(1)Komisija 2016. gada 16. novembrī pieņēma gada izaugsmes pētījumu, iezīmējot 2017. gada Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgada sākumu. Gada izaugsmes pētījumā iekļautās prioritātes Eiropadome apstiprināja 2017. gada 9. un 10. martā. Komisija 2016. gada 16. novembrī, pamatojoties uz Regulu (ES) Nr. 1176/2011, pieņēma brīdināšanas mehānisma ziņojumu, kurā Kipra bija minēta to dalībvalstu vidū, par kurām tiks izstrādāts padziļināts pārskats. Tajā pašā dienā Komisija pieņēma arī ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku. Eiropadome atbalstīja šo ieteikumu 2017. gada 9. un 10. martā, un 2017. gada 21. martā Padome to pieņēma.

(3)2017. gada ziņojums par Kipru tika publicēts 2017. gada 22. februārī. Tajā tika izvērtēti Kipras panākumi attiecībā uz to, kā tiek īstenoti Padomes 2016. gada 12. jūlijā pieņemtie konkrētai valstij adresētie ieteikumi, turpmākie pasākumi, kas veikti pēc iepriekšējos gados pieņemtajiem ieteikumiem, un Kipras progress virzībā uz stratēģijas „Eiropa 2020” valsts mērķu sasniegšanu. Tajā bija ietverts arī padziļināts pārskats, kurš veikts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu un kura rezultāti arī tika publicēti 2017. gada 22. februārī. Komisijas veiktā analīze tai ļauj secināt, ka Kiprā pastāv pārmērīga makroekonomikas nelīdzsvarotība. Jo īpaši svarīgi ir atrisināt ievērojamo nelīdzsvarotību uzkrājumu privātā sektora, valsts un ārējā parāda veidā un augsto ieņēmumus nenesošo kredītu līmeni.

(4)Kipra 2017. gada 27. aprīlī iesniedza savu 2017. gada stabilitātes programmu un 2017. gada 28. aprīlī – 2017. gada valsts reformu programmu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās tika izvērtētas vienlaikus. Kipras valsts reformu programmā ir ietvertas gan īstermiņa, gan vidējā termiņa saistības. Konkrēti – tajā ir iekļauti pasākumi, kuru mērķis ir samazināt privātā sektora parādsaistības, uzlabot darījumdarbības vidi, atvieglot piekļuvi finansējumam un modernizēt veselības aprūpes nozari, un tajā ir paredzētas publiskā sektora un tiesu sistēmas reformas. Valsts reformu programmā ietverti arī problēmjautājumi, kas apzināti 2017. gada ziņojumā par Kipru un eurozonai adresētajā ieteikumā, tostarp vajadzība atjaunot ieguldījumus un nodrošināt publisko finanšu stabilitāti. Ja šie pasākumi tiks pilnībā īstenoti norādītajos termiņos, tie palīdzētu novērst Kipras makroekonomikas nelīdzsvarotību un īstenot konkrētai valstij adresētos ieteikumus. Pamatojoties uz Kipras politisko saistību novērtējumu, Komisija apstiprina savu iepriekšējo vērtējumu, ka makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras ietvaros šajā posmā nav vajadzīgi nekādi turpmāki pasākumi. Politikas reformu programmas īstenošana tiks cieši pārraudzīta, piemērojot īpašas uzraudzības procesu.

(5)Attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi ir ņemti vērā, veicot dalībvalstu programmu plānošanu attiecībā uz Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondi) 2014.–2020. gadam. Kā paredzēts tiesību aktā, kas reglamentē ESI fondus, gadījumā, ja ir nepieciešams atbalsts attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu īstenošanā, Komisija var lūgt dalībvalsti pārskatīt un grozīt tās attiecīgās ESI fondu programmas. Komisija ir sniegusi papildu norādes par minēto noteikumu piemērošanu.

(6)Uz Kipru pašlaik attiecas Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvā daļa un noteikums par parādu. Valdība savā 2017. gada stabilitātes programmā plāno 2016.–2020. gadā sasniegt budžeta pārpalikumu nominālā izteiksmē (tas atbilst nominālai bilancei aptuveni 0,4 % apmērā no IKP visā programmas laikposmā). Plānots, ka vidēja termiņa budžeta mērķis – līdzsvarots budžeta stāvoklis strukturālā izteiksmē – tiks sasniegts 2017. gadā. Tiek prognozēts, ka pārrēķinātā strukturālā bilance turpmākajos gados pastāvīgi attālināsies no vidēja termiņa mērķa, tādējādi neievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas prasības. Paredzams, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2016. gadā ir sasniegusi 107,8 %, savukārt 2018. gadā tā samazināsies līdz 99,7 % un līdz 2020. gadam samazināsies vēl vairāk – līdz 88,8 %. Šo budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs ir ticams. Riski, kas saistīti ar stabilitātes programmā izklāstītajiem makroekonomikas pieņēmumiem, ir lejupvērsti, kas galvenokārt izskaidrojams ar ienākumus nenesošu aizdevumu lielo apjomu un iespējamu ārējās vides pasliktināšanos.

