EIROPAS KOMISIJA Briselē, 14.10.2016 COM(2016) 655 final KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS), pirkstu nospiedumu izmantošanu uz ārējām robežām un biometrisko datu izmantošanu vīzu pieteikuma procedūrā īstenošanu / REFIT novērtējuma īstenošanu {SWD(2016) 327 final}

{SWD(2016) 328 final}



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 767/2008 par Vīzu informācijas sistēmu (VIS), pirkstu nospiedumu izmantošanu uz ārējām robežām un biometrisko datu izmantošanu vīzu pieteikuma procedūrā īstenošanu / REFIT novērtējuma īstenošanu 1.IEVADS 1.1.VIS un tās loma datu apmaiņas veicināšanā starp dalībvalstīm Pakāpeniski veidojot brīvības, drošības un tiesiskuma telpu, Eiropas Savienībai jānodrošina personu brīva pārvietošanās un augsts drošības līmenis. Šajā sakarībā par prioritāti tika izvirzīta Vīzu informācijas sistēmas (VIS) izveide un ieviešana, kuras nolūks — datu apmaiņa starp dalībvalstīm. VIS ieviešanai tika pieņemts visaptverošs tiesiskais regulējums: ar Padomes 2004. gada 8. jūnija Lēmumu 2004/512/EK izveidoja VIS kā datu apmaiņai starp dalībvalstīm paredzētu sistēmu; ar 2008. gada 9. jūlija Regulu (EK) Nr. 767/2008 noteica VIS mērķi, darbības virzienus un atbildību, kā arī nosacījumus un procedūras vīzu datu apmaiņai starp dalībvalstīm, lai atvieglotu vīzas pieteikumu un ar tiem saistīto lēmumu izskatīšanu; ar 2009. gada 13. jūlija Regulu (EK) Nr. 810/2009 (Vīzu kodekss) paredzēja noteikumus attiecībā uz biometrisko identifikatoru reģistrāciju VIS. Attiecībā uz VIS izvirzīts arī mērķis sekmēt iekšējo drošību un terorisma apkarošanu. Ar Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/633/TI attiecīgi paredzēja nosacījumus, saskaņā ar kuriem izraudzītās dalībvalstu iestādes un Eiropols var iegūt piekļuvi VIS konsultāciju nolūkos, lai novērstu, atklātu un izmeklētu teroristu nodarījumus un citus smagus noziedzīgus nodarījumus. VIS ir nozīmīga loma: 1)kopējās vīzu politikas īstenošanas, konsulārās sadarbības un konsultāciju starp centrālajām iestādēm uzlabošanā ar mērķi novērst draudus iekšējai drošībai un “vīzu izdevīgāku iegādi”; 2)cīņas pret viltojumiem, kā arī pārbaužu ārējās robežšķērsošanas vietās un dalībvalstu teritorijā atvieglošanā; 3)palīdzībā attiecībā uz nelegālo imigrantu identificēšanu un atgriešanu; 4)Dublinas regulas piemērošanas veicināšanā. VIS konkrētais mērķis ir sniegt ieguldījumu dalībvalstu iekšējās drošības nodrošināšanā un terorisma apkarošanā, uzlabojot vīzas pieteikumu izskatīšanas veidu. Tajā ietverta konsultāciju starp centrālajām iestādēm uzlabošana un pieteikumu iesniedzēju pārbaudes un identifikācijas uzlabošana konsulātos un robežšķērsošanas vietās. Dalībvalstu iekšējās drošības nodrošināšana un terorisma apkarošana ir kopējās vīzu politikas vispārējs mērķis un pamatkritērijs. Ar VIS starpniecību arī sniedz palīdzību cīņā pret nelegālu imigrāciju un sniedz priekšrocības bona fide ceļotājiem, uzlabojot un atvieglojot vīzas izsniegšanas un pārbaužu procedūras. VIS pakāpeniski tika ieviesta visu dalībvalstu konsulātos visā pasaulē — no 2011. gada oktobra līdz 2016. gada februārim. Ik gadu 26 dalībvalstīs un Šengenas asociētajās valstīs izsniedz aptuveni 16 miljonus Šengenas vīzu. Līdz 2016. gada marta beigām VIS tika ievadīti dati par gandrīz 23 miljoniem vīzas pieteikumu un 18,8 miljoniem pirkstu nospiedumu. Sistēma pārsniegusi šādu slieksni — 1 miljons darbību dienā un 100 000 darbību stundā. Tās jauda ir līdz 450 000 darbību stundā, un tajā iespējams glabāt un apstrādāt 60 miljonus vīzas pieteikumu datu vienību.

