LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 3.12.2008 
SEC(2008) 2963 
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS, 
kas pievienots  
 
priekšlikumam  
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
 
ar ko paredz krit ērijus un meh ānismus, lai noteiktu dal ībvalsti, kas ir atbild īga par 
trešās valsts pilso ņa vai bezvalstnieka patv ēruma pieteikuma izskat īšanu, kas iesniegts 
kādā no dalībvalstīm 
 
(pārstrādāta redakcija)  
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums  
{COM(2008) 820 gal īgā redakcija} 
{SEC(2008) 2962} 
LV 2   LV 1. IEVADS 
Priekšlikuma pie ņemšana par groz ījumiem Padomes Regul ā (EK) Nr. 343/2003 par 
kritērijiem un meh ānismiem, lai noteiktu dal ībvalsti, kura ir atbild īga par treš ās valsts pilso ņa 
patvēruma pieteikumu izskat īšanu, kas iesniegts k ādā no dalībvalstīm (turpm āk minēta kā 
Dublinas regula)1, bija iek ļauta Komisijas darba programm ā 2008. gadam2 kā viena no 
stratēģiskajām iniciatīvām. 
Lai sagatavotos patv ēruma ties ību aktu pie ņemšanas otrajam posmam, k ā mudināts Hāgas 
programm ā, Komisija uzs āka izvērtēt rezultātus, kas bija sasniegti kop ējās Eiropas patv ēruma 
sistēmas (turpm āk „KEPS”) izveides pirmaj ā posmā. 
Attiecībā uz Dublinas regulu Komisija vispirms 2007. gada 6. j ūnijā sniedza visaptverošu 
novērtējuma ziņojumu  par Dublinas sist ēmu3, pamatojoties uz daudzskaitl īgiem viedok ļiem, 
ko izteikušas daž ādas ieinteres ētas aprindas. Otrk ārt, Komisija 2007. gada 6. j ūnijā iesniedza 
Zaļo grāmatu par KEPS n ākotni4, kuras mērķis bija noteikt iesp ējamos risin ājumus KEPS otr ā 
posma veidošanai. Nov ērtējuma ziņojums kalpoja k ā Dublinas sist ēmas tehniskais 
novērtējums , savukārt Zaļās grāmatas pamat ā esošajām apspried ēm bija stratēģiskā 
novērtējuma  loma.  
Visbeidzot, laik ā no 2007. gada oktobra l īdz 2008. gada j ūlijam tika sar īkotas vair ākas 
ekspertu san āksmes  ar dalībvalstīm, NVO un ANO Augsto komis āru bēgļu jautājumos, 
juristiem un tiesnešiem, k ā arī Eiropas Parlamenta locek ļiem, lai uzklaus ītu viņu viedokli par 
nepieciešamajiem Dublinas regulas uzlabojumiem. 
Apspriežu procesa laik ā izvirzītie jautājumi un ieteikumi ir nodrošin ājuši pamatu š ā ietekmes 
novērtējuma sagatavošanai.  
2. SITUĀCIJAS  RAKSTUROJUMS  UN PROBLĒMAS 
Saistībā ar Dublinas regulas piem ērošanu ir konstat ētas šādas problēmu kopas: 
• neskaidri vai nepiln īgi Dublinas regulas darb ības noteikumi trauc ē sistēmas efektivit ātei un 
rada sarež ģījumus patv ēruma mekl ētājiem; 
• dalībvalstu str īdi par Dublinas noteikumu piem ērošanu netiek risin āti efektīvi; 
• pārsūtīšana saska ņā ar Dublinas proced ūru varētu uzlikt v ēl lielāku slogu dal ībvalstīm, 
kuras saskaras ar probl ēmsituācijām; 
• saskaņā ar Dublinas proced ūru īstenotas p ārsūtīšanas rezult ātā patvēruma mekl ētāji 
ārkārtas apstākļos varētu nesaņemt pienācīga standarta aizsardz ību;  
• informācija un juridisk ās garantijas patv ēruma mekl ētājiem, uz kuriem attiecas Dublinas 
sistēma, ir nepietiekamas;  
• dalībvalstīs netiek pietiekami aizsarg āta ģimenes vienot ība un bērnu un citu maz āk 
aizsargātu grupu intereses.  
