/* COM/2011/0009 galīgā redakcija */ BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 1 PROJEKTS 2011. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀM III iedaļa – Komisija





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 14.1.2011 COM(2011) 9 galīgā redakcija BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 1 PROJEKTS 2011. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija (iesniegusi Komisija) BUDŽETA GROZĪJUMA NR. 1 PROJEKTS2011. GADA VISPĀRĒJAIS BUDŽETS IZDEVUMU KOPSAVILKUMS PA IEDAĻĀMIII iedaļa – Komisija Ņemot vērā: - Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 314. pantu saistībā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu, - Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1], un jo īpaši tās 37. pantu, - Eiropas Savienības 2011. finanšu gada vispārējo budžetu, kas pieņemts 2010. gada 15. decembrī, Eiropas Komisija ar šo iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai 2011. gada budžeta grozījuma Nr. 1 projektu. IZMAIŅAS IEŅĒMUMU UN IZDEVUMU KOPSAVILKUMĀ PA IEDAĻĀM Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām ir pieejamas EUR-Lex tīmekļa vietnē (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lv.htm). Izmaiņas ieņēmumu un izdevumu kopsavilkumā pa iedaļām angļu valodā informācijas nolūkos ir pievienotas šim dokumentam kā budžeta pielikums. SATURS 1. Ievads 3 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana 3 2.1. Polija 3 2.2. Slovākija 4 2.3. Ungārija 6 2.4. Čehija 7 2.5. Horvātija 7 2.6. Rumānija 8 2.7. Secinājums 9 3. Finansējums 9 4. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām 11 1. IEVADS 2011. gada budžeta grozījuma Nr. 1 projekts (BGP) attiecas uz ES Solidaritātes fonda izmantošanu EUR 182 388 893 apmērā saistību un maksājumu apropriācijās saistībā ar spēcīgu lietusgāžu sekām Polijā, Slovākijā, Čehijā, Ungārijā, Horvātijā un Rumānijā. 2. ES Solidaritātes fonda izmantošana 2.1. Polija Maijā un jūnijā divi secīgi plūdu periodi skāra lielu daļu Polijas teritorijas no dienvidiem līdz ziemeļiem lejup pa straumi galvenajās upēs Vislā, Oderā un Vartā. Plūdi skāra gandrīz visas Polijas provinces („vojevodistes”), nodarot ievērojamus postījumus lauksaimniecības nozarei, valsts infrastruktūrai un privātīpašumam, transporta tīkliem un kultūras mantojuma objektiem. 1. Pieteikums par finansiālo palīdzību no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda tika iesniegts Komisijai 2010. gada 23. jūlijā noteikto desmit nedēļu laikā pēc pirmajiem 2010. gada 14. maijā reģistrētajiem postījumiem. Polijas iestādes 29. septembrī iesniedza Komisijai kopējo zaudējumu aplēses atjauninājumu. 2. Polijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 2,999 miljardi. Šī summa ir 0,8468 % no Polijas nacionālā kopienākuma (NKI) un pārsniedz parasto robežu Solidaritātes fonda izmantošanai EUR 2,124 miljardu apmērā (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2008. gada datiem). Komisijas dienestu veiktā analīze parādīja, ka metodes, ko Polija izmantoja zaudējumu dažādo kategoriju aplēsēm, ir ļoti ticamas. 3. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Tā kā aplēstie kopējie tiešie zaudējumi – EUR 2,999 miljardi – pārsniedz Polijai 2010. gadā piemērojamo robežu Solidaritātes fonda izmantošanai, katastrofa kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” un tādējādi ietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 galvenajā piemērošanas jomā. Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai būtiskiem avārijas darbiem, kā noteikts regulas 3. pantā. 4. Tā kā abu plūdu periodu cēlonis bija tie paši ilgstošie meteoroloģiskie apstākļi, tos var uzskatīt par vienu katastrofu Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 nozīmē. Plūdi izraisīja nopietnus bojājumus pamata infrastruktūrām, privātiem mājokļiem, sabiedriskajām ēkām, uzņēmumiem, lauksaimniecības zemei un nodarīja ievērojamus postījumus slaveniem kultūras mantojuma objektiem, kā arī nodarīja smagu kaitējumu iedzīvotājiem, kurus tie skāra. Tika ziņots, ka plūdu neskartas bija tikai divas "vojevodistes" no Polijas 16 provincēm. 5. Trīs provinces Polijas dienvidos, kas īpaši smagi cieta plūdos 2010. gada maijā un jūnijā, bija: Lejassilēzijas province ( Dolnośląskie ) un Opoles province ( Opolskie ), kuras abas atrodas Oderas upes sateces baseinā, un Mazpolijas province ( Małopolskie ), kas gandrīz visa atrodas Vislas upes sateces baseinā. Tika ziņots, ka dzīvību zaudēja vairāk nekā 20 cilvēku. To ģimeņu skaits, kas cieta plūdos, sasniedz 66 660, un 14 563 ģimenes tika evakuētas. Kopumā plūdos cieta 811 komūnas, tika izpostīti 1387 uzņēmumi, appludināti 683 000 ha zemes, kā arī vairāk nekā 18 000 ēku. Tika konstatēts, ka vairāk nekā 55,6 km dzelzceļa līniju nepieciešams tūlītējs remonts, turpretim plūdu laikā vairāk nekā 400 km sliežu ceļu tika slēgti vai tajos bija ierobežota satiksme. Jāatjauno aptuveni 1300 km plūdu novēršanas dambju. Tika bojātas sabiedriskas ēkas (piemēram, 802 skolas, 160 bērnudārzi). Diviem UNESCO pasaules kultūras mantojuma objektiem (Sv. Filipa un Sv. Džeimsa baznīcai Sekovā) nepieciešami plaši saglabāšanas un remonta darbi. Polija lūdza atbalstu ar Kopienas civilās aizsardzības mehānisma starpniecību. Nav šaubu, ka sniegtā informācija ļauj secināt, ka plūdiem bija smagas sekas uz dzīves apstākļiem, dabisko vidi un ekonomiku. Polijas pieteikumā iekļauta sīka plūdu ietekmes analīze un kopējo aplēsto zaudējumu sadalījums pa nozarēm. 6. Polijas iestādes ir aprēķinājušas, ka izmaksas saistībā ar būtiskiem avārijas darbiem, kuri var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 3. panta 2. punktu, ir EUR 2,195 miljardi, un ir sadalījušas izmaksas pa darbu veidiem. Avārijas darbu izmaksu lielākā daļa (vairāk nekā EUR 1,248 miljardi) attiecas uz izmaksām saistībā ar infrastruktūras tūlītēju atjaunošanu darba kārtībā. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Polijas iestādēm, ir acīmredzams, ka attiecināmās darbu izmaksas ievērojami pārsniedz Solidaritātes fonda iespējamās dotācijas summu. Īstenošanas nolīgumā precizēs tos darbu veidus, ko patiešām finansēs no Fonda līdzekļiem. 7. Skartie reģioni var pretendēt uz atbalstu kā „Konverģences reģioni” no struktūrfondiem (2007.–2013. g.). 8. Polijas iestādes norādīja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. 2.2. Slovākija Slovākiju 2010. gada maijā un jūnijā skāra nepieredzēti spēcīgas lietusgāzes. Platības izmirka, nogāzes nogruva, un plašie plūdi nodarīja smagus postījumus valsts un privātajai infrastruktūrai, autoceļu un dzelzceļu tīkliem, lauksaimniecībai un uzņēmumiem. 