PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

VISPĀRĪGA INFORMĀCIJA

8.1. Astotajā nodaļā ir trīs daļas. Vispirms tajā izklāstīts politikas grupas “Ekonomika un finanses” īpašais izvērtējums saistībā ar ticamības deklarāciju (sk. 8.2.–8.34. punktu), bet pēc tam — atkārtoto revīziju rezultāti saistībā ar Garantiju fondu ārējai darbībai (sk. 8.35.–8.39. punktu) un likvidējamo Eiropas Ogļu un tērauda kopienu (sk. 8.40.–8.44. punktu). Nodaļas noslēgumā izklāstīta informācija par iepriekšējos gados formulēto apsvērumu pēcpārbaudi (sk. 8.4. pielikumu ).

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS SAISTĪBĀ AR TICAMĪBAS DEKLARĀCIJU

Ievads

8.2. Šajā daļā ir izklāstīts Palātas īpašais izvērtējums par politikas grupu “Ekonomika un finanses”. Minētajā politikas grupā ietilpst šādas politikas jomas: “01. Ekonomika un finanses”, “02. Uzņēmējdarbība”, “03. Konkurence”, “12. Iekšējais tirgus” un “20. Tirdzniecība”. Pamatinformācija par aptvertajām darbībām un izdevumiem 2009. gadā ir sniegta 8.1. tabulā .

Politikas grupas īpašās iezīmes

8.3. Šīs politikas grupas galvenās programmas (tām paredzēti gandrīz 83 % jeb 605 miljoni EUR no kopējiem šīs politikas grupas pamatdarbības izdevumiem) finansēja no politikas jomai “01. Ekonomika un finanses” un “02. Uzņēmējdarbība” atvēlētajiem līdzekļiem. Minētās programmas bija šādas: a) Septītā un Sestā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai (222 miljoni EUR); b) ES aģentūru finansējums (1) (116 miljoni EUR); c) Garantiju fonds ārējām darbībām (sk. 8.35.–8.39. punktu) (92 miljoni EUR); d) Konkurētspējas un jauninājumu pamatprogramma (KJP) un Uzņēmumu un uzņēmējdarbības daudzgadu programma (MAP) (175 miljoni EUR).

8.1. tabula. Ekonomika un finanses. Galvenā informācija (miljonos EUR) Budžeta sadaļa Politikas joma Apraksts Maksājumi 2009. gadā Budžeta pārvaldības veids 1. Ekonomika un finanses Administratīvie izdevumi (23) 63 Centralizēta tieša Ekonomiskā un monetārā savienība 13 Centralizēta tieša Starptautiskā ekonomika un finanses 17 Centralizēta tieša Finanšu operācijas un instrumenti 235 Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība ar EIF / centralizēta netieša pārvaldība ar EIF starpniecību 328 2. Uzņēmējdarbība Administratīvie izdevumi (23) 114 Centralizēta tieša Konkurētspēja, rūpniecības politika, jauninājumi un uzņēmējdarbība 71 Centralizēta tieša / centralizēta netieša pārvaldība ar EACI starpniecību Iekšējais preču tirgus un nozaru politika 145 Centralizēta tieša Sadarbība — Kosmoss un drošība 228 Centralizēta tieša 558 3. Konkurence Administratīvie izdevumi (23) 91 Centralizēta tieša Karteļi, pretmonopola darbība un liberalizācija 3 Centralizēta tieša 94 12. Iekšējais tirgus Administratīvie izdevumi (23) 58 Centralizēta tieša Iekšējā tirgus ģenerāldirektorāta politikas stratēģija un koordinācija 8 Centralizēta tieša 66 20. Tirdzniecība Administratīvie izdevumi (23) 65 Centralizēta tieša Tirdzniecības politika 12 Centralizēta tieša/kopēja pārvaldība ar starptautiskām organizācijām 77 Administratīvie izdevumi kopā (23) 391 Pamatdarbības izdevumi kopā(tostarp): 732 — avansi ( 24 ) 273 — starpposma/galīgie maksājumi ( 25 ) 459 Gada maksājumi kopā 1 123 Gada saistības kopā 1 373 Avots: 2009. gada pārskati.

8.4. KJP un MAP programmas, kuras finansē ar politikas jomai “01. Ekonomika un finanses” atvēlētajiem līdzekļiem, paredzētas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) atbalstam. Atbalstu īsteno ar tādu Kopienas finanšu instrumentu starpniecību, kurus Komisijas vārdā pārvalda Eiropas Investīciju fonds (EIF) un kuri sekmē pieeju finansējumam. Komisijas veiktie maksājumi Eiropas Investīciju fondam attiecas uz līdzekļu pārskaitījumu fiduciārajos kontos, kurus EIF izmanto programmu īstenošanai. Risks, ka Komisijas veiktie maksājumi varētu būt nelikumīgi vai nepareizi, ir zems.

8.5. Septītās pamatprogrammas mērķis šajā politikas jomā ir atbalstīt darbības kosmosa un drošības pētniecībā, bet Sestajā pamatprogrammā atbalstu sniedza darbībām, kuru mērķis bija sekmēt tehnoloģiskos jauninājumus, pētījumu rezultātu izmantošanu, kā arī tehnoloģiju uzņēmumu izveidi Kopienas teritorijā un tās reģionos. Politikas jomā “02. Uzņēmējdarbība” finansētās CIP programmas mērķis ir ar jauninājumu starpniecību sekmēt darbības, kas veicina uzņēmumu, un īpaši mazo un vidējo uzņēmumu, konkurētspēju.

