LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 29.7.2004 
COM(2004) 527 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par Kopienas sist ēmu pasažieru p ārvadājumiem ar autobusiem - t ās darbība un 
perspektīvas starptautisko p ārvadājumu, kabot āžas pakalpojumu un pasažieru droš ības 
un tiesību jomā 
 
{SEC(2004) 1020} 
 
LV 2   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
par Kopienas sist ēmu pasažieru p ārvadājumiem ar autobusiem - t ās darbība un 
perspektīvas starptautisko p ārvadājumu, kabot āžas pakalpojumu un pasažieru droš ības 
un tiesību jomā 
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
A. IEVADS 
Paziņojumā analizēta Kopienas ties ību aktu darb ība pasažieru starptautisko p ārvadājumu un 
kabotāžas jomā. Tā atbilst saist ībām, kuras noteiktas Regul ā Nr. 684/92 1, kura groz īta ar 
Regulu Nr. 11/98 2 par pasažieru starptautiskajiem p ārvadājumiem, un Regul ā Nr. 12/98 3 par 
pasažieru kabot āžas pārvadājumiem. Min ētajās regulās ir paredz ēts, ka Komisijai j āiesniedz 
ziņojums par to, k ā noris Kopienas ties ību aktu piem ērošana pasažieru starptautisko un 
kabotāžas pārvadājumu jom ā. 
Paziņojuma pielikum ā sniegts Komisijas dienestu darba dokuments, kur ā līdztekus 
informācijai Eiropas Parlamentam un Padomei īsi aplūkoti arī tiesību aktu interpret ācijas 
jautājumi, kurus Komisijai p ēdējo gadu laik ā iesniegušas dal ībvalstis, p ārvadātāji vai to 
asociācijas. Taj ā aplūkoti arī daži pasažieru autop ārvadātājumu tirgus aspekti. Komisijas 
dienestu darba dokuments adres ēts īpaši attiec īgajiem pārvadātājiem un dal ībvalstu iest ādēm. 
Tas palīdzēs nodrošin āt Kopienas ties ību aktu vien ādu piemērošanu attiec ībā uz pieeju 
tirgum. 
Šajā Komisijas dienestu darba dokument ā aplūkoti ne vien Regulu Nr. 684/92 un 12/98 
piemērošanas jom ā esošie jaut ājumi, bet ar ī citi svar īgi aspekti, kas saist īti ar pasažieru 
autopārvadātājumu attīstību, piem ēram, transportl īdzekļu drošība un pasažieru ties ības. 
Kopienas ties ību akti attiec ībā uz pieeju tirgum ir svar īgi, tomēr, pilnveidojot 
autopārvadājumu jomu, nedr īkst aizmirst par pasažieru droš ību. Dokument ā īpaši uzsv ērta 
tehnikas att īstība, kas ļāvusi uzlabot transportl īdzekļu drošību, kā arī nepilnības šai jom ā, 
kurām Komisijai v ēl jāpievēršas. Ir svar īgi garant ēt pasažieru ties ības un efekt īvus 
pārvadājumus, jo š ādas garantijas veicina pilso ņu integrāciju, labkl ājību un ties ību efektīvu 
izmantošanu. T āpēc ir rūpīgi jāpārdomā, kā tas izdar āms. Pasažieru ties ības ir un ar ī 
turpmākajos gados b ūs viena no Kopienas r īcības priorit ātēm. 
B. ZI ŅOJUMS PAR KOPIENAS SIST ĒMAS DARB ĪBU 
1. Starptautiskie pasažieru p ārvadājumi  
Kopienas licence Saistībā ar Komisijas r īcībā esošo inform āciju pasažieru p ārvadātājiem un kompetentaj ām 
dalībvalstu iest ādēm kopum ā nav raduš ās grūtības interpret ēt un piem ērot Regulu Nr. 684/92, 
                                                
