LV    LV LV 
 
LV 1   LV  EIROPAS KOMISIJA 
Briselē, 27.10.2010 
SEC(2010) 1252 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
ar ko groza Direkt īvu 2000/25/EK attiec ībā uz īstenošanas noteikumiem par traktoriem, 
kurus laiž tirg ū saskaņā ar „elast ības shēmu” 
 
 
 
Ietekmes nov ērtējuma kopsavilkums 
{COM (2010) 607} 
{SEC (2010) 1251} 
Šis ziņojums ir saistošs tikai Komisijas dienestiem, kas iesaist īti tā sagatavošan ā, un neskar 
Komisijas turpm āko lēmumu gal īgo redakciju. 
 
LV 2   LV 1. K ONTEKSTS UN PROBL ĒMAS IZKL ĀSTS  
Direktīva 2000/25/EK1 par traktoru emisiju reglament ē izplūdes gāzu emisiju (oglek ļa oksīds 
(CO), ogļūdeņraži (HC), sl āpekļa oksīdi (NOx) un ciet ās daļiņas (PM)) no dīzeļmotoriem, kas ir 
uzstādīti lauksaimniec ības un mežsaimniec ības traktoros (turpm āk „traktori”). Min ētā direktīva 
pilnīgi atbilst Direkt īvai 97/68/EK par visurg ājējas tehnikas ( NRMM ) emisiju, par kuru nesen tika 
sagatavots l īdzīgs priekšlikums un ietekmes nov ērtējuma ziņojums.  
Attiecībā uz dažādiem traktoru tipiem Direkt īvā 2000/25/EK paredz ētas maksim āli pieļaujamās 
motoru izpl ūdes gāzu emisijas v ērtības attiec ībā pret to jaudu. Turkl āt direktīvā ietverti vair āki 
emisijas ierobežošanas posmi ar arvien stingr ākām robežv ērtībām un attiec īgiem izpildes 
datumiem. Traktoru izgatavot ājiem jānodrošina, lai jaunie motori, kurus uzst āda traktoros, atbilstu 
minētajām robežvērtībām brīdī, kad traktorus laiž tirg ū.  
Ar Direkt īvu 2005/13/EK2 grozīja sākotnējo direkt īvu par traktoriem un ieviesa pašlaik 
piemērojamo emisijas robežv ērtību posmu attiec ībā uz lielāko daļu dīzeļmotoru (IIIA posms). 
Minētās robežvērtības aizstās ar stingr ākām IIIB posma robežv ērtībām, kas atkar ībā no jaudas 
kategorijas pak āpeniski st ājas spēkā un attiecas uz transportl īdzekļiem, kuri laisti tirg ū no 
2011. gada 1. janv āra. Šo motoru tipa apstiprin ājuma periods ir s ācies 2010. gada 1. janv ārī. Tā kā 
IIIB posma robežv ērtības ir stingr ākas, pašreiz ējie motori ir j āpārveido un j āpārprojektē, lai 
ievērotu jaunās robežvērtības. Minētā pārprojektēšana attiecas uz traktoru izgatavot ājiem, kuriem 
jāpielāgo savu transportl īdzekļu konstrukcija, lai ieb ūvētu pārveidotos motorus. T ā ir laikietilp īga 
procedūra, kurā jāiegulda lieli resursi; nepieciešamie pas ākumi ir atkar īgi no vajadz īgajām 
izmaiņām motoros un traktoru virsb ūvē, kuros ieb ūvēs motorus. 
Turklāt ar Direkt īvu 2005/13/EK ieviesa t ā saucamo „elast ības shēmu”, lai vienk āršotu pāreju no 
konkrētā emisijas posma uz n ākamo. Saska ņā ar elastības shēmu traktoru izgatavot āji vienā 
izplūdes gāzu emisijas robežv ērtību posmā var laist tirg ū ierobežotu traktoru skaitu, kuri ir apr īkoti 
ar kompresijas aizdedzes (d īzeļa) motoriem, kas joproj ām atbilst iepriekš ējā posma robežv ērtībām. 
Traktoru izgatavot ājam ir iesp ēja laist tirg ū 1) katrai motoru kategorijai ierobežotu traktoru skaitu, 
kas nepārsniedz 20 % no traktoru izgatavot āja pārdevumiem gad ā (aprēķina kā vidējo aritmētisko 
no pēdējo piecu gadu p ārdevumiem Eiropas Savien ībā) vai 2) noteiktu maksim ālo traktoru skaitu, 
kā paredzēts šajā direktīvā. Otrā iespēja bija paredz ēta mazākiem uzņēmumiem, kuri ražo maz āku 
traktoru skaitu. 
Elastības shēmu izstrādāja, lai 
• nodrošinātu tādu prasību sekmīgu iekļaušanu par jauniem motoriem, kuras piem ērojamas 
traktoriem. Vair ākums traktoru izgatavot āju neražo motorus, bet iep ērk tos no motoru 
izgatavotājiem. Tikl īdz motora izgatavot ājs ir apmierin āts ar izstr ādāto motoru un attiec īgo 
pēcapkalpošanu3 un uzskata, ka tas ir gatavs ražošanai, traktoru izgatavot ājs var turpin āt darbu, 
lai to iebūvētu un optimiz ētu transportl īdzeklī un sagatavotu tipa apstiprin ājumam. Šis st āvoklis 
ir unikāls salīdzinājumā ar pārējiem transportl īdzekļu (galvenok ārt autotransporta) 
izgatavotājiem, kas vienlaikus projekt ē un ražo gan transportl īdzekli, gan motoru. 
                                                 
