Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Uzņēmumu ienākuma nodokļu nozīme korporatīvajā pārvaldībā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2022/C 152/03)

Ziņotājs: Krister ANDERSSON

Pilnsapulces lēmums 25.3.2021. Juridiskais pamats Reglamenta 32. panta 2. punkts Pašiniciatīvas atzinums Rezolūcija Atbildīgā specializētā nodaļa Ekonomikas un monetārās savienības, ekonomiskās un sociālās kohēzijas specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 23.11.2021. Pieņemts plenārsesijā 8.12.2021. Plenārsesija Nr. 565 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 223/4/11

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK uzskata, ka privātā sektora reakcijai uz atveseļošanas plānu un NextGenerationEU instrumentu būs izšķiroša nozīme zaļākas un digitalizētas ekonomikas izveidošanā un faktiskā darbībā. Tāpēc ar publisko politiku ir jānodrošina atbilstoši stimuli. Ekonomikas politikai, it īpaši nodokļu politikai un tādai politikai, kas ietekmē korporatīvo pārvaldību, jānodrošina efektīvs lēmumu pieņemšanas process un efektīva resursu sadale, tādējādi veicinot sociālo mērķu sasniegšana.

1.2. EESK uzskata: lai nodrošinātu ilgtspējīgu, zaļāku un digitalizētu ekonomiku, nodokļu jomā ir jānovērš parāda un pašu kapitāla finansēšanas izkropļojumi.

1.3. EESK mudina dalībvalstis gādāt, lai to nodokļu sistēmas kļūst neitrālākas attiecībā uz aizņēmuma un pašu kapitāla finansējumu. Tas veicinātu finansējuma avotu dažādošanu un stiprinātu Eiropas ekonomikas noturību.

1.4. EESK atzinīgi vērtē to, ka ES Komisija ir apņēmusies līdz 2022. gada pirmajam ceturksnim nākt klajā ar pasākumiem, kuru mērķis ir novērst stimulus, kas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmās sekmē parādsaistību uzņemšanos.

1.5. EESK uzsver, ka labi funkcionējošs kapitāla tirgus ir būtisks kā jauniem uzņēmumiem, tā investoriem, kas meklē videi labvēlīgākas un digitalizētas ieguldījumu iespējas. Tāpēc EESK aicina veikt turpmākus pasākumus, lai pabeigtu kapitāla tirgu savienības izveidi.

1.6. Investīcijas jaunā, videi nekaitīgā tehnoloģijā tiek uzskatītas par ļoti riskantām, tāpēc bieži tiek izmantots pašu kapitāla finansējums. Svarīgs finansējuma avots ir dividendes; tās palīdz palielināt likviditāti tirgū, arī tādā mērā, ka tās var uztvert kā pārāk īslaicīgas.

1.7. EESK uzskata, ka kapitāla tirgiem un privātajiem līdzekļiem var būt izšķiroša nozīme uzņēmumu virzīšanā uz ilgtspējīgu, zaļāku un digitalizētu ekonomiku. Jebkurai Eiropas likumdevēja politiskai rīcībai nodokļu, uzņēmējdarbības tiesību un korporatīvās pārvaldības jomā būtu jābūt tādai, kas minēto nozīmi pastiprina.

1.8. Eiropas direktīvu un regulu ietekmē EESK norāda, ka valstu tiesību akti par uzņēmējdarbību ir katras dalībvalsts tiesu sistēmas neatņemama sastāvdaļa, jo juridiskajā struktūrā tie nosaka atbilstošā līmeņa tiesības un atbildību. Noteikumiem, kas attiecas uz direktoru padomju sastāvu, jāatbilst katras valsts specifikai, lai īpašnieki varētu paši pieņemt lēmumus.

1.9. EESK mudina Eiropas Komisiju īstenot konkrētas iniciatīvas, ar kurām dalībvalstīs tiktu ieviesti līdzīgi oglekļa nodokļi, lai saskaņotu centienus efektīvi pazemināt CO 2 līmeni. Ideāls risinājums būtu visā ES vienotajā tirgū vienoti nosacījumi attiecībā uz apliekamajām emisijām/samazinājumiem, kā arī uz konkrētām metodēm un nodokļa likmēm, lai panāktu vienādu ietekmi uz CO 2 koncentrācijas līmeni atmosfērā.

