LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 16.7.2012. 
SWD(2012) 193 final 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
PADOMES L ĒMUMS 
par aizjūras zemju un teritoriju asoci āciju ar Eiropas Savien ību 
{COM(2012) 362 final} 
{SWD(2012) 194 final}  
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
Pavaddokuments dokumentam 
PADOMES L ĒMUMS 
par aizjūras zemju un teritoriju asoci āciju ar Eiropas Savien ību 
1. P ROBLĒMAS IZKL ĀSTS 
Līguma par Eiropas Savien ības darbību (LESD) ceturt ā daļa attiecas uz aizj ūras zemju un 
teritoriju (AZT) asoci āciju ar Eiropas Savien ību (ES). LESD 198. pant ā noteikts, ka ES un 
AZT asoci ācijas mērķis ir veicin āt AZT ekonomikas un soci ālo attīstību un veidot ciešas 
ekonomisk ās attiecības starp t ām un visu ES. Ir ar ī uzsvērts, ka asoci ācijas mērķis, pirmkārt, 
ir veicināt AZT iedz īvotāju intereses un labkl ājību, lai nodrošin ātu tiem att īstību ekonomikas, 
sociālajā un kultūras jomā, uz ko tie tiecas.  
Kopš 1958. gada s īki izstrādātus noteikumus šai asoci ācijai ir noteikusi ES Padome, pie ņemot 
secīgus Lēmumus par aizj ūras asociāciju (LAA). Pašreiz ējais LAA1 zaudēs spēku 2013. gada 
31. decembr ī. Patlaban notiek š ā lēmuma pārskatīšana LESD ietvaros, k ā rezultātā būtu 
jāizstrādā tiesību akta priekšlikums par jaunu LAA, kas, dom ājams, stāsies spēkā 2014. gada 
1. janvārī. Tiesību akta priekšlikuma pamat ā būs būtiska pārskatīšana šā ietekmes 
novērtējuma kontekst ā, tajā iesaistot Eiropas Komisiju, AZT, to dal ībvalstis un citas 
ieinteresētās aprindas. Saska ņā ar Padomes 2009. gada 22. decembra secin ājumiem 
17801/2009 par ES attiec ībām ar AZT ties ību akta priekšlikuma m ērķim būtu jābūt 
asociācijas atjaunošana, k ā arī tās sadarbības novirz īšana uz priorit ātēm, kas atz ītas par visu 
pušu interes ējošiem jaut ājumiem.  
Saskaņā ar LESD 203. pantu ties ību akta priekšlikum ā tiks izklāstīti noteikumi attiec ībā uz 
sīkākiem nosac ījumiem un proced ūru, kā ar Savien ību asociē visas AZT, neatkar īgi no to 
labklājības līmeņa vai citām atseviš ķu AZT īpatnībām. Tas noteiks tiesisko regul ējumu un 
definēs ES un AZT asoci ācijas visp ārējo satvaru, iesp ējamās sadarbības jomas starp ES un 
AZT, tirdzniec ības režīmu, kas reglament ēs apmaiņas un sadarb ību minētajā jomā starp AZT 
un ES, k ā arī dažādos finanšu instrumentus, ko AZT b ūs tiesības saņemt (11. EAF un 
horizontālo programmu ietvaros). Cikt āl tas attiecas uz ES finansi ālo palīdzību, šis vienotais 
satvars tiks turpm āk precizēts plānošanas posm ā ar katru sa ņēmēju AZT, lai noteiktu 
sadarbības jomas, kur ES pal īdzība būtu visefekt īvākā nolūkā sasniegt asoci ācijas mērķus. 
Šajā ziņā īpašu uzman ību pievērsīs attiecīgo AZT konkr ētajai situācijai un vajadz ībām 
ekonomikas, soci ālajā un vides jom ā.  
Tiesību akta priekšlikums Padomes l ēmumam ir da ļa no Eiropas Komisijas darba 
programmas 2012. gadam. 
                                                 
1 Padomes 2001. gada 27. novembra L ēmums 2001/822/EK par aizj ūras zemju un teritoriju asoci āciju ar 
Eiropas Kopienu (OV L 314/1, 30.11.2001.), kas groz īts ar Lēmumu 2007/249/EK (OV L 109/33, 
26.4.2007.). 
 
LV 3   LV Kopš pašreiz ējā LAA pie ņemšanas 2011. gad ā ir būtiski main ījusies re ģionālā un 
starptautisk ā vide, kur ā AZT darbojas. Eir opas un starptautisk ā mērogā ir parādījušās jaunas 
politiskās prioritātes (piem ēram, vide, klimata p ārmaiņas, dabas resursu ilgtsp ējīga 
pārvaldība), kā arī notikušas izmai ņas globālās tirdzniec ības strukt ūrā. Eiropas Komisija 
ierosina strat ēģiju2, kura izstr ādāta, ņemot vērā trīs prioritātes: gudru izaugsmi, ilgtsp ējīgu 
izaugsmi un integr ējošu izaugsmi k ā atbildi uz ekonomikas un finanšu kr īzi. 
AZT turpina saskar ties ar ekonomisk ām un soci ālām problēmām un/vai c īnīties, lai 
nodrošinātu savām ekonomik ām ilgtspējīgu pamatu. T ās saskaras ar daudz ām grūtībām, kas 
saistītas ar nestabilu vidi un vajadz ību izveidot ilgstp ējīgas attīstības vides p īlāru.  
Veicot publiskas apspriešan as, ir noteikti daudzi visp ārīgie jautājumi, piem ēram, uzman ības 
pārvirzīšana no nabadz ības izskaušanas, sadarbojoties att īstības jomā, uz liel ākā mērā 
abpusējām attiecībām. Šīs izmaiņas ļautu asoci ācijai reaģēt uz notikumiem šaj ā jomā un 
nodrošināt, ka tiek atz ītas AZT īpatnības, daudzveid ība un neaizsarg ātība, kā arī to nozīme 
bioloģiskās daudzveid ības jomā. Šīs pārmaiņas arī atspoguļotu to, ka AZT galven ā problēma 
nav nabadz ība kā tāda. 
Galvenais risin āmais jaut ājums ir pan ākt, lai AZT ekonomikas un sabiedr ības virzītos pa 
ilgtspējīgas attīstības ceļu, paaugstinot to konkur ētspēju, samazinot neaizsarg ātību un 
sadarbojoties ar kaimi ņvalstīm, kā arī integrējot tās reģionālajās un/vai pasaules ekonomik ās. 
Iepriekš min ētās konstatētās problēmas pamatiemesli kopum ā ir šādi. 
(1) AZT ir gr ūtības pārvarēt nepilnības to fizisko īpašību dēļ (tās ir mazas un att ālas salu 
valstis, kā arī atšķiras ekskluz īvās ekonomikas zonas lieluma zi ņā). 
(2) Tām neizdodas nov ērst augsto neaizsarg ātības līmeni, kas saist īts ar to 
ģeogrāfiskajām īpašībām (atrašan ās teritorij ās, kurās notiek ciklonu un seismiska 
darbība, pakļautība klimata p ārmaiņām, piemēram, kora ļļu rifu bālēšanai vai j ūras 
līmeņa paaugstin āšanās faktoram, atkar ība lielā mērā no fosilo degvielu importa par 
augstām transporta izmaks ām). 
(3) To mazā izmēra dēļ administrat īvās spējas ir vājas, kā rezultātā tās saskaras ar 
grūtībām, izstrādājot un īstenojot politikas instrumentus un att īstot infrastrukt ūras. 
(4) Tām neizdodas att īstīt savas mikroekonomikas, kuras raksturo struktur āli trūkumi, 
maza, vienveid īga ražošanas b āze, kurās eksports ir koncentr ējies dažās nozarēs3: 
(5) Tās saskaras ar tirdzniec ības preferen ču eroziju AZT attiec ībās ar ES un pastiprin ātu 
konkurenci savam eksportam trešo valstu tirgos saist ībā ar to, ka tiek nosl ēgti aizvien 
vairāk Brīvās tirdzniec ības nolīgumu (BTN) ar liel ākajiem tirdzniec ības partneriem 
(ES, ASV un Kan ādu), kas daž ām AZT ir svar īgi galamērķa tirgi. 
(6) Dažreiz t ās nevar iek ļaut iniciat īvās/nolīgumos, ko nosl ēdz ES un/vai dal ībvalstis 
nolūkā Eiropas un starptautisk ā līmenī īstenot politisk ās prioritātes, kuras par ādījās 
pēdējos desmit gados, piem ēram, klimata p ārmaiņu sekas, sadarbojoties ar trešiem 
                                                 
