2.Komisija Savienības finanšu iemaksu Horvātijai dara pieejamu pa daļām saskaņā ar pielikumu. 818 406 049 EUR tiek darīti pieejami kā priekšfinansējuma maksājums, kas atbilst 13 procentiem no finanšu iemaksas. Priekšfinansējumu un daļas Komisija var izmaksāt vienā vai vairākos maksājumos. Maksājuma lielums ir atkarīgs no finansējuma pieejamības.

1.Savienība Horvātijai neatmaksājama atbalsta veidā dara pieejamu finanšu iemaksu, kuras summa ir 6 295 431 146 EUR. Tiek darīti pieejami 4 631 762 551 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas līdz 2022. gada 31. decembrim. Ja Regulas (ES) 2021/241 11. panta 2. punktā paredzētajā atjaunināšanā Horvātijai aprēķinātā summa ir vienāda ar šo summu vai pārsniedz to, tiek darīti pieejami vēl 1 663 668 594 EUR, par kuriem juridiskas saistības ir jāuzņemas no 2023. gada 1. janvāra līdz 2023. gada 31. decembrim.

(52)Horvātija rīkoja apspriešanās procesu pirms atveseļošanas un noturības plāna iesniegšanas, savukārt pēc plāna projekta iesniegšanas Komisijai 2020. gada decembrī tā organizēja sabiedrisko apspriešanu ar ieinteresētajām personām. Laikposmā no 2021. gada janvāra līdz maijam iestādes rīkoja vairāk nekā 15 tematiskas sanāksmes ar dažādām ieinteresētajām personām, kurās tās iepazīstināja ar iespējām, kas uz atveseļošanas un noturības plāna pamata Horvātijai paveras konkrētās jomās, kā arī iepazīstināja ar šā plāna struktūru, kritērijiem, procesu un papildināmību ar citiem Savienības fondiem. Plāna kopsavilkums tika publicēts un iesniegts plašsaziņas līdzekļiem pirms tā pieņemšanas, kas notika 2021. gada 1. aprīlī. Pēc tam, kad valdība bija pieņēmusi plāna kopsavilkumu, to publicēja valdības tīmekļa vietnē, un 2021. gada 14. aprīlī tas tika apspriests parlamentā.

(48)Horvātijas atveseļošanas un noturības plāns ir strukturēts piecos komponentos un vienā iniciatīvā, kas ir saskanīgi un atbalsta kopīgos mērķus, proti, stimulēt Horvātijas ekonomikas atveseļošanu un mazināt Covid-19 ietekmi, sekmēt zaļo un digitālo pārkārtošanos un iekļaujošu izaugsmi un palielināt Horvātijas ekonomikas noturību un konkurētspēju. Ar plāna komponentiem, it īpaši ar “Iniciatīvu – ēku renovācija” būtu arī jāpalīdz atjaunot postījumus, kurus nodarīja divas spēcīgas zemestrīces, kas 2020. gadā skāra Horvātijas centrālo daļu, radot postījumus Zagrebā un tās apkārtnē, kā arī Banovina reģionā. Katrs no pieciem komponentiem un iniciatīva balstās uz saskanīgiem reformu un investīciju kopumiem, kuros paredzēti pasākumi, kas pastiprina un/vai papildina cits citu. Arī starp dažādiem komponentiem pastāv sinerģija, un neviens pasākums nav pretrunā vai neapdraud kāda cita pasākuma efektivitāti.

(46)Pasākumi, kurus Horvātija ierosinājusi atveseļošanas un noturības plānā, lai novērstu, atklātu un izbeigt korupciju, krāpšanu un interešu konfliktus minētajā Regulā (ES) 2021/241 paredzēto līdzekļu izmantošanā, tostarp pasākumi dubultas finansēšanas novēršanai, kopumā tiek novērtēti kā atbilstīgi. Pirms pirmā maksājuma pieprasījuma iesniegšanas būtu jāizpilda atskaites punkti, kuri attiecas uz īstenošanā un kontrolē iesaistīto struktūru juridisko pilnvaru noteikšanu, Koordinācijas iestādi un IT sistēmas atjaunināšanu. Turklāt par kontrolēm atbildīgajiem dalībniekiem vajadzētu būt juridiskajām pilnvarām un administratīvajai spējai īstenot savas plānotās funkcijas un uzdevumus ar nosacījumu, ka atskaites punkti, kuri attiecas uz darba slodzes analīzi, un no tiem izrietošie ieteikumi ir izpildīti ne vēlāk kā līdz pirmā maksājuma pieprasījuma iesniegšanas brīdim.

(44)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta j) apakšpunktā un V pielikuma 2.10. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ierosinātie pasākumi pienācīgi ļaus novērst, atklāt un izbeigt korupciju, krāpšanu un interešu konfliktus minētajā regulā paredzēto līdzekļu izmantošanā, un ir gaidāms, ka pasākumi pārliecinoši novērsīs dubultu finansēšanu no minētās regulas un citām Savienības programmām. Minētais neskar to citu instrumentu un rīku piemērošanu, kuru mērķis ir veicināt un nodrošināt atbilstību ES tiesību aktiem, tostarp korupcijas, krāpšanas un interešu konfliktu novēršanai, atklāšanai un izbeigšanai un Savienības finanšu aizsardzībai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2020/2092.

(43)Horvātija kopumā sniedza detalizētu katra pasākuma izmaksu sadalījumu, atsaucoties uz iepriekšējiem līdzīgiem projektiem vai pētījumiem, kas veikti, lai pamatotu izmaksu rādītājus, kā arī sniedza pienācīgus skaidrojumus par metodiku, kura izmantota kopējo izmaksu noteikšanai. Attiecībā uz dažādiem pasākumiem, kuru gadījumā izmaksas nevarēja jau iepriekš detalizēti noteikt (piemēram, projekti, kas atlasāmi tādās konkursa procedūrās kā uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus), atveseļošanas un noturības plānā uz līdzšinējās pieredzes pamata parasti tiek sniegts paskaidrojums, ka izmaksas nav nesamērīgas ar pasākuma mērķiem. Lielākajai daļai pasākumu izmaksu aplēses tiek uzskatītas par pamatotām un ticamām. Lai gan Horvātija ir pielikusi ievērojamas pūles, lai sniegtu vajadzīgo informāciju par izmaksām, tomēr izmaksu metodika un to pamatojums konsekventi neattiecas uz visiem pasākumu elementiem, un dažos gadījumos trūkst paskaidrojumu par daļu no kopējām izmaksām. Dažās izmaksu aplēsēs izmaksas zināmā mērā pārsniedza līdzīgos projektos noteikto izmaksu diapazonu. Tā kā minēto izmaksu aplēšu gadījumā izmantotā metodika nav pietiekami labi izskaidrota un saikne starp pamatojumu un pašām izmaksām dažkārt nav pilnīgi skaidra, nav iespējams piemērot izmaksu novērtēšanas kritērija augstāku reitingu. Visbeidzot, atveseļošanas un noturības plāna aplēstās kopējās izmaksas atbilst izmaksu lietderības principam un ir samērīgas ar paredzamo ietekmi uz valsts ekonomiku un sociālo ietekmi.

(40)Atveseļošanas un noturības plānā ietverto pasākumu īstenošanā būtu jāiesaista vairākas valsts iestādes. Centrālā koordinējošā iestāde, kas jāizveido Finanšu ministrijas paspārnē, būtu vadošā valsts iestāde, kuras uzdevums būtu atveseļošanas un noturības plāna vispārējā koordinācija un uzraudzība, tostarp pasākumu īstenošanas gaitā gūtā progresa aktīva uzraudzība, balstoties uz atskaites punktiem un mērķrādītājiem, kas noteikti katram komponentam. Par atveseļošanas un noturības plānā ietverto reformu un investīciju īstenošanu būs tieši atbildīgas kompetentās ministrijas, savukārt ministru līmenī izveidotajai īstenošanas komitejai būtu jānodrošina konsekvence visu Savienības fondu izmantošanā. Atveseļošanas un noturības plānā ir noteikti atskaites punkti un mērķrādītāji katrai atveseļošanas un noturības plānā iekļautajai investīcijai un reformai. Atskaites punktu un mērķrādītāju skaits ir samērīgs ar pasākumu skaitu, un plāna apjoms ir atbilst Horvātijas ekonomikas lielumam. Ierosinātie kvalitatīvie un kvantitatīvie rādītāji, kas izmantoti atskaites punktos un mērķrādītājos, ir pietiekami skaidri, reālistiski un visaptveroši, lai nodrošinātu to, ka šo rādītāju izpildi var izsekot un pārbaudīt. Tā kā atveseļošanas un noturības plānā ir paredzēti visaptveroši koordinācijas, īstenošanas un uzraudzības mehānismi, tā īstenošanai lielā mērā vajadzētu būt atkarīgai no īstenošanas struktūru administratīvajām un īstenošanas spējām; dažas no šīm struktūrām vēl nav noteiktas vai ir jāizveido. Tāpēc īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai izveidotu īstenošanas un koordinācijas struktūras; vienu no tām – centrālo koordinējošo iestādi – paredzēts izveidot līdz 2021. gada beigām, kā atspoguļots attiecīgajā atskaites punktā.

(31)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta f) apakšpunktā un V pielikuma 2.6. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (reitings “A”) sekmē digitālo pārkārtošanos vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanas izrietošās problēmas. Digitālo mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 20,4 % no plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 VI pielikumā minēto metodiku.

(27)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta e) apakšpunktā un V pielikuma 2.5. punktā, atveseļošanas un noturības plānā ir iekļauti pasākumi, kas lielā mērā (reitings “A”) sekmē zaļo pārkārtošanos, tostarp bioloģisko daudzveidību, vai palīdz risināt no minētās pārkārtošanās izrietošās problēmas. Klimata mērķu sasniegšanai paredzēto pasākumu izdevumi atbilst 40,3 % no plāna kopējā piešķīruma, kas aprēķināts saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 VI pielikumā minēto metodiku. Saskaņā ar Regulas (ES) 2021/241 17. pantu atveseļošanas un noturības plāns atbilst informācijai, kas ietverta nacionālajā enerģētikas un klimata plānā 2021.–2030. gadam.

(26)Izvēloties pasākumus, kuri vai nu būtiski veicina vides mērķu sasniegšanu, vai kuriem nav paredzamas ietekmes uz vides mērķiem vai tā ir nebūtiska, ir paredzams, ka daudzi plānā ietvertie pasākumi jau no paša sākuma nenodarīs būtisku kaitējumu, piemēram, pasākumi izglītības un apmācības, darba tirgus un valsts pārvaldes jomā. Attiecīgos gadījumos ar konkrētiem atskaites punktiem un mērķrādītājiem būtu jānodrošina būtiska kaitējuma nepieļaušana. Konkrēti, veicot investīcijas oglekļa uztveršanā un uzglabāšanā, nebūtu jāiegādājas vai jāizmanto iekārtas, kas paredzētas efektīvākai naftas ieguvei vai naftas ražošanas apmēra palielināšanai. Tāpat arī attiecībā uz ģeotermālajām investīcijām – attiecīgam atskaites punktam un mērķrādītājam būtu jānodrošina, ka projekti neietver nedz naftas, nedz gāzes izpēti vai ieguvi, ka netiks iegādāts aprīkojums šādiem nolūkiem, ka netiks izdalīts metāns un ka ģeotermālajiem urbumiem nebūs kaitīgas ietekmes uz ūdens trūkumu un ūdens kvalitāti. Zadaras lidostas investīciju projekts ir īpaši vērsts uz lidostas elektrifikāciju un fotoelementu uzstādīšanu; tādējādi tiek nodrošināts, ka Regulas (ES) 2021/241 ietvaros sniedzamais atbalsts netiks izmantots lidostas fiziskai paplašināšanai. Atskaites punktam, kas attiecas uz investīcijām medicīnas atkritumu incinerācijas iekārtās Zagrebas pilsētas centrā, būtu jānodrošina, ka incineratoros tiek uzstādīta ierīce enerģijas atgūšanai no nereciklējamiem bīstamiem medicīnas atkritumiem, izmantojot dūmgāzu attīrīšanas sistēmu un nepārtraukta emisiju monitoringa sistēmu. Īpaša uzmanība pievērsta arī horizontālām shēmām, kuru gadījumā atskaites punktiem būtu jānodrošina, ka prasības par principa “nenodari būtisku kaitējumu” ievērošanu ir ietvertas jau shēmu izstrādes posmā.

(25)Saskaņā ar Regulu (ES) 2021/241 un Komisijas pieņemtajiem tehniskajiem norādījumiem par principu “nenodarīt būtisku kaitējumu” (2021/C 58/01) Horvātija ir sniegusi pierādījumus un apliecinājumus, kas pamato to, ka pasākumiem, kurus paredzēts īstenot saistībā ar atveseļošanas un noturības plānā ietvertajām reformām un investīciju projektiem, nevajadzētu radīt būtisku kaitējumu nevienam no sešiem vides mērķiem, proti, šādiem: klimata pārmaiņu mazināšana, pielāgošanās klimata pārmaiņām, ilgtspējīga ūdens un jūras resursu izmantošana un aizsardzība, aprites ekonomika, piesārņojuma novēršana un kontrole, kā arī bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu aizsardzība un atjaunošana.

(12)Kā paredzēts Regulas (ES) 2021/241 19. panta 3. punkta b) apakšpunktā un V pielikuma 2.2. punktā, gaidāms, ka atveseļošanas un noturības plāns palīdzēs efektīvi risināt visas tās problēmas vai ievērojamu to problēmu daļu (reitings “A”), kuras konstatētas attiecīgajos konkrētajai valstij adresētajos ieteikumos, ieskaitot to fiskālos aspektus, un ieteikumos, kas Horvātijai sniegti saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1176/2011 6. pantu, vai problēmas, kuras ir konstatētas citos atbilstīgos dokumentos, ko Komisija ir oficiāli pieņēmusi Eiropas pusgada kontekstā.

