Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar ko atceļ Lēmumu 2010/286/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Itālijā /* COM/2013/0385 final - 2013/ () */





Error! Not a valid link. Ieteikums PADOMES LĒMUMS, ar ko atceļ Lēmumu 2010/286/ES par pārmērīga budžeta deficīta situāciju Itālijā EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu, tā kā: (1) Ar Padomes 2009. gada 2. decembra Lēmumu 2010/286/ES[1], pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, tika noteikts, ka Itālijā pastāv pārmērīgs budžeta deficīts. Padome atzīmēja, ka 2009. gadam plānotais vispārējās valdības budžeta deficīts ir 5,3 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 3 % no IKP, bet plānotais vispārējās valdības bruto parāds 2009. gadā ir 115,1 % no IKP, pārsniedzot Līgumā noteikto atsauces vērtību 60 % no IKP[2]. (2) Saskaņā ar LESD 126. panta 7. punktu un Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[3], 3. panta 4. punktu Padome 2009. gada 2. decembrī, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, pieņēma Itālijai adresētu ieteikumu novērst pārmērīgo valsts budžeta deficītu vēlākais līdz 2012. gadam. Ieteikums tika publiskots. (3) Saskaņā ar 4. pantu Līgumiem pievienotajā Protokolā par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 3. pantu Padomes 2009. gada 25. maija Regulā (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru[4], divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji. (4) Apsverot, vai lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ, Padomei būtu jāpieņem lēmums, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecina, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs robežvērtību, proti, 3 % no IKP[5]. (5) Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc tam, kad Itālija līdz 2013. gada 1. aprīlim paziņoja datus, kā arī pamatojoties uz 2013. gada stabilitātes programmu, Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozi un papildu pasākumu izvērtējumu, kas pieņemti ar 2013. gada 21. maija dekrētlikumu Nr. 54, var izdarīt šādus secinājumus: – pēc maksimālā apjoma sasniegšanas 5,5 % apmērā no IKP 2009. gadā Itālijas vispārējās valdības budžeta deficīts tika pakāpeniski samazināts un sasniedza 3,0 % no IKP 2012. gadā, kas bija Padomes noteiktais termiņš. Uzlabojumu pamatā bija būtiska fiskālā konsolidācija, savukārt procentu maksājumi 2012. gadā bija par 0,8 procentpunktiem no IKP lielāki nekā 2009. gadā, un ekonomiskās aktivitātes struktūras dēļ nodokļu ieņēmumi bija mazāki; – stabilitātes programmā 2013.-2017. gadam, ko Itālijas valdība pieņēma 2013. gada 10. aprīlī un ko parlaments apstiprināja 7. maijā, plānota deficīta neliela samazināšanās līdz 2,9 % no IKP 2013. gadā un pēc tam – kritums līdz 1,8 % no IKP 2014. gadā. Pieņemot, ka politika paliks nemainīga, Komisijas dienestu 2013. gada pavasara prognozē tika paredzēts, ka deficīts 2013. gadā būs 2,9 % no IKP un 2014. gadā tas būs 2,5 % no IKP. Gan stabilitātes programmā, gan pavasara prognozē ir ņemtas vērā sekas, ko rada 2013. gada 8. aprīļa dekrētlikums Nr. 35, kurā paredzēta vispārējās valdības sektora aizkavēto maksājumu, kurus tas ir parādā privātiem piegādātājiem, nomaksāšana 40 miljardu euro apmērā (jeb aptuveni 2,5 % no IKP) laikposmā no 2013. līdz 2014. gadam. Lai gan šī summa nozīmē atbilstošu vispārējās valdības parāda pieaugumu, tā ietekmē deficītu tikai daļā, kas saistīta ar kapitāla izdevumiem. Dekrētlikumā paredzēts, ka šie maksājumi 2013. gadā ir 0,5 % no IKP, atbilstoši palielinot deficītu. Tajā ir iekļauta arī drošības klauzula, kas ļauj valdībai atlikt deficītu palielinošo atlikto maksājumu nomaksu vai pieņemt korektīvus pasākumus, lai nodrošinātu 2013. gada budžeta mērķa sasniegšanu; – Itālijas parlaments 7. maijā oficiāli atbalstīja budžeta mērķus, kas izvirzīti 2013. gada