2 2010. gada 3. marta pazi ņojums "Eiropa 2020" – strat ēģija gudrai, ilgtsp ējīgai un integr ējošai 
izaugsmei, COM(2010) 2020, gal īgā redakcija. 
3 AZT ekonomikas profilu s īkāka analīze sniegta 12. pielikum ā. 
 
LV 4   LV partneriem, kas samazina AZT sp ējas pievienoties glob ālajiem rea ģēšanas 
mehānismiem. 
2. S UBSIDIARIT ĀTES ANAL ĪZE 
ES tiesības rīkoties ES un AZT attiec ību jomā pirmkārt ir defin ētas LESD ceturtaj ā daļā. ES 
un AZT asoci ācijas mērķi, sociālo un ekonomikas att īstību un cieš ās ekonomikas saiknes 
starp AZT un ES kopum ā nevar sasniegt, īstenojot darb ības dalībvalstu m ērogā. Turklāt 
attiecībā uz AZT tirdzniec ības režīmu dalībvalstu darb ības nebūtu iespējamas, jo kop ējā 
tirdzniecības politika ir ES ekskluz īvā kompetenc ē (LESD piekt ās daļas II sada ļa). Saskaņā ar 
206. pantu ES tirdzniec ības politikai b ūtu jāveicina pasaules tirdzniec ības harmoniska 
attīstība, pakāpeniska ierobežojumu atcelšana starptautiskaj ā tirdzniec ībā un ārvalstu 
ieguldījumos, k ā arī muitas un citu š ķēršļu samazin āšana. ES un AZT preferenci ālo 
tirdzniecības attiec ību noteikumos domin ē principi, kas noteikti LESD piekt ās daļās II sadaļā 
par ES tirdzniec ības politiku. 
Kā noteikts LESD 203. pant ā, ES Padome pie ņem noteikumus attiec ībā uz sīkākiem 
nosacījumiem un proced ūru, kā ar Savien ību asociē AZT. Tie ietver tirdzniec ību un ar 
tirdzniecību saistītus jautājumus, muitas rež īmu, sabiedr ības veselību, sabiedrisko droš ību vai 
sabiedrisko k ārtību, kā arī darba ņēmēju brīvu pārvietošanos vis ās AZT un dal ībvalstīs. 
Domājams, ka tas b ūs saskaņā ar LESD noteiktajiem principiem attiec ībā uz ES politikas 
virzienu un darb ību definēšanu un īstenošanu cita starp ā saistībā ar vidi un dzimumu 
līdztiesību (LESD pirm ā daļa). 
Ņemot vērā arvien sarež ģītākas probl ēmas, neviena no ES iekš ējām prioritātēm – droš ība, 
gudra, ilgtsp ējīga un integr ējoša izaugsme un darbavietu izveide, klimata p ārmaiņas, piekļuve 
enerģijai, resursu efektivit āte, tostarp biolo ģiskās daudzveid ības aizsardz ība, droša ūdens 
resursu vai atkritumu apsaimniekošana, vesel ības aizsardz ība, pandēmijas un izgl ītība – netiks 
atrisināta, izolējoties no p ārējās pasaules. 
Situācijā, kad 27 dal ībvalstis darbojas kop ēju politikas un strat ēģijas virzienu robež ās, vienīgi 
Eiropas Savien ībai ir kritisk ā masa, lai rea ģētu uz pasaules m ēroga probl ēmām, piemēram, 
klimata p ārmaiņām. Atseviš ķu dalībvalstu rīcība var būt ierobežota un sadrumstalota. Š ī 
kritiskā masa arī nodrošina Eiropas Savien ībai labākas pozīcijas, lai risin ātu politisko dialogu 
ar AZT vald ībām. 
Īstenojot savu ārējo darbību, Eiropas Savien ība apņemas veicin āt savus standartus un dal īties 
savā pieredzē. AZT ir potenci āls, lai k ļūtu par Eiropas Savien ības strat ēģiskajiem 
priekšposte ņiem visā pasaulē. AZT ties ību aktu un standartu moderniz ēšana, piel īdzinot tos 
ES līmeņiem, varētu palielin āt gan AZT, gan Eiropas Savien ības ietekmi to attiec īgajos 
reģionos.  
3. ES  INICIAT ĪVAS MĒRĶI  
Pamatojoties uz LESD 198. un 199. pantu, asoci ācijas vispārīgie mērķi ir: 
– veicināt AZT ekonomikas un soci ālo attīstību, 
– izveidot ciešas ekonomikas attiec ības starp AZT un visu Eiropas Savien ību, 
 
