LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 21.9.2005 
KOM(2005) 447 gal īgais 
2005/0183 (COD)   
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par apkārtējā gaisa kvalit āti un tīrāku gaisu Eiropai 
(iesniegusi Komisija) 
  
{SEK(2005) 1133} 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. P RIEKŠLIKUMA KONTEKSTS  
• Priekšlikuma pamatojums un m ērķi 
Saistībā ar 2002. gada j ūnijā aizsākto „Lab āka regul ējuma” iniciat īvu 
Komisija 2003. gada febru ārī lika priekš ā atjaunināt un vienk āršot Kopienas acquis . 
Šāda priekšlikuma m ērķis — skaidrs, saprotams, laikmet īgs un lietot ājam draudz īgs 
EK sekund āro tiesību aktu kopums. Turpinot ies ākto, šā priekšlikuma m ērķis ir 
sapludināt piecu atseviš ķu juridisku instrumentu noteikumus vien ā direktīvā, lai 
vienkāršotu un racionaliz ētu spēkā esošos ties ību aktus un lai samazin ātu to apjomu. Š ā 
priekšlikuma izstr ādes iecere turkl āt ir būtiski pārskatīt spēkā esošos noteikumus, lai 
tajos ņemtu vērā jaunākos sasniegumus vesel ības aizsardz ībā un zinātnē, kā arī 
dalībvalstu pieredzi. 
• Vispārīgais konteksts  
Jau sen atz īts, ka gaisa pies ārņojums rada iev ērojamu risku cilv ēka veselībai un videi. 
Ar Gaisa kvalit ātes pamatdirekt īvu, kuru pie ņēma 1996. gad ā, paredzēja apkārtējā 
gaisa kvalit ātes novērtēšanas un p ārvaldības pamatprincipus ES. Pamatdirekt īvā turklāt 
uzskaitīja prioritārās piesārņojošās vielas, kur ām atbilstošos gaisa kvalit ātes mērķus 
paredzēja noteikt ar atvasin ātajiem ties ību aktiem. V ēlāk pieņēma četras atvasin ātas 
direktīvas attiec ībā uz konkr ētām piesārņojošajām vielām un Padomes l ēmumu, ar ko 
ieviesa savstarp ēju apmaiņu ar gaisa kvalit ātes monitoring ā iegūto informāciju. 
Reizē ar šā priekšlikuma izstr ādi veiktaj ā ietekmes nov ērtējumā aplēsa zaudējumus, ko 
rada apkārtējā gaisā atrodošos cieto da ļiņu un ozona iedarb ība uz cilv ēku. Novērtējumā 
2000. gad ā konstatēja, ka cieto da ļiņu iedarbība 25 valstu Eiropas Savien ībā samazina 
vidējo statistisko m ūža ilgumu par aptuveni devi ņiem mēnešiem. Tas atbilst aptuveni 
3,6 miljoniem zaud ētu dzīves gadu jeb 348 000 priekšlaic īgu nāvju gadā. Turklāt 
novērtēts, ka ozona izrais īto pāragras nāves gadījumu skaits ir aptuveni 21 400. 
Gaidāms, ka laika posm ā līdz 2020. gadam cieto da ļiņu un to prekursoru kait īgās 
emisijas izdosies samazin āt tiktāl, ka vidējā statistisk ā mūža ilguma samazin ājums 
sasniegs aptuveni 5,5 m ēnešus. Turkl āt gaidāms, ka šaj ā pašā laika posm ā ozona 
izraisīto pāragras n āves gad ījumu skaitu izdosies samazin āt par aptuveni 
600 gadījumiem. Aptuveni nov ērtēts, ka šīs ietekmes rad ītie zaudējumi 2020. gad ā būs 
no 189 līdz 609 miljoniem EUR gad ā. 
 
LV 3   LV  
• Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darb ības jomā 
Šā priekšlikuma izstr ādes mērķis ir pārskatīt turpmāk minētos atseviš ķos juridiskos 
instrumentus un apvienot tos vien ā tiesību aktā. 
Padomes Direkt īva 96/62/EK par apk ārtējā gaisa kvalit ātes novērtēšanu un p ārvaldību 
(OV L 296, 21.11.1996., 55. lpp.) („Pamatdirekt īva”) 
Padomes Direkt īva 1999/30/EK par robežv ērtību noteikšanu s ēra dioksīda, slāpekļa 
dioksīda un slāpekļa oksīdu, makroda ļiņu un svina koncentr ācijai apkārtējā gaisā 
(OV L 163, 29.6.1999., 41. lpp.) („Pirm ā atvasinātā direktīva”) 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2000/69/EK par robežv ērtībām benzola un 
oglekļa oksīda koncentr ācijai apkārtējā gaisā (OV L 313, 13.12.2000., 12. lpp.) („Otr ā 
atvasinātā direktīva”) 
Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/3/EK attiec ībā uz ozonu apk ārtējā 
gaisā (OV L 67, 9.3.2002., 14. lpp.) („Treš ā atvasinātā direktīva”) 
Padomes L ēmums 97/101/EK, ar ko ievieš savstarp ēju inform ācijas un datu apmai ņu 
no tīkliem un individu ālām stacijām, kuras veic apk ārtējā gaisa pies ārņojuma 
mērījumus dal ībvalstīs (OV L 35, 5.2.1997., 14. lpp.) („Inform ācijas apmai ņas 
lēmums”) 
• Saskanība ar Eiropas Savien ības politiku un m ērķiem citās jomās 
Šis priekšlikums ir saska ņā ar Eiropas Kopienas dibin āšanas līguma 175. pantu, un t ā 
mērķis ir nodrošin āt augstu cilv ēka veselības un vides aizsardz ības līmeni. 
2. A PSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM UN IETEKMES 
NOVĒRTĒJUMS  
• Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
Apspriešan ās metodes, galven ās mērķnozares un visp ārīgs respondentu raksturojums  
Notika aptuveni 13 lielas san āksmes ar t ādu ieinteres ēto personu piedal īšanos kā 
nozares organiz ācijas (autotransporta l īdzekļu ražotāji, naftas p ārstrādātāji, GOS 
izmantojošie ražot āji un visas nozares p ārstāvji), dalībvalstis un nevalstisk ās 
organizācijas, tostarp Eiropas Vides birojs un Zviedrijas Sk ābā lietus sekretari āts, un 
Pasaules Vesel ības organiz ācija (PVO). Ar ī kanditātvalstis un EEZ valstis tika 
uzaicinātas piedal īties šajās sanāksmēs. Komisijas dienesti turkl āt organizēja aptuveni 
simts san āksmes, kur ās tikās dažādas tehnisk ās darba grupas. Papildus internet ā tika 
organizēta apspriešan ās par dažādām gaisa pies ārņojuma tematisk ās stratēģijas daļām, 
un šī apspriešan ās skāra arī šā priekšlikuma da ļas. 
 
LV 4   LV  
Atbilžu kopsavilkums un tas, k ā tās ņemtas vērā 
Dalībvalstis un ieinteres ētās personas kopum ā atbalsta Komisijas iniciat īvu par ties ību 
aktu vienk āršošanu. Dal ībvalstis ar ī i) atzīst, ka ir svar īgi paredz ēt noteikumus par 
gaisa pies ārņotāju PM 2,5; ii) vērtējot atbilst ības nodrošin āšanas iesp ējamās izmaksas un 
lietderību, piesardz īgi izturas pret jebkura gaisa kvalit ātes standarta izteikšanu ar k ādu 
absolūtu lielumu; iii) atbalsta domu par vajadz ību samazin āt piesārņojumu kopum ā un 
jo sevišķi tajās vietās, kur pies ārņojums ir visliel ākais. Tādēļ priekšlikum ā attiecībā uz 
PM 2,5 paredzēts relatīvi augsta prevent īvā robežvērtība, ko piem ēros visā ES un kas 
nodrošinās aizsardz ību pret pārmērīgu risku, bet apgr ūtinājumus uzliks tikai visvair āk 
piesārņotajos apgabalos. Turkl āt dalībvalstīm būs pienākums mērīt PM 2,5 koncentr āciju 
pilsētas fona apvidos un, sal īdzinot ar 2010. gad ā izmērītajām piesārņojošo vielu 
koncentrācijām, panākt atšķirīgu izmērītās vidējās koncentr ācijas samazin ājumu. Šādi 
iedarbības samazin ājumu kopum ā varēs panākt visefekt īvākajā veidā atbilstīgi 
dalībvalstu lēmumam. 
No 2004. gada 1. decembra l īdz 2005. gada 31. janv ārim internet ā risinājās atklāta šā 
temata apspriešana. Komisija sa ņēma 11 578 atbildes. Rezult āti ir pieejami internet ā 
šādā adresē: http://europa.eu.int/comm/envi ronment/air/cafe/ pdf/air_pollu_en.pdf . 
• Ekspertu atzinumu piepras īšana un izmantošana  
Attiecīgās zinātnes un pieredzes jomas  
Šā priekšlikuma un gaisa pies ārņojuma tematisk ās stratēģijas izstr ādē izmantoti 
ekspertu atzinumi š ādās jomās: 1) gaisa pies ārņojuma ietekme uz cilv ēka veselību; 
2) integrētā novērtēšanas model ēšana un augstas izmaks as neprasošu kontroles 
stratēģiju izstrāde; 3) ietekme uz vesel ības aprūpi, ieskaitot nov ērtējumu naudas 
izteiksmē; 4) potenci ālais ieguvums ekosist ēmām; 5) makroekonomisk ā modelēšana; 
6) gaisa kvalit ātes novērtēšana un p ārvaldība. 
Izmantotā metodolo ģija 
Pakalpojumu l īgumi un subs īdiju līgumi, un Komisijas sasauktas san āksmes. 
Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem piepras īja atzinumus  
Pasaules Vesel ības organiz ācija, Starptautiskais Lietiš ķās sistēmanalīzes instit ūts, 
„AEA Tehnolo ģija”, Konvencija par robežš ķērsojošo gaisa pies ārņošanu lielos 
attālumos, Eiropas Vides a ģentūra, Kopīgais pētniecības centrs (ISPRA), Komisijas 
darba grupa jaut ājumos par cietaj ām daļiņām, Komisijas darba grupa īstenošanas 
jautājumos un Eiropas Komisijas Zin ātniskā komiteja jaut ājumos par apdraud ējumiem 
veselībai un videi ( SCHER ). 
 
LV 5   LV  
Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums  
Milzīgo daudzumu Komisijas sa ņemto zinātnisko datu īsumā var apkopot š ādi: i) PM 2,5 
ir veselību apdraudošs faktors; ii) PM 2,5 ir labāks mērs antropog ēnajai ietekmei uz cieto 
daļiņu koncentr āciju apkārtējā gaisā; iii) nevar ignor ēt cieto da ļiņu rupjās frakcijas 
(no PM 2,5 līdz PM 10) radīto risku. 
Ekspertu atzinumu publis košanai izmantotie l īdzekļi 
Visus ekspertu zi ņojumus un atbilst īgos līgumus ierast ā kārtībā darīja publiski 
pieejamus internet ā. 
• Ietekmes nov ērtējums  
Komisija ir apsv ērusi turpm āk minētās iespējas attiecībā uz to, k ā kontrolēt PM 2,5 
iedarbību uz cilv ēku. Visos gad ījumos pie ņemts, ka pašreiz ējās PM 10 robežvērtības 
paliek spēkā. 
1) Ieviest jaunu lielumu — PM 2,5 ietekmes mazin ājuma mērķi —, kas j āsasniedz 
līdz 2020. gadam, lai par noteiktu procentu ālu daudzumu samazin ātu 2008.–
2010. gad ā dalībvalstī izmērītās gada vid ējās PM 2,5 koncentr ācijas vidējo 
vērtību pilsētas fona apvidos. Šis m ērķis būtu jāsasniedz, cikt āl iespējams, un 
tas neuzliktu juridiskas saist ības. 
2) Aizst āt 2010. gadam noteiktos indikat īvās PM 10 robežvērtības ar juridiski 
saistošu gada vid ējo PM 2,5 koncentr ācijas robežv ērtību, kuras p ārsniegums 
jānovērš līdz 2015. gadam. Š ādas robežv ērtības noteikšanas m ērķis ir 
nodrošināt augstu aizsardz ības līmeni iedz īvotājiem, un to piem ērotu visā 
dalībvalsts teritorij ā. 
3) Aizst āt 2010. gadam noteikt ās indikatīvs PM 10 robežlielumus ar juridiski 
saistošu gada vid ējo PM 2,5 koncentr ācijas prevent īvo robežlielumu (25µgm-3), 
kura pārsniegums j ānovērš līdz 2010. gadam. Š āda prevent īvā robežlieluma 
jeb maksimuma m ērķis ir ierobežot iedz īvotāju pakļaušanu pārmērīgam riskam. 
4) Aizst āt 2010. gadam noteikt ās indikatīvās PM 10 robežvērtības ar juridiski 
nesaistošu gada vid ējo PM 2,5 koncentr ācijas mērķlielumu, kura p ārsniegums 
pēc iespējas jānovērš līdz 2010. gadam. Š āds mērķlielums skaitliski b ūtu 
vienāds ar otraj ā iespējā minēto robežv ērtību. 
5) Nedar īt neko, t.i., nenoteikt nek ādas prasības, lai samazin ātu PM 2,5 iedarbību 
uz cilvēku. 
Ņemot vērā problēmas ievērojamo ietekmi uz Eiropas ekonomiku, piekt ā iespēja par 
nekā nedarīšanu nav uztverama nopietni. Komi sija ierosina izmantot pirm ās un trešās 
iespējas apvienojumu. Tas saskan ar PVO ieteikumiem. Ietekmes nov ērtējuma gait ā 
veiktā analīze rāda, ka stingri noteikta vienota robežv ērtība no izmaksu viedok ļa nav 
tik efektīva kā pirmā iespēja; robežv ērtības noteikšana ir vispiem ērotākais pasākums 
pašos pies ārņotākajos apgabalos, kas ne vienm ēr ir tie, kuros pies ārņojošā viela 
 
LV 6   LV ietekmē visvairāk iedzīvotāju. Minētā iespēju apvienojuma finansi ālā atdeve b ūtu 
aptuveni 37–120 miljardi EUR gad ā, kamēr izmaksas sv ārstītos ap 5 miljardiem EUR 
gadā.  
Sagaidāms, ka ties ību aktu vienk āršošana un zi ņojumu iesniegšanas pras ību 
moderniz ēšana dalībvalstīm atvieglos administrat īvo slogu, lai gan nav iesp ējams 
precīzi noteikt, k ādā apmērā. Kaut arī būs vajadzīgi daži gaisa kvalit ātes monitoringa 
papildpas ākumi, to izmaksas nav lielas un nep ārsniedz dažus miljonus EUR. 
Paredzams, ka uzlabosies m ūsu izpratne par gaisa pies ārņojumu un ka ilgtermi ņā būs 
iespējams dārgo monitoringa pas ākumu viet ā gaisa kvalit ātes novērtēšanai vair āk 
izmantot model ēšanu.  
Komisijas veiktais ietekmes nov ērtējums ir min ēts darba programm ā, kuras zi ņojums 
pieejams internet ā šādā adresē: http://www.europa.eu./dg/env/cafe/index . 
3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ELEMENTI  
• Ierosinātās rīcības kopsavilkums  
Šā priekšlikuma m ērķis ir būtiski pārskatīt piecus atseviš ķus spēkā esošus ties ību aktus 
par apkārtējā gaisa kvalit āti un sapludin āt tos vien ā direktīvā. Tas attiec īgi vienkāršos 
un racionaliz ēs spēkā esošos noteikumus, jo īpaši monitoringa un zi ņojumu jom ā. 
Minētos noteikumus ar šo priekšlikumu turkl āt atjaunin ās, lai tajos atspogu ļotu 
jaunākos zinātnes sasniegumus, un noteiks pas ākumus, kas vajadz īgi, lai kontrol ētu 
apkārtējā gaisā esošo cieto da ļiņu PM 2,5 iedarbību uz cilv ēku. 
• Juridiskais pamats  
Šā priekšlikuma juridi skais pamats ir L īguma 175. pants. 
• Subsidiarit ātes princips  
Subsidiarit ātes principu piem ēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluz īvā 
kompetenc ē. 
Dalībvalstis nevar piln ībā sasniegt priekšlikuma m ērķus turpmāk minēto iemeslu d ēļ. 
Spēkā esošajos ties ību aktos ir noteikti oblig ātie gaisa kvalit ātes standarti, ko piem ēro 
visā Kopienā, un vienk āršošanas proces ā šis princips tiek saglab āts. Turklāt gaisā 
esošās cietās daļiņas ir vērā ņemams pārrobežu pies ārņojuma faktors, un t ādēļ visām 
dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai var ētu samazin āt iedzīvotāju apdraud ējumu katr ā 
atsevišķā dalībvalstī. 
Iemesli, kuru d ēļ priekšlikuma m ērķus var lab āk sasniegt ar Kopienas pas ākumiem, ir 
šādi. 
 
LV 7   LV  
Šā priekšlikuma izstr ādes galvenais m ērķis ir grozīt un vienk āršot spēkā esošos ties ību 
aktus, ar ko vis ā Kopienā piemēro obligātos gaisa kvalit ātes standartus. Turkl āt PM 2,5 
ir vērā ņemams pārrobežu pies ārņojuma faktors, jo p ēc piesārņojuma emit ēšanas vai 
izveidošan ās atmosfērā tas var p ārvietoties t ūkstošiem kilometru lielos att ālumos. 
Tādējādi problēmas mēroga dēļ ir jāveic Kopienas pas ākumi. 
Atmosfēras procesu model ēšana un gaisa pies ārņojuma mērījumi neapšaub āmi liecina, 
ka vienā dalībvalstī emitēts piesārņojums ietekm ē citās dalībvalstīs izmērītā 
piesārņojuma līmeni. Tas pier āda, ka probl ēma nav atrisin āma ar atseviš ķu dalībvalstu 
spēkiem un ka ir vajadz īga saskaņota rīcība ES mērogā. 
Priekšlikum ā īpaša uzman ība pievērsta spēkā esošo ties ību aktu vienk āršošanai. 
Attiecībā uz PM 2,5 priekšlikum ā izvirzīti Kopienas m ērķi katrai dal ībvalstij, bet to 
sasniegšanas l īdzekļu izvēle atstāta dalībvalstu kompetento iest āžu ziņā, šādi visiem ES 
iedzīvotājiem nodrošinot gaisa kvalit ātes minim ālo standartu iev ērošanu. 
Tādēļ priekšlikums atbilst subsidiarit ātes principam. 
• Proporcionalit ātes princips  
Priekšlikums atbilst proporcionalit ātes principam turpm āk minēto iemeslu d ēļ. 
Izraudzītais juridiskais instruments ir direkt īva, jo 1) priekšlikuma m ērķis ir vienk āršot 
spēkā esošās direktīvas; 2) taj ā izvirza m ērķus, bet šo m ērķu sasniegšanas l īdzekļu 
izvēli uztic dal ībvalstīm, kas lab āk pārzina viet ējos apstākļus un zina, kuri pas ākumi 
nodrošinās vēlamo gaisa kvalit ātes uzlabojumu ar viszem ākajām izmaks ām. 
Priekšlikuma m ērķis ir vienk āršot monitoringa un zi ņojumu iesniegšanas pras ības, 
nodrošinot virz ību uz kop īgām inform ācijas sist ēmām un zi ņojumu iesniegšanu 
elektronisk ā veidā. Turklāt atsevišķas prasības par zi ņojumu iesniegšanu tiks atceltas. 
Tas samazin ās administrat īvo slogu dal ībvalstīm, lai gan v ēl nav iesp ējams prec īzi 
noteikt, k ādā apmērā. Turklāt, kaut ar ī priekšlikuma īstenošanai b ūs jānosaka 
monitoringa papildpas ākumi īsā līdz vidēji ilgā laika posm ā, vēlāk tas ļaus rast lab āku 
zinātnisku izskaidrojumu noteikt ām gaisa pies ārņojuma probl ēmām, un tas savuk ārt 
ļaus dārgo monitoringa pas ākumu viet ā gaisa kvalit ātes novērtēšanai vair āk izmantot 
modelēšanu. Ilgākā laika posm ā ietaupīsies monitoringa pas ākumu izmaksas. 
 
LV 8   LV • Juridisko instrumentu izv ēle 
Ierosinātie juridiskie instrumenti: direkt īva. 
Citi līdzekļi nebūtu piemēroti turpm āk minētā iemesla d ēļ. 
Šā priekšlikuma m ērķis ir vien ā dokument ā sapludin āt un vienk āršot četras spēkā 
esošas direkt īvas un Padomes l ēmumu. Ņemot vērā iepriekš min ēto un to, ka sp ēkā 
esošajos ties ību aktos ir izvirz īti Kopienas m ērķi, šo mērķu sasniegšanai vajadz īgo 
pasākumu izvēli atstājot dalībvalstu zi ņā, labākais juridiskais instruments ir direkt īva. 
4. I ETEKME UZ BUDŽETU  
Ar priekšlikumu saist ītās zinātniskās izpētes izmaksas segs dal ībvalstis kop ā ar ES, 
kuras ieguld ījums šaj ā jomā jau ir paredz ēts budžet ā Septītajā pētniecības 
pamatprogramm ā, kā Komisija to ierosin ājusi attiec ībā uz finanšu pl ānu 
2007.-2013. gadam. Citas ietekmes uz Kopienas budžetu priekšlikumam nav. 
5. P APILDUS INFORM ĀCIJA 
• Vienkāršošana  
Priekšlikums paredz ties ību aktu vienk āršošanu un administrat īvās proced ūras 
vienkāršošanu (ES un valsts) iest ādēs. 
Četras direkt īvas un viens Padomes l ēmums tiks sapludin āti vienā direktīvā. Liekie 
noteikumi tiks anul ēti, tiesību aktu savstarp ējā saskanība — uzlabota un nevajadz īgie 
pienākumi — atcelti. Neb ūtiskās ziņojumu iesniegšanas pras ības tiks atceltas, un 
sagaidāms, ka n ākotnē monitoringu veiks tikai ar elektroniskiem l īdzekļiem, šādi 
samazinot administrat īvo slogu dal ībvalstīm. 
Ziņojumu iesniegšanas un monitoringa pras ības tiks vienk āršotas, nodrošinot virz ību 
uz ziņojumu iesniegšanu elektronisk ā veidā. Tam vajadz ētu sekmēt dalībvalstu iekš ējo 
administrat īvo prasību izpildi. 
Priekšlikums ir ietverts Komisijas main īgajā programm ā acquis communautaire 
atjaunināšanai un vienk āršošanai un Komisijas darba un likumdošanas programm ā ar 
norādi CLWP 2004 1011 fiche 2005 . 
• Spēkā esošo ties ību aktu atcelšana  
Ja priekšlikumu pie ņems, būs jāatceļ spēkā esoši ties ību akti. 
 
