Priekšlikums Padomes regula par zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kotdivuāru, no otras puses /* COM/2007/0648 galīgā redakcija - CNS 2007/0226 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 30.10.2007 COM(2007) 648 galīgā redakcija 2007/0226 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kotdivuāru, no otras puses (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Kopiena un Kotdivuāra ir apspriedušas un 2007. gada 5. aprīlī parafējušas zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumu, ar kuru Kopienas zvejniekiem piešķir zvejas iespējas Kotdivuāras zvejas zonā. Šo partnerattiecību nolīgumu, kam pievienots protokols un tā pielikums, noslēdza uz sešiem gadiem, un tas ir pagarināms. Šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Ekonomikas kopienas un Kotdivuāras Zvejniecības nolīgumu par zveju Kotdivuāras zvejas zonā, kurš stājās spēkā 1990. gada 19. decembrī. Komisija savu nostāju sarunās formulēja, pamatojoties arī uz retrospektīvu un provizorisku novērtējumu, kuru veica neatkarīgi eksperti. Jaunā partnerattiecību nolīguma galvenais mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Kopienu un Kotdivuāru, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kurā abu pušu interesēs ir izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kotdivuāras zvejas zonā. Puses ir iesaistījušās politiskā dialogā par tās interesējošiem zivsaimniecības nozares jautājumiem. Jaunajā partnerattiecību nolīgumā īpaša uzmanība tiks pievērsta Kotdivuāras zivsaimniecības politikas atbalstam. Puses vienosies par prioritārajām jomām šā atbalsta saņemšanai un izvirzīs mērķus, formulēs to sasniegšanai vajadzīgās gada un daudzgadu programmas un noteiks iegūto rezultātu novērtēšanas kritērijus, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību. Finansiālā ieguldījuma apjoms gadā ir EUR 595 000. Šo finansiālo ieguldījumu pilnībā novirzīs to iniciatīvu atbalstam un īstenošanai, kas izrādītas saistībā ar Kotdivuāras valdības izstrādāto zivsaimniecības politiku. Paredzētās zvejas iespējas ļauj zvejot 25 seineriem un 15 kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām. Tomēr pēc Kopienas pieprasījuma šā nolīguma satvarā var veikt izpētes zvejas reisus. Atkarībā no to rezultāta Puses var pieņemt lēmumu par jaunu zvejas iespēju iedalīšanu Kopienas zvejas kuģiem. Protokolā turklāt ir iekļauta pārskatīšanas klauzula, kas ļauj pēc trim gadiem grozīt šo protokolu un tā pielikumus, ja Apvienotā komiteja to uzskata par vajadzīgu. Partnerattiecību nolīgumā turklāt paredzēts veicināt ekonomisko, zinātnisko un tehnisko sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītajās jomās. Pamatojoties uz iepriekšminēto, Komisija ierosina Padomei ar regulu pieņemt šā jaunā zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu un Kotdivuāru. 2007/0226 (CNS) Priekšlikums PADOMES REGULA par zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kotdivuāru, no otras puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu saistībā ar 300. panta 2. punktu un 3. punkta pirmo daļu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[2], tā kā: (1) Kopiena un Kotdivuāra ir apspriedušas partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, ar kuru Kopienas kuģiem piešķir zvejas iespējas ūdeņos, kas attiecībā uz zivsaimniecību ir Kotdivuāras suverenitātē vai jurisdikcijā. (2) Apspriešanās rezultātā 2007. gada 5. aprīlī tika parafēts jauns partnerattiecību nolīgums zivsaimniecības nozarē. (3) Kopienas interesēs ir apstiprināt šo nolīgumu. (4) Ir jānosaka zvejas iespēju sadalījums dalībvalstīm, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Kopienas vārdā apstiprina zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumu starp Eiropas Kopienu, no vienas puses, un Kotdivuāru, no otras puses. Nolīguma teksts ir pievienots šai regulai. 2. pants Nolīguma protokolā paredzētās zvejas iespējas dalībvalstīm sadala šādi. - 25 kuģi zvejai ar riņķvadiem | Francija: Spānija: | 10 kuģi 15 kuģi | - 15 kuģi zvejai ar āķu jedām | Spānija: Portugāle: | 10 kuģi 5 kuģi | Ja ar minēto dalībvalstu iesniegtajiem licences pieprasījumiem Protokolā paredzētās zvejas iespējas tiek apgūtas nepilnīgi, Komisija var izskatīt jebkuras citas dalībvalsts iesniegtus licences pieprasījumus. 3. pants Dalībvalstis, kuru kuģi zvejo saskaņā ar 1. pantā minēto nolīgumu, paziņo Komisijai daudzumus, kas no katra krājuma nozvejoti Kotdivuāras zvejas zonā saskaņā ar kārtību, kura paredzēta Komisijas 2001. gada 14. marta Regulā (EK) Nr. 500/2001, kas nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EEK) Nr. 2847/93 par to lomu pārraudzību, kurus nozvejojuši Kopienas zvejas kuģi trešo valstu ūdeņos un atklātā jūrā[3]. 4. pants Padomes priekšsēdētāju pilnvaro izraudzīties personu, kura ir tiesīga parakstīt minēto nolīgumu, lai tas kļūtu saistošs Kopienai. 5. pants Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [..] Padomes vārdā — priekšsēdētājs Kotdivuāras Republikas un Eiropas Kopienas partnerattiecību NOLĪGUMS zivsaimniecības nozarē KOTDIVUĀRAS REPUBLIKA, še turpmāk — „Kotdivuāra”, un EIROPAS KOPIENA, še turpmāk — „Kopiena”, abas kopā turpmāk sauktas par „Pusēm”, IEVĒROJOT Kopienas un Kotdivuāras ciešo sadarbību, jo īpaši saistībā ar Kotonū nolīgumu, kā arī Pušu kopējo vēlmi šo sadarbību pastiprināt; IEVĒROJOT Pušu vēlēšanos sadarbojoties veicināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu; ŅEMOT VĒRĀ Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju; APŅEMOTIES ievērot Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (še turpmāk — ICCAT ) lēmumus un saistošos ieteikumus; APZINOTIES to, cik svarīgi ir principi, kas ietverti Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas ( FAO ) 1995. gada konferencē pieņemtajā Atbildīgas zivsaimniecības vadības kodeksā; APŅEMOTIES ar savstarpēji izdevīgu sadarbību veicināt atbildīgu zivsaimniecību, lai nodrošinātu jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu ilgtermiņā un ilgtspējīgu izmantošanu; PĀRLIECĪBĀ par to, ka šai sadarbībai jāizpaužas tādu iniciatīvu un pasākumu veidā, kas gan kopā, gan atsevišķi viens otru papildina, nodrošinot politikas saskanību un pasākumu sinerģismu; APŅEMOTIES tādēļ sākt dialogu par Kotdivuāras valdības pieņemto zivsaimniecības politiku un noteikt piemērotākos līdzekļus šīs politikas efektīvai īstenošanai, kā arī uzņēmēju un sabiedrības iesaistei; VĒLOTIES pieņemt sīki izstrādātus noteikumus un nosacījumus, ar kādiem Kopienas kuģi var veikt zvejas darbības Kotdivuāras ūdeņos un ar kādiem var saņemt Kopienas atbalstu atbildīgas zvejniecības ieviešanai minētajos ūdeņos; APŅEMOTIES panākt ciešāku ekonomisko sadarbību zivsaimniecībā un ar to saistītajās jomās, un tādēļ veidot un attīstīt kopuzņēmumus, kuros iesaistās abu Pušu uzņēmumi, IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO. 1. pants — Priekšmets Ar šo nolīgumu paredz principus, noteikumus un procedūras šādās jomās: - ekonomiskā, finansiālā, tehniskā un zinātniskā sadarbība zivsaimniecības nozarē, lai Kotdivuāras zvejas zonās veicinātu atbildīgu zvejniecību, kas nodrošina zvejas resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, un lai attīstītu Kotdivuāras zivsaimniecības nozari, - nosacījumi, ar kādiem Kopienas zvejas kuģi piekļūst Kotdivuāras zvejas zonām, - sadarbība attiecībā uz zvejas uzraudzības kārtību Kotdivuāras zvejas zonās, lai nodrošinātu iepriekšminēto nosacījumu ievērošanu, zvejas resursu saglabāšanas un pārvaldības pasākumu efektivitāti un lai novērstu nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju, - uzņēmumu partnerība, kopējās interesēs izvēršot saimniecisku darbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītajās jomās. 2. pants — Definīcijas Šajā nolīgumā: a) „Kotdivuāras iestādes” ir zvejas resursus pārzinošā ministrija; b) „Kopienas iestādes” ir Eiropas Komisija; c) „Kotdivuāras zvejas zona” ir ūdeņi, kas attiecībā uz zivsaimniecību ir Kotdivuāras suverenitātē vai jurisdikcijā; d) „zvejas kuģis” ir kuģis, kas aprīkots ūdeņu dzīvo resursu komerciālai izmantošanai; e) „Kopienas kuģis” ir Kopienā reģistrēts zvejas kuģis, kas peld ar Kopienas dalībvalsts karogu; f) „Apvienotā komiteja” ir šā nolīguma 9. pantā paredzētā komiteja, kuras sastāvā ir Kopienas un Kotdivuāras pārstāvji; g) „pārkraušana citā kuģī” ir ostā un/vai ārpus tās notiekoša pilnīga vai daļēja nozvejas pārvietošana no zvejas kuģa citā kuģī; h) „neparedzēti apstākļi” ir apstākļi, kuri nav dabas parādības un kurus neviena no Pusēm nespēj pienācīgi kontrolēt, un kuri traucē zvejot Kotdivuāras ūdeņos; i) „ĀKK jūrnieki” ir jūrnieki no valstīm, kas nav Eiropas valstis un ir parakstījušas Kotonū nolīgumu. Tādējādi Kotdivuāras jūrnieks ir ĀKK jūrnieks. 3. pants — Īstenošanas principi un mērķi 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Kotdivuāras zvejas zonās, ievērojot nediskriminēšanas principu attiecībā pret dažādām minētajos ūdeņos zvejojošajām flotēm un neierobežojot nolīgumus, ko ģeogrāfiska reģiona robežās noslēgušas jaunattīstības valstis, tai skaitā savstarpējus zvejniecības nolīgumus. 