C 319/12

Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 319/09)

Šis paziņojums ir publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Zala” / “Zalai”

PDO-HU-A1502-AM02

Paziņojuma datums: 25.5.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

Atļauja līdzās cilmes vietas nosaukumam “Zala” izmantot tādu ģeogrāfisko vienību nosaukumus, kas ir mazākas par noteikto ražošanas apgabalu (Kis-Balaton, Csáford, Aranyod)

a) Produkta specifikācijas punkti, uz kuriem attiecas šis grozījums: — VIII. Papildu nosacījumi.

b) Vienotā dokumenta punkti, uz kuriem attiecas šis grozījums: — 9. Papildu nosacījumi. Marķēšanas noteikumi.

c) Pamatojums: attiecīgo pašvaldības teritorijas daļu (Csáford un Aranyod) un Mazā Balatona [Kis-Balaton] rajona norādīšana nodrošina, ka šajā apgabalā strādājošie ražotāji var veidot vienotu noformējumu.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Nosaukums(-i)

Zala

Zalai

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

8. Pusdzirkstošais vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

1. Vīns — baltvīns (svaigs, sauss, viegls)

ĪSS APRAKSTS

Svaigi, sausi, viegli baltvīni. Zaļgani balti, gaiši salmu dzelteni, viegli, dzīvīgi. Liesi, bet pārsvarā ar raksturīgi dzīvīgu skābumu. Bieži jūtamas ar tradicionālo izturēšanu koka mucās saistītas nianses, taču tās nemazina šo vīnu svaigumu. Vidēji ilga pēcgarša, parasti labi atpazīstamas šķirņu nianses. Vienkārši, viegli saprotami un viegli patērējami vīni, kurus laiž tirgū kā jaunvīnus, lai gan to kvalitāte nepazeminās pat 1–2 gadus ilgas izturēšanas laikā. Aromātisko šķirņu smarža ir eleganta un diezgan neizteikta, bet vīni ir dzīvīgi, svaigi un labi glabājas to skābās struktūras dēļ.

* Maksimālais kopējais spirta saturs un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. Vīns — baltvīns (sarežģīts, pilnīgāks, izturēts)

ĪSS APRAKSTS

Sarežģīti, pilnīgāki, izturēti baltvīni. Zaļgani dzeltenā un salmu dzeltenā krāsā. Bieži jūtamas ar izturēšanu koka mucās saistītas nianses, lai gan ar izturēšanu jaunās koka mucās saistītas īpašības manāmas reti. To savdabīgā ar šķirni saistītā īpatnība ir sarežģītības elementi, ko piešķir vīnogas, tiem piemīt dzīvīgs un izteikts skābums, ne ļoti sāļa, bet savdabīga minerālu garša, kā arī smaržas un garšas nianses, kuras veidojas izturēšanas procesā. Reizēm neliels atlikumcukuru saturs palīdz šos vīnus padarīt harmoniskākus. To smaržā un garšā bieži var sajust augļu ar baltu mīkstumu un citrusaugļu aromātus. Elegantās garšas nianses un garšas bagātīgums izveidojas 3–4 gadu laikā pēc izturēšanas. Izcilus vīnus var ražot pat bez īpašas pagraba tehnoloģijas.

* Maksimālais kopējais spirta saturs un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3. Vīns — sārtvīns

ĪSS APRAKSTS

Šie vīni ir dažādās krāsās: gaiši sārtā krāsā, laškrāsā, sīpolmizas krāsā, pārgrieztas zemenes iekšējās daļas krāsā, tumšākā koraļļu nokrāsā un ķiršu krāsā. Tiem ir intensīva un izteikta augļaina smarža (skābo ķiršu, ķiršu, kazeņu, jāņogu, plūmju). To dzīvīgā, bet netraucējošā skābuma dēļ šie vīni ir svaigi un pikanti. Vīniem piemīt viegla garša ar vīnogām un augļiem raksturīgajām niansēm, spirta saturs vīnos ir ne pārāk augsts. Tanīnu saturs tajos ir atkarīgs no tehnoloģijas, taču parasti tas ir mērens un biežāk neizteikts nekā dominējošs.