9. Pieteikums par finansiālo palīdzību no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda tika iesniegts Komisijai 2010. gada 16. jūlijā noteikto desmit nedēļu laikā pēc pirmajiem 2010. gada 9. maijā reģistrētajiem postījumiem. Slovākijas iestādes 27. septembrī iesniedza Komisijai papildu informāciju, tostarp kopējo zaudējumu aplēses atjauninājumu. 10. Slovākijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 561 133 594. Šī summa ir 0,8902 % no Slovākijas NKI un pārsniedz Slovākijai 2010. gadā piemērojamo parasto robežu Solidaritātes fonda izmantošanai EUR 378,205 miljonu apmērā (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2008. gada datiem). 11. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Tā kā aplēstie kopējie tiešie zaudējumi pārsniedz robežu Solidaritātes fonda izmantošanai, katastrofa kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” un tādējādi ietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 galvenajā piemērošanas jomā. Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai būtiskiem avārijas darbiem, kā noteikts regulas 3. pantā. Komisijas dienestu veiktā analīze parādīja, ka metodes, ko Slovākija izmantoja zaudējumu dažādo kategoriju aplēsēm, ir ticamas. 12. Plūdi un zemes nogruvumi skāra galvenokārt Slovākijas centrālo un austrumu daļu, kas tiek uzskatītas par ekonomiski mazāk attīstītām. Lielākie postījumi tika reģistrēti Prešovas un Košices reģionā. Pieteikumā aprakstīta notikumu ietekme: zemes nogruvumi (valstī bija aptuveni 235 zemes nogruvumi) skāra 306 mājas, plūdi skāra 45 894 mājsaimniecības, un tika bojātas vai nopostītas 150 dzīvojamās telpas. Tika bojātas vairākas sabiedriskās ēkas, gāja bojā cilvēki, un tika ziņots par milzīgiem zaudējumiem valsts transporta infrastruktūrai. Tomēr lielākie zaudējumi tika nodarīti lauksaimniecības nozarei (lauksaimniecības produktiem), un zaudējumu provizoriskais aprēķins sasniedz EUR 149,9 miljonus. Sakarā ar plūdu lielo ietekmi Slovākija lūdza atbalstu ar Kopienas civilās aizsardzības mehānisma starpniecību. Var secināt, ka plūdiem un zemes nogruvumiem bija nopietnas un ilgstošas sekas uz dzīves apstākļiem, dabisko vidi un ekonomiku, arī valstu reģionos, kas tiek uzskatīti par ekonomiski mazāk attīstītiem. Slovākijas pieteikumā iekļauta sīka plūdu ietekmes analīze un kopējo aplēsto zaudējumu sadalījums pa nozarēm. 13. Slovākijas iestādes ir aprēķinājušas, ka izmaksas saistībā ar būtiskiem avārijas darbiem, kuri var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 3. panta 2. punktu, ir EUR 78 419 054, un ir sadalījušas izmaksas pa darbu veidiem. Avārijas darbu izmaksu lielākā daļa (vairāk nekā EUR 40 miljoni) attiecas uz darbībām saistībā ar infrastruktūras tūlītēju atjaunošanu darba kārtībā. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Slovākijas iestādēm, ir acīmredzams, ka faktiskās attiecināmās darbu izmaksas ievērojami pārsniedz Solidaritātes fonda iespējamās dotācijas summu. Īstenošanas nolīgumā precizēs tos darbu veidus, ko patiešām finansēs no Fonda līdzekļiem. 14. Slovākijā trīs reģioni var pretendēt uz atbalstu kā „Konverģences reģioni”, un viens reģions var pretendēt uz atbalstu kā „Konkurētspējas un nodarbinātības reģions” no struktūrfondiem (2007.–2013. g.). 15. Slovākijas iestādes norādīja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. 