LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 267/12

Reģionu komitejas atzinums “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2009.–2010. gadā. Potenciālās kandidātvalstis”

(2010/C 267/04)

I. IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

REĢIONU KOMITEJA

Vispārējā norise un grafiks

1. atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas dokumentā “Paplašināšanās stratēģija un galvenie uzdevumi 2009.–2010. gadā” ietvertos ziņojumus par kandidātvalstīm un paziņojumu par Islandes dalības pieteikumu;

2. atzinīgi vērtē arī potenciālo kandidātvalstu sasniegto progresu, proti, Albānija un Serbija 2009. gadā iesniedza pieteikumu dalībai ES, visas potenciālās kandidātvalstis turpina īstenot Pagaidu nolīgumus par tirdzniecību un ar to saistītiem jautājumiem, kā arī Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu ar ES, un Kosovā tiek turpinātas reformas;

3. norāda, ka Eiropas Savienība ir veikusi ievērojamu darbu, lai attīstītu attiecības ar potenciālajām kandidātvalstīm. Nesen veikti pasākumi finanšu krīzes seku mazināšanai, un ierosināti vīzu režīma atvieglojumi. Abas iniciatīvas demonstrē priekšrocības, ko plašai sabiedrībai sniedz ES;

4. atzinīgi vērtē vīzu režīma atcelšanu Melnkalnes un Serbijas iedzīvotājiem, kas nodrošina bezvīzu ceļošanas iespējas uz lielāko daļu ES dalībvalstu, un pauž cerību, ka Albānija, Bosnija un Hercegovina drīzumā izpildīs vīzu režīma atcelšanai nepieciešamos kritērijus;

5. pieņem zināšanai Padomes 2009. gada 26. oktobrī pieņemtos secinājumus par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam un par Adrijas–Jonijas jūras reģiona padomes deklarāciju, kurā ir pausts atbalsts ES Adrijas–Jonijas jūras reģiona stratēģijai; šo deklarāciju 2010. gada 5. maijā Ankonā (1) pieņēma to astoņu valstu ārlietu ministri, kas piedalās šajā iniciatīvā (Albānija, Bosnija un Hercegovina, Horvātija, Grieķija, Itālija, Melnkalne, Serbija un Slovēnija); atzinīgi vērtē faktu, ka Eiropas stratēģija makroreģioniem ir svarīgs instruments, lai paātrinātu integrācijas procesu, tostarp palielinot reģionālo un vietējo pašvaldību nozīmi;

6. uzsver, ka sekmīga integrācijas procesa būtisks priekšnosacījums ir plašas sabiedrības atbalsts valsts dalībai Eiropas Savienībā. Šo atbalstu tāpat kā ES acquis un finanšu līdzekļu absorbcijas spēju var sekmēt vietējās un reģionālās pašvaldības. Tāpēc ļoti svarīgi ir:

— dot iespēju vietējām un reģionālajām pašvaldībām aktīvi piedalīties integrācijas procesā valstu līmenī atbilstoši Eiropas Padomes Eiropas Vietējo pašvaldību hartas pamatprincipiem;

— veidot pirmspievienošanās instrumentu (IPA) tā, lai vietējām un reģionālajām pašvaldībām ļautu izmantot investīciju un veiktspējas uzlabošanas programmu lielākā mērā nekā tas iespējams pašreiz;

— iesaistīt integrācijas procesā vietējās un reģionālās pašvaldības, ievērojot Kopenhāgenas kritēriju prasību nodrošināt iestāžu un finanšu sistēmas stabilu darbību. Tādējādi tiek radīti priekšnosacījumi pārredzamai sagatavošanas un lēmumu pieņemšanas sistēmai;

— IPA Regulas (Padomes Regulas Nr.1085/2006) 2. panta 1. punkta mērķis ir atbalstīt “(a) demokrātisku iestāžu stiprināšanu …” un “(c) valsts pārvaldes reformu, tostarp tādas sistēmas izveidi, kas dod iespēju decentralizēt palīdzības pārvaldi saņēmējvalstī …”. Ņemot vērā minētos regulas mērķus un pašreizējo praksi potenciālajās kandidātvalstīs, regulā vajadzētu iekļaut noteikumu par to, ka IPA plānošanas posmā jākonsultējas ar vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjiem;

