C 385/1

Komisijas Paziņojums par dažu tādu tiesību normu interpretāciju, kas ietvertas saskaņā ar ES Taksonomijas regulas 8. pantu pieņemtajā Informācijas atklāšanas deleģētajā aktā un attiecas uz ziņošanu par piederīgām saimnieciskām darbībām un aktīviem

(2022/C 385/01)

Šā bieži uzdoto jautājumu (BUJ) dokumenta mērķis ir precizēt saskaņā ar ES Taksonomijas regulas 8. pantu pieņemtā Informācijas atklāšanas deleģētā akta (“Informācijas atklāšanas deleģētais akts”) (1) saturu, lai atvieglotu tā īstenošanu.

Šajā dokumentā ietvertie BUJ precizē noteikumus, kas jau ietverti piemērojamajos tiesību aktos. Tie nekādā veidā nepaplašina no šādiem tiesību aktiem izrietošās tiesības un pienākumus un nenosaka arī nekādas papildu prasības attiecīgajiem uzņēmējiem un kompetentajām iestādēm. BUJ ir paredzēti vienīgi, lai palīdzētu finanšu un nefinanšu uzņēmumiem īstenot attiecīgās tiesību normas. Autoritatīva Savienības tiesību aktu interpretācija ir vienīgi Eiropas Savienības Tiesas kompetencē. Šajā paziņojumā paustie viedokļi nevar skart nostāju, kādu Eiropas Komisija varētu ieņemt Savienības un valstu tiesās.

Komisija 2021. gada 20. decembrī publicēja 22 BUJ par to, kā finanšu un nefinanšu uzņēmumiem jāziņo par taksonomijai piederīgām saimnieciskajām darbībām un aktīviem saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģēto aktu. Šis dokuments papildina minētos BUJ.

SATURS

Bieži uzdoti vispārēji jautājumi 3

1. Uz kuriem uzņēmumiem attiecas ziņošanas pienākums, kas noteikts Taksonomijas regulas 8. pantu papildinošajā deleģētajā aktā? 3

2. Kā Informācijas atklāšanas deleģētajā aktā definēta “saimnieciska darbība”? 4

3. Kas ir taksonomijai piederīga saimnieciskā darbība? 4

4. Kas ir “veicinošas” un “pārejas” saimnieciskās darbības saistībā ar ziņošanu par piederību taksonomijai? 5

5. Kā noteikt ar pielāgošanos saistītu saimniecisko darbību piederību un ziņot par to? 5

6. Kā būtu jāizmanto NACE kodi, lai noteiktu taksonomijai piederīgas darbības saistībā ar ziņošanu par piederību? 6

7. Vai uzņēmumi, ziņojot par piederību taksonomijai, var sniegt kādu informāciju brīvprātīgi? 6

Nefinanšu uzņēmumi 7

8. Cik tālu savā vērtības ķēdē (gan augšupējā, gan lejupējā posmā) uzņēmumiem jāvērtē taksonomijai piederīgas darbības un jāziņo par tām? 7

9. Kā noteikt taksonomijai piederīgas darbības, kuru aprakstos ir ietverti kvalifikatori, piemēram, “mazoglekļa” un “ar klimatu saistīti apdraudējumi”? 8

10. Vai uzņēmumiem jāziņo par piederības taksonomijai sadalījumu pa vides mērķiem? 8

11. Kā saistībā ar ziņošanu par piederību taksonomijai definē apgrozījumu, CapEx un OpEx ? 9

12. Kāds ir Informācijas atklāšanas deleģētā akta I pielikumā minēto “citu tiešo izdevumu” tvērums? 11

13. Kā saistībā ar ziņošanu par piederību taksonomijai uzņēmumiem jāuzskaita negatīvi ieņēmumi? 11

14. Vai uzņēmumiem jāizvairās no dubultas ziņošanas par taksonomijai piederīgām darbībām? 12

15. Vai struktūrai jāziņo par taksonomijai piederīgu apgrozījumu, ja saimniecisko darbību ir veikusi nevis pati struktūra, bet gan apakšuzņēmējs? 12

16. Kā nefinanšu uzņēmumam jāziņo par produktiem un pakalpojumiem, kas tiek gan patērēti iekšēji, gan pārdoti ārējiem pircējiem? 12

17. Kā nefinanšu uzņēmumiem, ziņojot par piederību taksonomijai, jāuzskaita nemateriālie aktīvi? 13

18. Vai nefinanšu uzņēmumiem jāziņo par savu ārpussavienības darbību piederību taksonomijai? 13

19. Kā nefinanšu uzņēmumiem jāuzrāda finanšu gada laikā dekonsolidēto piederīgo darbību apgrozījums? 13

Finanšu uzņēmumi 14

20. Kas jāziņo finanšu uzņēmumiem, ja pamatā esošo struktūru informācija nav publiski pieejama? 14

21. Kāda ir starpība starp segtajiem aktīviem un kopējiem aktīviem saistībā ar ziņošanu par piederību taksonomijai? 14

22. Vai, ziņojot par piederību taksonomijai, būtu jāņem vērā naudas un tās ekvivalentu aktīvi? 15

Aktīvu pārvaldītāji 15

23. Kā aktīvu pārvaldītāji var novērtēt savu līdzdalību portfelī, lai ziņotu par taksonomijai piederīgiem aktīviem? 15

24. Vai hipotēkas var kvalificēt kā piederīgas (kā ieguldījumu) aktīvu pārvaldītājs, vai arī tās par piederīgām klasificējamas tikai tās bankas gadījumā, kas sākotnēji piešķīra aizdevumu? 15

Apdrošinātāji 16

25. Kādas darbības apdrošinātājam un pārapdrošinātājam jāņem vērā, ziņojot par parakstīšanas darbībām saistībā ar ziņošanu par piederību taksonomijai? 16

Kredītiestādes 16

26. Vai Informācijas atklāšanas deleģētajā aktā noteiktie ziņošanas pienākumi attiecas uz lielu struktūru, kas nav kredītiestāde saskaņā ar Kapitāla prasību regulas 4. pantu, bet ir uzskatāma par finanšu uzņēmumu saskaņā ar NFRD 19.a un 29.a pantu? 16

27. Kā saistībā ar ziņošanu par piederību taksonomijai CapEx var sasaistīt ar vispārēja mērķa aizdevumiem? 16

28. Kā kredītiestādei ar Finanšu instrumentu tirgu direktīvas (FITD) ieguldījumu sabiedrības licenci jāziņo par savām taksonomijai piederīgajām saimnieciskajām darbībām? 17

Parāda instrumentu tirgus 17

29. Kā novērtēt parāda aktīva, piemēram, obligācijas vai aizdevuma, piederību taksonomijai un ziņot par to? 17

30. Vai ir neatkarīgi jāpārbauda visu ieņēmumu no parāda produktiem izlietojums, ja par tiem ziņo kā par taksonomijai piederīgiem? 18

31. Vai par ārpussavienības struktūru zaļajiem parāda instrumentiem var ziņot kā par piederīgiem taksonomijai? 18

32. Vai par zaļo valsts parādu var ziņot kā par piederīgu taksonomijai? 18

Mijiedarbība ar citiem noteikumiem 19

33. Kā Informācijas atklāšanas deleģētais akts mijiedarbojas ar ierosinātajām prasībām par korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu? 19

BIEŽI UZDOTI VISPĀRĒJI JAUTĀJUMI

1. Uz kuriem uzņēmumiem attiecas ziņošanas pienākums, kas noteikts Taksonomijas regulas 8. pantu papildinošajā deleģētajā aktā?

Deleģētajā aktā, kas papildina Taksonomijas regulas 8. pantu (Regula (ES) 2021/2178) (“Informācijas atklāšanas deleģētais akts”), ir noteiktas īpašas prasības attiecībā uz tādu uzņēmumu ziņošanu saistībā ar taksonomiju, uz kuriem attiecas Direktīva 2014/95/ES (“Nefinanšu informācijas ziņošanas direktīva”) (2).

Proti, Regulas (ES) 2020/852 (3) (Taksonomijas regula) 8. panta 1. punktā ir ietverta savstarpēja norāde uz 19.a un 29.a pantu Direktīvā 2013/34/ES (4) (Grāmatvedības direktīva), kas tika ieviesti ar Direktīvu 2014/95/ES (Nefinanšu informācijas ziņošanas direktīva (NFRD)). Konkrētāk, Taksonomijas regulā ir precizēts, ka “jebkurš uzņēmums, kam, ievērojot Direktīvas 2013/34/ES 19.a vai 29.a pantu, ir pienākums publicēt nefinanšu informāciju, savā nefinanšu paziņojumā vai konsolidētajā nefinanšu paziņojumā iekļauj informāciju par to, kā un cik lielā mērā uzņēmuma darbības ir saistītas ar saimnieciskajām darbībām, kas uzskatāmas par vides ziņā ilgtspējīgām, kā noteikts šīs regulas 3. un 9. pantā”. Citiem vārdiem sakot, uzņēmumiem, uz kuriem saskaņā ar Grāmatvedības direktīvu attiecas obligātas ziņošanas pienākums, ir šāds pienākums arī saskaņā ar Taksonomijas regulu.

Saskaņā ar Grāmatvedības direktīvas 19.a un 29.a pantu pienākums publicēt nefinanšu informāciju ir šādiem uzņēmumiem: lieliem uzņēmumiem, kā definēts minētās direktīvas 3. panta 4. punktā, kuri ir sabiedriskas nozīmes struktūras, kā definēts minētās direktīvas 2. panta 1) punktā, un kuros finanšu gada laikā vidēji ir vairāk nekā 500 darbinieku; sabiedriskas nozīmes struktūrām, kuras ir mātesuzņēmumi lielai grupai, kā definēts minētās direktīvas 3. panta 7. punktā, un kurās, skatot konsolidēti, finanšu gada laikā vidēji ir vairāk nekā 500 darbinieku. Pamatojoties uz Taksonomijas regulas 8. panta 1. punktu, uz šādiem uzņēmumiem attiecas arī ar Taksonomijas regulu saistītie informācijas atklāšanas pienākumi.

Taksonomijas regulas 8. panta 1. punktā nav sniegta konkrēta atsauce uz valsts pasākumiem, ar kuriem transponē NFRD un, iespējams, paplašina tās piemērošanas jomu, attiecinot to arī uz citām mazāku uzņēmumu kategorijām. Tāpēc ziņošanas prasības saskaņā ar Taksonomijas regulas 8. panta 1. punktu attiecas uz uzņēmumiem, kas tieši ietilpst NFRD darbības jomā. Tās nepiemēro uzņēmumiem, uz kuriem attiecas vienīgi valsts tiesību akti, ar kuriem transponē NFRD. Tomēr saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģēto aktu uzņēmumi, uz kuriem attiecas vienīgi valsts tiesību akti, ar ko transponē NFRD, var brīvprātīgi ziņot par savu atbilstību taksonomijai.

