LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 18.3.2015. 
COM(2015) 135 final 
2015/0068 (CNS) 
  
Priekšlikums 
PADOMES DIREKT ĪVA 
ar ko groza Direkt īvu 2011/16/ES attiec ībā uz obligāto autom ātisko inform ācijas 
apmaiņu nodokļu jomā 
{SWD(2015) 60 final}  
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. PRIEKŠLIKUMA  KONTEKSTS 
1.1. Visp ārīgais konteksts 
Uzņēmumi tradicion āli uzskata nodok ļu plānošanu par le ģitīmu, jo tie izmanto tiesisko 
regulējumu, lai samazin ātu savas nodok ļu saistības. Tomēr pēdējos gados pl ānošana ir k ļuvusi 
sarežģītāka, aptverot daž ādas jurisdikcijas un novirzot apliekamo pe ļņu uz valst īm ar 
labvēlīgu nodok ļu režīmu. Šī “agresīvā” nodokļu plānošanas forma var izpausties daž ādos 
veidos, piem ēram, priekšroc ības tiek g ūtas, izmantojot nodok ļu sistēmas tehnisk ās īpatnības 
vai divu vai vair āku nodok ļu sistēmu nesakrit ības, ar m ērķi samazin āt nodokļu saistības vai 
apiet tās. Tās sekas ietver dubulto atskait īšanu (piem ēram, vienas un tos pašas izmaksas 
atskaita gan izcelsmes valst ī, gan rezidences valst ī) un nodok ļu dubulto neuzlikšanu 
(piemēram, ienākums, kuram neuzliek nodokli ne izcelsmes valst ī, ne saņēmēja rezidences 
valstī)1. Šādu praksi daudzos gad ījumos atbalsta valsts administr āciju sagatavoti nol ēmumi, 
kuros uzņēmumam tiek apstiprin āts, kā konkrētam darījumam tiks uzlikti nodok ļi saskaņā ar 
spēkā esošajiem ties ību aktiem, t ādējādi nodrošinot ieviest ās struktūras tiesisko noteikt ību. 
Lai gan dal ībvalstīm ir oblig āti jānodrošina, ka t ās sagatavo nodok ļu nolēmumus atbilstoši 
spēkā esošajiem ES un valsts ties ību aktiem, p ārredzamības trūkums par š ādiem nolēmumiem 
var ietekm ēt citas valstis, kuras ir saist ītas ar šādu nolēmumu labuma guv ējiem.  
Nodokļu apiešanai, k ā arī krāpšanai nodok ļu jomā un izvair īšanās no nodok ļu maksāšanas 
piemīt svarīgs pārrobežu aspekts. Globaliz ācija un arvien pieaugoš ā nodokļu maksātāju 
mobilitāte var apgr ūtināt nodokļu bāzes pienācīgu novērtēšanu, ko veic dal ībvalstis. Šis 
fenomens var ietekm ēt nodokļu sistēmu darbību un veicin āt nodokļu apiešanu un izvair īšanos 
no nodokļu maksāšanas un š ādi traucēt iekšējā tirgus darb ību.  
Tāpēc dalībvalstis tikai tad var efekt īvi risināt šo probl ēmu, ja tās vienojas veikt kop īgu 
rīcību. Šajā nolūkā viens no galvenajiem Komisijas strat ēģijas mērķiem ir uzlabot 
administrat īvo sadarb ību starp dal ībvalstu nodok ļu administr ācijām. 
Padomes Direkt īva 2011/16/ES tika pie ņemta, lai aizst ātu agrāku direktīvu par sadarb ību starp 
dalībvalstīm (Padomes Direkt īva 77/799/EEK), un bija  reakcija uz dal ībvalstu vajadz ību pēc 
lielākas savstarp ējas palīdzības nodok ļu jomā. 
Šā priekšlikuma m ērķis ir nodrošin āt, lai Direkt īvā 2011/16/ES tiktu paredz ēta vispusīga un 
efektīva administrat īvā sadarbība starp nodok ļu administr ācijām, paredzot oblig ātu 
automātisku inform ācijas apmai ņu par iepriekš ējiem pārrobežu nol ēmumiem un iepriekš ēju 
vienošanos par cenas noteikšanu, kas ir iepriekš ēja pārrobežu nol ēmuma konkr ēts veids, ko 
izmanto transfertcenas noteikšanas jom ā. Nodokļu vajadzībām izveidotas strukt ūras, kuru 
izmantošanas rezult ātā ienākumam uzliek zemu nodokli dal ībvalstī, kas izdod nol ēmumu, var 
veicināt to, ka saglab ājas vienīgi mazas ien ākuma summas, kur ām jāuzliek nodok ļi citās 
iesaistītajās dalībvalstīs, šādi izraisot šo valstu nodok ļu bāzes samazin āšanu.  
Priekšlikum ā noteikts, ka dal ībvalstīm automātiski jāapmainās ar pamatinform āciju ar vis ām 
pārējām dalībvalstīm par iepriekš ējiem pārrobežu nol ēmumiem un iepriekš ēju vienošanos par 
cenas noteikšanu. Tas pamatoja s uz principu, ka citas dal ībvalstis var lab āk novērtēt šādu 
nolēmumu iesp ējamo ietekmi un noz īmi nekā dalībvalsts, kas izdod nol ēmumu. Attiec īgos 
gadījumos dal ībvalstis, kas sa ņem inform āciju, var piepras īt turpmāku sīkāku inform āciju.  
Priekšlikums ir izstr ādāts tā, lai ļautu autom ātiski apmain īties ar inform āciju par 
nolēmumiem, tostarp izmantot standarta veidlapas, pamatojoties uz sp ēkā esošajiem 
                                                 
1 Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikums  par agres īvu nodokļu plānošanu. 
LV 3   LV noteikumiem Direkt īvā 2011/16/ES par inform ācijas apmai ņas praktiskajiem pas ākumiem. 
Tas atbilst ar ī starptautiskajai izstr ādei ESAO l īmenī un tās darbam, nov ēršot nodok ļu bāzes 
samazināšanu un pe ļņas novirzīšanu ( BEPS ). 
2012. gad ā grupa, kas nodarboj ās ar Rīcības kodeksu attiec ībā uz uzņēmējdarbības 
nodokļiem2, izskatīja, kā mainījušās dalībvalstu nodok ļu nolēmumu proced ūras. Grupa 
noteica to p ārrobežu nol ēmumu grupas, par kuriem ar inform āciju būtu jāapmainās spontāni, 
un ieteica izstr ādāt norādījumu veidni, kuru dal ībvalstis var ētu izmantot k ā atsauci, piem ērojot 
savā darbā3. Norādījumu veidn ē precizēts, ka, izmantojot standarta elektronisk ās veidlapas, ar 
elektroniskajiem l īdzekļiem, kā paredzēts direktīvā, informācija par p ārrobežu nol ēmumiem 
saskaņā ar Direkt īvas 2011/16/ES 9. pantu b ūtu spontāni jāsūta saskaņā ar direktīvas 10. pantu 
vēlākais vienu m ēnesi pēc tam, kad nol ēmums ir izdots. Direkt īvā arī prasīts, lai dal ībvalstis 
saistībā ar to nodrošin ātu pienācīgus saziņas kanālus starp dal ībvalstīm un kvalitat īvu 
apmācību un nor ādījumus tiem, kas izdod nol ēmumus. Taj ā arī sniegti nor ādījumi par t ās 
informācijas saturu, kas j āsniedz spont āni. Tomēr šī norādījumu veidne nav juridiski saistoša. 
Praksē notiek maz inform ācijas apmai ņas starp dal ībvalstīm par iepriekš ējiem pārrobežu 
nolēmumiem vai vienošanos par transfert cenas noteikšanu pat tad, ja tie ietekm ē arī citas 
valstis.  
Tāpēc šķiet nepieciešama sistem ātiskāka un saistoš āka pieeja inform ācijas apmai ņai par 
nolēmumiem ES, lai nodrošin ātu, ka, ja viena dal ībvalsts izdod iepriekš ēju nodok ļu 
nolēmumu vai vienošanos par transfertcenas noteikšanu, jebkura cita ietekm ētā dalībvalsts var 
veikt visus nepieciešamos atbilstošos pas ākumus.  
Komisija 2014. gada 16. decembr ī apņēmās sagatavot š ādu priekšlikumu par autom ātisku 
informācijas apmai ņu par pārrobežu nol ēmumiem, un tas ir atspogu ļots Komisijas 2015. gada 
darba programm ā4. 
2. APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES  
NOVĒRTĒJUMS 
2.1. Apspriešan ās saistībā ar Rīcības plānu, kā pastiprin āt cīņu pret kr āpšanu 
nodokļu jomā un izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas,  un ieteikumiem (COM 
(2012) 722), un citiem forumiem 
Eiropas Parlaments 2013. gada 21. maij ā pieņēma rezolūciju5, kurā atzinīgi vērtēja Komisijas 
rīcības plānu un ieteikumus, mudin āja dalībvalstis pild īt saistības un īstenot Komisijas r īcības 
plānu, kā arī uzsvēr a ,  k a  E S  i r  j āuzņemas vadoš ā loma glob ālajās diskusij ās par cīņu pret 
krāpšanu nodok ļu jomā, nodokļu apiešanu un nodok ļu oāzēm un jo īpaši autom ātiskās 
informācijas apmai ņas veicināšanā. 
Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komiteja 2013. gada 17. apr īlī pieņēma atzinumu6. 
Komiteja atbalst īja Komisijas r īcības plānu un centienus, lai rastu praktiskus risin ājumus, kā 
samazināt krāpšanu nodok ļu jomā un izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas.  
                                                 
