Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums, ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz korekciju daudzgadu finanšu shēmā Komisijos pateiktas Parlamentui ir Tarybai pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 48 punktą /* COM/2008/0152 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 14.3.2008 COM(2008) 152 galīgā redakcija Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS, ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz korekciju daudzgadu finanšu shēmā Komisijos pateiktas Parlamentui ir Tarybai pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 48 punktą PASKAIDROJUMA RAKSTS Komisija saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 18. un 48. punktu iesniedz abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm priekšlikumus par korekcijām finanšu shēmā, kuras tā uzskata par vajadzīgām, ņemot vērā īstenošanu. Šajā procedūrā ir ietverta: - maksājumu apropriāciju kopsummas korekcija, lai, ņemot vērā prasības, nodrošinātu sistemātisku attīstību attiecībā uz saistību apropriācijām (18. punkts); - ja pēc 2007. gada 1. janvāra tiek pieņemti jauni noteikumi vai programmas, kas reglamentē struktūrfondus, Kohēzijas fondu, Lauku attīstības fondu un Eiropas Zivsaimniecības fondu, abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas apstiprināt 2007. gadā neizmantoto piešķīrumu pārvietošanu uz turpmākiem gadiem papildus attiecīgajiem izdevumu maksimālajiem apjomiem (48. punkts). Pēc tam, kad Komisija, vadoties no šiem diviem aspektiem, ir pārbaudījusi īstenošanu 2007. gadā, tā saskaņā ar 48. punktu iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai šo priekšlikumu par korekciju finanšu shēmā. Šo priekšlikumu, lai ņemtu vērā īstenošanu, piemēro izdevumu maksimālajai robežai pašreizējās cenās. Turklāt Iestāžu nolīguma 16. punktā ir paredzēts, ka Komisija katru gadu pirms budžeta procedūras n+1 gadam veiks tehnisko korekciju finanšu shēmā atbilstoši ES nacionālā kopienākuma (NKI) un cenu izmaiņām un paziņos iznākumu abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm. Attiecībā uz cenām izdevumu maksimālās robežas pašreizējās cenās nosaka, pielietojot Iestāžu nolīguma 16. punktā paredzēto fiksētu 2 % deflatoru. Attiecībā uz NKI izmaiņām šajā priekšlikumā ir iekļautas jaunākās pieejamās ekonomiskās prognozes. 1. STRUKTūRFONDU, KOHēZIJAS FONDA, LAUKU ATTīSTīBAS FONDA UN EIROPAS ZIVSAIMNIECīBAS FONDA KORIģēšANA SAISTīBā AR TO īSTENOšANAS APSTāKļIEM (48. PUNKTS) Iestāžu nolīguma 48. punktā ir noteikts, ka, ja pēc 2007. gada 1. janvāra tiek pieņemti jauni noteikumi vai programmas, kas reglamentē struktūrfondus, Kohēzijas fondu, Lauku attīstības fondu un Eiropas Zivsaimniecības fondu, abas budžeta lēmējinstitūcijas iestādes apņemas pēc Komisijas priekšlikuma apstiprināt 2007. gadā neizmantoto piešķīrumu pārvietošanu uz turpmākiem gadiem papildus attiecīgajiem izdevumu maksimālajiem apjomiem. 