ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.1.

Izskatāmās direktīvas priekšlikumā ir paredzēti grozījumi dažās spēkā esošajās direktīvās (8), kurās jūrnieki un/vai zvejnieki ir vai nu izslēgti no to darbības jomas, vai arī, nesniedzot skaidru pamatojumu, ir dota atļauja dalībvalstīm to darīt. Attiecībā uz šīm atkāpēm dalībvalstis izmanto atšķirīgu pieeju.
1.2.

Paralēlās banku sistēmas (shadow banking) tirgum ir svarīga nozīme: saskaņā ar Finanšu stabilitātes padomes (FSP) aplēsēm tie veido 51 000 miljardu euro pasaules mērogā, t.i., 25–30 % no visas finanšu sistēmas. Eiropā uz lielāko daļu no naudas tirgus fondiem (NTF) – aptuveni 80 % no apjomiem un 60 % no fondiem – attiecas Direktīva 2009/65/EK (PVKIU). Pārējie NTF kopš 2013. gada jūlija darbojas, pamatojoties uz Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem.
4.8.1

Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2012. gada ziņojums par dabas katastrofu apdrošināšanu ES (Natural Catastrophes: Risk Relevance and Insurance Coverage in the EU) liecina, ka ir jāuzlabo statistikas informācija. Tomēr pieejamā informācija liecina, ka izplatīšanās tirgū (privātā apdrošināšana un valsts ex ante vai ex post iesaistīšanās proporcionāli IKP) kopumā ir zema. Piemēram, apdrošināšanas tirgū apdrošināšana pret plūdiem lielākajā daļā dalībvalstu nav īpaši izplatīta, izņemot gadījumus, kad tā ir iekļauta citos apdrošināšanas veidos. Arī apdrošināšana pret vētrām un sausuma riskiem nav īpaši izplatīta, lai gan sausumam dalībvalstīs ir mērena ietekme.
4.5

Iespējamie trūkumi ir šādi: — dalībvalstis un uzņēmēji dažādās esošajās sistēmās jau ir ieguldījuši daudz līdzekļu; liela daļa programmatūru un pat aparatūras, iespējams, būs jāpielāgo, un tas varētu radīt būtiskas izmaksas; šajā saistībā vienīgais standartizācijas trūkums ir tas, ka to veic pārāk vēlu, tādējādi pieļaujot to, ka situācija dalībvalstīs ir atšķirīga; — nosūtīto datu drošība, jo, neraugoties uz arvien lielāku platformu drošību, šķiet, ka joprojām pastāv informācijas noplūdes risks; — dažos gadījumos atkarība no trešās puses sniegtiem pakalpojumiem — telekomunikāciju operatoriem un elektronisko platformu nodrošinātājiem; — vēl viens iespējamais trūkums saistībā ar elektroniskajiem rēķiniem ir tas, ka to plaša izmantošana varētu apgrūtināt piekļuvi cilvēkiem ar invaliditāti, izņemot gadījumus, kad to īpašās vajadzības ir nodrošinātas, garantējot vispārēju piekļuvi, iespēju vienlīdzību un nediskrimināciju invaliditātes dēļ.
1.1

Eiropa saskaras ar ievērojamām problēmām, un visām valstīm, kritiski izvērtējot argumentus, jāpiedalās to problēmu risināšanā, kas parādījušās ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā. Viena no svarīgākajām problēmām — bezdarbs, turklāt neatkarīgi no tā veida un sabiedrības grupām, kuras tas skar — liek dalībvalstīm ieguldīt kopīgus un saskaņotus centienus, kuriem jāatbilst kopējai stratēģijai, vienlaikus izmantojot atšķirīgu pieeju atbilstoši katras valsts īpatnībām un iespējām.
3.7.2

Bija iecerēts, ka daudzgadu finanšu shēmā platjoslas izvēršanai iekļautos līdzekļus Komisija izmantos platjoslas tirgus stimulēšanai, taču tā ir tikai neliela daļa no finansējuma, kas vajadzīgs, lai izpildītu Digitalizācijas programmā platjoslas jomā izvirzītos mērķus. Finansējuma plaisas izpētē Komisijas iesaistītie konsultanti lēš, ka būs vajadzīgs līdz EUR 62 miljardu liels papildu publiskais finansējums, lai varētu izpildīt 2020. gadam izvirzītos mērķus (“Pētījums par platjoslas sociālekonomisko ietekmi” (“Study on the socio-economic impact of bandwidth”), Analysys Mason Eiropas Komisijas uzdevumā veikts pētījums, 2012. gads).
5.7.1.