2 OV 98/C 2/01. 
3 Dokuments 10903/12 FISC 77.  
4 http://ec.europa.eu/priorities/work-programme/index_en.htm   
5 Eiropas Parlamenta 2013. gada 21. maija rezol ūcija par c īņu pret kr āpšanu nodok ļu jomā, izvairīšanos no 
nodokļu maksāšanas un nodok ļu oāzēm (Kleva zi ņojums) – 2013/2025(INI). 
6 Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas 2013. gada 17. apr īļa atzinums par Komisijas pazi ņojumu 
Eiropas Parlamentam un Padomei “R īcības plāns, kā pastiprin āt cīņu pret kr āpšanu nodok ļu jomā un 
izvairīšanos no nodok ļu maksāšanas”, COM (2012) 722 final ( Dandea  ziņojums) — CESE 101/2013.  
LV 4   LV Pēdējos gados dal ībvalstis ir str ādājušas Rīcības kodeksa jaut ājumu grup ā, lai uzlabotu 
informācijas apmai ņu pārrobežu nol ēmumu un transfertcenu noteikšanas jom ā. Šīs Rīcības 
kodeksa jaut ājumu grupas  
secinājumi regul āru ziņojumu veid ā7 tika nosūtīti Padomei.  
2.2. Dal ībvalstis 
Šīs direktīvas pamat ā ir norādījumu veidne, par ko dal ībvalstis vienoj ās 2014. gad ā, un tādēļ 
tā atspogu ļo darbu, ko dal ībvalstu p ārstāvji jau paveikuši vair ākos Eiropas forumos. 
Dalībvalstis k ādu laiku ir apsp riedušas inform ācijas apmai ņas principu par nodok ļu 
nolēmumiem; tom ēr līdz šim nav rad īta efektīva sistēma šādai apmai ņai.  
2.3. Subsidiarit āte un proporcionalit āte 
Šis priekšlikums ir saska ņā ar subsidiarit ātes un proporcionalit ātes principiem, k ā noteikts 
attiecīgi Līguma par Eiropas Savien ību 5. panta 3. un 4. punkt ā. 
LESD 115. pant ā paredzēts tuvināt šādus dalībvalstu normat īvos un administrat īvos aktus, kas 
tieši iespaido iekš ējā tirgus izveidi vai darb ību un kam nepieciešama ties ību aktu tuvin āšana. 
Mērķi nodrošin āt, ka vis ām dalībvalstīm ir pietiekama inform ācija par iepriekš ējiem 
pārrobežu nol ēmumiem un iepriekš ēju vienošanos par cenas notei kšanu, nevar pietiekami labi 
sasniegt ar nekoordin ētu rīcību, ko īsteno katra dal ībvalsts atseviš ķi. Tādējādi, lai apmain ītos 
ar inform āciju par nol ēmumiem, kas, iesp ējams, ietekm ē nodokļu bāzi vairākās dalībvalstīs, ir 
vajadzīga vienota un oblig āta pieeja. Turkl āt ierosinātajā rīcībā ir ietverts p ārrobežu elements. 
Tāpēc faktisko inform āciju par iepriekš ējiem pārrobežu nol ēmumiem un iepriekš ēju 
vienošanos par cenas noteikšanu var ieg ūt tikai tad, ja tiek veikta r īcība Savien ības līmenī. 
Lai gan nor ādījumu veidni var uzskat īt par uzlabojošu aspektu, tiesiskais pamats ir uzskat āms 
par efektīvāku. Turkl āt, kamēr izdevēja dalībvalsts ir t ā, kurai, pamatojoties uz t ās tiesisko 
regulējumu, ir j ānovērtē konkrētā nolēmuma noz īme citām dalībvalstīm, saglab āsies 
pārredzamības trūkums. Nodok ļu maksātāji var izmantot to, ka nav vienotu noteikumu par 
informācijas apmai ņu, lai izveidotu strukt ūras, kas p ārvieto peļņu uz zemu nodok ļu valstīm, 
kas var neb ūt tās valstis, kur ās tiek veikta saimniecisk ā darbība, kas rada pe ļņu, un kur tiek 
radīta vērtība. 8 Nodokļu nolēmumi bieži tiek izdoti p ārrobežu strukt ūrām, tāpēc dalībvalstis ir 
atkarīgas viena no otras, lai ieg ūtu pilnīgu priekšstatu. Š ā iemesla d ēļ dalībvalstis, kas 
sadarbojas, ir lab ākā situācijā nekā dalībvalstis, kas r īkojas atseviš ķi, lai nodrošin ātu, ka 
informācijas apmai ņas sistēma par  nodok ļu nolēmumiem darbojas efekt īvi un ir piln īga. Lai 
nodrošinātu nodok ļu pārredzamību un sadarb ību starp nodok ļu administr ācijām ar mērķi 
apkarot nodok ļu apiešanu, saska ņota ES pieeja b ūtu efektīvāka.  
Konkrētā problēma, kuras risin āšanai nepieciešama politikas atbilde, ir p ārredzamības 
trūkums par nodok ļu nolēmumiem ar p ārrobežu noz īmi; tam ir nelabv ēlīga ietekme, jo īpaši 
attiecībā uz iekšējā tirgus pareizu darb ību. Politikas atbilde at tiecas tikai uz nol ēmumiem ar 
pārrobežu elementu. T ā ir divpak āpju pieeja, saska ņā ar kuru vis ām dalībvalstīm tiktu sniegta 
informācijas pamata kopa, kas defin ēta direktīvā. Jāpanāk līdzsvars attiec ībā uz inform āciju, 
ar kuru notiks apmai ņa, jo, no vienas puses, tai j ābūt iespējami īsai, savuk ārt, no otras puses, 
a r  t o  i r  j āsniedz pietiekami dati sa ņēmējai dalībvalstij, lai t ā varētu izvērtēt, vai būtu 
jāpieprasa papildu inform ācija. Otraj ā pakāpē tās dalībvalstis, kas var pier ādīt, ka inform ācija 
(kā tiek prognoz ēts) ir svar īga, var piepras īt sīkākus datus saska ņā ar spēkā esošās direktīvas 
noteikumiem. T ādējādi priekšlikums ir visproporcion ālākais konstat ētās problēmas 
risinājums, jo tas skar tikai t ādus iepriekš ējus nodok ļu nolēmumus un iepriekš ējas vienošan ās 
                                                 
7 Publiskie R īcības kodeksa jaut ājumu grupas (uz ņēmējdarbības nodok ļi) ziņojumi ir pieejami šeit. 
8 Tas ir pārbaudīts ESAO BEPS  projektā. 
LV 5   LV par cenas noteikšanu, kam piem īt pārrobežu aspekts. Pieeja ir balst īta arī uz autom ātisku 
apmaiņu ar pamatinform āciju, kas paredz ēta, lai katra dal ībvalsts var ētu noteikt, vai b ūtu 
jāpieprasa turpm āka sīkāka inform ācija. Līdz ar to ierosin ātie grozījumi nep ārsniedz tos 
pasākumus, kas nepieciešami konkr ēto jautājumu risin āšanai un t ādējādi – Līgumu mērķu 
sasniegšanai par iekš ējā tirgus pareizu un efekt īvu darbību.  
2.4. Dienestu darba dokuments 
Pievienotaj ā dienestu darba dokument ā novērtēti politikas risin ājumi, pamatojoties uz š ādiem 
kritērijiem: efektivit āte, lietder ība, saskaņotība, sociālā ietekme un pamatties ības. Komisija ir 
sagatavojusi risin ājumu anal īzi izvēlētā politikas risin ājuma atbalstam.  
3. PRIEKŠLIKUMA  JURIDISKIE  ASPEKTI 
Šā priekšlikuma m ērķis ir nodrošin āt, lai notiktu autom ātiska inform ācijas apmai ņa starp 
dalībvalstīm par iepriekš ējiem pārrobežu nol ēmumiem un iepriekš ēju vienošanos par cenas 
noteikšanu, ja ir izpild īti jaunajā 8.a pantā iekļautie nosac ījumi.  
Šajā nolūkā, ieviešot īpašu pras ību par autom ātisku inform ācijas apmai ņu par iepriekš ējiem 
pārrobežu nol ēmumiem un iepriekš ēju vienošanos par cenas notei kšanu, ar priekšlikumu tiek 
grozīta Direktīva 2011/16/ES, kur ā grozījumi izdar īti ar Direkt īvu 2014/107/ES9.   
Konkrēti ar ierosin ātās direktīvas 1. panta 3. punktu sp ēkā esošajā direktīvā tiek ieviests jauns 
8.a pants, kur ā ir izklāstīta obligātās automātiskās informācijas apmai ņas joma un nosac ījumi 
attiecībā uz nodok ļu nolēmumu un vienošanos par transfertcenas noteikšanu veidiem, kas 
definēti priekšlikuma 1. panta 1. punkt ā. Direktīvas 8.a panta 1. punkt ā ir paredz ēts, ka 
dalībvalsts kompetent ās iestādes, veicot autom ātisku apmai ņu, sniedz kompetentaj ām 
iestādēm visās pārējās dalībvalstīs informāciju par defin ētajiem nodok ļu nolēmumiem, ko t ās 
izdod vai groza. Šis pien ākums tiek attiecin āts arī uz nolēmumiem, kas izdoti desmit gadus 
pirms dienas, kad st ājas spēkā ierosinātā direktīva, un joproj ām ir spēkā dienā, kad stājas 
spēkā direktīva (8.a panta 2. punkts). 
Ar ierosin ātās direktīvas 1. panta 6. punktu ir paredz ēta iespēja, ka Komisija var izveidot 
drošu centr ālo direktoriju inform ācijai, kas pazi ņota saistībā ar šo priekšlikumu. Šis centr ālais 
direktorijs gan atvieglotu inform ācijas apmai ņu, gan atbalst ītu dalībvalstis to darb ā, pētot 
nolēmumus, ar kuriem dal ībvalstis apmain ījušās, un reaģējot uz tiem.  
Ar ierosin āto direktīvu tiek atjaunin āti arī 2011. gada direkt īvas noteikumi par atsauksm ēm, 
praktiskajiem pas ākumiem attiec ībā uz inform ācijas apmai ņu un administrat īvās sadarbības 
novērtēšanu, lai attiecin ātu tos uz autom ātisko inform ācijas apmai ņu par iepriekš ējiem 
pārrobežu nol ēmumiem un iepriekš ēju vienošanos par cenas noteikšanu. 
Šo grozījumu priekšmetam ir tas pats juridiskais pamats k ā Direktīvai 2011/16/ES, proti, 
Līguma par Eiropas Savien ības darbību (LESD) 115. pants, kura m ērķis ir nodrošin āt iekšējā 
tirgus pareizu darb ību. 
4. IETEKME  UZ BUDŽETU 
Priekšlikuma ietekme uz ES budžetu ir izkl āstīta finanšu p ārskatā, kas pievienots 
priekšlikumam, un tiks īstenota pieejamo resursu ietvaros. Izmaksas par papildu IT r īkiem un 
iespējamo centr ālo direktoriju, ko Komisija var izstr ādāt nākotnē, lai atvieglotu inform ācijas 
apmaiņu starp dal ībvalstīm, kā arī paredzēt tās glabāšanu, tiktu finans ētas ar programmu 
                                                 
