Priekšlikums Padomes lēmums par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, un par Lēmuma 2006/57/EK atcelšanu /* COM/2007/0659 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 6.11.2007 COM(2007) 659 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, un par Lēmuma 2006/57/EK atcelšanu (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Eiropadome Saloniku sanāksmē 2003. gada 19. un 20. jūnijā apstiprināja „Saloniku darba kārtību Rietumbalkāniem”, ar ko ieviesa Eiropas partnerību principu kā līdzekli, kas palīdzētu īstenot Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu. Padome 2006. gada 30. janvārī pieņēma pārskatīto Eiropas partnerību ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, kas balstīta uz Komisijas priekšlikumu, ko iesniedza 2005. gada 9. novembrī. Partnerībās ir ietvertas īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes. Eiropadomes 2005. gada 17. decembra sanāksmē Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai piešķīra kandidātvalsts statusu. Tāpēc Komisija uzskata, ka ir lietderīgi sniegt priekšlikumu atjauninātai Eiropas partnerībai ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Šī atjauninātā partnerība ir balstīta uz Padomes 2004. gada 22. marta Regulas (EK) Nr. 533/2004 noteikumiem un ņem vērā jaunākās norises, kā aprakstīts 2007. gada progresa ziņojumā. Tajā uzskaitītas īstermiņa un vidēja termiņa prioritātes, kas valstij jāizpilda, gatavojoties turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā. Lai īstenotu Pievienošanās partnerību, Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas kompetentajām iestādēm ir jāizstrādā plāns, kurā ietverts grafiks un konkrēti pasākumi, kurus šajā nolūkā Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika iecerējusi veikt. Komisija pastāvīgi uzraudzīs šo prioritāšu īstenošanas gaitu. Pievienošanās partnerības prioritātes veido programmas izstrādes pamatu Kopienas finansiālajam atbalstam, kuru turpinās sniegt, izmantojot attiecīgos finanšu instrumentus, īpaši Padomes 2006. gada 17. jūlija Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido pirmspievienošanās atbalsta instrumentu ( IPA ). Ierosinātajam Padomes lēmumam nav finansiālas ietekmes. Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija aicina Padomi pieņemt pievienoto Padomes lēmuma priekšlikumu. Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, un par Lēmuma 2006/57/EK atcelšanu EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2004. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 533/2004 par Eiropas partnerību izveidošanu atbilstoši stabilizācijas un asociācijas procesam[1] ar grozījumiem un jo īpaši tās 2. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Eiropadome 2003. gada 19. un 20. jūnija Saloniku sanāksmē apstiprināja partnerību ieviešanu kā līdzekli, kas palīdzētu īstenot Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu. (2) Regulā (EK) Nr. 533/2004 ir paredzēts, ka Padomei jālemj par partnerībās ietveramajiem principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kā arī par jebkādiem turpmākiem pielāgojumiem. Tajā arī ir noteikts, ka partnerību paveiktā darba kontroli nodrošinās ar to mehānismu palīdzību, kas izveidoti stabilizācijas un asociācijas procesa ietvaros, jo īpaši sniedzot gada progresa ziņojumus. (3) Eiropadomes 2005. gada 17. decembra sanāksmē Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai piešķīra kandidātvalsts statusu. Tādēļ tika izteikts priekšlikums grozīt Regulu 533/2004, lai mainītu partnerības nosaukumu šai valstij no „Eiropas partnerība” uz „Pievienošanās partnerība”[2]. (4) Pēc Komisijas 2005. gada novembra priekšlikuma Padome 2006. gada 30. janvārī pieņēma otro pievienošanās partnerību ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku[3]. (5) Komisijas dokumentā par paplašināšanās stratēģiju un galvenajiem uzdevumiem 2006.-2007. gadā norādīts, ka partnerības tiks atjauninātas 2007. gada beigās. (6) Padome 2006. gada 12. jūnijā pieņēma Regulu (EK) Nr. 1085/2006, ar ko izveido Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu ( IPA )[4], kas atjaunina finansiālās palīdzības sistēmu pirmspievienošanās valstīm. (7) Tādēļ ir ieteicams pieņemt pievienošanās partnerību, kas atjaunina pašreizējo partnerību, lai apzinātu jaunās prioritātes turpmākam darbam, balstoties uz secinājumiem 2007. gada progresa ziņojumā par Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas gatavošanos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā. (8) Lai sagatavotos turpmākai integrācijai Eiropas Savienībā, Bijušai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai jāizstrādā plāns, kurā jāatspoguļo grafiks un atsevišķi pasākumi Pievienošanās partnerības prioritāšu īstenošanai. (9) Lēmums 2006/57/EK tādēļ ir jāatceļ, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants Principi, prioritātes un nosacījumi Pievienošanās partnerībai ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku ir izklāstīti pielikumā. 