PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Kā uzsvērts ES Organizētās noziedzības novēršanas stratēģijā 2021.–2025. gadam, Eiropas Savienībai jāpastiprina cīņa pret noziedzīgi iegūtiem līdzekļiem. Organizētās noziedzības grupējumi izmanto savu ievērojamo, nelikumīgi iegūto peļņu, lai iefiltrētos likumīgajā ekonomikā un publiskajās iestādēs, tādējādi graujot tiesiskumu un pamattiesības un apdraudot cilvēku tiesības uz drošību, kā arī mazinot viņu uzticēšanos valsts iestādēm. Nelikumīgie ieņēmumi, kas Eiropas Savienībā gūti noziedzīgu darbību rezultātā, 2019. gadā sasniedza 139 miljardus euro, kas atbilst 1 % no ES iekšzemes kopprodukta. Neraugoties uz to, ka ir ES un valstu līmenī ir izstrādāts tiesiskais regulējums līdzekļu atgūšanai, tiek konfiscēta tikai neliela procentuālā daļa no nozieguma rīkiem un noziedzīgi iegūtiem līdzekļiem. Ātra piekļuve finanšu informācijai ir ļoti būtiska, lai efektīvi veiktu finanšu izmeklēšanu un sekmīgi izsekotu un konfiscētu nozieguma rīkus un noziedzīgi iegūtus līdzekļus. Šajā sakarā ir svarīgi zināt, kam ir bankas konts dalībvalstī, kura nav izmeklēšanu veicošā dalībvalsts – ne tikai tādēļ, lai varētu noteikt, kurai dalībvalstij ir nosūtāmi iesaldēšanas rīkojumi un konfiskācijas rīkojumi, bet arī, lai sniegtu izmeklētājiem potenciāli ļoti būtiskas norādes. Tomēr, lai iestādes, kas vienā dalībvalstī atbild par noziedzīgu nodarījumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu vai kriminālvajāšanu par tiem, varētu iegūt informāciju par personām, uz kurām attiecas izmeklēšana un kurām ir bankas konti citā dalībvalstī, tām pašlaik jāievāc informācija, izmantojot policijas sadarbības vai tiesu iestāžu sadarbības kanālus. Tas bieži vien ir apgrūtinošs un laikietilpīgs process, kas kavē ātru piekļuvi informācijai, kā izklāstīts 7. pielikumā ietekmes novērtējumā, kurš pievienots Komisijas tiesību aktu priekšlikumu kopumam par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanu (AML/CFT) un tiesībaizsardzību.

Saskaņā ar (piektās) direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu 32.a pantu dalībvalstīm jāievieš centralizēti automatizēti mehānismi, piemēram, centrāli reģistri vai centrālas elektroniskās datu izguves sistēmas, kas ļauj identificēt jebkuru fizisku vai juridisku personu, kurai pieder vai kura kontrolē maksājumu kontus, bankas kontus un individuālos seifus.

Direktīvā (ES) 2019/1153 jau tagad ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jānorīko iestādes, kuru kompetencē ir noziedzīgu nodarījumu novēršana, atklāšana un izmeklēšana vai kriminālvajāšana par tiem, lai tās varētu piekļūt centralizētajiem automatizētajiem mehānismiem un veikt meklējumus tajos (Direktīvā (ES) 2019/1153 tie ir minēti kā “centralizēti bankas kontu reģistri”; šis termins tiks lietots turpmāk). Minētajā direktīvā arī noteikts, ka dalībvalstīm savās norīkotajās kompetentajās iestādēs jāiekļauj līdzekļu atguves dienesti, un tajā ir paredzēta iespēja dalībvalstīm norīkot nodokļu iestādes un pretkorupcijas aģentūras par kompetentajām iestādēm, ciktāl tām saskaņā ar valsts tiesību aktiem ir kompetence noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā, izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā par tiem. Direktīvas transponēšanas termiņš ir 2021. gada 1. augusts.

