Tajā pašā laikā ES darbspējas vecuma iedzīvotāji noveco, un viņu skaits samazinās. Līdz 2070. gadam darbspējas vecuma iedzīvotāju īpatsvars samazināsies no aptuveni 65 % 2019. gadā līdz 56–54 % no ES iedzīvotāju kopējā skaita ES27 dalībvalstīs.

Tāpēc ir spēcīgs politisks un ekonomisks pamatojums izveidot efektīvākus likumīgus ceļus migrantu nokļūšanai Eiropā. Tomēr to niansē ES dalībvalstu atšķirīgās situācijas un politikas atzīšana. Likumīga migrācija ir Eiropas Savienības un tās dalībvalstu dalītā kompetencē. Tikai dalībvalstīm ir kompetence lemt par to trešo valstu valstspiederīgo skaitu, kuri ierodas to teritorijā, lai meklētu darbu.

Vienlaikus Krievijas agresīvais karš pret Ukrainu ir izraisījis vislielāko iedzīvotāju pārvietošanu Eiropā kopš Otrā pasaules kara, turklāt lielākā daļa no tiem, kuri ierodas ES, ir sievietes un bērni. Pēc Pagaidu aizsardzības direktīvas aktivizēšanas ES turpinās uzņemt cilvēkus, kuri bēg no kara Ukrainā, un atbalstīt viņu integrāciju darba tirgū kā vienu no prioritātēm. Viņu ierašanās ES neizslēdz vajadzību izveidot pamatus ilgtspējīgai un kopējai pieejai attiecībā uz darbaspēka migrāciju, lai risinātu ES prasmju vajadzības ilgtermiņā.

Migrantiem jau ir būtiska nozīme Eiropas ekonomikā un sabiedrībā. Pēdējā desmitgadē migrējošie darba ņēmēji aizpildīja ievērojamu daļu jaunu darbvietu ES, palīdzot risināt darbaspēka tirgus vajadzības. Migrantu uzņemšana ir daļa no plašāka politikas pasākumu kopuma, kura mērķis ir pievērsties gan darbaspēka un prasmju trūkuma esībai, gan tās cēloņiem. Covid-19 pandēmija parādīja, ka 13 % darba ņēmēju, kuri veic būtiskas funkcijas — sākot no ārstiem un beidzot ar medmāsām un autovadītājiem —, ir migranti.

Likumīga migrācija ir būtiska daļa no visaptverošās pieejas migrācijai, kura noteikta jaunajā Migrācijas un patvēruma aktā , kas arī nodrošina lielāku saskanību starp migrācijas politikas iekšējo un ārējo dimensiju. Lai sekmētu efektīvāku satvaru likumīgiem ceļiem ieceļošanai ES, šajā paziņojumā ir izklāstīti vērienīgas un ilgtspējīgas ES likumīgas migrācijas politikas trīs pīlāri. Šie pīlāri ir 1) likumdošanas, 2) operacionāli un 3) uz nākotni vērsti politikas pasākumi, kas palīdzēs risināt dažas no visbūtiskākajām problēmām, kādas ES rodas prasmju un talantu piesaistīšanā, gan īstermiņā, gan ilgtermiņā. Šis paziņojums arī risinās steidzamo vajadzību integrēt ES darba tirgū darbspējas vecuma iedzīvotājus, kuri ierodas ES Krievijas agresīvā kara Ukrainā dēļ, — līdz 2022. gada aprīlim viņu skaits bija vairāk nekā 2,5 miljoni pieaugušo.

Migrācija un mobilitāte ir un arī turpmāk būs humānismam raksturīgas iezīmes visā pasaulē un ES. ES 2021. gada 1. janvārī dzīvoja 23,7 miljoni valstspiederīgo no trešām valstīm — tas ir 5,3 % no kopējā iedzīvotāju skaita. Neatbilstīga migrācija ES joprojām ir ierobežota, lai gan tā ir plaši atspoguļota plašsaziņas līdzekļos. Katru gadu aptuveni 2,25–3 miljoni valstspiederīgo no trešām valstīm dodas uz ES, izmantojot likumīgus kanālus, pretstatā 125 000–200 000 neatbilstīgas migrācijas gadījumu.

