Īpašais ziņojums Nr. 3/2011 “Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību ieguldīto ES līdzekļu izlietojuma produktivitāte un efektivitāte konfliktu skartajās valstīs”





SAĪSINĀJUMU SARAKSTS UN GLOSĀRIJS ANO : Apvienoto Nāciju Organizācija EK : Eiropas Komisija ES : Eiropas Savienība EuropeAid : Eiropas Komisijas EuropeAid sadarbības birojs FAFA : Eiropas Komisijas un Apvienoto Nāciju Organizācijas noslēgtais finanšu un administratīvais pamatnolīgums LESD : Līgums par Eiropas Savienības darbību SMART : konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti mērķi UNDP : ANO Attīstības programma UNRWA : ANO Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos Efektivitāte : konkrētu izvirzīto mērķu un plānoto rezultātu sasniegšana Ieguldījums : resursi, kas vajadzīgi, lai veiktu pasākumu, piemēram, īstenotu projektu Ilgtspējība : rezultāti saglabājas pēc ES finansējuma beigām Iznākums : ilgāka termiņa ietekme, kas parasti ir izteikta kā plašas sociālekonomiskas sekas Kopīga pārvaldība : pasākumu īstenošana ar starptautisku organizāciju starpniecību Netiešās izmaksas : izmaksas, kuras nav tieši attiecināmas uz pasākumu, piemēram, pieskaitāmās izmaksas Produktivitāte : labākā attiecība starp izmantotajiem resursiem un sasniegtajiem rezultātiem Tiešās izmaksas : uz pasākumu tieši attiecināmas izmaksas Tiešais rezultāts : attīstības intervences rezultātā iegūtie produkti, ražošanas līdzekļi un pakalpojumi; starp tiem var būt arī intervences rezultātā notikušas izmaiņas, kuras ir svarīgas iznākuma nodrošināšanai Trasta fonds : finansēšanas instruments, ar kura starpniecību līdzekļu devēji apvieno resursus KOPSAVILKUMS I. Lai īstenotu apņemšanos labāk koordinēt atbalstu, Eiropas Komisija ir ciešāk sadarbojusies ar Apvienoto Nāciju Organizāciju. Ar ANO starpniecību novirzīto EuropeAid līdzekļu apjoms ir pieaudzis no 144 miljoniem EUR 2001. gadā līdz 935 miljoniem EUR 2009. gadā, augstākais līmenis bija sasniegts 2006. gadā — vairāk nekā viens miljards EUR. II. Šī revīzija ir divu daļu revīzijas otrais posms. Revīzijas pamatjautājums bija, vai, novirzot līdzekļus caur Apvienoto Nāciju Organizāciju, Komisija panāk izmaksu lietderību. Revīzijas pirmajā daļā tika apskatīta lēmumu pieņemšana un uzraudzība. Tajā secināja, ka process, kurā lemj par atbalsta īstenošanu ar ANO starpniecību, uzskatāmi neparādīja šā atbalsta sniegšanas veida efektivitāti un produktivitāti salīdzinājumā ar citiem veidiem un ka ir jāturpina pilnveidot uzraudzības sistēmas. Īpašo ziņojumu Nr. 15/2009 par pirmo revīzijas posmu publicēja 2010. gada janvārī. III. Otrajā revīzijas posmā ir novērtēta mērķu sasniegšana. Tas papildina pirmo, jo šajā posmā novērtēja, vai ES ieguldījumu novirzīšana ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību ir efektīvs, produktīvs un ilgtspējīgs atbalsta sniegšanas veids konfliktu skartajās valstīs. Revidenti pārbaudīja paraugu, kurā bija atlasīti projekti, kurus 2006.-2008. gadā īstenoja Afganistānā, Irākā un Sudānā. IV. Palāta secināja: a) projektu parauga revīzija apstiprināja pirmā revīzijas posma galveno apsvērumu, proti, ka Komisija nesaņem pietiekami savlaicīgu informāciju no ANO ziņojumiem. Liela daļa ziņojumu joprojām ir novēloti, nav pietiekami izvērsti un vairāk akcentē pasākumus, nevis rezultātus; b) bieži tika konstatētas nepilnības projektu izstrādē, un tas negatīvi ietekmēja projektu īstenošanu un novērtēšanu; c) novirzot līdzekļus ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību, Komisija ir sniegusi atbalstu jomās, kurās citādi to būtu bijis ļoti grūti darīt. Ņemot vērā augsto objektīvo risku konfliktu skartajās valstīs, finansētajiem pasākumiem kopumā bija pozitīva ietekme, un 10 projektos no paraugā iekļautajiem 19 projektiem tika sasniegti visi vai vismaz to galvenie mērķi; d) lielākajā daļā intervences pasākumu Afganistānā, Irākā un Sudānā tika pārsniegts plānotais ieviešanas termiņš. Pārsvarā tas notika tāpēc, ka ieguldījuma nolīgumos minētie termiņi bija nereāli un sarežģītais stāvoklis šajās valstīs nebija pietiekami novērtēts. Sākotnējā termiņā īstenoja četrus no 19 projektiem, dažu projektu ilgums pārsniedza sākotnējo termiņu vairāk nekā divas reizes; e) ņemot vērā sarežģītos apstākļus, kādos projektus īstenoja, principā ir grūti garantēt rezultātu ilgtspējību. Tomēr revidenti novērtēja, ka vairākumam sasniegto rezultātu ir diezgan labas ilgtspējības izredzes; f) tā kā veiktie izmaksu novērtējumi bija nepilnīgi un tie nebija sistemātiski dokumentēti, Komisija nav pievērsusi pietiekamu uzmanību produktivitātes aspektiem. Turklāt Palāta konstatēja trūkumus šajā jomā gandrīz pusē (deviņos no 19) paraugā iekļauto projektu, bet par septiņiem projektiem nebija pieejama pietiekama informācija. V. Pamatojoties uz saviem apsvērumiem, Palāta formulē šādus ieteikumus intervences pasākumu efektivitātes un produktivitātes turpmākai uzlabošanai: a) ieguldījuma nolīgumos ir jāiekļauj mērķi, kas ir labi pielāgoti konkrētiem apstākļiem, ja iespējams — skaitļos izteikti rādītāji šo mērķu sasniegšanas mērīšanai, un reāls termiņš; b) jāpilnveido ziņojumu sagatavošana par finansētajiem pasākumiem tā, lai Komisija varētu savlaicīgi novērtēt finansēto projektu efektivitāti un produktivitāti. Komisijai jāveic pēcpārbaude gadījumos, kad ziņojumi tiek atzīti par neapmierinošiem; c) sistemātiski jāvērtē finansēto projektu produktivitāte un, ja iespējams, jāizstrādā standarta izmaksu salīdzinošie bāzes rādītāji. KARTE, KURĀ REDZAMAS REVĪZIJĀ IEKĻAUTĀS VALSTIS +++++ TIFF +++++ Avots: Eurostat IEVADS REVĪZIJAS JOMA 1. Pēdējos divdesmit gados ir veikti pasākumi, lai koordinētu un saskaņotu attīstības sadarbību ar mērķi palielināt produktivitāti. Orientācija uz rezultātiem it īpaši bija atspoguļota 2000. gada Tūkstošgades attīstības mērķos. 