LV    LV  
 EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 15.11.2011 
SEC(2011) 1365 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
Pavaddokuments dokumentiem 
  
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu 
„Tiesiskums” laikposmam no 2014. gada l īdz 2020. gadam 
 
Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido programmu 
„Tiesības un pilson ība” laikposmam no 2014. gada l īdz 2020. gadam 
{COM(2011) 758 gal īgā redakcija} 
{COM(2011) 759 gal īgā redakcija} 
{SEC(2011) 1364 gal īgā redakcija} 
 
 
LV 2   LV Finanšu pl ānā 2007. - 2013. gadam finans ējumu tiesiskuma, ties ību un pilsoniskuma jomai 
nodrošina 6 programmas: Civiltiesības (JCIV ), Krimināltiesības (JPEN ), Pamatties ības un 
pilsonība (FRC ), Daphne  III (DAP),  programma „Narkotiku apkarošana un 
informēšana par t ām" (DPIP ) un programmas „Nodarbin ātība un soci ālā solidarit āte" 
(PROGRESS ) sadaļas „Diskrimin ācijas nov ēršana un daudzveid ība" un „Dzimumu 
līdztiesība".  
1. PROCEDŪRAS JAUT ĀJUMI UN APSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTAJĀM PERSON ĀM  
Sagatavojot priekšliku mus laikposmam no 2014. l īdz 2020. gadam, tika veikts pašreiz ējo 
programmu vidusposma izv ērtējums . JCIV, JPEN, FRC, DAP  un DPIP  izvērtējuma rezult āti 
jau ir public ēti. PROGRESS  tika izvērtēta tās izpildes gada p ārskatos un šie secin ājumi tika 
papildināti ar starpposma rezult ātiem no programmas vidusposma izv ērtējuma. 
Sabiedrisk ā apspriešana ar ieinteres ētajām person ām par finans ējumu tiesiskuma, ties ību 
un līdztiesības jomā notika no 2011. gada 20. apr īļa līdz 2011. gada 20. j ūnijam. Savus 
viedokļus iesniedza 187 ieinteres ētās personas (37 fiziskas personas un 150 organiz ācijas). 
Atbildes liel ā mēra apstiprin āja ES mēroga pievienoto v ērtību visās finansējuma jom ās un 
apliecināja nepieciešam ību vienk āršot pārvaldību un proced ūras. Lielākā daļa ierosināto 
pasākumu tika nov ērtēti atzinīgi un bija redzama vienpr ātība attiecībā uz ierosin āto darbību 
veidiem un izpildes meh ānismiem. Sabiedrisk ā apspriešana par iesp ējamo instrumentu, kas 
būtu turpinājums PROGRESS , notika no 2011. gada 4. apr īļa līdz 2011. gada 27. maijam. 
Apspriešan ās ar ietekmes nov ērtējuma vad ības grupu , kurā piedalījās LS, SG, BUDG, 
EMPL, HOME, SANCO, COMM, EAC, COMP  un MARKT ģenerāldirektorātu pārstāvji, tika 
uzsākta 2011. gada 20. maij ā, grupas san āksmes tikai sasauktas divas reizes un t ā piedalījās 
ietekmes nov ērtējuma sagatavošanas nobeiguma posm ā. 
2. PAŠREIZĒJĀ FINANS ĒŠANAS SIST ĒMA 
Pašlaik īstenojamaj ā 2007. - 2013. gada finanšu pl ānā ir sešas finans ējuma programmas, kas 
atbalsta ES politiku tiesiskuma, ties ību un līdztiesības jomā, un visam laikposmam t ām ir 
salīdzinoši neliels  kopējais budžets 791 miljonu euro  apmērā. Tās īsteno, izmantojot 
centralizētu tiešu vad ību ar gada programm ām un trīs veidu darb ībām: Starptautiski projekti 
(darbības dotācijas), atbalsts NVO (ekspluat ācijas izdevumu dot ācijas) un Komisijas 
iniciatīvas. Programmas ir š ādas: 
• programma „Civilties ības"  (JCIV ) - 109,5 miljoni euro (2007. - 2013. gads); 
• programma  „Krimin āltiesības"  (JPEN ) - 199,3 miljoni euro (2007. - 2013. gads); 
• programma  „Pamatties ības un pilson ība" (FRC ) – 97,25 miljoni euro 
(2007. - 2013. gads);  
• Daphne  III programma  (DAP ) - 121,43 miljoni euro (2007. - 2013. gads); 
• programma „Narkotiku apkarošana un inform ēšana par t ām” (DPIP) – 22,35 miljoni 
euro (2007. - 2013. gads); 
 
