[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA |

Briselē, 16.2.2005

SEC(2005) 231 galīgā redakcija

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Latvijas aktualizēto konverģences programmu 2004. – 2007. gadam

(iesniegusi Komisija)

PASKAIDROJUMA RAKSTS

Padomes Regula (EK) Nr. 1466/77 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1] nosaka, ka neiesaistītajām dalībvalstīm, tas ir, tām dalībvalstīm, kuras nav pieņēmušas vienoto valūtu, ir jāiesniedz Padomei un Komisijai konverģences programmas. Saskaņā ar minētās regulas 9. pantu Padomei ir jāizvērtē visas konverģences programmas, balstoties uz novērtējumiem, kurus sagatavojusi Komisija un komiteja, kas izveidota saskaņā ar Līguma 114. pantu (Ekonomikas un finanšu komiteja). Balstoties uz Komisijas ieteikumu un pēc apspriešanās ar Ekonomikas un finanšu komiteju, Padomei pēc programmas izvērtēšanas ir jāsniedz atzinums. Saskaņā ar minēto regulu dalībvalstīm ik gadu ir jāiesniedz savu konverģences programmu atjauninātās versijas, kuras arī Padome var izvērtēt saskaņā ar šīm pašām procedūrām.

Desmit valstis, kas pievienojās ES 2004. gada 1. maijā, nav ieviesušas vienoto valūtu. Tās apņēmās iesniegt savas konverģences programmas līdz 2004. gada 15. maijam un to pirmās aktualizētās versijas līdz 2004. gada beigām.

Pirmā Latvijas konverģences programma par laika periodu no 2004. līdz 2007. gadam tika iesniegta 2004. gada 14. maijā, un Padome to izvērtēja 2004. gada 5. jūlijā. Latvija iesniedza savas konverģences programmas aktualizēto versiju 2004. gada 30. decembrī. Komisijas dienesti ir veikuši šīs aktualizētās versijas tehnisko novērtēšanu, ņemot vērā Komisijas dienestu 2004. gada rudenī sagatavoto ekonomikas prognožu rezultātus un ievērojot rīcības kodeksu[2], kopīgi pieņemto metodoloģiju prognozējamā kopprodukta novērtēšanai, 2003. – 2005. gada vispārīgajās ekonomikas politikas pamatnostādnēs iekļautos ieteikumus, kā arī principus, kas noteikti Komisijas 2002. gada 27. novembra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par budžeta politiku koordinēšanas stiprināšanu[3]. Šā novērtējuma rezultātā radušies šādi secinājumi:

- Latvijas konverģences programmas par laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam pirmo aktualizēto versiju Latvijas Ministru kabinets pieņēma 28. decembrī un tā tika iesniegta Eiropas Komisijai 2004. gada 30. decembrī. Programma ir balstīta uz ekonomikas prognozēm, kas ietvertas 2005. gada budžeta likumā, kas 2004. gada 13. decembrī tika iesniegts Saeimai un ko tā pieņēma 20. decembrī. Aktualizētā programma kopumā atbilst „Rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu” prasībām attiecībā uz datiem, taču jāuzlabo datu klasifikācija attiecībā uz valsts ieņēmumiem un izdevumiem atbilstoši EKS 95.

- Aktualizētajā versijā 2004. gada IKP izaugsmes aplēse ir 8,1 % un 2005. gadā izaugsme paredzēta 6,7 % apjomā, pateicoties iekšējā pieprasījuma, jo īpaši ieguldījumu un privātā patēriņa, spēcīgam pieaugumam. IKP pieaugums 2006. un 2007. gadā paredzēts tikai nedaudz zemāks (abos gados 6,5 %). Eksporta pieaugumam ir spēcīga dinamika, kas atspoguļo gan pasaules ekonomikas atlabšanu, gan pozitīvo ietekmi no Latvijas iestāšanās ES, tomēr to apsteidz importa pieaugums, kas saistās ar iekšējā pieprasījuma palielinājumu. Tuvākajā laikā tiek prognozēta negatīva neto eksporta vērtība un ievērojamais tekošā konta deficīts samazināsies tikai nedaudz. Lai gan saimnieciskā darbība strauji palielinās, tiek prognozēts, ka bezdarbs samazināsies tikai pamazām. Kopumā, balstoties uz pašreiz pieejamo informāciju, makroekonomikas scenārijs šķiet ticams un plašos vilcienos ir saskaņā ar Komisijas dienestu novērtējumu, ieskaitot 2004. gada rudens prognozes.

