Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā ieviesta Padomes regula (EK) Nr. 382/2001, kas attiecas uz projektu īstenošanu, kas veicina sadarbību un komercattiecības starp Eiropas Savienību un Ziemeļamerikas, Tālo Austrumu un Austrālijas-Āzijas industrializētajām valstīm /* COM/2004/0803 galīgā redakcija */





Briselē, 15.12.2004 COM(2004) 803 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā ieviesta Padomes Regula (EK) Nr. 382/2001, kas attiecas uz projektu īstenošanu, kas veicina sadarbību un komercattiecības starp Eiropas Savienību un Ziemeļamerikas, Tālo Austrumu un Austrālijas-Āzijas industrializētajām valstīm IEVADS Padomes 2001. gada 28. februāra Regula (EK) Nr. 382/2001 (turpmāk tekstā – “Regula”) ir juridiskais pamats sadarbības pasākumu veicināšanai un komercattiecību stiprināšanai starp Eiropas Savienību un šādām valstīm: Amerikas Savienotajām Valstīm, Kanādu, Japānu, Korejas Republiku, Austrāliju, Jaunzēlandi. Kopienas iesaistīšanās notiek divos pamatvirzienos: - Sadarbības pasākumi ar visām sešām partnervalstīm aptver ļoti plašu nozaru lauku (izglītība, informācija, kultūras un akadēmiskie sakari, vide, transports, enerģija, muita, zinātne un tehnika…). To vispārīgais mērķis ir veidot labvēlīgu gaisotni attiecību stiprināšanai un attīstībai starp Eiropas Savienību un partnervalstīm, ievērojot mērķus, kurus nosaka dažādi divpusējie akti (sadarbības nolīgumi, kopīgas politiskas deklarācijas, rīcības plāni…), kurus izmanto, veidojot attiecības starp Eiropas Savienību un katru partnervalsti. - Komercattiecības veicinošās darbības īpaši vērstas uz Japānu un Koreju. To mērķis ir ar papildu pasākumiem iesaistīties dalībvalstu uzsāktajā darbībā, lai uzlabotu Eiropas uzņēmumu komerciālo klātbūtni Japānā un Korejā un eksportu uz šīm valstīm. Regula stājās spēkā 2001. gada martā un ir spēkā līdz 2005. gada beigām. Šai ziņojumā aplūkoti tās piemērošanas rezultāti no 2001. līdz 2003. gadam. VISPĀRĪGS PĀRSKATS Budžeta lēmējiestādes dotācija ar budžeta iedaļas “Sadarbība ar industrializētajām trešām valstīm” saistību apropriējumu no 2001. līdz 2003. gadam ir bijusi šāda: eirās +++++ TABLE +++++ Regulas pieņemšana ir ļāvusi ieviest komercattiecību veicināšanas un dažādu sadarbības pasākumu kopuma programmas ar industrializētajām valstīm, galvenokārt izmēģinājuma programmu formā bez īpaša tiesiskā pamata. Līdzsvars starp sadarbības pasākumiem un tirdzniecības veicināšanas pasākumiem (attiecībā ¼ pret ¾) atspoguļo vispārējo situāciju pirms 2001. gada. Apropriāciju piešķiršana pa budžeta gadiem ir bijusi šāda (eirās): +++++ TABLE +++++ Attiecībā uz sadarbību Kopienas iesaistīšanās visbiežāk notiek kā atbalsts individuāliem projektiem, ko, balstoties uz Komisijas izstrādātiem noteikumiem, partnervalstu vai Eiropas Savienības organizācijas un institūcijas izskatīšanai nodod, izvērš un līdzfinansē tā, lai tas būtu savstarpēji izdevīgi gan dalībniekiem (saņēmējam un Komisijai), gan partneriem (trešām valstīm un Eiropas Savienībai). Attiecībā uz tirdzniecības veicināšanu Kopiena iesaistās galvenokārt integrēto programmu veidā, organizējot un koordinējot dažādus tirdzniecības posmus, rīkojot konkursus pakalpojumu sniedzējiem. Šajās integrētajās programmās ar īpašiem atlases un dalības nosacījumiem var piedalīties Eiropas uzņēmumi un vadošais personāls. KOMERCATTIECĪBU VEICINĀŠANAS PASĀKUMI Regula aicina Komisiju nodrošināt pasākuma “Tilts uz Japānu” (turpmāk tekstā “Gateway