1.Ievads

2020. gada jūlijā pieņemtajā ES 2020.–2025. gada rīcības plānā attiecībā uz šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecībuŠaujamieroču direktīvas pilnīga īstenošana izcelta kā viena no galvenajām prioritātēm, un 2020. gada decembra ES terorisma apkarošanas programma to apstiprināja.

Šajā ziņojumā sniegts novērtējums par to, kā tiek piemērota Padomes 1991. gada 18. jūnija Direktīva 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (turpmāk “Šaujamieroču direktīva”), kā prasīts tās 17. pantā pēc jaunākajiem grozījumiem 2017. gadā. Pa šo laiku Šaujamieroču direktīva un tās turpmākie grozījumi ir aizstāti, atcelti un kodificēti ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. marta Direktīvu (ES) 2021/555. Skaidrības labad, ja vien nav norādīts citādi, ziņojumā lietota tāda pantu numerācija, kāda ir patlaban spēkā esošajā Direktīvā (ES) 2021/555.

Saskaņā ar 17. (tagad 24.) pantu ziņojumā jo īpaši jāizskata šaujamieroču kategorijas un jautājumi, kas saistīti ar Eiropas šaujamieroču apliecības sistēmas īstenošanu, marķēšanu un jauno tehnoloģiju, piemēram, 3D drukāšanas, QR koda izmantošanas un radiofrekvenciālās identifikācijas (RFID) izmantošanas ietekmi. Kā minēts ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģijā 2021.–2025. gadam, šajā ziņojumā arī noteikti tiesiskā regulējuma uzlabošanas sākotnējie līdzekļi. Sagatavojot šo ziņojumu, Komisija galvenokārt pamatojās uz dalībvalstu paziņotajiem transponēšanas pasākumiem, kā arī uz publiski pieejamo informāciju.

Papildus tam 2019. gada novembrī Komisija dalībvalstīm nosūtīja detalizētu anketu par 17. (tagad 24.) pantā minētajiem tematiem, un uz to atbildēja 19 dalībvalstis. Komisija prezentēja šo atbilžu kopsavilkumu Šaujamieroču komitejas 2019. gada 18. decembra sanāksmē un uz tā pamata noturēja sākotnējās diskusijas.

Turklāt Komisija ir aktīvi piedalījusies Eiropas daudzdisciplīnu platformas pret noziedzības draudiem (turpmāk “Šaujamieroču platforma”) šaujamieroču prioritātē un Eiropas šaujamieroču ekspertu grupā, kas palīdzēja identificēt pašreizējos un iespējamos šaujamieroču radītos apdraudējumus un ietekmi uz noziedzīgām darbībām.

Tomēr, ņemot vērā būtisku transponēšanas kavēšanos valstu līmenī, Komisija nevarēja veikt valstu tiesību aktu un prakšu atbilstības pilnīgu novērtējumu.

2020. gada jūlijā ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas birojs publicēja jautājumu dokumentu ar nosaukumu “Illicit Trafficking in Firearms, their Parts, Components and Ammunition to, from and across the European Union”, kurā pausti būtiski apsvērumi un politikas ieteikumi saistībā ar pašreizējiem apdraudējumiem un šaujamieroču kontroles juridiskajām nepilnībām globālā līmenī.

2.Šaujamieroču direktīvas īstenošana

Šaujamieroču direktīva regulē civilo šaujamieroču (piemēram, šaušanas sportā un medībās izmantoto šaujamieroču) iegādi, glabāšanu un komerciālu maiņu Eiropas Savienībā. Tā nosaka kopējus minimālos standartus, kuri visām dalībvalstīm jātransponē savos ieročus regulējošajos tiesību aktos, un tās mērķis ir līdzsvarot iekšējā tirgus mērķus (t. i., šaujamieroču pārrobežu apriti) un drošības politikas mērķus (t. i., augstu drošības un aizsardzības līmeni pret noziedzīgiem nodarījumiem un nelikumīgu apriti) ES. Minētā direktīva papildina Šengenas acquis, jo tā ir daļa no ES noteikumu kopuma, kas nodrošina personu brīvu pārvietošanos.

Direktīva tika pārskatīta 2005. gadā pēc ANO Protokola par šaujamieroču nelegālas izgatavošanas apkarošanu (Šaujamieroču protokola) stāšanās spēkā un 2017. gadā pēc 2015. gadā notikušajiem teroristu uzbrukumiem.

Šaujamieroču direktīvas vizuāls attēlojums

2.1.Komisijas uzdevumi

Saskaņā ar Šaujamieroču direktīvu Komisijai jāpieņem gan īstenošanas akti, gan deleģētie akti. Tāpēc kopš direktīvas stāšanās spēkā Komisija ir pieņēmusi:

1.2018. gada 5. martā (saskaņā ar 15. panta 2. punktu) — Īstenošanas regulu (ES) 2018/337, ar kuru groza Īstenošanas regulu (ES) 2015/2403, ar ko izstrādā kopīgas pamatnostādnes par dezaktivēšanas standartiem un metodēm, lai nodrošinātu, ka dezaktivētie šaujamieroči tiek padarīti neatgriezeniski neizmantojami;

2.2019. gada 16. janvārī (saskaņā ar 4. panta 3. punktu) — Īstenošanas direktīvu (ES) 2019/68, ar ko nosaka šaujamieroču un to būtisko daļu marķējumu tehniskās specifikācijas saskaņā ar Padomes Direktīvu 91/477/EEK par ieroču iegādes un glabāšanas kontroli (sk. 5.4.2. iedaļu);