Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta b) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2021/C 222/09)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

PRODUKTA SPECIFIKĀCIJA GARANTĒTU TRADICIONĀLO ĪPATNĪBU GADĪJUMĀ

“SALATĂ TRADIȚIONALĂ CU ICRE DE CRAP”

ES Nr.: TSG-RO-02457 – 2019. gada 16. aprīlī

Dalībvalsts vai trešā valsts: Rumānija

1. Reģistrējamais nosaukums vai nosaukumi

“Salată tradițională cu icre de crap”

2. Produkta veids

1.7. grupa. Svaigas zivis, gliemji un vēžveidīgie un to izstrādājumi

3. Reģistrācijas pamatojums

3.1. Produkts:

☐ iegūts ar minētajam produktam vai pārtikas produktam paredzētajai tradicionālajai praksei atbilstošu ražošanas veidu, pārstrādi vai sastāvu;

☒ ražots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām. “Salată tradițională cu icre de crap” ir produkts, ko iegūst no sālītiem karpu ikriem, sālītiem saldūdens zivju ikriem, saulespuķu eļļas, gāzēta ūdens un citronu sulas. “Salată tradițională cu icre de crap” ir divi veidi — ar ūdenī vārītiem sīpoliem un bez tiem. “Salată tradițională cu icre de crap” pagatavošanai izmanto savvaļas vai audzētu karpu ikrus. Tiem jābūt nobriedušiem pirmā svaiguma ikriem. Tajos nedrīkst būt ādas, zvīņu un asins recekļu. Ikru konsistencei jābūt viendabīgai un elastīgai.

3.2. Nosaukums:

☒ ir tradicionāli lietots attiecībā uz īpašo produktu;

☐ identificē produkta tradicionālo raksturu vai specifiskās iezīmes. Nosaukums “Salată tradițională cu icre de crap” norāda, ka paaudžu paaudzēs šā produkta pagatavošanai vienmēr ir izmantotas noteiktas izejvielas un noteiktas sastāvdaļas. Nosaukumā iekļautais vārds “tradicionāls” norāda uz produkta galveno īpašību, ko nosaka izmantotās izejvielas. Kopš brīža, kad produkts tika standartizēts ar departamenta standartu N.I.D. 927-70 N 23, “Salată cu icre de crap”, pieteikuma iesniedzēja grupa turpina ievērot konkrēto pagatavošanas kārtību, izmantojot vienas un tās pašas izejvielas un sastāvdaļas.

4. Apraksts

4.1. Ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta apraksts, tostarp tā galvenās fizikālās, ķīmiskās, mikrobioloģiskās vai organoleptiskās īpašības, kas ir produkta specifikas pamatā

Organoleptiskās īpašības

Produktam “Salată tradițională cu icre de crap” ir savs īpatnējs izskats, konsistence, krāsa, aromāts un garša. Šis karpu ikru kaviārs ir viendabīgs zivju ikru un eļļas krēms, kurā var izšķirt ļoti daudz ikru. Tam ir krēmīga konsistence bez suspendētas eļļas. Produkta krāsa ir vienmērīga. Tā ir krēmīgi balta masa, kurā izceļas oranži karpu ikri. Ja produkts satur sīpolus, tiem jābūt vārītiem ūdenī, un tie padara produktu viegli saldu. Produkta pamata garšu un aromātu piešķir zivju ikri.

Fizikālķīmiskās īpašības

1. Ūdens saturs (mitrums): ne vairāk kā 30 % 2. Tauku saturs (tauki): vismaz 63 % 3. Sāls (nātrija hlorīds): ne vairāk kā 5 % 4. Olbaltumvielas: vismaz 4 % 5. Skābums: ne vairāk kā 1 %

Minimālais ikru īpatsvars produktā ir 24,5 %, no kuriem vismaz 12,5 % ir karpu ikri un vismaz 12 % — saldūdens zivju ikru maisījums.

“Salată tradițională cu icre de crap” no citiem līdzīgiem produktiem atšķiras ar izmantotajām izejvielām, izmantoto ikru (karpu ikru un saldūdens zivju ikru maisījuma) īpatsvaru un tā, ka produktā nav izmantoti konservanti, krāsvielas, skābinātāji, aromatizētāji un stabilizatori.