EESK uzskata, ka kopīgu vērtību noteikšana un Komisijas īstenotas izvērtēšanas programmas attiecībā uz e-veselības priekšrocībām ir viens no tiem jautājumiem, kam jāpievērš vislielākā uzmanība, ņemot vērā to, ka ātrums, kādā notiek tehnoloģiju izmaiņas, bieži vien neļauj noteikt to patieso noderīgumu. Veiktās aptaujas liecina, ka iedzīvotāju un medicīnas darbinieku atbalsts e-veselībai ir tieši saistīts ar pārliecību, ka tā būs pierādāms uzlabojums veselības aprūpes sistēmā.
1.1

EESK atzinīgi vērtē septīto vides rīcības programmu (VRP). Ar tās pieņemšanu Padomē un Parlamentā Eiropas lēmējiestādes ir panākušas politisku konsensu par to, ka stāvoklis vides jomā joprojām ir ļoti nopietns, ka ir būtiski trūkumi Eiropas vides tiesību aktu īstenošanā, ka daudzi no līdzšinējiem centieniem risināt esošās un nākotnes problēmas ir bijuši nepietiekami, un par to, kāda rīcība vides politikas jomā nepieciešama līdz 2020. gadam.
4.3.5.

EESK aicina Komisiju un dalībvalstis savā teritorijā efektīvi un stingri cīnīties pret nelikumīgu spēļu piedāvājumu. Komiteja aicina dalībvalstis izmantot tādus pasākumus kā melnais saraksts un nelikumīgu tīmekļa vietņu bloķēšana, drošu un izsekojamu maksāšanas veidu noteikšana, finanšu darījumu iesaldēšana, kā arī nelikumīgas reklāmas pilnīgs aizliegums. Šajā saistībā jāuzsver, ka šo pasākumu efektivitāte lielā mērā ir atkarīga no to piemērošanas kopumā, kas stiprina to ietekmi uz nelikumīgiem organizatoriem.
1.2.

Lai nodrošinātu apstākļus konkurētspējas palielināšanai nozarē (kurā ietilpst tradicionālā drošības nozare, uz drošību vērsta aizsardzības nozare, kā arī jauni dalībnieki, t.i., galvenokārt uzņēmumi, kas paplašina esošo, civiliem mērķiem paredzēto tehnoloģiju lietojumu drošības jomā, un drošības pakalpojumu sniedzēji), EESK uzskata, ka ir svarīgi attīstīt šādus aspektus: — vienota tirgus pilnas sadarbspējas iekšējais aspekts: ar tiesisko regulējumu, tehnisko noteikumu un procedūru palīdzību atbalstīt atbilstošu atvēlēto resursu līmeni, vienotu attīstības stratēģiju un ievērojamu ieguldījumu pētniecībā un inovācijā; — prioritārie pasākumi dažādiem produktu un pakalpojumu veidiem atkarībā no to spējas pielāgoties saskaņotiem noteikumiem un procedūrām; — uzticama piekļuve starptautiskajiem tirgiem, izmantojot labāku rūpnieciskā īpašuma tiesību (RĪT) starptautisko aizsardzību, gan komerciālo, gan publisko iepirkumu tirgu liberalizāciju, kā arī izmantojot rūpniecības politikas integrētu stratēģiju; — visu ES ražotāju vienlīdzīga piekļuve jūras ceļiem savu produktu eksportēšanai uz starptautiskajiem tirgiem; — integrēti un kopīgi pasākumi dažādās drošības un civilās aizsardzības jomās; — drošības tehnoloģiju lietojumu sociālais un ētiskais aspekts; sākot no paša to izstrādes sākuma, lai nodrošinātu, ka sabiedrībai tās ir pieņemamas, pilnībā aizsargājot iedzīvotāju privātumu; — cilvēkresursu izglītība un profesionālā darbība, ar kuru pievēršas drošības tehnoloģiju lietojumu koncepcijas izstrādei, uzstādīšanai, uzturēšanai un darbībai. Uzmanības centrā jābūt cilvēka cieņas un brīvību ievērošanai un tiesībām uz cieņas saglabāšanu.
5.1.4

