LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 13.11.2008 
SEC(2008) 2859 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS  
Pavaddokuments 
priekšlikumam 
PADOMES DIREKT ĪVAI, 
ar ko dal ībvalstīm uzliek pien ākumu uztur ēt jēlnaftas un/vai naftas produktu oblig ātas 
rezerves  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS  
 
  
{COM(2008) 775} 
{SEC(2008) 2858} 
 
LV 2   LV Ietekmes nov ērtējums, par kuru sniegts šis kopsavilkums, ir saist īts ar Komisijas darba 
programmas punktu 2008/TREN/001. Tas tika sagatavots, izstr ādājot likumdošanas iniciat īvu, 
lai pārskatītu ES ties ību aktus attiec ībā uz ārkārtas situācijām paredz ētajām naftas produktu 
rezervēm. 
Ietekmes nov ērtējums ir balst īts uz Komisijas veikto anal īzi, kuras gait ā notika vair ākas 
strukturētas un neform ālas konsult ācijas ar ieinteres ētajām pusēm (Naftas produktu apg ādes 
darba grupa, Berl īnes Fosilā kurināmā forums) un ofici āla sabiedrisk ā apspriešana. 
Priekšvēsture  
Eiropadome 2007. gada mart ā uzsvēra nepieciešam ību uzlabot naftas pieg ādes drošību ES 
kopumā un katrai dal ībvalstij atseviš ķi, tostarp ar ī izstrādājot efektīvākus reaģēšanas 
mehānismus kr īzes situācijās. Šajā kontekst ā tā uzsvēra nepieciešam ību pārskatīt ES naftas 
rezervju izmantošanas meh ānismus, īpaši pieminot naftas pieejam ību krīzes gadījumā un 
uzsverot, ka šiem meh ānismiem ir j āpapildina Starptautisk ās Enerģētikas aģentūras (SEA) 
krīzes mehānisms. 
Problēmas anal īze 
ES naftas rezervju izveides un izma ntošanas tiesiskais pamats balst ās uz pagājušā gadsimta 
60. gadu beig ās un 70. gadu s ākumā izstrādātiem noteikumiem. P ēdējos gados naftas pieg ādes 
traucējumu iesp ēja ir palielin ājusies vair āku iemeslu d ēļ, tostarp pieaugoš ā globālā 
pieprasījuma dēļ, ko papildina ierobežot ā ražošanas rezerves jauda, naftas kr ājumu atrašan ās 
nedaudzās (bieži vien politiski nestabil ās) valstīs, ģeopolitisko konfliktu skaita pieaugums un 
augošais dabas katastrofu skaits. Pašreiz ējās globālās tendences un ES iekš ējā attīstība 
(vairākas paplašin āšanās pēc kārtas, iekš ējā tirgus izveides pabeigšana, viet ējās ražošanas 
samazināšanās) ir tie faktori, kas liek p ārskatīt esošos ES ties ību aktus par rezerv ēm. 
Turklāt pašreizējās sistēmas analīze atklāj vājās vietas, kas re ālu naftas pieg ādes traucējumu 
gadījumā sistēmai var ne ļaut darboties atbilstoši apst ākļiem. 
Pašlaik dal ībvalstis var br īvi izvēlēties savus rezervju veidošanas noteikumus. T ādēļ ES 
teritorijā ir izveidojusies liela sist ēmu un prakses daž ādība. Pastāv šaubas par to, vai visas 
valstu sist ēmas varētu garant ēt, ka ārkārtas situācijām veidot ās rezerves nepieciešam ības 
gadījumā tiešām būtu pilnībā pieejamas un ka t ās būtu iespējams efekt īvi mobiliz ēt. 
Piemēram, dažās dalībvalstīs pašreizējā prakse ļauj arī tirgus dal ībnieku operat īvās rezerves 
uzskatīt par ārkārtas situācijām paredz ētām rezervēm. Plašā “talonu” (“tickets”) izmantošana 
vairākās dalībvalstīs varētu radīt arī šaubas par rezervju pieejam ību. 
