KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI UN EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTAI PAR TO, KA TIEK PIEŅEMTI IESTĀŽU DARBA GRUPAS IETEIKUMI PAR VALSTS DEKLARĀCIJU IZVEIDI UN IZMANTOŠANU /* COM/2014/0688 final */





Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Revīzijas palātai par to, ka tiek pieņemti iestāžu darba grupas ieteikumi par valsts deklarāciju izveidi un izmantošanu Komisija pastāvīgi un konsekventi ir ieviesusi jaunus pasākumus, lai kopā ar dalībvalstīm uzlabotu Eiropas Savienības (ES) līdzekļu pareizu un efektīvu pārvaldību. Tomēr pašlaik situācija vēl joprojām nav pilnībā apmierinoša, jo kļūdu īpatsvars dalītajā pārvaldībā joprojām ir liels un ir nepieciešami turpmāki uzlabojumi. Izrādījās, ka valsts deklarācijas ir ļoti svarīgas gan Eiropas Parlamentam (EP), gan Padomei, un ir ļoti sensitīvs jautājums vairākumam dalībvalstu. Finanšu regulas[1] nobeiguma noteikumos ir paredzēta prasība dalībvalstu struktūrām, kas pilnvarotas pārvaldīt ES līdzekļus, ik gadu (sākot no 2014. gada) iesniegt Komisijai pārvaldības deklarācijas, bet tajos arī paredzēts, ka dalībvalstis var papildus iesniegt arī “atbilstīgā līmenī parakstītas deklarācijas”. Komisija uzskata, ka valsts deklarācijas var būt svarīgs elements Komisijas vispārējai pārliecībai, ja ir izpildītas vairākas prasības, lai garantētu to uzticamību un pievienoto vērtību. Šajā nolūkā valsts deklarācijām vajadzētu būt vairāk nekā tikai kopienu un valsts līmeņa revīzijas struktūru konstatējumu kopsavilkumam. Tām būtu jārada pievienotā vērtība, nodrošinot lielāku pārliecību attiecībā uz ES līdzekļu pārvaldību un apliecinot politisko apņemšanos nodrošināt pareizu finanšu pārvaldību, to laika grafikam būtu jāiekļaujas ES kontroles un ziņojumu sniegšanas ciklā, un tām vajadzētu būt pietiekami pārredzamām, lai veicinātu izpratni par ES līdzekļu kontroles sistēmām dalībvalstīs. Turklāt uzlabota pārskatatbildības sistēma līdz ar valsts deklarāciju ieviešanu ir vispārējās stratēģijas elements, kuras mērķis ir uzlabot ES finanšu pārvaldību (sk. 2012. gada rezolūcijas par budžeta izpildes apstiprināšanu). Šajā kontekstā Komisija ierosināja kopā ar EP un Padomi izveidot darba grupu (nolūkā sagatavot ieteikumus par struktūru un veidni) un iesniedza deklarāciju, kurā apgalvoja, ka tā ir gatava izskatīt EP lūgumu izveidot veidni valsts pārvaldības deklarācijām, kuras izdod dalībvalstis atbilstīgā politiskajā līmenī. Iestāžu darba grupas noslēguma sēde bija veltīta ieteikumu par valsts deklarācijām apspriešanai un pieņemšanai. Komisija atgādina, ka pašlaik dalībvalstīm nav juridiska pienākuma iesniegt valsts deklarācijas. Tomēr grupas darba rezultāti ietver konkrētu kritēriju – kaut arī brīvprātīgu – kopumu, ko var izmantot praksē un kas ir pietiekami elastīgs, lai ņemtu vērā valstu īpašās prasības saistībā ar valsts deklarācijām. Komisija apstiprina iestāžu darba grupas ieteikumus un stingri atbalsta valsts deklarāciju izmantošanu kā publiskās pārskatatbildības instrumentu valstu valdībām un parlamentiem, jo valsts deklarāciju nozīme un redzamība, kā arī to iespējas veicināt izpratni par ES līdzekļu kontroles sistēmām dalībvalstīs, ir lielākas nekā pārvaldības deklarāciju nozīme, redzamība un iespējas veicināt izpratni. Komisijas