Saglabājas bažas par Augstākās tiesu padomes sastāvu un darbību. Tomēr kopējais to tiesnešu skaits, kurus ievēlējuši viņu līdzbiedri, joprojām neveido vairākumu . Turklāt, kā izskaidrots iepriekšējā punktā, ģenerālprokuroram joprojām ir izšķiroša ietekme Prokuroru palātā un viņš arī saglabā ievērojamu ietekmi plenārsēdē un, iespējams, arī Tiesnešu palātā , jo ierindas locekļi, kurus parlaments ievēlē Tiesnešu palātā, var būt arī no prokuroru aprindām . Balsošanas prakse liecina par līdzbiedru ievēlēto tiesnešu ierobežotu ietekmi lēmumu pieņemšanā ATP un ģenerālprokurora iespējamo ietekmi uz ATP. Neraugoties uz progresu, kas gūts, īstenojot iepriekšējās reformas, ATP situācija joprojām rada bažas Eiropas Padomei un dažādām ieinteresētajām personām . Lai gan reformu īstenošanas rezultātā ir panākts līdzsvarotāks ATP sastāvs , prokuroru un jo īpaši ģenerālprokurora iesaiste tiesnešu pārvaldībā joprojām rada bažas . 2020. gada septembrī veiktie mēģinājumi grozīt Konstitūciju, tā mainot ATP sastāvu, bija paredzēti šo bažu daļējai atrisināšanai. Ar ATP sastāvu saistītās problēmas risināšana ir kļuvusi steidzamāka, jo pastāvošā sistēma — sakarā ar to, ka locekļu pašreizējo pilnvaru termiņš tuvojas beigām, — ietekmētu turpmākās ATP locekļu vēlēšanas un ietekmētu arī citus svarīgus amatus tiesu sistēmā. Attiecībā uz ATP darbību — pozitīvi vērtējams solis ir tiešsaistes reģistra ieviešana, iekļaujot tajā nostājas, kuras ATP, ieskaitot tās plenārsēdi un abas palātas, ir ieņēmusi vēršoties pret draudiem tiesu varas neatkarībai. Tomēr šajā reģistrā ir iekļauti tikai tie gadījumi, kuros ATP vai citas tiesu iestādes ir ieņēmušas nostāju, nevis visi gadījumi, kuros ir notikuši uzbrukumi tiesu varas neatkarībai, ko dažas ieinteresētās personas uzskata par nepietiekamu. Turklāt ieinteresētās personas ir arī norādījušas uz gadījumiem, kuros atsevišķas ATP nostājas tiek uzskatītas par tādām, kas ir pretrunā pašas tiesu sistēmas locekļu nostājai.

Attiecībā uz to, cik iedarbīgi ir pasākumi, kas saistīti ar publiskās pārvaldes profesionālo godprātību, pierādījumi ir ierobežoti. Par ierēdņu rīcības kodeksa izpildi atbild katra valsts dienesta institucionālās disciplinārās komisijas. Augstāko amatpersonu (tostarp ministru un mēru) rīcības ētikas standartu izstrāde, sistēmas profesionālās godprātības pārbaudei un palīdzība to ieviešanā ir Korupcijas apkarošanas komisijas kompetence. Parlamenta deputātu ētikas noteikumi ir noteikti Nacionālās asamblejas darba organizācijas un procedūras noteikumos , par kuru īstenošanu atbild Nacionālās asamblejas komiteja. Lai arī juridiskie noteikumi pastāv, nav faktisku pierādījumu par to īstenošanu vai iedarbīgumu . Attiecībā uz tiesu iestādēm nav pierādījumu ne par to, ka tiek sniegtas korupcijas apkarošanas apmācības, ne arī par to, ka ar ētiku saistītam lietām būtu izveidota konsultatīva komiteja. Attiecībā uz policijas spēkiem — kopš 2021. gada Iekšlietu ministrijas inspekcija ir ieviesusi jaunu videonovērošanas sistēmu, kas ieraksta drošības dienesta darbinieku un ceļu patruļu darbības. Ar videoierakstu instrumentu iegūtie pierādījumi par profesionālās godprātības noteikumu pārkāpumiem, ieskaitot korupciju, ir izmantoti dažādus departamentus pārstāvošu policistu disciplinēšanai, sodīšanai vai notiesāšanai .

