Komisijas ziņojums - 2008. Gada pārskats par attiecībām starp Eiropas Komisiju un valstu parlamentiem /* COM/2009/0343 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.7.2009 COM(2009) 343 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS 2008. GADA PĀRSKATS PAR ATTIECĪBĀM STARP EIROPAS KOMISIJU UN VALSTU PARLAMENTIEM KOMISIJAS ZIŅOJUMS 2008. GADA PĀRSKATSPAR ATTIECĪBĀM STARP EIROPAS KOMISIJU UN VALSTU PARLAMENTIEM 1. Ievads Kopš sava pilnvaru termiņa sākuma 2004. gadā J. M. Barroso vadītā Komisija ir pastāvīgi apliecinājusi svarīgumu, ko tā piešķir attiecībām ar valstu parlamentiem, par vienu no saviem galvenajiem mērķiem padarot uzdevumu definēt un īstenot patiesu „pieeju valstu parlamentiem”. Pirmo reizi tika iecelts atsevišķs priekšsēdētāja vietnieks, kura tiešie pienākumi ir attiecības ar valstu parlamentiem, un tas uzskatāms par šo attiecību veidošanas sākumpunktu. Pēc tam, 2005. gada februārī, pēc priekšsēdētāja vietnieces M. Wallström iniciatīvas komisāru kolēģija pieņēma īstermiņa rīcības plānu un izvirzīja trīs plašākus mērķus: - savstarpēja sadarbība — atvērts un pastāvīgs dialogs: lai efektīvāk un pārredzamāk pildītu tiem uzticētos uzdevumus, gan Komisijas, gan valstu parlamentu interesēs ir zināt attiecīgās nostājas, kā arī izprast savas kopējās intereses; - konkrēta tīkla izveide: tīkla izveide starp valstu parlamentiem un Komisiju dod iespēju izmantot katras puses politisko un administratīvo pieredzi, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības līgumus un dažādās dalībvalstu konstitūcijas; - saikņu stiprināšana ar pilsoņiem un viņu ievēlētajiem pārstāvjiem: valstu parlamentu balss pastiprina Eiropas pilsoņu balsi. Jau 2006. gada martā Kolēģija no jauna apstiprināja savu apņemšanos stiprināt saiknes ar valstu parlamentiem, sniedzot savu pirmo gada ziņojumu par to, kas panākts šo trīs mērķu īstenošanā. Lai Eiropas Savienību padarītu tuvāku pilsoņiem, valstu parlamenti ir ciešāk jāiesaista Eiropas politikas izstrādē un vairāk jāuzsver subsidiaritātes un proporcionalitātes principa svarīgums. Šajā nolūkā Komisija savā 2006. gada 10. maija paziņojumā „Pilsoņu programma” pauda nodomu ieviest novatorisku mehānismu dialogam ar valstu parlamentiem. Šajā iniciatīvā bija paredzēts valstu parlamentiem nodot ne vien Komisijas izstrādātos apspriešanās dokumentus (zaļās un baltās grāmatas un paziņojumi), kā jau noteikts Amsterdamas Līgumam pievienotajā protokolā, bet arī visus savus jaunos priekšlikumus. Valstu parlamenti tika aicināti paust savu nostāju un tādējādi dot savu ieguldījumu Kopienas politikas formulēšanas procesa pilnveidošanā[1]. Eiropadomes 2006. gada jūnija sanāksmē šo Komisijas apņemšanos novērtēja atzinīgi, aicinot ar visu nepieciešamo rūpību izskatīt valstu parlamentu formulētos apsvērumus, ievērojot subsidiaritātes un proporcionalitātes principu. Komisija ieviesa iekšējas procedūras atbildes sniegšanai uz valstu parlamentu paustajiem viedokļiem un sāka no 2006. gada septembra