LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 11.11.2008 
SEC(2008) 2713 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums, 
kas pievienots 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM PADOMEI, EIROPA S PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
Retās slimības - Eiropas l īmenī risināmie uzdevumi 
{COM(2008)679} 
{SEC(2008)2712} 
 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums, 
kas pievienots 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM PADOMEI, EIROPA S PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
 
Retās slimības - Eiropas l īmenī risināmie uzdevumi
 
LV 3   LV SATURS 
1. Ievads ...................................................................................................................... ..... 5 
2. Probl ēmas formul ējums ............................................................................................... 5 
2.1. Ret ās slimības nav pietiekami atz ītas un atpaz ītas....................................................... 5 
2.2. Tr ūkst dalībvalstu strat ēģijas reto slim ību jomā.......................................................... 5 
2.3. Nepietiekama efektivit āte veselības aprūpē, pētniecībā un noteikumos attiec ībā uz 
retajām slimībām Eiropā.............................................................................................. 5 
2.3.1. Nevienl īdzīga piekļuve specializ ētai veselības aprūpei ............................................... 5 
2.3.2. Sadrumstalota p ētniecība ............................................................................................. 5 
2.3.3. Juridisk ā pamata tr ūkums............................................................................................. 6 
2.4. Subsidiarit āte................................................................................................................ 6 
2.4.1. Nepieciešam ības kritērijs ............................................................................................. 6 
2.4.2. Pievienot ās vērtības kritērijs ........................................................................................ 6 
3. M ērķi............................................................................................................................ 6 
3.1. Plaš āk atzīt un labāk atpazīt retās slimības .................................................................. 7 
3.2. Atbalst īt dalībvalstu strat ēģijas reto slim ību jomā....................................................... 7 
3.3. Izv ērst Eiropas sadarb ību, koordin āciju un regul ēšanu reto slim ību jomā.................. 7 
4. Politiskie risin ājumi ..................................................................................................... 7 
4.1. Pamata risin ājums ........................................................................................................ 7 
4.2. Komisijas pazi ņojums un priekšlikums par Padomes ieteikumu................................. 7 
4.3. Ofici ālas reto slim ību programmas atjaunošana .......................................................... 8 
5. Ietekmes anal īze........................................................................................................... 8 
5.1. Soci ālā ietekme ............................................................................................................ 8 
5.2. Ietekme uz vidi........................................................................................................... .. 8 
5.3. Ekonomisk ā ietekme .................................................................................................... 8 
6. Risin ājumu salīdzinājums ............................................................................................ 9 
6.1. Plaš āk atzīt un labāk atpazīt retās slimības .................................................................. 9 
6.2. Atbalst īt dalībvalstu strat ēģijas reto slim ību jomā....................................................... 9 
6.3. Izv ērst Eiropas sadarb ību, koordin āciju un regul ēšanu reto slim ību jomā................ 10 
6.4. Kopsavilkums............................................................................................................. 1 0 
 
LV 4   LV 7. Uzraudz ība un nov ērtējums........................................................................................ 10 
7.1. Datu v ākšana .............................................................................................................. 10 
7.2. Komitolo ģija un uzraudz ības mehānisms .................................................................. 11 
 
LV 5   LV 1. I EVADS  
Retās slimības ir dz īvību apdraudošas vai hroniski nov ājinošas slim ības, kam rakstur īga zema 
izplatība un augsta komplic ētības pakāpe. Vairums no t ām ir ģenētiskās slimības, bet citas 
kategorijas ir, piem ēram, reti sastopami ļaundabīgo audzēju veidi, autoim ūnās slimības, iedzimtas 
malformācijas, toksiskas un infekcijas slim ības. Tām vajadz īga vispārēja pieeja, kuras pamat ā ir 
īpaši un apvienoti pas ākumi, lai nepie ļautu būtisku saslimst ību vai nov ēršamu priekšlaic īgu 
mirstību, kā arī lai uzlabotu slimnieku dz īves kvalit āti vai soci āli ekonomisko potenci ālu.  
