LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 138/4

Uzklausīšanas amatpersonas nobeiguma ziņojums Lietā COMP/C-3/37.792 — Microsoft

(atbilstoši 15. un 16. pantam Komisijas 2001. gada 23. maija Lēmumā 2001/462/EK, EOTK par uzklausīšanas amatpersonu darba uzdevumiem dažos tiesas procesos par konkurenci — OV L 162, 19.6.2001., 21. lpp.)

(2008/C 138/05)

Nolēmuma projekta šajā lietā izriet šādi apsvērumi.

Uz 2004. gada 24. marta galīgo lēmumu balstīta 24. panta 1. punkta procedūra

Komisija 2004. gada 24. martā pieņēma lēmumu procesā saskaņā ar EK līguma 82. pantu (Lieta COMP/C-3/37.792), to adresējot Microsoft Corporation (“Microsoft”). Šajā lēmumā (“galīgais lēmums”) Komisija cita starpā konstatēja, ka Microsoft, no 1998. gada oktobra līdz lēmuma dienai atteikdamies atklāt darba grupu serveru operētājsistēmu produktu pārdevējiem noteiktu specifisku “savietojamības informāciju”, kas tiem ļautu izstrādāt un izplatīt šādus produktus, ir pārkāpis EK līguma 82. pantu (“82. pants”) un EEZ līguma 54. pantu (1).

Komisija 2005. gada 10. novembrī pieņēma lēmumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1/2003 24. panta 1. punktu (“24. panta 1. punkta lēmums”). Šā lēmuma 1. pantā ir prasīts, lai “Microsoft Corporation līdz 2005. gada 15. decembrim nodrošinātu pilnīgu atbilstību pienākumiem, kas noteikti galīgā lēmuma 5. panta a) un c) apakšpunktā. Ja tas netiks izpildīts, Microsoft Corporation tiks noteikta kavējuma nauda EUR 2 miljoni dienā, rēķinot no minētā datuma”.

Lēmuma 24. panta 1. punkts atklāja divus gadījumus, kad Microsoft nav ievērojis savus pienākumus saskaņā ar galīgā lēmuma 5. panta a) un c) punktu. Šī procedūra attiecas tikai uz apgalvojumu, ka Microsoft nav iesniedzis pilnīgu un precīzu tehnisko dokumentāciju, kas satur savietojamības informāciju, kura tam bija jāsniedz saskaņā ar galīgo lēmumu.

Kādus pasākumus Microsoft ir veicis, lai nodrošinātu pilnīgu un precīzu tehnisko dokumentāciju, un kā uz tiem ir reaģējusi Komisija

Microsoft2004. gada 14. decembrī nosūtīja Komisijai tehnisko dokumentāciju (specifikācijas), ko Microsoft bija sagatavojis attiecīgajiem protokoliem (“tehniskā dokumentācija”). Komisijas ārējie eksperti OTR izskatīja šo tehnisko dokumentāciju un sniedza ziņojumu (“pirmais OTR ziņojums”) ar negatīvu vērtējumu attiecībā uz dokumentācijas pilnīgumu, precizitāti un atbilstību mērķim. Komisijas dienesti 2005. gada 15. jūnijā pirmo OTR ziņojumu nosūtīja Microsoft, lai tas varētu sniegt savus komentārus. Microsoft2005. gada 8. jūlijā sniedza atbildi uz pirmo OTR ziņojumu.

Komisija ar lēmumu 2005. gada 28. jūlijā izveidoja uzraudzības mehānismu, paredzot pārraudzības pilnvarnieka iecelšanu, funkcijas un pienākumus. Pilnvarnieka funkcijās ietilpst palīdzība Komisijai, pārraugot galīgā lēmuma ievērošanu (2). No Microsoft iesniegtā saraksta, kurā bija iekļauti četri eksperti, Komisija 2005. gada 5. oktobrī izvēlējās vienu personu par pārraudzības pilnvarnieku.