8.6. Vairākumam darbību minētajās trīs programmās (2) finansējumu nodrošina, izmantojot dotācijas nolīgumu ar Komisiju. Dotācijas maksā pa daļām: avansu izmaksā pēc dotācijas nolīguma parakstīšanas, vēlāk — starpposma un galīgos maksājumus, ar kuriem saņēmējiem tiek atlīdzināti izmaksu deklarācijās norādītie attiecināmie izdevumi.

8.7. Galvenais risks saistībā ar pareizību ir tāds, ka izmaksu deklarācijās var būt norādītas pārāk augstas attiecināmās izmaksas, bet Komisijas pārraudzības un kontroles sistēmas to neatklāj. Tā kā izmaksu deklarāciju ir ļoti daudz, Komisija nevar tās visas pārbaudīt uz vietas galasaņēmēju līmenī. Tāpēc Palāta uzskata, ka ir augsts risks (3) saistībā ar to maksājumu pareizību, kuru pamatošanai izmanto izmaksu deklarācijas. Maksājuma nosacījumi avansu izmaksai ir mazāk sarežģīti, jo šo maksājumu izpildi nosaka dotācijas nolīguma vai finansēšanas lēmuma parakstīšana. Iepriekšējos gados tomēr ir bijušas kļūdas avansa maksājumos, bet tās parasti nav skaitļos izsakāmas kļūdas un ir saistītas ar nepilnībām procedūrās. 8.7. Komisija ir ieviesusi kontroles stratēģiju un izstrādājusi ex post revīzijas, lai mazinātu risku saistībā ar veikto maksājumu pareizību. Pieņemtie koriģējošie pasākumi ir paredzēti kļūdu īpatsvara mazināšanai. Komisija atgūst revidētajiem saņēmējiem pārmaksātās summas.

8.8. Saistībā ar Septīto pamatprogrammu Komisija arī noslēdza nolīgumu ar Eiropas Kosmosa aģentūru (ESA) (4), lai no 2008. līdz 2013. gadam finansētu kosmosa komponentu Vides un drošības globālajā uzraudzībā (GMES). Saskaņā ar Finanšu regulas 53.d pantu Komisija deleģēja budžeta izpildes uzdevumus Eiropas Kosmosa aģentūrai. Saskaņā ar šo nolīgumu kopumā 624 miljoni EUR ir piešķirti Eiropas Kosmosa aģentūrai, no tiem 2009. gadā izmaksāja 68 miljonus EUR. 8.8. Eiropas Kosmosa aģentūrai (ESA) 2009. gadā izmaksātā summa bija pirmais maksājums no ES budžeta kopīgi pārvaldītajai Globālās vides un drošības novērošanas (GMES) programmai. Deleģēšanas nolīgums starp Komisiju un ESA tika parakstīts saskaņā ar “kopīgās pārvaldības” nosacījumiem, kuri paredz, ka daži īstenošanas uzdevumi tiek deleģēti starptautiskām organizācijām.

Revīzijas tvērums un pieeja

8.9. Palātas vispārējā revīzijas pieeja un metodika ir aprakstīta 1.1. pielikuma 2. daļā . Saistībā ar grupas “Ekonomika un finanses” revīziju ir jāmin, ka: — revidenti pārbaudīja 80 maksājumu paraugu, no tiem 51 maksājums bija starpposma vai galīgais maksājums, tostarp 15 maksājumi attiecās uz trīs minētajām programmām (5) (sk. 8.5. punktu), — paraugā bija iekļauti avansa maksājumi, jo ar tiem saistīts kļūdu risks, — pārraudzības un kontroles sistēmu efektivitātes novērtējums aptvēra: — ex ante dokumentu pārbaudes par maksājumiem, kurus veica Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra (EACI) (6), galvenokārt pārbaudot 30 maksājumu paraugu, — projektu izmaksu deklarāciju revīzijas apliecinājumus, kurus snieguši neatkarīgi revidenti, — ex post pārbaudes, konkrēti, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorātā un Ekonomikas un finanšu ģenerāldirektorātā.

Darījumu pareizība

8.10. Darījumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti 8.1. pielikumā . Palāta konstatēja 25 kļūdas 26 % maksājumu (21 no 80) (7). 62 % kļūdaino maksājumu (13 no 21) bija skaitļos izsakāmas kļūdas saistībā ar deklarēto izdevumu attiecināmību vai precizitāti. Pārējos kļūdainajos maksājumos (astoņos no 21) bija skaitļos neizsakāmas kļūdas, kas galvenokārt bija saistītas ar Komisijas iepirkuma procedūru vai citu iekšējo noteikumu neievērošanu (8). Palāta konstatēja, ka pārbaudītajos maksājumos kopumā būtisku kļūdu nebija. 8.10. Komisija cenšas pieļaut vēl mazāk kļūdu un vēl labāk tās labot, ciktāl to ir iespējams izdarīt rentablā veidā.

8.11. Šo kļūdu lielākā daļa attiecās uz darbībām, kuras bija finansētas no trim minētajām programmām (sk. 8.5. punktu), un bija saistītas ar to, ka Komisija bija atmaksājusi neattiecināmas izmaksas, kuras saņēmēji bija deklarējuši izmaksu deklarācijās. Šis rezultāts ir apstiprināts Komisijas ex post pārbaužu konstatējumos (9). 8.11. Noteikumu sarežģītība ir būtisks iemesls, kādēļ tiek pieļautas kļūdas un pieprasīts atmaksāt neattiecināmās izmaksas. Komisijas Paziņojumā par pētniecības pamatprogrammu vienkāršošanu ierosināti pasākumi šā riska novēršanai. Tā kā šos priekšlikumus īstenot sāks vienīgi nākamajā pamatprogrammā un tā kā Komisijai jārisina problēmas saistībā ar sarežģītām attiecināmības prasībām dotāciju saņēmējiem, Komisija 2010. gada 26. maijā pieņēma paziņojumu ( 22 ) pārējām iestādēm, kurā tā ierosina pieļaujamā kļūdas riska līmeni pētniecības jomā noteikt robežās no 2 % līdz 5 %. Ierosināto kļūdas riska līmeni nosaka, ņemot vērā kontroles izmaksu lietderību attiecībā pret samērīgu atlikušo kļūdu līmeni.