1.10. EESK atkārtoti norāda, ka dalībvalstīm būtu jāpieņem, piemēram, visaptveroša un simetriska vides nodokļu politika, ņemot vērā CO 2 ietekmi uz globālo sasilšanu. Būtu jāievieš nodokļi gan ar pozitīvām, gan negatīvām likmēm. No CO 2 nodokļiem gūtos ieņēmumus vajadzētu izmantot, lai finansētu stimulus CO 2 daudzuma samazināšanas metodēm vietējā, reģionālajā un valsts līmenī.

1.11. EESK norāda: kaut arī meža produktu pārdošana kā īpašnieka ienākums tiek aplikta ar nodokli, būtu jāatzīst, ka koku stādīšana un mežu augšana samazina CO 2 daudzumu atmosfērā, tāpēc simetriskā pieejā nodokļu jautājumiem globālās sasilšanas kontekstā šīs darbības būtu jāveicina ar negatīvu CO 2 nodokli. Tas būtu svarīgs pasākums, kas palīdzētu sasniegt klimata politikas mērķus.

1.12. EESK uzsver, ka ir vajadzīga vispārēja vienošanās par ESAO/G20 nodokļu tiesību aktu kopumu un ka tas jāīsteno koordinēti. Lai veicinātu Eiropas ekonomikas digitalizāciju, ir jāpanāk, ka vienpusēji noteikumi Eiropā nerada šķēršļus jaunu uzņēmējdarbības modeļu turpmākai pielāgošanai.

2. Ievads

2.1. Eiropas ekonomikai Covid-19 uzliesmojums nozīmēja ne tikai piegādes satricinājumu, ko radīja traucēta piegādes ķēžu darbība, bet arī pieprasījuma satricinājumu, kuru izraisīja patērētāju pieprasījuma sarukums. Tāpēc Eiropas uzņēmumu ieguldījumi pandēmijas laikā būtiski samazinājās, savukārt kopējais banku noguldījumu apjoms ir palielinājies.

2.2. Tomēr atveseļošanās kļūst arvien straujāka, un tās norise ir sekmīga. Lai Eiropas ekonomiku pielāgotu atbilstīgi Komisijas noteiktajiem mērķiem, t. i., radītu ilgtspējīgāku, zaļāku un digitalizētu ekonomiku, ar ieguldījumiem ir jāatbalsta mērķu sasniegšana vides aizsardzības jomā, savukārt digitalizācijai, ņemot vērā pārmaiņas darba tirgū, jāveicina ražīguma pieaugums. Lai sasniegtu vidiskos, ekonomiskos un sociālos mērķus, ir vajadzīgas gan privātas, gan publiskas iniciatīvas.

2.3. ES ilgtermiņa budžets, tostarp atveseļošanas plāns un NextGenerationEU instrumenti, būs lielākais publisko līdzekļu kopums, kas Eiropā jebkad finansēts.

2.4. Privātā sektora reakcijai būs izšķiroša nozīme zaļākas un digitalizētas ekonomikas izveidošanā un faktiskā darbībā. Tāpēc ar publisko politiku ir jānodrošina atbilstoši stimuli. Ekonomikas politikai, it īpaši nodokļu politikai un tādai politikai, kas ietekmē korporatīvo pārvaldību, jānodrošina efektīvs lēmumu pieņemšanas process un efektīva resursu sadale.

