PADOMES NOSTĀJA (ES) Nr. 8/2011 PIRMAJĀ LASĪJUMĀ,

lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko veicina pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem

Pieņemta Padomē 2011. gada 17. martā

2011/C 136 E/01

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 87. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (1),

tā kā:

Lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību visā Savienībā un nodrošinātu vienādu attieksmi pret vadītājiem - proti, pārkāpējiem, kas ir attiecīgās valsts iedzīvotāji, un tiem, kas nav - būtu jāveicina sodu piemērošana neatkarīgi no tā, kurā dalībvalstī ir reģistrēts transportlīdzeklis. Tālab būtu jāievieš sistēma pārrobežu informācijas apmaiņai par dažiem konstatētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem neatkarīgi no tā, vai saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem pārkāpums administratīva vai krimināltiesiska rakstura, piešķirot dalībvalstij, kurā izdarīts pārkāpums, piekļuvi reģistrācijas dalībvalsts transportlīdzekļu reģistrācijas datiem (TRD).

Dalībvalstīm būtu jāspēj sazināties ar transportlīdzekļa īpašnieku, turētāju vai citādi identificētu personu, ko tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma izdarīšanu, lai informētu viņu par spēkā esošajām procedūrām un juridiskajām sekām saskaņā ar pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts tiesību aktiem. To darot, dalībvalstij būtu jāapsver iespēja nosūtīt informāciju par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem valodā, kas lietota reģistrācijas dokumentos, vai valodā, ko, visticamāk, saprot attiecīgā persona, lai nodrošinātu to, ka minētā persona skaidri saprot, kāda informācija tai tiek sniegta. Tas šai personai ļautu pienācīgi atbildēt uz informāciju, jo īpaši lūdzot papildu informāciju, nomaksājot naudassodu vai izmantojot savas tiesības uz aizstāvību jo īpaši tad, ja notikusi identifikācijas kļūda. Uz turpmākajām procedūrām attiecas spēkā esošie juridiskie instrumenti, tostarp instrumenti par savstarpēju palīdzību un savstarpēju atzīšanu.

Ņemot vērā to, ka šīs direktīvas mērķi – proti, nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem ceļu satiksmes dalībniekiem Savienībā, veicinot pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, ja šie pārkāpumi izdarīti ar transportlīdzekli, kas reģistrēts citā dalībvalstī un nevis dalībvalstī, kurā izdarīts pārkāpums – nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs, un to, ka rīcības mēroga un iedarbības dēļ minēto mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi minētā mērķa sasniegšanai.

IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKTĪVU.

1. pants

Mērķis

Šīs direktīvas mērķis ir nodrošināt augstu aizsardzības līmeni visiem ceļu satiksmes dalībniekiem Savienībā, veicinot pārrobežu informācijas apmaiņu par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem un tādējādi sankciju izpildi, ja attiecīgie pārkāpumi izdarīti ar transportlīdzekli, kas reģistrēts citā dalībvalstī un nevis dalībvalstī, kurā izdarīts pārkāpums.

2. pants

Darbības joma

Šo direktīvu piemēro šādiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem:

3. pants

Definīcijas

Šajā direktīvā piemēro šādas definīcijas:

4. pants

Procedūra informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm

1. Lai izmeklētu 2. pantā minētos ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumus, dalībvalstis ļauj citu dalībvalstu valsts kontaktpunktiem, kā minēts šā panta 3. punktā, piekļūt šādiem valstu TRD ar tiesībām veikt automatizētu meklēšanu:

Šā punkta a) un b) apakšpunktā minētie datu elementi, kas vajadzīgi meklēšanai, atbilst Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 3. nodaļas 1.2.2. punktam.

2. Jebkādu meklēšanu izejošo pieprasījumu veidā veic pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts norīkotais valsts kontaktpunkts, izmantojot pilnu reģistrācijas numuru.

Meklēšanu veic atbilstoši procedūrai, kas aprakstīta Lēmuma 2008/616/TI pielikuma 3. nodaļā.

