Īpašais ziņojums ES atbalsts rehabilitācijai 
pēc zemestrīces HaitiLV 2014  Nr. 13
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA
EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis +352 4398-1
E-pasts: eca-info@eca.europa.eu  
Internets: http://eca.europa.eu
Twitter : @EUAuditorsECA  
YouTube : EUAuditorsECA
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu ).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2014. gads
ISBN 978-92-872-0825-5
doi:10.2865/59459
© Eiropas Savienība, 2014. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Printed in Luxembourg
LV 2014  Nr. 13
Īpašais ziņojums ES atbalsts rehabilitācijai 
pēc zemestrīces Haiti
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu)
02
 Saturs
Punkts
 Glosārijs un saīsinājumi
I–VII  Kopsavilkums
1–11 Ievads
1–3 Haiti ir nestabila valsts
4–5  Zemestrīce  2010. gadā ievērojami pasliktināja situāciju
6–7 Arī ES delegācija tika stipri skarta
8–11 Lai gan starptautiskā sabiedrība reaģēja aktīvi, rehabilitācija bija sarežģīts uzdevums
12–17 Revīzijas tvērums un pieeja
18–63 Apsvērumi
18–27 Komisija risināja prioritārās rehabilitācijas vajadzības
19–21 Rehabilitācijas vajadzības bija noteiktas labi
22–24 ES atbalsts rehabilitācijai bija noteikts pamatotā stratēģijā
25–27 Darba dalīšana starp Komisiju un citiem galvenajiem līdzekļu devējiem notika atbilstoši, taču tā 
koordinēšana īstenošanas laikā bija sarežģīta
28–40 Komisijas centieni nenodrošināja pietiekamu sasaisti starp ārkārtas palīdzību, rehabilitāciju 
un attīstību
30–32 Komisija elastīgi izmantoja dažādus instrumentus
33–35 Koordinācija Komisijā nebija optimāla
36–40 Ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaiste attiecībā uz konkrētu rehabilitācijas programmu 
izstrādi bija labi pārdomāta, taču dažkārt grūti nodrošināma praksē
03 Saturs
41–63 Komisija pietiekami nenodrošināja ES atbalsta rehabilitācijai efektīvu īstenošanu
42–54 Lielākā daļa programmu tika īstenotas novēloti, un dažu programmu progress bija ierobežots
55–58 Dažu būtisku risku pārvaldība nebija pietiekama
59–63 Uzraudzības pamatā bija atbilstošs regulējums, taču tai netika piešķirti pietiekami resursi
64–68 Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums.  Pārbaudīto programmu saraksts
 II pielikums.  Vērtēšanas metodoloģija
 III pielikums.  Programmu vērtējums
 Komisijas un EĀDD atbildes
04
 Glosārijs  
un saīsinājumi
ASI: Attīstības sadarbības instruments.  
To ieviesa 2007. gada janvārī; tas sniedz palīdzību, it īpaši, izmantojot i) ģeogrāfiskas programmas ar partnervalstīm 
Latīņamerikā, Āzijā, Vidusāzijā, Tuvajos Austrumos un Dienvidāfrikā, lai atbalstītu darbības daudzās jomās 
(piemēram izglītībā, veselības aizsardzībā, sociālajā kohēzijā un nodarbinātībā, pārvaldībā, demokrātijā, 
cilvēktiesībās, atbalstā pēckrīzes situācijās un palīdzībā nestabilām valstīm) un ii) piecas tematiskās programmas 
attiecībā uz ieguldījumu cilvēkos, vidi un dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, citām nevalstiskām struktūrām 
un vietējām iestādēm, pārtikas nodrošinājuma uzlabošanu un sadarbību migrācijas un patvēruma jomā.  
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1905/2006, ar ko izveido finanšu 
instrumentu sadarbībai attīstības jomā (OV L 378, 27.12.2006., 41. lpp).
CAED : Ārējās palīdzības koordinācijas pamatnostādnes Haiti attīstībai ( Cadre de Coordination de l’Aide Externe au 
Développement d’Haïti ).
DIPECHO : Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta ( ECHO ) sagatavotība katastrofu gadījumā.  
Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts  uzsāka savu sagatavotības programmu katastrofu gadījumā – DIPECHO  – 
1996. gadā. Tā ir paredzēta neaizsargātām kopienām pasaules reģionos, kurus visvairāk apdraud katastrofas. 
DIPECHO  finansētās programmas parasti aptver apmācību, spēju veidošanas, izpratnes veicināšanas, agrīnas 
brīdināšanas, kā arī plānošanas un prognozēšanas pasākumus, piešķirot līdzekļus ar attiecīgajos reģionos aktīvo 
atbalsta aģentūru un NVO starpniecību.
EAF : Eiropas Attīstības fondi.  
EAF ir galvenais instruments, lai sniegtu Eiropas Savienības palīdzību attīstības sadarbībai Āfrikas, Karību jūras 
reģiona un Klusā okeāna (ĀKK) valstīm un aizjūras zemēm un teritorijām (AZT). Partnerības nolīgums, kas 2000. gada 
23. jūnijā laikposmam uz 20 gadiem tika parakstīts Kotonū (“Kotonū nolīgums”), veido pašreizējās pamatnostādnes 
Eiropas Savienības attiecībās ar ĀKK valstīm un AZT. Tā galvenais mērķis ir samazināt un vēlāk arī izskaust 
nabadzību.
EĀDD : Eiropas Ārējās darbības dienests.  
EĀDD uzsāka darbību 2010. gada 1. decembrī. EĀDD, plānojot lielāko daļu ārējās darbības instrumentu, kopīgi 
ar attiecīgajiem Komisijas departamentiem sagatavo Komisijas lēmumus par piešķīrumiem valstīm, valstu un 
reģionālajiem stratēģiskajiem dokumentiem, kā arī valstu un reģionālajām indikatīvajām programmām.
ECHO : Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts.  
Tā pilnvaras ietver dzīvības glābšanu un aizsargāšanu, cilvēku ciešanu novēršanu un mazināšanu un cilvēka cieņas 
un neaizskaramības aizsardzību attiecībā uz iedzīvotājiem, kurus ietekmē dabas vai cilvēku izraisītas katastrofas. Tas 
sniedz humāno palīdzību, īstermiņa atbalstu rehabilitācijai un atbalstu katastrofu novēršanai un sagatavotībai to 
gadījumā.
EuropeAid : Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts – EuropeAid  īsteno plašu Komisijas ārējās palīdzības 
instrumentu klāstu, kurus finansē no Eiropas Attīstības fondiem un no vispārējā budžeta (tostarp ASI). Gandrīz visus 
EAF intervences pasākumus pārvalda EuropeAid .
05 Glosārijs un saīsinājumi 
FPI: Ārpolitikas instrumentu dienests.  
Tas ir Komisijas departaments, kas izveidots 2011. gada 1. janvārī un ir tieši pakļauts Savienības augstajam pārstāvim 
ārlietās un drošības politikas jautājumos. FPI pārvaldītie izdevumi galvenokārt ir saistīti ar darbībām, kas īstenotas 
saskaņā ar a) kopējo ārpolitiku un drošības politiku; b) stabilitātes instrumentu; c) vēlēšanu novērošanas misijām; 
d) finanšu instrumentu sadarbībai ar industrializētām valstīm.
G12 : grupa, ko veido 12 līdzekļu devēji.  
12 līdzekļu devēju grupā (G12) ir ASV, Brazīlija, Francija, Japāna, Kanāda, Norvēģija, Spānija, Amerikas Attīstības 
banka, Pasaules Banka, Starptautiskais Valūtas fonds, ANO un Eiropas Komisija. To vada ANO stabilizācijas misijas 
Haiti ( MINUSTAH ) vadītāja vietnieks, kurš ir humānās palīdzības koordinators. ES delegācija 2013. gadā uzņēmās 
grupas pagaidu vadību.
IDB : Amerikas Attīstības banka.
IHRC : Pagaidu komisija Haiti atjaunošanai.
IKP: iekšzemes kopprodukts.
IRD : Iekšējās revīzijas dienests.  
IRD ir Komisijas ģenerāldirektorāts. To vada Komisijas iekšējais revidents, un tas atrodas Komisijas Revīzijas 
progresa komitejas pakļautībā. IRD uzdevums ir nodrošināt neatkarīgu apliecinājumu par iekšējās kontroles sistēmu 
efektivitāti un palīdzēt Komisijai, sniedzot atzinumus, padomus un ieteikumus.
KRM : katastrofu riska mazināšana.  
Tā ir sistemātiska pieeja katastrofu risku noteikšanai, novērtēšanai un mazināšanai. Tās mērķis ir samazināt 
sociālekonomisko neaizsargātību katastrofu gadījumos, kā arī risināt vides un citus apdraudējumus, kas izraisa 
katastrofas.
MINUSTAH : ANO stabilizācijas misija Haiti.
NKI : nacionālais kopienākums.
NVO : nevalstiska organizācija.
OCHA : Humānās palīdzības koordinācijas birojs.
06 Glosārijs un saīsinājumi 
PB: Pasaules Banka.
ROM : Uz rezultātiem orientēta uzraudzība ( Results Oriented Monitoring ). 
ROM  sistēmu 2000. gadā izveidoja Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts – EuropeAid , lai stiprinātu attīstības 
palīdzības uzraudzību, novērtēšanu un pārredzamību. Tās pamatā ir īsi, koncentrēti novērtējumi, ko notikumu vietā 
veic ārējie eksperti. Sistēmā izmanto strukturētu un konsekventu metodoloģiju, pamatojoties uz pieciem kritērijiem: 
atbilstību, lietderību, efektivitāti, potenciālo ietekmi un iespējamo ilgtspēju.
SI: Stabilitātes instruments.  
Tas tika izveidots 2007. gadā, ir plānots kā ātri reaģējošs un elastīgs mehānisms, lai novērstu konfliktus, veicinātu 
politisko stabilizāciju pēc konfliktiem un nodrošinātu drīzu atjaunošanos pēc dabas katastrofām.  
Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. novembra Regula (EK) Nr. 1717/2006, ar ko izveido Stabilitātes 
instrumentu (OV L 327, 24.11.2006, 1. lpp.).
SVF : Starptautiskais Valūtas fonds.
VBA : Vispārējā budžeta atbalsts. VBA finansētajās programmās parasti ietilpst atbalsta kopums, kurā ietverts 
līdzekļu pārvedums, spēju veidošanas pasākumi, dialogs ar partnervalsti un izmaksas nosacījumu izveide.
07
Kopsavilkums
I
Haiti ir viena no nestabilākajām valstīm pasaulē, un 
zemestrīce, kas Haiti notika 2010. gada 12. janvārī, 
situāciju ievērojami pasliktināja. Tā dzēsa daudzu 
cilvēku dzīvības, radīja milzīgus postījumus, spēcīgi 
ietekmēja valsts ekonomiku un ārkārtīgi samazināja 
valsts pārvaldes jau tā vājās spējas nodrošināt iedzīvo ­
tājiem pamatpakalpojumus.
II
Palāta izvērtēja, vai atbalsts, ko ES pēc zemestrīces 
sniedza Haiti rehabilitācijai, bija labi izstrādāts un 
īstenots.
III
Palāta secināja, ka ES atbalsts Haiti rehabilitācijai pēc 
2010. gada zemestrīces kopumā bija labi izstrādāts, 
taču programmas netika pietiekami efektīvi īstenotas. 
Tāpat kā citi līdzekļu devēji, Komisija savos centienos 
atbalstīt rehabilitāciju saskārās ar ievērojamiem šķēr ­
šļiem. Darbu apgrūtināja sarežģītais uzdevums pārval ­
dīt savu palīdzību sadarbībā ar vājām valsts iestādēm, 
lai atbalstītu līdzdalību un veicinātu darbotiesspējīgas 
valdības veidošanos, vienlaikus cenšoties nodrošināt 
strauju palīdzību. Tomēr Komisija būtu varējusi uzlabot 
to dažu aspektu pārvaldību, kurus tā var ietekmēt.
IV
Komisija risināja prioritārās rehabilitācijas vajadzības. 
Kopīgi ar citiem lielākajiem līdzekļu devējiem tā pareizi 
noteica galvenās rehabilitācijas vajadzības Haiti pēc 
2010. gada zemestrīces, pieņēma pamatotu sadarbības 
stratēģiju, kurā risināti Haiti jaunie izaicinājumi, un 
vienlaikus turpināja savu atbalstu ilgtermiņa sociāl ­
ekonomiskajai attīstībai. Darba dalīšana starp līdzekļu 
devējiem notika atbilstoši, taču tā koordinēšana īste ­
nošanas laikā bija sarežģīta.V
Komisijas centieni nenodrošināja pietiekamu sasaisti 
starp ārkārtas palīdzību, rehabilitāciju un attīstību. 
Komisija elastīgi izmantoja daudzus papildu instru ­
mentus un izstrādāja atsevišķas rehabilitācijas prog ­
rammas, lai nodrošinātu šādu sasaisti. Tomēr Humā ­
nās palīdzības ģenerāldirektorātam  un Attīstības un 
sadarbības ģenerāldirektorātam – EuropeAid  nebija 
kopējas stratēģijas valstij, lai optimizētu sinerģijas un 
veiksmīgu pāreju starp to attiecīgajām darbībām. Vājā 
valsts pārvalde un nepietiekamā valdības apņēmība 
veikt reformas ievērojami apgrūtināja efektīvu rehabi ­
litāciju un nosacījumu radīšanu ilgtspējīgai attīstībai.
VI
Komisija pietiekami nenodrošināja ES atbalsta reha ­
bilitācijai efektīvu īstenošanu. Desmit no 13 program ­
mām, kuras Palāta pārbaudīja, sasniedza vai gatavojās 
sasniegt plānotos rezultātus, taču gandrīz nevienā 
gadījumā netika ievērots noteiktais termiņš. Trīs prog ­
rammas, tostarp 10. EAF vispārējā budžeta atbalsta 
programma, sasniedza tikai ierobežotu progresu. 
Lai gan Komisija labi apzinājās sarežģīto situāciju, tā 
nepietiekami pārvaldīja dažus būtiskus riskus, kas 
varēja apdraudēt programmas mērķu īstenošanu un 
sasniegšanu. Programmu uzraudzība notika saskaņā 
ar atbilstošām pamatnostādnēm, taču Komisija un 
EĀDD neveica savlaicīgus pasākumus, lai palielinātu 
resursus ES delegācijai, kura nespēja pienācīgā mērā 
apmeklēt darbības vietas. Tas būtu bijis īpaši lietderīgi, 
ņemot vērā strauji mainīgos apstākļus.
Kopsavilkums 08
VII
Palāta iesaka: veicot darbības pēc katastrofām vai 
nestabilās situācijās, Komisijai
 — jāuzlabo riska pārvaldība;
 — jāpieņem kopēja stratēģija, lai nodrošinātu sasaisti 
un sinerģiju starp ārkārtas palīdzību, rehabilitāciju 
un attīstību;
 — sniedzot budžeta atbalstu, jākoncentrējas uz 
galvenajām valsts finanšu pārvaldības funkcijām 
un reformām un atbilstīgos gadījumos jānosaka 
īstermiņa pasākumi, lai aizsargātu ES fondus pret 
izšķērdēšanu, nopludināšanu un nelietderīgu 
izmantošanu;
 — jāizstrādā darbības nepārtrauktības procedūras, 
iekļaujot noteikumus par personāla pārvietošanu 
ārkārtas situācijās.
09
 Ievads
Haiti ir nestabila valsts
01 
Haiti 18. gadsimtā bija vadošā cukur ­
niedru audzētāja un viens no bagā ­
tākajiem reģioniem pasaulē. Tomēr 
šo valsti, kopš tā 1804. gadā ieguva 
neatkarību, ir plosījuši etniski konflikti, 
ilgstoši anarhijas periodi un politiskā 
nestabilitāte1. Secīgajām diktatūrām 
20. gadsimta otrajā pusē2 bija rakstu ­
rīgas noziedzīgas represijas un valsts 
bagātības sagrābšana. Mūsdienās Haiti 
ir nestabila valsts (sk.  1. izcēlumu ).
02 
Nestabilā politiskā un drošības situāci ­
ja valstī izraisīja ANO stabilizācijas misi ­
jas Haiti ( MINUSTAH ) izvietošanu valstī 
2004. gada beigās3. Pēc 2008. gada 
protestiem, kurus izraisīja pārtikas ce ­
nas, valstī nebija stabilas valdības, līdz 
2012. gada martā par premjerministru 
kļuva Lorāns Lamots. Drošības ziņā 
situācija uzlabojās, taču noziedzība 
joprojām nelabvēlīgi ietekmē attīstību.03 
Haiti joprojām ir viena no nabadzīgā ­
kajām valstīm pasaulē4. Vairāk nekā 
puse iedzīvotāju5 dzīvo galējā naba ­
dzībā, iztiekot ar mazāk par USD 1,25 
dienā. Dzīves ilgums ir 62 gadi – par 
12 gadiem mazāk nekā vidēji Latīņ­
amerikā. Apmēram puse iedzīvotāju ir 
analfabēti, 20 % bērnu cieš no nepie ­
tiekama uztura, 30 % nav pieejami tīra 
ūdens avoti6. Haiti ir augstākā HIV/AIDS 
izplatība Latīņamerikā7.1 Francijas kolonijas vergi 
1791. gadā uzsāka sacelšanos, 
kas vainagojās ar neatkarības 
iegūšanu 1804. gadā un 
pasaulē pirmās neatkarīgās 
tumšādaino iedzīvotāju 
republikas dibināšanu divus 
gadus vēlāk. 1844. gadā sala 
sadalījās divās valstīs – Haiti un 
Dominikānas Republikā.
2 Kopš 1949. gada Haiti ir vadījuši 
vairāki diktatori: ģenerālis Pols 
Magluārs, pēc kura varu 
pārņēma Fransuā Divaljē (Papa 
Doc)  un vēlāk arī viņa dēls Žans 
Klods Divaljē (Baby Doc) .
3 To nav plānots pārtraukt pirms 
2016. gada, kad ir paredzēta 
misijas pārstrukturēšana un 
konsolidācija.
4 NKI uz vienu iedzīvotāju Haiti 
2012. gadā ( Atlas method , PB) 
bija USD 760, savukārt 
Latīņamerikā un Karību jūras 
reģionā tas sasniedza vidēji 
USD 8981.
5 Haiti ir gandrīz 10 miljoni 
iedzīvotāju.
6 Avoti : Pasaules datu 
banka  – attīstības rādītāji 
pasaulē 2011. un 2012. gadā. 
Apvienoto Nāciju 
Organizācijas Attīstības 
programmas ( UNDP ) pārskats 
par cilvēces attīstību, CIP 
Pasaules faktu grāmata 
(CIA – The World Factbook ).