1.2.Novērtējums un pārraudzība VIS tiesiskais regulējums paredz VIS Regulas un VIS izveides lēmuma īstenošanas izvērtējumu, kā arī izvērtējumu attiecībā uz tiesībaizsardzības iestāžu veikto VIS izmantošanu, pamatojoties uz Lēmumu par tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi (LEA) VIS; un biometrisko datu izmantošanu vīzas pieteikuma procedūrās, pamatojoties uz Vīzu kodeksu. Pamatojoties uz iepriekšminēto un ņemot vērā vispārējos principus un kritērijus ES politikas instrumentu izvērtējuma veikšanai Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) kontekstā, Komisija 2015. gadā sāka pirmo sistēmas izvērtējumu kopš tās darbības sākuma (2011. gads) un jo īpaši pievērsās: VIS kā sistēmas darbībai; tam, kā tā tiek ieviesta praksē; tam, kādā mērā sasniegti attiecībā uz to izvirzītie mērķi; tam, vai tā ir derīga paredzētajam mērķim šādās jomās: efektivitāte, lietderīgums, atbilstība, saskaņotība un pievienotā vērtība attiecībā uz ES vīzu politiku. Ar šā ziņojuma (un novērtējuma, kas ir tā pamatā) starpniecību arī: izvērtē, vai ar sistēmu tiek rentabli īstenoti attiecībā uz to izvirzītie mērķi; pārbauda sasniegtos rezultātus, ņemot vērā mērķus; pārbauda tiesiskā regulējuma ieviešanu dalībvalstīs. Novērtējumu iekšēji veica Komisija. Lai savāktu informāciju no plaša ieinteresēto personu loka, tika izmantoti dažādi datu vākšanas rīki, tostarp: apjomīga dokumentu pārbaude; ES apsekojums, kas nosūtīts dalībvalstīm — atbildes sniedza 19 dalībvalstis — un Eiropas Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA); atsauksmes no eu-LISA valdes un VIS padomdevēju grupas sanāksmēm, Padomes kompetentajām darba grupām (Vīzu jautājumu darba grupa, VIS draugu grupa, VISION darba grupa), dalībvalstu Šengenas izvērtējumi un vietējā Šengenas sadarbība starp dalībvalstu konsulātiem visā pasaulē. Trešo valstu valstspiederīgo un to valstu valdību viedokļi, uz kurām attiecas vīzas prasība, tika ņemti vērā, izmantojot dalībvalstu un Komisijas pieredzi saistībā ar VIS ieviešanu un piemērošanu visā pasaulē. Šā ziņojuma pamatā ir arī pētījums, ko veicis Kopīgais pētniecības centrs, par bērnu pirkstu nospiedumu atpazīšanu. Lai arī šis novērtējums pamatojas uz četriem VIS darbības gadiem, tomēr tika ņemts vērā fakts, ka VIS visā pasaulē tika ieviesta pakāpeniski, kas nozīmē, ka, piemēram, vairāk nekā 50 % no VIS operācijām nāk no reģioniem, kur VIS tika ieviesta tikai 3–4 mēnešus pirms novērtējuma laikposma beigām, tādējādi novērtējuma laikā no šiem reģioniem bija pieejami tikai ierobežoti dati un pārraudzība. Kaut gan to var uzskatīt par ierobežojošu faktoru, tomēr pieejamie dati un gūtie pierādījumi ļāva sagatavot virkni secinājumu attiecībā uz galvenajiem VIS un novērtējuma jautājumu aspektiem. Šajā ziņojumā ne tikai atklāti galvenie rezultāti attiecībā uz novērtējumu un Komisijas uzskati, bet arī izklāstīta virkne ieteikumu turpmākajām darbībām.

2.Novērtējuma galvenie rezultāti Kopumā novērtējuma rezultātos norādīts, ka VIS ieviešana radījusi 1) vīzas pieteikuma procesa vienkāršošanu un atvieglošanu, nodrošinot visu dalībvalstu savākto datu uzglabāšanu un apmaiņu ar kopējas sistēmas starpniecību, 2) valstu pārvalžu administratīvā sloga samazināšanos un 3) skaidras, raitas un efektīvas procedūras vīzas pieteikumu izskatīšanai, pārbaužu veikšanai uz ārējām robežām vai teritorijā, trešo valstu valstspiederīgo identificēšanai migrācijas vai atgriešanas nolūkos vai patvēruma pieteikumu izskatīšanai. Šis kopējais novērtējums pamatojas uz zemāk minēto kritēriju izvērtējumu. 2.1.Vai VIS bijusi efektīva tai izvirzīto mērķu sasniegšanā? Vairums dalībvalstu, kas līdzdarbojās, atzina, ka VIS ieviešana atvieglojusi vīzas pieteikuma procedūru, kas tika vienkāršota, izveidojot kopēju sistēmu datu uzglabāšanai un apmaiņai starp dalībvalstīm attiecībā uz pieteikumiem un ar tiem saistītajiem lēmumiem. eu-LISA statistika liecina, ka izskatīšanas procedūras vidējais ilgums no vīzas pieteikuma pieņemšanas līdz vīzas izsniegšanai bijis četras dienas — vairumā dalībvalstu pieteikumu izskatīšana aizņēma aptuveni piecas dienas. Šis periods ir ievērojami īsāks par tiesību aktos noteikto periodu — 15 darba dienas. Vairākums līdzdarbojošos valstu turklāt atzina, ka VIS ieviešana atvieglojusi cīņu pret vīzu viltošanu, kaut gan liela daļa uzskatīja, ka tā nav palīdzējusi novērst pieteikumu iesniedzēju centienus izvairīties no tā kritērija izpildes, saskaņā ar kuru jānosaka valsts, kas izskatījusi pieteikumu iesniedzēju vīzas pieteikumus. Frontex ”Ikgadējā riska analīze 2016. gadam” liecina, ka VIS ieviešana 2011. gada oktobrī uz robežām veiktajās pārbaudēs palielinājusi viltotu vīzu atklāšanas gadījumu skaitu uz robežām uzreiz pēc ieviešanas (2012. gadā) un ilgākā laika posmā — novērsusi viltotu vīzu izmantošanu ieceļošanai ES teritorijā. Vairākums respondentdalībvalstu uzskatīja, ka VIS ieviešana atvieglojusi pārbaužu veikšanu ārējās robežšķērsošanas vietās un dalībvalstu teritorijās. Saskaņā ar eu-LISA uz datu reģistriem balstītiem ziņojumiem pašreiz pārbaudes veikšana pirmajā līnijā, izmantojot pirkstu nospiedumus, aizņemt vidēji 1,36 sekundes, bet, neizmantojot pirkstu nospiedumus, — 0,31 sekundi. Pārbaudes veikšana otrajā līnijā aizņem vidēji 13,78 sekundes, izmantojot pirkstu nospiedumus, un 0,28 sekundes — tos neizmantojot. Ziņojumā par pirkstu nospiedumu izmantošanas uz robežām