LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 8.12.2010 
SEC(2010) 1497 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
 
par sankciju rež īmu pastiprin āšanu finanšu pakalpojumu nozar ē 
{SEC(2010) 1496 gal īgā redakcija} 
{COM(2010) 716 gal īgā redakcija} 
LV 2   LV 1. IEVADS  
Finanšu kr īze ir radījusi bažas par to, vai finanšu tirgus noteikumi vienm ēr tiek iev ēroti un 
piemēroti tā, kā tam būtu jābūt.  
Komisija, 2007. gad ā saņēmusi no ECOFIN  Padomes politisk ās pilnvaras, kop ā ar 
uzraudzības komiteju izstr ādāja pārskatu par atbilst ību, līdzvērtību un sankciju piem ērošanas 
pilnvaru patieso izmantojuma apm ēru dažādās dalībvalstīs Eiropas finanšu pakalpojumu 
nozarē.  
2. PROBLĒMAS BŪTĪBA  
Iepriekšējais novērtējums, kas tika veikts, pamatojoties uz uzraudz ības komitejas sniegto 
informāciju, liecina par zin āmām atšķirībām un nepiln ībām valstu sankciju rež īmos, kuru 
dēļ piemērotās sankcijas ne vienm ēr ir pietiekami efekt īvas, samērīgas un prevent īvas.  
Dalībvalstīs administrat īvo finansi ālo sankciju l īmenis atš ķiras, un šķiet, ka daž ās dalībvalstīs 
tas ir pārāk zems, tostarp ar ī par viena veida p ārkāpumu. Finanšu nozar ē, kur daudzi 
potenciālie pārkāpēji ir finanšu iest ādes ar iev ērojamu apgroz ījumu, naudas sodi dažu 
tūkstošu euro apm ērā nevar tikt uzskat īti par pietiekami prevent īviem.  
Dažu dalībvalstu rīcībā par konkr ēta veida p ārkāpumiem nav svar īgu sankciju piem ērošanas 
pilnvaru (piem ēram, pilnvaras anul ēt licenci), kuras var b ūt noderīgas, lai efekt īvi sodītu 
pārkāpumus.  
Atšķirības pastāv arī saistībā ar to, kādām personām sankcijas var piem ērot: dažās dalībvalstīs 
sankcijas nepiem ēro fiziskām person ām, citās — juridisk ām. Līdz ar to konkr ētā pārkāpuma 
gadījumā attieksme pret person ām atšķiras atkarībā no dalībvalsts, kur ā pārkāpums ir izdar īts.  
Būtiski atšķiras arī kritēriji, kurus ņem vērā, lai noteiktu uzlikto sankciju l īmeni, un tajos ne 
vienmēr ir iekļauti faktori (piem ēram, pārkāpuma izdar īšanas rezult ātā gūtā labuma apm ērs), 
kuri ir svar īgi, lai garant ētu, ka sankcijas ir sam ērīgas un prevent īvas. 
Dažās dalībvalstīs par atseviš ķiem pārkāpumiem piem ēro krimin ālsankcijas, kam ēr citās 
dalībvalstīs — tikai administrat īvas sankcijas. Krimin ālsankcijas signaliz ē par atseviš ķu 
pārkāpumu izdar ītāju darbību stingru nosod ījumu, un t ādējādi tām var būt svarīga prevent īva 
ietekme.  
Pastāv zināmas atšķirības attiec ībā uz to, kādā līmenī dalībvalstīs piemēro sankcijas, tostarp 
tajās, kur ir līdzīga lieluma banku un apdrošin āšanas nozares.  
Konstatētās problēmas  
Iepriekš aprakst īto atšķirību un nepiln ību dēļ  
1. par ES finanšu pakalpojumu ties ību aktu p ārkāpumiem piem ērotās sankcijas var izr ādīties 
nepietiekami efekt īvas, samērīgas un prevent īvas;  
2. var rasties konkurences izkrop ļojumi iekš ējā tirgū; kā arī  
3. rasties negatīva ietekme uz finanšu uzraudz ību.  
LV 3   LV Šīs problēmas var izrais īt finanšu pakalpojumus regul ējošo ES noteikumu nepild īšanu , 
kas var palielin āt tirgus manipul āciju un nepietiekamas atkl ātības iespējamību, kā rezultātā 
finanšu iest ādes uzņemas pārāk lielu risku sav ā darbībā.  
