Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Sociālo fondu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1081/2006 atcelšanu /* COM/2011/0607 final /2 - 2011/0268 (COD) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Bezdarbs un joprojām augstais nabadzības līmenis liek rīkoties gan ES, gan valsts līmenī. Patlaban gandrīz 23 miljoni cilvēku ir bezdarbnieki, un aplēsts, ka vairāk nekā 113 miljoni ietilpst nabadzības vai atstumtības riska grupā. Vienas no galvenajām Eiropas iedzīvotāju rūpēm ir sociālie un nodarbinātības jautājumi, un tā ir joma, kurā tiek gaidīts lielāks Savienības atbalsts. Citas problēmas, ar ko saskaras Savienība, attiecas uz nepietiekamu prasmju līmeni, neapmierinošiem rezultātiem aktīvajā darba tirgus politikā un izglītības sistēmā, nelabvēlīgos apstākļos esošu grupu sociālo atstumtību un zemu darbaspēka mobilitāti. Tādēļ nepieciešamas gan politikas iniciatīvas, gan konkrēta atbalsta rīcība. Finanšu un ekonomikas krīze, demogrāfijas un migrācijas tendences un straujās tehnoloģiju pārmaiņas ir saasinājušas daudzas no šīm problēmām. Ja tās netiks efektīvi risinātas, tās var radīt būtisku šķērsli sociālai kohēzijai un konkurētspējai. Tāpēc ir būtiski, lai izaugsmi veicinošus ieguldījumus infrastruktūrā, reģionu konkurētspējā un uzņēmējdarbības attīstībā papildinātu saistīti pasākumi ilgtspējīgu darba vietu izveidē tādās jomās kā darba tirgus politika, izglītība un apmācība, sociālā iekļautība, darbinieku, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanās spējas un administratīvās spējas. Eiropas Sociālais fonds (ESF) atbalsta tādas politikas jomas un prioritātes, kuru mērķis ir panākt progresu virzībā uz pilnu nodarbinātību, kāpināt darba kvalitāti uz ražīgumu, uzlabot darba ņēmēju ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti Savienības teritorijā, uzlabot izglītības un apmācības sistēmas un veicināt sociālo iekļautību, tādējādi sekmējot ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju. Tā kā tiks panākta pilnīga ESF atbilstība stratēģijai "Eiropa 2020" un tās pamatmērķiem, fondam būtu jāatbalsta dalībvalstu politikas jomas atbilstoši integrētajām pamatnostādnēm, kas pieņemtas saskaņā ar Līguma 121. pantu un 148. panta 4. punktu, kā arī ieteikumiem par valsts reformu programmām. Eiropas Sociālā fonda, viena no struktūrfondiem, minimālā atbalsta daļu un apjomu noteikšana nodrošinās Savienības prioritāšu pienācīgu atspoguļojumu ieguldījumu apjomā, kas tieši paredzēts Eiropas iedzīvotājiem. ESF atbalsts veicinās arī citas stratēģijas "Eiropa 2020" būtiskās prioritātes, piemēram, ieguldījumu stiprināšanu pētniecībā un inovācijā, informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu un piekļuves uzlabošanu tām, mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas palielināšanu, atbalstu pārejai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, vides aizsardzības un ilgtspējīgas resursu izmantošanas veicināšanu. ESF darbosies sinerģijā ar jauno integrēto Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmu. Kopā tās veidos visaptverošu Eiropas nodarbinātības un sociālās iekļautības iniciatīvu. 2. APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI Šā priekšlikuma izstrādē ņemti vērā visi rezultāti, kas iegūti sabiedriskajā apspriešanā, kas attiecās uz Piekto progresa ziņojumu par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju[1], ES budžeta pārskatīšanu[2] un par daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumiem[3]. Sabiedriskā apspriešana par Piektā kohēzijas ziņojuma secinājumiem noritēja no 2010. gada 12. novembra līdz 2011. gada 31. janvārim, un tā tika noslēgta ar Kohēzijas forumu. Kopumā tika saņemtas 444 atbildes. Respondentu vidū bija dalībvalstis, reģionu un vietējās iestādes, sociālie partneri, Eiropas interešu organizācijas, nevalstiskās organizācijas, iedzīvotāji un citas ieinteresētās personas. Sabiedriskajā apspriešanā tika uzdota virkne jautājumu par kohēzijas politikas nākotni. Rezultātu apkopojums tika publicēts 2011. gada 13. maijā[4]. Turklāt tika rīkotas specifiskas konferences un semināri, īpašu uzmanību pievēršot ESF nākotnei. 2010. gada jūnijā notikusī konference "ESF un Eiropa 2020" saveda vienkopus vairāk nekā 450 augsta līmeņa pārstāvjus no publiskā sektora iestādēm, sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus ES un valsts līmenī, kā arī no trešām valstīm. Turklāt 2010. decembrī noritēja seminārs par ESF nākotni, kurā piedalījās NVO un sociālie partneri. Papildus iepriekšminētajam 2010. gada 7. oktobrī Eiropas Parlaments pieņēma rezolūciju par kohēzijas politikas un Eiropas Sociālā fonda nākotni[5]. Eiropas Komisija lūdza un saņēma pētnieciskus atzinumus no Ekonomikas un sociālo lietu komitejas[6] un Reģionu komitejas[7]. Ekspertu ieteikumi tika sniegti ar ESF komitejas Eiropas Sociālā fonda nākotnes ad-hoc grupas starpniecību — tā ir neformāla dalībvalstu un sociālo partneru ekspertu grupa. Laikposmā no 2009. decembra līdz 2011. gada martam ad hoc grupa tikās 7 reizes. Turklāt, lai apspriestu kopējos rādītājus, tika izveidota dalībvalstu pārstāvju darba grupa. Tā sanāca kopā četras reizes un sagatavoja bāzi ierosinātajiem rādītājiem. ESF komiteja 2010. gada 3. jūnija un 2011. gada 10. marta sanāksmē pati nāca klajā ar atzinumiem par ESF nākotni. Gan Nodarbinātības komiteja (EMCO), gan Sociālās aizsardzības komiteja (SPC) attiecīgi 2011. gada janvārī un martā arī nāca klajā ar īpašiem atzinumiem. Tika izmantoti arī ex-post novērtējumu rezultāti par 2000.