2. Komisija turpināja īstenot šo politiku, 2005. gadā uzņemoties saistības, kas paredzētas Parīzes Deklarācijā par palīdzības efektivitāti, kā arī ievērojot Eiropas konsensu attīstības jomā, lai koordinētu atbalstu ciešā sadarbībā ar starptautiskām organizācijām, piemēram, ar Apvienoto Nāciju Organizāciju. 3. Tā kā bija pieņemts lēmums ciešāk sadarboties ar ANO, kā arī tāpēc, ka Afganistānā, Irākā un Sudānā bija liela mēroga krīze, būtiski pieauga Komisijas atbalsts, kuru īstenoja ar ANO organizāciju starpniecību. Līdzekļi, kurus ar ANO starpniecību novirzīja Komisijas EuropeAid sadarbības birojs (EuropeAid) vien, pieauga no 144 miljoniem EUR 2001. gadā līdz 935 miljoniem EUR 2009. gadā, 2006. gadā sasniedzot augstāko robežu — vairāk nekā vienu miljardu EUR (sk. 1. attēlu). 1. ATTĒLS EUROPEAID IEMAKSAS ANO ORGANIZĀCIJĀS NO 2001. LĪDZ 2009. G. (MILJONOS EUR) +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija. POLITIKAS PRINCIPI 4. Metodi, ar kuru saskaņā ES budžetu īsteno ar starptautisku organizāciju, piemēram, ANO, starpniecību, sauc par kopīgu pārvaldību [1]. Kopīgas pārvaldības pamatprincips ir atsevišķu izpildes uzdevumu deleģēšana starptautiskām organizācijām, uzticoties to kontroles sistēmām. Tomēr galīgo atbildību par budžeta pārvaldību un izmaksu efektivitātes nodrošināšanu uzņemas Komisija [2]. 5. ES līdzekļus, kurus novirza ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību, var izlietot šādi: a) ieguldījumi konkrētos projektos vai nu kā vienīgā līdzekļu donora ieguldījums, vai arī kopā ar citiem līdzekļu piešķīrējiem; b) ieguldījumi vairāku līdzekļu devēju trasta fondos [3], šādu pieeju parasti izmanto krīzes situācijās (pēc konflikta vai pēc katastrofas). Šo fondu pamatideja ir tāda, ka līdzekļu piešķīrēji iemaksā līdzekļus fondā, naudu īpaši nepiešķirot konkrētiem pasākumiem vai mērķiem (līdzekļi nav "iezīmēti"). Vispārējos mērķus pēc tam izvirza fondam kopumā, un tie var būt turpmāk konkretizēti pakārtoto projektu vai pasākumu mērķiem. Aptuveni 26 % iemaksu ANO organizācijās veic, izmantojot vairāku līdzekļu devēju trasta fondu [4]. Kā piemērus var minēt intervences pasākumus Afganistānā un it īpaši Irākā, kur līdz nesenam laikam Komisijas finansējums gandrīz pilnībā tika novirzīts caur vairāku līdzekļu devēju trasta fondiem; c) ieguldījumi ANO vispārējā budžetā. Šo īpašo pieeju izmanto ANO Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA) okupētajā palestīniešu teritorijā. Komisijas ikgadējais ieguldījums (66 miljoni EUR) ir aptuveni ceturtā daļa no UNRWA vispārējā budžeta. 6. Uz ES ieguldījumiem attiecas šādi noteikumi un nolīgumi: a) Eiropas Kopienu Finanšu regulā ir izklāstīti pamatprincipi līdzekļu novirzīšanai caur starptautiskām organizācijām. Tajā ir konkretizēti gadījumi, kuros var izmantot kopīgu pārvaldību, kā arī formulēts nosacījums kopīgai pārvaldībai, proti, ka starptautiskām organizācijām ir jāpiemēro starptautiskie standarti grāmatvedībā, revīzijā, iekšējā kontrolē un iepirkuma procedūrās; b) 2003. gada Finanšu un administratīvajā pamatnolīgumā (FAFA) starp ES un ANO un citos saistītajos nolīgumos Finanšu regulas prasības ir formulētas līguma noteikumos. FAFA attiecas uz visiem finansējuma nolīgumiem starp Komisiju un ANO, un tajā ir noteikta pamatsistēma, kuras mērķis ir veicināt sadarbību, ļaujot ANO organizācijām pārvaldīt iemaksas saskaņā ar savām procedūrām; c) par katru Komisijas finansēto ANO pasākumu noslēdz ieguldījuma nolīgumu, kurā atrunā finansējuma summu, pasākuma mērķus, veicamās darbības, to termiņus un ziņojumu sagatavošanas prasības. REVĪZIJAS TVĒRUMS UN PIEEJA 7. Šīs revīzijas priekšmets ir Komisijas atbalsts, kas novirzīts caur Apvienoto Nāciju Organizāciju. Šī revīzija ir divu posmu revīzijas otrā daļa [5]. 8. Vispārējais revīzijas jautājums pirmajā un otrajā revīzijas posmā bija, vai, novirzot līdzekļus ar ANO starpniecību, Komisija panāk ieguldīto līdzekļu atdevi. 9. Revīzijas pirmajā posmā tika apskatītas lēmumu pieņemšanas un uzraudzības sistēmas. Galvenie konstatējumi bija šādi: a) kārtība, kādā pieņem lēmumus īstenot palīdzību ar ANO starpniecību, neatspoguļoja to, ka tas ir produktīvākais un efektīvākais atbalsta sniegšanas veids; b) uzraudzības pasākumi nesniedza pietiekamu informāciju par to, ka finanšu procedūras ir pilnvērtīgas un mērķi tiek sasniegti. 10. Otrajā revīzijas posmā vērtē mērķu sasniegšanu. Šis posms papildina pirmo revīzijas posmu, jo tiek novērtēts, vai ar Apvienoto Nāciju Organizācijas starpniecību novirzītie ES ieguldījumi ir efektīvs, produktīvs un ilgtspējīgs atbalsta sniegšanas veids konfliktu skartajās valstīs [6]. Otrajā posmā neapskatīja Komisijas rīcību revīzijas pirmajā posmā iekļauto jautājumu risināšanā. 11. Revīzijā galvenā uzmanība bija pievērsta konfliktu skartajām valstīm galvenokārt būtiskuma iemeslu dēļ. Septiņas no 10 valstīm, kuras saņēma visvairāk ar ANO starpniecību novirzītā finansējuma 2006.–2008. gadā, bija konfliktu skartās valstis: Irāka, Palestīna, Afganistāna, Sudāna, Kotdivuāra, Somālija un Šrilanka. Šīs septiņas valstis saņēma 39 % no visa EuropeAid finansējuma, kuru novirzīja ar ANO starpniecību, bet pārējo daļu (61 %) sadalīja vairāk nekā 80 valstīm (sk. 2. attēlu). 12. Atbildi uz revīzijas jautājumu meklēja, pārbaudot paraugu, kurā bija atlasīti projekti, kas 2006.