* Maksimālais kopējais spirta saturs un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4. Vīns — sarkanvīns (svaigs, augļains)

ĪSS APRAKSTS

Svaigi un augļaini sarkanvīni. Gaiši rubīnsarkanā, rubīnsarkanā vai tumši rubīnsarkanā krāsā, ko bieži papildina purpursarkanas nokrāsas. Vienkārša, augļaina (skābo ķiršu, ķiršu, plūmju), jauneklīga smarža un aromāti, retāk atgādina garšvielas. Nianses, kas rodas, vīnus izturot koka mucās, jūtamas tikai reizēm. To tanīni joprojām ir diezgan nenobrieduši, bet to daudzums ir mērens. Dzīvīgs skābums, bieži vien bez ābolskābes sadalīšanās. Gatavots tūlītējam patēriņam, ar zemu spirta saturu, bet to var arī izturēt 1–2 gadus.

* Maksimālais kopējais spirta saturs un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīns — sarkanvīns (vidēji miesīgs, pilnmiesīgs un izturēts)

ĪSS APRAKSTS

Vidēji miesīgi, pilnmiesīgi un izturēti sarkanvīni. Gaiši rubīnsarkanā, rubīnsarkanā, tumši rubīnsarkanā vai ļoti tumši granātsarkanā krāsā. Pilnīga un sarežģīta garša, kurā dominē augļainais raksturs, ko rada izmantotā vīnogu šķirne. Pārsvarā izteikts, bet smalks un harmonisks skābums pēc daļējas vai pilnīgas ābolskābes sadalīšanās. Nobrieduši un izturēti tanīni, kas daudzuma ziņā reti ir dominējoši. Šos vīnus parasti iztur koka mucās, taču ozolkoka garša nav dominējoša. Ja vīnogu ražas novākšanas laiks bijis teicams, tos var izturēt līdz 4–5 gadiem.

* Maksimālais kopējais spirta saturs un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

6. Vīns — siller

ĪSS APRAKSTS

Šīs kategorijas vīniem raksturīga dzīvīga, mirdzoša ķiršu krāsa vai koši rubīnsarkana krāsa. Tā kā vīnu gatavošanas process notiek ātri, to smarža un aromāti ir izteikti augļaini un svaigi (aveņu, skābo ķiršu, jāņogu). Samērā zems spirta saturs; to vieglumu un harmoniskumu nosaka dzīvīgās, bet smalkās skābes un neizteiktie tanīni. Gatavots tūlītējam patēriņam, bet to var arī izturēt 1–1,5 gadus.

* Maksimālais kopējais spirta saturs un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 20 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

7. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns — baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Šiem dzīvīgajiem vīniem, kas pārsvarā ir baltā krāsā, raksturīgas savdabīgas, dzīvīgas skābes un tipiski augļaini aromāti ar citrusaugļu niansēm, kā arī svaigums. No zilajām vīnogām ražotajiem vīniem piemīt aveņu un skābo ķiršu aromāti. Bagātīgs un pastāvīgi putojošs ogļskābes saturs, kas ir smalki strukturēts un mutē izkūst. Šos vīnus pārsvarā neiztur, un tiem ir viegls, elegants raksturs.

* Maksimālais kopējais spirta saturs un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

8. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns — sārtvīns

ĪSS APRAKSTS

Zalas [Zala] dzirkstošie sārtvīni ir košā laškrāsā līdz rozā krāsā. To smaržai raksturīgs vidējas intensitātes augļainums, kas tipisks sarkanām ogām (ķiršiem, skābajiem ķiršiem). Zalas dzirkstošo sārtvīnu garšu raksturo nobriedušas, noapaļotas skābes.

* Maksimālais kopējais spirta saturs un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

9. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns — sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Šim vīnam raksturīga rubīnsarkana krāsa, ko var papildināt sarkani un purpursarkani toņi. To smaržā izteikti dominē augļi ar sarkanu mīkstumu. Zalas dzirkstošajos sarkanvīnos noapaļoto skābju un mērenā tanīnu satura dēļ dominē augļaina garša.

* Maksimālais kopējais spirta saturs un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 10 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,6 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

10. Pusdzirkstošais vīns — baltvīns

ĪSS APRAKSTS

Gaiši zaļā, gaiši salmu dzeltenā vai salmu dzeltenā krāsā, sausi, pussaldi vai saldi, svaigi un dzīvīgi vīni ar zemāku skābju un spirta saturu, ar tipiski svaigu vīnogu smaržu un garšu, ar vieglu dzirkstīgumu.

* Maksimālais kopējais spirta saturs un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

11. Pusdzirkstošais vīns — sārtvīns

ĪSS APRAKSTS

Zalas pusdzirkstošo sārtvīnu krāsai raksturīgas košas laškrāsas un nedaudz rozā nokrāsas. To smaržai raksturīgs vidējas intensitātes augļainums, kas tipisks sarkanām ogām (ķiršiem, skābajiem ķiršiem). Zalas pusdzirkstošo sārtvīnu garšu raksturo nobriedušas, noapaļotas skābes.

