EIROPAS KOMISIJA Briselē, 23.8.2016 COM(2016) 528 final 2016/0254(COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko dibina Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (EU-OSHA) un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šā priekšlikuma mērķis ir pārstrādāt Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) 1994. gada dibināšanas regulu. Pārstrādāšanai ir divi iemesli. Pārstrādājot EU-OSHA dibināšanas regulu, dažas no spēkā esošās EU-OSHA reglamentējošās regulas normām tiks saskaņotas ar "Kopīgo pieeju decentralizētajām aģentūrām". Otrkārt, pārstrādāšana paver izdevību atjaunināt EU-OSHA mērķus un uzdevumus. Jaunie mērķi un uzdevumi tiks koriģēti, lai tie labāk atspoguļotu šīs jomas norises, kā arī jaunas vajadzības. Šī pārstrādāšana nepieder pie Normatīvās atbilstības un izpildes programmas (REFIT) iniciatīvām. Vienlaikus ar EU-OSHA dibināšanas regulas pārstrādi tiks pārstrādātas arī divu pārējo Eiropas Savienības trīspusējo aģentūru — Eurofound un Cedefop — dibināšanas regulas. •Saskanība ar spēkā esošajiem noteikumiem politikas jomā EU-OSHA dibināšanas regula ir grozīta trīs reizes — 1995., 2003., un 2005. gadā — galvenokārt tādēļ, lai būtu ņemta vērā ES paplašināšanās vai Līgumu grozījumi. Tomēr šādi grozījumi nav būtiski mainījuši Aģentūras pamatus. Ar šo pārstrādāšanu tiks precīzāk aprakstīts, kādā lomā EU-OSHA atbalsta Komisiju darba aizsardzības rīcībpolitiku izveidē. Tā atjauninās EU-OSHA pilnvarojumu būt par darba aizsardzībā izmantojamu zināšanu — tehniskās, zinātniskās, juridiskās un ekonomiskās informācijas un kvalificētu speciālo zināšanu — centru. •Saskanība ar citām ES politikas jomām EU-OSHA loma ir informatīvi bagātināt rīcībpolitiku izveidi darba aizsardzībā nozīmīgās jomās un palīdzēt šo procesu aizvien vairāk balstīt uz datiem. Tādējādi pārstrādāšana ņem vērā ES līdzšinējās rīcībpolitikas attiecībā uz darba aizsardzību un paredz papildināmību ar šajā jomā notiekošo un plānoto pētniecību, ko finansē ES, piemēram, programmā "Apvārsnis 2020". 2JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Ierosinātais juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 153. pants, kura 2. punkta a) apakšpunkta norāde uz dalībvalstu sadarbības veicināšanai paredzētiem pasākumiem aptver arī EU-OSHA darbību darba aizsardzībā. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Šis priekšlikums pievēršas noteiktiem elementiem, kas saistīti ar ES aģentūras iekšējo darbību un tās darbību ES institucionālajā satvarā. Tāpēc šā priekšlikuma mērķus nav iespējams sasniegt ar nacionāla līmeņa rīcību. •Proporcionalitāte Lai būtu ievērots proporcionalitātes princips, būtu jāvērtē, kā dibināšanas regulas pārstrādāšana ietekmē administratīvo slogu un budžeta izmaksas. Pārstrādāšanā jāievēro vispārīgs princips, ka dibināšanas regulas tekstam joprojām jābūt vienkāršam, skaidram un elastīgam, detalizētus noteikumus noteicot ar cita veida regulējumu (piem., reglamentu). Dibināšanas regulai vajadzētu būt spēkā vidēji ilgu laiku un būt tik elastīgai, lai organizācijā būtu iespējamas turpmākas norises bez tālākas pārstrādāšanas.

•Instrumenta izvēle Instruments būs Eiropas Parlamenta un Padomes regula, kas atceļ un aizstāj līdzšinējo Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi / spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaude Jaunāko izvērtēšanu Aģentūra izdarīja 2011. gadā, galveno uzmanību pievēršot savai 2009.–2013. gada stratēģijai. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām Saskaņā ar LESD 154. panta prasībām ir notikusi Savienības līmeņa apspriešanās ar darba devējiem un darba ņēmējiem gan par Savienības rīcības iespējamo virzienu, gan par iecerētā priekšlikuma saturu. Gan darba devēju, gan darba ņēmēju atzinumā bija uzsvērts, ka jāsaglabā Aģentūras trīspusējā daba un tā jāatspoguļo Aģentūras mērķos un visu grupu pārstāvībā tās pārvaldības struktūrās. Citu svarīgu priekšlikumu par ES-OSHA dibināšanas regulu nebija. Komisija attiecīgās ieinteresētās personas ir pastāvīgi informējusi par plašiem lēmumiem, kas attiecas uz šo pārstrādāšanu, un attiecīgā gadījumā ar tām apspriedusies. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Neattiecas. •Ietekmes novērtējums Tā kā dibināšanas akts tiek pārstrādāts tikai ierobežoti, ietekmes novērtējums netika izdarīts. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Neattiecas. Priekšlikums nav saistīts ar (REFIT). •Pamattiesības Neattiecas. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Tiesību akta priekšlikuma finanšu pārskatā sīkāk aprakstītā budžetārā ietekme cilvēkresursu un finansiālo resursu izteiksmē atbilst Komisijas paziņojumam (2013)519. 5.CITI ELEMENTI •Īstenošanas plāni un pārraudzības, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība

Saskaņā ar "Kopīgo pieeju" priekšlikumā ietilpst noteikums, ka Komisijai Aģentūra jāizvērtē. Papildus šā priekšlikuma ierosināšanai Komisija ir iecerējusi veikt visaptverošu izvērtēšanu, kurā tiks novērtēti Aģentūras mērķi, pilnvarojums, pārvaldība un uzdevumi, arī kopsakarā ar citām darba tirgus jomā strādājošām aģentūrām, darba apstākļiem, profesionālo izglītību un apmācību un prasmēm. •Skaidrojošie dokumenti (direktīvām) Neattiecas. •Konkrētu priekšlikuma noteikumu sīks skaidrojums Dibināšanas regulas pārstrādāšana paver iespēju atjaunināt EU-OSHA mērķus un uzdevumus. Konkrētāk, tā pavērs iespēju precīzāk definēt, kādā lomā EU-OSHA atbalsta Komisiju un citas ES iestādes un struktūras, dalībvalstis, sociālos partnerus un citus jomā iesaistītos nacionālā un Eiropas līmeņa darba aizsardzības rīcībpolitiku izstrādē un īstenošanā. Turklāt pārstrādāšana paver iespēju noteikt krāpšanas apkarošanas pasākumus, interešu konfliktu novēršanas politiku, izvērtēšanu un pārskatīšanu, kā arī mītnes nolīguma izveidi. Turklāt pārstrādāšana plānošanas un ziņošanas noteikumus saskaņos ar pārstrādātās Finanšu pamatregulas prasībām. Terminoloģija attiecībā uz pārvaldes struktūru tiks saskaņota ar "Kopīgo pieeju". Šā priekšlikuma satvarā "Kopīgās pieejas" aspektā vairāki dibināšanas akta elementi netiek pārskatīti, un tie vēl tiks izvērtēti. 2016/0254 (COD) Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko dibina Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (EU-OSHA) un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 153. panta 2. punkta a) apakšpunktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu, ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru, tā kā: (1)Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA) ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 tika nodibināta, lai tā palīdzētu no strādājošo drošības un veselības aizsardzības viedokļa uzlabot darba vidi — veiktu darbību, kuras mērķis ir vairot un izplatīt zināšanas, kas varētu šo uzlabošanu veicināt. (2)1994. gadā dibinātā EU-OSHA jau kopš sākuma bijusi nozīmīga darba aizsardzības uzlabojumu atbalstītāja visā Eiropas Savienībā. Vienlaikus darba aizsardzībā (OSH) bijusi vērojama dinamika. Ņemot to vērā, salīdzinājumā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 2062/94 normām EU-OSHA mērķu un uzdevumu apraksts jākoriģē.