2. pants Pievienošanās partnerības izpildi izskatīs, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, īpaši Komisijas gada progresa ziņojumus. 3. pants Lēmumu 2006/57/EK atceļ. 4. pants Lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS. BIJUSĪ DIENVIDSLĀVIJAS MAĶEDONIJAS REPUBLIKA PIEVIENOŠANĀS PARTNERĪBA 2007 1. IEVADS Eiropadome apstiprināja partnerību ieviešanu kā līdzekli, kas palīdzētu īstenot Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu. Ierosinātā pārskatītā partnerība atjaunina 2006. gada janvāra Eiropas partnerību, pamatojoties uz secinājumiem Komisijas 2007. gada progresa ziņojumā par Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. Tajā apzinātas rīcības atjaunotās, kā arī atlikušās prioritātes. Šīs prioritātes ir piemērotas valsts īpašajām vajadzībām un sagatavotības pakāpei un vajadzības gadījumā tiks atjauninātas. Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai jāpieņem plāns ar reformu grafikiem un īpašiem pasākumiem, lai izpildītu pievienošanās partnerības prioritātes. Partnerība sniedz arī norādes par finansiālu palīdzību valstij. 2. PRINCIPI Stabilizācijas un asociācijas process joprojām ir pamats Rietumbalkānu valstu virzībai uz Eiropu līdz pat pievienošanās brīdim. Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai noteiktās prioritātes attiecas uz spēju izpildīt 1993. gada Eiropadomes Kopenhāgenas sanāksmē izvirzītos kritērijus un stabilizācijas un asociācijas procesam paredzētos nosacījumus, īpaši nosacījumus, kurus Padome definēja 1997. gada 29. aprīļa un 1999. gada 21. un 22. jūnija secinājumos, 2000. gada 24. novembra Zagrebas samita noslēguma deklarāciju un Saloniku darba kārtību. 3. PRIORITĀTES Šajā pievienošanās partnerībā uzskaitītās prioritātes tika noteiktas, pamatojoties uz reālistisku uzskatu, ka Bijusī Dienvidslāvijas Maķedonijas Republika spēs tās īstenot vai turpmāko dažu gadu laikā ievērojami pavirzīties uz priekšu to īstenošanā. Izšķir īstermiņa prioritātes, kuras būtu jāizpilda viena līdz divu gadu laikā, un vidēja termiņa prioritātes, kuras jāizpilda trīs līdz četru gadu laikā. Prioritātes attiecas gan uz tiesību aktiem, gan uz to īstenošanu. Ņemot vērā vajadzību noteikt prioritātes, Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai, protams, ir jāizpilda arī citi uzdevumi, kas var kļūt par prioritātēm nākamajās partnerībās, ņemot vērā arī Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas turpmākos panākumus. Ir noteiktas galvenās īstermiņa prioritātes, un to apkopojums ir norādīts saraksta sākumā. Galvenās prioritātes nav sarindotas to nozīmīguma secībā. 3.1. Īstermiņa prioritātes Galvenās prioritātes - Nodrošināt visu to saistību pareizu īstenošanu, kas uzņemtas ar Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu. - Veicināt konstruktīvu dialogu bez atstumšanas starp demokrātiskām iestādēm, īpaši jomās, kurās ir vajadzīga vienprātība starp visām politiskajām partijām. - Nodrošināt Policijas likuma efektīvu īstenošanu. - Nodrošināt ilgtspējīgus panākumus tiesu sistēmas reformu īstenošanā un nostiprināt tiesu sistēmas neatkarību un kopējos resursus. Pabeigt kriminālvajāšanas reformu un tiesas padomes iecelšanu. - Nodrošināt ilgtspējīgus panākumus korupcijas novēršanas tiesību aktu īstenošanā. - Nodrošināt, lai civildienesta ierēdņu darbā pieņemšanu un karjeras virzību neietekmētu politiska iejaukšanās, turpināt attīstīt uz panākumiem balstītu karjeras sistēmu un pilnībā īstenot Valsts civildienesta likumu. - Novērst šķēršļus darba vietu radīšanai un īpaši risināt jaunatnes un ilgstoša bezdarba jautājumus. - Uzlabot vispārējo uzņēmējdarbības vidi, turpinot palielināt tiesiskumu, nostiprināt regulēšanas un uzraudzības iestāžu neatkarību, paātrināt tiesas procedūras un turpinot īpašuma tiesību reģistrāciju. Politiskie kritēriji Demokrātija un tiesiskums - Atbalstīt Ohridas pamatnolīguma īstenošanu, lai inter alia veicinātu tautību savstarpējo uzticēšanos. Parlaments/vēlēšanas - Nodrošināt, lai nākamās prezidenta un pašvaldību vēlēšanas noritētu saskaņā ar vēlēšanu kodeksu. - Pieņemt nekavējošus lēmumus par jebkādiem vēlēšanu pārkāpumiem un uzlikt sodus, kas turpmāk novērstu šādus gadījumus. - Nostiprināt parlamenta resursus, īpaši palielinot tā līdzekļus. Valdība - Palielināt vietējo pašvaldību pārredzamību un atbildību. Īpaši pastiprināt iekšējo kontroli un revīziju. - Izveidot apmierinošu standartu municipālo nodokļu iekasēšanai visā valstī. - Attīstīt pašvaldību resursus, lai pārvaldītu valsts zemi. - Nodrošināt, lai pašvaldībās būtu pietiekams darbinieku skaits un kompetence. Valsts pārvalde - Ieviest uz panākumiem balstītas karjeras virzības sistēmas, lai izveidotu atbildīgu, efektīvu un profesionālu valsts pārvaldi centrālā un vietējā līmenī. - Nodrošināt valsts civildienesta ierēdņu ētikas kodeksa