Attiecībā uz izplatību retā slimība pašlaik ir defin ēta kā slimība, kas skar ne vair āk kā 5 cilvēkus no 
10 000 Eiropas Savien ībā. Lai gan š āda izplatība šķiet zema, t ā nozīmē, ka ES 27 dal ībvalstīs (DV) 
ar katru š ādu slimību slimo aptuveni 246 000 cilv ēku. Saska ņā ar pašreiz ējiem zinātniskajiem 
datiem līdz 6 % ES iedz īvotāju dzīves laikā slimo ar k ādu no 5000–8000 daž ādām retajām 
slimībām. Tātad aptuveni 29-36 miljoni cilv ēku Eiropas Savien ības 27 DV slimo vai slimos ar retu 
slimību. 
2. P ROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
2.1. Ret ās slimības nav pietiekami atz ītas un atpaz ītas 
Lai gan ret ās slimības ievērojami palielina saslimst ību un mirst ību, veselības aprūpes inform ācijas 
sistēmās tās nevar paman īt, jo nav atbilstošu kod ēšanas un klasifik ācijas sistēmu. Trūkstot ofici ālai 
identifikācijai vesel ības aizsardz ības sistēmā, tiek radīti medicīniski un finansi āli šķēršļi ārstēšanai 
no neatzītas slimības, kurai attiec īgi nav pieš ķirti līdzekļi un resursi; t ādējādi veidojas apburtais 
loks, saglab ājot līdzšinējo neefektivit āti. Turklāt diagnozes k ļūdas un diagnozes nenoteikšana ir 
galvenie š ķēršļi, kas trauc ē uzlabot dz īves kvalit āti tūkstošiem reto slim ību pacientu.  
2.2. Tr ūkst dalībvalstu strat ēģijas reto slim ību jomā 
Retajām slimībām pieejamie ierobežotie resursi dal ībvalstīs ir sadrumstaloti, t ādēļ ir būtiski 
izstrādāt īpašu plānu, lai sakopotu un racion āli izmantotu šos resursus, kas pret ējā gadījumā būtu 
nepietiekami, lai pan āktu iedarb īgu rezultātu. Tā kā reto slim ību jomā nav specifisku vesel ības 
aizsardzības politikas nost ādņu un trūkst speciālu zināšanu, nereti tiek nov ēloti noteikta diagnoze, 
un aprūpe ir grūti pieejama. 
2.3. Nepietiekama efektivit āte veselības aprūpē, pētniecībā un noteikumos attiec ībā uz 
retajām slimībām Eiropā 
2.3.1. Nevienl īdzīga piekļuve specializ ētai veselības aprūpei 
Ir konstat ēts references t īklu trūkums un apgr ūtināta piekļuve aprūpei, resursiem un speci ālajām 
zināšanām, kuras, iesp ējams, ir pieejamas tikai cit ā dalībvalstī. 
2.3.2. Sadrumstalota p ētniecība 
Pētniecība un reto slim ību diagnozes un ārstēšanas iesp ējas ir ļoti cieši saist ītas. Tādēļ ir 
nepieciešama turpm āka reto slim ību pētīšana, ko kav ē pieejamo ierobežoto resursu neefektivit āte un 
sadrumstalot ība. 
 
LV 6   LV 2.3.3. Juridisk ā pamata tr ūkums 
Pašreizējie ES ties ību akti ir slikti piel āgoti retajām slimībām. Attiec īgie spēkā esošie Kopienas 
tiesību akti, piem ēram, attiec ībā uz klīniskiem p ētījumiem un tirdzniec ības atļaujas pieš ķiršanu 
zālēm izrādās nepiemēroti un nepietiekami, ja tos attiecina uz retaj ām slimībām. 
2.4. Subsidiarit āte 
Iespējams, nav nevienas citas sabiedr ības veselības jomas, kur ā 27 valstu pieejas var ētu uzskatīt par 
tik ļoti neefekt īvām un neiedarb īgām kā reto slim ību jomā. Ar šīm slimībām sirgstošo pacientu 
mazais skaits un nepieciešam ība mobiliz ēt resursus noz īmē, ka, lai rīcība būtu efektīva, ir jārīkojas 
Eiropas līmenī saskaņā ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 152. pantu. 
Nav iespējams katrai slim ībai nodrošin āt centru katr ā dalībvalstī, jo tam b ūtu nepieciešams ļoti 
daudz resursu. Ideja ir t āda, ka ir j āceļo speciālajām zināšanām, nevis pacientiem, lai gan ar ī 
pacientiem b ūtu jābūt iespējām ierasties centros, ja tas ir nepieciešams. 
