1. Cīnoties ar šodienas grūtībām, veidojam nākotnes pasauli

Pirms nepilna gada šo Eiropas Komisiju ievēlēja un tā stājās amatā ar darba kārtību virzīt Eiropas būtiskāko pārveidi vairāk nekā vienas paaudzes laikā. Komisijas 2020. gada darba programma atspoguļoja šo pilnvarojumu un ieceres, kas pirmo reizi izklāstītas priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas politikas pamatnostādnēs. Tajā izklāstīts redzējums par taisnīgākas, veselīgākas, zaļākas un digitālākas sabiedrības veidošanu. Lai gan pagājušajā gadā daudz kas ir mainījies, šīs ieceres joprojām ir mūsu darbības virzītājspēks nākamajam gadam.

Pagājušajā gadā Komisija ir sākusi likt pamatus sistēmiskām pārmaiņām, kas nepieciešamas Eiropai, sevišķi tagad, kad mūsu tautsaimniecības smagi skārusi globālā veselības krīze. Pirmajās 100 dienās esam iepazīstinājuši ar Eiropas zaļo kursu, izklāstījuši mūsu plānus Eiropas digitālajai nākotnei, pieņēmuši ceļvedi spēcīgai sociālai Eiropai, kas nepieciešams, lai īstenotu Eiropas sociālo tiesību pīlāru, un nākuši klajā ar dzimumu līdztiesības stratēģiju. Turklāt esam nākuši klajā ar jaunu industriālo stratēģiju, plānu labākam mazo uzņēmumu atbalstam un pasākumiem vienotā tirgus stiprināšanai. Esam iesnieguši priekšlikumus pievienošanās procesa modernizēšanai un uzlabošanai, paverot ceļu vēsturiskās vienošanās panākšanai sākt sarunas ar Ziemeļmaķedoniju un Albāniju, un esam iecerējuši izveidot jaunu partnerību ar Āfriku.

Pēc pirmajām 100 dienām esam arī ierosinājuši no jauna pievērsties pastāvīgajām prioritātēm, it īpaši ar jauno Migrācijas un patvēruma paktu un ES Drošības savienības stratēģiju. Esam risinājuši jautājumus, kas skar mūsu vērtību kopienu kopumā, it īpaši publicējot pirmo ikgadējo tiesiskuma ziņojumu, kurš aptver visas dalībvalstis. Turklāt esam īstenojuši pasākumus, kas attiecas uz sabiebrību kopumā, piemēram, dzimumu līdztiesības, rasisma apkarošanas, prasmju un jauniešu labklājības jomā.

Taču ļoti atšķirīgu iemeslu dēļ 2020. gads vienlaikus būs gads, ko uzreiz aizmirst un kas vienmēr paliks atmiņā. Globālā pandēmija, kas Eiropu un pasauli pārsteigusi nesagatavotu, un no tās izrietošā mūsu sabiedrības un ekonomikas dīkstāve būs daudz vairāk nekā sāpīgas atmiņas miljoniem eiropiešu, kuri zaudējuši tuviniekus, saslimuši vai ir noraizējušies par savu iztiku vai labklājību. Visticamāk neviens no mums nespēs tik drīz aizmirst visuresošo nestabilitāti un nedrošību. Nesenais vīrusa atkārtotais uzliesmojums Eiropā liecina, ka mums rūpīgi, piesardzīgi un koordinēti jāturpina vīrusu kontrolēt.

Tomēr šis gads paliks atmiņā arī ar Eiropas steidzamu un nepieredzētu rīcību dzīvības un iztikas aizsardzībai. Eiropa ir parādījusi, ka tā spēj ātri rīkoties un izrādīt patiesu solidaritāti, kad tas nepieciešams, un kolektīvi panākt izmaiņas, kad to vēlas. Tas aptver plašu jautājumu klāstu, kas sniedzas no ES līdzekļu mobilizēšanas un elastības izmantošanas mūsu fiskālajos un valsts atbalsta noteikumos līdz medicīniskā aprīkojuma krājumu veidošanai. No vairāk nekā 600 000 grūtībās nonākušu ES iedzīvotāju nogādāšanas mājās līdz SURE instrumenta izveidei, lai palīdzētu cilvēkiem saglabāt darbvietas un uzņēmumiem turpināt darbu. Kopumā Komisija ir veikusi vairāk nekā 800 iepriekš neplānotus pasākumus neskaitāmās jomās, sākot ar robežu pārvaldību un beidzot ar atbalstu lauksaimniekiem un zvejniekiem.