Pastāvīgo iedzīvotāju direktīva un Vienotās atļaujas direktīva nosaka procedūru un tiesību satvaru lielai daļai trešo valstu darba ņēmēju, kuri likumīgi uzturas ES. Tomēr neviens no šiem abiem tiesību aktiem nav pilnībā sasniedzis mērķus, kādiem tie pirmoreiz tika pieņemti, attiecīgi 2003. un 2011. gadā. Dalībvalstis nepietiekami izmanto Pastāvīgo iedzīvotāju direktīvu, un tā neparedz faktiskas tiesības uz mobilitāti ES iekšienē. Vienotās atļaujas direktīva nav pilnībā sasniegusi savu mērķi, proti, vienkāršot uzņemšanas procedūras visiem darba ņēmējiem no trešām valstīm.

Kā izklāstīts paziņojumā “Par to personu uzņemšanu, kuras bēg no kara Ukrainā: ES sagatavošana vajadzību apmierināšanai”, dalībvalstīm būs jāveic pasākumi, lai integrētu pagaidu aizsardzības saņēmējus darba tirgū. Komisija atbalstīs viņu prasmju un kvalifikāciju apzināšanu, lai veicinātu piemērotu ES darba devēju atrašanu.

Lai ES saglabātu savu konkurētspēju pasaulē, tai ir jākļūst pievilcīgākai talantiem no visas pasaules. Patlaban augsti kvalificēti valstspiederīgie no trešām valstīm visbiežāk izvēlas Ziemeļameriku un Okeāniju, nevis ES. Svarīgs pirmais solis uz to, lai uzlabotu ES pievilcīgumu, bija ES Zilās kartes direktīvas nesenā pārskatīšana; minētā direktīva ļaus augsti kvalificētiem migrantiem izmantot lielākas tiesības un jo īpaši tiesības doties uz citām ES valstīm un tajās strādāt, kā arī nodrošinās ātrākas un racionalizētas procedūras. Visi šie pievilcīguma aspekti būtu arī jānostiprina attiecībā uz citām migrantu kategorijām apvienojumā ar pasākumiem cīņai pret darbaspēka ekspluatāciju un diskrimināciju. Darbaspēka pieprasījuma un piedāvājuma salāgošana ir izaicinājums arī starptautiskā kontekstā, ko raksturo pieaugoša konkurence par prasmēm un talantiem. Divi pašreizējie šķēršļi ir ilgās un sarežģītās imigrācijas procedūras un atšķirīgās prasības dalībvalstīs, un grūtības talantus no trešām valstīm piesaistīt potenciālajiem darba devējiem dalībvalstīs.

ES tiecas palielināt sieviešu, vecāku cilvēku, personu ar invaliditāti, personu ar migrantu izcelsmi un citu nepietiekami pārstāvētu grupu dalību darba tirgū. Tā ir izvirzījusi mērķi uzlabot cilvēku prasmes visā viņu darba dzīves laikā, kā izklāstīts Eiropas prasmju programmā. Tomēr, lai risinātu šīs pieaugošās darba tirgus vajadzības, kas saistītas ar demogrāfiskajām tendencēm un trūkumiem, nepietiek tikai mobilizēt vietējo darbaspēku vien vai veicināt iekšējo mobilitāti ES. ES iekšējās mobilitātes potenciāls mazināt darbaspēka trūkumu arvien vairāk ir ierobežots, jo jāpieņem, ka talants un prasmes, kas tiek iegūtas vienā vietā, tiek zaudētas citviet, un tas ir jāapsver, ņemot vērā to, ka par darbaspēka trūkumu ziņo gandrīz visas dalībvalstis. Covid-19 pandēmija vēl vairāk palielina pieprasījumu pēc vairākām konkrētām profesijām, kurās trūkst darbinieku, un vislielākā ietekme ir uz pieprasījumu pēc veselības aprūpes prasmēm. Piemēram, 2020. gadā Beļģija, Dānija, Francija, Igaunija, Īrija, Nīderlande, Rumānija, Somija, Ungārija, Vācija un Zviedrija ziņoja, ka tajās trūkst veselības aprūpes un ar to saistītu speciālistu. ES mobilie darba ņēmēji veido mazāk nekā trešdaļu no ārvalstīs dzimušajiem personīgās aprūpes darbiniekiem ES, un divas trešdaļas no viņiem ir no valstīm ārpus ES.