tehnisko progresu atklāts, ka vispārējā ietekme uz laiku, kas nepieciešams pirkstu nospiedumu noņemšanai un pārbaudei, ir vidēji 26 sekundes uz robežām lidostās, un 44 sekundes uz jūras robežām. Šie dati liecina par ievērojamo progresu, kas panākts, lai saīsinātu laiku pārbaužu veikšanai uz ārējām robežām, salīdzinājumā ar situāciju iepriekš, kad tās tika veiktas manuāli, kā arī par šādu pārbaužu lielāku uzticamību, pateicoties biometriskajiem datiem. Vairums respondentdalībvalstu piekrita, ka VIS ieviešana tām palīdzēja to personu identificēšanā, kuras neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā, galvenokārt pateicoties iespējai salīdzināt biometriskos datus. Daudzas respondentdalībvalstis turklāt uzskatīja, ka ar VIS ieviešanu sniegts atbalsts Dublinas regulas piemērošanā, palīdzot noteikt dalībvalsti, kura ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu gadījumos, kad patvēruma pieteikuma iesniedzējam vīza izsniegta dalībvalstī. Statistika liecina arī par to, ka VIS dalībvalstīs tiek pieņemta kā pierādījumu instruments Dublinas procedūrā: laika posmā no 2011. gada oktobra līdz 2015. gada novembrim 12 Šengenas dalībvalstīs VIS ar Dublinas procedūru saistītiem mērķiem tika izmantota gandrīz 400 000 gadījumu un 15 dalībvalstīs — lai izskatītu gandrīz 1,38 miljonus patvēruma pieteikumu gadījumu. Gandrīz puse respondentdalībvalstu atzina, ka VIS ieviešana labvēlīgi ietekmējusi dalībvalsts iekšējās drošības risku novēršanu, turpretim tikai divas dalībvalstis uzskatīja, ka minētā ietekme bijusi ierobežota. Par šo uzskatu liecina statistikas dati, kuri norāda uz drīzāk ierobežotu VIS izmantošanu iekšējās drošības mērķiem, kas daļēji izskaidrojams ar to, ka VIS šim mērķim tiek izmantota nesen. Ierobežotā izmantošana var būt gan iemesls, gan sekas uzskatam par VIS ierobežoto pozitīvo ietekmi attiecībā uz iekšējās drošības risku novēršanu. 2.2.Vai ar VIS starpniecību tai izvirzītie mērķi sasniegti efektīvi? VIS izveides izmaksas bijušas gandrīz EUR 151 miljons sešu gadu laikā (no 2005. līdz 2011. gadam). Turklāt, lai izveidotu savas valsts sistēmas, dalībvalstis sedza izmaksas, kas svārstījās no EUR 1–2 miljoniem līdz EUR 30 miljoniem, kopā nodrošinot aptuveni EUR 600 miljonus, ietverot uzturēšanas izmaksas pirmajiem gadiem. Dalībvalstu izmaksas bija atkarīgas no to konsulārā tīkla un izmantotā aprīkojuma veida. Dalībvalstu segto izmaksu noteikšana attiecībā uz valstu sistēmu izveidi ir sarežģīta — galvenokārt saistībā ar to, kā sistēmas ir organizētas valstu līmenī. Valstu sistēmas ļoti reti tika veidotas no pašiem sākumiem, pastāvošās sistēmas lielākoties tika atjauninātas un pieskaņotas tā, lai tās būtu iespējams savienot ar VIS. Tā kā trešo valstu valstspiederīgo pārbaude un noteikšana tika pārcelta uz centrālo VIS, VIS palīdzēja īstenot sinerģiju Eiropas līmenī un ierobežoja izmaksas valstu līmenī. Tā kā noteiktā Šengenas vīzas nodeva ir EUR 60 par katru pieteikumu un pašreiz VIS ievietoti gandrīz 23 miljoni pieteikumu, dalībvalstis šo pieteikumu izskatīšanai iekasējušas vairāk nekā EUR 1380 miljonus. Tomēr šie ienākumi nesedz tikai VIS izveidi un darbības nodrošināšanu. Ņemot vērā milzīgās sākotnējās ieguldījuma izmaksas, turpmākās uzturēšanas relatīvi zemās izmaksas, pat visas pārējās administratīvās izmaksas, kuras dalībvalstis segušas, apstrādājot vīzas, šķiet, sistēmas izveides sākotnējās izmaksas ir ievērojami amortizētas. Tomēr galvenajiem sistēmas sniegtajiem labumiem ir sociāla vērtība, un tie nav nosakāmi kvantitatīvi: tā veicina kopējās vīzu politikas un konsulārās sadarbības īstenošanu, kā arī nodrošina viegli pieejamus un drošus līdzekļus konsultācijām starp centrālajām vīzu iestādēm;

tā sniedz iespēju identificēt katru personu, kas neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā; tā atvieglo to kritēriju un mehānismu piemērošanu, ko izmanto, nosakot, kura dalībvalsts ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu un izskatot pašus patvēruma pieteikumus; tā veicina smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu. 2.3.Vai VIS bijusi atbilstoša tai izvirzītajiem mērķiem? Novērtējumā atklāts, ka VIS aptver vajadzības, problēmas un jautājumus, kuru dēļ tā sākotnēji tika izveidota. Tādējādi VIS ir svarīga loma kopējās vīzu politikas darbībā un kopējās brīvās pārvietošanās jomas atbalstīšanā. Ar to ieviesta vīzas izsniegšanas procesa lielāka pārredzamība, sevišķi, piesaistot pieteikumus, un izveidojušās saskaņotākas procedūras, mudinot dalībvalstis raudzīties pēc pieteikumu izskatīšanas ierastās prakses. Tāpat ar VIS starpniecību vīzas izsniegšanas process un tā rezultāti kļuvuši paredzamāki vīzas pieteikuma iesniedzējiem. Turklāt ar biometrisko datu izmantošanas starpniecību VIS ir sevi apliecinājusi kā būtisku rīku identitātes zādzības un vīzu izdevīgākas iegādes noteikšanā. Biometrisko datu pārbaude tika uzskatīta par kopējās identifikācijas un pārbaužu procedūru stūrakmeni. Kaut gan novērtējumā atklāts, kurās jomās nepieciešami turpmāki uzlabojumi, tie lielākoties ir tehniska rakstura un neparedz VIS sākotnējo mērķu pārskatīšanu. 