KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Ietekmes novērtējuma kopsavilkums Pavaddokuments dokumentam Komisijas paziņojums ES pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu /* SEC/2012/0449 final */





KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS Ietekmes novērtējuma kopsavilkums Pavaddokuments dokumentam Komisijas paziņojums ES pamatnostādnes valsts atbalsta noteikumu piemērošanai attiecībā uz platjoslas tīklu ātru izvēršanu Atruna Šis kopsavilkums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaistīti tā sagatavošanā, un neskar Komisijas turpmāko lēmumu galīgo redakciju. 1. Problēmas formulējums 1.1. Pamatproblēma: finansējuma atšķirības un vajadzība aizsargāt konkurenci Augstas efektivitātes platjoslas infrastruktūras pastāvēšana tiek uzskatīta par nozīmīgu faktoru ekonomikas attīstībai visā pasaulē. Piekļuve ātrgaitas internetam dod iespēju uzņēmumiem, it īpaši mazajiem, saglabāt konkurētspēju un ļauj patērētājiem gūt labumu no daudziem moderniem tiešsaistes pakalpojumiem, kas uzlabo viņu dzīves kvalitāti. Publicējot savu Digitālo programmu Eiropai[1] 2010. gadā, Komisija uzsvēra, ka Eiropai ir nepieciešama plaši pieejama un cenas ziņā konkurētspējīga piekļuve ātrdarbīgam un īpaši ātrdarbīgam internetam. Digitālajā programmā atgādināts mērķis līdz 2013. gadam nodrošināt pamata platjoslu visiem Eiropas iedzīvotājiem un izvirzīts mērķis nodrošināt, lai līdz 2020. gadam Ø visiem Eiropas iedzīvotājiem būtu piekļuve daudz lielāka ātruma internetam — virs 30 Mb/s — un Ø 50 % vai vairāk Eiropas mājsaimniecību abonētu interneta pieslēgumu ar ātrumu virs 100 Mb/s. Paredzamās izmaksas šo mērķu sasniegšanai ir līdz 60 miljardiem euro attiecībā uz pirmo posmu un 270 miljardiem euro attiecībā uz otro posmu[2]. Lai gan lielāko daļu no vajadzīgajiem ieguldījumiem, lai sasniegtu Digitālās programmas Eiropai (DPE) mērķi, kā minēts iepriekš, veiks privāti uzņēmumi, ir jomas, kurās tirgus ieguldījumi nenes peļņu. Nozares ekonomisko īpašību dēļ ar privātiem ieguldījumiem vien nepietiks, lai sasniegtu šādus vērienīgus mērķus pārklājuma jomā, un valdībām nāksies iejaukties, gudrā (un konkurenci veicinošā) veidā izmantojot publiskos līdzekļus, lai paplašinātu ātrdarbīga un īpaši ātrdarbīga nākamās paaudzes interneta (NGA) pārklājumu uz tām jomām, kurās ir maz ticams, ka tirgus dalībnieki veiks ieguldījumus saskaņā ar tirdzniecības nosacījumiem. Mērķis – sasniegt vērienīgus infrastruktūras attīstības mērķus – ir jākvalificē tādā nozīmē, ka efektīva konkurence notiek arī šo infrastruktūru ietvaros un to starpā. Efektīva konkurence palīdzēs palielināt "patērētāju labklājību" zemāku cenu un vairāk un labāku pakalpojumu izteiksmē Eiropas iedzīvotājiem un uzņēmumiem. Lai sniegtu norādījumus, kā publiski ieguldījumi var saskaņot šos pretrunīgos mērķus, Komisija 2009. gadā pieņēma Platjoslas pamatnostādnes[3]. Platjoslas pamatnostādņu nolūks ir dot ieguldījumu politikas mērķa sasniegšanā attiecībā uz platjoslas pārklājumu, pareizi virzot publiskās subsīdijas. Pamatnostādnes papildina privāto ieguldījumu rosināšanu, izmantojot atbilstīgu regulējumu, un citu darbību veikšanu, lai stimulētu nepietiekamo pieprasījumu. Ja cita reglamentējošā politika nespēs stimulēt privātos ieguldījumus tirgus nepilnību dēļ, publiskās pārvaldes iestādes var izlemt finansēt platjoslas infrastruktūru nolūkā panākt pārklājuma mērķus, kas noteikti Eiropas līmenī, lai mudinātu ekonomisko izaugsmi un attīstību. Pamatnostādņu mērķis ir virzīt publiskos ieguldījumus pēc iespējas konkurenci veicinošākā veidā. 