Priekšlikums padomes Lemumam par to, ka Komisija slēdz Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai, Vienošanos uz laiku piemērot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai un Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un neaizskaramību kopīgai ITER projekta īstenošanai /* COM/2006/0240 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 19.5.2006 COM(2006)240 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par to, ka Komisija slēdz Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai, Vienošanos uz laiku piemērot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai un Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un neaizskaramību kopīgai ITER projekta īstenošanai (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Vēsture un ievads 1. Kodolsintēze paver iespēju ilgi gandrīz neierobežotā daudzumā piegādāt tīru enerģiju. Pēdējos gados gūto panākumu dēļ kodolsintēzes enerģijas pētniecība un attīstība ir tāda, ka var nodrošināt jūtamu progresu, demonstrējot ilgtspējīgas enerģijas ieguvi ar kodolsintēzes palīdzību. Svarīga eksperimentāla iekārta ITER , kuras mērķis ir demonstrēt kodolsintēzes enerģijas zinātniskās un tehniskās īstenošanas iespējas, ir izšķirošais solis, lai sasniegtu būtiskākos Eiropas kodolsintēzes programmas un pārējo kodolsintēzes programmu mērķus pasaulē. 2. ITER projekts no tā sākšanas brīža ir starptautiskas sadarbības projekts pasaules vadošo kodolsintēzes programmu jomā. Rezultāts darbam, ko Starptautiskās atomenerģijas aģentūras ( IAEA ) aizbildnībā vada Nolīguma par sadarbību ITER inženiertehniskajā projektēšanā ( EDA ) četras puses ( EURATOM , Japāna, Krievijas Federācija un ASV), ir detalizēts, pabeigts un pilnībā integrēts ITER inženiertehniskais projekts un visi tehniskie dati, kas vajadzīgi, lai pieņemtu turpmākus lēmumus par ITER celtniecību. Sadarbības vispārīgie rezultāti ir izklāstīti ITER EDA nobeiguma ziņojumā[1]. 3. Pēc sekmīgas EDA pabeigšanas 2001. gada novembrī četri dalībnieki — Kanāda, EURATOM , Japāna un Krievijas Federācija — uzsāka starpvaldību sarunas par iespējamu kopīgu ITER īstenošanu. Pirmajiem dalībniekiem 2003. gada februārī pievienojās Ķīna un Amerikas Savienotās Valstis un 2003. gada jūnijā Koreja. Kanāda 2003. gada decembrī no sarunām izstājās. Indija 2005. gada decembrī pievienojās sarunām, un līdz ar to iespējamā nolīguma pušu skaits bija septiņi. 4. Eiropas Komisija vadīja sarunas EURATOM vārdā atbilstīgi direktīvām, ko saskaņā ar EURATOM līguma 101. panta 2. punktu pieņēma ar Padomes 2000. gada 16. novembra Lēmumu un pēc tam grozīja ar Padomes 2002. gada 27. maija Lēmumu, Padomes 2003. gada 26. novembra Lēmumu un Padomes 2004. gada 26. novembra Lēmumu. 5. Sarunas par ITER īstenošanas vietas izvēli 2003. gada decembrī nonāca strupceļā, jo nevarēja izvēlēties starp Eiropas kandidātvietu Kadarašā un Japānas kandidātvietu Rokašo, Japānā. Pēc intensīvām tehniskām Komisijas pārrunām ar pārējām pusēm un atbilstīgi Padomes direktīvām Ministru 2005.gada 28. jūnija ITER sanāksmē Maskavā galu galā tika panākta vienprātība, jo puses vienojās, ka ITER iekārta un organizācijas galvenā mītne atradīsies Eiropas Savienībā, t.i., Kadarašā. Šo rezolūciju sekmēja vienprātības panākšana starp EURATOM un Japānu par abu nosacīto lomu kā „uzņēmējpusei” vai „neuzņēmējpusei” un to atbilstošā vienošanās, saskaņā ar ko EURATOM un Japāna abas ieguldīs 46 miljardus JPY/339 miljonus EUR kopīgiem plašākas pieejas pasākumiem Japānas teritorijā. Turklāt EURATOM uzņēmās piešķirt Japānai īpašu statusu ITER īstenošanā, piem., atbalstot Japānas izvirzīto Ģenerāldirektora kandidatūru, nododot Japānas avotiem atbildību par proporciju ieguldījumiem natūrā, ko EURATOM bija apņēmies nodrošināt projektam (līdzvērtīga apmēram 10% no celtniecības izmaksām), un apstiprinot proporcionāli lielāku Japānas grupas locekļu pārstāvību attiecībā pret Japānas kopējo 10% ieguldījumu. Sīks izklāsts par Eiropas dalību plašākas pieejas pasākumos iekļauts īpašā divpusējā EURATOM un Japānas nolīgumā, kura priekšlikums iesniedzams Padomei vienlaicīgi ar ITER nolīgumu. 6. ITER sarunu septiņu pušu pārstāvji 2006. gada 1. aprīlī pieņēma Sarunu nobeiguma ziņojumu par kopīgu ITER projekta īstenošanu („Nobeiguma ziņojums par ITER sarunām”), ar ko apstiprina sarunu procesa pabeigšanu, atsaucas uz katras puses paziņojumu par apņemšanos noslēgt nolīgumu un izklāsta pušu kopīgo viedokli, sarunām noslēdzoties, un vienošanās projektu uz laiku piemērot nolīgumu. Tajā pašā reizē EURATOM , Ķīnas Tautas Republikas valdības, Indijas Republikas valdības, Japānas valdības, Korejas Republikas valdības un Krievijas Federācijas valdības pārstāvji pieņēma Sarunu nobeiguma ziņojumu par Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un neaizskaramību kopīgai ITER projekta īstenošanai. 7. Sarunu procesa pamatrezultāts ir arī: 7.1. teksts Nolīgumam par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai ( ITER nolīgums), tostarp tā pielikums par informāciju un intelektuālo īpašumu un par īstenošanas vietas atbalstu, kas sarunu pusēm jānoslēdz; 7.2. Vienošanās uz laiku piemērot Nolīgumu teksts; 7.3. teksts Nolīgumam par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un neaizskaramību kopīgai ITER projekta īstenošanai (Nolīgums par privilēģijām un neaizskaramību), kas EURATOM , Ķīnai, Indijai, Japānai, Korejai un Krievijai jānoslēdz; 7.4. saskaņoti tehniski dokumenti, kas minēti ITER nolīgumā, un kopīgo viedokli, ka puses ir izteikušas savu nodomu, īstenojot ITER projektu, piemērot a) tāmes ITER celtniecības, darbības, deaktivācijas un ekspluatācijas pārtraukšanas posmam un pušu ieguldījumu veidu; b) izmaksu dalīšanu visiem ITER projekta posmiem; c) iepirkuma piešķīrumu; d) vispārējo projekta grafiku; e) ITER vadību un iepirkumu; f) darbības; 7.5. papildu dokumenti, kas jāpieņem ITER padomei, nolīgumam stājoties spēkā, un ko puses apstiprina to pašreizējā izstrādes posmā, zinot, ka turpmāk tos var kopīgi izstrādāt sīkāk vai pilnveidot pirms to pieņemšanas nākotnē: a) ITER padomes reglaments; b) projekta resursu pārvaldības noteikumi; c) personāla nolikums; d) Galvenās mītnes nolīguma pamatnoteikumi; e) Nolīgums par atbalstu uz vietas; 7.6. teksti kopīgajām deklarācijām, ar ko puses apstiprina politiskos nodomus attiecībā uz ITER projekta īstenošanu un attiecībā uz privilēģiju un neaizskaramības piešķiršanu topošajai ITER organizācijai. ITER nolīguma un saistīto instrumentu skaidrojums 8. ITER nolīgumu veido preambula, 29 pamatpanti un divi pielikumi. 9. Preambulā minētā EURATOM , Ķīnas Tautas Republikas valdība, Indijas Republikas valdība, Japānas valdība, Korejas Republikas valdība un Krievijas Federācijas valdība, kas ir ITER nolīguma septiņas dibinātājas puses un locekļi ITER Starptautiskajā kodolsintēzes enerģijas organizācijā kopīgai ITER projekta īstenošanai ( ITER organizācija). Attiecībā uz EURATOM ITER nolīgumu piemēro arī Bulgārijas Republikai, Rumānijas Republikai un Šveices Konfederācijai, kas piedalās EURATOM kodolsintēzes programmā kā pilnībā asociētas trešās valstis ( ITER nolīguma 21. pants). 10. Ar ITER nolīgumu izveido ITER organizāciju ( ITER nolīguma 1. panta 1. punkts) un piešķir tai i) starptautiski atzītas juridiskas personas statusu un ii) tiesībspēju un rīcībspēju, kas tai vajadzīga organizācijas locekļu teritorijās, slēgt līgumus, iegādāties, pārvaldīt un pārdot īpašumu, iegūt licences un uzsākt tiesvedību ( ITER nolīguma 5. pants). 11. ITER organizācijas galvenā mītne ir izveidota St Paul-lez-Durance, Bouches-du-Rhône , Francijā, kas ir administratīvā vienība, kurā atrodas Kadarašas īstenošanas vieta. Tādēļ Francija ir definēta kā „uzņēmējvalsts” un EURATOM — kā „uzņēmējpuse” ( ITER nolīguma 1. panta 2. punkts). 12. ITER organizācijas mērķis ir nodrošināt un sekmēt sadarbību organizācijas locekļu starpā ITER projektā. ITER projekts ir raksturots kā starptautisks projekts, kura mērķis ir demonstrēt zinātniski tehnisko pamatojumu kodoltermiskās enerģijas izmantošanai miermīlīgiem nolūkiem ( ITER nolīguma 2. pants). Lai šo mērķi sasniegtu, ITER organizācijas funkcijas ir i) celt, darbināt, ekspluatēt un deaktivēt ITER iekārtas un ii) veicināt, lai ITER iekārtas izmantotu laboratorijas, citas iestādes un darbinieki, kas piedalās ITER organizācijas locekļu kodoltermiskās enerģijas pētniecības un attīstības programmās ( ITER nolīguma 3. pants), iii) sekmēt, lai sabiedrība izprot un atzīst kodoltermisko enerģiju. Veicot savas funkcijas, ITER organizācijai jāvelta pietiekama vērība labu attiecību uzturēšanai ar vietējām pašvaldībām. 12.1. ITER organizācijas funkcijas ļauj atšķirt dažādus projekta posmus, kas noteikti Kopīgajā viedoklī par vispārējo projekta grafiku[2]: i) celtniecības posms, ii) darbības posms, iii) deaktivācijas posms un iv) ekpluatācijas pārtraukšanas posms. Darbības posma pamatprincipi ir izklāstīti Kopīgajā viedoklī par darbībām[3]. 12.2. Ar ITER padomes vienbalsīgi pieņemtu lēmumu ITER organizācija savu mērķa sasniegšanai var sadarboties ar citām starptautiskajām organizācijām un iestādēm, pusēm, kas nav ITER nolīguma puses, un ar to organizācijām un iestādēm ( ITER nolīguma 19. pants). 13. ITER nolīgumā paredzēta šāda ITER organizācijas iestāžu un vadības struktūra: 13.1. Nolīguma puses ir organizācijas locekļi. 13.2. Padome, ko veido ITER organizācija locekļu pārstāvji, ir tās galvenā struktūrvienība. Tā atbild par ITER organizācijas pasākumu veicināšanu, vispārējo virzību un uzraudzību. Padome var pieņemt lēmumus un sniegt ieteikumus par visiem jautājumiem, lietām vai problēmām ( ITER nolīguma 6. panta 1. punkts un 6. panta 7. punkts). Vairākos noteiktos gadījumus padomes lēmumi jāpieņem vienbalsīgi ( ITER nolīguma 6. panta 8. punkts). Visos parējos gadījumos ITER organizācijas locekļi pieliek visas pūles, lai panāktu vienprātību. Ja neizdodas panākt vienprātību, padome pieņem lēmumu saskaņā ar svērto balsošanas sistēmu, kas izklāstīta padomes reglamenta projektā[4] ( ITER nolīguma 6. panta 9. punkts un 6. panta 10. punkts). Balsošanas sistēmu var pieņemt un vajadzības gadījumā grozīt tikai ar vienbalsīgi pieņemtu padomes lēmumu ( ITER nolīguma 6. panta 8. punkts). Balsošanas sistēma ņem vērā locekļu nosacīto ieguldījumu, nepiešķirot vienam loceklim dominējošu stāvokli, ko panāk šādi. - ITER celtniecības posms: EURATOM ir 3 balsis, visām pārējam pusēm pa vienai balsij; lai pieņemtu lēmumus vajadzīgas sešas vai vairāk balsis ”par”. - ITER darbības posms: EURATOM ir 6 balsis, Japānai un ASV katrai pa 3 balsīm, Ķīnai, Indijai, Korejai un Krievijai katrai pa 2 balsīm; lai pieņemtu lēmumus vajadzīgas 11 vai vairāk balsis „par” no vismaz 4 ITER organizācijas locekļiem. - Lai pieņemtu lēmumu, kas saistīti ar atbilstību uzņēmējvalsts normatīvajām prasībām, nepieciešama uzņēmējpuses piekrišana. 13.3. Ģenerāldirektors ir ITER organizācijas galvenais izpilddirektors un likumīgais pārstāvis. Ģenerāldirektors veic visus vajadzīgos pasākumus, lai vadītu ITER organizāciju, izpildītu tās pasākumus, īstenotu tās politiku un sasniegtu tās mērķi. Galveno ITER organizācijas vadības struktūru ar vienbalsīgi pieņemtu lēmumu noteiks padome pēc ģenerāldirektora priekšlikuma. Ģenerāldirektors kā likumīgais pārstāvis atbildēs arī par kodoldrošību atbilstīgi noteikumiem un nosacījumiem, par ko lems Francijas pārvaldes iestādes, piešķirot licenci darbināt ITER iekārtu. 13.4. Reizi divos gados Padome iecels neatkarīgu vadības novērtētāju, kas novērtēs ITER organizācijas pasākumu vadību. Vadības novērtējuma mērķis ir noteikt, vai ITER organizācijas vadība ir pareiza jo īpaši attiecībā uz vadības lietderību un efektivitāti attiecībā uz tās darbinieku skaitu. Arī ģenerāldirektors pēc apspriešanās ar padomi var pieprasīt veikt šādus novērtējumus. 14. Ģenerāldirektoram palīdzes personāls. Personālu veido ITER organizācijas tieši nodarbinātie darbinieki un norīkotie darbinieki ( ITER nolīguma 7. panta 2. punkts). Sīki izstrādāti nosacījumi attiecībā uz personālu, kas ietver shēmu apgādāšanai ar personālu un atalgošanu pēc Apvienoto Nāciju Organizācijas parauga, ir izklāstīti personāla nolikuma projektā[5], kas padomei jāpieņem vienbalsīgi pēc ģenerāldirektora priekšlikuma ( ITER nolīguma 6. panta 7. punkta b) apakšpunkts un 6. panta 8. punkts). Personāla nolikuma projektā paredzēts, ka - apmēram 50% no visiem ITER darbiniekiem jānodarbina tieši; - amatus, kam uzņēmējvalsts regulējumā priekšroka dota nepārtrauktu pakalpojumu sniegšanai, piešķir tieši nodarbinātiem darbiniekiem; - tieši nodarbinātiem darbiniekiem būs pagarināmi līgumi uz pieciem gadiem; - pensijas tiesības tiktu nodrošinātas, izmantojot noteiktu ieguldījumu shēmu; - slēdz ārpakalpojumu līgumus par medicīnisko apdrošināšanu un dzīvības un invaliditātes apdrošināšanu; 15. ITER organizācijas resursus veido locekļu ieguldījumi natūrā un finanšu ieguldījumi. 