Komisija ir viena no Zemes novērojumu grupas (GEO) dibinātājām, un tā parakstīja Zemes novērošanas sistēmu globālā tīkla (GEOSS) īstenošanas plānu 2015.–2025. gadam, kas lēmumu pieņēmējiem, pētniekiem un novatoriem nodrošinās atklātu piekļuvi Zemes novērošanas datiem no jebkuras vietas pasaulē. Atlantijas okeāna pētniecības alianse izveidoja pirmo Atlantijas okeāna kartēšanu. ES atbalstīja SESAME pētniecības un tehnoloģiju centru Jordānijā, kas ar zinātnes palīdzību sekmē miera kultūru un zinātnes un tehnoloģiju izcilību plašākā Vidējo Austrumu reģionā.

Daļēji tāpēc, ka tika izbeigti daži speciālie instrumenti starptautiskās sadarbības jomā, finansēšanas nosacījumu izmaiņas BRIC-M valstīm un sociālekonomisko problēmu dēļ dienvidu kaimiņreģionu valstīs dalībnieku skaits no nesaistītajām trešajām valstīm "Apvāršņa 2020" ietvaros samazinājās uz pusi salīdzinājumā ar 7. pamatprogrammu. Lai to risinātu, darba programmā vairāki temati tiks noteikti kā īpaši svarīgi starptautiskās sadarbības jomā. Iesākumam darba programmā 2016.–2017. gadam ir iekļauts apmēram par 10 % vairāk īpaši izceltu temati nekā darba programmā 2014.–2015. gadam. Turklāt ir izveidoti līdzfinansēšanas mehānismi, ko nodrošina Ķīna, Japāna, Koreja, Meksika, Krievija, Taivana, Austrālija un Kanādas un Brazīlijas reģioni, lai finansētu savu pētnieku dalību "Apvāršņa 2020" projektos. Būs nepieciešami papildu pasākumi, lai mazinātu kraso samazinājumu, piemēram, mūsu kaimiņvalstīs.

Komisija 2016. gada 19. janvārī publicēja paziņojumu par atbildi uz Augsta līmeņa ekspertu grupas ziņojumu , kur atbalstīja tās ieteikumus. Daudzi ieteikumi jau tika ņemti vērā "Apvāršņa 2020" darba programmā 2016.–2017. gadam, un tie būs pārejas posms pirms "Apvāršņa 2020" pustermiņa novērtējuma, ko plānots publicēt 2017. gada beigās.

6. Kopīgais pētniecības centrs (JRC)

2015. gadā JRC darba programma bija pilnīgi saskaņota ar Komisijas prioritātēm un palīdzēja tās īstenot. Galvenie JRC pasākumi palīdzēja īstenot šādas prioritātes: jauns atbalsts darba vietu izveidei, izaugsmei un ieguldījumiem; noturīga enerģētikas savienība, kas īsteno nākotnē vērstu politiku klimata pārmaiņu jomā un noturību pret katastrofām; ciešāks un taisnīgāks iekšējais tirgus ar spēcīgāku rūpniecisko pamatu; ciešāka un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība; Eiropas programma migrācijas un kodoldrošības un kodoldrošuma jomā (Euratom programma). Ir nodrošināts atbalsts Komisijas centieniem īstenot labāka regulējuma programmu un ietekmes novērtējuma pasākumus, nodrošinot labāka regulējuma instrumentu komplektu un palīdzot attiecīgās politikas ģenerāldirektorātam veikt ietekmes novērtējumu, novērtēt un veikt spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes. JRC arī turpināja pildīt savus ilgāka perioda pienākumus, piemēram, izstrādāja standartus, attīstot arī savas prasmes tādās jomās kā prognozēšana, perspektivēšana un uzvedības zinātne. Lai sasniegtu mērķus, JRC cieši sadarbojās ar dalībvalstīm, augstskolu mācībspēkiem un pētniekiem, kā arī dažādiem starptautiskajiem partneriem.

