/* COM/2011/0470 galīgā redakcija - 2011/0206 (COD) */ Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas laša krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto





PASKAIDROJUMA RAKSTS Priekšlikuma konteksts - Priekšlikuma pamatojums un mērķi Starptautiskās Jūras pētniecības padomes ( ICES ) zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka aptuveni 30 savvaļas lašupju krājumi, kas kopā veido Baltijas laša krājumu, ir ārpus drošām bioloģiskām robežām un tiem draud ģenētiska noplicināšanās. Starptautiskās Baltijas jūras zvejniecības komisijas ( IBSFC ) 1997. gadā pieņemtā juridiski nesaistošā pārvaldības plāna darbības termiņš beidzās 2010. gadā; ja jauns plāns netiks pieņemts, šā krājuma turpmākajai pārvaldībai netiks izvirzīti konkrēti mērķi un zvejnieki un tūrisma uzņēmumi zaudēs iespējas prognozēt situāciju. Tāpēc dalībvalstis, Baltijas jūras reģionālā konsultatīvā padome ( BSRAC ) un ieinteresētās aprindas ir vairākkārt lūgušas Eiropas Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par jaunu pārvaldības sistēmu. Šā priekšlikuma mērķis ir izveidot daudzgadu plānu laša krājumu zvejniecību pārvaldībai Baltijas jūrā, lai nodrošinātu visa Baltijas laša krājuma, t. i., arī visu lašupju krājumu, labvēlīgu saglabāšanās stāvokli un ilgtspējīgu izmantošanu. Šīs iniciatīvas konkrētie mērķi ir panākt to, lai: a) Baltijas laša krājums tiktu ilgtspējīgi izmantots saskaņā ar maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma principu; b) tiktu aizsargāta Baltijas laša krājuma ģenētiskā integritāte un daudzveidība. - Vispārīgais konteksts - Baltijas laša krājuma pārvaldība patlaban balstās uz KPN, ko nosaka katru gadu, un tehniskiem saglabāšanas pasākumiem, piemēram, zvejas aizlieguma laikiem un zivju minimālo izkraušanas izmēru. Arī dreifējošo tīklu izmantošanas aizliegums, kas noteikts, lai aizsargātu Baltijas jūras cūkdelfīnu, ir ierobežojis lašu zvejas piepūli galvenajā baseinā. Saskaņā ar Biotopu direktīvu[1] lasis ir ES nozīmes suga, un tā iekšzemes dzīvotne ir aizsargāta ar Ūdens pamatdirektīvu[2]. Turklāt Baltijas jūras vides aizsardzības komisija ( HELCOM )[3] ir noteikusi dažus mērķus šai sugai, uz kuru attiecas HELCOM Baltijas jūras rīcības plāns[4]. - Tiecoties sasniegt KZP vispārējo mērķi zvejas resursu saglabāšanas jomā un īpaši atsaucoties uz 5. un 6. pantu Padomes 2002. gada 20. decembra Regulā (EK) Nr. 2371/2002 par zivsaimniecības resursu saglabāšanu un ilgtspējīgu izmantošanu saskaņā ar kopējo zivsaimniecības politiku (pamatregula), kurā iekļauta prasība izstrādāt daudzgadu plānus, šā plāna galvenie elementi ir šādi: - mērķi un mērķapjomi (desmit gados pēc šīs regulas stāšanās spēkā sasniegt 75 % potenciālās smoltu produkcijas katrā savvaļas lašupē); - KPN, kura balstās uz konstantu zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju 0,1. KPN tiks noteikta tikai jūras zvejniecībām, taču aptvers arī kuģus, kuri nav zvejas kuģi, bet piedāvā atpūtas zvejas pakalpojumus; - pienākums dalībvalstīm ne vēlāk kā 24 mēnešus pēc šā plāna stāšanās spēkā noteikt un īstenot tehniskus saglabāšanas pasākumus, piemēram, zvejas aizlieguma apgabalus un laikus, lai aizsargātu migrējošas nārstojošās zivis piekrastes ūdeņos; - lai aizsargātu savvaļas krājumu ģenētisko daudzveidību, pienākums pakāpeniski pārtraukt lašu ielaišanu upēs, kurās ir cilvēka radīti šķēršļi un kurās potenciāli nevar atjaunoties pašatražojošās savvaļas laša populācijas; - EZF finansiālā palīdzība savvaļas laša krājuma saglabāšanas pasākumam, proti, tiešai krājumu atjaunošanai upēs, kurās potenciāli var atjaunoties pašatražojošās savvaļas laša populācijas. - Spēkā esošie ES noteikumi priekšlikuma jomā Pamatregulā ir noteikti KZP vispārējie pamatprincipi un norādītas situācijas, kurās Padome pieņem daudzgadu plānus. - Jānorāda, ka gaidāmās KZP reformas kontekstā daži no šajā priekšlikuma projektā iekļautajiem noteikumiem nākotnē mainīsies. Padomes 2005. gada 21. decembra Regulā (EK) Nr. 2187/2005 ir noteikti tehniski saglabāšanas pasākumi Baltijas jūrā, t. i., zivju minimālais izkraušanas izmērs un zvejas aizlieguma sezonas attiecībā uz lašu zveju. Ikgadējā Padomes regulā, ar ko nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas un ar tām saistītus nosacījumus, kuri piemērojami Baltijas jūrā, ir noteikti laša KPN apjomi (piemēram, 2011. gadam, — Padomes 2010. gada 29. novembra Regulā (ES) Nr. 1124/2010, ar ko 2011. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Baltijas jūrā). Padomes Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar kuru izveido ES zivsaimniecības kontroles sistēmu, ir noteiktas gan vispārējās kontroles prasības, gan arī īpašas prasības attiecībā uz daudzgadu plāniem. - Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Priekšlikuma mērķi ir saskaņā ar Eiropas Savienības vides politiku, jo īpaši Biotopu direktīvas, Ūdens pamatdirektīvas un Jūras stratēģijas pamatdirektīvas mērķiem. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Tā kā lasis ir suga, par kuru lielu interesi izrāda ne tikai komerciālie zvejnieki, bet arī makšķernieki, tūrisma nozares uzņēmumi un upju interešu grupas, apspriešanās procesu centās organizēt tā, lai iesaistītu visas ieinteresētās aprindas. Tiešsaistē bija pieejams atklātas apspriešanās dokuments visās Baltijas jūras valstu valodās. Baltijas jūras dalībvalstu zivsaimniecības un vides pārvalžu un galveno ieinteresēto aprindu pārstāvji piedalījās arī apspriešanās sanāksmē, kas notika Briselē 2009. gada 28. aprīlī. Tika izveidota ietekmes novērtējuma vadības grupa, kurā darbojās pārstāvji no 6 ģenerāldirektorātiem, proti, ENV ĢD, EMPL ĢD, REGIO ĢD, ECFIN ĢD, TRADE ĢD un Ģenerālsekretariāta. Zinātnes nozares un specializācijas jomas Priekšlikuma pamatā ir ICES zinātniskais ieteikums par vides parametriem[5], Somijas Medību un zivsaimniecības pētniecības institūta veiktie sociāli ekonomiskie novērtējumi[6] un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas (ZZTEK) ieteikums[7]. Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Zinātnisko ieteikumu un apspriešanās secinājumu kopsavilkums atrodams šim priekšlikumam pievienotajā ietekmes novērtējuma ziņojumā. Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Visi ieteikumi un apspriešanās procesā saņemtās atsauksmes ir atrodamas MARE ĢD tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/governance/consultations_en.htm - Ietekmes novērtējums Ja ierosinātie pasākumi tiks pareizi īstenoti un apvienoti ar juridiskām saistībām vides jomā iekšzemes ūdeņos, tiks sasniegti šādi mērķi: a) attiecībā uz Baltijas laša krājumu: - atjaunot visus Baltijas lašupju savvaļas krājumus drošās bioloģiskās robežās un labvēlīgā saglabāšanās stāvoklī, ierobežojot zvejas slodzi uz novājinātiem lašupju krājumiem, - atjaunot pašatražojošās laša populācijas upēs, kurās populācijas ir izzudušas vai ļoti vājas, tādējādi panākot lielāku kopējo savvaļas lašu produkciju, - aizsargāt savvaļas lašu ģenētisko daudzveidību, ievērojami samazinot krājumu papildināšanu ar mākslīgi audzētiem lašiem, kam potenciāli var būt negatīva ģenētiskā ietekme; b) attiecībā uz komerciālās zvejas sektoru: - zvejas iespēju paredzamība skaidru ieguves kontroles noteikumu rezultātā, - lielāka savvaļas lašu produkcija un visu savvaļas lašupju krājumu stāvokļa uzlabošanās, kas ilgtermiņā nodrošinātu lielākas zvejas iespējas; c) attiecībā uz atpūtas zvejas sektoru: - lielāka savvaļas lašu produkcija un visu savvaļas lašupju krājumu stāvokļa uzlabošanās, kas ilgtermiņā nodrošinātu lielākas zvejas iespējas; d) attiecībā uz tūrisma nozari: - izaugsmes potenciāls, pateicoties lielākām savvaļas laša zvejas iespējām gan jūrā, gan upēs. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI - Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību[8] 43. panta 2. punkts. - Subsidiaritātes princips Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu priekšlikums ir Eiropas Savienības ekskluzīvā kompetencē. Lai gan Baltijas lasis ir anadroma suga, tas jāuzskata par “jūras bioloģiskajiem resursiem” LESD 3. panta 1. punkta d) apakšpunkta nozīmē. Šā noteikuma būtība ir nodrošināt jūras sugu efektīvu saglabāšanu visā migrācijas ciklā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. - Proporcionalitāte Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar proporcionalitātes principu, jo tie neparedz vairāk kā to, kas vajadzīgs, lai sasniegtu mērķi saglabāt Baltijas laša krājumu saskaņā ar KZP, un ir piemēroti, lai ilgtermiņā nodrošinātu šīs zvejniecības ilgtspējību. IETEKME UZ BUDžETU Priekšlikumam nav ietekmes uz budžetu. PAPILDU INFORMāCIJA - Pārbaude, pārskatīšana un turpināmība Priekšlikumā iekļauta pārbaudes un pārskatīšanas klauzula. 2011/0206 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA ar ko izveido daudzgadu plānu Baltijas laša krājumam un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 2. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[9], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[10], pēc priekšlikuma nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: 1. Starptautiskās Baltijas jūras zvejniecības komisijas 1997. gadā pieņemtā Lašu rīcības plāna darbības termiņš beidzās 2010. gadā. Baltijas jūras vides aizsardzības komisijas ( HELCOM ) līgumslēdzējas puses ir mudinājušas ES izstrādāt ilgtermiņa plānu Baltijas laša krājuma pārvaldībai. 2. Zinātniskajos ieteikumos, kurus nesen izstrādājusi Starptautiskā Jūras pētniecības padome ( ICES ) un Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK), norādīts, ka daži Baltijas laša upju krājumi ir ārpus drošām bioloģiskām robežām un Eiropas līmenī būtu jāizstrādā daudzgadu plāns. 3. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 3. panta 1. punkta d) apakšpunktu jūras bioloģisko resursu saglabāšana ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tā kā lasis ir anadroma suga, Baltijas laša jūras krājumu saglabāšanu nevar nodrošināt, ja nav pieņemti pasākumi, lai aizsargātu šādus krājumus laikā, kad tie uzturas upēs. Lai nodrošinātu jūras sugu efektīvu saglabāšana visā to migrācijas ciklā, arī šādi pasākumi ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, un tāpēc tie būtu jāiekļauj daudzgadu plānā. 4. Direktīvā 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību[11] lasis ir minēts kā viena no Eiropas Savienības nozīmes sugām, un pasākumiem, ko veic atbilstīgi minētajai direktīvai, jābūt izstrādātiem tā, lai nodrošinātu, ka šādu sugu izmantošana ir saderīga ar labvēlīgu saglabāšanās stāvokli. Tāpēc nepieciešams nodrošināt to, lai laša aizsardzības pasākumi, kurus veic saskaņā ar šo regulu, noritētu saskanīgi un koordinēti ar pasākumiem, kurus veic saskaņā ar minēto direktīvu. 5. Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā[12], ir izstrādāta, lai aizsargātu, saglabātu un uzlabotu ūdens vidi, kurā lasis pavada daļu dzīves cikla. Baltijas laša krājuma daudzgadu plānam būtu jāpalīdz sasniegt Direktīvas 2000/60/EK mērķus. Pasākumi, kas jau ir paredzēti minētajā direktīvā, piemēram, upju baseinu pārvaldības plāni, nebūtu atkārtoti jāparedz šajā regulā, taču ir nepieciešams nodrošināt to, lai pasākumi, kurus laša dzīvotņu aizsardzībai un uzlabošanai iekšzemes ūdeņos veic saskaņā ar šo regulu, noritētu koordinēti un saskanīgi ar pasākumiem, kurus veic saskaņā ar minēto direktīvu. 6. Īstenošanas plānā, par kuru 2002. gadā Johannesburgā vienojās Pasaules augstākā līmeņa sanāksmē par ilgtspējīgu attīstību, noteikts, ka visi komerciālie krājumi līdz 2015. gadam jāatjauno tādā apmērā, kas var nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. ICES uzskata, ka Baltijas lašupju krājumiem šis apjoms dažādās savvaļas lašupēs atbilst smoltu produkcijai 60–75 % apmērā no potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes. Šis zinātniskais ieteikums būtu jāizmanto par pamatu, nosakot daudzgadu plāna mērķus un mērķapjomus. 7. Zinātniskajā ieteikumā norādīts, ka Baltijas laša krājumu ģenētiskais piesārņojums varētu izraisīt izdzīvotības rādītāju pasliktināšanos un vietējo populāciju samazināšanos un novājināt ģenētiskās spējas pretoties slimībām un pielāgoties mainīgiem vietējiem vides apstākļiem. Tāpēc Baltijas laša krājumu ģenētiskās integritātes un daudzveidības saglabāšanai ir izšķirošā nozīme krājumu saglabāšanā, un tā būtu jāiekļauj daudzgadu plānā kā viens no mērķiem. 8. Zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam jūrā un upēs vajadzētu būt tādam, lai saskaņā ar noteiktiem mērķapjomiem un termiņiem tiktu sasniegts savvaļas laša krājuma apmērs, kas nodrošina maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu. Zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājs jūrā būtu jānosaka, pamatojoties uz ZZTEK ieteikumu. 9. Lai plāna īstenošana būtu efektīvāka un būtu iespējams mērķtiecīgāk pievērsties katras lašupes krājuma specifikai, attiecīgās dalībvalstis saskaņā ar LESD 2. panta 1. punktu būtu jāpilnvaro noteikt laša zvejas izraisītas mirstības rādītāju, KPN un dažus tehniskus saglabāšanas pasākumus to upēs. 10. Pieņemot pasākumus šīs regulas satvarā, dalībvalstīm būtu pilnībā jāievēro savas starptautiskās saistības, jo īpaši tās, kas izriet no Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada 10. decembra Jūras tiesību konvencijas[13] 66. panta, kurā cita starpā paredzēts, ka anadromu krājumu izcelsmes valstij un citām attiecīgajām valstīm jāsadarbojas šo krājumu saglabāšanas un pārvaldības nolūkā. 11. Būtu jāparedz, ka Komisija periodiski novērtē dalībvalstu pasākumu piemērotību un efektivitāti, pamatojoties uz daudzgadu plānā noteiktajiem mērķapjomiem un mērķiem. 12. Zinātniskajos ieteikumos norādīts, ka krājumu papildināšana var būtiski ietekmēt Baltijas laša krājuma ģenētisko daudzveidību un pastāv risks, ka liels skaits mākslīgi audzētu zivju, kuras katru gadu ielaiž Baltijas jūrā, ietekmē savvaļas laša ģenētisko integritāti, un šādi ielaidumi būtu pakāpeniski jāpārtrauc. Tāpēc šajā daudzgadu plānā būtu jāparedz ielaišanas nosacījumi. 13. Tieša krājumu atjaunošana potenciālās lašupēs konkrētos apstākļos ir uzskatāma par saglabāšanas pasākumu, jo tai ir pozitīva ietekme uz lašu kopējo skaitu un zvejniecību, tāpēc ka tādā veidā var atjaunot pašatražojošās laša populācijas. Būtu skaidri jānosaka, ka par tiešu krājumu atjaunošanu, kura atbilst šiem nosacījumiem, ir atļauts pretendēt uz finansējumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu[14] 38. panta 2. punktu. 