EIROPAS KOMISIJA Briselē, 15.7.2016 COM(2016) 463 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzība

2015. gada ziņojums {SWD(2016) 230 final}

{SWD(2016) 231 final}



I. Ievads II. Prioritāro politikas jomu īstenošana 1. Jauns pamudinājums darbvietu izveidei, izaugsmei un ieguldījumiem 2. Savstarpēji “saistīts vienots digitālais tirgus” 3. Spēcīga Enerģētikas savienība ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku 4. Padziļinātāks un taisnīgāks iekšējais tirgus ar pastiprinātu rūpniecisko pamatu 5. Visaptveroša un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība 6. Tiesiskuma un pamattiesību joma, kuras pamatā ir savstarpēja uzticēšanās 7. Ceļā uz jaunu migrācijas politiku 8. Darbs ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES tiesību aktu pienācīgu īstenošanu 8.1. Īstenošanas plāni: pašreizējā situācija 8.2. Skaidrojošie dokumenti: pašreizējā situācija III. Pārkāpumu procedūras IV. Pirms pārkāpuma procedūras sākšanas 1. Problēmu konstatēšana 1.1. Lietas pēc savas iniciatīvas 1.2. Sūdzības un lūgumraksti 2. Problēmu risināšana V. Pārkāpuma procedūras posmi

3. Pirmstiesvedības posms 4. Tiesas spriedumi saskaņā ar LESD 258. pantu un 260. panta 2. punktu VI. Direktīvu transponēšana 5. Novēlota transponēšana 6. Vēršanās Tiesā saskaņā ar LESD 258. pantu un 260. panta 3. punktu VII. Secinājumi I.Ievads Efektīva Eiropas Savienības (ES) tiesību aktu piemērošana ir būtiska, lai iedzīvotāji un uzņēmumi gūtu labumu no Eiropas Savienības politikas jomām. Pienācīga tiesību aktu piemērošana nodrošina, ka iedzīvotāji un uzņēmumi var izmantot savas tiesības un saņemt ātru un efektīvu risinājumu, ja tās tiek pārkāptas. Tādēļ Eiropas Komisijas galvenais uzdevums ir pārliecināties, ka ES tiesību akti tiek īstenoti. Ja tiesību akti netiek īstenoti vai tiek piemēroti nepareizi, ES pamati tiek vājināti. ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzība un uzlabošana ir Ž. K. Junkera vadītās Komisijas prioritāte un Labāka regulējuma pasākumu paketes svarīga sastāvdaļa. Šādas pārraudzības rezultāti tiek izmantoti tiesību aktu izvērtējumos, jauno iniciatīvu ietekmes vērtējumos un tiesību aktu aprites ciklā kopumā. Mērķis ir uzlabot esošo tiesību aktu īstenošanu un izpildi, kā arī jauno tiesību aktu kvalitāti. Dalībvalstis ir atbildīgas par direktīvu laicīgu un pareizu transponēšanu valstu tiesību aktos un par ES tiesību aktu (acquis) pareizu piemērošanu un īstenošanu kopumā. Komisija kā Līgumu sargātāja pārrauga dalībvalstu pasākumus un nodrošina, ka to tiesību akti atbilst ES tiesību aktiem. Galvenais uzdevums, sadarbojoties un vajadzības gadījumā sniedzot atbalstu un palīdzību, ir nodrošināt, lai dalībvalstis ievēro ES tiesību aktus. Ja Komisija konstatē iespējamu pārkāpumu, tā sāk dialogu ar dalībvalsti, kas tiek aicināta problēmu risināt ātri un efektīvi saskaņā ar ES tiesību aktiem. Ja šādi problēmas risināšanas centieni nav sekmīgi, Komisija var sākt oficiālu pārkāpumu procedūru. Gadījumā, ja dalībvalsts joprojām nav izpildījusi Savienības tiesību aktu prasības, Komisija var ierosināt lietu Eiropas Savienības Tiesā. Kā pēdējais solis, ja dalībvalsts neizpilda Tiesas spriedumu vai nepaziņo Komisijai par likumdošanas direktīvas transponēšanas pasākumiem, var tikt ierosinātas finansiālas sankcijas. Šajā gada ziņojumā uzsvērti galvenie pasākumi tiesību aktu izpildes nodrošināšanas politikā 2015. gadā. Ziņojuma struktūra veidota ar uzsvaru uz tiesību aktu izpildi šīs Komisijas politikas prioritāšu jomās. Komisija sāka tiesību aktu izpildes pasākumus, piemēram, migrācijas un patvēruma jomā, kurā, ņemot vērā bēgļu krīzi, priekšplānā tika izvirzīta pilnīga un konsekventa kopējo noteikumu piemērošana par patvērumu un nelegālo migrāciju. Vēl viens piemērs ir bijušā trešā pīlāra instrumenti tādos jautājumos kā policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās, kur ES tiesību aktu pilnīga transponēšana un īstenošana ir būtiska, lai nodrošinātu koordinētu Eiropas reakciju uz drošības draudiem. Papildus prioritārajām jomām ziņojumam pievienotajos dokumentos aplūkots, cik labi tiek piemēroti ES tiesību akti un ar kādām problēmām saskaras dalībvalstis katrā politikas jomā.



II.Prioritāro politikas jomu īstenošana Nodrošināt, lai ES juridiskie instrumenti tiktu piemēroti un īstenoti labāk, ir priekšnoteikums ES politikas realizēšanai kopumā un jo īpaši Ž. K. Junkera vadītās Komisijas politikas prioritāšu realizēšanai. Lai sasniegtu ES politiku mērķus, Komisija izmanto plašu rīku klāstu, tostarp pārkāpumu procedūras. 2015. gada ziņojumā sniegts pārskats par Komisijas darbībām šajā jomā. 1.Jauns pamudinājums darbvietu izveidei, izaugsmei un ieguldījumiem Ž K. Junkera vadītās Komisijas galvenā prioritāte ir stiprināt Eiropas konkurētspēju un veicināt ieguldījumus, kas rada darbvietas. Tomēr centieni izveidot pareizu normatīvo vidi, lai atbalstītu uzņēmējus un darbvietu radīšanu, tiek mazināti, ja pareizi un laikus netiek īstenots ES acquis. ES tiesību aktu piemērošanas un īstenošanas izpilde tādējādi būtiski veicina arī darbvietu radīšanu, izaugsmi un ieguldījumus. Komisijas tiesību aktu izpildes nodrošināšanas darbības 2015. gadā bija ar uzsvaru uz šādām jomām: Konkurences acquis izpilde

