Savienībā reģistrētām personām saņemt ieguldījumu pakalpojumus no trešo valstu sabiedrībām pēc pašu iniciatīvas. Ja trešās valsts sabiedrība sniedz pakalpojumus pēc Savienībā reģistrētas personas iniciatīvas, pakalpojumi nebūtu uzskatāmi par sniegtiem Savienības teritorijā. Ja trešās valsts sabiedrība piedāvā pakalpojumus klientiem vai potenciālajiem klientiem Savienībā vai reklamē ieguldījumu pakalpojumus vai darbības kopā ar papildpakalpojumiem Savienībā, tas nebūtu uzskatāms par pakalpojumu, kas sniegts pēc klienta paša iniciatīvas. 37. Sekundārajos aktuāltirgos ar emisijas kvotām ir parādījušies krāpšanas mēģinājumi, un tas varētu mazināt uzticību emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām, kuras izveidotas ar Direktīvu 2003/87/EK, tāpēc tiek veikti pasākumi, lai stiprinātu emisijas kvotu reģistrēšanas sistēmu un nosacījumus emisijas kvotu tirdzniecībai paredzēta konta atvēršanai. Lai pastiprinātu integritāti un nosargātu efektīvu šo tirgu darbību, tostarp visaptverošu tirdzniecības aktivitāšu uzraudzību, ir lietderīgi papildināt pasākumus, kas tiek veikti atbilstīgi Direktīvai 2003/87/EK, pilnībā ietverot emisijas kvotas šīs direktīvas un Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 28. janvāra Direktīvas 2003/6/EK par iekšējās informācijas ļaunprātīgu izmantošanu un tirgus manipulācijām (tirgus ļaunprātīgu izmantošanu) darbības jomā, klasificējot tās kā finanšu instrumentus. 38. Komisijai būtu jāpiešķir pilnvaras pieņemt deleģētos aktus atbilstīgi līguma 290. pantam. Jo īpaši deleģētie akti būtu jāpieņem saistībā ar konkrētu sīkāku informāciju par definīcijām, precīzu tirdzniecības pārredzamības prasību raksturojumu, sīkāku informāciju par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem piešķir atbrīvojumus no pirmstirdzniecības pārredzamības, kārtību pēctirdzniecības publicēšanas atlikšanai, kritērijiem, saskaņā ar kuriem pienākums nodrošināt pirmstirdzniecības pārredzamību tiek piemērots sistemātiskiem internalizētājiem, īpašiem ar izmaksām saistītiem noteikumiem par tirgus datu pieejamību, kritērijiem, saskaņā ar kuriem starp tirdzniecības vietām un centrālajiem darījumu partneriem tiek piešķirta vai atteikta pieeja, kā arī turpmāk nosakot nosacījumus, saskaņā ar kuriem draudi ieguldītāju aizsardzībai, pienācīgai finanšu tirgu darbībai un integritātei vai visas ES finanšu sistēmas vai kādas tās daļas stabilitātei var noteikt nepieciešamību rīkoties EVTI. 39. Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz atbilstības lēmumu pieņemšanu par trešo valstu tiesisko un uzraudzības regulējumu trešo valstu sabiedrību pakalpojumu sniegšanai būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu [22]. 40. Kaut gan valstu kompetentās iestādes atrodas labākās pozīcijās, lai uzraudzītu tirgus attīstību, vispārējo ietekmi, kādu rada problēmas saistībā ar tirdzniecības pārredzamību, darījumu pārskatu sniegšanu, atvasinātu finanšu instrumentu tirdzniecību, produktu un prakses aizliegumu, var aptvert tikai ES mēroga kontekstā. Šī iemesla dēļ regulas mērķus var labāk sasniegt ES līmenī, un ES var pieņemt pasākumus atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteiktajam subsidiaritātes principam. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā regulā paredzēti vienīgi tie pasākumi, kas vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. 41. Tehniskie standarti finanšu pakalpojumu jomā nodrošina atbilstīgu noguldītāju, ieguldītāju un patērētāju aizsardzību visā ES. Tā kā EVTI ir struktūra, kam ir specializētas zināšanas, būtu efektīvi un pareizi tai uzticēt izstrādāt un iesniegt Komisijai ar politikas izvēlēm nesaistītu regulatīvu un īstenošanas tehnisko standartu projektu. 42. Komisijai būtu jāpieņem regulatīvo tehnisko standartu projekts, ko EVTI izstrādā atbilstīgi 23. pantam attiecībā uz darījumu pārskatu saturu un specifikācijām, 26. pantam attiecībā uz tādu atvasinātu finanšu instrumentu likviditātes kritērijiem, kurus ņem vērā saistībā ar pienākumu veikt tirdzniecību regulētās tirdzniecības vietās, un 36. pantam attiecībā uz informāciju, ko trešās valsts sabiedrība, kas iesniedz pieteikumu, sniedz EVTI savā reģistrācijas pieteikumā, izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi LESD 290. pantam un atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1093/2010 10.