EIROPAS PARLAMENTA REZOL ŪCIJA  
(2012. gada 10. maijs)  
ar konstat ējumiem, kas ir neat ņemama da ļa no l ēmuma par Eiropas Avi ācijas droš ības a ģent ūras 
2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprin āšanu  
EIROPAS PARLAMENTS,  
— ņemot v ērā Eiropas Avi ācijas droš ības a ģent ūras 2010. finanšu gada gal īgos p ārskatus,  
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas zi ņojumu par Eiropas Avi ācijas droš ības a ģent ūras 2010. finanšu gada 
pārskatiem, ar A ģent ūras atbild ēm (  1 ), 
— ņemot v ērā Padomes 2012. gada 21. febru āra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),  
— ņemot v ērā L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 319. pantu,  
— ņemot v ērā Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko 
piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam (  2 ), un jo īpaši t ās 185. pantu,  
— ņemot v ērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 216/2008 (  3 ) par Eiropas Avi ācijas droš ības 
aģent ūras izveidi un jo īpaši t ās 60. pantu,  
— ņemot v ērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata 
Finanšu regulu strukt ūrām, kas min ētas 185. pant ā Padomes Regul ā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 
par Finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam (  4 ), un jo īpaši t ās 94. pantu,  
— ņemot v ērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,  
— ņemot v ērā Budžeta kontroles komitejas zi ņojumu un Transporta un t ūrisma komitejas atzinumu 
(A7-0124/2012),  
A. t ā k ā Rev īzijas pal āta nor ādīja, ka t ā ir guvusi pamatotu p ārliec ību par to, ka Eiropas Avi ācijas droš ības 
aģent ūras (A ģent ūras) gada p ārskati par 2010. finanšu gadu ir ticami un ka pak ārtotie dar ījumi ir 
likum īgi un pareizi;  
B. t ā k ā 2011. gada 10. maij ā Parlaments sniedza A ģent ūras izpilddirektoram apstiprin ājumu par A ģen ­
tūras 2009. finanšu gada budžeta izpildi (  5 ) un l ēmumam par budžeta izpildes apstiprin āšanu pievie ­
notaj ā rezol ūcij ā cita starp ā: 
— mudin āja A ģent ūru darb ības budžetu izpild īt, pamatojoties uz konkr ētām darb ības jom ām, lai darba 
programmu stingri sasaist ītu ar finanšu prognoz ēm un uzlabotu darb ības rezult ātu uzraudz ību un 
ziņošanu par tiem,LV L 286/176 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 1 ) OV C 366, 15.12.2011., 21. lpp.  
( 2 ) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.  
( 3 ) OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.  
( 4 ) OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.  
( 5 ) OV L 250, 27.9.2011., 140. lpp.
— v ērsa uzman ību uz to, ka A ģent ūra uz 2010. gadu atkal ir p ārnesusi ļoti lielu darb ības izdevumiem 
paredz ēto apropri āciju summu,  
— pras īja katra finanšu gada budžetam pievienot p ārskatu par neizlietotaj ām apropri ācij ām, kas 
pārnestas no iepriekš ējiem finanšu gadiem, nor ādot iemeslus, k ādēļ attiec īgie l īdzek ļi nav izlietoti, 
un paskaidrojot, k ā un kad tie tiks izmantoti,  
— nor ādīja uz darbinieku atlases proced ūru nepiln ībām, kas mazina šo proced ūru p ārredzam ību; 
