LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 7.9.2010 
SEC(2010) 1017 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS ATBILDE UZ ĪPAŠO ZI ŅOJUMU  
"TRANSPORTA DARB ĪBAS REZULT ĀTU UZLABOŠANA EIROPAS DZELZCE ĻA 
PĀRVADĀJUMU AS ĪS: VAI IEGULD ĪJUMI ES DZELZCE ĻA INFRASTRUKT ŪRĀ IR 
BIJUŠI EFEKT ĪVI?"  
LV 2   LV KOMISIJAS ATBILDE UZ ĪPAŠO ZI ŅOJUMU  
"TRANSPORTA DARB ĪBAS REZULT ĀTU UZLABOŠANA EIROPAS DZELZCE ĻA 
PĀRVADĀJUMU AS ĪS: VAI IEGULD ĪJUMI ES DZELZCE ĻA INFRASTRUKT ŪRĀ IR 
BIJUŠI EFEKT ĪVI?"  
KOPSAVILKUMS  
II. punkta pirmais ievilkums. Komisija piekr īt, ka priorit āro projektu noteikšana nav bijusi 
balstīta uz faktisk ās un prognoz ētās satiksmes pl ūsmas anal īzi. Taču ir svarīgi norādīt, ka, 
kaut arī šādi pētījumi ir veikti gan attiec ībā uz individu āliem projektiem, gan visu t īklu, 
attiecīgi secinājumi vēl nav izdar īti, tāpēc tos nevar ēja izmantot. 
Komisija uzskata, ka prec īzi noteikt galven ās Eiropas dzelzce ļa asis visticam āk būs ļoti 
sarežģīti, jo stāvoklis nep ārtraukti main ās atkarībā no migrācijas, tirdzniec ības veidiem un 
ģeopolitisk ā koteksta. Tom ēr Komisija piekr īt, ka galven ā tīkla definīcijai jābūt balstītai uz 
objektīviem kritērijiem. Tāpēc prioritārie projekti turpm āk joprojām tiks balst īti uz Padomes 
un Eiropas Parlamenta pol itisko vienošanos, ta ču aizvien vair āk ņemot vērā labākos 
pieejamos pier ādījumus.  
II. punkta otrais ievilkums. Komisija ir gandar īta par Pal ātas atzinumu, ka ir uzlabojusies 
TEN-T  līdzfinansējuma novirz īšana pārrobežu apgabalos un Komi sijas iecelto koordinatoru 
darbs. Tā piekrīt, ka ir jāturpina darbs pie satiksmes sastr ēgumu noteikšanas, un turpin ās 
strādāt šajā virzienā. 
Komisija uzskata, ka projektu apstiprin āšanas proced ūras ir pilnv ērtīgas, jo īpaši pēc to 
pamatīgās pārskatīšanas 2007. – 2013. gada pl ānošanas periodam. Projektu apstiprin āšanas 
procedūras ievērojami stiprin āja Kohēzijas fonda iek ļaušana plānošanā un īpašie pasākumi, lai 
uzlabotu projektu sagatavošanu, dokument āciju un Komisijas nov ērtējuma kvalit āti.  
II. punkta trešais ievilkum s. Komisija ir gandar īta par pozit īvo atzinumu attiec ībā uz TEN-T  
un Kohēzijas fonda l īdzfinansēto projektu rezult ātiem. Komisija v ēlētos uzsvērt, ka atbilstoši 
Palātas konstat ējumam 47. punkt ā, izmaksu pieaugums neietekm ē ES budžetu, jo ES 
ieguldījuma apjoms tiek noteikts projekta s ākumā.  
II. punkta ceturtais ievilkums. Komisija piekr īt Palātas sniegtajai anal īzei par izm ērāmiem 
uzlabojumiem ātrgaitas pasažieru p ārvadājumu līnijās. Tā turpina str ādāt, lai uzlabotu 
situāciju parastajos pasažieru un kravu p ārvadājumos un kravu p ārvadājumos. 