15.1. Visi locekļi nodrošina savu ieguldījumu ITER organizācijā ar savas vietējās aģentūras starpniecību. Vietējā aģentūra, kas atbild par EURATOM ieguldījumu nodrošināšanu, ir kopuzņēmums, kas izveidots saskaņā ar EURATOM līguma V nodaļas II sadaļu. 15.2. ITER projekta izmaksu novērtējums pa projekta posmiem ir izklāstīts Kopējā viedoklī „ ITER posmu tāmes”[6]. ITER posmu tāmju pamatā ir novērtējumi, ko atbilstīgi ITER EDA nolīgumam izdarījusi starptautiskā ITER kopīgā galvenā grupa. 15.3. Izmaksu dalīšana starp pusēm ir izklāstīta Kopējā viedoklī „Izmaksu dalīšana visiem ITER projekta posmiem”[7]. Attiecībā uz celtniecības posmu puses ir vienojušās, ka EURATOM kā uzņēmējpuse segtu 50% no celtniecības izmaksām, bet visas pārējās puses pa 10% katra. EURATOM ieguldījuma nodrošināšanai no Kopienas budžeta tiktu segti ne vairāk kā 40% no celtniecības izmaksām. Atbilstīgi iepriekš minētajām vispārīgajām nostādnēm ir panākta vienošanās, ka sākotnēji i) EURATOM segs 5/11 no celtniecības izmaksām un visas pārējās puses 1/11 katra, tomēr ii) vajadzības gadījumā un ar vienbalsīgi pieņemtu ITER padomes lēmumu papildu summu, kas ir 1/10 no sākotnēji aprēķināto celtniecības izmaksu vērtības, puses dalīs savā starpā, izmantojot to pašu izmaksu dalīšanas formulu. Attiecībā uz darbības, deaktivācijas un ekspluatācijas pārtraukšanas posmu ir paredzēts, ka EURATOM segs 34% kopējo izmaksu, Japāna un ASV segs 13% katra, un pārējās četras puses katra segs 10%. Attiecībā uz Kopienas ieguldījumu līdz 2006. gada beigām tiks ievērotas pamatsummas, kas minētas II pielikumā Padomes Lēmumam par sesto EURATOM pamatprogrammu. Sākot ar 2007. gadu, šim ieguldījumam jāatbilst summām, kas pieņemamas turpmākajām pētniecības pamatprogrammām. 15.4. Celtniecības posma resursi tiks nodrošināti lielākoties (vairāk nekā 80%) ar ieguldījumiem natūrā, kas ietver locekļu par ITER organizācijas darbiniekiem norīkotās kvalificētās personas. ITER komponentu piegāde ir sadalīta apmēram 90 iepirkumu paketēs, kam apraksts atbilst sīki izstrādātām specifikācijām un kas piešķirtas iespējamajiem ITER organizācijas locekļiem Kopējā viedoklī par iepirkumu piešķiršanu[8]. Par tādu komponentu iepirkšanu, kas nodrošināmi natūrā, atbild loceklis, kurš nodrošina minēto komponentu, rīkojoties ar vietējās aģentūras starpniecību. No šo komponentu piešķīruma visiem septiņiem locekļiem izriet, ka ITER iekārtu celtniecības laikā ITER organizācija un tās locekļi savstarpēju būs ļoti atkarīgi cits no cita. Lai varētu uzņemties visaptverošo atbildību par ITER projektu ITER organizācija ne tikai veiks savus pasākumus ar galvenās mītnes Kadarašā starpniecību, bet arī izveidos nozaru grupas katra locekļa teritorijā ( ITER nolīguma 13. pants). Galvenā grupa vadīs projektu un uzņemsies atbildību par ITER iekārtu projektēšanu, integrāciju un salikšanu un to sagatavošanu darbam un ekpluatācijai. Nozaru grupas pārraudzīs iepirkumus, kas veicami locekļu vietējām aģentūrām. Tās panāks kvalitātes nodrošināšanu un, apspriežoties ar vietējām aģentūrām, vadīs grafika izmaiņas un citus vajadzīgos pielāgojumus attiecībā uz ieguldījumiem natūrā. Iepirkumu vadības vadlīnijas ir izklāstītas Kopējā viedoklī par ITER vadību un iepirkumiem[9]. 15.5. Lai nodrošinātu pareizu ITER organizācijas finanšu pārvaldību, ITER nolīgumā paredzēts, ka padome vienbalsīgi pieņem projekta resursu pārvaldības noteikumus ( ITER nolīguma 9. pants), kam puses ir izstrādājušas projektu[10]. Turklāt nolīgumā paredzēta Finanšu revīziju valdes izveidošana, lai veiktu ITER organizācijas gada pārskatu revīziju ( ITER nolīguma 17. pants). 16. ITER nolīgumā ietverts noteikums par informāciju un intelektuālo īpašumu un pielikums, kurā minētais noteikums ir sīki izstrādāts. To pamatā ir princips par atbilstīgu iespējami plašāku radītās informācijas un intelektuālā īpašuma izplatīšanu un par vienādu attieksmi pret ITER organizācijas locekļiem, nepieļaujot diskrimināciju. 17. ITER nolīgumā ietverti īpaši noteikumi par uzņēmējpuses EURATOM atbalstu īstenošanas vietai ( ITER nolīguma 11. pants un nolīguma pielikums par atbalstu īstenošanas vietai), saskaņā ar kuriem EURATOM dara ITER organizācijai pieejamu atbalstu īstenošanas vietai, kas vajadzīgs ITER projekta īstenošanai, vai to panāk. EURATOM var iecelt personu, kas rīkosies tās vārdā īstenošanas vietas atbalsta mērķiem. Ir paredzēts, ka, pamatojoties un šiem noteikumiem, ITER organizācija parakstīs projektu Nolīgumam par īstenošanas vietas atbalstu[11] ar „ Agence ITER-France ”, kas šajā nolūkā darbojas EURATOM vārdā. 18. ITER organizācija, tās ģenerāldirektors un darbinieki un tās locekļu pārstāvji padomē izmanto tādas privilēģijas un neaizskaramību katra locekļa teritorijā, kas vajadzīga savu funkciju izpildei ( ITER nolīguma 12. panta 1. punkts un 12. panta 2. punkts). Atbilstīgi pušu kopīgajai deklarācijai par privilēģijām un imunitāti[12] ASV piešķirs ITER organizācijai privilēģijas un neaizskaramību saskaņā ar savu Starptautisko organizāciju neaizskaramības aktu un citiem attiecīgajiem valsts tiesību aktiem, un parējās dibinātājas puses un visas pievienojušās puses piešķirs ITER organizācijai privilēģijas un neaizskaramību saskaņā ar Nolīgumu par privilēģijām un neaizskaramību. ITER organizācija un attiecīgi uzņēmējvalsts un nozares grupu uzņēmējpuses noslēgs nolīgumus vai vienošanās par galveno mītni un nozares grupām, lai sīkāk precizētu privilēģiju un neaizskaramības piemērošanu. Sarunu puses ir izstrādājušas galvenos noteikumus nolīguma projektam par galveno mītni[13] un līdz ITER organizācijas izveidošanai izstrādās tos sīkāk. ITER nolīgumā noteikts, ka visām pusēm jāziņo depozitāram, ja noteikumi par privilēģijām un neaizskaramību stājas spēkā ( ITER nolīguma 12. panta 5. punkts). Depozitārs sasauks ITER padomes pirmo sesiju ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc ITER nolīguma stāšanās spēkā, ja paziņojums par privilēģiju un neaizskaramības noteikumiem būs saņemts no visām pusēm ( ITER nolīguma 6. panta 2. punkts). 19. ITER iekārtas saskaņā ar Francijas tiesību aktiem būs “ Installation nucléaire de base ” ( INB ). To kvalificēšana par INB ietekmē drošības un licencēšanas aspektus uzņēmējvalstī. Tādēļ ITER organizācija ievēro piemērojamos uzņēmējvalsts tiesību aktus tādās jomās kā sabiedrības un aroda veselība un sabiedrības un darba drošība, kodoldrošība, aizsardzība pret radiāciju, licencēšana, kodolmateriāli, vides aizsardzība un aizsardzība pret ļaunprātīgiem nodarījumiem ( ITER nolīguma 14. pants). Ar nolīguma 12. pantu piešķirtās privilēģijas un neaizskaramība nemazina vai neskar ITER organizācijas, ģenerāldirektora vai darbinieku pienākumu ievērot 14. pantā minētos tiesību aktus. 20. Nolīguma 15. pantā izklāstīti noteikumi par ITER organizācijas līgumsaistībām un saistībām, kas nav līgumsaistības. Locekļa statuss ITER organizācijā nenozīmē, ka locekļi ir atbildīgi par ITER organizācijas darbību, bezdarbību vai pienākumu izpildi. Ja izmaksas kompensācijai par zaudējumiem, par ko ITER organizācija ir atbildīga, pārsniedz ITER organizācijai pieejamos naudas līdzekļus, visi ITER organizācijas locekļi apspriežas, lai vienotos par to, kā ITER organizācija varētu izpildīt savas saistības. 21. ITER nolīgumā ir paredzēts izveidot fondu, lai nodrošinātu ITER iekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu. ITER organizācijas locekļi veic iemaksas ekspluatācijas pārtraukšanas fondā proporcionāli to ieguldījumu daļai ITER projekta darbības posmā. Piecu gadu deaktivācijas posma beigās ITER organizācija nodos uzņēmējvalstij ekspluatācijas pārtraukšanas fondu un ITER iekārtas, lai pārtrauktu to ekspluatāciju, un tad uzņēmējvalsts uzņemsies atbildību par ITER iekārtām un to ekspluatācijas pārtraukšanu ( ITER nolīguma 16. pants). 22. Kodolsintēzes procesā netiek izmantoti skaldmateriāli, un tādejādi netiek piemērots Kodolieroču neizplatīšanas līgums. Tomēr dažas tehnoloģijas, ko izmanto ITER projekta īstenošanā, iespējams, var atbilst divējāda lietojuma kategorijai. Tādēļ ITER nolīgumā ietverts noteikums par izmantošanu miermīlīgiem nolūkiem un neizplatīšanu, saskaņā ar ko radītos vai saņemtos materiālus, iekārtas vai tehnoloģijas izmanto tikai miermīlīgiem nolūkiem, un ITER padome atbilstīgi sadarbojas starptautiskos forumos un nosaka politiku, kas atbalsta izmantošanu miermīlīgiem nolūkiem un neizplatīšanu. ( ITER nolīguma 20. pants). 23. ITER nolīgums un visi tā grozījumi stājas spēkā 30 dienas pēc tam, kad puses deponējušas tā ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus ( ITER nolīguma 22. pants un 28. pants). IAEA ģenerāldirektors ir šā nolīguma depozitārs, kas visām parakstītājām valstīm un valstīm, kas pievienojas, un starptautiskām organizācijām dara zināmus atbilstīgus pušu paziņojumus un spēkā stāšanās, izstāšanās vai izbeigšanas dienas ( ITER nolīguma 29. pants). 24. ITER nolīguma termiņš ir 35 gadi, ko ar ITER padomes vienbalsīgi pieņemtu lēmumu var pagarināt par līdz pat 10 gadiem, negrozot ITER nolīgumu ( ITER nolīguma 24. pants). ITER padome var lemt par šādu pagarināšanu tikai tad, ja nemainās ITER organizācijas pasākumu raksturs vai locekļu finansiālo ieguldījumu izdarīšanas kārtība. ITER padome apstiprina paredzēto nolīguma izbeigšanos vismaz sešus gadus pirms tā termiņa beigām un lemj par deaktivācijas posmu un organizācijas likvidāciju. 25. ITER nolīgumu var izbeigt ar visu pušu vienošanos, dodot vajadzīgo laiku deaktivācijai un nodrošinot vajadzīgos naudas līdzekļus ekspluatācijas pārtraukšanai ( ITER nolīguma 24. panta 6. punkts). Locekļa, kas nav uzņēmējpuse, izstāšanās no ITER nolīguma ir iespējam tikai tad, kad ir pagājuši pirmie desmit gadi pēc tā stāšanās spēkā. Izstāšanās neiespaido locekļa ieguldījumu ITER iekārtu celtniecības izmaksu segšanā ( ITER nolīguma 26. pants). 26. Ar nosacījumiem, kas ITER padomei jāparedz, nolīgumam var pievienoties jebkura valsts vai starptautiska organizācija, ja par to ir vienbalsīgi pieņemts ITER padomes lēmums ( ITER nolīguma 23. pants). 27. ITER nolīguma 25. pantā strīdu izšķiršanai noteikta starpniecība vai citas procedūras, par ko pusēm panākama vienošanās. 