Ceturtais pīlārs attiecas uz sadarbību enerģētikas jomā (12) saistībā ar naftas un dabasgāzes resursiem un atjaunojamajiem energoresursiem, kā arī to drošiem pārvadājumiem no ražotājvalstīm uz ES un citām valstīm. Ļoti drosmīgs, taču nepieciešams projekts ir ilgtermiņa mērķis izveidot “ES un Vidusjūras reģiona dienvidu valstu enerģētikas kopienu”. Šajā nolūkā ir jāizstrādā daudzlīmeņu enerģētikas politika Vidusjūras reģionam, lai — veicinātu jaunu, nesen atklātu dabasgāzes atradņu izmantošanu un izmantotu atjaunojamos energoresursus, piemēram, saules un vēja enerģiju; — veiktu jaunu dabasgāzes atradņu izpēti un nodrošinātu to ekspluatāciju; — attīstītu atjaunojamos enerģijas avotus, īstenojot tādas reģionālās iniciatīvas kā Saules enerģijas izmantošanas plāns Vidusjūras reģionam, Dii — atjaunojamie energoresursi, kas savieno kontinentus, vai Medgrid; — iekļautu Vidusjūras reģiona dienvidu valstis iekšējā enerģētikas tirgū.
3.6.

EESK rosina pieņemt regulējumu, kas nodrošinās iespēju izveidot vienotu ES klīnisko izmēģinājumu pārvaldības telpu, kurā pacienti var piekļūt informācijai par klīniskajiem izmēģinājumiem un piedalīties dažādos klīniskos izmēģinājumos pēc kārtas dažādās dalībvalstīs neatkarīgi no tā, kas ir viņu izcelsmes/dzīvesvietas valsts, un kurā tiek respektēti vispārējie ētiskie, zinātniskie un tehniskie principi, kas ir klīnisko izmēģinājumu novērtēšanas pamatā. Šos principus apstiprināja Starptautiskajā konferencē par saskaņotiem norādījumiem par labu klīnisko praksi (International Conference on Harmonisation Guideline for Good Clinical Practice), un tie atbilst principiem, kas minēti Pasaules Ārstu asociācijas pieņemtajā Helsinku Deklarācijā par ētiskajiem principiem, kas jāievēro ar cilvēkiem saistītajos medicīniskajos pētījumos (Ethical Principles for Medical Research Involving Human Subjects). EESK uzskata, ka uz Helsinku Deklarāciju būtu jānorāda ne tikai regulas apsvērumos, bet arī 9. pantā.
15.7

EESK uzskata, ka budžeta līdzekļu piešķiršana Eiropas iekšējās drošības aģentūrām, īpaši Europol, Eurojust, Frontex u.c., būtu jāsaista ar rūpīgāku to darbības demokrātisku izskatīšanu Eiropas Parlamentā, īpaši attiecībā uz to uzdevumiem, kuru izpilde varētu radīt visbūtiskākās problēmas saistībā ar Pamattiesību hartu, piemēram, minēto aģentūru darbības pilnvaras valstu līmenī, apmaiņa ar personu datiem un to izmantošana, apmaiņai ar dalībvalstu un trešo valstu iestādēm izmantotās informācijas kvalitāte un risku analīzes objektivitāte.
3.6