4.2. Apraksts (vajadzības gadījumā ar norādījumiem par izmantoto izejvielu vai sastāvdaļu raksturu un īpašībām) par ražošanas metodi, kas jāievēro ar 1. punktā minēto nosaukumu apzīmētā produkta ražotājiem, un par produkta sagatavošanas metodi

a) Izejvielu vai sastāvdaļu raksturs un īpašības

Karpu ikri izskatās pēc blīvas masas, ko veido viendabīgi, vidēji lieli (kniepadatas galviņas lieluma) graudiņi, kas svaigi ir zaļganpelēkā krāsā; nobrieduši tie ir oranži, ar viendabīgu, vidēji viskozu konsistenci, normālu, patīkamu smaržu un garšu.

Saldūdens zivju ikru maisījumu veido veseli, nelieli graudi, kas iegūti no vairāku karpu dzimtas (Cyprinidae) sugu zivīm (sudrabkarūsu, raudu, ruduļu ikri, nenobrieduši karpu ikri), asaru dzimtas (Percidae) sugu zivīm (zandartu, asaru ikri) un jūras plaužu dzimtas (Bramidae) zivīm (plaužu ikri) un kam ir viendabīga konsistence un sarkanīga krāsa. Abu veidu ikrus sāla, izmantojot tikai nejodētu, smalcinātu akmeņsāli bez pretsalipes vielām.

Izmantotās sastāvdaļas ir saulespuķu eļļa, dabīga citronu sula, gāzēts ūdens; vienam produkta veidam pievieno arī vārītus sīpolus. Krāsvielas, konservantus, emulgatorus, stabilizatorus, homogenizācijas vielas vai pārtikas piedevas izmantot nedrīkst.

Saulespuķu eļļa ir dzidra, bez suspendētām daļiņām vai nogulsnēm, un tai ir šķidra konsistence un dzeltena krāsa. Tai ir saulespuķu eļļai raksturīgais aromāts, garša un smarža. Citronu sula ir dzidra, ar īpatnēju garšu, nav pieļaujami nekādi piemaisījumi, un tai ir šķidra konsistence un dzeltenīga krāsa. Tā ir skāba, ar citronu aromātu. Gāzētais ūdens ir dzidrs, bezkrāsains un bez smaržas, bez suspendētām daļiņām vai nogulsnēm. Ja produkts satur sīpolus, tie ir smalki sasmalcināti, ar cietu konsistenci, bāli dzeltenā krāsā. Tiem ir sīpoliem raksturīgais aromāts, garša un smarža.

Lai iegūtu 100 kg gatavā produkta, izmanto tālāk uzskaitītās sastāvdaļas tālāk norādītajos daudzumos saskaņā ar departamenta iekšējo standartu N.I.D. 927-70 N. 23:

— sālīti karpu ikri — ne mazāk kā 12,5 kg,

— sālītu saldūdens zivju ikru maisījums — vismaz 12 kg,

— saulespuķu eļļa — 68 līdz 69 kg, aptuveni 74 līdz 75 l,

— gāzēts ūdens — 5,8 līdz 6,8 l,

— citronu sula — 0,5 līdz 1,5 l,

— ja produkts satur sīpolus, tad ūdenī vārīti, sasmalcināti sīpoli — 0,5 kg.

b) Produkta pagatavošanas metode

Pagatavošanas posmi ir ikru ievākšana, atdalīšana, savākšana, sālīšana un nogatavināšana, sālīto ikru iepakošana, sālīto ikru iepriekšēja apstrāde un iepriekšēja atdzesēšana, sālīto ikru uzglabāšana, vārītu dzelteno sīpolu sagatavošana, sālīto ikru iekļaušana ražošanas procesā, sastāvdaļu dozēšana un sajaukšana, produkta iepakošana un marķēšana. Visas šīs darbības tiek veiktas gan ar karpu ikriem, gan saldūdens zivju ikru maisījumu.

b.1) Ikru ievākšana

Karpu ikrus un saldūdens zivju ikrus ievāc, izmantojot tradicionālās metodes, proti, ikrus izņem pēc zivs sagriešanas un iztukšošanas.

b.2) Ikru atdalīšana un savākšana

Ikrus atdala no olnīcas membrānas, kas tos apņem, viegli spiežot ar roku pret plastmasas vai nerūsējošā tērauda sietu ar 3 mm acīm, kurš uzstiepts uz koka vai nerūsējošā tērauda rāmja, kas līdzinās izšūšanas rāmim. Ikri izkrīt cauri sieta acīm un tiek savākti atbilstošos plastmasas vai nerūsējoša tērauda traukos, bet salipušie atlikumi paliek uz sieta. Šos posmus veic manuāli.

b.3) Ikru sālīšana un nogatavināšana

Pēc tam savāktajiem ikriem pievieno nejodētu, sasmalcinātu akmeņsāli un rūpīgi maisa ar lāpstiņu, līdz, apgriežot lāpstiņu, var konstatēt, ka produkts ir kļuvis viendabīgs un viss sāls ir izšķīdis. 1 kg ikru jāpievieno 80 g sāls. Šo posmu veic manuāli. Ikru sālīšanās parasti ilgst trīs dienas. Ja trīs dienu laikā ikri nav iesālījušies, tos samaisa un atstāj nostāvēties vēl vienu dienu.

