LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 24/40

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Mākoņdatošana (cloud computing) Eiropā” (pašiniciatīvas atzinums)

2012/C 24/08

Ziņotājs: PIGAL kgs

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 2011. gada 20. janvārī saskaņā ar Reglamenta 29. panta 2. punktu nolēma izstrādāt pašiniciatīvas atzinumu par tematu

“Mākoņdatošana (cloud computing) Eiropā”.

Par Komitejas dokumenta sagatavošanu atbildīgā Transporta, enerģētikas, infrastruktūras un informācijas sabiedrības specializētā nodaļa savu atzinumu pieņēma 2011. gada 7. oktobrī.

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja 475. plenārajā sesijā, kas notika 2011. gada 26. un 27. oktobrī (26. oktobra sēdē), ar 143 balsīm par, 1 balsi pret un 7 atturoties, pieņēma šo atzinumu.

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1 Pamatojoties uz stratēģiju “Eiropa 2020” un jo īpaši uz Eiropas digitalizācijas programmu, EESK vēlas pievērsties intensīvas attīstības stadijā esošam un daudzsološam risinājumam informātikas jomā, proti, mākoņdatošanai (cloud computing). Atzinuma mērķis pirmām kārtām ir apkopot un popularizēt dalībnieku praktisko pieredzi, piemēram, mākoņdatošanas tirgus jomā. Otrkārt, tā mērķis ir ierosināt virkni ieteikumu, kā veicināt Eiropas (1) līderpozīcijas, balstoties uz nozares vadošajiem uzņēmumiem.

1.2 Mākoņdatošana ir balstīta uz digitālu modeli, kas sniedz šādas priekšrocības — ātras ieviešanas un vieglas paplašināšanas iespējas, kā arī “apmaksu atbilstoši lietošanai”.

1.3 Praksē mākoņdatošana balstās uz daudzsološu ekonomisku modeli:

— nozīmīgs potenciālo lietotāju loks — privātpersonas, uzņēmumi, publiskie dienesti u.c.;

— datoriekārtu un IT rīku koplietošana, kas ļauj optimizēt to izmantošanu;

— mobilitātes nodrošināšana ar mākoņdatošanas palīdzību, īpaši lietotājiem ar nepastāvīgu atrašanās vietu, sniedzot tiem iespēju nepārtraukti piekļūt saviem datiem;

— dažādu sarežģītu tehnisku komponentu (piemēram, internets, datorizēta pārvaldīšana, mobilie lietojumi u.c.) viegla, pielāgojama un caurskatāma integrēšana;

— izmaksu samazināšana visa datorsistēmu dzīves cikla garumā bez lielām sākotnējām investīcijām;

— uzņēmumu koncentrēšanās uz savu pamatdarbību, atbrīvojoties no rūpēm, ko sagādā datorsistēmu sarežģītība;

— izaugsmes iespēja, uzsākot jaunas darbības, mākoņdatošanas izstrādi veicinošās nozares galvenajiem dalībniekiem, sistēmu integrētājiem (SI) un programmatūru izstrādātājiem.

1.4 Patlaban mākoņdatošanai piemīt brieduma trūkums, ko raksturo šādas problēmas:

— tiesiskā regulējuma sadrumstalotība attiecībā uz mākoņdatošanu un tās lietošanas kontroli;

— vienotas Eiropas pārvaldības iestādes trūkums neļauj nodrošināt tiesiskā regulējuma ievērošanu;

— lietotājiem, galvenokārt privātpersonām, trūkst arī lietošanas pieredzes, lai spētu novērtēt norādītās priekšrocības un jo īpaši — radītos riskus;

— interneta neaizsargātība: darbības pārtraukumi problēmu gadījumā, kiberuzbrukumi u.c.;

— interneta piesātinātība: snieguma stagnācija, datu apjomu straujš pieaugums (audio, video, mēstules), adresācijas sistēmas ierobežojumi (IP);

— serveru piesātinātība: to koplietošana un pārslodze var izraisīt sastrēgumus;

— riski saistībā ar datu nodošanu ārpakalpojumu sniedzējiem un datu apstrādes uzticēšanu trešajām personām;

— riski saistībā ar datu un to apstrādes iespējamu pārvietošanu un attiecīga tiesiskā regulējuma piemērošanu;

— sociālais risks, ko rada izstrādes, mitināšanas un ekspluatācijas darbības koncentrācija;

— nav precizētas mākoņdatošanas lietotāju un pakalpojumu sniedzēju tiesības un pienākumi;

— nav pilnīgi skaidra atšķirība starp personu, kas atbild par datu apstrādi, un personas datu apstrādes veicēju;

— personām, kurām nav speciālu zināšanu, sarežģīti un grūti saprotami ir gan šādos pakalpojumu nodrošināšanas līgumos minētie datu apkopošanas, apstrādes un patērētāju datu pārsūtīšanas nosacījumi, gan arī viņu likumīgās tiesības.

1.5 Eiropai mākoņdatošana var kļūt par iespēju daudzsološu, nozīmīgu un stratēģisku tirgu iegūšanai. Lai nodrošinātu panākumus, EESK iesaka, ka Komisija pati var īstenot pasākumus ar dalībvalstu vai nozares Eiropas uzņēmumu atbalstu.

1.5.1. Kompetences

— veikt pētījumu par nepieciešamo IT speciālistu prasmju pilnveidi, lai pievērstos mākoņdatošanas vajadzību attīstībai un personāla kvalifikācijas uzlabošanai;

— veicināt un/vai koordinēt apmācības programmu ieviešanu;

— apstiprināt sertifikāciju vai īpašus diplomus, kas atzīst un apliecina mākoņdatošanas speciālistu kvalifikāciju.

