Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2019/C 416/10)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

STANDARTA GROZĪJUMA APSTIPRINĀŠANAS PAZIŅOJUMS

“SICILIA”

PDO-IT-A0801-AM04

Paziņojuma datums: 6.9.2019.

APSTIPRINĀTA GROZĪJUMA APRAKSTS UN IEMESLI

1. Vīnogu šķirņu kombinācija – vīna vīnogu šķirnes

Apraksts

Pievienota iespēja divšķirņu vīna ražošanā izmantot aromātiskās šķirnes ‘Zibibbo’ vīnogas.

Iemesli

Divšķirņu vīna ražošanā produkta specifikācija līdz šim aizliedza aromātisko šķirņu vīnogu izmantošanu, bet turpmāk paredzēts atļaut izmantot ‘Zibibbo’ šķirnes vīnogas. Aromātiskās vīnogas, piemēram, ‘Zibibbo’ šķirnes vīnogas, sāka izmantot divšķirņu vīna ražošanā tāpēc, ka tā ir šā reģiona vietējā šķirne, kas tam ļoti raksturīga – Sicīlijas salā šīs šķirnes vīnogas audzē jau ilgāk nekā tūkstoš gadu. Nolūks ir šīs vietējās šķirnes vīnogas, no kurām jau dara vienšķirnes vīnus, izmantot vēl plašāk, proti, kombinēt ar reģionā audzētajām citu šķirņu vīnogām, īpaši ar ‘Grillo’ šķirnes vīnogām.

Ir grozīts produkta specifikācijas 2. pants, bet vienoto dokumentu šis grozījums neskar.

2. Vīnkopības standarti – audzēšanas metodes

Apraksts

Ar kontrolēto cilmes vietas nosaukumu (KCVN) “Sicilia” apzīmētā vīna ražošanā turpmāk būs atļauts izmantot tādu šķirņu vīnogas, kuru vīnogulājus audzē pastatņu un stiepļu režģa sistēmā (a tendone), ja vīnogulāji iestādīti 2018./2019. gada vīnkopības sezonā un stādījumu biezība ir vismaz 1100 vīnogulāju uz vienu hektāru. Tas attiecas tikai uz ‘Calabrese’ (jeb ‘Nero d’Avola’) šķirnes vīnogām, kas audzētas Agrigento un Caltanissetta provincē, un uz ‘Calabrese’ (sauc arī par ‘Nero d’Avola’) šķirnes vīnogām, kuru vīnogulāji pārstādīti minētajās provincēs 2019./2020. gada vīnkopības sezonā un vēlāk.

Iemesli

Šis pieprasījums balstīts uz apsvērumu, ka minētajās provincēs tradicionāli pieņemts ‘Nero d’Avola’ šķirnes vīnogas audzēt, izmantojot pastatņu un stiepļu režģa jeb pergolas sistēmu; lai gan stādīšanas posmā tā prasa daudz darba, tā ir vieglāk uzturama, kā arī ļauj, nezaudējot vīnogu kvalitāti, labāk pārciest vasaras sezonu, kad svelmainie vēji siroko arvien biežāk nes karstuma viļņus. Tas iespējams tāpēc, ka liela lapotnes virsma ir izgaismota – tādējādi dzinumi aug vienmērīgi un vīnogu ķekari ir pasargāti.

Minētā audzēšanas metode jau ir atzīta par tradicionālu saistībā ar esošo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi (indicazione geografica tipica – IGT) “Sicilia”. Ir grozīts produkta specifikācijas 4. pants, bet vienoto dokumentu šis grozījums neskar.

3. Maksimālās ražas

Šis ir formāls grozījums, kura mērķis ir pārkārtot maksimālo ražu datus, pārgrupējot vīnus pēc to ražības, lai informācija būtu izkārtota racionālāk. Ir grozīts vienotā dokumenta 1.5.2. punkts “Vīndarības metodes. Maksimālās ražas”.

4. Vīnu apraksts

Apraksts

Vīnu apraksts tagad ir detalizētāks un sakārtots pēc vīnu kategorijas, nevis pēc vīnu grupas/veida.