2.4.Vai VIS ir saskaņota ar citiem ES tiesību aktiem? Novērtējumā atklāts, ka starp VIS un citām ES politikas jomām pastāv augsts saskaņotības līmenis un ka saskaņotība starp VIS un citām ES iekšlietu politikas jomām palielinās. Pastāv četras konkrētas politikas jomas, ar kurām VIS ir ārkārtīgi saskaņota: -robežpolitika un migrācijas politika —visticamāk, būtiskākā un pozitīvākā ietekme. Ar VIS tika atvieglotas pārbaudes ārējās robežšķērsošanas vietās un dalībvalstu teritorijā un sniegts atbalsts to personu identificēšanā, kuras neatbilst vai vairs neatbilst nosacījumiem par ieceļošanu, atrašanos vai uzturēšanos dalībvalstu teritorijā; -patvēruma politika — ar VIS tiek sniegts atbalsts Dublinas regulas piemērošanā, nodrošinot skaidrus un neapstrīdamus pierādījumus attiecībā uz vīzas kritēriju, kā arī noderīga informācija, kas nepieciešama tādas personas patvēruma pieteikuma izskatīšanas procesā, kuras datu esība VIS konstatēta iepriekš; -atgriešanas politika — lai gan līdz šim atgriešanas procedūrā VIS izmantota diezgan ierobežoti, jaunākās tendences rāda, ka palielinājusies nepieciešamība izmantot šo instrumentu, kas atgriešanas procedūrā nodrošina nepieciešamos neapstrīdamos pierādījumus par identitāti; -drošības politika — pašreiz piekļuve VIS tiesībaizsardzības nolūkos dalībvalstīs joprojām ir diezgan sadrumstalota. Tomēr augstais apmierinātības līmenis un faktiskie vai paredzamie labumi, ko sniedz šāda piekļuve norāda uz to, ka turpmāk lietotāju un pieprasījumu skaits palielināsies. VIS ir viena no trim galvenajām centralizētajām, ES izstrādātajām iekšlietu jomas informācijas sistēmām vienlaikus ar:

Šengenas informācijas sistēmu (SIS), kas nodrošina plašu brīdinājumu klāstu attiecībā uz personām un objektiem; kā arī Eurodac sistēmu, kas ietver datus par patvēruma pieteikuma iesniedzēju pirkstu nospiedumiem un trešo valstu valstspiederīgajiem, kas šķērsojuši robežu neatbilstīgi. Trīs minētās sistēmas cita citu papildina attiecībā uz uzdevumiem, kas saistīti ar ārējām robežām un atbalstu valsts iestādēm noziedzības un terorisma apkarošanā. Tā ir arī svarīgs rīks, kas sniedz atbalstu patvēruma iestādēm to dalībvalstu noteikšanā, kuras ir atbildīgas par patvēruma pieteikuma izskatīšanu, un pēc tam — pieteikumu faktiskā izskatīšanā. VIS ir saskaņota arī ar ES politiku tirdzniecības un tūrisma jomās, jo novērtējums neatklāj nedz ar VIS ieviešanu saistītu būtisku ietekmi šajās jomās, nedz arī tūrisma vai darījumu braucienu samazināšanos dalībvalstīs. 2.5.Vai VIS rada ES pievienoto vērtību? Novērtējumā atklāts, ka VIS ir neaizstājams rīks efektīvā un lietderīgā kopējās vīzu politikas ieviešanā un dod arvien lielāku ieguldījumu ES ārējo robežu drošības sekmēšanā, neatbilstīgas migrācijas, terorisma un citu noziedzīgu nodarījumu apkarošanā, un tādējādi rada ES pievienoto vērtību. VIS loma pašreizējā robežām paredzēto ES mēroga IT instrumentu sistēmā kļūst svarīgāka. Jaunākais Komisijas priekšlikums par ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS) radītu arī VIS regulas būtiskus grozījumus, sevišķi, nodrošinot abu sistēmu sadarbspēju un mainot ar VIS starpniecību īstenoto pārbaužu veikšanas veidu robežšķērsošanas vietās. Tādējādi starp abām sistēmām tiks nodrošinātas abos virzienos (EES ar VIS un otrādi) veiktas tiešas konsultācijas robežšķērsošanas vietās un konsulātos. Atgriešanās pie situācijas, kad nolūkā nodrošināt ārējo robežu drošību, cīnīties pret vīzu un identitātes viltojumiem un tādējādi pret neatbilstīgu migrāciju vai palīdzēt terorisma un citu noziedzīgu nodarījumu apkarošanā tika izmantotas tikai valstu sistēmas, šodien vairs nav risinājums. 3.Komisijas viedoklis par novērtējuma rezultātiem Šā novērtējuma kontekstā Komisija ir noteikusi vairākas galvenās jomas, kurās ir jāatrisina visas pastāvošas problēmas, lai nodrošinātu to, ka VIS veiksmīgāk īsteno tās galvenos mērķus. 3.1.Datu kvalitāte Datu kvalitāte ir novērtējumā noteikto prioritāro jomu saraksta augšgalā. Datu kvalitātes problēmas galvenokārt rada neapmierinoša tiesību aktu piemērošana, lai gan dažos gadījumos likums nepietiekami aptver sistēmas efektīvai izmantošanai nepieciešamās kvalitātes vajadzības. Kvalitātes problēmas tika atklātas gan attiecībā uz biometriskajiem, gan burtciparu datiem. Tipiskākās problēmas bija šādas: dažādu iemeslu atbrīvojumam no pienākuma nodot pirkstu nospiedumus jaukšana; neskaidrības par atšķirību starp biometriskajiem datiem, kas nav obligāti juridisku iemeslu (piem., pieteikuma iesniedzējs ir valsts vai valdības vadītājs vai bērns, kas jaunāks par 12 gadiem) dēļ un tādēļ, ka pastāv fiziska nespēja nodot pirkstu nospiedumus. Pēdējā gadījumā jānosaka turpmāka atšķirība starp pagaidu un pastāvīgu nespēju. Attiecībā uz burtciparu datiem — lai gan dalībvalstīm ir skaidri noteikts pienākums VIS sistēmā ievietot visus datus no vīzas pieteikuma, tās joprojām nepilda šo pienākumu pilnībā. VIS pasta komunikāciju tīkla un tā dabiskās saites ar VIS ieviešana nozīmēs, ka turpmāk apspriešanās ar VIS starpniecību nebūs iespējamas, ja pieejamie dati nebūs pilnībā saskaņoti ar jebkuras apspriešanās prasībām. Vienas un tās pašas personas vai personu, kuras ceļo grupā, pieteikumu pareizas piesaistīšanas nozīmīgums novērtējumā uzsvērts vairākkārt. Nepareiza saite var atstāt nopietnas sekas uz spēju sekot personas pieteikumu vēsturei un tādējādi ir pretrunā datu reģistrēšanas VIS mērķim. Tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi nekavējoties izlabot kļūdainu saiti, tiklīdz tāda atklāta. Turpmāk dalībvalstīm, kuras nav dalībvalstis, kas izveidojušas saiti, jāsniedz iespēja izlabot kļūdu un mainīt kļūdainu saiti.