1 OV L 173, 12.7.2000., 1. lpp. 
2 OV L 55, 1.3.2005., 35. lpp. 
3 Papildu apr īkojums, ko uzst āda dzinējā, kas ķīmiski vai fiziski samazina izpl ūdes gāzu emisijas no motora, pirms emit ēt tās atmosfērā, 
piemēram dīzeļmotora da ļiņu filtrs, NOx absorb ētājkatalizators vai selekt īvās katalizatora reakcijas sist ēmas. 
 
LV 3   LV • nodrošinātu traktoru izgatavot ājiem vajadz īgo vidi, kur ā projektēt un piel āgot traktorus; 
sākotnēji tas attiecas uz traktoriem, kuru p ārdevumu apjoms ir liel āks un saist ībā ar kuriem ir 
mazāk problēmu, savuk ārt vēlāk gūto pieredzi var izmantot, lai piel āgotu pārējos traktoru tipus, 
kurus ražo maz ākos apjomos nišas tirgiem. G ūtās pieredzes rezult ātā tiek samazin ātas pārējo 
traktoru tipu piel āgošanas izmaksas. 
• veicot pāreju uz n ākamo posmu, izvair ītos no nev ēlamām sekām ražojumiem, kuru izlaide ir 
neliela, jo projekt ēšanas darbi šiem ražojumiem ir saist īti ar relatīvi lielām fiksētām izmaks ām. 
Direktīvu 2000/25/EK par traktoru emisiju  izstrādāja, pilnībā saskaņojot ar direkt īvu par 
visurgājēju tehniku ( NRMM ), un konkr ēti traktoriem pras ības ieviesa ar pamatdirekt īvu 
2003/37/EK, ieskaitot pras ības par IIIA, IIIB un IV posmu, termi ņiem un elast ības shēmu. Tā kā 
noteikumi par traktoriem ir saska ņoti ar noteikumiem par visurg ājēju tehniku, šis ietekmes 
novērtējums ir balst īts uz ietekmes nov ērtējumu par visurg ājēju tehniku. Kopum ā ir nācies 
saskarties ar gr ūtībām iegūt konkrētu inform āciju par traktoriem. T ādi avoti k ā EUROSTAT  aplūko 
traktorus k ā „lauksaimniec ības tehniku” un nenodala tos atseviš ķi. Pateicoties l īdzībām starp 
visurgājēju tehniku un traktoriem attiec ībā uz motoriem, var izmantot dažus datus par visurg ājēju 
tehniku. 
Kāda ir probl ēma? 
Līdzīgi kā situācijā ar visurg ājējas tehnikas izgatavot ājiem traktoru izgatavot āju tehnolo ģiskais 
uzdevums ir nodrošin āt, ka nākamās paaudzes motori samazina cieto da ļiņu un NO x emisijas t ādā 
līmenī, kas ir sal īdzināms ar emisijas samazin ājumu, kas vajadz īgs un kas tiek īstenots 
autotransportam un to motoriem (kravas automaš īnas, autobusi utt.). Izmantojot pašreiz ējos 
tehniskos risin ājumus, tas nav iesp ējams. Lai var ētu laist tirg ū traktorus, kuru motori atbilst 
IIIB posmam, nozarei ir j āveic papildu p ētījumi un jāizstrādā tehnoloģiskie risin ājumi. 
Eiropas Savien ībā ir aptuveni 40 traktoru izgatavot āji (vairākums ietilpst seš ās lielākajās grupās), 
kas ražo plašu traktoru kl āstu, kuriem j āatbilst emisijas robežv ērtībām, kas paredz ētas direkt īvā, 
turpretim motorus ražo mazs skaits lielo uz ņēmumu (aptuveni 10 izgatavot āji Eiropas Savien ībā un 
20 uzņēmumi pasaul ē). Tikai daži lieli traktoru izgatavot āji ražo motorus. Traktoru izgatavot āji var 
pielāgot transportl īdzekļus tikai p ēc tam, kad motora konfigur ēšana ir pabeigta, jo p ārprojektēšanu 
nevar veikt paral ēli (izņemot gad ījumus, kad traktoru izgatavot āji ražo motorus). Saska ņā ar 
nozares sniegto inform āciju, kopējais traktoru izgatavot āju apgroz ījumus 2008. gada ir sasniedzis 
aptuveni 8 miljardus euro. Aptuveni 24 000 darbavietu ir tieši saist ītas ar traktoru ražošanu, un v ēl 
10 000 darbavietu ir saist ītas netieši. 
Krīzes ietekme 
Sākot no 2009. gada s ākuma liel āko daļu Eiropas Savien ības rūpniecības nozares, kas ražo 
traktorus, p ēkšņi un smagi sk ārusi globālā finanšu un ekonomikas kr īze.  
Strauja p ārdevumu samazin āšanās izraisīja lielu ien ākumu un pieejam ā kapitāla samazin āšanos, 
kas nepieciešami tehnolo ģiju pētniecībai un izstr ādei, lai visu jaudas kategoriju un lietojuma 
traktorus direkt īvā noteiktajos termi ņos aprīkotu ar IIIB posma pras ībām atbilstošiem motoriem. 
Uzņēmumi galvenok ārt atvēl pētniecības un izstr ādes līdzekļus ražojumiem, kuru pašreiz ējie un 
potenciālie pārdevumi ir lieli. Savuk ārt šie pārdevumi veido uz ņēmumu ien ākumus, kurus var 
izmantot p ētniecībā un izstrādē, lai izstrādātu tehniskos risin ājumus maz ākiem nišas tirgiem.  
 
