2016. gadā no marta līdz decembrim Komisija rīkoja sabiedrisko apspriešanu, lai savāktu atsauksmes par pīlāra provizorisko redakciju. Tā bija arī iespēja apdomāt nodarbinātības un labklājības sistēmu nākotni, to, vai ES tiesību kopums joprojām atbilst vajadzībām, un pīlāra iespējamo lomu ekonomiskās un monetārās savienības pārvaldībā.

Eiropas sociālās dimensijas apspriešana ir daļa no plašākas diskusijas, kas sākta par 27 valstu ES nākotni. Komisijas Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni sākta plaša mēroga apspriešana par to, kādu nākotni vēlamies sev, saviem bērniem un Eiropai. Apcere par Eiropas sociālo dimensiju , kas publicēta līdztekus Eiropas sociālo tiesību pīlāra paketei, koncentrēta uz pamatīgajām pārmaiņām, kas nākamajos desmit gados skars Eiropas valstu sabiedrību un nodarbinātības sfēru, un tajā izklāstītas vairākas iespējas kolektīvi reaģēt, būvējot Eiropu, kura aizsargā, dod iespējas un aizstāv. Romas deklarācijā, ko ES vadītāji pieņēma 2017. gada 25. martā, tika izcelta sociāli atbildīgas Eiropas nozīme. Vēl cita iespēja šīs idejas attīstīt būs taisnīgas nodarbinātības un izaugsmes sociālais samits, kas risināsies 2017. gada 17. novembrī Gēteborgā.

Ar to pīlārs izveido satvaru iesaistījušos dalībvalstu darbības virzīšanai nākotnē. Tādēļ pīlāra izklāsts ir sniegts kā Komisijas ieteikums kopā ar iestāžu proklamācijas priekšlikumu. Komisija šo ieteikumu šodien pieņem uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 292. panta pamata. Tāpat kā tika darīts ar Pamattiesību hartu, priekšlikums to kopīgi proklamēt tiks apspriests ar Eiropas Parlamentu un Padomi.

Pīlāra izveidi tiešā veidā iedvesmojuši visā Eiropā izplatītie labas prakses daudzveidīgie piemēri, un tas balstās uz ES un plašākā starptautiskā arēnā pastāvošo tiesību normu kopumu. Daudzas no šīm vērtībām jau ir iemiesotas 1957. gada Romas līgumos un iemantojušas plašāku starptautisku atzinību tādu starptautisku struktūru darbības dēļ kā ANO, Starptautiskā darba organizācija un Eiropas Padome. Pīlārs īpaši balstās uz 1961. gada 18. oktobrī Turīnā parakstīto Eiropas Sociālo hartu un 1989. gada Kopienas Hartu par darba ņēmēju sociālajām pamattiesībām, kur izklāstītas būtiskās sociālās tiesības. Tajā pašā laikā pēdējos 30 gados no jaunajiem ES līgumu noteikumiem, Eiropas Pamattiesību hartas, jauniem tiesību aktiem un Eiropas Savienības Tiesas judikatūras ir veidojies arī ES "sociālo tiesību kopums". Pavisam nesen tika pieņemti ANO Ilgtspējīgas attīstības mērķi 2030. gadam, kas ir jauns darbu saraksts nabadzības izskaušanai un ilgtspējīgas attīstības tautsaimniecisko, sociālo un ekoloģisko aspektu līdzsvarotai, integrētai risināšanai.

Eiropas sociālo tiesību pīlāra atbalstīšana

Komisija ierosina Eiropas sociālo tiesību pīlāru svinīgi izsludināt ES iestādēm kopā. Komisija kopā ar Eiropas Parlamentu un Padomes prezidentūru veicinās apspriešanu par šodien iesniegto proklamācijas projektu. Sociālais samits, kas risināsies šā gada 17. novembrī Zviedrijā, būs labākais brīdis šā darba ievirzīšanai atbilstoši plašākai apspriešanai par Eiropas sociālo dimensiju. Līdz tam šodien pieņemtais ieteikums kalpos uzziņai, un šajā paziņojumā sniegts Komisijas turpmāko darbību satvars. Šodien pieņemtais ieteikums tiks grozīts atbilstoši ES iestāžu kopīgās proklamācijas galīgajai redakcijai.