2.4.1. Nepieciešam ības kritērijs 
Dalībvalstu tiešs uzdevums ir aizsarg āt un uzlabot iedz īvotāju veselību. Lai šo uzdevumu izpild ītu, 
dalībvalstīm jāpieņem lēmumi saist ībā ar vesel ības aizsardz ības pakalpojumu un medic īniskās 
aprūpes organiz ēšanu un sniegšanu pacientiem, kuri slimo ar ret ām slimībām. Tomēr ES 
pamatmērķi attiecībā uz pacientu br īvu pārvietošanos, vienl īdzīgu slimību atzīšanu un vienl īdzīgu 
piekļuvi drošām un efekt īvām zālēm retu slim ību ārstēšanai vai kop īgai pētniecībai par ret ām 
slimībām ir ES m ēroga sabiedr ības veselības jautājumi. 
Galvenais iemesls reto slim ību jomā rīkoties tagad ir tas, ka pašlaik tiek p ārskatīts Starptautiskais 
slimību klasifikators (SSK). Jaunaj ā SKK-11 ir paredz ēts iekļaut arī retās slimības un, lai to dar ītu 
efektīvi no Eiropas viedok ļa, ir jāizveido centr āls koordin ācijas punkts. 
2.4.2. Pievienot ās vērtības kritērijs 
ES var dot pievienoto v ērtību, veicot plaša spektra pas ākumus. To vid ū var būt vajadzīgo resursu 
iegūšana vai apjomrad īti ietaupījumi, piem ēram, sniedzot un sa ņemot inform āciju par ret ām 
slimībām, ar kur ām katrā dalībvalstī slimo tikai daži cilv ēki, vai kop īgi daudzdiscipl īnu pētījumi, 
kas ir efekt īvākais veids, lai lab āk saprastu slim ības un izstr ādātu profilakses, diagnostikas un 
ārstēšanas metodes. Konkr ētus pievienot ās vērtības piemērus var apl ūkot šādās četrās jomās: 
• nevienlīdzības mazin āšana ES vesel ības jomā, 
• saskanīgas sistēmas izveide reto slim ību identifik ācijai un inform ācijas apmai ņa Eiropas m ērogā, 
• pievienotā vērtība, ko sniedz ES pieeja retaj ām slimībām, uzlabojot inform āciju un zin āšanas par 
retajām slimībām un to identifik āciju, lai izveidotu stabilu pama tu diagnozei un pacientu apr ūpei, 
• uzlabotas sist ēmas izveide reto slim ību pētīšanai. 
3. M ĒRĶI 
Kopienas r īcības vispārējais mērķis attiecībā uz retajām slimībām ir atbalst īt dalībvalstis, nodrošinot 
efektīvu un iedarb īgu reto slim ību atzīšanu, profilaksi, diagnostiku, ārstēšanu, izpēti un pacientu 
 
LV 7   LV aprūpi. Šo m ērķu pamatā ir Komisijas strat ēģiskie mērķi saistībā ar labkl ājību, solidarit āti un 
drošību. Mērķi ir jāsasniedz, izmantojot tr īs īpašus mērķus. 
3.1. Plaš āk atzīt un labāk atpazīt retās slimības 
Lai uzlabotu visp ārējo stratēģiju reto slim ību jomā, galvenais ir nodrošin āt, ka šīs slimības ir atzītas, 
lai varētu attiecīgi veikt visus p ārējos saistītos pasākumus. ES ir cieši j āsadarbojas ar PVO 
pašreizējā SSK pārskatīšanā, lai nodrošin ātu labāku reto slim ību kodific ēšanu un klasifik āciju. 
3.2. Atbalst īt dalībvalstu strat ēģijas reto slim ību jomā 
Tas, vai strat ēģija reto slim ību jomā būs efektīva un iedarb īga, atkarīgs no konsekventas un 
vispārējas stratēģijas minētajā jomā, kura pal īdz saskaņoti un visp āratzītā veidā apkopot tr ūcīgos un 
izklaidus esošos resursus un kura ir vienot ās Eiropas strat ēģijas sastāvdaļa. Minētie vienotie Eiropas 
centieni ar ī ir atkarīgi no vienotas strat ēģijas reto slim ību jomā visā ES, lai izveidotu vienotu 
sadarbības pamatu. 
