LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 26.10.2009 
SEC(2009) 1405 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Rezultātu kopsavilkums par ietekmes nov ērtējumu  
 
Pavaddokuments  
 
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMAM EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI  
 
par HIV/AIDS apkarošanu Eiropas Savien ībā un kaimi ņvalstīs laikposm ā no 2009. l īdz 
2013. gadam  
{COM(2009) 569 gal īgā redakcija} 
{SEC(2009) 1403} {SEC(2009) 1404}  
 
LV 2   LV 1. P ROBLĒMAS DEFIN ĪCIJA 
Ņemot vērā jaunākos konstat ējumus par HIV/AIDS, iepriekš ējo Rīcības plāna 2006.–2009. gadam 
novērtējumu un konsult ācijas ar ieinteres ētajām pusēm, šeit ir izkl āstīti turpmākie nākotnes rīcības 
jautājumi. 
1.1. Politisk ās saistības nav izpild ītas  
Neraugoties uz nelielu progresu, joproj ām nav izpild ītas atseviš ķas politisk ās saistības, par kur ām 
panākta vienošan ās. Starptautisk ā sabiedrība joproj ām atbalsta saska ņotos mērķus un izpild āmos 
uzdevumus (visp ārēja profilakses, terapijas, apr ūpes un atbalsta pieejam ība), taču ne visās dalībvalstīs 
un kaimiņvalstīs pilsonisk ā sabiedrība tiek sistem ātiski iesaist īta politikas veidošan ā, īstenošanā un 
uzraudzībā.  
1.2. Datu nepiln ības centraliz ētajā ES uzraudz ības un zi ņošanas sist ēmā  
Eiropas Slim ību profilakses un kontroles centrs (ESPKC) ir guvis pan ākumus HIV/AIDS uzraudz ības 
darbā. Taču, lai ieg ūtu pilnu epidemiolo ģisko ainu, uzraudz ībai ir nepieciešami v ēl pilnīgāki, 
salīdzināmāki un savietojam āki dati.  
1.3. Nepiln īgi profilakses un terapijas pas ākumi un iesp ējamais vesel ības aprūpes 
budžetu samazin ājums  
Profilakses strat ēģijas vēl joprojām nav pietiekami efekt īvas. Eirop ā joprojām dzīvo liels skaits ar 
HIV/AIDS infic ētu personu, kur ām vēl nav noteikta diagnoze. Konsult ācijas un br īvprātīgās pārbaudes 
ir svarīgi HIV profilakses l īdzekļi, taču tie vēl nav pieejami vis ā Eiropā. Tas pats attiecas uz terapijas, 
aprūpes un atbalsta pieejam ību. Politikai ir j ābūt vērstai uz visvair āk skartajām grupām (piemēram, 
intravenozu narkotiku lietot ājiem, vīriešiem, kuriem ir dzimumsakari ar v īriešiem, un imigrantiem no 
plašas HIV izplat ības reģioniem).  
Slimības raksturs ir main ījies no n āves draudiem uz hronisku st āvokli, un atbalsts Eirop ā un 
kaimiņvalstīs joprojām atšķiras un nav visp ārējs1.  
Zināšanu trūkums  
Pastāv zināšanu trūkums šādās jomās:  
i) soci ālās zinātnes un jo īpaši HIV nodošanas uzved ības aspekti;  
ii) profilakses izmaksu efektivit ātes sociāli ekonomisk ā analīze; 
iii) jaunu profilakses tehnolo ģiju izstrāde un izmantošana;  
iv) ES un kaimi ņvalstu pārrobežu dimensija;  
v) pastiprin āti biomedic īniskie pētījumi par terapij ām un vakc īnām.  
1.4. Satraucošas tendences vair ākās Austrumeiropas valst īs  
Austrumeiropa (Baltijas dal ībvalstis, Ukraina, Moldova un Krievijas Feder ācija) ir viens no pasaules 
reģioniem, kur ā HIV izplat ās ar satraucošu ātrumu, un nereti tam rakstur īgas blakusinfekcijas, 
piemēram, tuberkuloze vai hepat īts (pret daž ādām zālēm noturīgas slimības).  
2. P AMATOJUMS EIROPAS R ĪCĪBAI 
HIV/AIDS izaicin ājuma pārvarēšana ES l īmenī ir daļa visaptverošas vesel ības aizsardz ības un soci ālās 
politikas, kas v ērsta uz profilaksi un jaun ām stratēģijām, kuru m ērķis ir ar HIV/AIDS infic ētās 
personas un iedz īvotāju riska grupas, lai mazin ātu infekciju izplat ību ES.  
                                                 