Iemesli

Ar KCVN “Sicilia” apzīmēto vīnu apraksts ar šo grozījumu tiek vienkāršots un sakārtots. Tā kā KCVN “Sicilia” attiecina uz daudziem vīnu veidiem, šādi ir iespējams īsāk aprakstīt to īpašības un sniegt skaidrāku un saskaņotāku pārskatu par to vīnu ražošanu, kam šis nosaukums piešķirts. Ir grozīts vienotā dokumenta 1.4. punkts.

5. Patēriņam nodotā vīna īpašības

Apraksts

A. Sārtvīna “Sicilia” krāsas apraksts ir formulēts precīzāk, lai aptvertu toņus no gaiši rozā līdz dažādas intensitātes tumšākām rozā nokrāsām, dažkārt vara nokrāsai. Iemesli: apraksts iekļauj vairāk iespējamo nokrāsu, lai vīnogas varētu presēt ar lielāku vai mazāku spiedienu un tādējādi iegūt attiecīgi vairāk vai mazāk intensīvu nokrāsu, ko dod vīnogu miziņas.

B. No ‘Pinot Grigio’ šķirnes vīnogām gatavotā sārtvīna “Sicilia” krāsas apraksts ir formulēts precīzāk, lai ietvertu dažādas intensitātes salmdzeltenus toņus, dažkārt dažādas intensitātes sārtas vai vara nokrāsas. Iemesli: ‘Pinot Grigio’ šķirnes vīnogu miziņas var būt no baltas līdz sārtai vai vara nokrāsai, tādēļ vīna nokrāsu spektrs ir plašs un nokrāsa ir atkarīga no presēšanas metodes un no tā, cik ilgi izspiestā sula bijusi saskarē ar miziņām.

C. No ‘Grillo’, ‘Cataratto’ vai ‘Inzolia’ šķirnes vīnogām gatavotā vīnam “Sicilia”, kura nosaukumam pievienota norāde vendemmia tardiva (“vēlīni novākta raža”), organoleptisko īpašību aprakstā ir noteikts plašāks krāsu spektrs, proti, teksts “no salmdzeltenas līdz zeltainai” aizstāts ar tekstu “no salmdzeltenas līdz dažādas intensitātes zeltainai, dažkārt ar dzintara nokrāsu”; šāda vīna smarža tagad aprakstīta kā “savdabīga, maiga, reizumis ar ziedu aromātu, noturīga”, aizstājot līdzšinējo aprakstu “savdabīga, maiga, noturīga”; garšas aprakstā teksts “no sausas līdz saldai, tipiska, labi sabalansēta” aizstāts ar tekstu “no sausas līdz saldai, labi sabalansēta, savdabīga, dažkārt ar izteiktu alkohola garšu un/vai mandeļu pēcgaršu”. Iemesli: vīnogu nogatavošanās bieži ļoti ilgais periods pirms novākšanas un ilgais miziņu macerācijas process nodrošina ļoti efektīvu pigmentu ekstrakciju no miziņām un misas, un tā rezultātā var rasties nokrāsas no salmdzeltenas līdz dažādas intensitātes zeltainai, dažkārt ar dzintara nokrāsu; smarža tā rezultātā var kļūt niansētāka un noturīgāka; garšas ziņā šīs metodes var piešķirt vīnam izteiktāku alkohola garšu, jo parasti tajā ir augsts cukuru saturs, un var veidoties pēcgarša, kam raksturīgas mandeļu nianses, kuras kļūst jo izteiktākas, jo ilgāk vīns tiek izturēts.

D. Divšķirņu vīnu organoleptisko īpašību apraksts ir grozīts, lai atspoguļotu to, ka tiek izmantotas arī aromātiskās šķirnes ‘Zibibbo’ vīnogas. Iemesli: kad divšķirņu vīna ražošanā kombinācijā ar citu šķirņu vīnogām tiek izmantotas ‘Zibibbo’ šķirnes vīnogas, to izteiktais aromātiskums var būtiski ietekmēt produkta organoleptiskās īpašības kopumā; tāpēc ir nepieciešams precīzāks apraksts.

Ir grozīts produkta specifikācijas 6. pants un vienotā dokumenta 1.4. punkts “Vīna vai vīnu apraksts”.

6. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Apraksts un iemesli

Apraksts par saikni ar ģeogrāfisko apgabalu ir izteikts jaunā redakcijā un iedalīts pēc produktu kategorijām.