2.3. Ungārija Vienu mēnesi ilgas gandrīz nepārtrauktas lietusgāzes 2010. gada maijā un jūnijā Ungārijā izraisīja spēcīgus plūdus, kas nodarīja plašus postījumus lauksaimniecības nozarei, dzīvojamiem īpašumiem un uzņēmumiem, autoceļu tīklam un citai infrastruktūrai, īpaši spēcīgi skarot valsts ziemeļaustrumu un centrālo daļu. 16. Pieteikums par finansiālo palīdzību no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda tika iesniegts Komisijai 2010. gada 24. jūlijā noteikto desmit nedēļu laikā pēc pirmajiem 2010. gada 15. maijā reģistrētajiem postījumiem. 17. Ungārijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 719 343 706. Šī summa ir 0,7307 % no Ungārijas NKI un pārsniedz Ungārijai 2010. gadā piemērojamo parasto robežu Solidaritātes fonda izmantošanai EUR 590,710 miljonu apmērā (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2008. gada datiem). 18. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Tā kā aplēstie kopējie tiešie zaudējumi pārsniedz parasto robežu Solidaritātes fonda izmantošanai, katastrofa kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” un tādējādi ietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 galvenajā piemērošanas jomā. Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai būtiskiem avārijas darbiem, kā noteikts regulas 3. pantā. Komisijas dienestu veiktā analīze parādīja, ka metodes, ko Ungārija izmantoja zaudējumu dažādo kategoriju aplēsēm, ir ļoti detalizētas un pareizas un ka rezultāti ir ticami. Īstenībā kopējo tiešo zaudējumu aplēse šķiet diezgan piesardzīga. 19. Ārkārtējie laika apstākļi, kas izveidojās Karpatu baseinā un kam sekoja lietusgāzes, viesuļi, ārkārtējas vēja brāzmas, kuru ātrums pārsniedza 160 km/h, izraisīja spēcīgus plūdus. Avārijas pasākumi tika izsludināti 11 apgabalos no 19. Ungārijas pieteikumā sniegta sīka informācija par zaudējumu apmēru, un to var rezumēt šādi. Pārplūda divas lielākās Ungārijas upes – Donava un Tisa, un bija jāizsludina augstākā, trešā līmeņa trauksme kopējā 3088 km garumā. 5259 cilvēki bija spiesti pamest mājas, avārijas situācijas izsludināšana skāra gandrīz 780 000 cilvēku (gandrīz 8 % iedzīvotāju), un aptuveni pusmiljons cilvēku bija tiešās briesmās. 317 mājokļi tika izpostīti, vairāk nekā 5600 dzīvojamām ēkām 105 apdzīvotās vietās ir nepieciešami atjaunošanas darbi. Notikumi nodarīja lielus postījumus dzelzceļa infrastruktūrai (tika ziņots par 612 ārkārtas notikumiem uz 25 līnijām). 50 000 transportlīdzekļu katru dienu bija jāveic apvedceļš. Par postījumiem ziņoja valsts skolas, bērnudārzi un citas izglītības iestādes. Tomēr lielākie postījumi tika nodarīti lauksaimniecības nozarē. Sakarā ar plūdu lielo ietekmi Ungārija lūdza atbalstu ar Kopienas civilās aizsardzības mehānisma starpniecību. Var secināt, ka plūdiem bija nopietnas un ilgstošas sekas uz dzīves apstākļiem, dabisko vidi un ekonomiku, jo īpaši lauksaimniecības nozarē. Ungārijas pieteikumā iekļauta sīka plūdu ietekmes analīze un kopējo aplēsto zaudējumu sadalījums pa nozarēm. 20. Ungārijas iestādes ir aprēķinājušas, ka izmaksas saistībā ar būtiskiem avārijas darbiem, kuri var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 3. panta 2. punktu, ir EUR 194 195 242, un ir sadalījušas izmaksas pa darbu veidiem. Avārijas darbu izmaksu lielākā daļa (vairāk nekā EUR 85,754 miljoni) attiecas uz glābšanas dienesta darbībām. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Ungārijas iestādēm, ir acīmredzams, ka faktiskās attiecināmās darbu izmaksas ievērojami pārsniedz Solidaritātes fonda iespējamās dotācijas summu. Īstenošanas nolīgumā precizēs tos darbu veidus, ko patiešām finansēs no Fonda līdzekļiem. 21. Ungārijā seši reģioni var pretendēt uz atbalstu kā „Konverģences reģioni”, un viens reģions var pretendēt uz atbalstu kā „Pakāpeniskas iekļaušanas reģions” no struktūrfondiem 2007.–2013. gadā. 22. Ungārijas iestādes norādīja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. 2.4. Čehija Čehijas teritoriju 2010. gada maijā un jūnijā skāra spēcīgas lietusgāzes. Šo lietusgāžu rezultātā radās divi savstarpēji saistīti plūdu periodi, kas skāra teritorijas ziemeļaustrumu daļu, nodarot postījumus dzīvojamiem īpašumiem un uzņēmumiem, autoceļu tīklam un citai infrastruktūrai. 23. Pieteikums par finansiālo palīdzību no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) tika iesniegts Komisijai 2010. gada 23. jūlijā noteikto desmit nedēļu laikā pēc pirmajiem 2010. gada 18. maijā reģistrētajiem postījumiem. 24. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Čehijas iestādes lēš, ka dabas katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 204 456 041. Tā kā minētā summa nepārsniedz EUR 824,029 miljonu robežu (t. i., 0,6 % no Čehijas NKI), katastrofa nav kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 noteikumiem. Tomēr Čehiju skāra tie paši plūdi, kas radīja lielu katastrofu Polijā un Slovākijā. Tāpēc uzskatīja par izpildītu Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punkta otrajā daļā noteikto nosacījumu, saskaņā ar ko kaimiņvalsts, kuru skārusi tā pati lielā katastrofa, izņēmuma kārtā var saņemt palīdzību no Solidaritātes fonda. 25. Visvairāk skartais apgabals atrodas Čehijas ziemeļaustrumu daļā, un tajā ietilpst četri reģioni (Morāvijas – Silēzijas, Olomoucas, Zlinas un Dienvidmorāvijas reģions), kas robežojas ar Poliju, Slovākiju un Austriju. Plūdu rezultātā dzīvību zaudēja pieci cilvēki, tika appludināti un izpostīti simtiem mājokļu, nopietni skarts valsts īpašums un autoceļu tīkls. Sakarā ar transporta problēmām daži uzņēmumi bija spiesti samazināt ražošanu. Turklāt ietekmētie reģioni pieder pie ekonomiski vājām apdzīvotām vietām, kurās ir būtiskas negatīvas izmaiņas nodarbinātībā. 26. Čehijas iestādes ir aprēķinājušas, ka izmaksas saistībā ar būtiskiem avārijas darbiem, kuri var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 3. panta 2. punktu, ir EUR 136 945 071, un ir sadalījušas izmaksas pa darbu veidiem. 27. Čehijas iestādes norādīja, ka plūdu katastrofas tiešo seku likvidēšanā netika izmantoti citi Kopienas fondi. Čehija neplāno izmantot struktūrfondus, lai likvidētu plūdu katastrofas sekas. 2.5. Horvātija No 2010. gada maija beigām un gandrīz visu jūnija mēnesi Horvātijā intensīvi lija lietus ar krusu un pērkona negaisiem, izraisot spēcīgus plūdus, kas skāra valsts austrumu un centrālo daļu. Katastrofa nodarīja ievērojamus postījumus lauksaimniecības nozarei, valsts un privātajam īpašumam un transporta infrastruktūrai. 28. Pieteikums par finansiālo palīdzību no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda tika iesniegts Komisijai 2010. gada 9. augustā noteikto desmit nedēļu laikā pēc pirmajiem 2010. gada 31. maijā reģistrētajiem postījumiem. 