— valstu līmenī IPA plānošana notiek pārāk ilgi. Komiteja iesaka Komisijai steidzami pārskatīt plānošanas noteikumus, lai pilnveidotu attiecīgās procedūras;

Informācija

7. norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir īpašas priekšrocības, lai sekmētu dialogu un informētu iedzīvotājus par integrācijas procesu, tostarp attiecībā uz problēmām, ko radīs tiesību aktu saskaņošana ar ES acquis;

8. uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai ES visos sabiedrības līmeņos veicinātu līdzdalību un ātru piekļuvi informācijai. Informācijas pieejamība ir īpaši nozīmīga jaunajās demokrātijas valstīs, jo tās var viegli nonākt populistisku kustību ietekmē, kuras ne vienmēr iespējams līdzsvarot ar plurālistiskām debatēm;

9. uzsver, ka Eiropas Savienības sniegtajai informācijai, kā arī analīzei par situāciju potenciālajās kandidātvalstīs jābūt konkrētai un pārredzamai, lai novērstu nepareizas interpretācijas risku, kas par integrācijas procesu atbildīgajām valdībām var ievērojami apgrūtināt visu procesa dimensiju pārvaldīšanu. Savukārt atklātas debates un iedzīvotāju informētība var palīdzēt atbrīvoties no “universālās” pieejas konfliktu risināšanai, kas laika gaitā ir veicinājusi etniskas sašķeltības nostiprināšanos;

Veiktspējas uzlabošana

10. uzskata, ka efektīvāk jāizmanto pirmspievienošanās instruments (IPA), dodot vietējām un reģionālajām pašvaldībām un pilsoniskajai sabiedrībai iespēju pielietot savas prasmes, lai stiprinātu integrācijas procesu. IPA var arī veicināt iestāžu veiktspējas uzlabošanu visos sabiedrības līmeņos;

11. piekrīt Komisijas viedoklim, ka integrācijas procesā būtiska nozīme ir reģionu savstarpējai sadarbībai. Vietējās pašvaldības ir izveidojušas NALAS (2), kas ir paraugs valstu apmaiņai reģionālajā līmenī;

12. norāda, ka Komisijas paziņojumam būtu daudz lielāka vērtība, ja tas vairāk pievērstos vietējai un reģionālajai perspektīvai. Pēc valsts pievienošanās ES tieši šajos pārvaldības līmeņos tiek īstenota ievērojama daļa tiesību aktu;

13. pauž nožēlu par to, ka Komisija kandidātvalstīs neveic regulārus veiktspējas novērtējumus arī attiecībā uz vietējo un reģionālo līmeni;

Vietējais un reģionālais pārvaldības līmenis un pilsoniskā sabiedrība

14. uzskata, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir ievērojama nozīme stabilu demokrātiju veidošanā. Tāpēc tai jābūt pārstāvētai arī integrācijas procesā;

15. iesaka stingrāk paust atbalstu neaizsargātākajām sabiedrības grupām, izstrādājot reglamentējošus aktus. Vairākās kandidātvalstīs ir atstāti novārtā sabiedrības veselības aizsardzības un sociālās politikas jautājumi, kā arī jautājumi saistībā ar sieviešu neaizsargātību un līdztiesību;

16. norāda, ka integrācijas procesā ļoti būtiska nozīme ir potenciālo kandidātvalstu spējai nodrošināt mazākumtautību tiesību ievērošanu. Praktiski un visas puses apmierinoši risinājumi bieži vien rodami tieši vietējā vai reģionālajā līmenī;

17. piekrīt Komisijas viedoklim, ka nepieciešams stiprināt potenciālo kandidātvalstu iestāžu veiktspēju. Reģionālajai valsts pārvaldes augstskolai uzsākot darbu, svarīgi ir, lai izglītības programmā tiktu iesaistīti arī vietējā un reģionālā līmeņa pārstāvji;

Konkrētas piezīmes par katru potenciālo kandidātvalsti

Albānija

18. atzinīgi vērtē faktu, ka opozīcija atsākusi — kaut arī nedaudz ierobežotu — dalību parlamenta darbā. Albānijā vēl arvien nav pietiekamas koordinācijas sabiedrības dažādos līmeņos, lai īstenotu integrācijas procesu;

