Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām {SEC(2005) 351} {SEC(2005) 352} /* COM/2005/0087 galīgā redakcija - COD 2005/0020 */





Briselē, 15.3.2005 COM(2005) 87 galīgā redakcija 2005/0020 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām (iesniegusi Komisija) {SEC(2005) 351}{SEC(2005) 352} PASKAIDROJUMA RAKSTS IEVADS UN IZKLĀSTS Ievads Līdz ar Sākotnējās programmas pieņemšanu 1975. gadā attiecībā uz patērētāju tiesību aizsardzību un informēšanas politiku[1] un Zaļo grāmatu par patērētāju pieeju tiesu varai un patērētāju strīdu izšķiršanu vienotā tirgū[2], 1996. gadā Komisija izdeva Paziņojumu attiecībā uz rīcības plānu par patērētāju pieeju tiesu varai un patērētāju strīdu izšķiršanu iekšējā tirgū[3]. Rīcības plāna uzmanības centrā bija atbalsts procedūrām un ar to radītās kārtības nostiprināšanai, kas palīdzētu atrisināt patērētāju strīdus, turklāt rīcības plānā tika iekļauti noteikumi par vienkāršotu pieeju tiesvedībai. Līdz ar Amsterdamas Līguma stāšanos spēkā 1999. gadā, Eiropas Savienība ir nospraudusi sev mērķi pakāpeniski izveidot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, cita starpā pieņemot pasākumus tiesu iestāžu sadarbībai civillietās. Eiropadome Tamperē 1999. gadā aicināja Padomi izstrādāt īpašus procesuālos noteikumus, lai vienkāršotu un paātrinātu maz apmēra prasību tiesvedību un lai atceltu starppasākumus, kas joprojām jāveic, lai lēmums vai spriedums attiecībā uz maza apmēra prasībām prasītajā valstī tiktu atzīts visās tā sadaļās (t.i. ne tikai attiecībā uz patērētāju prasībām). Komisijas un Padomes pasākumu kopējā programma, lai piemērotu nolēmumu savstarpējas atzīšanas principu civillietās un krimināllietās, ko Padome pieņēma 2000. gada 30. novembrī[4], mudināja vienkāršot un paātrināt tiesvedību attiecībā uz maza apmēra prasībām. Pārrunas par mazu prasību tiesvedības vienkāršošanu un paātrināšanu atvieglotu arī spriedumu atzīšanu un piemērošanu. Arī Eiropas Parlaments ir izteicies par nepieciešamību vienkāršot un paātrināt maz apmēra prasību tiesvedību[5]. Zaļā grāmata par Eiropas kārtību attiecībā uz maksājumu veikšanas kārtību un par pasākumiem, lai vienkāršotu un paātrinātu tiesvedību maza apmēra prasībās Šis priekšlikums ir pieņemts pēc plašām apspriedēm gan starp dalībvalstīm, gan ar visām pilsoniskās sabiedrības ieinteresētajām pusēm. Zaļā grāmata par Eiropas kārtību attiecībā uz maksājumu veikšanas kārtību un par pasākumiem, lai vienkāršotu un paātrinātu tiesvedību maza apmēra prasībās[6], kuru Komisija iesniedza 2002. gada 20. decembrī, sniedz pārskatu par pašreiz spēkā esošo maza apmēra prasību izskatīšanas procedūrām dalībvalstīs. Balstoties uz salīdzinošiem pētījumiem par to, kā dalībvalstis risina attiecīgos procesuālos jautājumus, tajā formulēti arī vairāki jautājumi attiecībā uz vēlamo Eiropas instrumentu spektru un īpašībām. Komentāri par Zaļo grāmatu, kas 2003. gada 12. decembrī tika apspriesti Komisijas rīkotā atklātā izskatīšanā, liecina, ka tāda instrumenta izveide, ar kura palīdzību varētu vienkāršot un paātrināt tiesvedību maza apmēra prasībās, gandrīz vienprātīgi tiek uzskatīta par soli uz priekšu, lai radītu brīvības, drošības un tiesiskuma telpu. Savā 2003. gada 18. jūnija atzinumā[7] par Zaļo grāmatu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja apsveica Komisijas priekšlikumu uzsākt konsultācijas šajā jautājumā un atbalstīja Komisijas pūliņus paātrināt civilo tiesvedību, padarot to lētāku un efektīvāku. Tā arī atbalstīja Eiropas procedūras izveidi, ar kuras palīdzību vienkāršot un paātrināt maza apmēra prasību tiesvedību. Tiek uzskatīts, ka piemēroti pasākumi šādas tiesvedības paātrināšanai jāformulē, vienlaikus neapdraudot attiecīgajām pusēm piedāvātās garantijas saskaņā ar tiesiskuma principiem. Savā 2004. gada 12. februāra atzinumā[8] par Zaļo grāmatu Eiropas Parlaments apsveica Komisijas priekšlikumu un apliecināja, ka procedūra maza apmēra prasībām attiecināma ne tikai uz lietām par naudas summas izmaksu, pieņemot, ka vispirms jānosaka ierobežojumi, balstoties uz attiecīgo summu, bet šī procedūra jāattiecina arī uz visiem citiem strīdiem par ekonomiskām attiecībām, sakarā ar saistībām. Bez tam maza apmēra prasību gadījumā jāizmanto alternatīvas strīdu izšķiršanas (ASI) metodes, jāvienkāršo pierādījumu savākšana un jāierobežo pārsūdzības tiesības. Dalībvalstu 2004. gada 16. marta tikšanās laikā tika apspriests projekts regulai, ar ko noteiktu Eiropas procedūru maza apmēra prasībām. Delegācijas pārsvarā atzinīgi vērtēja šajā dokumentā izmantoto pieeju, tas ir, plānu pieņemt regulu, kuras mērķis būtu vienkāršot un paātrināt tiesvedību attiecībā uz maza apmēra prasībām, izveidojot Eiropas procedūru maza apmēra prasībās, kas tiesvedībā iesaistītajiem būtu izmantojama kā alternatīva līdztekus