LV 9   LV • Pārskatīšanas, groz īšanas un termi ņa beigu klauzula  
Komisija piecos gados p ēc šīs direktīvas pieņemšanas p ārskatīs noteikumus par PM 2,5. 
Jo īpaši Komisija sagatavos un iesniegs priekšlikumu par s īki izstrādātu pieeju juridiski 
saistošu iedarb ības mazin āšanas pien ākumu noteikšanai, kuras gait ā ņems vērā atšķirīgo 
gaisa kvalit āti un iedarb ības mazin āšanas potenci ālu, kāds nākotnē būs dalībvalstīs. 
• Atbilstības tabula  
Dalībvalstīm jāpaziņo Komisijai to valsts ties ību aktu noteikumi, ar kuriem transpon ē 
šo direktīvu, kā arī jāiesniedz min ēto tiesību aktu un š īs direktīvas atbilst ības tabula. 
• Eiropas Ekonomikas zona  
Ar priekšlikumu ierosin ātais tiesību akts ir par jaut ājumu, kas skar Eiropas 
Ekonomikas zonu, un t ādēļ tas jāattiecina uz EEZ. 
• Sīkāks priekšlikuma izskaidrojums  
Tā kā šā priekšlikuma izstr ādes mērķis ir pārskatīt un sapludin āt vairākus juridiskus 
dokumentus un sv ītrot lieko tekstu, turpm āk aprakst ītas tikai b ūtiskākās izmaiņas 
salīdzinājumā ar spēkā esošajiem ties ību aktiem. 
III nodaļa (Gaisa kvalit ātes pārvaldība) 
Komisija nepied āvā mainīt gaisa kvalit ātes robežv ērtības, bet ierosina pastiprin āt spēkā 
esošos noteikumus t ā, lai dalībvalstīm būtu pienākums sagatavot un īstenot plānus un 
programmas neatbilst ību novēršanai. Tom ēr, ja dal ībvalstis b ūs veikušas visus 
pienācīgos pasākumus, Komisija ierosin ās ļaut dalībvalstīm atlikt neatbilst ības 
novēršanu pies ārņojuma ietekmes skartaj ās zonās, kur atbilst ība robežv ērtībām vēl nav 
nodrošināta, ja tās atbildīs zināmiem objekt īviem krit ērijiem. Par visiem termi ņa 
pagarinājumiem b ūs jāinformē Komisija. Turkl āt Komisija apstiprin ās spēkā esošajos 
tiesību aktos ietverto nodomu atbilst ības novērtēšanā neņemt vērā piesārņojošo vielu 
emisijas no dab īgiem avotiem. 
Ir nopietni pier ādījumi tam, lai secin ātu, ka smalk ās cietās daļiņas (PM 2,5) ir kaitīgākas 
nekā rupjās. Tomēr nevar ignor ēt arī cieto daļiņu rupjo frakciju (da ļiņas, kuru diametrs 
ir no 2,5 l īdz 10 µm). T ādēļ, lai papildin ātu spēkā esošos PM 10 kontroles pas ākumus, 
jāizstrādā jauna pieeja attiec ībā uz PM 2,5. Šo viedokli atbalsta Zin ātniskā komiteja 
jautājumos par apdraud ējumiem vesel ībai un videi. Ierosin ātā pieeja ir t āda, ka 
attiecībā uz PM 2,5 koncentr āciju gaisā jānosaka prevent īva robežv ērtība, kas paredz ēta, 
lai nepie ļautu pārmērīgu risku iedz īvotājiem, un kura p ārsniegums j ānovērš līdz 
2010. gadam. Vienlaikus j āparedz juridiski nesaistošs m ērķlielums, lai no 2010. l īdz 
2020. gadam ikvien ā dalībvalstī atbilstīgi mērījumos ieg ūtajiem datiem PM 2,5 ietekme 
uz cilvēku kopum ā būtu samazin ājusies. 
Priekšlikum ā paredzēti arī vispusīgāki monitoringa pas ākumi attiec ībā uz dažiem 
piesārņotājiem, piem ēram, PM 2,5. Tas palīdzēs uzkrāt zināšanas par šo pies ārņotāju un 
pavērs ceļu labākai politikas izstr ādei nākotnē. Bez tam v ēlāk šis monitorings ļaus 
gaisa pies ārņojuma apm ēra novērtēšanā plašāk izmantot model ēšanu un m ērķa 
novērtējumu. Tas dos iesp ēju daļēji atteikties no monitoringa, jo monitorings izmaks ā 
dārgāk. 
 
LV 10   LV V nodaļa (Inform ācija un zi ņojumi) 
Komisija ierosina p āriet uz zi ņojumu iesniegšanu elektronisk ā veidā, izmantojot 
INSPIRE  infrastrukt ūru un tās kopīgo inform ācijas sistēmu1. Tas samazin ās papīra 
dokumentu daudzumu, sa īsinās informācijas plūsmas, paaugstin ās novērtētspēju un 
uzlabos inform ācijas pieejam ību sabiedr ībai. Inform ācijas apmai ņas lēmuma noteikumi 
par ziņojumu iesniegšanas meh ānismu paliks sp ēkā tik ilgi, l īdz ar INSPIRE direktīvu 
tiks pieņemti jauni izpildes noteikumi. 
                                                 
1 KOM(2004) 516 gal īgais 
 
LV 11   LV 2005/0183 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par apkārtējā gaisa kvalit āti un tīrāku gaisu Eiropai 
 
(Dokuments attiecas uz EEZ) 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 175. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu1, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu2, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu3, 
saskaņā ar Līguma 251. pant ā noteikto proced ūru4, 
tā kā: 
1) Ar Eiropas Parlamenta  un Padomes 2002. gada 22. j ūlija Lēmumu Nr. 1600/2002/EK5 
pieņemtajā Sestajā Kopienas vides r īcības programm ā ir atzīta nepieciešam ība 
samazināt piesārņojumu līdz līmenim, kas p ēc iespējas mazāk kaitē cilvēka veselībai, 
īpašu uzman ību veltot paaugstin āta riska grup ām piederīgiem iedz īvotājiem un videi 
kopumā, uzlabot gaisa kvalit ātes monitoringu un nov ērtēšanu, ar kuru aptver ar ī 
piesārņojošo vielu nogulsn ējumus, un nodrošin āt sabiedrības inform ēšanu. 
2) Lai aizsarg ātu cilvēka veselību un vidi kopum ā, vajadzīgs novērst, nepie ļaut vai 
samazināt gaisu pies ārņojošo kait īgo vielu emisijas un noteikt attiec īgus apkārtējā 
gaisa kvalit ātes standartus, kuros ņemti vērā atbilstīgie Pasaules Vesel ības 
organizācijas standarti, pamatnost ādnes un programmas. 
3) Lai ņemtu vērā jaunākos sasniegumus vesel ības aizsardz ībā un zinātnē, kā arī 
dalībvalstu pieredzi, b ūtiski jāmaina Padomes 1996. gada 27. septembra 
Direktīva 96/62/EK par apk ārtējā gaisa kvalit ātes novērtēšanu un p ārvaldību6, 
                                                 
1 OV L […], […], […] lpp. 
2 OV L […], […], […] lpp. 
3 OV L […], […], […] lpp. 
4 Eiropas Parlamenta […] atzinums, Padomes […] kop ējā nostāja. 
5 OV L 242, 10.9.2002., 1. lpp. 
6 OV L 296, 21.11.1996., 55. lpp. Direkt īva kā grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.). 
 
LV 12   LV Padomes 1999. gada 22. apr īļa Direktīva 1999/30/EK par robežv ērtību noteikšanu s ēra 
dioksīda, slāpekļa dioksīda un slāpekļa oksīdu, makroda ļiņu un svina koncentr ācijai 
apkārtējā gaisā7, Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 16. novembra 
Direktīva 2000/69/EK par robežv ērtībām benzola un oglek ļa oksīda koncentr ācijai 
apkārtējā gaisā8, Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. febru āra 
Direktīva 2002/3/EK attiec ībā uz ozonu apk ārtējā gaisā9 un Padomes 1997. gada 
27. janvāra Lēmums 97/101/EK, ar ko ievieš savstarp ēju inform ācijas un datu 
apmaiņu no tīkliem un individu ālām stacijām, kuras veic apk ārtējā gaisa pies ārņojuma 
mērījumus dal ībvalstīs10. Tādēļ skaidrības, vienk āršības un p ārvaldes efektivit ātes 
labad ir lietder īgi šos piecus ties ību aktus aizst āt ar vienu direkt īvu.  
4) Kad b ūs iegūta pietiekama pieredze attiec ībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes 
2004. gada 15. decembra Direkt īvas 2004/107/EK par ars ēnu, kadmiju, dz īvsudrabu, 
niķeli un policikliskiem arom ātiskiem og ļūdeņražiem apk ārtējā gaisā11 īstenošanu, var 
tikt izvērtēta iespēja apvienot t ās noteikumus ar š īs direktīvas noteikumiem. 
5) Gaisa kvalit āte jāvērtē, pamatojoties uz kop ēju pieeju un kop ējiem vērtēšanas 
kritērijiem. V ērtējot apkārtējā gaisa kvalit āti, jāņem vērā gaisa pies ārņojumam 
pakļauto iedzīvotāju skaits un ekosist ēmu lielums. T ādēļ ir lietderīgi katras dal ībvalsts 
teritoriju iedal īt zonās un aglomer ācijās atkarībā no iedzīvotāju blīvuma. 
6) Lai nodrošin ātu to, ka sav āktā informācija par gaisa pies ārņojumu ir pietiekami 
reprezentat īva un salīdzināma Kopienas m ērogā, apkārtējā gaisa kvalit ātes vērtēšanā ir 
būtiski izmantot standartiz ētus mērīšanas paņēmienus un kop ējus kritērijus mērīšanas 
staciju skaita un atrašan ās vietas izv ēlei. Apkārtējā gaisa kvalit ātes novērtēšanai var 
izmantot ne tikai m ērījumus, bet ar ī citus pa ņēmienus, un t ādēļ jānosaka krit ēriji 
attiecībā uz šādu paņēmienu izmantojumu un vajadz īgo precizit āti. 
7) Jāveic sīkāki smalko cieto da ļiņu mērījumi fona apvidos, lai lab āk izprastu š ā 
piesārņotāja ietekmi un izstr ādātu atbilstīgu darbības plānu. Šādiem mērījumiem jābūt 
saskanīgiem ar m ērījumiem, kas paredz ēti Sadarbības programm ā tāldarbīga pārrobežu 
gaisa pies ārņotājvielu monitoring ā un novērtēšanā Eiropā (EMEP ), kas izveidota ar 
1979.gada Konvenciju par t āldarbīgu pārrobežu gaisa pies ārņojumu, kas pie ņemta ar 
Padomes 1981. gada 11. j ūnija Lēmumu 81/462/EEK12. 
8) Ja gaisa kvalit āte ir laba, t ā jāsaglabā vai jāuzlabo. Ja gaisa kvalit ātes standarti nav 
ievēroti, dalībvalstīm jāveic pasākumi, lai nodrošin ātu atbilst ību ar konkr ētajām 
vērtībām, tomēr to pārsniegumi, kuru c ēlonis ir ce ļu kaisīšana ar smilt īm ziemas 
periodā, nav jāņem vērā. 
9) Risks, ko ve ģetācijai rada gaisa pies ārņojums, visnopietn ākais ir šādas veģetācijas 
atrašanās vietās ārpus pils ētām. Vērtējot šādus riskus un atbilst ību veģetācijas 
                                                 
7 OV L 163, 29.6.1999., 41. lpp. Direkt īva kā grozīta ar Komisijas L ēmumu 2001/744/EK (OV L 278, 
23.10.2001., 35. lpp.). 
8 OV L 313, 13.12.2000., 12. lpp. 
9 OV L 67, 9.3.2002., 14. lpp. 
10 OV L 35, 5.2.1997., 14. lpp. L ēmums kā grozīts ar Komisijas L ēmumu 2001/752/EK (OV L 282, 
26.10.2001., 69. lpp.). 
11 OV L 23, 26.1.2005., 3. lpp. 
12 OV L 171, 27.6.1981., 11. lpp. 
 
LV 13   LV aizsardzībai noteiktajiem gaisa kvalit ātes standartiem, galven ā uzmanība tādēļ jāvērš 
uz vietām, kas atrodas ārpus apbūvētām zonām. 
10) Smalk ās cietās daļiņas (PM 2,5) ievērojami kait ē cilvēka veselībai. Turkl āt slieksnis, 
kuru nepārsniedzot PM 2,5 ir nekaitīgas, pagaid ām nav nosak āms. Tādēļ attiecībā uz šo 
piesārņotāju vajadz īgais regul ējums ir cit āds nekā pārējām gaisu pies ārņojošajām 
vielām. Šīs pieejas m ērķim ir pan ākt vispārēju koncentr ācijas samazin ājumu fona 
apvidos pils ētā, lai lielas iedz īvotāju grupas var ētu gūt labumu no uzlabotas gaisa 
kvalitātes. Tom ēr, lai nodrošin ātu veselības aizsardz ības pras ību minimuma 
ievērošanu visos apvidos, min ētā pieeja jāpiemēro vienlaikus ar noteiktu prevent īvo 
robežvērtību. 
11) Past āvošajiem ilgtermi ņa mērķiem nodrošin āt efektīvu aizsardz ību pret ozona 
iedarbības kaitīgo ietekmi uz cilv ēka veselību un veģetāciju, un ekosist ēmām, jāpaliek 
nemainīgiem. Lai iedz īvotājus kopum ā un paaugstin āta riska grup ām pieder īgos 
iedzīvotājus aizsarg ātu pret īslaicīgu paaugstin ātas koncentr ācijas ozona iedarb ību, 
jānosaka attiec īgi trauksmes slieksnis un iedz īvotāju inform ēšanas rādītājs. Šo rādītāju 
pārsniegumam j ābūt tieši saist ītam ar sabiedr ības inform ēšanu par ozona iedarb ības 
radīto risku un ar atbilst īgu īstermiņa pasākumu īstenošanu ozona koncentr ācijas 
samazināšanai, ja ir p ārsniegts trauksmes slieksnis. 
12) Ozons ir p ārrobežu pies ārņojumu radoša viela, kas veidojas no atmosf ērā emitētajām 
primārajām piesārņojošajām vielām, kuras aptvertas ar Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2001. gada 23. oktobra Direkt īvu 2001/81/EK par valst īm noteikto 
maksimāli pieļaujamo emisiju daž ām atmosf ēru piesārņojošajām vielām13. Gaisa 
kvalitātes mērķu un ilgtermi ņa mērķu sasniegšanas gaita attiec ībā uz ozonu šaj ā 
direktīvā jānosaka atbilst īgi mērķiem un maksim āli pieļaujamajām emisij ām, kas 
paredzētas Direkt īvā 2001/81/EK. 
13) Zon ās, kurās ir pārsniegti ilgtermi ņa mērķi, obligāti jāveic pastāvīgi ozona m ērījumi. 
Lai samazin ātu nepieciešamo m ērīšanas staciju skaitu, j āļauj izmantot gaisa kvalit ātes 
novērtēšanas papildl īdzekļus. 
14) Gaisu pies ārņojošo vielu emisijas no dab īgiem avotiem var m ērīt, bet nevar kontrol ēt. 
Tādēļ, ja dabīgu avotu rad ītas piesārņojošo vielu emisijas apk ārtējā gaisā ir iespējams 
izmērīt pietiekami prec īzi, tad, vērtējot atbilst ību gaisa kvalit ātes robežv ērtībām, tās 
neņem vērā. 
15) Past āvošajām gaisa kvalit ātes robežv ērtībām jāpaliek nemain īgām, kaut ar ī jāpastāv 
iespējai atlikt termi ņu atbilstības nodrošin āšanai šīm vērtībām, ja — atk āpjoties no 
attiecīgo piesārņojuma mazin āšanas pas ākumu īstenošanas — konkr ētās zonās vai 
aglomerācijās pastāv nopietnas probl ēmas saist ībā ar atbilst ības nodrošin āšanu. 
Termiņa tiek atlikts konkr ētā zonā vai aglomer ācijā tikai tad, ja ir izstr ādāts vispusīgs 
plāns par atbilst ības nodrošin āšanu pagarin ātajā termiņā. 
16) Zon ās vai aglomer ācijās, kurās piesārņojošo vielu koncentr ācija apkārtējā gaisā 
pārsniedz piem ērojamos gaisa kvalit ātes standartus, ieskaitot jebk ādas piemērojamās 
pagaidu pielaides robežas, j āsagatavo attiec īgi plāni vai programmas. Gaisa 
                                                 
13 OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp. Direkt īva kā grozīta ar 2003. gada Pievienošan ās aktu.  
 
LV 14   LV piesārņojuma avoti un šo pies ārņojumu radoš ās darbības ir ļoti dažādas. Lai 
nodrošinātu politikas virzienu saskan ību, šādiem plāniem un programm ām jābūt 
savstarpēji saderīgiem un saska ņotiem ar pl āniem un programm ām, kas izstr ādātas 
atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra 
Direktīvai 2001/80/EK par ierobežojumiem attiec ībā uz dažu pies ārņojošo vielu 
emisiju gais ā no lielām sadedzin āšanas iekārtām14, Direktīvai 2001/81/EK un Eiropas 
Parlamenta un Padomes 2002. gada 25. j ūnija Direkt īvai 2002/49/EK par vides trokš ņa 
novērtēšanu un p ārvaldību15. 
17) Ja past āv viena vai vair āku attiecīgu gaisa kvalit ātes standartu vai trauksmes sliekš ņu 
pārsnieguma risks, tad, lai šo risku samazin ātu un lai ierobežotu š ādas parādības 
ilgumu, j ābūt izstrādātiem rīcības plāniem, kuros nor ādīti īstermiņā veicamie 
pasākumi. Attiec ībā uz ozonu š ādos īstermiņa rīcības plānos jāņem vērā noteikumi, 
kas paredz ēti Komisijas 2004. gada 19. marta L ēmumā 2004/279/EK par īstenošanas 
pamatnost ādnēm attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īvu 2002/3/EK 
attiecībā uz ozonu apk ārtējā gaisā16. 
18) Šādu plānu un programmu m ērķis ir tiešā veidā uzlabot gaisa kvalit āti un vidi, un t ādēļ 
uz tām nav j āattiecina Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. j ūnija 
Direktīva 2001/42/EK par noteiktu pl ānu un programmu ietekmes uz vidi 
novērtējumu17. 
19) Dal ībvalstīm jāapspriežas gad ījumos, ja cit ā dalībvalstī radušās ievērojama 
piesārņojuma dēļ, piesārņojošas vielas l īmenis pārsniedz vai var p ārsniegt attiec īgos 
gaisa kvalit ātes standartus, kam pieskait īta pielaides robeža, vai — attiec īgā gadījumā 
— trauksmes slieksni. Atseviš ķu piesārņotāju, piemēram, ozona un cieto da ļiņu, 
ietekmes p ārrobežu rakstura d ēļ var būt vajadzīga sadarb ība starp kaimi ņos esošām 
dalībvalstīm, izstrādājot un īstenojot pl ānus, programmas un īstermiņa rīcības plānus 
un inform ējot sabiedr ību. Vajadz ības gadījumā dalībvalstīm jāsadarbojas ar treš ām 
valstīm un jo īpaši laikus j āiesaista kandid ātvalstis. 
20) Dal ībvalstīm un Komisijai j āvāc informācija par gaisa kvalit āti, jāapmainās ar to un 
jāizplata šī informācija, lai lab āk izprastu gaisa pies ārņojuma ietekmi un izstr ādātu 
attiecīgu politiku. Turkl āt jaunākajai inform ācijai par visu reglament ēto piesārņojošo 
vielu koncentr ācijām apkārtējā gaisā jābūt viegli pieejamai iedz īvotājiem. 
21) Lai atvieglotu gaisa kvalit āti raksturojoš ās informācijas apstr ādi un salīdzināšanu, dati 
Komisijai j āiesniedz standartiz ētā formā. 
22) Datu iesniegšanas, gaisa kvalit ātes novērtēšanas un zi ņojumu iesniegšanas proced ūras 
jāpielāgo tā, lai elektroniskie sakaru l īdzekļi un internets k ļūtu par galveno veidu, k ādā 
dara pieejamu inform āciju un nodrošina atbilst ību Direkt īvai […]18. 
                                                 
14 OV L 309, 27.11.2001., 1. lpp. Direkt īva kā grozīta ar 2003. gada Pievienošan ās aktu.  
15 OV L 189, 18.7.2002., 12. lpp. 
16 OV L 87, 25.3.2004., 50. lpp. 
17 OV L 197, 21.7.2001., 30. lpp. 
18 [OV L […], […], […] lpp.] 
 
