Attiecībā uz divām no trim direktīvas III pielikumā noteiktajām robežvērtībām, proti, uz darbu, kas saistīts ar cietkoksnes putekļu un vinilhlorīda monomēra iedarbību, SCOEL (attiecīgi 2003. un 2004. gadā) pieņēma pārskatītus ieteikumus. Šajos ieteikumos norādīta nepieciešamība apsvērt iespēju pārskatīt cietkoksnes putekļiem un vinilhlorīda monomēram patlaban noteiktās robežvērtības, kuru aprēķinātās vērtības ir pārāk augstas, lai pienācīgi aizsargātu darba ņēmējus. Tādēļ ir lietderīgi pārskatīt cietkoksnes putekļu un vinilhlorīda monomēra pašreizējās robežvērtības, ņemot vērā jaunākos zinātniskos datus.

c. Pārskatīt cietkoksnes putekļiem un vinilhlorīda monomēram patlaban noteiktās robežvērtības, ņemot vērā pieejamos zinātniskos datus.

Pieejamie zinātniskie pierādījumi apstiprina nepieciešamību papildināt III pielikumu ar robežvērtībām 10 citiem kancerogēniem. SCOEL iesniedza ieteikumus par visām šīm ķimikālijām, izņemot divas (o-toluidīnu un 2-nitropropānu). Attiecībā uz šīm ķimikālijām Komisija galvenokārt izmantoja publiski pieejamo zinātnisko informāciju, tostarp to valstu zinātnisko komiteju slēdzienus, kuras nosaka arodekspozīcijas robežvērtības. Par visiem šā priekšlikuma aspektiem notika apspriešanās ar ACSH saskaņā ar Padomes 2003. gada 22. jūlija lēmuma 2. panta 2. punkta f) apakšpunktu. Papildus ACSH ieteikumiem par ierosinātajām vērtībām ir ņemti vērā arī sociālekonomiskās iespējamības faktori.

Attiecībā uz tirgū laisto kristālisko silīcija dioksīdu piemēro klasificēšanas pienākumu saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008, savukārt darba precesā radušos kristālisko silīcija dioksīdu tirgū nelaiž, tādēļ tas netiek klasificēts saskaņā ar minēto regulu. Tomēr direktīvā ir paredzēti noteikumi tādu vielu vai maisījumu ietveršanai I pielikumā, kas izdalās kādā no procesiem, kuri uzskaitīti minētajā pielikumā, un kas, lai gan uz tiem neattiecas klasificēšanas pienākums saskaņā ar minēto regulu, atbilst kritērijiem, lai tiktu klasificēti par kancerogēniem. Ieelpojamie kristāliskā silīcija dioksīda putekļi ietilpst šajā kategorijā.

Tāpat direktīvas noteikumi attiecas uz jebkuru direktīvas I pielikumā minēto vielu, maisījumu vai procesu, kā arī uz jebkuru vielu vai maisījumu, kas izdalās kādā no procesiem, kuri uzskaitīti minētajā pielikumā. Direktīvas I pielikumā pašlaik ir ietverts noteiktu procesu un procesa rezultātā radušos vielu saraksts ar mērķi darba ņēmējiem, darba devējiem un piemērotājiem skaidri norādīt, vai konkrētā ķimikālija vai process ietilpst direktīvas darbības jomā, ja šī ķimikālija vai process nav klasificēts saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008. Pašlaik I pielikumā ir pieci ieraksti.