3.3. Izv ērst Eiropas sadarb ību, koordin āciju un regul ēšanu reto slim ību jomā 
Kopienai b ūtu jāizvirza m ērķis labāk koordin ēt ES mēroga politisk ās stratēģijas un iniciat īvas un 
nostiprināt sadarbību starp daž ādām ES programm ām, lai iesp ējami labāk Kopienas m ērogā 
izmantotu reto slim ību jomā pieejamos resursus un lai jo īpaši nodrošin ātu sekojošo: 
– pētniecības un tehnolo ģiju attīstības efektīvu koordin āciju,  
– reto slimību slimnieku piek ļuvi pienācīgai specializ ētai veselības aprūpei, kā arī specializ ētai un 
pielāgotai soci ālajai palīdzībai, 
– Kopienas normat īvo aktu un pas ākumu piel āgošanu reto slim ību īpašajai situ ācijai. 
4. P OLITISKIE RISIN ĀJUMI  
4.1. Pamata risin ājums 
Turpināt darboties, pamatojoties uz projektiem, bez Eiropas  references punkta un iev ērojot spēkā 
esošos ties ību aktus. 
Izvēloties šo risin ājumu, Komisija turpin ās atbalstīt individu ālus projektus, kuru m ērķis ir uzlabot 
reto slimību atzīšanu un atpaz īstamību, bet nesniegs dal ībvalstīm oficiālas vadlīnijas vai ieteikumus 
par efektīvu un iedarb īgu stratēģiju nodrošin āšanu. 
4.2. Komisijas pazi ņojums un priekšlikums par Padomes ieteikumu 
Izvēloties šo risin ājumu, Komisija sniegtu ofici ālu paziņojumu par reto slim ību definīciju Eiropas 
Savienībā un inform ētu par saviem m ērķiem uzlabot reto slim ību atzīšanu un atpaz īstamību Eiropas 
un pasaules m ērogā, kā arī izveidotu visp ārēju stratēģiju Eiropas darbam reto slim ību jomā.  
Komisija ar ī ierosinātu Padomes ieteikumu, kur ā dalībvalstīm ieteikts izveidot saska ņotas un 
visaptverošas valstu strat ēģijas reto slim ību jomā. 
 
LV 8   LV 4.3. Ofici ālas reto slim ību programmas atjaunošana 
Izvēloties šo risin ājumu, Komisija ierosin ātu izveidot īpašu Kopienas programmu ar vienotu s īki 
izstrādātu stratēģiju veselības aprūpei reto slim ību jomā. Programmu izveidotu saska ņā ar EK 
līguma 152. pantu, lai veicin ātu projektus reto slim ību jomā, kā tas tika dar īts jau iepriekš ējā īpašajā 
programm ā reto slim ību jomā. Komisija var ētu arī pieņemt pasākumus saska ņā ar Eiropas 
Parlamenta un Padomes regulu par Kopienas statistiku attiec ībā uz sabiedr ības veselību un vesel ības 
aizsardzību un droš ību darbā, lai dalībvalstīm noteiktu saistošu juridisku pras ību vākt datus par 
retajām slimībām. 
5. I ETEKMES ANAL ĪZE 
5.1. Soci ālā ietekme 
Ņemot vērā to, cik sarež ģīti un laikietilp īgi ir izveidot piln īgi jaunas valstu strat ēģijas, ja tiek 
izvēlēts pamata risin ājums, ir maz ticams, ka dal ībvalstis var ētu izveidot š ādas stratēģijas bez 
skaidra references centra, kur ā apvienota lab ākā Eiropas Savien ības prakse. Tas var ētu radīt vēl 
lielāku nevienl īdzību starp dal ībvalstīm. 
Padomes ieteikums nodrošin ātu dalībvalstīm oficiālas juridiskas un politiskas saist ības, saglab ājot 
elastību īstenošanā. Saskaņā ar 152. pantu š ī pieeja ir piem ērots instruments vesel ības jomā, jo 
līdzsvaro efekt īvas vadlīnijas un kop īgas saistības un subsidiarit āti. Tas nodrošin ātu lielāku 
vienlīdzību un lab āku kvalitāti pakalpojumu sniegšan ā un pieejam ībā un tādējādi pozitīvi ietekm ētu 
sabiedrības veselību dalībvalstīs. 
