LV    LV LV 
LV    LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.6.2010 
SEC(2010) 741 gal īgā redakcija 
  
Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS  
  
par pārmērīga valsts budžeta defic īta situācijas novēršanu Kipr ā 
LV 2   LV Ieteikums 
PADOMES IETEIKUMS  
  
par pārmērīga valsts budžeta defic īta situācijas novēršanu Kipr ā 
EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savien ības darbību un jo īpaši tā 126. panta 7. punktu, 
ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu, 
tā kā: 
(1) Saska ņā ar Līguma 126. pantu dal ībvalstīm jāizvairās no pārmērīga valsts budžeta 
deficīta. 
(2) Stabilit ātes un izaugsmes pakta m ērķis ir sakārtotas valsts finanses k ā līdzeklis, lai 
nostiprinātu nosacījumus stabil ām cenām un stiprai, stabilai izaugsmei, kas veicina 
nodarbinātības kāpumu. 
(3) Ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta 2005. gada reformu tika mekl ētas iespējas uzlabot 
efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, k ā arī ilgstoši saglab āt valsts finanšu 
ilgtspējību. Tā mērķis bija jo īpaši nodrošin āt, lai ekonomikas un budžeta st āvoklis 
būtu pilnībā ņemts vērā visos pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras 
posmos. T ādējādi Stabilit ātes un izaugsmes pakts kalpo par atbalstu vald ības politikai, 
lai ātrāk atkal sasniegtu stabilu budžeta st āvokli, ņemot vērā situāciju ekonomik ā. 
(4) Padome saska ņā ar Līguma 126. panta 6. punktu [2010. gada 13. j ūlijā] ir nolēmusi, ka 
Kiprā pastāv pārmērīgs budžeta defic īts. 
(5) Padomei saska ņā ar Līguma 126. panta 7. punktu un 3. pantu Padomes Regul ā (EK) 
Nr. 1467/97 par to, k ā paātrināt un preciz ēt pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūras īstenošanu1 (kas ietilpst Stabilit ātes un izaugsmes pakt ā), ir arī jāsniedz 
attiecīgajai dalībvalstij ieteikumi par to, k ā novērst pārmērīga budžeta defic īta situāciju 
noteiktā termiņā. Ieteikum ā jānosaka termi ņš, kurš nav ilg āks par sešiem m ēnešiem un 
kurā attiecīgajai dalībvalstij ir efekt īvi jārīkojas nol ūkā novērst pārmērīgo budžeta 
deficītu, kā arī jānosaka termi ņš pārmērīgā budžeta defic īta novēršanai, kam j ābūt 
pabeigtai n ākamajā gadā pēc tā konstatēšanas, ja vien nepast āv īpaši apstākļi. Izlemjot, 
vai pastāv īpaši apst ākļi, jāņem vērā “būtiski faktori”, kas s īkāk paskaidroti 
Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 3. punkt ā. Turklāt Padomes ieteikum ā novērst 
pārmērīgu budžeta defic ītu jānosaka, ka ir pan ākams minim ālais struktur ālās bilances, 
                                                 
1 OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.  
LV 3   LV proti, cikliski kori ģētās bilances, iz ņemot vienreiz ējus un citus pagaidu pas ākumus, 
gada uzlabojums vismaz 0,5 % apm ērā no IKP. 
(6) Saska ņā ar Stabilit ātes un izaugsmes pakta 2005. gada  reformu, ar ko tika ieviesta 
lielāka elastība, piem ērojot pārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras 
noteikumus, var uzskat īt, ka Kipras gad ījumā pastāv īpaši apst ākļi. Saimniecisk ā 
darbība 2009. gad ā samazin ājās pirmo reizi 35 gadu laik ā. Recesija atspogu ļoja 
ievērojamu iekšzemes piepras ījuma kritumu un negat īvu ārējo vidi. Jo īpaši 
mājsaimniec ību lielā parādu nasta un neizdev īgāki aizdevumu nosac ījumi, darba tirgus 
pasliktināšanās izredzes un uztic ības trūkums izrais īja privātā patēriņa kritumu. 