28. Lai varētu sākt ITER projekta pasākumus pirms ITER nolīguma oficiālas stāšanās spēkā, Vienošanās uz laiku piemērot ITER nolīgumu[14] ir sagatavota parakstīšanai reizē ar ITER nolīgumu. Ietekme uz budžetu 29. EURATOM ieguldījums ITER organizācijā tiks nodrošināts ar atbilstīgi EURATOM līguma V nodaļas II sadaļai izveidojamā kopuzņēmuma starpniecību. ITER nolīguma slēgšanas ietekme uz budžetu tiks izklāstīta priekšlikumā Padomes Lēmumam, ar ko izveido kopuzņēmumu[15]. Ierosinātais lēmums 30. Tiek ierosināts, ka, - pamatojoties uz EURATOM līguma 101. panta 2. punktu, Padome pieņem lēmumu, kas pievienots šim priekšlikumam, par to, ka Komisija slēdz Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai, Vienošanos uz laiku piemērot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai un Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un imunitāti kopīgai ITER projekta īstenošanai. Priekšlikums PADOMES LĒMUMAM par to, ka Komisija slēdz Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai, Vienošanos uz laiku piemērot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai un Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un imunitāti kopīgai ITER projekta īstenošanai EIROPAS SAVIENIBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 101. panta otro daļu, ņemot vērā Padomes Lēmumu 2002/668/ Euratom [16], ar kuru pieņem Eiropas Atomenerģijas kopienas ( Euratom ) sesto pamatprogrammu par kodolpētniecību un apmācības pasākumiem, kas arī veicina Eiropas Pētniecības telpas izveidošanu (2002—2006) un Padomes lēmumu 2002/837/Euratom[17], ar kuru pieņem īpašu programmu ( Euratom ) pētniecībai un mācībām kodolenerģijas jomā (2002—2006), ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[18], tā kā: (1) Komisija saskaņā ar Padomes 2000. gada 16. novembra direktīvām, kas grozītas ar Padomes 2002. gada 27. maija Lēmumu, Padomes 2003. gada 26. novembra Lēmumu un Padomes 2004. gada 26. novembra Lēmumu, vadīja sarunas ar Ķīnas Tautas Republikas valdību, Japānas valdību, Indijas Republikas valdību, Korejas Republikas valdību, Krievijas Federācijas valdību un Amerikas Savienoto Valstu valdību par Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai un Vienošanos uz laiku piemērot nolīgumu. (2) Komisija saskaņā ar Padomes direktīvām vadīja sarunas ar Ķīnas Tautas Republikas valdību, Japānas valdību, Indijas Republikas valdību, Korejas Republikas valdību un Krievijas Federācijas valdību par saistīto Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un imunitāti kopīgai ITER projekta īstenošanai. (3) ITER sarunu septiņu pušu pārstāvji 2006. gada 1. aprīlī pieņēma Sarunu nobeiguma ziņojumu par kopīgu ITER projekta īstenošanu, ar ko apstiprina sarunu procesa pabeigšanu, atsaucas uz katras puses paziņojumu par apņemšanos noslēgt nolīgumu, izklāsta pušu kopīgo viedokli, sarunām noslēdzoties, un vienošanās projektu uz laiku piemērot nolīgumu. Tajā pašā reizē EURATOM , Ķīnas Tautas Republikas valdības, Japānas valdības, Indijas Republikas valdības, Korejas Republikas valdības un Krievijas Federācijas valdības pārstāvji pieņēma Sarunu nobeiguma ziņojumu par Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un imunitāti kopīgai ITER projekta īstenošanai. (4) Ministru 2006. gada 24. maija ITER sanāksmē Briselē ITER sarunu septiņu pušu pārstāvji parakstīja Kopīgo deklarāciju par īstenošanu, ar ko apstiprināja nodomu kopīgi īstenot ITER un piemērot Kopīgo viedokli, kurš minēts iepriekš minētajā Sarunu nobeiguma ziņojumā par kopīgu ITER projekta īstenošanu. (5) Ministru 2006. gada 24. maija ITER sanāksmē Briselē ITER sarunu septiņu pušu pārstāvji parakstīja Kopīgo deklarāciju par privilēģijām un imunitāti, atbilstīgi kurai ASV darīja zināmu savu nodomu piešķirt ITER Starptautiskajai kodolsintēzes enerģijas organizācijai privilēģijas un neaizskaramību kopīgai ITER projekta īstenošanai saskaņā ar ASV Starptautisko organizāciju neaizskaramības aktu, un parējās sešas sarunu puses darīja zināmu savu nodomu piešķirt ITER organizācijai privilēģijas un neaizskaramību saskaņā ar Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un imunitāti kopīgai ITER projekta īstenošanai. (6) Jāapstiprina tas, ka Komisija slēdz Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai, Vienošanos uz laiku piemērot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai un Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un imunitāti kopīgai ITER projekta īstenošanai, IR NOLEMUSI ŠADI. 1. pants 1. Ar šo tiek apstiprināts, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas, Ķīnas Tautas Republikas valdības, Indijas Republikas valdības, Japānas valdības, Korejas Republikas valdības, Krievijas Federācijas valdības un Amerikas Savienoto Valstu valdības Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai ( ITER nolīgums). 2. ITER nolīguma teksts iekļauts šā lēmuma I pielikumā. 2. pants 1. Ar šo tiek apstiprināts, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas, Ķīnas Tautas Republikas valdības, Indijas Republikas valdības, Japānas valdības, Korejas Republikas valdības, Krievijas Federācijas valdības un Amerikas Savienoto Valstu valdības Vienošanos uz laiku piemērot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai. 2. Vienošanās uz laiku piemērot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai teksts iekļauts šā lēmuma II pielikumā. 3. pants 1. Ar šo tiek apstiprināts, ka Komisija Eiropas Atomenerģijas kopienas vārdā slēdz Eiropas Atomenerģijas kopienas, Ķīnas Tautas Republikas valdības, Indijas Republikas valdības, Japānas valdības, Korejas Republikas valdības un Krievijas Federācijas valdības Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un imunitāti kopīgai ITER projekta īstenošanai. 2. Nolīguma par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas privilēģijām un imunitāti kopīgai ITER projekta īstenošanai teksts iekļauts šā lēmuma III pielikumā. Briselē, Padomes vārdā — Priekšsēdētājs Padomes lēmuma projekta I pielikums Projekta galīgā redakcija Nolīgums par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai Saturs Preambula 1. pants ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveide 2. pants ITER organizācijas mērķis 3. pants ITER organizācijas funkcijas 4. pants ITER organizācijas locekļi 5. pants Juridiskas personas statuss 6. pants Padome 7. pants Ģenerāldirektors un personāls 8. pants ITER organizācijas resursi 9. pants Projekta resursu pārvaldības regulas 10. pants Informācija un intelektuālais īpašums 11. pants Īstenošanas vietas atbalsts 12. pants Privilēģijas un neaizskaramība 13. pants Nozares grupas 14. pants Sabiedrības veselība, drošība, licencēšana un vides aizsardzība 15. pants Atbildība 16. pants Ekspluatācijas pārtraukšana 17. pants Finanšu revīzija 18. pants Vadības novērtējums 19. pants Starptautiskā sadarbība 20. pants Izmantošana miermīlīgiem nolūkiem un neizplatīšana 21. pants Piemērošana attiecībā uz EURATOM 22. pants Spēkā stāšanās 23. pants Pievienošanās 24. pants Termiņš un izbeigšana 25. pants Strīdu izšķiršana 26. pants Izstāšanās 27. pants Pielikumi 28. pants Grozījumi 29. pants Depozitārs Preambula Eiropas Atomenerģijas kopiena (turpmāk — EURATOM ), Ķīnas Tautas Republikas valdība, Indijas Republikas valdība, Japānas valdība, Korejas Republikas valdība, Krievijas Federācijas valdība un Amerikas Savienoto Valstu valdība, ATSAUCOTIES uz faktu, ka, Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (turpmāk — IAEA ) aizbildnībā veiksmīgi pabeidzot ITER inženiertehnisko projektēšanu (nolīguma pušu rīcībā nodota sīki izstrādāta, pabeigta un pilnībā integrēta projekta tehnoloģiskā daļa pētniecības iekārtām, kuru mērķis ir pamatot, ka kodolsintēze ir iespējams enerģijas avots; UZSVEROT, ka kodoltermiskā enerģija ir faktiski neierobežots, videi pieņemams un ekonomiski konkurētspējīgs ilgtermiņa enerģijas avots; APGALVOJOT, ka ITER ir nākamais svarīgais solis ceļā uz kodoltermiskās enerģijas attīstību un ka, pamatojoties uz pētniecības un attīstības progresu kodoltermiskās enerģijas jomā, patlaban ir īstais laiks uzsākt ITER projekta realizāciju; ŅEMOT VĒRĀ kopīgo deklarāciju, ko ITER sarunu laikā pieņēma nolīguma pušu pārstāvji, kad 2005. gada 28. jūnijā Maskavā ministri tikās, lai apspriestu ITER jautājumus; ATZĪSTOT, ka 2002. gada Vispasaules sammitā par ilgtspējīgu attīstību valdības tika aicinātas sekmēt intensīvāku pētniecību un attīstību dažādu enerģijas tehnoloģiju jomā, tajā skaitā atjaunojamās enerģijas, enerģijas efektivitātes un progresīvo enerģijas tehnoloģiju jomā; UZSVEROT, ka ir svarīgi kopīgi īstenot ITER projektu, lai parādītu, ka kodoltermisko enerģiju zinātniski un tehnoloģiski var izmantot miermīlīgiem nolūkiem, un sekmētu nākamo paaudžu interesi par kodolsintēzi; APŅEMOTIES, ka ITER Starptautiskā kodoltermiskās enerģijas organizācija pildīs ITER projekta vispārējo programmas mērķi, izmantojot kopēju starptautisko pētniecības programmu, kuru organizēs, pamatojoties uz zinātniskiem un tehnoloģiskiem mērķiem, un izstrādās un īstenos sadarbībā ar vadošajiem pētniekiem, kas pārstāvēs visas nolīguma puses; UZSVEROT, ka ir svarīgi droši un uzticami īstenot ITER iekārtu celtniecību, darbību, ekspluatāciju, deaktivāciju un ekspluatācijas pārtraukšanu, lai tādējādi parādītu kodolsintēzes kā enerģijas avota drošību un sekmētu tās sociālo pieņemamību; APSTIPRINOT, ka šāda ilgtermiņa un liela apjoma projekta īstenošanā svarīga ir īsta partnerība, jo tādējādi tiek nodrošināta kodoltermiskās enerģijas pētniecība un attīstība; ATZĪSTOT, ka, lai gan zinātniskie un tehnoloģiskie ieguvumi kodoltermiskās enerģijas pētniecības nolūkiem tiks vienādi sadalīti starp nolīguma pusēm, citi ar projekta īstenošanu saistītie labumi tiks sadalīti taisnīgi; VĒLOTIES turpināt rezultatīvo sadarbību ar IAEA šajā darbā, IR PANĀKUŠAS ŠĀDU VIENOŠANOS. 1. pants ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveide 1. Ar šo tiek izveidota ITER Starptautiskā kodoltermiskās enerģijas organizācija (turpmāk — ITER organizācija). 2. ITER organizācijas galvenā mītne (turpmāk — galvenā mītne) atradīsies St Paul-lez-Durance, Bouches-du-Rhône , Francijā. Šajā nolīgumā EURATOM turpmāk tiks dēvēts par uzņēmējpusi un Francija — par uzņēmējvalsti. 2. pants ITER organizācijas mērķis ITER organizācijas mērķis ir nodrošināt un sekmēt sadarbību starp 4. pantā minētajiem organizācijas locekļiem (turpmāk — locekļi) ITER projekta īstenošanā, kas ir starptautisks projekts, kura mērķis ir zinātniski un tehnoloģiski pamatot, ka kodoltermisko enerģiju var izmantot miermīlīgiem nolūkiem, un kura svarīga iezīme ir panākt noturīgu kodoltermiskās enerģijas ražošanu. 3. pants ITER organizācijas funkcijas 1. ITER organizācijai ir šādas funkcijas: a) būvēt, darbināt, ekspluatēt un deaktivēt ITER iekārtas saskaņā ar ITER inženiertehniskās projektēšanas nobeiguma ziņojumā ( ITER EDA dokumentu sērija Nr. 21) norādītajiem tehniskajiem mērķiem un vispārīgo projektu un tādiem tehniskajiem papilddokumentiem, kādus vajadzības gadījumā var pieņemt saskaņā ar šo nolīgumu, un nodrošināt ITER iekārtu ekspluatācijas pārtraukšanu; b) veicināt, lai ITER iekārtas izmantotu tādas laboratorijas un citas iestādes un darbinieki, kuri piedalās locekļu veiktās kodoltermiskās enerģijas pētniecības un attīstības programmās; c) sekmēt sabiedrības izpratni un sociālo pieņemamību attiecībā uz kodoltermisko enerģiju; d) saskaņā ar šo nolīgumu veikt citas darbības, kas nepieciešamas mērķa sasniegšanai. 2. Pildot savas funkcijas, ITER organizācija īpašu vērību velta labu attiecību uzturēšanai ar vietējām pašvaldībām. 4. pants ITER organizācijas locekļi Šā nolīguma puses ir ITER organizācijas locekļi. 5. pants Juridiskas personas statuss 1. ITER organizācija ir starptautiski atzītas juridiskas personas statuss, kas nozīmē, ka tā var slēgt nolīgumus ar valstīm un/vai starptautiskām organizācijām. 2. ITER organizācija ir juridiska persona, un locekļu teritorijās tai ir nepieciešamā juridiskā rīcībspēja, kas nozīmē, ka tā var: a) slēgt līgumus; b) iegādāties, pārvaldīt un pārdot īpašumu; c) iegūt licences; d) uzsākt tiesvedību. 6. pants Padome 1. Padome ir ITER organizācijas galvenā struktūrvienība, un to veido locekļu pārstāvji. Katrs loceklis padomē ieceļ ne vairāk kā četrus pārstāvjus. 2. Depozitārs, kas minēts 29. pantā (turpmāk — depozitārs), sasauc padomes pirmo sesiju ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā nolīguma stāšanās spēkā, ja visas nolīguma puses iesniegušas 12. panta 5. punktā minēto paziņojumu. 3. Padomes locekļi no sava vidus ievēl padomes priekšsēdētāju un padomes priekšsēdētāja vietnieku, kuri abi pilda savus amata pienākumus vienu gadu un kurus var atkārtoti ievēlēt amatā ne vairāk kā trīs reizes ilgākais uz četriem gadiem. 4. Padome vienbalsīgi pieņem lēmumu par savu reglamentu. 5. Padomes sēdes notiek divas reizes gadā, ja vien padome nenolemj citādi. Padome var pieņemt lēmumu sasaukt ārkārtas sesiju, ja to lūdz loceklis vai ģenerāldirektors. Padomes sesijas notiek galvenajā mītnē, ja vien padome nenolemj citādi. 6. Ja nepieciešams, padome var pieņemt lēmumu sasaukt sesiju ministru līmenī. 