ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.5.

Tā vietā, lai no šādiem risinājumiem baidītos, tiesību subjektiem drīzāk būtu jāizmanto to sniegtās iespējas. “Brīvs” ne vienmēr nozīmē “bezmaksas”, un brīvā programmatūra, piemēram, ļauj izmantot atšķirīgu uzņēmējdarbības modeli, kura pamatā ir pakalpojums un darbvietu radīšana, atšķirībā no atsevišķām pašreizējām praksēm, kurās priekšroka tiek dota īpašnieka ienākumiem un viņa tiesiskajai aizsardzībai.
1.4.

EESK uzskata, ka finanšu nozares uzņēmumus nevajadzētu izslēgt no direktīvas par cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas piemērošanas jomas. EESK iesaka, lai Komisija un dalībvalstis aktīvāk virza starptautiskās sarunas tādās struktūrās kā ESAO un G20, lai nodrošinātu vienādu īstenošanu ES un ESAO līmenī, un izvērtē, vai ierosinātos noteikumus var piemērot arī finanšu sabiedrībām un kādā veidā to varētu darīt.
4.3.3.

Šī pieeja atbilst diviem citiem Komitejas nesen pieņemtiem atzinumiem. Vienā no tiem (20) uzsvērts: lai palīdzība tirdzniecībai būtu efektīva, arī ekonomikas un sociālās jomas dalībnieki ir aktīvi jāiesaista programmu izstrādē, to īstenošanas pārraudzībā un to rezultātu un ietekmes novērtēšanā. Komisijai, nodrošinot, ka attiecībās ar ĀKK valstīm tiek ņemta vērā to daudzveidība, būtu jācenšas pavērt iespējas visaptverošai un aktīvai šādu dalībnieku, tostarp sociālo partneru un plašākas pilsoniskās sabiedrības, iesaistei. Tāpēc Komiteja pauž nožēlu, ka nesen noslēgtajā ekonomisko partnerattiecību nolīgumā (EPN) ar Dienvidāfrikas attīstības kopienu šādi nosacījumi nav ietverti.
1.11.1.

Šajā sakarā komiteja ierosina sākt īstenot īpašu programmu Going Local – EUSALP, kurā būtu paredzēta visu to komitejas pārstāvību aktīva līdzdalība, kas ir iesaistītas un ieinteresētas EUSALP ierosināto procesu izvēršanā. Tādējādi ar programmas Going Local – EUSALP starpniecību būs iespējams sākt īstenot uz vietējo pilsonisko sabiedrību vērstus informēšanas un apmācības procesus par rīcības plānā paredzētajiem pasākumiem un par iespējām iesaistīties dažādiem vietējā līmeņa dalībniekiem, vienlaikus nodrošinot kopīgu atbalstu lēmumiem par paredzētajiem pasākumiem.
4.3.

Komisija ierosina labāk reglamentēt uzņēmuma “pastāvīgas darījumdarbības vietas” koncepciju. EESK uzskata, ka tās peļņas aplikšana ar nodokli, kas gūta no dalībvalsts teritorijā veiktās saimnieciskās darbības, uzskatāma par vienīgo līdzekli, kas liegtu uzņēmumiem jebkādu iespēju noteiktos apstākļos mākslīgi izvairīties no aplikšanas ar nodokli šajā dalībvalstī. ESAO BEPS plāna pieņemšana varētu ievērojami samazināt to gadījumu skaitu, kad uzņēmumiem izdodas izvairīties no uzņēmumu ienākuma nodokļa maksāšanas, ievērojot spēkā esošos Eiropas tiesību aktus.
9.2.

Jāpiebilst, ka daudzas transporta jomas cieš no ļaunprātīgas izmantošanas prakses, tostarp darba un/vai sociālās jomas tiesību aktu apiešanas vai pārkāpšanas. Attiecībā uz darba ņēmēju norīkošanu darbā un nedeklarētu darbu EESK atzinīgi vērtē to, ka Direktīva 2014/67/ES par to, kā izpildīt Direktīvu 96/71/EK par darba ņēmēju norīkošanu darbā, jātransponē valstu tiesību aktos līdz 2016. gada jūnijam, kā arī šobrīd izskatāmo priekšlikumu lēmumam, ar ko izveido Eiropas platformu sadarbības uzlabošanai nedeklarēta darba novēršanā un atturēšanā no tā; šī platforma paredzēta, lai uzlabotu uzraudzības un pārrobežu sadarbību nelegālas prakses novēršanai (18).
4.1.3.

