Priekšlikums Padomes regula, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2010. zvejas gadam /* COM/2009/0636 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 20.11.2009 COM(2009) 636 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2010. zvejas gadam PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | 110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma konkrētais mērķis ir ļaut Padomei izpildīt savu regulatīvo pienākumu noteikt orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas 2010. zvejas gadam. Šā priekšlikuma vispārīgais mērķis ir šādi panākt, lai attiecīgajā zvejas gadā darbotos cenu atbalsta un intervences mehānismi, kas noteikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000. | 120 | Vispārīgais konteksts Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 ir izveidota zivsaimniecības [zvejas] un akvakultūras produktu tirgu kopīgā organizācija, kas attiecas uz kopējās zivsaimniecības politikas tirgus un tirdzniecības aspektiem un tādējādi palīdz īstenot arī Līguma 33. panta mērķus. Īpaši cenu atbalsta un intervences mehānismi ir svarīga tirgus kopīgās organizācijas daļa. Šajā kontekstā ar minētās regulas 18. un 26. pantu Padomei ir uzlikts pienākums pēc Komisijas priekšlikuma līdz gada sākumam ar kvalificētu balsu vairākumu noteikt gan orientējošās cenas noteiktam skaitam Kopienas nozīmes zvejas produktu, gan arī Kopienas ražotāju cenu konkrētiem tunzivs produktiem. Orientējošās cenas kalpo par pamatu, lai turpmāk, izmantojot Komisijas regulas, varētu noteikt dažādus tehniskus parametrus, kas nepieciešami intervences mehānismu darbībai. Kopienas ražotāju cena attiecas uz tādu kompensācijas pabalstu par apstrādes uzņēmumiem piegādātām tunzivīm, kuru var piešķirt, ja cenas pasaules tirgū nokrīt zem noteikta līmeņa. Atbilstīgi Padomes Regulai (EK) Nr. 104/2000 orientējošajām cenām jābūt saskaņotām gan ar tirgus cenu attīstību triju iepriekšējo zvejas gadu laikā, gan arī ar ražošanas un pieprasījuma tendencēm. Tādēļ priekšlikumā ir ierosināts par -1 % līdz -6 % mainīt “balto” zivju un vēžveidīgo cenas, par +1 % līdz +3 % mainīt pelaģisko sugu, piemēram, sardīnes un garspuru tunzivs, cenas, kā arī par -1 % līdz -4 % mainīt siļķes, Atlantijas makreles, austrumu makreles un anšovu cenas. Saldēto produktu jomā priekšlikumā tiek ierosināts heka un garneļu cenu mainīt par +1 % līdz +2 % un melnā paltusa, zobaiņu un pageļu, sēpiju, astoņkāju un kalmāru cenu mainīt par -1 % līdz -4 %. Visbeidzot, priekšlikumā paredzēts Kopienas ražotāju cenu tunzivs produktiem mainīt par -4 %. | 130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1299/2008, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2009. zvejas gadam | 140 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 104/2000 izveidotās tirgus kopīgās organizācijas darbība un no tās izrietošo regulatīvo pienākumu izpilde palīdz īstenot arī Līguma 33. panta mērķus. | 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | 211 | Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Zivsaimniecības produktu pārvaldības komiteja un Zvejniecības un akvakultūras padomdevēja komiteja. | 212 | Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Abu komiteju izteiktie viedokļi lielā mērā saskanēja ar Komisijas veikto tirgus analīzi. | Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana | 221 | Zinātnes nozares un specializācijas jomas Zvejas produktu tirgi. | 222 | Izmantotās metodes Atklāta apspriešanās. | 223 | Galvenās organizācijas un eksperti, no kuriem pieprasīja atzinumus Eksperti, kas pārstāv dalībvalstis Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejā. Eksperti, kas pārstāv visas ES ieinteresēto personu galvenās grupas Zvejniecības un akvakultūras padomdevējā komitejā. | 2249 | Saņemto un izmantoto atzinumu kopsavilkums Nav norādīts, ka pastāv potenciāli bīstami riski ar neatgriezeniskām sekām. | 225 | Ieteikumus parasti ņem vērā, sagatavojot priekšlikumu par orientējošo cenu un Kopienas ražotāju cenu noteikšanu. | 226 | Ekspertu atzinumu publiskošanai izmantotie līdzekļi Zivsaimniecības produktu pārvaldības komitejas un Zvejniecības un akvakultūras padomdevējas komitejas sanāksmju protokoli. | 230 | Ietekmes novērtējums Ņemot vērā priekšlikuma specifiku, proti, ikgadējo attiecīgo cenu noteikšanu atbilstīgi pašreizējās tirgus kopīgās organizācijas noteikumiem, ietekmes novērtējums nav vajadzīgs. Tomēr priekšlikums ir izstrādāts, pamatojoties uz iepriekšējos zvejas gados veiktās