III. punkta pirmais ievilkums. Komisija ja u ir izveidojusi ciešus kontaktus ar dal ībvalstīm un 
dalībvalstu dzelzce ļa iestādēm. Tā turpinās cieši sadarboties ar t ām. Turklāt pašlaik notiek 
apspriešan ās ar ieinteres ētajām pusēm par TEN-T pamatnost ādnēm, un Komisija š ī procesa 
ietvaros v ēlas iegūt informāciju arī par to, kā vislabāk noteikt tos Eiropas dzelzce ļa koridorus, 
pēc kuriem jau ir vai b ūs ievērojams piepras ījums. 
III. punkta otrais ievilk ums. Komisija piekr īt, ka koordinatoriem ir īpaši svarīga loma un 
2010. gada 8. j ūnijā ir iecēlusi trīs jaunus koordinatorus, to skaitam t ādējādi sasniedzot 
deviņus. 
Komisija piekr īt, ka ir j āturpina darbs pie satiksmes sastr ēgumu noteikšanas, un turpin ās 
strādāt šajā virzienā. Eiropas koordinatori ir analiz ējuši sastrēgumus priorit ārajos projektos, 
par kuriem tie ir atbild īgi. Komisija ir zi ņojusi par sastr ēgumiem savos gada zi ņojumos.  
III. punkta trešais ievilkums. Komisija uzskata, ka Koh ēzijas politikas projektu 
apstiprināšanas proced ūra 2007. – 2013. gada pl ānošanas periodam ir pilv ērtīga. Komisija 
LV 3   LV turpina str ādāt pie proced ūru uzlabojumiem un iegulda iev ērojamus resursus, lai veicin ātu 
projektu sagatavošanas uzlabošanos. 
Komisija ir gandar īta par Pal ātas atzinumu par uzlabojumiem TEN-T projektu atlases 
procedūrās, tomēr tā piekrīt, ka šajā jomā iespējams panākt labākus rezult ātus attiecībā uz 
izmaksu un ieguvumu anal īzes izmantošanu. TEN-T izpildaģentūra strādā šajā virzienā, tomēr, 
ņemot vērā, ka salīdzinājumā ar dalībvalstu ieguld ījumiem no TEN-T  līdzekļiem līdzfinansē 
tikai ierobežotu katr a projekta izmaksu da ļu, ir tikai lo ģiski, ka atbild ību par izmaksu un 
ieguvumu nov ērtējumu uzņemas dalībvalstis, jo īpaši tāpēc, ka dalībvalstis ir gandr īz visu 
datu un pie ņēmumu avots. 
III. punkta ceturtais ievilkums. Komisija apzin ās, cik svar īga ir inform ācijas apmai ņa projektu 
vadītāju vidū. TEN-T  izpildaģentūra to veicin ās, rīkojot diskusijas par paraugprakses un 
zināšanu apmai ņu starp visiem projektu vad ītājiem, jo īpaši dzelzce ļa nozarē, aģentūras 
parasto semin āru ietvaros ar pašreiz ējiem un potenci ālajiem finans ējuma saņēmējiem. 
III. punkta piektais ievilkums. Komisija šaj ā "praktisko ierobežojumu" jom ā jau strādā un ir 
pieņēmusi Savstarp ējās izmantojam ības tehnisk ās specifik ācijas, un t ā turpinās iesākto darbu. 
Arī Eiropas koordinato ri ir pastiprin āti pievērsušies šiem jaut ājumiem. 
IEVADS  
11. punkta 6. zemsv ītras piezīme. Sniedzot savos dokumentos datus saist ībā ar ieguld ījumiem 
Komisijas balst ās uz dalībvalstu sniegto inform āciju. Atzīstot, ka finanšu datu kvalit ātes 
uzlabošan ās sniegtu papildu labumu, Komisija pielika iev ērojamas p ūles un pan āca, ka 
Komisijas 2010. gada j ūnija ziņojumā iekļautā informācija ir daudz prec īzāka nekā 
iepriekšējos ziņojumos.  
14. punkts. Komisija uzsver, ka pirms 2007. gada Koh ēzijas fonda projektus pie ņēma, lemjot 
par katru projektu atseviš ķi saskaņā ar pieejamajiem budžeta l īdzekļiem. Priorit ārajiem 
projektiem juridisko pamatu piem ēroja tikai p ēc 2004. gada.  