–2006. gada programmām, kā arī plašs pētījumu klāsts. Tika veikts īpašs ietekmes novērtējums par ESF regulu — šis novērtējums bija viens no triju ietekmes novērtējumu paketes, kurā ietverti arī ERAF un Kohēzijas fonda regula, kā arī ietekmes novērtējums par Vispārējo regulu, ar kuru reglamentē ESF, ERAF un Kohēzijas fondu. Ietekmes novērtējumā par ESF regulu lielākā uzmanība tika pievērsta instrumenta darbības jomai un vienam konkrētam vienkāršošanas aspektam. Tajā tika izskatīta arī saikne starp papildināmību un finanšu instrumentiem, kas pieejami Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātam, proti, ESF, Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonds, programma "Progress", EURES un mikrofinansēšanas instruments "Progress". ESF nozīmei ir ļoti plašs atbalsts. Tiek uzskatīts, ka ESF nodrošina ievērojamu Eiropas pievienoto vērtību, ļaujot dalībvalstīm un reģioniem risināt Eiropas galvenās prioritātes ar Eiropas finansējuma palīdzību. To uzskata par nozīmīgu sastāvdaļu tādu galveno problēmu risināšanā, ar kurām saskaras Eiropas iedzīvotāji, kā arī virzībā uz stratēģijā "Eiropa 2020" noteikto mērķu sasniegšanu. Par svarīgu efektīva atbalsta priekšnoteikumu tiek uzskatīta koncentrēšanās uz galveno problēmu risināšanu un Padomes ieteikumiem. Tāpat par nopietnu un risināmu jomu tiek uzskatīta atbalsta sarežģītības mazināšana un ar to saistītais revīzijas slogs, jo īpaši mazākiem saņēmējiem. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Eiropas Sociālais fonds (ESF) tika izveidots ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD jeb Līgums) 162. pantu. ES kohēzijas veicināšanas finansējuma pārskatīšanas laika plānojums ir saistīts ar priekšlikumu jaunajai daudzgadu finanšu shēmai, kas iekļauta Komisijas darba programmā. Šis regulas priekšlikums ir balstīts uz LESD 164. pantu. Ar Padomes Regulu (ES) Nr. [..] nosaka struktūrfondu un Kohēzijas fonda darbības struktūru un konkrēti izklāsta tematiskos mērķus, principus un noteikumus attiecībā uz programmu veidošanu, uzraudzību un vērtēšanu, pārvaldi un kontroli. Minētajā vispārējā struktūrā šis priekšlikums nosaka ESF pamatuzdevumu un darbības jomu līdztekus saistītajām ieguldījumu prioritātēm, kas risina tematiskos mērķus un nosaka īpašus noteikumus attiecībā uz ESF līdzfinansētajām darbības programmām un attiecībā uz atticināmajiem izdevumiem. ESF darbosies LESD 174. panta kontekstā, kas paredz Eiropas Savienības rīcību ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanai un veicina vispārēju harmonisku attīstību, tiecoties samazināt dažādu reģionu attīstības līmeņa atšķirības un veicinot vismazāk attīstīto reģionu izaugsmi. Kā uzsvērts ES budžeta pārskatīšanā: "ES budžets būtu jāizmanto, lai finansētu ES sabiedrisko labumu, pasākumus, ko dalībvalstis un reģioni nevar finansēt paši, vai kad tas var dot labākus rezultātus."[8]. Tā kā ESF uzdevumi ir paredzēti Līgumā un politika ir īstenota saskaņā ar dalītas pārvaldības principu, kā arī ievērojot dalībvalstu un reģionu iestāžu pilnvaras, šajā priekšlikumā ņemts vērā subsidiaritātes princips. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Komisijas daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumā kohēzijas politikai laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam paredzēti EUR 376 miljardi. Ierosinātais budžets 2014.–2020. gadam || Miljardi EUR || Minimālā ESF daļa || Izrietošais minimālais ESF apjoms miljardos EUR Mazāk attīstītie reģioni Pārejas reģioni Attīstītākie reģioni Teritoriālā sadarbība Kohēzijas fonds Papildu piešķīrums attālākajiem reģioniem un mazapdzīvotiem reģioniem || 162,6 38,9 53,1 11,7 68,7 0,926 || 25 % 40 % 52 % - - - || 40,7 15,6 27,6 - - - "Eiropas Savienošanas” finanšu mehānisms transporta, enerģētikas un IKT nozarē || EUR 40 miljardi (plus EUR 10 miljardi, kas īpaši izdalīti Kohēzijas fonda iekšējiem mērķiem) || - || *Visas summas nemainīgās 2011. gada cenās Lai kāpinātu fondu spēju sasniegt stratēģijas "Eiropa 2020" pamatmērķus, šajā priekšlikumā noteiktas ESF atbalsta minimālās daļas katrai reģionu kategorijai, kas definēta vispārējās regulas priekšlikumā. No tā izriet, ka minimālā vispārējā ESF daļa ir 25 % no budžeta, kas piešķirts kohēzijas politikai (izņemot piešķīrumu "Eiropas Savienošanas" mehānismam), t. i., EUR 84 miljardi. Norādītajā minimālajā ESF piešķīrumā iekļauts budžets (EUR 2,5 miljardi) topošajam Komisijas priekšlikumam par pārtikas atbalstu vistrūcīgākajām personām. 5. REGULAS SATURA KOPSAVILKUMS Attiecībā uz darbības jomu ESF regulas projektā 2014.–2020. gadam ierosināts orientēt ESF četriem tematiskajiem mērķiem visā Eiropas Savienībā, proti, i) nodarbinātības un darbaspēka mobilitātes veicināšana, ii) ieguldījumi izglītībā, prasmēs un mūžizglītībā, iii) sociālās iekļautības veicināšana un cīņa ar nabadzību, iv) institucionālās spējas un efektīvas publiskās pārvaldes veicināšana. Katrs tematiskais mērķis ir izteikts intervences kategorijās vai "ieguldījumu prioritātēs". Turklāt ESF būtu jāsekmē arī citu tematisko mērķu sasniegšana, piemēram, jāatbalsta pāreja uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, pret klimata pārmaiņām noturīga, resursefektīva ekonomika, jāuzlabo informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošana, jānostiprina pētniecība, tehnoloģiju izstrāde un inovācija, kā arī jāveicina mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspēja. Lai sasniegtu pietiekamu un uzskatāmu ietekmi, nepieciešama finansējuma koncentrācija. Lai panāktu minēto koncentrāciju, ierosināts: – sniegt administratīvo spēju atbalstu tikai tām dalībvalstīm, kurās ir mazāk attīstītie reģioni vai uz kurām ir attiecināms Kohēzijas fonda atbalsts; – atvēlēt vismaz 20 % no ESF atbalsta "sociālās iekļautības veicināšanai un cīņai ar nabadzību"; – koncentrēt finansējumu darbības programmās ierobežotam "ieguldījumu prioritāšu" skaitam. Turklāt regulas projektā ir paskaidrots un stiprināts ESF ieguldījums attiecībā uz Savienības apņemšanos izskaust nevienlīdzību starp sievietēm un vīriešiem un nepieļaut diskrimināciju. Dalībvalstīm būtu jāapvieno stingra vienādu iespēju pieeja ar īpašiem pasākumiem, kas veicinātu dzimumu līdztiesību un nediskrimināciju. Tāpat regulas projekta mērķis ir ar ESF palīdzību stiprināt sociālo inovāciju un transnacionālo sadarbību, izmantojot stimulus, piemēram, augstākas līdzfinansējuma likmes