jau esošajai procedūrai, kas darbojas saskaņā ar dalībvalstu likumiem un kas nemainīsies, kā arī likvidēt starppasākumus, lai citā dalībvalstī tiktu atzīti un izpildīti spriedumi saskaņā ar Eiropas procedūru maza apmēra prasībās. DARBĪBAS JOMA UN MĒRĶI Vispārējais mērķis Efektīvas procedūras maza apmēra prasībās nozīmība Līdz ar prasībā skarto naudas summas lielumu tiesvedības procesa izmaksas, ilgums un ar to saistītais nemiers nebūt nemainās proporcionāli. Gluži pretēji, jo mazāka prasība, jo lielāks kļūst šķēršļu slogs. Tāpēc daudzās dalībvalstīs tiek ierosināts radīt vienkāršotu civilprocesu attiecībā uz maza apmēra prasībām. Vienlaikus iespējamais pārrobežu strīdu skaits aizvien pieaug, jo aizvien vairāk tiek izmantotas EK Līgumā noteiktās personu brīvas pārvietošanās, kā arī preču un pakalpojumu brīvas aprites tiesības. Pārrobežu kontekstā šķēršļi, lai spriedumu panāktu ātri un lēti, noteikti ir pastiprinājušies. Bieži vien ir pat nepieciešams nolīgt divus advokātus, ir jāparedz tulkošanas izmaksas un dažādi citi apstākļi, piemēram, prasībā iesaistīto personu, liecinieku, juristu u.c. pārbraucienu kompensēšana. Turklāt iespējamās problēmas neattiecas tikai uz strīdiem starp personām vien. Arī mazu uzņēmumu īpašnieki, kas vēlas iesniegt prasību citā dalībvalstī, sastopas ar grūtībām. Tā kā nav procedūras, kas būtu „proporcionāli samērojama” ar tiesvedības vērtību, šķēršļi, ar ko, visticamāk, kreditoram nāksies sastapties, varētu radīt bažas par tiesiska atrisinājuma meklēšanas ekonomisko lietderību. Sprieduma panākšanas izdevumi, jo īpaši attiecībā pret atbildētāju citā dalībvalstī, bieži vien nav samērojami ar attiecīgās prasības summu. Daudzi kreditori, sastopoties ar procesa izmaksām un paredzamajām praktiskajām grūtībām, atmet cerības atgūt to, kas viņuprāt viņiem arī pieder. Procedūru maza apmēra prasībām iezīmes – procesuālie vienkāršojumi Daudzas dalībvalstis savas procesuālās sistēmas un tradīciju ietvaros ir ieviesušas īpašus noteikumus attiecībā uz tiesvedību par maza apmēra prasībām, ar ko nosaka vienkāršojumus salīdzinājumā ar parasti izmantoto procedūru. Tādēļ nav nekāds pārsteigums, ka izstrādātie atrisinājumi bieži vien ir atšķirīgi. Lai gan dažās dalībvalstīs pastāv konkrēta procedūra tieši par maza apmēra prasībām, ir valstis, kurās attiecībā uz maza apmēra prasībām pastāv procedūras vienkāršošanas noteikumi. Tāpat atšķiras, kādā mērā tiek piemēroti konkrētie procedūras vienkāršojumi. Apvienotajā Karalistē (Anglijā/ Velsā, Skotijā un Ziemeļīrijā), Īrijā, Zviedrijā un Spānijā ir konkrēta procedūra attiecībā uz maza apmēra prasībām, kas paredz dažādus vienkāršojumus salīdzinājumā ar parasto procedūru. Vācijā tiesas procedūru attiecībā uz mazām prasībām drīkst noteikt pēc saviem ieskatiem. Francijā ir vienkāršots veids, kā ievieš procedūru maza apmēra prasībām („ déclaration au greffe ”). Civilprocesa kodekss Austrijā, Somijā un Nīderlandē, kā arī citās dalībvalstīs paredz vairākus procesuālus vienkāršojumus salīdzinājumā ar parasto procedūru, ko izmanto lietām, kas ir zem noteiktās robežas. Lai gan nevarētu uzskatīt, ka, stingri ņemot, šie procedūras vienkāršojumi veido konkrētu procedūru maza apmēra prasībām, praktiski tomēr ir sasniegts kas līdzīgs. Kopumā svarīgākās īpatnības attiecībā uz pašreiz spēkā esošām maza apmēra prasību procedūrām un procedūras vienkāršojumiem ir šādi[9]: - Visas dalībvalstis, kurās pastāv procedūra maza apmēra prasībām, ir noteikušas kvantitatīvo slieksni, kas gan ievērojami atšķiras[10]. Ir dalībvalstis, kas procedūru maza apmēra prasībām papildus izmanto konkrētos tiesvedības veidos, neatkarīgi no prasības apjoma sliekšņa. Vairumā dalībvalstu, kur izstrādāta procedūra maza apmēra prasībām, šī procedūra tiek izmantota ne tikai attiecībā uz naudas prasījumiem. Vienkāršotas procedūras izmantošana vairumā gadījumu ir obligāta (attiecībā uz prasībām zem noteiktā sliekšņa), tomēr pēc tiesneša iniciatīvas vai kādas puses pieprasījuma tiesvedību var izskatīt parastajā vai formālākā procedūrā. - Daudzas pastāvošās procedūras maza apmēra prasībām paredz veidlapas, ar kuru palīdzību piesaka prasību. Tomēr nav noteikts, ka pieteikumā jebkurā no dalībvalstīm jāiekļauj norādes uz tiesību aktiem, tas nozīmē, ka nepieciešamas tikai norādes uz faktiem. Vairumā dalībvalstu procesa uzsākšanai ir paredzēts tiesas kancelejas vai cita palīdzības dienesta atbalsts. Bez tam tiesnesis tiesas sēdē palīdz pusei, kuru nepārstāv advokāts (jo īpaši attiecībā uz procedūras jautājumiem), protams, ievērojot objektivitātes principu. Pašreiz neviena no dalībvalstīm neprasa, lai maza apmēra prasības izskatīšanas gaitā pusi pārstāvētu advokāts. - Noteikumu mīkstināšana attiecībā uz pierādījumu iegūšanu ir viens no būtiskākajiem jautājumiem dalībvalstu