LV 
 
 
EIROPAS CENTR ĀLĀS BANKAS ATZINUMS 
(2009. gada 24. j ūnijs) 
par Latvijas Bankas pe ļņas sadali 
(ECB/2009/53) 
 
Ievads un juridiskais pamats  
Eiropas Centr ālā banka (ECB) 2009. gada 12. j ūnijā saņēma Latvijas Bankas l ūgumu sniegt atzinumu par 
likumprojektu, ar ko groza likumu "Par Latvijas Banku" attiec ībā uz Latvijas Bankas pe ļņas sadali 
(turpmāk tekstā – "likumprojekts"). Latvijas Banka ECB atzinumu l ūgusi pirms likumprojekta 
iesniegšanas Latvijas Parlament ā. 
ECB kompetence sniegt atzinumu pamatojas uz Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 105. panta 
4. punktu un Padomes 1998. gada 29. j ūnija Lēmuma 98/415/EK par valstu iest āžu apspriešanos ar 
Eiropas Centr ālo banku par ties ību aktu projektiem1 2. panta 1. punkta trešo ievilkumu, jo likumprojekts 
attiecas uz Latvijas Banku. ECB Padome šo atzinumu ir pie ņēmusi saska ņā ar Eiropas Centr ālās bankas 
Reglamenta 17.5. panta pirmo teikumu.  
 
1.  Likumprojekta m ērķis 
Likumprojekta galvenais m ērķis ir grozīt likuma "Par Latvijas Banku" 18.1 panta 2. punktu, maks ājumu 
par valsts kapit āla izmantošanu palielinot no 15 procentiem l īdz 50 procentiem no p ārskata gad ā gūtās 
Latvijas Bankas pe ļņas. 
 2. Visp ārīgi apsvērumi 
2.1. Dal ībvalstīm ir pienākums aizsarg āt to nacion ālo centrālo banku (NCB) institucion ālo un finansi ālo 
neatkarību, nodrošinot NCB uzdevumu pien ācīgu izpildi saska ņā ar Līgumu un Eiropas Centr ālo 
banku sist ēmas un Eiropas Centr ālās bankas Stat ūtiem (tālāk tekstā – "ECBS Stat ūti"). Jo īpaši 
svarīga ir likuma "Par Latvijas Banku" atbilst ība Līguma 108. panta un ECBS Stat ūtu 7. panta 
noteikumu pras ībām attiecībā uz centrālās bankas neatkar ību, jo Latvijas Bankas galven ā m
ērķa – 
cenu stabilit ātes – sasniegšanu vislab āk var nodrošin āt pilnībā neatkarīga institūcija ar prec īzi 
definētām pilnvar ām2. 
                                                 
1  OV L 189, 3.7.1998., 42. lpp. 
2  Sk. ECB Atzinumu CON/2007/14. Visi ECB atzinumi ir pieejami ECB interneta lap ā www.ecb.europa.eu. 
2 2.2. Kas attiecas uz finansi ālo neatkar ību, dalībvalsts nedr īkst pieļaut, ka tās NCB nav pietiekamu 
finanšu līdzekļu ar ECBS vai Eurosist ēmu saistītu uzdevumu veikšanai. NCB jebkur ā laikā jābūt 
arī pietiekamiem finanšu l īdzekļiem tās pārējo funkciju izpildei, t.i. t ās nacionālo uzdevumu 
veikšanai, starptautisko saist ību izpildei un p ārvaldes un darb ības izdevumu pien ācīgai apmaksai3.  
2.3. ECB apzin ās pašreiz ējo finansi ālo situāciju Latvij ā, kā arī nepieciešam ību atjaunot Latvijas 
makroekonomisko stabilit āti un stiprin āt tās uzticam ību. Tomēr ECB atz īmē, ka centr ālās bankas 
finanšu resursu izmantošana var izr ādīties neprodukt īva no uzticam ības viedok ļa, ja tiek apdraud ēta 
pārliecība par NCB finansi ālo stabilit āti un neatkar ību. 
2.4. Papildus finansi ālās neatkar ības jautājumam nacion ālajiem noteikumiem, kas attiecas uz NCB 
peļņas sadali, j āievēro arī monetārās finansēšanas aizliegums, kas noteikts L īguma 101. panta 
1. punktā un Padomes 1993. gada 13. decembra Regul ā (EK) Nr. 3603/93, ar ko preciz ē definīcijas, 
lai piemērotu Līguma 104. pant ā un 104.b panta 1. punkt ā [pašlaik 101. pants un 103. panta 
1. punkts] min ētos aizliegumus4. Kā minēts iepriekš ējos ECB atzinumos5, lai ievērotu monet ārās 
finansēšanas aizliegumu, ir ļoti svarīgi, ka sadal ītās peļņas izmaksa pa da ļām vai piln ībā nav 
nākotnes pe ļņas vai pagaidu pe ļņas avansa maks ājums, bet gan pe ļņa, kas ir piln ībā realizēta, 
uzskaitīta un audit ēta, kam, savuk ārt, nepieciešama pien ācīga peļņas un zaud ējumus apr ēķināšana. 
 3. Īpaši apsv ērumi 
3.1. Saska ņā ar likuma "Par Latvijas Banku" 18.
1 panta pašreiz ējo formul ējumu Latvijas Banka ieskaita 
valsts pamatbudžet ā Valsts kases nor ādītajā kontā: i) pārskata gad ā gūtās peļņas daļu, kura 
aprēķināta, piemērojot likum ā "Par uzņēmumu ien ākuma nodokli" noteikto nodok ļa likmi (pašlaik 
15 procenti), un ii) maks ājumu par valsts kapit āla izmantošanu 15 procentu apm ērā no pārskata 
gadā gūtās peļņas. Saska ņā ar likumprojektu maks ājums par valsts kapit āla izmantošanu tiks 
palielināts līdz 50 procentiem no p ārskata gad ā gūtās peļņas. 
3.2. Kas attiecas uz pe ļņas sadales noteikumiem, NCB stat ūti var noteikt, k ā sadalāma peļņa. Tomēr, lai 
gan šo noteikumu groz ījumi ir pie ļaujami, ir svar īgi ar peļņas sadali saist ītos noteikumus pasarg āt 
no trešo personu interes ēm un nodrošin āt tiesisko regul ējumu, kas nosaka stabilu ilgtermi ņa bāzi 
centrālās bankas darb ībai6. Turklāt saskaņā ar finansi ālās neatkarības principu, k ā ECB to uzsv ērusi 
savos konver ģences ziņojumos, attiec ībā uz finanšu uzkr ājumiem jeb aizsargmeh ānismiem NCB 
jābūt tiesībām neatkar īgi veidot finanšu uzkr ājumus, lai aizsarg ātu sava kapit āla un aktīvu reālo 
vērtību7. Šajā sakarā jāatceras, ka centr ālās bankas kapit āla un rezervju ekonomiskais m ērķis ir 
nodrošināt, ka centr ālās bankas r īcībā vienmēr un visos apst ākļos ir finanšu l īdzekļi, kas vajadz īgi 
monetārās politikas īstenošanai. ECB atz īmē, ka saska ņā ar likuma "Par Latvijas Banku" 19. pantu 
                                                 