Īstenojot šo direktīvu, pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts iegūtos datus izmanto, lai noskaidrotu, kas ir personīgi atbildīgs par 2. un 3. pantā minētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem.

3. Katra dalībvalsts norīko valsts kontaktpunktu ienākošajiem pieprasījumiem, lai varētu sniegt 1. punktā minētos datus. Valsts kontaktpunktu pilnvaras reglamentē attiecīgajā dalībvalstī spēkā esošie tiesību akti.

4. Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka informācijas apmaiņu veic, izmantojot savietojamus elektroniskus līdzekļus, un to, ka šo informācijas apmaiņu veic rentabli un droši, pēc iespējas izmantojot pastāvošās lietojumprogrammatūras, piemēram, īpaši Lēmuma 2008/615/TI 12. panta mērķiem izstrādāto programmatūru, un šīs programmatūras grozītās versijas.

5. Katra dalībvalsts sedz izmaksas, ko tai rada 4. punktā minēto lietojumprogrammatūru pārvaldīšana, izmantošana un uzturēšana.

5. pants

Informatīva vēstule par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumu

1. Ja pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts nolemj sākt turpmākas procedūras attiecībā uz 2. pantā minētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, tai saskaņā ar saviem tiesību aktiem būtu jāinformē transportlīdzekļa īpašnieks, turētājs vai citādi identificēta persona, ko tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma izdarīšanu, par šā pārkāpuma juridiskajām sekām pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts teritorijā saskaņā ar minētās dalībvalsts tiesību aktiem.

2. Nosūtot informatīvu vēstuli transportlīdzekļa īpašniekam, turētājam vai citādi identificētai personai, ko tur aizdomās par ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma izdarīšanu, pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts saskaņā ar saviem tiesību aktiem iekļauj tajā visu attiecīgo informāciju – proti, par 2. pantā minētā ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpuma būtību, pārkāpuma izdarīšanas vietu, datumu un laiku un, attiecīgos gadījumos, datus par mērierīci, kas izmantota pārkāpuma fiksēšanai.

Šim nolūkam pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts var izmantot pielikumā paredzēto veidni.

3. Ja pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts nolemj sākt turpmākas procedūras attiecībā uz 2. pantā minētajiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, tai nolūkā nodrošināt pamattiesību ievērošanu informatīvā vēstule būtu jānosūta valodā, kas lietota reģistrācijas dokumentā, ja tas ir pieejams, vai vienā no reģistrācijas dalībvalsts oficiālajām valodām.

6. pants

Dalībvalstu ziņojumi Komisijai

Līdz … (8) un pēc tam reizi divos gados dalībvalstis nosūta Komisijai ziņojumu. Ziņojumā norāda to automatizēto meklējumu skaitu, kurus veikusi pārkāpuma izdarīšanas dalībvalsts un kuri adresēti reģistrācijas dalībvalsts norīkotajam valsts kontaktpunktam, ņemot vērā tās teritorijā izdarītos pārkāpumus, kā arī neveiksmīgo pieprasījumu skaitu un šādu pieprasījumu būtību.

7. pants

Datu aizsardzība

Personas datiem, ko apstrādā saskaņā ar šo direktīvu, piemēro datu aizsardzības noteikumus, kas izklāstīti Padomes Pamatlēmumā 2008/977/TI (2008. gada 27. novembris) par tādu personas datu aizsardzību, ko apstrādā, policijas un tiesu iestādēm sadarbojoties krimināllietās (9).

Personas datiem, ko apstrādā saskaņā ar šo direktīvu, piemēro arī visus attiecīgos datu aizsardzības noteikumus, kas izklāstīti Prīmes lēmumos.

8. pants

Informācija transportlīdzekļu vadītājiem Savienībā

Komisija savā interneta vietnē visās Savienības iestāžu oficiālajās valodās dara pieejamu apkopojumu par noteikumiem, kas dalībvalstīs ir spēkā jomā, uz kuru attiecas šī direktīva. Dalībvalstis sniedz Komisijai informāciju par šiem noteikumiem.

