KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Pārraudzības ziņojums par to, kā Horvātija veic pievienošanās sagatavošanos /* COM/2012/0186 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Pārraudzības ziņojums par to, kā Horvātija veic pievienošanās sagatavošanos 1. Ievads Visām dalībvalstīm vienojoties, pievienošanās sarunas ar Horvātiju tika slēgtas 2011. gada jūnijā, jo Horvātija ir izpildījusi visus kritērijus, kas noteikti sarunu sadaļās. Pamatojoties uz to, 2011. gada 9. decembrī dalībvalstis un Horvātija parakstīja Pievienošanās līgumu, un Horvātija 2013. gada 1. jūlijā kļūs par Eiropas Savienības dalībvalsti, ja līgumu ratificēs visu dalībvalstu parlamenti. Sarunu gaitā Horvātija ir uzņēmusies vairākas saistības, kas jāīsteno, vēlākais, līdz pievienošanas dienai, ja vien nav panākta vienošanās par īpašu pārejas kārtību. Saskaņā ar Pievienošanās akta 36. pantu Komisija stingri uzrauga visas saistības, kuras Horvātija uzņēmusies pievienošanās sarunās, īpašu uzmanību pievēršot konkurences politikai, tiesu iestādēm un pamattiesībām, kā arī brīvībai, drošībai un tiesiskumam. Aktā turklāt noteikts, ka regulārajās pārraudzības tabulās un ziņojumos Komisija līdz pievienošanās brīdim reizi pusgadā sniedz novērtējumu par šo saistību izpildi, kuras Horvātija uzņēmusies minētajās jomās. Saskaņā ar Pievienošanās akta 36. pantu šajā ziņojumā novērtē Horvātijas gūtos panākumus pievienošanās sagatavošanās jomā laikposmā no 2011. gada 1. septembra līdz 2012. gada 29. februārim, sniedz vispārēju novērtējumu dalības gatavības līmenim un norāda jomas, kurās nepieciešami papildu pasākumi, lai Horvātija būtu gatava pievienoties 2013. gada 1. jūlijā. Šis novērtējums ir balstīts uz Komisijas apkopoto un analizēto informāciju, tostarp Horvātijas sniegtajiem datiem, kā arī uz informāciju, ar kuru regulārajos kontaktos ar Komisiju dalījušās dalībvalstis, starptautiskās organizācijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Novērtējums balstās arī uz Komisijas konstatējumiem atjauninātajās pārraudzības tabulās – instrumentā, kura mērķis ir detalizēti sekot visu to saistību izpildei, kuras Horvātija ir uzņēmusies sarunu kontekstā. Pārraudzības tabulas atjauno reizi pusgadā. Ar šo ziņojumu Komisija arī vēlas palīdzēt Horvātijai turpināt sagatavoties dalībai. 2. Saistības un prasības, kas izvirzītas pievienošanās sarunās 2.1. Konkurences politika Horvātija kopumā gūst panākumus to saistību un prasību izpildē, kas šajā sadaļā izvirzītas pievienošanās sarunās. Var uzskatīt, ka konkurences politikas jomā Horvātija, gatavojoties dalībai, kopumā iet pareizajā virzienā. Horvātija ir īstenojusi pasākumus, lai gūtu pozitīvus izpildes rezultātus pretmonopola, tostarp apvienošanās, kā arī valsts atbalsta jomā. Horvātijas Konkurences aģentūra darbojas pilnībā un savā darbībā ir neatkarīga, tā veic savus uzdevumus saskaņā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. Ir izveidota atbilstīga uzņēmumu apvienošanās un valsts atbalsta kontroles sistēma. Attiecībā uz Horvātijas ziņošanas pienākumiem tērauda un kuģubūves nozarēs Komisijai ir iesniegti pirmie ziņojumi saskaņā ar sarunās izvirzītajām prasībām. Pirmais ziņojums, kas Komisijai tika nosūtīts 2011. gada 15. decembrī, ir pilnīgs, un ar to ir izpildītas Horvātijas saistības informēt Komisiju par situāciju saistībā ar valsts atbalsta un pieskaitīto salikto procentu atgūšanu no tērauda rūpnīcas CMC Sisak. CMC Sisak vēl jāatmaksā saņemtais atbalsts. Minētās rūpnīcas īpašnieki 2011. gada oktobrī nolēma to slēgt un pārdot, kā rezultātā ražošana ir pilnīgi apturēta. Ziņojumā sniegta arī atjaunināta informācija par citas tērauda rūpnīcas – Željezara Split – bankrota procedūru. Horvātija 2012. gada 16. janvārī iesniedza pirmo pusgada ziņojumu par grūtībās nonākušo Horvātijas kuģubūves rūpnīcu restrukturizāciju, kā prasīts Pievienošanās akta VIII pielikumā. Ziņojumā ir ietverti dati par pasākumiem, kas veikti, lai atgūtu darbspēju, kā arī par izmantoto atbalstu, pašu ieguldījumiem un ražošanas jaudas veidošanu, izmantojot pārraudzības metodoloģiju, par kuru Horvātija vienojusies ar Komisijas dienestiem. Ziņojumā arī sniegta sīka informācija par nolīgumiem, kas regulē īpašuma tiesības. 