Veterinārārstam vai kvalificētam un akreditētam speciālistam, veicot amata pienākumus, jānorāda zāļu lietošanas ilgums, piemērota zāļu deva, izdalīšanās periods utt., par pamatu izmantojot zāļu aprakstā norādītos datus. Šīs norādes būtu daļa no oficiālā veterinārārsta izrakstītās receptes ārstnieciskajai dzīvnieku barībai. Lopkopim jāievēro receptē sniegtās norādes un jāpārbauda minēto norāžu atbilstība veterināro zāļu aprakstā iekļautajai informācijai. Neatbilstības gadījumā ražotājam jābūt atbrīvotam no atbildības. Dzīvnieku ārstēšana ir veterinārārsta kompetencē, kurš pārzina dzīvnieku metienu un ir par to atbildīgs. Uzlikt lopkopim pienākumu stingri ievērot zāļu aprakstā iekļauto informāciju faktiski nozīmētu to, ka viņš pats uzņemas veterinārārsta pienākumus un atbildību.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 230/128

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (kodificēta redakcija)”

COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD)

(2015/C 230/29)

Eiropas Parlaments saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 304. pantu 2014. gada 20. oktobrī nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par dažām procedūrām, lai piemērotu Stabilizācijas un asociācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienām un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Melnkalnes Republiku, no otras puses (kodificēta redakcija)”

COM(2014) 374 final – 2014/0190 (COD).

Tā kā priekšlikuma saturs ir pilnībā pieņemams un attiecībā uz to nav nepieciešami nekādi Komitejas komentāri, Komiteja 503. plenārsesijā, kas notika 2014. gada 10. un 11. decembrī (10. decembra sēdē), ar 152 balsīm par, 1 balsi pret un 6 atturoties, nolēma sniegt pozitīvu atzinumu par ierosināto dokumentu.
3.3.

Attiecībā uz saistīto pušu darījumiem galvenā uzmanība pievērsta uzskatam, ka akcionāriem parasti nav pieejama ne pietiekama informācija par šādiem ierosinātajiem darījumiem, ne nav pienācīgu mehānismu pretoties ļaunprātīgiem darījumiem. Attiecībā uz saistīto pušu darījumiem, kuri veido vairāk nekā 5 % no uzņēmumu aktīviem, biržu sarakstos iekļautiem uzņēmumiem pieprasīs iesniegt šos darījumus akcionāru apstiprināšanai. Biržu sarakstos iekļautajiem uzņēmumiem arī būs publiski jāpaziņo par šādiem darījumiem, ja tie ir lielāki par 1 % no to aktīviem, kā arī attiecībā uz tiem jāpieprasa neatkarīgas trešās puses revīzija. Darījumiem, kas noslēgti starp uzņēmumu un tā grupas dalībniekiem, kas pilnībā pieder biržas sarakstā iekļautam uzņēmumam, piemēros atbrīvojumu.
2.1.