(10)Plāna ieguldījums pārdomātas, ilgtspējīgas un iekļaujošas izaugsmes pīlārā ir īpaši koncentrēts uz uzņēmējdarbības vides uzlabošanu, MVU un lielu uzņēmumu atbalstu un inovācijas, pētniecības un izstrādes stimulēšanu. Ar pasākumiem arī paredzēts samazināt administratīvo un parafiskālo slogu uzņēmumiem, liberalizēt vairākas regulētās profesijas un sniegt uzņēmumiem piekļuvi kapitālam, lai uzlabotu uzņēmumu konkurētspēju un palielinātu ražīgumu, vienlaikus pielāgojot to uzņēmējdarbības procesus zaļajai un digitālajai pārveidei, tostarp palielinot šo uzņēmumu investīcijas zaļajā tehnoloģijā. Turklāt plāns ir koncentrēts uz ilgtspējas palielināšanu un digitālo tehnoloģiju ieviešanu tūrisma nozarē, ko it īpaši paredzēts panākt, modernizējot infrastruktūru, lai palielinātu tās energoefektivitāti un atjaunojamo energoresursu izmantošanu, vienlaikus veicinot jaunu uzņēmējdarbības plānu pieņemšanu atbilstīgi aprites ekonomikas principiem. Sociālā kohēzija būtu jāstiprina, galvenokārt veicot aktīvas darba tirgus politikas pasākumus, kas arī vērsti uz neaizsargātām iedzīvotāju grupām, un pasākumus izglītības jomā, kā arī īstenojot sociālo politiku, kuras mērķis ir nabadzības mazināšana. Turklāt būtu jāuzlabo teritoriālā kohēzija, jo īpaši mazāk apdzīvotu teritoriju un salu pieejamība un savienojamība, ko paredzēts panākt, paplašinot, modernizējot un uzlabojot autoceļu, dzelzceļa un jūras infrastruktūras pārvaldību, nodrošinot labāku savienojumu ar dienvidu-ziemeļu elektrotīklu un modernizējot publiskos kanalizācijas un ūdensapgādes tīklus.

(6)Dalībvalstu atveseļošanas un noturības plānu īstenošana veidos koordinētus investīciju un reformu centienus visā Savienībā. Pateicoties koordinētai un vienlaicīgai šo reformu un investīciju veikšanai un pārrobežu projektu īstenošanai, šīs reformas un investīcijas savstarpēji pastiprinās viena otru un radīs pozitīvu blakusietekmi visā Savienībā. Tāpēc aptuveni viena trešdaļa no ietekmes, kāda mehānismam būs uz dalībvalstu izaugsmi un darbvietu izveidi, būs blakusietekme no citām dalībvalstīm.

(2)Padome 2019. gada 9. jūlijā un 2020. gada 20. jūlijā adresēja Horvātijai ieteikumus Eiropas pusgada kontekstā. Konkrētāk, Padome ieteica, ievērojot Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējo izņēmuma klauzulu, veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, stiprinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu; kad to pieļaus ekonomiskie apstākļi, īstenot fiskālo politiku, kas ļaus panākt piesardzīgu vidēja termiņa fiskālo stāvokli un nodrošināt parāda ilgtspēju un vienlaikus veicinās investīcijas; nostiprināt budžeta struktūru un iespējamo saistību uzraudzību centrālā un vietējā līmenī; uzlabot veselības aprūpes sistēmas noturību un veicināt veselības aprūpes darbinieku un iestāžu līdzsvarotu ģeogrāfisko sadalījumu, ciešāku sadarbību starp visiem pārvaldes līmeņiem un investīcijas e-veselības sistēmā. Padome arī ieteica stiprināt darba tirgus pasākumus un iestādes, kā arī to koordināciju ar sociālajiem dienestiem, vienlaikus arī konsolidējot sociālos pabalstus un uzlabojot to spēju samazināt nabadzību. Tā ieteica īstenot reformas izglītības jomā un uzlabot gan piekļuvi izglītībai un apmācībai visos līmeņos, gan arī tās kvalitāti un atbilstību darba tirgus vajadzībām, vienlaikus veicinot arī prasmju apguvi. Padome ieteica Horvātijai turpināt pasākumus, lai nodrošinātu likviditāti maziem un vidējiem uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām; vēl vairāk samazināt parafiskālos maksājumus un ierobežojumus preču un pakalpojumu tirgus regulējumā; uzlabot korporatīvo pārvaldību valsts uzņēmumos un pastiprināt šādu uzņēmumu un neproduktīvo aktīvu pārdošanu. Padome ieteica Horvātijai stiprināt valsts pārvaldes efektivitāti un spējas izstrādāt un īstenot publiskus projektus un rīcībpolitikas centrālā un vietējā līmenī; samazināt valsts pārvaldes teritoriālo sadrumstalotību un racionalizēt kompetenču funkcionālo sadalījumu, un, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, ieviest saskaņotu regulējumu algu noteikšanai visā valsts pārvaldē un sabiedrisko pakalpojumu jomā. Turklāt Padome ieteica Horvātijai pasteidzināt tādu publisko investīciju projektu īstenošanu, kuri jau sagatavoti realizēšanai, un, ņemot vērā reģionālās atšķirības, ar investīcijām saistīto ekonomikas politiku galvenokārt vērst uz pētniecību un inovāciju, ilgtspējīgu pilsētu un dzelzceļa transportu, tīru enerģiju, atjaunojamiem energoresursiem un vides infrastruktūru, zaļo un digitālo pārkārtošanos. Visbeidzot, Padome ieteica uzlabot korupcijas novēršanu un sodīšanu par to, jo īpaši vietējā līmenī, un uzlabot tiesu sistēmas efektivitāti. Komisija, novērtējusi progresu minēto konkrētām valstīm adresēto ieteikumu īstenošanā atveseļošanas un noturības plāna iesniegšanas brīdī, secina, ka ir pilnībā īstenots ieteikums par tūlītēju fiskālās politikas reakciju, lai efektīvi vērstos pret pandēmiju, spēcinātu ekonomiku un atbalstītu tās turpmāko atveseļošanu, kā arī ieteikums turpināt pasākumus, lai nodrošinātu pienācīgu likviditāti MVU un pašnodarbinātām personām.

(1)Covid-19 uzliesmojums ir iedragājis Horvātijas ekonomiku. Horvātijas iekšzemes kopprodukts (IKP uz vienu iedzīvotāju) uz vienu iedzīvotāju 2019. gadā bija 42,7 % no Savienības vidējās vērtības. Saskaņā ar Komisijas 2021. gada pavasara prognozi Horvātijas reālais IKP 2020. gadā samazinājās par 8,0 % un paredzams, ka 2020. un 2021. gadā tas kopumā samazināsies par 3,4 %. Ilgtermiņa aspekti, kas ietekmē vidēja termiņa ekonomikas rādītājus, cita starpā ir apgrūtinoša uzņēmējdarbības vide, prasmju neatbilstība un darbaspēka trūkums, kā arī mazas investīcijas pētniecībā, izstrādē un digitālajā infrastruktūrā, kas viss kopā ir iemesls zemam izaugsmes potenciāls. Turklāt Horvātijai jāuzlabo valsts pārvaldes efektivitāte, lai labāk izstrādātu, koordinētu, īstenotu un izvērtētu publisko politiku un nodrošinātu spējas Savienības fondu apgūšanai, ņemot vērā potenciālo Savienības finansējuma pieplūdumu, kas laikposmā līdz 2027. gada beigām sasniegs aptuveni 40 % no IKP.

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 8.7.2021 COM(2021) 401 final PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums Padomes Īstenošanas lēmumam par Horvātijas atveseļošanas un noturības plāna novērtējuma apstiprināšanu {SWD(2021) 197 final}



PIELIKUMS 1. IEDAĻA. ATVESEĻOŠANAS UN NOTURĪBAS PLĀNĀ PAREDZĒTĀS REFORMAS UN INVESTĪCIJAS 1.Reformu un investīciju apraksts A. KOMPONENTS NR. 1.1. NOTURĪGA, ZAĻA UN DIGITALIZĒTA EKONOMIKA Šajā Horvātijas atveseļošanas un noturības plāna komponentā ir izmantota plaša un horizontāla pieeja dažu Horvātijas ekonomikas strukturālo trūkumu novēršanai. Horvātijas ekonomikas izaugsmi un konverģenci ar pārējo Savienību kavē zema produktivitāte, salīdzinoši zemas privātā sektora investīcijas, visinovatīvāko uzņēmumu ierobežotā piekļuve finansējumam un kopumā uzņēmējdarbības vide, ko raksturo salīdzinoši liels administratīvais un parafiskāls slogs un pārmērīgs profesiju regulējums. Turklāt rūpnieciskās ražošanas īpatsvars ir zemākais starp Centrāleiropas un Austrumeiropas dalībvalstīm, un Horvātija atpaliek arī no līdzīgām valstīm attiecībā uz investīcijām inovācijā, augstāka tehnoloģiskā līmeņa produktos un zaļajā un digitālajā pārkārtošanā. Komponentam ir trejādi mērķi: -uzņēmējdarbības vides uzlabošana, turpinot reformas, lai samazinātu administratīvo un parafiskālo slogu un vēl vairāk liberalizētu reglamentētās profesijas; -panākt labāku kapitāla resursu sadali ekonomikā, izstrādājot izmaiņas tiesiskajā regulējumā, lai stimulētu privātā sektora investīcijas; ar dotācijām un koncesionāliem finanšu instrumentiem atbalstīt uzņēmumu produktīvas investīcijas, jo īpaši zaļo tehnoloģiju ieviešanai, un uzlabot piekļuvi alternatīviem vai inovatīviem finansēšanas veidiem. -Atbalsts uzņēmumiem to darbības pielāgošanai jaunajai digitālajai videi, īpašu uzmanību pievēršot kultūras un radošajām nozarēm, kuras īpaši smagi skāra pārvietošanās ierobežojumi, kas ierobežoja personīgos pakalpojumus. Komponentā ņemts vērā konkrētai valstij adresētais ieteikums, nodrošinot likviditāti maziem un vidējiem uzņēmumiem, samazinot parafiskālos maksājumus un ierobežojumus preču un pakalpojumu tirgus regulējumā, veicinot privātās investīcijas un koncentrējot investīcijas uz zaļo un digitālo pārkārtošanos (2020. gada konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 3). Tas arī palīdz īstenot ieteikumu samazināt apgrūtinošākos parafiskālos maksājumus un pārmērīgu produktu un pakalpojumu tirgus regulējumu (2019. gada konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 4). Šis komponents ir sadalīts divos apakškomponentos C.1.1.1. (Ekonomikas konkurētspējas un zaļās pārkārtošanās stiprināšana) un C.1.1.2. (Inovācijas stimulēšana un ekonomikas digitalizācija)



A.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Apakškomponents C.1.1.1. Ekonomikas konkurētspējas un zaļās pārkārtošanās stiprināšana Šā apakškomponenta mērķis ir veicināt saimniecisko darbību, konkurētspēju un investīcijas, vēl vairāk samazinot administratīvo un parafiskālo slogu uzņēmumiem, turpinot liberalizēt reglamentētās profesijas, palielinot piekļuvi kredītiem ar dotāciju, koncesionālu aizdevumu un pašu kapitāla instrumentu palīdzību, piesaistot ārvalstu tiešos ieguldījumus un atbalstot kultūras un radošās nozares to digitālajā pārkārtošanā. Reforma C.1.1.1 R1. Uzņēmējdarbības un regulatīvās vides reformas turpināšana. Šīs reformas mērķis ir vēl vairāk uzlabot Horvātijas uzņēmējdarbības vidi, veicot šādus pasākumus:

-digitalizējot pakalpojumus, ko valsts un publiskās pārvaldes iestādes sniedz uzņēmumiem, un -uzlabojot regulatīvos nosacījumus uzņēmumiem un turpinot administratīvā un fiskālā sloga atvieglošanu; -pieņemot stratēģiju un rīcības plānu, lai uzlabotu ekonomiskās ietekmes novērtējumu. Reforma ietver Piektā rīcības plāna pieņemšanu administratīvā sloga un parafiskālo un ar nodokļiem nesaistītu maksājumu samazināšanai, IT sistēmas izveidi, lai uzraudzītu pasākumu īstenošanu un atjauninātu un digitalizētu ar nodokļiem nesaistīto maksājumu reģistru. Stratēģijas un rīcības plāna pieņemšana, lai uzlabotu ekonomiskās ietekmes novērtēšanas procedūras, ko izmanto publiskajā pārvaldē, lai labāk atbalstītu inovāciju un jaunu uzņēmējdarbības modeļu ieviešanu. Šajā kontekstā MVU ietekmes novērtējuma testu pārnes uz digitālu platformu, lai atvieglotu publisko administratoru sadarbību un atbalstītu tiešsaistes apmācību un saziņu. Civildienesta ierēdņu tālākizglītība konkrētās jomās ir daļa no investīcijas. Saskaņā ar investīciju veiktie pasākumi ietver “regulatīvās smilškastes” ieviešanu, kas ļauj kontrolēti testēt jaunus uzņēmējdarbības modeļus. Šo reformu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. Reforma C.1.1.1 R2. Reglamentēto profesiju reformas turpināšana. Reformas mērķis ir veicināt produktivitāti Horvātijas ekonomikā, turpinot pakalpojumu tirgu liberalizāciju. Reforma ietver vismaz 50 normatīvo prasību vienkāršošanu vai pilnīgu atcelšanu attiecībā uz profesionālajiem pakalpojumiem, pamatojoties uz otrā un trešā rīcības plāna īstenošanu pakalpojumu tirgu liberalizācijas jomā, tostarp attiecībā uz juristu, notāru, nodokļu konsultantu, revidentu, farmaceitu un aptieku, fizioterapeitu, arhitektu, inženieru un tūristu gidu profesijām un ņemot vērā Pasaules Bankas ieteikumus attiecībā uz profesionālo palātu reģistrācijas un dalības izmaksām, sadrumstalotām ekskluzīvajām tiesībām atsevišķās profesijās (piemēram, arhitektiem un inženieriem), pēcdiploma profesionālā eksāmena nodrošināšanu (piemēram, arhitektiem un inženieriem) un īpašumtiesību un vadības ierobežojumiem attiecībā uz nodokļu konsultantiem. Reformu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. Reforma C.1.1.1 R3. Privāto investīciju veicināšanas stratēģiskā satvara virzīšana Reformas mērķis ir padarīt Horvātiju par pievilcīgu galamērķi investīcijām, izstrādājot un pieņemot stratēģisko satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu veicināšanai un atvieglošanai. Reforma ietver trīs analītiskus pētījumus: kas sniedz i) pārskatu par institucionālo vidi, ii) novērtējumu par ārvalstu tiešo ieguldījumu ietekmi un iii) ieteikumus par regulatīvām, institucionālām pārmaiņām un nodokļu stimulu izstrādi; stratēģiskā satvara, tostarp rīcības plāna, pieņemšanu un digitālas platformas izveidi īstenošanas atvieglošanai. Paredzams, ka stratēģiskais satvars nodrošinās politikas saskaņotību un koordināciju starp dažādām ministrijām un iestādēm, kas nodarbojas ar investīciju veicināšanu un atvieglošanu, maksimāli palielinās investīciju ietekmi uz produktivitāti, darbvietu radīšanu un reģionālo attīstību un atbalstīs Horvātijas digitālo un klimatisko pārkārtošanos. Reformu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. Reforma C.1.1.1 R6. Noturīgu kultūras un radošo nozaru attīstība Reforma ietver Elektronisko mediju un autortiesību un blakustiesību likuma grozījumu stāšanos spēkā, ar kuriem tiek ieviesta efektīva interneta radošā, kultūras un mediju satura autoru tiesiskā aizsardzība, ņemot vērā nepieciešamību likvidēt šķēršļus aizsargāta satura sekmīgai komercializācijai internetā. Paredzams, ka jaunais tiesiskais regulējums stimulēs uzņēmējus pielāgot savus uzņēmējdarbības procesus nozares standartiem digitālajā vienotajā tirgū, izstrādājot jaunus un inovatīvus tiešsaistes uzņēmējdarbības modeļus un jaunus un inovatīvus produktus un pakalpojumus. Paredzams, ka reformētais autortiesību regulējums veicinās kultūras un radošās nozares, nodrošinot stabilu tiesisko regulējumu tiešsaistes platformu un lietotņu radīšanai, atvieglojot radošā, kultūras un mediju satura licencēšanu tiešsaistē, tādējādi veicinot kultūras, valodu un mediju daudzveidību. Paredzams, ka izmaiņas mediju un autortiesību tiesiskajā regulējumā atvieglos televīzijas un radio programmu pārrobežu izplatīšanu, nodrošinot skaidrus noteikumus par tā dēvēto tiešo signālu apriti, un atvieglos publiskā satura atkalizmantošanu jaunu, inovatīvu produktu un pakalpojumu radīšanai digitālajā vienotajā tirgū. Turklāt tiesību aktu reforma nodrošina pārredzamību attiecībā uz īpašumtiesību struktūru publicēšanu, kas saistīta ar Faktisko īpašnieku reģistru, un šīs informācijas publicēšanu pakalpojumu sniedzēja tīmekļa vietnē, kā arī nodrošina lielāku pārredzamību attiecībā uz informāciju par finansējuma summām un avotiem. Reformu pabeidz līdz 2022. gada 30. jūnijam. Investīcija C.1.1.1 R1-I1. Uzņēmējdarbības nozarei sniegto valdības un publiskās pārvaldes pakalpojumu digitalizācija (G2B) Investīcijas mērķis ir uzlabot uzņēmumiem sniegto sabiedrisko pakalpojumu pieejamību, pārredzamību un efektivitāti, izmantojot to digitalizāciju tādās izvēlētās prioritārās jomās kā uzņēmumu reģistrācija un licencēšana. Paredzams, ka tas ļaus vēl vairāk integrēt informāciju par ienākšanu tirgū un investīcijām Horvātijā, tādējādi uzlabojot datu precizitāti un pieejamību un līdz ar to arī politikas izstrādi un īstenošanu dažādos valdības pārvaldes līmeņos. Visbeidzot, mērķis ir uzlabot informācijas apmaiņu un datu konsolidāciju valdības pārvaldes iestādēs, lai īstenotu vienreizējas iesniegšanas principu. Investīcija ietver šādas darbības: -pirmā darbība ietver investīcijas, kuru pamatā ir esošā digitālā platforma START, lai izveidotu sabiedrības ar ierobežotu atbildību un ļautu lietotājiem tiešsaistē reģistrēt jaunas korporācijas. Šī darbība paplašina START platformas funkcijas, lai palielinātu pakalpojumu apjomu, uzlabotu piekļuvi sistēmai un tās pieejamību un nodrošinātu, ka visi jaunie uzņēmējdarbības dati ir integrēti vienā datubāzē. Šīs darbības ietvaros īsteno trīs investīciju projektus. Pirmkārt, lai palielinātu START platformas izmantošanu un labāk integrētu procesus, kas tika uzsākti, izmantojot digitālās un fiziskās platformas, dažādās Finanšu aģentūras filiālēs izveido 20 jaunus fiziskās piekļuves punktus START platformai, aprīko un nodrošina to darbību. Otrkārt, START platformā ievieš jaunas funkcijas, to modernizējot un savienojot ar dažādām uzņēmumu reģistra datubāzēm, lai nodrošinātu piekļuvi administratīvajai procedūrai, izmantojot digitālo autentifikāciju. Treškārt, izveido digitālās licencēšanas platformu (START Plus), lai palielinātu pārredzamību attiecībā uz nosacījumiem ienākšanai tirgū, kā arī uzņēmējdarbības noteikumu pārredzamību;

