LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, XXX 
[…](2011) XXX projekts 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
  
Pavaddokuments dokumentam  
Priekšlikums - Padomes Regula par groz ījumiem Padomes Regul ā (EK) Nr. 1185/2003 
par haizivju spuru atdal īšanu uz ku ģiem 
 
 
 KOPSAVILKUMS 
1. PROBL ĒMAS IZKL ĀSTS 
 
Dzīves cikla īpatnību dēļ haizivju popul ācijas īpaši smagi ietekm ē pārmēra zveja, un t ām ir 
vajadzīgs ilgāks laiks atla bšanai no kr ājumu noplicin āšanas. Haizivis arvien vair āk kļūst par 
zvejas m ērķi, jo palielin ās piepras ījums pēc haizivju produktiem, seviš ķi spurām. Spuru 
atdalīšana ir darb ība, kad haizivju spuras tiek no ņemtas un patur ētas, bet lieme ņi tiek izmesti 
jūrā. Spuru atdal īšana ir ļoti postoša un neilgtsp ējīga. Atzīstot, ka p ārmērīga ekspluat ācija 
īpaši kaitē haizivīm un rajām, ka daudzi haizivju kr ājumi ir nopietni apdraud ēti un ka spuru 
atdalīšana ir iemesls p ārmērīgai iznīkšanai un kr ājumu noplicin āšanai, Padome 2003. gad ā 
pieņēma Regulu (EK) Nr. 1185/2003 par haizivju spuru atdal īšanu uz ku ģiem. Regula attiecas 
uz visiem zvejas veidiem ES ūdeņos un visiem ES ku ģiem, kuri zvejo ārpus ES ūdeņiem.  
 Regula bez iz ņēmuma aizliedz spuru atdal īšanu un aizliedz ar ī haizivju spuru no ņemšanu uz 
kuģa. Tomēr izņēmuma kārtā haizivju spuras no lieme ņiem drīkst noņemt uz ku ģiem, kuriem 
ir īpašas zvejas at ļaujas. Lai nodrošin ātu, ka nav notikusi lieme ņu izgāšana jūrā, spuru svars 
nekad nedr īkst pārsniegt 5 % no haizivju dz īvsvara uz ku ģa.  
 Galvenā konstatētā pašreizējās regulas probl
ēma ir saist īta ar kontroles v ājumu, ko izraisa 
atļauju pastāvēšana (tās izdod pēc dalībvalstu ieskatiem), kas ļauj uz ku ģa spuras no ņemt, un 
tas, ka tiek izmantotas svara attiec ības, mēģinot pierādīt, ka spuru atdal īšana nav notikusi. 
Līdz ar to ir apzin ātas šādas konkr ētas problēmas. 
 1. Regula ļauj apstrādātus haizivju lieme ņus un spuras izkraut atš ķirīgās ostās atšķirīgā laikā, 
līdz ar to nav iesp ējams fiziski nosv ērt spuras un lieme ņus un noteikt to attiec ību un 
inspektoriem nav iesp ējams pārliecināties, ka nav notikusi spuru atdal īšana. Inspektoriem 
jāpaļaujas uz zvejas žurn āl
ā ierakstītajiem skait ļiem, lai var ētu izdarīt nepieciešamos svara 
salīdzinājumus. 
 2. Lai pārbaudītu, ka ir iev ērota spuru un lieme ņu dzīvsvara attiec ība 5 %, inspektoriem, kuri 
saskaras ar apstr ādātiem lieme ņiem un/vai spur ām, ir jāizmanto p ārrēķina koeficienti, lai 
pārbaudītu, vai nav notikusi spuru atdal īšana. Svara attiec ība un pārrēķina koeficients 
mainās atkarā no sugas, vietas un dz īves posma, k ā arī apstrādes/konserv ācijas metod ēm, 
piemēram, produktu sald ēšanas un/vai ž āvēšanas. Visiem neparedzamajiem apst ākļiem 
nevar piem ērot vienotu attiec ību. 
 3. Dažādās pasaules mal ā
s zvejas flotes izmanto atš ķirīgus spuru griešanas metodes un patur 
atšķirīgas no lieme ņa atdalīto spuru da ļas. ES flotu spuru griešanas pa ņēmieni un tas, ka 
uz kuģa tiek patur ētas visas spuras, rada augst āku spuru un lieme ņa svara attiec ību, nekā 
tiek sarēķināts citām flotēm. ES ku ģi diendien ā izkrauj zivis ost ās ārpus ES, kur tiek 
piemērotas stingr ākas svara attiec ības, un t ādējādi tiek konstat ēts, ka tie p ārkāpj 
attiecīgajās vietās piemērojamos noteikumus. 
 