9 OV L 359, 2014. gada 16. decembris.  
LV 6   LV FISCALIS  2020, kas paredz ēta Regulā (ES) Nr. 1286/2013 un ar ko sniedz finansi ālu atbalstu 
darbībām, lai uzlabotu administrat īvo sadarb ību starp ES nodok ļu iestādēm. 
LV 7   LV 2015/0068 (CNS) 
Priekšlikums 
PADOMES DIREKT ĪVA 
ar ko groza Direkt īvu 2011/16/ES attiec ībā uz obligāto autom ātisko inform ācijas 
apmaiņu nodokļu jomā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 115. pantu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, 
pēc leģislatīvā akta projekta nos ūtīšanas valstu parlamentiem, 
ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu10,  
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu11,  
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu12,  
saskaņā ar īpašu likumdošanas proced ūru, 
tā kā: 
(1) Pēdējos gados iev ērojami pieaugusi p ārrobežu nodok ļu apiešana, agres īva nodok ļu 
plānošana un nelabv ēlīga nodok ļu konkurence, un šo par ādību novēršanai arvien 
vairāk uzman ības velta gan Savien ības, gan pasaules l īmenī. Nodokļu bāzes 
samazināšanās ievērojami mazina valstu nodok ļu ieņēmumus; tas liedz dal ībvalstīm 
piemērot izaugsmi veicinošu nodok ļu politiku. Konkr ēti – nolēmumi attiec ībā uz 
nodokļu vajadzībām izveidot ām struktūrām ļauj panākt zemu nodok ļu līmeni par 
mākslīgi augstām ienākuma summ ām valstī, kas izdod iepriekš ēju nolēmumu, un var 
veicināt to, ka saglab ājas mākslīgi zemas ien ākuma summas, kur ām jāuzliek nodok ļi 
jebkurā citā iesaistītajā valstī. Tāpēc ir steidzami nepieciešams palielin āt 
pārredzamību. Lai to pan āktu, ir jāuzlabo rīki un meh ānismi, kas izveidoti ar Padomes 
Direktīvu 2011/16/ES13.  
(2) Eiropadome 2014. gada 18. decembra secin ājumos uzsv ēra, ka steidzami ir j āturpina 
centieni c īņā pret nodok ļu apiešanu un agres īvu nodok ļu plānošanu gan pasaules, gan 
Savienības līmenī. Uzsverot, cik svar īga ir pārredzamība, Eiropadome atzin īgi 
novērtēja Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumu par autom ātisko inform ācijas 
apmaiņu par nodok ļu nolēmumiem Savien ībā.  
(3) Direkt īvā 2011/16/ES paredz ēta obligāta spontāna inform ācijas apmai ņa starp 
dalībvalstīm piecos konkr ētos gadījumos un noteiktos termi ņos. Spontāna inform ācijas 
apmaiņa, ja vienas dal ībvalsts kompetentajai iest ādei ir iemesls uzskat īt, ka varētu 
rasties nodok ļu zudums cit ā dalībvalstī, jau attiecas uz nodok ļu nolēmumiem, kurus 
                                                 
10 OV C , , … lpp. 
11 OV C , , … lpp. 
12 OV C , , … lpp. 
13 Padomes 2011. gada 15. febru āra Direktīva 2011/16/ES par administrat īvu sadarb ību nodok ļu jomā un ar ko 
atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.). 
LV 8   LV kāda dalībvalsts izdod konkr ētam nodok ļu maksātājam attiec ībā uz nodok ļu 
noteikumu interpret āciju vai piem ērošanu nākotnē un kuriem ir p ārrobežu dimensija. 
(4) Tom ēr efektīvu spont ānu inform ācijas apmai ņu par iepriekš ējiem pārrobežu 
nolēmumiem un iepriekš ēju vienošanos par cenas noteikšanu kav ē vairākas nozīmīgas 
praktiskas gr ūtības, piem ēram, izdev ēja dalībvalsts p ēc saviem ieskatiem nolemj, 
kuras citas dal ībvalstis b ūtu jāinformē.    
(5) Iesp ēja, ka var atteikties sniegt inform āciju, ja t ādējādi tiktu izpausts 
komercnosl ēpums, rūpniecisks vai profesion āls noslēpums vai komercprocess, vai ar ī 
informācijas izpaušana b ūtu pretrun ā ar valsts politiku, neb ūtu jāpiemēro noteikumiem 
par oblig āto autom ātisko inform ācijas apmai ņu par iepriekš ējiem pārrobežu 
nolēmumiem un iepriekš ēju vienošanos par cenas noteikšanu, lai nesamazin ātu šīs 
apmaiņas efektivit āti. Tās informācijas ierobežotajam apjomam, ar kuru ir j āmainās ar 
visām dalībvalstīm, būtu jānodrošina min ēto komerci ālo interešu pietiekama 
aizsardzība. 
(6) Lai g ūtu iespējamo labumu no oblig ātās automātiskās informācijas apmai ņas par 
iepriekšējiem pārrobežu nol ēmumiem un iepriekš ēju vienošanos par cenas noteikšanu, 
informācija būtu jāsniedz nekav ējoties pēc to izdošanas un t āpēc būtu jānosaka 
regulāri informācijas pazi ņošanas interv āli.   
(7) Oblig ātajā automātiskajā informācijas apmai ņā par iepriekš ējiem pārrobežu 
nolēmumiem un iepriekš ēju vienošanos par cenas noteikšanu katr ā gadījumā būtu 
jāietver vis ām dalībvalstīm paredz ēts paziņojums, kur ā iekļauta noteikta 
pamatinform ācijas kopa. Komisijai b ūtu jāpieņem visi pas ākumi, kas vajadz īgi, lai 
standartiz ētu šādas inform ācijas pazi ņošanu saska ņā ar proced ūru, kas noteikta 
Direktīvā 2011/16/ES, un lai sagatavotu standarta veidlapu, kura j āizmanto 
informācijas apmai ņai. Minētā procedūra būtu jāizmanto, lai pie ņemtu arī pasākumus 
un veiktu praktiskos darbus, kas vajadz īgi, lai īstenotu inform ācijas apmai ņu.  
(8) Dal ībvalstīm būtu jāapmainās ar paziņojamo pamatinform āciju arī ar Komisiju. Š ādi  
Komisija var ētu jebkur ā laikā uzraudz īt un nov ērtēt informācijas autom ātiskās 
apmaiņas faktisko piem ērošanu iepriekš ējiem pārrobežu nol ēmumiem un iepriekš ējai 
vienošanās par cenas noteikšanu. Š āda paziņošana neatbr īvos dalībvalsti no t ās 
pienākumiem pazi ņot Komisijai par jebkura ve ida valsts atbalstu.   
(9) Atsauksmes, kuras sa ņēmēja dalībvalsts sniedz inform ācijas nosūtītājai dalībvalstij, ir 
nepieciešams elements efekt īvas autom ātiskās inform ācijas apmai ņas sistēmas 
darbībā. Tādēļ ir lietder īgi paredz ēt pasākumus, kas ļauj sniegt atsauksmes, ja 
informācija ir izmantota un ja nevar sniegt atsauksmi saska ņā ar citiem Direkt īvas 
2011/16/ES noteikumiem. 
(10) Dal ībvalstij vajadz ētu būt iespējai atsaukties uz Direkt īvas 2011/16/ES 5. pantu 
attiecībā uz inform ācijas apmai ņu pēc pieprasījuma, lai no dal ībvalsts, kas izdevusi 
nolēmumus vai vienošan ās, saņemtu papildu inform āciju, tostarp pilnu tekstu, kur ā 
atspoguļoti iepriekš ēji pārrobežu nol ēmumi vai iepriekš ējas vienošan ās par cenas 
noteikšanu.  
(11) Dal ībvalstīm būtu jāveic visi pas ākumi, kas vajadz īgi, lai likvid ētu visus š ķēršļus, kas 
varētu kavēt efektīvu un iesp ējami plašu oblig āto automātisko inform ācijas apmai ņu 
par iepriekš ējiem pārrobežu nol ēmumiem un iepriekš ēju vienošanos par cenas 
noteikšanu.  
(12) Lai veicin ātu resursu efekt īvu izmantošanu, atvieglotu inform ācijas apmai ņu un 
novērstu to, ka katrai dal ībvalstij atseviš ķi jāveic līdzīga tādas sistēmas izstrāde, kas 
LV 9   LV paredzēta, lai uzglab ātu inform āciju, būtu jāparedz īpašs noteikums par centr āla 
direktorija izveidi, kas pieejams vis ām dalībvalstīm un Komisijai un kur ā dalībvalstis 
varētu augšupiel ādēt un glab āt informāciju tā vietā, lai apmain ītos ar to pa e-pastu. 
Komisija saska ņā ar Direkt īvas 2011/16/ES 26. panta 2. punkt ā minēto proced ūru 
pieņem praktiskos pas ākumus, kas vajadz īgi, lai izveidotu š ādu direktoriju. 
(13) Ņemot vērā to pārmaiņu veidu un apjomu, kas ieviesti ar Direkt īvu 2014/107/ES un šo 
direktīvu, būtu jāpagarina saska ņā ar Direkt īvu 2011/16/ES iesniedzam ās informācijas, 
statistikas un zi ņojumu iesniegšanas termi ņš. Šādam pagarin ājumam būtu jānodrošina, 
lai iesniedzamaj ā informācijā tiktu ņemta vērā pieredze, kas izriet no min ētajām 
pārmaiņām. Pagarin ājumam būtu jāattiecas gan uz statistiku, gan citu inform āciju, kas 
dalībvalstīm jāiesniedz l īdz 2016. gada 1. j ūlijam, gan uz zi ņojumu un, ja 
nepieciešams, uz priekšlikumu, kas Komisijai j āiesniedz l īdz 2017. gada 1. j ūlijam. 
(14) Iev ērojot pakāpenisko pieeju, kas atbalst īta Direktīvā 2011/16/ES, ir lietder īgi pielāgot 
termiņus pašreiz ējai obligātajai autom ātiskajai inform ācijas apmai ņai, kas paredz ēta 
Direktīvas 2011/16/ES 8. panta 1. punkt ā, lai nodrošin ātu, ka pieejam ā informācija par 
kategorijām tiek pazi ņota deviņu mēnešu laikā pēc tā nodokļu gada beig ām, uz kuru t ā 
attiecas.  
(15) Sp ēkā esošie noteikumi par konfidencialit āti būtu jāgroza, lai atspogu ļotu oblig ātās 
automātiskās informācijas apmai ņas paplašin āšanu, ietverot iepriekš ējus pārrobežu 
nolēmumus un iepriekš ējas vienošan ās par cenas noteikšanu.   
(16) Šaj ā direktīvā respektētas pamatties ības un iev ēroti principus, kas jo īpaši atzīti 
Eiropas Savien ības Pamatties ību hartā. Jo īpaši ar šo direkt īvu tiecas nodrošin āt, ka 
tiek pilnībā ievērotas tiesības uz personas datu aizsardz ību un dar ījumdarbības brīvība.  
(17) Ņemot vērā to, ka š īs regulas m ērķi – proti, dal ībvalstu efekt īvu administrat īvo 
sadarbību saskaņā ar nosacījumiem, kas ir sader īgi ar iekš ējā tirgus pareizu darb ību, – 
nevar pietiekami labi sasniegt atseviš ķās dalībvalstīs, bet vien ādības un efektivit ātes 
dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savien ības līmenī, Savienība var pie ņemt pasākumus 
saskaņā ar Līguma par Eiropas Savien ību 5. pant ā noteikto subsidiarit ātes principu. 
Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalit ātes principu šaj ā direktīvā paredz 
vienīgi tos pas ākumus, kas vajadz īgi šā mērķa sasniegšanai.  
(18) Saska ņā ar dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra Kop īgo politisko 
deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem14 dalībvalstis ir ap ņēmušās gadījumos, 
kad tas nepieciešam ības ziņā ir pamatoti, zi ņojumam par saviem transpon ēšanas 
pasākumiem pievienot vienu vai vair ākus dokumentus, kuros ir paskaidrota saikne 
starp direkt īvas sadaļām un attiec īgajām daļām valsts transpon ēšanas instrumentos. 
Likumdev ējs uzskata, ka attiec ībā uz šo direkt īvu šādu dokumentu nos ūtīšana ir 
pamatota. 
(19) Tādēļ Direktīva 2011/16/ES b ūtu attiecīgi jāgroza, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKT ĪVU. 
1. pants 
Direktīvu 2011/16/ES groza š ādi: 
1) direkt īvas 3. pantu groza š ādi: 
 a) panta 9. punktu aizst āj ar šādu: 
                                                 