* Maksimālais kopējais spirta saturs un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

12. Pusdzirkstošais vīns — sarkanvīns

ĪSS APRAKSTS

Šim vīnam raksturīga rubīnsarkana krāsa, ko papildina sarkani un purpursarkani toņi. To smaržā dominē augļi ar sarkanu mīkstumu. Zalas pusdzirkstošajos sarkanvīnos noapaļoto skābju un mērenā tanīnu satura dēļ dominē augļaina garša.

* Maksimālais kopējais spirta saturs un maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs atbilst robežvērtībām, kas noteiktas ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 9 Minimālais kopējais skābums izteikts vīnskābē — 4,5 g/l Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) 18 Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Noteikumi par vīnogu ražošanu (1)

Audzēšanas metode

1. Audzēšanas metode, stādījumu biezība: a) ja vīndārzi ir stādīti pēc 2010. gada 1. augusta: i) stādījumu biezība ir šāda: 1) vīnogulāju skaits nedrīkst būt mazāks par 2 381 vīnogulāju uz hektāru vai lielāks par 7 000 vīnogulāju uz hektāru; 2) stādījumu rindstarpu platums nedrīkst būt mazāks par 1 metru vai lielāks par 3,5 metriem; 3) attālums starp stādījumiem nedrīkst būt mazāks par 0,6 metriem vai lielāks par 1,2 metriem; ii) atļautās audzēšanas metodes ir šādas: MOSER (pārveidota MOSER metode), lietussarga forma, Sylvoz, vidēji augsts un augsts kordons, Guyot, tradicionāla audzēšanas metode — kausveida forma; b) ja vīndārzi ir stādīti pirms 2010. gada 1. augusta: jebkāda biezība, kamēr vien vīndārzs tiek izmantots, vai līdz 2030. gadam.

2. Ražas novākšanas veids: a) ar rokām vai mehanizēti; b) ledus vīna, atlasītas ražas vīna, vēlīnas ražas vīna un kvalitatīva dzirkstošā vīna gadījumā ir atļauta tikai ražas novākšana ar rokām.

3. Ražas novākšanas datuma noteikšana: kad cukuru saturs novācamajās vīnogās palielinājies līdz 9,0 tilp. %.

2. Noteikumi par vīnogu ražošanu (2)

Audzēšanas metode

1. Vīnogu kvalitāte (minimālais cukuru saturs, kas izteikts ungāru misas stiprumā ( Magyar mustfok — MM), un minimālais potenciālais spirta saturs): a) baltvīni: i) vēlīnas ražas vīns: 15 tilp. % (22,9 °MM); ii) atlasītas ražas vīns: 13 tilp. % (22,2 °MM); iii) ledus vīns: 16,66 tilp. % (25 °MM); iv) visi citi vīni: vismaz 9,00 tilp. % (14,9 °MM); b) sarkanvīni: i) vēlīnas ražas vīns: 15 tilp. % (22,9 °MM); ii) atlasītas ražas vīns: 13 tilp. % (22,2 °MM); iii) visi citi vīni: vismaz 9,00 tilp. % (14,9 °MM); c) sārtvīni: i) atlasītas ražas vīns: 12,08 tilp. % (19 °MM); ii) visi citi vīni: vismaz 9,00 tilp. % (14,9 °MM).

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. Vīns 100 hl no hektāra

2. Vīns — ražas novākšana ar rokām 14 000 kg vīnogu no hektāra

3. Vīns — mehanizēta ražas novākšana 13 500 kg vīnogu no hektāra

4. Pusdzirkstošais vīns 100 hl no hektāra

5. Pusdzirkstošais vīns — ražas novākšana ar rokām 14 000 kg vīnogu no hektāra

6. Pusdzirkstošais vīns — mehanizēta ražas novākšana 13 500 kg vīnogu no hektāra

7. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns 100 hl no hektāra

8. Dzirkstošais vīns — ražas novākšana ar rokām 14 000 kg vīnogu no hektāra

9. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns — mehanizēta ražas novākšana 13 500 kg vīnogu no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Apgabali, kas atbilstīgi vīndārzu kadastram klasificēti kā I un II kategorijas apgabali šādu pašvaldību teritorijā: Bak, Becsehely, Csörnyeföld, Dobri, Eszteregnye, Homokkomárom, Kerkateskánd, Lenti, Letenye, Magyarszerdahely, Murarátka, Muraszemenye, Nagykanizsa, Rigyác, Söjtör, Szécsi-sziget, Tormafölde, Valkonya, Zajk, Bérbaltavár, Csáford, Dióskál, Egeraracsa, Galambok, Garabonc, Miháld, Nagyrada, Orosztony, Pakod, Sármellék, Szentgyörgyvár, Tekenye, Vindornyalak, Vindornyaszőlős, Zalabér, Zalakaros, Zalaszabar, Zalaszántó un Zalaszentgrót.