efektīvu īstenošanu. - Nostiprināt administratīvos resursus, īpaši izveidojot stratēģiskās plānošanas un politikas izstrādes resursus, kā arī pastiprinot mācības, un izstrādāt civildienesta ierēdņu mācību vispārīgu stratēģiju. - Efektīvi īstenot pasākumus, kas pieņemti, lai nodrošinātu pārvaldes pārredzamību, īpaši lēmumu pieņemšanas procesā, un turpināt veicināt pilsoniskās sabiedrības aktīvu līdzdalību. - Īstenot tiesībaizsardzības iestāžu reformas. Tiesu sistēma - Turpināt tiesnešu un prokuroru sākotnējo un turpmāko apmācību. - Pabeigt jaunu tiesas struktūru izveidi un piešķirt atbilstošus līdzekļus, lai nodrošinātu, ka tās ir pilnībā darboties spējīgas, un paaugstināt to efektivitāti. - Nodrošināt tiesas nolēmumu pareizu un pilnīgu izpildi. Korupcijas novēršanas politika - Nodrošināt atbilstošu kontroli pār to, kā tiek īstenoti Korupcijas apkarošanas valsts komisijas un Valsts revīzijas biroja ieteikumi. - Pilnībā ieviest valstu grupas pret korupciju ( GRECO ) ieteikumus. - Nostiprināt administratīvos resursus, kas ir vajadzīgi, lai īstenotu noteikumus, kas pieņemti par politisko partiju un vēlēšanu kampaņu finansēšanu. Noteikt reālas sankcijas pārkāpumu gadījumā. - Kontrolēt valsts amatpersonu tiesību uz patstāvību pārskatīšanu. - Nodrošināt noteikumu par publiskas informācijas pieejamību pilnīgu īstenošanu. Cilvēktiesības un mazākumtautību aizsardzība - pilnībā ievērot Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, Eiropas Spīdzināšanas novēršanas komitejas ieteikumus, kā arī Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību. - Pilnībā īstenot ētikas, iekšējās kontroles, profesionālo un cilvēktiesību standartu noteikumus visās tiesībaizsardzības iestādēs, tiesu iestādēs un cietumu pārvaldēs, tostarp ar regulāru mācību palīdzību. - Nodrošināt pietiekamus līdzekļus, lai uzlabotu ieslodzījuma apstākļus. - Izveidot efektīvus mehānismus, lai konstatētu visu veidu diskrimināciju, ko pret indivīdiem vai grupām īsteno valsts un nevalstiskas struktūras, celtu apsūdzības un sodītu par to. - Modernizēt un īstenot stratēģiju par mazākumtautību līdzvērtīgu pārstāvību minoritāšu kopienās, īpaši nodrošinot atbilstošus līdzekļus un nosakot reālas sankcijas par mērķu neizpildi. - Veicināt izglītības, tiesiskuma un sociālās labklājības pieejamību mazākumtautību grupām. Reģionālie jautājumi un starptautiskās saistības - Turpināt pilnībā sadarboties ar Starptautisko Kara noziegumu tribunālu bijušajai Dienvidslāvijai ( ICTY ) un, ņemot vērā lietu iespējamo saņemšanu atpakaļ no ICTY , izpildīt visus vajadzīgos priekšnoteikumus, kas nodrošina pienācīgu procesu. - Turpināt sekmēt pāreju no Stabilitātes pakta uz reģionālāku sadarbības sistēmu un Centrāleiropas brīvās tirdzniecības nolīguma ( CEFTA ) efektīvu īstenošanu. - Nodrošināt labas kaimiņattiecības, jo īpaši cenšoties ar Grieķiju apspriest un rast abpusēji pieņemamu nosaukuma jautājuma risinājumu saistībā ar ANO Drošības padomes Rezolūcijām Nr. 817/93 un 845/93. - Pastiprināt sadarbību ar kaimiņvalstīm un nodrošināt efektīvu tās īstenošanu, īpaši saistībā ar pārrobežu sadarbību, cīņu pret organizēto noziedzību, nelegālu tirdzniecību un kontrabandu, tiesu iestāžu sadarbību, robežu pārvaldību, atpakaļuzņemšanu un vidi. Ekonomiskie kritēriji - Turpināt zemes un nekustamā īpašuma reģistrāciju un nostiprināt kadastru, lai pastiprinātu ekonomiskā procesa dalībnieku juridisko noteiktību, un uzlabot tirgus ekonomikas mehānismu darbību. - Paaugstināt sabiedrisko pakalpojumu efektivitāti, īpaši nodrošinot papildu līdzekļus mācībām un pašreizējās infrastruktūras modernizācijai. Spēja uzņemties dalības saistības 1. sadaļa. Preču brīva aprite - Pieņemt un īstenot horizontālos tiesību aktus, lai pabeigtu vajadzīgās infrastruktūras izveidi, un nodrošināt atbilstības novērtēšanas procedūru uzdevumu dalīšanu starp dažādām funkcijām (regulēšana, standartizācija, akreditācija, metroloģija, atbilstības novērtēšana un tirgus uzraudzība). - Izstrādāt visaptverošas stratēģijas projektu attiecīgajām horizontālajām organizācijām (standartizācija, akreditācija, metroloģija un tirgus uzraudzība) ar acquis īstenošanas atskaites punktiem un termiņiem, kā arī skaidri noteiktiem pienākumiem par tiesību aktu ieviešanu un efektīvu īstenošanu, kas nostiprina administratīvos resursus dažādajās nozarēs. - Izstrādāt rīcības plāna projektu, lai nodrošinātu atbilstību EK līguma 28. līdz 30. pantam, iekļaujot tajā atskaites punktus vietējo tiesību aktu un administratīvās prakses iekšējai caurskatīšanai, savstarpējas atzīšanas klauzulu iekļaušanai un vajadzīgajiem turpmākiem grozījumiem. - Paātrināt Eiropas standartu pieņemšanu un paātrināt centienus, lai kļūtu par Eiropas standartizācijas organizāciju pilntiesīgu locekli. 