EIROPAS KOMISIJA Briselē, 30.11.2020 COM(2020) 768 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI ES narkotisko vielu prekursoru regulu novērtējums



1.Konteksts Tādu nelikumīgu narkotisko vielu kā heroīns, kokaīns un amfetamīni ražošanai ir vajadzīgas ķīmiskas vielas. Tomēr šīm ķīmiskajām vielām pirmām kārtām ir plaša spektra un daudzveidīgs likumīgs lietojums, piemēram, zāļu, kosmētikas līdzekļu, plastmasas un smaržu ražošanā. Šīs ķīmiskās vielas tiek dēvētas par narkotisko vielu prekursoriem. Noziedznieki, kuri plāno tos izmantot nelegālā narkotisko vielu izgatavošanā, šos narkotisko vielu prekursorus ražo reti, jo to ražošanai bieži vien ir vajadzīga ievērojama infrastruktūra. Tāpēc noziedznieki šīs vielas mēģina novirzīt no likumīgas tirdzniecības. Šis modelis (kuru līdz šim ņēma vērā starptautisku un ES tiesību aktu izstrādē narkotisko vielu prekursoru jomā) piedzīvo izmaiņas saistībā ar tā saukto jaunradīto prekursoru parādīšanos (sk. 4. lpp. un turpmākās lpp.). Narkotisko vielu prekursoru tirdzniecība pati par sevi nav aizliegta, ņemot vērā to svarīgo likumīgo lietojumu. Sekmīga šo ķīmisko vielu likumīgās tirdzniecības uzraudzība un kontrole ir vislabākais veids, kā cīnīties pret to novirzīšanu nelikumīgu narkotisko vielu ražošanai. Šajā nolūkā gan starptautiskā, gan ES līmenī ir izveidots īpašs tiesiskais regulējums. Starptautiskā līmenī 1988. gada 19. decembrī Vīnē tika pieņemta ANO 1988. gada Konvencija pret narkotisko un psihotropo vielu nelegālu apriti (tālāk tekstā “ANO 1988. gada konvencija”), kas ietver noteikumus, kuru mērķis ir novērst tādu vielu novirzīšanu, ko bieži izmanto nelikumīgu narkotisko vielu izgatavošanā. ES līmenī šajā nolūkā ir pieņemta Padomes 2004. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 111/2005, ar ko paredz noteikumus par uzraudzību attiecībā uz narkotisko vielu prekursoru tirdzniecību starp Savienību un trešām valstīm (tālāk tekstā “Ārējās tirdzniecības regula”), Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Regula (EK) Nr. 273/2004 par narkotisko vielu prekursoriem (tālāk tekstā “ES iekšējās tirdzniecības regula”) un to kopīgās deleģētās un īstenošanas regulas. Tās tālāk tekstā tiks apzīmētas kā “regulas”. Pasākumi narkotisko vielu prekursoru novirzīšanas un nelikumīgas tirdzniecības apkarošanai ir būtiska daļa no ES Narkomānijas apkarošanas rīcības plāna 2017.–2020. gadam, kas izveidots saskaņā ar vispārējo ES Narkomānijas apkarošanas stratēģiju, kura izstrādāta 2013.–2020. gadam. Narkotisko vielu prekursoru kontrole ir viena no prioritātēm, kas noteikta nodaļā par narkotisko vielu piedāvājuma samazināšanu. Narkotisko vielu prekursoru novirzīšanas un nelikumīgas tirdzniecības apkarošana ir arī viens no ES Narkomānijas apkarošanas programmas un rīcības plāna 2021.–2025. gadam mērķiem. Attiecīgie pasākumi ir iekļauti vispārējā stratēģiskajā prioritātē uzlabot drošību, izjaucot narkotiku tirgus. Šajā ziņojumā sniegti tā regulu novērtējuma rezultāti, kas tika veikts laikā no 2017. līdz 2019. gadam. Tā vajadzībām tika izmantots pētījums, ko Komisija pasūtīja ārējam darbuzņēmējam. Ir notikušas arī apspriedes ar ieinteresētajām personām un sabiedriskās apspriešanas, rīkotas intervijas un ieinteresēto personu darbseminārs. Ar šo novērtējumu ir izpildīta prasība, kas ietverta abās regulās, proti, līdz 2019. gada 31. decembrim iesniegt “Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šo abu regulu īstenošanu un darbību, un jo īpaši par iespējamo vajadzību veikt papildu darbības, lai uzraudzītu un kontrolētu aizdomīgus darījumus ar neklasificētām vielām”. 2.Novērtējuma konstatējumi Novērtējumā ir vērtēta regulu īstenošana, rezultativitāte, efektivitāte, atbilstība, saskaņotība un ES pievienotā vērtība. 2.1.