Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 10. maijs ) par 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu – ES aģentūru darbība, finanšu pārvaldība un kontrole



Oficiālais Vēstnesis L 250 , 27/09/2011 Lpp. 0269 - 0277



Eiropas Parlamenta Rezolūcija ( 2011. gada 10. maijs) par 2009. gada budžeta izpildes apstiprināšanu – ES aģentūru darbība, finanšu pārvaldība un kontrole EIROPAS PARLAMENTS, ņemot vērā Komisijas 2008. gada 15. oktobra ziņojumu Eiropas Parlamentam par paveikto darbu attiecībā uz lēmumiem par atbrīvošanu no atbildības par 2006. gada budžeta izpildi (COM(2008) 629) un tam pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2008) 2579), ņemot vērā Komisijas 2008. gada 11. marta paziņojumu "Eiropas aģentūras – turpmākā virzība" (COM(2008) 135), ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 5. maija Rezolūciju par 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu – ES aģentūru darbība, finanšu pārvaldība un kontrole [1], ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [2], ņemot vērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata Finanšu regulu struktūrām, kas minētas 185. pantā Padomes Regulā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam [3], un jo īpaši tās 96. pantu, ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 5/2008 par rezultātu sasniegšanu Eiropas Savienības aģentūrās, ņemot vērā Revīzijas palātas īpašos gada ziņojumus [4] par decentralizēto aģentūru 2009. gada finanšu gada pārskatiem, ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 7. aprīlī publicēto pētījumu "Izdevība un iespējas veidot ES aģentūru kopējos atbalsta dienestus", ņemot vērā 2010. gada 18. maija Deklarāciju par Savienības centieniem mazināt korupciju [5], ņemot vērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu, ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A7-0149/2011), A. tā kā šajā rezolūcijā ir iekļauti horizontāli konstatējumi, kas attiecas uz visām Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 185. pantā minētajām iestādēm un kas ir daļa no lēmuma par budžeta izpildes apstiprināšanu saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 96. pantu un Parlamenta Reglamenta VI pielikuma 3. pantu; B. tā kā pēdējo gadu laikā aģentūru skaits ir pieaudzis nepieredzēti strauji un tā kā šāds pieaugums ir ļāvis Komisijai eksternalizēt dažu savu uzdevumu veikšanu; C. tā kā pēc iepriekš minētā Komisijas 2008. gada 11. marta paziņojuma pieņemšanas Parlaments, Padome un Komisija ir atsākuši projekta īstenošanu par vienota pamatregulējuma noteikšanu attiecībā uz aģentūrām un 2009. gadā ir izveidojuši iestāžu darba grupu aģentūru lietās; D. tā kā šīs iestāžu darba grupas trešā politiskā līmeņa sanāksme notika 2010. gada 10. novembrī un tā kā tajā apsprieda jaunu aģentūru izveides kritērijus, aģentūras mītnes noteikšanu un nolīgumu par mītni, valžu sastāvu, direktoru iecelšanas procedūras, novērtējumu un darbību, daudzgadu programmu un administratīvo atbalstu; E. tā kā Revīzijas palāta arī plāno analizēt aģentūru darbību un līdz 2011. gada beigām iesniegt īpašo ziņojumu par Savienības aģentūru izmaksu salīdzinošo novērtējumu; F. tā kā Savienības iemaksas decentralizēto aģentūru budžetā ievērojami pieauga 2000. un 2011. gadā, G. tā kā Parlamenta pieņemtajā 2010. gada 18. maija deklarācijā par Savienības centieniem korupcijas apkarošanā ir pausts aicinājums Komisijai un attiecīgajām Savienības aģentūrām veikt visus vajadzīgos pasākumus un nodrošināt tik daudz līdzekļu, lai nepieļautu korupciju attiecībā uz Savienības finansējumu, un pieņemt preventīvas