–2008. gadā tika īstenoti Afganistānā, Irākā un Sudānā. Šīm trim valstīm izmaksāja aptuveni ceturto daļu no ES līdzekļiem, kuri šajā laikposmā novirzīti caur ANO organizācijām. Projektus atlasīja pēc būtiskuma kritērija. Šie projekti atbilst aptuveni 80 % no visiem ieguldījumiem attiecīgajās trīs valstīs 2006.–2008. gada posmā (sk. 3. attēlu). 13. Paraugā iekļauto projektu izplatītākie pasākumi bija atmīnēšana, atbalsts bēgļiem, sagatavošanās vēlēšanām, rehabilitācija un resursu palielināšana. 2. ATTĒLS VALSTIS, KURAS SAŅEM ES FINANSĒJUMU, KAS NOVIRZĪTS AR ANO STARPNIECĪBU 2006.–2008. GADĀ (MILJONOS EUR un %) +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija. 14. Revīzijas rezultātu pamatā ir a) vispārēju dokumentu analīze par līdzekļiem, kuri novirzīti ar ANO starpniecību, tostarp Komisijas novērtējuma analīze par sadarbību ar ANO; b) dokumentu pārbaude par 23 ieguldījumu paraugu saistībā ar 19 projektiem (tostarp trīs trasta fondiem), pamatojoties uz ieguldījuma nolīgumiem, finanšu, progresa un revīzijas ziņojumiem (sk. pielikumu); c) tikšanās ar Komisijas un ANO darbiniekiem; d) revīzijas uz vietas Sudānā; e) sanāksmes ar ANO Attīstības programmas vairāku līdzekļu devēju trasta fonda biroja darbiniekiem Ņujorkā. 3. ATTĒLS KOPĒJAIS FINANSĒJUMS 2006.–2008. GADA POSMĀ UN PARAUGA LIELUMS +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Komisija. 15. Lēmums finansēt projektus konfliktu skartajās valstīs ietver būtisku riska līmeni, kuru iespējams samazināt tikai daļēji. Jautājums par to, vai šie objektīvie riski ir pieņemami, ir politisks lēmums, un tāpēc tas nav šīs revīzijas priekšmets. 16. Divās no trim valstīm (Irākā un Afganistānā) nebija iespējams veikt apmeklējumus uz vietas, jo revīzijas laikā šajās valstīs bija pēckonflikta vai pat konflikta stāvoklis. Tas ierobežoja efektivitātes, produktivitātes un it īpaši ilgtspējīguma novērtējumu. APSVĒRUMI UZRAUDZĪBAS SISTĒMAS UN PROJEKTU IZSTRĀDE KĀ GALVENIE FAKTORI EFEKTIVITĀTES UN PRODUKTIVITĀTES NODROŠINĀŠANĀ 17. Šajā ziņojuma daļā ir izklāstīti revīzijas konstatējumi attiecībā uz efektivitātes, produktivitātes un ilgtspējības galvenajiem aspektiem. Lai nodrošinātu šo aspektu sasniegšanu, ir ļoti svarīgi izveidot vajadzīgos elementus, no kuriem divi svarīgākie ir pilnvērtīga projekta izstrāde un pienācīga uzraudzība un ziņojumu sagatavošana. Šie elementi ietekmē visus procesa posmus no finansēto projektu sākuma līdz pat to turpmākas darbības nodrošināšanai paredzamā nākotnē. 18. Revīzijas pirmajā posmā jautājums par uzraudzību tika apskatīts, pievēršot uzmanību ieviesto sistēmu priekšrocību novērtējumam. Šajā, otrajā, revīzijas posmā pirmais posms ir papildināts, kā tas norādīts šā ziņojuma 10. punktā. PROJEKTU UZRAUDZĪBA IR JĀUZLABO 19. Pieņemot lēmumu novirzīt atbalstu konfliktu skartajām valstīm, Komisija apzinās, ka rezultātu aspektā pastāv ievērojams objektīvais risks. Turklāt lēmums veikt intervences pasākumus šādās valstīs bieži liek izmantot starpniekus, piemēram, ANO, un tāpēc iespējas uzraudzīt finansētos intervences pasākumus uz vietas ir ierobežotas. Tādējādi Komisija ir vairāk atkarīga no trešo pušu sagatavotās informācijas nekā gadījumos, kad no ES budžeta finansē citus pasākumus, un Komisijai praktiski nav iespēju gūt apstiprinājumu šai informācijai. 20. Šādos apstākļos Komisijai ir lielā mērā jāpaļaujas uz ANO ziņojumiem. Saskaņā ar FAFA ziņojumi par katru ieguldījuma nolīgumu ir jāsagatavo vismaz reizi gadā, bet galīgais ziņojums ir jāiesniedz sešu mēnešu laikā pēc īstenošanas posma beigām. 21. Informācija, kas ziņojumā jāiekļauj, ir izklāstīta katra finansētā pasākuma ieguldījuma nolīgumā [7]. Lai uzlabotu ANO ziņojumu kvalitāti, 2007. gadā tika sagatavotas pamatnostādnes par ziņojumu sagatavošanu [8]. Saskaņā ar šīm pamatnostādnēm projektu ziņojumos uzsvars ir jāliek uz rezultātiem, nevis uz pasākumiem, lai tādējādi ieguldījuma nolīgumā minētos mērķus būtu iespējams salīdzināt ar faktiskajām sekmēm. 22. Revīzijas otrajā posmā izvērtēto projektu paraugs apstiprināja pirmā posma galvenos konstatējumus, jo liela daļa ziņojumu bija a) iesniegti ar ievērojamu kavēšanos; b) orientēti uz pasākumiem, nevis uz starpposma un galīgajiem rezultātiem; c) nepietiekami izvērsti, lai varētu novērtēt efektivitāti un produktivitāti. 1. fotoattēls. Būvdarbi saistībā ar projektu " Resursu palielināšana Hartumas štata pilsētplānošanas politikas izstrādei un īstenošanai" (Sudāna) +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 1. IZCĒLUMS ZIŅOJUMU SAGATAVOŠANAS NEPILNĪBAS PARAUGĀ IEKĻAUTAJOS PROJEKTOS Ziņojumi iesniegti ar kavēšanos Atbalsts piektajai tautas skaitīšanai Sudānā Sudānas tautas skaitīšanas projekta īstenošanai paredzētais laikposms bija no 2006. gada aprīļa līdz 2009. gada jūnijam. Vienīgais pieejamais ziņojums revīzijas laikā bija 2007. gada ziņojums, tātad nebija iesniegts ne 2008. gada ziņojums, ne galīgais ziņojums, kura termiņš bija 2009. gada decembris. Ārkārtas infrastruktūras atbalsts Tieslietu un konstitucionālās attīstības ministrijai un tiesu iestādēm Dienvidsudānā Kaut arī galīgā ziņojuma termiņš bija 2009. gada septembris, revīzijas laikā tas vēl nebija pieejams. Nepietiekama informācija Atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas starpposma programma Kaut arī galīgajā ziņojumā ir redzamas būtiskas izmaiņas darba tvērumā (izdevumi bija samazināti par vairāk nekā 70 %, un vairāki pasākumi nebija īstenoti), iepriekšējos ziņojumos par šīm izmaiņām nebija norāžu, nebija arī citu pierādījumu, ka Komisija