APSVĒRUMI  
22. punkts. Pal ātas apgalvojumu, ka "priorit ārie projekti neatspogu ļo Eiropas dzelzce ļa 
galveno asu gal īgo aprakstu", Komisija izprot k ā norādi, ka ir nepieciešama visp ārēja 
vienošanās par to, kas ir galven ās asis, un tai ir j āpaliek cik vien iesp ējams nemain īgai laika 
gaitā.  
Komisija uzskata, ka visticam āk būs ļoti sarežģīti precīzi noteikt galven ās Eiropas dzelzce ļa 
asis, jo st āvoklis nep ārtraukti main ās atkarībā no migr ācijas, tirdzniec ības veidiem un 
ģeopolitisk ā konteksta. Tom ēr Komisija piekr īt, ka galven ā tīkla definīcijai jābūt balstītai uz 
objektīviem kritērijiem. Tāpēc prioritārie projekti turpm āk joprojām tiks balst īti uz Padomes 
un Eiropas Parlamenta pol itisko vienošanos, ta ču aizvien vair āk ņemot vērā labākos 
pieejamos pier ādījumus.  
22. punkta trešais ievilkums. Kaut ar ī Komisija atz īst, ka priorit ārajos projektos nav ietverti 
savienojumi ar svar īgām jūras ostām, tā gribētu norādīt, ka daudzi tom ēr ir. 2010. gada 
4. maijā TEN-T  pārskatīšanas procesa ietvaros t ā ierosināja darba dokumentu, ar ko izveido 
metodolo ģiju TEN-T  tīkla noteikšanai n ākotnē. Tam b ūtu jānovērš Palātas aprakst ītās 
situācijas atkārtošanos. 
4. izcēlums 
Komisija atz īst, ka ERTMS  koridori nesakr īt 100% ar priorit ārajiem projektiem. ERTMS  ietver 
prasības, kas jāizpilda gan attiec ībā uz infrastrukt ūru, gan ritošo sast āvu. TEN-T  pārskatīšanas 
LV 4   LV process ir v ērsts uz to, lai nov ērstu šo probl ēmu, un viens no izskat ītajiem risin ājumiem ir 
iekļaut ERTMS  koridorus tieši priorit ārajos projektos. 
Komisija saprot, ka Polijas iest ādes iesniegs pieteikumu par da ļas no Polijas zieme ļu-dienvidu 
ass no Varšavas l īdz Gdiņai finansēšanu 2010. gada beig ās, ka tajā būs ietverta ar ī ERTMS  un 
kopējās indikatīvās izmaksas b ūs 386 miljoni euro.  
23. punkts. Komisija piekr īt, ka ir iesp ējams vēl vairāk uzlabot priorit āro projektu noteikšanu. 
Šis jautājumus tiek risin āts TEN-T  pārskatīšanas procesa ietvaros. 
24. punkts. Komisija piekr īt, ka priorit āro projektu noteikšana nav bijusi balst īta uz faktisko 
un prognoz ēto satiksmes pl ūsmu. Taču ir svarīgi norādīt, ka, kaut ar ī šādi pētījumi ir veikti 
gan attiec ībā uz individu āliem projektiem, gan visu t īklu, attiec īgi secinājumi vēl nav izdar īti, 
tāpēc tos vēl nevarēja izmantot. 
Kā Palāta ir konstat ējusi, Komisija atz īst nepieciešam ību pārskatīt TEN-T  politiku. Šis 
pārskatīšanas process jau tiek veik ts,un tas ietver metodolo ģijas izpēti TEN-T  tīkla noteikšanai 
nākotnē. 
29. punkts. Komisija uzskata, ka ES finans ējums ir b ūtiski ietekm ējis visus TEN-T  posmus, 
ko Palāta pārbaudīja šajā revīzijā. Tostarp ir uzlaboti s ākotnējie projekti vai samazin āts ar 
tiem saist ītais risks.  
30. punkts. Komisija uzskata, ka valst īs, kas var sa ņemt Kohēzijas fonda l īdzekļus, daudzi 
dzlezceļa projekti vienk ārši nevirz ītos uz priekšu bez iev ērojama ES l īdzfinansējuma no 
Kohēzijas fonda vai ERAF, tostarp ar ī pārrobežu apgabalos, t ādējādi tiek uzlabota pieejam ība 
un sniegums visiem lietot ājiem. Pras ība ir pieš ķirt priorit āru statusu tehiski un ekonomiski 
rūpīgi apsvērtiem projektiem, kas ir re āli īstenojami pl ānošanas period ā, pretējā gadījumā 
saņēmēji varētu zaudēt līdzekļus. 
