Komisijas viedoklis par pārmērīga deficīta esamību Slovākijā – Nolīguma par Eiropas Kopienas izveidošanu 104(5). panta piemērošana /* SEC/2004/0834 galīgā redakcija */





Briselē, 24.6.2004 SEC(2004) 834 galīgā redakcija KOMISIJAS VIEDOKLIS Par pārmērīga deficīta esamību Slovākijā – Nolīguma par Eiropas Kopienas izveidošanu 104(5). panta piemērošana PASKAIDROJUMA MEMORANDS 2004. gada 7. aprīlī Komisija publicēja savas 2004. gada pavasara prognozes[1]. Saskaņā ar šīm prognozēm, kurās tika ņemta vērā Slovākijas sniegtā informācija 2004. gada marta mēnesī, vispārējais valdības deficīts Slovākijā ir samazinājies no 5,7% no nacionālā kopprodukta 2002. gadā līdz 3,6% no nacionālā kopprodukta 2003. gadā, tādējādi pārsniedzot 3% no nacionālā kopprodukta, kas noteikts kā normatīvais lielums nolīgumā. Pamatojoties uz šo prima facie pierādījumu, Komisija 2004. gada 12. maijā uzsāka pārmērīga deficīta procedūru attiecībā uz Slovākiju, pieņemot ziņojumu, kas paredzēts Nolīguma 104(3). pantā[2]. 2004. gada 14. maijā Komisija saņēma Slovākijas konverģences programmu, kurā apstiprināts deficīta apjoms 3,6% no nacionālā kopprodukta 2003. gadam. Pārmērīga deficīta procedūras (EDP) piemērošanu nosaka Nolīguma 104. pants un Padomes Regula (EC) Nr. 1467/97 “Par pārmērīga deficīta procedūras piemērošanas paātrināšanu un noskaidrošanu”, kas ir daļa no Stabilitātes un izaugsmes pakta[3]. Valstis, kas pievienojās ES 2004. gada 1. maijā, ir dalībvalstis ar ierobežojumiem un tām ir jānovērš pārmērīga deficīta esamība, taču attiecībā uz tām nevar piemērot sankcijas atbilstoši 104. panta (9) un (11) punktam. Komisijas ziņojumā atbilstoši Nolīguma 104 (3). pantam ir secināts, ka Slovākijas pārmērīgais deficīts, kas pārsniedz 3% no nacionālā kopprodukta normatīvo lielumu, kāds noteikts Nolīgumā, 2003. gadā nav radies ārkārtēju notikumu, kas atrodas ārpus Slovākijas varas iestāžu kontroles, rezultātā, nedz arī būtiskas ekonomiskās lejupslīdes rezultātā Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē, jo faktiskais nacionālā kopprodukta pieaugums 2003. gadā sasniedza 4,2%. Attiecībā uz attīstību 2004. gadā ziņojumā ir secināts, ka vispārējais valdības deficīts droši vien pieaugs un saglabāsies virs 3% no nacionālā kopprodukta. Konkrēti Komisijas 2004. gada pavasara prognozes paredz vispārējo valdības deficītu 4,1% no nacionālā kopprodukta līmenī 2004. gadā, un šis lielums ir tuvu 4,0% no nacionālā kopprodukta, ko paredz Slovākijas varas iestādes savā konverģences programmā. Pamatojoties uz Komisijas 2004. gada pavasara prognozēm, Komisijas ziņojumā tāpat arī izdarīts secinājums, ka parāda pret nacionālo kopproduktu attiecība, kas bija sasniegusi 42,8% 2003. gadā, 2004. gadā saglabāsies zemāka par 60% no normatīva lieluma, kas norādīts Nolīgumā. Konkrēti Komisijas 2004. gada pavasara prognozē paredzēts, ka parāda attiecība 2004. gadā sasniegs 45,1% no nacionālā kopprodukta, kas ir tāds pats rādītājs, kādu to paredz Slovākijas varas iestādes konverģences programmā. Nolīguma 104(4). pantā ir noteikts, ka “Komitejai, kas noteikta 114. pantā (t.i. Ekonomiskā un Finanšu komiteja), ir jāformulē viedoklis Komisijas ziņojumam”. Komiteja paziņoja savu viedokli 2004. gada 24. maijā, parakstoties zem novērtējuma, kādu Komisija