(3)Krievijas iebrukums Ukrainā globālās pandēmijas izskaņā ir būtiski mainījis ģeopolitisko un ekonomisko kontekstu. Iebrukuma ietekme uz dalībvalstu tautsaimniecībām izpaužas, piemēram, kā augstākas enerģijas un pārtikas cenas un vājākas izaugsmes izredzes. Enerģijas cenu pieaugums īpaši smagi skar visneaizsargātākās mājsaimniecības, kuras ir nonākušas enerģētiskajā nabadzībā vai kurām tā draud. Turklāt Eiropas Savienībā ierodas nepieredzēti daudz cilvēku, kuri bēg no Ukrainas. Šajā sakarā 2022. gada 4. martā pirmo reizi tika piemērota Pagaidu aizsardzības direktīva, pārvietotajām personām no Ukrainas piešķirot likumīgas uzturēšanās tiesības Eiropas Savienībā, kā arī piekļuvi izglītībai un apmācībai, darba tirgum, veselības aprūpei, mājoklim un sociālajai palīdzībai.

(5)Vispārējā izņēmuma klauzula darbojas kopš 2020. gada marta. Komisija savā 2021. gada 3. marta paziņojumā pauda viedokli, ka lēmums par vispārējās izņēmuma klauzulas deaktivēšanu vai turpmāku piemērošanu būtu jāpieņem vispārēja ekonomikas stāvokļa novērtējuma ietvaros, kurā būtisks kvantitatīvais kritērijs ir ekonomiskās aktivitātes līmenis ES vai eurozonā salīdzinājumā ar pirmskrīzes līmeni (2019. gada beigās). Paaugstināta nenoteiktība un spēcīgi lejupvērsti riski, kas skar ekonomikas perspektīvu saistībā ar karu Eiropā, nepieredzēts enerģijas cenu kāpums un ieilguši piegādes ķēdes darbības traucējumi rada apstākļus, kuru dēļ ir attaisnojami Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas darbību pagarināt arī attiecībā uz 2023. gadu.

(6)Ievērojot pieeju, kas izklāstīta Padomes 2021. gada 18. jūnija atzinumā par 2021. gada stabilitātes programmu, fiskālo nostāju pašlaik vislabāk var izmērīt kā izmaiņas primārajos izdevumos (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus), neierēķinot ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus, bet ietverot no Atveseļošanas un noturības mehānisma un citu ES fondu neatmaksājamā atbalsta (dotācijām) finansētos izdevumus, attiecībā pret vidēja termiņa potenciālo izaugsmi. Papildus atzinumam par vispārējo fiskālo nostāju, novērtējot, vai valsts fiskālā politika ir piesardzīga un vai tās struktūra spēs nodrošināt ilgtspējīgu atveseļošanu, kas būtu saskanīga ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, uzmanība tiek pievērsta arī valsts finansētajiem primārajiem kārtējiem izdevumiem (atskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus un ar Covid-19 krīzi saistītos pagaidu ārkārtas pasākumus) un investīcijām.

(7)Komisija 2022. gada 2. martā pieņēma paziņojumu, kurā sniegtas plašas norādes par fiskālo politiku 2023. gadā un kura mērķis ir atbalstīt dalībvalstu stabilitātes un konverģences programmu sagatavošanu un tādējādi stiprināt politikas koordināciju. Pamatojoties uz 2022. gada ziemas prognozes makroekonomisko perspektīvu, Komisija atzīmēja, ka piemērota šķistu pāreja no kopējās atbalstošās fiskālās nostājas 2020.–2022. gadā uz kopumā neitrālu kopējo fiskālo nostāju 2023. gadā, vienlaikus saglabājot gatavību reaģēt uz mainīgo ekonomisko situāciju. Komisija paziņoja, ka fiskālie ieteikumi 2023. gadam arī turpmāk būtu jādiferencē starp dalībvalstīm un tajos būtu jāņem vērā iespējamā pārrobežu blakusietekme. Komisija aicināja dalībvalstis atspoguļot norādes savās stabilitātes un konverģences programmās. Komisija apņēmās cieši uzraudzīt ekonomikas norises un pielāgot savas politikas norādes pēc vajadzības un ne vēlāk kā savā pusgada pavasara paketē, kas sagatavota 2022. gada maija beigās.

