·pušu apņemšanās pilnībā ievērot tiesības un pienākumus, kuri izriet no dalības PTO;

Preambulā būtu jāatgādina, ka partnerattiecības ar Jaunzēlandi ir balstītas uz kopīgiem principiem un vērtībām, kas atspoguļotas ES un Jaunzēlandes 2016. gada Partnerattiecību nolīgumā par attiecībām un sadarbību (PARC). Nolīgumam vajadzētu būt daļai no vispārējā politisko attiecību un institucionālā regulējuma, kas noteikts PARC.

Ar nolīgumu būtu jāapstiprina kopīgais mērķis par pakāpenisku un abpusēju būtībā visas preču un pakalpojumu tirdzniecības un ārvalstu tiešo ieguldījumu liberalizāciju, pilnībā ievērojot PTO noteikumus, it īpaši Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību (GATT) XXIV pantu un Vispārējās vienošanās par pakalpojumu tirdzniecību (GATS) V pantu.

Nolīgumā būtu jāietver aizsardzības pasākumu klauzula, kurā būtu noteikts, ka ikviena no pusēm var veikt attiecīgus pasākumus saskaņā ar PTO Nolīgumu par 1994. gada GATT XIX panta īstenošanu vai PTO Nolīgumu par aizsardzības pasākumiem. Ar nolīgumu būtu arī jānodrošina, ka šādiem aizsardzības pasākumiem vajadzētu būt pēc iespējas mazākai kropļojošai ietekmei uz divpusējo tirdzniecību.

Ar tarifiem nesaistīti šķēršļi, kas attiecas uz konkrētiem ražojumiem, būtu jānovērš uz pieprasījuma un piedāvājuma pamata vienlaikus ar informācijas apmaiņu par tarifu koncesijām. Ņemot vērā to, cik būtiski ir veicināt nolīguma mērķus un uzlabot piekļuvi tirgum lielākā mērā, nekā tas tiek nodrošināts, izmantojot horizontālos noteikumus, nolīgumā būtu jāietver saistības konkrētos sektoros ar tarifiem nesaistītu šķēršļu jomā.

Nolīgumam būtu jāpapildina Līgums par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem (TRIPS) un jābalstās uz to ar mērķi nodrošināt intelektuālā īpašuma tiesību atbilstoša līmeņa efektīvu aizsardzību un izpildi.

Nolīgumā būtu atkārtoti jāapstiprina tiesības reglamentēt saimniecisko darbību sabiedrības interesēs, lai sasniegtu leģitīmus sabiedriskās politikas mērķus (piemēram, sabiedrības veselības aizsardzība un veicināšana, sociālie pakalpojumi, sabiedrības izglītošana, drošība, vide, sabiedrības morāle, sociālā vai patērētāju aizsardzība, privātums un datu aizsardzība un kultūras daudzveidības aizsargāšana un veicināšana). Būtu jāsaglabā ES sabiedrisko pakalpojumu augstā kvalitāte saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un it īpaši Protokolu Nr. 26 par sabiedriskiem pakalpojumiem, kā arī ņemot vērā ES atrunas šajā jomā, ieskaitot GATS.

Nolīgumā var ietvert procedūru ievērošanas saistības attiecībā uz fizisku personu ieceļošanu un uzturēšanos uzņēmējdarbības veikšanas nolūkos saskaņā ar pušu saistībām 4. režīmā. Tomēr nolīgumam nekādi nevajadzētu liegt pusēm piemērot valsts tiesību aktus, noteikumus un prasības attiecībā uz ieceļošanu un uzturēšanos, ja vien tās to nedara tā, ka tiek atceltas vai pasliktinās priekšrocības, kas ir paredzētas saskaņā ar nolīgumu. Joprojām vajadzētu būt piemērojamiem tiesību aktiem, noteikumiem un prasībām, kas ES ir spēkā attiecībā uz darba apstākļiem un darba tiesībām.