7 HIV izplatība iedzīvotāju grupā 
no 15 līdz 49 gadiem ir 2,2 % 
(“Ministère de la Santé Publique 
et de la Population, Déclaration 
d’Engagement sur le VIH/SIDA: 
Rapport de Situation Nationale ” 
[Sabiedrības veselības un 
iedzīvotāju ministrija, 
apņemšanās deklarācija HIV/
AIDS jomā – ziņojums par 
situāciju valstī ], 
2012. gada marts).
Valsts nestabilitātes definīcija
Saskaņā ar Komisijas definīciju “nestabilitāte” attiecināma uz vājām vai neveiksmi cietušām struktūrām un 
situācijām, kurās sociālais līgums ir lauzts, jo valsts nespēj vai nevēlas pildīt savas pamatfunkcijas, saistības un 
pienākumus attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu, resursu pārvaldību, tiesiskumu, vienlīdzīgu piekļuvi varai, 
iedzīvotāju drošību un aizsardzību un pilsoņu tiesību un brīvību aizsardzību un veicināšanu.
Avots : COM(2007) 643 galīgā redakcija “ES atbilde uz nestabilām situācijām – iesaistīšanās situācijās, kad ilgtspējīga attīstība, stabilitāte un 
miers ir apdraudēti”.1. izcēlums
10 Ievads
Zemestrīce 2010. gadā 
ievērojami pasliktināja 
situāciju
04 
Haiti vēl nebija atguvusies pēc 
2008. gada vētrām, kad 2010. gada 
12. janvārī galvaspilsētu un tās ap ­
kārtni (sk.  karti ) satricināja zemestrī ­
ce, kuras stiprums bija 7,0 balles pēc 
Rihtera skalas, izraisot daudzu cilvēku 
bojāeju un milzīgus postījumus8. Dzī ­
vību zaudēja aptuveni 230 000 cilvēku, 
tāpēc šī katastrofa bija tikpat nāvējoša 
kā 2004. gada cunami Indijas okeānā, 
turklāt koncentrēta vienā valstī9. Ievai ­
nojumus guva 300 000 cilvēku, puse 
no tiem bija bērni. Aptuveni 1,3 miljoni 
cilvēku Portoprensā zaudēja pajum ­
ti, un vairāk nekā 500 000 pameta 
katastrofas skarto reģionu, lai meklētu 
patvērumu citur valstī10. Sliktie sanitā ­
rie apstākļi, kas pēc zemestrīces paslik ­
tinājās vēl jo vairāk, veicināja holeras 
epidēmijas uzliesmojumu.
05 
Daudzas valsts pārvaldes ēkas, tostarp 
prezidenta pils, slimnīcas, skolas un ci ­
tas sabiedriskas būves, tika iznīcinātas, 
un daudzi to darbinieki gāja bojā11. Tas 
spēcīgi ietekmēja Haiti valdības spēju 
nodrošināt pakalpojumu sniegšanu. Tā 
kā zemestrīce skāra valsts ekonomiski 
aktīvāko reģionu, tas atstāja jūtamu ie ­
tekmi uz iekšzemes kopprodukta (IKP) 
veidošanos12 un nodokļu iekasēšanu. 
Valsts kasē trūka budžeta resursu, 
lai atjaunotu valsts pārvaldes darbī ­
bas un izmaksātu algas civildienesta 
ierēdņiem.Arī ES delegācija tika 
stipri skarta
06 
Zemestrīce stipri skāra arī ES delegā ­
ciju – viens delegācijas loceklis gāja 
bojā, delegācijas vadītāju vajadzēja 
hospitalizēt, un lielākā daļa darbinieku 
guva traumas vai cieta no psiholoģis ­
kām problēmām. 48 stundu laikā pēc 
katastrofas 30 ierēdņi tika evakuēti 
uz Briseli vai Dominikānas Republiku. 
ES delegācijas ēka nebija izmantojama, 
un saziņas iespējas ar Briseli bija ļoti 
apgrūtinātas. Tika bojāti vai pazaudēti 
daudzi dokumenti.
07 
Vairāki ierēdņi pēc dažām nedēļām 
atgriezās Haiti, taču sakarā ar daudzām 
pārmaiņām pārvaldē un ilgstošiem 
periodiem bez delegācijas vadītāja 
ES delegācijas darbības spējas bija 
būtiski traucētas ilgākā laika posmā.8 Zemestrīce, kas notika 
2010. gada 12. janvārī, 
ietekmēja Portoprensas, 
Leoganas un Žakmelas 
pilsētas, radot bojājumus ostā, 
lidostā un uz galvenajiem 
ceļiem.
9 Starpaģentūru pastāvīgās 
komitejas reāllaika 
novērtējums Haiti: 3 mēnešus 
pēc zemestrīces, 2010. gada 
31. augusts.
10 Vajadzību novērtējums pēc 
katastrofas (2010. gada marts).
11 Saskaņā ar valdības aplēsēm 
105 000 ēku tika iznīcinātas, 
208 000 ēku tika bojātas, 
sagruva 60 % slimnīcu 
Portoprensā un tās apkārtnē, 
kā arī 5000 skolu. Zemestrīce 
skāra aptuveni 3 miljonus 
cilvēku. Ietekmes kopējās 
aplēstās izmaksas ir 
7,8 miljardi USD, kas atbilst 
kopējam Haiti IKP 2009. gadā.
12 Pēc salīdzinoši pastāvīgas 
izaugsmes laikposmā no 
2005. līdz 2009. gadam 
zemestrīces ietekmē 
IKP samazinājās par 5,4 %.
11 Ievads
Avots : ASV Starptautiskās attīstības aģentūra (USAID) .
ZEMESTRĪCES INTENSITĀTE
Merkalli intensitātes skala (MMI)*
APTUVENĀ
MMI INTENSITĀTEIETEKMĒTO
IEDZĪVOTĀJU SKAITS
4
   5   6   7   8   9   10^5 887 000
 
7 261 000
 
1 049 000
 
571 000
 
314 000
 
2 246 000
 
332 000VIEGLA
VIDĒJASTIPRAĻOTI STIPRAĪPAŠI SPĒCĪGAPOSTOŠAĀRKĀRTĒJA
* MMI ir zemes drebēšanas mērvienība un atšķiras no kopējā zemestrīces
 stipruma, ko mēra pēc Rihtera skalas.
^ Kartē redzamā zona varētu atbilst MMI 9.kategorijai, taču tas attiecas uz
 apgabaliem, kuros, pamatojoties uz USGS datiem, zemes drebēšana bija visspēcīgākā.
Avots: USGS/ PAGER Alert Version: 8Karte2010. gada 12. janvāra zemestrīces skartais reģions
12 Ievads
Lai gan starptautiskā 
sabiedrība reaģēja aktīvi, 
rehabilitācija bija 
sarežģīts uzdevums
08 
Uzreiz pēc katastrofas vairāki simti 
starptautisko organizāciju, valstu 
un privātpersonu no visas pasaules 
reaģēja uz steidzamajām humānās 
palīdzības vajadzībām13. Apvienoto Nā ­
ciju Humānās palīdzības koordinācijas birojs ( OCHA ) izplatīja neatliekamās hu ­
mānās palīdzības aicinājumu, ar kura 
palīdzību 72 stundu laikā tika savākti 
575 miljoni USD. Līdz 2012. gada bei ­
gām publiskā sektora līdzekļu devēji 
humānajā palīdzībā bija izmaksājuši 
2,23 miljardus USD un papildu 192 mil ­
jonus USD, lai apkarotu holeras uzlies ­
mojumu (sk.  attēlu  turpmāk tekstā). 
Turklāt saskaņā ar veiktajām aplēsēm 
3 miljardus USD ANO aģentūrām un 
nevalstiskajām organizācijām (NVO) 
piešķīra privātie līdzekļu devēji14.13 Starptautiskās organizācijas, 
kas jau sen darbojās Haiti 
(Sarkanais Krusts un lielākās 
NVO), varēja reaģēt 
nekavējoties, un līdz 
2010. gada maijam humāno 
palīdzību bija sniegušas vairāk 
nekā 1000 starptautiskas 
organizācijas.
14 Īpašā sūtņa Haiti birojs – galve ­
nie fakti 2012. gada decembrī.AttēlsPiesaistītie un izmaksātie līdzekļi Haiti atbalstam 2012. gada decembrī
3,01 mljrd. USD 
IZMAKSĀTS 
2010.–2012. g.Apsolīti 8,34 miljardi USD 
2010.–2020. g. 
Ņujorka SOLA
2010.–2012. g.:
5,37 mljrd. USD 
2013.–2020. g.:
2,96 mljrd. USD2010.–2020. g. 
plānoti 10,77 miljardi USD
ATJAUNOŠANAS FINANSĒJUMS2010.–2012. g.
plānoti 2,57 miljardi USD
HUMĀNĀS PALĪDZĪBAS FINANSĒJUMS2010.–2020. g. plānoti 13,34 miljardi USD
PUBLISKAIS FINANSĒJUMS 
Atjaunošanas un humānās palīdzības ﬁnansējums (izņemot dzēstos parādus par kopējo summu 1 miljards USD)
Plānoti 
2,43 miljardi USD 
2010.–2012. g.
CITS FINANSĒJUMSPlānoti 
2,37 miljardi USD 
2010.–2012. g.
ZEMESTRĪCEPlānoti 
204 miljoni USD 
2010.–2012. g.
HOLĒRAPiesaistīti 
3,06 miljardi USD 
2010.–2012. g.
PRIVĀTAIS 
FINANSĒJUMS 
(Līdzekļu devēji: fondi,
uzņēmumi
un privātpersonas)
1,01 mljrd. USD
IZMAKSĀTS 
2010.–2012. g. 2,23 mljrd. USD
IZMAKSĀTI 
2010.–2012. g.191,9 milj. USD
IZMAKSĀTI 
2010.–2012. g.
Avots : Īpašā sūtņa Haiti birojs, pamatojoties uz līdzekļu devēju ziņojumiem un publiski pieejamajiem datiem.
13 Ievads
09 
Lai mobilizētu starptautisko atbalstu 
valsts rekonstrukcijai un turpmākajai 
attīstībai, ANO rīkoja Starptautisko 
līdzekļu devēju konferenci “Ceļā uz 
jaunu nākotni Haiti”, kas 2010. gada 
31. martā notika Ņujorkā. Līdzek ­
ļu devēji piekrita atbalstīt valdības 
“Rīcības plānu valsts atjaunošanas 
un attīstības nodrošināšanai Haiti”15 
(PARDH ) un sniegt palīdzību vidēja 
termiņa un ilgtermiņa atjaunošanas 
nolūkā, lai “labāk atgūtu zaudēto”16. 
Konferencē 55 līdzekļu devēji solīja 
sniegt 5,37 miljardus USD laikposmā 
no 2010. līdz 2012. gadam un papildu 
2,96  miljardus  2013. gadā un vēlāk. 
Turklāt vairākas valstis dzēsa Haiti 
parādus par kopējo summu 1 miljarda 
USD apmērā17.
10 
Eiropas Savienība (ES) bija galvenais 
līdzekļu devējs. Tā apsolīja piešķirt lī ­
dzekļus 1,23 miljardu EUR apmērā. Šajā 
summā ietverti līdzekļi, kurus valsts 
rehabilitācijai un attīstībai solīja sniegt 
Komisija (460 miljoni EUR)18, 18 dalīb ­
valstis un Eiropas Investīciju banka19. 
Komisija sniedza humāno palīdzību 
ar sava Humānās palīdzības un civilās 
aizsardzības ģenerāldirektorāta ( ECHO ) 
starpniecību. Laikposmā no 2010. līdz 
2013. gadam Humānās palīdzības 
ģenerāldirektorāts  kopumā piešķīra 
232 miljonus EUR20.11 
Lai gan tika sniegta milzīga finansiālā 
palīdzība starptautiskā mērogā, valsts 
joprojām saskaras ar lielām grūtībām. 
Gruvešu novākšana prasīja nesa ­
mērīgi daudz laika, kas līdz ar citām 
problēmām ietekmēja atjaunošanas 
gaitu21. Saskaņā ar veiktajām aplēsēm 
2013. gada beigās 210 000 cilvēku jo­
projām dzīvoja telšu nometnēs un ne ­
viena no iznīcinātajām ministriju ēkām 
vēl nebija pilnībā atjaunota. Atgūšanos 
kavē strukturālas problēmas, kas Haiti 
plosīja jau pirms 2010. gada. Valsts 
pārvalde, kas ar grūtībām spēj pildīt 
savas funkcijas, joprojām ir ievērojams 
šķērslis pakalpojumu nodrošināšanai 
tādās nozarēs kā, piemēram, veselības 
aizsardzība, izglītība, ūdensapgāde un 
sanitārija. Vājā valsts līdzekļu pārvaldī ­
ba apgrūtina resursu izmantošanas op ­
timizāciju un krāpniecības un korupci ­
jas novēršanu. Zemes reģistra trūkums, 
kas izraisa strīdus par zemes piederību, 
kavē atjaunošanas procesu. Lauksaim ­
niecības nozares īpašā neaizsargātība 
pret biežajām dabas katastrofām un 
ieguldījumu trūkums apdraud pārtikas 
ražošanu22.15 Plan d’Action pour le 
Relèvement et le 
Développement National 
d’Haïti.
16 PARDH  pamatprincips bija 
nevis vienkārši atjaunot 
situāciju, kāda tā bija pirms 
zemestrīces, bet izmantot 
rekonstrukcijas iespēju, lai 
risinātu galvenos 
neaizsargātības iemeslus – 
gan iepriekšējos, gan tobrīd 
aktuālos.
17 Minētās valstis, citu starpā, ir 
Beļģija, Francija, Itālija, Īrija, 
Nīderlande, Somija, Vācija un 
Zviedrija.
18 Šis solījums sniegt līdzekļus – 
galvenokārt no EAF – vēlāk 
tika paaugstināts līdz 
522 miljoniem EUR.
19 Aplūkot solīto līdzekļu 
sadalījumu pa valstīm/
iestādēm var šeit: 
http://www.lessonsfromhaiti.
org/download/International_
Assistance/5 ­ny­pledge ­total.
pdf
20 Eiropas Komisijas humānās 
palīdzības un civilās 
aizsardzības darbības 
Haiti – divus gadus pēc 
zemestrīces (2012); ECHO  Haiti 
faktu lapa, 2013. gada aprīlis.
21 Skatīt, piemēram, “ From Relief 
to Recovery: Supporting good 
governance in post‑earthquake 
Haiti ” [“No ārkārtas palīdzības 
līdz atjaunošanai: atbalsts 
labai pārvaldībai Haiti pēc 
zemestrīces”], Oxfam  2011 . 
Viens no visvairāk kritizētajiem 
aspektiem bija ilgais gruvešu 
novākšanas laiks.
22 Tā kā no 1996. līdz 
2010. gadam Haiti skāra 
vairākas katastrofas, valsts bija 
ilgstošā krīzē jau pirms 
zemestrīces un 57 % 
iedzīvotāju cieta no 
nepietiekama uztura.
14
 Revīzijas tvērums  
un pieeja
12 
Palāta izvērtēja, vai atbalsts, ko 
ES sniedza Haiti rehabilitācijai, bija labi 
izstrādāts un īstenots. Revīzijā galvenā 
uzmanība tika pievērsta trim galvena ­
jiem jautājumiem:
a) Vai Komisija risināja prioritārās 
rehabilitācijas vajadzības?
b) Vai Komisija nodrošināja sasaisti 
starp ārkārtas palīdzību, rehabilitā ­
ciju un attīstību?
c) Vai Komisija nodrošināja ES at ­
balsta rehabilitācijai efektīvu 
īstenošanu?
13 
Revīzijā tika izskatīts atbalsts, ko Hu ­
mānās palīdzības ģenerāldirektorāts, 
Attīstības un sadarbības ģenerāldirek ­
torāts – EuropeAid  un Ārpolitikas ins ­
trumentu dienests ( FPI) sniedza Haiti 
laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam.
14 
Revīzija tika veikta no 2013. gada 
marta līdz novembrim un ietvēra šādus 
pasākumus:
a) 10. EAF valsts sadarbības stra ­
tēģijas un citu galveno politikas 
dokumentu pārskatīšanu;
b) Komisijas un Eiropas Ārējā darbī ­
bas dienesta (EĀDD) amatpersonu 
iztaujāšanu Briselē;c) Haiti apmeklējumu, kas ilga no 
2013. gada 26. augusta līdz 6. sep ­
tembrim un kura laikā tika iztaujāti 
ES delegācijas locekļi, Haiti iestāžu 
pārstāvji, galvenie starptautiskās 
attīstības partneri, NVO un pilso ­
niskās sabiedrības organizācijas, 
kā arī apmeklētas projektu norises 
vietas.
15 
Revīzija ietvēra 13 ES finansētu prog ­
rammu izskatīšanu; šo programmu 
mērķis bija sniegt atbalstu rehabilitā ­
cijai un katastrofu riska mazināšanai 
(sk.  I pielikumu ). Finanšu aspektā šī 
izlase veido divas trešdaļas no sais ­
tībām, ko Komisija uzņēmusies abās 
minētajās jomās23. Septiņas Humānās 
palīdzības ģenerāldirektorāta finansē ­
tās programmas tika īstenotas mājokļu 
(pajumtes), ūdensapgādes, sanitārijas, 
sagatavotības katastrofām un pārtikas 
jomās Portoprensā, Ptigoavā, Leoganā 
un Žakmelā. Trīs Attīstības un sadar ­
bības ģenerāldirektorāta  – EuropeAid  
finansētās programmas bija saistītas 
ar vispārējo budžeta atbalstu, dzīvo ­
jamo rajonu atjaunošanu un pārtikas 
nodrošinājuma uzlabošanu Artibonitas 
reģionā. Triju Ārpolitikas instrumentu 
dienesta  programmu mērķis bija atjau ­
not Haiti valsts pārvaldes sagatavotību 
krīzēm.
16 
Izskatīšanā galvenokārt tika pievērsta 
uzmanība minēto programmu atbilstī ­
bas, izstrādes un tiešo rezultātu novēr ­
tēšanai, izmantojot attiecīgus kritērijus, 
kas definēti Komisijas uz rezultātiem 
orientētās uzraudzības ( ROM ) metodo ­
loģijā (sk.  II un III pielikumu )24.23 Laikposmā no 
2010. gada februāra līdz 
2012. gada decembrim 
Komisija rehabilitācijai un 
katastrofu riska mazināšanai 
piešķīra 202 miljonus EUR. 
Atlasīto programmu kopējā 
vērtība bija 141 miljons EUR. 
No šīs summas 2013. gada 
31. decembrī bija izmaksāti 
81,1 miljons EUR 
(sk.  III pielikumu ).
24 Ja programmas ir minētas 
apsvērumos, I un III pielikumā  
ir iekļauta atsauce uz to 
numerāciju.