Direktīvas noteikumi attiecas uz jebkuru ķimikāliju, kura saskaņā ar klasificēšanas kritērijiem atbilst 1.A vai 1.B kategorijas kancerogēnam, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1272/2008 (turpmāk — CLP regula) I pielikumā. Minētajā regulā ir uzskaitītas „harmonizētas” jeb „saskaņotas” (obligātas) kategorijas 1017 ķimikālijām, klasificējot tās par 1. kategorijas kancerogēniem („zināmi vai iespējami kancerogēni”) saskaņā ar epidemioloģiskiem datiem un/vai datiem no pētījumiem ar dzīvniekiem. Kādā citā nozīmīgā klasificēšanas procesā, ko veic Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra, ir noteiktas aptuveni 500 ķimikālijas, kas ir kancerogēnas cilvēkiem (1. grupa; 118 vielas), visticamāk, kancerogēnas cilvēkiem (2.A grupa; 75) vai iespējami kancerogēnas cilvēkiem (2.B grupa; 288).

Ievērojot LESD 153. panta 2. punktu, it sevišķi darba vides uzlabošana darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzības nolūkos ir sociālās politikas aspekts, kas ietilpst gan ES, gan dalībvalstu kompetences jomā.

–saskaņā ar REACH atbildība par riska novērtējumu jāuzņemas piegādes ķēdei un tas ir atkarīgs no „ķimikālijas specifikas”. Riska novērtējums, ko darba devēji veic saskaņā ar Direktīvu 2004/37/EK, ir saistīts ar darbavietu un konkrēto procesu, turklāt tajā būtu jāņem vērā visu šajā darbavietā esošo kancerogēnu kopējā iedarbība uz darba ņēmējiem. Attiecībā uz kancerogēnu iedarbības novēršanu direktīva nodrošina holistisku pieeju riskiem darbavietā.

–direktīva attiecas uz jebkādu ķimikālijas lietojumu darbavietā visā ķimikālijas aprites ciklā un uz darba ņēmēju pakļaušanu tādu kancerogēnu ķimikāliju iedarbībai, kas izdalās jebkuras darbības rezultātā neatkarīgi no tā, vai ar nolūku vai bez tā un vai šī ķimikālija ir vai nav pieejama tirgū;

–robežvērtības ir svarīga daļa no direktīvas un plašākas pieejas ķīmisko risku pārvaldībai saistībā ar arodveselību un drošību darbā; savukārt REACH nav paredzēta arodekspozīcijas robežvērtību noteikšanai;

No 13 šajā priekšlikumā aplūkotajām ķimikālijām apzināto „vielu, kas rada ļoti lielas bažas” (SVHC) kandidātu sarakstam, kurš izveidots saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), 59. panta 1. punktu, ir pievienotas trīs no tām: hidrazīns, o-toluidīns un ugunsizturīgas keramikas šķiedras. Turklāt Eiropas Ķimikāliju aģentūra ir ieteikusi ugunsizturīgas keramikas šķiedras iekļaut REACH XIV pielikumā. Konkrēti hroma (VI) savienojumi ir noteikti kā SVHC, iekļauti kandidātu sarakstā un pēc aģentūras ieteikuma – arī REACH XIV pielikumā.

Kā paredz Komisijas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera politikas pamatnostādnēs noteiktais Eiropas sociālais AAA novērtējums, politikas pamatprincips ir darba apstākļu uzlabošana un nepieļaušana, ka darba ņēmēji cieš nopietnos negadījumos vai no arodslimībām, kā arī darba ņēmēju veselības sekmēšana visa darba mūža gaitā. Tam ir arī pozitīva ietekme uz produktivitāti un konkurētspēju, turklāt tas ir ļoti svarīgi, lai sekmētu ilgāku darba mūžu saskaņā ar stratēģijas „Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei mērķiem.