Atbildot uz paustajām bažām pirmajā OTR ziņojumā par informāciju, ko satur tehniskā dokumentācija, Microsoft2005. gada 8. augustā iesniedza Komisijas dienestiem atjauninātu tehniskās dokumentācijas versiju.

Arī šo tehniskās dokumentācijas versiju izskatīja OTR. OTR sniedza atjauninātu ziņojumu attiecībā uz tehniskās dokumentācijas pilnīgumu un precizitāti, un tajā OTR vērtējums joprojām bija negatīvs.

Lai būtu izpildīti Microsoft pienākumi saskaņā ar galīgā lēmuma 5. panta c) punktu, tas ieinteresētajiem uzņēmumiem darīja pieejamu vērtēšanas nolīgumu. Līdz šim četri uzņēmumi (Novell, IBM, Oracle un Sun) ir noslēguši ar Microsoft vērtēšanas nolīgumus uz trim dienām. Komisijas dienesti šiem uzņēmumiem lūdza iesniegt sīki izklāstītu aprakstu, kā notika vērtēšana uz vietas, un izvērtējumu, vai tehniskā dokumentācija, ko izskatīja vērtēšanas gaitā, sniedz pilnīgas un precīzas specifikācijas protokoliem, uz ko attiecas lēmums, kā arī lūdza paust savas domas par to, cik vērtīga ir tehnoloģija, ko atklāj tehniskā dokumentācija.

Atbildot uz diviem Komisijas pieprasījumiem (viens no tiem bija 2005. gada septembrī/oktobrī un otrs 2006. gada martā), Novell, IBM, Oracle un Sun sniedza negatīvus komentārus par to, vai nodotā tehniskā dokumentācija ir adekvāta un pietiekoša.

Microsoft2005. gada 11. un 23. novembrī iesniedza pārskatītu tehnisko dokumentāciju (“2005. gada novembra tehniskā dokumentācija”). Pilnvarnieks 2005. gada 30. novembrī iesniedza provizorisku ziņojumu par Microsoft pārskatīto tehnisko dokumentāciju, un tas tika nosūtīts Microsoft. Savu nobeiguma ziņojumu par 2005. gada novembra tehnisko dokumentāciju pilnvarnieks iesniedza 2005. gada 15. decembrī.

Uz pilnvarnieka provizorisko ziņojumu Microsoft sniedza atbildi 2005. gada 15. decembrī un paziņoja, ka Redmondā ir pieejama vēlreiz pārskatīta tehniskā dokumentācija (“2005. gada 15. decembra tehniskā dokumentācija”). Šī tehniskās dokumentācijas trešā versija, ko Komisija nebija saņēmusi līdz 2005. gada 26. decembrim, tika komentēta pilnvarnieka sagatavotajā ziņojumā 2006. gada 3. martā.

Iebildumi

Komisija 2005. gada 21. decembrī iesniedza Microsoft iebildumu dokumentu, kurā tā pauda sākotnēju secinājumu, ka 2005. gada 23. novembrī iesniegtā pārskatītā tehniskā dokumentācija vēl nav pietiekoša, lai būtu izpildīti Microsoft pienākumi, ko tam uzliek galīgā lēmuma 5. panta a) un c) punkts. Iebildumu dokuments arī atsaucās uz tehniskās dokumentācijas trešo versiju, norādot, ka izmaiņas tehniskās dokumentācijas 2005. gada 15. decembra versijā būtībā aprobežojas tikai ar formatēšanu. Komisija secināja, ka tehniskās dokumentācijas 2005. gada 15. decembra versija nenovērš iepriekšējās versijās atklātās nepilnības. Iebildumu dokumentam tika pievienoti pilnvarnieka ziņojumi.

