PALĀTAS APSVĒRUMI

IEVADS

7.1. Šajā nodaļā ir izklāstīti Palātas konstatējumi saistībā ar īpašajiem izvērtējumiem dabas resursu jomā. Nodaļā atsevišķi izklāstīti pārbaudes rezultāti par Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondu (ELGF) un citiem izdevumiem daudzgadu finanšu shēmas (DFS) kategorijā (Lauku attīstība, vide, klimata politika un zivsaimniecība). Galvenā informācija par šīs daudzgadu finanšu shēmas kategorijas struktūru ir sniegta 7.1. grafikā .

7.1. grafiks. Daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2. kategorija “Dabas resursi” (miljardi EUR) Maksājumi gadā kopā 56,6 – avansi (65) 0,5 + dzēstie avansa maksājumi 1,4 Revidētā datu kopa, kopā 57,5

7.2. Papildus Palātas konstatējumiem saistībā ar pareizību īpašo izvērtējumu kontekstā šīs nodaļas atsevišķā iedaļā izklāstīti rezultāti attiecībā uz dažiem jautājumiem, kas skar lauku attīstības projektu izlases rezultātus.

PALĀTAS APSVĒRUMI

Daudzgadu finanšu shēmas kategorijas īpašās iezīmes

Kopējā lauksaimniecības politika

7.3. Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķi (1) ir palielināt lauksaimniecības produktivitāti, šādi nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, stabilizēt tirgus, nodrošināt piedāvāto produktu pieejamību tirgū un panākt, lai patērētāji piedāvātos produktus saņemtu par samērīgām cenām.

7.4. Kopējo lauksaimniecības politiku dalītā pārvaldībā īsteno Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts (ĢD AGRI) un dalībvalstis ar divu fondu starpniecību (2): ELGF, no kura pilnībā finansē ES tiešo atbalstu un tirgus pasākumus (3), un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), no kura kopā ar dalībvalstīm līdzfinansē lauku attīstības programmas.

7.5. Turpmāk minēti galvenie ELGF finansētie pasākumi.

— Tiešā atbalsta “Vienotā maksājuma shēma” (VMS), kuras apmērs 2014. gadā bija 30,8 miljardi EUR. Šī shēma sniedz atsaistītu (4) ienākumu atbalstu, pamatojoties uz “tiesībām”, kuras aktivizē par vienu hektāru attiecināmas zemes.

— Tiešā atbalsta “Vienotā platībmaksājuma shēma” (VPMS), kuras apmērs 2014. gadā bija 7,4 miljardi EUR. Tas ir vienkāršots atsaistīts ienākumu atbalsts, ko piemēro desmit dalībvalstīs (5), kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. un 2007. gadā. Saskaņā ar šo shēmu izmaksā vienotas summas par katru lauksaimniecības zemes attiecināmo hektāru.

— Citas tiešā atbalsta shēmas – 2014. gadā to apmērs bija 3,5 miljardi EUR – paredz galvenokārt saistītos maksājumus (6), kas piesaistīti konkrētiem lauksaimnieciskās ražošanas veidiem.

— Intervences lauksaimniecības tirgos – 2014. gadā: 2,5 miljardi EUR –, kas aptver īpašu atbalstu vīna un augļu/dārzeņu nozarēm un īpašus pasākumus attālākajiem reģioniem.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.6. No ELFLA līdzfinansē lauku attīstības izdevumus, kurus izmaksā ar dalībvalstu lauku attīstības programmu starpniecību. Izdevumi aptver 46 pasākumus (7), starp kuriem ir gan platībatkarīgi pasākumi (8), gan ar platību nesaistīti pasākumi (9). 2014. gadā lauku attīstības izdevumi bija 11 186 miljoni EUR.

7.7. Saskaņā ar visām ELGF tiešā atbalsta shēmām un visiem ar platību saistītajiem ELFLA pasākumiem (10) labuma guvējiem ir pienākums izpildīt savstarpējās atbilstības prasības. Šīs prasības aptver obligātās pārvaldības prasības (OPP), kas saistītas ar vides aizsardzību, sabiedrības veselību, dzīvnieku un augu veselību, dzīvnieku labturību un lauksaimniecības zemes uzturēšanu labā lauksaimniecības un vides stāvoklī (LLVS prasības). Ja lauksaimnieki šīs prasības neievēro, tad atbalstu samazina (11) (sk. arī 7.14. punkta b) apakšpunktu). 7.7. Savstarpējā atbilstība ir sankciju mehānisms, ar kuru lauksaimnieki tiek sodīti, ja tie neievēro galvenokārt nevis KLP, bet gan citu jomu politiku noteikumus, un kuru piemēro ES pilsoņiem neatkarīgi no KLP. Savstarpējās atbilstības noteikumu ievērošana nav attiecināmības kritērijs nevienam KLP maksājumam, tāpēc šo prasību izpildes kontrole neattiecas uz citu pakārtoto darījumu likumību un pareizību. Šie principi ir spēkā kopš vienotā maksājuma shēmas aizsākuma 2005. gadā. To, ka savstarpējā atbilstība neietekmē maksājumu attiecināmību, ir skaidri apstiprinājusi Eiropas Savienības Tiesa (lieta T-588/10), un vēlāk tas tika precizēts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 97. panta 4. punktā par 2015. un turpmākiem pieprasījumu gadiem. Tāpēc Komisija vēlreiz atkārto, ka maksājumu samazinājumi savstarpējās atbilstības noteikumu pārkāpšanas dēļ nav jāņem vērā KLP kļūdu īpatsvara aprēķinā.

7.8. Izdevumus no abiem fondiem īsteno aptuveni 80 maksājumu aģentūras, kas atbild par atbalsta pieteikumu attiecināmības pārbaudi un maksājumu veikšanu labuma guvējiem. Maksājumu aģentūru pārskatus un maksājumu uzskaiti pārbauda neatkarīgas revīzijas struktūras (sertifikācijas struktūras), kuras iesniedz Komisijai ikgadējos apliecinājumus un ziņojumus.

7.9. Galvenie riski, kas apdraud tiešā atbalsta maksājumu pareizību, ir šādi: atbalstu var izmaksāt par neattiecināmu zemi, neattiecināmiem labuma guvējiem vai vairāk nekā vienam labuma guvējam par to pašu zemes gabalu; tiesības ir aprēķinātas nepareizi vai piemaksas par dzīvniekiem izmaksā par neesošiem dzīvniekiem. Attiecībā uz intervenci lauksaimniecības tirgos galvenie riski, kas apdraud pareizību, ir tādi, ka atbalstu var piešķirt neattiecināmiem pretendentiem vai par neattiecināmām vai pārāk lielām deklarētajām izmaksām vai daudzumiem.

7.10. Lauku attīstībā galvenais risks ir tas, ka izdevumi var būt neattiecināmi, jo nav ievēroti bieži vien sarežģīti noteikumi un attiecināmības nosacījumi, īpaši saistībā ar ieguldījumu pasākumiem. 7.10. Komisija piekrīt Revīzijas palātai, ka lauku attīstības izdevumus pārrauga, izmantojot sarežģītus noteikumus un attiecināmības nosacījumus. Komisija uzskata, ka šī situācija ir lauku attīstības politikas vērienīgo mērķu sekas, un tas arī izskaidro, kāpēc šī politika ir īpaši kļūdaina. KLP tiesiskais regulējums 2014.–2020. gada plānošanas periodam iekļauj noteikumus gan par vienkāršošanu, gan par aizsardzības pasākumu ieviešanu (piemēram, lauku attīstības programmu ex ante novērtējumu, maksājumu atlikšanu un pārtraukšanu). Komisija ir apņēmusies vienkāršot KLP noteikumus un uzstās uz dalībvalstu iekšējo noteikumu vienkāršošanu, neapdraudot pareizu finanšu pārvaldību.

Vides politika un kopējā zivsaimniecības politika

7.11. Savienības vides politikas mērķis ir sekmēt vides kvalitātes aizsardzību un uzlabošanu, Savienības iedzīvotāju dzīvi un dabas resursu racionālu izmantošanu ar izdevumiem, kurus centralizēti īsteno Komisijas Vides ģenerāldirektorāts (ĢD ENV) un Komisijas Klimata politikas ģenerāldirektorāts (ĢD CLIMA). Vissvarīgākā ir vides pasākumu programma (LIFE) (12). LIFE dalībvalstīs līdzfinansē projektus, kas saistīti ar dabu un bioloģisko daudzveidību, vides politiku un pārvaldību, kā arī ar informāciju un komunikāciju (2014. gadā 221 miljons EUR izdevumu).

7.12. Kopējās zivsaimniecības politikas vispārējie mērķi ir līdzīgi kopējās lauksaimniecības politikas mērķiem (sk. 7.2. punktu). Eiropas Zivsaimniecības fonds (13) (EZF), kuru pārvalda Komisijas Jūrlietu un zivsaimniecības ģenerāldirektorāts (ĢD MARE) un dalībvalstis dalītā pārvaldībā, ir kopējās zivsaimniecības politikas galvenais īstenošanas rīks (2014. gadā 569 miljoni EUR izdevumu).

7.13. Galvenais pareizības risks vides un zivsaimniecības politikas jomās ir tāds, ka atbalstu var piešķirt par neattiecināmām vai pārāk lielām deklarētajām izmaksām.

Revīzijas tvērums un pieeja

7.14. Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metode ir aprakstīta 1. nodaļas 1.1. pielikuma 2. daļā . Attiecībā uz kategorijas “Dabas resursi” revīziju jānorāda uz turpmāk izklāstītajiem specifiskajiem jautājumiem. 7.14.

a) Saistībā ar diviem īpašajiem izvērtējumiem par ELGF un par lauku attīstību, vidi, klimata politiku un zivsaimniecību revīzijā pārbaudīja izlases, kurās ietilpa attiecīgi 183 un 176 darījumi, kā definēts 1.1. pielikuma 7. punktā. Katra izlase ir veidota tā, lai pārstāvētu visu darījumu diapazonu katrā no abiem īpašajiem izvērtējumiem. 2014. gadā ELGF izlasi veidoja darījumi no 17 dalībvalstīm (14). Otrā īpašā izvērtējuma izlasi veidoja 162 darījumi, kuri attiecās uz lauku attīstību, un 14 darījumi, kuri attiecās uz vidi, klimata politiku un zivsaimniecību, 18 dalībvalstīs (15).

b) Savstarpējās atbilstības pārbaudei Palāta vērsa uzmanību uz atlasītām LLVS prasībām (16) un atlasītām OPP (17), par kurām varēja iegūt pierādījumus un izdarīt secinājumus revīzijas apmeklējumu laikā (18) (sk. arī 1.15. punktu). b) Komisija atbalsta Revīzijas palātas paziņoto pieejas maiņu, sākot no 2015. gada, un uzver, ka ir svarīgi analizēt aprēķināto kļūdu līmeni neatkarīgi no savstarpējās atbilstības elementa. Skatīt Komisijas atbildes uz 7.7., 7.22. un 7.33. punktu.

c) Saistībā ar ELGF atlasītu sistēmu (19) novērtējumā tika pārbaudīta integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) Horvātijā, koriģējošie pasākumi, kuri veikti, lai novērstu nozīmīgas nepilnības kontroles sistēmās, par kurām Palāta ziņoja iepriekšējos gada pārskatos sešās dalībvalstīs (20), un darbs, kas veikts saskaņā ar ticamības pastiprināšanas procedūru (21) Grieķijā. Palāta caurskatīja arī 14 Komisijas atbilstīguma revīzijas.

d) Saistībā ar lauku attīstību Palāta caurskatīja 12 Komisijas veiktās atbilstīguma revīzijas un atkārtoja Komisijas veiktās pārbaudes, kā arī uz vietas pārbaudīja atlasītus galvenos kontroles mehānismus piecām no tām (22). Saistībā ar citām politikas jomām Palāta pārbaudītajā Eiropas Zivsaimniecības fonda sistēmas Itālijā un Vides ģenerāldirektorāta sistēmas.

e) Lai novērtētu pamatojumu Komisijas noskaidrošanas lēmumiem, Palāta pārskatīja Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta grāmatojumu noskaidrošanas revīzijas darbu (gan attiecībā uz ELGF, gan ELFLA).

f) Gada darbības pārskatu novērtējumā bija iekļauti Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta un Vides ģenerāldirektorāta pārskati.

1. DAĻA. PALĀTAS VĒRTĒJUMS PAR PAREIZĪBU

Darījumu pareizība

7.15. Darījumu pārbaudes rezultātu kopsavilkums ir sniegts 7.1. pielikumā , tas attiecas uz kategoriju “Dabas resursi” kopumā, kā arī uz katru no diviem īpašajiem izvērtējumiem (ELGF un lauku attīstība, vide, klimata politika un zivsaimniecība). No Palātas revidētajiem 359 darījumiem 177 (49 %) darījumos bija kļūdas. Pamatojoties uz 129 skaitļos izteiktajām kļūdām, Palātas aplēstais kļūdu līmenis kategorijā “Dabas resursi” kopumā ir 3,6 % (23) (24). 7.15. Komisija ņem vērā Palātas aprēķināto ticamāko kļūdu īpatsvaru, kas ir zemāks nekā iepriekšējā gadā. Komisija uzskata, ka neto finanšu korekcijas, kas veiktas pēc daudzgadējām atbilstības revīziju procedūrām, kā arī ES budžetā atgūtie līdzekļi no atbalsta saņēmējiem norāda uz koriģējošo kapacitāti, kas jāņem vērā iekšējās kontroles vispārīgās sistēmas visaptverošajā novērtējumā. Komisija arī norāda, ka, kā jau ziņots Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2014. gada darbības pārskatā, finanšu korekcijas 2014. gadā veidoja EUR 863,5 miljonus (1,55 % no kopējiem KLP izdevumiem). (skatīt Revīzijas palātas pārskata 7.70. un 7.71. punktu). Komisija uzskata, ka savstarpējās atbilstības noteikumu pārkāpumi (0,6 procentpunkti) nav jāņem vērā kļūdu īpatsvara aprēķinā (skatīt Komisijas atbildi uz 7.7. punktu). Bez savstarpējās atbilstības ticamākais kļūdu īpatsvars ir 3,0 %.

7.16. Tas, cik lielā mērā dažādi kļūdu veidi ietekmēja 2014. gadam aplēsto vispārējo kļūdu līmeni, ir attēlots 7.2. grafikā .

7.2. grafiks. Kļūdu veidu sadalījums aplēstajā kļūdu līmenī, kategorija “Dabas resursi” Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.17. Abu īpašo izvērtējumu kļūdu raksturs un modelis ievērojami atšķiras. Tādējādi katrs izvērtējums ir atsevišķi apskatīts turpmākajos punktos.

ELGF – tirgus un tiešais atbalsts

7.18. Saistībā ar ELGF no Palātas revidētajiem 183 darījumiem 93 (51 %) darījumos bija kļūdas. Pamatojoties uz skaitļos izteiktajām 88 kļūdām, Palātas aplēstais kļūdu līmenis ir 2,9 %. 7.18. Komisija ņem vērā Revīzijas palātas aprēķināto ticamāko kļūdu īpatsvaru, kas ir zemāks nekā iepriekšējā gadā. Bez savstarpējās atbilstības, kas veido 0,7 procentpunktus, ticamākais ELGF kļūdu īpatsvars ir 2,2 %.

