Jebkurš Komisijas priekšlikums, kas tiktu pieņemts saskaņā ar Šengenas Robežu kodeksa 26. pantu, ierosinātu robežkontroles tikai pie tiem iekšējo robežu posmiem, kuros kontroles būtu nepieciešamas un samērīgas, lai reaģētu uz konstatētajiem nopietnajiem draudiem sabiedriskajai kārtībai un iekšējai drošībai. Jebkādas ieteiktās robežkontroles arī būtu pagaidu kontroles un uz iespējami īsu laiku, ņemot vērā novēršamos draudus. Kā sīkāk paskaidrots Komisijas paziņojumā “Atpakaļceļš uz Šengenu – Ceļvedis”, ja situācija kopumā atļaus, mērķis būtu atcelt visas iekšējās robežkontroles Šengenas zonā sešu mēnešu laikā no to ieviešanas, proti, līdz 2016. gada novembra vidum.

Ir ļoti svarīgi, lai Grieķijas iestādes nekavējoties sāk pilnīgi īstenot Iekšējās drošības fonda Grieķijas valsts programmu. Jau veikti divi priekšfinansējuma maksājumi, kuru kopsumma ir aptuveni 25 miljoni euro (2015. gada septembrī un 2016. gada februārī). Tam ir tieša saistība ar Padomes ieteikuma īstenošanu, jo daži pasākumi tieši atbilst apzinātajām vajadzībām. Labs piemērs šajā saistībā ir Integrētās jūras uzraudzības sistēmas izstrāde, kas norādīta kā Grieķijas krasta apsardzes galvenā finansējuma prioritāte (EUROSUR valsts mērķis Nr. 1). Saskaņā ar Grieķijas iepriekš sniegto informāciju šis projekts izmaksātu aptuveni 60 miljonus euro, no kuriem 75 % tiktu līdzfinansēti no Iekšējās drošības fonda valsts programmas.

Ieteikumi/pasākumi Nr. 1 un 2: attiecas uz tādu pienākumu iekļaušanu dokumentā “izraidīšanas apturēšana”, kuru mērķis ir novērst bēgšanas iespējamību saskaņā ar Atgriešanas direktīvas 7. panta 3. punktu, un uz pagaidu uzturēšanās dokumentu kvalitāti, kā arī uz uzlabojumiem, ko ieviesušas un īstenojušas Grieķijas iestādes.

Saskaņā ar jauno paātrināto atpakaļuzņemšanas procedūru, kas tika ieviesta 2016. gada 20. martā, lai īstenotu ES un Turcijas nolīgumu, Grieķija tiek mudināta izmantot Atgriešanas direktīvas 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā noteikto atbrīvojumu, kas nozīme, ka būtu jāpiemēro valsts procedūra. Tajā pašā laikā vairs nevajadzētu izdot “pagaidu uzturēšanās” dokumentus, jo saskaņā ar ES un Turcijas nolīgumu pēc tam, kad katrs gadījums ir izskatīts atsevišķi saskaņā ar ES un starptautiskajām tiesībām, personas, kas ieceļo Grieķijā, tiek uzņemtas atpakaļ Turcijā. Tāpēc ierosinājumi par korektīvām darbībām, kas saistītas ar pagaidu uzturēšanās dokumentiem, ir novecojuši attiecībā uz personām, kas ieceļo kopš 20. marta. Šajā saistībā Komisija aicina Grieķijas iestādes regulāri sniegt informāciju par panākumiem, kas gūti, īstenojot ES un Turcijas nolīgumu attiecībā uz neatbilstīgo migrantu atpakaļuzņemšanas procedūru.

Ieteikums/pasākums Nr. 3: attiecībā uz vajadzību palielināt to Grieķijas policijas darbinieku skaitu, kuri nodarbojas ar reģistrāciju, Komisija lūdz Grieķijas iestādes sniegt informāciju par jaunākajiem pasākumiem un plāniem, ņemot vērā arī situāciju pēc 18. martā noslēgtā ES un Turcijas nolīguma, kā arī vajadzību paātrināt reģistrācijas procedūru, lai varētu ātri atgriezt Turcijā migrantus, kuri nelūdz starptautisku aizsardzību.