Vienlaikus ar ārējā pieprasījuma pēc mājokļiem samazin āšanos, zemu jaudas 
izmantojumu un uz ņēmumu bilan ču restrukturiz āciju arī ieguldījumu jom ā tika 
uzrādīta būtiska korekcija. Turkl āt strauji samazin ājās arī preču un pakalpojumu, īpaši 
tūrisma, eksports, ko izrais īja finanšu kr īze un pasaules ekonomikas att īstības tempu 
palēnināšanās, jo īpaši daudz slikt ākās prognozes par galveno tirdzniec ības partneru 
(Apvienot ā Karaliste, euro zonas valsti s, Krievija) izaugsmes perspekt īvām. 
2009. gada budžeta defic īts ir sekas, ko izrais īja gan ekonomikas lejupsl īde, gan 
Kipras iest āžu saskaņā ar EEAP veiktie stimul ēšanas pas ākumi. Past āvot īpašiem 
apstākļiem, Padomei ir pilnvaras at ļaut dalībvalstij nov ērst pārmērīgu budžeta defic ītu 
vidējā termiņā. 
(7) Pirms kr īzes un ekonomikas uzplaukuma laik ā kontekst ā ar aktīvu pieaugumu un 
lieliem nodok ļu ieņēmumiem Kipra sp ēja izveidot budžetu ar p ārpalikumu un 
samazināt tās kopējā parāda attiecību 2008. gad ā līdz 48,4 % no IKP (no 70,2 % 
2004. gad ā). Savukārt 2009. gad ā ekonomikas kr īze smagi sk āra valsts finanses. 
Tādējādi budžeta bilanc ē pārpalikumu 0,9 % apm ērā no IKP 2008. gad ā nomainīja 
deficīts 6,1 % apm ērā no IKP 2009. gad ā. Šo situ āciju izrais īja arī virkne 
diskrecion āro pasākumu, kas tika īstenoti, lai rea ģētu uz ekonomikas lejupsl īdi 
(atbilstīgi EEAP), un diezgan liel ā struktūras ietekme, ņemot vērā nodokļu ieņēmumu 
samazinājumu IKP izaugsmes model ī. Saskaņā ar Finanšu ministrijas 2010. gada 
marta pazi ņojumu par p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūru sagaidāms, ka 
deficīts turpinās pieaugt, 2010. gad ā veidojot 6,2 % no IKP. Vienlaikus Komisijas 
dienestu 2010. gada pavasara prognoz ē iekļautajā budžeta prognoz ē norādīts, ka 
budžeta defic īts 2010. gad ā varētu veidot aptuveni 7 % no IKP. Iesp ējamie 
ārpusbudžeta pas ākumi, kurus joproj ām apspriež un par kuru īstenošanas meh ānismu 
un laiku nav inform ācijas vai š ī informācija ir neskaidra, netika iek ļauti.  
(8) Ņemot vērā īpašos apst ākļus un EEAP, ir ieteicams veikt vid ējus ikgad ējus fiskālos 
pasākumus. Attiec ībā uz fiskālajiem pas ākumiem j āņem vērā visi faktori, kas saist īti ar 
fiskālās politikas m ērķu sasniegšanu, s ākot ar valsts kopbudžeta defic ītu un kop ējo 
parādu, kā arī citiem indikatoriem, piem ēram, tekoš ā konta stāvokli, finanšu sektora 
iespējamo saist ību līmeni, procentu maks ājumiem, riska uzcenojumu un paredzamiem 
ar sabiedr ības novecošanos saist ītiem izdevumiem vid ējā termiņā. Aprēķinot vidējo 
ikgadējo fiskālo pasākumu apm ēru, par sākumpunktu ir noteikts Komisijas dienestu 
2010. gada pavasara prognoz ē paredzētais 2011. gada defic īts. Visi fisk ālie pasākumi, 
kas vajadz īgi, lai noteiktaj ā termiņā sasniegtu nomin ālo deficīta mērķi 3 %, ir 
aprēķināti, pieņemot, ka l īdz 2015. gadam ražošanas apjoma starp ība pakāpeniski 
samazināsies. 