7.19. Tas, cik lielā mērā dažādi kļūdu veidi ietekmēja Palātas aplēsto kļūdu līmeni ELGF darījumos 2014. gadam, ir attēlots 7.3. grafikā .

7.3. grafiks. Kļūdu veidu sadalījums aplēstajā kļūdu līmenī – ELGF Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.20. Galasaņēmēju pieļautu 26 skaitļos izsakāmu kļūdu gadījumos dalībvalstu iestādēm bija pietiekami informācijas (25), lai novērstu vai atklātu un izlabotu kļūdas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai. Ja visa šī informācija būtu izmantota kļūdu labošanai, tad aplēstais kļūdu līmenis šim īpašajam izvērtējumam būtu bijis par 0,6 procentpunktiem zemāks. Turklāt Palāta konstatēja, ka 34 gadījumos Palātas atklāto kļūdu bija pieļāvušas valsts iestādes. Šīs kļūdas veidoja 0,7 procentpunktus aplēstajā kļūdu līmenī. 7.20. Komisija atbalsta Revīzijas palātas novērtējumu par dalībvalstu lomu un uzskata, ka dalībvalstīm bija jāveic vairāk, lai samazinātu kļūdu skaitu. Komisija turpina strādāt ar dalībvalstīm, lai samazinātu kļūdu skaitu.

7.21. Konkrētās dalībvalstīs nebija īpaši daudz kļūdu saistībā ar pārmērīgu attiecināmo hektāru skaita norādīšanu. 2014. gadā šādas kļūdas konstatēja 12 no 17 apmeklētajām dalībvalstīm. Puse no šīm kļūdām veidoja mazāk nekā 2 %, un tāpēc tām bija tikai ierobežota ietekme uz kopējo aplēsto kļūdu līmeni. Tāpat kā iepriekšējos gados lielākas kļūdas šajā kategorijā attiecās uz maksājumiem par neattiecināmu zemi, kas bija deklarēta kā attiecināmas pastāvīgās ganības (sk. 7.1. izcēlumu). Kļūdas piemērs saistībā ar pārāk lielu deklarēto attiecināmo aramzemi arī ir aprakstīts 7.1. izcēlumā. 7.21. Komisija apzinās nepilnības attiecībā uz pastāvīgajām ganībām. Vairākās valstīs tiek īstenoti rīcības plāni, un to efektivitāti Revīzijas palāta ir atzinusi 7.7. izcēlumā.

7.1. izcēlums. Piemēri saistībā ar maksājumiem par pārāk lielas attiecināmās zemes platības deklarēšanu Pastāvīgās ganības Grieķijā divi no pārbaudītajiem 12 labuma guvējiem saņēma VMS atbalstu par zemes gabaliem, kuri tika deklarēti kā pastāvīgās ganības, bet patiesībā izrādījās, ka tos klāj blīvi krūmi, koku audzes un akmeņi. Zemes gabali bija pilnībā vai daļēji jāizslēdz no ES atbalsta. Šīs kļūdas tika pieļautas tāpēc, ka Grieķijas zemes gabalu identifikācijas sistēmas (ZGIS) datubāzē bija norādītas pārāk lielas attiecīgo zemes gabalu attiecināmās platības (sk. arī 7.8. izcēlumu un 7.43. punktu). Grieķijas iestādes veica atkārtotu zemes gabalu attiecināmības novērtējumu un atklāja, ka šajos gadījumos ir veikti pārmaksājumi. Tomēr nevienā gadījumā Grieķijas iestādes neuzsāka līdzekļu atgūšanas procedūras. Vienā no abiem gadījumiem Palāta konstatēja, ka ZGIS reģistrētās attiecināmās platības arī pēc pārvērtēšanas joprojām bija pārāk lielas. Situācijas, kad atbalstu par platību izmaksāja par zemes gabaliem, kurus daļēji klāja neattiecināma veģetācija, konstatēja arī Čehijas Republikā, Spānijā, Francijā, Polijā un Slovākijā. Aramzeme Spānijā (Kastīlijā-Lamančā) VMS atbalstu izmaksāja par zemes gabalu, kurš tika deklarēts un reģistrēts ZGIS kā aramzeme. Patiesībā zemes gabals bija motokrosa trase. Pārāk lielas attiecināmās aramzemes deklarēšanas gadījumi tika konstatēti arī Čehijas Republikā, Dānijā, Vācijā (Reinzemē-Pfalcā un Šlēsvigā-Holšteinā), Spānijā (Andalūzijā, Aragonā), Francijā, Itālijā (Lombardijā), Polijā, Slovākijā, Somijā un Apvienotajā Karalistē (Anglijā). 7.1. izcēlums. Piemēri saistībā ar maksājumiem par pārāk lielas attiecināmās zemes platības uzrādīšanu Komisija jau bija atklājusi līdzīgus trūkumus Grieķijā un Spānijā un nodrošināja, ka tiek īstenoti atbilstoši rīcības plāni, kas veicināja būtiskus uzlabojumus. Grieķijā rīcības plāna mērķis bija izņemt neattiecināmos zemes gabalus no Zemes gabalu identifikācijas sistēmas (ZGIS). Grieķijas iestādes šo plānu īstenoja, kā rezultātā bija vērojams pastāvīgo ganību platības samazinājums Grieķijas ZGIS no 3,6 miljoniem ha 2012. gadā līdz 1,5 miljoniem ha 2014. gada oktobrī (skatīt 7.8. izcēlumu). Papildus ZGIS labojumiem Grieķijas iestādes konstatēja nepienākošās summas. Komisija jau ir pieņēmusi finanšu korekcijas, kas sedz Grieķijas iestāžu neatgūtos līdzekļus par 2010., 2011. un 2012. finanšu gadu. Līdz 2015. gada beigām ir plānots pabeigt atbilstības procedūru par 2013. un 2014. finanšu gadu. Komisija minētajās dalībvalstīs ir veikusi revīziju. Polijā un Čehijā nozīmīgi trūkumi netika atklāti. Ja nepieciešams, savstarpējās atbilstības kontroles sistēmā atklātās nepilnības tiek pārskatītas, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūras, pēc tam tiek veiktas neto finanšu korekcijas, lai nodrošinātu, ka tiktu pienācīgi segts ES budžeta risks. Dalībvalstu iestādes to atklāja 2014. gada februārī, veicot ZGIS datu atjaunošanu ar jaunākajām (2012. gada) pieejamajām ortofotogrāfijām. Tomēr maksājums jau bija veikts pirms šīs datu atjaunošanas 2013. gada decembrī. 2014. gada novembrī par attiecīgajiem gadiem tika uzsākta līdzekļu atgūšanas procedūra.

7.22. Pamatojoties uz atlasītu savstarpējās atbilstības prasību pārbaudi (sk. 7.14. punkta b) apakšpunktu), Palāta konstatēja pārkāpumus 46 no 170 maksājumiem, uz kuriem attiecās šīs prasības. Kļūdu biežums attiecībā uz savstarpējo atbilstību (27 %) atbilst biežumam, par kādu dalībvalstis ziņojušas savā kontroles statistikā. Savstarpējās atbilstības kļūdas par 0,7 procentpunktiem ietekmēja aplēsto kļūdu līmeni, kas minēts 7.18. punktā. Savstarpējās atbilstības kļūdu piemēri ir aprakstīti 7.2. izcēlumā. 7.22. Skatīt Komisijas atbildes uz 7.7. punktu un 7.14. punkta b) apakšpunktu.

7.2. izcēlums. Savstarpējās atbilstības kļūdu piemēri ES tiesību aktos saistībā ar savstarpējo atbilstību ir prasīts septiņu dienu laikā valsts dzīvnieku datubāzei sniegt ziņas par liellopu pārvietošanu/dzimšanu/nāvi. Šādi noteikumi ir svarīgi, lai samazinātu slimību izplatīšanās risku, jo tie kontrolē dzīvnieku pārvietošanu un uzlabo to izsekojamību. Nolūkā samazināt ūdens piesārņojumu cits savstarpējās atbilstības noteikums ierobežo maksimālo dzīvnieku izcelsmes nitrātu līmeni – 170 kg uz vienu hektāru zemes pret nitrātiem jutīgās zonās. Itālijā (Lombardijā) labuma guvējs ziņoja par 370 lopu pārvietošanu vai dzimšanu, no šiem paziņojumiem 291 bija novēlots. Tas pats labuma guvējs pārsniedza nitrātu maksimālo robežvērtību 170 kg uz hektāru gandrīz par 200 %. Palāta konstatēja, ka cits labuma guvējs 237 no 627 paziņojumiem par dzīvniekiem iesniedza novēloti un ka nitrātu līmenis bija pārsniegts par 380 %. Dzīvnieku pārvietošanas paziņojumu termiņu neievērošanu konstatēja arī Beļģijā, Dānijā, Vācijā (Bavārijā), Igaunijā, Spānijā (Kanāriju salās), Francijā, Ungārijā, Nīderlandē, Polijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē (Velsā). 7.2. izcēlums. Savstarpējās atbilstības kļūdu piemēri Komisija dalībvalstīs veic savstarpējās atbilstības revīzijas, un daudzās no tām ir novērotas nepilnības ziņošanas pienākuma kontrolē un sankcionēšanā un galvenokārt saistībā ar dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju. Ja tiek atklāta sistēmiska neatbilstība, Komisija vienmēr tām seko līdzi, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūru. Attiecībā uz atklātajām problēmām, kas skar dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju, Komisija piekrīt Revīzijas palātas novērojumam un pievērš šīm prasībām īpašu uzmanību savstarpējās atbilstības revīziju laikā.

7.23. Vairākos gadījumos Palāta konstatēja kļūdas arī valstu iestāžu veiktajā atbalsta pieteikumu administratīvajā apstrādē. Visbiežāk sastopamās kļūdas bija saistītas ar VMS tiesību maksimālās summas pārsniegšanu Francijā. Kaut arī Palāta par šo sistemātisko kļūdu ziņoja savos 2011., 2012. un 2013. gada pārskatos (26), tā joprojām bija sastopama 2014. gadā (27). Komisija tomēr pieņēma atbilstīguma lēmumu daļu no izdevumiem izslēgt no ES finansējuma 2011. un 2012. (finanšu) gadā. 7.23. Šīs atbilstības noskaidrošanas procedūras ietvaros Komisija ir detalizēti izvērtējusi fonda risku. Tas jau ir segts, izmantojot neto finanšu korekcijas par 2011. un 2012. pieprasījumu gadu, un atbilstības noskaidrošanas procedūras vēl turpinās par atlikušajiem pieprasījumu gadiem. Rīcības plāna mērķis ir pilnībā atrisināt 2014. pieprasījumu gada situāciju, un šo plānu vērīgi uzrauga Komisija.

7.24. Palāta atklāja divus gadījumus, kuros labuma guvējs vai izdevumi nebija attiecināmi ES atbalsta saņemšanai (sk. 7.3. izcēlumu).

7.3. izcēlums. Piemērs maksājumam, kas veikts par neattiecināmiem izdevumiem Francijā vīna nozares atbalsta programmas ietvaros ES atbalsts bija piešķirts vīna darītavai uzglabāšanas iekārtu modernizācijai. Ar daļu no atbalsta tika atlīdzinātas vecās iekārtas demontāžas un izvešanas izmaksas, kuras nav attiecināmas ES atbalsta saņemšanai. Arī Polijā tika konstatēts gadījums, kad atbalsts tika izmaksāts neattiecināmam labuma guvējam.

Lauku attīstība, vide, klimata politika un zivsaimniecība

7.25. Lauku attīstības, vides, klimata politikas un zivsaimniecības izvērtējumā no Palātas revidētajiem 176 darījumiem kļūdas bija 84 (48 %) darījumos. Pamatojoties uz skaitļos izteikto 41 kļūdu, Palātas aplēstais kļūdu līmenis ir 6,2 %. 7.25. Komisija ņem vērā Revīzijas palātas aprēķināto ticamāko kļūdu īpatsvaru, kas ir zemāks nekā iepriekšējā gadā. Bez savstarpējās atbilstības ticamākais kļūdu īpatsvars “Lauku attīstībai, videi, klimata politikai un zivsaimniecībai” ir 6,0 %. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 7.18. punktu.

7.26. Tas, cik lielā mērā dažādi kļūdu veidi ietekmēja Palātas aplēsto kļūdu līmeni lauku attīstības, vides, klimata politikas un zivsaimniecības jomā 2014. gadam, ir attēlots 7.4. grafikā .

7.4. grafiks. Kļūdu veidu sadalījums aplēstajā kļūdu līmenī – lauku attīstība, vide, klimata politika un zivsaimniecība Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.27. No 162 lauku attīstības darījumiem 71 darījums bija saistīts ar platību, bet 91 darījums ar platību nebija saistīts. No šiem 162 darījumiem kļūdas bija 79 (49 %) darījumos. Vides, klimata politikas un zivsaimniecības jomā no izlasē pārbaudītajiem 14 darījumiem kļūdas tika konstatētas piecos (36 %) darījumos, un no tām trīs bija skaitļos izsakāmas kļūdas. 7.27. Revīzijas palātas atklātais kļūdu (gan skaitļos izsakāmu, gan neizsakāmu) biežums lauku attīstībā ir samazinājies no 57 % 2013. gadā līdz 49 % 2014. gadā. Kļūdu īpatsvars lauku attīstībā arī jāvērtē, ņemot vērā lauku attīstības politikas vērienīgos mērķus. Komisija norāda, ka 10 kļūdaini darījumi bija saistīti tikai ar savstarpējās atbilstības pārkāpumiem. Līdz ar to Komisija uzskata, ka, tā kā savstarpējās atbilstības prasības neietekmē ne lauksaimnieku attiecināmību uz KLP atbalstu (pirmais un otrais pīlārs), ne maksājumu pareizību, atskaitot šīs kļūdas, kļūdaino darījumu skaits sarūk līdz 69 (43 %). Zemāks kļūdu īpatsvars ar platību saistītajos pasākumos apstiprina, ka integrētā administrācijas un kontroles sistēma (IAKS) joprojām ir efektīva sistēma kļūdu novēršanai un labošanai.

7.28. Galasaņēmēju pieļautu 15 skaitļos izsakāmu kļūdu gadījumos dalībvalstu iestādēm bija pietiekami informācijas (28), lai novērstu vai atklātu un izlabotu kļūdas pirms izdevumu deklarēšanas Komisijai. Ja visa šī informācija būtu izmantota kļūdu labošanai, tad aplēstais kļūdu līmenis šim īpašajam izvērtējumam būtu bijis par 3,3 procentpunktiem zemāks. Turklāt Palāta konstatēja, ka trijos gadījumos Palātas atklāto kļūdu bija pieļāvušas valsts iestādes. Šīs kļūdas veidoja 0,6 procentpunktus aplēstajā kļūdu līmenī. 7.28. Komisija apzinās, ka dalībvalstu iestādes varēja noteikt daudzas Revīzijas palātas atklātās kļūdas. KLP noteikumi dalībvalstīm sniedz visus nepieciešamos instrumentus, lai mazinātu kļūdu pieļaušanas risku. Komisijas atklātās kontroles sistēmu nepilnības ir veicinājušas dalībvalstu rīcības plānus, lai apzinātu kļūdu cēloņus un veiktu atbilstošus koriģējošos pasākumus.