sankcijas gadījumos, kad tiek konstatēta korupcija un krāpšana, I. FINANŠU PĀRVALDĪBAS VISPĀRĒJIE UZDEVUMI Darbības apropriāciju pārnešana un atcelšana 1. norāda – Revīzijas palāta atkal ir vērsusi uzmanību uz to, ka vairākas aģentūras 2009. finanšu gadā ir pārnesušas uz nākamo gadu un anulējušas lielu darbības apropriāciju apjomu; papildus tam norāda uz to, ka ir konstatētas neizmantotas budžeta pozīcijas un ka dažas aģentūras ir veikušas ļoti daudz pārcēlumu no vienām budžeta pozīcijām uz citām; aicina attiecīgās aģentūras pastiprināt centienus uzlabot finanšu un budžeta plānošanu un programmu izstrādi šajā jomā; 2. pieņem zināšanai problēmas, kas rodas daudzu programmu daudzgadu rakstura dēļ, un atstarpi laikā starp maksājumu saņemšanu un atbilstošo uzdevumu izpildi un turpmāko apmaksu; tomēr uzsver, ka galīgajiem izdevumiem vajadzētu būt paredzamiem un būtu jārod risinājums, ar kuru tiktu ievērots Savienības budžeta gada pārskata princips; 3. norāda, ka augstais pārnesto un anulēto apropriāciju līmenis bieži vien liecina par konkrētās aģentūras nespēju apgūt tik nozīmīgu budžeta palielinājumu; vēlas zināt, vai atbildīgāka nebūtu rīcība, ja turpmāk budžeta lēmējiestādes izsvērtāk pieņemtu lēmumus par kādas aģentūras budžeta palielināšanu, ņemot vērā jauno darbību īstenošanai nepieciešamo laiku; Naudas līdzekļu pārvaldība 4. aicina aģentūras uzlabot aģentūru prognozes attiecībā uz vajadzīgo apgrozāmo līdzekļu apjomu; norāda, ka attiecībā uz aģentūrām var konstatēt lielus naudas līdzekļu uzkrājumus, un tāpēc rosina ņemt vērā labo piemēru, kas ir radīts Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrā (ENNUC), kurš attiecībā uz 2009. gadu ir uzlabojis prognozes, attiecīgajiem Komisijas dienestiem iesniedzot un regulāri atjauninot attaisnojošu dokumentu, ar kuru tas pamato savus ceturkšņa pieprasījumus veikt maksājumus; Nepilnības iepirkuma procedūrās 5. pauž atkārtotas bažas par Revīzijas palātas konstatētajām nepilnībām, ko vairākas aģentūras ir pieļāvušas, īstenojot iepirkuma procedūras; 6. līdz ar to aicina aģentūras pilnveidot iekšējās kontroles pasākumus, lai nodrošinātu līgumu pareizu izpildi un iepirkuma procedūru pareizu īstenošanu; iebilst pret hronisko nespēju izveidot kontroles sistēmu, ar kuru savlaicīgi novērš un atklāj pastāvīgās kļūdas, kas liek apšaubīt konkrētās aģentūras darījumu likumību un pareizību; 7. šajā sakarībā īpaši mudina aģentūras: - uzlabot aplēšu pārredzamību un atbildību par projektiem, - pieņemot finanšu lēmumus un īstenojot darba programmas, uzlabot iepirkuma atļauju izsniegšanu, - nodrošināt, ka gada darbības pārskatā tiek norādīti visi izņēmumi, - nodrošināt pienācīgu pārraudzību attiecībā uz iespējamajiem pārkāpumiem, - izstrādāt ex post kontroles pasākumus un ziņot par tiem; 8. turklāt mudina aģentūras izstrādāt un pēc tam regulāri atjaunināt visaptverošu tabulu, kurā būtu vispārīgi izklāstīta aģentūru finanšu plūsma un attiecīgo par finansēm atbildīgo struktūru un faktisko izpildītāju pienākumi; 9. aicina visas aģentūras savās tīmekļa vietnēs publicēt sarakstu, kurā būtu uzskaitīti visi vismaz pēdējos trīs gados parakstītie līgumi, un prasa Komisijai turpināt darbu pie šīs informācijas izplatīšanas un to galu galā iekļaut finanšu pārredzamības sistēmā; 10. tomēr atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Tiesu sadarbības vienība ir izstrādājusi paņēmienus, kā novērtēt attiecīgo izstrādājumu un pakalpojumu tirgus vērtību, pirms tiek uzsāktas iepirkuma procedūras; uzskata šo ierosmi par svarīgu praksi, kas ir jāīsteno arī citām aģentūrām; turklāt atzinīgi