2. Puses sadarbojas Kotdivuāras valdības pieņemtās zivsaimniecības politikas īstenošanā un tālab iesaistās politiskā dialogā par vajadzīgajiem pārkārtojumiem. Puses apspriežas, pirms pieņem attiecīgus šīs jomas pasākumus. 3. Puses turklāt sadarbojas, gan kopā, gan atsevišķi vērtējot ar šo nolīgumu saistītos pasākumus, programmas un darbības pirms to īstenošanas sākuma, īstenošanas laikā un pēc tās pabeigšanas. 4. Puses apņemas nodrošināt šā nolīguma īstenošanu saskaņā ar labas ekonomiskās un sociālās vadības principiem un ievērojot zvejas resursu stāvokli. 5. ĀKK jūrnieku nodarbināšanu uz Kopienas kuģiem reglamentē ar Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarāciju par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā, kuru piemēro atbilstīgajiem darba līgumiem un vispārējiem darba nosacījumiem. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. pants — Zinātniskā sadarbība 1. Šā nolīguma darbības laikā Kopiena un Kotdivuāra pastāvīgi vērtē resursu stāvokli Kotdivuāras zvejas zonā. 2. Pamatojoties uz Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā ( ICCAT ) pieņemtajiem saistošajiem ieteikumiem un rezolūcijām un ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses apspriežas šā nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai — attiecīgā gadījumā, pēc zinātniskas apspriedes un savstarpējas vienošanās,— pieņemtu tādus pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, kas ietekmē Kopienas kuģu veiktās darbības. 3. Puses apņemas tieši (tai skaitā apakšreģiona līmenī) vai kompetentās starptautiskajās organizācijās apspriesties par to, kā nodrošināt dzīvo resursu pārvaldību un saglabāšanu Atlantijas okeānā, un par sadarbību attiecīgajās zinātniskās pētniecības jomās. 5. pants — Kopienas kuģu piekļuve zvejas vietāmKotdivuāras ūdeņos 1. Kotdivuāra apņemas ļaut Kopienas kuģiem veikt zvejas darbības Kotdivuāras zvejas zonā saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu un pielikumu. 2. Zvejas darbības, uz kurām attiecas šis nolīgums, veic atbilstīgi Kotdivuāras tiesību aktiem. Kotdivuāras iestādes paziņo Kopienai par visiem minēto tiesību aktu grozījumiem. 3. Kotdivuāra apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai faktiski piemērotu šā nolīguma protokolā paredzēto zvejas uzraudzību. Kopienas kuģi sadarbojas ar Kotdivuāras iestādēm, kas atbild par minēto uzraudzību. 4. Kopiena apņemas veikt visus attiecīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka tās kuģi ievēro šā nolīguma noteikumus, kā arī tiesību aktus, ar kuriem reglamentē zveju ūdeņos, kas ir Kotdivuāras jurisdikcijā. 6. pants — Zvejas licences 1. Kopienas kuģi drīkst veikt zvejas darbības Kotdivuāras zvejas zonā tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas licence, kuru Kotdivuāra izdevusi saskaņā ar šo nolīgumu un tam pievienoto protokolu. 2. Kuģa zvejas licences saņemšanas procedūra, no kuģa īpašnieka iekasējamās maksas un to maksāšanas kārtība ir noteikta šā nolīguma protokola pielikumā. 7. pants — Finansiālais ieguldījums 1. Kopiena piešķir Kotdivuārai finansiālu ieguldījumu saskaņā ar šā nolīguma protokolā un pielikumā paredzētajiem noteikumiem un nosacījumiem. Šim ieguldījumam ir divas, savstarpēji saistītas daļas, proti: a) Kopienas kuģu piekļuve Kotdivuāras ūdeņiem un zvejas resursiem un b) Kopienas finansiāls atbalsts tādas valsts zivsaimniecības politikas izveidošanai, kuras pamatā ir atbildīga zvejniecība un zvejas resursu ilgtspējīga izmantošana Kotdivuāras ūdeņos. 2. Finansiālā ieguldījuma daļu, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā, nosaka atkarībā no mērķiem, par kuriem Puses vienojas, ievērojot šā nolīguma protokolā paredzētos noteikumus, un kuri jāsasniedz ar Kotdivuāras valdības noteiktās zivsaimniecības politikas un tās īstenošanai izstrādāto gada un daudzgadu programmu palīdzību. 3. Kopienas piešķirto finansiālo ieguldījumu izmaksā ik gadu, ievērojot šā nolīguma protokolā paredzēto maksāšanas kārtību un piemērojot šā nolīguma un minētā protokola noteikumus, ja maksājamās summas apjomu maina šādu iemeslu dēļ: a) neparedzēti apstākļi; b) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju samazināšana, ko pēc savstarpējas vienošanās veic, piemērojot attiecīgo krājumu pārvaldības pasākumus, kurus, pamatojoties uz labāko pieejamo zinātnisko informāciju, uzskata par vajadzīgiem resursu saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai; c) Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju palielināšana, ko pēc savstarpējas vienošanās veic, ja — saskaņā ar labāko pieejamo zinātnisko informāciju — krājumu stāvoklis to ļauj; d) Kotdivuāras zivsaimniecības politikas īstenošanai piešķirtā finansiālā atbalsta nosacījumu pārvērtēšana, ja tās pamatā ir Pušu konstatētie gada un daudzgadu programmu rezultāti; e) šā nolīguma darbības izbeigšana saskaņā ar 13. pantu; f) šā nolīguma darbības apturēšana saskaņā ar 12. pantu. 8. pants — Sadarbības veicināšana uzņēmēju vidū un sabiedrībā 1. Puses atbalsta ekonomisku, zinātnisku un tehnisku sadarbību zivsaimniecības nozarē un ar to saistītajās jomās. Tās apspriežas, lai saskaņotu dažādos iespējamos pasākumus. 2. Puses apņemas veicināt informācijas apmaiņu par zvejas paņēmieniem un rīkiem, zvejas produktu saglabāšanas metodēm un rūpniecisko apstrādi. 3. Puses veido labvēlīgus apstākļus Pušu uzņēmumu tehniskās, ekonomiskās un komerciālās sadarbības veicināšanai, atbalstot uzņēmējdarbībai un ieguldījumiem labvēlīgas vides radīšanu. 4. Puses jo īpaši atbalsta kopuzņēmumu veidošanu, kas ir abpusēji izdevīga, un šādiem uzņēmumiem jāatbilst gan Kotdivuāras, gan Kopienas tiesību aktu prasībām. 9. pants — Apvienotā komiteja 1. Šā nolīguma izpildes uzraudzībai un kontrolei izveido Apvienoto komiteju. Apvienotā komiteja veic šādas funkcijas: a) pārrauga šā nolīguma izpildi, interpretāciju un piemērošanu, jo īpaši 7. panta 2. punktā minēto gada un daudzgadu programmu izstrādi un to izpildes novērtēšanu; b) nodrošina vajadzīgo saziņu Puses interesējošajos zivsaimniecības jautājumos; c) darbojas kā forums izlīguma panākšanai strīdos par šā nolīguma interpretēšanu vai piemērošanu; d) vajadzības gadījumā no jauna novērtē zvejas iespēju apjomu un līdz ar to — finansiālā ieguldījuma apjomu; e) veic citas funkcijas, par kurām Puses savstarpēji vienojas. 2. Apvienotā komiteja sanāk vismaz reizi gadā, pārmaiņus Kotdivuārā un Kopienā, un sanāksmi vada tās rīkotāja Puse. Ja kāda no Pusēm to pieprasa, Apvienotā komiteja pulcējas ārkārtas sanāksmē. 10. pants — Piemērošanas ģeogrāfiskais apgabals Šo nolīgumu piemēro, no vienas puses, teritorijās, uz kurām attiecas Eiropas Kopienas dibināšanas līgums, un ar minētajā līgumā paredzētajiem nosacījumiem un, no otras puses, Kotdivuāras teritorijā. 11. pants — Nolīguma termiņš Šo nolīgumu piemēro 6 gadus, sākot no tā spēkā stāšanās dienas. To automātiski pagarina uz turpmākiem tikpat ilgiem periodiem, ja vien šā nolīguma darbība nav izbeigta saskaņā ar 13. pantu. 12. pants — Nolīguma darbības apturēšana 1. Šā nolīguma darbību var apturēt pēc jebkuras Puses pieprasījuma, ja radušās nopietnas nesaskaņas par šā nolīguma noteikumu piemērošanu. Lai nolīguma darbību apturētu, attiecīgajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. Pēc šāda paziņojuma saņemšanas Puses apspriežas, lai nesaskaņas atrisinātu izlīgstot. 2. Šā nolīguma 7. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atkarībā no Nolīguma darbības apturēšanas ilguma. 13. pants — Nolīguma darbības izbeigšana 1. Šā nolīguma darbību var izbeigt jebkura no Pusēm, ja rodas neparedzēti apstākļi, piemēram, ja ir noplicināti attiecīgie krājumi vai ja konstatēts, ka samazinājies Kopienas kuģiem piešķirto zvejas iespēju izmantojums, vai ja Puses nepilda apņemšanos apkarot nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju. 2. Ja kāda no Pusēm vēlas izbeigt šā nolīguma darbību, tā vismaz sešus mēnešus pirms sākotnējā vai katra nākamā termiņa beigām rakstveidā paziņo otrai Pusei par savu nodomu. 3. Ar 2. punktā minētā paziņojuma nosūtīšanu sākas Pušu apspriedes. 4. Šā nolīguma 7. pantā minētā finansiālā ieguldījuma maksājumu gadam, kurā tiek izbeigta šā nolīguma darbība, samazina samērīgi un proporcionāli laikam. 14. pants — Protokols un pielikums Protokols un pielikums ir šā nolīguma neatņemama daļa. 15. pants — Piemērojamie valsts tiesību akti Kopienas zvejas kuģu darbības Kotdivuāras ūdeņos reglamentē Kotdivuārā piemērojamie tiesību akti, izņemot tad, ja šajā nolīgumā vai tā protokolā, pielikumā vai papildinājumos ir noteikts citādi. 16. pants — Atcelšana Šā nolīguma spēkā stāšanās dienā ar to atceļ un aizstāj Eiropas Ekonomikas kopienas un Kotdivuāras Republikas Zvejniecības nolīgumu par zveju pie Kotdivuāras krastiem, kurš stājās spēkā 1990. gada 19. decembrī. 17. pants — Stāšanās spēkā Šis nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses rakstveidā viena otrai paziņo par šim nolūkam vajadzīgo attiecīgo iekšējo procedūru pabeigšanu, tas ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāliešu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un katrs tā teksts ir vienlīdz autentisks. Protokols, ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts Eiropas Kopienas un Kotdivuāras Republikas zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīgumā par zveju Kotdivuāras zvejas zonās, laika posmam no 2007. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam 1. pants Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas 1. Zvejas iespējas, kas no 2007. gada 1. jūlija uz 6 gadiem piešķirtas saskaņā ar Nolīguma 5. pantu, ir šādas.Tālu migrējošajām sugām (sugām, kas minētas ANO 1982. gada konvencijas 1. pielikumā) — - tunzivju saldētājseineri: 25 kuģi, - kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām: 15 kuģi. 2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4. un 5. pantu. 3. Kuģi, kas peld ar Eiropas Kopienas dalībvalsts karogu, veikt zvejas darbības Kotdivuāras zvejas zonā drīkst tikai tad, ja tiem ir derīga zvejas licence, kuru Kotdivuāra izdevusi saskaņā ar šo protokolu un tam pievienoto pielikumu. 2. pantsFinansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība 1. Nolīguma 7. pantā minēto finansiālo ieguldījumu veido — no vienas puses — 1. pantā noteiktajam laikposmam paredzēta ikgadēja summa EUR 455 000 apmērā, kas gadā atbilst 7000 tonnu lielam atskaites daudzumam, un — no otras puses — īpaša ikgadēja summa EUR 140 000 apmērā, kas paredzēta Kotdivuāras zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai. Šī īpašā summa ir Nolīguma 7. pantā definētā finansiālā ieguldījuma neatņemama daļa. 2. Šā panta 1. punktu piemēro saskaņā ar šā protokola 4., 5., 6. un 7. pantu. 3. Šā panta 1. punktā noteikto summu — kopā EUR 595 000 — Kopiena maksā ik gadu šā protokola piemērošanas laikposmā. 4. Ja kopējais daudzums, kuru Kopienas kuģi nozvejojuši Kotdivuāras zvejas zonās, pārsniedz atskaites daudzumu, katra nozvejotā papildu tonna ikgadējā finansiālā ieguldījuma apmēru palielina par EUR 65. Tomēr Kopienas šādi samaksātā kopējā ikgadējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 3. punktā minēto summu jeb par EUR 1 190 000. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā. 5. Šā panta 1. punktā noteikto finansiālo ieguldījumu izmaksā vēlākais 2008. gada 30. martā par pirmo gadu un vēlākais 1. jūlijā par turpmākajiem gadiem. 6. Ievērojot 6. pantu, Kotdivuāras iestādēm ir tiesības brīvi lemt par šā finansiālā ieguldījuma izlietošanu. 7. Finansiālo ieguldījumu ieskaita vienā konkrētā Kotdivuāras Valsts kases bankas kontā. 3. pantsSadarbība atbildīgas zvejniecības jomā un zinātniskā sadarbība 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zvejniecību Kotdivuāras ūdeņos, pamatojoties uz nediskriminēšanas principu attiecībā pret dažādajām flotēm, kas zvejo šajos ūdeņos. 2. Šā protokola piemērošanas laikā Kopiena un Kotdivuāras iestādes pēc iespējas seko līdzi resursu stāvokļa izmaiņām Kotdivuāras zvejas zonā. 3. Puses apņemas veicināt sadarbību, kas atbildīgas zvejniecības jomā notiek apakšreģiona mērogā, konkrēti Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā ( ICCAT ) vai jebkurā citā kompetentā apakšreģionālajā vai starptautiskajā organizācijā. 4. Saskaņā ar Nolīguma 4. pantu un pamatojoties uz Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā ( ICCAT ) pieņemtajiem saistošajiem ieteikumiem un rezolūcijām, un ņemot vērā labāko pieejamo zinātnisko informāciju, Puses apspriežas Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, lai — attiecīgā gadījumā, pēc zinātniskas apspriedes (iespējams, apakšreģiona mērogā),— savstarpēji vienojoties, pieņemtu tādus pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgai pārvaldībai, kas ietekmē Kopienas kuģu darbību. 4. pantsZvejas iespēju pārskatīšana, savstarpēji vienojoties 1. Zvejas iespējas, kas minētas 1. pantā, pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ciktāl 3. panta 4. punktā minētās zinātniskās apspriedes secinājumi apstiprina to, ka šāds palielinājums neapdraudēs Kotdivuāras resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Tādā gadījumā 2. panta 1. punktā minēto finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam palielina. Tomēr Eiropas Kopienas samaksātā finansiālā ieguldījuma kopējā summa, ņemot vērā atskaites daudzumu, nedrīkst būt lielāka par divkāršotu 2. panta 1. punktā paredzētā finansiālā ieguldījuma summu. Ja Kopienas kuģu gadā nozvejotais daudzums vairāk nekā divkārt pārsniedz 7000 tonnu (t.i., ja tas pārsniedz 14 000 tonnu), tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā. 2. Ja Puses vienojas samazināt 1. pantā minētās zvejas iespējas, finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina. 3. Var pārskatīt arī zvejas iespēju sadalījumu dažādu tipu kuģiem, ja Puses par to ir apspriedušās un vienojušās, ievērojot 3. panta 4. punktā minētās zinātniskās apspriedes ieteikumus par to krājumu pārvaldību, kurus šāda pārdale var ietekmēt. Puses vienojas par attiecīgu finansiālā ieguldījuma korekciju, ja tā vajadzīga pārskatītā zvejas iespēju sadalījuma dēļ. 5. pantsJaunas zvejas iespējas un izpētes zveja 1. Ja Kopienas zvejas kuģi vēlas izmantot 1. pantā neminētas zvejas iespējas, Kopiena un Kotdivuāra apspriežas par šādas atļaujas saņemšanas iespējām. Attiecīgā gadījumā Puses vienojas par jauno zvejas iespēju piešķiršanas nosacījumiem un, ja vajadzīgs, izdara grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā. 2. Puses var veikt kopīgus izpētes zvejas reisus Kotdivuāras zvejas zonās saskaņā ar 3. panta 4. punktā paredzētās zinātniskās apspriedes atzinumu. Tālab, ja kāda no Pusēm to pieprasa, Puses apspriežas un katrā atsevišķā gadījumā nosaka attiecīgos jaunos zvejas resursus, nosacījumus un citus parametrus. 3. Izpētes zvejas darbības Puses veic saskaņā ar zinātniskajiem un administratīvajiem parametriem, kas noteikti, savstarpēji vienojoties. Izpētes zvejas atļaujas izdod izmēģinājuma nolūkā un ne vairāk kā par diviem sešu mēnešu reisiem, laika atskaiti sākot no datuma, par kuru Puses ir savstarpēji vienojušās. 4. Ja izpētes zvejas reisu rezultātus Puses atzīst par labvēlīgiem, tad, vienlaikus rūpējoties par ekosistēmu un jūras ūdeņu dzīvo resursu saglabāšanu, Kopienas kuģiem uz laiku līdz šā protokola piemērošanas beigām, ievērojot pieļaujamo zvejas piepūli, var piešķirt jaunas zvejas iespējas saskaņā ar šā protokola 4. pantā paredzēto apspriešanās procedūru. Attiecīgi palielina arī finansiālo ieguldījumu. 6. pantsFinansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšananeparedzētu apstākļu gadījumā 1. Ja rodas neparedzēti apstākļi, kuri nav dabas parādības un traucē veikt zvejas darbības Kotdivuāras ekskluzīvajā ekonomikas zonā (EEZ), Eiropas Kopiena var apturēt 2. panta 1. punktā noteiktā finansiālā ieguldījuma maksājumus. Lēmumu par maksājumu apturēšanu pieņem pēc Pušu apspriešanās, kas notikusi vēlākais divus mēnešus pēc Puses izteikta pieprasījuma, un ar nosacījumu, ka Kopiena ir izmaksājusi visas summas, kuras pienācās izmaksāt līdz maksājumu pārtraukšanas dienai. 2. Finansiālā ieguldījuma maksājumus atsāk, tiklīdz Puses pēc apspriešanās ir vienojušās par to, ka zvejas darbības traucējošie apstākļi vairs nepastāv un/vai ka ir iespējams zvejas darbības atsākt. 3. Derīguma termiņu licencēm, kuras izdotas Kopienas kuģiem un kuru darbība tiek apturēta, tiklīdz ir pārtraukti finansiālā ieguldījuma maksājumi, pagarina uz laiku, kas atbilst zvejas darbību pārtraukuma ilgumam. 7. pantsAtbildīgas zvejniecības veicināšana Kotdivuāras ūdeņos 1. Šā protokola 2. pantā noteikto finansiālā ieguldījuma kopējo summu 100 % apmērā ik gadu novirza to iniciatīvu atbalstam un īstenošanai, kuras izrādītas saistībā ar Kotdivuāras valdības izstrādāto zivsaimniecības politiku. Atbilstošo summu Kotdivuāra pārvalda, ievērojot konkrētā laikposma prioritātes, kas Kotdivuāras zivsaimniecības politikā noteiktas, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un atbildīgu nozares pārvaldību, un saskaņā ar mērķiem, kurus Puses izvirzījušas, savstarpēji vienojoties, un ar tiem saistītajām gada un daudzgadu programmām, kā paredzēts 2. punktā, jo īpaši attiecībā uz zvejas darbību kontroli un uzraudzību, resursu pārvaldību, veterināro un higiēnas nosacījumu ievērošanas uzlabošanu zvejas produktu ražošanā un uzraudzības funkciju veiktspējas stiprināšanu kompetentajām iestādēm. 2. Pēc Kotdivuāras priekšlikuma un lai īstenotu iepriekšējā punkta noteikumus, iespējami drīz, bet vēlākais trīs mēnešus pēc šā protokola stāšanās spēkā Kopiena un Kotdivuāra Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās izpildes noteikumiem, jo īpaši attiecībā uz šādiem jautājumiem: a) gada un daudzgadu vadlīnijas par to, kā izmantot 1. punktā minēto finansiālā ieguldījuma procentuālo daudzumu un konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlētās summas; b) gada un daudzgadu mērķi, kas jāsasniedz, lai veicinātu ilgtspējīgu zvejniecību un atbildīgu zveju, ņemot vērā Kotdivuāras zivsaimniecības politikas prioritātes vai prioritātes citās politikas jomās, kas ir saistītas ar atbildīgas zvejas un ilgtspējīgas zvejniecības veicināšanu vai ietekmē to; c) rezultātu gadskārtējas novērtēšanas kritēriji un procedūras. 3. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā vai konkrētā gadā plānotajām iniciatīvām īpaši atvēlēto summu izmantojumā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā. 4. Ik gadu Kotdivuāra iedala 1. punktā minētajam procentuālajam daudzumam atbilstošu summu daudzgadu programmas īstenošanai. Protokola piemērošanas pirmajā gadā par līdzekļu iedalīšanu Kopiena jāinformē laikā, kad Apvienotajā komitejā notiek nozares daudzgadu programmas apstiprināšana. Attiecībā uz visiem turpmākajiem protokola piemērošanas gadiem ziņas par līdzekļu iedalīšanu Kotdivuāra Kopienai sniedz vēlākais iepriekšējā gada 1. maijā. 5. Ja nozares daudzgadu programmas īstenošanas rezultātu gadskārtējais novērtējums tam dod attiecīgu pamatojumu, Eiropas Kopiena var prasīt, lai tiktu koriģēta summa, kuru šā protokola 2. panta 1. punktā minētā finansiālā ieguldījuma ietvaros novirza Kotdivuāras zivsaimniecības politikas atbalstam un īstenošanai, un šādi panākt, lai programmas īstenošanai iedalīto finanšu līdzekļu faktiskais apmērs atbilstu šīs programmas īstenošanas rezultātiem. 8. pantsStrīdi un protokola piemērošanas apturēšana 1. Visus Pušu strīdus par šā protokola interpretāciju vai piemērošanu risina, Pusēm apspriežoties Nolīguma 9. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā, kuru vajadzības gadījumā sapulcina ārkārtas sanāksmē. 2. Neierobežojot 9. panta noteikumus, šā protokola piemērošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas, ja Pušu strīdu uzskata par nopietnu un ja apspriedēs Apvienotajā komitejā, kā paredzēts 1. punktā, nav panākts izlīgums. 3. Lai apturētu šā protokola piemērošanu, ieinteresētajai Pusei vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kad apturēšanai jāstājas spēkā, rakstveidā jāpaziņo par savu nodomu. 4. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai strīdu atrisinātu izlīgstot. Ja tas izdodas, šā protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atbilstīgi laikposmam, kurā šā protokola piemērošana bija apturēta. 9. pantsProtokola piemērošanas apturēšana nemaksāšanas gadījumā Ievērojot 6. panta noteikumus, ja Kopiena neveic 2. pantā paredzētos maksājumus, šā protokola piemērošanu var apturēt ar šādiem nosacījumiem. a) Kotdivuāras kompetentās iestādes paziņo Eiropas Komisijai par nemaksāšanu. Eiropas Komisija izdara vajadzīgās pārbaudes un attiecīgā gadījumā ne vēlāk kā 60 darbdienās pēc paziņojuma saņemšanas veic maksājumu. b) Ja maksājums nav veikts un tas nav ticis pienācīgi pamatots šā protokola 2. panta 5. punktā paredzētajā termiņā, Kotdivuāras kompetentās iestādes ir tiesīgas apturēt šā protokola piemērošanu. Par to tās tūlīt informē Eiropas Komisiju. c) Protokola piemērošanu atsāk, tiklīdz ir veikts attiecīgais maksājums. 10. pantsPiemērojamie valsts tiesību akti Kopienas zvejas kuģu darbības Kotdivuāras ūdeņos reglamentē Kotdivuārā piemērojamie tiesību akti, izņemot tad, ja Nolīgumā, šajā protokolā vai tā pielikumā vai papildinājumos ir noteikts citādi. 11. pantsPārskatīšanas klauzula Trīs gadus pēc šā protokola un tam pievienotā pielikuma piemērošanas sākuma Puses pārskata šā protokola un tā pielikuma piemērošanu un vajadzības gadījumā apspriežas Apvienotajā komitejā par šā protokola un tā pielikuma grozīšanu. Šie grozījumi var attiekties uz atskaites daudzumu un standarta maksu par licenci. 12. pantsAtcelšana Ar šā protokola pielikumu atceļ un aizstāj pielikumu Eiropas Ekonomikas kopienas un Kotdivuāras Republikas nolīgumam par zveju pie Kotdivuāras krastiem. 13. pantsStāšanās spēkā 1. Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses viena otrai ir paziņojušas par vajadzīgo procedūru pabeigšanu. 2. Tos piemēro no 2007. gada 1. jūlija. PIELIKUMS KOPIENAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS NOSACĪJUMI KOTDIVUĀRAS ZVEJAS ZONĀ I nodaļa — Zvejas licenču pieprasīšana un izdošana 1. iedaļa Licences izdošana 1. Tikai uz licenci tiesīgi kuģi var saņemt šādu licenci, lai zvejotu Kotdivuāras zvejas zonā. 2. Kuģis ir tiesīgs zvejot, ja nedz tā īpašniekam, nedz kapteinim, nedz pašam kuģim nav aizliegts veikt zvejas darbības Kotdivuārā. To saistībām pret Kotdivuāras iestādēm jābūt nokārtotām tādā nozīmē, ka tiem jābūt izpildījušiem visas saistības, kuras izriet no zvejas darbībām, ko tie Kotdivuārā veic saskaņā ar šīs valsts un Kopienas noslēgtajiem zivsaimniecības nolīgumiem. 3. Kopienas kompetentās iestādes vismaz 30 darbdienas pirms vēlamā licences derīguma termiņa sākuma elektroniskā veidā iesniedz par zivsaimniecību atbildīgajai Kotdivuāras ministrijai pieprasījumu par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar Nolīgumu. 4. Par zivsaimniecību atbildīgajai ministrijai pieprasījumus iesniedz tādā formā, kuras paraugs pievienots šā pielikuma 1. papildinājumā. Kotdivuāras kompetentās iestādes veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ar licences pieprasījumiem saņemtos datus uzskatītu par konfidenciāliem. Šos datus izmanto vienīgi saistībā ar zivsaimniecības nolīguma īstenošanu. 5. Licences pieprasījumam pievieno šādus dokumentus: - pierādījums par vienotas likmes avansa maksājuma nokārtošanu uz licences derīguma termiņa laiku, - citi dokumenti vai apliecinājumi, kas vajadzīgi saskaņā ar īpašajiem noteikumiem, kurus atbilstīgi Protokolam piemēro attiecīgā tipa kuģiem. 6. Licences maksu ieskaita kontā, kuru Kotdivuāras iestādes norāda saskaņā ar Protokola 2. panta 7. punktu. 7. Licences maksā ietilpst valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodokļus un maksu par pakalpojumiem. 8. Visiem kuģiem licences izdod 15 darbdienās pēc tam, kad par zivsaimniecību atbildīgā Kotdivuāras ministrija ir saņēmusi visus 6. punktā minētos dokumentus, un kuģu īpašnieki vai viņu aģenti licences saņem ar Kotdivuārā atrodošās Eiropas Komisijas Delegācijas starpniecību. 9. Licenci izdod konkrētam kuģim, un to nevar izmantot cits kuģis. 10. Tomēr pēc Eiropas Kopienas pieprasījuma, ja ir pierādīts nepārvaramas varas gadījums, kuģa licenci bez papildu maksas aizstāj ar jaunu licenci, ko izdod citam tādas pašas, Protokola 1. pantā minētas, kategorijas kuģim. Šādā gadījumā, aprēķinot nozvejotos daudzumus, lai noteiktu, vai ir jāveic papildu maksājums, ņem vērā abu kuģu kopējo nozveju. 11. Aizstājamā kuģa īpašnieks vai aģents ar Eiropas Komisijas Delegācijas starpniecību nodod anulēto licenci atpakaļ par zivsaimniecību atbildīgajai Kotdivuāras ministrijai. 12. Jaunā licence kļūst derīga dienā, kad kuģa īpašnieks anulēto licenci nodod atpakaļ par zivsaimniecību atbildīgajai Kotdivuāras ministrijai. Eiropas Komisijas Delegāciju Kotdivuārā informē par licences tiesību tālāknodošanu. 13. Licencei vienmēr jāatrodas uz kuģa. Eiropas Kopiena pastāvīgi atjaunina to kuģu provizorisku sarakstu, kuri ir pieprasījuši zvejas licences saskaņā ar Protokolu. Tūlīt pēc šā saraksta izveidošanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu dara zināmu Kotdivuāras iestādēm. Saņēmusi provizorisko sarakstu un paziņojumu par avansa maksājumu, kuru Eiropas Komisija nosūta piekrastes valsts iestādēm, Kotdivuāras kompetentā iestāde attiecīgo kuģi iekļauj zvejot tiesīgo kuģu sarakstā un šo sarakstu nosūta par zvejas inspekciju atbildīgajām iestādēm. Šādā gadījumā kuģa īpašniekam nosūta apliecinātu minētā saraksta kopiju, kuru viņš glabā uz kuģa un kurš aizstāj zvejas licenci līdz tās izdošanai. 14. Puses vienojas veicināt tādas licenču sistēmas ieviešanu, kurā iepriekš minētās informācijas un dokumentu apmaiņa pilnībā notiek elektroniski. Puses vienojas veicināt drīzu papīra licenču aizstāšanu ar elektronisku to ekvivalentu, piemēram, ar to kuģu sarakstu, kuriem ir atļauts zvejot Kotdivuāras zvejas zonā. 2. iedaļa Licences izdošanas nosacījumi — maksas un avansa maksājumi 1. Licences ir derīgas vienu gadu. Tās var atjaunot. 2. Maksa tunzivju seineriem un kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām ir EUR 35 par Kotdivuāras zvejas zonā nozvejotu tonnu zivju. 3. Licences izdod pēc tam, kad veikti šādi vienotas likmes maksājumi kompetentajām valsts iestādēm: - EUR 3850 par katru tunzivju seineri; šī summa atbilst maksai par vienā gadā nozvejotām 110 tonnām zivju, - EUR 1400 par katru kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām; šī summa atbilst maksai par vienā gadā nozvejotām 40 tonnām zivju. 4. Dalībvalstis ik gadu vēlākais 15. jūnijā paziņo Eiropas Komisijai iepriekšējā gadā nozvejotos daudzumus, kurus apstiprinājuši šīs iedaļas 5. punktā minētie zinātniskie institūti. 5. Galīgo paziņojumu par maksām, kuras jāveic par gadu n, Eiropas Komisija sagatavo vēlākais 31. jūlijā gadā n+1, pamatojoties uz kuģu īpašnieku veiktajām nozvejas deklarācijām, kuras apstiprinājuši par nozvejas datu pārbaudi atbildīgie dalībvalstu zinātniskie institūti, piemēram, IRD ( Institut de Recherche pour le Développement ), IEO ( Instituto Español de Oceanografia ), IPIMAR ( Instituto Português de Investigaçao Maritima ) un CRO ( Centre de Recherches Océanologiques de Côte d’Ivoire ). Šo paziņojumu nosūta ar Eiropas Komisijas Delegācijas starpniecību. 6. Minēto paziņojumu vienlaikus nosūta par zivsaimniecību atbildīgajai Kotdivuāras ministrijai un kuģu īpašniekiem. 