(8)Attiecībā uz 2022. gada 2. martā sniegtajām fiskālajām norādēm fiskālajos ieteikumos 2023. gadam ir ņemta vērā ekonomikas perspektīvas pasliktināšanās, paaugstinātā nenoteiktība un papildu lejupvērstie riski, kā arī augstāka inflācija salīdzinājumā ar ziemas prognozi. Ņemot vērā šos apsvērumus, fiskālajai reakcijai ir jāpalielina publiskās investīcijas, kas sekmēs zaļo un digitālo pārkārtošanos un enerģētisko drošību, un jāsaglabā visneaizsargātāko mājsaimniecību pirktspēja, lai mīkstinātu enerģijas cenu kāpuma ietekmi un palīdzētu ierobežot inflācijas otrreizējās ietekmes spiedienu, izmantojot mērķtiecīgus un pagaidu pasākumus; fiskālajai politikai arī turpmāk jābūt dinamiskai, lai pielāgotos strauji mainīgajiem apstākļiem, un dažādās valstīs tā ir jādiferencē atkarībā no to fiskālā un ekonomiskā stāvokļa, tostarp ņemot vērā krīzes ietekmi uz tām un pārvietoto personu pieplūdumu no Ukrainas.

(9)Portugāle savu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 18. panta 1. punktu iesniedza Komisijai 2021. gada 22. aprīlī. Komisija atbilstoši Regulas (ES) 2021/241 19. pantam novērtēja atveseļošanas un noturības plāna atbilstību, efektivitāti, lietderīgumu un saskanīgumu, ņemot vērā minētās regulas V pielikumā sniegtās novērtēšanas vadlīnijas. Padome 13. jūlijā pieņēma lēmumu par Portugāles atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu. Maksājuma daļas tiek darītas pieejamas ar nosacījumu, ka Komisija saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 24. panta 5. punktu ir pieņēmusi lēmumu par to, ka Portugāle ir apmierinoši izpildījusi attiecīgos atskaites punktus un mērķrādītājus, kas bija noteikti Padomes īstenošanas lēmumā. Apmierinoša izpilde nozīmē arī to, ka nav bijis regresa attiecībā uz iepriekšējo atskaites punktu un mērķrādītāju sasniegšanu.

(10)Portugāle savu 2022. gada valsts reformu programmu un 2022. gada stabilitātes programmu iesniedza 2022. gada 29. aprīlī, tādējādi ievērojot Regulas (EK) Nr. 1466/97 4. pantā noteikto termiņu. Lai ņemtu vērā abu programmu savstarpējo saistību, tās izvērtētas vienlaikus. Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 27. pantā, 2022. gada valsts reformu programma atspoguļo arī Portugāles pienākumu divreiz gadā ziņot par panākto progresu atveseļošanas un noturības plāna īstenošanā.

(11)Komisija 2022. gada ziņojumu par Portugāli publicēja 2022. gada 23. maijā. Tajā novērtēts, kā Portugāle ir īstenojusi tai adresētos ieteikumus, ko Padome pieņēma 2019., 2020. un 2021. gadā, un uz atveseļošanas un noturības rezultātu pārskata pamata bija aplūkots, kā Portugāle īsteno atveseļošanas un noturības plānu. Balstoties uz šo analīzi, ziņojumā par valsti bija norādīti trūkumi attiecībā uz tādu problēmjautājumu risināšanu, kuri nav ietverti vai ir tikai daļēji ietverti atveseļošanas un noturības plānā, kā arī jauni un nupat iezīmējušies problēmjautājumi, tai skaitā sakarā ar Krievijas iebrukumu Ukrainā. Tajā bija arī novērtēts Portugāles progress Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanā un ES pamatmērķu sasniegšanā nodarbinātības, prasmju un nabadzības mazināšanas jomā, kā arī progress ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā.

(12)Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 5. pantu izstrādāja padziļināto pārskatu par Portugāli un rezultātus publicēja 2022. gada 23. maijā. Komisija secināja, ka Portugālē pastāv makroekonomikas nelīdzsvarotība. Neaizsargātība jo īpaši ir saistīta ar lielu ārējo parādu, privātā un valsts sektora parādu maza produktivitātes pieauguma kontekstā.

