(3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva, pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai. Čehijai tiek darīts pieejams ārkārtas atbalsts, izmantojot kohēzijas rīcību bēgļu atbalstam Eiropā (CARE) un papildu priekšfinansējumu no Atveseļošanas palīdzības kohēzijai un Eiropas teritorijām (REACT-EU), lai steidzami apmierinātu ar uzņemšanu un integrāciju saistītās vajadzības cilvēkiem, kuri bēg no Ukrainas.

(6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada konverģences programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

(7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

(8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

(9)Čehija savu atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 1. jūnijā. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 2021. gada 8. septembrī pieņēma lēmumu par Čehijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Čehija ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

(10)Čehija 2022. gada 28. aprīlī iesniedza savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada 11. maijā — savu 2022. gada konverģences programmu pēc Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteiktā termiņa. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Čehijas pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

(11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Čehiju publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Čehija ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Čehija īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Čehijas progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

(12)2022. gada 23. maijā Komisija nāca klajā ar ziņojumu saskaņā ar LESD 126. panta 3. punktu. Ziņojumā ir aplūkots Čehijas budžeta stāvoklis, ņemot vērā to, ka tās vispārējās valdības budžeta deficīts 2021. gadā pārsniedza Līgumā noteikto atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP. Ziņojumā secināts, ka deficīta kritērijs nav izpildīts. Saskaņā ar 2022. gada 2. marta paziņojumu Komisija 2022. gada pavasarī neierosināja sākt jaunas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras un atkārtoti izvērtēs, cik svarīgi ir 2022. gada rudenī ierosināt sākt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras.

(13)2020. gada 20. jūlijā Padome ieteica Čehijai, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Čehijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Čehijas vispārējās valdības budžeta deficīts palielinājās no 5,8 % no IKP 2020. gadā līdz 5,9 % no IKP 2021. gadā. Čehijas fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 3,1 % no IKP 2020. gadā līdz 2,3 % 2021. gadā. Čehijas 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi galvenokārt ir pagaidu pasākumi vai atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Tajā pašā laikā daži no diskrecionārajiem pasākumiem, ko valdība pieņēma laikposmā no 2020. līdz 2021. gadam, nebija ne pagaidu, ne arī saskaņoti ar kompensējošiem pasākumiem, kas galvenokārt ietvēra iedzīvotāju ienākuma nodokļa samazinājumu ar ietekmi aptuveni 1,9 % apmērā no IKP. Pēc Eurostat validētajiem datiem vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 41,9 % no IKP.

(14)2022. gada konverģences programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs 2022. gadā ir piesardzīgs un 2023. gadā – labvēlīgs. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 1,2 % un 2023. gadā – par 3,6 %. Salīdzinājumam — Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts lielāks reālā IKP pieaugums par 1,9 % 2022. gadā un mazāks IKP pieaugums par 2,7 % 2023. gadā, galvenokārt tāpēc, ka pastāv atšķirīga privātā patēriņa perspektīva, kas izriet no atšķirīgiem pieņēmumiem par ietaupījumu izmantošanu un algu indeksāciju. Valdība savā 2022. gada konverģences programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 4,5 % no IKP 2022. gadā un līdz 3,2 % 2023. gadā. Samazinājums galvenokārt atspoguļo lielākās daļas ārkārtas pasākumu atcelšanu un augstu nominālā IKP pieaugumu. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā palielināsies līdz 42,7 % un 2023. gadā pieaugs līdz 43,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 4,3 % un 3,9 % no IKP. Tas atbilst 2022. gadam un pārsniedz 2022. gada konverģences programmā prognozēto 2023. gada deficītu, galvenokārt Komisijas 2022. gada pavasara prognozes nedaudz mazāk optimistiska makroekonomikas scenārija dēļ un atšķirīgu pieņēmumu dēļ attiecībā uz inflācijas līmeni un tās ietekmi uz valdības izdevumiem. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē plānota līdzīga vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP: 42,8 % 2022. gadā un 44,0 % 2023. gadā.

Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, vidējā termiņa (10 gadu vidējais) potenciālā ražošanas apjoma pieaugums tiek lēsts 2,0 % apmērā. Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Čehijas potenciālo izaugsmi.

(15)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 2,3 % no IKP 2021. gadā līdz 0,1 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuru apjoms Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek lēsts 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā, un tos plānots pakāpeniski izbeigt 2023. gadā. Šie pasākumi galvenokārt ietver netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam. Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem nav mērķorientēti, jo īpaši vispārēji akcīzes nodokļu samazinājumi. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,4 % apmērā no IKP 2022. gadā un 0,6 % apmērā no IKP 2023. gadā.