LV 4   LV Eiropas traktoru tirgus 2009. gada 1. ceturksn ī4 sāka strauji samazin āties; pārdevumi 2009. gad ā, 
rēķinot pēc vienībām, samazin ājās par 20 % (180 000 vien ību ES 15 valst īs 2008. gad ā; par 
ES 12 valst īm dati nav pieejami; attiec ībā uz visiem traktoriem, iesp ējams, samazin ājums ir bijis 
aptuveni 15 % robež ās no kop ējā apjoma). Saska ņa ar nozares apvien ības ( CEMA ) datiem 
2009. gad ā apgrozījums salīdzinājumā ar 2008. gadu ir samazin ājies par 20–25 %. T ās ir sekas 
dilstošam piepras ījumam. Traktoru izgatavot āji prognoz ē, ka 2010. gad ā apgrozījums samazin āsies 
vēl par 5–10 %. Dati par 2010. gada  1. ceturksni liecina, ka sal īdzinājumā ar 2009. gadu 
apgrozījums ir samazin ājies par 22 %5. 
Līdz šim nozare nav sp ējusi veikt visus vajadz īgos pētniecības un izstr ādes darbus, un kr īzes 
ietekmē šī situācija ir vēl pasliktin ājusies. Ir risks, ka 2011. gad ā nebūs (vai būs nepietiekams 
skaits) IIIB posma pras ībām atbilstošu traktoru. Vienlaikus neb ūs iespējams laist tirg ū pietiekamu 
skaitu IIIA posmam atbilstošu traktoru. Tas noz īmētu, ka vec āki traktori b ūtu jāekspluatē ilgāk, kas 
savukārt palielin ātu vides pies ārņojumu un sekm ētu tehnisk ās apkopes izmaksu palielin ājumu; 
izgatavotāji varētu bankrot ēt un/vai atlaist darbiniekus. 
2. V AI ES IR TIES ĪBAS RĪKOTIES ?  
Šīs iniciatīvas juridiskais pamats ir t āds pats, k ā Direktīvai 2000/25/EK par traktoru emisij ām, 
proti, Līguma par Eiropas Savien ības darbību 114. pants. Priekšlikum ā ir ievērots subsidiarit ātes 
princips, jo groz ījumu izdar īšana direkt īvā ir iespējama tikai ES l īmenī. Dalībvalstis nevar r īkoties 
atsevišķi saistībā ar emisijas robežv ērtībām un attiec īgajiem termi ņiem. Tāpēc ir vajadz īga ES 
rīcība, lai nodrošin ātu traktoru iekš ējo tirgu un rad ītu pievienoto v ērtību. 
3. M ĒRĶI 
Šā priekšlikuma  vispārējs mērķis ir nodrošin āt traktoru ražošana s nozares ekonomisko 
izaugsmi un saglab āt augstu vides aizsardz ības līmeni.  
Turpmāk tabulā ir aprakst īti vispārējie, konkr ētie un darb ības mērķi. 
VISPĀRĒJIE 
MĒRĶI KONKR ĒTIE MĒRĶI DARBĪBAS MĒRĶI 
1. Nodrošin āt 
traktoru iekš ējā 
tirgus darb ību 
 1. Nodrošin āt līdzvērtīgus konkurences 
apstākļus traktoru izgatavot ājiem, 
saglabājot saskaņotu tiesisko satvaru 
visās dalībvalstīs (tādējādi novēršot 
risku neatbilst ībām dalībvalstīs). 
2. Novērst jau tagad sarež ģīta stāvokļa 
paredzamo pasliktin āšanos traktoru 
ražošanas nozar ē, ko radīja finanšu un 
ekonomikas kr īze. 1. Ieviest finansi āli lietderīgu un 
savlaicīgu pasākumu, kas ļaus ES 
izgatavotājiem turpin āt traktoru 
tirdzniecību, ievērojot vien ādus 
noteikumus vis ā ES, un ļaus 
lietotājiem aizst āt traktorus, kuru 
ekspluatācijas termi ņš ir beidzies.  
2. Sniegt iesp ēju traktoru 
izgatavotājiem gūt ienākumus, kurus 
                                                 