par tām būtu informēta. Resursu palielināšana jaunajai administrācijai Dienvidsudānā 65 % no galīgajā ziņojumā minētajiem izdevumiem tika klasificēti kā "iepriekšējie izdevumi", un nebija sniegti paskaidrojumi par izmaksu veidu vai saturu. Papildu atbalsts vēlēšanām Afganistānā Par šo projektu nebija īpaša ziņojuma, kaut arī visi maksājumi bija veikti. Vienīgie faktiski pieejamie dokumenti bija vispārīgi ziņojumi par vēlēšanām. NEPILNĪBAS PROJEKTU IZSTRĀDĒ MAZINA EFEKTIVITĀTI UN PRODUKTIVITĀTI UN APGRŪTINA TO NOVĒRTĒŠANU 23. Projekta pienācīga izstrāde ir ne vien efektivitātes, bet arī produktivitātes pamatā. Palāta pārbaudīja, vai - ieguldījuma nolīgumā izvirzītie mērķi bija skaidri un reāli sasniedzami; - bija definēti rādītāji, ja tas bija iespējams; - termiņš bija pietiekami pielāgots konkrētajiem apstākļiem un vai budžets bija pietiekami detalizēti izstrādāts, lai izvērtētu produktivitāti [9]. 24. Lielākajā daļā paraugā iekļauto ieguldījuma nolīgumu (18 no 19) bija viena vai vairākas turpmāk uzskaitītās nepilnības. a) Nekonkrēti mērķi: tādēļ nevar izmērīt rezultātus, jo nav skaidrs, kas bija jāsasniedz. Tas pats attiecas uz mērķiem, kas ir formulēti tik nekonkrēti, ka tie vienmēr būs sasniegti (šādus mērķus parasti raksturo, piemēram, formulējums "atbalstīt …"). Turklāt projekta rezultāti un it īpaši ietekme, visticamāk, būs ierobežoti tad, ja sasniedzamie mērķi jau no paša sākuma nav skaidri. b) Rādītāju nebija: ja rādītāju nav, ne Komisija, ne ANO nevar mērīt sasniegto un izsekot rezultātiem, pietiekami uzraudzīt pasākumus un plašākus tiešos rezultātus un tādējādi savlaicīgi veikt koriģējošas darbības. c) Nebija pamatrādītāju: bez pamatrādītājiem nav iespējams mērīt uzlabojumus, jo nav informācijas par stāvokli pirms intervences sākuma, un līdz ar to nav datu, ar kuriem rezultāti ir jāsalīdzina. d) Pasākumu un mērķu vāja loģiskā saikne: projekta pasākumu finansēšanai izlietotajiem līdzekļiem vajadzētu panākt projekta mērķu sasniegšanu, tomēr loģiskā saikne starp pasākumiem un vispārējiem mērķiem, it īpaši ilgāka termiņa mērķiem, ne vienmēr ir skaidra. Rezultātā ir iespējams, ka kaut arī pasākumi ir sekmīgi īstenoti, projekta paredzētā ietekme var nebūt sasniegta. e) Nereāls termiņš: tā sekas ir projekta pagarināšana vēlākā posmā, un tas prasa papildu darbu un līdz ar to arī resursus gan no Komisijas, gan ANO. f) Par zemu novērtēti riski: kaut arī konfliktu skartajās valstīs riski ir īpaši lieli un tos ir grūti novērtēt, ir svarīgi tiem pievērst pienācīgu uzmanību projektu izstrādes posmā. FINANSĒTO PASĀKUMU EFEKTIVITĀTE UN ILGTSPĒJĪBA DAŽKĀRT SAREŽĢĪTOS APSTĀKĻOS KOMISIJAS FINANSĒTAJOS PASĀKUMOS TIKA SASNIEGTI LABI REZULTĀTI 25. Šīs revīzijas kontekstā un saskaņā ar Finanšu regulu efektivitāte ir definēta kā mērķu un rezultātu sasniegšana. Palāta novērtēja paraugā iekļauto 19 projektu efektivitāti, salīdzinot ieguldījuma nolīgumā paredzētos mērķus ar faktiskajām sekmēm. Efektivitāte tika iedalīta šādās kategorijās: Laba | Ja visi mērķi tiešo rezultātu un iznākuma aspektā ir sasniegti vai, visticamāk, tiks sasniegti | Nelielas nepilnības | Ja paredzams, ka tiks sasniegts(-i) tikai galvenais(-ie) mērķis(-i) | Lielas nepilnības | Ja projekta galvenais(-ie) mērķis(-i) tiks sasniegts(-i) tikai daļēji | Neapmierinoša | Ja galvenie mērķi nebija vai netiks sasniegti | 26. Sadarbība ar ANO organizācijām ir ļāvusi sniegt atbalstu ļoti sarežģītā darbības vidē. Kaut arī divos projektos mērķi tika sasniegti pilnībā un tādējādi šo projektu efektivitāte bija novērtēta kā laba, astoņos projektos bija nelielas nepilnības, bet piecos — lielas nepilnības. Divus projektus īpašu apstākļu dēļ pilnībā neīstenoja, un tāpēc to galvenie mērķi netika sasniegti, līdz ar to šos projektus novērtēja kā neapmierinošus. Konstatēto nepilnību piemēri ir uzskaitīti 2. izcēlumā, kopējos rezultātus var aplūkot 4. attēlā un pielikumā. 27. Nepietiekamas informācijas dēļ rezultātus nebija iespējams novērtēt šādos gadījumos: a) saistībā ar vienu projektu nebija konkrēta ziņojuma par finansēto projektu, kaut arī visi maksājumi bija veikti; b) viens liels projekts bija trasta fonds, un tam ieguldījuma nolīgumā izvirzītie mērķi attiecās uz fondu kopumā, tādējādi tie bija vispārīga rakstura mērķi. Kaut arī pakārtotajiem projektiem bija definēti konkrētāki mērķi, nevar izveidot skaidru saikni starp projekta mērķu sasniegšanu un ieguldījuma nolīgumā formulētajiem vispārējiem mērķiem. Rezultātā efektivitāti varēs novērtēt tikai tad, kad tiks slēgts pats fonds, taču revīzijas laikā tas vēl nebija izdarīts. 4. ATTĒLS PARAUGĀ IEKĻAUTO PROJEKTU EFEKTIVITĀTE (PROJEKTU SKAITS UN IESAISTĪTĀS SUMMAS) +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 2. IZCĒLUMS EFEKTIVITĀTES PIEMĒRI Paredzams, ka plānotie projekta rezultāti tiks sasniegti Atbalsts saistībā ar repatriantu un Irākas iekšienē pārvietotu cilvēku atgriešanos un reintegrāciju Revīzijas laikā projekts joprojām bija īstenošanas stadijā, taču saskaņā ar 2009. gada septembra ziņojumu programmas virzība atbilda plānam — daži pasākumi bija veikti, piemēram, patversmju un tīra dzeramā ūdens nodrošināšana, bet citu pasākumu rezultāti pat pārsniedza plānotos. Projekti, kuru plānotie rezultāti nav sasniegti Atmīnēšana Afganistānā Projekta plānotie rezultāti nav sasniegti, jo faktiski tika atmīnēti tikai 1,6 km2 no ieguldījuma nolīgumā minētajiem 26,6 km2. Ārkārtas infrastruktūras atbalsts Tieslietu un konstitucionālās attīstības ministrijai un tiesu iestādēm Dienvidsudānā Projekts beidzās 2009. gada martā, netika