2012. gada martā tika akceptēts piedāvājums attiecībā uz kuģubūves rūpnīcu Brodosplit, un Horvātija ir norādījusi, ka privatizācijas līguma izstrāde tiks pabeigta bez kavēšanās un tas tiks iesniegts Komisijai akceptēšanai. Toties piedāvājumus attiecībā uz kuģubūves rūpnīcām Kraljevica un Brodotrogir valdība noraidīja, bet piedāvājumu attiecībā uz kuģubūves rūpnīcu 3.Maj atsauca potenciālais ieguldītājs. Valdība ir nolēmusi sākt rūpnīcas Kraljevica bankrota procedūru un 90 dienu laikā mēģināt panākt rūpnīcu 3.Maj un Brodotrogir jaunu privatizācijas un restrukturizācijas kārtību. · Lai izpildītu Līguma pielikumā izvirzītās prasības par kuģubūves rūpnīcu restrukturizāciju līdz Horvātijas pievienošanās dienai, Horvātijai būtu jāparaksta rūpnīcas Brodosplit privatizācijas līgums un steidzamā kārtā jārod risinājums attiecībā uz rūpnīcām 3.Maj un Brodotrogir. Visbeidzot, attiecībā uz esošo atbalstu Horvātija ir iesniegusi Komisijai vienpadsmit atbalsta pasākumu sarakstu, par kuriem tā vēlas, lai pievienošanās brīdī tie tiktu uzskatīti par esošo atbalstu. Septiņi no šiem pasākumiem ir iekļauti Pievienošanās aktā. Pārējos Komisija izvērtē. 2.2. Tiesu iestādes un pamattiesības Horvātija gūst panākumus to saistību un prasību izpildē, kas šajā sadaļā izvirzītas pievienošanās sarunās, kā izklāstīts Pievienošanās akta VII pielikumā. Var uzskatīt, ka tiesu iestāžu un pamattiesību jomā Horvātija, gatavojoties dalībai, kopumā iet pareizajā virzienā. 1) Turpināt nodrošināt Tiesu iestāžu reformas stratēģijas un rīcības plāna efektīvu īstenošanu Tiesu iestāžu reformas stratēģijas un rīcības plāna īstenošana, tostarp tiesību aktu precizēšana vairākās jomās, ir kopumā turpinājusies atbilstoši paredzētajiem termiņiem. Tomēr uz vēlāku laiku ir atlikta jaunās valsts tiesu izpildītāju sistēmas ieviešana, kas paredzēta tiesu iestāžu reformas ietvaros un ir svarīgs stratēģijas elements (skatīt arī 3. punktu). · Horvātijai vēl jāuzlabo cilvēkresursu plānošana, tostarp tiesu iestāžu ilgtermiņa vajadzībām. 2) Turpināt stiprināt tiesu iestāžu neatkarību, atbildību, objektivitāti un profesionālismu Ir turpinājusies dažādu pasākumu īstenošana, kuri tika pieņemti 2010. un 2011. gadā, lai stiprinātu tiesu iestāžu neatkarību, atbildību, objektivitāti un profesionālismu. Reformētā Valsts Tiesnešu padome (VTP) un Valsts Prokuroru padome (VPP) turpināja darboties neatkarīgi. Abas struktūras turpināja tiesu amatpersonas iecelt, pamatojoties uz pārredzamiem, vienveidīgiem un objektīviem kritērijiem. · Tomēr ir nepieciešami uzlabojumi tiesnešu iecelšanas pārejas sistēmā, tostarp mutisko interviju vērtēšanas labāka pārredzamība, uzmanību pievēršot tam, lai tiktu nodrošināta vienlīdzīga attieksme pret visiem kandidātiem. Tiesnešu akadēmija turpina darboties sekmīgi. Tomēr ir aizkavējusies otrā ikgadējā uzņemšana Valsts tiesu amatpersonu skolā. VTP ir sākusi īstenot tiesnešu mantiskā stāvokļa deklarēšanas jauno sistēmu. Tiesu amatpersonām, kas pieļāvuši pārkāpumus, tiek piemēroti disciplināri pasākumi. · Nepieciešams izdarīt grozījumus sekundārajos tiesību aktos, lai ierobežotu tiesnešu imunitāti, tādēļ būtu jāpilnveido tiesiskais regulējums šajā jomā un jāsniedz sīkākas norādes par rīcības kodeksa piemērošanu. · VTP un VPP nepieciešams nodrošināt papildu administratīvos resursus, lai tās varētu darboties efektīvāk, tostarp saistībā ar darbā pieņemšanas procedūrām un skolas darbību, mantiskā stāvokļa deklarāciju sistemātisku un precīzu pārbaudi un disciplināro procedūru proaktīvu piemērošanu. 