14. Tā kā laša ielaidumi dažās dalībvalstīs pašlaik var būt obligāti un lai dotu dalībvalstīm laiku pielāgoties šīm prasībām, laša ielaidumiem, kas nav krājumu papildināšana un tieša krājumu atjaunošana, tomēr vajadzētu būt atļautiem pārejas periodā, kurš ilgst septiņus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā. 15. Lai nodrošinātu šajā regulā noteikto pasākumu ievērošanu, būtu jāpieņem īpaši kontroles pasākumi papildus tiem, kuri paredzēti Padomes 2009. gada 20. novembra Regulā (EK) Nr. 1224/2009, ar kuru izveido kontroles sistēmu, kas piemērojama kopējai zivsaimniecības politikai[15]. 16. Ievērojama daļa piekrastes kuģu, kuri zvejo lašus, ir īsāki par 10 m. Tāpēc zvejas žurnāla izmantošana, kas paredzēta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā, un iepriekšējs paziņojums, kas paredzēts tās 17. pantā, būtu jāpaplašina, lai aptvertu visus kuģus. 17. Lai nepieļautu to, ka tiek sniegti nepatiesi nozvejas ziņojumi, kuros laši reģistrēti kā taimiņi, un tāpēc notiek izvairīšanās no pienācīgas kontroles, pienākums iesniegt iepriekšējus paziņojumus saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. pantu būtu jāattiecina arī uz visiem kuģiem, uz kuriem paturēti taimiņi. 18. Lai nodrošinātu labākus un plašākus zinātniskos datus par laša krājumu, būtu jāatļauj elektrozveja. 19. Nesenā zinātniskā ieteikumā norādīts, ka laša atpūtas zveja jūrā ievērojami ietekmē laša krājumus, lai gan datu kvalitāte šajā jomā nav izcila. Konkrēti, atpūtas zvejā no kuģiem, kurus ekspluatē uzņēmumi, kas piedāvā savus pakalpojumus peļņas gūšanas nolūkā, var tikt iegūta nozīmīga daļa Baltijas laša nozvejas. Lai daudzgadu plāns darbotos sekmīgi, ir lietderīgi ieviest dažus īpašus pārvaldības pasākumus šādu darbību kontrolei. 20. Lai efektīvi sasniegtu šajā regulā noteiktos mērķapjomus un varētu strauji reaģēt uz krājuma stāvokļa izmaiņām, saskaņā ar Līguma 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus attiecībā uz konkrētiem nebūtiskiem šīs regulas elementiem, kas paredzēti tās 6., 7., 11. un 25. pantā. Šajās pilnvarās būtu jāiekļauj iespēja grozīt zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju jūrā, grozīt sarakstu ar savvaļas lašupēm un konkrētu tehnisku informāciju, kas iekļauta šīs regulas pielikumos, un pieņemt pasākumus Baltijas reģiona upju krājumiem, ja dalībvalstu pasākumi saskaņā ar 9. apsvērumā minēto pilnvarojumu nav pieņemti vai tiek uzskatīti par neefektīviem. 21. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. 22. Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas 12. pantā noteikto laša krājumu papildināšanas noteikumu īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[16], IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS 1. pants Priekšmets Ar šo regulu izveido daudzgadu plānu Baltijas laša krājuma saglabāšanai un pārvaldībai (turpmāk “plāns”). 2. pants Darbības joma 1. Plānu piemēro: a) komerciālai zvejai Baltijas jūrā un ar to savienotajās upēs dalībvalstu teritorijā (turpmāk “attiecīgās dalībvalstis”); b) laša atpūtas zvejai Baltijas jūrā, ja šādu zveju veic atpūtas zvejas pakalpojumu kuģi. 3. pants Definīcijas 1. Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 2371/2002 3. pantā, Direktīvas 2000/60/EK 2. pantā un Regulas (EK) Nr. 1224/2009 4. pantā noteiktās definīcijas. 2. Piemēro arī šādas definīcijas: 23. “Baltijas jūra” ir ICES 22.–32. apakšrajons; 24. “Baltijas reģiona upes” ir upes, kas savienotas ar Baltijas jūru dalībvalstu teritorijā; 25. “Baltijas laša krājums” ir visi savvaļas un mākslīgi audzētu lašu krājumi Baltijas jūrā un Baltijas reģiona upēs; 26. “savvaļas lašupe” ir I pielikumā minēta upe, kurā ir pašatražojošās savvaļas laša populācijas un kurā mākslīgi audzēti laši netiek ielaisti vai tiek ielaisti ierobežotā daudzumā; 27. “potenciāla lašupe” ir upe, kurā ir vēsturiski sastopama(-as) savvaļas laša populācija(-as) un kurā patlaban nenotiek vai notiek nepietiekama dabiskā atražošanās, un kurai ir pašatražojošās savvaļas laša populācijas atjaunošanās potenciāls; 28. “potenciālā smoltu produkcijas kapacitāte” ir smoltu produkcijas kapacitāte, kas katrai upei aprēķināta, pamatojoties uz attiecīgajiem upes parametriem; 29. “tehniski saglabāšanas pasākumi” ir pasākumi, kuri regulē sugu sastāvu, nozvejas sastāvu zivju izmēra ziņā un zvejas darbību ietekmi uz ekosistēmas komponentiem, paredzot zvejas rīku izmantošanas un uzbūves nosacījumus un ierobežojot piekļuvi zvejas apgabaliem; 30. “krājumu papildināšana” ir mākslīgi audzētu laša smoltu vai smolta stadiju nesasniegušu mazuļu apzināta ielaišana savvaļas lašupēs; 31. “tieša krājumu atjaunošana” ir mākslīgi audzētu laša smoltu vai smolta stadiju nesasniegušu mazuļu apzināta ielaišana potenciālās lašupēs; 32. “atpūtas zvejas