14 OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp. 
LV 10   LV “9.  “autom ātiska apmai ņa” ir:  
a) direkt īvas 8. panta 1. punkta un 8.a panta vajadz ībām – iepriekš noteiktas 
informācijas sistem ātiska pazi ņošana citai dal ībvalstij bez iepriekš ēja piepras ījuma 
iepriekš noteiktos regul āros interv ālos. Direkt īvas 8. panta 1. punkta vajadz ībām 
atsauce uz pieejamo inform āciju attiecas uz inform āciju, kas ir re ģistrēta informācijas 
paziņotājas dalībvalsts nodok ļu reģistros un ko var ieg ūt saskaņā ar minētās dalībvalsts 
informācijas vākšanas un apstr ādes proced ūrām; 
b) direktīvas 8. panta 3.a punkta vajadz ībām – iepriekš noteiktas inform ācijas par 
rezidentiem cit ās dalībvalstīs sistemātiska pazi ņošana attiec īgajai rezidences vietas 
dalībvalstij bez iepriekš ēja piepras ījuma iepriekš noteiktos regul āros interv ālos. 
Direktīvas 8. panta 3.a un 7.a punkta, 21. pa nta 2. punkta un 25. panta 2. un 3. punkta 
kontekstā jebkuram ar lieliem s ākuma burtiem rakst ītajam terminam ir t āda nozīme, 
kāda tam pieš ķirta saskaņā ar I pielikum ā iekļautajām definīcijām; 
c) visu citu noteikumu vajadz ībām, izņemot 8. panta 1. un 3.a punktu un 8.a pantu, – 
tādas iepriekš noteiktas inform ācijas sistem ātiska pazi ņošana, kas sniegta saska ņā ar šā 
punkta a) un b) apakšpunktu.”; 
b) pievieno š ādu 14., 15. un 16. punktu:  
“14. “iepriekš ējs pārrobežu nol ēmums” ir jebkura vienošan ās, paziņojums vai jebkurš 
cits instruments, vai r īcība ar līdzīgu ietekmi, tostarp izdots saist ībā ar nodok ļu 
revīziju, 
a) ko jebkurai personai izdevusi dal ībvalsts vald ība vai nodok ļu iestāde vai jebkura t ās 
teritoriāla vai administrat īva apakšvien ība vai kas izdots to v ārdā;  
b) kas attiecas uz juridiska vai administrat īva noteikuma interpret āciju vai 
piemērošanu attiec ībā uz to valsts ties ību aktu administr āciju vai piem ērošanu, kuri 
attiecas uz dal ībvalsts vai t ās teritoriālu vai administrat īvu apakšvien ību nodokļiem; 
c) kas ir saist īts ar pārrobežu dar ījumu vai ar jaut ājumu par to, vai darb ības, ko veic 
juridiska persona cit ā dalībvalstī, rada past āvīgu pārstāvniecību, un  
d) kas ir sagatavots, pirms tiek veikti tie dar ījumi vai darb ības citā dalībvalstī, kas 
potenciāli rada past āvīgu pārstāvniecību, vai pirms tiek iesniegta nodok ļu deklarācija 
par periodu, kur ā notika dar ījums vai dar ījumu virkne, vai darb ības.  
Pārrobežu dar ījums var ietvert (bet neaprobežojas ar to) ieguld ījumu veikšanu, pre ču 
piegādi, pakalpojumu sniegšanu, finans ējuma nodrošin āšanu vai materi ālo vai 
nemateriālo aktīvu izmantošanu, un taj ā nav jābūt tieši iesaist ītai personai, kas sa ņem 
iepriekšējo pārrobežu nol ēmumu; 
15. “iepriekš ēja vienošan ās par cenas noteikšanu” ir jebkurš t āds nolīgums, 
paziņojums vai jebkurš cits instruments vai darb ība ar līdzīgu ietekmi, tostarp izdota 
saistībā ar nodok ļu revīziju, ko jebkurai personai izdevusi vienas vai vair āku 
dalībvalstu vald ība vai nodok ļu iestāde, tostarp jebkura to teritori āla vai administrat īva 
apakšvien ība, vai kas izdota to v ārdā, un kas pirms p ārrobežu dar ījumu veikšanas starp 
saistītiem uzņēmumiem nosaka pien ācīgu kritēriju kopumu saist ībā ar transfertcenu 
noteikšanu min ētajiem dar ījumiem vai nosaka pe ļņas attiecin āšanu past āvīgai 
pārstāvniecībai. 
Uzņēmumi ir saist īti uzņēmumi, ja viens uz ņēmums tieši vai netieši piedal ās cita 
uzņēmuma vad ībā, kontrolē vai kapit ālā vai vienas un t ās pašas personas tieši vai 
netieši piedal ās uzņēmumu vad ībā, kontrolē vai kapitālā.  
LV 11   LV Transfertcenas ir cenas, par kur ām uzņēmums pārved materi ālo un nemateri ālo 
īpašumu vai sniedz pakalpojumus saist ītiem uzņēmumiem, un “transfertcenas 
noteikšana” ir atbilstoši j āinterpretē; 
16. šā panta 14. punkta vajadz ībām “pārrobežu dar ījums” ir dar ījums vai dar ījumu 
virkne, ja:  
a) ne visas dar ījuma vai dar ījumu virknes puses ir rezidenti nodok ļu vajadzībām 
dalībvalstī, kura izdod iepriekš ējo pārrobežu nol ēmumu, vai 
b) darījuma vai dar ījumu virknes jebkura puse vi enlaikus ir rezidents nodok ļu 
vajadzībām vairāk nekā vienas valsts jurisdikcij ā, vai  
c) viena no dar ījuma vai dar ījumu virknes pus ēm veic dar ījumdarbību citā dalībvalstī, 
izmantojot past āvīgu pārstāvniecību, un dar ījums vai dar ījumu virkne veido da ļu vai 
visu past āvīgās pārstāvniecības darījumdarbību. Pārrobežu dar ījumā vai darījumu 
virknē ir ietvertas ar ī vienošan ās, ko viena juridisk ā persona ir nosl ēgusi attiec ībā uz 
tādu darījumdarbību citā dalībvalstī, kuru min ētā persona veic ar past āvīgas 
pārstāvniecības starpniec ību.   
Panta 15. punkta vajadz ībām “pārrobežu dar ījums” ir dar ījums vai dar ījumu virkne, 
kurā iesaistīti saistītie uzņēmumi, no kuriem ne visi ir rezidenti nodok ļu vajadzībām 
vienas dal ībvalsts teritorij ā.”;  
2) direkt īvas 8. pantu groza š ādi:  
 a) panta 4. un 5. punktu sv ītro; 
b) panta 6. punktu aizst āj ar šādu: 
“6. Inform ācijas nosūtīšana notiek š ādi:  
a) kategorijas, kas nor ādītas 1. punkt ā: vismaz reizi gad ā – deviņos mēnešos pēc tā 
dalībvalsts nodok ļu gada beig ām, uz kuru attiecas inform ācija;   
b) inform ācija, kas nor ādīta 3.a punkt ā: vismaz reizi gad ā – deviņos mēnešos pēc tā 
kalendārā gada vai cita attiec īga ziņošanas perioda beig ām, uz kuru attiecas 
informācija.”; 
 3) pievieno š ādu 8.a un 8.b pantu:  
“8.a pants 
Obligātās autom ātiskās inform ācijas apmai ņas par iepriekš ējiem pārrobežu 
nolēmumiem un iepriekš ēju vienošanos par cenas noteikšanu darb ības joma un 
nosacījumi 
1. Dalībvalsts kompetent ā iestāde, kas izdod vai groza iepriekš ēju pārrobežu 
nolēmumu vai iepriekš ēju vienošanos par cenas noteikšanu p ēc dienas, kad st ājas 
spēkā šī direktīva, paziņo informāciju par to visu p ārējo dalībvalstu kompetentaj ām 
iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai, veicot autom ātisku apmai ņu.  
2. Dalībvalsts kompetent ā iestāde paziņo inform āciju arī visu pārējo dalībvalstu 
kompetentaj ām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai par t ādiem iepriekš ējiem pārrobežu 
nolēmumiem vai iepriekš ēju vienošanos par cenas noteikšanu, kas izdoti period ā, kurš 
sākas desmit gadus pirms š īs direktīvas stāšanās spēkā, un vēl joprojām ir spēkā dienā, 
kad stājas spēkā šī direktīva.  
3. Panta 1. punktu nepiem ēro, ja iepriekš ējs pārrobežu nol ēmums attiecas tikai uz 
vienas fiziskas personas vai vair āku fizisku personu nodok ļu lietām. 
LV 12   LV 4. Inform ācijas apmai ņa notiek š ādi:  
a) attiecībā uz inform ācijas apmai ņu saskaņā ar 1. punktu – viena m ēneša laikā no tā 
ceturkšņa beigām, kura laik ā ir izdoti vai groz īti iepriekš ējie pārrobežu nol ēmumi vai 
iepriekšējas vienošan ās par cenas noteikšanu; 
b) attiecībā uz inform ācijas apmai ņu saskaņā ar 2. punktu – l īdz 2016. gada 
31. decembrim. 
5. Inform ācijā, kas dalībvalstij jāpaziņo saskaņā ar šo pantu, ietver vismaz š ādus datus:  
a) nodokļu maksātāja un attiec īgā gadījumā  uzņēmumu grupas, pie kuras tas pieder, 
identifikācija; 
b) iepriekš ējo pārrobežu nol ēmumu vai iepriekš ējo vienošanos par cenas noteikšanu 
saturs, tostarp apraksts par attiec īgo darījumdarbību vai dar ījumiem, vai dar ījumu 
virkni;  
c) to kritēriju kopas apraksts, kas izmantoti transfertcenas noteikšan ā, ja ir iepriekš ēja 
vienošanās par cenas noteikšanu;  
d) to pārējo dalībvalstu identifik ācija, kuras var ētu tieši vai netieši skart iepriekš ējais 
pārrobežu nol ēmums vai iepriekš ējā vienošan ās par cenas noteikšanu;  
e) visu to personu, iz ņemot fizisk ās personas, identifik ācija citā dalībvalstī, kuras 
varētu tieši vai netieši ietekm ēt iepriekš ējais pārrobežu nol ēmums vai iepriekš ējā 
vienošanās par cenas noteikšanu (nor ādot, ar kuru dal ībvalsti ir saist ītas ietekm ētās 
personas). 
6. Lai veicin ātu inform ācijas apmai ņu, Komisija pie ņem visus pas ākumus un 
praktiskos pas ākumus, kas vajadz īgi šā panta īstenošanai, tostarp pas ākumus, kas 
vajadzīgi, lai standartiz ētu tās informācijas pazi ņošanu, kas min ēta šā panta 5. punkt ā, 
kā procedūras daļu, ko izmanto, lai notei ktu 20. panta 5. punkt ā paredzēto standarta 
veidlapu.  
7. Kompetent ā iestāde, kurai saska ņā ar 1. punktu ir pazi ņota inform ācija, nekav ējoties 
un jebkur ā gadījumā ne vēlāk kā septiņas darbdienas p ēc saņemšanas, ja iesp ējams – 
elektroniski, apstiprina inform ācijas saņemšanu kompetentajai iest ādei, kas sniegusi 
informāciju.  
8. Dalībvalstis var piepras īt papildu inform āciju saska ņā ar 5. pantu, tostarp 
iepriekšējā pārrobežu nol ēmuma vai iepriekš ējās vienošan ās par cenas noteikšanu 
pilnu tekstu, no dal ībvalsts, kas to izdevusi. 
9. Direktīvas 17. panta 4. punktu nepiem ēro inform ācijai, ar kuru apmain ās saskaņā ar 
šā panta 1. un 2. punktu. 
8.b pants 
Statistika par autom ātisko apmai ņu 
1. Dalībvalstis līdz 2017. gada 1. oktobrim reizi gad ā iesniedz Komisijai statistiku par 
automātiskās apmaiņas apjomu saska ņā ar 8. un 8.a pantu un, cikt āl iespējams, 
informāciju par administrat īvām un citām attiecīgām izmaks ām un ieguvumiem, kas 
saistīti ar notikušo apmai ņu un visām iespējamām izmaiņām gan attiec ībā uz nodok ļu 
administr ācijām, gan treš ām personām. 
2. Komisija l īdz 2018. gada 1. oktobrim iesniedz zi ņojumu, kur ā sniedz p ārskatu un 
novērtējumu par statistiku un inform āciju, kas saska ņā ar 1. punktu sa ņemta par 
tādiem jaut ājumiem k ā automātiskās informācijas apmai ņas administrat īvās un citas 
LV 13   LV attiecīgās izmaksas un ieguvumi, k ā arī par saist ītajiem praktiskajiem aspektiem. 
Komisija vajadz ības gadījumā iesniedz Padomei priekšlikumu attiec ībā uz 8. panta 
1. punktā izklāstītajām ienākuma un kapit āla kategorij ām un/vai nosac ījumiem, tostarp 
nosacījumu, ka ir j ābūt pieejamai inform ācijai par citu dal ībvalstu rezidentiem.”; 
4) direkt īvas 14. pantam pievieno š ādu 3. punktu:  
“3. Ja dal ībvalsts izmanto jebkuru inform āciju, ko cita dal ībvalsts pazi ņojusi saska ņā 
ar 8.a pantu, t ā nosūta atsauksmi par to kompetentajai iest ādei, kas inform āciju 
sniegusi, cik ātri vien iesp ējams un ne v ēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad tapis zin āms 
pieprasītās informācijas izmantošanas izn ākums, izņemot, ja atsauksme jau ir sniegta 
saskaņā ar šā panta 1. punktu. Komisija  nosaka praktiskos pas ākumus saska ņā ar 
26. panta 2. punkt ā minēto proced ūru.”; 
5) direkt īvas 20. pantam pievieno š ādu 5. punktu:  
“5. Autom ātisko inform ācijas apmai ņu par iepriekš ējiem pārrobežu nol ēmumiem un 
iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu saska ņā ar 8.a pantu veic, izmantojot 
standarta veidlapu, kuru Komisija ir pie ņēmusi saska ņā ar 26. panta 2. punkt ā minēto 
procedūru.”; 
6) direkt īvas 21. pantam pievieno š ādu 5. punktu:  
“5. Komisija izstr ādā drošu centr ālo direktoriju, kur ā var reģistrēt informāciju, kas 
jāpaziņo saskaņā ar šīs direktīvas 8.a pantu, lai īstenotu autom ātisko apmai ņu, kā 
paredzēts 8.a panta 1. un 2. punkt ā. Komisijai ir pieejama inform ācija, kas re ģistrēta 
šajā direktorij ā. Komisija pie ņem vajadz īgos praktiskos pas ākumus saska ņā ar 
26. panta 2. punkt ā minēto proced ūru.”; 
7) direkt īvas 23. pantu groza š ādi: 
a) panta 3. punktu aizst āj ar šādu: 
“3. Dalībvalstis nos ūta Komisijai 8. un 8.a pant ā minētās automātiskās informācijas 
apmaiņas efektivit ātes ikgadēju novērtējumu, kā arī sasniegtos pr aktiskos rezult ātus. 
Minētā ikgadējā novērtējuma pazi ņošanas formu un nosac ījumus saska ņā ar 26. panta 
2. punktā minēto procedūru nosaka Komisija.”; 
b) panta 5. un 6. punktu sv ītro; 
8) iek ļauj šādu 23.a pantu:  
“23.a pants Informācijas konfidencialit āte 
1. Attiecībā uz inform āciju, kas Komisijai pazi ņota saskaņā ar šo direkt īvu, Komisija 
saglabā konfidencialit āti saskaņā ar noteikumiem, ko piem ēro Savien ības iestādēm. 
2. Inform āciju, ko dal ībvalsts pazi ņojusi Komisijai saska ņā ar 23. pantu, k ā arī visus 
ziņojumus vai dokumentus, kurus Komisija ir izstr ādājusi, izmantojot šo inform āciju, 
var nosūtīt citām dalībvalstīm. Uz šo nos ūtīto inform āciju attiecas dienesta nosl ēpuma 
ievērošanas pien ākums, un to aizsarg ā tāpat kā līdzīgu inform āciju saska ņā
 ar tās 
dalībvalsts ties ību aktiem, kura inform āciju ir saņēmusi. 
Komisijas izstr ādātus ziņojumus un dokumentus, kas min ēti pirmajā daļā, dalībvalstis 
var izmantot tikai anal ītiskiem m ērķiem, un dal ībvalstis inform āciju nepublic ē un 
nedara pieejamu nevienai  citai personai vai strukt ūrai, nesaņemot nep ārprotamu 
Komisijas piekrišanu.”; 
LV 14   LV 9) direkt īvas 25. pant ā iekļauj šādu 1.a punktu:  
“1.a Regulu (EK) Nr. 45/2001 piem ēro jebkurai personas datu apstr ādei saskaņā ar šo 
direktīvu, ko veic Savien ības iestādes un strukt ūras. Tomēr, lai pareizi piem ērotu šo 
direktīvu, Regulas (EK) Nr. 45/2001 11. pant ā, 12. panta 1. punkt ā, un 13. l īdz 
17. pantā paredzētie pienākumi un ties ības tiek ierobežoti, cikt āl tas vajadz īgs, lai 
aizsargātu minētās regulas 20. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā noteiktās intereses.” 
2. pants 
1. Dal ībvalstis v ēlākais līdz 2015. gada 31. decembrim pie ņem un public ē normatīvos un 
administrat īvos aktus, kas vajadz īgi, lai izpild ītu šās direktīvas prasības. Dalībvalstis 
nekavējoties dara Komisijai zin āmu minēto noteikumu tekstu. 
Dalībvalstis min ētos noteikumus piem ēro no 2016. gada 1. janv āra. 
Kad dalībvalstis pie ņem minētos noteikumus, tajos ietver  atsauci uz šo direkt īvu vai 
šādu atsauci pievieno to ofici ālai publik ācijai. Dal ībvalstis nosaka, k ā izdarāma šāda 
atsauce. 
2. Dal ībvalstis dara Komisijai zin āmus to ties ību aktu galvenos noteikumus, ko t ās 
pieņem jomā, uz kuru attiecas š ī direktīva. 
3. pants 
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
4. pants 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Briselē, 
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs 
LV 15   LV TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU P ĀRSKATS  
1. PRIEKŠLIKUMA/INICIAT ĪVAS  KONTEKSTS   
 1.1. Priekšlikuma/iniciat īvas nosaukums  
 1.2. Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB  struktūrā 
 1.3. Priekšlikuma/iniciat īvas būtība  
 1.4. Mērķis(-i)  
 1.5. Priekšlikuma/iniciat īvas pamatojums  
 1.6. Ilgums un finansi ālā ietekme  
 1.7. Paredzētie pārvaldības veidi  
2. P ĀRVALDĪBAS  PASĀKUMI   
 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi  
 2.2. Pārvaldības un kontroles sist ēma  
 2.3. Krāpšanas un p ārkāpumu nov ēršanas pas ākumi  
3. PRIEKŠLIKUMA/INICIAT ĪVAS  PAREDZAM Ā FINANSI ĀLĀ IETEKME   
 3.1. Attiecīgās daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu kategorijas un budžeta 
izdevumu poz īcijas  
 3.2. Paredzam ā ietekme uz izdevumiem   
 3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem  
 3.2.2. Paredzam ā ietekme uz darb ības apropri ācijām  
 3.2.3. Paredzam ā ietekme uz administrat īvajām apropri ācijām 
 3.2.4. Sader ība ar kārtējo daudzgadu finanšu sh ēmu 
 3.2.5. Trešo personu iemaksas  
 3.3. Paredzam ā ietekme uz ie ņēmumiem
LV 16   LV TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU P ĀRSKATS  
1. PRIEKŠLIKUMA/INICIAT ĪVAS  KONTEKSTS   
1.1. Priekšlikuma/iniciat īvas nosaukums  
Priekšlikums Padomes direkt īvai, ar ko groza Direkt īvu 2011/16/ES    
attiecībā uz inform ācijas apmai ņu nodokļu jomā 
1.2. Attiec īgās politikas jomas ABM/ABB  struktūrā15  
14 
14.03 
1.3. Priekšlikuma/iniciat īvas būtība  
: Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz jaunu darb ību  
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz jaunu darb ību, pamatojoties uz 
izmēģinājuma projektu/sagatavošanas darb ību16  
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz esošas darb ības pagarin āšanu   
 Priekšlikums/iniciat īva attiecas uz darbību, kas p ārveidota jaun ā darbībā  
1.4. M ērķis(-i) 
1.4.1. Komisijas daudzgadu strat ēģiskie m ērķi, kurus pl ānots sasniegt ar 
priekšlikumu/iniciat īvu  
Komisijas 2015. gada darba programm ā starp priorit ātēm minēta taisnīgāka pieeja 
nodokļu jautājumiem, tostarp nodrošinot “autom ātisku inform ācijas apmai ņu par 
nodokļu nolēmumiem”, kas ir š ā priekšlikuma konkr ētais mērķis. 
1.4.2. Konkr ētie mērķi un attiec īgās ABM/ABB darb ības  
Konkrētais mērķis  
Programmas FISCALIS  konkrētais mērķis ir atbalst īt cīņu pret kr āpšanu nodok ļu 
jomā, pret izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas un agres īvu nodok ļu plānošanu un 
atbalstīt Savienības tiesību aktu īstenošanu nodok ļu jomā, nodrošinot inform ācijas 
apmaiņu, atbalstot administrat īvo sadarb ību un, ja tas ir nepieciešami un atbilst īgi, 
uzlabojot iesaist īto valstu administrat īvās spējas, lai pal īdzētu samazin āt 
administrat īvo slogu nodok ļu iestādēm un atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas, kas 
rodas nodok ļa maksātājiem. 
Attiecīgās ABM/ABB  darbības 
ABB 3 
                                                 