                                                 
1 CLWP atsauces Nr. 2008/JLS/022 
2 COM(2007) 640. 
3 “Komisijas zi ņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Dublinas sist ēmas nov ērtēšanu”, 
COM(2007) 299 gal īgā redakcija, SEC (2007) 742. Dublinas sist ēmas mērķis ir izvērtēt, kura 
dalībvalsts ir atbild īga par treš ās valsts pilso ņa iesniegtu patv ēruma pieteikuma izskat īšanu, kas 
iesniegts k ādā no ES dal ībvalstīm. Tā ietver Dublinas regulu un Eurodac  regulu, k ā arī to īstenošanas 
noteikumus. 
4 COM(2007) 301. 
LV 3   LV Ietekmes nov ērtējumā ir aplūkota iespējamā situācijas attīstība gadījumā, ja netiktu veikti ES 
līmeņa pasākumi, un secin āts, ka esoš ās problēmas turpin ātos un ka ir pietiekams pamats 
rīcībai ES līmenī. 
3. POLITIKAS  MĒRĶI 
KEPS otr ā posma vispārējie mērķi saistībā ar Dublinas regulas groz ījumu priekšlikumu ir 
i) nodrošin āt, ka atbild ības noteikšanas meh ānisma ietvaros visaptveroši tiek apmierin ātas 
starptautisk ās aizsardz ības piepras ītāju vajadz ības, un palielin āt sistēmas efektivit āti, lai 
samazinātu dalībvalstu izlietoto laiku un resursus, un ii) pal īdzēt labāk risināt situācijas, kad 
dalībvalstu uz ņemšanas iesp ējas un/vai patv ēruma procedur ālie resursi ir īpaši noslogoti. 
Vispārējo mērķu pamatā jābūt jo īpaši šādiem specifiskiem m ērķiem: 
I) nodrošin āt atbildības noteikšanas proced ūras vienm ērīgu darbību; 
II) nodrošin āt strīdu efektīvu risināšanu dalībvalstu starp ā;  
III) nov ērst pārslodzi dal ībvalstīs, kas saskaras ar probl ēmsituācijām, un nodrošin āt 
patvēruma mekl ētājiem pienācīgus aizsardz ības standartus; 
IV) nostiprin āt juridiskās garantijas patv ēruma mekl ētājiem un dot tiem lab ākas iespējas 
aizstāvēt savas ties ības; 
V) nodrošin āt tiesību uz ģimenes vienot ību ievērošanu un uzlabot attieksmi pret maz āk 
aizsargātām grupām, lai apmierin ātu to īpašās vajadzības. 
Tiek noteikti ar ī vairāki indikat īvie darbības mērķi. 
4. POLITISKIE  RISINĀJUMI 
Ņemot vērā iepriekšmin ēto specifisko m ērķu atšķirības, ietekmes nov ērtējumā ir ierosin āti 
pakārtoti politiskie risin ājumi katram šim m ērķim. Vēlamais politiskais risin ājums ir 
izstrādāts, apvienojot katram specifiskam m ērķim noteiktos v ēlamos pak ārtotos politiskos 
risinājumus.  
Status Quo  (šis risin ājums attiecas uz vis ām konstat ētajām problēmām) 
Spēkā esošais tiesiskais regul ējums saglab ātos nemain īgs, un turpin ātos dalībvalstīs 
notiekošās darbības. Komisija turpin ātu uzraudz īt Dublinas regulas īstenošanu. 
4.1. Vēlamais politiskais risin ājums  
Ņemot vērā ierosināto pakārtoto politisko risin ājumu sarež ģītību, šajā kopsavilkum ā ir tikai 
uzskaitīti galvenie elementi, kas veido v ēlamo politisko risin ājumu. Vēlamo politisko 
risinājumu veido gan leģislatīvie risinājumi , gan risin ājumi, kuru centr ā ir dalībvalstu 
praktiskās sadarbības veicin āšana . 