-otrā darbība ietver uzņēmumu obligāto maksu maksājumu konsolidāciju, un tā ir viens no priekšnoteikumiem, lai Horvātija pievienotos Eiropas valūtas kursa mehānismam II (VKM II) un banku savienībai. Ar šo darbību izveido vienotu digitālo maksu platformu, kas ļauj tiešsaistē samaksāt septiņus biežākos un dārgākos obligātos maksājumus uzņēmumiem un palīdz optimizēt pašreizējo administratīvo procesu, piedāvājot šādas funkcijas: i) uzskaita maksas, kas uzņēmējam jāmaksā, ii) uztur maksājumu kalendāru ar norēķinu termiņiem, iii) nodrošina iespēju aizpildīt un iesniegt kompetentajām iestādēm vajadzīgās veidlapas elektroniskā formātā, iv) nodrošina iespēju veikt tiešus maksājumus tiešsaistē un v) sniedz pārskatu par samaksātajām maksām; -trešā darbība vienkāršo un digitalizē procedūras, kas saistītas ar Stratēģisko investīciju projektu likumu, Likumu par investīciju veicināšanu un Likumu par valsts atbalstu pētniecības un attīstības projektiem; un turpina attīstīt un uzlabot uzņēmumu elektronisko datubāzi, kas izveidota saskaņā ar Uzņēmumu infrastruktūras uzlabošanas likumu. Iepriekš minēto procedūru digitalizācija paredz ieviest digitālu platformu pieteikumu iesniegšanai un piekļuvei tiem. Pirmo un trešo darbību pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim, bet otro darbību pabeidz līdz 2022. gada 30. jūnijam. Investīcija C.1.1.1 R1-I2. Administratīvā un fiskālā sloga turpmāka samazināšana Šī investīcija ir neatņemama daļa no pašlaik notiekošās uzņēmējdarbības vides reformas, kuras mērķis ir vēl vairāk samazināt administratīvo un fiskālo slogu uzņēmumiem, un tā ietver pasākumus četru rīcības plānu īstenošanai, kuri, paredzams, būtiski uzlabos uzņēmējdarbības vidi Horvātijā. Investīcija ir sadalīta divās darbību apakškopās, kas ietver: -2017., 2018., 2019. un 2020. gada rīcības plānu īstenošanu administratīvā sloga samazināšanai zivsaimniecības, fitosanitārās un veterinārās kontroles, tūrisma un viesmīlības nozares, atkritumu apsaimniekošanas, sociālās labklājības, zinātnisko aktivitāšu un tiesvedības jomā, optimizējot un digitalizējot vissmagākos administratīvos procesus. Šī pakārtotā investīcija ir arī pamats rīcības plāna pilnīgai īstenošanai, lai samazinātu parafiskālos maksājumus enerģētikas aktivitāšu, lauksaimniecības un zemes kadastra jomā; -Piektā rīcības plāna īstenošanu administratīvā sloga samazināšanai par papildu 265 445 617 EUR (2 000 000 000 HRK), parafiskālo un ar nodokļiem nesaistīto maksājumu samazināšanu par 132 722 808 EUR (1 000 000 000 HRK) un IT sistēmas izveidi, lai uzraudzītu pasākumu īstenošanu un atjauninātu un digitalizētu ar nodokļiem nesaistīto maksājumu reģistru. Pirmās darbību apakškopas īstenošanu pabeidz līdz 2022. gada 31. decembrim. Otrās darbību apakškopas īstenošanu pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. Investīcija C.1.1.1 R4-I1. Atbalsts uzņēmumiem pārejā uz energoefektīvu un resursefektīvu ekonomiku Ar investīciju dotāciju veidā finansē mazo, vidējo uzņēmumu un vidējas kapitalizācijas uzņēmumu ienesīgas investīcijas zaļajās tehnoloģijās, kas veicina energoefektīvu un resursefektīvu ekonomiku energoietilpīgās nozarēs, tostarp metālapstrādes, tekstilrūpniecības, pārtikas, ķīmijas, būvniecības un kokapstrādes nozarēs. Šajās energoietilpīgajās nozarēs ir nodarbināti daudz cilvēku, un dekarbonizācijas procesam ir vajadzīgas būtiskas investīcijas. Dotācijas finansiāli dzīvotspējīgiem uzņēmumiem iepriekš minētajās atbalstāmajās nozarēs piešķir tikai tad, ja tie pierāda, ka plānotās investīcijas veicina viena vai vairāku šādu mērķu sasniegšanu: -veicināt aprites ekonomiku, ieviešot resursefektivitāti produktu ražošanas ciklā un aprites ciklā, t. sk. ilgtspējīgu primāro un sekundāro izejvielu piegādi; -energoietilpīgu nozaru dekarbonizācija un emisiju samazināšana, t. sk. inovatīvu mazemisiju tehnoloģiju demonstrējumi un ieviešana. Ieguldījumu iepriekš minēto mērķu sasniegšanā pierāda, atsaucoties uz Regulas (ES) 2021/241 VI un VII pielikuma intervences jomām. Ar šo pasākumu finansēto investīciju paredzamā ietekme ir kaitīgo emisiju samazinājums vismaz par 20 % salīdzinājumā ar investīcijām, kuru mērķis nav energoefektivitāte un atjaunojamo energoresursu izmantošana, reciklātu un reciklējamu materiālu izmantojums kopējā izejvielu apjomā ražošanā ir vismaz 20 %. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01), ar atbilstības kritērijiem, kas ietverti darba uzdevumā gaidāmajiem uzaicinājumiem iesniegt projektus, I.paredz piemērot Komisijas Fonda InvestEU ilgtspējas pārbaudes tehniskās norādes un II.izslēdz no atbilstības šādu darbību un aktīvu sarakstu: i) darbības un aktīvus, kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtotu izmantošanu ; ii) darbības un aktīvus ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, kas panāk tādu prognozēto siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni, kas nav zemāks par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; iii) darbības un aktīvus, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, incineratoriem un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; un iv) darbības un aktīvus, kuru rezultātā atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi; un III.paredz pārbaudīt projektu juridisko atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā attiecībā uz visiem darījumiem, t. sk. tiem, uz kuri ir atbrīvoti no ilgtspējas pārbaudes. Investīciju pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. Investīcija C.1.1.1 R4-I2. Finanšu instruments mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem

Investīcijas mērķis ir vēl vairāk veicināt investīciju aktivitāti Horvātijas tirgū, nodrošinot labvēlīgākus finansēšanas nosacījumus MVU izaugsmes un attīstības posmā (subjekti ar piekļuvi finansējumam) un atbalstot piekļuvi finansējumam konkrētām mērķgrupām, kurām parasti nav šādas piekļuves (piemēram, mikrouzņēmējiem, jaunuzņēmumiem, jaunajiem uzņēmējiem, investīcijām pētniecībā, attīstībā un inovācijā, uzņēmējiem, kas iegulda mazāk attīstītās teritorijās). Finanšu instrumenti, kurus paredzēts izmantot šīs investīcijas ietvaros, ir i) Horvātijas MVU, inovācijas un investīciju aģentūras (HAMAG BICRO) un Horvātijas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (HBOR) tieši aizdevumi mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem to lieluma, uzņēmējdarbības vēstures trūkuma un kopumā augstāku finansēšanas risku dēļ parasti ir apgrūtināta piekļuve banku kredītiem vai tādas nav vispār; un ii) procentu subsīdijas mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem izaugsmes un attīstības posmā, ko piešķir HAMAG BICRO un HBOR, izmantojot savas parastās garantiju un aizdevumu programmas, un kuras īsteno sadarbībā ar finanšu starpniekiem vai izmantojot tiešus aizdevumus no HBOR. Investīcija ietver šādus finanšu instrumentus: -HAMAG BICRO mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem to lieluma un apmēra dēļ parasti ir grūtāk piekļūt finansējumam, tieši piešķir mikrokredītus līdz 100 000 EUR uz laiku līdz desmit gadiem ar koncesionālām procentu likmēm un zemākām aizdevumu nodrošinājuma prasībām. Paredzams, ka šis instruments nodrošinās finansējumu 39 816 843 EUR (300 000 000 HRK) apmērā. Vismaz 7 608 756 EUR (57 328 173 HRK) paredz videi draudzīgu ražošanas procesu atbalstam un resursefektivitātes uzlabošanai MVU, 6 327 139 EUR (47 671 827 HRK) izmanto, lai palīdzētu MVU digitalizēt to darbību, un atlikušos 25 880 948 EUR (195 000 000 HRK) velta investīcijām, kuru mērķis ir stiprināt konkurētspēju un noturību. Šo finanšu instrumentu pārvalda atsevišķi no citiem HAMAG BICRO instrumentiem, lai nodrošinātu, ka visi neizmantotie līdzekļi vai atmaksājumi no šā instrumenta, izmantojot kapitāla atmaksu, tiek izmantoti līdzīgiem mērķiem un ar tādiem pašiem atbilstības nosacījumiem attiecībā uz ietekmi uz vidi; -HBOR mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem augstāka riska līmeņa dēļ ir grūtāk piekļūt finansējumam, tieši izsniedz aizdevumus vairāk nekā 100 000 EUR apmērā ar koncesionālām procentu likmēm un zemākām aizdevumu nodrošinājuma prasībām. Paredzams, ka pasākuma galvenais mērķis būs projektu finansēšana, ko veic jaunizveidoti uzņēmumi, jaunie uzņēmēji, sievietes uzņēmējas, investīcijas pētniecībā, attīstībā un inovācijā, investīcijas ekonomiski mazāk attīstītās teritorijās. Paredzams, ka šis instruments nodrošinās finansējumu 66 361 404 EUR (500 000 000 HRK) apmērā. Vismaz 12 681 260 EUR (95 546 955 HRK) paredz videi draudzīgu ražošanas procesu atbalstam un resursefektivitātes uzlabošanai MVU, 10 545 231 EUR (79 453 045 HRK) izmanto, lai palīdzētu MVU digitalizēt to darbību, un atlikušos 43 134 913 EUR (325 000 000 HRK) velta investīcijām, kuru mērķis ir stiprināt konkurētspēju un noturību. Šo finanšu instrumentu pārvalda atsevišķi no citiem HBOR instrumentiem, lai nodrošinātu, ka visi neizmantotie līdzekļi vai atmaksājumi no šā instrumenta, izmantojot kapitāla atmaksu, tiek izmantoti līdzīgiem mērķiem un ar tādiem pašiem atbilstības nosacījumiem attiecībā uz ietekmi uz vidi; -Izveido procentu subsīdiju fondu, lai atvieglotu aizdevumu nosacījumus banku aizdevumiem, kas saskaņā ar esošajām HAMAG BICRO garantiju shēmām piešķirti mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem. Paredzams, ka šis instruments nodrošinās finansējumu 13 272 281 EUR (100 000 000 HRK) apmērā. Vismaz 2 536 252 EUR (19 109 391 HRK) paredz videi draudzīgu ražošanas procesu atbalstam un resursefektivitātes uzlabošanai MVU, 2 109 046 EUR (15 890 609 HRK) izmanto, lai palīdzētu MVU digitalizēt to darbību, un atlikušos 8 626 983 EUR (65 000 000 HRK) velta investīcijām, kuru mērķis ir stiprināt konkurētspēju un noturību. -Izveido procentu subsīdiju fondu, lai atvieglotu aizdevumu nosacījumus banku aizdevumiem, kas piešķirti saskaņā ar esošajiem HBOR kredītinstrumentiem mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem. Paredzams, ka šis instruments nodrošinās finansējumu 26 544 562 EUR (200 000 000 HRK) apmērā. Vismaz 5 072 504 EUR (38 218 782 HRK) paredz videi draudzīgu ražošanas procesu atbalstam un resursefektivitātes uzlabošanai MVU, 4 218 093 EUR (31 781 218 HRK) izmanto, lai palīdzētu MVU digitalizēt to darbību, un atlikušos 17 253 965 EUR (130 000 000 HRK) velta investīcijām, kuru mērķis ir stiprināt konkurētspēju un noturību. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01), juridiskā vienošanās starp Ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības ministriju un Horvātijas MVU, inovācijas un investīciju aģentūru (HAMAG BICRO) vai Horvātijas Rekonstrukcijas un attīstības banku (HBOR) un tai sekojošā finanšu instrumenta investīciju politika I.paredz piemērot Komisijas Fonda InvestEU ilgtspējas pārbaudes tehniskās norādes un II.izslēdz no atbilstības šādu darbību un aktīvu sarakstu: i) darbības un aktīvus, kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtotu izmantošanu ; ii) darbības un aktīvus ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, kas panāk tādu prognozēto siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni, kas nav zemāks par attiecīgajām līmeņatzīmēm ; iii) darbības un aktīvus, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, incineratoriem un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām ; un iv) darbības un aktīvus, kuru rezultātā atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi; un III.paredz pārbaudīt HAMAG BICRO, HBOR vai finanšu starpnieku projektu juridisko atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā attiecībā uz visiem darījumiem, t. sk. tiem, uz kuri ir atbrīvoti no ilgtspējas pārbaudes. Investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Investīcija C.1.1.1 R4-I3. Finanšu instruments vidējas kapitalizācijas un lieliem uzņēmumiem Investīciju mērķis ir veicināt vidējas kapitalizācijas uzņēmumu un lielu uzņēmumu konkurētspēju un zaļo un digitālo pārkārtošanos, nodrošinot labvēlīgākus finansējuma avotus, kas ir galvenais nosacījums investīciju pieaugumam īstermiņā un vidējā termiņā. Šīs investīcijas ietvaros paredzēts izmantot šādus finanšu instrumentus: -jauns “jumta” garantiju fonds, kura mērķis ir izsniegt individuālas vai portfeļa garantijas investīciju aizdevumiem un apgrozāmā kapitāla aizdevumiem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem un lieliem uzņēmumiem ar plānoto piešķīrumu 79 633 685 EUR (600 000 000 HRK). Visus neizmantotos līdzekļus vai atmaksājumus no šā instrumenta, izmantojot kapitāla atmaksu, izmanto līdzīgiem mērķiem un ar tādiem pašiem atbilstības nosacījumiem attiecībā uz ietekmi uz vidi; -un procentu subsīdiju fonds, lai samazinātu finansēšanas izmaksas (piemēram, procentu maksājumus, maksas un prēmijas) aizdevumiem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem un lieliem uzņēmumiem ar plānoto piešķīrumu 26 544 562 EUR (200 000 000 HRK). Finanšu instrumentus izmanto investīcijām jaunās, mūsdienīgās un progresīvās tehnoloģijās (mašīnām un aprīkojumam), uzņēmējdarbības kapacitātes paplašināšanā un stiprināšanā (ražošanas un apkalpes iekārtu un jaudu paplašināšana), priekšroku dodot projektiem atjaunojamo energoresursu, energoefektivitātes, aprites ekonomikas, vides aizsardzības, ražošanas, iepirkuma un pārdošanas procesu digitalizācijas jomā. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01), juridiskā vienošanās starp Ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības ministriju un Horvātijas Rekonstrukcijas un attīstības banku (HBOR) un tai sekojošā finanšu instrumenta investīciju politika I.paredz piemērot Komisijas Fonda InvestEU ilgtspējas pārbaudes tehniskās norādes un II.izslēdz no atbilstības šādu darbību un aktīvu sarakstu: i) darbības un aktīvus, kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtotu izmantošanu; ii) darbības un aktīvus ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, kas panāk tādu prognozēto siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni, kas nav zemāks par attiecīgajām līmeņatzīmēm; iii) darbības un aktīvus, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, incineratoriem un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām; un iv) darbības un aktīvus, kuru rezultātā atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi; un III.paredz pārbaudīt HBOR vai finanšu starpnieku projektu juridisko atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā attiecībā uz visiem darījumiem, t. sk. tiem, uz kuri ir atbrīvoti no ilgtspējas pārbaudes.

Investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Investīcija C.1.1.1 R4-I4. Finanšu instruments valsts sektora struktūrām Investīcijas mērķis ir nodrošināt koncesionālu finansējumu publiskām struktūrām projektiem ekonomikas, pašvaldību, transporta un sociālās infrastruktūras jomā, kā arī projektiem tehnoloģiju jomā, kas veicina publiskā sektora zaļo un digitālo pārkārtošanos, ar plānoto piešķīrumu 26 544 562 EUR (200 000 000 HRK) apmērā. Paredzams, ka vismaz 30 % no budžeta jeb 7 963 368 EUR (60 000 000 HRK) saskaņā ar šo investīciju atbalstīs videi draudzīgus ražošanas procesus un resursefektivitāti publiskajā sektorā. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01), juridiskā vienošanās starp Ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības ministriju un Horvātijas Rekonstrukcijas un attīstības banku (HBOR) un tai sekojošā finanšu instrumenta investīciju politika I.paredz piemērot Komisijas Fonda InvestEU ilgtspējas pārbaudes tehniskās norādes un II.izslēdz no atbilstības šādu darbību un aktīvu sarakstu: i) darbības un aktīvus, kas saistītas ar fosilo kurināmo, tostarp pakārtotu izmantošanu; ii) darbības un aktīvus ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) ietvaros, kas panāk tādu prognozēto siltumnīcefekta gāzu emisiju līmeni, kas nav zemāks par attiecīgajām līmeņatzīmēm; iii) darbības un aktīvus, kas saistītas ar atkritumu poligoniem, incineratoriem un mehāniski bioloģiskās apstrādes iekārtām; un iv) darbības un aktīvus, kuru rezultātā atkritumu ilgtermiņa apglabāšana var radīt kaitējumu videi; un III.paredz pārbaudīt HBOR vai finanšu starpnieku projektu juridisko atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā attiecībā uz visiem darījumiem, t. sk. tiem, uz kuri ir atbrīvoti no ilgtspējas pārbaudes. Investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Investīcija C.1.1.1 R5-I1. Investīcija kapitāla un kvazikapitāla finanšu instrumentos Investīcijas mērķis ir nodrošināt to privāto uzņēmumu ātrāku attīstību, kuri nevar saņemt finansējumu no tradicionālajām finanšu iestādēm, ar plānoto piešķīrumu 29 862 632 EUR (225 000 000 HRK). Investīcija ietver ieguldījumus vai līdzieguldījumus i) aktīvos vai gaidāmos riska kapitāla fondos un ii) privātā kapitāla fondos, īpašu uzmanību pievēršot inovatīvu un augošu MVU darbības uzsākšanas un izaugsmes posmu finansēšanai. Fondi saskaņā ar šo investīciju ietver profesionālu privāto investoru līdzdalību vismaz 30 % apmērā no katra fonda paredzamā apjoma, un paredzams, ka tos attīstīs sadarbībā ar Eiropas Investīciju fondu. Fondi izmanto vides un sociālās pārvaldības sistēmu, lai nodrošinātu, ka tos izmanto tikai projektiem, kas atbilst principam “nenodari būtisku kaitējumu”. Visus neizmantotos līdzekļus vai atmaksājumus no šā instrumenta, izmantojot kapitāla atmaksu, izmanto līdzīgam mērķim un ar tādiem pašiem atbilstības nosacījumiem attiecībā uz ietekmi uz vidi. Investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Investīcija C.1.1.1 R6-I1. Kultūras un radošo nozaru konkurētspējas transformācija un stiprināšana Investīcija nodrošina finansējumu, izmantojot dotācijas, tādu mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu un citu juridisko un fizisko personu, kas darbojas kultūras un radošo nozaru jomā (piemēram, arhitektūras, audiovizuālo darbību, mediju, kultūras mantojuma, dizaina, izpildītājmākslas, grāmatu un izdevējdarbības, lietišķās un vizuālās mākslas jomā), spēju veidošanai pielāgoties digitālā vienotā tirgus jaunajam normatīvajam un tiesiskajam regulējumam. Investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Investīcija C.1.1.1 R6-I2. Mediju faktu pārbaudes un publiskošanas sistēmas izveide Investīcija atbalsta mediju faktu pārbaudes sistēmas izveidi, ko veic Elektronisko mediju aģentūra, tostarp procedūru un noteikumu izstrādi, Faktisko īpašnieku reģistra izveidi un faktu pārbaudītāju digitālās kompetences spēju stiprināšanu, kā arī tehnoloģisko programmu, platformu un mediju komunikācijas sistēmu izstrādi un datubāzes izveidi. Investīcija ietver: -Dotācija Elektronisko mediju aģentūrai, lai izveidotu sistēmu faktu pārbaudes spēju veidošanai, tostarp procedūru un noteikumu, reģistru un datubāzu izstrādei faktu pārbaudes nolūkos un tehnoloģiju programmu, platformu un mediju komunikācijas sistēmu izstrādei, faktu pārbaudītāju digitālās kompetences stiprināšanai. -Dotācija datubāzes radīšanai un sistēmas izveidei, lai publicētu īpašniekdatus un finansējuma avotus. Investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Apakškomponents C.1.1.2. Inovācijas stimulēšana un ekonomikas digitalizācija

Šā apakškomponenta mērķis ir uzlabot Horvātijas ekonomikas stāvokli vērtību ķēdē, veicinot inovāciju un digitalizāciju privātajā sektorā. Šā apakškomponenta pasākumi ietver investīcijām labvēlīgāka tiesiskā regulējuma pieņemšanu, administratīvā un finansiālā atbalsta sniegšanu jauniem un inovatīviem uzņēmumiem, lai veicinātu inovatīvu produktu izstrādi un komercializāciju, un atbalsta sniegšanu uzņēmumiem to digitālajai pārkārtošanai. Reforma C.1.1.2 R1. P&A stimulu sistēmas reforma Reformas mērķis ir palielināt investējošo uzņēmumu skaitu un investīciju apmēru pētniecībā un attīstībā. Reforma ietver analīzi par esošo P&A nodokļu stimulu shēmu, kā arī pētniecības un inovācijas nodokļu stimulu tiesiskā regulējuma grozīšanu un papildināšanu, lai mudinātu privāto sektoru palielināt P&A investīciju intensitāti, palielināt P&A nodokļu stimulu saņēmēju skaitu, vienkāršot procedūras un samazināt administratīvo slogu, vienlaikus uzlabojot pārredzamību un piekļūstamību. Valsts atbalsta likuma par pētniecības un attīstības projektiem grozījumu pamatā ir pašreizējās nodokļu atvieglojumu sistēmas piemērotības un efektivitātes analīze. Reformu pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. Investīcija C.1.1.2 R2-I2. Ieguldījumi mazo un vidējo uzņēmumu vadības kapacitātē Investīcijas mērķis ir palīdzēt uzņēmumiem paplašināt savu darbību, palielināt produktivitāti un radīt darbvietas, sniedzot uzņēmējdarbības konsultāciju atbalstu MVU, lai palielinātu to vadības kapacitāti. Paredzams, ka atbalsts ietvers i) uzņēmējdarbības modeļa novērtēšanu un rīcības plāna izstrādi, ii) grupu apmācību darbiniekiem un vadītājiem, iii) īpašu konsultatīvo atbalstu un iv) uz rezultātiem orientētu apmācību un mentorēšanu. Investīciju pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. Investīcija C.1.1.2 R2-I3. Jaunuzņēmumu dotāciju finansējums Šīs investīcijas mērķis ir stimulēt jaunuzņēmumu izaugsmi augsto tehnoloģiju un uz zināšanām balstītajās nozarēs posmā pirmskomercializācijas posmā, atbalstot produktu izstrādi, palielinot ražošanas jaudu un investīciju gatavību. Investīcija nodrošina dotācijas jaunuzņēmumu investīciju gatavībai projektiem, kas ir izstrādāti ārpus koncepcijas pierādīšanas posma, bet kas vēl nav gatavi tirgum. Tas ietver modernizāciju, izstrādi, veiktspējas validāciju, tirgus apzināšanu, testēšanu, izmēģinājuma līniju izstrādi, intelektuālā īpašuma aizsardzību un ārējos pakalpojumus, kuru mērķis ir izstrādāt inovatīvu ideju, kā arī apmācību par finansējuma vajadzību mazināšanu un riska novērtējumu. Finansētās darbības var ietvert arī daļu no izmaksām, kas saistītas ar piekļuvi globāliem uzņēmējdarbības tīkliem vai kopām, jaunu tirgvedības instrumentu pieņemšanu un piekļuvi jauniem tirgiem. Atbalsttiesīgie saņēmēji ietver inovatīvus MVU laikposmā līdz pieciem gadiem pēc reģistrācijas, kuri nav radušies apvienošanās rezultātā un uz kuriem attiecas inovatīva MVU definīcija saskaņā ar Vispārējo grupu atbrīvojuma regulu (VGAR). Investīciju pabeidz līdz 2025. gada 30. jūnijam. Investīcija C.1.1.2 R2-I4. Akcelerācijas aktivitāšu stiprināšana un uzlabošana Investīcija sniedz finansiālu atbalstu četru gadu laikposmam, lai Horvātijā izveidotu akcelerācijas programmu. Akcelerācijas programma nodrošina mentorēšanu, atbalstu investīciju gatavībai un piekļuvi investoru tīkliem grupām ar līdz 120 jaunuzņēmumiem vismaz trīs mēnešu laikposmā. Paredzams, ka atbalsts investīciju gatavībai ietvers uzņēmumu vadītāju un uzņēmēju piekļuvi mentorēšanai un konsultācijām, konsultācijas par uzņēmējdarbības un produktu izstrādes stratēģijām, piekļuvi tehnoloģiju speciālistiem, intelektuālā īpašuma tiesību speciālistiem, tehnoloģiju piegādātājiem, piekļuvi potenciālajiem klientiem, norādījumus par sākotnējām investīciju darbībām. Paredzams, ka investīcijas atbalsta saņēmēji ietvers i) jaunuzņēmumus agrīnā posmā, kuriem nepieciešams atbalsts produktu izstrādē, un ii) nobriedušākus jaunuzņēmumus, kas ir labāk sagatavoti investīcijām. Pirmās grupas atbalsta saņēmēji saņem pamatapmācību par investīciju gatavību, galveno uzmanību pievēršot pirmajam izklāstam, klientu vajadzību izpratnei; savukārt otrās grupas atbalsta saņēmēji saņem padziļinātu apmācību, kas vērsta uz, piemēram, sarunām, klientu meklēšanu. Investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Investīcija C.1.1.2 R2-I5. Inovācijas projektu komercializācija Investīcijas mērķis ir veicināt inovācijas projektu komercializāciju nobriedušiem projektiem, kas tuvi ienākšanai tirgū, un palielināt inovatīvu produktu, pakalpojumu vai tehnoloģiju eksportu no MVU puses, atbalstot pārdošanas un izplatīšanas kanālu izveidi ārvalstu tirgos un stiprinot saiknes starp zinātniskajām institūcijām un rūpniecību, kā arī starp maziem un vidējiem uzņēmumiem un lielākiem uzņēmumiem. Paredzams, ka investīcija sniegs MVU iespējas iesaistīties vērtību ķēdē plašākā mērogā. Ar investīciju atbalsta izstrādātā produkta vai pakalpojuma pielāgošanu un sagatavošanos to laišanai tirgū. Atbalstāmās darbības izstrādāta produkta pielāgošanai ietver papildu testēšanu un testu rezultātu integrēšanu galaproduktā, konsultāciju pakalpojumus, kapacitātes veidošanu, priekšizpēti, ražojumu izstrādi un intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību. Atbalsttiesīgas darbības produktu laišanas tirgū sagatavošanai ir uzņēmējdarbības plāna vai tirgvedības plāna sagatavošana vai pārskatīšana, tirgus izpēte un testēšana, produktu testēšana ar potenciālajiem klientiem, ražošanas sagatavošana un investīcijas nulles sērijas produktā, kā arī operatīvie tirgvedības pasākumi. Investīcija atbalsta MVU, kuriem ir nobrieduši inovācijas projekti, kas ir tuvi laišanai tirgū, un sagaidāms, ka prioritāte tiks piešķirta priekšlikumiem, kas veicina zaļo pārkārtošanos.