vēlas izpētīt, kā pēc šo iestāžu darba grupas izdoto ieteikumu pieņemšanas vēl vairāk varētu pilnveidot šīs valsts (politiskās) deklarācijas. [1] Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (EK, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu, OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. Ieteikumi par brīvprātīgu valsts deklarāciju izveidi un izmantošanu saskaņā ar Finanšu regulas 59. panta 5. punktu Ievads un tvērums Finanšu regulas 59. panta 5. punktā, kas attiecas uz dalītu pārvaldību ar dalībvalstīm, papildus obligātajām pārvaldības deklarācijām, kuras sniedz dalībvalstu ieceltās struktūras, kas atbildīgas par Savienības līdzekļu pārvaldību un kontroli, dalībvalstīm ir paredzēta iespēja sniegt brīvprātīgu valsts deklarāciju. Pēc Eiropas Parlamenta lūguma rezolūcijā par 2011. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu Eiropas Komisija izveidoja darba grupu, kurā piedalījās Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas pārstāvji un kuras mērķis bija sagatavot praktiskus ieteikumus, kas palīdzētu tām dalībvalstīm, kuras apsver iespēju izveidot valsts deklarāciju. Tādēļ šajā tekstā ietvertie ieteikumi būtu jāadresē tām dalībvalstīm, kuras sniedz vai vēlas sniegt valsts deklarācijas saskaņā ar Finanšu regulas 59. panta 5. punkta pēdējo daļu. Notika divas darba grupas sanāksmes iestāžu līmenī un četras sanāksmes tehniskā līmenī. Ar tās darbību saistītie dokumenti ir publicēti URL adresē http://ec.europa.eu/budget/biblio/documents/iwgnd/index_en.cfm. Šajā dokumentā ir sniegts darba grupas prezentāciju un apspriežu pašreizējo rezultātu kopsavilkums. Līdztekus darba grupai notiek arī darbs pie noteikumu par pārvaldības deklarācijām un to veidņu izveides. Paredzēts, ka attiecīgie priekšlikumi īstenošanas regulām tiks pabeigti 2014. gada otrajā pusē. Ņemot vērā ciešo saikni starp pārvaldības deklarācijām un valsts deklarācijām, šajā dokumentā ietvertos ieteikumus var būt nepieciešams turpmāk pārskatīt, lai ņemtu vērā minēto tiesību aktu galīgos noteikumus, kad tie būs pieņemti, un – vajadzības gadījumā – valstu apsvērumus. Šā dokumenta pirmajā daļā ir izklāstīti darba grupas ieteikumi par valsts deklarāciju struktūru un saturu un par citiem svarīgiem apsvērumiem to izmantošanai, piemēram, adresātu izvēli, laika grafiku, publicēšanu un pēcpasākumiem. Otrajā daļā ir izklāstīti vispārējie kritēriji, kas ideālā gadījumā būtu jāņem vērā, sagatavojot valsts deklarāciju, lai palielinātu tās lietderību valsts un/vai Eiropas struktūrām, kurām tā būs adresēta. Trešajā – pēdējā – daļā ir sniegts valsts deklarācijas teksta piemērs, kurā norādīts, ko tajā varētu iekļaut. Termins “valsts” iestādes attiecīgā gadījumā attiecas arī uz iestādēm federālajā, apakšlīmeņa vai reģionālā līmenī (vai līdzvērtīgā līmenī saskaņā ar konstitucionālo kārtību). I daļa. Ieteikumi Valsts deklarācijas struktūra un saturs Ar Finanšu regulas (FR) 59. pantu ir ieviests jauns obligāts un visaptverošs ziņošanas instruments valsts struktūrām, kas ir atbildīgas par programmu pārvaldību un kontroli dalītas pārvaldības ietvaros, proti, gada pārvaldības deklarācija. FR ir izklāstīti minēto pārvaldības deklarāciju vispārējie principi, bet īstenošanas aktos (kurus paredzēts pieņemt pirms 2014. gada beigām) tiks paredzēti konkrēti