Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem /* COM/2011/0862 galīgā redakcija - 2011/0418 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Šā priekšlikuma galvenais mērķis ir sniegt atbalstu sociāli atbildīgo uzņēmumu tirgum, uzlabojot to ieguldījumu fondu finansējuma piesaistīšanas efektivitāti, kas veic ieguldījumus šajos uzņēmumos. Sociālā uzņēmējdarbība[1] ir jauna nozare ES. Sociāli atbildīgi uzņēmumi ir tādi uzņēmumi, kuru galvenais mērķis ir sociālā ietekme, nevis akcionāru vai citu ieinteresēto personu peļņa. Lai panāktu sociālo ietekmi, sociāli atbildīgs uzņēmums mēģina veidot atbilstošas uzņēmējdarbības metodes, tostarp uzņēmējdarbības finansēšanu. Tā kā šī ir jauna nozare, tai ir raksturīga strauja izaugsme. Saskaņā ar Global Enterprise Monitor 2009. gada ziņojumu no 3 % līdz 7,5 % darbaspēka izvēlētajās ES dalībvalstīs bija nodarbināti dažāda veida sociāli atbildīgos uzņēmumos. Gandrīz visi sociāli atbildīgie uzņēmumi ir MVU. Sociāli atbildīgo uzņēmumu sociālā misija ir cieši saistīta ar ilgtspējīgu vai iekļaujošu attīstību un sociālo problēmu risināšanu ES sabiedrībā: tas nozīmē, ka ieguldījumam sociāli atbildīgos uzņēmumos, visticamāk, ir lielāka labvēlīga sociālā ietekme nekā ieguldījumam MVU kopumā. Pēc dažiem aprēķiniem, piemēram, J. P. Morgan aprēķina, sociālie ieguldījumi varētu strauji pieaugt un kļūt par tirgu, kura apjoms pārsniedz EUR 100 miljardus, uzsverot šīs jaunās nozares potenciālu[2]. Tāpēc šīs nozares izaugsmes un uzplaukuma nodrošināšana būtu vērtīgs ieguldījums stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā. Sociāli atbildīgi uzņēmumi ievērojamu daļu sava finansējuma iegūst no fondu, privātpersonu vai publiskā sektora dotācijām. Tomēr to uzņēmējdarbības ilgtspējīga izaugsme ir atkarīga no spējas piesaistīt plašāku klāstu ieguldījumu un finanšu avotu. Tāpēc ES ieguldījumu fondu tirgus loma ir palielinājusies. Ir izveidojies atsevišķs ieguldījumu fondu tirgus, kura galvenais mērķis ir ieguldījumi sociāli atbildīgos uzņēmumos. Lai atšķirtu šos fondus no sociālā ieguldījuma fondiem kopumā, šie fondi šajā priekšlikumā tiek saukti par sociālās uzņēmējdarbības fondiem. Sociālās uzņēmējdarbības fondu izaugsme atspoguļo daudzu ieguldītāju pieaugošo interesi veikt ieguldījumus (parasti kā plašāka portfeļa daļu), kuru mērķis ir panākt labvēlīgu sociālo ietekmi, neskatoties uz finansiālo ieguvumu. Normatīvās un tirgus nepilnības norāda uz divām problēmām, kas ierobežo sociālās uzņēmējdarbības fondu izaugsmi. Pirmkārt, normatīvās prasības ES un valstu līmenī nav izveidotas tā, lai veicinātu kapitāla piesaisti šiem fondiem. Kapitāla piesaiste pārrobežu mērogā ir dārga un sarežģīta to valstu noteikumu sadrumstalotības dēļ, ar kuriem nosaka privāto vērtspapīru izvietojumu[3] ārzemēs. Atbilstība dažādiem valstu noteikumiem, ar ko reglamentē privātā vērtspapīru izvietojuma darbību izvēlētām ieguldītāju grupām, paaugstina šo fondu kapitāla izmaksas. Tāpat sociālās uzņēmējdarbības fondu uzplaukums nav noticis visās dalībvalstīs, un pašlaik to izplatība ir ģeogrāfiski nevienmērīga. Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm ir skaidrs, ka šo sociālās uzņēmējdarbības fondu darbību lielākajā daļā gadījumu reglamentē ar vispārīgiem valstu noteikumiem, ko piemēro privātam vērtspapīru izvietojumam, vai alternatīvos gadījumos — ar īpašām tiesību normām, kas ieviestas attiecībā uz riska kapitālu vai privāto kapitālu. Nelielā daļā dalībvalstu pastāv arī īpaši noteikumi plašākām sociālā ieguldījuma fondu kategorijām, kas ir atvērtas arī privātiem mazajiem ieguldītājiem. Šie plašākie sociālā ieguldījuma fondi ne vienmēr iegulda savus līdzekļus tikai sociāli atbildīgos uzņēmumos. Ietekmes novērtējumā norādīts, ka valstu noteikumu sadrumstalotība attiecībā uz sociālās uzņēmējdarbības fondiem un šo noteikumu nepielāgotība to vajadzībām ir radījusi izmaksu slogu un samazinājusi šiem fondiem efektīvu piekļuvi kapitāla tirgiem. Neskatoties uz ieguldītāju lielo interesi par sociālo ieguldījumu stratēģijām, šis regulējuma slogs traucē izveidot efektīva apjoma sociālās uzņēmējdarbības fondus (vidēji sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldībā esošo aktīvu apjoms reti pārsniedz EUR 20 miljonus). Otrkārt, potenciālajiem ieguldītājiem sociālās uzņēmējdarbības fondos ir plašs dažādu sociālo ieguldījumu piedāvājumu klāsts, dažāda apjoma informācija par sociālajiem ieguldījumiem, sociāli atbildīgo uzņēmumu izvēli vai pārbaudi un pieeju to sociālās rīcības mērīšanai. Pašiem fondiem un to finansētajiem sociāli atbildīgajiem uzņēmumiem var rasties izmaksas saistībā ar tādiem pašregulējuma pasākumiem iepriekš minēto problēmu risināšanai, kas pārklājas vai konkurē savā starpā. Ir iedragāta ieguldītāju pārliecība un uzticība. Šīs grūtības kavē efektīvas kapitāla plūsmas uz sociālās uzņēmējdarbības fondiem un attiecīgi kapitāla plūsmu uz pašiem sociāli atbildīgajiem uzņēmumiem un rada šķērsli vienota ieguldījumu tirgus attīstīšanai šajā jomā. Ņemot vērā šos apstākļus, Komisija Aktā par vienoto tirgu[4] apņēmās sākt izstrādāt vairākus pasākumus, lai nodrošinātu ES sociāli atbildīgo uzņēmumu uzplaukumu, tostarp novēršot šīs finanšu nepilnības. Šis priekšlikums par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu regulējumu ir viena no iniciatīvām, kas izveidota šajā nolūkā; tā ir daļa no Komisijas sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvas (COM(2011) 682/2), kuras mērķis ir risināt plašākus jautājumus šajā nozarē. Regulas priekšlikuma mērķis ir izveidot tiesisku regulējumu, kas atbilst sociāli atbildīgo uzņēmumu, ieguldītāju, kas gatavojas ieguldīt šādos uzņēmumos, un to starpnieku — specializēto ieguldījumu fondu — vajadzībām. Tā mērķis ir uzlabot skaidrību par īpašībām, kas sociālās uzņēmējdarbības fondiem ir atšķirīgas no plašākās alternatīvo ieguldījumu fondu kategorijas. Tikai tie fondi, kas atbilst šīm īpašībām, ir tiesīgi iegūt līdzekļus saskaņā ar Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu regulējuma priekšlikumu. Regulas priekšlikumā apskatītas šīs problēmas. Tajā izveidotas vienotas prasības tādu kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas darbojas ar nosaukumu ”Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”. Tajā ieviestas prasības attiecībā uz ieguldījumu portfeli, ieguldījumu metodēm un uzņēmumiem, kas ir tiesīgi saņemt kvalificēta sociālās uzņēmējdarbības fonda atbalstu. Tajā izveidoti vienoti noteikumi arī par to, kuras ieguldītāju kategorijas kvalificēts sociālās uzņēmējdarbības fonds var piesaistīt, un par to pārvaldnieku iekšējo organizāciju, kas tirgo šos kvalificētos fondus. Tā kā uz to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu, kas darbojas ar nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, pārvaldniekiem attieksies vienādi visaptveroši noteikumi visā ES, tie gūs labumu no vienādām prasībām attiecībā uz reģistrāciju un ES pasi, un tas palīdzēs izveidot vienlīdzīgus darbības noteikumus visiem sociālo uzņēmēju finansēšanas tirgus dalībniekiem. Regulas par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (ESUF) priekšlikums papildina regulas par riska kapitāla fondiem priekšlikumu. Priekšlikumu mērķi ir atšķirīgi, un abi priekšlikumi, ja tie tiks pieņemti, darbosies vienlaicīgi kā autonomi, savstarpēji neatkarīgi tiesību akti. Riska kapitāla fondi koncentrējas uz kapitāla finansējuma sniegšanu MVU, bet parasti tie nesasniedz uz aktīviem balstīto robežvērtību, kas nosaka lielu fondu pārvaldniekiem pieejamo pasi saskaņā ar Direktīvu 2011/61/ES (par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem). Tā kā sociāli atbildīgie uzņēmumi ir arī MVU un fondi, kas finansē sociāli atbildīgos uzņēmumus, arī nesasniedz uz aktīviem balstītās robežvērtības, kas noteiktas Direktīvā 2011/61/ES, regulā par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem piedāvāto izmantojamo finansēšanas instrumentu tvērums iekļauj ne tikai kapitāla finansējumu, kas ir tipisks instruments jauniem uzņēmumiem tehnoloģiju nozarē. Bez kapitāla finansējuma sociāli atbildīgie uzņēmumi var saņemt arī citus finansējuma veidus, apvienojot publiskā un privātā sektora finansējumu, parāda instrumentus vai nelielus aizdevumus. Tāpēc noteikumu par sociālās uzņēmējdarbības fondiem priekšlikumā ir plašāks būtisko ieguldījumu instrumentu klāsts, salīdzinot ar tiem, kas ir pieejami riska kapitāla fondiem. Turklāt ar ieguldījumiem sociāli atbildīgos uzņēmumos saistītie pārredzamības jautājumi atšķiras no vispārīgajām pārskatu sniegšanas prasībām riska kapitāla jomā — ieguldījumi sociālajā uzņēmējdarbībā ir vērsti uz “sociālo atdevi” jeb labvēlīgu sociālo ietekmi. Priekšlikuma noteikumos ietvertas atsevišķas nodaļas, kas attiecas uz informāciju, kura saistīta ar sociālo ietekmi, sociālās ietekmes mērīšanu un piemērotajām stratēģijām, lai veicinātu tās sasniegšanu. Šo iemeslu dēļ ieteicamais risinājums ir izveidot divus ES regulējumus — riska kapitāla regulējumu un sociālās uzņēmējdarbības regulējumu, kas darbotos autonomi un paralēli. Jāveic turpmāks darbs, lai nodrošinātu, ka ar šo regulu piešķirtās tiesības ESUF pārvaldniekiem un to pārvaldītajiem ESUF nemazinātu ar nodokļiem saistīti šķēršļi. Atbilstoši nodokļu noteikumi, kas izveidoti atsevišķi no šīs regulas, ir būtisks tās papildinājums un atbalsts pilnībā funkcionējoša ESUF tirgus izveidošanai ES. Tie var nodrošināt efektīvas kapitāla plūsmas uz ESUF un galu galā uz kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, kuros fondi veic ieguldījumus. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI 2.1. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Komisijas dienesti 2011. gada 13. jūlijā uzsāka sabiedrisko apspriešanos par iespējamiem pasākumiem, lai uzlabotu sociāli atbildīgo uzņēmumu piekļuvi finansējumam ar ieguldījumu fondu palīdzību, kas tika pabeigta 2011. gada 14. septembrī[5]. Kopā tika saņemtas 67 atbildes, un tās var apskatīt šādā tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/internal_market/consultations/2011/social_investment_funds_en.htm. Turklāt Eiropas Vērtspapīru komiteja (EVK) apspriedās arī ar regulatoriem un uzraudzītājiem, tostarp izmantojot aptauju, kurā tika lūgta informācija par pastāvošajiem valstu režīmiem attiecībā uz sociālā ieguldījuma fondiem, plašāk ietverot sociālās uzņēmējdarbības fondus. Tas ietilpst plašākā Komisijas darba kontekstā un Akta par vienoto tirgu apspriešanā, kurā arī sociāli atbildīgo uzņēmumu un to finansēšanas loma tika identificēta un pārrunāta ar ieinteresētajām personām un apspriešanas dalībniekiem. Pēc tam Komisija uzsāka atsevišķu sociālās uzņēmējdarbības iniciatīvu, kas piedāvāja turpmākas iespējas apspriedēm ar ieinteresētajām personām, tostarp 2011. gada maija seminārā. 2.2. Ietekmes novērtējums Komisija veica dažādu politisko risinājumu ietekmes novērtējumu saskaņā ar tās labāka regulējuma politiku. Šajā analīzē atklājās divas galvenās problēmas: no vienas puses, ieguldītājiem pieejamā informācija par sociāli atbildīgiem uzņēmumiem, sociālās uzņēmējdarbības fondu izmantoto ieguldījumu politiku un pārbaudes procedūrām un sociālās ietekmes mērīšanu ir nepietiekama vai arī nav sniegta salīdzināmā veidā. No otras puses, regulatīvā pieeja to organizāciju finansējuma piesaistīšanai, kas specializējas ieguldījumos sociāli atbildīgos uzņēmumos, nebija izveidota pietiekami atbilstoši konkrētām sociālās uzņēmējdarbības fondu vajadzībām. Pirmkārt, tirgus dalībniekiem trūkst pārliecības par pieejamo informāciju, tie nevar viegli apzināt fondus, kuri finansē sociāli atbildīgus uzņēmumus, un nav pārliecināti par sociālo ietekmi, ko tie var panākt, ieguldot šādos fondos. Otrā problēma attiecas uz regulatīvām nepilnībām: valstu sistēmas, kas reglamentē finansējuma piesaistīšanu ārpus atvērtajiem tirgiem (privāti vērtspapīru izvietojumi), ir atšķirīgas un nav konkrēti piemērotas sociālās uzņēmējdarbības fondu un to pārvaldnieku vajadzībām. Tas nozīmē, ka pārrobežu finansējuma piesaistīšana ir sarežģīta un saistīta ar regulatīvām atšķirībām. Bez vienotiem noteikumiem ES līmenī sociālās uzņēmējdarbības fondu sociālā finansējuma piesaistīšana, visticamāk, paliks valstu līmenī. Tāpēc analīzē identificēti trīs galvenie mērķi: ieguldījumu fondu, kas finansē sociāli atbildīgus uzņēmumus, skaidrības un salīdzināmības uzlabošana; sociālās ietekmes novērtēšanas un analizēšanas instrumentu uzlabošana un labāka sociālās uzņēmējdarbības fondu vajadzību atspoguļošana noteikumos, ko šādiem fondiem piemēro visā Savienībā. Saistībā ar šiem mērķiem tika izskatīti daudzi risinājumi. Attiecībā uz sociālās uzņēmējdarbības fondu skaidrību un salīdzināmību ietekmes novērtējumā apskatīti dažādi risinājumi, lai uzlabotu pārredzamību ar pašregulāciju (rīcības kodeksiem), ES marķējuma izveidošanu ar saskaņotiem un saistošiem pasākumiem atbilstības stiprināšanai. Lai uzlabotu sociālās ietekmes novērtēšanas un analizēšanas instrumentus, tika apskatīti dažādi risinājumi — no ieinteresēto personu diskusiju foruma izveidošanas līdz turpmāka pētījuma uzsākšanai par to, kā šādus novērtēšanas instrumentus var saskaņot ES līmenī. Attiecībā uz šo fondu pārrobežu finansējuma piesaistīšanas uzlabošanu un regulatīvo vidi, kas nosaka privātu vērtspapīru izvietojumu ārzemēs, tika izskatīti risinājumi, sākot no savstarpējas atzīšanas veicināšanas attiecībā uz valstu privātā vērtspapīra izvietojuma noteikumiem un riska kapitāla noteikumu izmantošanas līdz sociālās uzņēmējdarbības fondu līdzekļu piesaistīšanas veicināšanai, īpašas līdzekļu piesaistīšanas sistēmas izveidošanai šādiem fondiem un atsevišķa Eiropas fondu regulējuma izveidošanai šādiem fondiem. Ietekmes novērtējumā tika izvēlēts atsevišķs regulējums fondu un tiem piemērojamo noteikumu izveidošanai, lai veicinātu valstu un pārrobežu līdzekļu piesaistīšanu, tostarp sociālās uzņēmējdarbības fondu Eiropas “zīmola” izveidošana, ko atbalsta spēcīgi pārredzamības pasākumi. Tika novērtēta risinājumu ietekme, tostarp ieguvumi un izmaksas fondu sektoram, ieguldītājiem, sociāli atbildīgiem uzņēmumiem, sabiedrībai, uzraudzītājiem un citām ieinteresētajām personām. Par ieteicamāko risinājumu tika izvēlēts piedāvājums, kas sniedz vislielāko iespēju risināt apzinātās problēmas, saglabājot tā proporcionalitāti attiecībā uz papildu izmaksām tiem, kuri vēlas gūt labumu no jaunā regulējuma. Ietekmes novērtējuma ziņojumā ir ņemti vērā Ietekmes novērtējuma padomes 2011. gada 18. novembra atzinumā izteiktie apsvērumi. Plašāks šīs iniciatīvas konteksts ir paskaidrots papildus, parādot, kā dažādas Komisijas iniciatīvas sociālās uzņēmējdarbības jomā kopā veido saskaņotu stratēģiju. Problēmu analīze ir pastiprināta, ietverot sīkāku skaidrojumu par iemesliem, kāpēc riska kapitāla fondu iniciatīva nespēs risināt problēmas, kas saistās ar sociālās uzņēmējdarbības fondiem. Sīkāk paskaidrota dažādu risinājumu ieviešanas loģika un analīze, īpaši attiecībā uz iespējamām ieguldītāju kategorijām. Ir skaidrāk noteikts pašlaik paredzēto un vēlākā stadijā iespējami nepieciešamo pasākumu saturs. Ietekmes novērtējums ir uzlabots, ietverot pasākumu savstarpējās saistības novērtējumu to varbūtējās efektivitātes izteiksmē. Visbeidzot, ir vairāk paskaidroti uzraudzības un atbilstības jautājumi. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI 3.1. Juridiskais pamats Priekšlikuma pamatā ir LESD 114. pants, kas ir vispiemērotākais juridiskais pamats šajā jomā. Priekšlikuma galvenais mērķis ir uzlabot uzņēmēju, kas darbojas ar nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, tirgdarbības uzticamību un tiesisko noteiktību. Lai sasniegtu šo mērķi, priekšlikumā izveidoti vienoti standarti attiecībā uz to kolektīvo ieguldījumu fondu, kas darbojas ar šo nosaukumu, portfeļa saturu, piemērotiem ieguldījumu instrumentiem un tiesīgiem ieguldījumu saņēmējiem. Priekšlikumā izveidoti arī noteikumi par ieguldītāju kategorijām, kas uzskatāmas par tiesīgām ieguldīt šādos ieguldījumu fondos. Regula tiek uzskatīta par vispiemērotāko juridisko instrumentu, lai visiem tirgus dalībniekiem — ieguldītājiem, sociālās uzņēmējdarbības fondiem un uzņēmumiem, kas saņem sociālās uzņēmējdarbības finansējumu, — ieviestu vienādas prasības finansējuma piesaistīšanai sociāli atbildīgiem uzņēmumiem. Regula tiek uzskatīta par vispiemērotāko instrumentu arī, lai izveidotu vienādus noteikumus tiem, kas var būt sociālās uzņēmējdarbības fondu ieguldītāji, tiem, kas var izmantot nosaukumu “Еiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, un tāda veida uzņēmumiem, kas var saņemt finansējumu no šādiem kvalificētiem fondiem. Visbeidzot, regula tiek uzskatīta par vispiemērotāko instrumentu, lai nodrošinātu, ka visiem dalībniekiem tiek piemērotas vienādas prasības attiecībā uz Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonda statusa iegūšanu un šādu fondu īstenotajām ieguldīšanas stratēģijām un izmantotajiem ieguldījumu instrumentiem. Turklāt šīs regulas mērķi attiecas uz vienādām pārredzamības prasībām saistībā ar sociālo ietekmi, tostarp pārskatu sniegšanas un sociālās rīcības mērīšanas pasākumiem. Tāpēc nepieciešamas vienādas prasības šajā jomā, piemēram, attiecībā uz to, kā sniegt informāciju par sociālo rīcību. Ja konkrētu pasākumu izvēle šo prasību standartizēšanai būtu atstāta dalībvalstu tiesību aktu ziņā, tas radītu risku, ka šīs prasības dažādās dalībvalstīs atšķirtos. Tādējādi tiktu izveidoti nevienādi standarti jomā, kas ir galvenā to ieguldījumu fondu tirgus turpmākā attīstībā, kuri finansē sociālo uzņēmējdarbību. Šādi nevienādi standarti traucētu īstenot mērķi nodrošināt ieguldītāju uzticību šim tirgum. Tāpēc, lai palielinātu ieguldītāju pārliecību, jānodrošina, ka fondu pārvaldnieki šajā nozīmīgajā jomā piemēro vienādus noteikumus. 