Komisija aktīvi turpināja centienus izpildīt pretmonopola un valsts atbalsta noteikumus. Piemēram, tika sāktas pārkāpumu procedūras, lai likvidētu privileģētās tiesības, kas bija piešķirtas valstij piederošam uzņēmumam attiecībā uz valsts hidroelektrostacijas koncesiju. Tāpat Komisija izmeklēja tiesību normas, kas ierobežo valsts konkurences iestāžu pilnvaras. Tā aktīvi sekoja tiesvedībai, kas ierosināta saskaņā ar LESD 260. panta 2. punktu, lūdzot Tiesai piemērot tām dalībvalstīm sodanaudu un kavējuma naudas maksājumus, kas nebija atguvušas nelikumīgu un ar iekšējo tirgu nesaderīgu valsts atbalstu. Konsekventa lēmumu izpilde ir būtiska, lai nodrošinātu ticamību Komisijas kontrolei pār valsts atbalstu. Veselības un darba drošības acquis izpilde Pareiza un savlaicīga ES direktīvu transponēšana un piemērošana veselības un darba drošības jomā ir būtiska, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību darbinieku veselībai un drošībai, kā arī vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā iekšējā tirgū, veicinot izaugsmi, nodarbinātību un ieguldījumus Eiropas Savienībā. Komisija ir sākusi pārbaudes par to, kā dalībvalstis transponē Direktīvu par veselības un darba drošības jomā pielāgošanu Regulai par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu. Nodrošinot saikni starp darba drošības un veselības direktīvām un vielu un maisījumu klasificēšanas, marķēšanas un iepakošanas regulu, šī direktīva ir svarīgs devums darbinieku veselības aizsardzībai pret risku tikt pakļautiem bīstamu ķīmisku vielu iedarbībai. Tāpat Komisija veic pārbaudes attiecībā uz Padomes Direktīvas, ar ko īsteno sociālo partneru Pamatnolīgumu par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē, pareizu transponēšanu dalībvalstīs. Izglītības acquis izpilde ES tiesību aktu pareiza piemērošana izglītības jomā ievērojami ietekmē ES pilsoņu, tostarp mobilo studentu, tiesības. Sūdzības, ko Komisija saņēmusi šajā jomā, attiecas uz piekļuvi izglītībai un jo īpaši uz jautājumiem, kas saistīti ar vienlīdzīgu attieksmi saistībā ar stipendijām, dotācijām un aizņēmumiem, mācību maksām, prasībām attiecībā uz valodas zināšanām, samazinātām transporta maksām studentiem vai cita starpā administratīvo praksi. Komisijas galvenais mērķis ir veicināt iedzīvotāju mācību mobilitāti, izmantojot ES tiesību aktu pareizu piemērošanu, kas veicina iedzīvotāju izglītības iespējas un tādējādi dod ieguldījumu nodarbinātībā un izaugsmē. Vides acquis izpilde Komisijas mērķis, nodrošinot izpildi ES tiesību aktiem vides jomā, bija sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020" mērķus un veicināt spēcīgāku un izteiktāku "aprites" ekonomiku, kurā resursi tiek izmantoti ilgtspējīgākā veidā. Efektīva vides tiesību aktu izpilde ir ne tikai daļa no tiesiskuma uzturēšanas un priekšnosacījums veselīgākas vides radīšanai visā ES. Tā arī palīdz nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visām dalībvalstīm un uzņēmējiem, kam jāizpilda vides prasības. Turklāt precīza izpilde stimulē tirgu meklēt inovatīvus veidus, kā uzlabot resursu efektivitāti un samazināt atkarību no importa. Šādas inovācijas var dot ES uzņēmumiem konkurences priekšrocības un radīt darbvietas. Dažās dalībvalstīs saglabājas ievērojami trūkumi ES vides jomas tiesību aktu īstenošanā un izpildē. Jo īpaši tas saistīts ar atkritumu apsaimniekošanu, notekūdeņu attīrīšanas infrastruktūru un atbilstību gaisa kvalitātes robežvērtībām. Komisija turpināja novērst šīs nepilnības, ne tikai izmantojot tiesiskus līdzekļus, konkrēti, piemērojot pārkāpuma procedūras, bet arī atbalstot atbilstību. Piemēram, Komisija atbalsta sadzīves atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanu reģionos, kuros ir slikti vai vidēji izpildes rādītāji. Par pamatu izmantojot atkritumu apsaimniekošanas situācijas novērtējumu katrā dalībvalstī, tiek sagatavoti “ceļveži” ar ieteikumiem sadzīves atkritumu apsaimniekošanas uzlabošanai katrā valstī. Šādas iniciatīvas palīdz īstenot “aprites ekonomikas” iniciatīvu, ko Komisija pieņēma 2015. gada decembrī. Lauksaimniecības acquis izpilde Komisijas tiesību aktu izpildes stratēģijas uzsvars bija uz to, lai nodrošinātu, ka tiek īstenoti lauksaimniecības pasākumi ar lielāko potenciālu atbalstīt izaugsmi un radīt darbvietas. Par prioritāti tika noteikts tas, lai dalībvalstis pareizi īstenotu noteikumus, kas regulē tiešo maksājumu shēmu atbilstoši kopējās lauksaimniecības politikas 2014.-2020. gada reformai. Ikgadējie tiešie maksājumi nodrošina pamata aizsardzību lauksaimnieku ienākumiem pret satricinājumiem, kādiem ir pakļauta lauksaimniecība, piemēram, cenu izmaiņām un laika apstākļiem. Tas palīdz novērst darbvietu un izlaides pārmērīgu zaudēšanu gan lauksaimniecībā, gan daudzās no tās atkarīgajās nozarēs. Tāpat Komisija rūpīgi uzraudzīja ES kvalitātes marķēšanas shēmu īstenošanu, kas ļauj lauksaimniekiem un pārtikas ražotājiem veidot patērētāju atzinību produktiem ar īpašu kvalitāti, kas saistīta ar to izcelsmi (tā dēvētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes). Turklāt tika veiktas atbilstības pārbaudes bioloģiskās lauksaimniecības nozarē, lai novērstu, konstatētu un nepieļautu krāpšanu un vairotu patērētāju uzticēšanos. Lielas pūles tika veltītas, lai pārliecinātos, ka atbalsts lauku attīstībai, ko dalībvalstis nodrošina, izmantojot lauku attīstības programmas, tiek piešķirts saskaņā ar attiecīgiem ES noteikumiem un apstiprināto programmu kritērijiem. Jūrlietu un zivsaimniecības acquis izpilde Komisija rūpīgi uzraudzīja zivsaimniecības saglabāšanas un kontroles jomas, kas ir būtiskas, veidojot “aprites” ekonomiku, kurā zivju resursi tiek izmantoti ilgtspējīgā veidā. Tas palīdzēs ilgtermiņā zivsaimniecības nozarē nodrošināt darbvietas un izaugsmi. Īpaša uzmanība tika pievērsta sistēmiskiem trūkumiem valstu zivsaimniecības pārraudzības sistēmās, jo to dēļ var palikt nepamanītas nelegālas zvejas darbības, tādējādi apdraudot nozares ilgtspēju. Saskaņā ar ES mērķi kļūt par spēcīgāku globālo dalībnieku zivsaimniecības jomā, Komisija rīkojās vairākos gadījumos, kad ES ekskluzīvā ārējā kompetence netika ievērota. 2.Savstarpēji “saistīts vienots digitālais tirgus” Komisijas tiesību aktu izpildes stratēģija komunikācijas tīklu, satura un uz tehnoloģijām vērstu prioritāšu jomā. Prioritātes ir, piemēram, elektronisko sakaru jomas tiesību aktu strukturāli elementi, piemēram, valstu pārvaldes iestāžu neatkarība, konsultāciju procedūru ievērošana un termiņi tirgus pārskatīšanas procesā, spektra pārvaldība un brīvība veikt uzņēmējdarbību. Tiesību aktu izpildes pasākumi bija vērsti arī uz iekšējā tirgus saglabāšanas galvenajiem nosacījumiem audiovizuālo pakalpojumu jomā, piemēram, izcelsmes valsts principu un uztveršanas brīvību. Turklāt Komisija veica atbilstības pārbaudes par to, kā dalībvalstis transponē Direktīvu par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (“PSI direktīva”). 3.Spēcīga Enerģētikas savienība ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku Komisijas “Pamatstratēģija spēcīgai Enerģētikas savienībai ar tālredzīgu klimata pārmaiņu politiku” nosaka, ka “spēkā esošo enerģētikas un saistīto tiesību aktu pilnīga īstenošana un precīza izpilde ir galvenais priekšnosacījums Enerģētikas savienības izveidei.”

Komisija rūpīgi uzraudzīja acquis piemērošanu klimata un enerģētikas politikas jomās. Tā veica sistemātiskas pārbaudes par to, kā dalībvalstis transponē un izpilda šādu tiesību aktu prasības: "Trešās enerģētikas paketes" direktīvas, Darbību jūrā drošuma direktīva, Energoefektivitātes direktīva, Ēku energoefektivitātes direktīva, Atjaunojamo energoresursu direktīva, Naftas produktu rezervju direktīva un Radioaktīvo atkritumu direktīva. ES Emisiju tirdzniecības sistēmas direktīvas, Degvielas kvalitātes direktīva un Oglekļa dioksīda ģeoloģiskās uzglabāšanas direktīva. Komisija sāka 15 pārkāpuma procedūras par Darbību jūrā drošuma direktīvas novēlotu transponēšanu. Turklāt tika sistemātiski sākti "EU Pilot" dialogi un pārkāpuma procedūras par ziņojumu sniegšanas pienākumu nepildīšanu, galvenokārt saistībā ar Energoefektivitātes direktīvu un Ēku energoefektivitātes direktīvu un Gāzes piegādes drošuma regulu. Rezultātā tika panākta gandrīz 100 % atbilstība prasībai iesniegt ziņojumus. 4.Padziļinātāks un taisnīgāks iekšējais tirgus ar pastiprinātu rūpniecisko pamatu Vienotais tirgus nodrošina milzīgas iespējas Eiropas uzņēmējiem, kā arī lielākas izvēles iespējas un zemākas cenas patērētājiem. Tas ļauj cilvēkiem ceļot, dzīvot, strādāt un studēt tur, kur viņi vēlas. Tomēr šie ieguvumi nevar materializēties, ja netiek piemēroti vai īstenoti vienotā tirgus noteikumi vai ja to traucē citi šķēršļi. Vienotā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU acquis izpilde Komisijas jaunā vienotā tirgus stratēģija paredz holistiskāku pieeju iekšējā tirgus noteikumu izpildei, tostarp viedas izpildes stratēģijas piemērošanu. Saskaņā ar labāka regulējuma pieeju tā aptver visus politikas veidošanas posmus, sākot no politikas izstrādes un īstenošanas līdz informācijai. Tajā ietverta novērtēšanas un izpildes labāka integrēšana politikas izstrādē un labākas palīdzības un atbalsta sniegšana dalībvalstīm par to, kā īstenot iekšējā tirgus noteikumus. Šī stratēģija nodrošinās arī konsekventāku un efektīvāku izpildes politiku ar mērķi uzlabot vispārējo atbilstību vienotā tirgus noteikumiem un ES tiesību aktiem kopumā. Atbilstoši jaunajai pieejai Komisija un vairākas dalībvalstis 2015. gadā izstrādāja valsts stratēģijas publiskā iepirkuma jomā, lai risinātu pamata iemeslus sistēmiskām un atkārtotām problēmām. Komisija organizēja dialogus ar dalībvalstīm par konkrētiem jautājumiem, lai palīdzētu novērst grūtības to īstenošanā. Turklāt Komisija apņēmās apzināt konkrētus piemērošanas un īstenošanas jautājumus, kas izriet no iepirkuma noteikumiem tādās nozarēs kā veselības aprūpe, IT, enerģētika un atkritumu apsaimniekošana. Tāpat Komisija rīkojās, kad bija noteikti gadījumi, kuros pārkāpti iekšējā tirgus noteikumi par juridisko formu un akciju vai kapitāla daļu turēšanu atbilstīgi Pakalpojumu direktīvai. Rezultātā 2015. gadā tika sākti 10 "EU Pilot" dialogi un 6 pārkāpumu procedūras. Pārkāpumu lietas, kas saistītas ar Maksājumu kavējumu novēršanas direktīvu, spēcīgi ietekmē dalībvalstu finanšu pielāgojumu programmas. Saskaņā ar direktīvu uz maksājumu nokavējumiem privātajiem piegādātājiem attiecas saprašanās memorands starp Eiropas Stabilizācijas mehānismu un Grieķiju un Portugāles pēcprogrammas uzraudzība. Tā kā šīs programmas nosaka, ka visi publiskie parādi ir jānokārto noteiktā termiņā, tas var ietekmēt atbilstību Maksājumu kavējumu novēršanas direktīvas prasībām. Patērētāju tiesību aizsardzības acquis izpilde