Sociālie partneri, kas pārstāvēja 18 Eiropas rūpniecības nozares, 2006. gadā parakstīja Eiropas daudznozaru sociālā dialoga Nolīgumu par darba ņēmēju veselības aizsardzību, pareizi strādājot ar kristālisko silīcija oksīdu un to saturošiem izstrādājumiem un tos pareizi izmantojot (NEPSi). Tas ir autonoms nolīgums, kas noslēgts saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 155. panta 1. punktu un ko sociālie partneri īsteno saskaņā ar LESD 155. panta 2. punktu. Nolīgums papildina šo priekšlikumu, jo sniedz norādījumus darba devējiem par iedarbības samazināšanu un veicina preventīvu pasākumu ieviešanu. Tomēr, tā kā tas nav iestrādāts ES tiesību aktos un neattiecas uz būvniecības nozari, kurā darba ņēmēji ir pakļauti būtiskākajai iedarbībai, nolīgums nevar aizstāt direktīvā noteiktās, saistošās iedarbības robežvērtības.

Šī iniciatīva ir daļa no Komisijas prioritārās rīcības, lai izveidotu dziļāku un taisnīgāku vienoto tirgu, it sevišķi tā sociālo dimensiju. Tas atbilst Komisijas darbam pie taisnīga un patiesa visas Eiropas mēroga darba tirgus izveides, kurš darba ņēmējiem nodrošinātu pienācīgu aizsardzību un ilgtspējīgas darbvietas. Šis darbs ietver arodveselības un drošības darbā aizsardzību, sociālo aizsardzību un ar darba līgumiem saistītās tiesības.

Kā norādīts Komisijas nesen pieņemtajā paziņojumā par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2014. līdz 2020. gadam (stratēģija attiecībā uz arodveselību un drošību darbā), drošas un veselīgas darba vides nodrošināšana vairāk nekā 217 miljoniem darba ņēmēju ES ir Komisijas stratēģiskais mērķis. Viens no galvenajiem stratēģijā noteiktajiem problēmuzdevumiem ir ar darbu saistītu slimību profilakses uzlabošana, risinot esošo, jauno un potenciālo risku.

•Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā)

Tā kā riski darba ņēmēju veselībai un drošībai visā ES ir lielā mērā līdzīgi, tai noteikti jāatbalsta dalībvalstis šo risku risināšanā.

Sagatavošanās darba gaitā iegūtie dati parāda, ka starp dalībvalstīm pastāv lielas atšķirības attiecībā uz robežvērtību noteikšanu šajā priekšlikumā ietvertajiem kancerogēniem. Dažas dalībvalstis ir jau noteikušas saistošas robežvērtības, kas ir vienādas ar vai zemākas par ACSH ieteikto vērtību. Tas parāda, ka ir iespējama vienpusēja valsts līmeņa rīcība attiecībā uz robežvērtības noteikšanu šīm ķimikālijām. Tomēr ir arī daudzi gadījumi, kad dalībvalstīs nav noteiktas robežvērtības vai ir robežvērtības, kas nodrošina mazāku darba ņēmēju veselības aizsardzību nekā šajā priekšlikumā ierosinātā vērtība. Turklāt gadījumos, kad valsts robežvērtības ir noteiktas, tās stipri atšķiras, novedot pie atšķirīgiem aizsardzības līmeņiem. Dažas no šīm robežvērtībām ir ievērojami augstākas nekā ieteikts zinātniskajos pierādījumos.

Šādu nosacījumu gadījumā ar dalībvalstu veiktajiem pasākumiem vien nav iespējams visiem ES darba ņēmējiem visās dalībvalstīs nodrošināt minimālos standartus darba ņēmēju veselības aizsardzībai pret riskiem, kas izriet no šo kancerogēnu iedarbības. Analizējot ietekmi, ko radītu robežvērtības noteikšana katram aplūkotajam kancerogēnam, tika ņemts vērā to darba ņēmēju īpatsvars, kas ir potenciāli pakļauti iedarbībai un kam nav nodrošināta šāda tiesiskā aizsardzība. Šajā saistībā tika veikta subsidiaritātes un proporcionalitātes pārbaude attiecībā uz katru konkrēto ķimikāliju, un šī pārbaude parādīja, ka gadījumos, kad bija pieejami attiecīgie dati, ierosināto robežvērtību ieviešana uzlabotu tiesisko aizsardzību aptuveni 33–98 % iedarbībai pakļauto darba ņēmēju.