7.29. Izlasē iekļautajos darījumos tika konstatētas kļūdas visās 18 apmeklētajās dalībvalstīs. Kļūdu līmenis un veidi ir ļoti līdzīgi iepriekšējos gados konstatētajam kļūdu līmenim un veidiem. Tāpat kā iepriekšējos gados lielākā daļa (54 %) no aplēstā kļūdu līmeņa, kas minēts 7.25. punktā, attiecas uz pasākumiem, kuri nav saistīti ar platību. Turklāt 2015. gada februārī Palāta publicēja īpašo ziņojumu, kurā bija analizēti kļūdu cēloņi lauku attīstības izdevumos un tas, kā tie tiek novērsti (29). 7.29. Komisija, veicot savas revīzijas vairākās dalībvalstīs, konstatēja trūkumus, kas ir līdzīgi Revīzijas palātas atklātajiem. Attiecīgajām dalībvalstīm ir noteiktas būtiskas neto finanšu korekcijas, lai aizsargātu ES budžetu. Pašlaik notiek grāmatojumu noskaidrošanas procedūras. Turklāt iebildumu gadījumā attiecīgajām dalībvalstīm ir jāveic koriģējošie pasākumi. 2014. gada darbības pārskatā Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors ir izteicis iebildumus par lauku attīstības izdevumiem 16 dalībvalstīs (28 maksājumu aģentūrās). Iebildumi izteikti par vadības un kontroles sistēmas nepilnībām, un nepieciešamības gadījumā tiem tika pievienoti pieprasījumi attiecīgajām dalībvalstīm šos trūkumus labot, izmantojot koriģējošos pasākumus. Komisija atzinīgi vērtē Revīzijas palātas analīzi par galvenajiem kļūdu cēloņiem tās īpašajā ziņojumā 23/2014, kas lielā mērā apstiprināja Komisijas analīzi, kas tika iesniegta Eiropas Parlamentam un Padomei 2013. gada jūnijā (SWD(2013) 244), kurā norādīts, ka kļūdu skaitu veicina vērienīgie politikas mērķi un nepietiekamās kontroles sistēmas. Komisija uzsver, ka lielais kļūdu skaits ar platību nesaistītajos pasākumos nenozīmē, ka ES līdzekļi tiek izkrāpti vai izmantoti neatbilstoši. Ļoti bieži politikas mērķi individuālajām darbībām ir izpildīti un nodokļu maksātāju nauda nav zaudēta. 2014.–2020. gada plānošanas periodā noteikts, ka visām lauku attīstības programmām jaiekļauj ex ante novērtējums par vadošās iestādes un maksājumu aģentūras kopīgi īstenoto pasākumu pārbaudāmību un kontrolējamību

7.30. Īpašās prasības ieguldījumu projektiem palīdz novirzīt atbalstu noteiktām labuma guvēju kategorijām, lai tādējādi uzlabotu lauku attīstības izdevumu efektivitāti. Tomēr no 91 pārbaudītā darījuma, kas nav saistīts ar platību, 14 (15 %) neatbilda attiecināmības prasībām. Palāta novērtēja, ka trijos no 14 gadījumiem labuma guvēji varētu būt mākslīgi radījuši nosacījumus attiecināmības kritēriju apiešanai. Plašāka informācija ir sniegta 7.4. izcēlumā. Vides, klimata politikas un zivsaimniecības jomā divas no trim skaitļos izsakāmajām kļūdām bija radušās neattiecināmu izdevumu dēļ. 7.30. Saskaņā ar Revīzijas palātas novērtējumu, mākslīgi nosacījumi vērojami tikai trijos no 91 darījuma, kas pārbaudīti ar platību nesaistītajiem pasākumiem. Galvenie trūkumi ieguldījumu darījumos attiecas uz neattiecināmības jautājumiem (izdevumi vai atbalsta saņēmējs). Komisija pievienojas Revīzijas palātas bažām par mākslīgajiem nosacījumiem, bet tā vēlas uzsvērt, ka šos apstākļus ir grūti pierādīt, tie ir konstatējami tikai ar Eiropas Savienības Tiesas stingrajiem nosacījumiem. Pēc revīzijām Komisija ir piemērojusi neto finanšu korekcijas ar platību nesaistītajiem pasākumiem un nepieciešamības gadījumā to turpinās. Finanšu korekciju galvenie iemesli bija nepilnības, kas saistītas ar attiecināmības kritēriju pārbaudi, izmaksu pamatojumu vai atlases kritēriju piemērošanu. Rīcības plānos, kas paredzēti lauku attīstības kļūdu īpatsvara samazināšanai, īpašs uzsvars ir likts uz attiecināmības prasību uzlabošanu ar platību nesaistītajos pasākumos.

7.4. izcēlums. Attiecināmības kļūdas – iespējams, mākslīgi radīti nosacījumi nolūkā iegūt atbalstu, kas neatbilst ieguldījumu pasākuma mērķiem Palāta konstatēja trīs gadījumus, kuros bija aizdomas par tīšu noteikumu apiešanu nolūkā iegūt atbalstu, kas neatbilst attiecīgā pasākuma mērķim (divos gadījumos – lauku saimniecības modernizācija un vienā gadījumā – uzņēmuma izveidošana un attīstība). Par šiem gadījumiem tika informēts Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai, lai tas veiktu analīzi un, iespējams, izmeklēšanu. Konfidencialitātes dēļ konkrētu informāciju par šiem gadījumiem izpaust nedrīkst. Tomēr turpmāk aprakstīti raksturīgu gadījumu piemēri. — Labi nostiprinājušies uzņēmumi, kas nebūtu tiesīgi saņemt finansējumu, ja pieteiktos paši tieši, izveido jaunas struktūras, kuras izstrādā projektu tā, lai tas formāli atbilstu attiecināmības un atlases kritērijiem. Nosacījumi, ar kuru palīdzību šādi mākslīgi var panākt atbilstību, attiecas uz atbilstību mikrouzņēmuma kritērijam (mazāk nekā 10 darbinieku un mazāk nekā divu miljonu EUR apgrozījums vai bilances vērtība) vai nosacījumam par to, ka uzņēmums pieder gados jaunam lauksaimniekam un ka viņš to vada (persona, kas jaunāka par 40 gadiem un kas sāk lauksaimniecisko darbību). — Personu grupas (no vienas un tās pašas ģimenes vai viena un tā paša ekonomiskā grupējuma) izveido vairākas struktūras, lai iegūtu tādu atbalstu, kas pārsniedz ieguldījumu pasākuma nosacījumos atļauto maksimālo vērtību. Kaut arī labuma guvēji deklarēja, ka šīs struktūras darbojās neatkarīgi, patiesībā tā nebija, jo to darbība bija izstrādāta tā, ka tās darbojās kopā. Tās faktiski bija vienas un tās pašas saimnieciskās vienības daļas, kurām bija viena un tā pati uzņēmējdarbības vieta, tie paši darbinieki, klienti, piegādātāji un finansējuma avoti. 7.4. izcēlums. Attiecināmības kļūdas – iespējams, mākslīgi radīti nosacījumi nolūkā iegūt atbalstu pretēji ieguldījumu pasākuma mērķim Revīzijas palātas novērtējumā minēti trīs gadījumi, kuros, iespējams, radīti mākslīgi apstākļi, lai apietu attiecināmības kritērijus. Saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas nolēmumu C-434/12, lai pierādītu “mākslīgi radītus nosacījumus”, neatkarīgi jāuzrāda gan subjektīvie, gan objektīvie elementi. Šajā sakarībā Komisija vēlas uzsvērt, ka “mākslīgi radīti nosacījumi” sniedz pierādījumu nodomam izmantot maldināšanu, lai iegūtu negodīgu vai nelikumīgu labumu. Komisija atbalsta Revīzijas palātas viedokli. Lai pierādītu mākslīgos nosacījumus, ir jāizmanto stingrie Eiropas Savienības Tiesas nosacījumi. Ir svarīgi saglabāt juridisko noteiktību atbalsta saņēmējiem, kas rīkojas saskaņā ar piemērojamiem tiesību aktiem. Līdz ar to maksājumu aģentūras var atteikt maksājumu, balstoties uz skaidri iegūtiem pierādījumiem, nevis tikai uz aizdomām. Tāpēc aģentūras nereti iegulda laiku un pūles, lai vāktu pārliecinošus pierādījumus, un pēc tam uzsāk līdzekļu atgūšanas procedūras. Izceļams ir viens no Revīzijas palātas aprakstītajiem gadījumiem, kurā dalībvalsts pati atklāja “mākslīgi radītu nosacījumu” risku ilgi pirms Revīzijas palātas revīzijas un pirms maksājumu veikšanas galasaņēmējam, un dalībvalsts rūpīgi strādāja, lai īstenotu visus valsts tiesību aktos noteiktos procesuālos pasākumus aizdomīgu mākslīgi radītu nosacījumu gadījumā, ieskaitot sazināšanos ar kompetentajām valsts iestādēm, kas cīnās pret krāpniecību. Pirms līdzekļu izmaksāšanas galasaņēmējam dalībvalsts konstatēja, ka tai nav pietiekamu pierādījumu, lai maksājumu atteiktu. Tomēr dalībvalsts turpināja sekot līdzi šai lietai, un, balstoties uz turpmākiem pierādījumiem, tā ir veikusi pasākumus līdzekļu atgūšanai.

7.31. Pārbaudītajā izlasē bija 36 darījumi no agrovides maksājumiem, kas attiecas uz tādām lauksaimnieciskās ražošanas metodēm, kuras saderīgas ar vides, ainavas un dabas resursu aizsardzību. Palāta konstatēja, ka sešos gadījumos (17 %) lauksaimnieki nebija ievērojuši visus nosacījumus maksājuma saņemšanai. Šādas kļūdas piemērs ir aprakstīts 7.5. izcēlumā. 7.31. Komisija ir pārbaudījusi agrovides pasākumu ieviešanu visās dalībvalstīs 2007.–2013. gada plānošanas periodā, tika piemērotas finanšu korekcijas un nepieciešamības gadījumā tās tiks piemērotas nākotnē. Neskatoties uz palikušajām nepilnībām, kopējā pasākumu ieviešanas kvalitāte šajā periodā ir uzlabojusies.

7.5. izcēlums. Agrovides saistību neievērošanas piemērs Labuma guvējs Apvienotajā Karalistē (Velsā) ar vidi saistītu iemeslu dēļ apņēmās (30) katru gadu līdz 15. maijam slēgt siena pļavu ganīšanai un turēt to slēgtu vismaz turpmākās 10 nedēļas. Palāta konstatēja, ka šī apņemšanās nebija ievērota. Līdzīgi agrovides prasību neievērošanas gadījumi tika atklāti Vācijā (Reinzemē-Pfalcā), Itālijā (Umbrijā) un Apvienotajā Karalistē (Anglijā). 7.5. izcēlums. Agrovides saistību neievērošanas piemērs Arī Komisija savu revīziju ietvaros dažās dalībvalstīs jau bija atklājusi līdzīgas nepilnības. Tika piemērotas neto finanšu korekcijas, un, ja nepieciešams, tās turpinās piemērot, lai novērstu risku ES budžetam.

7.32. No pārbaudītajiem darījumiem 27 darījumos labuma guvējiem bija jāievēro publiskā iepirkuma noteikumi. Šie noteikumi ir paredzēti tam, lai nodrošinātu, ka vajadzīgās preces vai pakalpojumus iepērk ar visizdevīgākajiem nosacījumiem, vienlaikus garantējot vienlīdzīgu piekļuvi publiskā iepirkuma līgumiem un atbilsmi pārredzamības un nediskriminācijas principiem. Palāta konstatēja, ka 13 gadījumos (48 %) bija pārkāpts viens vai vairāki no šiem noteikumiem. Šādas kļūdas piemērs ir aprakstīts 7.6. izcēlumā. 7.32. Komisija jau ir atklājusi līdzīgus trūkumus publiskajā iepirkumā. Dažās dalībvalstīs, kuras Revīzijas palāta minējusi 7.6. izcēlumā, jau ir piemērotas būtiskas neto finanšu korekcijas, vai arī joprojām notiek atbilstības noskaidrošanas procedūras un, ja nepieciešams, tiks piemērotas neto finanšu korekcijas. Publiskais iepirkums ir arī viens no galvenajiem elementiem lauku attīstības rīcības plānos. Komisija atzīmē, ka tikai viena Revīzijas palātas paziņotā kļūda ir izteikta skaitļos. Turklāt 2013. gada 19. decembrī Komisija pieņēma jaunas vadlīnijas par to finanšu korekciju noteikšanu, kas jāveic izdevumiem, kurus finansē dalītā vadībā, un par neatbilstību publisko iepirkumu noteikumiem. Saskaņā ar šīm vadlīnijām publiskā iepirkuma noteikumu neievērošana ir jāizvērtē, pamatojoties uz proporcionalitātes principu. Norādījumu dokuments par visbiežākajiem pārkāpumiem Eiropas Strukturālo un investīciju fondu pārvaldībā jau ir sniegts dalībvalstīm.

7.6. izcēlums. Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanas piemērs Publiska struktūra Polijā, kura atbild par ūdens resursu apsaimniekošanu, saņēma atbalstu divu sūkņu staciju atjaunošanai. Būvdarbu veikšanu uzticēja privātam uzņēmumam, ievērojot publiskā iepirkuma procedūru. Labuma guvējs nopietni pārkāpa publiskā iepirkuma likumu, ierobežojot potenciālo pretendentu vienlīdzīgu piekļuvi un godīgu konkurenci. Uzvarējušais piedāvājums – vienīgais, kurš bija iesniegts, – neatbilda atlases kritērijiem. Turklāt piedāvājums bija izstrādāts kopā ar to pašu uzņēmumu, kurš bija sagatavojis arī konkursa tehniskās specifikācijas un apjomu sarakstu. Šo iemeslu dēļ uzvarējušais uzņēmums bija jāizslēdz no dalības konkursā. Publiskā iepirkuma noteikumu neievērošanu konstatēja arī Bulgārijā, Vācijā (Saksijā-Anhaltē), Grieķijā, Spānijā (Kastīlijā-Lamančā), Francijā, Itālijā (Apūlijā), Nīderlandē un Rumānijā. Tomēr šīs kļūdas nebija izteiktas skaitļos.

7.33. Pamatojoties uz atlasītu savstarpējās atbilstības prasību pārbaudi (sk. 7.14. punkta b) apakšpunktu), Palāta konstatēja pārkāpumus 17 (27 %) no 64 maksājumiem, uz kuriem attiecās šīs prasības. Savstarpējās atbilstības kļūdas par 0,2 procentpunktiem ietekmēja aplēsto kļūdu līmeni, kas minēts 7.25. punktā. 7.33. Skatīt Komisijas atbildes uz 7.7. punktu un 7.14. punkta b) apakšpunktu.

