ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
12.

Ierosinātās direktīvas 7. panta 3. punkts nosaka, ka attiecībā uz naudas pārvedumu pakalpojumiem piemēro īpašos noteikumus par klientu identifikāciju, kas tiks izklāstīti vēl nepublicētajā Komisijas priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par maksātāja informācijas norādīšanu, veicot līdzekļu pārvedumus (turpmāk tekstā – “regulas projekts”) (7). Regulas projekta mērķis ir nodrošināt to, ka pamatinformācija par maksātāju ir nekavējoties pieejama attiecīgajām iestādēm, lai palīdzētu tām cīņā pret terorisma finansēšanu. Regulas projekts tiek piemērots tādiem līdzekļu pārvedumiem jebkurā valūtā, kurus nosūta un/vai saņem ES reģistrēts maksājumu pakalpojumu sniedzējs (8). Regulas projektā tāpat ietvertas prasības, ko maksājumu pakalpojumu sniedzējiem piemēro saistībā ar līdzekļu pārvedumu pavadošās informācijas par maksātāju paturēšanu (9). Ierosinātās direktīvas noteikumi saistībā ar informāciju par maksātāju neatbrīvo no citu klienta pienācīgas pārbaudes procedūru piemērošanas attiecībā uz naudas pārvedumu pakalpojumiem, tostarp no īstā īpašnieka noteikšanas. Tādēļ var uzskatīt, ka ierosināto direktīvu piemēro visai maksājumu sistēmu darbībai. Jo īpaši ierosinātās direktīvas 7. panta 1. punkta b) apakšpunkts nosaka, ka īstā īpašnieka noteikšana ir daļa no klientu pienācīgas pārbaudes prasībām, kā arī 3. panta 8. punkts nosaka, ka īstais īpašnieks ir, cita starpā, fiziska persona, kuras vārdā tiek veikts darījums vai cita darbība. Šajā sakarā ir svarīgi ņemt vērā maksājumu sistēmu struktūras specifiku. Piemēram, pasta pakalpojumu gadījumā maksājumu sistēmu operatori atbild tikai par “aplokšņu”, t.i. maksājuma ziņojumu, pareizu vākšanu, šķirošanu, pārsūtīšanu un piegādi, bet parasti tiem nav ne tiesību, ne tehnisku iespēju izlasīt vai pārbaudīt aploksnes. Nosūtītāja un saņēmēja identitātes, tostarp to vārda un adreses, pārbaudi var veikt tikai to attiecīgie finanšu pakalpojumu sniedzēji. Tas atbilst pašreizējai Naudas atmazgāšanas direktīvai, kas ieviesta dalībvalstu tiesību aktos. Tomēr, tā kā mūsdienu maksājumu sistēmas veic pilnībā automatizētu informācijas apstrādi, tās nespēj veikt jebkāda veida kvalitātes pārbaudi, un tām parasti nav darījumu attiecību ar maksājuma nosūtītāju vai galīgo saņēmēju. Maksājumu sistēmu operatori var pārbaudīt tikai informācijas esamību attiecīgajā laukā; Tie nevar pārbaudīt šīs informācijas kvalitāti, pilnīgumu, precizitāti vai jēgu. Tādēļ ECB uzskata, ka maksājumu sistēmu operatori jāatbrīvo no ierosinātās direktīvas 7. panta 1. punkta b) apakšpunkta piemērošanas, neskarot to pienākumu nodrošināt, ka šajās sistēmās ievadīto maksājumu uzdevumu izcelsmi var noteikt, izmantojot pienācīgu sistēmas dalībnieku identifikāciju. Dažos gadījumos šajā nolūkā ir ieviesti noteikumi par centrālās bankas veikto uzraudzību.
21.