(3)Padomes Regula (EK) Nr. 2062/94 ir vairākkārt grozīta. Tagad regula jāgroza vēlreiz, tāpēc skaidrības labad tā būtu jāaizstāj ar jaunu regulu un jāatceļ. (4)Aģentūra būtu jāpārvalda un tai, cik iespējams, būtu jādarbojas saskaņā ar principiem, kas noteikti Eiropas Parlamenta, Padomes un Eiropas Komisijas 2012. gada 19. jūlija Kopīgajā paziņojumā par decentralizētajām aģentūrām. Šis priekšlikums priekšlaikus neaplūko turpmākus EU-OSHA dibināšanas regulas grozījumus, kādus Komisija atbilstoši šim tiesību aktam vai uz savu iniciatīvu varētu ierosināt pēc tālākas izvērtēšanas. Komisija izvērtēs mērķus, pilnvarojumu, pārvaldību un uzdevumus visām ES aģentūrām, kuru darbības lauks ir darba tirgus, darba apstākļi, profesionālā izglītība un apmācība un prasmes. (5)Tā kā jautājumiem, kas saistīti ar darba tirgu, darba vidi, profesionālo izglītību un apmācību un prasmēm, pievēršas trīs trīspusējās aģentūras, proti, EU-OSHA, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centrs (Cedefop) un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds (Eurofound), nepieciešama cieša šo triju aģentūru savstarpējā koordinācija un ir jāizmanto dažādi veidi, kā palielināt to efektivitāti un sinerģiju. Turklāt, kur vajadzīgs, Aģentūrai būtu jācenšas iesaistīties efektīvā sadarbībā ar pašas Eiropas Komisijas pētnieciskajiem resursiem. (6)Eiropas Savienībā un dalībvalstīs jau ir organizācijas, kas sniedz šāda veida informāciju un pakalpojumus. Lai jau paveiktajam šo organizāciju darbam ES līmenī būtu iespējami liela atdeve, ir lietderīgi saglabāt līdzšinējo sekmīgi funkcionējošo tīklu, ko EU-OSHA ir izveidojusi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2062/94 un kur ietilpst valstu kontaktpunkti un to nacionālie trīspusējie tīkli. Labas koordinācijas un sinerģiju nodrošināšanā liela nozīme ir arī Aģentūras ļoti ciešajām funkcionālajām saitēm ar Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēju komiteju. (7)Regulā (EK) Nr. 2062/94 iekļautie finansiālie noteikumi un plānošanas un ziņošanas noteikumi būtu jāsaskaņo ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 1271/2013. (8)Regulas (EK) Nr. 2062/94 noteikumi par EU-OSHA darbiniekiem būtu jāsaskaņo ar Eiropas Savienības Civildienesta noteikumiem ("Civildienesta noteikumi") un Savienības "Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību" ("Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtība"), kas noteikti ar Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68. (9)Aģentūrai būtu jāveic pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu drošu rīkošanos ar konfidenciālu informāciju un tās drošu apstrādi. Kur nepieciešams, EU-OSHA pieņems drošības noteikumus, kā noteikts Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/443 un Komisijas Lēmumā (ES, Euratom) 2015/444. (10)Lai līdz brīdim, kad stāsies spēkā šī regula, Aģentūra joprojām varētu darboties, jāparedz pārejas noteikumi par budžetu un pārejas noteikumi par Valdi, izpilddirektoru un darbiniekiem, IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU. I NODAĻA AĢENTŪRAS MĒRĶI UN UZDEVUMI 1. pants. Aģentūras izveide un mērķi 1.Ar šo regulu kā Eiropas Savienības aģentūra tiek dibināta Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra ("Aģentūra") jeb EU-OSHA. 2.Aģentūras mērķis ir Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un darba aizsardzības jomā iesaistītajiem sniegt šajā jomā izmantojamas zināšanas — tehnisko, zinātnisko, juridisko un ekonomisko informāciju un kvalificētas speciālās zināšanas. 2. pants. Uzdevumi 1.Aģentūra attiecībā uz 1. panta 2. punktā minētajām rīcībpolitiskajām jomām veic šādus uzdevumus: (a)vāc, analizē un izplata tehnisku, zinātnisku un ekonomisku informāciju par darba aizsardzību dalībvalstīs, lai to nodotu Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām, dalībvalstīm un ieinteresētajām personām; šādā vākšanā apzina riskus un labo praksi, kā arī esošās nacionālās prioritātes un programmas un dod vajadzīgo ieguldījumu Eiropas Savienības prioritātēs un programmās; (b)vāc un analizē tehnisko, zinātnisko un ekonomisko informāciju par zinātnisko pētniecību attiecībā uz darba aizsardzību un par citu pētniecisko darbību, kas dažādos aspektos skar darba aizsardzību, un izplata pētniecības un pētnieciskās darbības rezultātus; (c)veicina un atbalsta sadarbību un informācijas — arī par mācību programmām — un pieredzes apmaiņu starp dalībvalstīm darba aizsardzības jomā; (d)organizē dalībvalstu konferences un seminārus, kā arī apmaiņu ar speciālajām zināšanām par darba aizsardzību;

(e)Eiropas Savienības iestādēm un struktūrām un dalībvalstīm piegādā to objektīvo pieejamo tehnisko, zinātnisko, juridisko un ekonomisko informāciju un tās kvalificētās speciālās zināšanas, kādas tām vajadzīgas, lai formulētu un īstenotu saprātīgas un rezultatīvas rīcībpolitikas, kuru mērķis ir aizsargāt strādājošo drošību un veselību; šajā nolūkā Eiropas Komisiju jo īpaši apgādā ar to tehnisko, zinātnisko, juridisko un ekonomisko informāciju un tām kvalificētajām speciālajām zināšanām, kādas tai vajadzīgas, lai pildītu savus uzdevumus apzināt, sagatavot un izvērtēt tiesību aktus un pasākumus strādājošo drošības un veselības aizsardzības jomā, — jo īpaši ar informāciju un zināšanām attiecībā uz tiesību aktu ietekmi, tiesību aktu pielāgošanu tehniskajam, zinātniskajam vai juridiskajam progresam, kā arī attiecībā uz tiesību aktu praktisko īstenošanu uzņēmumos, jo īpaši mikrouzņēmumos un mazajos un vidējos uzņēmumos. (f)sadarbībā ar dalībvalstīm izveido un koordinē 12. pantā minēto Tīklu, ņemot vērā tās nacionālās, ES līmeņa un starptautiskās iestādes un organizācijas, kas nodrošina šāda veida informāciju un pakalpojumus; (g)no trešām valstīm un starptautiskām organizācijām vāc informāciju par drošības un veselības jautājumiem un šo informāciju dara tām pieejamu; (h)sniedz tehnisku, zinātnisku un ekonomisku informāciju par profilakses pasākumu īstenošanas metodēm un rīkiem, apzina labas prakses piemērus un popularizē profilakses pasākumus, īpašu uzmanību pievēršot mazo un vidējo uzņēmumu specifiskajām problēmām. Attiecībā uz labas prakses piemēriem Aģentūra īpašu uzmanību pievērš piemēriem, kas ir praktiski rīki, ar kuriem novērtē darba aizsardzības riskus un noteic to novēršanas pasākumus; (i)palīdz izstrādāt Eiropas Savienības stratēģijas un rīcības programmas attiecībā uz darba aizsardzību, neskarot Komisijas kompetences sfēru; (j)īsteno izpratnes veicināšanas un komunikācijas pasākumus un kampaņas par darba aizsardzības jautājumiem. 2.Aģentūra nodrošina, lai izplatītā informācija būtu pielāgota paredzēto lietotāju vajadzībām. Lai sasniegtu šo mērķi, Aģentūra saskaņā ar 12. panta 2. punktu cieši sadarbojas ar 12. panta 1. punktā minētajiem valstu kontaktpunktiem. 3.Pildīdama savus uzdevumus, īpaši ciešu dialogu Aģentūra uztur ar publiskām un privātām specializētām organizācijām, ar publiskām iestādēm un ar darba ņēmēju un darba devēju organizācijām. Aģentūra, netiekot skartiem tās mērķiem, gādā, ka tās sadarbība ar citām Eiropas Savienības aģentūrām, jo īpaši Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu, Eiropas Profesionālās izglītības attīstības centru un attiecīgā gadījumā citām ES aģentūrām, ir orientēta tā, lai to darbībā nepieļautu pārklāšanos un veicinātu sinerģiju un savstarpēju papildināmību. II NODAĻA AĢENTŪRAS ORGANIZATORIKA 3. pants. Administratīvā struktūra un pārvaldības struktūra Aģentūras administratīvajā un pārvaldības struktūrā ir: (a)Valde, kas pilda 5. pantā aprakstītās funkcijas; (b)Izpildkomiteja, kas pilda 10. pantā aprakstītās funkcijas; (c)izpilddirektors, kas pilda 11. pantā aprakstītos pienākumus; (d)Tīkls, kas pilda 12. pantā aprakstītās funkcijas. 1. IEDAĻA VALDE 4. pants. Valdes sastāvs 1.Valdes sastāvā ir: (a)pa vienam valdību pārstāvošam loceklim no katras dalībvalsts;