tiem sūtīt savus jaunos normatīvos priekšlikumus un apspriešanās dokumentus, kā arī atbildēt uz parlamentu atzinumiem. Komisijas atbilžu mērķis būtībā ir arī labāk izskaidrot sākotnējos apsvērumus un dažādos iestāžu dialoga posmus, savukārt Kolēģija, pilnībā ievērojot savas iniciatīvas pilnvaras, varētu ņemt vērā šajā dialogā paustos apsvērumus. Jāpiebilst, ka par šo dialogu, kas izveidots ar valstu parlamentiem, tiek informēts arī Eiropas Parlaments un Padome. Dažādo iepriekš minēti iniciatīvu īstenošana ir ļāvusi Komisijai pēdējo četru gadu laikā izveidot pilnīgi jaunu pieeju attiecībām ar valstu parlamentiem, kurā tiek pievērsta uzmanība to ieguldījumam Eiropas pārvaldības uzlabošanā. Pateicoties šai jaunajai pieejai, J. M. Barroso vadītā Komisija ir spējusi padziļināt un paplašināt attiecības ar valstu parlamentiem. Tās tagad ir ļoti kvalitatīvas, kā atzīst paši valstu parlamenti, kā arī to priekšsēdētāju konference un Eiropas Kopienu lietu komiteju konference ( COSAC ). Attiecību stiprināšana ar valstu parlamentiem notiek, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības iestāžu attiecīgās prerogatīvas un „iestāžu trijstūra” līdzsvaru kopumā. 2008. gadā Eiropas Parlaments pieņēma ieteikumus, kuru pamatā bija pārdomas, kas izteiktas tā „reformas” grupā. Šajos ieteikumos tiek ierosināts pastiprināt tā sadarbību ar valstu parlamentiem, jo īpaši saistībā ar Lisabonas Līguma stāšanos spēkā, padarot savu pieeju attiecībām ar valstu parlamentiem saskaņotāku un „ņemot vērā arī Komisijas darbības” šajā jomā. Konkrētāk, Eiropas Parlaments vēlas, lai to vairāk iesaista pašreizējā dialogā starp Komisiju un valstu parlamentiem, un cita starpā ierosina parlamentu forumā, kas katru gadu notiek rudenī, regulāri izskatīt Komisijas normatīvo un darba programmu. Parlamentu forumi, kurus regulāri rīko Eiropas Parlaments un valstu parlamenti un kuros piedalās Komisija, ir lieliska iespēja stiprināt dialogu ar parlamentārajām struktūrām valstu un Eiropas līmenī, Padomi un Komisiju. Sekmes, kas kopš pašreizējā pilnvaru termiņa sākuma gūtas saistībā ar Komisijas jauno pieeju attiecībās ar valstu parlamentiem, cita starpā raksturo arī gandrīz 500 tikšanās, kas laikā no 2005. gada novembra līdz 2009. gada aprīlim notikušas starp komisāriem un valstu parlamentiem, komisāru līdzdalība 15 parlamentu forumos (pusē gadījumu piedalījās pats priekšsēdētājs), komisāru regulārā līdzdalība Valstu parlamentu priekšsēdētāju konferences, kā arī COSAC sanāksmēs un visbeidzot gandrīz 450 atzinumi, kas saņemti laikā no 2006. gada septembra līdz 2009. gada aprīlim. Turklāt J. M. Barroso vadītā Komisija ir pieņēmusi četrus gada ziņojumus par attiecībām ar valstu parlamentiem (ieskaitot šo ziņojumu), katrā ĢD iecēlusi koordinatoru darbam ar valstu parlamentiem, sagatavojusi 12 informatīvus biļetenus, piedalījusies vairāk nekā 50 sanāksmēs, kurās tiekas valstu parlamentu pastāvīgie pārstāvji Briselē, un pastiprinājusi savu sadarbību un informācijas