15 Revīzijas tvērums un pieeja 
17 
Revīzijas sagatavošanas gaitā revidenti 
ņēma vērā standartus, pamatno­
stādnes un labo praksi, ko izstrādājusi 
Starptautiskās Augstāko revīzijas iestā ­
žu organizācijas ( INTOSAI ) darba grupa 
“Pārskatatbildība par katastrofu gadī ­
jumos sniegto palīdzību un tās revīziju 
(AADA )”25. Viņi it īpaši ņēma vērā  
ISSAI  5510 (katastrofu riska mazināša ­
nas revīzija) un ISSAI  5520 (ar katas ­
trofām saistītās palīdzības revīzija) 
standartus, lai iegūtu atbilstošas zinā ­
šanas par katastrofu pārvaldības ciklu, 
noteiktu riskus ar katastrofām saistītās 
palīdzības pārvaldībā un izstrādātu 
revīzijas programmu.25 Starptautisko augstāko 
revīzijas iestāžu standartu 
(ISSAI ) 5500. izlaidums – ar 
katastrofām saistītās 
palīdzības revīzija – tika 
publicēts 2013. gada oktobrī 
(sk. www.issai.org ).
16
 Apsvērumi
Komisija risināja 
prioritārās rehabilitācijas 
vajadzības
18 
Palāta pārbaudīja, vai Komisija bija 
skaidri noteikusi rehabilitācijas va ­
jadzības, izveidojusi pamatotu sa ­
darbības stratēģiju un nodrošinājusi 
centienu pienācīgu koordināciju un 
darba dalīšanu ar citiem galvenajiem 
dalībniekiem.
Rehabilitācijas vajadzības 
bija noteiktas labi
19 
ES atbalsts rehabilitācijai pēc ze ­
mestrīces bija pamatots ar atbilstošu 
vajadzību novērtējumu, par kuru bija 
vienojušies eksperti, galvenie līdzekļu 
devēji un Haiti valdība. Uzreiz pēc ze ­
mestrīces Humānās palīdzības ģene ­
rāldirektorāta  eksperti veica sākotnēju 
daudznozaru vajadzību novērtējumu. 
Komisijas, kā arī Beļģijas, Francijas 
un Spānijas ekspertu vienotā grupa 
2010. gada janvāra beigās izvērtēja va ­
jadzības infrastruktūras, valsts finanšu 
pārvaldības, pārvaldības, tiesiskuma, 
kā arī drošības un sociālo un sabied ­
risko pakalpojumu (it īpaši izglītības) 
jomās.
20 
Komisija atbalstīja arī vajadzību 
novērtējumu pēc katastrofas26, kura 
mērķis bija izveidot satvaru attīstībai 
un izaugsmei27. Tas veidoja pamatu 
Rīcības plānam valsts atjaunošanas un 
attīstības nodrošināšanai, ko Haiti val ­
dība izklāstīja Ņujorkas starptautiskajā 
konferencē 2010. gada 31. martā.21 
Galvenās rehabilitācijas vajadzības bija 
saistītas ar mājokļiem un pilsētvides 
rehabilitāciju, ūdensapgādi, sanitāri ­
ju un higiēnu, veselības aizsardzību, 
pārtikas nodrošinājumu un izglītību. 
Atbalsts bija nepieciešams arī pār ­
valdībai, valsts finanšu pārvaldībai 
un administrācijas stiprināšanai, lai 
izveidotu sistēmas un politikas jomas, 
kas nodrošinātu pienācīgu un ilgtspē ­
jīgu pamatpakalpojumu sniegšanu. Tā 
kā valstij trūka resursu, būtiska nozīme 
tika piešķirta budžeta atbalstam, lai 
būtu iespējams atjaunot noteicošo 
valsts funkciju darbību ļoti nestabilajā 
situācijā pēc katastrofas. Par valsts 
finanšu trūkumu konstatāciju un priori ­
tāro pasākumu rīcības plānu28 vienojās 
valdība un ekonomikas pārvaldības 
atbalstā iesaistītie līdzekļu devēji.
ES atbalsts rehabilitācijai bija 
noteikts pamatotā stratēģijā
22 
Komisija pārskatīja 10. EAF sadarbības 
stratēģiju ar Haiti, pamatojoties uz 
iepriekš minētajiem novērtējumiem un 
valdības prasībām29. Pārskatītās sadar ­
bības stratēģijas mērķis bija turpināt 
atbalstu ilgtermiņa sociālekonomiska ­
jai attīstībai, lai izskaustu nabadzību, 
vienlaikus reaģējot arī uz rehabilitāci ­
jas vajadzībām pēc zemestrīces. Tika 
saglabātas sākotnējās mērķa nozares 
(infrastruktūra, pārvaldība un budžeta 
atbalsts), taču piešķirtie finanšu resursi 
tika ievērojami palielināti. Plānojamās 
palīdzības (A sadaļa) piešķīrums tika 
papildināts ar 100 miljoniem EUR, 
sasniedzot 391 miljonu EUR, un summa 
neprognozētu gadījumu, piemēram, 
ārkārtas palīdzības (B sadaļa) segšanai 
tika palielināta no 13,6 līdz 73,6 miljo ­
niem  EUR. Nozaru piešķīrumi saskaņā 
ar plānojamo palīdzību tika pārskatīti, 
kā norādīts Tabulā .26 To finansēja Katastrofu 
mazināšanas un katastrofu 
seku novēršanas vispasaules 
mehānisms ( GFDRR ) ar 
Komisijas un Austrālijas, 
Luksemburgas, Norvēģijas, 
Zviedrijas un Šveices finansiālu 
atbalstu. Novērtēšanā 
piedalījās aptuveni 250 valsts 
un starptautiskie eksperti un 
NVO un Haiti pilsoniskās 
sabiedrības pārstāvji. 
Novērtējums aptvēra astoņas 
jomas: pārvaldība, ražošana, 
sociālās nozares, 
infrastruktūra, reģionālā 
attīstība, vide un katastrofu 
riska pārvaldība, kā arī 
visaptverošus aspektus, 
tostarp dzimumu, jauniešus 
un neaizsargātas iedzīvotāju 
grupas.
27 Eksperti uzskatīja, ka trīs gadu 
laikā bija nepieciešami 
11,5 miljardi USD: 50 % – 
sociālajām nozarēm; 
17 % – infrastruktūrai; 
15 % – videi un risku un 
katastrofu pārvaldībai, 
savukārt atlikusī daļa  – 
ražošanas nozarēm, 
pārvaldībai un visaptverošiem 
aspektiem (dzimums, jaunieši, 
neaizsargātas iedzīvotāju 
grupas).
28 Koordinācijas grupā 
(“Partnerības satvars budžeta 
atbalstam”, kas izveidota 
2009. gada 27. februārī) 
budžeta atbalsta līdzekļu 
devēji 2010. gada maijā 
vienojās par prioritāru rīcības 
plānu, lai uzlabotu finanšu 
pārbaudes un ieviestu 
reformas, kā arī par kopēju 
rādītāju matricu, lai novērtētu 
progresu šajās jomās.
29 Valdība vēlējās saglabāt 
kopējo sākotnējās 
10. EAF sadarbības stratēģijas 
virzību, kas joprojām bija 
piemērota, lai atbalstītu 
ilgtermiņa attīstību. Turklāt, lai 
arī lielākā daļa līdzekļu devēju 
koncentrējās uz zonu, ko tieši 
skāra zemestrīce, tika 
uzskatīts, ka ir būtiski svarīgi 
turpināt atbalstu pārējai valsts 
daļai.
17 Apsvērumi
23 
Attiecībā uz infrastruktūru ES atbalsta 
galvenā joma joprojām bija ceļi, taču 
saskaņā ar PARDH  par prioritāru tika 
atzīta arī pilsētvides rekonstrukcija (to ­
starp mājokļi). Pārvaldības nozarē tika 
saglabāts atbalsts decentralizācijai un 
valsts spēju stiprināšanai, bet zemes 
reģistra sistēmas izstrāde un katas ­
trofu riska mazināšana bija papildu 
prioritārās jomas. Lielāks piešķīrums 
vispārējam budžeta atbalstam tika 
veikts ar mērķi atjaunot sabiedriskos 
pakalpojumus, uzsākt rekonstrukcijas 
programmu un atbalstīt attīstības un 
izaugsmes stratēģijas ar ekonomikas 
pārvaldības reformām. Kļuva pieejams 
arī ievērojams finansējums no ES vispā ­
rējā budžeta – 43,6 miljoni EUR pār ­
tikai, lauksaimniecībai un katastrofu 
riska mazināšanai30.24 
Palātas pārbaudītajās programmās 
galvenokārt bija atspoguļota Komisijas 
pieņemtā stratēģija. Konkrētās vaja ­
dzības Komisijas atbalstītajās jomās 
atsevišķo programmu izstrādes laikā 
tika novērtētas pareizi (sk.  III pieliku -
mu, Atbilstība).30 Lauksaimniecībā laikposmā 
no 2011. līdz 2012. gadam 
kļuva pieejams ievērojams 
finansējums no pārtikas 
nodrošinājuma tematiskajām 
programmām un no pārtikas 
mehānisma (kopumā 
23,6 miljoni EUR), kā arī no 
Tūkstošgades attīstības mērķa 
iniciatīvas (20 miljoni EUR 
pārtikas nodrošinājuma 
uzlabošanai). Sagatavotību 
katastrofām atbalstīja 
DIPECHO  programmas, 
stabilitātes instruments un 
ES dalībvalstis.TabulaPārskatītie nozaru piešķīrumi saskaņā ar 
10. EAF plānojamo palīdzību pēc zemestrīces
(miljonos EUR)
Nozare Sākotnējie piešķīrumi Pārskatītie piešķīrumi
Galvenās nozares 259 349
Infrastruktūra 175 245
Pārvaldība 36 27
Vispārējā budžeta atbalsts 48 77
Citas 32 35
Rezervēts 0 7
KOPĀ 291 391
Avots : CSP/NIP  2008.–2013. g. un pārskatīts CSP/NIP  2011.–2013. g.
18 Apsvērumi
Darba dalīšana starp 
Komisiju un citiem 
galvenajiem līdzekļu 
devējiem notika atbilstoši, 
taču tā koordinēšana 
īstenošanas laikā bija 
sarežģīta
25 
Haiti bija izvēlēta kā pirmā valsts 
kopējās ES programmas izmēģināšanai 
(sk.  2. izcēlumu ) 10. EAF ietvaros. Kā 
norādīts iepriekš, 10. EAF sadarbības 
stratēģijas pārskatīšanu sagatavoja 
arī Komisija kopā ar ES dalībvalstīm 
(Vāciju, Franciju un Spāniju), kas aktīvi 
darbojās Haiti, un citiem galvenajiem 
līdzekļu devējiem. Tas ļāva nodroši ­
nāt efektīvu darba dalīšanu. Francija 
un Spānija lielākoties darbojās valsts 
dienvidos, ASV – ziemeļos, savukārt 
ES atbalsts bija koncentrēts centrālajā 
Artibonitas reģionā. Turklāt Portopren ­
sa un citas pilsētas, ko skāra zemestrī ­
ce, tika sadalītas zonās, kurās darbojās 
individuālie līdzekļu devēji un viņu 
partneri īstenošanas jomā.26 
Tomēr regulāra koordinācija starp 
Komisiju un citiem līdzekļu devējiem 
programmu īstenošanas laikā bija 
sarežģīta:
a) humānās palīdzības koordinācijas 
mehānisms, ko vadīja Humānās 
palīdzības koordinācijas birojs 
(OCHA )31 un kurā aktīvi piedalījās 
Humānās palīdzības ģenerāldi ­
rektorāts, bija tikai daļēji efektīvs. 
Galvenie iemesli bija mehānisma 
sarežģītība, ļoti augstais humā ­
nās palīdzības dalībnieku skaits 
ar atšķirīgām darbības metodēm, 
atsevišķu līdzekļu devēju valstu 
nevēlēšanās sadarboties, valo ­
das problēmas32, kā arī fakts, ka 
sanāksmes tika rīkotas ANO mili ­
tārajā bāzē33. Turklāt starpnozaru 
koordinācija starp daba grupām 
saglabājās vāja, jo trūka prasmīgu, 
stratēģiski domājošu koordinatoru 
ar organizatora spējām34;31 Koordinācijas mehānisma 
pamatā bija nozaru darba 
grupas jeb “kopas”. Kopas ir 
partnerība starp 
starptautiskajiem 
dalībniekiem, valsts un 
vietējām pārvaldes iestādēm 
un pilsonisko sabiedrību. Tās 
tika veidotas, ja nozarē bija 
skaidras humānās palīdzības 
vajadzības, nozarē bija daudz 
dalībnieku un valsts iestādēm 
bija vajadzīgs koordinācijas 
atbalsts. Līdz 2012. gadam 
darbojās 11 funkcionālās 
kopas. Septiņas no tām savu 
darbību ir beigušas – daļēji 
saistībā ar pāreju uz attīstību, 
taču arī tāpēc, ka ievērojami 
samazinājās finanšu resursi 
humānās palīdzības darbībai 
Haiti.
32 Daudzas sanāksmes notika 
angļu valodā, un arī 
dokumenti tika sagatavoti 
angliski. Tas ierobežoja vietējo 
NVO līdzdalību.
33 Dažas organizācijas neieradās 
militārajās telpās ideoloģisku 
apsvērumu dēļ, citas, 
galvenokārt nelielas vietējās 
NVO, netika ielaistas. Telpas 
bija pārpildītas, un atsevišķos 
jautājumos bija grūti rast 
kopēju nostāju.
34 “Evaluation of OCHA Response 
to the Haiti Earthquake ” 
[“Humānās palīdzības 
koordinācijas biroja reakcijas 
novērtējums saistībā ar 
zemestrīci Haiti”], 2011. g., 10. 
un 11. lpp. ( http://hhi.harvard.
edu/sites/default/files/In%20
Line%20Images/
programs%20 ­%20hum%20
effectiveness%20 ­%20
earthquake%20 ­%20
evaluation.pdf ).
Kopējās ES programmas
Kopējo ES programmu mērķis ir koordinēt līdzekļu devēju darbu valstī, lai tas notiktu saskaņā ar kopējām 
atbalsta pamatnostādnēm, bet atbilstoši katra stiprajām pusēm konkrētā jomā. Tas ļauj samazināt palīdzības 
sadrumstalotību un paaugstināt līdzdalību, pielāgotību un saskaņotību, vienlaikus arī paaugstinot ES darba 
vērtību un ļaujot Eiropas līdzekļu devējiem būt vienotiem.
Avots : ES Komisija, Kopējās daudzgadu programmas, galīgais ziņojums (2010. g.).2. izcēlums
19 Apsvērumi
b) koordinācijas mehānismi attīstības 
palīdzībai, kas bija ieviesti pirms 
zemestrīces, arī ir sarežģīti, un tajos 
ir iesaistītas daudzas ieinteresētās 
puses (valdība, līdzekļu devēji, 
starptautiskās NVO, ANO aģentūras 
u.c.) ar atšķirīgām pilnvarām35. Gal ­
venie starptautiskie līdzekļu devēji 
ir apvienojušies 12 līdzekļu devēju 
grupā (G12). Nozaru līmenī koor ­
dinācijas mehānismi bija lietderīgi 
darba dalīšanā un informācijas 
apmaiņā, taču tie neveicināja koor ­
dinētu darbību rašanos vai nozaru 
politikas izveidi36;
c) valsts pārvaldes iestāžu spēju 
sabrukuma, valdības ilgā lēmumu 
pieņemšanas procesa, neatbil­
stošas komunikācijas, pilsoniskās 
sabiedrības ierobežotās līdzdalības 
un līderības spēju trūkuma dēļ 
Pagaidu komisija Haiti atjaunoša ­
nai ( IHRC ) (sk.  3. izcēlumu ) nespēja 
efektīvi koordinēt37 ievērojami 
palielināto līdzekļu devēju atbal ­
stu pēc zemestrīces. 2012. gada 
novembrī valdība, ANO un G12 uz ­
sāka jaunu koordinācijas sistēmu, lai nodotu palīdzības koordinācijas 
vadību Haiti pārvaldes iestādēm – 
Ārējās palīdzības koordinācijas 
pamatnostādnes Haiti attīstībai 
(CAED )38. Taču CAED  vēl nespēja 
nodrošināt stratēģisku vadību 
attiecībā uz starptautisko atbalstu 
rekonstrukcijas centieniem39.
27 
Attiecībā uz budžeta atbalstu līdzekļu 
devēji izveidotās koordinācijas grupas 
ietvaros40 2010. gada maijā vienojās 
par prioritārās rīcības plānu41, lai uz ­
labotu finanšu pārbaudes un ieviestu 
reformas, kā arī par kopēju rādītāju 
matricu, lai novērtētu progresu42. Šis 
kopīgais novērtējums ļāva arī pieņemt 
attiecīgo programmu tehniskā atbalsta 
elementus, lai nodrošinātu papildinā ­
mību. Tomēr īstenošanas laikā optimis ­
tiskās izredzes uz koordinētu pārrau ­
dzību un politikas dialogu ar valsts 
pārvaldes iestādēm pakāpeniski zuda 
(sk. 63. punktu).
Pagaidu komisija Haiti atjaunošanai
Par Pagaidu komisijas Haiti atjaunošanai ( IHRC ) izveidi paziņoja starptautiskajā līdzekļu devēju konferencē 
“Ceļā uz jaunu nākotni Haiti” Ņujorkā, un oficiāli to dibināja 2010. gada aprīlī 18 mēnešu laikposmam. IHRC  uz­
devums bija pārraudzīt, kā tiek īstenots Rīcības plāns valsts atjaunošanas un attīstības nodrošināšanai, un 
pārvaldīt līdzekļus, ko valdība un starptautiskā kopiena bija savākusi Haiti atjaunošanas fondā. IHRC  līdzpriekš ­
sēdētāji bija Haiti premjerministrs un kādreizējais ASV prezidents Bils Klintons.3. izcēlums35 Starpaģentūru reāllaika 
novērtējums Haiti – 3 mēneši 
pēc zemestrīces (2010. g.).
36 “ Has Aid Changed? Channelling 
assistance to Haiti before and 
after the earthquake ” [“Vai 
palīdzība ir mainījusies? 
Palīdzības sniegšana Haiti 
pirms un pēc zemestrīces”], 
Īpašā sūtņa Haiti birojs, 
2011. gada jūnijs, 8. lpp. 
(http://reliefweb.int/sites/
reliefweb.int/files/resources/
has_aid_changed_en.pdf ).
37 Sk., piemēram, “L’aide française 
à Haïti après le séisme du 
12 janvier 201 0” [“Francijas 
palīdzība Haiti pēc zemestrī ­
ces”], Francijas revīzijas palāta 
(2013. gada janvāris) un “From 
Relief to Recovery: Supporting 
good governance in post‑ear ‑
thquake Haiti”  [“No ārkārtas 
palīdzības līdz atjaunošanai: 
atbalsts labai pārvaldībai Haiti 
pēc zemestrīces”], Oxfam  2011.
38 Cadre de Coordination de l’Aide 
Externe au Développement 
d’Haïti.
39 CAED  sanāksmes bija 
neregulāras, un nozaru darba 
grupu uzdevumi un atbildības 
jomas Palātas apmeklējuma 
laikā joprojām tika izstrādātas.
