PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

Pēc Krievijas iebrukuma Ukrainā gāzes un elektroenerģijas cenas 2022. gadā ir sasniegušas rekordaugstu līmeni. Pagājušā gada laikā elektroenerģijas cenas Eiropā ir strauji pieaugušas līdz līmenim, kas ir daudz augstāks nekā pēdējās desmitgadēs. Šī dinamika ir cieši saistīta ar augsto gāzes cenu, kas palielina tās elektroenerģijas cenu, kura saražota ar gāzi darbināmās elektrostacijās, kas bieži vien vajadzīgs, lai apmierinātu pieprasījumu. Cenas sāka strauji augt pagājušajā vasarā, kad pasaules ekonomika pēc Covid-19 ierobežojumu atvieglošanas sāka atgūties. Pēc tam šo situāciju saasināja Krievijas iebrukums Ukrainā.

Paredzams, ka enerģijas cenas saglabāsies augstas tirgus nenoteiktības dēļ, jo ir bijuši vairāki gāzes piegādes traucējumi, ko var izskaidrot tikai ar Krievijas apzinātu mēģinājumu izmantot enerģiju kā politisku ieroci. Turpmāki Krievijas gāzes piegāžu traucējumi uz ES turpmākajās nedēļās vai mēnešos var vēl vairāk paaugstināt gāzes cenas, kas savukārt ietekmēs elektroenerģijas cenas, inflācijas līmeni un tās ietekmi uz iedzīvotājiem, kā arī vispārējo ES finanšu un makroekonomisko stabilitāti.

Komisija ļoti labi apzinās to, kā neskaidrības saistībā ar gāzes piegādi ietekmē elektroenerģijas tirgu. Dalībvalstis visā Eiropā ir piedzīvojušas elektroenerģijas cenu kāpumu saistībā ar gāzes cenu pieaugumu, kā rezultātā tieši gāze, nevis ogles, ir kļuvusi par robežcenu noteicošo kurināmo. Vienlaikus elektroenerģijas ražošanas pieejamība ES pēdējos mēnešos ir bijusi zemāka par parasto līmeni, jo ir notikuši plašāki elektrostaciju tehniskās apkopes darbi, samazinājusies hidroenerģijas ražošanas jauda un slēgtas dažas vecākas elektrostacijas.

Turklāt šīs vasaras rekordaugstās temperatūras ir palielinājušas enerģijas pieprasījumu dzesēšanai un palielinājusi spiedienu uz elektroenerģijas ražošanu. Tādējādi ekstremālie laikapstākļi ir veicinājuši enerģijas trūkumu un augstas enerģijas cenas, radot slogu patērētājiem un rūpniecībai un kavējot ekonomikas atveseļošanos. Papildu piegādes spiediens uz enerģijas un pārtikas preču cenām veicina globālo inflācijas spiedienu, vājinot mājsaimniecību un visas tautsaimniecības pirktspēju.

Krasais elektroenerģijas cenu pieaugums rada spiedienu uz mājsaimniecībām, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un rūpniecību un rada plašāka sociālā un ekonomiskā kaitējuma risku. Visgrūtākajā situācijā ir mazaizsargātie lietotāji un enerģētiskās nabadzības skartie, kā tas jau bija pagājušajā ziemā, taču augstās cenas arvien vairāk ietekmē arī mājsaimniecības un uzņēmumus ar vidējiem ienākumiem. Pastāv risks, ka viņi nespēs samaksāt savus enerģijas rēķinus, un viņiem jāizšķiras – maksāt par enerģiju vai citām būtiskām precēm, turklāt uzņēmumu gadījumā tiek apdraudēta to finansiālā dzīvotspēja un investīciju plāni.