8.12. Kļūdu galvenie cēloņi bija neattiecināmas personāla un netiešās izmaksas, kā arī nepietiekami apliecinošie dokumenti vai to trūkums. Trīs piemēros ir atspoguļoti tādu projektu veidi, kuros Palātas revidenti atrada kļūdas revīzijās galasaņēmēju līmenī. 8.12. Attiecībā uz šiem trīs gadījumiem Komisija vēlas norādīt šādus apsvērumus.

Neattiecināmu izmaksu piemēri Neattiecināmu izmaksu piemēri

a) Sestā pamatprogramma Revidēto projektu pārvaldīja saņēmējs, kurš īstenoja piecus Sestās pamatprogrammas projektus, ko finansēja divi dažādi Komisijas ģenerāldirektorāti. Pārbaudot visu projektu darba laika atskaites, revidenti konstatēja, ka saņēmējs uzrādīja nepamatoti augstu un pat divkāršu nostrādāto stundu skaitu šajos Kopienas finansētajos projektos. Saņēmējs arī uzrādīja ievērojami augstākas netiešās izmaksas. Atklāto kļūdu īpatsvars bija 21 % no deklarētajām izmaksām (jeb aptuveni EUR 146 000). Šos nopietnos trūkumus izmaksu deklarācijās nepamanīja ne revidentu sabiedrība, kura izsniedza revīzijas apliecinājumu, ne cita ārēja revidentu sabiedrība, kura Komisijas uzdevumā veica divas ex post revīzijas. a) Komisija turpinās izmeklēt šo lietu un piedzīs visas pārmaksātās summas. Komisijas uzdevumā veiktajās ex post pārbaudēs izmaksu deklarācijās tika konstatēti vairāki trūkumi. Tomēr šajās pārbaudēs izdarītais secinājums attiecībā uz netiešo izmaksu attiecināmību atšķīrās no Palātas apsvērumiem. Lai arī atšķirīgos projektos patiešām bija norādīts dubults nostrādāto stundu skaits, tika secināts, ka tas netika darīts tīšuprāt, bet gan galvenokārt bija saistīts ar saņēmēja vāju projekta vadību.

b) Septītā pamatprogramma Kopš 2004. gada saņēmējs ir piedalījies sešos Sestās pamatprogrammas finansētos projektos un astoņos Septītās pamatprogrammas finansētos projektos. Kopš 2006. gada kopumā saņemtais Kopienas finansējums ir aptuveni viens miljons EUR. Personāla izmaksu aprēķinā saņēmējs izmantoja metodiku, kas neatbilst ne Sestās, ne Septītās pamatprogrammas noteikumiem. Tā rezultātā vienā revidētajā projektā deklarētās izmaksas bija nepamatoti paaugstinātas par vairāk nekā 17 % (jeb aptuveni EUR 7 800). Šo metodiku izmantoja arī pārējos 13 projektos. b) Konstatētā kļūda ir saistīta ar Septītās pamatprogrammas attiecināmības noteikumu nepareizu interpretāciju attiecībā uz standarta produktīvā darba stundu skaitu. Komisija veiks vajadzīgos labojumus, un šo apsvērumu piemēros arī citiem šā saņēmēja projektiem.

c) Septītā pamatprogramma. Kopīga pārvaldība Eiropas Kosmosa aģentūra iesniedz gada finanšu pārskatus, kuros ir atspoguļota saņemto ES līdzekļu izlietošana (sk. 8.8. punktu). Palāta pārbaudīja 2009. gada 19. martā Komisijai iesniegto 2008. gada pārskatu, kurā bija ietverti izdevumi par 20,2 miljoniem EUR. Palāta konstatēja, ka tajā iekļautas izmaksas, kuras nav jāsedz Kopienai vai kuras nav pietiekami pamatotas, gandrīz 10 % vērtībā no revidētā parauga (jeb aptuveni 1,3 miljons EUR), kā arī nopietnas nepilnības iepirkuma noteikumos un procedūrās (10). c) Eiropas Kosmosa aģentūrai 2009. gadā izmaksātā summa, kuru pārbaudīja Palāta, bija pirmais maksājums no ES budžeta kopīgi pārvaldītajai GMES programmai. Saskaņā ar delegācijas nolīgumu starp Komisiju un ESA nav nekādas saistības starp Komisijas katru gadu pārskaitītajiem līdzekļiem un ESA iesniegtajā gada finanšu pārskatā minēto summu. Kļūdas, kuras varēja konstatēt ESA gada finanšu pārskatā, neietekmēja maksājumu likumību un pareizību. Komisija uzskata, ka, ierēķinot arī sākotnēji finanšu pārskatā neiekļautās izmaksas, ESA norādītās izmaksas bija par 2 % par lielu. Tas tiks izlabots, pirms programmas beigās tiks veikts galīgais maksājums.

Lai arī Komisija piekrīt, ka dažas iepirkuma procedūras vēl lielākā mērā jāsaskaņo ar EK noteikumiem, jāņem vērā arī īpatnības, kādas piemīt ar iepirkumu saistītajām darbībām kosmosa jomā. Komisija uzskata, ka ESA iepirkuma noteikumi un procedūras nodrošina vislabāko cenas un vērtības attiecību iepirkumiem kosmosa jomā.

