4. Citi Eurostat datu sakopojumi

4.1. Valdības iespējamās saistības pret finanšu sektoru

4.2. Citi Eurostat datu avoti

5. Secinājumi





1.Pamatinformācija

Regulas (ES) Nr. 549/2013 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Eiropas Savienībā (turpmāk tekstā “EKS 2010”) 11. pantā ir noteikts, ka līdz 2018. gadam Komisija iesniedz turpmāku ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, kurā novērtē, cik lielā mērā Komisijas (Eurostat) publicētā informācija par saistībām atspoguļo visu netiešo saistību kopumu, tostarp iespējamās saistības, kas nav valdības saistības. Iepriekšējais Komisijas (Eurostat) ziņojums par šo jautājumu tika publicēts 2015. gadā, un tajā tika sniegta tobrīd esoša informācija par publiskām un privātām partnerībām (PPP) un citām netiešām saistībām, tostarp iespējamām saistībām, kas nav vispārējās valdības saistības.

Saistības dēvē par iespējamām, jo tās pēc būtības ir tikai potenciālas, bet ne faktiskas. Šāda veida informācijas vākšanas nozīmīgums ir skaidri atzīts EKS 2010 A pielikuma 5.11. punktā: “Kaut gan iespējamos aktīvus un iespējamās saistības neieraksta kontos, tie ir svarīgi politikai un analīzei, un informācija par tiem apkopojama un sniedzama kā papilddati. Pat ja par iespējamiem aktīviem un iespējamām saistībām var nepienākties maksājumi, augsts iespējamo aktīvu/saistību līmenis var norādīt uz nevēlamu riska līmeni saistībā ar vienībām, kas piedāvā šādus aktīvus/saistības.”

Būtu arī jāuzsver, ka iespējamās saistības nav daļa no valdības parāda, kas definēts Padomes Regulā (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru.

Šajā ziņojumā ir sniegts atjaunināts pārskats par informāciju, kas pieejama Eurostat. Tajā galvenā uzmanība pievērsta tiem datiem par iespējamām saistībām, kurus Eurostat tika savācis saistībā ar ES ekonomikas pārvaldības pastiprināšanu 2011. gadā (“sešnieks”), un jo īpaši datu vākšanai, kas paredzēta Direktīvā 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām. Minētās direktīvas 14. panta 3. punktā dalībvalstīm tika noteiktas jaunas statistikas prasības:

“Par visām vispārējās valdības apakšnozarēm dalībvalstis dara zināmu atklātībai informāciju par potenciālām saistībām, kam ir iespējama liela ietekme uz valsts budžetu, tostarp par valsts garantijām, problēmaizdevumiem un saistībām, kas izriet no valsts uzņēmumu darbības, norādot šādu iespējamo saistību apjomu. Dalībvalstis publicē arī informāciju par vispārējās valdības īpašumā esošām privāto un valsts uzņēmumu kapitāla daļām, kuru summas ir ekonomiski nozīmīgas.”

Saistībā ar iepriekšminēto direktīvu savāktie dati ir galvenais informācijas avots par iespējamām valdības saistībām dalībvalstīs. Arī citi Eurostat datu sakopojumi (t. i., Papildu tabula par finanšu krīzi, Aptauja par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru (EDP)) sniedz ierobežotu un/vai konfidenciālu informāciju par konkrētiem iespējamo saistību veidiem. No šiem avotiem pieejamā informācija arī tiks atspoguļota šajā ziņojumā.

2.Pārskats par Eurostat datu vākšanu saistībā ar Padomes Direktīvu 2011/85/ES

2.1.Ziņošana saistībā ar Direktīvas 2011/85/ES 14. panta 3. punktu

Par Direktīvā noteikto statistikas prasību īstenošanu tika panākta plaša vienprātība darba grupā, kuru vadīja Eurostat sadarbībā ar dalībvalstīm un Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorātu (ECFIN). Darba grupas galīgajā ziņojumā cita starpā ir ietverts veidņu komplekts un saistītas piezīmes, kurās norādīta metodika, obligātās informācijas apjoms, kā arī valstu un Eurostat datu par iespējamām saistībām publicēšanas periodiskums un savlaicīgums.

Minētajā ziņojumā ir norādīts, ka Eurostat vāks un publicēs atlasītus rādītājus, kas attiecas uz iespējamām saistībām, proti, par valdības garantijām, ārpusbilances publiskajām un privātajām partnerībām (PPP), ārpus vispārējās valdības sektora klasificētu valdības kontrolētu struktūru (publisku sabiedrību) saistībām un ieņēmumus nenesošiem aizdevumiem (valdības aktīviem). Dalībvalstīm vietējā līmenī būtu jāpublicē tie paši rādītāji un papildus arī dati par valdības līdzdalību sabiedrību kapitālā.

Eurostat datu vākšanas sistēmās vajadzīgās izmaiņas tika ieviestas ar EDP aptaujas papildinājumu saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 479/2009 8. panta 2. punkta d) apakšpunktā izklāstītajiem noteikumiem. Veidnes un īstenošanas vadlīnijas tika ietvertas Eurostat 2013. gada 22. jūlija lēmumā par “Supplement on contingent liabilities and potential obligations to the EDP related questionnaire” [“EDP aptaujas papildinājums par iespējamām saistībām un potenciāliem pienākumiem”]. Minētajā lēmumā ir arī precizēts, ka datus par ārpus vispārējās valdības sektora klasificētu valdības kontrolētu struktūru (publisku sabiedrību) saistībām Eurostat apkopos, pamatojoties uz informāciju, kas jau tiek vākta, izmantojot 2011. gadā ieviesto “Aptauju par ārpus vispārējās valdības sektora klasificētām valdības kontrolētām vienībām” .

Visi rādītāji ir jāpaziņo Eurostat (izsakot miljonos valsts valūtas vienību) atsevišķu vispārējās valdības apakšsektoru līmenī. Kopā ar datiem Eurostat ir jāiesniedz arī metadati, kas paskaidro datu pilnīgumu, definīcijas, aprēķinu izmantošanu vai savlaicīgumu.

2.2.Savlaicīgums