7. Izplatīšana, izmantošana un paziņošana

Pētniecības un inovāciju projektu rezultātu izplatīšanas un izmantošanas pasākumi, ES finansējuma rezultātu novērtēšanas pasākumi, kā arī paziņošanas pasākumi ir "Apvāršņa 2020" svarīga sastāvdaļa. 2015. gadā šīm darbībām tika piešķirti apmēram EUR 7,45 miljoni, cita starpā nodrošinot CORDIS, kas ir Eiropas Komisijas galvenā publiskā glabātava un portāls, kur tiek izplatīta informācija par visiem ES finansētajiem projektiem pētniecības jomā un to rezultātiem. Komisija īsteno pasākumus, izsludinot īpašus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus, īstenojot koordinācijas un atbalsta pasākumus un rīkojot publisko iepirkumu, lai nodrošinātu mērķtiecīgu atbalstu projektiem un konsorcijiem, optimizējot rezultātu izmantošanu un izplatīšanu.

Atbalstītajiem pasākumiem ir jāattīsta un jāīsteno vispusīgs rezultātu izplatīšanas plāns, lai rezultātiem būtu iespējami lielāka ietekme. Otrkārt, saskaņā ar "Apvāršņa 2020" atklātas piekļuves politiku atbalsta saņēmējiem ir jānodrošina, lai "Apvāršņa 2020" ietvaros sagatavotās, zinātniski recenzētās zinātniskās publikācijas tiktu publicētas repozitorijā un būtu atklāti pieejamas, t. i., jānodrošina lietotājiem bezmaksas piekļuve tiešsaistē. Saņēmējiem jācenšas vienlaikus saglabāt pētījumu datus, kas vajadzīgi, lai apstiprinātu zinātniskajās publikācijās ietvertos rezultātus. Treškārt, atvērto pētniecības datu izmēģinājuma projektam, kuru īstenoja 2014.–2015. gada darba programmas ietvaros, ir mērķis uzlabot un iespējami palielināt piekļuvi projektu gaitā sagatavotiem pētījumu datiem un tos atkārtoti izmantot. Balstoties uz parakstītajiem dotāciju līgumiem, līdz 2015. gada beigām apmēram 64,4 % projektu pamatnozarēs piedalās izmēģinājuma projektā. Lai gan izmēģinājuma projekts attiecas uz konkrētām "Apvāršņa 2020" sfērām, tika panākts progress, pastiprinot atvērtu piekļuvi pētījumu publikācijām un datiem, lai, sākot ar 2017. gada darba programmu, atvērta piekļuve datiem būtu nodrošināta bez kādas vaicāšanas.

Pieņemot labāka regulējuma dokumentu kopumu, ir pastiprināta stratēģiskās plānošanas un politikas cikla uzraudzības un izvērtēšanas nozīme.

8. Perspektīvas 2016. gadam

Perspektīvas 2016. gadam paredz arī turpmāk īstenot politiskās prioritātes un risināt pašreizējās steidzamās problēmas Eiropā.

Saskaņā ar jauno Komisijas programmu darba programma 2016.–2017. gadam palīdzēs īstenot nodarbinātības, izaugsmes un ieguldījumu tiesību aktu paketi, kas uzlabos Eiropas konkurētspēju pasaulē, radīs jaunas pastāvīgas darba vietas un sekmēs izaugsmi.

MVU instrumentam atvēlētais budžets tiks palielināts par 50 %, periodā no 2016. līdz 2017. gadam sasniedzot gandrīz EUR 750 miljonus. Turpmāki ieguldījumi, izmantojot InnovFin finanšu instrumentus, it īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU), sekmēs vairāku piesaistītā un pašu kapitāla finansēšanas produktu un mehānismu pieejamību, lai atbalstītu pētniecību un inovāciju, lielāku riska kapitālu un pašu kapitālu, privāto ieguldītāju, kolektīvās finansēšanas platformu un labdarības organizāciju plašāku iesaisti pētniecības un inovācijas finansēšanā un prāvākus ieguldījumus tehnoloģiju pārnesē. Arī turpmāk tiks sekmēta sinerģija ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem).

"Apvāršņa 2020" iepriekšējā darba programmas cikla stratēģiskā plānošana tika sākta, palīdzot aptvert konkrētajā programmā, kas ir jāturpina, noteiktās jomas un jaunas prioritātes un izaicinājumus, kas saistīti ar pētniecības un inovāciju tendenču attīstību vai jaunām problēmām un politiskiem dzinējspēkiem, piemēram, migrāciju, drošību, fizisko un digitālo pasauli, problēmām enerģētikā un cīņu ar klimata pārmaiņām, veselības apdraudējumiem, piemēram, Zikas vīrusu, un vispārējo prioritāti īstenot inovāciju.