Iemesli: bija nepieciešams pārstrādāt un paplašināt aprakstu par saikni ar ģeogrāfisko apgabalu atbilstoši spēkā esošajiem Eiropas Savienības tiesību aktiem, sakārtojot aprakstu pēc produkta specifikācijā norādītajām vīnu kategorijām.

Ir grozīts vienotā dokumenta 1.8. punkts.

VIENOTS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

“Sicilia”

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN – aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

4. Dzirkstošais vīns

5. Kvalitatīvs dzirkstošais vīns

6. Kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns

15. Vīns no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām

16. Pārgatavojušos vīnogu vīns

4. Vīna vai vīnu apraksts

Kategorija: vīns (1) – “Sicilia”bianco, arī ar norādi par baltogu šķirni

Ar ACVN “Sicilia” apzīmētie baltvīni, ario tie, kuru nosaukumam pievienota norāde passito, vendemmia tardiva, superiore vai riserva, tiek ražoti no ražošanas apgabalam raksturīgāko šķirņu vīnogām, piemēram, no ‘Inzolia’, ‘Catarratto’, ‘Grillo’, ‘Grecanico’ un ‘Chardonnay’ šķirnes vīnogām, ko izmanto vai nu atsevišķi, vai kombinācijās tā, lai to īpatsvars galaproduktā būtu vismaz 50 %. Lai ražošana nestu maksimālu vērtību, no minēto šķirņu vīnogām ražo arī vienšķirnes vīnus, tāpat kā no citām vienšķirnes vīna vīnogām no Sicīlijā audzēto vīnogu šķirņu plašā klāsta, t. i., no ‘Carricante’, ‘Grecanico’, ‘Fiano’, ‘Damaschino’, ‘Viognier’, ‘Müller Thurgau’, ‘Sauvignon Blanc’, ‘Pinot Grigio’, ‘Moscato Bianco’, ‘Vermentino’ un ‘Zibibbo’ šķirnes vīnogām.

Šo vīnu krāsa ir no salmdzeltenas līdz dažādas intensitātes zeltainai, iespējamas gaiši zaļu toņu nianses. ‘Pinot Grigio’ vīns dažkārt var būt arī dažādas intensitātes rozā vai vara krāsā. Smarža parasti ir izsmalcināta, eleganta, patīkama, intensīva, raksturīga, augļaina, reizumis ar vieglu izteiktu ziedu vai aromātisku niansi, paliekoša.

Garša ir sabalansēta, raksturīga, bagātīga, harmoniska, piesātināta un patīkama; cukuru saturs rada sausu līdz pussausu garšu.

Spirta minimālā tilpumkoncentrācija ir no 11,50 % zemākas klases vīniem līdz 12 % superiore vīniem un 12,50 % riserva vīniem; savukārt passito un vendemmia tardiva vīniem spirta minimālā tilpumkoncentrācija ir 13 %.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Kategorija: vīns (1) – “Sicilia”rosso, arī ar norādi par sarkanogu šķirni

Ar ACVN “Sicilia” apzīmētie sarkanvīni, tostarp tie, kuru nosaukumam pievienota norāde passito, vendemmia tardiva, superiore vai riserva, kā arī sārtvīni, tiek ražoti no ražošanas apgabalam raksturīgāko šķirņu vīnogām, piemēram, no ‘Nero d’Avola’, ‘Frappato’, ‘Nerello Mascalese’, ‘Perricone’ un ‘Syrah’ šķirnes vīnogām, ko izmanto vai nu atsevišķi, vai kombinācijās tā, lai to īpatsvars galaproduktā būtu vismaz 50 %. Lai ražošana nestu maksimālu vērtību, no minēto šķirņu vīnogām ražo arī vienšķirnes vīnus, tāpat kā no citām vienšķirnes vīna vīnogām no Sicīlijā audzēto vīnogu šķirņu plašā klāsta, t. i., no ‘Nerello Cappuccio’, ‘Cabernet Franc’, ‘Merlot’, ‘Cabernet Sauvignon’, ‘Syrah’, ‘Pinot Nero’, ‘Nocera’, ‘Mondeuse’, ‘Carignano’, ‘Alicante’, ‘Petit Verdot’ un ‘Sangiovese’ šķirnes vīnogām.