(9) Ņemot vērā iepriekš min ēto, ir lietder īgi apsvērt pārmērīga valsts budžeta defic īta 
novēršanu vidējā termiņā, par korekciju gal īgo termiņu nosakot 2012. gadu. Lai veiktu 
LV 4   LV ticamu un ilgtsp ējīgu korekciju, jo īpaši ņemot vērā lielo ārējo un iekš ējo 
nelīdzsvarotību, Kipras iest ādēm 2010. gad ā būtu jāuzlabo fisk ālā stratēgija, papildinot 
to ar pasākumiem k ārtējo izdevumu kontrol ēšanai, jāsamazina 2010. gada defic īts zem 
6 % no IKP un savlaic īgi jārīkojas, lai formul ētu izdevumos balst ītu konsolid ācijas 
stratēģiju. Šajā nolūkā Kipras iest ādēm būtu jānodrošina, ka fisk ālo pasākumu apm ērs 
laikposmā no 2010. l īdz 2012. gadam ir vid ēji 1¾ % no IKP gad ā; jāprecizē pasākumi, 
kas vajadz īgi pārmērīga budžeta defic īta novēršanai līdz 2012. gadam, ja to pie ļauj 
cikliskie nosac ījumi, un j āpaātrina budžeta defic īta samazin āšana, ja ekonomikas vai 
budžeta st āvoklis izr ādītos labv ēlīgāks, nekā šobrīd paredzams. Stabilit ātes 
programm ā, kas iesniegta Komisijai un Padomei 2010. gada 1. apr īlī, Kipra paudusi 
apņemšanos samazin āt deficītu līdz 4,5 % no IKP 2011. gad ā un līdz 3,4 % no IKP 
2012. gad ā. Tāpēc šajā Kiprai adres ētajā ieteikum ā pieprasītie papildus pas ākumi 
salīdzinājumā a r  K i p r a s  i e s t āžu sākotnējo plānu uzskat āmi par izdar āmiem un 
nepieciešamiem.  Atjaunojot pietiekam ā līmenī primāro pārpalikumu, budžeta 
konsolidācija palīdzētu arī atsākties valsts kop ējā parāda attiecības samazin āšanai, 
pietiekami strauji tuvinoties atsauces v ērtībai. 
(10) Nesen Kipras budžeta sist ēma tika pilnveidota, pie ņemot Finanšu vad ības uzskaites 
sistēmu ( FIMAS ). Kopš 2006. gada Kipra ar ī īsteno pak āpenisku vid ēja termiņa 
trīsgadu budžeta pl āna (MTBF ) pieņemšanu, un 2007. gad ā tā ieviesa uz programm ām 
un rezult ātiem balst ītu budžeta veidošanu ( PPB). Tomēr jaunā budžeta sist ēma 
joprojām ir ieviešanas stadij ā un, dom ājams, tiks pabeigta 2012. gad ā. Tāpēc tās 
ietekme var ētu būt jūtama tikai vid ējā termiņā. Jaunās sistēmas savlaic īga ieviešana 
būtu izšķiroša veiksm īgai un stabilai valsts finanšu konsolid ācijai. Past āvošā prakse 
gada gait ā pieņemt papildu budžetu noz īmē, ka kārtējo izdevumu palielin ājums 
pārsniedz iecer ēto līdzekļu pārdali. Kad jaun ā budžeta veidošanas sist ēma būs pilnībā 
ieviesta, ir sagaid āms, ka š ādu praksi vairs ne īstenos, un, ka t ādējādi nodrošin ās 
efektīvāku un lietder īgāku budžeta veidošanas procesu un veicin ās ministrijas sp ēju 
ierobežot izdevumus, iev ērojot noteikto maksim ālo apmēru. Tajā pašā laikā jaunais 
budžeta veidošanas process nodrošin ās pienācīgu bāzi izdevumu p ārdalīšanai par labu 
darbībām, kas sekm ē izaugsmi. 
(11) Sabiedr ības novecošan ās ilgtermi ņa ietekme uz budžetu ir krietni liel āka nekā vidēji 
ES, jo to galvenok ārt iespaido fakts, ka pensiju izdevumi k ā daļa no IKP n ākamajās 
desmitgad ēs salīdzinoši iev ērojami palielin āsies, daļēji tāpēc, ka pensiju sist ēma vēl 
tiek veidota. Sagaid āms, ka 2009. gada apr īlī ieviestā pensiju reforma nedaudz 
samazinās pensiju izdevumu pieaugumu un, kas ir b ūtiskāk, palielin ās sociālās 
apdrošināšanas iemaksu likmes. Reformai b ūtu jāuzlabo pensiju sist ēmas ilgtermi ņa 
bilance un j āsamazina ilgtsp ējības apdraud ējums, tom ēr neietekm ējot vispārējo 
novērtējumu. Budžeta st āvoklis 2009. gad ā pastiprina sabiedr ības novecošan ās 
izraisīto budžeta ietekmi uz ilgtsp ējības starpību. Primārās bilances uzlabošanai vid ējā 
termiņā un turpm āko pasākumu īstenošanai, kuru m ērķis ir ievērojamo ar sabiedr ības 
novecošanos saist īto izdevumu, īpaši pensiju un vesel ības aprūpes izdevumu, 
pieauguma ierobežošana, b ūtu jāsamazina valsts finanšu ilgtsp ējības apdraud ējums, 
kas Komisijas 2009. gada ilgtsp ējības ziņojumā2 tika novērtēts kā augsts. 
