[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 9.11.2005 COM(2005) 556 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par principiem, prioritātēm un nosacījumiem pievienošanās partnerībā ar Horvātiju (iesniegusi Komisija) {SEC(2005) 1424} PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropadome 2003. gada 19. un 20. jūnija sanāksmē Salonikos no jauna uzsvēra savu apņemšanos pilnīgi un efektīvi atbalstīt Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu. Tā apstiprināja Padomes 2003. gada 16. jūnija secinājumus par Rietumbalkānu valstīm, ieskaitot pielikumu „Saloniku darba kārtība Rietumbalkānu valstīm — ceļā uz Eiropas integrāciju”, ar ko tika ieviesta partnerība kā līdzeklis Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvas iedzīvināšanai. 2004. gadā Komisija iepazīstināja ar pirmo Eiropas partnerību ar Horvātiju. Padome to pieņēma 2004. gada 13. septembrī. Komisija uzskata par lietderīgu atjaunināt šo pirmo partnerību, balstoties uz secinājumiem 2005. gada ziņojumā par paveikto attiecībā uz Horvātiju. 2005. gada 3. oktobrī dalībvalstis sāka sarunas ar Horvātiju par tās pievienošanos Eiropas Savienībai. Tādēļ Komisija uzskatīja, ka pienākas pieņemt Pievienošanās partnerību, kas atjauninātu iepriekšējo partnerību. Komisija ir ierosinājusi attiecīgi grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 533/2004, kas ir šā lēmuma juridiskais pamats. Paredzot minētā priekšlikuma pieņemšanu, Komisija līdztekus ir veidojusi šā priekšlikuma tekstu saistībā ar jauno situāciju. Atjauninātajā partnerībā uzskaitītas īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes, valstij gatavojoties turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā. No valsts tiek gaidīta reakcija uz Pievienošanās partnerību, sagatavojot plānu ar grafiku un īpašus pasākumus, kas atspoguļotu to, kā tā plāno ievērot Pievienošanās partnerības prioritātes. Prioritāšu īstenošanas gaitu Komisija regulāri uzraudzīs ar pārskatiem par paveikto un caur citām struktūrām, kas izveidotas saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu. Pievienošanās partnerības prioritātēm jābūt par pamatu Kopienas finansiālās palīdzības plānošanai, jo šo palīdzību turpinās sniegt ar attiecīgiem finansēšanas instrumentiem, sevišķi ar Padomes 1989. gada 18. decembra Regulu (EEK) 3906/89 (PHARE), Padomes 1999. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1267/1999 (ISPA) un Padomes 1999. gada 21. jūlija Regulu (EK) 1268/1999 (SAPARD), kas grozīta ar Padomes 2004. gada 20. decembra Regulu (EK) Nr. 2257/2004, ļaujot Horvātijai gūt labumu no pirmspievienošanās instrumentiem. Padomes lēmuma priekšlikumam nav finansiālu seku. Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisija aicina Padomi pieņemt klātpielikto Padomes lēmuma projektu. Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par principiem, prioritātēm un nosacījumiem pievienošanās partnerībā ar Horvātiju EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 553/2004 par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstīgi stabilizācijas un asociācijas procesam[1], jo īpaši tās 2. pantu un ierosināto jauno 1.a pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropadome atbalstīja partnerību ieviešanu kā līdzekli Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvas iedzīvināšanai atbilstīgi Stabilizācijas un asociācijas procesam. (2) Regula (EK) Nr. 533/2004 nosaka, ka Padomei jāpieņem lēmums par pievienošanās partnerībās iekļaujamiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī vēlākām korekcijām. (3) 2004. gada 13. septembrī Padome pieņēma Eiropas partnerību ar Horvātiju[2]. (4) 2005. gada 3. oktobrī dalībvalstis sāka sarunas ar Horvātiju par tās pievienošanos Eiropas Savienībai. Sarunu progresu virzīs Horvātijas panākumi, gatavojoties pievienošanās procesam, kuru mēraukla cita starpā būs šās regulāri revidējamās partnerības izpilde. (5) Tādēļ ir ieteicams pieņemt Pievienošanās partnerību, kas atjaunina pašreizējo partnerību, lai apzinātu jaunās prioritātes turpmākam darbam, balstoties uz secinājumiem 2005. gada ziņojumā par paveikto, Horvātijai gatavojoties turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā. (6) Regula (EK) Nr. 533/2004 norāda, ka turpmākie pasākumi pēc pievienošanās partnerībām tiks nodrošināti ar mehānismiem, kas veidojami saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu. (7) Lai Horvātija varētu sagatavoties turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, tiek sagaidīts, ka tā izstrādās plānu ar grafiku un konkrētiem pasākumiem šās pievienošanās partnerības prioritāšu īstenošanai, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 533/2004 [1.a] pantu Horvātijas pievienošanās partnerībā ietvertie principi, prioritātes un nosacījumi ir izklāstīti pielikumā, kas ir šā lēmuma sastāvdaļa. 2. pants Pievienošanās partnerības izpildi izskatīs ar mehānismiem, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, it sevišķi Komisijas katru gadu iesniedzamie ziņojumi par paveikto. 