TICAMĪBAS DEKLARĀCIJA, KO PALĀTA SAGATAVOJUSI EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI – NEATKARĪGĀ REVIDENTA ZIŅOJUMS

Pārskatu ticamība

Pārskatiem pakārtoto darījumu likumība un pareizība

Ieņēmumi

Saistības

Maksājumi

2013. gada 5. septembrī

Priekšsēdētājs Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

Eiropas Revīzijas palāta 12, rue Alcide De Gasperi, 1615 Luxembourg, LUKSEMBURGA

PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

1.1. Šajā gada pārskata nodaļā — izklāstīts Palātas sagatavotās ticamības deklarācijas konteksts un sniegts ticamības deklarācijas pamatā esošo revīzijas konstatējumu un secinājumu apkopojums un analīze, — paskaidrots, kā Palāta veic pareizības un pārskatu ticamības revīziju (sk. 1.1. pielikumu ), — izklāstīti pasākumi, kurus Komisija veica saistībā ar Palātas iepriekšējos gada pārskatos sniegtajiem apsvērumiem un ieteikumiem par pārskatu ticamību (sk. 1.2. pielikumu ).

1.2. Revīzijas palāta iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī par pakārtoto darījumu pareizību. Palāta papildina šo deklarāciju ar īpašiem izvērtējumiem par katru no galvenajām ES darbības jomām (4). Šo īpašo izvērtējumu loma nav tāda pati kā revīzijas atzinumam; to galvenais uzdevums ir iepazīstināt budžeta izpildes apstiprinātājiestādes un citas ieinteresētās personas ar politikas grupām nozīmīgiem jautājumiem. Katra īpašā izvērtējuma secinājumi ir balstīti uz visaptverošiem revīzijas pierādījumiem, kas apkopoti politikas grupas līmenī.

1.3. Mērķis darbam, kas attiecas uz Eiropas Savienības pārskatu ticamību, ir iegūt pietiekamus un atbilstošus pierādījumus, lai secinātu, cik lielā mērā ieņēmumi, izdevumi, aktīvi un pasīvi ir pienācīgi reģistrēti un vai konsolidētie pārskati (sk. izvilkumu 1.3. pielikumā ) sniedz pienācīgu priekšstatu par finanšu stāvokli 2012. gada 31. decembrī, kā arī par ieņēmumiem, izdevumiem un naudas plūsmām minētajā datumā noslēgtajā finanšu gadā (sk. 1.9. un 1.10. punktu).

1.4. Ar 2012. gada konsolidētajiem pārskatiem pakārtoto darījumu pareizību saistītā darba mērķis ir iegūt pietiekamus un piemērotus pierādījumus, uz kuru pamata secināt, vai šie darījumi atbilst attiecīgajām regulām vai līgumu noteikumiem un vai tie ir pareizi aprēķināti (rezultātu kopsavilkumu sk. 1.11.–1.35. punktā un sīkāku informāciju sk. 2.–9. nodaļā).

1.5. Mērķis darbam, kas attiecas uz Komisijas dienestu gada darbības pārskatu un attiecīgā kopsavilkuma pārskata pārbaudi, ir novērtēt, cik lielā mērā tie sniedz objektīvu novērtējumu par finanšu pārvaldības kvalitāti (tostarp atlikušo kļūdu līmeni) un tādējādi palīdz veidot priekšstatu par ES pārskatu ticamību un ieņēmumu un izdevumu pareizību (sk. 1.36.–1.45. punktu un attiecīgos apsvērumus iedaļās “Sistēmu efektivitāte” 2.–9. nodaļā).

ATTĪSTĪBA PALĀTAS PARAUGA ATLASES PIEEJĀ

1.6. Pieeja darījumu pareizības pārbaudei ir atjaunināta un saskaņota. Palātas darījumu paraugā tagad ir iekļauti tikai starpposma maksājumi, galīgie maksājumi un avansu noskaidrošana (maksājumi par izdevumiem). Darījumus politikas grupās “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās” (7. nodaļa) un “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika” (8. nodaļa) – tāpat, kā to jau darīja visās citās politikas grupās, – tagad pārbauda tajā posmā, kad ES līdzekļu galasaņēmēji ir veikuši pasākumus vai kad tiem ir radušās izmaksas un kad Komisija ir pieņēmusi, ka veiktie pasākumi vai radušās izmaksas attaisnoja maksājumu no ES budžeta. Tas atbilst Līgumā noteiktajam pienākumam Palātai pārbaudīt izdevumus, kad tie ir “radušies”. Neatkarīgi no šīs izmaiņas visi maksājumi, izņemot avansa maksājumus, ir pakļauti revīzijai gadā, kurā tie ir veikti. Tas ietver maksājumus, kuri izmantoti aktīvu pirkšanai (un tādējādi veido budžeta izdevumus, bet ne uzkrājumu izdevumus). Šīs attīstības ietekme ir iztirzāta 1.14. un 1.15. punktā un 1.1. grafikā . 1.6. Komisija norāda, ka, izmantojot Palātas jauno pieeju, tiek grozīta revidētās datu kopas definīcija. Lai gan Komisija atzīst Palātas jaunās pieejas priekšrocības, tā norāda, ka revidētā datu kopa vairs neattiecas tikai uz budžeta pārskatu pamatā esošajiem darījumiem. Tā vietā tiek iekļauti jauni vispārējo pārskatu darījumi, balstoties uz jēdzieniem, kuru izpratnei būtu nepieciešamas īpašas zināšanas grāmatvedības jomā. Komisija uzskata, ka Palātas jaunajai interpretācijai ir ievērojamas sekas (sk. atbildes par 1.7., 1.12., 1.14. un 1.19.–1.35. punktu). Tāpēc ir ļoti svarīgi, lai tiktu izmantoti saprotami paskaidrojumi, metodes un termini, kas ļautu ieinteresētajām personām izprast veiktās pārmaiņas un novērtēt to radīto ietekmi.

1.7. Šī parauga atlases pieeja saskan ar principiem, uz kuriem balstās uzkrājumu grāmatvedība (5). Šādas attīstības papildu priekšrocība ir tas, ka dalītās un nedalītās pārvaldības visas jomas tagad tiek aplūkotas salīdzināmi. Turklāt revidētās datu kopas no gada uz gadu būs stabilākas, jo būs novērsta avansa maksājumu svārstīgā līmeņa ietekme. Avansa maksājumi joprojām būs aptverti gan avansa maksājumu noskaidrošanas pareizības pārbaudē, gan ar pārskatu ticamību saistītajā darbā. 1.7. Komisija atzinīgi vērtē to, ka revīzijas tvērumā iekļauti iepriekšējos gados veiktie ieskaitītie avansa maksājumi. Tā uzskata, ka tas rada iespēju vairāk ņemt vērā daudzgadu korekciju mehānismu ietekmi. Finanšu regulas 32. pantā iekšējā kontrole definēta kā “proces[s], kurš piemērojams visos pārvaldības līmeņos un kura uzdevums ir nodrošināt pamatotu pārliecību, ka tiek sasniegti šādi mērķi: (. .) d) krāpšanas un pārkāpumu novēršana, atklāšana, labošana un turpmāki pasākumi”. Komisija uzmanīgi seko līdzi Palātas metodoloģijas attīstībai, ņemot vērā jebkādu potenciālu ietekmi uz aplēsto kļūdu īpatsvaru (sk. atbildi par 3.9. un 4.8. punktu).

IEPIRKUMS

1.8. Pēc plašas apspriešanās ar budžeta lēmējiestādēm Palāta ir arī saskaņojusi pieeju iepirkuma kļūdu uzskaitei. Iepriekš nopietnas kļūdas – kad tās bija pieļāvušas dalībvalstu iestādes vai starptautiskas organizācijas – uzskatīja par skaitļos izsakāmām kļūdām. Visas kļūdas, kuras bija pieļāvušas ES iestādes un struktūras, Palāta uzskaitīja kā skaitļos neizsakāmas kļūdas un tādējādi tās izslēdza no aplēstā kļūdu īpatsvara. Sākot ar 2012. gadu, visu struktūru pieļautās nopietnās kļūdas iepirkuma jomā uzskata par skaitļos izsakāmām kļūdām. Palāta tomēr nav piemērojusi savu pieeju ar atpakaļejošu datumu, lai aptvertu ES iestāžu un struktūru iepirkuma pasākumus, kas īstenoti pirms 2011. gada (6).

REVĪZIJAS KONSTATĒJUMI PAR 2012. FINANŠU GADU

Pārskatu ticamība

1.9. Palātas apsvērumi attiecas uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada konsolidētajiem pārskatiem, ko sagatavojis Komisijas galvenais grāmatvedis un apstiprinājusi Komisija, kā to nosaka Finanšu regula (7), un ko Palāta kopā ar galvenā grāmatveža apliecinājuma vēstuli saņēma 2013. gada 29. jūlijā. Konsolidētajos pārskatos ietilpst a) konsolidētie finanšu pārskati, kuros iekļauta bilance (tajā ir norādīti aktīvi un pasīvi gada beigās), finanšu rezultāta pārskats (tajā norādīti gada ieņēmumi un izdevumi), naudas plūsmas tabula (tajā atspoguļots, kā izmaiņas kontos ietekmē naudu un tās ekvivalentus) un tīro aktīvu izmaiņu pārskats, kā arī attiecīgie paskaidrojumi; b) konsolidētie pārskati par budžeta izpildi, kuros atspoguļoti gada ieņēmumi un izdevumi, kā arī attiecīgie paskaidrojumi.

1.10. Palātas veiktajā revīzijā par 2012. gada konsolidētajiem pārskatiem konstatēts, ka tajos nav sniegtas būtiski nepareizas ziņas (sk. arī 1.2. pielikumu ).

Kopsavilkums par ticamības deklarāciju pamatojošajiem īpašajiem izvērtējumiem un revīzijas rezultātiem

1.11. Palāta sniedz īpašos izvērtējumus par ieņēmumiem 2. nodaļā un par izdevumiem – 3.–9. nodaļā (sk. 1.1. tabulu ).

1.1. tabula. Revidētie darījumi gada pārskata 3.–9. nodaļai (miljonos EUR) Gada pārskata nodaļas 2012. gadā veiktie maksājumi (49) 2012. gadā revidētie darījumi (A) (B) 3. nodaļa Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts 44 545 44 546 4. nodaļa Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība 14 778 14 994 5. nodaļa Reģionālā politika, enerģētika un transports 39 853 40 735 6. nodaļa Nodarbinātība un sociālās lietas 11 606 13 404 7. nodaļa Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās 6 109 6 616 8. nodaļa Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika 11 740 10 667 9. nodaļa Administratīvie un citi izdevumi (49) (50) 10 052 9 985 Pavisam kopā 138 683 140 947 2012. gadā revidētajos darījumos (B) ietilpst 2012. gadā veiktie maksājumi (A), izņemot 2012. gadā veiktos avansa maksājumus(14 519 miljoni EUR) un iekļaujot 2012. gadā ieskaitītos avansa maksājumus (16 783 miljoni EUR).