stabilitātes programmā. Jaunā valdība 17. maijā, t. i., pēc pavasara prognozes, pieņēma oficiālu deklarāciju, ar kuru tā apstiprināja šīs apņemšanās un paziņoja par jaunu pasākumu pieņemšanu, pilnībā ievērojot stabilitātes programmas budžeta mērķus. Dekrētlikumā Nr. 54, kas tika pieņemts tajā pašā datumā, ir izklāstīti jaunie pasākumi. Tie ir šādi: – jūnijā paredzētā īpašuma nodokļa, ko piemēro mājām, kurās īpašnieks dzīvo (izņemot luksusa rezidences), kā arī lauksaimniecības īpašumiem, maksājuma atlikšana, vienlaikus paredzot saistības valdībai reformēt tiesību aktu sistēmu nekustamā īpašuma nodokļu jomā. Drošības klauzula, kura paredz, ka reforma ir jāveic, pilnībā ievērojot budžeta mērķus primārā izteiksmē; turklāt, ja budžeta ziņā neitrāla reforma netiek apstiprināta līdz 2013. gada augusta beigām, atliktais īpašuma nodokļa maksājums būs jānomaksā līdz 16. septembrim; – algu piemaksu shēmas paplašināšana, attiecinot to uz nodarbinātajiem, kas nav jau tajā iekļauti 2013. gadā, pārdalot pieejamos budžeta līdzekļus, kuri pārsniedz ar 2012. gada darba tirgus reformu rezervētos līdzekļus; – kopumā tiek lēsts, ka jaunajiem noteikumiem nav būtiskas ietekmes uz deficītu, ja tie tiks konsekventi īstenoti. Tādējādi ir paredzēts, ka budžeta deficīts saglabāsies zem atsauces vērtības 3 % no IKP ilgtspējīgā veidā; – pēc uzlabošanās par gandrīz 2¾ procentpunktiem no IKP kumulatīvā izteiksmē starp 2009. un 2012. gadu ir gaidāms, ka strukturālā bilance, t.i., veicot korekcijas attiecībā uz ekonomikas ciklu un atskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, turpinās uzlaboties par 1 procentpunktu 2013. gadā (līdz aptuveni -½ % no IKP) un pēc tam nedaudz pasliktināsies 2014. gadā, pieņemot, ka politika paliks nemainīga; – parāda attiecība pret IKP palielinājās par 10,6 procentpunktiem no 2009. gada līdz 2012. gadam, proti, līdz 127,0 %, arī tāpēc, ka Itālija piedalījās finanšu palīdzībā, kas tiek sniegta citām eurozonas dalībvalstīm. Tā kā saglabājas negatīvi cikliskie apstākļi, tiek prognozēta valdības bruto parāda palielināšanās līdz 131,4 % no IKP 2013. gadā un līdz 132,2 % 2014. gadā, to ietekmē arī laikposmā no 2013. līdz 2014. gadam plānotā aizkavēto maksājumu nomaksa, kas veido 2,5 procentpunktus no IKP. (6) Padome atgādina, ka, sākot no 2013. gada, kas ir gads pēc pārmērīgā deficīta novēršanas, Itālijai būtu jāvirzās uz vidējā termiņa mērķa sasniegšanu atbilstošā tempā, arī ievērojot izdevumu robežvērtību, un jāgūst pietiekami panākumi, lai panāktu parāda kritērija ievērošanu saskaņā ar Padomes 1997. gada jūlija Regulas (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu, 2. panta 1.a punktu. (7) Saskaņā ar Līguma 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja Padome atzīst, ka pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī ir novērsts. (8) Padome uzskata, ka pārmērīgais budžeta deficīts Itālijā ir novērsts un tāpēc Lēmums 2010/286/ES būtu jāatceļ, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants No vispārējā novērtējuma secināms, ka pārmērīgais budžeta deficīts Itālijā ir novērsts. 2. pants Ar šo atceļ Lēmumu 2010/286/ES. 3. pants Šis lēmums ir adresēts Itālijas Republikai. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs [1] OV L 125, 21.5.2010., 40. lpp. [2] Vispārējās valdības budžeta deficīta un parāda rādītāji par 2009. gadu vēlāk tika pārskatīti, nosakot attiecīgi pašreizējos 5,5 % no IKP un 116,4 % no IKP. [3] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp. [4] OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp. [5] Saskaņā ar “Specifikācijām par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnēm par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, 2012. gada 3. septembris. Sk. http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/pdf/coc/code_of_conduct_en.pdf