Īpašais ziņojums Nr. 1/2010 “Vai vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem kontrolē efektīvi?”





Saīsinājumi AEO : atzītais uzņēmējs CCIP : Muitas kodeksa īstenošanas noteikumi CRMF : vienota riska pārvaldības sistēma ES : Eiropas Savienība ĢD BUDG : Budžeta ģenerāldirektorāts ĢD TAXUD : Nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektorāts LCP : vietējās muitošanas procedūra SDP : vienkāršota deklarēšanas procedūra TOR : tradicionālie pašu resursi WCO : Pasaules Muitas organizācija Terminu glosārijs Automatizēta riska pārvaldība / riska analīze : sistemātiska riska apzināšana un visu to pasākumu īstenošana, kas vajadzīgi, lai ierobežotu apdraudējumu, izmantojot automatizētas datu apstrādes metodes. Pie tās pieder, piemēram, datu un informācijas vākšana, riska analīze un novērtēšana, rīcības izvēle un īstenošana, kā arī procesa un tā rezultātu regulāra uzraudzība un pārskatīšana, balstoties uz starptautiskiem, ES un valsts avotiem un stratēģijām. Brīva apgrozība : to preču statuss, kuras ievestas no trešām valstīm un par kurām ir nokārtotas visas ievedmuitas formalitātes, lai tās varētu pārdot vai patērēt ES tirgū. Deklarācija / muitas deklarācija : darbība, ar kuru persona paziņo par savu vēlmi precēm piemērot noteiktu muitas procedūru. Dokumentu pārbaude : muitas deklarācijā ievadītās informācijas pareizības, pilnīguma un derīguma pārbaude (piem., preču apraksts, vērtība, daudzums) vai citu dokumentu pārbaude (piem., ievešanas licences, izcelsmes sertifikāti). Ex post revīzija : tirgotāju pārbaude, izskatot to pārskatus, ierakstus un sistēmas, lai nodrošinātu muitas noteikumu ievērošanu un novērtētu ar uzņēmējdarbību saistīto risku. Fiziska pārbaude : preču pārbaude, tostarp precīza skaitīšana un paraugu pārbaude, lai pārliecinātos, ka tie atbilst precēm pievienotajai muitas deklarācijai. Ievešana : piemēro muitas procedūru laišana brīvā apgrozībā, pēc kuras preces var pārdot vai patērēt ES tirgū. Ievešanas atļauja : dokuments, kuru ir izsniegušas dalībvalsts kompetentās iestādes, lai atļautu ievest Eiropas Savienībā zināmas preces, uz kurām attiecas ierobežojumi. Katrā atļaujā ir precizēts atļautais ievesto preču apjoms, un kopējais ievesto preču apjoms nedrīkst pārsniegt šo maksimālo daudzumu. Izcelsmes sertifikāts : dokuments, kurš jāiesniedz, pieprasot preferenciālu nodokļa likmi, un kuru aizpilda preču izvedējs (piem., EUR .1, A veidlapa, faktūrrēķina deklarācija). Kontroles mehānismi / muitas pārbaudes : īpašas darbības, ko muitas dienesti veic, lai nodrošinātu to, ka pareizi piemēro muitas noteikumus; šādas darbības var būt preču pārbaude, deklarācijas datu un elektronisku vai rakstveida dokumentu esamības un autentiskuma kontrole, uzņēmumu grāmatvedības un citu uzskaites datu pārbaude, transporta līdzekļu apskate, bagāžas pārbaude un citas līdzīgas darbības. Muitošana : muitas formalitāšu izpildes process, lai pieteikuma iesniedzējs varētu saņemt preces savā rīcībā. Muitas procedūra : piemēro kādu no šādām procedūrām: preču laišana brīvā apgrozībā; tranzīts; glabāšana muitas noliktavā; ievešana pārstrādei; pārstrāde muitas kontrolē; pagaidu ievešana; izvešana pārstrādei; izvešana. Pārbaude pirms izlaišanas : fiziska vai dokumentu pārbaude pirms preces ir pieejamas tirgotājam tiem nolūkiem, kas paredzēti muitas procedūrā. Pēcpārbaude : pēc preču izlaišanas. Preču izlaišana : darbība, ar kuru muitas dienesti atļauj izmantot preces tiem nolūkiem, kas paredzēti muitas procedūrā, kura tām tiek piemērota. Preču uzrādīšana muitai : paziņošana muitas dienestiem par preču nogādāšanu muitas iestādē vai citā muitas dienestu paredzētā vai akceptētā vietā. Revīzija pirms atļaujas izsniegšanas / iepriekšēja revīzija : tirgotāju pārbaude, izskatot to pārskatus, ierakstus un sistēmas, pirms atļaujas izmantot muitas procedūru izsniegšanas. Šīs revīzijas mērķis ir pārbaudīt tirgotāja atbilstību nosacījumiem, lai izmantotu procedūru, un novērtēt ar uzņēmējdarbību saistīto risku. Risks : iespējamība, ka var notikt gadījums, kas liedz pareizi piemērot ES vai attiecīgas valsts pasākumus, apdraud ES un tās dalībvalstu finansiālās intereses vai apdraud ES drošību un drošumu, sabiedrības veselību, apkārtējo vidi vai patērētājus. Riska profils : riska kritēriju un kontroles jomu kombinācija (piem., preču veids, izcelsmes valstis), kas norāda uz riska esamību un rosina īstenot kontroles pasākumu. Salīdzinoša pārbaude : salīdzina vienkāršotu deklarāciju (SDP) vai grāmatojumu tirgotāja uzskaites sistēmā (LCP) ar papildu deklarāciju. Pārbaude var ietvert atsevišķu sastāvdaļu padziļinātu pārbaudi (precizitāte) un/vai pārliecināšanos, ka papildu deklarācijā ir iekļauti visi vienkāršotie darījumi (pilnīgums). Uzraudzības dokuments : ražojumus, kuri ir ES uzraudzībā, var ievest tikai tad, ja uzrāda uzraudzības dokumentu, kuru izsniegušas dalībvalsts kompetentās iestādes. Kopsavilkums I. Tirgotājiem, kuriem ir atļauja izmantot vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem, muitošana ir paātrināta. Muita paļaujas uz šo tirgotāju ievešanas deklarāciju pareizību un pirms preču izlaišanas veic mazāk pārbaužu. Tas jākompensē, veicot revīzijas pirms atļaujas izsniegšanas un ex post revīzijas. Procedūras Eiropas Savienībā izmanto jau ilgstoši un plaši; 2008. gadā vairāk nekā divas trešdaļas visu ES ievedumu muitas deklarāciju aizpildīja, izmantojot vienkāršotas procedūras. II. Šīs procedūras ir svarīga ES tirdzniecības veicināšanas politikas sastāvdaļa, kuru turpmāk pilnveidoja 2008. gadā, ar Regulu Nr. 1192/2008 ieviešot jēdzienu "atzītais uzņēmējs" — vienkāršotu muitas procedūru privileģēts lietotājs — un pieņemot modernizētu muitas kodeksu, kurš būs spēkā līdz 2013. gadam. III. Palātas revīzijā vērtēja, vai divas galvenās vienkāršotās muitas procedūras ievedumiem efektīvi kontrolē, lai nodrošinātu pamatotu pārliecību par tradicionālo pašu resursu pareizu iekasēšanu un pārliecinātos, ka tirgotāji ievēro kopējā tirdzniecības politikā noteiktās saistības. Palātas revidenti vērtēja, vai, izstrādājot racionālu kontroles pieeju vienkāršotajām procedūrām, Komisija ir ņēmusi vērā labāko starptautisko praksi un vai tā uzrauga šo procedūru pareizu piemērošanu visā Eiropas Savienībā. Revidenti arī pārliecinājās, vai dalībvalstis īsteno efektīvu kontroli, kas balstīta uz šādu pieeju. IV. Palāta konstatēja, ka - Komisija ir ņēmusi vērā starptautiskos standartus un ieviesusi atbilstīgus tiesību aktus saistībā ar vienkāršotām procedūrām, taču to izdarīja tikai 2008. gada beigās; - Komisija ir izstrādājusi visā ES piemērojamu automatizētu riska pārvaldības sistēmu. Kaut arī šī sistēma ļauj automatizēti apmainīties ar riska informācijas veidlapām, tā vēl neaptver riska profilus par tradicionālajiem pašu resursiem vai kopējo tirdzniecības politiku; - automatizētas riska analīzes izmantošana vienkāršotām procedūrām būs obligāta tikai no 2011. gada 1. janvāra; - īpašas vienkāršoto procedūru pārbaudes ievedumiem Komisija pirmo reizi veica 2008. gadā, bet 2009. gadā tā pastiprināja uzraudzības pasākumus; - visā Eiropas Savienībā vēl nepiemēro standartizētu pieeju vienkāršoto procedūru ex post revīzijās, jo Komisijas veiktie pasākumi šā mērķa sasniegšanai vēl nav pabeigti. V. Palāta konstatēja, ka vienkāršotu procedūru kontrolē dalībvalstis izmanto savu pieeju, kurā dažkārt ir nepilnības; tāpēc - revīzijas pirms atļaujas izsniegšanas tirgotājam par vienkāršotu procedūru izmantošanu ir pārsvarā nepilnvērtīgas un slikti dokumentētas, - veicot pārbaudes vienkāršotu procedūru apstrādē, maz izmanto automatizētas datu apstrādes metodes, - vienkāršošanas praksi, it īpaši atbrīvojumu no paziņošanas vietējās muitošanas procedūrā, lieto pārmērīgi bieži, un tas apgrūtina uz risku balstītu pārbaužu veikšanu pirms preču ievešanas ES tirgū, - tirgotāju tirdzniecības dokumentu un pārskatu ex post revīzijas ir nekvalitatīvas, tās neveic pietiekami bieži un darījumus neatlasa pietiekami mērķtiecīgi. VI. Palāta mērīja kontroles mehānismu efektivitāti ievedumiem, kuriem bija piemērotas vienkāršotas procedūras, pārbaudot nejauši atlasītas deklarācijas, kurās bija norādīta preferenciāla nodokļa likme vai kuru ievešanas dokumentiem bija jāatbilst kopējās tirdzniecības politikas prasībām. Sešās no deviņām dalībvalstīm kļūdu biežums bija augsts; cēlonis tam bieži bija tas, ka tirgotājiem nebija vajadzīgo dokumentu, kas tiem ļautu ievest preces, uz kurām attiecas tirdzniecības politikas pasākumi, vai arī gūt labumu no nodokļu atvieglojumiem. VII. Lai uzlabotu vienkāršoto procedūru kontroles mehānismus un sekmētu ES tirdzniecības veicināšanas politikas attīstību, Komisijai - jāņem vērā Palātas konstatējumi, ja tā nolemj arī turpmāk vienkāršot muitas procedūras; - jāmudina dalībvalstis strauji ieviest nesen izstrādātos tiesību aktus un pamatnostādnes, jāuzrauga to īstenošana un turpmāk jāpilnveido akti saskaņā ar Palātas un Komisijas veikto revīzijas un uzraudzības pasākumu rezultātiem; - jāievieš vienoti muitas ex post revīziju standarti, izmantojot racionālu revīzijas metodoloģiju un uz sistēmām balstītu pieeju; - jāizstrādā automatizēti ES mēroga riska profili tradicionālajiem pašu resursiem un kopējai tirdzniecības politikai un kritiski jāizskata dalībvalstu īstenotā procedūru vienkāršošanas prakse; - jāmudina dalībvalstis datorizēt visus ievešanas vienkāršoto procedūru apstrādes aspektus; - jāaicina dalībvalstis vairāk informēt tirgotājus par to saistībām un pienākumiem un jāveicina tirgotāju atbilstības mērīšana. Ievads 1. Vienkāršotas muitas procedūras ievedumiem ir svarīga ES muitas politikas sastāvdaļa: tās sekmē tirgotāju komercdarbību, jo mazina muitas formalitātes un kontroli pirms preču izlaišanas brīvā apgrozībā. 