Līgumslēdzējas puses ir arī aicinājušas Spānijas Karalisti pievienoties Nolīgumam, un šajā saistībā tika grozīts Nolīguma 2. pants un noteiktas Ziemeļjūras apgabala robežas ar Atlantijas okeānu Nolīguma un tā pielikuma vajadzībām un vienlaikus pārskatītas dažādu novērošanas zonu robežas Nolīguma 6. panta vajadzībām. Konkrētāk, tika pārskatīts un no jauna definēts Nolīguma aptvertais apgabals. Francija ir piekritusi jaunas Francijas atbildības zonas ieviešanai, kas tieši pieguļ Francijas un Apvienotās Karalistes kopīgas atbildības zonai. Minētā zona ietver apgabalu starp Francijas un Apvienotās Karalistes kopīgas atbildības zonu un jauno Spānijas atbildības zonu, lai novērstu nenosegtas zonas izveidošanos starp Bonnas nolīguma veco robežu un jauno Spānijas atbildības zonu.

Saskaņā ar Bonnas nolīguma 16. pantu Līgumslēdzējas puses Bonnas nolīguma vai tā pielikuma grozījumu priekšlikumu izskata Līgumslēdzēju pušu sanāksmē. Pēc tam, kad priekšlikums ir pieņemts ar vienprātīgu balsojumu, depozitārei valdībai grozījums ir jāpaziņo Līgumslēdzējām pusēm. Šādi grozījumi stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc dienas, kad depozitāre valdība ir saņēmusi apstiprinājumus no visām Līgumslēdzējām pusēm.

Nolīguma mērķis ir veicināt piekrastes valstu un Eiropas Savienības aktīvu sadarbību un savstarpēju palīdzību cīņā pret Ziemeļjūras piesārņojumu ar naftu un citām kaitīgām vielām, lai aizsargātu jūras vidi un piekrastes valstu intereses. Šajā saistībā Nolīgumā ir noteikts, ka Līgumslēdzējas puses veic novērošanu nolūkā palīdzēt atklāt un apkarot piesārņojumu un novērst tiesību aktu pārkāpumus piesārņojuma novēršanas jomā. Ziemeļjūra ir sadalīta dažādās zonās, kurās Līgumslēdzējas puses atbild par starpgadījumu novērošanu un novērtēšanu. Līgumslēdzējām pusēm ir jāinformē visas pārējās iesaistītās Līgumslēdzējas puses, kolīdz tās uzzina par naftas vai citu kaitīgu vielu klātbūtni, kas var radīt nopietnus draudus kādas citas Līgumslēdzējas puses piekrastei vai ar piekrasti saistītajām interesēm. Līgumslēdzējas puses var lūgt palīdzību cīņā pret piesārņojumu jūrā vai to piekrastēs, un tādā gadījumā Līgumslēdzējām pusēm, kurām tiek lūgta palīdzība, jāpieliek visas pūles, lai sniegtu šādu palīdzību savu iespēju robežās.

Bonnas nolīguma mērķis ir apkarot Ziemeļjūras apgabala piesārņojumu un pasargāt piekrastes apgabalus no jūras katastrofām un hroniska kuģu un atkrastes iekārtu izraisīta piesārņojuma. Eiropas Savienība (tolaik “Eiropas Ekonomikas kopiena”) ir Nolīguma Līgumslēdzēja puse. Eiropas Savienības Ziemeļjūras valstis un Norvēģija arī ir Nolīguma Līgumslēdzējas puses.

Ieviešot paredzēto materiālo grozījumu, ar ko paplašina Bonnas nolīguma materiālo tvērumu (“MARPOL grozījums”), cenšas vienlaikus sasniegt vairākus LESD attiecīgi 196. un 191. pantā ietvertos mērķus civilās aizsardzības un vides jomā, kuri ir nesaraujami saistīti un no kuriem neviens no nav pakārtots citam. Tādēļ saskaņā ar LESD 218. panta 6. punktu pieņemama lēmuma materiālajā juridiskajā pamatā izņēmuma kārtā jāietver dažādie atbilstīgie materiālie juridiskie pamati.

Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 6. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 6. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, ko prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Neattiecas.

•Ietekmes novērtējums

Tā kā bija politiska nepieciešamība iespējami ātri virzīties uz priekšu, lai ES kā Bonnas nolīguma Līgumslēdzēja puse varētu risināt sarunas par Bonnas nolīguma grozījumiem un nobalsot par tiem Līgumslēdzēju pušu sanāksmē 2019. gada 9.–11. oktobrī, kā arī lai tos varētu apstiprināt ministru sanāksmē 2019. gada 11. oktobrī, oficiālais ietekmes novērtējuma process tika atcelts. Šāda samērīgāka pieeja ir pamatota arī tāpēc, ka paredzamā Bonnas nolīguma grozījumu ekonomiskā un sociālā ietekme un ietekme uz vidi būs vienīgi pozitīva.

•Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Neattiecas.

•Pamattiesības

Priekšlikums atbilst ES Līgumiem un Eiropas Savienības Pamattiesību hartai.

4.IETEKME UZ BUDŽETU

Bonnas nolīguma grozījumiem nebūs negatīvas ietekmes uz Savienības budžetu.

5.CITI ELEMENTI

•Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

Neattiecas.

•Skaidrojošie dokumenti (direktīvām)

Neattiecas. Sk. nākamo iedaļu.

•Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums

Vienīgajā materiālajā priekšlikuma pantā ir paredzēts, ka Padome pilnvaro Komisiju Savienības vārdā noslēgt paredzētos Bonnas nolīguma grozījumus attiecībā uz nolīguma materiālā tvēruma paplašināšanu saistībā ar MARPOL konvencijas VI pielikumu un Spānijas Karalistes pievienošanos nolīgumam.

Paredzēto grozījumu jaunākā redakcija ir izklāstīta lēmuma pielikumos, un to var apkopot šādi.

“MARPOL grozījums”

Bonnas nolīguma Līgumslēdzējas puses vēlas izmantot saskaņā ar Nolīgumu izveidoto kārtību un sistēmas naftas piesārņojuma uzraudzībai no gaisa un paplašināt to tvērumu, iekļaujot novērošanu, kas saistīta ar kuģu radīto emisiju atbilstības uzraudzību. Tādējādi Līgumslēdzējas puses varēs maksimāli izmantot resursus, kas jau tiek izmantoti naftas noplūžu uzraudzībai no gaisa un novērošanai, un izveidot pamatu visaptverošai vides uzraudzības sistēmai Ziemeļjūrā un tās pieejās.