procedūrās maza apmēra prasībām. Daudzos gadījumos tiesnesim ir zināmas izvēles tiesības šajā jautājumā. Jau tagad daudzos gadījumos ir paredzēta iespēja izskatīt lietu tikai rakstiski (bez pušu piedalīšanās klātienē). Ir arī gadījumi, kad noteikumi par sprieduma saturu tiek atviegloti. Tāpat daudzās dalībvalstīs ir noteikts laika posms, kurā jāpasludina spriedums. Procesuālie noteikumi attiecībā uz izdevumu atlīdzināšanu ievērojami atšķiras. Vairumā dalībvalstu visas izmaksas pilnībā jāsedz atbildētājai pusei, ja tā zaudē. Dalībvalstu likumi par pārsūdzēšanas iespēju attiecībā uz lēmumiem par maza apmēra prasībām ievērojami atšķiras. Darbības joma Nepieciešama rīcība Kopienas līmenī. EK Līguma 65. pants nosaka, Kopienai ir likumdevējvara attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās ar pārrobežu ietekmi, un šī vara sniedzas tiktāl, cik nepieciešams, lai nodrošinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību. Attiecībā uz prasībām par iekšējo tirgu, Kopienas institūcijām ir dota novērtēšanas iespēja, lai noteiktu, vai ir nepieciešami pasākumi pienācīgai iekšējā tirgus darbībai. Šā priekšlikuma kontekstā pienācīga iekšējā tirgus darbības nodrošināšana būs vieglāka, jo līdz ar Eiropas procedūras maza apmēra prasībām pieņemšanu tiks mazināti šķēršļi brīvai preču, pakalpojumu un kapitāla apritei un cilvēku pārvietošanās brīvībai. Kā minēts iepriekš (punktā 2.1.2.), pašreiz dalībvalstu procedūra maza apmēra prasībām ievērojami atšķiras. Uzņēmēju piekļuves iespējas tiesu varas mehānismiem ar būtiski atšķirīgu snieguma līmeni nozīmē iekšējā tirgus konkurences kropļošanu, neskatoties uz to, vai to pastāvīgā mītnes vieta ir dažādās vai vienā un tajā pašā dalībvalstī. Ja daļai uzņēmēju ir pieejamas efektīvas un lietderīgas procedūras, bet citiem nav, uzņēmējiem, kas konkurē iekšējā tirgū, nav vienādi spēles noteikumi. Pašreizējā dalībvalstu likumu dažādība kavē pienācīgu iekšējā tirgus darbību.Līdz ar to tiek traucēta iekšējā tirgus konkurence, jo rodas stāvoklis, kas netieši rada nevienlīdzīgu situāciju tāpēc, ka atšķirīgo valstu likumu dēļ nav līdzsvara, kas ļautu kreditoriem vienādi izmantot efektīvus un lietderīgus procesuālos līdzekļus. Tādējādi Eiropas procedūra maza apmēra prasībām veicinātu pienācīgu iekšējā tirgus darbību. Attiecībā uz pārrobežu prasībām, vairumā Līguma lingvistisko formulējumu tiek izmantots vārds „lieta” nevis „pasākums”. Tāpēc ir nepieciešams un arī pietiekami, ka „lietai” ir pārrobežu ietekme. Šādu interpretāciju apstiprina 65. panta c) punkts, ar kuru nosaka, ka pasākumu tiesu iestāžu sadarbībai civillietās iekļauj to šķēršļu likvidēšanu, kas kavē labi veikt civilu tiesvedību, un Līguma III-269 pants, ar ko izveido Eiropas Konstitūciju. Procesuālais likums pēc savas dabas ir lieta, kurai ir pārrobežu ietekme. Tiesnesis vienmēr izmantos lex fori gan gadījumos, kad tiesvedībai būs pārrobežu elementi, gan arī tad, kad to nebūs. Tiesvedība par maza apmēra prasībām ir lieta ar pārrobežu ietekmi jo, ņemot vērā iekšējā tirgus attīstību, vairums uzņēmēju un patērētāju agrāk vai vēlāk būs iesaistīti tiesvedībā ārzemēs. Pasākums, kas attiecas tikai uz iekšējām lietām, kas nepieciešamas pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, jo īpaši tādēļ, ka tas novērš traucējumus konkurencei starp dažādu dalībvalstu uzņēmējiem, ir ar pārrobežu ietekmi, jo procedūras maza apmēra prasībām ieviešana katrā dalībvalsti atvieglos tiesas pieejamību vienādos apstākļos. Tādējādi prasība par iekšējo tirgu 65. pantā ierobežo pārrobežu prasību. Pasākumam, kas nepieciešams pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, noteikti ir pārrobežu ietekme, savukārt pasākums ar pārrobežu ietekmi ne vienmēr būs nepieciešams pienācīgai iekšējā tirgus darbībai. Šādu interpretāciju apstiprina pārrunu gaita, kuras rezultātā tika pieņemts 65. pants, jo iekšējā tirgus prasību pieņēma vēlākā pārrunu posmā, lai ierobežotu noteikuma darbības jomu. Šaurāku 65. panta interpretāciju tā sagatavotāji nebūtu varējuši iecerēt, jo tad Eiropas tiesiskajā telpā tiktu radīti jauni šķēršļi tiesas pieejamībai. Ikvienam juridiskam instrumentam tad būtu vajadzīga „pārrobežu” definīcija, jo šādai definīcijai būtu jāatšķiras atkarībā no lietas, un tas ievērojami apgrūtinātu šo instrumentu izmantošanu. Tāpēc Eiropas procedūras maza apmēra prasībām piemērošana tikai pārrobežu lietām būtu nepiemērota, pat neproduktīva. Pirmkārt, jāizvairās no divu atšķirīgu režīmu radīšanas iekšējām lietām un lietām ar pārrobežu aspektiem. Šāds režīmu duālisms neatbilst mērķim radītu vienotu un viendabīgu tiesiskuma telpu visiem. Bez tam, kā jau iepriekš tika minēts, ne visās dalībvalstīs pusēm ir pieejama ātra un lēta maza apmēra prasību izskatīšanas procedūra. Šādas procedūras trūkums, kas proporcionāli