C. t ā k ā A ģent ūras finans ējumu veido maksas un atl īdz ība, k ā ar ī iemaksa no Savien ības;  
D. t ā k ā A ģent ūras 2010. finanšu gada budžets bija EUR 137 200 000 sal īdzin ājum ā ar 2009. gada 
budžetu EUR 122 200 000 apm ērā, kas ir par 12,27 % vair āk; t ā k ā Savien ības iemaksa A ģent ūras 
2010. gada budžet ā bija EUR 34 197 000 (  1 ), kas sal īdzin ājum ā ar 2009. gadu ir par 0,87 % vair āk, 
Budžeta un finanšu p ārvald ība 
1. atg ādina, ka divas trešda ļas no A ģent ūras budžeta veido nozares samaks ātās maksas un atl īdz ība, vienu 
trešda ļu – Savien ības subs īdija un ka s ākotn ējā Savien ības iemaksa A ģent ūras 2010. gada budžet ā bija 
EUR 32 879 000; tom ēr nor āda, ka šai summai tika pievienoti EUR 1 318 000 no p ārpalikuma atg ū­ 
šanas un l īdz ar to Savien ības kop ējā iemaksa bija EUR 34 197 000;  
2. atz īm ē, ka laikposm ā no 2007. l īdz 2010. gadam A ģent ūras budžets no EUR 85 200 000 palielin ājās 
līdz EUR 137 200 000, t. i., par 61 %, un person āls no 333 darbiniekiem palielin ājās l īdz 524;  
3. nor āda, ka saska ņā ar 3. pantu Komisijas 2007. gada 31. maija Regul ā (EK) Nr. 593/2007 par Eiropas 
Avi ācijas droš ības a ģent ūras iekas ētām maks ām (  2 ) un atl īdz ību ie ņēmumi no maks ām veido pieš ķirtos 
ieņēmumus, kurus A ģent ūra var p ārnest, ja tie nav izmantoti; nor āda, ka ie ņēmumi no nozares var 
attiekties vair āk nek ā uz vienu finanšu gadu; nor āda, ka rezervi, kuru var izmantot turpm ākajos gados, 
kori ģē, pamatojoties uz attiec īgā gada budžeta rezult ātiem; nor āda, ka 2008. gada beig ās konstat ētā 
rezerve EUR 29 000 000 apm ērā iepriekš ējos divos gados ir samazin ājusies un 2010. gada beig ās t ā ir 
EUR 21 000 000;  
4. nor āda, iepaz īstoties ar A ģent ūras 2010. finanšu gada gal īgajiem p ārskatiem, ka 2010. gad ā A ģent ūra 
izmantoja tikai nediferenc ētās apropri ācijas, k ā rezult ātā saist ību apropri āciju apm ērs bija vien āds ar 
maks ājumu apropri āciju apm ēru; turkl āt atz īm ē, ka kop ējais budžeta izpildes l īmenis 2010. gada 
apropri ācij ām bija 99,51 %;  
5. aicina A ģent ūru veikt turpm ākus atbilst īgus pas ākumus, lai nov ērstu tr ūkumus, kas mazina iepirkuma 
proced ūras p ārredzam ību, k ā ar ī neatbilst pareizas finanšu p ārvald ības principam;  
Gr āmatved ība 
6. secina, iepaz īstoties ar gal īgajiem gada p ārskatiem, ka 2010. gad ā A ģent ūra ir main ījusi ie ņēmumu 
atz īšanas metodi, no izmaksu apr ēķina metodes p ārejot uz line āro apr ēķina metodi, k ā tas ierosin āts EK 
gr āmatved ības noteikum ā Nr. 4;  
7. konstat ē, iepaz īstoties ar A ģent ūras sniegto inform āciju, ka š ī metodes mai ņa tika veikta, lai prec īzāk un 
pārredzam āk atspogu ļotu to, k ā tiek pamatoti nopeln ītie ie ņēmumi, un ņemtu v ērā Rev īzijas pal ātas 
2009. gada ieteikumu piem ērot metodi, kas prec īzāk atspogu ļo attiec īgaj ā finanšu gad ā nor ādīto ie ņē­
mumu apm ēru;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/177  
( 1 ) OV L 64, 12.3.2010., 613. lpp.  
( 2 ) OV L 140, 1.6.2007., 3. lpp.