pakalpojumu kuģis” ir kuģis, kuru ekspluatē uzņēmums, kas piedāvā pakalpojumus, tostarp nodrošina zvejas aprīkojumu, transporta un/vai zvejas gida pakalpojumus, lai Baltijas jūrā veiktu atpūtas zveju, kuras mērķsuga ir lasis; 33. “kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir Baltijas laša daudzums, ko katru gadu var iegūt no attiecīgā krājuma un izkraut. II NODAĻA MĒRĶI 4. pants Mērķi Plāna mērķi ir nodrošināt to, ka: a) Baltijas laša krājums tiek ilgtspējīgi izmantots saskaņā ar maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma principu; b) tiek aizsargāta Baltijas laša krājuma ģenētiskā integritāte un daudzveidība. III NODAĻA MĒRĶAPJOMI 5. pants Savvaļas lašupju krājumu mērķapjomi 34. Savvaļas lašupēs, kurās līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai ir sasniegti 50 % potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes, savvaļas smoltu produkcija piecu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā sasniedz 75 % no katras upes potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes. 35. Savvaļas lašupēs, kurās līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai nav sasniegti 50 % potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes, savvaļas smoltu produkcija piecu gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā sasniedz 50 % un desmit gadu laikā pēc šīs regulas stāšanās spēkā — 75 % no katras upes potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes. 36. Kad pagājuši desmit gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā, savvaļas laša smoltu produkcija katrā savvaļas lašupē tiek uzturēta vismaz 75 % apmērā no potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes. 37. Attiecīgās dalībvalstis katrai savvaļas lašupei var noteikt citādus — stingrākus mērķapjomus. IV NODAĻAIEGUVES NOTEIKUMI 6. pants Kārtība, kādā nosakāma KPN upēs 38. Laša krājumu gada KPN savvaļas lašupēs nepārsniedz apjomu, kas atbilst 2. punktā minētajam zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam. 39. Laša krājumu zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju savvaļas lašupēs katra dalībvalsts nosaka saskaņā ar 5. pantā noteiktajiem mērķapjomiem un ZZTEK un ICES ekspertu viedokļiem, un šīs organizācijas tos regulāri izvērtē, kad ir pieejams vairāk informācijas vai ir mainījušies upes raksturlielumi. Šim nolūkam dalībvalstis ņem vērā potenciālo smoltu produkcijas kapacitāti, ko ICES aprēķinājusi katrai upei, pamatojoties uz attiecīgajiem upes parametriem, un šī organizācija to regulāri izvērtē, kad ir pieejams vairāk informācijas vai ir mainījušies upes raksturlielumi. 40. Ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā attiecīgās dalībvalstis saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 114. pantu izveidotās oficiālās tīmekļa vietnes publiski pieejamajā daļā publicē un pēc tam katru gadu pārskata zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju savvaļas lašupēs un atbilstošo laša KPN. 41. Komisija, pamatojoties uz 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem un mērķapjomiem, reizi trijos gados novērtē to pasākumu saderīgumu un efektivitāti, ko dalībvalstis veikušas atbilstīgi šim pantam. 42. Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai noteiktu zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju un/vai atbilstošo KPN savvaļas lašupēs, un/vai attiecīgās zvejas aizliegumu, ja attiecīgās dalībvalstis noteiktajā termiņā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas nav publicējušas šādus pasākumus saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu. 43. Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai noteiktu zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju un/vai atbilstošo KPN savvaļas lašupēs, un/vai attiecīgās zvejas aizliegumu, ja, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 4. punktam, dalībvalsts pasākumi tiek uzskatīti par nesaderīgiem ar 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem un mērķapjomiem vai ja tiek uzskatīts, ka ar tiem šie mērķi un mērķapjomi netiek sasniegti. 44. Komisijas pieņemto pasākumu nolūks ir nodrošināt 4. un 5. pantā noteikto mērķu un mērķapjomu sasniegšanu. Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, dalībvalsts pasākumi zaudē spēku. 7. pants Kārtība, kādā nosakāma KPN jūrā 45. Laša krājumu gada KPN jūrā nepārsniedz apjomu, kas atbilst zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam 0,1. 46. Ja skaidras pazīmes liecina, ka krājuma stāvoklis ir mainījies un/vai pašreizējais zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājs nav piemērots, lai sasniegt 4. pantā noteiktos mērķus, Komisija ar deleģētiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar 26. pantu, var grozīt 1. punktā noteikto zvejas izraisītas zivju mirstības rādītāju jūrā. 47. Pēkšņu slimības uzliesmojumu, kritiski zemu pēcsmoltu stadijas izdzīvotības rādītāju vai citu neparedzētu notikumu gadījumā Padome lemj par KPN, kas ir zemāka nekā KPN, kura atbilstu 1. punktā noteiktajam zvejas izraisītas zivju mirstības rādītājam. 