[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.2.2009 COM(2009) 70 galīgā redakcija KOMISIJAS STARPPOSMA ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu KOMISIJAS STARPPOSMA ZIŅOJUMSEIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par Rumānijas panākumiem saskaņā ar sadarbības un pārbaudes mehānismu 1. IEVADS Kad Rumānija 2007. gada 1. janvārī iestājās ES, tika izveidots sadarbības un pārbaudes mehānisms ( turpmāk tekstā – „SPM”)[1], lai palīdzētu Rumānijai novērst konkrētus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un ar regulāriem ziņojumiem uzraudzītu šajās jomās gūtos panākumus. Šis ziņojums ir starpposma ziņojums, kurā sniegti tehniski atjauninājumi par būtiskiem notikumiem pēdējos sešos mēnešos Rumānijā saistībā ar SPM[2]. Tajā nav sniegts novērtējums par gūtajiem panākumiem. Atjauninājumi aptver tikai pasākumus, kas jau ir pabeigti vai ko drīzumā paredzēts pabeigt. Komisijas 2008. gada 23. jūlijā pieņemtais paziņojums joprojām ir atskaites punkts novērtējumam par gūtajiem panākumiem saistībā ar kritēriju izpildi un joprojām pastāvošo problēmu identificēšanu. Nākamo novērtējumu Komisija veiks 2009. gada vasarā. 2. TIESU SISTēMAS REFORMA UN KORUPCIJAS APKAROšANA – SITUāCIJAS RAKSTUROJUMS Komisijas 2008. gada jūlija ziņojumā minētais progresa temps nav uzturēts. Lai arī ir bijuši pozitīvi notikumi saistībā ar tiesu sistēmas reformu, rezultātus ir grūti parādīt. Valdība ir pabeigusi Civilkodeksa grozījumu projekta, Kriminālkodeksa projekta, kā arī Kriminālprocesa kodeksa un Civilprocesa kodeksa projekta izstrādi, taču tie vēl ir jāpieņem. Tiesnešu augstākās padomes nodoms uzņemties lielāku atbildību par tiesu sistēmas reformu ir iepriecinošs, taču tas ir jāpārvērš darbībā. Valsts integritātes aģentūra ir izveidojusi lietu reģistru. Šis reģistrs ir jāsaglabā. Vairumā citu jomu joprojām ir trūkumi, kurus Komisija konstatēja jūlijā. Lai arī Konstitucionālā tiesa nesen noraidīja grozījumus Kriminālprocesa kodeksā[3], kuri ievērojami ierobežotu tiesības uzsākt kriminālvajāšanu, juridiskā situācija joprojām nav atrisināta un ir neskaidra. Dažu augsta līmeņa lietu izmeklēšanu joprojām ir bloķējis Rumānijas Parlaments. Turklāt joprojām būtiski jāuzlabo piekļuve tiesu praksei, tās vienādošana, tiesnešu atbildība un jānovērš nepilnības saistībā ar tiesu iestāžu darbinieku komplektēšanu un tiesu iestāžu pārvaldību. Ir būtiski, ka Rumānijas iestādes atgūst intensitāti saistībā ar tiesu sistēmas reformu un korupcijas apkarošanu, lai dažus pēdējo mēnešu notikumus, kam ir bijusi atpakaļvirzoša ietekme, pavērstu pretējā virzienā [4]. 