40 “ Cadre de Partenariat pour 
l’Appui Budgétaire ” (CPAB) , 
oficiāli izveidota 27.2.2009., to 
vada finanšu ministrs.
41 Lielā mērā balstīts uz SVF 
ieteikumiem no 2009. gada 
izvērtējuma par 2007. gadā 
sagatavoto PB Publisko 
izdevumu un finansiālās 
atbildības pārskatu.
42 Galvenokārt attiecas uz 
vispārējiem vispārējā budžeta 
atbalsta  nosacījumiem, t. i., 
apmierinošu virzību i) uz labāku 
makroekonomiskās stabilitātes 
satvaru; ii) uz valsts finanšu 
pārvaldības (VFP) uzlabošanas 
reformu; iii) uz atjaunošanas un 
attīstības stratēģiju īstenošanu.
20 Apsvērumi
Komisijas centieni 
nenodrošināja pietiekamu 
sasaisti starp ārkārtas 
palīdzību, rehabilitāciju 
un attīstību
28 
Palāta izvērtēja, vai Komisija i) elastī ­
gi izmantoja dažādus instrumentus; 
ii) labi koordinēja Humānās palīdzības 
ģenerāldirektorāta  un Attīstības un sa ­
darbības ģenerāldirektorāta  – Europe ‑
Aid darbības un iii) ņēma vērā ārkārtas 
palīdzības, rehabilitācijas un attīstības 
sasaisti ES rehabilitācijas programmu 
izstrādē un īstenošanā.
29 
Galvenie ES atbalsta mērķi pēc ze ­
mestrīces Haiti bija saistīti ar ārkārtas 
palīdzības sniegšanu, bojātās infra ­
struktūras un būtiski svarīgo valsts 
pārvaldes funkciju atjaunošanu un 
apstākļu radīšanu ilgtspējīgai attīstībai. 
Tāpēc ārkārtas palīdzības, rehabilitā ­
cijas un attīstības sasaiste  bija stratē ­
ģisks jautājums ES sadarbībai ar Haiti 
laikposmā pēc 2010. gada katastrofas 
(sk.  4. izcēlumu ).Komisija elastīgi izmantoja 
dažādus instrumentus
30 
Attīstības un sadarbības ģenerāldi ­
rektorāta  – EuropeAid  programmas 
un programmu sagatavošana ietver 
diskusijas ar valsts pārvaldes iestādēm 
un koordināciju ar citiem līdzekļu de ­
vējiem. Ņemot vērā apjomīgos sagata ­
vošanās darbus, kas jāveic Komisijai un 
EĀDD, šis process nav paredzēts strauji 
mainīgu vajadzību risināšanai krīzes 
situācijā. Tomēr, kaut gan bija nepie ­
ciešami divi gadi, lai oficiāli pieņemtu 
pārskatīto 10. EAF sadarbības stratē ­
ģiju pēc zemestrīces43, tās vispārējais 
virziens bija noteikts diezgan ātri, kas 
ļāva samazināt kavēšanos rehabilitāci ­
jas programmu uzsākšanā.43 Pārskatīto Valsts stratēģijas 
dokumentu parakstīja 
2012. gada martā.
Ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaiste
Ārkārtas palīdzības uzdevums ir sniegt steidzamu īstermiņa humāno palīdzību, lai glābtu un aizsargātu to 
cilvēku dzīvības, kuri saskaras ar ievērojamām dabas katastrofu vai vardarbīgu konfliktu izraisītām grūtībām. 
Rehabilitācijas darbības ir procesi, kas izstrādāti, lai pakāpeniski pārietu no ārkārtas palīdzības uz ekonomiskās 
un sociālās situācijas stabilizāciju, palīdzot zemestrīces skartajām personām atjaunot infrastruktūru, uzlabot 
pakalpojumus un stiprināt iestādes, kuras var nodrošināt pienācīgu pāreju uz attīstības sadarbību. Ārkārtas 
palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaiste aptver pasākumus un intervences darbības, kas paredzētas, lai 
novērstu trūkumus un/vai stiprinātu sinerģiju starp īstermiņa un ilgtermiņa palīdzību.
Avots : “Ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaiste”, COM(96) 153 galīgā redakcija, 30.4.1996.; “Ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas 
un attīstības sasaistes novērtējums”, COM(2001) 153 galīgā redakcija, 23.4.2001.; “ES nostāja attiecībā uz izturētspēju: pārtikas nodrošinājuma 
krīžu sniegtā mācība”, COM(2012) 586  final , 3.10.2012.4. izcēlums
21 Apsvērumi
31 
Līdz ar Attīstības un sadarbības ģene ­
rāldirektorātu  – EuropeAid  arī Humā ­
nās palīdzības ģenerāldirektorāts  bija 
iesaistīts rehabilitācijas darbībās. Hu ­
mānās palīdzības ģenerāldirektorāta 
sniegtā humānā palīdzība 2010. gadā 
bija vērsta uz neatliekamajām vaja ­
dzībām (tostarp gruvešu novākšanu, 
plastmasas plēves telšu izveidi, ūdens 
piegādi, sanitāriju un pārtikas izsnieg ­
šanu iekšzemē pārvietotām perso ­
nām), bet 2011. un 2012. gadā Humānās 
palīdzības ģenerāldirektorāta palīdzība 
turpinājās arī pēc ārkārtas situācijas 
posma. Tā ietvēra katastrofu risku 
mazināšanu44 un pārvietošanas jautā ­
jumu risināšanu45, galvenokārt būvējot 
pagaidu patvēruma vietas, tualetes 
un sanitārās sistēmas, kā arī veidojot 
programmas, kurās tiek piešķirta nau ­
da apmaiņā pret darbu. Šīs darbības 
Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts 
veica kā īstermiņa atbalstu rehabilitāci ­
jai, kamēr attīstības partneri sagatavo 
ilgtermiņa rehabilitācijas projektus46.
32 
Komisija arī izmantoja nedaudz elastī ­
gāko Ārpolitikas instrumentu dienesta 
pārvaldīto Stabilitātes instrumentu, lai 
veiktu turpmākos pasākumus pēc Hu ­
mānās palīdzības ģenerāldirektorāta 
programmas sagatavotībai katastrofu 
gadījumā ( DIPECHO ). Tas tika darīts ar 
nolūku atvieglot pāreju uz rehabilitāci ­
ju un attīstību, palīdzot uzlabot cilvēku 
spējas pārvarēt katastrofas, izman ­
tojot plaša mēroga sabiedrības un 
skolu informēšanas kampaņas, neliela 
mēroga darbības situācijas atvieglo ­
šanā un civilās aizsardzības apmācību 
brīvprātīgajiem47.Koordinācija Komisijā nebija 
optimāla
33 
Komisija izveidoja krīzes platformu, 
nosakot regulāras koordinācijas 
sanāksmes starp Attīstības un sadar ­
bības ģenerāldirektorātu  – EuropeAid , 
Humānās palīdzības ģenerāldirekto ­
rātu, Komisijas Ģenerālsekretariātu un 
ES dalībvalstīm, lai koordinētu ES reak ­
ciju pirmajās nedēļās pēc zemestrīces. 
Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts 
un ES delegācija arī regulāri veica 
informācijas apmaiņu (piemēram, par 
iekšēji pārvietoto cilvēku vajadzībām 
nometnēs un pagaidu patvēruma vie ­
tās) un sazinājās ar Ārpolitikas instru ­
mentu dienestu par DIPECHO  program ­
mu, lai nodrošinātu labu saikni ar citām 
katastrofu riska mazināšanas darbī ­
bām. Starp Komisijas departamen ­
tiem regulāri tika rīkotas valsts grupu 
sanāksmes48. Minētie koordinācijas 
mehānismi palīdzēja pienācīgi novēr ­
tēt vajadzības un noteikt prioritātes.
34 
Attīstības un sadarbības ģenerāldi ­
rektorāta  – EuropeAid  kaimiņreģionu 
atjaunošanas un attīstības programma 
(9. programma) tika paplašināta, lai 
iekļautu papildu apgabalus Portopren ­
sā. Lai nodrošinātu nepārtrauktību 
pēc iepriekšējiem Humānās palīdzības 
ģenerāldirektorāta projektiem, Attīs ­
tības un sadarbības ģenerāldirekto ­
rāts  – EuropeAid  ievēroja principu “tas 
pats partneris tajā pašā apgabalā”, 
iesaistot Humānās palīdzības ģenerāl ­
direktorāta īstenošanas partnerus, kuri 
noteiktā rajonā darbojās jau humānās 
palīdzības sniegšanas laikā, un tādējā ­
di izmantojot viņu īpašo zinātību par 
situācijas kontekstu49.44 Kopumā 5,5 miljoni EUR: 
3 miljoni EUR no 2011. gada 
Humānās palīdzības 
īstenošanas plāna Haiti un 
2,5 miljoni EUR no 
DIPECHO  programmas Karību 
jūras reģionā; šī summa nebija 
saistīta ar reakciju pēc 
zemestrīces.
45 ECHO  palīdzība 2012. gadā tika 
sniegta pārvietošanas 
jautājumu risināšanai 
(20,25 miljoni EUR), 
pasākumiem saistībā ar 
holeras epidēmiju 
(3 miljoni EUR), reakcijai uz 
katastrofām, piemēram, 
tropisko vētru “Īzaks” un 
viesuļvētru “Sendija” 
(9 miljoni EUR), kā arī 
katastrofu risku mazināšanai 
(2 miljoni EUR).
46 Tas ir saskaņā ar Palātas 
1. ieteikumu Palātas Īpašajā 
ziņojumā Nr. 6/2008 par 
Eiropas Komisijas sniegto 
rehabilitācijas atbalstu pēc 
cunami un orkāna Mitch  
attiecībā uz rehabilitācijas 
programmu strauju izstrādi 
(http://eca.europa.eu ).
47 “DIPECHO  pētījums – Gūtā 
mācība uzlabotai stratēģijai un 
pieejai”, Inspire Consortium , 
2013. gada marts, 11. 
un 19. lpp. ( http://ec.europa.
eu/echo/files/policies/
dipecho/reports/LL_
improved_strategy_
approach_March2013.pdf ).
48 Viens no rezultātiem bija 
lēmums izveidot atjaunošanas 
programmas skarto apgabalu 
tuvumā.
49 Piemēram, NVO  Concern 
Worldwide  īstenoja stabilitātes 
instrumenta finansētu miera 
veidošanas projektu, kura 
mērķis bija samazināt bruņotu 
grupējumu cīņas Granravēnas 
graustu rajonā. Pēc projekta 
beigām notika 
ECHO  humanitārās intervences 
un vēlāk – ar EuropeAid  
atbalstu – arī tā paša 
kaimiņreģiona rehabilitācija 
un uzlabošana.
22 Apsvērumi
35 
Tomēr, kā 2011. gadā uzsvēra Komisijas 
Iekšējās revīzijas dienests, Humānās 
palīdzības ģenerāldirektorātam  un 
Attīstības un sadarbības ģenerāldirek ­
torātam  – EuropeAid  nebija skaidras 
kopējas valsts stratēģijas par ārkārtas 
palīdzības, rehabilitācijas un attīstības 
sasaisti, lai optimizētu sinerģijas un 
veiksmīgu pāreju starp to attiecīgajām 
darbībām. Eiropas Parlamenta Budžeta 
kontroles komitejas delegācija sava 
Haiti apmeklējuma laikā 2012. gada 
februārī konstatēja nepietiekamu ko ­
ordinācijas līmeni starp Humānās pa ­
līdzības ģenerāldirektorātu un ES de ­
legāciju50. Palāta konstatēja trūkumus 
galvenokārt šādos aspektos:
a) Humānās palīdzības ģenerāldirek ­
torāta programmas ir īstermiņa 
programmas, savukārt Attīstības 
un sadarbības ģenerāldirektorā ­
ta – EuropeAid  programmām un 
programmu sagatavošanai nepie ­
ciešams laiks. Lai arī abi dalībnieki 
pieņēma elastīgu pieeju (sk. 30. un 
31. punktu), starp Humānās palī ­
dzības ģenerāldirektorāta atbalsta 
beigām un Attīstības un sadarbī ­
bas ģenerāldirektorāta  – EuropeAid  finansējuma pieejamību atjauno ­
šanai un kaimiņreģionu attīstībai 
pagāja vairāki mēneši. Netraucēta 
operāciju sasaiste bija iespējama 
tikai ar pašfinansējumu un īsteno ­
šanas partneru motivāciju;
b) humānās palīdzības un attīstības 
partneriem, tostarp Humānās 
palīdzības ģenerāldirektorātam un 
ES delegācijai, bija atšķirīgi uzskati 
par atbilstošāko pieeju mājokļu 
vajadzības risināšanai. Saskaņā ar 
ES delegācijas un daudzu citu Pa ­
lātas iztaujāto attīstības partneru 
viedokli pagaidu patvēruma vietu 
būvēšana pastāvīgu mājokļu vietā 
trīs gadus pēc zemestrīces nav pats 
efektīvākais risinājums, ņemot vērā 
vietas trūkumu, un rada augstu 
risku, ka patvēruma vietu zonas 
kļūs par graustu rajoniem;
c) Humānās palīdzības ģenerāldi ­
rektorāta atbalsta pakāpeniskas 
samazināšanas stratēģija un 
nodošana ES delegācijai nebija 
oficiāli noteikta un dokumentēta, 
tāpēc netika nodrošināti pienācīgi 
turpmākie pasākumi.50 Budžeta kontroles komitejas 
delegācijas vizīte, 2012. gada 
22.–26. februāris, Haiti, 
atsauksmes piezīme 
(http://www.europarl.europa.
eu/meetdocs/2009_2014/
documents/cont/dv/
draftfeedbackreport_/
draftfeedbackreport_en.pdf ).1. fotoattēlsVietas trūkums ir būtisks ierobežojums pilsētvides 
rehabilitācijai Haiti
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.
23 Apsvērumi
Ārkārtas palīdzības, 
rehabilitācijas un attīstības 
sasaiste attiecībā uz 
konkrētu rehabilitācijas 
programmu izstrādi bija labi 
pārdomāta, taču dažkārt 
grūti nodrošināma praksē
36 
Palātas pārbaudītās programmas bija 
pienācīgi izstrādātas, lai sasaistītu 
humānās palīdzības un rehabilitācijas 
posmus vai radītu apstākļus ilgtspē ­
jīgai attīstībai. Darbību mērķis bija 
atjaunot būtiski svarīgās sabiedrisko 
pakalpojumu funkcijas un radīt apstāk ­
ļus ilgtspējīgai attīstībai. Tomēr četrām 
no 13 Palātas pārbaudītajām program ­
mām bija vājas izredzes sasniegt šos 
mērķus, jo trūka atbilstošu reformu, 
iestādes nespēja līdzdarboties un nebi ­
ja pienācīgi funkcionējošas pārvaldes 
(sk.  III pielikumu , Izstrāde ).37 
Gandrīz visas Humānās palīdzības ģe ­
nerāldirektorāta rehabilitācijas prog ­
rammas veicināja netraucētu pāreju uz 
attīstību. Daudzos gadījumos tās iekļā ­
vās integrētā pieejā konkrētā apgabala 
vajadzībām. Papildus patvēruma vietu 
būvniecībai šāda pieeja ietvēra arī 
iztikas līdzekļu atbalstu, apmācību un 
atbalstu vietējām iestādēm (sk.  5. iz -
cēlumu ). Tomēr novēlota programmu 
īstenošana (sk. 43. punktu) palēnināja 
apstākļu radīšanu ilgtspējīgai attīstībai 
attiecīgajos apgabalos.
Integrēti risinājumi
Humānās palīdzības ģenerāldirektorāta finansētās HELP  programmas (2. programma) mērķis Ptigoavas un 
Leoganas perifērajās zonās bija salabot mājas un būvēt nosacīti pastāvīgas patvēruma vietas. Tā iekļāvās 
integrētā pieejā, kuras nolūks bija atjaunot kopienu. Citas programmas šajā jomā bija saistītas ar arodmācību 
centra izveidi, kopienas dārzu stādīšanu, tirgus izveidi, ielu seguma uzklāšanu un sabiedriskā transporta uzla ­
bošanu. Tādējādi rehabilitācijas centieni cilvēkiem ļāva ne tikai atgriezties mājās, bet arī uzsākt darbības, kas 
rada ienākumus.5. izcēlums
24 Apsvērumi
38 
Pilsētvides attīstības jomā antiseis ­
misku būvniecības standartu un labas 
prakses izstrāde un izplatīšana bija 
iekļauta katastrofu riska mazināšanas 
plānos, kas ietilpa valdības un iestāžu 
atbalsta programmās, piemēram, at ­
jaunošanas un kaimiņreģionu attīstības 
programmā (sk. 9. programmu). Tā bija 
atbilstoša pieeja nolūkā “labāk atgūt 
zaudēto”. Tomēr, lai gan tika rīkotas 
informēšanas kampaņas, šie standarti 
attiecībā uz privātmājām neaizsargātos 
apgabalos reti tika ievēroti, jo būvnie ­
cības izmaksas bija pieaugušas, bet 
administrācija nebija veikusi efektīvas 
pārbaudes. Neattīstītais zemes reģistra 
dienests radīja īpašumtiesību problē ­
mas, kas arī kavēja atjaunošanas prog ­
rammu progresu51. Divos Portoprensas 
administratīvajos apgabalos notika 
izmēģinājuma projekti, kuru mērķis 
bija izveidot zemes reģistru, taču visas 
valsts aptveršanai, visticamāk, būtu 
nepieciešams ilgs laiks.
39 
Palātas pārbaudītā attīstības sadar ­
bības instrumenta Pārtikas nodroši ­
nājuma programma (8. programma) 
tika īstenota pēc humānās palīdzības 
sniegšanas, un tās mērķis bija veidot 
saikni ar ilgtspējīgas attīstības atsākša ­
nu, konkrēti, izveidojot pastāvīgu labas 
kvalitātes sēklu piegādi lauksaimnie ­
ciskajai ražošanai. Tomēr vājās vietējās 
pārvaldes dēļ izredzes uzturēt prog ­
rammas rezultātus un cerēto attīstību 
bija ierobežotas.40 
Tūlīt pēc zemestrīces vispārējā budžeta 
atbalsta  programma (10. programma) 
palīdzēja valdībai pārvarēt valsts kases 
resursu trūkumu, kas varēja izraisīt 
plaša mēroga nestabilitāti. Atbalsts 
valdības izstrādātajām atjaunošanas, 
attīstības un izaugsmes stratēģijām un 
ekonomiskās pārvaldības uzlabošanai 
bija piemērots mehānisms, lai uzla ­
botu situāciju. Tomēr valdības lēnais 
progress šajā jomā kavēja netraucētu 
vispārējā budžeta atbalsta program ­
mas īstenošanu un tās potenciālo de ­
vumu iestāžu un fiziskās atjaunošanas 
centieniem (sk. 53. un 54. punktu).51 Zemes īpašumtiesību 
problēmas bija svarīgs faktors, 
kas izraisīja kavēšanos arī citu 
līdzekļu devēju programmās. 