2008. gada dati liecina, ka aptuveni 70 % visu muitas ievedumu procedūru ir vienkāršotas, un tāpēc to ietekme uz tradicionālo pašu resursu iekasēšanu ir būtiska. 2. Eiropas muitas tiesību akti ir pastāvīgi grozīti, lai tos pielāgotu tehnisko, ekonomisko un politisko apstākļu attīstībai. Rezultātā ir pieņemts 2008. gada Modernizētais muitas kodekss [1], kas turpina vēl vairāk atvieglot tirdzniecību. 3. Šajā revīzijas ziņojumā ir analizētas divas svarīgas muitas procedūras, kuras veicina preču laišanu brīvā apgrozībā — vienkāršota deklarēšanas procedūra un vietējās muitošanas procedūra. Šīs procedūras Eiropas Savienībā izmanto ilgstoši un plaši, un tās ir svarīgs tirdzniecības veicināšanas elements. 4. Saskaņā ar ievedumu standarta muitas procedūru tirgotājam preces ir jāuzrāda muitai, jāiesniedz standarta deklarācija un jāsamaksā nodokļi vai par tiem jāsniedz nodrošinājums pirms preču laišanas brīvā apgrozībā. Muita var pārbaudīt dokumentus un/vai preces. 5. Tirgotājs, kurš preces ieved bieži, var pieteikties vienkāršotu procedūru piemērošanai. Lai tās piemērotu, jāsaņem iepriekšēja atļauja. Veicot revīziju pirms atļaujas sniegšanas, valsts muitas dienestiem ir jāpārliecinās, ka tirgotājs, kurš ir iesniedzis pieteikumu, ir uzticams; muitas dienestiem ir jānovērtē, vai tie varēs veikt vajadzīgās pārbaudes un saņemt nodrošinājumu par maksājamajiem nodokļiem. 6. Kad tirgotājam ir izsniegta atļauja vienkāršotu procedūru piemērošanai, viņš var iesniegt daļēji aizpildītu muitas deklarāciju, tirdzniecības dokumentu (piem., faktūrrēķinu) (vienkāršota deklarēšanas procedūra) vai vienkārši veikt ierakstu savā uzskaitē (vietējās muitošanas procedūra). Tirgotājs var saņemt vienkāršojumus preču uzrādīšanai muitai, un preces laiž brīvā apgrozībā pret nodrošinājumu, bet nodokļus maksā vēlāk. Tādējādi muitošanas process ir paātrināts, un tirgotājs ātrāk saņem preces savā rīcībā. 7. Pēc zināma laika — parasti pēc mēneša — tirgotājs iesniedz visaptverošu deklarāciju (papildu deklarāciju), kurā sniegts kopsavilkums par vienkāršotajām deklarācijām / ierakstiem uzskaites sistēmā, un tad papildina trūkstošo informāciju, kā arī samaksā maksājamos nodokļus. 8. Muitas dienesti parasti paļaujas uz tirgotāja iesniegtās informācijas pilnīgumu un precizitāti un pārbaudes pirms preču laišanas brīvā apgrozībā veic tikai izņēmuma gadījumā. 9. Tā kā daudz svarīgas informācijas sniedz vēlāk papildu deklarācijā, pārbaudes parasti veic pēc preču laišanas brīvā apgrozībā; tās ir muitas dokumentu pārbaudes jeb saskaņošanas pārbaudes vai pilnas ex post revīzijas pie tirgotāja. 10. ES muitas tiesību akti veido pārbaužu veikšanas tiesisko regulējumu, un tie uzliek pienākumu izmantot riska pārvaldību. Kopš 2009. gada 1. janvāra ir stājušies spēkā Komisijas ieviestie īpašie noteikumi par vienkāršoto procedūru kontroli, it īpaši attiecībā uz revīzijām pirms atļaujas izsniegšanas un harmonizētiem nosacījumiem un kritērijiem, kuri tirgotājam ir jāievēro, pirms viņš saņem atļauju izmantot vienkāršotas procedūras. 11. Komisijas mērķis [2] ir panākt, lai valstu muitas dienesti rīkotos vienādi, un tāpēc tā ir arī izstrādājusi pamatnostādnes (“nesaistošas tiesību normas”) par muitas revīziju un vienkāršoto procedūru kontroles mehānismus. 12. Vienkāršotas deklarēšanas un vietējās muitošanas procedūru darbības shematisks izklāsts ir sniegts I pielikumā. Revīzijas tvērums un pieeja Revīzijas galvenais mērķis 13. Revidenti izvērtēja, vai Komisijas izstrādātie un dalībvalstīs ieviestie tiesību akti un kontroles pieeja efektīvi kontrolē vienkāršotās procedūras, sniedz pamatotu pārliecību par tradicionālo pašu resursu pareizu iekasēšanu un ļauj pārliecināties, ka tirgotāji ievēro saistības, kuras noteiktas kopējā tirdzniecības politikā. 14. Revīzijā meklēja atbildes uz šādiem jautājumiem: a) Vai Komisijas pieeja vienkāršoto procedūru kontroles mehānismu izstrādē bija racionāla, vai ir ņemta vērā labākā starptautiskā prakse, un vai Komisija uzraudzīja vienkāršoto procedūru un to kontroles mehānismu pareizu piemērošanu? b) Vai vienkāršoto procedūru kontroles mehānismos dalībvalstis izmanto racionālu un standartizētu pieeju, un vai šie kontroles mehānismi ir efektīvi? Revīzijas pieeja un metodoloģija 15. Revīziju veica divos posmos. Vispirms Palāta sagatavoja uz savas un citu organizāciju pieredzes balstītu vienkāršoto procedūru kontroles modeli (sk. II pielikumu). Tā analizēja pašreizējo praksi un sazinājās ar valstīm, kas nav ES dalībvalstis, kā arī apmeklēja Pasaules Muitas organizāciju (WCO), lai iegūtu informāciju par starptautisko kontroles pieeju saistībā ar vienkāršotām procedūrām. 16. Pēc tam Palāta salīdzināja Komisijas ieteikto kontroles pieeju ar kontroles modeli un novērtēja Komisijas īstenotos uzraudzības pasākumus saistībā ar vienkāršotajām procedūrām. 17. Otrajā posmā Palāta caurlūkoja deviņās dalībvalstīs [3] ieviesto stratēģiju un kontroles mehānismu kvalitāti attiecībā uz vienkāršotām procedūrām un tos salīdzināja ar kontroles modeli. Šajās dalībvalstīs 2008. gadā iekasēja vairāk nekā 60 % no visiem Eiropas Savienības tradicionālajiem pašu resursiem, un tajās bija būtisks vienkāršoto procedūru īpatsvars preču ievešanas deklarāciju apstrādē [4]. 18. Šajās dalībvalstīs faktiski ieviesto stratēģiju un kontroles mehānismu kvalitāti novērtēja pēc saņemtajām atbildēm uz aptaujas anketu jautājumiem un uz vietas iegūtajiem pierādījumiem, kā arī 157 tirgotāju lietu kopsavilkuma pārbaudēm. 1. grafiks Revidētās dalībvalstis un to nozīmīgums tradicionālo pašu resursu iekasēšanā 2008. gadā +++++ TIFF +++++ 19. Revīzijā par 2007. gadu Palāta konstatēja nepilnības vienkāršoto procedūru darbībā vairākās dalībvalstīs, it īpaši augstāku kļūdas risku vienkāršotajās procedūrās tajos gadījumos, kad tirgotāji piesakās uz nodokļu atvieglojumiem [5] vai arī ieved preces, uz kurām attiecas kopējās tirdzniecības politikas pasākumi [6]. 20. Palāta pārbaudīja revidētajās dalībvalstīs nejauši atlasītu 967 2005.–2008. gada muitas deklarāciju likumību un pareizību, lai secinātu, vai šajās dalībvalstīs ieviestie kontroles mehānismi ir novērsuši tradicionālo pašu resursu nepilnīgu iekasēšanu un preču ievešanu, neievērojot kopējo tirdzniecības politiku. Apsvērumi Vai Komisijas pieeja vienkāršoto procedūru kontroles mehānismu izstrādē bija racionāla, vai ir ņemta vērā labākā starptautiskā prakse, un vai Komisija uzraudzīja vienkāršoto procedūru un to kontroles mehānismu pareizu piemērošanu? 21. Vienkāršotas procedūras izmanto jau ilgstoši, un tās 1992. gadā ir kodificētas Muitas kodeksā [7]. Palāta vērtēja, cik lielā mērā Komisija ir izstrādājusi vienotus standartus vienkāršoto procedūru kontrolei un kā tā ir uzraudzījusi to praktisko ieviešanu. Tiesību akti sākotnēji bija nepilnīgi, bet kopš 2009. gada sākuma tie ir pilnveidoti 22. 2008. gadā Eiropas Savienībā sāka ieviest atzītā uzņēmēja jēdzienu. Atzītais uzņēmējs ir priviliģēts muitas procedūru vienkāršojumu lietotājs, kuram pirms šā statusa piešķiršanas ir jāatbilst īpašiem nosacījumiem un kritērijiem [8]. 23. Lai harmonizētu atzītā uzņēmēja nosacījumus un kritērijus ar to tirgotāju nosacījumiem un kritērijiem, kuri izmanto vienkāršotu deklarēšanas procedūru un vietējās muitošanas procedūru, Komisija pieņēma regulu [9], ar kuru 2009. gada 1. janvārī pirmo reizi ieviesa virkni īpašu kontroles mehānismu, kurus īsteno, kad muita dod atļauju tirgotājiem izmantot minētās divas procedūras. Regula arī uzliek dalībvalstīm juridisku pienākumu līdz 2011. gada 1. janvārim datorizēt vienkāršotās procedūras. 