8. nor āda, iepaz īstoties ar A ģent ūras gada darb ības p ārskatu, ka uz ņēmuma resursu pl ānošanas sist ēma 
tikusi uzlabota un sistem ātiski izmantota visu veidu finanšu dar ījumiem un finanšu gada sl ēgšanai;  
Iepirkuma proced ūra 
9. atz īm ē, iepaz īstoties ar gada darb ības p ārskatu, ka 2010. gad ā tika r īkotas 23 konkursa proced ūras ar 
augstu l īgumcenu, aptverot gan ar pamatdarb ību, gan administr ēšanu saist ītās vajadz ības, un ka tika 
pabeigtas 20 proced ūras un parakst īti 29 augstas l īgumcenas l īgumi, kuru kop ējā summa bija apm ēram 
EUR 14 000 000; turkl āt nor āda, ka saist ībā ar zemas l īgumcenas iepirkuma proced ūrām tika parakst īti 
428 l īgumi, kuru kop ējā summa bija apm ēram EUR 1 650 000;  
10. jo īpaši nor āda, iepaz īstoties ar Rev īzijas pal ātas sniegto inform āciju, ka div ās liel ās iepirkuma proce ­
dūrās izmantot ā nov ērtēšanas metode liedza finansi āli izdev īgākajiem pied āvājumiem ieg ūt augst āko 
cenas v ērtējumu; atz īm ē, iepaz īstoties ar A ģent ūras sniegto inform āciju, ka š īs divas iepirkuma proce ­
dūras attiecas uz:  
— četru gadu termi ņa uzkopšanas pakalpojumu l īguma atjaunošanu par kop ējo summu 
EUR 1 000 000,  
— pamatl īgumu ar maksim ālo l īguma summu EUR 2 500 000, kura maksim ālais termi ņš ir četri gadi 
un kurš attiecas uz m ācībām par gaisa ku ģu dzin ēju sertifik ācijas pras ībām un standartiem, un 
līgumsl ēdz ējs, kuram tika pieš ķirtas l īgumsl ēgšanas ties ības, pieteikum ā nav nor ādījis visas izmaksu 
poz īcijas;  
atz īm ē – A ģent ūra sav ā atbild ē nor ādījusi, ka nav konstat ēta š īs iepirkuma proced ūras rezult āta negat īva 
ietekme un ka t ā tom ēr ņems v ērā Rev īzijas pal ātas apsv ērumus un turpm āk cent īsies nov ērst konsta ­
tēto risku, īpašu uzman ību piev ēršot finanšu nov ērtēšanas formul ām; 
Cilv ēkresursi  
11. nor āda, ka budžeta izpildes apstiprin ātājiest āde ir konstat ējusi darbinieku atlases proced ūru tr ūkumus, 
kas mazina šo proced ūru p ārredzam ību; konstat ē, iepaz īstoties ar Rev īzijas pal ātas sniegto inform āciju, 
ka nav pier ādījumu tam, ka pirms pieteikumu izskat īšanas b ūtu noteikti krit ēriji kandid ātu uzaicin āšanai 
uz darba interviju vai iek ļaušanai rezerves sarakst ā; nor āda, ka t ādējādi var ētu b ūt piesegts nepotisms vai 
interešu konflikts; prasa dar īt visu iesp ējamo, lai nepie ļautu interešu konfliktus; prasa Komisijai pan ākt, 
ka a ģent ūra pien ācīgi piem ēro Savien ības noteikumus; uzsver, cik liela noz īme ir tam, lai publisk ā 
iepirkuma un person āla atlases proced ūras b ūtu p ārredzamas;  
12. nor āda, ka A ģent ūra budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei nesniedza inform āciju par darb ībām, kas 
veiktas, lai A ģent ūras ekspertu/darbinieku atlases proced ūras padar ītu p ārredzam ākas, k ā tas tika pras īts 