Oficiālas reto slim ību programmas atjaunošana pavisam nedaudz palielin ātu pasākumu efektivit āti 
salīdzinājumā ar Komisijas strat ēģiju. Tādēļ oficiālas reto slim ību programmas atjaunošana 
nesniegtu iev ērojamas priekšroc ības salīdzinājumā ar citiem min ētajiem iesp ējamajiem 
risinājumiem. 
5.2. Ietekme uz vidi 
Saskaņā ar iniciat īvas būtību ietekme uz vidi ir niec īga, tādēļ tā netiks apskat īta sīkāk. 
5.3. Ekonomisk ā ietekme 
Veiksmīgai darbībai reto slim ību jomā varētu būt ekonomiska ietekme, uzlabojot retaj ām slimībām 
atvēlēto resursu izlietojuma efektivit āti. Francij ā daudzgadu (2005.-2008. gads) strat ēģijas izveide 
reto slimību jomā maksās 86,66 miljonus euro, papildus 20 miljonus atv ēlot pētniecībai. Sakar ā ar 
ietekmi, ko uz publisko iest āžu budžetu rad ītu šo strat ēģiju izveide bez vadl īnijām un Eiropas 
pieejas, daudz ās dalībvalstīs pamata risin ājums nav dz īvotspējīgs. 
Tehniskos darbus saist ībā ar Padomes ieteikumu var veikt, pamatojoties uz sp ēkā esošo vesel ības 
programmu un centraliz ējot pūles; šis risin ājums būs efektīvāks un rad īs mazāku slogu valsts 
veselības aizsardz ības sistēmām un publiskaj ām iestādēm. Efektīvāka rīcība reto slim ību jomā dos 
ievērojamu labumu gan individu ālajiem pacientiem, gan efekt īvai veselības aizsardz ības sistēmas 
resursu izmantošanai kopum ā. Ņemot vērā to, ka iniciat īva nav saistoša, sagaid āmajai ietekmei 
nevajadzētu radīt slogu nevienai grupai un nevienai nozarei. 
Ja tiktu izv ēlēts trešais pied āvātais risinājums un dal ībvalstīm būtu jāapkopo dati par 5000 – 8000 
retajām slimībām visā ES, publiskaj ām iestādēm tiktu rad īts ievērojams administrat īvais slogs. Ar ī 
 
LV 9   LV savākto reto slim ību datu iek ļaušana Eiropas statistikas sist ēmā radītu ievērojamas papildu 
izmaksas. Ņemot vērā atšķirības vesel ības aizsardz ības pakalpojumu un medic īniskās aprūpes 
organizācijā un nodrošin āšanā dažādās dalībvalstīs, šis risin ājums radītu subsidiarit ātes problēmas. 
Lai gan p ētniecības un tehnolo ģiju attīstības jomā oficiālas reto slim ību programmas atjaunošana 
sniegtu priekšroc ības, būtu nepieciešami iev ērojami līdzekļi, lai šī programma b ūtu dzīvotspējīga, 
tādēļ šī nešķiet visefekt īvākā pieeja. 
6. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
6.1. Plaš āk atzīt un labāk atpazīt retās slimības 
 Pamata risin ājums Komisijas pazi ņojums Oblig āta prasība 
vākt datus 
Priekšroc ības Labāka identifik ācija un 
labāks iedalījums kategorij ās Labāka atzīšana; 
attiecīgo ieinteres ēto 
personu iesaist īšanās; 
rezultātu pieņemšana. Uzlabota pieejamo 
datu bāze; uzlabota 
sabiedrības veselības 
pārraudzība; uzlabota 
un vienlīdzīgāka 
pakalpojumu sniegšana. 
Trūkumi Mazāka iespējamība pieņemt 
klasifikācijas; dubults un 
neefektīvs darbs; saglab ājas 
nevienlīdzība aprūpes 
pieejamībā. Panākumi atkar īgi no 
daudzu ieinteres ēto 
personu sadarb ības. Liels administrat īvais 
slogs; augstas izmaksas, lai iekļautos statistikas 
sistēmā; nesamērīgs 
rīcības līmenis. 