3) Turpināt uzlabot tiesu iestāžu efektivitāti Horvātija ir turpinājusi īstenot dažādus pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot tiesu iestāžu efektivitāti. Tiesu racionalizēšanas procesa ietvaros turpinās tiesu apvienošana. Ir uzlabojusies tiesu nolēmumu izpilde, īpaši pateicoties finanšu aģentūras FINA darbībai. Jaunās valsts tiesu izpildītāju sistēmas stāšanās spēkā ir atlikta uz sešiem mēnešiem līdz 2012. gada 1. jūlijam. Daži panākumi ir gūti saistībā ar tiesu fizisko infrastruktūru un datorizāciju. Integrētā lietu pārvaldības sistēma darbojas aptuveni 60 % tiesu. Laikposmā no 2010. gada decembra līdz 2011. gada decembrim to lietu skaits, kas gaida izskatīšanu, ir kopumā pieaudzis par 5,2 %. Aizvien samazinās izskatīšanā ilgstoši esošu krimināllietu skaits – 2011. gada decembrī tas samazinājās par 12,3 %. Bet ilgstoši izskatīšanā esošu civillietu skaits šajā pašā laikposmā pieauga par 6,5 %, tomēr ilgstošu civillietu skaits pirmās instances tiesās samazinājās par 9,5 %. · Nepieciešams pievērst uzmanību tam, lai augstākas instances tiesas, tostarp Augstākā tiesa, būtu atbilstīgi aprīkotas, lai varētu tikt galā ar nesamērīgo lietu skaita pieaugumu, dažādām tiesu iestādēm turpinot lietu izskatīšanu. Jaunā administratīvo tiesu sistēma stājās spēkā 2012. gada 1. janvārī, lai gan notika zināma kavēšanās nepieciešamo darbinieku iecelšanā. · Horvātijai nepieciešams arī turpmāk apņēmīgi īstenot efektīvus pasākumus, īpaši, lai nodrošinātu lietu izskatīšanas rādītāju uzlabošanos un ilgstoši izskatīšanā esošu lietu skaita samazinājumu. 4) Turpināt uzlabot kara noziegumu lietu izskatīšanu valsts tiesās Horvātija ir turpinājusi skatīt kara noziegumu lietas, veicot turpmākus apcietinājumus, izvirzot apsūdzības un pieņemot tiesas nolēmumus, tostarp prioritārās lietās, kas noteiktas valsts vai reģionālā līmenī saistībā ar 2011. gada stratēģiju par nesodāmību. Ir sākušās dažas nozīmīgas kara noziegumu prāvas, tostarp pret bijušo iekšlietu ministra palīgu un pret diviem bijušajiem policistiem, kas ir apsūdzēti serbu tautības civiliedzīvotāju nogalināšanā Grubori lietā. Vairāk lietu ir nodotas specializētajām palātām. Ir veikti pasākumi liecinieku aizsardzībai, uzlabojot liecinieku atbalsta dienestus dažās tiesās. Jaunā valdība ir sazinājusies ar Serbiju un Bosniju un Hercegovinu nolūkā novērst iespējamās negatīvās sekas, kādas divpusējai sadarbībai kara noziegumu lietās varētu radīt Likums par dažu bijušas Dienvidslāvijas Nacionālās Armijas, bijušas Dienvidslāvijas Sociālistiskās Federatīvās Republikas un Serbijas Republikas tiesu iestāžu juridisko aktu atzīšanu par nederīgiem, kuru Horvātijas iepriekšējais parlaments savas darbības izskaņā pieņēma 2011. gada novembrī. · Tomēr kara noziegumu nesodāmības novēršana joprojām ir būtisks uzdevums Horvātijai, īpaši tādēļ, ka par vairumu noziegumu joprojām ir jāsauc pie atbildības vainīgās personas. Nepieciešams veikt pasākumus, lai veicinātu liecinieku piedalīšanos procesā, īpaši lietās, kas tiek nosūtītas uz specializētajām palātām. 5) Turpināt nodrošināt konkrētus panākumus, ko raksturo būtiski rezultāti, pamatojoties uz efektīvu un objektīvu izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un tiesu nolēmumiem organizētās noziedzības un korupcijas lietās visos līmeņos, tostarp attiecībā uz augsta līmeņa korupciju, un riskam pakļautās nozarēs, piemēram, publiskā iepirkuma jomā Ir izveidota pienācīga tiesiskā un institucionālā sistēma cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību, un aizvien tiek gūti rezultāti tās īstenošanā. Tiesībaizsardzības struktūras arvien darbojas aktīvi, īpaši augstāka līmeņa lietās. Starp jaunākajiem notikumiem ir notiesājošs spriedums valstij piederoša elektroenerģijas uzņēmuma bijušā direktora lietā, turpmākas apsūdzības dienesta stāvokļa izmantošanā, kas izvirzītas vietējiem mēriem (Dubrovnikā) un apgabaltiesas tiesnešiem (Splitā), un pret kādu politisku partiju vērstu apsūdzību korupcijā. Tiesībaizsardzības struktūras turpina galveno uzmanību