1.5.2. Pētniecība un ieguldījumi

— rosināt Eiropas pētniecības centrus sadarboties, lai uzturētu atbilstošu zināšanu un kompetences līmeni;

— pastiprināt izstrādi optiskās šķiedras jomā (ar atbalsta vai partnerību palīdzību), iesaistot Eiropas telekomunikāciju nozares dalībniekus.

1.5.3. Partnerība

— veicināt konsorciju veidošanu starp Eiropas ražotājiem, lai sniegtu ieguldījumu ar mākoņdatošanu saistītos kopīgos projektos, piemēram, pētniecības un attīstības pamatprogrammā;

— stimulēt jeb atbalstīt investorus, lai dalībvalstīs veidotu datoru “megatīklus”, ņemot par paraugu tos, kas jau darbojas citur;

— partnerību veicināšanai izmantot publisko iepirkumu;

— veicināt saikni starp mākoņdatošanas risinājumu izstrādātājiem un telekomunikāciju uzņēmumiem, kuri atrodas tiešā kontaktā ar mākoņdatošanas risinājumu gala lietotājiem.

1.5.4. Tiesiskais regulējums un pārvaldība

— rosināt publiskā un privātā sektora dalībniekus piedalīties tiesiskā regulējuma izstrādāšanā, lai noteiktu attiecības starp pakalpojuma sniedzējiem, no vienas puses, un uzņēmumiem un Eiropas iedzīvotājiem, no otras puses;

— izmantot priekšrocības, ko sniedz ES līderpozīcijas datu drošības, privātās dzīves aizsardzības u.tml. jomās, lai nodrošinātu minēto prasību stingru piemērošanu attiecībā uz mākoņdatošanas risinājumiem;

— izveidot īpašu Eiropas aģentūru, kas uzraudzītu iepriekš minēto normu ievērošanu;

— izstrādāt tiesību aktus, lai ierobežotu sensitīvu datu pārvietošanu ārpus Eiropas;

— nākamreiz pārskatot personas datu aizsardzības direktīvu, nopietni ņemt vērā ar mākoņdatošanas lietojumiem saistītos problēmjautājumus, un Komiteja apzinās, ka to būs ļoti daudz.

2. Ievads

2.1 Mākoņdatošana iekļaujas citu līdzīga mēroga evolūciju, tādu kā klienta-servera modelis vai internets, virknē.

2.2 Mākoņdatošanā ir apvienotas un optimizētas jau esošas koncepcijas un tehnoloģijas, piemēram, internets, savstarpēji savienotu datoru tīkli, informācijas pārvaldība u.c. Tādējādi mākoņdatošana neizbēgami pārmanto savu komponentu priekšrocības un trūkumus, piemēram, interneta datplūsmas veiktspēju, informācijas pārvaldības datu aizsardzību, savstarpēji savienotu datoru pārslogotību u.c.

2.3 Komiteja ir veikusi darbu saistībā ar aspektiem, kurus mākoņdatošana pārmanto tiešā veidā, piemēram:

— datu aizsardzību (2),

— telekomunikāciju sistēmām (3),

— elektroniskajiem sakariem (4),

— patērētāju aizsardzību (6),

— lietisko internetu — rīcības plānu Eiropai (7).

Lai izvairītos no atkārtošanās un liekvārdības, šajā atzinumā galvenā uzmanība tiks pievērsta aspektiem, kam ir stingra saistība ar mākoņdatošanu.

2.4 Komiteja nav vienīgā, kam ir interese par mākoņdatošanu; ar šo jautājumu nodarbojas arī citas Eiropas iestādes un organizācijas.

2.5 Pasaules ekonomikas forumā (World Economic Forum) Davosā 2011. gada 27. janvārī Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece Neelie Kroes pauda savu redzējumu par šo jomu:

“[…] runājot par mākoņdatošanu, esmu sapratusi, ka mēs nevaram nonākt līdz vienai definīcijai, kurai visi varētu piekrist. Mums ir jārīkojas […]. Kā to paredz Eiropas digitalizācijas programma, esmu sākusi darbu pie Eiropas mākoņdatošanas stratēģijas izstrādes, izmantojot pieeju, kas ir plašāka nekā politikas sistēmas skatījums. Es negribu samierināties ar Eiropu, kas ir labvēlīga mākoņdatošanai (“cloud-friendly”), bet vēlos tādu Eiropu, kas ir aktīva šajā jomā (“cloud-active”).”

2.6 Eiropas Komisija 2009. gadā uzsāka pētījumu “Mākoņdatošanas nākotne” (8), kuru veica digitālās nozares ekspertu un pētnieku grupa. Turklāt tā ir uzsākusi sabiedrisko apspriešanu (9), kuras rezultāti tiks ņemti vērā, izstrādājot 2012. gadā paredzēto Eiropas stratēģiju mākoņdatošanas jomā. Mākoņdatošanai ir svarīga nozīme stratēģijas “Eiropa 2020”, īpaši tās divu pamatiniciatīvu — Eiropas digitalizācijas programmas un Inovācijas programmas — īstenošanā. Septītā pētniecības pamatprogramma (10) jau tagad finansē mākoņdatošanas programmas.

2.7 Turklāt ENISA (11) 2009. gadā publicēja ziņojumu “Mākoņdatošana: priekšrocības, riski un ieteikumi informācijas drošībai”.

2.8 NIST (12) nesen publicēja Ceļvedi par mākoņdatošanas standartiem (Cloud Computing Standards Roadmap (NIST CCSRWG – 092 – 2011. gada 5. jūlijs)).