2. Kā Informācijas atklāšanas deleģētajā aktā definēta “saimnieciska darbība”?

Taksonomijas regulā ir noteikta vides ziņā ilgtspējīgu saimniecisko darbību klasifikācija. Šī klasifikācija lielā mērā balstās uz saimniecisko darbību nomenklatūru (NACE), kas ir saimniecisko darbību statistiskā klasifikācija ES.

Saimnieciskā darbība tiek veikta, ja tādi resursi kā kapitāls, preces, darbaspēks, ražošanas metodes vai starpprodukti tiek apvienoti, lai ražotu konkrētas preces vai pakalpojumus. To raksturo resursu ieguldījums, ražošanas process un produkcijas (preču vai pakalpojumu) izlaide.

Regulā (ES) 2021/2139 (Klimata deleģētais akts) (5) kritēriji ir aprakstīti un piešķirti augstā līmenī. Tie attiecas ne tikai uz vienu konkrētu saimniecisko darbību, bet gan uz saimniecisko darbību kategorijām. Piemēram, ir noteikti kritēriji vispārējai kategorijai “Cementa ražošana”, nevis cementa ražošanai vienā konkrētā ražotnē, ko veic viens konkrēts uzņēmējs.

Klimata deleģētajā aktā atsauce uz NACE nozarēm ir tikai indikatīva un ne vienmēr izsmeļoša. Tāpēc saimnieciskā darbība varētu atbilst darbības aprakstam un tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas izklāstīti Klimata deleģētajā aktā (tā I un II pielikumā), pat ja uzņēmuma NACE nozare nav norādīta attiecīgajā Klimata deleģētā akta iedaļā.

3. Kas ir taksonomijai piederīga saimnieciskā darbība?

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 1. panta 5. punktā piederīga saimnieciskā darbība ir definēta kā darbība, kas aprakstīta saskaņā ar Taksonomijas regulas 10. panta 3. punktu, 11. panta 3. punktu, 12. panta 2. punktu, 13. panta 2. punktu, 14. panta 2. punktu un 15. panta 2. punktu pieņemtajos deleģētajos aktos. Pārskata periodā, kas beidzas 2022. gadā (un attiecībā uz darbībām, kas veiktas 2021. gadā), šī definīcija atbilst saimnieciskajām darbībām, kas aprakstītas 2021. gada 4. jūnijā pieņemtajā Klimata deleģētajā aktā.

Konkrētāk, saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta 1. panta 5. punktu saimnieciskā darbība ir piederīga neatkarīgi no tā, vai minētā saimnieciskā darbība atbilst kādam no Klimata deleģētajā aktā (un turpmākajos deleģētajos aktos) noteiktajiem tehniskās pārbaudes kritērijiem vai tiem visiem. Tāpēc tas, ka saimnieciskā darbība ir taksonomijai piederīga, nesniedz nekādas norādes par šīs darbības vidisko veikumu un ilgtspēju.

Principā, ja uzņēmums rada apgrozījumu vai veic ieguldījumus kapitālizdevumos (CapEx) vai pamatdarbības izdevumos (OpEx), kas atbilst Klimata deleģētajā aktā aprakstītajai saimnieciskajai darbībai, šāda darbība būtu uzskatāma par taksonomijai piederīgu saimniecisko darbību, par ko jāatklāj informācija. Savukārt, ja darbība vēl nav iekļauta deleģētajā aktā, tā nav jāuzskata par piederīgu. Turklāt taksonomija ir dinamiska sistēma, kurā iekļauto darbību loks jāpalielina laika gaitā, jo īpaši — iekļaujot citus vides mērķus, kuriem attiecīgi jāpaplašina piederīgo darbību loks.

Praktiski taksonomijai piederīgu saimniecisko darbību noteikšana ir pirmais solis, lai novērtētu saimniecisko darbību atbilstību taksonomijas tehniskās pārbaudes kritērijiem. Piederīgās darbības ir tādu darbību bāzes kopums, kuras varētu atbilst tehniskās pārbaudes kritērijiem, tai skaitā kā pārejas vai veicinošas darbības.

Parasti ziņošanai par piederību saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. pantu jāpalīdz uzņēmumiem sagatavoties turpmākai informācijas atklāšanai par atbilstību (6).

Visbeidzot, Taksonomijas regulā, Klimata deleģētajā aktā un Informācijas atklāšanas deleģētajā aktā nav nošķirtas saimnieciskas vai komerciālas pamatdarbības un darbības, kas nav pamatdarbības. Tāpēc uzņēmumiem jāziņo par visām savām saimnieciskajām darbībām, kas atbilst piederības definīcijai Informācijas atklāšanas deleģētā akta 1. panta 5. punktā, kā paskaidrots iepriekš.

Informācijas par piederību un atbilstību atklāšanas grafiks ir sīkāk aprakstīts 2021. gada 20. decembrī publicēto BUJ 2. jautājumā.

4. Kas ir “veicinošas” un “pārejas” saimnieciskās darbības saistībā ar ziņošanu par piederību taksonomijai?

Taksonomijas regulas 16. pantā un 10. panta 2. punktā ir definētas veicinošas un pārejas saimnieciskās darbības (7). Pārejas darbības ir tās, kurām vēl nav pieejamas mazoglekļa alternatīvas un kuru siltumnīcefekta gāzu emisiju līmenis atbilst labākajiem sektora vai nozares raksturlielumiem, un tās atbilst šādiem diviem nosacījumiem: i) nekavē mazoglekļa alternatīvu izstrādi un izmantošanu un ii) neizraisa oglekļietilpīgu aktīvu iesīksti, ņemot vērā šo aktīvu saimnieciskās izmantošanas ciklu. Savukārt veicinošas darbības ir tādas, kas tieši ļauj citām darbībām būtiski veicināt vides mērķa sasniegšanu.

Ziņojot par piederību saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. pantu, saimnieciskās darbības, kas definētas kā veicinošas vai pārejas darbības, nedrīkst uzskaitīt citādi nekā pārējās darbības. Ja darbības atbilst attiecīgajam aprakstam, tās jānorāda kā piederīgas.

Tomēr jānorāda, ka saskaņā ar ES taksonomiju saimnieciskā darbība ir pārejas vai veicinoša darbība tikai tad, ja tā atbilst tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas noteikti Klimata deleģētā akta I un II pielikuma attiecīgajā iedaļā. Tāpēc un jo īpaši pirmajā(-os) gadā(-os), kad tiek ziņots par piederību saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. pantu, minētās darbības var uzskatīt vienīgi par potenciālām pārejas darbībām vai potenciālām veicinošām darbībām, un par tām var brīvprātīgi ziņot, t. i., attiecīgi atzīmēt. Tas neatšķiras no ziņošanas par citu darbību piederību, ja piederība nesniedz norādes par darbības vidisko veikumu.

5. Kā noteikt ar pielāgošanos saistītu saimniecisko darbību piederību un ziņot par to?

Klimata deleģētā akta II pielikumā ir iekļauti divi dažādi darbību veidi, kas var būtiski veicināt pielāgošanos klimata pārmaiņām:

— pielāgošanās darbības, t. i., darbības, kas ietver pielāgošanās risinājumus saskaņā ar Taksonomijas regulas 11. panta 1. punkta a) apakšpunktu (8),

— veicinošas saimnieciskās darbības, t. i., darbības, kas nodrošina pielāgošanās risinājumus saskaņā ar Taksonomijas regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu (9).

Prasības ziņot par piederību atšķiras atkarībā no tā, vai Klimata deleģētā akta II pielikumā saimnieciskā darbība ir atzīmēta kā veicinoša darbība vai pielāgošanās darbība. Attiecībā uz pirmo kategoriju (veicinošās darbības) apgrozījumu un attiecīgos CapEx un OpEx var uzskatīt par piederīgām darbībām (10).

Attiecībā uz otru kategoriju (pielāgošanās darbības) ziņotājai struktūrai ir jāpierāda, ka ir veikts klimatriska un neaizsargātības novērtējums un ir izstrādāts izdevumu plāns, lai īstenotu pielāgošanās risinājumus, kas samazina darbības nozīmīgākos fiziskos klimatriskus, kā noteikts II pielikuma A papildinājumā. Tikai tad, ja šīs prasības ir izpildītas, ziņotāja struktūra var uzskatīt pielāgošanās darbības CapEx un OpEx par piederīgiem taksonomijai.

Svarīgi atzīmēt, ka apgrozījumu, kas gūts no produktiem un pakalpojumiem, kuri ir saistīti ar pielāgotu darbību, nevar atzīt saistībā ar piederību taksonomijai. Tas tā ir tāpēc, ka pēc tam, kad darbība ir būtiski sekmējusi pielāgošanos klimata pārmaiņām (t. i., kad darbība ir padarīta noturīga pret klimata pārmaiņām), apgrozījums, kas atbilst šai darbībai, nav uzskatāms par piederīgu. Jāņem vērā, ka pielāgotā darbība var sniegt vai nesniegt ieguvumus vides jomā.

6. Kā būtu jāizmanto NACE kodi, lai noteiktu taksonomijai piederīgas darbības saistībā ar ziņošanu par piederību?

NACE ir produktu un saimniecisko darbību klasifikācijas sistēma. NACE kodi ir sistēma plaša statistikas datu klāsta vākšanai un sniegšanai ekonomikas jomās, pamatojoties uz saimniecisko darbību.

NACE tiek izmantoti četri līmeņi. Transponējot NACE kodus valstīs, dažkārt tiek izmantoti vairāk nekā četri līmeņi, taču pirmie četri līmeņi visās dalībvalstīs ir vienādi.

Visos Klimata deleģētā akta I un II pielikumā iekļautajos saimniecisko darbību aprakstos paredzēts, ka saimnieciskās darbības attiecīgajā kategorijā var atbilst vienam vai vairākiem konkrētiem NACE kodiem.

Turklāt Klimata deleģētā akta 6. apsvērumā ir precizēts, ka atsauces uz NACE kodiem jāsaprot kā indikatīvas. Novērtējums par piederību taksonomijai jāveic, ņemot vērā konkrēto darbības aprakstu, kas sniegts Klimata deleģētā akta pielikumos.

Konkrētāk, NACE kodiem jāpalīdz lietotājiem orientēties taksonomijā, jo īpaši tiem lietotājiem, kuri jau strādā ar NACE kodiem. NACE kodi var palīdzēt identificēt taksonomijai piederīgas darbības (kas nav atbilstīgas). Tomēr tikai konkrētā darbības aprakstā Klimata deleģētajā aktā ir noteikts precīzs aktā iekļauto darbību loks.