3.2.Ziņošana par uzraudzību un statistiku Informatīvas un uzticamas statistikas atrašana bija viens no galvenajiem šķēršļiem, vācot informāciju par novērtējumu, kā arī citos procesos, kas iekļauti šai ziņojumā. Bez neapstrīdamiem kvantitatīviem pierādījumiem Komisija nespēj: pienācīgi uzraudzīt, kā dalībvalstis piemēro ES tiesību aktus (vai nu politikas novērtēšanas ietvaros, vai tādos noteiktos procesos kā Šengenas izvērtēšana); pamatot politikas veidošanu. Pašreizējā VIS regulā statistikas veidošana uzdota tikai dalībvalstīm. Tomēr tādā centralizētā sistēmā kā VIS likt 26 dažādām valstīm veidot un vākt datus atšķirīgos veidos nav efektīvi un rada lieku administratīvo slogu. Praksē lielāko daļu datu var viegli un ātri iegūt VIS un viegli savākt ar minimālu piepūli un anonīmi dažādos statistikas vai testēšanas nolūkos. 3.3.VIS izmantošana datu vākšanā Lai gan novērtējumā atklāts, ka VIS ievērojami atvieglo cīņu pret vīzu viltošanu, sistēma nav paredzēta, lai novērstu krāpšanu, kurā iesaistīta viltotu dokumentu / viltotu pasu uzrādīšana, iesniedzot vīzas pieteikumu. Tā kā pienākuma pārbaudīt ceļotāju pirkstu nospiedumus dēļ krāpniekiem kļūst grūtāk šķērsot robežu, izmantojot viltus vīzas uzlīmes, kā negatīvas sekas, iespējams, varētu rasties situācija, kad viltus vīzas uzlīmju izmantošana tiek mainīta uz tādu vīzu izmantošanu, kas viltus ceļā iegūtas konsulātos (vīzas pieteikuma iesniegšanas laikā). Tas savukārt varētu radīt krāpšanas iespējamības palielināšanos attiecībā uz citiem dokumentu veidiem (piem., ceļošanas dokumentiem). Lai to novērstu, konsulātiem jāpārbauda pieteikumu iesniedzēju identitāte pirms pirkstu nospiedumu noņemšanas, pienācīgi izmantojot pašreizējos noteikšanas līdzekļus. Vīzu kodeksā noteikts, ka 59 mēnešus pēc pirkstu nospiedumu reģistrēšanas pieteikuma vajadzībām gadījumos, kad tiek iesniegti turpmāki pieteikumi, šos pirkstu nospiedumus kopē. Tas nozīmē, ka attiecīgajai personai nav atkārtoti jāierodas vai atkārtoti jānodod pirkstu nospiedumi. Tomēr novērtējumā atklāts, ka praksē tādi gadījumi ir reti. Dalībvalstīs bieži vien katrā pieteikuma iesniegšanas reizē tiek atkārtoti noņemti pirkstu nospiedumi vai nu tādēļ, ka radušās šaubas par personas identitāti, vai tādēļ, ka persona neatceras, vai pirkstu nospiedumi tai iepriekš noņemti un kad tas noticis. 3.4.VIS izmantošana uz ārējām robežām VIS atstājusi ļoti labvēlīgu ietekmi uz kontroļu, kas tiek veiktas uz ārējām robežām, pastiprināšanu un sekmēšanu. Konkrēti ar pirkstu nospiedumu un vīzas numura pārbaudi tiek sniegts nozīmīgs ieguldījums cīņā pret viltojumiem. Kaut gan vīzas numura un pirkstu nospiedumu pārbaude ar VIS starpniecību ir obligāta kopš 2011. gada oktobra, šā pienākuma izpilde joprojām ir neapmierinoša un dažādās dalībvalstīs krietni atšķiras. Paredzams, ka pakāpeniska to vīzu izzušana, kuras izsniegtas, nenoņemot pirkstu nospiedumus (t. i., vīzas, kas izsniegtas pirms sistēmas ieviešanas konkrētā reģionā), palielinās uz ārējām robežām ar VIS starpniecību veikto pārbaužu skaitu un sevišķi to pārbaužu, kurās izmanto gan vīzas numuru, gan pirkstu nospiedumus. 3.5.Datu izmantošana ar patvērumu saistītos nolūkos VIS ir nozīmīgs rīks tās dalībvalsts noteikšanā, kura ir atbildīga par patvēruma pieteikumu izskatīšanu. Tajā ātri un droši tiek sniegta informācija par to, vai patvēruma pieteikuma iesniedzējam bijusi piešķirta vīza, kā arī par patvēruma pieteikuma iesniedzēja identitāti. Tādējādi ar to tiek sniegti pierādījumi saistībā ar attiecīgās valsts noteikšanu un atvieglota “uzņemšana”, kas balstās uz Dublinas regulas “vīzas” kritēriju. Dalībvalstis, kas izmantojušas VIS ar patvērumu saistītos nolūkos, atzinušas, ka VIS var tikt izmantota ne tikai kā atbalsts Dublinas regulas piemērošanā, bet arī, izskatot patvēruma pieteikumus, sevišķi, lai identificētu pieteikuma iesniedzējus un noteiktu, cik liela ir ticamība tiem. Tomēr novērtējumā atklāts, ka tikai dažas dalībvalstis izmanto VIS ar patvērumu saistītos nolūkos.