2009. gad ā, tom ēr secina, ka šis jaut ājums ticis risin āts 2010. gad ā p ēc tam, kad Rev īzijas pal āta sav ā 
ziņojum ā atk ārtoti nor ādīja uz šo probl ēmu; atk ārtoti uzsver – šo tr ūkumu nov ēršanai ir v ēl jo 
izš ķiroš āka noz īme t ādēļ, ka A ģent ūrai ir t ādi darb ības m ērķi k ā izdot sertifik ācijas specifik ācijas, 
pie ņemt l ēmumus par lidojumder īgumu un par sertifik āciju, ar ko apliecina atbilst ību vides aizsardz ības 
pras ībām, k ā ar ī veikt standartiz ētas p ārbaudes dal ībvalstu kompetentaj ās iest ādēs; 
13. atz īm ē, ka A ģent ūra, atbildot Rev īzijas pal ātai, ir nor ādījusi, ka t ā pamatnost ādn ēs atlases komisijas 
locek ļiem ir noteikusi krit ēriju minimumu, kas kandid ātiem ir j āizpilda, lai vi ņus uzaicin ātu uz darba 
interviju (50 %) vai iek ļautu rezerves sarakst ā (65 %), ta ču A ģent ūra saglab ā ties ības lemt par to, k āds ir 
maksim ālais pamatotais to kandid ātu skaits, kuri ir j āuzaicina uz darba interviju atbilst īgi vi ņu sa ņem ­
tajam v ērtējumam;  
14. atg ādina A ģent ūrai, cik svar īgi ir nodrošin āt pien ācīgu apm ācību un kvalifik ācijas krit ērijus, p ēc kuriem 
pārbaud īt darba grupas un šo grupu vad ītājus; aicina A ģent ūru veikt konkr ētus pas ākumus un attiec īgi 
inform ēt budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādi; 
15. atz īm ē, ka no 2009. l īdz 2010. gadam A ģent ūras darbinieku skaits palielin ājās no 509 l īdz 578 
darbiniekiem, tostarp pagaidu darbinieki un l īgumdarbinieki;LV L 286/178 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
Interešu konflikts  
16. nor āda, ka A ģent ūras tehniskie darbinieki parasti j āpie ņem darb ā no dal ībvalstu avi ācijas iest ādēm un 
avi ācijas nozares; saprot, ka šiem darbiniekiem j ābūt pietiekamai un m ūsdien īgai tehniskai pieredzei 
darb ā avi ācijas jom ā, lai veiktu atbilst ību pamatojošo dokumentu tehnisko p ārbaudi nol ūkā nodrošin āt 
atbilst īgu avi ācijas droš ības l īmeni, k ā tas pras īts piem ērojamajos Savien ības ties ību aktos; tom ēr pauž 
bažas, ka š āda situ ācija var rad īt interešu konfliktus, ja darbinieks, kurš pirms tam ir str ādājis pie gaisa 
ku ģa ražot āja, str ādā A ģent ūrā un pie ņem l ēmumus par t ādu gaisa ku ģu sertifik āciju, kuru ražošanas 
uz ņēmum ā vi ņš agr āk str ādājis, un, ja š ādi gad ījumi netiek paman īti un pien ācīgi risin āti, var rasties 
interešu konflikta situ ācija; tom ēr konstat ē, ka A ģent ūra ir ieviesusi sertific ēšanas proced ūru, ar ko 
lēmumu pie ņemšanas objektivit āti garant ē ar kole ģiāliem tehniskajiem nov ērtējumiem un l ēmumu 
pie ņemšanas procesu kopum ā; turkl āt secina, ka A ģent ūra pašlaik ievieš A ģent ūras m ēroga politiku 
rīcības kodeksu jom ā, ietverot iesp ējamo interešu konflikta seku konstat ēšanu, nov ēršanu, uzraudz ību 