Eiropas Savienības Tiesa ir pastāvīgi stiprinājusi principu, ka dalībvalstu procesuālajās tiesībās ir jāņem vērā tas, ka patērētāji parasti ir vājākā puse, tāpēc tiem ir jāgūst reāls labums no ES patērētāju aizsardzības tiesību aktiem. Tiesa 2015. gadā pilnveidoja šo judikatūru, balstoties uz principiem par ex officio kontroli, ko veic valstu tiesas, līdzvērtības un efektivitātes principiem. Tādēļ Komisija dažām dalībvalstīm "EU Pilot" dialogos un arī pārkāpumu procedūrās ir minējusi Tiesas judikatūras sekas, balstoties uz šiem principiem. Tāpat Komisija ir pasūtījusi pētījumu par Tiesas judikatūras ietekmi uz procedūrām dalībvalstīs. Komisija sāka pārkāpumu procedūras par Direktīvas par strīdu alternatīvu izšķiršanu novēlotu transponēšanu, kura saistīta ar efektīvas alternatīvas patērētāju strīdu izšķiršanas sistēmas izveidi apvienojumā ar tiešsaistes platformu. Tāpat Komisija izvērtēja to valsts pasākumu kvalitāti, ar kuriem tika transponēta Patērētāju tiesību aizsardzības direktīva, kas cita starpā attiecas uz tiešsaistes līgumiem. Šo pārbaužu rezultātā Komisija sāka 20 "EU Pilot" dialogus par neatbilstību direktīvai. Daudzas dalībvalstis 2015. gadā turpināja veikt izmaiņas tiesību aktos atbilstoši Direktīvai par negodīgu komercpraksi. Paralēli tam Komisija turpināja darbu pie 2009. gada vadlīniju dokumenta atjaunināšanas par direktīvas piemērošanu, lai uzlabotu uzņēmumu atbilstību tās prasībām un izpildi dalībvalstīs. Tieši tāpat "EU Pilot" dialogi un pārkāpumu lietas par Direktīvas par kompleksiem ceļojumiem transponēšanu bija iemesls tiesību aktu grozījumiem vairākās dalībvalstīs. Šo izmaiņu mērķis ir panākt atbilstību prasībai, ka kompleksu ceļojumu organizētājiem un/vai mazumtirgotājiem, kas pārdod kompleksus ceļojumus, ir jāsniedz pierādījumi par maksājumu, ko viņi saņem, drošumu un par atpūtnieku repatriēšanu maksātnespējas gadījumā. Komisija 2015. gada decembrī iesniedza ziņojumu par Direktīvas par daļlaika lietojuma tiesībām piemērošanu. Turklāt Komisija cieši sadarbojas ar patērētāju tiesību aizsardzības iestādēm, lai labāk īstenotu patērētāju tiesības. Autonomas nozarē pieci lieli autonomas uzņēmumi ir piekrituši būtiski pārskatīt politiku attiecībā pret patērētājiem. Iedzīvotāju ieguvums būs lielāka skaidrība par apdrošināšanas polisēm un degvielas tvertņu uzpildes iespējām, un lielāka cenu pārredzamība. Veselības aprūpes un pārtikas nekaitīguma acquis izpilde Komisija 2015. gadā galveno uzmanību pievērsa Pārrobežu veselības aprūpes direktīvas pilnīgai transponēšanai. Tas nozīmēja vairāku pārkāpumu lietu sākšanu. Reaģējot uz to, dalībvalstis pastiprināja centienus, lai pabeigtu transponēšanu pirms lietu nonākšanas Eiropas Savienības Tiesā. Veselības aprūpes nozarē Komisija sāka "EU Pilot" dialogus par Direktīvas par cilvēka audiem un šūnām pareizu transponēšanu. Izpilde dzīvnieku labturības nozarē ir sākta, sākot pārkāpumu procedūras pret vairākām dalībvalstīm par prasību neizpildi attiecībā uz dējējvistām un sivēnmāšu grupu turēšanu. 2015. gadā tās deva gaidītos rezultātus, tika slēgtas gandrīz visas lietas sakarā ar atbilstību attiecīgajām direktīvām. Mobilitātes un transporta acquis izpilde Šajā jomā Komisija sāka un turpināja pārkāpumu lietas par jautājumiem, kas tieši ietekmē iekšējā tirgus izveides pabeigšanu, jo īpaši: diskriminējošas lietotāju maksas par vieglajiem automobiļiem, ierobežojumi nerezidentu pārvadātāju piekļuvei valsts autoceļu transporta tirgiem, šķēršļi tiesībām veikt uzņēmējdarbību, ko rada monopola nosacījumi dokeru pieņemšanai darbā, un tādi ierobežojumi transporta pakalpojumu sniegšanai un brīvai preču apritei, kas izriet no valsts minimālās algas tiesību aktiem. Dalībvalstis 2015. gadā pastiprināja centienus, lai izpildītu Tiesas lēmumus, ar ko pieprasa pilnībā piemērot Pirmās dzelzceļu paketes noteikumus. Tādēļ Komisija varēja slēgt attiecīgās pārkāpumu procedūras pret trim dalībvalstīm. Tomēr dalībvalstis neīstenoja līdzīgus centienus, lai laikus transponētu Direktīvu, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu. Līdz ar to Komisija sāka 20 pārkāpumu procedūras. Komisija aktīvi turpināja centienus, lai sekmētu digitālo tehnoloģiju izmantošanu, jo īpaši autoceļu transporta nozarē. ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzība šajā jomā ir pastiprināta, un 2015. gadā tika sāktas vai turpinātas vairākas pārkāpumu procedūras par to, kā piemēro Direktīvu par autoceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību. Atbilstības pārbaudes par Direktīvas par vadītāju apliecībām īstenošanu bija iemesls 20 pārkāpumu procedūru sākšanai 2015. gadā. Tiešo nodokļu acquis izpilde Komisija par atbilstību ES tiešo nodokļu tiesību aktiem turpināja trīs iniciatīvas, kas bija sāktas laikposmā no 2011. līdz 2014. gadam. Visu trīs mērķis ir nodrošināt ieguvumu nodokļu maksātājiem. Pirmā iniciatīva ir pārbaudīt, vai dalībvalstis piemēro vienādus nodokļus cilvēkiem, kas manto īpašumus citā dalībvalstī. Otrā ir pārbaudīt, vai cilvēkiem, kas dzīvo vienā dalībvalstī, bet strādā citā (pārrobežu strādājošie), piemēro vienlīdzīgu nodokļu režīmu. Trešā iniciatīva, kas tika sākta 2014. gada beigās, papildina un pabeidz iepriekšējās divas, pārbaudot, kāds nodokļu režīms tiek piemērots cilvēkiem, kas reāli pārvietojas no vienas ES dalībvalsts uz citu (mobilas personas). 5.Visaptveroša un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība Finanšu stabilitātei ir svarīgi izveidot kapitāla tirgu savienību, pabeigt banku savienību un veicināt pārrobežu ieguldījumus. Komisijas tiesību aktu izpildes politika šajā jomā uzsvaru liek uz direktīvu, kas pieņemtas finanšu reformas ietvaros, savlaicīgas un pareizas transponēšanas pārraudzīšanu. Īpaša uzmanība tika veltīta Direktīvām par banku atveseļošanas un noregulējuma režīmu un noguldījumu garantiju sistēmām. Šo tiesību aktu transponēšana ir būtiska, lai spēkā stātos jaunizveidotais Vienota noregulējuma mehānisms, kas vēl vairāk padziļinās ekonomisko un monetāro savienību. Tāpat Komisija pārbaudīja, vai valstu tiesību aktos ir laikus transponētas Grāmatvedības un Pārredzamības direktīvas. Turklāt tā veica atbilstības pārbaudes un nepieciešamības gadījumā sāka pārkāpumu procedūras par neatbilstību šādiem tiesību aktiem: Direktīva par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu brokeru sabiedrību prudenciālo uzraudzību,