3. pants Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS Horvātija: Pievienošanās partnerība — 2005 1. IEVADS Eiropadome atbalstīja partnerību ieviešanu kā līdzekli Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvas iedzīvināšanai atbilstīgi Stabilizācijas un asociācijas procesam. Eiropas partnerību ar Horvātiju Padome apstiprināja 2004. gada 13. septembrī. Tad 2005. gada 3. oktobrī dalībvalstis sāka sarunas ar Horvātiju par tās pievienošanos Eiropas Savienībai. Ir ieteicams pieņemt Pievienošanās partnerību, kas atjaunina iepriekšējo partnerību, balstoties uz secinājumiem Komisijas 2005. gada ziņojumā par paveikto attiecībā uz Horvātiju. Jaunā pievienošanās partnerība izvirza jaunas rīcības prioritātes. Jaunās prioritātes ir pielāgotas valsts īpašajām vajadzībām gatavības pakāpei, un, ja būs nepieciešams, tās tiks atjauninātas. Pievienošanās partnerība arī sniedz norādījumus par finansiālo palīdzību šai valstij. No Horvātijas tiek gaidīts, ka tā izstrādās plānu, kurā būs grafiks un konkrēti pasākumi Pievienošanās partnerības prioritāšu iedzīvināšanai. 2. PRINCIPI Stabilizācijas un asociācijas process turpina būt pamatā Rietumbalkānu valstu kursam uz Eiropu līdz pat to eventuālajam pievienošanās brīdim. Galvenās Horvātijai noteiktās prioritātes ir saistītas ar tās spēju panākt progresu, gatavojoties pievienošanās brīdim, un īpaši ar tās spēju izpildīt 1993. gada Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmes definētos kritērijus un Stabilizācijas un asociācijas procesam noteiktos nosacījumus, it sevišķi nosacījumus, ko Padome definējusi 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21. un 22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas sammita nobeiguma deklarācijas saturu un Saloniku darba kārtību, kā arī Padomes 2005. gada 3. oktobrī apstiprinātā sarunu satvara prasības. 3. PRIORITĀTES Pievienošanās partnerībā minētās prioritātes ir izraudzītas, pamatojoties uz to, ka būtu reāli sagaidīt, ka nākamajos piecos gados Horvātija spēs tās īstenot vai būtiski pavirzīsies uz priekšu to izpildē. Tiek nošķirtas īstermiņa prioritātes, kuras paredzēts izpildīt viena vai divu gadu laikā, un vidēja termiņa prioritātes, kuras paredzēts izpildīt triju līdz četru gadu laikā. Prioritātes attiecas gan uz tiesību aktiem, gan to īstenošanu. Ņemot vērā būtiskās izmaksas, kas vajadzīgas acquis īstenošanai un izpildei, kā arī ES prasību sarežģītību dažās jomās, šajā partnerībā nav iekļauti visi šā posma svarīgie uzdevumi. Nākamajās partnerībās būs iekļautas turpmākās prioritātes atbilstīgi valsts panākumiem. Īstermiņa prioritāšu vidū ir identificētas galvenās prioritātes, un tās ir sagrupētas 3.1. sadaļas sākumā. Šo galveno prioritāšu secība nenozīmē to ierindojumu pēc svarīguma. 3.1. Īstermiņa prioritātes Galvenās prioritātes - Īstenot tiesu reformas stratēģiju un rīcības plānu, apspriežoties ar ieinteresētajām struktūrām, ieskaitot nepieciešamu jaunu tiesību aktu pieņemšanu. - Pieņemt un sākt īstenot valsts stratēģiju korupcijas novēršanai un apkarošanai un sniegt vajadzīgo koordināciju tās īstenošanā iesaistīto attiecīgo pārvaldes iestāžu un struktūru starpā, ieskaitot Korupcijas un organizētās noziedzības likvidēšanas dienesta padarīšanu par pilnīgi darbspējīgu struktūru. - Paātrināt Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām īstenošanu. It sevišķi, spert steidzīgus soļus, kas nodrošinātu mazākumtautību proporcionālu pārstāvību vietējās un reģionālajās pašvaldības vienībās, valsts administrācijā, tiesās un valsts pārvaldes iestādēs. - Pabeigt bēgļu atgriešanās procesu, ieskaitot visus īpašuma atgūšanas, atjaunošanas un izmitināšanas gadījumus agrākajiem mājokļa aizņemšanas/īres tiesību turētājiem, un turpmāk stiprināt reģionālo sadarbību, lai paātrinātu bēgļu atgriešanās un vietējās integrācijas procesu. - Uzturēt pilnīgu sadarbību ar Starptautisko kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai. - Strādāt, lai rastu galīgus risinājumus neatrisinātiem divpusējiem jautājumiem, it sevišķi robežjautājumiem ar Slovēniju, Serbiju un Melnkalni un Bosniju un Hercegovinu. - Nodrošināt pareizu visu to saistību īstenošanu, kas uzņemtas ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu tādās jomās kā konkurences politika, sevišķi tas attiecas uz vajadzību pieņemt un īstenot atjaunošanas plānu tērauda nozarē, un nekustamā īpašuma iegāde. Pabeigt aizsāktās un gaidāmās sarunas par tirdzniecības jautājumiem, kas saistīti ar SAN (piemēram, par cukuru, paplašināšanās protokolu un turpmākas tirdzniecības koncesijas lauksaimniecības un zvejniecības produktiem). Politiskie kritēriji DEMOKRāTIJA UN TIESISKUMS Valsts pārvalde - Pilnīgi īstenot valsts administrācijas reformas pasākumus personāla atlasē un karjerā un uzlabot cilvēkresursu pārvaldību visās valsts pārvaldes struktūrās, lai nodrošinātu civildienesta pārskatatbildību, efektivitāti, atklātumu, pārredzamību, depolitizāciju un augsta līmeņa profesionālismu. - Nodrošināt uzieto nepilnību efektīvu novēršanu attiecībā uz civilo kontroli pār visiem drošības dienestiem. Tiesu sistēma - Veikt pārmaiņas, samazinot lietu uzkrāšanos tiesās. - Gūt panākumus, racionalizējot tiesu organizāciju, ieskaitot mūsdienīgu informācijas tehnoloģijas sistēmu izstrādi. - Nodibināt atklātu, taisnīgu un pārredzamu personāla atlases, izvērtēšanas un karjeras sistēmu un uzlabot tiesu iestāžu profesionālismu, nodrošinot adekvātu valsts finansējumu tiesnešu, prokuroru un administratīvā personāla kvalitatīvai izglītošanai. - Veikt pasākumus, kas nodrošina tiesu nolēmumu pareizu un pilnīgu izpildi. - Nodrošināt tiesas pieejamību un juridisko palīdzību un padarīt pieejamus attiecīgos budžeta resursus; pastiprināt izglītošanu par ES tiesību aktiem. Pretkorupcijas pasākumi - Turpināt izstrādāt uzvedības/ētikas kodeksus