Eiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu (2005/2065(INI))



Oficiālais Vēstnesis 124 E , 15/05/2006 Lpp. 0254 - 0257



P6_TA(2005)0222 Cīņa pret terorisma finansēšanu Eiropas Parlamenta ieteikums Eiropadomei un Padomei par cīņu pret terorisma finansēšanu (2005/2065(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā ieteikuma priekšlikumu par terorisma finansēšanas novēršanu un cīņu pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai (B6-0221/2005), ko Padomei iesniedzis Stefano Zappalą PPE-DE grupas vārdā, - ņemot vērā deklarāciju par cīņu pret terorismu, kas pieņemta Eiropadomes 2004. gada 24. un 25. marta sanāksmē Briselē, - ņemot vērā Eiropas Savienības pārskatīto rīcības plānu pret terorismu, ko Padome ņēma vērā tās 2004. gada 17. un 18. jūnija sanāksmē, - ņemot vērā Komisijas paziņojumu par terorisma finansēšanas novēršanu un cīņu pret to, veicot pasākumus informācijas apmaiņas, pārredzamības un finanšu darījumu izsekojamības uzlabošanai (KOM(2004)0700), - ņemot vērā pasākumus terorisma novēršanai un apkarošanai, kas paredzēti Hāgas programmā, kura pieņemta Eiropadomes 2004. gada 4. un 5. novembra sanāksmē un papildināta ar Briseles Eiropadomes 2004. gada 16. un 17. decembra sanāksmes prezidentūras secinājumiem, it īpaši attiecībā uz terorisma finansēšanu, - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas priekšlikumu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, īstenojot muitas iestāžu sadarbību [1], - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvas priekšlikumu par finanšu sistēmu izmantošanas nepieļaušanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas, ieskaitot teroristu finansēšanas, mērķiem (KOM(2004)0448), - ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, it īpaši 6., 7., 8., 10., 12., 21. un 22. pantu, - ņemot vērā Reglamenta 114. panta 3. punktu un 94. pantu, - ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A6-0159/2005), A. tā kā Hāgas programmā paredzētie pasākumi, jo īpaši tie, kas saistīti ar cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un terorisma finansēšanu, kā arī informācijas apmaiņu, ir jāīsteno atbilstošā termiņā un tā, lai nodrošinātu personas datu aizsardzību, nolūkā nostiprināt brīvību, drošību un tiesiskumu Eiropas Savienībā; B. tā kā Eiropas drošības stratēģija paredz integrētu pieeju cīņai pret terorismu, izmantojot politiskus, diplomātiskus, humanitārus, ekonomiskus un finanšu pasākumus, kā arī policijas un tiesu iestāžu sadarbību; C. tā kā galvenie starptautiskā terorisma finansēšanas avoti ir ieroču un narkotisko vielu starptautiskā tirdzniecība; D. tā kā nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana, izmantojot kredītiestādes, kas to pieļauj, vai veicot investīcijas nodokļu paradīzēs, dod ieguldījumu teroristisku organizāciju finansēšanā; E. tā kā "preventīvā kara" stratēģija nav ļāvusi vājināt starptautiskās teroristiskās organizācijas vai to finansējumu; F. tā kā teroristu tīklu organizācijai, uzturēšanai un operacionālajai attīstībai ir nepieciešami pastāvīgi un aizvien plašāk izvērsti līdzekļu vākšanas pasākumi, paralēli meklējot aizvien jaunus savstarpēji aizstājamus veidus līdzekļu iegūšanai un to pārskaitīšanai caur legāliem un nelegāliem kanāliem, piemēram, starptautiskām tirdzniecības sabiedrībām, ārzonu uzņēmumiem un trestiem, valūtas kurjeriem, tādām naudas līdzekļu pārskaitīšanas sistēmām kā Hawala vai izmantojot noteiktas labdarības