3. sadaļa. Tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība - Atcelt atlikušos šķēršļus attiecībā uz ES fiziskām un juridiskām personām uzņēmējdarbības veikšanai un pārrobežu pakalpojumu sniegšanai. - Ieviest tiesību aktos nošķīrumu starp pakalpojumu sniegšanu, ko veic pastāvīgi uzņēmumi, un pakalpojumu pagaidu sniegšanu. 4. sadaļa. Kapitāla brīva aprite - Turpināt nostiprināt pasākumus pret noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, jo īpaši paaugstinot ziņotāju iestāžu izpratni, un ieviest ticamu tiesību aizsardzības sarakstu attiecīgajām institūcijām. - Gūt panākumus atlikušo kapitāla aprites ierobežojumu atcelšanā. 5. sadaļa. Publiskais iepirkums - Nostiprināt sūdzību izskatīšanas komiteju, lai izveidotu efektīvu tiesiskas aizsardzības līdzekļu sistēmu. 6. sadaļa. Uzņēmējdarbības tiesības - Izveidot efektīvas un neatkarīgas apstiprināto revidentu un revīzijas uzņēmumu kvalitātes nodrošināšanas un sabiedriskās pārraudzības sistēmas. Nostiprināt attiecīgos administratīvos resursus. 7. sadaļa. Intelektuālā īpašuma tiesības - Sagatavot valsts stratēģiju un rīcības plānu vajadzīgo resursu izveidei, lai ieviestu un piemērotu šajā sadaļā ietvertos acquis , īpaši orientējoties uz vajadzību nodrošināt speciālu izglītību tiesībaizsardzības iestādēm, tiesnešiem, prokuroriem un muitas ierēdņiem. - Sagatavot sabiedrības izpratnes veidošanas kampaņas un uzlabot sadarbību starp tiesībaizsardzības struktūrām un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām. 8. sadaļa. Konkurences politika - Izveidot ticamu izpildes pārskatu pretmonopolu jomā un pievērsties visnopietnākajiem konkurences tiesību aktu pārkāpumiem. - Izveidot efektīvu valsts atbalsta ex-ante kontroli. - Nostiprināt Konkurences aizsardzības komisijas administratīvos resursus un nodrošināt atbilstošu budžetu un personālu. 9. sadaļa. Finanšu pakalpojumi - Nostiprināt tiesību aktu un uzraudzības sistēmu, tostarp to piemērošanu finanšu jomā, īpaši attiecībā uz apdrošināšanas nozari un vērtspapīru tirgiem. - Nodrošināt, lai sāktu darboties neatkarīga uzraudzības iestāde apdrošināšanas nozarē un lai tai būtu atbilstošs personāls. 10. sadaļa. Informācijas sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi - Izbeigt Stabilizācijas un asociācijas nolīguma pārkāpšanu, veicot visus vajadzīgos pasākumus, lai izpildītu pienākumu liberalizēt elektronisko sakaru nozari, tostarp pieņemot visus nepieciešamos sekundāros tiesību aktus un turpinot nostiprināt regulēšanas iestādes. - Piemērot konkurētspējīgus drošības pasākumus uzņēmējiem, kuriem ir būtiska ietekme tirgū. - Pastiprināt elektronisko sakaru un plašsaziņas līdzekļu regulēšanas iestāžu neatkarību un administratīvos resursus. - Nodrošināt stabilu un ilgtspējīgu finansējuma avotu sabiedrisko pakalpojumu apraides uzņēmumam un Apraides padomei. 11. sadaļa. Lauksaimniecība un lauku attīstība - Paātrināt lauksaimniecības zemes reģistrēšanu nekustamā īpašuma kadastrā. - Nodrošināt pareizu un uzticamu lauksaimniecības datu vākšanu un apstrādi. - Turpināt sagatavošanās darbus efektīvu un finansiāli stabilu maksājumu organizāciju izveidošanai lauksaimniecības līdzekļu pārvaldības un kontroles vajadzībām atbilstīgi ES prasībām un starptautiskajiem revīzijas standartiem. 12. sadaļa. Pārtikas nekaitīguma, veterinārā un fitosanitārā politika - Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar veterinārijas un fitosanitārijas acquis , orientējoties uz tiesību pamataktiem, kuri atbilst acquis . - Turpināt nostiprināt veterinārā dienesta resursus gan centrālā, gan vietējā līmenī, lai ieviestu ar ES saderīgu kontroles sistēmu, īpaši importa kontrolēm. - Nodrošināt, ka sistēma ir praktiski noderīga liellopu identifikācijai un to pārvietošanās reģistrācijai, un sākt veidot cūku, aitu un kazu identifikācijas sistēmu. - Turpināt saskaņot dzīvnieku slimību un dzīvnieku veselības kontroles sistēmas ar ES tiesību aktiem un iestāžu prasībām un ar ārkārtas rīcības plāniem ziņojamām slimībām. - Novērtēt lauksaimniecības pārtikas uzņēmumu atbilstību ES prasībām, un tas kalpos par pamatu šo uzņēmumu modernizācijas plānam nākotnē. 14. sadaļa. Transporta politika - Turpināt īstenot Saprašanās memorandu par Dienvidaustrumeiropas galvenā reģionālā transporta tīkla izveidi un pastiprināt sadarbību ar Dienvidaustrumeiropas transporta novērošanas centru. - Veikt saskaņošanu ar autotransporta acquis , īpaši attiecībā uz bīstamu preču pārvadāšanu, piekļuvi tirgum, sociālajiem apstākļiem, digitālā tahogrāfa ieviešanu un ceļu satiksmes drošības uzlabošanu. - Dzelzceļa nozarē izveidot regulēšanas iestādi, kas ir neatkarīga no infrastruktūras pārvaldītāja un dzelzceļa uzņēmumiem, izveidot drošības iestādi, kas ir atbildīga par drošības sertifikātu izsniegšanu, un saskaņot tiesību aktus ar ES noteikumiem par bīstamu preču pārvadāšanu pa dzelzceļu. Nodrošināt finansiālu stabilitāti, maksājot kompensācijas par sabiedrisko pakalpojumu saistībām pasažieru pārvadājumos un samazinot parādus. - Izpildīt Eiropas kopējās gaisa telpas nolīguma pirmajā pārejas posmā paredzētās saistības, tostarp ieviest attiecīgos tiesību aktus par aviāciju. - Nostiprināt civilās aviācijas iestādes administratīvos resursus. 