29. Tā ir dabas izraisīta katastrofa. Horvātijas iestādes lēš, ka dabas katastrofas radītie kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 153 039 303. Tā kā minētā summa nepārsniedz EUR 275,804 miljonu robežu (t. i., 0,6 % no Horvātijas NKI), katastrofa nav kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 2012/2002. Tomēr Horvātiju skāra tie paši plūdi, kas radīja lielu katastrofu Ungārijā. Tāpēc uzskatīja par izpildītu Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 2. panta 2. punkta otrajā daļā noteikto nosacījumu, saskaņā ar ko kaimiņvalsts, kuru skārusi tā pati lielā katastrofa, izņēmuma kārtā var saņemt palīdzību no Solidaritātes fonda. Tā kā Horvātija risina sarunas par pievienošanos ES, tā var pretendēt uz palīdzību no ES Solidaritātes fonda. 30. Attiecībā uz plūdu ietekmi un sekām Horvātijas iestādes ziņo, ka 427 mājas tika appludinātas, 682 mājas tika izpostītas un vairāk nekā simts ģimenes bija jāevakuē. Būtiski postījumi tika nodarīti autoceļu infrastruktūrai, izraisot autoceļu satiksmes sastrēgumus, kas apgrūtināja tūlītēju pasākumu veikšanu. Tomēr lauksaimniecības nozarei tika nodarīti lielākie zaudējumi, kas sasniedz vairāk nekā EUR 141 miljonu un veido 92 % no kopējiem zaudējumiem. 31. Horvātijas iestādes ir aprēķinājušas, ka izmaksas saistībā ar būtiskiem avārijas darbiem, kuri var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 3. panta 2. punktu, ir EUR 11 670 861, un ir sadalījušas izmaksas pa darbu veidiem. Horvātijas iestādes norādīja, ka plūdu katastrofas tiešo seku likvidēšanā netika izmantoti citi Kopienas fondi. 2.6. Rumānija Jūnija beigās līdz jūlijam Rumānijā bija spēcīgi plūdi un zemes nogruvumi, kas skāra lielāko teritorijas daļu. Katastrofa nodarīja ievērojamus postījumus infrastruktūrai, lauksaimniecības nozarei, privātajam un valsts īpašumam. 32. Pieteikums par finansiālo palīdzību no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda tika iesniegts Komisijai 2010. gada 31. augustā noteikto desmit nedēļu laikā pēc pirmajiem 2010. gada 23. jūnijā reģistrētajiem postījumiem. 33. Tā ir dabas katastrofa un tāpēc ietilpst Solidaritātes fonda piemērošanas jomā. 34. Rumānijas iestādes lēš, ka kopējie tiešie zaudējumi ir EUR 875 757 770. Šī summa ir 0,6669 % no Rumānijas NKI un pārsniedz parasto robežu Solidaritātes fonda izmantošanai EUR 787,935 miljonu apmērā (t. i., 0,6 % no NKI, pamatojoties uz 2008. gada datiem). Komisijas dienestu veiktā analīze parādīja, ka metodes, ko Rumānija izmantoja zaudējumu dažādo kategoriju aplēsēm, ir ticamas. 35. Tā kā aplēstie kopējie tiešie zaudējumi – EUR 875 757 770 – pārsniedz Rumānijai 2010. gadā piemērojamo robežu Solidaritātes fonda izmantošanai EUR 787,935 miljonu apmērā, katastrofa kvalificējama kā „liela dabas katastrofa” un tādējādi ietilpst Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 galvenajā piemērošanas jomā. Kopējie tiešie zaudējumi ir pamats finansiālās palīdzības summas aprēķināšanai. Finansiālo palīdzību var izmantot tikai būtiskiem avārijas darbiem, kā noteikts regulas 3. pantā. 36. Jūnijā un visu turpmāko mēnesi Rumānijā bija spēcīgi plūdi, kas nodarīja ievērojamus postījumus lauksaimniecības nozarē, infrastruktūrai un privātiem mājokļiem. Pieteikumā aprakstīta notikumu ietekme: tika skarti 37 apgabali (no 41 apgabala) un vairāk nekā 6,7 miljoni iedzīvotāju. 