7.34. Valstu iestādēm ir jāpārbauda izmaksu pamatotība. Palāta konstatēja, ka 20 ieguldījumu projektiem šī pārbaude nebija veikta atbilstoši prasībām. Tomēr šādas kļūdas parasti nevar izteikt skaitļos, jo nav iespējams noteikt neattiecināmo izdevumu summu. Plašāka informācija par izmaksu pamatotību ir iekļauta iedaļā “Ar lauku attīstības rezultātiem saistīti jautājumi” (sk. 7.88. punktu). 7.34. Komisija uzskata, ka izmaksu pamatotības administratīvās pārbaudes ir būtiskas, lai nodrošinātu kontroles sistēmas efektivitāti. Komisija savās atbilstības revīzijās ir arī atklājusi nepilnības izmaksu pamatotības novērtējumā, un šajā sakarībā ir piemērojusi finanšu korekcijas, lai aizsargātu ES finanšu intereses. Komisija vēlas pieminēt, ka nākamajā 2014.–2020. gada plānošanas periodā plašāk tiks izmantotas vienkāršotas izmaksas maksājumu atmaksai (vienotas likmes finansējums, standarta likmes vienības izmaksas un vienreizējie maksājumi). Šīm izmaiņām jāveicina fondu efektīvāka un pareizāka izlietošana. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 7.88. punktu.

Atlasītu sistēmu un gada darbības pārskatu pārbaude

Ar ELGF darījumu pareizību saistītās dalībvalstu sistēmas

Integrētā administrācijas un kontroles sistēma

7.35. IAKS ir galvenā vadības un kontroles sistēma, kas paredzēta tiešā atbalsta maksājumu pareizības nodrošināšanai (31). Tā aptver vairāk nekā 90 % no ELGF izdevumiem un ievērojami novērš un mazina kļūdu līmeņus atbalsta shēmās, uz kurām tā attiecas, kā to apstiprina gan Komisijas, gan Palātas veiktās revīzijas (32). 7.35. Komisija atzīst Palātas novērtējumu par to, ka IAKS sistēma būtiski palīdz kļūdu skaita novēršanā un samazināšanā. Komisija uzskata, ka IAKS kvalitāte un tvērums ir būtiska tiešo atbalsta maksājumu pareizības nodrošināšanā. Papildus tam Komisija norāda, ka IAKS sedz 40,2 % no ELFLA izdevumiem, jo īpaši agrovides pasākumiem un mazāk labvēlīgām teritorijām.

7.36. Sistēmā ietilpst saimniecību un atbalsta pieprasījumu datubāzes, ZGIS, dzīvnieku datubāzes, kā arī tiesību datubāze tajās dalībvalstīs, kurās īsteno VMS. Maksājumu aģentūras veic administratīvas sasaistu pārbaudes starp šīm datubāzēm, lai nodrošinātu, ka maksājumus par pareizu summu veic attiecināmam labuma guvējam par attiecināmu zemi vai dzīvniekiem. Vairākums pieteikumu iesniedzēju (95 %) saņem maksājumus pēc tam, kad ir sekmīgi pabeigtas šīs administratīvās pārbaudes. Atlikušajiem 5 % veic papildu pārbaudes uz vietas.

7.37. Palāta pārbaudīja IAKS Horvātijā un konstatēja tikai nelielus trūkumus pieprasījumu administratīvajā apstrādē un Horvātijas iestāžu uz vietas veikto pārbaužu kvalitātē. Šie trūkumi neietekmē sistēmas uzticamību. 7.37. Komisija piekrīt Revīzijas palātai.

7.38. Papildus tam Palāta veica arī dokumentu pārbaudi 14 Komisijas veikto atbilstīguma revīziju izlasei saistībā ar ELGF. Komisija ziņoja par nozīmīgām nepilnībām 10 sistēmās no 14 attiecīgajām dalībvalstu sistēmām. Palāta konstatēja, ka Komisijas veiktā darba kvalitāte bija apmierinoša (sk. 7.62. punktu). 7.38. Komisija piekrīt Revīzijas palātas viedokļiem.

Veikti koriģējoši pasākumi saistībā ar iepriekšējos gada pārskatos ziņotajām IAKS nepilnībām

7.39. 2007.–2013. gadā Palāta veica IAKS sistēmu revīzijas 35 maksājumu aģentūrās un attiecīgajos gada pārskatos ziņoja par konstatētajiem galvenajiem trūkumiem. Gatavojot šo pārskatu, Palāta apmeklēja astoņas maksājumu aģentūras sešās dalībvalstīs, lai novērtētu, vai tās bija efektīvi un savlaicīgi novērsušas trūkumus, kuri attiecās uz ZGIS, un vai Komisija bija piemērojusi finanšu korekcijas (33), atspoguļojot ES līdzekļu zaudējumus visos finanšu gados, uz kuriem šie trūkumi attiecās. Pareiza informācija par zemes attiecināmību ZGIS datubāzē ir priekšnosacījums ticamām administratīvajām sasaistu pārbaudēm un pareiziem atbalsta maksājumiem.

7.40. Palātas veiktajā novērtējumā atklājās, ka visas pārbaudītās maksājumu aģentūras, stingri ievērojot Komisijas norādījumus un tās aktīvā pārraudzībā, ir veikušas koriģējošus pasākumus, kuru rezultātā stāvoklis kopumā ir uzlabojies. Tomēr koriģējošus pasākumus ne vienmēr veica nekavējoties, un vairākos gadījumos nepilnības joprojām saglabājas, tikai mazākā mērā. Visos pārbaudītajos gadījumos Komisija bija noteikusi finanšu korekcijas vai bija sākusi atbilstīguma noskaidrošanas procedūras. 7.40. Skatīt arī Komisijas atbildes turpmāk par 7.7. un 7.8. izcēlumu. Dažos gadījumos koriģējošo pasākumu apjoms izraisīja rīcības plāna ieilgšanu vai jaunu elementu pievienošanu jau esošiem rīcības plāniem. Tomēr visi pabeigtie vai vēl procesā esošie rīcības plāni ir snieguši būtiskus uzlabojumus ZGIS kvalitātē, un Komisija turpinās pārraudzīt, vai šie uzlabojumi turpinās un/vai ir saglabāti. Līdz koriģējošo pasākumu pilnīgai īstenošanai fonda risks tiks segts ar finanšu korekcijām.

7.41. Palāta konstatēja, ka nepilnības ZGIS ir novērstas visās revidētajās dalībvalstīs. Trim dalībvalstīm kopējie rezultāti bija apmierinoši (sk. 7.7. izcēlumu). Tomēr pārējās trijās dalībvalstīs joprojām saglabājas dažas nozīmīgas nepilnības (sk. 7.8. izcēlumu). 7.41. Skatīt arī Komisijas atbildes turpmāk par 7.7. un 7.8. izcēlumu. Visos gadījumos turpinās atbilstības noskaidrošanas procedūras, un tur, kur nepilnības ir saglabājušās, tiks veiktas turpmākas neto finanšu korekcijas. Plašāka informācija par rīcības plāniem ir pieejama Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2014. gada darbības pārskata 10. pielikuma 3.2. daļā.

7.7. izcēlums. Dalībvalstis, kurās koriģējošie pasākumi saistībā ar ZGIS nepilnībām bija apmierinoši Bulgārija. Iepriekšējos gada pārskatos (34) Palāta ziņoja, ka Bulgārijas ZGIS reģistrētās attiecināmās platības nebija ticamas un ka uz vietas veikto pārbaužu rezultātiem nebija apmierinošas kvalitātes. Šo trūkumu novēršanai tika sagatavots rīcības plāns. To sāka īstenot 2009. gadā un beidza 2011. gadā. Pārbaudē Palāta konstatēja, ka ir veikti efektīvi koriģējoši pasākumi. ZGIS ir uzlabota un tiek regulāri atjaunināta. Ir uzlabojusies arī uz vietas veikto pārbaužu kvalitāte. Portugāle. 2007. gada pārskatā (35) Palāta ziņoja par nopietniem trūkumiem Portugāles ZGIS. Portugāle 2011. gadā rīkoja vērienīgu ZGIS pārskatīšanu, kuru pabeidza 2013. gadā. Tomēr Komisijas revīzijās atklājās, ka darba kvalitāti negatīvi ietekmēja tā balstīšana uz 2010. un 2011. gada ortofotogrāfijām. Lai novērstu atlikušās nepilnības, 2013. gadā tika uzsākta vēl viena pārskatīšana, kurā izmantoja jaunākas ortofotogrāfijas. Palātas revīzijā tika konstatēts, ka uz jaunāko ortofotogrāfiju analīzi balstīto attiecināmības datu kvalitāte kopumā ir atbilstīga. Rumānija. Iepriekšējos gada pārskatos (36) Palāta ziņoja par nopietniem trūkumiem Rumānijā saistībā ar ZGIS atjaunināšanu. Rumānija 2009. gadā pieņēma rīcības plānu un pabeidza tā ieviešanu 2011. gadā. Palāta konstatēja, ka ZGIS kvalitātes uzlabošanā ir panākta virzība. 7.7. izcēlums. Dalībvalstis, kurās koriģējošie pasākumi saistībā ar ZGIS nepilnībām bija apmierinoši Komisijas veiktās revīzijas apstiprina, ka Bulgārijā, Portugālē un Rumānijā piemērotie koriģējošie pasākumi sistēmu ir uzlabojuši.

7.8. izcēlums. Dalībvalstis, kurās ZGIS nepilnības joprojām pastāv 7.8. izcēlums. Dalībvalstis, kurās ZGIS nepilnības vēl joprojām pastāv

Grieķija. Iepriekšējos gada pārskatos (37) Palāta ziņoja par nepilnībām Grieķijas ZGIS, īpaši attiecībā uz pastāvīgo ganību zemes gabalu attiecināmību. Pirmo lielo ZGIS pārskatīšanu pabeidza tikai 2013. gadā, īpašu uzmanību pievēršot nekultivētu ganību teritorijām. Otro pārskatīšanu pēc Komisijas pieprasījuma veica 2014. gadā. Šo pārskatīšanu rezultātā Grieķijas ZGIS reģistrētā attiecināmā pastāvīgo ganību platība samazinājās no 3,6 miljoniem hektāru 2012. gadā uz 1,5 miljoniem hektāru 2014. pieprasījumu gadā. Palāta konstatēja, ka kopumā jaunās attiecināmās platības pēc pēdējās pārskatīšanas labāk atspoguļo faktisko stāvokli. Tomēr ir vajadzīga turpmāka būtiska koriģējoša rīcība, īpaši saistībā ar nekultivētu ganību zemes gabaliem. Diviem no 15 pēc nejaušības principa izvēlētiem pastāvīgo ganību zemes gabaliem, kurus Palātas revidenti pārbaudīja, ZGIS reģistrētajās attiecināmajās platībās pēc abām pārskatīšanām joprojām bija uzrādīts pārmērīgi liels zemes gabala faktiskais zāles segums (cits gadījums aprakstīts 7.1. izcēlumā) (38). Palāta konstatēja arī to, ka Grieķijas Lauksaimniecības ministrija ir nolēmusi neatgūt no labuma guvējiem pārmaksas, kas veiktas agrāk tāpēc, ka Grieķijas ZGIS bija reģistrēta nepareiza attiecināmā nekultivētu ganību zeme. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 7.1. izcēlumu. Komisijas turpmākās revīzijas par rīcības plānu īstenošanu ir norādījušas uz līdzīgiem trūkumiem. Komisija uzskata, ka, lai gan ir veikts būtisks koriģējošais darbs, daži trūkumi attiecībā uz Grieķijas un Spānijas pastāvīgo ganību attiecināmību nav novērsti. Komisija tomēr vēlas norādīt, ka abās valstīs veiktie koriģējošie pasākumi 2014. un 2015. gadā ir bijuši apmierinoši, pēc tiem no abām ZGIS ir izņemtas neattiecināmas platības: Grieķijā platība, kas ir reģistrēta kā pastāvīgas ganības, samazinājās no 3,6 miljoniem ha līdz 1,5 miljoniem ha, bet Spānijā attiecināmā zeme samazinājās no 18,4 miljoniem ha līdz 15,6 miljoniem ha. Visas atklātās nenovērstās nepilnības tiek izskatītas atbilstības noskaidrošanas procedūrās, kas nodrošina, ka risks ES budžetam ir atbilstoši segts, izmantojot neto finanšu korekcijas. Informācija par Komisijas pieprasīto rīcības plānu īstenošanu ir pieejama Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2014. gada darbības pārskatā.

Spānija (Andalūzija, Kastīlija-Lamanča un Estremadura). Iepriekšējos gada pārskatos (39) Palāta ziņoja par ievērojamiem trūkumiem saistībā ar ZGIS Spānijā (Andalūzijā (40), Kastīlijā-Lamančā un Estremadurā). Atsauces zemes gabalus, kurus patiesībā pilnībā vai daļēji klāja akmeņi, biezs mežs vai krūmi, deklarēja kā pastāvīgās ganības, un par tiem izmaksāja atbalstu kā par pastāvīgajām ganībām. Spānijas iestādes īstenoja rīcības plānu, kura mērķis bija uzlabot ZGIS valsts līmenī, un tā īstenošana tika paziņota kā pabeigta 2013. gadā. Tomēr Komisija konstatēja, ka ganību zemes attiecināmības novērtējums nebija ticams, un pieprasīja Spānijas iestādēm vēl pārskatīt un uzlabot ganību attiecināmību, piemērojot daudz stingrākus kritērijus, sākot ar 2015. gadu. Palāta tāpat konstatēja, ka attiecībā uz 2013. pieprasījumu gadu koriģējošo pasākumu rezultāti nebija apmierinoši. Tomēr Palāta atzina, ka, lai uzlabotu stāvokli, 2014. un 2015. gadā tika uzsākta turpmāka koriģējoša rīcība. Itālija. 2011. gada pārskatā (41) Palāta ziņoja par trūkumiem ZGIS Itālijā (Lombardijā) saistībā ar nekultivētu ganību zemes gabaliem kalnu apgabalos. Palāta konstatēja, ka nepilnības saistībā ar pastāvīgo ganību attiecināmajām zemes platībām, kas bija reģistrētas ZGIS, vēl nebija pienācīgi novērstas, īpaši attiecībā uz maziem zemes gabaliem. 12 gadījumos no 18 atlasītajiem pastāvīgo ganību zemes gabaliem, kurus Itālijas iestādes bija pārskatījušas, Palāta konstatēja, ka ZGIS joprojām bija reģistrēta pārāk liela attiecināmā platība. Rīcības plāna īstenošana, lai uzlabotu ZGIS informāciju, turpinājās 2014. un 2015. gadā ar ciešu Komisijas veiktu pārraudzību (revīzijas 2014. gada jūlijā un novembrī). Tā kā Komisija nolēma, ka situācija nav pilnībā apmierinoša, tika lemts par maksājumu samazināšanu Grieķijai 2015. finanšu gadā (2014. pieprasījumu gads). Grieķijas iestādes ir atklājušas nepienācīgi izmaksātu summu iepriekšēju pārmaksu dēļ. Šīs summas tiek izsekotas, izmantojot atbilstības noskaidrošanas procedūru. Komisija uzskata, ka Spānijas iestāžu veiktās darbības bija daļēji apmierinošas. Kā norādījusi Revīzijas palāta, noris turpmāka koriģējoša rīcībība par 2014. un 2015. gadu. Komisija turpinās pārraudzīt situāciju, un visas nenovērstās nepilnības tiks pārbaudītas ar atbilstības noskaidrošanas procedūru, lai nodrošinātu, ka risks ES budžetam ir atbilstoši nosegts.