1.12. Revīzijas rezultāti par 2012. gadu liecina, ka ieņēmumos (139 541 miljons EUR) un darījumos politikas grupā “Administratīvie un citi izdevumi” (9 985 miljoni EUR) kļūdu līmenis nebija būtisks un ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas bija efektīvas (sk. 1.2. tabulu un 2.40.–2.42. un 9.17. punktu). Visās politikas grupās, kas aptver pamatdarbības izdevumus, kļūdu līmenis bija būtisks (sk. 3.35., 4.42., 5.62., 5.63., 6.39., 6.40., 7.25., 7.26., 8.39. un 8.40. punktu). Saistībās kļūdu līmenis nebija būtisks. 1.12. Komisijai ir saistoša Finanšu regula, kuras 32. panta 2. punkta e) apakšpunktā paredzēts, ka tās iekšējās kontroles sistēmai cita starpā jānodrošina “tādu risku pienācīga pārvaldība, kuri saistīti ar pamatā esošo darījumu likumību un pareizību, ņemot vērā programmu daudzgadu iezīmes, kā arī attiecīgo maksājumu veidu”. Komisija turpinās pildīt savu uzraudzības funkciju, īpaši ieviešot finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu tādā līmenī, kas ir atbilstošs konstatēto pārkāpumu un trūkumu līmenim. Ņemot vērā tiesisko regulējumu Savienības finanšu interešu aizsardzībai un saistīto procedūru sarežģītību, ir neizbēgami, ka daudzās jomās kļūdas tiek novērstas tikai vairākus gadus pēc to rašanās. Tāpēc Komisija uzskata, ka Palātas gada reprezentatīvais kļūdu īpatsvars aplūkojams šādā kontekstā. Tieši tāpēc Komisija pati parasti izmanto atlikušo kļūdu īpatsvaru, kurā ņem vērā finanšu korekcijas un atgūtās summas daudzgadu īstenošanas perioda laikā, tostarp dažos turpmākajos gados. Novērtējot aplēsto kļūdu īpatsvaru 2012. gadā, Komisija papildus ņem vērā ietekmi, kādu gada ietvaros rada vienotas likmes korekcijas un kas tiek izslēgta no Palātas aplēstā kļūdu īpatsvara. Komisija uzskata, ka atlikušo kļūdu īpatsvars sniedz patiesu norādi par apjomu, kādā ES budžetu joprojām ietekmē izdevumi, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus pēc pārraudzības un kontroles sistēmu ieviešanas.

1.2. tabula. Kopsavilkums par 2012. gada konstatējumiem attiecībā uz darījumu pareizību Gada pārskata nodaļas Revidētie darījumi (miljonos EUR) Pārbaudīto pārraudzības un kontroles sistēmu novērtējums (51) Iespējamākais kļūdu īpatsvars (%) Ticamības intervāls (%) Kļūdu biežums (52) (%) Revīzijas secinājumi Iespējamākais kļūdu īpatsvars 2011. gadā (%) salīdzinājumam (55) Zemākais kļūdu līmenis Augstākais kļūdu līmenis Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts 44 546 Daļēji efektīvas 3,8 1,7 5,9 41 Būtisks kļūdu līmenis 2,9 Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība 14 994 Daļēji efektīvas 7,9 4,5 11,3 63 Būtisks kļūdu līmenis 7,7 Reģionālā politika, enerģētika un transports 40 735 Daļēji efektīvas 6,8 3,7 9,9 49 Būtisks kļūdu līmenis 6,0 Nodarbinātība un sociālās lietas 13 404 Daļēji efektīvas 3,2 1,3 5,1 35 Būtisks kļūdu līmenis 2,2 Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās 6 616 Daļēji efektīvas 3,3 (53) 1,4 5,2 23 Būtisks kļūdu līmenis 1,1 (53) Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika 10 667 Daļēji efektīvas 3,9 (54) 1,8 6,0 49 Būtisks kļūdu līmenis 3,0 (54) Administratīvie un citi izdevumi 9 985 Efektīvas 0 — — 1 Nebūtisks kļūdu līmenis 0,1 Maksājumi par izdevumiem kopā 140 947 Daļēji efektīvas 4,8 (55) 3,6 6,0 38 Būtisks kļūdu līmenis 3,9 (55) Ieņēmumi 139 541 (56) Efektīvas 0 — — 0 Nebūtisks kļūdu līmenis 0,8

1.13. Palāta secina, ka maksājumos par izdevumiem kopumā bija būtisks kļūdu līmenis un ka pārbaudītās pārraudzības un kontroles sistēmas, ko piemēroja maksājumiem par izdevumiem, kopumā bija daļēji efektīvas (sk. 1.2. tabulu ). 1.13. Komisija atzīst, ka sistēmas ir daļēji efektīvas, kā to parāda Palātas aplēstais kļūdu īpatsvars galasaņēmēju līmenī. Pārraudzības un kontroles sistēmu izmantošanas rezultātā Komisija 2012. gadā ir veikusi finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu 4 419 miljonu euro apmērā, kas atbilst 3,2 % salīdzinājumā ar veiktajiem maksājumiem (sk. 1.1. tabulu). Turpmāk ir parādīts skaitļu sadalījums pa politikas jomām: — 3. nodaļa “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 771 miljona euro apmērā (1,7 % no veiktajiem maksājumiem), — 4. nodaļa “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 258 miljonu euro apmērā (1,7 % no veiktajiem maksājumiem), — 5. nodaļa “Reģionālā politika, enerģētika un transports”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 2 719 miljonu euro apmērā (6,8 % no veiktajiem maksājumiem), — 6. nodaļa “Nodarbinātība un sociālās lietas”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 442 miljonu euro apmērā (3,8 % no veiktajiem maksājumiem), — 7. nodaļa “Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 99 miljonu euro apmērā (1,6 % no veiktajiem maksājumiem), — 8. nodaļa “Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 120 miljonu euro apmērā (1 % no veiktajiem maksājumiem) un — 9. nodaļa “Administratīvie un citi izdevumi”: finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana 9 miljonu euro apmērā (neattiecas uz veiktajiem maksājumiem). Tas nenozīmē, ka visas atgūtās summas un finanšu korekcijas, kas veiktas T gadā, var atskaitīt no kļūdām T gadā. Taču tas paredz, ka, novērtējot, vai kopējā iekšējās kontroles sistēma efektīvi aizsargā ES budžetu daudzgadu perspektīvā, jāņem vērā gan kļūdu īpatsvars, gan līdzekļu atgūšana / finanšu korekcijas.

Revīzijas rezultātu analīze

1.14. Šā gada rezultāti parāda kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara pieaugumu. Iespējamākais kļūdu īpatsvars maksājumos kopumā ir pieaudzis no 3,9 % līdz 4,8 %. Šo pieaugumu veicināja visas pamatdarbības izdevumu jomas, bet “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” (4. nodaļa) joprojām ir politikas grupa, kurā ir visvairāk kļūdu. 1.14. Komisijas novērtējums ir līdzīgs Palātas secinājumam attiecībā uz praktiski visiem darījumiem, kas iekļauti dažādos revīzijas paraugos. Taču Komisija norāda, ka Palāta, aprēķinot kļūdu īpatsvaru, nav ņēmusi vērā vienotas likmes finanšu korekcijas, kas īstenotas programmas līmenī finanšu gada ietvaros (sk. 1.2. izcēlumu un 6.39. punkta a) apakšpunktu) – sk. arī 5.26., 5.33. un 5.62. punktu). Tādējādi Komisija lēš, ka kopējais kļūdu īpatsvars attiecībā uz ES konsolidēto pārskatu pamatā esošajiem darījumiem kopumā atbilst Palātas minētajiem kļūdu īpatsvariem par pēdējiem trim gadiem. Tas ir saistīts ar pastiprinātiem kontroles noteikumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodam un ar tās stingro politiku attiecībā uz pārtraukšanu / apturēšanu / finanšu korekcijām / līdzekļu atgūšanu, ja tiek konstatēti trūkumi.

1.15. Iespējamākā kļūdu īpatsvara izmaiņas, kas saistītas ar attīstību Palātas parauga atlases pieejā (sk. 1.6. un 1.7. punktu), nepārsniedz 0,3 procentpunktus. Izmantotās pieejas izmaiņas ir galvenais acīmredzamais iemesls, kāpēc ir pieaudzis aplēstais kļūdu īpatsvars 7. nodaļā (“Ārējās attiecības, atbalsts un paplašināšanās”) un 8. nodaļā (“Pētniecība un citu iekšējo nozaru politika”). 1.15. Sk. atbildi par 1.6. un 1.7. punktu.

1.16. Palāta ir aprēķinājusi, ka aplēstais kļūdu īpatsvars dalītas pārvaldības izdevumiem kopumā ir 5,3 %, bet visu citu veidu pamatdarbības izdevumiem (8) – 4,3 %. 1.16. Komisija norāda, ka Palātas aplēstais kļūdu īpatsvars attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem, ko tieši pārvalda Eiropas institūcijas (10 miljardi euro 2012. gadā), ir 0 % (sk. 9. nodaļas 9.8. punktu).

1.17. Kļūdu veidu analīze dažādās politikas grupās liecina, ka attiecināmības kļūdas veido vairāk nekā divas trešdaļas no kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara: publiskā iepirkuma noteikumu smagi pārkāpumi (1,4 procentpunkti), pilnībā neattiecināmi projekti/pasākumi vai saņēmēji (1,1 procentpunkts), izmaksu deklarācijās iekļautas neattiecināmas izmaksas (1,0 procentpunkti) un nepareizi deklarēta lauksaimniecības zemes platība (0,8 procentpunkti) (sk. 1.2. grafiku ). 1.17. Dalītās pārvaldības kontekstā Komisija ir veikusi vērā ņemamu darbu, lai nodrošinātu, ka attiecināmības prasības tiek stingri ievērotas un publiskā iepirkuma noteikumi tiek pareizi piemēroti. Tās ietver gan preventīvas darbības, piemēram, stingru politiku attiecībā uz maksājumu pārtraukšanu un apturēšanu, gan koriģējošas darbības (sk. 5.33. punkta otro un trešo daļu attiecībā uz kohēzijas politiku).

1.18. Kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara sadalījums nodaļās rāda, ka “Reģionālā politika, enerģētika un transports” (5. nodaļa) veido vairāk nekā divas piektdaļas no kopējā aplēstā kļūdu īpatsvara, “Lauksaimniecība: tirgus un tiešais atbalsts” (3. nodaļa) veido ceturto daļu, bet “Lauku attīstība, vide, zivsaimniecība un veselība” (4. nodaļa) – vairāk nekā sesto daļu (sk. 1.3. grafiku ). 1.18. Sk. atbildes par 1.14. punktu.

Līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju ņemšana vērā

1.19. Finanšu korekcijas, par kurām ziņoja, ka tās ir piemērotas (9), 2012. gadā bija 3,7 miljardi EUR – vairāk nekā trīskārša summa, salīdzinot ar 2011. gadu (1,1 miljards EUR). Atgūtās summas saglabājās praktiski nemainīgas 678 miljonu EUR līmenī (2011. gadā – 733 miljoni EUR) (10). Vairākums 2012. gada korekciju attiecas uz 2000.–2006. gada plānošanas periodu. Šajā gada pārskata iedaļā apskatīti finanšu korekciju piemērošanas un līdzekļu atgūšanas mehānismi un tas, kā Palāta ņem vērā līdzekļu atgūšanas un finanšu korekciju ietekmi. Palāta pastāvīgi pārskata finanšu korekciju ietekmi (11). Pieeja, kas ievērota 2012. gadā, saskan ar 2009. gadā izklāstīto pieeju. 1.19.–1.35. Komisija atzinīgi vērtē iepriekšējos gados veikto ieskaitīto avansa maksājumu iekļaušanu jaunajā paraugu atlases pieejā. Tā uzskata, ka tas ļauj vairāk ņemt vērā ietekmi, kādu rada daudzgadu korekciju mehānismi, kas minēti Finanšu regulas 59. un 80. pantā (sk. 1.22. un 1.24. punktu). Komisija turpinās pildīt savu uzraudzības funkciju, īpaši ieviešot finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu tādā līmenī, kas ir atbilstošs konstatēto pārkāpumu un trūkumu līmenim. Ņemot vērā tiesisko regulējumu Savienības finanšu interešu aizsardzībai un saistīto procedūru sarežģītību, ir neizbēgami, ka daudzās jomās kļūdas tiek novērstas tikai vairākus gadus pēc to rašanās. Tāpēc Komisija uzskata, ka Palātas gada reprezentatīvais kļūdu īpatsvars aplūkojams šādā kontekstā.

Sarežģītie mehānismi finanšu korekciju un atgūšanas veikšanai

1.20. Lai samazinātu kļūdu risku, pirms Komisija ir pieņēmusi saņēmēju ziņotos izdevumus, Komisija un dalībvalstis var izmantot vairākus mehānismus. Starp šiem mehānismiem ir kontroles sistēmu apstiprināšana; maksājumu pieprasījumu administratīvās pārbaudes; apmeklējumi uz vietas (piemēram, lauku saimniecību pārbaudes); neatkarīgas struktūras veikta attiecināmo izmaksu apliecināšana; maksājumu dalībvalstīm pārtraukšana vai apturēšana.

1.21. Kad samaksa ir veikta un līdzekļu izlietojums pieņemts, gan Komisija, gan dalībvalstis var veikt kontroles sistēmu darbības un deklarēto izdevumu ex post pārbaudes. To finansiālās sekas var izpausties divējādi: līdzekļu atgūšana no saņēmējiem un finanšu korekciju piemērošana dalībvalstu iestādēm. 1.21. Finanšu korekcijas neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma atgūt nepamatotus maksājumus no saņēmējiem, kad vien tas ir iespējams un izmaksu ziņā efektīvi. Papildus Palātas minētajām finansiālajām sekām dažās politikas jomās dalībvalstis arī var veikt korekcijas, atskaitot neattiecināmos izdevumus no secīga maksājuma pieprasījuma un atkārtoti izmantojot šādi atbrīvotus līdzekļus citiem attiecināmiem projektiem. Šādos gadījumos koriģēto summu atgūšana no saņēmējiem ir valsts ziņā, jo ES budžets ir aizsargāts un uz to vairs neattiecas nepareizās summas.

Kas ir līdzekļu atgūšana

1.22. Līdzekļu atgūšanu veic gan dalībvalstu iestādes (dalītas pārvaldības izdevumiem), gan Komisija (jomās, kurās tā viena pati ir atbildīga par izdevumu pārvaldību, piemēram, pētniecībā un lielā daļā ārējo tēriņu). Līdzekļu atgūšana nozīmē to, ka saņēmējs atmaksā visus saņemtos līdzekļus vai to daļu struktūrai, kas veica sākotnējo maksājumu. Lielākajā daļā budžeta jomu šie līdzekļi kļūst pieejami izmaksai citiem saņēmējiem (12). 1.22. Atbilstīgi Finanšu regulai atbildība par līdzekļu atgūšanu, īpaši attiecībā uz dalīto pārvaldību, gulstas uz dalībvalstīm: — 59. panta 2. punkts: “(. .) Lai aizsargātu Savienības finanšu intereses, dalībvalstis, ievērojot proporcionalitātes principu un saskaņā ar šo pantu un attiecīgajiem nozares noteikumiem, veic ex ante un ex post kontroli, tostarp attiecīgā gadījumā pārbaudes uz vietas, veicot darījumu pārbaudes izlases kārtā un/vai balstoties uz risku. Tās arī veic nepareizi izmaksāto līdzekļu atgūšanu un vajadzības gadījumā šajā sakarā uzsāk tiesvedību.” — 80. panta 3. punkts: “Par kontroļu un revīziju veikšanu, kā arī par nepamatoti izmaksātu summu atgūšanu, kā paredzēts nozaru noteikumos, pirmkārt ir atbildīgas dalībvalstis. Ja dalībvalstis konstatē un labo pārkāpumus uz sava rēķina, Komisija tās atbrīvo no finanšu korekcijām, kas saistītas ar attiecīgajiem pārkāpumiem.”

Kas ir finanšu korekcijas un kā tās darbojas

1.23. Attiecībā uz dalītas pārvaldības izdevumiem Komisija var ierosināt finanšu korekcijas, ja ir konstatēti nopietni trūkumi vai ja dalībvalsts nav pienācīgi pildījusi pienākumus atklāt un koriģēt nepareizus izdevumus.

1.24. Problēmas, ar kurām nācās saskarties, bieži ir saistītas ar nepilnībām kontroles sistēmās vai ar programmas pārvaldību saistīto ES noteikumu neievērošanu, kurai ir bijusi finansiāla ietekme (t. i., atļauti neattiecināmi izdevumi). Finanšu korekcijas summu var aprēķināt, balstoties uz individuāli apskatītiem gadījumiem, balstoties uz pārbaudes rezultātu ekstrapolāciju vai – ja nav iespējams izmantot vienu no šīm divām metodēm – piemērojot vienotas likmes korekciju.

Kā finanšu korekcijas ietekmē dalībvalsti

1.25. Finanšu korekciju ietekme uz dalībvalsti ir atkarīga (13) no piemērojamās regulatīvās kārtības. 1.25. Komisija norāda, ka Palāta nejautā, kā finanšu korekcijas ietekmē ES budžetu. Finanšu regulas 80. panta 4. punkts paredz: “Komisija dalībvalstīm piemēro finanšu korekcijas, lai no Savienības finansējuma izslēgtu izdevumus, kas radušies, pārkāpjot piemērojamos tiesību aktus. Komisija finanšu korekcijas veic, pamatojoties uz konstatētajām nepamatoti izlietotajām summām un finanšu ietekmi uz budžetu. Ja šādas summas nevar precīzi noteikt, Komisija var piemērot ekstrapolētu korekciju vai fiksētas likmes korekciju saskaņā ar nozaru noteikumiem. Lemjot par finanšu korekcijas summu, Komisija ņem vērā piemērojamo tiesību aktu pārkāpumu būtību un nopietnību un finansiālo ietekmi uz budžetu, tostarp pārvaldības un kontroles sistēmu nepilnību gadījumā (. .).” Finanšu korekciju mērķis ir nevis sodīt dalībvalstis, bet gan nodrošināt budžeta aizsardzību (t. i., ka visi izdevumi, kas tiek attiecināti uz ES budžetu, ir pareizi), izslēdzot izdevumus, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus.

a) Lauksaimniecības gadījumā atbilstības lēmumu rezultātā piemēro finanšu korekcijas (4.26. punkta b) apakšpunkts), kuras īsteno, samazinot finansējumu attiecīgajai dalībvalstij (14).

b) Kohēzijas politikas gadījumā finanšu korekciju ietekme ir atkarīga no tā, vai dalībvalsts pieņem vai nepieņem Komisijas piedāvāto korekciju (15): i) ja dalībvalsts pieņem korekciju, tā ietur vai nu deklarētos izdevumus, kas attiecas uz tādu projektu grupu, kuros ir kļūdas, vai deklarēto izdevumu konkrētu elementu, vai summu, kas aprēķināta, balstoties uz pārbaudes rezultātu ekstrapolēšanu, vai arī vienotas likmes korekcijas summu. Šādā gadījumā attiecīgos līdzekļus var atkārtoti izmantot, lai finansētu citas attiecināmas darbības; ii) ja dalībvalsts nepieņem piedāvāto finanšu korekciju, Komisija var pieņemt oficiālu lēmumu un pati piemērot finanšu korekciju. Ar Komisijas lēmumu piemērotā finanšu korekcija nozīmē ES finansējuma neto samazinājumu attiecīgajai programmai un dalībvalstij. Aptuveni 1 % jeb 32 miljoni EUR 2012. gadā veikto finanšu korekciju ir piemērotas ar šādiem Komisijas lēmumiem. b) Komisija norāda, ka dalībvalstu līmenī finanšu korekciju ietekme vienmēr ir negatīva. i) Ja dalībvalsts pati pieņem finanšu korekciju, dalībvalstij ir jāaizstāj neattiecināmi izdevumi ar attiecināmām darbībām, lai nezaudētu ES līdzekļus. ii) Ja finanšu korekciju piemēro Komisija, tā ir neto korekcija un ir ES ieguldījuma finansiāls zaudējums. Abos gadījumos (1.25. punkta b) apakšpunkta i) un ii) punkts) dalībvalsts pati attiecina uz savu budžetu finansiālās sekas, kādas rada ES līdzfinansējuma zaudējums attiecībā uz izdevumiem, kas tiek uzskatīti par neattiecināmiem, ja vien tā nevar atgūt līdzekļus no atsevišķajiem saņēmējiem.

Kā finanšu korekcijas ietekmē saņēmēju

1.26. Lauksaimniecības gadījumā dalībvalstīm ir jāatgūst nepareizie izdevumi (16); ja Komisija piemēro finanšu korekcijas, tad no lauksaimniekiem un citiem saņēmējiem reti tiek prasīta atmaksa (17). 1.26. Komisija norāda, ka, pat ja dalībvalsts neatgūst līdzekļus no galasaņēmēja, finanšu korekcija dalībvalsts līmenī nozīmē ES budžeta aizsardzību. Izdevumus vairs nefinansē no ES budžeta – tie tiek finansēti no dalībvalsts budžeta.

1.27. Attiecībā uz kohēzijas politiku dalībvalstu iestādēm ir jāveic finanšu korekcijas saistībā ar projektos atklātajiem pārkāpumiem (18). Kā apskatīts turpmāk (1.2. un 1.3. izcēlumā), apmērs, kādā līdzekļi tiek atgūti no saņēmējiem, ievērojami svārstās. 1.27. Reglamentējošie noteikumi ļauj dalībvalstīm izvēlēties, vai par nepareizām uzskatītas summas nekavējoties atskaitīt no nākamā maksājuma pieprasījuma (aptuveni 83 % no kopskaita), pat pirms līdzekļu atgūšanas nacionālā līmenī, vai gaidīt faktisko līdzekļu atgūšanu no saņēmējiem, lai atskaitītu šo summu no secīga maksājuma pieprasījuma (aptuveni 17 % no kopskaita).