LV 15   LV 23) Ir lietder īgi paredz ēt iespēju pielāgot zinātnes un tehnikas att īstībai apkārtējā gaisa 
kvalitātes novērtēšanas krit ērijus un metodes un sniedzamo inform āciju. Turkl āt pēc 
iespējas jānosaka references metodes gaisa kvalit ātes model ēšanai. 
24) Tā kā šīs direktīvas izvirz īto gaisa kvalit ātes mērķu pietiekamu sasniegšanu nevar 
nodrošināt atsevišķas dalībvalstis, un t ādējādi, ņemot vērā gaisu pies ārņojošo vielu 
ietekmes p ārrobežu raksturu, šos m ērķus var lab āk sasniegt Kopienas m ērogā, 
Kopiena var pie ņemt pasākumus saska ņā ar subsidiarit ātes principu, k ā norādīts 
Līguma 5. pant ā. Saskaņā ar minētajā pantā paredzēto proporcionalit ātes principu šaj ā 
direktīvā nosaka tikai to, kas vajadz īgs minēto mērķu sasniegšanai. 
25) Dal ībvalstīm jāizstrādā noteikumi, attiec ībā uz sankcij ām, kas piem ērojamas par š īs 
direktīvas noteikumu p ārkāpumiem, un j ānodrošina šo sankciju izpilde. Min ētajām 
sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un prevent īvām. 
26) Dažiem ar šo direkt īvu atcelto ties ību aktu noteikumiem j āpaliek sp ēkā, lai 
nodrošinātu to, ka pašreiz ējo gaisa kvalit ātes limitu piem ērošana attiec ībā uz slāpekļa 
dioksīdu turpin āsies līdz 2010. gada 1. janv ārim, kad tos aizst ās ar citiem limitiem; 
līdz jaunu īstenošanas pas ākumu pie ņemšanai turpin ās piemērot noteikumus par gaisa 
kvalitātes ziņojumu iesniegšanu un turpin āsies gaisa kvalit ātes sākotnējā vērtēšana, 
kas prasīta saistībā ar Direkt īvu 2004/107/EK. 
27) Pien ākums transpon ēt šo direkt īvu valsts ties ību aktos j āattiecina tikai uz tiem 
noteikumiem, ar kuriem sal īdzinājumā ar iepriekš ējām direktīvām ievieš b ūtiskas 
izmaiņas. Pienākums transpon ēt nemain ītos noteikumus ir paredz ēts iepriekš ējās 
direktīvās. 
28) Šaj ā direktīvā ir respekt ētas pamatties ības un iev ēroti principi, kas jo īpaši atzīti ar 
Eiropas Savien ības Pamatties ību hartu. Jo īpaši šīs direktīvas mērķis ir integr ēt 
Kopienas politik ā augstu vides aizsardz ības līmeni un uzlabot vides kvalit āti saskaņā 
ar ilgtspējīgas attīstības principu, k ā noteikts Eiropas Savien ības Pamatties ību hartas 
37. pantā. 
29) Šīs direktīvas īstenošanai vajadz īgie pasākumi jāpieņem saska ņā ar Padomes 
1999. gada 28. j ūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto 
ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību19,  
                                                 
19 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. 
 
LV 16   LV IR PIEŅĒMUŠI ŠO DIREKT ĪVU. 
I nodaļa 
Vispārīgie noteikumi 
1. pants 
Priekšmets 
Ar šo direkt īvu paredz pas ākumus, kuru m ērķi ir šādi: 
1) noteikt un izvirz īt mērķus attiecībā uz apkārtējā gaisa kvalit āti, lai nov ērstu, 
nepieļautu vai mazin ātu piesārņojuma kait īgo iedarb ību uz cilv ēka veselību un uz 
vidi kopum ā; 
2) pamatojoties uz vienot ām metodēm un krit ērijiem, nov ērtēt apkārtējā gaisa kvalit āti 
dalībvalstīs un jo īpaši novērtēt konkrētu piesārņojošu vielu koncentr āciju apkārtējā 
gaisā; 
3) nodrošin āt inform āciju par apk ārtējā gaisa kvalit āti, lai pal īdzētu apkarot 
piesārņojumu un trauc ējumu un lai kontrol ētu ilgtermi ņa attīstības tendences un 
uzlabojumus, kas ir valsts un Kopienas pas ākumu rezult āts; 
4) nodrošin āt to, ka š ādu inform āciju par apk ārtējā gaisa kvalit āti dara pieejamu 
sabiedrībai; 
5) saglab āt gaisa kvalit āti, ja tā ir laba, un p ārējos gadījumos — to uzlabot; 
6) veicin āt dalībvalstu cieš āku sadarb ību gaisa pies ārņojuma samazin āšanas jom ā. 
2. pants 
Definīcijas 
Šajā direktīvā: 
1) „apk ārtējais gaiss” ir āra gaiss troposf ērā, izņemot darba viet ās; 
2) „pies ārņojoša viela” ir jebkura apk ārtējā gaisā esoša viela, kas var kait īgi ietekm ēt 
cilvēka veselību un/vai vidi kopum ā; 
3) „pies ārņojuma līmenis” ir pies ārņojošas vielas koncentr ācija apkārtējā gaisā vai šīs 
vielas nogulsn ējums uz virsmas noteikt ā laika posm ā; 
4) „nov ērtēšana” ir jebkuras t ādas metodes izmantošana, ko lieto, lai m ērītu, aprēķinātu, 
prognozētu vai provizoriski nov ērtētu piesārņojuma līmeni; 
 
LV 17   LV 5) „robežv ērtība” ir zin ātniski pamatots pies ārņojuma līmenis, kas noteikts, lai 
novērstu, nepie ļautu vai mazin ātu šā piesārņojuma kait īgo iedarb ību uz cilv ēka 
veselību un uz vidi kopum ā; noteikt ā laika posm ā jānovērš minētā lieluma 
pārsniegums, un p ēc tam pārsniegšana vairs nav pie ļaujama; 
6) „prevent īvā robežvērtība” ir zin ātniski pamatots pies ārņojuma līmenis, kas noteikts, 
lai nepieļautu pārmērīgu risku cilv ēka veselībai; noteikt ā laika posm ā jānovērš 
minētā lieluma p ārsniegums, un p ēc tam pārsniegšana vairs nav pie ļaujama; 
7) „kritiskais pies ārņojuma līmenis” ir zin ātniski pamatots pies ārņojuma līmenis, kura 
pārsniegšana var kait īgi ietekm ēt dāžus receptorus k ā augi, koki vai dabas 
ekosistēmas, bet nekait ē cilvēkam; 
8) „pielaides robeža” ir procentos izteikts robežv ērtības pārsniegums, kas pie ļaujams 
atbilstīgi šīs direktīvas nosac ījumiem; 
9) „m ērķlielums” ir pies ārņojuma līmenis, kas noteikts, lai nov ērstu, nepie ļautu vai 
mazinātu šā piesārņojuma kait īgo iedarb ību uz cilv ēka veselību un uz vidi kopum ā; 
noteiktā laika posm ā pēc iespējas jānovērš minētā lieluma p ārsniegums; 
10) „trauksmes slieksnis” ir pies ārņojuma līmenis, kuru p ārsniedzot jau īslaicīga šā 
piesārņojuma iedarb ība rada risku cilv ēka veselībai un kuru sasniedzot dal ībvalstīm 
jāveic tūlītēji pasākumi; 
11) „iedz īvotāju inform ēšanas rādītājs” ir pies ārņojuma līmenis, kuru p ārsniedzot jau 
īslaicīga šā piesārņojuma iedarb ība apdraud paaugstin āta riska grup ām pieder īgu 
iedzīvotāju veselību un kuru sasniedzot t ūlīt pienācīgi jāinformē iedzīvotāji; 
12) „augš ējais piesārņojuma nov ērtēšanas slieksnis” ir pies ārņojuma līmenis, kuru 
nepārsniedzot apk ārtējā gaisa kvalit ātes novērtēšanai izmanto m ērījumus 
apvienojum ā ar model ēšanu; 
13) „apakš ējais piesārņojuma nov ērtēšanas slieksnis” ir pies ārņojuma līmenis, kuru 
nepārsniedzot apk ārtējā gaisa kvalit ātes novērtēšanai pietiek ar model ēšanu vai ar 
mērķa novērtējumu; 
14) „ilgtermi ņa mērķis” ir pies ārņojuma līmenis, kura p ārsniegums j ānovērš ilgākā laika 
posmā (ja vien tas ir iesp ējams ar sam ērīgiem pasākumiem), lai nodrošin ātu efektīvu 
cilvēka veselības un vides aizsardz ību;  
15) „zona” ir dal ībvalsts teritorijas da ļa, ko dal ībvalsts noteikusi gaisa kvalit ātes 
novērtēšanas un p ārvaldības vajadz ībām; 
16) „aglomer ācija” ir zona (konurb ācija), kurā iedzīvotāju skaits p ārsniedz 250 000, vai 
zona, kur ā iedzīvotāju skaits nep ārsniedz 250 000, bet kur ā ir konkrēts iedzīvotāju 
blīvums uz km2, kā noteikusi dal ībvalsts; 
17) „PM 10” ir cietās daļiņas, kuras nosaka, laižot gaisu caur selekt īvo sprauslu, kas 
definēta standart ā EN 12341, ar aerodinamisko diametru 10 µm, tādējādi aizturot 
vismaz 50 % cieto da ļiņu; 
 
LV 18   LV 18) „PM 2,5” ir cietās daļiņas, kuras nosaka, laižot gaisu caur selekt īvo sprauslu, kas 
definēta standart ā EN 14907, ar aerodinamisko diametru 2,5 µm, tādējādi aizturot 
vismaz 50 % cieto da ļiņu;  
19) „vid ējais iedarb ības rādītājs” ir vid ējais pies ārņojuma līmenis, kas noteikts 
pamatojoties uz m ērījumiem pils ētas fona apvidos vis ā dalībvalsts teritorij ā un kas 
atspoguļo piesārņojošās vielas iedarb ību uz iedz īvotājiem;  
20) „iedarb ības mazin ājuma mērķis” ir procentos izteikts vid ējā iedarbības rādītāja 
samazinājums, kas noteikts, lai mazin ātu kaitīgo ietekmi uz cilv ēka veselību, un kura 
pārsniegums p ēc iespējas jānovērš noteiktā laika posm ā; 
21) „pils ētas fona apvidi” ir t ādas vietas pils ētas teritorij ā, kurās šķietamais pies ārņojuma 
līmenis raksturo pies ārņojošās vielas iedarb ību uz pils ētas iedzīvotājiem kopum ā; 
22) „sl āpekļa oksīdi” ir slāpekļa oksīda (slāpekļa (II) oks īds) un sl āpekļa dioksīda 
summa, kas saskait īta miljardda ļās tilpuma vien ībā (ppb v) un izteikta sl āpekļa 
dioksīda masas koncentr ācijas vien ībās (µg/m3); 
23) „past āvīgi mērījumi” ir noteikt ās vietās veikti nep ārtraukti vai izlases m ērījumi, lai 
noteiktu pies ārņojuma līmeni atbilst īgi izvirzītajiem datu kvalit ātes mērķiem; 
24) „indikat īvi mērījumi” ir m ērījumi, kas sal īdzinājumā ar pastāvīgajiem m ērījumiem 
atbilst maz āk stingriem kvalit ātes kritērijiem; 
25) „gaistošie organiskie sa vienojumi” (GOS) ir antropog ēnas vai biog ēnas izcelsmes 
organiskie savienojumi (iz ņemot met ānu), no kuriem saules gaism ā reakcijās ar 
slāpekļa oksīdiem var veidoties foto ķīmiskie oksidanti. 
3. pants 
Kompetence 
1. Dal ībvalstis izraug ās attiecīgā līmeņa kompetent ās iestādes un organiz ācijas, kas 
atbild par sekojošo: 
a) apk ārtējā gaisa kvalit ātes novērtēšana;  
b) mērījumu sistēmu akredit ācija (metodes, iek ārtas, tīkli un laboratorijas); 
c) mērījumu precizit ātes nodrošin āšana; 
d) nov ērtēšanas metožu anal īze; 
e) ja Komisija Kopienas m ērogā organizē kvalitātes nodrošin āšanas programmu 
— tās koordinēšana savas valsts teritorij ā; 
f) sadarb ība ar pārējām dalībvalstīm un ar Komisiju.  
Kompetent ās iestādes un organiz ācijas attiec īgajā gadījumā darbojas saska ņā ar 
I pielikuma C punkta pras ību izpildi. 
2. Dal ībvalstis inform ē sabiedrību par kompetento iest ādi vai organiz āciju, kas ir 
izraudzīta saistībā ar 1. punkt ā minētajiem uzdevumiem. 
 
LV 19   LV II nodaļa 
Apkārtējā gaisa kvalit ātes novērtēšana 
1. IEDAĻA 
VISPĀRĪGIE JAUT ĀJUMI  
4. pants 
Zonu un aglomer āciju izveide 
Dalībvalstu teritorij ās izveido zonas un aglomer ācijas. Gaisa kvalit ātes novērtēšanu un gaisa 
kvalitātes pārvaldību veic vis ās zonās un aglomer ācijās. 
2. IEDAĻA 
APKĀRTĒJĀ GAISA KVALIT ĀTES NOV ĒRTĒŠANA ATTIEC ĪBĀ UZ SĒRA DIOKS ĪDU, 
SLĀPEKĻA DIOKS ĪDU UN SL ĀPEKĻA OKSĪDIEM , CIETAJ ĀM DAĻIŅĀM, SVINU , 
BENZOLU UN OGLEK ĻA OKSĪDU 
5. pants 
Novērtēšanas rež īms 
1. Attiec ībā uz sēra dioksīdu, slāpekļa dioksīdu un slāpekļa oksīdiem, cietaj ām daļiņām 
(PM 10 un PM 2,5), svinu, benzolu un oglek ļa oksīdu piemēro II pielikuma A punkt ā 
cilvēka veselības aizsardz ībai un ve ģetācijas aizsardz ībai noteikt ās augšējo un 
apakšējo piesārņojuma nov ērtēšanas sliekš ņus. 
Katru zonu un aglomer āciju klasific ē attiecībā uz šiem pies ārņojuma nov ērtēšanas 
sliekšņiem. 
2. 1. punkt ā minēto klasifik āciju pārskata vismaz reizi piecos gados saska ņā ar 
II pielikuma B punkt ā noteikto proced ūru. 
Tomēr klasifikāciju pārskata biež āk, ja būtiski main ās darbības saistībā ar tādu vielu 
koncentrāciju apkārtējā gaisā kā sēra dioksīds, slāpekļa dioksīds vai — attiec īgā 
gadījumā — slāpekļa oksīdi, cietās daļiņas (PM 10, PM 2,5), svins, benzols vai oglek ļa 
oksīds. 
6. pants 
Novērtēšanas krit ēriji 
1. Dal ībvalstis vis ā to teritorij ā novērtē apkārtējā gaisa kvalit āti attiecībā uz 5. pant ā 
minētajām piesārņojošajām vielām saskaņā ar šā panta 2., 3. un 4. punkt ā 
noteiktajiem krit ērijiem.  
 
LV 20   LV 2. Zon ās un aglomer ācijās, kur 1. punkt ā minēto piesārņojošo vielu koncentr ācija 
apkārtējā gaisā pārsniedz šīm piesārņojošajām vielām noteikto augš ējo piesārņojuma 
novērtēšanas slieksni, apk ārtējā gaisa kvalit ātes novērtēšanai izmanto past āvīgus 
mērījumus. Min ētos pastāvīgos mērījumus var aizst āt ar model ēšanu un/vai 
indikatīviem mērījumiem, kas sniedz pietiekamu inform āciju par apk ārtējā gaisa 
kvalitāti. 
3. Zon ās un aglomer ācijās, kur 1. punkt ā minēto piesārņojošo vielu koncentr ācija 
apkārtējā gaisā ir zemāka par š īm piesārņojošajām vielām noteikto augš ējo 
piesārņojuma nov ērtēšanas slieksni, apk ārtējā gaisa kvalit ātes novērtēšanai var 
izmantot past āvīgus mērījumus apvienojum ā ar model ēšanu un/vai indikat īviem 
mērījumiem.  
4. Zon ās un aglomer ācijās, kur 1. punkt ā minēto piesārņojošo vielu koncentr ācija 
apkārtējā gaisā ir zemāka par š īm piesārņojošajām vielām noteikto apakš ējo 
piesārņojuma nov ērtēšanas slieksni, apk ārtējā gaisa kvalit ātes novērtēšanai pietiek ar 
modelēšanu vai objekt īviem aprēķiniem, vai abiem kop ā.  
5. Papildus 2., 3. un 4. punkt ā minētajam nov ērtējumam veic apk ārtējo gaisu 
piesārņojošo vielu koncentr ācijas mērījumus fona apvidos t ālu no vērā ņemamiem 
gaisa pies ārņojuma avotiem. Ar šiem m ērījumiem j ānodrošina vismaz ikgad ēji 
vidējie dati par smalko cieto da ļiņu (PM 2,5) masas koncentr āciju un ķīmisko 
speciāciju, un tos veic atbilst īgi šādiem kritērijiem: 
a) tiek izveidota viena paraugu ņemšanas vieta katros 100 000 km2;  
b) katra dal ībvalsts izveido vismaz vienu m ērīšanas staciju vai p ēc vienošan ās ar 
kaimiņos esošām dalībvalstīm var izveidot vienu vai vair ākas kopīgas 
mērīšanas stacijas, kur ās veiktie m ērījumi aptver attiec īgās kaimiņos esošās 
zonas, lai nodrošin ātu vajadzīgo izšķirtspēju telpā;  
c) veikto monitoringu attiec īgā gadījumā saskaņo ar monitoringa strat ēģiju un 
mērījumu programmu, kas paredz ēta Sadarb ības programm ā tāldarbīga 
pārrobežu gaisa pies ārņotājvielu monitoring ā un novērtēšanā Eiropā (EMEP ); 
d) šīs direktīvas I pielikuma A punktu piem ēro attiecībā uz cieto da ļiņu masas 
mērījumiem izvirz ītajiem datu kvalit ātes mērķiem, un IV pielikumu piem ēro 
pilnībā.  
Dalībvalstis turkl āt informē Komisiju par smalko cieto da ļiņu (PM 2,5) ķīmiskā 
sastāva noteikšan ā izmantotaj ām mērījumu metod ēm. 
7. pants 
Paraugu ņemšanas vietas 
1. Paraugu ņemšanas vietu izvietojumu s ēra dioksīda, slāpekļa dioksīda un slāpekļa 
oksīdu, cieto da ļiņu (PM 10, PM 2,5), svina, benzola un oglek ļa oksīda mērīšanai 
apkārtējā gaisā nosaka saska ņā ar III pielikum ā minētajiem krit ērijiem. 
 
LV 21   LV 2. Zon ās un aglomer ācijās, kur past āvīgie mērījumi ir vien īgais gaisa kvalit ātes 
novērtēšanā izmantotais inform ācijas avots, paraugu ņemšanas vietu skaits katrai 
attiecīgajai pies ārņojošajai vielai ir ne maz āks kā minimālais paraugu ņemšanas vietu 
skaits, kas noteikts V pielikuma A punkt ā. 
Tomēr zonās un aglomer ācijās, kur datus no past āvīgo mērījumu paraugu ņemšanas 
vietām papildina ar model ēšanā un/vai indikat īvajos mērījumos ieg ūtu inform āciju, 
paraugu ņemšanas vietu kop ējo skaitu, kas noteikts V pielikuma A punkt ā, var 
samazināt līdz 50 %, ja ir izpild īti šādi nosacījumi: 
a) ar papildu metod ēm iegūtā informācija ir pietiekama gaisa kvalit ātes 
novērtēšanai attiec ībā uz robežv ērtībām, prevent īvajām robežv ērtībām vai 
trauksmes sliekš ņiem, un tā ir pietiekama sabiedr ības inform ēšanai;  
b) ierīkojamo paraugu ņemšanas vietu skaits un citu nov ērtēšanas paņēmienu 
nodrošinātā izšķirtspēja telpā ir pietiekama, lai attiec īgās piesārņojošās vielas 
koncentrāciju noteiktu atbilst īgi I pielikuma A punkt ā paredzētajiem datu 
kvalitātes mērķiem un lai ieg ūtu I pielikuma B punkt ā noteiktajiem krit ērijiem 
atbilstošus nov ērtējuma rezult ātus. 
Šā punkta otraj ā daļā minētajā gadījumā modelēšanas un/vai indikat īvo mērījumu 
rezultātus ņem vērā, vērtējot gaisa kvalit āti attiecībā uz robežv ērtībām vai 
preventīvajām robežvērtībām. 
8. pants 
References metodes m ērījumiem 
Mērījumu veikšan ā dalībvalstis izmanto references metodes un krit ērijus, kas noteikti 
VI pielikuma A un C punkt ā. 
Ar VI pielikuma B punkt ā paredzētajiem nosac ījumiem dr īkst izmantot ar ī citas mērīšanas 
metodes. 
3. IEDAĻA 
APKĀRTĒJĀ GAISA KVALIT ĀTES NOV ĒRTĒŠANA ATTIEC ĪBĀ UZ OZONU  
9. pants 
Novērtēšanas krit ēriji 
1. Ja ozona koncentr ācija zonā vai aglomer ācijā kādā no pieciem iepriekš ējiem 
mērījumu gadiem ir p ārsniegusi VII pielikuma A.3. punkt ā noteiktos ilgtermi ņa 
mērķus, jāveic pastāvīgi mērījumi.  
2. Ja dati ir pieejami par īsāku laika posmu nek ā pieci gadi, dal ībvalstis, lai noteiktu to, 
vai šajos piecos gados ir p ārsniegti 1. punkt ā minētie ilgtermi ņa mērķi, apvieno 
rezultātus, kas ieg ūti īstermiņa mērīšanas kampa ņās, kuras veic tad, kad 
koncentrācija šķiet esam visaugst ākā, un tur, kur koncentr ācija šķiet esam 
visaugstākā, ar rezult ātiem, kas ieg ūti emisiju inventariz ācijā un model ēšanā.  
 