Šāda situācija, kas var radīt patērētāju tiesību aizsardz ības un tirgus integrit ātes 
apdraudējumu , var negat īvi ietekmēt visu ekonomiku kopum ā.  
Šāda situācija var ar ī apdraudēt uzticēšanos finanšu sektoram .  
3. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE  
Šķiet, ka valstu sankciju rež īmu konver ģence ir nepieciešama, lai sekm ētu sankciju prevent īvo 
raksturu, t ādējādi nodrošinot l īdzvērtīgu konkurences apst ākļus, ES finanšu pakalpojumu 
tiesību aktu vien ādu piemērošanu, k ā arī visaptverošu valstu uzraudz ības iestāžu sadarb ību 
visā ES. Šos izvirz ītos mērķus izdosies sekm īgāk sasniegt, īstenojot ES m ēroga rīcību, nevis 
ar dažādām valstu iniciat īvām. Pat ja kompetent ās iestādes valstu l īmenī sekmīgāk piemērotu 
esošās sankciju piem ērošanas pilnvaras, tas neb ūtu pietiekami, lai pan āktu pietiekamu 
konverģenci.  
4. ES INICIAT ĪVAS MĒRĶI 
ES rīcība ļautu sasniegt turpm ākos vispārējos politiskos m ērķus:  
• atjaunot uztic ēšanos finanšu nozar ē,  
• nodrošināt labāku finanšu pakalpojumu lietot āju aizsardz ību, 
• finanšu tirgu drošumu, stabilit āti un integrit āti, 
• atbilstību ES finanšu noteikumiem, kas veicin ātu pareizu finanšu tirgu darb ību. 
Lai sasniegtu šos m ērķus, ir jāīsteno šādi konkrēti mērķi: 
• sankciju efektivit āte, samērīgums un prevent īvā ietekme, 
• līdzvērtīgu konkurences apst ākļu izveide, kas mazin ātu iespējas piem ērot atšķirīgas 
sankcijas, 
• finanšu iest āžu efektīva uzraudz ība. 
5. POLITISKIE RISIN ĀJUMI , IETEKMES ANAL ĪZE UN SAL ĪDZINĀJUMS  
Pašreizējā posmā analīze ir visp ārējs iespējamo risin ājumu nov ērtējums, lai tuvin ātu un 
pastiprinātu valstu sankciju rež īmus. Apsv ērtajos politiskajos risin ājumos nav paredz ēti 
konkrēti pasākumi, kas nepieciešami konkr ētajās nozarēs (banku, apdrošin āšanas, vērtspapīru 
nozarē), jo tos izv ērtēs tad, kad Komisijas n āks klajā ar konkrētiem priekšlikumiem.  
LV 4   LV 5.1. Ar pasākumu saturu saist ītie politisko risin ājumu varianti  
Ir formul ēti pieci jaut ājumi, kuros var ētu būt nepieciešama ES r īcība. Par katru no šiem 
tematiem ir analiz ēti iespējamie politiskie risin ājumi un tie sal īdzināti. 
1. JAUTĀJUMS: Administrat īvo sankciju veids un administrat īvo finansi ālo 
sankciju pak āpe  
Šis jautājums ir saist īts ar valsts ties ību aktos paredz ēto administrat īvo sankciju veidu un 
pakāpi. 
Risinājumu varianti  
1: nav rīcības ES līmenī 
2: minim āli kopējie noteikumi par administrat īvo sankciju veidu un finansi ālo sankciju pak āpi saistībā ar galvenajiem 
pārkāpumiem  
3: vienādas administrat īvās sankcijas un vien āda finansi ālo sankciju pak āpe saistībā ar galvenajiem p ārkāpumiem  
4: visā ES vienādas administrat īvās sankcijas un vien āda finansi ālo sankciju pak āpe saistībā ar visiem p ārkāpumiem  
Atbilstīgi 1. risinājumam var ētu pieņemt, ka dal ībvalstis nev ēlēsies nedz sal īdzināt savu 
paredzēto sankciju pak āpi un finansi ālo sankciju apm ēru ar citās dalībvalstīs piemērotajām, 
nedz arī apšaubīs sava rež īma efektivit āti. Atšķirības paliks t ādas, kādas ir. 
