Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no KZP pamatregulas 2. pantā noteiktajiem pienākumiem un attiecīgajiem daudzgadu plāniem.

Provizorisko KPN mērķis ir nodrošināt ilgtspējīgu ES zvejas darbību turpināšanos. Šīs provizoriskās zvejas iespējas nekādā gadījumā nedrīkst kavēt galīgo zvejas iespēju noteikšanu saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem un apspriešanu rezultātiem, ES tiesisko regulējumu un zinātnisko ieteikumu. Kopumā to īpatsvaram vajadzētu būt 25 % no 2020. gadam noteikto zvejas iespēju Savienības daļas. Šo zvejas iespēju Savienības daļa tika aprēķināta saskaņā ar relatīvās stabilitātes principu un Hāgas preferencēm. Šī pieeja neskar pieeju, kas var tikt izmantota turpmākajos starptautiskajos nolīgumos. Tika nolemts, ka ļoti ierobežotā skaitā gadījumu (makreles, putasu un stavridas KPN), kad krājumi galvenokārt tiek apzvejoti gada sākumā, būtu jāizmanto cita procentuālā daļa.

Ierosināto grozījumu mērķis ir grozīt Padomes Regulu (ES) 2021/XXX, kā aprakstīts turpmāk. KPN, kuras Savienības zvejas flotes zvejo galvenokārt gada sākumā un kuru provizoriskās KPN var noteikt kā lielāku procentuālo daļu, piemērojot atkāpi no vispārējās pieejas (25 % no 2020. gadam noteiktās KPN), ja tās neskar starptautisko sarunu un/vai apspriešanos iznākumu, ir norādītas tabulā:

Šā priekšlikuma pamatā ir zinātniskais ieteikums, kas saņemts no Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK).

Priekšlikumā un zvejas iespēju noteikšanā ņemtas vērā atsauksmes, kas visa gada laikā saņemtas no ieinteresētajām personām, konsultatīvajām padomēm, valstu pārvaldes iestādēm, zvejnieku organizācijām un nevalstiskām organizācijām.

KPN 2020. gada kvotu procentuālā daļa, kas izmantota par pamatu provizoriskās KPN noteikšanai Norvēģijas omārs Porkupīnas sēklī 55 % Jūrasmēle 7.d zonā (Lamanša austrumdaļa) 40 % Jūras zeltplekste 7.d un 7.e zonā (Lamanšs) 45 % Cirtainā raja 7.d un 7.e zonā (Lamanšs) 60 % Merlangs 7.b-k zonā (Ķeltu jūra) 40 % Menca Norvēģijas ūdeņu 1. un 2. zonā 50 % Putasu KPN 70 % Ziemeļatlantijas siļķe (1. un 2. apakšapgabals) 85 %

Lai izveidotu to krājumu sarakstu, kuriem 25 % vietā būtu jāpiemēro lielāka procentuālā daļa, Komisija ņēma vērā dalībvalstu izteiktos pieprasījumus un analizēja attiecīgās dalībvalsts kvotas apguvi pēdējo trīs gadu (2018–2020) pirmajā ceturksnī. Pēc tam Komisija arī salīdzināja palielinātās KPN ar potenciālajām galīgajām KPN. Neskarot gaidāmās apspriešanās ar trešām valstīm, šīs potenciālās galīgās KPN ir aprēķinātas, pamatojoties uz zinātnisko ieteikumu (pamatregulā vai attiecīgajā daudzgadu plānā norādītajos gadījumos attiecībā uz MSY un pārējos gadījumos – pamatojoties uz piesardzīgu pieeju) un ņemot vērā Savienības daļas, kas noteiktas ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā (TSN).

Pamatojoties uz visu minēto elementu analīzi, secināts, ka dalībvalstu pieprasījumi palielināt provizoriskās KPN ir pamatoti, jo tie atbilst gan ICES ieteikumam, gan piemērojamajam ES tiesiskajam regulējumam un TSN. Šie palielinājumi ļaus ES zvejas kuģiem izmantot zvejas iespējas, uz kurām tiem ir tiesības un kuras tiem citādi tiktu liegtas attiecīgo krājumu zvejas sezonalitātes dēļ.

2021/0017 (NLE)

Priekšlikums

PADOMES REGULA,

ar ko Regulu (ES) 2021/XXX groza attiecībā uz dažām 2021. gada provizoriskajām zvejas iespējām Savienības ūdeņos un ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

(1)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 prasīts saglabāšanas pasākumus pieņemt, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, attiecīgā gadījumā arī paziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, kā arī konsultatīvo padomju ieteikumus.