un risin āšanu, un š āda politika pal īdz ēs A ģent ūrai uzlabot interešu konflikta situ āciju konstat ēšanu un 
risin āšanu t ā, lai nevien ā br īdī neapdraud ētu avi ācijas droš ību; 
17. aicina A ģent ūru pien ācīgi ņemt v ērā savu darbinieku iepriekš ējo profesion ālo pieredzi, lai nov ērstu 
jebk ādus interešu konfliktus; uzskata, ka A ģent ūras interešu konflikta politik ā ir j ānosaka, k ādā m ērā 
un ar k ādiem nosac ījumiem A ģent ūras darbiniekus var iesaist īt to gaisa ku ģu sertific ēšan ā, kuru ražo ­ 
šanas uz ņēmum ā vi ņi str ādājuši pirms darba s ākšanas A ģent ūrā; 
18. aicina A ģent ūru pie ņemt efekt īvas proced ūras, kas pien ācīgi risina iesp ējamos p ārk āpumus saist ībā ar 
interešu konfliktu gad ījumiem A ģent ūrā; turkl āt aicina A ģent ūru sav ā t īmek ļa vietn ē public ēt t ās 
ekspertu, vad ības, valdes locek ļu un jebkuru citu sertific ēšanas proces ā iesaist īto personu interešu 
deklar ācijas un profesion ālo pieredzi; nor āda, ka A ģent ūrai ir j āiev ēro ESAO pamatnost ādnes interešu 
konfliktu jom ā; 
19. nor ādot, ka A ģent ūra ir iesaist īta visiem iedz īvot ājiem svar īgu l ēmumu pie ņemšan ā, un ņemot v ērā 
Aģent ūras noz īmi, ko rada t ās ietekme uz nozari, budžeta izpildes apstiprin ātājiest āde gaida Īpašo 
ziņojumu par interešu konflikta situ ācij ām, ko Rev īzijas pal āta public ēs l īdz 2012. gada j ūnija beig ām, 
un v ēlas apspriest taj ā iek ļautos konstat ējumus un ieteikumus;  
Darb ības rezult āti 
20. aicina A ģent ūru ar ī turpm āk darb ības budžeta l īdzek ļus sadal īt p ēc pašreiz ējām darb ības jom ām, t ā 
nodrošinot konkr ētu darba programmu prec īzu sasaisti ar finanšu prognoz ēm un turpm āk uzlabojot 
darb ības rezult ātu uzraudz ību un attiec īgo atskaišu sagatavošanu;  
21. aicina A ģent ūru attiec īgā gad ījum ā katras pamatdarb ības pl ānošan ā izmantot Ganta diagrammu; uzsver 
ar ī, cik b ūtiski ir, lai A ģent ūra, pl ānojot darbu, noteiktu  SMART  m ērķus un  RACER  r ādītājus, k ā tas 
kopš 2008. gada dar īts t ās gada darba programm ā un gada darb ības p ārskat ā; 
Iekš ējā kontrole  
22. nor āda, iepaz īstoties ar gada darb ības p ārskatu, ka 2010. gad ā A ģent ūra konsolid ēja integr ēto p ārval ­
dības sist ēmu, ietverot iekš ējās kontroles koncepciju, kuras m ērķis ir nodrošin āt, ka riski tiek pareizi 
mazin āti, lai sekm ētu A ģent ūras sp ēju sasniegt darb ības, kvalit ātes, atbilst ības un finanšu m ērķus; 
23. nor āda, ka 2010. gada decembr ī A ģent ūras integr ētā p ārvald ības sist ēma tika sertific ēta, par pamatu 
ņemot starptautiski atz īto kvalit ātes vad ības standartu ISO 9001:2008;  
Standartiz ācijas p ārbaužu process  
24. aicina A ģent ūru turpm āk uzlabot p ārbaužu pl ānošanas un p ārbaužu programmu izstr ādes dokumen ­
tāciju; atg ādina A ģent ūrai, cik svar īgi ir dokument ēt riska nov ērtēšanu un izmantotos krit ērijus, izstr ā­
