EIROPAS KOMISIJA Briselē, 16.7.2020 COM(2020) 320 final 2020/0141(NLE) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko groza Lēmumu 2008/376/EK par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir grozīt Padomes Lēmumu 2008/376/EK, lai to saskaņotu ar “Kopienas zinātnes, tehnoloģijas un politikas mērķiem” saskaņā ar Padomes Lēmuma 2008/376/EK 2. pantu. Konkrētāk, šā priekšlikuma mērķis ir pārskatīt Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētniecības programmas (“OTPF pētniecības programma”) ogļu un tērauda pētniecības mērķus. Priekšlikumā tika ņemti vērā ieteikumi, kas ietverti OTPF uzraudzības un novērtējuma ziņojumā (2011-2017), kā arī Ogļu un tērauda konsultatīvo grupu ieteikumos un Ogļu un tērauda komitejā pārstāvēto dalībvalstu ieteikumos. Šī Komisijas priekšlikuma mērķis ir saskaņot OTPF pētniecības programmu ar Parīzes nolīgumu, Komisijas Eiropas zaļo kursu, paziņojumiem par Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānu, Jauno Aprites ekonomikas rīcības plānu un Komisijas Jauno Eiropas industriālo stratēģiju. Priekšlikuma mērķi ir šādi: ·Ogļu pētniecības mērķu atjaunināšana saskaņā ar Komisijas mērķiem klimata, enerģētikas un vides jomā. Tā mērķis ir arī līdz 2050. gadam panākt oglekļneitralitāti un īstenot nekaitēšanas principu, kas nostiprināts paziņojumā par Eiropas zaļo kursu. ·Atbalstīt godīgu un taisnīgu pārkārtošanos ogļu ieguves reģionos saskaņā ar Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma principiem. ·Pārskatīt tērauda pētniecības mērķus, lai par prioritāti noteiktu tērauda ražošanas tehnoloģijas, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei, lietojumus un izmantošanu. ·Nodrošināt iespēju īstenot daļu no OTPF pētniecības programmas, izmantojot kopīgi plānotas Eiropas partnerības. ·Aizstāt īpašu režīmu attiecībā uz ekspertiem saskaņā ar pētniecības pamatprogrammu ar vispārējiem noteikumiem par atalgotiem ārējiem ekspertiem, kas paredzēti Finanšu regulā. •Atbilstība spēkā esošajiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā Priekšlikums ir daļa no tiesību aktu kopuma, ar ko pārskata OTPF pētniecības programmu. Tas jo īpaši ir saistīts ar Komisijas priekšlikumiem grozīt Padomes Lēmumu 2003/76/EK, ar ko nosaka pasākumus, kuri vajadzīgi, lai īstenotu Protokolu (Nr. 37), un Padomes Lēmumu 2003/77/EK, ar ko nosaka daudzgadu finanšu pamatnostādnes likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) aktīvu pārvaldīšanai un – pēc likvidācijas – OTPF aktīvu pārvaldīšanai. Padomes Lēmuma 2003/77/EK pārskatīšana, par ko ir atbildīgs Budžeta ģenerāldirektorāts, arī ir saskaņā ar Eiropas Revīzijas palātas 2019. gada pārskatu par EOTK likvidāciju. •Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem Eiropas Komisija 2019. gada 11. decembrī pieņēma paziņojumu “Eiropas zaļais kurss”, ar ko nosaka satvaru, lai ES līdz 2050. gadam kļūtu par pirmo klimatneitrālo kontinentu. Eiropas zaļais kurss risina klimata un vides problēmas, vienlaikus attīstot modernu, resursu ziņā efektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķiem. Paziņojumā par Eiropas zaļo kursu ir uzsvērts, ka Komisija ir ieinteresēta “atbalstīt revolucionāras “tīra tērauda” tehnoloģijas, kas līdz 2030. gadam ļaus izstrādāt bezoglekļa tērauda ieguves procesu un (...) izvērtēs, vai nebūtu iespējams izmantot daļu no līdzekļiem, kas pārņemti no Eiropas Ogļu un tērauda kopienas. Raugoties plašāk, šādus inovatīvus liela mēroga projektus ļaus izvērst ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas Inovāciju fonds”. Turklāt paziņojumā "Eiropas zaļā kursa investīciju plāns. Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāns”, kas tika publicēts 2020. gada 14. janvārī, uzlika Komisijai pienākumu iesniegt priekšlikumu par regulas par Eiropas Ogļu un tērauda pētniecības fondu pārskatīšanu, lai varētu izmantot daļu no likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas aktīviem. Tādā veidā tiktu atbalstīta vismaz 40 miljonu EUR vērtās ikgadējās pētniecības programmas uzturēšana, kā arī iegūts finansējums lieliem, revolucionāriem pētniecības un inovācijas projektiem par tērauda tīru ražošanu. Ievērojot Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma principus, pētniecības darbības ogļrūpniecības nozarē koncentrēsies uz reģioniem, kas pārkārtojas.” Šis priekšlikums atbilst arī 2018. gada paziņojumam “Tīru planētu — visiem!”, kurā izklāstīts Eiropas Komisijas stratēģiskais ilgtermiņa redzējums par klimatneitrālu ekonomiku saskaņā ar Parīzes nolīgumu. Šajā paziņojumā bija paredzēts, ka Komisija izpētīs, kā likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas aktīvi varētu atbalstīt revolucionāras tehnoloģijas tērauda ražošanā ar zemu oglekļa dioksīda emisiju līmeni. Komisija 2020. gada 4. martā pieņēma priekšlikumu Eiropas tiesību aktam klimata jomā, tostarp ar juridiski saistošu mērķi līdz 2050. gadam panākt siltumnīcefekta gāzu neto nulles emisijas ES. Šajā pārskatīšanā ir ņemta vērā arī vajadzība veicināt privātās un publiskās investīcijas pētniecībā, inovācijā un jaunās tehnoloģijās, izstrādājot risinājumus konkurētspējīgākai un ilgtspējīgākai rūpniecībai, kā uzsvērts Komisijas 2016. gada paziņojumā "Tērauda rūpniecība: kā saglabāt ilgtspējīgu nodarbinātību un izaugsmi Eiropā”.

Ņemot vērā iepriekš minēto politikas attīstību, OTPF pētniecības programmas mērķi un tās daudzgadu tehniskās pamatnostādnes ir jāsaskaņo ar iepriekš minētajām politikas norisēm un jo īpaši ar Eiropas zaļā kursa mērķiem. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Juridiskais pamats ir Līgumiem pievienotā Protokola Nr. 37 par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu 2. panta otrā daļa. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Ierosinātos grozījumus OTPF pētniecības programmā var izdarīt tikai ES līmenī, pārskatot juridisko pamatu. •Proporcionalitāte Padomes lēmums ir nepieciešams, lai noteiktu pasākumus, kuri nepieciešami, lai izpildītu ES līgumiem pievienoto Protokolu par EOTK izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu. •Juridiskā instrumenta izvēle Ņemot vērā Protokola Nr. 37 2. panta otro daļu, Padome pēc Komisijas priekšlikuma un pēc apspriešanās ar Eiropas Parlamentu ar kvalificētu balsu vairākumu var grozīt Padomes Lēmumu 2008/376/EK. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Priekšlikuma pamatā ir septiņgades ziņojuma rezultāti, ar kuru palīdzību kvalificētu ekspertu žūrija uzrauga OTPF pētniecības programmu, tostarp novērtē paredzamos ieguvumus. Jaunākais septiņgades ziņojums tika publicēts 2020. gada 5. februārī. Eksperti analizēja OTPF pētniecības programmas darbību, novērtēja tehnoloģiju attīstību un programmas paredzamos ieguvumus nozarei un sabiedrībai un sagatavoja ieteikumus programmas uzlabošanai, tostarp juridiskā pamata pārskatīšanu. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām OTPF ieinteresētās personas ir bijušas iesaistītas vairākās ad hoc sanāksmēs, īpašās konsultatīvo grupu sanāksmēs (Ogļu konsultatīvā grupa — OKG, Tērauda konsultatīvā grupa — TKG) un COSCO sanāksmēs (atbilst “Apvārsnis 2020” programmas komitejai). •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Šā OTPF monitoringa un novērtējuma ziņojuma provizoriskie rezultāti tika ilustrēti seminārā “Tērauds un ogles: jauna perspektīva. Eiropas pētniecība un inovācija darbībā”, ko 2019. gada 28. martā rīkoja Eiropas Komisija un kurā piedalījās vairāk nekā 100 ieinteresēto personu. •Ietekmes novērtējums Ierosinātajai pārskatīšanai ietekmes novērtējums nav vajadzīgs. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana

Priekšlikuma pamatā ir OTPF pārraudzības un novērtējuma septiņgades ziņojuma rezultāti, un ar to paredzēts regulāri pārskatīt OTPF pētniecības programmu, tostarp novērtēt paredzamos ieguvumus. •Pamattiesības Priekšlikums saskan ar pamattiesību aizsardzības principiem. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums nerada nekādas jaunas saistības, kas jāsedz no vispārējā budžeta saskaņā ar pašreizējo DFS. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība 2027. gadā tiks veikta OTPF programmas īstenošanas uzraudzība un novērtēšana. •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām) Neattiecas. •Detalizēts konkrētu priekšlikuma noteikumu skaidrojums Pārskatīšana attiecas uz noteikumiem, kas ietverti Padomes Lēmuma 2008/376/EK II nodaļas 1., 3. un 4. iedaļā (2. pants un 4.–10. pants). Pārskatīšanā ierosināts arī atjaunināt 28., 39. un 41. pantu. Visbeidzot, ir ierosināts III nodaļas 2. iedaļā minēto darbību, par ko var saņemt atbalstu, sarakstā iekļaut jaunu 17.a pantu. Pārskatīšana ir paredzēta, lai: ·atjauninātu ogļu pētniecības mērķus (4., 5., 6. un 7. pants) saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un Taisnīgas pārkārtošanās mehānismu; ·atjauninātu tērauda pētniecības mērķus (8., 9., 10. un 10.a pants) saskaņā ar Eiropas zaļo kursu un Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plānu; ·OTPF pētniecības programmas darbībās, par ko var saņemt atbalstu, iekļautu jaunu 17.a pantu, lai starp finansējamām darbībām iekļautu pētniecības pasākumus saskaņā ar kopīgi plānotām Eiropas partnerībām. Šādas partnerības jo īpaši varētu atbalstīt pētniecību tērauda nozarē, līdz 2030. gadam izstrādājot tērauda ražošanas procesus, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei, un izvēršot šo tehnoloģiju demonstrējumus līdz rūpnieciskam līmenim; ·atceltu atsauci uz apspriešanos ar komiteju (28. un 41. pants), ja aplēstā Eiropas Savienības ieguldījuma summa saskaņā ar OTPF pētniecības programmu ir 0,6 miljoni EUR vai lielāka; ·piemērotu Finanšu regulā paredzētos vispārīgos noteikumus par atalgotiem ārējiem ekspertiem, nevis īpašu režīmu ekspertiem saskaņā ar pētniecības pamatprogrammu; ·atceltu atsauci uz iespēju grozīt II nodaļas 3. un 4. iedaļu, izmantojot īstenošanas pasākumus (41. pants), lai mutatis mutandis piemērotu principus, kas piemērojami leģislatīvajos aktos dotajām pilnvarām un kas izklāstīti 2019. gada 18. jūnija Iestāžu nolīgumā par nesaistošiem kritērijiem Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. un 291. panta piemērošanai. 2020/0141 (NLE)