LV 22   LV 10. pants 
Paraugu ņemšanas vietu izvietojums ozona m ērījumiem 
1. Paraugu ņemšanas vietu izvietojumu ozona m ērījumiem nosaka saska ņā ar 
VIII pielikum ā noteiktajiem krit ērijiem. 
2. Zon ās un aglomer ācijās, kur m ērījumi ir vien īgais gaisa kvalit ātes novērtēšanā 
izmantotais inform ācijas avots, paraugu ņemšanas vietu skaits ozona past āvīgajiem 
mērījumiem ir ne maz āks kā minimālais paraugu ņemšanas vietu skaits, kas noteikts 
IX pielikuma A punkt ā. 
Tomēr zonās un aglomer ācijās, kur datus no past āvīgo mērījumu paraugu ņemšanas 
vietām papildina ar model ēšanā un/vai indikat īvajos mērījumos ieg ūtu inform āciju, 
paraugu ņemšanas vietu skaitu, kas noteikts IX pielikuma A punkt ā, var samazin āt, ja 
ir izpildīti šādi nosacījumi: 
a) ar papildu metod ēm iegūtā informācija ir pietiekama gaisa kvalit ātes 
novērtēšanai attiec ībā uz mērķlielumiem, ilgtermi ņa mērķiem, iedz īvotāju 
informēšanas rādītāju un trauksmes slieksni;  
b) ierīkojamo paraugu ņemšanas vietu skaits un citu nov ērtēšanas paņēmienu 
nodrošinātā izšķirtspēja telpā ir pietiekama, lai ozona koncentr āciju noteiktu 
atbilstīgi I pielikuma A punkt ā paredzētajiem datu kvalit ātes mērķiem un lai 
iegūtu I pielikuma B punkt ā noteiktajiem krit ērijiem atbilstošus nov ērtējuma 
rezultātus;  
c) zon ās un aglomer ācijās ir vismaz viena paraugu ņemšanas vieta uz diviem 
miljoniem iedz īvotāju vai viena paraugu ņemšanas vieta uz 50 000 km2 
(izvēloties variantu, kur ā paraugu ņemšanas vietu skaits ir liel ākais), bet ne 
mazāk kā viena paraugu ņemšanas vieta zon ā vai aglomer ācijā;  
d) slāpekļa dioksīda koncentr āciju mēra visās atlikušaj ās paraugu ņemšanas 
vietās, izņemot lauku fona stacijas.  
Šā punkta otraj ā daļā minētajā gadījumā modelēšanas un/vai indikat īvo mērījumu 
rezultātus ņem vērā, vērtējot gaisa kvalit āti attiecībā uz mērķlielumiem. 
3. Sl āpekļa dioksīda mērījumus veic vismaz 50 % no ozona paraugu ņemšanas viet ām, 
kuru skaits noteikts IX pielikuma A punkt ā. Minētajiem m ērījumiem j ābūt 
nepārtrauktiem, iz ņemot VIII pielikuma A punkt ā minētās lauku fona stacijas, kur ās 
var izmantot citas m ērījumu metodes. 
4. Zon ās un aglomer ācijās, kur katr ā no pieciem iepriekš ējiem mērījumu gadiem 
koncentrācija ir bijusi zem āka par noteiktajiem ilgtermi ņa mērķiem, paraugu 
ņemšanas vietu skaitu past āvīgiem mērījumiem nosaka saska ņā ar IX pielikuma 
B punktu. 
5. Katra dal ībvalsts nodrošina to, ka t ās teritorij ā ierīko un izmanto vismaz vienu 
paraugu ņemšanas vietu, kur ā iegūst datus par X pielikum ā minēto ozona prekursoru 
koncentrāciju. Katra dal ībvalsts izv ēlas to staciju skaitu un novietojumu, kur ās mēra 
ozona prekursoru koncentr āciju, ņemot vērā X pielikum ā noteiktos m ērķus un 
metodes. 
 
LV 23   LV 11. pants 
References metodes m ērījumiem 
1. Ozona koncentr ācijas mērīšanā dalībvalstis izmanto references metodi, kas noteikta 
VI pielikuma A.8. punkt ā. Ar VI pielikuma B punkt ā paredzētajiem nosac ījumiem 
drīkst izmantot ar ī citas mērīšanas metodes. 
2. Katra dal ībvalsts inform ē Komisiju par metod ēm, kuras t ā izmanto X pielikum ā 
minēto GOS paraugu ņemšanai un šo vielu koncentr ācijas mērīšanai. 
III nodaļa 
Apkārtējā gaisa kvalit ātes pārvaldība 
12. pants 
Prasības, ko piem ēro, ja pies ārņojuma līmenis ir zem āks par noteiktaj ām 
robežvērtībām un prevent īvajām robežv ērtībām 
Zonās un aglomer ācijās, kur sēra dioksīda, slāpekļa dioksīda, PM 10, PM 2,5, svina, benzola un 
oglekļa oksīda koncentr ācija apkārtējā gaisā ir zemāka par attiec īgajām robežv ērtībām vai 
preventīvajām robežv ērtībām, kas noteiktas XI un XIV pielikum ā, dalībvalstis nodrošina 
šādas gaisa kvalit ātes saglab āšanu. 
13. pants 
Robežvērtības cilvēka veselības aizsardz ībai 
1. Dal ībvalstis nodrošina to, ka s ēra dioksīda, PM 10, svina un oglek ļa oksīda 
koncentrācija apkārtējā gaisā to teritorij ā nepārsniedz XI pielikum ā noteiktās 
robežvērtības. 
Robežvērtības, kas XI pielikum ā noteiktas attiec ībā uz slāpekļa dioksīdu un benzolu, 
nedrīkst pārsniegt no min ētajā pielikum ā norādītās dienas. 
Pielaides robežu, kas noteikta XI pielikum ā, piemēro saskaņā ar 21. pantu. 
2. Trauksmes sliekš ņi sēra dioksīda un slāpekļa dioksīda koncentr ācijai apkārtējā gaisā 
ir noteikti XII pielikuma A punkt ā. 
3. Dal ībvalstis var atseviš ķi noteikt zonas un aglomer ācijas, kur ās PM 10 robežvērtības 
pārsnieguma iemesls ir atk ārtota cieto da ļiņu PM 10 suspendēšanās apkārtējā gaisā pēc 
tam, kad ziemas period ā ceļi ir kaisīti ar smilt īm. 
 
LV 24   LV Dalībvalstis nos ūta Komisijai š ādu zonu un aglomer āciju sarakstu, kam pievieno 
informāciju par taj ās konstatētajām PM 10 koncentrācijām un avotiem. 
Kad dalībvalstis inform ē Komisiju saska ņā ar 25. panta noteikumiem, t ās sniedz 
vajadzīgos pierādījumus, lai par ādītu to, ka robežv ērtības pārsnieguma iemesls ir 
šādas atkārtoti suspend ējušās cietās daļiņas un ka ir veikti atbilst īgi pasākumi to 
koncentrācijas samazin āšanai. 
Neierobežojot 19. panta noteikumus, attiec ībā uz šī punkta pirm ā daļā minētajām 
zonām un aglomer ācijām, plāni vai programmas, kas paredz ētas 21. pant ā, 
dalībvalstīm jāizstrādā tikai tikt āl, cik robežv ērtības pārsniegums ir attiecin āms uz 
PM 10 avotiem, kuri nav ce ļu kaisīšana ar smilt īm ziemas period ā. 
14. pants 
Kritiskie pies ārņojuma līmeņi 
1. Zon ās, kas ir t ālu no aglomer ācijām un cit ām apbūvētām platībām, dalībvalstis 
nodrošina atbilst ību XIII pielikum ā noteiktajiem kritiskajiem pies ārņojuma 
līmeņiem.  
Ja pastāv ievērojams kait īgas ietekmes risks, dal ībvalstis var kritiskos pies ārņojuma 
līmeņus attiecin āt arī uz aglomer ācijām un citām apbūvētām platībām. 
2. Ja past āvīgie mērījumi ir vien īgais inform ācijas avots gaisa kvalit ātes novērtēšanā, 
paraugu ņemšanas vietu skaits nedr īkst būt mazāks par V pielikuma C punkt ā 
noteikto minim ālo skaitu. Ja min ēto inform āciju papildina ar indikat īvu mērījumu vai 
modelēšanas rezult ātiem, paraugu ņemšanas vietu minim ālo skaitu var samazin āt līdz 
50 %, cikt āl šāda rīcība ļauj attiec īgās piesārņojošās vielas koncentr āciju novērtēt 
atbilstīgi I pielikuma A punkt ā noteiktajiem datu kvalit ātes mērķiem. 
15. pants 
PM 2,5 iedarbības mazin ājuma mērķis un prevent īvā robežvērtība 
cilvēka veselības aizsardz ībai 
1. Dal ībvalstis nodrošina XIV pielikuma B punkt ā paredzētā PM 2,5 iedarbības 
mazinājuma mērķa sasniegšanu min ētajā punktā noteiktajā termiņā. 
2. Vid ējo iedarb ības rādītāju attiecībā uz PM 2,5 novērtē saskaņā ar XIV pielikuma 
A punktu.  
3. Katra dal ībvalsts atbilst īgi III pielikumam nodrošina, ka to paraugu ņemšanas vietu 
izvietojums un izraudz ītais skaits, kuros ieg ūtos datus izmanto vid ējā iedarbības 
rādītāja noteikšanai attiec ībā uz PM 2,5, garantē, ka šo cieto da ļiņu vispārējā iedarbība 
uz iedzīvotājiem tiks pien ācīgi atspogu ļota. Paraugu ņemšanas vietu skaits nedr īkst 
būt mazāks par to, ko nosaka, piem ērojot V pielikuma B punktu. 
 
LV 25   LV 4. Dal ībvalstis nodrošina to, ka PM 2,5 koncentr ācija apkārtējā gaisā to teritorij ā 
nepārsniedz XIV pielikuma C punkt ā noteikto prevent īvo robežv ērtību no min ētajā 
punktā norādītās dienas.  
5. Pielaides robežu, kas not eikta XIV pielikuma C punkt ā, piemēro saska ņā ar 
21. pantu. 
16. pants 
Prasības zonās un aglomer ācijās, kurās ozona koncentr ācija 
pārsniedz ilgtermi ņa mērķus 
1. Dal ībvalstis nodrošina VII pielikum ā paredzēto mērķlielumu un ilgtermi ņa mērķu 
pārsnieguma nov ēršanu min ētajā pielikum ā noteiktaj ā termiņā. 
2. Zon ās un aglomer ācijās, kur m ērķlielums ir p ārsniegts, dal ībvalstis nodrošina 
atbilstīgi Direkt īvas 2001/81/EK 6. pantam izstr ādāta plāna vai programmas 
īstenošanu, kas vajadz īga, lai nov ērstu mērķlieluma p ārsniegumu (ja vien tas ir 
iespējams ar sam ērīgiem pas ākumiem) no VII pielikuma A.2. punkt ā noteiktās 
dienas.  
Ja saskaņā ar šīs direktīvas 21. panta 1. punktu pl āni vai programmas j āizstrādā vai 
jāīsteno attiec ībā uz piesārņojošām vielām, kuras nav ozons, dal ībvalstis vajadz ības 
gadījumā izstrādā un īsteno integr ētus plānus vai programmas, kas aptver visas 
attiecīgās piesārņojošās vielas.  
3. Zon ās un aglomer ācijās, kur ozona koncentr ācija apkārtējā gaisā pārsniedz 
ilgtermiņa mērķus, bet nep ārsniedz m ērķlielumus, dal ībvalstis sagatavo un ievieš 
pasākumus, ko raksturo izmaksu efektivit āte un kas paredz ēti ilgtermi ņa mērķu 
sasniegšanai. Min ētajiem pas ākumiem j ābūt vismaz sader īgiem ar visiem 2. punkt ā 
minētajiem plāniem un programm ām. 
17. pants 
Prasības zonās un aglomer ācijās, kurās ozona koncentr ācija 
atbilst ilgtermi ņa mērķiem 
Zonās un aglomer ācijās, kur ozona koncentr ācija atbilst ilgtermi ņa mērķiem, dalībvalstis, 
ciktāl to atļauj tādi faktori k ā ozona pies ārņojuma pārrobežu raksturs  un meteorolo ģiskie 
apstākļi, uztur min ēto koncentr āciju, kas nep ārsniedz ilgtermi ņa mērķus, un ar sam ērīgiem 
pasākumiem saglab ā vislabāko ar ilgtsp ējīgu attīstību saderīgo apkārtējā gaisa kvalit āti un 
augstu vides aizsardz ības un cilv ēka veselības aizsardz ības līmeni. 
 
LV 26   LV 18. pants  
Pasākumi, kas j āveic iedzīvotāju inform ēšanas rādītāja vai trauksmes sliekš ņa 
pārsnieguma gad ījumā 
Ja tiek pārsniegts XII pielikum ā noteiktais iedz īvotāju informēšanas rādītājs vai kāds no turpat 
noteiktajiem trauksmes sliekš ņiem, dalībvalstis veic vajadz īgos pasākumus sabiedr ības 
informēšanai pa radio, pa telev īziju, avīzēs vai internet ā.  
Dalībvalstis turkl āt nekavējoties nos ūta Komisijai provizorisku inform āciju par re ģistrētajām 
koncentrācijām un par to laika posmu ilgumu, kuros trauksmes slieksnis vai iedz īvotāju 
informēšanas rādītājs bija pārsniegts.  
19. pants  
Emisijas no dab īgiem avotiem 
1. Dal īvalstis var atseviš ķi noteikt zonas vai aglomer ācijas, kur ās konkrētās 
piesārņojošās vielas robežv ērtību vai prevent īvo robežv ērtību pārsniegums ir radies 
dabīgu avotu d ēļ. 
Dalībvalstis nos ūta Komisijai š ādu zonu un aglomer āciju sarakstu, kam pievieno 
informāciju par koncentr ācijām un emisiju avotiem, k ā arī pierādījumus tam, ka 
pārsniegums ir radies dab īgu avotu d ēļ. 
2. Ja Komisiju saska ņā ar 1. punktu inform ē par pārsniegumu dab īgu avotu d ēļ, šo 
pārsniegumu neuzskata par šaj ā direktīvā paredzētu pārsniegumu. 
20. pants 
Izpildes termi ņu atlikšana un atbr īvojums no atseviš ķu robežvērtību piemērošanas 
pienākuma 
1. Ja konkr ētā zonā vai aglomer ācijā atbilstību slāpekļa dioksīda vai benzola 
robežvērtībām vai noteiktajai PM 2,5 preventīvajai robežv ērtībai nevar sasniegt 
XI pielikum ā vai XIV pielikuma C punkt ā paredzētajā termiņā, dalībvalstis šai 
konkrētajai zonai vai aglomer ācijai var atlikt min ēto termiņu par ne vair āk kā 
pieciem gadiem, ja ir izpild īti šādi nosacījumi:  
a) zonai vai aglomer ācijai, uz kuru attieksies termi ņa atlikšana, ir izstr ādāts plāns 
vai programma saska ņā ar 21. pantu, un šis pl āns vai programma ir pazi ņota 
Komisijai;  
b) ir izstr ādāta un Komisijai pazi ņota gaisa pies ārņojuma mazin āšanas programma 
laika posmam, uz kur atliek piem ērošanas termi ņu, šajā programm ā norādot 
vismaz XV pielikuma B punkt ā minēto inform āciju un uzskat āmi parādot, kādā 
veidā līdz jaunā termiņa beigām tiks nodrošin āta atbilst ība noteiktajai 
robežvērtībai vai prevent īvajai robežv ērtībai.  
 
LV 27   LV 2. Ja konkr ētā zonā vai aglomer ācijā atbilstību XI pielikum ā noteiktajiem s ēra dioksīda, 
oglekļa oksīda, svina un PM 10 robežvērtībām nevar sasniegt konkr ētajai vietai 
raksturīgu izkliedes īpatnību, nelabv ēlīgu klimatisko apst ākļu vai pārrobežu ietekmes 
dēļ, dalībvalstis tiek atbr īvotas no pien ākuma vēlākais 2009. gada 31. decembr ī 
nodrošināt atbilstību minētajām robežv ērtībām, ja ir izpild īti 1. punkta a) un 
b) apakšpunkt ā paredzētie nosacījumi. 
3. Kad dal ībvalsts piem ēro 1. vai 2. punktu, t ā nodrošina to, ka robežv ērtības vai 
preventīvās robežvērtības pārsniegums nevienai pies ārņojošajai vielai nav liel āks par 
maksimālo pielaides robežu, kas attiec īgajām piesārņojošajām vielām katrai atseviš ķi 
ir norādīta XI vai XIV pielikum ā. 
4. Dal ībvalstis tūlīt paziņo Komisijai par gad ījumiem, kad, vi ņuprāt, jāpiemēro 1. vai 
2. punkts, un pazi ņo tai 1. punkt ā minētos plānus vai programmas un gaisa 
piesārņojuma mazin āšanas programmu, ieskaitot visu attiec īgo inform āciju, kas 
Komisijai vajadz īga, lai nov ērtētu to, vai attiec īgie nosacījumi ir izpild īti.  
Ja deviņos mēnešos no min ētā paziņojuma saņemšanas dienas Komisija nav c ēlusi 
iebildumus, uzskata, ka attiec īgie nosac ījumi 1. vai 2. punkta piem ērošanai ir 
izpildīti. 
Ja ir iebildumi, Komisija var pras īt, lai dalībvalstis preciz ē esošos vai izstr ādā jaunus 
plānus vai programmas vai gaisa pies ārņojuma mazin āšanas programmas. 
IV nodaļa 
Plāni un programmas 
21. pants  
Gaisa kvalit ātes plāni vai programmas 
1. Ja konkr ētās zonās vai aglomer ācijās piesārņojošo vielu koncentr ācija apkārtējā gaisā 
pārsniedz k ādu no robežv ērtībām vai m ērķlielumiem, vai prevent īvajām 
robežvērtībām, kā arī attiecīgajam gad ījumam atbilstošo pielaides robežu, 
dalībvalstis nodrošina pl ānu vai programmu izstr ādi minētajām zonām vai 
aglomerācijām, lai pan āktu atbilst ību attiecīgajai robežv ērtībai vai m ērķlielumam, 
vai prevent īvajai robežv ērtībai, kas noteikta XI un XIV pielikum ā. 
Šajos plānos vai programm ās, kuras t ūlīt paziņo Komisijai, iek ļauj vismaz 
XV pielikuma A punkt ā minēto informāciju. 
2. Cikt āl tas ir lietder īgi attiecīgo vides aizsardz ības mērķu sasniegšanai, dal ībvalstis 
nodrošina sader ību ar p ārējiem pl āniem, kas pras īti saska ņā ar 
Direktīvu 2001/80/EK, Direkt īvu 2001/81/EK vai Direkt īvu 2002/49/EK. 
 
LV 28   LV 3. Uz pl āniem vai programm ām, kas min ētas 1. punkt ā, un gaisa pies ārņojuma 
mazināšanas programm ām, kas min ētas 20. panta 1. punkta b) apakšpunkt ā, 
neattiecas Direkt īvā 2001/42/EK paredz ētais novērtējums. 
22. pants  
Īstermiņa rīcības plāni 
1. Ja konkr ētā zonā vai aglomer ācijā pastāv risks, ka pies ārņojošo vielu koncentr ācija 
apkārtējā gaisā pārsniegs vienu vai vair ākas robežv ērtības, prevent īvās robežvērtības, 
mērķlielumus vai trauksmes sliekš ņus, kas noteikti VII, un XI pielikum ā un XII un 
XIV pielikuma A punkt ā, dalībvalstis attiec īgā gadījumā izstrādā rīcības plānus, 
kuros nor āda īstermiņa pasākumus, kas veicami, lai mazin ātu minēto risku un 
ierobežotu š ādas parādības ilgumu.  
Tomēr, ja past āv risks, ka XII pielikuma B punkt ā noteiktais trauksmes slieksnis 
ozonam tiks p ārsniegts, dal ībvalstis š ādus īstermiņa rīcības plānus izstrādā tikai tad, 
ja, ņemot vērā valsts ģeogrāfiskos, meteorolo ģiskos un ekonomiskos apst ākļus, 
iespējas samazin āt minētā pārsnieguma risku, ilgumu vai pak āpi, pēc dalībvalstu 
domām, ir ievērojamas. Izstr ādājot minētos īstermiņa rīcības plānus, dalībvalstis ņem 
vērā Lēmumu 2004/279/EK.  
2. Īstermiņa rīcības plānos, kas min ēti 1. punkt ā, atkarībā no konkr ētā gadījuma var 
paredzēt pasākumus, kuri vajadz īgi, lai regul ētu un, ja vajadz īgs, pārtrauktu t ādas 
darbības kā mehānisko transportl īdzekļu satiksme, kas aplielina attiec īgo 
robežvērtību vai prevent īvo robežv ērtību, vai m ērķlieluma, vai trauksmes sliekš ņā 
pārsniegšanas risku. Šajos r īcības plānos var iek ļaut arī efektīvus pasākumus 
attiecībā uz rūpniecisku iek ārtu vai izstr ādājumu izmantošanu. 
3. Sabiedr ībai un attiec īgajām organiz ācijām, piem ēram, vides aizsardz ības 
organizācijām, patērētāju organiz ācijām, organiz ācijām, kas p ārstāv paaugstin āta 
riska grup ām piederīgu iedzīvotāju intereses, un cit ām atbilstīgām veselības aprūpes 
struktūrām, dalībvalstis dara pieejamus gan konkr ēto īstermiņa rīcības plānu 
izstrādes lietder ības novērtējuma rezult ātus un pašus šos pl ānus, gan inform āciju par 
minēto plānu izpildi.  
23. pants  
Gaisa pārrobežu pies ārņojums 
1. Ja trauksmes sliekš ņa, robežv ērtības vai m ērķlieluma, vai prevent īvās robežvērtības 
un tai atbilstošo pielaides robežu vai ilgtermi ņa mērķu pārsniegums ir saist īts ar 
piesārņojošo vielu un to prekursoru p ārrobežu p ārnesi ievērojamā apjomā, attiecīgās 
dalībvalstis sadarbojas un vajadz ības gadījumā, veicot piem ērotus, bet sam ērīgus 
pasākumus, rīkojas kop īgi, piemēram, izstr ādā kopējus vai saska ņotus plānus vai 
programmas atbilst īgi 21. pantam, lai nov ērstu šādus pārsniegumus. 
2. Komisiju uzaicina b ūt klāt un piedal īties visos 1. punkt ā minētajos sadarb ības 
pasākumos. Attiec īgā gadījumā Komisija, ņemot vērā ziņojumus, kas sagatavoti 
atbilstīgi Direktīvas 2001/81/EK 9. pantam, izskata jaut ājumu par to, vai Kopienas 
 
LV 29   LV līmenī jāveic turpm āka rīcība, lai samazin ātu pārrobežu pies ārņojumu izrais ījušās 
prekursoru emisijas. 
3. Vajadz ības gadījumā dalībvalstis atbilst īgi 22. pantam sagatavo un īsteno kop ējus 
īstermiņa rīcības plānus, kas aptver kaimi ņos esošas zonas cit ās dalībvalstīs. 
Dalībvalstis nodrošina, ka kaimi ņos esošās zonas, kuras atrodas cit ās dalībvalstīs un 
kurām ir izstrādāts īstermiņa rīcības plāns, tiek sa ņemta visa attiec īgā informācija. 
4. Ja iedz īvotāju inform ēšanas rādītājs vai trauksmes slieksnis tiek p ārsniegts zon ās vai 
aglomerācijās, kas atrodas valsts robežas tuvum ā, iespējami īsā laikā par notikušo 
informē attiecīgo kaimi ņos esošo dal ībvalstu kompetent ās iestādes. Min ēto 
informāciju turklāt dara pieejamu sabiedr ībai. 
5. Izstr ādājot 1. un 3. punkt ā paredzētos plānus vai programmas un inform ējot 
sabiedrību, kā minēts 4. punkt ā, dalībvalstis vajadz ības gadījumā sadarbojas ar 
trešām valstīm un jo īpaši ar kandid ātvalstīm. 
V nodaļa 
Informācija un zi ņojumi 
24. pants  
Sabiedrības inform ēšana 
1. Dal ībvalstis nodrošina to, ka sabiedr ību, kā arī attiecīgās organiz ācijas, piem ēram, 
vides aizsardz ības organiz ācijas, patērētāju organiz ācijas, organiz ācijas, kas p ārstāv 
paaugstin āta riska grup ām pieder īgu iedzīvotāju intereses, un citas atbilst īgās 
veselības aprūpes strukt ūras, pienācīgi un laikus tiek inform ētas par sekojošo: 
(a) par apk ārtējā gaisa kvalit āti saskaņā ar XVI pielikumu; 
(b) par izpildes termi ņa atlikšanas l ēmumiem atbilst īgi 20. panta 1. punktam; 
(c) par jebk ādiem izņēmumiem atbilst īgi 20. panta 2. puntam; 
(d) par pl āniem vai programm ām un gaisa pies ārņojuma mazin āšanas 
programm ām, kā paredz ēts 16. panta 2. punkt ā, 20. panta 1. punkta 
b) apakšpunkt ā un 21. pant ā. 
Šo inform āciju sniedz bez atl īdzības, izmantojot jebkuru viegli pieejamu plašsazi ņas 
līdzekli, arī internetu, vai jebk ādus citus piem ērotus elektronisko sakaru l īdzekļus, un 
tajā ņem vērā noteikumus, kas paredz ēti Direktīvā […]. 
2. Dal ībvalstis dara sabiedr ībai pieejamus vispus īgus gada zi ņojumus par 
piesārņojošajām vielām, uz ko attiecas š ī direktīva.  
 