vērtē Eiropas Tiesu sadarbības vienības 2009. gada iepirkuma plānu, kas ļoti lielā mērā palīdzēja šīs aģentūras nodaļām un dienestiem organizēt savus konkursus; īpaši uzsver, ka ar šādu ierosmju palīdzību kredītrīkotājs labāk veic orientācijas un kontroles pienākumus; Dotāciju pārvaldība 11. uzskata par svarīgu, lai aģentūras uzlabotu savu dotāciju pārvaldību: - veicot dotāciju saņēmēju pārbaudes uz vietas, - veicinot standarta izcenojumus par vienu attiecīgās kategorijas vienību, nevis dotācijas, kuru attaisnotās izmaksas ir jāatmaksā, - precīzi raksturojot, paziņojot un uzraugot iesaistīto pušu atbildību, - nodrošinot, ka visas iesaistītās puses pieņem darbības plānu; II. VISPĀRĒJAS PROBLĒMAS CILVĒKRESURSU JOMĀ Darbā pieņemšanas procedūras 12. norāda uz trūkumiem, kādi ir konstatēti vairāku aģentūru īstenotajās darbā pieņemšanas procedūrās, kuru dēļ var tikt mazināta šo procedūru pārredzamība un/vai tikt pārkāpts vienlīdzīgas attieksmes princips, piemērojot atbilstības kritērijus; jo īpaši pieņem zināšanai, ka Revīzijas palāta atkārtoti ir minējusi šādus trūkumus: - nav pierādījumu tam, ka atlases kritēriji un rādītāji, kas kandidātiem ir jāsasniedz, lai viņus uzaicinātu uz rakstveida pārbaudēm vai pārrunām, ir noteikti pirms izvērtēšanas procesa sākuma, - darbā pieņemšanas procedūras netiek pietiekami labi dokumentētas, - īstenojot darbā pieņemšanas procedūras, netiek nodrošināta vienāda attieksme pret iekšējiem un ārējiem kandidātiem, - ierobežota konkurence; uzskata, ka šo trūkumu dēļ varētu mazināties aģentūru spēja atspēkot iespējamās pretenzijas par darbā pieņemšanas lēmumu patvaļīgumu; vēl uzskata – tā kā konkurence ir ierobežota, darbā var netikt pieņemti labākie darbinieki un cilvēku un finanšu resursi var tikt izlietoti nelietderīgi; 13. prasa izveidot sistēmu, ar kuru varētu pārbaudīt visas aģentūras, vai indivīdam, kas kādā aģentūrā vēršas ar iesniegumu par pieņemšanu darbā, nav bijuši uzvedības vai pārvaldības pārkāpumi aģentūrā, kurā viņš ir strādājis agrāk; 14. līdz ar to aicina aģentūras veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai palielinātu darbā pieņemšanas procesu objektivitāti un pārredzamību; šajā sakarībā uzskata, ka Eiropas Aģentūras operatīvās sadarbības vadībai pie Eiropas Savienības dalībvalstu ārējām robežām (FRONTEX) iniciatīva noteikt atlases komiteju locekļiem paredzētus īstenošanas pasākumus un iekšējās pamatnostādnes ir ļoti svarīga prakse, kas ir jāpārņem arī citām aģentūrām; īpaši atzinīgi vērtē FRONTEX iniciatīvu izstrādāt darbā pieņemšanas politiku, kurā būtu paredzēti arī konkrēti pasākumi, piemēram: - termiņa ievērošana, ieceļot amatā atlases komitejas locekļus, - pārrunās uzdodamo jautājumu un rakstveida pārbaužu materiālu iepriekšēja sagatavošana, - rakstveida pārbaužu izvērtēšana, nezinot kandidātu vārdus, - atbilžu paraugi uz pārrunu jautājumiem un rakstveida pārbaužu jautājumiem, - visu darbā pieņemšanas lēmumu pieņemšanas procesu protokolēšana, - elektroniskās darbā pieņemšanas sistēmas izmantošana, lai darbā pieņemšanas un atlases procesu padarītu vienkāršāku, un uzsver vajadzību konsekventi īstenot šo politiku un pierādīt, ka tai ir rezultāti; Darbā pieņemšanas plānu izpilde 15. norāda, ka aģentūru darbā pieņemšanas plāni bieži vien netiek izpildīti pilnībā, un konstatē atšķirības starp budžeta un nepieciešamo darbinieku skaita prognozēm, kas varētu iespaidot ieinteresēto personu vērtējumu par to, kā aģentūras izmanto savus darbiniekus; rosina Savienības iestādes noskaidrot, kā darbā pieņemšanas procedūras var vienkāršot arī turpmāk; līdz ar to aicina