15. sadaļa. Enerģētika - Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar acquis iekšējā elektrības un gāzes tirgus, energoefektivitātes un atjaunojamas enerģijas avotu jomā, lai pakāpeniski atvērtu enerģijas tirgu konkurencei. - Turpināt nostiprināt Enerģētikas regulēšanas valsts komisijas neatkarību. - Izpildīt Enerģētikas kopienas līguma saistības attiecībā uz acquis pilnīgu ieviešanu par iekšējo gāzes un elektrības tirgu un elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecību. - Nostiprināt administratīvos resursus visās enerģētikas nozarēs, tostarp Enerģētikas aģentūru energoefektivitātes un atjaunojamu enerģijas resursu avotu jomā. - Uzcelt piemērotu glabāšanas novietni radioaktīviem materiāliem. - Nodrošināt Radiācijas drošības direkcijas pareizu un neatkarīgu darbību. 16. sadaļa. Nodokļi - Palielināt administratīvos resursus nodokļu tiesību aktu ieviešanai un cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas. - Steidzami veikt strukturālus pasākumus, lai īstenotu kontroles politikas reformu un pilnveidotu kontroles resursus. - Izveidot revīzijas stratēģiju un atbilstīgas IT sistēmas. - Pieņemt par saistošiem Rīcības kodeksa principus uzņēmējdarbības aplikšanā ar nodokļiem un nodrošināt, lai jaunie nodokļu pasākumi atbilst šiem principiem. 18. sadaļa. Statistika - Nostiprināt Valsts statistikas biroja resursus, lai nodrošinātu savlaicīgu nākamo tautas skaitīšanu un ļautu pastāvīgi attīstīt valsts uzskaites datus un pamatā esošo statistiku; īpaši risināt jautājumus, kas saistīti ar atlikušo trūkumu novēršanu lauksaimniecības statistikas un uzņēmējdarbības statistikas datu vākšanu un apstrādi atbilstoši ES standartiem un metodēm, un sniegt vairāk statistikas datu Eurostat . - Pabeigt uzņēmējdarbības statistikas reģistra un lauku saimniecību reģistra veidošanu, tostarp procedūru izstrādi, lai nodrošinātu, ka reģistros ir aktuāla informācija. 19. sadaļa. Nodarbinātības un sociālā politika - Turpināt acquis transponēšanu un nostiprināt saistītās administratīvās un izpildes struktūras, tostarp darba inspekciju. - Nodrošināt administratīvos resursus, lai īstenotu sociālās iekļaušanas un sociālās aizsardzības politiku. - Nodrošināt funkcionālu un pārstāvētu sociālo dialogu. - Pielikt turpmākas pūles, lai uzlabotu invalīdu stāvokli. 20. sadaļa. Uzņēmumu un rūpniecības politika - Noteikt un īstenot izaugsmi un jauninājumus veicinošu rūpniecības stratēģiju. - Ieviest sistemātisku jauno uzņēmumu noteikumu ietekmes vērtēšanu. - Nostiprināt MVU nodaļas un MVU aģentūras resursus un nodrošināt MVU stratēģijas un rīcības plāna un Eiropas mazo uzņēmumu hartas īstenošanu. - Turpināt darbu pie normatīvo aktu vienkāršošanas, „reglamentējošās giljotīnas” un birokrātisko šķēršļu samazināšanas uzņēmējdarbības veikšanai; ieviest reglamentējošās ietekmes novērtēšanu. 22. sadaļa. Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija - Pastiprināt institucionālo struktūru veidošanu un nostiprināt administratīvos resursus programmu veidošanas, projektu sagatavošanas, uzraudzības, vērtēšanas un finanšu pārvaldības un kontroles jomās, īpaši nozaru ministriju līmenī, lai īstenotu ES pirmspievienošanās programmas, gatavojoties Kopienas kohēzijas politikas īstenošanai. - Pabeigt reģionālās attīstības valsts stratēģijas izstrādi. 23. sadaļa. Tiesu iestādes un pamattiesības - Īstenot valsts likumu par personas datu aizsardzību. Parakstīt un ratificēt Eiropas Padomes Konvenciju par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz tādu personas datu automātisku apstrādi, kuri attiecas uz uzraudzības iestādēm un pārrobežu datu plūsmu. - Citas prioritātes skatīt iedaļā par politiskajiem kritērijiem. 24. sadaļa. Tiesiskums, brīvība un drošība - Turpināt īstenot integrētas robežu pārvaldības valsts rīcības plānu, izstrādāt robežu pārvaldības galvenās datubāzes un nodrošināt, lai tās būtu savienotas, modernizēt dokumentu analīzes un robežu uzraudzības iekārtas, ieviest augstas kvalitātes ceļošanas dokumentus un personu apliecinošus dokumentus un nodrošināt personāla turpmāku apmācību. - Nodrošināt atbilstošu finansējumu un mācības, lai īstenotu policijas reformu, pastiprināt koordināciju un sadarbību gan starp policijas struktūrām, gan policiju un citām tiesībaizsardzības iestādēm, un pastiprināt sadarbību starp kriminālpoliciju un prokuroriem. - Attīstīt un īstenot visaptverošu policijas cilvēkresursu un apmācības stratēģiju un modernizēt policijas iekārtas. - Turpināt pastiprināt cīņu pret organizēto noziedzību, īpaši labāk izmantojot īpašus izmeklēšanas pasākumus un pēc iespējas ātri izdodot starptautiskus apcietināšanas orderus un pārbaudot to izpildi (tostarp par datornoziegumiem, īpašu uzmanību pievēršot bērnu pornogrāfijai), un izveidot integrētu izlūkošanas sistēmu starpiestāžu lietošanai cīņā pret organizēto noziedzību, tostarp cilvēku, ieroču un narkotiku tirdzniecību. - Pastiprināt centienus īstenot valsts rīcības plānu cīņai pret kontrabandu un nostiprināt resursus datornoziegumu izmeklēšanai. - Īstenot EK un Bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas atpakaļuzņemšanas nolīgumu un apspriest atpakaļuzņemšanas nolīgumus ar to migrantu izcelsmes valstīm, kuri ir tranzītā. - Intensificēt tādu tiesisku instrumentu ieviešanas procesu, kas garantē to personu tiesības, kurām ir vajadzīga (starptautiska) aizsardzība. - Nodrošināt patvēruma un ārvalstnieku tiesību aktu saskaņošanu ar attiecīgajiem acquis . 