dājot p ārbaužu pl ānus, lai pamatotu iekš ējo l ēmumpie ņemšanas procesu gad ījumos, kad konstat ēti 
būtiski tr ūkumi, kas skar Savien ības pilso ņu droš ību;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/179
25. turkl āt aicina A ģent ūru padzi ļin āti uzlabot t ās efektivit āti saist ībā ar b ūtisk ākajiem droš ības apdraud ē­
jumiem un veikt š ādus pas ākumus:  
— uzraudz īt datu sniegšanu,  
— samazin āt zi ņošanas un īstenošanas termi ņus, 
— dokument ēt l ēmumu pie ņemšanas procesu, kas notiek starp A ģent ūru un Komisiju,  
— pien ācīgi mazin āt jebk ādu iesp ējamo interešu konfliktu riskus;  
26. turkl āt aicina A ģent ūru p ārbaužu rezult ātus, kas dokument ēti k ā “Konstat ējumi”, klasific ēt, uzraudz īt un 
veikt izpildes p ārbaudes; nor āda, iepaz īstoties ar A ģent ūras sniegto inform āciju, ka t ā ir izstr ādājusi 
operat īvo proced ūru šo konstat ējumu noteikšanai un pazi ņošanai Komisijai; t āpēc aicina A ģent ūru 
inform ēt budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādi par veiktajiem pas ākumiem;  
Iekš ējā rev īzija 
27. nor āda, ka joproj ām nav ņemti v ērā vair āki Iekš ējā rev īzijas dienesta (IRD) ieteikumi, kuri apz īm ēti k ā 
ļoti svar īgi, kuru m ērķis ir samazin āt atliktos riskus un kurus IRD pašlaik p ārskata;  
28. jo īpaši nor āda, ka 2010. gad ā IRD revid ēja standartiz ācijas p ārbaudes procesu, lai izv ērtētu un neat ­
kar īgi apstiprin ātu iekš ējās kontroles sist ēmu saist ībā ar standartiz ācijas p ārbaudes procesu A ģent ūrā, 
kura m ērķis ir p ārraudz īt to, k ā dal ībvalstu avi ācijas iest ādes piem ēro attiec īgos Savien ības noteikumus, 
un zi ņot Komisijai; nor āda ar ī, ka A ģent ūra jau ir izstr ādājusi kori ģējošu r īcības pl ānu, ko apstiprin ājis 
IRD, un jau sniegusi IRD pier ādījumus, p ēc kuriem tas var p ārbaud īt, vai ir īstenoti š ā zi ņojuma 25.–27. 
punkt ā sniegtie ieteikumi;  
29. šaj ā sakar ā aicina A ģent ūru turpm āk: 
— dokument ēt riska nov ērtējumus atbilst īgi gada p ārbaudes programm ām un p ēc p ārbaudes apmek ­
lējuma,  
— uzlabot uzraudz ību un zi ņošanu attiec ībā uz b ūtiskiem tr ūkumiem, kas apdraud droš ību, 
— p ēc p ārbaužu apmekl ējumiem p ārraudz īt nov ērojumus un veikt p ēcpas ākumus;  
30. v ērš uzman ību uz iepriekš ējos budžeta izpildes apstiprin āšanas zi ņojumos izteiktajiem ieteikumiem, kas 
izkl āstīti š īs rezol ūcijas pielikum ā; 
31. nor āda, ka l ēmumam par budžeta izpildes apstiprin āšanu ir pievienoti ar ī horizont āla rakstura konsta ­
tējumi, kas iek ļauti 2012. gada 10. maija rezol ūcij ā ( 1 ) par a ģent ūru darb ību, finanšu p ārvald ību un 
kontroli.LV L 286/180 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 1 ) Pie ņemtie teksti, P7_TA(2012)0164 (skat īt š ā Ofici ālā V ēstneša  388. lpp.).