pievērst sarežģītām augstāka līmeņa lietām, tomēr kopējais izskatīšanā esošo lietu skaits samazinās. · Nepieciešama modrība saistībā ar vietēja līmeņa korupciju, īpaši iepirkuma lietās. Nepieciešams vispārēji stiprināt tiesiskā regulējuma īstenošanu aktīvu izņemšanas un konfiskācijas jomā. · Vairāk uzmanības nepieciešams pievērst prokurora atteikumu ierosināt krimināllietu kontroles sistēmai. Aizejošā administrācija vairākas personas iecēla augstākā līmeņa amatos policijā. · Būs nepieciešams stingri sekot iecelšanai amatos un turpmākām policijas reformām, īpaši, lai nodrošinātu depolitizāciju un vairotu profesionalitāti. 6) Turpināt uzlabot rezultātus, stiprinot preventīvos pasākumus cīņā pret korupciju un interešu konfliktiem Attiecībā uz politisko partiju un priekšvēlēšanu kampaņu finansēšanu tika stiprināta uzraudzības iestāde – Valsts vēlēšanu komisija un 2011. gada decembra vispārējās vēlēšanās bez būtiskiem sarežģījumiem, konstatējot vien dažus trūkumus, tika piemēroti jaunie 2011. gada noteikumi. Tiek piemēroti arī jauni noteikumi par piekļuvi informācijai, un tiesā jau ir iesniegtas pirmās pārsūdzības. · Nepieciešams izvērst praksi, kurā informācijas klasificēšanai piemēro sabiedrības interešu kritēriju. Kopš 2012. gada janvāra tiesību akti publiskā iepirkuma jomā tiek saskaņoti ar valdības 2011. gada rīkojumu, kas paredz lielāku pārredzamību, tostarp to, ka tiek publiskota informācija par līgumu faktisko izpildi. Līdz šim publiskots maz informācijas. · 2011. gada sākumā tika pieņemts labāks un stingrāks tiesiskais regulējums interešu konflikta jomā, tomēr jaunā Interešu konflikta komisija vēl nav iecelta, tādējādi novilcinot likuma īstenošanu. Joprojām nepieciešams stiprināt mantiskā stāvokļa deklarāciju un nepamatoti iegūtu līdzekļu pārbaudes sistēmu. Jaunās valdības spertie pirmie soļi saistībā ar interešu konflikta regulējumu rada bažas, īpaši attiecībā uz valsts uzņēmumu pārraudzības padomēm un valdēm. Iepriekšējie noteikumi par dalības kritērijiem ir atcelti. · Horvātijai nepieciešams nodrošināt spēcīgu sistēmu korupcijas novēršanai valstij piederošos uzņēmumos. · Nepieciešams turpināt attīstīt politiskās atbildības un absolūtas neiecietības pret korupciju koncepciju. 7) Turpināt stiprināt minoritāšu aizsardzību, tostarp efektīvi īstenojot Nacionālo minoritāšu tiesību konstitucionālo likumu (CARNM) Minoritāšu aizsardzība ir arvien uzlabojusies, turpinot īstenot minoritāšu aizsardzības pasākumus, tostarp Nacionālo minoritāšu tiesību konstitucionālo likumu (CARNM). Starp 2011. gada decembrī ievēlētajiem parlamenta deputātiem bija astoņi minoritāšu pārstāvji. Lai arī viņi nav valdošās koalīcijas sastāvā, sadarbība starp minoritāšu politiskajiem pārstāvjiem un valdību ir sākusies sekmīgi. Valdība ir veikusi dažus pasākumus, lai saskaņā ar CARNM īstenotu 2011. gada maija plānu minoritāšu nodarbinātības jomā laikposmam no 2011. gada līdz 2014. gadam. · Tomēr minoritāšu pārstāvju faktiskā pieņemšana darbā joprojām ir ierobežota lielā mērā tādēļ, ka kopējais darbā pieņemšanas apmērs ir neliels. Šajā jomā ir nepieciešama stingrāka uzraudzība. · Horvātijai arī nepieciešams turpināt iecietīgas attieksmes veicināšanu pret minoritātēm, īpaši pret Horvātijas serbiem, un veikt atbilstīgus pasākumus, lai aizsargātu tos, kurus joprojām apdraud vai skar diskriminācija, naidīga attieksme vai vardarbība. Ar īpaši sarežģītiem dzīves apstākļiem saskaras romu mazākumtautība, un problēmas aizvien jārisina tādās jomās kā izglītība, sociālā aizsardzība, veselības aprūpe, nodarbinātība un piekļuve personu apliecinošiem dokumentiem. 