Internets ir daudzpusīgs fenomens, kam trūkst vispārējas kontroles. Svarīgākie elementi ir šādi: a) internets pēc definīcijas ir tīklu tīkls. Ikviens tīkls ir autonoms, un daudzi no tiem ir publiski uzņēmumi. Tā kā nav vispārēja plāna, kā absorbēt straujo interneta datplūsmas pieaugumu, fiziskie tīkli, iespējams, ir interneta vājākā vieta, kas var radīt smagas sekas globālās informācijas sabiedrības attīstībai; b) domēnu nosaukumu (.com) un IP adrešu pārvaldību un reģistrāciju decentralizēti veic Piešķirto nosaukumu un numuru interneta korporācija (ICANN), kuras mītne ir Kalifornijā. Iesaistīšanās šīs organizācijas vadības darbā ir centrālais Komisijas paziņojuma elements; c) globālā tīmekļa standartus un protokolus izstrādā Globālā tīmekļa konsorcijs (World Wide Web Consortium, W3C), savukārt attiecībā uz internetu to veic Interneta tehniskā uzdevumgrupa (IETF); d) interneta pakalpojumu sniedzēji reģistrē lietotājus un piešķir viņiem piekļuvi internetam; e) tādas pārlūkprogrammas kā Internet Explorer un meklētājprogrammas kā Google padara iespējamu interneta lietošanu. Daži no šiem pakalpojumiem ir izrādījušies ļoti neviennozīmīgi vērtējami; f) sociālās tīklošanas pakalpojumiem – Facebook, Twitter – daudzās valstīs bijusi neapstrīdama nozīme pilsoņu nemieros un cīņā par pilsoniskajām brīvībām; g) mākoņdatošanas pakalpojumi un multimediju straumēšanas pakalpojumi stimulē interneta datplūsmas pieaugumu. Netflix (video pēc pieprasījuma), kuram nepieciešams liels lejupielādes ātrums, ASV ir izraisījis debates par tīkla neitralitāti; h) ES digitalizācijas programmas pamatā ir pasākumi, kas veicami, lai optimizētu interneta radītos ieguvumus un mazinātu tā negatīvo ietekmi. Līdzās Eiropas interneta ekonomikas izaugsmes virzīšanai programmā pievērsta uzmanība arī kiberdrošībai, kibernoziedzībai, datu aizsardzībai, digitālajai plaisai, personu ar invaliditāti un mazaizsargātu personu aizsardzībai utt. Daudzējādā ziņā ES digitalizācijas programma drīzāk pieder pie ES pārvaldības, nevis interneta pārvaldības jautājumiem, kaut gan tajā ietverti vissvarīgākie pasākumi, kas Eiropai vajadzīgi, lai izmantotu labāko, ko internets spēj piedāvāt.
1.3.

EESK mudina ļoti rūpīgi pārbaudīt terminoloģiju, it īpaši vācu valodas versijā, kā arī iespēju pārņemt definīcijas un neapšaubāmi labus elementus no spēkā esošās direktīvas vai no tās izrietošus elementus.
LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis C 226/70

Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un importēšanai tajā”

COM(2014) 5 final – 2014/0032 (COD)

2014/C 226/15

Eiropas Parlaments 2014. gada 25. februārī un Padome 19. martā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 42. pantu un 43. panta 2. punktu nolēma konsultēties ar Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju par tematu

“Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par zootehniskajiem un ģenealoģiskajiem nosacījumiem vaislas dzīvnieku un to reproduktīvo produktu tirdzniecībai Savienībā un importēšanai tajā”

COM(2014)5 final – 2014/0032 (COD).

Tā kā Komiteja jau ir paudusi savu viedokli par minētā priekšlikuma saturu 2013. gada 16. oktobrī* (1) pieņemtajā atzinumā CES 4014-2013_00_00_AC un 1988. gada 14. decembrī* (2)* pieņemtajā atzinumā CES 1334/88, tā 497. plenārajā sesijā, kas notika 2014. gada 25. un 26. martā (25. marta sēdē), ar 135 balsīm par, 3 balsīm pret un 17 atturoties, nolēma jaunu atzinumu par šo tematu neizstrādāt, bet atsaukties uz viedokli, ko tā paudusi minētajos atzinumos.

Briselē, 2014. gada 25. martā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētājs Henri MALOSSE

(1) * EESK atzinums NAT/611 par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, kas attiecas uz oficiālajām kontrolēm un citām oficiālām darbībām, kuras veic, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību akti, noteikumi par dzīvnieku veselību un labturību, augu veselību, augu reproduktīvo materiālu un augu aizsardzības līdzekļiem, un ar ko groza regulas (EK) Nr. 999/2001, Nr. 1829/2003, Nr. 1831/2003, Nr. 1/2005, Nr. 396/2005, Nr. 834/2007, Nr. 1069/2009, Nr. 1099/2009, Nr. 1107/2009, regulas (ES) Nr. 1151/2012 un Nr. […]/2013 un direktīvas 98/58/EK, 1999/74/EK, 2007/43/EK, 2008/119/EK, 2008/120/EK un 2009/128/EK (Oficiālo kontroļu regula)” un par tematu “Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu, un ar ko groza Padomes direktīvas 98/56/EK, 2000/29/EK un 2008/90/EK, Regulu (EK) Nr. 178/2002, Regulu (EK) Nr. 882/2004 un Regulu (EK) Nr. 396/2005, Direktīvu 2009/128/EK un Regulu (EK) Nr. 1107/2009 un atceļ Padomes lēmumus 66/399/EEK, 76/894/EEK un 2009/470/EK”, OV 2014/67/34, 166. lpp., 2014. gada 6. marts.