1.2. Kāpēc tiek apsvērta Komisijas rīcība? Pašreizējās Platjoslas pamatnostādnēs ir paredzēts, ka tās tiktu pārskatītas trīs gadu laikā pēc stāšanās spēkā, lai ņemtu vērā galvenos jaunumus tehnoloģijas un normatīvajā jomā. Konkrēti, tā kā pamatnostādnes stājās spēkā 2009. gadā, tās ir senākas par Digitālo programmu un tādējādi pašreizējie noteikumi nav pilnīgi saderīgi ar Digitālās programmas mērķiem. 1.3. Apspriešanās procesā konstatētie jautājumi Turpmāk minētie jautājumi ir norādīti kā būtiski attiecībā uz valsts atbalsta noteikumu piemērošanu platjoslas pakalpojumu nozarē: · valsts atbalsta novirzīšana turp, kur tas ir nepieciešams: sīkas kartes izstrādāšana un pārklājuma analīze; · konkurences nodrošināšana ar efektīvas konkursa procedūras palīdzību; · labākā cenas un vērtības attiecība: definēt pareizus kritērijus atlases procesam; · efektīvas vairumtirdzniecības līmeņa piekļuves nodrošināšana; · piekļuves cenas noteikšana; · valstu regulatīvo iestāžu labāka iesaistīšana; · attiecības starp BIT regulējumu un valsts atbalsta noteikumiem; · pamatprogrammas; · pastāvošās infrastruktūras efektīvāks izmantojums; · atgūšanas mehānisms pārmērīgas kompensācijas novēršanai. 2. Subsidiaritātes analīze ES valsts atbalsta kontrole ir ekskluzīvā Komisijas kompetencē saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu. Ja dalībvalstis paziņo par atbalstu, arī ex officio, Komisijai ir jāizvērtē šis pasākums saskaņā ar Līgumu. 3. Mērķi Platjoslas pamatnostādņu vispārējais mērķis, kā paskaidrots ziņojuma konteksta sadaļā un pašās pamatnostādnēs, ir palielināt izaugsmi un patērētāju labklājību, plašā mērogā un ātri izvēršot ātrdarbīgus un īpaši ātrdarbīgus platjoslas tīklus tirgus konkurences apstākļos. Šo vispārējo mērķi var vēl vairāk sadalīt šādos konkrētos mērķos: 1. Infrastruktūras ieviešana apgabalos, kuros pakalpojumi netiek sniegti pietiekamā apjomā: i. saskaņojot ar Digitālo programmu Eiropai (DPE), ii. paātrinot NGA tīklu izvēršanu, iii. izvairoties no infrastruktūras dublēšanās. 2. Izvairīšanās no pārmērīgiem konkurences kropļojumiem i. imitējot tirgus mehānismu ar konkursa procedūras palīdzību, ii. palielinot pārredzamību, iii. nodrošinot brīvu pieeju, iv. samazinot atbalstu līdz minimumam. 3. Administratīvā sloga samazināšana i. veicinot pamatprogrammas, ii. optimizējot tiesiskās un valsts atbalsta saistības, iii. uzlabojot valstu regulatīvo iestāžu iesaisti. 4. Politikas risinājumi Kā minēts iepriekš, platjoslas tīklu ātra izvēršana nav ilgtspējīga bez publiskā finansējuma. Ņemot vērā šo perspektīvu, turpmāk ir izklāstīti trīs risinājumi. 