1 Antiretrovir ālās HIV terapijas un ar AIDS saist ītu simptomu terapijas izmaksas var b ūt ļoti lielas, bet 
antiretrovir ālās terapijas izmaksas ir tikai neliela da ļa kopējo terapijas izmaksu un ir pak ārtotas cilv ēku 
ar progres ējošu slimību turpmākās ārstēšanas izmaks ām. 
 
LV 3   LV 2.1. Subsidiarit āte 
Par savu pilso ņu veselības aizsardz ību un uzlabošanu pirm ām kārtām ir atbild īgas pašas ES 
dalībvalstis un kaimi ņvalstis. Eiropas Kopienas l īguma 152. pants paredz augstu cilv ēku veselības 
aizsardzības līmeni, nosakot un īstenojot visu veidu Kopienas politiku un darb ības.  
2.2. Vajadz ības izvērtējums  
HIV/AIDS ir infekcijas slim ība, ar kuru j ācīnās, koordin ējot valstu vald ību centienus. P ārrobežu 
pārvietošanās ietekmē HIV izplat ību, taču brīva personu p ārvietošanās ir ES galvenais politiskais 
pīlārs.  
Patlaban saska ņā ar aplēsēm ES dzīvo 64 miljoni migrantu no valst īm, kas nav ES dal ībvalstis. Lai gan 
imigranti ES ierodas no visdaž ādākajām valstīm, šo iedz īvotāju grupu raksturo b ūtiska jaunu 
heteroseksu ālā ceļā nodotu HIV infic ēšanās gadījumu daļa. Attiecībā uz šo grupu past āv arī sociālās 
atstumtības risks, t ādēļ tai var b ūt ierobežota test ēšanas, profilakses, terapijas, apr ūpes un atbalsta 
pieejamība.  
ES ir nepieciešama saska ņota uzraudz ības sistēma, lai sekotu l īdzi epidemiolo ģiskajām tendenc ēm un 
palīdzētu dalībvalstīm veikt atbilstošus sabiedr ības vesel ības aizsardz ības pasākumus. T ādēļ ir 
vajadzīga kopīga pētniecības darba k ārtība, izmantojot apjomrad ītus ietaup ījumus. ES interes ēs ir 
iesaistīt kaimiņvalstis, ņemot vērā augsto HIV/AIDS izplat ību dažās no šīm valstīm.  
2.3. ES pievienot ā vērtība  
Komisijai ir j āturpina uz ņemties galven ā loma, koordin ējot HIV/AIDS apkarošanas centienus vis ā 
Eiropā. Inficēšanās ar HIV ir nov ēršama. Komisija nodrošina dal ībvalstīm pamatīgu zināšanu bāzi, 
diskusiju un viedok ļu apmaiņas forumu, lai veicin ātu ideju un pieeju izplat īšanu. Ir maz ticams, ka 
pašas dalībvalstis var uztur ēt šāda veida p ārrobežu sadarb ību.  
ES var izvirz īt HIV par sabiedr ības veselības aizsardz ības izaicin ājumu visos attiec īgajos ES politikas 
virzienos, jo īpaši attiec ībā uz cilvēku brīvu pārvietošanos, cilv ēktiesībām un nediskrimin ēšanu. 
Valstis var g ūt no tā labumu, ja saska ņos savu individu ālo politiku ar Eiropas paraugpraksi.  
3. P OLITIKAS M ĒRĶI  
Galvenais m ērķis ir sniegt ieguld ījumu, lai nov ērstu un samazin ātu cilvēku slimības, kuru c ēlonis ir 
HIV infekcija, un likvid ēt cilvēku veselībai bīstamus avotus, k ā noteikts L īguma 152. pant ā, un 
uzlabot ar HIV/AIDS infic ēto personu un citu iedz īvotāju, kas pak ļauti visliel ākajam infic ēšanās 
riskam, dz īves kvalit āti.  
3.1. Īpašie mērķi:  
a) saglab āt politisko l īderību un ieinteres ēto pušu ap ņemšanos un iesaisti;  
b) uzlabot HIV/AIDS epidemiolo ģiskos datus, veicot uzraudz ību; 
c) atbalst īt ES dalībvalstis un kaimi ņvalstis, izstr ādājot pasākumus attiec ībā uz 
iejaukšanos sabiedr ības veselības aizsardz ībā, lai  
– koncentr ētu valstu strat ēģijas uz iedz īvotājiem, kas pak ļauti visliel ākajam 
riskam;  
– uzlabotu visneaizsarg ātāko cilvēku ar lielu HIV infic ēšanās risku dz īves 
apstākļus un nodrošin ātu vispārēju profilakses, terapijas, apr ūpes un 
atbalsta pieejam ību;  
– piel āgotu valstu strat ēģijas nolūkā risināt nepārvarētos izaicin ājumus 
(nepietiekama diagnostic ēšana, jaunas profilakses metodes, jaunas 
terapijas iesp ējas utt.);  
 