Nākotnē šis gads paliks atmiņā arī ar pārmaiņu straujo paātrināšanos, kuras tas aizsācis, un tādējādi — paradoksālā kārtā — arī ar lielām iespējām, kuras tas pavēris. Pārmaiņas klimata jomā, digitālajās tehnoloģijās un ģeopolitikā jau ir būtiski ietekmējušas mūsu sabiedrību un virzījušas mūsu darba kārtību. Tomēr pandēmija ir pastiprinājusi nepieciešamību Eiropai vadīt divējādo digitālo un zaļo pārkārtošanos un veidot tās sabiedrību un ekonomiku noturīgāku. Tas rada vēl nebijušu iespēju izkļūt no krīzes nestabilitātes, radot jaunu vitalitāti mūsu Savienībā.

Tāpēc Komisija nākamajā gadā tam veltīs divkāršu uzmanību. Vispirms tā turpinās pielikt visas pūles krīzes pārvarēšanai un sāks no tās mācīties. Tas jo īpaši tiks darīts, turpinot mūsu centienus atrast, finansēt un nodrošināt drošu un pieejamu vakcīnu visiem Eiropā un pasaulē.

Vienlaikus šajā darba programmā ir izklāstīts, kā Eiropa var izmantot iespēju, kas tai paveras, lai īstenotu savas ieceres un uzņemtos vadošo lomu straujā paātrinājuma kontekstā. Pateicoties Komisijas iesniegtajam vēsturiskajam atveseļošanas plānam NextGenerationEU un pārskatītajam ilgtermiņa budžetam, Eiropai ir gatavs instruments, lai izmantotu šo iespēju.

Ar NextGenerationEU Eiropa izvēlas ne tikai novērst postījumus, atgūties šodien un atbalstīt tos, kurus krīze skārusi vissmagāk, bet arī īstenot mērķus un ielikt pamatus labākai dzīvei nākotnes pasaulē. Tajā uzmanība tiks pievērsta ilgtspējīgiem ieguldījumiem un reformām, 37 % no Atveseļošanas un noturības mehānisma izdevumiem paredzot zaļās pārkārtošanās izdevumiem un vismaz 20 % ieguldot digitalizācijā. Cītīgi strādāsim ar dalībvalstīm, sagatavojot un īstenojot to valsts atveseļošanas un noturības plānus. Turklāt Komisija nodrošinās, ka no 750 mljrd. EUR, kas tiks darīti pieejami NextGenerationEU ietvaros, 30 % tiks piesaistīti, izmantojot zaļās obligācijas. Turklāt atbalstīsim līdztiesīgos likumdevējus, lai panāktu ātru vienošanos par kopējo 1,8 trilj. EUR paketi, lai ar to pēc iespējas ātrāk panāktu vēlamo iedarbību. Komisija arī nāks klajā ar vērienīgiem priekšlikumiem par jauniem ES budžeta ieņēmumu avotiem.

Tas nozīmē, ka mums tagad ir ieguldījumi, kas ir samērīgi ar mūsu redzējumu un vērienīgajām iecerēm, kuras mums jau ir bijušas. Tāpēc Komisijas 2021. gada darba programmā ir paredzēta pāreja no stratēģijas uz izpildi, uzsvaru liekot uz jaunām likumdošanas iniciatīvām un spēkā esošo tiesību aktu pārskatīšanu, turpmākajiem pasākumiem saistībā ar plāniem, kas pagājušajā gadā izklāstīti attiecībā uz visām sešām pamatiecerēm. Šīs iniciatīvas ir uzskaitītas I un II pielikumā. Mēs arī īstenosim iniciatīvas, kas iepriekš bija plānotas 2020. gadā un pandēmijas dēļ tika atliktas.