LV 5   LV – veicināt šo zemju un teritoriju iedz īvotāju intereses un labkl ājību, palīdzot sasniegt 
tādu ekonomikas, soci ālu un kult ūras attīstību, pēc kādas viņi tiecas, 
– ļaut AZT g ūt labumu no t āda paša tirdzniec ības režīma, ko dal ībvalstis piem ēro viena 
otrai,  
– veicināt vides politikas defin ēšanu un īstenošanu AZT k ā vienu no ilgtsp ējīgas 
attīstības trīs pīlāriem (paral ēli ekonomikas un soci ālajai attīstībai). 
Veicot daž ādas apspriešanas un ārējus pētījumus, ieinteres ētās personas, ārējie vērtētāji un 
politiskie dal ībnieki ir vienpr ātīgi vienojušies, ka asoci ācijas mērķis un uzdevumi, k ā noteikts 
LESD 198. un 199. pant ā, būtu jāpārvērš mērķos, ko Komisija šaj ā satvarā noteikusi k ā 
galvenos un kurus apstiprin ājusi ES Padome4. Līd z  a r  t o  n ākamā asociācijas satvara īpašie 
mērķi būtu šādi: 
– palīdzēt veicināt ES vērtību un standartu izplat īšanu plašākā pasaulē, 
– izveidot cieš ākas ES un AZT savstarp ējās attiecības, kuru pamat ā ir abpus ējas 
intereses, 
– uzlabot AZT konkur ētspēju, 
– nostiprināt AZT elast ību un mazin āt to neaizsarg ātību ekonomik ā un vides jom ā, 
– veicināt AZT sadarb ību ar trešiem partneriem, 
– integrēt jaunākās ES politikas programmas priorit ātes, 
– ņemt vērā izmaiņas pasaules tirdzniec ības mode ļos un ES tirdzniec ības nolīgumus ar 
trešiem partneriem. 
4. P OLITIKAS RISIN ĀJUMI  
4.1. Noraid ītie risinājumi 
4.1.1. Bez ES l īmeņa pasākumiem 
Šajā ietekmes nov ērtējuma ziņojumā risinājums "bez ES l īmeņa pasākumiem" nav nov ērtēts, 
jo LESD VI da ļa pati par sevi veido pien ākumu ES r īkoties.  
4.1.2. Divi atš ķirīgi Padomes l ēmumi: viens muitas rež īmam un otrs sadarb ībai ilgtsp ējīgas 
attīstības jomā  
Šis risinājums tika noraid īts, jo tas mazin ātu iespēju definēt visaptverošu satvaru vis ām AZT. 
Turklāt, tas, visticam āk, palielin ātu ES iest āžu administrat īvo slogu un ierobežotu ES un AZT 
partnerības pārredzamību.  
                                                 
4 COM(2009) 623 un Padomes secin ājumi 17801/09. 
 
LV 6   LV 4.2. 1. politikas risin ājums – esoš ā stāvokļa atjaunin āšana saist ībā ar pašreiz ējo 
lēmumu par aizj ūras asociāciju, neveicot nek ādas izmai ņas 
Saskaņā ar 1. politikas risin ājumu tiktu saglab āta 2014.–2020. gada laikposmam šobr īd spēkā 
esošā lēmuma par aizj ūras asociāciju strukt ūra un saturs.  
4.3. 2. politikas risin ājums – l ēmuma par aizj ūras asoci āciju moderniz ēšana un 
saskaņošana ar ES politikas satvaru 
Ar 2. risin ājumu lēmums par aizj ūras asoci āciju tiktu moderniz ēts un saska ņots ar ES 
politikas satvaru. L ēmuma m ērķi un principi tiktu p ārskatīti, ņemot vērā ES Padomes 
politiskās ievirzes, AZT un ar t ām saistīto dalībvalstu vair ākkārt izteiktos l ūgumus, k ā arī 
neatkarīgu ekspertu veikto p ētījumu rezult ātus. 
Saskaņā ar šo risin ājumu ES un AZT sadarb ība īpašu uzman ību veltītu abpusējas intereses 
jomām, kā aicinājušas ieinteres ētās personas un k ā tas uzsv ērts neatkar īgu ekspertu veikto 
pētījumu ieteikum ā, piemēram, klimata p ārmaiņām, bioloģiskās daudzveid ības saglab āšanai, 
pētījumiem un inov ācijām, ļaujot ņemt vērā starptautisk ās politikas priorit ātes, kuras par ādījās 
pēdējos desmit gados un kuras atbilst strat ēģijas "Eiropa 2020" darba k ārtībai. Turkl āt saskaņā 
ar šo risin ājumu ES un AZT asoci ācija sekm ētu ES interešu un v ērtību izplatīšanu, padarot 
AZT par ES priekšposte ņiem to reģionos. 
Saskaņā ar 2. politikas risin ājumu tirdzniec ības režīms turpin ātu sniegt AZT beznodok ļu un 
bezkvotu piek ļuvi ES tirgum. Vienlaikus jaunajos noteikumos tiktu paredz ēti labāki 
nosacījumi, saska ņā ar kuriem AZT var ētu piekļūt ES tirgum, p ārskatot preferenci ālos 
izcelsmes noteikumus5. Turklāt 2. politikas risin ājums ierosina p ārskatīt režīmus, kas attiecas 
uz pakalpojumu tirdzniec ību un visliel ākā labvēlības režīma noteikšanu un pieš ķiršanu AZT, 
kur tās patlaban sa ņem tikai pamata trešo valstu rež īmu (t.i., visp ārējā vienošan ās par 
pakalpojumu tirdzniec ību –GATS ).  
Visbeidzot, 2. politikas risin ājumā ierosināts ieviest jaunus noteikumus, kas nodrošin ātu 
tirdzniecības preferen ču pareizu p ārvaldību un AZT, dal ībvalstu un ES attiec īgo pienākumu 
precizēšanu attiec ībā uz administrat īvajām kļūdām un krāpšanu. 
4.4. 3. politikas risin ājums – vair āki noslēgtie partnerattiec ību nolīgumi 
3. risinājums aptvertu ES un AZT attiec ību dažādošanu. Tirdzniec ības un ekonomikas 
sadarbības jomā tiktu pie ņemtas divas pieejas. Attiec īgā un iespējamā gadījumā konkrētas 
AZT varētu tikt iek ļautas citos ES divpus ējos tirdzniec ības nolīgumos, proti, ekonomisko 
partnerattiec ību nolīgumos (EPN) vai br īvās tirdzniec ības nolīgumos (BTN). Attiec ībā uz 
pārējām AZT asoci ācijas satvar ā tiktu paredz ēts 1. vai 2. politikas risin ājumam līdzvērtīgs 
AZT tirdzniec ības režīms. Lai gan tas neaptvertu tirdzniec ību un ekonomikas sadarb ību ar 
tām AZT, kuras b ūtu iekļautas citos tirdzniec ības nolīgumos, tas aptvertu sadarb ību ar visām 
AZT visās pārējās jomās. Saskaņā ar alternat īvu risinājumu visa sadarb ība ar AZT, uz kur ām 
                                                 
5 (piem ēram, dzēst prasību attiecībā uz to kuģu apkalpes taut ību, kas zvejo ārpus teritori ālajiem ūdeņiem, 
un ietvert jaunas vai prec īzākas defin īcijas attiec ībā uz pilnīgi iegūtām precēm un minim ālajām 
operācijām, vieglākas administrat īvās prasības attiec ībā uz pier ādījumu par AZT pre ču tiešiem 
pārvadājumiem starp AZT teritoriju un ES, jaunas kumul ācijas iesp ējas, elastīgākas administrat īvās 
procedūras, ar ko pieš ķir atkāpes izcelsmes noteikumiem, der īguma termi ņu nosakot katr ā gadījumā 
atsevišķi, utt.). 
 