Lielo projektu defin īcija, kas iek ļauta 39. pant ā Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ir groz īta, lai 
dalībvalstīm būtu vieglāk iesniegt lielos p ārrobežu projektus.  
33. punkts. Komisija piekr īt, ka ir jāturpina darbs pie satiksmes sastr ēgumu noteikšanas, un 
turpinās strādāt šajā virzienā. Eiropas koordinatori ir analiz ējuši sastrēgumus priorit ārajos 
projektos, par kuriem tie ir atbild īgi. Komisija ir zi ņojusi par sastr ēgumiem ar ī savos gada 
ziņojumos.  
34. punkts. Komisija 2007.-2013. gada peri odam ir uzlabojusi apstiprin āšanas proced ūras 
lielajiem projektiem, ko l īdzfinansē ERAF un Koh ēzijas fonds. Lielie projekti, ko Koh ēzijas 
fonds līdzfinansēja 2000.-2006. gada period ā, ar budžetu saist ītu apsvērumu dēļ bieži tika 
apstiprināti pa posmiem. Šaj ā nozīmē atsevišķu posmu sagatavošanas kvalit āte var 
neatspogu ļot visas ass sagatavošanas un att īstības kvalit āti. 
35. punkts. Iekš ējas attiecīgo Komisijas dienestu konsult ācijas ("dienestu konsult ācijas") ir 
bijušas un joproj ām ir novērtēšanas un apstiprin āšanas procesa izš ķiroša sastāvdaļa.  
Komisija 2007.-2013. gada pl ānošanas periodam ir izveidojusi JASPERS , kas sniedz tehnisko 
palīdzību jaunaj ām dalībvalstīm, lai veicin ātu projektu kvalit ātes uzlabošanos to agr īnā 
stadijā. Tai ir līgums ar neatkar īgiem ekspertiem par tehniskaj ām konsult ācijām, novērtējot 
lielos projektus. 
Ņemot vērā dalīto vadību, projektu vad ītāji ir atbild īgi par projektu tehnisko specifik āciju 
pienācīgu noteikšanu. Tehnisko specifik āciju pieņemšana (sk. I pielikumu) ir noz īmīgs 
ieguldījums, lai uzlabotu dzelzce ļa infrastrukt ūras tehnisko kvalit āti. Madrides-Levantes 
projektu ar budžetu saist ītu apsvērumu dēļ apstiprin āja pa daļām, posmu p ēc posma, nevis 
visu kopum ā, jo tīkls kopā aptver 940 km ātrgaitas dzelzce ļa līniju. EIB tika l ūgts padoms, un 
LV 5   LV tās ietiekumumi tika ņemti vērā projekta att īstības gaitā. EIB uzskat īja šī projekta finans ēšanu 
par pamatotu un papildus Koh ēzijas fonda atbalstam sniedz tam iev ērojamus aizdevumus.  
Komisija nepiekr īt apgalvojumam, ka visi v ēlākie izmaksu palielin ājumi bija saist īti ar EIB 
izteiktajām bažām. Kā sīkāk paskaidrots atbild ē par 46. punktu, t ā uzskata, ka izmaksu 
palielinājumu ietekm ēja citi faktori.  
37. punkta pirmais ievilkums. Komisija v ēlētos uzsvērt, ka neatkar īgi eksperti ir TEN-T  
projektu atlases procesa kodols. Turkl āt pastāv arī neatkarīgs novērotājs, kas sniedz vispus īgu 
pārskatu TEN-T  izpildaģentūrai par visu ārējās novērtēšanas procesu. 
38. punkts. Kaut ar ī Komisija ir gandar īta par Pal ātas atzinumu par uzlabojumiem atlases 
procedūrās, tā piekrīt, ka šajā jomā iespējams panākt labākus rezult ātus attiecībā uz izmaksu 
un ieguvumu anal īzes izmantošanu. Turpm āk TEN-T  izpildaģentūra izstrādās sistemātiskāku 
pieeju izmaksu un ieguvumu anal īzei, ņemot vērā jau paveikto šaj ā jomā. Lai to pan āktu, tā 
strādās ar 2010. gada konkursa 3. priorit ātes ietvaros izv ēlētajiem projektiem, lai uzlabotu 
projektu sagatavošanu, tostarp izstr ādājot saskaņotas pieejas izmaksu un ieguvumu anal īzei. 