LV 3   LV • PROGRESS  programmas sada ļas „Diskrimin ācijas nov ēršana un daudzveid ība" un 
„Dzimumu l īdztiesība" - 241,52 miljoni euro (2007. - 2013. gads), 35 % no kop ējā 
PROGRESS programmas budžeta.  
3. PROBLĒMAS FORMUL ĒJUMS  
Kā tas apstiprin āts Stokholmas programm ā, brīvības, droš ības un tiesiskuma telpas  izveide 
joprojām ir Eiropas Savien ības priorit āte. Lai arī šajā jomā jau ir pan ākts būtisks progress, 
Eiropa joproj ām saskaras ar uzdevumiem , kam būtu nepieciešams visaptverošs risin ājums.  
Politikas uzdevumi 
Tiesu iest āžu sadarb ība civilliet ās un krimin āllietās joprojām ir nepietiekama. Tiesu 
iestāžu pieejam ībai būtu jākļūst par realit āti, ir jānostiprina pat ērētāju tiesības un ir j ānovērš 
atšķirības dalībvalstu l īgumtiesībās. Krimin āltiesību jomā ir jāuzlabo esošo instrumentu 
ieviešana, īpašu uzman ību pievēršot kvalitat īvas palīdzības sniegšanai cietušajiem. 
Krimināltiesību jomā, lai novērstu noziegumus, kas saist īti ar narkotik ām, ir nepieciešama 
ilgtermiņa, integrēta un daudznozaru pieeja ES l īmenī.  
ES pilson ības tiesības ir stingri iedibin ātas primārajos ES ties ību aktos un b ūtiski izvērstas 
sekundārajos tiesību aktos. Tom ēr ES pilso ņi, izmantojot š īs tiesības, joproj ām saskaras ar 
grūtībām. ES pilso ņi uzskata, ka inform ācijas trūkums ir viens no galvenajiem š ķēršļiem, kas 
kavē pārrobežu sv ārstmigrāciju un ties ību brīvi pārvietoties izmantošanu. 
Cilvēku ieinteres ētība ES Pamatties ību hartas  piemērošanā un īstenošanā ir ļoti liela, turkl āt 
cilvēki ar to saista lielas cer ības. Tom ēr bieži vien tiek p ārprasts hartas m ērķis un nav 
skaidrības par to, k ādos gadījumos tā ir piemērojama. Īpašajā bērnu tiesību jomā izpratnes 
trūkums ir jo īpaši liels.  
Neraugoties uz iev ērojamiem pan ākumiem, lai pan āktu sieviešu un v īriešu līdztiesību, 
pasaules un ES l īmenī joprojām pastāv izteikta nevienl īdzība. Vardarbība pret sieviet ēm 
joprojām ir viens no vis ļaunākajiem min ētās nevienlīdzības izpausmes veidiem.  
Ar diskrimin āciju ES regulāri saskaras b ūtiska iedz īvotāju daļa. Tomēr eiropieši, ja vi ņi kļūst 
par diskrimin ācijas vai uzm ākšanās upuri, v ēl pilnībā neizprot savas ties ības. 
ES ir kļuvusi par dal ībnieci ANO Konvencijai par personu ar invalidit āti tiesībām. Tomēr 
personas ar invalidit āti vēl nevar piln ībā izmantot t ās tiesības un pamatbr īvības, kas noteiktas 
konvencij ā.  
Finansējuma uzdevums  
Finansējuma uzdevums ir atbalst īt ES darb ības likumdošanas un politikas jom ā. Īpašās 
problēmas, ko risin ātu ar finans ējuma palīdzību, ir šādas: 
- to personu nepietiekam ās zināšanas par ES acquis  un ES politiku, kuru ties ības izriet no 
acquis  un politikas;  
- attiecīgo speciālistu nepietiekam ās zināšanas par ES acquis  un ES politiku, k ā rezultātā ES 
tiesību akti un politika tiek īstenota pretrun īgi un nepietiekami; 
 