1.1. Iestāžu nolīguma 48. punkta darbības joma Iestāžu nolīgumā ir paredzēts princips, ka pārvietošana attiecināma tikai uz pirmajā finanšu shēmas gadā neizmantotajiem piešķīrumiem. Pārvietojumu piemēro programmām, kuras finansē no struktūrfondu (Eiropas Reģionālās attīstības fonda un Eiropas Sociālā fonda) un no Kohēzijas fonda, Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai un Eiropas Zivsaimniecības fonda līdzekļiem. To piemēro arī Eiropas Reģionālās attīstības fonda ieguldījumam pārrobežu un jūras baseina programmās Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumenta (EKPI) ietvaros un Pirmspievienošanās palīdzības instrumenta (PPI) pārrobežu programmām. Uz šīm programmām arī turpmāk attiecina struktūrfondu noteikumus, un, ja attiecīgās programmas ir iesniegtas ar novēlošanos, konkrētās summas dara atkal pieejamas dalībvalstīm[1]. 1.2. Ierosinātā saistību apropriāciju pārvietošana no 2007. gada uz turpmākajiem gadiem (1. tabula) 2007. gadā tika dzēstas saistību apropriācijas 2,034 miljonu euro apmērā, t.i., tās neizmantoja 2007. gadā un nepārvietoja uz 2008. gadu. Tas atbilst 2007. gada piešķīrumam 45 darbības programmām, kuras nevarēja pieņemt 2007. gadā galvenokārt to novēlotās iesniegšanas dēļ Komisijai. Nākamajā tabulā ir norādīts novēloti iesniegto programmu sadalījums pa fondiem. [pic] Tabulā ir skaidri redzams, ka laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam sākotnējā plānojuma kavēšanās ievērojami samazinājās, salīdzinot ar laikposmu no 2000. līdz 2006. gadam. Kā norādīts nākamajā salīdzinošajā tabulā, uz turpmākiem gadiem pārplānojamā summa ir samazinājusies no 20 % līdz 3 %. [pic][pic] 72 % no nepieciešamās pārplānošanas ir saistīti ar kavēšanos lauku attīstības programmās. Salīdzinājumā ar kohēzijas programmām lauku attīstības programmu apstiprināšanas procedūru apgrūtināja vairāki šo programmu veidošanas aspekti. Pirmkārt, lauku attīstības programmu veidošana notiek lauku attīstības pasākumu līmenī, un ir vajadzīga diezgan sīka informācija, piemēram, par vides aspektiem. Otrkārt, pirms Komisijas apstiprinājuma visas programmas iesniedz apstiprināšanai Lauku attīstības komitejai. Treškārt, ievērojamu skaitu programmu iesniedza Komisijai tikai 2007. gada otrajā pusgadā, ko zināmā mērā varētu būt ietekmējusi neskaidrība par sarunu par brīvprātīgu modulāciju iznākumu 2007. gada pirmajā pusgadā. Visbeidzot, to, ka programmu projekti tika iesniegti novēloti un/vai notika kavēšanās ar Komisijas pieprasīto skaidrojumu sniegšanu, varētu pamatot arī ar citiem faktoriem (valstu iestāžu noteiktie ierobežojumi un iepriekšējas pieredzes trūkums programmu veidošanā). ERAF plānošanas kavēšanās galvenokārt bija saistīta ar attiecīgo programmu novēlotu iesniegšanu. Dažos gadījumos bija vajadzīgas turpmākas sarunas par to saturu, lai uzlabotu saskaņotību ar Kopienas mērķiem. Sarunas par četrām novēlotajām PPI programmām virzījās uz priekšu lēni, jo sarunas, kurās iesaistītas vairākas valstis (no kurām dažas ir trešās valstis), neapšaubāmi ir sarežģītākas. Līdzīgas grūtības ietekmēja EKPI programmas, no kurām vienīgi Baltijas jūras programmu iesniedza un pieņēma 2007. gadā. Arī daudzas EZF programmas tika iesniegtas diezgan vēlu (piemēram, 2007. gada decembrī), padarot neiespējamu programmu pieņemšanu 2007. gadā. Pielikumā iekļautajā 1.a tabulā ir sniegts pilns 2007. gadā neizlietoto piešķīrumu pārskats pa mērķiem un fondiem. Neizlietoto apropriāciju summa bija 3 525 miljoni euro. No šīs summas 1 491 miljonu euro pārvietoja uz 2008. gadu, jo saistību radīšanas procedūras sagatavošanas posmus pabeidza jau līdz 2007. gada beigām. Tādējādi pārpalikumu veido 2 034 miljoni euro, kurus saskaņā ar Iestāžu nolīguma 48. punktu tiek ierosināts pārvietot uz turpmākiem plānošanas perioda gadiem. Nākamajā tabulā ir atainota pārplānošana, kuru ierosina piemērot 1.B apakšpozīcijā un 2. pozīcijā[2]. [pic] Pārvietojamās summas ir nedaudz lielākas sākuma posmā, bet, salīdzinot ar ikgadējiem piešķīrumiem, summas ir mazas. Turklāt 1.b tabulā ir iekļauti detalizēti dati par ierosinātā pārvietojuma izlietojumu pa fondiem, kā arī šā pārvietojuma sadalījums pa gadiem. 