ierēdņiem un vēlētiem pārstāvjiem, kā arī rīcības plānus korupcijas novēršanai attiecīgajās tiesību aizsardzības iestādēs (robežsardze, policija, muita, tiesu ierēdņi). - Veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka tiesiskais regulējums korupcijas novēršanai ir saskaņots un tiek vienveidīgi piemērots un izpildīts, un nodrošinātu lielāku pūliņu pielikšanu, lai aktīvi novērstu, atklātu un efektīvi sauktu pie atbildības par korupciju, it sevišķi augsta līmeņa korupciju. - Veikt konkrētas darbības, lai vairotu apziņu, ka korupcija ir smags kriminālpārkāpums. CILVēKTIESīBAS UN MINORITāšU AIZSARDZīBA - Veicināt cieņu pret mazākumtautībām un to aizsardzību saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību konvenciju un principiem, kas noteikti Eiropas Padomes mazākumtautību aizsardzības pamatkonvencijā un ir saskaņā ar ES dalībvalstu paraugpraksi. - Gādāt par to, lai visi noziegumi ar etnisku motivāciju tiktu pareizi izmeklēti un tiktu celtas prasības tiesā. - Turpināt izpildīt stratēģiju un rīcības plānu čigānu aizsardzībai un integrācijai un nodrošināt nepieciešamo līdzekļu pieejamību. - Izstrādāt un sākt īstenot vispārēju pretdiskriminācijas stratēģiju. - Pārskatīt tiesību aktus par audiovizuālajiem informācijas nesējiem saskaņā ar 2004. gada februārī formulētajiem Eiropas Padomes, Komisijas un EDSO kopīgās ekspertu misijas ieteikumiem. It sevišķi pārskatīt Likumu par elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem, lai izveidotu pārredzamu, paredzamu un efektīvu tiesisko regulējumu un nodrošinātu Elektronisko plašsaziņas līdzekļu padomes neatkarību; nodrošināt, lai Horvātijas radio un televīzija un to Programmu padome darbojas neatkarīgi un saglabā stabilitāti, kamēr tiek pārskatīts Horvātijas Likums par radio un televīziju. Veikt turpmākus pasākumus, lai neslavas celšana nebūtu krimināli sodāms nodarījums. REģIONāLIE JAUTāJUMI UN STARPTAUTISKāS SAISTīBAS - Būtiski uzlabot kara noziegumu iztiesāšanu, jo sevišķi nodrošinot etnisko aizspriedumu izbeigšanu pret serbiem. - Attiecībā uz bēgļu atgriešanos bez kavēšanās pabeigt jau iesniegto mitekļu atjaunošanas lūgumu izskatīšanu; atjaunot visus namus, par kuriem būs pieņemts pozitīvs lēmums līdz 2005. gada beigām, un līdz 2006. gada beigām — visus citus namus, par kuriem tiks pieņemts pozitīvs lēmums. Bez turpmākas kavēšanās pabeigt namu īpašumu atgūšanu. - Nekavējoties sākt un pabeigt Mājokļu programmu tiem bēgļiem, kas zaudējuši īres/mājokļa aizņemšanas tiesības ārpus apvidiem, par kuriem valsts izrāda īpašas rūpes, un paātrināt Mājokļu programmu tiem bēgļiem, kas atgriežas apvidos, par kuriem valsts izrāda īpašas rūpes. Nodrošināt piemērotu reklāmas/informācijas kampaņu. - Nodrošināt pietiekamu koordināciju un sadarbību visu attiecīgo varas iestāžu starpā valdības un pašvaldību līmenī jautājumos par bēgļu atgriešanos. - Radīt sociālos un ekonomiskos apstākļus, kas uzlabotu gaisotni bēgļu reintegrācijai un atgriezušos personu pieņemšanu kopienās, kuras tos uzņem, arī ar reģionālās attīstības programmām skartajos apvidos. Atjaunot iespēju iesniegt pilsonības atzīšanas prasījumus un izskatīt visus iesniegumus, kas iesniegti pēc iepriekšējā termiņa notecēšanas. - Pilnīgi īstenot nolīgumus ar kaimiņvalstīm, it sevišķi par tirdzniecību, cīņu pret organizēto noziedzību, robežu pārraudzību un atpakaļuzņemšanu, pārrobežu sadarbību un tiesu sadarbību un noslēgt šādus vēl nenoslēgtus nolīgumus. Ekonomiskie kritēriji - Īstenot apdomīgu, uz stabilitāti orientētu makroekonomikas politiku, ieskaitot uz tirgu balstītu monetāro instrumentu attīstību, lai palielinātu monetārās politikas efektivitāti. - Pastiprināt fiskālo konsolidāciju uz pastāvīgu struktūrpasākumu pamata, it sevišķi subsīdiju un sociālo tēriņu jomā, un atrisināt jautājumu par t. s. „veco pensiju parādu” tādā veidā, ka tas neapdraud fiskālo konsolidāciju. Sākt īstenot turpmākus pasākumus visaptverošai veselības nozares reformai ar nolūku uzlabot tās finansiālo stāvokli. - Turpināt strukturālās reformas publiskajās finansēs, it sevišķi izdevumu pārvaldības jomā. Izveidot pārredzamu un efektīvu parādu pārvaldības funkciju. - Paātrināt Privatizācijas fonda portfeļa uzņēmumu privatizāciju. Paātrināt lielo valsts uzņēmumu pārstrukturēšanu un privatizāciju vai likvidāciju, it sevišķi lauksaimniecības, tērauda un kuģubūves rūpniecībā. Īstenot turpmākus komunālo pakalpojumu (elektrosakaru, enerģijas, naftas utt.) uzņēmumu pārstrukturēšanas soļus. - Turpināt uzlabot uzņēmējdarbības vidi, vienkāršojot noteikumus iekļūšanai tirgū un izkļūšanai no tā. It sevišķi, paātrināt reģistrācijas procedūras un uzlabot bankrota noteikumu īstenošanu un uzlabot nosacījumus privāto uzņēmumu attīstībai un tiešiem ārvalstu ieguldījumiem. - Paātrināt zemes reformu, it sevišķi lauksaimniecības zemes reģistrāciju un privatizāciju, izveidojot mūsdienīgu un lietderīgu kadastru un zemes reģistru, lai likvidētu pašreizējos šķēršļus zemes un namīpašumu tirgu attīstībai. - Izstrādāt makroekonomikas statistiku. SPēJA UZņEMTIES DALīBAS PIENāKUMUS Brīva preču aprite - Pabeigt pastāvošā likumīgā pamata un iestāžu pārstrukturēšanu, lai nodrošinātu reglamentācijas, akreditācijas, standartizācijas un ražojumu sertifikācijas funkciju nošķiršanu, un izveidot ar acquis saskanīgas tirgus uzraudzības struktūras. Paātrināt Eiropas standartu pieņemšanu. Turpināt vecās un jaunās pieejas direktīvu