Tomēr, ņemot vērā, ka salīdzinājumā ar dalībvalstu ieguld ījumiem no TEN-T  līdzekļiem 
līdzfinansē tikai ierobežotu katr a projekta izmaksu da ļu, ir tikai lo ģiski, ka atbild ību par 
izmaksu un ieguvumu nov ērtējumu uzņemas dalībvalstis, jo īpaši tāpēc, ka dal ībvalstis ir 
gandrīz visu datu un pie ņēmumu avots. 
Attiecībā uz saskan īgo Eiropas dzelzce ļa satiksmes pl ūsmu modeli Komisija joproj ām ir 
pārliecināta, ka tā sniegtā papildu inform ācija attaisnotu iev ērojamos l īdzekļus, kas iep ējams 
būs nepieciešami, lai tas s āktu daboties. 
44. punkts. 2010. gada 8. junij ā tika pieņemts saprašan ās memorands, kur ā ietverti so ļi šīs 
situācijas risin āšanai. To ir parakst ījušas visas tr īs PP3 iesaist ītās dalīvalstis (Francija, Sp ānija 
un Protug āle). 
45. punkts. Komisija v ēlētos uzsvērt, ka lielos infrstrukt ūras projektos izmaksu palielin āšanās 
ir tipiska par ādība. 
46. punkts. Komisija piekr īt, ka rūpīga un detaliz ēta projektu sagatavošana sniedz 
ievērojamus labumus. Tom ēr, kā Palāta norādījusi iepriekš ējā punktā, izpētītajās lietās 
izmaksu palielin āšanās parasti rad ās neparedzamu faktoru d ēļ.  
Madrides-Levantes posm ā (taču arī citos līdzīgi sarežģītos projektos) Pal ātas piemin ētais 
izmaksu pieaugums var ētu būt radies daudzu faktoru iespaid ā, no kuriem daži ir neparedzami. 
Piemēram, augst ā inflācija celtniec ības projektiem Sp ānijā un neparedz ētais izmaksu 
pieagums sarežg īto ģeoloģisko apst ākļu dēļ ļoti spēcīgi ietekm ēja Palātas piemin ēto 
Madrides-Levantes projektu.  
47.-48. punkts. Komisija piekr īt Palātas viedoklim, ka izmaksu pieaugums tieši neietekm ē ES 
budžetu, un nor āda, ka Pal āta nav konstat ējusi arī netiešu ietekmi. 
Komisija v ēlētos uzvērt, ka saska ņā ar jauno TEN-T  līdzekļu finansēšanas lēmumu modeli 
2007.-2013. gada periodam sa ņēmējiem un projektu vad ītājiem ir jāiesniedz strat ēģiskais 
rīcības plāns (SRP), kur ā sīki norādīts, kā projektu īstenos, tostarp ar ī attiecībā uz projekta 
plānošanu, riska p ārvaldību un projekta vad ību. TEN-T  izpildaģentūra jau ir izstr ādājusi 
pamatnost ādnes šajā jautājumā un strādā pie paraugprakses apmai ņas starp sa ņēmējiem. 
8. izcēlums 
Varšavas-Gdi ņas II. posma projekts sask ārās ar daudz ām problēmām, kas nebija atkar īgas no 
Komisijas apstiprin āšanas proced ūras, piem ēram, iev ērojama kav ēšanās iepirkuma 
procedūrās, problēmas ar zemes ieg ādi un piek ļuves nodrošin āšanu būvlaukumam, ka ar ī 
LV 6   LV strīdi ar līgumslēdzējiem. Komisija ir atk ārtoti norādījusi uz izmaksu pieaugumu Varšavas-
Gdiņas II posma projekt ā, un Polijas iest ādes ir pazi ņojušas, ka t ās iesniegs groz ītu projekta 
priekšlikumu. Komisija ir dar ījusi zināmu, ka tā neizskatīs šos groz ījumus, ja Polijas iest ādes 
neiesniegs izmaksu palielin āšanās dzelzce ļa sektorā horizont ālu analīzi un šīs situācijas 
iespējamos risin ājumus.  