noteikumi par darbu un pārbaudēm, kas ir minēto deklarāciju pamatā. Tādēļ, lai izvairītos no dublēšanās un paralēliem ziņošanas procesiem, darba grupa iesaka strukturēt valsts deklarācijas divās galvenajās daļās: 1) pārvaldības deklarācijas un to pielikumi un 2) pati valsts deklarācija, kas parakstīta atbilstīgā līmenī dalībvalstī. Šī pieeja ir saskaņā ar 59. panta 5. punkta b) apakšpunkta pēdējās daļas formulējumu, kurā noteikts, ka dalībvalstis var iesniegt “valsts deklarācijas”, pamatojoties uz informāciju, kas ietverta gada pārvaldības deklarācijā un tās pielikumos. Valsts deklarācijā šī informācija var atkārtoties tieši, vai arī to var balstīt uz šo informāciju netieši. Turklāt, ņemot vērā iespējamas valsts papildu prasības attiecībā uz informāciju, dalībvalstīm nav pienākums ietvert tikai šajos ieteikumos minēto saturu, bet tās deklarācijā var iekļaut arī papildu informāciju, kas valsts kontekstā tiek uzskatīta par nepieciešamu. Kam būtu jāparaksta valsts deklarācija? Darba grupa iesaka, ka ideālā gadījumā parakstītājam “atbilstīgā (vēlams, politiskā) līmenī” vajadzētu būt tiešām uzraudzības pilnvarām pār vienībām, kas izdod pārvaldības deklarācijas, vai netiešām uzraudzības pilnvarām, ja valsts deklarāciju paraksta visas valdības vārdā. Parakstītājam būtu ne tika jāapliecina paziņotā pārliecība un vadības iesniegtie ziņojumi, bet gadījumā, ja tiek ziņots par trūkumiem, kam nepieciešams veikt korektīvus pasākumus, viņam/viņai, ja iespējams, būtu jāspēj sākt procesus vai pieņemt lēmumus, lai veicinātu/nodrošinātu šādu pasākumu īstenošanu, un vajadzētu būt juridiskām pilnvarām izpildīt attiecīgos pasākumus. Kā alternatīva ir iespējamas dažādas pieejas, atkarībā no dalībvalsts īpašajām konstitucionālajām prasībām, pienākumiem un pārskatatbildības struktūras. Kam būtu jāadresē valsts deklarācija? Vēlētas valsts izpildvaras amatpersonas nav atbildīgas Komisijai, bet gan attiecīgajai valsts vai reģionāla līmeņa / apakšlīmeņa likumdevējai iestādei atkarībā no katras dalībvalsts politiskajām struktūrām. Tādējādi darba grupa iesaka adresēt deklarācijas un apspriest tās un/vai veikt pēcpasākumus attiecīgajā likumdošanas līmenī. To var panākt, piemēram, paredzot valsts deklarāciju valsts leģislatīvā vai regulatīvā instrumentā vai izmantojot augstākās revīzijas iestādes ziņojumu vai atzinumu, kā rezultātā tiktu sāktas diskusijas attiecīgajā padomdevēju forumā. Deklarāciju kopija būtu jānosūta Komisijai. Valsts deklarāciju iesniegšanas grafiks Attiecībā uz laika grafiku un lai pēc iespējas palielinātu valsts deklarāciju vērtību pārliecības un pārskatatbildības stiprināšanas ķēdē, valsts deklarācija ideālā gadījumā būtu jāizdod pēc iespējas drīz pēc pārvaldības deklarācijas un tai pievienoto ziņojumu izdošanas, kas noteikti FR 59. pantā. Tomēr faktiski tas ne vienmēr ir iespējams, jo valsts deklarācijas laika grafiks var būt atkarīgs no citiem ārējiem faktoriem (piemēram, no iepriekš veikto darbību pēcpasākumiem, ārējiem novērtējumiem, parlamentārās uzraudzības vai termiņiem, kas noteikti valsts tiesību aktos vai regulatīvajos noteikumos). Tādā gadījumā būtu vēlams, lai deklarācija tiktu izdota pirms Komisijas kopsavilkuma ziņojuma (skatīt FR 66. panta 9. punktu) pieņemšanas n+1 gada jūnijā. Tomēr arī vēlāk izdota deklarācija