(b)pa vienam darba devēju organizācijas pārstāvošam loceklim no katras dalībvalsts; (c)pa vienam darba ņēmēju organizācijas pārstāvošam loceklim no katras dalībvalsts; (d)trīs locekļi, kas pārstāv Komisiju. Visiem a)–d) apakšpunktā minētajiem locekļiem ir balsstiesības. Šā punkta a), b) un c) apakšpunktā minētos locekļus ieceļ Padome no Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevējas komitejas locekļu un to aizstājēju vidus. Šā punkta a) apakšpunktā minētos locekļus ieceļ pēc dalībvalstu priekšlikuma. Šā punkta b) un c) apakšpunktā minētos locekļus ieceļ pēc priekšlikuma, ko iesniedz attiecīgo grupu pārstāvji Komitejā. Triju Komitejas grupu priekšlikumi tiek iesniegti Padomei; informatīvā nolūkā priekšlikumi tiek nosūtīti arī Komisijai. Locekļus, kas pārstāv Komisiju, ieceļ Komisija. 2.Katram Valdes loceklim ir aizstājējs. Aizstājējs locekli pārstāv viņa prombūtnes laikā. Aizstājējus ieceļ 1. punktā paredzētās procedūras kārtībā. 3.Valdes locekļus un viņu aizstājējus ieceļ, pamatojoties uz viņu zināšanām darba aizsardzības jomā un ņemot vērā arī attiecīgās pārvaldnieciskās, administratīvās un budžetārās prasmes. Visas Valdē pārstāvētās puses cenšas, lai vīriešu un sieviešu pārstāvība Valdē būtu līdzsvarota un lai Valdes darba pēctecības labad būtu ierobežota pārstāvju mainība. 4.Valdes locekļu un viņu aizstājēju pilnvaru ilgums ir četri gadi. Tas ir pagarināms. Locekļa pilnvaru laikam beidzoties vai loceklim atkāpjoties, viņš paliek amatā līdz atkārtotai iecelšanai vai aizstāšanai. 5.Valdību, darba devēju organizāciju un darba ņēmēju organizāciju pārstāvji Valdē veido atsevišķas grupas. Katra grupa ieceļ koordinatoru, lai efektivizētu apspriešanos grupās un starp tām. Darba devēju un darba ņēmēju grupu koordinatori savas attiecīgās organizācijas pārstāv Eiropas līmenī un nav jāizvēlas no iecelto Valdes locekļu vidus. Koordinatori, kas nav iecelti par Valdes locekļiem šā panta 1. punkta nozīmē, sanāksmēs piedalās bez balsstiesībām. 5. pants. Valdes funkcijas 1.Valde: (a)vispārīgi orientē Aģentūras darbību un katru gadu ar Aģentūras balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu un saskaņā ar 6. pantu pieņem Aģentūras plānošanas dokumentu; (b)ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu pieņem Aģentūras gada budžetu un saskaņā ar III nodaļu pilda citas funkcijas attiecībā uz budžetu; (c)pieņem konsolidēto gada pārskatu par Aģentūras darbību kopā ar novērtējumu par tās darbību un katru gadu līdz 1. jūlijam tos nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai. Konsolidēto gada darbības pārskatu publisko; (d)saskaņā ar 17. pantu pieņem Aģentūrai piemērojamos finanšu noteikumus; (e)pieņem krāpšanas apkarošanas stratēģiju, kas, ņemot vērā ar īstenojamajiem pasākumiem saistītās izmaksas un ieguvumus, ir samērīga ar krāpšanas riskiem;

(f)attiecībā uz saviem locekļiem un neatkarīgiem ekspertiem pieņem noteikumus interešu konfliktu novēršanai un pārvaldībai; (g)pamatojoties uz vajadzību analīzi, pieņem un regulāri atjaunina 4. pantā minētos komunikācijas un izplatīšanas plānus; (h)pieņem savu reglamentu; (i)saskaņā ar 2. punktu attiecībā uz Aģentūras personālu īsteno pilnvaras, kas Civildienesta noteikumos piešķirtas iecēlējinstitūcijai un "Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtībā" — iestādei, kura pilnvarota slēgt darba līgumu („iecēlējinstitūcijas pilnvaras”); (j)saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu pieņem Civildienesta noteikumu un "Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības" īstenošanas noteikumus, kas vajadzīgi, lai tie varētu stāties spēkā; (k)ieceļ izpilddirektoru un attiecīgā gadījumā pagarina viņa pilnvaru laiku vai viņu atceļ no amata saskaņā ar 19. pantu; (l)saskaņā ar Civildienesta noteikumiem un "Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību" ieceļ grāmatvedi, kas savus uzdevumus pilda pilnīgi neatkarīgi; (m)nodrošina pietiekamus turpmākos pasākumus attiecībā uz konstatējumiem un ieteikumiem, kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem un izvērtējumiem, kā arī no izmeklēšanas, kuru veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF); (n)ņemot vērā vajadzības attiecībā uz Aģentūras darbību un ievērojot pareizu budžetāro pārvaldību, pieņem visus lēmumus par Aģentūras iekšējo struktūru izveidi un vajadzības gadījumā to pārveidi; (o)apstiprina sadarbības kārtību saskaņā ar 30. panta 1. punktu. 2.Valde saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu, pamatojoties uz Civildienesta noteikumu 2. panta 1. punktu un "Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības" 6. pantu, pieņem lēmumu, ar kuru tā izpilddirektoram deleģē attiecīgās iecēlējiestādes pilnvaras un nosaka nosacījumus, ar kādiem šo pilnvaru deleģējumu var apturēt. Izpilddirektoram atļauts minētās pilnvaras deleģēt tālāk. 3.Īpašu izņēmuma apstākļu dēļ Valde var lemt uz laiku apturēt iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējumu izpilddirektoram, kā arī pilnvaras, ko izpilddirektors deleģējis tālāk, un tās īstenot pati vai deleģēt kādam no saviem locekļiem vai personāla loceklim, kurš nav izpilddirektors. 6. pants. Gada un daudzgadu plāni 1.Izpilddirektors katru gadu saskaņā ar 11. panta 5. punkta c) apakšpunktu izstrādā plānošanas dokumentu ar daudzgadu plāniem un gada plāniem, kas atbilst Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1271/2013 32. pantam un Komisijas pamatnostādnēm. 2.Ik gadu ne vēlāk kā 30. novembrī Valde pieņem 1. punktā minēto plānošanas dokumentu, un to, kā arī visas vēlākās dokumenta redakcijas, ne vēlāk kā 31. janvārī nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei un Komisijai. Plānošanas dokuments kļūst galīgs pēc Savienības vispārējā budžeta galīgās pieņemšanas, un vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē. 3.Gada darba programmā ietver detalizētus mērķus un gaidāmos rezultātus, arī gaidāmos snieguma rādītājus. Ievērojot tādus principus kā budžeta līdzekļus sadalīt pēc darbības jomām un budžetu pārvaldīt pa darbības jomām, programmā ietver arī finansējamo darbību aprakstu un norādi par katrai darbībai piešķirtajiem finansiālajiem līdzekļiem un cilvēkresursiem. Gada darba programma saskan ar 5. punktā minēto daudzgadu darba programmu. Tajā skaidri norāda, kādi uzdevumi ir pievienoti, mainīti vai svītroti salīdzinājumā ar iepriekšējo finanšu gadu. Gada darba programmā un/vai daudzgadu plānā ietver 30. pantā minēto stratēģiju attiecībām ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām un ar šo stratēģiju saistītas darbības. 4.Ja Aģentūrai tiek uzticēts jauns uzdevums, Valde pieņemto gada darba programmu groza. Pilnvaras izdarīt nebūtiskus grozījumus gada darba programmā Valde var deleģēt izpilddirektoram. Jebkādus būtiskus gada darba programmas grozījumus pieņem tādā pašā procedūrā, kādā pieņem sākotnējo gada darba programmu. 5.Daudzgadu darba programmā izklāsta vispārējo stratēģisko plānu, ietverot mērķus, gaidāmos rezultātus un snieguma rādītājus. Tajā apraksta arī resursu plānu, ietverot daudzgadu budžetu un personāla plānojumu. Programmā ietver stratēģiju attiecībām ar trešām valstīm un starptautiskajām organizācijām, kā arī norāda ar to saistītos resursus.