atbilstu tiesvedības vērtībai, padara ekonomiski apšaubāmu tiesiska atrisinājuma meklēšanas ceļu, un bieži vien kreditori atturas celt prasību tiesā. Efektīvas tiesas pieejamības iespējas ierobežojumi rada ekonomiskas izmaksas, kam ir nopietna negatīva makroekonomiskā ietekme uz iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Šī priekšlikuma mērķis ir, pieņemot Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, vienkāršot un paātrināt tiesvedību par maza apmēra prasībām, taču dalībvalstis pašas vien šo mērķi nevar pienācīgi sasniegt, jo tās nespēj nodrošināt, ka Kopienā piemērojamie noteikumi ir vienādi. Šo mērķi var sasniegt tikai Kopienas līmenī. Šis priekšlikums pilnībā atbilst proporcionalitātes principam, jo tas attiecas vienīgi uz to, kas nepieciešams, lai varētu sasniegt šo mērķi. Šeit jo būtiski ir izcelt izvēlēto instrumentu (regula) kontekstā ar Eiropas procedūras maza apmēra prasībām neobligātumu attiecībā uz salīdzināmiem mehānismiem, kas pastāv dalībvalstu pašu procesuālo likumu ietvaros. Nodrošinot procedūras viendabību un tiešo piemērojamību, šeit piedāvātā regula dalībvalstīm uzliktu pienākumu izmantot Eiropas procedūru maza apmēra prasībām kā papildu līdzekli. Tas viņām neliktu ne atteikties no esošajiem tiesību aktiem par maza apmēra prasībām, nedz arī grozīt šos tiesību aktus, lai tos saskaņotu ar Kopienas noteikumiem. Līdz ar to priekšlikums regulai, kas neizmaina dalībvalstu tiesības turpināt izmantot pašām savus noteikumus līdztekus Eiropas procedūrai maza apmēra prasībām daudz mazāk skar valstu procesuālās sistēmas nekā tas būtu gadījumā, ja tiktu pieņemta direktīva, kas prasītu valsts likumdošanu pielāgot jaunajā instrumentā noteiktajiem standartiem. Patiesībā šāda likumdošanas tehnika nodrošina vispārējo minimālo līmeni maza apmēra prasību atgūšanas efektivitātei, bet dalībvalstīm, kas jau izstrādājušas pat labāk funkcionējošas vietējās sistēmas, ļauj tās saglabāt. Galu galā kreditori paši varēs lemt, kura procedūra viņuprāt ir labāka darbībā vai ērtāka no pieejamības viedokļa, un otrais kritērijs būs jo īpaši nozīmīgs tiem, kas darbojas vairākās dalībvalstīs un kam tiks aiztaupītas pūles censties iepazīties ar katras valsts procesuālo likumu, jo būs iespēja izmantot vienotu Eiropas procedūru maza apmēra prasībām. Visbeidzot, jāpatur prātā, ka priekšlikuma 17. pants paredz, ka „Saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, Eiropas procedūra maza apmēra prasībām ir balstīta uz tās dalībvalsts procesuālo likumu, kur procedūra noris”. Tāpēc Eiropas procedūras maza apmēra prasībām ieviešana nenozīmē, ka būs nepieciešama tālāka valstu procesuālo tiesību aktu pielāgošana, un līdz ar to iejaukšanās vietējos likumos ir samazināta līdz absolūti mazākajai robežai. 2005/0020 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAI ar ko izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 61. panta c) apakšpunktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[11], ņemot vērā Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[12], saskaņā ar Līguma 251. pantā paredzēto procedūru[13], tā kā Eiropas Savienība ir sev nospraudusi mērķi uzturēt un attīstīt Eiropas Savienību kā brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, kurā tiek nodrošināta personu brīva pārvietošanās. Lai pakāpeniski izveidotu šādu telpu, Kopienai, cita starpā, ir jāpieņem pasākumi attiecībā uz tiesu iestāžu sadarbību civillietās, kas vajadzīgi pareizai iekšējā tirgus darbībai; Tāpēc Kopiena līdz ar citiem pasākumiem jau ir pieņēmusi Padomes 2000. gada 29. maija Regulu (EK) Nr. 1348/2000 par tiesas un ārpustiesas civillietu un komerclietu dokumentu izsniegšanu dalībvalstīs[14], Padomes 2001. gada 28. maija Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās[15], Padomes 2000. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās[16] un Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regulu (EK) Nr. 805/2004, ar ko izveido Eiropas izpildes rīkojumu neapstrīdētiem prasījumiem[17]. Komisija 2002. gada 20. decembrī pieņēma Zaļo grāmatu par Eiropas kārtību attiecībā uz maksājumu veikšanas kārtību un par pasākumiem, lai vienkāršotu un paātrinātu tiesvedību maza apmēra prasībās („ Green Paper on a European order for payment procedure and on measures to simplify and speed up small claims litigation ”)[18]. Ar Zaļo grāmatu tika aizsāktas pārrunas par pasākumiem attiecībā uz maza apmēra prasību tiesvedības vienkāršošanu un paātrināšanu. Daudzas dalībvalstis ir ieviesušas vienkāršotu civilprocesu attiecībā uz maza apmēra prasībām, jo līdz ar prasībā skarto naudas summas lielumu tiesvedības procesa izmaksas, ilgums un ar to saistītais nemiers, nebūt nemainās proporcionāli. Šķēršļi, lai spriedumu panāktu ātri un lēti, pārrobežu lietu kontekstā ir