Sistēmu efektivitāte

8.13. Komisija izveidoja dažādus kontroles mehānismus visam izdevumu ciklam, lai mazinātu kļūdainu vai nepareizu maksājumu risku. Palāta novērtēja ex ante pārbaužu darbības efektivitāti attiecībā uz maksājumiem, revīzijas apliecinājumu sistēmas ticamību un Komisijas veiktās atlīdzināto izdevumu ex post pārbaudes.

8.14. Sistēmu pārbaužu rezultāti ir apkopoti 8.2. pielikumā .

Ex ante pārbaudes

8.15. Ex ante pārbaužu mērķis ir pārbaudīt maksājumu finanšu pārvaldības pareizību un atbilstību pareizas finanšu pārvaldības principam. Ex ante pārbaudes aptver gan darbības, gan finanšu aspektus, it īpaši sasniedzamo rezultātu kvalitāti, atbilstību līguma prasībām un maksājamās summas aprēķina pareizību.

8.16. Tā kā gan Sestās, gan Septītās pamatprogrammas starpposma un galīgie maksājumi ir balstīti tikai uz izmaksu deklarācijām, standarta ex ante pārbaudes par deklarētajiem izdevumiem izmaksu deklarācijās ļauj atklāt tikai pārrakstīšanās vai aritmētiskas kļūdas. Ņemot vērā, ka šādās ex ante pārbaudēs ir objektīvi ierobežojumi, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts ir pilnveidojis savu ex ante pārbaužu stratēģiju un veic izvērstas dokumentu pārbaudes (11), kā arī saņēmēju sistēmu ex ante revīzijas.

8.17. 8.9. punktā minētā 80 maksājumu parauga revīzijā nekādas nozīmīgas nepilnības ex ante dokumentu pārbaužu darbībā neatklāja, taču politikas jomā “02. Uzņēmējdarbība” Palāta konstatēja, ka 24 no 48 pārbaudītajiem maksājumiem bija nepilnības ex ante pārbaudēs. Attiecībā uz Pētniecības izpildaģentūru (12) ex ante pārbaudēs nebija pamanītas piecas pareizības kļūdas. ESA gadījumā pirms GMES finansējuma nolīguma parakstīšanas (sk. 8.8. punktu) Komisija skaidri nedefinēja kopīgi finansēto darbību attiecināmos izdevumus, kā arī nenovērsa nepilnības iepirkumā. Līdz 2010. gada februārim Komisija arī oficiāli nesagatavoja nekādu ex ante pārbaužu stratēģiju (sk. 8.26. punktu). 8.17. Komisija piekrīt Palātas vērtējumam, ka ex ante pārbaudēs politikas jomā 02. “Uzņēmējdarbība” nekādas nozīmīgas nepilnības netika konstatētas. Komisija uzskata, ka ex ante pārbaudes politikas jomā 02. “Uzņēmējdarbība” ir proporcionālas un efektīvas. Nelielas neatbilstības neietekmē ex ante pārbaužu efektivitāti, savukārt to novēršana nebūtu rentabla. Trīs no pieciem minētajiem gadījumiem attiecībā uz Pētniecības izpildaģentūru (REA) attiecas uz viena konkrēta darbinieka pilnvarošanu maksājumu procesā, ko Palāta uzskatīja par nepareizu. Komisija nepiekrīt Palātas viedoklim, ka pastāv likumības/pareizības kļūdas saistībā ar to, ka kredītrīkotājs ir pilnvarojis darbiniekus rīkoties ar finanšu līdzekļu apriti, jo nepastāv nekādas reglamentējošas prasības par to, ka konkrētu uzdevumu veikšanai oficiāli būtu jāieceļ konkrēti darbinieki. Darbībām saistībā ar kopīgo pārvaldību kopumā un jo īpaši saistībā ar GMES programmas būtību raksturīgi ir tas, ka kopīgi finansētu darbību attiecināmās izmaksas netiek izklāstītas visos sīkumos. Šī programma ietver tehniski sarežģītu kosmosa projektu, tostarp Sentinel satelītu izstrādi, kā rezultātā attīstības un iepirkuma procesā ir grūti nošķirt elementus, kas tiek finansēti no dažādiem avotiem. Komisija uzskata, ka pirms līguma slēgšanas veiktais ex ante novērtējums attiecībā uz “kopīgās pārvaldības” prasībām ir pietiekams. GMES piešķirtā finansējuma pārraudzības un kontroles sistēmu sāka izstrādāt jau 2008. gadā, taču, ņemot vērā projekta īstenošanas gaitā gūto pieredzi, tā bija jāpielāgo un jāpapildina. Sākot no 2010. gada, Komisija pārraudzības un kontroles darbības ir ieviesusi un padarījusi tās oficiālas.

8.18. Palāta atlasīja papildu paraugu ar 30 avansa maksājumiem, lai novērtētu izveidoto ex ante sistēmu un tās darbības efektivitāti Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūrā saistībā ar KJP pārvaldību (13). Palāta nekonstatēja nozīmīgas nepilnības, taču tā secināja, ka ir jāatjaunina finanšu rokasgrāmata un ka daļa no veiktajām pārbaudēm ir nepietiekami dokumentēta. 8.18. Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūra (EACI) atzīst, ka ne visas procedūru rokasgrāmatas daļas visām programmām ir pilnībā atjauninātas. Dažādās rokasgrāmatas nodaļas 2010. gadā tika pārskatītas un atjauninātas.