apmaiņu ar IPEX . Runājot tieši par 2008. gadu, šo sadarbību galvenokārt raksturoja 2006. gadā uzsāktā politiskā dialoga stiprināšana. Valstu parlamentu sniegto atzinumu skaits ir būtiski palielinājies. Komisijas locekļi ir daudz biežāk devušies uz valstu galvaspilsētām un palielinājuši informācijas apmaiņu ar valstu parlamentiem. Saistībā ar Lisabonas Līguma stāšanos spēkā valstu parlamenti turpināja gatavoties Lisabonas Līgumā paredzēto subsidiaritātes kontroles mehānismu ieviešanai gan to iekšējā darbā, gan COSAC un IPEX darbā. Turklāt valstu parlamenti vēlējās arī padziļināti izskatīt jautājumu par parlamentāro kontroli tiesiskuma, brīvības un drošības jomā. 2. Kopsavilkums par atzinumiem, ko snieguši valstu parlamenti No četrdesmit parlamentu palātām, kas tika uzaicinātas piedalīties politiskajā dialogā (četrpadsmit dalībvalstīs ir vienpalātas sistēma, trīspadsmit dalībvalstīs — divpalātu sistēma), 2008. gadā atbildēja divdesmit četras, nosūtot atzinumu. 2.1. Valstu parlamentu reakcija Arvien pieaugošs atzinumu skaits Komisijas politiskais dialogs ar valstu parlamentiem ir process, kura nozīme Savienības institucionālajā praksē nemitīgi palielinās. No 2006. gada septembra līdz 2008. gada beigām Komisija saņēma 368 atzinumus no 24 dalībvalstu 33 parlamentārajām palātām. Tas, ka 2008. gadā tika saņemti 200 atzinumi (salīdzinot ar 168 atzinumiem laikā no 2006. gada septembrim līdz 2007. gada beigām), liecina, ka politiskais dialogs starp Komisiju un valstu parlamentiem ir kļuvis par darba neatņemamu sastāvdaļu (skat. pielikumu). Atzinumi par daudziem Komisijas priekšlikumiem 2008. gadā valstu parlamenti pieņēma 135 atzinumus par Komisijas dokumentiem. Dažiem jautājumiem tie pievērsa īpašu uzmanību, piemēram, priekšlikumam par pārrobežu veselības aprūpi, paziņojumam un vēlāk priekšlikumam par kopējās lauksaimniecības politikas „veselības pārbaudi”, „enerģētikas un klimata” paketes priekšlikumiem, kā arī 2009. gada politiskajai stratēģijai. Diferencēta līdzdalība Valstu parlamenti ir izvēlējušies šo procedūru izmantot dažādos veidos. Dažas augšpalātas, piemēram, Francijas Senāts, Vācijas Bundesrat , House of Lords un Čehijas Senát , ir turpinājuši būt ļoti aktīvi. Kopā šīs četras palātas ir pieņēmušas 54 no 200 atzinumiem. Ļoti aktīvi bija arī Riksdag (SV) un Folketing (DK). Visbeidzot, gada beigās ievērojami palielinājās atzinumu skaits no abām Itālijas Parlamenta palātām. Savukārt Portugāles Assembleia da República nosūtīja 65 atzinumus, no kuriem lielākā daļa bija pozitīvi atzinumi bez īpašiem apsvērumiem. Jāpiebilst arī, ka paustās bažas ne vienmēr ir līdzīgas. Maz ir tādu priekšlikumu, par kuriem saņemti vairāk nekā trīs atzinumi. Turklāt daži parlamenti, konkrētāk, Zviedrijas Parlaments un Dānijas Parlaments, nolēma savu viedokli paust tikai par Komisijas apspriešanās dokumentiem. Attiecībā uz normatīvo aktu projektiem minētie parlamenti saskaņā ar to iekšējām procedūrām īsteno kontroli pār nostājām, ko