- Lai sasniegtu Latvijas Bankas nosprausto cenu stabilitātes mērķi, no 1994. gada valūta (lats) tika piesaistīta SDR, ar normālo svārstību robežu ±1 procents no oficiālā maiņas kursa. Latvijas iestādes plāno pievienoties VKM II 2005. gada sākumā un ir nospraudušas mērķi pāriet uz eiro, agrākais, 2008. gada 1. janvārī. Veicot soli šīs stratēģijas īstenošanā, 2005. gada 1. janvārī atbilstoši tirgus vērtībai lats no SDR tika piesaistīts eiro, ar normālo svārstību robežu ±1 procents no jaunā oficiālā maiņas kursa. Pēc piesaistes maiņas vietējie starpbanku valūtas kursi ir pietuvinājušies tiem, kas ir eiro zonā. Ilgtermiņa obligāciju procentu peļņa salīdzinājumā ar eiro zonu 2004. gadā svārstījās robežās no 0,5 līdz 1 procenta punktam. Līdz 2003. gadam SPCI inflācija bija salīdzinoši zema. Taču 2004. gada laikā SPCI inflācija būtiski pieauga, sasniedzot 7,8 % augustā, pēc tam nedaudz samazinājās pēdējā ceturksnī, līdz ar to gada vidējā vērtība bija 6,2%. Atbildīgās institūcijas uzskata, ka inflācijas pieaugums 2004. gadā bija pārejošas dabas, un paredz, ka PCI inflācija samazināsies no 6,2 % 2004. gadā līdz 3,0 % 2006. gadā. Inflāciju 2005. gadā joprojām ietekmēs administratīvi regulējamo cenu kāpums un netiešo nodokļu likmju saskaņošanas pasākumi. Tomēr, pateicoties labvēlīgam bāzes efektam un pie nosacījuma, ka tiek novērsta ekonomikas pārkaršana, inflācijai būtu pakāpeniski jāsamazinās, taču iespējams, ka inflācija būs nedaudz augstāka par atbildīgo institūciju prognozēto.

- Programmas aktualizētās versijā mērķis ir visos programmas gados noturēt deficītu zem atsauces vērtības, 3% no IKP, panākot valsts budžeta deficīta pakāpenisku samazināšanos no programmā iekļautās aplēses 1,7 % no IKP 2004. gadā[4] līdz 1,4 % no IKP 2007. gadā. Atspoguļojot ES pārskaitījumu un ar tiem saistīto izdevumu ietekmi, tiek prognozēts, ka gan izdevumi, gan ieņēmumi augstāko punktu sasniegs 2005. gadā – attiecīgi 39,3 % un 37,7 % no IKP – un turpmāk līdz 2007. gadam pamazām samazināsies līdz attiecīgi 36,5 % un 35,1 % no IKP. Valsts finanšu vidēja termiņa korekcijas pamatā ir ieņēmumu attiecības un izdevumu attiecības samazināšana. Programmas periodā primārā bilance uzlabojas, sakarā ar mazāku primāro izdevumu īpatsvaru samazinoties kopējo izdevumu īpatsvaram un, zināmā mērā, samazinoties procentu maksājumiem. Primāro izdevumu īpatsvars galvenokārt samazinās zemāka pārskaitījumu un subsīdiju īpatsvara rezultātā, vienlaikus palielinoties ieguldījumu īpatsvaram. Ieņēmumu īpatsvars krīt nodokļu, galvenokārt ienākuma nodokļa, samazināšanās rezultātā, nedaudz atvieglojot nodokļu slogu. Lai gan salīdzinājumā ar 2004. gada maija programmu vispārējā stratēģija paliek nemainīga, plānotais budžeta deficīts ir pārskatīts un samazināts salīdzinājumā ar iepriekšējo programmu, kurā tas katru gadu bija ap 2 % no IKP.