Īstenošana Regulas par narkotisko vielu prekursoriem ir tieši piemērojamas dalībvalstīs. Tāpēc dalībvalstīm nav tās jātransponē valsts tiesību aktos. Paši svarīgākie novirzīšanas novēršanas dalībnieki ir legālā tirdzniecībā iesaistītie uzņēmēji (ražotāji, izplatītāji, starpnieki, importētāji, eksportētāji un vairumtirgotāji). Tiesību aktos viņiem ir paredzēti pienākumi veikt pasākumus, lai nodrošinātos pret zādzībām, pārbaudīt klientu labticību, atklāt aizdomīgus darījumus un brīdināt iestādes. Tāpēc rezultatīva nozares un iestāžu partnerība ir tiesiskā regulējuma īstenošanas pamats. Regulas attiecas uz narkotisko vielu prekursoriem, kas definēti kā “klasificētas vielas” un ir iekļauti šo regulu pielikumos. Tomēr tajās ir paredzēti arī daži noteikumi, kas piemērojami “neklasificētām vielām”, jo īpaši vajadzība ziņot iestādēm par aizdomīgiem darījumiem. Neklasificēti narkotisko vielu prekursori ir vielas, kuras, kaut arī nav iekļautas ES tiesību aktos par narkotisko vielu prekursoriem, var izmantot nelegālai narkotisko vielu ražošanai. Visbiežāk lietotās neklasificētās vielas ir iekļautas ES brīvprātīgajā neklasificēto vielu uzraudzības sarakstā. Šis saraksts ir konfidenciāls un tiek izplatīts tikai uzticamiem uzņēmējiem; viņiem tiek lūgts ziņot iestādēm par aizdomīgiem darījumiem saistībā ar sarakstā iekļautajām vielām. Ķīmiskās vielas tiek “klasificētas”, t. i., oficiāli iekļautas regulās, gadījumos, kad klasificēšanas izmaksas uzņēmējiem un kompetentajām iestādēm nepārsniedz stingrākas kontroles priekšrocības, vai arī tad, ja vielu var viegli izmantot par aizstājēju nelikumīgu narkotisko vielu ražošanā. Regulu prasības tiek variētas atbilstoši vielu piemērotībai un nozīmībai nelikumīgu narkotisko vielu ražošanā, un šīs vielas ir sagrupētas vairākās kategorijās (trīs kategorijās ES iekšējai tirdzniecībai un četrās kategorijās — ārējai tirdzniecībai). Novērtējums parādīja, ka regulu īstenošana dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Tas cita starpā izriet no atšķirīgā cilvēkresursu daudzuma, kas dažādās dalībvalstīs paredzēts šiem uzdevumiem, būtiskajām atšķirībām to uz vietas veikto pārbaužu biežumā, kuras attiecas uz licenču vai reģistrācijas īpašniekiem, narkotisko vielu prekursorus saturošu maisījumu definīcijas atšķirīgās interpretācijas, par regulu pārkāpumiem piemērojamo sodu līmeņa, kā arī lielajām atšķirībām par aizdomīgiem darījumiem iesniegto paziņojumu skaitā dažādās dalībvalstīs. Tomēr lielu daļu atšķirību var izskaidrot ar īpašu apstākļu esību katrā dalībvalstī. Piemēram, starp dalībvalstīm ir milzīgas atšķirības ķīmiskās rūpniecības apjomā un attīstībā. Turklāt nelegālas narkotisko vielu ražošanas apjoms dažādās dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs, un tas ietekmē nozīmi, kāda tiek piešķirta politikai narkotisko vielu prekursoru jomā. Papildus tam milzīgās atšķirības tajā, kuras nelikumīgās narkotiskās vielas rada vislielākās veselības vai sociālās problēmas, izskaidro faktu, kāpēc dalībvalstis pievērš atšķirīgu uzmanību noteiktu narkotisko vielu prekursoru uzraudzībai. Piemēram, dalībvalsts, kur nelegāla metamfetamīna ražošana vai patēriņš nepastāv vispār vai ir maznozīmīgs, var nepiešķirt lielu prioritāti to narkotisko vielu prekursoru uzraudzībai, kas vajadzīgi nelegālai metamfetamīna ražošanai. Tomēr dažām no šīm atšķirībām, piemēram, lielajām to sodu atšķirībām, kurus piemēro par ES tiesību aktu pārkāpumiem narkotisko vielu prekursoru jomā, varētu būt jāpievērš papildu uzmanība, jo īpaši, lai novērtētu, vai tie ir atturoši, iedarbīgi un samērīgi. 2.2.Rezultativitāte Analīze aizdomu par nelikumīgu narkotisko vielu izgatavošanu aspektā

Lai novērtētu regulu vispārējo rezultativitāti, tiek nošķirti galvenie narkotisko vielu prekursoru veidi, uz kuriem attiecas ES politika, un reģioni, kuros tos parasti izmanto nelegālai narkotisko vielu izgatavošanai.