organizācijas; G. tā kā lielākajā daļā dalībvalstu labdarībai veltītos līdzekļus atbrīvo no nodokļiem un tādējādi finanšu iestādēm jau ir precīza informācija par attiecīgo organizāciju bilancēm un finanšu darbību; H. tā kā pašreizējā situācijā, kad finanšu pārskaitījumu daudzskaitlīguma un ekonomikas nepārtraukti mainīgā rakstura dēļ pasaules tirgū ir vērojamas milzīgas valūtas plūsmas, ir ļoti grūti un sarežģīti noteikt un novērst nelikumīgus darījumus saistībā ar šiem pārskaitījumiem, piemēram, tādas nelikumīgi iegūtas peļņas legalizēšanu, kas gūta no nodokļu un muitas pārkāpumiem, korupcijas un organizētās noziedzības un mafijas darbībām, tostarp narkotiku, ieroču un cilvēku tirdzniecības, kā arī finansējuma iegūšana caur izspiešanu, tostarp tā saucamais revolucionārais nodoklis; I. tā kā labdarības organizāciju katru gadu iegūtie naudas līdzekļi sasniedz vairāku simtu miljardu dolāru apjomu un tā kā nav viegli kontrolēt, kā šādas organizācijas savus līdzekļus izmanto, labdarības nozari tādēļ īpaši apdraud ļaunprātīga izmantošana un tāpēc vajadzīga šādu juridisko personu lielāka pārredzamība; J. tā kā dažos gadījumos teroristi ir varējuši izmantot labdarības mērķiem vāktos līdzekļus, reizēm ziedotājiem un pat šo labdarības organizāciju vadītājiem un darbiniekiem nezinot; tā kā turklāt ir atklājies, ka dažas bezpeļņas organizācijas ir nodrošinājušas aizsegu un loģistikas atbalstu gan teroristiskām darbībām, gan teroristu tīkla izmantoto ieroču pārvietošanai; K. tā kā cīņā pret terorisma finansēšanu Eiropas Savienībā ir vajadzīgi pasākumi, lai uzlabotu informācijas apmaiņu, pastiprinātu tiesu iestāžu un policijas sadarbību, veicinātu darījumu izsekošanas iespējas, kā arī finanšu sistēmas un juridisko personu darbības pārredzamību; L. tā kā cīņā pret terorisma finansēšanu informācijas apmaiņa ir efektīvs līdzeklis šīs finansēšanas pārtraukšanai, bet informācijas apmaiņa jāreglamentē un tā jālīdzsvaro ar saistošiem tiesību aktiem par datu aizsardzību atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 8. pantam un Pamattiesību hartas 7. un 8. pantam, lai nepieļautu tādas sabiedrības izveidošanos, kurā visu uzrauga; M. tā kā starptautiskās teroristiskās organizācijas ir izveidojušas ciešu attiecību tīklu ar daudzām noziedzīgām un ar mafiju saistītām organizācijām; tā kā attiecības starp teroristiskām un noziedzīgām, kā arī mafijas organizācijām balstās uz kopējām ekonomiskām interesēm un finansējuma avotiem, 1. iesniedz Eiropadomei un Padomei šādus ieteikumus: a) pieņemt trešo direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un regulu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, īstenojot muitas iestāžu sadarbību; b) aicināt dalībvalstis ratificēt protokolu 2000. gada 29. maija Eiropas Konvencijai par dalībvalstu savstarpējo palīdzību krimināllietās un 1999. gada 9. decembra Starptautisko konvenciju par cīņu pret terorisma finansēšanu, kā arī transponēt Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/475/TI par cīņu pret terorismu [2] un Padomes 2002. gada 28. februāra Lēmumu 2002/187/TI, ar ko izveido Eurojust, lai pastiprinātu cīņu pret smagiem noziegumiem [3]; c) izveidot apmaiņas un sadarbības struktūras, tostarp tehniskajā līmenī, lai nodrošinātu strukturētu informācijas apmaiņu starp Eiropas Savienības izlūkdienestiem, tai skaitā Eiropolu un Eurojust; efektīvi piemērot prasību par pilnīgas un visjaunākās informācijas apmaiņu attiecībā uz visiem