2.4.1. Attiecībā uz līdzekļiem, kas dalībvalstīm piešķirti, reaģējot uz Covid-19 pandēmiju, ir jānosaka galvenie rādītāji, lai saprastu, kā ieguldītā nauda katrā dalībvalstī tiek izlietota ( 1 )

2.5. Starptautiskajā līmenī pašlaik norisinās pēdējos simts gados lielākās pārmaiņas nodokļu jomā. Ar nodokli apliekamā peļņa, ko gūst daži no lielākajiem uzņēmumiem, tiks pārcelta no rezidences vietas valsts uz to valsti, kurā notiek pārdošana, tiek piegādātas preces un tiek sniegti pakalpojumi. Turklāt atbilstoši ESAO Iekļaujošajam satvaram aptuveni 136 valstis ir vienojušās, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa minimālā faktiskā likme būs 15 %. Vēl viena svarīga pārmaiņa ir tāda, ka PVN Eiropā tiks iekasēts saskaņā ar galamērķa principu.

3. Piemērotu stimulu nozīme

3.1. Lai sasniegtu vidiskos mērķus, uzņēmumiem, mājsaimniecībām un investoriem ir vajadzīgi pienācīgi stimuli tādu cenu veidolā, kurās atspoguļots deficīts un ārējā ietekme. Ekonomikas politikai, kas nosaka ekonomiskos vai sociālos mērķus, būtu jāatspoguļojas cenās, ar kurām tirgū saskaras privātie un publiskie investori.

3.2. Tomēr uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmas ir vairāk labvēlīgas aizņēmuma finansējumam nekā pašu kapitāla finansējumam, jo procentu maksājumi ir atskaitāmi no nodokļiem, bet ne pašu kapitāla finansēšanas izmaksas. Tāpēc palielinās aizņemto līdzekļu īpatsvars (parāda līmenis) un līdz ar to arī uzņēmumu neaizsargātība ekonomikas satricinājumu laikā.

3.3. Lai nodrošinātu ilgtspējīgu, zaļu un digitalizētu ekonomiku, ir jānovērš parāda un pašu kapitāla finansēšanas izkropļojumi. Dividendes, kas ar nodokļiem tiek apliktas dubulti (pirmkārt uzņēmuma līmenī un pēc tam akcionāru līmenī), ir svarīgas ne tikai kā pensionāru ienākumi un pētniecības iestāžu finansējums, bet galvenokārt kā finansējuma avots ieguldījumiem jaunās nozarēs.

3.4. Investīcijas jaunos, videi mazāk kaitīgos investīciju projektos tiek saistītas ar augstu riska līmeni. Tāpēc finansējuma avots visbiežāk ir pašu kapitāls. Viens no svarīgākajiem faktoriem privātā sektora līdzdalības veicināšanai zaļās un digitālās investīcijās ir šķēršļu novēršana jaunam investīciju kapitālam.

3.5. Labi funkcionējošs kapitāla tirgus ir būtisks kā jauniem uzņēmumiem, tā investoriem, kas meklē videi labvēlīgākas un digitalizētas ieguldījumu iespējas. Lai iznākums būtu sekmīgs, izšķiroša nozīme ir kapitāla pieejamībai. Dividendes palīdz palielināt tirgus likviditāti.

3.6. Ilgtspēja jau tagad ir tirgus virzīts konkurētspējas faktors, kas būtiski ietekmē uzņēmumu spēju piesaistīt klientus, darbiniekus un investorus. Rūpēšanās par ilgtspēju sekmē uzņēmuma izdzīvošanu ilgtermiņā. Regulatīvajiem instrumentiem jābūt veidotiem tā, lai palīdzētu sasniegt šos mērķus atbilstīgi uzņēmumu darbības pamatprincipiem.

3.7. Dividenžu politikā nebūtu jāiejaucas, un nedrīkstētu nepamatoti ietekmēt ne direktoru padomes sastāvu, ne direktoru atbildību pret uzņēmumu, tomēr zaļākas ekonomikas vārdā pienācīgi stimuli ir vajadzīgi. Uzņēmumu pārvaldībā jāņem vērā uzņēmumu sociālā atbildība, attiecīgās Eiropas direktīvas un ESAO izstrādātās daudznacionālu uzņēmumu pamatnostādnes.