Vīna krāsa ir no sarkanas līdz rubīnsarkanai, vīna izturēšanas procesā rodas granātsarkana nokrāsa, kāda piemīt riserva paveidam; sārtvīnu krāsa ir dažādas intensitātes rozā krāsa, reizumis ar vara nokrāsu.

Vīnam piemīt izmantoto šķirņu vīnogām raksturīgā smarža. Garša ir no sausas līdz pussausai; passito un vendemmia tardiva vīniem var būt salda garša.

Spirta minimālā tilpumkoncentrācija ir no 12 % zemākas klases sarkanvīniem un sārtvīniem un vīniem ar norādītu vīnogu šķirni līdz 13 % dažiem riserva vīniem, piemēram, no ‘Nero d’Avola’ šķirnes vīnogām gatavotajiem vīniem; passito un vendemmia tardiva vīniem spirta minimālā tilpumkoncentrācija ir 13 %. Minimālais ekstraktu saturs ir ievērojams – tas ir robežās no 22 g/l sarkanvīnā līdz 24 g/l ‘Nero d’Avola’ šķirnes vīnogu vīnā.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Kategorijas: dzirkstošais vīns (4), kvalitatīvs dzirkstošais vīns (5), kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns (6)

Dažādo kategoriju dzirkstošajiem vīniem ir dažādas intensitātes salmdzeltena krāsa (baltvīniem) vai dažādas intensitātes rozā krāsa (sārtvīniem), tiem ir sīki burbulīši, un ir jūtamas ziedu vai augļu notis un svaigs aromāts. Tie ir īpaši aromātiski, ja ražoti no tādu šķirņu vīnogām kā ‘Zibibbo’ un ‘Moscato’. Tiek izmantotas gan vietējo, gan starptautisko baltogu vai sarkanogu šķirņu vīnogas, no kurām gatavo baltvīnu un sārtvīnu, izmantojot Šarmā (Charmat) metodi. Parasto baltvīnu un sārtvīnu ražo gan pēc Šarmā metodes, gan pēc tradicionālās metodes.

Tiek izmantotas ražošanas apgabalam raksturīgāko šķirņu vīnogas, piemēram, ‘Grillo’, ‘Chardonnay’, ‘Catarratto’, ‘Carricante’, ‘Grecanico’, ‘Pinot Grigio’, ‘Moscato’, ‘Zibibbo’, ‘Nero d’Avola’, ‘Frappato’, ‘Nerello Mascalese’ un ‘Pinot Nero’ šķirnes vīnogas, no kurām ražo vai nu vairākšķirņu vīnus, kombinējot vairāku minēto šķirņu vīnogas, vai arī vienšķirnes vīnus, lai, norādot šķirni uz etiķetes, maksimāli palielinātu šīs produkcijas vērtību. Vīnam piemīt izmantoto šķirņu vīnogām raksturīgā smarža. Garša ir no brut nature garšas līdz ekstra sausai garšai, ‘Moscato’ un ‘Zibibbo’spumante vīniem – līdz saldai garšai. Spirta minimālā tilpumkoncentrācija: ‘Moscato’ un ‘Zibibbo’spumante vīniem –10,50 %, visiem citiem paveidiem –11,50 %; izņēmums ir pēc tradicionālās metodes ražotie vīni, kuriem spirta minimālā tilpumkoncentrācija ir 12 %. Minimālais bezcukuru ekstrakta saturs: 15 g/l.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

Kategorijas: vīns no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām (15) un pārgatavojušos vīnogu vīns (16)

