Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā /* COM/2014/0552 final - 2014/0254 (NLE) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS · Priekšlikuma pamatojums un mērķi Saskaņā ar 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku dzīvie jūras bioloģiskie resursi jāizmanto tā, lai izmantojamo sugu populācijas tiktu atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Tāpēc ir svarīgi katru gadu noteikt zvejas iespējas, izsakot tās kopējās pieļaujamās nozvejas (KPN), kvotu un zvejas piepūles limitu veidā. Šā priekšlikuma mērķis ir noteikt dalībvalstu zvejas iespējas attiecībā uz komerciāli vissvarīgākajiem zivju krājumiem Baltijas jūrā 2015. gadā. Lai gadskārtējie lēmumi par KPN un kvotām kļūtu vienkāršāki un skaidrāki, zvejas iespējas Baltijas jūrā kopš 2006. gada tiek noteiktas ar atsevišķu regulu. · Vispārīgais konteksts Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) 2014. gada maijā un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) 2014. gada jūnijā sniedza zinātnisko ieteikumu par Baltijas jūras zivju krājumiem 2015. gadā. Priekšlikumam ir divas daļas, kas ir svarīgas ar zvejas iespēju palīdzību īstenotajai Baltijas zvejniecību pārvaldībai 2015. gadā: vienā daļā noteikta KPN un kvotas, bet otrā – zvejas piepūles limiti jeb atļautā zvejas kuģu aktivitāte (jūrā pavadāmo dienu skaits). · Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Zvejas iespējas un veids, kā tās iedalāmas dalībvalstīm, katru gadu tiek noteikti no jauna. Jaunākais instruments ir Padomes 2013. gada 19. novembra Regula (ES) Nr. 1180/2013, ar ko 2014. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā. Uz Baltijas jūras zvejniecību pārvaldību attiecas arī Padomes 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1434/98, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 88/98. Padomes 2007. gada 18. septembra Regulā (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 779/97, ir noteikti kontroles un uzraudzības pasākumi, kas vajadzīgi attiecīgo mencas krājumu atjaunošanai. Turklāt tajā paredzēts, kā noteikt mencas rietumu un austrumu krājuma KPN un saistītos zvejas piepūles ierobežojumus. · Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ierosinātie pasākumi ir saskanīgi ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI · Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Zinātniskās organizācijas, ar kurām apspriedās, ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK). Katru gadu Savienība lūdz ICES un ZZTEK sniegt zinātniskos ieteikumus par svarīgu zivju krājumu stāvokli. Saņemtie ieteikumi aptver visus Baltijas jūras krājumus, kuriem ir ierosināta KPN. · Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Apspriešanās ar Baltijas jūras konsultatīvo padomi (BJKP) notika Apvienotās bentiskās un pelaģiskās zvejas darba grupas sanāksmē 2014. gada jūnijā, pamatojoties uz zivju krājumu novērtējumu, kuru sagatavojusi ICES. Priekšlikuma zinātnisko pamatojumu nodrošināja ICES un ZZTEK. Priekšlikuma izstrādē tika izvērtēti un ņemti vērā izteiktie provizoriskie viedokļi par visiem attiecīgajiem zivju krājumiem, ciktāl tas iespējams, nenonākot pretrunā ar spēkā esošajām rīcībpolitikām un neizraisot jutīgāko resursu stāvokļa pasliktināšanos. Zinātnisko ieteikumu par nozvejas ierobežojumiem apsprieda arī forumā BALTFISH. · Ietekmes novērtējums Baltijas jūras zvejas iespēju kopējais apjoms (tonnās), kas ierosināts 2015. gadam, salīdzinājumā ar 2014. gada apjomu būs par 12 % lielāks un ir noteikts aptuveni 629 tūkstošu tonnu apmērā[1]. Attiecībā uz aprēķiniem par katru krājumu jānorāda, ka četru reņģes krājumu KPN ir palielināta vidēji par 31 %, savukārt mencas rietumu krājuma KPN ir samazināta par 48 %, brētliņas KPN par 17 % un divu laša krājumu KPN par 15 % (zivju skaita izteiksmē). Pamatojoties uz izkrauto zivju vidējām cenām, kas 2012. gadā reģistrētas astoņās Baltijas jūras valstīs[2], reņģes