Komisijas veiktā Palātas konstatējumu pēcpārbaude

7.42. Komisija savās revīzijās iekļāva Palātas konstatēto nepilnību pēcpārbaudi. Visām dalībvalstīm Komisija piemēroja finanšu korekcijas vai sāka atbilstīguma noskaidrošanas procedūras (42). Sīkāka informācija ir atspoguļota 7.1. tabulā . 7.42. Spānijas un Itālijas norādītajiem finanšu gadiem vēl nav piemērotas finanšu korekcijas, jo vēl arvien noris atbilstības noskaidrošanas procedūra.

7.1. tabula. Komisijas piemērotās finanšu korekcijas saistībā ar sistēmas nepilnībām ZGIS Dalībvalsts Palātas ziņotās sistēmu nepilnības finanšu gadā Pēdējais finanšu gads, uz kuru attiecas sistēmu nepilnības Finanšu korekciju aptvertie finanšu gadi Finanšu korekciju summa kopā (miljoni EUR) Finanšu gadi, kurus 2014. gada beigās finanšu korekcijas neaptver Noskaidrošanas procedūras (sāktas, bet nepabeigtas) Bulgārija 2008. g. 2012. g. 2008.–2012. g. 65,8 — Grieķija 2009. g. 2014. g. 2007.–2012. g. 608,6 2013., 2014. g. Jā Spānija (Andalūzija) 2010. g. 2014. g. 2010., 2012., 2013., 2014. g. Jā Spānija (Kastīlija-Lamanča) 2010. g. 2014. g. 2010., 2012., 2013., 2014. g. Jā Spānija (Estremadura) 2010. g. 2014. g. 2010., 2012., 2013., 2014. g. Jā Itālija (Lombardija) 2011. g. 2014. g. 2009.–2011. g. 0,1 2012., 2013., 2014. g. Jā, izņemot par 2012. gadu Portugāle 2007. g. 2013. g. 2007.–2012. g. 186,4 2013. g. Jā Rumānija 2008. g. 2014. g. 2008.–2012. g. 80,8 2013., 2014. g. Jā Avots: Eiropas Revīzijas palāta.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.43. Papildus finanšu korekciju piemērošanai par iepriekšējiem finanšu gadiem, kurus ietekmēja nozīmīgi trūkumi, Komisija saskaņā ar jaunajiem KLP tiesību aktiem (43) ir paplašinājusi pilnvaras samazināt vai uz laiku apturēt maksājumus dalībvalstīm, kuru kontroles sistēmās ir nopietni un noturīgi trūkumi. Šis pastiprinātais instruments ir piemērojams, sākot ar 2014. finanšu gadu. Līdz 2015. gada maijam Komisija šo iespēju bija izmantojusi vienā gadījumā, samazinot ELGF maksājumus Grieķijai 2015. finanšu gadā.

Ticamības pastiprināšanas procedūras novērtējums

7.44. Komisija 2010. gadā ieviesa brīvprātīgu “ticamības pastiprināšanas procedūru”, kuras piemērošanu dalībvalstis var izvēlēties. Saskaņā ar šo procedūru neatkarīga revīzijas struktūra (sertifikācijas struktūra), kuru izraudzījusies dalībvalsts, sniedz atzinumu ne vien par iekšējās kontroles sistēmas pienācīgu darbību, bet arī, balstoties uz darījumu reprezentatīvas izlases detalizētu izskatīšanu, par Eiropas Savienībai deklarēto izdevumu likumību un pareizību. Izlasi izraugās pēc nejaušas atlases principa no pieprasījumiem, kurus uz vietas pārbaudījusi maksājumu aģentūra. Sākot no 2015. finanšu gada, sertifikācijas struktūrām būs jāsniedz atzinums par to, vai ir likumīgi un pareizi darījumi, kas pakārtoti izdevumiem, kuri deklarēti atmaksai no ES budžeta. 7.44. Komisija vēlas precizēt, ka pēc Regulas (ES) Nr. 1306/2013 ieviešanas ticamības pastiprināšana, kā norādīts 7.44. līdz 7.50. punktā, vairs netiek piemērota. Lai atbalstītu un vadītu apliecinātājiestāžu jauno darbu, sākot no 2015. finanšu gada, Komisija ir izstrādājusi detalizētas pamatnostādnes par to, kā veidot izlasi un ziņot par maksājumu aģentūru veikto pirmā līmeņa kontroles atkārtotās pārbaudes rezultātiem. Ja atkārtotās pārbaudes rezultāti tiks iegūti pareizi, tie kalpos par pamatu statistiski pamatotam atzinumam par veikto darījumu likumību un pareizību. Detalizētās pamatnostādnes ir plaši izskaidrotas maksājumu aģentūrām un apliecinātājiestādēm, un pamatnostādņu ieviešanu cieši pārrauga Komisija.

7.45. Saskaņā ar brīvprātīgo procedūru, ja Komisija spriež, ka dalībvalsts šīs procedūras piemēro pareizi un divus gadus pēc kārtas dalībvalsts noteiktais atlikušo kļūdu īpatsvars ir mazāks par 2 %, attiecīgā dalībvalsts drīkst samazināt uz vietas veikto pārbaužu īpatsvaru no 5 % uz 1 % (44).

7.46. Palāta no 2011. līdz 2013. gadam revidēja “ticamības pastiprināšanas procedūru” piecās (45) no sešām dalībvalstīm vai reģioniem, kuri bija brīvprātīgi izvēlējušies piemērot šo procedūru. Palāta 2014. gadā pabeidza šīs procedūras pārbaudi atlikušajā dalībvalstī (Grieķijā).

7.47. Grieķija ieviesa “ticamības pastiprināšanas procedūru” 2013. un 2014. finanšu gadam. Palāta caurskatīja paveikto par 2014. finanšu gadu, par kuru sertifikācijas struktūra bija sniegusi atzinumu bez iebildēm, un paziņotais kļūdu līmenis ELGF atbalsta shēmām, uz kurām attiecas IAKS, bija 0,2 %.

7.48. Sertifikācijas struktūra nebija pilnībā ievērojusi Komisijas pamatnostādnes par izlases veidošanu, revīzijas tvērumu un pārbaužu veikšanas laiku. Konkrēti, kļūdu aprēķinā tā sistemātiski neņēma vērā visas pārmaksas, kuras radās tāpēc, ka ZGIS bija reģistrētas nepareizas pastāvīgo ganību attiecināmās platības. Turklāt sertifikācijas struktūra neņēma vērā pārmaksas, kuras radās tāpēc, ka maksājumu aģentūra ļāva labuma guvējiem pēc termiņa beigām pieteikumos aizvietot neattiecināmus zemes gabalus ar attiecināmiem. Tas bija pretrunā pieejai, kuru sertifikācijas struktūra piemēroja attiecībā uz 2013. finanšu gadu, kurā šādas pārmaksas tika iekļautas kopējā kļūdu līmeņa aprēķinā. Šī pieejas maiņa ir galvenais iemesls, kāpēc sertifikācijas struktūras paziņotais kļūdu līmenis 2013. gadā, proti, 10,2 %, 2014. gadā samazinājās uz 0,2 %. 7.48. Komisija apzinās, ka dažas apliecinātājiestādes, tostarp Grieķija, neievēroja pamatnostādnes par izlases veidošanu. Šī iemesla dēļ Komisija nepieņēma paziņoto kļūdu īpatsvaru, bet gan izmantoja savu revīziju rezultātus, lai aprēķinātu kļūdu īpatsvaru Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2014. gada darbības pārskatam. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 7.44. punktu.

7.49. Ņemot vērā minētās nepilnības, Grieķijas sertifikācijas struktūras paziņotais kļūdu līmenis par 2014. gadu tādējādi ir novērtēts ievērojami par zemu. 7.49. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts savā 2014. gada darbības pārskatā izmantoja rezultātus no savām revīzijām, lai aprēķinātu koriģēto kļūdu īpatsvaru 4,5 % apmērā.

7.50. Kopumā sešās dalībvalstīs, kuras bija izvēlējušās brīvprātīgi piemērot procedūru, Palāta konstatēja, ka, izņemot Luksemburgu, nepilnības tās īstenošanā neļauj uzticēties paziņotajiem kļūdu līmeņiem. 7.50. Skatīt Komisijas atbildi uz 7.44. punktu.

Dalībvalstu sistēmas, kas saistītas ar darījumu pareizību lauku attīstībā

7.51. Dalībvalstu iestādes atbild par to, lai tiktu ieviesti un darbotos turpmāk uzskaitītie mehānismi: 7.51. Tie paši principi kopš 2007. gada arī piemēroti ELGF. Sākot no 2014. gada, vienotā horizontālā regula (Regula (ES) Nr. 1306/2013) attiecas gan uz ELGF, gan uz ELFLA.

a) pienācīgas administratīvās un kontroles procedūras, kas nodrošina atbalsta pieprasītāja sagatavoto deklarāciju pareizību un attiecināmības prasību izpildi;

b) pārbaudes uz vietas, un atkarībā no atbalsta shēmas tām jāaptver vismaz 5 % no visiem labuma guvējiem vai attiecīgajiem izdevumiem (46).

7.52. Palātas veiktā sistēmu pārbaude šajā jomā daļēji balstījās uz Komisijas (ĢD AGRI) veiktajām revīzijām (sk. arī 7.62. punktu). Palāta veica dokumentu pārbaudi 12 Komisijas atbilstīguma revīziju izlasei saistībā ar lauku attīstību, un revidenti apmeklēja piecas attiecīgās maksājumu aģentūras (47). Komisija ziņoja par nozīmīgām nepilnībām deviņās no 12 attiecīgajām dalībvalstu sistēmām. Palāta konstatēja, ka Komisijas darba kvalitāte bija apmierinoša.

7.53. Palāta konstatēja, ka piecās uz vietas apmeklētajās maksājumu aģentūrās sistēmu nepilnības bija ļoti līdzīgas tām, kuras atrada un par kurām ziņoja iepriekšējos gados (48). Palāta konstatēja trūkumus administratīvajās pārbaudēs saistībā ar attiecināmības nosacījumiem, īpaši tiem, kuri bija saistīti ar vides aizsardzības nosacījumiem un uzņēmumu maksimālo lielumu. Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta konstatēja arī noturīgas nepilnības iepirkuma procedūru pārbaudēs. Sistēmu trūkumi ir nozīmīgs cēlonis kļūdām, ko atklāja darījumu pārbaudēs (sk. 7.27. punktu). 7.53. Vienotas atbildes uz 7.53. un 7.54. punktu: Komisija apzinās nepilnības dalībvalstu ELFLA kontroles sistēmās un uzsver, ka dalībvalstis ir primāri atbildīgas par politikas un kontroles sistēmu īstenošanu. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2014. gada darbības pārskatā norādīts, ka 35 % maksājumu aģentūru tika izteikti iebildumi par ELFLA izdevumiem, tām tika uzdots veikt nepieciešamos koriģējošos pasākumus (papildus iepriekšējiem, vēl nepabeigtiem rīcības plāniem). Kā minēts 7.52. punktā, daļa no Revīzijas palātas dalībvalstu sistēmu novērtējuma balstās uz Komisijas dienestu veikto atbilstības revīziju konstatējumiem. Komisija piekrīt Revīzijas palātas īpašā ziņojuma 23/2014 secinājumiem par to, ka dalībvalstīm ir jāpalielina administratīvo pārbaužu tvērums. Komisija apzinās trūkumus saistībā ar attiecināmību, tostarp iepirkumu procedūru un uzņēmumu maksimālo lielumu. Šiem jautājumiem pievērš vislielāko uzmanību revīzijās, kuras veic dalībvalstīs par ieguldījumu pasākumiem. Šīs problēmas arī ir bijušas un vēl joprojām ir iekļautas dalībvalstu rīcības plānos kļūdu īpatsvara samazināšanai.

7.54. Saistībā ar publisko iepirkumu Palāta piecās apmeklētajās dalībvalstīs pārbaudīja tādu 32 projektu izlasi, kuros bija publiskais iepirkums, no tiem 15 (47 %) projektos bija kļūdas. Konkrēti, ievērojami trūkumi atklājās Palātas pārbaudē saistībā ar procedūrām ekonomiski izdevīgākā piedāvājuma atlasei. Palāta caurskatīja arī izlasi ar astoņiem gadījumiem, kuros dalībvalstis nebija piemērojušas publiskā iepirkuma procedūras. Divos no šiem gadījumiem publiskā iepirkuma procedūra bija obligāta, un līdz ar to Eiropas Savienībai deklarētie izdevumi bija neattiecināmi.

Rīcības plāni

7.55. Cenšoties samazināt kļūdu līmeni lauku attīstības izdevumos, Komisija 2012. gadā aktīvi mudināja visas dalībvalstis izstrādāt rīcības plānus nolūkā noteikt kļūdu cēloņus un īstenot mērķtiecīgus koriģējošus pasākumus, lai samazinātu kļūdu rašanās risku. Palāta pārbaudīja, vai bieži konstatēto kļūdu pamatcēlonis bija ietverts attiecīgās dalībvalsts rīcības plānā.

7.56. Palāta caurskatīja 24 nozīmīgākās skaitļos izsakāmas kļūdas, kuras darījumu pārbaudēs tika atklātas 14 dalībvalstīs (49). No tām deviņas kļūdas (37,5 %) varēja sasaistīt ar konkrētu rīcību dalībvalsts rīcības plānā, bet 15 kļūdām (62,5 %) tas nebija iespējams. Līdzīga Palātas veikta dalībvalstu sistēmu revīzijā konstatēto nepilnību analīze apstiprināja šādu procentuālo īpatsvaru. Līdz ar to lielākā daļa kļūdu veidu un sistēmu nepilnību Palātas caurskatītajos rīcības plānos nebija iekļauta (sk. 7.9. izcēlumu). 7.56. Komisijas veiktā ciešā pārraudzība norāda uz to, ka nav pietiekami novērsti atsevišķu dalībvalstu trūkumi, kas ir atklāti to un Revīzijas palātas revīziju laikā. Komisija ir lūgusi attiecīgajām dalībvalstīm atbilstoši pastiprināt to rīcības plānu izpildi.