Komiteja ļoti atzinīgi vērtē to, ka Komisija uzsvērusi uzticēšanās nozīmi. Solidaritātes princips papildināts ar uzticēšanās principu, tā panākot, ka dalībvalstis rīkosies atbildīgāk. Politikas veiksmīga īstenošana ir atkarīga no visu dalībvalstu centieniem uzņemties atbildību par veicamā darba daļu un atbalstīt citu valstu pūliņus. Vienas dalībvalsts rīcība ir atkarīga no pārējo dalībvalstu rīcības, un tāpēc drosmīgi jācenšas šo rīcību koordinēt un saskaņot.
3.17

Tāpēc Komiteja atbalsta mērķus cīņai ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un korupciju, kuros jāiekļauj arī cīņa ar tādu līdzekļu legalizāciju, kas iegūti no noziedzīgas darbības vai izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, no nelegālā vai piespiedu darba un bērnu darba. Tādējādi ES varētu panākt labāku saskaņotību ar citiem palīdzības donoriem.
4.3

Tomēr atzinumā, kas publicēts Oficiālajā Vēstnesī 2008. gada 9. augustā (OV C 204, 47. lpp.), EESK pauda arī vairākus iebildumus. Daudzi no tiem attiecas uz jebkuru saskaņošanu, ko veic pārnacionālā vai, kā tas ir šajā gadījumā, pasaules līmenī, un kuras nolūki gan ir atbalstāmi, bet kurā vienu efektīvi darbojošos sistēmu aizstāj ar citu, lai panāktu lielāku labumu, šajā gadījumā — atvieglotu pasaules tirdzniecību. Tas var ievērojami palielināt birokrātiju un izmaksas. Tādējādi var ciest ilgstoši izmantotu procedūru un definīciju efektivitāte. Tas var novērst uzmanību no būtiskiem mērķiem. Vajadzība mainīt ražošanas un tirdzniecības praksi var radīt ievērojamas izmaksas, nesniedzot labumu darbiniekiem vai patērētājiem. Tas savukārt var radīt neskaidrības attiecībā uz visiem ar sistēmu saistītajiem tiesību aktiem visos līmeņos gan pārejas periodā, no kā nebūtu iespējams izvairīties, gan arī pēc tam. Ieguvumi, visticamāk, būtu nelieli vai arī to nebūtu vispār, tāpēc ir grūti attaisnot papildu izmaksas.
2)

Vai jūs uzskatāt, ka ir nepieciešams labāk izklāstīt revīzijas sabiedrisko lomu saistībā ar finanšu pārskatu ticamību? Finanšu pārskatu ticamība ir sine qua non faktors sabiedrībā, kura lielā mērā ir atkarīga no akciju sabiedrību darbības tirgus ekonomikā. Sabiedrības interesēs ir šādu uzņēmumu izdzīvošana un uzplaukums. Atkarīgo ieinteresēto pušu loks ir ļoti daudzveidīgs — tie ir akcionāri, obligāciju īpašnieki, bankas un citi kreditori, kas no minētajiem pārskatiem spriež par savu ieguldījumu un aizdevumu drošību; darbinieki, kas no minētajiem pārskatiem spriež par savas darbavietas un atalgojuma ilglaicību; citas ieinteresētās personas, kuras no pārskatiem spriež par uzņēmuma drošību no darba devēja, piegādātāja vai klienta viedokļa; vietējās kopienas, pašvaldības un valstu valdības, kas paļaujas uz šādiem pārskatiem kā attiecīgā uzņēmuma sabiedrībai sniegtā ieguldījuma, kā arī spējas maksāt nodokļus mēru. Papildus minētajiem apsvērumiem bankām un citām kredītiestādēm ir būtiska loma tirgus ekonomikas darbībā. Finanšu krīzes periodā bankas nespēja izpildīt savu funkciju, proti, nodrošināt naudas apriti tautsaimniecībā. Tāpēc pirmskrīzes periodā sniegtie banku finanšu pārskati tiek pamatoti apšaubīti. Skaidri un patiesi finanšu pārskati ir ES politiskās, sociālās un saimnieciskās organizācijas pamats. Firmas, kas uzņemas obligāto revīziju veikšanu, ir atbildīgas par sabiedrības interešu aizsardzību.
4.11