24. Komisija ir izstrādājusi arī visaptverošas pamatnostādnes saistībā ar vienkāršotu procedūru vienotas atļaujas izsniegšanu [10]. Šāda atļaujas izsniegšana dod iespēju tirgotājiem centralizēt formalitātes to dalībvalstu muitas iestādēs, kuras izsniedz atļaujas, arī tajos gadījumos, kad preču ievešana notiek citā valstī. Komisija 2008. gadā paplašināja šo pamatnostādņu jēdzienu piemērojamību vienkāršotu procedūru valstu atļauju piešķiršanā, t. i., gadījumos, kad preču ievešana un muitas formalitāšu kārtošana notiek vienā un tajā pašā dalībvalstī, jo nosacījumi un kritēriji abu atļauju izsniegšanai ir vienādi. 25. Attiecībā uz vienkāršotajām procedūrām sistēma šobrīd lielā mērā saskan ar Palātas kontroles modeli; tajā ņemti vērā arī šādiem kontroles mehānismiem piemērojamie starptautiski atzītie standarti [11]. 26. Tomēr Komisijas pamatnostādnēs nav konkretizēta - riska novērtējuma metodoloģijas izmantošana revīzijās pirms atļaujas sniegšanas, piemēram, AEO compact modelis [12]; - vajadzība veikt obligāto pārbaužu skaitu pirms preču laišanas brīvā apgrozībā; - papildu un vienkāršotu deklarāciju / ierakstu automatizētas salīdzināšanas priekšrocība, lai nodrošinātu papildu deklarāciju pilnīgumu; - nodrošināšanas pasākumu priekšrocība (piem., tirgotāja atbilstības mērījums). Automatizētās riska analīzes piemērošana vēl nav obligāta 27. Ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 648/2005 [13] ir ieviesta obligāta prasība muitas kontroli balstīt uz riska analīzi, izmantojot automatizētas datu apstrādes metodes. Komisija ir izstrādājusi visā Eiropas Savienībā pielietojamu uz IT balstītu riska pārvaldības sistēmu muitai — vienotu riska pārvaldības sistēmu [14]. 28. Par prioritāru uzskatīja vienotu (riska profilu) kritēriju ieviešanu riska analīzei precēm pirmajā preču ievešanas vietā Eiropas Savienībā drošības/drošuma aspektā. Līdz šim šādi profili, kas aptver tradicionālos pašu resursus vai kopējo tirdzniecības politiku, ES līmenī šajā kontekstā nav izstrādāti. 29. Turklāt, tā kā vienkāršotas procedūras līdz 2010. gada beigām var būt manuālas, jebkādu automatizētu riska profilu (valsts vai ES mēroga) piemērošana būs atkarīga no datorizācijas pakāpes un atsevišķu dalībvalstu lēmuma faktiski veikt automatizētu riska analīzi vienkāršotām procedūrām. Tādējādi vienota pieeja, pārvaldot (tradicionālo pašu resursu un cita veida) risku, kas rodas vienkāršoto procedūru izmantošanā, netiks izmantota līdz šim laikam. 30. Turklāt vairāku dalībvalstu muitas dienesti pieļauj tādu praksi vietējās muitošanas procedūrā, kas neļauj veikt riska analīzi vai pārbaudes pirms preču izlaišanas. Šīs dalībvalstis elastīgi interpretē ES muitas tiesību aktus, kuri šādu praksi pieļauj tikai izņēmuma gadījumos (sk. 46. punktu). 31. Komisija nav sniegusi vajadzīgās norādes, lai nepieļautu nepamatotu un pārmērīgu šīs prakses īstenošanu, kas kavē izmantot automatizētu riska analīzi, pat ja vienkāršotās procedūras ir pilnībā datorizētas. Ex post revīziju pamatnostādnes vēl nav pilnīgas 32. Līdz ar ES muitas tiesību aktu modernizāciju Komisija ir veicinājusi tirdzniecības atvieglojumus, un tāpēc ir samazinātas muitas pārbaudes pirms preču laišanas brīvā apgrozībā. Tās ir jākompensē ar uz riska analīzi balstītu un vienotu pieeju pastiprinātai muitas kontrolei, it īpaši pēckontrolei. 33. Saistībā ar ex post revīziju standartizāciju Komisija 2007. gadā sagatavoja Muitas revīzijas rokasgrāmatu [15], kura aptver visas muitas procedūras. Šajā rokasgrāmatā nav ņemts vērā tradicionālo pašu resursu zaudējuma risks noilguma dēļ [16]; savukārt nodaļā par revīzijas metodoloģiju nav ietverti tādi svarīgi aspekti kā riska novērtēšanas instrumenti, paraugu ņemšanas metodes un revīzijas riska veidi. Īpašas vienkāršoto procedūru pārbaudes komisija pirmo reizi veica 2008. gadā 34. Nodokļu un muitas savienības ģenerāldirektorāts (ĢD TAXUD) ir atbildīgs par to, lai nodrošinātu ES muitas tiesību aktu vienādu piemērošanu, un tādējādi panāktu, lai valstu muitas dienesti strādā kā viens vesels. Budžeta ģenerāldirektorāts (ĢD BUDG) veic tradicionālo pašu resursu pārbaudes, kurās pārbauda arī atbilstību piemērojamajiem muitas tiesību aktiem. 35. Vairākās dalībvalstīs [17] Palāta konstatēja nepilnības vienkāršotu procedūru darbībā 2007. gadā un vēlāk nolēma veikt visaptverošu revīziju. 36. ĢD BUDG 2008. gadā pirmo reizi atlasīja vienkāršotas procedūras kā īpašu revīzijas tēmu. Tas konstatēja vairākas nepilnības septiņās pārbaudītajās dalībvalstīs (sk. 1. tabulu). 37. ĢD TAXUD 2006. gadā izveidoja ES muitas tiesību aktu vienotas piemērošanas uzraudzības funkciju. Tas ir iekļāvis vienkāršoto procedūru elementu uzraudzību 2009. un 2010. gada uzraudzības programmās. 38. Prasība piemērot atbilstīgu kontroles sistēmu, tikai sākot ar 2009. gadu, vienotas un automatizētas riska analīzes trūkums tradicionālo pašu resursu un kopējās tirdzniecības politikas aspektu pārbaudē pirms preču laišanas brīvā apritē, kā arī nepilnīgas ex post revīziju pamatnostādnes pastiprina iespēju, ka īstenosies riski, kurus rada vienkāršoto procedūru izmantošana. 1. tabula Pārskats par ĢD BUDG konstatējumiem vienkāršoto procedūru pārbaudē 2008. gadā | Dalībvalsts | Trūkumi | DE | IE | ES | FR | PL | FI | UK | Atļaujas izsniegšanā | | | | | | | | Pārbaudēs pirms preču izlaišanas | | | | | | | | Riska analīzes izmantošanā | | | | | | | | Vienkāršošanas praksē | | | | | | | | Ex post pārbaudēs/revīzijās | | | | | | | | Vai vienkāršoto procedūru kontroles mehānismos dalībvalstis izmanto racionālu un standartizētu pieeju, un vai šie kontroles mehānismi ir efektīvi? 39. Palāta pārbaudīja deviņās dalībvalstīs piemērotos kontroles mehānismus un revīzijas pieejas un salīdzināja tos ar kontroles modeli; revidenti caurlūkoja revīzijai atlasītās 157 tirgotāju lietas. Palāta arī mērīja kontroles mehānismu efektivitāti, izmantojot muitas deklarāciju paraugus, un kopumā pārbaudīja 967 muitas deklarācijas. Dalībvalstis izmantoja katra savu pieeju, un kontroles mehānismi katrā posmā atšķīrās 40. Visās dalībvalstīs bija valstu instrukcijas par vienkāršotām procedūrām, un šajā kontekstā dalībvalstis kontroles mehānismos izmantoja pašas savu metodoloģiju. Dažādos vienkāršoto procedūru apstrādes posmos (pirms atļaujas izsniegšanas, apstrādes laikā un ex post posmā) izmantoto kontroles mehānismu kvalitāte un kvantitāte dažādās dalībvalstīs atšķīrās; III pielikumā ir sniegts pārskats par kvalitāti un kvantitāti katras revidētās valsts kontroles modeļa standartā. Kontrole pirms atļaujas izsniegšanas Nīderlandes muitas dienestiem bija vislabākā koncepcija par revīzijām pirms atļaujas izsniegšanas, taču tie nevarēja uzskatāmi parādīt, ka ir piemērojuši šo koncepciju 41. Tirgotājiem, kuriem ir atļauts izmantot vienkāršotas procedūras, muitošana ir paātrināta, un pirms preču laišanas brīvā apgrozībā veic mazāk pārbaužu. Šāda iespēja jādod tikai uzticamiem tirgotājiem [18]. Tirgotāju uzticamība jāvērtē rūpīgā revīzijā pirms atļaujas izsniegšanas, tostarp jāizvērtē risks, kas ietekmē tirgotāja komercdarbību, un jāiesaka, cik bieži un cik intensīvi pēc atļaujas piešķiršanas jācaurskata tirgotāja darbība (kontroles plāns). 42. No revidētajām deviņām dalībvalstīm Nīderlandei bija vislabākā koncepcija par revīzijām pirms atļaujas izsniegšanas, un tā pilnībā atbilst Palātas kontroles modelim. Tomēr Palāta atrada maz pierādījumu tam, ka Nīderlandes muitas dienesti ir ievērojuši šo pieeju. Citās revidētajās dalībvalstīs izmantotās pieejas bieži vien bija nepilnīgas. 43. Turklāt dalībvalstis ne vienmēr spēja uzskatāmi parādīt, ka ir veikta revīzija, kurā pirms atļaujas piešķiršanas ir novērtēti tirgotāja iekšējās kontroles mehānismi un administratīvā organizācija. Revīzijas ziņojumus bieži nevarēja sasaistīt ar Palātas pārbaudīto atļauju. Vienīgi Beļģijas muitas dienesti spēja regulāri sniegt apmierinošus pierādījumus par revīzijām, kas veiktas pirms atļaujas izsniegšanas. Revidenti atrada maz pierādījumu tam, ka ir izstrādāti tirgotāju riska novērtējumi vai kontroles plāni. 44. Izvērstāks pārskats par Palātas konstatējumiem saistībā ar revīzijām pirms atļaujas izsniegšanas ir sniegts 2. tabulā. 