 
1  OV L 74, 20.3.1992., 1. lpp. 
2  OV L 4, 8.1.1998., 1. lpp. 
3  OV L 4, 8.1.1998., 10. lpp. 
 
LV 3   LV kas grozīta ar Regulu Nr. 11/ 98. Regulas Nr. 11/98 m ērķis bija piel āgot un vienk āršot Regulu 
Nr. 684/92, kas bija pirm ā Kopienas l īmeņa iniciatīva starptautisko pasažieru p ārvadājumu 
tirgus liberaliz ācijai. Ņemot vērā pēdējo gadu pieredzi, ir j āsecina, ka šo m ērķi izdevies 
sasniegt, pateicoties Regulai Nr. 11/98. 
Konkrētāk, ieviestā Kopienas licence atvieglojusi ārpus pārvadātāja reģistrācijas dalībvalsts 
veiktās pārbaudes, k ā arī uzlabojusi š ā tirgus pieejam ību. Komisija ir sa ņēmusi dažas s ūdzības 
par sankcij ām, ko dal ībvalstis noteikušas p ārbaudot transportl īdzekļos esošos dokumentus. 
Komisijas dienestu nost ājai, kuras kopsavilkums atrodams pielikum ā sniegtajā dokument ā, 
jāveicina pareiza ties ību aktu piem ērošana šai jom ā. Tā kā pasažieru p ārvadājumu tirg ū šai 
licencei (l īdz ar to ar ī tās lietošanai atbilst īgi Kopienas ties ību aktiem) ir b ūtiska loma, 
Komisija uzaicina visus interese ntus iesniegt tai savus koment ārus par šo jaut ājumu: 
1. jautājums 
Vai Komisijas preciz ējumi ( Komisijas dienestu darba dokument ā) par to, k ā interpret ēt un 
piemērot Kopienas licences noteikumus, ir pietiekami izsme ļoši? Vai tie atbilst licen ču un 
apstiprināto kopiju izsniedz ēju iestāžu, kontrolieru un p ārvadājumu uzņēmumu vajadz ībām? 
Atļauja veikt regul ārus pārvadājumus 
Atļauju izsniegšanas proced ūra regulāriem starptautiskiem p ārvadājumiem un dažiem 
regulāriem specializ ētajiem pārvadājumiem ir b ūtiska atkāpe no pārvadājumu tirgus visp ārējā 
liberalizācijas principa. It vi sos pasažieru vai pre ču pārvadājumu veidos – pa ce ļiem, 
dzelzceļiem, jūru vai gaisu – Eiropas Kopiena cenšas padar īt pārvadājumu tirgu p ēc iespējas 
atvērtāku un saglab āt augstu p ārvadājumu kvalit ātes un droš ības līmeni. Tāpēc ir jāplāno 
jauns starpposms vai gal īgais posms – virz ība uz vēl liberālāku starptautisko p ārvadājumu 
tirgu. Jāparedz trīs varianti: 
– 1. variants. Samazin āt atļauju atteikumu skaitu 
Ar Regulu Nr. 11/98 jau izdevies sašaurin āt pamatojumu loku, ar kuriem atsaka regul āro 
starptautisko p ārvadājumu atļauju. Tagad at ļauja ir jāpiešķir obligāti, ja vien nav regul ā 
paredzētā pamatojuma to neizsniegt. Ir j āiet vēl tālāk – pēc iespējas jāsamazina atteikumu 
skaits, ko paredz Regulas Nr. 684/92 7. panta 4. punkts. Komisija jau 1996. gad ā 4 nāca klajā 
ar priekšlikumu atcelt pamatojumu, ka at ļauja ir atsak āma, ja regul āri pasažieru p ārvadājumi 
ar autobusiem var b ūtiski apdraud ēt dzelzceļa satiksmes dz īvotspēju. Lai gan šis priekšlikums 
nav atspogu ļots pieņemtajā Regulā Nr. 11/98, tas ir piln ībā pamatots no daž ādu transporta 
veidu brīvas konkurences viedok ļa. Jāatzīmē, ka pēc Komisijas r īcībā esošās informācijas ar 
šādu pamatojumu nav atteikta neviena at ļauja. 
Būtu jāparedz arī mīkstināt 7. panta 4. punkta d) un e) apakš punkta noteikumus, lai noteiktos 
starptautiskos maršrutos veicin ātu jaunus regul ārus pārvadājumus. Šobr īd spēkā esošie 
noteikumi ir t ādi, ka tie var blo ķēt dažus tirgus, ne ļaujot tajos iek ļūt jauniem p ārvadātājiem.  
                                                 