3.2. Subsidiaritāte un proporcionalitāte Priekšlikuma galvenais mērķis ir izveidot uzticamu, drošu un tiesiski stabilu tirgus vidi Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu tirgdarbībai. Šāda fonda galveno īpašību noteikšanu attiecībā uz tā portfeļa saturu, ieguldījumu instrumentiem, ieguldījumu saņēmējiem un tiesīgajām ieguldītāju grupām nevar atstāt dalībvalstu ziņā, jo tādējādi šīs būtiskās prasības ES tiktu piemērotas atšķirīgi un nekonsekventi. Tāpēc vienādām definīcijām un darbības prasībām jābūt galvenajai lomai kopēju noteikumu kopuma izveidošanā Eiropas tirgū attiecībā uz šiem fondiem un to pārvaldniekiem. Turklāt visiem to kolektīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem, kas darbojas šajā tirgū ar nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, jāpiemēro vienādas organizatoriskās, uzņēmējdarbības veikšanas un pārredzamības prasības. Attiecībā uz Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu pārvaldnieku reģistrāciju un uzraudzību priekšlikuma mērķis ir izveidot līdzsvaru starp efektīvas uzraudzības nepieciešamību, to valstu kompetento iestāžu interesēm, kurās šie fondi ir reģistrēti vai tiek piedāvāti tiesīgu ieguldītāju kategorijām, un EVTI koordinēšanas lomu. Lai izveidotu plūstošu uzraudzības procesu, tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā ir reģistrēts kvalificēta Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonda pārvaldnieks, pārbauda pieteikuma iesniedzēja pārvaldnieka iesniegtos reģistrācijas dokumentus un pēc tam, kad ir novērtēts, vai pieteikuma iesniedzējam ir pietiekama garantija spējai ievērot atbilstību regulas prasībām, reģistrē pieteikuma iesniedzēju. Veicot reģistrētā pārvaldnieka uzraudzību, tā kompetentā iestāde, kas ir reģistrējusi pārvaldnieku, sadarbojas ar kompetentajām iestādēm tajās dalībvalstīs, kurās kvalificētais fonds tiek tirgots. EVTI uztur centrālu datubāzi ar visu reģistrēto pārvaldnieku sarakstu, kas ir tiesīgi izmantot nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”. Attiecībā uz proporcionalitāti priekšlikumā izveidots atbilstošs līdzsvars starp sabiedrības interesi veicināt Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu efektīvāku tirgu attīstību un ierosināto pasākumu izmaksu efektivitāti. Izveidojot vienkāršu reģistrācijas sistēmu, priekšlikumā pilnībā ņemta vērā nepieciešamība līdzsvarot drošību un uzticamību, kas saistīta ar nosaukuma “Еiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” izmantošanu, ar efektīvu tirgus darbību un dažādu ieinteresēto personu izdevumiem. 3.3. Atbilstība LESD 290. un 291. pantam Komisija 2009. gada 23. septembrī pieņēma priekšlikumus regulām, ar ko izveido EBI, EAAPI un EVTI. Šajā sakarībā Komisija vēlas atgādināt savus paziņojumus saistībā ar LESD 290. un 291. pantu, ko tā sniedza, pieņemot regulas par Eiropas uzraudzības iestādēm, un kuros teikts: “Attiecībā uz regulatīvo standartu pieņemšanas procesu Komisija akcentē finanšu pakalpojumu sektora unikālo raksturu, kas izriet no Lamfalisī struktūras un ir nepārprotami atzīts LESD pievienotajā 39. deklarācijā. Tomēr Komisija nopietni šaubās, vai tās lomas ierobežojumi deleģēto aktu un īstenošanas pasākumu pieņemšanā atbilst LESD 290. un 291. pantam.” 3.4. Priekšlikuma izklāsts 1. pants. Darbības joma 1. pantā noteikta paredzētās regulas darbības joma. Šajā pantā paskaidrots, ka nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” (ESUF) piešķir tiem fondu pārvaldniekiem, kas atbilst vienotiem kvalitātes kritērijiem, kurus piemēro to pārvaldīto fondu tirgdarbībai visā Savienībā. Tāpēc 1. pantā uzsvērts mērķis izveidot vienotu ESUF koncepciju. Šī koncepcija ir izveidota, lai nodrošinātu šādu fondu netraucētu tirgdarbību visā Savienībā. 2. pants. Piemērošanas joma 2. pantā noteikts, ka šo regulu piemēro šīs regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā definēto kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kuri ir izveidoti Savienībā un kuri jāreģistrē izcelsmes dalībvalsts kompetentajās iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ar nosacījumu, ka tie pārvalda ESUF portfeļus, kuru kopējie pārvaldītie aktīvi nepārsniedz EUR 500 miljonu robežvērtību. 3. pants. Definīcijas 3. pantā ietvertas svarīgākās definīcijas, kas izmantotas ierosinātās regulas piemērošanas jomā. Ir definēti tādi galvenie jēdzieni kā ESUF, ESUF pārvaldnieks, būtiski ieguldījumu instrumenti un kvalificēti ieguldījumu saņēmēji. Šo definīciju galvenais mērķis ir izveidot skaidri noteiktu atšķirību starp ESUF un citiem fondiem, kuriem var būt līdzīgas ieguldījumu stratēģijas, bet kas neiegulda sociāli atbildīgos uzņēmumos. Atbilstīgi mērķim precīzi definēt fondus šajā regulā 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikts, ka ESUF ir fonds, kas vismaz 70 % no savām kopējām kapitāla iemaksām un nepieprasītā atvēlētā kapitāla iegulda kvalificētos portfeļuzņēmumos. Tas nozīmē, ka, piemēram, ESUF darbības izmaksas, par kurām var vienoties ar ieguldītājiem, jāsedz no atlikušajiem 30 % no atvēlētā kapitāla iemaksām. Šajā regulā ņemtas vērā arī konkrētas sociāli atbildīgo uzņēmumu īpašības. Sociāli atbildīgo uzņēmumu galvenais mērķis ir labvēlīga sociālā ietekme. Tāpēc šajā regulā noteikta prasība, ka kvalificētam portfeļuzņēmumam jābūt izmērāmai un labvēlīgai sociālajai ietekmei, tam jāizmanto sava peļņa, lai sasniegtu savu galveno mērķi, un tas jāpārvalda atbildīgā un pārredzamā veidā. 3. pantā minēti arī noteikumi un procedūras, kas jāizveido gadījumos, kad kvalificēts portfeļuzņēmums gatavojas sadalīt daļu no savas peļņas tā īpašniekiem un akcionāriem. Kā paskaidrots apsvērumā, šāda sadalīšana nedrīkst ietekmēt uzņēmuma galvenā mērķa efektīvu sasniegšanu. Ņemot vērā šādu uzņēmumu finansēšanas vajadzības, ir atbilstoši definēti piemērotie ieguldījumu instrumenti. Tie ietver kapitāla instrumentus, parāda instrumentus, ieguldījumus citos ESUF un ilgtermiņa un vidēja termiņa aizdevumus. 4. pants. Nosaukuma “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” izmantošana 4. pantā noteikts galvenais princips, ka tikai tie fondi, kas atbilst šajā regulā noteiktajiem vienotajiem kritērijiem, ir tiesīgi izmantot nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, lai tirgotu ESUF visā Savienībā. 5. pants. Portfeļa saturs 5. pantā sīki aprakstīts portfeļa saturs, kas raksturīgs ESUF. Šajā saistībā 5. pantā izveidoti vienoti noteikumi par ESUF ieguldījumu saņēmējiem, piemērotiem ieguldījumu instrumentiem un ierobežojumiem ESUF pārvaldnieka riska palielināšanai. Lai piešķirtu ESUF konkrētu elastīguma līmeni to ieguldījumu un likviditātes pārvaldībā, ir atļauti citi ieguldījumi, kuru maksimālais apjoms nepārsniedz 30 % robežvērtību no kopējām kapitāla iemaksām un nepieprasītā kapitāla, kas nav nepieciešami būtiskiem ieguldījumiem. 6. pants. Tiesīgie ieguldītāji 6. pantā izveidoti sīki izstrādāti noteikumi par ieguldītājiem, kas ir tiesīgi ieguldīt ESUF: saskaņā ar šo pantu ESUF var tirgot tikai tādiem ieguldītājiem, kas ir atzīti par profesionāliem ieguldītājiem saskaņā ar Direktīvu 2004/39/EK. Tirdzniecība citiem ieguldītājiem, piemēram, dažām finansiāli nodrošinātām privātpersonām, ir atļauta tikai tad, ja tie iegulda fondā vismaz EUR 100 000 un ja fonda pārvaldnieks ir veicis konkrētas procedūras, lai atbilstoši pārliecinātos, ka šie citi ieguldītāji ir spējīgi pieņemt savus lēmumus par ieguldījumu un saprast ar to saistītos riskus. 7. pants. Rīcības noteikumi 7. pantā noteikti galvenie principi ESUF pārvaldnieka rīcībai, jo īpaši tā darbību veikšanai un attiecībām ar ieguldītājiem. 8. pants. Interešu konflikti 8. pantā ietverti noteikumi attiecībā uz ESUF pārvaldnieku interešu konfliktiem. Šajos noteikumos paredzēts arī nosacījums, ka pārvaldniekam ir jāizveido nepieciešamie organizatoriskie un administratīvie pasākumi, lai nodrošinātu atbilstošu rīcību interešu konfliktu gadījumā. 9. pants. Labvēlīgas sociālās ietekmes mērīšana 9. pantā noteikts, ka ESUF pārvaldniekiem ir jāizveido vajadzīgās procedūras, lai mērītu un uzraudzītu labvēlīgu sociālo ietekmi, ko kvalificētie portfeļuzņēmumi ir apņēmušies panākt. 10. pants. Organizatoriskās prasības 10. pantā noteikta prasība, ka ESUF pārvaldniekam jābūt atbilstošiem cilvēkresursiem un tehniskiem resursiem, kā arī pietiekamiem pašu līdzekļiem, kas nepieciešami ESUF pienācīgai pārvaldīšanai. 11. pants. Novērtēšana 11. pantā apskatīta ESUF aktīvu novērtēšana. Noteikumi par novērtēšanu jāietver katra ESUF statūtos. 12. pants. Gada pārskati 12. pantā ietverti noteikumi par gada pārskatiem, kas ESUF pārvaldniekiem jāsagatavo attiecībā uz to pārvaldīto ESUF. Pārskatā apraksta fonda portfeļa saturu un iepriekšējā gadā veiktās darbības. Tajā ietver arī informāciju par fonda ieguldījumu politikas sasniegto sociālo ietekmi. 13. pants. Informācijas atklāšana ieguldītājiem 13. pantā ietvertas dažas galvenās informācijas atklāšanas prasības, kas ESUF pārvaldniekam ir saistošas attiecībā uz tā ieguldītājiem. Šīs prasības ietver vispārīgus informācijas atklāšanas pienākumus pirms līguma noslēgšanas saistībā ar ESUF ieguldījumu stratēģiju un mērķiem, informāciju par izmaksām un saistītajiem maksājumiem un ESUF piedāvātā ieguldījuma riska/atlīdzības profilu. Šīs prasības attiecas arī uz informāciju par to, kā tiek aprēķināts ESUF pārvaldnieka atalgojums. Vienlaicīgi šo prasību mērķis ir nodrošināt konkrētu ESUF īpašību pārredzamību, īpaši attiecībā uz ieguldījumu politikas labvēlīgo sociālo rezultātu. 14. pants. Uzraudzība 14. pantā ESUF pārvaldniekam noteikta prasība informēt kompetento iestādi, ja tas gatavojas tirgot ESUF ar nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, lai nodrošinātu, ka izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde spēs uzraudzīt ESUF pārvaldnieka atbilstību šajā regulā noteiktajām vienotajām prasībām. Pārvaldnieks sniedz arī vajadzīgo informāciju, tostarp par pasākumiem, lai panāktu atbilstību šīs regulas noteikumiem, un par fondiem, kurus tas gatavojas tirgot. Kad kompetentā iestāde ir pārliecinājusies, ka pieprasītā informācija ir pilnīga un pasākumi ir piemēroti, lai panāktu atbilstību šīs regulas prasībām, tā reģistrē ESUF pārvaldnieku. Reģistrācija ir derīga visā Savienībā un ļauj ESUF pārvaldniekam tirgot ESUF ar nosaukumu “Еiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”. 