LV 30   LV Šajos ziņojumos sniedz p ārskatu vismaz par pies ārņojošo vielu koncentr ācijām, kas 
pārsniegušas robežv ērtības, prevent īvās robežv ērtības, mērķlielumus, ilgtermi ņa 
mērķus, iedzīvotāju inform ēšanas rādītājus un trauksmes sliekš ņus attiec īgajā 
laikposmā, kurš izmantots vid ējo rādītāju aprēķināšanā. Šo inform āciju apvieno ar 
apkopojošu konstat ēto pārsniegumu ietekmes nov ērtējumu. Attiec īgā gadījumā 
ziņojumā var iek ļaut papildu inform āciju un nov ērtējumu saist ībā ar mežu 
aizsardzību, kā arī informāciju par cit ām piesārņojošām vielām, kuru monitoringa 
noteikumi ir paredz ēti ar šo direkt īvu, piemēram, par atseviš ķiem nereglament ētiem 
ozona prekursoriem, kas min ēti X pielikuma B punkt ā. 
25. pants  
Informācijas un zi ņojumu nodošana  
Dalībvalstis nodrošina to, ka inform āciju par apk ārtējā gaisa kvalit āti dara pieejamu 
Komisijai.  
26. pants  
Grozījumi un īstenošanas pas ākumi 
1. Komisija saska ņā ar 27. panta 2. punkt ā minēto proced ūru vajadzības gadījumā groza 
I līdz VI pielikumu, VIII l īdz X pielikumu un XV pielikumu.  
Tomēr ar izdarītajiem groz ījumiem nedr īkst tieši vai netieši main īt sekojošo: 
a) robežv ērtības, prevent īvās robežv ērtības, pras ības attiec ībā uz iedarb ības 
samazināšanu, kritiskos pies ārņojuma līmeņus, mērķlielumus, iedz īvotāju 
informēšanas rādītājus, trauksmes sliekš ņus un ilgtermi ņa mērķus, kas noteikti 
VII un XI l īdz XIV pielikum ā; 
b) termi ņus, kādos jānodrošina atbilst ība a) apakšpunkt ā minētajiem parametriem.  
2. Komisija saska ņā ar 27. panta 2. punkt ā minēto proced ūru nosaka inform āciju, ko 
dalībvalstis dara pieejamu atbilst īgi 25. pantam.  
Komisija turkl āt saskaņā ar 27. panta 2. punkt ā minēto proced ūru nosaka to, k ādas ir 
iespējas racionaliz ēt datu pazi ņošanas veidu un abpus ējo inform ācijas un datu 
apmaiņu, kas noris starp inform ācijas tīkliem un individu ālām stacijām, kuras 
dalībvalstīs mēra apkārtējā gaisa pies ārņojumu. 
3. Komisija izstr ādā pamatnost ādnes nolīgumiem par kop īgo mērīšanas staciju izveidi, 
kā minēts 6. panta 5. punkt ā. 
4. Komisija public ē norādījumus par metodes l īdzvērtīguma pier ādīšanu, kas min ēta 
VI pielikuma B punkt ā. 
 
LV 31   LV VI nodaļa 
Komiteja, p ārejas noteikumi un nosl ēguma noteikumi 
27. pants  
Komiteja 
1. Komisijai pal īdz komiteja, saukta par „Apk ārtējā gaisa kvalit ātes komiteju” (turpm āk 
tekstā — „Komiteja”). 
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot vērā 
minētā lēmuma 8. panta noteikumus.  
Lēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā paredzētais termiņš ir trīs mēneši. 
3. Komiteja pie ņem savu reglamentu. 
28. pants  
Sankcijas 
Dalībvalstis paredz sankcijas, kas piem ērojamas par to valsts noteikumu p ārkāpumiem, kuri 
pieņemti saska ņā ar šo direkt īvu, un veic visus vajadz īgos pasākumus, lai nodrošin ātu šo 
sankciju izpildi. Paredz ētajām sankcij ām jābūt efektīvām, samērīgām un prevent īvām. 
Dalībvalstis ne v ēlāk kā 31. panta 1. punkt ā noteiktaj ā dienā paziņo Komisijai par min ētajiem 
valsts noteikumiem un nekav ējoties pazi ņo tai par visiem turpm ākajiem to groz ījumiem.  
29. pants  
Atcelšana un p ārejas noteikumi 
1. Direkt īvas 96/62/EK, 1999/30/EK, 2000/69/EK un 2002/3/EK atce ļ no šīs direktīvas 
30. panta 1. punkt ā norādītās dienas, neierobežojot saist ības, ko dal ībvalstis 
uzņēmušās attiecībā uz minēto direktīvu transpon ēšanas vai piem ērošanas termi ņiem. 
Tomēr spēkā paliek šādi panti: 
a) Direkt īvas 96/62/EK 5. pants — l īdz 2010. gada 31. decembrim; 
b) Direkt īvas 96/62/EK 11. panta 1. punkts un Direkt īvas 2002/3/EK 10. panta 
1. un 2. punkts — l īdz dienai, kad st āsies spēkā šīs direktīvas 26. panta 
2. punktā minētie īstenošanas pas ākumi; 
c) Direkt īvas 1999/30/EK 9. panta 3. un 4. punkts — l īdz 2009. gada 
31. decembrim. 
2. Atsauces uz atceltaj ām direktīvām uzskata par atsauc ēm uz šo direkt īvu, un tās lasa 
saskaņā ar atbilstības tabulu XVII pielikum ā. 
 
LV 32   LV 3. L ēmumu 97/101/EK atce ļ no dienas, kad st āsies spēkā šīs direktīvas 26. panta 
2. punktā minētie īstenošanas pas ākumi. 
30 pants  
Pārskatīšana 
Komisija piecos gados p ēc šīs direktīvas pieņemšanas p ārskata noteikumus par PM 2,5. Jo īpaši 
Komisija sagatavo un iesn iedz priekšlikumu par s īki izstrādātu pieeju juridiski saistošu 
iedarbības mazin āšanas pien ākumu noteikšanai, kuras gait ā ņemta vērā atšķirīgā gaisa 
kvalitāte un iedarb ības mazin āšanas potenci āls, kāds nākotnē būs dalībvalstīs. 
31. pants  
Transpon ēšana 
1. Dal ībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administrat īvi akti, kas vajadz īgi, lai izpild ītu 
šīs direktīvas prasības vēlākais līdz 2007. gada 31. decembrim. Dal ībvalstis tūlīt dara 
zināmus Komisijai min ēto tiesību aktu noteikumus, k ā arī minēto tiesību aktu un š īs 
direktīvas atbilst ības tabulu.  
Kad dalībvalstis pie ņem minētos tiesību aktus, tajos ietver atsauci uz šo direkt īvu vai 
arī šādu atsauci pievieno to ofici ālajai publik ācijai. Dalībvalstis nosaka, k ā izdarāmas 
šādas atsauces.  
2. Dal ībvalstis dara Komisijai zin āmus to ties ību aktu svar īgākos noteikumus, ko t ās 
pieņēmušas jom ā, uz kuru attiecas š ī direktīva.  
32. pants  
Šī direktīva stājas spēkā dienā, kad to public ē Eiropas Savien ības Oficiālajā Vēstnesī. 
33. pants  
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Briselē, […] 
Eiropas Parlamenta v ārdā — Padomes v ārdā — 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
[…] […] 
 
LV 33   LV I PIELIKUMS  
DATU KVALIT ĀTES MĒRĶI 
A. D ATU KVALIT ĀTES MĒRĶI APKĀRTĒJĀ GAISA KVALIT ĀTES NOV ĒRTĒŠANĀ 
  
Sēra dioksīds, 
slāpekļa dioksīds 
un slāpekļa 
oksīdi un o glekļa 
oksīds 
  
Benzols 
  
Cietās daļiņas 
(PM 10 /PM 2,5) 
un svins   
Ozons 
un ar to saist ītie
NO un NO 2 
 
Pastāvīgie mērījumi  1 
Nenoteikt ība 
Minimālais iegūto 
mērījumu datu skaits 
 Minimālais laiks 
mērījumiem: 
 apdzīvoto vietu fona un 
transporta pies ārņojuma 
novērošanas viet ās;  
rūpnieciskaj ās 
teritorijās
 
  
 
15 % 90 % 
  
 
25 % 90 % 
 
 35 %  
2 
 
 90 % 
  
 
25 % 90 %  
 
15 % 90 % vasar ā 
75 % ziem ā 
 
 
Indikatīvie mērījumi 
Nenoteikt ība 
Minimālais iegūto 
mērījumu datu skaits 
Minimālais laiks 
mērījumiem  
  
 
25 % 
90 % 14 % 
4  
  
 
30 % 
90 % 14 %
3   
 
50 % 
90 % 14 % 
4   
 
30 % 
90 % >10 % vasar ā 
 
LV 34   LV  
Modelēšanas nenoteikt ība 
Stundas vid ējā 
Astoņu stundu vid ējā 
Dienas vid ējā 
Gada vidējā 
  
 
50 % 
- 50 % 
30 % 
  
 
- 
50 % - 
- 
  
 
 
 vēl nav noteikta 
50%  
 
 
 50 % 
50 % 
 
 
Mērķa novērtējums 
Nenoteikt ība 
  
 
75 % 
  
 
100 % 
  
 
100 %  
 
75 % 
 
1 Benzolam un cietaj ām daļiņām pastāvīgos mērījumus dal ībvalstis var aizst āt ar izlases veida 
mērījumiem, ja Komisijai pier āda, ka nenoteikt ība (arī nenoteikt ība, kas rodas, ņemot 
paraugus izlases veid ā) atbilst noteiktajam 25 % kvalit ātes mērķim un ka m ērījumiem 
atvēlētais laiks ir liel āks nekā minimālais indikat īvo mērījumu laiks. Paraugus izlases 
mērījumiem ņem vienm ērīgi visa gada garum ā, lai novērstu rezult ātu sagrozīšanu. 
Nenoteikt ību, kas rodas, ņemot paraugus izlases veid ā, var noteikt atbilst īgi paredzētajai 
procedūrai standart ā ISO 11222 (2002) „Gaisa kvalit āte: gaisa kvalit ātes mērījumu vidējā 
laika nenoteikt ības noteikšana”. Ja izlases veida m ērījumus izmanto, lai nov ērtētu PM 10 
dienas robežv ērtības pārsniegumu skaitu (N [provizoriskais] ), jāveic šāda korekcija: N [provizoriskais]  = 
N[izmērītais] x 365 dienas / dienu skaits, kur ās veikti m ērījumi. 
2 Sadala vienm ērīgi gada laik ā tā, lai raksturotu daž ādus klimata un satiksmes apst ākļus. 
3 Izlases veid ā mēra vienā dienā reizi nedēļā (sadala vienm ērīgi gada laik ā vai astoņu gada 
nedēļu laikā). 
4 Izlases veid ā mēra reizi ned ēļā (sadala vienm ērīgi gada laik ā vai astoņu gada ned ēļu laikā). 
Novērtējuma metožu nenoteikt ību (ar 95 % ticam ību) vērtē saskaņā ar principiem, 
kas noteikti Eiropas Standartiz ācijas komitejas ( CEN ) „Norādījumos par m ērījumu 
nenoteiktības izteikšanu” (ENV 13005–1999), ISO 5725:1994 metodolo ģiju un 
norādījumiem CEN  ziņojumā „Gaisa kvalit āte: pieeja nenoteikt ības novērtēšanai 
apkārtējā gaisa m ērījumos, ko veic atbilst īgi references metod ēm” 
(CR 14377:2002E). Iepriekš tabul ā norādītie nenoteikt ības procentu ālie lielumi 
attiecas uz individu āliem mērījumiem, kuru vid ējā vērtība ir noteikta laika posmam, 
kam piem ēro robežv ērtību, ja ticam ības interv āls ir 95 %. Past āvīgo mērījumu 
nenoteiktību interpret ē kā tādu, ko piem ēro attiecīgajai robežv ērtībai atbilst īgā 
apgabalā.  
Modelēšanas un m ērķa novērtējuma nenoteikt ība ir maksim ālā atšķirība starp 
izmērīto un apr ēķināto koncentr āciju attiec īgās robežv ērtības noteikšanas laika 
posmam, ne ņemot vērā notikumu sec ību. 
Prasībās par minim ālo iegūto mērījumu datu skaitu un minim ālo mērījumiem 
atvēlēto laiku neiek ļauj datu zudumus, kas rodas sakar ā ar instrumentu regul āro 
kalibrēšanu vai parasto apkopi. 
B. G AISA KVALIT ĀTES NOV ĒRTĒŠANAS REZULT ĀTI 
Par zonām un aglomer ācijām, kurās piesārņojuma mērījumos ieg ūtos datus papildina 
no citiem inform ācijas avotiem vai kur ās citi inform ācijas avoti ir vien īgais gaisa 
kvalitātes novērtēšanas līdzeklis, sniedz š ādu inform āciju: 
– veikto nov ērtēšanas darb ību apraksts, 
 
LV 35   LV – konkrētas izmantot ās metodes, minot atsauci uz katras metodes aprakstu, 
– datu un inform ācijas avoti, 
– rezultātu apraksts, ieskaitot nenoteikt ību un jo īpaši tā apgabala plat ību vai, 
attiecīgā gadījumā, tā ceļa posma garumu zon ā vai aglomer ācijā, kura gais ā 
koncentrācija pārsniedz robežv ērtību, prevent īvo robežv ērtību, mērķlielumu vai 
ilgtermiņa mērķi, vajadzības gadījumā ņemot vērā pielaides robežu, k ā arī tā 
apgabala plat ību, kurā koncentr ācija pārsniedz augš ējo piesārņojuma nov ērtēšanas 
slieksni vai apakš ējo piesārņojuma nov ērtēšanas slieksni,  
– attiecīgās robežvērtības pārsniegumiem potenci āli pakļauto iedzīvotāju skaits. 
C. K VALITĀTES NODROŠIN ĀŠANA APK ĀRTĒJĀ GAISA KVALIT ĀTES NOV ĒRTĒŠANĀ: 
DATU VALID ĒŠANA  
1. Lai nodrošin ātu mērījumu precizit āti un atbilst ību datu kvalit ātes mērķiem, kas 
noteikti š ā pielikuma A punkt ā, atbilstīgi 3. pantam izraudz ītās attiecīgās 
kompetent ās iestādes un organiz ācijas nodrošina sekojošo: 
– visu to m ērījumu izsekojam ību, kas veikti saist ībā ar apkārtējā gaisa kvalit ātes 
novērtējumu atbilst īgi 6. un 9. . pantam; 
– ka iestādes, kuru p ārziņā ir monitoringa t īkli un atseviš ķas stacijas, piem ēro 
pārbaudītu kvalitātes nodrošin āšanas un kvalit ātes kontroles sist ēmu, ar ko paredz 
veikt regul āru apkopi, kura vajadz īga mēriekārtu precizit ātes garant ēšanai; 
– ka attiecībā uz datu v ākšanu un pazi ņošanu ir izveidots kvalit ātes nodrošin āšanas/ 
kvalitātes kontroles process un ka š ā uzdevuma veikšanai nor īkotās iestādes aktīvi 
piedalās atbilstīgajās kvalitātes nodrošin āšanas programm ās Kopienas m ērogā; 
– ka valsts laborator ijas, kuras izraudz ījusies 3. pant ā minētā attiecīgā kompetent ā 
iestāde vai organiz ācija un kuras piedal ās Kopienas m ēroga interkalibr ācijās 
attiecībā uz laboratoriju datiem par pies ārņojošajām vielām, ko reglament ē ar šo 
direktīvu, jau ir vai patlaban tiek akredit ētas saskaņā ar standartu EN/ISO 17025 
attiecībā uz metod ēm, kuras sal īdzina min ētajās interkalibr ācijās. Šīs laboratorijas 
palīdz dalībvalstu teritorij ā koordinēt Kopienas m ēroga kvalit ātes nodrošin āšanas 
programmas, ko organiz ēs Komisija, un t ās turklāt valsts m ērogā koordinē 
atbilstīgu references metožu piem ērošanu un citu metožu l īdzvērtīguma 
pierādīšanu. 
2. Visus pazi ņotos datus uzskata par der īgiem. 
 
LV 36   LV II PIELIKUMS  
PRASĪBAS SĒRA DIOKS ĪDA, SLĀPEKĻA DIOKS ĪDA UN SL ĀPEKĻA OKSĪDU, 
CIETO DA ĻIŅU (PM 10 UN PM 2,5), SVINA, OGLEK ĻA OKSĪDA UN BENZOLA 
KONCENTR ĀCIJAS NOV ĒRTĒŠANAI APK ĀRTĒJĀ GAISĀ ZONĀ VAI 
AGLOMER ĀCIJĀ 
A. A UGŠĒJAIS UN APAKŠ ĒJAIS PIES ĀRŅOJUMA NOV ĒRTĒŠANAS SLIEKSNIS  
Piemēro šādu augšējo un apakš ējo piesārņojuma nov ērtēšanas slieksni: 
a) s ēra dioksīdam 
 Cilvēka veselības aizsardz ībai Veģetācijas aizsardz ībai 
Augšējais piesārņojuma 
novērtēšanas slieksnis  60 % no diennakts robežv ērtības 
(75 µg/m3, nedrīkst pārsniegt vair āk kā 
3 reizes kalend āra gadā) 60 % no ziemas periodam noteikt ās 
robežvērtības (12 µg/m3) 
Apakšējais piesārņojuma 
novērtēšanas slieksnis  40 % no diennakts robežv ērtības 
(50 µg/m3, nedrīkst pārsniegt vair āk kā 
3 reizes kalend āra gadā) 40 % no ziemas periodam noteikt ās 
robežvērtības (8 µg/m3) 
b) sl āpekļa dioksīdam un sl āpekļa oksīdiem 
 Stundas robežv ērtība 
cilvēka veselības 
aizsardzībai (NO 2) Gada robežv ērtība 
cilvēka veselības 
aizsardzībai (NO 2) Gada robežv ērtība 
veģetācijas aizsardz ībai 
(NO X) 
Augšējais 
piesārņojuma 
novērtēšanas 
slieksnis  70 % no robežv ērtības 
(140 µg/m3, nedrīkst 
pārsniegt vair āk kā 
18 reizes kalend āra gadā) 80 % no robežv ērtības 
(32 µg/m3) 80 % no robežv ērtības 
(24 µg/m3) 
Apakšējais 
piesārņojuma 
novērtēšanas 
slieksnis  50 % no robežv ērtības 
(100 µg/m3, nedrīkst 
pārsniegt vair āk kā 
18 reizes kalend āra gadā) 65 % no robežv ērtības 
(26 µg/m3) 65 % no robežv ērtības 
(19,5 µg/m3) 
c) cietaj ām daļiņām (PM 10 /PM 2,5) 
 Diennakts vid ējais lielums  Gada vid ējais 
lielums PM 10 Gada vid ējais 
lielums PM 2,5 
Augšējais piesārņojuma 
novērtēšanas slieksnis  30 µg/m3, nedrīkst pārsniegt vair āk kā 
7 reizes kalend āra gadā 14 µg/m3 10 µg/m3 
Apakšējais piesārņojuma 
novērtēšanas slieksnis  20 µg/m3, nedrīkst pārsniegt vair āk kā 
7 reizes kalend āra gadā 10 µg/m3 7 µg/m3 
 
LV 37   LV d) svinam 
 
Gada vid ējais lielums  
Augšējais piesārņojuma nov ērtēšanas slieksnis  70 % no robežv ērtības (0,35 µg/m3) 
Apakšējais piesārņojuma nov ērtēšanas slieksnis  50 % no robežv ērtības (0,25 µg/m3) 
e) benzolam 
 
Gada vid ējais lielums  
Augšējais piesārņojuma nov ērtēšanas slieksnis  70 % no robežv ērtības (3,5 µg/m3) 
Apakšējais piesārņojuma nov ērtēšanas slieksnis  40 % no robežv ērtības (2 µg/m3) 
f) oglek ļa oksīdam 
 Astoņu stundu vid ējais lielums  
Augšējais piesārņojuma nov ērtēšanas slieksnis  70 % no robežv ērtības (7 µg/m3) 
Apakšējais piesārņojuma nov ērtēšanas slieksnis  50 % no robežv ērtības (5 µg/m3) 
B. A UGŠĒJĀ PIESĀRŅOJUMA NOV ĒRTĒŠANAS SLIEKŠ ŅA UN APAKŠ ĒJĀ PIESĀRŅOJUMA 
NOVĒRTĒŠANAS SLIEKŠ ŅA PĀRSNIEGŠANA  
Augšējā un apakš ējā piesārņojuma nov ērtēšanas sliekš ņa pārsniegumu nosaka, pamatojoties 
uz iepriekš ējo piecu gadu koncentr ācijām teritorij ās, par kur ām ir pieejami pietiekami dati. 
Novērtēšanas slieksni uzskata par p ārsniegtu, ja p ārsniegums konstat ēts vismaz trijos 
atsevišķos gados no min ētajiem iepriekš ējiem pieciem gadiem. 
Ja ir pieejami maz āk nekā piecu gadu dati, dal ībvalstis, lai noteiktu augš ējā un apakš ējā 
piesārņojuma nov ērtēšanas sliekš ņa pārsniegumus, var apvienot rezult ātus, ko ieg ūst 
īslaicīgos mērījumu ciklos taj ā gada laik ā un tajās vietās, kad un kur vajadz ētu būt 
augstākajam rakstur īgajam pies ārņojuma līmenim, un rezult ātus, kas ieg ūti emisiju 
inventariz ācijā un model ēšanā. 
 
