–Eiropas Savienības Jauniešu orķestris: to orķestra darbību uzskaitījums, kas jāfinansē kā izraudzītajam saņēmējam;

Jaunā programma “Radošā Eiropa”, kas atbalsta kultūras un radošās nozares, tostarp audiovizuālo nozari, balstās uz pašreizējās programmas sasniegumiem, vienlaikus ir vērienīgāka un cenšas reaģēt uz jaunākajām norisēm, piemēram, pieaugošu globālo konkurenci un digitalizāciju. Programma sastāv no “KULTŪRA”, “MEDIA” un “STARPNOZARU” atzariem. Tā piedāvā kultūras un radošās nozares darbiniekiem iespējas izstrādāt tehnoloģiski un mākslinieciski novatoriskas Eiropas pārrobežu iniciatīvas, lai apmainītos ar Eiropas darbiem, kā arī tos līdzradītu, līdzproducētu, izplatītu un padarītu pieejamus plašai un daudzveidīgai auditorijai. Tā arī pastiprinās jaunu uzņēmējdarbības modeļu testēšanu, ļaujot radošajam personālam, piemēram, pēc iespējas labāk izmantot digitālās tehnoloģijas radošajā procesā un auditorijas piesaistīšanai. Turklāt jaunā programma atbalstīs darbības, kuru mērķis ir stiprināt brīvu, daudzveidīgu un plurālistisku plašsaziņas līdzekļu vidi Eiropā, kā arī kritisku pieeju plašsaziņas līdzekļu saturam, veicinot plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi.

Šī programma ir viens no 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas finansēšanas instrumentiem. Komisija programmai “Radošā Eiropa” ierosinājusi atvēlēt kopējo budžetu 1,85 miljardu EUR apmērā.

–programmas logotipu izmantošana;

–datu vākšana kultūras un radošajām nozarēm;

–koncentrēšanās uz iekļaušanu visās programmas darbībās;

–darbības, kuru mērķis ir atbalstīt mazjaudas valstis atzarā “MEDIA”.

Trialogos panāktās vienošanās ietvaros Komisija akceptēja šādus elementus:

–programmas finansējums 1 842 000 000 EUR apmērā pašreizējās cenās un papildu piešķīrums 600 000 000 EUR apmērā 2018. gada cenās, kas izriet no programmai specifiskajai korekcijai, kura paredzēta Padomes Regulas (ES, Euratom) 2020/2093 (t. i., DFS regula) 5. pantā un II pielikumā;

–budžeta procentuālais sadalījums programmas atzariem;

–ciešāka saikne starp Eiropas Kinoakadēmiju un Eiropas Parlamenta LUX balvu, Eiropas Kinoakadēmijai neesot izraudzītajai saņēmējai;

–iespēja Eiropas Savienības Jauniešu orķestrim piedalīties konkursu uzaicinājumos iesniegt priekšlikumus, neesot izraudzītajam saņēmējam;

–“MEDIA” logotipa saglabāšana;

–pants par datu vākšanu;

–kultūras patiesās un ekonomiskās vērtības atzīšana;

–precīzāks programmas darbību saraksts pielikumā;

–iekļautības un dzimumu līdztiesības kā transversālu principu ieviešana programmas īstenošanā;

–skaidrāka apzināšanās par atšķirībām starp valstīm attiecībā uz audiovizuālā satura veidošanu, izplatīšanu un pieejamību, kā arī valstu lingvistisko un ģeogrāfisko specifiku.

Komisija arī piekrita izdot šādu nodomu vēstuli attiecībā uz Eiropas Savienības Jauniešu orķestri:

“Saistībā ar minētās regulas 23. apsvērumu un I pielikumu, 1. pantu, īpašo darbību e) punktu, kā arī 7. panta 5. punktu, par ko likumdevēji vienojās 2020. gada 14. decembrī, Eiropas Komisija apstiprina savu nodomu izsludināt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, aicinot iesniegt pieteikumus daudzgadu darbības dotācijām, uz kurām varētu pieteikties Eiropas Savienības Jauniešu orķestris un citas struktūras un kuras nodrošinātu nepieciešamo stabilitāti šo subjektu vajadzībām. Šie uzaicinājumi būs atkarīgi no darba programmu pieņemšanas, kurās būs izklāstīti precīzi nosacījumi, piemēram, uzaicinājumu iesniegšanas laiks vai paredzēto dotāciju nolīgumu ilgums. Komisija arī apstiprina savu nodomu pirmo no šādiem uzaicinājumiem iesniegt 2021. gada darba programmā. Šis nodoms ir atkarīgs no iepriekš minētās regulas pieņemšanas un galīgās vienošanās par Savienības 2021. gada budžetu.”

Attiecībā uz “MEDIA” logotipa saglabāšanu Komisija izdeva šādu deklarāciju:

“Komisija pauž nožēlu, ka abi likumdevēji nolēmuši saglabāt “MEDIA” logotipu. Tas ir pretrunā horizontālajai pieejai, kas paredz nākamajā ilgtermiņa budžetā īpašus programmu logotipus neizmantot. Tiecoties dažādajām programmām izmantot vienoto Eiropas emblēmu, Komisija vēlas panākt, lai Eiropas iedzīvotājiem tās visas saistītos ar Eiropas Savienību kopumā. Šī emblēma ir kopīga visām ES iestādēm, un tā ievērojami palīdzēs virzīties uz vienkāršām, saskanīgām un saistošām komunikācijas un pamanāmības prasībām, kas kopīgas visām programmām. Lai panāktu vispārēju vienošanos par programmu, Komisija var piekrist “MEDIA” logotipu saglabāt ar nosacījumu, ka tas attiecas tikai uz “MEDIA” attiecīgajā plānošanas perioda laikā.

Komisija vēl aizvien ir pārliecināta, ka komunikācija par ES rīcību ir iedarbīgāka un tās pamanāmība plašās sabiedrības aprindās lielāka, ja programmām nav katrai sava logotipa. Komisija ir gatava likumdevējiem, ja tie vēlētos, sniegt attiecīgus pierādījumus vēl krietni pirms sarunām par nākamajiem plānošanas periodiem.”