LV 4   LV – neraugoties uz pašreiz ējo ekonomisko kr īzi, nodrošin ātu, lai HIV/AIDS 
apkarošanai tiktu pieš ķirts pietiekams finans ējums;  
d) nov ērst nepiln ības zināšanās par ārstniecību, vakcīnām un mikrobic īdu izstrādi, 
sabiedrības veselības pētniecību, uzved ības zinātni, sociāli ekonomisko anal īzi.  
4. P OLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Lai sasniegtu iepriekšmin ētos mērķus, tika sal īdzināti trīs dažādi risinājumi.  
4.1. 1. risin ājums: sākotnējais – nep ārtraukt pašreiz ējā rīcības plāna ieviešanu un 
novērtēšanu  
Sākotnējais “bāzes” risin ājums paildzin ātu pašreiz ējā rīcības plāna darbības ilgumu un nodrošin ātu 
uzsākto pasākumu ieviešanas turpin āšanu. Tas uztur ētu ES politisko pamatu, ļaujot Komisijai un 
ieinteresētajām pusēm pabeigt pas ākumus, kuru ieviešana v ēl notiek, un uzs ākt citus sekm īgus 
pasākumus. Lai piln ībā novērtētu pašreiz ējo rīcības plānu, varētu ieviest r ādītājus rezult ātu 
uzraudzībai. Turpin ātos uzraudz ība un p ētniecība, pamatojoties uz esošaj ām priorit ātēm un 
instrumentiem.  
4.2. 2. risin ājums: nepie ņemt ES politiku vai r īcības plānu attiecībā uz HIV/AIDS 
Komisija var izv ēlēties nepie ņemt jaunu politikas iniciat īvu attiec ībā uz HIV/AIDS. Komisija 
koncentrētos uz esošajiem finans ējuma pas ākumiem/programm ām, proti, p ētniecības programm ām, 
veselības aizsardz ības programm ām, Eiropas Soci ālo fondu, Eiropas kaimi ņvalstu politikas 
instrumentiem (ENPI) , ārējās politikas virzieniem attiec ībā uz HIV, nesniedzot nek ādu tehnisko 
atbalstu ar t ādu specializ ēto aģentūru kā ESPKC vai EMCDDA  starpniec ību. Taču, ja netiks pie ņemts 
jauns ES r īcības plāns attiecībā uz HIV/AIDS, HIV apkarošanai paredz ēto finansējumu var p ārdalīt. 
ESPKC uzraudz ība turpin ātos, nepieska ņojot to jaunaj ām politikas vajadz ībām, par kur ām panākta 
vienošanās.  
4.3. 3. risin ājums: pašreiz ējā priekšroc ība – jauna Komisijas politika un r īcības 
plāns  
Komisija nodrošin ātu atjaunin ātu politisko impulsu, lai iev ērotu politisko darba k ārtību attiecībā uz 
HIV/AIDS. Tas noteiktu galven ās politisk ās prioritātes HIV/AIDS apkarošanai vis ā Eiropā. Jauna 
Komisijas politika var ētu nodrošin āt plašas r īcības ievirzes, savuk ārt Komisijas dienesti un 
ieinteresētās puses, tiekoties ideju laboratorij ā un pilsonisk ās sabiedrības forum ā, varētu bagātināt 
operatīvo rīcības plānu, nosakot progresa m ērīšanas rādītājus. Šāda risinājuma gadījumā varētu reaģēt 
uz jaunām tendenc ēm un atkl ātajiem izaicin ājumiem (profilakse, priorit ārie reģioni, priorit ārās 
grupas). ES un ieinteres ēto pušu darb ība būtu balstīta uz pirmo ES r īcības plānu 2006.–2009. gadam, 
un to piel āgotu, koncentr ējoties uz t ādām attiecīgām jomām kā profilakse, ārstniecība un pētniecība. 
4.4. 4. risin ājums: neizmantotie risin ājumi  
Tiesību akti:  HIV/AIDS ir vesel ības un soci āla problēma ar iev ērojamu politisko dimensiju, ta ču 
Līgumā nav paredz ēts pamatojums konkr ētām direktīvām vai regul ām attiecībā uz HIV. Dal ībvalstis 
un kaimiņvalstis izstr ādā savus pl ānus un programmas, ta ču atsevišķu valstu pieejas var g ūt lielu 
labumu no paraugprakses, pieredzes un uz pier ādījumiem balst ītu risinājumu apmai ņas.  
Kampaņa: Eiropas kampa ņā par HIV, iesp ējams, netiktu ņemtas vērā visas situ ācijas un sensit īvi 
jautājumi kultūras jomā visā Eiropā. Tā nesasniegtu visus riska grup ā ietilpstošos iedz īvotājus un tādēļ 
nebūtu rentabla vai efekt īva.  
5. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
5.1. 1. risin ājums: sākotnējais risin ājums – nep ārtraukt pašreiz ējā rīcības plāna 
ieviešanu 
Ekonomisk ā ietekme  
 