a) Sintētisku narkotisko vielu izgatavošana ES (galvenokārt MDMA un amfetamīni) Būtiskākie narkotisko vielu prekursori Vispārīgi runājot, galvenie narkotisko vielu prekursori — kas ražošanas procesā pilnībā vai daļēji iekļaujas narkotiskās vielas molekulā (t. i., galaproduktā) un tādējādi pilnībā vai daļēji nosaka psihotropo iedarbību, kuru vēlas narkotiku lietotājs, — netiek ražoti ES un tātad tiek likumīgi vai nelikumīgi ievesti ES. Novērtējums rāda, ka šie narkotisko vielu prekursori netiek “novirzīti” tradicionālā veidā. Pašlaik būtiskie narkotisko vielu prekursori amfetamīnu un MDMA ražošanai ES gandrīz visos gadījumos ir tikai jaunradīti prekursori. Jaunradīti prekursori ir klasificētam narkotisko vielu prekursoram ķīmiski radniecīgas vielas, kuras ir īpaši radītas, lai apietu iestāžu veikto kontroli, un kurām parasti nav zināms likumīgs lietojums. Turklāt metamfetamīnu bieži ražo arī ES uz galveno prekursoru efedrīna un pseidoefedrīna bāzes. Daudzos gadījumos tos iegūst no zālēm, kas satur šīs vielas un kas ir likumīgi iegādātas bez receptes dažu dalībvalstu aptiekās. Citiem vārdiem sakot, šie prekursori arī netiek “novirzīti” šā jēdziena tradicionālajā nozīmē. Tāpēc, ciktāl tas attiecas uz būtisko ķīmisko vielu piegādi nelegālai sintētisku narkotisko vielu ražošanai ES, var secināt, ka kopumā narkotisko vielu prekursoru novirzīšanas novēršana ir bijusi rezultatīva. Tomēr sekmīgā novirzīšanas novēršana apvienojumā ar tādu jaunu ražošanas metožu parādīšanos, kurās nav vajadzīgas klasificētas vielas, visticamāk, ir pamudinājusi narkotiku tirgotājus arvien vairāk lietot jaunradītus prekursorus (sk. sadaļu “Atbilstība”). Narkotisko vielu palīgprekursori Papildus galvenajiem narkotisko vielu prekursoriem sintētisku narkotisko vielu ražošanai ES ir vajadzīgi arī lieli daudzumi dažādu veidu narkotisko vielu palīgprekursoru, piemēram, reaģenti, šķīdinātāji, atdalīšanas vielas vai disperģētāji, kurus izmanto ķīmiskās sintēzes gaitā, bet kuru nav narkotisko vielu sastāvā. Novērtējums rāda, ka daudzi no šiem narkotisko vielu palīgprekursoriem ES parasti no legāliem kanāliem tiek novirzīti uz nelegāliem kanāliem. To apstiprina fakts, ka ES muitas iestādes uz ES ārējām robežām gandrīz nekad neaiztur narkotisko vielu palīgprekursorus, kas liek domāt, ka to izcelsme ir ES. Šīs ķīmiskās vielas, no kurām daudzas ir “plaša patēriņa ķīmiskās vielas”, parasti ražo un tirgo ļoti lielos apjomos, kas novirzīšanas novēršanu padara jo īpaši sarežģītu. Lai apgādātu nelikumīgu sintētisku narkotisko vielu ražotājus, ir nepieciešama tikai neliela daļa no kopējā saražotā un tirgotā apjoma. Tas nozīmē, ka, lai arī pārliecinošs uzņēmēju vairākums pilnībā ievēro regulu noteikumus, ir vajadzīgs pavisam neliels bezatbildīgu vai korumpētu uzņēmēju skaits, lai nodrošinātu nelikumīgu narkotisko vielu izgatavotājus ar nepieciešamajiem narkotisko vielu palīgprekursoriem. Taču tas liek domāt, ka attiecībā uz sintētisku narkotisko vielu izgatavošanu ES un papildu ķīmiskajām vielām narkotisko vielu prekursoru novirzīšanas novēršana ES nav bijusi rezultatīva. b) Heroīna ražošana — parasti Vidusāzijā un Dienvidaustrumāzijā Acetanhidrīds (AA) tiek izmantots kā acetilēšanas līdzeklis morfīna pārstrādei heroīnā, un uz to attiecas starptautiska narkotisko vielu prekursoru kontrole, jo tam ir būtiska nozīme heroīna ražošanā. Tas ir viens no narkotisko vielu prekursoriem, kam visā pasaulē iestādes pievērš vislielāko uzmanību, jo heroīns ir viena no visvairāk atkarību izraisošajām