1.28. Visi līdzekļu atgūšanas gadījumi, kurus dalībvalstis īstenoja Palātas revīzijas laikā, ir ņemti vērā, un attiecīgās summas vairs nav iekļautas kļūdu aprēķinā.

Finanšu korekcijas 2012. gadā

1.29. Daudzas finanšu korekcijas piemēro vairākus gadus pēc līdzekļu sākotnējās izmaksas (sk. Palātas īpašos ziņojumus Nr. 7/2010 attiecībā uz lauksaimniecību (19) un Nr. 3/2012 attiecībā uz struktūrfondiem (20)). Tomēr ir daži nozīmīgi piemēri par to, ka Komisijai 2012. gadā izdevās piemērot finanšu korekcijas daudz ātrāk. Citi turpmāk minētie piemēri sniedz ieskatu dažos ar šo tematiku saistītos jautājumos (sk. 1.1.–1.3. izcēlumu). 1.29. Komisija ir veikusi visus nepieciešamos pasākumus saskaņā ar Līgumu un atbilstīgi regulās paredzētajam, lai aizsargātu ES budžetu. Komisija, ciktāl tas ir iespējams, to dara tajā finanšu gadā, kurā ir notikuši vai atklāti pārkāpumi, neatkarīgi no tā, vai tos atklājusi Palāta, dalībvalstis vai pati Komisija. Taču, ņemot vērā tiesisko regulējumu par Savienības finanšu interešu aizsardzību un saistīto procedūru sarežģītību, vairākums pārkāpumu un/vai kļūdu tiek novērsts tikai vairākus gadus pēc to rašanās. Īpaši, gatavojoties īstenot KLP reformu, Komisija turpinās savus centienus pilnveidot un paātrināt procesu, paturot prātā nepieciešamību saglabāt kvalitātes standartus un dalībvalsts tiesības atbildēt. Runājot par struktūrfondiem, lēmums par divām trešdaļām no kumulatīvajām finanšu korekcijām laikposmā no 2000. līdz 2012. gadam tika pieņemts pēc tam, kad tika pieņemts Komisijas 2008. gada Rīcības plāns. Tas parāda procedūru paātrināšanu, ko pati Komisija ir apņēmusies īstenot.

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Spānija 2012. gada pārskatos reģistrēta 1,8 miljardus EUR liela finanšu korekcija attiecībā uz 2000.–2006. gada kohēzijas politikas līdzekļu izlietojumu Spānijā. Šī ir lielākā atsevišķā korekcija, kas reģistrēta 2012. gadā (49 % no kopējās summas). Komisija korekciju ierosināja 2008. gadā, mēģinot novērst nepilnības pārvaldībā un publiskā iepirkuma noteikumu pārkāpumus. Dalībvalsts iestādes piekrita korekcijai programmas slēgšanas laikā 2011. un 2012. gadā. Lai īstenotu korekciju, par programmu pārvaldību atbildīgie Spānijas reģioni deklarēja turpmākus izdevumus. Korekciju rezultātā Spānijas iestādēm bija tiesības uz papildu 1 390 miljonu EUR finansējumu. No šīs summas Komisija 2012. gadā izmaksāja tikai 211 miljonus EUR, jo nebija pieejamas maksājumu apropriācijas (sk. 1.46.–1.59. punktu). Šī maksājuma rezultātā finanšu korekcija tika atzīta konsolidētajos pārskatos. Komisija 2013. gadā Spānijai maksās atlikušos 1 179 miljonus EUR. Tādējādi Spānija saņems 27 864 miljonus EUR no tai pieejamajiem 28 019 miljoniem EUR (pieejami visi līdzekļi, atskaitot 155 miljonus EUR) 2000.–2006. gada plānošanas periodā. Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Spānija Komisija uzskata, ka šis sarežģītais koriģējošais process, kā rezultātā vairāk nekā divi miljardi euro tika aizstāti ar jauniem attiecināmiem izdevumiem, ir panākums attiecībā uz ES budžeta aizsardzības līmeni.

Eiropas Sociālais fonds (ESF), Rumānija Komisija 2012. gada aprīlī/maijā konstatēja nopietnas problēmas Rumānijas ESF darbības programmā (DP). Galvenās problēmas bija trūkumi atlases procedūrās, trūkumi vadības pārbaudēs, nepietiekamas pārbaudes saistībā ar publisko iepirkumu un neattiecināmi izdevumi individuāliem gadījumiem. Pēc sarunām Komisija un Rumānijas iestādes vienojās par 25 % vienotas likmes korekciju. Tā rezultātā Rumānija iesniedza papildu ESF izdevumu deklarāciju (šie izdevumi pārsniedza 25 % no visiem iepriekš deklarētajiem izdevumiem), uz kuras pamata Komisija 2012. gada decembrī Rumānijai izmaksāja nelielu summu (EUR 7 602). Korekcijas (kas līdz 2012. gada 31. decembrim bija 81 miljons EUR no ES ieguldījuma) neveica projektu līmenī, un finanšu korekcijas ietekme līdzinās līdzfinansējuma likmes samazinājumam šai darbības programmai. Eiropas Sociālais fonds (ESF), Rumānija Komisija norāda, ka, lai gan atzīst, ka tā ir darījusi visu, kas ir tās spēkos, un darbojusies, pilnībā ievērojot spēkā esošās regulas, Palāta nesamazina aplēsto kļūdu īpatsvaru par 2012. gadu, pamatojoties uz vienotas likmes korekciju, uz ko Palāta atsaucas Nodarbinātības un sociālo lietu politikas jomā. Savā novērtējumā par aplēsto kļūdu līmeni 2012. gadā Komisija ņem vērā arī vienotas likmes korekciju ietekmi gada ietvaros, kas ir izslēgta no Palātas aplēses par kļūdu īpatsvaru. Ņemot šo vērā, Komisija uzskata, ka kļūdu īpatsvars kopumā atbilst kļūdu īpatsvaram, kas iepriekš aprēķināts šai politikas jomai (sk. 6.14. un 6.39. punktu). Finanšu korekciju ietekme ne tikai līdzinās līdzfinansējuma likmes samazinājumam saistītajai darbības programmai – svarīgāk ir tas, ka tā rezultātā no Savienības izdevumiem tiek izslēgti izdevumi, kas radušies, pārkāpjot attiecīgos tiesību aktus.

ERAF, Čehijas Republika Komisija, Palāta un dalībvalsts iestādes 2011. gadā konstatēja nopietnus trūkumus divu darbības programmu (Vides DP (ES ieguldījums – 65 miljoni EUR) un Transporta DP (ES ieguldījums – 194 miljoni EUR)) vadības un kontroles sistēmās. Pamatojoties uz veiktajām pārbaudēm un aplēsto risku fondam, Komisija un Čehijas Republikas iestādes vienojās par vienotas likmes korekciju (5 % Vides DP un 10 % Transporta DP) visiem izdevumiem, kurus vadošā iestāde bija apmaksājusi saņēmējiem līdz 2012. gada 1. septembrim. Šajā sakarā Čehijas Republikas iestādes piekrita atskaitīt korekcijas summu, par kuru bija panākta vienošanās, turpmākajās izdevumu deklarācijās Komisijai, tādējādi Komisijas atmaksa attiecībā uz šiem saņēmējiem samazinājās. ERAF, Čehijas Republika 2012. gadā Komisija ir veikusi kumulatīvas vienotas likmes korekcijas attiecībā uz visiem izdevumiem attiecīgajās Čehijas programmās. Komisija norāda, ka, lai gan tā ir darījusi visu, kas ir tās spēkos, un darbojusies, pilnībā ievērojot spēkā esošās regulas, lai aizsargātu ES budžetu Palātas revidētā finanšu gada ietvaros, iepriekšminētā vienotās likmes korekcija nav ietekmējusi Palātas aprēķinus par aplēsto kļūdu īpatsvaru 2012. gadā (sk. 5.26., 5.33. un 5.62. punktu).

ERAF, Rumānija Vienā Rumānijas ERAF darbības programmā Komisija konstatēja nopietnus trūkumus vadības un kontroles sistēmās kopumā, kā arī trūkumus publiskajā iepirkumā laikposmā no 2010. līdz 2012. gadam. Pēc maksājumu pārtraukšanas Komisija vienojās ar Rumānijas iestādēm, ka tiks veiktas individuālas korekcijas projektu līmenī. Tas atspoguļojās Komisijas izmaksātajā atlīdzībā Rumānijai 2012. gada decembrī. ERAF, Rumānija Komisija vērš uzmanību uz proaktīvajiem korekciju pasākumiem, ko tā veica, izmantojot maksājumu pārtraukšanu, un ievērojamām finanšu korekcijām attiecībā uz četrām no piecām integrētajām ERAF programmām Rumānijā, kur tā savā revīzijas darbā bija atklājusi nopietnus trūkumus. Programmas ir koriģētas, izmantojot vienotu likmi diapazonā no 10 % līdz 25 % atkarībā no katras prioritāšu ass konkrētās situācijas.

ERAF, Slovākija Komisija un Slovākijas revīzijas iestāde konstatēja nopietnus trūkumus publiskā iepirkuma procedūrās. Valsts iestādes pārbaudīja reprezentatīvu līgumu paraugu. Pamatojoties uz šo darbu, Slovākija piekrita 7,3 % korekcijai (32 miljoni EUR ES ieguldījuma līdz 2012. gada beigām), kas balstīta uz pārbaudes rezultātu ekstrapolāciju, to piemērojot katram no 1 919 individuālajiem līgumiem, kas parakstīti līdz 2012. gada 30. oktobrim. ERAF, Slovākija 2012. gadā Komisija ir veikusi kumulatīvas vienotas likmes finanšu korekcijas attiecībā uz visiem attiecīgās Slovākijas programmas izdevumiem. Komisija norāda, ka, lai gan tā ir darījusi visu, kas ir tās spēkos, un darbojusies, pilnībā ievērojot spēkā esošās regulas, lai aizsargātu ES budžetu Palātas revidētā finanšu gada ietvaros, iepriekšminētā vienotās likmes korekcija nav ietekmējusi Palātas aprēķinus par aplēsto kļūdu īpatsvaru 2012. gadā (sk. 5.26., 5.33. un 5.62. punktu). Komisija norāda, ka Palāta uzskata, ka vienotas likmes korekcija Slovākijas piemēra gadījumā ietekmēja atsevišķus projektus, tikai pārbaudot tos atsevišķās revīzijās to 77 līgumu reprezentatīvā parauga ietvaros, kas bija par pamatu ekstrapolācijai, un tādējādi uz šiem projektiem tika attiecināti detalizēti, individuāli koriģējoši pasākumi. Attiecībā uz citu projektu, kam tika piemērota vienotas likmes korekcija, bet kas neietilpa dalībvalsts revidētajā reprezentatīvajā paraugā, Palāta uzskatīja, ka tās atklātā kļūda nebija izlabota, neraugoties uz vienotas likmes korekciju, un tādējādi iekļāva to savā kļūdu īpatsvarā. Paplašinātas pārvaldības pārbaudes un atsevišķu projektu revīzijas radītu ievērojamas izmaksas Komisijai un dalībvalstīm, tāpēc vienotas likmes korekcijas tiek piemērotas atbilstoši tiesiskajam regulējumam.

