KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par komiteju darbu 2021. gadā

1.Ievads

Saskaņā ar 10. panta 2. punktu Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (“Komiteju procedūras regula”), Komisija ar šo iesniedz savu gada pārskatu par komiteju darbu 2021. gadā.

Pārskatā ir sniegta informācija par “komitoloģijas” sistēmas attīstību 2021. gadā – ar to tiek domātas komitejas, ar kurām Komisija apspriežas par īstenošanas aktu projektiem. Komiteju sastāvā ir visu dalībvalstu pārstāvji, priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis, un to darbības procedūras atšķiras atkarībā no pamatakta (sk. II tabulu).

Šajā pārskatā ir sniegts kopsavilkums par komiteju aktivitātēm, un tam ir pievienots dienestu darba dokuments, kurā ietverti detalizēti statistikas dati par atsevišķu komiteju darbu katrā politikas jomā. Tajā raksturotas galvenās attiecīgajā gadā novērotās izmaiņas un tendences, norādot kopējos skaitļus par sanāksmēm, procedūrām, sniegtajiem atzinumiem (t. i., pozitīviem, negatīviem vai nesniegtiem atzinumiem) un pieņemtajiem aktiem. Sniegts arī pārskats par lietām, kas nodotas pārsūdzības komitejai, un par Eiropas Parlamenta un Padomes iebildumiem.

2.Pārskats par komiteju procedūras sistēmas attīstību 2021. gadā

2.1.Sistēmas vispārīgā attīstība

2021. gadā komiteju procedūras komitejas darbojās saskaņā ar procedūrām, kas ir noteiktas Komiteju procedūras regulā, proti, konsultēšanās procedūru (4. pants), pārbaudes procedūru (5. pants) un regulatīvo kontroles procedūru, kura noteikta Komiteju procedūras lēmuma 5.a pantā.

Ieilgusī Covid-19 pandēmija un tās apkarošanas pasākumi arī šogad ierobežoja iespējas rīkot saskaņā ar Komiteju procedūras regulu izveidoto komiteju sanāksmes klātienē. Tāpēc lielākā daļa komiteju sanāksmju joprojām notika attālināti (tiešsaistē). Komitoloģijas reģistra vajadzībām attālinātās sanāksmes tika uzskatītas par parastām komiteju sanāksmēm. Tās ir uzskaitītas kā sanāksmes, un protokola kopsavilkumā norādīts, ka sanāksme notika attālināti.

Attiecībā uz citām jomām ārpus komiteju procedūras komiteju darbības 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 27. punktā ir atgādināts par nepieciešamību saskaņot tiesību aktus, kuri joprojām atsaucas uz regulatīvo kontroles procedūru, ar jauno tiesisko regulējumu, kas ieviests ar Lisabonas līgumu. Turpinājās iestāžu sarunas par atlikušo pamataktu saskaņošanu, balstoties uz Komisijas 2019. gada priekšlikumiem (proti, vispārīgo un tiesiskuma jomā ). Tomēr sakarā ar Covid-19 ierobežojumiem 2021. gadā progress sarunās netika panākts.

Joprojām pieņemšanas procesā ir Komisijas 2017. gada 14. februāra priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Komiteju procedūras regulu (ES) Nr. 182/2011. Ar šo priekšlikumu tika ierosinātas vairākas mērķtiecīgas izmaiņas pārsūdzības komitejas darbībā, lai novērstu situācijas, kad jutīgās jomās atzinums netiek sniegts. Tā kā abu likumdevēju nostājas bija ļoti atšķirīgas, 2021. gadā uz priekšu pavirzīties neizdevās.

Komisija turpina uz četrām nedēļām publiskot svarīgu deleģēto un īstenošanas aktu tekstu projektus, ļaujot ieinteresētajām personām iesniegt piezīmes. Lai apzinātu sabiedrības viedokli, Komisijas tīmekļa vietnē “Izsakiet viedokli” 2021. gadā tika publicēti 85 īstenošanas aktu projekti.

2.2.Judikatūras attīstība

Attiecībā uz judikatūru komiteju procedūras jomā Vispārējā tiesa 27. janvāra spriedumā lietā Polijas Republika pret Eiropas Komisiju sniedza interpretāciju pārejas noteikumiem par kvalificēta vairākuma balsošanu, pārejot no Nicas līguma uz Lisabonas līguma balsošanas noteikumiem. Saskaņā ar Līgumu 36. protokola 3. panta 2. punktu jebkurai dalībvalstij pārejas periodā līdz 2017. gada 31. martam bija tiesības pieprasīt piemērot saskaņā ar Nicas līgumu piemērotā kvalificētā balsu vairākuma sistēmu. Vispārējā tiesa uzskatīja, ka Nicas līguma kvalificētais balsu vairākums (saskaņā ar 36. protokola 3. panta 3. punktu) joprojām būtu piemērojams, ja dalībvalsts to pieprasa pirms 2017. gada 31. marta, kad balsojums par atbilstošo aktu notiek pēc šī datuma.

Tiesai nodotajā lietā Komisija noraidīja Polijas lūgumu izmantot kvalificētā balsu vairākuma sistēmu, jo balsojums par minēto lēmumu notiktu pēc 2017. gada 31. marta. Vispārējā tiesa atcēla Komisijas īstenošanas lēmumu un uzdeva Komisijai pieņemt jaunu īstenošanas lēmumu, ar ko tiktu aizstāts atceltais lēmums, saskaņā ar Nicas līguma noteikumiem par kvalificētu balsu vairākumu. Šis jaunais lēmums, kuru Tiesa uzdeva pieņemt divpadsmit mēnešu laikā no sprieduma pasludināšanas dienas, tika pieņemts 2021. gada 30. novembrī.

3.Aktivitāšu pārskats

3.1.Komiteju skaits

Šajā pārskatā uzmanība ir pievērsta vienīgi likumdevēja izveidotajām komiteju procedūras komitejām, kuras palīdz Komisijai izmantot īstenošanas pilnvaras, kas tai piešķirtas ar tiesību pamataktiem. Pārskats neattiecas uz citām struktūrām, proti, pašas Komisijas izveidotajām “ekspertu grupām”.