3. Sākotnējs tehnisks pārskats par mākoņdatošanu

3.1 Mēģinājumiem izstrādāt vienotu definīciju lielā mērā ir pretnostatīti programmatūru izstrādāju centieni apzīmēt savas esošās programmatūras kā mākoņdatošanas risinājumus vai “gatavs mākoņdatošanai” (“cloud ready”). Tomēr ir visnotaļ plaša vienprātība par to, ka mākoņdatošana sniedz ātras ieviešanas un vieglas paplašināšanas iespējas, kā arī “samaksu atbilstoši lietošanai”.

3.2 Kādas ir mākoņdatošanas īpatnības?

— Dematerializācija: datoriekārtu konfigurācija, atrašanās vieta vai uzturēšana lietotājam, privātpersonai vai uzņēmumam ir pilnīgi neredzamas.

— Viegla piekļuve: ar nosacījumu, ka ir pieejams internets, lietotāji var piekļūt saviem datiem un lietojumprogrammām neatkarīgi no atrašanās vietas un neatkarīgi no izmantojamās ierīces veida (dators, planšetdators, viedtālrunis).

— Dinamisks nodrošinājums: pakalpojumu sniedzējs reāllaikā pielāgo nodrošināto datu apstrādes jaudu atkarībā no lietotāja vajadzībām. Lietotājs var tikt galā arī ar maksimālo noslogojumu, neveicot ieguldījumus datoriekārtās, kas tiek nepietiekami izmatotas maksimumu starplaikā.

— Koplietošana: pakalpojumu sniedzējs var nodrošināt dinamisko piešķīrumu, vairākiem lietotājiem koplietojot datoriekārtas. Var arī panākt plašāku un labāku koplietošanas nodrošinājumu, izmantojot megatīklus, kas sastāv no tūkstošiem datoru.

— Maksa atkarībā no izmantošanas: lietotājs maksā tikai par datoriekārtu reālo izmantošanu, t.i., atbilstoši savām mainīgajām datu apstrādes jaudas vajadzībām. Līguma noteikumi joprojām bieži tiek izstrādāti katram konkrētam gadījumam, taču arvien vairāk tiek standartizēti.

3.3 Pirmie pielietojuma veidi uzņēmumos, izmantojot mākoņdatošanas pieeju, ir ziņojumapmaiņa, sadarbības un tīkla konferenču rīki, izstrādes un testēšanas vide, klientu attiecību pārvaldība (CRM) un komercizpēte (business intelligence).

Nākotnē vairums IT lietojumprogrammu būs a priori pieejamas mākoņdatošanas piedāvājumā.

3.4 Mākoņdatošana parasti tiek veikta 3 modeļos — no nepilnīgākas iekļaušanas līdz pilnīgākai — un ir vērsta uz dažādiem klientu veidiem:

— IaaS (infrastruktūra kā pakalpojums),– jeb mākoņdatošana aptver tikai infrastruktūru; ir vērsta galvenokārt uz lielu uzņēmumu informātikas pakalpojumiem;

— PaaS (platforma kā pakalpojums),– jeb mākoņdatošana aptver infrastruktūru un pamatprogrammatūru; ir vērsta uz programmatūras izstrādātājiem;

— SaaS (programmatūra kā pakalpojums):– mākoņdatošana pilnībā aptver attiecīgo risinājumu, un lietojumprogrammas ir pirmām kārtām vērstas uz gala lietotājiem, ne tikai uz IT speciālistiem, piemēram, e-pasts privātpersonām.

3.5 Plaši attīstās “privātā mākoņdatošana”; tās ieviešana notiek uzņēmuma ietvaros, kas tādējādi var gūt labumu no mākoņdatošanas sniegtā elastīguma un produktivitātes, izvairoties no grūtībām, ko rada mākoņdatošanas veikšana ārpakalpojumu veidā.

Šāds risinājums apmierina dažādas vajadzības:

— (uzņēmuma) iekšienē sagatavot pāreju no esošajām informātikas sistēmām uz mākoņdatošanas platformu,

— pielāgot uzņēmumu IT pakalpojumu vadību (DSI), to vairāk orientējot uz pakalpojumu nodrošināšanu un padarot lietošanas apmaksu pārredzamāku.

4. Mākoņdatošanas ietekme

4.1. Ko uzņēmums var sagaidīt no mākoņdatošanas?

4.1.1 Kā minēts iepriekš, mākoņdatošana “pārmanto” dažu savu komponentu stiprās un vājās puses.

4.1.2 Sākumā jāatgādina dažas priekšrocības uzņēmumiem, kuras sniedz ne tik daudz mākoņdatošana, kā iepriekšējā datorizētā pārvaldīšana:

— koncentrēšanās uz savu pamatdarbības jomu;

— apjomradīti ietaupījumi, ko rada pakalpojumu sniedzēja nodrošinātā industrializācija un koplietošana;

— iespēja izmantot speciālistu īpašās zināšanas un pakalpojumu kvalitāti.

4.1.3 Saskaņā ar nesen veiktu pētījumu 70 % no IT pakalpojumu vadības (DSI) izmaksām rada esošās informācijas pārvaldība — atbrīvojoties no šīm izmaksām, IT pakalpojumu vadība var iegūt nepieciešamo veiktspēju jauninājumiem un jaunu pakalpojumu izpētei.

4.1.4 Dažas priekšrocības, kas visbiežāk tiek uzsvērtas saistībā ar uzņēmumiem:

— samazinātas sākotnējās investīcijas.: Datornodrošinājuma ierīkošana vai uzlabošana vairs nenotiek, veicot lielus ieguldījumus datorzālēs, serveros, programmatūrās, mācībās par izstrādātājam specifiskām programmām u.c.