15. pants. Informācijas atjaunināšana 15. pantā paredzēti noteikumi gadījumiem, kad jāatjaunina izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei sniegtā informācija. 16. pants. Pārrobežu paziņojumi 16. pantā aprakstīts pārrobežu ziņošanas process starp kompetentajām uzraudzības iestādēm, kuru uzsāk pēc ESUF pārvaldnieka reģistrēšanas. 17. pants. EVTI datubāze 17. pantā EVTI piešķir pilnvaras uzturēt centrālo datubāzi, kurā ietverts visu Savienībā reģistrēto ESUF saraksts. 18. pants. Kompetentās iestādes uzraudzība 18. pantā noteikts, ka izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde uzrauga šīs regulas prasību ievērošanu. 19. pants. Uzraudzības pilnvaras 19. pantā norādīts to uzraudzības pilnvaru saraksts, kuras jāpiešķir kompetentajām iestādēm, lai nodrošinātu atbilstību šajā regulā noteiktajiem vienotajiem kritērijiem. 20. pants. Sankcijas 20. pantā ietverti noteikumi par sankcijām, lai nodrošinātu šīs regulas prasību pareizu izpildi. 21. pants. Galveno noteikumu pārkāpumi 21. pantā noteikts, ka par pārkāpumiem attiecībā uz tādiem šīs regulas galvenajiem noteikumiem kā portfeļa saturs, tiesīgie ieguldītāji un nosaukuma “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” izmantošana piemēro sankcijas, aizliedzot izmantot ESUF nosaukumu un izslēdzot ESUF pārvaldnieku no reģistra. 22. pants. Sadarbība saistībā ar uzraudzību 22. pantā ietverti noteikumi par uzraudzības informācijas apmaiņu starp izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un EVTI. 23. pants. Dienesta noslēpums 23. pantā paredzēti noteikumi par nepieciešamo dienesta noslēpuma līmeni, kas jāpiemēro visām attiecīgajām valstu iestādēm un Eiropas Vērtspapīru un tirgu regulatoram (EVTI). 24. pants. Nosacījumi attiecībā uz pilnvarām 24. pantā ietverti nosacījumi attiecībā uz Komisijas pilnvarām pieņemt deleģētus aktus. 25. pants. Pārskatīšana 25. pantā ietvertas klauzulas par regulas pārskatīšanu un iespējamiem Komisijas priekšlikumiem attiecībā uz tās grozījumiem. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Šim priekšlikumam nav ietekmes uz budžetu. 2011/0418 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondiem (Dokuments attiecas uz EEZ) EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas atzinumu,[6] ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu,[7] saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Ieguldītāji arvien vairāk cenšas arī sasniegt sociālus mērķus, nevis tikai meklē finansiālu ieguvumu, tāpēc sociālo ieguldījumu tirgus Savienībā izplešas arvien vairāk, daļēji pateicoties ieguldījumu fondiem, kas veic ieguldījumus sociāli atbildīgos uzņēmumos. Šie ieguldījumu fondi nodrošina finansējumu sociāli atbildīgiem uzņēmumiem, kas darbojas kā sociālo pārmaiņu veicinātāji, piedāvājot inovatīvus risinājumus sociālām problēmām un dodot vērtīgu ieguldījumu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā. (2) Ieviešot vienotus noteikumus Savienībā, jāizveido kopēja noteikumu sistēma attiecībā uz nosaukuma “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” izmantošanu, īpaši attiecībā uz fondu, kas darbojas ar šo nosaukumu, portfeļa saturu, tiesīgajiem ieguldījumu saņēmējiem, ieguldījumu instrumentiem, kurus tie var izmantot, un to ieguldītāju kategorijām, kas ir tiesīgi ieguldīt šādos fondos. Bez šāda kopēja regulējuma pastāv risks, ka dalībvalstis piemēro atšķirīgus pasākumus valstu līmenī, radot tiešu nelabvēlīgu ietekmi un šķēršļus pienācīgai iekšējā tirgus darbībai, jo fondiem, kas gatavojas darboties visā Savienībā, katrā dalībvalstī tiktu piemēroti atšķirīgi noteikumi. Turklāt atšķirīgas kvalitātes prasības attiecībā uz portfeļa saturu, ieguldījumu saņēmējiem un tiesīgajiem ieguldītājiem varētu radīt dažādus ieguldītāju aizsardzības līmeņus un raisīt neizpratni attiecībā uz ieguldījuma piedāvājumu, kas saistās ar Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondu (ESUF). Turklāt ieguldītājiem būtu jāvar salīdzināt dažādu ESUF ieguldījumu piedāvājumus. Jānovērš būtiski šķēršļi ESUF pārrobežu finansējuma piesaistīšanai un jāizvairās no konkurences izkropļošanas starp šiem fondiem un jebkādiem turpmākiem iespējamiem šķēršļiem tirdzniecībai un būtiskiem konkurences kropļojumiem nākotnē. Attiecīgi atbilstošais juridiskais pamats ir LESD 114. pants, kas interpretēts saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas pastāvīgo judikatūru. (3) Jāpieņem regula, ar kuru izveido vienotus ESUF piemērojamus noteikumus un nosaka atbilstošas prasības visās dalībvalstīs to pārvaldniekiem, kas gatavojas piesaistīt kapitālu visā Savienībā, izmantojot nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”. Šīm prasībām būtu jānodrošina to ieguldītāju pārliecība, kas gatavojas ieguldīt šādos fondos. (4) Regulas formā izveidojot kvalitātes prasības nosaukuma “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” izmantošanai, būtu jānodrošina, ka šīs prasības tiks tieši piemērotas to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas piesaista līdzekļus, izmantojot šo nosaukumu. Tam būtu jānodrošina vienādi nosacījumi šā nosaukuma izmantošanai, novēršot situāciju, ka valstis izveido atšķirīgas prasības, transponējot direktīvu. Šajā regulā būtu jāparedz, ka to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas izmanto šo nosaukumu, jāievēro vienādi noteikumi visā Savienībā, un tas uzlabotu arī to ieguldītāju pārliecību, kuri gatavojas veikt ieguldījumus fondos, kas koncentrējas uz ieguldīšanu sociāli atbildīgos uzņēmumos. Regula samazinātu arī regulējuma sarežģītību un pārvaldnieka izmaksas, kas rodas, lai nodrošinātu atbilstību nereti atšķirīgiem valstu noteikumiem, ar ko reglamentē šādu fondu darbību, jo īpaši tiem pārvaldniekiem, kas gatavojas piesaistīt kapitālu pārrobežu līmenī. Regulai būtu jāpalīdz novērst arī konkurences izkropļojumus. (5) Lai skaidrāk noteiktu attiecības starp šo regulu un vispārīgi piemērojamajiem Savienības noteikumiem par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem un to pārvaldniekiem, jāparedz, ka šo regulu piemēro tikai to kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas nav pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Direktīvas 2009/65/EK par normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU) [8] 1. pantu un kas ir izveidoti Savienībā un reģistrēti izcelsmes dalībvalsts kompetentajā iestādē saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem un par grozījumiem Direktīvā 2003/41/EK, Direktīvā 2009/65/EK, Regulā (EK) Nr. 1060/2009 un Regulā (ES) Nr. 1095/2010[9]. Turklāt šī regula būtu jāpiemēro tikai pārvaldniekiem, kas pārvalda tādu ESUF portfeļus, kuru pārvaldāmie kopējie aktīvi nepārsniedz EUR 500 miljonu robežvērtību. Lai šīs robežvērtības aprēķināšana tiktu ieviesta praksē, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz šīs robežvērtības aprēķināšanu. Īstenojot šīs pilnvaras, Komisijai, lai nodrošinātu konsekvenci noteikumos par kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem, būtu jāņem vērā saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 6. punkta a) apakšpunktu Komisijas pieņemtie pasākumi. (6) Ja kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldnieki negatavojas izmantot nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, šo regulu nepiemēro. Šādos gadījumos turpina piemērot pastāvošos valstu noteikumus un vispārīgos Savienības noteikumus. (7) Ar šo regulu būtu jāizveido vienoti noteikumi attiecībā uz ESUF raksturu, jo īpaši attiecībā uz portfeļuzņēmumiem, kuros ESUF ir atļauts ieguldīt, un izmantojamajiem ieguldījumu instrumentiem. Lai nodrošinātu nepieciešamo skaidrību un noteiktību, šajā regulā būtu jāparedz arī vienoti kritēriji, kuriem atbilstīgi noteiktu, ka sociāli atbildīgie uzņēmumi ir tiesīgi kvalificēti portfeļuzņēmumi. Sociāli atbildīgo uzņēmumu galvenais mērķis ir labvēlīga sociālā ietekme, nevis pēc iespējas lielāka peļņa. Tāpēc šajā regulā būtu jānosaka prasība, ka kvalificēta portfeļuzņēmuma mērķim jābūt panākt izmērāmu un labvēlīgu sociālo ietekmi; tam jāizmanto sava peļņa, lai sasniegtu savu galveno mērķi, un tas jāpārvalda atbildīgā un pārredzamā veidā. Kopumā ārkārtējos gadījumos, kad kvalificēts portfeļuzņēmums gatavojas sadalīt peļņu akcionāriem un īpašniekiem, tam būtu jābūt iepriekš izveidotām procedūrām un noteikumiem attiecībā uz to, kā peļņu sadala akcionāriem un īpašniekiem. Šajos noteikumos būtu jāprecizē, ka peļņas sadalīšana neietekmē galveno sociālo mērķi. (8) Sociāli atbildīgie uzņēmumi ietver plašu uzņēmumu loku ar dažādām juridiskām formām, kuri sniedz sociālos pakalpojumus vai tirgo preces neaizsargātām vai atstumtām personām. Šie pakalpojumi ietver piekļuvi mājoklim, veselības aprūpei, palīdzību vecāka gadagājuma personām vai personām ar invaliditāti, bērnu aprūpi, piekļuvi nodarbinātībai un apmācībām, kā arī atkarības pārvaldībai. Sociāli atbildīgi uzņēmumi ietver arī tos uzņēmumus, kas piemēro preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodi ar sociālu mērķi, bet kuru darbības var nebūt saistītas ar sociālo preču