LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 10.12.2004 
COM(2004) 800 gal īgā redakcija 
2003/0172 (COD)   
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
EIROPAS PARLAMENTAM 
 
atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai da ļai 
 
par 
Padomes kop ējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvas 
pieņemšanu par sist ēmas izveidi, lai noteiktu ekolo ģiskas projekt ēšanas pras ības 
enerģiju patērējošiem izstr ādājumiem, un par Padomes Direkt īvas 92/42/EK, 96/57/EK 
un 2000/55/EK groz īšanu 
 
LV 2   LV 2003/0172 (COD) 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS 
EIROPAS PARLAMENTAM 
 
atbilstīgi EK līguma 251. panta 2. punkta otrajai da ļai 
 
par 
Padomes kop ējo nostāju attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes direkt īvas 
pieņemšanu par sist ēmas izveidi, lai noteiktu ekolo ģiskas projekt ēšanas pras ības 
enerģiju patērējošiem izstr ādājumiem, un par Padomes Direkt īvas 92/42/EK, 96/57/EK 
un 2000/55/EK groz īšanu 
1. PRIEKŠV ĒSTURE  
Datums, kad priekšlikums nos ūtīts uz Eiropas Parlamentu un Padomi 
(dokuments KOM(2003) 453 gal īgā versija – C[5–0453/2003] - 
2003/0172(COD)): 2003. gada 
1. augusts 
Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinuma datums: 2004. gada 
31. marts 
Datums, kad Eiropas Parlaments pirmaj ā lasījumā sniedzis atzinumu: 2004. gada 
20. aprīlis 
Grozītā priekšlikuma datums (mutiski pazi ņots Padomes darba grupai) 2004. gada 
27. aprīlis 
Kopējās nostājas pieņemšanas datums: 2004. gada 
29. novembris. 
2. KOMISIJAS  PRIEKŠLIKUMA  MĒRĶIS 
Ņemot vērā to, ka vair āk nekā 80 % visu ar izstr ādājumiem saist ītu ietekmju uz vidi (k ā, 
piemēram, klimata izmai ņas, kas saist ītas ar energopat ēriņu) tiek noteiktas izstr ādājuma 
projektēšanas posm ā, Komisija ierosin āja noteikt tiesisku sist ēmu izpildes pas ākumu 
pieņemšanai attiec ībā uz ekolo ģiskas projekt ēšanas pras ībām enerģiju patērējošiem 
izstrādājumiem (iz ņemot transportl īdzekļus). Katru izpildes pas ākumu pie ņemtu Komisija, 
kurai pal īdz regulat īvā komiteja, un to attiecin ātu uz izstr ādājumiem saska ņā ar tiem 
kritērijiem, kas noteikti šaj ā dirketīvā. Priekšlikuma m ērķis ir nodrošin āt enerģiju patērējošu 
izstrādājumu brīvu apriti iekš ējā tirgū un dot ieguld ījumu gan vides aizsardz ības politik ā, gan 
energoapg ādes drošībā. 
 