7. Saskaņā ar šo nolīgumu padome atbild par ITER organizācijas pasākumu veicināšanu, vispārīgo virzību un tādas darbības uzraudzību, ko tā veic sava mērķa sasniegšanai. Padome saskaņā ar šo nolīgumu var pieņemt lēmumus un sniegt ieteikumus par ikvienu jautājumu, lietu vai problēmu. Konkrēti, padome: a) pieņem lēmumus par ģenerāldirektora iecelšanu amatā, aizvietošanu un pilnvaru termiņa pagarināšanu; b) vajadzības gadījumā pēc ģenerāldirektora priekšlikuma pieņem un groza ITER organizācijas personāla nolikumu un projekta resursu pārvaldības noteikumus; c) pēc ģenerāldirektora priekšlikuma pieņem lēmumus par ITER organizācijas galveno vadības struktūru un personāla papildināšanu; d) pēc ģenerāldirektora priekšlikuma ieceļ amatā augstākā līmeņa vadību; e) ieceļ amatā 17. pantā minētās Finanšu revīziju valdes locekļus; f) saskaņā ar 18. pantu, veicot ITER organizācijas vadības novērtējumu, pieņem lēmumus par kompetenci un šim nolūkam ieceļ amatā vadības novērtētāju; g) pēc ģenerāldirektora priekšlikuma pieņem lēmumus par ITER projekta kopējo budžetu dažādos projekta posmos un par pieļaujamām korekcijām, veicot j) apakšpunktā minētos gada precizējumus, un apstiprina 9. pantā minētās sākotnējās ITER projekta plāna un resursu aplēses; h) apstiprina izmaiņas vispārējo izmaksu sadalījumā; i) ja attiecīgie locekļi piekrīt, apstiprina iepirkuma piešķīruma izmaiņas, nemainot vispārējo izmaksu sadalījumu; j) apstiprina gada precizējumus ITER projekta plāna un resursu aplēsēs, attiecīgi apstiprina gada programmu un pieņem ITER organizācijas gada budžetu; k) apstiprina ITER organizācijas gada finanšu pārskatus; l) pieņem gada pārskatu; m) nepieciešamības gadījumā pieņem 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos tehniskos papilddokumentus; n) izveido padomes palīgstruktūras, ja tādas ir vajadzīgas; o) apstiprina starptautiskās sadarbības nolīgumu vai vienošanos slēgšanu saskaņā ar 19. pantu; p) pieņem lēmumus par zemes iegādi, pārdošanu un ieķīlāšanu un citām īpašumtiesībām uz nekustamo īpašumu; q) pēc ģenerāldirektora priekšlikuma pieņem noteikumus par intelektuālā īpašuma pārvaldību un informācijas izplatīšanu saskaņā ar 10. pantu; r) pēc ģenerāldirektora priekšlikuma un ar attiecīgo locekļu piekrišanu apstiprina detalizētu informāciju attiecībā uz nozares grupu izveidošanu saskaņā ar 13. pantu. Padome periodiski pārskata ikvienas izveidotās nozares grupas turpmāko darbību; s) pēc ģenerāldirektora priekšlikuma apstiprina nolīgumus vai vienošanās, kas reglamentē attiecības starp ITER organizāciju un locekļiem vai valstīm, kuru teritorijās atrodas ITER organizācijas galvenā mītne un nozares grupas; t) pēc ģenerāldirektora priekšlikuma apstiprina centienus veicināt sadarbību starp locekļu attiecīgajām kodolsintēzes pētniecības programmām un starp šādām programmām un ITER organizāciju; u) saskaņā ar 23. pantu pieņem lēmumus par valstu vai starptautisku organizāciju pievienošanos šim nolīgumam; v) saskaņā ar 28. pantu iesaka pusēm šā nolīguma grozījumus; w) pieņem lēmumus par aizņēmumu izdarīšanu vai aizdevumu piešķiršanu, galvojumu un garantiju piešķiršanu un ķīlas un ar to saistītās drošības nodrošināšanu; x) pieņem lēmumus par to, vai materiāli, iekārtas un tehnoloģijas nododami izskatīšanai starptautiskiem eksporta kontroles forumiem pirms iekļaušanas to kontroles sarakstos, un saskaņā ar 20. pantu izstrādā politiku, kas atbalsta izmantošanu miermīlīgiem nolūkiem un neizplatīšanu; y) apstiprina 15. pantā minēto kompensēšanas kārtību; z) pieņem lēmumus par atbrīvošanu no neaizskaramības saskaņā ar 12. panta 3) apakšpunktu un izmanto citas pilnvaras, kādas var būt vajadzīgas ITER organizācijas mērķa izpildei un funkciju veikšanai atbilstīgi šim nolīgumam. 8. Padome vienbalsīgi pieņem lēmumus attiecībā uz 7. punkta a), b), c), g), h), o), u), v), w), x), y), un z) apakšpunktā minētajām darbībām un 10. punktā minēto svērto balsošanas sistēmu. 9. Attiecībā uz visiem pārējiem jautājumiem, kuri nav minēti 8. punktā, locekļi pieliek visas pūles, lai panāktu vienprātīgu lēmumu. Ja neizdodas panākt vienprātību, padome pieņem lēmumu saskaņā ar 10. punktā minēto svērto balsošanas sistēmu. Lai pieņemtu lēmumu attiecībā uz 14. pantā minētajiem jautājumiem, nepieciešama uzņēmējpuses piekrišana. 10. Atbilstīgais balsu svērums ir atkarīgs no locekļu ieguldījuma ITER organizācijā. Svērtā balsošanas sistēma, kurā ietverts gan balsu sadalījums, gan lēmumu pieņemšanas noteikumi, noteikta padomes reglamentā. 7. pants Ģenerāldirektors un personāls 1. Ģenerāldirektors ir ITER organizācijas galvenais izpilddirektors un pārstāv to, īstenojot organizācijas rīcībspēju. Ģenerāldirektors darbojas atbilstīgi šim nolīgumam un padomes lēmumiem, un atbild padomei par savu pienākumu izpildi. 2. Ģenerāldirektoram palīdz personāls. Personālu veido ITER organizācijas tieši nodarbinātie darbinieki un darbinieki, kurus norīkojuši locekļi. 3. Ģenerāldirektoru ieceļ amatā uz pieciem gadiem. Ģenerāldirektora pilnvaru termiņu vienu reizi var pagarināt par papildu termiņu, kas nepārsniedz piecus gadus. 4. Ģenerāldirektors veic pasākumus, kas nepieciešami ITER organizācijas vadībai, organizācijas pasākumu veikšanai, politikas īstenošanai un mērķa sasniegšanai. Konkrēti, ģenerāldirektors veic sekojošo: a) sagatavo un iesniedz padomei: - kopējo budžetu dažādiem ITER projekta posmiem un pieļaujamās korekcijas; - ITER projekta plāna un resursu aplēses un to gada precizējumus; - gada budžetu, kas atbilst saskaņotajam kopējam budžetam un kas ietver gada iemaksas, un gada finanšu pārskatus; - priekšlikumus attiecībā uz augstākā līmeņa vadītāju iecelšanu amatā un ITER organizācijas galveno vadības struktūrvienību; - personāla nolikumu; - projekta resursu pārvaldības noteikumus un - gada pārskatus; b) ieceļ amatā, vada un uzrauga darbiniekus; c) atbild par drošību un veic visus organizatoriskos pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atbilstību 14. pantā minētajiem tiesību aktiem; d) rīkojas, vajadzības gadījumā kopā ar uzņēmējvalsti, lai iegūtu ITER iekārtu celtniecībai, darbībai un ekspluatācijai nepieciešamās atļaujas un licences; e) veicina sadarbību starp locekļu vietējām attiecīgajām kodolsintēzes pētniecības programmām un starp šīm programmām un ITER organizāciju; f) nodrošina ITER organizācijai piegādāto komponentu un sistēmu kvalitāti un derīgumu; g) vajadzības gadījumā iesniedz padomei 3. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos tehniskos papilddokumentus; h) saskaņā ar 19. pantu pēc padomes iepriekšējas piekrišanas slēdz nolīgumus vai vienošanās par starptautisko sadarbību un uzrauga to īstenošanu; i) veic padomes sesiju organizatoriskos pasākumus; j) pēc padomes pieprasījuma palīdz padomes palīgstruktūrām veikt to uzdevumus un k) pārrauga un kontrolē gada programmu izpildes grafiku, rezultātus un kvalitāti un apstiprina uzdevumu izpildi. 5. Ģenerāldirektors piedalās padomes sēdēs, ja vien padome nelemj citādi. 6. Neskarot 14. pantu, ģenerāldirektors un personāls attiecībā uz ITER organizāciju veic vienīgi starptautiskus pienākumus. Veicot savus pienākumus, viņi neprasa un nepieņem norādījumus no valdības vai iestādes, kas nav ITER organizācijas locekle. Visi locekļi respektē ģenerāldirektora un personāla pienākumu starptautisko raksturu un nemēģina viņus ietekmēt tad, kad tie pilda savus pienākumus. 7. Personāls atbalsta ģenerāldirektoru, kad tas veic savus pienākumus, un atrodas tā uzraudzībā. 8. Ģenerāldirektors ieceļ amatā darbiniekus atbilstīgi personāla nolikumam. 9. Katrs darbinieks tiek iecelts amatā uz laiku līdz pieciem gadiem. 10. ITER organizācijas personāls ir kvalificēti zinātniskie, tehniskie un administratīvie darbinieki, kādi nepieciešami ITER organizācijas pasākumu īstenošanai. 11. Darbinieki tiek iecelti amatā, pamatojoties uz to kvalifikāciju un ņemot vērā atbilstīgu ieņemamo amatu sadalījumu starp locekļiem attiecībā pret katra locekļa ieguldījumu. 12. Saskaņā ar šo nolīgumu un attiecīgajiem noteikumiem locekļi var nosūtīt personālu un viespētniekus uz ITER organizāciju. 8. pants ITER organizācijas resursi 1. ITER organizācijas resursus veido: a) dokumentā “Tāmes ITER celtniecības, darbības, deaktivācijas un ekspluatācijas pārtraukšanas posmiem un nolīguma pušu ieguldījumu veids”, minētie ieguldījumi natūrā, ko veido: i) īpaši komponenti, iekārtas, materiāli un citas preces un pakalpojumi, kas atbilst pieņemtajām tehniskām specifikācijām, un ii) locekļu nosūtītie darbinieki; b) locekļu veiktās finanšu iemaksas ITER organizācijas budžetā (turpmāk — iemaksas skaidrā naudā), kas minētas dokumentā “Tāmes ITER celtniecības, darbības, deaktivācijas un ekspluatācijas pārtraukšanas posmiem un nolīguma pušu ieguldījumu veids”; c) papildu resursi, kas saņemti vai nu skaidrā naudā, vai natūrā atbilstīgi padomes apstiprinātajiem limitiem un noteikumiem. 2. Atbilstīgais locekļu ieguldījums šā nolīguma darbības laikā veicams saskaņā ar dokumentu “Tāmes ITER celtniecības, darbības, deaktivācijas un ekspluatācijas pārtraukšanas posmiem un nolīguma pušu ieguldījumu veids” un dokumentu “Izmaksu sadalījums visiem ITER projekta posmiem”, un šos dokumentus var atjaunināt ar vienprātīgu padomes lēmumu. 3. ITER organizācijas resursi saskaņā ar 2. un 3. pantu izmantojami vienīgi ITER organizācijas mērķim un funkciju veikšanai. 4. Katrs loceklis veic savu ieguldījumu ITER organizācijā ar atbilstīgas juridiskas personas starpniecību (še turpmāk — locekļa „vietējā aģentūra”), izņemot gadījumus, kad padome vienojas citādi. Lai izdarītu skaidras naudas iemaksas tieši ITER organizācijai, locekļiem padomes piekrišana nav nepieciešama. 9. pants Projekta resursu pārvaldības noteikumi 1. Projekta resursu pārvaldības noteikumu mērķis ir nodrošināt pareizu ITER organizācijas finanšu pārvaldību. Šajos noteikumos cita starpā ietverti galvenie noteikumi attiecībā uz: a) finanšu gadu; b) uzskaites vienību un valūtu, ko ITER organizācija izmanto grāmatvedībā, budžeta un resursu novērtēšanai; c) ITER projekta plāna un resursu aplēšu sniegšanu un struktūru; d) gada budžeta sagatavošanas un apstiprināšanas, gada budžeta un iekšējās finanšu kontroles īstenošanas procedūru; e) locekļu ieguldījumu; f) līgumu piešķiršanu; g) ieguldījumu pārvaldību un h) ekspluatācijas pārtraukšanas fonda pārvaldību. 2. Ģenerāldirektors katru gadu sagatavo un iesniedz padomei atjauninātas ITER projekta plāna un resursu aplēses. 3. ITER projekta plānā norāda visu ITER organizācijas funkciju izpildes plānu, un tas aptver šā nolīguma darbības laiku. Tajā ietver: a) vispārējā plāna izklāstu, kas ietver arī grafiku un pamatkritērijus ITER organizācijas mērķa sasniegšanai, un apkopojumu par ITER projekta progresu saistībā ar vispārējo plānu; b) ITER organizācijas pasākumu programmas specifiskos uzdevumus un grafikus turpmākajiem pieciem gadiem vai celtniecības periodam atkarībā no tā, kurš ir garāks un c) atbilstīgus komentārus, tajā skaitā ITER projekta risku novērtējumu un aprakstu par izvairīšanos no riska vai riska mazināšanas pasākumiem. 4. ITER resursu aplēses nodrošina visaptverošu analīzi par jau izmantotajiem un turpmāk nepieciešamajiem resursiem ITER projekta plāna un resursu nodrošināšanas plāna īstenošanai. 10. pants Informācija un intelektuālais īpašums 1. Saskaņā ar šo nolīgumu un pielikumu par informāciju un intelektuālo īpašumu ITER organizācija un locekļi atbalsta tādas informācijas un intelektuālā īpašuma izplatīšanu visplašākajā atbilstošākajā veidā, kas tiek radīti šā nolīguma izpildes gaitā. Šis pants un pielikums par informāciju un intelektuālo īpašumu īstenojams vienādi, nediskriminējot nevienu locekli un ITER organizāciju. 2. Veicot savus uzdevumus, ITER organizācija nodrošina, lai ikviens zinātniskais rezultāts tiktu publicēts vai citādi būtu plaši pieejams pēc tam, kad pagājis pietiekams laiks nepieciešamās aizsardzības iegūšanai. ITER organizācijai pieder visas autortiesības attiecībā uz darbiem, kuru pamatā ir šie rezultāti, ja vien ar šā nolīguma un pielikuma par informāciju un intelektuālo īpašumu īpašiem noteikumiem nav paredzēts citādi. 3. Sagatavojot līgumus par darbiem, kas veicami saskaņā ar šo nolīgumu, ITER organizācija un locekļi tajos ietver noteikumus par rezultātā radīto intelektuālo īpašumu. Šajos noteikumos paredz arī tiesības piekļūt šādam intelektuālam īpašumam, tā publiskošanu un izmantošanu, un šie noteikumi atbilst šim nolīgumam un pielikumam par informāciju un intelektuālo īpašumu. 4. Uz intelektuālo īpašumu, ko rada vai inkorporē saskaņā ar šo nolīgumu, attiecas pielikuma par informāciju un intelektuālo īpašumu noteikumi. 11. pants Atrašanās vietas atbalsts 1. Uzņēmējpuse nodrošina vai rada apstākļus, lai ITER organizācijai būtu ITER projekta īstenošanai nepieciešamais atrašanās vietas atbalsts saskaņā ar pielikumā par atrašanās vietas atbalstu sniegto apkopojumu un minētajiem nosacījumiem. Uzņēmējpuse var iecelt personu, kas šim nolūkam darbosies tās vārdā. Šādi iecelta persona neietekmē uzņēmējpuses pienākumus, kas noteikti šajā pantā. 2. Ar padomes piekrišanu sīkāku informāciju par ITER organizācijas un uzņēmējpuses vai tās iecelto personas sadarbību un sadarbības procedūrām atrašanās vietas atbalsta nodrošināšanai ietver nolīgumā par atrašanās vietas atbalstu, ko tām jānoslēdz. 12. pants Privilēģijas un neaizskaramība 1. ITER organizācijai ar tās īpašumu un aktīviem katra locekļa teritorijā ir tās funkciju veikšanai vajadzīgās privilēģijas un neaizskaramība. 