2. Tabula Pirms atļaujas izsniegšanas veikto revīziju novērtējums N.B.! apmierinoši; daļēji apmierinoši; neapmierinoši. Īrijā nepārbaudīja, vai tiek veiktas revīzijas pirms atļaujas izsniegšanas. Kontroles modeļa standarti | BE | FR | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Izskatīto tirgotāju lietu skaits | 17 | 20 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | Revīzija veikta / revīzijas ziņojums pieejams | | | | | | | | | Administratīvā organizācija / iekšējās kontroles mehānismi pārbaudīti | | | | | | | | | Grāmatvedība / sistēmas, tostarp IT, pārbaudītas | | | | | | | | | Pārbaudīts, vai ir smagi pārkāpumi | | | | | | | | | Pārbaudīta finansiālā maksātspēja | | | | | | | | | Veikts tirgotāja riska novērtējums | | | | | | | | | Kontroles ieteikums (plāns) | | | | | | | | | Pārliecības gūšanas elementi (piem., mācības) | | | | | | | | | Kontroles mehānismi apstrādes laikā — pārbaudes pirms izlaišanas Pārlieku plaša vienkāršošana vietējās muitošanas procedūrā 45. Vienkāršoto procedūru izmantošana nozīmē to, ka pirms preču laišanas brīvā apgrozībā veic maz pārbaužu. Palāta tomēr uzskata, ka šajā posmā, balstoties uz automatizētu riska analīzi, jāveic obligātais pārbaužu skaits, lai saglabātu tirgotāja nenoteiktības koeficientu, noteiktu ievedumus, kuru gadījumā nav ievēroti kopējās tirdzniecības politikas noteikumi, un novērstu tradicionālo pašu resursu nepilnīgu samaksu. 46. ES muitas tiesību aktos noteikts, ka tirgotājiem jāuzrāda preces vai jāziņo muitai par savu nodomu laist preces brīvā apgrozībā. Tas vienlīdz attiecas uz vienkāršotām procedūrām. Tomēr saskaņā ar vietējās muitošanas procedūru izņēmuma un attaisnotos gadījumos muita var atļaut īpašu vienkāršojumu (atbrīvojumu no paziņošanas) [19]. Šādā gadījumā tirgotājam nav jāpaziņo muitai par katru atsevišķu sūtījumu un nodomu to laist brīvā apgrozībā (sk. 30. punktu). 47. Piecās no deviņām revidētajām dalībvalstīm tirgotāji, kuri izmanto vietējās muitošanas procedūru, regulāri lieto īpašo vienkāršojumu (atbrīvojumu no paziņošanas) [20], kaut arī tiesību akti šādu vienkāršošanu atļauj tikai atsevišķos īpašos apstākļos. Līdzīgu praksi Komisija 2008. gadā atklāja Vācijā, Spānijā un Somijā (sk. 1. tabulu). 48. Kaut arī dažas dalībvalstis norādīja, ka šo īpašo vienkāršošanu var uz laiku apturēt, lai ļautu muitai veikt preču pārbaudi, tomēr tās nevarēja uzskatāmi parādīt, ka tas faktiski bija darīts. Tāpēc šajās dalībvalstīs vietējās muitošanas procedūrās preces pirms to laišanas brīvā apgrozībā pārbaudīja maz vai arī nepārbaudīja vispār. Tradicionālo pašu resursu un kopējās tirdzniecības politikas aspektu pārbaudē maz izmantota automatizēta riska analīze pirms preču laišanas brīvā apgrozībā 49. No 2007. gada 1. janvāra riska analīze muitas kontrolē ir juridiska saistība, un tikai automatizētu riska profilu integrācija muitas deklarāciju apstrādē var pietiekami aizsargāt ES finansiālās un tirdzniecības politikas intereses. 50. Francija un Slovēnija bija vienīgās dalībvalstis, kurās visām vienkāršotajām procedūrām bija ieviesti automatizēti riska profili saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem un kopējo tirdzniecības politiku. Zviedrijā un Nīderlandē šādi profili attiecās tikai uz vienkāršoto deklarēšanas procedūru. 51. Kad pārbaudēs pirms preču laišanas brīvā apgrozībā konstatēja svarīgus jautājumus saistībā ar risku, tos parasti pienācīgi reģistrēja, pēc tam pārbaudīja un ievadīja atpakaļ riska pārvaldības sistēmā. Tomēr Beļģijā konstatēja nepilnības ar risku saistītas informācijas plūsmā, it īpaši centrālajā līmenī. 52. Plašāks pārskats par Palātas konstatējumiem saistībā ar pārbaudēm pirms preču izlaišanas revidētajās dalībvalstīs ir sniegts 3. tabulā. 3. tabula Vērtējums par pārbaudēm pirms preču laišanas brīvā apgrozībā N.B.! apmierinoši; daļēji apmierinoši; neapmierinoši. Kontroles modeļa standarti | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Izskatīto tirgotāju lietu skaits | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | Īpašais vienkāršojums (atbrīvojums no paziņošanas) vietējās muitošanas procedūrās | | | | | | | | | | Obligātais pārbaužu skaits saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem | | | | | | | | | | Automatizēti tradicionālo pašu resursu riska profili | | | | | | | | | | Automatizēta nejaušā atlase | | | | | | | | | | Atgriezeniskā saite riska pārvaldībai | | | | | | | | | | Kontroles mehānismi deklarāciju apstrādē — papildu deklarāciju pārbaudes 53. Tirgotājam, kurš izmanto vienkāršotas procedūras, ir regulāri jāaizpilda muitas deklarācijas; lai to izdarītu, tas iesniedz detalizētu papildu deklarāciju. Izmantojot automatizētu riska analīzi, muitai ir jāvērš uzmanība uz darījumu paraugu un šie darījumi ir jāpārbauda. Šajās pārbaudēs ir jācaurskata svarīgi muitas dokumenti (faktūrrēķini, sertifikāti, licences u. c.), lai konstatētu tradicionālo pašu resursu nepietiekamu samaksu vai arī ievedumus, kuriem nav būtisku dokumentu, kas vajadzīgi saistībā ar kopējo tirdzniecības politiku, un vajadzības gadījumā nekavējoši jāveic korektīva rīcība. Slovēnija ir paraugs papildu deklarāciju pārbaudē 54. Palāta konstatēja, ka visās revidētajās dalībvalstīs papildu deklarācijas iesniedza elektroniski, taču sešās [21] no tām muitas dokumentus pārbaudīja maz vai arī to nedarīja vispār un automatizētu, ar pašu resursiem saistītu riska analīzi vienkāršotām procedūrām šajā posmā piemēroja tikai četrās dalībvalstīs [22]. 55. Lai pārliecinātos par to, ka papildu deklarācijā ietvertā informācija ir pilnīga un precīza, vienkāršotie darījumi (t. i., vienkāršotās deklarācijas (vienkāršota deklarēšanas procedūra) un ieraksti tirgotāja reģistrā (vietējās muitošanas procedūra)) sistemātiski jāsalīdzina ar papildu deklarāciju. Šai salīdzināšanai jābūt pēc iespējas automatizētai un par kļūdām jāveic pēcpārbaude. 56. Francijā un Slovēnijā datu apstrādes sistēmas vienkāršotām procedūrām bija datorizētas tik lielā mērā, ka bija iespējams veikt visu vienkāršoto procedūru automatizētu salīdzināšanu. Dažas [23] dalībvalstis automatizēti salīdzināja tikai vienkāršotas deklarēšanas procedūras vai arī dažkārt veica manuālu salīdzināšanu. 4. tabulā sniegts detalizēts pārskats par konstatējumiem saistībā ar revidēto dalībvalstu papildu deklarāciju pārbaudēm. 4. tabula Papildu deklarāciju pārbaužu novērtējums N.B.! apmierinoši; daļēji apmierinoši; neapmierinoši; —: neattiecas. Kontroles modeļa standarti | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Izskatīto tirgotāju lietu skaits | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | IT papildu deklarācijas | | | | | | | | | | Padziļinātas dokumentu pārbaudes | | | | | | | | | | Automatizēti tradicionālo pašu resursu riska profili | | | | | | | | | | Automatizētas izlases pārbaudes | | | | | | | | | | Automatizēta salīdzināšana | — | | | — | — | | | | | Sistemātiska manuāla salīdzināšana | | — | | | | | — | | | Atgriezeniskā saite riska pārvaldībai | | | | | | | | | | Ex post revīzijas 57. Pati vienkāršoto procedūru būtība ir tāda, ka apstrādes laikā veic maz pārbaužu un ka pēc atļaujas izsniegšanas muita uzticas tirgotāja sniegtās informācijas pareizībai. Vienīgais efektīvais veids, kādā gūt pamatotu pārliecību par to, ka šī uzticība ir attaisnota, ir veikt labi plānotas, pamatīgas un pietiekami biežas ex post revīzijas. Šajās revīzijās jāvērš uzmanība gan uz tirgotāja sistēmām (iekšējās kontroles, IT, grāmatvedības), gan uz darījumu paraugu, tostarp jāpārbauda pakārtotā grāmatvedības uzskaite. Šādās revīzijās jāņem vērā tirgotāja uzņēmējdarbības riska faktori, kuriem ir ietekme uz muitu, un it īpaši jāpievērš uzmanība riskam, ka muitas nodokļus vairs nevar iekasēt noilguma dēļ. 58. Valstu muitas dienesti Komisijas sagatavoto "Muitas revīzijas rokasgrāmatu" neizmantoja bieži, jo tie izmantoja paši savu metodoloģiju. Kaut arī šie dienesti cenšas piemērot saskaņotu revīzijas pieeju, piemēram, izmantot standarta pārbaudes sarakstus, ziņojumus vai tirgotāju riska veidlapas, muitas revidenti izmantoja paši savu individuālu pieeju un dokumentācija pārbaudītajās tirgotāju lietās bieži bija nekonsekventa un/vai nepilnīga. 59. Dalībvalstis kopumā bija ieviesušas valstu vai reģionālos kontroles plānus ar plašiem kontroles mērķiem, tomēr Palāta reti konstatēja pierādījumus tam, ka tās paraugā atlasītajiem tirgotājiem atļaujas izsniegšanas procesā veiktā riska novērtējuma rezultātā faktiski bija formulēts ieteikums par revīziju biežumu vai veicamo pārbaužu veidu. Ex post revīzijas neveica pietiekami bieži 60. Ex post revīzijas, kurās pārbaudīja pietiekami daudz darījumu un tirgotāju darījumu kontu, veica septiņās no deviņām revidētajām dalībvalstīm, taču pietiekami bieži — lai nodrošinātu pamatotu pārliecību par to, ka muitas nodokļus neietekmē noilgums — to darīja tikai Ungārijā. Šādas revīzijas īpaši reti notika Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē. 61. Četrās no deviņām revidētajām dalībvalstīm neveica pietiekamas ex post revīzijas par tirgotāju sistēmām, tostarp IT sistēmām. Tikai Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē notiek strukturēta tirgotāju darbības pārbaude (atbilstības mērījums). 5. tabulā sniegts detalizēts pārskats par Palātas konstatējumiem saistībā ar ex post revīzijām. 