šo valstu valdības pauž Padomē. Francijas Senāts, Nīderlandes un Portugāles Parlaments lielāku uzmanību pievērš subsidiaritātes un proporcionalitātes jautājumiem, taču liela daļa valstu parlamentu vērību pievērš politiskiem apsvērumiem, kas saistīti ar Komisijas priekšlikumu saturu. Piemēram, dažas asamblejas uzsver savas valsts federālo struktūru bažas. Reģionu komiteja stimulē to, ka dažas asamblejas, piemēram, Austrijas Bundesrat , pauž savu nostāju, atbildot uz aptaujas veidlapu par subsidiaritāti, ko nosūta konkrētām reģionālām struktūrām. Paplašināta līdzdalība Kopumā valstu parlamentu skaits, kas iesaistījušies regulārā dialogā ar Komisiju, salīdzinājumā ar 2007. gadu 2008. gadā ir palielinājies. Daži no tiem politiskajā dialogā ir piedalījušies pirmo reizi: Itālijas Senato della Repubblica , Austrijas Bundesrat , Grieķijas, Kipras un Bulgārijas Parlaments. Kopš 2006. gada septembra tikai 7 asamblejas nav piedalījušās šajā dialogā: Spānijas un Rumānijas parlamentu abas palātas, Maltas Parlaments, Austrijas Nationalrat un Slovēnijas Državni svet . IPEX un Eiropa Pašlaik valstu parlamentu atzinumi, kā arī Komisijas sniegtās atbildes tiek publicēti IPEX datubāzē. Vēl pirms 2009. gada vasaras tie būs pieejami arī 27 tīmekļa lapās — pa vienai katrai dalībvalstij — ko Komisija sagatavos Eiropas tīmekļa vietnē. Darbs COSAC COSAC paralēli veica divus koordinētus pasākumus, kas attiecās uz subsidiaritātes jautājumu: - tā pasākuma kontekstā, kas attiecās uz Padomes pamatlēmumu, ar ko grozīja Pamatlēmumu 2002/475 par cīņu pret terorismu, Komisija no valstu parlamentiem saņēma 12 atzinumus, no kuriem tikai vienā attiecībā pret Komisiju bija pausta oficiāla atruna saistībā ar subsidiaritāti. Vairāki parlamenti izvirzīja jautājumu par to, vai nebūtu labāk ar līdzīgu priekšlikumu nākt klajā Eiropadomes kontekstā, vai arī kritizēja priekšlikuma pamatojuma neatbilstību subsidiaritātes ziņā; - otra pasākuma kontekstā, proti, attiecībā uz priekšlikumu par personu diskriminācijas aizliegumu reliģijas, rases, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ, Komisijai tika nosūtīti 15 atzinumi. Tikai viena asambleja bija pieņēmusi negatīvu atzinumu. 2008. gada decembrī COSAC īstenoja koordinētu subsidiaritātes kontroles pasākumu attiecībā uz direktīvu par orgānu pārstādīšanu. Laikā no 2008. gada decembrim līdz 2009. gada aprīļa beigām tika saņemti 18 atzinumi. 2.2. Ietekme uz politikas formulēšanu Valstu parlamentu atzinumi veicina paplašinātas debates ar Komisiju, kuras tā vēlas sekmēt. 2008. gadā daži valstu parlamenti prioritāti piešķīra tādām svarīgām Komisijas iniciatīvām kā „enerģētikas un klimata” paketes priekšlikumi, KLP „veselības pārbaude” vai priekšlikums par pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpes jomā (Vācijas Bundesrat , Francijas Senāts, House of Lords , Čehijas Senát , Nīderlandes un Itālijas Parlaments). Lielākajā daļā gadījumu parlamentu nostājas sakrita ar valstu nostājām, ko Padomē bija