LV 5   LV Tiešās ES izmaksas  varētu būt tādas pašas k ā iepriekšējā periodā (2006.–2009. gads). Ar šaj ā 
risinājumā ietvertās novērtēšanas  palīdzību varētu novērtēt ES un valstu centienu ietekmi uz 
epidemiolo ģisko stāvokli.  
Šis risinājums apliecin ātu nepārtrauktību un iedrošin ātu daudzās ieinteres ētās puses  turpināt veikt 
lielus ieguld ījumus.  
Izdevumi pas ākumiem, kurus finans ē ar valstu budžetu starpniec ību, iespējams, saglab ātu 
stabilitāti salīdzinājumā ar 2006.–2009. gadu. Neviens r īcības plānā paredzētais pasākums neb ūtu 
saistošs nevienai pusei.  
Rīcības plāns, par kuru pan ākta vienošan ās un ko pastiprin ātu stingra politisk ā apņemšanās, efektīva 
paraugprakses apmai ņa un pamat īga zināšanu bāze, samazin ātu neefektivit āti un centienu p ārklāšanos, 
kā arī varētu sniegt atbalstu pl ānošanai valstu l īmenī.  
Tomēr ekonomikas lejupsl īdes apstākļos ir paredzams, ka valstu izdevumi vesel ības aizsardz ībai 
samazināsies, jo īpaši īstermiņā un vidējā termiņā. Pastāv risks, ka š ī tendence skars ar ī izdevumus 
saistībā ar HIV/AIDS apkarošanu. Nav paredzams, ka dal ībvalstīm vajadz ēs uzņemties papildu 
izmaksas saist ībā ar ziņošanu, jo ESPKC uzraudz ības darbu finans ē no ES budžeta.  
Sociālā ietekme  
Šim risinājumam vajadz ētu uzlabot profilaksei, terapijas un apr ūpes pieejam ību, tādā veidā nodrošinot 
pozitīvu sociālo ietekmi. Paties ībā efektīvas profilakses programmas pal īdz samazināt turpmāku 
HIV izplat īšanos . Profilakse, agr īnā diagnostika un terapija var aptur ēt vai kavēt slimības 
progresēšanu un ļauj sirgstošaj ām person ām nepamest darbu , tā uzlabojot ar HIV/AIDS infic ēto 
personu  dzīves kvalit āti.  
Bez jaunas ES politikas ESPKC uzraudz ība nevarētu risināt problēmas un sagatavot nepieciešamos 
datus.  
5.2. 2. risin ājums: nepie ņemt ES politiku vai r īcības plānu attiecībā uz HIV/AIDS 
Ekonomisk ā ietekme  