narkotiskajām vielām, kura izraisa nesamērīgi lielu daļu veselības problēmu un mirstības, kas saistīta ar narkotiku lietošanu, kā arī tāpēc, ka pastāv aizdomas, ka heroīna ražošana Afganistānā ir saistīta ar terorisma finansēšanu. AA likumīgās ražošanas un tirdzniecības apjoms visā pasaulē ir liels un arvien palielinās, un tas kopā ar faktu, ka nelikumīgā heroīna ražošanā ir nepieciešami salīdzinoši nelieli daudzumi (apmēram 0,01 %), uzdevumu novērst novirzīšanu nelikumīgiem mērķiem padara par ļoti sarežģītu. ES 2013. gada decembrī pastiprināja tiesību aktus par prekursoriem, ieviešot prasību par AA galalietotāju reģistrāciju nolūkā mazināt novirzīšanu ES. Tomēr, neraugoties uz stingro kontroli, AA novirzīšana ES joprojām notiek. Turcija jo īpaši regulāri konfiscē AA, kura izcelsme, kā apgalvots, ir ES un kuru sūta uz Afganistānu. Arī pēdējos Starptautiskās Narkotiku kontroles padomes ziņojumos šai problēmai ir pievērsta uzmanība un ES iestādes tiek aicinātas veikt atbilstošus pasākumus. Turklāt dažās ES dalībvalstīs ir atklātas nelegālas laboratorijas, kurās no morfīna ražo heroīnu. Šīs netipiskās ražošanas vietas (parasti heroīns tiek sintezēts tuvāk reģioniem, kuros aug augi, no kuriem tas tiek ražots, proti, magones) iemesls, pēc ekspertu domām, ir tas, ka Eiropas Savienībā AA ir pieejams lētāk un vieglāk nekā Afganistānā vai citos tradicionālajos heroīna ražošanas reģionos. Tas liek domāt, ka AA novirzīšanas novēršana ES nav bijusi rezultatīva.



Analīze konfiskācijas gadījumu un apturēto sūtījumu skaita aspektā Laika gaitā veiktās konfiskācijas gadījumu un apturētu sūtījumu analīze arī var sniegt ieskatu novirzīšanas attīstības tendencēs un ES politikas rezultativitātē narkotisko vielu prekursoru jomā. Konfiskācija ir sūtījumu aizturēšana, pamatojoties uz tiesas vai kompetentas iestādes izdotu norādījumu. Apturēti sūtījumi ir sūtījumi, kas pēc uzņēmēja vai kompetento iestāžu iniciatīvas tiek neatgriezeniski aizturēti, ja ir pamatoti iemesli uzskatīt, ka darījums var būt mēģinājums novirzīt narkotisko vielu prekursorus. Šāda analīze ir veikta šā novērtējuma kontekstā. Tomēr praktiski vienīgais vispārīgais secinājums, ko var izdarīt, ir tas, ka gandrīz visu klasificēto prekursoru konfiskācijas gadījumu turpināšanās, kaut arī neregulāra, norāda uz to, ka novirzīšana no likumīgas tirdzniecības turpinās. Turklāt, kaut arī dažu regulu nostiprināšana (piemēram, AA pārklasificēšana 2013. gadā par 2.A kategorijas vielu ar galalietotāju un uzņēmēju pienākumu reģistrēties) ir izraisījusi pastiprinātas uzraudzības pārbaudes, arī pēc šo izmaiņu ieviešanas konfiskācijas līmenis joprojām ir ievērojams. Vēl viens veids, kā to analizēt, ir aplūkot būtisko ķīmisko vielu, kas parasti ir iekļautas 1. kategorijā, konfiskāciju kopā ar neklasificētām vielām, kuras var izmantot kā to aizstājējas. Tas ir veikts nesenā Nīderlandes muitas dienestu ziņojumā. Saskaņā ar šo ziņojumu 2017. un 2018. gadā ES konfiscētas vismaz 189 tonnas būtisko ķīmisko vielu. Uz šīs 189 tonnu lielās būtisko ķīmisko vielu bāzes var saražot apmēram 170 miljonus MDMA tablešu un 103 tonnas pastveida amfetamīna. Tomēr reālais novirzīšanas vai kontrabandas apmērs, iespējams, ir daudz lielāks. To var secināt pēc skaitā daudzajiem tukšajiem iepakojumiem, kas atrodami nelegālajās laboratorijās, un skaitā daudzajām izlietoto ķīmisko vielu izgāztuvēm. Saskaņā ar Eiropas instrumentu ziņošanai par vietām, kas saistītas ar sintētisku vielu ražošanu (ERISSP), 2018. gadā ir ziņots par 311 izgāztuvēm.