Lai sālītie ikri iegūtu nepieciešamo krāsu un formu, ikrus nogatavina istabas temperatūrā (no +14 °C līdz +18 °C temperatūrā). Tiek lēsts, ka produkts pilnīgi nogatavojas 10 dienu laikā pēc sālīšanas. To, vai nogatavināšanas process ir beidzies, nosaka pēc garšas, smaržas un krāsas. Garšai jābūt tādai, kas raksturīga nogatavinātiem ikriem; jēlu zivju garša nav pieņemama. Smarža ir tāda, kas ir raksturīga nogatavinātiem ikriem, bez citām neraksturīgām smaržām. Krāsa ir atkarīga no sugas: karpu ikri ir tumšā ķieģeļsarkanā krāsā, bet saldūdens zivju ikru maisījums ir gaišā ķieģeļsarkanā krāsā.

b.4) Sālīto ikru iepakošana

Nogatavinātos sālītos ikrus iepako dažāda tilpuma plastmasas traukos vai maisos.

b.5) Iepriekšēja apstrāde un iepriekšēja atdzesēšana

Šajā posmā ietilpst divas darbības — termiskā apstrāde un iepriekšēja atdzesēšana. Šo divu darbību mērķis ir nostiprināt ikru membrānu un pastiprināt to krāsu. Termiskā apstrāde ir temperatūras paaugstināšana līdz 40 °C ne vairāk kā uz trim stundām. Pēc šā posma sālītos ikrus pirms to turpmākas izmantošanas atdzesē ledainā ūdenī.

b.6) Sālīto ikru uzglabāšana

Sālītos ikrus uzglabā stikla burkās vai vakuuma maisos pa 2 kg. Uzglabāt var aukstumtelpās, un glabāšanas laiks ir seši mēneši. Ja ikrus ievieto saldētavās, tos var glabāt vienu gadu — līdz nākamajam ievākšanas periodam. Šo posmu veic manuāli.

b.7) Vārītu dzelteno sīpolu sagatavošana

Vārītus sīpolus var pievienot produktam kā papildu sastāvdaļu, un tādā gadījumā tiek iegūts produkts “Salată tradițională cu icre de crap și ceapă”. Dzeltenos sīpolus ar nazi manuāli nomizo, un katru sīpolu sagriež uz pusēm. Pēc svaigo sīpolu mizošanas seko nākamais posms — termiskā apstrāde vārot. To veic uzreiz pēc nomizošanas vai tad, kad no aukstumtelpas ir paņemts vajadzīgais daudzums. Sīpolus vāra ūdenī, kam pievienoti 15 g nejodēta akmeņsāls uz kilogramu sīpolu. Vārīšanas laiks nedrīkst pārsniegt 10 minūtes. Pēc vārīšanas ūdeni notecina un sīpolus atdzesē pirms sasmalcināšanas. Vārītos, sasmalcinātos sīpolus pārvieto uz telpu, kurā gatavo zivju ikru salātus.

b.8) Iekļaušana ražošanas procesā

Sālītos ikrus, ko glabā vēsās telpās, nogādā salātu gatavošanas telpā. Ja tie ir sasaldēti, tos atstāj atlaisties 48 stundas. Minētajā telpā nogādā arī vārītos, sasmalcinātos sīpolus, saulespuķu eļļu, gāzēto ūdeni un citronu sulu. Šo posmu veic manuāli.

b.9) Sastāvdaļu dozēšana un sajaukšana

Ikru un pārējo sastāvdaļu devas tvertnē ievieto manuāli. Kamēr vēl nav pievienota eļļa, maisa ar putotāju, līdz izveidojas viskozs krēms ar bālganām svēdrām, ko rada zivju ikru plīšana. Turpina maisīt, pakāpeniski pievienojot te nelielu daudzumu eļļas un gāzētā ūdens, te dažas karotes citronu sulas, lai eļļa neatdalītos. Tā turpina, līdz ir izlietota visa iemērītā eļļa un gāzētais ūdens, tad iegūto produktu nogaršo, lai noteiktu, vai ir jāpievieno vēl dabīga citronu sula. Ja pievieno sīpolus, tad tie ir vārīti ūdenī un sasmalcināti. Maisīšana ir vienīgā darbība, ko veic mehāniski; visas pārējās darbības veic manuāli.

b.10) Produkta iepakošana

Produktu iepako dažāda tilpuma plastmasas vai stikla traukos, ko hermētiski noslēdz ar vāku. Šīs darbības veic pusautomātiski, proti, salātus dozē un iepakojumu aizkausē, izmantojot iekārtas.