15 ABM  – uz darb ības jomām balstīta vadība, ABB – budžeta l īdzekļu sadale pa darb ības jomām. 
16 Kā paredzēts Finanšu regulas 54. panta 2. punkta a) vai b) apakšpunkt ā. 
LV 17   LV 1.4.3. Paredzamais(-ie) rezult āts(-i) un ietekme 
Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciat īvas iecerētā ietekme uz finans ējuma saņēmējiem/mērķgrupām. 
Pirmkārt, autom ātiska inform ācijas apmai ņa starp dal ībvalstīm par nodok ļu 
nolēmumiem noz īmēs to, ka visas dal ībvalstis var ēs pienācīgi novērtēt, vai citas 
dalībvalsts nodok ļu nolēmumi tās ietekmē (pat netīši), un attiec īgi reaģēt.  
Otrkārt, lielākai pārredzamībai par nodok ļu nolēmumiem b ūtu jārada lielāks stimuls, 
lai nodrošin ātu, ka nodok ļu konkurence k ļūst taisnīgāka. Autom ātiska inform ācijas 
apmaiņa par nodok ļu nolēmumiem var ar ī atturēt uzņēmumus no agres īvas nodok ļu 
plānošanas, pamatojoties uz nodok ļu nolēmumiem, jo cit ām dalībvalstīm būs 
nepieciešam ā informācija, lai atkl ātu un reaģētu uz mākslīgu vienošanos un pe ļņas 
novirzīšanu.  
1.4.4. Rezult ātu un ietekmes r ādītāji  
Norādīt priekšlikuma/iniciat īvas īstenošanas uzraudz ībā izmantojamos r ādītājus. 
Priekšlikumu reglament ēs ar pras ībām direktīvā, kuru tas groza (t. i., Direkt īva 
2011/16/ES), attiec ībā uz i) dal ībvalstu katru gadu iesniedzamo statistiku par 
informācijas apmai ņu, ii) Komisijas iesniegto zi ņojumu, pamatojoties uz šo 
statistiku, un iii) dal ībvalstu katru gadu iesniedzamo autom ātiskās informācijas 
apmaiņas efektivit ātes novērtējumu. 
1.5. Priekšlikuma/iniciat īvas pamatojums  
1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermi ņa vajadzības  
Saskaņā ar direkt īvu par administrat īvo sadarb ību (2011/16/ES) tiek pras īts, lai 
dalībvalsts, kas izdod nodok ļu nolēmumu, izpaustu inform āciju citām attiecīgajām 
dalībvalstīm, taču dalībvalsts, kas izdod nol ēmumu, pati pie ņem lēmumu par to, 
kurām citām dalībvalstīm inform ācija varētu būt nozīmīga. Tomēr dalībvalsts, kas 
izdod nol ēmumu, ne vienm ēr spēj noteikt, kuras citas dal ībvalstis var ētu būt skartas. 
Turklāt patlaban ir vair āki izpaušanas pras ības izņēmumi. Ar šo priekšlikumu tiks 
paredzēts, ka dal ībvalsts, kas izdod nol ēmumus, autom ātiski sniedz inform āciju 
visām pārējām dalībvalstīm, līdz ar to l ēmumu par noz īmīgumu būs jāpieņem nevis 
izdevējai, bet gan sa ņēmējai dalībvalstij, un tiks likvid ēti pašreiz ējie inform ācijas 
izpaušanas pien ākuma izņēmumi. 
1.5.2. ES iesaist īšanās pievienot ā vērtība 
Dalībvalstis, darbojoties atseviš ķi, iespējams, nevar sa ņemt pilnīgu inform āciju par 
citu dalībvalstu izdotajiem nol ēmumiem, pat ja min ētie nolēmumi attiecas uz to 
nodokļu bāzi. Oblig āta ES pieeja ir vien īgais veids, k ā nodrošin āt pilnīgu 
pārredzamību un sadarb ību šajā jautājumā. 
1.5.3. L īdzīgas līdzšinējās pieredzes rezult ātā gūtās atziņas 
Pašreizējā neautomātiskā pieeja inform ācijas apmai ņai par nol ēmumiem l īdz šim nav 
radījusi pārredzamību šajā jomā. Patlaban daži nodok ļu maksātāji izmanto 
pārredzamības trūkumu, lai izveidotu strukt ūras, kas p ārvieto peļņu uz zemu nodok ļu 
valstīm, kas var neb ūt tās valstis, kur ās tiek veikta saimniecisk ā darbība, kas rada 
peļņu, un kur tiek rad īta vērtība. Tāda autom ātiskā informācijas apmai ņa starp 
nodokļu administr ācijām, ko piem ēro citās nodokļu jomās, piemēram, attiec ībā uz 
uzkrājumu ienākumiem, ir devusi labus rezult ātus. Patlaban glob ālā līmenī ir atzīts, 
LV 18   LV ka autom ātiskā apmaiņa ir labākais pieejamais nodok ļu administr āciju instruments, 
lai cīnītos pret nodok ļu apiešanu un izvair īšanos no nodok ļu maksāšanas. 
1.5.4. Sader ība un iesp ējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem 
Priekšlikums ir paredz ēts, lai groz ītu direkt īvu par administrat īvo sadarb ību 
(2011/16/ES), t āpēc procedūras, pasākumi un IT r īki, kas jau noteikti min ētajā 
direktīvā vai tiek izstr ādāti saskaņā ar minēto direktīvu, būs pieejami izmantošanai š ā 
priekšlikuma vajadz ībām.  
LV 19   LV 1.6. Ilgums un finansi ālā ietekme  
 Ierobežota ilguma  priekšlikums/iniciat īva  
–  Priekšlikuma/iniciat īvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG.  
–  Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG.  
: Beztermi ņa priekšlikums/iniciat īva 
– Īstenošana ar uzs ākšanas periodu no GGGG. l īdz GGGG., 
– Priekšlikums st āsies spēkā 2016. gada 1. janv ārī, 
– pēc kura turpin ās normāla darbība 
1.7. Paredz ētie pārvaldības veidi17  
: Komisijas īstenota tieša pārvaldība: 
– : ko veic tās struktūrvienības, tostarp person āls Savienības delegācijās;   
  programma Fiscalis  2020 tiek p ārvaldīta tieši 
–  ko veic izpilda ģentūras.  
 Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm  
 Netieša p ārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uztic ēti: 
–  trešām valstīm vai to noteikt ām struktūrām; 
–  starptautisk ām organiz ācijām un to aģentūrām (preciz ēt); 
–  EIB un Eiropas Invest īciju fondam; 
–  Finanšu regulas 208. un 209. pant ā minētajām struktūrām; 
–  publisko ties ību subjektiem; 
–  privāttiesību subjektiem, kas veic valsts p ārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz 
pienācīgas finanšu garantijas; 
–  struktūrām, kuru darb ību reglament ē dalībvalsts priv āttiesības, kurām ir 
uzticēta publisk ā un priv ātā sektora partner ības īstenošana un kuras sniedz 
pienācīgas finanšu garantijas; 
–  personām, kurām ir uztic ēts veikt īpašas darb ības KĀDP saska ņā ar Līguma 
par Eiropas Savien ību V sada ļu un kuras ir noteiktas attiec īgā pamatakt ā. 
– Ja norādīti vairāki pārvaldības veidi, sniedziet papildu inform āciju iedaļā “Piezīmes”. 
Piezīmes  
Saskaņā ar šo priekšlikumu nekas nemain ītos attiec ībā uz pārvaldību. Saska ņā ar 
Direktīvas 2011/16/ES 21. pantu Komisija komitolo ģijas proced ūrā kopā ar dalībvalstīm 
izstrādā standarta veidlapas un form ātus inform ācijas apmai ņai. Attiec ībā uz CCN  tīklu, kas 
nepieciešams, lai nodrošin ātu inform ācijas apmai ņu starp dal ībvalstīm, Komisija ir atbild īga 
par CCN  tīkla tādu pilnveidošanu, kas vajadz īga, lai veiktu min ētās informācijas apmai ņu, 
savukārt dalībvalstis ir atbild īgas par savu sist ēmu pilnveidošanu, kas vajadz īga, lai 
nodrošinātu attiecīgās informācijas apmai ņu, izmantojot CCN  tīklu. 
                                                 