25. sadaļa. Zinātne un pētniecība - Nostiprināt pētniecības un tehnoloģijas attīstības resursus, lai nodrošinātu sekmīgu līdzdalību Kopienas pamatprogrammās. - Sākt integrētas pētniecības politikas veidošanu un veikt pasākumus integrācijai Eiropas pētniecības telpā. 26. sadaļa. Izglītība un kultūra - Pabeigt tiesiskās un administratīvās sistēmas izveidi Mūžizglītības programmas un programmas „Jaunatne rīcībā” pārvaldīšanai un nostiprināt īstenošanas struktūras. 27. sadaļa. Vide - Turpināt tiesību aktu saskaņošanu ar acquis , īpaši gaisa kvalitātes, atkritumu apsaimniekošanas un ūdens kvalitātes jomās, un būtiski uzlabot tiesību aktu īstenošanu un vides uzraudzību. - Nostiprināt Vides inspekciju un citas īstenošanas struktūras, izveidot ticamu izpildes pārskatu un nodrošināt, ka tiek efektīvi piemēroti naudassodi un citas sankcijas un ka tām ir preventīva ietekme. - Nostiprināt administratīvos resursus valsts un vietējā līmenī un uzlabot koordināciju starp administratīvajām struktūrām, kuras ir atbildīgas par jautājumiem, kas saistīti ar vidi. - Sagatavot stratēģiskus plānus, tostarp finanšu stratēģijas, un izstrādāt atkritumu apsaimniekošanas stratēģiju un atkritumu apsaimniekošanas plānu. - Izstrādāt vides ieguldījumu stratēģiju, pamatojoties uz prognozēm par saskaņošanas izmaksām. - Integrēt vides aizsardzības prasības citu sektoru politikas virzienos, jo īpaši izstrādājot novērtējumus par ietekmi uz vidi. - Palielināt ieguldījumus vides infrastruktūrā, īpaši uzsverot notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, dzeramā ūdens apgādi, spēju novērst gaisa piesārņojumu un atkritumu apsaimniekošanu. 29. sadaļa. Muitas savienība - Palielināt administratīvos resursus muitas tiesību aktu īstenošanai un cīņai pret pārrobežu noziedzību. - Turpināt tiesību aktu un procedūru saskaņošanu ar acquis , jo īpaši tranzīta un tarifa kvotu piešķiršanas jomās. - Saskaņot ar acquis Likumu par tehnoloģiskajām/rūpnieciskās attīstības zonām. 31. sadaļa. Ārpolitika, drošības politika un aizsardzības politika - Ieviest tiesību aktus kopējās nostājas īstenošanai starptautisku ierobežojošo pasākumu jomā. 32. sadaļa. Finanšu kontrole - Pārskatīt valsts iekšējās finanšu kontroles ( PIFC ) politikas dokumentu un iesniegt noteikumus par PIFC un iekšējo revīziju, lai padarītu visaptverošus un konsekventus gan PICF politikas virzienus, gan spēkā esošos tiesību aktus, un atjaunināt rīcības plānu to vidēja termiņa prioritāšu īstenošanai, kuras ir saistītas ar PIFC . - Pabeigt iekšējās revīzijas vienību izveidi centrālajās valsts iestādēs, tur, kur tas vajadzīgs, izveidot līdzīgas vienības pašvaldību līmenī un nodrošināt atbilstošu personālu, mācības un aprīkojumu. - Izstrādāt efektīvas pārvaldības, pārraudzības, kontroles un revīzijas sistēmas, kas vajadzīgas ar ES pirmspievienošanās instrumentiem saistīto programmu decentralizētai īstenošanai. - Veicināt valsts revīzijas biroja darbības un finansiālo neatkarību un nodrošināt tā ziņojumos norādīto faktu izpildes pārbaudi. 3.2. Vidēja termiņa prioritātes Politiskie kritēriji Demokrātija un tiesiskums Valdība - Pabeigt decentralizācijas procesu. Valsts pārvalde - Turpināt attīstīt administratīvos resursus Stabilizācijas un asociācijas nolīguma īstenošanai. Korupcijas novēršanas politika - Pabeigt korupcijas apkarošanas stratēģijas īstenošanu. - Izpildīt noteikumus, kas saistīti ar interešu konflikta novēršanu, atbilstoši starptautiskiem standartiem. Cilvēktiesības un mazākumtautību aizsardzība - Turpināt veicināt cilvēktiesību ievērošanu tiesībaizsardzības iestādēs un ieslodzījuma vietās un cietumos. - Turpināt īstenot stratēģiju par mazākumtautību kopienu līdzvērtīgu pārstāvību. Reģionālie jautājumi un starptautiskās saistības - Veicināt reģionālo dialogu, stabilitāti, labas kaimiņattiecības un sadarbību. Ekonomiskie kritēriji - Paātrināt centienus, lai aizsargātu elektrības tirgus ilgtspējīgumu, ņemot vērā valsts liberalizācijas saistības, novēršot pašreizējos traucējumus, ko rada cenas, kuras nesedz izmaksas, un nostiprinot regulējošās iestādes un fizisko infrastruktūru. - Paaugstināt valsts izdevumu kvalitāti, nostiprinot valsts sektora vidēja termiņa