(13)Portugāle 2022. gada budžeta plāna projektu iesniedza 2022. gada 14. aprīlī. Pilnīgs minētā plāna novērtējums ir jāsniedz Komisijas atzinumā saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 473/2013 7. pantu.

(14)2020. gada 20. jūlijā Padome ieteica Portugālei, ievērojot vispārējo izņēmuma klauzulu, 2020. un 2021. gadā veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu. Tā arī ieteica Portugālei, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda atmaksājamību, vienlaikus veicinot investīcijas. Saskaņā ar Eurostat validētajiem datiem 2021. gadā Portugāles vispārējās valdības budžeta deficīts samazinājās no 5,8 % no IKP 2020. gadā līdz 2,8 % no IKP 2021. gadā. Portugāles fiskālās politikas reakcija atbalstīja ekonomikas atveseļošanu 2021. gadā, savukārt pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazinājās no 2,3 % no IKP 2020. gadā līdz 2,2 % 2021. gadā. Portugāles 2021. gadā veiktie pasākumi atbilst Padomes 2020. gada 20. jūlija ieteikumam. Valdības 2020. un 2021. gadā noteiktie diskrecionārie budžeta pasākumi lielākoties bija pagaidu pasākumi vai bija atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Vienlaikus daži no valdības 2020.–2021. gadā pieņemtajiem diskrecionārajiem pasākumiem – galvenokārt ar veselību saistīti izdevumi, ieskaitot papildu veselības aprūpes speciālistu pieņemšanu darbā, ko veica Valsts veselības dienests, lai stiprinātu tā reaģēšanas spējas – nebija ne pagaidu, ne arī atsvērti ar kompensējošiem pasākumiem. Pēc Eurostat validētajiem datiem, vispārējās valdības parāds 2021. gadā bija 127,4 % no IKP.

(15)2022. gada stabilitātes programmas budžeta prognožu pamatā esošais makroekonomikas scenārijs par 2022. gadu ir piesardzīgs un par periodu pēc tam – reālistisks. Valdība prognozē, ka reālais IKP 2022. gadā pieaugs par 5,0 % un 2023. gadā – par 3,3 %. Salīdzinājumam – Komisijas 2022. gada pavasara prognozē norādīts, ka reālā IKP pieaugums 2022. gadā būs augstāks (5,8 %) un 2023. gadā – zemāks (2,7 %). Šī atšķirība ir skaidrojama ar spēcīgāku privātā patēriņa un neto eksporta pieaugumu Komisijas 2022. gada prognozē un investīciju un neto eksporta mazāku prognozēto pieaugumu 2023. gadā. Valdība savā 2022. gada stabilitātes programmā plāno, ka nominālais deficīts samazināsies līdz 1,9 % no IKP 2022. gadā un līdz 0,7 % 2023. gadā. Samazinājums 2022. gadā galvenokārt atspoguļo ekonomiskās aktivitātes spēcīgo pieaugumu un lielākās ar pandēmiju saistīto ārkārtas pasākumu daļas atcelšanu. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā samazināsies līdz 120,8 % un 2023. gadā kritīsies līdz 115,4 %. Pamatojoties uz prognozes termiņa datumā zināmajiem politikas pasākumiem, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē paredzēts, ka valdības budžeta deficīts 2022. un 2023. gadā būs attiecīgi 1,9 % un 1,0 % no IKP. Tas atbilst 2022. gada stabilitātes programmā prognozētajam deficītam 2022. gadā, bet attiecībā uz 2023. gadu ir nedaudz lielāks, kas galvenokārt skaidrojams ar to, ka Komisija pēdējam minētajam gadam prognozē lielākus kārtējos izdevumus. Komisijas 2022. gada pavasara prognozē vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2022. gadā plānota zemāka, proti, 119,9 %, bet vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP 2023. gadā plānota līdzīga, proti, 115,3 %. Atšķirība attiecībā uz 2022. gadu ir skaidrojama ar to, ka Komisija prognozē spēcīgāku nominālā IKP pieaugumu minētajā gadā.

Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi, potenciālās izlaides vidēja termiņa pieauguma aplēse ir 1,5 % (10 gadu vidējais rādītājs). Tomēr šajā aplēsē nav iekļauta to reformu ietekme, kas paredzētas atveseļošanas un noturības plānā un var palielināt Portugāles potenciālo izaugsmi.