PIELIKUMS  
EIROPAS PARLAMENTA IEPRIEKŠ ĒJO GADU IETEIKUMI  
Eiropas Avi ācijas droš ības 
aģent ūra 2006  2007  2008  2009  
Darb ības rezult āti A ģent ūrai r ūpīgi j āpārbauda 
izdevumu prognožu konsekvence: 
Aģent ūras izdevumu anal īzes 
sist ēma uzr ādīja, ka izmaksas ir 
apm ēram EUR 48 000 000, 
savuk ārt ie ņēmumi – aptuveni 
EUR 35 000 000; nepietiekama 
pl ānošana.  Aģent ūrai r ūpīgi j āpārbauda, cik 
konsekventas ir t ās izdevumu 
prognozes, kas apstiprin āšanas 
nol ūkā ir j āiesniedz budžeta 
lēm ējiest ādei. — Aicina A ģent ūru s ākt šaj ā un iepriekš ējos gados 
veikto darb ību diahronisku anal īzi. 
— Aicina A ģent ūru noteikt  SMART  m ērķus un  
RACER  rādītājus. 
— Aicina A ģent ūru izmantot Ganta diagrammu.  — Aicina A ģent ūru noteikt  SMART  m ērķus un  
RACER  rādītājus. 
— Aicina A ģent ūru apsv ērt iesp ēju katras 
pamatdarb ības pl ānošan ā izmantot Ganta 
diagrammu, lai prec īzi var ētu konstat ēt, cik 
daudz laika katrs darbinieks pavada pie attiec īgā 
projekta. 
— Mudina A ģent ūru darb ības budžetu izpild īt, 
pamatojoties uz konkr ētām darb ības jom ām, lai 
darba programmu stingri sasaist ītu ar finanšu 
prognoz ēm un uzlabotu darb ības rezult ātu 
uzraudz ību un zi ņošanu par tiem. 
— Aicina A ģent ūru t ās darb ības, kas veiktas gad ā, 
par kuru ir j āsniedz budžeta izpildes 
apstiprin ājums, sal īdzin āt ar t ām darb ībām, kas 
veiktas iepriekš ējā finanšu gad ā. 
Regula par maks ām un 
atl īdz ību Nav  A ģent ūrai nevajadz ētu iepriekš ējo 
regul ējumu par iekas ētaj ām 
maks ām jaukt ar pašreiz ējo 
regul ējumu.  — Aicina A ģent ūru ieviest uzraudz ības sist ēmu 
saist ībā ar sertifik ācijas projektiem. 
— Aicina A ģent ūru n ākt klaj ā ar detaliz ētu pl ānu, 
kas nodrošin ātu, ka fiks ēto gada maksu sist ēma 
nerada ie ņēmumus, kas ir daudz augst āki par 
sniegto pakalpojumu faktiskaj ām izmaks ām. — Aicina A ģent ūru pilnveidot sertific ēšanas 
projektu uzraudz ības sist ēmu, lai nodrošin ātu, ka 
vis ā projektu īstenošanas laik ā iekas ētās maksas 
būtiski neatš ķiras no faktiskaj ām izmaks ām. 
— Aicina A ģent ūru 2010. finanšu gada p ārskatu 
vajadz ībām prec īzi apr ēķin āt uzkr ātos 
izdevumus, kas saist īti ar valstu avi ācijas 
iest ādēm uztic ēto sertific ēšanas darb ību 
pārvald ību. 