vienmēr var noderēt pārliecības nodrošināšanai nākamajā budžeta ciklā. Publicitāte Darba grupa iesaka publiskot dalībvalstu deklarācijas. Tas palielinās ievēlēto pārstāvju saistību attiecībā uz vispārējas politiskas atbildības uzņemšanos redzamību un uzlabos pārskatatbildību attiecībā uz ES līdzekļiem. Augsts pārredzamības līmenis arī stiprinātu valsts deklarāciju potenciālu veicināt izpratni par ES līdzekļu kontroles sistēmām dalībvalstīs. Šo iemeslu dēļ darba grupa mudina dalībvalstis nodrošināt lielu publicitāti. Stimuls dalībvalstīm izdot valsts deklarācijas Valsts deklarāciju iesniegšana papildus obligātajiem ziņošanas instrumentiem, kas noteikti 59. panta 5. punktā, varētu būt piemērota bāze kontroles procedūras racionalizēšanai, piemēram, gadījumos, kad nosaka riska kritērijus, kurus izmanto, nosakot dalībvalsts riska profilu revīzijas nolūkos veikta riska novērtējuma ietvaros, vai lai dotu dalībvalstīm zināmu rīcības brīvību revīzijas tvēruma un metodes noteikšanā, ņemot vērā starptautisko revīzijas standartu minimālās prasības un neskarot attiecīgos tiesību aktu noteikumus. Tomēr Komisija ir apņēmusies ievērot vispārējo vienlīdzīgas attieksmes principu saskaņā ar paziņojumu, ko Komisija izdevusi attiecībā uz FR 59. panta 5. punkta pēdējo daļu. Tādēļ jebkāda kontroles intensitātes vai biežuma samazināšana būtu iespējama vienīgi tad, ja dalībvalstu veikto kontroli Komisija būs novērtējusi kā patiešām apmierinošu un ja brīvprātīgā valsts deklarācija atbildīs visām prasībām. Ja būs pierādījumi tam, ka valsts deklarāciju izdošana pozitīvi un ilgstoši ietekmē valsts iestāžu labu darbību, darba grupa iesaka izmantot deklarācijas, lai novērtētu dalībvalsts pārvaldības un kontroles sistēmu efektīvu darbību, un – ja ir izpildīti visi principi – izmantot deklarāciju kā svarīgu elementu Komisijas pārliecības gūšanas procesā. Turpmāka palīdzība un uzraudzība Darba grupa iesaka Komisijai turpināt sniegt atbalstu un nodrošināt atgriezenisko saiti dalībvalstīm, kas jau izdod vai ir ieinteresētas izdot valsts deklarācijas. Šajā sakarā Komisijai būtu jāapkopo paraugprakse un jāziņo par to, izmantojot attiecīgo ģenerāldirektorātu gada darbības ziņojumus un Komisijas kopsavilkuma ziņojumu. Varētu izveidot arī citus rīkus, piemēram, rokasgrāmatas vai informatīvus pasākumus attiecīgajos forumos. Darba grupa arī mudina Komisiju visos ģenerāldirektorātos pieņemt vienotu pieeju valsts deklarācijām. Ja šādos publiskos dokumentos tiktu iekļauta ziņošanas ietvaros gūtā informācija, tas ļautu arī uzraudzīt attīstību laika gaitā. II daļa. Vispārējie kritēriji Pamatojoties uz iepriekš minētajiem ieteikumiem, valsts deklarācijā būtu pēc iespējas jāiekļauj vismaz šādi elementi. Valsts deklarācijā vajadzētu būt atsaucēm uz ES un attiecīgās dalībvalsts leģislatīvo vai regulatīvo pamatu (attiecīgā gadījumā). Tai jābūt adresētai attiecīgajai valsts likumdošanas palātai vai līmenim, un tā ir jāpaziņo Komisijai. Valsts deklarācijā ir jānorāda parakstītājs(-a), viņa(-as) funkcija un tas, vai deklarācija ir parakstīta personas vārdā vai valsts vai reģionālās valdības vārdā (vai līdzvērtīgā atbilstīgā līmenī saskaņā ar konstitucionālo kārtību) atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem vai dominējošajai praksei. Attiecīgā gadījumā