19. norāda, ka vairākās jomās panākts progress tiesību aktu saskaņošanā ar ES acquis, it īpaši kopš Albānija ir iesniegusi oficiālu pieteikumu dalībai Eiropas Savienībā. Kad tiks uzsāktas sarunas, tās notiks saskaņā ar Lisabonas līgumā paredzēto procedūru, kurā noteikts, ka ir svarīgi analizēt un iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības;

20. uzsver, ka ir būtiski, lai vietējās pašvaldības piedalītos nākotnē gaidāmajā sarunu procesā;

21. uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai pašreiz Albānijā notiekošajā pārvaldes reformā visos līmeņos tiktu izmantoti Eiropas Komisijas instrumenti veiktspējas uzlabošanai (Twinning, TAIEX un SIGMA). Tas ir nozīmīgi gan, lai izveidotu efektīvas un atklātas iestādes, gan lai stimulētu centienus, kas ļautu ierobežot liela apjoma korupcijas gadījumus;

22. norāda, ka ir būtiski Albānijā ātrāk izveidot funkcionējošu nekustamā īpašuma tirgu. Šis process nākotnē ļautu vietējām pašvaldībām palielināt savu nodokļu bāzi;

23. atgādina, ka decentralizācijas process Albānijā vēl joprojām atrodas sākuma stadijā. Ne vienmēr tiek īstenoti pieņemtie tiesību akti, kas jāievieš vietējā līmenī. Tiesību aktu īstenošana ir nozīmīga arī attiecībā uz mazākumtautību interešu aizsardzību;

24. norāda, ka Komisija ziņojuma sadaļā par ekonomiskajām un sociālajām tiesībām novērtējusi tikai tiesību aktu pieņemšanas jomu, taču tai būtu jāaplūko arī, piemēram, tiesību aktu īstenošanas jautājums un jāanalizē, kā jaunu tiesību aktu īstenošanas nepilnības ietekmē neaizsargātākās iedzīvotāju grupas;

25. piekrīt Komisijas viedoklim par to, ka nodokļu jomā panākts progress, taču vienlaikus norāda, ka nevienlīdzīgais atbildības un līdzekļu sadalījums decentralizācijas procesā rada risku;

Bosnija un Hercegovina

26. norāda, ka Bosnijas konstitūcija, kas balstīta uz Deitonas līgumu, ir sekmējusi sarežģītas pārvaldes struktūras izveidi. Deitonas līguma uzbūves dēļ Bosnijai un Hercegovinai trūkst atbilstošu pārvaldības struktūru, lai piemērotu ES tiesību aktus. Sadalītajai Bosnijas un Hercegovinas valstij vajadzīga vadība, kas spētu pārvarēt pretrunas un rast kopīgus risinājumus. Vadība, kas lēmumu pieņemšanas procesā par galveno kritēriju izvirza etnisko piederību, nav Bosnijas iedzīvotāju interesēs;

27. pauž nožēlu, ka Butmiras sarunas par konstitucionālajām reformām cietušas neveiksmi, un aicina visu Bosnijas un Hercegovinas etnisko grupu vadītājus rast piemērotu risinājumu, lai valsts spētu panākt pilnīgu suverenitāti un turpināt reformas un Eiropas integrācijas procesu;

28. norāda, ka, līdz ko sabiedrībā kļūst redzamas šķeltās vadības darbības sekas, lēmumu pieņemšanas sistēma tiek pakļauta spiedienam, kas galu galā noved pie reformām. Lai atraisītu šo virzītājspēku, Eiropas Savienībai ir skaidri jānorāda, kādas ir reālās politikas alternatīvas, proti, turpmāka koncentrēšanās uz jautājumiem, kas pastiprina pretrunas, vai arī tāda politika, kura atvērtu valsti četrām iekšējā tirgus brīvībām;