3.8. Globālā sasilšana rada bažas mums visiem, un uzņēmumiem būtu jāmaksā pienācīga tirgus cena par emisijām un jāsamazina CO 2 daudzums atmosfērā. Tas nozīmē ne tikai CO 2 emisijas aplikšanu ar nodokli, bet arī subsīdijas tādai darbībai, kas ļauj samazināt CO 2 daudzumu atmosfērā.

3.9. Vēl viena svarīga joma ceļā uz zaļākas un digitalizētas ekonomikas mērķiem ir nodokļu uzlikšana uzņēmumiem, kas kļūst arvien digitalizētāki. Ir vajadzīgs globāls konsensa risinājums, un paredzams, ka līdz gada beigām tiks noslēgts visaptverošs nolīgums. Digitālo pakalpojumu nodokļi nedrīkst nedz kaitēt inovācijai, nedz kavēt ieguldījumus digitālajās tehnoloģijās.

4. Uzņēmumu ienākuma nodokļu jomā pastāvošie stimuli, kas sekmē parādsaistību uzņemšanos

4.1. Uzņēmumu ienākuma nodokļu sistēmā pastāvošie stimuli, kas sekmē aizņemšanos, ietekmē sociālekonomiskās izmaksas, kā arī uzņēmuma finanšu sviras un korporatīvo pārvaldību. Pārmērīga paļaušanās uz aizņēmuma finansējumu var apdraudēt Eiropas Komisijas mērķu sasniegšanu, jo uzņēmumi kļūs finansiāli neaizsargāti un mazināsies iespēja īstenot jaunus un riskantus zaļo investīciju projektus. Tiks ierobežota spēja izmaksāt dividendes, pēc kuras ieguldītāji parasti lemj, vai ieguldīt jaunos projektos.

4.2. Pašreizējie nodokļu noteikumi paredz, ka procentu maksājumi par aizdevumiem ir atskaitāmi no nodokļa bāzes, taču pašu kapitāla maksājumu gadījumā tas tā nav. Pašu kapitāla maksājumus veido divi elementi: dividenžu maksājumi un kapitāla pieaugums. Finansējumam, ko piesaista ar parāda starpniecību, šādi valstu noteikumi rada nepārprotamas priekšrocības salīdzinājumā ar tādu finansējumu, kuram izmanto pašu kapitālu.

4.3. Īpaša atlaide, kas būtu paredzēta, lai pašu kapitāla finansētu ieguldījumu gadījumā uzņēmumiem nodrošinātu nodokļu režīmu, kas līdzīgāks tam, kāds attiecas uz parāda finansētiem ieguldījumiem, varētu mazināt uzņēmumu neaizsargātību un būt noderīgs instruments ilgtspējīgu, videi labvēlīgāku un digitālu ieguldījumu veicināšanai.

4.4. Ir vērts atzīmēt: ja tiesību aktos noteiktās uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes palielināsies, uzņēmumiem būs saimnieciski izdevīgāk veikt ieguldījumus ar aizdevuma palīdzību; tas mudinās uzņēmumus vairāk nekā iepriekš pievērsties aizņēmuma finansējumam. Līdzīga ietekme būtu arī augstākai inflācijai un augstākām procentu likmēm, kas palielinātu stimulu investēt ar aizdevumu palīdzību.

4.5. EESK mudina dalībvalstis gādāt, lai to nodokļu sistēmas kļūst neitrālākas attiecībā uz aizņēmuma un pašu kapitāla finansējumu. Tas veicinātu finansējuma avotu dažādošanu un stiprinātu Eiropas ekonomikas noturību.