LV 7   LV attiektos EPN vai BTN, norisin ātos šo nol īgumu kontekst ā. Tas noz īmētu, ka arī finansiālā 
palīdzība tiktu īstenota ārpus asoci ācijas satvara. 
5. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
5.1. 1. politikas risin ājuma nov ērtējums 
5.1.1. Soci ālā un ekonomikas ietekme  
AZT pasliktin ātos piekļuve ES tirgum: jebk ādas ar tirdzniec ību saistītas sekas rad ītu 
pastiprināta konkurence, ar ko AZT var ētu saskarties ES tirg ū, jo ES trešie partneri sa ņem 
labāku piekļuvi tirgum sav ām precēm un pakalpojumiem (piem ēram, BTN vai daudzpus ēja 
nolīguma ietvaros). AZT zaud ējot konkur ētspēju, pavājinātos ES un AZT ekonomikas 
saiknes. 1. politikas risin ājums arī varētu būt risinājums, kur ā tirdzniec ības noteikumi 
nepiedāvātu pietiekamu stimulu t ām AZT, kuras patlaban neuztur intens īvas ekonomisk ās 
attiecības ar ES, lai t ās sāktu to dar īt. Tādēļ ir maz ticams, ka saska ņā ar 1. risin ājumu 
tirdzniecības noteikumi veicin ātu AZT ekonomikas diversifik āciju. AZT re ģionālā integrācija 
būtu apdraud ēta, jo izcelsmes noteikumu kopums nepied āvātu papildu iesp ējas AZT iepirkt 
preces no to kaimi ņvalstīm un tādējādi vairāk ar tām tirgoties. 
5.1.2. Ietekme uz vidi  
Saglabājot pašreiz ējo situāciju, ES un AZT asoci ācija nerad ītu lielāku pozitīvu ietekmi uz 
AZT vidi. Tas, ka vides un klimata p ārmaiņu jautājumi nav atz īti kā ES un AZT abpus ējās 
intereses, apdraud progresu šaj ās jomās, kurās ar ES sadarboties nol ēmušas tikai dažas AZT.  
Turklāt 1. politikas risin ājums neļautu ES veicin āt tās politisko darba k ārtību un tās 
starptautisk ās saistības6 attiecībā uz biolo ģisko daudzveid ību, zaļo enerģētiku, klimata 
pārmaiņām un katastrofu riska mazin āšanu AZT, un AZT nepal īdzētu veicināt ES vērtības un 
standartus šaj ās jomās plašākā pasaulē. 
5.1.3. Administrat īvā ietekme  
Šis risinājums neietekm ētu ne ES, ne AZT administrat īvo slogu. Pl ānošanas cikls, k ā arī 
tiesiskais regul ējums, aizvien b ūtu tāds pats. Saska ņā ar šo risin ājumu būtu grūti pozitīvi 
reaģēt uz prasībām/ieteikumiem, ko izteikuši ārējie vērtētāji, proti, veicin āt sadarbību starp 
AZT un t ās kaimiņvalstīm, cita starp ā, labāk koordin ējot attiecīgos finanšu instrumentus, kas 
pieejami AZT, Āfrikas, Kar ību jūras un Klus ā okeāna reģiona (ĀKK) valst īm un ES 
tālākajiem re ģioniem (Eiropas Re ģionālās attīstības fonds –ERAF). Turkl āt 1. risinājums 
neļautu pieņemt ES finanšu atbalsta pl ānošanas noteikumus un proced ūras. 
5.2. 2. politikas risin ājuma nov ērtējums 
5.2.1. Soci ālā un ekonomikas ietekme  
2. politikas risin ājumam var ētu būt pozitīva sociālā un ekonomisk ā ietekme uz AZT saist ībā 
ar tirgus piek ļuves noteikumu uzlabošanos AZT prec ēm, ES liel āku atvērtību AZT 
                                                 
6 2010. gada 3. marta Pazi ņojums COM(2010) 2020 gal īgā redakcija, "Eiropa 2020" – strat ēģija gudrai, 
ilgtspējīgai un integr ējošai izaugsmei" un 2011. gada 29. j ūnija Pazi ņojums "Budžets ES 2020", 
COM(2001) 500 gal īgā redakcija. 
 
LV 8   LV pakalpojumu operatoriem un ieguld ītājiem, kā arī iespēju īstenot koncentr ētākus spēju 
veidošanas pas ākumus. L īdz ar to 2. risin ājums ietver potenci ālu lielākai ekonomikas 
diversifik ācijai un darbavietu izveidei t ādās nozarēs kā atjaunojamie energoavoti, ekosist ēmu 
pārvaldība, inovācijas, u.c. Ierosin ātās izmaiņas izcelsmes noteikumos var ētu palīdzēt AZT 
efektīvāk izmantot eksporta iesp ējas, ko pied āvā AZT tirdzniec ības režīms.  
Noteikumu vienk āršošana un atvieglošana, p ārredzamības un saska ņotības stiprin āšana ar citu 
tirdzniecības partneru izcelsmes noteikumiem, visticam āk, palielin ās efektivit āti, pievilc ību 
un tiesisko noteikt ību ieguld ījumiem ekonomikas nozar ēs, kas ir atkar īgas no preferenci ālās 
tirgus piek ļuves, un samazin ās administrat īvo slogu AZT uz ņēmumiem un iest ādēm. 
Kumulācijas iesp ēju diversifik ācija ļautu uzlabot AZT uz ņēmumu iesp ējas, kas pozit īvi 
ietekmētu to konkur ētspēju un var ētu stimulēt ekonomisko attiec ību attīstību starp AZT un 
citām trešām valstīm.  
Izmantojot tehnisko pal īdzību un sp ēju veidošanu, AZT var ētu atbalst īt, lai tās panāktu 
atbilstību tehniskajiem, sanit ārajiem un fitosanit ārajiem noteikumiem, kuri rada vissvar īgākos 
šķēršļus, ar kuriem AZT eks ports saskaras piek ļuvē ES tirgum. Pakalpojumu nozar ē AZT 
ieguvumi b ūtu vērā ņemami.  
Pirmkārt, ES tirgus atv ērtība AZT pakalpojumu operatoriem b ūtu saskaņota ar ES 
vislabvēlīgāko režīmu un t ādējādi autom ātiski palielin ātos ikreiz, kad ES pieš ķirtu 
vislabvēlīgāko režīmu citiem trešiem partneriem7. Pakalpojumu nozares, kas visvair āk iegūtu 
no ierobežojumu atcelšanas, b ūtu būvniecības pakalpojumi, vide s pakalpojumi un atp ūtas 
pakalpojumi, visi tie ir AZT interes ēs. Turpm āk atverot savas pakalpojumu nozares AZT 
operatoriem, ES stimul ētu jaunu vai esošo nozaru att īstību, piedāvājot papildu iesp ējas 
eksportam, tostarp p ārrobežu tirdzniec ībai, izmantojot m ūsdienu sakaru tehnolo ģijas. Turkl āt 
2. politikas risin ājums būtu atvērts ieguld ījumiem AZT ar pakalpojumiem nesaist ītās darbībās 
(nodibinājumos), kas patlaban nenotiek. Tas ar ī veicinātu to, ka AZT k ļūst pievilc īgāks 
galamērķis ārvalstu tiešajiem ieguld ījumiem. Nodrošinot to, ka AZT autom ātiski piešķir ES 
režīmu, ko t ās piešķir lielākajām tautsaimniec ībām, piemēram, ASV vai Ķīnai, tiktu 
respektētas īpašās attiecības starp ES un AZT un tiktu īstenots savstarp ības princips.  
Divpusējā dialoga ietvaros ES var ētu ierosin āt AZT veicin āt uzņēmumu soci ālās atbildības 
principus to uz ņēmumu starp ā, kas veic ieguld ījumus un darbojas to teritorij ā. Tas pozit īvi 
ietekmētu sociālos un vides standartus AZT. 
Nepārtrauktais, m ērķtiecīgais un koordin ētais atbalsts AZT strat ēģijām, spējām, tiesiskaj ām 
un institucion ālajām sistēmām, kas ierosin āts 2. politikas risin ājumā, visticam āk, palielin ās 
ES iesaisti AZT politik ā, regulatīvajos mode ļos un līdzīgos jautājumos. Iesp ēju šādi rīkoties 
paver jaunie noteikumi attiec ībā uz ES un AZT sadarb ību tirdzniec ībā, kas paredz ēti 
2. risinājumā. 
ES atbalsts AZT sp ēju veidošanai ar ī varētu attiekties uz soci ālās politikas izstr ādi un/vai 
īstenošanu (piem ēram, saist ībā ar bezdarbu vai profesion ālo apmācību), lai pal īdzētu 
stratēģijām panākt ekonomikas izaugsmi. 
                                                 
