Pamatojoties uz 2020. gada konverģences programmu, sagaidāms, ka Ungārijas vispārējās valdības budžeta deficīts 2020. gadā sasniegs 3,8 % no IKP, kas pārsniedz Līgumā noteikto atsauces vērtību – 3 % no IKP – un nav tuvu tai.

Dati, kurus Ungārijas iestādes paziņoja 2020. gada 31. martā un kurus pēc tam apstiprināja Eurostat, liecina, ka vispārējais valdības budžeta deficīts Ungārijā 2019. gadā sasniedza 2,0 % no IKP, savukārt vispārējās valdības bruto parāds bija 66,3 % no IKP. Saskaņā ar 2020. gada konverģences programmu Ungārija plāno deficītu 3,8 % apmērā no IKP 2020. gadā, savukārt parāds tiek plānots 72,6 % apmērā no IKP.

2020. gada 20. martā Komisija pieņēma paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšanu. Šī klauzula, kuru veido Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punkts, 6. panta 3. punkts, 9. panta 1. punkts un 10. panta 3. punkts un Regulas (EK) Nr. 1467/97 3. panta 5. punkts un 5. panta 2. punkts, atvieglo budžeta politikas koordināciju nopietnas ekonomikas lejupslīdes laikā. Komisija savā paziņojumā pauda Padomei viedokli, ka pašreizējos apstākļos, ņemot vērā paredzamo nopietno ekonomikas lejupslīdi Covid-19 uzliesmojuma dēļ, ir pieļaujams iedarbināt šo klauzulu. Dalībvalstu finanšu ministri 2020. gada 23. martā piekrita Komisijas novērtējumam. Vispārējās izņēmuma klauzulas iedarbināšana ļauj uz laiku atkāpties no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai, ja tas neapdraud fiskālo stabilitāti vidējā termiņā. Attiecībā uz korektīvo daļu Padome uz Komisijas ieteikuma pamata var arī nolemt pieņemt pārskatītu fiskālo trajektoriju. Vispārējā izņēmuma klauzula neaptur Stabilitātes un izaugsmes paktā paredzētās procedūras. Tā ļauj dalībvalstīm atkāpties no budžeta prasībām, kas tiktu piemērotas parastā situācijā, un vienlaikus dod iespēju Komisijai un Padomei veikt vajadzīgos politikas koordinācijas pasākumus pakta ietvaros.

Valdības parāda attiecība pret IKP samazinājās no 70,2 % 2018. gadā līdz 66,3 % 2019. gadā. Parādu samazinošā ietekme, kas izriet no reālā IKP pieauguma un augstā IKP deflatora (abos gadījumos saucēja efekta rezultātā), vairāk nekā kompensē atlikumu un plūsmu korekciju radīto parādu palielinošo ietekmi.

Paziņotie dati liecina, ka Ungārija 2019. gadā ir izpildījusi parāda samazināšanas kritēriju, jo atšķirība no kritērija ir -5,2 % no IKP.

Līdz ar to analīze liecina, ka parāda kritērijs ir izpildīts, pamatojoties uz 2019. gada izpildes datiem.

4. Būtiskie faktori

Līguma 126. panta 3. punktā ir noteikts: ja kāda dalībvalsts neatbilst viena vai abu šo kritēriju izvirzītajām prasībām, Komisijai jāsagatavo ziņojums. Minētajā ziņojumā “ņem vērā arī to, vai valdības budžeta deficīts pārsniedz valdības investīciju izdevumus, kā arī ņem vērā visus citus būtiskus faktorus, tostarp dalībvalsts ekonomikas un budžeta stāvokli vidēji ilgā laikā”.

Minētie faktori ir sīkāk izskaidroti Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punktā, kurā arī noteikts, ka nepieciešams pienācīgi ņemt vērā jebkurus citus faktorus, kurus attiecīgā dalībvalsts uzskata par būtiskiem, lai pilnībā novērtētu atbilstību deficīta un parāda kritērijiem, un par kuriem dalībvalsts paziņojusi Padomei un Komisijai.

Kas attiecas uz deficīta kritēriju, saskaņā ar Regulas Nr. (EK) 1467/97 2. panta 4. punktu, lemjot par to, vai Ungārijas gadījumā, pamatojoties uz deficīta kritēriju, pastāv pārmērīgs budžeta deficīts, šos būtiskos faktorus nevar ņemt vērā, jo valdības parāda attiecība pret IKP 2020. gadā pārsniedz atsauces vērtību – 60 % – un nav izpildīti abi nosacījumi, t. i., deficīts saglabājas tuvu atsauces vērtībai un atsauces vērtības pārsniegums ir īslaicīgs.

Pašreizējā situācijā attiecībā uz 2020. gadu jāņem vērā vēl viens svarīgs faktors – Covid-19 pandēmijas ekonomiskā ietekme, kura ļoti nopietni ir skārusi budžeta situāciju un kuras dēļ perspektīva ir ārkārtīgi nenoteikta. Pandēmijas rezultātā ir arī iedarbināta vispārējā izņēmuma klauzula.