pārņemšanas darbu. - Atcelt atlikušos pasākumus, kam ir līdzvērtīga iedarbība kā daudzuma ierobežojumiem ievedumiem no ES. Tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība - Sākt saskaņošanu ar acquis jautājumos par profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, ieskaitot nepieciešamās administratīvās funkcijas izveidi. - Sākt caurskatīt valsts tiesību aktus, lai konstatētu ierobežojumus attiecībā uz uzņēmējdarbības reģistrācijas tiesībām un pakalpojumu sniegšanas brīvību. - Nostiprināt valsts pārvaldes iestādes jaudas pasta pakalpojumu jomā un nodrošināt tās neatkarību. Kapitāla brīva aprite - Uzlabot tiesību aktus, kas vērsti pret naudas atmazgāšanu. Nostiprināt finansiālās izmeklēšanas vienības administratīvo jaudu un uzlabot tās sadarbību ar citām iestādēm, kas iesaistītas cīņā pret naudas atmazgāšanu. - Vienkāršot atļauju došanas procedūras ES pilsoņiem iegādāties nekustamo īpašumu un būtiski samazināt iekrājušos pieteikumu skaitu. Publiskais iepirkums - Pabeigt Horvātijas iepirkuma likumu un īstenošanas noteikumu pieskaņošanu, ieskaitot valsts līgumu, koncesiju un pārskatīšanas procedūru jomā. - Palielināt Valsts iepirkumu biroja administratīvo jaudu, lai tas spētu veikt funkcijas, kas tam noteiktas Valsts iepirkumu likumā. Tiesību akti intelektuālā īpašuma jomā - Uzlabot intelektuālā, rūpnieciskā un komerciālā īpašuma tiesības, it sevišķi, nostiprinot administratīvo jaudu, arī tiesībaizsardzības un tiesu iestādēs. Konkurence - Nodrošināt turpmāku primāro un sekundāro tiesību aktu saskaņošanu, lai būtu iespējama efektīva pretmonopolu un valsts atbalsta kontrole ar saistošiem lēmumiem, ko piemēro visās tautsaimniecības nozarēs un — attiecībā uz valsts atbalstu — gan atbalsta shēmām, gan individuāliem atbalsta pasākumiem. - Palielināt Konkurences aģentūras administratīvo jaudu un neatkarību gan valsts atbalsta, gan pretmonopolu darbības jomā. Nodrošināt tiesnešu kompetences attīstību un mācības konkurences jautājumos. - Pastiprināt pretmonopola tiesību aktu izpildi, it sevišķi, labāk koncentrējoties uz smagu konkurences izkropļojumu novēršanu un ieviešot atturošu naudas sodu režīmu. Pastiprināt valsts atbalsta tiesību aktu izpildi, it sevišķi, nodrošinot paziņošanas pienākuma ievērošanu un aktīvu visu atbalsta pasākumu izvērtēšanu. - Nodrošināt visu esošo atbalsta shēmu un nodokļu likumu saskaņotību ar acquis valsts atbalsta jomā. - Pieņemt un sākt īstenot dzīvotspējīgas pārstrukturēšanas programmas tērauda un kuģubūves nozarēs saskaņā ar ES prasībām. - Nodrošināt valsts atbalsta pārredzamību, izveidojot visaptverošu uzskaiti un ziņojot par visiem visos pārvaldes līmeņos spēkā esošajiem atbalsta pasākumiem un vairot konkurences principu apzināšanos. Finanšu pakalpojumi - Nostiprināt normatīvo un administratīvo satvaru finanšu pakalpojumu uzraudzībai, it sevišķi — sagatavoties pārējai uz plānoto integrēto ārpusbanku finanšu pakalpojumu pārraudzības iestādi. - Sagatavot jaunā kapitāla prasību satvara kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām ieviešanu. Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi - Nostiprināt valsts pārvaldes iestādes jaudas elektrosakaru jomā un nodrošināt tās neatkarību. Lauksaimniecība un lauku attīstība - Nodrošināt pilnīgu SAPARD/IPARD aģentūras funkcionalitāti. - Paātrināt darbu, lai ierīkotu kārtīgu zemes gabalu identifikācijas sistēmu un liellopu identifikācijas un reģistrācijas sistēmu. - Pastiprināt lauksaimniecības statistikas savākšanu un apstrādāšanu saskaņā ar ES standartiem un metodēm. - Izstrādāt lauku attīstības stratēģijas un politikas instrumentus lauku attīstības programmu izveidei, īstenošanai, vadībai, pārraudzībai, kontrolei un novērtēšanai. Pārtikas nekaitīgums, veterinārā un fitosanitārā politika - Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar acquis veterinārajā un fitosanitārajā nozarē, uzlabot inspicēšanas kārtību, modernizēt agrārās un pārtikas rūpniecības uzņēmumus, lai izpildītu ES higiēnas prasības. - Izstrādāt visaptverošu stratēģiju pārtikas nekaitīguma un veterinārās un fitosanitārās politikas jomā. Nostiprināt nepieciešamās administratīvās struktūras un uzlabot to savstarpējo koordināciju, lai nodrošinātu visaptverošu pieeju pārtikas nekaitīguma paaugstināšanai visā pārtikas ķēdē. Zvejniecība - Pastiprināt zivsaimniecības politikas administratīvās struktūras, jo sevišķi — inspekciju. - Sākt veidot zvejas kuģu datorizētu reģistru. - Attiecībā uz Horvātijas vienpusēji izsludināto aizsargājamo ekoloģisko un zvejas zonu turpināt 2004. gada jūnijā panāktās trīspusējās vienošanās īstenošanu. Transporta politika - Turpināt ES standartu īstenošanu sociālo un tehnisko autotransporta tiesību aktu jomā un drošības standartu īstenošanu jūras satiksmē. - Pastiprināt dzelzceļa nozares administratīvās jaudas. - Nodrošināt neatkarīgas negadījumu izmeklēšanas iestādes ierīkošanu un nostiprināt valsts pārvaldes iestādes aviācijas nozarē. - Noslēgt Eiropas Kopīgās aviācijas telpas ( ECAA ) nolīgumu ar Protokolu par pārejas pasākumiem ES aviācijas tiesību aktu īstenošanai. Enerģētika - Turpināt ES acquis īstenošanu attiecībā uz gāzi un elektroenerģiju. - Nodrošināt valsts Regulatora darbības spēju un neatkarīgu darbošanos. - Sākt īstenot Enerģētikas kopienas līguma ietvaros uzņemtās saistības. - Palielināt administratīvās jaudas un uzlabot saskaņojumu ar acquis energoefektivitātes, atjaunīgo