29. secina, ka vīzu jautājumā nepieciešams pārskatīt debašu veidu un saturu. Vīzu jautājums liecina par to, ka, līdz ko tiek uzskatīts, ka sabiedrība pieprasa rīcību, arī valsts vadītāji rod spēkus darboties. Šai ziņā atbildīga loma ir Eiropas Savienībai un jo īpaši Reģionu komitejai. Vietējās pašpārvaldes pārstāvjiem jāinformē Bosnijas iedzīvotāji par integrācijas prasībām un iespējamiem ieguvumiem. Tādēļ jāsekmē aktīva iesaistīšanās un jāstiprina vienotība, kā arī jāpievērš uzmanība jautājumiem par vērtībām un ideāliem, kas atbilst cilvēka cieņas un cilvēktiesību principiem;

30. piekrīt Komisijas viedoklim, ka pašreizējā institucionālā struktūra nav efektīva un negatīvi ietekmē uzņēmējdarbības vidi;

31. uzskata, ka ir iespējams atbalstīt reformu centienus Bosnijā, vienlaicīgi stiprinot gan valsts struktūru, gan veicinot decentralizācijas procesu, kurā vietējam līmenim tiktu piešķirtas lielākas tiesības. Iedzīvotāji, kuri vēlas ceļot un kuri saprot, kāpēc valstī netiek veiktas investīcijas un nav pieejami struktūrfondi, var kļūt par grupu, kas rosinātu debates arī citās politikas jomās un ne tikai vīzu jautājumā. Reģionu komitejai jāpiedalās informācijas pasākumos Bosnijā un jātiekas ar vēlētiem vietējā līmeņa pārstāvjiem, kuri varētu palīdzēt panākt izmaiņas;

32. norāda, ka sarežģītā sabiedrības struktūra ir veicinājusi vietējo pašvaldību un to organizāciju ierobežoto informētību par ES un IPA atbalstu;

33. secina, ka daudzās kompetenču jomās jāstiprina valsts līmeņa atbildība, jo īpaši tā jāparedz attiecībā uz kopīgiem tiesību aktiem par vietējā līmeņa pārvaldi;

34. mudina ļaut izmantot IPA līdzekļus arī pasākumiem vietējā līmenī;

Serbija

35. atzinīgi vērtē to, ka Serbijas parlaments pieņēma Vojvodinas autonomās provinces jauno nolikumu, kas stājās spēkā 2010. gada 1 janvārī un kas stiprina Vojvodinas provinces reģionālo kompetenci, un norāda, ka Serbija integrācijas procesā ir panākusi ievērojamu progresu. Decentralizācijas process valstī gan ir vēl visnotaļ sadrumstalots, un dažviet nelietderīgi pārklājas ministriju atbildības jomas. Reformu ietvaros notiek centieni izveidot reģionālo pārvaldības līmeni, kas būtu atbildīgs par attīstības un izaugsmes jautājumiem, taču vēl joprojām valda zināmas neskaidrības par šīs ieceres īstenošanu. Reģionu komiteja uzskata, ka veiktspējas stiprināšanas pasākumi, ko ar starptautisku atbalstu īsteno Serbijas pašvaldību savienība (3), sniedz būtisku ieguldījumu vietējo pašvaldību modernizācijā;

36. norāda, ka ir svarīgi, lai integrācijas process visos sabiedrības līmeņos notiktu vienlaikus ar iekšējām reformām;

37. atzinīgi vērtē to, ka 2009. gada martā izveidotajai Serbijas nacionālajai decentralizācijas padomei (National Council for Decentralisation of the Republic of Serbia) un tās ekspertu grupai ir uzticēts uzdevums izstrādāt visaptverošu stratēģiju decentralizācijai atbilstoši Eiropas standartiem. Tas varētu sekmēt turpmāko darbu reformu jomā;

38. atzinīgi vērtē progresu, kas sasniegts vietējo pašvaldību pilnvaru stiprināšanā. Droši un līdz ar to prognozējami finanšu līdzekļi ir svarīgs priekšnoteikums, un lai to nodrošinātu, līdztekus veiktspējas uzlabošanas pasākumiem jāpanāk, lai vietējās pašvaldības pilnībā atbilstu Kopenhāgenas kritērijiem par stabilām publiskām iestādēm. Tuvākajā nākotnē nozīmīgs jautājums būs arī nekustamo īpašumu nodošana pašvaldībām, kā arī jautājums par pašvaldību iespējām iegūt nekustamo īpašumu;