15 000 cilvēku bija jāevakuē, tika skarti 3936 privāti mājokļi, no kuriem 3073 tika izpostīti un 863 tika pilnībā iznīcināti. 147 sabiedriskām ēkām ir nepieciešams atjaunošanas darbs. Tika bojāti 443 km aizsardzības līniju, 293 km aizsprostu līniju un 35 dambji, 5257 km autoceļu infrastruktūras, kā arī tilti, kanalizācijas caurules un kājnieku tilti. Tomēr par būtiskākajiem postījumiem tika ziņots lauksaimniecības nozarē. Tika appludināti 110 585 ha aramzemes, 31 088 ha ganību un siena pļavu un vairāk nekā 2000 ha citu lauku, vīna dārzu un augļu dārzu. Mežsaimniecības nozarē tika ziņots par ievērojamiem plantāciju zaudējumiem, postījumiem meža dēstu audzētavām, lieliem daudzumiem bojātu kokmateriālu un citu veidu kokiem. Sakarā ar plūdu lielo ietekmi Rumānija lūdza atbalstu ar Kopienas civilās aizsardzības mehānisma starpniecību. Var secināt, ka plūdiem bija nopietnas un ilgstošas sekas uz dzīves apstākļiem, dabisko vidi un ekonomiku, jo īpaši lauksaimniecības nozarē. Rumānijas pieteikumā iekļauta sīka plūdu ietekmes analīze un kopējo aplēsto zaudējumu sadalījums pa nozarēm. 37. Rumānijas iestādes ir aprēķinājušas, ka izmaksas saistībā ar būtiskiem avārijas darbiem, kuri var pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2012/2002 3. panta 2. punktu, ir EUR 715 029 944, un ir sadalījušas izmaksas pa darbu veidiem. Tomēr attiecībā uz izmaksām saistībā ar tūlītēju katastrofas skarto zonu tīrīšanu Rumānijas iestādes nevarēja sniegt nekādu informāciju. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Rumānijas iestādēm, ir acīmredzams, ka faktiskās attiecināmās darbu izmaksas ievērojami pārsniedz Solidaritātes fonda iespējamās dotācijas summu. Īstenošanas nolīgumā precizēs tos darbu veidus, ko patiešām finansēs no Fonda līdzekļiem. 38. Skartie reģioni var pretendēt uz atbalstu kā „Konverģences reģioni” no struktūrfondiem (2007.–2013. g.). 39. Rumānijas iestādes norādīja, ka attiecināmajām izmaksām nav apdrošināšanas seguma. 2.7. Secinājums Nobeigumā iepriekš izklāstīto iemeslu dēļ ir ierosināts pieņemt Polijas, Slovākijas, Ungārijas, Čehijas, Horvātijas un Rumānijas iesniegtos pieteikumus saistībā ar plūdu katastrofām 2010. gada maijā, jūnijā un jūlijā un ierosināt Solidaritātes fonda izmantošanu katram no šiem gadījumiem. 3. Finansējums Kopējais pieejamais Solidaritātes fonda gada budžets ir EUR 1 miljards. Tā kā solidaritāte bija galvenais pamatojums Fonda izveidei, Komisija uzskata, ka Fonda atbalstam vajadzētu būt progresīvam. Tas nozīmē, ka atbilstoši iepriekšējai praksei zaudējumu daļa, kas pārsniedz robežu (0,6 % no NKI vai EUR 3 miljardi 2002. gada cenās, ņemot vērā to summu, kura ir mazākā), ir pamatā lielākai atbalsta intensitātei nekā zaudējumiem līdz šai robežai. Agrāk pielietotā likme, lai noteiktu piešķīrumus lielām katastrofām, ir 2,5 % no kopējiem tiešajiem zaudējumiem, kas ir zem Fonda izmantošanas robežas, un 6 %, kuri ir virs robežas. Solidaritātes fonda atbalsta aprēķināšanas metodika ir izklāstīta 2002.