9. pants

Direktīvas pārskatīšana

Līdz … (10) Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu dalībvalstīs, izvērtē, vai 2. pants būtu jāpapildina ar citiem ceļu satiksmes drošības noteikumu pārkāpumiem, un attiecīgā gadījumā iesniedz priekšlikumu.

10. pants

Transponēšana

1. Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvie un administratīvie akti, kas vajadzīgi, lai līdz … (11) izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis tūlīt dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

Kad dalībvalstis pieņem minētos noteikumus, tajos ietver atsauci uz šo direktīvu, vai arī šādu atsauci pievieno to oficiālajai publikācijai. Dalībvalstis nosaka paņēmienus, kā izdarīt šādas atsauces.

2. Dalībvalstis dara Komisijai zināmus to tiesību aktu galvenos noteikumus, ko tās pieņēmušas jomā, uz kuru attiecas šī direktīva.

11. pants

Stāšanās spēkā

Šī direktīva stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

12. pants

Adresāti

Šī direktīva ir adresēta dalībvalstīm saskaņā ar Līgumiem.

(1) Eiropas Parlamenta 2008. gada 17. decembra nostāja (OV C 45E, 23.2.2010., 149. lpp.) un Padomes … nostāja pirmajā lasījumā (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta). Eiropas Parlamenta nostāja (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēta) un Padomes … lēmums.

(2) OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

(3) OV L 210, 6.8.2008., 12. lpp.

(4) OV L 280, 26.10.2010., 1. lpp.

(5) OV C 321, 31.12.2003., 1. lpp.

(6) OV C 310, 5.12.2008., 9. lpp.

(7) OV L 373, 31.12.1991., 26. lpp.

(8) 54 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

(9) OV L 350, 30.12.2008., 60. lpp.

(10) 60 pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

(11) 24 mēneši pēc šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas.

PADOMES PASKAIDROJUMA RAKSTS

I. IEVADS

Komisija 2008. gada 19. martā iesniedza priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko veicina ceļu satiksmes drošības noteikumu pārrobežu izpildi

Francijas prezidentūras laikā 2008. gada otrajā pusē notika spraigas diskusijas. Delegāciju vairākums priekšlikumu vērtēja atzinīgi, lai gan pauda bažas par direktīvas juridisko pamatu. TTE Padomes 2008. gada oktobra sanāksmē 15 ministri priekšroku deva “trešā pīlāra risinājumam”. Tādēļ Transporta, telekomunikāciju un enerģētikas lietu (TTE) Padomes 2008. gada oktobra sanāksmē nebija iespējams panākt vienošanos, un tika nolemts, ka Padomes sagatavošanas struktūrām būtu jāturpina strādāt, lai rastu risinājumu.

Eiropas Parlaments par atzinumu pirmajā lasījumā balsoja 2008. gada 17. decembrī.

Padome atsāka priekšlikuma izskatīšanu 2010. gada jūlijā, pamatojoties uz jauniem prezidentvalsts Beļģijas sagatavotiem priekšlikumiem, jo īpaši uz juridisko pamatu (LESD (87. panta 2. punkts, policijas sadarbība). Padome 2010. gada 2. decembrī vienprātīgi pieņēma secinājumus par politisko vienošanos attiecībā uz ierosināto direktīvu. Saistībā ar to Komisija nāca klajā ar deklarāciju, kurā atzīmēts, ka Padomē ir panākta vienprātība attiecībā uz prezidentvalsts kompromisa projektu, tostarp par to, ka Komisijas ierosināto juridisko pamatu, proti, LESD 91. panta 1. punkta c) apakšpunktu, aizstāj ar LESD 87. panta 2. punktu. Kaut arī Komisija piekrita Padomes viedoklim par to, ka ir svarīgi censties sasniegt ierosinātās direktīvas mērķus, lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību, tomēr tā uzskata, ka no juridiskā un institucionālā viedokļa LESD 87. panta 2. punkts nav piemērots juridiskais pamats.

Padome 2011. gada 17. martā pieņēma nostāju pirmajā lasījumā saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, kas paredzēta Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. pantā.

