pasažieri: lidostas ar ikgadējo satiksmes apjomu, kas pārsniedz 1 ‰ no kopējā ikgadējā ES gaisa satiksmes pasažieru apjoma. Ikgadējais satiksmes apjoms ir pēdējo trīs gadu, par kuriem ir pieejami dati, kopsummas vidējais aritmētiskais rādītājs, pamatojoties uz Eurostat publicēto statistiku;

(5)pārskatīt komerciālai satiksmei atvērto lidostu atlasi saskaņā ar vismaz vienu no turpmāk minētajiem īpašajiem kritērijiem:

Jūras ostas, kas atrodas perifērās zonās, ja to ceļa attālums līdz citai TEN‑T ostai ir vismaz 200 km, braucot pa ceļu (sekojot īsākā ceļa trajektorijai);

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013 visaptverošajā tīklā iekļautās jūras ostas paliek visaptverošajā tīklā, ja lineārā interpolācija starp beramkravām un cita veida kravām atbilst šādai formulai: vb/tb + vn/tn ≥ 0,95 vai ja ikgadējās satiksmes apjoms pārsniedz 85 % no attiecīgās robežvērtības.

kravu pārvadājumi: jūras ostas, kas ir piesaistītas visaptverošā tīkla sauszemes komponentam ar ikgadējo satiksmes apjomu — beramkravu vai cita veida kravu apkalpošanā — vairāk par 1 ‰ no attiecīgā ikgadējā kopējā ES ostās apkalpotā kravu apjoma, ja lineārā interpolācija starp beramkravām un cita veida kravām atbilst šādai formulai: vb/tb + vn/tn ≥ 1 (kur vb ir beramkravu apjoms, tb — beramkravu robežvērtība, vn — cita veida kravu apjoms un tn — cita veida kravu robežvērtība). Ikgadējais satiksmes apjoms ir pēdējo trīs gadu, par kuriem ir pieejami dati, kopsummas vidējais aritmētiskais rādītājs, pamatojoties uz Eurostat publicēto statistiku.

pasažieri: jūras ostas, kas savienotas ar visaptverošā tīkla sauszemes komponentu, kurās ikgadējais satiksmes apjoms pārsniedz 1 ‰ no ES kopējā ikgadējā jūras pasažieru satiksmes apjoma. Ikgadējais satiksmes apjoms ir pēdējo trīs gadu, par kuriem ir pieejami visu dalībvalstu dati, kopsummas vidējais aritmētiskais rādītājs, pamatojoties uz Eurostat publicēto statistiku;

(4)pārskatīt komerciālai satiksmei atvērto jūras ostu atlasi saskaņā ar vismaz vienu no turpmāk minētajiem īpašajiem kritērijiem:

Visaptverošais tīkls ietver visu transporta veidu komponentus — dzelzceļa, autoceļu, iekšzemes ūdensceļu, gaisa un ūdens transportu, kā arī to savienojumu punktus un atbilstošās satiksmes informācijas un pārvaldības sistēmas.

Metodika sastāv no vairākiem kritērijiem, kas tiek konsekventi piemēroti. Pirmajā solī tiek identificēts visaptverošais tīkls (1. nodaļa). Otrajā solī visaptverošā tīkla daļas tiek identificētas kā pamattīkls (2. nodaļa) vai kā paplašinātais pamattīkls (3. nodaļa).

Tas ir multimodāls, t. i., iekļauj visus transporta veidus un to savienojumus, kā arī attiecīgās ICT sistēmas, lai tādējādi veicinātu modālo integrāciju un multimodālu darbību. Multimodalitātes principa izņēmumi savienojumu līmenī ir pieļaujami tikai tad, ja konkrētais transporta veids nepastāv (piemēram, daudzos gadījumos nav iekšzemes ūdensceļu, dalībvalstīm vai salām nav dzelzceļa). Turklāt liels uzsvars tiek likts uz viena un vairāku transporta veidu savstarpējo izmantojamību.

(11)nodrošināt, ka ikviens tālākais reģions, arī to galvenās salas, ir savienots ar vismaz vienu ostu un vienu lidostu; pievienot galvenās teritorijas ceļu(‑s), kas savieno ostas un lidostas.

(7)pievienot tos multimodālos kravas termināļus, kuri nodrošina brīvu piekļuvi jebkuram loģistikas operatoram un atbilst vienam no turpmāk norādītajiem īpašajiem kritērijiem:

lidostas, kas atrodas perifērās vai izolētās zonās, ja to attālums līdz citai TEN‑T lidostai ir vismaz 100 km (sekojot īsākā ceļa trajektorijai) vai, ja reģionā ir ātrvilciena dzelzceļa līnija — vismaz 200 km (sekojot īsākā ceļa trajektorijai);

Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013 visaptverošajā tīklā iekļautās lidostas paliek visaptverošajā tīklā, ja ikgadējais satiksmes apjoms pārsniedz 85 % no attiecīgās robežvērtības;

kravu pārvadājumi: lidostas ar ikgadējo satiksmes apjomu, kas pārsniedz 2 ‰ no atbilstošā kopējā ikgadējā ES lidostās apkalpotā kravu apjoma. Ikgadējais satiksmes apjoms ir pēdējo trīs gadu, par kuriem ir pieejami dati, kopsummas vidējais aritmētiskais rādītājs, pamatojoties uz Eurostat publicēto statistiku.