Ja nesenos statistikas datus par tiešo tirdzniecību salīdzina ar daudzumiem, kas deklarēti kvotas abu pirmo piemērošanas gadu laikā (4. tabula), var secināt, ka kvotu pārvaldības iestādēm nav ziņu par lielu daļu no tiešajā tirdzniecībā realizētajiem daudzumiem un tie nav iekļauti valsts references daudzumu uzskaitē. No tiešajā tirdzniecībā realizētajiem daudzumiem 80 % nebija deklarēti Igaunijā un Ungārijā, 60 %–70 % – Slovēnijā, 60 %–65 % – Polijā un nedaudz mazāk nekā 40 % – Lietuvā. Palātas veiktās revīzijas laikā Igaunijas, Lietuvas, Ungārijas un Slovēnijas iestādes atzina, ka tiešajā tirdzniecībā realizētie daudzumi nav deklarēti pilnībā. 4. tabula Tiešajā tirdzniecībā realizētais piens: statistikas dati un deklarētie daudzumi (tūkst. t) Tiešā tirdzniecība CZ EE LV LT HU PL SL SK Statistikas dati par kalendāra gadu 1997 n.d. 74 467 n.d. 146 1 663 n.d. 59 1998 n.d. 75 345 n.d. 150 1 953 n.d. 62 1999 n.d. 85 294 n.d. 148 2 141 n.d. 65 2000 22 97 309 n.d. 147 1 700 91 n.d. 2001 21 120 330 192 85 1 239 84 n.d. 2002 13 63 n.d. 142 77 1 141 119 31 2003 4 53 n.d. 124 168 1 318 78 32 2004 2 67 n.d. 76 116 869 65 13 2005 4 66 n.d. 91 159 484 58 7 Kvotas gadā deklarētie daudzumi 2004–2005 3 10 11 76 26 309 20 7 2005–2006 3 9 11 56 19 195 21 4 n.d. – nav datu. CZ: Ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu. EE: Lauksaimniecības ministrija (1997) un ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (1998–2005). Datu ekstrapolēšana uz 12 mēnešiem, atsaucoties uz 9 mēnešu rezultātiem 2005. gadā. LV: Papildu informācija Latvijas Republikas pozīcijas izklāstam (CONF-LV 26/02). LT: Lauksaimniecības ministrija (2001–2004) un ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (2005). HU: Ungārijas Centrālā statistikas pārvalde (KSH). PL: Polijas Centrālā statistikas pārvalde (1997–1999) un ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (2000–2005). SL: Ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu. SK: Lauksaimniecības maksājumu aģentūra APA (1997–1999) un ziņojums Komisijai par restrukturizācijas rezerves piešķiršanu (2002–2005). Atbildes uz anketas jautājumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 595/2004 26. pantā, un maksātāju iestāžu iesniegtie dati (PL un SL). 2004.–2005. kvotas gadam (11 mēneši), ekstrapolācija uz 12 mēnešiem (CZ, LV, LT, HU un SK).
25.

Piecas apmeklētās dalībvalstis, no kurām četras izmantoja MCC lietojumprogrammu, sastapās ar nopietnām savietojamības problēmām, cenšoties JDTS integrēt savas valsts IT sistēmās, piemēram, tās nespēja pārbaudīt, vai visiem pabeigtiem tranzītpārvadājumiem ir noteikta nākamā muitas procedūra, vai izmantot jau pastāvošos riska profilus. Četras no šīm dalībvalstīm galu galā nolēma uzturēt JDTS kā autonomu sistēmu, to nesavietojot ar valsts muitas IT sistēmām.
8.

IMI2 programmas (2014.–2024. gads) darbībās ir 1 638 miljoni EUR, ko finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”. No šīs summas lielākais 1 425 miljonus EUR var izlietot, lai nodrošinātu līdzvērtīgu summu EFPIA ieguldījumam, un līdz 213 miljoniem EUR var izlietot, lai nodrošinātu līdzvērtīgu summu ieguldījumam no citiem uzņēmumiem un universitātēm, kas nolemj pievienoties kopuzņēmumam IMI kā dalībnieki vai kā asociētie partneri Maksimālais ES ieguldījumsprogrammas (2014.–2024. gads) darbībās ir 1 638 miljoni EUR, ko finansē no pamatprogrammas “Apvārsnis 2020”. No šīs summas lielākais 1 425 miljonus EUR var izlietot, lai nodrošinātu līdzvērtīgu summuieguldījumam, un līdz 213 miljoniem EUR var izlietot, lai nodrošinātu līdzvērtīgu summu ieguldījumam no citiem uzņēmumiem un universitātēm, kas nolemj pievienoties kopuzņēmumamkā dalībnieki vai kā asociētie partneri ( 4 )
2014