sasniegts galvenais tiešais rezultāts — būvēt ēkas Tieslietu ministrijai un tiesu iestādēm Dienvidsudānā. Pēc atkārtotas kavēšanās un līguma termiņa pagarināšanas būvniecības apakšuzņēmums kļuva maksātnespējīgs un izrādījās, ka bankas garantijas ir viltotas. Atgūstamā summa revīzijas laikā joprojām tika apspriesta. Projekts, kura ietekme nav skaidra Starptautiskais Irākas Atjaunošanas fonds Izņemot mērķi uz pusi samazināt zīdaiņu mirstības līmeni, kuram bija noteikti mērķi un par kuru pieejamā informācija liecina, ka tas nebija sasniegts, nebija veida, kādā novērtēt, cik lielā mērā bija sasniegti citi ilgtermiņa mērķi, jo nebija definēti rādītāji un pamatrādītāji un nebija pieejami ticami statistikas dati. 28. Revidētajā paraugā netika konstatēta saikne starp projekta lielumu vai finansētā pasākuma veidu un tā efektivitāti. 29. Vairākos projektos konstatētās lielās nepilnības galvenokārt radās tāpēc, ka projektu izstrādē bija trūkumi un vēlākā posmā nenotika uzraudzība. 2. fotoattēls. Biroju celtniecība projektā "Ārkārtas infrastruktūras atbalsts Tieslietu un konstitucionālās attīstības ministrijai un tiesu iestādēm Dienvidsudānā" +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. REZULTĀTUS BIEŽI NESASNIEDZ PLĀNOTAJĀ ĪSTENOŠANAS TERMIŅĀ 30. Katra projekta termiņu nosaka tā ieguldījuma nolīgumā. Šā termiņa ievērošana ietekmē gan efektivitāti, gan arī produktivitāti, jo a) kavējumu dēļ projekti ir jāpagarina, un tas Komisijas darbiniekiem rada papildu darbu; b) termiņu pagarinājums rada atsevišķu izmaksu kategoriju pieaugumu, piemēram, personāla izmaksu pieaugumu, kas jāsedz no Komisijas fiksētā ieguldījuma. Tādējādi projekta pamatdarbības finansēšanai būs pieejamas mazākas summas. Ja vien nav pieejami citi līdzekļu avoti, projekta pasākumi tādējādi būs jāsamazina; c) īstenošanas kavēšanās rada iesaistīto personu uzticības trūkumu un var ietekmēt Komisijas reputāciju, kā tas bija uzskatāmi redzams divos projektos Sudānā. 31. Lielākajā daļā paraugā iekļauto projektu sākotnējais īstenošanas termiņš tika ievērojami pārsniegts. Tas lielā mērā bija tāpēc, ka konkrētu rezultātu sasniegšanai vajadzīgais laiks ieguldījuma nolīgumos bija novērtēts par zemu, jo nebija pievērsta pietiekama uzmanība sarežģītajiem apstākļiem valstīs. 32. Četri no 19 projektiem tika ieviesti sākotnēji paredzētajos termiņos. Termiņš tika pārsniegts 12 gadījumos, tostarp piecos gadījumos īstenošanas posms bija divas vai vairāk reizes ilgāks par plānoto. No četriem projektiem, kurus īstenoja paredzētajā termiņā, divi bija atmīnēšanas projekti. Plašāku informāciju par minētajiem termiņu kavējumiem skatīt pielikumā un 5. attēlā. 33. Pārējo trīs projektu savlaicīgas īstenošanas novērtējuma lietderīgums ir ierobežots šādu iemeslu dēļ: a) diviem no trim trasta fondiem (Sudānā un Irākā) ieguldījuma nolīgumos noteiktajiem īstenošanas termiņiem — kaut arī tie bija juridiski saistoši — nebija praktisku seku, jo attiecīgie laika grafiki bija tie, kas bija noteikti pašiem fondiem; b) cita projekta termiņa novērtējums vēl ir sākuma stadijā, jo projektu tikai sāka īstenot. 5. ATTĒLS PROJEKTU SĀKOTNĒJĀ ĪSTENOŠANAS TERMIŅA PAGARINĀŠANA +++++ TIFF +++++ (1) Šo divu trasta fondu termiņiem, lai gan tie bija noteikti juridiski saistošos dokumentos, gandrīz nebija nekādas praktiskas ietekmes. (2) Revīzijas laikā šā projekta īstenošana vēl bija agrīnā posmā. (3) Revīzijas laikā notika sarunas par 12 mēnešu ilgu pagarinājumu, taču tas vēl nebija apstiprināts. Avots: Eiropas Revīzijas palāta. LIELĀKĀ DAĻA REZULTĀTU, VISTICAMĀK, BŪS ILGTSPĒJĪGI 34. Šīs revīzijas kontekstā ilgtspējība tiek definēta kā pakāpe, kādā rezultāti saglabājas pēc Komisijas finansējuma beigām. 35. Tā kā lielākā daļa paraugā iekļauto projektu vēl nebija slēgta, revīzijā pārbaudīja projektu rezultātu iespējamo ilgtspējību. Šā novērtējuma pamatā bija pakāpe, kādā bija izpildīti ilgtspējības vajadzīgie nosacījumi, t. i., saņēmēja ieinteresētība, turpmāks finansējums, vajadzīgās zināšanas un politiskais stāvoklis valstī vai reģionā. Ilgtspējību vērtēja šādi: Laba | Ja rezultāti ir vai, visticamāk, būs ilgtspējīgi, jo ir izpildīti visi ilgtspējības nosacījumi | Nelielas nepilnības | Ja ir izpildīti ne visi ilgtspējības nosacījumi, bet galvenie rezultāti tomēr, visticamāk, būs ilgtspējīgi | Lielas nepilnības | Ja nav izpildīti vairāki vai ļoti svarīgi ilgtspējības nosacījumi un tāpēc ir pamatotas šaubas par projekta galveno rezultātu ilgtspējību | Neapmierinoša | Ja ir pierādījumi, ka rezultātus nevarēs saglabāt | 36. Četru paraugā iekļauto projektu ilgtspējību novērtēja kā labu. Piecos projektos bija nelielas nepilnības, divos — lielas nepilnības, bet vienu projektu atzina par neapmierinošu. Septiņus projektus nebija iespējams novērtēt, jo vai nu tie bija agrā īstenošanas posmā (trīs gadījumos), vai pieejamā informācija bija nepietiekama (divos gadījumos), vai arī projektu galvenie mērķi nebija sasniegti un līdz ar to arī nebija rezultātu, kas varētu būt ilgtspējīgi (divos gadījumos). Pārskatu par rezultātiem skatīt pielikumā un 6. attēlā, piemēri ir sniegti 3. izcēlumā. 37. Revidēto projektu paraugā tika atklāts, ka ilgtspējības nosacījumi atšķiras pēc to nozīmīguma. Reāli visilgtspējīgākie izrādījās tie projekti, kuriem bija raksturīga liela atbalsta saņēmēju iesaiste un politiskā stabilitāte. 