3. SECINāJUMS – PERSPEKTīVAS Nākamajā novērtējumā par gūtajiem panākumiem, ko Komisija veiks 2009. gada vasarā, tiks parādīts, cik lielā mērā Rumānija ir spējusi sekmīgi novērst konstatētos trūkumus saistībā ar tiesu sistēmas reformu un gūt pārliecinošus un reālus rezultātus saistībā ar korupcijas apkarošanu. Līdz tam Rumānijai būs svarīgi sasniegt ievērojamu un neatgriezenisku progresu. Rumānijai ir jāparāda, ka tai ir neatkarīga un stabila tiesu sistēma, kas spēj atklāt korupcijas gadījumus un šādos gadījumos piemērot sodus, ka arī saglabāt tiesiskumu. Konkrēti tas nozīmē, ka jāpieņem vēl nepieciešamie tiesību akti, lai modernizētu tiesību sistēmu, un, ātri izskatot augsta līmeņa korupcijas lietas, jāparāda, ka tiesību sistēma spēj neatkarīgi un efektīvi īstenot tiesību aktus. 4. KRITēRIJU TEHNISKS ATJAUNINāJUMS 4.1. 1. kritērijs – nodrošināt pārredzamāku un efektīvāku tiesas procesu, jo īpaši palielinot Tiesnešu augstākās padomes resursus un atbildību. Ziņot par jaunā Civilprocesa kodeksa un Kriminālprocesa kodeksa ietekmi, un uzraudzīt to Rumānija ir pabeigusi Civilkodeksa grozījumu projekta, Kriminālkodeksa projekta, kā arī Kriminālprocesa kodeksa un Civilprocesa kodeksa projekta izstrādi. Jaunā valdība 2009. gada janvārī nolēma atsaukt projektus no Parlamenta. Attiecībā uz šiem projektiem jāpanāk politiska vienošanās. Tomēr joprojām jāveic kodeksu ietekmju novērtējums un pienācīgas apspriedes. Šo kodeksu sekmīga īstenošana būs atkarīga no pietiekamu finanšu resursu piešķiršanas, darbinieku pieņemšanas un pārdales. Konstitucionālā tiesa 2009. gada 14. janvārī paziņoja, ka 2008. gada oktobrī pieņemtais strīdīgais likums, ar ko apstiprina valdības ārkārtas rīkojumu Nr. 60/2006, kas ierobežotu tiesības uzsākt kriminālvajāšanu smagu pārkāpumu izmeklēšanā, ir pretrunā Konstitūcijai. Problēmas saistībā ar šo rīkojumu tiks pilnībā atrisinātas, līdzko tiks pieņemts jaunais Kriminālprocesa kodekss. Tiesu sistēmas resursi Rumānijā joprojām ir nelieli. Vakanču skaits vēl joprojām ir nesamērīgi augsts – 2008. gada 31. decembrī bija 433 prokuroru vakances un 344 tiesnešu vakances[5]. Saskaņā ar Tiesnešu augstākās padomes statistiku 2008. gada 10. decembrī aptuveni puse no visām vakancēm bija uz vadošajiem amatiem[6]. Cilvēkresursu stratēģijā, ko Tiesnešu augstākā padome pieņēma 2008. gada novembrī, nav ierosināti pienācīgi ārkārtas pasākumi, piemēram, darbinieku pagaidu pārdalīšana starp tiesu līmeņiem un atrašanās vietām, lai steidzami novērstu darbinieku trūkumu[7]. Šajā stratēģijā nav vēl ņemta vērā nepieciešamā tiesu un prokuratūru pārstrukturēšana. Būtiskais to aktīvo tiesnešu skaits, kas pašreiz jebkurā brīdi ir tiesīgi iet pensijā, palielina neskaidrību par darbinieku komplektēšanas situāciju un samazina strukturālo reformu apmēru[8]. Turklāt lielais norīkoto tiesnešu skaits uz dažādām sabiedriskām iestādēm rada pagaidu vakances, ko nevar aizpildīt ar šim nolūkam izveidoto rezerves fondu[9]. Saglabājot augstas kvalitātes darbā pieņemšanu un apmācību, Rumānijai ir steidzami jārisina tiesu sistēmas resursu problēmas. Augstākai kasācijas tiesai jāuzlabo sava kā tiesu prakses aizbildņa darbība[10]. Tas, ka nav vienotas un skaidras tiesu prakses, joprojām rada lielas bažas saistībā ar juridisko noteiktību un pārredzamību[11]. Rumānija ir izveidojusi