Saskaņā ar Komisijas priekšlikumu jaunai direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, kas tiek iesniegts kopā ar šo priekšlikumu, dalībvalstis nodrošina, ka informācija no centralizētiem bankas kontu reģistriem ir pieejama, izmantojot bankas kontu reģistru (BKR) vienoto piekļuves punktu, kas Komisijai ir jāizstrādā un jāuztur. Ja centralizētie bankas kontu reģistri tiktu savstarpēji savienoti, dalībvalstis, kurām ir pieeja BKR vienotajam piekļuves punktam, varētu ātri noteikt to, vai personai ir bankas konti citās dalībvalstīs, un tām nevajadzētu vērsties pie visām ekvivalentajām struktūrām visās dalībvalstīs. Saskaņā ar jaunās direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu juridisko pamatu (Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. pants) pieeja BKR vienotajam piekļuves punktam uz minētās direktīvas pamata tiks sniegta tikai finanšu ziņu vākšanas vienībām (FIU) – valsts struktūrām, kas no atbildīgajiem subjektiem saņem ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem un – attiecīgā gadījumā – nosūta tos kriminālizmeklēšanas iestādēm. Tomēr, lai apkarotu smagus noziegumus, jo īpaši efektīvi veiktu finanšu izmeklēšanu, arī iestādēm, kurām ir kompetence noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā, izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā par tiem, ir vajadzīga pieeja BKR vienotajam piekļuves punktam, kas tām ļautu identificēt, analizēt un interpretēt finanšu informāciju, kura ir būtiska kriminālprocesā.

Šā priekšlikuma mērķis ir paplašināt pieeju BKR vienotajam piekļuves punktam, kas ieviests ar jauno direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, sniedzot šo pieeju arī iestādēm, kurām ir kompetence noziedzīgu nodarījumu novēršanā, atklāšanā, izmeklēšanā vai kriminālvajāšanā par tiem un kuras norīkotas par kompetentajām iestādēm saskaņā ar Direktīvas (ES) 2019/1153 3. panta 1. punktu.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Šis priekšlikums papildina noteikumus par BKR vienoto piekļuves punktu, kuri ir ietverti Komisijas priekšlikumā jaunajai direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu. Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas regulējuma pamats (LESD 114. pants) attiecas uz iekšējo tirgu, un tā mērķis ir nepieļaut to, ka Savienības finanšu sistēma tiek izmantota nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai. Šis priekšlikums papildina nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un teroristu finansēšanas novēršanas politikas preventīvos aspektus un balstās uz tiem, kā arī pastiprina tiesisko regulējumu no tiesībaizsardzības sadarbības viedokļa. Šis priekšlikums ir saskaņā ar rīcības plānu attiecībā uz visaptverošu Savienības politiku nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai, kuru Komisija pieņēma 2020. gada maijā. Rīcības plānā uzsvērts, ka ir vajadzīga centralizēto bankas kontu reģistru savstarpēja savienojamība Savienības mērogā, lai paātrinātu FIU un tiesībaizsardzības iestāžu piekļuvi informācijai par bankas kontiem un atvieglotu pārrobežu sadarbību. Arī ES Drošības savienības stratēģijā (2020. gada jūlijs) ir uzsvērts, ka šāda savstarpēja savienojamība varētu ievērojami paātrināt FIU un kompetento iestāžu piekļuvi finanšu informācijai. Jaunajā ES stratēģijā organizētās noziedzības apkarošanai ir norādīts uz to, ka Komisija pārskatīs Direktīvu (ES) 2019/1153, lai nodrošinātu tiesībaizsardzības iestādēm piekļuvi nākotnē izveidojamai platformai, kurā tiks savstarpēji savienoti centralizētie bankas kontu reģistri visā Savienībā.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Ierosinātā direktīva ir saskanīga ar Savienības politikas mērķiem, jo īpaši cīņu pret smagiem noziegumiem, kā arī ar regulējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas un terorisma finansēšanas novēršanai, tostarp ar jauno nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas paketi.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Saskaņā ar juridisko pamatu, kas tika izmantots, lai pieņemto grozīto tiesību aktu, t. i., Direktīvu (ES) 2019/1153, ierosinātās direktīvas juridiskais pamats ir LESD 87. panta 2. punkts. Uz minētā noteikuma pamata Savienība var veikt pasākumus policijas sadarbības jomā, iesaistot dalībvalstu kompetentās iestādes (tostarp policiju, muitas iestādes un citus specializētus tiesībaizsardzības dienestus), jo īpaši attiecībā uz tādas informācijas vākšanu, uzglabāšanu un apmaiņu, kura ir būtiska noziedzīgu nodarījumu novēršanai, atklāšanai un izmeklēšanai.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)