2. ITER organizācijas ģenerāldirektoram, personālam un locekļu pārstāvjiem padomē un tās palīgstruktūrās, to vietniekiem un ekspertiem locekļu teritorijā ir tādas privilēģijas un neaizskaramība, kas tiem vajadzīga savu funkciju veikšanai saistībā ar ITER organizāciju. 3. No 1. un 2. punktā noteiktās neaizskaramības atsakās vienmēr, ja iestāde, kas ir kompetenta piešķirt atbrīvojumu no neaizskaramības, uzskata, ka šāda neaizskaramība apgrūtinātu tiesvedības gaitu un ka atbrīvojums no neaizskaramības nebūtu pretrunā ar mērķi, kādam neaizskaramība piešķirta, un ja ITER organizācija, tās ģenerāldirektors un personāls vai padome konstatē, ka šāds atbrīvojums no neaizskaramības nebūtu pretrunā ar ITER organizācijas un tās locekļu interesēm. 4. Atbilstīgi šim nolīgumam piešķirtās privilēģijas un neaizskaramība nemazina un neietekmē ITER organizācijas, tās ģenerāldirektora vai personāla pienākumu ievērot 14. pantā minētos tiesību aktus. 5. Katra nolīguma puse informē depozitāru rakstiski par 1. un 2. punkta stāšanos spēkā. 6. Ja atbilstīgi 5. punktam no visām nolīguma pusēm ir saņemti paziņojumi, depozitārs par to ziņo nolīguma pusēm. 7. ITER organizācija un uzņēmējvalsts slēdz nolīgumu par galveno mītni. 13. pants Nozares grupas Katrs loceklis uzņem nozares grupu, ko ITER organizācija izveido un vada atbilstīgi savām funkcijām un sava mērķa sasniegšanai. ITER organizācija ar katru locekli slēdz Nolīgumu par nozares grupu. 14. pants Sabiedrības veselība, drošība, licencēšana un vides aizsardzība ITER organizācija ievēro piemērojamos uzņēmējvalsts tiesību aktus tādās jomās kā sabiedrības veselība un arodveselība un drošība, kodoldrošība, radiācijas aizsardzība, licencēšana, kodolmateriāli, vides aizsardzība un aizsardzība pret ļaunprātīgiem nodarījumiem. 15. pants Atbildība 1. ITER organizācijas līgumsaistības reglamentē attiecīgie līguma noteikumi, kuri izstrādāti saskaņā ar līgumu reglamentējošiem tiesību aktiem. 2. Ja ir saistības, kas nav līgumsaistības, ITER organizācija attiecīgi kompensē vai kā citādi novērš tās nodarīto kaitējumu, ciktāl ITER organizācija ir tiesiskas atbildības subjekts saskaņā ar atbilstīgajiem tiesību aktiem, un padomei jāapstiprina detalizēta kompensācijas kārtība. Šis punkts nav uzskatāms par ITER organizācijas atbrīvojumu no neaizskaramības. 3. Ikviens maksājums, ko ITER organizācija veic, lai kompensētu atbilstīgi 1. un 2. punktā minētajām saistībām, un visas ar to saistītās izmaksas un izdevumi uzskatāmi par “darbības izmaksām”, kas definētas projekta resursu pārvaldības noteikumos. 4. Ja kompensācijas izmaksas par 2. punktā minēto kaitējumu pārsniedz naudas līdzekļus, kas ITER organizācijai pieejami no darbībai atvēlētā gada budžeta un/vai no apdrošinātāja, locekļi ar padomes starpniecību apspriežas, kā atbilstīgi 2. punktam ITER organizācija var kompensēt, cenšoties rast iespēju palielināt kopējo budžetu ar vienprātīgu padomes lēmumu atbilstīgi 6. panta 8. punktam. 5. Dalība ITER organizācija nenozīmē, ka locekļi ir atbildīgi par ITER organizācijas nodarījumiem, bezdarbību vai pienākumiem. 6. Nekas šai nolīgumā neapdraud neaizskaramību vai nekalpo kā atbrīvojums no neaizskaramības, kas locekļiem ir citu valstu vai savā teritorijā. 16. pants Ekspluatācijas pārtraukšana 1. ITER darbības laikā ITER organizācija izveido fondu (turpmāk — fonds), lai nodrošinātu ITER iekārtu darbības pārtraukšanu. Fonda izveides, novērtēšanas un atjaunināšanas, nosacījumu maiņas un nodošanas uzņēmējvalstij kārtība izklāstīta projekta resursu pārvaldības noteikumos, kas minēti 9. pantā. 2. Pēc ITER eksperimentālās darbības pēdējā posma ITER organizācija piecu gadu laikā vai agrāk, ja par to vienojas ar uzņēmējvalsti, nodrošina tādu ITER iekārtu stāvokli, par kuru ITER organizācijai un uzņēmējvalstij jāvienojas un kurš tām vajadzības gadījumā jāprecizē, pēc kura ITER organizācija nodod uzņēmējvalstij fondu un ITER iekārtas to ekspluatācijas pārtraukšanai. 3. Pēc tam, kad uzņēmējvalsts pieņēmusi fondu kopā ar ITER iekārtām, ITER organizācija nav atbildīga par ITER iekārtām vai arī tai nav saistību attiecībā uz tām, ja vien ITER organizācija un uzņēmējvalsts nevienojas par citādi. 4. Attiecīgās tiesības un pienākumi, kas ir ITER organizācijai un uzņēmējvalstij, un abu sadarbības kārtība saistībā ar ekspluatācijas pārtraukšanu izklāstīta 12. pantā minētajā Nolīgumā par galveno mītni, saskaņā ar ko ITER organizācija un uzņēmējvalsts cita starpā vienojas, ka: a) pēc ITER iekārtu nodošanas uzņēmējvalstij ir saistoši 20. panta noteikumi un b) uzņēmējvalsts visiem locekļiem, kuri veikuši iemaksas fondā, regulāri sagatavo pārskatus par ekspluatācijas pārtraukšanas gaitu un par procedūrām un tehnoloģijām, kas izmantotas vai radītas ekspluatācijas pārtraukšanai. 17. pants Finanšu revīzija 1. Finanšu revīziju valdi (turpmāk — valde) izveido, lai veiktu ITER organizācijas gada finanšu pārskatu revīziju saskaņā ar šo pantu un projekta resursu pārvaldības noteikumiem. 2. Katru locekli valdē pārstāv viens valdes loceklis. Valdes locekļus ieceļ padome uz trim gadiem, pamatojoties uz attiecīgo locekļu ieteikumu. Pilnvaru termiņu var pagarināt vienu reizi vēl uz trim gadiem. Padome no valdes locekļu vidus ieceļ valdes priekšsēdētāju, kura pilnvaru termiņš ir divi gadi. 3. Valdes locekļi ir neatkarīgi, un tie nelūdz un nepieņem norādījumus ne no locekļiem, ne citām personām un sniedz pārskatus tikai padomei. 4. Revīzijas mērķis ir a) konstatēt, vai visi ienākumi/izdevumi ir saņemti/radušies likumīgi un pareizi un vai tie ir uzskaitīti; b) konstatēt, vai finanšu pārvaldība bijusi pareiza; c) sniegt ziņojumu par gada finanšu pārskatu ticamību un to pamatā esošo darījumi likumību un pareizību; d) konstatēt, vai izdevumi atbilst budžetam; e) pārbaudīt ikvienu jautājumu, kas var finansiāli ietekmēt ITER organizāciju. 5. Revīziju izdara, pamatojoties uz atzītiem starptautiskiem grāmatvedības principiem un standartiem. 18. pants Vadības novērtējums 1. Reizi divos gados padome ieceļ vadības novērtētāju, kas novērtē ITER organizācijas pasākumu pārvaldību. Padome lemj par novērtējuma darbības jomu. 2. Arī ģenerāldirektors pēc apspriešanās ar padomi var pieprasīt veikt šādus novērtējumus. 3. Vadības novērtētājs ir neatkarīgs un nelūdz un nepieņem norādījumus ne no locekļiem, ne kādas citas personas, un atskaitās tikai padomei. 4. Novērtējuma mērķis ir konstatēt, vai ITER organizācijas vadība bijusi pareiza, īpaši attiecībā uz vadības efektivitāti un lietderību darbinieku skaita ziņā. 5. Novērtējuma pamatā ir ITER organizācijas oficiālie dokumenti. Vadības novērtētājam ir pieejami visi darbinieki, atskaišu krājumi un oficiālie dokumenti, ko novērtētājs var uzskatīt lietderīgiem šā mērķa sasniegšanai. 6. ITER organizācija nodrošina, ka vadības novērtētājs ievēro organizācijas prasības attiecībā uz komerciāli svarīgas un konfidenciālas informācijas izmantošanu, īpaši organizācijas politiku attiecībā uz intelektuālo īpašumu, izmantošanu miermīlīgiem nolūkiem un neizplatīšanu. 19. pants Starptautiskā sadarbība Saskaņā ar šo nolīgumu un ar padomes vienprātīgu lēmumu ITER organizācija savu mērķu sasniegšanai var sadarboties ar citām starptautiskajām organizācijām un iestādēm, ar pusēm, kas nav ITER nolīguma puses, un to organizācijām un iestādēm un ar tām slēgt nolīgumus vai vienošanās par šādu sadarbību. Sīki izstrādātu šādas sadarbības kārtību nosaka padome katram gadījumam atsevišķi. 20. pants Izmantošana miermīlīgiem nolūkiem un neizplatīšana 1. ITER organizācija un tās locekļi izmanto jebkuru materiālu, iekārtu vai tehnoloģiju, kas radīta vai saņemta saskaņā ar šo nolīgumu, vienīgi miermīlīgiem nolūkiem. Neko no šajā punktā minētā nevar interpretēt kā tādu, kas ietekmē locekļu tiesības izmantot pašu mērķiem materiālu, iekārtu vai tehnoloģiju, kuru tie ieguvuši vai izstrādājuši neatkarīgi no šā nolīguma. 2. Materiālu, iekārtu vai tehnoloģiju, ko ITER organizācija vai tās locekļi saņēmuši vai radījuši saskaņā ar šo nolīgumu, nedrīkst nodot trešai personai izmantošanai kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču ražošanai vai citādai iegādei vai nemiermīlīgiem nolūkiem. 3. ITER organizācija un tās locekļi veic atbilstīgus pasākumus, lai šis pants tiktu efektīvi un pārskatāmi īstenots. Lai to panāktu, padome koordinēti sadarbojas ar atbilstošiem starptautiskajiem forumiem un izstrādā politiku izmantošanai miermīlīgiem nolūkiem un neizplatīšanai. 4. ITER projekta un tā neizplatīšanas politikas veiksmīgai īstenošanai puses vienojas apspriesties par jebkuru jautājumu, kas saistīts ar šā panta īstenošanu. 5. Nekas no šajā nolīgumā minētā nenosaka, ka locekļiem jānodod materiāli, iekārtas vai tehnoloģijas, ko aizliedz valstu eksporta kontrole vai saistītie tiesību akti. 6. Nekas no šajā nolīgumā minētā neietekmē nolīguma pušu tiesības un pienākumus, kas izriet no citiem starptautiskiem nolīgumiem par kodolieroču vai citu kodolsprādzienierīču neizplatīšanu. 21. pants Piemērošana attiecībā uz EURATOM Saskaņā ar EURATOM dibināšanas līgumu šo nolīgumu piemēro teritorijās, uz kurām attiecas minētais līgums. Saskaņā ar šo līgumu un citiem atbilstīgiem nolīgumiem tas piemērojams arī Bulgārijas Republikā, Rumānijas Republikā un Šveices Konfederācijā, kuras piedalās EURATOM kodolsintēzes programmā kā pilnībā asociētas trešās valstis. 22. pants Spēkā stāšanās 1. Šo nolīgumu ratificē, pieņem vai apstiprina saskaņā ar katra parakstītāja procedūrām. 2. Šis nolīgums stājas spēkā 30 dienas pēc tam, kad šā nolīguma ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus deponē Ķīnas Tautas Republika, EURATOM , Indijas Republika, Japāna, Korejas Republika, Krievijas Federācija un Amerikas Savienotās Valstis. 3. Ja šis nolīgums nav stājies spēkā vienu gadu pēc tā parakstīšanas, depozitārs sasauc parakstītājus, lai lemtu, kā rīkoties, lai veicinātu nolīguma stāšanos spēkā. 23. pants Pievienošanās 1. Pēc šā nolīguma stāšanās spēkā jebkura valsts vai starptautiska organizācija pēc padomes vienprātīga lēmuma var pievienoties un kļūt par šā nolīguma pusi. 2. Jebkura valsts vai starptautiska organizācija, kas vēlas pievienoties nolīgumam, dara to zināmu ģenerāldirektoram, kurš informē locekļus par šo lūgumu vismaz sešus mēnešus pirms tam, kad lūgums tiek iesniegts padomei lēmuma pieņemšanai. 3. Padome paredz valsts vai starptautiska organizācijas pievienošanās nosacījumus. 4. Valsts vai starptautiskas organizācijas pievienošanās šim nolīgumam notiek 30 dienas pēc tam, kad depozitārs ir saņēmis gan pievienošanās instrumentu, gan 12. panta 5. punktā minēto paziņojumu. 24. pants Termiņš un izbeigšana 1. Šā nolīguma sākotnējais termiņš ir 35 gadi. Pēdējie pieci šā termiņa gadi, vai mazāk, ja par to vienojas ar uzņēmējvalsti, paredzēti ITER iekārtu deaktivācijai. 2. Vismaz astoņus gadus pirms šā nolīguma termiņa beigām padome izveido speciālu komiteju, kuras priekšsēdētājs ir ģenerāldirektors un kura informē padomi par to, vai, ņemot vērā ITER projekta gaitu, šā nolīguma termiņš ir jāpagarina. Speciālā komiteja izvērtē ITER iekārtu tehnisko un zinātnisko stāvokli un iemeslus nolīguma iespējamai pagarināšanai, un pirms ieteikuma pagarināt šo nolīgumu arī finanšu aspektus attiecībā uz nepieciešamo budžetu un ietekmi uz deaktivācijas un ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksām. Speciālā komiteja iesniedz ziņojumu padomei viena gada laikā pēc tās izveidošanas. 3. Pamatojoties uz ziņojumu, padome vienprātīgi pieņem lēmumu par šā nolīguma termiņa pagarināšanu vismaz sešus gadus pirms nolīguma termiņa beigām. 4. Padome nevar pagarināt nolīguma termiņu par laika posmu, kas kopumā pārsniedz desmit gadus, un nevar pagarināt nolīguma termiņu, ja tādējādi mainītos ITER organizācijas pasākumu raksturs vai locekļu finanšu ieguldījumu kārtība. 5. Vismaz sešus gadus pirms šā nolīguma termiņa beigām padome apstiprina šā nolīguma paredzamās beigas un pieņem lēmumu par kārtību, kādā notiks deaktivācijas posms un ITER organizācija beigs pastāvēt. 6. Šo nolīgumu var izbeigt, nolīguma pusēm vienojoties, dodot vajadzīgo laiku deaktivācijai un nodrošinot vajadzīgos naudas līdzekļus ekspluatācijas pārtraukšanai. 25. pants Strīdu izšķiršana 1. Ikviena problēma, kas rodas starp nolīguma pusēm vai starp vienu vai vairākām nolīguma pusēm un ITER organizāciju šā nolīguma dēļ vai saistībā ar to, risināma apspriežoties, ar starpniecību vai citām procedūrām, par kurām jāvienojas, piemēram, arbitrāžu. Iesaistītās nolīguma puses tiekas un apspriež šādu problēmu pēc būtības, lai ātri rastu tai risinājumu. 