62. Pārliecība, ka vienkāršotās procedūras kontrolē efektīvi, ir nepietiekama vairākumā revidēto dalībvalstu, jo tiek izmantota nepilnīga revīzijas metodoloģija, plānošana ir nepilnvērtīga un it īpaši trūkst pietiekami biežu un pamatīgu ex post revīziju par tirgotājiem, kuri izmanto šīs procedūras. Rezultātā ir palielināts risks, ka nodokļu summas nenonāk ES budžetā un ka par ievedumiem neievēro kopējās tirdzniecības politikas pasākumos paredzētās saistības. 5. Tabula Ex post revīziju novērtējums N.B.! apmierinoši; daļēji apmierinoši; neapmierinoši. Kontroles modeļa standarti | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Izskatīto tirgotāju lietu skaits | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | Racionāla/saskaņota revīzijas metodoloģija | | | | | | | | | | Sistēmu, tostarp IT sistēmu, revīzija | | | | | | | | | | Revīzijas par apstākļu noturību | | | | | | | | | | Darījumu/kontu revīzijas | | | | | | | | | | Pietiekami biežas revīzijas | | | | | | | | | | To tirgotāju īpatsvars, kuri nav revidēti pēdējos 3 gadus, % | 71 | 70 | 57 | 15 | 6 | 39 | 18 | 91 | 90 | Revīzijas ziņojumu pēcpārbaude | | | | | | | | | | Neefektīvi kontroles mehānismi dalībvalstīs 63. Palāta mērīja kontroles mehānismu efektivitāti, izmantojot muitas deklarāciju paraugus. IV pielikumā sniegts Palātas pārbaudīto deklarāciju skaita un atrasto kļūdu sadalījums pa valstīm. 64. Paraugus sadalīja divās kategorijās — vienā iekļāva nesenas deklarācijas (kopš 2008. gada), lai pārliecinātos, vai šobrīd īstenotie kontroles mehānismi ir novērsuši kļūdas, bet otrā — iepriekšējo gadu deklarācijas (2006. gada vai agrāku gadu deklarācijas) —, lai redzētu, vai kļūdas ir pamanītas un pēc ex post revīzijām labotas. 2008. gada paraugu kontroles mehānismu efektivitāte 65. Par 2008. gadu atlasīja divus paraugus, kas attiecās uz dalībvalsts visu muitas iestāžu datiem un divām dažādām datu kopām. a) Finansiālais paraugs: aptuveni 30 deklarācijas no katras dalībvalsts; mērķis — pārbaudīt ar tradicionālajiem pašu resursiem saistītos jautājumus, t. i., nodokļu atvieglojumu pareizu piemērošanu, pamatojoties uz attiecīgu apliecinošu dokumentu (piem., preču izcelsmes sertifikātu). b) Nefinansiālais paraugs: aptuveni 60 deklarācijas no katras dalībvalsts; mērķis — pārbaudīt ar kopējo tirdzniecības politiku saistītos jautājumus, t. i., importa licences un to pareizu izmantošanu (tekstila nozare) vai uzraudzības dokumentus (dzelzs un tērauda nozare). 2008. gada finansiālā parauga rezultāti 66. Četrās no revidētajām deviņām dalībvalstīm konstatēja, ka kļūdu biežums ir vismaz 10 % [24] (sk. 2. grafiku). 67. Tirgotājiem ir jāsaglabā attiecīgi muitas dokumenti, lai tie būtu pieejami, ja muita nolemj veikt ex post revīziju. Tirgotājus par šo pienākumu informē, piešķirot atļauju. Augstais kļūdu biežums Zviedrijā (19 %) un Īrijā (40 %) ir izskaidrojams ar to, ka vajadzīgo dokumentu nebija vai tos nevarēja atrast. 2008. gada nefinansiālā parauga rezultāti 68. Licences un uzraudzības dokumentus izsniedz par noteiktu preču daudzumu. Lai nodrošinātu, ka ES tirgū nelaiž preces bez derīga dokumenta, daudzums ir jāieraksta licencē un preču izlaišanas brīdī muitai tas jāapstiprina par katru preču ievedumu. 2. grafiks Kļūdu biežums (%) 2008. gada finansiālajā paraugā +++++ TIFF +++++ 69. Tikai Zviedrijai un Apvienotajai Karalistei bija uz IT balstīta licenču norakstīšanas sistēma; tomēr Apvienotajā Karalistē tirgotāji varēja viegli apiet saistības un ievadīt derīgu licenci un reģistrēt preču daudzumu to izlaišanas brīdī. 70. Visas dalībvalstis, izņemot Zviedriju un Itāliju, regulāri norakstīja attiecīgo preču daudzumu dažās dienās vai mēnesī, kas sekoja faktiskajam preču ievešanas mēnesim, parasti tad, kad iesniedza papildu deklarāciju. 71. No 426 darījumiem 34 (8 %) norakstīšana notika vairākus mēnešus pēc preču izlaišanas, vai arī muitas dienesti to neapstiprināja. Citā 31 gadījumā (7 %) ievešanas licences / uzraudzības dokumenti nebija derīgi vai arī neattiecās uz faktiski ievestajām precēm. Turklāt 58 darījumos (14 %) dalībvalstis preču izlaišanas brīdī nespēja pierādīt, ka šāds dokuments vispār eksistē. Šie gadījumi ir apkopoti 3. grafikā [25]. 3. grafiks Kļūdu biežums (%) 2008. gada nefinansiālajā paraugā +++++ TIFF +++++ 72. Ja kļūdas ir pamanītas pirms par nodokļu summām ir iestājies noilgums, kļūdas finansiālajā paraugā var labot ar nodokļu piedziņu, taču nefinansiālajā paraugā ievešana bez vajadzīgajiem dokumentiem ietekmē ES ražotāju intereses. Ex post revīziju efektivitāte 73. Lai pārbaudītu ar tradicionālajiem pašu resursiem saistītus būtiskus jautājumus, t. i., nodokļu atvieglojumu pareizu piemērošanu, un lai novērtētu, vai muita ir labojusi atrastās kļūdas, atlasīja paraugu, kurā bija aptuveni trīsdesmit 2006. gada [26] deklarācijas no katras dalībvalsts. 74. Sešās [27] no deviņām revidētajām dalībvalstīm konstatēja augstu kļūdu biežumu. Šīs dalībvalstis nespēja parādīt, ka tās vēlāk ir labojušas šīs kļūdas ex post revīziju laikā. Visām kļūdām bija finansiāla ietekme, un to dēļ tradicionālie pašu resursi bija samaksāti nepilnīgi. Pārbaudītajās 274 deklarācijās atrada 49 kļūdas, kuru rezultātā bija zaudēti nodokļi EUR 558000 vērtībā. Par šīm summām ir iestājies noilgums, un tāpēc tās vairs nav iespējams piedzīt un ES budžetam šīs summas ir galīgi zaudētas. 75. Piecās [28] no šīm sešām dalībvalstīm tirgotāji nespēja sniegt prasīto muitas dokumentāciju, pat ne vairākus mēnešu vēlāk, un tas nozīmē, ka šie tirgotāji nav ievērojuši saistības, kādas tie uzņēmās saistībā ar atļaujas saņemšanu. Šādi tirgotāji ir neuzticami, un ar savu nevērīgo rīcību tie rada risku tradicionālajiem pašu resursiem un ES ražotājiem. Šiem tirgotājiem nevajadzētu ļaut izmantot vienkāršotās procedūras. 76. Trīs [29] dalībvalstīs, kurās pietiekami bieži veic ex post revīzijas (sk. 5. tabulu), Palāta neatrada kļūdas nevienā no pārbaudītajām deklarācijām. 77. 4. grafikā parādīts kopējais kļūdu biežums 2006. gada paraugā un to gadījumu īpatsvars, kuros trūkst svarīgu dokumentu. 78. Šie konstatējumi dod iemeslu apšaubīt, ka it īpaši sešās no deviņām revidētajām dalībvalstīm preču ievešanu, izmantojot vienkāršotas procedūras, efektīvi kontrolē, lai novērstu līdzekļu zudumu ES budžetā vai ES ražotāju interešu neievērošanu. 4. grafiks Kļūdu biežums (%) 2006. gada finansiālajā paraugā +++++ TIFF +++++ Secinājumi un ieteikumi 79. Palātas revīzijas rezultāti liecina, ka vairākumā revidēto dalībvalstu vienkāršotās procedūras vēl netiek efektīvi kontrolētas, tāpēc nav pamatotas pārliecības par to, ka pareizi iekasē tradicionālos pašu resursus vai ka tirgotāji ievēro kopējā tirdzniecības politikā paredzētās saistības. 80. Komisijai ir jānodrošina, lai no 2009. gada piemērotā sistēma darbotos efektīvi visā Eiropas Savienībā. Vai Komisijas pieeja vienkāršoto procedūru kontroles mehānismu izstrādē bija racionāla, un vai Komisija uzraudzīja vienkāršoto procedūru un to kontroles mehānismu pareizu piemērošanu? 81. Komisija ir izstrādājusi racionālu pieeju vienkāršoto procedūru kontrolei un ieviesusi tiesisko regulējumu, kuru papildina visaptverošas pamatnostādnes, taču tas ir spēkā tikai kopš 2008. gada beigām. Ir jāuzlabo atsevišķi aspekti, piemēram, riska analīzes vai kontroles mehānismu izmantošana preču apstrādē (sk. 22.–26. punktu). 82. Tā kā līdz 2010. gada beigām vienkāršotās procedūras var veikt manuāli, ES mēroga automatizētas riska analīzes piemērošana, ņemot vērā tradicionālo pašu resursu vai kopējās tirdzniecības politikas jautājumus, būs obligāta tikai pēc šā termiņa. Turklāt dalībvalstis bieži vien vietējās muitošanas procedūrā pieļauj tādu praksi, kas kavē izmantot automatizētu riska analīzi pirms preču izlaišanas (sk. 27.–31. punktu). 83. Pamatnostādnes par ex post revīzijām muitā vēl nav pilnīgas, un Komisija līdz pat 2008. gadam nebija sākusi vienkāršoto procedūru īpašas pārbaudes. Papildu uzraudzība ir sākta tikai nesen. (sk. 32.–38. punktu). 84. Komisijai - jāuzlabo pašreizējais tiesiskais regulējums un pamatnostādnes par vienkāršotajām procedūrām un tam par pamatu jāizmanto Palātas kontroles modelis, - jāuzrauga šā regulējuma un pamatnostādņu ieviešana dalībvalstīs, - jāizstrādā tradicionālo pašu resursu un kopējās tirdzniecības politikas ES mēroga profili un tie jāiekļauj vienotajā riska pārvaldības sistēmā, - jāpabeidz pamatnostādnes par ex post revīzijām, - jāņem vērā Palātas konstatējumi muitas procedūru turpmākā vienkāršošanā. Vai vienkāršoto procedūru kontroles mehānismos dalībvalstis izmanto racionālu un standartizētu pieeju, un vai šie kontroles mehānismi ir efektīvi? 