(2) ** EESK atzinums AGR/337 par tematu “Proposal for a Council Regulation (EEC) laying down zootechnical and pedigree requirements for the marketing of purebred animals” (Priekšlikums Padomes regulai (EEK), ar ko nosaka zootehnikas un ciltsrakstu prasības tirdzniecībai ar tīršķirnes dzīvniekiem), OV 89/C 56/10, 25. lpp., 1989. gada 6. marts.
2.1.

Aviācijas radītās emisijas, lai arī to apjoms ir relatīvi mazs (aptuveni 5 % no kopējā emisiju apjoma), ir viens no visstraujāk augošajiem siltumnīcefekta gāzu emisijas avotiem, un pēdējos 20 gados to apjoms ir gandrīz divreiz palielinājies. Turklāt emisiju samazināšanas tehniskās iespējas aviācijā ir ierobežotas, taču aviosabiedrības visā pasaulē var un arī vēlas ar tirgus mehānismu palīdzību piedalīties emisiju samazināšanā – atsvērt emisiju straujo palielināšanos, finansējot to samazināšanu citās nozarēs.
2.5.

Komisijas paziņojuma mērķis ir sniegt dalībvalstīm norādījumus par to, kā vispilnvērtīgāk izmantot publisko intervenci, pielāgot esošos intervences pasākumus un izstrādāt jaunus. Slikti izstrādāta publiskā intervence var izraisīt būtiskus tirgus traucējumus un enerģijas cenas kāpumu mājsaimniecībām un uzņēmumiem. Komisija ir izstrādājusi to pasākumu sarakstu, kas jāveic pirms jebkādas publiskās intervences: konkrētās problēmas un tās cēloņa noteikšana, pierādot, ka tirgus nespēj to atrisināt; izvērtējums par mijiedarbību ar citiem enerģētikas politikas mērķiem un dažādu publiskās politikas instrumentu saskaņošana; alternatīvu risinājumu iespējas; novērtēšana ietekmes uz elektroenerģijas sistēmām ierobežošana; intervences izmaksu ierobežošana; ietekmes uz izmaksām ražotājiem un privātpersonām apsvēršana; atbalsta pārraudzība, novērtēšana un pakāpeniska atteikšanās no tā, kad mērķis ir sasniegts.
5.9

EESK atzinīgi vērtē Akvakultūras konsultatīvas padomes lomu un uzskata, ka minētā struktūra var palīdzēt valstu stratēģiskajos plānos izvirzīto mērķu sasniegšanā un pārbaudīt to atbilstošu īstenošanu. Tomēr EESK vēlas norādīt, ka minētā struktūra pēc būtības atšķiras no citām konsultatīvajām padomēm, jo, pirmkārt, tās darbības joma attiecas uz privātajiem resursiem, kas pieder akvakultūras uzņēmumiem, atšķirībā no zivsaimniecības, kur zivju krājumi ir sabiedrībai pieejams dabas resurss, un otrkārt, tās darbības joma neattiecas uz reģioniem, bet gan uz visu Eiropas Savienību.
3.2

Visi attiecīgie valstu valdību dokumenti (9) liecina, ka izdevumi aizsardzībai būtiski samazinās (10). Galvenā uzmanība tajos pievērsta pielāgojumiem valsts sistēmā, proti, kā panākt iespējami augstāku izmaksu efektivitāti, vienlaicīgi saglabājot pietiekamu aizsardzības spēju. Dalībvalstis joprojām ir tālu no izpratnes, ka būtu dabiski uz to aizsardzības spējām raudzīties no Eiropas perspektīvas.
1.10.2

Iedzīvotājiem un uzņēmumiem jābūt garantētai maksimālai juridiskajai noteiktībai par to, cik lielā mērā viņu uzrādītie publiskie dokumenti ir atbrīvoti no jebkādas legalizācijas vai tamlīdzīgām formalitātēm, līdz ar to priekšlikumā ierosinātā “pamatotu šaubu” definīcija būtu jāgroza šādi: “2. Pamatotās šaubas, kas minētas 1. punktā, attiecas uz: a) paraksta autentiskumu, b) statusu, kādā rīkojusies persona, kura parakstījusi dokumentu, c) zīmoga vai spiedoga identitāti.”
3.3.2