Ietekme uz ticamības deklarāciju

1.30. Palāta atzinīgi novērtē Komisijas ātrāku rīcību saistībā ar finanšu korekciju piemērošanu Rumānijai, Čehijas Republikai un Slovākijai. Tā atzīmē panākto virzību saistībā ar ilgstoši neizpildītu finanšu korekciju Spānijai. Finanšu korekciju laika grafiks un veids skar to ietekmi uz budžetu, dalībvalstīm, saņēmējiem un Palātas darbu.

1.31. Palāta ir ņēmusi vērā šo korekciju ietekmi uz tās revīzijas secinājumiem. 1.31.

a) Ar finanšu korekciju Spānijai (sk. 1.1. izcēlumu) risina problēmas, kas konstatētas līdz 2008. gadam. Tomēr maksājumi turpināsies 2013. gadā (un, iespējams, turpmākajos budžeta gados), un Palāta var tos pārbaudīt revīzijas darba parastajā ciklā. a) Finanšu korekcijas Spānijai tika veiktas 2012. gadā, ņemot vērā (daļējus) galīgos maksājumus. Tādējādi šī korekcija palīdz nodrošināt, ka 2012. gadā Komisijas veiktos maksājumus nerada izdevumi, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus. Papildus Komisija norāda, ka maksājumi, kļūdas un korekcijas saskaņā ar kohēzijas politiku ir jāvērtē programmu daudzgadu perspektīvā. Komisija nesen pārskatā, ko pieprasījusi budžeta izpildes apstiprinātājiestāde, ir parādījusi, ka Komisijas finanšu korekcijas par 2000.–2006. gada programmām, ņemot vērā arī dalībvalstu papildus veiktās korekcijas un ieskaitot šo Spānijas finanšu korekciju, ir vismaz 5,6 % no 2000.–2006. gada ERAF piešķīrumiem (un 2013. gada 31. martā sasniedz 6,2 %).

b) Rumānijas ESF un Čehijas Republikas ERAF korekcijas bija vienotas likmes korekcijas. Piemērotās korekcijas neietver līdzekļu atgūšanu (sk. 1.2. izcēlumu) no saņēmējiem vai detalizētas korekcijas projektu līmenī. Tādējādi dalībvalstu deklarētajos izdevumos (21) atmaksas attaisnošanai saglabājas Palātas konstatētās kļūdas. b) Lai gan Komisijas veiktie maksājumi aptvēra projektus, kuros varētu būt bijuši pārkāpumi, Komisija uzskata, ka, ņemot vērā vienotas likmes korekcijas, galasaņēmēju nepareizi deklarētos izdevumus nav paredzēts atmaksāt no ES budžeta (sk. 5. nodaļu (5.26., 5.33. un 5.62. punkts) un 6. nodaļu (6.14., 6.15., 6.37. un 6.40. punkts).

c) Rumānijas ERAF korekciju un Slovākijas ERAF korekcijas komponentu (sk. 1.3. izcēlumu) piemēroja 2012. gadā, un tajās bija iekļautas detalizētas korekcijas projektu līmenī. Palāta to ņēma vērā, pārbaudot projektus, kuriem piemēroja korekciju: Palāta vairs neizteica skaitļos šo projektu kļūdas, tādējādi tās ir izslēgtas no kļūdu līmeņa aplēses (22). c) Sk. Komisijas atbildi 1.3. izcēlumā. Tas attiecās uz dažiem Slovākijas projektiem, kas bija ietverti Palātas paraugā, kurš bija par pamatu vienotas likmes korekcijai 7,3 % apmērā gandrīz 2 000 projektiem. Palātas kļūdu īpatsvaru ietekmēja cits Slovākijas projekts, ko dalībvalsts atsevišķi nerevidēja pirms Palātas revīzijas. Šāds nevienlīdzīgs traktējums attiecībā uz projektiem, kam piemērota vienāda vienotas likmes korekcija, ir pretrunā ar kontroles izmaksu efektivitātes principu un iemesliem, kas pamato Finanšu regulā paredzētās vienotas likmes korekcijas izmantošanu.

1.32. Lauksaimniecības izdevumu gadījumā Komisijas atbilstības lēmumi attiecas uz dalībvalstīm un vairākumā gadījumu nenoved pie līdzekļu atgūšanas no saņēmējiem (sk. 1.26. punktu) un atspoguļo pagātnes izdevumus (sk. 4. nodaļas 4.28. punktu). Tādējādi šo finanšu korekciju ietekme ir pārāk novēlota, lai iespaidotu Palātas kļūdu līmeņa novērtējumu pašreizējā pārskata gadā. 1.32. Komisija uzskata, ka finanšu korekcijas pienācīgi aptver ES budžeta risku attiecībā uz dalītās pārvaldības izdevumiem. Tās neatbrīvo dalībvalstis no pienākuma atgūt nepamatotus maksājumus no saņēmējiem, kad vien tas ir iespējams un izmaksu ziņā efektīvi. Attiecībā uz finanšu korekciju laika grafiku Komisija turpinās savus centienus pilnveidot un paātrināt procesu, īpaši ņemot vērā gatavošanos KLP reformas īstenošanai un paturot prātā nepieciešamību saglabāt kvalitātes standartus un dalībvalsts tiesības atbildēt. Tāpēc Komisija uzskata, ka finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana, kas veikta ex post, piemērojot ES tiesību normas, būtu jāņem vērā, lai atspoguļotu apjomu, kādā laika gaitā izdevumus turpina ietekmēt darījumi, kas veikti, pārkāpjot tiesību aktus pēc pārraudzības un kontroles sistēmas izmantošanas.

1.33. Komisijas ierosinātās finanšu korekcijas, kuru rezultātā gada laikā ir veiktas projektu izdevumu vai atmaksas detalizētas korekcijas, ir samazinājušas 2012. gada aplēsto kļūdu īpatsvaru. Vienotas likmes finanšu korekcijas, kuru rezultātā nepareizos izdevumus projektu līmenī neizņem no deklarācijas vai nepareizos izdevumus neizlabo projektu līmenī, neietekmē Palātas aplēsto kļūdu īpatsvaru. 1.33. Komisija uzsver, ka vienotas likmes korekcija aizsargā ES budžetu, izslēdzot no Savienības finansējuma izdevumus, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus. Sk. atbildes uz 1.29.–1.31. punktu.

1.34. Komisija pieliek nozīmīgus pūliņus, lai apzinātu un uzlabotu tās pārraudzības un kontroles sistēmas, kuras nedarbojas, kā to prasa ES tiesību akti. Komisija nevar iet tālāk par šīm darbībām, proti, piespiest dalībvalstis atgūt līdzekļus no saņēmējiem. 1.34. Līdztekus finanšu korekciju veikšanai visi aktualizētie sistēmiskie jautājumi tiek risināti, īstenojot rīcības plānus, kas ietver pārvaldības un kontroles sistēmu pārmaiņas, ko veic attiecīgā dalībvalsts. Eiropas Parlamenta rezolūcija par integrētu iekšējās kontroles ietvaru, kas pieņemta 2013. gada jūlijā, paredzēja, ka stingri jāpiemēro Finanšu regulas 32. panta 5. punkts, kas nosaka: “Ja īstenošanas gaitā kļūdu līmenis pastāvīgi ir augsts, Komisija identificē kontroles sistēmu trūkumus un analizē iespējamo korekcijas pasākumu izmaksas un ieguvumus, kā arī veic vai ierosina atbilstīgu darbību, piemēram, piemērojamo noteikumu vienkāršošanu, kontroles sistēmu uzlabošanu un programmu vai nodrošināšanas sistēmu pārstrādāšanu (. .).” Īpaši ņemot vērā gaidāmos cilvēkresursu samazinājumus un likumdošanas procedūras grūtības laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam, lai nodrošinātu ieteikto vienkāršošanu un sasniegtu izmaksu ziņā efektīvas kontroles mērķi, Komisija uzskata, ka sevišķi dalītās pārvaldības jomā šīs jaunās prasības īstenošanu nevar attiecināt tikai uz pasākumiem, kas vērsti tikai uz gada kļūdu īpatsvara ietekmēšanu galasaņēmēja līmenī. Finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšana dalībvalstu līmenī, kas tiek īstenota daudzgadu programmu darbības laikā, vienmēr būs svarīgs faktors, kas jāņem vērā tāpat kā turpinātie centieni vienkāršot noteikumus un pārstrādāt un nostiprināt sistēmas.

1.35. Komisija 2014.–2020. gada plānošanas periodam ir ierosinājusi, ka pārkāpumiem, kas atklāti pēc tam, kad valstu iestādes ir iesniegušas gada pārskatu, būtu automātiski jānoved pie ES finansējuma neto samazinājuma, tādējādi vairāk stimulējot dalībvalstis veikt efektīvas pārbaudes (23). Ja šāds priekšlikums tiks pieņemts, Palāta ņems vērā tā sekas attiecībā uz savu metodi. 1.35. Komisija norāda, ka atbilstoši Palātas pašreizējai nostājai ES finansējuma neto samazinājumi neietekmē kļūdu īpatsvaru, ja dalībvalstīm neizdodas atgūt līdzekļus no galasaņēmējiem vai arī ja tie attiecas uz iepriekšējiem gadiem.

Kopsavilkuma pārskats un gada darbības pārskati

Gada darbības pārskati

1.36. Budžeta ikdienas pārvaldību Komisija deleģē tās ģenerāldirektorātu ģenerāldirektoriem un Eiropas Ārējās darbības dienesta direktoram (ģenerāldirektoriem (24)). Komisija šiem ģenerāldirektoriem prasa gada darbības pārskatu ietvaros iesniegt ticamības deklarācijas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību (25). Komisijas instrukcijās par deklarāciju sagatavošanu noteikts, ka ģenerāldirektoriem jāpievieno piezīme, a) ja ir bijis notikums, kuram ir nopietnas sekas uz Komisijas reputāciju, vai b) ja aplēsto kļūdu līmeņu ietekme (kad atskaitītas jau piemērotās finanšu korekcijas un atgūtie līdzekļi) joprojām ir būtiska.

1.37. Visi ģenerāldirektori 2012. gadā deklarēja, ka viņiem ir “pamatota pārliecība, ka dienesta darbībām piešķirtie resursi ir izlietoti tiem paredzētajiem mērķiem un saskaņā ar pareizas finanšu pārvaldības principiem un ka ieviestās kontroles procedūras sniedz vajadzīgās garantijas par pakārtoto darījumu likumību un pareizību”. Tomēr 14 ģenerāldirektori kopā formulēja 23 skaitļos izteiktas atrunas saistībā ar izdevumiem (sk. 1.3. tabulu ). Turklāt tāpat kā iepriekšējā gadā Budžeta ĢD ģenerāldirektors pievienoja piezīmi deklarācijai par ieņēmumiem.