1974. gad ā dibinātā Starptautisk ā Enerģētikas aģentūra pārvalda paral ēlu sistēmu. Lai gan 
vairumā gadījumu vienas un t ās pašas rezerves var izmantot, lai atbilstu gan ES, gan SEA 
krājumu veidošanas noteikumiem, apr ēķinu metodikas un atskaišu sniegšanas atš ķirības 
dalībvalstīm, kuras ir ar ī SEA locekles, uzliek b ūtisku administrat īvo slogu.  
ES trūkst saska ņotu intervences proced ūru, un tas ātru lēmumu pie ņemšanu un efekt īvu 
rīcību, kas kr īzes situācijā ir ļoti būtiska, praks ē padara sarež ģītu. ES sist ēmas loma pretstat ā 
SEA un tās procedūrām pašreiz ējos tiesību aktos nav skaidra. 
 
LV 3   LV Lai gan pašreiz ējos tiesību aktos prasa “god īgus un nediskrimin ējošus” rezervju veidošanas 
noteikumus, taj ā ir maz konkr ētu noteikumu, t ādējādi pieļaujot konkurences krop ļošanu starp 
dažādām tirgus dal ībnieku kategorij ām.  
Visbeidzot, rezervju saturs var nenodrošin āt to, kas patieš ām nepieciešams kr īzes situācijā. 
Šo trūkumu dēļ sistēma krīzes situācijā var nesniegt v ēlamos rezult ātus, un tas var apdraud ēt 
ekonomiku, nodarot tai b ūtisku kaitējumu.  
Pašreizējai sistēmai arī piemīt tendence visu atst āt pašplūsmā: dalībvalstis ar maz āk 
uzticamām sistēmām var pa ļauties uz valst īm ar stabil ām sistēmām. Tomēr šāds stāvoklis 
vājina sagatavot ību ārkārtas situācijām ES kopum ā. 
Mērķi 
Pārskatīšanas visp ārējais politiskais m ērķis ir sistēmu vēl vairāk stiprināt, tajā pašā laikā 
optimizējot nosakot dal ībvalstīm pēc iespējas stingrākas administrat īvās prasības. 
Ārkārtas reaģēšanas sist ēma ir jāpadara atbilstoš āka Eiropas Savien ības vajadz ībām attiecībā 
uz tās spēju un gatav ību efektīvi un piln īgi saskaņoti reaģēt uz naftas pieg ādes traucējumiem, 
ja tādi rastos. T ādējādi sistēmai ir līdz minimumam j āsamazina vai vismaz j āmīkstina 
negatīvā ietekme, ko ES ekonomikai un sabiedr ībai rada pieg ādes traucējumi. 
Tajā pašā laikā mērķis ir pēc iespējas vairāk vienkāršot tiesisko regul ējumu un atvieglot 
smago noteikumu slogu dal ībvalstīm un rūpniecībai. 
Politikas risin ājumi  
Ietekmes nov ērtējumā tiek apskat īti četri politikas risin ājumi. Šie risin ājumi galvenok ārt skar 
rezervju pieejam ības problēmu. 
• 0. politikas risin ājums neparedz politikas izmai ņas. 
• 1. politikas risin ājums neparedz izmai ņas pašreiz ējos rezervju veidošanas noteikumos, bet 
paredz pastiprin ātas valsts kontroles ieviešanu attiec ībā uz ārkārtas situācijām paredz ēto 
rezervju un ārkārtas rīcības mehānismu pieejam ību. Tas noz īmētu ārkārtas situācijām 
paredzēto rezervju auditu un p ārbaudes, ko veiktu Komisija vai kas tiktu veiktas Komisijas 
vārdā, un dalībvalstu rīcības ārkārtas situācijās regulāru pārskatīšanu. 