7 T ā kā vidējais svērtais rādītājs par ES atv ērtību atbilst faktoram 34 attiec ībā uz 1,2, un 3 pieg ādes 
režīmu GATS  ietvaros, tas atbilst faktoram 57 (un 74 attiec ībā uz nodibin ājumiem) saska ņā ar 
preferenci ālu nolīgumu, piem ēram, EPN ar CARIFORUM . Skatīt 2. papildin ājumu par tirdzniec ību un 
ar tirdzniec ību saistītiem aspektiem LAA ietvaros. 
 
LV 9   LV 5.2.2. Ietekme uz vidi  
Uzmanības veltīšana reģionālajiem/tematiskajiem pieš ķīrumiem, lai lab āk reaģētu uz 
jautājumiem, kas k ļuva aktuāli pēdējā desmitgad ē un kas ir kop īgas intereses jaut ājumi visām 
AZT un ES, nodrošin ātu, ka tiek pien ācīgāk ņemtas vērā AZT specifisk ās īpatnības attiec ībā 
uz vidi, klimata p ārmaiņām un biolo ģiskās daudzveid ības jautājumiem. Īpaša finans ējuma 
piešķiršana vides un klimata p ārmaiņu jomā būtu saskaņā ar ES politikas darba k ārtības 
prioritātēm un veicin ātu ES vērtības. Turkl āt ieguldījums uzlabot ā dabiskajā vidē un vides 
kvalitātes uzlabojumi ar ī radītu būtiskas sekas ekonomikas un vesel ības jomā. 
5.2.3. Administrat īvā ietekme  
ES autom ātiski pieš ķirot AZT vislabv ēlīgāko režīmu pakalpojumu jom ā nozīmētu, ka šī 
politikas risin ājuma īstenošana nerad ītu papildu spriedzi AZT ierobežotaj ām 
administrat īvajām spējām, jo tiktu nov ērstas garas un sarež ģītas sarunas. Priekšlikums defin ēt 
tehnisko pal īdzību visam pl ānošanas periodam nodrošin ātu saskaņotāku noteikšanu un l īdz ar 
to sadarb ībai izvēlēto stratēģiju un programmu efekt īvāku pārvaldību. Tas nodrošin ātu 
saskaņotību un prasmju apmai ņu starp viet ējām administr ācijām un ārējiem ekspertiem.  
ES finanšu pal īdzības īstenošanas īsāki termiņi un ES pal īdzības ātrāka īstenošana ļautu 
turpmāk pilnveidot AZT sp ējas politikas formul ēšanas un ties ību aktu jom ā. 
Paredzams, ka 2. risin ājumam būs pozitīva ietekme ar ī uz savlaic īgu plānošanu, pateicoties 
iespējai, kas ierosin āta attiecībā uz "visaptverošiem teritori ālās attīstības plāniem" vai 
"visaptverošiem att īstības plāniem", par ko vienojuš ās AZT un dal ībvalsts, ar kuru t ā ir 
saistīta. Šos plānus ņems vērā, lai noteiktu sadarb ības stratēģiju starp AZT un ES. 
5.3. 3. politikas risin ājuma nov ērtējums 
5.3.1. Soci ālā un ekonomikas ietekme  
3. politikas risin ājuma ietekme b ūtu atkarīga no sarunu rezult ātiem starp AZT, ES un 
attiecīgā(-ajiem) treš ā(-iem) partnera(-iem). T ādējādi ietekme katr ās atsevišķās sarunās būtu 
atšķirīga. Kopum ā šā risinājuma rezult ātā nozīmi varētu iegūt AZT tirdzniec ības plūsmas ar 
trešo(–ajiem) partneri(-iem). No  otras puses, to nozares var ētu saskarties ar sp ēcīgāku 
konkurenci AZT viet ējos tirgos, jo k ļūtu pieejami l ētāki importētie produkti. No š īs attīstības 
labumu g ūtu patērētāji. Gadījumā, kad lētāki produkti sniedz ieguld ījumu pārstrādes nozar ēs, 
tās varētu gūt labumu un k ļūt konkurētspējīgākas, jo izmaksas samazin ātos. No liberaliz ācijas 
varētu izslēgt visjutīgākos produktus. Muitas ie ņēmumi samazin ātos, un AZT b ūtu jāizstrādā 
alternatīvi ieņēmumu veidi, kas ir maz āk atkarīgi no pre ču tirdzniec ības. Tādējādi šis 
risinājums varētu nopietni ietekm ēt valsts izdevumus AZT. 
Sociālās un ekonomisk ās sekas, ko rad ītu Klusā okeāna AZT iesp ējamā iekļaušana EPN, 
varētu stimul ēt pārstrādes nozares att īstību (piem ēram, zivju/tun ču pārstrāde), kas var ētu 
piesaistīt vairāk ārvalstu ieguld ījumu uz citu partneru r ēķina. Tas ar ī varētu radīt dažādu 
nozaru vertik ālu integrāciju. ES attiec īgajai pārstrādes nozarei šie notikumi n āktu par labu, ja 
rezultātā varētu šos produktus regul āri piegādāt ES. Tom ēr ES rūpniecību arī negatīvi 
ietekmētu spēcīgāka konkurence, ar ko t ā saskartos. Visnegat īvākais scenārijs norāda uz to, ka 
tiktu zaud ētas darbavietas un p ārtrauktas darb ības noteikt ās ES dalībvalstīs.  
AZT pakalpojumu un nodibin ājumu tirgu atv ēršana kaimi ņvalstīm varētu piesaist īt lielāku 
ārvalstu tiešo ieguld ījumu vai pagaidu pakalpojumu sniedz ējus, kā arī atvērtus tirgus AZT 
 