krājumu zvejas iespēju vērtība 2015. gadā palielināsies par nepilniem 80 miljoniem euro, kopējai vērtībai sasniedzot 164 miljonus euro. Visvairāk samazināsies mencas rietumu krājuma KPN vērtība, proti, no 32 miljoniem euro 2014. gadā līdz 14 miljoniem euro 2015. gadā. Tomēr, ņemot vērā to, ka mencas kvota 2013. gadā tika izmantota 60 % apmērā, un pieņemot, ka 2014. un 2015. gadā nozvejas procents nemainīsies, kvotas vērtības samazinājums būs mazāk nozīmīgs. Priekšlikumā ir atspoguļoti ne tikai īstermiņa apsvērumi, bet arī ilgtermiņa pieeja, saskaņā ar kuru zvejas apjoms pakāpeniski jāsamazina un jāuztur ilgtermiņā noturīgā apjomā. Priekšlikumā izmantotā pieeja vidējā līdz ilgā termiņā stabilizēs zvejas piepūli un palielinās kvotas. Paredzams, ka šīs pieejas rezultātā ilgtermiņā uzlabosies zvejas darbību ilgtspēja un palielināsies izkrāvumu apjoms. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI · Ierosināto pasākumu kopsavilkums Lai sasniegtu kopējās zivsaimniecības politikas mērķi, proti, panākt to, ka dzīvo jūras bioloģisko resursu izmantošanas rezultātā izmantojamo sugu populācijas tiek atjaunotas un uzturētas virs līmeņa, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu, priekšlikuma uzdevums ir noteikt nozvejas ierobežojumus, kuri piemērojami ES zvejniecībām. · Juridiskais pamats Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 43. panta 3. punkts. · Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts LESD 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. · Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. Kopējā zivsaimniecības politika ir kopēja politika. Saskaņā ar LESD 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. Ar attiecīgo Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 6. un 7. punktu un 17. pantu, dalībvalstis šādas iespējas pēc saviem ieskatiem var sadalīt starp reģioniem vai operatoriem saskaņā ar minētajos pantos noteiktajiem kritērijiem. Tāpēc dalībvalstis var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto sociāli ekonomisko modeli, lai izmantotu tām iedalītās zvejas iespējas. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. · Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. Šis priekšlikums par zvejniecības pārvaldību pamatojas uz LESD 43. panta 3. punktu. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē ES budžetu. 5. PAPILDU INFORMĀCIJA · Vienkāršošana Priekšlikumā turpināta virzība uz publiskā sektora (ES vai valsts) iestāžu administratīvo procedūru vienkāršošanu; tajā ietvertie noteikumi līdzinās Baltijas jūras 2014. gada zvejas iespēju regulas noteikumiem. · Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikums attiecas uz ikgadējo regulu 2015. gadam, tāpēc pārskatīšanas klauzula tajā nav ietverta. · Sīkāks priekšlikuma skaidrojums Priekšlikumā 2015. gadam ir noteiktas konkrētu zivju krājumu vai krājumu grupu zvejas iespējas dalībvalstīm, kas zvejo Baltijas jūrā. Pienākumu izkraut nozvejas, kas iegūtas konkrētās zvejniecībās, sāks piemērot no 2015. gada 1. janvāra. Baltijas jūrā šīs zvejniecības darbojas krājumos, kuriem šajā regulā ir noteikta KPN un kvotas, proti, tā ir mazo pelaģisko sugu zveja (reņģes un brētliņas krājumi), laša zveja (laša krājumi), kā arī mencas zveja (mencas krājumi), un šajos gadījumos minētās sugas ir zvejniecības galvenās sugas. To sugu nozvejai, kas nav zvejniecības galvenās sugas, bet kam ir noteikta KPN (t. i., jūras zeltplekste), izkraušanas pienākumu Baltijas jūrā piemēros no 2017. gada 1. janvāra. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka līdz ar izkraušanas pienākuma ieviešanu ierosinātajām zvejas iespējām ir jāatspoguļo pāreja no izkrautā apjoma uz nozvejoto apjomu. To panāk, pamatojoties uz saņemto zinātnisko ieteikumu par zivju krājumiem, kurus apgūst Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā minētajās zvejniecībās. Zvejas iespējas būtu jānosaka arī saskaņā ar 16. panta 1. punktu (norāde uz relatīvās stabilitātes principu) un 16. panta 4. punktu (norāde uz kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un daudzgadu plānos paredzētajiem noteikumiem). Ierosinātajos skaitļos ir ņemts vērā pašreizējais zinātniskais ieteikums un apspriešanās ar BJKP. Attiecīgā gadījumā, nosakot ES kvotas krājumiem, kas ir kopīgi ar Krievijas Federāciju, šo krājumu attiecīgie daudzumi ir atvilkti no ICES ieteiktajām KPN. Saskaņā ar Komisijas ieceri nodrošināt zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu atbilstoši Savienības politikai un starptautiskajām saistībām, vienlaikus saglabājot zvejas iespēju stabilitāti, KPN ikgadējās svārstības ir ierobežotas, ciktāl tas praktiski iespējams, ņemot vērā konkrētā krājuma stāvokli. Dalībvalstīm iedalītā KPN un kvotas ir norādītas regulas I pielikumā. Zvejai visos piecos pelaģiskajos krājumos (četri reņģes krājumi un viens brētliņas krājums) un mencas rietumu krājumā Baltijas jūrā 2015. gadā ir jānotiek maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY), tāpēc ierosinātās KPN atbilst MSY zvejas izraisītai zivju mirstībai. KPN, kas noteikta lasim Somu līcī un jūras zeltplekstei, atbilst ICES izstrādātajai pieejai, kuru piemēro krājumiem, par kuriem pieejami ierobežoti dati. KPN, kas noteikta lasim galvenajā baseinā, atbilst ieguves kontroles noteikumam, kurš iekļauts Baltijas laša krājuma daudzgadu plānā (COM(2011) 470 galīgā redakcija). Ieteikums un KPN attiecībā uz mencas austrumu krājumu ICES vēl jāprecizē[3]. Retrospektīvā analīze par mencas rietumu krājumu liecina, ka pašreizējā zvejas izraisītā zivju mirstība ir lielāka par mērķvērtību, kas norādīta Baltijas jūras mencas krājumu daudzgadu plānā, un saskaņā ar daudzgadu plāna 6. pantu tā būtu jāsamazina par 10 %. Tomēr ICES šādu samazinājumu neuzskata par piesardzīgu, un tāpēc tās sniegtajā ieteikumā ir paredzēts lielāks samazinājums, kas pamatojas uz MSY pieeju. Saskaņā ar daudzgadu plāna 7. pantu Padome var pieņemt KPN, kura ir mazāka par KPN, ko iegūst, piemērojot 6. pantu. Attiecībā uz zvejas piepūli šāda atkāpe nav iespējama, un tāpēc jūrā pavadāmo dienu skaits saskaņā ar 8. panta 4. punktu ir jāsamazina par 10 %. Tā kā mencas austrumu krājuma bioloģijā ir notikušas izmaiņas, ICES nav norādījusi šā krājuma bioloģiskos references rādītājus, t. i., pašreizējo zvejas izraisīto zivju mirstību. Plāns tika izstrādāts saskaņā ar pieņēmumu, ka saglabājas stabils mencu pieaugums, taču situācija ir mainījusies. ICES ir atzinusi, ka mencas austrumu krājuma pieaugums pēdējos gados ir krasi samazinājies un bioloģiskos references rādītājus vairs nevar noteikt. Tāpēc ICES uzskata, ka Baltijas mencas krājumu daudzgadu plānu nevar izmantot par pamatu ieteikumam par mencas austrumu krājumu, un tā vietā ICES ir ieteikusi KPN, kas pamatojas uz pieeju, kuru izmanto gadījumos, kad ir pieejami ierobežoti dati. Tas nozīmē, ka 2015. gadā mencas austrumu krājumam nav iespējams piemērot daudzgadu plāna 6., 7. un 8. pantu, jo plānā ietvertie noteikumi par KPN un zvejas piepūles noteikšanu pamatojas uz šiem references rādītājiem. Tālab tikmēr, kamēr nav pieņemts priekšlikums par jaunu daudzgadu plānu Baltijas jūrai, un tādēļ, lai nepieļautu mencas austrumu krājuma pārmērīgu izmantošanu, jo nav noteikta KPN, ir lietderīgi zvejas iespējas noteikt, pamatojoties uz ICES izstrādāto pieeju, saskaņā ar plāna 5. panta 1. punktu un Līguma 43. panta 3. punktu. Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 tika ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN. Saskaņā ar tās 2. pantu Padome, nosakot KPN, nolemj, kuriem krājumiem 3. un 4. pantu nepiemēro, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu nesen tika ieviests elastības mehānisms attiecībā uz visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tādēļ, lai izvairītos no pārmērīgas elastības, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu un kavētu kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, būtu skaidri jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu piemēro tikai tad, ja dalībvalstis neizmanto ikgadējo elastību, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. 