Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK /* COM/2010/0099 galīgā redakcija - COD 2008/0192 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 22.3.2010 COM(2010)99 galīgā redakcija 2008/0192 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK 2008/0192 (COD) KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 6. punktu par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK PRIEKŠVĒSTURE Komisija 2008. gada 3. oktobrī pieņēma priekšlikumu direktīvai par to, kā piemērot vienlīdzības principu attieksmē pret vīriešiem un sievietēm, kuri darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar ko atceļ Direktīvu 86/613/EEK (COM(2008) 636). Šo priekšlikumu 2008. gada 3. oktobrī nosūtīja Eiropas Parlamentam un Padomei. Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2009. gada 24. martā pieņēma atzinumu. Eiropas Parlaments 2009. gada 6. maijā pieņēma atzinumu pirmajā lasījumā. Komisija plenārsēdē pieņēma nostāju par ierosinātajiem grozījumiem. Komisija nepieņēma grozītu oficiālu priekšlikumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta atzinumu. Padome 2010. gada 8. martā ar kvalificētu balsu vairākumu pieņēma nostāju pirmajā lasījumā. KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMA MĒRĶIS Priekšlikuma mērķis ir grozīt Kopienas tiesisko regulējumu attiecībā uz vienlīdzības principa piemērošanu attieksmē pret pašnodarbinātām sievietēm un vīriešiem un šo personu laulātajiem. Ar šo priekšlikumu ievieš būtiskas izmaiņas direktīvā, kas ir spēkā no 1986. gada. Pirmkārt, priekšlikumā ir paplašināts “laulāto” jēdziens, tajā iekļaujot dzīves partnerus, ja tie ir atzīti saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Otrkārt, priekšlikumā paredzēts, ka laulātajam, kas palīdz pašnodarbinātajai personai, dodot ieguldījumu ģimenes uzņēmuma darbībā, pēc viņa pieprasījuma ir jābūt tiesībām uz tādu pašu sociālās aizsardzības līmeni kā pašnodarbinātajai personai. Visbeidzot, tajā paredzēts, ka pašnodarbinātajām sievietēm un līdzstrādājošajām laulātajām pēc viņu pieprasījuma jābūt tiesībām uz tāda paša ilguma maternitātes atvaļinājumu kā paredzēts direktīvā attiecībā uz strādājošām grūtniecēm (14 nedēļas), kas apmaksāts principā tādā pašā līmenī kā slimības pabalsts. KOMENTĀRI PAR PADOMES NOSTĀJU PIRMAJĀ LASĪJUMĀ Īsas vispārējas piezīmes Komisija atzīmē, ka Padomes nostāja pirmajā lasījumā ievērojami atšķiras no Komisijas priekšlikuma un Eiropas Parlamenta atzinuma, jo īpaši jautājumā par līdzstrādājošo laulāto sociālo aizsardzību. Lai gan Komisija un Eiropas Parlaments uzskata, ka līdzstrādājošiem laulātajiem jābūt tiesībām uz tādu pašu sociālās aizsardzības līmeni kā pašnodarbinātajai personai, saskaņā ar Padomes nostāju līdzstrādājošiem laulātiem tiek nodrošināta vienīgi piekļuve “sociālajai aizsardzībai”. Padomes nostāja attiecībā uz pašnodarbināto personu un līdzstrādājošo laulāto maternitātes atvaļinājumu vairāk līdzinās grozījumam, ko pieņēma Eiropas Parlaments un kam piekrita Komisija, kurā paredzēts pielāgošanas princips attiecīgo personu īpašajām vajadzībām. Tomēr Padomes nostāja par 7. panta 3. punktu attiecībā uz atbilstošu maternitātes pabalsta līmeni vairāk atšķiras no Komisijas un Eiropas Parlamenta nostājām. Eiropas Parlamenta pirmajā lasījumā pieņemto grozījumu rezultāti Grozījumi, kas iekļauti grozītajā priekšlikumā un Padomes nostājā pirmajā lasījumā Padomes nostājā pārņemti šādi EP izdarītie grozījumi priekšlikuma pantos, kuriem piekrita arī Komisija: - grozījums Nr. 12: pantā par pozitīvu rīcību pievienota skaidra atsauce uz sieviešu uzņēmējdarbības veicināšanu; - grozījums Nr. 13: redakcionāls precizējums attiecībā uz nosacījumiem, ko piemēro uzņēmuma izveidei; - grozījums Nr. 15: Padomes pieņemtajā tekstā ir konkretizēta noteikuma pielāgošana pašnodarbināto sieviešu un līdzstrādājošo laulāto īpašām vajadzībām; - grozījums Nr. 18: norāde par līdzstrādājošo laulāto darba atzīšanu ir minēta Padomes pieņemtā teksta 7. apsvērumā; - grozījums Nr. 22: papildinājums attiecībā uz