to Japan” ) finansējumu un turpināt finansēt “Uzņēmumu vadošā personāla apmācības programmas” (turpmāk tekstā “ETP” ). Pasākums Gateway to Japan “Gateway to Japan” otrā pasākuma slēgšana Gateway to Japan tieši atbalsta Eiropas mazos un vidējos uzņēmumus (MVU), sagatavojot tos dalībai Japānas tirgū vai, stiprinot to atrašanos tajā. Otrs pasākums, kas vērsts uz desmit ekonomiskiem sektoriem, norisinājās no 1997. līdz 2001. gadam. Otrajā gadā saņemtais 2001. budžeta gada finansējums 2,2 milj. eiru apmērā deva iespēju organizēt sešus uzņēmējdarbības komandējumus ar šādiem rezultātiem: +++++ TABLE +++++ “Gateway to Japan” trešā pasākuma uzsākšana Gateway to Japan trešais pasākums tiks īstenots no 2002. līdz 2006. gadam četros viena gada periodos ar uzņēmējdarbības komandējumiem astoņās nozarēs[1]. To mērķis ir ievest Japānas tirgū kopumā apmēram 880 Eiropas MVU. Kopējais šī pasākuma maksimālais budžets (neņemot vērā paplašināšanās ietekmi) ir ap 14,2 milj. eiru, kas sadalīts vairākiem finanšu gadiem. Šī summa tika noteikta pēc konkursa rezultātiem, konkurss tika rīkots, lai programmas īstenošanai izvēlētos līgumslēdzējus Eiropā (programmas izsludināšana dalībvalstīs un iesaistīto uzņēmumu pieņemšana un apmācība) un Japānā (komandējumu loģistika un sabiedrisko attiecību veicināšana Japānā). Budžeta summa, kas paredzēta 2002. un 2003. finanšu gadam, ļaus rīkot 19 uzņēmējdarbības komandējumus: +++++ TABLE +++++ No 380 kandidātiem ir izvēlēti 200 MVU, kas jau bijuši pirmajos astoņos komandējumos 2002./2003. gadā, šajos komandējumos piedalījušies 1 634 iespējamie Japānas partneri. Katra komandējuma beigās tiek noteikts Eiropas dalībnieku vērtējums: 86 % dalībnieku ir atbildējuši, ka ir apmierināti vai ļoti apmierināti; vairāk nekā 85 % dalībnieku izsaka cerību, ka viņu eksports uz Japānu palielināsies; 45 % paredz jaunas investīcijas sakarā ar jauniem darījumiem, kas noslēgti Gateway komandējumu laikā. +++++ TABLE +++++ Attiecībā uz piedalīšanos ETP 21 tika izvēlēti 43 uzņēmumu darbinieki no 89 kandidātiem, ETP 22 – 38 no 78 kandidātiem, ETP 23 – 37 no 82 kandidātiem, pārstāvot 14 valstis no 15 dalībvalstīm. 2003. gadā pētījums ar lielu daļu bijušajiem ETP dalībniekiem (apmēram 850) atklāja programmas ilgstošo pozitīvo ietekmi uz karjeras attīstību, personīgo un profesionālo iemaņu izaugsmi, un uz darbības uzlabošanos īpaši Japānā un Āzijas tirgū kopumā. ETP Koreja Programmu ETP Koreja ir iedvesmojusi ETP Japāna , un tā uzsākta 2001. gadā. Lai ievērotu konsekvenci, programmas izsludināšana, kandidātu atlase un pieņemšana tiek organizēta kopā ar ETP Japāna . Savukārt programmas pedagoģiskā daļa tiek organizēta atsevišķi saskaņā ar šādu budžetu no 2001. līdz 2003. gadam: +++++ TABLE +++++ ETP 1 no 18 kandidātiem tika paturēti 11, ETP 2 no 19 kandidātiem 10. SADARBĪBAS PASĀKUMI Attiecībā uz sadarbību ar partnervalstīm Komisija cenšas koncentrēt Kopienas atbalstu ierobežotam jomu un mērķu skaitam, kam varētu būt maksimāla ietekme. Viens no primārajiem mērķiem ir uzlabot informētību un zināšanas par Eiropas Savienību partnervalstu vidū un tādējādi veicināt sapratni par ES un divpusējām attiecībām starp ES un partnervalstīm. Šajā sakarā sadarbības pasākumos ar Regulā minētajām valstīm dominējusi partnervalstīs dibināto ES Centru tīkla izplatības veicināšana. Citi mazāka mēroga pasākumi papildina šo pamatiniciatīvu. ES centri Izmēģinājuma kārtā 1998. gadā Eiropas Savienības centri (“EU Centres”) nodibināti