Saskaņā ar GATS V pantu nolīgumam vajadzētu aptvert plašu sektoru loku un attiekties uz visiem pakalpojumu sniegšanas veidiem. Nolīgumā nebūtu jāparedz a priori izslēgšana no tā darbības jomas, izņemot audiovizuālo pakalpojumu izslēgšanu un tādu pakalpojumu izslēgšanu, kurus sniedz, realizējot valsts varas pilnvaras. Sarunu mērķim vajadzētu būt pakāpeniskai un abpusējai pakalpojumu tirdzniecības un ieguldījumu liberalizācijai, likvidējot ierobežojumus piekļuvei tirgum un valsts režīmam, plašāk nekā to paredz pušu PTO saistības un piedāvājumi, kas iesniegti saistībā ar sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu. Nolīgumā būtu jāietver noteikumi par veiktspējas prasībām attiecībā uz ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem.

Nolīgumā būtu jāietver antidempinga un kompensācijas pasākumu klauzula, kurā būtu noteikts, ka ikviena no pusēm var veikt attiecīgus pret dempingu un/vai kompensējamām subsīdijām vērstus pasākumus saskaņā ar PTO Nolīgumu par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu vai PTO Nolīgumu par subsīdijām un kompensācijas pasākumiem. Nolīgumā būtu arī jāintegrē saistības, kas pārsniedz PTO noteikumu prasības šajā jomā saskaņā ar ES noteikumiem un iepriekšējiem nolīgumiem.

Nolīgumā būtu jāparedz nolīgumā uzskaitīto ĢIN (vīni, stiprie alkoholiskie dzērieni, lauksaimniecības produkti / pārtikas produkti) augsta līmeņa tiešā aizsardzība, balstoties uz TRIPS 23. pantu, arī pret asociāciju izraisīšanu, labāka piemērošana, līdzāspastāvēšana ar “bona fide” agrākajām preču zīmēm, aizsardzība pret sekojošu nepatentēšanu un iespēja pievienot jaunas ĢIN. Būtu jārisina jautājumi saistībā ar atsevišķām agrākām tiesībām, piemēram, attiecībā uz augu šķirnēm, preču zīmēm, sugas vārdu vai citādu leģitīmu iepriekšēju izmantojumu. Turklāt sarunās tiks ietverti pasākumi saistībā ar ĢIN aizsardzību trešo valstu tirgos.

Publiskais iepirkums

Balstoties uz attiecīgajām PTO Nolīguma par valsts iepirkumu (GPA) saistībām, nolīguma mērķim vajadzētu būt visaptverošai un labākai piekļuvei publiskā iepirkuma tirgiem. Tam vajadzētu ietvert visaptverošu un abpusēji pieņemamu iepirkuma tvērumu visos pārvaldes līmeņos, publisko tiesību subjektos (“crown entities”), valsts uzņēmumos un uzņēmumos ar īpašām vai ekskluzīvām tiesībām un preču, pakalpojumu un publisko būvdarbu iepirkumu. Minētajā kontekstā puses atzīst savas valsts iepirkuma vides īpatnības un sensitīvos aspektus. Nolīgumā būtu arī jāapsver publiskās un privātās partnerības / koncesiju saistību ietveršana atbilstoši attiecīgajiem šīs jomas tiesību aktiem. Puses atzīst, ka valsts režīma princips ir svarīgs, lai nodrošinātu tikpat labvēlīgu režīmu, kāds ir piešķirts vietējiem piegādātājiem vai pakalpojumu sniedzējiem.

Procedūru ievērošanas saistībām būtu jābalstās uz noteikumiem, procedūrām un prasībām, kas noteiktas saskaņā ar PTO GPA. Saistībām it īpaši būtu jānodrošina tiesību aktos paredzētā kārtība (piemēram, efektīva pārskatīšanas mehānisma ietveršana) un ietvertā iepirkuma pārredzamība. Būtu jāapsver specifiska “terminoloģija” attiecībā uz pārredzamību, lai nodrošinātu skaidrību par piemērojamajiem iepirkuma noteikumiem un par pieejamajām iepirkuma iespējām ar mērķi sniegt uzņēmumiem viegli pieejamu informāciju.

Tirdzniecība un konkurence

Nolīgumā būtu jāietver noteikumi par konkurenci, ar kuriem risinātu jautājumus par konkurences noteikumiem un to īstenošanu.