8. pants Kārtība, kādā valsts kvotu izmanto atpūtas zvejas pakalpojumu kuģi Lašus, kuri jūrā nozvejoti no atpūtas zvejas pakalpojumu kuģiem, atskaita no valsts kvotas. V NODAĻATEHNISKI SAGLABĀŠANAS PASĀKUMI 9. pants Dalībvalstu pasākumi novājinātu krājumu aizsardzībai lašupēs 48. Attiecībā uz savvaļas lašupēm, kurās līdz šīs regulas spēkā stāšanās dienai nav sasniegti 50 % potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes, attiecīgās dalībvalstis ne vēlāk kā divus gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā nosaka valsts mēroga tehniskus saglabāšanas pasākumus. 49. Tehniskos saglabāšanas pasākumus, kas minēti 1. punktā, nosaka, pamatojoties uz katras upes specifiku, lai tie dotu adekvātu ieguldījumu 4. un 5. pantā noteikto mērķu un mērķapjomu sasniegšanā. Vietu, kurā veicami šādi pasākumi, nosaka, pamatojoties uz labāko pieejamo informāciju par lašu migrācijas ceļiem jūrā. 10. pants Pasākumi citu krājumu aizsardzībai lašupēs Dalībvalstis var noteikt valsts mēroga tehniskus saglabāšanas pasākumus to Baltijas reģiona upēs attiecībā uz lašupju krājumiem, uz kuriem neattiecas šīs regulas 9. pants. Šie pasākumi palīdz sasniegt 4. un 5. pantā noteiktos mērķus un mērķapjomus. 11. pants Komisijas pasākumi 50. Komisija, pamatojoties uz 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem un mērķapjomiem, reizi trijos gados novērtē to pasākumu saderīgumu un efektivitāti, ko dalībvalstis veikušas atbilstīgi 9. un 10. pantam, jo īpaši tad, ja savvaļas lašupes plūst caur vairākām dalībvalstīm. 51. Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai noteiktu vajadzīgos tehniskos saglabāšanas pasākumus, ja attiecīgās dalībvalstis noteiktajā termiņā pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas nav pieņēmušas šādus pasākumus saskaņā ar 9. pantu. 52. Saskaņā ar 26. pantu Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus, lai noteiktu vajadzīgos tehniskos saglabāšanas pasākumus, ja, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 1. punktam, dalībvalsts pasākumi tiek uzskatīti par nesaderīgiem ar 4. un 5. pantā noteiktajiem mērķiem un mērķapjomiem vai ja tiek uzskatīts, ka ar tiem šie mērķi un mērķapjomi netiek sasniegti. 53. Komisijas pieņemto pasākumu nolūks ir nodrošināt 4. un 5. pantā noteikto mērķu un mērķapjomu sasniegšanu. Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, dalībvalsts pasākumi zaudē spēku. VI NODAĻA IELAIDUMI 12. pants Krājumu papildināšana 54. Laša krājumu papildināšanu drīkst veikt tikai savvaļas lašupēs. Katrā upē ielaisto smoltu skaits nedrīkst pārsniegt novērtēto potenciālo smoltu produkcijas kapacitāti šajā upē. 55. Krājumu papildināšanu veic tā, lai tiktu aizsargāta dažādu lašupju krājumu ģenētiskā daudzveidība, ņemot vērā zivju sabiedrības upē, kurā veic krājumu papildināšanu, un blakus esošajās upēs, vienlaikus nodrošinot krājumu papildināšanas maksimālo efektivitāti. 56. Sīki izstrādātus noteikumus šā panta piemērošanai Komisija var paredzēt īstenošanas aktos, kas pieņemti saskaņā ar 27. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 13. pants Tieša krājumu atjaunošana Tiešu krājumu atjaunošanu potenciālās lašupēs veic tikai tad, ja: a) upē ir brīvi migrācijas ūdensceļi, piemērota ūdens kvalitāte un lašu vairošanās un augšanas vajadzībām piemērota dzīvotne; b) tiešas krājumu atjaunošanas mērķis ir izveidot vai stiprināt dzīvotspējīgu pašatražojošos savvaļas lašu populāciju; c) ir izstrādāta pirmsielaišanas un pēcielaišanas monitoringa programma ar novērtējumu; d) ir izstrādāti piemēroti un adekvāti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi, lai veicinātu pašatražojošās lašu populācijas atjaunošanos attiecīgajā upē. Regulas (EK) Nr. 1198/2006 par Eiropas Zivsaimniecības fondu 38. panta 2. punkta piemērošanas vajadzībām krājumu tiešu atjaunošanu, ko veic saskaņā ar 1. punktu, uzskata par saglabāšanas pasākumu. 14. pants Pārejas periods Lašu ielaišanu, kas nav ielaišana saskaņā ar 12. un 13. pantu, drīkst turpināt 7 gadus pēc šīs regulas stāšanās spēkā. VII NODAĻAKONTROLE UN NOTEIKUMU IZPILDE 15. pants Saistība ar Regulu (EK) Nr. 1224/2009 Šajā nodaļā paredzētos kontroles pasākumus piemēro papildus Regulā (EK) Nr. 1224/2009 paredzētajiem pasākumiem, ja vien šīs nodaļas pantos nav noteikts citādi. 16. pants Zvejas žurnāli Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. panta, Eiropas Savienības zvejas kuģu kapteiņi, kuriem ir lašu zvejas atļauja, neatkarīgi no kuģa garuma reģistrē darbības zvejas žurnālā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā izklāstītajiem noteikumiem. 