piešķiršana tām atvēletajām prioritāšu asīm, īpaša programmu veidošanas un uzraudzības pasākumi, kā arī lielāka Komisijas nozīme labās prakses apmaiņā un izplatīšanā, kopīgi pasākumi un rezultāti visā Savienībā. Attiecībā uz uzraudzības un vērtēšanas sistēmām regulas projektā ir ierosināti minimālie kvalitātes standarti un noteikti obligātie kopējie rādītāji. Tam būtu jānodrošina pamatoti un uzticami uzraudzības sniegtie dati, kurus iespējams viegli apkopot ES līmenī, kā arī tas, lai vērtēšanas procesā tiktu pievērsta uzmanība ESF atbalsta efektivitātei un ietekmei. Regulas projektā liela uzmanība pievērsta sociālo partneru un nevalstisko organizāciju iesaistīšanai ESF prioritāšu un darbību programmu veidošanā un īstenošanā. Tādēļ regulas projektā rosināts piešķirt mazāk attīstītajiem reģioniem un valstīm pienācīgu ESF resursu apjomu pasākumiem sociālo partneru un nevalstisko organizāciju spēju veidošanai. Ņemot vērā to būtisko nozīmi nodarbinātības, izglītības un sociālās iekļautības jomā, tiks atbalstītas arī kopīgas sociālo partneru darbības. Līdzīgi regulas projektā ierosināts noteikt ierobežotu skaitu īpašu attiecināmības noteikumu, lai mazākiem saņēmējiem un darbībām atvieglotu piekļuvi ESF finansējumam, kā arī lai ņemtu vērā ESF darbību dažādību un ESF atbalsta saņēmēju atšķirīgo veidu salīdzinājumā ar citiem fondiem. Lai nodrošinātu, ka saņēmēji var gūt labumu no vienkāršojumiem, regulas projektā ierosināts paplašināt vienkāršotus izmaksu risinājumus, tostarp nosakot to obligātu izmantošanu mazākām darbībām. Minētie nosacījumi saņēmējiem un vadošajām iestādēm atvieglos administratīvo slogu un stiprinās ESF orientāciju uz rezultātiem, kā arī veicinās kļūdu biežuma samazināšanu. Visbeidzot, ir ieviesti īpaši finanšu instrumenti, kas mudinās dalībvalstis un reģionus izmantot ESF atbalstu un tādējādi palielināt fonda spējas finansēt pasākumus, kas atbalsta nodarbinātību, izglītību un sociālo iekļautību. 2011/0268 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA par Eiropas Sociālo fondu un Padomes Regulas (EK) Nr. 1081/2006 atcelšanu EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 164. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[9], pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[10], ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu[11], saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1) Ar Regulu (ES) Nr. [..] ir noteikta Eiropas Sociālā fonda (ESF), Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un Eiropas Jūrniecības un zivsaimniecības fonda darbības struktūra un jo īpaši paredzēti tematiskie mērķi, principi un noteikumi saistībā ar programmu veidošanu, uzraudzību un vērtēšanu, pārvaldību un kontroli. Tādēļ ir jāprecizē Eiropas Sociālā fonda pamatuzdevums un darbības joma, kā arī saistītās ieguldījumu prioritātes, kuras sekmē tematisko mērķu sasniegšanu, jānosaka arī īpaši noteikumi saistībā ar to darbību veidiem, kuras var finansēt no ESF. (2) ESF būtu jāuzlabo nodarbinātības iespējas, jāveicina izglītība un mūžizglītība, kā arī būtu jāizstrādā aktīvas iekļaušanas politika atbilstoši ar Līguma 162. pantu noteiktajiem ESF uzdevumiem un tādējādi atbilstoši Līguma 174. pantam būtu jāveicina ekonomikas, sociālajā un teritoriālajā kohēzija. Saskaņā ar Līguma 9. panta noteikumiem, ESF jāņem vērā prasības, kas saistītas ar augsta nodarbinātības līmeņa veicināšanu, atbilstīga sociālās aizsardzības līmeņa nodrošināšanu, ar sociālās atstumtības apkarošanu, kā arī ar izglītības, mācību un cilvēku veselības aizsardzības līmeņa paaugstināšanu. (3) Eiropadome 2010. gada 17. jūnija sanāksmē aicināja ar visiem kopējās politikas virzieniem, tostarp Kohēzijas politiku, atbalstīt stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei "Eiropa 2020"[12]. Lai nodrošinātu pilnīgu ESF pielāgošanu minētās stratēģijas mērķiem, jo īpaši attiecībā uz nodarbinātību, izglītību un cīņu ar sociālo atstumtību, ESF būtu jāatbalsta dalībvalstis Padomes ieteikumu par dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm īstenošanā, kā arī to Padomes lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm īstenošanā, kuri pieņemti saskaņā ar Līguma 121. panta un 148. panta 4. punkta noteikumiem. Fondam būtu jāveicina arī pamatiniciatīvu īstenošana īpaši attiecībā uz "Jaunu prasmju un darba vietu programmu"[13], "Jaunatne kustībā"[14] un "Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību"[15]. ESF sniegs atbalstu arī iniciatīvu "Digitālā programma"[16] un "Inovācijas savienība"[17] darbībām. (4) Eiropas Savienība saskaras ar strukturālām problēmām, ko izraisījusi ekonomikas globalizācija, tehnoloģiju attīstība un strauji novecojošs darbaspēks, kā arī arvien lielāku prasmju un darbaspēka trūkumu atsevišķās nozarēs un reģionos. Minētajiem faktoriem pievienojusies ekonomikas un finansiālā krīze, kuras ietekmē paaugstinājās bezdarba līmenis, īpaši skarot jaunatni un citas neaizsargātas grupas, piemēram, migrantus. ESF būtu jācenšas veicināt nodarbinātību un atbalstīt darbaspēka mobilitāti, investēt izglītībā, prasmēs un mūžizglītībā, veicināt sociālo iekļautību un cīnīties ar nabadzību. Uzlabojot darba ņēmēju starptautisko ģeogrāfisko mobilitāti un tādējādi veicinot darba tirgu veiksmīgāku darbību, ESF jo īpaši būtu jāatbalsta Eiropas Nodarbinātības dienesti (EURES darbības) attiecībā uz pieņemšanu darbā un saistīto informāciju, ieteikumiem un konsultāciju pakalpojumiem valsts un pārrobežu līmenī. (5) Papildus minētajām prioritātēm mazāk attīstītajos reģionos un dalībvalstīs, lai palielinātu ekonomikas izaugsmi un nodarbinātības iespējas, būtu jāuzlabo tādu ieinteresēto personu publiskās pārvaldes efektivitāte, kuras nodrošina nodarbinātību, izglītību un sociālo politiku, kā arī būtu jāstiprina to institucionālās spējas. (6) Vienlaikus ir izšķirīgi svarīgi atbalstīt Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu attīstību un konkurētspēju un nodrošināt, lai cilvēki, apgūstot