6.Resursu plānu atjaunina reizi gadā. Stratēģisko plānu atjaunina vajadzības gadījumā, jo īpaši lai reaģētu uz 28. pantā minētās izvērtēšanas iznākumu. 7. pants. Valdes priekšsēdētājs 1.Priekšsēdētāju un trīs priekšsēdētāja vietniekus Valde ievēlē šādi: vienu no locekļiem, kas pārstāv dalībvalstis, vienu no locekļiem, kas pārstāv darba devēju organizācijas, vienu no locekļiem, kas pārstāv darba ņēmēju organizācijas, un vienu no locekļiem, kas pārstāv Komisiju. Priekšsēdētāju un priekšsēdētāja vietniekus ievēlē ar Valdes balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu. 2.Priekšsēdētāja un priekšsēdētāja vietnieku amata pilnvaru ilgums ir divi gadi. Minēto laiku var vienu reizi atjaunot. Tomēr, ja Valdes priekšsēdētāja vai priekšsēdētāja vietnieka dalība Valdē beidzas viņu amata pilnvaru laikā, arī viņu amata pilnvaru laiks automātiski beidzas tajā pašā dienā. 8. pants. Valdes sanāksmes 1.Valdes sanāksmes sasauc priekšsēdētājs. 2.Jautājumu apspriešanā bez balsstiesībām piedalās Aģentūras izpilddirektors. 3.Valde katru gadu sanāk vismaz uz vienu kārtējo sanāksmi. Turklāt tā sanāk arī pēc priekšsēdētāja iniciatīvas, Komisijas pieprasījuma vai vismaz vienas trešdaļas locekļu pieprasījuma. 4.Valde uz savām sanāksmēm novērotāja statusā var uzaicināt jebkuru personu, kuras viedoklis varētu to interesēt. 5.Aģentūra Valdei nodrošina sekretariāta pakalpojumus. 9. pants. Valdes balsošanas noteikumi 1.Neskarot 5. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktu un 19. panta 7. punktu, Valde lemj ar balsstiesīgo locekļu balsu vairākumu. 2.Katram balsstiesīgajam loceklim ir viena balss. Ja kāda balsstiesīga locekļa nav klāt, viņa balsstiesības ir tiesīgs izmantot šā locekļa aizstājējs. 3.Priekšsēdētājs piedalās balsošanā. 4.Izpilddirektors piedalās jautājumu apspriešanā, bet viņam nav balsstiesību. 5.Valdes reglamentā balsošanas kārtību detalizē, jo īpaši norādot, ar kādiem nosacījumiem loceklis var darboties cita locekļa vārdā. 2. IEDAĻA IZPILDKOMITEJA 10. pants. Izpildkomiteja 1.Valdei palīdz Izpildkomiteja.

2.Izpildkomiteja: (a)sagatavo lēmumus, ko pieņem Valde; (b) kopā ar Valdi pārrauga, vai turpmākie pasākumi attiecībā uz konstatējumiem un ieteikumiem, kuri izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem un izvērtējumiem, kā arī no izmeklēšanas, kuru veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), ir pietiekami; (c)neskarot 11. pantā aprakstītos izpilddirektora pienākumus, viņam tieši vai ar padomiem palīdz īstenot Valdes lēmumus, lai tiktu pastiprināta administratīvās un budžetārās pārvaldības uzraudzība. 3.Ja steidzamības dēļ vajadzīgs, Izpildkomiteja Valdes vārdā var pieņemt noteiktus pagaidu lēmumus, jo īpaši administratīvās pārvaldības lietās, arī par iecēlējinstitūcijas pilnvaru deleģējuma apturēšanu un budžetāriem jautājumiem. 4.Izpildkomitejas sastāvā ir Valdes priekšsēdētājs, trīs priekšsēdētāja vietnieki, triju 4. panta 5. punktā minēto grupu koordinatori un viens Komisijas pārstāvis. Katra no 4. panta 5. punktā minētajām grupām var iecelt līdz diviem aizstājējiem, kas Izpildkomitejas sēdes apmeklē pilntiesīgo locekļu prombūtnē. Valdes priekšsēdētājs ir arī Izpildkomitejas priekšsēdētājs. Izpilddirektors piedalās Izpildkomitejas sanāksmēs, bet viņam nav balsstiesību. 5.Izpildkomitejas locekļu amata pilnvaru ilgums ir divi gadi. Šo laiku var pagarināt. Izpildkomitejas locekļu pilnvaru laiks beidzas, kad beidzas viņu dalība valdē. 6.Izpildkomiteja sanāk vismaz trīs reizes gadā. Turklāt tā sanāk arī pēc tās priekšsēdētāja ierosinājuma vai tās locekļu pieprasījuma. 7.Izpildkomitejas reglamentu nosaka Valde. 3. IEDAĻA IZPILDDIREKTORS 11. pants. Izpilddirektora pienākumi 1.Izpilddirektors pārvalda Aģentūru. Izpilddirektors atskaitās Valdei. 2.Neskarot Komisijas, Valdes un Izpildkomitejas pilnvaras, izpilddirektors savus pienākumus pilda neatkarīgi un nelūdz un nepieņem nedz kādas valdības, nedz arī citas iestādes norādījumus. 3.Izpilddirektors pēc Eiropas Parlamenta uzaicinājuma tam ziņo par savu pienākumu izpildi. Padome var aicināt izpilddirektoru ziņot par savu pienākumu izpildi. 4.Izpilddirektors ir Aģentūras likumīgais pārstāvis. 5.Izpilddirektors ir atbildīgs par to uzdevumu īstenošanu, kas Aģentūrai noteikti ar šo regulu. Konkrētāk, izpilddirektors atbild par to, lai tiktu: (a)ikdienā vadīts Aģentūras darbs; (b)īstenoti Valdes pieņemtie lēmumi; (c)sagatavots un pēc apspriešanās ar Komisiju Valdei iesniegts plānošanas dokuments;

(d)īstenots plānošanas dokuments un par tā īstenošanu sniegtas atskaites Valdei; (e)sagatavots un Valdei novērtēšanai un pieņemšanai iesniegts konsolidētais gada pārskats par Aģentūras darbību; (f)sagatavots rīcības plāns, kurā tiek noteikti turpmākie pasākumi attiecībā uz secinājumiem, kas izriet no iekšējās vai ārējās revīzijas ziņojumiem un izvērtējumiem, kā arī no izmeklēšanas, kuru veicis Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un divreiz gadā par plāna īstenošanas gaitu ziņots Komisijai un regulāri — Valdei un Izpildkomitejai; (g)piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām nelikumīgām darbībām, veicot faktiskas kontrolpārbaudes un, ja tiek atklāti pārkāpumi, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un atturošus administratīvus un finansiālus sodus, aizsargātas Savienības finansiālās intereses; (h)sagatavotas un Valdei apstiprināšanai iesniegtas Aģentūras stratēģijas krāpšanas apkarošanai; (i)sagatavoti Aģentūrai piemērojamo finansiālo noteikumu projekti; (j)sagatavoti Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmju projekti un izpildīts tās budžets. 6.Izpilddirektora atbildībā ir arī izlemt, vai Aģentūras uzdevumu efektīvas un rezultatīvas izpildes nolūkā nav jāizveido viens vai vairāki vietējie biroji vienā vai vairākās dalībvalstīs. Lai šādu lēmumu pieņemtu, no Komisijas, Valdes un dalībvalsts, kurā paredzēts izveidot vietējo biroju, jāsaņem iepriekšēja piekrišana. Šādā lēmumā norāda attiecīgā vietējā biroja veiktās darbības tvērumu, izvairoties no liekām izmaksām un Aģentūras administratīvo funkciju dublēšanās. 4. IEDAĻA TĪKLS 12. pants. Tīkls 1.Aģentūra izveido Tīklu, kura sastāvā ir: –atbilstoši nacionālajiem tiesību aktiem un/vai praksei — nacionālo informācijas tīklu galvenie sastāvelementi, kuru vidū ir arī nacionālās sociālo partneru organizācijas; –valstu kontaktpunkti. 2.Dalībvalstis Aģentūru regulāri informē par savu nacionālo darba aizsardzības informācijas tīklu galvenajiem komponentiem, to vidū par jebkādām iestādēm, kas, pēc to domām (ņemot vērā vajadzību nodrošināt, lai to teritorija būtu iespējami pilnīgi aptverta), varētu dot ieguldījumu Aģentūras darbā.

Kompetentās valsts iestādes vai tāda valsts iestāde, ko tās izraudzījušas par valsts kontaktpunktu, nacionālā līmenī sniedzamo informāciju koordinē un/vai pārsūta Aģentūrai saskaņā ar katra kontaktpunkta un Aģentūras vienošanos uz Aģentūras pieņemtās darba programmas pamata.