1.3. Ierosināto pārvietojumu ietekme uz attiecīgo maksājumu apropriāciju līmeni Pārplānošanai 1.B apakšpozīcijā nav būtiskas ietekmes uz maksājumu paredzamo profilu visā laikposmā. Attiecībā uz Lauku attīstības programmām (2. pozīcija) pārplānošanas rezultātā prognozētie maksājumi 2008. gadā pieaug par 1 014 miljoniem euro, tātad par summu, kas sākotnēji bija paredzēta 2007. gadam. Ietekme uz laikposmu no 2009. līdz 2013. gadam būs niecīga. Ņemot vērā to, ka 2008. gada budžets ir ievērojami mazāks par finanšu shēmas maksimālo robežu, Komisija ierosināto pārplānošanu, ko veic atbilstoši Iestāžu nolīguma 48. punktam, neuzskata par iemeslu ierosināt maksājumu apropriāciju maksimālo robežu korekciju 2008. gadam. 2. SISTEMāTISKAS ATTīSTīBAS NODROšINāšANA STARP MAKSāJUMU APROPRIāCIJāM UN SAISTīBU APROPRIāCIJāM (18. PUNKTS) Viens no finanšu shēmas mērķiem ir nodrošināt sistemātisku attīstību starp saistību apropriācijām un maksājumu apropriācijām. Šo attiecību noteica finanšu shēmas īstenošanas laikposmam, pamatojoties uz vairākām prognozēm, kuras 2005. gada maijā paziņoja abām budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm. Šī metodoloģija bija 2007.–2013. gada finanšu shēmas ietvaros veicamo maksājumu apropriāciju ikgadējās maksimālās robežas pamatā. Atbilstoši Iestāžu nolīguma 19. punkta noteikumiem Komisija 2010. gadā pārskatīs šīs prognozes. Saskaņā ar Iestāžu nolīguma 18. punktu Komisijai maksājumu apropriāciju vispārējais maksimālais apjoms, kuru noteica finanšu shēmas izstrādāšanas brīdī, ir jāsalīdzina ar budžeta izpildi 2007. gadā un budžetu 2008. gadam un nepieciešamības gadījumā jāveic korekcijas. Vispārējo maksājumu apropriāciju sadalījums liecina, ka šīs apropriācijas visvairāk izlietos 2008. gadā, savukārt 2009. gadā to izlietošana samazināsies. Kāpums 2008. gadā galvenokārt izskaidrojams ar maksājumu paredzēto koncentrāciju saistībā ar to, ka strukturālo darbību jomā 2000.–2006. gada plānošanas perioda nobeiguma posms pārklājās ar 2007.–2013. gada plānošanas perioda sākumu. Sagaidāms, ka 2009. gadā maksājumi ievērojami samazināsies saistībā ar to, ka tiks pārtraukta kompensāciju izmaksa no 2000.–2006. gada programmām, tādējādi ar uzviju izlīdzinot pieaugošās izmaksas, kas rodas, izmaksājot kompensācijas no uzsāktajām 2007.–2013. gada programmām. Pašreizējais maksājumu apropriāciju vajadzību novērtējums liecina, ka nav nepieciešamības koriģēt maksājumu maksimālo robežu 2009. gadam. Saskaņā ar pēdējām strukturālo darbību aplēsēm, kuras veica par reģionālo politiku atbildīgie dienesti, maksājumu prasības ir pilnībā savienojamas ar maksājumu esošo maksimālo robežu. Tādēļ Komisija šobrīd nesaskata vajadzību iesniegt priekšlikumu, ar kuru koriģē maksājumu apropriāciju maksimālo robežu 2009. gadam. Komisija, protams, arī turpmāk rūpīgi uzraudzīs situācijas attīstību. Komisija savas maksājumu aplēses, kas iekļautas 2009. gada provizoriskajā budžeta projektā, precizēs attiecībā uz strukturālām darbībām un visām citām pozīcijām, ņemot vērā faktiskās vajadzības, budžeta disciplīnas principus un nepieciešamību saglabāt pietiekamu rezervi neparedzētiem notikumiem. 