1.38. Iekšējās revīzijas dienests veica “ierobežotu pārbaudi” trīs ģenerāldirektorātos (26). Tās rezultātā Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD ziņo par lielākām atrunām nekā agrāk. Arī Attīstības un sadarbības ĢD – EuropeAid un Pētniecības un inovācijas ĢD ziņo par lielākām atrunām, tomēr tās nav saistītas ar Iekšējās revīzijas dienesta ierobežoto pārbaužu secinājumiem. 2012. gada darbības pārskatos netika ieviesti visi ieteikumi saistībā ar gada darbības pārskatiem, un Iekšējās revīzijas dienests turpina pārbaudīt plašāku ģenerāldirektorātu loku 2013. gada darbības pārskatiem. 1.38. Komisijas dienesti ir apņēmušies īstenot visus IAS ieteikumus par 2013. gada darbības pārskatiem.

1.3. tabula. Skaitļos izteiktas atrunas Komisijas gada darbības pārskatos (miljonos EUR) Nodaļa ĢD/dienests (57) Atrunas iemesls (58) Kopējie maksājumi, uz kuriem attiecas atruna, attiecīgai ABB (budžeta līdzekļu sadale pa darbības jomām) darbības jomai (59) Atrunu skaitliska izteiksme (58) Apdraudētā summa (60) 3 AGRI Nopietni trūkumi dalībvalstu kontroles sistēmās tiešā atbalsta maksājumiem Bulgārijā, Francijā un Portugālē 40 880,0 407,3 932,1 4 AGRI Dalībvalstu konstatētās kļūdas lauku attīstības izdevumos 13 257,8 202,7 202,7 MARE Zivsaimniecības virzības finansēšanas instrumenta darbības programmu vadības un kontroles sistēmas Vācijā (1. mērķis) 2,4 0,0 0,0 Eiropas Zivsaimniecības fonda vadības un kontroles sistēmas Beļģijā, Čehijas Republikā, Igaunijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Rumānijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē 477,6 21,1 21,1 SANCO Kļūdas dalībvalstu izmaksu deklarācijās, kas iesniegtas politikas jomas “Pārtika un barība” dzīvnieku slimību izskaušanas un uzraudzības programmās 256,0 8,8 8,8 5 REGIO ERAF / Kohēzijas fonda / IPA vadības un kontroles sistēmas 2007.–2013. gada plānošanas periodam 16 dalībvalstīs un 12 Eiropas teritoriālās sadarbības programmās 35 474,5 309,5 minimālā769,5 maksimālā1 716,9 ERAF / Kohēzijas fonda vadības un kontroles sistēmas 2000.–2006. gada plānošanas periodam 5 dalībvalstīs 2 612,7 10,9 10,9 6 EMPL Nepilnības ESF vadības un kontroles sistēmās Beļģijā, Čehijas Republikā, Vācijā, Īrijā, Spānijā, Francijā, Itālijā, Polijā, Rumānijā, Slovākijā un Apvienotajā Karalistē 2007.–2013. gada plānošanas periodam 10 719,0 68,0 250,2 Nepilnības IPA vadības un kontroles sistēmās divās kandidātvalstīs 58,5 0,9 0,9 7 DEVCO Riskam pakļauto darījumu likumība un pareizība (ģenerāldirektorāta kopējais rādītājs) 3 853,3 138,7 259,5 FPI Iespējamās likumības un pareizības problēmas un riski, kas rodas saistībā ar vēlēšanu novērošanas apmeklējumiem 25,9 2,2 2,2 8 RTD Kļūdas Sestās pamatprogrammas (FP6) dotāciju izmaksu deklarācijās 323,4 8,2 8,2 ENER 17,0 1,1 1,1 MOVE 7,0 0,7 0,7 ENTR 2,8 0,1 0,1 RTD Kļūdas Septītās pamatprogrammas (FP7) dotāciju izmaksu deklarācijās 3 456,4 103,1 103,1 CNECT 1 160,8 15,9 15,9 ENTR 329,3 2,4 2,4 ENER 135,1 3,1 3,1 MOVE 56,0 0,5 0,5 REA Kļūdas Septītās pamatprogrammas (FP7) dotāciju izmaksu deklarācijās saistībā ar kosmosu un drošību 239,4 4,2 4,2 Kļūdas Septītās pamatprogrammas (FP7) dotāciju izmaksu deklarācijās saistībā ar mazajiem un vidējiem uzņēmumiem 194,6 7,7 7,7 EACEA Kļūdas dotāciju maksājumos no 2011.–2012. gada budžeta Mūžizglītības programmai (2007.–2013. g.) 120,0 4,2 4,2 Kopā 113 659,5 1 321,3 minimālā2 609,1 maksimālā3 556,5

Kopsavilkuma pārskats

1.39. Kopsavilkuma pārskatu par Komisijas sasniegumiem vadības jomā 2012. gadā (kopsavilkuma pārskats) (27) Komisija pieņēma 2013. gada 5. jūnijā. Kopsavilkuma pārskats ir a) gan iekšējās pārskatatbildības instruments Komisijā par to, kā ģenerāldirektorāti ir izlietojuši budžetu; b) gan ārējās pārskatatbildības instruments (Komisijas vārdiem – “politiskā atbildība”). 1.39. Kopsavilkuma pārskats ir dokuments, ko Kolēģija pieņēmusi, pamatojoties uz gada darbības pārskatiem un iekšējā revidenta kopējo atzinumu, ņemot vērā Palātas gada pārskatu un Eiropas Parlamenta izpildes rezolūciju, ar kuru Komisija uzņemas kopēju politisko atbildību par ES budžeta pārvaldību atbilstīgi LESD 317. pantam.

1.40. Kopsavilkuma pārskatā nav jāiekļauj skaidra deklarācija par to, ka līdzekļi ir izlietoti saskaņā ar tāda veida regulējumu, kādu ES tiesību akti tagad prasa no valstu struktūrām, kuras ir atbildīgas par ES līdzekļu pārvaldību (28). 1.40. Skaidra deklarācija, ka līdzekļi ir izlietoti saskaņā ar noteikumiem, ir ietverta ģenerāldirektoru gada darbības pārskatos. Eiropas Komisijai noteiktā pārvaldības struktūra paredz šo atbildību ģenerāldirektoru līmenī, bet politiskā atbildība gulstas uz Kolēģiju. Tas apstiprināts Finanšu regulā (66. panta 9. punkts).

1.41. Kopsavilkuma pārskats apvieno (29) atsevišķajos gada darbības pārskatos norādītās “apdraudētās summas” (sk. 1.3. tabulu ). Termins “apdraudētās summas” kopsavilkuma pārskatā nav definēts, un dažādi ģenerāldirektorāti to neaprēķina konsekventā veidā (30). Komisija ir aprēķinājusi, ka kopējā “apdraudētā summa” ir no 1,9 % (2,6 miljardi EUR) līdz 2,6 % (3,5 miljardi EUR) kopējo gada maksājumu. Tādējādi Komisija atzīst, ka kļūdu līmenis izdevumos, iespējams, ir būtisks. Nav iespējams tieši salīdzināt Komisijas aprēķināto “apdraudēto summu” ar Palātas kļūdu aplēsi. Tomēr pašā kopsavilkuma pārskatā ir teikts, ka “apdraudētās summas vairākās jomās, īpaši lauku attīstībā, visticamāk, būs novērtētas par zemu IRD konstatēto ticamības problēmu dēļ”. Tā rezultātā Komisija kopsavilkuma pārskatā iekļāva norādījumu centrālajiem dienestiem pārskatīt dažādās pieejas, kas bija izmantotas, lai novērtētu aplēstās apdraudētās summas (sk. 30. zemsvītras piezīmi). 1.41. Attiecībā uz Komisijas pieeju, raugoties no atlikušās kļūdas izteikšanas skaitļos daudzgadu kontroles vidē viedokļa, un līdz ar to arī attiecībā uz saistītajiem riskiem (apdraudētajām summām) sk. Komisijas atbildi par 1.12. punktu. Kā parādīts kopsavilkuma pārskatā, Komisija apzinās Palātas izvirzītās problēmas un veic pasākumus, lai saskaņotu metodes apdraudēto summu aprēķināšanai. Ir svarīgi ņemt vērā, ka pastāvošās problēmas galvenokārt izraisa neuzticami kļūdu īpatsvari, kas paziņoti dalībvalstīm. Komisija ļoti cenšas, lai uzlabotu to ticamību, īpaši koriģējot tos uz augšu, ja to uzskata par nepieciešamu (sk. atbildes par 3.31.–3.36. punktu, 4.38.–4.39. punktu un 6.35.–6.39. punktu).

1.42. Kopsavilkuma pārskatā “apdraudēto summu” kopsumma salīdzināta ar finanšu korekciju vidējo līmeni pēdējos četros gados un atzīmēts, ka finanšu korekciju un atgūto summu vidējais līmenis pēdējos četros gados ir tuvs “apdraudētās summas” līmenim 2012. gadā. Šī līdzāsnostādīšana ir jāapskata kontekstā: 1.42. Kā norādīts kopsavilkuma pārskatā un ņemot vērā pēdējo četru gadu (2009.–2012. gads) pieredzi, finanšu korekciju un atgūto summu attiecība pret summām, kas tiek uzskatītas par apdraudētām, ir pozitīva. Šo pieeju, kurā izmanto vidējās finanšu korekcijas un līdzekļu atgūšanu, var pat uzskatīt par konservatīvu, ņemot vērā, ka lielāks kļūdu īpatsvars kādā no gadiem var izraisīt augstāku finanšu korekciju un līdzekļu atgūšanas līmeni nākotnē. Šis viedoklis uzsvērts pieejā, kas ieskicēta Komisijas atbildē par 1.12. punktu. Tādējādi, ņemot vērā 2 % būtiskuma slieksni, Komisija uzskata, ka budžets kopumā ir aizsargāts, neraugoties uz iespējamo pārāk zemo novērtējumu attiecībā uz dažām apdraudētām summām. Sk. atbildes par 1.19.–1.35. punktu.

— Palāta 1.19.–1.35. punktā ir apskatījusi finanšu korekciju laika grafiku un to ietekmi uz dalībvalstīm un saņēmējiem, — Finanšu regulā paredzētie daudzgadu korekcijas mehānismi un nozaru noteikumi lielā mērā nosaka to laika grafiku un ietekmi uz dalībvalstīm un saņēmējiem. Šis daudzgadu tiesiskais regulējums nav obligāti jāsaskaņo ar gada pieeju. Komisijas kopsavilkuma pārskatā acīm redzami ņem vērā pastāvošo tiesisko regulējumu attiecībā uz daudzgadu pārraudzības un kontroles sistēmu kapacitāti korekciju veikšanas ziņā.