Grieķija norādīja, ka ar Iekšējās drošības fonda ārkārtas finansējumu līdz 2016. gada 30. jūnijam ir nodrošināta 174 Grieķijas policijas darbinieku pastiprināta klātbūtne Egejas jūras salās esošajos karstajos punktos. Tomēr nav skaidrs, kā Grieķijas policijas darbinieku pastiprinātā klātbūtne tiks nodrošināta pēc šā datuma. Būtu jāprecizē, vai Grieķija apsvērs darbinieku klātbūtnes pastāvīgu stiprināšanu karstajos punktos. Šis risinājums ļautu novērst juridiskos šķēršļus, kas ierobežo norīkojuma laikposmu līdz sešiem mēnešiem, kā minēts rīcības plānā, un nodrošinātu, ka valstij ir pietiekamas spējas reaģēt uz turpmāku migrācijas spiedienu.

Ņemot vērā nesenos Frontex ziņojumus par darba apstākļiem Kosā, nav skaidrs, kā Grieķija plāno īstenot Komisijas ieteikumu par nepieciešamību nodrošināt atbilstīgus materiālos darba apstākļus karstajos punktos izvietotajiem Eiropas robežu apsardzes vienību locekļiem (ieteikums A.1.b)). Tāpēc Komisija neuzskata, ka šis pasākums ir pilnīgi pabeigts.

Ieteikums/pasākums Nr. 4: attiecībā uz izmitināšanas telpām, kas paredzētas migrantiem reģistrācijas procesā, Komisija lūdz Grieķijas iestādēm sniegt informāciju arī par Grieķijas jaunākajiem plāniem attiecībā uz tādu migrantu izmitināšanu, kuri nelūdz starptautisku aizsardzību un kurus principā saskaņā ar 18. martā noslēgto ES un Turcijas nolīgumu būtu jāatgriež Turcijā (piemēram, iespējama atvērta tipa telpu pārveidošana par aizturēšanas telpām).

Kaut arī Komisija norāda uz panākumiem, kas gūti, ar Grieķijas armijas palīdzību izveidojot karsto punktus, rīcības plānā nav sniegta pietiekama informācija par to, kā šajos punktos tiks nodrošināti vajadzīgie uzņemšanas apstākļi. Jo īpaši trūkst informācijas par to, kā šim nolūkam tiks nodrošināts (valsts vai ES) finansējums.

Attiecībā un bērnu un citu neaizsargātu personu īpašajām vajadzībām Komisija norāda, ka minētajām personām paredzētais papildu vietu skaits Lesbas (18 vietas), Hijas (25 vietas) un Kosas (32 vietas) salās nešķiet pietiekams, ņemot vērā šādu personu lielo skaitu. Pārējos divos karstajos punktos Leras un Samas salās nav jau esošas vai plānotas teritorijas, kas būtu piemērota neaizsargātu personu grupu uzņemšanai. Tāpēc Komisija neuzskata, ka šis pasākums ir pilnīgi pabeigts.

Ieteikums/pasākums Nr. 5: attiecībā uz iespējamu pilnas lapas lasītāju iegādi, kurus paredzēts izmantot ceļošanas dokumentu autentiskuma pārbaudei, rīcības plānā nav sniegta pietiekama informācija par to, kad un kā tiks nodrošināts šo ierīču iegādei vajadzīgais finansējums. Tā vietā, lai lūgtu papildu finansējumu, Grieķijai pirmkārt būtu jāapsver iespēja pārskatīt savas prioritātes Iekšējās drošības fonda valsts programmas ietvaros. Tāpēc Komisija neuzskata, ka šis pasākums ir pilnīgi pabeigts, un mudina Grieķiju pārplānotajā Iekšējās drošības fonda valsts programmā iekļaut šā pasākuma grafiku.

Ieteikums/pasākums Nr. 7: attiecībā uz IT jaudas atbilstību un pietiekamību, kas vajadzīga migrantu reģistrēšanai Eurodac, Grieķijas iestādes norāda, ka Grieķijas policija pašlaik sadarbībā ar eu-LISA izvērtē vajadzības, lai nodrošinātu sistēmas IT jaudas atbilstību. Tiek lēsts, ka IT sistēmas jaunināšana aizņems četrus līdz piecus mēnešus. Tāpēc Komisija neuzskata, ka šis pasākums ir pilnīgi pabeigts, un mudina Grieķiju pievienot atbilstošu un precīzu IT sistēmas jaunināšanas grafiku. Turklāt Komisija vēlētos saņemt jaunāko informāciju par pašreizējo stāvokli attiecībā uz vajadzību novērtējumu un IT infrastruktūras izstrādes plāniem, kas paredzēti, lai veicinātu pirkstu nospiedumu pienācīgu reģistrēšanu sistēmā Eurodac, un apspriesti arī ar dažādiem Komisijas dienestiem un eu-LISA.