Tiešās ES izmaksas , iespējams, samazin ātos, taču nelielā apmērā. Politiskais un finanšu atbalsts 
varētu būt mazāk efektīvs, jo trūktu politisk ās vadības priorit āšu noteikšanai. Politisk ās motivācijas 
trūkums ES sadarb ībai HIV/AIDS apkarošanas jaut ājumos var ētu ietekm ēt programmas gada 
prioritātes un veicin āt citas ar HIV/AIDS nesaist ītas priorit ātes, kuras atbalsta ES politika. To b ūs grūti 
pamatot, ņemot vērā to, ka katru gadu vis ā pasaulē ar HIV infic ējas 2,7 miljoni cilv ēku, un 
nepieciešam ību pēc vakcīnas vai ārstniecības līdzekļiem.  
Mazāka HIV/AIDS apkarošanas k ā prioritātes uzsv ēršana arī nopietni iespaidotu daudzās 
ieinteresētās personas , kuras iesaist ītas pētniecībā, pakalpojumu sniegšan ā, mācību un atbalsta 
pasākumos. Ekonomisk ās krīzes apstākļos ES līmeņa politisko saist ību trūkums ne vienm ēr tiktu  
kompens ēts ar abpusēju vai daudzpus ēju sadarbību bez ES l īdzdalības.  
Galvenais kav ēklis būtu ar šādu rīcību paustais politiskais v ēstījums. HIV/AIDS profilakses  
programmas ir īpaši neaizsarg ātas pret vesel ības aizsardz ības budžeta samazin ājumiem. Profilakses 
samazinājums var ētu izraisīt veselības aprūpes izmaksu  pieaugumu, palielinoties infic ēšanās 
gadījumu skaitam un terapijas izmaks ām un ietekm ējot sociālo jomu un ekonomiku, k ā arī darba tirgu. 
Nav gaidāms, ka dal ībvalstīm vajadzēs uzņemties papildu izmaksas par ziņošanu un uzraudz ību.  
Sociālā ietekme  
Šāda risinājuma gadījumā pastāv risks, ka bez Komisijas politisk ā atbalsta HIV/AIDS apkarošanu var 
neiekļaut noteiktu finans ēšanas meh ānismu plānos.  
Ir grūti prognoz ēt, kādus papildu pas ākumus veiktu dal ībvalstis un ieinteres ētās puses bez ES 
politiskās vadības. Var pie ņemt, ka mērķi, par kuriem pan ākta starptautiska vienošan ās, netiktu 
sasniegti vis ās Eiropas valst īs. Tas var ētu radīt nelabvēlīgas sociālās sekas un palielin āt saslimst ību ar 
HIV/AIDS.  
 