LV 38   LV III PIELIKUMS  
PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU NOVIETOJUMS S ĒRA DIOKS ĪDA, SLĀPEKĻA 
DIOKSĪDA UN SL ĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DA ĻIŅU (PM 10 un PM 2,5), SVINA, 
OGLEKĻA OKSĪDA UN BENZOLA KONCENTR ĀCIJAS M ĒRĪŠANAI 
APKĀRTĒJĀ GAISĀ 
Pastāvīgiem mērījumiem piem ēro šādus nosac ījumus. 
A. P ARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MAKRONOVIETOJUMS  
a) Cilv ēka veselības aizsardz ībai 
1. Lai nodrošin ātu cilvēka veselības aizsardz ību, paraugu ņemšanas vietas izvieto t ā, lai 
iegūtu datus par sekojošo: 
– par tiem apgabaliem zon ās un aglomer ācijās, kuros ir augst ākā koncentr ācija, kas 
tieši vai netieši ietekm ē iedzīvotājus laika posmos, kas ir noz īmīgi, salīdzinot ar 
laika posmu, kur ā nosaka robežv ērtību vai prevent īvo robežv ērtību vidējās 
vērtības; 
– par rakstur īgo piesārņojuma līmeni, kādam iedz īvotāji ir pakļauti citos zonu un 
aglomerāciju apgabalos. 
2. Paraugu ņemšanas vietas kopum ā izvieto tā, lai mērījumus neveiktu tieš ā ļoti mazas 
mikrovides tuvum ā, kas nozīmē to, ka paraugu ņemšanas vietas novietojumam j ābūt 
tādam, lai ņemtais gaisa paraugs raksturotu gaisa kvalit āti ne maz āk kā 200 m2 lielā 
apkārtējā apgabal ā (transporta pies ārņojuma nov ērošanas viet ās) un vismaz 
250 m x 250 m liel ā apgabalā (rūpnieciskās teritorijās), ja tas ir lietder īgi. 
3. Pils ētas fona paraugu ņemšanas vietas izraug ās tā, lai pies ārņojuma līmeni tajās 
kopīgi ietekm ētu visi virzien ā pret vēju atrodošies pies ārņojuma avoti. Pies ārņojuma 
līmeni nevajadz ētu dominēt vienam pies ārņojuma avotam, ja vien š āds stāvoklis nav 
tipisks kādai lielākai apdzīvotai vietai. Š ādās paraugu ņemšanas viet ās parasti ieg ūst 
paraugus, kas ir rakstur īgi vairāku kvadrātkilometru lielai teritorijai. 
4. Ja m ērķis ir novērtēt fona koncentr āciju, paraugu ņemšanas vietu nedr īkst ietekm ēt 
tās tuvumā, t.i., tuvāk nekā dažus kilometrus esošas aglomer ācijas vai r ūpnieciskas 
teritorijas. 
5. Ja nepieciešams nov ērtēt piesārņojumu no r ūpnieciskiem avotiem, vismaz viena 
paraugu ņemšanas vieta j āierīko tuvākajā dzīvojamā zonā virzienā pa vējam no 
piesārņojuma avota. Ja nav zin āma fona koncentr ācija, valdoš ā vēja virzien ā izvieto 
vienu papildu paraugu ņemšanas vietu. 
6. Ja iesp ējams, paraugu ņemšanas viet ās iegūtajiem paraugiem j ābūt raksturīgiem arī 
attiecībā uz citām, līdzīgām vietām, kas neatrodas to tieš ā tuvumā. 
7. J āņem vērā vajadzība paraugu ņemšanas vietas izvietot uz sal ām, ja tas nepieciešams 
cilvēka veselības aizsardz ībai. 
 
LV 39   LV b) Ve ģetācijas aizsardz ībai 
Lai nodrošin ātu veģetācijas aizsardz ību, paraugu ņemšanas vietas j āizvieto vair āk 
nekā 20 km att ālumā no aglomer ācijām vai arī vairāk nekā 5 km attālumā no citām 
apbūvētām zonām, rūpnieciskām iekārtām vai automa ģistrālēm, kas noz īmē to, ka 
paraugu ņemšanas vietas novietojumam j ābūt tādam, lai ņemtais gaisa paraugs 
raksturotu gaisa kvalit āti vismaz 1000 km2 lielā apkārtējā apgabalā. Dalībvalstis var 
noteikt, ka paraugu ņemšanas vietas var izvietot maz ākā attālumā vai ka tajos ņemtie 
gaisa paraugi var raksturot gaisa kvalit āti mazākā teritorijā, ņemot vērā ģeogrāfiskos 
apstākļus. 
Jāņem vērā vajadzība novērtēt gaisa kvalit āti salās. 
B. P ARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MIKRONOVIETOJUMS  
Ciktāl tas ir izpild āms, ievēro šādus noteikumus: 
– gaisa plūsmai ap paraugu ņemšanas ier īces ieplūdes atveri j ābūt brīvai (vismaz 
270° leņķī), bez šķēršļiem, kas ietekm ē gaisa plūsmu paraugu ņemšanas ier īces 
tuvumā (parasti š īs ierīces ieplūdes atveri novieto tik metru att ālumā no būvēm, 
balkoniem, kokiem un citiem š ķēršļiem, lai atbilstu vismaz divk ārt tam 
augstumam, k ādā šķērslis pace ļas virs paraugu ņemšanas ier īces; vismaz 0,5 m 
attālumā no tuvākās būves, ja paraugu ņemšanas vieta raksturo gaisa kvalit āti uz 
apbūves sarkan ās līnijas); 
– parasti gaisa paraugu ņemšanas ier īces ieplūdes atveri novieto 1,5 m (elpošanas 
zona) līdz 4 m augstum ā virs zemes. Dažos gad ījumos paraugi var b ūt jāņem 
lielākā augstumā (līdz 8 m). Augst āks paraugu ņemšanas vietas novietojums var 
būt vajadzīgs arī tad, ja stacij ā ņem plašam apgabalam rakstur īgus paraugus; 
– paraugu ņemšanas ier īces ieplūdes atveri nenovieto tieš ā piesārņojuma avotu 
tuvumā, lai nepie ļautu tiešu emit ētā piesārņojuma iepl ūdi pirms t ā sajaukšan ās ar 
apkārtējo gaisu; 
– paraugu ņemšanas ier īces izplūdes atveri novieto t ā, lai novērstu no tās izvadītā 
gaisa atkārtotu piepl ūdi ieplūdes atverei; 
– transportl īdzekļu radītā piesārņojuma m ērīšanai paredz ētās paraugu ņemšanas 
ierīces izvieto š ādi: 
a) visu pies ārņojošo vielu noteikšanai — paraugu ņemšanas vietai j āatrodas 
vismaz 25 m att ālumā no galvenajiem krustojumiem un vismaz 4 m 
attālumā no tuvākās transporta joslas vidusl īnijas; 
b) slāpekļa dioksīda un oglek ļa oksīda noteikšanai — paraugu ņemšanas 
ierīces ieplūdes atverei j ābūt ne tālāk kā 5 m no ietves malas; 
c) cieto da ļiņu, svina un benzola noteikšanai — paraugu ņemšanas ier īces 
ieplūdes atverei j ābūt novietotai blakus apb ūves sarkanajai l īnijai tādā 
vietā, kur ir rakstur īga attiecīgā gaisa kvalit āte, bet ne t ālāk kā 10 m no 
ietves malas. 
 
LV 40   LV Var ņemt vērā arī šādus faktorus: 
– traucējoši piesārņojuma avoti, 
– ierīces aizsardz ība, 
– paraugu ņemšanas vietas pieejam ība, 
– elektroener ģijas un telefonsakaru pieejam ība, 
– paraugu ņemšanas vietas apk ārtnes pārredzamība, 
– iedzīvotāju un operatoru droš ība, 
– vēlamība dažādu piesārņojošu vielu paraugu ņemšanas vietas izvietot l īdzās, 
– teritorijas pl ānošanas pras ības. 
C. V IETAS IZV ĒLES DOKUMENT ĒŠANA UN P ĀRSKATĪŠANA  
Paraugu ņemšanas vietas izv ēli ar visiem vajadz īgajiem dokumentiem pamato 
klasifikācijas laik ā, piemēram, sagatavojot apk ārtnes fotogr āfijas, kur ās norādītas 
debesspuses, un detaliz ētu karti. Paraugu ņemšanas vietu izvietojumu regul āri 
pārskata, procesu atk ārtoti dokument ējot, lai nodrošin ātu pastāvīgu atbilst ību atlases 
kritērijiem. 
 
LV 41   LV IV PIELIKUMS  
FONA M ĒRĪJUMI, KO VEIC NEATKAR ĪGI NO PIES ĀRŅOJUMA L ĪMEŅA 
A. M ĒRĶI 
Galvenais š ādu mērījumu veikšanas m ērķis ir nodrošin āt pietiekamu daudzumu inform ācijas 
par fona koncentr ācijām. Šī informācija ir būtiski svar īga, lai konstat ētu koncentr ācijas 
paaugstin ājumu pies ārņotākos apgabalos (piem ēram, pils ētas fona apvidos, r ūpnieciskās 
teritorijās vai vietās ar lielu satiksmes intensit āti), novērtētu iespējamo ietekmi, ko rada gaisu 
piesārņojošo vielu p ārnese lielos att ālumos, un ieg ūtu datus, kuri vajadz īgi piesārņojuma 
avotu ietekmes anal īzei. Tā ir būtiska, lai izprastu ietekmi, ko rada t ādas piesārņojošās vielas 
kā cietās daļiņas. Turklāt, pieaugot model ēšanas izmantojumam, š ī fona inform ācija iegūst 
būtisku nozīmi arī pilsētās. 
B. V IELAS  
PM 2,5 mērījumiem j āaptver vismaz masas koncentr ācija un attiec īgie savienojumi, kas 
raksturo šo da ļiņu ķīmisko sast āvu. Attiec ībā uz ķīmisko sast āvu jānosaka vismaz š ādi tā 
elementi. 
SO 42- Na+ NH 4+ Ca2+ element ārais ogleklis 
NO 3- K+ Cl- Mg2+ organiskais ogleklis 
C. N OVIETOJUMS  
Mērījumi jāveic jo īpaši lauku fona apvidos saska ņā ar III pielikuma A, B un C punktu. 
 
LV 42   LV V PIELIKUMS  
PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIM ĀLĀ SKAITA NOTEIKŠANAS KRIT ĒRIJI 
SĒRA DIOKS ĪDA (SO 2), SLĀPEKĻA DIOKS ĪDA (NO 2) UN SLĀPEKĻA OKSĪDU, 
CIETO DA ĻIŅU (PM 10, PM 2,5), SVINA, OGLEK ĻA OKSĪDA UN BENZOLA 
KONCENTR ĀCIJAS PAST ĀVĪGIEM M ĒRĪJUMIEM APK ĀRTĒJĀ GAISĀ 
A. P ARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIM ĀLAIS SKAITS PAST ĀVĪGIEM M ĒRĪJUMIEM , KO 
VEIC , LAI ZON ĀS UN AGLOMER ĀCIJĀS, KURĀS ŠIE M ĒRĪJUMI IR VIEN ĪGAIS 
INFORM ĀCIJAS AVOTS , NOVĒRTĒTU CILV ĒKA VESEL ĪBAS AIZSARDZ ĪBAI NOTEIKT Ā 
PIESĀRŅOJUMA ROBEŽV ĒRTĪBA VAI PREVENT ĪVĀ ROBEŽV ĒRTĪBA UN TRAUKSMES 
SLIEKŠŅA IEVĒROŠANU  
a) Dif ūzie emisijas avoti 
Iedzīvotāju skaits aglomer ācijā 
vai zonā (tūkst.) 
 Ja piesārņojuma līmenis pārsniedz 
augšējo piesārņojuma nov ērtēšanas 
slieksni 1 Ja maksim ālais piesārņojuma 
līmenis ir robež ās starp au gšējo un 
apakšējo piesārņojuma 
novērtēšanas slieksni  
0-249 1 1 
250-499 2 1 
500-749 2 1 
750-999 3 1 
1000-1499 4 2 
1500-1999 5 2 
2000-2749 6 3 
2750-3749 7 3 
3750-4749 8 4 
4750-5999 9 4 
≥ 6000 10 5 
1 Ja piesārņojošā viela ir NO 2, cietās daļiņas, oglekļa oksīds vai benzols, izvieto vismaz vienu m ērīšanas
staciju pils ētas fona pies ārņojuma m ērīšanai un vienu m ērīšanas staciju pils ētas transporta rad ītā 
piesārņojuma mērīšanai, ja vien tas nepalielina paraugu ņemšanas vietu skaitu. Pils ētas fona stacij u
kopskaits un pils ētas transporta rad ītā piesārņojuma staciju kopskaits dal ībvalstī nedrīkst atšķirties
vairāk kā divkārt. 
 
LV 43   LV b) Punktveida emisijas avoti 
Lai novērtētu piesārņojuma līmeni punktveida emisijas avotu tuvum ā, paraugu ņemšanas 
vietu skaitu past āvīgiem mērījumiem nosaka, ņemot vērā emisiju bl īvumu, apk ārtējā gaisa 
piesārņojuma izkliedes iesp ējamo raksturu un potenci ālo iedarbību uz iedz īvotājiem. 
B. P ARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIM ĀLAIS SKAITS PAST ĀVĪGIEM M ĒRĪJUMIEM , KO 
VEIC , LAI NOV ĒRTĒTU CILV ĒKA VESEL ĪBAS AIZSARDZ ĪBAI NOTEIKT Ā PM 2,5 
IEDARB ĪBAS MAZIN ĀJUMA M ĒRĶA IEVĒROŠANU  
Viena paraugu ņemšanas vieta uz miljonu iedz īvotāju aglomer ācijās un papildu 
konurbācijās, kurās ir vairāk nekā 100 000 iedz īvotāju. Šīs paraugu ņemšanas vietas 
var būt tās pašas, kas paredz ētas A punkt ā. 
C. P ARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIM ĀLAIS SKAITS PAST ĀVĪGIEM M ĒRĪJUMIEM , KO 
VEIC , LAI ZON ĀS, IZŅEMOT AGLOMER ĀCIJAS , NOVĒRTĒTU VE ĢETĀCIJAS 
AIZSARDZ ĪBAI NOTEIKT Ā KRITISK Ā PIESĀRŅOJUMA L ĪMEŅA IEVĒROŠANU  
Ja maksim ālais piesārņojuma līmenis 
pārsniedz augš ējo piesārņojuma 
novērtēšanas slieksni  Ja maksim ālais piesārņojuma līmenis ir 
robežās starp augš ējo un apakš ējo 
piesārņojuma nov ērtēšanas slieksni  
1 mērīšanas stacija uz 20 000 km2 1 mērīšanas stacija uz 40 000 km2 
Salu zonās paraugu ņemšanas vietu skaitu past āvīgiem mērījumiem nosaka, ņemot 
vērā apkārtējā gaisa pies ārņojuma izkliedes iesp ējamo raksturu un potenci ālo 
iedarbību uz veģetāciju. 
 
LV 44   LV VI PIELIKUMS  
REFERENCES METODES S ĒRA DIOKS ĪDA, SLĀPEKĻA DIOKS ĪDA UN 
SLĀPEKĻA OKSĪDU, CIETO DA ĻIŅU (PM 10 un PM 2,5), SVINA, OGLEK ĻA 
OKSĪDA, BENZOLA UN OZONA KONCENTR ĀCIJAS NOV ĒRTĒŠANAI 
A. R EFERENCES METODES M ĒRĪJUMIEM  
1. References metode s ēra dioksīda koncentr ācijas mērījumiem 
Sēra dioksīda koncentr ācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas aprakst īta 
standartā EN 14212:2005 „Apk ārtējā gaisa kvalit āte: standartmetode s ēra dioksīda 
koncentrācijas mērījumiem ar ultraviolet ās fluorescences metodi”. 
2. References metode sl āpekļa dioksīda un sl āpekļa oksīdu koncentr ācijas 
mērījumiem 
Slāpekļa dioksīda un slāpekļa oksīdu koncentr ācijas mērījumiem izmanto references 
metodi, kas aprakst īta standart ā EN 14211:2005 „Apk ārtējā gaisa kvalit āte: 
standartmetode sl āpekļa dioksīda un slāpekļa oksīda koncentr ācijas mērījumiem ar 
hemiluminiscences metodi”. 
3. References metode svina paraugu ņemšanai un koncentr ācijas mērījumiem 
Svina paraugu ņemšanai izmanto references metodi, kas aprakst īta šā pielikuma 
A.4. punkt ā. Svina koncentr ācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas 
aprakstīta standart ā EN 14902:2005 „References metode svina, kadmija, ars ēna un 
niķeļa koncentr ācijas noteikšanai apk ārtējā gaisā”. 
4. References metode cieto da ļiņu PM 10 paraugu ņemšanai un koncentr ācijas 
mērījumiem 
PM 10 paraugu ņemšanai un koncentr ācijas mērījumiem izmanto references metodi, 
kas aprakst īta standart ā EN 12341:1999 „Gaisa kvalit āte: suspend ēto cieto da ļiņu 
PM 10 frakcijas noteikšana; references metode un praktisk ā testa proced ūra, lai 
pierādītu mērīšanas metožu l īdzvērtīgumu references metodei”. 
5. References metode cieto da ļiņu PM 2,5 paraugu ņemšanai un koncentr ācijas 
mērījumiem 
PM 2,5 paraugu ņemšanai un koncentr ācijas mērījumiem izmanto references metodi, 
kas aprakst īta standart ā EN 14907:2005 „Gravimetrisko m ērījumu standartmetode 
suspendēto cieto da ļiņu PM 2,5 frakcijas masas noteikšanai apk ārtējā gaisā”. 
6. References metode benzola paraugu ņemšanai un koncentr ācijas mērījumiem 
Benzola koncentr ācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas aprakst īta 1., 
2. un 3. da ļā standartā EN 14662:2005 „Apk ārtējā gaisa kvalit āte: references metode 
benzola koncentr ācijas mērījumiem”. 
 
LV 45   LV 7. References metode oglek ļa oksīda koncentr ācijas mērījumiem 
Oglekļa oksīda koncentr ācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas aprakst īta 
standartā EN 14626:2005 „Apk ārtējā gaisa kvalit āte: standartmetode oglek ļa oksīda 
koncentrācijas mērījumiem ar neizklied ētās infrasarkan ās spektroskopijas metodi”. 
8. References metode ozona koncentr ācijas mērījumiem 
Ozona koncentr ācijas mērījumiem izmanto references metodi, kas aprakst īta 
standartā EN 14625:2005 „Apk ārtējā gaisa kvalit āte: standartmetode ozona 
koncentrācijas mērījumiem ar ultraviolet ās fotometrijas metodi”. 
B. M ETODES L ĪDZVĒRTĪGUMA PIER ĀDĪŠANA  
1. Dal ībvalsts var izmantot jebkuru citu metodi, ja var pier ādīt, ka ar šo citu metodi 
iegūtie rezult āti ir līdzvērtīgi rezultātiem, kurus ieg ūst ar A punkt ā minētajām 
metodēm, vai — cieto da ļiņu gadījumā — citu metodi, ja attiec īgā dalībvalsts var 
pierādīt, ka min ētajai metodei un references metodei piem īt savstarp ēja atbilstība. 
Pēdējā gadījumā iegūtos rezult ātus koriģē ar koeficientu, lai tie k ļūtu līdzvērtīgi ar 
references metodi ieg ūtajiem rezult ātiem. 
2. Komisija var pras īt, lai dalībvalstis sagatavo un iesniedz zi ņojumu par l īdzvērtīguma 
parādīšanu saska ņā ar1. punktu. 
3. Nov ērtējot 2. punkt ā minētā ziņojuma pie ņemamību, Komisija vad ās pēc tās 
norādījumiem par l īdzvērtīguma par ādīšanu (vēl jāpublicē). Ja līdzvērtīguma 
aptuvenai nodrošin āšanai dalībvalstis izmanto pagaidu koefi cientus, tos apstiprina 
vai groza ar atsauci uz Komisijas nor ādījumiem. 
4. Dal ībvalstis nodrošina to, ka attiec īgā gadījumā korekciju veic ar ī ar atpaka ļejošu 
datumu, kori ģējot senāk veiktu m ērījumu datus, lai nodrošin ātu datu lab āku 
salīdzināmību. 
C. S TANDARTIZ ĀCIJA 
Gāzveida pies ārņotāju tilpumu standartiz ē 293 K temperat ūrā un atmosf ēras 
spiedienā (101,3 kPa). Cietaj ām daļiņām un analiz ējamām cieto da ļiņu sastāvdaļām 
(piemēram, svinam) parauga tilpumu nosaka attiec īgās vides apst ākļos. 
 