3.6.Datu izmantošana tiesībaizsardzības nolūkos Piekļuve VIS tiesībaizsardzības nolūkos tika ieviesta ļoti nesen, tādēļ novērtējuma rezultāti joprojām ir fragmentāri un nepārliecinoši. No šiem datiem iespējams nonākt tikai pie iepriekšējiem secinājumiem. Pastāv iespēja, ka VIS izmantošana tiesībaizsardzības jomā palielinās, ņemot vērā to, ka VIS kopumā nepārprotami tiek uzskatīta par efektīvu un noderīgu instrumentu teroristu nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas un izmeklēšanas atbalstam. VIS var nodrošināt vērtīgu informāciju, kas var palīdzēt identificēt aizdomās turētos vai upurus, kā arī atvieglot kriminālizmeklēšanu. Tomēr VIS izmantošana tiesībaizsardzības jomā dalībvalstīs joprojām ir ļoti fragmentāra. Konkrētāk, iespēja meklēt pirkstu nospiedumus vēl netiek izmantota. Novērtējumā netika noteikti VIS piekļuves retās izmantošanas tiesībaizsardzības nolūkos konkrēti iemesli. Tomēr pašreizējie trūkumi varētu būt skaidrojami ar to, ka sistēma ir relatīvi jauna, potenciālie lietotāji nav informēti, kā arī pastāv tehniskas un administratīvas problēmas. 3.7.Datu aizsardzība VIS Datu subjektu tiesību aizsardzība ir datu aizsardzības likuma svarīga daļa. Nodrošinot datu subjektiem iespēju piekļūt glabātajiem datiem par sevi, tos labot un dzēst, attiecībā uz tiem tiek palielināta datu apstrādes pārredzamība, un tiek sniegta palīdzība nelikumīgas datu apstrādes atklāšanā, kā arī palielināta likumīgi apstrādātu datu kvalitāte. Tādā jomā kā vīzas pieteikumi, kurā atbilstība tiesiskajam regulējumam ir sevišķi nozīmīga, ņemot vērā nelikumīgas apstrādes iespējamās nelabvēlīgās sekas, šie apsvērumi kļūst arvien svarīgāki. Novērtējumā atklāts vērā ņemams fakts, ka datu subjektu pieprasījumu izmantot tiesības piekļūt saviem VIS glabātajiem personas datiem, tos labot vai dzēst, nebija nemaz vai to bija ārkārtīgi maz. Šie rezultāti varētu būt skaidrojami ar dalībvalstu labo sniegumu personas datu aizsardzības jomā. Tomēr daļējs iemesls varētu būt arī datu subjektu neinformētība par tiesībām uz savu personas datu aizsardzību un tas, ka tiem nav zināms, kā tās izmantot (piem., kam datu subjektiem jāadresē savi pieprasījumi). Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja veiktās pārbaudes uz vietas attiecībā uz personas datu apstrādes likumības uzraudzību un VIS centrālās sistēmas drošības revīzija neatklāja nekādas datu aizsardzības problēmas. Nepilnus trīs gadu laikā kopš darbības uzsākšanas eu-LISA nav saņēmusi nevienu sūdzību saistībā ar datu aizsardzību. 4.Turpmākie pasākumi 4.1.Īstermiņa/vidēja termiņa pasākumi Kvalitātes problēmas Lai uzlabotu datu kvalitāti vīzas pieteikuma procedūras agrīnā posmā, varētu ieviest datu kvalitātes trūkumu rādītājus un izmantot tos, lai pārbaudītu pieteikumus iesniegšanas brīdī. Piemēram, varētu ieviest īsu rādītāju sarakstu attiecībā uz katru pieteikumu, norādot konkrētā lauka nepilnību (piem., datums, vārds un uzvārds, kļūdaini dati utt.) un brīdinot ikvienu turpmāko lietotāju par iespējamu kvalitātes trūkumu. Jāapsver arī atbilstošu pasākumu ieviešana ar mērķi nodrošināt to, ka iepriekšējas konsultācijas netiek apdraudētas VIS trūkstošas informācijas dēļ. Lai atrisinātu šo problēmu, VIS varētu tikt programmēta tā, lai iepriekšējas konsultācijas uzsākšanas pieprasījums tiktu atteikts, kamēr sistēmā nav pienācīgi ievadīta visa attiecīgā VIS regulas 9. pantā pieprasītā informācija. Turklāt sistēmā jābūt iespējai ātri un nepārprotami identificēt personas, kuru pirkstu nospiedumu sistēmā nav un pirkstu nospiedumu trūkuma iemeslu, lai izvairītos no ilgstošas meklēšanas robežšķērsošanas vietās. Attiecībā uz pirkstu nospiedumiem sistēmai jābūt tehniski pielāgotai, lai tā spētu labāk atšķirt gadījumus, kad pirkstu nospiedumi nav nepieciešami juridisku iemeslu dēļ, no gadījumiem, kad pastāv faktisks iemesls, kādēļ tos nav iespējams nodot. Tas uzlabos sistēmas spēju nodrošināt nepārprotamus datus, kas var tikt izmantoti, lai pārbaudītu, vai konsulāti pienācīgi piemēro prasības par pirkstu nospiedumiem, un noteiktu gadījumus, kad personai atteikta vīza, jo pastāvējis faktisks iemesls, kādēļ tā nav varējusi nodot pirkstu nospiedumus. Lai risinātu problēmas biometrisko datu vākšanas šķēršļu jomā, sevišķi attiecībā uz sejas attēlu kvalitāti, un pieļautu turpmāku kombinēto meklēšanu, izmantojot sejas attēlus, jāievieš tādi alternatīvi standarti kā fotogrāfiju uzņemšana tieši konsulātā. Datu kvalitātes centralizēta uzraudzība un ar to saistītu kopēju risinājumu noteikšana un īstenošana nodrošinātu efektīvāku reaģēšanu uz šīm problēmām. Tādēļ saistībā ar šiem jautājumiem turpmāk jāiesaista eu-LISA, tostarp jādod tai uzdevums sagatavot datu kvalitātes ziņojumus. Centralizēti tehniskie risinājumi attiecībā iepriekšējām konsultācijām un pārstāvību Varētu tikt paredzēti centralizēti tehniskie risinājumi, kas būtu vienādi jāpiemēro visām dalībvalstīm, uz kurām attiecas iepriekšējas konsultācijas, un tie varētu būt saņēmējvalstu identifikācijas matricas formā. Tas veidotu sinerģiju un dalībvalstīm atvieglotu attiecīgo IT sistēmu uzturēšanu, kā arī nodrošinātu to, ka attiecīgie dati VIS tiek glabāti pirms konsultācijas uzsākšanas. Apsverama arī iespēja ieviest centralizētu tehnisko risinājumu to saņēmējvalstu identifikācijai, uz kurām attiecas ex post paziņojumi. Tādējādi attiecīgie dati sistēmā tiktu glabāti pirms paziņojuma nosūtīšanas.