4 Atsauce: CEMA vēstule un pievienotais „Background materi al for the Request to Enlarge Flexib ility from 20% to 50% for Stage IIIB”, 
14.07.2009., adres ēts Komisijas priekšs ēdētāja vietniekam G. Fer hoigenam. Papildu inform ācija par tirgus da ļu pieejama p ētījumā 
„Competitive analysis of the EU Mechanic al Engineering”, 4. lpp., pieejams: 
http://ec.europa.eu/enterprise/mechan_e quipment/companalysis-eu-mechengin.pdf 
5 Avots: CEMA , 2010. gada j ūnijs. 
 
LV 5   LV 3. Nodrošin āt, lai nozare var ētu 
apmierināt pieprasījumu pēc jauniem 
traktoriem. var izmantot ieguld ījumiem 
pētniecībā un izstrādē, lai ievērotu 
paredzētās emisijas robežv ērtības.  
2. Aizsarg āt vidi  
 1. Mazināt risku, ka vec āki traktori, 
kas vairāk piesārņo vidi un neatbilst 
IIIA posma pras ībām, nevar tikt 
aizstāti ar jaunākiem, videi 
draudzīgākiem traktoriem, tas ir, 
nodrošināt, lai netiktu apdraud ēta 
iespēja samazin āt emisiju, aizst ājot 
traktorus, kuru ekspluat ācijas termi ņš 
ir beidzies. 
2. Saglabāt stimulu nozarei ieguld īt 
pētniecībā uz izstrādē, lai izstrādātu 
videi draudz īgākus traktorus, kas 
atbilst nākotnes emisijas robežv ērtību 
posmiem.  1. Sniegt iesp ēju aizstāt vecākus 
motorus un traktorus, kas vair āk 
piesārņo vidi un pat ērē vairāk 
degvielas, ar videi draudz īgākiem 
motoriem un traktoriem, piel āgojot 
emisijas pras ības tā, lai 
pieprasījumu pēc jauniem 
traktoriem var ētu apmierin āt ar videi 
draudzīgākiem mode ļiem.  
2. Skaidri apliecin āt nozarei, ka 
emisija ir j āsamazina ar ī turpmāk un 
ka pašreiz ējā emisijas 
samazināšanas tendence ir 
jāsaglabā. 
  
4. P OLITIKAS RISIN ĀJUMI  
Konkrētās problēmas risināšanai ir šādi varianti.  
1. risinājums. Ner īkoties (sākotnējais scenārijs). 
Pašreizējās elastības shēmas noteikumi paliek negroz īti, tas ir, turpina piem ērot 20 % (vai fiks ētus 
motoru daudzumus). 
2. risinājums. Valsts garant ēti aizdevumi, lai finans ētu krājumā esošus motorus, kas izgatavoti t ā 
saucamajā izpārdošanas period ā. 
Saskaņā ar Direkt īvas 2000/25/EK 4. pantu „pras ības jāatliek uz diviem gadiem attiec ībā uz 
motoriem, kuru izgatavošanas datums ir agr āks par min ēto datumu”, kur „min ētais datums” ir viens 
no termiņiem, kurš nor ādīts šā panta 2. punkt ā, pēc kura motorus, kas neatbilst pras ībām, vairs 
nedrīkst nodot ekspluat ācijā. 
Kamēr IIIA posms ir sp ēkā, nozare var ražot motorus un traktorus un veidot to kr ājumus ES 
teritorijā. Šos IIIA posma motorus un traktorus ražo, lai nozare turpin ātu darbu un apmierin ātu 
pārējo valstu vajadz ības, kurās izplūdes gāzu emisijas robežv ērtības nav tik stingras k ā ES. Pēc 
IIIB posma īstenošanas s ākuma (no 1.1.2010. l īdz 1.1.2013. atkar ībā no jaudas kategorijas) šos 
krājumā esošos motorus un traktorus var laist tirg ū divus gadus. Saska ņā ar šo risin ājumu paredz ēts 
izmantot valsts garant ētus aizdevumus, kas pieš ķirami traktoru izgatavot ājiem IIIA posma 
prasībām atbilstošu motoru kr ājumu iepirkumam.  
3. risinājums. Veco traktoru utiliz ācijas programmas ieviešana.  
 