(2)Padomei ir pienākums pieņemt zvejas iespēju noteikšanas un iedalīšanas pasākumus un, attiecīgā gadījumā, arī dažus ar iedalīšanu funkcionāli saistītus nosacījumus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem, kas noteikti minētās regulas 2. panta 2. punktā, savukārt krājumiem, uz kuriem attiecas īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar minētajos plānos paredzētajiem noteikumiem. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tādā veidā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti.

(3)Tātad kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) saskaņā ar KZP tiesisko regulējumu būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamo zinātnisko ieteikumu, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas pausti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs.

(4)Tā kā Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotā Karaliste ir izstājusies no Savienības, liela daļa krājumu ir kļuvuši par kopīgiem krājumiem. Komisija uzsāks divpusēju apspriešanos ar Apvienoto Karalisti, divpusēju apspriešanos ar Norvēģiju un trīspusēju apspriešanos ar Apvienoto Karalisti un Norvēģiju, pamatojoties uz Savienības nostājas projektu, kas jāapstiprina Padomei. Tā kā iepriekš minētās apspriešanās vēl nav pabeigtas, Padomei, pilnībā ievērojot Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS), piekrastes valstu tiesības un pienākumus, kā arī to suverenitāti un jurisdikciju, būtu jānosaka provizoriskas KPN, kas zvejojamas Savienības un starptautiskajos ūdeņos, kā arī ūdeņos, kuriem piekļuvi Savienības kuģiem ir piešķīrušas trešās valstis.

(5)2020. gada 15. un 16. decembrī Padome panāca politisku vienošanos par zvejas iespējām 2021. gadam. Padome piekrita, ka būtu jānosaka provizoriskas KPN krājumiem, kas ir kopīgi ar trešām valstīm, līdz tiks pabeigtas apspriešanās saskaņā ar ES tiesisko regulējumu un starptautiskajām saistībām vai, ja tās nevarēs sekmīgi pabeigt, līdz Padome 2021. gadā noteiks vienpusējas ES KPN.

(6)Regulā (ES) 2021/XXX noteiktās provizoriskās KPN, kas atspoguļo Padomē panākto politisko vienošanos, ir vērstas uz to, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ES zvejas darbību turpināšanos. Šīs provizoriskās zvejas iespējas nekādā gadījumā nedrīkst kavēt galīgo zvejas iespēju noteikšanu saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem un apspriešanu rezultātiem, ES tiesisko regulējumu un zinātnisko ieteikumu. Kopumā to īpatsvaram vajadzētu būt 25 % no 2020. gadam noteikto zvejas iespēju Savienības daļas. Tomēr ļoti ierobežotā skaitā gadījumu, kad krājumi galvenokārt tiek apzvejoti gada sākumā, būtu jāizmanto cita procentuālā daļa. Šī pieeja neskar Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti noteiktās Savienības daļas, ko izmantos galīgo KPN noteikšanai.

(7)To krājumu saraksta pamatā, kuriem būtu jāpiemēro procentuālā daļa, kas pārsniedz 25 %, vajadzētu būt analīzei par kvotas apguvi pēdējo trīs gadu (2018–2020) pirmajā ceturksnī dalībvalstīs, kuras pieprasījušas lielāku provizorisko KPN. Provizoriskajām KPN nevajadzētu pārsniegt potenciālās galīgās KPN, kas, neskarot gaidāmās apspriešanās ar trešām valstīm, ir novērtētas saskaņā ar zinātnisko ieteikumu un ņemot vērā Savienības daļas, kas noteiktas Tirdzniecības un sadarbības nolīgumā. Šie provizorisko KPN palielinājumi atbilst ICES ieteikumam, piemērojamajam ES tiesiskajam regulējumam un Tirdzniecības un sadarbības nolīgumam. Tie ļaus ES zvejas kuģiem izmantot zvejas iespējas, uz kurām tiem ir tiesības un kuras tiem citādi tiktu liegtas attiecīgo krājumu zvejas sezonalitātes dēļ.

(8)Komisijai paziņotie pēdējo gadu ikmēneša nozvejas dati liecina, ka daži citi pelaģisko sugu un demersālie krājumi galvenokārt tiek zvejoti gada sākumā. Tāpēc, pamatojoties uz minētajiem nozvejas datiem un saskaņā ar zinātnisko ieteikumu, attiecīgajām KPN būtu jānosaka lielāka procentuālā daļa attiecībā pret 2021. gadam noteikto zvejas iespēju Savienības daļu, neskarot pieeju, kas var tikt izmantota turpmākajos starptautiskajos nolīgumos un/vai apspriešanās.