Investīciju pabeidz līdz 2024. gada 31. decembrim. Investīcija C.1.1.2 R3-I1. Stratēģisko dokumentu sagatavošana ekonomikas un mākslīgā intelekta digitālajai pārkārtošanai Investīcijas mērķis ir atbalstīt Horvātijas uzņēmumus to darbībā ieviest digitālos rīkus, izstrādāt digitālos uzņēmējdarbības modeļus un apgūt digitālās prasmes. Investīcija sniedz finansiālu atbalstu tehniskās palīdzības iepirkumam Horvātijas ekonomikas digitālās pārkārtošanās valsts plāna un Horvātijas Republikas mākslīgā intelekta attīstības valsts plāna izstrādei. Investīciju pabeidz līdz 2022. gada 31. martam. Investīcija C.1.1.2 R3-I2. Digitalizācijas vaučeri Investīcijas mērķis ir atbalstīt MVU digitālās uzņēmējdarbības modeļa izstrādē, to digitalizācijā vai kiberdrošības uzlabošanā, ieviešot vaučeru sistēmu. Paredzams, ka vaučeru sistēma aptvers apmācību un pakalpojumus digitālo prasmju uzlabošanai, tostarp ar mākoņdatošanas tehnoloģijām saistītās prasmes, uzņēmējdarbības modeļu pielāgošanu digitālajai pārkārtošanai, digitālajai tirgvedībai, kibernoturībai un sarežģītu digitālo produktu un pakalpojumu izvēršanai. Investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Investīcija C.1.1.2 R3-I3. Dotācijas digitalizācijai Investīcijas mērķis ir atbalstīt Horvātijas uzņēmumu digitālo pārkārtošanos, sniedzot finansiālu atbalstu digitālo risinājumu izvēršanai to uzņēmējdarbībā. Ar šo investīciju piešķir dotācijas digitālo rīku un aprīkojuma iegādei un digitālo prasmju, tostarp ar mākoņdatošanas tehnoloģijām saistīto prasmju, stiprināšanai, lai izstrādātu un ieviestu jaunus produktus, pakalpojumus un procesus. Atbalstāmās darbības saskaņā ar investīciju ietver jauna uzņēmējdarbības modeļa ieviešanu vai redzamu uzlabojumu attiecībā uz jaunām ražošanas jaudām vai piegādes iespējām, vai uzņēmējdarbības praksi. Dotācijas piešķir tikai finansiāli dzīvotspējīgiem uzņēmumiem, kas pierāda, ka plānotās investīcijas atbilst principam “nenodari būtisku kaitējumu”. Investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Investīcija C.1.1.2 R4-I1. Atbalsts digitālo inovāciju centriem Investīcija sniedz finansiālu atbalstu Eiropas digitālās inovācijas centru izveidei un darbībai. Investīcija ietver: -tehniskās palīdzības finansēšanu, lai Horvātijā izstrādātu valsts sistēmu digitālās inovācijas centru sistēmu izveidei un uzraudzībai; -valsts līdzfinansējumu vismaz trīs gadu ilgai trīs Eiropas digitālās inovācijas centru izveidei un darbībai un -valsts kontaktpunkta izveidi Eiropas Inovāciju, progresīvo tehnoloģiju un prasmju attīstības centrā un mehānisma izveidi valsts digitālās inovācijas centra ekosistēmas attīstībai un uzraudzībai. Paredzams, ka Eiropas digitālās inovācijas centru darbības ietvers testēšanu pirms investīcijām, prasmju pilnveidošanu un apmācību, piekļuvi finansējumam un inovācijas tīkla izveidi. Investīciju pabeidz līdz 2025. gada 31. decembrim. A.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Numurs Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji

(atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Laiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Mērvienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 1 C.1.1.1. R1. AP Horvātijas valdība pieņem stratēģiju regulējuma ekonomiskās ietekmes uz MVU sektoru novērtēšanai, un tai pievienoto rīcības plānu Stratēģijas un rīcības plāna pieņemšana 4. cet. 2022 Galveno uzmanību pievēršot MVU sektora regulējuma ekonomiskajai ietekmei, MINGOR pieņem saistošu regulatīvo politikas stratēģiju ministrijām, kurā skaidri noteikti vadības un darbības pienākumi MVU obligātā testa veikšanas posmos regulatīvā procesa laikā. Pamatojoties uz regulatīvās politikas stratēģiju, pieņem rīcības plānu, lai organizētu, plānotu, koordinētu un uzraudzītu, kā nozaru ministrijas īsteno attiecīgos instrumentus un metodiku (galvenokārt MVU testam un citiem regulējuma ekonomiskās analīzes veidiem, ja ir konstatēta būtiska ekonomiskā ietekme). 2 C.1.1.1. R1-I1. AP Darbojas digitāla platforma maksu maksāšanai Darbojas digitāla platforma maksu maksāšanai 2. cet. 2022 Izveido vienotu maksājumu platformu obligātajām maksām kā jaunu digitālu sabiedrisko pakalpojumu, lai optimizētu esošo administratīvo procesu un piedāvātu šādas funkcijas:

1) sarakstu ar maksām, kas uzņēmējam jāmaksā,

2) maksājumu kalendāru ar norēķinu termiņiem,

3) iespēju veikt maksu tiešu apmaksu tiešsaistē,

4) pārskatu par samaksātajām saistībām. 3 C.1.1.1. R1-I1. AP START sistēmu modernizēšana Ir modernizēta START platforma ar papildu pakalpojumiem 4. cet. 2024 Digitālo platformu sabiedrību ar ierobežotu atbildību izveidei jeb START platformu atjaunina, digitalizējot papildu pakalpojumus reģistrācijas, ziņošanas un esošo jaunuzņēmumu sistēmu integrēšanas nolūkā; 4 C.1.1.1. R1-I1. M Fizisko piekļuves punktu START platformai izveide Skaits 0 20 4. cet. 2024 Izveido fiziskos piekļuves punktus START platformai. 5 C.1.1.1. R1-I1. AP MINGOR mērķprocesu digitalizācija saskaņā ar Horvātijas Republikas Likumu par stratēģisko investīciju projektiem, Likumu par investīciju veicināšanu un Likumu par valsts atbalstu pētniecības un attīstības projektiem un JRPI sistēmas turpmāku digitalizāciju un tīklu veidošanu MINGOR mērķprocesu digitalizācija 4. cet. 2024 Horvātijas Likuma par stratēģisko investīciju projektiem, Likuma par investīciju veicināšanu un Likuma par valsts atbalstu pētniecības un attīstības projektiem īstenošanas procesu digitalizācija un uzņēmumu infrastruktūras vienotā reģistra (JRPI) turpmāku digitalizācija un tīklu veidošana 6 C.1.1.1. R1-I2. M Rīcības plāna īstenošana ar nodokļiem nesaistīto un parafiskālo maksājumu samazināšanai 2020. gadā % (procentuālā daļa) 0 100 1. cet. 2022 Īstenojot Horvātijas valdības 2020. gada maijā pieņemto Rīcības plānu ar nodokļiem nesaistīto un parafiskālo maksājumu samazināšanai 2020. gadā, kurā ietverti 33 pasākumi, lai samazinātu ar nodokļiem nesaistītos un parafiskālos maksājumus, un 17 pasākumi, lai samazinātu maksas par profesionālajiem eksāmeniem, tiks atvieglotas tiešās izmaksas privātajam sektoram. 7 C.1.1.1. R1-I2. M Rīcības plānos minēto pasākumu īstenošana, lai mazinātu administratīvo slogu ekonomikai 2018., 2019., 2020. gadā % (procentuālā daļa) 61,02 95 4. cet. 2022 Īstenot 2018., 2019. un 2020. gada rīcības plānos norādītos administratīvā sloga mazināšanas pasākumus, kas kopā sasniedz vismaz 95 % no paredzētā sloga samazinājuma. Rīcības plāni administratīvā sloga mazināšanai optimizē un digitalizē administratīvos procesus, kas atzīti par visvairāk apgrūtinošiem privātajam sektoram. Visus sloga mazināšanas pasākumus izstrādā sadarbībā ar uzņēmēju aprindu, palātu un profesionālo apvienību pārstāvjiem. 8 C.1.1.1. R1-I2. AP MVU ietekmes novērtējuma testa digitalizācija, izstrādājot digitālu platformu koordinatoru sadarbībai, apmācībai tiešsaistē un savstarpējai saziņai Darbojas digitālā platforma 4. cet. 2023 Izmantojot IT konsultāciju pakalpojumus, izstrādā un izveido digitālu platformu MVU testa īstenošanai. Platformu veido MVU testu IT datubāze, standartizētu vērtību datubāze, ko izmanto ietekmes novērtējuma aprēķināšanai, un tā ļauj veikt sistemātisku uzraudzību un uzraudzīt aprēķināto ietekmi, analītiskus ziņojumus un ietekmes simulācijas. Platformas neatņemama daļa papildus datubāzei veido portālu, kas paredzēts savstarpējai saziņai un pieredzes apmaiņai starp valstu ekspertiem, kuri veido labāka regulējuma tīklu.

Visas darbības īsteno, izmantojot tehniskās palīdzības projektus (TSI). 9 C.1.1.1. R1-I2. M Jaunā rīcības plāna darbību īstenošana ar nodokļiem nesaistīto un parafiskālo maksājumu samazināšanai Skaitlis (EUR) 0 132 722 808 4. cet. 2023 Svarīgs elements uzņēmējdarbības vides novērtēšanā ir dažādie maksājumi parafiskālo nodevu un administratīvo maksājumu veidā. Analizē un ņem vērā visas maksas, kas izriet no valsts regulējuma noteikumiem un ko uzņēmumi maksā centrālās valdības struktūrām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām vai citām struktūrām ar publiskām pilnvarām.

Jaunajā/otrajā rīcības plānā parafiskālo un parafiskālo maksājumu samazināšanai paredzēto pasākumu īstenošana, lai samazinātu uzņēmumu slogu no parafiskālajiem un ar nodokļiem nesaistītajiem maksājumiem, nodrošina tiešu izmaksu samazinājumu vismaz 132 722 808 EUR apmērā. 10 C.1.1.1. R1-I2. M Īstenot pirmo pasākumu kopumu, kas izklāstīts jaunajā/piektajā rīcības plānā administratīvā sloga mazināšanai uzņēmējiem Skaitlis (EUR) 0 132 722 808 4. cet. 2024 Jauna/piektā rīcības plāna par administratīvā sloga mazināšanu izstrādē turpina optimizēt un digitalizēt administratīvos procesus, kas atzīti par visvairāk apgrūtinošiem privātajam sektoram. Tas nodrošina uzņēmumiem labvēlīgāku tiesisko un administratīvo vidi, turpinot īstenot pasākumus, lai samazinātu slogu, vienkāršotu un padarītu uzņēmējdarbību lētāku.



Jaunajā/piektajā rīcības plānā par administratīvā sloga mazināšanu ekonomikā paredzēto pasākumu īstenošana samazina slogu uzņēmējiem vismaz par 132 722 808 EUR. Pasākumu īstenošanu nodrošina sadarbība starp Ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības ministriju un Digitālās sabiedrības attīstības centrālo valsts biroju. 11 C.1.1.1. R1-I2. M Īstenot otro pasākumu kopumu, kas izklāstīts jaunajā/piektajā rīcības plānā, lai vēl vairāk samazinātu administratīvo slogu uzņēmējiem Skaitlis (EUR) 132 722 808 265 445 617 4. cet. 2025 Jaunajā/piektajā rīcības plānā par ekonomikas administratīvā sloga mazināšanu izklāstīto pasākumu īstenošana uzņēmējiem samazina slogu vismaz 132 722 808 EUR apmērā salīdzinājumā ar mērķrādītāju, kas noteikts 2024. gada 4. ceturksnim.