jaunas piemērotas prasmes un izmantojot mūžizglītības iespējas, varētu pielāgoties tādiem jauniem uzdevumiem kā pāreja uz ekonomiku, kas balstīta uz zināšanām, digitālā programma un pāreja uz ekonomiku, kam raksturīga zemas oglekļa dioksīda emisijas un lielāka energoefektivitāte. Cenšoties sasniegt primāros tematiskos mērķus, ESF būtu jāveicina minēto jautājumu risināšana. Šajā kontekstā ESF būtu jāatbalsta darbaspēka pāreja uz dabai labvēlīgākām prasmēm un darba vietām, jo īpaši attiecībā uz energoefektivitāti, atjaunojamiem energoresursiem un ilgtspējīga transporta nozarēm, ņemot vērā Savienības vēlmi palielināt to ES budžeta proporciju, kas attiecas uz klimata optimizāciju vismaz līdz 20 %, piesaistot ieguldījumus no dažādām politikas jomām. (7) ESF būtu jāpiedalās stratēģijā "Eiropa 2020'', nodrošinot Eiropas Savienības prioritātēm lielāku atbalsta koncentrāciju. Konkrēti, ESF, izmantojot minimālu nodalītu piešķīrumu, būtu jāpalielina atbalsts cīņai ar sociālo atstumtību un nabadzību. Atkarībā no atbalstītā reģiona attīstības līmeņa būtu jāierobežo arī ESF atbalsta ieguldījumu prioritātes un piedāvājums. (8) Lai nodrošinātu ESF atbalstīto darbību Eiropas līmenī saniegto rezultātu labāku vērtēšanu un ciešāku uzraudzību, būtu jānosaka kopīgs īstenošanas un rezultātu rādītāju kopums. (9) Prasmīga un efektīva ESF atbalstīto darbību īstenošana ir atkarīga no labas pārvaldības un partnerības starp visiem attiecīgajiem teritoriālajiem un sociālekonomiskajiem dalībniekiem, jo īpaši sociālajiem partneriem un nevalstiskajām organizācijām. Tādēļ dalībvalstīm nepieciešams mudināt sociālos partnerus un nevalstiskās organizācijas līdzdarboties ESF atbalsta īstenošanā. (10) Dalībvalstīm un Komisijai būtu jānodrošina, lai ESF finansiāli atbalstīto prioritāšu īstenošana veicinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību atbilstoši Līguma 8. pantam. Novērtējumos konstatēts, cik svarīgi visos programmu aspektos ņemt vērā dzimumu jautājumu, vienlaikus nodrošinot īpašu pasākumu veikšanu dzimumu līdztiesības veicināšanai. (11) Saskaņā ar Līguma 10. panta noteikumiem ESF finansiāli atbalstīto prioritāšu īstenošanai būtu jāveicina cīņa pret diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ. ESF būtu jāatbalsta to ANO Konvencijā par invalīdu tiesībām paredzēto pienākumu izpilde, kas cita starpā attiecas uz izglītību, darbu, nodarbinātību un pieejamību. ESF būtu jāveicina arī pāreja no institucionālās aprūpes uz aprūpi vietējās kopienas līmenī. (12) Lai uzlabotu politikas atbilstību sociālām pārmaiņām un lai sekmētu un atbalstītu inovatīvus sociālos uzņēmumus, būtiski ir atbalstīt sociālo inovāciju. Konkrēti, lai kāpinātu politikas efektivitāti un tādējādi pamatotu īpaša ESF atbalsta saņemšanu, ļoti svarīgi pirms inovatīvo risinājumu plašākas izmantošanas ir tos testēt un izvērtēt. (13) Būtiska pievienotā vērtība ir starptautiskai sadarbībai, un tā nepieciešama, lai stiprinātu Komisijas nozīmi pieredzes apmaiņas veicināšanā un attiecīgo iniciatīvu īstenošanas koordinēšanā. (14) Lai īstenotu stratēģiju "Eiropa 2020" un sasniegtu tās pamatmērķus, ir nepieciešama reģionālo un vietējo ieinteresēto personu mobilizācija. Lai programmu īstenošanā vēl aktīvāk iesaistītu reģionu un vietējās iestādes, pilsētas, sociālos partnerus un nevalstiskās organizācijas, var izmantot un atbalstīt teritoriālos līgumus, nodarbinātības un sociālās iekļautības vietējās iniciatīvas, vietējo kopienu vadītas attīstības stratēģijas un ilgtspējīgas pilsētvides attīstības stratēģijas. (15) Regula (ES) Nr. [..] paredz noteikumus par izdevumu attiecināmību izstrādāt valsts līmenī ar dažiem izņēmumiem, kuru dēļ nepieciešams noteikt īpašus noteikumus attiecībā uz ESF. (16) ESF izmantošanas vienkāršošanas un kļūdu riska mazināšanas labad, kā arī attiecībā uz ESF atbalstīto darbību īpatnībām, ir lietderīgi noteikt nosacījumus, kas papildina Regulas (ES) Nr. [..] 57. un 58. pantu. (17) Lai atbalstītu, piemēram, studentus, darba vietu izveidi, darbaspēka mobilitāti, sociālo iekļautību un sociālo uzņēmējdarbību, dalībvalstis un reģioni būtu jāmudina izmantot ESF ar finanšu instrumentu palīdzību. (18) Atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. panta noteikumiem tiesības pieņemt leģislatīvos aktus būtu jādeleģē Komisijai, lai definētu vienību izmaksu standarta shēmas un vienreizējos maksājumus un to maksimālās summas atbilstoši dažādiem darbību veidiem, kā arī noteiktu īpašus noteikumus un nosacījumus garantijām, kas balstītas uz politiku. Sevišķi svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija pienācīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstoša attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. (19) Šī regula aizstāj Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Regulu (EK) Nr. 1081/2006 par Eiropas Sociālo fondu un Regulas (EK) Nr. 1784/1999 atcelšanu[18]. Tādēļ minētā regula būtu jāatceļ, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I nodaļa Vispārīgi noteikumi 1. pants Priekšmets Ar šo regulu nosaka Eiropas Sociālā fonda (ESF) pamatuzdevumu, tā palīdzības jomas, īpašus noteikumus un uz palīdzību attiecināmo izdevumu veidus. 2. pants Pamatuzdevums 1. ESF veicina augstu nodarbinātības un darba vietu kvalitātes līmeni, atbalsta darbaspēka ģeogrāfisko un profesionālo mobilitāti, veicina darbaspēka pielāgošanos pārmaiņām, rosina augstu izglītības un apmācības līmeni, veicina dzimumu līdztiesību, vienlīdzīgas iespējas un nediskrimināciju, uzlabo sociālo iekļautību un apkaro nabadzību, tādējādi sekmējot Eiropas Savienības prioritātes attiecībā uz ekonomikas, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanu. 2. To panāk, atbalstot dalībvalstu centienus sasniegt prioritātes un pamatmērķus, kas izvirzīti stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei "Eiropa 2020". ESF atbalsta politikas virzienu un darbību izstrādi un īstenošanu, ņemot vērā integrētās pamatnostādnes dalībvalstu ekonomikas un nodarbinātības politikai[19] un Padomes ieteikumus par valsts reformu programmām. 