Sk., piemēram, “ Haiti 
reconstruction – USAID 
infrastructure projects have had 
mixed results and face 
sustainability challenges ” 
[“Haiti atjaunošana – USAID  
infrastruktūras projektiem ir 
dažādi rezultāti un 
izaicinājumi ilgtspējas jomā”], 
ASV valdības Pārskatatbildības 
birojs (GAO) , 2013. gada jūnijs.
25 Apsvērumi
Komisija pietiekami 
nenodrošināja ES atbalsta 
rehabilitācijai efektīvu 
īstenošanu
41 
Palāta izvērtēja, i) vai plānotie rezultāti 
tika sasniegti savlaicīgi, ii) vai Komisija 
novērtēja galvenos riskus situācijā pēc 
katastrofas un pieņēma pasākumus to 
risināšanai un iii) vai uzraudzība bija 
atbilstoša.
Lielākā daļa programmu tika 
īstenotas novēloti, un dažu 
programmu progress bija 
ierobežots
42 
No 13 Palātas pārbaudītajām program ­
mām 11 nebija īstenotas atbilstoši sā ­
kotnējam grafikam. Kavējumu ilgums 
bija no viena līdz 12 mēnešiem, kas ir it 
īpaši satraucoši to programmu kon ­
tekstā, kuras sākotnēji bija plānotas kā 
īstermiņa programmas. Triju program ­
mu plānotie rezultāti tika sasniegti 
ierobežotā apmērā (sk.  III pielikumu , 
Rezultāti). Finanšu aspektā divas no 
minētajām programmām bija plašas52.Humānās palīdzības 
ģenerāldirektorāta projekti
43 
Septiņu Palātas pārbaudīto program ­
mu plānotie tiešie rezultāti ietvēra 
gruvešu novākšanu, 1500 pagaidu 
patvēruma vietu būvniecību, 800 bojā ­
to ēku atjaunošanu, ūdens attīrīšanas 
un ūdens piegādes sistēmas būvniecī ­
bu, civilās aizsardzības aprīkojuma un 
apmācību nodrošināšanu, ģeogrāfiskas 
informācijas centra izveidi, mikrokredī ­
tu nodrošināšanu un dažādas ienā ­
kumus radošas darbības. Viena prog ­
ramma (6. programma) tika īstenota 
plānotajā laikā. Pārējo programmu 
īstenošana kavējās sakarā ar sarežģī ­
tajiem apstākļiem pēc zemestrīces53, 
kā arī sakarā ar trūkumiem izstrādē 
vai īstenošanā. Īstenošanas partneri 
pietiekami neņēma vērā vietējos iero ­
bežojumus (piemēram, apgrūtinošas 
valsts administratīvās procedūras) vai 
tehniskās grūtības (piemēram, pieeja ­
majām platībām neatbilstošs pagaidu 
patvēruma vietu lielums).
44 
Gandrīz visas programmas tomēr 
sasniedza plānotos tiešos rezultātus. 
Tomēr vienā gadījumā54 plānotā aptu ­
veni 2000 ģimeņu nogādāšana atpakaļ 
mājās programmas īstenošanas laikā 
netika sasniegta, jo Publisko būvdarbu 
ministrija nesniedza drošticamus datus 
par ēku stāvokli55.52 “Programme d’appui 
budgétaire général au Plan 
d’action pour la Reconstruction 
et le Développement d‘Haïti et 
à la Stratégie Nationale de 
Croissance et de Réduction de la 
Pauvreté”  [“Vispārējā budžeta 
atbalsts Haiti atjaunošanas un 
attīstības rīcības plānam un 
Valsts izaugsmes un 
nabadzības samazināšanas 
stratēģijai”] (10. programma) 
ar ES ieguldījumu 
47 miljonu EUR apmērā un 
“Haiti sagatavotības ārkārtas 
situācijām stiprināšana” ar 
ES ieguldījumu 
14,5 miljonu EUR apmērā 
(13. programma).
53 Programmu īstenošanu 
pasliktinoši apstākļi  – holeras 
uzliesmojumi, viesuļvētras vai 
draudi drošībai.
54 Drošu un ilgtspējīgu 
patvēruma vietu būvniecības 
risinājumi (1. programma).
55 Publisko būvdarbu ministrijai 
bija jānovērtē, vai
­ ēkas zemestrīcē netika 
bojātas un bija 
apdzīvojamas uzreiz vai
­ bija bīstamas ēkas, kurās 
iekļuve būtu jāierobežo un 
kuras var būt apdzīvojamas 
tikai pēc remontdarbiem, 
vai
­ bija bīstamas ēkas, kurās 
iekļuve būtu jāierobežo un 
kuras varētu būt 
apdzīvojamas tikai pēc 
ievērojamiem 
remontdarbiem, vai kuras ir 
jānojauc.
26 Apsvērumi
Stabilitātes instruments
45 
Stabilitātes instrumenta finansēto 
programmu – palīdzēt atjaunot Haiti 
valdības spēju sagatavoties krīzēm – 
veidoja trīs daļas: i) gruvešu novāk ­
šana, vienlaikus nodrošinot neaiz ­
sargātām iedzīvotāju grupām naudu 
apmaiņā pret darbu; ii) vairāku augsta 
līmeņa politisko sanāksmju rīkoša ­
na par atjaunošanas jautājumiem, 
palīdzības sniegšanas stratēģijām, 
konstitucionālo reformu un valdības 
funkciju atjaunošanu un iii) iedzīvotāju 
izturētspējas palielināšana, nodrošinot 
ārkārtas situācijā izmantojamo aprī ­
kojumu un iekārtojot “krīzes telpu” 
Portoprensā.46 
Divas pirmās daļas (11. un 12. program ­
ma) tika īstenotas saskaņā ar plānu. 
Galvenie iemesli, kas kavēja trešās 
daļas īstenošanu, bija loģistikas ierobe ­
žojumi, piemērotas pieredzes trūkums 
valstī un īstenošanas partneru valodas 
neprasme, kā arī pārāk vērienīgie prog ­
rammas mērķi. Turklāt netika sniegta 
pietiekama apmācība, kas būtu pilnībā 
pielāgota vietējiem apstākļiem. Ārkār ­
tas palīdzības pakas nebija pietiekami 
kvalitatīvas, un tās ne vienmēr atradās 
piemērotās vietās.2. un 3. fotoattēlsPagaidu patvēruma vietas būvētas saskaņā ar programmām “Drošu pārejas posma 
patvēruma vietu un tualešu būvniecība” (Leogana) un “Drošu un ilgtspējīgu 
patvēruma vietu būvniecības risinājumi” (Delma, Portoprensa)
Avots:  Eiropas Revīzijas palāta.

27 Apsvērumi
Vietējo rajonu atjaunošana un 
attīstība
47 
Pārvietoto cilvēku atgriešanās savos 
dzīvesvietas rajonos bija viena no 
galvenajām valdības prioritātēm, lai 
kompensētu vājo sociālo kohēziju, 
ko izraisīja iedzīvotāju pārvietošanās 
un daudzie savainojumu un bojāejas 
gadījumi. EAF finansētā “Atbalsta prog ­
ramma vietējo rajonu atjaunošanai 
un attīstībai, lai atvieglotu zemestrī ­
ces skarto iedzīvotāju atgriešanos”56 
atbalstīja sešu blīvi apdzīvotu rajonu 
atjaunošanu57 Portoprensā un viena 
rajona atjaunošanu Ptigoavas pilsētā. 
Papildus pilsētvides plānošanas un 
publiskās infrastruktūras uzlabošanai 
atbalsts tika sniegts arī mājsaimniecī ­
bām, lai tās varētu patstāvīgi atjaunot 
savas mājas. Ar apmācību un mikrofi ­
nansēšanu tika atbalstītas arī dažādas 
citas darbības kopienas līmenī, lai 
veicinātu ekonomisko autonomiju.
48 
Daļu no programmas īstenoja ar valsts 
pārvaldes iestāžu starpniecību58. Lai arī 
tā bija atbilstīga principam “labāk at ­
gūt zaudēto” un līdzdalības principam, 
šāda pieeja nedeva iespēju sasniegt 
fiziskos tiešos rezultātus tempā, kas 
būtu pilnībā atbilstošs ārkārtas pa ­
līdzības, rehabilitācijas un attīstības 
sasaistei. Palātas apmeklējuma laikā 
bija panākta vienošanās par vispārējo 
rehabilitācijas koncepciju un visiem 
pārbaudītajiem projektiem bija izstrā ­
dāti vispārējie plāni par piekļuvi ceļiem 
un valsts infrastruktūrai, taču būvdarbi 
vēl nebija sākti.49 
Tomēr ievērojams progress bija 
sasniegts valsts pārvaldes spēju 
rehabilitācijā attiecībā uz pilsētvides 
attīstību. Labs progress bija vērojams 
arī NVO partneru īstenotajās darbībās. 
Viņu pieredze attiecīgajā jomā, pastā ­
vīgā klātbūtne kopš humānās palīdzī ­
bas darbības sākuma un pragmatiskā 
pieeja ļāva sagatavošanās darbus 
paveikt ātri59. Turklāt uzlabojumi, kas 
tika panākti pēc iestāžu atbalsta ele ­
mentu izveides, veicināja viņu saziņu 
ar iestādēm.
Pārtikas nodrošinājums
50 
Attīstības sadarbības instrumen ­
ta finansētās Palātas pārbaudītās 
programmas (8. programma) mērķis 
bija uzlabot pārtikas nodrošinājumu 
neaizsargātākajām mājsaimniecībām 
un lauksaimnieciskajiem ražotājiem 
Artibonitas reģionā, izmantojot dabas 
resursu ilgtspējīgu pārvaldību, ienā ­
kumus radošas darbības un reģionālās 
pārvaldības spēju stiprināšanu.
51 
Palātas apmeklējuma laikā program ­
mas īstenošana vēl bija agrīnā posmā, 
taču jau aizkavējusies par četriem mē ­
nešiem, jo bija nepilnības programmas 
izstrādē (nepietiekama administratīvās 
un organizatoriskās vides analīze), kā 
arī vienam īstenošanas partnerim nebi ­
ja pietiekamas zinātības60.56 Programme d’appui à la 
reconstruction et 
à l’aménagement de quartiers 
pour faciliter le retour des 
populations sinistrées  
(9. programma).
57 Baijargo, Martisana, Delma 9, 
Kristruā, Granravēna, Karefūra.
58 Daļa no programmas ir 
īstenota ar “ Unité de 
Construction de Logements et 
de Bâtiments Publics”  [Mājokļu 
un sabiedrisko ēku 
celtniecības nodaļa] 
starpniecību, kas darbojas 
kopš 2012. gada augusta un ir 
premjerministra biroja pārziņā.
59 Vietējo komiteju izveidošana, 
līdzdalības apspriedes, sociālie 
un tehniskie pētījumi, zemes 
īpašumtiesību noskaidrošana.
60 Kādai NVO nebija 
nepieciešamās finansēšanas 
vadības zinātības, lai izveidotu 
aizdevumu shēmu.
28 Apsvērumi
Budžeta atbalsts
52 
10 EAF finansētās vispārējā budžeta at ­
balsta programmas61 mērķis bija kopīgi 
ar citiem līdzekļu devējiem62 atbalstīt 
valdības rīcības plāna valsts atjaunoša ­
nai pēc katastrofas63 īstenošanu un tās 
izstrādāto izaugsmes un nabadzības 
samazināšanas stratēģiju64. Program ­
ma ietvēra 44 miljonus EUR kā budžeta 
atbalstu un papildu 3 miljonus EUR 
saistītajām darbībām, piemēram, teh ­
niskajai palīdzībai vai atbalstam valsts 
statistikas datu sagatavošanai.
53 
Programma sniedza valsts kasei ļoti 
nepieciešamos resursus, lai palīdzētu 
atjaunot būtiski svarīgās valsts funk ­
cijas pēc zemestrīces. Pirmā fiksētā 
iemaksa 26 miljonu EUR apmērā tika 
veikta 2011. gadā saskaņā ar plānoto 
grafiku, t. i., uzreiz pēc finanšu nolī ­
guma parakstīšanas. Lēnais progress 
ekonomikas pārvaldībā bija galvenais 
iemesls tam, ka otrā fiksētā iemaksa 
7 miljonu EUR apmērā un tikai daļa 
no pirmās mainīgās iemaksas65 tika 
veiktas 2012. gada decembrī, t. i., kad 
bija beidzies 2011.–2012. fiskālais gads, 
kurā tās sākotnēji bija plānotas. Tā kā 
progress valsts finanšu pārvaldības 
reformas īstenošanā nebija apmieri ­
nošs, Komisija un citi budžeta atbalsta 
līdzekļu devēji 2013. gadā neveica 
nekādus turpmākos maksājumus.
54 
Attiecībā uz valsts finanšu pārvaldību 
bija vērojams zināms progress, piemē ­
ram, vienota valsts kases konta izveide 
vai 10 zvērinātu grāmatvežu amata vietu 
radīšana. Tomēr vairāk nekā divus gadus 
pēc minētās otrās no 10. EAF finansētās  
vispārējā budžeta atbalsta program ­
mas sākuma vēl nebija pienācīgas un 
reālistiskas VFP reformas programmas, 
kurā būtu labi izstrādātas un pieņemtas 
prioritārās darbības un atskaites punkti.Dažu būtisku risku 
pārvaldība nebija pietiekama
55 
Komisija efektīvi analizēja situāciju pēc 
katastrofas un noteica galvenos riska 
faktorus. Tie bija: politiskā nestabilitā ­
te, drošības jautājumi, zemes īpašum ­
tiesības, zemes trūkums un pilsētvides 
sarežģītība, vāja administratīvā spēja, 
zema līdzdalība kopienas līmenī, neat ­
bilstoša koordinācija un dabas radītie 
apdraudējumi.
56 
Tomēr Komisija labi nepārvaldīja ris ­
kus, kas bija saistīti ar šiem faktoriem 
un apdraudēja ES programmu īsteno ­
šanu un šo programmu mērķu sasnieg ­
šanu. Tā nenovērtēja minēto risku 
iespējamību un potenciālo ietekmi, kā 
arī neplānoja attiecīgus pasākumus, lai 
novērstu vai mazinātu vairākus būtis ­
kus riskus. Piemēram:
a) ilgā kavēšanās Haiti ostu un 
lidostas muitā bija labi zināma 
problēma, kas ievērojami aizkavēja 
Humānās palīdzības ģenerāldi ­
rektorāta  finansētās programmas 
pagaidu patvēruma vietu būvniecī ­
bai (1. programma) īstenošanu;
b) attīstības sadarbības instrumenta 
pārtikas programmas (8. prog ­
ramma) sagatavošanas laikā tika 
konstatēts, ka Lauksaimniecības 
ministrijas spējas ir ierobežotas 
un trūkst iestāžu struktūras sēklu 
nodrošināšanai. Taču nekādi at ­
bilstoši pasākumi nebija plānoti, 
un izredzes stiprināt programmas 
rezultātus bija vājas;
c) pārmērīgās sarežģītības un vē ­
rienīgās uzbūves dēļ stabilitātes 
instrumenta programma, kuras 
mērķis bija palīdzēt atjaunot Haiti 
valdības spēju sagatavoties krīzēm 
(13. programma), nesasniedza ap ­
mierinošus rezultātus, kā bija plā ­
nots (sk.  6. izcēlumu ). Īstenošanas 61 Pārbaudītā vispārējā budžeta 
atbalsta programma 
(10. programma) bija otrā 
programma Haiti paredzētajā 
10. EAF. Pirmajai programmai, 
ko parakstīja 2009. gadā, 
sākotnēji piešķirtais 
finansējums bija 
27 miljoni EUR, un to 
palielināja līdz 
61 miljonam EUR no B sadaļas 
un VFLEX  fondiem.
62 SVF, PB, IDB, Francija un 
Spānija. Kanāda un ASV palīdz 
pārvaldīt ekonomiku, taču 
nesniedz tiešu budžeta 
atbalstu.
63 Rīcības plāns valsts 
atjaunošanas un attīstības 
nodrošināšanai Haiti ( PARDH ), 
ko pieņēma 2010. gadā.
64 “Document de Stratégie 
Nationale de Croissance et de 
Réduction de la Pauvreté”  
[“Valsts izaugsmes un 
nabadzības samazināšanas 
stratēģijas dokuments”], 
(2008.–2010. g.); “Plan 
Stratégique de Développement 
d’Haïti, Cadre de Croissance 
Triennal”  [“Haiti attīstības 
stratēģiskais plāns, trīsgadu 
izaugsmes shēma”] 
(2012.–2015. g.).
65 Tā kā valsts finanšu 
pārvaldības jomā netika 
sasniegti astoņi no deviņiem 
rādītājiem, tika izmaksāti tikai 
EUR 375 000 (no 
3 miljoniem EUR).
29 Apsvērumi
partneru pieredze attiecīgajā valstī 
bija svarīgs faktors, kas netika pie ­
tiekami ņemts vērā.57 
Situācijā, kurā valsts pamatfunkcijas 
bija ievērojami pavājinātas, budžeta 
atbalsta nodrošināšana bija saistīta ar 
augstu fiduciāro risku66. Komisija veica 
saprātīgu novērtējumu par esošajiem 
fiduciārajiem riskiem un to līmeni. 
Tomēr, ņemot vērā ierobežoto atbalstu 
no citiem līdzekļu devējiem67, papildu 
palīdzības kopums nebija pietiekams 
un pienācīgi vērsts uz galveno funkciju 
nodrošināšanu, lai varētu veikt svarī ­
gus prioritārus uzlabojumus publisko 
resursu aizsardzībā (sk.  7. izcēlumu ). 
Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles 
komitejas delegācija sava Haiti ap ­
meklējuma laikā 2012. gada februārī 
konstatēja neatbilstošu kontroli un 
grāmatvedības sistēmas valsts līmenī50.66 Viens no vāju VFP sistēmu 
iespējamiem rezultātiem ir 
plaši izplatīta krāpšana un 
korupcija. Transparency 
International  Korupcijas 
uztveres indekss 2013. gadā 
Haiti ierindo 163. vietā no 
177 valstīm, kurās tas vērtēts. 
Par plaša mēroga krāpšanu un 
korupciju liecina gadījums, 
kad laikposmā no 2010. gada 
novembra līdz 2011. gada 
oktobrim neatbilstoši 
noteikumiem tika piešķirtas 
tiesības slēgt 41 līgumu par 
kopējo summu 
500 miljoni USD.
67 Palātas apmeklējuma laikā 
neviens cits līdzekļu devējs 
VFP jomā neīstenoja vērā 
ņemamu atbalstu iestādēm. 
SVF eksperti 2010. gadā 
palīdzēja kontrolēt publiskos 
resursus, taču līdzekļu devēju 
kopiena nenodrošināja 
pienācīgus turpmākos 
pasākumus.