Praktiski tas nozīmē, ka:

— ja NACE kods ir plašāks nekā darbības apraksts, apraksts prevalē pār NACE koda tvērumu,

— ja saimnieciskajai darbībai nav NACE koda, bet tā atbilst darbības aprakstam, to var uzskatīt par piederīgu taksonomijai,

— ja darbības apraksts pilnībā neatbilst uzņēmuma darbībai, varētu būt nepieciešams sadalīt uzņēmuma darbības tā, lai attiecīgās daļas atbilstu darbības aprakstam vai vairākām darbībām, kas aprakstītas atsevišķi,

— ja saimnieciskās darbības NACE kods nav minēts Klimata deleģētajā aktā, bet saimnieciskā darbība atbilst darbības aprakstam, to var uzskatīt par piederīgu taksonomijai.

7. Vai uzņēmumi, ziņojot par piederību taksonomijai, var sniegt kādu informāciju brīvprātīgi?

Principā Informācijas atklāšanas deleģētais akts neliedz brīvprātīgi atklāt informāciju par uzņēmumu darbībām. Gluži pretēji, visi uzņēmumi, uz kuriem attiecas ziņošanas pienākums, tiek mudināti brīvprātīgi sniegt jebkādu būtisku papildu informāciju, ja tie uzskata, ka tā ir svarīga, lai ieguldītāji gūtu labāku izpratni par struktūras piederību taksonomijai.

Tomēr — un parasti tas attiecas uz visiem uzņēmumiem — brīvprātīga informācijas atklāšana nav daļa no Taksonomijas regulas 8. pantā noteiktās obligātās informācijas atklāšanas, un struktūrām vienmēr jāpaskaidro šādas informācijas atklāšanas iemesli.

Turklāt brīvprātīgi atklātai informācijai nevajadzētu būt pretrunā Informācijas atklāšanas deleģētajā aktā noteiktajai obligātajai informācijai vai to sagrozīt. Brīvprātīgi atklātai informācijai arī nevajadzētu būt pamanāmākai nekā obligāti atklātā informācija. Ja uzņēmums ietver brīvprātīgi atklātu informāciju, tam jāpievieno papildu informācija, norādot (11):

— šādas informācijas atklāšanas pamatojumu,

— izmantotās informācijas sagatavošanas metodes, un

— skaidru paskaidrojumu par to, kā tā atšķiras no obligātas ziņošanas.

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (12) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību un brīvprātīgas veidņu izmantošanas paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

NEFINANŠU UZŅĒMUMI

8. Cik tālu savā vērtības ķēdē (gan augšupējā, gan lejupējā posmā) uzņēmumiem jāvērtē taksonomijai piederīgas darbības un jāziņo par tām?

Parasti ziņošana par taksonomijai piederīgām darbībām neietver uzņēmuma vērtības ķēdes novērtējumu, jo vairumā gadījumu darbību aprakstos Klimata deleģētajā aktā nav ietverta atsauce uz vērtības ķēdi. Netiek arī gaidīts, ka uzņēmumi novērtēs savu piegādātāju ilgtspēju, jo īpaši piederības ziņošanas posmā.

Taksonomija nosaka kritērijus katrai nozarei un darbībai, nevis katrai produktu līnijai vai uzņēmumam. Uzņēmumiem, kas gūst ieņēmumus vairākās nozarēs viena produkta vērtības ķēdē, ir jāatklāj informācija par dažādajiem procesiem un vērtības ķēdes daļām visās šajās nozarēs un darbībās. Tas attiecas uz darbībām, ko veic ziņotāja struktūra, nevis tās piegādātāji. Uzņēmējiem, kas darbojas vairākās nozarēs viena produkta vai tehnoloģijas vērtības ķēdē, bet gūst ieņēmumus no šā produkta tikai vienas darbības ietvaros, ir jāatklāj informācija tikai par konkrēto darbību, kas rada ieņēmumus.

Ziņojot par apgrozījumu, aktīvi un procesi darbības vērtības ķēdē ir piederīgi tikai tad, ja tie ir skaidri iekļauti darbības aprakstā. Piemēram, ja apraksts attiecas tikai uz galaproduktu ražošanu, starpposma darbības vērtības ķēdē nav automātiski piederīgas. Attiecīgi konkrētu automobiļu un transportlīdzekļu sastāvdaļu ražošana nav automātiski piederīga iedaļā “mazoglekļa transporta tehnoloģiju ražošana”. No piegādātāja viedokļa tas nozīmē, ka tāda uzņēmuma darbība, kas ir piegādātājs taksonomijai piederīgai darbībai, pēc definīcijas nav piederīga taksonomijai, un konkrētu automobiļu sastāvdaļu ražošana nav pēc noklusējuma piederīga darbībai “mazoglekļa transporta tehnoloģiju ražošana”. Tas ir tāpēc, ka ES taksonomijā netiek izmantota visaptveroša pieeja augšupējā posma darbībām. Tā vietā tajā ir noteikti konkrēti kritēriji katrai iekļautajai darbībai, kā arī attiecīgie būtiska kaitējuma nenodarīšanas kritēriji.

Tomēr dažas galvenās sastāvdaļas, kas minētas atsevišķās iedaļās, piemēram, sastāvdaļas bateriju vai ūdeņraža iekārtu ražošanai (3.2. un 3.4. iedaļā), ir piederīgas. Turklāt sastāvdaļu ražošana var atbilst iedaļai “Citu mazoglekļa tehnoloģiju ražošana” (Klimata deleģētā akta I pielikuma 3.6. iedaļa), ja uz tām neattiecas citas iedaļas un ja tās atbilst darbības aprakstam. Tā kā darbības apraksts 3.6. iedaļā ir ļoti plašs, NACE kodi C22, C25, C26, C27 un C28 jāuzskata par ieteicamiem šīs darbības jomai. NACE kodi šai darbībai jo īpaši ietver riepas un pusvadītājus, ja šie produkti atbilst darbības aprakstam (skatīt arī 19. jautājumu). Turpretī kalnrūpniecība nebūtu iekļauta aprakstā.

Ziņojot par CapEx un OpEx, piederīgi ir arī visi tādu aktīvu un procesu vai pakalpojumu iepirkumi, kas ir būtiski konkrētas piederīgās darbības veikšanai. Sastāvdaļas, ko automobiļu ražotāji iegādājas, lai ražotu mazoglekļa automobiļus, ir piederīgas. Ziņojot par piederību, automobiļu vai transportlīdzekļu ražotājiem nav jāpārbauda savi piegādātāji un individuālie iepirkumi. Tiem ir tikai jānosaka, vai viņu pašu ražošanas process ir taksonomijai piederīga saimnieciska darbība. Ja pašu darbība ir uzskatāma par piederīgu taksonomijai, CapEx ieguldījumus būtiskos aktīvos vai sastāvdaļās, kas atbilst šai darbībai, uzskata par piederīgiem taksonomijai. Vēl viens piemērs ir tādas programmatūras iegāde, kas ir būtiska, lai izstrādātu vai izmantotu IKT risinājumus klimata pārmaiņu mazināšanai, ja šie risinājumi ir piederīgi 8.2. darbībai.

No klienta viedokļa taksonomijai piederīgu darbību produkcijas iegāde pēc definīcijas nav piederīga taksonomijai. Piemēram, atjaunīgās enerģijas iegāde pēc definīcijas nav uzskatāma par piederīgu taksonomijai (13). Taksonomijai piederīgas produkcijas iegāde ir piederīga tikai tad, ja to var paziņot kā vienu no dažādajiem CapEx vai OpEx veidiem, kas aprakstīti Informācijas atklāšanas deleģētā akta I pielikumā, jo īpaši, piemēram, saules enerģijas paneļu uzstādīšana uz ēkām, uz ko attiecas CapEx c) kategorija, kas minēta Informācijas atklāšanas deleģētā akta I pielikuma 1.1.2.2. iedaļā (skatīt arī 11. jautājumu).

9. Kā noteikt taksonomijai piederīgas darbības, kuru aprakstos ir ietverti kvalifikatori, piemēram, “mazoglekļa” un “ar klimatu saistīti apdraudējumi”?

Darbību apraksti Klimata deleģētajā aktā ir atsauces punkts, kas palīdz noteikt taksonomijai piederīgas darbības. Tomēr dažos aprakstos ir ietverti “kvalifikatori”, ko var saprast subjektīvi, piemēram, “mazoglekļa”, kas dažos gadījumos var ietekmēt piederību.

Piederība nav atkarīga no atbilstības tehniskās pārbaudes kritērijiem, bet tiek vērtēta, pamatojoties tikai uz darbības aprakstu. Tādus skaidri nedefinētus kvalifikatorus kā, piemēram, “mazoglekļa” transportlīdzekļi vai “mazoglekļa” kuģi, Klimata deleģētā akta I pielikuma 3.3. iedaļas (“mazoglekļa transporta tehnoloģiju ražošana”) nolūkā jāņem vērā tikai tādēļ, lai noteiktu atbilstību tehniskās pārbaudes kritērijiem, un tāpēc tie nav būtiski, ziņojot par piederību. Piemēram, automobiļu ražotājs varētu paziņot, ka visas viņa automobiļu ražošanas darbības, arī ar iekšdedzes dzinēju darbināmu automobiļu ražošana, ir piederīgas.

Taču darbības “citu mazoglekļa tehnoloģiju ražošana” (3.6. iedaļa) gadījumā darbības aprakstā ir norāde uz darbības mērķi. Darbība ietver tādu tehnoloģiju ražošanu, kuru mērķis ir būtiski samazināt aprites cikla siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas citās ekonomikas nozarēs. Lai jebkura darbība vai produkts varētu būt piederīgs klimata pārmaiņu mazināšanai saskaņā ar šo kategoriju, darbības vai produkta mērķim jābūt tādam, kas ļauj būtiski samazināt SEG emisijas citā ekonomikas nozarē. Tas nozīmē — ja tehnoloģija ir vislabākā savā nozarē, bet tās mērķis nav būtiski samazināt emisijas citā nozarē, tā nav piederīga. Piemēram, ļoti energoefektīvs skrūves ražošanas process, kura mērķis nav samazināt emisijas citā nozarē, nav piederīgs.

Līdzīgi Klimata deleģētā akta II pielikuma 10.1. darbība (“Nedzīvības apdrošināšana: ar klimatu saistītu apdraudējumu apdrošināšana”) attiecas uz “ar klimatu saistītiem apdraudējumiem”. Tie ir izklāstīti Klimata deleģētā akta II pielikuma A papildinājumā (“Klimatisko apdraudējumu klasifikācija”). Apdrošināšanas sabiedrības var uzskatīt uzņēmējdarbības virzienu par piederīgu taksonomijai tikai tad, ja tajā ir ietverta polise ar noteikumiem, kas saistīti ar klimatisko apdraudējumu novēršanu.

