par Militārās mobilitātes rīcības plāna īstenošanu no 2020. gada oktobra līdz 2021. gada septembrim

I.IEVADS

1.Kopš militārās mobilitātes iniciatīvas uzsākšanas 2017. gadā ES 2018. gada 28. marta Militārās mobilitātes rīcības plāns (turpmāk “rīcības plāns”) kā daļa no saskaņotas ES pieejas ir nodrošinājis saskaņotu ietvaru patlaban īstenojamajām un turpmākajām programmām, projektiem, iniciatīvām un darbībām. Savienības iestādes, struktūras un aģentūras, kā arī ES dalībvalstu attiecīgās valsts iestādes turpina vienmērīgā tempā īstenot rīcības plānu visās trīs galvenajās jomās: transporta infrastruktūra, regulatīvie un procedurālie jautājumi un citi starpnozaru temati. Visas ES ieinteresētās personas ir uzturējušas sadarbību, pilnībā ievērojot valstu suverenitāti un attiecīgās kompetences.

2.Kā noteikts rīcības plānā, Augstais pārstāvis un Komisija sniedz regulārus progresa ziņojumus. Pirmais kopīgais ziņojums par Militārās mobilitātes rīcības plāna īstenošanu tika iesniegts 2019. gada 3. jūnijā, bet otrais kopīgais ziņojums — 2020. gada 19. oktobrī. Šis otrais ziņojums papildina Eiropas Aizsardzības aģentūras gada progresa ziņojumu par militāro mobilitāti, kurā bija ietverti tikai aģentūras kompetencē ietilpstošie pasākumi laikposmā no 2020. gada marta līdz 2021. gada martam.

3.Rīcības plāna īstenošana turpinās saskaņā ar attiecīgo projektu, kuru dalībvalstis īsteno pastāvīgās strukturētās sadarbības ietvaros darbam ar valstu pasākumiem, tostarp tiem, par kuriem ES dalībvalstis vienojās 2018. gada 25. jūnijā. Attiecīgās ES iestādes, struktūras un aģentūras turpina piedalīties PESCO projektā “Militārā mobilitāte”, kas drīz kļūs par pirmo PESCO projektu, kurā piedalīsies trešās valstis — Amerikas Savienotās Valstis, Kanāda un Norvēģija — saskaņā ar 2021. gada 6. maijā pieņemtajiem Padomes lēmumiem.

4.Turklāt militārā mobilitāte joprojām ir “pamatjoma” ciešākai ES un NATO sadarbībai ar efektīvu mijiedarbību starp strukturētajā dialogā par militāro mobilitāti iesaistītajiem darbiniekiem. Pēdējā gada laikā sasniegtie konkrētie rezultāti ir detalizēti atspoguļoti sestajā progresa ziņojumā par ES un NATO sadarbību.

5.Padome 2021. gada maija secinājumos par drošību un aizsardzību pauda gandarījumu par progresu Eiropas Aizsardzības aģentūrā un dalībvalstīs saistībā ar militāro mobilitāti PESCO kontekstā. Turklāt tā aicināja pārdomāt iespējamās darbības, attiecīgos dalībniekus un jaunus rezultātus, lai uzlabotu militāro mobilitāti gan Eiropas Savienībā, gan aiz tās robežām, tostarp nosakot šādu darbību iespējamās jomas. Turklāt Stratēģiskajā kompasā, kuru Padome plāno pieņemt 2022. gada martā, vajadzētu sniegt turpmākas norādes un konkrētus mērķus militārās mobilitātes iniciatīvai.

II.MILITĀRĀS PRASĪBAS MILITĀRAJAI MOBILITĀTEI EIROPAS SAVIENĪBĀ UN ĀRPUS TĀS

6.Pēc tam, kad Padome bija apstiprinājusi militārās prasības militārajai mobilitātei Eiropas Savienībā un ārpus tās (turpmāk “militārās prasības”), tās ir izmantotas kā atsauces punkts rīcības plāna īstenošanai. Šīs prasības jo īpaši izmantoja, lai definētu divējāda lietojuma prasības un atbalstītu darbu, ko ES dalībvalstis veica ar mērķi sagatavot to divējāda lietojuma transporta infrastruktūras projektu plūsmu (sk. 9.-11. un 15. punktu tālāk). Turklāt ES militārā transporta tīkla datu slāņa pievienošana interaktīvajam TENtec karšu skatītājam ļauj ES dalībvalstīm vieglāk noteikt Eiropas transporta tīkla vājās vietas un īpaši jutīgās teritorijas (sk. 17.–18. punktu tālāk).