(7)Pēc pārmērīga deficīta novēršanas Padome 2016. gada 12. jūlijā Kiprai ieteica 2016. un 2017. gadā ievērot vidēja termiņa budžeta mērķi. Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, saskaņā ar vispārēju novērtējumu Kipra 2017. gadā ievēro minēto prasību. Attiecībā uz 2018. gadu Kiprai tiek ieteikts turpināt virzību uz vidēja termiņa budžeta mērķi. Pamatojoties uz Komisijas 2017. gada pavasara prognozi, tas ir saskaņā ar valdības neto primāro izdevumu nominālo pieauguma tempu, kas maksimāli sasniedz 0,3 % un tādējādi atbilst strukturālajai korekcijai 0,2 % apmērā no IKP. Saskaņā ar vispārēju novērtējumu nemainīgas politikas apstākļos pastāv risks, ka 2018. gadā Kipra varētu nedaudz novirzīties no minētās prasības. Tiek prognozēts, ka 2017. un 2018. gadā Kipra izpildīs noteikumu par parādu. Kopumā Padome uzskata, ka Kiprai jābūt gatavai veikt turpmākus pasākumus, lai 2018. gadā nodrošinātu atbilstību prasībām.

(8)Valsts parāds samazinās, taču tā ilgtspēja joprojām ir pakļauta riskiem. Paredzams, ka vairāki nesen pieņemti fiskālie pasākumi un kavēšanās svarīgu strukturālo reformu īstenošanā pasliktinās strukturālo bilanci un varētu mazināt iespējas veikt izaugsmi veicinošus publiskos ieguldījumus.

(9)Neraugoties uz to, ka algu izdevumi (procentos no IKP) Kiprā ir vieni no lielākajiem eurozonā, Kipras publiskajā sektorā joprojām ir vērojama neefektivitāte. Lai novērstu šo problēmu, makroekonomikas korekciju programmas ietvaros tika izstrādātas vairākas reformas, par kurām tika panākta vienošanās ar sociālajiem partneriem. Saskaņā ar minētajām reformām cita starpā bija paredzēts ieviest saistošu, pastāvīgu mehānismu, ar ko ierobežo publiskā sektora darba ņēmēju algu pieaugumu, kā arī īstenot visaptverošu valsts pārvaldes reformu. Tomēr šo likumdošanas reformu pieņemšana saskaras ar šķēršļiem, jo īpaši pēc Pārstāvju palātas negatīvā balsojuma 2016. gada decembrī. Kamēr saistošā formā nav pieņemti noteikumi par mehānismu algu pieauguma ierobežošanai publiskajā sektorā, šo mehānismu īsteno saskaņā ar darba koplīgumiem un piemēros līdz 2018. gadam.

(10)Ir veiktas dažas reformas, lai cīnītos pret korupciju. Jaunākie pasākumi cita starpā ir reformas, kuru mērķis ir vietējā līmenī padarīt publisko iepirkumu profesionālāku, un politisko partiju finansēšanas likums, kas stājās spēkā 2015. gada decembrī. 2016. gadā tika pieņemts konstitūcijas grozījums, uz kura pamata var publiskot amatpersonu mantiskā stāvokļa pārskatus. Tomēr korupcijas apkarošanas koordinācijas centrs nav pienācīgi nodrošināts ar personālu, un joprojām nav novērsti trūkumi ierēdņu disciplinārās atbildības kārtībā.

(11)Kipra joprojām saskaras arī ar nozīmīgām problēmām attiecībā uz tiesu sistēmas darbību. Neefektīvas tiesu procedūras un ierobežota spēja apstrādāt lietas noved pie ievērojamas kavēšanās tiesas lietu izskatīšanā. Tas savukārt kaitē darījumdarbības videi un jo īpaši – jauno noteikumu darbībai piespiedu atsavināšanas un maksātnespējas jomā. Šie noteikumi ir ieviesti, lai palīdzētu samazināt dzīvotnespējīgu parādu apmēru privātajā sektorā, radot stimulus bankām un parādniekiem vienoties par pārstrukturēšanas risinājumiem. Tomēr šo instrumentu efektivitāti negatīvi ietekmē vairāki faktori, tostarp iepriekš minētie trūkumi tiesu sistēmā, vājas administratīvās spējas un parādnieku zemais informētības līmenis par procedūrām. Turklāt neizskatīto īpašumtiesības apliecinošu aktu skaits joprojām ir ievērojams, un šo aktu izsniegšana un pārnešana būtiski kavējas. Tas kaitē parādu samazināšanas centieniem un negatīvi ietekmē atveseļošanos mājokļu tirgū.