8) Turpināt risināt atlikušos jautājumus par bēgļu atgriešanos Turpmāki panākumi ir gūti mājokļu jautājumos. Turpinās izmitināšanas programmu īstenošana bēgļiem, kuri atgriežas. Saistībā ar 2011. gada marta plānu attiecībā uz 2350 atlikušiem pieteikumiem risinājums ir rasts 210 gadījumos, kuros 86 ģimenes ir saņēmušas mājokļu atslēgas. Līdz šim ir izdoti 1012 pozitīvi izmitināšanas apstiprinājumi. Turpinājās lēmuma īstenošana, ar ko paredz pensijas tiesību validēšanu. Horvātija arī turpināja sadarboties ar kaimiņiem Sarajevas procesā, kurā ir gūti panākumi, īpaši saistībā ar lielu reģionālu mājokļu projektu. Jaunās iegādes iespējas ar labvēlīgākiem nosacījumiem izmitināšanas programmas saņēmējiem ir īstenotas ierobežotā apmērā. 9) Turpināt uzlabot cilvēktiesību aizsardzību Kopumā cilvēktiesības aizvien tiek ievērotas. · Tomēr esošās tiesību normas nepieciešams piemērot stingrāk. Horvātija ir turpinājusi izvērst Diskriminācijas aizlieguma likuma un tiesību aktu par noziegumiem naida dēļ īstenošanu. · To nepieciešams izvērst tālāk, īpašu uzmanību veltot tam, lai tiktu piemērotas atturošas sankcijas. 2011. gada oktobrī tika pieņemts likums, ar kuru Ombuda biroju apvieno ar Cilvēktiesību centru, kā arī ar trim specializētajiem ombudiem – dzimumu līdztiesības, bērnu un cilvēku ar invaliditāti jautājumos. Februārī Konstitucionālā tiesa lēma, ka procesuālu iemeslu dēļ likums nevar stāties spēkā 2012. gada 1. jūlijā, kā bija paredzēts. · Kad būs spēkā tiesiskais regulējums, Horvātijai būtu jānodrošina biroju apvienošanas pareiza īstenošana. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tam, lai tiktu izveidota spēcīgāka cilvēktiesību aizsardzības sistēma un nodrošinātas pienācīgas biroju telpas, vienota datubāze un skaidri noteikts finansējums. 10) Nodrošināt pilnīgu sadarbību ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai (ICTY). Horvātijas sadarbība ar ICTY ir turpinājusies. Nav bijis īpašas notikumu attīstības saistībā ar Horvātijas izmeklēšanām nolūkā atrast pazudušos militāros dokumentus, ko pieprasījusi ICTY prokuratūra, vai izlemt par turpmāko rīcību ar tiem. Tribunāls noraidīja Horvātijas lūgumu ļaut tai iesaistīties kā amicus curiae apelācijā par 2011. gada 15. aprīļa spriedumu pret horvātu ģenerāļiem Gotovina un Markač. 2.3. Tiesiskums, brīvība un drošība Horvātija gūst panākumus to saistību un prasību izpildē, kas šajā sadaļā izvirzītas pievienošanās sarunās. Var uzskatīt, ka tiesiskuma, brīvības un drošības jomā Horvātija, gatavojoties dalībai, kopumā iet pareizajā virzienā. Attiecībā uz migrāciju 2011. gada 28. oktobrī tika pieņemts jauns Ārvalstnieku likums, kurš jau ir stājies spēkā un ar kuru Horvātijas tiesību akti tiek vēl vairāk saskaņoti ar šīs jomas acquis. · Tomēr ir jāizveido migrācijas stratēģija, nodrošinot plašāku pieeju migrantu un bēgļu aizsardzībai. Nepieciešami turpmāki pasākumi, lai risinātu problēmas saistībā ar uzņemšanas centru būvi un sniegtu pienācīgu palīdzību nepavadītiem nepilngadīgajiem. Patvēruma jomā virzās uz priekšu gatavošanās patvēruma acquis īstenošanai. Kopš 2012. gada janvāra pilnībā darbojas jaunizveidotās administratīvās tiesas lietu skatīšanai otrajā instancē. Ir iecelti visu četru tiesu priekšsēdētāji, kā arī 20 tiesneši un 34 ierēdņi. Patvēruma pieteikumu skaits 2011. gadā ir ievērojami pieaudzis, tādēļ šajā jomā nepieciešams stiprināt administratīvās spējas. · Īpaši nepieciešams nodrošināt Patvēruma komisijas zinātības nodošanu administratīvajām tiesām, kā arī šo tiesu jauno tiesnešu apmācību. Attiecībā uz vīzu politiku Horvātijas saraksts, kurā iekļautas tās valstis, kuru valstspiederīgajiem vajadzīgas vīzas ieceļošanai Horvātijas teritorijā, joprojām ir tikai daļēji saskaņots ar ES sarakstu. · Attiecībā uz dokumentu aizsardzību jāturpina pasākumi, lai pārvaldītu biometrisko pasu administrēšanu atbilstoši ES standartiem, kā arī lai pakāpeniski izņemtu no aprites personas apliecības, kas izsniegtas pirms 2003. gada, un attiecīgi grozītu tiesisko regulējumu. Attiecībā uz ārējām robežām un Šengenu ir turpinājies saskaņošanas process ar Šengenas acquis, turpinot uzlabot integrētās robežu pārvaldības sistēmu. Šajā jomā ir pavirzījusies uz priekšu aģentūru sadarbība, kā arī koordinācija ar kaimiņvalstīm un ES struktūrām. Pasākumi, kas paredzēti 2011. gada Integrētās robežu pārvaldības rīcības plānā, ir daļēji īstenoti, tomēr ir ziņas par dažiem kavējumiem saistībā ar dažu veidu tehniskā aprīkojuma un infrastruktūras iegādi. 