sniegusi savā ziņojumā. Konkrēti Komiteja izdarīja secinājumu, ka budžeta situācija Slovākijā norāda uz pārmērīga deficīta pastāvēšanu saskaņā ar pirmo no diviem kritērijiem, kādi paredzēti 104(2). pantā šādu deficītu noteikšanai. Pēc citu būtisko faktoru, konkrēti vidēja termiņa budžeta situācijas un valsts investīciju attiecības, izskatīšanas vērtējums, kas balstīts uz šiem kritērijiem, mainīts netika. Komiteja arī prognozēja, ka vispārējais valdības deficīts 2004. gadā saglabāsies ievērojami augstāks par Nolīgumā noteikto normatīvo vērtību, un vispārējais valdības bruto parāds 2004. gadā saglabāsies zemāks par Nolīgumā noteikto normatīvu 60% no nacionālā kopprodukta. Komisija pēc attiecīgo faktoru, kas ņemti vērā šajā ziņojumā, izskatīšanas un atsaucoties uz Komitejas viedokli, uzskata, ka Slovākijā pastāv pārmērīgs deficīts. Šis viedoklis, ko Komisija pieņēmusi 2004. gada 24. jūnijā, ir iesniegts Padomei saskaņā ar Nolīguma 104(5). pantu. Komisija rekomendē Padomei pieņemt attiecīgu lēmumu saskaņā ar 104(6). pantu, un šajā sakarā iesniedz rekomendāciju lēmumam. Papildus tam Komisija iesniedz Padomei rekomendāciju, kas adresējama Slovākijai, lai izbeigtu pārmērīgā deficīta situāciju, saskaņā ar Nolīguma 104(7) pantu. KOMISIJAS VIEDOKLIS Par pārmērīga deficīta esamību Slovākijā – Nolīguma par Eiropas Kopienas izveidošanu 104(5). panta piemērošana VISPĀRĒJIE APSVĒRUMI Saskaņā ar Nolīguma 104. pantu dalībvalstīm ir jānovērš pārmērīga valdības deficīta situācijas. Tas attiecas arī uz tām dalībvalstīm, kas pievienojās ES 2004. gada 1. maijā. Lēmumus par pārmērīga deficīta esamību nosaka pārmērīga deficīta procedūra (EDP), kas noteikta Nolīguma 104. pantā un Padomes Regulā (EC) Nr. 1467/97, kas ir daļa no Stabilitātes un izaugsmes Pakta[4]. Nolīguma 104(2). pantā ir prasība Komisijai uzraudzīt budžeta situācijas un valdības parāda apmēra attīstību dalībvalstīs ar mērķi noteikt būtiskās kļūdas. Konkrēti, Komisijai ir jāpārbauda budžeta disciplīnas ievērošana, balstoties uz diviem kritērijiem, nu kuriem viens attiecas uz plānotā vai faktiskā valdības deficīta attiecību pret bruto nacionālo kopproduktu (GDP) un otrs attiecas uz valdības parāda attiecību pret nacionālo kopproduktu. Statistikas datus par šiem lielumiem Komisija sniedz, balstoties uz dalībvalstu ziņojumiem. Nolīguma 104(3). pantā ir prasība sagatavot ziņojumu, ja netiek izpildītas prasības saskaņā ar vienu vai abiem 104(2). panta kritērijiem, vai arī, neskatoties uz prasību saskaņā ar šiem kritērijiem ievērošanu, Komisija uzskata, ka attiecīgajā dalībvalstī pastāv pārmērīga deficīta risks. Komisijas ziņojumā tiek ņemts vērā, vai valdības deficīts pārsniedz valdības investīciju izdevumus, un visi pārējie būtiskie faktori, ieskaitot dalībvalsts vidēja termiņa ekonomisko un budžeta situāciju, kā tas prasīts Nolīguma 104(3). pantā. Pamatojoties uz savām 2004. gada pavasara prognozēm, kurās tika ņemta vērā informācija, ko sniedza Slovākija 2004. gada martā, Komisija ir pieņēmusi šādu ziņojumu attiecībā uz Slovākiju 2004. gada 12. maijā. Sekojoši un saskaņā ar 104(4) pantu Ekonomiskā un Finanšu Komiteja ir formulējusi viedokli par Komisijas ziņojumu 2004. gada 24. maijā. Nolīguma 104(5). pantā ir prasība Komisijai vērsties ar viedokli