3. ESF sniedz atbalstu cilvēkiem, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, piemēram, ilgtermiņa bezdarbniekiem, invalīdiem, migrantiem, etniskajām minoritātēm, nelabvēlīgos apstākļos esošām kopienām un cilvēkiem, kas saskaras ar sociālo atstumtību. ESF nodrošina atbalstu uzņēmumiem, sistēmām un struktūrām nolūkā veicināt to pielāgošanos jauniem uzdevumiem un sekmēt labu pārvaldību un reformu īstenošanu jo īpaši nodarbinātības, izglītības un sociālās politikas jomā. 3. pants Atbalsta jomas 1. Atbilstoši tālāk uzskaitītajiem tematiskajiem mērķiem un saskaņā ar Regulas (ES) Nr. [..] 9. panta noteikumiem ESF sniedz atbalstu šādām ieguldījumu prioritātēm: (a) nodarbinātības un darbaspēka mobilitātes veicināšana, izmantojot: i) darba meklētāju un neaktīvu cilvēku piekļuvi nodarbinātībai, tostarp vietējas nodarbinātības iniciatīvas un atbalstu darbaspēka mobilitātei; ii) nodarbinātībā, izglītībā vai apmācībā neiesaistītas jaunatnes ilgtspējīgu integrāciju darba tirgū; iii) pašnodarbinātību, uzņēmējdarbības un uzņēmumu izveidi; iv) vīriešu un sieviešu līdztiesību un profesionālās un privātās dzīves līdzsvarošanu; v) darba ņēmēju, uzņēmumu un uzņēmēju pielāgošanos pārmaiņām; vi) aktīvas un veselīgas vecumdienas; vii) darba tirgus iestāžu modernizēšanu un stiprināšanu, tostarp pasākumus starptautiskās darbaspēka mobilitātes uzlabošanai; (b) ieguldījumi izglītībā, prasmēs un mūžizglītība, izmantojot: i) priekšlaicīgas mācību pārtraukšanas samazināšanu un vienlīdzīgas piekļuves veicināšanu kvalitatīvai pirmsskolas, pamatskolas un vidusskolas izglītībai; ii) augstākās izglītības vai pielīdzināma līmeņa izglītības kvalitātes, efektivitātes un pieejamības uzlabošanu nolūkā kāpināt līdzdalības un sasniegumu līmeni; iii) piekļuves uzlabošanu mūžizglītībai, darbaspēka prasmju un kompetenču celšanu un darba tirgus nozīmes palielināšanu izglītības un apmācības sistēmās; (c) sociālās iekļaušanas veicināšana un cīņa ar nabadzību, izmantojot: i) aktīvu iekļaušanu; ii) nelabvēlīgos apstākļos esošu kopienu, piemēram, romu, integrāciju; iii) diskriminācijas dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ apkarošanu; iv) piekļuves uzlabošanu pieejamiem, ilgtspējīgiem un augstas kvalitates pakalpojumiem, tostarp veselības aprūpei un vispārējas nozīmes sociālajiem pakalpojumiem; v) sociālās ekonomikas un sociālo uzņēmumu veicināšanu; vi) vietējo kopienu vadītas attīstības stratēģijas; (d) institucionālās spējas un efektīvas publiskās pārvaldes veicināšana, izmantojot: i) ieguldījumus institucionālās spējas un efektīvā publiskajā pārvaldē un publiskajos pakalpojumos, lai panāktu reformas, labāku regulējumu un labu pārvaldību. Minētā ieguldījumu prioritāte ir piemērojama tikai to dalībvalstu teritorijā, kurās atrodas vismaz viens NUTS II līmeņa reģions, kas definēts Regulas (ES) Nr. [..] 82. panta 2. punkta a) apakšpunktā, vai dalībvalstīs, uz kurām attiecināms Kohēzijas fonda atbalsts; ii) spēju veidošanu ieinteresētajām personām, kuras risina nodarbinātības, izglītības un sociālās politikas jautājumus, un nozaru un teritoriālos līgumus, lai koncentrētos reformām valsts, reģionu un vietējā līmenī. 2. Izmantojot 1. pantā uzskaitītās ieguldījumu prioritātes, ESF sekmēs Regulas (ES) Nr. [..] 9. pantā minēto citus tematisko mērķu sasniegšanu: (e) atbalsts pārejai uz ekonomiku ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni, pret klimata pārmaiņām noturīgu, resursefektīvu, ekoloģiski ilgtspējīgu ekonomiku, reformējot izglītības un apmācības sistēmas, kā arī prasmju un kvalifikāciju pielāgošanu, darbaspēka kvalifikācijas celšanu un jaunu darba vietu izveidi ar vidi un enerģētiku saistītās nozarēs; (f) informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanas un kvalitātes, kā arī piekļuves uzlabošana tām, attīstot digitālās prasmes, ieguldot e-iekļautībā, e-prasmēs un saistītajās uzņēmējdarbības prasmēs; (g) pētniecības, tehnoloģiju attīstības un inovācijas stiprināšana, izvēršot pēcdiploma studijas, pētnieku apmācību, sadarbības tīklu veidošanas pasākumus un partnerības starp augstākās izglītības iestādēm, pētniecības un tehnoloģiju centriem un uzņēmumiem; (h) mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas uzlabošana, sekmējot uzņēmumu un darbaspēka pielāgošanos un palielinot ieguldījumus cilvēkkapitālā. 4. pants Saderība un tematiskā koncentrācija 1. Lai izpildītu stratēģijas "Eiropa 2020" pamatmērķus attiecībā uz nodarbinātību, izglītību un nabadzības samazināšanu, dalībvalstis nodrošina darba programmās noteiktās stratēģijas un darbību saderību un to orientāciju uz valsts reformas programmās un attiecīgajos Padomes saskaņā ar Līguma 148. panta 4. punktu izstrādatajos ieteikumos noteikto jautājumu risināšanu. 2. Vismaz 20 % no kopējiem ESF resursiem katrā dalībvalstī piešķir Regulas (ES) Nr. [..] 9. panta 9. punktā noteiktajam tematiskajam mērķim "sociālās iekļautības veicināšana un cīņa ar nabadzību". 3. Dalībvalstis nodrošina tematisko koncentrāciju atbilstoši šādai kārtībai. (a) Attīstītākiem reģioniem dalībvalstis koncentrē 80 % no piešķirtā ESF atbalsta katrai darbības programmai, kuru nav vairāk par četrām, no 3. panta 1. punktā noteiktajām ieguldījumu prioritātēm. (b) Pārejas reģioniem dalībvalstis koncentrē 70 % no piešķirtā ESF atbalsta katrai darbības programmai, kuru nav vairāk par četrām, no 3. panta 1. punktā noteiktajām ieguldījumu prioritātēm. (c) Mazāk attīstītiem reģioniem dalībvalstis koncentrē 60 % no piešķirtā ESF atbalsta katrai darbības programmai, kuru nav vairāk par četrām, no 3. panta 1. punktā noteiktajām ieguldījumu prioritātēm. 5. pants Rādītāji 1. Šīs regulas pielikumā noteiktos kopējos rādītājus un programmai specifiskos rādītājus izmanto atbilstoši Regulas (ES) Nr. [..] 