7. Vīna vīnogu šķirne(-es)

“Blauburger”

“Cabernet franc” — “Cabernet”

“Cabernet franc” — “Carbonet”

“Cabernet franc” — “Carmenet”

“Cabernet franc” — “Gros cabernet”

“Cabernet franc” — “Gros vidur”

“Cabernet franc” — “Kaberne fran”

“Cabernet sauvignon”

“Chardonnay” — “Chardonnay blanc”

“Chardonnay” — “Kereklevelű”

“Chardonnay” — “Morillon blanc”

“Chardonnay” — “Ronci bilé”

“Cserszegi fűszeres”

“Csókaszőlő”

“Furmint” — “Furmint bianco”

“Furmint” — “Moslavac bijeli”

“Furmint” — “Mosler”

“Furmint” — “Posipel”

“Furmint” — “Som”

“Furmint” — “Szigeti”

“Furmint” — “Zapfner”

“Hárslevelű” — “Feuilles de tilleul”

“Hárslevelű” — “Garszleveljü”

“Hárslevelű” — “Lindeblättrige”

“Hárslevelű” — “Lipovina”

“Irsai olivér” — “Irsai”

“Irsai olivér” — “Muskat olivér”

“Irsai olivér” — “Zolotis”

“Irsai olivér” — “Zolotisztüj rannüj”

“kabar”

“Kadarka” — “Csetereska”

“Kadarka” — “Fekete budai”

“Kadarka” — “Gamza”

“Kadarka” — “Jenei fekete”

“Kadarka” — “Kadar”

“Kadarka” — “Kadarka negra”

“Kadarka” — “Negru moale”

“Kadarka” — “Szkadarka”

“Kadarka” — “Törökszőlő”

“Karát”

“Királyleányka” — “Dánosi leányka”

“Királyleányka” — “Eerdei sárga”

“Királyleányka” — “Feteasca regale”

“Királyleányka” — “Galbena de ardeal”

“Királyleányka” — “Königliche mädchentraube”

“Királyleányka” — “Königstochter”

“Királyleányka” — “Little princess”

“Korona”

“Kékfrankos” — “Blauer lemberger”

“Kékfrankos” — “Blauer limberger”

“Kékfrankos” — “Blaufränkisch”

“Kékfrankos” — “Limberger”

“Kékfrankos” — “Moravka”

“Kéknyelű” — “Blaustängler”

“Kékoportó” — “Blauer portugieser”

“Kékoportó” — “Modry portugal”

“Kékoportó” — “Portugais bleu”

“Kékoportó” — “Portugalske modré”

“Kékoportó” — “Portugizer”

“Kövidinka” — “A dinka crvena”

“Kövidinka” — “A dinka mala”

“Kövidinka” — “A dinka rossa”

“Kövidinka” — “A kamena dinka”

“Kövidinka” — “A ruzsica”

“Kövidinka” — “Steinschiller”

“Kövérszőlő” — “Grasa”

“Kövérszőlő” — “Grasa de cotnari”

“Merlot”

“Nektár”

“Nero”

“Olasz rizling” — “Grasevina”

“Olasz rizling” — “Nemes rizling”

“Olasz rizling” — “Olaszrizling”

“Olasz rizling” — “Riesling italien”

“Olasz rizling” — “Risling vlassky”

“Olasz rizling” — “Taljanska grasevina”

“Olasz rizling” — “Welschrieslig”

“Ottonel muskotály” — “Miszket otonel”

“Ottonel muskotály” — “Muscat ottonel”

“Ottonel muskotály” — “Muskat ottonel”

“Pinot blanc” — “Fehér burgundi”

“Pinot blanc” — “Pinot beluj”

“Pinot blanc” — “Pinot bianco”

“Pinot blanc” — “Weissburgunder”

“Pinot noir” — “Blauer burgunder”

“Pinot noir” — “Kisburgundi kék”

“Pinot noir” — “Kék burgundi”

“Pinot noir” — “Kék rulandi”

“Pinot noir” — “Pignula”

“Pinot noir” — “Pino csernüj”

“Pinot noir” — “Pinot cernii”

“Pinot noir” — “Pinot nero”

“Pinot noir” — “Pinot tinto”