enerģijas avotu un kodolenerģijas jomā. Nodokļi - Paātrināt nodokļu tiesību aktu pieskaņošanu acquis un nodrošināt to faktisku izpildi, pievēršot īpašu uzmanību brīvajām zonām PVN režīma teritoriālajā piemērošanā un esošo PVN nulles likmju atcelšanā. - Sākt tiesību aktu pieskaņošanu acquis tiešo nodokļu jomā, ieskaitot noteikumus par informācijas apmaiņu ar dalībvalstīm, lai atvieglinātu tādu pasākumu izpildi, ar ko apkaro nodokļu nemaksāšanu un krāpšanos ar nodokļiem. - Apņemties ievērot uzņēmējdarbības aplikšanas ar nodokļiem rīcības kodeksa principus un nodrošināt jaunu nodokļu pasākumu atbilstību šiem principiem. - Ievērojami palielināt nodokļu un muitas dienestu jaudas, it sevišķi attiecībā uz iekasēšanas un kontroles funkcijām; turpināt veidot funkcionējošu un ar pietiekamu personālu apgādātu akcīzes nodokļa dienestu; vienkāršot procedūru efektīvai sodīšanai par nodokļu likumu pārkāpumiem. - Turpināt izstrādāt nepieciešamās IT sistēmas, lai varētu apmainīties ar elektroniskiem datiem ar ES un tās dalībvalstīm. Statistika - Palielināt Horvātijas Statistikas biroja administratīvo jaudu, reformēt tās reģionālās iestādes un uzlabot koordināciju ar citiem oficiālās statistikas veidotājiem. - Attīstīt uzņēmējdarbības un sociālo statistiku. Sociālā politika un nodarbinātība - Turpināt saskaņošanu ar acquis darba tiesību, veselības un drošības, dzimumu līdztiesības un nediskriminēšanas jomā. - Pastiprināt saistīto administratīvo un izpildes struktūru un ministriju savstarpējo koordināciju. Uzņēmējdarbības un rūpniecības politika - Turpināt uzņēmumu reģistrācijas procedūras vienkāršošanu un paātrināšanu; ieviest MVU tiešsaistes piekļuvi atsevišķām valdības iestādēm; turpmāk attīstīt reglamentācijas ietekmes novērtēšanu. - Turpināt īstenot Eiropas mazo uzņēmumu hartu. Reģionālā politika un strukturālo programmu koordinācija - Izstrādāt plašu un saskanīgu stratēģiju reģionālās attīstības jomā. - Izraudzīties galvenās pārvaldes iestādes un struktūras strukturālo instrumentu īstenošanai un palielināt to jaudu. Taisnīgums, brīvība un drošība - Nostiprināt robežu pārvaldību, it sevišķi, pastiprinot jūras robežu uzraudzību; īstenot integrēto robežu pārvaldības stratēģiju; palielināt ieguldījumus tehniskajā aprīkojumā un infrastruktūrā; pieņemt papildu personālu un sagādāt piemērotu mācību infrastruktūru. - Uzlabot aparatūru viltotu un falsificētu dokumentu atklāšanai un sarīkot mācības personālam diplomātiskajās pārstāvniecībās un konsulārajos birojos. - Turpināt saskaņot ar acquis tiesību aktus par patvērumu. Ierīkot pastāvīgu valsts uzņemšanas centru patvēruma meklētājiem. - Uzlabot tiesību aizsardzības iestāžu un tiesu koordināciju, it sevišķi sakarā ar saimnieciskajiem noziegumiem, organizēto noziedzību, krāpšanu, naudas atmazgāšanu un korupciju; pastiprināt cīņu pret narkotiku kontrabandu un veicināt narkomānijas profilaksi un narkotiku pieprasījuma samazināšanos. Sniegt nepieciešamo speciālo apmācību tiesību aizsardzības iestādēm. - Paplašināt starptautisko sadarbību terorisma jomā un pilnīgi īstenot attiecīgās starptautiskās konvencijas; uzlabot sadarbību un informācijas apmaiņu policijas un izmeklēšanas dienestu starpā valsts iekšienē un ar citām valstīm; pastiprināt terora aktu finansēšanas un sagatavošanas novēršanu. Vide - Turpināt izstrādāt horizontālos tiesību aktus, arī ietekmes uz vidi novērtēšanas un sabiedrības līdzdalības ziņā. - Skaidri definēt pienākumus un pastiprināt administratīvo un funkcionālo jaudu valdības un reģionālo pašvaldību līmenī, lai nodrošinātu plānošanu, ieskaitot finanšu stratēģijas izstrādi. - Turpināt nostiprināt valdības un reģionālo pašvaldību inspekcijas dienestus un dot tiem iespējas efektīvi izpildīt vides tiesību aktus. - Steidzīgi pieņemt un sākt īstenot valsts atkritumu apsaimniekošanas plānu. Muitas savienība - Turpināt nostiprināt muitas dienestu administratīvo un funkcionālo jaudu, ir sevišķi preferenciālas izcelsmes noteikumu kontrolei, un paātrināt saskaņošanu ar ES acquis . Padarīt pilnīgi funkcionālu Muitas apmācības centru. - Turpināt izstrādāt nepieciešamās IT sistēmas, lai varētu apmainīties ar elektroniskiem datiem ar ES un tās dalībvalstīm. - Pieņemt un īstenot muitas dienestu ētikas kodeksu. Ārējās attiecības - Turpināt tirdzniecības liberalizācijas politiku, īstenojot Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu, PTO saistības un divpusējos brīvās tirdzniecības nolīgumus. Veikt priekšdarbus topošajam reģionālajam Dienvidaustrumu Eiropas brīvās tirdzniecības nolīgumam. - Gādāt par to, lai tirdzniecības aizsardzības pasākumi atbilstu SAN un PTO uzliktajiem pienākumiem. - Pabeigt sarunas un īstenot protokolu par tarifa kvotas cukuram ieviešanu SAN. Finanšu kontrole - Pieņemt saskanīgus reglamentējošos noteikumus par valsts iekšējo finanšu kontroli uz stratēģiskā dokumenta pamata. - Turpināt ieviest un nostiprināt valsts iekšējās kontroles funkcijas, nodrošinot atbilstošu personālu, mācības un aprīkojumu. - Iedibināt efektīvu procedūru, kā atklāt nelikumības un gadījumus, kad ir aizdomas par krāpšanu, kas skar Kopienas finansiālās intereses, attiecīgi rīkoties, veikt turpmākus pasākumus un ziņot Komisijai par tiem, un ierīkot nepieciešamās administratīvās struktūras šo interešu efektīvai un pietiekamai aizsardzībai un sadarbībai ar Eiropas Biroju krāpšanas apkarošanai. 