LV 6   LV Veco traktoru utiliz ācijas programma ir motiv ējoša subsīdija lietot ājam iegādāties jaunu traktoru ar 
IIIB posma pras ībām atbilstošu motoru. 
Saskaņā ar šo risin ājumu vec āku un videi nedraudz īgāku traktoru īpašnieki nodotu tehniku 
utilizācijai (iznīcināšanai, pārstrādei utt.). Valsts iest āde izmaks ātu īpašniekam fiks ētu summu par 
utilizēto traktoru. Īpašnieks sa ņemtu min ēto atlīdzību ar bankas p ārskaitījumu vai nodok ļu 
atvieglojumu veid ā, kad būtu pierādīta jauna traktora ieg āde. 
4. risinājums. Alternat īvu noteikumu ieviešana saska ņā ar elastības shēmu. 
Saskaņā ar šo risin ājumu tiks nodrošin āta papildu elast ība pārejai no IIIA uz IIIB posmu. Papildu 
pasākumi nākotnes posmiem nav paredz ēti. 
• 4.1. risinājums. Main īgas procentu likmes piem ērošana elast ības shēmai.  
Saskaņā ar šo risin ājumu dažādām traktoru kategorij ām atkarībā no konkr ētām problēmām saistībā 
ar pāreju no IIIA uz IIIB posmu piem ērotu atšķirīgu procentu likmi, k ā arī īstenotu līdzīgu pieeju 
attiecībā uz motoru fiks ētiem daudzumiem. 
• 4.2. risinājums. Elast ības palielin āšana līdz 50 %. 
Saskaņā ar šo risin ājumu elast ību palielin ātu visām traktoru kategorij ām no 20 % uz 50 %. 
Attiecīgi tiktu groz īts fiksētais maksim ālais motoru skaits. 
• 4.3. risinājums. Elast ības palielin āšana līdz 80%. 
Saskaņā ar šo risin ājumu elast ību palielin ātu visām traktoru kategorij ām no 20 % uz 80%. Attiec īgi 
tiktu groz īts fiksētais maksim ālais motoru skaits. 
• 4.4. risinājums. Elast ības shēmas paplašin āšana, izvirzot nosac ījumus par sodu meh ānismu. 
Lai saglab ātu stimulu izstr ādāt IIIB posma pras ībām atbilstošus motorus, var ētu ieviest sist ēmu, 
saskaņā ar kuru papildu elast ības tiesības, ko izmantos p ārejas period ā no IIIA uz IIIB posmu, p ēc 
vairākiem gadiem uzliks par pien ākumu maks āt sodu. Tas saglab ātu stimulu traktoru 
izgatavotājiem izstr ādāt IIIB posma pras ībām atbilstošus traktorus un p ēc iespējas mazāk izmantot 
papildu elast ības iespējas. Tādā gadījumā sodi būtu jānosaka atbilstoš ā līmenī. 
• 4.5. risinājums. Tirdzniec ības sistēmas ieviešana 
Elastības shēmas vajadz ībām varētu tikt izstr ādāta ES Emisiju tirdzniec ības sistēmai līdzīga 
sistēma. Varētu izveidot sist ēmu, kura uz ņēmumiem, kas piln ībā neizmanto elast ības tiesības, ļautu 
savas ties ības pārdot uzņēmumiem, kam nepieciešama papildu elast ība. Šīs sistēmas īstenošanai 
nepieciešams elast ības tiesību (atļauju) tirdzniec ības mehānisms un sist ēmas uzraudz ības shēma. 
Katras elast ības atļaujas cenu noteiks tirgus.  
4.6. risinājums. Elast ības sistēmu aizstāj ar kombin āciju, kurā traktoru izgatavot ājiem nodrošina 
elastību un ABT (vidējošanas, banku darb ības un tirdzniec ības shēma jeb averaging, banking and 
trading scheme (ABT) ), ko piem ēro ASV. 
Dzinēju izgatavot ājiem varētu ieviest ABT, kas līdzinātos ASV izmantotajai sh ēmai, kop ā ar 
elastības shēmu traktoru izgatavot ājiem. 
 