Šo sloga samazinājumu panāk, optimizējot un digitalizējot administratīvos procesus, kas ar mērīšanas un analīzes procesu ir atzīti par visvairāk apgrūtinošiem privātajam sektoram. Pasākumu īstenošanu nodrošina sadarbība starp Ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības ministriju un Digitālās sabiedrības attīstības centrālo valsts biroju. 12 C.1.1.1. R2. M Vismaz 50 normatīvo prasību vienkāršošana vai atcelšana attiecībā uz profesionālajiem pakalpojumiem Skaits 250 300 4. cet. 2024 2019. un 2020. gada rīcības plānu īstenošana pakalpojumu tirgu liberalizācijai, ņemot vērā ieteikumus, kas sniegti tehniskās palīdzības projektā sadarbībā ar Pasaules Banku, kā arī ieteikumus attiecībā uz:

– profesionālo palātu reģistrāciju un dalības izmaksām;

– sadrumstalotām ekskluzīvajām tiesībām atsevišķās profesijās (piemēram, arhitekti un inženieri);

– pēcdiploma profesionālā eksāmena nodrošināšanu (piemēram, arhitektiem un inženieriem);

– ierobežojumi nodokļu konsultantiem attiecībā uz īpašumtiesībām un vadības interesēm vai balsstiesībām. 13 C.1.1.1. R3. AP

Stratēģiskā satvara izveide privāto investīciju veicināšanai Rīcības plāna pieņemšana nolūkā veicināt investīcijas un nodot ekspluatācijā digitālo platformu, lai koordinētu un nodrošinātu efektīvu starptautisko, valsts un reģionālo investīciju veicināšanu un atbalstu. 4. cet. 2024 Pamatojoties uz analīzi un ieteikumiem, tiek izveidots stratēģisks satvars privāto investīciju veicināšanai, kas ietver Valsts investīciju veicināšanas plāna 2023.–2030. gadam, Rīcības plāna investīciju veicināšanai 2023.–2028. gadam pieņemšanu un publicēšanu un jauna Likuma par investīciju veicināšanu stāšanos spēkā, kā arī funkcionējošas digitālās platformas ieviešanu koordinācijai un efektīvai starptautisko, valsts un reģionālo investīciju veicināšanai un atbalstam.





14 C.1.1.1. R4-I1. AP Publicēti uzaicinājumi finansēt investīcijas, kas vērstas uz videi draudzīgām darbībām, ar noteiktiem atbilstības kritērijiem pieteikumu iesniedzējiem un projektiem (tostarp principa “nenodari būtisku kaitējumu” atbilstības kritēriji) Paziņojuma publicēšana ar uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus dotāciju saņemšanai 2. cet. 2022 Izsludināt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus dotācijām, lai atbalstītu MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumu zaļo pāreju uz energoefektīvu ekonomiku. Dotācijas atbalsta zaļo tehnoloģiju izstrādi un izmantošanu uzņēmumu uzņēmējdarbības procesos, lai samazinātu negatīvo ietekmi uz klimatu un vidi, veicinātu ilgtspējīgu ražošanu, palielinātu nodarbinātību ilgtspējīgākās darbvietās un stiprinātu vietējo un reģionālo konkurētspēju (saskaņā ar ES taksonomiju).

Atlases/atbilstības kritēriji atspoguļo ANM regulas VI un VII pielikumos minēto piemērojamo intervences jomu prasības un nodrošina, ka atbalstītie projekti atbilst Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01), izmantojot izslēgšanas sarakstu un prasību nodrošināt atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā.

Šis pasākums neatbalsta investīcijas iekārtās, uz kurām attiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS).

Dotācijas atbalsta privātā sektora uzņēmumu investīcijas, kuru mērķis ir:

– projekti, kas vērsti uz aprites ekonomiku, integrējot resursefektivitātes aspektus produktu ražošanā un aprites ciklā, tostarp primāro un otrreizējo izejvielu ilgtspējīgā piegādē, un/vai

– energoietilpīgu nozaru dekarbonizācija un emisiju ievērojama samazināšana šajās nozarēs, tostarp demonstrējot inovatīvas mazemisiju tehnoloģijas. 15 C.1.1.1. R4-I1. M Dotāciju piešķiršana MVU un vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem investīcijām, kuru mērķis ir videi nekaitīgas darbības Skaits 0 290 4. cet. 2024 Atbalsts tika sniegts vismaz 250 MVU un vismaz 40 vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem saskaņā ar 14. atskaites punktā izklāstītajiem atbilstības/atlases kritērijiem.

Dotāciju sadalījuma indikatīvs sadalījums:

40 % MVU un 60 % vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem.

ES dotāciju maksimālā summa individuāliem MVU ir līdz 1 000 000 EUR, bet individuāliem vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem — līdz 4 700 000 EUR. Maksimālos atbalsta līmeņus nosaka, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta kohēzijas politikas īstenošanā. 16 C.1.1.1. R4-I2. AP Finanšu instrumenta izveide mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu investīciju atbalstam Nolīgumi, kas publicēti starp i) attiecīgo ministriju (MINGOR vai MINFIN) un HAMAG BICRO un ii) attiecīgo ministriju (MINGOR vai MINFIN) un HBOR, lai nodrošinātu labvēlīgus finansēšanas nosacījumus investīcijām un apgrozāmā kapitāla aktīviem, kas nepieciešami, lai veiktu investīcijas un/vai palielinātu ekonomikas dalībnieku darbības mērogu. 1. cet. 2022 Pasākums mudina mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus investēt jaunās tehnoloģijās, modernu iekārtu, aprīkojuma iegādē un ražošanas un pakalpojumu jaudas palielināšanā, kā arī zaļās pārkārtošanās pasākumos (piemēram, zaļo tehnoloģiju pieņemšanā, tādu uzņēmējdarbības modeļu ieviešanā, kuru pamatā ir aprites ekonomika, atjaunojamie energoresursi, energoefektivitāte).

Šis pasākums neatbalsta investīcijas iekārtās, uz kurām attiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS).

Pasākumu veido 4 finanšu instrumenti:

1) tiešie mikrokredīti no Horvātijas MVU, inovācijas un investīciju aģentūras (HAMAG BICRO) līdz 100 000 EUR apmērā uzņēmumiem, kuriem ir grūtības piekļūt komercbanku aizdevumiem. Šo finanšu instrumentu pārvalda atsevišķi no citiem HAMAG BICRO instrumentiem, lai nodrošinātu, ka visi neizmantotie līdzekļi vai atmaksājumi no šā instrumenta, izmantojot kapitāla atmaksu, tiek izmantoti līdzīgiem mērķiem un ar tādiem pašiem atbilstības nosacījumiem attiecībā uz ietekmi uz vidi;

2) Horvātijas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (HBOR) tiešie aizdevumi, kas pārsniedz 100 000 EUR konkrētām mērķgrupām, piemēram, jaunuzņēmumiem, jaunajiem uzņēmējiem, sievietēm uzņēmējām, investīcijām mazāk attīstītos apgabalos un pētniecībai, attīstībai un inovācijai, kurām augstāka riska dēļ nav pieejams banku finansējums. Šo finanšu instrumentu pārvalda atsevišķi no citiem HBOR instrumentiem, lai nodrošinātu, ka visi neizmantotie līdzekļi vai atmaksājumi no šā instrumenta, izmantojot kapitāla atmaksu, tiek izmantoti līdzīgiem mērķiem un ar tādiem pašiem atbilstības nosacījumiem attiecībā uz ietekmi uz vidi;



3) HAMAG BICRO procentu likmju subsīdija aizdevumiem mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas izmanto esošos HAMAG BICRO garantiju instrumentus;

4) HBOR procentu likmju subsīdijas aizdevumiem mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas izmanto esošās HBOR aizdevumu programmas.



Projektiem, kas veicina zaļo pārkārtošanos, ir paredzēti labvēlīgāki kreditēšanas nosacījumi nekā projektiem, kas nav vērsti uz zaļo pārkārtošanos.

Šo finanšu instrumentu kombinēšana ar finansējumu no citiem ES vai valsts avotiem ir atļauta ar nosacījumu, ka investīcija netiek finansēta dubulti.

Visu četru finanšu instrumentu investīciju politika nodrošina, ka šā pasākuma ietvaros atbalstītie darījumi atbilst Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01), izmantojot ilgtspējas pārbaudes, izslēgšanas sarakstu un prasību nodrošināt atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā.

No pasākuma kopējās summas:

i) vismaz 27 898 772 EUR piešķir, lai atbalstītu videi draudzīgus ražošanas procesus un resursefektivitāti MVU, sagaidot, ka vismaz 11 128 934 EUR novirza siltumnīcefekta gāzu samazināšanai;

ii) 23 199 509 EUR velta palīdzības sniegšanai MVU darbību digitalizēšanā;

iii) 94 896 808 EUR velta investīcijām, kuru mērķis ir stiprināt konkurētspēju un noturību. 17 C.1.1.1. R4-I2. M Mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem piešķirtie aizdevumi/procentu likmju subsīdijas Skaits 0 800 2. cet. 2026 HAMAG BICRO 800 aizdevumu/procentu likmju subsīdiju sniegšana mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem saskaņā ar 16. atskaites punktā noteikto investīciju politiku un atbilstības kritērijiem.



18 C.1.1.1. R4-I2. M Mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem piešķirtie aizdevumi/procentu likmju subsīdijas Skaits 0 500 2. cet. 2026 HBOR 500 aizdevumu/procentu likmju subsīdiju sniegšana mikrouzņēmumiem, maziem un vidējiem uzņēmumiem saskaņā ar 16. atskaites punktā noteikto investīciju politiku un atbilstības kritērijiem. 19 C.1.1.1. R4-I3. AP Finanšu instrumenta izveide vidējas kapitalizācijas un lielu uzņēmumu investīciju atbalstam Nolīgums starp kompetento ministriju (MINGOR vai MINFIN) un HBOR par labvēlīgu (veicinošu) finansēšanas nosacījumu un garantiju nodrošināšanu investīcijām un apgrozāmajam kapitālam, kas nepieciešams investīciju veikšanai un/vai publicētās saimnieciskās darbības apjoma palielināšanai. 1. cet. 2022 Izveido jaunu “jumta” garantiju fondu, kas paredzēts vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem un lieliem uzņēmumiem, lai izsniegtu garantijas investīciju aizdevumiem un apgrozāmā kapitāla aizdevumiem, kas nepieciešami investīciju īstenošanai un vidējas kapitalizācijas uzņēmumu un lielu uzņēmumu izaugsmei. Kopējais piešķīrums jumta garantiju fondam ir 79 633 685 EUR.

Visus neizmantotos līdzekļus vai atmaksājumus no šā instrumenta, izmantojot kapitāla atmaksu, izmanto līdzīgam mērķim un ar tādiem pašiem atbilstības nosacījumiem attiecībā uz ietekmi uz vidi.

Izveido procentu subsīdiju fondu aizdevumiem un maksām/prēmijām, kas izsniegtas vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem un lieliem uzņēmumiem, ar kopējo piešķīrumu 26 544 562 EUR jaunu investīciju un uzņēmējdarbības izaugsmes stimulēšanai.



Ierosinātie pasākumi ietver sadarbību ar finanšu starpniekiem (bankām un līzinga sabiedrībām), lai panāktu “privātā sektora piesaistes” efektu.

Abi finanšu instrumenti nodrošina, ka šā pasākuma ietvaros atbalstītie darījumi atbilst Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01), izmantojot ilgtspējas pārbaudes, izslēgšanas sarakstu un prasību nodrošināt atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā.

Šis pasākums neatbalsta investīcijas iekārtās, uz kurām attiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS).

Saņēmēji, kas vairāk nekā 10 % no saviem ieņēmumiem iepriekšējā finanšu gadā guvuši no izslēgšanas sarakstā iekļautajām darbībām vai aktīviem, pieņem un publicē zaļās pārkārtošanās plānus.

No pasākuma kopējās summas:

i) vismaz 26 544 562 EUR piešķir, lai atbalstītu videi draudzīgus ražošanas procesus un resursefektivitāti vidējas kapitalizācijas un lielos uzņēmumos, sagaidot, ka vismaz 10 617 824 EUR novirza siltumnīcefekta gāzu samazināšanai;

ii) 79 633 685 EUR velta investīcijām, kuru mērķis ir stiprināt konkurētspēju un noturību. 20 C.1.1.1. R4-I3. M Atbalstīto projektu skaits vidējas kapitalizācijas un lieliem uzņēmumiem Skaits 0 150 2. cet. 2026 Vidējas kapitalizācijas uzņēmumu un lielu uzņēmumu īstenoti vismaz 150 projekti (kopā vismaz 331 807 021 EUR), ko atbalsta ANM garantijas/subsīdijas no garantiju fonda investīcijām un projektu darba fondiem saskaņā ar investīciju politiku un atbilstības kritērijiem saskaņā ar attiecīgo atskaites punktu. 21 C.1.1.1. R4-I4. AP Finanšu instrumenta izveide publiskā sektora struktūru labvēlīgākam finansējumam Nolīgums starp kompetento ministriju (MINGOR vai MINFIN) un HBOR, kurā noteikti atbilstības un saderības kritēriji attiecībā uz darbībām un pasākumu saņēmējiem 2. cet. 2022 Finansiāls atbalsts uzņēmumiem un institūcijām, kas pieder valsts vai vietējām, reģionālajām un reģionālajām pārvaldes vienībām ar labvēlīgiem nosacījumiem, lai stimulētu investīcijas i) nepieciešamajā ekonomiskajā, pašvaldību, transporta un sociālajā infrastruktūrā un ii) investīcijās jaunās tehnoloģijās un sistēmās, kas vajadzīgas, lai palielinātu publiskā sektora struktūru efektivitāti nolūkā uzlabot sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti un samazināt publiskā sektora finansējuma izmaksas.

Pasākums ietver arī investīcijas publiskā sektora zaļās pārkārtošanās projektos, piemēram, zaļo tehnoloģiju pieņemšanā, aprites ekonomikas darījumdarbības modeļu ieviešanā, atjaunojamos energoresursos, energoefektivitātē.

Finanšu instrumenti nodrošina, ka šā pasākuma ietvaros atbalstītie saņēmēji atbilst Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01), izmantojot ilgtspējas pārbaudes, prasību nodrošināt atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā un prasību saņēmējiem, kuri vairāk nekā 10 % no saviem ieņēmumiem iepriekšējā finanšu gadā guvuši no darbībām vai aktīviem izslēgšanas sarakstā, pieņemt un publicēt zaļās pārkārtošanās plānus.

Šis pasākums neatbalsta investīcijas iekārtās, uz kurām attiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS).

No pasākuma kopējās summas:

i) vismaz 7 963 368 EUR paredz tam, lai atbalstītu videi draudzīgus projektus, sagaidot, ka vismaz 3 185 347 EUR novirza siltumnīcefekta gāzu samazināšanai; ii) 18 581 193 EUR velta investīcijām, kuru mērķis ir uzlabot infrastruktūras ilgtspēju un kvalitāti. Šo līdzekļu sadali nosaka gan HBOR līgumā, gan arī līgumos ar finanšu starpniekiem (bankām un līzinga sabiedrībām). 22 C.1.1.1. R4-I4. M Publiskā sektora projektiem piešķirtie kredīti Skaits 0 132 722 808 2. cet. 2026 HBOR subsidēto aizdevumu nodrošināšana vismaz 132 722 808 EUR apmērā publiskā sektora projektiem atbilstīgi investīciju politikai un atbilstības kritērijiem saskaņā ar 21. atskaites punktu. 23 C.1.1.1. R5-I1. AP Kapitāla un kvazikapitāla finansēšanas instrumenta (PE) izveide Publicēts nolīgums starp kompetento ministriju (MINGOR vai MINFIN) un HBOR par investīcijām riska kapitāla fondos, esošo PE fondu palielināšanu, kas izstrādāti sadarbībā ar EIF, un/vai jaunu fondu un/vai līdzieguldījumu izstrādi; 4. cet. 2022 Īstenojot pašreizējo sadarbību ar Eiropas Investīciju fondu (EIF), HBOR izveido finanšu instrumentu, kura mērķis ir palielināt vai sasniegt Horvātijas tirgū aktīvo privātā kapitāla un riska kapitāla fondu maksimālo apjomu un izveidot jaunus fondus un/vai līdzieguldījumus.