24. panta 3. punkta un 87. panta 2. punkta b) apakšpunkta ii) daļai. Visi rādītāji ir izteikti absolūtos skaitļos. Kopējie un programmai specifiskie īstenošanas rādītāji attiecas uz daļēji vai pilnībā īstenotām darbībām. Vajadzības gadījumā attiecībā uz atbalstīto darbību raksturu nosaka kopējus kvantitatīvus mērķlielumus 2022. gadam. Sākotnējā stāvokļa rādītāji ir noteikti nulles līmenī. Kopējie un programmai specifiskie rezultātu rādītāji attiecas uz prioritāšu asīm. Sākotnējā stāvokļa rādītājiem izmanto jaunākos pieejamos datus. Kopējie kvantitatīvie mērķlielumi noteikti 2022. gadam. 2. Vienlaicīgi ar gada īstenošanas ziņojumiem vadošā iestāde nosūta elektroniski strukturētus datus par katru ieguldījumu prioritāti. Datos iekļauta kategorizācija un īstenošanas un rezultātu rādītāji. II nodaļa Īpaši noteikumi programmu veidošanai un īstenošanai 6. pants Partneru iesaistīšana 1. Sociālo partneru un citu ieinteresēto personu, jo īpaši nevalstisko organizāciju, iesaistīšana darbības programmu īstenošanā, kā minēts Regulas (ES) Nr. [..] 5. pantā, var notikt ar vispārējo piešķīrumu palīdzību, kas definēti Regulas (ES) Nr. [..] 113. panta 7. punktā. Tādā gadījumā darbības programmā norāda to programmas daļu, uz kuru attiecas vispārējā dotācija, tostarp provizorisku finanšu asignējumu, kas tai piešķirts no katras prioritāšu ass. 2. Lai veicinātu sociālo partneru pienācīgu līdzdalību ESF atbalstītās darbībās, darbības programmas vadošā iestāde reģionā, kas definets Regulas (ES) Nr. [..] 82. panta 2. punkta a) apakšpunktā, vai dalībvalstīs, uz kurām attiecinams Kohēzijas fonda atbalsts, nodrošina atbilstošu ESF resursu piešķiršanu spēju veidošanas pasākumiem — mācību, sadarbības tīklu veidošanas pasākumiem un sociālā dialoga stiprināšanai, un darbībām, kuras kopā veic sociālie partneri. 3. Lai veicinātu nevalstisko organizāciju pienācīgu līdzdalību un piekļuvi ESF atbalstītām darbībām, jo īpaši sociālās iekļautības, dzimumu līdztiesības un vienlīdzīgu iespēju jomā, darbības programmas vadošā iestāde reģionā, kas definēts Regulas (ES) Nr. [..] 82. panta 2. punkta a) apakšpunktā, vai dalībvalstīs, uz kurām attiecināms Kohēzijas fonda atbalsts, nodrošina atbilstoša ESF resursu piešķiršanu nevalstiskām organizācijām spēju veidošanas pasākumiem. 7. pants Sieviešu un vīriešu līdztiesības veicināšana Dalībvalstis un Komisija veicina vīriešu un sieviešu līdztiesību, izmantojot vienādu pieeju, kas minēta Regulas (ES) Nr. [..] 7. pantā, un īpaši pielāgotas darbības, kas minētas 3. panta 1. punkta a) apakšpunkta iv) daļā, jo īpaši ar mērķi palielināt sieviešu ilgtspējīgu līdzdalību un sasniegumus nodarbinātībā, kā arī darba tirgū samazināt segregāciju pēc dzimuma, apkarot dzimumu stereotipus izglītībā un apmācībā un sekmēt profesionālās un personīgās dzīves līdzsvarošanu vīriešiem un sievietēm. 8. pants Vienlīdzīgu iespēju un nediskriminācijas sekmēšana Dalībvalstis un Komisija veicina vienlīdzīgas iespējas visiem, tostarp to piejamību invalīdiem, optimizējot nediskriminācijas principu, kas minēts Regulas (ES) Nr. [..] 7. pantā, un izmantojot īpašas darbības 3. pantā un jo īpaši 3. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļā noteikto ieguldījumu prioritāšu ietvaros. Minētās darbības ir paredzētas cilvēkiem, kurus apdraud diskriminācijas risks, un invalīdiem, lai palielinātu viņu līdzdalību darba tirgū, uzlabotu sociālo iekļautību, samazinātu nevienlīdzību attiecībā uz sekmēm izglītībā un veselības stāvokli, kā arī lai veicinātu pāreju no institucionālās aprūpes uz aprūpi vietējās kopienas līmenī. 9. pants Sociālā inovācija 1. ESF veicina sociālo inovāciju visās jomās, kas ietvertas ESF darbības jomā, kas noteikta šīs regulas 3. pantā, jo īpaši nolūkā testēt un plašāk izmantot inovatīvus risinājumus, lai risinātu sociālās vajadzības. 2. Atbilstoši savām vajadzībām dalībvalstis darbības programmās nosaka sociālās inovācijas tēmas. 3. Komisija veicina spēju veidošanu sociālajai inovācijai, jo īpaši atbalstot savstarpējas mācības, veidojot sadarbības tīklus un izplatot labu praksi un metodiku. 10. pants Starptautiskā sadarbība 1. Dalībvalstis atbalsta starptautisko sadarbību, lai veicinātu savstarpējas mācības un tādējādi palielinātu ESF atbalstītās politikas efektivitāti. Starptautiskajā sadarbībā iesaistīti partneri vismaz no divām dalībvalstīm. 2. Dalībvalstis var izvēlēties starptautiskās sadarbības tēmas no Komisijas ierosinātā un ESF komitejas apstiprinātā saraksta. 3. Komisija veicina starptautisko sadarbību par 2. punktā minētajām tēmām, izmantojot savstarpējās mācības un koordinētu un kopīgu rīcību. Konkrēti, Komisija uztur ES līmeņa platformu, kas veicina pieredzes apmaiņu, spēju veidošanu un sadarbības tīklu veidošanu, kā arī izplatītu attiecīgus sasniegumus. Turklāt, lai sekmētu starptautisko sadarbību, Komisija izstrādā koordinētu īstenošanas sistēmu, kurā iekļauti kopējie attiecināmības kritēriji, darbību veidi un laika grafiki, kā arī kopējas metodiskas pieejas uzraudzībai un vērtēšanai. 11. pants Fondam specifiskie noteikumu darbības programmām 1. Atkāpjoties no Regulas Nr. [..] 87. panta 1. punkta noteikumiem, darbības programmās var noteikt prioritāšu asis sociālās inovācijas un starptautiskās sadarbības īstenošanai, kā minēts 9. un 10. pantā. 2. Atkāpjoties no Regulas Nr. [..] 110. panta 3. punkta noteikumiem, maksimālo līdzfinansējuma likmi prioritātes asij palielina par desmit procentpunktiem, taču nepārsniedzot 100 % gadījumos, kad prioritātes ass ir pilnībā veltīta sociālai inovācijai vai starptautiskajai sadarbībai, vai arī abu iepriekšminēto kombinācijai. 3. Papildus Regulas (ES) Nr. [..] 87. panta 3. punkta noteikumiem darbības programmās nosaka arī ieguldījumu no plānotajām ESF atbalstītajām darbībām: (i) Regulas (ES) Nr. [..] 91. panta 1. un 7. punktā uzskaitītajiem tematiskajiem mērķiem atbilstoši katrai prioritātes asij; (j) sociālajai inovācijai un starptautiskajai sadarbībai, kā minēts 9. un 10. pantā, ja uz tām neattiecas prioritātes ass. 12. pants Īpaši noteikumi saistībā ar teritoriālām īpatnībām 1. ESF var atbalstīt vietējo kopienu vadītas attīstības stratēģijas, kas minētas Regulas (ES) Nr. [..] 