2011. gada oktobrī tika pieņemti grozījumi Valsts Robežas kontroles likumā, ieviešot pārbaudi otrajā līnijā; tās īstenošanai joprojām nepieciešama pienācīga infrastruktūra. Tiek īstenota riska analīzes sistēma. Turpinās sadarbība ar FRONTEX. Regulāri notiek sanāksmes ar attiecīgām kaimiņvalstu iestādēm, kā arī robežu policijas kopīgas patruļas. Bajakovo robežšķērsošanas vietā ir izveidots kopīgs kontaktpunkta birojs ar Serbiju. 2011. gada decembrī notika pirmā koordinācijas sanāksme ar Bosnijas un Hercegovinas iestādēm, lai īstenotu savstarpējo nolīgumu par valsts robežas kontroli. Apspriedes ar abām valstīm, kā arī ar Melnkalni, lai divpusējos nolīgumus par vietējo pierobežas satiksmi saskaņotu ar ES acquis, virzās uz priekšu, un tās būtu jāpabeidz pirms pievienošanās. Pirms pievienošanās ar ES acquis būtu jāsaskaņo Brīvā tranzīta nolīgums ar Bosniju un Hercegovinu. Ir pieaudzis robežpolicijas darbinieku skaits, un 2011. gadā darbā pieņemti 308 robežpolicijas darbinieki. Specializēta robežpolicijas darbinieku apmācība sistemātiski mācību programmās nav iekļauta. Valsts robežas pārvaldības informācijas sistēmas (NBMIS) uzstādīšana ir turpinājusies vēl 33 robežšķērsošanas vietās. 2012. gada februāra beigās tā darbojās 74 robežšķērsošanas vietās, no kurām 38 ir izvietotas pie turpmākajām ES ārējām robežām; sistēma vēl pilnībā nedarbojas. Neum ir ieviesta 24 stundu integrētā robežuzraudzības sistēma. Būvdarbi jaunajās robežšķērsošanas vietās ir aizkavējušies, tomēr tos ir plānots pabeigt līdz 2012. gada beigām. Metkovic darbojas zaļās robežas videouzraudzības sistēma. Ir pabeigts Valsts Informācijas apmaiņas jūras centra izveides pirmais posms, kas ļauj izsekot un uzraudzīt kuģus Horvātijas teritorijā. · Centram nepieciešams vairāk specializētu un apmācītu darbinieku. Nepieciešams nodrošināt savstarpējos sakarus ar attiecīgo ministriju radariem. · Nepieciešams savlaicīgi turpināt Integrētās robežu pārvaldības rīcības plāna īstenošanu, un būtu pienācīgi jānovērš kavēšanās. Būtu jāsagatavo robežu infrastruktūras atjaunošanas visaptverošs plāns. Attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās un krimināllietās 2011. gada oktobrī tika parakstīts nolīgums ar Melnkalni par spriedumu savstarpēju izpildi krimināllietās, kā arī izdošanas nolīgums ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Ir izveidota darba grupa, un tā ir vairākkārt tikusies, lai sagatavotu jauno Likumu par starptautiskajām privāttiesībām. Ir pavirzījusies uz priekšu sadarbība ar Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās. · Nepieciešami turpmāki pasākumi, lai saskaņotu tiesību aktus un stiprinātu institucionālo sistēmu un saziņu starp iestādēm tiesu iestāžu sadarbības jomā. Attiecībā uz policijas sadarbību un cīņu pret organizēto noziedzību ir turpinājusies sekmīga sadarbība ar Eiropolu. Ir pavirzījušies uz priekšu tehniskās sagatavošanās darbi un darbinieku apmācība nolūkā izveidot Papildinformācijas pieprasījuma par valsts ziņojumiem biroju (S.I.R.E.N.E.) un Šengenas informācijas sistēmas (S.I.S.) valsts biroju. · Tomēr joprojām nav izstrādāts šo biroju regulējums. Notika dažādas mācības saistībā ar cīņu pret organizēto noziedzību, tostarp par kriminālizlūkdatu analīzi un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu. Ir izveidota uzraudzības sistēma, lai cīnītos pret korupciju robežpārvaldībā. · Pašlaik tiek gatavots jauns Likums par policiju; uzmanība būtu jāpievērš tam, lai saskaņā ar Cilvēkresursu pārvaldības stratēģiju projektā tiktu iekļauti pārredzamības un vienlīdzīgas attieksmes kritēriji. Ir turpinājuši vērsties plašumā organizētās noziedzības apkarošanas jomā gūtie rezultāti, proti, ir pieaudzis izmeklēšanu