85. Dalībvalstis nepiemēroja standartizētu pieeju kontroles mehānismos / revīzijās vienkāršoto procedūru dažādos posmos, piem., pirms atļaujas izsniegšanas vai ex post, un šādos kontroles mehānismos / revīzijās bieži izmantoja nepilnīgas metodes. Palātas revīzijā atklājās, ka dalībvalstu kontroles mehānismi / revīzijas bieži bija neefektīvas un ka dalībvalstis ne vienmēr ievēroja Komisijas izstrādātos norādījumus (sk. 40. punktu). 86. Nozīmīgs skaits nepilnvērtīgu vai slikti dokumentētu revīziju pirms atļaujas piešķiršanas palielina risku, ka vienkāršotas procedūras izmanto neuzticami tirgotāji (sk. 41.–44. punktu). 87. Preču izlaišanai piemēroto vienkāršoto procedūru apstrādē izmantotās pārbaudes pieejas atšķīrās un bieži bija nekvalitatīvas (sk. 45.–56. punktu). - Bieža un nepamatota īpašā vienkāršojuma (atbrīvojums no paziņošanas) izmantošana vietējās muitošanas procedūrā un automatizētu riska profilu vispārējs trūkums neļāva preces pārbaudīt pirms to izlaišanas un palielināja risku, ka par ievedumiem nav ievērotas kopējās tirdzniecības politikas pasākumos paredzētās saistības un/vai ka var rasties tradicionālo pašu resursu zudums. - Šo risku palielināja arī tas, ka papildu deklarācijām veica maz dokumentu pārbaužu, un jo īpaši tas, ka vienkāršotas deklarācijas / ierakstus tirgotāja reģistrā regulāri nesalīdzināja ar papildu deklarācijām. 88. Septiņās no deviņām revidētajām dalībvalstīm izmantoja nepilnīgu vai daļēji nepilnīgu revīzijas metodoloģiju, tostarp nepilnvērtīgu plānošanu. Astoņās no deviņām revidētajām dalībvalstīm ex post revīziju biežumā nebija pietiekami ņemts vērā nodokļu noilguma risks (sk. 57.–62. punktu). 89. Pārbaužu trūkums pirms un pēc preču izlaišanas un it īpaši kvalitatīvu un pietiekami biežu ex post revīziju trūkums veicina tirgotāju nolaidību. Tas, savukārt, palielina risku, ka pārkāpumi paliek neatklāti, un tādējādi rodas tradicionālo pašu resursu zaudējumi vai par preču ievedumiem netiek ievērotas kopējā tirdzniecības politikā paredzētās saistības (sk. 45.–62. punktu). 90. Augstais kļūdu skaits muitas deklarāciju paraugos norāda uz to, ka vienkāršotās procedūrās (sk. 63.–78. punktu) a) pārbaudes pirms preču izlaišanas nav efektīvas, b) ir grūti uzraudzīt tādu preču ievedumu, kurām vajadzīga licence vai tamlīdzīgi dokumenti, ja nav uzticamas IT tiešsaistes pārvaldības, c) daudzi tirgotāji neievēroja saistības, kuras tie bija uzņēmušies saistībā ar atļaujas saņemšanu par vienkāršotu procedūru izmantošanu, d) ex post revīzijas nenotiek pietiekami bieži vairākumā revidēto dalībvalstu, un tās pietiekami nenovērsa vai neatklāja kļūdas. 91. Komisijai - jāsteidzina dalībvalstis nekavējoties ieviest nesen izveidoto tiesisko regulējumu vienkāršotajām procedūrām, tostarp vienotu pieeju pārbaudēm un revīzijām visā procedūrā saskaņā ar Palātas definēto kontroles modeli, - kritiski jāizvērtē dalībvalstu prakse atļaut īpašo vienkāršojumu (atbrīvojumu no paziņošanas) un jāsniedz norādes šajā jautājumā, it īpaši attiecībā uz precēm, kurām pirms to laišanas brīvā apgrozībā vajadzīga muitas intervence, - jāmudina visas dalībvalstis datorizēt vienkāršoto procedūru apstrādi, tostarp licenču un tamlīdzīgu dokumentu elektronisko pārvaldību (tiešsaistes norakstīšanu preču izlaišanas brīdī), un izmantot uz IT balstītus riska profilus, kas aptver tradicionālo pašu resursu un kopējās tirdzniecības politikas jautājumus, - jāaicina dalībvalstis pastiprināt tirgotāju izglītošanu, lai tirgotāji labāk apzinātos savas saistības un pienākumus vienkāršoto procedūru izmantošanā, - jāveicina rezultātu mērīšana un salīdzināšana dalībvalstu starpā un jāmudina tās uzlabot savu praksi vienkāršoto procedūru kontrolēšanā. Šo ziņojumu Revīzijas palāta pieņēma 2010. gada 25. marta sēdē Luksemburgā. Revīzijas palātas vārdā — +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 450/2008 (OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.). [2] Cita starpā saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. maija Lēmumu Nr. 624/2007/EK, ar ko izveido muitas rīcības programmu Kopienā (Muita 2013) (OV L 154, 14.6.2007., 25. lpp.). [3] Beļģija, Francija, Itālija, Ungārija, Nīderlande, Slovēnija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste. Īrijā revīziju veica priekšizpētes posmā, kad kontroles modelis nebija līdz galam izstrādāts. Tā kā revīzijas pieeja bija salīdzināma, rezultāti ir sniegti kopā ar citu revidēto dalībvalstu rezultātiem. [4] Preču ievešana, izmantojot vienkāršotas procedūras, revidētajās dalībvalstīs 2008. gadā svārstījās no 26 % līdz 93 % no visām preču ievešanas deklarācijām. [5] Preces, kuras ievestas no trešām valstīm, apliek ar nodokļiem (ES budžeta pašu resursi). Dažos gadījumos, balstoties uz preferenciāliem tirdzniecības nolīgumiem, nodokļa likme var būt samazināta, ja ievedējam ir īpaši dokumenti, piemēram, preču izcelsmes sertifikāti. [6] Dažiem preču ievedumiem, piemēram, tekstilprecēm vai tēraudam, piemēro īpašus uzraudzības pasākumus, kuri izriet no kopējās tirdzniecības politikas, lai aizsargātu ES ražotāju intereses. Ja tirgotāji vēlas ievest šādas preces no konkrētajām valstīm, tiem preču izlaišanas brīdī ir vajadzīgi īpaši muitas dokumenti, piemēram, preču ievešanas licences vai uzraudzības dokumenti. [7] Padomes Regula (EEK) Nr. 2913/92 (OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.). [8] Komisija ir publicējusi visaptverošas pamatnostādnes valstu muitas dienestiem saistībā ar atzītā uzņēmēja statusa atļaujas piešķiršanu (sk. DOC TAXUD/2006/1450, 2007. gada 29. jūnijs). [9] Komisijas Regula (EK) Nr. 1192/2008 (OV L 329, 6.12.2008., 1. lpp.). [10] TAXUD/1284/2005. [11] Cita starpā Pārskatītā Kioto Konvencija, kurai EK pievienojās ar Padomes Lēmumu 2003/231/EK (OV L 86, 3.4.2003., 21. lpp.), un attiecīgās pamatnostādnes. [12] TAXUD/2006/1452; AEO compact (Muitas un tirdzniecības atbilstības partnerības [Compliance Partnership Customs and Trade]) modelis ir metodoloģija riska novērtēšanai saistībā ar tirgotāja uzņēmējdarbību; tā ietver tirgotāja administratīvās organizācijas un iekšējās kontroles sistēmas analīzi. [13] OV L 117, 4.5.2005., 13. lpp. [14] Vienotas riska pārvaldības sistēmas galvenie aspekti ir spēkā kopš 2007. gada janvāra, bet tiem elementiem, kas attiecas uz drošību/drošumu, bija jāstājas spēkā 2009. gada 1. jūlijā; tomēr tā kā atsevišķas dalībvalstis nebija sasniegušas pietiekamu datorizācijas pakāpi, šo termiņu nebija iespējams ievērot un tāpēc to pārcēla uz 2010. gada beigām. [15] Muitas revīzijas rokasgrāmatu izstrādāja 2007. gada Muitas programmas kontekstā, un tā ietver pamatnostādnes par to, kā jāveic ex post revīzijas muitā. Par šīm pamatnostādnēm Komisija ir vienojusies ar dalībvalstīm. Rokasgrāmata ir tulkota 19 valodās un izplatīta dalībvalstīs. [16] Parasti muitas nodokļu iekasēšanai dotais laiks ir trīs gadi pēc ievešanas (sk. Regulas (EEK) Nr. 2913/92 221. panta 3. punktu). [17] 2007. gada Ticamības deklarācijas revīzijā pārbaudītās dalībvalstis: Bulgārija, Dānija, Vācija, Spānija, Portugāle un Rumānija. [18] Tirgotāji, kuri atbilst tiesību aktu nosacījumiem vienkāršotu procedūru izmantošanā un kuri sniedz vajadzīgo pārliecību, ka tie apzinās savas saistības šajā kontekstā. [19] Sk. Muitas kodeksa īstenošanas noteikumu 266. panta 2. punkta b) apakšpunkts: "Ar nosacījumu, ka netiek ietekmētas darbību pareizas veikšanas pārbaudes, muitas dienesti var [...] b) noteiktos īpašos apstākļos, ja to nosaka konkrēto preču veids un straujais apgrozījums, neprasīt atļaujas turētājam ziņot kompetentajai muitas iestādei par katru preču pienākšanu". Grozītā Komisijas Regula (EEK) Nr. 2454/93, (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.). [20] Ungārija, Nīderlande, Slovēnija, Zviedrija un Apvienotā Karaliste. [21] Beļģija, Francija, Īrija, Nīderlande, Zviedrija un Apvienotā Karaliste. [22] Francija, Itālija, Ungārija un Slovēnija. [23] Zviedrija, Nīderlande (automatizēta salīdzināšana SDP); Beļģija, Īrija, Ungārija, Nīderlande un Apvienotā Karaliste (neregulāra manuāla salīdzināšana SDP un/vai LCP). [24] Šo kļūdu kopsumma ir EUR 358 000, bet vēl ir iespēja, ka to koriģēs, piedzenot nodokļu summas. Šāda piedziņa ir iespējama trīs gadus pēc muitas parāda rašanās. [25] Licenču un uzraudzības dokumentu pārvaldības sistēmu Apvienotajā Karalistē novērtēja kā neuzticamu. Minētais kļūdu biežums attiecas tikai uz faktiski atrastajām nopietnām kļūdām. Īrijā pārbaudītā parauga lielums bija daudz mazāks, jo tā bija tikai daļa sākotnējā pētījumā. [26] Īrijai un Apvienotajai Karalistei atlasīja 2005. gada deklarācijas, jo revīzijas apmeklējumi notika 2008. gadā; praktisku iemeslu dēļ atlase Nīderlandē daļēji attiecās uz 2007. gadu. [27] Beļģija, Francija, Īrija, Nīderlande, Zviedrija, Apvienotā Karaliste. [28] Beļģija, Francija, Īrija, Zviedrija, Apvienotā Karaliste. [29] Itālija, Ungārija un Slovēnija. -------------------------------------------------- I PIELIKUMS Pārskats par vienkāršoto procedūru iezīmēm [30] Kopienas Muitas kodeksa 76. pants [31] ir vienkāršoto procedūru juridiskais pamats. 