10. Vai uzņēmumiem jāziņo par piederības taksonomijai sadalījumu pa vides mērķiem?

Darbības, kas veicina gan klimata pārmaiņu mazināšanu, gan pielāgošanos klimata pārmaiņām, kā definēts Klimata deleģētajā aktā, ietilpst pirmā(-o) pārskata gada(-u) tvērumā.

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 2. un 3. punktā nav prasīts izmantot pielikumos sniegtās ziņojumu veidnes, lai ziņotu par piederību. Tajos nav arī skaidri prasīts nošķirt vides mērķus klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās jomā, ziņojot par piederību pirmajā(-os) gadā(-os).

Tomēr uzņēmumiem ir ieteikts brīvprātīgi izmantot veidnes, kas iekļautas Informācijas atklāšanas deleģētā akta pielikumos un kas paredz vides mērķu dalījumu ziņošanā par atbilstību.

Šis ieteikums ir pamatots ar to, ka, ziņojot par atbilstības taksonomijai galvenajiem darbības rādītājiem (GDR) saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģēto aktu, uzņēmumiem būs jāsadala savas saimnieciskās darbības, pamatojoties uz to devumu vides mērķu sasniegšanā, kā norādīts Informācijas atklāšanas deleģētā akta pielikumu tabulās. Tādējādi būtu vieglāk salīdzināt ziņojumus par piederību taksonomijai un ziņojumus par atbilstību taksonomijai. Tas arī brīvprātīgā kārtā padarītu konsekventākus uzņēmumu ziņojumus par piederību pirmajā(-os) gadā(-os) un palīdzētu sagatavoties ziņošanai par atbilstību taksonomijai.

Attiecībā uz aptvertajām darbībām — klimata pārmaiņu mazināšanas un pielāgošanās klimata pārmaiņām darbību joma liela mērā pārklājas. Tomēr attiecībā uz ziņošanu par atbilstības GDR jānorāda, ka starp abiem Klimata deleģētā akta pielikumiem pastāv dažas būtiskas atšķirības, ņemot vērā katra mērķa specifiku. Šīs atšķirības ir izklāstītas turpmākajās aizzīmēs.

— Dažas darbības ir iekļautas tikai saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu (I pielikums) un nav iekļautas saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām (II pielikums), proti: — “Datvirzīti SEG emisiju samazināšanas risinājumi” (8.2. iedaļa), — “Pētniecība, izstrāde un inovācija saistībā ar CO2 uztveršanu tieši no gaisa” (9.2. iedaļa), un — “Profesionālie pakalpojumi, kas saistīti ar ēku energoefektivitāti” (9.3. iedaļa).

— Dažas darbības ir iekļautas tikai saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām (II pielikums) un nav iekļautas saistībā ar klimata pārmaiņu mazināšanu (I pielikums), proti: — “Datorprogrammēšana, konsultēšana un saistītas darbības” (8.2. iedaļa), — “Radio un televīzijas programmu izstrāde un apraide” (8.3. iedaļa), un — “Inženierdarbības un ar tām saistītas tehniskās konsultācijas, kas paredzētas, lai pielāgotos klimata pārmaiņām” (9.1. iedaļa).

— Turklāt darbības šādās nozarēs ir iekļautas tikai saistībā ar pielāgošanos klimata pārmaiņām: — apdrošināšana, — izglītība, — cilvēka veselība, — sociālais darbs, un — māksla, izklaide un atpūta.

— Dažas darbības ir iekļautas abos Klimata deleģētā akta pielikumos, bet to nosaukumi un apraksti atšķiras. Tas jo īpaši attiecas uz noteiktu infrastruktūru transporta darbībām (6.15., 6.16. un 6.17. iedaļa) un noteiktām ražošanas darbībām (piemēram, 3.2. un 3.4. iedaļa). Šo darbību nosaukumi un apraksti tika pielāgoti attiecīgā mērķa specifikai.

— Visbeidzot, ir ziņots par dažām neatbilstībām I un II pielikuma darbību nosaukumos un aprakstos. Piemēram, II pielikumā 6.5. darbības “Pārvadājumi ar motocikliem, vieglajiem automobiļiem un komerciālajiem transportlīdzekļiem” nosaukumā un aprakstā trūkst vārdu “vieglajiem” un “noma”. Par šādām neatbilstībām jāinformē Komisija, kas veiks labojumus.

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (14) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

11. Kā saistībā ar ziņošanu par piederību taksonomijai definē apgrozījumu, CapEx un OpEx?

Informācijas atklāšanas deleģētajā aktā apgrozījuma, CapEx un OpEx galveno darbības rādītāju (GDR) definīcijas ir noteiktas attiecīgi I pielikuma 1.1.1., 1.1.2. un 1.1.3. iedaļā.

Nefinanšu uzņēmumiem jāatklāj tā neto apgrozījuma daļa (kā definēts Informācijas atklāšanas deleģētā akta I pielikuma 1.1.1. iedaļā), kas atbilst to taksonomijai piederīgajām saimnieciskajām darbībām.

Attiecībā uz informāciju par piederīgiem CapEx — saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta I pielikuma 1.1.3.2. iedaļu ziņojot galvenā uzmanība jāpievērš trim CapEx kategorijām:

a) CapEx, kas saistīti ar aktīviem vai procesiem, kuri ir saistīti ar taksonomijai piederīgām saimnieciskajām darbībām;

b) CapEx, kas ir daļa no plāna izvērst taksonomijai piederīgas saimnieciskās darbības vai ļaut taksonomijai piederīgām saimnieciskajām darbībām kļūt par taksonomijai atbilstīgām;

c) CapEx, kas minēti Informācijas atklāšanas deleģētā akta I pielikuma 1.1.2.2. iedaļas c) kategorijā un ir saistīti ar produkcijas iegādi no taksonomijai piederīgām saimnieciskajām darbībām un individuāliem pasākumiem, kas ļauj mērķa darbībām kļūt par mazoglekļa darbībām vai panākt siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu, jo īpaši darbībām, kas uzskaitītas Klimata deleģētā akta I pielikuma 7.3.–7.6. iedaļā, kā arī citām saimnieciskajām darbībām, kas uzskaitītas deleģētajos aktos, kuri pieņemti saskaņā ar Taksonomijas regulas 10. panta 3. punktu, 11. panta 3. punktu, 12. panta 2. punktu, 13. panta 2. punktu, 14. panta 2. punktu un 15. panta 2. punktu.

Pasākumi, kas atbilst c) kategorijai, jāīsteno un tiem jāsāk darboties 18 mēnešu laikā.

CapEx c) kategorijas gadījumā novērtējumā galvenā uzmanība tiek pievērsta produkcijai un individuālajiem pasākumiem. Tā nav vērsta uz mērķa saimniecisko darbību, par kuru izdevumi ir radušies. Struktūrām jānovērtē, vai izdevumi ir kvalificējami kā:

— taksonomijai piederīgas darbības produkcijas iegāde, vai

— taksonomijā iekļauts individuāls pasākums energoefektivitātes uzlabošanai.

Citiem vārdiem sakot, šādai produkcijai un pasākumiem jābūt uzskaitītiem Klimata deleģētajā aktā. Izdevumi par aktīviem vai procesiem, kas varētu būt noderīgi, lai mērķa darbība kļūtu par mazoglekļa darbību, bet kas nav Klimata deleģētajā aktā uzskaitītās darbības, neietilpst c) kategorijā.

Nepiederīgas mērķa darbības, piemēram, tāda restorāna gadījumā, kas pērk un uzstāda saules enerģijas paneļus, šādi izdevumi varētu ietilpt c) kategorijā. Ēku renovācijas gadījumā c) kategorijā ietilpst tikai pasākumi, kas atbilst Klimata deleģētajā aktā uzskaitītajām darbībām (piemēram, noteikti energoefektīvi logi).

Ziņojot par OpEx Informācijas atklāšanas deleģētā akta īstenošanas pirmajā(-os) gadā(-os), jāievēro tāda pati pieeja. Ziņojot par 1.1.3.2. iedaļā minētajām trim kategorijām, galvenā uzmanība būtu jāpievērš to saimniecisko darbību piederībai, kurām atbilst šie izdevumi. Tāpēc trīs kategorijas a), b) un c), kas minētas 1.1.2.2. un 1.1.3.2. iedaļā saistībā ar attiecīgi CapEx un OpEx skaitītāju, attiecas uz ziņošanu par piederību Informācijas atklāšanas deleģētā akta īstenošanas pirmajā(-os) gadā(-os).

Piemēram, b) kategorijas gadījumā visi 2021. gadā veiktu (un 2022. gadā paziņotu) piederīgu darbību CapEx 2022. gada ziņojumā tiktu uzskatīti par piederīgiem. Tas nav atkarīgs no tā, vai termiņa beigās ieguldījumi saskaņā ar CapEx plānu atbildīs tehniskās pārbaudes kritērijiem, kas noteikti Klimata deleģētajā aktā.

Līdzīgi arī OpEx b) kategorijas gadījumā — 2021. gadā veiktu (un 2022. gadā paziņotu) piederīgu darbību OpEx 2022. gada ziņojumā tiktu uzskatīti par piederīgiem. Tas nav atkarīgs no tā, vai attiecīgā saimnieciskā darbība atbilst tehniskās pārbaudes kritērijiem. Tas tā ir tāpēc, ka struktūrām nav jāziņo par savu saimniecisko darbību atbilstību pirmajā pārskata gadā.

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (15) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

12. Kāds ir Informācijas atklāšanas deleģētā akta I pielikumā minēto “citu tiešo izdevumu” tvērums?

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 1. pielikuma 1.1.3.1. iedaļā (“Saucējs”) ir noteikts, ka GDR saucējs, ziņojot par atbilstību taksonomijai, “ietver tiešās nekapitalizētās izmaksas, kas saistītas ar pētniecību un izstrādi, ēku renovācijas pasākumiem, īstermiņa nomu, uzturēšanu un remontu, un visus citus tiešos izdevumus, kas saistīti ar pamatlīdzekļu aktīvu ikdienas apkalpošanu, ko veic uzņēmums vai trešā persona, kurai šīs darbības ir nodotas ārpakalpojumā, un kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu šādu aktīvu nepārtrauktu un efektīvu darbību”.

Šajā ziņā OpEx kategorija ir cieši saistīta ar uzturēšanas un remonta izmaksām, kas jau ir skaidri minētas OpEx definīcijā I pielikuma 1.1.3.1. iedaļā.

Praktiski tas nozīmē, ka OpEx GDR saucējs, ziņojot par atbilstību taksonomijai, iekļauj/izslēdz turpmāk tabulā norādītās izmaksas.