No šīs lielapjoma sintētisku narkotisko vielu ražošanas ES, par ko liecina lielais atklāto būtisko ķīmisko vielu daudzums, izriet arī tas, ka nelegālajās laboratorijās kaut kādā veidā jābūt nonākušam vēl lielākam daudzumam palīgvielu (šķīdinātāju, reaģentu utt.) un tātad tās noteikti ir tikušas novirzītas. Saskaņā ar tiesībaizsardzības iestāžu izlūkdatiem nelegālajās laboratorijās nonākušo palīgvielu izcelsme lielākajā daļā gadījumu ir ES, jo muitas dienesti uz ES ārējām robežām tās gandrīz nekad nav konfiscējuši. Noslēgumā jānorāda uz lielu iespējamību, ka ES ir ļoti daudz iekšējas palīgvielu novirzīšanas gadījumu. Tas apstiprina iepriekš minēto secinājumu, ka palīgvielu novirzīšanas novēršana ES nav bijusi rezultatīva. 2.3.Efektivitāte Efektivitātes novērtējumā parasti ņem vērā saistību starp intervences pasākumos izmantotajiem resursiem un šo pasākumu radītajām izmaiņām. Šī konkrētā novērtējuma sakarā skaidras saistības noteikšana nebija iespējama. Nav izstrādāta pietiekami ticama metode, kas ļautu naudas izteiksmē novērtēt piegādāto narkotisko vielu daudzuma samazinājumu, kas gūts, novēršot to ražošanai nepieciešamo prekursoru novirzīšanu šādam izmantojumam. Lai gan svarīgāko ieguvumu (novirzīšanas novēršanu) nevar izteikt naudas vērtībā, novērtējumā tika sniegtas pietiekamas norādes par to, ka regulu efektivitāte nav apšaubāma. Izmaksas, ko tās rada gan iestādēm, gan uzņēmējiem, nevar uzskatīt par pārmērīgām, un to ieguldījums nozīmīgu ieguvumu gūšanā (lai arī tos nevar kvantitatīvi noteikt) ir plaši atzīts. Neskatoties uz to, novērtējums arī parādīja, ka var būt iespējas uzlabot efektivitāti, jo īpaši ārējās tirdzniecības jomā, saīsinot pirmsizvešanas paziņojumu iesniegšanas termiņus un ieviešot vairāku saistību sliekšņus un elektronisko sistēmu importa un eksporta atļaujām (e-licencēšana), lai varētu automatizēt muitas dienestu veikto šo atļauju validāciju iniciatīvas “ES vienloga sistēmas vide muitas jomā” ietvaros. 2.4.Atbilstība Tā kā nelikumīgo narkotisko vielu tirgus ir ļoti dinamisks un pieejamās nelikumīgās narkotiskās vielas un to ražošanā izmantotie prekursori pastāvīgi mainās, narkotisko vielu prekursoru jomā pieņemto tiesību aktu atbilstību nosaka tas, cik lielā mērā tie turpina ierobežot prekursoru piedāvājumu nelegālai narkotisko vielu ražošanai, tādējādi palīdzot ierobežot saražoto un pēc tam mūsu sabiedrībai piegādāto nelikumīgo narkotisko vielu daudzumu. Ātrums, ar kādu jaunus narkotisko vielu prekursorus var iekļaut regulās Kopš tiesību aktu pārskatīšanas 2013. gadā vielas var pievienot regulās norādītajām (to sauc arī par “klasificēšanu”), izmantojot Komisijas deleģēto regulu. Tas ir saīsinājis laiku, kas vajadzīgs regulu pielāgošanai, līdz 12–15 mēnešiem. Lai gan situācija ir ievērojami uzlabojusies, salīdzinot ar periodu pirms 2013. gada, kad regulas varēja papildināt tikai, izmantojot parasto likumdošanas procedūru (kas bieži aizņēma vairākus gadus), 12–15 mēneši joprojām tiek uzskatīti par pārāk ilgu laiku. Tas narkotiku noziedzniekiem dod ilgu laiku, kurā viņi var turpināt salīdzinoši viegli lietot vielu nelegālai narkotisko vielu ražošanai, kā arī var izstrādāt alternatīvas, kamēr vēl nav pabeigts jaunu vielu klasificēšanas process. Tādējādi var secināt, ka regulas zināmā mērā spēj risināt nelegālā narkotisko vielu ražošanā izmantojamu jaunu vielu parādīšanās problēmu, taču ir arī jāturpina pētīt veidus, kā paātrināt klasificēšanas procesu, ņemot vērā ātrumu un vieglumu, ar kādu nelikumīgu narkotisko vielu izgatavotāji spēj izstrādāt jaunas vielas, uz kurām regulas neattiecas. Vai regulas spēj tikt galā ar neklasificēto vielu, jo īpaši jaunradīto prekursoru, augošo lietošanu Kā jau minēts iepriekš, nelikumīgu sintētisku narkotisko vielu ražotāji ES pašlaik izmanto gandrīz tikai jaunradītus prekursorus. Tiesībaizsardzības iestādes un ķīmijas speciālisti skaidro, ka jaunradītu prekursoru ražotāju inovācijai gandrīz nav ierobežojumu. Citiem vārdiem sakot, katru reizi, kad tiek klasificēta jauna viela, noziedznieki