Kopējais to apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības, bija augsts – 95 %. Joprojām saglabājās augsts arī to apropriāciju līmenis, par kurām uzņemtas saistības un kuras pārnestas uz nākamo gadu, proti, 5,6 miljoni EUR jeb 26 % (2013. gadā šis rādītājs bija 5,2 miljoni EUR jeb 28 %), kas īpaši sakāms par III sadaļu “Pamatdarbības budžets”, kur attiecīgā summa bija 4,7 miljoni EUR jeb 66 % (2013. gadā: 3,7 miljoni EUR jeb 85 %). Pārnesumu galvenais iemesls bija gada nogalē parakstītie īpašie līgumi par kopējo vērtību 2,4 miljoni EUR, sevišķi saistībā ar darba turpināšanu pie datubāzes izstrādes un uzturēšanas (1,8 miljoni EUR), kā arī saistībā ar citiem 2015. gadā sniedzamiem IT pakalpojumiem. Daļa no pārnestajām apropriācijām, par kurām uzņemtas saistības, radās budžeta pārvietojumu dēļ 2014. gada novembrī un decembrī, kad Iestāde palielināja pamatdarbības budžetu (III sadaļa) par 1,1 miljonu EUR (19 %) (1), pārvietojot 858 828 EUR (2) no I sadaļas “Personāla budžets” un 266 360 EUR (3) no II sadaļas “Administratīvais budžets”. Pārvietojumi bija paredzēti tam, lai kompensētu iztrūkumu Iestādes 2015. gada budžetā pēc tam, kad budžeta izpildes apstiprinātājiestādes nolēma ievērojami samazināt budžetu. Ja iztrūkums nebūtu novērsts, Iestāde nespētu īstenot daudzgadu IT stratēģiju, kas ir viena no Iestādes galvenajām pamatdarbībām.
14.

Ārējie pakalpojumi tiek sniegti, pamatojoties uz konkursa procedūrā noslēgtiem pamatlīgumiem. Šo pakalpojumu izmantošana tiek pamatota ar EBI darba programmu un tos nepārtraukti pārrauga IT nodaļa un Finanšu nodaļa. EBI ir turpmāk uzlabojusi kārtību, kādā tiek dokumentētas aplēses, kas attiecas uz vajadzībām pēc konkursa procedūrām. Salīdzinājumā ar 2015. gada sākotnējām budžeta apropriācijām, kas tika piešķirtas IT izmaksām, EBI gada garumā samazināja IT apropriācijas tikai par 4,3 %.
22.

Maksājumu kopsumma bija 8 835 487 EUR jeb 51,52 % no galīgajām apropriācijām un 53,55 % no saistībām (2014. gadā šie rādītāji attiecīgi bija 55,68 % un 56,56 %). Saskaņā ar Finanšu regulas 13. panta 4. punktu automātiski uz 2016. gadu pārnestās saistības bija 7 664 669 EUR, proti, 44,70 % no galīgajām apropriācijām un 46,45 % no saistībām (2014. gadā šie rādītāji attiecīgi bija 42,77 % un 43,44 %).
5.

SESAR I programmas izstrādes fāzei atvēlētais budžets ir 2 100 miljoni EUR, un to vienādās daļās veido ES, Eurocontrol un iesaistīto publiskā un privātā sektora partneru finansējums. ES ieguldījumu finansē no Septītās pamatprogrammas pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai un no Eiropas komunikāciju tīkla transporta programmas, bet “SESAR 2020” – no programmas “Apvārsnis 2020”. Apmēram 90 % no Eurocontrol un citu ieinteresēto personu līdzdalības ir ieguldījums natūrā.
Savienības kompetence saskaņā ar Līgumu

Dalībvalstu valdību pārstāvji, savstarpēji par to vienojoties, pieņēma deklarāciju par to, ka Luksemburgā izvietoto Komisijas tulkošanas dienestu paspārnē veidojams Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs, lai sniegtu tulkošanas pakalpojumus, kas vajadzīgi to struktūru un dienestu darbībai, kuru atrašanās vieta noteikta 1993. gada 29. oktobra lēmumā.
11.

To anulēto apropriāciju līmenis, par kurām bija uzņemtas saistības un kuras pārnesa no 2013. gada, bija augsts – 1 29 828 EUR (15 %) galvenokārt tāpēc, ka tika anulēta projekta Matrix īstenošana (15 090 EUR) un saskaņā ar 2013. gada dotāciju nolīgumiem bija jāatmaksā mazākas summas, nekā aplēsts (57 285 EUR). Projektu Matrix anulēja tā sākotnējā posmā, jo tas neatbilda pamatdarbības vajadzībām. No tā varēja izvairīties, ja vien Akadēmija būtu pienācīgi veikusi lietotāju vajadzību analīzi. Dotāciju izmaksu pārspīlētā aplēse norāda uz to, ka no Akadēmijas piešķirto dotāciju saņēmējiem ir jāiegūst precīzāka informācija.
14., 15., 16.