Minētajā Revīzijas palātas ziņojumā arī uzsvērts, ka viena no ES ietekmes novērtējuma sistēmas galvenajām nepilnībām saistīta ar to, ka nedz Eiropas Parlaments, nedz Padome neveic sistemātiskus novērtējumus par to veikto grozījumu ietekmi. EESK aicina Eiropas Komisiju lūgt Padomi un Eiropas Parlamentu sagatavot un publicēt lasītājiem viegli saprotamus kopsavilkumus par to izstrādātajiem ietekmes novērtējumiem un vadīties no Iestāžu nolīguma (2).
2.12

Lai arī uzmanība ir pamatoti pievērsta CDS, vēl joprojām pastāv risks, ka tiek izskatīti problēmas simptomi, nevis tās cēlonis. Cēlonis ir neatrisināta politiska un ekonomiska dilemma, kuras kontekstā monetārā savienība saskaras ar valsts parāda krīzi. Dilemma ir radījusi ekonomisko nenoteiktību. Aizdevējiem jāsedz savs risks. Oportūnisti mēģina gūt labumu no neskaidrās situācijas. Ir sarežģīti nodalīt vienu no otra. Iespējams, baņķieri gūst labumu, taču euro zonas valdības viņiem dod visas iespējas to darīt.
5.5.

Ekonomiski aktīva darbaspēka līmenis no 1998. līdz 2008. gadam ES-15 palielinājās visās vecuma grupās, ar atšķirībām, kas svārstījās no 1 procentpunkta (vecuma grupā no 15 līdz 19 gadiem) līdz 10 procentpunktiem (vecuma grupā no 60 līdz 64 gadiem). Vīriešu ekonomiskās aktivitātes līmenis saglabājās gandrīz nemainīgs, izņemot vecuma grupu no 50 līdz 70 gadiem, kurā tas palielinājās maksimāli par 10 punktiem vīriešiem vecumā no 60 līdz 65 gadiem. Sieviešu ekonomiskās aktivitātes līmenis palielinājās visās vecuma grupās, jo īpaši vecuma grupā no 30 līdz 65 gadiem, dažkārt sasniedzot vairāk nekā 10 procentpunktus vecumā no 50 līdz 65 gadiem.
3.2.

ES 27 dalībvalstīs 2008. gadā kopumā saražoja 40,5 miljonus hektolitru lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta, galvenokārt no graudaugiem, cukurbietēm/melases, vīnogām, kartupeļiem, augļiem un citām izejvielām. Eiropas Savienībā lielākās lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta ražotājvalstis ir Francija (15,4 miljoni hektolitru), Vācija (5,9 miljoni hektolitru), Spānija (5,4 miljoni hektolitru) un Polija (1,9 miljoni hektolitru). Tajā pašā gadā ES dalībvalstis no trešām valstīm importēja 13 miljonus hektolitru lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta. Lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu izmanto, lai ražotu produktus iedzīvotāju patēriņam (dzērieni un etiķis), un to lieto arī biodegvielas ražošanas nozarē un citām rūpniecības vajadzībām. Pēdējā laikā tā pieprasījums ir stipri palielinājies, jo to lieto degvielas ražošanas nozarē.
4.9.