aģentūras strādāt vēl vairāk pie tā, lai īstenotu savus darbā pieņemšanas plānus un uzraudzītu to izpildi; papildus tam mudina aģentūras darba programmā un gada darbības pārskatos iekļaut papildu informāciju par cilvēkresursu sadali un izmantojumu un aprakstu par to, kā esošos darbiniekus ietekmē viņu mērķu uzstādīšana; aicina Komisiju izvērtēt to darbinieku skaitu, kas ir nepieciešami aģentūrās, salīdzināt pašreizējo darbinieku skaitu ar budžeta prognozēm, secināt, vai prognozes nepārsniedz aģentūru vajadzības un spējas, un Parlamentam iesniegt pārskatu par šo jautājumu; 16. pieņem zināšanai, ka katru gadu aģentūru starpā notiek darbinieku rotācija, tajā skaitā arī direktoru rotācija; aicina Komisiju sniegt Parlamentam pārskatu par visiem darbiniekiem, kas kopš 2008. gada ir mainījuši darbavietas no vienas aģentūras uz citu; 17. aicina Komisiju informēt par regulējuma esamību un tā piemērošanu visās aģentūrās attiecībā uz Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu [6] 16. pantā noteiktajiem ierēdņu uzdevumiem un pienākumiem (tā dēvētais "pārdomu periods"); Pagaidu darbinieki 18. aicina aģentūras nodrošināt to, ka sensitīvu uzdevumu veikšanu neuztic pagaidu darbiniekiem, ņemot vērā, ka pagaidu darbiniekus pieņem darbā atbilstoši amatu saraksta ierobežojumiem; pauž nožēlu, ka dažos gadījumos aģentūras ir pieņēmušas darbā pagaidu darbiniekus, lai veiktu sensitīvus uzdevumus un strādātu ar konfidenciālu informāciju; vēlas uzsvērt iespējamo drošības apdraudējumu, ko var radīt pagaidu darbinieku tiesības izmantot konfidenciālu informāciju vai viņu nekompetence attiecībā uz obligātajām procedūrām; Interešu konflikti 19. atgādina aģentūrām, cik svarīgi ir pilnībā nodrošināt darbinieku un ekspertu neatkarību; īpaši mudina aģentūras rūpīgi arhivēt un izvērtēt šajā jomā veiktās pārbaudes; uzsver, ka aģentūras reputācija varētu ciest gadījumos, ja tās lēmumus apstrīd interešu konflikta dēļ; 20. aicina Komisiju Parlamentam sniegt sīki izstrādātu pārskatu par kritērijiem, kurus piemēro, lai nodrošinātu darbā pieņemto darbinieku neatkarību, it īpaši ņemot vērā iespējamos interešu konfliktus, un piemērot preventīvas sankcijas gadījumos, kad tiek atklāti pārkāpumi; 21. aicina Revīzijas palātu visaptveroši analizēt aģentūru pieeju tādu situāciju pārvarēšanā, attiecībā uz kurām pastāv aizdomas par interešu konfliktu; III. VISPĀRĒJĀS PROBLĒMAS IEKŠĒJĀS KONTROLES SISTĒMĀ 22. mudina aģentūras vēl vairāk uzlabot iekšējās kontroles sistēmu, ar kuru nodrošina direktora ticamības deklarācijas pamatotību; uzsver arī to, cik svarīgi ir konkrētajā aģentūrā izveidot efektīvu riska pārvaldību attiecībā uz risku reģistrāciju un mazināšanas pasākumu plānu izstrādi; Iekšējās revīzijas ziņojumu kopsavilkumi 23. mudina visu aģentūru direktorus pilnībā veikt pienākumu budžeta izpildes apstiprinātājiestādei paredzētajos kopsavilkuma ziņojumos par Iekšējās revīzijas dienesta (IRD) ziņojumiem iekļaut šādu informāciju: - IRD iekšējo revīziju skaitu un veidu, - visus ieteikumus (arī tos, kurus, iespējams, aģentūra varētu noraidīt) un - visu, kas ir paveikts attiecībā uz šiem ieteikumiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē FRONTEX ierosmi sekmēt saskaņotu veidu, kādā visas aģentūras budžeta izpildes apstiprinātājiestādei iesniedz kopsavilkuma ziņojumus; 24. tomēr norāda, ka dažas aģentūras budžeta izpildes apstiprinātājiestādei IRD ziņojumus par iekšējo revīziju ir iesniegušas brīvprātīgi; uzskata, ka tai ir jākļūst par parastu praksi, un cer, ka visas Savienības aģentūras to ievēros, vienlaikus atzīstot, ka budžeta izpildes