4.6. AGI ), lai samazinātu stimulus, kas sekmē parādsaistību uzņemšanos, un veicinātu ieguldījumus pētniecībā un izstrādē. AGI tiktu nodrošināta, pašu kapitāla pieaugumu padarot atskaitāmu no nodokļa bāzes, ja tiktu ievēroti konkrēti nosacījumi Ierosinātajā pārskatītajā direktīvā par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (2016. gads) tika ieviesta nodokļa atlaide izaugsmei un ieguldījumiem (), lai samazinātu stimulus, kas sekmē parādsaistību uzņemšanos, un veicinātu ieguldījumus pētniecībā un izstrādē.tiktu nodrošināta, pašu kapitāla pieaugumu padarot atskaitāmu no nodokļa bāzes, ja tiktu ievēroti konkrēti nosacījumi ( 2 )

4.7. ES Komisija ir paziņojusi, ka 2022. gada pirmajā ceturksnī tā iesniegs projektu direktīvai, lai risinātu jautājumu par stimuliem, kas sekmē parādsaistību uzņemšanos ( 3 ) . EESK ar nepacietību gaida iespēju izskatīt detalizētu priekšlikumu un paust viedokli par to.

5. Korporatīvā pārvaldība uzņēmējdarbības tiesībās

5.1. Ne tikai nodokļi, bet arī noteikumi var palielināt vai samazināt citu instrumentu radīto stimulu ietekmi. Tieši priekšraksti, kas reglamentē īpašumtiesības un spēju izmantot līdzekļus tā, kā investori un uzņēmumu valdes uzskata par piemērotu, var radīt grūtības dažu vēlamo mērķu sasniegšanā.

5.2. Lai ekonomika labi funkcionētu, svarīga nozīme ir pienācīgiem noteikumiem un priekšrakstiem, kas ietekmē uzņēmumu un tirgu darbību. Akcionāriem jāsauc pie atbildības uzņēmuma vadība, ja līdzekļi tiek izmantoti personīgam labumam, nevis uzņēmuma vērtības palielināšanai ( 4 ) . Virkne tiesību aktu nosaka, kādai jābūt pieņemamai korporatīvai rīcībai saistībā ar cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu ( 5 ) , kā arī eksistē vispusīgi nolīgumi par tirgus kodeksiem attiecībā uz korporatīvo rīcību dalībvalstīs. Kā paziņots Eiropas zaļajā kursā un Komisijas paziņojumā par [Covid-19] atveseļošanas plānu, ir svarīgi, lai korporatīvās pārvaldības satvarā tiktu iekļauta ilgtspēja. Komisija organizēja sabiedrisko apspriešanu, lai apkopotu ieinteresēto personu viedokļus par iespējamu iniciatīvu ilgtspējīgas korporatīvās pārvaldības jomā ( 6 )

5.3. EESK atbalsta nākotnes redzējumu par zaļāku, digitalizētu Eiropas ekonomiku, kam raksturīgs taisnīgums, izaugsme un efektīva nodokļu sistēma, kas savukārt rada tādu vidi, kura ir labvēlīga gan ieguldījumiem, gan nodarbinātību veicinošai izaugsmei. Lai pārvirzītu ieguldījumu plūsmas, ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt kapitāla pieejamību jaunajā zaļajā ekonomikā. Ieguldāmo līdzekļu pieejamība, kā arī skaidrība par noteikumiem un tiesiskuma ievērošana ir svarīgi faktori sekmīgai Eiropas ekonomikas pārejai.

5.4. EESK piekrīt Komisijas viedoklim, ka uzņēmumiem būtu jāveicina zaļākas, ilgtspējīgas un digitalizētas ekonomikas izveide, tādējādi galveno uzmanību pievēršot ilgtermiņa mērķiem un taisnīgam sadalījumam starp valstīm un iedzīvotājiem.

5.5. EESK ir cieši pārliecināta, ka galīgā kontrole pār korporatīvajām darbībām un atbildība par tām būtu jāuzņemas akcionāriem. Uzņēmuma īpašniekiem ir jāatbild par savu rīcību. Pašreizējā dalībvalstu korporatīvās pārvaldības kodeksu un uzņēmējdarbības tiesību sistēma faktiski ir atkarīga no akcionāriem, kuri ir uzņēmuma īpašnieki un kuri, ieceļot uzņēmuma valdi, galu galā kontrolē uzņēmuma stratēģijas un prioritātes. Šī pārskatatbildība nozīmē, ka akcionāri ir atbildīgi par uzņēmuma finansēm un rīcību, un tie zaudētu kapitālu, ja uzņēmums ciestu zaudējumus. Šāds vispāratzīts pamatprincips nebūtu ne jāmaina, ne jāvājina.