ENIAC iesniedz kopējas darbības plānu kopā ar ARTEMIS, lai sašaurinātu šo kvalificēto atzinumu: 1. NFA vizīte: vizītes jau ir notikušas Vācijā, Beļģijā un Francijā, tām sekoja papildu dokumentācija; pašlaik tiek sagatavoti novērtēšanas ziņojumi. Līdz šim ir pieejami šādi rezultāti: — Vācija (15,9 % no ES dotācijām kopuzņēmumā ENIAC) – labi dokumentēta sistēma ar skaidru pienākumu sadali un vairākiem kontroles līmeņiem. Vācija gūst pārliecību, izmantojot ex post“padziļinātās pārbaudes” procedūru, ko piemēro netiešās darbības beigās. Saskaņā ar mūsu provizorisko novērtējumu šī ex post“padziļinātās pārbaudes” procedūra atbilst starptautiskajiem standartiem. Šī procedūra 2013. gadā tika piemērota 120 darbību paraugam no kopējām 424 darbībām (28,3 %), kā rezultātā kļūdu īpatsvars nepārsniedz 1 %. Darbības izpildes stadijā: daži procedūras aspekti tiek pašlaik noskaidroti pirms novērtējuma galīgas pabeigšanas; mēs piedalījāmies apspriedēs attiecībā uz informācijas apmaiņu par paraugu atlasi, kas ļautu konsolidēt rezultātus ar līdzīgiem rezultātiem no citām valstīm. Šis process tiks pabeigts līdz 2014. gada beigām, — Beļģija (4,8 % no ES dotācijām kopuzņēmumā ENIAC) – labi dokumentēta sistēma ar skaidru pienākumu sadali un vairākiem kontroles līmeņiem. Beļģija gūst pārliecību, izmantojot “padziļinātās pārbaudes” procedūru, ko piemēro netiešās darbības beigās. Saskaņā ar mūsu novērtējumu ar šo procedūru tiek nodrošināts pārliecības līmenis, kurš atbilst revīzijām, kas tiek veiktas saskaņā ar valdošajiem starptautiskajiem standartiem. Beļģija iesniedz visus ARTEMIS un ENIAC projektus (100 %) ex ante“padziļinātajai pārbaudei” pirms galīgo maksājumu veikšanas. Lai uzlabotu sistēmu, Beļģija veic ex post revīzijas tikai attiecībā uz procedūrām. Tāpēc pārliecības sistēmā nerodas nekāds atlikušo kļūdu īpatsvars (vai var uzskatīt, ka kļūdu īpatsvars ir nulle), — Francija (35,8 % no ES dotācijām kopuzņēmumā ENIAC) – sistēma darbojās, balstoties uz 100 % pārbaudēm attiecībā uz visām pirms 2011. gada uzsāktajām darbībām, kad Francija ieviesa attiecībā uz resursiem efektīvāku sistēmu ar skaidru pienākumu sadali un vairākus kontroles līmeņus, pamatojoties uz statistiskām ex post revīzijām. Saskaņā ar mūsu provizorisko novērtējumu šī ex post“padziļinātās pārbaudes” procedūra atbilst starptautiskajiem standartiem. Francija gūst pārliecību, izmantojot ex post revīzijas procedūru, ko piemēro netiešās darbības beigās. Pirmajām darbībām, kas tika uzsāktas atbilstoši jaunajai sistēmai, beigu termiņš ir 2015. gadā, tāpēc pagaidām Francija nevarēja nodrošināt statistiskos datus. Papildu apmaiņa tiek plānota ar Nīderlandi (19,6 % no ES dotācijām kopuzņēmumā ENIAC) un Austriju (5,1 % no ES dotācijām kopuzņēmumā ENIAC). 2. Revidējamais uzņēmums aicināja revīzijas iestādes ARTEMIS un ENIAC dalībvalstīs, Eiropas Komisijas revidentus un Eiropas Revīzijas palātas revidentus piedalīties darbseminārā, kas notika 2014. gada 1. oktobrī Briselē, lai iepazīstinātu ar sistēmām, kas izstrādātas pārliecības iegūšanai, kā arī veicinātu apmaiņu ar labu praksi nolūkā veicināt konverģenci un noteikt procedūras, kas savietojamas ar dalībvalstu sistēmām.
Nosakot un īstenojot visu Savienības politiku un darbības, ir jānodrošina augsts cilvēku veselības aizsardzības līmenis. Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu cilvēku slimību profilaksi un novērstu draudus cilvēku veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības jautājumos. Savienība papildina dalībvalstu rīcību, kas mazina narkotiku izraisīto kaitējumu veselībai, arī informējot un veicot profilakses pasākumus.