1. tabula. Struktūrfondu izlietojums 2007. gadā – neizlietoto piešķīrumu pārvietošana [pic] [pic] 3. TEHNISKāS KOREKCIJAS 2009. GADA FINANšU SHēMā ATBILSTOšI NKI IZMAIņāM (16. PUNKTS) 2. tabulā atspoguļota koriģētā 2009. gada finanšu shēma 27 ES dalībvalstīm, ņemot vērā īstenošanu (t.i., pašreizējās cenās, izsakot to procentos no NKI un izmantojot jaunākās pieejamajās ekonomikas prognozes). 3.1. Kopējā NKI summa Atbilstoši jaunākajām pieejamajām prognozēm NKI 2009. gadam ir noteikts 13 129 miljardu euro apmērā pašreizējās cenās 27 ES dalībvalstīs (un 11 975 miljardu euro apmērā 2007. gadam). NKI 27 ES dalībvalstīm turpmākajiem gadiem (2010.–2013. gadam) ir aprēķināts, pamatojoties uz Komisijas prognozēm par vidējo ikgadējo pieaugumu reālos skaitļos. Šīs prognozes ir orientējošas, un tās atjauninās katru gadu, pamatojoties uz jaunākajām pieejamajām ekonomikas prognozēm. 3.2. Finanšu shēmā 2009. gadam izdarītās tehniskās korekcijas galvenie rezultāti Kopējā 2009. gada saistību apropriāciju maksimālā robeža, ņemot vērā īstenošanu (t.i., 136 211 miljoni euro), ir 1,04 % no NKI. Attiecīgā maksājumu apropriāciju kopējā maksimālā robeža (t.i., 123 858 miljoni euro) ir 0,94 % no NKI. Pamatojoties uz jaunākajām ekonomikas prognozēm, līdz ar to paliek rezerve, kas ir mazāka par 1,24 % no pašu resursu maksimālās robežas 38 941 miljonu euro apmērā (t.i., 0,30 % no NKI 27 ES dalībvalstīs). 3.3. Citi ar tehnisko korekciju saistītie elementi 5. pozīcija (Administrācija) Attiecībā uz 5. pozīciju finanšu shēmas zemsvītras piezīmē noteikts, ka pensijām rezervētajās summās, kas iekļautas šīs pozīcijas maksimālajā robežā, nav iekļautas darbinieku iemaksas attiecīgajā shēmā, laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam nosakot ierobežojumu 500 miljonu euro apmērā (2004. gada nemainīgās cenās). Šis noteikums jāsaprot tā, ka summas, ko, nosakot pozīcijas maksimālo robežu, var atskaitīt no pensiju izdevumiem, ierobežo divi lielumi. - Šī summa nevar pārsniegt iemaksas, kas faktiski iekļautas kā gada budžeta ieņēmumi. - Kopējā uzkrāto atskaitījumu summa laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam nedrīkst pārsniegt 500 miljonus euro 2004. gada nemainīgās cenās. Tā kā administratīvie izdevumi pārsvarā atkārtojas, katru gadu par pamatu ņem zemāko robežu, lai neizmantotu rezervi laikposma sākumā, kas tādējādi turpmāk vairs nebūtu pilnībā pieejama. Atskaitāmā summa 2009. gadam ir 78,0 miljoni euro pašreizējās cenās. Izmaksas, kas nav iekļautas 2007.–2013. gada finanšu shēmā Papildus maksimālajām izdevumu robežām, par kurām vienojās 2007.–2013. gada finanšu shēmas ietvaros, ir pieejami vairāki instrumenti. Šo instrumentu mērķis ir nodrošināt ātru reaģēšanu uz ārkārtas vai neparedzētiem notikumiem un zināmās robežās nodrošināt lielāku elastību, nekā paredzēts noteiktajās izdevumu maksimālajās robežās. - Rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos , no kuras ik gadus var mobilizēt ne vairāk kā 221,0 miljonu euro 2004. gada nemainīgās cenās jeb 244,0 miljonus euro 2009. gadā pašreizējās cenās; - ES Solidaritātes fonds , kura maksimālais ikgadējais apmērs pašreizējās cenās ir 1 miljards