— kopsavilkuma pārskatā atzīts, ka “apdraudētās summas” skaitliskā izteiksme, visticamāk, būs pārāk zema izmantoto metožu dēļ, piemēram, kohēzijas politikā (sk. 5. nodaļas 5.57. un 5.58. punktu) un lauku attīstībā (sk. 4. nodaļas 4.38. punktu), un ir atzīti trūkumi informācijā, kuru Komisijai sniedz citas struktūras, kas pārvalda ES līdzekļus, — Komisija ir darījusi daudz, lai uzlabotu dalībvalstu kļūdu statistikas ticamību. Lai gan Komisija piekrīt, ka joprojām ir problēmas, tās darbības ir nodrošinājušas to, ka gada darbības pārskatos un kopsavilkuma pārskatā norādītie riski kopumā dod patiesu priekšstatu par atlikušo kļūdu īpatsvaru.

— finanšu korekcijas rezultāts parasti ir tas, ka attiecīgā dalībvalsts deklarē jaunus izdevumus, kuros pašos varētu būt kļūdas. — Neattiecināmu izdevumu aizstāšana ar jauniem attiecināmiem izdevumiem pilnībā atbilst tiesiskajam regulējumam. Likumdevēja nolūks bija nodrošināt, ka līdzekļi tiek efektīvi izmantoti attiecināmiem projektiem dalībvalstīs.

Komisijas priekšlikums par kopīgu noteikumu regulām, kas aptver struktūrfondus laikposmā no 2014. gada līdz 2020. gadam, paredz finanšu korekcijas, kas samazina budžeta piešķīrumu konkrētajai dalībvalstij, un tādējādi tas nozīmē neto samazinājumu, ja dalībvalsts nav konstatējusi nepilnības/trūkumus. Tas radīs labākus stimulus dalībvalstīm izmantot efektīvas pārraudzības un kontroles sistēmas.

1.43. Kopsavilkuma pārskats neaprobežojas ar diskusiju par likumību un pareizību. Citi nozīmīgi jautājumi, kas tajā apskatīti, ir norādījumi Komisijas dienestiem uzlabot izpildes sistēmu, lai panāktu “uz izpildi orientētu kultūru visā organizācijā” (31). Komisija arī pauž bažas, ka netiek īstenoti vairāki no tās ierosinātajiem nozaru tiesību aktu priekšlikumiem jaunajam plānošanas periodam, lai nodrošinātu vienkāršāku tiesisko regulējumu.

Kopvērtējums

1.44. Kopsavilkuma pārskats nostāda līdzās nelikumīgi izlietoto līdzekļu līmeni un finanšu korekciju ietekmi. Palāta uzskata, ka šie skaitļi jāapskata kontekstā. Pašā kopsavilkuma pārskatā minēts, ka ar sniegtajiem skaitļiem, visticamāk, vispārējais riska līmenis ir novērtēts par zemu. Palāta ir izklāstījusi finanšu korekciju kā kļūdu labošanas līdzekļa objektīvos ierobežojumus (sk. 1.19.–1.35. punktu). Finanšu korekcijām var būt nozīmīga loma izdevumu kvalitātes uzlabojuma stimulēšanā, bet ir svarīgi nepārvērtēt to ietekmi tēriņu pareizības nodrošināšanā. 1.44. Komisija nevērtē finanšu korekciju un atgūto līdzekļu ietekmi uz kļūdu labošanu galasaņēmēja līmenī; tā vietā tā, pamatojoties uz Finanšu regulas 59. un 80. pantā definēto tiesisko regulējumu, analizē, vai tie pienācīgi aizsargā ES budžetu kā veselumu, izslēdzot no Savienības finansējuma izdevumus, kas radušies, pārkāpjot piemērojamos tiesību aktus. Komisija izmantoja piesardzīgu pieeju, lai attiecīgās summas izteiktu skaitļos. Komisija savā analīzē ietvēra tikai tās finanšu korekcijas (aptuveni 3,7 miljardi euro 2012. gadā) un līdzekļu atgūšanu (aptuveni 0,7 miljardi euro 2012. gadā), ko bija veikusi pati, un pievērsa uzmanību tieši kļūdām vai kļūdu riskam, ko radījušas dalībvalstu pārraudzības un kontroles sistēmu nepilnības (kopā 4,4 miljardi euro 2012. gadā). Ievērojot šo pieeju, Komisija neietvēra: — tādu avansu maksājumu atgūšanu, kas netika izmantoti, tāpēc ka nebija radušies izdevumi (aptuveni 0,6 miljardi euro 2012. gadā). Taču aprēķinam par summām, kas atmaksājamas Savienības budžetā, jābalstās uz izdevumu attiecināmības analīzi un apstiprināšanu, kas ir pamats attiecīgo avansu tīrvērtei un tādu izdevumu izslēgšanai, kas radušies, pārkāpjot tiesību aktus, un — atgūtās summas un ieturējumus, ko radījušas dalībvalstis (no 2007. gada līdz 2012. gadam, par plānošanas periodu no 2007. gada līdz 2013. gadam) savu pašu pūļu rezultātā (aptuveni 1,6 miljardi euro), un līdz ar to tiek labotas nepareizās summas, ko saņēmuši galasaņēmēji. Komisija uzskata, ka iepriekšminētās summas jāņem vērā, analizējot ilgtermiņa ietekmi uz galasaņēmēju deklarēto izdevumu likumību un pareizību. Lai nodrošinātu pilnīgāku informāciju, Komisija tās ietvers savos turpmākajos paziņojumos par ES budžeta aizsardzību. Pamatojoties uz Finanšu regulas 59. un 80. pantā noteikto tiesisko regulējumu un pieejamiem datiem, Komisija norāda, ka tā pienācīgi aizsargā ES budžetu kā veselumu, izslēdzot no Savienības finansējuma izdevumus, kas radušies, pārkāpjot piemērojamos tiesību aktus.

1.45. Ir apsverams, vai kopsavilkuma pārskats joprojām ir pielāgots gan iekšējo, gan ārējo pārskatatbildības mērķu sasniegšanai. Kopsavilkuma pārskats tiek pabeigts saskaņā ar Finanšu regulā noteikto laika grafiku, bet pārāk vēlu, lai tas būtu nozīmīgs ieguldījums Revīzijas palātas darbā. To nepublicē kopā ar konsolidētajiem pārskatiem. Kopsavilkuma pārskatā nav jāiekļauj skaidra deklarācija, kādu formulē citās jomās (32), un tajā šādu deklarāciju neiekļauj. 1.45. Komisija uzskata, ka kopsavilkuma pārskats ir ievērojami plašāks par Finanšu regulas prasībām, kas noteiktas 66. pantā: “Ne vēlāk kā katra gada 15. jūnijā Komisija nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei gada darbības ziņojumu kopsavilkumu par iepriekšējo gadu.” Kopsavilkuma pārskats ir dokuments, ar kuru Kolēģija uzņemas politisku atbildību, pamatojoties uz LESD 317. pantu. Tas ietver atrunu un iemeslu analīzi un dod norādījumus dienestiem, kā risināmas atlikušās nepilnības. Komisija uzskata, ka gada darbības pārskati un kopsavilkuma pārskats kopā pilda Palātas noteiktos iekšējās un ārējās pārskatatbildības uzdevumus. Gada darbības pārskati tiek pabeigti laikus, lai Palāta tos varētu ņemt vērā, un tajos ir ietverta skaidra deklarācija, kas ir salīdzināma ar citām jomām. Kopsavilkuma pārskats ir gada darbības pārskatu kopsavilkums un dokuments, ar kuru Kolēģija uzņemas politisku atbildību, pamatojoties uz LESD 317. pantu. Gada darbības pārskati un kopsavilkuma pārskati ir publiski dokumenti, kas ir uzreiz pieejami visām ieinteresētajām personām. Komisija izpildīs Palātas ieteikumu izveidot saiti no konsolidētajiem pārskatiem uz lapām, kur tiek publicēti kopsavilkuma pārskati un gada darbības pārskati.

BUDŽETA PĀRVALDĪBA

1.46. Komisija 2012. gadā nespēja apmierināt visus maksājumu pieprasījumus no pieejamā budžeta. Šādu stāvokli ietekmēja tādi faktori kā atšķirības palielināšanās starp apropriācijām saistībām un maksājumiem un neizpildīto saistību uzkrājums no iepriekšējiem gadiem (33). 1.46. Par budžetu balso budžeta lēmējiestāde. Tā kā 2012. gadā budžeta lēmējiestāde samazināja Komisijas priekšlikumu par budžetu, Komisijai bija jāiesniedz lūgums par budžeta grozīšanu, lai apmierinātu dalībvalstu maksājumu pieprasījumus reģionālajai politikai un lauku attīstībai. Taču arī to budžeta lēmējiestāde samazināja, kas gada beigās radīja lielu skaitu nenomaksātu pieprasījumu 12,1 miljarda euro apmērā attiecībā uz reģionālo politiku. Runājot par lauku attīstību, maksājumu apropriāciju trūkums bija relatīvi neliels – 101,4 miljoni euro 2012. gada budžetā. Komisija izmantoja visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai maksimāli izpildītu budžetu, tostarp “Gada beigu pārvedumu”, kas tikko bija ieviests ar Finanšu regulu. Tas ļāva apkopot neizmantotus kredītus no visām pozīcijām un decembra beigās veikt maksājumus 211 miljonu euro apmērā reģionālās politikas jomā.

Budžeta apropriācijas saistībām un maksājumiem

1.47. Galīgais ES budžets ļāva iestādēm uzņemties saistības 148,7 (34) miljardu EUR apmērā un veikt maksājumus 136,8 (35) miljardu EUR apmērā.

1.48. Šīs apropriācijas tika izlietotas pilnībā; saistības tika uzņemtas 99,6 % apmērā no kopējām atļautajām apropriācijām (99,3 % 2011. gadā) un maksājumi kopā veidoja 99,1 % no budžetā atļautajiem maksājumiem (98,6 % 2011. gadā).

1.49. Apropriācijas saistībām, uz kurām attiecas finanšu shēmas saistību maksimālais apjoms, bija 0,8 miljardus EUR zem noteiktā maksimālā apjoma. Citas saistības – līdzekļi, kuriem nepiemēro finanšu shēmas maksimālo apjomu, – kopā bija 1,2 miljardi EUR (36). Attiecībā uz maksājumu apropriācijām tēriņi iekļāvās 5,6 miljardu EUR maksimālajā summā, ieskaitot visus līdzekļus.

Budžeta rezultāts

1.50. Ieņēmumi 2012. gadā pārsniedza maksājumus (37) par 1,0 miljardu EUR (38) (1,5 miljardiem EUR 2011. gadā). Šis pārpalikums (39) tiks izmantots, lai kompensētu pašu resursus, kas jāiekasē no dalībvalstīm 2013. gadā.

Spriedze budžetā saistībā ar maksājumiem

1.51. Kā Palāta atzīmēja 2011. gada pārskatā (40), Komisijai kļūst aizvien grūtāk apmierināt visus maksājumu pieprasījumus gadā no budžetā paredzētajām maksājumu apropriācijām. 2012. gadā Komisija lūdza papildu maksājumu apropriācijas gada ceturtajā ceturksnī. 2012. gada 23. oktobrī iesniegtajā budžeta grozījumā Nr. 6 tā prasīja 9 miljardus EUR maksājumu apropriācijās, no tiem budžeta lēmējiestāde 2012. gada 12. decembrī apstiprināja 6 miljardus EUR. Spiediens uz maksājumiem atspoguļojas arī neizpildīto saistību summas pieaugumā (sk. 1.54. un 1.55. punktu). 1.51. Sk. atbildi par 1.46. punktu.