Finanšu konglomerātu direktīva, Maksātspēja II direktīva un Omnibus II direktīva, Direktīva par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un Kredītreitingu direktīva. 6.Tiesiskuma un pamattiesību joma, kuras pamatā ir savstarpēja uzticēšanās Eiropiešiem ir kopīgas vērtības un tiesības, kas izklāstītas ES līgumos un Pamattiesību hartā. Viena no ES pamatbrīvībām ir personu brīva pārvietošanās. Direktīvas par tiesībām brīvi pārvietoties un ar to saistītā acquis piemērošana, ko veic valstu pārvaldes iestādes vietējā mērogā, ir būtiska, lai nodrošinātu, ka eiropieši var pilnībā izbaudīt tiesības brīvi pārvietoties. Skaidrības trūkums par ES pilsoņu tiesībām un pienākumiem var ierobežot viņu brīvu pārvietošanos. Tādēļ Komisija ir apņēmusies palīdzēt valstu pārvaldes iestādēm pārvarēt šo informācijas trūkumu. Šajā nolūkā tā izstrādā e-mācīšanās rīku par ES pilsoņu tiesībām brīvi pārvietoties. Tas dos valstu pārvaldes iestādēm — kurām ir tieša vai netieša ietekme uz ES pilsoņu tiesībām brīvi pārvietoties — praktisku instrumentu, lai labāk izprastu ar brīvu pārvietošanos saistītās tiesības un pienākumus un tādējādi uzlabotu to piemērošanu praksē. 2015. gadā tika panākts ievērojams progress, un šis rīks būs pieejams dalībvalstu iestādēm 2016. gadā. Krimināltiesību jomā 2015. gadā dalībvalstīm savos valsts tiesību aktos bija jātransponē divas galvenās direktīvas attiecībā uz tiesiskumu un pamattiesībām. Viena ir paredzēta, lai nodrošinātu noziegumos cietušo pienācīgu aizsardzību (Eiropas aizsardzības orderis). Otra iedibina obligātos standartus par šādu cietušo tiesībām, atbalstu un aizsardzību. Komisija sāka pārkāpumu procedūras pret dalībvalstīm, kas nebija izpildījušas savus pienākumus. Tāpat tā sāka vai pabeidza pārbaudes par valsts tiesību aktu atbilstību Direktīvām par procesuālajām tiesībām un sāka "EU Pilot" dialogus, ja tika konstatēti trūkumi. Attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās Komisija izceļ bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību un jo īpaši starptautiskās bērnu nolaupīšanas novēršanu un apkarošanu. Komisija pauda uzskatu, ka visa joma par bērnu starptautisko nolaupīšanu (tostarp to jaunpievienojušos valstu pieņemšana, kas pievienojas 1980. gada Hāgas Konvencijai par bērna starptautisku nolaupīšanu), ir iekļauta ES ekskluzīvā ārējā kompetencē, jo ir pieņemti paralēli iekšēji ES tiesību akti (Briseles IIa regula). Ņemot vērā vairākuma dalībvalstu iebildumus, un pēc pārkāpumu procedūru sākšanas pret vairākām dalībvalstīm par ES ekskluzīvās ārējās kompetences nerespektēšanu šajā jomā Komisija vēlējās saņemt Tiesas atzinumu. Tiesa apstiprināja, ka piekrišanas sniegšana faktam par trešās valsts pievienošanos Hāgas Konvencijai ir ES ekskluzīvā kompetencē. Pēc Tiesas atzinuma Padome atsāka sarunas par tiem ierosinātajiem Komisijas priekšlikumiem saistībā ar šo jautājumu, kurus Komisija publicēja 2015. gadā. Datu aizsardzības jomā Tiesa 2015. gada 6. oktobra spriedumā atzina par spēkā neesošu Komisijas lēmumu par "drošības zonu". Tā noteica, ka lēmumā nav ietverti pietiekami Komisijas secinājumi, ka ASV valsts iestāžu piekļuve datiem, kas tām nosūtīti saskaņā ar lēmumu, ir ierobežota vai ka pastāv efektīva tiesiskā aizsardzība pret šāda veida iejaukšanos, jo īpaši ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7., 8. un 47. pantu. Pēc šā sprieduma Komisija 2015. gada 6. novembrī pieņēma paziņojumu par personas datu pārsūtīšanu no ES uz ASV saskaņā ar Datu aizsardzības direktīvu. Tas sniedz pārskatu par alternatīviem rīkiem transatlantiskai datu pārsūtīšanai saskaņā ar direktīvu, kamēr nepastāv lēmums par atbilstību. Vienlīdzīgas attieksmes un antidiskriminācijas jomā Komisija turpināja cīņu pret romu diskrimināciju dalībvalstīs, stiprinot Rasu vienlīdzības direktīvas izpildi. Tā sāka pārkāpumu procedūras pret otru dalībvalsti par romu bērnu diskriminēšanu izglītības jomā un turpināja "EU Pilot" dialogus ar vairākām citām dalībvalstīm, jo pastāvēja aizdomas par romu diskrimināciju mājokļu un/vai izglītības jomā. Tāpat Komisija turpināja centienus, lai stiprinātu valstu vienlīdzības iestādes, kas izveidotas atbilstoši Vienlīdzīgas attieksmes direktīvām, lai cīnītos pret diskrimināciju un palīdzētu no diskriminācijas cietušajiem. 2015. gadā pieņemtās Eiropas Drošības programmas mērķis ir nodrošināt dalībvalstis ar rīkiem īstermiņa un ilgtermiņa drošības apdraudējuma apkarošanai. Šajā kontekstā Komisija ir sākusi "EU Pilot" dialogus ar 12 dalībvalstīm, kas nav izpildījušas pienākumus saskaņā ar Sprāgstvielu prekursoru regulu. Komisija turpināja centienus, lai nodrošinātu Direktīvu par cilvēku tirdzniecības novēršanu un apkarošanu un cietušo aizsardzību un par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu pilnīgu transponēšanu un pareizu īstenošanu. Turklāt 2015. gadā dalībvalstīm bija jātransponē Direktīva par uzbrukumiem informācijas sistēmām. Komisija sāka pārkāpuma procedūras pret dalībvalstīm, kas nebija izpildījušas savus pienākumus. Turklāt programmas ietvaros prioritāte ir bijušā "trešā pīlāra" instrumentu pareiza transponēšana un īstenošana tādā jomā kā policijas un tiesu iestāžu sadarbība krimināllietās. Lisabonas līguma 36. protokolā noteiktais pārejas periods beidzās 2014. gada 1. decembrī. Tādējādi tika atcelta Eiropas Savienības Tiesas kontrole un Komisijas pilnvaras, kas izklāstītas LESD 258. pantā, uzraudzīt ES tiesību aktu piemērošanu par policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās. Bijušā trešā pīlāra instrumentu pareiza transponēšana un īstenošana ir būtiska, lai labi funkcionētu ES politikas brīvības, drošības un tiesiskuma jomā. Lai iegūtu pilnīgu un precīzu pārskatu par šo instrumentu īstenošanu un ļautu Komisijai pildīt tās Līgumu sargātājas lomu, Komisija aicināja visas dalībvalstis paziņot par to valsts pasākumiem, lai transponētu instrumentus, kas tām piemērojami līdz 2015. gada 15. marta termiņam, kas ir pagarināts līdz 2015. gada 15. maijam. Lai gan Komisija saņēma lielu skaitu paziņojumu, dažas dalībvalstis nepaziņoja par pasākumiem vairāku šo instrumentu transponēšanai. Komisija 2015. gada decembrī sazinājās ar tām dalībvalstīm, kas nebija paziņojušas par pilnīgiem pasākumiem šādu instrumentu transponēšanai: Padomes Pamatlēmums 2006/960/TI (dēvēts arī par “Zviedrijas iniciatīvu”), Padomes Pamatlēmums 2003/568/TI par korupcijas apkarošanu privātajā sektorā, Padomes Pamatlēmums 2008/841/TI par cīņu pret organizēto noziedzību, Pamatlēmums 2009/315/TI par organizatoriskiem pasākumiem un saturu no sodāmības reģistra iegūtas informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm, Pamatlēmums 2009/829/TI par Eiropas uzraudzības rīkojumiem,