4. Apstrāde uz kuģa traucē vākt datus, kas ir b ūtiski svar īgi pārvaldības un saglab āšanas 
pasākumu izstr ādei.  
 
 
EN  2
5. Regula uzliek dal ībvalstīm pienākumu katru gadu sniegt zi ņojumu. Liel ākā daļa 
dalībvalstu slikti izpilda šo pien ākumu (sk. pielikumu). Liekas nepieciešams vienk āršot 
ziņošanas pien ākumu tām dalībvalstīm, kuras neizdod īpašas atļaujas, un t ām, kuras 
haizivis nezvejo. 
 6. Nav vienveid īgu vadlīniju, kas noteiktu, k ā valstu iest ādēm jāizdod atļaujas.  
  Galvenās raizes rada ES ku ģi, kuriem ir īpašas zvejas at ļaujas. Parasti tie ir t āljūras kuģi, kas 
zvejo ar dreif ējošām āķu jedām, un no tiem liel ākā daļa pieder Sp ānijai (181 ku ģis) un 
Portugālei (29 ku ģi). Atļ
auja ir vienam Lietuvas un vienam Kipras ku ģim.  
 
2. SUBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
 
Jūras bioloģisko resursu saglab āšana ir Eiropas Savien ības ekskluz īvā kompetenc ē, tādēļ 
Eiropas Komisijai ir ties ības ierosin āt attiecīgus tiesību aktus šaj ā sfērā kopīgās 
zivsaimniec ības politikas ietvaros. Haizivis zvejo daž ādu dalībvalstu karoga ku ģi, kuru 
darbība norit gan ES ūdeņos, gan ārpus tiem, t āpēc ES rīcība šajā sfērā ir nepieciešama un 
pamatota.  
3. MĒRĶI  
Regulas visp ārīgais mērķis ir uzlabot haizivju saglab āšanu. Galvenais politiskais uzdevums ir 
nodrošināt, lai, piem
ērojot piesardz ības principu, tiktu uzlabota haizivju kr ājumu saglab āšana. 
 Lai to izpild ītu, tiek noteikti konkr ētāki uzdevumi:  
 - haizivju (seviš ķi zilo haizivju un īsspuru mako haizivju) saglab āšana, likvid ējot visas 
iespējas nodarboties ar spuru atdal īšanu;  
 - efektīvas un drošas kontroles atvieglin āšana;   
 - pārvaldības pasākumu un kr ājumu uzraudz ības ieviešanai kritisku datu v ākšanas 
nodrošināšana. 
 Šā uzdevuma izpilde nodrošin ātu ES ties ību aktu saskan ību ar starptautiskaj ām normām, kas 
ES ir jāievēro (sevišķi FAO , ICCAT  un IOTC ).   
 
4. POLITIKAS RISIN ĀJUMI 
Ir apsvērti un nov ērtēti šādi risinājumi: 
 1. risinājums. Spuru un dz īvsvara 5 % attiec ības izmantošanas saglab āšana
 
 i) Spuru un lieme ņa dzīvsvara 5 % attiec ības izmantošana bez pras ības apstrādātos liemeņus 
un spuras izkraut vienlaic īgi vai vien ā ostā.  
 