“Pinot noir” — “Rulandski modre”

“Pinot noir” — “Savagnin noir”

“Pinot noir” — “Spätburgunder”

“Pintes”

“Pátria”

“Rajnai rizling” — “Johannisberger”

“Rajnai rizling” — “Rheinriesling”

“Rajnai rizling” — “Rhine riesling”

“Rajnai rizling” — “Riesling”

“Rajnai rizling” — “Riesling blanc”

“Rajnai rizling” — “Weisser riesling”

“Rizlingszilváni” — “Müller thurgau”

“Rizlingszilváni” — “Müller thurgau bijeli”

“Rizlingszilváni” — “Müller thurgau blanc”

“Rizlingszilváni” — “Rivaner”

“Rizlingszilváni” — “Rizvanac”

“Rozália”

“Rózsakő”

“Sauvignon” — “Sauvignon bianco”

“Sauvignon” — “Sauvignon bijeli”

“Sauvignon” — “Sauvignon blanc”

“Sauvignon” — “Sovinjon”

“Syrah” — “Blauer syrah”

“Syrah” — “Marsanne noir”

“Syrah” — “Serine noir”

“Syrah” — “Shiraz”

“Syrah” — “Sirac”

“Szürkebarát” — “Auvergans gris”

“Szürkebarát” — “Grauburgunder”

“Szürkebarát” — “Graumönch”

“Szürkebarát” — “Pinot grigio”

“Szürkebarát” — “Pinot gris”

“Szürkebarát” — “Ruländer”

“Sárga muskotály” — “Moscato bianco”

“Sárga muskotály” — “Muscat blanc”

“Sárga muskotály” — “Muscat bélüj”

“Sárga muskotály” — “Muscat de frontignan”

“Sárga muskotály” — “Muscat de lunel”

“Sárga muskotály” — “Muscat lunel”

“Sárga muskotály” — “Muscat sylvaner”

“Sárga muskotály” — “Muscat zlty”

“Sárga muskotály” — “Muskat weisser”

“Sárga muskotály” — “Weiler”

“Sárga muskotály” — “Weisser”

“Tramini” — “Gewürtztraminer”

“Tramini” — “Roter traminer”

“Tramini” — “Savagnin rose”

“Tramini” — “Tramin cervené”

“Tramini” — “Traminer”

“Tramini” — “Traminer rosso”

“Turán”

“Vulcanus”

“Zengő”

“Zenit”

“Zeus”

“Zweigelt” — “Blauer zweigeltrebe”

“Zweigelt” — “Rotburger”

“Zweigelt” — “Zweigeltrebe”

“Zöld veltelíni” — “Grüner muskateller”

“Zöld veltelíni” — “Grüner veltliner”

“Zöld veltelíni” — “Veltlinské zelené”

“Zöld veltelíni” — “Zöldveltelíni”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

8.1. Vīns, kvalitatīvs dzirkstošais vīns, pusdzirkstošais vīns(1)

1. Noteiktā apgabala apraksts

Zalas vīna reģions atrodas Zalas meģē, uz rietumiem no Balatona ezera. Zalas meģes klimatiskie apstākļi ir ļoti piemēroti vīnkopībai. Temperatūra, nokrišņu sadalījums un vēja apstākļi ir optimāli kvalitatīvu vīnu ražošanai.

Svarīgākais klimatiskais faktors ir vajadzīgās temperatūras nodrošināšana. Gada vidējā temperatūra vīna reģionā ir 9–11 °C. Īpaši auksti un karsti laikapstākļi, kas ļoti kaitētu vīnogām, vērojami reti. Zalas upes palienes būtiski mazina temperatūras svārstības.. Apstākļi izcilas kvalitātes vīnu ražošanai tuvējos pakalnos tika vēl vairāk uzlaboti, atjaunojot Mazā Balatona ezeru. Vīna reģiona pakalni ir izvietoti ziemeļu–dienvidu virzienā, un tos šķērso ielejas, kas plešas rietumu–austrumu virzienā; arī šis ģeogrāfiskais apstāklis veicina augstas kvalitātes Zalas vīnu ražošanu.

Vīna reģiona klimatiskie rādītāji:

— saulesgaismas stundu skaits gadā: 1 950–2 000 stundas,

— gada vidējā temperatūra: 9–11 °C,

— nokrišņu daudzums augšanas sezonā: 400–450 mm,

— gada nokrišņu daudzums: 650–700 mm.