Īstenojot 2. risinājumu , varētu sniegt ieguld ījumu, lai nodrošin ātu vienādu attieksmi pret 
pārkāpumiem vis ās dalībvalstīs, un nostabiliz ētu līdzvērtīgus konkurences apst ākļus Eiropas 
finanšu tirgos. T ādējādi izdotos uzlabot pat ērētāju uzticēšanos un t ādejādi palielin āt finanšu 
pakalpojumu produktu p ārrobežu tirdzniec ību. Ja kompetentaj ām iestādēm piešķirtu 
līdzvērtīgas sankciju noteikšanas pilnvaras, uzlabotos p ārrobežu uzraudz ība. Turkl āt vismaz 
tajās dalībvalstīs, kurās pašlaik ir p ārāk zema sankciju pak āpe, sankciju prevent īvā ietekme 
palielinātos. Iespēja, ka ES ties ību akti tiktu p ārkāpti, samazin ātos, kas, savuk ārt, uzlabotu 
patērētāju aizsardz ību, konkurenci starp finanšu instit ūcijām, kā arī finanšu tirgu drošumu un 
integritāti. Dalībvalstīm būtu tiesības ieviest noteikumus, kas ir strikt āki par ES noteiktajiem 
minimālajiem krit ērijiem, kā arī noteikt sankcijas atbilst īgi dažādu valstu tiesisko sist ēmu 
specifiskām iezīmēm. Tikai daž ām dalībvalstīm būtu izvirzīta prasība ieviest izmai ņas valsts 
tiesību aktos. Ar atbilst ības nodrošin āšanu saist ītās izmaksas dal ībvalstīm ir paredz ēts 
ierobežot.  
3. risinājuma  īstenošana b ūtu efektīva, lai nodrošin ātu līdzvērtīgus konkurences apst ākļus, jo 
tādējādi finanšu pakalpojumu sniedz ējiem būs mazāk iespēju savā labā izmantot regulat īvās 
atšķirības starp daž ādās dalībvalstīs ieviestiem sankciju rež īmiem. Tādējādi izdotos palielin āt 
sankciju prevent īvo ietekmi un attiec īgi samazin āt ES tiesību aktu p ārkāpumu iesp ēju, kam 
būtu labvēlīga ietekme uz pat ērētāju aizsardz ību, konkurenci, finanšu tirgu drošumu un 
integritāti. Tomēr dalībvalstīm nebūs iespējas noteikt cita veida sankcijas vai t ādu naudas 
sodu, kas p ārsniegs vienotaj ā ES regul ējumā paredzēto apmēru. Lai īstenotu šo risin ājumu, 
visticamāk būs nepieciešamas b ūtiskas izmai ņas visu valstu ties ību aktos. 
4. risinājums  būtu visefekt īvākais, lai nodrošin ātu līdzvērtīgus konkurences apst ākļus un 
palielinātu kontroles iest āžu savstarp ējo uzticēšanos, jo tas mazin ātu jebkādas atšķirības. 
Tomēr, lai to īstenotu, b ūtu nepieciešamas radik ālas izmaiņas visu valstu ties ību aktos, un 
mazinātos elastīgums, izskatot ES ties ību aktu p ārkāpumus. Atbilst ības nodrošin āšanas 
LV 5   LV izmaksas var ētu būt ievērojamas un vien ādais regul ējums varētu nesader ēt ar valsts tiesisko 
sistēmu un kult ūras vidi daž ādās dalībvalstīs.  
2. JAUTĀJUMS: Personas, kam piem ēro administrat īvās sankcijas  
Šajā jautājumā tiek apskat īta iespēja sankcijas piem ērot fiziskām personām un/vai juridisk ām 
personām, kas atbild īgas par ES finanšu pakalpojumu noteikumu p ārkāpumu.  
Risinājumu varianti  
1: nav rīcības ES līmenī 
2: sankcijas piem ēro gan fizisk ām, gan juridisk ām personām 
Atbilstīgi 1. risinājumam ir iesp ējams, ka dal ībvalstis sankciju piem ērošanas jomu, kas 
noteikta pašlaik sp ēkā esošajos ties ību aktos, nepaplašin ātu attiecībā uz to, kādām person ām 
tās piemēro, kā rezultātā netiktu nodrošin āta pietiekami prevent īva ietekme.  