Nesens veikts pētījums apliecina ierobežotu sabiedriskās apspriešanas un ietekmes novērtējuma izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz parlamenta deputātu ierosinātajiem tiesību aktiem. Pētījumā, kuru ir veicis Nacionālais parlamentāro pētījumu centrs, kas ir daļa no Nacionālās asamblejas, ir aplūkota Nacionālās asamblejas darbība likumdošanas procesā no 2017. gada aprīļa līdz 2021. gada martam. Galvenie konstatējumi apliecina palielinātu skaitu tādu tiesību aktu projektu, kurus parlamenta deputāti ir ierosinājuši bez obligātās apspriešanās ar ieinteresētajām personām, ietekmes novērtējuma un pārbaudes, kas nepieciešama, lai noskaidroto šo projektu saderību ar ES tiesību aktiem, — prasībām, kas ir attiecināmas uz valdības ierosinātajiem tiesību aktu projektiem. Iestādes ir apņēmušās ievērot nesen pastiprinātos noteikumus un turpina valdības praksi iesniegt tiesību aktu projektus parlamentam kopā ar pilnu vai daļēju ietekmes novērtējumu . Tomēr šie centieni uzlabot ietekmes novērtējuma un sabiedriskās apspriešanas kvalitāti neaptver parlamenta deputātu ierosinātos tiesību aktus. Turklāt, lai gan ietekmes novērtējuma sagatavošana kopš 2016. gada ir obligāta likumdošanas procesa daļa, likumdošanas darbā tikai neliels skaits tiesību aktu projektu ir balstīti uz zinātniskiem atzinumiem. Lai risinātu šo problēmu, iestādes ir apņēmušās sākt veikt svarīgāko tiesību aktu ex post ietekmes novērtējumus, kuru veikšanas norādījumus Ministru padome pieņēma 2020. gada 3. decembrī. Turklāt neatņemama procesa sastāvdaļa ir sabiedriskā apspriešana un ieinteresēto personu atsauksmes. Tomēr lielākajā daļā ierosināto tiesību aktu projektu nav informācijas par parlamenta deputātu vai valdības organizētu sabiedrisko apspriešanu vai diskusijām, kuru mērķis būtu bijis noteikt ar tiesību akta projektu risināmās problēmas un tā pieņemšanas pamatojumu. Turklāt tiesību akta pieņemšanas pamatojumā dažu vai visu ieinteresēto personu viedokļi bija iekļauti tikai dažos no ierosinātajiem tiesību aktu projektiem.

Rīcības plāns, kas pieņemts, reaģējot uz 2020. gada ziņojumu par tiesiskumu, ietver pasākumus, kuru mērķis ir risināt dažas no norādītajām problēmām, kas saistās ar līdzsvara un atsvara sistēmu. Cita starpā paredzēti pasākumi valsts cilvēktiesību aizsardzības iestāžu finansējuma palielināšanai un lēmumu pieņemšanas procesa uzlabošanai. Lēmumu pieņemšanas procesa uzlabošanai ir paredzētas divas iniciatīvas — ex post ietekmes novērtējuma norādījumu izveidošana un svarīgāko tiesību aktu ex post ietekmes novērtēšana.

CEPEJ (2020), “Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States”.

CEPEJ (2013), “Revised Guidelines on the Creation of Judicial Maps to Support Access to Justice within a Quality Judicial System” ( https://rm.coe.int/european-commission-for-the-efficiency-of-justice-cepej-revised-guidel/168078c492 ).

Eiropas Padomes Ministru komiteja (2020), Lēmums CM/Del/Dec(2020)1377bis/H46-9.

Eiropas Padomes Ministru komiteja (2021), 9.–11. marta Lēmums CM/Notes/1398/H46-6 ( https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=0900001680a1abfa ).

Eiropas Padomes Eiropas Cilvēktiesību tiesas spriedumu izpildes departaments (2021), memorands H/Exec(2021)9.

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2010), “Report on the Independence of the Judicial System Part I: The Independence of Judges” (CDL-AD(2010)004).

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2017), “Bulgaria - Opinion on the judicial system act” (CDL-AD(2017)018).

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2019), “Bulgaria - Opinion on draft amendments to the Criminal Procedure Code and the Judicial System Act, concerning criminal investigations against top magistrates” (CDL-AD(2019)031).

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2020), “Bulgaria - Urgent interim opinion on the draft new constitution opinion” (CDL-AD(2020)035).

Eiropas Padomes Venēcijas komisija (2020), “Poland - Joint Urgent Opinion of the Venice Commission and the Directorate General of Human Rights and Rule of Law (DGI) of the Council of Europe on amendments to the Law on the Common courts, the Law on the Supreme court and some other Laws” (CDL-AD(2020)017).

Eiropas Savienības Padome (2017), Padomes secinājumi par sadarbības un pārbaudes mehānismu ( https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/20171212-st15587_en.pdf ).

Eiropas Savienības Tiesas 2020. gada 18. jūnija spriedums lietā C-78/18 Komisija/Ungārija.

Ministru padome (2020), “Ръководство за извършване на последваща оценка на въздействието” ( https://www.strategy.bg/Publications/View.aspx?lang=bg-BG&categoryId=&Id=320&y=&m=&d ).

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2019), Eirobarometra 482. zibensaptauja: uzņēmumu attieksme pret korupciju ES.

Komunikācijas ģenerāldirektorāts (2020), Eirobarometra 502. speciālaptauja: korupcija.

Eiropas Komisija (2019), Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Bulgārijas progresu sadarbības un pārbaudes mehānisma ietvaros, COM(2019) 498.

Eiropas Komisija (2020), 2020. gada ziņojums par tiesiskumu. Tiesiskuma situācija Eiropas Savienībā.

Eiropas Komisija (2021), Eiropas Savienības rezultātu apkopojums tiesiskuma jomā.

Eiropas Komisijas Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, “OLAF recommends recovery of nearly €6 million after alleged abuse of power at Bulgarian ministry” — ES paziņojums presei Nr. 04/2021 ( https://ec.europa.eu/anti-fraud/media-corner/news/01-02-2021/olaf-recommends-recovery-nearly-eu6-million-after-alleged-abuse-power_en ).

Eiropas Cilvēktiesību tiesas 2010. gada 5. februāra spriedums lietā Kolevi/Bulgārija.

Eiropas Tiesu iestāžu padomju tīkls (2019), “Independence and Accountability of the Judiciary – ENCJ Survey on the independence of judges”.

Eiropas Parlaments (2020), Rezolūcija par tiesiskumu un pamattiesībām Bulgārijā (2020/2793(RSP).