Tomēr jāatzīmē, ka esošie risinājumi, kur uzņēmumi darbojas kā programmatūru izstrādātāji, var prasīt apjomīgus ieguldījumus, veicot pielāgošanu mākoņdatošanas platformai;

— samazināts ieviešanas ilgums.: Izstrādes grupas koncentrējas uz pamatproblēmām, nenodarbojoties ar tehnisko infrastruktūru, par kuru atbild mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzējs, kas pakāpeniski un pēc pieprasījuma nodrošina materiālos resursus un cilvēkresursus;

— uzskaite un izmaksu samazināšana.: Mākoņdatošanai ir funkcionēšanas, nevis bloķēšanas uzdevums.

Mākoņdatošanas risinājums uzturēšanu integrē vienotā modelī, proti, programmatūru vai iekārtu pārskatāmu ieviešanu, tehnisko atbalstu saistībā ar rīku trūkumiem nodrošina tieši vai tiešsaistē, un to veic vai nu programmatūras izstrādātājs, vai servera uzstādītājs;

— pakalpojumu modeļa stiprināšana.: Paļaujoties uz to, ka mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzējs uzņēmies saistības attiecībā uz rīku kvalitāti, pieejamību, drošību un attīstību, IT pakalpojumu vadība varēs ērtāk piedāvāt saviem iekšējiem klientiem pakalpojumu modeli ar pakalpojumu līmeņa līgumiem (Service Level Agreement);

— darbinieku mobilitāte.: Mākoņdatošanas risinājums nodrošina visiem uzņēmumu darbiniekiem kvalitatīvu un vieglu piekļuvi datiem, neatkarīgi no viņu atrašanās vietas.

4.2. Noteiktiem uzņēmumiem ir īpaša interese par mākoņdatošanu, jo īpaši:

— mikrouzņēmumi un MVU, kas mākoņdatošanā saskata iespēju iegūt IT jaudu (iekārtas, programmatūra un prasmes) bez “ieejas biļetes”, kas grūti pieejama dārdzības dēļ.

— Jaunizveidoti uzņēmumi straujas attīstības posmā, kuri apzinās, ka mākoņdatošanas modelis veicinās IT jaudas pielāgošanu to darbības paplašināšanai.

4.3. Kā sistēmu integrētāji gatavojas mākoņdatošanai?

4.3.1 Šie sistēmu integrētāji (SI) veic IT risinājumu ieviešanu uzņēmumos.

Tie ir kļuvuši nozīmīgi IT nozarē gan zināšanu, gan personāla, gan spējas pielāgoties savu klientu noslogojumam dēļ.

Eiropas tirgū līderi ir Accenture, Atos, Cap Gemini, HP, IBM, Wipro u.c.

4.3.2 Tā kā uzlabojumi IT jomā pēc būtības ir izolēti un īslaicīgi, IT pakalpojumu vadība ik pa laikam vēršas pie SI, lai iegūtu IT speciālistus, kas nepieciešami atsevišķam izstrādes posmam.

IT pakalpojumu vadības (DSI) pastāvīgās darba grupas šajā posmā iesaistās tikai, lai labāk nodrošinātu nākamo — ekspluatācijas un uzturēšanas — posmu.

4.3.3 Mākoņdatošanas sistēmā SI arī turpmāk atbildēs par risinājumu koncepciju un izstrādi saviem klientiem uzņēmumiem.

Ņemot vērā ar to saistītās jaunās perspektīvas, SI var mākoņdatošanas izstrādi ne tikai vērtēt pozitīvi, bet arī veicināt.

4.3.4 Tomēr rodas jautājums par šīs jaunās darbības pastāvību. Vai palielināsies izolētu darbību daudzums, kā šajā nozarē jau ir bijis, piemēram, ar “2000. gada programmatūras kļūdām” vai “euro integrēšanu”?

Vairāku desmitgažu laikā inovācijas un tehniskais progress ir radījis produktivitātes pieaugumu, kas nav samazinājis nedz izstrādes apjomus, nedz IT speciālistu skaitu; gluži pretēji — tas ir ļāvis ievērojami palielināties datorsistēmu skaitam un paplašināties to izplatībai.

Mākoņdatošana loģiski iekļaujas šajā tendencē. Tā pavērs jaunas iespējas SI darbībai informātikas attīstības jomā.

4.4. Kā sistēmu izstrādātāji gatavojas mākoņdatošanai?

4.4.1 Microsoft, Google, Oracle, SAP u.c. jāveic ievērojami ieguldījumi sava esošā piedāvājuma pārveidošanā, lai šos risinājumus definētu kā “gatavus mākoņdatošanai” (“cloud computing ready”).

4.4.2 Šādas pārveides īstenošanai pirmām kārtām ir vajadzīgi ievērojami ieguldījumi un jaunas izstrādnes IT jomā. Īpaša nozīme ir radikālām izmaiņām noteiktos uzņēmējdarbības modeļos.

Piemēram, Microsoft Office-365 radikāli atšķiras no parastā modeļa, kurš balstās uz licences pārdošanu programmatūras pirmajā lietošanas reizē.

4.5. Kāda nozīme saistībā ar mākoņdatošanu ir sistēmu mitinātājiem?

4.5.1 Iepriekšējo desmit gadu laikā datorizēta pārvaldīšana ir pilnveidojusies, jo īpaši tās galvenā daļa — sistēmu mitināšanas nodošana ārpakalpojumu sniedzējiem (serveri, tīkli un pamatprogrammatūra).

Mākoņdatošana paplašina šo pieeju, nodrošinot ārpakalpojumu veidā sniegto resursu koplietošanu nenoteiktam lietotāju (uzņēmumu vai privātpersonu) skaitam.