Iekļauj Izslēdz (16) — Uzturēšanas materiāli — Izmaksas, kas saistītas ar darbinieku veiktu mašīnas remontu — Izmaksas, kas saistītas ar darbinieku veiktu ražotnes uzkopšanu — Apkopei paredzētas IT — Pieskaitāmās izmaksas — Izejvielas — Izmaksas, kas saistītas ar darbinieku veiktu mašīnas ekspluatāciju — Pētniecības un izstrādes projektu pārvaldības izmaksas — Elektroenerģija, šķidrumi vai reaģenti, kas vajadzīgi pamatlīdzekļu ekspluatācijai

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (17) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

13. Kā saistībā ar ziņošanu par piederību taksonomijai uzņēmumiem jāuzskaita negatīvi ieņēmumi?

Informācijas atklāšanas deleģētajā aktā nav precizēts, kā uzskaitīt negatīvus ieņēmumus, ziņojot par piederību taksonomijai.

Ziņojot par piederību taksonomijai, negatīvus ieņēmumus varētu uzskaitīt ar 0 % vērtību. Tomēr uzņēmumi varētu ziņot par negatīvo vērtību naudas izteiksmē.

Ja struktūra vienas darbības ietvaros gūst negatīvus ieņēmumus, saucējs varētu būt pārējo darbību pozitīvā apgrozījuma absolūtā vērtība. To varētu izmantot, lai aprēķinātu piederīgo darbību proporcionālo daļu. Skatīt piemēru 2. tabulā.

2. tabula.

Piemērs tam, kā ziņot par taksonomijai piederīgu apgrozījumu, ja ieņēmumi ir negatīvi

Darbība Piemērs: apgrozījuma absolūtā vērtība Piemērs: apgrozījuma proporcionālā daļa Darbība A 50 miljoni EUR 33 % Darbība B 100 miljoni EUR 67 % Darbība C -50 miljoni EUR 0 %

14. Vai uzņēmumiem jāizvairās no dubultas ziņošanas par taksonomijai piederīgām darbībām?

Saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 2. punktu uzņēmumiem jāizmanto I pielikuma 1.2. iedaļa, lai paziņotu informāciju par piederību taksonomijai, jo tā attiecas uz kvalitatīvas informācijas sniegšanu. I pielikuma 1.2.2.1. iedaļas c) punktā ir skaidri noteikts, ka uzņēmumiem jāpaskaidro, kā tie izvairās no dubultas ieskaitīšanas, attiecinot taksonomijai atbilstīgās apgrozījuma, CapEx un OpEx summas uz attiecīgo GDR skaitītāju. Šīs prasības mērķis ir nodrošināt uzticamību un konsekvenci ziņošanā par trim GDR.

Ir ierosināts, ka, ziņojot par savu piederību taksonomijai, uzņēmumi izmanto līdzīgu pieeju kā I pielikuma 1.2.2.1. iedaļā. Uzņēmumiem jāpaskaidro, kā tie ir izvairījušies no attiecīgo apgrozījuma un izdevumu summu dubultas ieskaitīšanas, ziņojot par piederīgām saimnieciskajām darbībām.

15. Vai struktūrai jāziņo par taksonomijai piederīgu apgrozījumu, ja saimniecisko darbību ir veikusi nevis pati struktūra, bet gan apakšuzņēmējs?

I pielikuma 1.1.1. iedaļā ir precizēts, ka paziņotajam taksonomijai atbilstīgo darbību apgrozījumam jāaptver ieņēmumi, kas atzīti saskaņā ar 82. punkta a) apakšpunktu 1. starptautiskajā grāmatvedības standartā, kurš pieņemts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008 (18).

Attiecībā uz ziņošanu par piederību taksonomijai — saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. pantu struktūras, kuras sniedz pārskatus saskaņā ar starptautiskajiem finanšu pārskatu standartiem (SFPS), tiek mudinātas izmantot ieņēmumus, kas uzskaitīti to finanšu pārskatos saskaņā ar SFPS, lai atklātu savu piederīgo darbību apgrozījumu.

Struktūrai vispirms jānosaka pamatā esošā saimnieciskā darbība saskaņā ar Klimata deleģētā akta I pielikumu, lai novērtētu, kā tai jāziņo par taksonomijai piederīgu darbību apgrozījumu, lai gan preces vai pakalpojumus ir nodrošinājis apakšuzņēmējs. Tas atbilst SFPS noteikumiem. Tad struktūrai jānosaka, vai tā kontrolē apakšuzņēmēja veikto saimniecisko darbību. “Kontrole” šajā kontekstā nozīmē to, vai struktūra kontrolē apstākļus, kādos darbojas apakšuzņēmējs.

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (19) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

16. Kā nefinanšu uzņēmumam jāziņo par produktiem un pakalpojumiem, kas tiek gan patērēti iekšēji, gan pārdoti ārējiem pircējiem?

Informācijas atklāšanas deleģētā akta I pielikumā ir precizēts, ka uzņēmumiem, lai aprēķinātu savu taksonomijai atbilstīgo apgrozījumu, ir jāizmanto tie paši grāmatvedības principi, ko piemēro konsolidēto gada finanšu pārskatu sagatavošanā. Tas ir vajadzīgs, lai nodrošinātu salīdzināmību ar apgrozījumu, kas uzrādīts struktūras konsolidētajos finanšu pārskatos. Tādējādi, gatavojot konsolidēto nefinanšu pārskatu, konsolidācijas grāmatvedības principi izslēgtu pārdošanu starp uzņēmumiem un apgrozījumu no pašu patēriņa.

Tomēr informācijas atklāšanas deleģētā akta I pielikuma 1.2.3. iedaļā ir noteikts, ka nefinanšu uzņēmumi atklāj informāciju par “summām, kas saistītas ar taksonomijai atbilstīgām darbībām, ko nefinanšu uzņēmumi veic nolūkā izmantot iekšējam patēriņam”.

Tādējādi, ziņojot par piederību taksonomijai, struktūrai savā skaitītājā jāiekļauj tikai ārējās pārdošanas apgrozījums. “Iekšējās pārdošanas” apgrozījumu var atklāt brīvprātīgi, atsevišķi no informācijas, kas jāatklāj obligāti saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģēto aktu (20).

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (21) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

17. Kā nefinanšu uzņēmumiem, ziņojot par piederību taksonomijai, jāuzskaita nemateriālie aktīvi?

Saistībā ar ziņošanu par atbilstību taksonomijai nemateriālie aktīvi ir minēti Informācijas atklāšanas deleģētā akta divās iedaļās:

a) 1.1.1. iedaļā attiecībā uz apgrozījuma GDR; un

b) 1.1.2.1. iedaļā attiecībā uz CapEx GDR saucēju.

Tāpēc, ziņojot par CapEx saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 2. punktu, ir jāietver nemateriālie aktīvi, kas atbilst piederīgām saimnieciskajām darbībām, kuras definētas Informācijas atklāšanas deleģētā akta 1. panta 5. punktā.

Tāda pati pieeja jāievēro, atklājot informāciju par piederīgu apgrozījumu. Tas nozīmē, ka neto apgrozījums no nemateriālajiem aktīviem jāskaita, ja tas atbilst piederīgām saimnieciskajām darbībām saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģēto aktu.

Nemateriālie aktīvi nav iekļauti OpEx definīcijā. Tomēr OpEx GDR saucēja definīcijā 1.1.3.1. iedaļā ir atsauce uz “tiešām nekapitalizētām izmaksām” (skatīt 12. jautājumu iepriekš). Attiecīgi nemateriālos aktīvus, kas nav kapitalizēti saskaņā ar 38. starptautisko grāmatvedības standartu, neuzskata par aktīviem un tāpēc attiecina uz OpEx.

18. Vai nefinanšu uzņēmumiem jāziņo par savu ārpussavienības darbību piederību taksonomijai?

Nefinanšu uzņēmumiem, kas ietilpst NFRD darbības jomā, nefinanšu ziņojumos ir jāietver savas saimnieciskās darbības arī tad, ja tās notiek ārpus Savienības. Tāda pati pieeja attiecas uz ziņošanas pienākumu saskaņā ar Taksonomijas regulas 8. pantu un Informācijas atklāšanas deleģēto aktu (22).

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 2. punktā ir noteikti nefinanšu uzņēmumu ziņošanas pienākumi to pirmajā pārskata gadā. Nefinanšu uzņēmumiem, atklājot informāciju par savām piederīgajām darbībām, jāiekļauj apgrozījums, CapEx un OpEx, kas saistīti ar piederīgām ārpussavienības darbībām.

Nefinanšu uzņēmumiem arī aprakstošā veidā jāsniedz informācija par trešās valstīs veikto saimniecisko darbību novērtējumu, kas prasīts I pielikuma 1.2. iedaļā (Nefinanšu uzņēmumu GDR pievienotās informācijas atklāšanas specifikācija). Saskaņā ar šo iedaļu atklātajā informācijā lielākā uzmanība būtu vērsta uz saimniecisko darbību piederības novērtējumu.

19. Kā nefinanšu uzņēmumiem jāuzrāda finanšu gada laikā dekonsolidēto piederīgo darbību apgrozījums?

I pielikuma 1.1.1. iedaļā ir precizēts, ka paziņotajam taksonomijai atbilstīgo darbību apgrozījumam jāaptver ieņēmumi, kas atzīti saskaņā ar 82. punkta a) apakšpunktu 1. starptautiskajā grāmatvedības standartā, kurš pieņemts ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1126/2008.

Attiecībā uz ziņošanu par piederību taksonomijai un saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. pantu struktūras, kuras sniedz pārskatus saskaņā ar SFPS, tiek mudinātas izmantot ieņēmumus, kas uzskaitīti to finanšu pārskatos saskaņā ar SFPS, lai atklātu savu piederīgo darbību apgrozījumu.

Saskaņā ar 10. SFPS 25. un B98. punktu, ja mātesuzņēmums zaudē kontroli pār meitasuzņēmumu, tam jāturpina savā peļņas vai zaudējumu aprēķinā atzīt visus ienākumus un izdevumus, kas radušies no šā meitasuzņēmuma līdz dekonsolidācijas dienai (t. i., kad meitasuzņēmums vairs nav mātesuzņēmuma/grupas daļa). Tomēr pēc dekonsolidācijas visu saistīto aktīvu un saistību atzīšana finanšu stāvokļa pārskatā ir jāpārtrauc.

Piemēram, meitasuzņēmums ir pārdots 30. jūnijā un līdz šim datumam ir radījis taksonomijai piederīgu apgrozījumu. Tāpēc 31. decembrī mātesuzņēmums, kas sniedz pārskatus saskaņā ar SFPS, vairs nekonsolidēs minētā meitasuzņēmuma aktīvus un saistības, jo tas zaudēja kontroli 30. jūnijā. Tomēr tas aizvien savā peļņas vai zaudējumu aprēķinā uzskaitīs taksonomijai piederīgo apgrozījumu, kas radies no bijušā meitasuzņēmuma līdz 30. jūnijam. Ziņojot saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģēto aktu, tas nozīmē, ka taksonomijai piederīgie pārdošanas apjomi arī jāatzīst līdz 30. jūnijam.