Talantu partnerības būs pieejamas visiem prasmju līmeņiem un varētu attiekties uz dažādām ekonomikas nozarēm, piemēram, IKT, zinātni, inženieriju, veselības aprūpi un ilgtermiņa aprūpi, lauksaimniecību, transportu, dārzkopību, pārtikas pārstrādi un tūrismu, būvniecību un ostu darbu, un loģistiku, atkarībā no abu talantu partnerības veidojošo pušu interesēm, vienlaikus paturot prātā intelektuālā darbaspēka emigrācijas riskus. Tās paredzēs dažādu veidu mobilitāti — pagaidu, ilgtermiņa vai cirkulāro, kā par to vienojas abas puses. Tām būtu jo īpaši jāņem vērā zaļā un digitālā pārkārtošanās un jāatbalsta darba tirgi ar mērķi virzīt ES izaugsmes potenciālu, sekmējot uz nākotni vērstas tehnoloģijas un risinājumus.

Talantu partnerībās būtu jāapvieno tiešs atbalsts mobilitātes shēmām darbam vai apmācībai ar spēju veidošanu un ieguldījumiem cilvēkkapitālā, ieskaitot prasmju attīstīšanu, profesionālo izglītību un apmācību un darbā balstītu apmaiņas shēmu praktisko ieviešanu. Tādējādi to nolūks ir nodrošināt vienlīdzīgus ieguvumus partnervalstīm, dalībvalstīm, uzņēmēju kopienām abās pusēs un personām, kuras gūst labumu no partnerībām. Atbilstīgi ES divpusējai sadarbībai ar partnervalstīm šīm partnerībām būtu jāveicina izcelsmes kopienu ekonomiskā attīstība, jāvirza galveno partnervalstu plašākas attīstības mērķi un jānostiprina iespējas to iedzīvotājiem. Tajā pašā laikā tām būtu jāpalīdz risināt darbaspēka trūkuma problēmas atsevišķās dalībvalstu darba tirgu nozarēs un jāpalīdz uzņēmumu kopienai abās pusēs stiprināt prasmes, kas ir pieprasītas. Tām būtu jāpārveido risks, ka varētu notikt intelektuālā darbaspēka emigrācija no partnervalstīm, par intelektuālā darbaspēka imigrāciju visiem partneriem, sniedzot labumu visiem iesaistītajiem dalībniekiem, jo tiem būs pieejamas jaunas apmācības iespējas, profesionālā pieredze un papildu studijas vai profesionālā izglītība un apmācība, ko attīsta vai nu ES, vai to izcelsmes valstīs.

Talantu partnerības ir viens no jaunā Migrācijas un patvēruma pakta ārējās dimensijas pamataspektiem. To mērķis ir stiprināt sadarbību starp ES, dalībvalstīm un partnervalstīm un sekmēt starptautisko darbaspēka mobilitāti un talantu attīstību savstarpēji izdevīgā un apritīgā veidā. Tās būs pamatā visaptverošam politikas satvaram un finansiālam atbalstam, lai stratēģiski iesaistītu galvenās partnervalstis visās migrācijas pārvaldības jomās, ieskaitot faktisku atgriešanu un atpakaļuzņemšanu, kā arī nelikumīgas izceļošanas novēršanu. Kā izklāstīts jaunajā paktā, likumīgu ceļu attīstīšanai arī būtu jāveicina neatbilstīgas migrācijas mazināšana.

Pastāvīgo iedzīvotāju direktīvas pārstrādāšanas mērķis ir radīt efektīvāku, saskaņotāku un taisnīgāku sistēmu ES pastāvīgā iedzīvotāja statusa iegūšanai. Šai sistēmai vajadzētu būt vienam no pamatinstrumentiem to trešo valstu valstspiederīgo integrācijas veicināšanai, kuri apmetušies ES likumīgi un uz ilgu laiku.