darba grupu, lai uzlabotu tiesu prakses vienotību attiecībā uz sodiem korupcijas lietās. Pirmie šīs darba grupas rezultāti ir gaidāmi maijā. Vēl nevar novērtēt citu darbību ietekmi saistībā ar tiesību vienotības veicināšanu, piemēram, regulāru sanāksmju apelācijas tiesu līmenī organizēšanu. Attiecībā uz pārredzamību iestādes galveno uzmanību ir pievērsušas spriedumu publicēšanai tiesu tīmekļa vietnēs. Tiesnešu augstākā padome 2008. gada 27. novembrī pieņēma lēmumu, ar kuru tiesām ir noteikts pienākums publicēt internetā visus attiecīgos tiesas lēmumus. Tomēr vēl nav kritēriju, lai nodrošinātu datu aizsardzību un tiesu publicēto lēmumu konsekvenci. IT instruments, kas atļautu ātri publicēt visus spriedumus, vēl nav sācis darboties. No 53 tiesu inspektora amata vietām 44 amata vietas tika aizpildīti 2009. gada janvārī. Vēl joprojām ir pārāk liels no Bukarestes nosūtīto inspektoru īpatsvars neatkarīgi no jaunajiem noteikumiem par inspektoru norīkošanu, ko Tiesnešu augstākā padome pieņēma 27. novembrī. Nesenie norīkojumi uz Inspekciju turklāt norāda, ka šie noteikumi vēl netiek pilnībā piemēroti. Inspekcija veica atsevišķu tiesas iestāžu kopējo darbību vispārēju pārbaudi un dažādu tiesu un prokuratūru tematisku pārbaudi. Inspekcija Tieslietu ministrijai iesniedza arī nepaziņotu skaitu priekšlikumu par izmaiņām tiesību aktos. Līdz šim dažu tās disciplināro pārbaužu[12] rezultātā ATP ir noteikusi disciplinārsodus[13]. 4.2. 2. kritērijs – kā paredzēts, izveidot integritātes aģentūru, kuras pienākums ir pārbaudīt īpašumus, neatbilstības un iespējamos interešu konfliktus, un pieņemt saistošus lēmumus, uz kuru pamata var piemērot preventīvas sankcijas Valsts integritātes aģentūra (VIA) ir sasniegusi savus sākotnējos mērķus saistībā ar darbinieku komplektēšanu, pieņemot darbā 60 inspektorus. Tomēr, lai VIA būtu pilnībā darbspējīga, ir vajadzīgi turpmāki ieguldījumi loģistikā, aprīkojumā, lietu pārvaldības programmatūrā un cilvēkresursos. Līdz decembra sākumam VIA bija pārbaudījusi 1500 lietas un piemērojusi 470 sodus par īpašuma deklarāciju un interešu deklarāciju iesniegšanas termiņa neievērošanu. Tajā pašā laikā VIA pārbaudes nolūkos iesniedza vienu lietu tiesai un 16 lietas prokuratūrām. Izmeklēšanā iesaistīti bija Parlamenta locekļi, ministri, mēri, tiesneši, universitāšu profesori un policijas darbinieki. Aģentūra sekmīgi noraidīja uzraudzības iestādes, proti, Valsts integritātes padomes, locekļa mēģinājumu ietekmēt lēmuma pieņemšanu atsevišķā lietā. VIA būs jāparāda, ka tā spēj veikt izmeklēšanu bez ārējas iejaukšanās un pilnībā sadarbojoties ar citām valsts iestādēm. Ir pāragri spriest, vai tiesu iestādes efektīvi uzraudzīs VIS veiktās izmeklēšanas. 4.3. 