Visbeidzot, centralizēta tehniskā risinājuma ieviešana VIS būtu apsverama arī attiecībā uz dalībvalstu konsulārās pārstāvības matricas izveidi. Tādējādi dalībvalstis gūtu labumu, atbrīvojoties no nepieciešamības pārstāvības līgumos iekļaut tehniskas definīcijas un padarot jaunu līgumu slēgšanu vispārēji vieglāku. Tas sniegtu labumu arī pieteikumu iesniedzējiem, jo ar tā starpniecību būtu iespējams atbrīvoties no neskaidrības par to, kā procedūra noris pārstāvības gadījumā. VIS pasta iekļaušana VIS Lai apmaiņu starp centrālo sistēmu un valstu sistēmām padarītu loģiskāku, VIS pasta mehānisms konsultācijām jāiekļauj VIS infrastruktūrā. Šāds pasākums atvieglotu arī dalībvalstu uzdevumu veikšanu, jo valsts mērogā būtu mazāk vadāmo un uzturamo sistēmu. Šim pasākumam varētu pievienot nepieciešamo ziņojumu/paziņojumu (piem., paziņojumu par konsulārās sadarbības, VLTV jautājumiem) pārbaudi, kas veicama ar VIS pasta starpniecību. Vairākkārtēja pirkstu nospiedumu noņemšana 59 mēnešu laikā Iespējams risinājums pašreizējai problēmai saistībā ar noteikumu par pirkstu nospiedumu kopēšanu 59 mēnešus varētu būt katram konsulātam likt izsniegt kvīti, ar ko tiek apliecināts, ka noteiktā datumā tajā noņemti konkrētas personas pirkstu nospiedumi. Attiecīgajai personai tiktu norādīts, ka, turpmāko 59 mēnešu laikā atkārtoti piesakoties vīzai, jāuzrāda šī kvīts. Piekļuve datiem tiesībaizsardzības nolūkos Ņemot vērā to, ka nesen ieviesta piekļuve VIS teroristu nodarījumu un citu smagu noziedzīgu nodarījumu novēršanas, atklāšanas un izmeklēšanas nolūkos, nepieciešama sīkāka informācija un pierādījumi, lai noteiktu, kādēļ līdz šim sistēma šim mērķim izmantota tik reti. Turpmāk tiesībaizsardzības iestādēm varētu sniegt iespēju veikt meklēšanu VIS, izmantojot latentos pirkstu nospiedumus un fotogrāfijas. Tas šādu meklēšanu padarītu noderīgāku un efektīvāku. Sistemātiska VIS izmantošana uz robežām Dalībvalstu iestādes jāmudina pildīt pašreizējo pienākumu ar VIS starpniecību veikt obligātas pārbaudes, izmantojot gan vīzas numuru, gan tās turētāja pirkstu nospiedumus. Praktiska informācija par vīzas pārbaudēm uz ārējām robežām pieejama Robežsargu rokasgrāmatā un tā ir atjaunināta atbilstoši sistēmas pilnīgai ieviešanai. Turklāt paredzētais sadarbspējas kāpums starp informācijas sistēmām, kas pieejamas uz ārējām robežām, varētu veicināt un paātrināt nepieciešamo pārbaužu veikšanu. Tā kā kavēšanās robežšķērsošanas vietās ir viens no galvenajiem šķēršļiem sistemātiskai pārbaužu veikšanai ar VIS starpniecību, šādai palielinātai izmantojamībai un ieceļošanas/izceļošanas sistēmas ieviešanai būtu jāatstāj labvēlīga ietekme. VIS izmantošana to personu identificēšanai, kuras aizturētas saistībā ar kādas ārējās robežas neatbilstīgu šķērsošanu vai nelikumīgu uzturēšanos dalībvalstī Dalībvalstīs jāapsver iespēja ieviest neatbilstīgu migrantu bez derīgiem ceļošanas dokumentiem sistemātiskas pārbaudes teritorijā, lai tos varētu identificēt atgriešanas nolūkos. Kaut gan trešās valstis no VIS iegūtus datus bieži vien neuzskata par pietiekamu pierādījumu ceļošanas dokumentu izsniegšanai atgriešanas nolūkos, sistēma joprojām var būt noderīga pilsonības noteikšanā un turpmākā izmeklēšanā. Turklāt jaunākajos ES atpakaļuzņemšanas nolīgumos VIS meklēšanas rezultāti norādīti kā pierādījums par pilsonību. Pašreiz VIS ļoti ierobežoti tiek izmantota atgriešanas vajadzībām. Tomēr VIS loma varētu kļūt ievērojami nozīmīgāka, ja tajā tiks sniegta iespēja glabāt vīzas pieteikuma iesniedzēja pases skenētu datu lapu. Sniedzot dalībvalstīm iespēju piekļūt neatbilstīga migranta pases kopijai, tiktu ievērojami palielinātas efektīvas atgriešanas iespējas un paātrināta procedūra. Tādējādi tiktu arī veicināti citi, uz ES ceļošanas dokumentu izraidīšanas vajadzībām un pases kopiju pamatoti, veiktas atgriešanas gadījumi. Sistemātiska VIS izmantošana saistībā ar patvēruma pieteikumiem Visām dalībvalstīm vajadzētu sistemātiskāk izmantot iespēju likt lietā VIS ar patvērumu saistītos nolūkos. Visas dalībvalstis jāmudina izmantot VIS ar patvērumu saistītos nolūkos, lai: noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par patvēruma pieteikuma izskatīšanu, un nodrošinātu efektīvāku un vienotāku praksi; kā arī patvēruma pieteikuma satura izskatīšanas brīdī palīdzētu noteikt pieteikuma iesniedzēja identitāti un to, cik liela ir ticamība tam. Attiecībā uz Dublinas procedūru — priekšlikumā Dublinas III regulas pārstrādātai redakcijai norādīta prasība dalībvalstīs veikt meklēšanu VIS. Turpmāk patvēruma iestādēm jāsniedz piekļuve ceļojuma mērķa pārbaudei ticamības novērtēšanas ietvaros. Datu aizsardzība Valsts datu aizsardzības iestādes jāaicina veikt kvalitātes kontroles attiecībā uz informāciju, ko datu subjektiem sniedz diplomātiskās pārstāvniecības, konsulārās pārstāvniecības un ārpakalpojumu sniedzēji, kā arī veikt sistemātiskākas pārbaudes, tai skaitā valstu VIS revīzijas.

