PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

1.1.Vērienīgs un inovatīvs ES budžets Eiropas atveseļošanai

ES ātri rīkojās, lai koordinēti un spēcīgi kolektīvi reaģētu uz krīzes sociālajām un ekonomiskajām sekām pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros, kuras termiņš beidzas 2020. gadā. Šī reakcija papildina dalībvalstu veiktos diskrecionāros ekonomiskos un finansiālos pasākumus.

Koronavīrusa pandēmija ir skārusi visus Eiropas un pasaules nostūrus. Tās sociālekonomiskās ietekmes dziļums ir ārkārtīgi neskaidrs. Jau šajā posmā ir skaidrs, ka tā rada vēl nepieredzētas un akūtas problēmas dalībvalstu finanšu un ekonomikas sistēmām. Komisijas 2020. gada pavasara prognozē paredzēts, ka eurozonas ekonomika 2020. gadā saruks par rekordlieliem 7,75 %, un tiek prognozēts, ka ES ekonomika 2020. gadā saruks par 7,5 %. Izaugsmes prognozes ES un eurozonai ir samazinātas par aptuveni deviņiem procentpunktiem salīdzinājumā ar 2019. gada rudens ekonomikas prognozi. Satricinājums ES ekonomikai ir simetrisks, jo pandēmija ir skārusi visas dalībvalstis, bet paredzams, ka izlaides samazinājums 2020. gadā ievērojami atšķirsies. Tomēr pieņēmumu dēļ par koronavīrusa pandēmijas attīstību un ar to saistītajiem pārvietošanās ierobežojumiem pavasara prognozi aptumšo nenoteiktība un riski, kas ir lielāki nekā parasti. Šo vispārējo ainu apstiprina arī padziļinātais vajadzību novērtējums.

Lai Savienība no šīs bezprecedenta mēroga un iedarbības krīzes izkļūtu spēcīgāka, reakcijai ir jābūt ātrai, vērienīgai un koordinētai. Problēmu apjoms un Eiropas tautsaimniecību savstarpējā saistība nozīmē, ka neviena dalībvalsts pati nevar gūt panākumus vienatnē. Tāpēc spēcīgam un modernizētam ES budžetam jābūt Eiropas atveseļošanas plāna centrā.

Komisija savā paziņojumā “ES budžets — Eiropas atveseļošanas plāna dzinējspēks” ir izklāstījusi visaptverošu plānu Eiropas atveseļošanai, kura pamatā ir solidaritāte un ko iedvesmo Savienības kopīgie principi un vērtības. Galvenais instruments būs ES ilgtermiņa budžets, ko pastiprinās ar Lēmumā par pašu resursiem atļauto finansējumu par labu Eiropas Savienības atveseļošanas instrumentam.

Kopā šie priekšlikumi ļaus pilnībā izmantot ES budžeta iespējas, lai mobilizētu investīcijas un agrāk piešķirtu finansiālo atbalstu un investīcijas pirmajos izšķirošajos atveseļošanās gados, bruģējot ceļu uz taisnīgu un iekļaujošu pāreju uz zaļu un digitālu nākotni, atbalstot Savienības ilgtermiņa stratēģisko autonomiju un padarot to noturīgu pret satricinājumiem nākotnē.

Ierosinātais Eiropas Savienības Atveseļošanas instruments (“Eiropas Atveseļošanas instruments”) ir ārkārtas mehānisms, ar ko īsteno atveseļošanas un noturības pasākumus un šajā nolūkā uz ierobežotu laikposmu novirza finansējumu galvenajām Savienības programmām un galveno uzmanību pievērš steidzamām investīciju vajadzībām, kas izriet no krīzes. Instruments būs spēcīga solidaritātes izpausme, kas vieno Savienību. Tas būs īslaicīgs, mērķtiecīgs un ar jaudu, kas atbilst risināmajām problēmām. Resursi, kuru pamatā ir pagaidu un ārkārtas pilnvarojums veikt aizņēmumus saskaņā ar Lēmumu par pašu resursiem, tiks nodrošināti, slēdzot līgumus par aizņēmumiem kapitāla tirgos vai no finanšu iestādēm. Aizņemtie līdzekļi papildinās Savienības budžetā apstiprinātās apropriācijas un tādējādi pārsniegs daudzgadu finanšu shēmas izdevumu maksimālos apjomus. Tos skaidri norādīs budžetā, lai ilustrētu to pagaidu un izņēmuma raksturu un nodrošinātu pilnīgu pārredzamību.

Pamatprincipi Komisijas priekšlikumos par modernu un elastīgu ilgtermiņa budžetu, kas stingri orientēts uz Savienības prioritātēm, joprojām ir pilnībā spēkā. Komisija atbalsta šos priekšlikumus, kuri tagad ir jāstiprina un jāpielāgo, lai stimulētu Eiropas atveseļošanu, izmantojot jaunus, šim nolūkam īpaši paredzētus instrumentus un palielinājumus programmām, kas ir vissvarīgākās ekonomikas atveseļošanai.

Sevišķi svarīgi ir ātri panākt rezultātus attiecībā uz Lēmumu par pašu resursiem, Eiropas Atveseļošanas instrumentu un jauno ilgtermiņa regulējumu. Vienošanās par daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam ir ārkārtīgi svarīga, lai ekonomikas dalībniekiem, reģioniem, MVU, lauksaimniekiem, pētniekiem un citiem ES līdzekļu saņēmējiem sniegtu finansiālu atbalstu un uzticēšanos, kas vajadzīga, lai atbalstītu ilgtermiņa investīcijas. Pamatojoties uz ievērojamo progresu, kas jau panākts Eiropas Parlamentā un Padomē, tiks radīti vislabākie iespējamie nosacījumi vienošanās savlaicīgai panākšanai.

Turklāt koronavīrusa pandēmijas ekonomiskā ietekme uzsver to, cik svarīgi ir nodrošināt Savienībai pietiekamas fiskālās manevrēšanas iespējas ekonomikas satricinājumu gadījumā, kas izraisa strauju un pēkšņu nacionālā kopienākuma samazināšanos. Lai saglabātu pietiekamu rezervi saskaņā ar Lēmuma par pašu resursiem maksimālajiem apjomiem, lai Savienība varētu segt visas savas finansiālās saistības un iespējamās saistības, kuru termiņš ir attiecīgajā gadā, pat visnelabvēlīgāko ekonomikas norišu apstākļos, Komisija arī ierosina pastāvīgi palielināt Lēmuma par pašu resursiem maksimālos apjomus saistībām un maksājumiem līdz attiecīgi 1,46 % un 1,40 % no ES nacionālā kopienākuma. Turklāt ir nepieciešams Lēmumā par pašu resursiem paredzēto maksimālo apjomu papildu ārkārtas un pagaidu palielinājums, lai varētu veikt aizņēmumus saskaņā ar Eiropas Atveseļošanas instrumentu.