4.3. Apraksts par galvenajiem elementiem, kas nosaka tradicionālās īpašības šim produktam, kuram ir tradicionālajai praksei atbilstošs sastāvs un kurš ir pagatavots no tradicionāli izmantotām izejvielām vai sastāvdaļām

Produkta “Salată tradițională cu icre de crap” pagatavošanai izmanto tikai šādas tradicionālās sastāvdaļas: karpu ikrus, saldūdens zivju ikru maisījumu, saulespuķu eļļu, gāzētu ūdeni, citronu sulu, sāli. Saskaņā ar tradicionālo praksi par biezinātāju izmanto sālītu un nogatavinātu saldūdens zivju ikru maisījumu. Gāzēto ūdeni izmanto tādēļ, lai produkts “Salată tradițională cu icre de crap” pēc konsistences nekļūtu viskozs.

Sālīti karpu ikri ir galvenā izmantotā izejviela, kuras dēļ produktu dēvē par “Salată tradițională cu icre de crap”. Veiktā izpēte liecina, ka karpu ikri ir minēti jau 1916. gadā Grigores Antipas [Grigore Antipa] darba “Pescaria si pescuitul in Romania” (“Zveja un zvejniecība Rumānijā”) 706. lpp., iedaļā “c) Līdaku, karpu un dažādu citu saldūdens zivju ikri”, kurā ir teikts, ka “[p]ēc karpu un līdaku sagriešanas rūpīgi ievāc to ikrus, kurus paredzēts sālīt, un, pirms tos atbrīvo no ādas, tos uzglabā nelielā muciņā. No ādām attīra, izmantojot instrumentu, ko deltas reģionā dēvē par “Priboiu” vai “Praboiu” (Tutrakanas iedzīvotāji to sauc par “nūju karpu ikru kulšanai”). Tā ir 80–90 cm gara nūja, kuras galā ir divi nelieli krustiņi (377. att.) un ar kuru var labi sakult ikrus, tāpat kā kuļ krējumu, lai pagatavotu sviestu; ādas uzkrājas nelielajos krustiņos, un muciņā paliek tikai ikri. Pēc tam veic sālīšanu, visu ievieto īpašās mucās, un produktu laiž tirgū”. (Antipa, 1916)

Otra svarīgā izejviela produkta receptē ir “saldūdens zivju ikru maisījums”. Šis maisījums ar nosaukumu “Tarama” arī ir minēts Grigores Antipas 1916. gada darba “Pescaria si pescuitul in Romania” (“Zveja un zvejniecība Rumānijā”) 706. lappusē, iedaļā “c) Līdaku, karpu un dažādu citu saldūdens zivju ikri”, kurā teikts, ka “[c]itu karpu dzimtas sugu zivju ikrus, izņemot Barbus, Barbonymus un Probarbus ģints zivju ikrus, kuri bieži vien ir toksiski, sajauc, tad sakuļ ar nūju (“Priboi”) un pēc tam iesāla, iepako un pārdod kā zemākas kvalitātes ikrus ar tirdzniecības nosaukumu “Tarama””. (Antipa, 1916) Kopš 2010. gada, lai šāda veida saldūdens zivju ikru maisījumu nesajauktu ar Grieķijas jūras zivju ikru maisījumu, ko tirgo ar tādu pašu nosaukumu, asociācijas ražotāji šo sastāvdaļu ražo un izmanto ar pašreizējo saldūdens zivju ikru maisījuma nosaukumu. Saldūdens zivju ikru maisījums tiek izmantots, lai produktam piešķirtu vajadzīgo konsistenci un pastiprinātu sālīto karpu ikru garšu — saldūdens zivju ikri galvenokārt sastāv no sālītiem un nogatavinātiem karpu dzimtas zivju ikriem.