Revīzijas apliecinājumi

8.19. ES Finanšu regulā (14) ir prasīts, lai apstiprināts revidents sniegtu apliecinājumu par izmaksu deklarācijām, kuras pārsniedz noteiktu maksimālo robežu. Šajā apliecinājumā apstiprina deklarēto izmaksu precizitāti, reālo pastāvēšanu un attiecināmību. Šie revīzijas apliecinājumi ir galvenais kontroles mehānisms Komisijai saistībā ar projektiem, kurus finansē ar politikas jomai “02. Uzņēmējdarbība” atvēlētajiem līdzekļiem, it īpaši Sestajā un Septītajā pamatprogrammā.

8.20. Palāta salīdzināja savas revīzijas rezultātus ar revīzijas apliecinājumu visiem saņēmēju līmenī revidētajiem maksājumiem, par kuriem apliecinājums bija sniegts. Visos gadījumos, kuros apstiprināts revidents bija sniedzis atzinumu bez piezīmēm, Palāta atrada kļūdas. Divos gadījumos kļūdām nebija nozīmīgas finansiālas ietekmes (15), taču pārējos četros gadījumos tām bija nozīmīga finansiālā ietekme vai arī izmaksu sadales metodika neatbilda piemērojamajiem noteikumiem. Šis konstatējums apstiprina pagājušā gada rezultātus un 5. nodaļas rezultātus, un tas norāda, ka šāds kontroles mehānisms ir tikai daļēji efektīvs deklarēto izmaksu kļūdu noteikšanā. 8.20. Komisija piekrīt Palātas paustajām bažām par Sestās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu pareizību, kas nesniedz pilnībā papildu ticamību, kāda sākotnēji tika gaidīta. Tomēr Komisija joprojām uzskata, ka šis instruments deva būtisku ieguldījumu kļūdu novēršanā, kā rezultātā kļūdu īpatsvars Sestās pamatprogrammas revīzijās bija ievērojami mazāks salīdzinājumā ar Piekto pamatprogrammu. Komisija ir veikusi koriģējošus pasākumus, lai uzlabotu Septītās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu kvalitāti. Septītās pamatprogrammas revīzijas apliecinājumu pamatā ir “saskaņotas procedūras”, kas paredz, ka apliecinājumu sniedzošais revidents piemēro iepriekšnoteiktas procedūras un, balstoties uz tām, ziņo par konstatētajiem faktiem. Šādas pieejas rezultātā vajadzētu samazināties kļūdām, ko Sestajā pamatprogrammā revidenti pieļāva attiecībā uz attiecināmības noteikumu interpretāciju. Komisija turpinās izvērtēt revīzijas apliecinājumu ticamību, kad tā pati veiks finanšu revīzijas.

8.21. Katram Sestās pamatprogrammas līdzekļu saņēmējam bija obligāti jāiesniedz vismaz viens revīzijas apliecinājums par projekta izmaksām. Septītās pamatprogrammas līdzekļu saņēmējiem ir jāiesniedz revīzijas apliecinājumi tikai tad, ja kopējais ES finansējums ir EUR 375 000 vai lielāks. Turklāt Komisija ir ieviesusi saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metodikas ex ante sertificēšanas sistēmu. Tomēr tikai nedaudzu saņēmēju izmaksu aprēķināšanas metodikas ir sertificētas, un tāpēc palielinās kļūdu risks, kuru paaugstina arī būtiskais pieprasīto revīzijas apliecinājumu skaita samazinājums (sk. arī 5.28.–5.31. punktu). 8.21. Lai mazinātu dalībnieku administratīvo slogu, Septītajā pamatprogrammā ir samazinātas prasības attiecībā uz revīzijas apliecinājumu iesniegšanu. Tomēr saņēmējiem, kuru izmaksu aprēķināšanas metodoloģijas ir sertificētas, joprojām jāiesniedz finanšu pārskatu apliecinājums, jo sertifikāts saņēmēju atbrīvo vienīgi no prasības iesniegt starpposma finanšu pārskatu apliecinājumu. Finanšu pārskatu apliecinājums jāiesniedz par pēdējo ziņošanas periodu, ja kopējais pieprasītais finansējums ir lielāks par 375 000 euro. Pēc intensīvām Sestās pamatprogrammas revīzijas kampaņām daudzi saņēmēji ir saņēmuši lietderīgu informāciju, un Komisija sagaida, ka rezultātā saņēmēji, iespējams, piemēros uzlabotas projekta izmaksu aprēķina metodes. Pašreizējā situācijā nav iespējams izdarīt secinājumu, ka kopējais kļūdu īpatsvars palielināsies, jo konstatētos riskus var kompensēt ar citiem pasākumiem.

Ex post pārbaudes

8.22. Ģenerāldirektorāti, kuri ir atbildīgi par politikas jomu “01. Ekonomika un finanses” un “02. Uzņēmējdarbība” īstenošanu, ex post pārbaudes funkcijas ir izveidojuši galvenokārt maksājumu lielā skaita un pārvaldīto programmu sarežģītības dēļ.