pastiprinājušies. Tāpēc ir jāizstrādā Eiropas procedūra maza apmēra prasībām. Šādas Eiropas procedūras pieņemšanas mērķis ir atvieglot tiesas pieejamību, nodrošinot procedūru, kas ir samērīga ilguma ar pieņemamām izmaksām. Iekšējā tirgus konkurences kropļošana tāpēc, ka nav līdzsvara attiecībā uz kreditoriem dažādās dalībvalstīs pašreiz pieejamajiem procesuālajiem līdzekļiem, liecina, ka ir nepieciešams Kopienas tiesību akts, kas Eiropas Savienībā gan kreditoriem, gan debitoriem garantētu vienādus spēles noteikumus. Eiropas procedūra maza apmēra prasībām jāattiecina arī uz tīri vietēja rakstura lietām, lai novērstu traucējumus konkurencei uzņēmēju no dažādām dalībvalstīm vidū un atvieglotu tiesas pieejamību vienādos apstākļos visās dalībvalstīs. Eiropas procedūrai maza apmēra prasībām, samazinot izmaksas, jāvienkāršo un jāpaātrina tiesvedība maz apmēra prasību gadījumos, piedāvājot izvēles līdzekli papildus iespējām, kas pastāv saskaņā ar dalībvalstu likumiem, kuri paliek neskarti. Šai regulai arī jāvienkāršo to spriedumu atzīšana un izpilde, kas taisīti, pamatojoties uz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, citā dalībvalstī, ieskaitot lēmumus, kas sākotnēji bijuši tikai vietējas dabas. Lai atvieglotu procedūras ieviešanu, prasītājam jāsāk Eiropas procedūras maza apmēra prasībām izmantošana, aizpildot prasības veidlapu un to iesniedzot kompetentajai tiesai. Lai samazinātu izmaksas un kavēšanos, pusēm dokumenti jāizsniedz ar ierakstītu vēstuli, kam pievienots paziņojums par saņemšanu, vai vienkāršākā veidā, piemēram, nosūtot vēstuli, faksu vai elektronisku vēstuli. Procedūrai jābūt rakstiskai, ja vien tiesa neuzskata, ka nepieciešama lietas mutiska izskatīšana. Puses nav obligāti jāpārstāv advokātam. Tiesai jābūt iespējai veikt lietas izskatīšanu, izmantojot audio, video vai e-konferenci. Tai jābūt arī iespējai pašai pēc saviem ieskatiem noteikt pierādīšanas līdzekļus un pierādījumu ņemšanas apjomu un pieņemt pierādījumu iegūšanu telefoniski, ar rakstiskām liecinieku liecībām, vai ar audio, video vai e-konferenču palīdzību. Tiesai jāievēro sacīkstes princips. Lai pāatrinātu strīdu atrisināšanu, spriedums jātaisa 6 mēnešu laikā pēc prasības reģistrēšanas. Lai paātrinātu maza apmēra prasībā pieprasītās summas atgūšanu, spriedumam jābūt tūlīt izpildāmam, neņemot vērā, ka lēmumu varētu pārsūdzēt un bez nosacījuma par nodrošinājuma sniegšanu. Lai samazinātu izmaksas, gadījumā, kad lietā zaudējusī puse ir fiziska persona un to nepārstāv advokāts vai cits profesionāls jurists, šai pusei nav jāatlīdzina otras puses advokāta vai cita profesionāla jurista darba izmaksas. Lai atvieglotu sprieduma atzīšanu un izpildi, spriedumi, kas taisīti kādā dalībvalstī, pamatojoties uz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, jāatzīst un jāpiemēro citā dalībvalstī bez vajadzības deklarēt izpildāmību un neparedzot iespēju spriedumu neatzīt. Šajā regulā ievērotas pamattiesības un principi, kas jo īpaši ir atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Regula jo īpaši paredz pilnībā nodrošināt tiesību uz taisnīgu tiesu ievērošanu tā, kā tas noteikts Hartas 47. pantā. Šīs regulas īstenošanai nepieciešamie pasākumi jāpieņem saskaņā ar Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību[19]. Rīcības mērķus, tas ir, procedūras izveidi, lai vienkāršotu un paātrinātu tiesvedību attiecībā uz maza apmēra prasībām un samazinātu izmaksas, dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt un tāpēc tos vieglāk sasniegt Kopienas līmenī, Kopiena var pieņemt pasākumus saskaņā ar subsidiaritātes principu, kā tas noteikts Līguma 5. pantā. Saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā tas noteikts minētajā pantā, šī regula neparedz neko tādu, kas nebūtu samērīgs ar to, kas nepieciešams šo mērķu sasniegšanai. [Apvienotā Karaliste un Īrija saskaņā ar 3. pantu Protokolā par Apvienotās Karalistes un Īrijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam, ir paziņojušas savu vēlmi piedalīties šīs regulas pieņemšanā un piemērošanā.] Kā noteikts 1. un 2. pantā Protokolā par Dānijas nostāju, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Kopienu dibināšanas līgumam, Dānija nepiedalās šīs regulas pieņemšanā, un tāpēc Dānijai tā nav saistoša un nav jāpiemēro, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAļA PRIEKŠMETS UN DARBĪBAS JOMA 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido Eiropas procedūru maza apmēra prasībām (turpmāk tekstā – „Eiropas procedūra maza apmēra prasībām”), kas paredzēta vienkāršot un paātrināt tiesvedību attiecībā uz maza apmēra prasībām, kā arī samazināt šādas tiesvedības izmaksas. Eiropas procedūra maza apmēra prasībām lietā iesaistītajām pusēm ir izmantojama kā alternatīva līdztekus dalībvalstu likumos paredzētajām procedūrām. Ar šo regulu arī likvidē starppasākumus, kas nepieciešami, lai citās dalībvalstīs atzītu un izpildītu spriedumus, kas pasludināti kādā dalībvalstī, pamatojoties uz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, izņemot spriedumus par neapstrīdētiem prasījumiem. 