76. panta 1. punkta a)–c) apakšpunktā ir izklāstītas trīs dažādu procedūru iezīmes: a) nepilnās deklarācijas procedūra (ārpus revīzijas tvēruma); b) vienkāršota deklarēšanas procedūra; c) vietējās muitošanas procedūra. Muitas kodeksa īstenošanas noteikumu (MKĪN) [32] 253. pantā ir vispārīgi definēti mērķi un iezīmes katrai no trīs vienkāršotajām procedūrām. Konkrēti attiecībā uz revīziju detalizēta informācija par preču laišanu brīvā apgrozībā ir izklāstīta MKĪN 254.–267. pantā. NEPILNĀS DEKLARĀCIJAS PROCEDŪRA IR ĀRPUS REVĪZIJAS TVĒRUMA, UN TĀ ŠAJĀ PIELIKUMĀ TURPMĀK NAV APSKATĪTA. I. Vienkāršota deklarēšanas procedūra (mkīn 253., 253.a–253.m, 260.–262. pants) MKĪN 253. panta 2. punkts: "Vienkāršota deklarēšanas procedūra ļauj preces nodot konkrētā muitas procedūrā, uzrādot vienkāršotu deklarāciju un vēlāk iesniedzot papildu deklarāciju, kas atkarībā no konkrētā gadījuma var būt vispārēja, periodiska vai apkopojoša." MKĪN 76. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir precizēts: "muitas dienesti (..) dod atļauju (..) tirdzniecības vai administratīvu dokumentu kopā ar lūgumu nodot preces attiecīgajā muitas procedūrā; to iesniedz deklarēšanas vietā". Procedūra a) ir iepriekš jāatļauj (MKĪN 253., 253.a–253.m un 260.–262. pants). Muitai ir rūpīgi jāpārbauda pieteikuma iesniedzēja uzticamība un jānoskaidro visi atļaujas izsniegšanā svarīgie aspekti; b) procedūra ietver preču uzrādīšanu muitai. Procedūra pieļauj dažādas iespējas, taču parasti tā norit šādi: 1) tirgotājs uzrāda preces muitai un detalizētas standarta deklarācijas vietā iesniedz vai nu vienkāršotu deklarācijas veidlapu, vai nu arī tirdzniecības dokumentu (piem., faktūrrēķinu); 2) notiek parasta deklarāciju apstrāde preču laišanai brīvā apgrozībā (lēmumi par pārbaudēm fiskālos un nefiskālos jautājumos); 3) atļaujas izsniegšanā noteiktā termiņa (parasti mēnesis) beigās tirgotājs iesniedz papildu deklarāciju, kurā iekļauta pilnīga detalizēta informācija (muitas vērtība, svars u. c.) par katru vienkāršoto deklarāciju; to dara, lai varētu aprēķināt visu vienkāršoto deklarāciju nodokļus kopā (nodokļu kopsummu) attiecīgajā laikposmā; 4) kopējo nodokļu summu iegrāmato muitas uzskaites sistēmā piecu dienu laikā pēc attiecīgā termiņa beigām, piemēram, paraugā minētā mēneša beigām (sk. Kopienas Muitas kodeksa 218. panta 1. punktu), un samaksā saskaņā Kopienas Muitas kodeksa 227. pantu, t. i., līdz tā mēneša 16. datumam, kurš seko atskaites mēnesim. 5) Pēckontroli var veikt kā papildu deklarācijas ad hoc pārbaudes vai kā padziļinātas ex post revīzijas tirgotāja telpās, tostarp pārbaudot tirgotāja tirdzniecības dokumentus un pārskatus. II. Vietējās muitošanas procedūra (MKĪN 253. panta 3. punkts un 263.–267. pants) 253. panta 3. punkts: "Vietējās muitošanas procedūra ļauj preces nodot konkrētā muitas procedūrā attiecīgās personas telpās vai citās muitas dienestu izraudzītās vai apstiprinātās vietās." Kopienas Muitas kodeksa 76. panta 1. punkta c) apakšpunktā norādīts: .."muitas dienesti..dod atļauju..preces nodot attiecīgajā muitas procedūrā, tās ņemot uzskaitē; šādā gadījumā muitas dienesti var nelikt deklarētājam uzrādīt preces muitai." Procedūra a) ir iepriekš jāatļauj (MKĪN 253., 253.a–253.m un 263.–267. pants). Muitai ir rūpīgi jāpārbauda pieteikuma iesniedzēja uzticamība un jānoskaidro visi atļaujas izsniegšanā svarīgie aspekti; b) pamatā ietver paziņošanu muitai par preču ievešanu tirgotāja telpās (vai citā šim nolūkam paredzētajā vietā) un nolūku preces izlaist. Procedūra pieļauj dažādas iespējas, taču parasti tā norit šādi: 1) tirgotājs saņem preces savās telpās, parasti tas notiek citā muitas režīmā, par kuru tirgotājam jau ir atļauja (piemēram, tranzīts); 2) atkarībā no vienkāršojuma pakāpes tirgotājs - vai nu paziņo muitai par nodomu preces izlaist, ievada informāciju par precēm grāmatvedības uzskaitē un gaida, kamēr muita nolems, vai tā vēlas veikt pārbaudi pirms preču laišanas brīvā apgrozībā, vai nu - tieši ievada informāciju par precēm savā grāmatvedības uzskaitē, kā rezultātā var notikt preču laišana brīvā apgrozībā; 3) tādējādi atkarībā no vienkāršojuma pakāpes muitai var būt vai nebūt iespēja pārbaudīt preces pirms to laišanas brīvā apgrozībā; 4) atļaujā norādītā termiņa (parasti mēnesis) beigās tirgotājs iesniedz papildu deklarāciju, kurā iekļauta pilnīga detalizēta informācija (muitas vērtība, svars u. c.) par katru ierakstu grāmatvedības sistēmā; to dara, lai varētu aprēķināt visu grāmatvedības ierakstu nodokļus kopā (nodokļu kopsummu) attiecīgajā laikposmā; 5) kopējo nodokļu summu iegrāmato muitas uzskaites sistēmā piecu dienu laikā pēc attiecīgā termiņa beigām, t. i., paraugā minētā mēneša beigām (sk. Kopienas Muitas kodeksa 218. panta 1. punktu), un samaksā saskaņā Kopienas Muitas kodeksa 227. pantu, t. i., līdz tā mēneša 16. datumam, kurš seko atskaites mēnesim. 6) Pēckontroli var veikt kā papildu deklarācijas ad hoc pārbaudes vai kā padziļinātas ex post revīzijas pie tirgotāja, tostarp pārbaudot tirgotāja tirdzniecības dokumentus un pārskatus. Shematisks izklāsts par vienkāršotas deklarēšanas procedūru un vietējās muitošanas procedūru preču laišanai brīvā apgrozībā Fāze Procedūras veids | Vienkāršota deklarēšanas procedūra | Vietējās muitošanas procedūra | 1. fāze Atļaujas izsniegšana | Oficiāla procedūra (Pieteikums g Atļauja) atļaujas izsniegšana pirms procedūrasmuita pārbauda tirgotāja uzticamību un citus apstākļussīka informācija par apstrādi ir konkretizēta atļaujā | Oficiāla procedūra (Pieteikums g Atļauja) atļaujas izsniegšana pirms procedūrasmuita pārbauda tirgotāja uzticamību un citus apstākļussīka informācija par apstrādi ir konkretizēta atļaujā | 2. fāze Muitošana | Tirgotājs uzrāda preces muitaiiesniedz vienkāršotu deklarāciju (piem., faktūrrēķinu) | Tirgotājs saņem/tur preces savās telpās (vai noteiktā vietā)paziņo muitai par savu nolūku laist preces brīvā apgrozībā un iegrāmato deklarācijā iekļauto informāciju savā uzskaitē (iespējams atbrīvojums no paziņošanas) | Muita reģistrē vienkāršoto deklarācijulemj, vai veikt pārbaudilaiž preces brīvā apgrozībā | Muita saņem (vai nesaņem) tirgotāja paziņojumulemj, vai veikt pārbaudi (ja tas vēl ir iespējams)izlaiž preces (ja tirgotājs pats to jau nav izdarījis) | 3. fāze Papildu deklarācija | Tirgotājs iesniedz papildu deklarāciju (= visu vienkāršoto deklarāciju summa attiecīgajā laikposmā)maksā nodokļu kopsummu | Tirgotājs iesniedz papildu deklarāciju (= visu vienkāršoto deklarāciju summa attiecīgajā laikposmā)maksā nodokļu kopsummu | Muita iegrāmato nodokļu summu uzskaites sistēmālemj, vai veikt pēcpārbaudi | Muita iegrāmato nodokļu summu uzskaites sistēmālemj, vai veikt pēcpārbaudi | 4. fāze Ex post revīzija | Tirgotājs nodrošina dokumentāciju muitas rīcībā | Tirgotājs nodrošina dokumentāciju muitas rīcībā | Muita lemj, vai veikt ex post revīziju | Muita lemj, vai veikt ex post revīziju | [30] Shematisks izklāsts sniegts pielikuma beigās. [31] Grozītā Padomes Regula (EEK) Nr. 2913/92. [32] Grozītā Komisijas Regula (EEK) Nr. 2454/93, (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.). -------------------------------------------------- II PIELIKUMS Vienkāršotu procedūru ERP kontroles modelis 1) Kontroles mehānismu kritēriji pirms atļaujas izsniegšanas tirgotājam a) Jāpārbauda, vai tirgotājs agrāk ir pienācīgi ievērojis muitas prasības, vai tam ir apmierinoša un uzticama (IT) sistēma tirdzniecības uzskaites pārvaldībai, pierādījumi par finansiālo maksātspēju un vai ir iespējams pārbaudīt, vai ir ievēroti preču ievedumu aizliegumi un ierobežojumi. b) Jārevidē tirgotāja administratīvā organizācija un iekšējās kontroles mehānisms; šajā revīzijā jāiekļauj tirgotāja telpu apmeklējums. c) Jānosaka tirgotāja komercdarbību ietekmējošie riski, tie revīzijā jānovērtē un tiem jāpieskaņo atbilstīgi kontroles pasākumi; par katru tirgotāju jāizstrādā kontroles plāns / ieteikums, kurā apskatīti pārējie riski. d) Revīzijas rezultāti ir jāapkopo oficiālā ziņojumā. e) Atļaujas izsniegšanas procesā tirgotāji ir pienācīgi jāinformē par to pienākumiem un muitas riskiem, kuri ietekmē tirgotāju komercdarbību. f) Atļaujai ir jābūt oficiālam un skaidri formulētam rakstiskam saistību dokumentam, kurā definēta muitas un tirgotāja sadarbība un katras puses tiesības un pienākumi, tostarp tirgotāja pienākums informēt par jebkādām izmaiņām tā uzņēmējdarbībā un organizācijā un izvirzīt pārstāvi, kurš ir atbildīgs par muitas jautājumiem. 