paudušas dalībvalstu delegācijas. „Enerģētikas un klimata” pakete varētu kalpot par piemēru. Polijas Sejm bija pievienojies savas valdības nostājai. Itālijas Senato della Repubblica atgādina par savu vēlmi uzlabot elastības mehānismus un ieviest pārskatīšanas klauzulas. Itālijas Camera dei Deputati aicināja savu valdību tās piekrišanu saistīt ar nosacījumu par dažiem priekšlikumu teksta grozījumiem, piemēram, attiecībā uz elastības mehānismiem un ekonomiskās un finanšu situācijas attīstību. Apvienotās Karalistes House of Lords iesniedza divus atzinumus. 10. decembrī, īsi pirms Eiropadomes sanāksmes, House of Lords saistībā ar Eiropas emisiju kvotu tirdzniecības sistēmu pauda atbalstu CO2 piesaistes un ģeoloģiskās glabāšanas izmēģinājuma projektu finansēšanai no līdzekļiem, kas paredzēti jaunajām dalībvalstīm, kā arī tam, ka visās nozarēs, kurās nav ogļskābās gāzes noplūdes riska, visas emisijas kvotas tiek pārdotas izsolēs. Attiecībā uz atjaunojamiem enerģijas avotiem Augšpalāta prasīja savai valdībai un Eiropas Savienībai noteikt konkrētu mērķi 2030. gadam, lai veicinātu tehnoloģijas un ieguldījumus, kas netiks pilnībā īstenoti līdz 2020. gadam. Arī reakcija uz priekšlikumu var kopējās lauksaimniecības politikas stāvokli liecina par tendenci uz saskaņotām parlamentu un valdību nostājām. Čehijas Senát noraidīja tiešo regresīvo maksājumu koncepciju, dodot priekšroku progresīvai modulācijai. Itālijas Camera dei Deputati uzskatīja, ka obligātas modulācijas ieviešanai un tātad resursu pārvietošanai no pirmā pīlāra uz lauku attīstību ir jānotiek pakāpeniski. Attiecībā uz citām kopējās lauksaimniecības politikas jomām Čehijas Senát savai valdībai arī ieteica Eiropas lauksaimniecības konkurētspējas stiprināšanas nolūkā Čehijas prezidentūras laikā izvirzīt jautājumu par ģenētiski modificētiem organismiem. Itālijas Senato della Repubblica lūdza savu valdību veikt konkrētus pasākumus Eiropas iestādēs, lai panāktu kontroles sistēmu izveidi uz ārējām robežām, kā arī to ieviešanas kontroles procedūras — līdzīgi tam, kā ir noteiktās trešās valstīs — lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti Eiropas standarti lauksaimniecības produktiem. Attiecībā uz priekšlikumu par pacientu tiesībām pārrobežu veselības aprūpes jomā Komisija 2008. gadā saņēma trīs atzinumus un laikā no 2009. gada janvāra līdz aprīļa beigām — četrus. Francijas Senāts uzsvēra, ka, lai nodrošinātu subsidiaritātes un proporcionalitātes principa ievērošanu, priekšlikumā būtu jāapstiprina dalībvalstu kompetence veselības aprūpes organizēšanā un īstenošanā. Šaubas par subsidiaritātes principa ievērošanu un juridiska instrumenta (direktīva) piemērotību tam, lai iejauktos veselības aprūpes sistēmas organizēšanā un finansēšanā, izteica arī abas Nīderlandes Parlamenta palātas. Vācijas Bundesrat , kas arī bija pārliecināts, ka ir jāpastiprina tie noteikumi, ar kuriem tiek apstiprināta dalībvalstu atbildība par savu veselības aprūpes sistēmu organizēšanu, uzskatīja, ka priekšlikuma piemērošanas jomā nevajag iekļaut sociālās palīdzības dienestus. 