2. Ja iesaistītās nolīguma puses nevar izšķirt strīdu apspriežoties, jebkura nolīguma puse var lūgt padomes priekšsēdētāju (vai, ja priekšsēdētāju ir ievēlējusi strīdā iesaistīta nolīguma puse, padomes locekli, kas nepārstāv strīdā iesaistīto nolīguma pusi) būt starpniekam tikšanās laikā un mēģināt atrisināt strīdu. Šādu tikšanos sasauc trīsdesmit dienu laikā pēc tam, kad nolīguma puse lūgusi iesaistīties starpniekam, un tikšanos beidz sešdesmit dienu laikā pēc tam, un tūlīt pēc tikšanās starpnieks iesniedz ziņojumu par starpniecību, kurš sagatavots, apspriežoties ar locekļiem, kas nav strīdā iesaistītās puses, un kurā iekļauts ieteikums strīda atrisināšanai. 3. Ja iesaistītās nolīguma puses nevar atrisināt strīdu apspriežoties vai ar starpniecību, tās saskaņā ar procedūrām, par kurām jāvienojas, var vienoties izšķirt strīdu noteiktā veidā. 26. pants Izstāšanās 1. Pēc tam, kad šis nolīgums bijis spēkā desmit gadus, ikviena nolīguma puse, kas nav uzņēmējpuse, var paziņot depozitāram par savu nodomu izstāties. 2. Izstāšanās neietekmē tās puses ieguldījumu ITER iekārtu būvniecības izmaksu segšanā, kura izstājas. Ja nolīguma puse izstājas ITER darbības laikā, tā sedz savu daļu no ITER iekārtas ekspluatācijas pārtraukšanas izmaksām. 3. Izstāšanās neietekmē paliekošās tiesības, pienākumus vai juridisko situāciju, kāda nolīguma pusei radusies saistībā ar šā nolīguma izpildi pirms nolīguma puses izstāšanās. 4. Izstāšanās notiek finanšu gada beigās, kas seko gadam, kurā iesniegts 1. punktā minētais paziņojums. 5. ITER organizācija, apspriedusies ar to nolīguma pusi, kura izstājas, dokumentē detalizētu informāciju par izstāšanos. 27. pants Pielikumi Pielikums par informāciju un intelektuālo īpašumu un pielikums par atrašanās vietas atbalstu ir šā nolīguma neatņemama sastāvdaļa. 28. pants Grozījumi 1. Ikviena nolīguma puse var izteikt priekšlikumu par grozījumiem šajā nolīgumā. 2. Padome izskata ieteiktos grozījumus, lai tos ar vienprātīgu lēmumu ieteiktu nolīguma pusēm. 3. Grozījumus ratificē, pieņem vai apstiprinājums saskaņā ar katras nolīguma puses procedūrām, un grozījumi stājas spēkā trīsdesmit dienu laikā pēc tam, kad visas puses deponējušas ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus. 29. pants Depozitārs 1. IAEA ģenerāldirektors ir šā nolīguma depozitārs. 2. Šā nolīguma oriģinālu deponē depozitāram, kurš nosūta apstiprinātas kopijas parakstītājiem, un ANO ģenerālsekretāram reģistrēšanai un publicēšanai saskaņā ar ANO statūtu 102. pantu. 3. Depozitārs informē visus parakstītājus, valstis, kas pievienojas, un starptautiskās organizācijas par: a) katra ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumenta deponēšanas dienu; b) katra paziņojuma, kurš saņemts saskaņā ar 12. panta 5. punktu, deponēšanas dienu; c) šā nolīguma un jebkuru 28. pantā paredzēto grozījumu spēkā stāšanās dienu; d) jebkuru nolīguma puses paziņojumu par tās nodomu izstāties no šā nolīguma; e) šā nolīguma izbeigšanu. … Galīgais projekts PIELIKUMS par informāciju un intelektuālo īpašumu 1. pants Tematika un definīcijas 1.1 Šā pielikuma tēma ir ar aizsargājamu izstrādājumu saistītas informācijas un intelektuālā īpašuma izplatīšana, apmaiņa, izmantošana un aizsardzība, pildot šo nolīgumu. Ja nav noteikts citādi, termini šajā pielikumā ir tādi paši kā šā nolīguma termini. 1.2 Informācija ir publicēti dati, zīmējumi, projekti, aprēķini, ziņojumi un citi dokumenti, dokumentēti pētniecības un attīstības dati vai metodes, kā arī tādu aizsargājamu vai neaizsargājamu izgudrojumu un atklājumu apraksts, kas neatbilst turpmāk 1.3. punktā definētajam terminam intelektuālais īpašums. 1.3 Intelektuālajam īpašumam ir tāda nozīme, kāda noteikta 2. pantā Konvencijai par Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu, kas pieņemta Stokholmā 1967. gada 14. jūlijā. Šajā pielikumā intelektuālais īpašums var nozīmēt arī tādu konfidenciālu informāciju kā zinātība vai komercnoslēpumi, ja tie nav publicēti un ir dokumentēti rakstiski vai kā citādi, un a) īpašnieks tos ir turējis noslēpumā, b) nav vispārzināmi vai pieejami sabiedrībai no citiem avotiem, un/vai nav vispārpieejami sabiedrībai drukātās publikācijās un/vai citos lasāmos dokumentos, c) īpašnieks tos nav darījis pieejamus citām pusēm, neuzliekot saistības attiecībā uz konfidencialitāti, un d) nav pieejami saņēmējai pusei bez saistībām ievērot konfidencialitāti. 1.4 Pašreizējais intelektuālais īpašums ir intelektuālais īpašums, kas iegūts, izstrādāts vai radīts pirms šā nolīguma stāšanās spēkā vai ārpus šā nolīguma darbības jomas. 1.5 Radītais intelektuālais īpašums ir intelektuālais īpašums, ko ar vietējās aģentūras vai personas starpniecību radījis vai ar pilnām īpašumtiesībām ieguvis loceklis vai ITER organizācija, vai abi kopīgi saskaņā ar šo nolīgumu vai to pildot. 1.6 Uzlabojumi ir jebkāda pašreizējā intelektuāla īpašuma tehnoloģiska pilnveidošana, tostarp pārstrādāšana citā. 1.7 Persona vai personas ir visas juridiskās personas, kas ar vietējo aģentūru vai ITER organizāciju ir noslēgušas līgumu par preču vai pakalpojumu nodrošināšanu šā nolīguma mērķiem. 2. pants Vispārīgie noteikumi 2.1. Saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem locekļi atbalsta iespējami plašāku radītā intelektuālā īpašuma izplatīšanu. 2.2. Ikviens loceklis nodrošina, ka pārējie locekļi un ITER organizācija var iegūt tiesības uz intelektuālo īpašumu, kas piešķirts atbilstīgi šim pielikumam. Līgumiem, ko locekļi vai ITER organizācija slēdz ar kādu personu, jāatbilst šā pielikuma noteikumiem. Visiem locekļiem un ITER organizācijai jo īpaši jāievēro atbilstīgās publiskā iepirkuma procedūras, lai nodrošinātu atbilstību šim pielikumam. ITER organizācija savlaicīgi apzina pušu pašreizējo intelektuālo īpašumu, lai ITER organizācijai un locekļiem atbilstīgi šim pielikumam iegūtu pieeju šim pašreizējam intelektuālajam īpašumam. Katrs loceklis savlaicīgi apzina pušu pašreizējo intelektuālo īpašumu, lai ITER organizācijai un locekļiem atbilstīgi šim pielikumam iegūtu pieeju šim pašreizējam intelektuālajam īpašumam. Atbilstīgi šim pielikumam katrs loceklis un ITER organizācija dara ITER organizācijai un pārējiem locekļiem pieejamus izgudrojumus un citu intelektuālo īpašumu, kas radīts vai papildus izmantots, pildot līgumus, ja tiek ievērotas izgudrotāja tiesības. 2.3 Šis pielikums negroza vai neskar tiesības, ko loceklis piešķīris saviem valstspiederīgajiem. To, vai intelektuālā īpašuma tiesības ir loceklim vai tā valstspiederīgajiem, nosaka paši, savstarpēji vienojoties atbilstīgi piemērojamajiem tiesību aktiem. 2.4 Ja loceklis, pildot šo nolīgumu, rada vai iegūst intelektuālo īpašumu ar pilnām īpašumtiesībām, loceklis to savlaicīgi dara zināmu pārējiem locekļiem un ITER organizācijai un sniedz sīkas ziņas par šādu intelektuālo īpašumu. 3. pants Autortiesību aizsargātas vai neaizsargātas informācijas un zinātnisku publikāciju izplatīšana Visiem locekļiem ir tiesības nekomerciāliem mērķiem tulkot, pavairot un publiski izplatīt informāciju, kas iegūta, pildot tieši šo nolīgumu. Visos saskaņā ar šo noteikumu publiski izplatāmā un sagatavotā darba eksemplāros, uz kuru attiecas autortiesības, norāda autoru vārdus, ja vien autori nepaziņo, ka nevēlas, lai viņu vārdus norādītu. 4. pants Intelektuālais īpašums, ko radījis vai papildus izmantojis loceklis, vietējā aģentūra vai persona 4.1. Radītais intelektuālais īpašums 4.1.1 Ja aizsargājamu izstrādājumu radījis loceklis, vietējā aģentūra vai persona, pildot šo nolīgumu, loceklim, vietējai aģentūrai vai personai ir tiesības visās valstīs izmantot visas tiesības, īpašumtiesības un procentus, kas izriet no šāda intelektuāla īpašuma, atbilstīgi piemērojamajiem tiesību aktiem. 4.1.2 Jebkurš loceklis, kas darbojas ar tādas vietējas aģentūras vai personas starpniecību, kura, pildot šo nolīgumu, ir radījusi intelektuālo īpašumu, ievērojot līdztiesību un nediskriminējot, piešķir neatsaucamu, neekskluzīvu, bezmaksas licenci uz šādu radītu intelektuālu īpašumu pārējiem locekļiem un ITER organizācijai — ITER organizācijai ar tiesībām piešķirt apakšlicences un pārējiem locekļiem ar tiesībām piešķirt apakšlicences savās teritorijās —, lai īstenotu publiski sponsorētu kodolsintēzes pētniecības un attīstības programmu mērķus. 4.1.3 Jebkurš loceklis, kas darbojas ar tādas vietējas aģentūras vai personas starpniecību, kura, pildot šo nolīgumu, ir radījusi intelektuālo īpašumu, ievērojot līdztiesību un nediskriminējot, piešķir neatsaucamu, neekskluzīvu licenci uz šādu radītu intelektuālu īpašumu pārējiem locekļiem komerciālai izmantošanai kodolsintēzes jomā ar tiesībām piešķirt apakšlicences šādai izmantošanai šo locekļu pašu vietējām trešām pusēm šo locekļu pašu teritorijā ar noteikumiem, kas nav mazāk izdevīgi kā tie, ar kādiem šāds loceklis licencē šādu radītu intelektuālu īpašumu trešām pusēm savā teritorijā vai ārpus tās. Ja tiek piedāvāti šādi noteikumi, šādu licenci neatsaka. Iepriekš minēto licenci var atsaukt tikai tad, ja licences īpašnieks nepilda savas līgumsaistības. 4.1.4 Jebkurš loceklis, kas darbojas ar tādas vietējas aģentūras vai personas starpniecību, kura atbilstīgi šim nolīgumam ir radījusi intelektuālo īpašumu, tiek mudināts komerciāli vienoties ar pārējiem locekļiem, vietējām aģentūrām, personām un trešām pusēm, lai ļautu izmantot radīto intelektuālo īpašumu jomās, kas nav kodolsintēze. 4.1.5. Locekļi un to vietējās aģentūras vai personas, kas atbilstīgi šim pielikumam izdod radīta vai pašreizējā intelektuālā īpašuma licences vai apakšlicences, reģistrēs jebkuru šāda veida licencēšanu, kuras reģistrācijas dati būs pieejami pārējiem locekļiem, piem., ar ITER organizācijas starpniecību. 4.2. Pašreizējais intelektuālais īpašums 4.2.1. Pašreizējais intelektuālais īpašums paliek tās puses īpašums, kam šis intelektuālais īpašums pieder. 4.2.2. Jebkurš loceklis, kas darbojas ar tādas vietējas aģentūras vai personas starpniecību, kura ir papildus izmantojusi pašreizējo intelektuālo īpašumu, izņemot tādu konfidenciālu informāciju kā zinātība un komercnoslēpumi, izstrādājumos, kas nodrošināti ITER organizācijai, kuras pašreizējais intelektuālais īpašums ir vajadzīgs, lai - radītu, ekspluatētu, izmantotu vai integrētu tehnoloģiju pētniecībai un attīstībai saistībā ar ITER iekārtām, - veiktu nodrošinātā izstrādājuma apkopi vai to labotu vai - tad, kad pirms publiskā iepirkuma Padome nolemj, ka tas ir vajadzīgs, ievērojot līdztiesību un nediskriminējot, piešķir neatsaucamu, neekskluzīvu, bezmaksas licenci uz šādu pašreizējo intelektuālo īpašumu pārējiem locekļiem un ITER organizācijai — ITER organizācijai ar tiesībām piešķirt apakšlicences un pārējiem locekļiem ar tiesībām piešķirt apakšlicences saviem pētniecības institūtiem un augstskolām savās teritorijās —, lai īstenotu publiski sponsorētu kodolsintēzes pētniecības un attīstības programmu mērķus. 4.2.3. a) Jebkurš loceklis, kas darbojas ar tādas vietējas aģentūras vai personas starpniecību, kura ir papildus izmantojusi pašreizēju konfidenciālu informāciju izstrādājumos, kas nodrošināti ITER organizācijai, kuras pašreizējā konfidenciālā informācija ir vajadzīga, lai - radītu, ekspluatētu, izmantotu vai integrētu tehnoloģiju pētniecībai un attīstībai saistībā ar ITER iekārtām, - veiktu izstrādājuma apkopi vai to labotu, - tad, kad pirms publiskā iepirkuma Padome nolemj, ka tas ir vajadzīgs, vai - izpildītu pārvaldes iestāžu prasības drošības, kvalitātes nodrošināšanas un kvalitātes kontroles jomā, nodrošina, ka ITER organizācijai ir pieejama neatsaucama, neekskluzīva, bezmaksas licence izmantot šādu pašreizēju konfidenciālu informāciju, tostarp rokasgrāmatas vai instruktīvus mācību materiālus par ITER iekārtu radīšanu, ekspluatāciju, apkopi un labošanu. b) Ja ITER organizācijai dara pieejamu konfidenciālu informāciju, skaidri jānorāda, ka tā ir konfidenciāla, un tā jānosūta, ievērojot vienošanos par konfidencialitāti. Šādas informācijas saņēmējs to izmanto tikai mērķiem, kas izklāstīti 4.2.3. punkta a) apakšpunktā un saglabā tās konfidencialitāti, ciktāl tas ir noteikts ar minēto vienošanos. Kompensāciju par zaudējumiem, kas rodas ITER organizācija nepareizi izmantojot šādu pašreizēju konfidenciālu informāciju, maksā ITER organizācija. 