(16)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Čehijai 2022. gadā saglabāt atbalstošu fiskālo nostāju, kas ietver stimulējošo iedarbību, kuru nodrošina Atveseļošanas un noturības mehānisms, un saglabāt valsts finansētās investīcijas. Tā arī ieteica Čehijai, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

(17)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Čehijas 2022. gada konverģences programmā iekļauto informāciju, tiek prognozēta kopumā neitrāla fiskālā nostāja +0,1 % apmērā no IKP, savukārt Padome ieteica atbalstošu nostāju. Čehija plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 1,0 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,6 procentpunktiem no IKP. Tādējādi Čehija neplāno saglabāt valsts finansētās investīcijas. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs bremzējoša ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver papildu ietekmi, ko rada pasākumi, kuru mērķis ir novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi (0,03 % no IKP), kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu no Ukrainas pārvietotajām personām (0,4 % no IKP).

(18)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,1 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies. Tiek paredzēts, ka Čehija 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,1 IKP procentpunktu salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no fiskālās nostājas. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,4 procentpunktiem. Tas ietver ietekmi, ko rada to pasākumu pakāpeniska atcelšana, ar kuriem risina enerģijas cenu pieaugumu (0,1 % no IKP), un papildu izmaksas, lai piedāvātu pagaidu aizsardzību no Ukrainas pārvietotajām personām (0,2 % no IKP).

(19)2022. gada konverģences programmā tiek prognozēts, ka valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 3,2 % no IKP 2023. gadā, 2,9 % 2024. gadā un 2,7 % līdz 2025. gadam. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts līdz 2024. gadam samazināsies zem 3 % no IKP. Šajās aplēsēs tiek pieņemts, ka publisko izdevumu pieaugums — ieskaitot darba ņēmēju atalgojumu, starppatēriņu un sociālos pārvedumus natūrā — tiek ierobežots lēnākā tempā nekā ieņēmumu pieaugums un lēnāk par nominālā IKP pieaugumu. Pēc maksimuma sasniegšanas 2023. gadā ir paredzēts arī publisko investīciju samazinājums procentos no IKP. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam palielināsies, proti, 2024. gadā palielināsies līdz 44,4 % un 2025. gadā pieaugs līdz 45,4 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet vidēji.

(20)Čehija saskaras ar fiskālās ilgtspējas riskiem vidējā termiņā un ilgtermiņā. Tas izriet no nelabvēlīgas sākuma bilances un novecošanas izmaksām. Sākuma bilanci negatīvi ietekmē pastāvīgie nodokļu samazinājumi, kas īstenoti pēdējo divu gadu laikā (lielākais izriet no iedzīvotāju ienākuma nodokļa bāzes samazinājuma). Tie nav kompensēti ar attiecīgiem izdevumu samazinājumiem un ir palielinājuši strukturālo deficītu. Vidējā termiņā un ilgtermiņā papildu spiedienu rada novecošanas izmaksas. Prognozētais vecumatkarības koeficienta divkāršojums (saskaņā ar Komisijas 2021. gada ziņojumu par novecošanu) un pensionēšanās vecuma maksimuma noteikšana pamato gaidāmo pensiju izdevumu pieaugumu no 8,8 % no IKP 2030. gadā līdz 11,4 % līdz 2050. gadam. Turklāt tiek prognozēts, ka valsts izdevumi veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei līdz 2070. gadam palielināsies attiecīgi par 0,9 procentpunktiem un 1,7 procentpunktiem no IKP iedzīvotāju novecošanas dēļ. Lai gan ilgtermiņa aprūpes pārvaldības un finansējuma sadrumstalotība jau ir iekļauta atveseļošanas noturības plānā, būs svarīgi turpināt risināt ar novecošanu saistītas problēmas, lai atjaunotu publisko finanšu ilgtermiņa stabilitāti. Politikas risinājumi ietver pensionēšanās vecuma palielināšanu atbilstoši paredzamā mūža ilguma pieaugumam, pensiju indeksācijas likmju pielāgošanu, lai atspoguļotu pensiju sistēmas fiskālo ilgtspēju, stimulējot to cilvēku līdzdalības līmeņa pieaugumu, kuri ir vecāki par 60 gadiem, vai citu pasākumu veikšanu, lai stiprinātu darbaspēka piedāvājumu.