II. PADOMES NOSTĀJA PIRMAJĀ LASĪJUMĀ – ANALĪZE

1. Vispārēji apsvērumi

Komisija 2008. gada 19. martā iesniedza priekšlikumu, kura mērķis ir atvieglot sankciju piemērošanu par konkrētiem ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, kas kādā dalībvalstī izdarīti ar citā dalībvalstī reģistrētu transportlīdzekli, izveidojot sistēmu attiecīgu datu apmaiņai starp dalībvalstīm. Komisijas priekšlikums aptver četrus ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumu veidus: ātruma pārsniegšana, transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā, drošības jostas nelietošana un sarkanā gaismas signāla neievērošana, jo šie ceļu satiksmes pārkāpumi izraisa lielāko skaitu ceļu satiksmes negadījumu un cilvēku bojāeju uz Eiropas ceļiem. Ar priekšlikumu ieviestu tīklu elektronisko datu apmaiņai ES, lai ļautu identificēt transportlīdzekļa īpašnieku un lai tās dalībvalsts iestādes, kurā pārkāpums veikts, var nogādāt pavēsti attiecīgā transportlīdzekļa īpašniekam.

Padomes nostājā pirmajā lasījumā ir atbalstīti tie paši mērķi un pamatprincipi, kas minēti Komisijas priekšlikumā. Arī tās mērķis ir uzlabot ceļu satiksmes drošību un nodrošināt vienlīdzīgu attieksmi pret visiem autovadītājiem, neatkarīgi no viņu dzīvesvietas valsts. Tomēr tajā ir izmantots cits juridiskais pamats, un tajā paredzēta vienkāršāka īstenošanas sistēma nekā Komisijas priekšlikumā. Turklāt Padomes pieejā ir nodrošināta labāka personas datu aizsardzība, kuru apmaiņa ir paredzēta atbilstoši šai direktīvai, un tajā ir ietverti vēl četri ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumu veidi, kas nebija paredzēti Komisijas priekšlikumā.

2. Galvenie jautājumi

i) Juridiskais pamats

Komisijas priekšlikuma juridiskais pamats ir Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 71. panta 1. punkta c) apakšpunkts (transports) (1).

Izvērtējot dažādas LESD paredzētās juridiskās iespējas, Padome izvēlējās citu juridisko pamatu (LESD 87. panta 2. punkts, policijas sadarbība).

Eiropas Parlaments, kurā balsojums par atzinumu notika pirms Lisabonas līguma stāšanās spēkā, šajā jautājumā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma.

Kā iepriekš norādīts, juridiskā pamata maiņa Komisijai nebija pieņemama, tāpēc ir jāpanāk dalībvalstu vienprātīga vienošanās.

ii) Darbības joma

Komisija ierosināja minētās direktīvas darbības jomā ietvert četrus pārkāpumu veidus (ātruma pārsniegšana, transportlīdzekļa vadīšana alkohola reibumā, drošības jostas nelietošana un sarkanā gaismas signāla neievērošana).

Padome nostājā pirmajā lasījumā iekļāva četrus jaunus pārkāpumu veidus: transportlīdzekļa vadīšana narkotiku reibumā, aizsargķiveres nelietošana, ceļa braucamās joslas neatļauta izmantošana un mobilā tālruņa vai kādas citas sakaru ierīces neatļauta izmantošana, vadot transportlīdzekli. Padome noteica, ka šo sarakstu nākotnē varēs papildināt, veicot direktīvas pārskatīšanu, ievērojot Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei, ne vēlāk kā piecus gadus pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

Eiropas Parlaments attiecībā uz direktīvas darbības jomu vadījās pēc Komisijas priekšlikuma. Tas ierosināja, ka Komisijai būtu Eiropas Parlamentam un Padomei jāiesniedz ziņojums par šīs direktīvas īstenošanu un efektivitāti, pēc kura varētu paplašināt tās darbības jomu; būtībā tas ir līdzīgi tam, kas ir paredzēts Padomes nostājā pirmajā lasījumā (izņemot to, ka EP ierosināja divu gadu termiņu). Tomēr EP grozījumā arī norādīts, ka šādā ziņojumā varētu iekļaut arī Komisijas priekšlikumus saskaņot izmantojamās kontrolierīces, kā arī vērtējumu par to, kā ir īstenotas ceļu satiksmes drošības pamatnostādnes.

iii) Definīcijas

Komisija ierosināja definīciju sarakstu, kas atbilst tās priekšlikumā izmantotajiem formulējumiem.