 
EN  3
ii) Spuru un lieme ņa dzīvsvara 5 % attiec ības izmantošana kop ā ar prasību apstrādātos 
liemeņus un spuras izkraut vienlaic īgi vienā ostā. 
 1. risinājuma i) variants ir pašreiz ējā stāvokļa saglabāšana, t. i., apstr āde uz kuģa arī turpmāk 
būtu atļauta kuģiem, kuriem ir apstr ādes atļaujas. Ja spuras un lieme ņus izkrauj vienlaic īgi 
vienā ostā, tie būtu jānosver, p ārbaudot, vai spuru svars nep ārsniedz 5 % no haizivju 
dzīvsvara, lai noteiktu, vai nav notikusi spuru atdal īšana. Ja spuras un lieme ņus izkrauj 
atsevišķi, inspektoram ir j āpaļaujas uz zvejas žurn ālā ierakstītajām ziņām. 
 1. risinā
juma ii) variants ļauj tieši inspic ēt un nosv ērt gan spuras, gan lieme ņus. Šādā 
gadījumā nav nepieciešams pa ļauties tikai uz zvejas žurn āliem, lai noteiktu spuru un lieme ņu 
svara attiec ību.  
 2. risinājums. Pāreja no pašreiz ējā 5 % ierobežojuma spuru attiec ībai pret dz īvsvaru uz 5 % 
spuru attiec ību pret tīrītu liemeni (parasti bez galvas, ķesām un ādas) un pras ība spuras un 
liemeņus izkraut vienlaic īgi vienā ostā 
 Tā kā tīrīta liemeņa svars aptuveni var b ūt puse no dz īvsvara, š āda pāreja divk ārtīgi 
samazinātu spuru daudzumu, ko b ūtu atļauts patur ēt uz kuģa. Līdzīgi 1. risin ājuma 
ii) variantam 2. risin ājums ļautu tieši inspic ēt un nosvērt gan spuras, gan lieme ņus un likvid ēt 
paļaušanos uz zvejas žurn āliem, pārbaudot atbilst ību maksim ālajai spuru un lieme ņa svara 
attiecībai. 
 3. risinājums. Spuru atst āšana
 
 Ja spuras dabisk ā kārtā jāatstāj pie lieme ņa, spuru atdal īšana nevar notikt. Lai b ūtu vieglāk 
zivis glab āt uz kuģa, spurās var izdar īt iegriezumus un t ās pielocīt pie lieme ņa, kā parasts dar īt 
dažās zvejniec ībās Ziemeļamerikā, Vidusamerik ā un Dienvidamerik ā. 
 
4. risinājums. Aizliegums patur ēt haizivis, zvejojot ar dreif ējošām āķu jedām
 
 Šāds aizliegums noz īmētu, ka ku ģi, kas zvejo ar āķu jedām, nevarētu paturēt, pārkraut vai 
izkraut haizivis.  Lai š ādu aizliegumu iev ērotu, būtu ievērojami jāmaina tehniskie pas ākumi 
un zvejas prakse, jo haizivis sast āda 40–70 % no zvejas ar āķu jedām nozvejas apjoma (25–
47 % no nozvejas v ērtības). 
 
5. IETEKMES ANAL ĪZE 
Katra politisk ā risinājuma ietekme tika maksim āli novērtēta. Tomēr, tā kā trūka attiecīgu datu, 
it sevišķi ekonomisko, nav bijis iesp ējams šo ietekmi prec īzi izteikt skait ļos. Ietekme ir 
apkopota 1. tabul ā. 
 1. tabula. Politisko risin ājumu kopsavilkums — katra risin ājuma ietekme 
 I     E     T     E     K     M     E  
Risinā
jums  Ekonomisk ā 
ietekme  Saglabāšana Kontrole un 
izpilde  Datu vākšana  Vienkāršošana, 
administrat īvais 
slogs un attiec ības 
ar 
ārpussavien ības 
valstīm 
 