6. ATTĒLS REZULTĀTU ILGTSPĒJĪBA (PROJEKTU SKAITS UN IESAISTĪTĀS SUMMAS) +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 3. IZCĒLUMS ILGTSPĒJĪBAS PIEMĒRI Projekti, kuri, visticamāk, būs ilgtspējīgi Atbalsts piektajai tautas skaitīšanai Sudānā Kaut arī nebija pārtraukšanas stratēģijas, saņēmējs ir pietiekami iesaistījies un budžetā ir paredzēts turpmāks finansējums. Tādējādi rezultāti bija saglabāti vismaz līdz laikam, kad notika revīzija, proti, vienu gadu pēc īstenošanas posma beigām. Resursu palielināšana Hartumas štatā profesionālās izglītības pakalpojumu sniegšanai Sudānā Šajā projektā finansētie mācību centri vēl nedarbojas, tomēr galvenie rezultāti, visticamāk, būs ilgtspējīgi, it īpaši tāpēc, ka saņēmējs ir cieši iesaistījies projektu īstenošanā. Projekti, kuros ir nepilnības saistībā ar ilgtspējību Tiesiskuma un kārtības trasta fonds Afganistānai Tiesiskuma un kārtības trasta fonda Afganistānai galvenais mērķis ir maksāt algas policistiem Afganistānā. Tā kā Afganistānas finansiālās iespējas ir ierobežotas, fondam vidējā un ilgākā termiņā būs jāpaļaujas uz turpmāku līdzekļu devēju finansējumu tā darbībai nākotnē. 3. fotoattēls. Mācību centra aprīkojums, kas finansēts projektā "Resursu palielināšana Hartumas štatā profesionālās izglītības pakalpojumu sniegšanai Sudānā" +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. FINANSĒTO PASĀKUMU PRODUKTIVITĀTE 38. Kā minēts Finanšu regulā, viens no pareizas finanšu vadības principiem ir produktivitāte [10]. Tā ir arī viens no mērķiem, par kuru ir panākta vienošanās "Eiropas Konsensā attīstības jomā" [11]. 39. Saskaņā ar Finanšu regulu produktivitāti šīs revīzijas kontekstā definē kā labāko attiecību starp izmantotajiem resursiem un sasniegtajiem rezultātiem. 40. Palāta centās noskaidrot, cik lielā mērā Komisijas izmaksu novērtējums un uzraudzība nodrošināja, ka budžetos un finanšu ziņojumos norādītās izmaksas bija pamatotas attiecībā pret sniegtajiem pakalpojumiem. Šajā kontekstā Palāta konstatēja tādu projektu piemērus, kuri liecina par neoptimālu izmaksu/rezultāta attiecību, un jo īpaši jāmin lielu administratīvo izmaksu gadījumi. PROJEKTU IZMAKSU NEPIETIEKAMS NOVĒRTĒJUMS 41. Ieguldījuma nolīgumos norādītā budžetu detalizācijas pakāpe bieži nav pietiekama, lai pienācīgi novērtētu izmaksu pamatotību un atvieglotu produktivitātes vērtēšanu. 42. Izmaksu novērtējumi, kurus Komisija veic projekta gaitā, ir orientēti uz izmaksu attiecināmību, bet produktivitātes aspektiem ir veltīta ievērojami mazāka uzmanība. Šie novērtējumi lielākoties nav ne sistemātiski, ne arī pienācīgi dokumentēti. 43. Netiek sistemātiski izmantoti pieejamie izmaksu salīdzināšanas mehānismi, piemēram: a) salīdzināšana ar tādām pašām izmaksu kategorijām citos projektos (piemēram, personāla izmaksas līdzīgu funkciju veikšanai); b) izmaksu attiecību aprēķināšana un salīdzināšana (piemēram, starptautiskā personāla izmaksu attiecība pret kopējām personāla izmaksām, uzturēšanas izmaksu attiecība pret iekārtu izmaksām); c) salīdzināšana ar bāzes rādītājiem (piemēram, konkrētas teritorijas vidējās atmīnēšanas izmaksas un tautas skaitīšanas vidējās izmaksas uz iedzīvotāju). PARAUGAM ATLASĪTAJOS PROJEKTOS KONSTATĒJA TRŪKUMUS 44. Deviņos no 19 pārbaudītajiem projektiem konstatēja augstu izmaksu līmeni, un nekas neliecināja, ka šo lielo izmaksu dēļ būtu uzlabojušies sniegtie pakalpojumi (piemēri ir aprakstīti 4. izcēlumā). Septiņus projektus nebija iespējams novērtēt, jo finanšu ziņojumos pieejamā informācija nebija pietiekama. Rezultāti ir apkopoti pielikumā un 7. attēlā. 7. ATTĒLS PARAUGĀ IEKĻAUTO PROJEKTU PRODUKTIVITĀTE (PROJEKTU SKAITS UN IESAISTĪTĀS SUMMAS) +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 45. Lielu izmaksu gadījumus it īpaši konstatēja turpmāk minētajās jomās. a) Netiešās izmaksas: saskaņā ar FAFA noteikumiem Komisija var ieguldīt ANO netiešajās izmaksās ne vairāk par 7 % no tiešajām izmaksām. FAFA 5. panta 1. punktā ir arī minēts, ka apakšlīguma slēgšana nedrīkst paaugstināt izmaksas. Revīzijā tomēr tika konstatēti projekti, kuros īstenotāji partneri, kas bieži bija citas ANO organizācijas, prasīja segt netiešās izmaksas, kas pārsniedza 7 % no tiešajām izmaksām, kuras bija paredzētas FAFA nolīgumā. Tika arī piesaistīti apakšuzņēmēji, bet nebija pierādījumu, ka tā rezultātā nepalielinājās izmaksas. b) Pasākumu tvēruma sašaurināšana nav atspoguļota izmaksās: netika veikta pietiekama pēcpārbaude gadījumos, kad pasākumu mēroga samazināšanas dēļ radās problēmas vai arī kad ANO ziņojumos nebija sniegta pietiekama informācija. Divos projektos darba tvēruma samazināšanai nesekoja attiecīgs ES ieguldījuma samazinājums. 4. fotoattēls. Sudānas ražošanas jaudas atjaunošanas programmas ietvaros uzbūvētie biroji +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. 4. IZCĒLUMS TRŪKUMU PIEMĒRI SAISTĪBĀ AR PROJEKTU IZMAKSĀM Netiešās izmaksas Resursu palielināšana jaunajai administrācijai Dienvidsudānā Šo trasta fondu, kurā ES ieguldīja 1,9 miljonus EUR, īstenoja ANO organizācija, kas saņēma 3 % ieguldījumu netiešajām izmaksām. Par projekta faktisko (finanšu) pārvaldību tomēr slēdza apakšlīgumu ar privātu uzņēmumu, kurš prasīja samaksāt papildus vēl 10 % no kopējām izmaksām, tādējādi kopējās administratīvās izmaksas bija vairāk nekā 13 %. Ražošanas jaudas atjaunošanas programma Sudānā (SPCRP) Citai ANO organizācijai sedza ne tikai 7 % netiešo izmaksu, bet arī samaksāja pārvaldības maksu (USD 187 338) par pakalpojumiem, kas bija sniegti šā projekta kontekstā (piemēram, par biroju būvniecību). Tvēruma samazinājums Atmīnēšana Afganistānā Kaut arī īstenošanai paredzēto laiku saīsināja no divpadsmit līdz trīs mēnešiem un projekta mērķi ir sasniegti tikai daļēji, Komisijas maksātā summa netika samazināta. Starpposma atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas programma Galīgajā ziņojumā ir minēts samazinājums darba tvērumā un līdz ar to arī izdevumu samazinājums par 70 %, tomēr tā rezultātā nav attiecīgi samazināts Komisijas ieguldījums. Tas ir samazināts tikai par 12 %, un tagad Komisijas ieguldījums ir 65 % no kopējām izmaksām, nevis iepriekš plānotie 20 %. 