varēs izmainīt dažas molekulas un nākt klajā ar jaunu jaunradītu prekursoru. Tam nepieciešamais laika posms var būt īss, un katrā ziņā tas bieži vien ir īsāks nekā laiks, kas vajadzīgs jaunas vielas klasificēšanai. Tādējādi iestādes nekad nespēs pietiekami ātri reaģēt, lai risinātu šo problēmu pašreizējā tiesiskā regulējuma satvarā. Lai ilustrētu šo mehānismu, var aplūkot, kā attīstījies galvenais prekursors, kas ES pēdējos 10 gados izmantots amfetamīna ražošanai. Pirms 2010. gada šīs narkotiskās vielas nelegāla ražošana ES galvenokārt balstījās uz klasificēto prekursoru BMK. Tomēr, iespējams, iestāžu rezultatīvo kontroles un uzraudzības pasākumu dēļ nelikumīgu narkotisko vielu ražotāji meklēja alternatīvas. Tā rezultātā tika izstrādāta viela APAAN, pēc tam APAA un visbeidzot — MAPA; tie visi ir jaunradīti prekursori, kurus izmanto, lai amfetamīna ražošanā aizstātu BMK. Vienlaikus ir konstatētas norādes, ka ES nelegāli saražotā amfetamīna daudzums turpina augt. Šis process skaidri parāda, ar kādiem ierobežojumiem un problēmām nākas saskarties, izmantojot narkotisko vielu prekursoru kontroles pieeju, kas pirmām kārtām balstās uz vielu individuālu klasificēšanu. Jāatzīmē arī tas, ka tradicionālās tādu “vielu novirzīšanas novēršanas” metodes, kuras var izmantot arī legāli, tādējādi ir novecojušas un šajos apstākļos ir daudz mazāk rezultatīvas. Īpaši problemātiska ir sadarbība ar ķīmiskās rūpniecības pārstāvjiem, kura balstās uz pienākumu paziņot par aizdomīgiem darījumiem, kurš ir viens no galvenajiem elementiem ES pieejā narkotisko vielu prekursoru jomā. Uzņēmēji, kas iesaistīti šo jaunradīto prekursoru ražošanā, visticamāk, apzināti darbojas nelegāli un tāpēc nekad nesadarbosies ar iestādēm un nepaziņos par aizdomīgiem darījumiem. Tiesību aktu pārskatīšanā 2013. gadā likumdevēji jau zināja par šo problēmu (APAAN parādījās pirms 2013. gada), un tāpēc tie regulās ieviesa tā sauktos visaptverošos noteikumus. Šo noteikumu mērķis bija ļaut kompetentajām iestādēm iejaukties gadījumos, kad neklasificētas vielas, tostarp jaunradītus prekursorus, tirgo vai nelikumīgi pārved pāri robežai nolūkā tās izmantot nelegālā narkotisko vielu izgatavošanā. Ārējās tirdzniecības regulas visaptverošais noteikums uzliek par pienākumu ES dalībvalstu kompetentajām iestādēm aizliegt neklasificētu vielu sūtījumu ievešanu ES muitas teritorijā vai izvešanu no tās, ja ir pietiekami pierādījumi, ka šīs vielas ir paredzētas nelikumīgai narkotisko vai psihotropo vielu izgatavošanai. ES iekšējās tirdzniecības regulā noteikts, ka katra ES dalībvalsts var pieņemt pasākumus, kas nepieciešami, lai tās kompetentās iestādes varētu kontrolēt un uzraudzīt aizdomīgus darījumus, kas saistīti ar neklasificētām vielām, un it īpaši vajadzības gadījumā aizturēt un konfiscēt sūtījumus, lai novērstu konkrētu neklasificētu vielu izmantošanu narkotisko vai psihotropo vielu nelikumīgai izgatavošanai. Tomēr kopš šo noteikumu stāšanās spēkā gūtā pieredze liecina, ka lielākā daļa dalībvalstu nepiemēro vai nevar piemērot šos visaptverošos noteikumus, galvenokārt tāpēc, ka nav skaidrības par to, kas ir “pietiekami pierādījumi”. ES Narkotisko vielu prekursoru ekspertu grupa pēdējos gados ir daudz apspriedusi problēmas, kas saistītas ar visaptverošajiem noteikumiem, un iespējamos to pārvarēšanas veidus. Visi eksperti un tiesībaizsardzības iestādes ir vienisprātis, ka ir absolūti un steidzami vajadzīga metode, ar kuru varētu rezultatīvi risināt jautājumu par neklasificētām vielām, jo īpaši jaunradītiem prekursoriem, neklasificējot attiecīgās vielas. Tomēr jāatzīmē arī tas, ka, lai gan ir jāizstrādā alternatīvi veidi, kā risināt jaunradītu prekursoru radīto problēmu, arī tradicionālo būtisko ķīmisko vielu, tādu kā safrola, BMK un PMK, novirzīšanas novēršana joprojām ir aktuāla, jo narkotiku tirgotāji vienmēr ies vismazākās pretestības ceļu. Noziedznieki nekavējoties izmantos iestāžu kontroles atslābumu, tādējādi nelikumīgu narkotisko vielu ražotāji atgriezīsies pie safrola, BMK, PMK u. c. izmantošanas.