8.23. Attiecībā uz politikas jomu “01. Ekonomika un finanses” Palāta konstatēja, ka 2009. gada ex post pārbaužu darba parogramma tika oficiāli sagatavota tikai 2009. gada decembrī. 2009. gadā publicēja trīs ex post ziņojumus, no kuriem divi attiecās uz pārbaudēm, kuras sāka 2006. gadā, bet pabeidza tikai 2009. gadā. 8.23. Komisija atzīst kavējumus saistībā ar 2009. gada darba programmas oficiālu sagatavošanu. Tomēr iekšējās kontroles vadīšanas grupa lielā mērā šo programmu izstrādāja un par to vienojās 2009. gada februārī, kad tā šo programmu sāka arī īstenot. Par programmu nākamajam gadam iekšējās kontroles vadīšanas grupa vienojās 2010. gada janvārī, un tā tika oficiāli sagatavota 2010. gada martā. Iepriekšējos gados lielākā daļa ex post pārbaudēm paredzēto līdzekļu tika izmantoti ārkārtīgi svarīgai pārbaudei un tādējādi citu pārbaužu pabeigšana aizkavējās.

8.24. Politikas jomas “02. Uzņēmējdarbība” iekšējās kontroles sistēma attiecībā uz pētniecības izdevumiem galvenokārt balstās uz ex post pārbaužu sistēmu (t. i., finanšu revīzijām pie saņēmējiem pēc izdevumu atmaksāšanas). Šīs revīzijas vai nu tieši veic Komisijas revidenti, vai arī ārējo revidentu sabiedrības Komisijas uzraudzībā. Saistībā ar Sesto un Septīto pamatprogrammu tika izstrādāta īpaša revīzijas stratēģija, kuras mērķis bija: a) novērtēt finanšu darījumu pareizību un dot ieguldījumu gada ticamības deklarācijas sagatavošanā (sk. 8.28. un 8.29. punktu); b) sniegt pamatu korekcijas un piedziņas mehānismiem.

8.25. Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta ieviesto ex post pārbaužu sistēmu Palātas revidenti novērtēja kā efektīvu, kaut arī ir vēlami turpmāki uzlabojumi attiecībā uz ex post pārbaudēm, kuras kā ārpakalpojumus veic ārējas revidentu sabiedrības. Tā politikas jomas “02. Uzņēmējdarbība” daļa, kas bija deleģēta Pētniecības izpildaģentūrai un Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūrai, nebija iekļauta izpildaģentūru darba programmās un nebija veiktas ex post pārbaudes. 8.25. Palātas novērtējums attiecas vienīgi uz 2009. gadu. Attiecībā uz Konkurētspējas un jauninājumu izpildaģentūru (EACI) pirmo starpposma maksājumu apjoms un laiks, balstoties uz paziņotajām izmaksām 2009. gadā saistībā ar politikas jomu 02. “Uzņēmējdarbība”, neattaisno to, ka jau 2009. gadā tika sāktas ex post pārbaudes. Pētniecības izpildaģentūra īsteno kopīgo daudzgadu revīzijas stratēģiju saskaņā ar Septīto pamatprogrammu. Saskaņā ar šo stratēģiju un, kā sīkāk paskaidrots tās gada darbības pārskatā, to 2009. gadā veikto maksājumu apjoms, kuri ietilpa šīs stratēģijas darbības jomā, nebija pietiekams, lai pamatotu pirmo atlasi un ex post revīzijas 2009. gadā. Tomēr šie 2009. gadā veiktie maksājumi tiks ietverti to maksājumu kopskaitā, no kuriem 2010. gadā tiks atlasīti maksājumi ex post revīziju veikšanai.

8.26. Uzraudzības stratēģiju un kontroles sistēmu par 2008. gada februārī parakstīto GMES finansējuma nolīgumu (sk. 8.8. punktu) pabeidza sagatavot tikai 2010. gada februārī. Nolīguma 6. punktā teikts, ka Komisija var veikt dokumentu pārbaudes un pārbaudes uz vietas par Kopienas finansējuma izlietojumu, kā arī var veikt pilnu revīziju. 2009. gada beigās Komisija nebija veikusi nevienu šādu pārbaudi vai revīziju un nebija arī pieprasījusi apliecinošos dokumentus Eiropas Kosmosa aģentūras gada finanšu ziņojuma pamatošanai. 8.26. Saskaņā ar delegācijas nolīgumu starp Komisiju un ESA nav nekādas saistības starp Komisijas katru gadu pārskaitītajiem līdzekļiem un ESA iesniegtajā gada finanšu pārskatā minēto summu. Komisija 2009. gadā jau bija paredzējusi veikt pārbaudes uz vietas; šīs pārbaudes tika veiktas 2010. gadā. GMES piešķirtā finansējuma pārraudzības un kontroles sistēmu sāka izstrādāt jau 2008. gadā, taču, ņemot vērā projekta īstenošanas gaitā gūto pieredzi, tā bija jāpielāgo un jāpapildina. Komisija savas pārraudzības un kontroles darbības nesen ieviesa un padarīja oficiālas.

8.27. Palāta arī konstatēja, ka Septītās pamatprogrammas ex post revīzijas stratēģiju 2009.–2016. gadam pabeidza izstrādāt 2009. gada septembrī, taču 2009. gada beigās nebija pieejama konkrēta Septītās pamatprogrammas revīzijas rokasgrāmata. 8.27. Pētniecības grupu ģenerāldirektorātu revīzijas dienestiem ir vajadzīgie instrumenti, lai veiktu pirmās revīzijas saskaņā ar Septīto pamatprogrammu. Standarta paraugi ir pielāgoti Septītās pamatprogrammas nosacījumiem, un līdzīgu atjauninājumu ir paredzēts veikt attiecībā uz Septītās pamatprogrammas revīzijas rokasgrāmatu. Tomēr jāņem vērā, ka revidentiem galvenie norādījumi ir noteikumi, kas attiecas uz revidējamajiem dotāciju nolīgumiem, t. i., Septītās pamatprogrammas dalības noteikumi, dotāciju nolīgumu noteikumi un visi saistošie norādījumi.