7. Visus papildu maksājumus par daudzumiem, kuri pārsniedz 110 tonnas tunzivju seineriem un 40 tonnas kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām, kuģu īpašnieki vēlākais 31. augustā gadā n+1 pārskaita kompetentajām Kotdivuāras iestādēm uz kontu, kas minēts šīs nodaļas 1. iedaļas 6. punktā, un piemērojamā likme ir EUR 35 par tonnu. 8. Tomēr, ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka nekā šīs iedaļas 3. punktā noteiktais avansa maksājums, starpību kuģu īpašniekiem neatlīdzina. II nodaļa — Zvejas zonas 1. Kopienas kuģi (tunzivju seineri un kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām) zvejas darbības drīkst veikt ūdeņos, kas atrodas tālāk par 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijām. III nodaļa — Nozvejas deklarēšanas kārtība 1. Šajā pielikumā Kopienas kuģa reisa ilgums Kotdivuāras zvejas zonā ir: - laika posms, kas aizritējis no ieiešanas Kotdivuāras zvejas zonā līdz iziešanai no tās, vai - laika posms, kas aizritējis no ieiešanas Kotdivuāras zvejas zonā līdz nozvejas pārkraušanai citā kuģī un/vai nozvejas izkraušanai Kotdivuārā. 2. Visiem kuģiem, kam saskaņā ar Nolīgumu ir atļauts zvejot Kotdivuāras ūdeņos, gūtās nozvejas jādeklarē par zivsaimniecību atbildīgajai Kotdivuāras ministrijai, lai tā varētu kontrolēt nozvejotos daudzumus, kurus apstiprina kompetentie zinātniskie institūti saskaņā ar procedūru, kas minēta šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 4. punktā. Nozvejas deklarēšanas kārtība ir šāda. 2.1. Gadu ilgajā licences derīguma termiņā šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas nozīmē deklarācijās norāda katrā kuģa reisā nozvejotos daudzumus. Deklarāciju oriģināleksemplāru 45 dienās pēc pēdējā reisa, kas veikts minētajā termiņā, nosūta par zivsaimniecību atbildīgajai Kotdivuāras ministrijai, izmantojot fizisku datu nesēju. Šos paziņojumus nosūta arī pa faksu (faksa numurs: 225 21 35 04 09 vai 225 21 35 63 15) vai pa e-pastu. 2.2. Nozvejotos daudzumus kuģi deklarē attiecīgajā zvejas žurnāla lapā, kuras paraugs pievienots 2. papildinājumā. Par laiku, kurā kuģis nav atradies Kotdivuāras zvejas zonā, zvejas žurnālā veic ierakstu „Ārpus Kotdivuāras zvejas zonas”. 2.3. Veidlapu aizpilda salasāmi, un to paraksta kuģa kapteinis vai viņa pilnvarotais pārstāvis. 2.4. Lai varētu sekot līdzi krājumu stāvokļa izmaiņām, deklarētajiem nozvejas datiem jābūt uzticamiem. 3. Ja netiek ievēroti šīs nodaļas noteikumi, Kotdivuāras valdībai ir tiesības līdz attiecīgo formalitāšu nokārtošanai apturēt pārkāpēja kuģa licences darbību un uzlikt kuģa īpašniekam sodu, ko paredz Kotdivuārā spēkā esošie tiesību akti. Par to informē Eiropas Komisiju un karoga dalībvalsti. 4. Puses vienojas veicināt tādas sistēmas ieviešanu, kurā visas iepriekš aprakstītās informācijas un dokumentu apmaiņa notiek tikai elektroniski. Puses vienojas veicināt rakstveida deklarācijas (zvejas žurnāls) drīzu aizstāšanu ar elektronisku tās ekvivalentu. IV nodaļa — Jūrnieku nodarbināšana 1. Tunzivju seineru un zvejai ar peldošām āķu jedām paredzēto kuģu īpašnieki apņemas nodarbināt ĀKK valstu pilsoņus, ievērojot šādus nosacījumus un ierobežojumus: - no jūrniekiem, kurus nodarbina uz tunzivju seineriem trešās valsts zvejas zonā tunzivju zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki, - no jūrniekiem, kurus nodarbina uz kuģiem zvejai ar peldošām āķu jedām trešās valsts zvejas zonā zvejas sezonā, vismaz 20 % ir ĀKK valstu izcelsmes jūrnieki. 2. Kuģu īpašnieki pēc iespējas nodarbina vairāk jūrnieku no ĀKK valstīm. 3. Uz Kopienas kuģiem nodarbināto jūrnieku tiesības ir tādas, kā noteikts Starptautiskās Darba organizācijas ( ILO ) Deklarācijā par pamatprincipiem un pamattiesībām darbā. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām. 4. ĀKK valstu jūrnieku darba līgumus noslēdz kuģu īpašnieku aģents vai aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji; katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru. Šie līgumi garantē jūrnieku sociālo nodrošinājumu, tostarp dzīvības un veselības apdrošināšanu un apdrošināšanu pret nelaimes gadījumiem. 5. ĀKK valstu jūrnieku algu maksā kuģu īpašnieki. Par algas apmēru vienojas kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un jūrnieki un/vai viņu arodbiedrības vai pārstāvji. Tomēr ĀKK valstu jūrnieku atalgojuma nosacījumi nedrīkst būt neizdevīgāki par atbilstošo valstu kuģu apkalpes atalgojuma nosacījumiem un — nekādā ziņā — par ILO standartos paredzētajiem nosacījumiem. 6. Uz Kopienas kuģiem nodarbinātajiem jūrniekiem jāpiesakās attiecīgā kuģa kapteinim iepriekšējā dienā pirms paredzētās stāšanās darbā. Ja jūrnieks nepiesakās noteiktajā dienā un laikā, kuģa īpašnieks automātiski tiek atbrīvots no pienākuma nodarbināt minēto jūrnieku. V nodaļa — Tehniskie pasākumi Kuģiem jāievēro attiecībā uz konkrēto reģionu pieņemtie ICCAT pasākumi un saistošie ieteikumi par zvejas rīkiem un to tehniskajām specifikācijām, kā arī visi pārējie tehniskie pasākumi, kas piemērojami šo kuģu veiktajām zvejas darbībām. VI nodaļa — Novērotāji 1. Kuģi, kuriem atļauts zvejot Kotdivuāras ūdeņos saskaņā ar Nolīgumu, uzņem kompetento reģionālo zivsaimniecības organizāciju (RZO) izraudzītus novērotājus, ievērojot šādus noteikumus. 1.1. Pēc kompetentās iestādes pieprasījuma Kopienas kuģi uzņem šīs iestādes izraudzītu novērotāju, kura uzdevums ir pārbaudīt Kotdivuāras ūdeņos gūtās nozvejas. 1.2. Kompetentā iestāde izveido to kuģu sarakstu, kuriem jāuzņem novērotāji, un sagatavo izraudzīto novērotāju sarakstu. Šos sarakstus pastāvīgi atjaunina. Tiklīdz saraksti ir gatavi, tos nosūta Eiropas Komisijai, un turpmāk šādus sūtījumus veic ik pēc trim mēnešiem, ja saraksti šajā laikā ir tikuši atjaunināti. 1.3. Kompetentā iestāde paziņo attiecīgajam kuģa īpašniekam vai viņa aģentam tā novērotāja vārdu, kas izraudzīts uzņemšanai uz kuģa, šo paziņojumu veicot licences izdošanas laikā vai vēlākais 15 dienas pirms plānotās novērotāja uzņemšanas. 2. Novērotājs pavada kuģi vienā zvejas reisā. Tomēr pēc skaidra Kotdivuāras kompetento iestāžu pieprasījuma uz kuģa pavadāmo laiku var sadalīt vairākiem zvejas reisiem atkarībā no reisa vidējā ilguma konkrētam kuģim. Šādu pieprasījumu kompetentā iestāde veic tad, kad paziņo, kurš novērotājs izraudzīts darbam uz konkrētā kuģa. 3. Kuģu īpašnieki vai viņu aģenti un kompetentās iestādes vienojas par nosacījumiem, ar kādiem novērotājus uzņem uz kuģa. 4. Novērotājus uz kuģa uzņem kuģa īpašnieka izvēlētā ostā, pirms sācies pirmais reiss, kuru Kotdivuāras ūdeņos veic pēc izraudzīto kuģu saraksta paziņošanas. 5. Attiecīgie kuģu īpašnieki divās nedēļās un desmit dienas iepriekš paziņo, kurā datumā un kurā apakšreģiona ostā plānots uzņemt novērotājus. 6. Ja novērotāju uz kuģa uzņem valstī, kas neatrodas apakšreģionā, viņa ceļa izdevumus sedz kuģa īpašnieks. Ja kuģis, uz kura ir reģionālais novērotājs, iziet no reģionā atrodošās zvejas zonas, jāveic visi attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu iespējami drīzu novērotāja atgriešanos, un šīs atgriešanās izmaksas sedz kuģa īpašnieks. 7. Ja novērotājs neierodas norunātajā laikā un vietā un neierodas arī turpmākajās 12 stundās pēc norunātā laika, kuģa īpašnieks tiek automātiski atbrīvots no pienākuma uzņemt šo novērotāju uz kuģa. 8. Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Kamēr kuģis atrodas Kotdivuāras ūdeņos, viņa uzdevumi ir šādi. 8.1. Kuģa zvejas darbību novērošana. 8.2. Zvejojošu kuģu atrašanās vietas koordinātu pārbaude. 8.3. Bioloģisko paraugu ņemšana zinātniskajām programmām. 8.4. Izmantoto zvejas rīku saraksta sagatavošana. 8.5. Zvejas žurnālā reģistrēto datu pārbaude attiecībā uz Kotdivuāras ūdeņos gūto nozveju. 8.6. Piezvejas procentuālā daudzuma pārbaude un tirdzniecībai derīgu zivju izmetumu apjoma novērtēšana. 8.7. Nozvejas datu (arī uz kuģa atrodošos nozvejas un piezvejas daudzumu) paziņošana novērotāja kompetentajai iestādei, izmantojot jebkādus piemērotus sakaru līdzekļus. 9. Kapteinis dara visu iespējamo, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību viņa pienākumu izpildes laikā. 10. Novērotāju apgādā ar visu, kas nepieciešams viņa pienākumu veikšanai. Kapteinis viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, kas vajadzīgi novērotāja pienākumu izpildei; dokumentiem, kuri ir tieši saistīti ar kuģa veikto zvejas darbību, tostarp zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam; kuģa daļām, kurām nepieciešams piekļūt, lai atvieglotu novērotāja pienākumu izpildi. 11. Atrazdamies uz kuģa, novērotājs: 11.1. veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka viņa ierašanās un uzturēšanās uz kuģa nepārtrauc un nekavē zvejas darbības, 11.2. saudzē materiālus un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa, un ievēro visu attiecīgā kuģa dokumentu konfidencialitāti. 12. Novērošanas laika beigās pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs sagatavo ziņojumu par savu darbību, ko nosūta kompetentajām iestādēm, un šā ziņojuma kopiju nosūta Eiropas Komisijai. Novērotājs ziņojumu paraksta kapteiņa klātbūtnē, un kapteinis var ziņojumam pievienot vai likt pievienot, viņaprāt, būtiskas piezīmes, kuras kapteinis paraksta. Kad zinātniskais novērotājs nokāpj no kuģa, vienu ziņojuma kopiju nodod kapteinim. 