2. risinājums  būtiski palielin ātu sankciju prevent īvo ietekmi, t ādējādi nodrošinot lab āku 
atbilstību ES ties ību aktiem, pozit īvi ietekm ējot patērētāju aizsardz ību, godīgu konkurenci, 
finanšu tirgu drošumu un integrit āti. Izvēloties šo risin ājumu, tiktu pozit īvi ietekm ēti 
konkurences apst ākļi Eiropas finanšu tirgos un palielin āta patērētāju uzticēšanās, kā arī 
uzraudzības iestāžu savstarp ējā uzticēšanās. Tiesību aktus vajadz ētu pieņemt tikai taj ās 
dalībvalstīs, kur sankcijas neat tiecas gan uz fiziskaj ām, gan uz juridiskaj ām personām.  
3. JAUTĀJUMS: Sankciju noteikšan ā vērā ņemtie faktori  
Šis jautājums ir saist īts ar visiem tiem aspektiem, kurus kompetent ās iestādes ņem vērā 
nosakot, k āda veida administrat īvās sankcijas un/vai cik lielu administrat īvo finansi ālo 
sankciju piem ērot konkrētā pārkāpuma izdar ītājam. 
Risinājumu varianti  
1: nav rīcības ES līmenī 
2: visas iest ādes ņem vērā dažus svar īgākos faktorus  
3: sagatavot visaptverošu sarakstu, kur ā norādītu tos faktorus, kas j āņem vērā visām valstu iest ādēm 
Atbilstīgi 1. risinājumam pat tad, ja visas dal ībvalstis ņem vērā pārkāpuma smagumu, ir 
faktori, kurus ņem vērā tikai daž ās dalībvalstīs vai tikai saist ībā ar dažiem atseviš ķiem 
pārkāpumiem. Š ķiet, ka šāds variants nav pietiekams, lai nodrošin ātu, ka sankcijai ir optim āla 
preventīva ietekme.  
Īstenojot 2. risinājumu , noteiktās sankcijas var ētu sekmīgāk pielāgot pārkāpuma sek ām un 
pārkāpuma izdar ītāja personiskajai situ ācijai, kas t ādejādi palīdzētu nodrošin āt sankcijas 
efektivitāti, samērīgumu un prevent īvo raksturu. Ja saist ībā ar to, k ā visā Eiropa notiek 
sankciju piem ērošana, konver ģenci palielin ātu, tiktu vienk āršota sadarb ība starp 
kompetentaj ām iestādēm. Varētu nodrošin āt lielāku sankciju sam ērīgumu un palielin āt to 
preventīvo ietekmi, kas savuk ārt samazin ātu pārkāpumu izdar īšanas iesp ējamību ES. Ja tiktu 
ņemta vērā pārkāpuma izdar ītāja gatavība sadarboties, konstat ēt pārkāpumus būtu daudz 
vienkāršāk. Ar atbilst ības nodrošin āšanu saist ītās izmaksas dal ībvalstīm ir paredz ēts 
ierobežot. 
LV 6   LV Atbilstīgi 3. iespējai sankciju piem ērošanas k ārtības viendab ība uzlabotu p ārrobežu 
uzraudzību. Vienādi piemērojot 2. risin ājumā paredzētos faktorus, veidotos t āda pati ietekme 
kā 2. risinājuma piem ērošanai sankciju sam ērīguma, prevent īvās tieksmes zi ņā, un pārkāpumi 
tiktu sekm īgāk konstat ēti. Tomēr šajā sarakstā iekļautu vien īgi tādus faktorus, kurus var 
piemērot vienādi visu valstu tiesiskaj ās sistēmās, kas, savuk ārt, izslēgtu iespēju ņemt vērā arī 
citus faktorus, kas, iesp ējams, varētu būt aktuāli atsevišķu valstu ties ību sistēmās. Saistībā ar 
šo risinājumu atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas var ētu būt lielas, jo t ā īstenošanai b ūtu 
jāpārskata visi sp ēkā esošie noteikumi par sankciju piem ērošanas k ārtību.  