plānošanas resursus un uzlabojot budžeta izpildi. Turpināt uzlabot izglītības kvalitāti, nodrošinot infrastruktūrai turpmāku finansējumu un personālu, kas ir vajadzīgs jaunāko reformu pilnīgai īstenošanai izglītības nozarē. - Turpināt uzlabot darba tirgus rezultātus un samazināt bezdarbu, veicot papildu pasākumus, lai atrisinātu jaunatnes un ilgtermiņa bezdarba jautājumus, un modernizējot sociālā nodrošinājuma un izglītības sistēmu. - Turpināt centienus integrēt ēnu ekonomiku valsts ekonomikā. - Modernizēt valsts infrastruktūru, īpaši enerģētikas un transporta nozarē, lai nostiprinātu ekonomikas vispārējo konkurētspēju. Spēja uzņemties dalības saistības 1. sadaļa. Preču brīva aprite - Izveidot tirgus uzraudzības struktūru, kas atbilst acquis prasībām. 3. sadaļa. Tiesības veikt uzņēmējdarbību un pakalpojumu sniegšanas brīvība - Saskaņot ar ES acquis tiesību aktus par profesionālās kvalifikācijas, tostarp mācību noteikumu, savstarpēju atzīšanu un attīstīt vajadzīgās administratīvās struktūras. - Saskaņot ar acquis tiesību aktus par pasta pakalpojumiem, tostarp izveidot neatkarīgu regulēšanas valsts iestādi. 5. sadaļa. Publiskais iepirkums - Panākt, ka publiskā iepirkuma struktūras ir pilnībā spējīgas darboties, lai nodrošinātu publiskā iepirkuma procedūru stingru piemērošanu atbilstīgi EK standartiem. Izveidot e-iepirkumu. 7. sadaļa. Intelektuālā īpašuma tiesības - Izveidot resursus, kas ir vajadzīgi, lai īstenotu un piemērotu šajā sadaļā ietvertos acquis , un izveidot pienācīgu reģistrācijas sistēmu attiecībā uz veikto izmeklēšanu, kriminālvajāšanu un tiesiskajām darbībām attiecībā uz pirātismu un viltošanu. 8. sadaļa. Konkurences politika - Turpināt saskaņot tiesību aktus ar ES pretmonopolu un valsts atbalsta acquis . - Turpināt uzlabot izpildes pārskatu pretmonopola un valsts atbalsta kontroles jomās. - Palielināt informētību valdības iestādēs, uzņēmēju aprindās un sabiedrībā kopumā. 9. sadaļa. Finanšu pakalpojumi - Izveidot ticamu izpildes pārskatu par cīņu pret transportlīdzekļu vadīšanu bez apdrošināšanas. - Turpināt saskaņošanu ar ES tiesību aktiem finanšu pakalpojumu jomā. 11. sadaļa. Lauksaimniecība un lauku attīstība - Modernizēt lauksaimniecības pārvaldes resursus un pabeigt gatavošanos Kopējās lauksaimniecības politikas vadības mehānismu, jo īpaši integrētās pārvaldes un kontroles sistēmas (( IACS ), piemērošanai un praktiskai ieviešanai un nodrošināt funkcionējošu zemes gabalu identifikācijas sistēmu ( LPIS ). 12. sadaļa. Pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un fitosanitārijas politika - Turpināt saskaņot tiesību aktus ar acquis saistībā ar transmisīvo sūkļveida encefalopātiju ( TSE ) un dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, īstenot un kontrolēt to izpildi un izveidot vajadzīgo vākšanas un apstrādes sistēmu. - Izveidot augu veselības iestādi, kas ir pienācīgi nodrošināta ar personālu. Turpināt saskaņot fitosanitāros tiesību aktus ar acquis . - Pieņemt plānu lauksaimniecības pārtikas uzņēmumu modernizācijai un sākt tā īstenošanu. - Nostiprināt laboratoriju resursus pārtikas nekaitīguma, veterinārijas un fitosanitārijas jomā. 14. sadaļa. Transporta politika - Turpināt darbu, lai pilnībā saskaņotu ar acquis tiesību aktus autotransporta jomā (ieskaitot digitālā tahogrāfa ieviešanu), turpināt saskaņošanu ar acquis dzelzceļa transporta jomā (pirmais un otrais dzelzceļa tiesību aktu kopums un savstarpējā savietojamība), panākt pilnīgu saskaņošanu ar aviācijas tiesību aktiem un nodrošināt atbilstošo tiesību aktu enerģisku piemērošanu. - Izpildīt Eiropas kopējās gaisa telpas nolīguma otrajā pārejas posmā paredzētās saistības. 17. sadaļa. Ekonomikas un monetārā politika - Saskaņot tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu centrālās bankas pilnīgu neatkarību. 18. sadaļa. Statistika - Turpināt attīstīt visas statistikas jomas, panākt pilnīgu saskaņošanu galvenajās jomās attiecībā uz regularitāti, apjomu, klasifikāciju, savlaicīgumu un kvalitāti un izveidot vienotu vadības un ražošanas sistēmu. - Izveidot labi koordinētu statistikas valsts sistēmu. 19. sadaļa. Nodarbinātības un sociālā politika - Izstrādāt pastāvīgu sociālā dialoga mehānismu. - Izstrādāt sociālās integrācijas ilgtermiņa politikas virzienus un uzlabot mazāk aizsargāto grupu piekļuvi darba tirgum. - Turpināt pilnveidot sociālās aizsardzības politikas virzienus. - Izstrādāt mehānismus, lai uzraudzītu invalīdu stāvokli. 20. sadaļa. Uzņēmumu un rūpniecības politika - Turpināt izstrādāt MVU atbalsta mehānismus un uzlabot MVU piekļuvi finanšu pakalpojumiem. Noteikt un īstenot izaugsmi un jauninājumus veicinošu rūpniecības stratēģiju. - Apsvērt stratēģijas izstrādi uzņēmējdarbības izglītības attīstībai, balstoties uz sekmīgiem projektiem, kurus atbalsta līdzekļu devēji. 