Produkti un pakalpojumi 2013. gadā
2012

Centrs 2012. gadā piešķīra dotācijas pētniecības iestādēm un personām. Dotāciju izdevumi kopā bija 7 52 000 EUR jeb 1,4 % no 2012. gada pamatdarbības izdevumiem. Ex ante pārbaudes, ko Centrs veic pirms saņēmēju deklarēto izmaksu atmaksāšanas, ietver izmaksu deklarāciju un daļēji arī saņēmēju nolīgto neatkarīgo revīzijas sabiedrību sagatavoto revīzijas apliecinājumu dokumentāro analīzi. Centrs parasti neiegūst no saņēmējiem dokumentus, kas pamato deklarācijās norādīto izmaksu attiecināmību un precizitāti. Lai stiprinātu kontroles mehānismus, Centrs pieņēma ex post pārbaudes stratēģiju un plānoja to ieviest 2012. gadā. Tomēr Centrs saskārās ar 10 mēnešus ilgu kavēšanos, lai iegūtu piekļuvi starpiestāžu revīzijas līgumam, un laikā, kad tika veikta revīzija, 2012. gada dotāciju izdevumu ex post pārbaudes vēl nebija notikušas. Palātas revidētajiem darījumiem Centrs ieguva apliecinošos dokumentus Palātas vārdā, un tie sniedza pamatotu pārliecību par darījumu likumību un pareizību.
11.

Aģentūra veic ex ante pārbaudes par katru izdevumu aprēķinu, kas ietver apstiprinājumu par to, ka pakalpojumi tika sniegti, izrakstīto rēķinu summas ir salīdzināmas ar iepriekšējiem pārskata periodiem, rēķina izrakstīšanas periodi ir pareizi un ka sadalījumi atbilst līgumā paredzētajiem. Nepilnību gadījumā tiek pieprasītas rēķinu kopijas un naudas summa par kļūdaini izrakstītajiem pakalpojumu rēķiniem tiek atlīdzināta. Tā kā aģentūra nevar sava personāla ietvaros nodrošināt to, ka pakārtotie līgumi tiek sekoti un pārbaudīti, tā maksā ēkas apsaimniekotājam noteikto naudas summu par šā pakalpojuma sniegšanu tās vārdā. Minētajā pakalpojumā ietilpst līgumu, rēķinu un kvīšu saistībā ar izmaksām pārbaude. Lai turpmāk uzlabotu izdevumu aprēķina pārbaudi, aģentūra konsekventi pieprasīs rēķinu kopijas par katru izdevumu aprēķinu, pamatojoties uz paraugiem.
c)

Eiropas Savienības iestādēm, to darbību un lomu, kā arī par lēmumu pieņemšanas metodēm un juridiskiem instrumentiem, jo īpaši saistībā ar tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību;

Akadēmijas mērķis ir palīdzēt sagatavot dalībvalstu vecākos policijas virsniekus, optimizējot sadarbību starp dažādiem Akadēmijas elementiem. Tā atbalsta un veido Eiropas pieeju to galveno problēmu risināšanā, ar kurām dalībvalstis saskaras, cīnoties pret noziedzību, novēršot noziedzību un uzturot kārtību, likumību un sabiedrības drošību, jo īpaši risinot šo problēmu pārrobežu izpausmes.

Viena delegācija no katras dalībvalsts.