apstiprinātājiestāde nodrošinās šo ziņojumu konfidencialitāti; IRD nozīme 25. uzskata, ka IRD kā decentralizēto aģentūru iekšējam revidentam ir ļoti liela nozīme; īpaši uzsver to, ka IRD izstrādā neatkarīgus atzinumus par vadības un kontroles sistēmu kvalitāti un sniedz ieteikumus, kā uzlabot faktiskās darbības apstākļus un veicināt pareizu finanšu vadību aģentūrās; 26. līdz ar to aicina aģentūru valdes pienācīgi ņemt vērā IRD izstrādātos ieteikumus, lai ātri novērstu konstatētos trūkumus; 27. atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar Finanšu regulas 86. panta 4. punktu aģentūras Parlamentam nodod kopsavilkumu par IRD konstatējumiem; atkārto, ka IRD sastādītie dokumenti ir iekšēji, nevis publiski dokumenti; vēl norāda, ka tas attiecas arī uz atsevišķiem gada pārskatiem par aģentūrām un citām struktūrām; atzinīgi vērtē visu veidu sadarbību, kas notiek starp aģentūrām, lai šos ziņojumus publicētu pēc Parlamenta īpaša un pamatota pieprasījuma; mudina iestāžu darba grupu aģentūru lietās novērst tiesību aktos konstatētos trūkumus attiecībā uz IRD ziņojumiem par aģentūrām un piedāvāt risinājumu; 28. aktīvi mudina Revīzijas palātu savos gada pārskatos par aģentūrām minēt IRD pārbaudēs izdarītos secinājumus un iekļaut novērtējumu tam, kā aģentūras ir īstenojušas šos IRD ieteikumus; 29. gribētu uzsvērt arī to, ka IRD ir liela nozīme revīziju par aģentūru darbību veikšanā; tomēr pauž nožēlu, ka budžeta izpildes apstiprinātājiestāde ne vienmēr ir informēta par šo revīziju konstatējumiem, jo aģentūru darbību reglamentējošajos tiesību aktos ir 27. punktā minētie trūkumi; Iekšējās revīzijas spējas (IRS) nozīme 30. mudina aģentūras izveidot iekšējās revīzijas funkciju, lai atbalstītu un konsultētu aģentūru direktorus par iekšējās kontroles pārvaldību, novērtētu risku un veiktu iekšējo revīziju; 31. atzinīgi vērtē arī to, ka Kopienas Zivsaimniecības kontroles aģentūra un Eiropas Jūras drošības aģentūra ir izveidojušas kopīgu IRD; uzskata šo kopīgo dienestu par paraugpraksi, kas ir jāīsteno arī citām aģentūrām; 32. papildus tam atzinīgi vērtē un atbalsta IRD darbību, vadot aģentūru revīzijas tīklu – tīkla locekļi sanāk kopā divas vai trīs reizes gadā, lai koordinētu IRS darbu un apmainītos ar revīzijas īstenošanas pieredzi, metodoloģiju un paraugpraksi; Pilotrevīzija par ētikas pamatregulējumu 33. atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Cedefop) ir pirmā aģentūra, kas 2009. gadā brīvprātīgi veica pilotrevīziju attiecībā uz ētikas pamatregulējumu; mudina Cedefop par šo iniciatīvu informēt citas aģentūras; IV. TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA UN GADA DARBĪBAS PĀRSKATS Ticamības deklarācija 34. mudina aģentūras savās tīmekļa vietnēs publicēt direktoru ticamības deklarācijas un iekļaut tās aģentūru GDP pievienotajos pielikumos, apstiprinot, ka GDP ietvertā informācija par ienākumiem un izdevumiem ir uzskatāma par patiesu un precīzu, izņemot, ja attiecībā uz dažām jomām noteiktajās atrunās ir paredzēta īpaša informācija; 35. uzsver aģentūru direktoru pienākumu savās ticamības deklarācijās noteikt atrunas, ja Revīzijas palāta vai Komisijas IRD ir minējis kādu svarīgu problēmu, proti, revīzijas kritiskie ieteikumi par sistēmiskām nepilnībām un par materiālo robežvērtību pārsniegšanu; Gada darbības pārskati 36. mudina aģentūras standartizēt savu GDP struktūru saskaņā ar Komisijas ģenerāldirektorāta izmantoto formātu un līdz ar to attiecībā uz konkrēto finanšu gadu iekļaut veiktos pasākumus, vadības problēmas, iekšējās revīzijas konstatējumus un cilvēkresursu jomā panāktos