LV 6   LV Būtu mazāk iespēju atbalstīt NVO , kas aizst āv neaizsarg ātās grupas ES un kaimi ņvalstīs.  
Šāds risinājums varētu nebūt pietiekami efekt īvs, lai uztur ētu sadarbību visā Eiropā, jo īpaši, lai vad ītu 
pasākumus attiec ībā uz jauniem izaicin ājumiem  vai risinātu sociālos jautājumus . Tāpat kā pirmā 
risinājuma gad ījumā, ESPKC uzraudz ība nevarētu risināt problēmas un sagatavot nepieciešamos 
datus.  
5.3. 3. risin ājums: pašreiz ējā priekšroc ība – jauna Komisijas politika un r īcības 
plāns  
Ekonomisk ā ietekme  
Šāda risinājuma gad ījumā jaunā rīcības plāna ieviešanas uzdevumi tiktu sadal īti starp vis ām 
ieinteresētajām pusēm.  
Tiešās ES izmaksas  varētu būt tādas pašas k ā iepriekšējā periodā (2006.–2009. gads). Ar politisko 
atbalstu un liel āku koncentr ēšanos uz jauniem izaicin ājumiem un tendenc ēm rezultāti varētu 
uzlaboties un resursus var ētu pārdalīt par labu efekt īvākiem pasākumiem. Ar šaj ā risinājumā plānotās 
novērtēšanas  palīdzību varētu novērtēt ES un valstu centienu ietekmi uz epidemiolo ģisko stāvokli. Šā 
risinājuma gad ījumā HIV/AIDS apkarošana tiktu saglab āta kā prioritāte ES līmenī, uzsverot 
nepārtrauktību un nodrošinot stimulu daudzajām ieinteres ētajām pusēm, kuras iesaist ītas pētniecībā, 
pakalpojumu sniegšan ā, mācību organiz ēšanā utt.  
Šāda risinājuma gad ījumā izdevumi pas ākumiem, kurus finans ē ar valstu budžetu starpniec ību, 
iespējams, saglab ātu stabilit āti salīdzinājumā ar 2006.–2009. gadu. Neviens r īcības plānā paredzētais 
pasākums neb ūtu saistošs nevienai pusei. Tom ēr uzsvars uz jaun ām prioritātēm varētu nozīmēt valstu 
resursu p ārdali  par labu jaun ām profilakses metod ēm, vairāk pievēršoties grup ām, attiecībā uz kurām 
pastāv vislielākais risks, un stiprinot austrumu p ārrobežu sadarb ību; tādā veidā pasākumi būtu 
rentablāki.  
Ekonomikas lejupsl īde varētu ietekm ēt ar HIV/AIDS apkarošanu saist īto palīdzību un apdraud ēt 
profilakses  programmas, iesp ējams, samazinot vesel ības aprūpes budžetu. Trešais risin ājums 
nodrošinātu stimulu ES dal ībvalstīm un kaimi ņvalstīm saglab āt valsts finans ējumu, kas paredz ēts 
vislielākā riska grup ā ietilpstošajiem iedz īvotājiem, un p ārdalīt resursus par labu visrentabl ākajiem 
veselības aprūpes pasākumiem.  
Uzlabota ziņošana un uzraudz ība var radīt papildu izmaksas tikai daž ām valstīm, kas vēl nesniedz 
ESPKC pietiekamus datus. Cit ām valstīm papildu slogs nerastos. T ās gūtu labumu no lab ākas 
plānošanas, kuras pamat ā būtu labāki dati – tas parasti ir rentabli.  
Sociālā ietekme  
Komisijas pazi ņojums un r īcības plāns uzsvērtu nepārtrauktību un politisko gribu  izpildīt esošās 
starptautisk ās saistības. Tas noteiktu prec īzus mērķus, un tādā veidā varētu lietderīgāk piešķirt 
resursus , kā arī nodrošin āt efektīvāku infrastrukt ūru valstu līmenī.  
Trešais risin ājums pozitīvi ietekm ētu pilsonisko sabiedr ību, HIV/AIDS skartos cilv ēkus un nozari . 
Stingrākai politiskajai vad ībai un liel ākai pilsonisk ās sabiedrības iesaistei vajadz ētu uzlabot dz īves 
apstākļus visiem slim ības skartajiem cilv ēkiem.  
Šis risinājums:  
– atbalstītu centienus risin āt ar HIV/AIDS saist ītos sociālos jautājumus  attiecībā uz 
stigmatizāciju, diskrimin āciju un cilv ēktiesību neievērošanu;  
– pilnvarotu pilsonisko sabiedr ību, kas ir nepieciešama, lai apkarotu HIV/AIDS;  
– uzraudzītu epidemiolo ģisko un blakusinfekciju m ērogu, piem ēram, tuberkulozi, hepat ītu 
un seksuāli transmis īvās slimības valstu un p ārrobežu līmenī;  
– uzlabotu rea ģēšanu uz to;  
– apvienotu ekspertus nol ūkā plānot reaģēšanu uz n ākotnes izaicin ājumiem.  
 