FINANŠU UZŅĒMUMI

20. Kas jāziņo finanšu uzņēmumiem, ja pamatā esošo struktūru informācija nav publiski pieejama?

Uzņēmumiem, uz kuriem attiecas NFRD, ir jāziņo par savu piederību taksonomijai savā nefinanšu pārskatā papildus gada pārskatiem. Dažādi uzņēmumi ziņo par saviem gada pārskatiem dažādos laikos visā fiskālajā gadā. Tāpēc finanšu uzņēmumiem var nebūt publiski pieejama visa informācija, kas ļautu tiem atklāt informāciju par pašu piederību pirmajā ziņošanas ciklā (2022. gadā) (23).

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 3. punkts neizslēdz Informācijas atklāšanas deleģētā akta 8. panta 4. punkta piemērošanu. Saskaņā ar minēto pantu finanšu uzņēmumiem, ziņojot par savu piederību, ir jāizmanto jaunākā pieejamā informācija, ko sniegusi pamatā esošā finanšu vai nefinanšu ieguldījumu saņēmēja struktūra vai darījumu partneris. Tas veicina konsekvenci starp ziņošanu par piederību taksonomijai un ziņošanu par atbilstību taksonomijai, kā arī starp uzņēmumiem.

Ja informācija nav viegli vai publiski pieejama, finanšu uzņēmumi tiek mudināti sazināties ar savām pamatā esošajām struktūrām, kas ietilpst NFRD darbības jomā. Tie varētu vai nu izmantot brīvprātīgi atklātu informāciju, vai apmainīties ar informāciju ar saviem pamatā esošajiem ieguldījumu saņēmējiem vai darījumu partneriem, lai sniegtu ar taksonomiju saistītu informāciju.

Finanšu uzņēmumi arī varētu izvēlēties aplēst savu par piederību atklājamo informāciju un brīvprātīgi sniegt informāciju atsevišķi no informācijas, kas jāatklāj obligāti saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģēto aktu (24).

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (25) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

21. Kāda ir starpība starp segtajiem aktīviem un kopējiem aktīviem saistībā ar ziņošanu par piederību taksonomijai?

Informācijas atklāšanas deleģētā akta pielikumos ir noteikts GDR tvērums attiecībā uz ziņošanu par atbilstību taksonomijai.

Piemēram, V pielikuma 1.1. iedaļā (“GDR tvērums”) ir noteikts, ka kredītiestāžu gadījumā segtie aktīvi ir kopējie bilances aktīvi, no kuriem atņemti tie aktīvi, kas izslēgti no zaļo aktīvu koeficienta aprēķina. Tas nozīmē, ka segtie aktīvi ir visi aktīvi aktīvu pārvaldītāja bilancē vai portfelī, izņemot riska darījumus ar centrālajām bankām, pārvalstiskiem emitentiem un centrālajām valdībām, kā noteikts Informācijas atklāšanas deleģētā akta 7. panta 1. punktā. Kredītiestāžu gadījumā tirdzniecības nolūkā turētie aktīvi, kas definēti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/451 (26) (FINREP), arī nav iekļauti GDR.

Saskaņā ar izņēmumiem, kas paredzēti 10. panta 3. punkta b) un c) apakšpunktā, finanšu uzņēmumiem, ziņojot par savu piederību, jāizmanto segto aktīvu tvērums, kas ir līdzīgs segto aktīvu tvērumam ziņošanai par atbilstību. Tādējādi būtu vieglāk salīdzināt ziņojumus par piederību taksonomijai un par atbilstību taksonomijai.

Tas nozīmē, ka finanšu uzņēmumam skaidri jānorāda:

— aktīvi, kas ir izslēgti no taksonomijai piederīgo aktīvu koeficienta saucēja (piemēram, riska darījumi ar centrālajām valdībām, centrālajām bankām un pārvalstiskiem emitentiem; kredītiestāžu tirdzniecības portfelis), un

— taksonomijai piederīgo segto aktīvu procentuālā daļa attiecībā pret kopējiem aktīviem.

22. Vai, ziņojot par piederību taksonomijai, būtu jāņem vērā naudas un tās ekvivalentu aktīvi?

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 3. punkts būtu jālasa saistībā ar 7. panta 1., 2. un 3. punktu. Naudas un tās ekvivalentu aktīvus neizslēdz no riska darījumiem, kas minēti 7. panta 1., 2. un 3. punktā.

Saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģēto aktu un tā I pielikumu šie riska darījumi ir iekļauti finanšu iestāžu taksonomijai atbilstīgo GDR saucējā. Tomēr nešķiet iespējams novērtēt naudas un tās ekvivalentu aktīvu piederību, jo tie faktiski nefinansē saimniecisko darbību. Nav arī skaidrs, uz kuru saimniecisko darbību tiks attiecināti šie aktīvi. Par šiem aktīviem kā par finansējumam piederīgām darbībām var ziņot tikai pēc tam, kad līdzekļi ir attiecināti uz konkrētu darbību.

AKTĪVU PĀRVALDĪTĀJI

23. Kā aktīvu pārvaldītāji var novērtēt savu līdzdalību portfelī, lai ziņotu par taksonomijai piederīgiem aktīviem?

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 3. punktā nav prasīts izmantot pielikumos sniegtās pārskatu veidnes, lai ziņotu par piederību. Tomēr uzņēmumiem ir ieteikts brīvprātīgi izmantot veidnes, kas sniegtas Informācijas atklāšanas deleģētā akta pielikumos, lai sagatavotu pārskatus par savu piederību taksonomijai.

Šajā saistībā Informācijas atklāšanas deleģētā akta III pielikumā ir sniegta sīkāka informācija par aktīvu pārvaldītāju taksonomijai atbilstīgo GDR skaitītāju un saucēju.

Saskaņā ar III pielikuma 1. iedaļu (“Tā GDR saturs, kas jāatklāj aktīvu pārvaldītājiem”) piederības pārskati netiek vērtēti pēc līdzdalības uzņēmuma pašu kapitālā, parāda vai uzņēmuma vērtības, tostarp naudā. Tos vērtē pēc aktīvu pārvaldītāja riska darījumu vērtības kopējos aktīvos (skatīt skaitītāja definīciju III pielikuma 1.1. iedaļā).

Piemēram, ja aktīvu pārvaldītājam ir divi aktīvi:

— 100 miljonu EUR pašu kapitāls 100 % piederīgā uzņēmumā A,

— 100 miljonu EUR obligācijas 0 % piederīgā uzņēmumā B = kopējie aktīvi 200 miljoni EUR.

Tas nozīmē: 50 % kopējo aktīvu ir piederīgi = (100 * 100 % + 100 * 0 %)/200.

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (27) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

24. Vai hipotēkas var kvalificēt kā piederīgas (kā ieguldījumu) aktīvu pārvaldītājs, vai arī tās par piederīgām klasificējamas tikai tās bankas gadījumā, kas sākotnēji piešķīra aizdevumu?

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 3. punkts būtu jālasa saistībā ar 7. panta 1., 2. un 3. punktu. Hipotēkas nav izslēgtas no riska darījumiem, kas minēti 7. panta 1., 2. un 3. punktā. Tāpēc hipotēkas kvalificējamas kā piederīgi aktīvi gan aktīvu pārvaldītāja, gan kredītiestāžu gadījumā.

APDROŠINĀTĀJI

25. Kādas darbības apdrošinātājam un pārapdrošinātājam jāņem vērā, ziņojot par parakstīšanas darbībām saistībā ar ziņošanu par piederību taksonomijai?

Klimata deleģētajā aktā ir izklāstītas darbības, uz kurām attiecas parakstīšana. Šīs darbības attiecas uz nedzīvības apdrošināšanas un pārapdrošināšanas darbībām, kas ietver ar klimatu saistītu apdraudējumu parakstīšanu.

Piederīgās nedzīvības apdrošināšanas darbības ir norādītas Klimata deleģētā akta II pielikuma 10.1. iedaļas apakšiedaļas “Darbības apraksts” a)–h) punktā. Kā norādīts darbības nosaukumā, tā ne tikai jāveic noteiktā uzņēmējdarbības jomā, bet apdrošināšanas polises noteikumiem ir jānodrošina ar “klimatiskiem apdraudējumiem” saistīto risku segums, ņemot vērā Klimata deleģētā akta II pielikuma A papildinājumu, lai darbību varētu uzskaitīt kā piederīgu taksonomijai.

Piederīgo apdrošināšanas darbību pārapdrošināšanu arī var uzskaitīt kā piederīgu taksonomijai.

KREDĪTIESTĀDES

26. Vai Informācijas atklāšanas deleģētajā aktā noteiktie ziņošanas pienākumi attiecas uz lielu struktūru, kas nav kredītiestāde saskaņā ar Kapitāla prasību regulas 4. pantu, bet ir uzskatāma par finanšu uzņēmumu saskaņā ar NFRD 19.a un 29.a pantu?

Šāda situācija var rasties, ja specializēti finanšu uzņēmumi (piemēram, faktoringa vai garantiju uzņēmumi), kas nav kredītiestādes saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 575/2013 (28) (Kapitāla prasību regula (KPR)) 4. pantu, ir uzskatāmi par tādiem saskaņā ar valsts tiesību aktiem. Ja struktūra neatbilst KPR 4. pantā noteiktajai kredītiestādes definīcijai, uz to Informācijas atklāšanas deleģētais akts parasti neattiecas.

Savukārt, ja tā pati struktūra ir uzskatāma par lielu sabiedriskas nozīmes uzņēmumu, kurā ir vairāk nekā 500 darbinieku, uz to attiecas NFRD un tādējādi arī Informācijas atklāšanas deleģētais akts. Tad uz to attiecas arī Taksonomijas regula un ar to saistītie informācijas atklāšanas pienākumi. Turklāt šādas sabiedrības tiek mudinātas brīvprātīgi atklāt informāciju saskaņā ar VI pielikumu, ja tās uzskata, ka šis pielikums ir atbilstošāks, un arī tad, ja tās iesniedz uzraudzības pārskatus saskaņā ar Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2021/451 (29) (FINREP) savai valsts kompetentajai iestādei (VKI).

27. Kā saistībā ar ziņošanu par piederību taksonomijai CapEx var sasaistīt ar vispārēja mērķa aizdevumiem?

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 2. un 3. punktā nav prasīts izmantot pielikumos sniegtās pārskatu veidnes, lai ziņotu par piederību. Tomēr uzņēmumiem ir ieteikts brīvprātīgi izmantot veidnes, kas sniegtas Informācijas atklāšanas deleģētā akta pielikumos, lai sagatavotu pārskatus par savu piederību taksonomijai.

Šajā saistībā Informācijas atklāšanas deleģētā akta V pielikumā ir sniegta sīkāka informācija par to, kā kredītiestādēm ir jāziņo par saviem atbilstības taksonomijai GDR.