Sarežģījumi stabilitātes instrumenta finansētās programmas “Atbalsta programma 
Haiti valdības spējas sagatavoties krīzēm atjaunošanai” (13. programma) 
īstenošanā
Programmas mērķis bija palīdzēt atjaunot Haiti valdības spēju sagatavoties krīzēm. Uzdevums nogādāt 
300 konteinerus ar aprīkojumu ārkārtas situācijām 140 vietās visā valstī izrādījās pārāk vērienīgs, lai būtu pa ­
veicams plānotajā termiņā. Īstenošanas partnerim bija grūtības noteikt piemērotas atrašanās vietas, nodroši ­
nāt pietiekamu materiālu kvalitāti un to pieejamību. Neizmantojamie ceļi, ierobežotā ostas un lidostas kapaci ­
tāte, degvielas nepieejamība un kavēšanās muitā – tās bija grūtības, kuras partneris bez jebkādas iepriekšējas 
vietējās pieredzes nebija pietiekami novērtējis.6. izcēlums
30 Apsvērumi
58 
Komisija, gatavojot programmu, 
noteica politiskos riskus68 un īsteno ­
šanas laikā veica uzraudzību, taču 
nebija plānoti konkrēti pasākumi šādu 
risku novēršanai, ja tie rastos. Politiskā 
nestabilitāte un svārstīgums regulāri 
pretdarbojās politiskā dialoga attīstī ­
bai un konsolidācijai starp valdību un 
vispārējā budžeta atbalsta līdzekļu de ­
vējiem. Nepietiekama politiskā griba, 
lēni likumdošanas procesi un ierobežo ­
ta administratīvā spēja vēlāk izrādījās 
lielākie šķēršļi, lai tiktu pieņemtas un 
efektīvi ieviestas būtiski svarīgas refor ­
mas un programma tiktu īstenota, kā 
plānots (sk. 52.–54. punktu).Uzraudzības pamatā bija 
atbilstošs regulējums, 
taču tai netika piešķirti 
pietiekami resursi
59 
Kā minēts 6. un 7. punktā, zemestrīce 
spēcīgi skāra arī ES delegāciju. Komisija 
un EĀDD neveica savlaicīgus pasāku ­
mus, lai izšķirošajā posmā nosūtītu 
pietiekami daudz darbinieku ar atbil­
stošām prasmēm un pieredzi. ES dele ­
gācijas darbinieku resursi ir palielināti 
tikai nesen69. Ņemot vērā situāciju, 
ES delegācijas centienus uzraudzības 
jomā var raksturot kā ievērojamus, 
taču tai bija stipri ierobežotas spējas 
apmeklēt attiecīgās norises vietas70, 
kas strauji mainīgajos apstākļos būtu 
bijis lietderīgi.68 Piemēram, valdības maiņa, 
nepietiekama politiskā griba 
veikt reformas, sociālā 
nestabilitāte.
69 2013. gada beigās 
ES delegāciju pastiprināja ar 
papildu 11 amata vietām.
70 Saskaņā ar EuropeAid  veikto 
darba slodzes novērtējumu 
ES delegācijai Portoprensā bija 
otrs augstākais noslogojums 
no visām ES pārstāvniecībām.Pasākumi ES fondu aizsardzībai
Savā Īpašajā ziņojumā Nr. 11/2010 par Komisijas vispārējā budžeta atbalsta pārvaldību ĀKK, Latīņamerikas un 
Āzijas valstīs Palāta ieteica Komisijai pastiprināt riska pārvaldību. Tam būtu jāietver īstermiņa pasākumi, ja 
VFP sistēmas ir īpaši vājas, ko var attiecināt uz Haiti, kā apstiprināts Publisko izdevumu un finansiālās atbil ­
dības ( PEFA ) 2011. gada novērtējumā. Īstermiņa pasākumi, lai labāk aizsargātu ES fondus pret izšķērdēšanu, 
nopludināšanu un nelietderīgu izmantošanu, varētu ietvert civildienesta ierēdņu algu (aptuveni 50 % no paš ­
reizējā budžeta) revīziju, ieņēmumu departamentu (muita, nodokļi) stiprināšanu, konkrētu atbalstu grāmatve ­
dības darbībām un iestāžu atbalstu neoperatīvajai “ Cour supérieure des comptes et du contentieux administratif ” 
[Revīzijas un administratīvo strīdu augstākā iestāde].7. izcēlums
31 Apsvērumi
60 
Humānās palīdzības ģenerāldirekto ­
rāta  izmantotās uzraudzības sistēmas 
pamatā bija obligātas standarta ziņo ­
šanas sistēma, kas nodrošina atbilstošu 
informāciju un salīdzinājumu, ņemot 
vērā saskaņotu rādītāju kopumu. Ja 
radās kavējumi vai neplānoti sarežģī ­
jumi, Humānās palīdzības ģenerāldi ­
rektorāts veica savlaicīgu korektīvo 
darbību. Attiecībā uz programmu 
“Drošu un ilgtspējīgu patvēruma vietu 
būvniecības risinājumi”, kuras īstenoša ­
na nebija apmierinoša (sk. 44. punktu), 
Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts 
pēc programmas beigām pārtrauca 
sadarbību ar īstenošanas partneri.
61 
Attiecībā uz stabilitātes instrumenta 
programmām ES delegācija uzraudzīja 
programmas ziņojumus un apmeklē ­
jumus uz vietas, kā arī ārējo ekspertu 
starpposma un galīgos novērtējumus. 
Vairāki starpposma novērtējumā kon ­
statētie trūkumi tika operatīvi risināti, 
nomainot vietējo projekta vadītāju, iz ­
veidojot stingrāku pārraudzību un uz ­
labojot koordināciju starp partneriem.62 
Attīstības un sadarbības ģenerāldirek ­
torāta  – EuropeAid  pilsētvides atjau ­
nošanas programma (9. programma) 
bija orientēta uz rezultātiem. Atbilstīgi 
skaidri noteiktiem rādītājiem sasniegtā 
progresa uzraudzība tika nodrošināta 
ar izklāstošiem partneru finansiālajiem 
pārskatiem, programmas vadītāju 
apmeklējumiem projekta īstenošanas 
vietā un uz rezultātiem orientētas 
uzraudzības ( ROM ) apmeklējumiem. 
Tomēr, lai gan ES delegācija tās lielā 
noslogojuma dēļ (sk. 59. punktu) veica 
ierobežotu apmeklējumu skaitu, nebija 
plānota nekāda neatkarīga tehniskā 
pārraudzība, lai pārbaudītu būvdarbu 
kvalitāti, kas šajā programmā bija it 
īpaši svarīgi.
63 
Pārbaudītās vispārējā budžeta atbalsta 
programmas (10. programma) īsteno ­
šanas laikā attiecīgo līdzekļu devēju 
grupa, kuru vadīja Pasaules Banka (PB), 
neveica pastāvīgu kopīgo uzraudzību – 
kā bija plānots – attiecībā uz sasniegto 
progresu ekonomikas pārvaldībā71, 
kurai bija jābūt saskaņotu izmaksāša ­
nas lēmumu pamatā. Šī situācija arī sa ­
mazināja politiskā un politikas virzienu 
dialoga iespējas ar valdību. Tāpat kā 
citiem līdzekļu devējiem, arī ES delegā ­
cijai bija jāveic pašai savi novērtējumi. 
Tomēr ES delegācijai trūka īpašās kom ­
petences VFP jomā, un ES delegācijas 
stiprināšana ar cilvēkresursiem bija 
nesamērīgi lēna.71 Pamatojoties uz saskaņotiem 
rādītājiem.
32
 Secinājumi  
un ieteikumi
64 
Palāta secina, ka ES atbalsts Haiti 
rehabilitācijai pēc 2010. gada zemes ­
trīces kopumā bija labi izstrādāts, taču 
programmas netika pietiekami efektīvi 
īstenotas. Tāpat kā citi līdzekļu devē ­
ji, Komisija savos centienos atbalstīt 
rehabilitāciju saskārās ar ievērojamiem 
šķēršļiem. Darbu apgrūtināja sarežģī ­
tais uzdevums pārvaldīt savu palīdzību 
sadarbībā ar vājām valsts iestādēm, 
lai atbalstītu līdzdalību un veicinātu 
darbotiesspējīgas valdības veidošanos, 
vienlaikus cenšoties nodrošināt ātru 
palīdzību. Tomēr Komisija būtu varēju ­
si uzlabot pārvaldību dažos aspektos, 
kurus tā var ietekmēt.
65 
Komisija risināja prioritārās rehabi ­
litācijas vajadzības. Kopīgi ar citiem 
lielākajiem līdzekļu devējiem Komisija 
pareizi noteica galvenās rehabilitā ­
cijas vajadzības Haiti pēc 2010. gada 
zemestrīces un pieņēma pamatotu 
sadarbības stratēģiju, kurā risināti Haiti 
jaunie izaicinājumi, vienlaikus turpinot 
savu atbalstu ilgtermiņa sociālekono ­
miskajai attīstībai. Darba dalīšana starp 
līdzekļu devējiem notika atbilstoši, 
taču tā koordinēšana īstenošanas laikā 
bija sarežģīta (sk. 18. līdz 27. punktu).66 
Komisijas centieni nenodrošināja 
ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un 
attīstības pietiekamu sasaisti. Komisija 
elastīgi izmantoja daudzus papildu 
instrumentus un izstrādāja individu ­
ālas rehabilitācijas programmas, lai 
nodrošinātu sasaisti starp ārkārtas 
palīdzību, rehabilitāciju un attīstību. 
Tomēr Humānās palīdzības ģenerāldi ­
rektorātam un Attīstības un sadarbības 
ģenerāldirektorātam –  EuropeAid  nebi ­
ja kopējas valsts stratēģijas, lai optimi ­
zētu sinerģijas un netraucētu pāreju 
starp to attiecīgajām darbībām. Vājā 
valsts pārvalde un nepietiekamā val ­
dības apņēmība veikt reformas būtiski 
apgrūtināja efektīvu rehabilitāciju un 
apstākļu radīšanu ilgtspējīgai attīstībai 
(sk. 28. līdz 40. punktu).
67 
Komisija pietiekami nenodrošināja 
ES atbalsta rehabilitācijai efektīvu īs ­
tenošanu. Desmit no 13 programmām, 
kuras Palāta pārbaudīja, sasniedza vai 
gatavojās sasniegt plānotos tiešos re ­
zultātus, taču gandrīz visos gadījumos 
tika pārsniegts noteiktais termiņš. Trīs 
programmas, tostarp 10. EAF vispārējā 
budžeta atbalsta programma, sasnie ­
dza tikai ierobežotu progresu. Lai gan 
Komisija labi apzinājās sarežģīto situā ­
ciju, tā nepietiekami pārvaldīja dažus 
būtiskus riskus, kas varēja apdraudēt 
programmas mērķu īstenošanu un 
sasniegšanu. Programmu uzraudzība 
notika saskaņā ar atbilstošām pamat ­
nostādnēm, taču Komisija un EĀDD ne ­
veica savlaicīgus pasākumus, lai stip ­
rinātu ES delegācijas resursus, tāpēc 
tā nespēja pietiekamā mērā apmeklēt 
darbības vietas, kas būtu bijis īpaši 
lietderīgi, ņemot vērā strauji mainīgos 
apstākļus (sk. 41.–63. punktu).
33 Secinājumi un ieteikumi 
68 
Pamatojoties uz šo revīziju, Palāta 
formulē turpmāk izklāstītos ieteiku ­
mus, lai uzlabotu Komisijas darbību 
efektivitāti nestabilajā situācijā pēc 
katastrofas.
1. ieteikums  
Riska pārvaldība
Komisijai, veidojot programmas, kā arī 
atbilstīgos gadījumos to īstenošanas 
laikā regulāri jānovērtē galveno risku 
iespējamība un ietekme, ko tie var 
radīt programmas mērķu sasniegšanā, 
un jāveic pasākumi, lai šādus riskus 
novērstu vai mazinātu.
2. ieteikums  
Ārkārtas palīdzības, 
rehabilitācijas un attīstības 
sasaiste
Attīstības un sadarbības ģenerāldirek ­
torātam –  EuropeAid  un Humānās palī ­
dzības ģenerāldirektorātam jāpieņem 
kopēja stratēģija attiecībā uz ārkārtas 
palīdzības, rehabilitācijas un attīstības 
sasaisti, lai nodrošinātu efektīvu sa ­
saisti un sinerģiju starp to attiecīgajām 
darbībām. Stratēģijā jānosaka:
— attiecīgo departamentu mērķi un 
pilnvaras;
— procedūras koordinētu valsts rīcī ­
bas plānu sagatavošanai;
— atbalsta pakāpeniskas samazinā ­
šanas stratēģijas un nodošanas 
procedūras.3. ieteikums  
Budžeta atbalsts
Nodrošinot budžeta atbalstu, Komisijai 
saskaņoti ar citiem līdzekļu devējiem:
— jāsniedz piemērots atbalsts spēju 
veidošanā un jākoncentrējas uz 
galvenajām valsts finanšu pārval ­
dības funkcijām, tostarp pārskat­
atbildību un korupcijas apkaroša ­
nas mehānismiem;
— jāatbalsta savlaicīga pienācīgas 
valsts finanšu pārvaldības reformu 
programmas sagatavošana un
— atbilstīgos gadījumos jānosaka 
īstermiņa pasākumi, lai aizsargā ­
tu ES fondus pret izšķērdēšanu, 
nopludināšanu un nelietderīgu 
izmantošanu.
4. ieteikums  
Ārkārtas noteikumi 
ES delegācijām
Gadījumos, kas saistīti ar dabas 
katastrofām vai citiem līdzīgiem 
notikumiem, un it īpaši gadījumos, 
kuri ietekmē ES delegācijas darbību, 
Komisijai un EĀDD jāizstrādā darbības 
nepārtrauktības procedūras, tostarp 
noteikumi darbinieku pārvietošanai 
ārkārtas situācijā.
34 Secinājumi un ieteikumi 
Šo ziņojumu 2014. gada 17. jūnija sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas 
III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Karel PINXTEN .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

35
 Pielikumi
Pārbaudīto programmu saraksts
Partneris un projekta nosaukums Kopējās izmaksas (ES ieguldījums) Īstenošanas laikposms
Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts
1UNOPS
Patvērums (Rehabilitācija) – Drošu un ilgtspējīgu patvēruma 
vietu būvniecības risinājumi4,2 miljoni EUR; ES: 4, 1 miljons EUR 
jeb 96,5 %2010. gada 1. oktobris – 
2011. gada 14. augusts (2,5 mēnešu 
pagarinājums)
2HELP  (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.)
Ūdens un sanitārija (Patvērums) – Drošu pārejas posma patvē -
ruma vietu un tualešu būvniecība2.7 miljoni EUR; ES: 2,2 miljoni EUR 
jeb 82,51 %2012. gada 1. jūlijs – 
2013. gada 31. decembris (8 mēnešu 
pagarinājums)
3WHH  (Deutsche Welthungerhilfe eV); German Agro Action)
Sagatavotība katastrofām – Sagatavotības katastrofām un 
informētības spēju veicināšanaEUR 887 479; ES: EUR 650 000 jeb 
73,24  %2011. gada 1. jūlijs – 
2012. gada 31. oktobris  
(1 mēneša 
pagarinājums) – DIPECHO  projekts
4COOPI  (Cooperazione Internazionale Fondazione Italy)
Sagatavotība katastrofām (Koordinācija) –  
Katastrofu un riska pārvaldības (KRP) spēju stiprināšana EUR 648,235.00; ES: EUR 550 000 
(84,85  %)2012. gada 13. augusts – 
2013. gada 31. decembris 
(4,5 mēnešu  pagarinājums)
5Concern Worldwide
Patvērums (Ūdens sanitārija) – Uzlabotas pagaidu pajumtes 
būvniecība (ilgtermiņa).5,8 miljoni EUR; ES: 5,2 miljoni EUR 
jeb 90 % no visām attiecināmajām 
izmaksām2010. gada 1. aprīlis – 2011. gada 30. jūnijs  
(3 mēnešu pagarinājums)
6SI (Solidarités internationales , Francija)
Koordinācija (Patvērums) – Darbības, kas ļauj izmaksāt naudu 
apmaiņā pret darbu, kopienas komiteju izveide un sagatavotība 
katastrofām 2,9 miljoni EUR; ES: 99 % 2010. gada 1. oktobris – 
2011. gada 31. augusts
7SI (Solidarités internationales , Francija) – FOOD  – Dzīves apstāk -
ļu uzlabošana, piekļuves iespējas nodarbinātībai un kopienas 
pakalpojumiem (piem., ir ieviestas pastāvīgas ienākumus rado -
šas darbības), palīdzība pārtikas nodrošinājuma stiprināšanā1 miljons EUR; ES: 100 %2011. gada 1. septembris – 2012. gada 
31. decembris (4 mēnešu pagarinājums)
Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorāts – EuropeAid
8FAO  (Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimnie -
cības organizācija): uzlabot pārtikas un uztura nodrošinājumu 
neaizsargātās mājsaimniecībās Artibonitas reģionā1,5 miljoni EUR; ES: 80 %2012. gada 1. novembris – 2014. gada 
31. oktobris  
(24 mēneši)
9Haiti valsts kredītrīkotājs , AFD, UN‑Habitat,  Francijas Sarka -
nais Krusts , Solidarités Internationales, Concern Worldwide, 
Care France, Deutsche Welthungerhilfe EV.  Atbalsta prog -
ramma dzīvojamo kvartālu atjaunošanai un labiekārtošanai, 
lai atvieglotu cietušo iedzīvotāju grupu atgriešanos. Atbalsta 
programma dzīvojamo kvartālu atjaunošanai un labiekārtoša -
nai, lai atvieglotu cietušo iedzīvotāju grupu atgriešanos74,5 miljoni EUR; (ES: 55,8 miljo -
ni EUR; Francija: 10,5 miljoni EUR; 
NVO: 8 miljoni EUR; UN‑Habitat : 
EUR 200 000)2011. gada 7. decembris – 2016. gada 
7. decembris (60 mēneši, iekļauts viens 
pagarinājums)
10Haiti valsts kredītrīkotājs un citas publiskās un privātās 
līgumslēdzēju struktūras.  Vispārējā budžeta atbalsta 
programma Rīcības plānam valsts atjaunošanas un attīstības 
nodrošināšanai Haiti ( PARDH ) un Valsts izaugsmes un nabadzī -
bas samazināšanas stratēģijai 47 miljoni EUR; (ES: 100 %)2011. gada 2. maijs – 2015. gada 2. maijs 
(48 mēneši)I pielikums
36 Pielikumi
Partneris un projekta nosaukums Kopējās izmaksas (ES ieguldījums) Īstenošanas laikposms
Stabilitātes instruments (SI)
Atbalsta programma Haiti valdības spēju atjaunošanai attiecībā uz sagatavotību krīzēm; Lēmums 2010/022–598 – 20 miljoni EUR
11UNDP  – Nauda apmaiņā pret darbu drīzai atlabšanai un 
stabilizācijaiVairāku līdzekļu devēju darbība ar 
kopējo summu 40,9 miljoni USD 
(ES: 5 miljoni EUR (16 % no kopējām 
projekta izmaksām))2010. gada 13. janvāris – 2012. gada 
31. decembris (SI ieguldījums no 
2010. gada 1. septembra līdz 2012. gada 
31. augustam)
12Club de Madrid  – Haiti iestāžu bāzes stiprināšana un Haiti 
vadības līdzdalības paaugstināšana atjaunošanas procesāEUR 500 000; ES: 100 %2010. gada 1. jūlijs un 2012. gada 
29. februāris
13Starptautiskā pārvaldības grupa  (IMG ), Belgrada un 
Kopīgais pētniecības centrs  (JRC) – Haiti sagatavotības 
stiprināšana ārkārtas situācijām13,25 miljoni EUR IMG  grupai (vado -
šais koordinators) un 1,25 miljoni EUR 
(Kopīgais pētniecības centrs); ES: 
100 % 2010. gada 14. oktobris – 2012. gada 
31. maijs (IMG ),
2010. gada 20. decembris – 2012. gada 
19. decembris (JRC)
Papildu summa 7 miljonu EUR apmērā ir paredzēta otrajā lēmumā stiprināt iestāžu spējas, un finansējums ir plānots no 2013. gada beigām1.