4.1. Bāzes scenārijs. Risinājums Nr. 1 – spēkā esošo pamatnostādņu pagarināšana vēl par trīs gadiem Pašreizējās pamatnostādnes uzliek saistības Komisijai veikt pārskatīšanas procesu trīs gadu laikā kopš to pieņemšanas. Pēc pārskatīšanas atbilstoši paredzētajam Komisija varēja izdarīt secinājumu, ka nav nepieciešamas izmaiņas pašreizējā tekstā, kas ir konsekventi piemērots pēdējos trīs gadus, gūstot apmierinošus rezultātus. 4.2. Risinājums Nr. 2 – grozījums pamatnostādnēs, lai nodrošinātu platjoslas infrastruktūras ātru un konkurētspējīgu izvēršanu Pašreizējās politikas novērtējumā tika uzsvērtas vairākas problēmas, attiecībā uz kurām var ierosināt precizēšanu, pilnībā neizjaucot to pieeju, kas izmantota pastāvošajās pamatnostādnēs. Ir iespējami dažādi apakšrisinājumi. Pirmais apakšrisinājums (minimālais līmenis): uzlabot resursu izmantošanu Šis apakšrisinājums ietver noteikumu pielāgošanu attiecībā uz piekļuvi publiski finansētai infrastruktūrai, noteikumu precizēšanu par atklātiem konkursiem, stingrākus noteikumus pastāvošās infrastruktūras izmantošanai, VRI iesaistīšanu īstenošanā, lielāku pārredzamību (tostarp ex-post ziņošanu) un vieglāku atgūšanas mehānismu. Pašreizējās pamatnostādnēs kā quid pro quo attiecībā uz saņemtajām subsīdijām ir paredzēts pienākums nodrošināt efektīvu vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi subsidētajā tīklā. Šo noteikumu var pielāgot, pieprasot neitrālu un atvērtu infrastruktūru īpaši ātrdarbīgiem tīkliem, kuriem parasti piemīt dabisku monopolu īpašības, bet attiecībā uz attālākiem reģioniem piekļuves pienākumam var piemērot proporcionalitātes pārbaudi. Lai nodrošinātu konkurētspējīgu tirgu, vairāki citi grozījumi ir saistīti ar saimnieciski visizdevīgākā piedāvājuma (attiecībā uz ģeogrāfisko pārklājumu un ietekmi uz konkurenci) atlasi, vairumtirdzniecības līmeņa piekļuvi un piekļuves cenas noteikšanu. Lai atvieglotu administratīvo slogu atbalsta piešķīrējām iestādēm, var paredzēt robežvērtības palielināšanu projektiem, lai iekļautu atgūšanas mehānismu no 1 miljona euro līdz 10 miljoniem euro. Pastāvošās Platjoslas pamatnostādnes paredz, ka dalībvalstīm jāapspriežas ar attiecīgajām VRI, ja tās piešķir atbalstu platjoslas tīkliem. Saskaņā ar šo risinājumu jaunajās pamatnostādnēs VRI statusu var precizēt un pastiprināt. Pašreizējās pamatnostādnēs tiek īpaši uzsvērta valsts atbalsta shēmu platjoslas jomā pārredzamība, tomēr attiecīgie noteikumi ir saglabāti vispārējā līmenī bez sīki izstrādātām instrukcijām. To var uzlabot, a) ietverot sīkāku informāciju par pārredzamības pienākumu saturu, b) ietverot prasību dalībvalstīm uzturēt centralizētu datubāzi par infrastruktūrām un konkursiem. Otrais apakšrisinājums (vidējais līmenis): pielāgot pamatnostādnes tehniskajam progresam Otrā apakšrisinājuma pamatā ir pirmais apakšrisinājums, bet papildus tajā ietverta pielāgošanās tehnoloģiju attīstībai. Pašreizējās pamatnostādnēs nākamās paaudzes internets definēts kā galvenokārt uz vadiem balstīta tehnoloģija. Tā kā tehnoloģisko platformu (kabeļu, mobilo, satelītu u.tml.) darbība nepārtraukti uzlabojas, definīciju var precizēt, lai iekļautu citas platformas, ja vien tām piemīt nākamās paaudzes interneta iespējas. Pamatnostādņu pastāvošā konceptuālā