• 2. politikas risin ājums pras ītu, lai visas 90 dienas, kuru laik ā tiek glab ātas ārkārtas 
situācijām paredzētās rezerves, š īs rezerves pieder ētu valstij un lai t ās pārvaldītu aģentūra, 
ko, iespējams, var ētu kontrol ēt ES līmenī. Rezerves b ūtu jāglabā atsevišķi no 
komerciālajiem uzkr ājumiem, un vismaz da ļai rezervju b ūtu jābūt produktu veid ā. 
• 3. politikas risin ājums paredz, ka dal ībvalstīm ir jāglabā obligāts apjoms ārkārtas 
situācijām paredz ēto rezervju (30 dienas), kas b ūtu tieši šim nol ūkam paredz ētu, valdībai 
vai aģentūrai piederošu rezervju veid ā. Šīm rezervēm ir jābūt tādu produktu veid ā, kas 
atspoguļo valsts pat ēriņa tendences. Ja tiek saglab āts pienākums rūpniecības nozar ēm 
uzkrāt rezerves, tad uz ņēmumiem tiktu dotas ties ības savus pien ākumus nodot vald ībai vai 
aģentūrai. 
 
LV 4   LV • Turklāt 2. un 3. risin ājums ieviestu dažus ierobe žojumus “talonu” izmantošan ā. 
Tā kā dažas konstat ētās problēmas neatbilst iepriekš min ēto risinājumu pied āvātajām 
iespējām, tās tiek risin ātas atseviš ķi. 
• Ir jānoskaidro r īcība ārkārtas situācijās: SEA dal ībvalstīm ir jābūt iespējai piedalīties SEA 
darbībās bez skaidra Komisijas apstiprin ājuma, savuk ārt Komisijai b ūtu jākoordinē to 
valstu ieguld ījums, kuras nav SEA dal ībvalstis. 
• Ir ierosin āts rezervju veidošanas pien ākumu saska ņot ar SEA noteikto pien ākumu (kas 
balstās uz tīrā importa apjomu), savuk ārt dalībvalstīm, kuras saražo b ūtisku naftas apjomu, 
tajā pašā laikā saglabāt arī esošos pien ākumus.  
• Pēc dažu korekcij u veikšanas Ikm ēneša aptaujas anketa par naftas un g āzes rezerv ēm, kuru 
jau tagad izmanto SEA un Eiropas Kopienu Statistikas birojs, var ētu aizstāt īpašo aptaujas 
anketu, kas tiek izmantota, lai zi ņotu par ārkārtas situācijām paredzētajām rezervēm. 
Ietekmes nov ērtējums  
Ir veikta detaliz ēta šo četru politikas risin ājumu ietekmes anal īze, sistem ātiski pārbaudot 
ietekmi uz 
• sagatavot ību ārkārtas situācijām, t.i., ES sp ēju tikt gal ā ar iespējamiem naftas pieg ādes 
traucējumiem; 
• finansiālo un administrat īvo slogu, ar ko saskaras dal ībvalstis, r ūpniecības nozare un 
Komisija. 
Tika pētītas arī cita (vides, soci ālā un ekonomisk ā) ietekme. 
Atsevišķu risinājumu ietekmes anal īzi apgrūtināja būtiskās atšķirības starp dal ībvalstu 
rezervju veidošanas sist ēmām. Ietekme daž ādās dalībvalstīs nenovēršami atš ķirsies, 
galvenokārt atkarībā no tā, vai pašlaik rezerves p ārsvarā uztur valsts a ģentūras/valdības, vai 
arī rūpniecības nozare. Iesp ējamo risin ājumu īstenošanas veidam ar ī varētu būt sava ietekme, 
it īpaši attiec ībā uz finansi ālā sloga apm ēriem un jomu.  
Ietekmes nov ērtējuma rezult ātus var apkopot š ādi. 