tirdzniecības vai pakalpojumu piedāvāšanas jomu. Šīs darbības ietver sociālo un profesionālo integrāciju, dodot piekļuvi nodarbinātībai sociāli atstumtiem cilvēkiem, jo īpaši cilvēkiem ar nepietiekamu kvalifikāciju vai sociālām vai profesionālām problēmām, kuru dēļ tie ir nelabvēlīgākā stāvoklī vai atstumti. (9) Ņemot vērā konkrētas sociāli atbildīgo uzņēmumu finansēšanas vajadzības, jāievieš skaidrība attiecībā uz to instrumentu veidiem, kādi ESUF būtu jāizmanto šādai finansēšanai. Tāpēc šajā regulā būtu jāparedz vienoti noteikumi par piemērotajiem instrumentiem, ko ESUF izmanto, veicot ieguldījumus, un kas ietver kapitāla instrumentus, parāda instrumentus, ieguldījumus citos ESUF un īstermiņa un vidēja termiņa aizdevumus. (10) Lai saglabātu nepieciešamo elastīgumu savā ieguldījumu portfelī, ESUF var ieguldīt arī citos aktīvos, kas nav būtiski ieguldījumi, ja šie ieguldījumi nepārsniedz šajā regulā noteiktos ierobežojumus attiecībā uz nebūtiskiem ieguldījumiem. Ierobežojumu aprēķināšanā attiecībā uz šajā regulā noteiktajiem nebūtiskajiem ieguldījumiem nebūtu jāņem vērā tāda īstermiņa līdzdalība kā skaidra nauda un tās ekvivalenti. (11) Lai nodrošinātu, ka nosaukums “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” ir uzticams un viegli atpazīstams ieguldītājiem visā Savienībā, šajā regulā būtu jānosaka, ka tikai tie ESUF pārvaldnieki, kas atbilst šajā regulā noteiktajiem vienotajiem kvalitātes kritērijiem, ir tiesīgi izmantot šo nosaukumu, tirgojot ESUF visā Savienībā. (12) Lai nodrošinātu, ka ESUF ir atsevišķs un atpazīstams profils, kas ir atbilstošs to mērķim, būtu jāparedz vienoti noteikumi par portfeļa saturu un ieguldījumu metodēm, ko šādiem fondiem ir atļauts izmantot. (13) Lai nodrošinātu, ka ESUF nerada sistēmiskus riskus, un arī lai nodrošinātu, ka šādi fondi savās ieguldījumu darbībās koncentrējas uz atbalsta sniegšanu kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, nebūtu jāpieļauj aizņēmumi vai saistību īpatsvara palielināšana fonda līmenī. Tomēr, lai ļautu fondam nosegt ārkārtējas likviditātes vajadzības, kas var rasties no brīža, kad no ieguldītājiem pieprasīts atvēlētais kapitāls, līdz faktiskai kapitāla ieskaitīšanai tā kontos, būtu jāpieļauj īstermiņa aizņēmumi. (14) Lai nodrošinātu, ka ESUF tiek tirgoti ieguldītājiem, kam ir zināšanas, pieredze un spēja uzņemties ar šiem fondiem saistītos riskus, un lai saglabātu ieguldītāju pārliecību un uzticību ESUF, būtu jāizveido konkrēti drošības pasākumi. Tāpēc ESUF parasti būtu jātirgo tikai tiem ieguldītājiem, kas ir profesionāli klienti vai kas var tikt uzskatīti par profesionāliem klientiem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/39/EK, kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK[10]. Tomēr, lai uzturētu pietiekami plašu ieguldītāju loku ieguldījumiem ESUF, ir vēlams, lai arī konkrētiem citiem ieguldītājiem, tostarp finansiāli nodrošinātām privātpersonām, būtu pieeja šiem fondiem. Attiecībā uz šiem citiem ieguldītājiem būtu jāizveido konkrēti drošības pasākumi, lai nodrošinātu, ka ESUF tiek tirgoti tikai tādiem ieguldītājiem, kam ir atbilstošs profils, lai veiktu šādus ieguldījumus. Šie drošības pasākumi izslēdz tirdzniecību, izmantojot periodiskus uzkrājumu plānus. (15) Lai nodrošinātu, ka tikai tie ESUF pārvaldnieki, kas atbilst vienotiem kvalitātes kritērijiem attiecībā uz to rīcību tirgū, izmanto nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, šajā regulā būtu jāizveido noteikumi par uzņēmējdarbības veikšanu un ESUF pārvaldnieka attiecībām ar saviem ieguldītājiem. Tā paša iemesla dēļ šajā regulā būtu jāparedz arī vienoti nosacījumi attiecībā uz šo pārvaldnieku rīcību interešu konfliktu gadījumā. Šajos noteikumos būtu jāparedz arī tas, ka pārvaldniekam ir jāizveido nepieciešamie organizatoriskie un administratīvie pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgu rīcību interešu konfliktu gadījumā. (16) Labvēlīgas sociālās ietekmes radīšana papildus finansiālam ieguvumam ieguldītājiem ir to ieguldījumu fondu galvenā īpašība, kas veic ieguldījumus sociāli atbildīgos uzņēmumos, un ar to tie atšķiras no citiem ieguldījumu fondu veidiem. Tāpēc šajā regulā būtu jānosaka prasība, ka ESUF pārvaldniekiem jāizveido procedūras, ar ko uzrauga un mēra labvēlīgo sociālo ietekmi, kas jāsasniedz ar ieguldījumiem kvalificētos portfeļuzņēmumos. (17) Lai nodrošinātu nosaukuma “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” integritāti, šajā regulā būtu jāietver arī kvalitātes kritēriji attiecībā uz ESUF pārvaldnieka organizāciju. Tāpēc šajā regulā būtu jāizveido vienotas un proporcionālas prasības nepieciešamībai uzturēt atbilstošus tehniskos resursus un cilvēkresursus, kā arī pietiekamus pašu līdzekļus pareizai ESUF pārvaldībai. (18) Ieguldītāju aizsardzības nolūkos jānodrošina pienācīga ESUF aktīvu novērtēšana. Tāpēc ESUF statūtos būtu jāietver noteikumi par aktīvu novērtēšanu. Tam būtu jānodrošina novērtējuma integritāte un pārredzamība. (19) Lai nodrošinātu, ka tie ESUF pārvaldnieki, kas izmanto nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, pietiekami atbildīgi veic savas darbības, būtu jāizveido vienoti noteikumi attiecībā uz gada pārskatiem. (20) Lai nodrošinātu nosaukuma “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” integritāti ieguldītāju skatījumā, šis nosaukums jāizmanto tikai tiem fondu pārvaldniekiem, kuru ieguldījumu politika un ieguldījumu saņēmēji ir pilnībā pārredzami. Tāpēc šajā regulā būtu jāizveido vienoti noteikumi par informācijas atklāšanas prasībām, kas ir saistošas ESUF pārvaldniekam attiecībā pret tā ieguldītājiem. Šajās prasībās būtu jāietver elementi, kas ir specifiski ieguldījumiem sociāli atbildīgos uzņēmumos, lai sasniegtu labāku šādas informācijas konsekvenci un salīdzināmību. Šī informācija ietver kritērijus un procedūras, ko izmanto, lai izvēlētos konkrētus kvalificētus portfeļuzņēmumus, kuros veikt ieguldījumus. Tā ietver arī informāciju par labvēlīgu sociālo ietekmi, kas jāpanāk ar ieguldījumu politiku, un to, kā tā jāuzrauga un jānovērtē. Lai nodrošinātu vajadzīgo ieguldītāju pārliecību un uzticību šiem ieguldījumiem, šajā informācijā papildus jāiekļauj arī informācija par ESUF aktīviem, kas nav ieguldīti kvalificētos portfeļuzņēmumos, un par to, kā tie ir izvēlēti. (21) Lai nodrošinātu šajā regulā ietverto vienoto prasību efektīvu pārraudzību, izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei būtu jāuzrauga ESUF pārvaldnieka atbilstība šajā regulā noteiktajām vienotajām prasībām. Tāpēc ESUF pārvaldniekam, kas gatavojas tirgot savus fondus ar nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, būtu jāinformē par to savas izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde. Kompetentajai iestādei būtu jāreģistrē fonda pārvaldnieks, ja ir iesniegta visa nepieciešamā informācija un ieviesti attiecīgi pasākumi, lai panāktu atbilstību šīs regulas prasībām. Šai reģistrācijai būtu jābūt spēkā visā Savienībā. (22) Lai efektīvi uzraudzītu atbilstību noteiktajiem vienotajiem kritērijiem, šajā regulā būtu jāiekļauj noteikumi par nosacījumiem, saskaņā ar kuriem jāatjaunina izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniegtā informācija. (23) Efektīvai šajā regulā noteikto prasību uzraudzībai tajā būtu jāizveido arī pārrobežu ziņošanas process starp kompetentajām uzraudzības iestādēm, ko uzsāk pēc ESUF pārvaldnieka reģistrēšanas tā izcelsmes dalībvalstī. (24) Lai saglabātu pārredzamus nosacījumus ESUF pārvaldnieku veiktai tirdzniecībai visā Savienībā, Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (EVTI) būtu jāpiešķir pilnvaras uzturēt centrālu datubāzi ar visu to ESUF sarakstu, kas ir reģistrēti saskaņā ar šo regulu. (25) Lai nodrošinātu izveidoto vienoto kritēriju efektīvu uzraudzību, šajā regulā būtu jāietver kompetento iestāžu uzraudzības pilnvaru saraksts. (26) Lai nodrošinātu pareizu izpildi, šajā regulā būtu jāietver arī sankcijas par tās galveno noteikumu pārkāpumiem, proti, attiecībā uz portfeļa saturu, drošības pasākumiem saistībā ar tiesīgo ieguldītāju identitāti un nosaukuma “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” izmantošanu tikai reģistrētiem ESUF pārvaldniekiem. Būtu jāparedz, ka šo galveno noteikumu pārkāpuma gadījumā tiek aizliegts izmantot šo nosaukumu un fonda pārvaldnieks tiek izslēgts no reģistra. (27) Uzraudzības informācijas apmaiņa būtu jāveic starp izcelsmes un uzņēmējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm un EVTI. (28) Efektīvai regulatīvai sadarbībai starp iestādēm, kurām uzticēts uzraudzīt atbilstību vienotajiem kritērijiem, kas noteikti šajā regulā, nepieciešama augsta līmeņa dienesta noslēpuma piemērošana visām attiecīgajām valstu iestādēm un EVTI. (29) Finanšu pakalpojumu tehniskajiem standartiem būtu jānodrošina konsekventa harmonizācija un augsta līmeņa uzraudzība Savienībā. Būtu efektīvi un lietderīgi uzticēt EVTI kā iestādei ar īpaši specializētu kompetenci izstrādāt iesniegšanai Komisijai to īstenošanas tehnisko standartu projektus, kas neietver politikas risinājumus. (30) Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas tehniskos standartus ar īstenošanas aktiem saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 291. pantu un saskaņā ar 15. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK[11]. EVTI būtu jāuztic izstrādāt īstenošanas tehnisko standartu projektus attiecībā uz 16. pantā minētās paziņošanas procedūras formātu un metodi. (31) Lai precizētu šajā regulā noteiktās prasības, Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, ar kuriem precizē robežvērtības aprēķināšanai un uzraudzībai izmantojamo metožu noteikšanu atbilstīgi šai regulai, metodes kvalificētu portfeļuzņēmumu identificēšanai, interešu konfliktu veidus, no kādiem jāizvairās ESUF pārvaldniekiem, un šajā saistībā veicamos pasākumus, sīkāk izstrādā procedūras, ar kurām mēra sociālo ietekmi, kas jāpanāk kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, un pārredzamības prasību noteikšanas metodes. Ir sevišķi svarīgi, lai sagatavošanas darba laikā Komisija veiktu atbilstošu apspriešanu, tostarp speciālistu līmenī. Šajā darbā būtu jāņem vērā arī pašregulācijas iniciatīvas un rīcības kodeksi. (32) Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un pienācīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (33) Vēlākais četrus gadus pēc dienas, kad šo regulu sāk piemērot, būtu jāveic šīs regulas pārskatīšana, lai ņemtu vērā ESUF tirgus attīstību. Balstoties uz šo pārskatīšanu, Komisijai būtu jāiesniedz ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei, vajadzības gadījumā kopā ar izmaiņām tiesību aktos. (34) Šajā regulā ievērotas pamattiesības un principi, īpaši tie, kas noteikti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, tostarp tiesības uz privātās dzīves un ģimenes dzīves neaizskaramību un uzņēmējdarbības brīvību. (35) Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti[12] reglamentē personas datu apstrādi dalībvalstīs, piemērojot šo regulu, dalībvalstu kompetento iestāžu, īpaši dalībvalstu izvēlētu neatkarīgu valsts iestāžu uzraudzībā. Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu dati brīvu apriti[13] reglamentē personas datu apstrādi, ko veic EVTI, piemērojot šo regulu, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā. (36) Šīs regulas mērķi, konkrēti, attīstīt ESUF iekšējo tirgu, izveidojot sistēmu ESUF pārvaldnieku reģistrēšanai, ar ko veicina ESUF tirdzniecību visā Savienībā, var sasniegt tikai Savienības līmenī. Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šī regula paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pants Šajā regulā paredzētas vienotas prasības tiem kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas gatavojas izmantot nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” (ESUF), un nosacījumi šāda nosaukuma kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu tirdzniecībai Savienībā, tādējādi veicinot netraucētu iekšējā tirgus darbību. Šajā regulā paredzēti arī vienoti noteikumi attiecībā uz ESUF pārvaldnieku veiktu tirdzniecību tiesīgiem ieguldītājiem visā Savienībā, ESUF portfeļa saturu, piemērojamiem ieguldījumu instrumentiem un metodēm, kā arī to ESUF pārvaldnieku organizāciju, pārredzamību un rīcību, kas tirgo ESUF visā Savienībā. 2. pants 1. Šo regulu piemēro 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā definēto kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kuri ir izveidoti Savienībā un kuriem jāreģistrējas savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajās iestādēs saskaņā ar Direktīvas 2011/61/ES 3. panta 3. punkta a) apakšpunktu, ar nosacījumu, ka šie pārvaldnieki pārvalda ESUF portfeļus, kuru kopējie pārvaldītie aktīvi nepārsniedz EUR 500 miljonu robežvērtību vai — dalībvalstīs, kurās euro nav oficiālā valūta, — atbilstošo vērtību valsts valūtā šīs regulas spēkā stāšanās dienā. 2. Aprēķinot 1. punktā minēto robežvērtību, kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu pārvaldniekiem, kas pārvalda citus fondus, kuri nav ESUF, nav jāņem vērā šajos citos fondos pārvaldītie aktīvi. 3. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, nosakot metodes, atbilstīgi kurām aprēķina šā panta 1. punktā minēto robežvērtību un pastāvīgi uzrauga atbilstību šai robežvērtībai. 3. pants 1. Šajā regulā piemēro šādas definīcijas: (a) “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” (ESUF) ir kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, kas vismaz 70 % no savām kopējām kapitāla iemaksām un nepieprasītā atvēlētā kapitāla iegulda aktīvos, kuri ir būtiski ieguldījumi; (b) “kolektīvo ieguldījumu uzņēmums” ir uzņēmums, kas piesaista kapitālu no vairākiem ieguldītājiem ar mērķi ieguldīt to saskaņā ar konkrētu ieguldīšanas politiku šo ieguldītāju labā un kam nav vajadzīga Direktīvas 2009/65/EK 5. pantā minētā atļauja; (c) „būtiski ieguldījumi” ir jebkurš no šādiem instrumentiem: i) kapitāla instruments, ko – emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums un ko ESUF iegādājies tieši no kvalificēta portfeļuzņēmuma vai – emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums apmaiņā pret kapitāla vērtspapīru, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums, vai – emitējis uzņēmums, kuram ir vairākuma īpašumtiesības kvalificētā portfeļuzņēmumā, kas ir tā filiāle, un ESUF šo kapitāla instrumentu iegādājies apmaiņā pret kapitāla instrumentu, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums; ii) vērtspapīroti un nevērtspapīroti parāda instrumenti, ko emitējis kvalificēts portfeļuzņēmums; iii) viena vai vairāku citu ESUF daļas vai akcijas; iv) vidēja termiņa un ilgtermiņa aizdevumi, ko ESUF piešķīris kvalificētiem portfeļuzņēmumiem; v) jebkāda cita veida dalība kvalificētā portfeļuzņēmumā; (d) “kvalificēts portfeļuzņēmums” ir uzņēmums, kurš ESUF ieguldījuma veikšanas brīdī nav iekļauts Direktīvas 2004/39/EK 4. panta 1. punkta 14) apakšpunktā definētajā regulētajā tirgū un kura gada apgrozījums nepārsniedz EUR 50 miljonus vai kopējā gada bilance nepārsniedz EUR 43 miljonus, un kurš pats nav kolektīvo ieguldījumu uzņēmums, un kurš i) ir izvirzījis izmērāmas, labvēlīgas sociālās ietekmes sasniegšanu par tā galveno mērķi saskaņā ar tā statūtiem vai jebkādu citu uzņēmējdarbības veikšanas dokumentu, ja – uzņēmums sniedz pakalpojumus vai tirgo preces neaizsargātām vai atstumtām personām, vai – uzņēmums izmanto preču ražošanas vai pakalpojumu sniegšanas metodi, kas ietver tā sociālo mērķi; ii) izmanto savu peļņu, lai sasniegtu savu galveno mērķi, nevis sadala peļņu, un kuram ir iepriekš izveidotas procedūras un noteikumi jebkādiem apstākļiem, kuros peļņu sadala akcionāriem un īpašniekiem; iii) tiek pārvaldīts atbildīgā un pārredzamā veidā, jo īpaši iesaistot darbiniekus, klientus un ieinteresētās personas, kas saistīti ar tā uzņēmējdarbību; (e) “kapitāls” ir īpašumtiesību daļa uzņēmumā, kuru veido kvalificēta portfeļuzņēmuma akcijas vai citādas kapitāla daļas, kas emitētas ieguldītājiem; (f) “tirdzniecība” ir tieša vai netieša ESUF daļu vai akciju piedāvāšana vai izvietošana pēc ESUF pārvaldnieka iniciatīvas vai šā pārvaldnieka vārdā ieguldītājiem, kuriem ir Savienībā reģistrēta juridiskā adrese; (g) “atvēlētais kapitāls” ir jebkādas saistības, kas personai liek iegādāties ESUF daļas vai iemaksāt kapitālu ESUF; (h) “ESUF pārvaldnieks” ir juridiska persona, kuras parastā uzņēmējdarbība ir pārvaldīt vismaz vienu ESUF; (i) “izcelsmes dalībvalsts” ir dalībvalsts, kurā ESUF pārvaldnieks ir izveidots vai kurā tam ir reģistrēta juridiskā adrese; (j) “uzņēmēja dalībvalsts” ir dalībvalsts, kura nav izcelsmes dalībvalsts un kurā ESUF pārvaldnieks tirgo ESUF saskaņā ar šo regulu; (k) “kompetentā iestāde” ir valsts iestāde, kuru ar likumu vai noteikumiem ieceļ izcelsmes dalībvalsts un kura veic kolektīvo ieguldījumu uzņēmumu reģistrāciju atbilstīgi 2. panta 1. punktam. 2. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, lai noteiktu pakalpojumu vai preču veidus un pakalpojumu sniegšanas vai preču ražošanas metodes, kas ietver sociālu mērķi atbilstīgi šā panta 1. punkta d) apakšpunkta i) punktam, ņemot vērā dažādu veidu kvalificētus portfeļuzņēmumus un apstākļus, kādos peļņu var sadalīt īpašniekiem un ieguldītājiem. II NODAĻA NOSACĪJUMI NOSAUKUMA “EIROPAS SOCIĀLĀS UZŅĒMĒJDARBĪBAS FONDS” IZMANTOŠANAI 4. pants ESUF pārvaldnieki, kas atbilst šajā nodaļā noteiktajām prasībām, var izmantot nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, tirgojot ESUF visā Savienībā. 5. pants 1. ESUF pārvaldnieki nodrošina, ka, iegādājoties aktīvus, kas nav būtiski ieguldījumi, ne vairāk kā 30 % no ESUF kopējām kapitāla iemaksām un nepieprasītā atvēlētā kapitāla tiek izmantoti tādu aktīvu iegādei, kas nav būtiski ieguldījumi; aprēķinot šo ierobežojumu, neņem vērā īstermiņa līdzdalību skaidrā naudā un tās ekvivalentos. 2. ESUF pārvaldnieki neveido aizņēmumus, neemitē parāda obligācijas, neizsniedz garantijas ESUF līmenī, kā arī ESUF līmenī nepiemēro nekādu metodi, ar ko tiek palielināts fonda risks, ne ar naudas vai vērtspapīru aizņēmumiem, ne iesaistīšanos atvasinājumu pozīcijās, ne arī jebkādos citos veidos. 3. Šā panta 2. punktā noteikto aizliegumu nepiemēro aizņēmumiem ar neatjaunojamu termiņu, kas nav ilgāks par 120 kalendārajām dienām, lai nodrošinātu likviditāti no brīža, kad no ieguldītājiem pieprasīts atvēlētais kapitāls, līdz kapitāla saņemšanai. 