Padomē, ja Komisija uzskata, ka kādā dalībvalstī pastāv vai var izveidoties pārmērīgs deficīts. Lai nonāktu pie secinājuma par to, vai pastāv pārmērīgs deficīts vai arī tāds var izveidoties, Komisija uzskata, ka ir nepieciešams ņemt vērā: (i) tās sastādītā ziņojuma secinājumus un (ii) Ekonomiskās un Finanšu Komitejas viedokli šajā sakarā. Pamatojoties uz šiem elementiem, Komisija ir izstrādājusi virkni apsvērumu saistībā ar Slovākiju. APSVĒRUMI SAISTĪBĀ AR SLOVĀKIJU 1. Vispārējais valdības deficīts Slovākijā 2003. gadā sasniedza 3,6% no nacionālā kopprodukta, pārsniedzot 3% no nacionālā kopprodukta normatīva līmeņa, kāds noteikts Nolīgumā. Tas samazinājās attiecībā pret 2002. gada deficītu (5,7 % no nacionālā kopprodukta). 2. Pārmērīgais deficīts, kas pārsniedz 3% no nacionālā kopprodukta normatīvo lielumu, kāds noteikts Nolīgumā, 2003. gadā nav radies ārkārtēju notikumu, kas atrodas ārpus Slovākijas varas iestāžu kontroles, rezultātā, nedz arī būtiskas ekonomiskās lejupslīdes rezultātā Stabilitātes un izaugsmes pakta izpratnē. Faktiskais nacionālā kopprodukta pieaugums 2003. gadā sasniedza 4,2%. 3. Faktiskais vispārējais valdības deficīts 2003. gadā bija par 1,4 procenta punktiem no nacionālā kopprodukta zemāks nekā 2002. gada decembrī plānotais līmenis, kad tika pieņemts budžets 2003. gadam. Iemesls tam galvenokārt ir zemāki izdevumi nekā budžetā paredzētie, kas lielā mērā bija ne kārtējie izdevumi. Tas kompensēja un pārsniedza zemo ieņēmumu izpildi, kas radās galvenokārt dēļ būtiskas nodokļu ieņēmumu pārvērtēšanas likmju un aprēķina procedūru izmaiņu kontekstā. 4. Bruto valdība investīcijas 2003. gadā sasniedza 3,0% no nacionālā kopprodukta, salīdzinot ar vispārējo valdības deficītu 3,6% no nacionālā kopprodukta līmeņa. 5. Vispārējais valdības deficīts droši vien arī turpmāk pārsniegs Nolīguma normatīvo līmeni 2004. gadā. Konkrēti Komisijas 2004. gada pavasara prognozes paredz vispārējo valdības deficītu 4,1% no nacionālā 2004. gadā kopprodukta līmeņa, un šis lielums ir tuvu 4,0% no nacionālā kopprodukta, ko paredz Slovākijas varas iestādes savā konverģences programmā. 6. Bruto valdības parāda pret nacionālo kopproduktu attiecība, kas bija sasniegusi 42,8% 2003. gadā, 2004. gadā saglabāsies zemāka par 60% no normatīva lieluma, kas norādīts Nolīgumā. Konkrēti Komisijas 2004. gada pavasara prognozē paredzēts, ka parāda attiecība 2004. gadā sasniegs 45,1% no nacionālā kopprodukta, kas ir tāds pats rādītājs, kādu to paredz Slovākijas varas iestādes konverģences programmā. SECINĀJUMS Budžeta situācijas Slovākijā uzraudzība, un jo īpaši 104(2). pantā noteikto kritēriju ievērošanas pārbaude ir likuši Komisijai sagatavot ziņojumu saskaņā ar Nolīguma 104(3). pantu. Komisija pēc attiecīgo faktoru, kas ņemti vērā šajā ziņojumā, izskatīšanas un atsaucoties uz Ekonomikas un Finanšu Komitejas viedokli, uzskata, ka Slovākijā pastāv pārmērīgs deficīts. [1] Komisijas 2004. gada pavasara prognoze ir pieejama šādā Internet adresē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/publications/european_economy/2004/ee204en.pdf. [2] Pilns šī ziņojuma teksts ir pieejams šādā Internet adresē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/procedures_en.htm. [3] OJ L 209, 2.8.1997. [4] OJ L 209, 2.8.1997.