6.2. Atbalst īt dalībvalstu strat ēģijas reto slim ību jomā 
 Pamata risin ājums Padomes ieteikums ES l īmeņa stratēģija 
veselības aprūpei reto 
slimību jomā 
Priekšroc ības Maksimāla elastība, lai 
dalībvalstis organiz ētu 
veselības aizsardz ības sistēmas 
pēc saviem ieskatiem. Oficiālas juridiskas un 
politiskas saist ības; 
saglabāta elastība; 
lielāka pasākumu 
efektivitāte; resursu 
apvienošana. Sīki izstrādātas 
vadlīnijas ES l īmenī; 
labākās prakses 
efektīvāka noteikšana; 
lielāks veselības 
aprūpes pakalpojumu 
piedāvājums. 
Trūkumi Saglabājas nevienl īdzības 
veselības aprūpes pieejam ībā 
un kvalitātē; trūkst skaidra 
references centra; neefekt īva 
valstu strat ēģiju izveide; 
resursi vēl joprojām 
sadrumstaloti. Nekādu juridisku 
prasību dalībvalstīm. Ievērojama valstu 
veselības aizsardz ības 
sistēmu 
restruktur ēšana; 
subsidiarit ātes 
problēmas. 
 
LV 10   LV 6.3. Izv ērst Eiropas sadarb ību, koordin āciju un regul ēšanu reto slim ību jomā 
 Pamata risin ājums Komisijas 
paziņojums Reto slim ību 
programmas atjaunošana 
Priekšroc ības Nav nepieciešams p ārskatīt 
pašreizējos Kopienas 
pasākumus.  Vienlīdzīgāka 
pieejamība veselības 
aprūpes 
pakalpojumiem un 
labāka to kvalit āte; 
pastiprināta pārrobežu 
sadarbība; saslimst ības 
un mirstības 
mazināšanās; mazāka 
resursu izš ķiešana; 
stimuls pētniecībai; 
atvieglināta 
tehnoloģijas ieviešana. Nodrošina Kopienas 
finansējuma politisko 
redzamību. 
Trūkumi Turpinās neefektīvi pasākumi; 
rada lielāku nevienl īdzību; 
ierobežoti un izklaidus esoši resursi. Atkarīgs no daž ādu 
ieinteresēto personu 
sadarbības Kopienas 
līmenī, īstenojot 
dažādas programmas. Nepieciešami 
ievērojami līdzekļi 
(pašreizējā finanšu 
plānā nav pieejami); 
nenotiek integr ācija 
citās darbības jomās; 
neefektīva pieeja. 
6.4. Kopsavilkums 
Ņemot vērā iepriekš min ēto, vēlamais risin ājums ir ierosin āt Kopienas strat ēģiju reto slim ību jomā, 
kas izklāstīta Komisijas pazi ņojumā, cenšoties vienoties par kop īgām saistībām, pamatojoties uz 
pievienoto priekšlikumu par Padom es ieteikumu izveidot saska ņotas un visaptverošas strat ēģijas 
reto slimību jomā saskaņā ar EK līguma 152. pantu. 
7. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒJUMS  
7.1. Datu v ākšana 
Datu kopums attiec ībā uz reto slim ību rādītājiem tiks noteikts, pamatojoties uz pašreiz ējo tehnisk ā 
atbalsta strukt ūru darbu. Datu kopums aptvers š ādas jomas (informat īvs, nepiln īgs saraksts): 
• demogrāfija, epidemiolo ģija un vesel ības statuss; 
• noteicošie vesel ības un soci āli ekonomiskie faktori;  
• veselības aizsardz ības pakalpojumi; 
• pētniecība un tehnolo ģiju attīstība; 
 
LV 11   LV • vienlīdzība, reģionālās atšķirības un ES iniciat īvas. 
7.2. Komitolo ģija un uzraudz ības mehānisms 
Tiks izveidota ES padomdev ēja komiteja reto slim ību jomā (EUACRD ), lai pild ītu uzdevumus, 
kurus pašlaik pilda ES darba grupa reto slim ību jomā. Izveidotaj ā EUACRD  būs pārstāvji no 
27 dalībvalstīm, kā arī eksperti no vesel ības aizsardz ības programmas un pamatprogrammas 
projektiem, pacientu organiz āciju pārstāvji, nozares p ārstāvji un citas ieinteres ētās personas.