Produkti un pakalpojumi 2012. gadā (2011.g.)
Savienības rīcība papildina dalībvalstu politiku un ir vērsta uz to, lai uzlabotu sabiedrības veselību, veiktu slimību profilaksi un novērstu draudus fiziskajai un garīgajai veselībai. Šāda rīcība ir arī cīņa pret slimībām, kas visvairāk apdraud veselību, veicinot pētījumus par to cēloņiem, izplatīšanos un profilaksi, kā arī informēšanu un izglītošanu veselības jautājumos, un nopietnu pārrobežu veselības apdraudējumu pārraudzība, laicīga brīdināšana par tiem un šo draudu apkarošana.

Pārvaldība
Pārvaldība

Valde Sastāvs 14 locekļi, kurus Padome ieceļ sadarbībā ar Eiropas Parlamentu un Komisiju, un viens Komisijas pārstāvis. Uzdevums Pieņemt darba programmu un budžetu un nodrošināt to izpildi. Izpilddirektors Ieceļ Valde, izvēloties no Komisijas ierosināto kandidātu saraksta, pēc uzklausīšanas Eiropas Parlamentā. Konsultatīvā padome Sastāvs Viens pārstāvis no katras dalībvalsts Uzdevums Sniegt konsultācijas izpilddirektoram. Zinātniskā komiteja un zinātnes ekspertu grupas Izstrādāt Iestādes zinātniskos atzinumus. Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta Iekšējā revīzija EFSA Iekšējās revīzijas dienests Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests (IRD) Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma
16.

Kas attiecas uz budžeta pārvaldi, kā to ataino ESMA IT darba programma, jāatzīmē, ka IT darba programma 2012. gadā tika balstīta uz prasībām tiesību aktos, kuri vēl tika apspriesti ES iestādēs. Gada gaitā daži no šiem tiesību aktu noteikumiem ietekmēja IT darba programmu, kā arī iepirkuma plānu.
2011

Aģentūras izveides regulā ir noteikti maksimālie nodarbināšanas termiņi pagaidu darbiniekiem, kurus Aģentūra pieņem darbā no dzelzceļa nozares speciālistiem. Saskaņā ar šiem noteikumiem laikposmā no 2013. gada līdz 2015. gadam Aģentūrai būs jāaizstāj puse no saviem darbiniekiem, kas var izraisīt ievērojamus traucējumus Aģentūras pamatdarbībā (1).
Pārvaldība

Valde Sastāvs Katrai dalībvalstij: a) viens valdības pārstāvis, b) viens darba devēju organizāciju pārstāvis, c) viens darba ņēmēju organizāciju pārstāvis, trīs locekļi, kas pārstāv Eiropas Komisiju. Locekļus, kas minēti a), b) un c) apakšpunktā, ieceļ Padome. Komisija ieceļ locekļus, kuri to pārstāvēs. Koordinatori no darba devēju organizācijām un darba ņēmēju organizācijām Eiropas līmenī un EEZ valstu novērotāji arī apmeklē Valdes un Biroja sēdes. Pienākumi Pieņemt budžetu, vidēja termiņa prioritātes (Centra daudzgadu plānošana), darba programmu un vērtēt un analizēt gada darbības pārskatu un gada pārskatus. Pieņemt galīgo budžetu un apstiprināt štatu sarakstu. Birojs Sastāvs Valdes priekšsēdētājs un trīs priekšsēdētāja vietnieki, viens koordinators no katras grupas un viens papildu pārstāvis no Komisijas. Direktoru ieceļ Komisija no kandidātu saraksta, ko iesniegusi Valde. Direktors atbild par Centra pārvaldību un īsteno Valdes un tās Biroja lēmumus. Iekšējā revīzija Eiropas Komisijas Iekšējās revīzijas dienests Ārējā revīzija Eiropas Revīzijas palāta Budžeta izpildes apstiprinātājiestāde Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma
Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)