Priekšlikums PADOMES LĒMUMS, ar ko groza Lēmumu 2008/376/EK par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas pieņemšanu un par daudzgadu tehniskajām pamatnostādnēm šai programmai EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Protokolu Nr. 37 par EOTK līguma izbeigšanās finansiālajām sekām un par Ogļu un tērauda pētniecības fondu, kas pievienots Līgumam par Eiropas Savienību un Līgumam par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 2. panta otro daļu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu, tā kā: (1)Savienība 2016. gada 5. oktobrī ir ratificējusi Parīzes nolīgumu. Šajā starptautiskajā nolīgumā puses, kuras ir to ratificējušas, ir aicinātas stiprināt globālo reakciju uz klimata pārmaiņu draudiem, ierobežojot globālo temperatūras pieaugumu krietni zem 2 grādiem. (2)Saskaņā ar Parīzes nolīgumu Eiropas Komisija 2019. gada 11. decembrī publicēja paziņojumu “Eiropas zaļais kurss”, kurā Komisija pauda apņemšanos “risināt ar klimatu un vidi saistītās problēmas” un “ES pārveidot par taisnīgu un pārticīgu sabiedrību ar mūsdienīgu, resursefektīvu un konkurētspējīgu ekonomiku, kurā siltumnīcefekta gāzu neto emisijas 2050. gadā samazinātos līdz nullei un ekonomiskā izaugsme būtu atsaistīta no resursu patēriņa”. Paziņojumā “Eiropas zaļais kurss”, kurā izklāstīta jauna izaugsmes stratēģija, ir pausta nepieciešamība atbalstīt revolucionāras “tīra tērauda” tehnoloģijas, kas līdz 2030. gadam ļaus izstrādāt bezoglekļa tērauda ieguves procesu un izvērtēt, vai būtu iespējams izmantot daļu no līdzekļiem, kas pārņemti no Eiropas Ogļu un tērauda kopienas. Paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” arī teikts: “lai palīdzētu ES panākt sekmīgu un taisnīgu pāreju uz ilgtspējīgu nākotni, būtu jāizmanto visas ES darbības un rīcībpolitikas”. Ievērojot paziņojumā “Eiropas zaļais kurss” nostiprināto nekaitēšanas principu, tiek pārskatīti OTPF pētniecības programmas mērķi, lai vairs netiktu ietvertas darbības, ar kurām tiek veicināta ogļu ieguve, pārstrāde un pastāvīga izmantošana. (3)Savienība īsteno ļoti vērienīgu klimatrīcības politiku un ir ieviesusi tiesisko regulējumu 2030. gadam izvirzītā siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanas mērķrādītāja sasniegšanai. Jo īpaši Regulā (ES) 2018/1999 ir izklāstīts leģislatīvais pamats enerģētikas savienības un rīcības klimata politikas jomā uzticamai, iekļaujošai, izmaksu ziņā efektīvai, pārredzamai un paredzamai pārvaldībai (pārvaldības mehānisms), kas nodrošina 2030. gada, ilgtermiņa mērķu un enerģētikas savienības mērķrādītāju sasniegšanu atbilstoši 2015. gada Parīzes nolīgumam par klimata pārmaiņām. (4)Paziņojumā “Ilgtspējīgas Eiropas investīciju plāns. Eiropas zaļā kursa investīciju plāns” Komisija paziņoja par apņemšanos ierosināt Padomes Lēmuma 2008/376/EK pārskatīšanu ar mērķi rast finansējumu lieliem, revolucionāriem pētniecības un inovācijas projektiem par tērauda tīru ražošanu, kā arī pētniecības darbībām ogļu nozarē, ievērojot Taisnīgas pārkārtošanās mehānisma principus. (5)Turklāt ziņojumā par Ogļu un tērauda pētniecības fonda pētījumu programmas (“pētījumu programma”) pārraudzību un novērtēšanu ir ieteikts attiecībā uz ogļu un tērauda jomu grozīt