2. pants Darbības joma 1. Šī regula attiecas uz civillietām un komerclietām, lai arī kāda veida tiesa tās izskatītu, kuru kopējā monetārā vai nemonetārā summa bez procentiem, izdevumiem un maksājumiem procedūras uzsākšanas laikā nepārsniedz EUR 2000. Tā neattiecas jo īpaši uz ieņēmumu, muitas vai administratīviem jautājumiem. 2. Šī regula neattiecas uz jautājumiem par: a) fizisku personu statusu vai rīcībspēju, b) īpašuma tiesībām, kas rodas saistībā ar laulības saitēm, testamentiem un tiesību pārņemšanas gadījumos, c) maksātnespējas gadījumiem, tiesvedību, kas atticas uz uzņēmējsabiedrību vai citu juridisko personu likvidācijas procedūrām, tiesas rīkojumiem, mierizlīgumiem un līdzīgām procedūrām, d) sociālo apdrošināšanu, e) šķīrējtiesu, f) likumiem par darba attiecībām. 3. Šajā regulā „dalībvalsts” ir jebkura dalībvalsts, izņemot Dāniju. [Apvienoto Karalisti, Īriju] II NODAļA EIROPAS PROCEDŪRA MAZA APMĒRA PRASĪBĀM 3. pants Procedūras uzsākšana 1. Prasītājs aizsāk Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, aizpildot prasības veidlapu, kas ir noteikta I pielikumā, un iesniedzot šo veidlapu līdz ar attiecīgajiem papildu dokumentiem kompetentajā tiesā. Prasības veidlapu var iesniegt vai nu tieši, vai nosūtot pa pastu vai citā ceļā, piemēram, pa faksu vai e-pastu, tā, kā dalībvalstī, kur uzsāk procedūru, tas pieņemts. 2. Dalībvalstis informē Komisiju, kādi saziņas līdzekļi tajās ir atļauti. Komisija publisko šādu informāciju. 3. Tiesa nekavējoties reģistrē prasības veidlapu to saņemot, vienlaikus reģistrējot arī visu citu dokumentu saņemšanas datumu un laiku, kas tai nosūtīti, pamatojoties uz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām. 4. Noilguma periodu pārtraukšanai vai, vajadzības gadījumā, ierobežošanai, uzskata, notikusi vēršanās tiesā , kad saskaņā ar 3. punktu ir reģistrēta prasības veidlapa. 5. Gadījumā, ja prasības veidlapā minētais neattiecas uz procedūru, kas ietilpst šīs regulas darbības jomā kā tas izklāstīts 2. pantā, tiesa prasību neizskata, pamatojoties uz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, bet risina to saskaņā ar atbilstošajiem procesuālajiem likumiem, kas ir spēkā dalībvalstī, kur procedūra notiek. Tiesa par to informē prasītāju. 6. Gadījumā, kad tiesa uzskata, ka prasītāja sniegtā informācija nav pietiekami skaidra vai atbilstoša vai gadījumā, ja prasības veidlapa nav pareizi aizpildīta, tā prasītājam var dot iespēju veidlapu papildināt vai labot vai arī sniegt tādu papildu informāciju vai dokumentus, kādus tiesa nosaka. 7. Dalībvalstis gādā, lai visās tiesās, kurās var uzsākt Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, minētā prasības veidlapa būtu pieejama, un lai visās tādās tiesās prasītājiem, aizpildot veidlapu, ir nodrošināta praktiska palīdzība. 4. pants Procedūras norise 1. Eiropas procedūra maza apmēra prasībām ir rakstiska procedūra, ja vien tiesa, kas šajā sakarā ņem vērā pušu apsvērumus vai pieprasījumus, neuzskata, ka nepieciešama lietas mutiska izskatīšana. 2. Pēc prasības veidlapas saņemšanas tiesa aizpilda II pielikumā noteikto atbildes veidlapu. Prasības veidlapas kopiju kopā ar tādējādi aizpildītu atbildes veidlapu tā saskaņā ar 11. pantu nosūta atbildētājam astoņu dienu laikā pēc tam, kad reģistrēta prasības veidlapa. 3. Atbildētājs iesniedz savu atbildi viena mēneša laikā pēc tam, kad tam izsniegta prasības veidlapa un atbildes veidlapa, aizpildot atbildes veidlapas II daļu, pievienojot jebkādus papildu dokumentus un atgriežot to tiesai, vai arī jebkādā citā pieļaujamā veidā, veidlapu neizmantojot. 4. Astoņu dienu laikā no dienas, kad saņemta atbilde no atbildētāja, tiesa nosūta prasītājam atbildes kopiju līdz ar jebkādiem papildu dokumentiem saskaņā ar 11. pantu. 5. Ja atbildētājs ar savu atbildi iesniedz pretprasību pret prasītāju, tiesa par minēto pretprasību informē prasītāju. Prasītājs uz pretprasību atbild viena mēneša laikā pēc minētās atbildes saņemšanas. 6. Ja pretprasības kopējā summa pārsniedz 2. panta 1. punktā noteikto summu, tiesa izskata pretprasību tikai tad, ja tā izriet no tām pašām juridiskajām attiecībām, no kurām izriet prasība, un ja tiesa uzskata par lietderīgu to izskatīt Eiropas procedūrā maza apmēra prasībām. 7. Ja jebkādi papildu dokumenti, ko saņem tiesa, iesniegti valodā, kas nav tā pati valoda, kādā notiek procedūra, tiesa pieprasa konkrētā dokumenta tulkojumu tikai tad, ja tulkojums nepieciešams sprieduma taisīšanai. Ja puse atteikusies pieņemt dokumentu tādēļ, ka tas nav kādā no Regulas (EK) Nr. 1348/2000 8. pantā noteiktajām valodām, tiesa par to informē otru pusi un iesaka iesniegt tulkojumu. 