LV 10   LV pakalpojumu sniedz ējiem un ieguld ītājiem. Tom ēr tas ir atkar īgs no izn ākuma, ko pan āks 
sarunās ar trešām valstīm, un no nozar ēm, kuras AZT izv ēlēsies liberaliz ēt. Ierobežoto 
administrat īvo spēju dēļ sarunās no AZT puses to laik ā būtu vajadz īga cieša sadarb ība un 
atbalsts, lai nov ērstu to nozaru priekšlaic īgu liberaliz āciju, kur iekš ējais regul ējums nav 
pietiekami att īstīts, lai nodrošin ātu patērētāju aizsardz ību. Gadījumos, kad partnervalstu 
interese AZT tirgos nav īpaši augsta, AZT pievienošana ES BTN (iesp ējams, iek ļaujot 
daudzpus ējas sarunas par pakalpojumiem un nodibin ājumiem) var ētu nozīmēt, ka Eiropas 
Savienībai tās BTN partneri l ūgs ietvert turpm ākas saistības. Tas apdraud ētu līdzsvaru 
darījumā, par ko vienojusies (-š ās) ES un t ās partnervalsts(-is).  
Tās AZT, kuras pievienotos EPN, var ētu iegūt piekļuvi sākotnēji lielākam ar tirdzniec ību 
saistītam finansi ālās palīdzības apjomam 11. Eiropas Att īstības fonda ietvaros, bet t ām nebūtu 
garantijas, ka to vajadz ībām tiktu velt īti pietiekami finanšu resursi, jo var ētu dominēt lielāku 
partneru un jaunatt īstības valstu intereses. Š īs sekas var ētu novērst, ja AZT veidotu apvien ības 
savā reģionā ar ĀKK valstīm, piemēram, ar Antigvu un Barbudu, Fidži, Gaj ānu un Palau, kas 
ir mazo salu jaunatt īstības valstis un saskaras ar l īdzīgām problēmām kā AZT8. Iegūstot 
piekļuvi šiem l īdzekļiem, AZT b ūtu liegti citi potenci ālie finans ējuma avoti, no kuriem t ās 
guva labumu LAA ietvaros, piem ēram, iekš ējās horizont ālās programmas un ES budžeta 
pozīcijas. Tas attiektos ar ī uz AZT, kas b ūtu integrētas citos br īvās tirdzniec ības nolīgumos 
vai asociētas ar tiem. Ta ču tām šo zaud ējumu nekompens ētu piekļuve papildu l īdzekļiem 
saskaņā ar ārējām programm ām, kuras piem ēro to reģionam. 
5.3.2. Ietekme uz vidi  
Ņemot vērā AZT izm ēru, ietekme uz vidi, dažas no t ām iekļaujot citos tirdzniec ības 
nolīgumos, visticam āk, būtu ierobežota un nepalielin ātu ietekmi uz vidi, kas jau ir noteikta 
attiecībā uz minētajiem nol īgumiem. Ietekme uz vidi, ko rada atv ērtība kaimiņvalstij, var ētu 
arī būt lielāka nekā ietekme, ko rada atv ērtība tikai ES, jo, dom ājams, ka tas rad ītu ar 
transportu saist ītu ietekmes palielin ājumu, lai gan min ētās kaimiņvalstis atrodas tuv āk AZT, 
nekā ES. Tīrā ietekme (sal īdzinot ar pašreiz ējo situāciju un uzlabotajiem rež īmiem, kas 
paredzēts 2. risin ājumā) atšķirtos katrā AZT, atkar ībā no nolīguma, kurai t ā būtu piesaist īta, 
un no situ ācijas, kāda ir AZT konkr ētajās nozarēs pirms sarun ām. Tām AZT, kur ām saglabātu 
tirdzniecības režīmu saska ņā ar LAA, ietekme uz vidi atbi lstu ietekmei, kas noteikta 1. vai 
2. politikas risin ājumā. Negatīvu ietekmi uz vidi var ētu mazināt, sadarbojoties ar ES vides 
jautājumos. 
5.3.3. Administrat īvā ietekme  
Vienošan ās par 3. politikas risin ājumu un t ā īstenošana b ūtu grūta un sarež ģīta AZT, 
dalībvalstīm, ES tirdzniec ības partnerim(-iem), k ā arī ES. Šis process b ūtu jāatkārto katram 
atsevišķam tirdzniec ības nolīgumam, kur ā būtu jāveic grozījumi, lai ietvertu īpašas AZT. 
6. R ISINĀJUMU SAL ĪDZINĀJUMS  
6.1. 1. politikas risin ājums 
Esošā stāvokļa saglabāšanu varētu pamatoti uzskat īt par pieņemamu risin ājumu turpm ākajai 
ES un AZT asoci ācijai, jo tika secin āts, ka pašreiz ējie noteikumi labv ēlīgi ietekm ē AZT 
sociālo un ekonomikas att īstību, cita starp ā piešķirot brīvu piekļuvi lielajam ES tirgum un 
                                                 