3. Komisijas darba vizītes un citi kontakti Jaunajai pieejai attiecībām starp Komisiju un valstu parlamentiem ir trīs vispārēji mērķi: savstarpēja sadarbība un atvērta un pastāvīga dialoga izveidošana, konkrēta tīkla izveidošana un, īstenojot labākas attiecības ar ievēlētajiem pārstāvjiem, lielāka tuvināšanās pilsoņiem. Komisijas pārstāvniecības dalībvalstīs nodrošina regulārus un strukturētus kontaktus ar valstu parlamentiem. Turklāt tad, kad kāds Komisijas loceklis dodas uz kādas valsts parlamentu, pārstāvniecība nodarbojas ar praktiskajiem un loģistikas jautājumiem un viņam sniedz vajadzīgo politisko informāciju. Šie apmeklējumi izraisa plašsaziņas līdzekļu interesi un sniedz labu iespēju Eiropas politikas aktualitātes darīt zināmas valsts kontekstā. Vizītes valstu parlamentos Priekšsēdētājs J. M. Barroso ir apmeklējis Latvijas, Zviedrijas, Čehijas, Luksemburgas un Itālijas parlamentu. Priekšsēdētāja vietniece M. Wallström ir devusies uz Īrijas (divreiz), Polijas, Dānijas, Lietuvas, Francijas un Apvienotās Karalistes parlamentu. Dažādos formātos Kolēģijas locekļi 2008. gadā ir tikušies ar valstu parlamentu pārstāvjiem vairāk nekā 100 reizes. Šo kontaktu intensitāte skaidri parāda to, cik lielu uzmanību Komisija pievērš lielākai valstu parlamentu viedokļa uzklausīšanai un vēlmei tiem vairāk izskaidrot tās īstenoto politiku. Dalība starpparlamentu sanāksmēs Komisija turpināja pozitīvi atbildēt uz daudzajiem uzaicinājumiem piedalīties dažādos starpparlamentu forumos. Priekšsēdētājs J. M. Barroso kopā ar priekšsēdētāja vietnieku G. Verheugen februārī piedalījās starpparlamentu sanāksmē ( Joint Parliamentary Meeting ) par Lisabonas stratēģiju, bet priekšsēdētājs J. M. Barroso septembrī piedalījās arī sanāksmē par migrācijas un imigrācijas jautājumiem. Priekšsēdētāja vietniece M. Wallström novembrī piedalījās starpparlamentu sanāksmē par enerģētiku, komisārs J. Almunia janvārī piedalījās sanāksmē, kurā ar valstu parlamentiem tikās Eiropas Parlamenta Ekonomikas un monetāro jautājumu komiteja, bet komisārs O. Rehn maijā piedalījās starpparlamentu sanāksmē, kas bija veltīta Rietumbalkānu jautājumiem. Turklāt priekšsēdētāja vietnieks F. Frattini piedalījās COSAC priekšsēdētāju un priekšsēdētāju trijotnes sanāksmē februārī Ļubļanā, komisārs J. Potocnik piedalījās COSAC XXXIX sanāksmē, kas notika Brdo Slovēnijā, komisāre B. Ferrero-Waldner piedalījās COSAC delegāciju priekšsēdētāju sanāksmē jūlijā Parīzē, un priekšsēdētāja vietnieks J. Barrot — COSAC XL sanāksmē novembrī Parīzē. Informatīvā biļetena sagatavošana Komisijas ģenerālsekretariāts sagatavoja divus informatīvos biļetenus un tos izplatīja iestādē, kā arī nosūtīja Eiropas Parlamentam un valstu parlamentiem. Pastāvīgie pārstāvji Dažādi Komisijas dienesti ir piedalījusies 18 sanāksmēs ar valstu parlamentu pastāvīgajiem pārstāvjiem Briselē. Pēc šo pārstāvju lūguma Komisija galveno uzmanību pievērš iepazīstināšanai ar jautājumiem, kuri tiek izskatīti attiecīgajā laikā, vai paredzamajām iniciatīvām. 