būtu skaidri jānorāda pastāvošā pārskatatbildības saikne starp parakstītāju un par pārvaldību atbildīgo aģentūru vai struktūru direktoriem/vadītājiem. Informācijas avoti, uz kuriem balstīta valsts deklarācija. Deklarācijai būtu jābalstās uz pārvaldības deklarācijām un citiem ziņojumiem, kas noteikti FR 59. panta 5. punktā, proti, gada pārskatiem, neatkarīgu revidentu atzinumu(-iem) un revīziju un kontroļu gada kopsavilkumu. FR tagad noteikta prasība revīziju un kontroļu gada kopsavilkumā iekļaut arī analīzi par identificēto kļūdu un sistēmas trūkumu raksturu un apjomu, kā arī veikto vai plānoto korektīvo pasākumu. Turklāt būtu vēlams to papildināt ar plašāku atsauci, piemēram, “manā rīcībā esošā informācija”, kas novērstu situāciju, kad ir zināms būtisks fakts, par kuru vadība nav skaidri ziņojusi un kuru varētu apzināti ignorēt. Pārliecības tvērums. Komisijai ir jānodrošina pārliecība, ka ir sasniegti pieci iekšējās kontroles mērķi, kas noteikti Finanšu regulas 32. pantā: likumība un pareizība; lietderīgums, efektivitāte un saimnieciskums; krāpšanas novēršana un labošana; aktīvu aizsardzība un pārskatu ticamība. To dara vadība. Valsts deklarācijā ir ieteicams izmantot vispārīgus formulējumus, nevis skaidri norādīt visus kontroles mērķus, jo dažkārt deklarācijas var neattiekties uz visiem pieciem kontroles mērķiem. Valsts deklarācijas atbilstīgā līmenī pievienoto vērtību rada galvenokārt tas, ka tiek pastiprināta vadības apņemšanās risināt sistēmas trūkumus, un dalībvalsts attiecīgā likumdošanas līmeņa iesaiste. Tādēļ valsts deklarācijā būtu jāiekļauj skaidra atsauce uz kļūdām un sistēmas trūkumiem un apņemšanās atbalstīt vadību, lai laikus īstenotu pasākumus stāvokļa uzlabošanai. Šāds atbalsts varētu ietvert politiskus norādījumus dažādām attiecīgajām administratīvajām struktūrvienībām un attiecīgā gadījumā resursu piešķiršanu un/vai regulējuma reformas (piemēram, vienkāršošanas) veicināšanu. Jebkāda papildu informācija, kas iekļauta parlamentāro prasību rezultātā, arī var palielināt valsts deklarācijas nodrošināto pārliecību. Šāda papildu informācija var attiekties, piemēram, uz jebkādiem valsts pasākumiem, kas veikti ES finanšu interešu aizsardzībai, vai valsts revīzijas iestāžu veiktiem ārējiem novērtējumiem. Darba grupa iesaka Komisijai pēc iespējas vairāk ņemt vērā šādu informāciju, veidojot pārliecību. Visbeidzot, jātiecas uz to, lai neatkarīgu pārliecību nodrošinātu neatkarīgs revidents (augstākā revīzijas iestāde). III daļa. Ilustratīvi piemēri Darba grupa sniedz šādus ilustratīvus piemērus, ko piedāvā iespējamai izmantošanai. Kā alternatīva ir iespējamas dažādas pieejas, atkarībā no dalībvalsts īpašajām konstitucionālajām prasībām, pienākumiem un pārskatatbildības struktūras, ciktāl tās ietver būtiskos elementus, kas minēti ieteikumos un vispārējos kritērijos I un II daļā. Ilustratīvs piemērs Nr. 1 Ņemot vērā [atsauce uz valsts leģislatīvajām vai regulatīvajām normām] noteikumus, es, apakšā parakstījies(-usies), [amats un atbildības joma] [ ] vārdā un pamatojoties uz manā rīcībā esošo informāciju, apliecinu turpmāk minēto. Es esmu iepazinies(-usies)/atzinis(-usi) (ar) pārvaldības deklarācijām(-as), kuras parakstījuši aģentūru vai struktūru direktori/vadītāji un kurās viņi paziņo, ka viņiem ir pārliecība par [pārskatos sniegtās informācijas pilnīgumu un precizitāti, izdevumu izmantošanu to paredzētajam mērķim un pārvaldības un kontroles sistēmu, kas ieviesta, lai garantētu pamatā esošo darījumu likumību un pareizību], un kuras ir pievienotas šai deklarācijai un uzskaitītas pielikumā. Esot [ ] amatā, es esmu atbildīgs(-a) par to valdības aģentūru un citu struktūru uzraudzību, kas pilnvarotas pārvaldīt ES budžeta apropriācijas, uz kurām attiecas minētās deklarācijas un kuru kopējā summa pielikumā noteiktajā pārskata periodā ir [ ]. (…….. valdības vārdā) es uzņemos vispārējo politisko atbildību par šo ES budžeta apropriāciju pārvaldību, pamatojoties uz manā rīcībā esošo informāciju, uz vadības paziņotajiem apliecinājumiem un tiem pievienotajiem ziņojumiem[1]. Esmu pārbaudījis(-usi) to pārkāpumu un sistēmas nepilnību raksturu un apjomu, kas pārvaldības deklarācijām pievienotajos gada kopsavilkumos ziņoti par aģentūrām un struktūrām, kā arī pasākumus stāvokļa uzlabošanai, ko vadība ir veikusi, veic vai plāno veikt, lai novērstu šos pārkāpumus un nepilnības. Pamatojoties uz savu vērtējumu un visu man pieejamo informāciju, man ir pietiekama pārliecība, ka ar šiem pasākumiem tiks efektīvi novērsti identificētie trūkumi, un esmu atbilstoši rīkojies(-usies), lai atbalstītu attiecīgo aģentūru un struktūru vadību šo pasākumu īstenošanā bez liekas kavēšanās. Vieta un datums Paraksts Pielikums A iedaļa Aģentūras un struktūras, kas iesniedz pārvaldības deklarācijas, kurās nav būtisku kļūdu vai sistēmas trūkumu. Aģentūra / pārvaldītā programma / izdevumi finanšu gadā. B iedaļa Aģentūras un struktūras, kas iesniedz pārvaldības deklarācijas, kurās ir būtiskas kļūdas vai sistēmas trūkumi. Aģentūra / pārvaldītā programma / izdevumi finanšu gadā. Ilustratīvs piemērs Nr. 2 I daļa. Pārskatatbildība Šajā daļā ir ietverts to priekšnoteikumu apraksts, pamatojoties uz kuriem ir izdota deklarācija, un pārliecības tvērums. Tekstā būtu jāiekļauj attiecīgo ES tiesību aktu apraksts un valsts pārvaldes un iekšējās kontroles sistēmas apraksts. Šī sistēma garantē ES līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību dalībvalstī un atbilstību visiem piemērojamajiem normatīvajiem aktiem. II daļa. Pārskatu kopsavilkums ES līdzekļu pārskatu kopsavilkums ietver ieņēmumu pārskatu, bilanci un naudas plūsmas pārskatu apropriācijās un ieņēmumu pozīcijās. Būtu jāiekļauj arī pārskatu kopsavilkumā izmantoto grāmatvedības principu apraksts. III daļa. Iekšējās kontroles sistēmas novērtējums Šī daļa ietver kopsavilkumu par dokumentiem, kuros novērtētas pārvaldības/atbildīgo iestāžu iekšējās kontroles sistēmas. To veido: - deklarācijas par pārskatiem un iekšējās kontroles novērtējumiem, ko savos gada ziņojumos iesniedz to iestāžu vadība, kuras atbildīgas par ES līdzekļu pārvaldību, - valsts revīzijas biroja / augstākās revīzijas iestādes deklarāciju revīziju rezultāti, - pārvaldības iestāžu pārvaldības deklarācijas un - to revīziju rezultāti, kuras attiecībā uz ES programmām veica valsts revīzijas iestāde/iestādes. Ir jāapraksta paziņotie pārkāpumi un sistēmas nepilnības, kā arī pasākumi stāvokļa uzlabošanai, ko vadība ir veikusi, veic vai plāno veikt, lai novērstu šos pārkāpumus un nepilnības. IV daļa. Deklarācija Šī daļa ietver kopsavilkumu par izvērtējumu, kas