"Apvāršņa 2020" pustermiņa novērtējums tiks pabeigts 2017. gada vasaras beigās. Ņemot vērā dažādās apspriešanās noteiktās prioritātes un "Apvāršņa 2020" pustermiņa novērtējuma ieteikumus, Komisija plāno 2017. gada pirmajos trīs ceturkšņos izstrādāt darba programmu 2018.–2020. gadam, pieņemot un publicējot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus ne ātrāk kā 2017. gada rudenī.

Pēc 7. pamatprogrammas pēcvērtējuma ziņojuma Komisija pamatprogrammā "Apvārsnis 2020" ieviesīs jaunu stratēģisku ievirzi, lai maksimāli palielinātu tās ieguldījumu atklātajā inovācijā, atklātajā zinātnē un atvērtībā pasaulei, maksimāli palielinās sinerģiju starp pētniecību un inovāciju, kas ietilpst sabiedrībai aktuālu problēmu jomu tematiskajās prioritātēs, un jaunām digitālajām tehnoloģijām, svarīgām pamattehnoloģijām un infrastruktūrām, izzinās, cik vajadzīga un iespējama ir Eiropas Inovācijas padomes izveide, kas palīdzētu sekmēt inovāciju un racionalizēt esošos instrumentus, novērtēs KTI cita starpā no to atvērtības, pārredzamības un rezultativitātes viedokļa un atvieglinās tādu svarīgu projektu izstrādi visas Eiropas interesēs, kuri var sekmēt plašu pētniecības izmantošanu attīstītās tehnoloģijās.

2016. gadā tiek izvērsti daudzi politikas pasākumi Komisijas triju stratēģisko prioritāšu ietvaros pētniecības un inovācijas jomā. No 2016. gada 16. februāra līdz 29. aprīlim saskaņā ar atklātās inovācijas mērķi un galveno mērķi radīt un pilnveidot ievērojamas inovācijas bija spēkā aicinājums iesniegt priekšlikumus par Eiropas Inovācijas padomes izveidi.

Komisija ir apņēmusies pilnīgi izmantot savas iespējas efektīvāk ziņot un informēt par pētniecības un inovācijas rezultātiem un ietekmi, un tā noteica prioritātes, lai izveidotu Eiropas atvērtās zinātnes mākoni un uzlabotu atklātu piekļuvi pētījumu rezultātiem un pamatdatiem, tādējādi nodrošinot atvērto zinātni.

Visbeidzot, viena no svarīgākajām prioritātēm arī turpmāk būs atvērtība pasaulei. Gruzijas un Armēnijas nolīgumi par asociāciju ar "Apvārsni 2020" tika parakstīti 2016. gada attiecīgi aprīlī un maijā. Otrais ziņojums par stratēģijas starptautiskajai sadarbībai pētniecības un inovācijas jomā īstenošanu tiks publicēts septembrī. Atbalsta mehānisms starptautiskās sadarbības pētniecībā un inovācijā stratēģiskās attīstības jomā tiks izveidots līdz 2016. gada beigām. Starptautiskā sadarbība pētniecībā un inovācijā ir "maigās varas" instruments un mehānisms, kas uzlabo attiecības ar svarīgākajām valstīm un reģioniem, veido saikni konfliktu brīžos, novērš krīzes, ļauj labāk izprast sarežģītus jautājumus un izstrādāt vienotu stratēģiju labai mūsu planētas apdzīvošanai. Starptautiskās sadarbības lomu pētniecībā un inovācijā apliecina tādi veiksmes stāsti kā Eiropas Kodolpētījumu organizācija (CERN), kas izstrādājusi arī uzmetumu reģioniem, kuriem ir līdzīgi mērķi, piemēram, Vidējiem Austrumiem, kur pēc ES un UNESCO perspektīvas, auglīgas sadarbības Jordānijā pašlaik tiek būvēts SESAME (Synchrotron-light for Experimental Science and Applications in the Middle East). “Apvāršņa 2020” asociācija ar nu jau piecām kaimiņvalstīm balsta Eiropas kaimiņattiecību politiku.