Microsoft tika aicināts sniegt atbildi līdz 2006. gada 31. janvārim. Pēc Microsoft lūguma es šo termiņu pagarināju līdz 2006. gada 15. februārim, jo īpaši, lai ļautu Microsoft ekspertiem izstrādāt argumentētus atzinumus par Komisijas pausto kritiku. Šis pārceltais termiņš tika ievērots.

Microsoft mutiskajā uzklausīšanā un savā rakstiskajā atbildē apgalvoja, ka iebildumu dokuments ir pamatos kļūdains, jo tajā nav pietiekoši ņemta vērā tā tehniskā dokumentācija, kuru Microsoft pieteica 2005. gada 15. decembrī. Tā kā Microsoft bija paziņojis Komisijai, ka tehniskā dokumentācija būs gatava pārbaudei no 15. decembra, Komisijai esot bijis jāgaida, līdz Briselē tiek saņemts tehniskās dokumentācijas eksemplārs, nevis pirms tam jāizdod iebildumu dokuments.

Es nepiekrītu Microsoft uzskatam, ka iebildumu dokuments ir kļūdains. Ka atzīst tiesu prakse, iebildumu dokuments ir tāds dokuments, kurā izklāsta sākotnējus secinājumus. Komisija savu nostāju, kas tajā pausta, var līdz lēmuma pieņemšanai grozīt vai papildināt, ja tā dod iespēju attiecīgajiem uzņēmumiem izteikt savu viedokli šajā ziņā (3). Faktu izklāsta vēstulē, kas izdota 2006. gada 10. martā (skat. turpmāk), Microsoft tika pienācīgi darīts zināms Komisijas vērtējums attiecībā uz tehnisko dokumentāciju, ko Microsoft ir iesniedzis, un tika dots pietiekams termiņš viedokļa paušanai. Līdz ar to es uzskatu, ka Microsoft nevar apgalvot, ka būtu pārkāptas tā tiesības attiecībā uz iebildumu dokumenta izdošanu.

Turpmākie dokumenti, kas saņemti no Microsoft, un “faktu izklāsta vēstule”

Microsoft2006. gada 25. janvārī piedāvāja tehniskās dokumentācijas licences turētājiem piekļuvi Windows pirmkodam ar pirmkoda atsauces licenci.

Microsoft2006. gada 30. janvārī nodeva attiecīgajiem Komisijas dienestiem tehniskās dokumentācijas ceturto versiju.

Komisija 2006. gada 10. martāMicrosoft iesniedza dokumentu (“faktu izklāsta vēstuli”), paskaidrojot, ka tehniskās dokumentācijas 2005. gada 15. decembra versija tiek uzskatīta par nepietiekošu galīgā lēmuma ievērošanai. Turklāt Microsoft tika darīts zināms, ka pirmkoda atklāšanas ir nebūtiskas attiecībā uz Microsoft pienākumiem atbilstoši galīgā lēmuma 5. panta a) un c) punktam. Dokumentam bija pievienots ziņojums, kas attiecās uz tehniskās dokumentācijas trešo versiju un ko sagatavoja pilnvarnieks, un ziņojums, kas attiecās uz tehniskās dokumentācijas ceturto versiju un kuru sagatavoja TAEUS, gan tikai izskatot specifikācijas vienam no protokoliem.

Komentāru sniegšanai par faktu izklāsta vēstuli Microsoft tika atvēlēts laiks divas nedēļas.

Microsoft2006. gada 14. marta vēstulē paziņoja viedokli, ka faktu izklāsta vēstule satur jaunus apgalvojumus un tādēļ veido vēl vienu iebildumu dokumentu, kuru izdodot, būtu jānosaka atbildes sniegšanas termiņš četras nedēļas. Jo īpaši Microsoft pauda viedokli, ka faktu izklāsta vēstulē minētais pieņēmums par to, ka tehniskās dokumentācijas trešā versija neatbilst Komisijas 2004. gada 24. marta lēmuma 5. panta a) un c) punktam, ir jauns apgalvojums.