4.1. Covid-19 pandēmija

Covid-19 pandēmija ir izraisījusi ievērojamu ekonomikas satricinājumu, kam jau ir būtiska negatīva ietekme Eiropas Savienībā. Ietekme uz IKP pieaugumu būs atkarīga gan no pandēmijas ilguma, gan no pasākumiem, kas veikti valstu iestāžu un Eiropas un pasaules līmenī, lai palēninātu tās izplatību, aizsargātu ražošanas jaudas un atbalstītu kopējo pieprasījumu. Dalībvalstis jau ir pieņēmušas vai pieņem budžeta pasākumus, lai palielinātu veselības aprūpes sistēmu kapacitāti un sniegtu atbalstu vissmagāk skartajām personām un nozarēm. Ir pieņemti arī būtiski likviditātes atbalsta pasākumi un citas garantijas. Pamatojoties uz detalizētāku informāciju, kompetentajām statistikas iestādēm ir jāpārbauda, vai šādiem pasākumiem ir tūlītēja ietekme uz vispārējās valdības bilanci. Kopā ar saimnieciskās darbības samazināšanos šie pasākumi veicinās krietni lielāka valdības budžeta deficīta un parāda veidošanos.

4.2. Ekonomikas stāvoklis vidējā termiņā

Pirms Covid-19 pandēmijas Ungārijas ekonomikā pēc gadiem ilgas izcilas izaugsmes bija vērojama pakāpeniska palēnināšanās. Komisijas 2020. gada ziemas prognozē bija paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no 4,9 % 2019. gadā līdz 3,4 % 2020. gadā un līdz 2,8 % 2021. gadā. Covid-19 pandēmija radikāli izmainīja situāciju. Izplatības ierobežošanas pasākumi, kuru mērķis ir apkarot pandēmiju, īstermiņā būtiski ierobežo saimniecisko darbību. Pašlaik ir grūti spriest par recesijas dziļumu un ilgumu, tomēr sākotnējie rādītāji norāda uz saimnieciskās darbības un nodarbinātības strauju kritumu. Komisijas 2020. gada pavasara prognozes pamatā ir pieņēmums, ka vairums sanitāro pasākumu būs atcelti līdz 2020. gada trešajam ceturksnim, ļaujot atjaunot izlaides apjomu. Tiek prognozēts, ka Ungārijas reālais IKP 2020. gadā samazināsies par 7 %. Saskaņā ar prognozi bezdarba līmenis pieaugs no 3,4 % 2019. gadā līdz vidēji 7 % 2020. gadā. Tas ir mīkstinošs faktors novērtējumā par Ungārijas atbilstību deficīta kritērijam 2020. gadā.

Šī prognoze ir saistīta ar neparasti lielu nenoteiktību. Vislielākā nenoteiktība pastāv attiecībā uz pandēmijas un arī izplatības ierobežošanas pasākumu ilgumu.

4.3. Budžeta stāvoklis vidējā termiņā

Ungārijai kopš 2018. gada jūnija secīgi tiek piemērotas būtiskas novirzes procedūras. Kopš tā laika Padome divreiz gadā ir sniegusi ieteikumus, savukārt Ungārija nav efektīvi rīkojusies, lai tos īstenotu, un ir atkārtoti būtiski novirzījusies no ieteiktās korekcijas.

Ungārijai 2019. gada 14. jūnijā tika ieteikts nodrošināt, ka valdības neto primāro izdevumu nominālā pieauguma temps 2019. gadā nepārsniedz 3,3 % (“izdevumu kritērijs), kas atbilst strukturālajai korekcijai 1,0 % apmērā no IKP. Vispārējais novērtējums norāda uz būtisku novirzi no ieteiktās korekcijas virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi 2019. gadā un arī 2018. un 2019. gadā kopā.

Konverģences programmā ir sniegta informācija par jauniem pandēmijas ierobežošanas un ekonomikas atbalsta pasākumiem. Pamatojoties uz konverģences programmu, tiek lēsts, ka tādu līdz šim pieņemto politikas pasākumu ietekme uz budžetu, kuru mērķis ir mazināt Covid-19 pandēmijas ekonomisko un sociālo ietekmi, 2020. gadā būs 2,8 % no IKP. Tomēr viss finansējums to īstenošanai iegūts budžeta izdevumu pārdales, rezervju un jaunu nodokļu ceļā. Ierobežošanas pasākumi ietver darba tirgus atbalsta pasākumus, nodokļu atvieglojumus uzņēmumiem un ar medicīniskām ārkārtas situācijām saistītu izdevumu segšanu. Ir paziņots par papildu pasākumiem ekonomikas atveseļošanas atbalstam (1,4 % no IKP) un darba tirgus atbalstam (0,4 % no IKP), bet tie vēl nav pieņemti. Kopumā, kopējie ieņēmumi salīdzinājumā ar 2019. gadu nemainās, savukārt kārtējie izdevumi, kā paredzams, ievērojami pieaugs, ko tikai daļēji kompensēs kapitālizdevumu samazinājums.

Saskaņā ar konverģences programmu paredzams, ka deficīts 2021. gadā samazināsies līdz 2,7 % no IKP. Sagaidāms, ka nodokļu ieņēmumi minimāli pieaugs, bet kārtējie izdevumi samazināsies, savukārt publiskās investīcijas ar Savienības fondu atbalstu saskaņā ar prognozi strauji pieaugs. Saskaņā ar konverģences programmu plānots, ka deficīts vidējā termiņā samazināsies līdz 2,2 % 2022. gadā un sasniegs 1,6 % no IKP 2023. gadā un 1,0 % no IKP 2024. gadā. Šie plāni ir balstīti uz makroekonomiskiem pieņēmumiem, ka vidējais reālā IKP pieaugums laikposmā no 2022. līdz 2024. gadam būs aptuveni 4,4 %.

4.4. Valdības parādu situācija vidējā termiņā

Saskaņā ar Komisijas 2020. gada pavasara prognozi sagaidāms, ka vispārējās valdības parāds pieaugs no 66,3 % no IKP 2019. gadā līdz 75,0 % no IKP 2020. gadā.