pārkāpumiem, kas saistīti ar terorismu, tostarp līdzdalību kāda teroristiska grupējuma darbībā, to finansējot; d) nodrošināt ievērojamu finansējumu FIU.NET (Finansiālas izmeklēšanas vienību tīkls) projektam, kura mērķis ir izveidot datortīklu, kas veicinātu informācijas apmaiņu starp finansiālas izmeklēšanas vienībām, ievērojot personas datu aizsardzības prasības un it īpaši attiecībā uz teroristu tīklu finansēšanas metodēm; e) mudināt dalībvalstis uzlabot sadarbību ar SUSTRANS un ratificēt Eiropola konvencijas protokolu, kas ļautu Eiropola kompetencē iekļaut visus pārkāpumus, kas saistīti ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; f) nekavējoties pieņemot atbilstīgus tiesību aktus, īstenot pasākumus, kas ļautu uzraudzīt un izsekot starptautiskus banku pārskaitījumus, jo tas ir galvenais veids, kādā veic maksājumus par ieroču un narkotiku piegādēm, un peļņu var izmantot terorisma mērķiem; g) aicināt dalībvalstis ieviest visus GAFI (finanšu darba grupas cīņai pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu) ieteikumus un noteikt pasākumus, lai uzlabotu līdzekļu pārskaitījumu izsekošanu, klientu identificēšanu un uzraudzības saistību īstenošanu, nepieļaujot, ka kredītiestāžu un finanšu sektorā nelietderīgi vāc personas datus, un nodrošinot pamattiesību, it īpaši tiesību uz personas datu aizsardzību, ievērošanu; h) veicināt starptautisku normu pieņemšanu un veikt pasākumus Kopienas līmenī, lai ievērojami samazinātu finanšu sistēmas nepārredzamību un mazinātu pārredzamības trūkumu struktūrās, ko izmanto starptautiskiem finanšu darījumiem un līdzekļu pārskaitījumiem, tostarp starptautiskās tirdzniecības sabiedrībās, trestos un ārzonas uzņēmumos, nolūkā cīnīties pret tā saukto nodokļu paradīžu pastāvēšanu, cita starpā sadarbojoties ar trešām valstīm; i) ieviest pasākumus, lai uzraudzītu naudas līdzekļu pārskaitījumus ārpus oficiālajiem kanāliem un lai nepieļautu, ka teroristiskas organizācijas izmanto bezpeļņas un labdarības organizācijas un iefiltrējas tajās, vienlaicīgi atbalstot priekšlikumu par Eiropas rīcības kodeksu labdarības jomā, kas paredzētu bilanču publicēšanu, kā arī kopīgus revīzijas un grāmatvedības pārbaudes noteikumus; j) aicināt dalībvalstis izrādīt pēc iespējas lielāku modrību attiecībā uz iespējamām saiknēm starp teroristu grupējumiem un mafijai līdzīgām noziedzīgām organizācijām attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kas saistīta ar terorisma finansēšanu; k) ieviest pastiprinātas uzraudzības pienākumu attiecībā uz darījumiem, kuros iesaistīti uzņēmumi vai personas no teritorijām, kurās tiesību akti par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu netiek piemēroti, l) aicināt dalībvalstis cieši uzraudzīt finanšu iestādes un pārskaitījumu veicējus, lai atklātu aizdomīgas naudas līdzekļu pārskaitīšanas darbības, pārskaitījumos nenorādot pilnu vārdu, adresi un tās personas (fiziskās vai juridiskās) konta numuru, kura pieprasījusi pārskaitījumu; m) noteikt prasību, ka finanšu iestādes un visas citas struktūras, kuru pienākums ir novērst nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, kompetentām valsts iestādēm nekavējoties dara zināmu visu noderīgo informāciju gadījumos, kad pastāv pamatotas aizdomas, ka noteiktus naudas līdzekļus varētu novirzīt terora aktiem vai plašākā mērogā teroristu tīkliem; "aizdomu" definīcijā iekļautajiem priekšnoteikumiem jābūt stingriem, lai nebūtu iespējams izmantot krimināltiesību