Ja ieņēmumu izlietojums nav zināms, (i) aizdevumi un avansi (vispārējs mērķis), ii) parāda vērtspapīri (vispārējs mērķis), un iii) līdzdalība kapitālā, kas reģistrēta banku portfelī), taksonomijai atbilstīgie/piederīgie riska darījumi jāaprēķina divreiz. Tā ir kopējo aizdevumu un avansa maksājumu, parāda vērtspapīru un līdzdalības kapitālā bruto uzskaites vērtības summa, ja nefinanšu uzņēmumu ieņēmumu izlietojums nav zināms. Summai jābūt svērtai ar darījuma partnera taksonomijai atbilstīgo/piederīgo saimniecisko darbību attiecību, kas aprēķināta, pamatojoties uz:

— darījuma partnera apgrozījuma GDR (taksonomijai atbilstīgā apgrozījuma daļa), un

— darījuma partnera CapEx GDR (taksonomijai atbilstīgā CapEx daļa).

Tāpēc, lai ziņotu par atbilstības taksonomijai GDR, kredītiestādēm ir jāpiesaista pamatā esošā uzņēmuma publicētais CapEx GDR attiecīgajam vispārēja mērķa aizdevumam, parāda vērtspapīriem vai līdzdalībai kapitālā tādā pašā veidā kā apgrozījuma GDR (30).

Lai ziņotu par piederību, kredītiestādes varētu atklāt savu piederīgo vispārēja mērķa aktīvu proporcionālo daļu, pamatojoties uz:

— pamatā esošās struktūras paziņoto piederīgo apgrozījumu,

— un pamatā esošās struktūras paziņotajiem piederīgajiem CapEx.

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (31) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību un brīvprātīgas pārskatu veidņu izmantošanas paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

28. Kā kredītiestādei ar Finanšu instrumentu tirgu direktīvas (FITD) ieguldījumu sabiedrības licenci jāziņo par savām taksonomijai piederīgajām saimnieciskajām darbībām?

Ja mātesuzņēmums ir klasificēts kā kredītiestāde (saskaņā ar KPR), bet veic ieguldījumu darbības, tam jāievēro prasības, kas kredītiestādēm noteiktas ar Informācijas atklāšanas deleģēto aktu.

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 2. un 3. punktā nav prasīts izmantot pielikumos sniegtās pārskatu veidnes, lai ziņotu par piederību. Tomēr uzņēmumiem ir ieteikts brīvprātīgi izmantot veidnes, kas sniegtas Informācijas atklāšanas deleģētā akta pielikumos, lai sagatavotu pārskatus par savu piederību taksonomijai.

Šajā saistībā Informācijas atklāšanas deleģētā akta VI pielikumā ir sniegtas veidnes, kas jāizmanto kredītiestādēm, ziņojot par savu ieguldījumu darbību būtiskākajiem atbilstības taksonomijai GDR. Tāpēc, lai ziņotu par piederību, kredītiestādes varētu brīvprātīgi atklāt savu piederīgo ieguldījumu darbību proporcionālo daļu.

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (32) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību un brīvprātīgas pārskatu veidņu izmantošanas paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

PARĀDA INSTRUMENTU TIRGUS

29. Kā novērtēt parāda aktīva, piemēram, obligācijas vai aizdevuma, piederību taksonomijai un ziņot par to?

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 2. un 3. punktā nav prasīts izmantot pielikumos sniegtās pārskatu veidnes, lai ziņotu par piederību. Tomēr uzņēmumiem ir ieteikts brīvprātīgi izmantot veidnes, kas sniegtas Informācijas atklāšanas deleģētā akta pielikumos, lai sagatavotu pārskatus par savu piederību taksonomijai.

Šajā saistībā Informācijas atklāšanas deleģētā akta V pielikumā ir sniegta sīkāka informācija par to, kā novērtēt aizdevumu un parāda instrumentu atbilstības taksonomijai GDR un ziņot par tiem. V pielikumā ir paskaidrots, ka vispārēja mērķa aizdevumiem un/vai parādam ir pamatā esošās struktūras (t. i., ieguldījumu saņēmēja vai darījuma partnera) taksonomijai piederīga apgrozījuma vai CapEx vērtība.

Lai aprēķinātu vispārēja mērķa parāda instrumentu piederību taksonomijai, ieteicams piemērot pamatā esošās struktūras piederības vērtību (apgrozījums un CapEx).

Ja visu parāda instrumenta ieņēmumu vai to daļas izmantošana ir piederīga taksonomijai, šīs vērtības paziņošana prevalētu pār emitenta līmeņa vērtību atbilstības taksonomijai GDR ietvaros. Šādus ieņēmumus var tieši attiecināt uz taksonomijai piederīgām darbībām, vai tie var būt daļa no CapEx vai OpEx plāna padarīt darbību vai aktīvu atbilstīgu taksonomijai.

Ziņojot par piederību taksonomijai, varētu uzskatīt, ka, piemēram, ja 50 % no parāda instrumenta ieņēmumiem ir attiecināti uz taksonomijai atbilstīgiem projektiem vai programmām, obligācijas taksonomijai piederīga apgrozījuma un CapEx vērtībai jābūt 50 %.

Šajā ziņā ne visu (zaļā) parāda instrumenta ieņēmumu izmantošana kopumā būtu piederīga taksonomijai. Tomēr piederīga būtu ieņēmumu daļa, ko var attiecināt uz taksonomijai piederīgām darbībām.

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (33) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

30. Vai ir neatkarīgi jāpārbauda visu ieņēmumu no parāda produktiem izlietojums, ja par tiem ziņo kā par taksonomijai piederīgiem?

Nav prasības neatkarīgi pārbaudīt, vai ieņēmumi no parāda produktiem ir piederīgi taksonomijai. Šī atbilde neietekmē konkrētas prasības attiecībā uz ārēju pārbaudi vai pārliecības gūšanu saskaņā ar Savienības tiesību aktiem.

31. Vai par ārpussavienības struktūru zaļajiem parāda instrumentiem var ziņot kā par piederīgiem taksonomijai?

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 3. punktā ir precizēts, ka finanšu uzņēmumiem jāatklāj informācija, ņemot vērā noteikumus Informācijas atklāšanas deleģētā akta 7. panta 3. punktā.

Saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta 7. panta 3. punktu uzņēmumi, uz kuriem neattiecas NFRD (arī trešo valstu uzņēmumi), ir izslēgti no skaitītāja, bet iekļauti finanšu uzņēmumu GDR saucējā ziņošanai par atbilstību taksonomijai. Šī pieeja tiks pārskatīta līdz 2024. gada 30. jūnijam.

Tomēr 7. panta 4. punktā ir teikts: “Neskarot 1. punktu, vides ziņā ilgtspējīgas obligācijas vai parāda vērtspapīrus, kuru mērķis ir finansēt specifiskas noteiktas darbības un kuras emitējis ieguldījumu saņēmējs, ietver galveno darbības rādītāju skaitītājā līdz tādu taksonomijai atbilstīgu saimniecisko darbību pilnai vērtībai, kuras finansē ar ieņēmumiem no šīm obligācijām un parāda vērtspapīriem, pamatojoties uz ieguldījuma saņēmēja sniegto informāciju.”

Tāpēc, atklājot informāciju par piederību, finanšu uzņēmumi iekļauj skaitītājā taksonomijai piederīgus ieņēmumus no vides ziņā ilgtspējīgām obligācijām un parāda vērtspapīriem, kuru mērķis ir finansēt konkrētas darbības.

Saskaņā ar 7. panta 4. punktu parāda vērtspapīri ietver ārpussavienības emitentu ieņēmumu izmantošanas obligācijas un neietver ieņēmumu izmantošanas aizdevumus saskaņā ar definīcijām Komisijas Īstenošanas regulā (ES) 2021/451 (FINREP) (34).

Vispārīgi jānorāda, ka šīs izslēgšanas no GDR skaitītāja tvērums tiks pārskatīts 2024. gadā saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta 9. pantu.

Turklāt Informācijas atklāšanas deleģētais akts neliedz finanšu uzņēmumiem brīvprātīgi iekļaut informāciju par saviem riska darījumiem ar trešo valstu struktūru ieguldījumiem, izmantojot ieņēmumus, kas uzskatāmi par piederīgiem. Šāda informācija vienmēr jāsniedz atsevišķi no informācijas, kas jāatklāj obligāti saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģēto aktu (35).

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (36) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

32. Vai par zaļo valsts parādu var ziņot kā par piederīgu taksonomijai?

Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. panta 3. punktā ir precizēts, ka finanšu uzņēmumiem jāatklāj informācija, ņemot vērā noteikumus Informācijas atklāšanas deleģētā akta 7. panta 1. punktā.

7. panta 1. punkts izslēdz riska darījumus ar centrālajām valdībām, centrālajām bankām un pārvalstiskiem emitentiem no finanšu uzņēmumu GDR skaitītāja un saucēja aprēķina. Tāpēc saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta 10. pantu finanšu uzņēmumi nedrīkst iekļaut riska darījumus ar valsti informācijā, ko tie atklāj par piederību taksonomijai.

Ilgtspējīga finansējuma platformas brīfingā (37) ir sniegti papildu ieteikumi par brīvprātīgas ziņošanas par piederību paraugpraksi pirmajā(-os) pārskata gadā(-os).

MIJIEDARBĪBA AR CITIEM NOTEIKUMIEM

33. Kā Informācijas atklāšanas deleģētais akts mijiedarbojas ar ierosinātajām prasībām par korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu?

Ierosinātajai Direktīvai par korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu (CSRD), ar ko groza spēkā esošās ziņošanas prasības, kuras Grāmatvedības direktīvā ieviestas ar NFRD, jāpapildina Informācijas atklāšanas deleģētais akts, kuram ir tāds pats obligātais tvērums kā Grāmatvedības direktīvas noteikumiem par ilgtspējas ziņojumu sniegšanu (38). Ierosinātā CSRD paplašinās pašreizējo ziņošanas prasību tvērumu attiecībā uz personām, lai aptvertu:

— visus lielos biržas sarakstos iekļautos un neiekļautos uzņēmumus, un

— visus biržas sarakstos iekļautos MVU, izņemot mikrouzņēmumus.

Papildus ar taksonomiju saistītajām ziņošanas prasībām, kas pašlaik ir sīki izklāstītas Taksonomijas deleģētajā aktā, šiem uzņēmumiem savos vadības ziņojumos būs jāpublicē ilgtspējas informācija saskaņā ar ilgtspējas ziņojumu sniegšanas standartiem, kurus Komisija pieņems, izmantojot deleģētos aktus.