- Riski attiecībā uz programmā ietvertajām budžeta prognozēm šķiet visumā samērīgi. No otras puses, pieņēmumi par nodokļu ieņēmumiem no saimnieciskās darbības šķiet nedaudz pesimistiski – ieņēmumi varētu izrādīties lielāki nekā plānots. Pieredze rāda, ka Latvija izsaka piesardzīgas prognozes, kas iepriekšējos gados attiecībā uz nodokļu ieņēmumu mērķiem vairākkārt ir tikušas pārsniegtas. Turklāt, attiecībā uz budžeta kontroli pastāv īpaša procedūra, kas varētu atvieglot salīdzinoši ātru korekciju veikšanu budžeta izpildes gadā, ja budžeta dinamika neatbilst plānotajam. No otras puses, ņemot vērā maksājumu saistības, kas saistītas ar ES finansējumu, deficīta mērķa sasniegšana ir atkarīga no šā finansējuma ieskaitīšanas valsts ieņēmumos. Stingras izdevumu disciplīnas (ieskaitot ES daļēji finansēto projektu administrēšanu) ievērošanu var apdraudēt administratīvās spējas trūkums.

- Ņemot vērā šo risku novērtējumu, programmas budžeta nostāja ir nepietiekama, lai programmas periodā sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto vidēja termiņa mērķi panākt tādu budžetu, kas ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Bez tam, lai gan programmā iezīmēta visai ambicioza konsolidācijas gaita, drošības rezerve var izrādīties nepietiekama, lai novērstu deficīta sliekšņa, 3 % no IKP, pārkāpšanu sakarā ar parastām makroekonomiskām svārstībām. Tomēr tas ir pietiekami, lai noturētu parāda attiecību pret IKP ļoti zemā līmenī.

- Parāda attiecība 2004. gadā tiek lēsta 14,2 % apjomā no IKP, kas ir ievērojami zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības, 60 % no IKP. Nelielais parāda attiecības palielinājums programmas periodā – līdz 15,0 % no IKP 2007. gadā – galvenokārt ir saistīts ar pastāvīgo deficītu, kuru lielā mērā kompensēs nominālā IKP pieaugums.

- Programmā īsi aplūkota valdības strukturālo reformu programma, kas vērsta uz pasākumiem, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, konkurētspēju, enerģētikas un sakaru nozares attīstību, izglītības un veselības aprūpes sistēmas, kā arī uz pasākumiem darba tirgus politiku aktivizēšanai un jauninājumu un pētniecības veicināšanai. Programmā arī iezīmēti pasākumi, lai turpmāk nostiprinātu budžeta procedūru, ieviešot budžeta vairākgadu plānošanu un lai palielinātu nominālo izdevumu griestu pārskatāmību un uzticamību, piemērojot sistemātisku novērtēšanas mehānismu. Ir pamats uzskatīt, ka šīs reformas, no kurām lielākā daļa jau tiek īstenotas vai saistībā ar kurām tiek sagatavoti tiesību akti, uzlabos Latvijas ekonomikas izaugsmes apstākļus, palielinot produktivitāti, pastiprinot motivāciju iesaistīties darba tirgū, veicinot darba vietu radīšanu un novēršot nodokļu nemaksāšanu, kā arī uzlabojot fiskālo disciplīnu gan ministriju, gan pašvaldību līmenī.

