Šajā sakarā šā priekšlikuma mērķis ir atbalstīt vietējo ražošanu, un tādējādi veicināt nodarbinātību Francijas tālākajos reģionos. Ar šo priekšlikumu atjauno vietējās ražošanas konkurētspēju, kompensējot nelabvēlīgos faktorus, ko rada reģionu ģeogrāfiskā un ekonomiskā situācija. Tas papildina attālu un salu reģionu īpašo attīstības problēmu pārvarēšanas programmu (POSEI), kuras mērķis ir atbalstīt primāro nozari un izejvielu ražošanu, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu (EJZF) un Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF), kas ietver papildu īpašu piešķīrumu, lai kompensētu tālāko reģionu papildu izmaksas, kas saistītas ar to ierobežojumiem.

Turklāt nepieciešamās saskaņotības ar lauksaimniecības politikas noteikumiem rezultātā ir izslēgta nodokļa starpības piemērošana visiem pārtikas produktiem, par kuriem var saņemt atbalstu saskaņā ar III nodaļu Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 13. marta Regulā (ES) Nr. 228/2013, ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem un uz kuriem jo īpaši attiecas īpašais piegādes režīms.

•Saskanība ar citām Savienības politikas jomām

Priekšlikums atbilst 2015. gada vienotā tirgus stratēģijai, saskaņā ar kuru Komisija plāno izveidot dziļāku un taisnīgāku vienoto tirgu, kas dos labumu visām ieinteresētajām personām. Viens no ierosinātā pasākuma mērķiem ir mazināt papildu izmaksas, kas rodas tālāko reģionu uzņēmumiem un kavē to pilnīgu dalību vienotajā tirgū. Ņemot vērā ierobežoto ražošanas apjomu Francijas tālākajos reģionos, nav paredzēta negatīva ietekme uz vienotā tirgus pareizu darbību.

2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

•Juridiskais pamats

Vienīgi Padomei ir pilnvaras, pamatojoties uz LESD 349. pantu, pieņemt īpašus pasākumus par labu tālākajiem reģioniem, pielāgojot līgumu, tostarp kopējo politikas virzienu, piemērošanu šiem reģioniem, ņemot vērā pastāvīgus ierobežojumus, kas ietekmē tālāko reģionu ekonomikas un sociālo situāciju. Tas attiecas arī uz atļaujām atkāpties no LESD 110. panta. Tādējādi šajā priekšlikumā ir ievērots subsidiaritātes princips.

•Proporcionalitāte

Tāpat maksimālā ierosinātā starpība katrai precei, uz kuru attiecas šis priekšlikums, nepārsniedz to, kas nepieciešams, ņemot vērā katras attiecīgās vietējās ražošanas papildu izmaksas. Tādējādi nodokļu slogs, kas tiek uzlikts precēm, kuras importē Francijas tālākajos reģionos, nepārsniedz to, kas nepieciešams, lai kompensētu vietējā ražojuma preču vājāko konkurētspēju salīdzinājumā ar importētajām precēm. Un tādējādi sasniegtu Līguma mērķus, proti, nodrošinātu pareizu un efektīvu iekšējā tirgus darbību.

•Juridiskā instrumenta izvēle

3.EX POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

• Ex post novērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes

Ostu nodevu nodokļa režīma darbības joma ir pielāgota attiecīgo ekonomikas dalībnieku vajadzībām. Šā režīma mērķis ir atbalstīt vietējās preces, samazinot konkurētspējas atšķirības starp vietējām precēm un precēm, kuru izcelsme nav šajos reģionos, ņemot vērā, ka pastāv pastāvīgi ierobežojumi, kas palielina ražošanas izmaksas un līdz ar to arī vietēja ražojuma preču pašizmaksu. Ostu nodevu nodokļa režīms kompensē aptuveni pusi no papildu izmaksām. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam piemērotās nodokļu starpības izrādījās samērīgas ar aprēķinātajām papildu izmaksām.

Ārējā pētījuma kvantitatīvo datu analīzes rezultāti liecina, ka bez ostu nodevu nodokļa režīma vietējās ražošanas rādītāji būtu ievērojami pasliktinājušies. Aptuveni 37 % no to preču vērtības, kurām piemēro nodokļu starpību (aptuveni 850 miljoni EUR), ir radījis nodokļa starpības mehānisms, pozitīvi ietekmējot nodarbinātību, kas pieaug nozarēs, kuras piemēro ostu nodevu nodokļa režīmu kopš 2014. gada (salīdzinājumā ar samazināšanos nozarēs, uz kuram neattiecas ostu nodevu nodokļa režīms), un darbojošos uzņēmumu skaitu, kas tajā pašā laikposmā palielinājās par aptuveni 1,7 % (salīdzinājumā ar kopējo samazinājumu par 3 %). No otras puses, nav pierādījumu par ietekmi uz ieguldījumiem un vietējās ražošanas dažādošanu. Ostu nodevu nodokļa režīma izmaksu un ieguvumu attiecība kopumā ir pozitīva, un papildu vietējā ražošana, ko rada nodokļu starpība, 2,5 reizes pārsniedz pasākuma “izmaksas”.

Ostu nodevu nodokļa režīma piemērošanas rezultātā imports netika aizstāts. Praksē lielākā daļa vietējo preču, attiecībā uz kurām piemēro nodokļa starpību, laika gaitā ir zaudējušas tirgus daļu, kas apstiprina, ka ostu nodevu nodokļa režīms drīzāk ir pasākums, kas samazina vietējās ražošanas konkurētspējas zudumu, nevis attīstības instruments.

Attiecībā uz ostu nodevu nodokļa starpības ietekmi uz patēriņa cenām un dzīves dārdzību Francijas tālākajos reģionos ārējā pētījumā secināts, ka šī ietekme ir neliela, jo papildu nodoklis, ko piemēro precēm, kurām piemēro nodokļa starpību, nepārsniedz 1,5 % no galapatēriņa tālākajos reģionos.