Pamatlēmums 2008/947/TI par probāciju un alternatīvām sankcijām, un Pamatlēmums 2008/909/TI par cietumnieku nodošanu. Tāpat Komisija vērtēja paziņoto valstu transponēšanas pasākumu atbilstību ES tiesību aktiem. 7.Ceļā uz jaunu migrācijas politiku Komisijas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera 2014. gada jūlija politikas vadlīnijās migrācija ir izvirzīta par vienu no Komisijas galvenajām politiskajām prioritātēm 2014.-2019. gadam. Šajā kontekstā 2015. gadā Komisija pieņēma Eiropas programmu migrācijas jomā. Programma sniedz jaunu un visaptverošu pieeju, kas apvieno gan iekšējās, gan ārējās politikas, un tās pamatā ir savstarpēja ES dalībvalstu un iestāžu uzticēšanās un solidaritāte. Tās uzsvars ir uz ES tiesību aktu efektīvu īstenošanu. Komisija veiks sistemātisku pārraudzību, lai dalībvalstis pilnībā un konsekventi piemērotu kopīgos noteikumus par patvērumu un neatbilstīgu migrāciju. Ņemot vērā programmu, Komisija 2015. gadā prioritāti piešķīra darbam saistībā ar jebkādu juridisku instrumentu par patvērumu pārkāpumiem, īpašu uzmanību pievēršot ātrai rīcībai visos novēlotas transponēšanas gadījumos. Līdz gada beigām Komisija bija sākusi 37 pārkāpuma lietas par pārstrādātās Patvēruma procedūru direktīvas un pārstrādātās Uzņemšanas nosacījumu direktīvas novēlotu transponēšanu. Pārstrādātās Kvalificēšanas direktīvas novēlotas transponēšanas divos gadījumos Komisija attiecīgajām dalībvalstīm nosūtīja argumentētus atzinumus. Tāpat Komisija sāka pārkāpumu procedūras pret dalībvalstīm par ES patvēruma tiesību aktu nepareizu īstenošanu un/vai pārkāpumiem. Tās bija saistītas ar konkrētiem sistēmiskiem trūkumiem (minēti otrajā papildu oficiālā brīdinājumu vēstulē Grieķijai) un Ungārijas gadījumā — par jaunpieņemto tiesību aktu atbilstību ES patvēruma acquis un Pamattiesību hartai. Tāpat Komisija sāka pārkāpumu procedūras pret četrām dalībvalstīm par Eurodac regulas nepareizu īstenošanu. Tās bija saistītas ar pienākumu ņemt pirkstu nospiedumus cilvēkiem, kas piesakās uz patvērumu vai neatbilstīgi ieceļo pa ārējām robežām, un ievadīt tos Eurodac sistēmā. Atgriešanas direktīvas pareiza īstenošana ir svarīga programmas mērķu sasniegšanai, apkarojot un novēršot neatbilstīgu migrāciju. Šajā jomā Komisija adresēja administratīvās vēstules dalībvalstīm par atgriešanas lēmumu pieņemšanu un to izpildi atbilstoši Atgriešanas direktīvai. Tā arī sāka pārkāpuma procedūru pret vienu dalībvalsti par nepareizu direktīvas īstenošanu. Komisija regulāri ziņoja sabiedrībai par situāciju ar ES patvēruma acquis īstenošanu. 8.Darbs ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu ES tiesību aktu pienācīgu īstenošanu Viens no Labāka regulējuma pasākumu paketes galvenajiem mērķiem ir nodrošināt, lai ES tiesību akti dalībvalstīs tiktu piemēroti un īstenoti pareizi. Tas, kā jauni tiesību akti tiks īstenoti, jāņem vērā jau to izstrādes laikā un ilgi pirms to pieņemšanas. Saskaņā ar Tiesas konsekvento judikatūru dalībvalstīm skaidri un precīzi ir jāinformē Komisija par to, kā tās transponē ES direktīvas savos valstu noteikumos. Turklāt pamatotos gadījumos likumdevējs pēc Komisijas priekšlikuma ietver apsvērumu, kas atsaucas uz dalībvalstu apņemšanos iesniegt Komisijai skaidrojošos dokumentus papildus valsts transponēšanas pasākumu tekstam (skatīt 8.2. apakšiedaļu). Īstenošanas plāni: pašreizējā situācija Labāka regulējuma pasākumu paketē Komisija ir apņēmusies aktīvi palīdzēt dalībvalstīm transponēt un īstenot tiesību aktus, sagatavojot īstenošanas plānus dažām direktīvām un regulām. Lai gan par ES tiesību aktu piemērošanu atbildīgas ir dalībvalstis, īstenošanas plānu mērķis ir palīdzēt tām efektīvi un laikus piemērot tiesību aktus. Plānos uzskaitītas problēmas, ar kurām dalībvalstis saskarsies un kuras jāņem vērā, gatavojoties transponēt un īstenot tiesību aktus. Plānos arī piedāvāts plašs rīku klāsts, lai palīdzētu dalībvalstīm ES tiesību aktu īstenošanā, piemēram, norāžu dokumenti, ekspertu grupas un īpašās tīmekļa vietnes. Īstenošanas plāni papildināja piecus priekšlikumus direktīvām — vienu nodarbinātības un sociālās iekļaušanas jomā un četras vides jomā — tos Komisija iesniedza 2015. gadā. Īstenošanas plāns tika sagatavots Komisijas priekšlikumam par direktīvu, ar kuru veicināt patērētāju ar invaliditāti piekļuvi virknei produktu un pakalpojumu. Plānā izklāstīta Komisijas palīdzība dalībvalstīm šādās galvenajās riska jomās: pareiza direktīvas transponēšana divu gadu laikā un pareiza tās piemērošana sešu gadu laikā no pieņemšanas; pienācīga direktīvas pārraudzība un novērtēšana, kas jānodrošina, iesniedzot ziņojumus reizi piecos gados; un centieni nodrošināt patērētāju informētību par produktiem un pakalpojumiem, uz kuriem attiecas direktīva. Tam būs nepieciešama cieša sadarbība ar uzņēmējiem, ieinteresētajām personām un valsts iestādēm. Cits īstenošanas plāns bija pievienots četriem priekšlikumiem par direktīvām, kas veido daļu no "Aprites ekonomikas" pasākumu paketes. Ar šiem priekšlikumiem tiks grozītas sešas atkritumu apsaimniekošanas direktīvas: par atkritumiem, iepakojumu un izlietoto iepakojumu, atkritumu poligoniem, nolietotiem transportlīdzekļiem, baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem, un elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem. Plānā noteiktas šādas īstenošanas problēmas kopā ar iespējamām Komisijas veiktām atbalsta darbībām:

mērķu sasniegšana noteiktajos termiņos. Tas ietver infrastruktūras izveidi atsevišķai atkritumu savākšanai un pārstrādei, atkritumu apsaimniekošanas plānu atjaunināšanu, izpildi un koordinēšanu starp iestādēm visos līmeņos, poligonu ietilpības izmantošanas samazināšanu un ekonomisko instrumentu īstenošanu; un pārraudzība un kvalitatīvu ziņojumu sniegšanu. Tas ietver datu vākšanas uzlabošanu un datu pārbaudes uzticamāku sistēmu un ziņojumu sniegšanas shēmu izstrādi. Komisija uzskata, ka šie plāni palīdzēs dalībvalstīm efektīvi transponēt un īstenot ierosinātās direktīvas. Komisija pārraudzīs, kā dalībvalstis izmanto īstenošanas plānus. Skaidrojošie dokumenti: pašreizējā situācija 2011. gadā ES iestādes un dalībvalstis vienojās, ka dalībvalstīm, ziņojot par valsts tiesību aktu transponēšanas pasākumiem Komisijai, var būt jāsniedz informācija par to, kā direktīvas ir transponētas to tiesību aktos. Pamatotos gadījumos Komisija var pieprasīt dalībvalstīm iesniegt šo papildinformāciju (“skaidrojošos dokumentus”). Skaidrojošajiem dokumentiem ir būtiska loma, veicinot labu izpratni par valsts transponēšanas pasākumiem. Tie palīdz izprast atbilstības pārraudzību: bez dokumentiem būtu vajadzīgi ievērojami resursi un daudzkārtējas sazināšanās ar valstu iestādēm, lai izprastu transponēšanas metodes visās dalībvalstīs. Tā kā transponēšanas pasākumi ir jāapvieno ar sarežģīto esošo tiesisko regulējumu, transponēšanas rezultātā rodas simtiem pārbaudāmu pasākumu. Komisija 2015. gadā skaidrojošos dokumentus pieprasīja attiecībā uz 12 no 14 Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegtajiem direktīvu priekšlikumiem. Tās 38 direktīvas, ko Parlaments un Padome pieņēma gada laikā, ietvēra 7, par kurām Komisija bija pieprasījusi skaidrojošos dokumentus. Visās septiņās galīgajā redakcijā tika saglabāts saskaņots apsvērums par šādu dokumentu nepieciešamību. Gada laikā dalībvalstīm bija jātransponē 56 direktīvas. Tās bija apņēmušās iesniegt skaidrojošos dokumentus par 11 no tām. Komisija pašlaik vērtē valsts pasākumus attiecībā uz šīm direktīvām, tādēļ tā vēl nevar izdarīt secinājumus par saņemto skaidrojošo dokumentu kvalitāti. Divas no vienpadsmit direktīvām, par kurām dalībvalstis bija apņēmušās sniegt skaidrojošos dokumentus, attiecas uz vidi. Komisija saņēma 12 skaidrojošos dokumentus par Direktīvu attiecībā uz lielu ar bīstamām vielām saistītu avāriju risku pārvaldību un 13 — par Direktīvu attiecībā uz prioritārajām vielām ūdens resursu politikas jomā. Šie dokumenti palīdzēja Komisijai novērtēt to, kā šīs direktīvas ir transponētas attiecīgajās dalībvalstīs. Laba prakse bija atbilstības tabulas, ko iesniedza Ungārija par Direktīvu attiecībā uz lielu avāriju risku pārvaldību. Tās bija labas kvalitātes, un tajās bija nepieciešamā informācija, kas ļāva Komisijai novērtēt, cik lielā mērā Ungārija ir transponējusi šo svarīgo direktīvu savos tiesību aktos. Četras no vienpadsmit direktīvām ir finanšu tirgu jomā. Dalībvalstis iesniedza Komisijai 11 skaidrojošus dokumentus par Grāmatvedības direktīvu, 5 par Atklātības direktīvu, 9 par Noguldījumu garantiju sistēmu direktīvu un 13 par Omnibus II direktīvu. Daudzos gadījumos iesniegtie skaidrojošie dokumenti ir atbilstības tabulas, kuras kopumā ietver precīzu informāciju par direktīvas noteikumu transponēšanu un ar tiem saistītajiem valsts noteikumiem. Iesniegto dokumentu kvalitāte ir atšķirīga. Vienā gadījumā papildus valsts noteikumiem, ar ko transponē katru Noguldījumu garantiju sistēmu direktīvu, tie rāda arī, kuri noteikumi nav transponēti un kādēļ, un iespējas un izvēles, kas ir izmantotas. Citos gadījumos skaidrojošie dokumenti, kas iesniegti par Omnibus II direktīvu, ar kuru groza divas iepriekšējās direktīvas, ir nepilnīgi; tie attiecas tikai uz vienu no grozītajām direktīvām un nesniedz pārskatu par grozītās direktīvas citu daļu transponēšanu. Divas no vienpadsmit direktīvām attiecas uz transportu. Komisija saņēma sešus skaidrojošos dokumentus par Direktīvu, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu, un vienpadsmit par Direktīvu par vadītāju apliecībām. Dokumentu kvalitāte par pirmo ir apmierinoša, un tie sniedz Komisijai nepieciešamo informāciju. Dokumentu par Vadītāju apliecību direktīvu novērtēšana tikai sākas, jo transponēšanas termiņš bija 2015. gada 31. decembris. Divas no vienpadsmit direktīvām ir migrācijas un iekšlietu jomā. Piecpadsmit dalībvalstis iesniedza dokumentus par Patvēruma procedūru direktīvas transponēšanu atbilstības tabulas veidā. Attiecībā uz Uzņemšanas nosacījumu direktīvu skaidrojošos dokumentus iesniedza 13 dalībvalstis. Gandrīz visos gadījumos tika iesniegtas detalizētas atbilstības tabulas. Pēdējā no 11 direktīvām ir par patērētāju strīdu alternatīvu izšķiršanu. Par to Komisija saņēma 11 skaidrojošos dokumentus. To kvalitāte šķiet apmierinoša. Konkrēti viena dalībvalsts ietvēra komentārus par valsts judikatūru un administratīvajiem pasākumiem, kas atklāja valsts sistēmu. Cita dalībvalsts iesniedza norādes par to, kā tā veikusi transponēšanu un kāpēc nebija vajadzības transponēt konkrētus pasākumus, jo tajā jau pastāvēja attiecīgi valsts noteikumi (kas vienmēr tika iekopēti dokumentā). Viena dalībvalsts sniedza skaidras atsauces uz noteikumiem, kas transponēti decentralizētā līmenī. Dalībvalstis 2015. gadā visos gadījumos neizpildīja apņemšanos sniegt skaidrojošus dokumentus kopā ar valstu pasākumiem, ar kuriem direktīvas transponē to tiesību sistēmā. Gadījumos, kad skaidrojošie dokumenti bija iesniegti, pirmais to novērtējums liecina, ka to kvalitāte ir nevienmērīga. Komisija turpinās ziņot Parlamentam un Padomei par skaidrojošajiem dokumentiem savos gada ziņojumos par ES tiesību aktu piemērošanu.

III.Pārkāpumu procedūras Ir trīs galvenie ES tiesību aktu pārkāpumu veidi: a)nepaziņošana: dalībvalsts nav laicīgi paziņojusi Komisijai par tās veiktajiem pasākumiem direktīvas transponēšanai; b)neatbilstība/neizpilde: Komisija uzskata, ka dalībvalsts tiesību akts neatbilst ES tiesību aktu prasībām; c)nepareiza/neveiksmīga piemērošana: ES tiesību akti nav piemēroti pareizi vai valsts iestādes tos nav piemērojušas vispār.

Pārkāpumi var tikt atklāti Komisijas veiktajā izmeklēšanā vai uz tiem uzmanību var vērst no sabiedrības pārstāvjiem, uzņēmumiem, NVO vai citām organizācijām saņemtas sūdzības vai lūgumraksti. Komisija aktīvi sazinās ar iedzīvotājiem par viņu sūdzību izskatīšanu, informējot tos par pieņemtajiem lēmumiem visos procedūras posmos. Ja "EU Pilot" dialogs ar dalībvalsti par iespējamo pārkāpumu ir neveiksmīgs, vai nepieciešams rīkoties nekavējoši vai citu svarīgu interešu dēļ, Komisija var izlemt sākt oficiālu pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 258. pantu. Pārkāpuma procedūra tiek iedalīta divos posmos: pirmstiesvedības posms un tiesvedības posms. Pirmstiesvedības posmā Komisija vispirms nosūta dalībvalstij oficiāla paziņojuma vēstuli, pieprasot noteiktā termiņā sniegt skaidrojumu. Ja dalībvalsts atbilde nav apmierinoša vai tā neatbild vispār, Komisija nosūta argumentētu atzinumu, lūdzot dalībvalstij noteiktajā termiņā nodrošināt atbilstību. Ja dalībvalsts neizpilda argumentētā atzinuma prasības, Komisija sāk tiesvedības posmu, ierosinot lietu Tiesā saskaņā ar LESD 258. pantu. Ierosinot lietu Tiesā pret dalībvalsti par to, ka tā nav izpildījusi savu pienākumu paziņot par pasākumiem, ar kuriem transponē direktīvu, kas pieņemta saskaņā ar likumdošanas procedūru, Komisija var ierosināt finansiālas sankcijas saskaņā ar LESD 260. panta 3. punktu. Tiesa var piekrist Komisijai un lemt, ka dalībvalsts nav izpildījusi savus pienākumus saskaņā ar ES tiesību aktiem. Ja Tiesa tā dara, bet dalībvalsts joprojām neveic vajadzīgos pasākumus, Komisija var turpināt pārkāpuma procedūru saskaņā ar LESD 260. panta 2. punktu. Tas nozīmē vēlreiz ierosināt Tiesā lietu pret dalībvalsti pēc oficiāla paziņojuma vēstules nosūtīšanas saskaņā ar LESD 260. panta 2. punktu. Šādos gadījumos Komisija var ierosināt un Tiesa var piespriest finansiālas sankcijas sodanaudas un/vai kavējuma naudas par dienu vai citu konkrētu periodu veidā. Tiesa valstu tiesību atbilstības jautājumus saistībā ar ES tiesību aktiem var skatīt, pēc valstu tiesu lūguma pieņemot prejudiciālo nolēmumu saskaņā ar LESD 267. pantu. Lai arī prejudiciālie nolēmumi atšķiras no pārkāpumu spriedumiem, tie Komisijai dod papildu iespēju nodrošināt, ka no valstu tiesību aktiem un to piemērošanas izrietoši Savienības tiesību aktu pārkāpumi tiek novērsti. Komisija sistemātiski pārrauga Tiesas prejudiciālos nolēmumus, kad tiesa ir konstatējusi valsts tiesību aktu neatbilstību.