7.9. izcēlums. Piemēri, kas liecina, ka dalībvalstu rīcības plāni vēl nav pilnīgi efektīvs instruments Īrijas rīcības plānā bija iekļautas 20 darbības, no kurām revīzijas laikā neviena nebija īstenota. Turklāt visas 20 darbības attiecas uz pasākumiem, kuri saistīti ar platību, kaut gan ieguldījumu pasākumi ir riskantāki. Palāta konstatēja sešas sistēmu nepilnības, no kurām piecas izraisīja neattiecināmus izdevumus. Visi konstatējumi attiecās uz ieguldījumu pasākumiem, līdz ar to rīcības plānā tie nebija ietverti. Rumānijas rīcības plānā kļūdu pamatcēloņu novēršanai lauku attīstībā redzams, ka Rumānijas iestādes veica mērķtiecīgas darbības nolūkā novērst risku, ka tiek radīti mākslīgi nosacījumi pasākumiem “Lauksaimniecības uzņēmumu modernizācija” un “Uzņēmuma izveidošana un attīstība”. Palāta konstatēja, ka Rumānijas iestāžu veiktajām darbībām ir potenciāls risināt jautājumus no jauna apstiprinātiem projektiem, bet ka maksājumus, kuri ir veikti par agrāk apstiprinātiem projektiem, joprojām ietekmēs nozīmīgi pārkāpumi. Palāta konstatēja skaidras norādes, kas liecināja par mākslīgi radītiem nosacījumiem nolūkā iegūt atbalstu pretēji attiecīgā pasākuma mērķiem septiņos no 20 pēc nejaušības principa izvēlētiem projektiem saistībā ar diviem iepriekš minētajiem pasākumiem. Raksturīgi gadījumi bija ieguldījuma sašķelšana divos vai vairāk apakšprojektos, kurus veica vienlaicīgi, ar mērķi apiet konkrētus attiecināmības un atlases kritērijus un iegūt atbalstu, kas pārsniedz atļauto maksimālo summu. Komisija ziņoja par līdzīgām nepilnībām un ierosināja atbilstības noskaidrošanas procedūru. 7.9. izcēlums. Piemēri, kas liecina, ka dalībvalstu rīcības plāni vēl nav pilnīgi efektīvi Darbības tiek iekļautas, tiklīdz dalībvalstu iestādes, Komisija vai Eiropas Revīzijas palāta atklāj un nosaka trūkumus. Komisija cieši pārrauga rīcības plānu un nodrošina, ka jaunie konstatējumi tiek iekļauti rīcības plānos. Komisijas 2013. un 2014. gadā veiktās revīzijas Īrijā norādīja uz nepilnībām gan administratīvajās pārbaudēs, gan pārbaudēs uz vietas. Dalībvalsts ir sagatavojusi rīcības plānu, un, kamēr tas nav pilnībā izpildīts, par progresu tiek ziņots Komisijai. Īrijas iestādes ir iedrošinātas turpināt rīcības plāna īstenošanu, lai novērstu pēdējā revīzijā atklātās nepilnības un sniegtu regulārus jaunumus par īstenošanas procesu. Tā kā Komisija 2014. gadā neatmaksāja ELFLA izdevumus, Īrijas gadījumā Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2014. gada darbības pārskatā nebija iebildumu par lauku attīstību. Attiecībā uz Rumānijas rīcības plānu Rumānija ir izstrādājusi daudzus koriģējošos pasākumus, kas ir uzlabojuši situāciju, bet vēl arvien nav izdarīts viss nepieciešamais, lai novērstu visas nepilnības vadības un kontroles sistēmā, kuras atklājusi Komisija un Revīzijas palāta. Komisija apzinās, ka nepilnības nav novērstas ieguldījumu pasākumu pārvaldībā, tostarp mākslīgo nosacījumu radīšanas novērtēšanas nepilnības. Situācijas turpmākai uzlabošanai Rumānijas iestādēm ir lūgts pastiprināt sava rīcības plāna īstenošanu, tostarp projektu rūpīgu pārbaudi pirms maksājuma veikšanas, lai izslēgtu tos, kas balstās uz mākslīgiem nosacījumiem.

Ar Eiropas Zivsaimniecības fonda (EZF) darījumu pareizību saistītās dalībvalstu sistēmas

7.57. Revīzijas iestādes dalībvalstīs pārbauda, vai efektīvi darbojas vadības un kontroles sistēmas, kuras atrodas EZF vadošo un sertifikācijas iestāžu pārziņā. Palāta novērtēja Itālijas revīzijas iestādes veikto pārbaužu efektivitāti. Turklāt Palāta atlasīja un atkārtoja revīzijas iestādes veiktās revīzijas par EZF finansētajām darbībām.

7.58. Kaut arī Palāta konstatēja, ka darbību un sistēmu revīziju metodoloģija bija efektīva, tā atrada nepilnības revīzijas uzdevumu pārvaldībā un dokumentēšanā un attiecināmības nosacījumu pārbaudē. Revīzijas iestāde neveica revīzijas darbības, kā tas bija plānots. Nebija oficiālu procedūru kvalitātes kontroles pārskatīšanai, trūka revīzijas dokumentācijas, un izlases veidošanas metode neatbilda Komisijas pamatnostādnēm. Kaut arī Komisija šīs nepilnības jau bija konstatējusi savu iepriekšējo revīziju laikā, Palātas veiktās revīzijas laikā revīzijas iestāde tās vēl nebija pilnībā novērsusi. Turklāt dažos gadījumos revīzijas iestāde neveica prasītās pārbaudes uz vietas un neveica pienācīgas pārbaudes par attiecināmības nosacījumiem saistībā ar kuģiem, par kuriem tika saņemts finansējums to darbības pilnīgai izbeigšanai. 7.58. Vairumu šo problēmu ir atklājusi Komisija, veicot revīzijas, un tā sekos to risināšanai. Attiecībā uz pilnīgu izbeigšanu Komisija pieprasīs revīzijas iestādei veikt atbilstošas pārbaudes, lai apstiprinātu, ka tiek ievērotas valstī noteiktās attiecināmības prasības.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta sistēmas un gada darbības pārskats

Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas procedūras

7.59. Lielāko daļu lauksaimniecības izdevumu dalīti pārvalda dalībvalstis un Komisija. Maksājumu aģentūras dalībvalstīs izmaksā atbalstu lauksaimniekiem un citiem labuma guvējiem; Komisija šīs izmaksas atlīdzina dalībvalstīm reizi mēnesī (ELGF gadījumā) vai reizi ceturksnī (ELFLA gadījumā). Lai varētu uzņemties galīgo atbildību par budžeta izpildi, Komisija piemēro divas atsevišķas procedūras:

a) ikgadējo finansiālās noskaidrošanas procedūru, kas aptver katras akreditētās maksājumu aģentūras gada pārskatus un iekšējās sistēmas. Procedūras rezultātā pieņemtais grāmatojumu noskaidrošanas lēmums balstās uz revīzijām, ko ir veikušas neatkarīgas sertifikācijas struktūras dalībvalstīs, kuras iesniedz rezultātus Komisijai;

b) daudzgadu atbilstības noskaidrošanas procedūru, ar kuru var prasīt, lai attiecīgā dalībvalsts veic finanšu korekcijas, ja izdevumos ir pārkāpti ES noteikumi. Procedūras rezultātā pieņemtie atbilstīguma lēmumi balstās uz revīzijām, kuras veikusi Komisija.

7.60. Palāta pārbaudīja 2014. finanšu gada finansiālās noskaidrošanas procedūru. Tāpat kā iepriekšējos gados Palāta konstatēja, ka Komisija ir apmierinoši tikusi galā ar šo uzdevumu.

7.61. Komisija atbilstīguma revīzijās novērtē, vai dalībvalstu sistēmas nodrošina, lai atbalsta maksājumi labuma guvējiem būtu pareizi. Ja konstatē sistēmu nepilnības, tad piemēro finanšu korekcijas, kuras bieži izpaužas kā vienotas likmes korekcijas un aptver izdevumus, kas attiecas uz vairākiem budžeta gadiem. Vienotas likmes korekcijas, parasti 2 % vai 5 %, piemēro neatkarīgi no tā, cik sistēmu nepilnību konstatēts, un to rezultātā līdzekļus no labuma guvējiem atgūst reti (sk. arī 1.36. un 1.37. punktu). 7.61. Ja iespējams, finanšu korekciju summa tiek aprēķināta, balstoties uz faktiski nodarīto zaudējumu ES budžetam. Ja tas nav iespējams, tiek izmantotas vienotās likmes, kas atspoguļo trūkumu nopietnību valstu kontroles sistēmās. Eiropas Savienības Tiesa ir apstiprinājusi, ka vienotās likmes korekciju izmantošana saskan ar atbilstības darba tiesiskajām normām. Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pants “Atbilstīguma noskaidrošana” skaidri apstiprina, ka gadījumos, kad izslēgšanai paredzētās summas nevar noteikt ar samērīgiem centieniem, tiek piemērotas ekstrapolētas vai vienotas likmes korekcijas. Turklāt, tā kā lauksaimniecības izdevumus īsteno dalītā pārvaldībā, dalībvalstīm ir lielākas iespējas nekā Komisijai novērtēt un sniegt pierādījumus par patieso finansiālo zaudējumu vai risku ES budžetam. Tāpēc, lai iegūtu precīzāku ES budžeta finansiālā zaudējuma aprēķinu, ir nepieciešama attiecīgās dalībvalsts aktīva sadarbība visos atbilstības noskaidrošanas procedūras līmeņos, jo tikai dalībvalstij ir visa nepieciešamā informācija šāda aprēķina veikšanai. Jo īpaši Eiropas Savienības Tiesa ir apstiprinājusi, ka Komisijai nav pienākuma veikt nepieciešamās pārbaudes, lai iegūtu precīzu radušos zaudējumu skaitli, bet gan dalībvalsts pienākums ir parādīt, ka Komisijas aprēķini bijuši pārmērīgi.

7.62. Palāta pārbaudīja atbilstību 4100. ISSAI (Augstāko revīzijas iestāžu starptautiskais standarts) un galvenajiem reglamentējošajiem noteikumiem, izlasē iekļaujot 26 (50) no 120 atbilstīguma revīzijām (51). Lielākā daļa galveno elementu bija ieviesti un atbilda svarīgākajiem reglamentējošajiem noteikumiem, un Palāta uzskata, ka Komisijas revīziju kvalitāte bija tāda, lai Palāta varētu izmantot to rezultātus kā daļu no Palātas sagatavotajiem dalībvalstu sistēmu novērtējumiem (sk. 7.38. un 7.52. punktu). 7.62. Komisija piekrīt Revīzijas palātas secinājumam, ka Komisijas revīziju kvalitāte sniedz iespēju izmantot to rezultātus kā daļu no dalībvalstu sistēmu novērtējuma.

7.63. Komisija 2014. gadā pieņēma trīs atbilstības lēmumus (kuri aptvēra 56 individuālas finanšu korekcijas), to rezultātā tika piemērotas korekcijas 443,1 miljona EUR apmērā (403,2 miljoni EUR attiecībā uz ELGF un 39,9 miljoni EUR attiecībā uz ELFLA). Vēlāk – 2015. gada janvārī – pieņēma lēmumu, kura rezultātā veica ievērojamu korekciju 1 409 miljonu EUR apmērā (1 243 miljoni EUR attiecībā uz ELGF un 166 miljoni EUR attiecībā uz ELFLA), ko iekļāva 2014. gada pārskatos kā uzkrātos ienākumus (sk. arī 7.24. punktu un 1.3. izcēlumu).

7.64. Jaunākajos gada pārskatos Palāta ir vērsusi uzmanību uz pastāvīgo problēmu, proti, atbilstības procedūras ir pārāk ilgstošas, tāpēc veidojas ievērojams skaits atvērto lietu (52). 2014. gada beigās atvērto lietu skaits bija par 15 % mazāks nekā 2013. gada beigās. Neskatoties uz šo pozitīvo tendenci, joprojām saglabājas ievērojams skaits pārāk ilgi atvērtu revīzijas lietu – 180. 7.64. Komisija ir veltījusi īpašus resursus, lai pievērstos neizskatītajām lietām, un turpina strādāt pie atvērto lietu jautājuma ar augstu prioritāti. Konkrētām atklātām, neizskatītām lietām (lietas, kas atvērtas no 2012. gada vai iepriekš) tika noteikti skaidri starpposma mērķi, kas līdz šim ir sasniegti un pārsniegti, un Komisijai ir paredzēts slēgt visas lietas paredzētajā termiņā.

Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta gada darbības pārskats

7.65. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts savā 2014. gada darbības pārskatā novērtē riskam pakļautos izdevumus galvenajās izdevumu jomās. Šā izvērtējuma sākumpunkts ir dalībvalstu paziņotie kļūdu līmeņi (no katras maksājumu aģentūras), kas iekļauti valstu kontroles statistikā. Pēc tam Komisija koriģē šos kļūdu līmeņus, balstoties galvenokārt uz Komisijas un Palātas veiktajām revīzijām pēdējos trijos gados. Iegūtie koriģētie kļūdu līmeņi pēc tam tiek apkopoti un izmantoti kopējo riskam pakļauto izdevumu aprēķinā, t. i., tiek aprēķināts kļūdu līmenis, kas saskaņā ar Komisijas aplēsēm ietekmē ES budžetu. Izņemot turpmāk aprakstītās nepilnības, Palāta uzskata, ka kopumā šī ir pareiza pieeja, kas var sniegt pietiekamu pamatu atrunām individuālu maksājumu aģentūru līmenī.

7.66. Sertifikācijas struktūru pienākums ir sniegt novērtējumu par maksājumu aģentūru veikto pārbaužu uz vietas kvalitāti un par rezultātiem, kas atspoguļoti kontroles statistikas datos. Kaut arī 2014. gadā sertifikācijas struktūras sniedz pozitīvu vērtējumu par visiem ELGF IAKS statistikas datiem un par 88 % ELFLA statistikas datiem, Komisija savu aplēsi par apdraudētajiem izdevumiem balstīja galvenokārt pati savās korekcijās. Tas norāda uz to, ka Komisijas uzticēšanās dalībvalstu kontroles statistikai ir ļoti ierobežota. Šis stāvoklis ir plašāk aprakstīts Īpašajā ziņojumā Nr. 18/2013 (53). 7.66. Komisija vēlas paskaidrot, ka līdz 2014. finanšu gadam ikgadējā apliecināšanas ziņojuma ietvaros apliecinātājiestādēm bija jānoskaidro, vai ir iegūti pareizi kontroles statistikas dati un vai tie saskan ar maksājumu aģentūru datubāzi ar pietiekamu revīzijas izsekojamību. Turklāt, balstoties uz atsevišķa parauga rezultātiem, apliecinātājiestādei bija jāziņo par atklāto neatbilstības līmeni. Visos gadījumos apliecinātājiestādes ziņoja, ka kontroles statistika tika iegūta pareizi un saskan ar attiecīgajiem maksājumu aģentūru datiem. Tomēr šis apstiprinājums nav pietiekams, lai secinātu, ka kontroles statistiku var izmantot, lai aprēķinātu ticamu kļūdu īpatsvaru, jo ir iespējams, ka maksājumu aģentūru veiktās kontroles nav pietiekami efektīvas. Sākot ar 2015. finanšu gadu (2014. pieprasījumu gads), apliecinātājiestādēm būs jāsniedz atzinums par darījumu likumību un pareizību, kas ietvers maksājumu aģentūras jau pārbaudīto darījumu reprezentatīvā parauga atkārtotu pārbaudi. Paredzēts, ka bez citiem ieguvumiem tiks iegūts stabils atzinums par kontroles kvalitāti un lielāks ticamības līmenis par dalībvalstu paziņotajiem kļūdu īpatsvariem.