Valstu iestādes konsultējas ar valstu sociālajiem partneriem un saskaņā ar nacionālajiem tiesību aktiem un/vai praksi ņem vērā to viedokli. 3.Aģentūras gada darba programmā sarakstā norāda īpaši interesējošas tēmas. 4.Ņemot vērā gūto pieredzi, Aģentūra periodiski pārskata 2. punktā minētos galvenos Tīkla sastāvelementus un izdara pārmaiņas, par kādām, iespējams, lēmusi Valde, ņemot vērā visas jaunās iecelšanas, ko veikušas dalībvalstis. III NODAĻA FINANSIĀLIE NOTEIKUMI 13. pants. Budžets

1.Katram finanšu gadam, kas atbilst kalendārajam gadam, tiek sastādīta visu Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāme, un tā tiek iekļauta Aģentūras budžetā. 2.Aģentūras budžeta ieņēmumi un izdevumi ir līdzsvarā. 3.Neskarot citus resursus, Aģentūras ieņēmumos ietilpst: (a)Savienības iemaksa, kas ir iekļauta Eiropas Savienības vispārējā budžetā; (b)brīvprātīgas finansiālas iemaksas, ko izdara dalībvalstis; (c)maksas par Aģentūras publikācijām un jebkādiem tās sniegtiem pakalpojumiem; (d)30. pantā paredzētās iemaksas no trešām valstīm, kas iesaistās Aģentūras darbā. 4.Aģentūras izdevumos ietilpst darbinieku atalgojums, administratīvās un infrastruktūras izmaksas un darbības izmaksas. 14. pants. Budžeta izveide 1.Izpilddirektors katru gadu sagatavo un Valdei nosūta provizorisku Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam, tajā ietverot štatu sarakstu. 2.Valde, pamatojoties uz minēto provizorisko projektu, sagatavo Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu nākamajam finanšu gadam. 3.Aģentūras ieņēmumu un izdevumu tāmes projektu līdz katra gada 31. janvārim nosūta Komisijai. 4.Komisija minētos tāmju projektus kopā ar Savienības vispārējā budžeta projektu nosūta budžeta lēmējinstitūcijai. 5.Uz tāmju projektu pamata Komisija Savienības vispārējā budžeta projektā iekļauj tāmes, ko tā uzskata par vajadzīgām attiecībā uz štatu sarakstu, un no vispārējā budžeta maksājamās iemaksas summu un saskaņā ar Līguma 313. un 314. pantu tās iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai. 6.Budžeta lēmējinstitūcija apstiprina Aģentūrai paredzētās iemaksas apropriācijas. 7.Budžeta lēmējinstitūcija pieņem Aģentūras štatu sarakstu. 8.Aģentūras budžetu pieņem Valde. Par galīgo budžetu tas kļūst pēc Savienības vispārējā budžeta galīgās pieņemšanas. Vajadzības gadījumā to attiecīgi koriģē. 9.Visiem būvprojektiem, kuriem paredzama būtiska ietekme uz Aģentūras budžetu, piemēro Deleģētās regulas (ES) Nr. 1271/2013 noteikumus. 15. pants. Budžeta izpilde 1.Ar Aģentūras budžeta izpildi nodarbojas tās izpilddirektors.

2.Ik gadu izpilddirektors budžeta lēmējinstitūcijai nosūta visu būtisko informāciju, kas attiecas uz izvērtēšanas procedūru konstatējumiem. 16. pants. Pārskatu sniegšana un budžeta izpildes apstiprināšana 1.Līdz nākamā finanšu gada 1. martam Aģentūras grāmatvedis Komisijas grāmatvedim un Eiropas Revīzijas palātai nosūta provizoriskos pārskatus. 2.Līdz nākamā finanšu gada 31. martam Aģentūra Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Revīzijas palātai nosūta pārskatu par budžeta un finanšu pārvaldību.

Līdz nākamā finanšu gada 31. martam Komisijas grāmatvedis Revīzijas palātai nosūta ar Komisijas pārskatu konsolidētos provizoriskos Aģentūras pārskatus. 3.Saņēmis Revīzijas palātas piezīmes par Aģentūras provizoriskajiem pārskatiem, izpilddirektors saskaņā ar Finanšu regulas 148. pantu uz savu atbildību sagatavo Aģentūras galīgos pārskatus un tos iesniedz Valdei, lai saņemtu tās atzinumu. 4.Valde sniedz atzinumu par Aģentūras galīgajiem pārskatiem. 5.Pēc katra finanšu gada beigām līdz 1. jūlijam grāmatvedis galīgos pārskatus kopā ar Valdes atzinumu nosūta Eiropas Parlamentam, Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai. 6.Līdz nākamā gada 15. novembrim galīgos pārskatus publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. 7.Līdz 30. septembrim izpilddirektors Revīzijas palātai nosūta atbildi par tās apsvērumiem. Šo atbildi izpilddirektors nosūta arī Valdei. 8.Saskaņā ar Finanšu regulas 165. panta 3. punktu pēc Eiropas Parlamenta pieprasījuma izpilddirektors tam iesniedz visu informāciju, kas vajadzīga netraucētai attiecīgā finanšu gada budžeta izpildes apstiprinājuma procedūras piemērošanai. 9.Pēc Padomes ieteikuma, kas pieņemts ar kvalificētu balsu vairākumu, Eiropas Parlaments izpilddirektoram līdz (N+2). gada 15. maijam sniedz apstiprinājumu par N gada budžeta izpildi. 17. pants. Finansiālie noteikumi Aģentūrai piemērojamos finansiālos noteikumus pēc apspriešanās ar Komisiju pieņem Valde. Tie neatkāpjas no Regulas (ES) Nr. 1271/2013, ja vien šāda atkāpšanās nav īpaši nepieciešama Aģentūras darbībai un Komisija nav devusi iepriekšēju piekrišanu. IV NODAĻA PERSONĀLS 18. pants. Vispārīgie noteikumi 1.Aģentūras personālam piemēro Civildienesta noteikumus un "Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību", kā arī pēc Savienības iestāžu vienošanās pieņemtos noteikumus, kuri nodrošina Civildienesta noteikumu un "Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības" stāšanos spēkā. 2.Valde saskaņā ar Civildienesta noteikumu 110. pantu pieņem attiecīgus īstenošanas noteikumus, kuri nodrošina Civildienesta noteikumu un "Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības" stāšanos spēkā. 19. pants. Izpilddirektors 1.Izpilddirektors ir Aģentūras darbinieks, un viņu pieņem darbā pagaidu darbinieka statusā saskaņā ar "Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības" 2. panta a) punktu.

2.Izpilddirektoru atklātā un pārredzamā atlases procedūrā no Komisijas ierosināta kandidātu saraksta ieceļ Valde.

Slēdzot līgumu ar izpilddirektoru, Aģentūru pārstāv Valdes priekšsēdētājs. 3.Izpilddirektora amata pilnvaru ilgums ir pieci gadi. Līdz šā laika beigām Komisija veic novērtējumu, kurā ņem vērā izpilddirektora darbības izvērtējumu un aģentūras turpmākos uzdevumus un risināmos jautājumus. 4.Valde, rīkojoties pēc Komisijas priekšlikuma, kurā ņemts vērā 3. punktā minētais novērtējums, izpilddirektora amata pilnvaru laiku var vismaz vienu reizi pagarināt par laiku, kura ilgums nepārsniedz piecus gadus. 5.Izpilddirektors, kura pilnvaru laiks ir pagarināts, kopējā laika beigās nedrīkst piedalīties citā atlases procedūrā uz to pašu amatu. 6.Izpilddirektoru no amata var atcelt, tikai pamatojoties uz Valdes lēmumu, uz Komisijas priekšlikuma pamata. 7.Valdes lēmumus par izpilddirektora iecelšanu amatā, viņa pilnvaru laika pagarināšanu un viņa atbrīvošanu no amata pieņem ar balsstiesīgo locekļu divu trešdaļu balsu vairākumu. 20. pants. Norīkotie valsts eksperti un citi darbinieki 1.Aģentūra var izmantot norīkotos valsts ekspertus vai citus darbiniekus, kas nav nodarbināti Aģentūrā. 2.Valde pieņem lēmumu, ar kuru nosaka noteikumus par valsts ekspertu norīkošanu darbam Aģentūrā. V NODAĻA VISPĀRĪGIE NOTEIKUMI 21. pants. Juridiskais statuss 1.Aģentūra ir Savienības struktūra. Tai ir juridiskas personas statuss. 2.Dalībvalstīs Aģentūrai ir visplašākā tiesībspēja, kādu saskaņā ar šo valstu tiesību aktiem piešķir juridiskām personām. Jo īpaši tā var pirkt un pārdot kustamu un nekustamu īpašumu, kā arī būt par pusi tiesas procesos. 3.Aģentūras galvenā mītne atrodas Bilbao (Spānija). 4.Aģentūra var izveidot vietējos birojus dalībvalstīs, ja dalībvalstis tam piekrīt un saskaņā ar 11. panta 6. punktu. 22. pants. Privilēģijas un imunitāte Uz aģentūru un tās personālu attiecas Protokols par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā. 23. pants. Valodu lietojums 1.Uz Aģentūru attiecas Regulas Nr. 1 noteikumi.