LV 4   LV - nepietiekama sadarb ība un inform ācijas apmai ņa starptautisk ā līmenī un savstarp ējas 
uzticēšanās trūkums starp iest ādēm, piemēram, tiesu iest ādēm; 
- nepieciešam ība saņemt konkr ētu inform āciju, pierādījumus, veikt p ētījumus un apkopot labo 
praksi attiec ībā uz situāciju un faktiskaj ām vajadz ībām, lai sekm ētu ES ties ību aktu un 
politikas izstr ādi. 
Tā rezultātā finansējumu vajadz ētu vērst uz jom ām, kurās tas var rad īt acīmredzamu 
pievienoto v ērtību:  
• tam būtu jāpastiprina tiesību aktu lietder ība, atbalstot š ādas jomas: 
• informācija un sabiedr ības izpratnes veidošana;  
• profesion ālo juristu un citu speci ālistu apmācība un spēju veidošana. 
• Finansējumam ir galven ā loma, veicinot sadarbību starptautisk ā līmenī ar šādām 
darbībām: 
• sadarbības tīklu nostiprin āšana;  
• pārrobežu sadarb ība tiesību aktu piem ērošanā. 
• Turklāt finansējumam būtu jāatbalsta ar ī  
• pētniecība, analīze un citas atbalsta darb ības, lai sniegtu likumdev ējam skaidru un 
sīki izstrādātu informāciju par probl ēmām un faktisko situ āciju. 
Finansējošo darb ību nozīme, lietder ība un efektivit āte 
Saskaņā ar Komisijas pazi ņojumu "Budžets strat ēģijai "Eiropa 2020" budžetam j ābūt vērstam 
uz nepārtrauktajām politikas att īstības tendenc ēm un viegli piel āgojamam t ām, t.i., tam ir 
jānodrošina elastīgums . Šobrīd to aizkav ē sadrumstalot ā pieeja , ko rada sešas atseviš ķas 
programmas. Šis iestat ījums noved pie t ā, ka finans ējums pārklājas, kas savuk ārt darbojas 
pret nepieciešam ību pastiprin āti koncentr ēties uz politikas priorit ātēm, kuras noteiktas 
visās sešās programm ās.  
Vidusposma izv ērtējumos tika apstiprin āta programmu visp ārējā lietderība, bet tajos tika ar ī 
noteiktas probl ēmas, piem ēram, līdzekļu izklied ētība („dilution of funds ”, „saupoudrage”) 
daudzos mazos projektos, kam ir tikai neliela ietekme un kas zaud ē ES mērogu. Par sp īti tam 
apstāklim, ka finans ējumu pieš ķir daudziem projektiem, starp organiz ācijām, kuras sa ņem 
finansējumu, projektu ģeogrāfiskais pārklājums nav l īdzsvarots . Vidusposma izv ērtējumos 
tika atzīts, ka būtu jādara vairāk, lai uzlabotu finans ēto darbību rezultātu un ieguvumu 
plašāku izplat īšanu un pielietojumu . Uzlabot izplat īšanu ir uzdevums, kas cieši saist īts ar 
izvērtējuma un p ārraudzības uzlabošanu .  
Vidusposma izv ērtējumos un sabiedriskaj ās apspriešan ās tika uzsv ērts tas, ka no efektivit ātes 
viedokļa pieteikumu iesniedz ējiem jāsaskaras ar sarež ģītām un birokr ātiskām 
procedūrām. No administrat īvā viedokļa procedūru dublēšanās dažādajās programm ās rada 
Komisijai lielu administrat īvo slogu . Procedūru dublēšanās un lielais administrat īvai slogs 
pagarina proced ūru ilgumu .  
 
LV 5   LV 4. ES TIESĪBAS RĪKOTIES  
ES tiesības rīkoties izriet no konkr ētiem LESD pantiem:  
V sadaļā:  
• tiesu iestāžu sadarb ība civilliet ās (LESD 81. panta 1. un 2. punkts); 
• tiesu iestāžu sadarb ība krimin āllietās (LESD 82. panta 1. punkts); 
• noziedzīgu nodarījumu nov ēršana (LESD 84. pants). 
Papildus V sada ļai: 
• diskrimin ācijas aizliegums (LESD 19. panta 2. punkts); 
• ES pilson ība (LESD 21. panta 2. punkts); 
• iekšējais tirgus (LESD 114. pants); 
• sabiedrības veselība (LESD 168. pants); 
• patērētāju tiesību aizsardz ība (LESD 169. pants); 
• administrat īvā sadarbība (LESD 197. pants). 
Subsidiarit ātes princips 
Darbība ES līmenī rada acīmredzamas priekšroc ības, salīdzinot ar darb ību tikai dal ībvalstu 
līmenī, jo īpaši veicinot starptautisko sadarb ību, sadarb ības tīklu iespējas un savstarp ēju 
uzticēšanos. Turkl āt tā nodrošina ES le ģislatīvo instrumentu konsekventu interpret ēšanu un 
saskaņotu piemērošanu vis ās dalībvalstīs un tā nodrošina apjomrad ītus ietaup ījumus.  
5. MĒRĶI 
Vispārīgais mērķis.  
• Sniegt m ērķtiecīgu, lietder īgu un efekt īvu atbalstu, att īstot Eiropas tiesiskuma, 
tiesību ievērošanas un l īdztiesības telpu. 
Konkrētie un darb ības mērķi.  
• Nodrošināt, ka programmu darbības joma  atbilst tam, lai sniegtu atbalstu politikas 
virzieniem tiesiskuma, ties ību un līdztiesības jomā un lai sekotu to att īstības 
tendencēm - 
nodrošināt elastību fondu pieš ķiršanā; samazin āt to pārklāšanos un sadrumstalot ību.  
• Vērst finans ējumu uz konkr ētām darbības jomām, kam ir ac īmredzama pievienot ā 
vērtība un kas saskan ar politikas gada priorit ātēm - 
 