pētniecības mērķus, kas izklāstīti Lēmuma 2008/376/EK II nodaļas 3. un 4. sadaļā, un atbalstīt revolucionārus pētījumus tērauda nozarē, kā arī simboliskus projektus ogļu nozarē. (6)Tāpēc OTPF pētniecības programmas mērķi ir jāsaskaņo ar tādiem starptautiskajiem nolīgumiem kā Parīzes nolīgums, kā arī ar Savienības zinātnes, tehnoloģijas un politikas mērķiem saistībā ar klimatneitralitāti līdz 2050. gadam. (7)Kopīgi plānotās partnerības ir pierādījušas savu lietderību resursu apvienošanā kopīgam Eiropas pētniecības mērķim. Lai palīdzētu līdz 2050. gadam izveidot klimatneitrālu ekonomiku, ir jāparedz iespēja sniegt atbalstu kopīgi plānotās Eiropas partnerībās, ievērojot sinerģiju ar citām programmām un to secību. Eiropas partnerība varētu būt izcils instruments resursu apkopošanai, ar kuru atbalstīt revolucionāru tehnoloģiju pētniecību CO2 emisiju samazināšanai tērauda rūpniecības nozarē. (8)Tāpēc Lēmums 2008/376/EK ir attiecīgi jāgroza, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Lēmumu 2008/376/EK groza šādi:

(1)lēmuma 2. panta otro daļu aizstāj ar šādu: “Pētījumu programma sniedz atbalstu kopdarbīgai pētniecībai ogļu un tērauda nozarē. Pētījumu programma arī sniedz atbalstu revolucionārām tīra tērauda tehnoloģijām, kuru rezultātā tiek īstenoti tērauda ražošanas projekti, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei, un pētniecības projekti, lai pārvaldītu kādreizējo ogļraktuvju vai slēgšanas procesā esošu ogļraktuvju un ar tām saistītās infrastruktūras taisnīgu pārkārtošanos atbilstoši Taisnīgas pārkārtošanās mehānismam un Padomes Lēmuma 2003/76/EK 4. panta 2. punkta. Pētījumu programma atbilst Savienības politiskajiem, zinātnes un tehnoloģijas mērķiem, un tā papildina dalībvalstu veiktas darbības, kā arī tās, ko īsteno saskaņā ar pašreizējām ES pētījumu programmām, jo īpaši pētniecības, tehnoloģiju attīstības un demonstrējumu pasākumu pamatprogrammu (turpmāk “pētniecības pamatprogramma”).”; (2)lēmuma 4. pantu aizstāj ar šādu: “4. pants Ogļu nozares un reģionu taisnīgas pārkārtošanās atbalstīšana 1.Pētniecības projekti atbalsta pārkārtošanos uz klimatneitrālu Savienības ekonomiku līdz 2050. gadam ar mērķi atbalstīt pakāpenisku atteikšanos no fosilā kurināmā, lai izstrādātu alternatīvas darbības kādreizējās ogļraktuvēs un izvairītos no slēgšanās procesā esošo ogļraktuvju kaitējuma videi, ko varētu radīt kādreizējās ogļraktuves un to tuvumā esošie objekti. Projektos jo īpaši pievēršas šādiem aspektiem: (a)oglekļa dioksīda uztveršanas, izmantošanas un uzglabāšanas tehnoloģiju attīstīšana un testēšana; (b)ģeotermālās enerģijas izmantošana kādreizējās ogļraktuvēs; (c)kalnrūpniecības atkritumu un to atkritumu, kas atrodami kādreizējās ogļraktuvēs vai slēgšanas procesā esošās ogļraktuvēs, ar enerģiju nesaistīta izmantošana un izejvielu ražošana no šādiem atkritumiem, attiecīgi novērtējot, vai šāda risinājuma ietekme uz klimatu, vidi un veselību ir samazināta līdz minimumam un mazāka nekā alternatīviem risinājumiem; (d)kādreizējo ogļraktuvju un brūnogļu raktuvju, kā arī ar oglēm saistītās infrastruktūras pārprofilēšana, ieskaitot elektroenerģijas apgādes pakalpojumus, ievērojot klimatnetrālu un videi draudzīgu pārkārtošanos; (e)efektīvu pārkvalifikācijas un kvalifikācijas uzlabošanas programmu veicināšana attiecībā uz darbaspēku, ko ietekmējusi atteikšanās no oglēm. Tā ietver pētniecību par ogļu nozarē nodarbināta vai agrāk nodarbinātā darbaspēka apmācību un pārkvalifikāciju. 