LV 3   LV 3. KOMENT ĀRI PAR  KOPĒJO NOSTĀJU 
3.1. Visp ārējas piezīmes par kop ējo nostāju 
Komisija uzskata, ka kop ējā nostāja uzlabo priekšlikumu, noskaidrojot virkni jaut ājumu, 
piemēram, direkt īvas saska ņošanas apjomu, nosac ījumus konkr ētiem izstr ādājumiem, uz 
kuriem attiecin āmi izpildes pas ākumi, un izpildes pas ākumu pieņemšanas proced ūru. 
Kopējā nostājā ir plaši p ārstāvēti visi tie galvenie elementi, ko Parlaments izvirz īja pirmajā 
lasījumā un ko akcept ēja Komisija. Uzman ība ir tikusi piev ērsta konsultat īva foruma izveidei, 
lai nodrošin ātu ieinteres ēto personu iesaist īšanu izpildes pas ākumu sagatavošan ā; darba pl āna 
ieviešanai; uzsvaram uz siltumn īcas efekta samazin āšanu izpildes pi rmajos gados; 
pārskatīšanas klauzulai attiec ībā uz pamatdirekt īvu un atseviš ķajiem izpildes pas ākumiem; 
ievesto izstr ādājumu atbilst ībai; ietekmei uz maziem un vid ējiem uzņēmumiem; r ūpniecības 
pašregulācijas kritērijiem. 
No otras puses, Komisija v ēlētos, lai b ūtu stingrāk noformul ēti tie punkti, kas attiecas uz 
dalībvalstu tirgus uzraudz ību, un lai tiktu iek ļauti atbilst ības kritēriji pašregul ācijas darb ībām. 
Tomēr attiecībā uz šiem punktiem ir pie ņemams ar ī kompromisa teksts, ņemot vērā to, ka, no 
vienas puses, pret s īkāk izstrādātiem noteikumiem par tirgus uzraudz ību Padome iebilda 
vairāk subsidiarit ātes apsvērumu dēļ, nevis satura d ēļ, un, no otras puses, kop ējā nostājā ir 
ņemts vērā Komisijas pazi ņojums (16. apsv ērums), kur uzskait īti atbilstības kritēriji.  
3.2. Groz ījumi, ko Komisija ir akcept ējusi un kas piln īgi vai da ļēji iekļauti kopējā 
nostājā 
Kopējā nostājā ir iekļauts 5., 6., 7., 8., 9. un10. groz ījums (2. – 7. apsv ērums); 5. groz ījumu 
nedaudz p ārstrādājot un 10. groz ījumu būtiski pārstrādājot. Tie apsv ērumos sniedz s īkāku 
pamatojumu, lai pamatdirekt īva veicin ātu ekoloģisku projekt ēšanu attiec ībā uz vides 
uzlabošanu un energoefektivit āti. 
13. grozījums: apsv ērums (Nr. 9) par pat ērētāju inform ēšanu tika iek ļauts kopējā nostājā, 
balstoties uz Eiropas Parlamenta 13. groz ījumu; Komisija to akcept ē, jo tas prec īzāk 
noskaidro nepieciešam ību inform ēt patērētājus. 
16. grozījums: kop ējās nostājas 11. apsv ērums ir tādā veidā pārstrādāts Eiropas Parlamenta 
16. grozījums, lai Komisija to var ētu akceptēt (prioritāte piešķirta energoefektivit ātei, bet tā, 
lai tas nekait ētu direktīvā veicinātajai integr ētajai pieejai). 
17. grozījums: kop ējās nostājas 12. apsv ērums ir tādā veidā pārstrādāts Eiropas Parlamenta 
17. grozījums, lai Komisija to var ētu akcept ēt (saistības pieņemt izpildes pas ākumus, ar ko 
nosaka īpašas ekologiskas projekt ēšanas pras ības 12 mēnešu laikā, nevar tik akcept ētas). 
20. grozījums: 13. apsv ērumā tiek pārņemta neliela da ļa no Eiropas Parlamenta 20. groz ījuma 
tādā veidā, lai Komisija to var ētu akcept ēt (ja pie ņemtu visu Eiropas Parlamenta 
20. grozījumu, tad rezult ātā tiktu visp ārināta aprites cikla izmaksu ( LLCC ) analīze, radot risku 
pieņemt lēmumus p ārāk neelastīgi un lēni, un tas ietekm ētu Komisijas prerogat īvas resursu 
izmantošan ā). 
23. grozījums: kop ējās nostājas 17. apsv ērums ir tādā veidā pārstrādāts Eiropas Parlamenta 
23. grozījums, lai Komisija to var ētu akceptēt. 
 