7.67. Komisija izdarīja korekcijas, lai noteiktu koriģētos kļūdu īpatsvarus tai izdevumu daļai, par kuru bija pieejami pašai savas vai Palātas veiktās revīzijas rezultāti. Tomēr Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts savā gada darbības pārskatā neatklāja, kura izdevumu daļa nebija koriģēta, jo nebija pieejami šādas revīzijas rezultāti. Tādos gadījumos Komisija paļaujas uz dalībvalstu kontroles statistiku, un iznākumā koriģētais kļūdu īpatsvars var būt novērtēts par zemu. 7.67. Komisija izvērtē katras maksājumu aģentūras situāciju, balstoties ne tikai uz saviem un Revīzijas palātas iepriekšējo trīs gadu revīziju konstatējumiem, bet arī uz apliecinātājiestādes atzinumiem par attiecīgo finanšu gadu attiecībā uz katru maksājumu aģentūru. Līdz ar to revīziju rezultāti ir pieejami visos gadījumos.

7.68. Vidējās finanšu korekcijas pēdējos trīs gados ELGF bija 1,2 % no attiecīgajiem izdevumiem, bet ELFLA šis rādītājs ir 1 %. Tas liecina, ka Komisija kopumā saistībā ar ELGF ir piemērojusi finanšu korekcijas, kuras aptver nedaudz mazāk nekā pusi no koriģētā kļūdu īpatsvara līmeņa. Tomēr saistībā ar ELFLA tas aptvēra aptuveni piekto daļu. Viens no galvenajiem iemesliem šim daudz zemākajam procentuālajam rādītājam ELFLA ir nozīmīgais individuālo sistēmu skaits. 7.68. Komisijas koriģējošajā kapacitātē ir iekļautas dalībvalstu finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana no to saņēmējiem. Ņemot vērā ES budžetā atmaksātos līdzekļus, koriģējošā kapacitāte sasniedz 1,5 % attiecībā uz ELGF un 1,8 % attiecībā uz ELFLA – skatīt tabulu “Kļūdu īpatsvars un koriģējošā kapacitāte”, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2014. gada darbības pārskata 18. lappuse.

7.69. Šis nozīmīgais ELFLA sistēmu skaits izriet no tā, ka politiku īsteno ar 46 pasākumu (54) un bieži vien ar apakšpasākumu starpniecību, un katram no tiem ir dažādi nosacījumi. Šos pasākumus īsteno ar lauku attīstības programmu starpniecību. Dažām dalībvalstīm ir valsts līmeņa programmas, bet citām (piemēram, Vācijai, Spānijai vai Itālijai) – reģionālas programmas. Lauku attīstības politika laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam tika īstenota ar 94 valsts vai reģionālo lauku attīstības programmu starpniecību (55). Tas rada sarežģītu un sadrumstalotu politikas īstenošanas struktūru, kurā ir daudzas sistēmas, un ierobežo Komisijas atbilstīguma revīzijas apjomu ELFLA izdevumiem. 7.69. Ņemot vērā ierobežotos pieejamos resursus, jebkuram lauku attīstības tvēruma palielinājumam jābūt proporcionālam vajadzībai saglabāt atbilstošu tvērumu ELGF, kas veido 79 % no KLP budžeta. Attiecībā uz lauku attīstību Komisija ir secinājusi, ka kopumā varētu būt 576 dažādas revīzijas jomas (maksājumu aģentūras/kontroles sistēmas pāri). Ar samērīgiem resursiem nav iespējams revidēt visas revīzijas jomas ik pēc trīs gadiem. Komisijai 2014. gadā bija iespējams veikt 48 lauku attīstības revīzijas uz vietas dalībvalstīs. Tā kā lauku attīstības pasākumiem ir raksturīga neviendabība, ir ierobežoti līdzekļi revīziju nodrošināšanai, kā arī piemēroto galīgo finanšu korekciju apmēram.

7.70. Komisijas atbilstīguma revīzijās aptvertie izdevumi ir saistīti ar finanšu korekcijām. Ja Komisija konstatē sistēmu nepilnību individuālās kontroles sistēmās, finanšu korekcijas drīkst ekstrapolēt tikai uz revidētajām sistēmām. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāts savā 2014. gada darbības pārskatā ziņoja, ka 2014. gadā šīs revīzijas aptvēra 24 % izdevumu ELGF tirgus pasākumiem, 35 % izdevumu – ELGF tiešajam atbalstam un 19 % izdevumu – ELFLA. Galvenie dati, kas izmantoti Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2014. gada darbības pārskata novērtēšanai, ir sniegti 7.2. tabulā .

7.2. tabula. Pārskats par galvenajiem datiem, kas ir nozīmīgi Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2014. gada darbības pārskata novērtēšanā Galvenā izdevumu joma 2014. gada izdevumi (miljoni EUR) Vidējais dalībvalstu paziņotais kļūdu līmenis 2014. gada darbības pārskatā Apkopotais koriģētais kļūdu īpatsvars (ĢD AGRI) 2014. gada darbības pārskatā Koriģētspēja 2014. gada darbības pārskatā Vidējās finanšu korekcijas pēdējos trīs gados 2014. gada darbības pārskatā (miljoni EUR) Vidējās atgūtās summas pēdējos trīs gados 2014. gada darbības pārskatā (miljoni EUR) Kopā ELGF 44 137,85 0,5 % 2,6 % 536,4 1,2 % 117,8 0,3 % 1,5 % ELFLA 11 186,0 1,5 % 5,1 % 113,6 1,0 % 95,6 0,9 % 1,9 % Avots: Eiropas Revīzijas palāta, balstoties uz Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatu.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

7.71. Komisija koriģētspēju definē kā mehānismu pieļauto kļūdu labošanai un ES budžeta aizsardzībai. 2014. gada dati par ELFLA liecina, ka koriģētspēja ir nepietiekama, lai līdz plānošanas perioda beigām samazinātu riskam pakļautos izdevumus zem būtiskuma robežas. 7.71. Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors 2014. gada darbības pārskatā apstiprina KLP kopumā, ņemot vērā kopējo riska apjomu attiecīgajā gadā, kā arī koriģējošo kapacitāti. Attiecībā uz ELFLA ģenerāldirektors minēja, ka “lauku attīstība joprojām ir joma, kurā tiek veiktas ļoti detalizētas pārbaudes un tiek turpināts novērtējums par to, vai iespēju robežās būs iespējams koriģēto kļūdu īpatsvaru samazināt zem 2 %”.

Vides ģenerāldirektorāta sistēmas un gada darbības pārskats

7.72. Palāta pārbaudīja Vides ģenerāldirektorāta iekšējās kontroles sistēmas, pievēršot uzmanību kavētu maksājumu pārvaldībai, maksājumu apturēšanai un atgūšanas procedūrām. Palāta konstatēja nepilnības galvenokārt kavēto maksājumu pārvaldībā. Līdzīgi kā iepriekšējos gados 11 % maksājumu 2014. gadā veica pēc regulējumā noteiktā termiņa.

7.73. Palāta pārbaudīja Vides ģenerāldirektorāta 2014. gada darbības pārskatu, pievēršot uzmanību tam, vai sniegtā informācija atbilda Palātas konstatējumiem un vai aplēses, kuras Komisija izmantoja vidējā kļūdu līmeņa aprēķinā, bija pamatotas. Palātas pieejamie revīzijas konstatējumi neapstrīdēja informāciju, kas sniegta gada darbības pārskatā, un Komisijas izmantotās aplēses bija pamatotas.

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

Secinājumi un ieteikumi

Secinājums par 2014. gadu

7.74. Vispārējie revīzijas pierādījumi liecina, ka izdevumos kategorijā “Dabas resursi” un abās jomās, kurās tika veikti īpašie izvērtējumi (sk. 7.18. un 7.25. punktu), kļūdu līmenis ir būtisks.

7.75. Šajā DFS kategorijā darījumu pārbaudes norāda, ka konkrētajā datu kopā aplēstais kļūdu līmenis ir 3,6 % (sk. 7.1. pielikumu ). 7.75. Komisija ņem vērā Palātas aprēķināto ticamāko kļūdu īpatsvaru, kas ir zemāks nekā iepriekšējā gadā. Komisija uzskata, ka šis samazinājums ir rezultāts Komisijas un dalībvalstu veiktajiem koriģējošiem pasākumiem ar mērķi uzlabot vadības un kontroles sistēmas. Bez savstarpējas atbilstības, kas ir aprēķināta 0,6 procentpunktu apmērā, ticamākais kļūdu īpatsvars ir 3,0 %.

Ieteikumi

7.76. Rezultāti, kurus Palāta ieguva, pārskatot, kā tiek izpildīti iepriekšējos gada pārskatos sniegtie ieteikumi, ir izklāstīti 7.2. pielikumā . 2011. un 2012. gada pārskatos Palāta bija sniegusi 21 ieteikumu. Komisija un dalībvalstis ir pilnībā ieviesušas piecus ieteikumus, četri ir ieviesti lielākajā daļā aspektu, bet 12 – dažos aspektos. 7.76. Komisija ņem vērā pēdējo Revīzijas palātas novērtējumu par iepriekšējo gada pārskatu ieteikumu ievērošanas progresu. Komisija turpinās strādāt ar dalībvalstīm, lai turpinātu uzlabot Revīzijas palātas ieteikumu ievērošanu.

7.77. Ņemot vērā šo pārskatīšanu un konstatējumus un secinājumus par 2014. gadu, Palāta attiecībā uz ELGF ir sagatavojusi turpmāk minētos ieteikumus. 7.77. Daži Palātas ieteikumi pēc to veida un formulējuma ir paredzēti ilgam laika posmam. Komisija uzskata, ka tā daudzus gadus ir ievērojusi līdzīgus ieteikumus un ka ir izdarīts viss iespējamais, lai veiktu pieprasītos uzlabojumus.

— 1. ieteikums. Dalībvalstīm jāturpina strādāt, lai iekļautu ZGIS datubāzēs ticamu un atjauninātu informāciju par lauksaimniecības zemes platību un attiecināmību, īpaši attiecībā uz pastāvīgajām ganībām, un sistemātiski jāanalizē un jāizmanto visa administratīvo pārbaužu kontekstā pieejamā informācija, tostarp atjauninātas ortofotogrāfijas, lai izvairītos no maksājumiem par neattiecināmu zemi. Komisija atbalsta šo ieteikumu. Lai dalībvalstīm palīdzētu un sniegtu norādījumus attiecībā uz tiešajiem maksājumiem, balstoties uz zemes platību, Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorātā ir speciāli izveidota jauna nodaļa. Turklāt trūkumus dalībvalstu vadības un kontroles sistēmās, ja nepieciešams, novērš, izmantojot mērķtiecīgus un visaptverošus rīcības plānus. Ja Komisija revīziju laikā atklāj šādas problēmas, tā pieprasa dalībvalstij veikt koriģējošus pasākumus. Gadījumā, kad problēma ir īpaši nopietna, dalībvalstij ir jāīsteno koriģējošs rīcības plāns, kuram dienesti cieši seko līdzi. Līdz šim šādi plāni ir bijuši ļoti efektīvi. Gadījumos, kad šādu rīcības plānu īstenošana nav efektīva, var samazināt vai apturēt maksājumus, lai aizsargātu ES budžetu.

Attiecībā uz lauku attīstību Palāta ir sagatavojusi Komisijai turpmāk minētos ieteikumus.

— 2. ieteikums. Jānodrošina, lai dalībvalstu rīcības plānos būtu iekļauti koriģējoši pasākumi, ar kuriem novērš bieži konstatētos kļūdu cēloņus. Komisija ieteikumam piekrīt. Komisija intensīvi strādā ar dalībvalstīm, lai noteiktu un novērstu politikas īstenošanas kļūdu cēloņus. Šis darbs tiks turpināts ar mērķi turpmāk novērst atklātos trūkumus, tostarp tos, kurus atklājusi Revīzijas palāta. Pēc rīcības plāniem attiecībā uz kļūdu īpatsvaru 2014. gadā visām dalībvalstīm jau bija prasīts sasaistīt rīcības plānus un mīkstinošos pasākumus dažādiem revīziju konstatējumiem, kurus paziņojusi Komisija vai Revīzijas palāta. Šo jautājumu Komisija izvirza visās ikgadējā pārskata sapulcēs un vadošo iestāžu uzraudzības komitejās, uzstājot uz rīcības plānu pilnīgumu un efektivitāti. Tiek lietots jauns IT uzraudzības rīks, lai izsekotu nepieciešamo koriģējošo pasākumu izpildei.

— 3. ieteikums. Jāpārskata lauku attīstības atbilstīguma revīziju stratēģija, lai noteiktu, vai vienā konkrētā reģionā konstatētās sistēmu nepilnības dalībvalstīs, kurās ir reģionālās programmas, ir sastopamas arī citos reģionos, īpaši saistībā ar ieguldījumu pasākumiem. Komisija ieteikumam piekrīt. Komisija paplašina revīzijas tvērumu lauku attīstībai. Tajā iekļauj pārbaudes par to, vai nepilnības vienā reģionā vai pasākumā var būt novērotas arī citos reģionos/pasākumos. Komisija specifiskos jautājumos arī vairāk izmanto ārējos revidentus.

Gan saistībā ar ELGF, gan ar lauku attīstību ieteikumi Komisijai ir minēti turpmāk tekstā.

— 4. ieteikums. Jānodrošina, lai jauno darījumu likumības un pareizības ticamības apstiprināšanas procedūru, kura, sākot ar 2015. finanšu gadu kļūs obligāta, sertifikācijas struktūras pareizi piemērotu un lai tās rezultātā tiktu sagatavota ticama informācija par kļūdu līmeni, uz kuru var paļauties. Komisija ieteikumam piekrīt. Ir izstrādātas jaunas, detalizētas pamatnostādnes par apstiprinātājiestāžu jauno funkciju un apspriestas 2013. un 2014. gadā. Komisija cieši pārrauga to īstenošanu. Šajā sakarībā divreiz gadā tiek rīkotas ekspertu grupu, maksājumu aģentūru un apstiprinātājiestāžu sapulces, kurās tiek izskatīti jautājumi par praktiskām lietām attiecībā uz likumības un pareizības nodrošināšanu. Dalībvalstīs regulāri tiek veiktas revīzijas, lai pārskatītu apstiprinātājiestāžu darba metodes darījumu likumības un pareizības kontekstā. Apstiprinātājiestāžu pārstāvji ir arī aicināti mācību nolūkā piedalīties regulārās atbilstības revīzijās. Komisija piekrīt šim ieteikumam un uzsver, ka apstiprinātājiestādēm būs apmācības un, sākot no 2015. gada, gada darbības pārskatā tiks ziņots par panākto progresu.

7.78. Palāta ir sagatavojusi Komisijai ieteikumu arī zivsaimniecības jomā.

— 5. ieteikums. Jānodrošina, lai dalībvalstu revīzijas iestādes rūpīgāk pilda savus uzdevumus, īpaši, veicot prasītās pārbaudes uz vietas, piemērojot kvalitātes kontroles procedūras un uzlabojot revīzijas dokumentāciju. Komisija ieteikumam piekrīt un uzskata, ka tas tiek ieviests, veicot revīzijas un, ja nepieciešams, sniedzot norādījumus, un Komisija veic nepieciešamās darbības dalītās pārvaldības kontekstā, lai palīdzētu dalībvalsts revīzijas iestādēm efektīvi veikt savu darbu.