4. JAUTĀJUMS: Krimin ālsankcijas  
Šis ir jaut ājums par krimin ālsankciju piem ērošanu par ES ties ību aktu p ārkāpumiem finanšu 
pakalpojumu jom ā.  
Risinājumu varianti  
1: nav rīcības ES līmenī 
2: par smag ākajiem pārkāpumiem noteikt krimin ālsankcijas  
Kas attiecas uz 1. risin ājumu , ir maz ticams, ka dal ībvalstis p ārskatītu savas krimin āltiesību 
normas, lai pan āktu šajā jomā lielāku konver ģenci.  
Pieņemot 2. risinājumu , tiktu ar ī skaidri pausta nosodoša attieksme, kas var ētu palielin āt 
sankciju prevent īvo ietekmi un pozit īvi ietekm ēt sabiedrības skatījumu attiec ībā uz sankciju 
piemērotību. Ne par visiem p ārkāpumiem piem ērotu krimin ālsankcijas, bet tikai par 
vissmagākajiem, saist ībā ar kuriem š ādas krimin ālsankcijas ir visefekt īvākais, iedarb īgākais 
līdzeklis ar visliel āko prevent īvo ietekmi, lai nodrošin ātu ES finanšu pakalpojumu noteikumu 
pareizu piem ērošanu. Krimin ālsankcijas tiktu paredz ētas tikai taj ās jomās, kur tas patieš ām ir 
nepieciešams.  
5. JAUTĀJUMS: ES r īcība sankciju efekt īvas piemērošanas atbalstam  
Šis ir jaut ājums par to, k ādus mehānismus dal ībvalstis var ētu ieviest, lai uzlabotu sankciju 
piemērošanu un jo īpaši lai sekm īgāk konstatētu pārkāpumus. ES l īmenī noteiktie pas ākumi 
tiktu galvenok ārt orientēti uz 1) svar īgākajām pilnvar ām un izmekl ēšanas līdzekļiem, kas 
jāpiešķir visām kompetentaj ām iestādēm, 2) valsts iest āžu sadarb ību.  
Risinājumu varianti  
1: Koordin ācija, kuru veic Eiropas uzraudz ības iestādes — citi pas ākumi ES l īmenī netiek īstenoti  
2: papildu ES pas ākumi, lai nodrošin ātu, ka visu dal ībvalstu rīcībā ir svarīgākie izmekl ēšanas līdzekļi un pilnvaras  
Atbilstīgi 1. risinājumam, lai gan atseviš ķas dalībvalstis saglab ātu noteikumus attiec ībā uz 
ziņošanu par p ārkāpumiem („whistleblowing”), visticam āk, ka vairums šo valstu neieviestu 
konsekventas un iepriekš not eiktas programmas, lai zi ņotājus aizsarg ātu un tos atbr īvotu no 
sankcijām gadījumā, ja tie ir bijuši iesaist īti konkrētā pārkāpuma izdar īšanā (iecietības 
programmas). Šo m ērķi — pastiprin āt valstu sankciju rež īmus — zin āmā mērā varētu sasnieg 
ar koordin āciju, kuru nodrošina jaunizveidot ās Eiropas uzraudz ības iestādes.  
Sankciju sekm īgākas izpildes zi ņā 2. risinājums  būtu efektīvāks, jo būtu pieejami jauni 
instrumenti p ārkāpumu konstat ēšanai. Tā kā pārkāpumus regul āri konstat ētu un par to 
izdarīšanu piem ērotu sodus, sankciju prevent īvā ietekme un efektivit āte palielin ātos. Ja 
LV 7   LV pārkāpumu izdar ītāji parasti tiktu atkl āti un efekt īvi sodīti, arī atjaunotu uztic ēšanos finanšu 
sektoram.  
5.1.1.  Vēlamie politiskie risin ājumi 
Piecos apl ūkotajos jaut ājumos ir izraudz īti šādi risinājumi:  
• 1. JAUTĀJUMĀ: ieviest minim ālos kopējos kritērijus par administrat īvo sankciju veidu un 
pakāpi, 
• 2. JAUTĀJUMĀ: sankcijas piem ērot gan fizisk ām, gan juridisk ām personām, 
• 3. JAUTĀJUMĀ: daži svar īgākie faktori j āņem vērā visu valstu kompetentaj ām iestādēm,  
• 4. JAUTĀJUMĀ: par smag ākajiem pārkāpumiem noteikt krimin ālsankcijas, 
• 5. JAUTĀJUMĀ: pastiprin āt mehānismus, kas vienk āršo pārkāpumu konstat āciju un 
sankciju izpildi. 