LV 4   LV 24. grozījums: kop ējās nostājas 18. apsv ērums ir tādā veidā pārstrādāts Eiropas Parlamenta 
24. grozījums, lai Komisija to var ētu akceptēt (svītrojot pras ību ziņot par tirgus uzraudz ības 
darbībām ik pēc diviem gadiem). 
25. grozījums: kop ējās nostājas 22. apsv ērums ir tādā veidā pārstrādāts Eiropas Parlamenta 
25. grozījums, lai Komisija to var ētu akceptēt (informācija par tirgus uzraudz ību ir atdal īta no 
tehnisko zin āšanu jomas; netiek skarta Komisijas prerogat īva attiecībā uz veidu, k ādā veic 
pasākumu projektu sagatavošanas darbu, un t ās resursu izmantošanu). 
26. grozījums: kop ējās nostājas 23. apsv ērums ir tādā veidā pārstrādāts Eiropas Parlamenta 
26. grozījums, lai Komisija to var ētu akceptēt (netiek skarta Komisijas prerogat īva attiecībā 
uz veidu, k ādā veic pasākumu projektu sagatavošanas darbu, un t ās resursu izmantošanu). 
35. grozījums: kop ējās nostājas 2. panta 5. punkts ir identisks Eiropas Parlamenta 
35. grozījumam. 
47. grozījums: kop ējās nostājas 3. panta 2. un 3. punkt ā tiek pārņēmta lielākā daļa no Eiropas 
Parlamenta 47. groz ījuma; ņemot vērā Komisijas nost āju, netiek veikta atsauce uz br īvprātīgu 
vienošanos; Komisija var ar ī akceptēt pārveidoto variantu par pat ērētāju inform ēšanu, jo taj ā 
ir galvenie elementi. 
48. grozījums: kop ējās nostājas 4. panta 5. punkta otraj ā ievilkum ā tiek pārņemta vien īgā 
Eiropas Parlamenta 48. groz ījuma daļa, ko akcept ējusi Komisija. 
59. grozījumā un kopējās nostājas 13. pant ā ir izskat īti divi jaut ājumi, kas nav iek ļauti 
sākotnējā Komisijas priekšlikum ā: "darba pl āns", kas Komisijai regul āri jāiesniedz, un 
prioritārie izpildes pas ākumi, kas j āierosina, kam ēr nav pie ņemts pirmais darba pl āns. 
Komisija var piekrist 13. panta formul ējumam, ja tiek noteikts re āls grafiks un iedarb īga 
procedūra (darba pl āns būtu jāpieņem Komisijai p ēc apspriešan ās ar ieinteres ētajām 
personām, atsauce uz 12. pantu). Ņemot vērā prioritāros pasākumus, kuru m ērķis ir samazin āt 
CO 2 emisiju saist ībā ar Kioto protokolu, 13. panta 2. punkta formul ējumu var akcept ēt, jo tas 
atbilst 12. panta krit ērijiem. Tas neizdara secin ājumus pirms ietekmes nov ērtējuma rezult ātu 
saņemšanas un neierobežo Komisijas iniciat īvas tiesības pienemt vai nepie ņemt izpildes 
pasākumus. 
63. grozījumā un kopējās nostājas 14. pant ā ir izskat īta jaunas konsultat īvas strukt ūras 
izveidošana (kas nav paredz ēta Komisijas s ākotnējā priekšlikum ā). Komisija var piekrist 
14. panta formul ējumam, ja taj ā ir līdzsvaroti p ārstāvētas un pien ācīgi iesaistītas ieinteres ētās 
personas. 
65. grozījums un kop ējās nostājas 19. pants attiecas uz direkt īvas pārskatīšanu. Komisija var 
piekrist 19. panta formul ējumam, ja tas neizdara secin ājumus pirms ietekmes nov ērtējuma 
rezultātu saņemšanas un neizce ļ atsevišķas ar vidi saist ītas tēmas, attiec ībā uz kurām jāveic 
pārskatīšana (kā, piemēram, Eiropas Parlamenta 65. groz ījums). 
66. grozījums attiecas uz I pielikum u, kuru Komisija var akcept ēt tajā veidā, kā to 
pārstrādājusi Padome; tas padara skaidr ākus vairākus jautājumus, kas ir noder īgi, vienlaikus 
neskarot ekolo ģiskās projektēšanas krit ērijus; tas ar ī turpina izskaidrot ražot āja lomu un, k ā to 
pieprasīja Eiropas Parlaments, paredz atseviš ķu nodaļu attiecībā uz prasībām par inform ācijas 
sniegšanu. 
 