Datu pareiza pārvaldība lielā mērā ir atkarīga no sistēmas arhitektūras izvēles. Komerciālajai izmantošanai vienmēr jābūt saistītai ar līdzdalību izmaksu segšanā pēc tam, kad zināmu laiku notikusi pielāgošanās tirgum, kā to apliecina daži interneta pakalpojumi, kuri līdz šim bija bez maksas, bet kuriem pakāpeniski sāk piemērot lietotāju dalības maksu. Datiem, kas vajadzīgi pārvaldes iestādēm, jābūt pieejamiem bez maksas, un atkarībā no konfidencialitātes un drošības prasībām izmantojamas dažādas platformas. Nesen ir ieviestas apritē nozīmīgas kosmosa kontroles sistēmas. Ar programmas My Ocean altimetrisko satelītu palīdzību 2009. gadā tika atklāta El Niño fenomena atkārtošanās; programma MACC (Atmosfēras sastāva un klimata uzraudzība), kura ir viens no GMES pakalpojumiem, nodrošināja informāciju, kas vajadzīga, lai simulētu Islandes vulkāna pelnu mākoņa iespējamo izplatīšanos; cita GMES programmas pakalpojuma — SAFER (Pakalpojumi un lietojumi ārkārtas pasākumiem) — mērķis ir izveidot detalizētas kartes sešu stundu laikā pēc katastrofas (zemestrīces, plūdu, nogruvumu) sākuma, kas var būt ļoti noderīgas civilās aizsardzības pasākumos; G-Mosaic (Eksperimentālie drošības pakalpojumi) veiks teritorijas uzraudzību no drošības aspekta, piemēram, kodolspēkstaciju, nelegālās imigrācijas plūsmu, robežu uzraudzību vai karadarbības radīto postījumu un vajadzību analīzi.
EiropasSavienībasOficiālais Vēstn esis 23.12.2009.
Eiropas Ekonomikas u n sociālo lietu  komitejas atzinu ms par tematu  “ Grozīts priekšliku ms Padomes 
direktīvai par liellopu  
sugu 
tīršķirnes vaisliniekiem” (kodificēta versija)
COM(2009) 235 galīgā redakcija – 2006/0250 (CNS)
(2009/C 317/25)
Padome sask aņā 
ar Eiropas 
Kopienas 
dibināšanas 
līguma 
37. un 
94. pantu 200
9. gada 
26. jūnijā
 nolēma 
kon­
sultēties 
ar Eiropas 
Ekonomikas 
un 
sociālo lietu k omiteju 
par tematu
“Grozīts priekšlikums Padomes direktīvai par liellopu sugu tīršķirnes vaisliniekiem” (kodificēta versija)
COM(2009) 235 g alīgā 
redakcija 
– 2006/0250 (CNS).
Tā kā 
priekšlikuma 
saturs ir piln ībā 
pieņemams 
un 
Komiteja 
jau ir paudusi viedok li 
par šo tematu 2007. gada 
15. 
februārī
 pieņemtajā 
atzinumā, 
Komiteja 
455. plen ārsesijā, 
kas 
notik
a 2009.  gada 
15.  un 16. 
jūlijā
(2009. gada 
15. jūlija sēdē), ar 185 b alsīm 
par, 1 pret un  
4 atturoties, n olē
ma sniegt 
pozitīvu atzin umu 
par
ierosināto 
dokumentu 
un 
atsaukties 
uz viedok li, 
ko 
tā paudusi min ētajā 
atzinumā
(*)Eiropas E konomikas un sociālo lietu k omitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Padomes direk tīvai par liellopu sug u
tīršķirnes 
vaisliniekiem
” (kodificēta 
versija) (OV C 97, 28.4.2007., 13. lpp.). (*).
Briselē, 2009. gada 
15. jūlijā
Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 
priekšsēdētājs
Mario SEPIV L 2 3 1 / 7 1 3 C
3.15.

Komiteja par vispiemērotāko uzskata pēdējo variantu. Tā uzskata, ka ES finanšu līdzekļi jāizmanto efektīvāk nekā līdz šim un ka līdzekļu koncentrēšana vienam pamattīklam piedāvā vislabākās iespējas to panākt. Tā kā visaptverošajā tīklā Kopienas transporta tiesību aktu vienas daļas piemērošana gadu gaitā ir piesaistīta pašreizējā TEN-T tīkla apjomam, to minētās saiknes dēļ nevar vienkārši atstāt novārtā, un tam būs jāturpina pastāvēt. Attiecīgie projekti vairs nevarēs pretendēt uz atbalstu no TEN-T budžeta, tomēr tos varētu finansēt no Reģionālā un Kohēzijas fonda līdzekļiem.
4.1.1