28. pantā, teritoriālos līgumus, vietējās iniciatīvas nodarbinātībai, izglītībai un sociālajai iekļautībai, kā arī integrētus teritoriālus ieguldījumus (ITI), kā minēts Regulas (ES) Nr. [..] 99. pantā. 2. Papildus ERAF intervencei, kas minēta Regulas (ES) Nr. [ERAF] 7. pantā, ESF var sniegt atbalstu ilgtspējīgai pilsētvides attīstībai, kas izmanto stratēģijas, kurās noteiktas integrētas darbības tādu ekonomikas, vides un sociālo jautājumu risināšanai, kas skar partnerības līgumos minēto pilsētvidi. III nodaļa Īpaši nosacījumi attiecībā uz finanšu pārvaldību 13. pants Izdevumu attiecināmība 1. ESF sniedz atbalstu attiecināmajiem izdevumiem, kuri neatkarīgi no Regulas (ES) Nr. [..] 110. panta 2. punkta b) apakšpunkta var ietvert jebkādus finanšu resursus, kurus kopā iemaksā darba devēji un darba ņēmēji. 2. ESF var atbalstīt izdevumus, kas radušies tādu darbību dēļ, kuras norit ārpus programmas teritorijas, taču Savienības iekšienē, ja tiek izpildīti šādi divi nosacījumi: (k) darbība nodrošina labumu programmas teritorijai; (l) iestāžu pienākumus programmā attiecībā uz darbības pārvaldību, kontroli un revīziju veic par to programmu atbildīgās iestādes, kuras ietvaros darbībai piešķirts atbalsts, vai arī tās noslēdz līgumu ar iestādēm tajā dalībvalstī, kurā darbība tiek īstenota, ja vien izpildīti 2. punkta a) apakšpunktā izklāstītie nosacījumi un izpildīti darbības pārvaldības, kontroles un revīzijas pienākumi. 3. Papildus Regulas (ES) Nr. [..] 59. panta 3. punkta minētajiem izdevumiem, infrastruktūras, zemes un nekustamā īpašuma iegāde nav attiecināma uz ESF atbalstu. 4. Ieguldījumi natūrā, kā pabalsti vai alga, ko trešā puse izmaksā darbības dalībniekiem, var būt attiecināmi uz ESF ieguldījumu, ja vien atbalsta vērtība nepārsniedz trešajai pusei radušās izmaksas un minētie izdevumi veikti saskaņā ar valsts noteikumiem, tostarp grāmatvedības noteikumiem. 14. pants Vienkāršoti izmaksu risinājumi 1. Papildus Regulas (ES) Nr. [..] 57. pantā minētajām metodēm Komisija var atmaksāt dalībvalsts segtos izdevumus, balstoties uz Komisijas definētajām vienību izmaksu standarta shēmām un vienreizējiem maksājumiem. Summas, kas aprēķinātas pamatojoties uz iepriekšminēto, tiek uzskatītas par saņēmējiem izmaksātu publiskā sektora atbalstu un par attiecināmiem izdevumiem Regulas (ES) Nr. [..] piemērošanas nolūkā. Tādēļ Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētus aktus atbilstoši 16. pantam saistībā ar attiecīgo darbību veidu, vienību izmaksu standarta shēmu un vienreizējo maksājumu definīcijām un to maksimālajām summām, kuras var pielāgot saskaņā ar piemērojamajām kopīgi apstiprinātajām metodēm. Finanšu revīzijas vienīgais merķis ir pārliecināties, vai ir izpildīti Komisijas veiktās atmaksāšanas nosacījumi, balstoties uz vienību izmaksu standarta shēmām un vienreizējiem maksājumiem. Ja izmantoti minētie finansējuma veidi, dalībvalsts darbības atbalstam var piemērot savu grāmatvedības kārtību. Piemērojot šo regulu un Regulu (ES) Nr. [..], ne revīzijas iestāde, ne Komisija neveic minētās grāmatvedības kārtības un no tās izrietošo summu revīziju. 2. Atbilstoši Regulas (ES) Nr. [..] 57. panta 1. punkta d) apakšpunktam un 4. punkta d) apakšpunktam atlikušo darbības attiecināmo izdevumu segšanai var izmantot vienotu likmi, kas nepārsniedz 40 % no attiecināmajām tiešajām personāla izmaksām. 3. Piešķīrumus, kas atmaksāti, pamatojoties uz darbības attiecināmajiem izdevumiem, kas noteikti, piemērojot vienotas likmes finansējumu, vienību izmaksu standarta shēmas un vienreizējus maksājumus, kas minēti Regulas (ES) Nr. [..] 57. panta 1. punktā, var aprēķināt katrā gadījumā atsevišķi, ņemot vērā vadošās iestādes iepriekš apstiprināto budžeta projektu, gadījumos, kad publiskā sektora atbalsts nepārsniedz EUR 100 000. 4. Piešķīrumi, kuriem publiskā sektora atbalsts nepārsniedz EUR 50 000, saskaņa ar Regulas (ES) No […] 57. panta 1. punktu tiek izteikti kā vienreizēji maksājumi vai vienību izmaksu standarta shēmas, izņemot tās darbības, kurām paredzēts valsts shēmas atbalsts. 15. pants Finanšu instrumenti 1. Atbilstoši Regulas (ES) Nr. [..] 32. panta noteikumiem ESF var atbalstīt darbības un politikas virzienus, kas ietilpst fonda darbības jomā, izmantojot finanšu instrumentus, piemēram, riska sadales shēmas, pašu kapitālu un parādu, garantiju fondus, līdzdalības fondus un aizdevuma fondus. 2. Eiropas Sociālo fondu var izmantot, lai uzlabotu piekļuvi kapitāla tirgiem tādām valsts un reģionālā līmeņa publiskajām un privātajām struktūrām, kuras īsteno darbības un politikas virzienus, kas ietilpst ESF darbības jomā, kā arī darbības programmas, izmantojot "uz ESF politiku balstītas garantijas", ja Komisija tās apstiprinājusi. Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus atbilstoši 16. pantam, lai noteiktu īpašus noteikumus un nosacījumus dalībvalstu pieteikumiem, tostarp uz politiku balstītu garantiju griestus, jo īpaši nodrošinot, lai to izmantošana neradītu pārāk lielu publisko struktūru parādu. Komisija izvērtē katru pieteikumu, un Komisija apstiprina katru "uz ESF politiku balstītu garantiju", ja vien tā ietilpst Regulas (ES) Nr. [..] 87. pantā minētajā darbības programmā un atbilst noteiktajiem īpašajiem noteikumiem un nosacījumiem. IV nodaļa Pilnvaru deleģēšana un nobeiguma noteikumi 16. pants Deleģēšanas īstenošana 1. Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. 2. Pilnvaras pieņemt 14. panta 1. punktā un 15. panta 2. punktā minētos deleģētos aktus piešķir uz nenoteiktu laiku no 2014. gada 1. janvāra. 3. Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 14. panta 1. punkta pirmajā daļā un 15. panta 2. punktā otrajā daļā minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz taja norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai tajā norādītā vēlākā dienā. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. 4. Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 14. panta 1. punkta pirmo daļu un 15. punkta 2. punkta otro daļu, stājas spēkā tikai tad, ja divu menešu laika no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas minēto laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. 17. pants Atcelšana Ar šo no 2014. gada 1. janvāra atceļ Regulu (EK) Nr. 1081/2006. Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu. 18. pants Pārskatīšanas klauzula Saskaņā ar Līguma 164. panta noteikumiem Eiropas Parlaments un Padome līdz 2020. gada 31. decembrim pārskata šo regulu. 19. pants Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs PIELIKUMS Kopējie īstenošanas un rezultātu rādītāji ESF ieguldījumiem (1) Kopējie īstenošanas rādītāji par dalībniekiem Dalībnieki[20] ir personas, kas saņem tiešu ESF ieguldījumu atbalstu un kuras var identificēt, kurām var lūgt sniegt savu aprakstu un kurām paredzēti īpaši izdevumi. Citi saņēmēji nebūtu uzskatāmi par dalībniekiem. · Bezdarbnieki, tostarp ilgtermiņa bezdarbnieki* · Ilgtermiņa bezdarbnieki* · Neaktīvas personas* · Izglītībā vai apmācībā neiesaistītas neaktīvas personas* · Nodarbinātas personas, tostarp pašnodarbinātas personas* · Vecumā līdz 25 gadiem* · Vecumā pēc 54 gadiem* · Ar pamatskolas izglītību (ISCED 1. līmenis) vai zemākā līmeņa vidējo izglītību (ISCED 2. līmenis)* · Ar vidējo izglītību (ISCED 3. līmenis) vai pēcvidējo izglītību (ISCED 4. līmenis)* · Ar augstāko izglītību (ISCED 5. līmenis līdz 8. līmenis)* · Migranti, personas ar ārvalstu izcelsmi, minoritātes (tostarp nelabvēlīgos apstākļos esošas kopienas, piemēram, romi)** · Invalīdi** · Citas nelabvēlīgā situācijā esošas personas** Kopējo dalībnieku skaitu, pamatojoties uz īstenošanas rādītājiem, aprēķina automātiski. Minētie dati par dalībniekiem, kas piedalās ESF atbalstītā darbībā, jāsniedz gada īstenošanas ziņojumos, kā norādīts Regulas (ES) Nr. [..] 44. panta 1. un 2. punktā un 101. panta 1. punktā. Visi dati jāatspoguļo pēc dzimuma. (2) Kopējie īstenošanas rādītāji organizācijām · Projektu skaits, ko pilnībā vai daļēji īstenojuši sociālie partneri vai nevalstiskās organizācijas · Projektu skaits, kas darbojas publiskajā pārvaldē vai publisko pakalpojumu jomā · Atbalstīto mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu skaits Minētie dati jāsniedz gada īstenošanas ziņojumos, kā norādīts Regulas (ES) Nr. [..] 44. panta 1. un 2. punktā un 101. panta 1. punktā. (3) Kopējie tūlītējo rezultātu rādītāji par dalībniekiem · Neaktīvie dalībnieki, kas nesen sākuši darba meklējumus pēc aiziešanas · Izglītībā/mācībās iesaistītie dalībnieki pēc aiziešanas · Kvalifikāciju ieguvēji dalībnieki pēc aiziešanas · Nodarbinātībā iesaistītie dalībnieki pēc aiziešanas Minētie dati jāsniedz gada īstenošanas ziņojumos, kā norādīts Regulas (ES) Nr. [..] 44. panta 1. un 2. punktā un 101. panta 1. punktā. Visi dati jāatspoguļo pēc dzimuma. (4) Kopējie ilgtermiņa rezultātu rādītāji par dalībniekiem · Nodarbinātībā iesaistītie dalībnieki 6 mēnešus pēc aiziešanas · Pašnodarbinātībā iesaistītie dalībnieki 6 mēnešus pēc aiziešanas · Dalībnieki labākā darba tirgus situācijā 6 mēnešus pēc aiziešanas Minētie dati jāsniedz gada īstenošanas ziņojumos, kā norādīts Regulas (ES) Nr. [..] 44. panta 4. punktā. Tie jāsavāc, balstoties uz dalībnieku reprezentatīvu kopumu katrā prioritātes asī. Kopuma iekšējais derīgums jānodrošina tā, lai datus var vispārināt prioritāšu ašu līmenī. Visi dati jāatspoguļo pēc dzimuma. [1] Piektais ziņojums par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju, 2010. gada novembris. [2] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: "ЕS budžeta pārskatīšana”, COM(2010) 700, 19.10.2010. [3] Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai: "Budžets stratēģijai "Eiropa 2020"", COM(2011) 500, 29.6.2011. [4] Komisijas dienestu darba dokuments: Results of the public consultation on the conclusions of the fifth report on economic, social and territorial cohesion, SEC(2011) 590 final, 13.5.2011. [5] Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. oktobra rezolūcija par Eiropas Sociālā fonda nākotni, P7_TA(2010)0357. Eiropas Parlamenta 2010. gada 7. oktobra rezolūcija par ES kohēzijas un reģionālo politiku pēc 2013. gada, P7_TA(2010)0356. [6] OV C 132/8, 3.5.2011. [7] OV C 166/08, 7.6.2011. [8] COM(2010) 700, 19.10.2010. [9] OV C , ... , lpp. [10] OV C , ... , lpp. [11] OV C , ... , lpp. [12] COM(2010) 2020, galīgā redakcija, 3.3.2010. [13] COM(2010) 682, galīgā redakcija, 23.11.2010. [14] COM(2010) 477, galīgā redakcija, 15.9.2010. [15] COM(2010) 758, galīgā redakcija, 16.12.2010. [16] COM(2010) 245, galīgā redakcija, 26.8.2010. [17] COM(2010) 546, galīgā redakcija, 6.10.2010. [18] OV L 210, 31.7.2006., 12. lpp. [19] Padomes 2010. gada 13. jūlija Ieteikums par vispārējām pamatnostādnēm dalībvalstu un Savienības ekonomikas politikai (OV L 191, 23.7.2010., 28.-34. lpp.) un Padomes 2010. gada 21. oktobra Lēmums par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (OV L 308, 24.11.2010., 46.-51. lpp.). [20] Dalībvalstu noteiktajai datu apstrādes kārtībai jāatbilst Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvas 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, un jo īpaši tās 7. un 8. panta noteikumiem. Dati, kas apzīmēti ar *, ir personas dati atbilstoši minētās direktīvas 7. pantam. Šādu datu apstrāde vajadzīga, lai izpildītu uz personas datu apstrādātāju attiecināmas juridiskas saistības (7. panta c) punkts). Personas datu apstrādātāja definīcija ir dota minētās direktīvas 2. pantā. Dati, kas apzīmēti ar **, ir īpašu kategoriju dati atbilstoši minētās direktīvas 8. pantam. Ievērojot noteikumu par atbilstošām garantijām, dalībvalstis, pamatojoties uz būtiskām sabiedrības interesēm, var noteikt izņēmumus papildus 8. panta 2. punktā minētajiem vai nu ar attiecīgās valsts tiesībām, vai ar uzraudzības iestādes lēmumu (8. panta 4. punkts).