Minētā NVO uzskata, ka debatēs par laika posmu pēc 2015. gada vēl nav radusies skaidrība par programmas lomu un par to, kā šāda programma var reāli mainīt nabadzībā dzīvojošu cilvēku stāvokli. Ārkārtīgi svarīgi ir vienoties par to, kādā veidā mērķi sasniedzami, lai būtu iespējams tos precīzi noteikt. Ar šiem mērķiem ir jāstimulē politiskā griba un tādas publiskās iniciatīvas, kuru mērķis ir izskaust nabadzību un nevienlīdzību un aizsargāt planētu, — paužot vienotu redzējumu un nosakot publiskajām iestādēm un starptautiskajai kopienai kopējas prioritātes, kuras kļūs par radikālu pārmaiņu pamatu; — nodrošinot iedzīvotājiem spēcīgu aktīvas rīcības instrumentu, ar kura palīdzību pieprasīt politiskas pārmaiņas, piespiest publiskās iestādes un privāto sektoru sniegt atskaites un uzsākt pārmaiņas veicinošas iniciatīvas; — veicinot pārmaiņas valstu politikas un lēmumu pieņemšanas līmenī ar aktīvas rīcības, finanšu un līdzinieku (piemēram, citu valstu vai reģionāla līmeņa partneru) spiediena palīdzību, kā arī lielāku pārredzamību un efektīvāku datu vākšanu jauno mērķu īstenošanas vajadzībām; — veidojot dialogu un stiprinot atbildību visos līmeņos, t.i., starp valstīm un to iedzīvotājiem, valstīm un privāto sektoru, starp valstīm un starpvaldību iestādēm, starp attīstības sadarbības partneriem un iedzīvotājiem, un atbildīgajiem uzņēmumiem; — stiprinot starptautisko iestāžu, piemēram, ANO un starptautisko finanšu organizāciju, darbības konsekvenci, saskaņotību un pārredzamību.
4.3.

EESK uzskata, ka to robežvērtību pazemināšana (no EUR 15 000 uz EUR 7 500), kas nosaka, vai preču tirgotājam piemērojamas direktīvas priekšlikumā paredzētās prasības, ir tālāks solis pareizajā virzienā, kurš veicinās bezskaidras naudas maksājumus. EESK jau iepriekšējā atzinumā (5) norādīja, ka skaidra nauda tiek uzskatīta par ēnu ekonomikas veicinātāju un ka bezskaidras naudas maksājumi no fiskālā un ekonomikas viedokļa ir pārskatāmāki, turklāt sabiedrībai kopumā lētāki, ērtāki, drošāki un inovatīvāki.
2.2

ES tirdzniecībai ir būtiska loma, lai sekmētu izaugsmi, darba vietu radīšanu, kā arī inovatīvus un ilgtspējīgākus patēriņa modeļus. Nozare veido 11 % no IKP un gandrīz 15 % no nodarbinātības, kas ir aptuveni 36 miljoni nodarbināto vairāk nekā 6 miljonos uzņēmumu; tas savukārt ir 29 % no visiem uzņēmumiem, no kuriem ļoti daudzi ir MVU un mikrouzņēmumi.
5.2.1.

Pat tad, ja izaugsmes prognozes līdz 2014. gadam uzlabosies un ja Eiropas mēroga izaugsmes veicināšanas pasākumi sāks dot rezultātus, masu bezdarba problēmu Eiropā nebūs iespējams atrisināt nedz īsā, nedz vidējā termiņā. Eiropas darba tirgum jākļūst efektīvākam un jāgarantē iespēja darbaspēkam brīvi pārvietoties, lai nodrošinātu prasmju izmantošanu tur, kur tās nepieciešamas, un iespēju apgūt citas prasmes, lai atgriežoties tās izmantotu un attīstītu tālāk. Būtiski ir nodrošināt, lai darbaspēks saglabātu aktivitāti, vēlams, aktīvā darbā vai nepilnas slodzes darbā, bet, ja tas nav iespējams — vismaz aktīvi iesaistītos izglītības, apmācības un pārkvalificēšanās programmās. Svarīgi parūpēties par to, lai izglītība būtu efektīva, uz nākotni vērsta, inovatīva un atbilstu darba tirgus vajadzībām. Daudzas izglītības un apmācību sistēmas šobrīd ir īstermiņa, bieži vien bez reālām darba iespējām pēc mācību pabeigšanas. Varbūtība, ka darbu zaudējuši vecāka gadagājuma cilvēki piedalīsies šādās shēmas, ir mazāka. Varētu izvērtēt ilgtermiņa pieeju ar Eiropas mēroga perspektīvu, tostarp, smeļoties pieredzi no konkrētiem Eiropas paraugprakses piemēriem, kuru efektivitāte ir pierādījusies, piemēram, pieaugušo izglītības programma, kas tika īstenota Zviedrijā no 1997. līdz 2002. gadam, vai duālā apmācības sistēma Vācijā un Austrijā. ES, iespējams, varētu sekmēt Eiropas bezdarbnieku izglītības tīkla izveidi ar mērķi piedāvāt visaptverošu divu gadu izglītības iespēju, lai bezdarbnieki varētu pārkvalificēties, piedalīties darba, mācību vai izglītības apmaiņā citās dalībvalstīs. To varētu īstenot, ieviešot pārrobežu izglītības kuponus un mācību kredītpunktu pārneses sistēmu, lai kursa noslēgumā iegūtu savstarpēji atzītu profesionālo kvalifikāciju.
2.1