IV.Pirms pārkāpuma procedūras sākšanas 1.Problēmu konstatēšana Lietas pēc savas iniciatīvas Komisija ES tiesību aktu īstenošanas pārbaudi galvenokārt veic pati pēc savas iniciatīvas. Ja vien nav nepieciešams rīkoties nekavējoties vai citu svarīgu interešu dēļ, Komisija, ja tai rodas aizdomas par neatbilstību, parasti, izmantojot platformu "EU Pilot", vispirms sāk divpusējās pārrunas ar attiecīgo dalībvalsti nolūkā rast risinājumu, lai ES tiesību akti tiktu ievēroti ("EU Pilot" skaidrots turpmāk 2. punktā). 2015. gadā "EU Pilot" izmeklēšana sākta 578 reizes (salīdzinājumā ar 777 reizēm 2014. gadā). 2015. gadā mobilitāte un transports, enerģētika un vide bija trīs politikas jomas ar vislielāko skaitu iespējamo pārkāpumu (ar attiecīgi 96, 84 un 77 jaunām "EU Pilot" lietām). Visbiežāk iesaistītās dalībvalstis bija Itālija, Portugāle un Vācija (attiecīgi 37, 30 un 28 jaunas "EU Pilot" lietas). Sūdzības un lūgumraksti Sabiedrības pārstāvji, uzņēmumi, NVO un citas organizācijas 2015. gadā turpināja aktīvi piedalīties, ziņojot par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem Tomēr pirmo reizi kopš 2011. gada jauno sūdzību skaits ir sarucis (par aptuveni 9 % salīdzinājumā ar 2014. gadu). Nākamajā diagrammā sniegta papildu pamatinformācija par sūdzībām, kas saņemtas no sabiedrības pārstāvjiem: Sabiedrības pārstāvju sūdzības, kas klasificējamas kā sāktas gada beigās 2963 > Sāktās sūdzības 2014. gada beigās 3450 > Jaunās 2015. gadā reģistrētās sūdzības 3315 > 2015. gadā izskatītās sūdzības = 3098 > Sāktās sūdzības 2015. gada beigās

2015. gadā tika reģistrētas 3450 jaunas sūdzības. Trīs dalībvalstis, attiecībā uz kurām tika saņemts lielākais skaits sūdzību, bija Itālija, Spānija un Vācija. • Itālija: 637 sūdzības, lielākā daļa no tām saistītas ar nodarbinātību, sociālajām lietām un iekļautību (286 sūdzības); nodokļu politiku un muitas savienību (69 sūdzības); iekšējo tirgu, rūpniecību, uzņēmējdarbību un MVU (64 sūdzības); • Spānija: 342 sūdzības, jo īpaši saistībā ar nodarbinātību, sociālajām lietām un iekļautību (66 sūdzības); tieslietām un patērētāju aizsardzību (65 sūdzības); iekšējo tirgu, rūpniecību, uzņēmējdarbību un MVU (59 sūdzības); un • Vācija: 274 sūdzības, galvenokārt saistītas ar tieslietām un patērētāju aizsardzību (48 sūdzības); nodokļu politiku un muitas savienību (36 sūdzības); iekšējo tirgu, rūpniecību, uzņēmējdarbību un MVU (32 sūdzības). Nākamajā diagrammā redzamas piecas politikas jomas, kurās ir vislielākais jaunu sūdzību skaits. Kopā tās atbilst 72 % no visām sūdzībām, kas iesniegtas pret visām dalībvalstīm 2015. gadā. 2015. gadā tika izskatītas 3315 sūdzības Novērtējusi sūdzības, Komisija sāka "EU Pilot" dialogus ar dalībvalstīm, lai noskaidrotu, vai ir pārkāpti ES tiesību akti. Daļā gadījumu divpusējās pārrunas ar dalībvalstīm saistībā ar sūdzībām netika sāktas šādu iemeslu dēļ: ES tiesību akti nebija pārkāpti (2247), Komisijai nebija pilnvaru rīkoties (152) vai sarakste nebija uzskatāma par sūdzību (454). Tādēļ šīs 2853 sūdzības tika slēgtas. Sūdzības, kuru dēļ tika sāktas pārrunas platformā "EU Pilot", visbiežāk bija saistītas ar iekšējo tirgu, rūpniecību, uzņēmējdarbību un MVU; nodokļiem un muitu; nodarbinātību, sociālajām lietām un iekļautību (platformā "EU Pilot” tika sāktas attiecīgi 76, 55 un 28 lietas). Šīs sūdzības galvenokārt attiecās uz Itāliju, Spāniju un Vāciju. • Itālija: 30 jaunas "EU Pilot" lietas, vairākums no tām saistībā ar sūdzībām par nodokļiem un muitu (8); iekšējo tirgu, rūpniecību, uzņēmējdarbību un MVU (5), veselības aprūpi un pārtikas nekaitīgumu (4); • Spānija: 24 jaunas "EU Pilot" lietas, galvenokārt saistībā ar sūdzībām par nodarbinātību, sociālajām lietām un iekļautību (7); iekšējo tirgu, rūpniecību, uzņēmējdarbību un MVU (4); un • Vācija: 21 jauna "EU Pilot" lieta, vairākums no tām saistībā ar sūdzībām par iekšējo tirgu, rūpniecību, uzņēmējdarbību un MVU (10), nodokļiem un muitu (5). Lūgumrakstu un jautājumu veidā Eiropas Parlaments 2015. gadā brīdināja Komisiju par nepilnībām veidā, kā dalībvalstis īsteno un piemēro ES tiesību aktus. Tie attiecās uz šādām jomām. Vide: Somijai tika nosūtīta oficiāla paziņojuma vēstule par to, kā tā transponē Direktīvu par vides informācijas pieejamību sabiedrībai. Vēl citās piecās vides lietās Komisija sāka divpusējos dialogus ar iesaistītajām dalībvalstīm. Lietas attiecās uz slānekļa gāzi, vilku skaita pārvaldību, nepareizu Direktīvas par stratēģisko vides novērtējumu piemērošanu un valsts tiesību aktu atbilstību Direktīvas par sabiedrības piekļuvi vides informācijai prasībām. Tieslietas: Rakstisks jautājums Parlamentā lika Komisijai izvirzīt jautājumu par dalībvalsts tiesību aktu par tiesībsargājošo iestāžu darbiniekiem savietojamību ar personu brīvas pārvietošanās principu. Arī pēc lūgumraksta Komisija sāka divpusēju dialogu ar dalībvalsti par tās ierobežojumiem par vārda maiņu pēc laulībām. Nodokļi: Komisija sāka divpusējas pārrunas ar vairākām dalībvalstīm par nekustamā īpašuma nodokļiem un uzturēšanās nodokli, ko maksā studenti.

2.Problēmu risināšana Platforma "EU Pilot" ir Komisijas iniciatīva, kuras mērķis ir rast risinājumus problēmām, kas saistītas ar ES tiesību aktu piemērošanu. To atbalsta tiešsaistes datubāze un saziņas rīks. Sazinoties platformā "EU Pilot", problēmas bieži var atrisināt ātrāk, iedzīvotāju un uzņēmumu labā nodrošinot atbilsmi ES tiesību aktos noteiktajiem pienākumiem. Jauno "EU Pilot" lietu skaits laikā no 2011. līdz 2013. gadam pakāpeniski palielinājās (skatīt diagrammu turpmāk). Tomēr 2015. gadā šis skaits samazinājās zem 2011. gada līmeņa: tika sākta 881 jauna lieta (kritums par aptuveni 30 % salīdzinājumā ar 2014. gadu).