4  KOM (96) 190 gal īgā versija 
 
LV 4   LV – 2. variants. Samazin āt atteikumu skaitu un dot at ļauju klusuciešot 
Regulas 7. panta 3. punkt ā paredzēts, ka atļauju izsniedz ēja iestādei attiec ībā uz atļaujas 
pieteikumu j āpieņem lēmums četru mēnešu laikā, skaitot no dienas, kad p ārvadātājs iesniedzis 
pieteikumu. Praks ē nereti šis termi ņš tiek pārsniegts, un tas p ārvadātājiem, kuri iesniedz 
pieteikumu, nav pie ņemams.  
Papildus at ļauju atteikumu skaita samazin āšanai (skat īt 1. variantu) ir j āparedz ar ī procedūra 
atļaujas došanai klusuciešot. Ja at ļauju izsniedz ēja iestāde nav pie ņēmusi lēmumu termi ņā, 
kas noteikts 7. panta 3. punkt ā, uzņēmums var s ākt pārvadājumus jau no n ākamās dienas p ēc 
minētā termiņa beigšanās dienas. 
– 3. variants. Atcelt at ļauju proced ūru 
Šis variants paredz piln īgu regulāro starptautisko p ārvadājumu liberaliz āciju, kas jau ir 
panākta neregul āro pārvadājumu jom ā. Ikviens Eiropas Kopien ā reģistrētais uzņēmums var ēs 
uzsākt jaunus regul āros starptautiskos p ārvadājumus neatkar īgi no citu p ārvadājumu 
uzņēmumu darb ības, respekt īvi, brīvi konkur ēt ar tiem. 
Šāda pilnīga regulāro starptautisko p ārvadājumu liberaliz ācija tomēr neskartu attiec īgo valsts 
iestāžu inform ācijas proced ūru. Šīs iestādes varētu pārbaudīt, vai uzņēmums, kas paredz veikt 
regulārus pārvadājumus jaun ā maršrutā, atbilst Kopienas ties ību aktu noteikumiem par pieeju 
pasažieru p ārvadātāja profesijai un ce ļu satiksmes droš ības noteikumiem. P ārvadātāja 
reģistrācijas dalībvalstij šādā jaunā liberalizētā tirgū būtu svarīga loma. Biež āk kā līdz šim 
jāatsauc vai j āatsakās atjaunot Kopienas licences (vai j āatsauc attiec īgās licences apstiprin ātā 
kopija), lai sod ītu pārvadātājus un liektu tiem stingr āk ievērot spēkā esošos noteikumus. Ar 
iedarbīgu pārvadātāju saistību kontroli, paredzot daž ādas sankcijas, pat Kopienas licences 
atņemšanu, tiks aizst āta kontrole, kas šobr īd tiek nodrošin āta ar regul āro pārvadājumu atļaujas 
procedūras palīdzību. 
Papildus turkl āt jāparedz kontroles dokuments, kas aizst ātu atļauju, kas noteikta ar Regulu 
Nr. 684/92. Visbeidzot ir j āpanāk liberaliz ācija, nepārkāpjot sabiedriskos pakalpojumus un 
koncesijas, kas past āv pārrobežu satiksmes jom ā. 
Komisija aicina visas ieinteres ētās puses – p ārvadātājus, pārvadātāju asociācijas un valsts 
iestādes – iesniegt tai koment ārus par šiem trim variantiem: 
2. jautājums 
Vai Regul ā Nr. 684/92, kas groz īta ar Regulu Nr. 11/98, paredz ētā atļauju piepras īšanas un 
piešķiršanas proced ūra ir vērtējama kā pamatota un p ārdomāta attiecībā uz vispārīgo mērķi 
liberalizēt pārvadājumus iekš ējā tirgū? 
Cik lielai j ābūt šo pārvadājumu liberaliz ācijas pakāpei? 
a. 1. variants. Samazin āt atteikumu skaitu, ko paredz  ar Regulu Nr. 11/98 groz ītās 
Regulas Nr. 684/92 7. panta 4. punkts. Kuri atteikumi j āgroza vai pat j āsvītro? 
b. 2. variants. Samazin āt atteikumu skaitu un noteikt, ka at ļauju izsniedz ēja iestāde ir 
devusi atļauju klusuciešot, ja t ā nav pieņēmusi lēmumu četru mēnešu laikā, skaitot 
no dienas, kad p ārvadātājs iesniedzis pieteikumu. 
 