–14. pantam. 43. Komisijai būtu jāpiešķir arī pilnvaras pieņemt īstenošanas tehniskos standartus, izmantojot īstenošanas aktus atbilstīgi LESD 291. pantam un Regulas (ES) Nr. 1095/2010 15. pantam. EVTI būtu jāuztic izstrādāt un iesniegt Komisijai īstenošanas tehnisko standartu projektu attiecībā uz 26. pantā noteikto, kas nosaka, vai tādu atvasinātu finanšu instrumentu kategorija, kuri pasludināti par pakļautiem pienākumam veikt klīringu saskaņā ar Regulu [..] (ETIR), vai arī attiecīgā šādu instrumentu apakškopa būtu tirgojama tikai regulētās tirdzniecības vietās. 44. Šīs regulas prasību piemērošana būtu jāatliek, lai salāgotu piemērošanu ar pārskatītās direktīvas transponēto noteikumu piemērošanu un izstrādātu visus svarīgos īstenošanas pasākumus. Visu regulējuma paketi būtu jāsāk piemērot vienā un tajā pašā laikā. Nevajadzētu atlikt tikai pilnvaru piemērošanu saistībā ar īstenošanas pasākumiem, lai nepieciešamās darbības šādu īstenošanas pasākumu izstrādei un pieņemšanai varētu tikt sāktas pēc iespējas agrāk. 45. Šajā regulā ir ievērotas pamattiesības un principi, kas ir konkrēti atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, proti, tiesības uz personas datu aizsardzību (8. pants), darījumdarbības brīvība (16. pants), tiesības uz patērētāju aizsardzību (38. pants), tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību un taisnīgu tiesu (47. pants), un tiesības netikt divreiz tiesātam vai sodītam par to pašu noziedzīgo nodarījumu (50. pants), un kas jāpiemēro atbilstīgi šādām tiesībām un principiem, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I sadaļa PRIEKšMETS, DARBīBAS JOMA UN DEFINīCIJAS 1. PANTS PRIEKšMETS UN DARBīBAS JOMA 46. Šajā regulā noteiktas vienotas prasības: 47. tirdzniecības datu atklāšanai sabiedrībai; 48. darījumu pārskatu sniegšanai kompetentajām iestādēm; 49. atvasinātu finanšu instrumentu tirdzniecībai regulētās tirdzniecības vietās; 50. nediskriminējošai pieejai klīringam un nediskriminējošai pieejai tirdzniecībai, izmantojot bāzes rādītājus; 51. kompetento iestāžu un EVTI pilnvarām veikt produktu intervences un EVTI pilnvarām veikt pozīciju pārvaldību un ierobežot šādas pozīcijas; un 52. ieguldījumu pakalpojumu sniegšana vai darbību veikšana, ko veic trešo valstu sabiedrības bez filiāles. 53. Šī regula attiecas uz ieguldījumu sabiedrībām, kredītiestādēm, kuras ir tiesīgas darboties saskaņā ar direktīvu (jauno FITD), kad tās sniedz vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus un/vai veic ieguldījumu darbības un uz regulētiem tirgiem. 54. Šīs regulas V sadaļa attiecas arī uz visiem Regulas [..] (ETIR) [2. panta 6. punktā] noteiktajiem finansiālajiem darījumu partneriem un visiem [5. panta 1.b punktā] noteiktajiem nefinansiālajiem darījumu partneriem. 55. Šīs regulas VI sadaļu piemēro arī centrālajiem darījumu partneriem un personām ar īpašumtiesībām uz bāzes rādītājiem. 56. 2. pants Definīcijas 57. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 58. „ieguldījumu sabiedrība” ir jebkura juridiska persona, kuras pastāvīgā nodarbošanās vai darbība ir profesionāli sniegt vienu vai vairākus ieguldījumu pakalpojumus trešām personām un/vai veikt vienu vai vairākas ieguldījumu darbības. Dalībvalstis var ietvert ieguldījumu sabiedrību definīcijā uzņēmumus, kas nav juridiskas personas, ja: 59. to juridiskais statuss trešo personu interesēm nodrošina aizsardzības līmeni, kas ir līdzvērtīgs līmenim, ko nodrošina juridiskas personas; un 60. uz tiem attiecas līdzvērtīga piesardzīga uzraudzība, kas atbilst to juridiskajai formai. Tomēr, ja fiziska persona sniedz pakalpojumus, kas ir trešo personu naudas līdzekļu vai pārvedamu vērtspapīru turējums, šo personu var uzskatīt par ieguldījumu sabiedrību šīs regulas un direktīvas [jaunā FITD] nozīmē tikai tad, ja neatkarīgi no citām prasībām, ko paredz šī regula un direktīva [jaunā kapitāla prasību direktīva], tā atbilst šādiem nosacījumiem: 61. jābūt