2014/0254 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013[4] paredzēts, ka pasākumi, kuri reglamentē piekļuvi ūdeņiem un resursiem un ilgtspējīgu zvejas darbību veikšanu, jānosaka, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, jo īpaši Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) sagatavoto ziņojumu, kā arī ņemot vērā visus ieteikumus, kas saņemti no konsultatīvajām padomēm, kuras izveidotas attiecīgajiem ģeogrāfiskajiem apgabaliem vai kompetences jomām. (2) Padomei ir jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu zvejniecībām vai zvejniecību grupām un attiecīgā gadījumā jāparedz arī daži ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 1. un 4. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti, un saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, kas noteikti minētās regulas 2. panta 2. punktā. (3) Tāpēc kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) būtu jānosaka, ievērojot Regulu (ES) Nr. 1380/2913 un ņemot vērā 1. apsvērumā minētos principus. (4) Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 1. punktā minēto izkraušanas pienākumu mazo pelaģisko sugu (reņģes un brētliņas), mencas un laša zvejniecībām Baltijas jūrā piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Minētās regulas 16. panta 2. punktā ir noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu ir ieviests izkraušanas pienākums, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozveju. (5) Turklāt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas attiecībā uz krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos izklāstītajiem noteikumiem. Tāpēc nozvejas limiti un zvejas piepūles limiti mencas krājumam 22.–24. apakšrajonā būtu jānosaka saskaņā ar Baltijas jūras mencu plānu, kas izveidots ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1098/2007[5]. (6) Jaunākais zinātniskais ieteikums liecina, ka Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) nav varējusi noteikt bioloģiskos references rādītājus mencas krājumam 25.–32. apakšrajonā un tā vietā ir ieteikusi KPN šim mencas krājumam noteikt, pamatojoties uz pieeju, kuru izmanto gadījumos, kad ir pieejami ierobežoti dati. Tā kā bioloģisko references rādītāju nav, ievērot noteikumus par zvejas iespēju un zvejas piepūles noteikšanu attiecībā uz mencas krājumu 25.–32. apakšrajonā nav iespējams. Ja zvejas iespējas netiktu noteiktas, tas varētu nopietni apdraudēt minētā krājuma ilgtspēju, tāpēc ir lietderīgi noteikt šā mencas krājuma KPN tādā apjomā, kas atbilst ICES izstrādātajai un ieteiktajai pieejai. (7) Ņemot vērā zinātnisko ieteikumu, attiecībā uz mencas krājumu Baltijas jūras 22.–24. apakšrajonā ir iespējams ieviest elastību zvejas piepūles pārvaldībā, neapdraudot Baltijas jūras mencu plāna mērķus un neradot zvejas izraisītas zivju mirstības pieaugumu. Tāda elastība ļautu efektīvāk pārvaldīt zvejas piepūli gadījumos, kad kvotas dalībvalsts flotē nav sadalītas vienlīdzīgi, un ātri reaģēt uz kvotu apmaiņu. Tāpēc būtu jāatļauj dalībvalstij iedalīt sava karoga kuģiem papildu dienas, ko kuģis drīkst pavadīt ārpus ostas, ja līdzvērtīgs ārpus ostas pavadāmu dienu skaits ir noņemts citiem tās karoga kuģiem. (8) Uz šajā regulā noteikto zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009[6] un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozvejas un zvejas piepūles reģistrēšanu un informāciju par zvejas iespēju pilnīgas izmantošanas datiem. Tādēļ ir jāprecizē, kādi kodi attiecībā uz izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula, dalībvalstīm jālieto, sūtot Komisijai datus. (9) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 tika ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, tostarp 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN. Saskaņā ar tās 2. pantu Padome, nosakot KPN, nolemj, kuriem krājumiem 3. un 4. pantu nepiemēro, jo īpaši pamatojoties uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu nesen tika ieviests elastības mehānisms attiecībā uz visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tādēļ, lai izvairītos no pārmērīgas elastības, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu, kavētu kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja dalībvalstis neizmanto ikgadējo elastību, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. (10) Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukumu un lai nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas līdzekļus, ir svarīgi zvejniecībās, uz kurām attiecas šī regula, zveju sākt no 2015. gada 1. janvāra. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I nodaļa Vispārīgi noteikumi 1. pants Priekšmets Ar šo regulu nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas Baltijas jūrā 2015. gadā. 2. pants Darbības joma Šo regulu piemēro Savienības zvejas kuģiem, kas darbojas Baltijas jūrā. 3. pants Definīcijas Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: 1) “ICES” ir Starptautiskā Jūras pētniecības padome; 2) “Baltijas jūra” ir ICES IIIb, IIIc un IIId zona; 3) “apakšrajons” ir Baltijas jūras ICES apakšrajons, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 2187/2005[7] I pielikumā; 4) “zvejas kuģis” ir jebkurš kuģis, kas aprīkots jūras bioloģisko resursu komerciālai izmantošanai; 5) “Savienības zvejas kuģis” ir dalībvalsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts Savienībā; 6) “zvejas piepūle” ir zvejas kuģa kapacitātes un aktivitātes reizinājums; zvejas kuģu grupai tā ir visu grupas kuģu zvejas piepūles summa; 7) “krājums” ir konkrētā pārvaldības apgabalā sastopami jūras bioloģiskie resursi; 8) “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir daudzums, ko no katra krājuma var: i) iegūt gada laikā – attiecībā uz zvejniecībām, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums, vai ii) izkraut gada laikā – attiecībā uz zvejniecībām, uz kurām Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums neattiecas; 9) “kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij. II nodaļa Zvejas iespējas 4. pants KPN un tās sadalījums KPN, kvotas un attiecīgā gadījumā ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi ir izklāstīti I pielikumā. 5. pants Īpaši noteikumi par sadalījumu Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju sadalījums starp dalībvalstīm neskar: a) apmaiņu, kas veikta saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; b) atvilkumus un pārdali, kas veikta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; c) papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu vai Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; d) daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu vai nodoti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; e) atvilkumus, kas veikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu. 6. pants Tādas nozvejas un piezvejas izkraušanas nosacījumi, uz kurām neattiecas izkraušanas pienākums Jūras zeltplekstes nozvejas un piezvejas patur uz kuģa vai izkrauj tikai tad, ja tās guvuši Savienības zvejas kuģi, kas peld ar tādas dalībvalsts karogu, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta. 7. pants Zvejas piepūles limiti Zvejas piepūles limiti ir noteikti II pielikumā. III nodaļa Nobeiguma noteikumi 8. pants Datu nosūtīšana Kad dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu nosūta Komisijai datus par daudzumiem, kas nozvejoti vai izkrauti no krājumiem, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. 