ES tiesību aktu nepieciešamā atjaunināšana un papildināšana

Līgumos noteikto pilsoņtiesību garantēšanā būtiska arvien ir ES likumdošana. Vairākiem pīlārā iekļautiem principiem un tiesībām būs vajadzīgas jaunas likumdošanas iniciatīvas, lai tie darbotos. Komisijas rūpju lokā pastāvīgi ir ES tiesību aktu atjauninātība un atbilstība mērķiem. Tas atspoguļojas vairākās nesenās iniciatīvās, kā sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija, darba ņēmēju norīkošana darbā, ES darba aizsardzības satvara pārskatīšana un Eiropas Pieejamības akts, kam jāuzlabo pieejamu ražojumu un pakalpojumu iekšējā tirgus funkcionēšana invalīdu un veco ļaužu interesēs. Pīlārs piedāvā jaunā veidā novērtēt, vai pastāvošie ES tiesību akti ir veidoti un tiek pārvaldīti tā, lai atbilstu to mērķim un spētu izturēt jaunus pārbaudījumus. Pīlāram pievienots pirmais likumdošanas iniciatīvu kopums, kas attiecas uz darba un privātās dzīves līdzsvaru, sociālās aizsardzības pieejamību un informāciju darbiniekiem. Turpinājumā, Komisijas gada darba programmas sagatavošanas un apspriešanas ietvaros, gaidāmas arī citas iniciatīvas jomās, ko aptver pīlārā iekļautie principi un tiesības.

ES tiesību aktu labāka izpilde

Papildus jaunām likumdošanas iniciatīvām Eiropas sociālo tiesību pīlārs pievēršas spēkā esošo tiesību aktu faktiskai īstenošanai. Pīlāra ieviešana dod iespēju pastiprināt spēkā esošā tiesību kopuma īstenošanu un izpildi, arī ar nenormatīviem pasākumiem. Pastiprinātajā īstenošanā ietilps atbalsts, kam jāpalielina informētība par tiesībām, izpildes panākšanas mehānismi vai izvērsti skaidrojoši norādījumi, ja tādi būs vajadzīgi. Divi tādu norādījumu piemēri ir nesenā Eiropas sadarbīgās ekonomikas programma un šodien publicētais skaidrojošais paziņojums par Darba laika direktīvu. Pamatojoties uz sociālo partneru ieguldījumu, Komisija arī pārbaudīs, kur īstenošanā ir robi, un lems par vajadzīgajām darbībām.

Sociālā dialoga atbalstīšana ES

No pilnvaru termiņa sākuma Komisija ir atbalstījusi ES līmeņa sociālā dialoga atsākšanu, dodama jaunu impulsu sociālo partneru iesaistei ES politikā un likumdošanā un sociālā dialoga veicināšanai visos līmeņos. Kopīgais paziņojums "Jauns sākums sociālajam dialogam", ko 2016. gada jūnijā parakstīja ES sociālie partneri, Padomes prezidentūra un Komisija, apstiprināja kopīgo apņemšanos visos līmeņos uzlabot sociālā dialoga pamatnosacījumus, efektivitāti un kvalitāti. Sekmīgam sociālajam dialogam vissvarīgāka ir darba devēju un arodbiedrību divpusēja sadarbība. Pamatnolīgums par aktīvām vecumdienām un starppaaudžu pieeju, ko ES līmeņa sociālie partneri parakstīja 2017. gada martā, ir labs piemērs, kā sociālie partneri var veicināt labāku pārvaldību un efektīvākas sociālās un tautsaimniecības reformas.

Progresa uzraudzība Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadā

Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadā sociālās sfēras apsvērumi tiek integrēti un pastiprināti no šā Komisijas sastāva darba sākuma. Analīze un ieteikumi atspoguļos un veicinās pīlārā iestrādātos principus, vērtējot, uzraugot un salīdzinot progresu virzībā uz to īstenošanu. Etalonu noteikšana un dalīšanās labākajā praksē notiks vairākās jomās, kā nodarbinātības aizsardzības likumdošana, bezdarbnieka pabalsti, minimālā alga, minimālie ienākumi un prasmes. Progresa uzraudzībā palīdzēs jaunais sociālo rezultātu pārskats, kur ierobežotā skaitā ietilpst pastāvošie svarīguma rādītāji, pēc kuriem vērtē nodarbinātības un sociālās sfēras tendences. Rezultātu pārskatu apspriedīs ar attiecīgajām Padomes komitejām nolūkā to iestrādāt ikgadējā vienotajā nodarbinātības ziņojumā, ko katru rudeni publicē Eiropas pusgada ietvaros. Tas varētu arī tapt par atskaites punktu pasākumiem, ko veic eurozonas sociālajā dimensijā un vispārīgi Eiropā.