Tātad var secināt, ka pašreizējais narkotisko vielu prekursoru kontroles un uzraudzības režīms vairs nespēj sekmīgi apmierināt sabiedrības vispārējās vajadzības, kuras bija paredzēts ar to apmierināt. Šajā saistībā jāatzīmē, ka narkotisko vielu prekursoru novirzīšana un tirdzniecība ir globāla parādība, kuras apkarošanai vajadzīga arī starptautiska sadarbība. Daudzpusējā līmenī juridisko pamatu tam nodrošina ANO 1988. gada konvencija, un šo sadarbību veido ANO Narkotisko vielu komisija (CND) un Starptautiskās Narkotiku kontroles padomes (INCB) Prekursoru darba grupa. Attiecībā uz jaunradītu prekursoru problēmu visas puses ir vienisprātis, ka pašlaik nav pieejama gatava risinājuma un ka būs vajadzīgas jaunas pieejas, kas cita starpā ietvers starptautisku sadarbību. Turklāt ES ir noslēgusi nolīgumus par narkotisko vielu prekursoriem ar 11 trešām valstīm, tostarp Ķīnu, ASV, Meksiku, Kolumbiju un Turciju. Pašlaik vissvarīgākā ir sadarbība ar Ķīnu, jo, cik zināms, Ķīna ir visu to jaunradīto prekursoru izcelsmes vieta, kurus izmanto nelikumīgu narkotisko vielu ražošanā ES. Tomēr starptautiskās sadarbības novērtēšana ir ārpus šā novērtējuma darbības jomas. Jāatzīmē, ka notiekošajā ES un Ķīnas sadarbības un savstarpējās palīdzības nolīguma muitas lietās novērtēšanā tiek aplūkota vajadzība stiprināt ES un Ķīnas muitas iestāžu sadarbību narkotisko vielu prekursoru jomā. Vai regulas spēj novērst tiešsaistes tirdzniecības platformu ļaunprātīgu izmantošanu Novērtēšanas laikā nozares ieinteresētās puses uzsvēra bažas par kontroles trūkumu attiecībā uz tiešsaistes tirdzniecības platformām. Šādām tirdzniecības platformām var būt dažādas formas: dažas par maksu vai bez maksas tikai nodrošina informāciju par pircēju un piegādātāju un nav iesaistītas darījumu veikšanā; citas darbojas kā tirdzniecības platformas un ir tieši iesaistītas tirdzniecībā; un ražotāji bieži pārdod savus produktus, izmantojot savas korporatīvās tīmekļa vietnes. Tomēr pašlaik par šo jautājumu pieejamā ticamā informācija ir ļoti ierobežota. Tas, vai šīs tiešsaistes tirdzniecības platformas ir jāregulē ar īpašiem noteikumiem regulās, ir sarežģīts jautājums un ir atkarīgs arī no šo platformu konkrētās formas vai sniegtajiem pakalpojumiem. Tas būs jāanalizē sīkāk. Šajā saistībā būs svarīgi nodrošināt saskaņotību ar Eiropas Digitālo stratēģiju. 2.5.Saskaņotība Novērtējot regulu par narkotisko vielu prekursoriem saskaņotību, ir izpētīti vairāki aspekti. Cik labi regulas darbojas iekšējā un savstarpējā līmenī Rīkotās sabiedriskās un selektīvās apspriešanas deva iespēju apzināt vairākus konkrētus kritikas elementus saistībā ar vērtējamo tiesību aktu iekšējo saskaņotību. Tie attiecas uz: maisījumu definīciju; faktu, ka uz 4. kategorijas vielām (kas uzskaitītas Ārējās tirdzniecības regulas pielikumā) neattiecas arī ES iekšējās tirdzniecības regula; un to, ka ir vēlams apvienot abas šīs spēkā esošās atsevišķās regulas. Šīs kritikas (kuru pauda tikai maza respondentu daļa) analīze ļāva secināt, ka izteiktajā kritikā nav apšaubīta regulu iekšējā saskaņotība pēc būtības. Grūtības, kas saistītas ar maisījumu definīciju, nav attiecināmas uz pretrunām vai neskaidrībām tiesību aktos, bet drīzāk ar faktu, ka tās īstenošana nav vienota. Tas, ka 4. kategorijas vielas nav iekļautas ES iekšējās tirdzniecības regulā, nekādā veidā nemazina attiecīgo Ārējās tirdzniecības regulas noteikumu rezultativitāti, jo tie nosaka pienākumus, kas