Esmu pilnīgi pārliecināta, ka Komisijas un dalībvalstu sadarbība ir labākais veids, kā nodrošināt, ka šie noteikumi un vērtības tiek vienmēr ievēroti. Priecājos redzēt, ka lielākoties sadarbība norit labi: saskaņoto noteikumu savlaicīga un pienācīga īstenošana rada spēcīgu un pozitīvu ietekmi uz cilvēku dzīvi. Turpretī, ja īstenošana nav pietiekama, ietekme lielā mērā ir atkarīga no tā, kā Komisija izmanto savas izpildes pilnvaras. Varam nebūt vienisprātis par ikkatru konkrēta tiesību akta aspektu, bet mums ir jāvienojas par to, ka ir jāievēro tiesību akti, kā arī spriedumi, ko pieņem neatkarīgas tiesas, kuras izšķir mūsu strīdus, un par Eiropas tiesību prioritāti.

Komisija uzsāka un turpināja virzīt pārkāpuma lietu pret Bulgāriju par to, ka tā bija likusi mazumtirgotājiem nodrošināt noteiktu izlikšanas un pārdošanas vietu tādiem vietējiem pārtikas produktiem kā piens, zivis, svaiga gaļa un olas, medus, augļi un dārzeņi, kā arī iepirkt 90 % piena un piena produktu no vietējiem ražotājiem.

Eiropas Komisija strādā kopā ar dalībvalstīm, lai transponētu, piemērotu un īstenotu ES tiesību aktus pareizi un savlaicīgi. Covid-19 pandēmija ir būtiski ietekmējusi šo darbu. Tā radīja nopietnu slogu dalībvalstu pārvaldes iestādēm, it sevišķi gada pirmajā pusē, un uzskatāmi ietekmēja to spēju laikus un pilnā apmērā īstenot ES tiesību aktus.

No 2020. gada janvāra sāka piemērot jaunos CO2 standartus vieglajiem automobiļiem un furgoniem . Regula nāk klajā ar plānu, kā samazināt CO2 emisijas no jauniem mazas noslodzes transportlīdzekļiem līdz 2030. gadam, un ieskicē stimulus bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļu ieviešanai. Saskaņā ar Degvielu kvalitātes direktīvu piegādātājiem līdz 2020. gada beigām bija jāsamazina transportlīdzekļu aprites cikla laikā radītās emisijas par vismaz 6 % salīdzinājumā ar 2010. gada bāzlīniju. Dalībvalstis uzrauga atbilstību šim mērķrādītājam un ziņos par to Komisijai līdz 2021. gada beigām.

ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmai joprojām ir būtiska loma emisiju samazināšanā. Visu 2020. gadu Komisija pārbaudīja to, cik pilnīgi ir valstu tiesību akti, ar kuriem transponē sistēmas nākamās fāzes , kas aptver laikposmu no 2021. līdz 2030. gadam, noteikumus.

Komisija uzsāka pārkāpuma procedūru pret Franciju un turpināja iesākto lietu pret Īriju par to, ka valstis nebija izpildījušas no ES tiesību aktiem izrietošos pienākumus saistībā ar dzeramo ūdeni.

Komisija turpināja pārkāpuma procedūras pret Bulgāriju un Vāciju par to, ka tās nebija pienācīgi aizsargājušas un pārvaldījušas Natura 2000 tīklus, un nolēma vērsties pret Īriju Eiropas Savienības Tiesā par to, ka tā nav veikusi atbilstošus saglabāšanas pasākumus.

Komisija 2020. gadā veica atbilstības pārbaudes par valstu tiesību aktiem, ar ko transponēta Tabakas izstrādājumu direktīva , un organizēja strukturētus dialogus ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu direktīvas pareizu īstenošanu. Komisijas prioritāte joprojām bija uzraudzīt direktīvas transponēšanu dalībvalstu tiesību aktos. Tabakas patēriņš ir vislielākais novēršamais risks veselībai un visnozīmīgākais pāragras nāves cēlonis Eiropas Savienībā. Direktīvas mērķis ir sekmēt iekšējā tirgus netraucētu darbību, aizsargāt cilvēku, it sevišķi jauniešu, veselību un izpildīt ES saistības, kas izriet no Pasaules Veselības organizācijas Pamatkonvencijas par tabakas kontroli.