intervences regulāru uzraudzību un katra attiecīgā zvejas produkta tirgus situācijas rūpīgu analīzi. | 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI | 305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkums Priekšlikums Padomes regulai, ar ko nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2010. zvejas gadam. | 310 | Juridiskais pamats Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 3. punkts un 26. panta 1. punkts. | 329 | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | 331 | Lai izveidotu vienotu tirgu zvejas produktiem, ir jānosaka orientējošās cenas. Tirgus kopīgā organizācija paredz īpašus intervences mehānismus, bet neliek nevienam attiecīgajam tirgus dalībniekam (ražotāju organizācijām) izmantot intervenci. | 332 | Tirgus kopīgā organizācija ir ievērojami mazinājusi gan motivāciju veikt intervenci, produktus izņemot no tirgus, un ar to saistīto izšķērdību, gan arī intervencei tērētos naudas līdzekļus. | Juridisko instrumentu izvēle | 341 | Ierosinātais juridiskais instruments: regula. | 342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šāda iemesla dēļ. Pēc Komisijas priekšlikuma orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas ar kvalificētu balsu vairākumu nosaka Padome. Regula ir vajadzīga, lai nodrošinātu tiešu un saskaņotu piemērojamību visā Kopienā. | 4. IETEKME UZ BUDžETU | 401 | Tā kā šis ir cenu noteikšanas pasākums, iespaids uz izdevumiem ir netiešs un lielā mērā atkarīgs no tirgus situācijas attīstības un no izkrauto zvejas produktu daudzuma. | E-4230 | (Explanatory memorandum validated - 4 230 characters - complying with DGT norm.) | Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2010. zvejas gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1999. gada 17. decembra Regulu (EK) Nr. 104/2000 par zivsaimniecības un akvakultūras produktu tirgu kopīgo organizāciju[1] un jo īpaši tās 18. panta 3. punktu un 26. panta 1. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1) Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā un 26. panta 1. punktā paredzēts, ka katram zvejas gadam jānosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas, lai noteiktu cenu līmeņus intervencei konkrētu zvejas produktu tirgū. (2) Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā paredzēts, ka minētās regulas I un II pielikumā uzskaitītajiem produktiem un produktu grupām ir jānosaka orientējošās cenas. (3) Pamatojoties uz patlaban pieejamajiem datiem par attiecīgo produktu cenām un kritērijiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punktā, orientējošās cenas 2010. zvejas gadam atkarībā no sugas ir jāpalielina, jāsaglabā nemainīgas vai jāsamazina. (4) Regulas (EK) Nr. 104/2000 26. panta 1. punktā paredzēts, ka produktiem, kas uzskaitīti minētās regulas III pielikumā, jānosaka Kopienas ražotāju cenas. Nosakot Kopienas ražotāju cenu vienam no minētajiem produktiem un aprēķinot Kopienas ražotāju cenas pārējiem produktiem, ir lietderīgi izmantot pārrēķina koeficientus, kas noteikti Komisijas 2006. gada 30. maija Regulā (EK) Nr. 802/2006, ar ko nosaka Thunnus un Euthynnus ģinšu zivīm piemērojamos pārrēķina koeficientus[2]. (5) Kopienas ražotāju cena 2010. zvejas gadam jāpielāgo, pamatojoties uz kritērijiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 2. punkta pirmajā un otrajā ievilkumā un 26. panta 1. punktā, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants Zvejas gadam no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim orientējošās cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas I pielikumā. 2. pants Zvejas gadam no 2010. gada 1. janvāra līdz 31. decembrim Kopienas ražotāju cenas, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 104/2000 26. panta 1. punktā, ir noteiktas šīs regulas II pielikumā. 3. pants Šī regula stājas spēkā 2010. gada 1. janvārī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs I PIELIKUMS Pielikums | Suga Regulas (EK) Nr. 104/2000 I un II pielikumā uzskaitītie produkti | Tirdzniecības specifikācija | Orientējošā cena (EUR/t) | I | 1. Siļķe (Clupea harengus) | Nesadalīta zivs | 275 | 2. Sardīne (Sardina pilchardus) | Nesadalīta zivs | 580 | 3. Dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1090 | 4. Kaķhaizivis (Scyliorhinus spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 711 | 5. Sarkanasari (Sebastes spp.) | Nesadalīta zivs | 1188 | 6. Menca (Gadus morhua) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1572 | 7. Saida (Pollachius