5.2. Risinājumi, kuri attiecas uz pas ākumu raksturu  
Kas attiecas uz īstenojamo pas ākumu raksturu, ir paredz ēti četri risinājumi, lai īstenotu 
5.1. punkt ā ierosināto politisko risin ājumu kopumu.  
• 1. risinājums:  nesaistoši pas ākumi, kas vienk āršotu sankciju rež īmu tuvināšanu.   
Ja dalībvalstīm netiks izvirz ītas obligātas prasības, nebūs iespējams nodrošin āt, ka visas 
dalībvalstis pie ņem visus piepras ītos pasākumus, un katra dal ībvalsts, visticam āk, izvēlētos 
atšķirīgu pieeju attiec īgo problēmu risināšanai.  
• 2. risinājums: sankciju rež īmu minim āla tuvināšana — nozaru pieeja. 
Šis risinājums šķiet ļoti efektīvs, jo, to īstenojot, var ētu ieviest t ādus noteikumus, kas b ūtu 
vislabāk piemēroti attiec īgajai nozarei un saist ībā ar katru no konkr ētajiem ES ties ību aktiem. 
Dalībvalstis saglab ātu zināmu rīcības brīvību attiecībā uz sankciju izv ēli un piem ērošanas 
kārtību, un tās arī varētu pieņemt noteikumus, kas ir strikt āki par minim ālajām prasībām. Ja 
šis risinājums tiks izv ēlēts, tas neb ūt nenozīmē, ka būs nepieciešamas b ūtiskas izmai ņas valstu 
sankciju rež īmos. 
• 3. risinājums:  sankciju rež īmu minim āla tuvināšana — starpnozaru pieeja. 
Šādi būtu iespējams īstenot izraudz ītos politiskos risin ājumus visos jaut ājumos, iz ņemot 
4. jautājumu, jo nozaru pieeja tom ēr šķiet ārkārtīgi svarīga, lai identific ētu vissmag ākos 
pārkāpumus, par kuru izdar īšanu vajadz ētu piemērot krimin ālsankcijas. T ā kā ES noteiktais 
regulējums var ētu attiekties tikai uz ļoti vispārīgiem aspektiem, dal ībvalstis saglab ātu 
ievērojamu r īcības brīvību, īstenojot kop ējus noteikumus, kas mazin ātu šā risinājuma 
efektivitāti.  
• 4. risinājums: sankciju rež īmu pilnīga tuvināšana — nozaru pieeja. 
Saistībā ar 4. jaut ājumu šāda iespēja ir šā vai tā izslēgta, jo Eiropas likumdev ējam nav t ādas 
kompetences, kas tam ļautu piln ībā saskaņot krimin ālsankcijas. Piln īga sankciju rež īma 
LV 8   LV tuvināšana neb ūtu piemērota arī, lai īstenotu 1. un 3. jaut ājumā izraudzītos politiskos 
pasākumus, kas izsl ēdz vienādu noteikumu ieviešanu.  
5.2.1.  Vēlamie politiskie instrumenti  
Tiek pieņemts, kas vispiem ērotākais risin ājums ir likumdošanas iniciat īva, lai minim āli 
tuvinātu valstīs spēkā esošos sankciju rež īmus, kura jo īpaši attiektos uz vis ām risināmajām 
problēmām.  
Visefektīvākā ir nozaru pieeja, kuru var ētu kombin ēt ar starpnozaru pieeju, nosakot atseviš ķus 
pamatprincipus, kas var ētu būt kopīgi visām nozarēm. 
6. PĀRRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Izraudzītie politiskie risin ājumi tiks izkl āstīti paziņojumā, lai visu iesaist īto aprindu p ārstāvji 
varētu paust savus koment ārus par ierosin ātajiem pas ākumiem. Komisija izv ērtēs saņemtos 
komentārus un ņems tos v ērā, nākot klajā ar konkrētiem priekšlikumiem.