22. sadaļa. Reģionālā politika un strukturālo instrumentu koordinācija - Nostiprināt administratīvos resursus centrālā līmenī un attīstīt tos reģionālā un vietējā līmenī. Nodrošināt pienākumu skaidru sadalījumu un pastiprināt koordināciju starp izraudzītām īstenošanas iestādēm/struktūrām, tostarp vietējām iestādēm. 24. sadaļa. Tiesiskums, brīvība un drošība - Nodrošināt saskaņošanu ar attiecīgajiem acquis patvēruma un imigrācijas jomā. 25. sadaļa. Zinātne un pētniecība - Piemērot integrētu pētniecības politiku. 26. sadaļa. Izglītība un kultūra - Turpināt centienus uzlabot izglītības, tostarp pamatizglītības, kvalitāti un izveidot mūsdienīgu profesionālās izglītības un apmācības sistēmu un augstākās izglītības nozari, kas saistīta ar darba tirgus un ekonomiskajām vajadzībām un veicina reģionālo sadarbību augstākās izglītības jomā. 27. sadaļa. Vide - Turpināt integrēt vides aizsardzības prasības citos sektorpolitikas virzienos, jo īpaši izstrādājot novērtējumus par ietekmi uz vidi. - Turpināt palielināt ieguldījumus vides infrastruktūrā, īpaši uzsverot notekūdeņu savākšanu un attīrīšanu, dzeramā ūdens apgādi, spēju novērst gaisa piesārņojumu un atkritumu apsaimniekošanu. 28. sadaļa. Patērētāju un veselības aizsardzība - Pabeigt tiesību aktu saskaņošanu ar ES acquis attiecībā uz patērētāju aizsardzību un nostiprināt administratīvos resursus, kas vajadzīgi efektīvai tirgus uzraudzībai. - Turpināt saskaņošanu ar ES acquis sabiedrības veselības politikas jomā, konkrētāk tādās jomās kā tabaka, asinis, audi un šūnas un lipīgas slimības. Nostiprināt iestāžu, administratīvos un finanšu resursus sabiedrības veselības jomā. - Garīgās veselības jomā kā alternatīvu ievietošanai ārstniecības iestādēs izstrādāt sabiedrībā balstītus pakalpojumus un nodrošināt, ka garīgās veselības aprūpei tiek piešķirti pietiekami finanšu līdzekļi. 31. sadaļa. Ārpolitika, drošības politika un aizsardzības politika - Saskaņot ar ES pamatprincipiem, ko Eiropadome pieņēma 2002. gada septembrī, nolīgumu, kas noslēgts ar ASV saistībā ar nosacījumiem personu izdošanai starptautiskajai krimināltiesai. 32. sadaļa. Finanšu kontrole - Finanšu ministrijas vadībā turpināt izstrādāt un ieviest ES valsts iekšējās finanšu kontroles ( PIFC ) modeli (decentralizēta vadības atbildība un neatkarīgas iekšējās revīzijas funkcionalitāte), izmantojot saskaņotus tiesību aktus un atbilstošus institucionālos resursus. - Turpināt nostiprināt valsts revīzijas biroja darbības resursus un tā darbības un finansiālo neatkarību. - Izveidot procedūras un administratīvos resursus, lai nodrošinātu EK finanšu interešu efektīvu aizsardzību. 4. PROGRAMMU VEIDOŠANA Kopienas palīdzību Rietumbalkānu valstīm atbilstoši stabilitātes un asociācijas procesam sniegs, izmantojot pašreizējos finanšu instrumentus, īpaši saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1085/2006 ( IPA ), un attiecībā uz programmām, kas pieņemtas līdz 2007. gadam, –Padomes 2000. gada 5. decembra Regulu Nr. 2666/2000 ( CARDS regula)[5]. Finansēšanas nolīgumi kalpo par juridisko pamatu konkrētu programmu īstenošanai. Tātad šim lēmumam nav finansiālas ietekmes. Bijušajai Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikai būs pieejams finansējums no daudzvalstu un horizontālajām programmām. 5. NOSACĪJUMU KOPUMS Palīdzība Rietumbalkānu valstīm ietver nosacījumus, ka turpinās progress atbilstīgi Kopenhāgenas kritērijiem, kā arī progress Stabilizācijas un asociācijas nolīguma prasību un šīs pievienošanās partnerības konkrēto prioritāšu izpildē. Šo nosacījumu neievērošanas gadījumā Padome var veikt attiecīgus pasākumus, pamatojoties uz 21. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1085/2006, vai – tādu programmu gadījumā, kas pieņemtas pirms 2007. gada, – pamatojoties uz 5. pantu Regulā (EK) Nr. 2666/2000. Uz palīdzību attiecas arī Padomes 1997. gada 29. aprīļa secinājumos definētie nosacījumi, īpaši attiecībā uz saņēmēju apņemšanos veikt demokrātiskas ekonomiskās un institucionālās reformas. Īpaši nosacījumi ir arī iekļauti individuālajās gada programmās. Lēmumus par finansēšanu pieņems pēc tam, kad būs parakstīts finansēšanas nolīgums ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku. 6. UZRAUDZĪBA Pievienošanās partnerības īstenošanu izskatīs, izmantojot mehānismus, kas izveidoti saskaņā ar stabilizācijas un asociācijas procesu, īpaši gada progresa ziņojumus, ko sniedz Komisija. [1] OV L 86, 24.3.2004., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 269/2006 (OV L 47, 17.2.2006., 7. lpp.). [2] Lēmums EK XX [datums] (priekšlikums izteikts 2007. gada 6. novembrī). [3] Padomes 2006. gada 30. janvāra Lēmums 2006/57/EK par principiem, prioritātēm un nosacījumiem, kas ietverti Eiropas partnerībā ar Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku, un ar ko atceļ Lēmumu 2004/518/EK (OV L 35, 7.2.2006., 32. lpp.). [4] OV L 210, 31.7.2006., 82. lpp. [5] OV L 306, 7.12.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2112/2005 (OV L 344, 27.12.2005., 23. lpp.).