Šo kategoriju vīniem piemīt sausa līdz salda garša un salmdzeltena līdz zeltaina krāsa, no sarkanogu šķirņu vīnogām ražotajiem – rubīnsarkana krāsa, ja vīns tiek izturēts – granātsarkana nokrāsa. Tiem ir paliekoša, bet viegla smarža, kas īpaši raksturīga vīniem no aromātisko šķirņu vīnogām, piemēram, ‘Moscato’ un ‘Zibibbo’ šķirnes vīnogām; smaržā jūtams labi sabalansēts skābenums un saldenums un – atkarībā no tā, kādu šķirņu vīnogas izmantotas, – augļu vai ziedu notis. Vīnogas novāc un žāvē uz paklājiem vai sietiem, kastēs vai īpašos konteineros, ko novieto piemērotā vidē, vai arī tās atstāj nogatavoties nenovāktas. Šie procesi efektīvi sekmē cukuru uzkrāšanos un ekstraktu koncentrāciju, gatavajos vīnos to daudzums ir šāds: passito bianco vīnos – 28 g/l, passito rosso vīnos – 32 g/l. Spirta minimālā tilpumkoncentrācija passito bianco vīnos ir 16 %, tostarp faktiskais spirta saturs – 11 %, bet passito rosso vīnos – 17 %, tostarp faktiskais spirta saturs – 12 %.

Ja tabulā vērtības nav norādītas, attiecīgie analītiskie parametri atbilst robežvērtībām, kuras noteiktas valsts un ES tiesību aktos.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) Minimālais kopējais skābums 4 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

a) Galvenās vīndarības metodes

NAV

b) Maksimālās ražas

“Sicilia”bianco vīni, tostarp riserva vīni; “Sicilia” vīni ar norādi par baltogu šķirni, tostarp riserva vīni

13 000 kg vīnogu no hektāra

“Sicilia”spumante bianco vīni, tostarp vīni ar norādi par baltogu šķirni

13 000 kg vīnogu no hektāra

“Sicilia” vīni no ‘Grillo’ šķirnes vīnogām, tostarp spumante un riserva vīni; “Sicilia” vīni no ‘Nero d’Avola’ šķirnes vīnogām, tostarp spumante, rosato un riserva vīni

14 000 kg vīnogu no hektāra

“Sicilia”bianco superiore vīni, arī vīni ar norādi par baltogu šķirni un norādi superiore

10 000 kg vīnogu no hektāra

“Sicilia”spumante vīni ar norādi par ‘Frappato’, ‘Nerello Mascalese’ vai ‘Pinot Nero’ vīnogu šķirni

13 000 kg vīnogu no hektāra

“Sicilia”rosso, rosato un riserva vīni, arī vīni ar norādi par sarkanogu šķirni

12 000 kg vīnogu no hektāra

“Sicilia”bianco un rosso vīni ar norādi passito vai vendemmia tardiva, tostarp vīni ar norādi par baltogu vai sarkanogu šķirni

8 000 kg vīnogu no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Visa Sicīlijas reģiona administratīvā teritorija.

7. Galvenā(-ās) vīna vīnogu šķirne(-es)

‘Pinot Grigio’ – ‘Pinot’

‘Vermentino B.’

‘Zibibbo B.’

‘Alicante N.’

‘Frappato N.’

‘Müller thurgau B.’

‘Nerello cappuccio N.’

‘Perricone N.’

‘Sangiovese N.’

‘Sauvignon B.’

‘Syrah N.’

‘Viogner B.’

‘Cabernet franc N.’ – ‘Cabernet’

‘Cabernet sauvignon N.’ – ‘Cabernet’

‘Calabrese N.’ – ‘Nero d’Avola N.’

‘Carignano N.’

‘Carricante B.’

‘Ansonica B.’ – ‘Inzolia’

‘Petit verdot N.’

‘Pinot nero N.’ – ‘Pinot’

‘Merlot N.’

‘Mondeuse N.’

‘Moscato bianco B.’ – ‘Moscato’

‘Nerello mascalese N.’

‘Nocera N.’

‘Grecanico dorato B.’ – ‘Grecanico’

‘Grillo B.’

‘Catarratto bianco comune B.’ – ‘Catarratto’

‘Catarratto bianco lucido B.’ – ‘Catarratto’

‘Chardonnay B.’

‘Damaschino B.’

‘Fiano B.’

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ir visa Sicīlijas reģiona administratīvā teritorija.