Es savā atbildē, ko sniedzu 2006. gada 17. martā, paziņoju, ka nepiekrītu Microsoft viedoklim, ka Komisijas faktu izklāsta vēstule saturētu tādus iebildumus, kas nav minēti Komisijas iebildumu dokumentā. Es uzskatu, ka ar detalizētāku pievēršanos tehniskās dokumentācijas 2005. gada 15. decembra versijai tiek nevis izvirzīti jauni iebildumi pret Microsoft, bet gan uzturēti esošie iebildumi, ņemot vērā jaunus faktus. Līdz ar to es nepiekritu Microsoft prasībām. Tomēr, jo īpaši lai ļautu Microsoft koncentrēties uz sagatavošanos mutiskajai uzklausīšanai turpmākajās dienās, gan ņemot vērā iebildumu dokumentu, gan ņemot vērā faktu izklāsta vēstuli, es nepieprasīju Microsoft rakstiski atbildēt uz faktu izklāsta vēstuli pirms mutiskās uzklausīšanas un atvēlēju Microsoft laiku līdz divām nedēļām pēc mutiskās uzklausīšanas, t.i., līdz 2006. gada 14. aprīlim, kurā iesniedzami rakstiski komentāri par faktu izklāsta vēstuli. Šis termiņš tika ievērots.

Turpmākie dokumenti, kas saņemti no Microsoft, un Komisijas otrā “faktu izklāsta vēstule”

Microsoft2006. gada 11. aprīlī iesniedza nākošo pārskatīto tehniskās dokumentācijas versiju.

Pēc 2006. gada 7. un 8. aprīlī rīkotās sanāksmes, kurā piedalījās pilnvarnieks un pārstāvji no Microsoft un Komisijas, un par konkurenci atbildīgā Komisijas locekļa 2006. gada 13. aprīļa vēstules Microsoft izpilddirektoram Microsoft2006. gada 22. aprīlī nodeva pilnvarniekam pilnīgas un precīzas tehniskās dokumentācijas iesniegšanas darba plānu. Šajā darba plānā ir noteikts, ka līdz 2006. gada 30. jūnijam tiks iesniegta pārskatīta tehniskā dokumentācija attiecībā uz vairumu tajā aprakstīto protokolu un ka pārējo tur aprakstīto protokolu tehniskā dokumentācija tiks iesniegta līdz 2006. gada 18. jūlijam.

Pilnvarnieks 2006. gada 15. maijā iesniedza divus ziņojumus — vienā ziņojumā tika sniegti komentāri par Microsoft tehnisko ekspertu ziņojumiem, kas pievienoti Microsoft2006. gada 14. aprīļa vēstulē, un otrā ziņojumā bija dots vērtējums tās tehniskās dokumentācijas pilnīgumam un precizitātei, ko Microsoft bija iesniedzis 2006. gada 11. aprīlī.

TAEUS2006. gada 15. maijā iesniedza ziņojumu, kurā tika dots vērtējums šīs dokumentācijas pilnīgumam un precizitātei un sniegti komentāri par Microsoft eksperta ziņojumiem. Šis ziņojums 2006. gada 19. maijā tika iesniegts Microsoft kopā ar pilnvarnieka 2006. gada 15. maija ziņojumu un pilnvarnieka ziņojumu par to tehnisko dokumentāciju, ko Microsoft bija iesniedzis 2006. gada 11. aprīlī. Minētajā vēstulē Komisija arī paziņoja Microsoft savu vērtējumu, ka nav tikuši skatīti un līdz ar to paliek spēkā iebildumi, kas izvirzīti 2005. gada 21. decembrī attiecībā uz tehniskās dokumentācijas pilnīgumu un precizitāti. Komisija aicināja Microsoft iesniegt komentārus divu nedēļu laikā no vēstules saņemšanas.