8.2. Vīns, kvalitatīvs dzirkstošais vīns, pusdzirkstošais vīns (2)

1. Vīna veidu apraksts

a) Vīnu apraksts. Ar aizsargāto cilmes vietas nosaukumu “Zala” apzīmēto produktu ražošanas apgabals ietver Zalas meģes teritoriju. Kontinentālā klimata sub-mediterrānu raksturu nosaka divu veidu meteoroloģiskā ietekme uz klimatu: okeāna gaisa plūsmas, kas plūst caur Alpiem, Zalas vīna reģionā ienesot vēsu un mitru gaisu, un Vidusjūras gaisa plūsmas, kuras ieplūst no Adrijas jūras un atnes sausu un siltu gaisu. Vasaras ir mitrākas un ne tik karstas kā Vidusjūras krastos; savukārt rudeņi ir saulaini un sausāki nekā apgabalos ar kontinentālu klimatu. Zalā plaukstošās vīnkopības pirmsākumi meklējami viduslaikos. Šo faktu apstiprina 868. gada harta, kurā minēta vīnkopība gar Zalas upi. Vēlāk Zalas vīni ir minēti Estergomas [Esztergom] muitas tarifā, ko 1288. gadā izdeva Ungārijas karalis Ladislaus IV. Turcijas stādījumu rezultātā izplatījās galda vīnogas, kurām vēlāk bija svarīga loma Zalas ielejas vīnkopībā. 18. gadsimtā par vīnogu audzēšanas veiksmīgāko veidu Zalā kļuva sarkanvīnu vīnogu audzēšana. 19. gadsimta otrajā pusē vīna reģionā sākās šķirnes “Olasz rizling” audzēšana, kas dominē joprojām. 19. gadsimta pirmajā pusē ievērojama daļa no Zalas pašreizējās teritorijas papildus vīna vīnogu audzēšanai bija atvēlēta galda vīnogu audzēšanai. Galvenās šķirnes. Galvenās šķirnes ir baltogu un sarkangu šķirne “Chasselas”, kā arī “Duhamel”, “Wibert gyöngyszőlők”, “Sárga mézes” un dažādi “Muskotály” [“Muscat”] veidi (parasti “Hamburg”, “Alexandria”, “Ottonel”). Vēlāk lielāko daļu tolaik Zalas meģē pastāvošo vīndārzu iznīcināja filoksēras epidēmija. No dažām meģes daļām Eiropas šķirnes pilnībā izzuda. Pielāgojoties tālaika tirgus apstākļiem, uz Zalas ieleju ieskaujošajiem pakalniem pārsvarā tika stādītas galda vīnogas. Šajā periodā par dominējošajām šķirnēm kļuva “Chasselas” un “Olasz rizling”. Vīnkopības prestižu Zalas meģē tajā laikā apliecina fakts, ka “Rajnai rizling” vīns no Zalaszabar tika augstu novērtēts Londonas vīna izstādē 1874. gadā.

b) Kvalitatīvu dzirkstošo vīnu apraksts. Zalas kvalitatīvo dzirkstošo vīnu kvalitāti galvenokārt nodrošina reģionā ražoto tādu cuveé vīnu kvalitāte, kam raksturīgs svaigums, kā arī nobriedušu un izteiktu skābju struktūra, kas ir būtiska dzirkstošā vīna ražošanai. Dominējošā nianse Zalas dzirkstošo vīnu garšā ir to noturīgais augļainums. Dzirkstošā vīna ražošanas vēsture brīnišķajā Zalas reģionā aizsākās 1960. gados, kad šis reģions kļuva par Ungārijas dzirkstošo vīnu ražošanas uzņēmumu (piemēram, “Pannonvin” un “Törley”) nozīmīgu apgādātāju. Zalas kvalitatīvu dzirkstošo vīnu kvalitāti nodrošina īpašā saskaņa starp dažādajām šķirnēm. Plašo šķirņu sastāvu tūkstošiem gadu veidoja dažādu tautību iedzīvotāji, kuri bija apmetušies reģionā un kuru līdzāspastāvēšana ir raksturīga Zalas vīna reģionam.

c) Pusdzirkstošo vīnu apraksts. Zalas pusdzirkstošo vīnu kvalitāti galvenokārt nodrošina reģionā ražoto tādu vīnu kvalitāte, kuriem raksturīgs svaigums, kā arī nobriedušu un izteiktu skābju struktūra, kas ir būtiska pusdzirkstošam vīnam. Dominējošā nianse Zalas pusdzirkstošo vīnu garšā ir to noturīgais augļainums un citrusaugļus atgādinošais raksturs.