aizsargātām trešo personu īpašuma tiesībām attiecībā uz instrumentiem un naudas līdzekļiem, īpaši sabiedrības vai tās īpašnieku maksātnespējas gadījumā, sabiedrības vai tās īpašnieku kreditoru veiktas apķīlāšanas, savstarpējas nolīdzināšanas vai citas darbības gadījumā; 62. uz sabiedrību jāattiecas noteikumiem, kas paredzēti, lai uzraudzītu sabiedrības un tās īpašnieku maksātspēju; 63. sabiedrības gada pārskatu revīzija jāveic vienai vai vairākām personām, kas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem ir pilnvarotas veikt pārskatu revīziju; 64. ja uzņēmumam ir tikai viens īpašnieks, tam jānodrošina ieguldītāju aizsardzība, ja uzņēmums pārtrauc darbību īpašnieka nāves, darba nespējas vai citā līdzīgā gadījumā; 65. „kredītiestādes” ir kredītiestādes, kas definētas Direktīvā 2006/48/EK; 66. „sistemātisks internalizētājs” ir ieguldījumu sabiedrība, kas organizēti, bieži un sistemātiski veic darījumus savā vārdā, izpildot klientu rīkojumus ārpus regulēta tirgus vai daudzpusējās tirdzniecības sistēmas vai regulētas tirdzniecības sistēmas; 67. „tirgus organizētājs” ir viena vai vairākas personas, kas pārvalda un/vai vada regulēta tirgus uzņēmējdarbību. Tirgus organizētājs pats var būt regulēts tirgus. 68. „regulēts tirgus” ir daudzpusēja sistēma, kuru vada un/vai pārvalda tirgus organizētājs un kuras sistēmā un atbilstoši tās nediskrecionāriem noteikumiem apvienotas vairākkārtējas trešo personu pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz finanšu instrumentiem vai kura veicina šādu interešu apvienošanu tā, ka rezultātā tiek noslēgts līgums attiecībā uz finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot saskaņā ar tās noteikumiem un/vai sistēmām, un kurai ir atļauts darboties un kura pastāvīgi darbojas saskaņā ar III sadaļas noteikumiem; 69. „daudzpusēja tirdzniecības sistēma” ir daudzpusēja sistēma, kuru vada ieguldījumu sabiedrība vai tirgus organizētājs un kuras sistēmā un atbilstoši tās nediskrecionāriem noteikumiem apvienotas vairākkārtējas trešo pušu pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz finanšu instrumentiem tā, ka rezultātā tiek noslēgts līgums saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] II sadaļas noteikumiem; 70. „regulēta tirdzniecības sistēma” ir sistēma, kas nav regulēts tirgus vai daudzpusēja tirdzniecības sistēma; to vada ieguldījumu sabiedrība vai tirgus organizētājs, un tās sistēmā var mijiedarboties vairākkārtējas trešo pušu pirkšanas un pārdošanas intereses attiecībā uz finanšu instrumentiem tā, ka rezultātā tiek noslēgts līgums saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] II sadaļas noteikumiem; 71. „finanšu instruments” ir instrumenti, kas norādīti direktīvas [jaunā FITD] I pielikuma C iedaļā; 72. „pārvedami vērtspapīri” ir tādas vērtspapīru kategorijas, kas ir tirgojamas kapitāla tirgū, izņemot maksāšanas līdzekļus, piemēram 73. uzņēmumu akcijas un citi vērtspapīri, kas ir līdzvērtīgi uzņēmumu, personālsabiedrību vai citu struktūru akcijām, un depozitārie sertifikāti attiecībā uz akcijām; 74. obligācijas vai cita veida parāda vērtspapīri, tostarp depozitārie sertifikāti attiecībā uz šādiem vērtspapīriem; 75. jebkādi citi vērtspapīri, kas dod tiesības iegādāties vai pārdot šādus pārvedamus vērtspapīrus vai paredz norēķinu naudā, ko nosaka, atsaucoties uz pārvedamiem vērtspapīriem, valūtām, procentu likmēm vai ienesīgumu, precēm vai citiem rādītājiem vai pasākumiem; 76. „depozitārie sertifikāti” ir vērtspapīri, kas ir tirgojami kapitāla tirgū un rāda īpašumtiesības uz tāda emitenta vērtspapīriem, kura juridiskā adrese ir citā valstī, tanī pašā laikā tos atļauts tirgot regulētā tirgū un tos var tirgot atsevišķi no tāda emitenta vērtspapīriem, kura juridiskā adrese ir citā valstī; 77. „biržā tirgotas ieguldījumu fondu apliecības” ir atvērtu kolektīvo ieguldījumu fondu ieguldījumu apliecības, kuras ir brīvi tirgojamas kapitāla tirgos un vairākumā gadījumu tās ir piesaistītas indeksam; 78. „sertifikāti” ir vērtspapīri, kas ir tirgojami kapitāla tirgū un kurus — ja emitents atmaksā ieguldījumu — iedala augstāk par akcijām, bet zemāk par nenodrošinātiem obligāciju instrumentiem vai citiem līdzīgiem instrumentiem; 79. „strukturēti finanšu produkti” ir vērtspapīri, kuri izveidoti tāda kredītriska vērtspapīrošanai un nodošanai, kas saistīts ar tādu finanšu aktīvu kopumu, kuri to turētājam dod tiesības saņemt regulārus maksājumus, kas ir atkarīgi no bāzes aktīvu radītajām naudas plūsmām; 80. „atvasināti finanšu instrumenti” ir finanšu instrumenti, kuri definēti direktīvas [jaunā FITD] 9. panta c) apakšpunktā un uz kuriem atsauce ir minētās direktīvas I pielikuma C iedaļas 4.