Šis ekonomiskais konteksts prasa ātru un koordinētu ES mēroga reakciju, lai mazinātu grūtības, ko augstās cenas rada patērētājiem un ne tikai enerģētiski nabadzīgajiem un mazaizsargātajiem, bet arī mājsaimniecībām un uzņēmumiem ar vidējiem ienākumiem. Šā gada jūlijā elektroenerģijas mazumtirdzniecības cenas salīdzinājumā ar 2021. gada jūliju bija gandrīz uz pusi augstākas, un paredzams, ka šis ārkārtējais pieaugums turpināsies pirms nākamās apkures sezonas, pakāpeniski ieviešot korekcijas vairuma patērētāju līgumos. ES reakcija ir jākoordinē rūpīgi un holistiski. Elektroenerģijai jāturpina efektīvi plūst pa Eiropu, lai dalībvalstis elektroenerģijas pārpalikumu varētu eksportēt tiem, kam tā visvairāk vajadzīga. Nedrīkst ignorēt iekšējā enerģijas tirgus nozīmi saistībā ar pašreizējās enerģētikas krīzes ietekmes mazināšanu. ACER novērtējums par ES elektroenerģijas vairumtirdzniecības tirgus modeli parādīja, ka pārrobežu tirdzniecība 2021. gadā patērētājiem sniedza priekšrocības 34 miljardu EUR apmērā, vienlaikus palīdzot izlīdzināt cenu svārstīgumu, un ka tā uzlabo katras dalībvalsts piegādes drošību un noturību pret cenu satricinājumiem.

Tādējādi Savienība saskaras ar ārkārtas situāciju. Pašreizējās bezprecedenta problēmas liek ieviest piemērotus, samērīgus un pagaidu pasākumus, kas jāveic solidaritātes garā, lai risinātu nopietnās grūtības, kas rodas enerģētikas jomā, un, kopīgi rīkojoties, pārvarētu enerģētikas krīzi.

Tāpēc Komisija ierosina nekavējoties ieviest integrētu un savstarpēji saistītu pasākumu kopumu. Šo pasākumu mērķis cita starpā ir mazināt augsto elektroenerģijas cenu ietekmi un aizsargāt patērētājus, vienlaikus saglabājot iekšējā tirgus sniegtās priekšrocības un vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Šie pasākumi palīdz sasniegt minētos mērķus, pievēršoties dažādiem pašreizējās situācijas aspektiem, tādējādi papildinot un pastiprinot to ietekmi, un nodrošinot vienotu un koordinētu ES reakciju uz krīzi. Vienlaikus tie ir pilnībā saderīgi ar 2022. gada 8. marta paziņojumu “REPowerEU: vienota Eiropas rīcība cenas ziņā pieejamākai, drošākai un ilgtspējīgākai enerģijai” un Komisijas 2022. gada 18. maija plānu REPowerEU, kura mērķis ir pēc iespējas drīzāk un vēlākais līdz 2027. gadam izbeigt Savienības atkarību no Krievijas fosilā kurināmā.

Ļoti augstās enerģijas cenas, ar kurām pašlaik saskaras patērētāji, rada ārkārtīgi lielus finansiālus ieguvumus ne tikai elektroenerģijas ražotājiem ar zemākām robežizmaksām, bet arī uzņēmumiem naftas, gāzes, ogļu un rafinēšanas nozarēs. Šo ieguvumu pamatā galvenokārt ir labvēlīgi ārējā tirgus faktori, ko izraisījis Krievijas karš, nevis pašu uzņēmumu papildu centieni vai investīcijas. Šīs augstās enerģijas cenas rada grūtības ES mājsaimniecībām un uzņēmumiem, kā arī palielina inflāciju, un nepieciešamie atbalsta pasākumi palielina publiskos izdevumus. Tāpēc ir lietderīgi samazināt pieprasījumu pēc elektroenerģijas visā ES, lai samazinātu vajadzību pēc elektroenerģijas ražošanas no gāzes, kā arī pārdalīt daļu no ieņēmumiem, ko uzņēmumi dažādās enerģētikas nozarēs guvuši šo ārkārtas apstākļu dēļ, lai mazinātu grūtības enerģijas patērētājiem un sabiedrībai kopumā. Šādu pārdali var panākt ar dažādiem instrumentiem atkarībā no nozares apstākļiem nolūkā darīt šis līdzekļus pieejamus patērētājiem vai projektiem, lai stiprinātu Savienības enerģētisko autonomiju, tostarp ar iespēju dalībvalstīm solidaritātes garā novirzīt daļu no ieguldījuma Savienības fondos vai izmantot tos, pamatojoties uz nolīgumiem starp dalībvalstīm.