2.Par to, kuras valodas lietot Aģentūras iekšējā darbībā, var lemt Valde. 3.Aģentūras darbībai vajadzīgos tulkošanas pakalpojumus sniedz Eiropas Savienības iestāžu Tulkošanas centrs. 24. pants. Pārredzamība 1.Uz Aģentūras rīcībā esošajiem dokumentiem attiecas Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1049/2001. Sešu mēnešu laikā pēc pirmās sēdes Valde pieņem detalizētus noteikumus attiecībā uz Regulas (EK) Nr. 1049/2001 piemērošanu. 2.Uz Aģentūras veiktu personas datu apstrādi attiecas Regula (EK) Nr. 45/2001. Valde sešu mēnešu laikā kopš pirmās sanāksmes nosaka pasākumus, kā Aģentūra piemēro Regulu (EK) Nr. 45/2001, arī par Aģentūras datu aizsardzības inspektora iecelšanu. Minētos pasākumus nosaka pēc apspriešanās ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju. 25. pants. Krāpšanas apkarošana 1.Lai būtu vieglāk saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1073/1999 apkarot krāpšanu, korupciju un citas nelikumīgas darbības, sešu mēnešu laikā no dienas, kad stājas spēkā šī regula, Aģentūra pievienojas 1999. gada 25. maija Iestāžu nolīgumam par iekšējo izmeklēšanu, ko veic Eiropas Birojs krāpšanas apkarošanai (OLAF), un, izmantojot minētā nolīguma pielikumā pievienoto veidni, pieņem attiecīgus noteikumus, kas attiecas uz visiem Aģentūras darbiniekiem. 2.Eiropas Revīzijas palātai ir tiesības, pārbaudot dokumentus un veicot pārbaudes uz vietas, revidēt visus dotāciju saņēmējus, līgumslēdzējus un apakšuzņēmējus, kuri no Aģentūras ir saņēmuši Savienības līdzekļus. 3.Saskaņā ar noteikumiem un procedūrām, kas noteikti Regulā (EK) Nr. 1073/1999 un Regulā (Euratom, EK) Nr. 2185/96, OLAF var veikt izmeklēšanas, tostarp pārbaudes un apskates uz vietas, lai noskaidrotu, vai nav notikusi krāpšana, korupcija vai cita nelikumīga darbība, kas skar Savienības finansiālās intereses, kuras saistītas ar Aģentūras finansētu dotāciju vai līgumu. 4.Neskarot 1., 2., un 3. punktu, Aģentūras sadarbības nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, līgumos, dotāciju nolīgumos un lēmumos par dotāciju piešķiršanu ietilpst noteikumi, kas Eiropas Revīzijas palātu un OLAF skaidri pilnvaro savas attiecīgās kompetences ietvaros veikt šādas revīzijas un izmeklēšanas. 26. pants. Drošības noteikumi par klasificētas informācijas un sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzību Aģentūra pieņem pati savus drošības noteikumus, kas līdzvērtīgi Komisijas drošības noteikumiem par Eiropas Savienības klasificētas informācijas (ESKI) un sensitīvas neklasificētas informācijas aizsardzību, kuri noteikti Lēmumos (ES, Euratom) 2015/443 un 2015/444. Aģentūras drošības noteikumi cita starpā un attiecīgā gadījumā aptver noteikumus par apmaiņu ar šādu informāciju, tās apstrādi un glabāšanu. 27. pants Atbildība 1.Aģentūras atbildību par līgumsaistību izpildi reglamentē attiecīgajam līgumam piemērojamās tiesību aktu normas. 2.Pieņemt nolēmumus, pamatojoties uz jebkādu šķīrējklauzulu, kas ietverta Aģentūras noslēgtā līgumā, ir Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā. 3.Ja iestājusies ārpuslīgumiska atbildība, Aģentūra saskaņā ar vispārīgajiem principiem, kas ir kopīgi dalībvalstu tiesību aktiem, atlīdzina jebkādu kaitējumu, ko, pildot savus pienākumus, radījušas tās struktūrvienības vai personāls. 4.Strīdi, kas saistīti ar jebkādu 3. punktā minēto zaudējumu atlīdzināšanu, ir Eiropas Savienības Tiesas jurisdikcijā. 5.Personāla personisko atbildību pret Aģentūru reglamentē tam piemērojamie Civildienesta vai "Nodarbināšanas kārtības" noteikumi. 28. pants. Izvērtēšana 1.Ne vēlāk kā piecus gadus pēc 35. pantā minētā datuma un ik pēc pieciem gadiem pēc šā datuma Komisija atbilstoši Komisijas pamatnostādnēm veic izvērtēšanu, kurā novērtē Aģentūras sniegumu attiecībā uz tās mērķiem, pilnvarām un uzdevumiem. Izvērtēšanā jo īpaši izskata, vai nav radusies vajadzība mainīt Aģentūras pilnvaras, un novērtē katra šāda grozījuma finansiālās sekas.

2.Ja Komisija uzskata, ka Aģentūras turpmāka pastāvēšana vairs nav pamatota, ņemot vērā tai izvirzītos mērķus, piešķirtās pilnvaras un uzticētos uzdevumus, tā var ierosināt šo regulu attiecīgi grozīt vai atcelt. 3.Par izvērtēšanā gūtajiem konstatējumiem Komisija ziņo Eiropas Parlamentam, Padomei un Valdei. Izvērtēšanas konstatējumus publisko. 29. pants. Administratīvā izmeklēšana Uz Aģentūras darbībām attiecas Eiropas ombuda veikta izmeklēšana saskaņā ar Līguma 228. pantu. 30. pants. Sadarbība ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām 1.Rīkojoties tikai tiktāl, lai sasniegtu šajā regulā aprakstītos mērķus, un neskarot dalībvalstu un Savienības iestāžu attiecīgo kompetenci, Aģentūra var sadarboties ar trešo valstu kompetentajām iestādēm un/vai starptautiskām organizācijām.



Šādā nolūkā Aģentūra, saņēmusi Komisijas iepriekšēju atļauju, ar šīm trešo valstu iestādēm un starptautiskajām organizācijām var noslēgt darba vienošanās. Šādas vienošanās ne Savienībai, ne tās dalībvalstīm nerada juridiskus pienākumus. 2.Aģentūra ir atvērta to trešo valstu dalībai, kuras ar Eiropas Savienību noslēgušas attiecīgus nolīgumus.