No tā izriet, ka, lai sasniegtu šā priekšlikuma mērķus, ir vajadzīga ES līmeņa rīcība, un tas atbilst Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3. punktam.

Neesošas vai pārmēru augstas robežvērtības, iespējams, arī motivē uzņēmumus savas ražotnes pārvietot uz dalībvalstīm ar zemākiem standartiem, tādējādi izkropļojot ražošanas izmaksas. Visos gadījumos atšķirības darba standartos ietekmē konkurētspēju, jo dalībniekiem rada atšķirīgas izmaksas. Šo vienotā tirgus kropļojumu var mazināt ar vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem, nosakot skaidrus un konkrētus minimālos standartus darba ņēmēju aizsardzībai dalībvalstīs.

Turklāt šis priekšlikums veicinās lielāku elastību attiecībā uz pārrobežu nodarbinātību, jo darba ņēmēji būs pārliecināti, ka viņiem tiks nodrošināti viņu veselības aizsardzības minimālie standarti un līmenis visās dalībvalstīs.

Direktīvu var grozīt tikai un vienīgi ES līmenī un pēc divu posmu apspriešanās ar sociālajiem partneriem (darba devēji un darba ņēmēji) saskaņā ar LESD 154. pantu.

•Proporcionalitāte

Šis priekšlikums ir solis noteikto mērķu sasniegšanas virzienā, proti, lai uzlabotu darba ņēmēju dzīves un darba apstākļus, grozot direktīvu.

Pēc garām un intensīvām diskusijām ar visām ieinteresētajām personām (pārstāvjiem no darbinieku asociācijām, pārstāvjiem no darba devēju asociācijām un pārstāvjiem no valdībām) ierosinātajās vērtībās ir ņemti vērā sociālekonomiskās iespējamības faktori.

Šis priekšlikums paredz dalībvalstīm iespēju saglabāt vai noteikt labvēlīgākus standartus darba ņēmējiem un elastīgumu, lai ņemtu vērā konkrētās valsts situācijas specifiku. Saskaņā ar LESD 153. panta 4. punktu šajā priekšlikumā paredzētie noteikumi nevienai dalībvalstij neliedz atstāt spēkā vai ieviest stingrākus ar Līgumiem saderīgus aizsargpasākumus, piemēram, nosakot zemākas robežvērtības. Saskaņā ar LESD 153. panta 3. punktu dalībvalstīm ir iespēja darba devējiem un darba ņēmējiem pēc to kopīga lūguma uzticēt to direktīvu īstenošanu, kas pieņemtas atbilstīgi LESD 153. panta 2. punktam, tādējādi ņemot vērā valstī iedibinātos pasākumus šīs jomas reglamentēšanai.

No tā izriet, ka saskaņā ar proporcionalitātes principu, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 4. punktā, šis priekšlikums paredz tikai to, kas ir vajadzīgs minēto mērķu sasniegšanai.

•Instrumenta izvēle

LESD 153. panta 2. punkta b) apakšpunktā ir noteikts, ka minimālās prasības darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzības jomā var pieņemt „ar direktīvām”.

3.EX-POST NOVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI

•Spēkā esošo tiesību aktu ex-post novērtējumi/ atbilstības pārbaudes

Nesen ir pabeigts neatkarīgs direktīvas ex-post novērtējums (saistībā ar vispārējo arodveselības un drošības darbā acquis). Izņemot REACH regulas un direktīvas mijiedarbību, šajā novērtējumā noteiktie svarīgākie jautājumi nav priekšlikuma darbības jomā, jo priekšlikums attiecas tieši uz direktīvas pielikumu tehniskiem grozījumiem, nevis plašākiem politikas jautājumiem par tās darbību vai būtiskumu.

•Apspriešanās ar ieinteresētajām personām