noteikumus, kas attiecas uz, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terora aktiem, tiesvedības ierosināšanai par cita veida noziegumiem, un tādēļ šiem noteikumiem jāatbilst Corpus Juris principiem [4] un aizdomu jēdziena definīcijai jābūt proporcionālai un tādai, lai sasniegtu deklarēto mērķi; n) izstrādāt sistēmas, kuras automātiski uzrauga pārskaitījumu operācijas, kas šķiet aizdomīgas tādēļ, ka summa pārsniedz vidējo, to biežuma vai maksātāju un maksājumu saņēmēju īpašās identitātes un ģeogrāfiskās atrašanās vietas dēļ, lai aizsargātu naudas līdzekļu pārskaitījumu oficiālo sistēmu no reāla riska tikt iesaistītai nelikumīgā darbībā un jo īpaši teroristu darbības finansēšanā; izstrādāt jaunus banku maksājumu noteikumus, tomēr nezaudējot līdzsvaru starp brīvu kapitāla apriti un aizdomīgo naudas līdzekļu identificēšanu; o) izstrādāt obligāto standartu labdarības nozares pārskatāmības reglamentēšanai, lai bankas, kredītiestādes, apdrošināšanas sabiedrības, finanšu sabiedrības un bezpeļņas organizācijas ieviestu vislielāko pārredzamību attiecībā uz to vadības, finanšu un budžeta procedūrām, naudas līdzekļu noguldījumiem izmantojot vienīgi oficiālus bankas kontus un līdzekļu pārskaitījumiem - likumīgus un oficiālus veidus, publicējot iespējami pilnīgus budžeta plānus, kas ietver precīzu informāciju par naudas līdzekļu saņēmēju identitāti un līdzekļu paredzēto izlietojumu, un uzticot vadības procesu revīziju neatkarīgiem revidentiem; p) aicina bankas, kredītiestādes, apdrošināšanas sabiedrības, finanšu sabiedrības un bezpeļņas organizācijas ciešāk sadarboties ar starptautiskā terorisma finansēšanas ekspertiem, lai novērstu jebkādu iesaistīšanos teroristu darbībā, ņemot vērā reālo risku, ka viņu darbību nelikumīgi izmanto teroristu tīklu finansēšanai; q) aicina dalībvalstis nekavējoties transponēt un īstenot pasākumus cīņai ar terorisma finansēšanas noziedzīgo darbību, jo īpaši tos, kas paredzēti otrajā direktīvā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu [5], kā arī tajā paredzētos uzraudzības un identificēšanas pienākumus, gaidot, līdz drīz tiks pieņemta trešā direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un regula par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanu, īstenojot muitas iestāžu sadarbību, cita starpā lai laicīgi veiktu nepieciešamās izmaiņas, kas ļautu optimizēt cīņu pret starptautisko terorismu; r) nodrošināt, lai pastāvīgi tiktu izvērtēti pasākumi, kas ieviesti, lai cīnītos pret terorisma starptautisku finansēšanu, cieši sadarbojoties ar Komisiju un Parlamentu; s) pārliecināties par to, vai ārkārtas tiesību akti, ko dažas dalībvalstis pieņēma tūlīt pēc 2001. gada 11. septembra, ir ļāvuši gūt pozitīvus rezultātus cīņā pret terorismu un tā finansēšanu; 2. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Eiropadomei un Padomei, kā arī informēšanas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, ANO un tās specializētajām aģentūrām. [1] OV C 227 E, 24.9.2002., 574. lpp. [2] OV L 164, 22.6.2002., 3. lpp. [3] OV L 63, 6.3.2002., 1. lpp. [4] Kopienas finanšu interešu aizsardzība (KOM(1997)0199). [5] Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/97/EK ( 2001. gada 4. decembris), ar ko groza Direktīvu 91/308/EEK par to, kā novērst finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtas naudas legalizēšanai (naudas atmazgāšanai) (OV L 344, 28.12.2001., 76. lpp.). --------------------------------------------------