Nodarbinātības saglabāšana: EESK uzskata, ka ir īpaši svarīgi šajā ziņā uzmanību veltīt arī darba vietu kvalitātes jautājumam (“more and better jobs”), kā arī tam, lai darba vietas maiņa būtu finansiāli izdevīga (“make transition pay”). Ar elastdrošības koncepcijas palīdzību jārada efektīva “drošība pārmaiņās”, praksē par vienlīdz svarīgām prioritātēm atzīstot drošību darba tirgū, nodarbinātības attiecību stabilitāti, nodarbinātības iespēju saglabāšanu, sociālo nodrošinājumu un darba tirgus elastīgumu. Tādēļ, lai izkļūtu no krīzes un atjaunotu izaugsmi, jārūpējas arī par darba ņēmēju lielāku drošību un jāierobežo elastīgums un nepastāvīgas darba attiecības.
3.3.

Krīzes ļoti nozīmīgas sekas ir arī pirktspējas pāreja no patēriņa valstīm uz ražotājvalstīm, ko iespējams līdzsvarot, palielinot ražotājvalstu importu no patēriņa valstīm (laika posmā no 2002. gada līdz 2007. gadam šāda importa pieaugums gadā bija vidēji 26 %, kas ir daudz augstāks rādītājs nekā pasaules vispārējā importa rādītājs).
3.3.4

Ņemot vērā reto slimību īpašo raksturu — pacientu nelielo skaitu, nepietiekamas zināšanas un prasmes attiecīgajā jomā — būtiska nozīme un pievienotā vērtība ir starptautiskajai sadarbībai. Iespējams, ka reti sastopamās slimības ir vienīgā veselības aizsardzības joma, kurā 27 valstu — ar to atšķirīgajām pieejām — sadarbība varētu būt patiesi efektīva un lietderīga. To atzinušas gan visas iesaistītās puses, gan arī politiķi valstu un Eiropas līmenī. Apvienojot ierobežotos resursus, varētu gūt labākus rezultātus. Datu vākšanas metodes (to veids un termiņi), kā arī paziņošanas prasības dalībvalstīs ir atšķirīgas. Paziņošanas prasību var attiecināt uz visiem iedzīvotājiem vai arī paredzēt datu vākšanu konkrētam mērķim. Vienotas datu un informācijas sistēmas ieviešana ir svarīgs priekšnoteikums preventīvas un vienlaikus efektīvākas veselības aizsardzības politikas izstrādei un īstenošanai, kā arī pētniecības veicināšanai dalībvalstu un ES līmenī. Tikpat svarīgi ir nodrošināt ieinteresēto personu piekļuvi datiem un informācijai.
Komisija vēlas, lai nepietiekamas kapitalizācijas noteikumi tiktu atcelti vai vismaz no to piemērošanas jomas tiktu izslēgti darījumi ar kreditoriem no citām DV. Tādā veidā tiktu novērsta atšķirīga, no mātesuzņēmuma atrašanās vietas atkarīga tiesību aktu piemērošanas prakse meitasuzņēmumiem. Komisija uzskata, ka “dalībvalstīm, strukturējot parādu finansēšanu, tomēr būtu jāspēj arī ES/EEZ teritorijā to nodokļu bāzi aizsargāt no mākslīgas novājināšanas”. EESK uzskata, ka nevajag vispārināt, jo var būt gadījumi, kad nejaušu vajadzību dēļ ir nepieciešams vai vismaz vēlams finansējums ar parāda kapitāla starpniecību neatkarīgi no nodokļu apsvērumiem.
1.3.2.