5.6. ESG ( environmental, social and corporate ) standartiem uzņēmumos Uzņēmumiem, protams, gan ikdienas darbībā, gan pieņemot lēmumus par ieguldījumiem, būtu pienācīgi jāņem vērā ilgtermiņa mērķi un pozitīva sociālā ietekme. Visā pasaulē to arvien vairāk pieprasa tirgus standarti, nozaru noteikumi, kas reglamentē ražošanu, un investori, kuri nereti izvirza prasību pēc tā sauktajiem) standartiem uzņēmumos ( 7 )

5.7. Eiropas direktīvu un Eiropas regulu ietekmē valstu tiesību akti par uzņēmējdarbību ir katras dalībvalsts tiesu sistēmas neatņemama sastāvdaļa, jo juridiskajā struktūrā tie nosaka atbilstošā līmeņa tiesības un atbildību. Arī noteikumiem attiecībā uz direktoru padomju sastāvu jāatbilst katras valsts specifikai. Ar ES pārvaldības un ieteikumu palīdzību ir jānodrošina godīga konkurence un taisnīgas vērtības attiecībā uz uzņēmuma rīcību.

5.8. Lai privātie līdzekļi spētu veikt uzdevumu, kura izpilde nepieciešama Komisijas prioritāšu īstenošanai, ir jāpanāk, ka kapitāls netiek bloķēts uzņēmumos un ka līdzekļus var viegli ieguldīt ES noteiktajās svarīgākajās nozarēs.

5.9. Labi funkcionējošs kapitāla tirgus Eiropas Savienībā ir īpaši būtisks jaunu ieguldījumu priekšnoteikums. Tāpēc EESK aicina veikt turpmākus pasākumus, lai pabeigtu kapitāla tirgu savienības izveidi ( 8 )

5.10. Kapitāla tirgus likviditāte ir svarīga ieguldījumu veikšanai. Dividenžu maksājumi – pat neraugoties uz uzskatu, ka to ietekme ir pārāk īslaicīga, – papildina tādu līdzekļu kopumu, kas pieejami jauniem ieguldījumiem videi nekaitīgās un digitālās nozarēs ( 9 ) . Tāpēc tiem ir izšķiroša nozīme labi funkcionējošā kapitāla tirgū, kad tie tiek ieguldīti vai nu jaunos uzņēmumos, vai uzņēmumā, kas izmaksā dividendes. Ja investoram izmaksā dividendes, viņš vienmēr var izvēlēties atkārtoti ieguldīt esošajā uzņēmumā vai citā uzņēmumā. Tomēr, ja peļņa netiek sadalīta, investoriem ir jāpārdod akcijas, jo tas ir vienīgais veids, kā ieguldīt jaunos uzņēmumos. Pieredzējušiem uzņēmumiem un investoriem varētu būt izdevīgi, ja saglabātais kapitāls pieaug vērtībā, taču tas nenodrošinās jaunu līdzekļu pieejamību jauniem uzņēmumiem vai ieguldījumiem jaunās nozarēs.

5.11. Dividenžu maksājumi dod investoriem iespēju pastāvīgi pilnveidot savu ieguldīšanas stratēģiju, veicinot videi labvēlīgus, ilgtspējīgus, ētiskus un digitālus projektus. Daudzos gadījumos tas jau ir konstatēts kapitāla tirgos un privātā pašu kapitāla jomā (piemēram, ieguldījumos elektrisko automobiļu akumulatoru ražošanā vai bezoglekļa tērauda ražošanā).

5.12. Jauniem uzņēmumiem vajadzētu būt pilnvērtīgai iespējai attīstīties un saņemt finansējumu no dividendēm, kas izmaksātas agrāk izveidotu uzņēmumu akcionāriem; tas ļautu veikt jaunu kapitāla sadali saskaņā ar Komisijas prioritātēm. Varētu apsvērt nodokļu atvieglojumus jaunām, zaļām investīcijām.