Ar ierosināto pārstrādāto direktīvu pieteikumu iesniegšanas procedūra tiks racionalizēta, un tiks palielināta tās efektivitāte. Tā ļaus pieteikuma iesniedzējiem pieteikties atļauju saņemšanai gan no trešām valstīm, gan no dalībvalstīm. Patlaban pieteikuma iesniegšanas procedūru kopējais ilgums attur darba devējus no darbinieku pieņemšanas darbā starptautiskā mērogā. Paredzams, ka šā ilguma samazināšana palīdzēs palielināt ES pievilcīgumu un risināt ES darbaspēka trūkuma problēmu. Priekšlikums arī ietver jaunas prasības pastiprināt trešo valstu valstspiederīgo aizsardzības pasākumus un vienlīdzīgu attieksmi pret viņiem salīdzinājumā ar ES pilsoņiem un uzlabot viņu aizsardzību no darbaspēka ekspluatācijas. Konkrētāk, saskaņā ar ierosinātajiem jaunajiem noteikumiem vienotā atļauja nebūs piesaistīta tikai vienam darba devējam. Tas nozīmē, ka atļaujas derīguma termiņa laikā darba ņēmējiem būs tiesības mainīt darba devēju, turpinot likumīgi uzturēties dalībvalstī. Tas atvieglos darba piemeklēšanu un mazinās neaizsargātību pret darbaspēka ekspluatāciju. Turklāt priekšlikums ietver jaunus pienākumus dalībvalstīm paredzēt pārbaudes, uzraudzības mehānismus un sankcijas pret darba devējiem, kas pārkāpj valsts noteikumus, kuri pieņemti atbilstīgi direktīvai.

Ar Vienotās atļaujas direktīvu tiek vienkāršota procedūra trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri vēlas likumīgi migrēt uz ES, lai strādātu. Ar to tiek ieviesta vienota pieteikuma iesniegšanas procedūra apvienotas darba un uzturēšanās atļaujas (vienota atļauja) saņemšanai. Tā arī nodrošina vienlīdzīgu attieksmi pret darba ņēmējiem no trešām valstīm un dzīvesvietas dalībvalsts valstspiederīgajiem, paredzot vienotu tiesību kopumu darba ņēmējiem no trešām valstīm.

Talantu partnerību praktiskā īstenošana

Talantu partnerību iniciatīva tika uzsākta augsta līmeņa pasākumā 2021. gada jūnijā. Kopš tā laika Komisija ir iesaistījusies viedokļu apmaiņā ar dalībvalstīm par partnerību konceptualizāciju un praktisko īstenošanu, rīkojusi augsta līmeņa dialogus ar partnervalstīm un integrējusi talantu partnerības daudzgadu finanšu shēmas 2021.–2027. gadam plānošanā.

Talantu partnerības tiks veidotas, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta esošajos izmēģinājuma projektos. Vienlaikus tās paredzēs jaunu, stratēģiskāku un intensīvāku sadarbību ar partnervalstīm likumīgas migrācijas jomā. Talantu partnerību strukturētais satvars apvienojumā ar stingriem koordinācijas mehānismiem nodrošinās to, ka ES, dalībvalstu un partnervalstu politiskie mērķi tiek ņemti vērā un pārvērsti reālā rīcībā, kas izpaužas kā konkrētas programmas.

Kopā ar attiecīgajiem talantu partnerības partneriem Komisija nodrošinās, ka tehniskā līmenī tiek izveidots piemērots koordinācijas mehānisms, lai koordinētu dalībvalstu un ieinteresēto personu darbības no gan ES puses, gan ar partnervalstīm kopumā. Šis mehānisms uzraudzīs partnerības un tās darbību īstenošanu un nodrošinās papildināmību ar visām citām būtiskām iniciatīvām migrācijas un darba tirgus norišu jomā.

Pēc augsta līmeņa apspriedēm Komisija vispirms ir iecerējusi, pamatojoties uz spēcīgu un pastāvīgu sadarbību visos migrācijas pārvaldības aspektos atbilstīgi jaunā Migrācijas un patvēruma pakta visaptverošajai pieejai, arī neatbilstīgas migrācijas jomā, uzsākt pirmās talantu partnerības ar Ziemeļāfrikas partneriem, proti, Ēģipti, Maroku un Tunisiju, kuru īstenošanai būtu jāsākas līdz 2022. gada beigām. Darbs pie talantu partnerībām būs balstīts uz veiksmīgiem izmēģinājuma projektiem, kas izstrādāti ar šiem partneriem, paplašinot to tvērumu un vēriena līmeni, vienlaikus papildinot tos ar plašāku sadarbības satvaru, kas jānosaka kopā ar dalībvalstīm un attiecīgajām partnervalstīm, un iesaistot procesā visas attiecīgās ieinteresētās personas.