9. pants Elastība 1. Ja vien šīs regulas I pielikumā nav norādīts citādi, krājumiem, kam noteikta piesardzīga KPN, piemēro Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu, un krājumiem, kam noteikta analītiska KPN, piemēro minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu. 2. Tomēr tad, ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, minētos pantus nepiemēro. 10. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2015. gada 1. janvāra. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā – priekšsēdētājs [1] Izņemot mencas austrumu krājumu un ieskaitot laša krājumus, kuru KPN pārrēķināta svara izteiksmē (1 lasis vidēji sver 4,5 kg). [2] EUMOFA, ikgadējie dati, izgūti no http://ec.europa.eu/fisheries/market-observatory/home (22.05.2014.). [3] STECF, Review of scientific advice for 2015 – part1. Advice on stocks in the Baltic Sea (STECF-14-10), 12. lpp. [4] Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regula (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1954/2003 un (EK) Nr. 1224/2009 un atceļ Padomes Regulas (EK) Nr. 2371/2002 un (EK) Nr. 639/2004 un Padomes Lēmumu 2004/585/EK (OV L 354, 28.12.2013., 22.–61. lpp.). [5] Padomes 2007. gada 18. septembra Regula (EK) Nr. 1098/2007, ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas jūras mencu krājumiem un zvejniecībām, kas šos krājumus izmanto, groza Regulu (EEK) Nr. 2847/93 un atceļ Regulu (EK) Nr. 779/97 (OV L 248, 22.9.2007., 1.–10. lpp.). [6] Padomes 2009. gada 20. novembra Regula (EK) Nr. 1224/2009, ar ko izveido Kopienas kontroles sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību kopējās zivsaimniecības politikas noteikumiem (OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.). [7] Padomes 2005. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2187/2005, ar ko nosaka tehniskus pasākumus zvejas resursu saglabāšanai Baltijas jūrā, Beltos un Zunda šaurumā (OV L 349, 31.12.2005., 1. lpp.). PIELIKUMI dokumentam Priekšlikums PADOMES REGULAI, ar ko 2015. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā I PIELIKUMS KPN, KO PIEMĒRO SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢIEM APGABALOS, KUROS SUGĀM UN APGABALIEM IR NOTEIKTA KPN Turpmāk tabulās ir noteiktas katra krājuma KPN un kvotas (dzīvsvara tonnās, ja vien nav norādīts citādi) un ar tām funkcionāli saistīti nosacījumi. Atsauces uz zvejas zonām ir atsauces uz ICES zonām, ja nav norādīts citādi. Zivju krājumi ir nosaukti sugas latīņu valodas nosaukumu alfabētiskā secībā. Šīs regulas piemērošanas vajadzībām turpmāk sniegta atbilstības tabula ar sugu nosaukumiem latīņu valodā un vispārpieņemtajiem nosaukumiem. Zinātniskais nosaukums || Trīsburtu kods || Vispārpieņemtais nosaukums Clupea harengus || HER || Reņģe Gadus morhua || COD || Menca Pleuronectes platessa || PLE || Jūras zeltplekste Salmo salar || SAL || Lasis Sprattus sprattus || SPR || Brētliņa Suga: || Reņģe || || Zona: || 30.–31. apakšrajons || || || Clupea harengus || || HER/3D30.; HER/3D31. Somija || 152 932 || || Zviedrija || 33 602 || || || || || Savienība || 186 534 || || || || || KPN || 186 534 || || Analītiska KPN Suga: || Reņģe || || Zona: || 22.–24. apakšrajons || Clupea harengus || || HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. || Dānija || 3 115 || || Vācija || 12 259 || Somija || 2 || || Polija || 2 891 || Zviedrija || 3 953 || || || || Savienība || 22 220 || || || || KPN || 22 220 || || Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || || || Suga: || Reņģe || || Zona: || Savienības ūdeņi 25.–27., 28.2., 29. un 32. apakšrajonā || Clupea harengus || || HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.2; HER/3D29.; HER/3D32. Dānija || 3 744 || || Vācija || 993 || || Igaunija || 19 120 || || Somija || 37 321 || || Latvija || 4 718 || || Lietuva || 4 968 || || Polija || 42 400 || || Zviedrija || 56 921 || || || || || Savienība || 170 185 || || || || || KPN || Nepiemēro || Analītiska KPN Suga: || Reņģe || || Zona: || 28.1. apakšrajons || Clupea harengus || || HER/03D.RG || || || Igaunija || 17 908 || || Latvija || 20 872 || || || || || Savienība || 38 780 || || || || || KPN || 38 780 || || Analītiska KPN || || || Suga: || Menca || Zona: || Savienības ūdeņi 25.