17. pants Iepriekšēji paziņojumi Atkāpjoties no Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punkta ievadteikuma, Eiropas Savienības zvejas kuģu kapteiņi, uz kuru kuģiem patur lašus un/vai taimiņus, neatkarīgi no kuģa garuma tūlīt pēc zvejas darbības pabeigšanas paziņo savas karoga dalībvalsts kompetentajām iestādēm informāciju, kas norādīta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 17. panta 1. punktā. 18. pants Īpašas darbības atļaujas 57. Atpūtas zvejas pakalpojumu kuģiem ir īpaša darbības atļauja lašu zvejai, kura izdota saskaņā ar šīs regulas II pielikumu. 58. Attiecīgās dalībvalstis iekļauj īpašas darbības atļaujas zvejas atļauju sarakstā, kas atrodas elektroniskajā datubāzē, kura izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 116. panta 1. punkta d) apakšpunktu. Turklāt datus par īpašajām darbības atļaujām tās iekļauj datorizētajā apstiprināšanas sistēmā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 109. pantā. 19. pants Nozvejas deklarācija 59. Atpūtas zvejas pakalpojumu kuģa kapteinis aizpilda nozvejas deklarāciju saskaņā ar III pielikumu un līdz katra mēneša pēdējai dienai nosūta to atpūtas zvejas pakalpojumu kuģa karoga dalībvalsts kompetentajai iestādei. 60. Līdz katra mēneša 15. datumam attiecīgās dalībvalstis nozvejas deklarācijās norādīto informāciju par iepriekšējo mēnesi reģistrē savā elektroniskajā datubāzē, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1224/2009 116. panta 1. punkta f) apakšpunktu, un datorizētajā apstiprināšanas sistēmā, kas minēta Regulas (EK) Nr. 1224/2009 109. pantā. Elektroniskos datus un nozvejas deklarācijas glabā 3 gadus. 20. pants Izkrāvumu inspekcijas Attiecīgās dalībvalstis nozvejas deklarācijās norādītās informācijas pareizību pārbauda, veicot izkrāvumu inspekcijas. Šādas izkrāvumu inspekcijas aptver vismaz 10 % no kopējā izkrāvumu skaita. 21. pants Valstu kontroles rīcības programmas Valstu kontroles rīcības programmās, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1224/2009 46. pantā, paredz vismaz arī šādu aspektu kontroli: a) saskaņā ar šīs regulas V nodaļu ieviesto tehnisko saglabāšanas pasākumu piemērošana; b) tas, kā atpūtas zvejas pakalpojumu kuģi ievēro noteikumus par kvotas izmantošanu, darbības atļaujām un nozvejas deklarācijām; c) krājumu papildināšanas un tiešas krājumu atjaunošanas noteikumu izpildes uzraudzība. VIII NODAĻADATU VĀKŠANA 22. pants Datu vākšanas nolūkos visās savvaļas lašupēs var veikt katras laša mazuļu vecumgrupas uzskaiti ar elektrozveju pirms smoltifikācijas. IX NODAĻA TURPMĀKI PASĀKUMI 23. pants Dalībvalstu ziņojumi 61. Attiecīgās dalībvalstis trešajā gadā pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi trijos gados ziņo Komisijai par tehniskajiem saglabāšanas pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar V nodaļu, un par to, kā ar tiem tiek sasniegti 5. pantā noteiktie mērķi. 62. Attiecīgās dalībvalstis sestajā gadā pēc šīs regulas stāšanās spēkā un pēc tam reizi sešos gados ziņo Komisijai par šīs regulas īstenošanu un par 5. pantā noteikto mērķu sasniegšanu. Dalībvalstu ziņojumā jo īpaši sniedz šādu informāciju: a) zvejniecības attīstība valstī, tostarp ziņas par nozvejas daļu, kas iegūta aiz piekrastes ūdeņiem, piekrastes ūdeņos un upēs un ko guvuši komerciālie zvejnieki, uzņēmumi, kuri ekspluatē atpūtas zvejas pakalpojumu kuģus, un citi atpūtas zvejas veicēji; b) par katru savvaļas lašupi — laša mazuļu un smoltu produkcija un potenciālās smoltu produkcijas kapacitātes labākais pieejamais novērtējums; c) pieejamā ģenētiskā informācija par katru savvaļas lašupes krājumu; d) laša krājumu papildināšanas un tiešas atjaunošanas pasākumi; e) Regulas (EK) Nr. 1224/2009 46. pantā minētās valsts kontroles rīcības programmas īstenošana. 24. pants Plāna novērtēšana Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem ziņojumiem, kas minēti šīs regulas 23. pantā, un uz zinātniskajiem ieteikumiem, Komisija nākamajā gadā pēc dalībvalstu ziņojumu saņemšanas novērtē pārvaldības pasākumu ietekmi uz Baltijas laša krājumu un zvejniecībām, kas šo krājumu izmanto. X NODAĻAPIELIKUMU GROZĪJUMI 25. pants Pielikumu grozījumi 63. Komisija ar deleģētiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar 26. pantu, var grozīt I pielikumā iekļauto savvaļas lašupju sarakstu, lai tas atbilstu jaunākajai zinātniskajai informācijai. 64. Lai nodrošinātu efektīvu kontroli, Komisija ar deleģētiem aktiem, kuri pieņemti saskaņā ar 26. pantu, var grozīt II un III pielikumu. XI NODAĻAPROCEDŪRAS NOTEIKUMI 26. pants Deleģēto pilnvaru īstenošana 65. Pilnvaras pieņemt deleģētus aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus. 66. Pilnvaras pieņemt 6., 7., 11. un 25. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku. 67. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt 6., 7., 11. un 25. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas norādīts lēmumā. Tas neietekmē neviena jau spēkā esoša deleģētā akta derīgumu. 68. Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaicīgi Eiropas Parlamentam un Padomei. 69. Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 6., 7., 11. un 25. pantu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome 2 mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par 2 mēnešiem. 27. pants Pilnvarojuma atsaukšana Ja attiecīgā dalībvalsts līdz noteiktajam termiņam nav noteikusi vai publicējusi 6. vai 11. pantā norādītos pasākumus vai ja šie pasākumi tiek uzskatīti par nepiemērotiem un/vai neefektīviem, pamatojoties uz novērtējumu, kas veikts atbilstīgi 6. panta 4. punktam vai 11. panta 1. punktam, Komisija atsauc attiecīgās dalībvalsts pilnvarojumu, kas minēts 6. vai 11. pantā. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas norādīts lēmumā. 28. pants Komitejas procedūra 70. Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 2371/2002 30. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 71. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. XII NODAĻANOBEIGUMA NOTEIKUMI 29. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā 20. dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šo regulu piemēro no XXX. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs I PIELIKUMS Savvaļas lašupes Baltijas jūras reģionā Somija - Simojoki Somija/Zviedrija - Tornionjoki/Torneälven Zviedrija - Kalixälven, Råneälven, Piteälven, Åbyälven, Byskeälven, Rickleån, Sävarån, Ume/Vindelälven, Öreälven, Lögdeälven, Emån, Mörrumsån, Ljungan Igaunija - Pärnu, Kunda, Keila, Vasalemma Latvija - Salaca, Vitrupe, Pēterupe, Irbe, Užava, Saka Latvija/Lietuva - Bārta/Bartuva Lietuva - Nemunas upes baseins (Zeimena) II PIELIKUMS INFORMĀCIJAS MINIMUMS, KAS NORĀDĀMS ĪPAŠAJĀS DARBĪBAS ATĻAUJĀS 1. ZIŅAS PAR KUĢI Kuģa vārds[17] Karoga valsts Reģistrācijas osta (nosaukums un valsts kods) Ārējais marķējums Starptautiskais radio izsaukuma signāls ( IRCS )[18] 2. ATĻAUJAS TURĒTĀJS, KUĢA ĪPAŠNIEKS UN KAPTEINIS[19] Fiziskās vai juridiskās personas vārds/nosaukums un adrese 3. KUĢA PARAMETRI Dzinēja jauda (kW)[20] Tilpība (GT) Lielākais garums 4. ZVEJAS NOSACĪJUMI 1. Izdošanas datums 2. Derīguma termiņš 3. Atļaujas nosacījumi, attiecīgā gadījumā ieskaitot sugu, zonu un zvejas rīkus III PIELIKUMS NOZVEJAS DEKLARĀCIJAS Katra attiecīgā dalībvalsts izdod saviem atpūtas zvejas pakalpojumu kuģiem oficiālu veidlapu, kura jāaizpilda kā nozvejas deklarācija. Šajā veidlapā ir vismaz šāda informācija: a) saskaņā ar šīs regulas 18. pantu izdotas īpašās darbības atļaujas atsauces numurs; b) tās fiziskās vai juridiskās personas vārds/nosaukums, kura ir saskaņā ar šīs regulas 18. pantu izdotas īpašās darbības atļaujas turētājs; c) atpūtas zvejas pakalpojumu kuģa kapteiņa vārds un paraksts; d) datums un laiks, kad kuģis izgājis no ostas un ieradies ostā, un zvejas reisa ilgums; e) izkraušanas vieta un laiks (pa zvejas reisiem); f) izmantotie zvejas rīki (pa zvejas darbībām); g) izkrauto zivju daudzumi (pa sugām un zvejas reisiem); h) izmesto zivju daudzumi (pa sugām un zvejas reisiem); i) nozvejas apgabali (pa zvejas reisiem), izteikti kā ICES statistiskie taisnstūri. [1] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/105/EK (OV L 363, 20.12.2006., 368. lpp.). [2] OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.). [3] Konvencija par Baltijas jūras reģiona jūras vides aizsardzību, 1992. gads (stājusies spēkā 2000. gada 17. janvārī). [4] Pieņemts 2007. gada 15. novembrī Krakovā, Polijā, HELCOM ministru ārkārtas sanāksmē. [5] ICES 2008. gada īpašais ieteikums Nr. 8.3.3.3 Request to ICES for advice on management of Baltic Sea salmon. [6] Somijas Medību un zivsaimniecības pētniecības institūts, 2008. Data analysis to support development of a Baltic Sea Salmon Action Plan, SI2.491891, FISH/2007/03 – Lot 6 . [7] Ziņojums par Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komitejas 31. plenārsēdi: (PLEN-09-02), 2009. gada 13.–17. jūlijs, Kopenhāgena. [8] OV C Nr., 9.5.2008., 1. lpp. [9] OV C […], […], […]. lpp. [10] OV C […], […], […]. lpp. [11] OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/105/EK (OV L 363, 20.12.2006., 368. lpp.). [12] OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 2455/2001/EK (OV L 331, 15.12.2001., 1. lpp.). [13] OV L 179, 23.6.1998., 1.–2. lpp. [14] OV L 223, 15.8.2006., 1.–44. lpp. [15] OV L 343, 22.12.2009., 1.–50. lpp. [16] OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp. [17] Norāda, ja kuģim ir vārds. [18] Kuģiem, kuriem obligāti jābūt IRCS . [19] Norāda par katru attiecīgo personu. [20] Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2930/86.