LV 46   LV VII PIELIKUMS  
MĒRĶLIELUMI UN ILGTERMI ŅA MĒRĶI 
A. M ĒRĶLIELUMI UN ILGTERMI ŅA MĒRĶI OZONAM  
1. Defin īcijas un krit ēriji 
a) Defin īcijas 
 AOT40 (izsaka (µg/m³)•h) ir starp ību summa starp vienas stundas koncentr āciju 
vērtību, kas ir liel āka par 80 µg/m³ (= 40 miljardda ļas), un koncentr āciju vērtību 80 
µg/m³ attiec īgajā laika posm ā, izmantojot tikai vienas stundas v ērtības, kuras m ēra 
katru dienu laika posm ā starp plkst. 8.00 un 20.00 p ēc Viduseiropas laika1. 
b) Krit ēriji 
Datu apkopošan ā un statistisko parametru apr ēķināšanā datu der īguma pārbaudei izmanto 
šādus kritērijus. 
Parametrs  Nepieciešamais der īgo datu īpatsvars  
Vienas stundas v ērtības 75 % (t.i., 45 min ūtes) 
Astoņu stundu v ērtības 75 % no v ērtībām (t.i., 6 stundas)  
Dienas asto ņu stundu maksim ālais 
vidējais rādītājs, kas ieg ūts no asto ņu 
stundu laika posm ā ik pēc stundas 
aprēķinātiem vidējiem rādītājiem 75 % no asto ņu stundu period ā ik pēc stundas apr ēķinātiem vidējiem 
rādītājiem (t.i., asto ņpadsmit asto ņu stundu dienas vid ējie rādītāji) 
AOT40 90 % no vienas stundas v ērtības laika posmam, kas noteikts, apr ēķinot 
AOT40 v ērtību a 
Gada vidējais 90 % no vienas stundas v ērtības vasarā (no aprīļa līdz septembrim) un 
75 % —ziem ā (no janvāra līdz martam un no oktobra l īdz decembrim) 
atsevišķi 
Pārsniegumu skaits un m ēneša 
maksimālās vērtības 90 % no dienas maksim ālajām astoņu stundu vid ējām vērtībām (27 
pieejamās dienas v ērtības mēnesī) 
90 % no vienas stundas v ērtībām no plkst. 8.00 l īdz 20.00 p ēc 
Viduseiropas laika  
Pārsniegumu skaits un gada 
maksimālās vērtības pieci no sešiem m ēnešiem vasar ā (no aprīļa līdz septembrim)  
a Ja visi iesp ējamie izm ērītie dati nav pieejami, AOT40 lieluma apr ēķināšanai izmanto š ādu formulu:  
AOT40 provizoriskais = AOT40 izmērītais x kopējais iespējamais stundu skaits* 
izmērīto stundas v ērtību skaits 
* Stundu skaits AOT40 defin īcijā noteiktajā laika posm ā (t.i., no plkst. 8.00 l īdz 20.00 p ēc Viduseiropas 
laika katru gadu no 1. maija l īdz 31. jūlijam veģetācijas aizsardz ībai un no 1. apr īļa līdz 
30. septembrim mežu aizsardz ībai). 
                                                 
1 Vai cit ā piemērotā laika posm ā īpaši noma ļos reģionos. 
 
LV 47   LV 2. M ērķlielumi 
Mērķis Parametram 
atbilstīgais laika 
posms  Mērķlieluma skaitlisk ā vērtība Izpildes termi ņš 
(mērķlielums)  
Cilvēka veselības 
aizsardzība maksimālā astoņu 
stundu vid ējā 
dienas vērtība a 120 µg/m3 (nav pie ļaujams pārsniegt 
vairāk nekā 25 dienas kalend āra gadā 
vidēji trijos gados b) 2010 
Veģetācijas aizsardz ība no maija l īdz 
jūlijam AOT40 (apr ēķināts, izmantojot 
vienas stundas v ērtības) 
18 000 µg/m3•h vidēji piecos gados b 2010 
a Maksimālo dienas asto ņu stundu vid ējo koncentr āciju nosaka, p ārbaudot tos vid ējos rādītājus 
astoņās stundās, kas apr ēķināti, pamatojoties uz stundas datiem, un ko atjaunina ik stundu. Katru 
šādi aprēķināto astoņu stundu vid ējo rādītāju attiecina uz dienu, kur ā beidzas konkr ētais astoņu 
stundu laika posms, t.i., pirmais apr ēķina periods jebkurai dienai ir laika posms no plkst. 17.00 
iepriekšējā dienā līdz plkst. 1.00 n ākamajā dienā; pēdējais aprēķina periods jebkurai dienai ir laika 
posms no plkst. 16.00 l īdz plkst. 24.00 attiec īgajā dienā. 
b Ja triju vai piecu gadu vid ējos rādītājus nevar noteikt, pamatojoties uz piln īgu un sec īgu gada datu 
kopumu, minim ālie gada dati, kas nepieciešami, lai p ārbaudītu atbilstību mērķlielumam, ir š ādi: 
– mērķlielumam cilv ēka veselības aizsardz ībai — der īgi dati par vienu gadu, 
– mērķlielumam ve ģetācijas aizsardz ībai — der īgi dati par trim gadiem. 
 
3. Ilgtermi ņa mērķi 
Mērķis Parametram atbilst īgais 
laika posms  Mērķlieluma skaitlisk ā 
vērtība Izpildes 
termiņš 
(ilgtermiņa 
mērķis) 
Cilvēka veselības 
aizsardzība maksimālā astoņu stundu 
vidējā dienas vērtība 
kalendāra gadā 120 µg/m3 - 
Veģetācijas aizsardz ība no maija l īdz jūlijam AOT40 (apr ēķināts, 
izmantojot vienas stundas 
vērtības) 
6000 µg/m3•h - 
 
LV 48   LV VIII PIELIKUMS  
PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU KLASIFIK ĀCIJAS UN NOVIETOJUMA 
KRITĒRIJI OZONA KONCENTR ĀCIJAS NOV ĒRTĒŠANAI 
Pastāvīgiem mērījumiem piem ēro šādus nosac ījumus. 
A. P ARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MAKRONOVIETOJUMS  
Mērīšanas 
stacijas 
veids Monitoringa m ērķis Mērījumu datu 
reprezentativit āte a Makronovietojuma krit ēriji 
Pilsētas 
stacija  Cilvēka veselības 
aizsardzībai: 
novērtēt ozona pies ārņojuma 
ietekmi uz pils ētas 
iedzīvotājiem, t.i., viet ās, 
kurās ir liels iedz īvotāju 
blīvums un sam ēra liela 
ozona koncentr ācija un kuras 
reprezentat īvi raksturo 
ietekmi uz iedz īvotājiem daži km2 Tālu no tādu vietējo emisijas avotu ietekmes 
kā transportl īdzekļi, degvielas uzpildes 
stacijas u.c. 
Atklātas teritorijas, kur ās var mērīt 
piesārņojumu, kas sajaucies no daž ādiem 
piesārņojuma avotiem. Pils ētu dzīvojamie un 
rūpnieciskie rajoni, parki (novietot att ālāk no 
kokiem), lielas ielas vai laukumi ar nelielu 
satiksmi vai bez t ās, atklātas teritorijas pie 
izglītības, sporta un atp ūtas objektiem  
Piepilsētas 
stacija  Cilvēka veselības un 
veģetācijas aizsardz ībai: 
novērtēt tiešu vai netiešu 
ozona pies ārņojuma ietekmi 
uz iedzīvotājiem un 
veģetāciju aglomer ācijas 
nomalēs, kurās raksturīgs 
augsts ozona pies ārņojuma 
līmenis  daži desmiti km2 Noteiktā attālumā no visliel āko emisiju 
apgabaliem, valdošo v ēju virzien ā tādos 
apstākļos, kas veicina ozona veidošanos. 
Vietās, kurās iedzīvotāji, jutīgas augu 
kultūras vai dab īgas ekosist ēmas atrodas 
aglomerācijas nomal ēs, kurās raksturīgs 
augsts ozona pies ārņojums. 
Vajadzības gadījumā dažas piepils ētas 
stacijas izvieto ar ī valdošajiem v ējiem 
pretējā virzienā (raugoties no galvenajiem 
emisijas avotiem), lai noteiktu ozona 
piesārņojuma fona l īmeni attiec īgajā reģionā
Lauku stacija  Cilvēka veselības un 
veģetācijas aizsardz ībai: 
novērtēt ozona pies ārņojuma 
ietekmi uz re ģiona 
iedzīvotājiem, augu kult ūrām 
un dabīgām ekosist ēmām reģionāls mērogs 
(daži km2) Stacijas var izvietot neliel ās apdzīvotās 
vietās un/vai apgabalos ar dab īgām 
ekosistēmām, mežiem, s ējumiem un 
stādījumiem. 
Raksturo ozona pies ārņojuma līmeni tālu no 
vietējiem emisiju avotiem, piem ēram, 
rūpnieciskām iekārtām un autoce ļiem. 
Atklātas teritorijas, kas neatrodas kalna 
virsotnē 
Lauku fona 
stacija  Veģetācijas un cilv ēka 
veselības aizsardz ībai: 
novērtēt ozona pies ārņojuma 
ietekmi uz augu kult ūrām un 
dabīgām ekosist ēmām 
reģionā, kā arī uz 
iedzīvotājiem reģionāls, valsts vai 
kontinent āls mērogs 
(no 1000 l īdz 
10 000 km2) Stacijas izvieto apgabalos ar zemu 
iedzīvotāju blīvumu, piem ēram, apgabalos a r 
dabīgām ekosist ēmām, mežiem, t ālu no 
pilsētām un rūpnieciskajiem rajoniem, k ā arī 
no vietējiem emisiju avotiem. 
Jāvairās no vietām, kurās pastiprin āti 
veidojas piezemes inversijas apst ākļi, kā arī 
no kalnu virsotn ēm. 
Nav ieteicamas piekrastes teritorijas, kur ās 
raksturīgi vietējie vēju diennakts cikli  
a Ja iespējams, paraugus ņem vietās, kas rakstur īgas līdzīgām teritorij ām, kuras neatrodas paraug u
ņemšanas vietu tieš ā tuvumā. 
 
LV 49   LV Lauku staciju un lauku fona st aciju izvietojums vajadz ības gadījumā jāsaskaņo ar monitoringa 
prasībām, kas noteiktas Komisijas 1994. gada 29. apr īļa Regulā (EK) Nr. 1091/94, ar ko 
paredz dažus s īki izstrādātus noteikumus Padomes Regulas  (EEK) Nr. 3528/86 par Kopienas 
mežu aizsardz ību no atmosf ēras piesārņojuma īstenošanai1. 
B. P ARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MIKRONOVIETOJUMS  
Ciktāl tas ir izpild āms, jāievēro III pielikuma B punkt ā paredzētā procedūra attiecībā uz 
paraugu ņemšanas vietu mikronoviet ojumu, nodrošinot ar ī to, lai paraugu ņemšanas ier īces 
ieplūdes atvere b ūtu novietota t ālu no tādiem avotiem k ā kurtuves un sadedzin āšanas dūmvadi 
un vairāk nekā 10 m att ālumā no tuvākā ceļa, šo attālumu palielinot tieši proporcion āli 
satiksmes intensit ātei. 
C. V IETAS IZV ĒLES DOKUMENT ĒŠANA UN P ĀRSKATĪŠANA  
Jāievēro III pielikuma C punkt ā paredzētā procedūra, pienācīgi caurskatot un interpret ējot 
monitoringa datus un ņemot vērā meteorolo ģiskos un foto ķīmiskos procesus, kas ietekm ē 
attiecīgajā vietā izmērīto ozona koncentr āciju. 
                                                 
1 OV L 125, 18.5.1994., 1. lpp. 
 
LV 50   LV IX PIELIKUMS  
PARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIM ĀLĀ SKAITA NOTEIKŠANAS KRIT ĒRIJI 
PASTĀVĪGIEM OZONA KONCENTR ĀCIJAS M ĒRĪJUMIEM 
A. P ARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIM ĀLAIS SKAITS PAST ĀVĪGIEM NEP ĀRTRAUKTIEM 
MĒRĪJUMIEM , LAI P ĀRBAUDĪTU ATBILST ĪBU MĒRĶLIELUMIEM , ILGTERMI ŅA 
MĒRĶIEM UN IEDZ ĪVOTĀJU INFORM ĒŠANAS R ĀDĪTĀJAM UN TRAUKSMES SLIEKSNIM , 
JA ŠĀDI MĒRĪJUMI IR VIEN ĪGAIS INFORM ĀCIJAS AVOTS  
Iedzīvotāju skaits 
(× 1000) Aglomerācijas 
(pilsētas un piepils ētas) aCitas zonas 
(piepilsētas un lauku 
apvidi) a Lauku fona apvidi  
< 250  1 
< 500 1 2 
< 1000 2 2 
< 1500 3 3 
< 2000 3 4 
< 2750 4 5 
< 3750 5 6 
> 3750 1 papildu 
mērīšanasstacija uz 
2 miljoniem iedz īvotāju 1 papildu m ērīšanas 
stacija uz 2 miljoniem 
iedzīvotāju vidēji 1 mērīšanas stacija uz 
50 000 km2 visā valsts teritorij ā b 
 
a Vismaz 1 m ērīšanas stacija piepils ētas zonās, kur pies ārņojuma iedarb ība uz iedz īvotājiem varētu būt 
vislielākā. Aglomer ācijās vismaz 50 % staciju j āatrodas piepils ētas zonās. 
b Kompleks ā teritorijā vēlams ierīkot 1 mērīšanas staciju uz 25 000 km2. 
B. P ARAUGU ŅEMŠANAS VIETU MINIM ĀLAIS SKAITS PAST ĀVĪGIEM M ĒRĪJUMIEM 
ZONĀS UN AGLOMER ĀCIJĀS, KURĀS TIECAS SASNIEGT ILGTERMI ŅA MĒRĶUS 
Ozona paraugu ņemšanas vietu skaitam j ābūt pietiekamam, lai apvienojum ā ar citiem gaisa 
kvalitātes novērtēšanas līdzekļiem (piem ēram, model ēšana, slāpekļa dioksīda mērījumi) 
novērtētu ozona pies ārņojuma att īstības tendences un atbilst ību ilgtermi ņa mērķiem. 
Aglomerācijās un citās zonās izvietoto staciju skaitu var samazin āt par vienu trešda ļu no 
A punktā norādītā paraugu ņemšanas vietu skaita. Viet ās, kur past āvīgie mērījumi ir vien īgais 
informācijas avots, ier īko vismaz vienu m ērīšanas staciju. Zon ās, kur izmanto gaisa kvalit ātes 
novērtēšanas papildl īdzekļus, un tādēļ tajās nav m ērīšanas staciju, ozona koncentr āciju 
pienācīgu novērtēšanu attiec ībā uz ilgtermi ņa mērķiem nodrošina, izmantojot blakus zon ās 
esošās mērīšanas stacijas. Lauku apvid ū jābūt vienai fona m ērījumu stacijai uz 100 000 km2. 
 
LV 51   LV X PIELIKUMS  
OZONA PREKURSORU M ĒRĪJUMI 
A. M ĒRĶI 
Galvenie š ādu mērījumu mērķi ir iegūt datus att īstības tenden ču analīzei attiecībā uz ozona 
prekursoriem, nov ērtēt emisiju samazin āšanas strat ēģiju efektivit āti, pārbaudīt emisiju 
inventariz ācijas atbilst ību un sal āgot konstat ētās piesārņojuma koncentr ācijas ar emisiju 
avotiem. 
Papildu m ērķis ir veicin āt izpratni par ozona veidošan ās un prekursoru izkliedes procesiem, 
kā arī fotoķīmisko mode ļu pielietošana. 
B. V IELAS  
Mērāmie ozona prekursori ir vismaz sl āpekļa oksīdi (NO un NO 2) un šādi gaistošie organiskie 
savienojumi: 
 1- butēns izo prēns etilbenzols
etāns trans -2-butēns n-heksāns m-u n  p-ksilols 
etilēns cis-2-butēns i-heks āns o-ksilols
acetilēns 1,3- butadiēns n-heptāns 1,2,4-trimetilbenzols 
propāns n-pentāns n-oktāns 1,2,3-trimetilbenzols 
propēns i- pentāns i-o ktāns 1,3,5-trimetilbenzols 
n-butāns 1- pentēns benzols formalde hīds 
i-butāns 2- pentēns toluols visi o gļūdeņraži, izņemot metānu
C. N OVIETOJUMS  
Mērījumi jāveic pilsētas un piepils ētas mērīšanas stacij ās, kas izveidotas saska ņā ar šīs 
direktīvas prasībām un ko uzskata par atbilstoš ām monitoringa m ērķiem, kas min ēti A punkt ā. 
 
LV 52   LV XI PIELIKUMS  
ROBEŽV ĒRTĪBAS CILV ĒKA VESEL ĪBAS AIZSARDZ ĪBAI 
Parametram 
atbilstīgais 
laika posms  Robežvērtība Pielaides robeža  Izpildes 
termiņš 
(robežvērtība)
Sēra dioksīds 
1 stunda  350 µg/m3, nedrīkst pārsniegt 
vairāk kā 24 reizes kalend āra gadā 150 µg/ m3 (43 %)  
1 diena  125 µg/m3, nedrīkst pārsniegt 
vairāk kā 3 reizes kalend āra gadā nav  
Slāpekļa dioksīds 
1 stunda  200 µg/m3, nedrīkst pārsniegt 
vairāk kā 18 reizes kalend āra gadā 1999. gada 19. j ūlijā tā ir 50 %, un to 
samazina 2001. gada 1. janv ārī un 
turpina vien ādās daļās samazin āt 
katrus 12 m ēnešus, līdz 2010. gada 
1. janvārī tās vērtība ir 0 %  2010. gada 
1. janvāris 
Kalendāra 
gads 40 µg/m3 1999. gada 19. j ūlijā tā ir 50 %, un to 
samazina 2001. gada 1. janv ārī un 
turpina vien ādās daļās samazin āt 
katrus 12 m ēnešus, līdz 2010. gada 
1. janvārī tās vērtība ir 0 %  2010. gada 
1. janvāris 
Oglekļa oksīds 
Maksimālā 
astoņu stundu 
vidējā dienas 
vērtība 1 10 mg/m3 60 %  
Benzols  
Kalendāra 
gads 5 µg/m3 2000. gada 13. decembr ī tā ir 5 µg/m3 
(100 %), un to samazina 2006. gada 
1. janvārī un turpina par 1 µg/m3 
samazināt katrus 12 m ēnešus, līdz 
2010. gada 1. janv ārī tās vērtība ir 
0 % 2010. gada 
1. janvāris 
Svins  
Kalendāra 
gads 0,5 µg/m3 100 %  
 
LV 53   LV PM 10 
1 diena  50 µg/m3, nedrīkst pārsniegt vair āk 
kā 35 reizes kalend āra gadā 50 %  
Kalendāra 
gads 40 µg/m3 20 %  
1 Maksimālo dienas asto ņu stundu vid ējo koncentr āciju nosaka, p ārbaudot tos vid ējos rādītājus astoņās 
stundās, kas apr ēķināti, pamatojoties uz stundas datiem, un ko atjaunina ik stundu. Katru š ādi 
aprēķināto astoņu stundu vid ējo rādītāju attiecina uz dienu, kur ā beidzas konkr ētais astoņu stundu laika 
posms, t.i., pirmais apr ēķina periods jebkurai dienai ir laika posms no plkst. 17.00 iepriekš ējā dienā 
līdz plkst. 1.00 n ākamajā dienā; pēdējais aprēķina periods jebkurai dienai ir laika posms no plkst. 16.00 
līdz plkst. 24.00 attiec īgajā dienā. 
 
LV 54   LV XII PIELIKUMS  
IEDZĪVOTĀJU INFORM ĒŠANAS R ĀDĪTĀJS UN TRAUKSMES SLIEKSNIS 
A. T RAUKSMES SLIEKSNIS PIES ĀRŅOJOŠĀM VIELĀM, IZŅEMOT OZONU  
Trīs secīgās stundās jāmēra vietā, kas reprezent ē gaisa kvalit āti vismaz 100 km2 lielā 
teritorijā vai visā zonā vai aglomer ācijā, izvēloties maz āko no min ētajām platībām. 
Piesārņojošā viela Trauksmes slieksnis  
Sēra dioksīds 500 µg/m3 
Slāpekļa dioksīds 400 µg/m3 
B. I EDZĪVOTĀJU INFORM ĒŠANAS R ĀDĪTĀJS UN TRAUKSMES SLIEKSNIS OZONAM  
Mērķis Parametram atbilst īgais laika 
posms  Parametra skaitlisk ā vērtība 
Informēšana 1 stunda  180 µg/m3 
Trauksme  1 stunda a 240 µg/m3 
a Direktīvas 18. panta īstenošanas vajadz ībām trauksmes sliekš ņa pārsniegums j āmēra vai 
jāprognozē attiecībā uz trim sec īgām stundām. 
 