54. punkts Komisija piekr īt Palātai, ka Eiropas dzelzce ļa pārvadājumu visp ārējā virzība ir 
atkarīga no tā, vai izdodas pan ākt sinerģiju starp ties ību aktiem, kas ietekm ē tirgus un 
savstarpējo izmantojam ību, kā arī līdzfinansējuma politikas pas ākumiem.  
11. izcēlums 
Komisija cieši uzrauga šo situ āciju ERTMS  A koridora ietvaros. T ā ir pieņēmusi ERTMS  
Eiropas att īstības plānu, kā arī priekšlikumu regulai par dzelzce ļa kravu p ārvadājumu 
koridoriem, ko Eiropas Parlaments un Padome pie ņēma 2010. gada 15. j ūnijā. Turklāt 
Komisija ir iec ēlusi TEN-T  koordinatorus.  
12. izcēlums 
Komisija apzin ās, ka ātrgaitas un lieljaudas satiksmes l īnijās Roma-Neapole un Bolo ņa-
Florence v ēl nekursē kravas vilcieni. Tom ēr pateicoties šo ātrgaitas un lieljaudas satiksmes 
līniju izveidei, ir palielin ājusies parasto satiksmes l īniju kravu p ārvadājumu kapacit āte. 
Jebkurā gadījumā ieguvumi, kas tika sagaid īti no ERAF finans ētajiem posmiem, liel ākoties ir 
saistīti nevis ar kravu p ārvadājumiem, bet ar pasažieru piek ļuves uzlabošanos dzelzce ļa 
tīklam.   
57. punkts. Komisija atz īst, ka progress savstarp ējās savietojam ības jomā ir lēns. Radik āli 
saskaņošanas pas ākumi nav iesp ējami, jo dzelzce ļa infrastrukt ūras un ritoš ā sastāva 
ekspluatācijas laiks ir ļoti ilgstošs un ieguld ījumu izmaksas šaj ā sektorā ir jāsaglabā reālistiskā 
līmenī. 
Tomēr savstarp ēji izmantojam ās infrastrukt ūras un ritoš ā sastāva skaits pieaug un ir 
ierobežojies dal ībvalstu piepras īto atkāpju skaits no Komisijas īstenošanas ties ību aktiem, ar 
ko nosaka savstarp ējās izmantojam ības tehnisk ās specifik ācijas (SITS). Tas par āda, ka SITS 
tiek veiksm īgi īstenotas. Attiec ībā uz TEN-T  tīklu ir sagaid āms, ka savstarp ējās 
izmantojam ības tehnisk ās specifik ācijas būs pabeigtas 2010.gad ā. No labumu g ūs gan TEN-T , 
gan Kohēzijas politikas projekti. 
Komisija turpin ās savas p ūles, īpašu uzman ību pievēršot SITS īstenošanai, kas dos 
ievērojamu labumu īstermiņā un vid ējā termiņā, piemēram, tālvadības izmantošana 
signalizēšanai un kravas un pasažieru p ārvadājumi. Tā izveidojusi ar ī koridoru organiz ācijas, 
lai izzinātu un risin ātu visus jaut ājumus, kas kav ē konkurētspēju kravu p ārvadājumos pa 
dzelzceļa asīm.  
Atiecībā uz VII pielikuma 8. punkt ā minētajiem pas ākumiem Komisija apsver iesp ēju veikt 
Eiropas līmeņa pasākumus, lai uzlabotu situ āciju. 
1) Direktīvas 2008/57 ietvaros notiek pas ākumi, lai apzin ātu visus valstu noteikumus saist ībā 
ar dzelzce ļa satiksmi un nov ērtētu to līdzvērtību, tādējādi izvairoties no dubult ām pārbaudēm, 
jo īpaši uz robež ām. 
2) ERTMS  koridoru ietvaros darba grupas str ādā pie visu past āvošo šķēršļu apzināšanas, jo 
īpaši kavēšanās uz robež ām, izskatot konkr ēti katrai robežai rakstur īgos šķēršļus.  
60. punkts. Eiropas koordinatori p ūlas novērst sistēmu radītos ierobežojumus koridoros, darbs 
šajā jomā pie vēl paplašin āsies ierosin ātās kravas p ārvadājumu regulas rezult ātā. 