8.3. Vīns, kvalitatīvs dzirkstošais vīns, pusdzirkstošais vīns (3)

1. Saikne starp ražošanas apgabalu, cilvēkfaktoriem un produktu

a) Vīns. No Alpiem ieplūstošās okeāna gaisa plūsmas un no Adrijas jūras ieplūstošās Vidusjūras gaisa plūsmas, kas ietekmē Zalas vīna reģiona klimatu, nodrošina pietiekamu nokrišņu daudzumu pat vasaras periodā, tāpēc sausuma dienu tajā ir maz, salīdzinot ar kontinentālajiem apgabaliem, kuri atrodas tajos pašos platuma grādos. Tā kā brūnās meža augsnes var labi noturēt ūdeni, vīnogu apgāde ar ūdeni ir pietiekama pat vasaras karstumā. Abi minētie dabas faktori nodrošina vīnogulāju nepārtrauktu attīstību un tādu dzīvīgu Zalas vīnu ražošanu, kuriem raksturīgs labs skābju sastāvs un augļains svaigums. Viena no Zalas ražošanas apgabala īpašībām ir tā, ka tajā dzīvojošie ļaudis parasti audzē vidēji vēlīnas vīnogu šķirnes (piemēram, “Kadarka”, “Kékoportó”) un vēlīnas vīnogu šķirnes (piemēram, “Olasz rizling”, “Kékfrankos”, “Szürkebarát”), kas tipiskas Zalas meģes nogāzēm, kuras vērstas pret dienvidiem, dienvidaustrumiem un dienvidrietumiem. Garajos un saulainos rudeņos, kas tādi ir Vidusjūras anticiklonu dēļ, saules stari, kurus atstaro minēto nogāžu pakājē esošie mazākie strauti un upes un Mazā Balatona virsma, veicina vīnogu gatavošanos, piešķirot Zalas vīniem labi noapaļotu un nobriedušu skābumu, bet sārtvīniem un sarkanvīniem — to zīdainos, elegantos tanīnus, pilnmiesīgumu un garšas bagātīgumu.

b) Kvalitatīvs dzirkstošais vīns. Zalas vīna reģiona daudzveidīgās šķirņu struktūras dēļ svarīga ir te ražoto cuveé vīnu saskaņota sajaukšana, lai nodrošinātu Zalas kvalitatīvu dzirkstošo vīnu neizteikto un vienlaikus eleganto aromātu un augļaino garšu. Zalas kvalitatīvu dzirkstošo vīnu augļainā un sarežģītā garša un aromātu struktūra ir saistīta ar Zalas reģionā audzēto šķirņu klāstu. Apgabala unikālais sub-mediterrānais/kontinentālais klimats nodrošina optimālus apstākļus vīnkopībai visa gada garumā: saistībā ar Mazā Balatona ūdenstilpes radīto atvēsinošo efektu vasarā un paaugstināto relatīvo mitrumu, kas rodas iztvaikošanas rezultātā, atmosfēras sausums ir vērojams reti un sausuma dienu skaits ir neliels. Brūnās meža augsnes, kas veidojušās, nogulsnējoties māliem, un kas labi notur ziemas un pavasara nokrišņu ūdeni, pastāvīgi nodrošina ūdeni vīnogulāju augšanai. Šo unikālo klimatisko un augsnes apstākļu dēļ vīnogu attīstība kritiskajā vasaras periodā ir nepārtraukta un bez kaitējošiem apstākļiem, tāpēc dzirkstošajā vīnā nerodas sasmakums un nenobriedušas, negatavas skābes. Mazā Balatona ūdens virsmas atstarojošās ietekmes rezultātā stādījumi Zalas reģiona pakalnu un kalnu nogāzēs saņem vairāk gaismas, nekā varētu domāt, ņemot vērā vidējo saulesgaismas stundu skaitu. Īpaši svarīgi tas ir garajos, saulainajos rudeņos, kas saistīti ar Vidusjūras anticikloniem, un tāpēc Zalas kvalitatīvie dzirkstošie vīni ir pilnmiesīgi, ar spēcīgu aromātu un bagātīgu garšu.