                                                 
2 Padomes 2009. gada 10. novembra secin ājumos par valsts finanšu ilgtsp ēju “Padome aicina dal ībvalstis 
savās stabilitātes un konver ģences programm ās koncentr ēt uzmanību uz strat ēģijām, kuras orient ētas uz 
ilgtspējas sasniegšanu” un tad “aicina Komisiju kop ā ar Ekonomikas politikas komiteju un Ekonomikas 
LV 5   LV (12) Saska ņā ar datiem, ko Kipras iest ādes paziņoja 2010. gada apr īlī, valsts kop ējais 
parāds 2009. gad ā bija 56,2 % no IKP. Par āda pieaugumu galvenok ārt izraisīja 
ievērojamā primārās bilances pasliktin āšanās un parādu palielinošais “lav īnas faktors” 
kontekstā ar nomin ālā IKP samazin āšanos. Kr ājumu plūsmas korekcijai ar ī bija 
negatīva ietekme uz par āda līmeni aptuveni 1 procentu punkta apm ērā no IKP, kas 
izrietēja no valsts akt īvu uzkrāšanas gada beig ās, lai izpild ītu 2010. gada s ākumā 
radušās parāda maksājumu saist ības, kā arī no starp ības starp skaidru naudu un 
uzkrājumiem. Attiec ībā uz 2010. gadu Kipra ir pazi ņojusi, ka pl ānotais par āda apmērs 
ir 62 % no IKP, t ādējādi pārsniedzot L īgumā noteikto atsauces v ērtību — 60 % no IKP 
(2010. gada apr īļa stabilitātes programm ā ir plānots nedaudz zem āks rādītājs (61 %), 
paredzot turpm āku pieaugumu 2011. gad ā — līdz 63,2 % no IKP). Ņemot vērā 
negatīvos riskus, kas apdraud makroekonomisko scen āriju un budžeta m ērķus, parāda 
attiecības dinamika var neb ūt tik optimistiska, k ā paredzēts. Komisijas dienestu 
2010. gada pavasara prognoz ē lēsts, ka par āds turpinās pieaugt, 2010. gad ā veidojot 
62,3 % un 2011. gad ā — 67,6 % no IKP, balstoties uz prim ārās bilances 
pasliktināšanos. 
(13) Lai p ārmērīga budžeta defic īta novēršanas proced ūras ietvaros veiktu pastiprin ātu 
uzraudzību, būs vajadzīga regulāra un savlaic īga kontrole par paveikto fisk ālās 
konsolidācijas strat ēģijas īstenošanā. Tāpēc Kipras stabilit ātes programmas 
turpmākajos atjaunin ājumos šim jaut ājumam var ētu atvēlēt atsevišķu nodaļu. 
(14) Kopum ā Padome uzskata, ka ar budžeta konsolid ācijas pasākumiem j ānodrošina valsts 
budžeta bilances notur īga uzlabošan ās, kas tiktu virz īta uz valsts finanšu kvalit ātes un 
ekonomikas izaugsmes potenci āla stiprināšanu, 
IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU. 
(1) Atz īstot, ka Kipras 2009. gada budžeta st āvokli noteica pas ākumi 1½ % apm ērā no 
IKP 2009. gad ā, kas ir piem ērota reakcija uz lejupsl īdi un saska ņā ar Eiropas 
ekonomikas atvese ļošanas pl ānu, kā arī automātisko stabilizatoru br īvā darbība, 
Kipras iest ādēm pēc iespējas ātrāk, bet ne v ēlāk kā līdz 2012. gadam, ir j ānovērš 
pašlaik past āvošā pārmērīgā budžeta defic īta situācija. 