–2003. gada pārskatā par Solidaritātes fondu, un to apstiprināja Padome un Eiropas Parlaments. Šajos gadījumos ir ierosināts izmantot tās pašas procentu likmes un piešķirt šādas atbalsta summas. (EUR) | Tiešie zaudējumi | Robeža (miljonos) | Summa, pamatojoties uz 2,5 % | Summa, pamatojoties uz 6 % | Ierosinātā atbalsta kopējā summa | Polija – plūdi 2010. gadā „liela katastrofa” | 2 998 989 248 | 2 124.920 | 53 123 000 | 52 444 155 | 105 567 155 | Slovākija – plūdi 2010. gadā „liela katastrofa” | 561 133 594 | 378.205 | 9 455 125 | 10 975 716 | 20 430 841 | Ungārija – plūdi 2010. gadā „liela katastrofa” | 719 343 706 | 590.710 | 14 767 750 | 7 718 022 | 22 485 772 | Čehija – plūdi 2010. gadā „kaimiņvalsts” | 204 456 041 | 824.029 | 5 111 401 | 0 | 5 111 401 | Horvātija – plūdi 2010. gadā „kaimiņvalsts” | 153 039 303 | 275.804 | 3 825 983 | 0 | 3 825 983 | Rumānija – plūdi 2010. gadā „liela katastrofa” | 875 757 770 | 787.935 | 19 698 375 | 5 269 366 | 24 967 741 | Kopā | 182 388 893 | 4. Kopsavilkuma tabula pa finanšu shēmas izdevumu kategorijām Finanšu shēma Kategorija/apakškategorija | 2011. gada finanšu shēma | 2011. gada budžets | BGP Nr. 1/2011 | 2011. gada budžets (t. sk. BGP Nr. 1/2011) | |SA |MA |SA |MA |SA |MA |SA |MA | | 1. ILGTSPĒJĪGA IZAUGSME | | | | | | | | | | 1a. Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | |1b. Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Kopā | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | Rezerve[2] | | |-27 160 054 | | | |-27 160 054 | | | 2. DABAS RESURSU SAGLABĀŠANA UN PĀRVALDĪBA | | | | | | | | | | Tostarp ar tirgu saistītie izdevumi un tiešie maksājumi |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Kopā | 60 338 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Rezerve | | |1 678 751 611 | | | |1 678 751 611 | | | 3. PILSONISKUMS, BRĪVĪBA, DROŠĪBA UN TIESISKUMS | | | | | | | | | | 3a. Brīvība, drošība un tiesiskums |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 | | |1 138 954 740 |813 277 345 | |3b. Pilsoniskums |683 000 000 | |682 897 000 |645 969 000 |+178 562 910 |+178 562 910 |861 459 910 |824 531 910 | | Kopā | 1 889 000 000 | |1 821 851 740 |1 459 246 345 |+178 562 910 |+178 562 910 |2 000 414 650 |1 637 809 255 | | Rezerve[3] | | |67 148 260 | | | |67 148 260 | | | 4. ES – GLOBĀLO PROCESU DALĪBNIECE[4] |8 430 000 000 | | 8 754 299 377 |7 237 527 520 |+3 825 983 |+3 825 983 |8 758 125 360 |7 241 353 503 | | Rezerve | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. ADMINISTRĀCIJA[5] |8 334 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Rezerve | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | | | KOPĀ | 142 965 000 000 |134 280 000 000 |141 909 398 849 |126 527 133 762 |+182 388 893 |+182 388 893 |142 091 787 742 |126 709 522 655 | | Rezerve | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fonds (EGPF) nav ietverts 1.a izdevumu kategorijas rezerves aprēķinā (EUR 500 miljoni). EUR 34 miljonus, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības instrumentu. [3] Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (ESSF) summa ir iekļauta papildus attiecīgajām izdevumu kategorijām saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu (OV C 139, 14.6.2006.). [4] 2010. gada 4. izdevumu kategorijas rezervē nav ņemtas vērā apropriācijas, kas saistītas ar rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (EUR 253,9 miljoni). EUR 71 miljonu, kas pārsniedz maksimālo robežu, finansē, izmantojot elastības instrumentu. [5] Lai aprēķinātu 5. izdevumu kategorijas maksimālās robežas rezervi, ir ņemta vērā 1. zemsvītras piezīme 2007.–2013. gada finanšu shēmā par summu EUR 82 miljonu apmērā personāla iemaksām pensiju shēmā.