8 ANO mazo salu jaunatt īstības valstu sarakstu skat īt: http://www.un.org/special-rep/ohrlls/sid/list.htm . 
 
LV 11   LV dodot iesp ēju saņemt atbalstu, lai izmantotu eksporta iesp ējas, ko sniedz šis tirgus. Neatkar īgu 
ekspertu veiktajos p ētījumos Eiropas Savien ības un AZT sadarb ība 1999.–2009. gada 
laikposmā tika uzskat īta par saskan īgu gan ar asoci ācijas mērķiem, gan ar AZT politiskaj ām 
prioritātēm, un tika konstat ēts, ka nepast āvēja nozīmīgas pretrunas vai nekonsekvence starp 
ES un AZT sadarb ību un pārējiem ES politikas virzieniem. Kaut ar ī 1. risinājums atbilst 
LESD ceturtajai da ļai un tā preambulai, ar šo risin ājumu netiktu sasniegts kop īgais AZT, ar 
tām saistīto dalībvalstu un Eiropas Komisijas m ērķis uz abpus ēja pamata p ārstrādāt un 
moderniz ēt ES un AZT attiec ības. Tā vietā, lai moderniz ētu attiecības un ieviestu cieš ākas 
savstarpējas attiec ības, kuru ietvaros var ētu labāk ņemt vērā abpusējās intereses, tiktu 
saglabāta atbalsta sniedz ēja/saņēmēja loģika, kas tradicion āli ir ES un AZT attiec ību pamatā. 
Uz AZT pre ču un pakalpojumu piek ļuvi Eiropas Savien ībai arī turpmāk attiecin ātu 
pašreizējos noteikumus, k ā rezultātā AZT zaud ētu piekļuvi tirgum („preferen ču erozijas” d ēļ). 
Tas negat īvi ietekmētu AZT soci ālo un saimniecisko situ āciju. 
6.2. 2. politikas risin ājums 
Ar 2. politikas risin ājumu tiktu pastiprin āta ES un AZT sadarb ība, balstoties uz abpus ējām 
interesēm, ko ieinteres ētās personas apzin āja apspriešan ās gaitā. Šis risin ājums veicin ātu arī 
efektīvāku sadarb ību, pateicoties m ērķtiecīgākai un koordin ētākai ES, AZT un ar t ām saistīto 
dalībvalstu rīcībai. Sadarb ības jomas, ko AZT atzina par priorit ātēm, saņemtu pastiprin ātu 
atbalstu no ES (piem ēram, biolo ģiskās daudzveid ības saglab āšana un ekosist ēmu 
pakalpojumi, p ētniecība un inov ācija). 
Saskaņā ar 2. politikas risin ājumu Eiropas Savien ība atbalst ītu AZT, lai t ās pievērstos 
jutīgiem jaut ājumiem, kas apdraud to ilgtsp ējīgo attīstību (piemēram, klimata p ārmaiņas) un 
kurus tās vienas pašas nevar atrisin āt. Šādu problēmu gadījumā salu teritorijas vienas pašas 
nevar izstr ādāt sekmīgus pasākumus – t ām jāatrod partneri un j ābūt integrētām pasaules 
mēroga rīcībā. 
2. politikas risin ājums pied āvātu AZT moderniz ētu tirdzniec ības režīmu ar ES, kurš 
1) aptvertu uzlabotus izcelsm es noteikumus un 2) garant ētu pakalpojumu tirdzniec ības un 
uzņēmējdarbības režīmu, kas neb ūtu nelabv ēlīgāks par rež īmu, ko ES ir pieš ķīrusi citiem 
trešiem partneriem; saska ņā ar pašreiz ējo sistēmu tas tā nav. 
2. politikas risin ājums atbilstu LESD ceturtajai da ļai un tā preambulai. Ar to tiktu ar ī 
izpildītas ES Padomes politisk ās ievirzes attiec ībā uz trīs mērķiem konkur ētspējas, elastības 
un sadarb ības jomā. Saskaņā ar 2. politikas risin ājumu asoci ācijas satvar ā tiktu ņemta vērā 
nesenā politiskā attīstība un izv ērtētas diskusijas, kas ir notikušas p ēdējo desmit gadu laik ā. 
Ar šo risin ājumu tiktu nodrošin āta un pastiprin āta politikas saskan ība. Ietekme soci ālajā, 
ekonomikas un vides jom ā būtu pozitīvāka nekā 1. risinājuma gadījumā. 
2. politikas risin ājums labāk nekā šobrīd atspogu ļotu abpus ējo interešu v ērā ņemšanu. Tas 
ļautu integr ēt ES politikas programmas priorit ātes attiecībās starp Eiropas Savien ību un AZT, 
un tiktu palielin āta Eiropas Savien ības kā globālo procesu dal ībnieces pievienot ā vērtība 
jaunajos pasaules m ēroga jautājumos. Darot to, AZT sp ētu labāk veicināt ES vērtības un 
standartus plaš ākā pasaulē. 
 
LV 12   LV 6.3. 3. politikas risin ājums 
Integrējot vai asoci ējot AZT ar citiem tirdzniec ības nolīgumiem, var ētu sasniegt dažus no 
AZT un ES asoci ācijas mērķiem. Tom ēr tas tiktu pan ākts ārpus asoci ācijas kā tādas. Turkl āt ir 
iespējams, ka 3. risin ājums nebūtu pilnībā pielāgots vairuma vai pat visu AZT vajadz ībām un 
realitātēm. Arī pati Eiropas Savien ība varētu tikt negat īvi ietekm ēta, ja būtu vajadzīga būtiska 
kompensācija, lai iek ļautu AZT esošajos nol īgumos. Integr ējot ATZ citos tirdzniec ības 
nolīgumos, asoci ētās zemes un teritorijas ar konstitucion ālām saitēm ar dalībvalstīm juridiski 
un faktiski vairs neb ūtu AZT. T ā kā 3. politikas risin ājuma īstenošanas rezult ātā Eiropas 
Savienībai, iespējams, būtu jāizstrādā risinājumi dažāda veida attiec ību izveidei ar katru no 
AZT, juridiskais process b ūtu ļoti sarežģīts un būtu jāatkārto katras AZT gad ījumā. Tas, ļoti 
iespējams, palielin ātu neskaidr ību attiecībā uz AZT un to iedz īvotāju statusu. Konkr ēti 
noteikumi, kas šobr īd ir iekļauti dažādos nolīgumos vai kuru iek ļaušana tiek apsv ērta, varētu 
neatteikties uz AZT iedz īvotājiem tādā apmērā, kas atbilst vi ņu statusam k ā ES pilsoņi. 
6.4. Saska ņotība 
Trīs politikas risin ājumi ir saska ņā ar LESD IV da ļu.  
2. un 3. politikas risin ājums pie ļauj saska ņotību ar politikas pl āniem un politiskaj ām 
prioritātēm, kas par ādījās pēdējos desmit gados, turpretim 1. politikas risin ājums nesaska ņotu 
asociāciju ar jaun ākajiem risin āmajiem jaut ājumiem un piln ībā neintegr ētu trīs galvenos 
mērķus, proti, konkur ētspēju, elastību un sadarb ību, ko ierosin āja Komisija un politiski 
apstiprināja ES Padome (skat īt 1.3. ieda ļu iepriekš).  
6.5. Efektivit āte 
1. politikas risin ājums neļauj defin ēt mērķus un uzdevumus saska ņā ar politiskaj ām 
prioritātēm, ko Komisija defin ējusi savā paziņojumā9 par elementiem jaunai partner ībai starp 
ES un AZT un ko apstiprin ājusi Padome10. Patiesībā 1. politikas risin ājums neparedz p ārskatīt 
Asociācijas lēmumu, lai integr ētu jaunas probl ēmas, ar kur ām saskaras gan ES, gan AZT. 
Turklāt LAA nesp ēja ņemt vērā pārmaiņas ES tirdzniec ības nolīgumos ar trešiem partneriem 
samazinātu ES sp ējas 1. risin ājuma ietvaros sasniegt m ērķi par mūsdienīga ES un AZT 
satvara izveidi. 
Turpretim 2. politikas risin ājumā ierosināts pārskatīt asociācijas satvaru un t ādējādi pilnībā 
ņemt vērā asociācijas mērķi un uzdevumus, k ā definēts LESD IV da ļā, attiecībā uz 
politiskajām prioritātēm, kuras par ādījušās kopš 2001. gada, k ā arī trīs svarīgākos mērķus – 
konkurētspēju, elastību un sadarb ību. Tas ļautu cieš āk sadarboties vides un klimata 
jautājumos, radot siner ģijas un t ādējādi palielinot AZT elast ību vides jom ā, pozitīvi 
ietekmējot to soci ālo un ekonomikas att īstību un pastiprin ātu konkur ētspēju. 
3. politikas risin ājums teor ētiski ļautu nodrošin āt "īpaši pielāgotu" atbildi AZT tirdzniec ības 
jomā, bet tas nenodrošin ātu visaptverošu satv aru vienotai partner ībai starp ES un AZT. 
6.6. Lietder ība 
Kā minēts iepriekš, Komisija ir nor ādījusi uz savu nodomu ierosin āt ES un AZT asoci ācijas 
moderniz ēšanu. Šaj ā ziņā šķiet, ka 1. politikas risin ājums nav vispiem ērotākais lēmums. 
                                                 