uzlabojumus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Vides aģentūra (EVA) jau ir izstrādājusi savu EVA saskaņā ar iepriekš minēto struktūru un uzskata to par paraugu citām aģentūrām; 37. papildus tam atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs un vēlreiz arī EVA savos GDP ir iekļāvuši viegli uztveramas tabulas vai grafikus, kuros ir sniegts galveno darbības panākumu pārskats; uzskata, ka tā ir ļoti atzinīgi vērtējama prakse, kura būtu jāpārņem arī citām aģentūrām; 38. mudina Revīzijas palātu tās īpašajā gada pārskatā par aģentūrām iekļaut katra gada darbības pārskata vispārējo novērtējumu, kā tas ir izdarīts Revīzijas palātas ziņojumā par Komisiju, kurā tā ir izskatījusi dažādu Komisijas ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatus. V. AĢENTŪRU PĀRVALDĪBA Aģentūru valdes 39. norāda, ka dažās aģentūrās konstatētā valžu locekļu lielā skaita un to biežās mainības dēļ lēmumu pieņemšanas process varētu tikt padarīts neefektīvs; līdz ar to aicina iestāžu darba grupu aģentūru lietās risināt šo jautājumu; iesaka arī to, ka ir jāapsver iespēja apvienot tādu aģentūru valdes, kas darbojas radniecīgās jomās, lai samazinātu tēriņus par sanāksmēm; 40. papildus tam aicina aģentūru direktorus rīkoties, lai valdi padarītu nozīmīgāku, apspriežot stratēģiskos jautājumus un prioritātes, lai varētu savlaicīgi pieņemt stratēģiskos lēmumus; 41. aicina aģentūru valdes nodrošināt maksimālo uzdevumu plānošanas un resursu (gan finanšu, gan cilvēku) konverģenci, izmantojot budžeta līdzekļu sadali pēc darbības jomām un uz darbības jomām balstītu pārvaldību (ABB un ABM); Komisijas loma 42. pauž gandarījumu par Eiropas Ķīmisko vielu aģentūras (ECHA) veiksmīgo otro darbības gadu – par tās budžeta pārvaldību 2007. gadā bija atbildīga Komisija (Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts); īpaši uzsver, ka sekmīgo un diezgan ātro ECHA izveidi galvenokārt veicināja ģenerāldirektorāta–partnera prasmīgais atbalsts, pieredzes apmaiņa ar līdzīgām aģentūrām un uzņēmējas valsts sniegtā nozīmīgā palīdzība; līdz ar to uzskata, ka šo paraugpraksi Komisija varētu izmantot katru reizi, kad darbu sāk jaunas aģentūras; 43. norāda uz iestāžu darba grupas aģentūru lietās konstatējumu, ka aptuveni 30 % aģentūru līdzekļu tiek izmantoti administrācijas vajadzībām; aicina Komisiju vairāk censties sniegt visu nepieciešamo administratīvo palīdzību salīdzinoši mazām aģentūrām un it īpaši – jaunizveidotām aģentūrām un nodrošināt visu aģentūru darba efektivitāti; Disciplinārās procedūras 44. vēlreiz atgādina, ka Parlamenta rezolūcijās par 2006., 2007. un 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu bija izteikts aicinājums aģentūrām apsvērt kopējas disciplinārlietu padomes izveidi; norāda, ka joprojām ir grūti īstenot šo projektu, it īpaši tāpēc, ka ir grūti atrast darbiniekus, kuriem būtu attiecīgā amata pakāpe, lai viņi varētu ieņemt disciplinārlietu padomes locekļa amatu; tomēr aicina aģentūru, kas koordinē aģentūru tīklu, izveidot tādu darbinieku kopumu, kuriem ir nepieciešamā amata pakāpe, lai viņi kļūtu par disciplinārlietu padomes locekli; VI. DARBĪBAS RĀDĪTĀJI 45. apsver Eiropas Tiesu sadarbības vienības iniciatīvu galvenos darbības rādītājus (GDR) iekļaut 2010. gada plānos kā paraugpraksi citām aģentūrām; papildus tam mudina aģentūras GDR reāli salīdzināt ar saviem mērķiem, budžetu un ikgadējo darba programmu; uzskata, ka ar šādas prakses palīdzību ieinteresētās personas varēs labāk novērtēt aģentūru darbību; rosina citas aģentūras GDR iekļaut savās ikgadējās darba programmās; 46. norāda, ka sniegumu un efektivitāti nenosaka