LV 7   LV Šajā saistībā svarīgs ir arī Komisijas 2008. gada novembra prie kšlikums regulai, ar ko izveido 
katra dzeldzce ļa kravas p ārvadājumu koridora strukt ūru. Tas ļaus attīstīties spēcīgākai 
sadarbībai starp infrastrukt ūras vadītājiem satiksmes p ārvaldības (operat īvie pasākumi) un 
ieguldījumu jom ās (galvenok ārt, lai nov ērstu sastr ēgumus un saska ņotu tehniskos 
nosacījumus). Priekšlikums ir balst īts uz pieredzi, kas g ūta Roterdamas-Dženovas un 
Antverpenes-Lionas/B āzeles koridoros. 
SECINĀJUMI UN IETEIKUMI  
62. punkts. Komisija ir gandar īta par Pal ātas darbu, kas ir īpaši laikā, ņemot vērā tuvojošos 
TEN-T  tīklu pārskatīšanu. 
63. punkts. Komisija piekr īt Palātai, ka priorit ārie projekti ir galvenais meh ānisms TEN-T  
tīklu finanšu l īdzekļu koordin ēšanai un virz īšanai un turpina ietur ēt šo virzienu, l īdztekus 
nodrošinot to savstarp ēju papildin āmību ar re ģionālās attīstības mērķiem un koh ēzijas 
politiku. Šaj ā saistībā Komisija izprot Pal ātas vēlmi, lai priorit āros projektus noteiktu, 
balstoties uz pašreiz ējās un turpm āk paredzētās satiksmes pl ūsmas anal īzi. Taču ir svarīgi 
norādīt, ka, kaut ar ī šādi pētījumi ir veikti gan attiec ībā uz individu āliem projektiem, gan visu 
tīklu, attiec īgi secinājumi vēl nav izdar īti, tāpēc tos pašlaik v ēl nevar izmantot. 
Komisija uzskata, ka prec īzi noteikt galven ās Eiropas dzelzce ļa asis visticam āk būs ļoti 
sarežģīti, jo stāvoklis nep ārtraukti main ās atkarībā no migrācijas, tirdzniec ības veidiem un 
ģeopolitisk ā koteksta. Tom ēr Komisija piekr īt, ka galven ā tīkla definīcijai jābūt balstītai uz 
objektīviem kritērijiem. Tāpēc prioritārie projekti turpm āk joprojām tiks balst īti uz Padomes 
un Eiropas Parlamenta pol itisko vienošanos, ta ču aizvien vair āk ņemot vērā labākos 
pieejamos pier ādījumus. 
1. ieteikums 
1. ietiekuma pirmais ievilkums. Komisija ja u ir izveidojusi cieš us kontaktus ar dal ībvalstīm 
un dalībvalstu dzelzce ļa iestādēm. Tā turpinās cieši sadarboties ar t ām dzelzce ļa satiksmes 
jautājumos. 
1. ietiekuma otrais ievilkums. Pašlaik notiekoš ās apspriešan ās ar ieinteres ētajām personām par 
TEN-T pamatnost ādnēm ietvaros Komisija cer ieg ūt informāciju par lab ākajiem risin ājuma 
veidiem. 
64. punkts. Komisija ir gandar īta par Pal ātas atzinumu, ka TEN-T līdzfinansējuma novirz īšana 
pārrobežu apgabalos un Komisijas iecelto  koordinatoru darbs ir uzlabojies. T ā piekrīt, ka ir 
jāturpina darbs pie satiksmes sastr ēgumu noteikšanas, un turpin ās strādāt šajā virzienā. 
Komisija atz īmē, ka Koh ēzijas fonda projektu apstiprin āšanas proced ūras ir iev ērojami 
mainījušās kopš 2007. gada. 
Komisija ir gandar īta par Pal ātas atzinumu par uzlabojumiem TEN-T projektu atlases 
procedūrās, tomēr tā piekrīt, ka šajā jomā iespējams panākt labākus rezult ātus attiecībā uz 
izmaksu un ieguvumu anal īzes izmantošanu.  