9 COM (2009) 623 gal īgā redakcija, 2009. gada 6. novembris. 
10 Padomes 2009. gada 22. decembra secin ājumi 17801/09 par ES attiec ībām ar AZT. 
 
LV 13   LV Patiesi, 1. risin ājums efekt īvi nerisina vajadz ību atjaunot partner ību starp AZT un ES, jo tas 
neņemtu vērā notiekošo starptautisk ās tirdzniec ības liberaliz āciju, AZT potenci ālu kā ES 
vērtību izplatītāju vai tās spējas noteikt abpus ējas intereses jomas un velt īt īpašu uzman ību 
tādām jomām kā vide un re ģionālā integrācija. 
2. politikas risin ājums nodrošina vispiem ērotāko atbildi uz Komisijas ap ņemšanos ierosin āt 
mūsdienīgu asociācijas satvaru starp ES un AZT. Turkl āt 2. politikas risin ājums ieviestu 
elastīgākas un viegl ākas administrat īvās prasības un proced ūras tirdzniec ības attiecībās. 
3. politikas risin ājuma efektivit āti varētu ietekm ēt tas, ka vienlaikus past āv divi sadarb ības 
satvari (tirdzniec ības attiec ības saska ņā ar EPN vai BTN, no vienas puses, un LAA cit ām 
jomām, no otras puses), jo tas rad ītu papildu administrat īvo slogu. Vienošan ās par to un t ā 
īstenošana b ūtu grūta un sarež ģīta AZT, dal ībvalstīm, ES tirdzniec ības partnerim(-iem), k ā arī 
ES. Visticam āk, šie trūkumi var ietekm ēt izmaksas administrat īvajos izdevumos gan ES, gan 
AZT. 
7. V ĒLAMAIS RISIN ĀJUMS  
Pamatojoties uz atš ķirīgo politikas risin ājumu anal īzi un salīdzinājumu, vēlamais risin ājums  
ir 2. risinājums , jo tas vislab āk atspogu ļotu: 
(a) Eiropas Komisijas, AZT, t ās dalībvalstu un ES kop īgo mērķi pārskatīt un pārstrādāt 
ES un AZT asoci āciju, kā arī izveidot abpus ējāku partner ību, kuras pamat ā ir kopīgas 
intereses, ņemot vērā dažādās problēmas, ar ko saskaras AZT, 
(b) ES un AZT asoci ācijas mērķi un vispārīgos uzdevumus, k ā noteiks LESD ceturtaj ā 
daļā par ES attiec ībām ar AZT, 
(c) nākamā asociācijas satvara īpašos mērķus, kā noteikts iepriekš. 
Līdz ar to 2. risin ājuma īstenošana ļautu moderniz ēt un saska ņot LAA ar pašreiz ējo ES 
politikas satvaru. T ādējādi 2. risin ājums sniedz iesp ēju labāk koncentr ēties uz ilgtsp ējīgas 
attīstības trim p īlāriem (ekonomikas, soci ālo un vides p īlāru) un velt īt vairāk uzmanības 
starptautiskaj ām politikas priorit ātēm, piemēram, klimata p ārmaiņām, videi un ener ģētikai, 
kas parādījās pēdējos desmit gados. 
Attiecībā uz tirdzniec ības noteikumiem 2. risin ājums ļauj turpin āt piešķirt AZT beznodok ļu 
un bezkvotu piek ļuvi ES tirgum un vienlaikus (pretstat ā 1. risinājumam) ieviest uzlabotus 
noteikumus, saska ņā ar kuriem AZT piek ļūtu tirgum. Turkl āt 2. politikas risin ājuma ietvaros 
ierosināts pārskatīt režīmus, kas attiecas uz pakalpojumu tirdzniec ību un nodibin ājumiem, un 
piešķirt vislielāko labvēlības režīmu AZT, kur t ās patlaban sa ņem tikai pamata trešo valstu 
režīmu (t.i., GATS ). 
Attiecībā uz finansi ālo palīdzību 2. risin ājums ierosina palielin āt reģionālā piešķīruma daļu 
kopējā finanšu pieš ķīrumā, kas AZT rezerv ēts 2014.–2020. pl ānošanas laikposma ietvaros. 
Tas ļautu finansi āli atbalstīt AZT centienus risin āt jautājumus, kuri k ļuva aktuāli pēdējā 
desmitgad ē un ir kop īgas intereses jaut ājumi visām AZT un ES. Vienlaikus 2. risin ājums 
kalpotu m ērķim uzlabot sadarb ību starp AZT un to kaimi ņvalstu partneriem, k ā arī mērķim 
paplašināt ES ietekmes sf ēru ar AZT starpniec ību un veicin āt ES politikas darba k ārtību 
globālā mērogā. 
 
LV 14   LV 8. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Lēmums par aizj ūras asociāciju ir ties ību akts, ar ko Padome nosaka tiesisko regul ējumu AZT 
asociācijai ar Eiropas Savien ību. Pēc savas b ūtības tas ir teksts, kur ā ir izklāstītas ES ārējās 
attiecības ar šīm valstīm un teritorij ām, un tāpēc tā īstenošanu nevar nov ērtēt, izmantojot 
pamatrādītājus.  
Tiktāl, ciktāl tas attiecas uz ES finans ētu sadarbību, asociācijas efektivit āti uzraudz īs, veicot 
revīzijas un nov ērtējumus. Šādas uzraudz ības sīkākus noteikumus izkl āstīs Komisijas regul ā, 
ar ko īsteno Padomes l ēmumu. Ieguld ījumu un rezult ātu rādītājus noteiks katras programmas 
ietvaros, kas attiecas uz ES finans ētu sadarbību, ko nosl ēgs starp Komisiju un katru AZT. Šie 
novērtējumi būs saskaņā ar noteikumiem, kuri attieksies uz 11. EAF īstenošanu.