17 Skaidrojumus par p ārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skat īt BudgWeb  tīmekļa vietnē: 
http://www.cc.cec/budg/man/b udgmanag/budgmanag_en.html  
LV 20   LV 2. P ĀRVALDĪBAS  PASĀKUMI   
2.1. Uzraudz ības un zi ņošanas noteikumi  
Norādīt periodiskumu un nosac ījumus. 
Saskaņā ar programmu FISCALIS  uzraudzība un ziņojumu sniegšana tiek veikta š ādi. 
Šīs iniciatīvas un citas kop īgas rīcības, un kop īgu mācību sagatavošanas darb ības tiek 
regulāri uzraudz ītas, izmantojot inform āciju, kas sav ākta no dal ībniekiem un 
pasākumu vad ītājiem. Inform ācija tiek v ākta, izmantojot standa rta veidlapas, un to 
iekļauj rādītājos, kas noteikti programmas Fiscalis  2020 izpildes nov ērtējuma 
sistēmā (PMF ). Citi izdevumi, kas saist īti ar inform ācijas apmai ņu, tiek uzraudz īti 
saskaņā ar 1.4.4. ieda ļā aprakstīto mehānismu, kā arī konsolidēti saskaņā ar PMF . 
2.2. P ārvaldības un kontroles sist ēma  
2.2.1. Apzin ātie riski  
Potenciālie riski, kas apdr aud ar programmu Fiscalis  2020 atbalst īto iniciat īvas 
īstenošanu, attiecas uz: 
tā dotāciju līguma īstenošanu, kas parakst īts ar dal ībvalstu un kandid ātvalstu 
konsorciju; 
noslēgto iepirkuma l īgumu īstenošanu saska ņā ar programmu.  
2.2.2. Inform ācija par izveidoto iekš ējās kontroles sist ēmu 
Iekšējās kontroles sist ēmas uzbūve ir identiska programmas Fiscalis  2020 attiec īgās 
sistēmas uzbūvei; tā aptvers visus iniciat īvas darbības izdevumus. 
Piemērotās kontroles strat ēģijas galvenie elementi ir š ādi. 
Iepirkuma l īgumiem:  
Piemēro Finanšu regul ā definētās iepirkuma kontroles proced ūras. Ikviens iepirkuma 
līgums tiek nosl ēgts, ievērojot Komisijas dienestu noteiktu p ārbaudes proced ūru 
attiecībā uz maks ājumiem, ņemot vērā līgumiskās saistības un pareizu finanšu un 
vispārīgo pārvaldību. Visos starp Komisiju un sa ņēmējiem nosl ēgtajos līgumos ir 
paredzēti pasākumi krāpšanas apkarošanai (p ārbaudes, zi ņojumi utt.). Tiek izstr ādāti 
sīki atsauces nosac ījumi, un tie veido katra konkr ētā līguma pamatu. Pie ņemšanas 
process notiek, strikti iev ērojot TAXUD TEMPO  metodolo ģiju – sasniedzamie 
rezultāti tiek izskat īti, nepieciešam ības gadījumā – koriģēti un visbeidzot piln ībā 
apstiprināti (vai noraid īti). Nevienu r ēķinu nevar apmaks āt, ja tam nav 
apstiprinājuma “vēstules”.  
Iepirkuma tehnisk ā pārbaude 
TAXUD  ĢD veic sasniedzamo rezult ātu kontroli un uzrauga l īgumslēdzēju darbību 
un sniegtos pakalpojumus. Tas regul āri veic ar ī savu līgumslēdzēju kvalitātes un 
drošības pārbaudes. Kvalit ātes pārbaudē tiek pārbaudīta līgumslēdzēja reālo procesu 
atbilstība to kvalit ātes plānos defin ētajiem noteikumiem un proced ūrām. Drošības 
pārbaužu uzman ība tiek vērsta uz konkr ētiem procesiem, proced ūrām un strukt ūru.  
Papildus iepriekš min ētajām kontrol ēm TAXUD  ĢD veic tradicion ālo finanšu 
kontroli.  
Ex-ante  saistību pārbaude  
LV 21   LV Visu saist ību TAXUD  ĢD pārbaudi veic Cilv ēkresursu un finanšu noda ļas vadītājs. 
Līdz ar to ex-ante  pārbaude tiek veikta 100 % pieš ķirtajām summām. Šī procedūra 
nodrošina augsta l īmeņa pārliecību par dar ījumu legalit āti un likum ību. 
Ex-ante  maksājumu pārbaude  
Ex-ante  pārbauda 100 % maks ājumu. Turkl āt vismaz viens maks ājums (no vis ām 
izdevumu kategorij ām) nedēļā tiek izlases k ārtā izvēlēts papildu ex-ante  pārbaudei, 
kuru veic cilv ēkresursu un finanšu noda ļas vadītājs. Attiec ībā uz segumu nav 
noteikts m ērķis, jo šādas pārbaudes m ērķis ir pārbaudīt maksājumus “izlases veid ā”, 
lai pārliecinātos, vai visi maks ājumi tiek sagatavoti atbilst īgi prasībām. Atlikušie 
maksājumi katru dienu tiek apstr ādāti saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. 
Kredītrīkotāju ar pastarpin āti deleģētām pilnvar ām deklarācijas  
Visi kred ītrīkotāji ar pastarpin āti deleģētām pilnvar ām paraksta deklar āciju, 
apstiprinot gada pas ākumu ziņojumu par konkr ēto gadu. Š īs deklarācijas attiecas uz 
darbībām programmas ietvar ā. Kredītrīkotāji ar pastarpin āti deleģētām pilnvar ām 
deklarē, ka darbības, kas saist ītas ar budžeta izpildi, ir veiktas saska ņā ar pareizas 
finanšu p ārvaldības principiem, ka sp ēkā esošās pārvaldības un kontroles sist ēmas 
sniedz pietiekamu p ārliecību par dar ījumu legalit āti un likum ību, ka ar š īm darbībām 
saistītie riski ir pien ācīgi identific ēti, paziņoti un ka ir īstenoti to nov ēršanas 
pasākumi.  
2.2.3. Paredzam ās pārbaužu izmaksas un ieguvumi un gaid āmā kļūdas riska l īmeņa 
novērtējums  
Izveidotās kontroles ļauj TAXUD  ĢD būt pietiekami p ārliecinātam par izdevumu 
kvalitāti un likum ību un samazin āt neatbilst ības risku. Iepriekšmin ētie kontroles 
stratēģijas pasākumi samazina potenci ālos riskus maz āk par 2 % m ērķi, un tiek 
kontrolēti visi atbalsta sa ņēmēji. Citu papildu pas ākumu izmantošana turpm ākai 
risku samazin āšanai rad ītu neproporcion āli augstas izmaksas, un t āpēc tie nav 
paredzēti.  
Vispārējās izmaksas, kas saist ītas ar iepriekšmin ētās kontroles strat ēģijas īstenošanu 
attiecībā uz visiem izdevumiem saska ņā ar programmu Fiscalis  2020, ir ierobežotas 
līdz 1,6 % no kop ējiem maks ājumiem. Paredzams, ka attiec ībā uz šo iniciat īvu tās 
paliks šaj ā pašā līmenī. 
Programmas kontroles strat ēģija ir uzskat āma par efekt īvu rīku neatbilst ības riska 
novēršanai praktiski l īdz nullei, un t ā atbilst iesp ējamiem riskiem. 
2.3. Kr āpšanas un p ārkāpumu nov ēršanas pas ākumi  
Norādīt esošos vai pl ānotos nov ēršanas pas ākumus un citus pretpas ākumus. 
Lai noteiktu, vai notikusi kr āpšana, korupcija vai jebk āda cita nelikum īga darbība, 
kas ietekm ē Savienības finanšu intereses saist ībā ar dotāciju līgumu vai l ēmumu par 
dotāciju piešķiršanu, vai l īgumu, kas finans ēts saskaņā ar šo regulu, Eiropas Birojs 
krāpšanas apkarošanai ( OLAF ) var veikt izmekl ēšanu, tostarp p ārbaudes uz vietas un 
apskates atbilst īgi noteikumiem un k ārtībai, kāda noteikta Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regul ā (EK) Nr. 1073/1999 (1) un Padomes Regul ā (Euratom, EK) 
Nr. 2185/96 (2). 
LV 22   LV 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIAT ĪVAS  PAREDZAM Ā FINANSI ĀLĀ IETEKME   
3.1. Attiec īgās daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu kategorijas un budžeta 
izdevumu poz īcijas  
• Esošās budžeta poz īcijas — tiek piln ībā segtas no programmas Fiscalis  2020 
Sarindotas  pa daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām un budžeta 
pozīcijām 
Budžeta poz īcija Izdevumu 
veids Iemaksas  Daudzgadu 
finanšu 
shēmas 
izdevumu 
kategorija  Numurs 1A Konkur ētspēja izaugsmei un 
nodarbinātībai Dif./nedi
f.18 no EBTA 
valstīm19 
 no 
kandidātval
stīm20 
 no trešām 
valstīm Finanšu regulas 
21. panta 2. punkta 
b) apakšpunkta 
nozīmē  
 14.0301 (Nodok ļu sistēmu darbības 
uzlabošana) Dif. NĒ NĒ NĒ N Ē 
• No jauna veidojam ās budžeta poz īcijas  
Sarindotas  pa daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu kategorij ām un budžeta 
pozīcijām 
Budžeta poz īcija Izdevumu
veids Iemaksas  Daudzgadu 
finanšu 
shēmas 
izdevumu 
kategorija Numurs 
[Pozīcija………………………………………
] Dif./nedif.  no EBTA 
valstīm no 
kandidātval
stīm no trešām 
valstīm Finanšu regulas 
21. panta 2. punkta 
b) apakšpunkta 
nozīmē  
 [XX.YY.YY.YY.]  
  JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ 
                                                 