2. ieteikums 
2. ietiekuma pirmais ievilkums. Komisija piekr īt, ka ir j āturpina darbs pie satiksmes 
sastrēgumu noteikšanas, un turpin ās strādāt šajā virzienā. Eiropas koordinatori ir analiz ējuši 
sastrēgumus priorit ārajos projektos, par kuriem tie ir atbild īgi. Komisija ir zi ņojusi par 
sastrēgumiem savos gada zi ņojumos.  
2. ietiekuma otrais ievilkums. Komisija piekr īt, ka koordinatoriem ir īpaši svarīga loma, un 
2010. gada 8. j ūnijā ir iecēlusi trīs papildus koordinatorus.  
LV 8   LV 2. ietiekuma trešais ievilkums. Komis ija uzskata, ka pr ojektu apstiprin āšanas proced ūras ir 
pilnvērtīgas, jo īpaši pēc to pamat īgās pārskatīšanas 2007. – 2013. gada pl ānošanas periodam. 
Komisija turpina str ādāt pie proced ūru uzlabojumiem un iegulda iev ērojamus resursus, lai 
veicinātu projektu sagatavošanas un nov ērtēšanas uzlabošanos. Kas attiecas uz projektu 
tehnisko inform āciju, tās izskatīšanu ievērojami uzlabos turpm āka SITS att īstība.  
2. ietiekuma ceturtais ievilkums. Komisija piekr īt, ka ir iesp ējams panākt labākus rezult ātus 
attiecībā uz izmaksu un ieguvumu anal īzes izmantošanu. Turpm āk TEN-T  izpildaģentūra 
izstrādās sistemātiskāku pieeju izmaksu un ieguvumu anal īzei. Lai to pan āktu, tā strādās ar 
2010. gada konkursa 3. priorit ātes ietvaros izv ēlētajiem projektiem, lai uzlabotu projektu 
sagatavošanu, tostarp izstr ādājot saskaņotas pieejas izmaksu un ieguvumu anal īzei. 
Tomēr, ņemot vērā, ka salīdzinājumā ar dalībvalstu ieguld ījumiem no TEN-T  līdzekļiem 
līdzfinansē tikai ierobežotu katr a projekta izmaksu da ļu, ir tikai lo ģiski, ka atbild ību par 
izmaksu un ieguvumu nov ērtējumu uzņemas dalībvalstis, jo īpaši tāpēc, ka dal ībvalstis ir 
gandrīz visu datu un pie ņēmumu avots. 
3. ieteikums 
Komisija apzin ās, cik svar īga ir inform ācijas apmai ņa projektu vad ītāju vidū. TEN-T  
izpildaģentūra to veicin ās, rīkojot diskusijas par paraugprakses un zin āšanu apmai ņu starp 
visiem projektu vad ītājiem, jo īpaši dzelzce ļa nozarē, aģentūras parasto semin āru ietvaros ar 
pašreizējiem un potenci ālajiem finans ējuma saņēmējiem. 
66. Komisija piekr īt Palātas sniegtajai anal īzei par izm ērāmiem uzlabojumiem ātrgaitas 
pasažieru p ārvadājumu līnijās. Tā turpina str ādāt, lai uzlabotu situ āciju parastajos pasažieru 
un kravu p ārvadājumos un kravu p ārvadājumos. 
4. ieteikums 
4. ietiekuma pirmais ievilkums. Komisija šaj ā "praktisko ierobežojumu" jom ā jau strādā, tās 
darba rezult ātā ir pieņemtas Savstarp ējās izmantojam ības tehnisk ās specifik ācijas, un t ā 
turpinās iesākto. Arī Eiropas koordinatori ir īpaši pievērsušies šiem jaut ājumiem. 
4. ietiekuma otrais ievilkums. Komisija 2008. gada novembr ī izteica priekšlikumu regulai, ar 
ko izveido katra dzeldzce ļa kravas p ārvadājumu koridora strukt ūru, kas stiprin ās sadarbību 
starp infrastrukt ūras vadītājiem (dal ībvalstu uzraudz ībā) satiksmes p ārvaldības (operat īvie 
pasākumi) un ieguld ījumu jom ā (galvenok ārt, lai nov ērstu sastr ēgumus un saska ņotu 
tehniskos nosac ījumus). Priekšlikums ir balst īts uz pieredzi, kas g ūta Roterdamas-Dženovas 
un Antverpenes-Lionas/B āzeles koridoros.