EN  4
1(i) Nav ietekmes 
īstermiņā, bet 
samazinātas 
nozvejas d ēļ 
ieņēmumu 
samazinājums 
ir iespējams 
vidējā termiņā 
un ļoti ticams 
ilgtermiņā  Ilgtermiņā 
palielinās 
negatīva ietekme  Ievērojamas 
grūtības 
atbilstības 
nodrošināšanā. 
ES inspektori apgalvo, ka šis risinājums nav 
pieņemams
 Paliek stipri 
ierobežota  Bez ietekmes uz vienkāršošanu un 
administrat īvo 
slogu. Iesp ējams, 
ka no jauna rad īsies 
problēmas, ja ES 
kuģi izkraus zivis 
ārpussavien ības 
ostās, kur tiek 
piemērots 
noteikums par 5 % no svara p ēc 
tīrīšanas
 
1(ii) Nav ietekmes 
īstermiņā, bet 
samazinātas 
nozvejas d ēļ 
ieņēmumu 
samazinājums 
ir iespējams 
vidējā termiņā 
un ļoti ticams 
ilgtermiņā  Ilgtermiņā 
palielinās 
negatīva ietekme  Kontrole tiek 
vienkāršota, bet 
paliek zin āma 
nenoteiktība 
attiecībā uz 
atbilstību Paliek stipri 
ierobežota  Bez ietekmes uz vienkāršošanu un 
administrat īvo 
slogu. Iesp ējams, 
ka no jauna rad īsies 
problēmas, ja ES 
kuģi izkraus zivis 
ārpussavien ības 
ostās, kur tiek 
piemērots 
noteikums par 5 % no svara p ēc 
tīrīšanas
 
2 Ir paredzama 
mērena 
negatīva 
ietekme. To zināmā mērā 
varētu 
kompensēt, ja 
nozare 
vēlēsies 
mainīt spuru 
griešanas praksi
 Atkarā no 
nozares reakcijas 
var paredz ēt vai 
nu pašreiz ējo 
tendenču 
turpināšanos, vai 
pozitīvu ietekmi, 
kuras apm ēri nav 
zināmi Kontrole tiek 
vienkāršota, bet 
paliek zin āma 
nenoteiktība 
attiecībā uz 
atbilstību Paliek stipri 
ierobežota  Bez ietekmes uz vienkāršošanu un 
administrat īvo 
slogu. ES ku ģi, kas 
izkrauj zivis noteiktās 
ārpussavien ības 
ostās, izpildītu tur 
piemērojamo 
noteikumu par 5 % no svara p ēc 
tīrīšanas
 
3 Nav 
paredzama nozīmīga 
negatīva 
ietekme uz uzņēmumiem, 
kuri atbilst pašreizējai 
regulai
 Paredzama pozitīva ietekme, 
kuras apm ēri nav 
zināmi, bet kura 
pastiprinās 
vidējā termiņā 
un ilgtermi ņā
 Kontrole tiek 
ievērojami 
atvieglināta un 
vienkāršota, un 
nenoteiktība 
attiecībā uz 
atbilstību 
faktiski tiek novērsta
 Tiek 
ievērojami 
uzlabota, 
nākotnē 
iespējams 
ieviest arī citus 
pārvaldības 
pasākumus  Svara attiec ību un 
īpašo zvejas at ļauju 
atcelšana veicin ātu 
noteikumu 
vienkāršošanu un 
īstenošanu. Bez 
tiešas ietekmes uz attiecībām ar 
ārpussavien ības 
valstīm
 
4 Ir paredzama 
ievērojama 
negatīva 
ietekme, jo tiks zaudēta 
ievērojama 
daļa no kuģu, Ievērojama 
pozitīva ietekme 
paredzama īstermiņā, vidējā 
termiņā un 
ilgtermiņā
 Kontrole tiek 
ievērojami 
atvieglināta un 
vienkāršota, un 
nenoteiktība 
attiecībā uz 
atbilstību Datu vākšana 
praktiski beidz pastāvēt
 Svara attiec ību un 
īpašo zvejas at ļauju 
atcelšana veicin ātu 
noteikumu vienkāršošanu un 
īstenošanu. Bez 
tiešas ietekmes uz 
 