5.13. EESK uzskata, ka kapitāla tirgiem un privātajiem līdzekļiem var būt izšķiroša nozīme uzņēmumu virzīšanā uz ilgtspējīgu, zaļāku un digitalizētu ekonomiku. Jebkurai Eiropas likumdevēja politiskai rīcībai uzņēmējdarbības tiesību un korporatīvās pārvaldības jomā būtu jāpalielina minētā nozīme.

6. CO2 emisijas samazināšanas stimuli

6.1. 2 daudzumu atmosfērā varētu samazināt ar iespējami zemām izmaksām. Nodokļi būtu jāizmanto, lai atbalstītu Eiropas ekonomikas pārveidi un sasniegtu klimata politikas mērķus ( 10 ) . Ir svarīgi gādāt par to, ka uzņēmumiem un mājsaimniecībām ir vienādi stimuli tā, lai COdaudzumu atmosfērā varētu samazināt ar iespējami zemām izmaksām.

6.2. EESK mudina Eiropas Komisiju īstenot konkrētas iniciatīvas, ar kurām dalībvalstīs tiktu ieviesti līdzīgi oglekļa nodokļi, lai saskaņotu centienus efektīvi pazemināt CO 2 līmeni. Ideāls risinājums būtu visā ES vienotajā tirgū vienoti nosacījumi attiecībā uz apliekamajām emisijām/samazinājumiem, kā arī uz konkrētām metodēm un nodokļa likmēm, lai panāktu vienādu ietekmi uz CO 2 koncentrācijas līmeni atmosfērā.

6.3. Dalībvalstīm būtu jāpieņem, piemēram, visaptveroša un simetriska vides nodokļu politika, ņemot vērā CO 2 ietekmi uz globālo sasilšanu. Būtu jāievieš nodokļi gan ar pozitīvām, gan negatīvām likmēm. No CO 2 nodokļiem gūtos ieņēmumus vajadzētu izmantot, lai finansētu stimulus CO 2 daudzuma samazināšanas metodēm vietējā, reģionālajā un valsts līmenī.

6.4. Lai gan meža produktu pārdošana kā īpašnieka ienākums tiek aplikta ar nodokli, būtu jāatzīst, ka koku stādīšana un mežu augšana samazina CO 2 daudzumu atmosfērā, tāpēc simetriskā pieejā nodokļu jautājumiem globālās sasilšanas kontekstā šīs darbības būtu jāveicina ar negatīvu CO 2 nodokli. Tas būtu svarīgs pasākums, kas palīdzētu sasniegt klimata politikas mērķus.

6.5. Ideāls risinājums būtu visā pasaulē vienoti nosacījumi attiecībā uz apliekamajām emisijām/samazinājumiem, kā arī uz konkrētām metodēm un nodokļa likmēm, lai panāktu vienādu ietekmi uz CO 2 koncentrācijas līmeni atmosfērā.

7. Digitalizāciju kavējošu faktoru novēršana

7.1. Datu un jaunu uzņēmējdarbības modeļu izmantošana ir radījusi nepieciešamību pārskatīt starptautiskos nodokļu uzlikšanas principus attiecībā uz to, kā sadalīt nodokļu ieņēmumus starp valstīm. Ir svarīgi panākt un īstenot konsensa nostāju starptautiskā līmenī ( 11 )

7.2. MLC ) visām pusēm būs uzlikts pienākums atcelt visus digitālo pakalpojumu nodokļus un citus līdzīgus pasākumus attiecībā uz visiem uzņēmumiem un apņemties turpmāk šādus pasākumus neieviest. Detalizētu definīciju par to, kas ir “līdzīgi pasākumi”, izstrādās reizē ar MLC un tās paskaidrojuma raksta pieņemšanu.” Nodokļu tiesību aktu kopums ietver priekšlikumu par faktisko minimālo uzņēmumu ienākuma nodokli 15 % apmērā. ESAO/G20 nolīguma mērķis ir ierobežot nodokļu konkurenci, īpaši no valstīm, kuru nodokļu likmes ir zemākas par robežvērtību, un minētajā dokumentā ir noteikts: “Daudzpusējā konvencijā () visām pusēm būs uzlikts pienākums atcelt visus digitālo pakalpojumu nodokļus un citus līdzīgus pasākumus attiecībā uz visiem uzņēmumiem un apņemties turpmāk šādus pasākumus neieviest. Detalizētu definīciju par to, kas ir “līdzīgi pasākumi”, izstrādās reizē arun tās paskaidrojuma raksta pieņemšanu.” ( 12 )