2) Kontroles mehānismu kritēriji [33] vienkāršotu procedūru apstrādē, t. i., vienkāršotās deklarācijās / grāmatojumos uzskaites sistēmā un papildu deklarācijās a) Uz riska novērtējuma balstītu fizisku un dokumentu pārbaužu obligāts skaits pirms preču izlaišanas, lai tirgotājam saglabātu nenoteiktības koeficientu, konstatētu pārkāpumus preču ievešanā un izvairītos no nepilnīgas tradicionālo pašu resursu samaksas. b) Šajā pašā nolūkā jāveic padziļinātas papildu deklarāciju dokumentu pārbaudes. c) Jāveic papildu deklarāciju un vienkāršotu deklarāciju / grāmatojumu tirgotāja uzskaites sistēmā automatizēta salīdzināšana, lai nodrošinātu papildu deklarāciju pilnīgumu. d) Fiziskās un dokumentu pārbaudes jābalsta uz riska analīzi, izmantojot atbilstīgas automatizētas datu apstrādes metodes, tostarp izlases elementu. e) Šādu pārbaužu rezultāti ir pienācīgi jāreģistrē un jāievada atkārtoti riska pārvaldības sistēmā; muitai regulāri jāmēra rezultāti un tādējādi jānodrošina, ka riska profili ir efektīvi un atjaunināti. 3) Vienkāršotu procedūru ex post revīziju [34] kritēriji a) Jāveic regulāras un plānotas ex post revīzijas, kas balstītas uz racionālu un standartizētu revīzijas metodoloģiju, kurā ņemti vērā tirgotāja komercdarbības un noilguma riska faktori, daži no tiem izraudzīti izlases veidā. b) Revīzijās jāvērš uzmanība uz darījumiem vai konkrētiem tematiem (piemēram, muitas vērtība), sistēmām, tostarp IT sistēmām, vai jānovērtē, vai tirgotājs joprojām atbilst vienkāršotu procedūru izmantošanas nosacījumiem. c) Revīzijas konstatējumi ir jāapkopo oficiālā ziņojumā un par tiem ir regulāri jāveic pēcpārbaude; revīzijas rezultāti ir atkārtoti jāievada riska pārvaldības sistēmā. d) Jāievieš kvalitātes nodrošināšanas pasākumi (piemēram, tirgotāja rezultātu vai atbilstības mērījums) un jāveicina tirgotāju pašnovērtējums. [33] Obligātajam pārbaužu skaitam pirms preču izlaišanas un papildu deklarācijām jābūt atkarīgam no riska pakāpes, kas saistīta ar attiecīgo ievedumu. Tirgotājiem, kuriem ir tikai zema riska preču ievedumi, tomēr ir jāsaglabā nenoteiktības koeficients, veicot izlases pārbaudes. [34] Lai pienācīgi risinātu jautājumu par nodokļu noilguma risku, ex post revīzijas, kuru mērķis ir pārbaudīt darījumus, jāveic vismaz reizi trīs gados. Katrā ex post revīzijā pārbaudāmo darījumu skaitam jābūt atkarīgam no konkrētajiem riska faktoriem. Sistēmu revīziju vai revīziju, kurā novērtē, vai tirgotājs joprojām atbilst vienkāršotu procedūru izmantošanas nosacījumiem, var veikt ar ilgākiem starplaikiem, bet tā vienmēr jāveic gadījumā, ja mainās (IT vai cita) sistēma. -------------------------------------------------- III PIELIKUMS PĀRSKATS PAR APSVĒRUMIEM DEVIŅĀS REVIDĒTAJĀS DALĪBVALSTĪS N.B.! apmierinoši; daļēji apmierinoši; neapmierinoši; —: neattiecas. Kontroles modeļa standarti | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | Izskatīto tirgotāju lietu skaits | 17 | 20 | 7 | 20 | 16 | 18 | 17 | 22 | 20 | Revīzijas pirms atļaujas piešķiršanas Vai veica revīziju tirgotāja telpās, sagatavoja revīzijas ziņojumu un darīja to pieejamu? | | | — | | | | | | | Vai novērtēja tirgotāja administratīvo organizāciju un iekšējās kontroles mehānismus? | | | — | | | | | | | Vai pārbaudīja grāmatvedības un IT sistēmas? | | | — | | | | | | | Vai pārbaudīja MKĪN 261. panta 2. punkta un 264. panta 2. punkta juridiskās prasības (piem., ka nav izdarīti smagi pārkāpumi)? | | | — | | | | | | | Vai pārbaudīja tirgotāja finansiālo maksātspēju? | | | — | | | | | | | Vai veica tirgotāja riska novērtējumu? | | | — | | | | | | | Vai pēc riska novērtējuma / revīzijas sagatavoja kontroles ieteikumu (plānu)? | | | — | | | | | | | Vai atļaujas izsniegšanas procesā bija iekļauti nodrošinājuma elementi (piem., mācības, informācija, koordinatori)? | | | — | | | | | | | Kontrole apstrādes laikā — pārbaudes pirms preču izlaišanas Vai vietējās muitošanas procedūrā vienkāršojumus (atbrīvojumu no paziņošanas) atļāva saskaņā ar tiesību aktiem? | | | | | | | | | | Vai tika veikts obligātais pārbaužu skaits pirms preču laišanas brīvā apgrozībā saistībā ar tradicionālo pašu resursu / kopējās tirdzniecības politikas aspektiem? | | | | | | | | | | Vai piemēroja automatizētus riska profilus saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem / kopējo tirdzniecības politiku? | | | | | | | | | | Vai riska pārvaldībā bija iekļauts automatizēts izlases elements? | | | | | | | | | | Vai ar risku saistītiem jautājumiem veica pēcpārbaudi (piem., riska profilu darbības mērījums, atgriezeniskā saikne)? | | | | | | | | | | Kontrole apstrādes laikā — papildu deklarāciju pārbaude Vai papildu deklarācijas galvenokārt apstrādā ar IT palīdzību? | | | | | | | | | | Vai tika veikts obligātais minimālais padziļināto dokumentu pārbaužu skaits? | | | | | | | | | | Vai piemēroja automatizētus riska profilus saistībā ar tradicionālajiem pašu resursiem / kopējo tirdzniecības politiku? | | | | | | | | | | Vai riska pārvaldībā bija iekļauts automatizēts izlases elements? | | | | | | | | | | Vai automatizēti salīdzināja papildu un vienkāršotos grāmatojumus? | — | | | — | — | | | | | Vai regulāri manuāli salīdzināja papildu un vienkāršotos grāmatojumus? | | — | | | | | — | | | Vai ar risku saistītiem jautājumiem veica pēcpārbaudi (piem., riska profilu darbības mērījums, atgriezeniskā saikne)? | | | | | | | | | | Ex post revīzijas Vai ex post revīzijas ir balstītas uz racionālu revīzijas metodoloģiju (revīzijas instrumenti, saskaņota pieeja)? | | | | | | | | | | Vai šajās revīzijās ir ietvertas sistēmas, arī IT sistēmas? | | | | | | | | | | Vai šajās revīzijās ir ietverta atļaujas izsniegšanas nosacījumu turpmāka ievērošana? | | | | | | | | | | Vai šajās revīzijās ir ietverta darījumu padziļināta pārbaude (tostarp tirdzniecības pārskatu)? | | | | | | | | | | Vai revīzijas notiek pietiekami bieži, lai ņemtu vērā noilguma risku? | | | | | | | | | | To tirgotāju īpatsvars (%), kuriem revīzijas neveica pietiekami bieži, lai izvairītos no noilguma | 71 | 70 | 57 | 15 | 6 | 39 | 18 | 91 | 90 | Vai notiek revīzijas ziņojumu pēcpārbaude (pārvaldības kontrole, informācijas atgriezeniskā saikne)? | | | | | | | | | | -------------------------------------------------- IV PIELIKUMS PĀRSKATS PAR KĻŪDĀM PARAUGOS N.B.! Dalībvalstis lūdza sniegt trūkstošo informāciju atbildēs uz Palātas sākotnējiem konstatējumiem. Gadījumos, kad dalībvalstis nespēja sniegt prasītos dokumentos, to uzskatīja par kļūdu. | BE | FR | IE | IT | HU | NL | SI | SE | UK | 2008. gada finansiālais paraugs Pārbaudīto darījumu skaits | 31 | 32 | 20 | 30 | 33 | 30 | 30 | 31 | 30 | To prefenciālo dokumentu skaits, uz kuriem vajadzības gadījumā ir norāde "izdots ar atpakaļejošu spēku" | 3 | 2 | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 0 | Nav tiešu pierādījumu par transportēšanu | 1 | 1 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 3 | 1 | Nav sniegti dokumenti | 0 | 0 | 8 | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | Citas būtiskas kļūdas | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 3 | 1 | Kļūdu skaits kopā | 5 | 4 | 8 | 1 | 2 | 2 | 0 | 6 | 2 | Kļūdas kopā (%) 2008. gada finansiālajā paraugā | 16 | 13 | 40 | 3 | 6 | 7 | 0 | 19 | 7 | Kļūdas (%) būtisku dokumentu trūkuma dēļ | 3 | 3 | 40 | 3 | 3 | 0 | 0 | 10 | 3 | 2008. gada nefinansiālais paraugs Pārbaudīto darījumu skaits | 60 | 57 | 6 | 62 | 32 | 61 | 30 | 58 | 60 | Norakstīts ne tieši pēc apkopošanas termiņa / muita nav apstiprinājusi | 9 | 13 | 0 | 10 | 2 | 0 | 0 | 0 | 0 | Nav sniegti dokumenti | 23 | 6 | 6 | 0 | 0 | 18 | 0 | 5 | 0 | Citas būtiskas kļūdas | 12 | 7 | 0 | 1 | 0 | 1 | 2 | 2 | 6 | Kļūdu skaits kopā | 44 | 26 | 6 | 11 | 2 | 19 | 2 | 7 | 6 | Kļūdas kopā (%) 2008. gada nefinansiālajā paraugā | 73 | 46 | 100 | 18 | 6 | 31 | 7 | 12 | 10 | Kļūdas (%) būtisku dokumentu trūkuma dēļ | 38 | 11 | 100 | 0 | 0 | 30 | 0 | 9 | 0 | 2006. gada finansiālais paraugs Pārbaudīto darījumu skaits | 34 | 33 | 24 | 33 | 29 | 30 | 30 | 31 | 30 | To prefenciālo dokumentu skaits, uz kuriem vajadzības gadījumā ir norāde "izdots ar atpakaļejošu spēku" | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 1 | 0 | Nav tiešu pierādījumu par transportēšanu | 4 | 8 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8 | 2 | Nav sniegti dokumenti | 1 | 0 | 7 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | Citas būtiskas kļūdas | 4 | 3 | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 2 | 1 | Kļūdu skaits kopā | 10 | 11 | 7 | 0 | 0 | 4 | 0 | 11 | 6 | Kļūdas kopā (%) 2006. gada finansiālajā paraugā | 29 | 33 | 29 | 0 | 0 | 13 | 0 | 35 | 20 | Kļūdas (%) būtisku dokumentu trūkuma dēļ | 15 | 24 | 29 | 0 | 0 | 0 | 0 | 26 | 17 | --------------------------------------------------