18 Dif. – diferenc ētās apropriācijas, nedif. – nediferenc ētās apropriācijas. 
19 EBTA: Eiropas Br īvās tirdzniec ības asociācija  
20 Kandid ātvalstis un attiec īgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalk āniem. 
 
LV 23   LV 3.2. Paredzam ā ietekme uz izdevumiem  
[Šī iedaļa būtu jāaizpilda, izmantojot administrat īva rakstura budžeta datu izkl ājlapu  (otrais dokuments š ā finanšu p ārskata pielikum ā), un 
jāaugšuplādē CISNET  starpdienestu konsult ācijām.] 
3.2.1. Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem  
Turpmāk minētie pieteikumi ir iek ļauti programmas Fiscalis 2020 finans ējumā. Papildu apropri ācijas nebūs vajadzīgas. 
EUR miljonos (tr īs zīmes aiz komata) 
Daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu  
kategorija  Numurs  1A Konkur ētspēja izaugsmei un nodarbin ātībai 
 
TAXUD  ĢD   2016.  
gads21 2017. 
gads  2018. 
gads  2019. 
gads  2020. gads  KOPĀ 
yDarbības apropri ācijas          
Saistības 1) 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100Budžeta poz īcijas numurs: 14.0301 
Maksājumi 2) 0,000 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100
Saistības (1.a) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m.Budžeta poz īcijas numurs  
Maksājumi (2.a) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m.
Administrat īvās apropri ācijas, kas tiek finans ētas no konkr ētu 
programmu pieš ķīrumiem22  
 p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m.  
Budžeta poz īcijas numurs   3) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m.
Saistības =1+1a 
+3 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100
KOPĀ apropriācijas TAXUD  ĢD 
Maksājumi =2+2a 0,000 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100
                                                 
21 2016. gads ir gads, kur ā priekšlikumu/iniciat īvu sāk īstenot. 
22 Tehniskais un/vai administrat īvais atbalsts un ES programmu un/vai darb ību īstenošanas atbalsta izdevumi (k ādreizējās “BA” poz īcijas), netieš ā pētniecība, tiešā pētniecība. 
 
LV 24   LV +3 
 
  
Saistības 4) 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100y KOPĀ darbības apropri ācijas 
Maksājumi 5) 0,000 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100
y KOPĀ administrat īvās apropriācijas, kas tiek finans ētas no 
konkrētu programmu pieš ķīrumiem  6) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m.  
Saistības =4+ 6 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100 KOPĀ daudzgadu finanšu sh ēmas 
1A IZDEVUMU KATEGORIJAS 
apropriācijas   
 Maksājumi =5+ 6 0,000 0,300 1,000 0,400 0,200 0,200 2100
Ja priekšlikums/iniciat īva ietekm ē vairākas izdevumu kategorijas  
Saistības 4) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m.  y KOPĀ darbības apropri ācijas 
Maksājumi 5) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m.  
y KOPĀ administrat īvās apropriācijas, kas tiek finans ētas no 
konkrētu programmu pieš ķīrumiem  6) p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m.  
Saistības =4+ 6 p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m.  KOPĀ daudzgadu finanšu sh ēmas  
1.–4. IZDEVUMU KATEGORIJAS 
apropriācijas  
 
 
(Pamatsumma)  Maksājumi =5+ 6 p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m. p. m.  
 
 
LV 25   LV  
Daudzgadu finanšu sh ēmas izdevumu  
kategorija  5 “Administrat īvie izdevumi”  
EUR miljonos (tr īs zīmes aiz komata) 
   2016.  
gads  2017.  
gads  2018.  
gads  2019.  
gads  2020. gads  KOPĀ 
TAXUD  ĢD 
y Cilvēkresursi 0,528 0,528 0,528 0,528 0,528
y Pārējie administrat īvie izdevumi 0,030 0,030 0,030 0,030 0,030
KOPĀ — TAXUD  ĢD Apropriācijas  0,558 0,558 0,558 0,558 0,558
 
KOPĀ daudzgadu finanšu sh ēmas 
5. IZDEVUMU KATEGORIJAS 
apropriācijas  
  
 (Saistību summa = 
maksājumu summa)  0,558  0,558  0,558  0,558  0,558     
EUR miljonos (tr īs zīmes aiz komata) 
   2016.  
gads 23 2017.  
gads  2018.  
gads  2019.  
gads  2020. gads  KOPĀ 
Saistības 0,858 1,558 0,958 0,758 0,758 KOPĀ daudzgadu finanšu sh ēmas 1.–
5. IZDEVUMU KATEGORIJAS 
apropriācijas  Maksājumi  0,558 0,858 1,558 0,958 0,758
                                                 
23 2016. gads ir gads, kur ā priekšlikumu/iniciat īvu sāk īstenot. 
 