7.3. EESK uzskata, ka ir svarīgi ieviest pienācīgus noteikumus, kas veicinātu turpmāku Eiropas ekonomikas digitalizāciju un tādējādi pavērtu iespēju sasniegt mērķi – zaļāku un digitalizētu ekonomiku.

Briselē, 2021. gada 8. decembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) Efektivitātes labad līdzekļi ir jāpiesaista rentablā veidā un pareizi jāizlieto dalībvalstīs, veicinot tādus ieguldījumus, kas bez šāda atbalsta netiktu veikti.

(2) Summa, kas vienāda ar AGI pašu kapitāla bāzes pieauguma definēto ienesīgumu, būtu atskaitāma no nodokļa bāzes. Šāds ienesīgums būtu vienāds ar eurozonas 10 gadu valsts etalona obligāciju ienesīgumu tā gada decembrī, kam seko attiecīgais taksācijas gads, kam pieskaitīta divu procentpunktu riska prēmija. Skatīt Padomes direktīvu par kopējo uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi, COM(2016) 685 final, 2016/0337 (CNS) (2016).

(3) Atvieglojums tādu stimulu samazināšanai, kas sekmē parādsaistību uzņemšanos (DEBRA), paziņojums par uzņēmējdarbības nodokļiem 21. gadsimtā, COM(2021) 251 final.

(4) Ir jāaizliedz uzņēmumu vadītājiem izmantot uzņēmuma līdzekļus luksusa izdevumiem, kas nav saistīti ar uzņēmējdarbības mērķiem.

(5) Sk. EESK atzinumu Cīņa pret krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju (OV C 429, 11.12.2020., 6. lpp.).

(6) Apspriešanās par ilgtspējīgu korporatīvo pārvaldību, no 2020. gada 26. oktobra līdz 2021. gada 8. februārim

(7) ESG kritēriji ir vidiskie, sociālie un korporatīvās pārvaldības faktori, kas tiek ņemti vērā, ieguldot uzņēmumā. Lai gan tie radušies pirms vairākām desmitgadēm, par atsauci sociāli atbildīgiem ieguldījumiem tie ir kļuvuši pēdējos gados.

(8) Sk. EESK atzinumu par tematu “Kapitāla tirgu savienība cilvēku un uzņēmumu labā – jauns rīcības plāns” (OV C 155, 30.4.2021., 20. lpp.).

(9) To, vai dividenžu politikā ir īstermiņa pieeja, ir analizējuši daudzi pētnieki; skatīt, piemēram, Martin Carlsson-Wall et al., Corporate Governance and Short-Termism: An in-depth Analysis of Swedish data (2021), Stokholmas Ekonomikas augstskola. Minēto autoru empīriskie konstatējumi, kas balstīti uz 2000.–2019. gadā pētītiem 786 atsevišķiem uzņēmumiem un 7 389 uzņēmumiem viena gada griezumā, neliecina par finanšu īstermiņa redzējumu.

(10) Sk. EESK atzinumu par tematu “Nodokļu mehānismi CO2 emisiju samazināšanai” (OV C 364, 28.10.2020., 21. lpp.).

(11) Sk. EESK atzinumu par tematu “Uzņēmējdarbības nodokļi 21. gadsimtā” (ECO/558).

(12) OECD/G20 Base Erosion and Profit Shifting Project Statement on a Two-Pillar Solution to Address the Tax Challenges Arising from the Digitalisation of the Economy, 2021. gada 8. oktobris, 7. lpp.