veikts, pamatojoties uz pārskatiem, iekšējās kontroles sistēmu, deklarācijām un revīzijām, kuru kopsavilkums sniegts III daļā [ieskaitot iespējamos trūkumus un kļūdas]. Pamatojoties uz iepriekš minēto, parakstītājs(-a) iesniedz šādu deklarāciju: Patiesi un godīgi pārskati ES pārskatu kopsavilkums, kas ietver ieņēmumu pārskatu, bilanci un naudas plūsmas pārskatu, ir izveidots saskaņā ar [dalībvalstī] vispārpieņemtiem grāmatvedības principiem. [Parakstītājs(-s)] novērtē, ka visos būtiskajos aspektos [izņemot ... līdzekļus] pārskati ir patiesi un godīgi. Apmierinoša iekšējā kontrole [Parakstītājs(-a)] novērtē, ka ir spēkā [centrālās valdības] tiesiskais regulējums, lai nodrošinātu apmierinošu ES līdzekļu iekšējo kontroli. Ilustratīvs piemērs Nr. 3 I daļa. Parakstīšana Ņemot vērā [dalībvalsts] Ministru padomes [datums] lēmumu, [atbildīgā(-ās) par valsts deklarācijas izdošanu] vārdā es, [valsts deklarācijas parakstītāja amats un atbildības joma], attiecībā uz turpmāk norādīto fondu resursu finanšu pārvaldību, uz kuriem attiecas dalītā pārvaldība, un pamatojoties uz manā rīcībā esošo informāciju, paziņoju, ka (sadalījums pa fondiem, uz kuriem attiecas dalītā pārvaldība): II daļa. Deklarācijas saturs 1. Saskaņā ar manā rīcībā esošo informāciju [dalībvalsts nosaukums] dalībvalstī izveidoto sistēmu darbība, tostarp pasākumi [fonda nosaukums] resursu pārvaldībai un kontrolei [gads] finanšu gadā, nodrošina pietiekamu pārliecību par pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, kā arī maksājumu pieprasījumu atbilstību [izņemot: norādīt sistēmu darbības nepilnības]. 2. Izdevumi un ieņēmumi, kuru kopējā summa ir līdz EUR [summa], kuri ieskaitīti uz un no [fonda nosaukums] un kuri norādīti [izdevējas iestādes nosaukums] izdotajā konsolidācijas pārskatā un maksājumu prasījumos Komisijai attiecībā uz [gads] finanšu gadu, saskaņā ar manā rīcībā esošo informāciju ir likumīgi, pareizi un pilnīgi līdz pat galīgā saņēmēja līmenim [ja ir pārsniegta būtiskuma robežvērtība: izņemot kļūdainus izdevumus EUR [summa] [%] apmērā]. 3. Iesniegtie prasījumi maksājumiem [fonda nosaukums], kuru kopējā summa ir līdz EUR [summa] un kuri norādīti [izdevējas iestādes nosaukums] izdotajā konsolidācijas pārskatā un maksājumu prasījumos Komisijai attiecībā uz [gads] finanšu gadu, saskaņā ar manā rīcībā esošo informāciju ir likumīgi, pareizi un pilnīgi. III daļa. Tvērums Saskaņā ar manā rīcībā esošo informāciju apsekojumi un korekcijas attiecībā uz maksājumu prasījumu Komisijai apstiprināšanu ir uzskaitīti pielikumā. Apstiprinājumi un atrunas šajā deklarācijā attiecas tikai uz jautājumiem, kam ir faktiskas sekas, un tieši izriet no revīzijām, un nerada nedrošību, kas saistīta ar ES tiesību aktu interpretāciju. <Paraksts> Paskaidrojumi Pārskatatbildības robežvērtība Norādīt kritērijus un tolerances robežvērtību, ko piemēro ziņošanai par īpašiem intereses aspektiem. Tiks norādīts, ja būs pārsniegta tolerances robežvērtība fonda līmenī. Eiropas Komisijas apstiprinājums Visbeidzot Eiropas Komisija lemj par valsts īstenošanas un izpildes pasākumu atbilstību ES tiesību aktiem. Tādējādi pastāv objektīvs risks attiecībā uz Komisijas veikto korekciju tvērumu un apmēru. Trūkumi un pasākumi stāvokļa uzlabošanai attiecībā uz katru fondu a) ....... b) ....... utt.