Ieteikums/pasākums Nr. 40: tā kā nav sniegta nekāda informācija par veiktajām korektīvajām darbībām, lai nodrošinātu pietiekamu skaitu Eurodac termināļu uzņemšanas centrā Filakio, attiecīgā informācija būtu jāiekļauj Grieķijas iestāžu iesniegtajā rīcības plānā.

3.2. Atgriešana

Ieteikums/pasākums Nr. 10: attiecībā uz atgriešanas procedūru tūlītēju uzsākšanu, saistībā ar ko Grieķija plānojusi ciešāku sadarbību ar Frontex un Turcijas iestādēm, situācija ir ievērojami uzlabojusies līdz ar operatīvās atpakaļuzņemšanas procedūras ieviešanu un jaunu politisko apņemšanos pieņemšanu 2016. gada 18. martā noslēgtā ES un Turcijas nolīguma ietvaros. Šajā saistībā Grieķijai būtu jāsniedz sīkāka informācija par veiktajiem vai veicamajiem juridiskajiem un operatīvajiem pasākumiem, kuru mērķis ir atvieglot atgriešanu Turcijā, vienlaikus visa procesa laikā nodrošinot pamattiesību garantijas un ievērojot ES un starptautiskos tiesību aktus. Jāsniedz arī informācija par to, cik daudz (papildu) darbinieku ir izvietoti vai kurus plānots izvietot, lai organizētu atgriešanas procedūras, un kādi pasākumi ir veikti karstajos punktos, lai nepieļautu neatbilstīgo migrantu bēgšanu.

3.3. Jūras robežu uzraudzība

Ieteikums/pasākums Nr. 12: kaut arī ir sniegta diezgan informatīva atbilde par pasākumu, kura mērķis ir ilgtermiņā izveidot visaptverošu un efektīvu krasta uzraudzības sistēmu, Grieķija nav pietiekami paskaidrojusi, kā plānotie pasākumi uzlabos jūras robežu uzraudzību, salīdzinot ar pašreizējo situāciju, kā arī jauno un pašreizējo spēju papildināmību.

Attiecībā uz pasākumiem, kurus paredzēts finansēt no Iekšējās drošības fonda valsts programmas, Grieķijai joprojām jāsniedz informācija par to, kad tieši paaugstinātās uzraudzības spējas būs pieejamas un kad sāksies atbilstošais iepirkuma process. Jo īpaši, ņemot vērā integrētas jūras uzraudzības sistēmas (IJUS) būtisko nozīmi ieteikumu izpildē, ir svarīgi precizēt sistēmas sagatavošanas posmus (tās ieviešana paredzēta no 2017. gada) un jo īpaši to, vai ir pabeigtas attiecīgās tehniskās specifikācijas, kā arī to, kad reāli sāksies iepirkuma process. Ņemot vērā to, cik svarīgi ir IJUS papildinošie atkrastes elementi, Grieķijai joprojām jāsniedz informācija par to, cik patruļlaivu ir paredzēts nodrošināt Iekšējās drošības fonda valsts programmas ietvaros un vai paredzētais laivu skaits nodrošina pietiekamas reaģēšanas spējas visās salās. Attiecībā uz materiālajiem objektiem, kam paredzēts finansējums Iekšējās drošības fonda valsts programmas īpašo pasākumu ietvaros (divi krasta patruļkuģi un viens termiskās attēlveidošanas transportlīdzeklis), Grieķijai attiecīgajā provizoriskajā grafikā būtu jāprecizē, kad minētie materiālie objekti tiks iegādāti un būs pilnīgi darbspējīgi.

3.4. Riska analīze

Ieteikumi/pasākumi Nr. 15 un 16: Attiecībā uz ierosinātajām korektīvajām darbībām, kas saistītas ar vietēja līmeņa riska analīzes sistēmas izstrādi un riska analīzes darbību veikšanu, Komisija vēlas uzsvērt, ka šos pasākumus būtu vēlams īstenot atbilstoši Kopējam integrētajam riska analīzes modelim.

3.5. Cilvēkresursi un apmācības

Attiecībā uz korektīvajām darbībām, kas saistītas ar apmācībām, būtu jāsniedz informācija par to, cik robežsargu ir apmācīti pēc 2015. gada novembrī notikušā izvērtēšanas apmeklējuma, kā arī par to, cik robežsargu tiks apmācīti katrā plānotajā apmācību programmā, un jānorāda arī plānoto darbību laiks (ieteikumi/pasākumi Nr. 16, 17, 19, 20, 21, 29 un 49).