struktūra (pamata/NGA tīkli, baltās/pelēkās/melnās zonas) netiks mainīta. Tomēr principu, kas ir pamatā konceptuālajai struktūrai, var padarīt nepārprotamāku, ieviešot jēdzienu „krass uzlabojums”. Trešais apakšrisinājums (progresīvais līmenis): saskaņot pamatnostādnes ar Digitālo programmu Trešais apakšrisinājums ietver pasākumus, kas tiek apspriesti attiecībā uz mazāk vērienīgo 1. un 2. apakšrisinājumu, un ietver speciālu papildu saderības sadaļu īpaši ātrdarbīgiem tīkliem. Lai atbalstītu Digitālās programmas mērķus, papildu sadaļā ieviesta iespēja publiski finansēt nākamās paaudzes interneta infrastruktūru melnajās NGA zonās ar nosacījumu, ka tiek ievēroti stingri nosacījumi un svarīgi konkurenci veicinoši aizsardzības pasākumi. Lai saglabātu stimulu ieguldīt, privātie ieguldījumi ir jāaizsargā pret to, lai tos nepārmāc publiski finansēta infrastruktūra. 4.3. Risinājums Nr. 3 – pamatnostādņu radikālāks grozījumus, par primāriem izvirzot DPE mērķus Trešais risinājums ir radikāli mainīt līdz šim izmantoto pieeju un būtiski grozīt pašreizējās pamatnostādnes, lai apmierinātu vajadzību pēc iespējas vairāk paātrināt platjoslas pakalpojumu izvēršanu un DPE mērķu sasniegšanu. Ir svarīgi atzīmēt, ka pat radikāls grozījums nevar būt tik liels, lai pilnībā mainītu pašreizējo pieeju (piemēram, attiecībā uz mērķa jomām), jo tas būtu pretrunā vispārējam mērķim – saglabāt atvērtu tirgu un neizstumt privātos ieguldījumus. Tādēļ trešais risinājums nepārsniegs minētos ierobežojumus, ierosinot jaunu jēdzienu un definīciju ieviešanu tekstā, kā arī jaunas prasības attiecībā uz saderības pārbaudi. Konkrēti, DPE mērķi tiktu iekļauti pamatnostādņu jēdzienos, piekļuves pienākumu prasības tiktu samazinātas, proporcionalitātes prasības tiktu atvieglotas. 5. Ietekmes analīze Ņemot vērā, ka Komisijai nav izvēles iespēju neiejaukties šajā nozarē (t.i., neveikt valsts atbalsta novērtējumu par attiecīgajiem pasākumiem) un ka jau pastāv konsekventa lietu izskatīšanas prakse, un ir ieviestas pamatnostādnes, turpmāk tiks norādīta tikai katra risinājuma attiecīgo ietekmes faktoru variācija. 5.1. Risinājums Nr.1 – bāzes scenārijs: spēkā esošo pamatnostādņu pagarināšana vēl par trīs gadiem Šā risinājuma priekšrocība ir ātrums, bet tas nepievēršas visiem konkrētajiem mērķiem, kuru sasniegšana ir pārskatīšanas procesa nolūks. Turklāt gandrīz visas ieinteresētās personas un dalībvalstis ir – dažādā mērā – paudušas atbalstu pašreizējo pamatnostādņu pielāgošanai. Tādējādi šis bāzes risinājums – tikai pagarināt pašreizējo pamatnostādņu darbību – apspriežu procesā netika atbalstīts. 5.2. Risinājums Nr. 2 – grozījums pamatnostādnēs, lai nodrošinātu platjoslas infrastruktūras ātru un konkurētspējīgu izvēršanu Šā risinājuma pamatā ir Komisijas pašreizējā politika, un tas sniedz tūlītējus papildu pasākumus attiecībā uz problēmām, kas izriet no normatīvajām un tehnoloģiskajām norisēm, lietu izskatīšanas praksi, apspriedēm ar ieinteresētajām personām un ekspertu ziņojumiem. Kopumā pamatnostādņu pastāvošā konceptuālā pieeja tiktu saglabāta, tādējādi baudot konsekvences un tiesiskās noteiktības sniegtos labumus. Pirmais