LV 7   LV 5. M INĒTO RISIN ĀJUMU IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
Politikas risin ājums „nerīkoties”  būtu neefekt īvs izvirzīto mērķu sasniegšanai. Nozare turpin ātu 
ciest pašreiz ējā ekonomiskaj ā klimatā un tai neb ūtu IIIB pras ībām atbilstošu traktoru. Nozare 
nespētu laist tirg ū lielāku ražojumu skaitu par pied āvātajiem 20 % saska ņā ar elastības shēmu, 
tādējādi daži uz ņēmumi bankrot ētu, kas savuk ārt nozīmētu darbavietu zaud ēšanu. 
Traktoru izgatavot āju klienti ekonomisk ā klimata d ēļ patlaban ir daudz piesardz īgāki, kas attiecas 
uz jaunu traktoru ieg ādi. Lietot āji samazina kapit āla izmaksas, pagari not veco traktoru 
ekspluatāciju, tā vietā, lai iegādātos jaunākus, videi draudz īgākus traktorus, kas īstermiņā rada 
negatīvu ietekmi uz vidi. Turkl āt lietotājiem rastos liel ākas izmaksas, lai uztur ētu vecos traktorus. 
Aizdevumu sistēmu būtu ļoti sarežģīti ieviest īsā termiņā, jo IIIB posma robežv ērtības stājas 
spēkā, sākot no 2011. gada. Laiks, kas vajadz īgs, lai izstr ādātu funkcion ējošu sistēmu, neatbilstu 
tūlītējām nozares pras ībām. Lai izstr ādātu un pārraudzītu šo sistēmu, būtu vajadzīgi papildu ES un 
dalībvalstu līdzekļi. Šī shēma nelīdzētu uzņēmumiem, kuriem ir gr ūtības finans ēt pētniecību un 
izstrādi, lai pan āktu IIIB posma m ērķus. Minētajiem uz ņēmumiem, kas nav gatavi IIIB posmam, 
būtu jāiegulda papildu l īdzekļi pētniecībā un attīstībā.  
Vēl viena iesp ēja traktoru izgatavot ājiem būtu iegādāties krājumā esošus motorus  no motoru 
izgatavotājiem, lai turpin ātu tirgot IIIA posmam atbilstošus traktorus. Lai motorus var ētu izmantot 
pēc ilgāka uzglab āšanas perioda, kas p ārsniedz tr īs mēnešus, tie ir īpaši jāapstrādā6, turklāt tas ir 
laikietilpīgi un dārgi (līdz pat 5 % no motora p ārdošanas cenas).  
Varētu arī apgalvot, ka stimuls IIIA posmam atbilstošu motoru ražošanai sekm ētu lielu 
IIIA motoru daudzumu t ā vietā, lai izstrādātu videi draudz īgākus IIIB posma pras ībām atbilstošus 
motorus; tas var ētu būt šķērslis videi draudz īgāku traktoru izstr ādei. Tāpēc aizdevumi IIIA 
posmam atbilstošu kr ājumā esošu motoru ieg ādei mazin ātu stimulu projekt ēt IIIB posmam 
atbilstošus traktorus,  kas ir videi draudz īgāki. Turklāt šis risin ājums rada jaut ājumus, kas attiecas 
uz ES valsts atbalsta noteikumiem. 
Veco traktoru utiliz ācijas subsīdija nodrošinās stimulu lietot ājiem iegādāties jaunus traktorus ar 
IIIB posmam atbilstošiem motoriem, izvirzot nosac ījumu, ka lietot āji iznīcina vecākus traktorus, 
kas vairāk piesārņo vidi. Tas sekm ēs IIIB posma traktoru ieg ādi un pozit īvi ietekm ēs vidi. Tom ēr 
tas nepalīdzēs traktoru izgatavot ājiem finans ēt pētniecību un izstr ādi, lai nodrošin ātu IIIB posma 
traktoru pieejam ību. Jāšaubās par to, vai veco traktoru utiliz ācijas sistēma būtu pietiekama, lai 
bankas rosin ātu traktoru izgatavot ājiem pieš ķirt papildu aizdevumus p ētniecībai un izstr ādei. 
Turklāt, ja dalībvalstis veco traktoru utiliz ācijas sistēmu īstenotu daž ādos veidos, tas var ētu izraisīt 
iekšējā tirgus sadrumstalot ību un konkurences trauc ējumus. Jebkur ā gadījumā Komisijai nav 
pieejama inform ācija par dal ībvalstu pl āniem ieviest veco traktoru utiliz ācijas programmu.  
Mainīgas procentu likmes  piemērošana elast ības shēmai dažādiem traktoru veidiem atkar ībā no 
tā, cik lielā mērā nozare saskaras ar probl ēmām pārejas period ā no IIIA uz IIIB posmu, nav 
īstenojama, jo kr ājumi katr ā traktoru kategorij ā nav uzskait īti, kā arī nav attiec īgas pārdevumu 
uzskaites sist ēmas. 
                                                 