virens) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 776 | 8. Pikša (Melanogrammus aeglefinus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 976 | 9. Merlangs (Merlangius merlangus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 898 | 10. Jūras līdakas (Molva spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 1165 | 11. Atlantijas makrele (Scomber scombrus) | Nesadalīta zivs | 313 | 12. Austrumu makrele (Scomber japonicus) | Nesadalīta zivs | 279 | 13. Anšovi (Engraulis spp.) | Nesadalīta zivs | 1287 | 14. Jūras zeltplekste (Pleuronectes platessa) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu no 1.1.2010. līdz 30.4.2010. | 1047 | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu no 1.5.2010. līdz 31.12.2010. | 1454 | 15. Heks (Merluccius merluccius) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 3403 | 16. Megrimi (Lepidorhombus spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 2402 | 17. Limanda (Limanda limanda) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 828 | 18. Plekste (Platichthys flesus) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 491 | 19. Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) | Nesadalīta zivs | 2241 | Ķidāta zivs ar galvu | 2487 | 20. Sēpijas (Sepia officinalis un Rossia macrosoma) | Nesadalīta zivs | 1781 | 21. Jūrasvelni (Lophius spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 2909 | Bez galvas | 5985 | 22. Brūnā garnele (Crangon crangon) | Vārītas ūdenī | 2423 | 23. Ziemeļu garnele (Pandalus borealis) | Vārītas ūdenī | 6474 | Svaigas vai atvēsinātas | 1590 | 24. Ēdamais krabis (Cancer pagurus) | Nesadalīts | 1676 | 25. Norvēģijas omārs (Nephrops norvegicus) | Nesadalīts | 5197 | Astes | 4102 | 26. Jūrasmēles (Solea spp.) | Nesadalīta zivs vai ķidāta zivs ar galvu | 6742 | II | 1. Melnais paltuss (Reinhardtius hippoglossoides) | Saldēts, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1896 | 2. Heki (Merluccius spp.) | Saldēti, nesadalīti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1208 | Saldēta fileja, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1483 | 3. Zobaines un pageles (Dentex dentex un Pagellus spp.) | Saldētas, partijās vai oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1492 | 4. Zobenzivs (Xiphias gladius) | Saldēta, nesadalīta, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 3998 | 5. Sēpijas (Sepia officinalis) (Rossia macrosoma) (Sepiola rondeletti) | Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1915 | 6. Astoņkāji (Octopus spp.) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 2161 | 7. Kalmāri (Loligo spp.) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 1167 | 8. Kalmārs (Ommastrephes sagittatus) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 961 | 9. Argentīnas īsspuru kalmārs (Illex argentinus) | Saldēti, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 856 | 10. Penaeidae dzimtas garneles – garnele Parapenaeus longirostris | Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 4072 | – citas Penaeidae dzimtas sugas | Saldētas, oriģinālajā iepakojumā, kurā ir viens un tas pats produkts | 8055 | II PIELIKUMS Suga Regulas (EK) Nr. 104/2000 III pielikumā uzskaitītie produkti | Svars | Tirdzniecības specifikācija | Kopienas ražotāju cena (EUR/t) | Dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta | 1224 | Bez žaunām un ķidāta | Cita | katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta | Bez žaunām un ķidāta | Cita | Garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) | katra sver vairāk nekā 10 kg | Nesadalīta | Bez žaunām un ķidāta | Cita | katra sver ne vairāk kā 10 kg | Nesadalīta | Bez žaunām un ķidāta | Cita | Svītrainā tunzivs (Katsuwonus pelamis) | Nesadalīta | Bez žaunām un ķidāta | Cita | Zilā tunzivs (Thunnus thynnus) | Nesadalīta | Bez žaunām un ķidāta | Cita | Citas Thunnus un Euthynnus ģints sugas | Nesadalīta | Bez žaunām un ķidāta | Cita | TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes Regulai, ar ko atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 104/2000 nosaka orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas dažiem zvejas produktiem 2010. zvejas gadam 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības: Politikas joma Nr. 11: jūrlietas un zivsaimniecība ABB darbība 11 02: zivsaimniecības nozares tirgi 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu 11 02 01 01: Intervences pasākumi attiecībā uz zivsaimniecības produktiem Paredzamais sadalījums - Darbības programmas: EUR 1,230 milj. [3] - Kopienas veikta izņemšana no tirgus: EUR 3,000 milj. - Autonoma izņemšana no tirgus un pārnesumi: EUR 2,200 milj. - Atbalsts par privātu uzglabāšanu: EUR 1,000 milj. - Kompensācijas pabalsts par tunzivīm: EUR 1,700 milj. - Kopienas pārnesumi: EUR 5,000 milj. - Tehniskais atbalsts: EUR 0,150 milj. - Pētījumi: EUR 0,220 milj. 3 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Pasākumus veic tikai 2010. zvejas gadā (16.10.2009.