Attiecībā uz 
I) proced ūras vienm ērīgas darb ības nodrošin āšanu  vēlamie leģislatīvie politiskie 
pakārtotie risin ājumi paredz š ādas darbības: 
– ieviest pien ācīgus termi ņus atpaka ļuzņemšanas piepras ījumu iesniegšanai un atbild ēm uz 
pieprasījumiem hum ānu apsvērumu dēļ, kā arī samazināt termiņu atbildēm uz inform ācijas 
pieprasījumiem;  
– pieņemt noteikumus par dal ībvalstīm, kurām jāsedz izmaksas, kas raduš ās Dublinas 
procedūrā paredzētās pārsūtīšanas rezult ātā, un preciz ēt sekas k ļūdainas pārsūtīšanas 
LV 4   LV gadījumā un tad, ja p ārsūtīšanas lēmums apel ācijas rezult ātā atcelts pēc tam, kad persona 
jau ir pārsūtīta; 
– precizēt apstākļus un proced ūras vairāku regulas klauzulu piem ērošanai (atbild ības 
izbeigšan ās klauzulas, suverenit ātes un hum ānā klauzula). 
Vēlamie praktisk ās sadarbības risinājumi, kas papildina v ēlamos leģislatīvos risinājumus, ir 
šādi: 
– ar ekspertu san āksmju pal īdzību noteikt un izplat īt patvēruma mekl ētāju pārsūtīšanas 
paraugpraksi; 
– izstrādāt Dublinas regulu piem ērošanas rokasgr āmatu, kur ā ietvertas atbildes uz dal ībvalstu 
ekspertu uzdotajiem jaut ājumiem par regulu piem ērošanu konkr ētos gadījumos un kura 
būtu jāizmanto atsaucei l īdzīgos gadījumos, 
II) dal ībvalstu str īdu efekt īvas risin āšanas nodrošin āšanu  vēlamais le ģislatīvais 
politiskais pak ārtotais risin ājums paredz samierin āšanas meh ānismu visos str īda jautājumos 
par Dublinas regulas piem ērošanu. 
Vēlamais praktisk ās sadarbības risinājums, kas papildina v ēlamo leģislatīvo risinājumu, 
attiecas uz Dublinas regulu piem ērošanas rokasgr āmatas izstr ādi (to pašu, kas min ēta 
I punktā), 
III) pārslodzes nov ēršanu dal ībvalstīs, kas saskaras ar īpaši sarež ģītām situācijām, un 
pienācīgu aizsardz ības standartu nodrošin āšanu patv ēruma mekl ētājiem atbild īgajā dalībvalstī, 
vēlamais politiskais pak ārtotais risin ājums sniedz iesp ēju pieņemt lēmumu atbilstoši 
piemērojamiem komitolo ģijas noteikumiem, lai aptur ētu pārsūtīšanu uz atbild īgo dalībvalsti 
ierobežotos un skaidri defin ētos apstākļos. 
Vēlamais praktisk ās sadarbības risinājums ir izveidot ES l īmenī koordinētas patvēruma 
ekspertu grupas, lai pal īdzētu dalībvalstīm, kas būtu pārslogotas liela Dublinas p ārsūtīšanu 
skaita dēļ, un tā ir daļēja alternat īva vēlamajam le ģislatīvajam risin ājumam (tas b ūtu 
jāpiemēro gadījumos, kad nav pie ņemts lēmums aptur ēt pārsūtīšanu (saska ņā ar leģislatīvo 
pasākumu), vai š āda lēmuma pie ņemšanas gad ījumā uz laiku l īdz situācijas stabiliz ācijai 
attiecīgajās dalībvalstīs), 
IV) juridisko garantiju patv ēruma mekl ētājiem nostiprin āšanu un lab ākām 
iespējām tiem aizst āvēt savas ties ības vēlamie leģislatīvie politiskie pak ārtotie 
risinājumi pied āvā šādus pasākumus: 
– ieviest pien ākumu dal ībvalstīm sniegt patv ēruma mekl ētājiem izvērstu inform āciju par 
Dublinas proced ūru un viņu tiesībām tās ietvaros. Turkl āt dalībvalstīm būs pienākums 
veikt specifisku Dublinas proced ūras sarunu ar patv ēruma mekl ētājiem, kuriem piem ēro 
Dublinas proced ūru. Ir arī noteikts, ka saska ņā ar piemērojamo komitolo ģijas proced ūru ir 