(12)Ienākumus nenesošo aizdevumu līmenis samazinās, taču joprojām ir ļoti augsts, tādējādi kavējot banku nozares pienācīgu darbību un negatīvi ietekmējot reālajai ekonomikai nepieciešamo kredītu piedāvājumu. Bankas nesasniedz aizdevumu pārstrukturēšanas mērķus, par kuriem panākta vienošanās ar Kipras Centrālo banku; tas liecina par nepieciešamību paplašināt mērķu noteikšanas sistēmu un padarīt to efektīvāku un saistošu, ko panāk, nosakot tādus vērienīgus mērķus ienākumus nenesošo aizdevumu samazināšanai, kuri atbilst banku stratēģijām šo aizdevumu samazināšanai. Atkārtotas saistību neizpildes rādītāji joprojām ir augsti, kas norāda uz iespējamiem aizdevumu pārstrukturēšanas risinājumu trūkumiem. Ar risku saistīto uzkrājumu līmenis ir pieaudzis, taču vēl aizvien ir zemāks par vidējo rādītāju eurozonā, uzsverot nepieciešamību rūpēties par to, ka nodrošinājuma vērtējumi ir ticami un sekmē pienācīgus riska uzkrājumus. Aizdevumu sekundārā tirgus un aizdevumu vērtspapīrošanas regulējuma trūkums ierobežo iespējas ātrāk samazināt aizņemto līdzekļu īpatsvaru un atbrīvot banku bilances no ienākumus nenesošiem aizdevumiem, kas nozīmē to, ka ir vajadzīgi papildu regulatīvi un leģislatīvi pasākumi, lai pabeigtu izstrādāt nepieciešamos instrumentus banku bilanču pārvaldības atvieglošanai. Turklāt apdrošināšanas sabiedrību un pensiju fondu uzraudzības struktūru pārvaldība un administratīvās spējas joprojām ir vājas, kas rada riskus finanšu stabilitātei.

(13)Kipras ekonomikas atlabšana turpinās. Tomēr izaugsmes potenciāls vēl aizvien ir vājš, kam par iemeslu ir strukturālo reformu īstenošana ierobežotā apmērā, šķēršļi, kas kavē ieguldījumus, un nepilnības darījumdarbības vidē. Izaugsmi veicinošās iniciatīvas, kas izklāstītas rīcības plānā, tiek īstenotas, lai gan samērā lēni. Projekta stadijā joprojām ir tiesību akta priekšlikums, kura mērķis ir stratēģisko ieguldījumu piesaiste un sekmēšana. Valdība strādā pie tā, lai uzlabotu mazo un vidējo uzņēmumu piekļuvi finansējumam. Lai atrisinātu šo steidzamo jautājumu, ir uzsāktas dažas jaunas, mērķtiecīgas iniciatīvas, kā ziņots valsts reformu programmā. Tomēr lielākā daļa šo jauno iniciatīvu par piekļuvi finansējumam joprojām ir sākuma stadijā. Privatizācijas centieni, kuru mērķis ir piesaistīt ražīgumu veicinošus ārvalstu ieguldījumus, saskaras ar politisku opozīciju un daudzos gadījumos ir apturēti. Arī enerģētikas nozares reforma var būt būtisks konkurētspējas virzītājspēks, taču tās īstenošana ir aizkavējusies. Tas jo īpaši attiecas uz Kipras Elektroenerģijas iestādes (Electricity Authority of Cyprus) īpašumtiesību nodalīšanu un jauna elektroenerģijas tirgus izveidi, kas joprojām ir atkarīga no tā, lai nodrošinātu patiesu pārvades sistēmas operatora neatkarību.