EN  5
kas zvejo ar 
āķu jedām, 
pašreizējiem 
ieņēmumiem  faktiski tiek 
novērsta attiecībām ar 
ārpussavien ības 
valstīm 
 
 
6. POLITISKO RISIN ĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
 
4. risinājumam var ētu būt vispozit īvākā ietekme uz haizivju kr ājumiem, seviš ķi zilajām 
haizivīm un īsspuru mako haiziv īm ,  j a  v i e n  s e k m ējas izvair īšanās no haizivju nozvejas un 
nenotiek izg āšana jūrā. No otras puses 4. risin ājumam b ūtu visnegat īvākā ekonomisk ā 
ietekme uz zvejniec ības nozari, kas var ētu vairs neb ūt ienesīga. Bez tam 4. risin ājums vēl 
vairāk ierobežotu datu v ākšanu, tādējādi nākotnē traucējot ieviest efekt īvus pārvaldības 
pasākumus, k ā KPN un kvotu rež īmu. Arī 3. risinājumam būtu ievērojama pozit īva ietekme 
uz šiem kr ājumiem, ta ču daudz maz āka negatīva ietekme uz zvejniec ības nozari nek ā 
4. risinājumam. Atkar ā no pielāgošanās stratēģijas piem ērošanas (jauni tirdzniec ības kanāli, 
jauni zvejas, apstr ādes un p ārkraušanas mode ļi utt.) nozare var ētu būt spējīga pretoties 
3. risinājuma negat īvajai ietekmei uz ekonomiku. Pie tam 3. risin ājumam būtu ievērojama 
pozitīva ietekme uz datu v ākšanu, līdz ar to radot iesp ējas vidējā termiņā un ilgtermi ņā ieviest 
būtiskus saglab āšanas un p ārvaldības pasākumus. Bez tam 3. risin ājums vienk āršotu kontroli 
un paaugstin ātu tās efektivit āti. 1. risin ājuma i) un ii) variants un 2. risin ājums nesasniegtu 
vēlamos politiskos m ērķus.  
  
7. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA 
Uzraudzības režīma raksturu noteiks politisk ā risinājuma izv ēle. Ja tiks izraudz īts 
1. risinājuma i) vai ii) variants vai 2. risin ājums, tiks īstenots uzraudz ības režīms, kas līdzīgs 
pašreizējam, t. i., dal ībvalstīm būs pienākums iesniegt gada zi ņojumus, kas p ēc rakstura b ūs 
līdzīgi pašreiz ējās regulas 6. pant ā noteiktajam.  
 Ja tiks izraudz īts 3. vai 4. risin ājums, ziņošanas veids b ūs radikāli atšķirīgs un ziņošanas 
forma tiks stipri vienk āršota, jo vairs nepast āvēs īpašās zvejas at ļ
aujas. Pašreiz ējo ziņošanas 
formu veido aptauja, kur ā daudzi jaut ājumi ir balst īti uz pieņēmumu, ka uz ku ģa notiek spuru 
noņemšana. Ja spuru no ņemšana uz ku ģa tiktu izbeigta, šo jaut ājumu turpm ākajās aptaujās 
vairs nebūtu.  
 Neatkarīgi no izraudz ītās formas un turpm ākās ziņošanas rakstura nav paredzamas 
ievērojamas izmaksas vai ietaup ījumi. Tom ēr 3. vai 4. risin ājuma izraudz īšanās gadījumā 
mazinātos administrat īvais slogs.
 
 
Saglabāšanas pozit īvā iedarbība uz ab ām galvenaj ām apdraud ētajām haizivju sug ām būs 
jāuzrauga vid ējā termiņā un ilgtermi ņā, jo to dz īves ciklam ir rakstur īgs, ka pozit īvas 
tendences kr ājumos būs pamanāmas tikai p ēc vairākiem gadiem vai pat desmitiem gadu.