- Šķiet, ka Latvijā ir samērā labvēlīga situācija attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, neskatoties uz prognozētajām budžeta izmaksām saistībā ar sabiedrības novecošanos. Latvijas salīdzinoši zemā parāda attiecība, pieņemtā pensiju reforma, ieskaitot valsts fondētā līmeņa ieviešanu, kā arī līdzekļu uzkrāšana valsts fondētajā pensiju shēmā ļaus ierobežot novecošanās ietekmi uz budžetu. Programmā izklāstītā stratēģija balstās uz budžeta deficīta iegrožošanu vidējā termiņā un pensiju reformas labvēlīgo ietekmi uz budžetu. Tomēr reformas veselības un ilglaicīgas aprūpes jomā varētu būt saistīta ar lielākiem izdevumiem. Ilgtermiņā budžeta ilgtspēja var tikt apdraudēta. Taču, ņemot vērā Latvijas salīdzinoši nelielo nodokļu slogu, gadījumā, ja rastos šādi draudi, to novēršanai vajadzētu būt samērā vienkāršai.

- Programmas aktualizētajā versijā izklāstītā ekonomikas politika kopumā atbilst valsts ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (EPVP) valsts finanšu jomā. Ņemot vērā nepieciešamību risināt ievērojamā tekošā konta deficīta problēmu, Latvijai tika ieteikts ticamā un ilgtspējīgā veidā samazināt valsts budžeta deficītu, veicot vairākgadu plānošanu. Tā kā programmā paredzēts tekošā konta deficīta samazinājums, tad 2004. gada budžeta deficīts, kas bija mazāks kā plānots, un aktualizētajā versijā paredzētā konsolidācijas gaita ir saskaņā ar EPVP ieteikumiem. Tomēr šis novērtējums atkarīgs no labvēlīgas ārējās bilances attīstības, tādēļ uzraudzība jāturpina. Turklāt, kā tika norādīts Padomes atzinumā par pagājušā gada maija programmu, atbilstoša fiskālā stāvokļa novērtējums ir arī atkarīgs no pieprasījuma spiediena uz ekonomiku, pat ja ir grūti noteikt valsts atrašanās vietu ekonomikas attīstības ciklā; tādēļ novērtējums arī atkarīgs no tā, vai makroekonomikas politika ir piemērota, lai panāktu nesen augsto vērtību sasniegušās inflācijas samazināšanu.

***

Balstoties uz šo novērtējumu, Komisija ir pieņēmusi pievienoto ieteikumu attiecībā uz Padomes atzinumu par Latvijas atjaunināto konverģences programmu un tās iesniegšanu Padomei.

Ieteikums

PADOMES ATZINUMS

saskaņā ar Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulas (EK) Nr. 1466/97 9. panta 3. punktu par Latvijas aktualizēto konverģences programmu 2004. – 2007. gadam

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 9. panta 3. punktu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

1. Padome 2005. gada 8. martā izvērtēja Latvijas aktualizēto konverģences programmu, kas aptver laika posmu no 2004. līdz 2007. gadam. Programma kopumā atbilst „Rīcības kodeksa par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu” prasībām attiecībā uz datiem, taču jāuzlabo datu klasifikācija attiecībā uz valsts ieņēmumiem un izdevumiem atbilstoši EKS 95. Līdz ar to, Latvijai tiek lūgts veikt attiecīgās korekcijas, lai būtu ievērotas rīcības kodeksa prasības.

2. Programmas pamatā esošajā makroekonomikas scenārijā reālais IKP 2004. gadā tiek lēsts 8,1 %, un ir prognozēts, ka atlikušajā programmas periodā tas noturēsies augstā līmenī, ar vidējo izaugsmi 6,6 % gadā. Balstoties uz pašreiz pieejamo informāciju, šķiet, ka šis scenārijs atspoguļo ticamus pieņēmumus attiecībā uz izaugsmi. Programmā iekļautās inflācijas prognozes šķiet nedaudz par zemu.