Vairākas dalībvalstis jau ir pieņēmušas vai pašlaik apsver iespēju pieņemt pārdales pasākumus. Tomēr tikai valstu līmenī pieņemti pasākumi var radīt nevienlīdzīgus apstākļus uzņēmumiem, kas darbojas ES enerģijas tirgū. Lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, Komisija ierosina divus savstarpēji papildinošus instrumentus, lai aptvertu visu enerģētikas nozari: a) pasākums, kas uz laiku vērsts uz elektroenerģijas ražotāju ieņēmumiem un samazina tos, un b) pasākums, ar kuru uz laiku nosaka solidaritātes iemaksu attiecībā uz virspeļņu fosilā kurināmā nozarē, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā. Samazinot elektroenerģijas ražotāju ieņēmumus, regulā ierosinātā pasākuma mērķis ir atdarināt tirgus situāciju, ko ražotāji būtu varējuši sagaidīt, ja globālās piegādes ķēdes darbotos normāli, bez gāzes piegādes traucējumiem, kas bijuši kopš iebrukuma Ukrainā 2022. gada februārī. Turklāt Komisija ierosina pagaidu solidaritātes iemaksu, ko piemēro to uzņēmumu peļņai, kuri darbojas naftas, gāzes, ogļu un rafinēšanas nozarēs, un kura ir ievērojami palielinājies salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem.

Ieņēmumus no solidaritātes iemaksām dalībvalstis izmantos, lai sniegtu atbalstu mājsaimniecībām un uzņēmumiem un mazinātu augsto enerģijas cenu ietekmi. Tām būtu arī jāizmanto ieņēmumi no šā īstermiņa pasākuma, lai finansētu pasākumus enerģijas patēriņa mazināšanai un atbalstītu nozares, tādējādi vēl vairāk stiprinot Savienības enerģētisko autonomiju ilgtermiņā.

Šie pagaidu pasākumi, ar kuriem virsieņēmumus un peļņu pārdala, lai atbalstītu patērētājus, nodrošina patērētājiem ieguvumu no enerģijas ražošanas ar zemākām izmaksām. Tādējādi tie neskar un papildina Eiropas Komisijas pašreizējo darbu saistībā ar likviditāti enerģijas finanšu tirgos, ES krīzes pagaidu regulējumu valsts atbalsta pasākumiem, gāzes cenu samazināšanu, kā arī ilgtermiņa tirgus modeli, kā paziņots paziņojumā par elektroenerģijas tirgus īstermiņa intervenci un ilgtermiņa uzlabojumiem elektroenerģijas tirgus modelī, kas tika sniegts līdz ar 2022. gada 18. maija Repower EU plānu. Ierosinātā regula saglabā iekšējā elektroenerģijas tirgus priekšrocības attiecībā uz dispečēšanas efektivitāti un piegādes drošību, vienlaikus samazinot elektroenerģijas pieprasījumu un augsto gāzes cenu ietekmi uz patērētāju elektroenerģijas rēķiniem.

2.Elektroenerģijas ārkārtas situāciju rīks

Elektroenerģijas pieprasījuma samazinājums

Reaģējot uz paaugstināto risku gaidāmajā ziemā un nepieciešamību samazināt kopējo elektroenerģijas pieprasījumu, saglabāt kurināmā krājumus elektroenerģijas ražošanai un solidaritātes garā veikt mērķtiecīgus pasākumus, lai samazinātu elektroenerģijas cenas visdārgākajās stundās, ierosinātajā regulā ir noteikti divi elektroenerģijas pieprasījuma samazināšanas mērķi.