un notiesājošo spriedumu skaits narkotiku kontrabandas jomā. · Nepieciešams palielināt konfiscēto aktīvu apmēru. · Būtu jāpievērš uzmanība kriminālizmeklēšanas un finanšu izmeklēšanas koordinācijai, kā arī tiesiskā regulējuma īstenošanai cīņas pret cilvēku tirdzniecību jomā. Valsts policijas biroja cīņai pret korupciju un organizēto noziedzību (PNUSKOK) spējas ir stiprinātas, pateicoties darbinieku ad-hoc mācībām. · Nepieciešami turpmāki pasākumi aprīkojuma un telpu uzlabošanā, īpaši Splitas departamentā. Aģentūru sadarbību datu apmaiņai par darījumiem, kuri rada aizdomas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un teroristu finansēšanu, tagad atvieglo tas, ka ir parakstīts pielikums protokolam par sadarbību starp iestādēm, kas nodarbojas ar korupcijas, organizētās noziedzības un ar to saistītu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas nodarījumu jautājumiem. 2.4. Situācijas pārskats par sagatavošanos citās acquis sadaļās Lielākajā daļā acquis jomu sagatavošanās dalībai norit labi. Sagatavošanās ir gandrīz pabeigta tādās jomās kā darba ņēmēju pārvietošanās brīvība, uzņēmējdarbības tiesības, intelektuālā īpašuma tiesības, finanšu pakalpojumi, ekonomikas un monetārā politika, statistika, Eiropas tīkli, zinātne un pētniecība, izglītība un kultūra, kā arī ārējā, drošības un aizsardzības politika. Horvātija ir panākusi augstu saskaņotības līmeni vairumā acquis sadaļu, vēl atliekot nedaudziem jautājumiem. · Attiecībā uz preču brīvu apriti Horvātijai jāpabeidz tiesību aktu saskaņošana horizontālo pasākumu jomā, kā arī attiecībā uz jauno un veco pieeju saistībā ar tiesību aktiem, kas attiecas uz ražojumiem. Uzmanība steidzamā kārtā jāpievērš Horvātijas noteiktajai prasībai par importēto naftas produktu papildu pagaidu uzglabāšanu, kuras ietekme ir līdzvērtīga kvantitatīvajam ierobežojumam, tādējādi pārkāpjot acquis. · Attiecībā uz kapitāla brīvu apriti uzmanība vēl jāpievērš grozījumiem INA privatizācijas likumā un Telecom privatizācijas likumā; jāturpina pasākumi, īstenojot rīcības plānu, lai novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu. · Attiecībā uz publisko iepirkumu uzmanība jāpievērš sekundāro tiesību aktu saskaņošanai, īpaši aizsardzības iepirkuma jomā, kā arī jaunpieņemto tiesību aktu pienācīgai īstenošanai, īpaši vietējā līmenī, arī nolūkā turpmāk pārvaldīt struktūrfondus. · Informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu jomā steidzami jāatceļ maksas / nodokļa pasākums mobilajiem pakalpojumiem, kas atkārtoti tika ieviests 2012. gada janvārī. · Transporta politikas jomā uzmanība jāpievērš turpmākai tiesību aktu saskaņošanai kombinēto pārvadājumu jomā un administratīvo spēju uzlabošanai, īpaši attiecībā uz dzelzceļa drošības aģentūras darbību. · Attiecībā uz enerģētiku uzmanība jāpievērš turpmākai tiesību aktu saskaņošanai iekšējā enerģijas tirgus jomās un jāturpina elektroenerģijas un gāzes tirgus liberalizācija. · Nodokļu jomā Horvātijai nepieciešams nodrošināt, lai pastāvētu visas attiecīgās IT sistēmas un, sākot no pievienošanās dienas, ar tām varētu veikt informācijas apmaiņu ar ES un citām dalībvalstīm. · Sociālās politikas un nodarbinātības jomā uzmanība jāpievērš turpmākai tiesību aktu saskaņošanai diskriminācijas aizlieguma un vienlīdzīgu iespēju jomā. Jāpievēršas arī darba tirgus strukturālajām nepilnībām, kā arī sociālo partneru turpmākai spēju veidošanai un administratīvo spēju turpmākai stiprināšanai visās jomās. · Attiecībā uz uzņēmumu un rūpniecības politiku nepieciešami pasākumi uzņēmējdarbības vides uzlabošanai. · Patērētāju un veselības aizsardzības jomā nepieciešams turpināt pasākumus, lai uzlabotu, pārstrukturētu un licencētu iekārtas asins, audu un šūnu apstrādei saskaņā ar ES tehniskajām prasībām. · Attiecībā uz muitas savienību Horvātijai nepieciešams pabeigt visu IT sistēmu sagatavošanu un izvietošanu, kas nepieciešamas savienojamībai un sadarbspējai ar ES