apakšrisinājums (minimālais līmenis): uzlabot resursu izmantošanu Vairāki pasākumi, kas ierosināti pirmā apakšrisinājuma ietvaros, atbalsta konkrētus mērķus saistībā ar izvairīšanos no konkurences izkropļošanas. Nosacījumu uzlabošana un precizēšana attiecībā uz piekļuvi publiski finansētai platjoslas infrastruktūrai nozīmē vēl vairāk uzlabot apstiprināto pasākumu konkurenci veicinošās īpašības. Labākas piekļuves nosacījumi rada lielāku konkurenci tīklā un līdz ar to pakalpojumu lielāku dažādību par zemākām cenām. Vēsturiskie operatori parasti neatbalsta stingrākus piekļuves noteikumus, jo viņi apgalvo, ka valsts atbalsta saistības būtu jāsaskaņo ar regulu. Tā vietā alternatīvie operatori dod priekšroku labākiem piekļuves nosacījumiem, jo tas ļautu tiem konkurēt pastāvošajā infrastruktūrā. Patērētāji gūtu labumu no šiem pasākumiem, jo pamatnostādņu labāka īstenošanas rezultātā platjoslas infrastruktūrā veidotos lielāka konkurence. Attiecībā uz VRI iesaistīšanu šā risinājuma rezultātā tiek pievienotas dažas papildu instrukcijas, lai labāk precizētu šo iestāžu lomu, kas tām būs jāpilda valsts atbalsta procedūrā. Šāda loma nav saistīta nedz ar novērtējumu, nedz ar diskrecionāriem politikas lēmumiem. Esošās infrastruktūras labāks izmantojums varētu uzlabot platjoslas tīklu pieejamību un ļautu koncentrēt pieejamos resursus jomās, kurās šādas infrastruktūras trūkst. Attiecībā uz konkrēto mērķi samazināt administratīvo slogu šim apakšrisinājumam ir dalīti rezultāti. Plašāka VRI iesaistīšana varētu nozīmēt noteiktas papildu administratīvās izmaksas gan valdībām, gan pašām valsts regulatīvajām iestādēm. Tomēr minētās administratīvās izmaksas būtu ierobežotas. Arī pārredzamības pasākumiem būs dalīti rezultāti attiecībā uz administratīvo slogu. No vienas puses, tas ir ierobežots slogs administrācijām, kurām ir jāpublicē informācija tīmekļa vietnē. No otras puses, šādu datu pieejamība samazina meklēšanas izmaksas privātiem ieguldītājiem (vēsturiskajiem un alternatīvajiem operatoriem), un tas samazina administratīvās izmaksas citām administrācijām. Priekšrocībām, ko sniedz lielāka pārredzamība, vajadzētu būt lielākām par pārredzamības radīto administratīvo slogu. Precizējumiem noteikumos par pastāvošās infrastruktūras izmantošanu konkursa procedūrā par valsts atbalstu būtu alternatīviem operatoriem jāpiedāvā labāku piekļuvi šādai infrastruktūrai, gatavojot savus priekšlikumus. Otrais apakšrisinājums (vidējais līmenis): pielāgot pamatnostādnes tehniskajam progresam Otrā apakšrisinājuma ietekme, būdama kumulatīva, ir tāda pati kā pirmā apakšrisinājuma ietekme, bet ar inkrementālu ietekmi, kas izriet no NGA jaunās definīcijas. NGA definīcijas paplašināšanai ir divu veidu ietekme uz konkurenci. No vienas puses, tā palielinās platformu un operatoru skaitu, kuri var piedalīties atklātā konkursā par valsts finansētiem NGA tīkliem. Tam vajadzētu palielināt konkurenci konkursa procedūrā un tādējādi potenciāli samazināt nepieciešamo atbalsta summu. No otras puses, dažādām tehnoloģijām ir atšķirīgs kvalitatīvais sniegums, tostarp tehniskās spējas nodrošināt piekļuvi. Ja tiek izvēlēta tāda