39. norāda, ka atsevišķām pašvaldībām ir grūtības nodrošināt pamatpakalpojumu līmeni, neraugoties uz to, ka Serbijā darbojas nodokļu izlīdzināšanas sistēma. Reformas nepieciešamas, piemēram, lai palielinātu vietējo pašvaldību finansiālo autonomiju. To var panākt, izmantojot finansēšanas principu, ar ko saskaņā izmaksas par jaunām kompetences jomām sedz valsts;

40. atzinīgi vērtē Serbijā uzsākto iniciatīvu, kā ietvaros vietējo pašvaldību īstenoto vides pasākumu sekmēšanai izmanto vides fondu, kura finansēšanai izmanto ienākumus no vides nodokļa. Minētais ir labs piemērs attiecībā uz pasākumiem, ko var veikt, lai atvieglotu vietējo pašvaldību piemērošanos ES prasībām. Daļu no šiem nodokļu ieņēmumiem piešķir vietējām pašvaldībām kā konkrētiem mērķiem paredzētus ienākumus, piemēram, lai nodrošinātu nepieciešamās prasmes vides novērtējumu izstrādei;

41. norāda, ka IPA lielākoties tiek uzskatīts par instrumentu valsts centrālās pārvaldes pārstrukturēšanai un liela apjoma infrastruktūras ieguldījumu veicināšanai. Tādējādi Komiteja pauž nožēlu, ka tikai ļoti neliela daļa minēto līdzekļu tiek izmantoti nepieciešamajiem pasākumiem, kas steidzami jāīsteno un ir paredzēti, piemēram, veiktspējas uzlabošanai vietējā līmenī.

42. atzinīgi vērtē Serbijas parlamenta 2010. gada 31. marta rezolūciju, kurā nosodītas Srebrenicā 1995. gada jūlijā izdarītās masu slepkavības. Rezolūcijas pieņemšana ir svarīgs solis, lai valsts varētu pārvērtēt pati savu vēsturi. Tas ir pozitīvs Serbijas valdības signāls, kas veicinās izlīgumu, valsts iekšējo attīstību un sekmēs arvien ciešākas saiknes ar Eiropas Savienību;

Kosova (4)

43. atzinīgi vērtē Kosovā notiekošo stabilizācijas procesu. Starptautisko organizāciju, tostarp arī daudzu ES dalībvalstu, īstenotie pasākumi ir sekmējuši stabila tiesiskuma nodrošināšanu un iedzīvotāju drošības uzlabošanu. Tomēr atsevišķi stabilizācijas procesa aspekti atgādina situāciju Bosnijā un Hercegovinā un ietver etniskas šķelšanās riskus, kas varētu apgrūtināt integrāciju nākotnē. Tas var sarežģīt integrācijas procesu, jo īpaši ņemot vērā stāvokli šajā valstī, kurā ir zems sabiedrības izglītotības līmenis un tikai vāji attīstītas valsts iestādes;

44. uzsver, ka ir būtiski uzturēt Kosovā tiesiskumu, un norāda, ka starptautiskās sabiedrības klātbūtnei ir bijusi izšķiroša nozīme, īstenojot pasākumus, lai nodrošinātu valsts etnisko grupu mierīgu līdzāspastāvēšanu;

45. atzinīgi vērtē iniciatīvas, kas īstenotas saistībā ar vietējo pašvaldību reformām, kā arī Kosovas decentralizācijas centienus;

46. norāda, ka pašreizējās norises Kosovā veicina jaunu etniski orientētu vietējo pašvaldību izveidošanu. Tas savukārt palielina dialoga nepieciešamību vietējā līmenī. Šāda situācijas attīstība nozīmē, ka vietējā līmeņa sadarbības struktūrām ir īpaši svarīga loma sadarbības veicināšanā vietējā līmenī. Kopīgi IPA projekti varētu veicināt šīs sadarbības saskaņošanu. Saistībā ar Kosovas attīstību nākotnē un, ņemot vērā ne tikai ierobežotos valsts līdzekļus, bet arī iestāžu īpašo nozīmi sociālās solidaritātes stiprināšanā un vispārējas nozīmes pakalpojumu visaptverošo raksturu, ir ļoti svarīgi, lai etnisku iemeslu dēļ netiktu izveidotas “dublējošās iestādes” (skolas, slimnīcas u.c.). Šāda veida iestādes tiktu uzskatītas par politiskas neveiksmes un valsts līdzekļu vājas pārvaldības simbolu un vēl vairāk padziļinātu plaisu starp dažādām etniskām grupām;