3.2. Vidēja termiņa prioritātes Politiskie kritēriji DEMOKRāTIJA UN TIESISKUMS Valsts pārvalde - Turpināt ar acquis saistīto iestāžu izveides procesu un ieviest reformas, kas vispārīgi uzlabo valsts pārvaldes efektivitāti. Tiesu sistēma - Turpināt tiesu reformas īstenošanu un veikt pasākumus, kas vēl vairāk samazinātu lietu uzkrāšanos visās tiesās. - Turpināt racionalizēt tiesu organizāciju, ieskaitot mūsdienīgu informācijas tehnoloģijas sistēmu izstrādi. - Nodrošināt tiesu nolēmumu regulāru un efektīvu izpildi. Pretkorupcijas pasākumi - Veicināt turpmāku progresu cīņā pret korupciju un īstenot ar to saistītos tiesību aktus. It sevišķi — attiecīgajos dienestos izveidot speciālistu vienības korupcijas apkarošanai un sagādāt viņiem piemērotu apmācību un resursus. - Nodrošināt starptautiskajos tiesību aktos noteikto standartu ievērošanu, ieviešot attiecīgos likumdošanas un administratīvos pasākumus. CILVēKTIESīBAS UN MINORITāšU AIZSARDZīBA - Nodrošināt Konstitucionālā likuma par mazākumtautībām pilnīgu īstenošanu, it sevišķi mazākumtautību proporcionālas pārstāvības ziņā. - Turpināt vispārējas pretdiskriminācijas stratēģijas īstenošanu. - Turpināt uzlabot čigānu stāvokli, pastiprināti īstenojot attiecīgo stratēģiju, ieskaitot nepieciešamā finansiālā atbalsta sagādāšanu valdības un pašvaldību līmenī, pretdiskriminācijas pasākumus, kuru mērķis ir vairot nodarbinātības iespējas, palielināt iesaisti izglītībā un uzlabot dzīvošanas apstākļus. - Turpināt uzlabot sociālos un ekonomiskos apstākļus, lai uzlabotu gaisotni atgriezušos personu reintegrācijai un viņu pieņemšanai uzņēmējās kopienās. REģIONāLIE JAUTāJUMI UN STARPTAUTISKāS SAISTīBAS - Nodrošināt galīgi noslēgto vienošanos par patlaban vēl risināmajiem divpusējiem jautājumiem, sevišķi robežproblēmām, vienmērīgu īstenošanu. - Turpināt īstenot esošās divpusējās vienošanās. Ekonomiskie kritēriji - Īstenot noturīgu vidēja termiņa fiskālo satvaru, nepārtraukti samazinot kopējos publiskā sektora izdevumus, valdības deficītu un parādu kā daļu no IKP. Noteikt prioritātes publiskā sektora izdevumos, lai iegūtu resursus ar acquis saistītiem izdevumiem. Īstenot plašu veselības aprūpes un pensiju sistēmas reformu. Turpināt samazināt subsīdijas lieliem uzņēmumiem, kas rada zaudējumus. - Turpināt pārdot valdības mazākuma daļas un akciju kontrolpaketes sabiedrībās, kuras ir Privatizācijas fonda pārziņā. - Turpmāk uzlabot apstākļus privāto uzņēmumu radīšanai un attīstībai un tiešiem ārvalstu ieguldījumiem. - Panākt būtisku progresu finanšu disciplīnas nostiprināšanā lielos uzņēmumos, it sevišķi tērauda, kuģubūves un dzelzceļa nozarē. - Pabeigt zemes reformu ar īpašu uzsvaru uz lauksaimniecības zemes reģistrāciju un privatizāciju. - Turpināt darba tirgus un izglītības reformu, domājot par darbaspēka piedalīšanās un nodarbinātības pieaugumu. SPēJA UZņEMTIES DALīBAS PIENāKUMUS Brīva preču aprite - Panākt būtisku progresu jaunās un vecās pieejas direktīvu pārņemšanā un dalības priekšnoteikumu izpildē Eiropas standartizācijas struktūrām CEN, CENELEC un ETSI. Brīva darbaspēka aprite - Atcelt visus pasākumus, kas diskriminē ES migrējošos darba ņēmējus un ES pilsoņus. - Pastiprināt sociālās drošības shēmu koordinācijas administratīvās struktūras. Tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība - Novākt atlikušos šķēršļus ES fizisko un juridisko personu tiesībām veikt uzņēmējdarbību un sniegt pārrobežu pakalpojumus. - Panākt būtisku progresu, pieskaņojot tiesību aktus ES acquis par profesionālās kvalifikācijas savstarpēju atzīšanu, ieskaitot apmācības rīkošanu, un turpmāk attīstīt vajadzīgās administratīvās struktūras. Kapitāla brīva aprite - Panākt būtisku progresu atlikušo kapitāla pārvietošanas ierobežojumu noņemšanā. - Pabeigt efektīva naudas atmazgāšanas nepieļaušanas režīma izveidi, it sevišķi nodrošinot to, ka iestādes ir pilnīgi darbspējīgas, pietiekami apgādātas ar resursiem un to darbība ir labi koordinēta ar atbilstošajām pašmāju un starptautiskajām iestādēm. Publiskais iepirkums - Īstenot publiskā iepirkuma režīmu līdz ar visām attiecīgajām administratīvajām struktūrām un darbam vajadzīgajiem instrumentiem un panākt būtisku progresu darbā, kura nolūks ir panākt pilnīgu saskaņotību ar ES acquis , gādājot par to, lai publiskā iepirkuma noteikumus efektīvi īsteno visas līgumslēdzējas iestādes un vienības visos līmeņos. Veicināt elektronisku līdzekļu izmantošanu iepirkuma procedūrās. Tiesību akti intelektuālā īpašuma jomā - Pabeigt tiesību aktu pieskaņošanu intelektuālā un rūpnieciskā īpašuma tiesību jomā un pastiprināt izpildi cīņā pret pirātismu un viltošanu. - Turpināt IĪT izpildes nostiprināšanu un pirātisma un viltošanas apjomu samazināšanu. Konkurence - Turpmāk stiprināt pretmonopolu un valsts atbalsta iestādi un panākt tiesību aktu faktisku ieviešanu. Būtiski uzlabot pārredzamību valsts atbalsta jomā. - Attīstīt apmācību konkurences tiesībās un politikā visos administratīvās un tiesu varas līmeņos. Finanšu pakalpojumi - Pabeigt tiesību aktu pieskaņošanu ES uzraudzības normām un turpināt nostiprināt uzraudzības praksi. - Pabeigt jaunā kapitāla prasību satvara kredītiestādēm un ieguldījumu sabiedrībām īstenošanu. Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi - Pieņemt nepieciešamos primāros un sekundāros tiesību aktus, lai pabeigtu reglamentāciju un ieviestu konkurenci visās jomās. Lauksaimniecība un lauku attīstība - Nostiprināt administratīvās struktūras un jaudas, kas vajadzīgas tirgus un lauku attīstības politikas īstenošanai. - Izveidot vīna dārzu reģistru saskaņā ar ES standartiem. - Turpināt sagatavošanos efektīvu un finansiāli stabilu maksātāju struktūru nodibināšanai lauksaimniecības fondu pārvaldībai un kontrolei saskaņā ar ES prasībām un starptautiskajiem revīzijas standartiem. Pārtikas nekaitīgums, veterinārā un fitosanitārā politika - Būtiski uzlabot tiesību aktu par pārtikas produktiem saskaņošanu ar acquis un nostiprināt nepieciešamās īstenošanas struktūras. - Panākt ievērojamu progresu, pieskaņojot acquis veterinārijas un fitosanitārijas nozaru tiesību aktus, ieskaitot sistēmu lopu identifikācijai, dzīvnieku atkritumu apstrādi, agrāro un pārtikas iestāžu modernizāciju, dzīvnieku slimību kontroles programmas, augu aizsardzību un sēklu un pavairošanas materiāla kvalitāti; ievērojami uzlabot inspekcijas struktūras. Zivsaimniecība - Būtiski uzlabot administratīvās struktūras un iekārtas, lai nodrošinātu efektīvu kopējās zivsaimniecības politikas īstenošanu, ieskaitot resursu apsaimniekošanu, zvejas inspekciju un kontroli, tirgus politiku, struktūras programmas un pārvaldības plānu flotes jaudai saskaņā ar pieejamajiem zivju krājumiem. - Pabeigt veidot zvejas kuģu datorizētu reģistru un kuģu satelītnovērošanas sistēmu. Transporta politika - Turpināt darbu, lai panāktu pilnīgu saskaņojumu ar ES acquis autotransporta jomā. - Pieņemt īstenošanas tiesību aktus dzelzceļa transportam, it sevišķi noteikumus par savietojamību un neatkarīgu slodzes sadali. - Strādāt, lai panāktu saskaņojumu ar ES acquis iekšējo ūdensceļu transportā, it sevišķi attiecībā uz kuģošanas drošību un upju informācijas dienestiem. - Turpināt tiesību aktu saskaņojumu ar acquis jūras satiksmē un nodrošināt pietiekamu karoga valsts kontroli. - Panākt tiesību aktu pilnīgu saskaņojumu ar ES acquis aviācijas jomā. - Turpināt īstenot Saprašanās memorandu par Dienvidaustrumu Eiropas reģionālā transporta tīkla izveidi. Enerģētika - Turpināt palielināt administratīvās jaudas un uzlabot saskaņojumu ar acquis energoefektivitātes un atjaunīgo enerģijas avotu, iekšējā enerģijas tirgus (elektrība un gāze) un kodolenerģijas jomā. - Nodrošināt to, ka naftas krājumi garantē pietiekamu piegādes drošību. Nodokļi - Būtiski virzīties uz priekšu, lai pabeigtu saskaņojumu ar nodokļu acquis attiecībā uz PVN, akcīzes nodokli un tiešajiem nodokļiem, ieskaitot Rīcības kodeksu uzņēmējdarbības aplikšanai ar nodokļiem. - Turpināt nostiprināt nodokļu administrāciju, ieskaitot IT nozari, un nodrošināt tās pareizu funkcionēšanu, lai sasniegtu ES standartus un IT sistēmu savienojamību. Izstrādāt un īstenot Ētikas kodeksu. Ekonomikas un monetārā politika - Uzlabot monetāro politiku. lai izvērstu uz tirgu orientētu monetāro instrumentu izmantošanu un efektivitāti. Statistika - Turpināt attīstīt makroekonomikas, uzņēmējdarbības un sociālo statistiku. Sociālā politika un nodarbinātība - Veikt turpmāku saskaņošanu ar acquis un stiprināt saistītās administratīvās un izpildes struktūras, tostarp darba inspekcijas. - Atbalstīt sociālo partneru centienus vairot jaudas, it sevišķi ar autonomu divpusēju sociālo dialogu. - Izstrādāt un īstenot vispārēju nodarbinātības stratēģiju, iesaistot visas ieinteresētās personas, ņemot vērā dalību Eiropas nodarbinātības stratēģijā. Nodrošināt piemērotu analīzes, īstenošanas un novērtēšanas jaudu. - Izstrādāt un īstenot sociālās iekļautības valsts stratēģiju, ieskaitot datu vākšanu saskaņā ar ES praksi, lai turpmāk piedalītos Eiropas sociālās iekļautības stratēģijā. - Noteikt cilvēkresursu attīstības vajadzības, gatavojoties Eiropas Sociālajam fondam. Uzņēmējdarbības un rūpniecības politika - Atjaunināt un labāk formulēt politikas pieeju attiecībā uz finanšu instrumentiem MVU, kas ļautu valdībai pāriet no tiešas aizdošanas uz elastīgākām atbalsta shēmām. Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija - Nodrošināt skaidru pienākumu sadali un pastiprināt koordināciju gan starp ministrijām, gan valdības un pašvaldības iestādēm. - Turpināt palielināt jaudas norīkotajās pārvaldības un maksāšanas iestādēs. - Uzlabot reģionālās attīstības plānu izveidi un īstenošanu. - Ieviest piemērotas uzraudzības un novērtēšanas sistēmas un pastiprināt finanšu pārvaldības un kontroles procedūras. - Ieviest adekvātu reģionālo statistiku. Taisnīgums, brīvība un drošība - Valsts tiesību aktus pieskaņot ES normām un paraugpraksei un vēl vairāk pastiprināt robežapsardzību; izveidot valsts datubāzes un reģistrus un nodrošināt attiecīgo dienestu koordināciju. - Izveidot valsts datubāzi patvēruma meklētāju personas datu pārbaudei, ieskaitot pirkstu nospiedumus, ņemot vērā gatavošanos dalībai EURODAC. - Pastiprināt bēgļu integrācijas centienus. - Turpmāk uzlabot policijas aprīkojumu un infrastruktūru, ieskaitot datorizētas izmeklēšanas sistēmas izveidi; pastiprināt sadarbību starp policiju un citām tiesību aizsardzības iestādēm; pastiprināt cīņu pret narkotiku kontrabandu, organizēto noziedzību, saimnieciskajiem noziegumiem (ieskaitot naudas atmazgāšanu un valūtas viltošanu), krāpšanu un korupciju; uzlabot attiecīgo valsts tiesību aktu pieskaņošanu acquis šajās nozarēs. - Sagatavoties dažādu juridisko instrumentu izmantošanai tiesu sadarbības jomā krimināltiesiskos un civiltiesiskos jautājumos, sniedzot piemērotu apmācību tiesu savstarpējā satiksmē. Zinātne un pētniecība - Sākt veidot un piemērot