1.52. Viens faktors šajā sakarā ir tas, ka apropriācijas saistībām visā 2007.–2013. gada periodā ir tuvojušās finanšu shēmā definētajam maksimālajam apjomam, bet apropriācijas maksājumiem katrā posmā ir noteiktas zem maksimālā apjoma (sk. 1.4. tabulu ). Tā rezultātā saistību apropriāciju kumulatīvais pieejamais kopapjoms 2007.–2013. gada periodā ir pārsniedzis maksājumu apropriāciju kumulatīvo kopapjomu tajā pašā periodā par 114 miljardiem EUR. Tas ir par 64 miljardiem EUR vairāk nekā finanšu shēmā paredzētā 50 miljardu EUR starpība starp abiem kopapjomiem.

1.53. Citi faktori, kas izraisīja spriedzi budžetā saistībā ar maksājumiem 2012. gadā, ir maksājumu pieprasījumu plūsmas pieaugums no dalībvalstīm plānošanas perioda priekšpēdējā gadā (41) un atbilde uz lēno kohēzijas tēriņu uzsākšanu pašreizējā plānošanas periodā. Tā rezultātā tika veikti budžeta grozījumi, ar kuriem maksājumu (bet ne saistību) apropriācijas pārvietoja uz citām budžeta pozīcijām, un dažas maksājumu apropriācijas anulēja. 1.53. Komisija piekrīt, ka maksājumu pieprasījumu iesniegšanas paātrināšanās, tuvojoties plānošanas perioda beigām, ir normāla daudzgadu plānošanas iezīme. Tā kā Komisija zina šo tendenci, 2012. gadā tika izteikts priekšlikums par budžeta grozīšanu, lai ņemtu vērā apropriāciju trūkumu (sk. arī atbildi par 1.46. punktu). Budžeta grozījumi ietvēra tikai maksājumu apropriācijas – nav nepieciešamas papildu saistību apropriācijas, jo tās ir noteiktas daudzgadu finanšu shēmā.

1.4. tabula. Salīdzinājums starp 2007.–2013. gada finanšu shēmu un budžetā iekļautajām gada apropriācijām (miljonos EUR) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 (61) Kopā Finanšu shēmā paredzēts (A) Saistību apropriācijas 124 457 132 797 134 722 140 978 142 272 148 049 152 502 975 777 (B) Maksājumu apropriācijas 122 190 129 681 120 445 134 289 133 700 141 360 143 911 925 576 (C) Atšķirība shēmā (A) – (B) 2 267 3 116 14 277 6 689 8 572 6 689 8 591 50 201 Budžeti, par kuriem nobalsots (62) (D) Maksājumu apropriācijas, par kurām nobalsots gada budžetos 113 844 115 772 113 410 122 956 126 727 135 758 132 837 861 304 (E) Izveidotā papildu atšķirība (B) – (D) 8 346 13 909 7 035 11 333 6 973 5 602 11 074 64 272 (F) Atšķirība kopā (C) + (E) 10 613 17 025 21 312 18 022 15 545 12 291 19 665 114 473

Neizpildītās budžeta saistības

1.54. Komisijas neizpildītās budžeta saistības (42), par kurām vēl nav veikts maksājums un/vai kuras vēl nav atceltas, palielinājās par 10 miljardiem EUR (5,0 %) līdz 217 miljardiem EUR, tas līdzinās divu gadu un trīs mēnešu diferencētām saistībām (43) vai divu gadu un septiņu mēnešu diferencētiem maksājumiem 2012. gada izdevumu līmenī.

1.55. Lielākā daļa neizpildīto saistību attiecas uz 1.b pozīciju “Kohēzija izaugsmei un nodarbinātībai” (sk. 1.4. grafiku ). Šajā jomā neizpildītās saistības sasniedza 140 miljardus EUR (44) (64,1 % no kopējām neizpildītajām budžeta saistībām), kas atbilst diviem gadiem un astoņiem mēnešiem saistību vai diviem gadiem un 11 mēnešiem maksājumu (2011. gadā – trīs gadi un divi mēneši) atbilstoši 2012. gada izlietojuma tempam attiecīgajā jomā. Neizpildīto saistību attiecība pret gada budžetiem tomēr ir līdzīga citās jomās, kurās izmanto diferencētās apropriācijas. Samazinājums maksājumu gadu skaita izteiksmē salīdzinājumā ar 2011. gadu galvenokārt izskaidrojams ar to, ka 4,4 miljardus EUR maksājumu apropriāciju iedalīja kohēzijai no budžeta grozījumiem Nr. 6. Neskatoties uz šo maksājumu apropriāciju pieaugumu, maksājumu pieprasījumi 16,2 miljardu EUR vērtībā 2012. gada beigās bija neizpildīti (45) (10,7 miljardi EUR 2011. gada beigās un 6,4 miljardi EUR 2010. gada beigās). Tādējādi no turpmākajiem budžetiem maksājumiem izpildāmā summa pēdējo trīs gadu laikā ir ievērojami pieaugusi. 1.55. Papildus pieprasījumiem, kurus nevarēja apmaksāt gada beigās apropriāciju trūkuma dēļ (sk. atbildi par 1.46. punktu), vienmēr būs nokavēti maksājumu pieprasījumi, kas gada beigās nebūs apmaksāti, ņemot vērā N + 2/3 noteikumu galatermiņu, kas ir 31. decembris.

Nenokārtotais priekšfinansējums

1.56. Ar saistības likvidāciju (veicot maksājumu) izdevuma uzskaites process ne vienmēr beidzas. Komisija uzskaita galīgos izdevumus tikai tad, kad pasākumi ir veikti, par tiem ir ziņots Komisijai un tie ir pieņemti. 1.5. tabulā parādīts to priekšfinansējuma maksājumu līmenis, par kuriem Komisija vēl nav pieņēmusi un apstiprinājusi galīgo izlietojumu, ko veikuši saņēmēji. Bruto priekšfinansējums 2012. gada beigās sasniedza 80,1 miljardu EUR (46). 1.56. Atbilstīgi Finanšu regulas 90. panta 4. punktam regulāri jāveic priekšmaksājumu grāmatošana (kas nozīmē izdevumu uzskaiti) atbilstīgi pamatā esošā projekta ekonomiskajai būtībai un grafikam. Līdz ar finanšu gadu ikgadējo nodalīšanu attiecīgie izdevumi tiek attiecināti uz atbilstošo periodu, pat ja par (galīgo) maksājuma pieprasījumu vēl nav paziņots vai tas nav pieņemts.

1.57. Ilgākais vidējais laikposms no saistības uzņemšanas līdz izdevumu pieņemšanai bija 4. pozīcijā “ES nozīme pasaules līmenī”, kurā tipiskai operācijai no saistības uzņemšanas līdz brīdim, kad Komisija uzskaita galīgo saistīto maksājumu, paiet trīs gadi un 11 mēneši (47). Nevajadzīgi pagarināti priekšfinansējuma periodi var novest pie paaugstināta kļūdu vai zaudējumu riska (sk. 7. nodaļu, 7.1. izcēlumu). 1.57. Komisija uzsver, ka, ņemot vērā ārējo darbību specifiku, atbilstīgi aktualizētās Finanšu regulas 184. panta 4. punktam (kas piemērojams no 2013. gada 1. janvāra) ir paredzēts izņēmums attiecībā uz ārējām darbībām, lai visā pamatā esošās darbības laikā nenokārtoti būtu ne vairāk kā divi priekšfinansējuma maksājumi.

1.5. tabula. Komisijas neizpildītās budžeta saistības un priekšfinansējums pa finanšu shēmas kategorijām un saistību (maksājumu) gados (miljonos EUR) Neizpildītās budžeta saistības Kategorija < 2007 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Kopā Saistību gadi (63) 1 Ilgtspējīga izaugsme (66) 7 986 499 2 978 11 444 30 896 50 154 62 314 166 271 2,5 2 Dabas resursi 806 66 144 286 1 893 8 987 14 703 26 886 1,7 3 Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums 19 28 86 241 314 562 1 065 2 316 0,8 4 ES nozīme pasaules līmenī 1 322 710 1 291 2 199 3 464 4 884 7 558 21 429 2,4 5 Administrācija — — 0 0 0 3 317 320 0,0 Kopā 10 133 1 304 4 498 14 171 36 568 64 591 85 958 217 222 2,3 Avansa maksājumi Kategorija < 2007 (64) 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Kopā Maksājumu gadi (65) 1 Ilgtspējīga izaugsme (66) 4 532 7 149 12 758 13 633 5 367 6 083 8 322 57 844 1,0 2 Dabas resursi 1 454 3 934 2 728 172 116 164 290 8 857 0,2 3 Pilsoniskums, brīvība, drošība un tiesiskums 4 10 110 357 400 872 1 955 3 708 1,7 4 ES nozīme pasaules līmenī 311 210 433 990 1 536 2 632 3 866 9 979 1,5 5 Administrācija 1 0 — 0 0 0 6 8 0,0 Kopā (bruto priekšfinansējums) 6 302 11 303 16 030 15 152 7 419 9 751 14 438 80 395 0,6

Vajadzības pēc turpmākām izmaksām

1.58. Galvenie faktori, kas ir izraisījuši spriedzi budžetā saistībā ar maksājumiem 2012. gadā, ir 1.52. punktā minētās nozīmīgās atšķirības nelīdzsvarotībā un vajadzība risināt jautājumu par neizlietotu saistību neizpildītu atlikumu. Spriedze budžetā saistībā ar maksājumiem ir ļoti nozīmīgs faktors, kāpēc Komisijai vidējā termiņā un ilgtermiņā jāplāno maksājumu prasības. Līdztekus naudas plūsmas vajadzību apmierināšanai, kas izriet no neizpildītām budžeta saistībām, no turpmākajiem budžetiem būs jāfinansē maksājumi Savienības bilancē reģistrēto saistību izpildei (48). Šīs kategorijas kopā 2012. gada 31. decembrī veido aptuveni 313 miljardus EUR, kas būs jāizmaksā nākotnē. 1.58. Komisija rūpīgi analizē nenokārtotās saistības. Komisijas jauno tiesību aktu priekšlikumu par 2014.–2020. gadu mērķis bija stiprināt finanšu disciplīnu, un tie paredzēja normu par automātisku saistību atcelšanu pēc divus gadus ilgušām ikgadējām saistībām. Turklāt Komisija izteica priekšlikumu atteikties no izņēmumiem attiecībā uz lieliem projektiem. Taču starpinstitucionālajā procesā ir izrādījies, ka citi likumdevēji piekrīt pagarināt normu par saistību automātisku atcelšanu līdz trim gadiem. Daudzgadu finanšu shēmas ietvaros Komisija rosina arī lielāku budžeta pārvaldības elastību, lai pārceltu katras pozīcijas neizmantotos līdzekļus uz nākamo gadu.