jāpieņem ES l īmeņa standarta inform ācijas broš ūra par Dublinas proced ūru vairākās 
valodās;  
– noteikt ties ības iesniegt apel āciju pret p ārsūtīšanas lēmumu, kā arī pienākumu ties ām un 
tribunāliem pēc savas iniciat īvas pārbaudīt, vai nepieciešams uz laiku aptur ēt pārsūtīšanas 
lēmuma izpildi;  
– noteikt ierobežotu pamatojumu un nosac ījumus patv ēruma mekl ētāju aizturēšanai saska ņā 
ar Dublinas proced ūru. Šādai aiztur ēšanai būtu jābūt galējam līdzeklim, ja p ārsūtīšanas 
lēmums ir pazi ņots patvēruma mekl ētājam un nav sagaid āms, ka visiem citiem ar br īvības 
atņemšanu nesaist ītiem pasākumiem b ūs apmierinošs rezult āts, jo objekt īvu iemeslu d ēļ ir 
uzskatāms, ka patv ēruma mekl ētājs varētu bēgt; 
LV 5   LV – precizēt, ka patv ēruma mekl ētājam, kam piem ēro Dublinas proced ūru, visos apst ākļos ir 
pieeja patv ēruma proced ūrai, ievērojot Patv ēruma proced ūru direkt īvā paredzētos 
noteikumus;  
– saglabāt dalībvalstu ties ības nosūtīt patvēruma mekl ētāju uz trešo valsti, bet tikai p ēc tam, 
kad rūpīgi pārbaudīti Patvēruma proced ūru regulā noteiktie drošo trešo valstu krit ēriji, 
V) ģimenes vienot ības ievērošanas nodrošin āšanu un attieksmes uzlabošanu pret 
mazāk aizsarg ātām grupām vēlamajā politikas pak ārtotajā risinājumā ir ierosin āts: 
– nostiprināt garantijas saist ībā ar nepilngad īgajiem bez pavad ības, piem ēram, par oblig ātām 
tiks padar ītas tiesības nepilngad īgajiem bez pavad ības tikt atkalapvienotiem ar cit ā 
dalībvalstī dzīvojošiem radiniekiem, kas var par vi ņiem rūpēties; tiks pievienots noteikums 
par nepilngad īgo bez pavad ības pārstāvību visā procedūrā; tiks preciz ēta bērna interešu 
principa piem ērojamība dalībvalsts atbild ības noteikšan ā; 
– ieviest jaunu noteikumu, kas dal ībvalstīm uzdod apmain īties ar inform āciju (piem ēram, 
medicīnisku inform āciju) pirms Dublinas p ārsūtīšanas veikšanas galvenok ārt tādēļ, lai 
nodrošinātu patvēruma mekl ētājiem pied āvātās aizsardz ības nepārtrauktību;  
– paplašināt ģimenes atkalapvienošan ās tiesības, regulas darb ības jomā iekļaujot papildu 
aizsardzības pieteikumu iesniedz ējus un tās saņēmējus un preciz ējot, ka suverenit ātes 
klauzulas piem ērošana nedr īkst kavēt patvēruma mekl ētāju atkalapvienošanos ar savas 
ģimenes locek ļiem. Ties ības uz atkalapvienošanos ar apg ādājamiem radiniekiem tiks 
padarītas par oblig ātām, un „ģimenes locek ļa” definīcija tiks paplašin āta, lai nodrošin ātu 
labāku atbilst ību bērna interešu iev ērošanas principam. Turkl āt humānās klauzulas 
piemērošana tiks attiecin āta uz radiniekiem, kas ne vienm ēr ir cits cita apg ādībā stingri 
humānā izpratnē (piemēram, pieauguši br āļi vai māsas).  
Vēlamie praktisk ās sadarbības risinājumi, kas papildina v ēlamos leģislatīvos risinājumus, 
attiecas uz 
– nepieciešam ību dalībvalstīm nodrošin āt atbilstošu apm ācību person ālam, kas iesaist īts 
atbildības noteikšanas proced ūrā, jo īpaši lai tas var ētu pienācīgi risināt gadījumus, kur jo 
īpaši iesaist ītas mazāk aizsargātas grupas; 
– sadarbības tīkla izveidi dal ībvalstu ekspertiem, kas nodarbojas ar nepilngad īgajiem. 