LV 7   LV Uzlabota uzraudz ība un nov ērošana Eiropas l īmenī, ko veic galvenok ārt ESPKC un citas specializ ētas 
un normas nosakošas organiz ācijas, stiprin ātu pamatu efekt īviem un ilgtsp ējīgiem sabiedr ības 
veselības aizsardz ības pasākumiem.  
 
LV 8   LV Turpmākajā tabulā apkopota tr īs risinājumu ietekme uz konkr ētajiem mērķiem.  
Konkrētie mērķi  Pirmais 
risinājums  Otrais 
risinājums  Trešais 
risinājums  
Politiskā līderība un vad ība, tiecoties uz m ērķiem, par 
kuriem pan ākta vienošan ās + –  ++ 
Pastiprināta uzraudz ība un epidemiolo ģija politikas 
atbalstam  + + ++ 
Lielāka dalībvalstu un kaimi ņvalstu koncentr ēšanās uz 
vislielākā riska grup ām + –  ++ 
Dalībvalstu un kaimi ņvalstu iedrošin āšana uzlabot dz īves 
apstākļus cilvēkiem, kuriem ir augsts risks infic ēties ar 
HIV, un nodrošin āt augstas kvalit ātes aprūpes un terapijas 
pakalpojumu visp ārēju pieejam ību.  + –  ++ 
Dalībvalstu un kaimi ņvalstu iedrošin āšana pie ņemt 
HIV/AIDS strat ēģijas attiec ībā uz neatrisin ātiem un/vai 
jauniem izaicin ājumiem  + –  ++ 
Dalībvalstu un kaimi ņvalstu iedrošin āšana saglab āt valsts 
un priv āto finans ējumu HIV/AIDS apkarošanai, 
neraugoties uz ekonomisko kr īzi + –  ++ 
Pētniecības nepiln ību novēršana, integr ējot resursus un 
pasākumus  + + ++ 
Konkrēto mērķu izmaksas  Visi skaitļi ir aptuvenas apl ēses  
Ietekme uz ES budžetu:  
Veselības aizsardz ības programma 
   
20 miljoni 
euro  
20 miljoni euro 
vai mazāk, HIV 
apkarošanai 
paredzētā 
finansējuma 
pārdale citām 
veselības 
aizsardzības 
vajadzībām   
20 miljoni euro, 
pārdale par labu 
citām rīcības plāna 
prioritātēm  
Pētniecības pamatprogramma   100 miljoni 
euro  100 miljoni euro 
vai mazāk, HIV 
apkarošanai 
paredzētā 
finansējuma 
pārdale   100 miljoni euro, 
pārdale par labu 
jaunām prioritātēm 
ESPKC (uzraudz ība un kontrole)   4,4 miljoni 
euro  
  4,4 miljoni euro 
  4,4 miljoni euro, 
pārdale par labu 
jaunām prioritātēm 
Ietekme uz dal ībvalstu budžetu  
Veselības aizsardz ības un pētniecības budžeta izmaksas   
Nav zināms, 
stabils   
Nav zināms, 
budžeta 
samazinājuma  
Nav zināms, 
stabils, pārdale par 
labu jaunām 
 
LV 9   LV  
 
Ziņošanas izmaksas (uzraudz ība)   
 
Bez papildu 
administrat īvā
sloga ES 
dalībvalstīm risks 
ekonomisk ās 
krīzes dēļ  
 
Bez papildu 
administrat īvā 
sloga ES 
dalībvalstīm  prioritātēm  
 
Administrat īvās 
izmaksas jaunu 
datu paziņošanas 
prasību dēļ 
 
Pamatojoties uz veikt ā trešā risinājuma ietekmes nov ērtējumu, visliel āko ietekmi rad ītu jauna 
Komisijas politika un r īcības plāns, tādēļ tas ir ieteicamais risin ājums.  
6. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Komisija var ētu sekot līdzi sasniegumiem un uzraudz ības ziņojumus var ētu publicēt līdz 2012. gadam. 
Regulāra uzraudz ība iedrošina visas ieinteres ētās puses nekav ējoties dalīties ar saviem rezult ātiem un 
sasniegumiem. Vis ām pusēm būtu vairāk pieejama paraugprakse un sadarb ības iespējas.