Nolīgumā būtu jāietver noteikumi par subsīdijām. Tajā būtu arī jārisina jautājumi saistībā ar valsts uzņēmumiem, noteiktajiem monopoluzņēmumiem un uzņēmumiem, kuriem piešķirtas īpašas tiesības un privilēģijas.

Mazie un vidējie uzņēmumi (MVU)

Nolīgumā būtu jāietver īpaša nodaļa par MVU. Nolīgumam būtu jāpalīdz MVU pilnībā izmantot nolīgumā paredzētās tirdzniecības priekšrocības, arī paredzot informācijas apmaiņas pasākumus par tirgus piekļuves prasībām un atbilstošu institucionālo struktūru.

Tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība

Nolīgumā būtu jāietver noteikumi par tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības darba un vides aspektiem, kuri ir būtiski tirdzniecības un ārvalstu tiešo ieguldījumu kontekstā. Tajā būtu jāietver noteikumi, kuri veicina attiecīgu starptautiski pieņemtu principu un noteikumu, arī Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) darba pamatstandartu un pamata konvenciju, un daudzpusējo vides nolīgumu, arī ar klimata pārmaiņām saistīto nolīgumu, ievērošanu un efektīvu īstenošanu.

Nolīgumā būtu atkārtoti jāapstiprina pušu tiesības īstenot regulējošo funkciju darba un vides jomā saskaņā ar pušu starptautiskajām saistībām un cenšoties nodrošināt augsta līmeņa aizsardzību. Nolīgumā būtu jāietver noteikumi attiecībā uz to, ka darba un vides aizsardzības līmeni nevajadzētu pazemināt, lai veicinātu tirdzniecību un ārvalstu tiešos ieguldījumus. Tajos būtu jāietver saistības neatkāpties no valsts tiesību aktiem darba un vides jomā un nepieļaut to neīstenošanu.

Nolīgumam būtu jāveicina tas, lai tirdzniecība un ārvalstu tiešie ieguldījumi vairāk sekmētu ilgtspējīgu attīstību, pievēršoties arī tādām jomām kā tirdzniecības atvieglošana vides precēm un pakalpojumiem un klimatam draudzīgām precēm un pakalpojumiem, un veicinot brīvprātīgas ilgtspējas nodrošināšanas sistēmas un uzņēmumu sociālo atbildību, ņemot vērā starptautiski atzītus instrumentus.

Nolīgumā būtu arī jāietver saistības, kuras veicinātu tirdzniecību ar likumīgi iegūtiem un ilgtspējīgi pārvaldītiem dabas resursiem, it īpaši attiecībā uz bioloģisko daudzveidību, dzīvo dabu, mežsaimniecības produktiem, zivsaimniecību, un tajā būtu jāietver attiecīgie starptautiskie instrumenti un prakse. Nolīgumam būtu arī jāveicina tirdzniecība, kas sekmē pret klimata pārmaiņām noturīgu mazoglekļa attīstību.

Nolīgumā būtu jāparedz piemēroti noteikumi iepriekš minēto noteikumu efektīvai īstenošanai un uzraudzībai, kā arī procedūras, lai risinātu jebkādas pušu savstarpējās domstarpības, un jānodrošina pilsoniskās sabiedrības līdzdalības iespēja.

Enerģētika un izejvielas

Nolīgumā būtu jāietver noteikumi ar tirdzniecību un ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem saistītu enerģētikas un izejvielu aspektu risināšanai. Nolīguma mērķim vajadzētu būt atvērtas, pārredzamas, nediskriminējošas un prognozējamas uzņēmējdarbības vides nodrošināšanai un konkurences noteikumiem neatbilstošas prakses ierobežošanai šajā jomā. Nolīgumā būtu arī jāietver noteikumi, kas atbalsta un vēl vairāk veicina tirdzniecību un ārvalstu tiešos ieguldījumus atjaunojamo energoresursu sektorā. Nolīgumam būtu arī jāveicina sadarbība iepriekš minētajās jomās.

Regulējuma pārredzamība

Nolīgumā būtu jāietver noteikumi par:

·publicēšanu (arī par vispārēji piemērojamu pasākumu publiskošanu) nediskriminējošā veidā un atvēlot samērīgu laiku piezīmju iesniegšanai attiecībā uz priekšlikumiem par vispārēji piemērojamiem pasākumiem;