Palielināta meklēšanas efektivitāte cīņā pret viltošanu VIS ir ievērojami sekmējusi cīņu pret identitātes viltošanu vīzu procedūrās uz robežām, sevišķi ar biometrisko datu izmantošanas starpniecību. Varētu tikt paplašināts tvērums attiecībā uz tām pārbaudēm otrajā līnijā uz robežām, ko veic ceļotājiem, kuriem fiziski nav iespējams pārbaudīt pirkstu nospiedumus (vai kuriem pirkstu nospiedumus fiziski nebija iespējams noņemt vīzas pieteikuma iesniegšanas brīdī); tas varētu tikt darīts, lai pieļautu neprecīzu rezultātu uzrādīšanu. Ar šādu rezultātu starpniecību tiktu sniegta plašāka informācija robežsargiem, sniedzot tiem iespēju noteikt, vai pastāv aizdomas par viltošanu. Uz VIS datiem balstīta statistika Statistikas sagatavošanas ietvaros eu-LISA norīkošana izstrādāt ziņojumus dalībvalstu vārdā, šķiet, ir atbilstošs attīstības pasākums. Līdzīgi kā tas tika piedāvāts attiecībā uz EES, eu-LISA varētu tikt pieprasīts izstrādāt datu centrālo repozitoriju un Komisijai, dalībvalstīm un ES aģentūrām (piem., Frontex un Eiropols) nodrošināt regulāru piekļuvi tam. Saistībā ar to eu-LISA jāuztic arī ierakstu par tām datu apstrādes darbībām glabāšana, kas veiktas, piemērojot Lēmumu 2008/633/TI. Ilgtermiņā jāsniedz iespēja šos datus apvienot ar citu datu bāzu (piem., EES) datiem, lai izstrādātu stratēģisku ziņojumu sniegšanu par migrācijas tendencēm. Tad dalībvalstīm jābūt piekļuvei: -tehniskajai statistikai (vīzas pieteikumu izveide, meklēšana, robežu autentifikācija stundā, dienā, mēnesī, gadā utt.); -datiem par VIS darbību attiecībā uz tās mērķiem (gan vispārējie dati, gan ar katru dalībvalsti saistītie dati); -komercizpētes datiem un analītiskai informācijai par VIS datiem (iespējams, no atsevišķa, IIS līdzīga repozitorija), ņemot vērā visu dalībvalstu ar vīzām saistīto darbību. Saistībā ar to uzdevums veidot ar vīzu jomu saistītu statistiku no Komisijas (uzdevums, ko tai piešķir Vīzu kodeksa ietvaros) varētu tikt nodots eu-LISA. Turklāt ziņojums par VIS tehnisko darbību, ko eu-LISA pašreiz sniedz ik pēc diviem gadiem, varētu tikt padarīts par ikgadēju. Tādējādi tiktu uzlabota sistēmas uzraudzība un atbilstošie noteikumi tiktu saskaņoti ar noteikumiem, kuri attiecas uz līdzīgiem instrumentiem (SIS, Eurodac). Ar grozītu VIS regulu Komisijai tiktu sniegta iespēja pieprasīt eu-LISA nodrošināt statistiku par sistēmas ieviešanas konkrētiem aspektiem vai dažādu, ar VIS saistītu politikas aspektu ieviešanu dalībvalstīs, konkrēti — datus, kas nepieciešami dalībvalstu Šengenas izvērtēšanai. 4.2.Citi iespējami VIS attīstības virzieni Papildus pieredzes gūšanai no iepriekšēja VIS tiesiskā regulējuma piemērošanas uzmanība jāvērš arī uz VIS iespējamo izmantojumu nākotnē. Pasaulē, kura arvien vairāk kļūst savstarpēji saistīta un kurā pastāv sarežģīta savstarpēja saistība ar dažādām politikas jomām, VIS piedāvā vairākus kvantitatīvi nenosakāmus labumus robežu drošības jomā. Tostarp iespējami vieglu un zemu izmaksu starpsavienojamību ar: pašreizējām ES sistēmām (SIS, Eurodac); turpmākajām ES sistēmām (EES); datubāzēm (Zagto un pazaudēto ceļošanas dokumentu datubāzi). Pēc 2016. gada 6. aprīlī pieņemtā paziņojuma par Spēcīgākām un viedākām robežu un drošības informācijas sistēmām (Paziņojums “Viedrobežas”) Komisija izveidojusi augsta līmeņa ekspertu grupu informācijas sistēmu un sadarbspējas jautājumos, kuras uzdevums ir pievērst uzmanību dažādo SIS, VIS un Eurodac sadarbspējas iegūšanas iespēju juridiskajiem, tehniskajiem un darbības aspektiem. Galīgais ziņojums ar ieteikumiem paredzēts 2017. gada vidū, un no tā varētu izrietēt juridiski grozījumi VIS ar mērķi panākt sadarbspēju ar pārējām sistēmām. Turklāt līdz gada beigām nāks klajā ar leģislatīvā akta priekšlikumu izveidot ES Ceļošanas informācijas un atļauju izsniegšanas sistēmu (ETIAS), kā arī jauniem uzdevumiem eu-LISA, tostarp — izveidot visu sistēmu centrālās uzraudzības spēju attiecībā uz datu kvalitāti. Attīstot un turpmāk ieviešot tehnisku un darbības sadarbspēju un jaunas funkcijas, jāņem vērā Pamattiesību hartas 8. pantā paredzētās pamattiesības uz personas datu aizsardzību, sevišķi datu izmantošanas mērķa ierobežojuma princips, kas izriet no šīm tiesībām . Lielapjoma sistēmu sadarbspējas izpētē īpaša uzmanība jāpievērš integrētai datu aizsardzībai — prasībām, kas minētas jaunās Vispārīgās datu aizsardzības regulas 2016/679 25. pantā un Datu aizsardzības politikas direktīvas 2016/680 20. pantā. Turklāt eu-LISA 2015. gadā veiktajā novērtējumā atklāts — lai nodrošinātu VIS darbības pārvaldības pilnīgu saskaņotību, Komisijas pienākumi attiecībā uz komunikācijas infrastruktūru, jānodod eu-LISA. Attiecībā uz dažām iniciatīvām un rezultātiem būs nepieciešami VIS juridisko aktu un citu tiesību aktu grozījumi.