muitas sistēmām. · Attiecībā uz ārējām attiecībām Horvātijai pievienojoties nepieciešams nodrošināt savu starptautisko nolīgumu saskaņošanu ar acquis. · Finanšu kontroles jomā nepieciešams turpināt pasākumus, lai uzlabotu vispārējo publisko iekšējo finanšu kontroli un ārējo revīziju centrālā un vietējā līmenī. · Finanšu un budžeta noteikumu jomā koordinācijas departamentam nepieciešams turpināt spēju veidošanu, lai pēc pievienošanās efektīvi koordinētu vispārējo pašu resursu sistēmu. Nepieciešams paātrināt muitas kontroles stratēģijas modernizāciju, lielāku uzmanību pievēršot pēcmuitošanas kontrolei. Horvātija kopumā ir panākusi augstu saskaņotības līmeni arī sešās atlikušajās acquis sadaļās, tomēr dažās jomās nepieciešams pastiprināt centienus. · Attiecībā uz tiesībām veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvību sagatavošanās ir pareiza. Tomēr galvenos pasākumu nepieciešams vērst uz Pakalpojumu likuma īstenošanu. · Lauksaimniecības un lauku attīstības jomā uzmanība jāpievērš turpmākai tiesību aktu saskaņošanai un administratīvo spēju stiprināšanai tiešo maksājumu un lauku attīstības jomā. · Attiecībā uz pārtikas nekaitīgumu, veterināro un fitosanitāro politiku uzmanība jāpievērš robežkontroles punktu savlaicīgai būvei un aprīkošanai un piena, gaļas, zivju un dzīvnieku blakusproduktu apstrādes un pārstrādes uzņēmumu uzlabošanai. Uzmanību aizvien nepieciešams pievērst administratīvo spēju turpmākai stiprināšanai šajā jomā. · Zivsaimniecības jomā uzmanība jāpievērš turpmākai tiesību aktu saskaņošanai un acquis īstenošanai resursu un flotes pārvaldības, inspekcijas un kontroles, kā arī strukturālo pasākumu jomā, īpaši attiecībā uz pārvaldības plānu sagatavošanu, īpašās kategorijas – iztikas zvejas – pakāpenisku atcelšanu, kā arī kuģu satelītnovērošanas sistēmas izstrādes pabeigšanu. Uzmanību aizvien nepieciešams pievērst administratīvo spēju turpmākai stiprināšanai, īpaši attiecībā uz zivsaimniecības inspektoru pieņemšanu darbā un apmācību. · Attiecībā uz reģionālo politiku un strukturālo instrumentu koordinēšanu turpmākajos pasākumos nepieciešams pievērst uzmanību administratīvo spēju palielināšanas plānu efektīvai īstenošanai saistībā ar turpmāko kohēzijas politikas īstenošanu un attīstīt izvērstu projektu plūsmu. · Attiecībā uz vidi liela uzmanība jāpievērš turpmākai tiesību aktu saskaņošanai un īstenošanai horizontālā acquis un klimata pārmaiņu jomā. Īpašu uzmanību nepieciešams pievērst sabiedrības efektīvai līdzdalībai un tiesu iestāžu pieejamībai vides lietās, savukārt attiecībā uz klimata pārmaiņām nepieciešams pabeigt tiesību aktu saskaņošanu un nodrošināt to īstenošanu, īpaši saistībā ar ES Emisiju tirdzniecības sistēmu. Visbeidzot, Komisija aicina Horvātijas iestādes paātrināt darbu pie acquis tulkošanas un pārskatīšanas, kas jāpabeidz līdz pievienošanās dienai, lai nodrošinātu tiesisko noteiktību ES tiesību aktu īstenošanā. 3. Secinājumi Kopumā Horvātijas gatavošanās dalībai ES ir rezultatīva. Horvātija lielā mērā ir panākusi saskanību ar acquis. Kopš 2011. gada progresa ziņojuma un pēdējā pārraudzības tabulu atjauninājuma 2011. gada rudenī ir gūti turpmāki panākumi. Tomēr Komisija ir noteikusi nelielu skaitu jautājumu, kuros nepieciešami turpmāki pasākumi. Horvātijas iestādēm nepieciešams veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka līdz 2013. gada 1. jūlijam valsts ir pilnībā gatava dalībai, gan no Horvātijas, gan no ES viedokļa. Komisija turpinās uzraudzīt to saistību izpildi, kuras Horvātija uzņēmusies pievienošanās sarunu kontekstā, galveno uzmanību pievēršot pārraudzības tabulās konstatētajiem un šajā ziņojumā aplūkotajiem jautājumiem, un vajadzības gadījumā izmantos instrumentus, kas pieejami saskaņā ar Pievienošanās akta 36. pantu. Saskaņā ar minēto pantu Komisija 2012. gada rudenī Eiropas Parlamentam un Padomei sniegs Visaptverošu pārraudzības ziņojumu, kā arī pārraudzības tabulu atjauninājumu.