platforma, kas tehnisku iemeslu dēļ var nodrošināt tikai zemas kvalitātes piekļuvi, jaunas infrastruktūras ietekme uz konkurenci ir ierobežota. NGA definīcijas paplašināšana rada vairākas sekas uz platjoslas izvēršanu. Pirmkārt, tā var palielināt zonas, kas tiek uzskatītas par NGA "pelēkajām" vai "melnajām" zonām. Otrkārt, tā veicinās privātus ieguldījumus šajās tehnoloģijās, jo tās būs labāk aizsargātas pret to, ka tās pārmāc cits publiski finansēts NGA tīkls. Pirmo seku rezultātā valsts atbalsts dažās jomās var vairs netikt piešķirts. Nav skaidrs, vai tam ir ietekme uz kopējiem publiskajiem ieguldījumiem NGA tīklos. Trešais apakšrisinājums (progresīvais līmenis): saskaņot pamatnostādnes ar Digitālo programmu Šis risinājums līdzsvaro privāto iniciatīvu izstumšanas risku rentablos reģionos ar vajadzību veicināt šķiedras tīklu izvēršanu: publiskais finansējums tiks atļauts šādos reģionos tikai tad, ja ir pierādīts, ka esošie privātie ieguldījumi ir saistīti tikai ar margināliem un pagaidu uzlabojumiem, turpretim subsīdiju mērķis ir veicināt būtībā jaunu infrastruktūru. Sabiedriskajā apspriešanā vēsturiskie un kabeļu operatori ir apgalvojuši, ka viņu ieguldījumus pašu infrastruktūras uzlabošanā var apdraudēt valsts intervence. Lai gan šādi ieguldījumi var nebūt pārlieku kapitālietilpīgi un nenozīmē jaunas infrastruktūras izstrādi, tomēr tie ir jāaizsargā, lai izvairītos no tirgus mehānisma pārmērīgām izmaiņām. Sabiedriskā apspriešana liecināja, ka "konkurences pārbaude" var būt labs risinājums, lai mazinātu šo ietekmi. 5.3. Risinājums Nr. 3 – pamatnostādņu radikālāks grozījums, par primāriem izvirzot DPE mērķus Šis risinājums ļautu samazināt nepieciešamo valsts atbalsta summu, jo finansētā tīkla rentabilitāte palielinātos (atbalsta saņēmējs varēs izslēgt konkurentus, izmantojot jaunizveidoto infrastruktūru). Tomēr nav acīmredzams, ka šī iecietīgākā pieeja reāli radītu lielākus ieguldījumus NGA un īpaši ātrdarbīgā NGA. Tā kā lielāko daļu infrastruktūras veido privātie ieguldītāji, viņi var izlemt atturēties no šādu ieguldījumu veikšanas, ja viņu izpratnē risks, ka infrastruktūru vēlāk "pārmāks" valsts finansēta infrastruktūra, ir pieaudzis (izstumšanas risks). Otrkārt, publiskie līdzekļi tiktu izmantoti, lai finansētu dominējošos operatorus (vai pat monopolus). Iespēja iekļaut DPE kvantitatīvos mērķus pamatnostādņu definīcijās ļautu palielināt ES dokumentu konsekvenci un tiešākā veidā pielāgotu pamatnostādnes Digitālajai programmai. Tā arī ieviestu ļoti skaidri noteiktu dalījumu, kas palielinātu ieinteresēto personu izpratni (jo īpaši mazās vietējās pārvaldes iestādēs) par viņu veiktās valsts intervences mērķi. Tomēr šī pieeja arī radītu būtiskus trūkumus. Pirmkārt, pieeja patlaban nav pārbaudīta, un ne Komisijai, ne valstu/vietējām pārvaldes iestādēm nav pieredzes darbā ar to. Rezultātā tā varētu radīt neskaidrību starp ieinteresētajām personām. Turklāt novērtējums var izrādīties sarežģītāks: ieviešot trīs kategorijas ("pamata", "lēns NGA" un "īpaši ātrdarbīgs NGA") pašreizējo divu kategoriju vietā, būtu jāizvērtē daudz vairāk iespējamo kombināciju. Dažādajām kategorijām būtu