Sicīlija ir viens no pasaules reģioniem ar senākajām vīnkopības tradīcijām – par to liecina arheoloģiskie atradumi, kā arī daudzie grieķu un latīņu valodā rakstītie literārie darbi, kuros minēti slavenie Sicīlijas vīni. Jau senajos feniķiešu laikos (9.–4. gs. pirms mūsu ēras) notika eļļas un vīna tirdzniecība, par ko liecina atrastās amforas, kurās pārvadāja šīs preces, kā arī citu veidu keramikas trauki. Īpašs vīnkopības uzplaukums notika grieķu okupācijas laikā (8.–3. gs. pirms mūsu ēras), un grieķi ieviesa vairākas jaunas vīnogu šķirnes, piemēram, ‘Grecanico’, kas joprojām tiek audzētas arī mūsdienās. Liecības par Sicīlijas vīniem nāk arī no seno romiešu laikiem (no 3. gs. pirms mūsu ēras līdz 5. gs. mūsu ērā), īpaši no Cēzara laika Gallijā.

Lai gan Korāns aizliedza lietot alkoholu, musulmaņu valdīšanas laikā (827.–1061. g.) audzēja galda vīnogas, un Pantellērijas salā no iepretim esošā Āfrikas krasta, Zebib zemesraga, tika ievesti ‘Zebib’ šķirnes (tagad saukta par ‘Zibibbo’ jeb ‘Moscato di Alessandria’) vīnogulāji.

Saikne starp noteikto ģeogrāfisko apgabalu un KCVN “Sicilia” ir balstīta reģiona augsnes, klimata un ainavas specifikā.

Ziemeļdaļa ir lielākoties kalnaina, bet centrālā, dienvidu un dienvidrietumu daļa ir paugurainas; reģiona dienvidaustrumu daļas reljefu veido plakankalne, bet Sicīlijas austrumi ir vulkānisks apgabals. Zemienes galvenokārt atrodas piekrastē.

Vairums vīndārzu tomēr ir izveidoti paugurainajos apgabalos, kur to vērsums pret debespusēm un novietojums ir īpaši piemēroti vīnogulāju audzēšanai, jo tie saņem daudz saules gaismas un ir pietiekami apvējoti; vīnogulājiem tie ir optimāli augšanas apstākļi, tāpēc vīnogas ir bez defektiem un no tām var ražot augstas kvalitātes vīnus.

Lielākoties tiek izmantotas tradicionālās vīnogulāju audzēšanas sistēmas, kas nav sevišķi ekspansīvas. Tomēr salas dažādajos vīnkopības reģionos izmanto dažādas sistēmas, piemēram, Trapani provinces piekrastes apvidos joprojām izmanto tradicionālo audzēšanu krūma formā (alberello marsalese), bet vairākās auglīgajās iekšzemes ielejās izmanto izplatītāku metodi – zemo špaleru (spalliera bassa) sistēmu ar pastāvīgām vai maināmām saitēm, kā arī citas ekspansīvākas sistēmas.

Tā kā KCVN “Sicilia” ir attiecināms uz plašu teritoriju, vīnus var ražot gan no vietējo, gan ievesto vai starptautisko šķirņu vīnogām, tādēļ ir iespējams piedāvāt plašu produktu klāstu dažādās vīnu kategorijās, uz ko šis nosaukums attiecas.

Kategorija: vīns (1)

Šī kategorija ietver virkni dažādu vīnu veidu:

sarkanvīnus, sārtvīnus un baltvīnus, tostarp passito, vendemmia tardiva un riserva vīnus. Tiek izmantotas gan augstvērtīgu vietējo šķirņu, piemēram, ‘Inzolia’, ‘Catarratto’ un ‘Grillo’ (šī šķirne iegūta, krustojot ‘Catarratto’ un ‘Zibibbo’ šķirni), gan ievesto šķirņu, piemēram, ‘Chardonnay’, ‘Müller Thurgau’ un ‘Sauvignon’, vīnogas. Arī Sicīlijas sarkanvīnu produkcija ir labi zināma – tā ir slavena ar vietējo šķirņu vīnogu vīniem, īpaši ‘Nero d’Avola’, kā arī ‘Frappato’ un ‘Nerello Mascalese’ vīniem, un ievesto šķirņu ‘Cabernet Sauvignon’, ‘Merlot’ un ‘Syrah’ vīnogu vīniem. Neapšaubāmi populārākā šķirne šajā jaunajā produkcijā ir ‘Nero d’Avola’; šīs vīnogas pat kombinācijā ar citu šķirņu vīnogām piešķir vīnam tipisko Sicīlijas vīnu raksturu un to izceļ, pateicoties gan krāsai, gan tam, ka šo vīnogu vīnam piemīt īpašas iezīmes – Vidusjūras reģionā raksturīgās smaržas un garšas.