3. kritērijs – pamatojoties uz gūtajiem panākumiem, turpināt profesionālas, bezpartejiskas izmeklēšanas apsūdzībās par augsta līmeņa korupciju Valsts Korupcijas apkarošanas direktorāts (VKAD) joprojām uzrāda stabilus un labus darba rezultātus attiecībā uz augsta līmeņa korupcijas lietu izmeklēšanu[14]. Parlamentam jāuzlabo augsta līmeņa korupcijas lietu izskatīšana un jāļauj tiesu iestādēm veikt visu attiecīgo lietu izmeklēšanu. Lai arī kopš 2008. gada jūlija izmeklēšanu ļāva turpināt divās lietās, tomēr divās citās lietās izmeklēšanu neļāva turpināt un vēl trīs citās lietās izmeklēšanu atlika. Joprojām tiek ziņots par ilgstošām pārbaudēm, tiesu iecietību un nekonsekventu tiesu praksi augsta līmeņa korupcijas lietās. Gada otrajā pusē Rumānijas korupcijas apkarošanas sistēmas stabilitāti satracināja vairākas būtiskas problēmas. Parlamenta ierosinājums mainīt vecāko prokuroru iecelšanas kārtību, šķiet, atklāti apšaubītu sistēmas efektivitāti[15]. 4.4. 4. kritērijs – veikt turpmākus pasākumus, lai novērstu un apkarotu korupciju, īpaši pašvaldībās Ģenerālprokurors pieņēma pasākumu kopumu, lai palielinātu vietējo prokuratūru efektivitāti korupcijas lietās. Šie pasākumi ietvēra laikposmā no 2007. gada līdz 2008. gadam izvirzīto apsūdzību analīzi, rokasgrāmatu par paraugpraksi korupcijas lietu izmeklēšanā un vietējās stratēģijas korupcijas apkarošanai, ko sastādīja visas, t.i., 41, reģionālās prokuratūras. Ir ziņots par vairākām pilsoniskās sabiedrības iniciatīvām, piemēram, kandidātu, kas piedalās valsts vēlēšanās, integritātes pārbaudi, reģionālās korupcijas apkarošanas grupām, ieteikumiem saistībā ar integritātes testiem veselības aprūpes nozarē un publisko universitāšu uzraudzību saistībā ar administratīvo un akadēmisko godīgumu, labu pārvaldību un pareizu finanšu pārvaldību. Turklāt saistībā ar korupcijas novēršanu tika veikti vairāki valdības projekti. Administrācijas un iekšlietu ministrijas Korupcijas novēršanas ģenerāldirektorāts ziņoja par korupcijas lietu izmeklēšanas pieaugumu ministrijā par 14 % pirmajos vienpadsmit mēnešos salīdzinājumā ar visu 2007. gadu. Jāpastiprina centieni gūt panākumus saskaņā ar Valsts korupcijas apkarošanas stratēģiju, ko pieņēma pagājušā gada vasarā. Administrācijas un iekšlietu ministrijas Korupcijas novēršanas ģenerāldirektorāta kompetences paplašināšana arī uz korupcijas lietu izmeklēšanu vietējās valsts pārvaldēs valdībā būtu strīdīgs jautājums, un to kritizētu tiesu iestādes un pilsoniskā sabiedrība. Valdībā ir izveidots zvanu centrs saskaņā ar Valsts korupcijas apkarošanas stratēģiju 2008.-2010. gadam. Nav ziņots par turpmākiem plāniem izveidot vispārēju dežūrtālruni, lai ziņotu par korupcijas gadījumiem, kas spētu nodrošināt neatkarīgu un objektīvu informācijas izskatīšanu. [1] Komisijas 2006. gada 13. decembra Lēmums Nr. 2006/928/EK, ar ko izveido mehānismu, lai nodrošinātu sadarbību un pārliecinātos par Rumānijā sasniegto, novēršot noteiktus trūkumus tādās jomās kā tiesu sistēmas reforma un cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību (OV L 354, 14.12.2006, 56. lpp.). [2] Šā ziņojuma galīgais termiņš ir 2009. gada 15. janvāris. [3] Ieviests ar likumu par ārkārtas rīkojuma Nr. 60/2006 