Pakāpeniskas pieejas ietvaros talantu partnerību uzsākšana ar citām partnervalstīm Āfrikā un Āzijā būs dabisks nākamais solis sadarbības stiprināšanas procesā migrācijas pārvaldības jomā. Proti, no 2022. gada rudens vienlaikus to talantu partnerību īstenošanai, kas tiks uzsāktas ar Ēģipti, Maroku un Tunisiju, ir paredzēts sākt novērtēt, cik reāli būtu uzsākt talantu partnerības ar Pakistānu, Bangladešu, Senegālu un Nigēriju, kas būtu viens no pamatkomponentiem pastiprinātā migrācijas pārvaldības sadarbībā ar šīm valstīm.

3.2. ES Talantu fonda izveide, lai ES darba devējiem labāk piemeklētu talantus, kas tiem vajadzīgi

Komisija ierosina izveidot pirmo ES mēroga platformu un piemeklēšanas rīku — ES Talantu fondu —, lai palīdzētu vairot ES pievilcīgumu valstspiederīgajiem no trešām valstīm un risinātu jautājumu par tādu talantu piemeklēšanu ES darba devējiem, kurus tie nevar atrast ES darba tirgū. ES Talantu fonds būs ES mēroga fonds, kurā būs iekļauti kandidāti no trešām valstīm, kas tiks atlasīti, pamatojoties uz konkrētiem prasmju līmeņiem, kritērijiem un migrācijas prasībām, veicot kandidātu apliecinājumu izvērtēšanu.

Šā darba sagatavošanas laikā Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu dēļ radās jauna un steidzama vajadzība, proti, vajadzība atvieglot pagaidu aizsardzības saņēmējiem piekļuvi ES darba tirgum. Lai reaģētu uz šo problēmu un maksimāli pilnvērtīgi izmantotu pārvietoto personu prasmes, Komisija ir paziņojusi, ka tā līdz 2022. gada vasarai izveidos izmēģinājuma ES Talantu fondu cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas agresīvā kara pret Ukrainu. Šī tīmeklī balstītā izmēģinājuma iniciatīva sniegs iespēju apzināt to personu prasmes, kuras aizbēgušas no Ukrainas un atrodas dalībvalstīs, lai atvieglotu piemērotu ES darba devēju piemeklēšanu. Izmēģinājuma iniciatīvā tiks ņemtas vērā pašreizējās veiksmīgās iniciatīvas dalībvalstīs (piemēram, Portugālē un Rumānijā). Tā tiks izstrādāta sadarbībā ar dalībvalstīm, kā arī apspriežoties ar darba devējiem, sociālajiem partneriem un visām citām attiecīgajām ieinteresētajām personām. Šī izmēģinājuma iniciatīva var atvieglot prasmju pielāgošanu ES iekšienē un sniegt iestādēm priekšstatu par to plašo prasmju klāstu, ko tās var piesaistīt savā valstī. Tā var veicināt prasmju pielāgošanu prioritārās nozarēs attiecībā pret lielo bēgļu skaitu, kuri ierodas no Ukrainas, piemēram, izglītību bērniem, kuri ierodas (to veicinot ar kopienas pasākumu organizēšanu), vai piekļuvi pamatpakalpojumiem un veselības aprūpei (ko nodrošina veselības aprūpes speciālisti vai mutiskie tulki).

