Neraugoties uz nesen veiktajiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas grozījumiem, ir konstatētas trīs problēmas: skaidru un konsekventu noteikumu trūkums, nekonsekventa uzraudzība visā iekšējā tirgū un nepietiekama koordinācija un informācijas apmaiņa starp finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU). Ir atsauce uz 2019. gada “post-mortem” ziņojumu par nesenajiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas gadījumiem ES (COM(1019)373 final). Attiecībā uz noteikumiem tiek ņemts vērā tas, ka skaidras naudas operācijām nav ierobežojumu un kā tas ietekmē to, kā tiek mazināts augstais NILL risks, ko rada lieli skaidras naudas maksājumi; to subjektu loks, uz kuriem attiecas nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas tiesību akti un klientu uzticamības pārbaude, cita starpā ir jomas, kurās varētu būt lietderīgi panākt lielāku saskaņotību. Pašreizējai pieejai attiecībā uz trešām valstīm ir ierobežota efektivitāte. Kas attiecas uz uzraudzību, izpildes efektivitāte dažādās dalībvalstīs atšķiras resursu un prakses atšķirību dēļ. Finanšu ziņu vākšanas vienībām pašlaik trūkst kopīgu metožu un saskaņotu veidņu, kas kavē kopīgu analīzi, kā rezultātā netiek optimāli atklāti darījumi un darbības, kas varētu būt saistītas ar NILL/TF. Pašreizējā pieeja pārrobežu bankas kontu turētāju identificēšanai nav efektīva.

Sabiedriskajā apspriešanā tika saņemtas 202 atbildes, no kurām 99 % gadījumu tika pausts uzskats, ka ir vajadzīga turpmāka rīcība, lai apkarotu NIL/TF. Rīcība ES līmenī tika uzskatīta par visefektīvāko risinājumu. Visas ieinteresēto personu kategorijas atbalsta saskaņotākus noteikumus, tostarp saskaņotāku atbildīgo subjektu kopumu (76 %), saskaņotākas prasības (67 %) un skaidras naudas maksājumu ierobežojumus (55 %). Attiecībā uz ES līmeņa uzraudzītāju 55 % respondentu dod priekšroku tam, lai tas aptvertu visus subjektus – vai nu nekavējoties, vai pakāpeniski (ar ieinteresētajām personām ārpus finanšu sektora, kuras ir mazāk ieinteresētas). Lielākā daļa ieinteresēto personu atbalsta finanšu ziņu vākšanas vienību mehānisma plašās kompetences – no veidņu izstrādes (57 %) līdz tendenču un risku novērtēšanai (62 %) līdz kopīgas analīzes atbalstam (57 %).

ES NILL/TFN regulējuma lielāka efektivitāte un lietderība, nodrošinot konsekventāku piemērošanu un izpildi, ir galvenais ieguvums no vēlamajiem risinājumiem, un ES līmeņa struktūras to balstītu, koordinētu un atbalstītu. Tas samazinās noziedznieku iespējas izmantot regulējuma atšķirības starp dalībvalstīm un nodrošinās labāku mūsu finanšu sistēmas un ekonomikas aizsardzību. Efektīvākai pieejai attiecībā uz trešām valstīm būtu jāsamazina slogs tirgus dalībniekiem, jo piemērojamie noteikumi kļūst gudrāki un pastiprinātas pārbaudes ir paredzētas tikai riskantām situācijām. ES mēroga bankas kontu reģistru starpsavienojums paātrinātu piekļuvi informācijai par bankas kontiem un veicinātu pārrobežu līmeņa sadarbību starp finanšu ziņu vākšanas vienībām un citām kompetentajām iestādēm. Skaidras naudas operāciju ierobežošana līdz maksājumiem, kas ir mazāki par 10 000 EUR, būtiski atturēs no nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas mēģinājumiem, vienlaikus neietekmējot finansiālo integrāciju.

Izmaksas radīsies arī privātā sektora subjektiem, uz kuriem nesen ticis attiecināts nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas regulējums. Tie galvenokārt ir daži virtuālo aktīvu pakalpojumu sniedzēju un kolektīvās finansēšanas platformu veidi. Šīs izmaksas galvenokārt ietvers nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas darbinieku pieņemšanu darbā un apmācību, kā arī atbilstošu IT lietojumprogrammu iegūšanu. Konkrētiem subjektiem, uz kuriem attiecas NILL/TFN regulējums, radīsies izmaksas, ko radīs iemaksas Iestādē nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai. Katra subjekta precīzās izmaksas būs atkarīgas no to subjektu skaita, kuriem jāsniedz ieguldījums (tas tiks noteikts nākamajā deleģētajā aktā).

Galvenās izmaksas ir saistītas ar jaunas ES Iestādes nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai (regulatīvās aģentūras) izveidi un darbību. Pieņemot, ka pilnas darbības laikā darbinieku skaits ir 250 pilnslodzes ekvivalenti, gada izmaksas būtu aptuveni 40 miljoni EUR. Paredzēts, ka vairāk nekā pusi no šīm izmaksām var segt, iekasējot nodevas no finanšu sektora subjektiem, uz kuriem attiecas regulējums.