euro; - Elastības fonds , kura maksimālais ikgadējais apmērs pašreizējās cenās ir 200 miljoni euro, kopā ar 2007. un 2008. gadā neizmantoto ikgadējo summu daļu, kuru var pārvietot uz 2009. gadu. Bez tam būs iespējams izmantot Eiropas Pielāgošanās fondu globalizācijai ( EGF ) ne vairāk kā 500 miljonu euro apmērā gadā pašreizējās cenās, izmantojot jebkuras iepriekšējā gada rezerves atbilstoši saistību apropriāciju vispārējai maksimālai robežai, un/vai divu iepriekšējo gadu atceltās saistības (izņemot saistības, kas attiecināmas uz 1.b apakšpozīciju). Attiecībā uz 2009. gadu ir izpildīti nosacījumi, lai budžetā iekļautu nodrošinājumu 500 miljonu euro apmērā. Ārpusbudžeta darbības un pašu resursi Iestāžu nolīguma 11. punkta ceturtajā rindkopā noteikts, ka informāciju par darbībām, kas nav ietvertas vispārējā budžetā, un paredzamo attīstību attiecībā uz pašu resursu dažādām kategorijām indikatīvi izklāstīs tabulās un atjauninās katru gadu, veicot finanšu shēmas tehnisko korekciju. Šī saskaņā ar jaunākajām pieejamām prognozēm atjauninātā informācija ir norādīta 3. tabulā. Tajā ir iekļauti dati par Eiropas Attīstības fondu (EAF) un pašu resursiem. 2. TABULA: 2007.–2013. GADA FINANŠU SHĒMA pašreizējās cenās [pic] 3. TABULA: VISPĀRĒJĀ BUDŽETĀ NEIEKĻAUTO IZDEVUMU INDIKATĪVĀ PROGRAMMA UN DAŽĀDO PAŠU RESURSU IESPĒJAMĀ TENDENCE [pic] Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS, ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz korekciju daudzgadu finanšu shēmā EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību[3] un jo īpaši tā 48. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[4], tā kā: (1) Tā kā dažas darbības programmas saistībā ar 1.b pozīciju un 2. pozīciju pieņēma ar novēlošanos, piešķīrumu 2 034 miljonus euro apmērā pašreizējās cenās, kas paredzēts struktūrfondiem, Kohēzijas fondam, Lauku attīstības fondam un Eiropas Zivsaimniecības fondam, nevarēja piešķirt 2007. gadā un nevarēja pārvietot uz 2008. gadu. Saskaņā ar Iestāžu nolīguma 48. pantu šī summa jāpārvieto uz turpmākiem finanšu gadiem, palielinot saistību apropriāciju attiecīgās izdevumu maksimālās robežas. (2) Attiecīgi jāizdara grozījumi Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību I pielikumā[5], IR NOLĒMUŠI ŠĀDI. Vienīgais pants Iestāžu nolīguma par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību I pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikumu. Briselē, […] Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā — priekšsēdētājs priekšsēdētājs 2007.–2013. GADA FINANŠU SHĒMA [pic] [1] Saskaņā ar Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulas (EK) Nr. 1083/2006 21. panta 5. punktu. [2] Šajā tabulā iekļautās summas ir norādītas euro, jo plānošanā 1b. apakšpozīcijā, lauku attīstība un Eiropas Zivsaimniecības fonds, izmanto euro. Tomēr, veicot finanšu shēmas ikgadējo izdevumu maksimālo robežu korekciju, izmanto euro miljonus, kā rezultātā summas ir noapaļotas. [3] OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp., grozīts ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 18. decembra Lēmumu 2008/29/EK, ar ko groza 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību attiecībā uz daudzgadu finanšu shēmas pārskatu, OV L 6, 10.1.2008., 7. lpp. [4] OV COM xxx, xx.xx.2008. [5] Šajā nolūkā skaitļus pašreizējās cenās pārvērš 2004. gada cenās.