6. pants ESUF pārvaldnieki tirgo to pārvaldībā esošā ESUF daļas un akcijas tikai tādiem ieguldītājiem, kuri tiek uzskatīti par profesionāliem klientiem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK II pielikuma I iedaļu vai kurus pēc pieprasījuma var uzskatīt par profesionāliem klientiem saskaņā ar Direktīvas 2004/39/EK II pielikuma II iedaļu, vai citiem ieguldītājiem, ja (a) šie citi ieguldītāji apņemas ieguldīt vismaz EUR 100 000; (b) šie citi ieguldītāji atsevišķā dokumentā no līguma, kas tiek noslēgts par ieguldīšanas saistībām, rakstiski apstiprina, ka tie apzinās riskus, kuri saistīti ar šīm saistībām; (c) ESUF pārvaldnieks veic ieguldītāja kompetences, pieredzes un zināšanu novērtējumu, nepaļaujoties uz to, ka ieguldītājam ir Direktīvas 2004/39/EK II pielikuma I iedaļā minēto klientu tirgus zināšanas un pieredze; (d) ESUF pārvaldnieks, ņemot vērā attiecīgo saistību raksturu, ir pamatoti pārliecināts, ka ieguldītājs spēj pats pieņemt lēmumus par ieguldījumiem un saprast saistītos riskus un ka šādas saistības ir atbilstošas šim ieguldītājam; (e) ESUF pārvaldnieks rakstiski apstiprina, ka ir veicis c) apakšpunktā minēto novērtējumu un ir pieņēmis d) apakšpunktā minēto secinājumu. 7. pants ESUF pārvaldnieki attiecībā uz to pārvaldīto ESUF: (a) veicot savas darbības, darbojas pietiekami prasmīgi, rūpīgi un uzcītīgi; (b) piemēro atbilstošu politiku un procedūras, lai novērstu ļaunprātīgas darbības, attiecībā uz kurām var pamatoti paredzēt, ka tās ietekmēs ieguldītāju un kvalificētu portfeļuzņēmumu intereses; (c) veic savu uzņēmējdarbību tā, lai atbalstītu to pārvaldīto ESUF un šo ESUF ieguldītāju intereses un tirgus integritāti; (d) piemēro augsta līmeņa prasmi, izvēloties ieguldījumus kvalificētos portfeļuzņēmumos un veicot to pastāvīgu uzraudzību; (e) tiem ir atbilstošas zināšanas un sapratne par kvalificētiem portfeļuzņēmumiem, kuros tie veic ieguldījumus. 8. pants 1. ESUF pārvaldnieki apzina un novērš interešu konfliktus un gadījumos, kad tos nevar novērst, pārvalda un uzrauga tos, un saskaņā ar 4. punktu izpauž informāciju par šiem interešu konfliktiem, lai nepieļautu, ka tie nelabvēlīgi ietekmē ESUF un to ieguldītāju intereses, un lai nodrošinātu, ka to pārvaldītie ESUF tiek godīgi izmantoti. 2. ESUF pārvaldnieki īpaši apzina interešu konfliktus, kas var rasties starp (a) ESUF pārvaldniekiem, tām personām, kas faktiski veic ESUF pārvaldnieka uzņēmējdarbību, darbiniekiem vai jebkuru citu personu, kura tieši vai netieši kontrolē ESUF pārvaldnieku vai kuru tieši vai netieši kontrolē ESUF pārvaldnieks, un ESUF pārvaldnieka pārvaldīto ESUF vai ieguldītājiem šajos ESUF; (b) ESUF vai ieguldītājiem šajā ESUF un citu ESUF, ko pārvalda tas pats ESUF pārvaldnieks, vai ieguldītājiem šajā citā ESUF. 3. ESUF pārvaldnieki uztur un piemēro efektīvus organizatoriskos un administratīvos pasākumus, lai atbilstu 1. un 2. punktā minētajām prasībām. 4. Par interešu konfliktiem izpauž informāciju atbilstīgi 1. punktam, ja ESUF pārvaldnieka izveidotie organizatoriskie pasākumi interešu konfliktu apzināšanai, novēršanai, pārvaldībai un uzraudzībai nav pietiekami, lai ar pamatotu pārliecību nodrošinātu, ka tiks novērsti riski saistībā ar nelabvēlīgu ietekmi uz ieguldītāju interesēm. ESUF pārvaldnieki pirms uzņēmējdarbības sākšanas ieguldītāju vārdā skaidri izpauž tiem interešu konfliktu avotus vai vispārējo raksturu. 5. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, precizējot: (a) interešu konfliktu veidus, kas minēti šā panta 2. punktā; (b) pasākumus, ko ESUF pārvaldniekiem būtu jāveic attiecībā uz struktūrām un organizatoriskām un administratīvām procedūrām, lai apzinātu, novērstu, pārvaldītu, uzraudzītu un izpaustu interešu konfliktus. 9. pants 1. ESUF pārvaldnieki katram to pārvaldītajam ESUF piemēro procedūras, lai mērītu un uzraudzītu, kādā mērā kvalificēti portfeļuzņēmumi, kuros ESUF iegulda, sasniedz labvēlīgu sociālo ietekmi, ko tie ir apņēmušies panākt. 2. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, detalizēti izstrādājot šā panta 1. punktā minētās procedūras attiecībā uz dažādiem kvalificētiem portfeļuzņēmumiem. 10. pants ESUF pārvaldniekiem vienmēr ir pietiekami pašu līdzekļi, un tie izmanto atbilstošus un piemērotus cilvēkresursus un tehniskos resursus, kas nepieciešami ESUF pienācīgai pārvaldībai. 11. pants ESUF statūtos iekļauj noteikumus aktīvu novērtēšanai. 12. pants 1. ESUF pārvaldnieki nosūta izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei gada pārskatu par katru to pārvaldīto ESUF ne vēlāk kā 6 mēnešus pēc finanšu gada beigām. Pārskatā apraksta ESUF portfeļa saturu un iepriekšējā gadā veiktās darbības. Tajā ietver ESUF revīzijas finanšu pārskatus. Tas ir izveidots atbilstoši esošajiem pārskatu sniegšanas standartiem un nosacījumiem, par ko vienojušies ESUF pārvaldnieks un ieguldītāji. ESUF pārvaldnieki pēc pieprasījuma nosūta pārskatu ieguldītājiem. ESUF pārvaldnieki un ieguldītāji var savā starpā vienoties par papildu informācijas izpaušanu. 2. Gada pārskatā ietver vismaz: (a) atbilstošu informāciju par ieguldījumu politikas vispārējiem sociālajiem rezultātiem un šo rezultātu mērīšanā izmantoto metodi; (b) ziņojumu par jebkādu ieguldījumu izņemšanu attiecībā uz kvalificētiem portfeļuzņēmumiem; (c) aprakstu par to, vai ir izņemti ieguldījumi attiecībā uz citiem ESUF aktīviem, kas nav ieguldīti kvalificētos portfeļuzņēmumos, balstoties uz 13. panta 1. punkta e) apakšpunktā minētajiem kritērijiem; (d) kopsavilkumu par darbībām, ko ESUF pārvaldnieks ir veicis saistībā ar kvalificētiem portfeļuzņēmumiem atbilstīgi 13. panta 1. punkta k) apakšpunktam. 3. Ja ESUF pārvaldniekam jāpublicē gada finanšu pārskats saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/109/EK[14] 4. pantu attiecībā uz ESUF, šā panta 1. un 2. punktā minēto informāciju var sniegt atsevišķi vai gada finanšu pārskata papildinājumā. 13. pants 1. ESUF pārvaldnieki saviem ieguldītājiem, pirms tie pieņem lēmumu par ieguldījumu, sniedz vismaz šādu informāciju: (a) ESUF pārvaldnieka un jebkuru citu pakalpojumu sniedzēju, ar kuriem ESUF pārvaldniekam noslēgts līgums attiecībā uz tā pārvaldību, identitāte un pienākumu apraksts; (b) ESUF ieguldījumu stratēģijas un mērķu apraksts, tostarp apraksts par kvalificētu portfeļuzņēmumu veidiem un procesiem un kritērijiem, ko izmanto to apzināšanai, ieguldījumu metodēm, ko tie var piemērot, un jebkādiem piemērojamiem ieguldījumu ierobežojumiem; (c) labvēlīga sociālā ietekme, kas izvirzīta par ESUF ieguldījumu politikas mērķi, tostarp atbilstošā gadījumā pamatotas prognozes saistībā ar šiem rezultātiem, un informācija par iepriekšējo sniegumu šajā jomā; (d) metodes, ko izmanto, lai mērītu sociālo ietekmi; (e) apraksts par aktīviem, kas nav kvalificēti portfeļuzņēmumi, un procesiem un kritērijiem, ko izmanto šo aktīvu izvēlei, ja vien tie nav skaidra nauda vai tās ekvivalenti; (f) apraksts par ESUF riska profilu un jebkādiem riskiem, kas saistīti ar aktīviem, kuros fonds var ieguldīt, vai ieguldījumu metodēm, kuras tas var izmantot; (g) apraksts par ESUF novērtēšanas procedūru un cenu noteikšanas metodoloģiju aktīvu novērtēšanai, tostarp par metodēm, kas izmantotas, lai novērtētu kvalificētus portfeļuzņēmumus; (h) apraksts par visām nodevām, maksājumiem un izdevumiem un to maksimālajām summām, kas tieši vai netieši jāsedz ieguldītājiem; (i) apraksts par to, kā tiek aprēķināts ESUF pārvaldnieka atalgojums; (j) ESUF iepriekšējā finanšu darbība, ja šādi dati ir pieejami; (k) uzņēmējdarbības atbalsta pakalpojumi un citas atbalsta darbības, ko ESUF pārvaldnieks veic vai organizē, izmantojot trešās personas, lai veicinātu to kvalificēto portfeļuzņēmumu attīstību, izaugsmi vai kādā citā veidā pastāvīgu darbību, kuros ESUF iegulda, vai — gadījumā, ja šādi pakalpojumi netiek sniegti vai darbības netiek veiktas, — attiecīgs paskaidrojums; (l) apraksts par procedūrām, kuras izmantojot ESUF var izmainīt savu ieguldījumu stratēģiju vai ieguldījumu politiku, vai abas. 2. Visa 1. punktā minētā informācija ir patiesa, skaidra un nemaldinoša. To regulāri atjaunina un pārskata. 3. Ja ESUF pārvaldniekam jāpublicē prospekts saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK[15] vai saskaņā ar valsts tiesību aktiem attiecībā uz ESUF, šā panta 1. punktā minēto informāciju var sniegt atsevišķi vai prospekta ietvaros. 4. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus saskaņā ar 24. pantu, precizējot: (a) šā panta 1. punkta b) līdz e) apakšpunktā un k) apakšpunktā minētās informācijas saturu; (b) to, kā šā panta 1. punkta b) līdz e) apakšpunktā un k) apakšpunktā minēto informāciju var iesniegt vienotā veidā, lai nodrošinātu augstāko iespējamo salīdzināmības līmeni. III NODAĻA UZRAUDZĪBA UN ADMINISTRATĪVĀ SADARBĪBA 14. pants 1. ESUF pārvaldnieki, kas gatavojas izmantot nosaukumu „Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” savu ESUF tirdzniecībai, informē par to savas izcelsmes dalībvalsts kompetento iestādi un iesniedz šādu informāciju: (a) to personu identitāte, kas faktiski veic ESUF pārvaldību; (b) to ESUF identitāte, kuru daļas vai akcijas tiks tirgotas, un to ieguldījumu stratēģijas; (c) informācija par pasākumiem, kas veikti, lai atbilstu II nodaļā minētajām prasībām; (d) to dalībvalstu saraksts, kurās ESUF pārvaldnieki gatavojas tirgot katru ESUF. 2. Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde reģistrē ESUF pārvaldnieku tikai tad, ja tā ir pārliecinājusies, ka ir ievēroti šādi nosacījumi: (a) 1. punktā minētā nepieciešamā informācija ir pilnīga; (b) pasākumi, par kuriem ziņots saskaņā ar 1. punkta c) apakšpunktu, ir atbilstoši, lai ievērotu II nodaļā noteiktās prasības. 3. Reģistrācija ir derīga visā Savienības teritorijā un ļauj ESUF pārvaldniekiem tirgot ESUF ar nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” visā Savienībā. 15. pants ESUF pārvaldnieks atjaunina izcelsmes dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniegto informāciju, kad tas gatavojas: (a) tirgot jaunu ESUF; (b) tirgot esošu ESUF dalībvalstī, kas nav minēta 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajā sarakstā. 16. pants 1. Tūlīt pēc ESUF pārvaldnieka reģistrācijas izcelsmes dalībvalsts iestāde paziņo šīs regulas 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajām dalībvalstīm un EVTI, ka ESUF pārvaldnieks ir reģistrēts. 2. Šīs regulas 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā minētās uzņēmējas dalībvalstis saskaņā ar 14. pantu reģistrētajam ESUF pārvaldniekam neuzliek nekādas prasības vai administratīvas procedūras attiecībā uz tā ESUF tirdzniecību un nepieprasa nekādu tirdzniecības apstiprinājumu pirms tās uzsākšanas. 3. Lai nodrošinātu vienotu šā panta piemērošanu, EVTI izstrādā īstenošanas tehnisko standartu projektu, kurā nosaka paziņojuma formātu. 4. EVTI iesniedz šo īstenošanas tehnisko standartu projektu Komisijai līdz [ierakstīt datumu]. 5. Komisija ir pilnvarota saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1095/2010[16] 15. pantā noteikto procedūru pieņemt 3. punktā minētos īstenošanas tehniskos standartus. 17. pants EVTI uztur centrālu datubāzi ar visu saskaņā ar šo regulu Savienībā reģistrēto ESUF pārvaldnieku sarakstu, kas ir publiski pieejama internetā. 18. pants Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde uzrauga atbilstību šajā regulā noteiktajām prasībām. 19. pants Kompetentajām iestādēm saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir visas uzraudzības un izmeklēšanas pilnvaras, kas nepieciešamas to darbību veikšanai. Jo īpaši tām ir pilnvaras: (a) pieprasīt piekļuvi jebkuram dokumentam jebkurā formā un saņemt dokumenta kopiju vai nokopēt to; (b) pieprasīt ESUF pārvaldniekiem bez kavēšanās sniegt informāciju; (c) pieprasīt informāciju no jebkuras personas, kas saistīta ar ESUF pārvaldnieka vai ESUF darbībām; (d) veikt pārbaudes uz vietas, par to iepriekš paziņojot vai nepaziņojot; (e) veikt atbilstošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka ESUF pārvaldnieks joprojām atbilst šīs regulas prasībām; (f) izdot rīkojumu nodrošināt, ka ESUF pārvaldnieks atbilst šīs regulas prasībām un atturas atkārtot jebkādu rīcību, kas var tikt uzskatīta par šīs regulas pārkāpumu. 20. pants 1. Dalībvalstis paredz noteikumus par administratīvajiem pasākumiem un sankcijām, ko piemēro šīs regulas noteikumu pārkāpumu gadījumos, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie tiek piemēroti. Paredzētajiem pasākumiem un sankcijām jābūt efektīviem, samērīgiem un preventīviem. 2. Līdz [24 mēnešus pēc šīs regulas stāšanās spēkā] dalībvalstis paziņo Komisijai un EVTI savus 1. punktā minētos noteikumus. Tās bez kavēšanās ziņo Komisijai un EVTI par jebkuriem attiecīgajiem grozījumiem šajos noteikumos. 21. pants 1. Izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde veic atbilstošus 2. punktā minētos pasākumus, ja ESUF pārvaldnieki: (a) neatbilst prasībām, ko piemēro portfeļa saturam saskaņā ar 5. pantu; (b) netirgo ESUF tiesīgiem ieguldītājiem saskaņā ar 6. pantu; (c) izmanto nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, ja tie nav reģistrēti savas izcelsmes dalībvalsts kompetentajā iestādē saskaņā ar 14. pantu. 2. Gadījumos, kas minēti 1. punktā, izcelsmes dalībvalsts kompetentā iestāde atbilstoši veic šādus pasākumus: (a) aizliedz izmantot nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds”, tirgojot vienu vai vairākus ESUF pārvaldnieka ESUF; (b) izslēdz ESUF pārvaldnieku no reģistra. 3. Izcelsmes dalībvalsts kompetentās iestādes informē to uzņēmēju dalībvalstu kompetentās iestādes, kas norādītas 14. panta 1. punkta d) apakšpunktā, par ESUF pārvaldnieka izslēgšanu no reģistra atbilstīgi šā panta 1. punkta b) apakšpunktam. 4. Tiesības tirgot Savienībā vienu vai vairākus ESUF ar nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” nekavējoties tiek atceltas no dienas, kad kompetentā iestāde pieņem 2. punkta a) vai b) apakšpunktā minēto lēmumu. 22. pants 1. Kompetentās iestādes un EVTI sadarbojas cita ar citu vienmēr, kad tas nepieciešams, lai veiktu savus šajā regulā noteiktos pienākumus. 2. Tās apmainās ar visu vajadzīgo informāciju un dokumentiem, lai apzinātu un novērstu šīs regulas pārkāpumus. 23. pants 1. Uz visām personām, kas strādā vai ir strādājušas kompetentajās iestādēs vai EVTI, kā arī uz kompetento iestāžu un EVTI norīkotajiem revidentiem un speciālistiem attiecas pienākums glabāt dienesta noslēpumu. Nekādu konfidenciālu informāciju, ko šīs personas saņem savu pienākumu pildīšanas laikā, nedrīkst izpaust nevienai personai vai iestādei, izņemot vispārējā vai kopsavilkuma formā, lai ESUF pārvaldniekus un ESUF nevarētu atsevišķi identificēt, neskarot gadījumus, kas paredzēti krimināllikumā un tiesvedībā, kas saistīta ar šo regulu. 2. Dalībvalstu kompetentajām iestādēm vai EVTI nedrīkst aizliegt apmainīties ar informāciju saskaņā ar šo regulu vai citiem Savienības tiesību aktiem, ko piemēro ESUF pārvaldniekiem un ESUF. 3. Ja kompetentās iestādes un EVTI saņem konfidenciālu informāciju saskaņā ar 1. punktu, tās var to izmantot tikai savu pienākumu veikšanai un administratīvām un tiesvedības procedūrām. IV NODAĻA PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI 24. pants 1. Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus. 2. Pilnvaras, kas minētas 2. panta 3. punktā, 3. panta 2. punktā, 8. panta 5. punktā, 9. panta 2. punktā un 13. panta 4. punktā, deleģē Komisijai uz četriem gadiem no šīs regulas spēkā stāšanās dienas. Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms četru gadu termiņa beigām. Pilnvaru deleģēšanu automātiski pagarina uz tādiem pašiem termiņiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra termiņa beigām. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 2. panta 3. punktā, 3. panta 2. punktā, 8. panta 5. punktā, 9. panta 2. punktā un 13. panta 4. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neietekmē jau spēkā esošo deleģēto aktu spēkā esību. 4. Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģētu aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Deleģēts akts stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem. 25. pants 1. Vēlākais četrus gadus pēc dienas, kad šo regulu sāk piemērot, Komisija pārskata šo regulu. Pārskatā ietver vispārīgu apskatu par šīs regulas noteikumu darbību un tās piemērošanā uzkrāto pieredzi, tostarp par: (a) apjomu, kādā ESUF pārvaldnieki dažādās dalībvalstīs ir izmantojuši nosaukumu “Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fonds” vietējā vai pārrobežu līmenī; (b) to, kā ESUF ir izmantojuši dažādus būtiskos ieguldījumus un kā tas ir ietekmējis sociāli atbildīgo uzņēmumu attīstību visā Savienībā; (c) kvalificētu portfeļuzņēmumu apzināšanas kritēriju piemērošanu praksē un attiecīgo ietekmi uz sociāli atbildīgo uzņēmumu attīstību visā Savienībā; (d) šīs regulas darbības jomu, tostarp EUR 500 miljonu robežvērtību. 2. Pēc apspriešanās ar EVTI Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības gadījumā kopā ar tiesību akta priekšlikumu. 26. pants Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no 2013. gada 22. jūlija, izņemot 2. panta 3. punktu, 3. panta 2. punktu, 8. panta 5. punktu, 9. panta 2. punktu un 13. panta 4. punktu, ko piemēro no regulas spēkā stāšanās dienas. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs [1] Atveidojot terminu “social undertakings”, tiesību aktā izmantots termins "sociāli atbildīgi uzņēmumi", lai būtu skaidrība par to formu. Angļu valodā izmanto arī terminu “social enterprises”. Šie dažādie termini vairumā gadījumu ir interpretējami vienādi kā "sociāli atbildīgi uzņēmumi". [2] Sk. J. P. Morgan, Impact Investments: An Emerging Asset Class, 2011. [3] Privāto vērtspapīru izvietojumu var raksturot kā vērtspapīru tirdzniecību relatīvi mazam izvēlētu ieguldītāju skaitam kapitāla uzkrāšanai. Privātā vērtspapīru izvietojumā iesaistītie ieguldītāji parasti ir lielas bankas, kopēji fondi, apdrošināšanas uzņēmumi un pensiju fondi. Privātais vērtspapīru izvietojums ir pretēja darbība valsts emisijai, kurā vērtspapīri ir pieejami tirdzniecībai atvērtā tirgū. [4] http://ec.europa.eu/internal_market/smact/docs/20110413-communication_en.pdf [5] Skatīt http://ec.europa.eu/internal_market/investment/social_investment_funds_en.htm. [6] OV C [..], [..], [..]. lpp. [7] OV C [..], [..], [..]. lpp. [8] OV L 302, 17.11.2009., 32. lpp. [9] OV L 174, 1.7.2011., 1. lpp. [10] OV L 145, 30.4.2004., 1. lpp. [11] OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp. [12] OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. [13] OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp. [14] OV L 390, 31.12.2004., 38. lpp. [15] OV L 345, 31.12.2003., 64. lpp. [16] OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.