4.5.2 Tādējādi mākoņdatošana veicina ārpakalpojumu sniegšanu un jo īpaši mitināšanas sistēmu koncentrēšanu milzīgos “datoru tīklos”. Mākoņdatošanas ieviešanai tādējādi vajadzētu veicināt nozares reorganizāciju, pastiprinot konkurenci starp pakalpojumu sniedzējiem, koncentrāciju, kas nepieciešama, lai nodrošinātu milzīgos ieguldījumus, un neizbēgamu sociālo ietekmi, ko jau ir pieredzējušas citas nozares, kuras jau ir izgājušas minētās koncentrācijas posmu.

4.6. Vai publiskā sektora skatījums atšķiras no privātā sektora skatījuma uz mākoņdatošanu?

4.6.1 Publiskais sektors balstās uz stratēģijām, kultūru, cilvēkiem un organizācijām, kuru mērķi, ierobežojumi un darba metodes ir līdzīgi kā privātajam sektoram.

4.6.2 Līdz ar to publiskās pārvaldes iestādes no mākoņdatošanas sagaida tādus pašus ieguvumus, ko uzņēmumi (sk. iepriekš).

Turklāt mākoņdatošana ļautu padarīt publiskos pakalpojumus labāk pieejamus un sasniedzamus iedzīvotājiem.

4.6.3 Tomēr publiskajam sektoram ir savas īpatnības.

— Stingras taupības klimats Tas rada stingru budžeta politiku, kura uzliek pienākumu samazināt finansējumu publisko investīciju programmās, tostarp IT jomā. Šajā kontekstā mākoņdatošanas modelis ir pamatots; tas ļauj attīstīt IT jaudu bez sākotnējām investīcijām.

— Publiski finansēti pētījumi Tie, protams, pastāv arī privātajā sektorā, bet ir īpaši izplatīti publiskajā sektorā, kur tos veic valstu pētniecības institūti, universitāšu centri, publiskā un privātā sektora partnerības. Tādējādi pētniecībai var būt nepieciešams IT veiktspējas maksimums, ko var nodrošināt tieši mākoņdatošana.

— Publiskie ieguldījumi Tie varētu ar sviras efekta palīdzību rosināt un stimulēt valstu un Eiropas privātā sektora dalībniekus, īpaši telekomunikāciju pakalpojumu sniedzējus, investēt mākoņdatošanā. Publiskās investīcijas ir darbojušās kā katalizators privātā sektora investīcijām un stratēģiskajām ievirzēm, piemēram, aviācijā un kosmosa nozarē, mobilajos telefonsakaros, ātrvilcienu dzelzceļa satiksmē u.c.

— Dažas dalībvalstis jau ir veikušas ievērojamus ieguldījumus savu pārvaldes programmatūru pārkārtošanā uz mākoņdatošanas sistēmām.

4.7. Vai mākoņdatošanai ir ietekme arī uz privātpersonām?

4.7.1 Mākoņdatošanas risinājumi ir īpaši vērsti uz privātpersonām, piemēram, Apple iCloud, Microsoft Office 365, Picasa u.c. piedāvājumi.

4.7.2 Ir ļoti maz privātpersonu, kas spēj nopirkt vienu vai vairākus serverus, tīkla infrastruktūru utt. Turklāt visi nevar vai nevēlas nodarboties ar šīs infrastruktūras uzturēšanu, tostarp arī vienā atsevišķā personālajā datorā.

4.7.3 Produktus, kas līdz šim ir bijuši pieejami (cietajā diskā) atsevišķos personālajos datoros (teksta apstrāde, drukāšana, fotouzņēmumu glabāšana, datu glabāšana utt.) pakāpeniski nomaina interneta pakalpojumi, kas balstīti uz mākoņdatošanas programmatūras kā pakalpojuma SaaS modeli (sk. iepriekš).

4.7.4 Šo pakalpojumu bāzes versijas izmantošana ir bezmaksas. Šādos gadījumos finansējumu rod, nodrošinātājam izveidojot lietotāju privātpersonu sarakstu, kas ir iespējamās tirgvedības un reklāmu mērķauditorija. Ar augstākas kvalitātes (premium) versiju, kas ir par maksu, visbiežāk piedāvā lielāku datu glabāšanas apjomu, papildu funkcionalitāti utt.

4.7.5 Privātpersonām mākoņdatošanas modelis, ņemot vērā arvien lielāko IT rīku sarežģītību, piedāvā vienkāršošanu un ārpakalpojuma sniedzēju nodrošinātu pārvaldību. Tas attiecas arī uz pay-on-demand (samaksa atbilstoši vajadzībai) modeli, kas ir piemērots privātpersonām, kuras izmanto IT rīkus un resursus ierobežotā apjomā un epizodiski.

4.7.6 Visbeidzot, arvien lielāku pievilcību gūst pastāvīga piekļuve datiem neatkarīgi no lietotāja atrašanās vietas. Vairāki pakalpojumu sniedzēji (13) piedāvā lietotājiem iespēju klausīties mūziku, skatīt fotoattēlus u.c.

4.8. Kāda būs mākoņdatošanas sociālā ietekme līdzās tās ekonomiskajai un komerciālajai ietekmei?

4.8.1 Iedzīvotāju grupa, ko mākoņdatošanas ieviešana ietekmē visvairāk, ir IT speciālisti.

4.8.2 SI (sistēmu integrētāju) darbības apjomam mākoņdatošanas dēļ nevajadzētu samazināties, gluži pretēji — pat palielināties, kamēr notiek tās sākotnējā ieviešana. Pat ja uzņēmumu IT speciālistiem būs jāapgūst jaunas prasmes, lai attīstītu mākoņdatošanas risinājumus, tam nevajadzētu ietekmēt to darbinieku skaitu.