Privātā kapitāla un riska kapitāla fondus izveido ar 30 % privāto investoru līdzdalību attiecībā pret individuālā fonda mērķapjomu.

Finanšu instrumenti nodrošina, ka šā pasākuma ietvaros atbalstītie saņēmēji atbilst Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01), izmantojot ilgtspējas pārbaudes, prasību nodrošināt atbilstību attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā un prasību saņēmējiem, kuri vairāk nekā 10 % no saviem ieņēmumiem iepriekšējā finanšu gadā guvuši no darbībām vai aktīviem izslēgšanas sarakstā, pieņemt un publicēt zaļās pārkārtošanās plānu.

Šis pasākums neatbalsta investīcijas iekārtās, uz kurām attiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS).

Visas darbības ir vērstas uz “finansiāli dzīvotspējīgiem” projektiem, kuru finansiālo dzīvotspēju nosaka fondu pārvaldības sabiedrības saskaņā ar EIF un HBOR noteikto investīciju politiku. Īstenojot investīciju, HBOR nodrošina, ka resursi tiek izmantoti saskaņā ar ierobežojumiem, kas aprakstīti pasākuma aprakstā, kā arī “izslēgšanas” sarakstā, kas aprakstīts FI attiecībā uz MVU, vidējas kapitalizācijas uzņēmumiem un lieliem uzņēmumiem. 24 C.1.1.1. R5-I1. M Investīcijas pašu kapitāla un kvazikapitāla instrumentos Skaits 0 29 862 632 2. cet. 2026 29 862 632 EUR investīcija pašu kapitālā un/vai kvazikapitālā PE un riska kapitāla fondos vai līdzieguldījums ar fondiem saskaņā ar investīciju politiku un atbilstības kritērijiem, kas noteikti attiecīgajā 23. atskaites punktā. 25 C.1.1.1. R6. AP Grozījumi tiesiskajā regulējumā Elektronisko mediju likuma un Autortiesību un blakustiesību likuma stāšanās spēkā 2. cet. 2022 Grozījumi Elektronisko mediju likumā un Autortiesību un blakustiesību likumā atbalsta kultūras un radošo nozaru uzņēmumus to uzņēmējdarbības pielāgošanā digitālajam vienotajam tirgum un jaunajam ES un Horvātijas tiesiskajam regulējumam, stiprinot spēju pielāgoties jauniem uzņēmējdarbības apstākļiem un ātri pārveidoties tajos, panākt konkurētspēju un izmantot tirgus potenciālu. 26 C.1.1.1. R6-I1. M Investīcijas kultūras un radošo nozaru pārveidošanā un konkurētspējā Skaits 0 100 2. cet. 2026 Vismaz 100 atbalsta pasākumi, kas piešķirti mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem un citām juridiskām un fiziskām personām (kultūras un radošo nozaru jomā, aptverot arhitektūru, audiovizuālās darbības, t. sk. videospēles, medijus, kultūras mantojumu, dizainu, izpildītājmākslu, grāmatas un izdevējdarbības, lietišķo un vizuālo mākslu), lai stiprinātu to spēju pielāgoties jaunajam digitālā vienotā tirgus normatīvajam un tiesiskajam regulējumam un radīt, popularizēt un izplatīt jaunus, inovatīvus produktus un pakalpojumus.



27 C.1.1.1. R6-I2. AP Sistēmas izveide faktu pārbaudei Ieviesta faktu pārbaudes sistēma 2. cet. 2026 Lai palīdzētu apkarot dezinformāciju, Elektronisko mediju aģentūra izveido mediju faktu pārbaudes sistēmu, tostarp procedūru un noteikumu izstrādi, reģistru izveidi un faktu pārbaudītāju digitālās kompetences spēju stiprināšanu, kā arī tehnoloģisko programmu, platformu un mediju komunikācijas sistēmu izstrādi un datubāzes izveidi.

Elektronisko mediju aģentūra izveido datubāzi un informācijas atklāšanas sistēmu par īpašumtiesību struktūrām un finansējuma avotiem, tostarp izveido atbildīgo subjektu reģistru un nodrošina visus vajadzīgos tehniskos priekšnoteikumus, lai visi mediji varētu vienkārši un efektīvi pildīt savus pienākumus. 28 C.1.1.2. R1. AP Tiesiskā regulējuma attiecībā uz P&A nodokļu stimuliem grozīšana un papildināšana Likuma, ar ko groza Likumu par valsts atbalstu pētniecības un attīstības projektiem, stāšanās spēkā 4. cet. 2024 Lai palielinātu to uzņēmumu skaitu, kas iegulda P&A, un palielinātu privātās investīcijas pētniecībā un attīstībā, stājas spēkā grozījumi tiesiskajā regulējumā attiecībā uz P&A nodokļu stimuliem. Grozījumus Valsts atbalsta likumā izdara, pamatojoties uz pašreizējās nodokļu atvieglojumu sistēmas piemērotības un efektivitātes analīzes rezultātiem, un tajos iesaista attiecīgās ieinteresētās personas, jo īpaši MFIN un Nodokļu administrāciju. MINGOR sagatavo juridiskus grozījumus un iesniedz tos izskatīšanai parlamentārā procedūrā. 29 C.1.1.2. R2-I2. M Atbalsts MVU, lai uzlabotu vadības kapacitāti Skaits 0 150 4. cet. 2025 Vismaz 150 mazie un vidējie uzņēmumi saņem uzņēmējdarbības konsultāciju atbalstu, lai uzlabotu to uzņēmējdarbības plānus, vadības kapacitāti vai individuālu uzņēmējdarbības mentorēšanu un konsultēšanu programmas “Ieguldījumi MVU vadības kapacitātē” ietvaros, lai uzlabotu MVU vadības kapacitāti. 30 C.1.1.2. R2-I3. M Atbalsta piešķiršana, lai veicinātu jaunuzņēmumu izaugsmi augsto tehnoloģiju un zināšanu nozarēs Skaits 0 141 2. cet. 2025 Atbalsta piešķiršana pēc projektu priekšlikumu novērtēšanas saistībā ar uzaicinājumu piešķirt neatmaksājamu atbalstu darbības uzsākšanai, lai veicinātu jaunuzņēmumu izaugsmi pirmskomercializācijas posmā augsto tehnoloģiju un zināšanu nozarēs, atbalstot produktu izstrādi, palielinot ražošanas jaudu un investīciju gatavību, un vismaz 141 jaunuzņēmums gūst labumu no piešķirtā atbalsta. 31 C.1.1.2. R2-I4. M Atbalsts jaunuzņēmumu izaugsmei, izveidojot akcelerācijas programmu. Skaits 0 120 2. cet. 2026 Akcelerācijas programma palielina investīciju gatavību un atbalsta jaunuzņēmumu izaugsmi. Programmas mērķis ir panākt, lai trīs gadu izdzīvošanas rādītājs būtu lielāks par 70 % starp dalībniekiem, kas pabeidz akcelerācijas ciklu. Atbalsts būtu jāpiešķir vismaz 120 jaunuzņēmumiem, izmantojot akcelerācijas programmu. 32 C.1.1.2. R2-I5. M Atbalsts inovācijas komercializācijas projektiem Skaits 0 95 4. cet. 2024 Atbalsta piešķiršana vismaz 95 maziem un vidējiem uzņēmumiem, kuriem ir nobrieduši inovācijas projekti (7. tehnoloģiskās gatavības līmenis vai augstāks), lai komercializētu un internacionalizētu to tirgvedības, pārdošanas un izplatīšanas darbības, kas saistītas ar inovatīvu produktu, kurš laists tirgū vietējā tirgū.

Investīcijas mērķis ir veicināt inovācijas projektu komercializāciju nobriedušiem projektiem, kas tuvi ienākšanai tirgū; palielināt inovatīvu produktu, pakalpojumu vai tehnoloģiju eksportu no MVU puses, atbalstot pārdošanas un izplatīšanas kanālu izveidi ārvalstu tirgos. 33 C.1.1.2. R3-I2. M Dotāciju atbalsts vaučeru veidā Skaits 0 9 954 211 2. cet. 2026 Vismaz 500 MVU, kas saņem 9 954 211 EUR (75 000 000 HRK) atbalsta vaučerus digitalizācijai. Vaučerus nodrošina pēc projektu priekšlikumu izvērtēšanas saskaņā ar uzaicinājumu “Digitālie vaučeri”, un tos var izmantot, lai palīdzētu darbiniekiem uzlabot digitālās prasmes, tostarp prasmes, kas saistītas ar mākoņdatošanas tehnoloģijām, pārbaudīt ideju ilgtspēju un izstrādāt stratēģijas iespējamai digitālajai pārkārtošanai, iegūt digitālās tirgvedības pakalpojumus, palielināt kiberdrošību, ieviešot sistēmas drošības pārbaudes, vai sarežģītu digitālo produktu un pakalpojumu izstrādi vai ieviešanu. 34 C.1.1.2. R3-I3. M Dotāciju atbalsts Horvātijas MVU digitālajai pārkārtošanai Skaits 0 27 340 899 2. cet. 2026 Dotāciju atbalsts pēc projektu priekšlikumu izvērtēšanas saistībā ar uzaicinājumu uz dotāciju atbalstu digitalizācijai ar mērķi atbalstīt Horvātijas MVU digitālo pārkārtošanos, sniedzot finansiālu atbalstu digitālo risinājumu ieviešanai, un vismaz 160 MVU gūst labumu no piešķirtā atbalsta.

Atbalsttiesīgs uzņēmējdarbības digitalizācijas projekts ietver: i) jauna uzņēmējdarbības veida ieviešanu; un ii) pārbaudāmu uzlabojumu attiecībā uz jaunām ražošanas jaudām, piegādes iespējām vai uzņēmējdarbības praksi. Projektā jāiekļauj inovācijas un riska elements, un tas nedrīkst būt vērsts uz ierastām darbības izmaiņām vai uzņēmējdarbības korekcijām sakarā ar izmaiņām noteikumos.

Atbalsta saņēmēji pierāda, ka atbalstītie projekti nepalielina siltumnīcefekta gāzu emisijas, ja investīcijas ir saistītas ar serveru jaudas palielināšanu vai jebkāda cita veida iekārtām, kas patērē vairāk enerģijas nekā esošās iekārtas. To var pierādīt, izmantojot atjaunojamo energoresursu enerģijas iegādes plānus, emisijas kredītus vai citus līdzekļus. 35 C.1.1.2. R4-I1. M Eiropas digitālās inovācijas centru (EDIC) izveide Skaits 0 3 4. cet. 2025 Ir izveidoti un darbojas vismaz trīs Eiropas digitālās inovācijas centri (EDIC), kas sniedz pakalpojumus MVU šādās jomās: i) testēšana pirms investīcijām, ii) prasmju pilnveidošana un apmācība, iii) piekļuve finansējumam un iv) tīklošana un inovatīvu ekosistēmu attīstība.





B. KOMPONENTS NR. 1.2. ENERĢĒTIKAS PĀRKĀRTOŠANA ILGTSPĒJĪGAI EKONOMIKAI Šā Horvātijas atveseļošanas un noturības plāna komponenta mērķis ir veicināt enerģētikas un transporta nozaru dekarbonizāciju, tostarp inovatīvu tehnoloģiju izstrādi, un palīdzēt sasniegt 2030. gada mērķrādītāju, proti, 36,6 % atjaunojamo energoresursu īpatsvaru, kas tika noteikts Horvātijas nacionālajā enerģētikas un klimata plānā (NEKP), un panākt Horvātijas ieguldījumu ES energoefektivitātes mērķrādītāja — 32,5 % līdz 2030. gadam — sasniegšanā. Tā mērķis ir arī palīdzēt sasniegt palielināto mērķrādītāju — 14 % līdz 2030. gadam — attiecībā uz atjaunojamo energoresursu īpatsvaru transporta nozarē. Komponenta reformas sastāv no likumdošanas iniciatīvām, lai i) likvidētu šķēršļus un administratīvās procedūras, kas ierobežo atjaunojamo energoresursu izmantošanu; ii) pabeigtu gāzes pārvades sistēmas operatora sertifikāciju; un iii) veicinātu alternatīvo degvielu, tostarp ūdeņraža un modernu biodegvielu, izmantošanu transportā. Paredzams, ka komponenta reformas un investīcijas veicinās zaļo pārkārtošanos un klimata mērķa sasniegšanu, samazinot siltumnīcefekta gāzu emisijas enerģētikas un transporta nozarē saskaņā ar Nacionālo enerģētikas un klimata plānu. Šīs investīcijas un reformas palīdz īstenot Horvātijai sniegtos konkrētai valstij adresētos ieteikumus par nepieciešamību “ar investīcijām saistītu politiku koncentrēt uz [..] energoefektivitāti, atjaunojamajiem energoresursiem” (2019. gada konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 3) un “koncentrēt investīcijas uz zaļo [..] pārkārtošanos, jo īpaši [..] enerģijas tīru un efektīvu ražošanu un izmantošanu” (2020. gada konkrētai valstij adresētais ieteikums Nr. 3). B.1. Neatmaksājamam finansiālajam atbalstam pieteikto reformu un investīciju apraksts Reforma C.1.2 R1. Enerģētikas nozares dekarbonizācija Reformas mērķis ir veicināt enerģētikas un transporta nozaru dekarbonizāciju un atbalstīt valsts ieguldījumu Savienības atjaunojamo energoresursu enerģijas mērķrādītāja sasniegšanā. Reforma ietver: -Tiesību aktu grozījumi Elektroenerģijas tirgus likumā un Augstas efektivitātes koģenerācijas likumā, lai mazinātu regulatīvos un administratīvos šķēršļus, kas kavē atjaunojamo energoresursu enerģijas projektu izstrādi, pamatojoties uz rūpīgas analīzes par pašreizējo problemātisko situāciju rezultātiem un pēc sabiedriskām apspriešanām, kā arī uz augstākās kvalitātes sistēmas ieviešanu, lai atbalstītu investīcijas atjaunojamos energoresursos. -Leģislatīvie grozījumi Likumā par valsts aktīviem, lai pabeigtu pārvades darbību nošķiršanu gāzes tirgū. Grozījumi nošķir valstij piederošā gāzes pārvades sistēmas operatora (PSO) uzraudzību no valsts īpašumā esošām piegādes un ražošanas darbībām kā priekšnosacījumu valsts energoregulatora veiktai PSO sertifikācijai. -Jauna tiesību akta par alternatīvajām degvielām transporta nozarē pieņemšana, lai izveidotu tiesisko regulējumu alternatīvo degvielu ieviešanai transporta nozarē un veicinātu modernu biodegvielu un ūdeņraža ražošanu un izmantošanu transporta nozarē. Tiks izstrādāta ūdeņraža attīstības stratēģija, nosakot 2030. gada mērķrādītājus zaļā ūdeņraža ražošanai Horvātijā. Reformu pabeidz līdz 2023. gada 31. decembrim. Investīcija C.1.2 R1-I1. Energosistēmas atdzīvināšana, būvniecība un digitalizācija un atbalsts infrastruktūrai, lai dekarbonizētu enerģētikas nozari Šīs investīcijas mērķis ir atbalstīt enerģētikas nozares elektrifikāciju un dekarbonizāciju, modernizējot un digitalizējot Horvātijas pārvades un sadales elektroenerģijas tīklu. Paredzams, ka tas ļaus izveidot jaunu atjaunojamo energoresursu jaudu, labāk savienot dienvidu–ziemeļu tīklu, kā arī savienot sešas salas ar kontinentālo tīklu, lai atvērtu to potenciālu atjaunojamo energoresursu enerģijas ražošanai un nodrošinātu, ka elektroenerģija, kas ražota no atjaunojamajiem energoresursiem, var plūst no Horvātijas dienvidiem, kur var izvietot lielāko daļu atjaunojamo energoresursu avotu, uz ziemeļiem, kur tiek patērēta lielākā daļa elektroenerģijas. Šī investīcija ir paredzēta tiešam ieguldījumam pārvades sistēmas operatora Hrvatski operator prijenosnog sustava d.o.o. (HOPS) 10 gadu tīkla attīstības plāna īstenošanā, galveno uzmanību pievēršot svarīgākajiem elementiem, lai nodrošinātu sistēmas stabilitāti un radītu priekšnoteikumus atjaunojamo energoresursu jaudas attīstīšanai. Investīcija ietver šādas darbības: -550 km augstsprieguma tīkla modernizāciju (220/110 kV), kas ļauj tīklam pieslēgt 1500 MW atjaunojamo energoresursu enerģijas piegādes jaudu. -zemūdens kabeļu, kas savieno sešas galvenās salas ar kontinentālo daļu (Krk, Cres, Lošinj, Brač, Hvar un Korčula), modernizāciju; -sadales sistēmas modernizāciju, t. sk. 40 000 viedo skaitītāju iegādi un ieviešanu un “viedā energotīkla” izveidi; -jaunas enerģijas krātuves (20 MW) būvniecību. Šīs investīcijas īstenos Horvātijas elektroenerģijas pārvades sistēmas operators (HOPS) un elektroenerģijas sadales sistēmas operators (HEP-ODS). Šo investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam.