–10. punktā; 81. „preču atvasinātie instrumenti” ir finanšu instrumenti, kuri definēti direktīvas [jaunā FITD] 9. panta c) apakšpunktā saistībā ar preci vai bāzes aktīvu, kas minēts direktīvas [jaunā FITD] I pielikuma C iedaļas 10. punktā vai I pielikuma C iedaļas 5., 6., 7. un 10. punktā. 82. „izmantojama norāde par interesi” ir viena dalībnieka ziņojums citam dalībniekam tirdzniecības sistēmā, kurā tiek izrādīta interese veikt tirdzniecību un kurā ietver visu nepieciešamo informāciju, lai varētu vienoties par darījumu; 83. „kompetentā iestāde” ir iestāde, ko katra dalībvalsts izraugās saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] 48. pantu, ja šajā direktīvā nav norādīts citādi; 84. „apstiprināta publicēšanas struktūra” ir persona, kura saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] noteikumiem ieguldījumu sabiedrību vārdā drīkst nodrošināt tirdzniecības pārskatu publicēšanas pakalpojumu atbilstīgi šīs regulas [11. un 12.] pantam; 85. „konsolidētu datu lentes nodrošinātājs” ir persona, kura saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] noteikumiem drīkst nodrošināt pakalpojumu, kas ir tirdzniecības pārskatu vākšana par šīs regulas [5., 6., 11. un 12.] pantā minētajiem finanšu instrumentiem no regulētiem tirgiem, daudzpusējām tirdzniecības sistēmām, regulētām tirdzniecības sistēmām, apstiprinātām publicēšanas struktūrām, un to konsolidēšana nepārtrauktā elektroniskā dzīvā datu plūsmā, katram finanšu instrumentam nodrošinot datus par reālā laika cenu un apjomu; 86. „apstiprināta pārskatu sniegšanas sistēma” ir persona, kura saskaņā ar direktīvas [jaunā FITD] noteikumiem drīkst nodrošināt pakalpojumu, kas ir pārskatu sniegšana par darījumu sīkāku informāciju kompetentajām iestādēm vai EVTI ieguldījumu sabiedrību vārdā; 87. „vadības struktūra” ir datu pārskatu sniegšanas pakalpojumu uzņēmuma vadības struktūra, kas veic uzraudzības un pārvaldības funkcijas, kas ir pilnvarota pieņemt galīgos lēmumus un tiesīga noteikt uzņēmuma stratēģiju, mērķus un vispārējo virzību. Vadības struktūrā iekļautas personas, kuras faktiski virza uzņēmuma darbību; 88. „uzraudzības funkcija” ir vadības struktūras veikta uzraudzības funkcija, kas ir pārraudzīt un sekot vadības struktūras lēmumu pieņemšanas procesam; 89. „augstākā līmeņa vadība” ir indivīdi, kuri veic izpildfunkcijas datu pārskatu sniegšanas pakalpojumu uzņēmumā, un atbild un sniedz pārskatus par ikdienas pārvaldību; 90. „bāzes rādītājs” ir komercindekss vai publicēts rādītājs, kuru aprēķina, piemērojot formulu viena vai vairāku bāzes aktīvu vērtībai vai cenām, un kuru izmanto tādas summas noteikšanai, kas jāmaksā saskaņā ar finanšu instrumentu; 91. „tirdzniecības vieta” ir regulēts tirgus, daudzpusēja tirdzniecības sistēma vai regulēta tirdzniecības sistēma; 92. „centrālais darījumu partneris” ir centrālais darījumu partneris, kā definēts Regulas [..] (ETIR) 2. panta 1. punktā; 93. „ieguldījumu pakalpojumi un darbības” nozīmē pakalpojumus un darbības, kas definētas Direktīvas [jaunā FITD] 4. panta 1. punkta 2. apakšpunktā. 94. „trešās valsts finanšu iestāde” ir uzņēmums, kura galvenais birojs izveidots trešā valstī un kurš saskaņā ar šādas trešās valsts likumiem ir tiesīgs veikt darbības vai kuram izsniegta licence tādu darbību veikšanai, kas uzskaitītas Direktīvā 2006/48/EK, direktīvā [jaunajā FITD], Direktīvā 2009/138/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Direktīvā 2003/41/EK vai Direktīvā 2011/61/ES; 95. „vairumtirdzniecības energoprodukti” ir līgumi un atvasināti finanšu instrumenti, kas definēti regulas [REMIT] 2. panta 4. punktā. 