(21)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Čehijai 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Čehijai līdz plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Konkrēti enerģētikas jomā Čehija plāno izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai paplašinātu atjaunojamo energoresursu, jo īpaši fotoelementu, izmantošanu, uzlabotu energoefektivitāti dzīvojamās un sabiedriskās ēkās un atbalstītu ogļu apkures katlu nomaiņu mājsaimniecībās. Ilgtspējīgs transports tiek veicināts, ieguldot dzelzceļa infrastruktūrā, tīrā pilsētas transportā un veicinot mazemisiju transportlīdzekļu izmantošanu. Ieteikumi pētniecības un izstrādes jomā tiek īstenoti ar investīcijām, kuru mērķis ir stiprināt publiskā un privātā sektora sadarbību, kā arī inovāciju sistēmas atbalstu un finansiālu/nefinansiālu atbalstu novatoriskiem uzņēmumiem. Uzņēmējdarbības vidi uzlabo vairāki e-pārvaldes pasākumi, reformas korupcijas apkarošanai un visaptveroša reforma būvatļauju piešķiršanas procedūrā, kas pašlaik rada būtiskus šķēršļus investīcijām Čehijā. Galvenie pasākumi darba tirgus ieteikumu īstenošanai ietver kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas programmas, lai sagatavotu darbaspēku zaļajai un digitālajai pārkārtošanai, un jaunas bērnu aprūpes iestādes bērniem līdz 3 gadu vecumam, lai palielinātu to sieviešu skaitu, kuras strādā vai meklē darbu. Izglītības jomā plāna mērķis ir uzlabot skolēnu un skolotāju digitālo pratību, nodrošināt skolām digitālo aprīkojumu, vienlaikus nodrošinot iekļaujošu izglītību, sniedzot atbalstu nelabvēlīgā situācijā esošām skolām un apmācību. Ieteikumi attiecībā uz veselības aprūpi tiek īstenoti, pastiprinot vēža profilaksi un rehabilitācijas aprūpi, izstrādājot e-veselības portālu, kas veicinās integrētu aprūpes praksi, un atbalstot izglītību veselības aprūpes jomā. Papildu darbības ietver pasākumus ilgtermiņa aprūpes uzlabošanai.

(22)Paredzams, ka Čehijas atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Čehijā atbilst 42 % no plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 22 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Čehijai ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.

(23)Čehija partnerības nolīgumu iesniedza 2021. gada 16. decembrī, kam sekoja septiņas programmas, kuras tika iesniegtas 2021. gada decembrī un 2022. gada janvārī. Taisnīgas pārkārtošanās programma tika iesniegta 2022. gada 16. martā. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2021. gada 24. jūnija Regulu (ES) 2021/1060 Čehijai ir jāņem vērā attiecīgie tai adresētie ieteikumi 2021.–2027. gada kohēzijas politikas fondu plānošanā. Tas ir priekšnoteikums no kohēzijas politikas fondiem paredzētā finansiālā atbalsta efektivitātes uzlabošanai un tā pievienotās vērtības maksimalizēšanai un vienlaikus veicina koordināciju, savstarpējo papildināmību un saskaņotību starp šiem fondiem un citiem Savienības instrumentiem un fondiem. Atveseļošanas un noturības mehānisma un kohēzijas politikas programmu sekmīga īstenošana ir atkarīga arī no to šķēršļu novēršanas, kas kavē investīcijas zaļās un digitālās pārkārtošanās un sabalansētas teritoriālās attīstības atbalstam.

(24)Papildus ekonomiskajiem un sociālajiem problēmjautājumiem, kuru risināšana paredzēta atveseļošanas un noturības plānā, Čehijā ir vairāki papildu problēmjautājumi, kas saistīti ar mājokļiem. Mājokļu pieejamība Čehijā pēdējo 5 gadu laikā ir bijusi viena no zemākajām ES. Turklāt nelielais sociālo mājokļu fonds nevar apmierināt pieprasījumu visām mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem un neaizsargātām mājsaimniecībām (2019. gadā tas veidoja 0,4 % no kopējā mājokļu skaita, salīdzinot ar vidēji 7–8 % ES), un pašreizējie mājokļa pabalsti netiek pietiekami izmantoti. Pēdējos gados kohēzijas politikas finansējums ir atbalstījis investīcijas jaunās sociālo mājokļu vienībās, un jaunais plānošanas periods turpinās veicināt sociālo iekļaušanu, tajā skaitā izmantojot sociālos mājokļus. Čehijā trūkst tiesību aktu par sociālajiem mājokļiem, kā arī visaptveroša regulējuma. Tas kavē sadrumstalotās mājokļu politikas koordināciju un valstu un reģionālo struktūru atbildības noteikšanu. Pandēmija un to cilvēku pieplūdums, kuri bēg no Ukrainas, ir vēl vairāk saasinājuši šīs iepriekš pastāvošās problēmas.