Komisijas vadības apliecinājumu ticamība

8.28. Palāta novērtēja to piecu ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatus un pievienotās deklarācijas, kuri bija atbildīgi par nodaļā “Ekonomika un finanses” aptvertajām politikas jomām, kā arī to divu izpildaģentūru (16) gada darbības pārskatu būtiskās daļas, kuras ir daļēji atbildīgas par politikas jomas “02. Uzņēmējdarbība” īstenošanu.

8.29. Šo vadības apliecinājumu pārbaužu rezultāti ir apkopoti 8.3. pielikumā . 8.29. Komisija atzinīgi vērtē Palātas pozitīvo vērtējumu par visiem šajā nodaļā aptvertajiem gada darbības pārskatiem. Lai arī Konkurences ģenerāldirektorāts ietekmes novērtējumu oficiāli nesagatavoja, tomēr visa procesa laikā vadības līmenī tika rūpīgi izvērtēti ar attiecīgo piedziņu saistītie riski. Turklāt vadība šo lietu ir cieši uzraudzījusi, uzturot kontaktus ar Budžeta ģenerāldirektorātu un Komisijas Juridisko dienestu, lai pieņemtu lēmumu par to, kā šos līdzekļus sekmīgi piedzīt.

Secinājumi un ieteikumi

8.30. Pamatojoties uz savu revīzijas darbu, Palāta secina, ka politikas grupā “Ekonomika un finanses”2009. gada 31. decembrī slēgtajā gadā veiktajos maksājumos būtisku kļūdu nav, tomēr Palāta vērš uzmanību uz pētniecības pamatprogrammu izdevumos atrasto kļūdu veidu un apmēru, kaut arī šīs kļūdas nav būtiskas politikas grupas maksājumu pareizībai kopumā.

8.31. Politikas grupā “Ekonomika un finanses” Palāta pārbaudīja trīs pārraudzības un kontroles sistēmas. Tika secināts, ka divas no tām efektīvi nodrošina maksājumu pareizību (politikas jomās “01. Ekonomika un finanses” un “03. Konkurence”, “12. Iekšējais tirgus” un “20. Tirdzniecība”), bet viena – tikai daļēji efektīvi (politikas jomā “02. Uzņēmējdarbība”) nodrošina maksājumu pareizību. 8.31. Skatīt 8.17. iedaļu. Komisija uzskata, ka ex ante pārbaudes politikas jomā 02. “Uzņēmējdarbība” ir proporcionālas un efektīvas.

8.32. Komisija ir veikusi pasākumus, lai vienkāršotu attiecināmības noteikumu piemērošanu un lai saņēmēji šos noteikumus labāk pārzinātu. Palāta ieteica Komisijai: 8.32.

a) mudināt saņēmējus iesniegt izmaksu aprēķināšanas metodiku ex ante sertificēšanai un a) Komisija nesen veica pasākumus, lai saņēmējiem vēl pievilcīgāk šķistu panākt, ka to izmaksu aprēķina metodoloģija tiek ex ante sertificēta. Komisija savu viedokli šajā jautājumā pauda 2010. gada 24. aprīļa Paziņojumā par vienkāršošanu, kā arī savā 2010. gada 28. maijā pieņemtajā Finanšu regulas un tās īstenošanas kārtības trīsgadu pārskatīšanas priekšlikumā. Patiesu vienkāršošanu varētu panākt, ļaujot izmantot metodoloģijas, ko piemēro kā parastu grāmatvedības praksi, ciktāl tās pamatojas uz reģistrētajām faktiskajām personāla izmaksām.

b) paaugstināt apliecinājumus sagatavojošo revidentu izpratni par izdevumu attiecināmību, lai tādējādi uzlabotu to izsniegto revīzijas apliecinājumu ticamību. b) Komisija īsteno politiku, saskaņā ar kuru tā saņēmējus un apliecinātājus revidentus aktīvi informē par ex post revīzijās izdarītajiem konstatējumiem, lai vajadzības gadījumā panāktu uzlabojumus no to auditoru puses, kuri izsniedz revīzijas apliecinājumus. Attiecināmības noteikumu sarežģītība ietekmē darbu, ko veic daudzi ārējie revidenti, kurus saņēmēji ir pilnvarojuši izsniegt revīzijas apliecinājumus. Attiecībā uz Septīto pamatprogrammu sagaidāms, ka, izmantojot saskaņotās procedūras, nepareizas interpretācijas dēļ radušos kļūdu skaits ievērojami samazināsies.

8.33. Komisijai jāturpina uzlabot iepirkuma procedūru ex ante pārbaužu un starpposma/galīgo maksājumu kvalitāte un jānodrošina, ka darba programmās ir iekļautas ex post pārbaudes funkcijas. Saistībā ar kopējo pārvaldību ar Eiropas Kosmosa aģentūru Komisijai cieši jāuzrauga ESA kontroles sistēmu efektīva darbība un gada finanšu ziņojuma ticamība attiecībā uz to darbību īstenošanu, kuras finansē saskaņā ar GMES deleģēšanas nolīgumu. 8.33. Komisija, ņemot vērā izmaksu un ieguvumu apsvērumus, pārbaudīs, kādus turpmākus pasākumus var veikt, lai mazinātu kļūdu skaitu. Attiecībā uz kopīgo pārvaldību ar ESA Komisija, sākot no 2010. gada, ir ieviesusi savas pārraudzības un kontroles darbības.