5. pants Procedūras noslēgums 1. Viena mēneša laikā pēc tam, kad saņemta atbilde no atbildētāja vai prasītāja 4. panta 3. un 5. punktā noteiktajos termiņos, tiesa: a) pasludina spriedumu vai b) pusēm noteiktā laika posmā pieprasa papildu sīkas ziņas attiecībā uz prasību vai c) uzaicina puses uz lietas izskatīšanu. 2. Ja tiesa noteiktajā viena mēneša laikā, saskaņā ar 4. panta 3. punktu, nesaņem no atbildētāja atbildi, tiesa pasludina spriedumu aizmuguriski. 6. pants Lietas izskatīšana 1. Tiesa lietas izskatīšanu var veikt ar audio, video vai e-konferences palīdzību, ja tehniskie līdzekļi ir pieejami un ja abas puses tam piekrīt. 2. Ja kāda no pusēm neapmeklē lietas izskatīšanu un ja šo pusi pārstāv cita persona, tiesa minētajai personai var pieprasīt uzrādīt pilnvaru vai cita veida rakstisku apliecinājumu no šīs puses, ja tas nepieciešams saskaņā ar tās dalībvalstī spēkā esošo procesuālo likumu, kurā noris konkrētā procedūra. 7. pants Pierādījumu iegūšana 1. Tiesa pēc saviem ieskatiem var noteikt pierādīšanas līdzekļus un pierādījumu iegūšanas apjomu. Tiesa var pieļaut pierādījumu iegūšanu telefoniski, ar rakstiskām liecinieku liecībām vai ar audio, video vai e-konferences palīdzību. 2. Izņēmuma gadījumos tiesa var saņemt pierādījumus no ekspertiem lieciniekiem, ja tas ir būtiski nepieciešams sprieduma taisīšanai. 8. pants Pušu pārstāvēšana Pusēm netiek prasīts, lai tās pārstāvētu advokāts vai cits profesionāls jurists. 9. pants Tiesas pilnvaras 1. Tiesa ievēro tiesības uz taisnīgu tiesu un sacīkstes principu, jo īpaši, ja tiek lemts par nepieciešamību rīkot lietas mutisku izskatīšanu un kad lemj par pierādīšanas līdzekļiem un pierādījumu iegūšanas apjomu. 2. Tiesa pusēm nepieprasa veikt prasības tiesisku novērtējumu. 3. Ja nepieciešams, tiesa atbalsta puses jautājumos par procedūru un var lūgt pusēm sniegt informāciju par faktiem, kas attiecas uz jautājumu lietā noskaidrošanu. 4. Kad vien tas lietderīgi, tiesa cenšas panākt, lai puses nonāktu pie izlīguma. 10. pants Spriedums 1. Spriedumu taisa 6 mēnešu laikā pēc prasības veidlapas reģistrēšanas. 2. Ja vien lietas izskatīšanas noslēgumā, kurā piedalās abas puses, spriedumu nepasludina mutiski, tiesa spriedumu pusēm nosūta saskaņā ar 11. pantu. 11. pants Dokumentu izsniegšana 1. Gadījumā, ja dokumenti izsniedzami dalībvalstī, kas nav tā dalībvalsts, kurā noris procedūra, tos pusei izsniedz ar ierakstītu vēstuli, kam pievienots paziņojums par saņemšanu, un ievērojot jebkurus papildu nosacījumus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 1348/2000 14. pantā un ņemot vērā tās 8. pantu. 2. Gadījumā, ja dokuments jāizsniedz dalībvalstī, kurā noris procedūra un ja adresāta adrese ir precīzi zināma, dokumentus pusēm izsniedz ar ierakstītu vēstuli, kam pievienots paziņojums par saņemšanu, vai vienkāršākiem līdzekļiem, piemēram, ar parastu vēstuli, pa faksu vai e-pastu, ja šādu vienkāršāku līdzekļu izmantošana ir paredzēta tās dalībvalsts procesuālajā likumā, kur noris procedūra. 3. Ja, pastāvot īpašiem apstākļiem, saskaņā ar 1. un 2. punktu dokumentu izsniegšana nav iespējama, tos var izsniegt citā veidā, kas nodrošina izsniegšanu personīgi. 12. pants Termiņi 1. Tiesa īpašu apstākļu dēļ var pagarināt termiņu, kas paredzēts 4. panta 3. un 5. punktā, ja tas nepieciešams, lai garantētu efektīvu pušu aizstāvību. 2. Ja īpašu apstākļu dēļ tiesai nav iespējams ievērot 4. panta 2. un 4. punktā, 5. panta 1. punktā un 10. panta 1. punktā noteiktos termiņus, neapdraudot procedūras pienācīgu norisi, tai jārīkojas tik ātri, cik iespējams. 3. Šajā regulā noteiktos termiņus aprēķina saskaņā ar Padomes 1971. gada 3. jūnija Regulu (EEK, EURATOM ) Nr. 1182/71 ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus[20]. 13. pants Sprieduma izpilde Spriedums ir tūlīt izpildāms, neņemot vērā iespējamu pārsūdzību. Nodrošinājuma sniegšana nav nepieciešama. 14. pants Izmaksas 1. Lietā zaudējusī puse sedz procesa izmaksas, izņemot gadījumus, kad šāda prasība būtu netaisna vai nepamatota. Šādā gadījumā tiesa pieprasa samaksāt izdevumus uz vienlīdzīgiem noteikumiem. 2. Gadījumā, ja lietā zaudējusī puse ir fiziska persona un to nepārstāv advokāts vai cits profesionāls jurists, šai pusei nav jāatlīdzina otras puses advokāta vai cita profesionāla jurista darba izmaksas. 15. pants Pārsūdzība 1. Dalībvalstis informē Komisiju, vai saskaņā ar attiecīgās valsts procesuālo likumu ir iespējama sprieduma, kas taisīts, pamatojoties uz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, pārsūdzība. Komisija publisko šādu informāciju. 2. Pārsūdzības procedūrā pret spriedumu, kas taisīts, pamatojoties uz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, pusēm netiek prasīts būt advokāta vai cita profesionāla jurista pārstāvētām. 