0. politikas risin ājums (nek ādu politikas izmai ņu) acīmredzot neparedz ētu nekādu papildu 
finansiālu vai administrat īvu slogu, ta ču tas nevar garant ēt efektīvu gatav ību ārkārtas 
situācijām visā ES. Visi pašreiz ējās sistēmas trūkumi saglab ātos, apdraudot ES sp ēju reaģēt 
uz naftas pieg ādes traucējumiem. Tas rada bažas, jo trauc ējumi nākotnē varētu kļūt biežāki un 
nozīmīgāki. Ņemot vērā ES atkar ību no nep ārtrauktas naftas un naftas produktu pieg ādes, 
šādu traucējumu sekas var ētu būt smagas.  
1. politikas risin ājums (kontroles un saska ņošanas meh ānismu stiprin āšana pašreiz ējā sistēmā) 
neļautu nov ērst visus pašreiz ējos trūkumus, t ādējādi būtu neiesp ējami visā ES izveidot 
konsekventu un sp ēcīgu sistēmu.  
Auditu, p ārbaužu un p ārskatīšanas ietekme uz budžetu b ūtu neliela. P ārskatīšana atseviš ķās 
valstīs varētu palīdzēt izplatīt labāko praksi, pastiprin āta kontrole noteikti pal īdzētu atklāt 
neatbilstību gadījumus, taču nepietiekamas rezervju pieejam ības galvenie iemesli netiktu tieši 
 
LV 5   LV risināti. Būtisku trauc ējumu gad ījumā tomēr būtu iespējamas tikpat nopietnas sekas k ā 
0. politikas risin ājuma gadījumā. 
2. politikas risin ājums (centraliz ētas ES sist ēmas izveide, kas paredz ētu, ka ārkārtas 
situācijām paredzētajām rezervēm obligāti ir jāpieder valstij/sabiedr ībai) nodrošin ātu, ka visu 
90 dienu laik ā ārkārtas situācijām paredzētās rezerves pieder valstij, ka t ās pārvalda aģentūra, 
kuru, iesp ējams, var ētu kontrol ēt ES līmenī, un ka t ās tiek glab ātas atseviš ķi no 
komerciālajiem uzkr ājumiem. Š ādas rezerves neapšaub āmi būtu pieejamas ārkārtas 
vajadzībām, taču dažas ar rezervju sajaukšanu saist ītās priekšroc ības (autom ātisks rezervju 
apgrozījums, patērētājiem tuvākas rezerves) nenov ēršami būtu zaudētas. 
Pašreizējā valstu sist ēmu dažādība izzustu, t ādējādi novēršot arī potenciālo tendenci visu 
atstāt pašplūsmā. Turklāt šis risinājums veicin ātu uzglabāto un realiz ēto rezervju uzraudz ību.  
Pašreiz tikai div ās valstīs visas ārkārtas situācijām paredzētās rezerves pieder vald ībai. Tādēļ 
šis risinājums ieviestu b ūtiskas pārmaiņas pašreiz ējā rezervju veidošanas sist ēmā lielākajā 
daļā dalībvalstu, prasot b ūtiskus valsts izdevumus 55 miljardu euro apm ērā (saskaņā ar tirgus 
cenām 2008. gada oktobra otraj ā pusē). Saskaņā ar iepriekš ējo traucējumu pieredzi š ādi 
izdevumi var ētu būt nepamatoti, un to var ētu apšaub īt arī no proporcionalit ātes un 
subsidiarit ātes viedok ļa. 
3. politikas risin ājuma (ES tieši ārkārtas situācijām paredz ēto rezervju veidošana pašreiz ējās 
sistēmas pārskatītajā versijā) rezultāts būtu tāds, ka pieg ādes traucējumu gad ījumā rezerves 
neapšaubāmi būtu pieejamas k ā papildu resursi; ierosin ātais 30 dienu termi ņš būtu pietiekams, 
lai tiktu gal ā ar pagātnē piedzīvotajiem pieg ādes trauc ējumiem. Dal ībvalstīm būtu plašas 
iespējas izvēlēties, kādā veidā izpildīt rezervju veidošanas pien ākumu, ņemot vērā to 
ģeogrāfisko atrašan ās vietu, att īrīšanas jaudas un citus īpašus faktorus. 