4.8.3 Vietējiem IT speciālistiem (uzņēmumiem, kas ir SI klienti), kas nodarbojas ar izstrādi, jāatsakās no sava galvenā uzdevuma — iesaistīšanās izstrādē kopā ar SI speciālistiem, lai labāk nodrošinātu uzturēšanu, kad SI speciālisti vairs nebūs pieejami. Tādējādi, ja mākoņdatošana sniegs gaidīto, proti, tā pārņems daļu no uzturēšanas funkcijām, vietējiem izstrādātājiem attiecīgi jāsamazina personāls.

4.8.4 IT speciālistus, kas atbild par datu apstrādi, tas ietekmēs vēl vairāk. Ir svarīgi atgādināt, ka viņus jau lielā mērā ir ietekmējusi datorizētas pārvaldīšanas izveide, kā rezultātā par visām viņu darba grupām tagad ir atbildīgi datorizētas pārvaldīšanas pakalpojumu sniedzēji. Līdz ar mākoņdatošanu turpināsies datorizētas pārvaldīšanas attīstība, taču tā notiks nozarē, kurai raksturīga spēcīga koncentrācija un lielākas pārvietošanas iespējas. Tādējādi ir sagaidāmi jauni IT ekspluatācijā un mitināšanā nodarbināto darbinieku skaita samazinājumi.

4.8.5 IT struktūrvienību pilnīga vai daļēja nodošana ārpakalpojuma sniedzējam attālina IT speciālistus no IT risinājumu gala lietotājiem. Šī attālināšana — gan organizatoriskā, gan ģeogrāfiskā aspektā — mazinās mijiedarbību starp abām minētajām grupām. Šāda mijiedarbība rada tiešu un efektīvu sadarbību un jo īpaši sociālo saikni, kas ļauj IT speciālistiem labāk saprast lietotāju grūtības un vēlmes un reaģēt uz tām.

4.9. Kam jāpievērš uzmanība saistībā ar mākoņdatošanas risinājuma līgumu?

4.9.1 Attiecības starp patērētāju un (mākoņdatošanas) pakalpojuma nodrošinātāju atšķiras atkarībā no tā, vai tiek sniegti bezmaksas vai maksas pakalpojumi. Tomēr šīs atšķirības ne vienmēr ir pilnīgi skaidras. Piemēram, bezmaksas pakalpojumi var radīt nefinansiālas izmaksas, tādas kā kontekstuāla reklāma vai iespēja pakalpojuma sniedzējam izmantot patērētāja datus.

4.9.2 Bezmaksas vai lēti pakalpojumi parasti ir paredzēti privātpersonām. Tomēr tām jāpievērš īpaša uzmanība “vispārējiem noteikumiem”, kas var šķist mazāk oficiāli, taču nodibina līgumsaistības. Turklāt pat tai informācijai, kuru pakalpojuma nodrošinātājam uztic privātpersonas, ir vērtība. Problēmu gadījumā bezmaksas pakalpojums var izrādīties visnotaļ dārgs laika un informācijas zaudēšanas rezultātā.

4.9.3 Arī uzņēmumam mākoņdatošanas līguma saturs ir jāizpēta ļoti rūpīgi, ideālā gadījumā uzticot to speciālistiem. Faktiski uzņēmums uztic ārpakalpojumu sniedzējam vērtīgu informāciju un rīkus, kas neveiksmes gadījumā var radīt ļoti lielas problēmas.

4.9.4 Mākoņdatošanas līgumi reti ir apspriežami, un pakalpojumu sniedzēji lielākoties pieprasa, lai potenciālie abonenti izmanto viņu standarta līguma veidlapu; tomēr, kā allaž, līgums, kuram ir pietiekama vērtība vai kas saistīts ar pietiekamu stratēģisku ieinteresētību, var likt pakalpojumu nodrošinātājam akceptēt “pielāgotu” vienošanos.

4.9.5 Neatkarīgi no tā, vai pakalpojums ir bezmaksas vai maksas, standarta vai īpašā līgumā jābūt noteiktiem šādiem punktiem:

— mākoņdatošanas pakalpojuma līmenis (IaaS, PaaS, SaaS);

— datu pieejamības garantētais līmenis un atbildība to zaudēšanas vai bojāšanas gadījumā;

— resursu koplietošanas starp vairākiem lietotājiem pakāpe (pārslogojuma risks);

— pieejamo un izmantojamo resursu elastības nosacījumi un norēķinu likmes, ņemot vērā patēriņu;

— mākoņdatošanas pakalpojumu nodrošinātāju tiesības un pienākumi attiecībā uz informācijas nodošanu trešajām personām, piemēram, tiesu iestādei;

— precīzi norādīta to personu identitāte, kuras nodrošina pakalpojumus, īpaši attiecībā uz biežu piekļuvi vairākos līmeņos;

— iespējas lauzt līgumu un pakalpojumu sniedzēja paredzētā palīdzība pārejas periodā;

— regulējums un jurisdikcija (valsts vai starptautiskā mērogā), no kuras ir atkarīgs līgums, īpaši strīdu gadījumā.

5. Mākoņdatošanas trūkumi

5.1 Mākoņdatošana ir balstīta uz internetu un ir lielā mērā atkarīga no tā. Tādēļ tā šķiet jau tuvu vairākām savu iespēju robežām, īpaši veiktspējas ziņā.