(16)Valdība 2022. gadā pakāpeniski atcēla lielāko daļu pasākumu, kas veikti, reaģējot uz Covid-19 krīzi, – tiek prognozēts, ka pagaidu ārkārtas atbalsta pasākumu apmērs samazināsies no 2,2 % no IKP 2021. gadā līdz 0,7 % 2022. gadā. Valdības budžeta deficītu 2022. gadā ietekmē pasākumi, kuri pieņemti, lai novērstu enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, un kuri Komisijas 2022. gada pavasara prognozē lēsti 0,6 % apmērā no IKP 2022. gadā, bet kurus 2023. gadā paredzēts pilnībā atcelt. Šie pasākumi galvenokārt ietver sociālos pārvedumus trūcīgākajām mājsaimniecībām, netiešo nodokļu samazinājumus enerģijas patēriņam un subsīdijas attiecībā uz enerģijas patēriņu. Par šiem pasākumiem tika paziņots, ka tiem ir pagaidu raksturs. Tomēr, ja enerģijas cenas saglabāsies augstas arī 2023. gadā, dažus no šiem pasākumiem varētu turpināt. Daži no šiem pasākumiem, jo īpaši degvielas nodokļa vispārējais samazinājums, nav mērķorientēti. Valdības budžeta deficītu ietekmē arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas; šīs izmaksas Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozētas 0,1 % apmērā no IKP 2022. gadā.

(17)Padome 2021. gada 18. jūnijā ieteica Portugālei 2022. gadā izmantot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam, tajā pašā laikā turpinot piesardzīgu fiskālo politiku. Turklāt tai būtu jāsaglabā valsts finansētās investīcijas. Padome ieteica Portugālei arī samazināt valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu. Tā arī ieteica Portugālei, kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kuras mērķis ir panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt fiskālo ilgtspēju vidējā termiņā, un vienlaikus veicināt investīcijas, lai vairotu izaugsmes potenciālu.

(18)Pamatojoties uz Komisijas 2022. gada pavasara prognozi un ņemot vērā Portugāles 2022. gada stabilitātes programmā iekļauto informāciju, Komisijas 2022. gada pavasara prognozē tiek prognozēta atbalstoša fiskālā nostāja –2,0 % apmērā no IKP. Portugāle plāno saskaņā ar Padomes ieteikumu turpināt atbalstu atveseļošanai, izmantojot Atveseļošanas un noturības mehānismu, lai finansētu papildu investīcijas. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,5 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2021. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,2 procentpunktiem no IKP. Tādējādi Portugāle plāno saglabāt valsts finansētās investīcijas, kā ieteikusi Padome. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2022. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 1,1 procentpunktam no IKP. Šī ievērojamā ekspansīvā ietekme ietver papildu ietekmi (0,6 % apmērā no IKP), ko rada pasākumi ar mērķi novērst enerģijas cenu pieauguma ekonomisko un sociālo ietekmi, kā arī izmaksas (0,1 % apmērā no IKP), kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas, un tiek prognozēts, ka pieaugošās publiskā sektora algu izmaksas, ar sabiedrības novecošanos saistītie izdevumi un starppatēriņš turpinās radīt augšupvērstu spiedienu uz kārtējiem izdevumiem. Konkrētāk, tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums arī ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ekspansīvo ietekmi uz vispārējo fiskālo nostāju 2022. gadā, jo palielināsies valdības izdevumi par precēm un pakalpojumiem. Paredzams, ka Portugāle 2022. gadā kopumā ierobežos valsts finansēto kārtējo izdevumu pieaugumu: valsts finansēto kārtējo izdevumu ievērojamo ekspansīvo ietekmi 2022. gadā galvenokārt rada pasākumi, kas paredzēti enerģijas cenu pieauguma ekonomiskās un sociālās ietekmes novēršanai, kā arī izmaksas, kas saistītas ar pagaidu aizsardzības piedāvāšanu pārvietotajām personām no Ukrainas.