Amerikas Savienotajās Valstīs, ASV tie nostiprinājās no 2001. līdz 2003. gadam, kad tos nodibināja Kanādā, vēlāk EU Centres nodibināja Austrālijā, Jaunzēlandē un visbeidzot Japānā. EU Centres atrodas nozīmīgās partnervalstu universitātēs, kas līdzfinansē to darbību. To mērķis partnervalstīs ir veicināt informētību par Eiropas Savienību un tās institūcijām, vēsturi un politiku - izveidojot un attīstot mācību kursus un veicinot pētniecību par ES problemātiku; - rīkojot seminārus, konferences un citus pasākumus, kā arī pilnveidojot informācijas pasākumus par Eiropas Savienību; - izvēršot akadēmisko vizīšu un apmaiņas programmas. Šie centri ir pavēruši iespēju izveidot vairāk nekā 250 jaunus mācību kursus par ES jautājumiem, publicēt vairāk nekā 1 700 zinātniskus pētījumus un aizstāvēt vairāk nekā 450 doktora disertāciju. Otrā līmeņa studentu skaits, kuriem ar EU Centres atbalstu bijusi izdevība uzlabot savas zināšanas par ES, sniedzas pāri 42 000. Kopienas atbalsts ir piešķirts piecpadsmit centriem ASV, pieciem centriem Kanādā, vienam Austrālijā, vienam Jaunzēlandē, vienam Japānā. Tabulā redzama budžeta sadale šim pasākumam: eirās +++++ TABLE +++++ Citi sadarbības pasākumi Citi projekti no 2001. līdz 2003. gadam ieguvuši Kopienas atbalstu atkarībā no sadarbības prioritātēm vai politiskā darba plāna ar katru partnervalsti atsevišķi. Nozīmīgākie no tiem attiecas uz: - atbalstu publiskās diplomātijas iniciatīvām (studijas un politiskās iespējas, konferences, simpoziji...) un atbalstu dialogam (starp patērētāju organizācijām, arodbiedrībām, sociālajiem partneriem, darījumu vidi...) starp ES un partnervalstīm; - personīgo sakaru attīstīšana augstākās izglītības jomā ar Austrāliju un Jaunzēlandi. Citas mazāka apjoma iniciatīvas, ko nosaka aktuālās prioritātes (piemēram, informācijas pasākums par eiru, semināri par paplašināšanos...) papildina Kopienas iesaistīšanās pasākumu virkni. Tabulā redzama budžeta sadale šiem pasākumiem no 2001. līdz 2003. gadam. +++++ TABLE +++++ Kopsavilkums par kredītu izlietojumu no 2001. līdz 2003. gadam +++++ TABLE +++++ PASāKUMU NOVēRTēJUMS Programmu novērtējums, kas ir vērsts uz ES Centru iniciatīvu, uz ETP un uz Gateway to Japan , kas kopā veido 90 % no Kopienas finansējuma, tika veikts 2004. gadā. Galvenie secinājumi ir šādi: - ES Centri Amerikas Savienotajās Valstīs, Kanādā, Austrālijā un Jaunzēlandē: - kopumā ES Centru iniciatīva attīstās apmierinoši, un investīciju atdeve ir augsta; - šī iniciatīva būtu jāturpina, un ES centru ideja jāpopularizē arī citās valstīs un reģionos. - Executive Training Programme un Gateway to Japan - abas programmas norit saskaņā ar izvirzīto mērķi palielināt ES eksportu uz Japānu un Koreju, to efektivitāte visumā ir apmierinoša; - Japānas un Korejas tirgus nosacījumi un prakse ir attīstījušies, taču joprojām apliecina īpašu atbalstu ES uzņēmumiem; - Kopienas iniciatīvas papildina dalībvalstu līmeņa iniciatīvas, un ES paplašināšanās paver jaunas iespējas abu programmu attīstīšanai; - Abas programmas atzītas par atbilstīgām, un tās būtu jāturpina. Komisija ir sākusi īstenot novērtējuma ieteikumus attiecībā uz programmu un iesaistīto iniciatīvu turpināšanu un attīstīšanu. [1] Veselības aprūpe (HC), Vides tehnoloģijas (ET), Informācijas un komunikācijas tehnoloģijas (ICT), Interjera iekārtošana (INT), Aktivitātes brīvā dabā (OUT) , Celtniecības materiāli (CM), Pārtikas preces un dzērieni (F&D) un Jauno dizaineru mode (YFD).