Secinājumi Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšanai

Eiropas sociālo tiesību pīlārs pieder pie centieniem izraisīt jaunu konverģences procesu EMS iekšienē. Tas balstās pārliecībā, ka konverģence labāka sociālekonomiska iznākuma, sociālās noturības un taisnīguma virzienā ir nepieciešamais pamats labāk integrētai un stabilai Eiropai un tā ir neatliekami vajadzīga ekonomiskās un monetārās savienības ilgtspējai. Raugoties uz priekšu, eurozonas turpmākie panākumi nebūt ne mazā mērā ir atkarīgi no valstu darbaspēka tirgus un labklājības sistēmu efektivitātes un tautsaimniecības spējas strauji uztvert triecienus, tiem pielāgoties un efektīvi pārvarēt to sociālās sekas. Tie ir atkarīgi arī no valstu ekonomikas spējas uzlabot dzīves līmeni un izaugsmes potenciālu. Tas prasa kvalitatīvu vispārīgo un profesionālo izglītību un pilnvērtīgi funkcionējošus darbaspēka tirgus, kur iespējams vienmērīgi atvēlēt resursus, un arī labi izplānotas sociālās aizsardzības sistēmas, kas nodrošinātu efektīvu automātisko stabilizāciju, novērstu un mazinātu nabadzību un atbalstītu reintegrāciju darbaspēka tirgū. Atbilstoši piecu priekšsēdētāju ziņojumam daži no pīlāra iedibinātajiem principiem un tiesībām varētu palīdzēt noteikt stingrākus standartus atbilstoši EMS padziļināšanās procesam.

ES finansiālais atbalsts

ES fondi, it īpaši Eiropas Sociālais fonds, turpinās atbalstīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanu. Konkrēti, daudzus pīlāra principus būtiski atbalstīs 2014.–2020. gada darbības programmas Eiropas strukturālo un investīciju fondu ietvaros, kā arī citas galvenās finansēšanas programmas, kā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva, Erasmus+, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds un Eiropas atbalsta fonds vistrūcīgākajām personām. Pīlārs būs arī atskaites punkts ES finansēšanas programmu plānošanai periodam pēc 2020. gada. Ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un pašvaldību un reģionu valdību iestādēm Komisija nodrošinās ES finansējuma mērķtiecīgu piešķiršanu noteiktajām prioritātēm un nepieciešamo struktūru izveidi dalībvalstīs šo līdzekļu pilnvērtīgai novadīšanai vissvarīgākajām vajadzībām.

5. Noslēgums

Eiropas sociālo tiesību pīlāra apspriešana ir iznesusi dienasgaismā virkni sociālu un tautsaimniecisku problēmu, ar ko sastopas Eiropa un sevišķi eurozona, taču ir arī apstiprinājusi problēmu kopīgās iezīmes un kopīgo vajadzību kopīgi un neatliekami rīkoties, lai Eiropa no jauna nostātos uz integratīvākas ekonomiskās izaugsmes un plašākas sociālās kohēzijas ceļa. Šie pasākumi ietilpst plašākā politiskās un tautsaimnieciskās rīcības programmā, kas sākta Eiropas līmenī, reaģējot uz pēdējo desmit gadu krīzi un to pārvarot.

Eiropas sociālo tiesību pīlārs izvirza konkrētus principus un tiesības, kas konkretizējami ES un valsts līmenī. Tas pirmajā vietā noliek pilsoni un izklāsta, kā kopīgiem spēkiem panākt vienādas iespējas un darbaspēka tirgus pieejamību, taisnīgus darba apstākļus un sociālo aizsardzību un iekļaušanu. Šiem principiem un tiesībām ir būtiska nozīme arī plašākās diskusijās par 27 valstu ES nākotni.

Dalībvalstis, to publiskās iestādes, visu līmeņu sociālie partneri un ES iestādes kopīgi atbild par darbu pārticīgākas un taisnīgas Eiropas labā, un te tautsaimnieciskā un sociālā sfēra cieši savijas. Pīlārā iezīmētas nākotnes darbības un virkne ES iniciatīvu, kas šodien tiek ierosinātas šās paketes ietvaros. Komisija turpinās cieši sadarboties ar Eiropas Parlamentu un Padomi, lai atvieglinātu pīlāra proklamēšanu, un ar ieinteresētajām personām, kam būs jāveic turpmākie pasākumi visos līmeņos.