Padome šajā ziņā veica izmaiņas Komisijas priekšlikumā, lai pielāgotu definīciju sarakstu jaunajiem formulējumiem tās nostājā pirmajā lasījumā.

Eiropas Parlaments kopumā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma, taču ieviesa četras papildu definīcijas:

— tas paplašināja vārda “turētājs” definīciju, attiecinot direktīvu arī uz motocikliem. Šī grozījuma būtība tika iekļauta Padomes nostājā pirmajā lasījumā, jo viens no direktīvā iekļautajiem pārkāpumiem ir “aizsargķiveres nelietošana”;

— tas norādīja, ka “kompetentā iestāde” ir vienots kontaktpunkts. Šis grozījums netika iekļauts Padomes nostājā pirmajā lasījumā, jo dažām dalībvalstīm ir vairāk nekā viena reģistrācijas iestāde;

— pārējās divas definīcijas (“centrālā iestāde”, “galīgais administratīvais lēmums”) nebija pieņemamas, jo Padomes nostājā pirmajā lasījumā šāds formulējums nav izmantots.

iv) Informatīva vēstule

Komisijas priekšlikumā bija ietverta paziņojuma par pārkāpumu veidlapa, kura jānosūta transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības turētājam. Tajā bija noteikts, ka turētājam, ja viņš atsakās maksāt sodu, ir jāsniedz dati par personu, kas transportlīdzekli vadīja pārkāpuma izdarīšanas brīdī. Lēmums par lietas ierosināšanu pret šo autovadītāju bija atstāts tās dalībvalsts ziņā, kurā tika izdarīts pārkāpums.

Šajā paziņojumā par pārkāpumu bija iekļauta vajadzīgā informācija maksājumam par uzlikto sodu, kā arī informācija par tā apstrīdēšanas un pārsūdzības iespējām. Kā galējo līdzekli, ja pārkāpējs summu nav samaksājis, piemērotu Padomes Pamatlēmumu 2005/214/JHA.

Padomes nostājā pirmajā lasījumā ir ietverta informatīvās vēstules veidne, kuras saturs ir ļoti līdzīgs Komisijas priekšlikumā iekļautajam paziņojumam par pārkāpumu. Tomēr, ņemot vērā, ka informatīvā vēstule nav obligāta (atšķirībā no paziņojuma par pārkāpumu, kas ir obligāts), tā tikai iesaka pārkāpējam aizpildīt tai pievienoto atbildes veidlapu.

Eiropas Parlaments vadījās pēc Komisijas priekšlikuma, nedaudz to pamainot, ar mērķi pievienot paziņojumam par pārkāpumu vairāk informācijas. Gadījumā, ja pārkāpuma izdarīšanas brīdī transportlīdzekli nevadīja transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības turētājs, transportlīdzekļa reģistrācijas apliecības turētājs varēja atklāt autovadītāja personas datus, taču viņam tas nebija jādara obligāti.

v) Datu aizsardzība

Komisija ierosināja izmantot Direktīvu 95/46/EK, lai nodrošinātu datu aizsardzību atbilstoši minētajai direktīvai, un tā nodrošināja piekļuves, labošanas un dzēšanas tiesības saistībā ar attiecīgo personu datiem.

Padome uzskatīja, ka sakarā ar šīs direktīvas specifisko kontekstu, ņemot vērā jauno juridisko pamatu, būtu piemērotāk atsaukties uz datu aizsardzības noteikumiem, kas izklāstīti Padomes Pamatlēmumā 2008/977/TI, kā arī Padomes Lēmumā 2008/615/TI un Lēmumā 2008/616/TI.