standartizētā veidā; aicina iestāžu darba grupu aģentūru lietās risināt šo jautājumu; 47. norāda, ka aģentūras, kas GDR iekļauj, galvenokārt darbojas, pamatojoties uz procesuāliem un ar procesu saistītiem aspektiem, nevis uz faktiskajiem rezultātiem; rosina aģentūras formulēt uz rezultātiem vērstus GDR un aicina iestāžu darba grupu aģentūru lietās risināt šo jautājumu; Daudzgadu darba programma 48. mudina visas aģentūras izveidot daudzgadu darba programmu saskaņā ar Savienības daudzgadu stratēģiju nozarē, uz kuru attiecas aģentūras darbības joma; uzsver daudzgadu darba programmas nozīmi, lai aģentūra varētu labāk organizēt savus pasākumus, vairāk novērtētu savas darbības risku, veiktu efektīvus organizatoriskos pasākumus nolūkā īstenot tās stratēģiju un sasniegtu savus mērķus; Ikgadējā darba programma 49. mudina aģentūras uzlabot saikni starp savu budžetu un ikgadējo darba programmu; atzīst, ka Revīzijas palāta bieži vien norāda uz nepietiekami stingrām budžeta izstrādes procedūrām, kuru dēļ bija jāpārvieto līdzekļi lielākajā daļā budžeta pozīciju; 50. atzinīgi vērtē Cedefop un ECHA ieceri iesniegt Gantt grafikus attiecībā uz visām galvenajām darbības jomām; atgādina aģentūrām, ka no šīm diagrammām var viegli secināt, cik daudz laika katrs darbinieks ir pavadījis, strādājot pie konkrēta projekta, un ka tās veicina uz rezultātu sasniegšanu vērstas pieejas īstenošanu; Atsauksmju procedūras 51. aicina aģentūras uzlabot klientu vajadzību vērā ņemšanu un atsauksmju procedūras un pilnībā izmantot novērtējumu rezultātus, kas gūti šajā jomā; īpaši atzinīgi vērtē to, ka ECHA ir veikusi ieinteresēto pušu pārskatu par 2009. gadu un ir palielinājusi palīdzību ķīmijas ražošanas nozarei (piemēram, piedāvājot telefonisko konsultāciju pakalpojumus vadošajām reģistrējošām struktūrām, seminārus, tīkla sanāksmes un publiskās konsultācijas); 52. atzinīgi vērtē Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda iniciatīvu veikt otro ex post novērtējumu par 2005.–2008. gada darba programmu; uzskata to par vērtīgu pasākumu arī no citu aģentūru viedokļa, jo tas ir instruments, ar kā palīdzību risināt aģentūru problēmas; 53. papildus tam uzskata par ārkārtīgi svarīgu to, ka aģentūras turpina darbības uzraudzības sistēmas izstrādi, lai nodrošinātu aģentūru darbības rezultātu uzraudzību, un rosina aģentūras uz šīm sistēmām atsaukties savos gada darbības plānos; 54. papildus tam mudina aģentūras nodrošināt konsekventu atskaitīšanos par GDR; Revīzijas palātas ziņojumam pievienotā tabula 55. atzinīgi vērtē to, ka ENNUC, Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs (CdT) un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) Revīzijas palātas īpašajiem gada ziņojumiem par 2009. gadu pievienotajā tabulā ir salīdzinājuši 2008. gada un 2009. gada darbības rādītājus, un tādēļ budžeta izpildes apstiprinātājiestāde var labāk izvērtēt aģentūru darbību no gada gadā; VII. PĀRDOMAS PAR AĢENTŪRĀM – KOPĒJA PIEEJA 56. atzinīgi vērtē joprojām notiekošo iestāžu darba grupas aģentūru lietās darbu, lai pārskatītu decentralizēto aģentūru nozīmi un vietu Savienības institucionālajā sistēmā, šo aģentūru izveidi, struktūru un darbību, kā arī finansēšanas, budžeta, uzraudzības un vadības jautājumu; prasa, lai darba grupa sniegtu pašreizējo aģentūru efektivitātes analīzi un vispārēju padomu šajā jautājumā un ierosinātu visaptverošus efektivitātes uzlabošanas plānus par aģentūru veidu un skaitu; 57. atgādina, ka ar iestāžu darba grupas aģentūru lietās 2009. gada martā pieņemto kopīgo paziņojumu tika uzsākts "dialogs par regulatīvajām aģentūrām, lai izvērtētu