Komisija jau ir izveidojusi speciālu tematisko darba grupu, kurā piedalās kontaktpunkti no dalībvalstīm, kas ir ieinteresētas piedalīties izmēģinājuma iniciatīvā Eiropas Migrācijas tīkla ietvaros. Līdz vasarai tematiskā grupa izstrādās un īstenos izmēģinājumam iniciatīvu. Būs pieejams tīmekļa portāls, kurā pagaidu aizsardzības saņēmēji varēs pieteikt savu interesi atrast darbu dalībvalstīs un norādīt savas prasmes un profesionālo pieredzi. Portāla izstrādē tiks integrēti aspekti no ES prasmju profila noteikšanas rīka, kas paredzēts trešo valstu valstspiederīgajiem, — speciāla ES rīka trešo valstu valstspiederīgo prasmju apzināšanai un dokumentēšanai. Iniciatīvas īstenošanā tiks meklētas iespējas sadarboties ar Ukrainas iestādēm, arī kvalifikāciju atzīšanas veicināšanā atbilstoši Komisijas Ieteikumam par kvalifikāciju atzīšanu cilvēkiem, kuri bēg no Krievijas iebrukuma Ukrainā.

Vienlaikus ar šo izmēģinājuma iniciatīvu, cieši sadarbojoties ar dalībvalstīm un citām attiecīgām ieinteresētām personām, piemēram, darba devēju organizācijām, sociālajiem partneriem un profesionālās izglītības un apmācības centriem, tiks izveidots pastāvīgs un vispārējs ES Talantu fonds visiem trešo valstu valstspiederīgajiem, kuri ir ieinteresēti migrēt, lai dzīvotu un strādātu ES. Komisija ir noteikusi mērķi līdz 2023. gada vidum oficiāli atklāt ES Talantu fondu un tā tīmekļa portālu, un tā ierosinās ieteikumu izveidot ES Talantu fondu, ietverot arī hartu un sīki izstrādātu ceļvedi tā pakāpeniskas attīstīšanas posmiem. Tematiskā izmēģinājuma iniciatīvas darba grupa arī koordinēs ES Talantu fonda organizatorisko izveidi, pārvaldības struktūru un darbību, pamatojoties uz atziņām, kas gūtas no izmēģinājuma iniciatīvas darbības. Šajā saistībā cita starpā tiks noteikts, kādas prasmes ir vajadzīgas ES darba tirgū, tiks panākta vienošanās par attiecīgajiem uzņemšanas kritērijiem, tiks organizēts uzņemšanas process un koordinēta potenciālo darba devēju piekļuve ES talantu portālam. Tāpēc ES Talantu fonda attīstīšanā un darbībā būtiska nozīme būs iesaistīto dalībvalstu pilnīgai apņēmībai un aktīvai iesaistei.

3.3. Darbaspēka migrācijas pārvaldības uzlabošana ES līmenī

Progress darbaspēka migrācijas jomā un iepriekš minēto jauno iniciatīvu panākumi būs atkarīgi no ciešākas sadarbības un labākas izpratnes starp migrācijas un nodarbinātības nozarēm. Ar šo paketi Komisija uzsāk jaunu platformu, kas sniegs iespēju rīkot operatīvas apspriedes par darbaspēka migrācijas praktiskajiem jautājumiem, jo īpaši par migrācijas politikas ārējo dimensiju, darbaspēka trūkumu un jautājumiem, kas saistīti ar darba tirgus procesiem. Talantu partnerību un ES Talantu fonda praktisko īstenošanu atbalstītu platformas darbs. Apspriedes var izvērsties par plašākām politikas viedokļu apmaiņām atbilstošos forumos, piemēram, Padomes vai Eiropas Parlamenta līmenī. Attiecīgā gadījumā apspriedēs tiktu iesaistīti sociālo partneru, ES aģentūru, valsts nodarbinātības dienestu, ekspertu, starptautisko organizāciju, migrantu vadītu organizāciju pārstāvji un citi svarīgi dalībnieki.

4.UZ NĀKOTNI VĒRSTAIS PĪLĀRS — GALVENĀS PRIORITĀRĀS RĪCĪBAS JOMAS

Papildus tiešajiem likumdošanas un operacionālajiem pasākumiem, kas izklāstīti iepriekš, jāturpina darbs, lai izpētītu iespējamos papildu ceļus likumīgai migrācijai uz ES vidējā termiņā un ilgākā termiņā. Komisija saredz potenciālu uz nākotni vērsto politiku koncentrēt ap trim rīcības jomām — aprūpe, jaunatne un inovācija.