Galvenie pasažieru un kravu satiksmes mezgli saglabājas tie paši, kas ES dalībvalstīs ir noteikti ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013; to saraksti ir pieejami šā dokumenta I un II pielikumā. Mezgli tika noteikti, pamatojoties uz turpmāk uzskaitītajiem kritērijiem.

Eiropas jūras telpa ir TEN‑T jūras transporta dimensija. Ja Eiropas jūras telpas savienojumi pilda pamattīkla savienojumu vai posmu funkciju (piemēram, savienojot pamattīkla galvenos mezglus pāri jūrai), tie tiek uzskatīti par daļu no pamattīkla.

Piemērojot šo metodiku iekšzemes ūdensceļiem, tika secināts, ka gandrīz visi no tiem ir pamattīkla daļa. Tāpēc viss iekšzemes ūdensceļu tīkls tiek uzskatīts par daļu no pamattīkla.

Multimodālie savienojumi tiek izvēlēti no visaptverošā tīkla, lai savienotu primāros galvenos mezglus, sekojot attiecīgajām (potenciālajām) galvenajām satiksmes plūsmām, kā norādīts 2.2. punktā.

C.3. (P)Pilsētas, kas ir saistītas ar pamattīkla jūras ostām saskaņā ar B.2. vai B.3. kritēriju, ja to iedzīvotāju skaits pārsniedz 200 000 iedzīvotāju attiecīgajā LUZ.

C.2. (P)Lidostas ar ikgadējo pasažieru pārvadājumu apjomu vismaz 1 % apmērā no attiecīgā ES kopapjoma.

B.7. (S)Lidostas ar ikgadējo gaisa kravu pārvadājumu apjomu vismaz 1 % apmērā no attiecīgā ES kopapjoma.

(Jūras ostas, kas ir tuvi kaimiņi un kopā sasniedz apjoma robežvērtību, pat ja katra atsevišķi to nevarētu, var uzskatīt par klasteri, ja tām ir kopēji savienojumi ar ostām pieguļošu teritoriju, izņemot “pēdējo jūdzi”, vai, ja tās cieši sadarbojas, piemēram, tām ir kopēja vadība, vai tās papildina viena otras funkciju.)

B.2. (P)Jūras vai iekšzemes ūdensceļu ostas ar ikgadējo kravu pārkraušanas apjomu vismaz 1 % apmērā no visu ES jūras ostu kopējā pārkraušanas apjoma, ja lineārā interpolācija starp beramkravām un cita veida kravām atbilst šādai formulai: vb/tb + vn/tn ≥ 1 (kur vb ir beramkravu apjoms, tb — beramkravu robežvērtība, vn — cita veida kravu apjoms un tn — cita veida kravu robežvērtība). Saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1315/2013 pamattīklā iekļautās jūras ostas paliek pamattīklā, ja lineārā interpolācija starp beramkravām un cita veida kravām atbilst šādai formulai: vb/tb + vn/tn ≥ 0,95.

B.1. (S)Jūras vai iekšzemes ūdensceļu osta vai galvenā pilsētas mezgla autoceļa–dzelzceļa terminālis saskaņā ar vienu no A.1.–A.4. kritērijiem.

Šo kritēriju individuāla piemērošana transporta veidiem dod iespēju atkāpties no multimodalitātes principa savienojumu līmenī. Daži savienojumi var ietvert tikai autoceļus vai dzelzceļu.

F.2.Attiecībā uz pasažieru pārvadājumiem jūras ostu pilsētas saskaņā ar C.3. un jūras ostas saskaņā ar C.4. tiek savienotas ar to pašu iekšzemes savienojuma pilsētas mezglu, ar kuru jūras osta ir savienota kravu pārvadājumiem (saskaņā ar E.1. kritēriju).

E.3.Visi iekšzemes ūdensceļi ir daļa no visaptverošā tīkla.

H.4.Dzelzceļa savienojumiem var būt atšķirīgi maršruti pasažieru un — pat lielākā mērā — kravu transportam. To nosaka konkrēti pasažieru un kravu pārvadājumu vajadzību tehniskie parametri (slīpums, ātrums u. c.), noteiktas operatīvās situācijas, kas liek nodrošināt apkārtceļus mezglu teritorijām ar lielu pasažieru satiksmi un ņemt vērā faktisko kravu plūsmu (pat atkāpjoties no D.1. kritērija, ja tas ir pamatoti).

3.Paplašinātais pamattīkls

Papildus pamattīklam, lai sekmētu pakāpenisku TEN‑T īstenošanu, tiek noteikts paplašinātais pamattīkls. Šajā nolūkā ir izvēlēti visaptverošā dzelzceļa un autoceļu tīkla posmi, kas jāpabeidz līdz 2040. gadam.

Paplašināto pamattīklu veido šādi posmi:

1.Eiropas transporta koridoros iekļautie posmi, it sevišķi dzelzceļa kravu pārvadājumu koridoru galvenās un apvedceļu līnijas;

2.posmi, kas ir saistīti ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļa tīkla izveidi un kurus nav iespējams pabeigt līdz 2030. gadam;

3.posmi, kas ir vajadzīgi, lai izveidotu multimodalitāti gar Eiropas transporta koridoriem.





I pielikums. Pamattīkla pilsētu mezglpunktu saraksts

BEĻĢIJA

Antwerpen

Bruxelles/Brussel

BULGĀRIJA

Sofia

ČEHIJAS REPUBLIKA

Ostrava

Praha

DĀNIJA