6 Kad izgatavotais motors ir paredz ēts uzglabāšanai, to uzpilda ar īpašu eļļu. Kad motors ir uzst ādīts traktorā, šo eļļu jānomaina ar īpašu 
eļļu un tas j ādarbina vair ākas stundas ar īpašu degvielu. P ēc šā laika min ētā eļļa ir jānomaina ar konvencion ālo eļļu un motors zin āmu 
laiku ir jādarbina ar konvencion ālo degvielu, pirms tas tiek uzskat īts par drošu un der īgu tirdzniec ībai. Proced ūrai vajadz īgais laiks un 
izmaksas ir atkar īgas no motora lieluma un jaudas.  
 
LV 8   LV Saistībā ar Elastības palielin āšanu līdz 50 % visiem traktoriem un atbilstošu motoru fiks ēto 
daudzumu piel āgojums j āņem vērā ietekme vides, soci ālajā un ekonomikas jom ā. Ietekmes 
novērtējumā par visurg ājēju tehniku tika noteikta ietekme uz vidi visiem visurg ājējas tehnikas 
tipiem, pamatojoties uz apr ēķinātās emisijas ārējām izmaks ām. Tā kā EUROSTAT  un vides 
datubāzēs nav konkr ētas inform ācijas par traktoriem, nav iesp ējams sniegt prec īzāku inform āciju, 
kas attiecas tikai uz traktoriem. Tom ēr traktoru ietekme uz vidi ir l īdzīga ietekmei, ko izraisa 
visurgājēja tehnika. 
Vides izmaksas ir izmaksas, ko rada motoru papildu emisijas daudzums, sal īdzinot pašreiz ējo 20 % 
elastības sistēmu ar groz īto 50 % elast ības sistēmu. 
Saskaņā ar izmantoto metodiku, kuras pamat ā ir faktisk ā neto vērtība (FNV), 50 % elast ības 
sistēmas vides izmaksas sal īdzinājumā ar spēkā esošo 20 % elast ības sistēmu ir šādas. 
Piesārņotājs 50 % elast ība visiem 
visurgājējas tehnikas tipiem 50 % elast ība traktoriem 
PM 200 80 – 90  
NO x 350 130 – 150  
Kopā 550 210 - 240  
 
Minētie skaitļi (miljonos euro) ir kop ējās izmaksas 2008.–2030. gad ā, savukārt attiecībā uz 
pašreizējo ietekmes nov ērtējumu ieguvums ir apr ēķināts trīs gadu periodam, k ā paredzēts 
pievienotaj ā priekšlikum ā. Minētie skaitļi par traktoriem balst ās uz pieņēmumu, ka traktoru vides 
piesārņojuma īpatsvars nemain īsies.  
Paplašinātas elastības shēmas lēstā ietekme ir 0,3 % no visu patlaban izmantoto visurg ājējas 
tehnikas tipu kop ējām emisijām pirmajā gadā (gan PM, gan NO x). 
No otras puses paplašin ātā elastība ļautu izgatavot ājiem turpin āt tirgot traktorus un t ādejādi gūt 
ienākumus, lai finans ētu pētniecības un izstr ādes izmaksas IIIB posma traktoriem. L īdzīgi kā 
ietekmes nov ērtējumā par visurg ājēju tehniku paredzams, ka  ekonomiskais ieguvums atsv ērs 
kaitējumu videi.  
Kā alternatīvu 50 % elast ībai varētu izskatīt iespēju atlikt IIIB posma ieviešanu l īdz IV posma 
ieviešanai. T ā rezultātā 90 % PM robežv ērtību samazin ājums tiktu atlikts uz trim gadiem. Turkl āt 
Komisija uzskata, ka l īdzīgs elastības pieaugums IV posmam nav j āapsver; k ā minēts iepriekš, 
pētniecības un izstr ādes darbam attiec ībā uz IIIB posmu vajadz ētu nodrošin āt, ka šāds solis neb ūtu 
pamatots. Komisija par šo apsv ērumu inform ēs ieinteres ētās personas. 
Elastības palielin āšana līdz 80% visiem traktoriem un atbilstošs motoru fiks ēto daudzumu 
pielāgojums, l īdzīgi kā 4.2. risin ājumā ar šādām atšķirībām: 80 % neatbilstu priekšlikumam par 
visurgājēju tehniku (50 %); elast ība vairāk atbilstu ASV sist ēmai, saglab ājot ES pamatsist ēmu; tas 
radītu lielāku kaitējumu videi, lai gan nozare ir apliecin ājusi, ka atbilsmi direkt īvai var nodrošin āt 
arī ar mazāku procentu apm ēru. 
Elastības sistēmas ar soda meh ānismu  izmantošana mazin ās bažas par to, ka liel āka elastība 
varētu radīt konkurences trauc ējumus. Tom ēr trūkst inform ācijas par traktoru atbilst ību, un tas 
varētu radīt ievērojamu slogu vals ts kompetentaj ām iestādēm, kas šo risin ājumu praktiski padara 
neīstenojamu, turkl āt šāda mehānisma sagatavošana un īstenošana rad ītu nesam ērīgas izmaksas 
(paziņošana un p ārraudzība) salīdzinājumā ar ieguvumu, ko dos t ā piemērošana. 
 