3. Programmas aktualizētās versijas mērķis ir visos programmas gados noturēt deficītu zem atsauces vērtības, 3% no IKP, panākot valsts budžeta deficīta pakāpenisku samazināšanos no lēstās vērtības 1,7 % no IKP 2004. gadā līdz 1,4 % no IKP 2007. gadā. Sakarā ar pievienošanos ES gan ieņēmumu, gan izdevumu rādītāji 2005. gadā strauji pieaug. Turpmāk valsts finanšu vidēja termiņa korekcijas balstās uz ieņēmumu attiecības un izdevumu attiecības samazināšanu. Primāro izdevumu īpatsvars galvenokārt samazinās zemāka pārskaitījumu un subsīdiju īpatsvara rezultātā, vienlaikus palielinoties ieguldījumu īpatsvaram. Ieņēmumu īpatsvars krītas nodokļu, galvenokārt ienākuma nodokļa, samazināšanās rezultātā, nedaudz atvieglojot nodokļu slogu.

4. Riski attiecībā uz programmā ietvertajām budžeta prognozēm kopumā šķiet samērīgi. No vienas puses, pieņēmumi par nodokļu ieņēmumiem no saimnieciskās darbības šķiet nedaudz pesimistiski – ieņēmumi varētu izrādīties lielāki nekā plānots. No otras puses, ņemot vērā maksājumu saistības, kas saistītas ar ES finansējumu, deficīta mērķa sasniegšana ir atkarīga no šā finansējuma ieskaitīšanas valsts ieņēmumos. Stingras izdevumu disciplīnas (ieskaitot ES daļēji finansēto projektu administrēšanu) ievērošanu var apdraudēt administratīvās spējas trūkums.

5. Ņemot vērā šo risku novērtējumu, programmas budžeta nostāja ir nepietiekama, lai programmas periodā sasniegtu Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto vidēja termiņa mērķi sasniegt tādu budžetu, kas ir tuvu līdzsvaram vai ar pārpalikumu. Turklāt, drošības rezerve var izrādīties nepietiekama, lai novērstu deficīta sliekšņa, 3 % no IKP, pārkāpšanu sakarā ar parastām makroekonomiskām svārstībām. Tomēr tas ir pietiekami, lai noturētu parāda attiecību pret IKP ļoti zemā līmenī.

6. Parāda attiecība 2004. gadā tiek lēsta 14,2 % apjomā no IKP, kas ir ievērojami zem Līgumā noteiktās vērtības, 60 % no IKP. Nelielais parāda attiecības palielinājums programmas periodā – līdz 15,0 % no IKP 2007. gadā – galvenokārt ir saistīts ar pastāvīgo deficītu, kuru lielā mērā kompensēs nominālā IKP pieaugums.

7. Programmā izklāstītā budžeta stratēģija paredz samērā labvēlīgu situāciju Latvijā attiecībā uz valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju, neskatoties uz prognozētajām budžeta izmaksām saistībā ar sabiedrības novecošanos. Salīdzinoši zemā parāda attiecība, pieņemtā pensiju reforma, ieskaitot valsts fondētā līmeņa ieviešanu, kā arī līdzekļu uzkrāšana valsts finansētajā pensiju shēmā ļaus ierobežot novecošanās ietekmi uz budžetu. Programmā izklāstītā stratēģija balstās uz budžeta deficīta iegrožošanu vidējā termiņā un pensiju reformas labvēlīgo ietekmi uz budžetu. Tomēr reformas veselības un ilglaicīgas aprūpes jomā varētu būt saistītas ar lielākiem izdevumiem. Ilgtermiņā budžeta ilgtspēja var tikt apdraudēta. Taču, ņemot vērā Latvijas salīdzinoši nelielo nodokļu slogu, gadījumā, ja rastos šādi draudi, to novēršanai vajadzētu būt samērā vienkāršai.