Arvien pieaugošais lietotāju daudzums un lietošanas apmērs, arvien lielākais datu apmaiņas apjoms (īpaši audio un video), lietotāju vēlme arvien samazināt gaidīšanas ilgumu arī ir faktori, kas ir akcentējuši iespējamās problēmas, kas saistītas ar interneta efektivitāti. Ar mākoņdatošanu saistītā datplūsma var tikai pastiprināt šīs problēmas, palielinoties datu apmaiņas apjomam, bet jo īpaši — līdz ar lietotājiem pieņemamā gaidīšanas ilguma turpmāku samazināšanos.

5.2 Tīkla izturība ir vēl viens ar internetu saistīts mākoņdatošanas risks. Tehniskas problēmas, kiberuzbrukumi un politisku amatpersonu lēmumi pēdējā laikā ir traucējuši tā darbību un ir parādījuši pirmām kārtām tā neaizsargātību un jo īpaši tā lietotāju atkarību no šī publiskā tīkla. Mākoņdatošanas modelis vēl vairāk akcentēs šī tīkla drošības vajadzības, kas sākotnēji netika paredzētas tirdzniecības jomā.

5.3 Cita būtiska un daudzus faktorus ietveroša mākoņdatošanas vājā puse ir datu drošība, kas galvenokārt saistīta ar to nodošanu ārpakalpojumu sniedzējiem, ar pārvietošanu vai bez tās.

Pirmām kārtām izvirzās piekļuves nepārtrauktības problēma tādu datu gadījumā, kuru gandrīz tūlītēja pieejamība var būt mākoņdatošanas lietotājam kritiska un pat vitāli svarīga. Nākamā problēma ir to datu konfidencialitāte, kurus glabā un pārvalda ārpakalpojumu sniedzējs.

Šis jautājums ir īpaši aktuāls saistībā ar datiem, kuriem ir augsta pievienotā vērtība, īpaši rūpnieciskās spiegošanas kontekstā.

5.4 Risinājumi ir pakļauti uzbrukumiem un tādējādi neaizsargāti atbilstoši tam, kādu interesi tie rada hakeriem, kuru uzbrukuma mērķa pievilcība ir proporcionāla apkalpojošo serveru kopas lielumam, redzamībai un nozīmei. Tāpēc ir vajadzīgas papildu pūles un eksperti šīs problēmas risināšanai.

Tomēr jāatzīmē arī, ka IT pakalpojumu sniedzēji (ārpakalpojumu, mākoņdatošanas u.c. jomās) jau ir pievērsuši ļoti lielu uzmanību drošības un kibernoziedzības jautājumiem un neapšaubāmi ir labāk sagatavoti nekā vairums klientu uzņēmumu. Izmantojot metaforu, var teikt, ka bankas seifs katrā ziņā ir ļoti pievilcīgs, tomēr vērtslietas tajā ir labāk aizsargātas nekā tad, ja tās glabātos kārbiņā guļamistabā.

5.5 Papildus šim riskam jānorāda uz grūtībām noteikt, kāds regulējums ir jāpiemēro — informācijas īpašnieka vai mitinātāja.

Turklāt kurā kontroles iestādē var vērsties, lai nodrošinātu noteikumu piemērošanu vai atrisinātu visus strīdus starp īpašnieku un mitinātāju?

Attiecībā uz šo jautājumu ir svarīgi atcerēties Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu 95/46/EK (par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi) un EESK atzinumu (14).

Eiropas datu aizsardzības sistēma darbojas kā ļoti spēcīga barjera pret visa veida pārsūtīšanu ārpus Eiropas. Mākoņdatošanas starptautiskais raksturs rada jautājumus par datu pārsūtīšanas iespējām gan starp klientu un pakalpojumu nodrošinātāju, gan pakalpojumu nodrošinātāja infrastruktūrās.

Šajā kontekstā pirmām kārtām interneta un, konkrētāk, mākoņdatošanas (pasaules mēroga) pārvaldības trūkums ir vēl viena vājā puse.

Papildus datu aizsardzībai ir jānorāda uz autortiesību jautājumu. Tā kā informāciju, uz kuru attiecas šīs tiesības, var nodot un izkliedēt vairākās vietnēs, kļūst sarežģīti noteikt piemērojamos aizsardzības, atlīdzības un kontroles noteikumus.

5.6 IT jauninājumi ir ļāvuši noteiktiem dalībniekiem iegūt dominējošu stāvokli, piemēram, Microsoft vai Apple individuālo ierīču jomā (personālie datori, mobilie tālruņi utt.) un arī Google un Facebook (meklētājprogramma un sociālais tīkls). Eiropa vienmēr ir veltījusi uzmanību tam, lai šis stāvoklis nelabvēlīgi neietekmētu citu nozares dalībnieku, piemēram, patērētāju intereses.

Mākoņdatošana, kas apvieno vairākas būtiskas tehnoloģijas, iegūst papildu pievilcību, taču rada arī dominējoša stāvokļa riskus; līdz ar to Eiropai jāpievērš tam īpaša uzmanība.

5.7 Savietojamība ir ne tikai tehnisks, bet arī komerciāls jautājums. Ja nav savietojamības, lietotāja izvēlētais mākoņdatošanas risinājums faktiski kļūst šauri piemērojams, neļaujot pārsūtīt savus mitinātos resursus citam pakalpojumu nodrošinātājam; tādējādi ir runa par šķērsli vairāku pakalpojumu nodrošinātāju konkurencei. Atklātu standartu izmantošana un pakalpojumu un lietojumu sadarbspējas nodrošināšana ļautu rast risinājumus vienkāršai un ātrai datu pārsūtīšanai no viena pakalpojumu nodrošinātāja otram, neradot papildu izmaksas lietotājam.