4. Lisabonas Līguma spēkā stāšanās perspektīva Subsidiaritātes kontrole Secinājumos, kuru pieņēma COSAC sanāksmē Brdo, Francijas prezidentūra tika aicināta izveidot darba grupu, kuras sastāvā būtu valstu parlamentu pastāvīgie pārstāvji ES, lai sagatavotu ziņojumu par to, ka labāk piemērot noteikumus, kas Lisabonas Līgumā paredzēti attiecībā uz valstu parlamentiem. Šīs grupas darbā uzaicināja piedalīties arī Komisiju. COSAC Parīzes sanāksmē tika secināts, ka tīkls, ko veido valstu parlamentu pārstāvji Briselē, kā arī IPEX ir piemēroti rīki regulārai, agrīnai un neoficiālai informācijas apmaiņai par pārbaudēm, ko veic valstu parlamentos. Turklāt valstu parlamenti, gaidot Lisabonas Līguma īstenošanu, ir veikuši subsidiaritātes izmēģinājuma pārbaudes, ko koordinēja COSAC sekretariāts. Tiesiskums, brīvība un drošība COSAC Parīzes sanāksmē tika uzsvērta arī nozīme, ko valstu parlamenti piešķir policijas darbību kontrolei un tiesu iestāžu darbības attīstībai dalībvalstīs. Valstu parlamenti pauda vēlmi tiesu un policijas iestāžu sadarbību Eiropas Savienībā pakļaut Eiropas Parlamenta kontrolei vai novērtējumam, šajā darbā iesaistot arī valstu parlamentus. Lai tos iesaistītu, valstu parlamenti Eiropas Komisiju lūdza pirms galīgās redakcijas sagatavošanas priekšlikumiem par regulu attiecībā uz Eurojust un Eiropola darbību publicēt apspriešanās dokumentu. 5. Secinājumi Attiecības starp Komisiju un valstu parlamentiem turpināja padziļināties, pilnībā ievērojot Eiropas Savienības iestāžu prerogatīvas. 2009. gads būs izšķirošs Lisabonas Līguma nākotnei, un šajā gadā pēc Eiropas Parlamenta vēlēšanām tiks izveidota jauna Komisija. Šajā gada ziņojumā tiek uzsvērta Komisijas apņemšanās turpināt dialogu un padziļinātu sadarbību ar valstu parlamentiem. Komisija vēlas uzturēt un vēl vairāk pastiprināt politisko dialogu ar valstu parlamentiem. Vajadzības gadījumā tā veiks pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu to Lisabonas Līgumu pienācīgu piemērošanu, kuri attiecas uz valstu parlamentiem. Pielikums Valstu parlamentu atzinumi 2006.–2008. gadā 2006 | 2007 | 2008 | 2006-2008 | PORTUGĀLE | Assembleia da República | 0 | 19 | 65 | 84 | FRANCIJA | Sénat | 18 | 22 | 13 | 53 | VĀCIJA | Bundesrat | 6 | 15 | 18 | 39 | ZVIEDRIJA | Riksdag | 0 | 17 | 16 | 33 | APVIENOTĀ KARALISTE | House of Lords | 4 | 14 | 12 | 30 | DĀNIJA | Folketing | 2 | 10 | 11 | 23 | ČEHIJA | Senát | 2 | 9 | 11 | 22 | NĪDERLANDE* | Tweede Kamer Staten Generaal | 2 | 1 | 5 | 8 | ITĀLIJA | Senato della Repubblica | 0 | 0 | 8 | 8 | ĪRIJA* | Dail and Seanad Eireann | 0 | 1 | 7 | 8 | ITĀLIJA | Camera dei Deputati | 1 | 0 | 6 | 7 | POLIJA | Sejm | 1 | 0 | 5 | 6 | VĀCIJA | Bundestag | 1 | 2 | 2 | 5 | IGAUNIJA | Riigikogu | 2 | 0 | 2 | 4 | LUKSEMBURGA | Chambre des Députés | 2 | 0 | 2 | 4 | BEĻĢIJA | Sénat | 2 | 0 | 2 | 4 | AUSTRIJA | Bundesrat | 0 | 0 | 4 | 4 | GRIEĶIJA | Vouli ton Ellinon | 0 | 0 | 3 | 3 | LIETUVA | Seimas | 2 | 1 | 0 | 3 | APVIENOTĀ KARALISTE | House of Commons | 1 | 1 | 1 | 3 | KIPRA | Vouli ton Antiprosopon | 0 | 0 | 2 | 2 | LATVIJA | Saeima | 0 | 0 | 2 | 2 | ČEHIJA | Poslanecká Sněmovna | 1 | 0 | 1 | 2 | FRANCIJA | Assemblée Nationale | 1 | 1 | 0 | 2 | UNGĀRIJA | Országgyűlés | 1 | 1 | 0 | 2 | BEĻĢIJA | Chambre des Représentants | 0 | 1 | 1 | 2 | BULGĀRIJA | Narodno Sabranie | 0 | 0 | 1 | 1 | SOMIJA | Eduskunta | 1 | 0 | 0 | 1 | POLIJA | Senat | 1 | 0 | 0 | 1 | SLOVĀKIJA | Národná rada (Nacionālā padome) | 1 | 0 | 0 | 1 | SLOVĒNIJA | Državni zbor (Nacionālā asambleja) | 1 | 0 | 0 | 1 | AUSTRIJA | Nationalrat | 0 | 0 | 0 | 0 | MALTA | Kamra tad-Deputati | 0 | 0 | 0 | 0 | NĪDERLANDE * | Eerste Kamer Staten Generaal | 0 | 0 | 0 | 0 | RUMĀNIJA | Camera Deputatilor | 0 | 0 | 0 | 0 | RUMĀNIJA | Senat | 0 | 0 | 0 | 0 | SLOVĒNIJA | Državni svet | 0 | 0 | 0 | 0 | SPĀNIJA | Congreso de los Diputados | 0 | 0 | 0 | 0 | SPĀNIJA | Senado | 0 | 0 | 0 | 0 | KOPĀ: | 53 | 115 | 200 | 368 | * Nīderlandes Parlamenta atzinumi ir nosūtīti abu palātu vārdā. Kontakti ar valstu parlamentiem (01.01.2005.–31.12.2008.) - pa dalībvalstīm – Nationalrat | BEĻĢIJA | Sénat | 3 | 3 | 2 | 1 | 9 | Chambre des Représentants | BULGĀRIJA | Narodno Sabranie | 4 | 2 | 6 | KIPRA | Vouli ton Antiprosopon | 2 | 3 | 1 | 5 | 11 | ČEHIJA | Senát | 4 | 3 | 7 | 1 | 15 | Poslanecká sněmovna | DĀNIJA | Folketing | 9 | 7 | 2 | 5 | 23 | IGAUNIJA | Riigikogu | 2 | 2 | 10 | 8 | 22 | SOMIJA | Eduskunta | 7 | 8 | 2 | 7 | 24 | FRANCIJA | Sénat | 13 | 10 | 11 | 12 | 46 | Assemblée Nationale | VĀCIJA | Bundesrat | 16 | 17 | 19 | 17 | 69 | Bundestag | GRIEĶIJA | Vouli ton Ellinon | 3 | 5 | 4 | 7 | 19 | UNGĀRIJA | Országgyűlés | 3 | 0 | 1 | 5 | 9 | ĪRIJA | Dail Eireann | 2 | 2 | 9 | 13 | 26 | Seanad Eireann | ITĀLIJA | Senato della Repubblica | 8 | 2 | 8 | 2 | 20 | Camera dei Deputati | LATVIJA | Saeima | 2 | 1 | 5 | 3 | 11 | LIETUVA | Seimas | 8 | 4 | 8 | 2 | 22 | LUKSEMBURGA | Chambre des Députés | 0 | 3 | 3 | 0 | 6 | MALTA | Kamra tad-Deputati | 1 | 1 | 4 | 0 | 6 | POLIJA | Sejm | 5 | 4 | 1 | 13 | 23 | Senat | PORTUGĀLE | Assembleia da República | 0 | 3 | 6 | 3 | 12 | RUMĀNIJA | Camera Deputatilor | 2 | 3 | 5 | Senatul | SLOVĀKIJA | Národná rada | 3 | 3 | 0 | 3 | 9 | SLOVĒNIJA | Državni zbor | 4 | 8 | 3 | 1 | 16 | Državni svet | SPĀNIJA | Congreso de los Diputados | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 | Senado | ZVIEDRIJA | Riksdag | 6 | 1 | 5 | 3 | 15 | NĪDERLANDE | Tweede Kamer Staten Generaal | 4 | 6 | 3 | 8 | 21 | Eerste Kamer Staten Generaal | APVIENOTĀ KARALISTE | House of Lords | 11 | 7 | 12 | 9 | 39 | House of Commons | COSAC | 2 | 3 | 3 | 2 | 10 | Priekšsēd. konf. | 1 | 1 | 1 | 0 | 3 | citi | 2 | 2 | 8 | 10 | 22 | | KOPĀ: | 124 |112 |149 |136 |521 | | [1] Skat. 2006. gada 10. maija paziņojumu Eiropadomei „Pilsoņu programma Eiropas efektivitātes nodrošināšanai”, COM(2006) 211.