4.2.4. Jebkurš loceklis, kas darbojas ar tādas vietējas aģentūras vai personas starpniecību, kura ir papildus izmantojusi tādu pašreizēju konfidenciālu informāciju, kā zinātība un komercnoslēpumi, izstrādājumos, kas nodrošināti ITER organizācijai, kuras pašreizējā konfidenciāla informācija ir vajadzīga, lai - radītu, ekspluatētu, izmantotu vai integrētu tehnoloģiju pētniecībai un attīstībai saistībā ar ITER iekārtām, - veiktu nodrošinātā izstrādājuma apkopi vai to labotu vai - tad, kad pirms publiskā iepirkuma Padome nolemj, ka tas ir vajadzīgs, pieliek visas pūles, lai saņēmējai pusei piešķirtu komerciālu licenci šādas pašreizējas konfidenciālas informācijas izmantošanai vai piegādātu tādus pašus izstrādājumus, kuros papildus izmantota pašreizējā konfidenciālā informācija, izmantojot privātus kontaktus, ar finansiālu kompensāciju par kāda locekļa publiski sponsorētajām kodolsintēzes pētniecības un attīstības programmām ar noteikumiem, kas nav mazāk izdevīgi kā tie, ar kādiem šāds loceklis licencē šādu pašreizēju konfidenciālu informāciju vai piegādā tādus pašus izstrādājumus trešām pusēm savā teritorijā vai ārpus tās. Ja tiek piedāvāti šādi noteikumi, šādu licenci vai šāda izstrādājuma piegādi neatsaka. Licenci, ja tā ir piešķirta, var atsaukt tikai tad, ja licences īpašnieks nepilda savas līgumsaistības. 4.2.5. Jebkurš loceklis, kurš darbojas ar tādas vietējas aģentūras vai personas starpniecību, kas, pildot šo nolīgumu, ir papildus izmantojusi pašreizējo intelektuālo īpašumu, tostarp pašreizēju konfidenciālu informāciju, pieliek visas pūles, lai nodrošinātu, ka komponents, kurā papildus izmantots pašreizējais intelektuālais īpašums, ir pieejams ar saprātīgiem noteikumiem un nosacījumiem, vai pieliek visas pūles, lai, ievērojot līdztiesību un nediskriminējot, piešķirtu neekskluzīvu licenci pārējiem locekļiem komerciālai izmantošanai kodolsintēzes jomā ar tiesībām piešķirt apakšlicences šādai izmantošanai šo locekļu pašu vietējām trešām pusēm šo locekļu pašu teritorijā ar noteikumiem, kas nav mazāk izdevīgi kā tie, ar kādiem šāds loceklis licencē šādu pašreizēju intelektuālu īpašumu trešām pusēm savā teritorijā vai ārpus tās. Ja tiek piedāvāti šādi noteikumi, šādu licenci neatsaka. Iepriekš minēto licenci var atsaukt tikai tad, ja licences īpašnieks nepilda savas līgumsaistības. 4.2.6. Jebkurš loceklis, kas darbojas ar vietējas aģentūras vai personas starpniecību, tiek mudināts pārējiem locekļiem darīt pieejamu komerciāliem mērķiem, kuri nav mērķi, kas izklāstīti 4.2.5. punktā, visu pašreizējo intelektuālo īpašumu, kurš papildus izmantots izstrādājumos, kas nodrošināti ITER organizācijai, kuras pašreizējā konfidenciāla informācija ir vajadzīga, lai - radītu, ekspluatētu, izmantotu vai integrētu tehnoloģiju pētniecībai un attīstībai saistībā ar ITER iekārtām, - veiktu nodrošinātā izstrādājuma apkopi vai to labotu vai - tad, kad pirms publiskā iepirkuma Padome nolemj, ka tas ir vajadzīgs. Ja šādu pašreizēju intelektuālu īpašumu īpašnieki licencē locekļiem, to licencē, ievērojot līdztiesību un nediskriminējot. 4.3. Licencēšana organizācijai nepiederīgo trešām pusēm Jebkurai radītā intelektuālā īpašuma licencei, ko locekļi piešķīruši organizācijai nepiederīgo trešām pusēm, piemēro Padomes noteikumus par licencēšanu trešām pusēm. Šādus noteikumus Padome pieņem ar vienprātīgu lēmumu. 5. pants ITER organizācijas radītais vai papildus izmantotais intelektuālais īpašums 5.1 Radītais intelektuālais īpašums 5.1.1 Ja, pildot šo nolīgumu, ITER organizācija rada intelektuālu īpašumu, tas pieder ITER organizācijai. ITER organizācija izstrādā atbilstīgas intelektuālā īpašuma reģistrēšanas, paziņošanas un aizsargāšanas procedūras. 5.1.2 ITER organizācija, ievērojot līdztiesību un nediskriminējot, piešķir locekļiem neatsaucamu, neekskluzīvu, bezmaksas licenci uz šādu intelektuālu īpašumu ar tiesībām piešķirt apakšlicenci savā teritorijā, lai īstenotu kodolsintēzes pētniecības un attīstības mērķus. 5.1.3 Radītais intelektuālais īpašums, ko ITER organizācija, pildot šo nolīgumu, izstrādājusi vai ieguvusi, ievērojot līdztiesību un nediskriminējot, tiek neekskluzīvi licencēts locekļiem komerciālai izmantošanai ar tiesībām piešķirt apakšlicences šādai izmantošanai šo locekļu pašu vietējām trešām pusēm šo locekļu pašu teritorijā ar noteikumiem, kas nav mazāk izdevīgi kā tie, ar kādiem ITER organizācija licencē šādu radītu intelektuālu īpašumu trešām pusēm. Ja tiek piedāvāti šādi noteikumi, šādu licenci neatsaka. Iepriekš minēto licenci var atsaukt tikai tad, ja licences īpašnieks nepilda savas līgumsaistības. 5.2. Pašreizējais intelektuālais īpašums 5.2.1. Ja ITER organizācijai ir likumīgas tiesības papildus izmantot pašreizējo intelektuālo īpašumu, lai - radītu, ekspluatētu, izmantotu vai integrētu tehnoloģiju pētniecībai un attīstībai saistībā ar ITER iekārtām, - radītu uzlabojumus un pārstrādātu, - labotu un apkoptu ITER iekārtas vai - tad, kad pirms publiskā iepirkuma Padome nolemj, ka tas ir vajadzīgs, ITER organizācija veic visu vajadzīgo, lai, ievērojot līdztiesību un nediskriminējot, ar apakšlicencēm piešķirtu locekļiem neatsaucamu, neekskluzīvu, bezmaksas licenci uz minēto pašreizējo intelektuālo īpašumu ar tiesībām piešķirt apakšlicenci savās teritorijās, lai īstenotu kodolsintēzes pētniecības un attīstības mērķus. ITER organizācijai velta visas pūles tam, lai iegūtu minētās likumīgās tiesības. 5.2.2. Attiecībā uz pašreizējo intelektuālo īpašumu, tostarp pašreizējo konfidenciālo informāciju, ko ITER organizācija, pildot šo nolīgumu, papildus izmantojusi, ITER organizācija dara visu iespējamo, lai, ievērojot līdztiesību un nediskriminējot, darītu locekļiem pieejamu neekskluzīvu licenci komerciālai kodolsintēzes izmantošanai ar tiesībām piešķirt apakšlicences šādai izmantošanai šo locekļu pašu vietējām trešām pusēm šo locekļu pašu teritorijā ar noteikumiem, kas nav mazāk izdevīgi kā tie, ar kādiem ITER organizācija licencē šādu pašreizējo intelektuālo īpašumu trešām pusēm. Ja tiek piedāvāti šādi noteikumi, šādu licenci neatsaka. Iepriekš minēto licenci var atsaukt tikai tad, ja licences īpašnieks nepilda savas līgumsaistības. 5.2.3. ITER organizācija dara visu iespējamo, lai darītu locekļiem pieejamu visu pašreizējo intelektuālo īpašumu, tostarp pašreizējo konfidenciālo informāciju, mērķiem, kas nav 5.2.2. punktā izklāstītie mērķi. Ja šādu pašreizēju intelektuālu īpašumu ITER organizācija licencē locekļiem, to licencē, ievērojot līdztiesību un nediskriminējot. 5.3 Licencēšana organizācijai nepiederīgo trešām pusēm Jebkurai licencei, ko ITER organizācija piešķīrusi organizācijai nepiederīgo trešām pusēm, piemēro Padomes noteikumus par licencēšanu trešām pusēm. Šādus noteikumus Padome pieņem ar vienprātīgu lēmumu. 6. pants ITER organizācijas darbinieku un citu pētnieku radītais intelektuālais īpašums 6.1. Intelektuālais īpašums, ko radījuši ITER organizācijas tieši nodarbinātie un norīkotie darbinieki, pieder ITER organizācijai, un tas ir pieminēts attiecīgajos darba līgumos vai noteikumos, kuri atbilst šeit izklāstītajiem noteikumiem. 6.2. Intelektuālais īpašums, ko radījuši vieszinātnieki, kuri piedalās ITER organizācijas pasākumos, vienojoties ar ITER organizāciju par īpašu pasākumu veikšanu, un kuri ir tieši iesaistīti ITER organizācijas izmantotajās vispārējās programmās, pieder ITER organizācijai, ja Padome nav vienojusies citādi. 6.3. Uz intelektuālo īpašumu, ko radījuši vieszinātnieki, kuri nav iesaistīti ITER organizācijas izmantotajās vispārējās programmās, attiecas vienošanās ar ITER organizāciju atbilstīgi nosacījumiem, ko paredzējusi Padome. 7. pants Intelektuālā īpašuma aizsardzība 7.1. Ja loceklis iegūst vai meklē aizsardzību radītam intelektuālam īpašumam, ko minētais loceklis ir izstrādājis vai ieguvis, šāds loceklis savlaicīgi ziņo un sniedz sīku informāciju par šādu aizsardzību visiem pārējiem locekļiem un ITER organizācijai. Ja loceklis pieņem lēmumu neizmantot savas tiesības meklēt aizsardzību radītam intelektuālam īpašumam nevienā valstī vai reģionā, loceklis savlaicīgi ziņo ITER organizācija par savu lēmumu, un ITER organizācija tad var meklēt iespēju iegūt šādu aizsardzību vai nu tieši, vai ar locekļu starpniecību. 7.2. Attiecībā uz radīto intelektuālo īpašumu, ko ITER organizācija ir izstrādājusi vai ieguvusi, Padome iespējami ātri pieņem atbilstīgas procedūras ziņošanai par šādu intelektuālo īpašumu, tā aizsardzībai un reģistrēšanai, piem., izveidojot datu bāzes, kuras locekļiem var būt pieejamas. 7.3. Ja intelektuālais īpašums radīts kopīgi, locekļiem, kas piedalījušies tā radīšanā, un/vai ITER organizācijai ir tiesības censties iegūt kopīpašumā šo intelektuālo īpašumu jebkurā valstī, ko tie izvēlas. 7.4. Intelektuālais īpašums ir kopīpašums, ja to ir radījuši divi locekļi vai vairāk vai viens loceklis vai vairāk kopā ar ITER organizāciju un ja šāda intelektuālā īpašuma pazīmes nevar atdalīt, lai pieteiktu, iegūtu un/vai uzturētu spēkā atbilstīgā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību. Šādā gadījumā kopīpašuma radītāji savā starpā vienojas, noslēdzot vienošanos par kopīpašumu attiecībā uz minētā intelektuālā īpašuma piešķiršanu un tā īpašumtiesību izmantošanas noteikumiem. 8. pants Ekspluatācijas pārtraukšana 8.1. Attiecībā uz ekspluatācijas pārtraukšanas posmu pēc iekārtu nodošanas uzņemošajai valstij, uzņēmējpuse sniedz pārējiem locekļiem visu attiecīgo publicēto vai nepublicēto informāciju, kas radīta vai izmantota, pārtraucot ITER iekārtu ekspluatāciju. 8.2. Šis pielikums neattiecas uz intelektuālo īpašumu, ko radījusi uzņēmējvalsts ekspluatācijas pārtraukšanas posmā. 9. pants Nolīguma izbeigšana un izstāšanas 9.1. Padome pēc vajadzības risina visus jautājumus par šā nolīguma izbeigšanu vai puses izstāšanos, ciktāl tie attiecas uz intelektuālo īpašumu, kas nav pilnībā atrisināti ar šo nolīgumu. 9.2. Locekļiem un ITER organizācijai piešķirtas intelektuālā īpašuma tiesības un uzliktie pienākumi, kas noteikti šajā pielikumā, jo īpaši visas piešķirtās licences, paliek spēkā pēc šā nolīguma izbeigšanas vai pēc puses izstāšanās. 10. pants Honorāri Honorāri, ko ITER organizācija saņēmusi par intelektuālā īpašuma licencēšanu, ir ITER organizācijas resurss. 11. pants Strīdu izšķiršana Jebkuru strīdu, kas rodas šā pielikuma dēļ vai saistībā ar to, izšķir saskaņā ar šā nolīguma 25. pantu. 12. pants Balvas izgudrotājiem Padome paredz atbilstīgus darbinieku atalgošanas noteikumus un nosacījumus, ja šādi darbinieki rada intelektuālo īpašumu. 13. pants Atbildība Vienojoties par licencēšanu, ITER organizācija un locekļi attiecīgā gadījumā ietver atbilstīgus noteikumus, kas reglamentē to attiecīgo atbildību, tiesības un pienākumus, kuri izriet no minētās vienošanās par licenci izpildes. Galīgais projektsPIELIKUMS par īstenošanas vietas atbalstu 1. pants Nolīgums par īstenošanas vietas atbalstu 1. Atbilstīgi kopsavilkumam šajā pielikumā uzņēmējpuse, atbalstot īstenošanas vietu, dara ITER organizācijai pieejamu zemi, iekārtas, ēkas, preces un pakalpojumus vai to panāk. Šā mērķa sasniegšanai uzņēmējpuse var iecelt personu, kas rīkosies tās vārdā. 2. Sīka informācija par šādu atbalstu, kā arī ITER organizācijas un uzņēmējpuses vai tās norīkotās personas (še turpmāk — „uzņēmējpuse”) sadarbības procedūras būs iekļautas nolīgumā (še turpmāk—„Nolīgums par īstenošanas vietas atbalstu”), kas tām noslēdzams. 2. pants Nolīguma darbības termiņš Uzņēmējpuse nodrošina ITER organizācijai īstenošanas vietas atbalstu laikposmā no ITER organizācijas izveidošanas brīža līdz šā nolīguma termiņa beigām vai nolīguma izbeigšanas. 3. pants Sadarbības komiteja ITER organizācija un uzņēmējpuse izveido sadarbības komiteju, lai atbalsts, uz ko attiecas šis pielikums, tiktu nodrošināts efektīvi atbilstīgi Nolīgumam par īstenošanas vietas atbalstu. 