96. Šīs regulas 1. punktā norādītās definīcijas izmanto arī direktīvā [jaunajā FITD]. 97. Izmantojot deleģētus aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija var pieņemt pasākumus, lai precizētu dažus 1. punktā iekļauto definīciju tehniskos elementus, lai koriģētu definīcijas atbilstīgi tirgus attīstībai. II SADAļA PāRREDZAMīBA ATTIECīBā UZ TIRDZNIECīBAS VIETāM 1. NODAļA Pārredzamība attiecībā uz kapitāla instrumentiem 3. pantsPirmstirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem 98. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, dara publiski pieejamas kārtējās pirkšanas un pārdošanas cenas un tirdzniecības interešu dziļumu par šādām cenām, kuras tiek publicētas to sistēmās par akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā. Šī prasība attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, dara šo informāciju pastāvīgi publiski pieejamu parastajā tirdzniecības laikā. 99. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, nodrošina pieeju — atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem — sistēmām, kuras tie izmanto 1. punktā minētās informācijas publicēšanai ieguldījumu sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt savus cenu piedāvājumus akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem atbilstīgi 13. pantam. 4. pantsAtbrīvojumu piešķiršana 100. Kompetentās iestādes var piešķirt regulētiem tirgiem, ieguldījumu sabiedrībām un tirgus organizētājiem, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, atbrīvojumu no pienākuma darīt publiski pieejamu 3. panta 1. punktā noteikto informāciju, pamatojoties uz tirgus modeli vai rīkojumu veidu vai apjomu gadījumos, kuri noteikti atbilstīgi 3. punktam. Jo īpaši kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma saistībā ar rīkojumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu attiecīgajai akcijai, depozitārajam sertifikātam, biržā tirgotai ieguldījumu fondu apliecībai, sertifikātam vai citam līdzīgam finanšu instrumentam. 101. Pirms piešķirt atbrīvojumu saskaņā ar 1. punktu, kompetentās iestādes informē EVTI un citas kompetentās iestādes par to, kā tās plāno izmantot katru atsevišķo pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu, un sniedz paskaidrojumu par atbrīvojumu darbību. Paziņojumu par nodomu piešķirt atbrīvojumu sniedz ne mazāk kā sešus mēnešus pirms atbrīvojuma paredzētās stāšanās spēkā. Triju mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas 1. punktā un precizētas deleģētajos aktos, kas pieņemti atbilstīgi 3. punkta b) un c) apakšpunktam. Ja šāda kompetentā iestāde piešķir atbrīvojumu, bet citas dalībvalsts kompetentā iestāde tam nepiekrīt, otra kompetentā iestāde var vērst EVTI uzmanību uz šo jautājumu, un EVTI var rīkoties atbilstoši pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu. EVTI uzrauga atbrīvojumu piemērošanu un iesniedz Komisijai gada pārskatu par atbrīvojumu piemērošanu praksē. 102. Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai precizētu: 103. pirkšanas un pārdošanas cenu vai tirgus uzturētāja norādīto cenu piedāvājumu spektru un tirdzniecības intereses dziļumu par šādām cenām, ko dara publiski pieejamu par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju; 104. tādu rīkojumu apjomu vai veidu, attiecībā uz kuriem var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju saskaņā ar 1. punktu par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju; 105. tirgus modeli, attiecībā uz kuru var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju atbilstīgi 1. punktam, un jo īpaši pienākuma piemērošanu tādos regulētos tirgos izmantotām tirdzniecības metodēm, kuri slēdz darījumus saskaņā ar saviem noteikumiem, atsaucoties uz cenām, kas izveidotas ārpus regulēta tirgus vai periodiskā izsolē, par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju. 106. 4. Atbrīvojumus, ko kompetentās iestādes pirms šīs regulas piemērošanas datuma piešķīrušas saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 29. panta 2. punktu un 44. panta 2. punktu un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 18.