integrētu pētniecības politiku. Izglītība un kultūra - Pastiprināt centienus radīt mūsdienīgu profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un nodrošināt augstākās izglītības Boloņas kritēriju īstenošanu. Vide - Nodrošināt vides aizsardzības prasību integrāciju citu nozaru politikas nospraušanā un īstenošanā. Izstrādāt vides ieguldījumu stratēģiju, balstoties uz pieskaņošanas izmaksu kalkulācijām. Turpināt īstenot horizontālos tiesību aktus. - Turpināt ES acquis pārņemšanas darbu ar īpašu uzsvaru uz atkritumu apsaimniekošanu, ūdens kvalitāti, gaisa kvalitāti, dabas aizsardzību un integrētu piesārņošanas novēršanu un ierobežošanu. Palielināt ieguldījumus vides infrastruktūrā, īpaši izsverot notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, dzeramā ūdens apgādi un atkritumu apsaimniekošanu. - Ratificēt ANO Vispārējai konvencijai par klimata pārmaiņām pievienoto Kioto Protokolu. Patērētāju un veselības aizsardzība - Pabeigt tiesību aktu saskaņošanu ar ES acquis attiecībā uz ar drošību saistītajiem pasākumiem un pastiprināt administratīvās jaudas, kas vajadzīgas efektīvai tirgus uzraudzībai. - Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar ES acquis attiecībā uz pasākumiem, kas nav saistīti ar drošību. Muitas savienība - Stiprināt un konsolidēt muitas dienestu administratīvās un funkcionālās jaudas. Paplašināt visa personāla apmācību un palielināt ar ES savietojamu informācijas tehnoloģiju izmantošanu, un turpināt gatavošanos savienojamības ar ES sistēmām nodrošināšanai. Pastiprināt revīziju un riska novērtēšanas izmantošanu un selektivitāti. - Būtiski virzīt uz priekšu saskaņojumu ar acquis , it sevišķi brīvo zonu, tranzīta, nodevu, tarifa kvotu un preču ieveduma un izveduma uzraudzības jomās. Finanšu kontrole - Attīstīt valsts iekšējās finanšu kontroles sistēmas jaudas un saskaņojumu ar acquis , ieskaitot decentralizētu vadības pārskatatbildību un funkcionāli neatkarīgu iekšējo revīziju, kā arī centrālu koordināciju un saskaņošanu. - Reformēt un nostiprināt ārējās revīzijas funkciju saskaņā ar starptautisko un ES paraugpraksi. 4. PROGRAMMU IZSTRĀDE Kopienas palīdzība saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu Rietumbalkānu valstīm tiks sniegta ar pastāvošajiem finansēšanas instrumentiem, it sevišķi ar CARDS Regulu[3] un PHARE[4], SAPARD[5] un ISPA[6] pirmspievienošanās instrumentiem. Līdz ar to šim lēmumam nebūs finansiālu seku. Horvātija var piekļūt finansējumam no vairākvalstu un horizontālajām programmām. 5. NOSACĪTĪBA Kopienas palīdzība saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu Rietumbalkānu valstīm ir atkarīga no turpmāka progresa, izpildot Kopenhāgenas kritērijus, kā arī no progresa, ievērojot šās Pievienošanās partnerības īpašās prioritātes. Šo nosacījumu neievērošana var likt Padomei veikt attiecīgus pasākumus, balstoties uz Padomes Regulas (EK) Nr. 2666/2000 5. pantu[7]. Kopienas palīdzība ir arī pakļauta Padomes 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21.–22. jūnija secinājumos definētajiem nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz saņēmēja apņemšanos veikt demokrātiskas ekonomiskās un institucionālās reformas. Kopienas palīdzība projektu finansēšanā, izmantojot trīs pirmspievienošanās instrumentus — PHARE, ISPA un SAPARD — ir atkarīga arī no tā, kā Horvātija ievēros Stabilizācijas un asociācijas nolīguma saistības, turpmākos pasākumus, lai panāktu atbilstību Kopenhāgenas kritērijiem, un, jo īpaši, no šās Pievienošanās partnerības īpašo prioritāšu sasniegšanas. Šo vispārējo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var pieņemt lēmumu par finansiālā atbalsta pārtraukšanu, balstoties uz Regulas (EK) Nr. 622/98 4. pantu. 6. UZRAUDZĪBA Pievienošanās partnerības izpildi izskatīs ar mehānismiem, kas izveidoti saskaņā ar Stabilizācijas un asociācijas procesu, it sevišķi Komisijas katru gadu iesniedzamajiem ziņojumiem. [1] OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar .. Regulu (EK) .. (OV ..). [2] Padomes 2004. gada 13. septembra Lēmums 2004/648/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas iekļauti Eiropas partnerībā ar Horvātiju (OV L 297, 22.9.2004., 1. lpp.). [3] Padomes Regula (EK) Nr. 2666/2000 (OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2257/2004 (OV L 389, 30.12.2004., 1. lpp.). [4] Padomes Regula (EEK) Nr. 3906/89 (OV L 375, 23.12.1989., 11. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2257/2004 (OV L 389, 30.12.2004., 1. lpp.). [5] Padomes Regula (EK) Nr. 1268/99 (OV L 161, 26.6.1999., 87. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2257/2004 (OV L 389, 30.12.2004., 1. lpp.). [6] Padomes Regula (EK) Nr. 1267/99 (OV L 161, 26.6.1999., 73. lpp.). Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2257/2004 (OV L 389, 30.12.2004., 1. lpp.). [7] Padomes Regulas (EK) Nr. 2666/2000 5. pants: “1. Cieņa pret demokrātijas principiem un likuma varu un pret cilvēktiesībām un minoritāšu tiesībām un pamatbrīvībām ir šās regulas piemērošanas būtiska sastāvdaļa un priekšnoteikums tiesībām uz Kopienas palīdzību. Ja šie principi netiks ievēroti, Padome ar kvalificētu vairākumu pēc Komisijas priekšlikuma var veikt attiecīgus pasākumus. 2. Komisijas palīdzība ir arī pakļauta Padomes 1997. gada 29. aprīļa secinājumos definētajiem nosacījumiem, jo īpaši attiecībā uz saņēmēja apņemšanos veikt demokrātiskas ekonomiskās un institucionālās reformas.”