4. pants Zeme, ēkas, iekārtas un piekļuve Uzņēmējpuse uz sava rēķina ar nosacījumiem, kas izklāstīti ITER īstenošanas vietas prasībās un vietas projekta pieņēmumos (še turpmāk — „pamatnosacījumi”), kurus 2000. gadā pieņēma padome, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Atomenerģijas kopienas, Japānas valdības, Krievijas Federācijas valdības un Amerikas Savienoto Valstu valdības Nolīgumu par sadarbību starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora inženiertehniskajā projektēšanā (še turpmāk — „ ITER EDA ”), nodrošina ITER vietu un citas īpašas iekārtas un pakalpojumus, kas norādīti turpmāk: a) zeme , kas bez maksas nododama ITER organizācijas rīcībā, ļaujot celt, izmantot un, iespējams, paplašināt visas ITER ēkas un papildu pakalpojumus, kuri minēti ITER EDA nobeiguma ziņojumā; b) galvenie pakalpojumi , kas sniedzami līdz īstenošanas vietas robežai, — ūdens, elektrība, kanalizācija, signalizācijas sistēmas; c) ceļi, takas un tilti , attiecīgā gadījumā arī pielāgojumi maršrutā starp Port Autonome de Marseille un ITER īstenošanas vietu, lai vietas robežai nodrošinātu piekļuvi ar maksimāla lieluma un svara iekārtām, kas piegādājamas ITER projektam un darbiniekiem, un apmeklētajiem; d) transporta pakalpojumi no Port Autonome de Marseille vai gaisa pārvadājumu gadījumā no Marignane lidostas līdz ITER īstenošanas vietai, lai piegādātu komponentus, kas ir pušu ieguldījums; e) pagaidu izmitināšana , kas ITER organizācijai vajadzīga ITER īstenošanas vietā vai tās tuvumā, kamēr ITER organizācijas galīgās ēkas un iekārtas nav gatavas izmantošanai; f) elektroapgāde — tādas elektroapgādes ierīkošana un uzturēšana līdz īstenošanas vietas robežai, kas var nodrošināt līdz 500 MW lielus elektriskos impulsus, kā arī spēj pastāvīgi saņemt no elektrotīkla 120 MW elektrisko strāvu bez pārtraukumiem savienojuma zuduma gadījumā; g) ūdens dzesēšanas sistēma vidēji 450 MW (termiskas) enerģijas izkliedēšanai apkārtējā vidē un h) savienojums ar datortīklu un telekomunikāciju līnijām ar lielu jaudu. 5. pants Pakalpojumi Papildus šā pielikuma 4. pantā minētajam saskaņā ar Nolīgumu par īstenošanas vietas atbalstu uzņēmējpuse uz sava rēķina vai par maksu, kas ir pamatota, nodrošina tādus tehniskus, administratīvus un vispārējus pakalpojumus, kurus pieprasa ITER organizācija. Šie pakalpojumi ir arī šādi: a) palīgpersonāls papildus personālam, ko uzņēmējpuse piešķīrusi ITER organizācijai atbilstīgi šā nolīguma 8. pantam; b) iekārtas medicīnas dienestiem; c) neatliekamās palīdzības pakalpojumi; d) drošības signalizācijas sistēma un tās iekārtas; e) kafetērija; f) atbalsts licencēšanai; g) atbalsts drošības vadībai; h) atbalsts valodu kursiem; i) pakalpojumi to radioaktīvo atkritumu apsaimniekošanai un apglabāšanai, kas rodas ITER darbībās; j) pārcelšanas un nometināšanas atbalsts; k) pārvadāšanas pakalpojumi ar autobusu uz darbu un atpakaļ; l) atpūtas, sociālās un labklājības iespējas; m) komunālie pakalpojumi; n) bibliotēkas un multivides pakalpojumi; o) vides monitorings, tostarp radioaktīvā starojuma kontrole, un p) īstenošanas vietas uzkopšanas pakalpojumi (atkritumu savākšana, tīrīšana un dārzkopība). 6. pants Izglītība Uzņēmējpuse uz sava rēķina dibina starptautisku skolu darbinieku bērnu izglītošanai un nodrošina pirmsuniversitātes izglītību atbilstīgi starptautiskai mācību pamatprogrammai, ko izstrādā, apspriežoties ar neuzņēmējpušu izglītības iestādēm, un sekmē programmas papildināšanu ar elementiem, kuri raksturīgi neuzņēmējpusēm un kurus šis puses atbalsta. Neuzņēmējpuses dara visu iespējamo, lai attiecīgās to iestādes palīdzētu izveidot skolu un akreditēt tās mācību programmu. Padomes lēmuma projekta II pielikums Galīgais projekts Vienošanās uz laiku piemērot Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai 1. pants Visas šīs vienošanās puses ir parakstījušas Eiropas Atomenerģijas kopienas (še turpmāk — „ EURATOM ”), Ķīnas Tautas Republikas valdības, Indijas Republikas valdības, Japānas valdības, Korejas Republikas valdības, Krievijas Federācijas valdības un Amerikas Savienoto Valstu valdības Nolīgumu par ITER Starptautiskās kodolsintēzes enerģijas organizācijas izveidi kopīgai ITER projekta īstenošanai (še turpmāk — „ ITER nolīgums”). 2. pants Atbilstīgi ITER nolīguma noteikumiem nolīgums stāsies spēkā trīsdesmitajā dienā pēc tam, kad tā ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas instrumentus būs deponējusi Ķīnas Tautas Republikas, EURATOM , Indijas Republika, Japāna, Korejas Republika, Krievijas Federācija un Amerikas Savienotās Valstis. 3. pants Šīs vienošanās puses vēlas iespējami pilnīgāk turpināt ITER nolīgumā paredzēto sadarbību pēc tam, kad katra no pusēm būs pabeigusi visas vietējās darbības, kas jāveic pirms ITER nolīguma ratifikācijas, pieņemšanas vai apstiprināšanas. 4. pants Tādēļ šīs vienošanās puses apņemas atbilstīgi to tiesību aktiem iespējami rūpīgi ievērot ITER nolīguma noteikumus līdz tas stājas spēkā. 5. pants Puse var atkāpties no šīs vienošanās, 120 dienas iepriekš rakstiski paziņojot par to pārējām pusēm. 6. pants Šī vienošanās stāsies spēkā pēc parakstīšanas. [vieta], [datums]. Padomes lēmuma projekta III pielikums PROJEKTA GALĪGĀ REDAKCIJA NOLĪGUMS PAR ITER STARPTAUTISKĀS KODOLTERMISKĀS ENERĢIJAS ORGANIZĀCIJAS PRIVILĒĢIJĀM UN NEAIZSKARAMĪBU ITER PROJEKTA KOPĪGAI ĪSTENOŠANAI Eiropas Atomenerģijas kopiena (turpmāk — EURATOM), Ķīnas Tautas Republikas valdība, Indijas Republikas valdība, Japānas valdība, Korejas Republikas valdība un Krievijas Federācijas valdība (turpmāk — nolīguma puses), TĀ KĀ Nolīguma par ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācijas izveidi ITER projekta kopīgai īstenošanai (turpmāk — ITER nolīgums) 12. pantā paredzēts, ka nolīguma puses nodrošina privilēģijas un neaizskaramību; TĀ KĀ šā nolīguma mērķis ir noteikts nolīguma pusēm šādu privilēģiju un neaizskaramības saturu un darbības jomu saskaņā ar ITER nolīguma 12. pantu; TĀ KĀ nolīguma puses apstiprinājušas savu nodomu slēgt nolīgumu ministru ITER tikšanās laikā, kas notiks 2006. gada 24. maijā Briselē, IR PANĀKUŠAS ŠĀDU VIENOŠANOS. 1. pants 1. Saskaņā ar ITER nolīguma 5. pantu ITER Starptautiskās kodoltermiskās enerģijas organizācija (turpmāk — ITER organizācija) ir starptautiski atzīta juridiska persona, kas var arī slēgt nolīgumus ar valstīm un/vai starptautiskām organizācijām. 2. ITER organizācija ir juridiska persona, un savu locekļu teritorijās tai ir vajadzīgā juridiska rīcībspēja arī: a) slēgt līgumus; b) iegādāties, turēt un pārdot īpašumu; c) iegūt licences un d) uzsākt tiesvedību. 2. pants ITER organizācijas ēkas un telpas ir neaizskaramas. 3. pants ITER organizācijas arhīvi un dokumenti ir neaizskarami. 4. pants 1. ITER organizācijai ir jurisdikcijas un izpildvaras neaizskaramība, izņemot: a) ja tā konkrētā gadījumā nepārprotami atteikusies no šādas neaizskaramības; b) attiecībā uz trešās personas izvirzītu civilprasību par kaitējumu negadījuma rezultātā, ko izraisījis ITER organizācijai piederošs vai tās vārdā vadīts mehāniskais transporta līdzeklis, vai attiecībā uz ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumu, kurā iesaistīts šāds mehāniskais transporta līdzeklis; c) attiecībā uz arbitrāžas soda piedziņu, kas piespriests saskaņā ar 23. pantu un d) attiecībā uz algas arestu, ko piedzen saistībā ar parādu no kāda ITER organizācijas darbinieka, ja šādu arestu izraisījis galīgs un izpildāms tiesas lēmums saskaņā ar izpildes teritorijā pastāvošajiem noteikumiem. 2. Lai kur atrastos ITER organizācijas īpašums un aktīvi, tie ir neaizskarami visu veidu rekvizēšanai, konfiscēšanai, ekspropriēšanai un mantas arestēšanai, izņemot: a) ja ITER organizācija konkrētā gadījumā nepārprotami atteikusies no šādas neaizskaramības; b) attiecībā uz 1. punkta b) apakšpunktā minēto civilprasību un c) attiecībā uz tādu arbitrāžas soda piedziņu, kas piespriests saskaņā ar 23. pantu. 3. ITER organizācija ir neaizskarama visu veidu administratīviem vai provizoriskiem tiesiskiem spaidiem, izņemot, ja tā konkrētā gadījumā nepārprotami atteikusies no šādas neaizskaramības un ciktāl tas nepieciešams saistībā ar vai attiecībā uz: a) negadījuma, ko izraisījis ITER organizācijai piederošs vai tās vārdā vadīts mehāniskais transporta līdzeklis, novēršanu un izmeklēšanu un b) tādu arbitrāžas soda piedziņu, kas piespriests saskaņā ar 23. pantu. 5. pants 1. Veicot savas oficiālos darbības, ITER organizācija, tās īpašums un ienākumi ir atbrīvoti no tiešiem nodokļiem. 2. JA ITER organizācija vai tās vārdā pērk vai izmanto preces vai pakalpojumus, kuri noteikti nepieciešami ITER organizācijai tās oficiālo darbību veikšanai, un ja šādu preces un pakalpojumi tiek pirkti vai izmantoti ITER organizācijas vārdā, un šādu preču vai pakalpojumu cenā iekļauti nodokļi vai nodevas, nolīguma puse, ja iespējams, veic atbilstīgus pasākumus, lai vai nu piešķirtu atbrīvojumu no šādiem nodokļiem vai nodevām, vai arī nodrošinātu to atmaksu. 6. pants 1. Preces, ko ITER organizācija vai tās vārdā importē vai eksportē tās oficiālajām darbībām, atbrīvo no visām nodevām un nodokļiem. Preces, ko ITER organizācija importē vai eksportē savām oficiālajām darbībām, atbrīvo no aizliegumiem un ierobežojumiem, kuri attiecas uz importu un eksportu, ja vien šādi aizliegumi vai ierobežojumi nav saskaņā ar ITER nolīguma 14. un 20. pantā minētajiem tiesību aktiem, noteikumiem un politiku. 2. Preces, kurām piemērots 5. pantā minētais atbrīvojums vai kuras importē saskaņā ar 1. punktu, nevar pārdot vai atdot, ja vien tas nav saskaņā ar nosacījumiem, kurus noteikušas atbrīvojumu piešķīrušās nolīguma puses. 7. pants 1. Attiecībā uz 5. un 6. pantu ITER organizācijas oficiālās darbības ietver tās administratīvos pasākumus, tostarp darbību saistībā ar tās izveidoto sociālā nodrošinājuma shēmu un darbības, ko tā veic ITER nolīgumā definētā ITER organizācijas mērķa sasniegšanai. 2. Noteikumus, kas ietverti 5. un 6. pantā, nepiemēro nodokļiem un nodevām, kuri ir tikai maksa par komunālajiem pakalpojumiem. 8. pants Atbrīvojums, kas noteikts 5. un 6. pantā, netiek piešķirts precēm, kuras pērk vai importē, vai pakalpojumiem, kurus sniedz ITER organizācijas darbinieku personiskajam labumam. 9. pants Neskarot ITER nolīguma 14. un 20. pantā minētos tiesību aktus, noteikumus un politiku, nekādi ierobežojumi netiek piemēroti publikāciju vai citu informatīvo materiālu apritei, kurus sūta vai saņem ITER organizācija. 10. pants 1. ITER organizācija var saņemt un turēt visu veidu naudas līdzekļus, valūtu, skaidru naudu vai vērtspapīrus; tā var tos brīvi pārdot ikvienam ITER nolīgumā paredzētam mērķim un turēt kontus ikvienā valūtā, ciktāl tas nepieciešams tās pienākumu pildīšanai. 2. Īstenojot savas 1. punktā minētās tiesības, ITER organizācija pievērš vajadzīgo vērību tam, kā to pārstāv tās locekļi, ciktāl uzskata, ka šādu pārstāvību var īstenot, nekaitējot ITER organizācijas interesēm. 11. pants 1. Attiecībā uz ITER organizācijas oficiālo saziņu un visu dokumentu nosūtīšanu pret ITER organizāciju nodrošina tikpat labvēlīgu attieksmi, kādu katra nolīguma puse nodrošina pret citām starptautiskajām organizācijām. 2. ITER organizācijas oficiālajai saziņai nepiemēro nekādu cenzūru, un tas attiecas uz ikvienu saziņas veidu. 12. pants Nolīguma puses veic visus nepieciešamos pasākumus, lai atvieglotu ITER organizācijas darbinieku iebraukšanu, uzturēšanos vai izbraukšanu no to teritorijām. 13. pants 1. Pildot savas pārstāvju funkcijas un ceļā uz un atceļā no ITER organizācijas sasauktām sanāksmēm nolīguma pušu pārstāvjiem ir šādas privilēģijas un neaizskaramība: a) viņi ir neaizskarami arestam un aizturēšanai, personiskās bagāžas konfiscēšanai; b) viņi ir neaizskarami jurisdikcijai pat pēc misijas termiņa beigām, un tas attiecas uz darbībām, tajā skaitā mutiski izteiktiem un rakstītiem vārdiem, kas veiktas, pildot savas funkcijas; tomēr šādu neaizskaramību nepiemēro, ja nolīguma puses pārstāvis izdarījis ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumu vai ja kaitējums nodarīts ar šādai personai piederošu vai tās vadītu mehānisko transporta līdzekli; c) viņu oficiālie papīri un dokumenti ir neaizskarami; d) viņiem ir tiesības saņemt dokumentus vai saraksti, ko piegādā īpašs kurjers vai aizzīmogotā somā; e) šīs personas un viņu dzīvesbiedri ir atbrīvoti no pasākumiem, kas ierobežo imigrāciju, un no reģistrācijas formalitātēm, kas paredzētas ārvalstniekiem; f) viņiem ir tādas pašas iespējas valūtas un valūtas maiņas kontroles jautājumos, kādas tiek piešķirtas ārvalstu valdību pārstāvjiem, dodoties pagaidu oficiālās misijās; g) viņiem ir tādas pašas muitas iespējas attiecībā uz personisko bagāžu, kādas tiek piešķirtas diplomātiskajiem aģentiem. 2. Privilēģijas un neaizskaramība nolīguma pušu pārstāvjiem tiek piešķirtas nevis to personiskajam labumam, bet lai nodrošinātu to pilnīgu neatkarību, veicot savas ar ITER organizāciju saistītās funkcijas. Saskaņā ar ITER organizācijas nolīguma 12. pantu katra nolīguma puse atsakās no savu pārstāvju neaizskaramības, ja tā uzskata, ka neaizskaramības saglabāšana traucētu tiesas darbu un ka no neaizskaramības var atteikties, nenonākot pretrunā ar mērķi, kādam neaizskaramība piešķirta. 14. pants