apstiprināšanu, un grozījumus tajā vēlāk veicis Parlaments. [4] Atsauces perioda beigās Rumānijā notika likumdevēja vēlēšanas un koalīcijas valdības veidošana. [5] Lai arī prokuroru vakanču skaits 2008. gadā kopumā samazinājās par 107 vakancēm un tiesnešu vakanču skaits gandrīz nemainījās, jo 2008. gadā to skaits samazinājās par 3 vakancēm, tendence pagājušā gada pēdējos sešos mēnešos bija īpaši negatīva, jo tiesnešu vakanču skaits neto palielinājās par 99 vakancēm (no 245 uz 344) un prokuroru vakanču skaits neto palielinājās par 16 vakancēm (no 417 uz 433). [6] 2008. gada 10. decembrī tiesās no kopumā 309 vakantajiem tiesnešu amatiem 154 bija vadītāju amati un no kopumā 475 vakantajiem prokuroru amatiem 219 bija vadītāju amati. [7] Ģenerālprokurors decembrī ziņoja, ka prokuratūru skaits, kuras nespēj pienācīgi darboties, pēdējos mēnešos ir palielinājies no 22 līdz 49 prokuratūrām. Divām prokuratūrām nav prokuroru. [8] 2008. gada decembrī 662 tiesneši un 360 prokurori atbilda juridiskajiem nosacījumiem un varēja dotiespensijā. Precīzs aktīvo tiesnešu skaits, kuri ir nolēmuši doties pensijā, nav zināms, bet tiek lēsts vairākos simtos. [9] Norīkoto darbinieku skaits (2008. gada 16. decembrī – 84 tiesneši un 75 prokurori) par 60 % pārsniedz amata vietu skaitu rezerves fondā. [10] Eiropas Cilvēktiesību tiesa divās 2008. gadā publicētajās lietās konstatēja cilvēktiesību pārkāpumus, ko izraisīja Augstākās kasācijas tiesas nekonsekventi spriedumi, kuri bija pretrunā juridiskās noteiktības principam. Skatīt lietu Nr. 30658/05, Beian pret Rumāniju, un lietu Nr. 29556/02, Driha pret Rumāniju. [11] Piemēram, Augstākās kasācijas tiesas pamatojums plaši aprakstītā apelācijas lietā likuma par īpašuma atgūšanu interesēs (2008. gada jūnijs) vēl nav publicēts. [12] Laikposmā no 2008. gada 1. janvāra līdz 2008. gada 19. decembrim tiesu inspekcija saņēma 5987 paziņojumus par tiesnešu pārkāpumiem un izskatīja 34 lietas, kas tika uzsāktas pēc ATP iniciatīvas. Tā rezultātā 311 paziņojumus tā nosūtīja iespējamai izskatīšanai ATP tiesnešu disciplinārlietu komisijai un 128 paziņojumus ATP prokuroru disciplinārlietu komisijai. [13] Šos disciplinārsodus piemēroja 18 tiesnešiem un prokuroriem (13 tiesnešiem un 5 prokuroriem), un tie 3 gadījumos ietvēra atlaišanu no darba, 1 gadījumā – disciplināru pārcelšanu, 10 gadījumos – algas samazinājumu un 4 gadījumos – brīdinājumu. [14] Laikposmā no 2008. gada maija sākumam līdz novembra beigām VKAD tiesā ierosināja 16 būtiskas lietas, kurās atbildētāji bija 4 Parlamenta locekļi, bijušais lauksaimniecības ministrs, valstu uzņēmumu direktori, policijas darbinieki un prefekti. Laikposmā no 2008. gada 30. novembra līdz 2009. gada 21. janvārim VKAD apsūdzēja bijušo ministru prezidenta vietnieku, bijušo nodarbinātības ministru, trīs Parlamenta locekļus un bijušo ministru prezidentu. [15] Konstitucionālā tiesa pasludināja, ka procesuālu iemeslu dēļ šī likumdošanas iniciatīva ir pretrunā Konstitūcijai.