7.Turklāt nākamajā posmā pēc Eiropas transporta tīkla regulas paredzētās pārskatīšanas Eiropas Ārējās darbības dienests / Eiropas Savienības Militārais štābs paredz atjaunināt militārās prasības, kuras ļautu arī turpināt Eiropas transporta tīkla un ES militārā transporta tīkla karšu un standartu saskaņošanu (sk. 16. punktu tālāk).

III.TRANSPORTA INFRASTRUKTŪRA

8.Ņemot vērā to, ka ES dalībvalstis vienu un to pašu transporta infrastruktūru izmanto gan civilās, gan militārās pārvietošanās un transportēšanas nodrošināšanai, joprojām būtisks rīcības plāna pīlārs ir sinerģijas palielināšana starp Savienības politikām, sevišķi starp Eiropas transporta tīklu un militārajām vajadzībām.

A.Finansējums divējāda lietojuma transporta infrastruktūrai

9.Daudzgadu finanšu shēma 2021.–2027. gadam, ko piemēro no 2021. gada 1. janvāra. Tajā pirmo reizi ir ietverti izdevumi par drošību un aizsardzību, tostarp 1,5 miljardu EUR piešķīrums militārajai mobilitātei, izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu 2021.–2027. gadam (1,69 miljardi EUR pašreizējās cenās).

10.Savukārt Regula par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu 2021.–2027. gadam stājās spēkā 2021. gada 14. jūlijā . Īstenošanas regulā par divējāda lietojuma prasībām ir noteiktas gan civilajai, gan militārajai mobilitātei nepieciešamās transporta infrastruktūras prasības. Īstenošanas regulā ir noteikti atbilstības standarti transporta infrastruktūras projektiem, kurus piesaka līdzfinansējumam no Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta militārās mobilitātes budžeta. Turklāt Īstenošanas regulā noteiktos standartus var izmantot kā atsauci ES dalībvalstu īstenotajai infrastruktūras plānošanai nākotnē.

11.Lai transporta infrastruktūras projekti varētu saņemt ES līdzfinansējumu, tiem ir jāatbilst Īstenošanas regulā noteiktajām divējāda lietojuma infrastruktūras prasībām. Projekti, kas pārsniedz divējāda lietojuma infrastruktūras prasības, varēs saņemt līdzfinansējumu, bet līdzfinansējums būs iespējams tikai tām attaisnotajām izmaksām, kas atbilst divējāda lietojuma prasībās noteiktajiem standartiem. Pieteikt ir iespējams uz visiem transporta veidiem attiecināmus projektus.

12.Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu īsteno, izmantojot darba programmas, kurās uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus jo īpaši nosaka iespējamos termiņus un budžetus, to mērķus, kā arī atlases un finansējuma piešķiršanas kritērijus. Pirmā Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta daudzgadu darba programma tika pieņemta 2021. gada 5. augustā . Tajā ir norādīts, ka no 2021. līdz 2023. gadam katru gadu Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta militārās mobilitātes budžeta ietvaros tiks izteikti uzaicinājumi iesniegt divējāda lietojuma transporta infrastruktūras projektu priekšlikumus. Katrā no šiem trim gadiem divējāda lietojuma projektu līdzfinansējumam paredzētā summa būs 330 miljoni EUR pašreizējās cenās.

13.Pirmo uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus par divējāda lietojuma projektiem Eiropas Klimata, infrastruktūras un vides izpildaģentūra (CINEA) izsludināja 2021. gada 16. septembrī . Uzaicinājums ir pieejams visiem transporta veidiem, un ES dalībvalstīm, kuras vēlas saņemt līdzfinansējumu, savi priekšlikumi ir jāiesniedz ne vēlāk kā 2022. gada 19. janvārī. Pēc pieteikuma iesniegšanas termiņa atbilstīgos priekšlikumus izvērtēs neatkarīgi eksperti un Mobilitātes un transporta ĢD iekšējā darba grupa. Šī procesa ietvaros Eiropas Ārējās darbības dienests /Eiropas Savienības Militārais štābs novērtēs, cik lielā apmērā atbilstīgie priekšlikumi sniedz ieguldījumu militārās mobilitātes uzlabošanai ES un ārpus tās.

Atveseļošanas un noturības mehānisms

14.Kopā ar ES 2021–2027. gada ilgtermiņa budžetu ES pieņēma atveseļošanas instrumentu NextGenerationEU, kas nodrošina finansējumu Atveseļošanas un noturības mehānismam. Atveseļošanas un noturības mehānisms darīs pieejamus aizdevumus un dotācijas 672,5 miljardu EUR apmērā, lai atbalstītu valstu līmenī veiktās reformas un ieguldījumus. Dalībvalstis Atveseļošanas un noturības mehānisma piešķīrumus varēs izmantot arī ieguldījumiem transporta infrastruktūrā, tostarp divējāda lietojuma transporta infrastruktūrā.