saistīti ar šīm vielām tikai attiecībā uz eksportu, t. i., pienākumus, kuru ietekme izpaužas ārpus ES. Attiecībā uz abu regulu iespējamo apvienošanu visi iemesli, kas minēti šādam lēmumam, tika pamatoti ar praktiskuma apsvērumiem, turklāt netika norādīti konkrēti noteikumi, kas rada neskaidrību par vajadzīgo rīcību, nemaz nerunājot par noteikumiem, kas būtu savā starpā pretrunīgi. Kā regulas ir saistītas ar citiem ES līmeņa intervences pasākumiem Veicot pasākumus, lai novērstu būtisku ķīmisko vielu novirzīšanu narkotisko vielu ražošanai, regulas palīdz sasniegt vienu no pieciem mērķiem, kas noteikti ES Narkomānijas apkarošanas stratēģijā 2013.–2020. gadam, proti, “sniegt ieguldījumu nelegālo narkotiku tirgus sagraušanā un nelegālo narkotiku pieejamības ievērojamā samazināšanā”. Narkotisko vielu prekursoru konfiskācijas gadījumu un apturēto sūtījumu skaits norāda, ka spēkā esošie tiesību akti narkotisko vielu prekursoru jomā samazina nelikumīgo kanālu apgādi ar narkotisko vielu prekursoriem un līdz ar to samazina arī nelikumīgo narkotisko vielu piedāvājumu. Tomēr nav iespējams skaitliski noteikt precīzu šo tiesību aktu ietekmi uz to narkotisko vielu prekursoru kopējo samazinājumu, kas tiek novirzīti uz nelikumīgiem kanāliem. Neraugoties uz to, arvien būs svarīgi, lai ES politika narkotisko vielu prekursoru jomā būtu pilnībā saskaņota ar ES Narkomānijas apkarošanas programmu un rīcības plānu. Viens īpaši svarīgs aspekts šajā sakarā ir saistīts ar atbalstu, ko Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centrs (EMCDDA) varētu sniegt ar narkotisko vielu prekursoriem saistīto datu vākšanas, konsolidācijas un analīzes jomā. Vai regulas var bez saspīlējuma pastāvēt līdzās saistītiem valstu intervences pasākumiem, ko pieļauj ES Līgumi Iespējamu saskaņotības problēmu rada tas, ka viena konkrēta viela, gamma-butirolaktons (GBL), ir gan narkotisko vielu prekursors, gan narkotiska viela. Vielas neskaidrais statuss ir radījis situāciju, ka to dalībvalstīs regulē ļoti atšķirīgi. Ir apzinātas arī vairākas vielas, kuras narkotisko vielu jomā pieņemtajos dalībvalstu tiesību aktos ir klasificētas kā narkotiskās vielas, bet regulās — kā narkotisko vielu prekursori. Šie jautājumi paši par sevi neietekmē regulu rezultativitāti, bet konkrētos gadījumos tie var radīt problēmas attiecībā uz ES iekšējā tirgus integritāti. Tomēr tā cēlonis nav paši regulu noteikumi, un šo apdraudējumu nav arī iespējams novērst ar regulu grozījumiem. Tik tiešām, vielām, kas iekļautas ANO 1988. gada konvencijas tabulās, narkotisko vielu prekursoru regulās jāpaliek klasificētām neatkarīgi no tā, vai dažas no tām atsevišķās dalībvalstīs tiek uzskatītas par narkotiskām vielām (un attiecīgi regulētas). No regulu skatpunkta ir svarīgi nodrošināt, lai vielu klasificēšana tiktu veikta saskaņā ar konsekventi piemērotiem kritērijiem, lai gan to nevar pārliecinoši nodrošināt, ņemot vērā saistošos pienākumus, kas izriet no ANO 1988. gada konvencijas teksta.



Regulu saderība ar starptautiskajām saistībām Regulās ir ietverti pienākumi, ko ANO 1988. gada konvencija uzliek savām parakstītājvalstīm, piemēram, konkrēti pienākums veikt pasākumus, lai novērstu īpaši norādītu vielu novirzīšanu nelikumīgai narkotiku izgatavošanai (konvencijas 12. panta 1. punkts), un pienākums izveidot un uzturēt sistēmu, lai uzraudzītu starptautisku tirdzniecību ar īpaši norādītām vielām (12. panta 9. punkta a) apakšpunkts).