pašreizējo situāciju, it īpaši šo aģentūru saskanīgumu, efektivitāti, pārskatatbildību un pārredzamību", un ka darba grupa "aplūkos virkni galveno jautājumu, kurus apspriešanai izvirzīja iesaistītās iestādes, tostarp par aģentūru nozīmi un vietu ES institucionālajā sistēmā, šo aģentūru izveidi, struktūru un darbību, kā arī finansēšanas, budžeta, uzraudzības un vadības jautājumu"; 58. norāda, ka Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūcijā par 2008. gada budžeta izpildes apstiprināšanu iestāžu darba grupa bija aicināta "apsvērt to ciešas sadarbības iespēju vai pat dažu aģentūru apvienošanu", un tajā bija teikts, "ka mazajās aģentūrās efektivitāte ir būtiski ierobežota"; 59. prasa noteikt moratoriju jaunu aģentūru izveidei vismaz uz laiku, kamēr nav rasts apmierinošs risinājums iestāžu darba grupas aģentūru lietās kopīgajā paziņojumā un 2010. gada 5. maija rezolūcijā aplūkotajiem jautājumiem; 60. uzskata, ka pret jaunu aģentūru izveidi pēc šo jautājumu atrisināšanas ir jāizturas ar vislielāko piesardzību, lai nodrošinātu to patiesu nepieciešamību un to, ka tās, strādājot pie noteiktā politiskā mērķa, garantē maksimālu izlietoto līdzekļu lietderību; 61. vēlreiz uzsver, cik svarīgi ir apsvērt dažu aģentūru apvienošanas iespēju, lai tām būtu kopīgas pieskaitāmās un citas izmaksas; 62. aicina iestāžu darba grupu aģentūru jautājumos apsvērt iespēju izvietot kopā vienā pilsētā un, iespējams, pat vienā ēkā dažas mazākās aģentūras, kas varbūt uzreiz nav piemērotas apvienošanai, lai tām būtu kopēji centrālie resursi un samazinātos pieskaitāmo un citu izmaksu slogs; 63. atzinīgi vērtē Revīzijas palātas vēlmi 2011. gada rudenī publiskot īpašu ziņojumu par Savienības aģentūru izmaksu salīdzinošo novērtējumu; 64. norāda, ka virkne aģentūru, kas pilnveidojas kopīgās darbības jomās, veic līdzīgus pasākumus; atgādina, ka darbību pārklāšanās rada nelietderīgas papildu izmaksas; 65. atgādina, ka Savienības budžeta pamatā ir pareiza finanšu pārvaldība, kas nozīmē, ka izdevumiem jābūt pamatotiem, efektīviem un lietderīgiem un ka nevajadzīgo izdevumu problēma ir jārisina pienācīgi; 66. tāpēc aicina Komisiju izvērtēt visas Savienības aģentūras, lai atklātu darbību pārklāšanos un, ja tā tiek konstatēta, analizētu iespēju attiecīgās aģentūras apvienot, un Parlamentam līdz 2011. gada 31. decembrim sniegt ziņojumu šajā jautājumā; VIII. VISPĀRĒJI APSVĒRUMI PAR NODIBINĀTO KOPUZŅĒMUMU SKAITA PIEAUGUMU 67. vērš uzmanību uz pēdējos gados dibināto kopuzņēmumu nepieredzēti lielo skaitu; īpaši norāda, ka šīm struktūrām ir jāievēro tā pati Finanšu pamatregula, kas ir jāievēro decentralizētajām aģentūrām, taču šo struktūru finanšu noteikumos joprojām nav iekļauta skaidra atruna par to, ka IRD šajos uzņēmumos ir iekšējā revidenta tiesības; 68. tomēr atzinīgi vērtē IRD ieceri uzņemties šo iekšējā revidenta lomu kopuzņēmumos, sākot ar 2011. finanšu gadu; 69. turklāt uzskata – ņemot vērā kopuzņēmumu budžeta apmēru un uzdevumu sarežģītību, tiem būtu jāizveido revīzijas komiteja, kas strādātu tiešā šo uzņēmumu valdes pakļautībā; 70. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju aģentūrām, uz kurām attiecas šī budžeta izpildes apstiprināšanas procedūra, kā arī Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai. [1] OV L 252, 25.9.2010., 241. lpp. [2] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [3] OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp. [4] OV C 338, 14.12.2010. [5] Pieņemtie teksti, P7_TA(2010)0176. [6] OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp. --------------------------------------------------