13. Kuģa īpašnieks sedz izmaksas par novērotāja uzturēšanos uz kuģa tādos pašos sadzīves apstākļos, kādos uzturas kuģa virsnieki, ņemot vērā praktiskās iespējas, kas pieejamas uz kuģa. 14. Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic kompetentā iestāde. 15. Puses savstarpēji un ar ieinteresētajām trešām valstīm iespējami drīz apspriežas par reģionālo novērotāju sistēmas izveidošanu un par kompetentās reģionālās zivsaimniecības organizācijas izvēli. Kamēr reģionālo novērotāju sistēma vēl nav ieviesta, kuģi, kam atļauts zvejot Kotdivuāras zvejas zonā saskaņā ar Nolīgumu, uzņem nevis reģionālos novērotājus, bet gan novērotājus, kurus Kotdivuāras kompetentās iestādes izraudzījušās, ievērojot še iepriekš paredzētos noteikumus. VII nodaļa — Uzraudzība 1. Saskaņā ar šā pielikuma I nodaļas 1. iedaļas 13. punktu Eiropas Kopienas rīcībā ir pastāvīgi atjaunināts to kuģu saraksts, kam izdotas zvejas licences saskaņā ar Protokolu. Tūlīt pēc šā saraksta izveidošanas un ikreiz, kad to atjaunina, sarakstu nosūta par zvejas inspekciju atbildīgajām Kotdivuāras iestādēm. 2. Saņēmusi provizorisko sarakstu un paziņojumu par avansa maksājumu, kurš minēts šā pielikuma I nodaļas 2. iedaļas 3. punktā un kuru Eiropas Komisija nosūta piekrastes valsts iestādēm, Kotdivuāras kompetentā iestāde attiecīgo kuģi iekļauj zvejot tiesīgo kuģu sarakstā un šo sarakstu nosūta par zvejas inspekciju atbildīgajām iestādēm. Šādā gadījumā kuģa īpašnieks var saņemt apliecinātu minētā saraksta kopiju, kuru glabā uz kuģa un kura aizstāj zvejas licenci līdz tās izdošanai. 3. Ieiešana zvejas zonā un iziešana no tās 3.1. Kopienas kuģi vismaz trīs stundas iepriekš paziņo par zvejas inspekciju atbildīgajām Kotdivuāras iestādēm savu nodomu ieiet Kotdivuāras zvejas zonā vai iziet no tās, un tie turklāt deklarē uz kuģa esošās nozvejas kopējo daudzumu un sugas. 3.2. Ziņojot par iziešanu no zvejas zonas, kuģi norāda arī to atrašanās vietu. Šo informāciju vēlams paziņot pa faksu (faksa numurs: 225 21 35 04 09 vai 225 21 35 63 15) vai pa e-pastu (adrese: …), vai — kuģiem, uz kuriem nav pieejams ne fakss, ne e-pasts,— pa radio (izsaukuma signāls: …). 3.3. Kuģi, kuru pārsteidz zvejojam bez paziņošanas kompetentajai Kotdivuāras iestādei, uzskata par noteikumu pārkāpēju. 3.4. Izdodot zvejas licenci, kuģiem paziņo arī attiecīgos faksa un tālruņa numurus un e-pasta adreses. 4. Kontroles procedūras 4.1. Kotdivuāras ūdeņos zvejojošo Kopienas kuģu kapteiņi atļauj un veicina par zvejas darbību inspekciju un kontroli atbildīgo Kotdivuāras amatpersonu uzņemšanu uz kuģa un viņu pienākumu izpildi. 4.2. Minētās amatpersonas paliek uz kuģa tikai tik ilgi, cik vajadzīgs viņu pienākumu izpildei. 4.3. Pēc katras veiktās inspekcijas un kontroles kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecību. 5. Satelītnovērošana 5.1. Visus Kopienas kuģus, kuri zvejo saskaņā ar Nolīgumu, novēro ar satelītsistēmas palīdzību, ievērojot 3. papildinājuma noteikumus. Šie noteikumi stājas spēkā desmitajā dienā pēc tam, kad Kotdivuāras valdība ir paziņojusi Eiropas Komisijas Delegācijai Kotdivuārā par Kotdivuāras Zvejas uzraudzības centra ( FMC ) darbības uzsākšanu. 6. Kuģa aizturēšana 6.1. Kotdivuāras kompetentās iestādes ne vēlāk kā pēc 36 stundām informē karoga valsti un Eiropas Komisiju par visiem Kopienas kuģu aizturēšanas gadījumiem Kotdivuāras ūdeņos un par piemērotajām sankcijām. 6.2. Karoga valsts un Eiropas Komisija vienlaikus saņem īsu ziņojumu par kuģa aizturēšanas iemesliem un apstākļiem. 7. Aizturēšanas protokols 7.1. Kuģa kapteinis paraksta Kotdivuāras kompetento iestāžu sagatavoto aizturēšanas protokolu. 7.2. Parakstīšanās neierobežo kapteiņa tiesības un iespējas aizstāvēties pret apsūdzību viņam inkriminētos pārkāpumos. Ja kapteinis atsakās parakstīties uz minētā dokumenta, viņš rakstveidā norāda šādas rīcības iemeslus, un inspektors pievieno norādi „atteicās parakstīties”. 7.3. Kapteinis ieved kuģi Kotdivuāras iestāžu norādītā ostā. Sīku pārkāpumu gadījumā Kotdivuāras kompetentās iestādes aizturētajam kuģim var atļaut turpināt zveju. 8. Konsultatīvā sanāksme pēc aizturēšanas 8.1. Pirms lemt par jebkādiem pasākumiem attiecībā uz kuģa kapteini vai apkalpi vai attiecībā uz kuģa kravu un aprīkojumu, izņemot pasākumus potenciālā pārkāpuma pierādījumu saglabāšanai, vienas darbdienas laikā pēc minētās informācijas saņemšanas Eiropas Komisija un Kotdivuāras kompetentās iestādes tiekas konsultatīvā sanāksmē, kurā var piedalīties arī attiecīgās dalībvalsts pārstāvis. 8.2. Šajā sanāksmē Puses apmainās ar attiecīgajiem dokumentiem vai informāciju, kas var palīdzēt noskaidrot apstākļus saistībā ar konstatētajiem faktiem. Kuģa īpašnieku vai viņa aģentu informē par šīs sanāksmes rezultātiem un par pasākumiem, kas izriet no veiktās aizturēšanas. 9. Izlīgums 9.1. Pirms uzsākt tiesvedību, potenciālā pārkāpuma situāciju mēģina atrisināt izlīgstot. Izlīgums jāpanāk vēlākais trīs darbdienas pēc kuģa aizturēšanas. 9.2. Izlīguma gadījumā naudassoda lielumu nosaka atbilstīgi Kotdivuāras tiesību aktiem. 9.3. Ja izlīgumu panākt nav iespējams un lieta jāiesniedz kompetentā tiesu iestādē, kuģa īpašnieks Kotdivuāras kompetento iestāžu norādītā bankas kontā iemaksā drošības naudu, kuras apmēru nosaka atkarībā no kuģa aizturēšanas izmaksām, kā arī no naudassoda un kompensācijas, kas jāmaksā pārkāpuma izdarītājam. 9.4. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām. To atbrīvo, ja tiesvedība beidzas bez notiesāšanas. Līdzīgi, ja piespriestais naudassods ir mazāks par iemaksāto drošības naudu, Kotdivuāras kompetentās iestādes atbrīvo šo summu starpību. 9.5. Kuģim un tā apkalpei atļauj atstāt ostu, ja: - ir izpildītas izlīgumā paredzētās saistības vai ja - ir iemaksāta 9.3. punktā minētā drošības nauda, kuru Kotdivuāras kompetentās iestādes pieņēmušas uz laiku, līdz noslēdzas tiesvedība. 10. Pārkraušana citā kuģī 10.1. Visi Kopienas kuģi, kuri nozvejas pārkraušanu citā kuģī vēlas veikt Kotdivuāras ūdeņos, to dara Kotdivuāras ostās un/vai ārpus tām. 10.2. Šo kuģu īpašniekiem vismaz 24 stundas iepriekš jāpaziņo kompetentajām Kotdivuāras iestādēm šāda informācija: - pārkraušanā iesaistīto zvejas kuģu vārds, - kravas kuģa vārds, SJO numurs un karoga valsts, - citā kuģī pārkraujamie daudzumi tonnās, norādot sugas, - citā kuģī pārkraušanas datums un vieta. 10.3. Pārkraušanu citā kuģī uzskata par iziešanu no Kotdivuāras zvejas zonas. Kuģa kapteinim jāiesniedz Kotdivuāras kompetentajām iestādēm nozvejas deklarācija un jāpaziņo, vai kuģis turpinās zveju Kotdivuāras zvejas zonā vai izies no tās. 10.4. Nozvejas pārkraušana citā kuģī, ja to veic jebkādā iepriekš neminētā veidā, Kotdivuāras zvejas zonā ir aizliegta. Personas, kas pārkāpj šo noteikumu, soda saskaņā ar Kotdivuārā spēkā esošajiem tiesību aktiem. 11. Kotdivuāras ostā nozveju izkraujošu vai citā kuģī pārkraujošu Kopienas kuģu kapteiņi ļauj Kotdivuāras inspektoriem pārbaudīt minētās darbības un sadarbojas ar viņiem šā uzdevuma izpildē. Kad inspekcija ostā ir pabeigta, kuģa kapteinim izdod attiecīgu apliecību. PAPILDINāJUMI 1 – Licences pieprasījuma veidlapa 2 – ICCAT zvejas žurnāls 3 – Noteikumi par kuģu satelītnovērošanas sistēmu ( VMS ) un Kotdivuāras zvejas zonas koordinātas 1. papildinājums MINISTÈRE DE LA PRODUCTION ANIMALE BP V 84 Abidjan (République de Côte-d'Ivoire) | RÉPUBLIQUE DE CÔTE- D'IVOIRE UNION-DISCIPLINE-TRAVAIL | ZVEJAS LICENCES PIEPRASĪJUMA VEIDLAPA A DAĻA 1. Kuģa īpašnieks: ………………………………………………………………………………… 2. Kuģa īpašnieka valstspiederība: ………………………………………………………………………… 3. Kuģa īpašnieka biroja adrese: …………………………………………………………………………. ……………………………………………………………………………………………………………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………………… B DAĻA (Aizpildīt par katru kuģi) 1. Derīguma termiņš: …………………………………………………………………………………………… 2. Kuģa vārds: ………………………………………………………………………………………………… 3. Uzbūvēšanas gads: ……………………………………………………………………………………… 4. Sākotnējā karoga valsts: …………………………………………………………………………………….… 5. Pašreizējā karoga valsts: ………………………………………………………………………………… 6. Datums, kurā kuģis ieguvis pašreizējo valstspiederību: ……………………………………………….……… 7. Pirkšanas gads: …………………………………………………………………………………………… 8. Piederības osta un reģistrācijas numurs: …………………………………………………………………… 9. Darbības zonas: ……………………………………………………………………………………………… 10. Zvejas veids: ………………………………………………………………………………………………… 11. Bruto tilpība (BRT): ……………………………………………………………………………………………… 12. Neto tilpība (NRT): ……………………………………………………………………………………………… 13. Radio izsaukuma signāls: ………………………………………………………………………………………… 14. Lielākais garums (metros): …………………………………………………………………………….…. 15. Priekšvadnis (metros): …………………………………………………………………………………………… 16. Sānaugstums (metros): ……………………………………………………………………………..…………… 17. Korpusa materiāls: …………………………………………………………………………….…..… 18. Dzinēja jauda: ……………………………………………………………………………………..…… 19. Ātrums (mezglos): ……………………………………………………………………………………………… 20. Kajītes: ………………………………………………………………………………………………………… 21. Degvielas tvertņu tilpība (m3): …………………………………………………………………………..…… 22. Zivju tilpņu tilpība (m3): …………………………………………………………………………. 23. Saldēšanas jauda diennaktī (tonnās) un izmantotā sistēma: ………………………………………………….. 