LV 5   LV c. 3. variants. Piln īgi liberaliz ēt regulāros starptautiskos p ārvadājumus un regul āros 
specializētos pārvadājumus, kam v ēl ir vajadz īga atļaujas, atce ļot tās, kā tas jau ir 
izdarīts neregul āro pārvadājumu jom ā. Kādas formalit ātes un dokumenti šai 
gadījumā jāparedz esoš ās atļauju proced ūras dokumentu viet ā? 
Izmantojot sniegtos koment ārus un ierosin ājumus, Komisija 2004. gada beig ās vai 2005. gada 
sākumā sagatavos pie ņemšanai jaunu priekšlikumu, lai groz ītu regulāro starptautisko 
pārvadājumu kārtību, kas izkl āstīta Regulās Nr. 684/92 un 11/98. 
2. Pasažieru kabot āžas pārvadājumi  
Interpretējot un piem ērojot Regulu Nr. 12/98 par pasažieru kabot āžas pārvadājumiem, nav 
radušās nekādas problēmas. Konkr ētāk, nav saņemti ziņojumi, ka dal ībvalstis b ūtu pieļāvušas 
pārkāpumus attiec ībā uz kabot āžas būtiskāko iezīmi, respekt īvi, noteikumu, ka p ārvadājumus 
uzņemšanas dal ībvalstī var veikt tikai uz  laiku. Šo neregul āro pārvadājumu veikšanas laiks 
uzņemšanas dal ībvalstī caurmērā nav ilgs – no 1 l īdz 5 dienām. Regulāro pasažieru kabot āžas 
pārvadājumu skaits ir ārkārtīgi neliels. Gandr īz nepastāv specializ ētie regulārie kabot āžas 
pārvadājumi. 
Analizējot kabotāžas pārvadājumu ietekmi dal ībvalstu pārvadājumu tirgū, var secin āt, ka: 
– Kabotāžas pārvadājumi būtiski neietekm ē dalībvalstu pārvadājumu tirgu un tie ir pag ātnes 
palieka. P ārvadātāji darbojas savas dal ībvalsts tirg ū. 
– Kabotāžas pārvadājumi lielākoties noris dal ībvalstīs, kas atrodas kaimi ņos. 
– To, ka citu dal ībvalstu pārvadātāju klātbūtne konkr ētas dalībvalsts neregul āro pārvadājumu 
tirgū nav liela, var izskaidrot ar kabot āžas pakalpojumu pagaidu raksturu. Kad 
pārvadājumu uzņēmums vēlas reāli iekļūt citas dal ībvalsts p ārvadājumu tirg ū, tam 
teorētiski jāspēj sniegt šos pakalpojumus past āvīgi un, zin āmā mērā, arī ilgstoši. 
Vispiemērotākā stratēģija ir reģistrēšanās šai valst ī vai kāda šīs valsts uz ņēmuma 
pārpirkšana. 
Tāpēc nav paredzami nek ādi grozījumi Regul ā Nr. 12/98. 
3. Ce ļu satiksmes droš ība un pasažieru ties ības 
Ceļu satiksmes droš ības jomā ir jākonstatē, ka Kopienas ties ību akti un tehnikas att īstība ir 
ļāvusi uzlabot transportl īdzekļu drošību. Drošības uzlabošana ir seviš ķi būtiska, pārvadājot 
pasažierus ar autobusiem. Galven ā nozīme ir Kopienas ties ību aktiem par tirgus liberaliz āciju, 
tomēr pasažieru autop ārvadātājumu jomas att īstība ir atkar īga arī no klientiem sniegto 
pakalpojumu kvalit ātes, tāpēc pasažieri aizvien biež āk uzskata, ka autobusu droš ība ir ļoti 
svarīgs kritērijs. Lai šo droš ību uzlabotu, ir j āpārdomā iespēja ieviest p ārvadātāju 
sertifikācijas sistēmu, panākot ne vien oblig āto Kopienas un dal ībvalstu ties ību aktu pras ību 
izpildi, bet ar ī īpaši augstus standartus ce ļu satiksmes droš ības jomā. 
 
LV 6   LV Nobeigum ā jāpiebilst, ka pasažieru p ārvadājumos ar autobusiem ir j āgarantē efektīvus un 
kvalitatīvus pakalpojumus – j āuzlabo pasažieru ērtības, jāsniedz inform ācija par tarifiem, 
līgumatbild ību, sūdzību izskat īšanas kārtību, domstarp ību atrisin āšanas iesp ējām, īpašiem 
transportl īdzekļiem, kas ir piem ēroti person ām ar kust ību traucējumiem utt. Ir j āpārdomā visi 
ar pasažieru ties ībām saistītie jautājumi pasažieru p ārvadājumos ar autobusiem. Komisija 
aicina visas ieinteres ētās puses, it īpaši pārvadātājus un pat ērētāju asociācijas, iesniegt tai 
komentārus un ierosin ājumus par šiem jaut ājumiem. 
********************** 
Ieinteresētās puses savus koment ārus un ierosin ājumus saist ībā ar šo zi ņojumu līdz 
2004. gada 15. oktobrim var nos ūtīt uz šādu adresi: 
Pa pastu Eiropas Komisija  Ener ģijas un transporta ģenerāldirektorāts 
 Isabelle Kardacz 
 B-1049 Brussels 
Fakss: Isabelle Kardacz  
 + 32 (2) 295.21.65 e-pasts: isabelle.kardacz@cec.eu.int