(19)Komisijas 2022. gada pavasara prognozē fiskālā nostāja 2023. gadā tiek prognozēta 0,0 % apmērā no IKP, pieņemot, ka politika nemainīsies. Tiek paredzēts, ka Portugāle 2023. gadā turpinās izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijas, lai finansētu papildu investīcijas atveseļošanas atbalstam. Tiek prognozēts, ka no Atveseļošanas un noturības mehānisma dotācijām un citiem ES fondiem finansēto izdevumu pozitīvā ietekme uz ekonomisko aktivitāti palielināsies par 0,2 IKP procentpunktiem salīdzinājumā ar 2022. gadu. Tiek prognozēts, ka valsts finansētajām investīcijām 2023. gadā būs ekspansīva ietekme uz fiskālo nostāju, kas atbilst 0,3 procentpunktiem no IKP. Vienlaikus plānots, ka valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu (atskaitot jaunos ieņēmumu pasākumus) pieaugumam 2023. gadā būs bremzējoša ietekme uz vispārējo fiskālo nostāju, kas atbilst 0,7 procentpunktiem no IKP. Tas ietver ietekmi, ko rada ar enerģijas cenu pieaugumu saistīto pasākumu pakāpeniska atcelšana (0,6 % apmērā no IKP). Vienlaikus tiek prognozēts, ka par IKP deflatoru lielāks patēriņa cenu pieaugums 2022. gadā ietekmēs valsts finansēto primāro kārtējo izdevumu ietekmi uz vispārējo fiskālo nostāju 2023. gadā, jo indeksācijas rezultātā palielināsies izdevumi par pensijām un sociālajiem pabalstiem.

(20)2022. gada stabilitātes programmā tiek prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazināsies, sasniedzot 0,3 % no IKP 2024. gadā un līdzsvarotu pozīciju 2025. gadā. Līdz ar to tiek plānots, ka vispārējās valdības budžeta deficīts saglabāsies zem 3 % no IKP visā programmas aptvertajā laikā. Saskaņā ar programmu sagaidāms, ka vispārējās valdības parāda attiecība pret IKP līdz 2025. gadam samazināsies, proti, 2024. gadā saruks līdz 109,8 % un 2025. gadā kritīsies vēl – līdz 105,9 %. Pamatojoties uz Komisijas analīzi, parāda atmaksājamības riski vidējā termiņā šķiet augsti.

(21)Izaugsmei labvēlīgāka publisko finanšu struktūra gan valsts budžeta ieņēmumu, gan izdevumu daļā atbalstītu Portugāles fiskālo ilgtspēju ilgtermiņā, uzlabotu darījumdarbības vidi un veicinātu iekļaujošu atveseļošanos. Attiecībā uz Portugāles nodokļu sistēmu ir pierādījumi, kas liecina, ka valsts nodokļu atvieglojumu sistēma ir diezgan sarežģīta un nav pietiekami pārredzama (ir konstatēti vairāk nekā 500 nodokļu atvieglojumi, kas paredzēti vairāk nekā 60 dažādos juridiskajos tekstos) un ka nodokļu izdevumu ekonomiskā efektivitāte gūtu labumu no konsekventas uzraudzīšanas un novērtēšanas. Turklāt uzņēmumu ienākuma nodokļa likmju struktūru sarežģī valsts un pašvaldību papildnodokļi, tādējādi radot grūtības nodokļu maksātājiem un papildu slogu nodokļu administrācijai. Tiešie nodokļu ieturējumi bieži vien ir pārāk lieli, kā rezultātā nākamajā gadā tiek iesniegti apjomīgi atmaksas pieprasījumi. Regulārās nodokļu iekasēšanas izmaksas ir salīdzinoši augstas (2019. gadā tās bija par aptuveni 20 % augstākas nekā vidējais ES27 rādītājs), un nodokļu administrācijas investīcijas informācijas un komunikācijas tehnoloģijās ir nelielas salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju (5,7 % no nodokļu administrācijas darbības izdevumiem 2019. gadā, kas atbilda gandrīz pusei no ES27 vidējā rādītāja). Ņemot vērā iepriekš minēto, efektīvāka ieņēmumu administrēšana palīdzētu samazināt nodokļu nomaksas laiku Portugālē un nesamaksāto nodokļu parāda lielo apmēru (2019. gada beigās – 37,1 % no kopējiem neto ieņēmumiem, kas ir viens no augstākajiem rādītājiem ES). Attiecībā uz Portugāles sociālās aizsardzības sistēmu sociālo pārvedumu efektivitāte nabadzības un nevienlīdzības mazināšanā ir zemāka par ES vidējo rādītāju. Jo īpaši minimālo ienākumu adekvātums ir zems – 37,5 % no nabadzības sliekšņa (ES: 58,9 %). Turklāt šķiet, ka daudziem sociālajiem pabalstiem ir līdzīgs mērķis, un tas arī rada grūtības. Izrietošās sociālās aizsardzības sistēmas sadrumstalotības rezultātā apguves rādītāji ir salīdzinoši zemi un uzmanība netiek efektīvi vērsta uz tiem, kam sociālā aizsardzība ir vajadzīga visvairāk, tādējādi mazinot sociālo pabalstu segumu un, visbeidzot, adekvātumu. Šajā sakarā īpaši svarīgi ir īstenot Valsts stratēģiju nabadzības apkarošanai.