5. fotoattēls. Saziņas un informācijas centrs saistībā ar Sudānas vietējās kopienas atjaunošanas un rehabilitācijas programmu +++++ TIFF +++++ Avots: Eiropas Revīzijas palāta. SECINĀJUMI UN IETEIKUMI 46. ANO klātbūtne un darbības konfliktu skartajās teritorijās sniedz Komisijai iespēju novirzīt atbalstu sarežģītos apstākļos, tomēr atbalsta sniegšana šādās teritorijās ir saistīta ar īpašām grūtībām, no kurām pārvarēt var tikai dažas. Tā kā Komisijas iespējas veikt pārbaudes uz vietas ir ļoti nelielas, tiešas uzraudzības trūkums Komisijai ir jākompensē ar lielāku paļaušanos uz projektu īstenotāju struktūru. 47. Palāta secina, ka konkrētajos apstākļos ir sasniegti vairāki labi rezultāti un ka lielākajai daļai projektu rezultātu ir pamatotas izredzes uz ilgtspējību. Nepietiekama projektu izstrāde un trūkumi uzraudzībā un ziņojumu sagatavošanā tomēr ir bijuši par iemeslu projektos konstatētajām nepilnībām. Komisija nepievērš pietiekamu uzmanību produktivitātei un nenodrošina, ka tā saņem vajadzīgo atgriezenisko saikni no ANO ziņojumiem. PROJEKTU IZSTRĀDE 48. Projektu izstrāde ir kopumā nepietiekama, jo 18 projektos no pārbaudītajiem 19 bija trūkumi šajā plānošanas procesā. Rezultātā trūka skaidrības par to, kas ir jāsasniedz un kā jānovērtē projektu sekmes. Slikta projektu izstrāde bija arī faktors, kas radīja konstatētās nepilnības pārbaudītajos projektos. 1. IETEIKUMS Komisijai jānodrošina, ka projektiem, kuriem tā atvēl līdzekļus, tiek izvirzīti skaidri un praktiski mērķi. Ja tas iespējams, mērķi ir jāizsaka skaitļos, lai sekmētu projektu uzraudzības īstenošanu un sniegtu noderīgu atgriezenisko saikni Komisijai; skaidri jāizklāsta saikne starp projektu pasākumiem, to mērķiem un plašākiem mērķiem. Ieguldījuma nolīgumā norādītajam termiņam turklāt ir jābūt labāk pielāgotam projekta videi, lai izvairītos no laikietilpīgiem un dārgiem īstenošanas posma pagarinājumiem vēlākā posmā. Tā kā budžeta detalizācijas pakāpe veido pamatu turpmākiem ziņojumiem, tajā jāiekļauj visa informācija, kas it īpaši vajadzīga, lai novērtētu finansēto pasākumu produktivitāti. EFEKTIVITĀTE UN ILGTSPĒJA 49. Pielikumā ir parādīts, ka aptuveni pusei projektu tika sasniegti vismaz galvenie mērķi, tāpēc ir pamats uzskatīt, ka lielākā daļa sasniegto rezultātu būs ilgtspējīgi, ja vien nepasliktināsies drošība un politiskais stāvoklis. Pielikumā tomēr ir redzams arī, ka dažos projektos tika konstatētas lielas nepilnības. Vislabākie rezultāti ir Sudānā, kur, pateicoties drošības stāvokļa uzlabojumam, Komisija var aktīvāk iesaistīties finansēto projektu uzraudzībā. Tomēr lielākajā daļā paraugam atlasīto projektu plānotais īstenošanas termiņš bija ievērojami pārsniegts. 50. Tā kā Komisija ir kopumā atkarīga no ANO attiecībā uz informāciju par projektu virzību un sekmēm, tai ir vajadzīgi savlaicīgi ziņojumi, kas sniedz pietiekamu informāciju, it īpaši par sasniegtajiem rezultātiem. Tomēr pārbaudītajos projektos daudzi ziņojumi vai nu bija iesniegti novēloti, vai arī tie nebija visaptveroši. 2. IETEIKUMS Komisijai ir jāpieprasa, lai vajadzīgie ziņojumi tiktu iesniegti savlaicīgi, un arī turpmāk jānodrošina, lai šie ziņojumi sniegtu informāciju, kas tai vajadzīga projektu virzības un sekmju novērtēšanai. Komisijas veiktajai pēcpārbaudei ir jābūt tūlītējai, sistemātiskai, skaidri pierādāmai un visaptverošai visā projekta izpildes laikā. Pēc katra projekta Komisijai ir jāformulē gūtās atziņas, lai tās varētu izmantot citos intervences pasākumos, un īpaša uzmanība jāpievērš ilgtspējībai. PRODUKTIVITĀTE 51. Informācijas trūkums septiņos no 19 projektiem ievērojami apgrūtināja Palātas iespējas novērtēt produktivitāti. Lielākajā daļā projektu nebija iespējams pārliecināties, ko Komisija ir veikusi, lai novērtētu produktivitāti, jo šī darbība nebija ne sistemātiski veikta, ne arī pietiekami dokumentēta. Uzsvars vairāk bija likts uz izmaksu attiecināmību, nevis uz dažu šo izmaksu nepieciešamību. Tā kā atsevišķi budžeti, kas attiecās uz ieguldījuma nolīgumu, nebija pietiekami detalizēti izstrādāti, iespēja novērtēt un uzraudzīt izmaksu pamatotību bija samazināta. Izmaksu novērtēšanas procesā ļoti maz izmantoja salīdzinošo informāciju. 52. Deviņos no paraugā iekļautajiem 19 projektiem Palāta konstatēja lielu izmaksu gadījumus, bet nebija pierādījumu, ka šo izmaksu dēļ būtu uzlabojušies sniegtie pakalpojumi. 3. IETEIKUMS Sistemātiski jāizvērtē izmaksas un pienācīgi jādokumentē rezultāti. Vairāk uzmanības jāpievērš produktivitātei, un izmaksu novērtējums nedrīkst aprobežoties ar jautājumu par attiecināmību. Ja iespējams, jāizstrādā salīdzinošie rādītāji kopējām izmaksu pozīcijām, lai atvieglotu izmaksu novērtējumu projektu priekšlikumos un finanšu ziņojumos. Šo ziņojumu 2011. gada 8. marta sēdē Luksemburgā pieņēma Revīzijas palātas III apakšpalāta, kuru vada Revīzijas palātas loceklis Jan KINŠT. Revīzijas palātas vārdā +++++ TIFF +++++ priekšsēdētājs Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Padomes 2002. gada 25. jūnija Regula (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.). 