1  Lēmums C(2012) 7698 final; ( CRIS  lēmums 2012/024530). Ieguldījuma nolīgums nav parakstīts. Projekts joprojām ir sagatavošanas posmā un 
netika pārbaudīts.I pielikums
37 Pielikumi
Vērtēšanas metodoloģija
Revīzijas nolūkā atbilstības, izstrādes un tiešo rezultātu vērtēšana notika, pamatojoties uz Komisijas uz rezultā ­
tiem orientētās uzraudzības ( ROM ) metodoloģiju. Turpmākajā tekstā ir izklāstīti izmantotie kritēriji.
Atbilstība
AProjekts skaidri iekļaujas valsts politikas jomās un EK stratēģijā, ir īpaši atbilstošs noteiktajām prioritārajām vajadzībām un ir vērsts uz neaizsargā -
tajām grupām.
BLabi atbilst valsts politikas jomām un EK stratēģijai (taču ne vienmēr ir izvērsts), ir atbilstošs noteiktajām vajadzībām un neaizsargāto grupu 
interesēm.
C Ir atsevišķi sarežģījumi/problēmas attiecībā uz saskaņu ar valsts un EK politikas jomām vai atbilstību mērķiem.
D Ir pretrunā valsts politikas jomām vai EK stratēģijai; atbilstība vajadzībām ir apšaubāma. Vajadzīgi būtiski pielāgojumi.
Izstrāde
ASkaidrs un labi strukturēts loģiskais satvars; reāla un konsekventa mērķu vertikālā loģika; atbilstoši SMART  objektīvi pārbaudāmie rādītāji; riski 
un vietējie ierobežojumi skaidri noteikti un pārvaldīti; projekta mērķi veido saikni starp humānās palīdzības sniegšanas posmu un attīstību, pro -
jekta nolūks ir izraisīt ilgtspējīgas attīstības atsākšanu, iekļauta spēju veidošana, lai nodrošinātu, ka partneris uzņemas visu atbildību pēc projekta 
beigām, ieviesta atbalsta pakāpeniskas samazināšanas stratēģija.
BAtbilstoša intervences loģika, lai gan varētu būt vajadzīgi daži uzlabojumi attiecībā uz mērķu hierarhiju, objektīvi pārbaudāmiem rādītājiem, ris -
kiem un ierobežojumiem; ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un attīstības sasaiste lielākoties nodrošināta, izveidoti noteikumi pilnīgai atbildības 
pārņemšanai, tomēr ir ieteicami uzlabojumi attiecībā uz līdzdalību.
CAr intervences loģiku saistītas problēmas var ietekmēt projekta iepildes gaitu un spēju uzraudzīt un novērtēt progresu; ir vajadzīgi uzlabojumi, lai 
nodrošinātu līdzdalību un ilgtspēju.
D Intervences loģika ir nepilnīga, un, lai nodrošinātu projekta sekmes, ir vajadzīga vērienīga pārskatīšana.
Tiešie rezultāti 
AVisi rezultāti ir vai, visticamāk, tiks sasniegti kvalitatīvi, veicinot plānoto iznākumus, darbības ir īstenotas saskaņā ar grafiku un ir regulāri 
uzraudzītas.
BRezultāti ir un, visticamāk, būs atbilstoši plānotajiem, taču ir iespējami uzlabojumi attiecībā uz kvalitāti, aptvērumu un laika plānošanu. Kavējumi 
nerada kaitējumu rezultātu sasniegšanai.
CDaži rezultāti nav/nebūs sasniegti noteiktajā laikā vai kvalitatīvi. Ir nepieciešami pielāgojumi. Darbības ir kavētas un zināmā mērā atrautas no 
intervences loģikas un plāniem.
DRezultātu kvalitātei un sasniegšanai ir un, visticamāk, būs ievērojami trūkumi. Nepieciešami būtiski pielāgojumi, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti 
vismaz galvenie rezultāti. Ievērojami kavējumi un būtisks darbību sasaistes trūkums ar intervences loģiku un plāniem. II pielikums
38 Pielikumi
Programmu vērtējums1
(miljoni EUR)
Programmas un partneri InstrumentsEK 
ieguldījums Izmaksāts līdz 
31.12.2013.Atbilstība Izstrāde RezultātiĪstenošanas 
periods
1 UNOPS – ECHO/ ‑CR/BUD/2010/02028
Patvērums (Rehabilitācija) – Drošu un 
ilgtspējīgu patvēruma vietu būvniecības 
risinājumi
Humānās palīdzības ģenerāldirektorāts4,1 3,6 B C C 10.2010. –8.2011.
2 HELP (Hilfe zur Selbsthilfe e.V.) – ECHO/HTI/
BUD/2012/91008
Ūdens sanitārija (Patvērums) – Drošu 
pārejas posma patvēruma vietu un tualešu 
būvniecība2,2 1,8 A A A 7. 2010. –12.2013.
3 WHH (Deutsche Welthungerhilfe eV); German 
Agro Action) – ECHO/DIP/BUD/2011/92002
Sagatavotība katastrofām – Sagatavo -
tības katastrofām un informētības spēju 
veicināšana0,7 0,6 A A B 7. 2010. –10.2012.
4 COOPI (Cooperazione Internazionale Fondazio ‑
ne Italy) – ECHO/HTI/BUD/2012/91016
Sagataavotība katastrofām (Koordinācija) – 
ECHO/HTI/BUD/2012/91016  – Katastrofu un 
riska pārvaldības spēju stiprināšana0,6 0,4 A A A 8.2012. –1.2013.
5 Concern Worldwide – ECHO/ ‑CR/
BUD/2010/02010
Patvērums (Ūdens sanitārija) – Uzla -
bota pārejas laika pajumtes būvniecība 
(ilgtermiņa)5,2 5,2 A B B 4.2010. –6.2011.
6 SI (Solidarités internationales, 
Francija) – ECHO/ ‑CR/BUD/2010/02045  
Koordinācija (Patvērums) – Darbības, kas 
ļauj izmaksāt naudu apmaiņā pret darbu, 
kopienas komiteju izveide un sagatavotība 
katastrofām2,9 2,9 A A A 10.2010. –8.2011.
7 SI (Solidarités internationales,  Francija) – 
FOOD – Dzīves apstākļu uzlabošana, pie -
kļuves iespējas nodarbinātībai un kopienas 
pakalpojumiem (piem., ir ieviestas pastāvī -
gas ienākumus radošas darbības), palīdzība 
pārtikas nodrošinājuma stiprināšanā1,0 1,0 A B A 9.2011. –12.2012.
8 ANO Pārtikas un lauksaimniecības orga -
nizācija ( FAO )- DCI-FOOD.2012/299-441; 
Pārtikas un uztura nodrošinājuma uzla -
bošana neaizsargātām mājsaimniecībām 
Artibonitas reģionā
Attīstības sadarbības 
instrumenta Pārtikas 
nodrošinājuma 
programma1,5 1,1 A Cnovērtēt 
vēl nav 
iespējams11.2012. –10.2014.
1 Metodoloģiju sk. II pielikumā .III pielikums
39 Pielikumi III pielikums(miljoni EUR)
Programmas un partneri InstrumentsEK 
ieguldījums Izmaksāts līdz 
31.12.2013.Atbilstība Izstrāde RezultātiĪstenošanas 
periods
9 Atbalsta programma dzīvojamo  kvar -
tālu atjaunošanai un labiekārtošanai, lai 
atvieglotu ietekmēto cietušo  iedzīvotāju 
grupu atgriešanos (CRIS NR. 2011/023-144); 
Haiti valsts kredītrīkotājs, AFD, UN‑Habitat , 
Francijas Sarkanais Krusts, S olidarités Inter ‑
nationales, Concern Worldwide, Care France, 
Deutsche Welthungerhilfe EV.
EAF55,8 11,0 A A B 12.2011. –12.2016.
10 Vispārējā budžeta atbalsta programma Rī -
cības plānam valsts atjaunošanas un attīstī -
bas nodrošināšanai Haiti ( PARDH ) un Valsts 
izaugsmes un nabadzības samazināšanas 
stratēģijai (SNCRP ) (CRIS Nr2010/022 ‑435); 
Haiti valsts kredītrīkotājs un citas publiskās 
un privātās līgumslēdzēju struktūras47, 0 34,9 A C C 5.2011. –5.2015.
11 UNDP  – Nauda apmaiņā pret darbu drīzai 
atlabšanai un stabilizācijai
Stabilitātes instruments5,0 5,0 A A A 9.2010. –8.2012.
12 Club de Madrid  – Haiti iestāžu bāzes 
stiprināšana un Haiti vadības līdzdalības 
paaugstināšana atjaunošanas procesā0,5 0,5 A A A 7. 2010. –2.2012.
13 Starptautiskā pārvaldības grupa (IMG), 
Belgrada un Kopīgais pētniecības centrs 
(JRC) – Haiti sagatavotības stiprināšana 
ārkārtas situācijām14,5 13,1 A C C10.2010. –5.2012. 
(IMG ), 
12.2010. –
12.2012. (JRC)
KOPĀ  141,0 81,1
40
VII pirmais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam:
i) kopš jauno budžeta atbalsta vadlīniju pieņemšanas 
2013. gada janvārī šis ieteikums jau ir iekļauts budže ­
ta atbalsta programmās;
ii) atbilstīga riska pārvaldība ir svarīga attiecībā uz vi ­
sām programmām. Ir ieviestas detalizētas procedū ­
ras, lai programmas plānošanas laikā nodrošinātu, 
ka tiek novērtēta risku iespējamība un potenciālā 
ietekme, kā arī šādas ietekmes mazināšanas pasāku ­
mi. Programmas īstenošanas laikā riska pārvaldība 
tiks izskatīta jau esošo procedūru ietvaros.
VII otrais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija jau īsteno 
LRRD  stratēģiju un turpinās to darīt izturētspējas 
programmas ietvaros.
 — Komisija piekrīt šai ieteikuma daļai. Kopējās 
stratēģijas mērķi ir noteikti (attiecīgajā kon ­
tekstā) kā valsts plānu sagatavošanas daļa. 
Departamentu pilnvaras ir noteiktas to misiju 
deklarācijās.
 — Komisija piekrīt šai ieteikuma daļai (sk. norādīju ­
mus par LRRD  un semināriem).
 — Komisija piekrīt šim ieteikumam, kas varētu tikt 
īstenots kā valsts rīcības plānu daļa.
VII trešais ievilkums
Komisija piekrīt Palātas ieteikumam.
Komisija uzsver, ka, lai gūtu noteiktus panākumus, 
palīdzība valstīm, kuras atrodas nestabilā un krīzes/
pēckrīzes situācijā, ir jāpielāgo konkrētajai situācijai. 
Šajā nolūkā Komisija ir izstrādājusi īpašu intervences 
instrumentu, kas pazīstams kā valsts veidošanas 
līgums, kurā ietverti noteikumi, kā rīkoties šādās 
situācijās.
Komisija vēlas uzsvērt, ka Palātas 3. ieteikums ir 
iekļauts budžeta atbalsta vadlīnijās.Kopsavilkums
III
Komisija un Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) 
vēlētos uzsvērt, ka attiecībā uz lielāko daļu projektu 
mērķi ir sasniegti, lai gan apstākļi projektu īstenoša ­
nai bija sarežģīti.
Komisijai izdevās mazināt dažu tādu ārējo apstākļu 
ietekmi, kuri izraisīja kavēšanos.
V
Lai gan nebija vajadzīga oficiāla kopīga valsts 
stratēģija ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un 
attīstības sasaistei ( LRRD ) Haiti, Komisijas dienesti 
saskaņoja savas pieejas un nodrošināja sasaisti starp 
ārkārtas palīdzību un attīstību nozaru līmenī. Pilnīga 
un sistēmiska LRRD  pieejas integrācija ir iekļauta 
finansēšanas laikposmā 2014.–2020. gadam.
VI
Komisija un EĀDD uzsver, ka attiecībā uz lielāko 
daļu projektu tika panākti cerētie rezultāti.
Attiecībā uz riskiem Komisija un EĀDD vēlētos 
atgādināt, ka darbība nestabilā valstī neizbēgami ir 
saistīta ar risku. Lai gan šādi riski tika konstatēti un 
tika veikti iespējamie risku mazināšanas pasākumi, 
Komisija un EĀDD nolēma atsevišķos gadījumos 
īstenot programmas, neņemot vērā ar tām saistītos 
riskus, lai sniegtu labumu iedzīvotājiem.
Tika palielinātas delegācijas spējas, ciktāl to pieļāva 
budžeta un cilvēkresursu ierobežojumi un pastāvo ­
šās administratīvās procedūras.
Ņemot vērā pieredzi saistībā ar zemestrīci Haiti un 
krīzes situācijām citās valstīs, Komisija un EĀDD 
ieviesa vairākus ātrās reaģēšanas pasākumus.Komisijas un  
EĀDD atbildes
Komisijas un EĀDD atbildes 41
Turklāt galvenā biroja līmenī koordinācija tika 
būtiski uzlabota, ieviešot vairākus pasākumus un 
procedūras:
 — tika izveidots izturētspējas rīcības plāns;
 — tika izstrādāta kopīga ES dalībvalstīm adresēta 
vēstule ar norādēm par ES pieejas īstenošanu 
attiecībā uz izturētspēju, lai veicinātu ES dalīb ­
valstu efektīvu sadarbību, apvienojot humāno 
palīdzību, sadarbību ilgtermiņa attīstībai un 
pašreizējo politisko iesaisti gan ES, gan valsts 
līmenī;
 — tika izveidota starpdienestu darba grupa pār ­
ejas jautājumos;
 — tika izstrādātas norādes par LRRD  darbību;
 — notika oficiālas un neoficiālas apspriedes saistī ­
bā ar programmām;
35 b)
Komisija uzskata, ka dienestiem ir atšķirīgas pilnva ­
ras un procedūras, bet to nostāja ir vienāda. ECHO  
nav pilnvarots īstenot ilgtermiņa attīstības iegul ­
dījumus un tādējādi nevar finansēt pastāvīgu ēku 
būvniecību.
Jānorāda, ka Komisija kopš 2013. gada ir apturē ­
jusi pagaidu patvērumu finansēšanu Portoprensā 
(Port‑au‑Prince ), kur tika izveidota efektīva sinerģija 
starp ECHO  partneru gūto pieredzi un kaimiņre ­
ģionu atjaunošanas un attīstības programmu, ko 
finansē EuropeAid . ECHO  finansēja dažus pagaidu 
patvērumus – tradicionālās kreolu mājas – Palmes  
reģionā, kur bija zemestrīces epicentrs un kur bija 
pieejama neapstrīdētā zeme un nepastāvēja risks, 
ka var tikt veicināta graustu rajonu palielināšanās. 
Daudzos, ja ne gandrīz visos gadījumos, pagaidu 
patvēruma iegūšana saņēmējiem nozīmēja uzlabo ­
jumu salīdzinājumā ar tiem apstākļiem, kādos tie 
dzīvoja pirms zemestrīces.VII ceturtais ievilkums
Komisija un EĀDD piekrīt šim ieteikumam, bet 
vēlas norādīt, ka darbības nepārtrauktības proce ­
dūras, par kuru ieviešanu bija atbildīgs EĀDD, un 
noteikumi par personāla pārvietošanu ārkārtas 
situācijās pašlaik jau ir ieviesti attiecībā uz visām 
delegācijām. Turklāt Komisija vēlētos norādīt, ka ES 
personāla drošība un aizsardzība ir pirmā prioritāte 
krīzes vai katastrofu situācijās valstī, kurā atrodas ES 
personāls.
Apsvērumi
Komisija uzskata, ka ārkārtas palīdzība, 
rehabilitācija un attīstība bija sekmīgi 
sasaistītas, ņemot vērā sarežģītos apstākļus.
35
Lai gan kopīga stratēģija nebija oficiāli ieviesta, 
praksē notika vairākas partneru sanāksmes un starp 
Humānās palīdzības ģenerāldirektorātu ( ECHO ) un 
Attīstības un sadarbības ģenerāldirektorātu ( Europe ‑
Aid) notika informācijas apmaiņa. Tas nodrošināja 
papildināmību un sasaisti starp abu programmu – 
humānās palīdzības un attīstības palīdzības prog ­
rammas – finansētajiem pasākumiem.
Kopš Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komite ­
jas vizītes Haiti Komisija ir veikusi ievērojamu darbu, 
lai uzlabotu šo situāciju.
Saistībā ar apmeklējumiem uz vietas ECHO  pārstāv ­
niecības darbinieki un ES delegācija, regulāri rīkojot 
sanāksmes, ir nodrošinājuši savstarpēju informē ­
šanu un ir apsprieduši programmu izstrādi un 
gūtos panākumus. Abi biroji pašlaik izstrādā kopīgu 
humānās palīdzības un attīstības palīdzības sistēmu. 
Turklāt delegācijas vadītājs pārstāv ES humānās 
palīdzības jautājumos.
Komisijas un EĀDD atbildes 42
43
Ārkārtas palīdzības intervences saistībā ar pēkšņām 
krīzēm parasti ir saistītas arī ar zināmiem riskiem, 
kas var izraisīt kavēšanos vai dažos gadījumos var 
radīt vajadzību veikt risku mazināšanas pasākumus, 
lai nodrošinātu, ka projektu īstenošanas rezultāti ir 
pozitīvi.
Šajā ziņā tas bija galvenais ārējais faktors sarežģītajā 
humānajā situācijā, kas arvien vairāk apgrūtināja 
sadarbību, radot izmaiņas intervences jomā. Par 
spīti šķēršļiem partneri spēja sasniegt mērķus, kuri 
bija noteikti saistībā ar darbībām. Izmaiņas, kas 
radās projektu īstenošanas laikā, pirms lēmumu pie ­
ņemšanas ECHO  un partneri pienācīgi apsprieda.