Microsoft2006. gada 23. maijā lūdza par divām nedēļām pagarināt termiņu atbildes sniegšanai uz Komisijas 2006. gada 19. maija vēstuli.

Es 2006. gada 30. maija piekritu termiņu, kurā Microsoft jāsniedz atbilde uz Komisijas 2006. gada 19. maija vēstuli, pagarināt līdz 2006. gada 9. jūnijam.

Microsoft 2006. gada 9. jūnijā atbildēja uz 2006. gada 19. maija vēstuli. Šajā atbildē bija vēl divi Microsoft tehnisko ekspertu ziņojumi.

Piekļuve lietas materiāliem

Pēc iebildumu dokumenta izdošanas Microsoft2005. gada 23. decembrī tika piešķirta piekļuve lietas materiāliem. Microsoft2005. gada 24. decembra un 2006. gada 2. janvāra vēstulē un 2006. gada 6. janvāra sanāksmē uzklausīšanas amatpersonas birojā pieprasīja tālāku piekļuvi Komisijas lietas materiāliem. Šis pieprasījums attiecībā uz piekļuvi lietas materiāliem attiecās arī uz saraksti starp Komisiju, no vienas puses, un OTR un pārraudzības pilnvarnieku, no otras puses.

Es 2006. gada 13. janvāra vēstulē nepiekritu Microsoft prasībām piekļūt sarakstei, kas notikusi ar OTR un pārraudzības pilnvarnieku. Pēc padziļinātas vēstuļu apmaiņas ar Microsoft šajā jautājumā es nolēmu, ka tai jābūt iekšējai sarakstei. Tomēr es rūpīgi pārbaudīju, vai piekļuve sarakstes jautājumiem varētu būt nepieciešama, lai pietiekami izprastu metodiku vai tehniskā ziņā pareizi pārbaudītu pilnvarnieka ziņojumu, vai arī ir obligāti vajadzīga Microsoft aizstāvības mērķiem. Tā kā to nevarēja izslēgt attiecībā uz uzraudzības pilnvarnieka veikto “Pietiekamības pārbaudi”, es nolēmu piešķirt piekļuvi šim dokumentam. Bez tam, lai ļautu Microsoft pārliecināties, ka Komisijas dienesti izvēlējušies pieejamos dokumentus, es nodrošināju, lai Microsoft tiktu izsniegts aprakstošs visu to šobrīd neatklāto dokumentu saraksts, kas potenciāli varētu būt saistīti ar iebildumu dokumentu.

Microsoft2006. gada 17. janvāra vēstulē lūdza piekļuvi visiem dokumentiem, kas attiecas uz Komisijas kontaktiem ar tiem četriem uzņēmumiem, kuri bija snieguši atbildes uz Komisijas rīkoto tirgus pārbaudi (Novell, IBM, Oracle un Sun), kā arī ar jebkuru citu trešo personu, ar kuru Komisija strādāja šajā saistībā. Lai gan šie materiāli, kas saņemti no trešām personām, vispirms bija klasificēti kā konfidenciāli, visi informācijas sniedzēji atteicās no savām tiesībām uz konfidencialitāti attiecībā uz tiem saviem dokumentiem, kas bija iekļauti Microsoft nodotajā sarakstā. Tādēļ dokumenti tika darīti pieejami. Tā kā dažas atteikšanās no tiesībām tika paustas ar skaidri izteiktu nosacījumu, lai Microsoft neizplatītu informāciju tādām personām, kas nav Microsoft aizstāvis vai personāls, kurš ar to saistīts tiešā veidā, es to darīju zināmu Microsoft. Pēc tam daži informācijas sniedzēji sūdzējās, ka Microsoft ir informāciju izmantojis ļaunprātīgi citiem mērķiem, kas nav Microsoft aizstāvība esošajā procesā, jo īpaši, norādot informāciju Microsoft tīmekļa vietnē. Microsoft tika dota iespēja sniegt komentārus par šīm sūdzībām. Visbeidzot, es piešķīru piekļuvi arī vienam materiālam no sarakstes, kas notika starp OTR un pārraudzības pilnvarnieku un trešām personām.