Vispārējais nodarbinātības līmenis jauniešu vidū pēdējos četros gados samazinājies par gandrīz pieciem procentpunktiem— trīs reizes vairāk nekā pieaugušajiem. Jauna bezdarbnieka izredzes atrast darbu ir nelielas: tikai 29,7 % personu vecumā no 15 līdz 24 gadiem, kuri 2010. gadā bija bezdarbnieki, 2011. gadā atrada darbu — tas ir samazinājums par gandrīz 10 % trīs gadu laikā. Vairāk nekā 30 % bezdarbnieku, kuri ir jaunāki par 25 gadiem, ir bijuši bez darba ilgāk nekā 12 mēnešus — 1,6 miljoni 2011. gadā, salīdzinot ar 0,9 miljoniem 2008. gadā. Saskaņā ar Eurofound aplēsēm 14 miljoni jauniešu ES valstīs vecumā no 15 līdz 29 gadiem (7,5 miljoni jauniešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem) nestrādā, neizglītojas un nepiedalās apmācībās (t.s. NEET) (2). Tiek lēsts, ka ekonomikas izmaksas, kas rodas, neintegrējot jauniešus darba tirgū, gadā pārsniedz 150 miljardus euro vai 1,2 % no Eiropas Savienības IKP. Sociālās sekas ietver tādus aspektus kā attālināšanās no sabiedrības, neticība politiskajai sistēmai, zems patstāvības līmenis, bailes no nezināmā un intelektuālā potenciāla nelietderīga izmantošana.
1.14.

Lai neapdraudētu vai būtiski nemazinātu ekonomikas atlabšanas iespējas, EESK uzsver nepieciešamību atsākt un palielināt kredītu piešķiršanu bankās investoriem un reālajai ekonomikai. EESK iesaka novērst pārmērīgas piesardzības prasības kredītu piešķiršanā un prioritātes piešķiršanu ieguldījumiem vērtspapīru veidā, mazinot kredītu piešķiršanu uzņēmumiem, kam izdevies izdzīvot krīzes apstākļos. Pārejas aizdevumiem ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu ikdienas izdzīvošanu daudziem uzņēmumiem, jo īpaši MVU. Pašreizējā ierobežotā banku kreditēšana reāli apdraud šādu uzņēmumu dzīvotspēju. Lai nepasliktinātu jau tā saspringto stāvokli kreditēšanas jomā, finanšu uzraudzības noteikumiem, piemēram, tiem, kas ierosināti saskaņā ar Bāzeles III līgumu, nevajadzētu vēl vairāk ierobežot banku kredītu pieejamību reālajai ekonomikai. Lai to panāktu, iespējai aizņemties lētu naudu no ECB būtu jākļūst atkarīgai no nosacījuma, ka nozīmīga tās daļa ir jānovirza par labu reālajai ekonomikai.
5.3