47. iesaka koncentrēt uzmanību uz Kosovas izglītošanas spējas uzlabošanu, lai valsts spētu izmantot priekšrocības, ko sniedz tās demogrāfiskais sastāvs. Pastāv ievērojams risks, ka liela daļa skaitliski apjomīgās jaunās paaudzes pēc skolas beigšanas varētu pamest valsti;

48. uzsver, ka ir svarīgi uzlabot iestāžu veiktspēju, lai efektīvi spētu izmantot valsts ierobežotos resursus. Tādējādi tiktu atbrīvoti līdzekļi arī citu uzlabojumu veikšanai, piemēram, veselības aprūpē;

49. atbalsta Komisijas viedokli, ka izglītības jomā nepieciešams veikt plašus pasākumus, lai uzlabotu nesen pieņemtā publiskā iepirkuma likuma piemērošanu;

50. iesaka izmantot IPA programmu kā instrumentu, lai plašā mērogā uzlabotu veiktspēju visā valstī. Tas Kosovā uzlabotu izpratni par integrācijas prasībām un priekšrocībām, ko sniedz dalība Eiropas Savienībā;

Melnkalne

51. atzinīgi vērtē apņēmību, ko Melnkalne izrādījusi integrācijas procesā. Par to liecina institucionālais dialogs starp valdības un vietējo pašvaldību pārstāvjiem, kuri tiekas vairākas reizes gadā;

52. piekrīt Komisijas viedoklim, ka visos Melnkalnes valsts pārvaldes līmeņos ļoti lielā mērā trūkst izglītotu darbinieku. Tāpēc valdība savus resursus ir koncentrējusi uz koordinācijas uzdevumiem, kuru izpildē plaši pārstāvēts vietējais līmenis. Tas ir sniedzis pozitīvus rezultātus gan attiecībā uz reformu procesa tempu, gan attiecībā uz valsts spēju koordinēt ārējo investoru darbību. Minētais ir bijis iespējams, pateicoties ievērojamajai uzmanībai, kas IPA programmā pievērsta vietējam līmenim;

53. norāda, ka, kaut gan reformu process ir ieildzis, pirms reformām, kas šobrīd tiek īstenotas vietējās pašvaldībās, notika plašas debates par mēru lomu un brīvprātīgiem pašvaldību apvienošanās procesiem, lai sekmētu pašvaldību sagatavotību struktūrfondu atbalstam;

54. atzinīgi vērtē stingrākos nosacījumus, kas iestrādāti tiesību aktos par korupcijas novēršanu vietējo pašvaldību vēlēšanās un attiecībā uz korupciju kopumā, paredzot stingrāku ārējo uzraudzību;

55. atzīmē, ka vietējām pašvaldībām ir ierobežotas pilnvaras nodokļu politikā, un tas ietekmē vietējo pašpārvaldi;

56. norāda, ka trīs gadi, kas pagāja no programmas plānošanas līdz programmas uzsākšanai, lai valstī sāktu īstenot pirmos IPA finansētos projektus, ir nepieņemami ilgs laika posms. Pat ja tiks saīsināts nākamā gada IPA atbalsta saņemšanai paredzētais sagatavošanās process, jāvienkāršo nosacījumi, lai saīsinātu attiecīgo laiku.

Islande

57. atbalsta Eiropas Komisijas ieteikumu uzsākt iestāšanās sarunas ar Islandi un tās iekļaušanu to valstu vidū, kas var saņemt finansiālu pirmsiestāšanās palīdzību no pirmspievienošanās instrumenta (IPA) līdzekļiem;

Briselē, 2010. gada 9. jūnijā Reģionu komitejas priekšsēdētāja Mercedes BRESSO

(1) www.aii-ps.org

(2) Dienvidaustrumeiropas vietējo pašvaldību apvienību tīkls.

(3) Serbijas Pilsētu un pašvaldību pastāvīgā konference.

(4) Atbilstīgi ANO DP Rezolūcijai 1244/99.