Pirmais prasa dalībvalstīm ieviest pasākumus, lai samazinātu visu patērētāju kopējo elektroenerģijas patēriņu, tostarp to patērētāju, kuriem vēl nav uzstādītas viedās uzskaites sistēmas vai ierīces, kas tiem ļauj pielāgot patēriņu dienas laikā. Šiem pasākumiem vajadzētu būt pietiekami vērienīgiem, un tie varētu ietvert, piemēram, mērķorientētas patērētāju informēšanas un komunikācijas kampaņas. Šajā sakarā varētu paredzēt Savienības mēroga mērķorientētu informācijai patērētājiem. Turklāt, lai īpaši pievērstos visdārgākajām elektroenerģijas patēriņa stundām, kad robežcenu parasti nosaka gāze, Komisija ierosina obligātu mērķi samazināt bruto elektroenerģijas patēriņu par vismaz 5 % noteiktās maksimumcenas stundās, aptverot vismaz 10 % no tām katra mēneša stundām, kurās paredzamas visaugstākās cenas. Šis obligātais mērķrādītājs nozīmētu izraudzīties vidēji 3 līdz 4 stundas katrā darbdienā, kuras parasti atbilstu maksimumslodzes stundām, tomēr var ietvert arī stundas, kurās paredzams, ka elektroenerģijas ražošana no atjaunīgajiem energoresursiem, būs maza un kad pieprasījuma apmierināšanai ir nepieciešama elektroenerģijas ražošana no marginālām iekārtām. Lai to ņemtu vērā, dalībvalstīm ir zināma rīcības brīvība, nosakot šīs stundas. Saistošais mērķrādītājs īpaši attiecas uz patērētājiem, kuri var nodrošināt elastību, samazinot pieprasījumu vai pārvirzot pieprasījuma stundas. Dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai brīvi izvēlēties piemērotus pasākumus, lai sasniegtu pieprasījuma samazināšanas mērķrādītājus, un tām jo īpaši būtu jāapsver ekonomiski efektīvi un tirgū balstīti pasākumi, piemēram, izsoles vai konkursa shēmas pieprasījumreakcijai vai elektroenerģijai, kas nav patērēta. Tas var ietvert esošo shēmu vai valsts stimulu paplašināšanu, lai attīstītu pieprasījumreakciju. Tas var ietvert arī finansiālus stimulus vai kompensāciju iesaistītajām tirgus pusēm gadījumos, kad to maksā par papildu elektroenerģiju, kas nav patērēta, salīdzinājumā ar paredzamo parasto patēriņu bezkonkursa laikā. Šādu pasākumu ieviešanai un īstenošanai nebūtu jāskar valsts atbalsta noteikumu piemērošana.

Pamatojoties uz novēroto elektroenerģijas ražošanu pa stundām laikposmā no 2022. gada janvāra līdz augustam, samazinājums par 5 % to 10 % stundu laikā, kurās ir visaugstākais elektroenerģijas pieprasījuma līmenis, samazinātu vidējo pieprasījumu šajās stundās līdz pirmo neizvēlēto maksimumstundu līmenim. Tādējādi tiktu izlīdzināts patēriņa profils pa stundām. Turklāt, tā kā gāze parasti ir marginālā tehnoloģija stundās ar vislielāko pieprasījumu, šis mērķorientētais 5 % samazinājums var radīt gāzes patēriņa samazinājumu, kas tiek lēsts aptuveni 1,2 mljrd. m³ apmērā četru mēnešu laikā. Tas ir aptuveni 3,8 % no gāzes patēriņa elektroenerģijas ražošanai minētajā periodā. Jaunākie pētījumi liecina, ka ar pašreizējo pieprasījumreakcijas potenciālu varētu sasniegt obligāto mērķrādītāju, pozitīvi ietekmējot elektroenerģijas cenas un gāzes ietaupījumu apjomus.