163. pantā IV sadaļā par ārējiem darījumiem ir teikts, ka darbības var īstenot Komisija centralizēti, saņēmēja(-s) trešā(-s) valsts(is) decentralizēti vai arī tās var īstenot kopīgi ar starptautiskām organizācijām. [2] LESD 317. pantā ir teikts, ka Komisija uzņemas atbildību par budžeta izpildi, ievērojot pareizas finanšu vadības principus. [3] Saskaņā ar ANO Attīstības programmas definīciju vairāku līdzekļu devēju trasta fondi ir "finansēšanas instruments, ar kura starpniecību līdzekļu devēji apvieno resursus, lai atbalstītu valstu prioritātes un mudinātu ANO aģentūras strādāt un sasniegt rezultātus ciešā koordinācijā un sadarbībā". Sk. http://www.undp.org/mdtf/trustfunds.shtml. [4] Eiropas Komisijas informatīva piezīme Eiropas Parlamenta Budžeta kontroles komitejai par vairāku līdzekļu devēju trasta fondiem, kurus kopš 2003. gada atbalsta no Eiropas Kopienas vispārējā budžeta ( 10.2.2009.). [5] Pēc pirmā revīzijas posma pabeigšanas 2010. gada janvārī publicēja Īpašo ziņojumu (Eiropas Revīzijas palāta, Īpašais ziņojums Nr. 15/2009 "Ar Apvienoto Nāciju Organizācijas struktūru starpniecību sniegtais ES atbalsts. Lēmumu pieņemšana un uzraudzība"). [6] Finanšu regulas 27. pantā ir teikts: "Budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus." [7] FAFA 2. panta 1. punktā ir teikts, ka "konkrēta ieguldījuma nolīgumā ir izklāstīta informācija, kas jāiekļauj Apvienoto Nāciju Organizācijas ziņojumos Komisijai". [8] Sk. "Kopīgās pamatnostādnes par ziņošanas pienākumiem saskaņā ar FAFA". Pamatnostādņu mērķis ir sniegt praktiskus norādījumus papildus attiecīgajiem FAFA pantiem. [9] FAFA 1. panta 1. punktā ir teikts: "ANO iesniegtajos priekšlikumos iekļauj rezultātu mērķus un rādītājus, par kuriem vienojas konkrētajos ieguldījuma nolīgumos. Rezultatīvie pasākumi jābalsta uz mērķiem, kas ir konkrēti, izmērāmi, sasniedzami, atbilstoši un laikā ierobežoti." [10] Finanšu regulas 27. pantā ir noteikts, ka "Budžeta apropriācijas izlieto saskaņā ar pareizas finanšu vadības principu, tas ir, ievērojot saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principus". [11] Dokumenta "Eiropas Konsenss attīstības jomā" (OV C 46, 24.2.2006.) 25. pantā ir teikts, ka "ES sniegs ne tikai vairāk palīdzības, bet arī labāku palīdzību. Ar palīdzību saistīto darījumu izmaksas tiks samazinātas, un uzlabosies palīdzības globālā ietekme." -------------------------------------------------- PIELIKUMS Numurs | Nosaukums | Efektivitāte | Iespējamā ilgtspējība | Termiņa ievērošana | Produktivitāte | Summa (miljonos EUR) | Afganistāna 1 | Pretkājnieku mīnu un munīcijas krājumu iznīcināšana | lielas nepilnības | nelielas nepilnības | nē | konstatēti trūkumi | 6 | Afganistāna 2 | Atbalsts valsts pārvaldei Afganistānas Islāma Republikā, tautas skaitīšana | neapmierinoša | datu nav (galvenie mērķi nav sasniegti) | nē | konstatēti trūkumi | 15 | Afganistāna 3 | Papildu atbalsts vēlēšanām Afganistānā | nav pietiekamu pierādījumu | nav pietiekamu pierādījumu | nē | nav pietiekamu pierādījumu | 9 | Afganistāna 4–6 | Tiesiskuma un kārtības trasta fonds Afganistānai | lielas nepilnības | neapmierinoša | jā | nav pietiekamu pierādījumu | 100 | Afganistāna 7 | Atmīnēšana Afganistānā | lielas nepilnības | laba | jā | konstatēti trūkumi | 2 | Afganistāna 8 | Reģionāla programma afgāņu bēgļu atbalstam Irānā un Pakistānā un repatriantiem Afganistānā | nelielas nepilnības | laba | jā | nav pietiekamu pierādījumu | 4 | Afganistāna 9 | Atbalsts mīnu likvidēšanas jomai Afganistānā | nelielas nepilnības | laba | jā | nav pietiekamu pierādījumu | 20 | Irāka 1–3 | Starptautiskais Irākas Atjaunošanas fonds | nav pietiekamu pierādījumu | nelielas nepilnības | datu nav (Fonds) | nav pietiekamu pierādījumu | 198 | Irāka 4 | Atbalsts saistībā ar repatriantu un Irākas iekšienē pārvietotu cilvēku atgriešanos un reintegrāciju | laba | datu nav (projekts ir agrīnā īstenošanas posmā) | datu nav (projekts ir agrīnā īstenošanas posmā) | nav pietiekamu pierādījumu | 6 | Sudāna 1 | Atbruņošanās, demobilizācijas un reintegrācijas starpposma programma | lielas nepilnības | lielas nepilnības | nē | konstatēti trūkumi | 12 | Sudāna 2 | Resursu palielināšana atbalsta pārvaldīšanai un koordinēšanai | nelielas nepilnības | nelielas nepilnības | nē | trūkumi nav konstatēti | 2 | Sudāna 3 | Atbalsts piektajai tautas skaitīšanai Sudānā | laba | laba | nē | nav pietiekamu pierādījumu | 4 | Sudāna 4 | Resursu palielināšana Hartumas štatā pilsētplānošanas politikas izstrādāšanai un īstenošanai | nelielas nepilnības | nelielas nepilnības | nē | trūkumi nav konstatēti | 2 | Sudāna 5 | Resursu palielināšana jaunajai administrācijai Dienvidsudānā | lielas nepilnības | nav pietiekamu pierādījumu | datu nav (Fonds) | konstatēti trūkumi | 2 | Sudāna 6 | Resursu palielināšana Hartumas štatā profesionālās izglītības pakalpojumu sniegšanai | nelielas nepilnības | nelielas nepilnības | nē | trūkumi nav konstatēti | 11 | Sudāna 7 | Ārkārtas infrastruktūras atbalsts Tieslietu un konstitucionālās attīstības ministrijai un tiesu iestādēm Dienvidsudānā | neapmierinoši | datu nav (galvenie mērķi nav sasniegti) | nē | konstatēti trūkumi | 4 | Sudāna 8 | Atmīnēšana Dienvidsudānā | nelielas nepilnības | lielas nepilnības | nē | konstatēti trūkumi | 5 | Sudāna 9 | Ražošanas jaudas atjaunošanas programma Sudānā | nelielas nepilnības | datu nav (projekts ir agrīnā īstenošanas posmā) | nē | konstatēti trūkumi | 39 | Sudāna 10 | Kopienas atjaunošanas un rehabilitācijas programma | nelielas nepilnības | datu nav (projekts ir agrīnā īstenošanas posmā) | nē | konstatēti trūkumi | 51 | --------------------------------------------------