Runājot par analītiskajām un organoleptiskajām īpašībām – visu šo veidu vīniem piemīt līdzsvarotas ķīmiskās un fizikālās īpašības, kas nodrošina to sabalansēto garšu. Visu šo veidu vīniem ir patīkama, harmoniska, raksturīga un izsmalcināta smarža, dažkārt ar augļu, ziedu vai augu notīm, kas raksturīgas to šķirņu vīnogām, no kā vīns gatavots.

Baltvīnu krāsa ir dažādas intensitātes salmdzeltena vai tumši dzeltena, bet sarkanvīni ir dažādas intensitātes rubīnsarkanā krāsā, tie var būt ar purpursarkanu nokrāsu un izturēšanas procesā iegūt granātsarkanu toni. Visi šie vīni ir sabalansēti, ar labu garšas buķeti un labi piemērotu spirta saturu.

Daudzi avoti liecina, ka cilvēki šajā reģionā jau izsenis nodarbojušies ar vīnkopību, un tas viennozīmīgi pierāda ciešo saikni un mijiedarbību starp cilvēka darbību un ar KCVN “Sicilia” apzīmēto vīnu kvalitāti un unikālajām īpašībām. No vīnkopjiem, kas šajā reģionā gadsimtu gaitā ir nodarbojušies ar vīna gatavošanu, ir mantotas tradicionālās vīnkopības un vīndarības metodes, kas nesenākos laikos ir pilnveidotas un noslīpētas, pateicoties neapšaubāmam zinātnes un tehnoloģiju progresam. Tādēļ ar ACVN “Sicilia” apzīmētie vīni ir guvuši plašu atzinību.

Kategorijas: dzirkstošais vīns (4), kvalitatīvs dzirkstošais vīns (5) un kvalitatīvs aromātiskais dzirkstošais vīns (6)

Dzirkstošajiem vīniem ir dažādas intensitātes salmdzeltena krāsa (baltvīniem) vai dažādas intensitātes rozā krāsa (sārtvīniem), ‘Pinot Grigio’ vīniem var būt arī vara nokrāsa; tiem ir sīki burbulīši, un ir jūtamas ziedu vai augļu notis un svaigs aromāts. To nodrošina minerāliem bagātās augsnes, Vidusjūras klimats un lielāka vai mazāka temperatūras amplitūda. Šie dzirkstošie vīni ir īpaši aromātiski, ja ražoti no tādu šķirņu vīnogām kā ‘Zibibbo’ un ‘Moscato’. Tiek izmantotas gan vietējo, gan starptautisko šķirņu vīnogas. Ja uz etiķetes ir norādīta vīnogu šķirne, ir izmantota Šarmā metode; tomēr baltvīnus un sārtvīnus joprojām ražo arī pēc tradicionālās metodes.

Kategorijas: vīns no vēlu novāktām, žuvušām vīnogām (15) un pārgatavojušos vīnogu vīns (16)

Vīnogas var ļoti labi nogatavoties un saglabāt labu stāvokli, pateicoties Vidusjūras klimatam, kas ir saulains, ar karstām, sausām vasarām, tomēr arī vējains un ar lielāku vai mazāku temperatūras amplitūdu. Vīnogas novāc un žāvē uz paklājiem vai sietiem, kastēs vai īpašos konteineros, ko novieto piemērotā vidē, vai arī tās atstāj nogatavoties nenovāktas. Šie procesi efektīvi sekmē cukuru uzkrāšanos un ekstraktu koncentrāciju. Vīni ir aromātiski, it īpaši tie, kuri ražoti no ‘Moscato’ vai ‘Zibibbo’ šķirnes vīnogām. To garša ir no sausas līdz saldai, krāsa – no salmdzeltenas līdz zeltainai, dažkārt ar dzintara nokrāsu; tiem ir paliekoša, bet viegla smarža ar labi sabalansētu skābenumu un saldenumu un – atkarībā no tā, kādu šķirņu vīnogas izmantotas, – augļu vai ziedu notīm.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakošana, marķēšana, citas prasības)

NAV

Saite uz produkta specifikāciju

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14379

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.