Eiropas patērētājiem nevajadzētu būt šķēršļiem vai domstarpībām saistībā ar pārrobežu piekļuvi precēm un pakalpojumiem internetā, neatkarīgi no patērētāju atrašanās vietas, dzīvesvietas vai valstspiederības. Ģeogrāfiskās bloķēšanas regula aizliedz nepamatotu diskrimināciju pēc klientu, kas iepērkas internetā, valstspiederības, dzīvesvietas vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas. 2020. gadā Komisija izbeidza pārkāpuma procedūras pret Kipru un Rumāniju par to, ka tās nebija paziņojušas par pasākumiem, kas piemērojami ģeogrāfiskās bloķēšanas noteikumu pārkāpumiem. 2020. gada beigās tikai pret Franciju un Spāniju atvērtās lietas nebija slēgtas.

Aviācijas drošuma jomā datu pārraides pakalpojumi ir sakari starp gaisa kuģi un zemes kontrolcentru, kas papildina balss sakarus, ko parasti izmanto gaisa satiksmes vadībā. Tie uzlabo pilota un dispečera saziņas efektivitāti un palielina gaisa satiksmes vadības kapacitāti. Komisija uzsāka pārkāpuma procedūras pret 11 dalībvalstīm par to, ka tās nebija nodrošinājušas datu pārraides pakalpojumus visiem gaisa kuģu, kas lido to gaisa telpā, operatoriem un neizmantoja šos pakalpojumus.

Komisija nolēma vērsties pret Kipru , Nīderlandi un Portugāli Eiropas Savienības Tiesā par to, ka tās nav modernizējušas savus autotransporta uzņēmumu reģistrus un to savienojumu ar uzlaboto Eiropas autotransporta uzņēmumu reģistru. Komisija turpināja virzīt pārkāpuma procedūru pret Ungāriju tajā pašā jautājumā.

Komisija nolēma vērsties pret Austriju Eiropas Savienības Tiesā par to, ka tās tiesību akti ieviesa mehānismu (sākot no 2019. gada 1. janvāra), kas indeksē ES pilsoņu, kuri strādā Austrijā un kuru bērni dzīvo ārzemēs, ģimenes pabalstus, bērnu un ģimenes nodokļu atlaides.

Akcīzes nodokļu jomā Komisija vērsās pret Apvienoto Karalisti Eiropas Savienības Tiesā par to, ka tā nebija izpildījusi Tiesas iepriekšējo nolēmumu par marķētās degvielas nepareizu izmantošanu privāta atpūtas kuģa dzinējspēkam. Komisija arī nolēma vērsties pret Poliju Eiropas Savienības Tiesā, jo tā nebija nodrošinājusi, ka importētais etilspirts, kas tiek izmantots zāļu ražošanā, visos gadījumos tiek atbrīvots no akcīzes nodokļa.

Akcionāru tiesību direktīvas grozījums atvieglo akcionāru tiesību izmantošanu un veicina akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanu uzņēmumu darbībā, nosakot pienākumus, caurskatāmības pasākumus un “ievēro vai paskaidro” standartus. Komisija turpināja pārkāpuma procedūras pret septiņām dalībvalstīm par to, ka tās nebija paziņojušas par transponēšanas pasākumiem līdz Akcionāru tiesību direktīvas pirmajam termiņam, kas beidzās 2019. gada 10. jūnijā. Komisija arī uzsāka pārkāpuma procedūras pret astoņām dalībvalstīm par to, ka tās nebija paziņojušas par valstu pasākumiem līdz otrajam transponēšanas termiņam, kas beidzās 2020. gada 3. septembrī.

Viens no ieguvumiem, ko nodrošina vienotais tirgus, ir tāds, ka uzņēmumi var brīvi veikt uzņēmējdarbību un pilsoņi var brīvi pārvietoties, strādāt un ieguldīt ārpus valsts robežām. Tā kā tiešie nodokļi nav saskaņoti visā ES, šī brīvība var nozīmēt to, ka atsevišķi nodokļu maksātāji var apiet nodokļus vai izvairīties no nodokļu maksāšanas savā mītnes valstī. Tāpēc ES nodokļu iestādes ir vienojušās ciešāk sadarboties, lai nodrošinātu, ka nodokļi tiek maksāti, un lai izskaustu krāpšanos ar nodokļiem un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.

Tiešo nodokļu jautājumā Komisijas izpildes darbības 2020. gadā bija vērstas uz to, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis valsts tiesību aktos ir transponējušas svarīgus Direktīvas par administratīvu sadarbību grozījumus. Grozījumi attiecas uz šādām jomām:

· piekļuve informācijai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu ,

· obligāta automātiska dalībvalstu apmaiņa ar pārskatiem par katru valsti ,

· automātiska apmaiņa ar finanšu konta informāciju ,

·obligāta automātiska informācijas apmaiņa par ziņojamām pārrobežu shēmām .