Apropri āciju p ārnešana / 
publisk ā iepirkuma jaut ā­
jumi  Netika iev ērots budžeta veidošanas 
gada p ārskata princips: p ārk āpjot 
finanšu noteikumus, A ģent ūra 
izmantoja no 2005. gada p ārnest ās 
diferenc ētās maks ājumu 
apropri ācijas, lai gan tai pietiekam ā 
apm ērā bija maks ājumu 
apropri ācijas 2006. gadam.  Pārredzam ības jaut ājumi saist ībā ar 
līgumsl ēgšanas ties ību pieš ķiršanas 
krit ērijiem un finanšu nov ērtēšanas 
metodi.  — Aicina A ģent ūru nov ērst uz ņēmuma resursu 
pl ānošanas sist ēmas tr ūkumus, kas radušies 
nov ēlotas pakalpojumu l īguma parakst īšanas 
dēļ. (Aicina A ģent ūru iesniegt Komisijai un 
Parlamentam re ālistisk ākas prognozes attiec ībā 
uz n ākamajiem gadiem.)  — A ģent ūra uz 2010. gadu ir p ārnesusi ļoti lielu 
darb ības izdevumiem paredz ēto apropri āciju 
summu (65 % no III sada ļas “Pamatdarb ība”; 
pārnesto saist ību apropri āciju apm ērs ir 13 %).LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/181
Eiropas Avi ācijas droš ības 
aģent ūra 2006  2007  2008  2009  
— Aicina Komisiju apzin āt veidus, k ā nodrošin āt, 
lai piln ībā tiktu īstenots uz vajadz ībām balst īts 
skaidras naudas p ārvald ības princips, lai 
nodrošin ātu, ka A ģent ūras skaidras naudas 
rezerves ir p ēc iesp ējas maz ākas ilgtermi ņā. — Prasa nodrošin āt l īgumu r ūpīgāku un 
savlaic īgāku p ārvald ību un iesniegt Parlamentam 
un Komisijai re ālistisk ākas prognozes attiec ībā 
uz n ākamo finanšu gadu. 
— Prasa katra finanšu gada budžetam pievienot 
pārskatu par neizmantotaj ām apropri ācij ām, kas 
pārnestas no iepriekš ējiem finanšu gadiem, 
nor ādot iemeslus, k ādēļ attiec īgie l īdzek ļi nav 
izlietoti, un paskaidrojot, k ā un kad tie tiks 
izmantoti.  
Cilv ēkresursi  Nav  Aicina A ģent ūru uzlabot darb ā 
pie ņemšanas un resursu pl ānošanas 
sist ēmas.  Aicina A ģent ūru uzlabot darb ā pie ņemšanas un 
resursu pl ānošanas sist ēmas.  — Nor āda uz darbinieku atlases proced ūru 
nepiln ībām, kas mazina šo proced ūru 
pārredzam ību. Rev īzijas pal āta ir nor ādījusi, ka 
atlases komisiju l ēmumi netika pien ācīgi 
pamatoti un dokument ēti, jo iepriekš netika 
noteikti atbilst ības krit ēriji, kurus piem ēro 
kandid ātu uzaicin āšanai uz darba interviju vai 
iek ļaušanai rezerves sarakst ā, k ā ar ī netika 
sast ādīti protokoli. 
— Mudina A ģent ūru inform ēt budžeta izpildes 
apstiprin ātājiest ādi par to, k ādus pas ākumus t ā ir 
veikusi, lai šo situ āciju nov ērstu un lai 
nodrošin ātu, ka t ās ekspertu un/vai darbinieku 
atlases proced ūras ir p ārredzam ākas. 
Iekš ējā rev īzija A ģent ūra l īdz šim nav īstenojusi 
efekt īvu s ūdz ību p ārvald ības 
sist ēmu, kur ā var ētu iek ļaut ar ī 
procentus par nov ēlotiem 
maks ājumiem.  Nav  Aicina A ģent ūru veikt pas ākumus, lai īstenotu 13 
(no tiem divi ir apz īm ēti k ā ļoti svar īgi) no Iekš ējā 
rev īzijas dienesta sniegtajiem 28 ieteikumiem, 
proti, šie ieteikumi attiecas uz budžeta 
nenoteikt ību, riska anal īzes tr ūkumu, nov ērtēšanas 
un paaugstin āšanas politikas tr ūkumu, finanšu 
gadu nodal īšanas proced ūru un uz proced ūru 
slēgto iebildumu re ģistr ēšanai.  Konstat ē, ka A ģent ūra ir īstenojusi 20 no 26 
ieteikumiem, kurus kopš 2006. gada ir sniedzis IRD.LV L 286/182 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.