3. Pret pārsūdzības spriedumu nav iespējama parastā pārsūdzības vai kasācijas kārtības izmantošana. 16. pants Sprieduma pārskatīšana Atbildētājam ir tiesības pieprasīt pārskatīt spriedumu, kas pieņemts, pamatojoties uz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, ar noteikumu, ka tas rīkojas nekavējoties un saskaņā ar tās dalībvalsts likumiem, kur spriedums taisīts un paziņots Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 805/2004 19. un 30. pantu, ja: a) (i) prasības veidlapa vai uzaicinājums uz lietas izskatīšanu tika izsniegts, izmantojot metodi, kas neietver personīgu apliecinājumu par saņemšanu; un (ii) dokumentu izsniegšana personai ne tās vainas dēļ netika veikta savlaicīgi vai tādā veidā, kas ļautu personai veikt nepieciešamo savai aizstāvībai, vai b) ja atbildētāju no iebildes pret prasību kavējuši nepārvaramas varas apstākļi vai ārkārtas apstākļi, kas radušies ne tās vainas dēļ. 17. pants Piemērojamais procesuālais likums Saskaņā ar šīs regulas noteikumiem, Eiropas procedūra maza apmēra prasībām ir balstīta uz tās dalībvalsts procesuālo likumu, kur procedūra noris. III NODAļA ATZĪŠANA UN IZPILDE 18. pants Atzīšana un izpilde 1. Spriedumu, kas pasludināts, pamatojotiesuz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, citā dalībvalstī atzīst un izpilda, bez vajadzības deklarēt izpildāmību un bez jebkādas iespējas atteikt sprieduma atzīšanu, ja tas apstiprināts tiesā dalībvalstī, kur tas pasludināts, izmantojot šīs regulas III pielikumā noteikto veidlapu. 2. Spriedumu, kas pasludināts, pamatojoties uz Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, apstiprina, ja tas nav pretrunā ar noteikumiem par jurisdikciju, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 44/2001 II nodaļas 3. un 6. iedaļā. Apstiprinājumu sniedz tādā valodā, kādā taisīts spriedums. Sprieduma apstiprinājums nav pārsūdzams. Dalībvalsts, kurā noris procedūra, likumus piemēro visiem apstiprinājuma labojumiem. 3. Gadījumā, kad sprieduma pasludināšanas laikā pastāv varbūtība, ka tas būs jāizpilda citā dalībvalstī, apstiprinājumus izdod ex officio sprieduma pasludināšanas laikā. Citos gadījumos apstiprinājumu izdod, ja to pieprasa kāda no pusēm. 4. Puse, kas vēlas sprieduma izpildi, uzrāda: a) sprieduma norakstu, kas atbilst nosacījumiem, pēc kuriem var konstatēt tā autentiskumu; un b) šā panta 1. punktā minēto apstiprinājumu. 5. Šā panta 1. līdz 4. punktu nepiemēro attiecībā uz spriedumiem par neapstrīdētiem prasījumiem Regulas (EK) Nr. 805/2004 3. panta 1. punkta izpratnē. IV NODAļA SAISTĪBA AR CITIEM KOPIENAS AKTIEM 19. pants Saistība ar Regulu (EK) Nr. 805/2004 un Regulu (EK) Nr. 44/2001 Šī regula neietekmē Regulas (EK) Nr. 805/2004 un Regulas (EK) Nr. 44/2001 piemērošanu. V NODAļA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 20. pants Informācija Valstu kompetentās iestādes sadarbojas, lai informētu sabiedrību un profesionālās aprindas par Eiropas procedūru maza apmēra prasībām, jo īpaši izmantojot Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās, kas izveidots saskaņā ar Lēmumu Nr. 2001/470/EK. 21. pants Īstenošanas pasākumi Šīs regulas īstenošanai nepieciešamos pasākumus, kas saistīti ar 2. panta 1. punktā noteiktā sliekšņa koriģēšanu un pielikumos doto veidlapu atjaunināšanu vai tehniskiem labojumiem tajās vai papildu veidlapu ieviešanu Komisija pieņem saskaņā ar 22. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. 22. pants Komiteja 1. Komisijai palīdz komiteja, ko paredz Regulas (EK) Nr. 44/2001 75. pants. 2. Ja ir norāde uz šo punktu, piemēro Lēmuma 1999/468/EK 3. un 7. pantu, ņemot vērā minētā lēmuma 8. panta noteikumus. 3. Komiteja pieņem savu reglamentu. 23. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā […] Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs […] […] [1] OV C 92, 25.04.1975., 2. lpp. [2] KOM(93) 576. [3] KOM(96) 13. [4] OV C 12, 15.01.2001., 1. lpp. [5] OV C 146, 17.05.2001., 4. lpp. [6] KOM(2002) 746 galīgais. [7] OV C 220, 16.09.2003., 5. lpp. [8] Eiropas Parlamenta rezolūcija par Eiropas Savienības civilprocesa likumu tuvināšanas perspektīvām (KOM(2002) 654 + KOM(2002) 746 - K5-0201/2003 - 2003/2087( INI )), A5-0041/2004. [9] Skat. sīkāku izklāstu Zaļās grāmatas 4. daļas 3. pantā. [10] Svārstības ir no 600 € (Vācijā) līdz 8234 € (Anglijā/ Velsā). [11] OV C […], […], […] lpp [12] OV C […], […], […] lpp. [13] OV C […], […], […] lpp [14] OV L 160, 30.6.2000., 37. lpp. [15] OV L 174, 27.6.2000., 25. lpp. [16] OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp. [17] OV L 143, 30.4.2004., 15. lpp. [18] KOM(2002) 746 galīgs. [19] OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. [20] OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.