valsts dzimumu līdztiesības struktūru kompetenci informācijas apmaiņas jomā ar līdzīgām struktūrām Eiropā; - grozījums Nr. 23: jauns pants par “mainstreaming” (integrētu pieeju) dzimumu līdztiesības jomā; - grozījums Nr. 27: prasība attiecībā uz “īpašām grūtībām”, lai varētu izmantot papildu periodu direktīvas īstenošanai; - grozījums Nr. 28: pievienots jauns pants par priekšlikumā noteikto “minimālo prasību ” raksturu. Grozījumi, kas iekļauti grozītajā priekšlikumā, bet nav pārņemti Padomes nostājā pirmajā lasījumā - grozījumi Nr. 21 un 22 par struktūru dzimumu vienlīdzības jomā: Komisija pieņēma šos grozījumus pēc būtības. Tomēr Padome vēlējās saskaņot šā standartnoteikuma tekstu ar visjaunāko dokumentu dzimumu vienlīdzības jomā (“pārstrādāta versija” direktīvai[1]). Komisija pieņēma šo principu. Jaunie noteikumi, ko ieviesusi Padome, un Komisijas nostāja attiecībā uz šiem noteikumiem Īpaši jāvērš uzmanība uz diviem noteikumiem Padomes nostājā pirmajā lasījumā, jo tie būtiski atšķiras no Komisijas priekšlikuma un Eiropas Parlamenta atzinuma. Tie ir Padomes nostājas teksta 6. pants un 7. panta 3. punkts, kas secīgi attiecas uz līdzstrādājošo laulāto sociālo aizsardzību un sieviešu pašnodarbināto un līdzstrādājošo laulāto maternitātes pabalstu. Attiecībā uz 6. pantu Komisija aizstāvēja tās priekšlikumu nodrošināt līdzstrādājošajiem laulātajiem tāda paša līmeņa sociālo aizsardzību kā pašnodarbinātajām personām. Ņemot vērā to, ka līdzstrādājošie laulātie parasti piedalās uzņēmuma darbībā, jebkura cita pieeja nešķiet pietiekami efektīva, lai sasniegtu priekšlikuma mērķi, proti, īstenotu vienlīdzības principu attieksmē pret sievietēm (pārliecinošs līdzstrādājošo laulāto vairākums ir sievietes) un vīriešiem (vairākums — 2/3 — pašnodarbināto personu ir vīrieši). Sarunu laikā Padomē bija skaidri redzams, ka jebkurš mēģinājums salīdzināt sociālās aizsardzības līmeni, kas piešķirts pašnodarbinātajām personām, ar līdzstrādājošajiem laulātajiem piešķirto sociālo aizsardzības līmeni izraisīs daudzu dalībvalstu iebildumus. Tātad Komisija uzsvēra, ka, lai gan ir runa par būtiskām izmaiņām tās tekstā, izvirzot daudz pieticīgākus mērķus nekā bija plānots, tā tomēr šādām izmaiņām piekrīt, lai dotu iespēju Padomei panākt politisku vienošanos, kas citā ceļā nav iespējama. Komisija uzskatīja, ka Padomes pieņemtais teksts ir pašreizējās situācijas būtisks uzlabojums gan attiecībā uz pašnodarbinātajām personām, gan attiecībā uz līdzstrādājošajiem laulātajiem. Turklāt jaunais noteikums par maternitātes pabalstu attiecībā uz pašnodarbinātajām personām un līdzstrādājošajiem laulātajiem pirmoreiz Savienības mērogā nosaka tiesības uz pabalstu, kas paredzēts profesionālās darbības pārtraukšanai uz vismaz 14 nedēļu laika periodu. Minētais noteikums — īpaši attiecībā uz līdzstrādājošajiem laulātajiem un dzīves partneriem —, kā to apstiprināja Padome, nodrošinātu līdzstrādājošajiem laulātajiem un dzīves partneriem tiesības savā vārdā piekļūt sociālajai aizsardzībai, neatkarīgi no sistēmas veida un tiesībām uz iespējamu “atvasināto” aizsardzību (ar pašnodarbinātās personas starpniecību). Komisija arī ņēma vērā to, ka divu dalībvalstu principiālo iebildumu dēļ pret visu tiesību akta tekstu šajā jomā, Padome nevarēja pieņemt lēmumu vienbalsīgi. Eiropas Savienības Padomes 2009. gada 30. novembra sanāksmē prezidējošā valsts veica izmaiņas kompromisa priekšlikumā, lai tajā iekļautu priekšlikumu, kurā paredzēts atstāt dalībvalstīm izvēles iespējas attiecībā uz maternitātes pabalsta apmēru. Arī šajā gadījumā Komisija neiebilda, lai neradītu šķēršļus panākt politisku vienošanos Padomē. SECINĀJUMI Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija, uzskatot, ka Padomes nostāja pirmajā lasījumā neatbilst dažiem būtiskiem tās priekšlikuma mērķiem, atzina, ka vienīgais veids, kā turpināt procedūru, ir neiebilst Padomes nostājas tekstam pirmajā lasījumā. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija), OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.).