–15.10.2010.) Tā kā šis ir cenu noteikšanas pasākums, ietekme uz izdevumiem ir netieša. Attiecīgie izdevumi lielā mērā atkarīgi no tirgus situācijas attīstības un no izkrauto zvejas produktu daudzuma. 3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | 11 02 0101 | Oblig./ Fakult. | Dif.[4]/ Nedif.[5] | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | JĀ/NĒ | 2 | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2010. gads | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[6] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | 13,050 | 13,050 | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | 11,050 | 2 | 13,050 | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[7] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - | - | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Apropriācijas | a+c | 13,050 | 13,050 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[8] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | 0,244 | 0,244 | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | 0,036 | 0,036 | Kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 13,330 | - | - | - | - | - | 13,330 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 11,330 | 2 | - | - | - | - | 13,330 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | 2010. gads | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | Dalībvalstu vai cits līdzfinansējums nav paredzēts | f | - | - | - | - | - | - | - | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | - | - | - | - | - | - | - | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu ( Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[9] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem ( Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā. miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Kopā — cilvēkresursi | 2 | - | - | - | - | - | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Intervences pasākumus attiecībā uz zvejas produktiem veic atbilstīgi kopējai zivsaimniecības politikai (KZP) un Līguma 34. pantam. To mērķis ir radīt stabilitāti Kopienas tirgū, novēršot iespējamo krīzes risku. Tāpēc atbilstošai cenu un piegādes politikai ir ļoti liela nozīme. Jāņem vērā ražošanas un tirdzniecības uzņēmumu intereses un nepieciešamība stiprināt nozares konkurētspēju globalizācijas apstākļos. Tirgus stabilitāti un atbalstu ražotāju ienākumiem lielā mērā var nodrošināt, izmantojot dažādus tirgus intervences mehānismus, piemēram, izņemšanu no tirgus, pārnesumus un kompensācijas pabalstu. Ir jāņem vērā arī patērētāju intereses. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Subsidiaritātes kritērijs uz šo priekšlikumu neattiecas, jo Kopienas intervence ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Kopienas intervences radītā pievienotā vērtība ir tieši saistīta ar zvejas un akvakultūras produktu tirgus kopīgās organizācijas pastāvēšanu. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Šā priekšlikuma mērķis ir panākt, lai Padome noteiktu orientējošās cenas un Kopienas ražotāju cenas saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 104/2000 18. un 26. pantu. Orientējošās cenas kalpo par pamatu, lai turpmāk, izmantojot Komisijas regulas, varētu noteikt dažādus parametrus, kas vajadzīgi intervences mehānismu izmantošanai attiecīgajā zvejas gadā. Līdzīgi Kopienas ražotāju cenas izmanto kā pamatu, lai par tunzivīm piešķirtu kompensācijas pabalstu, kas ir atkarīgs no cenu attīstības pasaules tirgos. Lai nodrošinātu tirgu kopīgās organizācijas pareizu darbību 2010. gadā, visas regulas jāpieņem līdz 2009. gada beigām. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[11]. Pārvalda centralizēti ( Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot izpildaģentūrām Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu Pārvalda dalīti vai decentralizēti kopā ar dalībvalstīm kopā ar trešām valstīm Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Piezīmes No 2006. gada 16. oktobra pasākumus, kas tiek finansēti 11.02.01. budžeta pozīcijā, īsteno centralizēti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu. Turklāt to datu pārvaldība, kurus dalībvalstis paziņo Komisijai saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 248/2009, ir vienīgi Komisijas pārziņā. 