24. Korpusa krāsa: ……………………………………………………………………………………….….. 25. Virsbūves krāsa: …………………………………………………………………………………… 26. Apkalpes locekļu skaits: ……………………………………………………………………………………….…. 27. Sakaru ierīces uz kuģa Tips | Marka | Modelis | Jauda (W) | Uzbūvēšanas gads | Frekvence | Uztveršanai | Pārraidīšanai | 28. Navigācijas un dziļuma mērīšanas ierīces Tips | Marka | Modelis | 29. Izmantotās palīglaivas (norādīt par katru kuģi): ……………………………………………………………… 29.1. Bruto tilpība: …………………………………………………………………………………………………… 29.2. Lielākais garums (metros): …………………………………………………….…………………………… 29.3. Priekšvadnis (metros): …………………………………………………………………………………….…. 29.4. Sānaugstums (metros): …………………………………………………………………………………….….. 29.5. Korpusa materiāls: ………………………………………………………………………………………...…. 29.6. Dzinēja jauda: …………………………………………………………………………………………….. 29.7. Ātrums (mezglos): ……………………………………………………………………………………………. 30. Virsūdens palīgierīces zivju meklēšanai (arī tad, ja tās nav uzstādītas uz kuģa): ………………………… ……………………………………………………………………………………………………………………………… 31. Piederības osta: …………………………………………………………………………………………………… 32. Kapteinis: ……………………………………………………………………………………………… 33. Adrese: ……………………………………………………………………………………………………….… 34. Kapteiņa valstspiederība: ……………………………………………………………………………………… Pievienot: - trīs krāsainus fotoattēlus, kuros redzams kuģis (sānskatā), zvejas palīglaivas un virsūdens palīgierīces zivju meklēšanai, - izmantoto zvejas rīku attēlu un sīku aprakstu, - dokumentu, kurš apliecina, ka kuģa īpašnieka pārstāvis ir tiesīgs parakstīt šo pieprasījumu. ………………………… | ………………………………………………………….. | (Pieprasījuma iesniegšanas datums) | (Kuģa īpašnieka pārstāvja paraksts) | 2. papildinājums ICCAT TUNZIVJU ZVEJAS ŽURNĀLS | Āķu jeda Dzīva ēsma Riņķvads Tralējums Outros (Cits) | Karoga valsts: ……………………………………………………………………........................... | Tilpība metriskajās tonnās: ……………………………………………........ | Reģistrācijas numurs: ………………………………………………………………................................... | Kapteinis: ……………………………………………………….... | Kuģa īpašnieks: ………………………………………………………….......................... | Apkalpes locekļu skaits: ….…………………………………………………........................ | Adrese: ………………………………………………………………………….... | Ziņojuma datums: ………………………………………………...... | (Ziņojuma sniedzējs): ………………………………………………................................. | Dienu skaits jūrā: | Zvejas dienu skaits: Zvejas rīku iemetienu skaits: | Zvejas reiss Nr.: | Datums | Rajons | Ūdens virsmas temperatūra (ºC) | Zvejas piepūle Izmantoto āķu skaits | Capturas (Nozveja) | Isco usado na pesca (Izmantotā ēsma) | 1 – Aizpilda vienu žurnāla lapu mēnesī, vienu rindu dienā. | 3 – „Diena” ir tā diena, kad tiek iemestas āķu jedas. | 5 – Apakšējo rindu (izkrāvumi) aizpilda tikai reisa beigās. Norāda faktisko svaru izkraušanas laikā. | 2 – Pēc katra reisa šā zvejas žurnāla kopiju nosūta savam korespondentam vai ICCAT, Calle Corazón de María, 8, 28002 Madrid, Espagne. | 4 – Ar zvejas rajonu apzīmē kuģa atrašanās vietu. Noapaļo minūtes un ieraksta platuma un garuma grādus. Norāda Z vai D un A vai R. | 6 – Visa šeit norādītā informācija ir konfidenciāla. | DATUMS: .........................................................LAIKS: ................................................................. | DATUMS: .........................................................LAIKS: ................................................................. | LAGA: ............................................................................................................................................. | LAGA: .......................................................................................................................................... | 11.0301 | Oblig. | Dif.[4] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 2 | 11.010404 | Oblig. | Nedif.[5] | NĒ | NĒ | NĒ | Nr. 2 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums (EUR) Kopējās orientējošās izmaksas | Kopā — cilvēkresursi | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Iepriekšējā protokola, kas pievienots Eiropas Kopienas un Kotdivuāras Zvejniecības nolīgumam, piemērošanas laikposms beidzās 2007. gada 30. jūnijā. Jaunais protokols aptver laikposmu no 2007. gada 1. jūlija līdz 2013. gada 30. jūnijam. Jaunā zivsaimniecības nozares partnerattiecību nolīguma galvenais mērķis ir attīstīt ciešāku sadarbību starp Eiropas Kopienu un Kotdivuāru, lai izveidotu partnerattiecību struktūru, kas ļautu izstrādāt ilgtspējīgu zivsaimniecības politiku un nodrošināt zvejas resursu atbildīgu izmantošanu Kotdivuāras zvejas zonā. Galvenie jaunā protokola elementi ir šādi. - Zvejas iespējas : 25 tunzivju seineri un 15 kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām, kuru sadalījums (pamatojoties uz zvejas iespēju sadalījumu iepriekšējā protokolā, dalībvalstu iesniegtajiem pieprasījumiem un vēsturiskajiem zvejas iespēju izmantojuma rādītājiem dažādām dalībvalstīm konkrētās zvejas kategorijās) ir šāds. ( Tunzivju seineri: Francijai 10, Spānijai 15. ( Kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām: Spānijai 10, Portugālei 5. - Ikgadējais atskaites daudzums : 7000 tonnas tunzivju. - Ikgadējais finansiālais ieguldījums : EUR 595 000 - Kuģu īpašnieku veiktie avansa maksājumi un maksas [11]: EUR 35 seineriem un kuģiem zvejai ar āķu jedām par tonnu tunzivju, kas nozvejotas Kotdivuāras zvejas zonā. Avansa maksājumi gadā ir EUR 3850 par tunzivju seineri un EUR 1400 par kuģi zvejai ar peldošām āķu jedām. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Ja Kopiena nenoslēgtu šo jauno nolīgumu, tiktu noslēgti privāti līgumi, kas negarantētu ilgtspējīgu zvejniecību. Kopiena turklāt cer, ka šis nolīgums ļaus Kotdivuārai un Kopienai efektīvi sadarboties tādās reģionālās organizācijās kā Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija ( ICCAT ), cīnoties pret nelegālu zveju un tiecoties labi pārvaldīt tālu migrējošo sugu zivju krājumus. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Kopienas un trešu valstu zivsaimniecības nozares nolīgumu apspriešanas un noslēgšanas galvenais mērķis ir uzturēt un saglabāt Kopienas flotes, tai skaitā tāljūras flotes, tradicionālās zvejas darbības un veidot partnerību, lai nodrošinātu zvejas resursu ilgtspējīgu izmantošanu ārpus Kopienas ūdeņiem, ievērojot vides, sociālos un ekonomiskos apsvērumus. Nolīguma īstenošanas uzraudzībā izmantos šādus ABM rādītājus: ( zvejas iespēju izmantojuma apmēra uzraudzība, ( nozvejas datu un Nolīguma tirgus vērtības datu vākšana un analīze, ( ietekme uz nodarbinātību un pievienotā vērtība Kopienā, ( ieguldījums Kopienas tirgus stabilizēšanā, ( devums, kas palīdz tuvināties vispārējam mērķim — nabadzības samazināšanai Kotdivuārā, tostarp ietekme uz nodarbinātību un infrastruktūras attīstību un valsts budžetam sniegtais atbalsts, ( darba apspriežu un Apvienotās komitejas sanāksmju skaits. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) X Pārvalda centralizēti X Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Komisija (Zivsaimniecības ģenerāldirektorāts sadarbībā ar Eiropas Komisijas Delegāciju Abidžanā, Kotdivuārā) nodrošinās regulāru šā nolīguma izpildes uzraudzību, jo īpaši uzņēmēju iesaistīšanās un nozvejas datu ziņā. 6.2. Novērtēšana Lai varētu sākt sarunas par jaunu protokolu, neatkarīgu konsultantu konsorcijs veica un 2006. gada oktobrī pabeidza padziļinātu 2004.–2007. gada protokola izvērtējumu. 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Novērtējumā secināts, ka Kopienas interesēm atbilst šādi Nolīguma aspekti. - Atbilstoši Eiropas flotu vajadzībām zvejniecības nolīgums ar Kotdivuāru palīdz saglabāt tās tunzivju zvejas dzīvotspēju Kopienā, kuru, izmantojot zvejas vadus, veic Atlantijas okeānā. - Nolīguma protokols stiprina attiecīgās jomas dzīvotspēju Eiropā, Kopienas kuģiem un ar šo kuģu darbību saistītajiem nozares segmentiem piedāvājot stabilu un vidējā termiņā pārskatāmu tiesisko vidi. Novērtējuma secinājumi attiecībā uz Kotdivuāras interešu ievērošanu Nolīgumā ir šādi. - Nolīgums stiprina tunzivju jomā darbojošos Abidžanas uzņēmumu dzīvotspēju, piedāvājot tiem zināmu tiesisku drošību un attīstības izredzes vidējā termiņā. - Ietekmējot ar zveju saistītās nozares jomas Abidžanā, Nolīgums ietekmē Kotdivuāras zivsaimniecības nozares dzīvotspēju kopumā. Papildus attiecīgo kuģu gūtās nozvejas tiešajai tirgus vērtībai Nolīguma izdevīgums izpaužas šādi: - garantētas darbavietas uz zvejas kuģiem, - atbilstošs darbavietu skaita pieaugums ostās, izsoļu tirgos, apstrādes rūpnīcās, kuģu būvētavās, pakalpojumu uzņēmumos, u.c., - šo darbavietu pieejamība reģionos, kur nav citu darba iespēju, - ieguldījums Kopienas apgādē ar zivīm. – Pievienotā vērtība, ko devusi Kopienas iesaistīšanās Kopienas nolīgums, paredzot normatīvu sistēmu, kas ir saistoša abām Nolīguma pusēm, garantē krājumu labu pārvaldību, ko ne vienmēr var nodrošināt ar privātu līgumu palīdzību. Ar Nolīgumu tiek radītas darbavietas EK un trešu valstu izcelsmes jūrniekiem. Turklāt Nolīgums nodrošina ievērojamu daļu Kotdivuāras zivsaimniecības politikas finansējuma. – Riski un alternatīvas Protokola ieviešana ir saistīta ar zināmu risku, piemēram, zivsaimniecības politikas finansēšanai paredzētās summas un kuģu īpašnieku maksājumi var netikt izmantoti noteiktajiem mērķiem (krāpšana), ārvalstu flotes var zvejot bez licences un ignorēt citas uzraudzības prasības. Lai šādu risku novērstu, rūpīgāk jākontrolē ieņēmumi un izdevumi, jāpilnveido zvejas uzraudzība, jāpastiprina satelītnovērošana ( VMS ), jāfinansē pasākumi vietējo zvejnieku atbalstam u.c. 6.2.2. Nolīguma ekonomiskās vērtības provizorisks novērtējums un Kopienas finansiālais ieguldījums Kopienas finansiālais ieguldījums, ko piešķir saskaņā ar šo jauno zivsaimniecības partnerattiecību nolīgumu, ir dotācija, kuras apmēru nosaka, pamatojoties uz 2007.