Investīcija C.1.2 R1-I2. Energoefektivitātes, siltumenerģijas un atjaunojamo energoresursu veicināšana, lai dekarbonizētu enerģētikas nozari Šīs investīcijas mērķis ir dekarbonizēt centralizētās siltumapgādes sistēmas un palielināt rūpnieciskās ražošanas procesu energoefektivitāti, palielinot atjaunojamo energoresursu avotu izmantošanu. Šī investīcija ietver divus apakšpasākumus: -Ģeotermālā enerģija centralizētajai siltumapgādei – šis apakšpasākums ietver projekta dokumentācijas izstrādi un izpētes urbumus, lai izmantotu ģeotermālo enerģiju centralizētajai siltumapgādei 6 pašvaldībās. Šis pasākums neparedz atbalstu centralizētām siltumapgādes sistēmām, kurās izmanto fosilos energoresursus, ne investīcijām iekārtās, uz kurām attiecas ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ETS). -Atbalsta shēmas ieviešana, lai piešķirtu investīciju atbalstu maziem un vidējiem uzņēmumiem un lieliem uzņēmumiem, lai palielinātu energoefektivitāti energoietilpīgās rūpniecības rūpnieciskās ražošanas procesos. Paredzams, ka vairāk nekā 50 uzņēmumi gūs labumu no šā atbalsta. Lai nodrošinātu, ka pasākums atbilst Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01), atbilstības kritērijos, kas ietverti turpmākajos uzaicinājumos iesniegt projektus, neiekļauj darbības, kas ietilpst ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmā (ETS), lai panāktu prognozētās siltumnīcefekta gāzu emisijas, kas nav ievērojami zemākas par attiecīgajām līmeņatzīmēm. Darba uzdevumā arī jāparedz, ka var izvēlēties tikai tās darbības, kas atbilst attiecīgajiem ES un valsts tiesību aktiem vides jomā, galveno uzmanību pievēršot videi draudzīgiem ražošanas procesiem un resursefektivitātei MVU (un lielos uzņēmumos). Šo investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam Investīcija C.1.2 R1-I3. Ūdeņraža izmantošana un jaunas tehnoloģijas Šīs investīcijas mērķis ir uzlabot ūdeņraža un jauno tehnoloģiju izmantošanu Horvātijā, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas transporta nozarē un rūpniecībā. Šī investīcija ietver trīs atsevišķas darbības: -Atjaunojamā ūdeņraža ražošana, būvējot vismaz 10 MW elektrolīzera jaudu. Šo investīciju īsteno INA -Industrija nafte d.d., un tā pilnībā atbilst ES valsts atbalsta noteikumiem. -Atjaunojamo energoresursu enerģijas infrastruktūras ieviešana transporta vajadzībām, izbūvējot sešas ūdeņraža uzlādes stacijas. Šo pasākumu īsteno, izsludinot konkursu, ko paredzēts uzsākt līdz 2022. gada 31. decembrim. -Oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas iekārtas ar uzglabāšanas jaudu 190 000 t CO2/gadā būvniecība, izmantojot ES ETS ķīmisko vielu iekārtu Petrokemija Kutina. Paredzams, ka šīs investīcijas rezultātā siltumnīcefekta gāzu emisijas Petrokemija iekārtā samazināsies krietni zem līmeņatzīmes, kas tai noteikta kā ETS iekārtai. Nedrīkst būt ne tehnoloģisku pielietojumu, ne iekārtu un aprīkojuma, kas izstrādāti, lai izmantotu efektīvākas naftas ieguves (EOR) pielietojumam un palielinātai naftas ieguvei. Jāraugās, lai jebkāda iespējama naftas vai gāzes ieguve būtu ierobežota ar obligātajām vajadzībām, kas saistītas ar spiediena pārvaldību un uzglabāšanas vietu drošības nodrošināšanu, un šāda ieguve jāveic tikai tad, ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu drošu CO2 uzglabāšanu. CO2 ar jebkuru naftu vai gāzi, ko var ekstrahēt, atdala un padod atpakaļ pastāvīgai uzglabāšanai. Tiek sagaidīts, ka šis pasākums nenodarīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākuma aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01). Šo investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. Investīcija C.1.2 R1-I4. Biorafinēšanas rūpnīca moderno biodegvielu ražošanai Sisak Šīs investīcijas mērķis ir palielināt atjaunojamo energoresursu īpatsvaru transporta nozarē un atbalstīt transporta nozares dekarbonizāciju, radot moderno biodegvielu ražošanas jaudu. Investīciju, ko īsteno naftas uzņēmums INA d.d., veido biorafinēšanas rūpnīcas būvniecība un nodošana ekspluatācijā, kuras gada ražošanas jauda ir 55 000 tonnu progresīva bioetanola, kā arī oglekļa uztveršanas un uzglabāšanas (CCS) iekārtas būvniecība ar gada uzglabāšanas jaudu 52 000 tonnu CO2. Nedrīkst būt ne tehnoloģisku pielietojumu, ne iekārtu un aprīkojuma, kas izstrādāti, lai tos izmantotu efektīvākas naftas ieguves (EOR) pielietojumam un palielinātai naftas ieguvei. Jāraugās, lai jebkāda iespējama naftas vai gāzes ieguve būtu ierobežota ar obligātajām vajadzībām, kas saistītas ar spiediena pārvaldību un uzglabāšanas vietu drošības nodrošināšanu, un šāda ieguve jāveic tikai tad, ja tas ir nepieciešams, lai nodrošinātu drošu CO2 uzglabāšanu. CO2 ar jebkuru naftu vai gāzi, ko var ekstrahēt, atdala un padod atpakaļ pastāvīgai uzglabāšanai. Tiek sagaidīts, ka šis pasākums nenodarīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākuma aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01).

Šo investīciju pabeidz līdz 2026. gada 30. jūnijam. B.2. Atskaites punkti, mērķrādītāji, citi rādītāji un neatmaksājamā finansiālā atbalsta uzraudzības un īstenošanas grafiks Numurs Pasākums Atskaites punkts / mērķrādītājs Nosaukums Kvalitatīvie rādītāji

(atskaites punktiem) Kvantitatīvie rādītāji

(mērķrādītājiem) Laiks Katra atskaites punkta un mērķrādītāja apraksts Mērvienība Bāze Mērķis Ceturksnis Gads 36 C.1.2. R1. AP Novērtējuma dokumenta publicēšana ar ieteikumiem, kā mazināt šķēršļus un administratīvās procedūras, kas ierobežo atjaunojamo energoresursu enerģijas plašāku izmantošanu Ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības ministrija publicē novērtējuma dokumentu 2. cet. 2022 Dokumentā sniedz novērtējumu un ieteikumus par politikas pasākumiem, kuru mērķis ir mazināt šķēršļus un administratīvās procedūras, kas ierobežo atjaunojamo energoresursu plašāku izmantošanu. Analīzē un ieteikumos iekļauj arī pasākumus, lai veicinātu atjaunojamo energoresursu pašpatēriņu un atjaunojamo energoresursu enerģijas kopienas. 37 C.1.2. R1. AP Tiesību aktu un/vai regulējuma stāšanās spēkā, lai uzlabotu atjaunojamo energoresursu izmantošanu, tostarp ieviešot uz piemaksu balstītu sistēmu atjaunojamo energoresursu atbalstam. Tiesību aktu un/vai regulējuma stāšanās spēkā 4. cet. 2022 Pārskatītais Elektroenerģijas tirgus akts un Augstas efektivitātes Koģenerācijas likums mazinās šķēršļus un atvieglos administratīvās procedūras, kas ierobežo atjaunojamo energoresursu plašāku izmantošanu, tostarp pasākumus, lai veicinātu atjaunojamo energoresursu pašpatēriņu un atjaunojamo energoresursu enerģijas kopienas. Pilnībā darbosies uz augstākām prasībām balstīta sistēma atjaunojamo energoresursu enerģijas avotu atbalstam. 38 C.1.2. R1. AP Stājas spēkā Likums, ar ko groza Valsts aktīvu likumu, kas nodrošina juridisku pamatu gāzes pārvades sistēmas operatora (Plinacro) pārvaldības pilnīgai nodalīšanai no valstij piederošām ražošanas un piegādes darbībām. Likuma, ar ko groza Valsts aktīvu likumu, stāšanās spēkā 4. cet. 2023 Likums, ar ko groza Valsts aktīvu likumu, nodrošina juridisko pamatu gāzes pārvades sistēmas operatora Plinacro sertifikācijai. 39 C.1.2. R1-I1. AP Piešķirta būvatļauja augstsprieguma tīkla modernizācijai Fiziskās plānošanas, būvniecības un valsts aktīvu ministrijas izsniegta būvatļauja 2. cet. 2023 Būvatļauja piešķirta pēc skrīninga un/vai atbilstīga novērtējuma saskaņā ar Dzīvotņu direktīvas 6. panta 3. punktu, kas veikts, ņemot vērā teritorijai specifiskus aizsardzības mērķus saskaņā ar minētās direktīvas prasībām. Sniedz pierādījumus, ka projektam nav būtiskas ietekmes uz attiecīgo Natura 2 000 teritoriju viengabalainību. 40 C.1.2. R1-I1. M Pabeigta pazemes kabeļu modernizācija, kas savieno 6 salas ar kontinentālo tīklu Skaits 0 6 2. cet. 2024 Vismaz sešām salām ir modernizēts elektrotīkla savienojums ar kontinentālo daļu (plānotās salas ir Krk, Cres, Lošinj, Brač, Hvar un Korčula). Investīcija ietvers veco zemūdens kabeļu nomaiņu ar jauniem, videi draudzīgiem kabeļiem. 41 C.1.2. R1-I1. M Pabeigta augstsprieguma tīkla modernizācija (220/110 kV) Augstsprieguma un vidēja sprieguma tīkla modernizācijas pabeigšana (220/110 kV) km 0 300 3. cet. 2024 Modernizētas vismaz 300 km augstsprieguma elektrolīnijas, kas stiprina tīkla savienojumus un rada priekšnosacījumus sistēmas stabilizācijai un atjaunojamo energoresursu enerģijas potenciāla atraisīšanai Horvātijas dienvidos.

Tiek sagaidīts, ka šis pasākums nenodarīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01). 42 C.1.2. R1-I1. M Tīklam pieslēgta papildu 1500 MW AER jauda. Skaits 0 1 500 4. cet. 2024 Līdz 2024. gada beigām tīklam pieslēgta vismaz 1 500 MW jauna uzstādīta AER jauda. 43 C.1.2. R1-I1. M Viedtīklam pieslēgto jauno patērētāju skaits Skaits 0 40 000 4. cet. 2024 Ir uzstādīti vismaz 40 000 viedo elektroenerģijas skaitītāju, un jaunie patērētāji ir pieslēgti viedtīklam. 44 C.1.2. R1-I1. M Pabeigta augstsprieguma tīkla modernizācija (220/110 kV) Augstsprieguma un vidēja sprieguma tīkla modernizācijas pabeigšana (220/110 kV) km 0 550 2. cet. 2026 Modernizētas vismaz 550 km augstsprieguma elektrolīnijas, kas stiprina tīkla savienojumus un rada priekšnosacījumus sistēmas stabilizācijai un atjaunojamo energoresursu enerģijas potenciāla atraisīšanai Horvātijas dienvidos.

Tiek sagaidīts, ka šis pasākums nenodarīs būtisku kaitējumu vides mērķiem Regulas (ES) 2020/852 17. panta nozīmē, ņemot vērā atveseļošanas un noturības plānā izklāstīto pasākumu aprakstu un mazināšanas pasākumus saskaņā ar Tehniskajiem norādījumiem par principa “nenodarīt būtisku kaitējumu” piemērošanu (2021/C58/01). 45 C.1.2. R1-I2. AP Energoefektivitātes programmas enerģētikas nozares dekarbonizācijai pieņemšana valdībā Ekonomikas un ilgtspējīgas attīstības ministrijas izstrādātās Energoefektivitātes programmas enerģētikas nozares dekarbonizācijai stāšanās spēkā 3. cet. 2021 Energoefektivitātes programmā nosaka jomas, kurās veic investīcijas energoefektivitātē un centralizētās siltumapgādes sistēmās, tostarp investīciju prioritātes līdz 2030. gadam. Investīciju plānošana ietver centralizētās siltumapgādes sistēmu un energoietilpīgu nozaru modernizāciju, galveno uzmanību pievēršot energo