Vēlamā politikas risin ājuma galvenās priekšroc ības ir šādas: 
• atbildības noteikšanas proced ūras efektivitāte un saska ņotība tiks palielin āta ar 
leģislatīvu pasākumu pal īdzību, piem ēram, nosakot pien ācīgus termi ņus, preciz ējot 
apstākļus un proced ūras vairāku noteikumu piem ērošanai, k ā arī ar praktisku sadarb ības 
pasākumu pal īdzību, proti, izstr ādājot Dublinas regulas piem ērošanas rokasgr āmatu; 
• aizsardzības līmenis  patvēruma mekl ētājiem, uz kuriem attiecas Dublinas sist ēma, 
ievērojami paaugstin ātos, piem ēram, preciz ējot aiztur ēšanas nosac ījumus un nostiprinot 
juridiskās garantijas saist ībā ar Dublinas p ārsūtīšanas lēmumiem; 
• atbilstoši Dublinas proced ūrai pienācīgi tiktu izpild ītas to dal ībvalstu vajadz ības, kuras 
saskaras ar problēmsituācijām, kā arī tiktu lab āk nodrošin ātas patvēruma mekl ētāju 
tiesības šādās situācijās. 
Risinājuma galvenā ietekme  ir šāda: 
• Vēlamajam politikas risin ājumam no pamatties ību viedok ļa ir vispārēja ievērojami pozit īva 
ietekme uz patv ēruma mekl ētājiem, uz kuriem attiecas Dublinas proced ūra. Jo īpaši tiktu 
ievērojami nostiprin ātas tiesības uz ģimenes vienot ību, paplašinot ģimenes 
LV 6   LV atkalapvienošan ās darbības jomu saska ņā ar Dublinas proced ūru; Dublinas proced ūras 
laikā tiktu labāk ievērotas nepilngad īgo bez pavad ības intereses; tiktu nostiprin ātas tiesības 
uz brīvību un brīvas pārvietošanās tiesības, ierobežojot aiztur ēšanu u. c.; 
• nodrošinot sist ēmas vienm ērīgāku, ātrāku un aizsarg ājošāku darbību un lab āk informējot 
patvēruma mekl ētājus par Dublinas meh ānisma piem ērošanu un vi ņu tiesībām saistībā ar 
to, varētu mazināt motivāciju uzsākt nelikum īgu tālāku pārvietošanos, kas visbeidzot rad īs 
pozitīvu ietekmi uz vi ņu pieņemšanu un integr āciju uzņēmējas valsts sabiedr ībā. 
Ciktāl tas attiecas uz finansiālo iespējamību, finansiālās un administrat īvās izmaksas 
kopumā pieaugtu, bet dažos gad ījumos, iesp ējams, rastos izmaksu samazin ājumi vai 
ietaupījumi ilgāka laika posm ā:  
• ierosināto jauno termi ņu ievērošanai b ūtu vajadz īgas papildu izmaksas, bet vid ējā laika 
posmā varētu panākt apjomrad ītus ietaup ījumus, jo proced ūra būtu efektīvāka; 
• dažām dalībvalstīm rastos papildu izmaksas, ja tiktu pie ņemts lēmums aptur ēt pārsūtīšanu 
uz atbildīgo dalībvalsti saist ībā ar problēmsituācijām, jo tās kļūtu atbildīgas par nep ārsūtīto 
personu pieteikumu izskat īšanu;  
• izmaksas pieaugtu, ja dal ībvalstīm būtu jāpielāgo esošā informācija šā politikas risin ājuma 
prasībām un jāorganizē specifisk ā Dublinas saruna. Ietaup ījumi varētu rasties, ja sniegt ā 
informācija veicin ātu tādu Dublinas proced ūras pieteikuma iesniedz ēju attieksmi, kas 
veicina sadarb ību;  
• ja tiek apmierin āta pārsūtīšanas lēmuma apel ācijas sūdzība, lēmuma aptur ēšana varētu radīt 
izmaksas dal ībvalstij, kur ā uz laiku ir j āpaliek pieteikuma iesniedz ējam. Tom ēr varētu 