8. Programmā izklāstītā ekonomikas politika kopumā atbilst valsts ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm (EPVP) valsts finanšu jomā. Ņemot vērā nepieciešamību risināt ievērojamā tekošā konta deficīta problēmu, Latvijai tika ieteikts ticamā un ilgtspējīgā veidā samazināt valsts budžeta deficītu, veicot vairākgadu plānošanu. Tā kā programmā paredzēts tekošā konta deficīta samazinājums, tad 2004. gada budžeta deficīts, kas bija mazāks kā plānots, un aktualizētajā versijā paredzētā konsolidācijas gaita ir saskaņā ar EPVP ieteikumiem. Tomēr šis novērtējums atkarīgs no labvēlīgas ārējās bilances attīstības, tādēļ uzraudzība jāturpina. Turklāt, kā tika norādīts Padomes atzinumā par pagājušā gada maija programmu, atbilstoša fiskālā stāvokļa novērtējums ir arī atkarīgs no pieprasījuma spiediena uz ekonomiku, pat ja ir grūti noteikt valsts atrašanās vietu ekonomikas attīstības ciklā; tādēļ novērtējums arī atkarīgs no tā, vai makroekonomikas politika ir piemērota, lai panāktu nesen augsto vērtību sasniegušās inflācijas samazināšanu.

Galveno makroekonomikas un budžeta prognožu salīdzinājums

2004 | 2005 | 2006 | 2007 |

Reālais IKP (izmaiņas %) | KP XII 2004 | 8,1 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |

KOM X 2004 | 7,5 | 6,7 | 6,7 | n.p. |

KP V 2004 | 6,7 | 6,7 | 6,5 | 6,5 |

PCI inflācija1 (%) | KP XII 2004 | 6,2 | 4,3 | 3,0 | 3,0 |

KOM X 2004 | 6,8 | 4,7 | 3,5 | n.p. |

KP V 2004 | 4,5 | 3,7 | 3,0 | 3,0 |

Valsts bilance (% no IKP) | KP XII 2004 | -1,7 | -1,6 | -1,5 | -1,4 |

KOM X 2004 | -2,0 | -2,8 | -2,9 | n.p. |

KP V 2004 | -2,1 | -2,2 | -2,0 | -2,0 |

Primārā bilance (% no IKP) | KP XII 2004 | -0,9 | -0,9 | -0,8 | -0,7 |

KOM X 2004 | -1,2 | -2,0 | -2,0 | n.p. |

KP V 2004 | -1,2 | -1,3 | -1,2 | -1,2 |

Valsts bruto parāds (% no IKP) | KP XII 2004 | 14,2 | 14,5 | 14,8 | 15,0 |

KOM X 2004 | 14,6 | 15,4 | 16,6 | n.p. |

KP V 2004 | 16,2 | 16,8 | 17,3 | 17,7 |

Piezīme: 1 Programmā sniegtas tikai PCI inflācijas prognozes (nevis SPCI). 2 Komisijas dienestu aprēķini, balstoties uz programmā iekļauto informāciju. Avoti: Konverģences programma (KP); Komisijas dienestu 2004. gada rudens ekonomikas prognozes (KOM); Komisijas dienestu aprēķini. |

[1] OV L 209, 2.8.1997. Visi dokumenti, uz kuriem dotas atsauces šajā tekstā, ir atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.

[2] Ekonomikas un finanšu komitejas pārskatītais atzinums par stabilitātes un konverģences programmu saturu un formātu, ko ECOFIN ir apstiprinājusi 10.7.2001.

[3] KOM(2002) 668, 27.11.2002.

[4] Jaunākā informācija par centrālās valdības naudas līdzekļu kontiem liecina, ka valsts budžeta deficīta apjoms varētu būt zemāks.

[5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Šajā tekstā minētie dokumenti atrodami šajā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.