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Paredzēto pasākumu uzraudzību nodrošina, vācot un analizējot dalībvalstu paziņotos datus, izmantojot FIDES sistēmu, kā noteikts Komisijas Regulā (EK) Nr. 248/2009. 6.2. Novērtēšana 6.2.1. Provizoriskais novērtējums Ņemot vērā priekšlikuma specifiku, proti, dažu Kopienas cenu noteikšanu vienam gadam pašreizējās zvejas un akvakultūras produktu tirgus kopīgās organizācijas kontekstā, šajā gadījumā nav nepieciešams veikt provizorisko novērtējumu, kas noteikts 21. panta 1. punktā Komisijas Regulā (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz finanšu regulas īstenošanas kārtību. Tomēr Komisijas priekšlikums izstrādāts, pamatojoties uz iepriekšējos zvejas gados veikto intervenču regulāru uzraudzību un attiecīgo produktu tirgus situācijas rūpīgu analīzi. 6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma novērtējuma vai retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi) 2009. gadā tika pabeigts neatkarīgs novērtējums par zvejas un akvakultūras produktu tirgu kopīgās organizācijas finanšu un nefinanšu instrumentiem, ieskaitot intervences mehānismus, kā arī pētījums par zvejas un akvakultūras produktu piegādi un tirdzniecību ES. Kopīgās tirgus organizācijas pārskatīšanu veic, pamatojoties uz šo pētījumu rezultātiem. 6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Ir uzsākts pētījums, kurā analizē kopīgās tirgus organizācijas reformas iespējamos scenārijus. 7. KRĀPŠANAS APKAROŠANAS PASĀKUMI Krāpšanas apkarošanas pasākumi atbilst Regulai (EK) Nr. 104/2000 un jo īpaši Regulai (EEK) Nr. 595/91 par pārkāpumiem un nepareizi izmaksātu summu atgūšanu. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) 2010. gads | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[12] (XX 01 01) | A*/AD | [13] | B*, C*/AST | 2 | Personāls, ko finansē[14] atbilstoši XX 01 02. pantam | Pārējais personāls, ko finansē[15] atbilstoši XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi Izdevumu, izpildes un retrospektīvo pārbaužu finanšu pārvaldība. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) (Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.) ( Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) vai provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru 2010. gadam ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 — administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2010. gads | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | – iekšējais (intra muros) | – ārējais (extra muros) | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | 2010. gads | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | 0,244 | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pozīcijai (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u. c.) (norādīt budžeta pozīciju) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. 2 AST x EUR 0,122 milj. = EUR 0,244 milj. . Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu. 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | 2010. gads | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 — Komandējumi | 2 | 0,017 | XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 – Komitejas[17] | 1 | 0,019 | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | 0,036 | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā [1] OV L 17, 21.1.2000., 22. lpp. [2] OV L 144, 31.5.2006., 15. lpp. [3] Orientējošo cenu noteikšana atbalstu neietekmē. [4] Diferencētās apropriācijas. [5] Nediferencētās apropriācijas (turpmāk “nedif.”). [6] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [7] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā. [8] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [9] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [10] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas. [11] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā “Piezīmes”. [12] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [13] Neietekmē administratīvās izmaksas vai cilvēkresursus. [14] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [15] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [16] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [17] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.