2. DAĻA. AR LAUKU ATTĪSTĪBAS REZULTĀTIEM SAISTĪTI JAUTĀJUMI

Projektu rezultātu novērtējums

7.79. Palāta savā 2013. gada pārskatā konstatēja, ka projektu atlase dalītajā pārvaldībā, kad atlase ir dalībvalsts pārziņā, pirmkārt, ir bijusi vērsta uz vajadzību izlietot pieejamo ES naudu, otrkārt, uz vajadzību ievērot noteikumus un – tikai treškārt un arī tad ierobežotā apmērā – uz sagaidāmajiem projektu rezultātiem (56). Šogad izmēģinājuma kārtā papildus darījumu pareizības pārbaudei Palāta pārbaudīja arī dažus ar rezultātiem saistītos jautājumus.

7.80. Šai izmēģinājuma pārbaudei Palāta atlasīja tikai tos projektus, kuros ar rezultātiem saistītos aspektus bija iespējams pamatoti pārbaudīt. Tādējādi no visiem 162 lauku attīstības darījumiem Palāta pievērsās 71 projektam, kurā bija iekļauti ieguldījumi pamatlīdzekļos. 42 no minētā 71 projekta revīzijas apmeklējuma laikā bija pabeigti. Papildus šo darījumu pareizības pārbaudei Palāta pārbaudīja arī to saimnieciskumu un efektivitāti, pārbaudot katra projekta darbības rezultātu kritērijus.

7.81. Pabeigtos projektos Palāta pārbaudīja to, vai ieguldījums ir veikts, kā plānots (57). Šis kritērijs bija izpildīts lielākajai daļai projektu (93 %). Tomēr projektos kopumā Palāta konstatēja šādus galvenos ar darbības rezultātiem saistītos jautājumus:

— trūkumus pasākumu mērķtiecīgā īstenošanā un projektu atlasē,

— nepietiekamus pierādījumus tam, ka izmaksas ir pamatotas.

Trūkumi pasākumu mērķtiecīgā īstenošanā un projektu atlasē

7.82. Palāta pārbaudīja, vai atbalsts bija novirzīts skaidri noteiktiem mērķiem, kas atspoguļo strukturālas un teritoriālas vajadzības un strukturālus trūkumus (58). Šis kritērijs netika izpildīts 21 % no revidētajiem ieguldījumu projektiem. Palāta pārbaudīja arī, vai projektu atlasīja, izmantojot pārredzamu procedūru, kas balstījās uz salīdzinošām priekšrocībām ar attiecīgiem atlases kritērijiem (59). Šis kritērijs netika izpildīts 51 % no revidētajiem ieguldījumu projektiem. 7.82. Šis jautājums ir aprakstīts pamatnostādnēss par izvēles kritērijiem 2014.–2020. gada plānošanasas periodā, kurā jānodrošina projektu klasifikācija un minimālā robežvērtība. Ilustrācijai iekļauti arī daži sliktas prakses piemēri, daži no tiem iegūti no Palātas ziņojumiem.

7.83. Palāta konstatēja, ka mērķtiecīga īstenošana un atlases procedūras nebija pietiekamas. Lielākajā daļā gadījumu maksājumu aģentūrām nebija jāpiemēro stingra mērķtiecīga īstenošana un atlases procedūras. Tām bija pieejami pietiekami līdzekļi iesniegto projektu finansēšanai. Šīm maksājumu aģentūrām nebija stimula neiztērēt pieejamo budžetu, piemērojot izpildes kritērijus. Tika konstatēts tikai viens labas prakses gadījums. Piemēri ir sniegti 7.10. izcēlumā. Vairākos Palātas jaunākajos īpašajos ziņojumos ir ziņots par to, ka lauku attīstības ieguldījumi nav veikti pietiekami mērķtiecīgi (60).

7.10. izcēlums. Labas un sliktas prakses piemēri mērķtiecīgā īstenošanā un atlasē Nīderlandē apakšpasākumam “Zināšanu apmaiņa” tika izsludināts pieteikumu konkurss, kura budžets bija 3,6 miljoni EUR. Četri neatkarīgi eksperti novērtēja 40 attiecināmus pieteikumus, katrs no viņiem piešķīra punktus projektiem saskaņā ar vairākiem atlases kritērijiem. Projektu secīgai sarindošanai tika izmantots svērtais punktu skaits. Apstiprināja tikai 13 projektus ar augstāko punktu skaitu par kopējo summu 2,9 miljoni EUR, jo tika uzskatīts, ka pārējie projekti nav pietiekami lietderīgi. Palāta šo gadījumu uzskata par labu praksi, jo prioritāte tika piešķirta pareizai finanšu pārvaldībai, nevis līdzekļu iztērēšanai; par to liecina fakts, ka atlikušais budžets netika izmantots, lai finansētu attiecināmus, bet mazāk efektīvus projektus. Bulgārijā atbalsts pasākumam “Lauksaimniecības un mežsaimniecības produktu pievienotās vērtības radīšana” nebija mērķtiecīgi īstenots, jo visi uzņēmumi, kuros bija mazāk nekā 750 darbinieku vai gada apgrozījums nepārsniedza 200 miljonus EUR, bija attiecināmi finansējuma saņemšanai. Turklāt, kaut arī atlases kritēriji bija definēti, tie nebija izmantoti, lai mērķtiecīgi virzītu atbalstu, jo pieejamais budžets bija pietiekams, lai finansētu visus attiecināmos projektus. Palāta konstatēja vēl 20 gadījumus, kuros atlases kritēriji netika efektīvi izmantoti, jo bija pieejami pietiekami līdzekļi visu attiecināmo projektu finansēšanai. Visos gadījumos izdevumi 2014. gadā tika izmaksāti no budžetiem, kas pieejami 2007.–2013. gada periodā. Šāds stāvoklis var rasties, kad budžeti pārsniedz faktiskās vajadzības. 7.10. izcēlums. Labas un sliktas prakses piemēri mērķtiecīgā īstenošanā un atlasē Vadošo iestāžu izraudzītajiem projektiem ir jāveicina politikas mērķu sasniegšana. Lauku attīstības programmas nosaka darbību attiecināmību attiecīgajā tiesiskajā regulējumā (pirmais mērķis), nosaka atlases kritēriju principus (otrais mērķis), pēc tam tos konkretizē uzraudzības komiteja (trešais mērķis) un, visbeidzot, ja to veic atbilstoši Komisijas prasītajam, projekti tiek novērtēti, atskaitot tos, kas nav pārvarējuši robežslieksni. Līdz ar to pastāvošajā tiesiskajā regulējumā jau izmanto visus nepieciešamos elementus, lai nodrošinātu ES līdzekļu atbilstošu izlietošanu.

7.84. Palāta pārbaudīja arī izpildes kritērijus attiecībā uz to, vai mērķu izvirzīšanā un atlasē bija pievērsta uzmanība darbvietu radīšanai (61). Lai mērītu panākto virzību stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, ir panākta vienošanās par pieciem pamatmērķiem visai ES; pirmais no tiem ir līdz 2020. gadam nodarbināt 75 % no personām vecumā no 20 līdz 64 gadiem. Saskaņā ar šo mērķi Komisija savā tīmekļa vietnē (62) informē, ka viens no trim ilgtermiņa stratēģiskajiem mērķiem ES lauku attīstības politikai 2014.–2020. gada periodā ir panākt lauku ekonomikas un kopienu līdzsvarotu teritoriālo attīstību, tostarp radot un saglabājot nodarbinātību. Lauku attīstības atbalsts risinātu vienu no galvenajām ES problēmām, ja darbvietu radīšana būtu noteikta kā attiecināmības nosacījums atbalsta saņemšanai un/vai ja projekti būtu sarindoti prioritārā secībā un atlases procedūras būtu atkarīgas no tā, cik darbvietu paredzēts radīt. 7.84. Darbvietu radīšana nav vienīgais būtiskais veiktspējas rādītājs, kam ir jāpievērš uzmanība. Tikpat svarīgi ir saglabāt darbvietas, lai apturētu depopulāciju. Tāpēc veiktspēja ir jāvērtē ne tikai pēc darbvietu radīšanas rezultātiem, bet arī pēc saglabāto darbvietu rādītājiem. Turklāt ir svarīgi pieminēt, ka ar inovācijām un tehnoloģijām saistītais produktivitātes pieaugums var radīt nelabvēlīgu ietekmi uz darbvietu radīšanu, jo īpaši lauksaimniecības nozarē. Līdz ar to nodarbinātības rādītāji primārajos sektoros pēdējās desmitgadēs samazinās, tāpēc attiecīgā politikas veiktspēja nevar tikt pienācīgi novērtēta, atsaucoties tikai uz neto ietekmi. Skatīt arī Komisijas atbildi uz 7.86. punktu.

7.85. Palāta uzskata, ka 34 projektiem būtu bijis iespējams iekļaut darbvietu radīšanu kā attiecināmības nosacījumu un/vai atlases kritēriju. Piemēram, Polijā 932 miljoni EUR tika piešķirti pasākumam “Lauksaimniecības un mežsaimniecības pamatproduktu pievienotās vērtības palielināšana”. Labuma guvēji var saņemt ELFLA atbalstu līdz 12,8 miljoniem EUR neatkarīgi no tā, vai tiek radītas darbvietas. 7.85. Darbvietu radīšanas indikators ir jāpārdefinē, lai tajā iekļautu darbvietu saglabāšanu, un ierobežotu to pasākumu skaitu, kuru rezultātus var novērtēt ar šiem rādītājiem. Ieguldījumi fiziskajos aktīvos (iepriekš 1. ass) veicina lauku saimniecību dzīvotspēju un konkurētspēju (Regulas (ES) Nr. 1305/2013 2. prioritāte). Darbvietu radīšana galvenokārt ir minēta 6. prioritātē: veicināt sociālo iekļautību, nabadzības mazināšanu un ekonomisko attīstību lauku apvidos. Līdz ar to nav pareizi negatīvi novērtēt projektu rezultātus, ja šis kritērijs netiek ņemts vērā atlasei. Šis kritērijs ir jāvērtē tikai tajos projektos, kuros vadošā iestāde patiešām nolēmusi to izmantot darbību atlasē. Pretējā gadījumā pastāv neatbilstības starp lauku attīstības stratēģiskajām prioritātēm, kas aprakstītas juridiskajos tekstos, un Revīzijas palātas veikto projektu rezultātu novērtējumu.

7.86. Tomēr 24 no 34 ieguldījumu projektiem (70 %) izveidojamo darbavietu skaits nebija ne attiecināmības nosacījums, ne atlases kritērijs. Netika konstatēts neviens gadījums, kad būtu bijis paredzēts radīt darbvietas jauniešiem. 7.86. Komisija atzīmē, ka novērojums par to, ka trūkst uzsvara uz darbvietu radīšanu, attiecas tikai uz atsevišķiem pasākumiem un šajos pasākumos tikai uz atsevišķiem projektu veidiem, jo tie pilnībā neattiecas uz visiem ieguldījumu pasākumiem/projektu veidiem.

7.87. Tikai četros projektos lēmumam par atbalsta piešķiršanu bija izvirzīts nosacījums radīt vienu vai vairākas darbvietas. Tāds gadījums bija, piemēram, Polijā, kur pasākuma “Atbalsts mikrouzņēmumu izveidei un attīstībai” labuma guvējam bija jārada divas darbavietas un tās jāsaglabā vismaz divus gadus. Turklāt tikai 10 gadījumos darbvietu radīšana bija noteikta kā atlases kritērijs. Tomēr, kā ziņots 7.10. izcēlumā, šādas procedūras parasti nebija efektīvas. Turklāt punktu skaits, ko piešķīra izveidojamajai darbvietai, lielākoties bija pārāk zems, lai būtu izšķirošs projektu atlasē. 7.87. Pierādījumu gūšana par darbvietu radīšanu mikrouzņēmumos, kas ir ELFLA atbalsta nosacījums, kļūdu īpatsvara dēļ varētu būt riskanta. Tas radītu papildu slogu atbalsta saņēmējiem, kuri atsevišķos gadījumos nevarētu radīt šīs darbvietas ārēju apstākļu dēļ. Turklāt ir jāpatur prātā, ka atbalsts mikrouzņēmumiem daudzos gadījumos veicina dažādu mērķu sasniegšanu, to skaitā diversifikāciju, vietējo attīstību, inovācijas, ekonomisko veiktspēju un vērtības paaugstināšanu lauksaimniecības produktiem.

Nepietiekami pierādījumi tam, ka izmaksas ir pamatotas

7.88. Palāta konstatēja, ka 49 no 71 ieguldījumu projekta (69 %) bija pietiekami pierādījumi projektu izmaksu pamatotībai (63). Tomēr tā nebija 22 ieguldījumu projektu gadījumā (31 %). Divi piemēri ieguldījumu projektiem, kuros nebija pierādījumu par pamatotām izmaksām, sniegti 7.11. izcēlumā. Palāta nesen publicēja īpašo ziņojumu, kurā šī tēma ir iztirzāta (64). 7.88. Komisija 2014.–2020. gada norādījumu dokumentā par kontroles un sodu piemērošanu ir iekļāvusi Palātas izstrādātu pārbaudes punktu sarakstu izmaksu pamatojuma novērtēšanai, kas ir iekļauts īpašajā ziņojumā 22/2014. 2015. gada 17. martā Briselē ELFLA ietvaros norisinājās īpašas mācības maksājumu aģentūrām un vadošajām iestādēm par izmaksu un publiskā iepirkuma pamatotību. Šajā pasākumā tika pārstāvēta arī Revīzijas palāta.

7.11. izcēlums. Piemēri tam, ka nebija pierādījumu par pamatotām izmaksām Portugāle izmanto atsauces izmaksas pasākumam “Mežsaimniecības potenciāla atjaunošana pēc dabas katastrofām un attiecīgu profilakses pasākumu ieviešana”. Vienā ieguldījumu projektā veģetācijas kontrolei tika noteiktas sešas atsauces izmaksas, kuru diapazons bija aptuveni no 47 līdz 1 138 EUR/ha atkarībā no dažādu veidu meža darbiem un no zemes gabalu nosacījumiem (piemēram, slīpums un augu sega). Revidētajā projektā likmes svārstījās aptuveni no 232 līdz 1 138 EUR/ha. Palāta konstatēja, ka maksājumu aģentūra nebija veikusi pārbaudes par izmaksu pamatotību. Konkrēti, nebija pārbaudīti zemes gabalu nosacījumi, tādējādi nebija iespējams secināt, vai meža darbu cena par hektāru ir pamatota. Nīderlandē vērtēšanas komisija pārbaudīja pasākuma “Profesionālā izglītība lauksaimniecībā un mežsaimniecībā nodarbinātām personām” projektus, pirms tie tika apstiprināti. Revidētajā šā pasākuma projektā komisija ziņoja, ka, ņemot vērā projekta saturu un iespējamo rezultātu, projekts ir pārāk dārgs. Maksājumu aģentūra šo jautājumu neizskatīja. Palāta neatrada pierādījumus tam, ka maksājumu aģentūra vispār būtu pārbaudījusi izmaksu pamatotību. 7.11. izcēlums. Piemēri tam, ka nebija pierādījumu par pamatotām izmaksām Skatīt Komisijas atbildi uz 7.34. punktu.

Secinājums