Lielākā daļa dalībvalstu jau liel ā mērā atbilst šim risin ājumam. Tom ēr tām piecām 
dalībvalstīm, kuras piln ībā paļaujas uz oblig ātajām rūpniecības nozares veidotaj ām rezervēm, 
šodien vajadz ētu veikt b ūtiskus pas ākumus: tām būtu jāizveido 12,5 miljoni tonnu rezervju, 
kas pieder vald ībai/aģentūrai. Šo rezervju iepirkšana maks ātu apmēram 5 miljardus euro 
(saskaņā ar tirgus cen ām 2008. gada oktobra otraj ā pusē). Tomēr tām nebūtu obligāti šīs 
rezerves j āiepērk; finansi ālā sloga apm ērs būtu atkarīgs no izv ēlētajiem praktiskajiem 
noteikumiem. Kas attiecas uz rezervju veidošanas izdevumiem, p ētījumā par uzglab āšanas 
izmaksām dalībvalstīs tika konstat ēts, ka vald ības/aģentūras rezervju veidošanu var uzskat īt 
par lētāku nekā rūpniecības nozares rezervju veidošana. 
Šis risin ājums nodrošina atbilstošu aizsardz ību pret pieg ādes trauc ējumiem, ta ču tā 
īstenošanas izmaksas gultos galvenok ārt uz dažu dal ībvalstu pleciem. 
Kas attiecas uz iesp ējamo konkurences krop ļošanu, 0. un 1. risin ājuma gad ījumā pastāvošo 
kropļojumu jaut ājumi netiktu izskat īti. Pilnībā atceļot obligātās rūpniecības nozares rezerves, 
2. risinājums palīdzētu novērst iespējamos krop ļojumus konkurenc ē starp daž ādām tirgus 
dalībnieku kategorij ām. Saska ņā ar 3. risin ājumu uz ņēmumiem b ūtu tiesības savus 
pienākumus nodot vald ībai vai aģentūrai. Tā rezultātā būtiski tiktu samazin āta diskrimin ācija 
starp tirgus dal ībniekiem. Īpaši maz ākie uzņēmumi, kuriem nav piek ļuves pietiekam ām 
uzglabāšanas iesp ējām, viegli un rentabli var ētu izpildīt savas saist ības.  
Sociālo seku rašan ās būs atkarīga no atseviš ķu risinājumu spējas reaģēt uz pieg ādes 
traucējumiem. Gad ījumā, ja naftas rezervju veidošanas sist ēma nespēs mazināt negatīvo 
 
LV 6   LV ekonomisko ietekmi (piem., augstas ener ģijas cenas), tad viss āpīgāk tas var ētu skart 
visneaizsarg ātākos sabiedr ības slāņus.  
Vide varētu tikt ietekm ēta tad, ja attiec īgais politikas risin ājums prasa jaunu uzglab āšanas 
iekārtu būvniecību. Tā kā kopējais rezervju apjoms nevien ā no risin ājumiem b ūtiski 
nemainīsies, princip ā nekādas papildu uzglab āšanas iek ārtas nav nepieciešamas. Tom ēr, ja 
tiktu pārtraukta prakse sajaukt ārkārtas situācijām un komerci āliem nolūkiem paredz ētās 
rezerves, k ā to ierosina 2. risin ājums un (attiec ībā uz tieši ārkārtas situācijām paredz ētajām 
rezervēm) 3. risin ājums, daž ās dalībvalstīs varētu būt nepieciešama jaunu iek ārtu būvniecība. 
Ierosinātās pārmaiņas krīzes pārvaldībā, aprēķinos un atskaišu sniegšan ā nav atkar īgas no 
šiem četriem politikas risin ājumiem, un t ādēļ to ietekme tika izv ērtēta atsevišķi. 