–2013. gada protokolam paredzēto ikgadējo finanšu dotāciju — EUR 595 000. 6.2.3. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) Novērtējuma ziņojumā ieteikts nedaudz samazināt atskaites daudzumu, nosakot to 7000 tonnu apmērā. Turklāt ieteikts sarunās apspriest piekļuves iespējas aptuveni 25 kuģiem (iepriekš —34 kuģi), ņemot vērā: i) kopš 2002. gada notikušo faktisko kuģu skaita samazināšanos seineru flotē; ii) varbūtību, ka atsevišķi seineri atgriezīsies Atlantijas okeānā. Attiecībā uz kuģiem zvejai ar āķu jedām ieteikts saglabāt aptuveni tādas pašas zvejas iespējas kā līdz šim, lai attiecīgie kuģi vajadzības gadījumā varētu izmantot zvejas zonas. Jaunajā nolīgumā paredzēts vispārējs finansiāls atbalsts tādu iniciatīvu īstenošanai, kas izrādītas saistībā ar Kotdivuāras valdības izstrādāto zivsaimniecības politiku. Kopienai un Kotdivuāras valdībai jāvienojas par nozares daudzgadu programmu attiecībā uz šo finansiālo atbalstu (100 % no kopējās dotācijas, kas veido finansiālo ieguldījumu). Šīs programmas izstrāde notiks, Pusēm iesaistoties padziļinātā un pastāvīgā dialogā. 6.2.4. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Turpinot 2006. gada oktobrī pabeigto pētījumu (sk. 6.2. punktu) un lai nodrošinātu zvejniecības ilgtspējību reģionā, ikreiz pirms protokolu pagarināšanas veiks ekonomiskās un sociālās ietekmes un ietekmes uz vidi novērtējumu. Retrospektīvam novērtējumam izmantos 5.3. punktā minētos rādītājus. 7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Atbildība par tā finansiālā ieguldījuma izmantošanu, kuru Kopiena maksā saskaņā ar Nolīgumu, pilnībā jāuzņemas attiecīgajai trešajai valstij. Tomēr Komisija apņemas tiekties uz pastāvīgu politisku dialogu un sadarbību, lai varētu labāk vadīt Protokola izpildi un vairot Kopienas devumu resursu ilgtspējīgā pārvaldībā. Katrā ziņā visi maksājumi, kurus Komisija veic atbilstīgi zivsaimniecības nolīgumam, notiek saskaņā ar parastajiem Komisijas noteikumiem un budžeta un finanšu procedūrām. Konkrētajā gadījumā tas ļauj pilnībā identificēt trešu valstu bankas kontus, kuros iemaksā finansiālā ieguldījuma summas. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Mērķi, darbības un rezultāti | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | Darbība Nr.1 | Darbība Nr.2 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[14] (11 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0,25 | 0.25 | B*, C*/ AST | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0,15 | 0.15 | Personāls, ko finansē[15] atbilstīgi 11 01 02. pantam | Pārējais personāls, ko finansē[16] atbilstīgi 11 01 04 04. pantam | KOPĀ | 0.40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 0,40 | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi - Palīdzība sarunvedējam ar zivsaimniecības nozares nolīgumu saistīto sarunu sagatavošanā un noslēgšanā - Piedalīties sarunās ar trešām valstīm, lai noslēgtu nolīgumus zivsaimniecības nozarē. - Sagatavot komisāram novērtējuma ziņojumu projektus un sarunu stratēģijas piezīmes. - Iesniegt un aizstāvēt Komisijas nostāju Padomes darba grupā „Ārējā zvejniecība”. - Kopā ar attiecīgajām dalībvalstīm meklēt kompromisa risinājumus iekļaušanai nolīgumu galīgajā redakcijā. - Nolīgumu īstenošanas uzraudzība - Ikdienā uzraudzīt zivsaimniecības nozarē noslēgto nolīgumu izpildi. - Sagatavot un pārbaudīt finansiālās kompensācijas un mērķpasākumu vai arī atbildīgas zvejniecības atbalstam paredzētā finansējuma maksāšanas saistības un to izpildi. - Regulāri ziņot par nolīgumu īstenošanas gaitu. - Novērtēt nolīgumu zinātniskos un tehniskos aspektus. - Sagatavot Padomes regulas un lēmuma priekšlikuma projektu un izstrādāt nolīgumu tekstu. - Uzsākt un pārraudzīt pieņemšanas procedūru. - Tehniskā palīdzība - Sagatavot Komisijas nostāju Apvienotajā komitejā. - Starpiestāžu sadarbība - Sarunu procesā pārstāvēt Komisiju Padomē, Eiropas Parlamentā un attiecīgajās dalībvalstīs. - Sagatavot atbildes uz Eiropas Parlamenta uzdotajiem mutiskajiem un rakstiskajiem jautājumiem. - Starpdienestu apspriedes un darbības koordinēšana - Jautājumos par nolīgumu slēgšanas sarunām un izpildes uzraudzību nodrošināt saikni ar pārējiem ģenerāldirektorātiem. - Organizēt starpdienestu apspriedes un atbildēt uz informācijas prasījumiem. - Novērtēšana - Piedalīties ietekmes novērtējuma atjaunināšanā. - Analizēt sasniegtos rezultātus un arī vērtēšanas rādītājus. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) (Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.) X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru 2006. gadam ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (11 01 04/05 – administratīvās pārvaldības izdevumi) (EUR) Budžeta pozīcija: 11010404 (numurs un nosaukums) | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | 1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) | Izpildaģentūras[17] | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | – iekšējais (intra muros) | – ārējais (extra muros) (1) | 40 000 | 40 000 | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 40 000 | 40 000 | (1) Spēkā esošā protokola retrospektīvs novērtējums un nākamā protokola provizorisks novērtējums. 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā Cilvēkresursu veids | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (11 01 01) | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 280 800 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, ārštata darbinieki u.c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 46 800 | 280 800 | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu - 1A = EUR 117 000*0,25 = EUR 29 250 1B = EUR 117 000*0,075 = EUR 8775 1C = EUR 117 000*0,075 = EUR 8775 Starpsumma: EUR 46 800 (0,0468 miljoni EUR gadā) Kopā: EUR 46 800 gadā (0,0468 miljoni EUR gadā) Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | KOPĀ | 11 01 02 11 01 – Komandējumi | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 15 000 | 90 000 | 11 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas[18] | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 10 000 | 60 000 | XX 01 02 11 04 – Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 –- Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 25 000 | 150 000 | [1] OV C [..], [..], [..]. lpp. [2] OV C [..], [..], [..]. lpp. [3] OV L 73, 15.3.2001., 8. lpp. [4] Diferencētās apropriācijas. [5] Nediferencētās apropriācijas. [6] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās 11. sadaļas 11 01. nodaļā. [7] Saskaņā ar Protokolu zvejas iespējas pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ja zinātniskajā sanāksmē izdarītie secinājumi apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Kotdivuāras resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Šajā gadījumā finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli attiecīgajam laikam palielina. Tomēr gadā Kopienas šādi samaksātā kopējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu daudzumu, kas minēts Protokola 2. panta 3. punktā, jeb par EUR 1 190 000. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā (atkarībā no budžeta iespējām). [8] Izdevumi, kas ietverti 11. sadaļas 11 01 04. pantā. [9] Izdevumi, kas ietverti 11 01. nodaļā, izņemot 11 01 04. pantu. [10] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [11] Avansa maksājumi un maksas, kuras veic kuģu īpašnieki, neietekmē Kopienas budžetu. [12] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [13] Saskaņā ar Protokolu zvejas iespējas pēc savstarpējas vienošanās var palielināt, ja zinātniskajā sanāksmē izdarītie secinājumi apstiprina, ka šāds palielinājums neapdraudēs Kotdivuāras resursu ilgtspējīgu pārvaldību. Šajā gadījumā finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli attiecīgajam laikam palielina. Tomēr gadā Kopienas šādi samaksātā kopējā summa nedrīkst būt lielāka par divkāršotu daudzumu, kas minēts Protokola 2. panta 3. punktā, jeb par EUR 1 190 000. Ja Kopienas kuģu nozvejotais daudzums pārsniedz daudzumu, kas atbilst divkāršotai kopējai ikgadējai summai, tad summu, kura jāmaksā par pārsniegto daudzumu, izmaksā nākamajā gadā (atkarībā no budžeta iespējām). [14] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [15] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [16] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [17] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [18] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.