Microsoft 2006. gada 2. marta vēstulē lūdza man piekļuvi visiem materiāliem, ko informācijas sniedzēji, it sevišķi Sun, IBM un Oracle, ir iesnieguši tieši pilnvarniekam vai OTR. Lai gan šie dokumenti nebija iekļauti Komisijas lietas materiālos laikā, kad Microsoft izteica šo lūgumu, attiecīgie Komisijas dienesti piekrita pieprasīt šādu saraksti no pilnvarnieka (OTR bija Komisijai paziņojis, ka nepastāv rakstiska korespondence ar trešām personām). Šī informācija, izņemot dažus dokumentus, kas tika uzskatīti par konfidenciāliem un nesaistītiem, tika sniegta Microsoft.

Microsoft2006. gada 22. marta vēstulē lūdza piekļuvi tām atbildēm, ko Komisijas dienesti bija saņēmuši no trešām personām kā atbildi uz 18. pantā paredzētajiem pieprasījumiem. Es nodrošināju, lai piekļuve tiktu sniegta tūlīt pēc trešo personu konfidencialitātes pieprasījumu ievērošanas. Šajā pašā vēstulē Microsoft lūdza piekļuvi sarakstei starp Komisiju un tās jauno ekspertu TAEUS. Tā kā es uzskatīju, ka šai sarakstei jābūt iekšējai, es neapmierināju Microsoft lūgumu. Tomēr es pārliecinājos, vai materiāli no sarakstes nav obligāti nepieciešami, lai apstiprinātu TAEUS sagatavoto ziņojumu tehnisko pareizību vai izprastu izmantoto metodiku. Microsoft arī izteica pieņēmumu, ka pastāv turpmāka sarakste starp Komisijas dienestiem un ieinteresētām trešām personām. Es informēju Microsoft, ka tas neatbilst patiesībai.

Microsoft2006. gada 23. maija vēstulē lūdza piekļuvi turpmākai sarakstei starp Komisiju, no vienas puses, un pilnvarnieku un TAEUS, no otras puses, un lūdza piekļuvi atjauninātam sarakstam, kurā iekļauti paziņojumi starp Komisiju un trešām personām, un lūdza šādu paziņojumu nekonfidenciālo versiju kopijas.

Es savā atbildē 2006. gada 2. jūnijā vēlreiz apstiprināju savu nostāju, ka Microsoft nav tiesību piekļūt iekšējai sarakstei starp Komisiju, no vienas puses, un TAEUS vai pilnvarnieku, no otras puses. Tomēr es rūpīgi pārliecinājos, vai sarakstē nav tādu materiālu, kas ir obligāti nepieciešami Microsoft aizstāvībai. Bez tam es nodrošināju, lai Microsoft tiktu nosūtīts atjaunināts paziņojumu saraksts starp Komisiju un trešām personām, pievienojot pilnas to paziņojumu kopijas, kas nav konfidenciāli, bet attiecas uz iebildumiem, kas vērsti pret Microsoft šajā procesā.

Mutiskā uzklausīšana

Microsoft savā 2006. gada 15. februāra korespondencē lūdza atklātu mutisko uzklausīšanu. Es savā 2006. gada 23. februāra vēstulē norādīju, ka saskaņā ar skaidro formulējumu, kāds sniegts Regulas (EK) Nr. 773/2004 14. panta 6. punktā, mutiskās uzklausīšanas nevar būt atklātas. Tā kā šis noteikums ir ne tikai Microsoft interesēs, bet arī citu uzklausīšanas dalībnieku interesēs un procedūras interesēs (cita starpā — lai saglabātu diskusiju lietišķību), es uzskatīju, ka Microsoft lūgums man neļauj atkāpties no iedibinātās kārtības, kas ir nodrošinājusi, ka pēdējo 40 gadu laikā mutiskās uzklausīšanas ir notikušas konstruktīvā un auglīgā gaisotnē.