Pārējie četri elementi, kas izmantoti tradicionālā produkta sastāvā, ir sastāvdaļas, kas minētas tālāk norādītajos dokumentārajos pierādījumos, kuros aprakstīta produkta “Salată tradițională cu icre de crap” recepte un pagatavošanas metodes. Tā, piemēram, 1937. gadā produkts “Salată tradițională cu icre de crap” tika uzskatīts par uzkodu (Thevenin, 1937), par Rumānijas gastronomijai raksturīgu produktu, kurš bija minēts franču valodā sagatavotajā Leona Tevenēna [Léon Thevenin] tūrisma ceļvedī “Les bons plats roumains” (“Rumānijas gardie ēdieni”) un tā vēlākajā, 1939. gada, izdevumā angļu valodā “Savoury Rumanian dishes and Choice Wines” (“Rumānijas gardie ēdieni un labākie vīni”).

Iepriekš minētās grāmatas franču valodas izdevumā produkts “Salată tradițională cu icre de crap” tika aprakstīts šādi: ““KARPU IKRU KAVIĀRS”. Karpu kaviārs sastāv no mazākiem ikriem. (..) Pārkaisiet tos ar sāli un atstājiet uz 24 stundām, tad tos viegli paberziet traukā ar siltu ūdeni un pakāpeniski pievienojiet eļļu un citronu, tāpat kā gatavojot majonēzi. Krāsa pakāpeniski kļūst sārta. Produktu ēd kopā ar dažiem sasmalcinātu sīpolu gabaliņiem — pēc garšas.” (Thevenin, 1937)

1970. gadā autore Lukrēcija Oprjana [Lucretia Oprean] publicēja darbu “Minuturi alimentare și alte rețete culinare” (“Uzkodas un citas kulinārijas receptes”), kuras 137. lappusē ir aprakstīts, kā pagatavo karpu ikru kaviāru. Produkta pagatavošanai izmantoja karpu ikrus, augu eļļu, sāli, dabīgu citronu sulu un sīpolus; autore norāda, ka sīpolus pievieno pēc garšas, bet tos var arī nepievienot nemaz: ““Salată cu icre de crap sau stiuca” (15–20 minūšu). 100 g karpu vai līdaku ikru, 200 g augu eļļas, sāls, citronu sula, karote smalki sakapātu sīpolu.” (Oprean, 1970)

1970. gadā Pārtikas rūpniecības ministrija standartizēja produktu “Salată tradițională cu icre de crap”, pieņemot departamenta iekšējo standartu N.I.D. 927-70 N.23, kas nosaka, kādas izejvielas un obligātās sastāvdaļas ir jāizmanto zivju ikru kaviāra pagatavošanai: “Šis iekšējais standarts attiecas uz produktu “Salată de icre” (ikru kaviārs), kurš pagatavots no sālītiem karpu ikriem, maisījuma “tarama” (..), kas sajaukti ar pārtikas saulespuķu eļļu. Produktu “Salată de icre” gatavo no sālītiem ikriem, rafinētas pārtikas eļļas, citronskābes un pārtikas želatīna.”

1982. gadā publicētais darbs “Rețetar-tip pentru preparate culinare” (“Kulinārijas tipveida recepšu krājums”) ir paredzēts ēdināšanas iestādēm. Tajā ir 1 245 receptes, tostarp tradicionālā produkta “Salată cu icre de crap” recepte. Minēto dokumentu pieņēma un sagatavoja Iekšējās tirdzniecības ministrija (Ēdināšanas nodaļa), un tas bija obligāti jāizmanto visās ēdināšanas iestādēs. 99. receptē — karpu ikru kaviāra receptē — ir paredzētas šādas obligātās sastāvdaļas: “(..) karpu ikri, rafinēta saulespuķu eļļa, gāzēts ūdens, citrons vai citronskābe”. Recepšu krājumā iekļautās receptes ir Rumānijas kulinārā mantojuma sastāvdaļa, un minētā darba priekšvārdā ir teikts: “(..) šā darba pamatā ir mūsu valsts [Rumānijas — red. piezīme] tradicionālā virtuve, un tajā paredzēts izmantot kulinārās tehnoloģijas mūsdienu metodes.” (Ministerul Comertului Interior, 1982)

1988. gada darbā “Semipreparatele în bucătăria modernă” (“Iepriekš pagatavoti mūsdienu ēdieni”), ko sarakstījuši Stere Stavrositu [Stere Stavrositu] un Jekaterina Stavrositu [Ecaterina Stavrositu], norādīts, ka karpu ikru kaviāru gatavo no karpu ikriem, gāzēta ūdens, citrona un sāls. (Stavrositu & Stavrositu, 1988)

Visas šīs dokumentārās atsauces, kas aptver vairākas desmitgades, apliecina produkta “Salată tradițională cu icre de crap” pagatavošanā izmantoto izejvielu tradicionalitāti.

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.