rasties ar ī ietaupījumi, ja tiktu nov ērstas iesp ējamās atpakaļatgriešanas izmaksas p ēc 
atceltiem l ēmumiem;  
• samazinot to gad ījumu skaitu, kad var aiztur ēt Dublinas pieteikuma iesniedz ējus, princip ā 
būtu jāveidojas ietaup ījumiem, jo vairs netiktu noslogotas dal ībvalstu ieslodz ījuma vietas 
un mazinātos ar to saist ītās ievērojamās izmaksas;  
• pieaugtu izmaksas saist ībā ar nepilngad īgajiem bez pavad ības (proti, nodrošinot tiem 
pārstāvību visā Dublinas proced ūrā) un inform ācijas apmai ņu par maz āk aizsarg ātām 
pārsūtāmām person ām. Varētu pieaugt praktisk ās sadarbības pasākumu, piem ēram, 
personāla mācību un ekspertu t īkla izveides izmaksas. Tom ēr lielu daļu no tiem var ētu arī 
līdzfinansēt, izmantojot projektus Eiropas B ēgļu fonda ietvaros.  
5. UZRAUDZ ĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 
Vēlamā risinājuma īstenošanas uzraudz ība un nov ērtēšana būs nozīmīgs elements p ārskatītās 
Dublinas regulas efektivit ātes nodrošin āšanā. Šajā sakarībā Komisija regul āri izvērtēs, kā 
dalībvalstis piem ēro pārskatīto regulu, un zi ņos par to. Turpin āsies regul āras ekspertu 
sanāksmes, lai p ārrunātu īstenošanas probl ēmas un apmain ītos ar paraugpraksi dal ībvalstu 
starpā.  
Pienācīgu uzraudz ību un nov ērtēšanu palīdzēs nodrošin āt tas, ka st āsies spēkā Regula par 
Kopienas statistiku attiec ībā uz migr āciju un starptautisko aizsardz ību5, kas ietver īpašas 
atsauces uz statistikas datiem saist ībā ar Dublinas procesu.  
                                                 
5 Regula (EK) Nr. 862/2007, OV L 199, 31.7.2007. 
LV 7   LV Turklāt, ka pazi ņots politikas pl ānā, Komisija papildus regul āram nov ērtējumam ir 
uzņēmusies pārvērtēt Dublinas sist ēmas pamat ā esošo principu, tikl īdz būs ieviests KEPS 
otrais posms.  
Vēlamā politikas risin ājuma virz ības un efektivit ātes novērtēšanai var ētu izmantot š ādus 
galvenos r ādītājus politikas m ērķu sasniegšan ā: 
• tas, kā dalībvalstis īsteno ierosin ātos Dublinas regulas groz ījumus, 
• ierosināto Dublinas regulas groz ījumu īstenošanai velt ītie resursi, 
• īstenoto patv ēruma mekl ētāju pārsūtīšanas gad ījumu skaits sal īdzinājumā ar pieņemto 
pārsūtīšanas piepras ījumu skaitu, 
• atbilstoši str īdu izšķiršanas meh ānismam izš ķirto strīdu skaits, 
• gadījumu skaits, kad piem ēro suverenit ātes un hum āno klauzulu, 
• resursi, kas izmantoti, lai sniegtu inform āciju un juridisko pal īdzību starptautisk ās 
aizsardzības pieteikumu iesniedz ējiem saska ņā ar Dublinas proced ūru, 
• pieteikuma iesniedz ēju, kam piem ēro Dublinas proced ūru, skaits, 
• pārsūtīšanas, kas aptur ētas saistībā ar problēmsituācijām, 
• starptautisk ās aizsardz ības pieteikumu sadal ījums atbilstoši iedz īvotāju skaitam (uz 
1000 iedz īvotājiem) dalībvalstī,  
• izveidoto un uz dal ībvalstīm, kas saskaras ar probl ēmsituācijām, nosūtīto patvēruma 
ekspertu grupu skaits.