LV 26   LV  
 
 
LV 27   LV 3.2.2. Paredzam ā ietekme uz darb ības apropri ācijām  
–  Priekšlikums/iniciat īva neparedz izmantot darb ības apropri ācijas  
– : Priekšlikums/iniciat īva paredz darb ības apropri ācijas izmantot š ādā veidā: 
Saistību apropri ācijas EUR miljonos (tr īs zīmes aiz komata) 
  2016. gads  2017.  gads 2018.  gads 2019.  gads 2020. gads KOPĀ 
REZULT ĀTI Norādīt mērķus 
un rezult ātus  
 
Ø Rezult
āta 
veids24 
 Rezult
āta 
vidējā
s 
izmak
sas 
Daudzums Izmak
sas 
Daudzums Izmak
sas 
Daudzums Izmak
sas 
Daudzums Izmak
sas 
Daudzums Izma
ksas 
Daudzums Izmak
sas 
Daudzums Izmak
sas Kopēj
ais 
rezultā
tu 
daudz
ums Kopējās 
izmaksas 
KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr.125…                  
- Rezultāt s                    
- Rezultāt s                    
- Rezultāt s                    
Starpsumma – konkr ētais mērķis 
Nr. 1                 
KONKRĒTAIS MĒRĶIS Nr. 2 ...                 
- Rezultāt s                    
Starpsumma – konkr ētais mērķis 
Nr. 2                 
KOPĒJĀS IZMAKSAS                  
                                                 
24 Rezult āti ir produkti vai pakalpojumi (piem ēram, finans ēto studentu apmai ņu skaits, uzb ūvēto ceļu garums kilometros utt.), kas j āpiegādā vai jāsniedz. 
25 Konkr ētie mērķi, kas norādīti 1.4.2. punkt ā. “Konkrētie mērķi…”  
 
LV 28   LV PIEZĪME  
Šā priekšlikuma paredzamais pozit īvais rezult āts ir šāds: i) dal ībvalstis sa ņems inform āciju par nodok ļu 
nolēmumiem cit ās valstīs, kas tām ļaus izveidot nost āju, pamatojoties uz inform āciju, lai p ēc saviem 
ieskatiem piem ērotu nepieciešamos pretpas ākumus; ii) sabiedr ība var uzskat īt pasākumu par akt īvu soli, kas 
paredzēts, lai nodrošin ātu, ka visi nodok ļu maksātāji maksā nodokļu taisnīgu daļu; iii) citu valstu spiediens 
varētu nozīmēt, ka dalībvalstis groz īs savu nol ēmumu praksi; iv) uz ņēmumi var ētu ierobežot agres īvas 
nodokļu plānošanas strukt ūras. Dalībvalstīm, kas izdod nodok ļu nolēmumus, b ūs papildu administrat īvais 
slogs un rad īsies atbilst ības izmaksas, kas saist ītas ar inform ācijas sniegšanu par nol ēmumiem, tom ēr 
paredzams, ka, ņemot vērā sniedzam ās informācijas ierobežoto apjomu, š īs izmaksas b ūtu ierobežotas. 
Turklāt informāciju jau vajadz ēja sniegt (t. i., priekšlikum ā lielā mērā vienkārši paskaidroti un apstiprin āti 
spēkā esošie inform ācijas apmai ņas pienākumi). 
3.2.3. Paredzam ā ietekme uz administrat īvajām apropri ācijām 
3.2.3.1. Kopsavilkums  
–  Priekšlikums/iniciat īva neparedz izmantot administrat īvās apropriācijas  
– : Priekšlikums/iniciat īva paredz izmantot administrat īvās apropri ācijas šādā 
veidā: 
EUR miljonos (tr īs zīmes aiz komata) 
 
2016. gads26 2017. gads 2018. gads 2019. gads 2020. gads KOP Ā 
 
Daudzgadu finanšu 
shēmas 5. IZDEVUMU 
KATEGORIJA         
Cilvēkresursi  0,528 0,528 0,528 0,528 0,528   
Pārējie administrat īvie 
izdevumi  0,030 0,030 0,030 0,030 0,030   
Starpsumma — 
daudzgadu finanšu 
shēmas 5. IZDEVUMU 
KATEGORIJA  0,558 0,558 0,558 0,558 0,558   
 
Ārpus daudzgadu 
finanšu sh ēmas 
5. IZDEVUMU 
KATEGORIJAS27  
         
Cilvēk r e s u r s i           
Pārējie administrat īvie 
izdevumi         
Starpsumma — ārpus 
daudzgadu finanšu 
shēmas 5. IZDEVUMU 
KATEGORIJAS          
 
                                                 
26 2016. gads ir gads, kur ā priekšlikumu/iniciat īvu sāk īstenot. 
27 Tehniskais un/vai administrat īvais atbalsts un ES programmu un/vai darb ību īstenošanas atbalsta 
izdevumi (k ādreizējās “BA” poz īcijas), netieš ā pētniecība, tiešā pētniecība. 
 
LV 29   LV KOPĀ 0,558 0,558 0,558 0,558 0,558   
Vajadzīgās cilvēkresursu un citu administrat īvu izdevumu apropri ācijas tiks nodrošin ātas no ĢD apropri ācijām, kas jau ir 
piešķirtas darb ības pārvaldībai un/vai ir p ārdalītas attiec īgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot ar ī 
vadošajam ĢD gada budžeta sadales proced ūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus.
 
LV 30   LV 3.2.3.2. Paredzam ās vajadzības pēc cilvēkresursiem 
–  Priekšlikums/iniciat īva neparedz cilv ēkresursu izmantošanu  
– : Priekšlikums/iniciat īva paredz cilv ēkresursu izmantošanu š ādā veidā: 
Aplēse izsakāma ar pilnslodzes ekvivalentu 
 2016.  
gads 2017. 
gads 2018.  gads 201
9. g
ads 2020. 
gads 
y Štatu sarakst ā ietvertās amata vietas (ier ēdņi un pagaidu darbinieki)    
XX 01 01 01 (Galven ā mītne un Komisijas 
pārstāvniecības) 4 4 4 4 4
XX 01 01 02 (Deleg ācijas) p. m. p. m. p. m. p. 
m.p
. 
m
...
XX 01 05 01 (Netieš ā pētniecība) p. m. p. m. p. m. p. 
m.p
. 
m
...
10 01 05 01 (Tieš ā pētniecība) p. m. p. m. p. m. p. 
m.p
. 
m
..
y Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu — FTE )28 
 
XX 01 02 01 (CA, SNE, INT, ko finans ē no 
vispārīgajām apropri ācijām) p. m. p. m. p. m. p. 
m.p
. 
m
.
XX 01 02 02 (CA, LA, SNE, INT un JED deleg ācijās) p. m. p. m. p. m. p. 
m.p
.
 
m
..
XX 01 04 yy 29 
 - galvenaj ā mītnē 
 p. m. p. m. p. m. p. 
m.p
. 
m
.p
. 
m
.p
. 
m
.
                                                 
28 CA = l īgumdarbinieki; LA = viet ējie darbinieki; SNE = valstu nor īkotie eksperti; INT = a ģentūras 
darbinieki; JED = jaun ākie eksperti deleg ācijās.  
29 Ārštata darbiniekiem paredz ēto maksim ālo summu finans ē no darbības apropri ācijām (kādreizējām 
“BA” poz īcijām). 
 
LV 31   LV - delegācijās  p. m. p. m. p. m. p. 
m.p
. 
m
..
XX 01 05 02 (CA, SNE, INT – netieš ā pētniecība) p. m. p. m. p. m. p. 
m.p
. 
m
.p
.
m
.
10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tieš ā pētniecība) p. m. p. m. p. m. p. 
m.p
. 
m
.
Citas budžeta poz īcijas (preciz ēt) p. m. p. m. p. m. p. 
m.p
. 
m
.
KOPĀ 4 4 4 4 4
XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sada ļa. 
Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošin ātas, izmantojot attiec īgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaist īti 
konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir p ārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot 
arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales proced ūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta 
ierobežojumus. 
Veicamo uzdevumu apraksts 
Ierēdņi un pagaidu darbinieki San āksmju un sarakstes sagatavošana ar dal ībvalstīm; (atkar ībā no apspried ēm ar 
dalībvalstīm) darbs pie veidlap ām, IT form ātiem un centr ālā direktorija; IT sist ēmas 
izstrādes pasūtīšana ārējiem līgumslēdzējiem  
Ārštata darbinieki Nepiemēro 
 
LV 32   LV 3.2.4. Sader ība ar kārtējo daudzgadu finanšu sh ēmu  
– : Priekšlikums/iniciat īva atbilst k ārtējai daudzgadu finanšu sh ēmai 
–  Pieņemot priekšlikumu/iniciat īvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija 
daudzgadu finanšu sh ēmā 
Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta poz īcijas un summas. 
 
–  Pieņemot priekšlikumu/iniciat īvu, jāpiemēro elastības instruments vai 
jāpārskata daudzgadu finanšu sh ēma 
Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta poz īcijas un summas. 
 
3.2.5. Trešo personu iemaksas  
– Priekšlikums/iniciat īva neparedz trešo personu l īdzfinansējumu  
– Priekšlikums/iniciat īva paredz š ādu līdzfinansējumu:  
Apropriācijas EUR miljonos (tr īs zīmes aiz komata) 
 
N gads N+1 
gads N+2 
gads N+3 
gads Norādīt tik gadu, cik 
nepieciešams ietekmes ilguma 
atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu)  Kopā 
Norādīt līdzfinansējuma 
struktūru          
KOPĀ līdzfinansējuma 
apropriācijas          
 
 
 
LV 33   LV 3.3. Paredzam ā ietekme uz ie ņēmumiem  
– : Priekšlikums/iniciat īva finansi āli neietekm ē ieņēmumus 
–  Priekšlikums/iniciat īva finansi āli ietekmē: 
–  pašu resursus  
–  dažādus ieņēmumus  
EUR miljonos (tr īs zīmes aiz komata)  
Priekšlikuma/iniciat īvas ietekme30 
Budžeta ie ņēmumu 
pozīcija Kārtējā 
finanšu gad ā 
pieejamās 
apropriācijas N gads N+1 
gads N+2 
gads N+3 gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams 
ietekmes ilguma atspogu ļošanai 
(sk. 1.6. punktu)  
....pants         
Attiecībā uz īpaši novirz āmiem daž ādajiem ie ņēmumiem nor ādīt attiecīgo(-ās) izdevumu poz īciju(-
as). 
 
Norādīt ietekmes uz ie ņēmumiem apr ēķināšanai izmantoto metodi. 
 
                                                 
30 Nor ādītajām tradicion ālo pašu resursu (muitas nodok ļi, cukura nodevas) summ ām jābūt neto summ ām, 
t.i., bruto summ ām, no kur ām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apm ērā.