LV 6   LV veicināt sabiedrības izpratni un zin āšanas par ES ties ību aktiem un politiku; atbalst īt ES 
tiesību aktu un politikas īstenošanu dal ībvalstīs; veicināt starptautisko sadarb ību; veicin āt 
informācijas un labas prakses apmai ņu; uzlabot zin āšanas un izpratni par ES ties ību aktiem ar 
mērķi nodrošin āt uz pierādījumiem balst ītu politikas veidošanu. 
• Uzlabot programmu lietderību un orient ēšanos uz izpildes rezult ātiem -  
nepieļaut fondu izklied ēšanu; nodrošin āt labāku ģeogrāfisko pārklājumu; uzlabot rezult ātu 
izplatīšanu un izmantošanu; uzlabot programmu p ārraudzību un izvērtēšanu.  
• Uzlabot programmu efektivitāti -  
vienkāršot proced ūras un samazin āt to ilgumu finans ējuma saņēmējiem un samazin āt 
administrat īvo slogu Komisijai.  
6. IESPĒJAMIE RISIN ĀJUMI  
O risinājums – Pamatscen ārijs 
Saskaņā ar pamatscen āriju esošās programmu ir j ānodrošina to pašreiz ējā izpildījumā. 
A risinājums – 6 programmas – Status quo  un uzlabojumi p ārvaldības līmenī 
Saglabājot 6 programmas, kas l īdzīgas esošaj ām programm ām, varētu risināt dažas, bet ne 
visas no noteiktaj ām problēmām, iekļaujot to m ērķus tiesību aktos un veicot programmu 
pārvaldības saska ņošanu. 
B risinājums – 2 programmas  
Saskaņā ar šo risin ājumu var ētu pieņemt visus pas ākumus, kas paredz ēti A risin ājumā. 
Turklāt tā mērķis būtu panākt lielākus uzlabojumus, apvienoj ot sešas programmas div ās: 
programm ā „Tiesiskums" (apvienojot pašreiz ējās JCIV, JPEN  un DPIP  programmas) un 
programm ā „Tiesības un pilson ība" (apvienojot pašreiz ējās FRC, DAP  programmas un abas 
PROGRESS  programmas sada ļas). Šā apvienojuma rezult ātā visas proced ūras būtu jāīsteno 
tikai divas reizes (sešu reižu viet ā) un šim vienk āršojumam b ūtu ievērojama pozit īva ietekme 
uz visām noteiktaj ām darbības jomas, lietder ības un efektivit ātes problēmām. 
C risinājums – 1 programma  
Saskaņā ar šo risin ājumus tiktu īstenota tikai viena programma, kas b ūtu vai nu programma 
tiesiskuma jom ā, vai arī programma ties ību un pilson ības jomā. Šis risin ājums nodrošin ātu 
B risinājuma priekšroc ības šai finans ētajai jomai; savuk ārt visās pārējās politikas jom ās 
finansējums izsīktu pilnībā. 
Noraidītie risinājumi: 
Pāreja no centraliz ētas pārvaldības uz dalītu pārvaldību tika noraid īta, jo tikai neliela da ļa no 
ES budžeta ir iedal īta šai jomai un t ādējādi tiktu rad īts nesamērīgi liels administrat īvais slogs. 
Centralizētā tiešā pārvaldībā varētu veikt nelielas p ārmaiņas, iekļaujot tos m ērķus, kas veicina 
tiesiskuma, ties ību un pilson ības politikas jomu iek ļaušanu pārējo ES finans ējuma 
 