–20. pantu, EVTI pārskata laikposmā līdz [2 gadiem pēc dienas, kurā sākts piemērot šo regulu]. EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas šajā regulā un visos deleģētajos aktos, kas balstīti uz šo regulu. 5. pants Pēctirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām attiecībā uz akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem 107. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, dara publiski pieejamu cenu, apjomu un laiku darījumiem, kuri izpildīti saistībā ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirgus sistēmā. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, atklāj sīkāku informāciju par šādiem darījumiem tik tuvu reālajam laikam, cik tas tehniski ir iespējams. 108. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, nodrošina pieeju — atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem — sistēmām, kuras tie izmanto 1. punktā minētās informācijas publicēšanai ieguldījumu sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt sīkāku informāciju par saviem darījumiem ar akcijām, depozitārajiem sertifikātiem, biržā tirgotām ieguldījumu fondu apliecībām, sertifikātiem un citiem līdzīgiem finanšu instrumentiem atbilstīgi 19. pantam. 6. pantsAtļauja atlikt publicēšanu 109. Kompetentās iestādes var atļaut regulētiem tirgiem nodrošināt iespēju atlikt darījumu informācijas publicēšanu, pamatojoties uz šādu darījumu veidu vai apjomu. Konkrētāk, kompetentās iestādes var atļaut atlikt publicēšanu saistībā ar darījumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu noteiktai akcijai, depozitārajam sertifikātam, biržā tirgotai ieguldījumu fondu apliecībai, sertifikātam vai citam līdzīgam finanšu instrumentam vai noteiktai akcijas, depozitārā sertifikāta, biržā tirgotas ieguldījumu fondu apliecības, sertifikāta vai cita līdzīga finanšu instrumenta kategorijai. Regulētie tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, saņem kompetentās iestādes iepriekšēju atļauju par ieteikto kārtību tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanai un skaidri atklāj informāciju par šādu kārtību tirgus dalībniekiem un sabiedrībai. EVTI pārrauga šādas kārtības piemērošanu attiecībā uz tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanu un iesniedz Komisijai gada pārskatu par tās piemērošanu praksē. 110. Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai precizētu: 111. sīkāku informāciju, kas regulētiem tirgiem, ieguldījumu sabiedrībām, tostarp sistemātiskiem internalizētājiem, un ieguldījumu sabiedrībām un regulētiem tirgiem, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, jānorāda informācijā, ko publisko par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju; 112. nosacījumus, saskaņā ar kuriem regulētam tirgum, ieguldījumu sabiedrībai, tostarp sistemātiskam internalizētājam, vai ieguldījumu sabiedrībai vai tirgus organizētājam, kas vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, tiek atļauts atlikt tirdzniecības datu publicēšanu, un kritērijus, kurus piemēro, pieņemot lēmumu par darījumiem, par kuriem to apjoma vai iesaistītās akcijas, depozitārā sertifikāta, biržā tirgotas ieguldījumu fondu apliecības, sertifikāta vai cita līdzīga finanšu instrumenta veida dēļ tiek atļauts atlikt publicēšanu, par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju. 2. nodaļa Pārredzamība saistībā ar instrumentiem, kas nav kapitāla instrumenti 7. pants Pirmstirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām saistībā ar obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem 113. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, pamatojoties uz vadīto tirdzniecības sistēmu, publisko cenas un tirdzniecības intereses dziļumu par šādām cenām attiecībā uz rīkojumiem vai cenu piedāvājumiem, kas publiskoti to sistēmās par obligācijām un strukturētiem finanšu produktiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuriem ir publicēts prospekts, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirdzniecības sistēmā. Šī prasība attiecas arī uz izmantojamām norādēm par interesi. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, publisko šo informāciju pastāvīgi parastajā tirdzniecības laikā. 114. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, nodrošina pieeju — atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem — struktūrām, kuras tie nodarbina 1. punktā minētās informācijas publiskošanai ieguldījumu sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt savu cenu piedāvājumu obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem atbilstīgi 17. pantam. 8. pantsAtbrīvojumu piešķiršana 115. Kompetentās iestādes var piešķirt regulētiem tirgiem, ieguldījumu sabiedrībām un tirgus organizētājiem, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, atbrīvojumu no pienākuma publiskot 7. panta 1. punktā noteikto informāciju par noteiktiem produktu kopumiem, pamatojoties uz tirgus modeli, īpašām produkta tirdzniecības darbības iezīmēm un likviditāti gadījumos, kas noteikti saskaņā ar 4. punktu. 116. Kompetentās iestādes var piešķirt regulētiem tirgiem, ieguldījumu sabiedrībām un tirgus organizētājiem, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, atbrīvojumu no pienākuma publiskot 7. panta 1. punktā noteikto informāciju, pamatojoties uz rīkojumu veidu vai apjomu un tirdzniecības metodi atbilstīgi 4. punktam. Jo īpaši kompetentās iestādes var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma saistībā ar rīkojumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu attiecīgajai obligācijai, strukturētajam finanšu produktam, emisijas kvotām vai atvasinātam finanšu instrumentam vai attiecīgās obligācijas, strukturētā finanšu produkta, emisijas kvotu vai atvasinātā finanšu instrumenta veidam. 117. Pirms piešķirt atbrīvojumu saskaņā ar 1. un 2. punktu, kompetentās iestādes informē EVTI un citas kompetentās iestādes par to, kā tās plāno izmantot katru atsevišķo pieprasījumu piešķirt atbrīvojumu, un sniedz paskaidrojumu par atbrīvojumu darbību. Paziņojumu par nodomu piešķirt atbrīvojumu sniedz ne mazāk kā sešus mēnešus pirms atbrīvojuma paredzētās stāšanās spēkā. Triju mēnešu laikā pēc paziņojuma saņemšanas EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas 1. un 2. punktā un precizētas deleģētajos aktos, kas pieņemti atbilstīgi 4. punkta b) apakšpunktam. Ja šāda kompetentā iestāde piešķir atbrīvojumu, bet citas dalībvalsts kompetentā iestāde tam nepiekrīt, otra kompetentā iestāde var vērst EVTI uzmanību uz šo jautājumu, un EVTI var rīkoties atbilstoši pilnvarām, kas tai piešķirtas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010 19. pantu. EVTI uzrauga atbrīvojumu piemērošanu un iesniedz Komisijai gada pārskatu par atbrīvojumu piemērošanu praksē. 118. Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai precizētu: 119. rīkojumu vai cenu piedāvājuma diapazonu, cenas un tirdzniecības intereses dziļumu par šādām cenām, ko publisko par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju atbilstīgi 7. panta 1. punktam; 120. nosacījumus, saskaņā ar kuriem var piešķirt atbrīvojumu no pienākuma atklāt pirmstirdzniecības informāciju par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju atbilstīgi 1. un 2. punktam, pamatojoties uz: i) tirgus modeli; ii) īpašām produkta tirdzniecības darbības iezīmēm; iii) likviditātes profilu, tostarp dalībnieku skaitu un veidu noteiktā tirgū un citiem nozīmīgiem kritērijiem likviditātes novērtēšanai; iv) rīkojumu apjomu vai veidu un finanšu instrumenta emisijas apjomu un veidu. 121. Atbrīvojumus, ko kompetentās iestādes pirms šīs regulas piemērošanas datuma piešķīrušas saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK 29. panta 2. punktu un 44. panta 2. punktu un Komisijas Regulas (EK) Nr. 1287/2006 18.–20. pantu, EVTI pārskata laikposmā līdz [2 gadiem pēc dienas, kurā sākts piemērot šo regulu]. EVTI sagatavo atzinumu attiecīgajai kompetentajai iestādei, novērtējot katra atbrīvojuma saderīgumu ar prasībām, kas noteiktas šajā regulā un visos deleģētajos aktos, kas balstīti uz šo regulu. 9. pants Pēctirdzniecības pārredzamības prasības tirdzniecības vietām saistībā ar obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem 122. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, publisko cenu, apjomu un laiku darījumiem, kuri izpildīti saistībā ar obligācijām un strukturētiem finanšu produktiem, kurus atļauts tirgot regulētā tirgū vai kuriem publicēts prospekts, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem, kurus atļauts tirgot vai kurus tirgo daudzpusējā tirdzniecības sistēmā vai regulētā tirgus sistēmā. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, publisko sīkāku informāciju par šādiem darījumiem tik tuvu reālajam laikam, cik tas tehniski ir iespējams. 123. Regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, nodrošina pieeju — atbilstīgi pamatotiem komerciāliem noteikumiem un nediskriminējošiem principiem — struktūrām, kuras tie nodarbina 1. punktā minētās informācijas publiskošanai ieguldījumu sabiedrībām, kurām ir pienākums publicēt sīkāku informāciju par saviem darījumiem ar obligācijām, strukturētiem finanšu produktiem, emisijas kvotām un atvasinātiem finanšu instrumentiem atbilstīgi 20. pantam. 10. pantsAtļauja atlikt publicēšanu 124. Kompetentās iestādes var atļaut, ka regulēti tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, izveido noteikumus, saskaņā ar kuriem tiek atlikta darījumu informācijas publicēšana, pamatojoties uz šādu darījumu veidu vai apjomu. Īpaši kompetentās iestādes var atļaut atlikt publicēšanu saistībā ar darījumiem, kuru apjoms ir liels salīdzinājumā ar parasto tirgus apjomu noteiktai obligācijai, strukturētam finanšu produktam, emisijas kvotām vai atvasinātam finanšu instrumentam vai noteiktai obligācijas, strukturētā finanšu produkta, emisijas kvotu vai atvasinātā finanšu instrumenta kategorijai. Regulētie tirgi, ieguldījumu sabiedrības un tirgus organizētāji, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, saņem kompetentās iestādes iepriekšēju atļauju par ieteikto kārtību tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanai un skaidri atklāj informāciju par šādu kārtību tirgus dalībniekiem un ieguldītājiem. EVTI pārrauga šādas kārtības piemērošanu attiecībā uz tirdzniecības datu publicēšanas atlikšanu un iesniedz Komisijai gada pārskatu par tās izmantošanu praksē. 125. Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija pieņem pasākumus, lai precizētu: 126. sīkāku informāciju, kas regulētiem tirgiem, ieguldījumu sabiedrībām, tostarp sistemātiskiem internalizētājiem, un ieguldījumu sabiedrībām un regulētiem tirgiem, kuri vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, jānorāda informācijā, ko publisko par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju; 127. nosacījumus, saskaņā ar kuriem regulētam tirgum, ieguldījumu sabiedrībai, tostarp sistemātiskam internalizētājam, vai ieguldījumu sabiedrībai vai tirgus organizētājam, kas vada daudzpusēju tirdzniecības sistēmu vai regulētu tirdzniecības sistēmu, tiek atļauts atlikt tirdzniecības datu publicēšanu un kritērijus, kādus piemēro, pieņemot lēmumu par darījumiem, par kuriem to apjoma vai iesaistītās obligācijas, strukturētā finanšu produkta, emisijas kvotu vai atvasinātā finanšu instrumenta veida dēļ tiek atļauts atlikt publicēšanu un/vai nenorādīt darījuma apjomu par katru attiecīgā finanšu instrumenta kategoriju. 3. nodaļa Pienākums piedāvāt tirdzniecības datus atsevišķi un saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem 11. pantsPienākums padarīt pieejamus pirmstirdzniecības datus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem 128. Regulēti tirgi, tirgus organizētāji un ieguldījumu sabiedrības, kas vada daudzpusējas tirdzniecības sistēmas un regulētas tirdzniecības sistēmas, 3.–10. pantam atbilstoši publicēto informāciju dara publiski pieejamu, piedāvājot pirmstirdzniecības datus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem. 129. Izmantojot deleģētos aktus atbilstīgi 41. pantam, Komisija var pieņemt pasākumus, lai norādītu kritērijus, tostarp līmeni, kādā dati neapkopotā veidā padarāmi publiski pieejami atbilstīgi 1. punktam. 12. pants Pienākums nodrošināt pirmstirdzniecības datus atsevišķi no pēctirdzniecības datiem saskaņā ar pamatotiem komerciāliem nosacījumiem 130. Regulēti tirgi, daudzpusējās tirdzniecības sistēmas un regulētās tirdzniecības sistēmas 3.–10. pantam atbilstoši publicēto informāciju dara publiski