Saskaņā ar 1. punktā minēto nolīgumu attiecīgajiem noteikumiem tiek izstrādāta kārtība, kurā jo īpaši noteikts, kā pēc būtības, kādā apjomā un kādā veidā attiecīgās trešās valstis piedalīsies Aģentūras darbā, arī noteikumi par šo valstu dalību Aģentūras iniciatīvās, finanšu iemaksām un personālsastāvu. Attiecībā uz personāla jautājumiem minētā kārtība visos gadījumos ir saskaņā ar Civildienesta noteikumiem. 3.Valde pieņem stratēģiju attiecībām ar trešām valstīm vai starptautiskām organizācijām jautājumos, kas ir Aģentūras kompetencē. 31. pants. Mītnes nolīgums un darbības nosacījumi 1.Nepieciešamo kārtību attiecībā uz telpām, kuras Aģentūras vajadzībām tiek sagādātas uzņēmējā dalībvalstī, un infrastruktūru, kuras pieejamību nodrošina šī dalībvalsts, kopā ar specifiskajiem noteikumiem, kas uzņēmējā dalībvalstī piemērojami izpilddirektoram, valdes locekļiem, Aģentūras valdes locekļiem, Aģentūras darbiniekiem un viņu ģimenes locekļiem, nosaka Aģentūras un uzņēmējas dalībvalsts mītnes nolīgumā. 2.Aģentūras uzņēmēja dalībvalsts nodrošina labākos iespējamos apstākļus Aģentūras darbībai, tostarp eiropeiski ievirzītu daudzvalodu izglītību un piemērotu satiksmi. VI NODAĻA PĀREJAS NOTEIKUMI 32. pants. Pārejas noteikumi attiecībā uz Valdi 1.Amata pilnvaru laiks uz Regulas (EK) Nr. 2062/94 8. panta pamata izveidotās valdes locekļiem beidzas [date of entry into force of this Regulation]. 2.Uz Padomes Regulas (EK) Nr. 2062/94 8. panta pamata izveidotā Valde šīs regulas 5. pantā minētās Valdes pienākumus pildīs no …[date of entry into force of this Regulation] līdz … [date of application of this Regulation]. 33. pants. Pārejas noteikumi attiecībā uz darbiniekiem 1.Aģentūras direktoram, kas iecelts, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 2062/94 11. pantu, uz atlikušo amata pilnvaru laiku tiek uzticēti šīs regulas 11. pantā paredzētie izpilddirektora pienākumi. Citi viņa līguma nosacījumi paliek nemainīgi. 34. pants. Pārejas budžetārie noteikumi Izpildes apstiprinājuma procedūru attiecībā uz budžetiem, kas apstiprināti uz Regulas (EK) Nr. 2062/94 14. panta pamata, veic saskaņā ar minētajā regulā iedibinātajiem noteikumiem.

VII NODAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 35. pants. Atcelšana Padomes Regulu (EK) Nr. 2062/94 atceļ no [date of application of this Regulation] un visas atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu. 36. pants. Aģentūras pieņemto iekšējo noteikumu spēkā esības saglabāšana Iekšējie noteikumi, ko Valde pieņēmusi, pamatojoties uz Regulu (EK) Nr. 2062/94, paliek spēkā pēc [date of application of this Regulation], ja vien Valde, piemērojot šo regulu, nelemj citādi. 37. pants. Stāšanās spēkā Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. To piemēro no XXX. Tomēr 32., 33. un 34. pantu piemēro no [the date of entry into force of this Regulation]. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama dalībvalstīs saskaņā ar Līgumiem. Briselē, Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā – priekšsēdētājs priekšsēdētājs TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4.Mērķis(-i)

1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme 1.7.Paredzētie pārvaldības veidi 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem 3.2.2.Paredzamā ietekme uz EU-OSHA cilvēkresursiem 3.2.3.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.4.Trešo personu iemaksas 3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem TIESĪBU AKTA PRIEKŠLIKUMA FINANŠU PĀRSKATS 1.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1.Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko dibina Eiropas Savienības Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūru (EU-OSHA) 1.2.Attiecīgās politikas jomas ABM/ABB struktūrā

04: Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība 04 03: Nodarbinātība, sociālās lietas un iekļautība 04 03 12: Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA) 1.3.Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu / sagatavošanas darbību ⌧ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ◻ Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4.Mērķis(-i) 1.4.1.Komisijas daudzgadu stratēģiskie mērķi, kurus plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Mērķi/ES pievienotā vērtība saskaņā ar stratēģiju "Eiropa 2020" Jauns impulss nodarbinātībai, izaugsmei un ieguldījumiem Dziļāka un taisnīgāka ekonomiskā un monetārā savienība 1.4.2.Konkrētie mērķi un attiecīgās ABM/ABB darbības Konkrētais mērķis Nr. 1: Aģentūras mērķis ir Savienības iestādēm, dalībvalstīm un ieinteresētajām pusēm sniegt darba aizsardzības jomā izmantojamu tehnisko, zinātnisko un ekonomisko informāciju. Šī apropriācija ir paredzēta, lai segtu izdevumus attiecībā uz Aģentūras uzdevumu veikšanai vajadzīgajiem pasākumiem, konkrētāk: – izpratnes veidošanas un riska paredzēšanas pasākumiem, kuros īpaša uzmanība pievērsta MVU, – Eiropas Riska observatorijas darbību, kas balstās uz labas prakses piemēriem no firmām vai konkrētām darbības nozarēm, – tādu mazajiem uzņēmumiem paredzētu attiecīgu instrumentu sagatavošanu un sagādi, ar kuriem pārvaldīt darba aizsardzību,

– tā tīkla ekspluatāciju, kurā ietilpst valstu informācijas tīklu galvenie sastāvelementi, to vidū atbilstoši nacionālajiem tiesību aktiem vai praksei arī nacionālās sociālo partneru organizācijas, kā arī valstu kontaktpunkti, – pieredzes, informācijas un labas prakses apmaiņas organizēšanu sadarbībā ar Starptautisko Darba organizāciju un citām starptautiskām organizācijām, – kandidātvalstu integrēšanu šajos informācijas tīklos un to konkrētajai situācijai piemērotu darba rīku izstrādi, Eiropas kampaņas par veselīgu darba vietu, kā arī Eiropas veselības un drošības nedēļas organizēšanu un vadīšanu, galveno uzmanību veltot īpašiem riskiem un lietotāju un galīgo saņēmēju vajadzībām. Attiecīgās ABM/ABB darbības 04 03 12 — Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra — iemaksas saskaņā ar 1., 2. un 3. sadaļu 1.4.3.Paredzamais(-ie) rezultāts(-i) un ietekme Norādīt, kāda ir priekšlikuma/iniciatīvas iecerētā ietekme uz finansējuma saņēmējiem / mērķgrupām. EU-OSHA misija ir izstrādāt, savākt un nodrošināt uzticamu un precīzu informāciju, analīzi un rīkus, ar kuru palīdzību veicināt zināšanas, vairot izpratni un un attiecībā uz darba aizsardzību apmainīties ar informāciju un labo praksi, kas kalpos darba aizsardzībā iesaistīto personu vajadzībām. Šī loma ir aprakstīta 1994. gada dibināšanas regulā. Lai uzlabotu darba vidi, attiecībā uz darba ņēmēju veselības un drošības aizsardzību, kā noteikts Līgumā un Kopienas turpmākās stratēģijās un rīcības programmās, kas attiecas uz veselības aizsardzību un drošību darba vietā, Aģentūras mērķis ir nodrošināt Kopienas iestādes, dalībvalstis, sociālos partnerus un šajā jomā iesaistītos ar drošības un veselības aizsardzības darbā jomā izmantojamo tehnisko, zinātnisko un ekonomisko informāciju. EU-OSHA redzējums ir, balstoties uz trīspusēju pieeju, līdzdalību un darba aizsardzības risku novēršanas kultūras veidošanu, būt par atzītu līderi veselīgu un drošu darbavietu veicināšanā Eiropā, lai panāktu viedu, ilgtspējīgu, ražīgu un iekļaujošu ekonomiku. EU-OSHA ir trīspusēja organizācija, kas apņēmusies ievērot labas pārvaldības principu. Labā pārvaldībā ietilpst daudzi elementi, piemēram, atklātība un reaģētspēja, pārredzamība, atbilstība, rezultativitāte, efektivitāte un pārskatatbildība. 1.4.4.Rezultātu un ietekmes rādītāji Norādīt priekšlikuma/iniciatīvas īstenošanas uzraudzībā izmantojamos rādītājus. Aģentūras mērķi ir skaidri definēti un attiecīgā gadījumā tiek atjaunināti. Tie ir formulēti tādā veidā, lai būtu iespējams pārraudzīt, kā tie tiek sasniegti. Lai palīdzētu vadībai izvērtēt mērķu sasniegšanā panākto un par to ziņot, ir izveidoti galvenie snieguma rādītāji. ES-OSHA īsteno izvērtēšanas programmas, ar kuru palīdzību novērtē, vai Aģentūra darbojas lietotājiem nozīmīgā veidā, ilgtspējīgi, un vai mērķi ir sasniegti. 1.5.Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1.Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Līdzšinējā korporatīvajā stratēģijā ir apzinātas sešas prioritāras jomas:

– ar perspektīvikas projektu starpniecību sagatavoties turpmākām pārmaiņām, – ar ESENER, darba aizsardzības pārskatu un sabiedrisko aptauju starpniecību vākt faktus un skaitļus un izplatīt pētniekiem un rīcībpolitiķiem paredzētu informāciju, – darba aizsardzības pārvaldības rīki, – ar kampaņas "Veselīgas darbavietas" un citu izpratnes vairošanas pasākumu palīdzību vairot izpratni par darba aizsardzību, – saslēgt zināšanas tīklā, jo īpaši izstrādājot vikivietnes ar OSH tematiku, – darbošanās tīklā un korporatīvā komunikācija 1.5.2.ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Aģentūras mērķis ir Kopienas struktūrām, dalībvalstīm, sociālajiem partneriem un darba aizsardzības jomā iesaistītajiem sniegt šajā jomā izmantojamu tehnisko, zinātnisko un ekonomisko informāciju. 1.5.3.Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas EU-OSHA darbojas kopš 1995. gada, jo īpaši vāc un izplata informāciju par darba aizsardzību un īsteno izpratnes vairošanas iniciatīvas. Visvērtīgāko ieguldījumu EU-OSHA var dot, turpinot pilnveidošanu izveidoto speciālo zināšanu pamatjomās. Aģentūra ir pazīstama sakarā ar spēcīgu zināšanu bāzi darba aizsardzības jomā. Aģentūra savās speciālo zināšanu jomās tiecas nodrošināt augsti kvalitatīvu, zinātniski pamatotu un objektīvu informāciju. EU-OSHA vīzija ir, ka šīs zināšanas tiek izmantotas, lai izstrādātu rezultatīvas rīcībpolitikas, ar kurām konkurētspējīgā un taisnīgā Eiropā tiek uzlabota darba aizsardzība. 1.5.4.Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem atbilstošiem instrumentiem EU-OSHA sadarbojas ar citām ES aģentūrām, kas strādā radniecīgās jomās. Pastāv sadarbības līgumi ar Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu (Eurofound) un Eiropas Ķimikāliju aģentūru (ECHA). Konkrētāk, šie nolīgumi paredz agrīnu konsultēšanos par darba programmu izstrādi un tos papildina gada darba plāni, kuros ietverta vienošanās par turpmākiem apmaiņas veidiem un attiecīgā gadījumā kopīgiem pasākumiem. Tas nodrošina, ka pasākumi ir savstarpēji papildināmi un ka var panākt dažāda veida sinerģiju. 1.6.Ilgums un finansiālā ietekme ◻ Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva –◻ ◻Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: [DD.MM.]GGGG.–[DD.MM.]GGGG. –◻ ◻Finansiālā ietekme: GGGG.– GGGG. ⌧ Beztermiņa priekšlikums/iniciatīva –Īstenošana ar uzsākšanas periodu no GGGG. līdz GGGG., –pēc kura turpinās normāla darbība.

1.7.Paredzētie pārvaldības veidi ◻ Komisijas īstenota tieša pārvaldība: –◻ ko veic izpildaģentūras. ◻ Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ⌧ Netieša pārvaldība, kurā budžeta īstenošanas uzdevumi uzticēti: ◻ starptautiskām organizācijām un to aģentūrām (precizēt); ◻ EIB un Eiropas Investīciju fondam; ⌧ Finanšu regulas 208. un 209. pantā minētajām struktūrām; ◻ publisko tiesību subjektiem; ◻ privāttiesību subjektiem, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus, ja tie sniedz pienācīgas finanšu garantijas; ◻ struktūrām, kuru darbību reglamentē dalībvalsts privāttiesības, kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana un kuras sniedz pienācīgas finanšu garantijas; ◻ personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības KĀDP saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā. Piezīmes Neattiecas 2.PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1.Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Norādīt periodiskumu un nosacījumus. Visas ES aģentūras darbojas saskaņā ar stingru uzraudzības sistēmu, ko veido iekšējs kontroles koordinators, Komisijas Iekšējās revīzijas dienests, Valde, Komisija, Revīzijas palāta un budžeta lēmējinstitūcija. Šo EU-OSHA dibināšanas regulā noteikto sistēmu piemēros arī turpmāk. 2.2.Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1.Apzinātie riski

Nav 2.2.2.Paredzētās kontroles metodes Neattiecas 2.3.Krāpšanas un pārkāpumu novēršanas pasākumi Norādīt esošos vai plānotos novēršanas pasākumus un citus pretpasākumus. Patlaban spēkā esošajā EU-OSHA krāpšanas apkarošanas stratēģijā pretkrāpšanas pasākumi nebija īpaši paredzēti, taču direktors un Valde attiecīgos pasākumus ir pieņēmuši saskaņā ar Starptautiskajiem kontroles standartiem, kas tiek piemēroti visās ES institūcijās. Saskaņā ar "Kopīgo pieeju" Aģentūra 2014. gada novembrī pieņēma krāpšanas apkarošanas stratēģiju. 3.PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1.Attiecīgās daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijas un budžeta izdevumu pozīcijas Esošās budžeta pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Izdevumu kategorija 1A: Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai Dif./nedif.. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē 04 03 12: Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūra (EU-OSHA) Dif. JĀ JĀ NĒ No jauna veidojamās budžeta pozīcijas: neattiecas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija Budžeta pozīcija Izdevumu

veids Iemaksas Numurs

[Pozīcija………………………………………] Dif./nedif. no EBTA valstīm no kandidātvalstīm no trešām valstīm Finanšu regulas 21. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē [XX.YY.YY.YY] JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ JĀ/NĒ 3.2.Paredzamā ietekme uz izdevumiem Turpmāk norādītā ietekme uz izdevumiem saskan ar Komisijas Paziņojumu (2013)519. 3.2.1.Kopsavilkums par paredzamo ietekmi uz izdevumiem EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata)

Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija

1A Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāts 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 KOPĀ • Darbības apropriācijas Budžeta pozīcijas numurs Saistības (1) 14 678 14 095 14 679 14 679 14 679 14 973 15 273 15 579 103 957 Maksājumi (2) 14 678 14 095 14 679 14 679 14 679 14 973 15 273 15 579 103 957 Budžeta pozīcijas numurs Saistības (1a) Maksājumi (2 a) Administratīvās apropriācijas, kas tiek finansētas no konkrētu programmu piešķīrumiem Budžeta pozīcijas numurs (3) KOPĀ Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorāta apropriācijas Saistības =1+1a +3 14 678 14 095 14 679 14 679 14 679 14 973 15 273 15 579 103 957 Maksājumi =2+2a +3 14 678 14 095 14 679 14 679 14 679 14 973 15 273 15 579 103 957



3.2.2.Paredzamā ietekme uz EU-OSHA cilvēkresursiem 3.2.2.1.Kopsavilkums –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz izmantot administratīvās apropriācijas –⌧ Priekšlikums/iniciatīva paredz izmantot administratīvās apropriācijas šādā veidā: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) 2016 2017 2018 2019 2020 KOPĀ Ierēdņi (AD kategorija) 0 0 0 0 0 Ierēdņi (AST kategorija) 0 0 0 0 0 Līgumdarbinieki 24 24 24 24 24 Pagaidu darbinieki 41 40 40 40 40 Valstu norīkotie eksperti 0 0 0 0 0 KOPĀ 65 64 64 64 64 3.2.2.2.Paredzamās iesaistītā ĢD vajadzības pēc cilvēkresursiem –◻ Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu –⌧ Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: 2016 2017 2018 2019 2020 Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) XX 01 01 01 (Galvenā mītne un Komisijas pārstāvniecības) 0,8 0,8 0,8 0,8 0,8 XX 01 01 02 (Delegācijas) XX 01 05 01 (Netiešā pētniecība) 10 01 05 01 (Tiešā pētniecība) • Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu jeb FTE) XX 01 02 01 (CA, END, INT, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) XX 01 02 02 (CA, AL, END, INT un JED delegācijās) XX 01 04 gg – galvenajā mītnē

– delegācijās XX 01 05 02 (CA, END, INT — netiešā pētniecība) 10 01 05 02 (AC, END, INT — tiešā pētniecība) Citas budžeta pozīcijas (precizēt) KOPĀ

Vajadzības pēc cilvēkresursiem tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ģenerāldirektorātā, vajadzības gadījumā izmantojot arī vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtus papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts Ierēdņi un pagaidu darbinieki Koordinētun pārstāvēt Komisijas nostāju attiecībā pret Aģentūru. Ārštata darbinieki 3.2.3.Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu –⌧ Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai daudzgadu finanšu shēmai –◻ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un summas. –◻ Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un summas. 3.2.4.Trešo personu iemaksas –Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu –Priekšlikums/iniciatīva paredz šādu līdzfinansējumu: EUR miljonos (trīs zīmes aiz komata) N

gads N+1

gads N+2

gads N+3

gads Norādīt tik gadu, cik nepieciešams ietekmes ilguma atspoguļošanai (sk. 1.6. punktu) Kopā Norādīt līdzfinansējuma struktūru KOPĀ līdzfinansējuma apropriācijas



3.3.Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem –⌧ Priekšlikums/iniciatīva finansiāli neietekmē ieņēmumus