LV 9   LV Elastības tirdzniec ības sistēma, ar kuras pal īdzību uzņēmumi var ētu pirkt papildu elast ības 
tiesības no uz ņēmumiem, kam t ās nav nepieciešamas, rad ītu spēcīgu stimulu p ēc iespējas ātrāk 
nodrošināt atbilsmi jaunaj ām emisijas robežv ērtībām. Tomēr šādas sarežģītas sistēmas izveide īsā 
laikā nebūtu samērojama ar pl ānoto ieguvumu.  
Līdzīgi ABT  risinājums netiek apsv ērts kā īstenojams risin ājums, kā aprakstīts iepriekš; Padome 
un Parlaments to jau ir noraid ījuši. 
Uzskaitīto politikas risin ājumu salīdzinājums  
 Efektivit āte Iedarbīgums  Saskanība Īstenojam ība 
1. risinājums.  
Sākotnējais scenārijs Nav efekt īvs Nav iedarb īgs Daļēji 
saskanīgs Īstenojams  
2. risinājums.  
Valsts garant ētu 
aizdevumu sniegšana, lai 
finansētu IIIA posma 
prasībām atbilstošu 
motoru uzglab āšanu Daļēji efektīvs Nav iedarb īgs Nav saskan īgs Īstenojams ar 
dalībvalstu 
atbalstu  
3. risinājums.  
Nacionālās veco traktoru 
utilizācijas programmas  Daļēji efektīvs Nav iedarb īgs Daļēji 
saskanīgs Nav īstenojams  
4.1. risinājums.  
Mainīgā elastība  Efektīvs Iedarbīgs Saskanīgs Nav īstenojams  
4.2. risinājums.  
50 % elast ība  Efektīvs Iedarbīgs Saskanīgs Īstenojams  
4.3. risinājums.  
80% elast ība  Efektīvs vienīgi 
attiecībā uz 
1. mērķi Nav iedarb īgs 
vides 
apsvērumu dēļ Saskanīgs ar 
vides politiku  Īstenojams  
4.4. risinājums.  
Sodu meh ānisms  Efektīvs Nav iedarb īgs Saskanīgs Nav īstenojams  
4.5. risinājums.  
Tirdzniec ības sistēma Efektīvs  Daļēji 
iedarbīgs Saskanīgs Nav īstenojams  
4.6. risinājums.  
ABT Efektīvs  Daļēji 
iedarbīgs Saskanīgs Nav īstenojams  
 
5.1. Secin ājums  
Iepriekš izkl āstītās analīzes rezult āta secina, ka elast ības paplašin ājums līdz 50 % ir 
visatbilstoš ākais pasākums, lai nodrošin ātu, ka politikas m ērķi tiek sasniegti.  
 
LV 10   LV 6. U ZRAUDZ ĪBA UN NOV ĒRTĒŠANA  
Paplašināto elastības sistēmas noteikumu ietekmes nov ērtējums pēc tās īstenošanas un nosl ēgšanas 
tiks balstīts uz ražošanas nozares un dal ībvalstu sniegto inform āciju, kā jau ir paredz ēts Direktīvā 
2000/25/EK. T ādējādi nav paredzams izmaksu palielin ājums izgatavot ājiem vai dal ībvalstu 
iestādēm. 
Par pamatu š īs iniciatīvas efektivit ātes novērtējumam var ētu izmantot pieredzi, kas g ūta elastības 
sistēmas izmantošan ā līdz 2013. gadam, tendences saist ībā ar to uzņēmumu skaitu, kuri p ārtrauc 
darbību un NO x un PM emisijas tendences, kas attiecas uz traktoriem. 
Komisija pl āno novērtēt pārskatītā elastības pasākuma ietekmi perioda beig ās, kas paredz ēts 
pievienotaj ā priekšlikum ā, tas ir, 2014. gad ā un izdar īt vajadzīgos secin ājumus no g ūtajiem 
rezultātiem.