Komisija vērsās pret Beļģiju par to, ka tā nepaziņoja par valsts pasākumiem saistībā ar nodokļu strīdu izšķiršanas mehānismiem. Komisija arī veica pasākumus pret Vāciju, Grieķiju, Spāniju, Latviju, Rumāniju un Portugāli saistībā ar noteikumiem par izceļošanas nodokli, jo valstis nebija pilnībā transponējušas šos noteikumus valstu tiesību aktos. Komisija turpināja virzīt pasākumus pret Portugāli , Luksemburgu un Beļģiju par to, ka tās neīstenoja pasākumus pret nodokļu apiešanas praksēm, kas tieši ietekmē vienotā tirgus darbību.

Papildus Komisija koncentrējās uz to, lai nodrošinātu, ka Direktīva, ar ko paredz noteikumus tādas nodokļu apiešanas prakses novēršanai, kura tieši iespaido vienoto tirgu attiecībā uz hibrīdneatbilstībām ar trešām valstīm , tiek pienācīgi transponēta. Komisija arī uzraudzīja Direktīvas par nodokļu strīdu izšķiršanas mehānismiem pienācīgu transponēšanu.

Muita

Komisijas izpildes stratēģijā galvenā uzmanība tika pievērsta Savienības Muitas kodeksa pareizai un vienotai piemērošanai un tādu maksu atklāšanai, kuru sekas ir pielīdzināmas muitas nodevām, pat ES teritorijā.

Komisija 2020. gadā turpināja iztaujāt visas dalībvalstis, pētot, kādi ir valstu noteikumi par termiņiem, līdz kuriem jāpaziņo par muitas parādu, un to savietojamību ar Savienības Muitas kodeksu, lai šajā jautājumā komersantiem nodrošinātu juridisko noteiktību. Komisija arī uzsāka dialogu ar dalībvalstīm par sodiem, kas piemērojami par skaidras naudas un muitas vērtību nedeklarēšanu.

Konkurence

Komisijas konkurences politika sekmē tirgu darbības uzlabošanu patērētāju, uzņēmumu un sabiedrības interesēs. Uzņēmumiem jākonkurē, balstoties uz vienādiem noteikumiem, un patērētājiem vajadzētu gūt labumu no zemākām cenām, lielākas izvēles un labākas kvalitātes.





Negatīvu valsts atbalsta lēmumu konsekventa izpilde ir būtiska Komisijas valsts atbalsta kontroles uzticamībai. Tāpēc ir ļoti būtiski, lai dalībvalstis pildītu Tiesas spriedumus, kas saskaņā ar Komisijas lēmumu liek atgūt nesaderīgu valsts atbalstu.

Mobilitāte un transports

Viena no Komisijas uzraudzības un izpildes politikas galvenajām jomām saistībā ar transportu joprojām ir vienotā tirgus izveides pabeigšana dzelzceļa nozarē un dzelzceļa tirgus liberalizācijas priekšrocību sniegšana iedzīvotājiem un uzņēmumiem pilnā apmērā. Tāpēc ir svarīgi nodrošināt, ka Vienotās Eiropas dzelzceļa telpas direktīva tiek pareizi transponēta valstu tiesību aktos. Tas dos dalībvalstīm iespēju konsekventi transponēt un īstenot jaunākus tiesību aktus, kas pieņemti kā daļa no ceturtās dzelzceļa tiesību aktu paketes.

Komisija uzsāka pārkāpuma procedūras pret Horvātiju, Slovēniju, Spāniju , Grieķiju, Austriju un Luksemburgu par to, ka valstis nebija pareizi transponējušas dažus no ES vienotās dzelzceļa telpas izveides noteikumiem. Direktīvas mērķis ir izveidot konkurētspējīgāku sistēmu, aptverot dzelzceļa nozares regulatīvo uzraudzību un finanšu struktūru, valstu regulatoru pilnvaras, regulējumu ieguldījumiem dzelzceļa nozarē, un nodrošināt taisnīgu un nediskriminējošu piekļuvi dzelzceļa infrastruktūrai un ar dzelzceļu saistītajiem pakalpojumiem.

Vienlaikus Komisija turpināja novērst atsevišķus šķēršļus, kas traucē piekļūt tirgum, kā to apliecināja Komisijas rīcība, aicinot Vāciju grozīt uz kravas vagonu bremžu iekārtām attiecināmās prasības. Minētās prasības neatbilst ES tiesību aktiem un kavē centienus panākt dzelzceļa savstarpējo izmantojamību .