LV 5   LV Eiropas Parlamenta 69. groz ījuma pēdējā daļa (redakcion āls uzlabojums), ko ir akcept ējusi 
Komisija, tiek atspogu ļota kopējā nostājā (IV pielikums). 
Eiropas Parlamenta 73. groz ījums (un da ļa no 60. groz ījuma, ko ir akcept ējusi Komisija) ir 
vērsts uz atbilst ības kritēriju ieviešanu, lai r ūpniecība varētu uzņemties br īvprātīgas saistības 
kā akceptējamu alternat īvu reglament ējošiem izpildes pas ākumiem. Lai gan 16. apsv ērums 
pats par sevi nav iek ļauts kopējā nostājā, tas atsaucas uz attiec īgo nodaļu Komisijas 
paziņojumā par vides nol īgumiem, kur ietilpst 73. groz ījuma kritēriji. 
3.3. Groz ījumi, ko akcept ējusi Komisija un kas nav iek ļauti kopējā nostājā 
Nav 
3.4. Jauni elementi, ko iek ļāvusi Padome 
Dokumenta 1.4. pant ā tiek konstat ēts, ka ierosin ātā direktīva neskar p ārējos Kopienas vides 
tiesību aktus. 20. apsv ērumā ir uzsvērts, cik svar īgi izpildes pas ākumu sagatavošan ā ir ņemt 
vērā jau esošos valstu ties ību aktus vides jom ā. 
Dokumenta 2. pant ā ir iekļautas jaunas defin īcijas, kā arī grozītas citas defin īcijas. Lai 
nodrošinātu, ka visos gad ījumos (ieskaitot ievestos izstr ādājumus) identific ējama fiziska vai 
juridiska persona b ūtu atbildīga par izstr ādājuma atbilst ību, ir groz īta "ražotāja" definīcija un 
iekļauts Komisijas priekšlikuma 7. panta teksts. 
Tika prec īzāk definēts ierosin ātās direktīvas saska ņošanas apjoms (5. panta 1. un 2. punkts, 
12. panta 6. punkts, p ēdējais teikums, un VII pielikuma 3. punkts). Sagatavojot izpildes 
pasākumus, tiek ņemti vērā pastāvošie valstu ties ību akti vides jom ā, kurus dal ībvalstis 
uzskata par atbilstošiem (12. panta 4. punkta c) apakšpunkts). 
Padome 7. pant ā saglabā V pielikumu k ā izvēles variantu atbilst ības novērtēšanai (V 
pielikums tika groz īts, lai atst ātu ražotājiem izvēles variantu izmantot kvalit ātes vadības 
sistēmas kā instrumentu atbilst ības pierādīšanai, cikt āl tie atbilst min ētajā pielikum ā 
izklāstītajām prasībām). 
Dokumenta 12. pant ā ir pievienoti krit ēriji, kas j āievēro noteiktiem izstr ādājumiem, lai uz 
tiem varētu attiecin āt izpildes pas ākumus (12. panta 2. punkts), cita starp ā minimālais 
pārdošanas un tirdzniec ības apjoma slieksnis (tas ierobež apjomu, izsl ēdzot nenoz īmīgus 
izstrādājumus, kuru kop ējā ietekme uz vidi b ūtu nenozīmīga ES mērogā). Tālāk ir attīstīti arī 
vajadzīgie pasākumi, lai pie ņemtu izpildes pas ākumus (12. panta 4. punkta b) l īdz 
f) apakšpunkts).  
Izpildes pas ākumi var paplašin āt iespēju izmantot citus ekomar ķējumus atbilst ības 
pierādīšanai, līdz ar pieņemto praksi lietot Kopienas mar ķējumu (8. panta 4. punkts). 
Dokumenta I pielikum ā ir precīzāk izskaidrota ražot āja loma. 
 
LV 6   LV Katram izpildes pas ākumam tiek noteikti nov ērtēšanas un iesp ējamas pārskatīšanas termi ņi 
(VII pielikuma 9. punkts). 
Piezīme: 58. groz ījuma daļu, kurā bija noteikts, ka Komisijai ir  jāpieņem (nevis tā „var 
pieņemt”) izpildes pas ākumi, ja atbilst 12. panta krit ēriji, Komisija bija noraid ījusi (jo tas 
pārkāptu Komisijas iniciat īvas tiesības). Tom ēr Padome ir iek ļāvusi šo groz ījumu, lai prec īzāk 
noteiktu, k ādas pilnvaras Komisija var dele ģēt. Komisija to var akcept ēt kā daļu no visp ārēja 
kompromisa, jo izpildes pas ākumi ir vajadz īgi, ja vien tirgus konjunkt ūra pienācīgi 
nepievēršas šim jaut ājumam.  
4. SECIN ĀJUMI 
Komisija uzskata, ka 2004. gada 10. j ūnijā vienbalsīgi pieņemtajā kopējā nostājā tiek precīzāk 
noskaidroti daži jaut ājumi un ar to ražot ājiem izpildei tiek at ļauts papildu elast īgums, kas ir 
ekonomiski efekt īvs, un tajā pat laikā tiek saglab āti tās priekšlikuma m ērķi un nostādne. Tādēļ 
Komisija to atbalsta.