Attiecībā uz finansēšanas atbalstu, ko varētu saņemt no citām programmām un politikām, priekšlikums ir vēl neskaidrāks. No dokumenta izriet, ka, ņemot vērā to, ka inovācijas veicināšana ir viens no citu programmu, piemēram, Uzņēmējdarbības un inovācijas programmas un IKT politikas atbalsta programmas (abas minētās programmas ir iekļautas Konkurētspējas un inovācijas pamatprogrammā), īpašajiem mērķiem, minētās programmas varētu izmantot Eiropas gada pasākumu līdzfinansēšanai. Šajā sakarā EESK uzskata, ka priekšlikuma formulējumā ir jāprecizē, kuras programmas un kādā apjomā tiks izmantotas Eiropas gada līdzfinansēšanai, un kādā veidā tiks saskaņotas iniciatīvas dažādu līdzfinansēšanas programmu ietvaros, kas ir dažādu Eiropas Komisijas ģenerāldirektorātu pārziņā.
3.13

EESK uzskata, ka precīzāk jādefinē sankciju līmenis un to būtība, kā to Komisija jau darījusi jomās, kurās nelikumīgas rīcības radītā kaitējuma sekas no sociālā viedokļa ir daudz mazākas.
4.3.2.2.

Nodrošināt tiesību aktu atbilstību pamatprincipiem. EESK uzskata, ka tiesību aktu, programmu, kolektīvo vai individuālo MVU atbalsta iniciatīvu efektivitāti visos līmeņos nosaka četri principi, kas būtu jāiekļauj EMUA un sistemātiski jāpiemēro Eiropas, valstu un reģionālajā līmenī: — regulāri veikt ietekmes novērtējumus attiecībā uz MVU: nevienu tiesību aktu nedrīkstētu pieņemt, ja iepriekš nav veikts ietekmes novērtējums par to, kā attiecīgais tiesību akts ietekmēs dažādas uzņēmumu kategorijas attiecīgajā nozarē, novērtējot tiešo un netiešo ekonomisko un sociālo ietekmi, piemēram, administratīvo slogu, informācijas un ieguldījumu obligātās izmaksas, kā arī iespējamās priekšrocības; — proporcionalitātes princips : tiesību aktos būtu jāparedz tikai visnepieciešamākie nosacījumi, kas jāievēro MVU; tiesību aktu piemērošanas nosacījumi jāpielāgo attiecīgo uzņēmumu īpatnībām un atšķirībām, kā arī to spējai šos nosacījumus īstenot; — “ only once ” princips: MVU uzdevums ir nodrošināt ražošanu, nevis sniegt administratīvos pakalpojumus; tiem nedrīkst piemērot deklarācijas un administratīvas procedūras par vienu un to pašu tematu vairāk kā vienu reizi, savukārt attiecīgo administratīvo iestāžu uzdevums ir nodrošināt šīs informācijas pieejamību visām minētajām iestadēm; principu “only once” varētu piemērot vienas pieturas aģentūras, kas piemēro principu “viens uzņēmējs — viens starpnieks”, izmantojot starpnieku organizāciju atbalstu, kurām jau ir pieredze valsts līmenī; — aizsardzības princips : nevar pieņemt tiesību aktu, ja tas ir pretrunā MVU attīstībai un ja tas var kavēt MVU konkurētspēju. Jebkurš jauns tiesību akta izstrādes priekšlikums, ja par to nav veikts vispusīgs ietekmes novērtējums vai ja atklājas, ka ierosinātie pasākumi ir pretrunā MVU sociāli ekonomiskajai attīstībai, ir jāaptur. EESK atzīmē, ka administratīvajām procedūrām jābūt pilnībā pārredzamām, nodrošinot MVU piekļuvi jebkuriem administratīviem datiem, kas uz tiem attiecas, un iespēju tos mainīt, ja nepieciešams.
1.3.

Tā kā regulā ir noteiktas divas atšķirīgas jaunu pārtikas produktu kategorijas (atkarībā no tā, vai to izcelsmes valsts ir kāda no ES dalībvalstīm, vai kāda trešā valsts), EESK iesaka atļauto pārtikas produktu sarakstā izveidot divas daļas, lai tas būtu vieglāk pieejams un saprotams patērētājiem un ražotājiem.