Turpmāk diagrammā redzams "EU Pilot" lietu skaits 2015. gadā: "EU Pilot" sāktās lietas gada beigās 1348 > "EU Pilot" sāktās lietas 2014. gada beigās 881 > Jaunās 2015. gadā reģistrētās "EU Pilot" lietas 969 > 2015. gadā izskatītās "EU Pilot" lietas = 1260 > "EU Pilot" sāktās lietas 2015. gada beigās 2015. gadā tika sākta 881 jauna "EU Pilot" lieta. Šis skaits ietver 295 lietas, kuru pamatā ir sūdzības, un 578 Komisijas pēc savas iniciatīvas ierosinātas lietas. Turpmāk sektoru diagrammā redzamas politikas jomas, kurās 2015. gadā tika sākts visvairāk jaunu "EU Pilot" lietu: 2015. gadā tika izskatītas 969 "EU Pilot" lietas. 726 lietas Komisija slēdza, jo attiecīgās dalībvalsts atbilde bija apmierinoša. Tas ir 75 % atrisināšanas koeficients, tieši tāpat kā 2014. gadā. Kopumā pēc tam, kad Komisija noraidīja dalībvalstu sniegtās atbildes, tika slēgtas 243 "EU Pilot" lietas. No tām 201 gadījumā sekoja oficiālas pārkāpuma procedūras (2014. gadā bija 325 šādas lietas). 65 no tām bija lietas, kuru pamatā ir sūdzības, un atlikušās 136 — pēc Komisijas pašas iniciatīvas ierosinātas lietas. Vairākums "EU Pilot" lietu, kuru rezultātā tika sākta oficiāla pārkāpuma procedūra, attiecās uz šādām politikas jomām: mobilitāte un transports (50 gadījumos), vide (38), iekšējais tirgus, rūpniecība, uzņēmējdarbība un MVU (29), nodokļi un muitas savienība (26). Vislielākais "EU Pilot" lietu skaits, kam sekoja pārkāpuma procedūras, bija Itālijai, Francijai un Spānijai (ar attiecīgi 19, 17 un 16 lietām katrai). 2015. gada beigās kā sāktas klasificējamas 1260 "EU Pilot" lietas. Vairākums no tām attiecās uz Itāliju (111), Spāniju (78) un Poliju (74). Vide joprojām bija galvenā politikas joma ar 298 sāktām lietām, kam sekoja tieslietas (191), nodokļi un muita (141). Turpmāk diagrammā redzams "EU Pilot" lietu atrisināšanas koeficients (lietu skaits, ko Komisija slēgusi, nesākot pārkāpuma lietu, pa dalībvalstīm 2015. gadā) saistībā ar tajā pašā gadā izskatīto lietu skaitu.

Dalībvalstīm jāsniedz problēmas risinājums 10 nedēļu (70 dienu) laikā no brīža, kad Komisija par to paziņojusi platformā "EU Pilot". Nākamajā diagrammā redzams vidējais dalībvalstu atbildes sniegšanas laiks 2015. gadā. V.Pārkāpuma procedūras posmi 1.Pirmstiesvedības posms 2015. gadā Komisija sāka 742 jaunas procedūras, nosūtot oficiāla paziņojuma vēstuli. Turpmāk diagrammā redzams dalījums pa dalībvalstīm.



Turpmāk diagrammā redzamas galvenās politikas jomas, kurās tika sāktas jaunās procedūras. Komisija 2015. gadā ir arī nosūtījusi dalībvalstīm 248 argumentētus atzinumus. Galvenās politikas jomas bija mobilitāte un transports (49), vide (40), finanšu pakalpojumi (40) un enerģētika (36). Turpmāk diagrammā redzams dalījums pa dalībvalstīm. 2015. gada beigās sāktas bija 1368 lietas. Tas ir nedaudz vairāk salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, bet joprojām ievērojami mazāk nekā 2011. gadā, kā tas redzams nākamajā diagrammā. Turpmāk diagrammā redzams sāktu pārkāpumu lietu skaits pa dalībvalstīm 2015. gada beigās.





Turpmāk diagrammā redzams sākto pārkāpumu lietu sadalījums 2015. gada beigās pa politikas jomām: Pat pēc tam, kad Komisija ir sākusi oficiālo procedūru, tā turpina dialogu ar dalībvalsti nolūkā panākt atbilstību. Statistika liecina, ka dalībvalstis ļoti cenšas, lai novērstu pārkāpumus pirms Tiesas nolēmuma pieņemšanas. 2015. gadā Komisija slēdza: •474 pārkāpumu lietas pēc oficiāla paziņojuma vēstules nosūtīšanas; •183 lietas pēc argumentēta atzinuma nosūtīšanas; un •12 lietas pēc lēmuma pieņemšanas par lietas ierosināšanu Tiesā, bet pirms pieteikuma iesniegšanas. Turklāt Komisija ir atsaukusi 13 lietas Tiesā, pirms tā ir pieņēmusi nolēmumu. 2.Tiesas spriedumi saskaņā ar LESD 258. pantu un 260. panta 2. punktu 2015. gadā Tiesa pieņēma 25 spriedumus saskaņā ar LESD 258. pantu, no kuriem 18 (82 %) bija par labu Komisijai. Lielāko daļu spriedumu Tiesa pieņēma pret: Poliju (četrus, visus par labu Komisijai), Beļģiju (divus, abus par labu Komisijai), Bulgāriju (divus, abus par labu Komisijai), Franciju (divus, abus par labu Komisijai), Vāciju (divus, abus par labu Komisijai), Grieķiju (divus, abus par labu Komisijai), Luksemburgu (divus, abus par labu Komisijai), Slovākiju (divus, abus par labu Slovākijai) un Apvienoto Karalisti (divus, vienu no tiem par labu Apvienotajai Karalistei). Lielākās daļas 2015. gadā pieņemto Tiesas spriedumu priekšmets bija nodokļi (9), nodarbinātība (6) un vide (4). Dalībvalstis Tiesas sprieduma izpildei nepieciešamos pasākumus bieži veic bez kavēšanās. Tomēr gada beigās pēc Tiesas nolēmuma pieņemšanas 85 pārkāpumu procedūras vēl joprojām nebija slēgtas, jo Komisija uzskatīja, ka iesaistītās dalībvalstis vēl nebija izpildījušas saskaņā ar LESD 258. pantu pieņemtos spriedumus. Lielākā daļa no šīm lietām attiecās uz

Grieķiju (10), Poliju (8) un Spāniju (7) un bija saistītas ar vidi (35), transportu (12), nodokļiem (9), veselību un patērētāju aizsardzību (7). No minētajām 85 lietām 2 lietas jau bija nodotas Tiesai atkārtotai izskatīšanai. Ja Tiesa piespriež finanšu sankcijas saskaņā ar LESD 260. panta 2. punktu, saistību nepildītājai dalībvalstij nekavējoties ir jāmaksā sodanauda un kavējuma nauda par attiecīgo periodu, līdz tā pilnībā izpilda Tiesas pirmo un otro spriedumu. 2015. gadā saskaņā ar LESD 260. panta 2. punktu tika pieņemti trīs Tiesas spriedumi. Kavējuma naudas maksājumus Tiesa piesprieda Itālijai un Grieķijai. 2015. gada beigās pēc Tiesas nolēmuma, kas pieņemts saskaņā ar LESD 260. panta 2. punktu, vēl joprojām nebija slēgtas septiņas pārkāpumu procedūras.

VI.Direktīvu transponēšana 1.Novēlota transponēšana Novēlotas transponēšanas apkarošana ir Komisijas ilgtermiņa prioritāte. Tādēļ Komisija ierosina finansiālas sankcijas, vēršoties pret dalībvalsti Tiesā saskaņā ar LESD 258. pantu un 260. panta 3. punktu par savlaicīgu nepaziņošanu Komisijai par saviem likumdošanas procesā pieņemtas direktīvas veiktajiem transponēšanas pasākumiem (sīkāka informācija VI.2. apakšiedaļā). 2015. gadā bija transponējamas 56 direktīvas, kas ir mazāk nekā 67 direktīvas 2014. gadā. Jaunu novēlotas transponēšanas pārkāpumu lietu skaits nedaudz samazinājās, proti, līdz 543 no 585. 2015. gada beigās vēl joprojām nebija slēgtas 518 novēlotas transponēšanas lietas, kas ir 19 % pieaugums attiecībā pret 421 lietu, kas nebija slēgta 2014. gada beigās. Turpmāk diagrammā parādīti galvenie ar Komisijas 2015. gadā sāktajām novēlotas transponēšanas pārkāpumu lietām (NTL) saistītie dati. Novēlotas transponēšanas pārkāpumu lietas, kas nebija slēgtas gada beigās 421 > Sāktās NTL 2014. gada beigās 543 > Jaunās 2015. gadā reģistrētās NTL 446 > 2015. gadā slēgtās NTL = 518 > Sāktās NTL 2015. gada beigās



Turpmāk diagrammā dalījumā pa dalībvalstīm redzams tādu NTL skaits, kas 2015. gada beigās vēl nebija slēgtas, neatkarīgi no to sākšanas gada. Turpmāk diagrammā redzamas 2015. gadā sāktās jaunās NTL (kopā 543) pa dalībvalstīm.