Mūsu darbības pamatā arī turpmāk būs Programma 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķi gan iekšēji, gan ārēji, kā arī Parīzes nolīgums.

Īstenojot šo darba programmu, Komisija pievērsīsies arī tam, lai izskaidrotu, ko mēs darām, un ņemtu vērā iedzīvotāju viedokli. Šajā sakarā tagad ir svarīgāk nekā jebkad agrāk sākt debates par konferenci par Eiropas nākotni. Pagājušajā gadā izvirzītos jautājumus — sākot ar vajadzību pēc spēcīgākas Eiropas veselības savienības un beidzot ar ilgstošām pārmaiņām, ko pandēmija var izraisīt mūsu kopdzīvē, — var risināt tikai tad, ja ikviens var paust savu viedokli un ja mēs izmantojam visu mūsu kopīgo pieredzi un zināšanas.

Ņemot vērā ģeopolitisko situāciju un plānoto iniciatīvu ilgtermiņa un transformējošo būtību, mūsu darbs arī turpmāk balstīsies uz stratēģisko prognozēšanu. Pirmais stratēģiskās prognozēšanas ziņojums parādīja, cik noturība ir svarīga atveseļošanai un mūsu rīcībpolitikas izstrādē, lai tā būtu balstīta uz pierādījumiem un atbilstu nākotnes vajadzībām. Šī pieeja var arī palīdzēt mums sagatavoties jaunām iespējām un izaicinājumiem, kas nenovēršami radīsies nākamajā gadā, un mums jābūt gataviem tos paredzēt un reaģēt uz tiem.

2. Sešu pamatieceru īstenošana

2.1. Eiropas zaļais kurss

Attiecībā uz Eiropas zaļo kursu Komisija koncentrēsies uz mūsu attiecīgo klimata un enerģētikas tiesību aktu pārstrādāšanu, lai tos saskaņotu ar nesen ierosināto mērķi līdz 2030. gadam emisijas salīdzinājumā ar 1990. gada līmeņiem samazināt vismaz par 55 %. Tas tiks apvienots ar tiesību aktu kopumu “Fit for 55”, kas aptvers visu, sākot ar atjaunojamiem energoresursiem un beidzot ar energoefektivitāti pirmajā vietā, ēkām, kā arī zemes izmantošanu, enerģijas nodokļiem, kopīgiem centieniem, emisijas kvotu tirdzniecību un daudziem citiem tiesību aktiem. Diplomātija klimata un enerģijas jomā arī turpmāk būs prioritāte darbā ar mūsu ārējiem partneriem.

Kā minēts priekšsēdētājas Urzulas fon der Leienas politikas pamatnostādnēs, Komisija ierosinās oglekļa ievedkorekcijas mehānismu, kas nepieciešams, lai palīdzētu motivēt ārvalstu ražotājus un ES importētājus samazināt savas oglekļa emisijas, vienlaikus PTO prasībām atbilstošā veidā nodrošinot tirdzniecībai labvēlīgus vienlīdzīgus konkurences apstākļus.

Eiropas zaļā kursa ietvaros plānotā darba dziļums un apjoms atspoguļo zaļās pārkārtošanās sistēmisko raksturu un tās kā izaugsmes stratēģijas nozīmi. Ierosināsim vairākus pasākumus par viedu un ilgtspējīgu transportu, tostarp regulas par Eiropas transporta tīklu un direktīvas par intelektiskām transporta sistēmām pārskatīšanu. Turpināsim īstenot aprites ekonomikas rīcības plānu, pievēršoties ekodizainam un ilgtspējīgiem produktiem, it īpaši aprites elektronikai, tostarp uzlabojot mobilo tālruņu, klēpjdatoru un citu ierīču savākšanu, atkārtotu izmantošanu un remontu.