PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

• Priekšlikuma pamatojums un mērķi

Princips “energoefektivitāte pirmajā vietā” ir būtisks Enerģētikas savienības elements, un ar priekšlikumu tas tiks realizēts praksē. Viena no iespējām, kā uzlabot energoefektivitāti, ir izmantot milzīgo efektivitātes pieauguma potenciālu ēku sektorā, kas ir lielākais atsevišķais energopatērētājs Eiropā, kas patērē 40 % no gala enerģijas. Aptuveni 75 % ēku nav energoefektīvas un katru gadu renovēti tiek tikai 0,4–1,2 % ēku (atkarībā no dalībvalsts). Galvenais šā priekšlikuma mērķis ir paātrināt esošo ēku izmaksefektīvu renovāciju, no kā varēs iegūt visa ES tautsaimniecība. Eiropas būvniecības nozare spēj reaģēt uz ekonomiskiem un sociāliem izaicinājumiem, piemēram, darbvietu un izaugsmes veicināšana, urbanizācija, digitalizācija, demogrāfiskās izmaiņas, un vienlaikus arī uz izaicinājumiem enerģētikas un klimata jomā. Būvniecības nozare saražo aptuveni 9 % no Eiropas IKP un nepastarpināti nodrošina 18 miljonus darbvietu. Būvdarbi, kas ietver renovācijas darbus un modernizāciju nolūkā uzlabot energoefektivitāti, rada teju divkāršu pievienoto vērtību salīdzinājumā ar jaunu ēku būvniecību, un MVU ieguldījums pievienotās vērtības radīšanā ES ēku sektorā ir vairāk nekā 70 %. Atbilstoši iepriekš minētajiem mērķiem ar šo priekšlikumu tiks atjaunināta Ēku energoefektivitātes direktīva (ĒEED), proti:

tiks integrētas ilgtermiņa ēku renovācijas stratēģijas (Energoefektivitātes direktīvas 4. pants), tiks atbalstīta finansējuma mobilizācija un tiks formulēta skaidra vīzija, kā līdz 2050. gadam panākt ēku fonda dekarbonizāciju;

tiks stimulēta IKT un viedo tehnoloģiju izmantošana ēku efektīvas ekspluatācijas nodrošināšanai; un

tiks racionalizēti noteikumi, kuri nav devuši gaidītos rezultātus.

Konkrētāk, ar direktīvu kā alternatīva fiziskajām inspekcijām tiks ieviestas ēku automatizācijas un vadības sistēmas, tiks stimulēta e-mobilitātei vajadzīgās infrastruktūras vēršana plašumā (īpaši pievēršoties lielām komercēkām un neattiecinot šo prasību uz publiskām ēkām un MVU) un ieviests vieduma indikators, ar ko tiks novērtēta ēkas tehnoloģiskā gatavība mijiedarboties ar iemītniekiem un elektrotīklu, kā arī nodrošināt pašas ēkas efektīvu ekspluatāciju. ĒEED atjaunināšana arī nostiprinās saikni starp ēku renovācijai piešķirto publisko finansējumu un energoefektivitātes sertifikātiem, kā arī stimulēs enerģētiskās nabadzības jautājuma risināšanu ar ēku renovācijas palīdzību. Ēkas ar sekmīgākiem ekspluatācijas rādītājiem nodrošina augstāku komforta un labsajūtas līmeni iemītniekiem un uzlabo veselību, jo samazinās mirstība un saslimstība, ko izsauc slikts iekštelpu klimats. Pienācīgi apkurināti un ventilēti mājokļi mazina mitruma negatīvo ietekmi uz veselību, jo īpaši tādās mazaizsargātu iedzīvotāju grupās kā bērni un gados vecāki cilvēki, kā arī cilvēki ar jau esošām veselības problēmām. Ēku energoefektivitāte arī būtiski ietekmē mājokļu pieejamību cenas ziņā un enerģētisko nabadzību. Energoietaupījumi un energoefektīvāks dzīvojamais fonds daudzām mājsaimniecībām ļautu izbēgt no enerģētiskās nabadzības. Šis priekšlikums varētu ES no enerģētiskās nabadzības izglābt 515 000 līdz 3,2 miljonus mājsaimniecību (no kopumā 23,3 miljoniem mājsaimniecību, kas dzīvo enerģētiskās nabadzības apstākļos; Eurostat dati). Lai nodrošinātu maksimālu šā priekšlikuma ietekmi, iniciatīva “Energoviedu ēku vieda finansēšana” palīdzēs pavērt ceļu privātā sektora investīcijām un mobilizēt tās lielākā mērogā. Balstoties uz Investīciju plānu Eiropai, tostarp Eiropas Stratēģisko investīciju fondu un Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, šī iniciatīva palīdzēs efektīvi izlietot publisko finansējumu un palīdzēs projektu virzītājiem un investoriem labas idejas novest līdz brieduma pakāpei, piedāvājot lielāku palīdzību projektu attīstīšanā un projektu agregēšanas mehānismus. Galu galā iniciatīva “Energoviedu ēku vieda finansēšana” sekmēs vispārēju uzticēšanos un piesaistīs energoefektivitātes tirgum daudz vairāk investoru. Šajā priekšlikumā ir ņemti vērā rezultāti, kas gūti pārskatīšanas procesā, kas ietvēra plašu sabiedrisko apspriešanu, pētījumus un tikšanos ar ieinteresētajām personām, un to papildina izvērtējums un ietekmes novērtējums. Šajā priekšlikumā ir iekļauti tikai tie Direktīvas atjaunināmie panti, kas attiecas uz laikposmu līdz 2030. gadam.

• Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā

Novērtējumā, ko veica pirms šā pārskata, bija secināts, ka ĒEED saskan ar citiem ES tiesību aktiem. Šis priekšlikums ir saskanīgs arī ar citiem paketes “Tīra enerģija visiem Eiropas iedzīvotājiem” elementiem, piemēram, jauno pārvaldības regulu un atjauninātajiem tiesību aktiem atjaunojamo energoresursu jomā. ĒEED dos tiešu ieguldījumu ierosinātā Energoefektivitātes direktīvas (ĒED) mērķrādītāja sasniegšanā — līdz 2030. gadam panākt 30 % energoefektivitātes palielinājumu. Tā papildina pasākumus, kas jāveic dalībvalstīm saskaņā ar EED, kā arī ar ES tiesību aktiem par izstrādājumu energoefektivitāti. Ekodizaina un energomarķējuma tiesību akti nosaka prasības ar ēkām saistītu izstrādājumu, kā, piemēram, apkures katlu, energoefektivitātei, bet dalībvalstis nosaka obligātās energoefektivitātes prasības uzstādītiem, modernizētiem vai nomainītiem ēku būvelementiem saskaņā ar nacionālajiem būvnormatīviem. Būvelementi parasti sastāv no vairākiem izstrādājumiem, piemēram, siltumapgādes sistēma sastāv no apkures katla, cauruļvadiem un kontrolaparātiem. Konsekvenci nodrošina, katrā atsevišķā gadījumā izstrādājot īpašus ekodizaina un/vai energoefektivitātes marķēšanas ieviešanas pasākumus, paturot prātā ĒEED prasības. Piemēram, tika nolemts nenoteikt ekodizaina prasības siltumizolācijai, to jau pienācīgi aptver pasākumi, ar kuriem dalībvalstis īsteno ĒEED.