jāpiemēro īpaši saderības nosacījumi. Turklāt pastāv risks, ka kvantitatīvas definīcijas var ātri novecot, kā rezultātā būtu vajadzīga pamatnostādņu atkārtota pārskatīšana īsā laikposmā, tajā pašā laikā Komisijai uzliekot saistības tās piemērot, kamēr tās ir spēkā. Tikai tādu piekļuves pienākumu paredzēšana, kas tiktu piemēroti saskaņā ar nozaru regulējumu, visticamāk samazinātu ieguldījumu izmaksas un nepieciešamā atbalsta summu vienam projektam. Turklāt attiecībā uz pašreizējiem operatoriem, jo īpaši vēsturiskajiem operatoriem, tas samazinātu to izmaksas un palielinātu tiesisko noteiktību. Tomēr pastāv liels risks, ka ieguldījumi varētu vispār nerealizēties, ka publiskais finansējums palīdzētu radīt vai nostiprināt dominējošās pozīcijas un ka publiskās pārvaldes iestādes ar nodokļu maksātāju naudu var finansēt "slēgtu" NGA arhitektūru izvēršanu. Tas ierobežotu konkurenci nākotnē subsidētajā infrastruktūrā, tādējādi palielinot cenas un samazinot kvalitāti. Ja VRI netiks iesaistītas valsts atbalsta procesā, tiks pārvarētas problēmas, kuras dažas dalībvalstis norādījušas attiecībā uz VRI formālajām tiesībām iejaukties valsts atbalsta lietās un samazināt administratīvo slogu. No otras puses, tas nozīmētu zaudētu kontroli pār to, kā subsidētos tīklos tiek paredzēti piekļuves nosacījumi un tarifi, kas ir potenciāls konsekvences zaudējums. Prasības par sabiedrisku apspriešanu un/vai konkursa prasības mīkstināšana veicina pasākuma plānošanas un laika, kurā piešķīrējas iestādes spēj īstenot savus pasākumus, paātrināšanos. Negatīvais aspekts – komercoperatori var aizkavēt / atlikt uz vēlāku laiku savus ieguldījumus lielākas valsts intervences dēļ šajā jomā, publiskais un ES finansējums var tikt izmantots nepareizi vai neefektīvi. Komisija varētu saskarties ar lielu skaitu sūdzību un prāvu. 6. Risinājumu salīdzinājums Risinājumi || Efektivitāte || Iedarbīgums || Saskaņotība Bāzes scenārijs: pašreizējo pamatnostādņu darbības pagarināšana || - || +/- || - Risinājums Nr. 2 – pamatnostādņu pārskatīšana || || || Apakšrisinājums (1) || + || + || +/- Apakšrisinājums (2) || + || + || + Apakšrisinājums (3) || ++ || + || ++ Risinājums Nr. 3 – pamatnostādņu radikāla pārstrādāšana || - || - || + 7. Uzraudzība un novērtēšana Visas dalībvalstis, kuras pieņem atbalsta shēmas, uz kurām attiecas Platjoslas pamatnostādnes, iesniedz Komisijai gada ziņojumus par šādām shēmām. Turklāt konkrētu novērtējumu par to, cik valsts atbalsta pasākumi attiecībā uz platjoslu ir efektīvi, nevar veikt, jo nav pieejams pamatdatu kopums par šiem pasākumiem. Tāpēc jaunajās pamatnostādnēs ir ierosināts, ka pamatdatu kopumu – atbalsta saņēmēja nosaukumu, saņemtā atbalsta summu, atbalsta intensitāti un piemērotās tehnoloģijas – publicē centrālā tīmekļa vietnē un dara pieejamu plašai sabiedrībai. Turklāt ar jaunajām pamatnostādnēm tiek ieviests atvieglots ex-post ziņošanas pienākums. [1] COM (2010) 245. [2] Avots: Valsts atbalsta progresa ziņojums: Ziņojums par valsts atbalsta ieguldījumu "Eiropa 2020" stratēģijā – 2011. gada pavasaris. [3] Skatīt http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52009XC0930(02):LV:NOT