2.Īpašu uzmanību pievērš tam, lai stiprinātu Eiropas vadošo lomu kādreizējo ogļraktuvju un ar ogļu nozari saistītās infrastruktūras pārkārtošanas pārvaldībā, kurā izmanto tehnoloģiskus un netehnoloģiskus risinājumus, vienlaikus atbalstot tehnoloģiju un netehnoloģiju pārnesi. Pētniecības darbības ar minētajiem mērķiem dod taustāmu labumu klimata un vides jomā saskaņā ar mērķi par klimatneitralitāti līdz 2050. gadam.”; (3)lēmuma 5. pantu aizstāj ar šādu: “5. pants Veselības aizsardzības un drošības uzlabošana Projektos, kuros veic 4. un 6. pantā minētās darbības, ņem vērā jautājumus, kas ir saistīti ar slēgšanas procesā esošu ogļraktuvju un kādreizējo ogļraktuvju drošību, lai uzlabotu darba apstākļus, darba drošību, kā arī ņem vērā vidisko jautājumu negatīvo ietekmi uz veselību. Pētniecības projektos uzmanību galvenokārt pievērš slimībām, kas saistītas ar kalnrūpniecības darbībām, lai uzlabotu to cilvēku veselību, kas dzīvo pārkārtošanās procesā esošajos ogļu reģionos. Pētniecības projektos nodrošina arī aizsardzības pasākumus, ko veic raktuvju slēgšanas laikā un kādreizējās raktuvēs.”;

(4)lēmuma 6. pantu aizstāj ar šādu: “6. pants Pārkārtošanās procesā esošu ogļraktuvju ietekmes uz vidi minimizēšana 1.Pētniecības projektos cenšas minimizēt slēgšanas procesā esošu ogļraktuvju un kādreizējo raktuvju ietekmi uz gaisu, ūdeni un augsni. Veic pētījumus, kas ir vērsti uz dabas resursu saglabāšanu un atjaunošanu nākamajām paaudzēm un uz to, lai minimizētu slēgšanas procesā esošu ogļraktuvju un kādreizējo raktuvju ietekmi uz vidi. 2.Priekšroku dod projektiem, ar ko ir paredzēts sasniegt vismaz vienu no šādiem mērķiem: (a)jaunas un labākas tehnoloģijas, ar kurām slēgšanas procesā esošās ogļraktuvēs, kādreizējās raktuvēs un to apkārtnē (cita starpā gaisā, uz zemes, augsnē un ūdenī) izvairītos no vides piesārņošanas, tai skaitā no metāna noplūdēm; (b)uztvert, minimizēt un izvairīties no siltumnīcefekta gāzu, jo īpaši metāna, emisijām no ogļraktuvēm, kas ir slēgšanas procesā; (c)apsaimniekot un atkārtoti izmantot kalnrūpniecības atkritumus, kvēpus un sēra atdalīšanas produktus no slēgšanas procesā esošām ogļraktuvēm un kādreizējām ogļraktuvēm, kuri attiecīgos gadījumos ir kopā ar cita veida atkritumiem; (d)atkritumu kaudžu nokopšana un rūpnieciskas ogļu ražošanas un patēriņa atlikumu izmantošana pārkārtošanās procesā esošajos ogļu reģionos; (e)gruntsūdeņu aizsardzība un raktuvju kanalizācijas ūdeņu attīrīšana; (f)vides atjaunošana kādreizējās iekārtās vai slēgšanas procesā esošās iekārtās, kurās izmanto ogles, un to apkārtnē, jo īpaši ūdens, zemes, augsnes un bioloģiskās daudzveidības atjaunošana; (g)virszemes infrastruktūras īstermiņa un ilgtermiņa aizsardzība pret iegruvumiem.”; (5)lēmuma 7. pantu atceļ; (6)lēmuma 8. pantu aizstāj ar šādu: “8. pants Jauni, ilgtspējīgi un mazoglekļa tērauda ražošanas un pēcapstrādes procesi Pētniecības un tehnikas attīstības (PTA) mērķis ir attīstīt, demonstrēt un uzlabot tērauda ražošanas procesus, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei, lai palielinātu produkcijas kvalitāti un celtu ražīgumu. Neatņemama daļa no veicamajām darbībām ir emisiju, elektroenerģijas patēriņa, oglekļa pēdas un citas ietekmes uz vidi būtiska samazināšana, kā arī resursu saglabāšana. Pētniecības projektos pievēršas vismaz vienai no šīm jomām: (a)jauni un uzlaboti, revolucionāri dzelzs un tērauda ražošanas procesi, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei, un darbības, īpašu uzmanību pievēršot tam, lai tieši izvairītos no oglekļa izmantošanas un/vai izmantotu to viedi;