5.8 Visas šīs vājās puses ir bīstami zemūdens akmeņi mākoņdatošanas modeļa ieviešanā un izplatībā. Ar šīm vājajām pusēm saistīto problēmu bieža atspoguļošana plašsaziņas līdzekļos (presē, saziņas līdzekļos, sociālajos tīklos utt.) vai tiesvedības procesi varētu būtiski kaitēt mākoņdatošanai un izraisīt lietotāju uzticēšanās zaudēšanu šim modelim un pakalpojumu sniedzējiem.

6. Izaicinājumi un iespējas Eiropai

6.1 Eiropas Komisija izvirza mērķi Eiropai kļūt aktīvai mākoņdatošanas jomā (“cloud-active”, sk. Neelie Kroes runu iepriekš). Tomēr jēdziens “aktīvs” nevieš skaidrību par to, vai runa ir tikai par mākoņdatošanas izmantošanu, vai arī par attīstību. Pirmā interpretācija liecinātu par tālejošu mērķu trūkumu. Daudz skaidrāks būtu mērķis padarīt Eiropu produktīvu mākoņdatošanas jomā (“cloud-productive”), proti, Eiropa varētu piedāvāt mākoņdatošanas risinājumus, nevis tikai tos izmantot.

6.2 IT nozarē dominē galvenokārt ārvalstu dalībnieki, kas piedāvā pakalpojumus, produktus vai saturu; lielākoties tie ir dalībnieki no Ziemeļamerikas un Āzijas.

Savukārt telekomunikāciju nozarē Eiropa var būt citiem pasaules reģioniem līdzvērtīga dalībniece. Tādi pakalpojumu sniedzēji kā Deutsch Telekom, Orange vai Telefonica ieņem vadošās pozīcijas.

6.3 Laikā, kad IT nozare ir izaugsmes dzinējspēks, Eiropa ir strupceļā. Nesenā pagātnē tā ir parādījusi, ka spēj būt līdere un dominēt noteiktās nozarēs, jo īpaši mobilajos sakaros, kaut arī tās pozīcija šajā jomā vēlāk ir pasliktinājusies.

6.4 Mākoņdatošanas attīstība sniedz jaunu iespēju “gūt revanšu”. Tas nozīmē, ka visi dalībnieki varēs no jauna pretendēt uz vadošo lomu pasaulē, citiem dalībniekiem vai jaunienācējiem apdraudot pašlaik dominējošo dalībnieku pozīciju.

6.5 Mākoņdatošanas globālais raksturs ir iemesls, kāpēc jāizstrādā pasaules līmeņa principi un standarti. Eiropas Savienībai jāturpina sadarboties ar starptautiskām organizācijām šādu principu un standartu izstrādāšanā. Tai jāieņem līderpozīcijas centienos izstrādāt pasaules mēroga principus un standartus un vienlaikus jātiecas nodrošināt, ka šie principi un standarti garantē personas datu aizsardzības augstu līmeni, kā to paredz ES tiesību akti.

6.6 Eiropai ir būtiskas priekšrocības, iesaistoties šajā jaunajā pasaules mēroga konkurencē:

— tai ir lieliska digitālā infrastruktūra. Tiek plaši attīstīta optiskā šķiedra. Infrastruktūru kontrolē un pārvalda neliels vēsturisku dalībnieku daudzums, kas var ietekmēt telekomunikāciju standartus un ieguldāmās investīcijas;

— tā var izveidot spēcīgu publisko investīciju politiku, kas var kļūt par katalizatoru privātajiem ieguldījumiem;

— tās reģionālie vai valstu MVU vēlas sadarboties ar tuvākajiem partneriem un mākoņdatošanas dalībniekiem Eiropā;

— noteiktas nozares, piemēram, veselības aprūpe, bruņotie spēki, sabiedriskais transports, publiskais sektors u.c., ir pakļautas valstu un arī Eiropas noteikumiem un ierobežojumiem, kas paredz priekšroku dalībvalstu vai Eiropas mākoņdatošanas pakalpojumu sniedzējiem; citās nozarēs (bankas, apdrošināšanas sabiedrības, enerģētikas un farmācijas nozare) datu drošības apsvērumi paredz ierobežojumus attiecībā uz pakalpojumu sniedzēju izvēli ārpus savu valstu vai Eiropas robežām.

Briselē, 2011. gada 26. oktobrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Staffan NILSSON

(1) Pārējā dokumenta tekstā termini “Eiropa”, “Eiropas Savienība” un “ES” tiek lietoti bez atšķirības.

(2) EESK atzinums par tematu “Personas datu aizsardzība”, OV C 248, 25.10.2009, 123. lpp.

(3) EESK atzinums par tematu “Elektronisko sakaru tīkli”, OV C 224, 30.8.2008., 50. lpp.

(4) EESK atzinums par tematu “Pārdomas par elektronisko sakaru universālā pakalpojuma attīstību”, OV C 175, 28.7.2009., 8. lpp.

(5) EESK atzinums par tematu “Interneta modernizācija”, OV C 175, 28.7.2009., 92. lpp.

(6) EESK atzinums par tematu “Par tiešsaistē pieejamu radošo saturu vienotajā tirgū”, OV C 77, 31.3.2009., 63. lpp.

(7) OV C 77, 31.3.2009., 60. lpp. un OV C 255, 22.9.2010, 116. lpp.

(8) Eiropas Komisija “Informācijas sabiedrība un mediji” – Ekspertu grupas ziņojums – Ziņotājs: Lutz Schubert.

(9) No 2011. gada 16. maija līdz 31. augustam.

(10) Jeb 7. PP.

(11) Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūra (European Network and Information Security Agency).

(12) ASV Nacionālais standartu un tehnoloģiju institūts (National Institute of Standards and Technology).

(13) Amazon Cloud Drive un Apple iCloud.

(14) OV C 159, 17.6.1991., 38. lpp. (CESE 569/1991).