LV 55   LV XIII PIELIKUMS  
KRITISKAIS PIES ĀRŅOJUMA L ĪMENIS VE ĢETĀCIJAS AIZSARDZ ĪBAI 
Parametram atbilst īgais 
laika posms  Kritiskais pies ārņojuma 
līmenis  Pielaides robeža  Izpildes termi ņš 
(kritiskais 
piesārņojuma līmenis)  
Sēra dioksīds 
Kalendāra gads un ziema 
(no 1. oktobra l īdz 
31. martam)  20 µg/ m3 nav   
Slāpekļa oksīdi 
Kalendāra gads  30 µg/m3 NO x nav   
 
LV 56   LV XIV PIELIKUMS  
PM 2,5 IEDARB ĪBAS MAZIN ĀJUMA M ĒRĶIS UN PREVENT ĪVĀ ROBEŽV ĒRTĪBA  
A. V IDĒJAIS IEDARB ĪBAS RĀDĪTĀJS (AEI) 
Vidējo iedarbības rādītāju (AEI), kura m ērvienība ir µg/m3, nosaka, pamatojoties uz 
pilsētas fona stacij ās veiktajiem m ērījumiem zon ās un aglomer ācijās visā dalībvalsts 
teritorijā. Šis rādītājs ir triju kalend āra gadu period ā ik pēc gada apr ēķinātas vidējās 
koncentrācijas vid ējā vērtība visās paraugu ņemšanas viet ās, kuras izveidotas 
atbilstīgi 6. un 7. pantam. T ādējādi, ja apsekojuma gads ir 2010. gads, tam 
atbilstošais AEI ir 2008., 2009. un 2010. gad ā izmērītās koncentr ācijas vidējā 
vērtība. Līdzīgā veidā 2020. gadam atbilstošais AEI b ūs triju gadu period ā 
aprēķinātas vidējās koncentr ācijas vid ējā vērtība visās paraugu ņemšanas 
vietās 2018., 2019. un 2020. gad ā. 
B. I EDARBĪBAS MAZIN ĀJUMA M ĒRĶIS 
Iedarbības mazin ājuma mērķis attiecībā pret AEI 
2010. gad ā Izpildes termi ņš (iedarbības 
mazinājuma mērķi) 
20 % 2020 
Ja ar µg/m3 izteiktā vidējā iedarbības rādītāja vērtība apsekojuma gad ā ir 7 µg/m3 vai 
mazāka, tad iedarb ības mazin ājuma mērķis ir nulle. 
C. P REVENT ĪVĀ ROBEŽV ĒRTĪBA 
Parametram 
atbilstīgais 
laika posms  Preventīvā 
robežvērtība Pielaides robeža 1 Izpildes termi ņš 
(preventīvā 
robežvērtība) 
Kalendāra 
gads 25 µg/m3 šīs direktīvas spēkā stāšanās dienā tā ir 
20 %, un to samazina n ākamā gada 
1. janvārī un turpina vien ādās daļās 
samazināt katrus 12 m ēnešus, līdz 
2010. gada 1. janv ārī tās vērtība ir 0 %  2010. gada 
1. janvāris 
1 Maksimālo pielaides robežu turkl āt piemēro saskaņā ar 15. panta 4. punktu.  
 
LV 57   LV XV PIELIKUMS  
INFORM ĀCIJA, KAS IEK ĻAUJAMA VIET ĒJOS, REĢIONĀLAJOS VAI VALSTS 
PLĀNOS VAI PROGRAMM ĀS APKĀRTĒJĀ GAISA KVALIT ĀTES 
UZLABOŠANAI 
A. S ASKAŅĀ AR 21. PANTU (GAISA KVALIT ĀTES PLĀNI VAI PROGRAMMAS ) SNIEDZAM Ā 
INFORM ĀCIJA 
1. Teritorijas, kur ās konstatēts pārmērīgs piesārņojums: 
(a) reģions; 
(b) pilsēta (karte); 
(c) mērīšanas stacija (karte, ģeogrāfiskās koordinātas). 
2. Visp ārīgā informācija: 
(a) zonas veids (pils ēta, rūpnieciska teritorija vai lauku teritorija); 
(b) piesārņojuma aptuven ā izplatība (km2) un pies ārņojuma iedarb ībai pakļauto 
iedzīvotāju skaits;  
(c) vajadzīgie dati par klimatu;  
(d) attiecīgie topogr āfiskie dati;  
(e) pietiekama inform ācija par attiec īgo vides kvalit ātes mērķu veidiem konkr ētajā 
zonā.  
3. Kompetent ās iestādes 
Par gaisa kvalit ātes uzlabošanas pl ānu izstrādi un īstenošanu atbild īgo personu v ārds 
vai nosaukums un adrese. 
4. Pies ārņojuma veids un nov ērtējums: 
(a) iepriekšējos gados (pirms gaisa kvalit ātes uzlabošanas pas ākumu īstenošanas) 
novērotās koncentr ācijas; 
(b) laikā kopš pasākumu uzs ākšanas izm ērītās koncentr ācijas; 
(c) izmantotās novērtējuma metodes.  
5. Pies ārņojuma izcelsme: 
(a) galveno gaisu pies ārņojošo vielu emisijas avot u saraksts (karte); 
(b) kopējais piesārņojošo vielu emisijas daudzums (tonnas gad ā) no šiem avotiem;  
(c) informācija par gaisa pies ārņojuma pārnesi no citiem apgabaliem.  
 
LV 58   LV 6. Situ ācijas analīze: 
(a) sīka inform ācija par faktoriem, kas ir p ārsnieguma rašan ās pamatā (piemēram, 
transportl īdzekļi, arī tie, kas tikai š ķērso teritoriju, vai ar ī sekundāro 
piesārņojošo vielu veidošan ās atmosfērā); 
(b) sīka inform ācija par iesp ējamajiem pas ākumiem gaisa kvalit ātes uzlabošanai.  
7. S īka inform ācija par pas ākumiem vai projektiem gaisa kvalit ātes uzlabošanai, kas 
pieņemti vai īstenoti pirms š īs direktīvas stāšanās spēkā: 
(a) vietējie, reģionālie, valsts un starptautiskie pas ākumi; 
(b) šo pasākumu rezult āti.  
8. S īka inform ācija par pas ākumiem vai projektiem, kas pies ārņojuma samazin āšanas 
nolūkā pieņemti vai īstenoti pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā: 
(a) visu projekt ā ietverto pas ākumu uzskait ījums un apraksts; 
(b) īstenošanas grafiks; 
(c) plānotais gaisa kvalit ātes uzlabojuma nov ērtējums un paredzamais atbilst īgo 
mērķu sasniegšanas laiks.  
9. S īka inform ācija par pl ānotajiem vai sagatavošan ā esošajiem ilgtermi ņa pasākumiem 
vai projektiem. 
10. To publik āciju, dokumentu un citu informat īvu materi ālu saraksts, kas izmantoti šaj ā 
pielikumā prasītās informācijas nodrošin āšanai.  
B. S ASKAŅĀ AR 20. PANTA 1. PUNKTA b) APAKŠPUNKTU (GAISA PIES ĀRŅOJUMA 
MAZINĀŠANAS PROGRAMMA ) SNIEDZAM Ā INFORM ĀCIJA 
1. Visa inform ācija, kas paredz ēta šā pielikuma A punkt ā. 
2. Inform ācija par turpm āk minēto direktīvu izpildes statusu:  
1. Padomes 1970. gada 20. marta Direkt īva 70/220/EEK par dal ībvalstu ties ību 
aktu tuvin āšanu attiec ībā uz pasākumiem, kas j āveic, lai nov ērstu gaisa 
piesārņošanu, kuru rada g āzu izplūde no meh ānisko transportl īdzekļu 
dzirksteļaizdedzes motoriem1; 
2. Padomes 1987. gada 3. decembra Direkt īva 88/77/EEK par dal ībvalstu ties ību 
aktu tuvin āšanu attiec ībā uz pasākumiem, kas j āveic, lai samazin ātu gāzveida 
piesārņojuma emisiju no d īzeļmotoriem, kurus izmanto transportl īdzekļos2. 
                                                 
1 OV L 76, 6.4.1970, 1. lpp. 
2 OV L 36, 9.2.1988., 33. lpp. 
 
LV 59   LV 3. Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direkt īva 94/63/EK 
par kontroli attiec ībā uz gaistošu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko 
rada benz īna glabāšana un nos ūtīšana no termin āliem uz degvielas uzpildes 
stacijām3; 
4. Padomes 1996. gada 24. septembra Direkt īva 96/61/EK par pies ārņojuma 
integrētu novēršanu un kontroli4; 
5. Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 16. decembra Direkt īva 97/68/EK 
par dalībvalstu ties ību aktu tuvin āšanu attiec ībā uz pasākumiem pret g āzveida 
un daļiņveida pies ārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzst āda 
visurgājējai tehnikai5. 
6. Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direkt īva 98/70/EK, 
kas attiecas uz benz īna un dīzeļdegvielu kvalit āti un ar ko groza Padomes 
Direktīvu 93/12/EEK6; 
7. Padomes 1999. gada 11. marta Direkt īva 1999/13/EK par gaistošu organisko 
savienojumu emisijas ierobežošanu no organiskiem š ķīdinātājiem noteiktos 
darbības veidos un iek ārtās7; 
8. Padomes 1999. gada 26. apr īļa Direktīva 1999/32/EK, ar ko paredz s ēra satura 
samazināšanu konkr ētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza 
Direktīvu 93/12/EEK8; 
9. Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 4. decembra Direkt īva 2000/76/EK 
par atkritumu sadedzin āšanu9; 
10. Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direkt īva 2001/80/EK 
par ierobežojumiem attiec ībā uz dažu pies ārņojošo vielu emisiju gais ā no 
lielām sadedzin āšanas iekārtām; 
11. Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direkt īva 2001/81/EK 
par valst īm noteikto maksim āli pieļaujamo emisiju daž ām atmosf ēru 
piesārņojošām vielām; 
12. Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. apr īļa Direktīva 2004/42/EK, 
ar ko ierobežo gaistošu organisko savienojumu emisijas no organiskiem 
šķīdinātājiem dažu veidu kr āsās un lakās, un transportl īdzekļu pārklājuma 
atjaunošanas l īdzekļos un groza Direkt īvu 1999/13/EK10; 
                                                 
3 OV L 365, 31.12.1994., 24. lpp. 
4 OV L 257, 10.10.1996., 22. lpp. 
5 OV L 59, 27.2.1998., 1. lpp. 
6 OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp. 
7 OV L 85, 29.3.1999., 1. lpp. 
8 OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp. 
9 OV L 332, 28.12.2000, 91. lpp. 
10 OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp. 
 
LV 60   LV 13. Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva […] par ener ģijas galapat ēriņa 
efektivitāti un energopakalpojumiem11. 
14. Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva […], ar ko groza 
Direktīvu 1999/32/EK attiec ībā uz sēra saturu ku ģu degvielā12; 
3. Inform ācija par visiem gaisa pies ārņojuma mazin āšanas pas ākumiem, kuru 
īstenošana tikusi apsv ērta saistībā ar gaisa kvalit ātes mērķu pārsnieguma nov ēršanu, 
tostarp par turpm āk minētajiem pas ākumiem. 
Aglomerācijas vai zonas m ērogā 
(a) Stacionāru avotu rad īto emisiju samazin āšana, nodrošinot pies ārņojošo mazo 
un vidējo stacion āro (arī biomasas) sadedzin āšanas iek ārtu aprīkošanu ar 
emisijas kontroles ier īcēm vai aizst āšanu ar cit ām iekārtām. 
(b) Transportl īdzekļu radīto emisiju samazin āšana, apr īkojot tos ar emisijas 
kontroles ier īcēm. Jāapsver ekonomisku stimulu izmantojums šo pas ākumu 
uzsākšanai. 
(c) Atbilstīgi rokasgr āmatai par videi draudz īgu valsts iepirkumu13 izdarītais 
autotransporta l īdzekļu, degvielu un sadedzin āšanas iek ārtu valsts iepirkums, 
tostarp 
– jaunu transportl īdzekļu iepirkšana, ar ī tādu, kuru rad ītais emisiju apjoms 
ir neliels, 
– „tīrāku” transportl īdzekļu pārvadāšanas pakalpojumu iepirkums, 
– tādu stacion āru sadedzin āšanas iek ārtu iepirkšana, kuru rad ītais emisiju 
apjoms ir neliels, 
– tādu degvielu iepirkšana stacion ārām un pārvietojam ām iekārtām, kuru 
radītais emisiju apjoms ir neliels. 
(d) Pasākumi, kuru m ērķis ir ierobežot transporta rad ītās emisijas ar satiksmes 
plānošanas un p ārvaldības palīdzību (tostarp sastr ēguma maks ājumi, daž ādi 
tarifi transportl īdzekļa novietošanai st āvvietā un citi ekonomiski stimuli; „zema 
emisiju līmeņa zonu” izveide). 
(e) Pasākumi, kuru m ērķis ir veicin āt mazāk piesārņojošu transportl īdzekļu veidu 
izmantošanu. 
(f) Tādu degvielu izmantojuma nodrošin āšana mazās, vidējās un lielās stacionārās 
un pārvietojam ās iekārtās, kuru rad ītais emisiju apjoms ir neliels. 
                                                 
11 OV L […], […], […]. lpp. 
12 OV L […], […], […]. lpp. 
13 SEK(2004) 1050 
 
LV 61   LV Reģionālā vai valsts m ērogā 
(g) Pasākumi, kuru m ērķis ir samazin āt gaisa pies ārņojumu, izmantojot 
Direktīvā 96/61/EK paredz ēto atļauju sist ēmu, Direkt īvā 2001/80/EK 
paredzētos valsts pl ānus un t ādus ekonomiskos instrumentus k ā nodokļi, 
maksājumi un emisiju tirdzniec ība. 
 
LV 62   LV XVI PIELIKUMS  
SABIEDR ĪBAS INFORM ĒŠANA 
1. Dal ībvalstis nodrošina to, ka sabiedr ībai regul āri dara pieejamu atjaunin ātu 
informāciju par š īs direktīvas reglament ēto piesārņojošo vielu koncentr ācijām 
apkārtējā gaisā.  
2. Attiec īgās koncentr ācijas apk ārtējā gaisā izsaka ar paramentra vid ējo vērtību 
atbilstīgajā laika posm ā, kā paredzēts VII un XI l īdz XIV pielikum ā. Sniegtaj ā 
informācijā norāda vismaz koncentr ācijas, kas p ārsniedz gaisa kvalit ātes mērķus, 
piemēram, robežv ērtības, prevent īvās robežv ērtības, mērķlielumus, trauksmes 
sliekšņus, iedzīvotāju inform ēšanas rādītājus vai ilgtermi ņa mērķus reglament ētajai 
piesārņojošajai vielai. Taj ā sniedz ar ī īsu novērtējumu attiec ībā uz gaisa kvalit ātes 
mērķiem un inform āciju par konkr ētās piesārņojošās vielas ietekmi uz cilv ēka 
veselību un, attiec īgā gadījumā, uz veģetāciju.  
3. Inform āciju par s ēra dioksīda, slāpekļa dioksīda, cieto da ļiņu, ozona un oglek ļa 
oksīda koncentr āciju apkārtējā gaisā atjaunina vismaz ik dienu vai, vajadz ības 
gadījumā, ik stundu. Inform āciju par svina un benzola koncentr āciju apkārtējā gaisā, 
ko izsaka ar vid ējo vērtību iepriekš ējos 12 mēnešos, atjaunina reizi trijos m ēnešos 
vai, vajadz ības gadījumā, reizi mēnesī.  
4. Dal ībvalstis nodrošina to, ka sabiedr ība laikus sa ņem inform āciju par faktisku vai 
prognozētu trauksmes sliekš ņa vai iedz īvotāju inform ēšanas rādītāja pārsniegumu. 
Minētajā informācijā iekļauj vismaz š ādas ziņas. 
(a) Informācija par nov ērotajiem p ārsniegumiem: 
– pārsniegšanas vieta vai apgabals, 
– pārsniegtais parametrs (iedz īvotāju inform ēšanas rādītājs vai trauksmes 
slieksnis), 
– pārsnieguma s ākuma laiks un ilgums, 
– ozona pies ārņojuma gad ījumā — augst ākā vienas stundas koncentr ācija 
un augstākā astoņu stundu vid ējā koncentrācija. 
(b) Prognoze n ākamajai p ēcpusdienai, dienai vai dien ām: 
– iedzīvotāju inform ēšanas rādītāja un/vai trauksmes sliekš ņa paredzam ā 
pārsnieguma ģeogrāfiskais apgabals, 
– piesārņojošās vielas koncentr ācijas paredzam ās izmaiņas (stāvokļa 
uzlabošan ās, stabiliz ēšanās vai pasliktin āšanās), norādot šo izmai ņu 
cēloņus. 
(c) Informācija par attiec īgajām iedzīvotāju riska grup ām, piesārņojuma iesp ējamo 
ietekmi uz cilv ēka veselību un ieteicamo r īcību: 
– informācija par iedz īvotāju riska grup ām, 
 
LV 63   LV – iespējamo simptomu apraksts, 
– attiecīgajām iedzīvotāju riska grup ām ieteicamie piesardz ības pasākumi, 
– vietas, kur var atrast s īkāku inform āciju. 
(d) Informācija par prevent īvajām darbībām piesārņojuma un/vai t ā iedarbības 
mazināšanai, nor ādot galven ās piesārņojumu izraisoš ās nozares; ieteikumi par 
to, kā rīkoties, lai samazin ātu emisijas.  
(e) Prognozētu pārsniegumu gad ījumā dalībvalstis veic pas ākumus, lai 
nodrošinātu, ka šādas ziņas sniegtu tikt āl, cik tas ir izpild āms.  
 
LV 64   LV XVII PIELIKUMS  
ATBILST ĪBAS TABULA 
Šī direktīva Direkt īva 
96/62/EK Direktīva 
1999/30/EK Direktīva 
2000/69/EK Direktīva 
2002/3/EK 
1. pants 1. pants 1. pants 1. pants 1. pants 
2. panta 1. l īdz 
5. punkts 2. panta 1. l īdz 
5. punkts - - - 
2. panta 6. un 
7. punkts - - - - 
2. panta 
8. punkts 2. panta 
8. punkts 2. panta 
7. punkts - - 
2. panta 
9. punkts 2. panta 
6. punkts - - 2. panta 
9. punkts 
2. panta 10. punkts 2. panta 
7. punkts 2. panta 
6. punkts - 2. panta 
11. punkts 
2. panta 11. punkts - - - 2. panta 
12. punkts 
2. panta 12. un 13. punkts - 2. panta 13. un 
14. punkts 2. panta a) un 
b) punkts - 
2. panta 
14. punkts - - - 2. panta 
10. punkts 
2. panta 15. un 16. punkts 2. panta 9. un 
10. punkts 2. panta 8. un 
9. punkts - 2. panta 7. un 
8. punkts 
2. panta 17. un 18. punkts - 2. panta 11. un 
12. punkts - - 
2. panta 19., 20. 
un 21. punkts - - - - 
2. panta 
22. punkts - 2. panta 
10. punkts - - 
2. panta 23. un 
24. punkts 6. panta 
5. punkts - - - 
2. panta 
25. punkts - - - 2. panta 
13. punkts 
 
LV 65   LV 3. pants, iz ņemot 
1. punkta f) apakšpunktu 3. pants - - - 
3. panta 
1. punkta f) apakšpunkts - - - - 
4. pants 2. panta 9. un 
10. punkts; 
6. panta 
1. punkts - - - 
5. pants - 7. panta 
1. punkts 5. panta 
1. punkts - 
6. panta 1. l īdz 
4. punkts 6. panta 1. l īdz 
4. punkts - - - 
6. panta 
5. punkts - - - - 
7. pants - 7. panta 2. un 
3. punkts ar grozījumiem -5. panta 2. un 3. 
punkts ar grozījumiem  
8. pants - 7. panta 
5. punkts 5. panta 
5. punkts - 
9. pants - - - 9. panta 
1. punkta pirmais un otrais apakšpunkts  
10. pants - - - 9. panta 1. l īdz 
3. punkts ar grozījumiem 
11. panta 
1. punkts - - - 9. panta 
4. punkts 
11. panta 2. punkts - - - - 
12. pants 9. pants - - - 
 
LV 66   LV 13. panta 
1. punkts - 3. panta 
1. punkts; 4. panta 1. punkts; 5. panta 1. punkts; 6. pants 3. panta 
1. punkts un 4. pants - 
13. panta 
2. punkts - 3. panta 
2. punkts un 4. panta 2. punkts - - 
13. panta 
3. punkts - 5. panta 
5. punkts - - 
14. pants - 3. panta 
1. punkts un 4. panta 1. punkts ar grozījumiem - - 
15. pants - - - - 
16. panta 
1. punkts - - - 3. panta 
1. punkts un 4. panta 1. punkts 
16. panta 2. punkts - - - 3. panta 2. un 
3. punkts 
16. panta 3. punkts - - - 4. panta 
2. punkts 
17. pants - - - 5. pants 
18. pants 10. pants ar 
grozījumiem 8. panta 
3. punkts - 6. pants ar 
grozījumiem 
19. pants - 3. panta 
4. punkts un 5. panta 4. punkts ar grozījumiem - - 
20. pants - - - - 
21. pants 8. panta 1. l īdz 
4. punkts ar - - - 
 
LV 67   LV grozījumiem 
22. pants 7. panta 
3. punkts ar grozījumiem - - 7. pants ar 
grozījumiem 
23. pants 8. panta 
5. punkts ar grozījumiem - - 8. pants ar 
grozījumiem 
24. pants - 8. pants ar 
grozījumiem 7. pants ar 
grozījumiem 6. pants ar 
grozījumiem 
25. pants 11. pants ar 
grozījumiem 5. panta 
2. punkta otr ā 
daļa - 10. pants ar 
grozījumiem 
26. panta 
1. punkts 12. panta 
1. punkts ar grozījumiem - - - 
26. panta 
2. punkts 11. pants ar 
grozījumiem - - - 
26. panta 
3. punkts - - - - 
26. panta 
4. punkts - IX pielikums ar 
grozījumiem - - 
27. pants 12. panta 
2. punkts - - - 
28. pants - 11. pants 9. pants 14. pants 
29. pants - - - - 
30. pants - - - - 
31. pants 13. pants 12. pants 10. pants 15. pants 
32. pants 14. pants 13. pants 11. pants 17. pants 
33. pants 15. pants 14. pants 12. pants 18. pants 
I pielikums - VIII pielikums 
ar grozījumiem VI pielikums VII pielikums 
II pielikums - V pielikums ar 
grozījumiem III pielikums  
 
LV 68   LV III pielikums - VI piel ikums IV pielikums - 
IV pielikums - - - - 
V pielikums - VII pielikums ar 
grozījumiem V pielikums - 
VI pielikums - IX pielikums ar 
grozījumiem VII pielikums VIII pielikums 
VII pielikums - - - I pielikums; 
III pielikuma II punkts 
VIII pielikums - - - IV pielikums 
IX pielikums - - - V pielikums 
X pielikums - - - VI pielikums 
XI pielikums - I pielikuma 
I punkts; II pielikuma I punkts un III pielikums (ar grozījumiem); 
IV pielikums (bez izmai ņām) I pielikums; 
II pielikums - 
XII pielikums - I pielikuma 
II punkts; II pielikuma II punkts - II pielikuma 
I punkts 
XIII pielikums - I pielikuma 
I punkts; II pielikuma I punkts - - 
XIV pielikums - - - - 
XV pielikuma 
A punkts IV pielikums - - - 
XV pielikuma 
B punkts - - - - 
XVI pielikums - 8. pants 7. pants 6. pants ar 
grozījumiem