ES ārējo attiecību politikas kontekstā Fonds dod ieguldījumu, lai uzlabotu cilvēkkapitāla attīstību 29 partnervalstīs, kuras noteiktas regulā un kuras apstiprinājusi Valde. Galvenie pasākumi ir atbalsts ES politikas jautājumos un atbalsts projektiem, politikas analīze, informācijas un pieredzes izplatīšana un apmaiņa un atbalsts partnervalstīm resursu pilnveidošanā. Fonda pievienotās vērtības pamatā ir neitrāla, nekomerciāla un unikāla izveidota zināšanu bāze, kurā ietilpst zināšanas cilvēkkapitāla attīstības jautājumos un to saikne ar nodarbinātību, tostarp zināšanas par pieejas pielāgošanu cilvēkkapitāla attīstībai Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs partnervalstu kontekstam. Fonds 2010. gadā sekmīgi pabeidza Turīnas procesa pirmo gadu (24 partnervalstu arodizglītības mācību politikas novērtējums) un tādējādi deva ieguldījumu stratēģiskās politikas izstrādē, veicināja labākās prakses izstrādi, koordināciju un saskaņošanu, kā arī Eiropas Savienības iekšējo politiku ārējo dimensiju. Fonds veica galvenos uzdevumus arī šādās jomās: — atbalsts Savienības politikai un ārējo attiecību instrumentu projektu ciklam partnervalstīs: 30 (30) tiešie rezultāti, — partnervalstu resursu pilnveidošana: 30 (67) tiešie rezultāti, — politikas analīze: 29 (23) tiešie rezultāti, — rezultātu izplatīšana un sadarbības tīkli: 30 (22) tiešie rezultāti. Ar tiešajiem rezultātiem mēra projekta rezultātu sasniegšanu un budžetu attiecina uz Fonda funkcijām. Papildus šīm funkcijām, kuras tika pildītas saistībā ar darba programmu, Fonds gada gaitā pildīja arī Eiropas Komisijas tiešos pieprasījumus. 2010. gadā bija ziņots par 105 (101) kārtējiem Komisijas pieprasījumiem, no tiem 62 % (56 %) bija adresēti IPA valstīm, 30 % (40 %) – saistībā ar ENPI un 7 % (4 %) – ar DCI. Viens tehnisks pieprasījums nebija saistīts ne ar vienu no trim minētajiem instrumentiem. IPA : Pirmspievienošanās atbalsta instruments ENPI : Eiropas Kaimiņattiecību un partnerības instruments DCI : Attīstības sadarbības instruments
4.

ES maksimālais ieguldījums IMI kopuzņēmumā tā darbības izdevumu segšanai un pētniecībai ir viens miljards EUR, kuru finansē no Septītās pamatprogrammas budžeta. ES un EFPIA kā dibināšanas biedri veic vienlīdzīgas iemaksas darbības izdevumos, bet katrs no tiem – ne vairāk kā 4 % no ES kopējiem ieguldījumiem. Pārējie biedri sedz darbības izdevumus proporcionāli viņu dalībai pētniecības pasākumos. Pētniecības uzņēmumi, kuri ir EFPIA biedri, veic ieguldījumus natūrā pētniecības pasākumu finansēšanai (4), un šo ieguldījumu vērtība ir vismaz līdzvērtīga ES finansiālajam ieguldījumam (5).
c)

Eiropas Savienības iestādēm, to darbību un lomu, kā arī par lēmumu pieņemšanas metodēm un juridiskiem instrumentiem, jo īpaši saistībā ar tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību;

Akadēmijas mērķis ir palīdzēt sagatavot dalībvalstu vecākos policijas virsniekus, optimizējot sadarbību starp dažādiem Akadēmijas elementiem. Tā atbalsta un veido Eiropas pieeju to galveno problēmu risināšanā, ar kurām dalībvalstis saskaras, cīnoties pret noziedzību, novēršot noziedzību un uzturot kārtību, likumību un sabiedrības drošību, jo īpaši risinot šo problēmu pārrobežu izpausmes.

Viena delegācija no katras dalībvalsts.

Produkti un pakalpojumi 2010. gadā (2009. g.)
4.

ES maksimālais ieguldījums Kopuzņēmumā IMI tā darbības izdevumu segšanai un pētniecībai ir viens miljards EUR, kuru finansē no Septītās pētniecības pamatprogrammas budžeta. ES un EFPIA kā dibināšanas biedri veiks vienlīdzīgas iemaksas darbības izdevumos, bet katrs no tiem – ne vairāk kā 4 % no ES kopējiem ieguldījumiem. Pārējie biedri segs darbības izdevumus proporcionāli viņu dalībai pētniecības pasākumos. Pētniecības uzņēmumi, kuri ir EFPIA biedri, veiks ieguldījumus natūrā pētniecības pasākumu finansēšanai, un šo ieguldījumu vērtība būs vismaz līdzvērtīga ES finansiālajam ieguldījumam. Jaunajiem biedriem arī jāpiedalās pētniecības pasākumu finansēšanā.