LV 7   LV programmu m ērķos. Šis risin ājums tika noraid īts, jo tas novestu pie b ūtiskas mērķu 
sadrumstalošanas, kas samazin ātu lietderību.  
Risinājums pārtraukt finans ējumu  tiesiskuma, ties ību un pilson ības jomām arī tika 
noraidīts, jo finans ējums ir būtisks rīks ES politikas izstr ādes un īstenošanas atbalstam, k ā arī 
informācijas sniegšanai un izpr atnes veidošanai šaj ā jomā, kurā notiek straujas izmai ņas. 
7. IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
O risinājums – Pamatscen ārijs 
Šā risinājuma ietekme atspogu ļotu pašreiz ējo situāciju. Programmas ar ī turpmāk tiktu kopum ā 
veiksmīgi īstenotas, bet to tr ūkumi joproj ām neļautu tām pilnībā izmantot savu potenci ālu.  
A risinājums – 6 programmas – Status quo  un uzlabojumi p ārvaldības līmenī 
Pievēršanās konkrētām darbības jomām veicin ātu finans ējuma priorit āšu sasniegšanu. 
Uzlabota p ārvaldība īstenotu praks ē pasākumus, kas padar ītu programmas efekt īvākas. 
Turklāt pilnveidota p ārvaldība risinātu dažas no darb ības jomas probl ēmām (t.i., pārklāšanos) 
un efektivit ātes problēmām (t.i., vienk āršākas proced ūras pieteikumu iesniedz ējiem). Tom ēr 
šie uzlabojumi b ūtu nelieli, jo netiktu risin āta pati galven ā problēma - programmu lielais 
skaits.  
B risinājums – 2 programmas  
Programmu apvienošana b ūtu efektīvāks līdzeklis, lai nodrošin ātu to, ka politikas priorit ātes 
tiek risin ātas pietiekam ā apmērā, un lai pan āktu elast ību fondu pieš ķiršanā. Mazāks 
programmu skaits noz īmēs arī mazāku sadrumstalot ību un maz āk iespēju pārklājumiem.  
No efektivit ātes viedok ļa programmu apvienošana var ētu samazin āt nepieciešamo proced ūru 
skaitu. Nedaudzas un pilnveidotas proced ūras padar ītu procesu vienk āršāku pieteikumu 
iesniedzējiem, samazin ātu administrat īvo slogu un attiec īgi saīsinātu proced ūras, salīdzinot ar 
A risinājumu.  
Šai programmu vienk āršošanai un palielin ātai efektivit ātei būtu ievērojama pozit īva ietekme 
uz programmu lietder ību. Visi A risin ājuma pas ākumi būtu piemērojami un tie palielin ātu 
programmu ietekmi, jo papildu cilv ēkresursi tiktu piesaist īti šo uzdevumu veikšanai.  
C risinājums – 1 programma  
Vienas programmas īstenošana b ūtu izdevīga no vienk āršošanas, vien ādu proced ūru un 
elastības viedok ļa. Tomēr nebūtu iespējams pietiekam ā līmenī risināt politikas priorit ātes un 
visas politikas jomas vajadz ības, bet tikai t ās, kuras b ūs izvēlētas finans ējumam. Finans ētajā 
jomā programma b ūtu tikpat efekt īva kā B risinājumā, bet finans ējuma visp ārējo lietderību 
apdraudētu tas apst āklis, ka to nevar ētu izmantot citas politikas jomas probl ēmu risināšanai.  
8. SEKMĪGĀKAIS RISIN ĀJUMS  
Sekmīgākais risin ājums ir divu programmu  īstenošana, kas aptvertu visas esoš ās 
finansējuma programmas (B risin ājums) . Šis risin ājums ietvertu visas iesp ējamās 
 
LV 8   LV priekšrocības un tam neb ūtu nekādu trūkumu, sal īdzinot ar pamatscen āriju. Turpret ī 
A risinājums nav veiksm īgs, jo tas pied āvā tikai nelielus uzlabojumus un piln ībā nerisina 
problēmu pamatc ēloni; un C risin ājums, lai ar ī piedāvā daudzas priekšroc ības no pārvaldības 
viedokļa, nodrošina tikai da ļēju politikas jomu aptv ērumu.  
9. UZRAUDZ ĪBA UN IZV ĒRTĒŠANA  
Pienākums veikt uzraudz ību un izv ērtēšanu, regul āra ziņošana un starpposma un ex post  
izvērtējumi tiktu paredz ēti tiesību aktos, kas attiecas uz programm ām. Pārvaldība, kuras 
pamatā ir rezult āti, un izpildes rezult ātu vērtējums  tiktu veicin āts, pamatojoties uz 
izpildes rezult ātu rādītājiem.