Plānojot sarunas ar pašvaldībām vai valsts iestādēm, 
nav viegli paredzēt šāda veida sarežģījumus.
44
Rehabilitācijas projekta īstenošanu ietekmēja divas 
problēmas:
1) sociālie nemieri Bristou‑Bobin  rajonā, kur tika īste ­
nots ECHO  finansēts projekts. Daudzkārtējie var ­
darbīgie starpgadījumi saistībā ar vēlēšanām vai 
sabiedrības jautājumiem apturēja darbības drošības 
iemeslu dēļ;
2) partneris projekta īstenošanas laikā arī konstatēja, 
ka Publisko būvdarbu ministrija ( MTPTC ) Bristou‑Bo ‑
bin rajonā nav novērtējusi 30 % ēku. Bija neparedzē ­
ti jāveic ēku novērtējums, un tas vēl vairāk apdrau ­
dēja plānoto rezultātu sasniegšanu.35 c)
ES finansētās humānās palīdzības darbības tiek 
izstrādātas, ņemot vērā vajadzības. ECHO  stratēģija 
par atbalsta pakāpenisku samazināšanu Haiti netika 
oficiāli noteikta. Tomēr nosacījumi humānās palīdzī ­
bas instrumenta darbības pakāpeniskai pārtraukša ­
nai tika sistemātiski norādīti visos atbilstīgajos ECHO  
finansēšanas lēmumos.
37
Kavēšanos galvenokārt izraisīja ārēji faktori, ko 
noteica strauji mainīgie apstākļi, kurus ECHO  part ­
neri nespēja kontrolēt.
40
Saskaņā ar budžeta atbalsta filozofiju maksājumu 
veic pēc tam, kad ir sasniegti rezultāti. Tādēļ ir 
jānodrošina precīzs līdzsvars starp paredzamību un 
nosacītību.
ES un citu līdzekļu devēju maksājumi 2012. gada 
vasarā tika aizturēti valsts revīzijas ziņojumu dēļ, 
jo tajos bija norādīti trūkumi saistībā ar publiskā 
iepirkuma procedūrām, kas tika veiktas 2011. gada 
ārkārtas situācijas laikā. Līdzekļu devēju valstu 
spiediens mudināja izveidot īpašu revīzijas komisiju, 
lai novērtētu 41 līgumu, kuri tika noslēgti, izmanto ­
jot ārkārtas situācijas likuma procedūras. Pēc tam, 
kad tika saņemti revīzijas komisijas ieteikumi un, 
ņemot vērā tajos pausto viedokli, valdība sešus no 
iepriekšminētajiem līgumiem bija atcēlusi, līdzekļu 
devēji atsāka maksājumus. Tas uzskatāmi apliecina 
saistībā ar budžeta atbalsta darbībām piešķirto 
līdzekļu spēju uzlabot ekonomikas pārvaldību un 
dot ieguldījumu programmas ietvaros panāktās 
reformas īstenošanā.
Komisija un EĀDD uzskata, ka ES atbalsts 
rehabilitācijai lielākoties tika īstenots 
efektīvi.
42
Lai gan apstākļi bija sarežģīti un tas bija galvenais 
kavēšanās iemesls, attiecībā uz lielāko daļu prog ­
rammu tika panākti iecerētie rezultāti.
Komisijas un EĀDD atbildes 43
visaptveroša un reālistiska VFP stratēģija kā priekš ­
nosacījums pirmajam maksājumam jaunajā Haiti 
budžeta atbalsta programmā, kas tika pieņemta 
2013. gada novembrī. Ņemot vērā, ka šī stratēģija 
nesen tika pieņemta, minētais priekšnosacījums 
tagad ir izpildīts.
56
Komisija uzskata, ka ir pienācīgi pārvaldījusi riskus, 
kas saistīti ar ES programmu īstenošanu. Darbība 
nestabilā valstī neizbēgami ir saistīta ar riskiem:
56 a)
nekārtības pēc zemestrīces saasināja muitas prob ­
lēmas. Visi īstenošanas partneri sistemātiski veica 
riska analīzi, un iespējamā kavēšanās, cita starpā 
muitas kavējumu dēļ, tika ņemta vērā un reģistrēta 
priekšlikumu loģiskajā struktūrā. Bija acīmredzami 
neiespējami precīzi paredzēt šādu kavēšanos 
ilgumu. Ņemot vērā, ka nebija citas alternatīvas, lai 
apmierinātu iedzīvotāju vajadzību pēc mājokļa, kā 
tikai patvērumu ievešana, labums, ko sniedz šāda 
darbība, bija lielāks par apzinātajiem riskiem sais ­
tībā ar kavēšanos muitā;
56 b)
papildus institucionālajam atbalstam, ko Lauksaim ­
niecības ministrijai sniedz citas līdzekļu devējas 
valstis, lai spēcinātu sēklu audzēšanas nozari un 
palielinātu tās kvalitātes kontroles veiktspēju, ES 
programma sniedza atbalstu sēklu mazapjoma 
audzēšanā iesaistītajām vietējām lauksaimnieku 
grupām;46
Saskaņā ar nobeiguma novērtējuma ziņojumu 
Komisija nolēma risināt minētās problēmas saistībā 
ar nepietiekamo un nepilnīgi pielāgoto apmācību, 
ārkārtas palīdzības pakās esošo materiālu neatbil ­
stīgo kvalitāti un citas problēmas, īstenojot pagaidu 
reaģēšanas programmu trīs gadu laikposmā kopīgi 
ar citu īstenošanas partneri, kuram ir lielāka piere ­
dze valstī.
48
Komisijas mērķis ir panākt līdzsvaru starp prog ­
rammām, kuras ir pilnībā saņēmēja īpašumā un 
kuras īsteno saņēmējs spēju veidošanas nolūkā, un 
programmas rezultātu ātru sasniegšanu. Komisijas 
mērķis bija panākt šo līdzsvaru, strādājot ar dažā ­
diem partneriem.
51
Jau ir īstenoti programmas izstrādes nepilnību 
novēršanas pasākumi.
53
Komisija piekrīt, ka maksājumi netika veikti, stingri 
ievērojot indikatīvo grafiku, un ka maksājumi bija 
jāaiztur, lai izpildītu finansēšanas nolīguma notei ­
kumus un izmantotu reformas virzības veicināšanai 
vajadzīgos līdzekļus.
54
Norādījumos par budžeta atbalstu nav prasības, lai 
būtu ieviesta atbilstīga valsts finanšu pārvaldības 
(VFP) stratēģija kā nosacījums budžeta atbalsta 
piešķiršanai, bet ir prasība veikt reformu centienus, 
kuru rezultātā varētu tikt ieviestas apakšnozaru VFP 
stratēģijas. Haiti jau ilgstoši tiek īstenotas vairākas 
reformu stratēģijas, kas skar vairākus VFP aspektus, 
lai gan valdība tikai nesen – 2014. gada maijā – pie ­
ņēma visaptverošu VFP stratēģiju. Turklāt Komisijas 
budžeta atbalsta tālredzīgajā pieejā tika iekļauta 
Komisijas un EĀDD atbildes 44
Saskaņā ar 2013. gadā pieņemto jauno budžeta 
atbalsta programmu (valsts veidošanas līgums) 
tehniskās palīdzības finansējums tika palielināts 
līdz 12 miljoniem euro, lai apmierinātu valsts spēju 
veidošanas vajadzības.
7. izcēlums
Atbalsta sniegšanai Haiti paredzētās, 2013. gada 
novembrī pieņemtās jaunās budžeta atbalsta prog ­
rammas pamatā ir īpaša modalitāte, ko piemēro 
attiecībā uz nestabilām valstīm. Šajā darbībā citu 
pasākumu starpā ir iekļauta civildienesta ierēdņu 
algu revīzija, ieņēmumu departamentu stiprināšana 
un īpašs atbalsts Revīzijas un administratīvo strīdu 
augstākajai tiesai ( Cour supérieure des comptes et du 
contentieux administratif ).
58
Komisija un EĀDD rūpīgi apsvēra politiskos ris ­
kus Haiti, tomēr nolēma iejaukties, jo iespējamie 
ieguvumi, tostarp iespēja izmantot politisko ietekmi 
reformu atbalstīšanas nolūkā, bija lielāki par riskiem.
Tādēļ iespēju robežās tika pieņemti riska mazināša ­
nas pasākumi, ņemot vērā Haiti iestāžu ierobežoto 
veiktspēju un vajadzību ievērot Haiti suverenitāti. 
ES ir padziļinājusi politisko dialogu ar Haiti un palie ­
linājusi tā intensitāti, par ko liecina daudzās augsta 
līmeņa sarunas pēdējos divos gados un struktu ­
rēta regulāra politiskā dialoga sākšana 2013. gada 
decembrī. Tika īstenoti īpaši atbalsta pasākumi, kuru 
mērķis bija veicināt politisko stabilitāti. Komisija 
un EĀDD vēlētos uzsvērt arī to, ka demokrātijas 
un politiskās situācijas stabilizācijas konsolidāciju 
Haiti var panākt tikai ilgākā laikposmā un endogēnā 
procesā, kā to liecina Savienības sadarbības dialoga 
ar Haiti nesenie panākumi.56 c)
šajā projektā mērķi bija plānoti, lai gūtu tūlītēju 
ietekmi darbības līmenī, izvietojot 300 konteinerus 
ar pirmās palīdzības aprīkojumu un vietējā līmenī 
apmācot brīvprātīgos izmantot šo aprīkojumu 
dabas katastrofu gadījumā. Lai gan projekta ietva ­
ros tiešām izdevās valstī izvietot 302 konteinerus, 
pagarinot īstenošanas laikposmu tikai par diviem 
mēnešiem, un sniegt pamata apmācību 3041 vietē ­
jam brīvprātīgajam, šis projekts bija izstrādās arī kā 
izmēģinājuma projekts, kuru varētu virzīt saskaņā 
ar palīdzības sniegšanai Haiti paredzēto sadarbības 
finansējumu (Eiropas Attīstības fonds).
Attiecībā uz īstenošanas partnera izvēli Komisija 
vēlētos norādīt, ka neviens no partneriem, kuriem ir 
ilga attiecīgā pieredze Haiti, nespēja uzņemties šīs 
darbības izpildi.
6. izcēlums
Konteineru izvietošanu noteica Haiti iestādes 
(DPC  – Direction de la Protection Civile ) un attiecīgo 
pašvaldību vadītāji. DPC  ziņoja tikai par desmit 
gadījumiem (no kopumā 302 gadījumiem), kad bija 
vajadzīga pārvietošana.
Īstenojot pagaidu reaģēšanas programmu, tiks 
risināta problēma saistībā ar nepietiekamu apmā ­
cības nodrošināšanu brīvprātīgajiem. Turklāt tas 
arī veicinās brīvprātīgo tīkla ilgtspēju, integrējot 
struktūru reģionālajās un vietējās iestādēs ( collecti ‑
vités territoriales ), un vajadzības gadījumā atjaunos 
ārkārtas palīdzības aprīkojumu.
57
Budžeta atbalsta programma tika izstrādāta pēc 
zemestrīces sadarbībā ar citiem budžeta atbalsta 
līdzekļu devējiem. Par prioritāti tika izvirzīta ļoti 
vajadzīgo finanšu līdzekļu nodrošināšana valstij un 
papildu pasākumi, lai ņemtu vērā plānoto tehnisko 
palīdzību, ko sniedz citi līdzekļu devēji.
Komisijas un EĀDD atbildes 45
67
Komisija un EĀDD uzsver, ka attiecībā uz lielāko 
daļu projektu tika panākti vēlamie rezultāti.
Attiecībā uz riskiem Komisija un EĀDD vēlētos 
atgādināt, ka darbība nestabilā valstī neizbēgami 
ir saistīta ar risku. Lai gan šādi riski tika konstatēti 
un tika veikti iespējamie risku mazināšanas pasā ­
kumi, Komisija nolēma atsevišķos gadījumos īstenot 
programmas, neņemot vērā ar tām saistītos riskus, 
lai sniegtu labumu iedzīvotājiem.
Tika palielinātas delegācijas spējas, ciktāl to pieļāva 
budžeta un cilvēkresursu ierobežojumi un pastāvo ­
šās administratīvās procedūras.
Ņemot vērā pieredzi saistībā ar zemestrīci Haiti un 
krīzes situācijām citās valstīs, Komisija un EĀDD 
ieviesa vairākus ātrās reaģēšanas pasākumus.
1. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam:
i) kopš jauno budžeta atbalsta vadlīniju pieņemšanas 
2013. gada janvārī šis ieteikums jau ir iekļauts budže ­
ta atbalsta programmās;
ii) atbilstīga riska pārvaldība ir svarīga attiecībā uz vi ­
sām programmām. Ir ieviestas detalizētas procedū ­
ras, lai programmas plānošanas laikā nodrošinātu, 
ka tiek novērtēta risku iespējamība un potenciālā 
ietekme, kā arī šādas ietekmes mazināšanas pasāku ­
mi. Programmas īstenošanas laikā riska pārvaldība 
tiks izskatīta jau esošo procedūru ietvaros.
2. ieteikums
Komisija piekrīt šim ieteikumam. Komisija jau īsteno 
LRRD  stratēģiju un turpinās to darīt izturētspējas 
programmas ietvaros.59
Komisija un EĀDD vēlētos uzsvērt, ka spējas ir 
palielinātas tik lielā mērā, cik to pieļāva budžeta un 
cilvēkresursu ierobežojumi un pastāvošās adminis ­
tratīvās procedūras. Delegācijas, kā arī citu valsts un 
starptautisko partneru darbs noritēja ļoti sarežģītos 
apstākļos – delegācijas biroja ēka tika atzīta par 
nedrošu un tika izveidots pagaidu birojs drošā dele ­
gācijas uzturēšanās ēkā. Pēc zemestrīces delegācijas 
darbinieki tika evakuēti uz Dominikānas Republiku, 
bet delegācijas vadītājs palika uz vietas kopā ar 
pamata drošības un administratīvo personālu.
Papildu atbalstu sniedza ES delegācija Dominikānas 
Republikā un galvenais birojs.
63
Delegācijas ierobežotie resursi 2010. gadā un 
2011. gadā tika papildināti, piešķirot lielāku galvenā 
biroja atbalstu. Piemēram, attiecībā uz budžeta 
atbalstu galvenā biroja eksperti regulāri apmek ­
lēja Haiti un pārstāvēja Eiropas Savienību līdzekļu 
devēju koordinācijas sanāksmēs ar valdību.
Secinājumi un ieteikumi
64
Komisija un EĀDD atzinīgi vērtē Palātas secinā ­
juma pozitīvos aspektus. Attiecībā uz lielāko daļu 
projektu mērķi ir sasniegti, lai gan apstākļi, kādos 
projekti tika īstenoti, bija sarežģīti.
66
Lai gan nebija vajadzīga oficiāla kopīga valsts stra ­
tēģija ārkārtas palīdzības, rehabilitācijas un attīs ­
tības sasaistei Haiti, Komisijas dienesti saskaņoja 
savas pieejas un nodrošināja sasaisti starp ārkārtas 
palīdzību un attīstību nozaru līmenī. Pilnīga un sis ­
tēmiska LRRD  pieejas integrācija ir iekļauta finansē ­
šanas laikposmā 2014.–2020. gadam.
Komisijas un EĀDD atbildes 46
2. ieteikums – pirmais ievilkums
Komisija piekrīt šai ieteikuma daļai. Kopējās stratēģi ­
jas mērķi ir noteikti (attiecīgajā kontekstā) kā valsts 
plānu sagatavošanas daļa. Departamentu pilnvaras 
ir noteiktas to misiju deklarācijās.
2. ieteikums – otrais ievilkums
Komisija piekrīt šai ieteikuma daļai (sk. norādījumus 
par LRRD  un semināriem).
2. ieteikums – trešais ievilkums
Komisija piekrīt šim ieteikumam, kas varētu tikt 
īstenots kā valsts rīcības plānu daļa.
3. ieteikums
Komisija piekrīt Palātas ieteikumam.
Komisija uzsver, ka, lai gūtu noteiktus panākumus, 
palīdzība valstīm, kuras atrodas nestabilā un krīzes/
pēckrīzes situācijā, ir jāpielāgo konkrētajai situācijai. 
Šajā nolūkā Komisija ir izstrādājusi īpašu intervences 
instrumentu, kas pazīstams kā valsts veidošanas 
līgums, kurā ietverti noteikumi, kā rīkoties šādās 
situācijās.
Komisija vēlas uzsvērt, ka Palātas 3. ieteikums ir 
iekļauts budžeta atbalsta vadlīnijās.
4. ieteikums
Komisija un EĀDD piekrīt šim ieteikumam, bet 
vēlas norādīt, ka darbības nepārtrauktības proce ­
dūras, par kuru ieviešanu bija atbildīgs EĀDD, un 
noteikumi par personāla pārvietošanu ārkārtas 
situācijās pašlaik jau ir ieviesti attiecībā uz visām 
delegācijām. Turklāt Komisija vēlētos norādīt, ka ES 
personāla drošība un aizsardzība ir pirmā prioritāte 
krīzes vai katastrofu situācijās valstī, kurā atrodas ES 
personāls.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
•  Viens eksemplārs: 
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
•  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās 
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm), Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm), ar Europe Direct dienesta starpniecību 
(http://europa.eu/europedirect/index_lv.htm) vai piezvanot uz tālruņa numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no  
jebkuras vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā daļa zvanu ir bezmaksas (izņemot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
• Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Maksas abonementi•  Ar Eiropas Savienības Publikāciju biroja tirdzniecības aģentu starpniecību  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lv.htm).
QJ­AB­14­013­LV­C ISSN 1831 ­0877
Zemestrīce, kas Haiti notika 2010. gada 12. janvārī, 
dzēsa daudzu cilvēku dzīvības un radīja milzīgus 
postījumus valsts galvaspilsētā un tās apkārtnē. 
Šajā ziņojumā Eiropas Revīzijas palāta izvērtē, 
vai atbalsts, ko ES pēc zemestrīces sniedza 
Haiti rehabilitācijai, bija labi izstrādāts un 
īstenots un vai Komisija pienācīgi sasaistīja 
ārkārtas palīdzības sniegšanu ar rehabilitācijas 
centieniem un attīstības palīdzību. Palāta 
secina, ka atbalsts rehabilitācijai kopumā bija 
labi izstrādāts un virzīts uz valsts svarīgāko 
vajadzību apmierināšanu. Tomēr programmas 
netika pietiekami efektīvi īstenotas un nebija 
pietiekamas sasaistes starp ārkārtas palīdzību, 
rehabilitāciju un attīstību. Tas bija skaidrojams 
daļēji ar sarežģīto situāciju un vājajām valsts 
iestādēm, taču arī ar trūkumiem dažu faktoru 
pārvaldībā, kurus Komisija var ietekmēt.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA