Ietekmes novērtējuma ziņojums – kopsavilkums

Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam

A.Rīcības nepieciešamība

Eiropadomes 2013. gada 19. un 20. decembra secinājumos uzsvērts, ka “ir svarīgi atbalstīt partnervalstis un reģionālās organizācijas, vajadzības gadījumā nodrošinot apmācību, ieteikumus, aprīkojumu un resursus, lai tās arvien vairāk pašas varētu novērst vai pārvarēt krīzes”. Eiropas Komisija 2015. gada aprīlī un Savienības Augstais pārstāvis ārlietās un drošības politikas jautājumos pieņēma kopīgu paziņojumu par “spēju veidošanu drošības un attīstības atbalstam” (CBSD). Šajā paziņojumā tika konstatētas nepilnības ES spējā atbalstīt partneru spēju veidošanu drošības nozarē un tika secināts, ka “pašlaik nav neviena ES budžeta instrumenta, kas paredzēts, lai nodrošinātu visaptverošu finansējumu spēju veidošanai drošības nozarē partnervalstīs, jo īpaši nozares militārajam elementam”. Tas is problemātiski, jo “konflikti, nedrošība un nestabilitāte [..] izraisa cilvēku ciešanas, piespiedu pārvietošanu un smagu stāvokli attīstības jomā, kā atzīts [..] ANO Rezolūcijā “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, tai skaitā tās16. mērķi” par mieru un stabilitāti.

Stabilitāte un drošība ir būtiski svarīgas, lai centieni attīstības jomā būtu noturīgi; tik tiešām, tās ietilpst vispusīgās attīstības politikas stratēģijās, kas attiecas uz mieram un cilvēku drošībai labvēlīgu apstākļu veicināšanu. Apzinātie trūkumi CBSD atbalstā ierobežo ES spēju sasniegt savus mērķus ārējās darbības jomā, tostarp mieram, cilvēku drošībai un ilgtspējīgai attīstībai labvēlīgu apstākļu izveides veicināšanu.

Šīs iniciatīvas vispārīgie mērķi ir izklāstīti LES 21. pantā un LESD 208. pantā, konkrētāk:

panākt, ka ES palīdzību attīstības jomā nestabilām valstīm neietekmē nestabilitātes un konfliktu situācijas, dodot iespēju visiem drošības jomas dalībniekiem, tostarp militārpersonām, nodrošināt stabilitāti, mieru, kā arī likumību un kārtību;

veicināt ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vides attīstību jaunattīstības valstīs, par galveno mērķi izvirzot nabadzības izskaušanu, vienlaikus ievērojot saistības un ņemot vērā mērķus, ko apstiprinājusi Apvienoto Nāciju Organizācija un citas kompetentas starptautiskās organizācijas.

Konkrētie mērķi ir šādi:

palīdzēt uzlabot partnervalstu spējas patstāvīgi novērst un pārvarēt krīzes;

palīdzēt uzlabot partnervalstu drošības jomas dalībnieku, tostarp militārpersonu, rīcības iedarbīgumu, veidojot drošības un attīstības atbalstam nepieciešamās spējas; un

palīdzēt nodrošināt trešās valstīs tiesiskumu, labu pārvaldību, kā arī civilpersonu uzlabotu kontroli un pārraudzību pār bruņotajiem spēkiem.

ES mēroga rīcība ir nepieciešama un pamatota, ņemot vērā gan Līgumā (LES 21. pantā un LESD 208. pantā) noteiktos mērķus, gan subsidiaritātes principu. ES dalībvalstis ir aicinājušas Komisiju un Augsto pārstāvi iepazīstināt ar priekšlikumiem, kas Savienībai dotu iespēju vispusīgi iesaistīties CBSD jomā. Vispusīgam un elastīgam ES atbalstam drošības nozarei būtu tāda labvēlīga ietekme, ka ar īstermiņa un ilgāka termiņa pasākumiem būtu iespējams piesaistīt visus valsts drošības jomas dalībniekus, un tas dotu iespēju labāk koordinēt minēto atbalstu.

B.Risinājumi

Problēmas nerisināšanai būtu tāda negatīva ietekme, ka Savienības darbības kļūtu neiedarbīgas un ka vairs nebūtu iespējams veicināt stabilitāti un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanu, it īpaši nestabilās valstīs. Līdz ar to šis risinājums rada nepieciešamību izvirzīt priekšlikumu, kas risina nepieciešamību sniegt vispusīgu finansiālo atbalstu visiem drošības nozares dalībniekiem, tostarp militārpersonām, ja vien ir iespējams pierādīt, ka paredzēto darbību mērķis un saturs nepārprotami veicina attīstības politikas mērķu sasniegšanu.

Šie risinājuma varianti paredz apsvērt spēkā esošo finansēšanas mehānismu korekcijas Savienības vispārējā budžeta ietvaros vai ārpus tā un izstrādāt pilnvērtīgu un vispusīgu speciālo finansēšanas instrumentu. Šie risinājuma varianti nozīmē, ka nepieciešamas dažādas pakāpes izmaiņas spēkā esošajos sekundārajos tiesību aktos un tam būtu jānotiek dažādos termiņos. Ir norādīts, ka būtiski ir atbalstīt iespējamu tūlītēju risinājumu, jo tādējādi varētu veikt neatliekamos uzdevumus. Šāds tūlītēja risinājuma variants izpaustos tā, ka Komisija 2016. gadā pieņemtu priekšlikumu.

Ietekmes novērtējumā ir secināts, ka Stabilitātes un miera veicināšanas instrumenta (IcSP) pārstrādāšana būtu visatbilstošākais un visedarbīgākais īstermiņa risinājuma variants. Ietekmes novērtējumā ir arī norādīts, ka, lai ilgtermiņā pilnīgi visaptveroši īstenotu CBSD iniciatīvu (t. i., ieskaitot atbalstu militārpersonām ar aizsardzību saistītām vajadzībām), attīstības uzdevumiem paredzētais budžeta instruments būtu jāapvieno ar citu, iespējams, ārpusbudžeta mehānismu.

Papildus 2015. gadā notikušajai apjomīgajai apspriešanai ar dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām, laikā no 2015. gada 1. aprīļa līdz 27. maijam internetā tika rīkota sabiedriskā apspriešana, lai sabiedrībai dotu iespēju iesniegt savas atsauksmes. 94 % no respondentiem piekrīt tam, ka iedarbīga, pamatota un pārskatatbildīga drošības nozare partnervalstīs varētu veicināt mieru, cilvēku drošību un ilgtspējīgu attīstību. Līdzīgi tam 85 % no respondentiem piekrīt, ka stiprinot militāro dalībnieku pārvaldību, it īpaši nestabilās valstīs, varētu panākt stabilitāti un sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus. Tādējādi, lai gan sabiedriskā apspriešana nebija pietiekami reprezentatīva, tā liecina, ka apspriešanas dalībnieki piekrīt tam, ka ir nepieciešams rīkoties. Desmit ES dalībvalstu tikšanās laikā 2016. gada 15. aprīlī neformāli tika uzsvērts, ka īstermiņā IcSP ir uzskatāms par visatbilstošāko instrumentu CBSD jomā.