(14)Bezdarba līmenis sarūk, taču joprojām ir augsts, jo īpaši jauniešu un ilgstošo bezdarbnieku vidū. Vēl nav īstenoti plāni, kuru mērķis ir palielināt valsts nodarbinātības dienestos strādājošo konsultantu skaitu un uzlabot viņu specializāciju. Turklāt jaunie konsultanti, visticamāk, tiks pieņemti darbā ar pagaidu līgumiem, tādējādi nepanākot strukturālu problēmas risinājumu. Rezultātā joprojām trūkst jaudas, lai apmierinātu darba meklētāju vajadzības, jo īpaši tādu personu gadījumā, kurām ir grūtāk integrēties darba tirgū, un lai veiktu informēšanas pasākumus viņu aktivizācijai. Aktīva darba tirgus programmu un ienākumu atbalsta shēmu ietekmi joprojām negatīvi ietekmē nepietiekami kvalitātes novērtējumi un pēcpasākumi.

(15)Izglītībai atvēlēto izdevumu līmenis Kiprā joprojām pārsniedz vidējo ES rādītāju. Tomēr izglītības rezultāti ir vāji un ir pat pasliktinājušies salīdzinājumā ar iepriekšējiem gadiem. Saskaņā ar Starptautiskās skolēnu novērtēšanas programmas 2015. gada rezultātiem Kipra ieņem vienu no pēdējām vietām Eiropas Savienībā attiecībā uz pamatprasmju līmeni matemātikā, dabaszinībās un lasīšanā. Kaut arī nesen ieviestie korektīvie pasākumi, piemēram, sistēmas uzlabošana skolotāju pieņemšanai darbā un skolu mācību programmu modernizācija, ir pirmie soļi pareizajā virzienā, tomēr situāciju varētu būtiski uzlabot turpmāka rīcība ar nolūku pabeigt plānotās reformas, tostarp attiecībā uz skolotāju novērtēšanu.

(16)Darba tirgū piedāvāto un pieprasīto prasmju neatbilstība vēl aizvien ir lielā mērā neatrisināts jautājums, kas negatīvi ietekmē izredzes uz ilgtspējīgu izaugsmi ilgtermiņā. Līdzdalības līmenis vidējā profesionālajā izglītībā un apmācībā ir zems, savukārt augstākajai izglītībai ir maza nozīme darba tirgū, kā rezultātā liels augstskolu absolventu īpatsvars strādā profesijās, kurās augstākā izglītība nav obligāti vajadzīga.

(17)Kipras veselības aprūpes nozarei joprojām ir raksturīgs vispārējās apdrošināšanas trūkums un dažādu līmeņu neefektivitāte. Tas ierobežo pieeju pienācīgai un efektīvai aprūpei. Lai uzlabotu veselības aprūpes nozares spējas un palielinātu izmaksu lietderību šajā nozarē, izšķiroša nozīme ir tiesību aktiem, kuru mērķis ir izveidot valsts mēroga veselības aprūpes sistēmu un piešķirt valsts slimnīcām lielāku autonomiju, taču šie tiesību akti parlamentā vēl nav pieņemti.

(18)Eiropas pusgada kontekstā Komisija ir veikusi Kipras ekonomikas politikas visaptverošu analīzi un publicējusi to 2017. gada ziņojumā par valsti. Tā ir arī izvērtējusi stabilitātes programmu un valsts reformu programmu, kā arī pasākumus, kas veikti saistībā ar iepriekšējos gados Kiprai adresētiem ieteikumiem. Vērtējumā Komisija ņēma vērā ne tikai programmu lietderību ilgtspējīgas fiskālās un sociālekonomiskās politikas izveidē Kiprā, bet arī atbilstību ES noteikumiem un norādēm, ņemot vērā, ka ir jānostiprina ES vispārējā ekonomikas pārvaldība, turpmākajos valsts lēmumos nodrošinot ES līmeņa ieguldījumu.

(19)Ņemot vērā šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi stabilitātes programmu, un tās atzinums ir atspoguļots jo īpaši 1. ieteikumā.

(20)Ņemot vērā Komisijas padziļināto pārskatu un šo izvērtējumu, Padome ir izskatījusi valsts reformu programmu un stabilitātes programmu. Tās ieteikumi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu ir atspoguļoti 1.–4. ieteikumā,

AR ŠO IESAKA Kiprai 2017. un 2018. gadā rīkoties šādi.

1.Īstenot savu fiskālo politiku atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvās daļas prasībām, kas nozīmē, ka Kiprai jāturpina virzība uz vidējā termiņa budžeta mērķi 2018. gadā. Līdz 2017. gada beigām pieņemt nozīmīgas likumdošanas reformas, kuru mērķis ir uzlabot efektivitāti publiskajā sektorā, jo īpaši attiecībā uz valsts pārvaldes darbību, valsts struktūrvienību pārvaldību un pašvaldībām.