Ierosinātie krīzes pārvaldības noteikumi un proced ūras ES dos iesp ēju labāk papildin āt SEA 
darbības, novēršot pagātnē pieredzēto kavēšanos un apjukumu, k ā arī spēs koordin ēt un virzīt 
to valstu darb ības, kas nav SEA dal ībvalstis. 
Labāka saskaņošana ar starptautiski pie ņemtajiem SEA noteikumiem ne tikai samazin ātu 
administrat īvo slogu (vismaz SEA dal ībvalstīm), bet ar ī ļautu ES rezerves izmantot SEA 
darbību uzlabošanai. 
Pāreja uz Ikm ēneša aptaujas anketu par naftas un g āzes rezerv ēm kā galveno atskait īšanās 
instrumentu samazin ātu administrat īvo slogu un rad ītu ar SEA kop īgu pamatu, lai nov ērtētu 
sagatavot ību ārkārtas situācijām. Tomēr šo aptaujas anketu, iesp ējams, nāksies būtiski 
pārstrādāt, lai tā pilnībā atbilstu jaunajiem ES noteikumiem un lai t ās dati būtu derīgi 
iespējamām pārkāpumu proced ūrām. Ir arī jāizpēta, vai pie ļaujamais atskaišu iesniegšanas 
termiņa pārsniegšanas laiks neb ūtu jāsaīsina, lai laic īgāk iegūtu datus par ārkārtas situācijām 
paredzētajām rezervēm (piem., izmantojot aptaujas anketu). 
Ietekmes nov ērtējumā netika pētīts, kāda nozīme būtu iknedēļas ziņošanai par komerci ālajiem 
uzkrājumiem, ja š ādu ziņošanu ieviestu. T ās tiks pētītas atseviš ķā analīzē, kad būs sagatavoti 
šādas atskaišu sniegšanas detaliz ēti noteikumi. 
Secinājums  
Tā kā 1. risinājums tiešā veidā nenovērstu pašreiz ējās sistēmas trūkumus, nav sagaid āms, ka 
tas varētu būtiski uzlabot ārkārtas situācijām paredz ēto rezervju pieejam ību. 2. risin ājums 
būtiski uzlabotu sagatavot ību ārkārtas situācijām, taču tā izmaksas ir neattaisnojami augstas. 
Apsverot ieguvumus un izmaksas, 3. risin ājums šķiet vispiem ērotākā izvēle, īpaši tad, ja to 
papildinās praktiskas p ārbaudes veikšanas iesp ējas (auditi, p ārskatīšana). Tom ēr ir jāapsver 
nesamērīgo īstenošanas izmaksu ietekme, kas šo politikas risin ājumu var padar īt politiski 
mazāk pieņemamu tām dažām dalībvalstīm, kuras tiks visvair āk skartas. 