Lai veicinātu mākoņdatošanas plašāku lietojumu, dokumenta 3.1. punktā izvirzītais mērķis divreiz apzīmēts ar angļu valodas terminu “ cloud-friendly ”. Taču par Digitalizācijas programmu atbildīgā komisāre vairākās savās uzrunās mākoņdatošanas atbalstam runā par mērķi panākt, lai Eiropa kļūtu “ cloud-active ”. Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniece Neelie Kroes Davosā norādīja: “I want to make Europe not just “cloud-friendly” but “cloud-active” ” un oficiāli paziņoja par šo Komisijas paziņojumu, publicējot savā blogā rakstu “Making Europe cloud active” (27.9.2012). Tātad mākoņdatošanas veicināšanas pakāpe, uz ko viņa aicinājusi savās runās, ir vērienīgāka nekā vienkārši “cloud-frendly” [mākoņdatošanai labvēlīga vide]. Tādēļ Komiteja pauž izbrīnu par plaisu, kas šķir Komisijas priekšsēdētāja vietnieces izvirzītos leģitīmos mērķus no paziņojumā konkrēti ierosinātajiem pasākumiem. Komiteja arī norāda, ka vienā no iepriekš izstrādātiem atzinumiem (5) tā mudināja Komisiju neaprobežoties ar “cloud-active” mērķi Eiropai, bet izvirzīt vērienīgāku – “ cloud-productive ” mērķi.
4.7.

Turklāt šādi tiktu palielināti ieņēmumi no maksas par spektra izmantošanu — par šāda rezultāta ieguvumiem nav ne mazāko šaubu. Tomēr ir jāuzsver, ka, ņemot vērā to, ka spektrs ir ierobežota fiziska vide un ka plānotie pasākumi palielinās lietotāju datu plūsmu, ir uzmanīgi jāapsver dažādi jautājumi, piemēram, kompensācija pašreizējiem izmantošanas licenču turētājiem, spektra sabrukums vai samazināšanās pārmērīgas ekspluatācijas dēļ, novatoriskāku tehnoloģiju ieviešana u. c. Šajā ziņā minētā atzinuma temats pilnībā neatbilst dažiem iepriekšējiem Komitejas atzinumiem par ES pasākumiem saistībā ar tehnoloģiskajām pārmaiņām, piemēram, t.s. “digitālo dividendi”, un būtu jāapsver šādu pasākumu faktiskā ietekme, racionāli pievēršoties progresam ES radiofrekvenču spektra politikas jomā.
3.5

Visbeidzot, EESK atgādina par iespēju, ka arī tā varētu iesaistīties instrumenta plānošanas posmā, konkrēti, ikgadējās un daudzgadu stratēģijas plānošanā un starpposma pārskatīšanā un novērtējumos. Tādējādi Komiteja varētu izmantot darba rezultātus, ko tā sasniegusi kopā ar pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem no trešām valstīm, ar kurām ir izveidotas īpašas attiecības (ES un Indijas apaļais galds, Eiropas un Vidusjūras reģions, ĀKK valstis, Latīņamerika u. c.). Turklāt Komiteja lūdz ar to apspriesties saistībā ar instrumenta starpposma pārskatīšanu un novērtējumiem.
3.5

EESK atzinīgi vērtē to, ka ES priekšlikums orientēts vienīgi uz sabiedriskā labuma nodibinājumiem. Komiteja norāda, ka 5. pantā izklāstītās sabiedriskā labuma mērķa definīcijas pamatā ir galīgs saraksts ar visizplatītākajiem kopīgajiem mērķiem, kuri ir aktuāli lielākajā daļā dalībvalstu. Saraksts sniedz lielāku juridisko noteiktību attiecībā uz to, kas ir sabiedrisks labums, taču to var būt ļoti grūti papildināt vai grozīt, jo tas izdarāms vienīgi ar vienprātīgu Padomes lēmumu un Eiropas Parlamenta piekrišanu, un vienīgi tad, kad septiņus gadus pēc regulas stāšanās spēkā tā tiek pirmoreiz pārskatīta.
3.3

ES meži nodrošina ļoti svarīgus sociālekonomiskos ieguvumus, kā arī īpaši nozīmīgus ekosistēmas pakalpojumus, un tie palielina spēju pielāgoties klimata pārmaiņām un risināt to izraisītās problēmas, ik gadu piesaistot 10 % no visām ES CO2 emisijām. No mežiem tiek iegūti daudzveidīgi ilgtspējīgi un viedi bioprodukti, savukārt koksne veido pusi ES atjaunojamo energoresursu. Komiteja uzsver mežu daudzējādo lomu sabiedrības dzīvē un mudina Komisiju attiecībā uz tiem izmantot visaptverošu pieeju, kas ietvertu gan apsvērumus par klimatu, gan mežu ilgtspējīgo apsaimniekošanu Eiropas Savienībā. Meži ir daudz vairāk nekā oglekļa krātuves, un tas būtu jāatzīst ar klimatu saistītajā politikā.