(22)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. kritērijā, atveseļošanas un noturības plānā ir ietverts plašs savstarpēji pastiprinošu reformu un investīciju kopums, ko paredzēts īstenot līdz 2026. gadam. Tās palīdzēs atrisināt visas ekonomiskās un sociālās problēmas vai ievērojamu to ekonomisko un sociālo problēmu daļu, kuras Padome bija minējusi Portugālei 2019. un 2020. gada Eiropas pusgadā adresētajos ieteikumos, kā arī attiecīgā gadījumā Portugālei līdz plāna pieņemšanai adresētajos ieteikumos. Plānā jo īpaši tiek veicinātas uz zaļo un digitālo pārkārtošanos vērstas investīcijas. Plānā galvenā uzmanība ir pievērsta publisko finanšu kvalitātes un valstij piederošu uzņēmumu finansiālās ilgtspējas uzlabošanai. Plāns ir vērienīgs attiecībā uz veselības aprūpes sistēmas noturības stiprināšanu un piekļuves kvalitatīvai veselības aprūpei un ilgtermiņa aprūpei uzlabošanu. Plāna mērķis ir uzlabot iedzīvotāju prasmju kopējo līmeni, tai skaitā dažādu iedzīvotāju grupu digitālās prasmes, un tajā tiek stiprināts profesionālās izglītības un apmācības piedāvājums. Plāns ietver ievērojamas investīcijas, kuru mērķis ir uzlabot sociālos pakalpojumus, tostarp palielinot sociālo mājokļu un cenas ziņā pieejamu mājokļu piedāvājumu. Plānā ir paredzēti attiecīgi pasākumi ar mērķi samazināt darba tirgus segmentāciju un atbalstīt kvalitatīvu nodarbinātību un darbvietu saglabāšanu. Plāna mērķis ir atbalstīt digitālo tehnoloģiju izmantošanu iedzīvotāju un uzņēmumu vidū. Būtiski ir tas, ka plānā ir paredzēti pasākumi ar mērķi veicināt piekļuvi finansējumam, jo īpaši maziem un vidējiem uzņēmumiem, un veicināt privātās un publiskās investīcijas valsts ekonomikas atveseļošanā. Plānā ir minētas būtiskas reformas un investīcijas, kuru mērķis ir veicināt investīcijas pētniecībā un inovācijā un padarīt tās efektīvākas un iedarbīgākas. Plāns ir vērienīgs attiecībā uz darījumdarbības vides problēmu risināšanu un tiesu sistēmas efektivitātes uzlabošanu.

(23)Paredzams, ka Portugāles atveseļošanas un noturības plāna īstenošana sekmēs turpmāku progresu zaļās un digitālās pārkārtošanās jomā. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi Portugālē atbilst 37,9 % no plāna kopējā piešķīruma, savukārt digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi – 22,1 % no plāna kopējā piešķīruma. Atveseļošanas un noturības plāna pilnīga īstenošana atbilstoši attiecīgajiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem palīdzēs Portugālei ātri atgūties no Covid-19 krīzes radītajām sekām, vienlaikus stiprinot noturību. Lai nodrošinātu atveseļošanas un noturības plāna, kā arī citu, ārpus plāna tvēruma esošu ekonomikas un nodarbinātības politiku sekmīgu īstenošanu un rezultātā panāktu plašu līdzatbildību par politiku programmu kopumā, joprojām ir svarīgi sistemātiski iesaistīt sociālos partnerus un citas attiecīgās ieinteresētās personas.