 
LV 7   LV  0. risinājums: nek ādu 
politikas p ārmaiņu 1. risinājums: 
kontroles 
pastiprin āšana 2. risinājums: 
centralizēta sistēma 3. risinājums: 30 dienu ilga tieši ārkārtas 
situācijām paredz ēto rezervju uzglab āšana 
90 dienas  Kopējais saistību 
izpildes ilgums  90 dienas  90 dienas  90 dienas  
Vismaz 30 dienas  Atlikušais laiks  
Aprēķinu pamats  Patēriņš Tīrais imports  
Rezervju 
īpašumties ības Nekādu īpašu noteikumu  Nekādu īpašu 
noteikumu  Valdība Valdība/aģentūra Nekādu īpašu noteikumu  
Rezervju veidošanas 
vadība Nekādu īpašu noteikumu  Nekādu īpašu 
noteikumu  Valdība vai aģentūra Aģentūra vai īpaša 
valdības kontrole  Nekādu īpašu noteikumu  
Sajaukšana ar 
komerciālajiem 
uzkrājumiem  Nav pilnībā aizliegta  Atļauta Nav atļauta Nav atļauta Atļauta 
“Taloni”  Bez ierobežojumiem  Bez 
ierobežojumiem  Ierobežots  Ierobežots  Izmantojot starpnieku (ar 
aģentūras palīdzību) 
Minimālais produktu 
daudzums  Nē Nē Jā Jā Nē 
Regulāri auditi un 
pārskatīšana Nē Jā Nē Nē Nē 
Atskaišu sniegšana  Ik mēnesi ar īpašas 
aptaujas anketas 
palīdzību Ik mēnesi ar Ikm ēneša aptaujas anketas par naftas un g āzes rezerv ēm / JODI  anketas 
palīdzību 
Krīzes pārvaldība Konsultācijas ar Naftas 
produktu apg ādes darba 
grupu  Papildinot SEA politiku un pas ākumus ārkārtas situācijās, skaidri rezervju realiz ēšanas meh ānismi, 
lielāka Naftas produktu apg ādes darba grupas loma kr īzes pārvaldībā 
1. tabula. Politikas risin ājumu kopsavilkums.
 
LV 8   LV Kritēriji 0. risinājums: nek ādu 
politikas izmai ņu 1. risinājums: kontroles 
pastiprin āšana 2. risinājums: centraliz ēta 
sistēma 3. risinājums: 30 dienu ilga 
tieši ārkārtas situācijām 
paredzēto rezervju 
uzglabāšana 
Ietekme uz 
gatavību ārkārtas 
situācijām un 
rezervju 
pieejamību Šaubas par rezervju pieejam ību 
noteiktās rezervju veidošanas 
sistēmās Paredzams, ka rezervju 
pieejamība uzlabosies p ēc 
pārkāpumu proced ūrām, taču 
citas probl ēmas saglab āsies Pilnīga ārkārtas situācijām 
paredzēto rezervju pieejam ība 
visās dalībvalstīs Pietiekamas tieši ārkārtas 
situācijām paredzētās rezerves, 
lai pārvarētu pagātnē 
piedzīvotos pieg ādes 
traucējumus  
Finansiālais slogs  Bez izmai ņām Papildu izmaksas Komisijai 
(dalībvalstīm tikai tad, ja 
pārbaudēs/auditos tiek 
konstatētas neatbilst ības) Milzīgas papildu izmaksas 
lielākajai daļai valdību, 
savukārt rūpniecības nozarei 
slogs beidzas  Papildu izmaksas 
valdībai/aģentūrai apmēram 
pusei visu dal ībvalstu, savuk ārt 
rūpniecības nozarei slogs 
samazinās 
Administrat īvais 
slogs  Bez izmai ņām Komisijas administrat īvais 
slogs palielin ās (pārskatīšana, 
pārbaudes/auditi)  Lielāks slogs liel ākajai daļai 
valdību, savuk ārt rūpniecības 
nozarei slogs beidzas  Lielāks slogs daž ām valdībām 
(rezervju veidošanas a ģentūru 
izveide)  
Ietekme uz 
ekonomiku  Iespējami konkurences 
kropļojumi  Iespējami konkurences 
kropļojumi  Diskrimin ācija starp tirgus 
operatoriem ir piln ībā novērsta Konkurences krop ļojumu 
mazināšana 
Sociālā ietekme  Lielāka sociālās spriedzes 
rašanās iespēja Mazāka sociālās spriedzes 
rašanās iespēja Mazāka sociālās spriedzes 
rašanās iespēja Mazāka sociālās spriedzes 
rašanās iespēja 
Ietekme uz vidi  Nav ietekmes  Nav ietekmes  Var būt nepieciešama papildu 
uzglabāšanas jauda  Var būt nepieciešama papildu 
uzglabāšanas jauda  
2. tabula. Politikas risin ājumu ietekmes sal īdzinājums.