8.34. Iepriekšējo apsvērumu pēcpārbaude ir apkopota 8.4. pielikumā .

GARANTIJU FONDA ĀRĒJAI DARBĪBAI REVĪZIJAS REZULTĀTI

8.35. Garantiju fonds ārējai darbībai (17) (“Fonds”) garantē aizdevumus trešām valstīm, un tā mērķis ir atmaksāt līdzekļus Kopienas kreditoriem (18), ja aizdevuma saņēmējs nepilda savas saistības, tādā veidā izvairoties no tiešiem prasījumiem no Kopienas budžeta. Fondu administratīvi pārvalda Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts (ĢD ECFIN), bet par finanšu līdzekļu pārvaldību atbild Eiropas Investīciju banka (EIB).

8.36. Fonda kopējie līdzekļi 2009. gada 31. decembrī bija 1 240 miljoni EUR (2008. gada 31. decembrī – 1 091 miljons EUR). Pārskata gadā Fonds nesaņēma nevienu lūgumu veikt garantiju izmaksu.

8.37. Lai novērtētu Fonda gada darbības rezultātus, EIB un Komisija izmanto salīdzinošo bāzes indeksu. Fonda portfeļa gada ienesīgums 2009. gadā bija 4,6 %, bet salīdzinošā bāzes indeksa ienesīgums bija 3,78 %.

8.38. Garantiju fonda ieguldījumu portfeli Eiropas Kopienu vārdā pārvalda EIB (19), bet likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas ieguldījumu portfeli pārvalda pārvalda Ekonomikas un finanšu ģenerāldirektorāta īpaša nodaļa. Abu portfeļu ieguldījumu mērķi ir samērā līdzīgi attiecībā uz to gatavību uzņemties risku, ieguldījumu veidu un kvalitāti, kā arī ieguldījumu ierobežojumiem. Nav izvērtēts, kādus finansiālos ieguvumus gūtu abi fondi no tā, ka tos pārvaldītu konkrētā Ekonomikas un finanšu ģenerāldirektorāta nodaļa. 8.38. Gan EIB, gan Komisija Fonda aktīvus spēj pārvaldīt līdzīgā veidā un gūstot līdzīgus finanšu rezultātus. Tādēļ nepastāv neviens ar sniegumu saistīts iemesls, lai ierosinātu veikt grozījumus 7. pantā Padomes 2009. gada 25. maija Regulā (EK, Euratom) Nr. 480/2009 (kodificēta versija), ar ko Garantiju fonda ārējai darbībai aktīvu pārvaldība tiek nodota EIB. Komisija uzskata, ka tas, ka Garantiju fondu pārvalda divas iestādes, sniedz priekšrocības, jo tādējādi notiek darbības un finanšu riska diversifikācija. Tā būtībā ir prakse, ko izmanto vairuma dalībvalstu finanšu ministrijas un centrālās bankas, lai daļu no to fondu pārvaldības deleģētu trešām personām.

8.39. Palāta uzskata, ka 2009. gadā Garantiju fonds tika pārvaldīts kopumā apmierinoši un ka ir veikti piemēroti pasākumi, lai kontrolētu finanšu krīzes ietekmi uz Fonda ieguldījumu portfeli.

LIKVIDĒJAMĀS EIROPAS OGĻU UN TĒRAUDA KOPIENAS REVĪZIJAS REZULTĀTI

8.40. Eiropas Ogļu un tērauda kopienas (EOTK) dibināšanas līgums zaudēja spēku 2002. gada 23. jūlijā, un EOTK aktīvus un pasīvus pārņēma Eiropas Kopiena (20). Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas aktīvu un pasīvu tīrā vērtība ir novirzīta pētniecībai ogļu un tērauda nozarē.

8.41. Likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas kopējo aktīvu vērtība 2009. gada 31. decembrī bija 2 011 miljoni EUR, (2008. gada 31. decembrī – 2 045 miljoni EUR). Tīrā peļņa 2009. gadā bija 13,9 miljoni EUR, savukārt 2008. gadā tīrie zaudējumi bija 14,8 miljoni EUR.

8.42. Tīrie ieņēmumi no likvidējamās Eiropas Ogļu un tērauda kopienas ieguldījumiem 2009. gadā bija 68 miljoni EUR, un tos ieskaitīs Kopienas budžetā ogļu un tērauda nozares projektu finansēšanai. Palāta konstatēja, ka 2009. gada 31. decembrī neizmantotie budžeta līdzekļi, kas bija pieejami pētniecības finansēšanai ogļu un tērauda nozarē, bija 238 miljoni EUR (21). 8.42. Neizmantotie budžeta līdzekļi 238 miljonu euro vērtībā ietver: — piešķīrumu 2010. gadam, kas vēl nav piesaistīts (54 miljoni euro), — piešķīrumu 2011. gadam (61 miljons euro), — nesamaksātās summas (123 miljoni euro) saistībā ar līgumiem, kas parakstīti kopš 2003. gada un kuriem kontu slēgšana visiem projektā iesaistītajiem partneriem vēl nav pabeigta. Saistības var atcelt divus mēnešus pēc līguma pēdējā konta slēgšanas. Ar Ogļu un tērauda pētniecības fondu saistītu līgumu vidējais ilgums ir trīs gadi, un lielākā daļa nesamaksāto summu ir saistītas ar līgumiem, kas vēl nav pabeigti vai kuriem vēl nav apstiprināts galīgais tehniskais ziņojums (nosacījums, lai varētu veikt pēdējo maksājumu un slēgt pārskatus). Tāpēc ir saprotami, ka 2009. gada 31. decembrī 238 miljoni euro vēl nebija izmantoti.

8.43. Likvidējamās EOTK portfeļa ienesīgums 2009. gadā bija 5,85 %, bet salīdzinošās bāzes ienesīguma rādītājs, kuru izmantoja kā atsauces likmi, bija 4,41 %.