(b)tērauda iegūšanas procesa un apstrādes ķēdes optimizācija (ieskaitot dzelzs un tērauda ražošanu, procesus, kuru pamatā ir metāllūžņu kausēšana, sekundārā metalurģija, liešana, velmēšana, pēcapstrāde un/vai klāšanas darbības), izmantojot iekārtas, starpproduktu un galaproduktu īpašību noteikšanu, modelēšanu, kontroli un automatizāciju, tai skaitā digitalizāciju, lielos datus un/vai mākslīgo intelektu un citas augstās tehnoloģijas; (c)tērauda ieguves procesa integrācija un procesa lietderība tāda tērauda ražošanā, kura oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei; (d)tērauda ražošanas rīku profilakse un uzticamība; (e)tērauda reciklējamības, reciklēšanas un atkārtotas izmantošanas palielināšanas metodes un aprites ekonomikas attīstīšana; (f)tērauda ražošanas energoefektivitātes palielināšanas metodes, veicot atlikumsiltuma atgūšanu, nepieļaujot enerģijas zudumus, izmantojot hibrīdās siltumapgādes metodes un enerģijas vadības risinājumus; (g)inovatīvas tehnoloģijas un risinājumi dzelzs un tērauda ražošanos procesos, veicinot starpnozaru darbības, demonstrējuma projektus, kuros integrēta bezoglekļa enerģijas ražošana vai kuri dod ieguldījumu tīra ūdeņraža ekonomikā.”; (7)lēmuma 9. pantu aizstāj ar šādu: “9. pants Progresīvu kategoriju un pielietojuma tērauds PTA uzmanību galvenokārt pievērš tērauda lietotāju prasību apmierināšanai, lai izstrādātu jaunus ražojumus, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei, un rada jaunas tirgus iespējas, vienlaikus samazinot emisijas un ietekmi uz vidi. 8. pantā minēto tehnoloģiju kontekstā pētniecības projektos pievēršas vienai vai vairākām no turpmāk minētajām jomām ar mērķi Savienībā izveidot tērauda ražošanas procesus, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei: (a)jaunas un progresīvas tērauda kategorijas; (b)tādu tērauda īpašību uzlabošana kā mehāniskās un fiziskās īpašības, piemērotība turpmākai apstrādei, piemērotība dažādiem pielietojumiem un dažādiem darba apstākļiem; (c)kalpošanas laika paildzināšana, jo īpaši uzlabojot tēraudu un tērauda struktūru izturību pret karstumu un koroziju, mehānisko un termālo nogurumu un/vai citu nelabvēlīgu ietekmi; (d)prognozējoši mikrostruktūru, mehānisku īpašību un ražošanas procesu simulācijas modeļi; (e)tehnoloģijas, kas saistītas ar formēšanu, metināšanu un tērauda savienošanu ar citiem materiāliem; (f)testēšanas un izvērtēšanas metožu standartizācija; (g)augstas veiktspējas tēraudi tādiem pielietojumiem kā mobilitāte, arī ilgtspējība, ekodizaina metodes, modernizācija, vieglās konstrukcijas un/vai drošības risinājumi.”; (8)lēmuma 10. pantu aizstāj ar šādu:

“10. pants Resursu saglabāšana, vides aizsardzība un aprites ekonomika Resursu saglabāšana, ekosistēmu saudzēšana, pārkārtošanās uz aprites ekonomiku un drošības jautājumi ir PTA darba daļa gan tērauda ražošanas, gan izmantošanas jomā. Pētniecības projektos pievēršas vismaz vienai no šīm jomām: (a)novecojuša dažādas izcelsmes tērauda un blakusproduktu reciklēšanas metodes un tērauda lūžņu kvalitātes uzlabošana; (b)atkritumu apstrāde un vērtīgu sekundāro izejvielu atgūšana, ieskaitot izdedžus, gan tērauda ražotnēs, gan ārpus tām; (c)piesārņojuma kontrole un vides aizsardzība darbavietā un tērauda ražotnē un ap tām: gāzveida, cietdaļiņu vai šķidrās emisijas, ūdens apsaimniekošana, troksnis, smakas, putekļi utt.; (d)tērauda kategoriju un montētu konstrukciju projektēšana, lai veicinātu tērauda vieglu atgūšanu reciklēšanai vai atkārtotai izmantošanai; (e)tērauda ražošanas procesu gāzu utilizācija un atlikumgāzu emisiju izskaušana; (f)aprites cikla izvērtēšana un aprites cikla pieeja tērauda ražošanā un izmantošanā.”; (9)lēmumā iekļauj šādu jaunu 10.a pantu: “10.a pants Darbaspēka un darba apstākļu vadība Pētniecības projektos pievēršas vismaz vienai no šīm jomām: (a)kompetenču attīstīšana un izplatīšana, lai ietu kopsolī ar jauniem tērauda ražošanas procesiem, kuru oglekļa dioksīda emisiju līmenis ir tuvu nullei, piemēram, digitalizācija, un atspoguļotu mūžizglītības principus; (b)darba apstākļu, tai skaitā veselības aizsardzības, drošības un ergonomikas, uzlabošana darbavietā un ap to.”; (10)lēmumā iekļauj šādu jaunu 17.a pantu: “17.a pants Eiropas partnerības

1.Daļu no pētījumu programmas var īstenot kopīgi plānotās Eiropas partnerībās, kas izveidotas atbilstoši ["Apvārsnis Eiropa" regulas 8. pantā un III pielikumā] izklāstītajiem noteikumiem. 2.Šajā pantā kopīgi plānota Eiropas partnerība ir iniciatīva, kuras sagatavošanā agri iesaistītas dalībvalstis un kurā Savienība kopā ar privātu un/vai publisku partneri (piemēram, nozare, universitātes, pētniecības organizācijas, subjekti, kas veic sabiedrisko pakalpojumu sniedzēju uzdevumus vietējā, reģionālā, valsts vai starptautiskā līmenī vai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, ieskaitot fondus un NVO) ir apņēmušies kopā atbalstīt pētniecības darbību programmas izstrādi un īstenošanu. Kopīgi plānotas Eiropas partnerības veido, pamatojoties uz saprašanās memorandu un/vai līgumisku vienošanos starp Komisiju un privātajiem un/vai publiskajiem partneriem, norādot partnerības mērķus, saistības attiecībā uz partneru finansiālajām iemaksām un/vai iemaksām natūrā, galvenos snieguma un ietekmes rādītājus un paredzēto izlaidi. Tajās identificē pētniecības papildu darbības, ko īsteno partneri un pētījumu programmas ietvaros. 3.Kopīgi plānotās Eiropas partnerībās pētījumu programma var sniegt finansējumu darbībām, kuras ir tiesīgas to saņemt saskaņā ar šo iedaļu, kā paredzēts 30. pantā. Turklāt finansējumu var nodrošināt godalgu veidā.”; (11)lēmuma 28. panta 4. punktu aizstāj ar šādu: “4. Komisija izvēlas projektus un nosaka līdzekļu sadalījumu.”; (12)lēmuma 39. pantu aizstāj ar šādu: “39. pants Neatkarīgu un augsti kvalificētu ekspertu iecelšana Ieceļot 18. pantā, 28. panta 2. punktā un 38. pantā minētos neatkarīgos un augsti kvalificētos ekspertus, piemēro Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 2018/10463 237. pantā izklāstītos noteikumus. _________________________ 3 Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.).”; (13)lēmuma 41. panta a) un b) punktu svītro. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no datuma, no kura piemēro Lēmumu 2003/76/EK, vai no 2021. gada 1. janvāra atkarībā no tā, kurš no šiem datumiem ir vēlāks.