Eiropas Parlaments kopumā vadījās pēc Komisijas priekšlikuma, taču uzstāja, ka ir jāizveido spēcīga datu aizsardzības sistēma, ar kuru

— nodrošinātu nosūtīto datu konfidencialitāti,

— nodrošinātu, ka datu subjekts ir informēts par tiesībām piekļūt saviem personu datiem, tos labot un dzēst,

— nepieļautu, ka personas datus, kas iegūti atbilstīgi šai direktīvai, izmantotu citiem mērķiem, kas nav konkrēti saistīti ar ceļu satiksmes drošību.

Norādītie Eiropas Parlamenta pieprasītie drošības pasākumi ir plaši iekļauti leģislatīvajos aktos (Padomes Pamatlēmumā 2008/977/TI, Padomes Lēmumā 2008/615/TI un Lēmumā 2008/616/TI), uz kuriem Padome atsaucās savā nostājā pirmajā lasījumā.

vi) ES pilsoņu informēšana

Komisijas priekšlikumā nebija noteikta Eiropas autovadītāju informēšana saistībā ar ceļu satiksmes noteikumiem.

Padome savā nostājā pirmajā lasījumā noteica Komisijai pienākumu tās mājas lapā visās ES oficiālajās valodās darīt pieejamu dalībvalstīs spēkā esošo ceļu satiksmes noteikumu kopsavilkumu.

Eiropas Parlaments uzstāja uz to, cik svarīgi ir informēt autovadītājus par ceļu satiksmes drošības politiku un lai vajadzīgo informāciju ar dalībvalstu un Komisijas līdzdalību darītu zināmu ES pilsoņiem. Viens no Eiropas Parlamenta piedāvātajiem līdzekļiem ir Komisijas mājas lapa, kas ir minēta arī Padomes nostājā pirmajā lasījumā.

3. Citi Eiropas Parlamenta pieņemtie grozījumi

Citi grozījumi, kas nav iekļauti Padomes nostājā pirmajā lasījumā, attiecas jo īpaši uz

— saskaņotu standartsodu ieviešanu par ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem;

— ceļu satiksmes drošības praktisko kontroles pasākumu un šim nolūkam izmantojamo kontrolierīču saskaņošanu (pieņemot visā ES piemērojamas ceļu satiksmes drošības pamatnostādnes);

— ceļu satiksmes pārkāpumu uzraudzības sistēmas ieviešanu, soda sankciju atzīšanu un izpildi un apmainīšanos ar informāciju par lēmumiem attiecībā uz pārkāpumiem, par kuriem nav samaksāta soda nauda;

— komiteju procedūru;

— vispārējiem tiesību principiem (nediskriminējoši finansiālie sodi, ko uzliek tā dalībvalsts, kurā pārkāpums izdarīts; atpakaļejoša spēka neesamība).

III. NOSLĒGUMS

Padome, pieņemot nostāju pirmajā lasījumā, ir pilnībā ņēmusi vērā Komisijas priekšlikumu un Eiropas Parlamenta atzinumu pirmā lasījumā.

Tomēr, ņemot vērā, ka teksts, par ko Padome vienojās 2010. gada decembrī, būtiski atšķiras no 2008. gada Komisijas priekšlikuma, uz kura ir balstīti EP grozījumi, Padome neuzskatīja par lietderīgu individuāli izskatīt katru atsevišķo grozījumu. Lisabonas līguma stāšanās spēkā un juridiskā pamata nomaiņa ir likusi Padomei pārstrādāt lielāko daļu no Komisijas priekšlikuma noteikumiem.

Attiecībā uz Eiropas Parlamenta ierosinātajiem grozījumiem Padome uzskata, ka daudzi grozījumi – pēc būtības, daļēji vai pilnībā – jau ir iekļauti tās nostājā pirmajā lasījumā.

Tādēļ sarunas ar Eiropas Parlamentu būtu faktiski jāsāk otrajā lasījumā, balstoties uz tekstu, par ko Padome vienojās 2010. gada decembrī, nevis balstoties uz Komisijas priekšlikumu.

(1) Tagad LESD 91. panta 1. punkta c) apakšpunkts.