(2) Kipras iest ādēm ticamā un ilgtsp ējīgā veidā ir jāsamazina valsts kopbudžeta defic īts 
tā, lai tas b ūtu mazāks par 3 % no IKP, īstenojot pas ākumus vid ējā termiņā. Lai to 
panāktu, Kipras iest ādēm vajadzētu rīkoties šādi:  
(a) jāīsteno nepieciešamie pas ākumi 2010. gada budžeta defic īta samazin āšanai 
zem 6 % no IKP un j āformulē izdevumos balst īta konsolid ācijas strat ēģija, lai 
līdz 2012. gadam samazin ātu deficītu zem atsauces v ērtības;  
(b) šā mērķa sasniegšanai j ānodrošina, ka laikposm ā no 2010. gada l īdz 
2012. gadam fisk ālie pasākumi gad ā vidēji veido vismaz 1¾ % no IKP, kam, 
atjaunojot pietiekam ā līmenī primāro pārpalikumu, b ūtu arī jāveicina tas, lai 
valsts kop ējā parāda attiec ība atsāktu samazin āties, pietiekami ātri 
pietuvinoties atsauces v ērtībai;  
                                                                                                                                                         
un finanšu komiteju turpin āt izstrādāt metodolo ģijas valsts finanšu ilgtermi ņa ilgtspējas novērtēšanai, 
lai tās būtu pieejamas n ākamajā Ilgtspējas ziņojumā”, ko paredz ēts izdot 2012. gad ā. 
LV 6   LV (c) jāprecizē un rūpīgi jāīsteno pasākumi, kas vajadz īgi pārmērīga budžeta defic īta 
novēršanai līdz 2012. gadam, ja to pie ļauj cikliskie nosac ījumi, un j āpaātrina 
budžeta defic īta samazin āšana, ja ekonomikas vai budžeta st āvoklis izr ādītos 
labvēlīgāks, nekā šobrīd paredzams.  
(3) Lai ierobežotu korekciju apdraudošos riskus, Kiprai b ūtu jāpiešķir vidējā termiņa 
budžeta programmai saistoš āks raksturs, k ā arī jāpilnveido budžeta izpildes 
uzraudzība visa gada garum ā.  
(4) Īstenojot reformu pas ākumus attiec ībā uz pensiju un vesel ības aprūpes izdevumu 
kontroli, j āuzlabo valsts finanšu ilgtermi ņa ilgtspēja, tādējādi panākot prognoz ētā ar 
novecošanu saist īto izdevumu pieauguma samazin āšanu. 
(5) Turkl āt Kipras iest ādēm papildus fisk ālajiem pas ākumiem b ūtu jāizmanto iesp ējas, 
tostarp sākot ar lab ākiem ekonomiskajiem nosac ījumiem, pa ātrināt kopējā parāda 
attiecības samazin āšanu atsauces v ērtības virzien ā.  
(6) Padome Kipras vald ībai nosaka termi ņu līdz [2011. gada 13. janv ārim], lai t ā efektīvi 
rīkotos šaj ā nolūkā un noteiktu pas ākumus, kas vajadz īgi, lai pan āktu virzību 
pārmērīga budžeta defic īta novēršanā. Pasākumu efektivit ātes novērtējumā tiks 
ņemts vērā ekonomikas att īstības salīdzinājums ar ekonomikas prognozi Komisijas 
dienestu 2010. gada pavasara prognoz ē.  
Par šo ieteikumu īstenošanā sasniegto Kipras iest ādēm jāziņo atsevišķā nodaļā turpmākajos 
stabilitātes programmas atjaunin ājumos līdz pārmērīga budžeta defic īta novēršanas 
procedūras atcelšanai.  
Turklāt Padome uzsver to, cik svar īgi ir sasniegt vid ējā termiņa mērķi (VTM), lai pareizi 
pārvaldītu budžetu ekonomikas lejupsl īdes apstākļos. Tāpēc Padome aicina Kipras iest ādes 
pēc pārmērīga budžeta defic īta novēršanas nodrošin āt budžeta konsolid āciju, lai tuvin ātos 
budžeta vid ēja termiņa mērķim — līdzsvarotam budžetam struktur ālajā izteiksmē. Atbilstīgi 
plānotajam piln ībā ieviešot efekt īvu daudzgadu budžeta sist ēmu, varētu veicināt budžeta 
mērķu ievērošanu un stingru budžeta izdevumu ierobežošanu vid ējā termiņā.  
Šis ieteikums ir adres ēts Kipras Republikai. 
Briselē,  
 Padomes v ārdā — 
 priekšs ēdētājs