c) Pusdzirkstošais vīns. Zalas vīna reģiona daudzveidīgās šķirņu struktūras dēļ svarīga ir te ražoto vīnu harmoniskums, kas nodrošina Zalas pusdzirkstošo vīnu neizteikto un vienlaikus eleganto aromātu un augļaino garšu. Zalas pusdzirkstošo vīnu augļainā un sarežģītā garša un aromātu struktūra ir saistāma ar Zalas reģionā audzēto šķirņu klāstu. Apgabala unikālais sub-mediterrānais/kontinentālais klimats nodrošina optimālus apstākļus vīnkopībai visa gada garumā: saistībā ar Mazā Balatona ūdenstilpes radīto atvēsinošo efektu vasarā un paaugstināto relatīvo mitrumu, kas rodas iztvaikošanas rezultātā, atmosfēras sausums ir vērojams reti un sausuma dienu skaits ir neliels. Brūnās meža augsnes, kas veidojušās, nogulsnējoties māliem, un kas labi notur ziemas un pavasara nokrišņu ūdeni, pastāvīgi nodrošina ūdeni vīnogulāju augšanai. Šo unikālo klimatisko un augsnes apstākļu dēļ vīnogu attīstība kritiskajā vasaras periodā ir nepārtraukta un bez kaitējošiem apstākļiem, tāpēc pusdzirkstošajā vīnā nerodas sasmakums un nenobriedušas, negatavas skābes.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Ražošana ārpus noteiktā ražošanas apgabala

Tiesiskais regulējums:

ES tiesību aktos.

Papildu nosacījuma veids:

atkāpe attiecībā uz ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Nosacījuma apraksts:

Zalas, Šomoģas [Somogy], Vašas [Vas] un Vesprēmas [Veszprém] meģu teritorijā.

Marķēšanas noteikumi (1)

Tiesiskais regulējums:

nosaka organizācija, kas pārvalda ACVN/AĢIN, ja dalībvalstis tā paredzējušas.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

a) vīnu gadījumā apzīmējumu “oltalom alatt álló eredetmegjelölés” [aizsargāts cilmes vietas nosaukums] var aizstāt ar tradicionālo apzīmējumu “védett eredetű bor” [vīns ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu];

b) šķirnes nosaukumam un konkrētās mazākās ģeogrāfiskās vienības nosaukumam, kas norādīts tajā pašā redzamības laukā, var izmantot tikai mazāka vai tāda paša izmēra burtus;

c) var norādīt turpmāk minētos apzīmējumus, citus ierobežotus apzīmējumus, apzīmējumus, kas norāda ražošanas metodi, un citus reglamentētus apzīmējumus, proti: apzīmējumi, kurus var norādīt uz vīniem: “Késői szüretelésű bor” [vēlīnas ražas vīns], “Válogatott szüretelésű bor” [atlasītas ražas vīns], “Jégbor” [ledus vīns], “Muzeális bor” [vēsturisks vīns], “Barrique”, “Első szüret” [pirmās ražas vīns] vai “Virgin vintage”, “Muskotály”[“Muscat” vīns], “Szemelt” [atlasītas ogas], “Termőhelyen palackozva” [pildīts pudelē ražošanas apgabalā], “Újbor” [jaunvīns], “Ó bor” [vecs vīns], “Termelői palackozás” [pudelē pildījis ražotājs], “Pinceszövetkezetben palackozva” [pildīts pudelē vīna darītavu kooperatīvā]; kvalitatīvs dzirkstošais vīns: “Muskotály” [“Muscat” vīns], “Nyerspezsgő” [dzirkstošais vīns, bruts], “Termőhelyen palackozva” [pildīts pudelē ražošanas apgabalā], “Termelői pezsgő” [ražotāja dzirkstošais vīns], “Termelői palackozás” [pudelē pildījis ražotājs], “Pinceszövetkezetben palackozva” [pildīts pudelē vīna darītavu kooperatīvā]; pusdzirkstošais vīns: “Muskotály” [“Muscat” vīns], “Termőhelyen palackozva” [pildīts pudelē ražošanas apgabalā], “Termelői pezsgő” [ražotāja dzirkstošais vīns], “Pinceszövetkezetben palackozva” [pildīts pudelē vīna darītavu kooperatīvā].

Marķēšanas noteikumi (2)

Tiesiskais regulējums:

nosaka organizācija, kas pārvalda ACVN/AĢIN, ja dalībvalstis tā paredzējušas.

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķēšanu.

Nosacījuma apraksts:

ģeogrāfiskās vienības, kas ir mazākas par noteikto ražošanas apgabalu un ko var norādīt līdzās cilmes vietas nosaukumam “Zala” / “Zalai”: — Mazā Baltona [Kis-Balaton] rajons: Zalaszabar, Nagyrada un Garabonc pašvaldību teritorija; — Csáford: daļa Zalaszentgrót pašvaldības teritorijas; — Aranyod: daļa Zalaszentgrót pašvaldības teritorijas.

Saite uz produkta specifikāciju

https://boraszat.kormany.hu/download/e/42/e2000/Zala%20OEM_modositott%20termekleiras_v2_korrnelkul.pdf

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.