–32. apakšrajonā || Gadus morhua || || COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. Dānija || pm || || Vācija || pm || || Igaunija || pm || || Somija || pm || || Latvija || pm || || Lietuva || pm || || Polija || pm || || Zviedrija || pm || || || || || Savienība || pm || || || || || KPN || Nepiemēro || Piesardzīga KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || || || Suga: || Menca || || Zona: || 22.–24. apakšrajons || || Gadus morhua || || COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. Dānija || 3 838 || || Vācija || 1 877 || || Igaunija || 85 || || Somija || 75 || || Latvija || 318 || || Lietuva || 206 || || Polija || 1 027 || || Zviedrija || 1 367 || || || || || Savienība || 8 793 || || || || || KPN || 8 793 || || Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. || || || Suga: || Jūras zeltplekste || || Zona: || Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā || || Pleuronectes platessa || || PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. Dānija || 2 327 || || Vācija || 259 || || Polija || 487 || || Zviedrija || 176 || || || || || Savienība || 3 249 || || || || || KPN || 3 249 || || Piesardzīga KPN Suga: || Lasis || Zona: || Savienības ūdeņi 22.–31. apakšrajonā || Salmo salar || || SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. Dānija || 20 290 || (1) || Vācija || 2 257 || (1) || Igaunija || 2 062 || (1) || Somija || 25 300 || (1) || Latvija || 12 905 || (1) || Lietuva || 1 517 || (1) || Polija || 6 155 || (1) || Zviedrija || 27 425 || (1) || || || || Savienība || 97 911 || (1) || || || || KPN || Nepiemēro || Analītiska KPN Regulas (EK) Nr. 847/96 3. panta 2. un 3. punktu nepiemēro. Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu nepiemēro. __________ || || || (1) Zivju skaits. Suga: || Lasis || Zona: || Savienības ūdeņi 32. apakšrajonā || Salmo salar || || SAL/3D32. || || || Igaunija || 1 029 || (1) || Somija || 9 005 || (1) || || || || Savienība || 10 034 || (1) || || || || KPN || Nepiemēro || Piesardzīga KPN __________ || || || (1) Zivju skaits. Suga: || Brētliņa || || Zona: || Savienības ūdeņi 22.–32. apakšrajonā || || Sprattus sprattus || || SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. Dānija || 19 691 || || Vācija || 12 475 || || Igaunija || 22 866 || || Somija || 10 308 || || Latvija || 27 617 || || Lietuva || 9 990 || || Polija || 58 608 || || Zviedrija || 38 067 || || || || || Savienība || 199 622 || || || || || KPN || Nepiemēro || || Analītiska KPN II PIELIKUMS ZVEJAS PIEPŪLES LIMITI 1. Tiesības pavadīt līdz 132 dienām ārpus ostas ICES 22.–24. apakšrajonā, izņemot laikposmu no 1. līdz 30. aprīlim, kad piemēro Regulas (EK) Nr. 1098/2007 8. panta 1. punkta a) apakšpunktu, dalībvalstis iedala Savienības zvejas kuģiem, kas peld ar to karogu un zvejo ar: a) traļiem, dāņu vadiem vai tiem līdzīgiem zvejas rīkiem, kuru linuma acs izmērs ir 90 mm vai lielāks; b) žaunu tīkliem, iepinējtīkliem vai vairāksienu tīkliem, kuru linuma acs izmērs ir 90 mm vai lielāks; c) gruntī nostiprinātām āķu rindām, āķu jedām, izņemot peldošas āķu jedas, rokas āķu rindām un džiga aprīkojumu. 2. Atkāpjoties no 1. punkta un ja tas vajadzīgs zvejas iespēju rezultatīvai pārvaldībai, dalībvalsts var iedalīt Savienības zvejas kuģiem, kas peld ar tās karogu, tiesības uz ārpus ostas pavadāmām papildu dienām, ja: a) līdzvērtīgs ārpus ostas pavadāmu dienu skaits ir noņemts citiem tās karoga kuģiem, uz kuriem attiecas piepūles ierobežojums tajā pašā apgabalā, un b) katra dienas nododošā kuģa kapacitāte (kW) ir vienāda ar saņēmēja kuģa kapacitāti vai lielāka par to. 3. To kuģu skaits, kas saņem tiesības atbilstīgi 2. punktam, nedrīkst pārsniegt 15 % no 1. punktā norādīto attiecīgās dalībvalsts kuģu kopskaita.