Saskaņā ar CSRD priekšlikumu atbilstīgi jaunajām prasībām attiecīgajiem uzņēmumiem ilgtspējas informācija pirmo reizi būtu jāatklāj 2024. gadā par 2023. finanšu gadu. Saskaņā ar priekšlikumu biržas sarakstos iekļautie MVU varētu izmantot trīs gadu pārejas periodu, un tiem informācija pirmo reizi būtu jāatklāj 2027. gadā par 2026. finanšu gadu.

Principā un atkarībā no CSRD likumdošanas procesa iznākuma ziņošanas prasības saskaņā ar katru regulu tiks skaidri noteiktas, un tās būtu arī pēc iespējas jāvienkāršo un jāsaskaņo, lai uzņēmumi vienu un to pašu informāciju nesniegtu divreiz.

Saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģēto aktu informācija jāsniedz vienā vadības ziņojumā uzņēmuma līmenī kopā ar pārējo informāciju par ilgtspēju, kas prasīta saskaņā ar ierosinātās CSRD noteikumiem. Uz šo informāciju attiektos tās pašas pārliecības gūšanas un digitalizācijas prasības, kas attiecas uz pārējo paziņoto informāciju par ilgtspēju.

(1) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2178 (2021. gada 6. jūlijs), ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852, precizējot tās informācijas saturu un noformējumu, kas uzņēmumiem, uz kuriem attiecas Direktīvas 2013/34/ES 19.a vai 29.a pants, jāatklāj par vides ziņā ilgtspējīgām saimnieciskajām darbībām, un precizējot metodoloģiju minētā informācijas atklāšanas pienākuma izpildei (OV L 443, 10.12.2021., 9. lpp.).

(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2014/95/ES (2014. gada 22. oktobris), ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.).

(3) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2020/852 (2020. gada 18. jūnijs) par regulējuma izveidi ilgtspējīgu ieguldījumu veicināšanai un ar ko groza Regulu (ES) 2019/2088 (OV L 198, 22.6.2020., 13. lpp.).

(4) Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2013/34/ES (2013. gada 26. jūnijs) par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

(5) Komisijas Deleģētā regula (ES) 2021/2139 (2021. gada 4. jūnijs), ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2020/852 papildina, ieviešot tehniskās pārbaudes kritērijus, pēc kuriem nosaka, ar kādiem nosacījumiem konkrēta saimnieciskā darbība ir uzskatāma par tādu, kas būtiski sekmē klimata pārmaiņu mazināšanu vai pielāgošanos klimata pārmaiņām, un pēc kuriem nosaka, vai konkrētā saimnieciskā darbība nenodara būtisku kaitējumu kādiem citiem vidiskajiem mērķiem (OV L 442, 9.12.2021., 1. lpp.).

(6) Skaidrības labad jānorāda, ka piederīgās darbības nav vienādas ar taksonomijas atbilstības GDR saucēju. Nefinanšu uzņēmumiem tiks izmantoti kopējie CapEx, OpEx un apgrozījums. Finanšu uzņēmumu GDR tiks izmantoti segtie aktīvi.

(7) Skatīt Taksonomijas regulas (ES) 2020/852 10. panta 2. punktu un 16. pantu.

(8) Taksonomijas regulas (ES) 2020/852 11. panta 1. punkta a) apakšpunkts attiecas uz darbībām, kuras ietver pielāgošanās risinājumus, kas vai nu būtiski mazina pašreizējā vai gaidāmā nākotnes klimata nelabvēlīgas ietekmes risku minētajai saimnieciskajai darbībai, vai būtiski mazina minēto nelabvēlīgo ietekmi, nepalielinot nelabvēlīgas ietekmes risku cilvēkiem, dabai vai aktīviem.

(9) Taksonomijas regulas 11. panta 1. punkta b) apakšpunktā ir minētas darbības, kuras nodrošina pielāgošanās risinājumus, kas līdztekus tam, ka tie atbilst 16. pantā izklāstītajiem nosacījumiem, būtiski sekmē pašreizējā vai gaidāmā nākotnes klimata nelabvēlīgas ietekmes riska novēršanu vai mazināšanu cilvēkiem, dabai vai aktīviem, nepalielinot nelabvēlīgas ietekmes risku citiem cilvēkiem, dabai vai aktīviem.

(10) Saskaņā ar Klimata deleģētā akta 48. apsvērumu “tomēr, ja saimniecisko darbību — kas ir pielāgošanos veicinošas saskaņā ar Regulas (ES) 2020/852 11. panta 1. punkta b) apakšpunktu — pamatdarbība ir nodrošināt tehnoloģijas, produktus, pakalpojumus, informāciju vai praksi, kas palīdz palielināt citu cilvēku, dabas, kultūras mantojumam aktīvu vai citu saimniecisko darbību noturību pret fiziskajiem klimata riskiem, tad — papildus kapitālizdevumiem — apgrozījums no produktiem vai pakalpojumiem, kas saistīti ar minētajām saimnieciskajām darbībām, būtu jāuzskata par daļu no apgrozījuma, kas iegūts no produktiem vai pakalpojumiem, kuri saistīti ar saimnieciskām darbībām, kas kvalificējas kā vidiski ilgtspējīgas”.

(11) Skatīt arī 2021. gada 20. decembrī publicēto BUJ 12. jautājumu.

(12) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(13) To var pārskatīt laika gaitā, ņemot vērā paketi “Gatavi mērķrādītājam 55 %” un klimata mērķus, par kuriem vienojusies Padome un Eiropas Parlaments.

(14) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(15) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(16) Šis saraksts nav izsmeļošs, un tajā sniegti tādu izdevumu piemēri, kas neatbilst OpEx jēdzienam “apkope un remonts, un visi citi tiešie izdevumi, kas saistīti ar pamatlīdzekļu aktīvu ikdienas apkalpošanu, ko veic uzņēmums vai trešā persona, kurai šīs darbības ir nodotas ārpakalpojumā, un kas ir nepieciešami, lai nodrošinātu šādu aktīvu nepārtrauktu un efektīvu darbību” saskaņā ar I pielikuma 1.1.3.1. iedaļu. Parasti izdevumi, kas saistīti ar pieskaitāmajām izmaksām, jāizslēdz, lai pēc iespējas izvairītos no subjektivitātes, kas raksturīga šo pieskaitāmo izmaksu attiecināšanai uz konkrēto pamatlīdzekļu vienību.

(17) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(18) Komisijas Regula (EK) Nr. 1126/2008 (2008. gada 3. novembris), ar ko pieņem vairākus starptautiskos grāmatvedības standartus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1606/2002 (OV L 320, 29.11.2008., 1. lpp.).

(19) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(20) Brīvprātīgi atklātā informācija nedrīkst būt pretrunā Informācijas atklāšanas deleģētajā aktā noteiktajai obligātajai informācijai vai to sagrozīt, un tā nedrīkst būt pamanāmāka par obligāti atklājamo informāciju. Ja uzņēmums ietver brīvprātīgi paziņotu informāciju, tam jāpievieno papildu informācija, kurā izklāstīts šādas informācijas atklāšanas pamats un metodes, kas izmantotas tās sagatavošanā, kā arī skaidrs paskaidrojums par to, kā tā atšķiras no obligāti atklājamās informācijas.

(21) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(22) Attiecībā uz finanšu uzņēmumiem Informācijas atklāšanas deleģētā akta 7. pantā ir precizēts, ka riska darījumus, kas neietilpst NFRD darbības jomā (arī ārpussavienības riska darījumus), neuzrāda GDR skaitītājā, taču tas var tikt pārskatīts saskaņā ar Informācijas atklāšanas deleģētā akta 9. pantu.

(23) Sīkāku informāciju par ziņošanas pienākumiem skatiet 4. jautājumā (“Kā jāziņo jauktām grupām, kurās ir finanšu un nefinanšu uzņēmumi vai kurām ir daudzveidīgas un vairākas darbības jomas?”) publicētajos BUJ.

(24) Brīvprātīgi atklātai informācijai nevajadzētu būt pretrunā Informācijas atklāšanas deleģētajā aktā noteiktajai obligātajai informācijai vai to sagrozīt. Tai arī nevajadzētu būt pamanāmākai kā obligāti atklātai informācijai. Ja uzņēmums ietver brīvprātīgi paziņotu informāciju, tam jāpievieno papildu informācija, kurā izklāstīts šādas informācijas atklāšanas pamats, metodes, kas izmantotas tās sagatavošanā, kā arī skaidrs paskaidrojums par to, kā tā atšķiras no obligāti atklājamās informācijas.

(25) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(26) Komisijas Īstenošanas regula (ES) 2021/451 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 piemērošanai attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (OV L 97, 19.3.2021., 1. lpp.).

(27) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(28) Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 575/2013 (2013. gada 26. jūnijs) par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (OV L 176, 27.6.2013., 1. lpp.).

(29) Regula (ES) 2021/451 (2020. gada 17. decembris), ar ko nosaka īstenošanas tehniskos standartus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 575/2013 piemērošanai attiecībā uz iestāžu sniegtajiem uzraudzības pārskatiem un atceļ Īstenošanas regulu (ES) Nr. 680/2014 (OV L 97, 19.3.2021., 1. lpp.).

(30) Šī pieeja atbilst ziņošanas noteikumiem, kas izklāstīti Nefinanšu informācijas ziņošanas direktīvā (NFRD). Ja nav informācijas par emitentu, struktūra var izmantot mātesuzņēmuma sniegto informāciju, ja uz to attiecas NFRD.

(31) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(32) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(33) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(34) Skatīt Komisijas Īstenošanas regulas (ES) 2021/451 V pielikumu un 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumā par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

(35) Brīvprātīgi atklātai informācijai nevajadzētu būt pretrunā Informācijas atklāšanas deleģētajā aktā noteiktajai obligātajai informācijai vai to sagrozīt. Tai arī nevajadzētu būt pamanāmākai kā obligāti atklātai informācijai. Ja uzņēmums ietver brīvprātīgi paziņotu informāciju, tam jāpievieno papildu informācija, kurā izklāstīts šādas informācijas atklāšanas pamats, metodes, kas izmantotas tās sagatavošanā, kā arī skaidrs paskaidrojums par to, kā tā atšķiras no obligāti atklājamās informācijas.

(36) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(37) Platformas apsvērumi par brīvprātīgas informācijas sniegšanu, ziņojot par piederību taksonomijai.

(38) Paredzams, ka ar ierosināto Direktīvu par korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu (CSRD) tiks grozīti Grāmatvedības direktīvas noteikumi, kas ieviesti ar Nefinanšu informācijas ziņošanas direktīvu, atkarībā no sarunu par priekšlikumu procesa iznākuma. Skatīt priekšlikumu — Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva, ar ko attiecībā uz korporatīvo ilgtspējas ziņojumu sniegšanu groza Direktīvu 2013/34/ES, Direktīvu 2004/109/EK, Direktīvu 2006/43/EK un Regulu (ES) Nr. 537/2014 (COM(2021) 189 final).