3 Sk. ECB 2008. gada maija Konver ģences ziņojumu, 19. lpp. 
4 OV L 332, 31.12.1993., 1. lpp. 
5 Sk., piem., Atzinumu CON/2008/82. 
6  Sk. Atzinumu CON/2007/14. 
7  Sk. ECB 2008. gada maija Konver ģences ziņojumu, 21. lpp. 
3 Latvijas Banka rezerves kapit ālu izmantos iesp ējamo zaud ējumu segšanai. J āpatur prātā 
nepieciešam ība nodrošin āt ilgtermiņa skatījumu attiec ībā uz peļņas sadali. Ir ārkārtīgi svarīgi veidot 
pietiekamus rezervju uzkr ājumus peļņas gados, lai Latvijas Banka iesp ējamos zaud ējumus var ētu 
segt, nevājinot tās finansiālās iespējas īstenot monet āro politiku. 
ECB arī atzīmē, ka princip ā tā nav optim āla situācija, ka centr ālā banka rezerves veido tikai p ēc 
tam, kad t ā lielu daļu savas pe ļņas pārskaitījusi valsts kasei. Ja Latvijas Banka n ākotnē nonāktu 
negatīva kapitāla situācijā (t.i. zaud ējumi pārsniegtu šobr īd uzkrātās rezerves), saska ņā ar šādu 
kārtību to būtu grūti atjaunot, izmantojot n ākotnes „tīro” ienākumu piepl ūdumu. Lai gan Latvijas 
Bankai 2008. gada beig ās joprojām bija pozit īvs kapitāls un rezerves, ir j āievēro piesardz ība, lai 
nodrošinātu stabilus un pietiekamus finanšu resursus ilgtermi ņā. 
3.3. ECB turkl āt atzīmē, ka, aprēķinot Latvijas Bankas pe ļņas sadales kop ējo likmi, papildus fiks ētajai 
daļai, ko likumprojekts nosaka 50 procentu apm ērā no pārskata gada pe ļņas, tiek izmantota ar ī otra 
daļa, kas saist īta ar nodok ļa likmi, kura noteikta likum ā "Par uzņēmumu ien ākuma nodokli". 
Potenciāli grozījumi likum ā "Par uz ņēmumu ien ākuma nodokli" noz īmētu izmaiņas Latvijas 
Bankas kop ējā maksājumā valsts budžet ā. Lai gan princip ā pieļaujamas ir abas apr ēķinu metodes, 
ECB uzskata, ka juridisk ās noteiktības dēļ, kā arī, lai labāk nodrošin ātu Latvijas Bankas finansi ālo 
neatkarību, Latvijas Bankas maksim ālo iemaksu valsts budžet ā būtu vēlams noteikt k ā vienu, 
fiksētu, likumā "Par Latvijas Banku" paredz ētu procentu ālo daļu no Latvijas Bankas gada pe ļņas. 
Vai arī, ja tiek patur ēta pašreiz ējā divdaļīgā Latvijas Bankas pe ļņas sadales kop ējās likmes 
aprēķināšanas metode, ECB iesaka, ņemot vērā Latvijas Bankas pien ākumus saska ņā ar Līgumu un 
ECBS Stat ūtiem, par jebkur ām izmaiņām Latvijas Bankas finanšu saist ībās pret valsti lemt 
sadarbībā ar Latvijas Bankas padomi, ņemot vērā Latvijas Bankas īpašos uzdevumus centr ālās 
bankas status ā. 
 Šo atzinumu public ēs ECB interneta lap ā. 
  Frankfurt ē pie Mainas, 2009. gada 24. j ūnijā 
   
ECB prezidents 
Jean-Claude TRICHET