Tā ka es noraidīju Microsoft lūgumu par pārcelšanu uz vēlāku laiku, mutiskā uzklausīšana notika 2006. gada 30. un 31. martā.

Uz uzklausīšanu ieradās un tajā piedalījās Microsoft un vēl deviņas ieinteresētās personas.

Mutiskajā uzklausīšanā sūdzības par Microsoft attiecībā uz tā iesniegto dokumentu jomu netika izvirzītas. Turklāt tam tika atļauts praktiski viss runas laiks, ko tas pieprasīja. Ņemot vērā iesaistīto trešo personu skaitu, dažām tika pieprasīts samazināt savu runas laiku, kāds sākotnēji pieprasīts. Starp Microsoft un trešām pusēm tika uzturēts vispārējs līdzsvars. Microsoft tika atļauts atbildēt uz trešo personu komentāriem uzklausīšanas beigu posmā.

Mutiskā uzklausīšana pamatā notika, balstoties uz informāciju, ko Microsoft iesniedza 2005. gada 26. decembrī (tehniskās dokumentācijas trešā versija). Tomēr es neiejaucos, kad tika skatīta Microsoft tehniskās dokumentācijas ceturtā versija, kas iesniegta 2006. gada 30. janvārī, jo šie iesniegtie materiāli tika skarti TAEUS ziņojumā, kas pievienots Komisijas 2006. gada 10. marta faktu izklāsta vēstulei.

Galīgā lēmuma projekts

Es uzskatu, ka galīgā lēmuma projektā nav tādu juridisko elementu, kas nebūtu izklāstīti iebildumu dokumentā, un nav tādu faktu elementu, kas nebūtu izklāstīti vai nu iebildumu dokumentā, vai faktu izklāsta vēstulē.

Ņemot vērā iepriekš minēto, es uzskatu, ka šajā lietā ir ievērotas Microsoft un trešo personu tiesības tikt uzklausītiem.

Briselē, 2006. gada 3. jūlijā Karen WILLIAMS

(1) Galīgā lēmuma rezolutīvās daļas 5. pants nosaka:

“Attiecībā uz 2. panta a) punktā minēto pārkāpumu:

a) Microsoft Corporation 120 dienu laikā no šā lēmuma paziņošanas darīs savietojamības informāciju pieejamu ikvienam uzņēmumam, kas ir ieinteresēts darba grupu serveru operētājsistēmas produktu izstrādē un izplatīšanā, un ar saprātīgiem un vienlīdzīgiem noteikumiem ļaus lietot šādiem uzņēmumiem savietojamības informāciju darba grupu serveru operētājsistēmu produktu attīstības un izplatīšanas mērķiem;

b) Microsoft Corporation nodrošinās pieejamās savietojamības informācijas pastāvīgu un savlaicīgu atjaunināšanu;

c) Microsoft Corporation 120 dienu laikā no šā lēmuma paziņošanas izveidos vērtēšanas mehānismu, kas ieinteresētajiem uzņēmumiem sniegs funkcionālu iespēju uzzināt savietojamības informācijas lietošanas apjomu un nosacījumus; attiecībā uz šo vērtēšanas mehānismu Microsoft Corporation var noteikt saprātīgus un vienlīdzīgus nosacījumus, lai nodrošinātu, ka piekļuve savietojamības informācijai tiek piešķirta tikai vērtēšanas mērķiem;” (…).

(2) Salīdz. lēmuma 7. pantu un lēmuma par pilnvarnieku 3. pantu.

(3) Pirmās instances tiesas 2003. gada 30. septembra spriedums apvienotajās Lietās T-191/98 un no T-212/98 līdz T-214/98, Atlantic Container Line, 115. punkts.