KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI Sadarbība Eiropas jauniešu labā Aicinājums vērsties pret jauniešu bezdarbu /* COM/2013/0447 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI, PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI SADARBĪBA EIROPAS JAUNIEŠU LABĀ AICINĀJUMS VĒRSTIES PRET JAUNIEŠU BEZDARBU Eiropas turpmākā dinamika un labklājība ir jauniešu rokās. Viņu talanti, enerģija un radošums palīdzēs sekmēt Eiropas izaugsmi un konkurētspēju, kad tā būs pārvarējusi ekonomikas un finanšu krīzi. Taču tieši jauniešus krīze ir skārusi īpaši smagi. Šobrīd gandrīz 6 miljoni iedzīvotāju Eiropā vecumā līdz 25 gadiem ir bez darba, un kopumā 7,5 miljoni iedzīvotāju nav nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā. Jauniešu bezdarba līmenis Eiropā 2013. gada pirmajā pusē bija 23,5 %, kas ir divreiz lielāks par tā jau ļoti augsto bezdarba līmeni sabiedrībā kopumā. Dažās valstīs vairāk nekā puse jauniešu, kuri vēlas strādāt, ir bez darba. Tas nozīmē gan milzīgus neizmantotos resursus, ko Eiropa nevar atļauties izšķiest, gan norāda uz sociālo krīzi, kurai Eiropa nedrīkst ļaut turpināties. Jauniešu bezdarbs būtiski ietekmē gan atsevišķus indivīdus, gan sabiedrību un ekonomiku kopumā. Ja vien šīs tendences netiks strauji novērstas, pašreizējais jauniešu bezdarba līmenis draud mazināt jauniešu ilgtermiņa nodarbinātības izredzes, kas būtiski ietekmēs turpmāko izaugsmi un sociālo kohēziju. Eiropas izaugsmes un nodarbinātības plašākas stratēģijas ietvaros Eiropas Savienības augstākā prioritāte ir palīdzēt jauniešiem iekļūt un palikt darba tirgū un apgūt un attīstīt prasmes, kuras tiem pavērs ceļu uz turpmāku nodarbinātību. Kopš finanšu krīzes sākuma Komisija sadarbojas ar dalībvalstīm, lai risinātu augstā un aizvien pieaugoša bezdarba līmeņa radītās ekonomiskās un sociālās sekas. Paies laiks, līdz daži no šiem pasākumiem sāks dot rezultātus, jo Eiropai nepieciešama dziļa strukturāla reforma, lai tā kļūtu konkurētspējīgāka, un to nevar izdarīt diennakts laikā. Tādēļ šīs būtiskās reformas jāpapildina ar ātrdarbīgiem pasākumiem, kam jāsekmē izaugsme un jāpalīdz jauniešiem atrast darbu un apgūt pamatprasmes. Ar šiem pasākumiem tiks uzlabota jauniešu uzticība, un viņiem tiks parādīts, ka viņus gaida daudzsološa nākotne. Komisija ir ierosinājusi vairākus praktiskus un izpildāmus pasākumus, kuriem var būt tūlītēja ietekme. Nesenākie pasākumi tika ierosināti 2012. gada decembrī jauniešu nodarbinātības pasākumu kopuma ietvaros un 2013. gada marta priekšlikumos attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības ierosmi, kurai paredzēts 6 miljardu euro finansējums. Par dažiem no šiem priekšlikumiem ir panākta vienošanās ES līmenī, un tie nekavējoties jāīsteno, lai jauniešiem radītu iespējas. Par citiem priekšlikumiem joprojām jāvienojas ES līmenī, jo īpaši par priekšlikumiem saistībā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.-2020. gadam. Balstoties uz iepriekšminēto, šajā ziņojumā izklāstīts, kādi pasākumi nekavējoties jāveic, lai jaunieši atkal varētu strādāt, apgūt vispārējo vai profesionālo izglītību. Runa ir par šādiem pasākumiem: - "garantijas jauniešiem" īstenošana, - ieguldījums jauniešu situācijas uzlabošanā, izmantojot Eiropas Sociālo fondu, - Jaunatnes nodarbinātības ierosmes priekšlaicīga īstenošana, - darbaspēka mobilitātes sekmēšana ES ar EURES starpniecību, - pasākumi, lai atvieglinātu pāreju no mācībām uz darbu, palielinot augstas kvalitātes mācekļu un prakses vietu piedāvājumus un novēršot prasmju trūkumu, - reformu paātrināta īstenošana patiesa ES darba tirgus izveidei ilgtermiņā, un - pasākumi, lai atbalstītu darba vietu radīšanu tuvākajā laikā, jo īpaši mazajos un vidējos uzņēmumos, un radītu stimulus jauniešu pieņemšanu darbā. Daudzās no šajām jomām sagatavošanās darbi jau ir pabeigti. Par prioritāti tagad ir jānosaka šo pasākumu paātrināta un priekšlaicīga īstenošana. Cik lielā mērā tas izdosies, būs atkarīgs gan no dalībvalstu politiskās gribas, gan privātā sektora spējas jauniešiem radīt iespējas. ES nevar pārņemt un veikt to darbu, kas ir veicams valstu līmenī. Taču tā var palīdzēt šos pasākumus īstenot, konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos norādot uz to, kuras reformas ir visvairāk nepieciešams īstenot, popularizējot paraugpraksi, novirzot ieguldījumus no ES budžeta un palīdzot jauniešiem pilnībā izmantot Eiropas vienotā tirgus sniegtās priekšrocības. Eiropas Komisija aicina Eiropas iestādes, dalībvalstis, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību sadarboties attiecībā uz šajā ziņojumā minēto pasākumu īstenošanu un aicina Eiropadomi tās jūnija sanāksmē sniegt spēcīgu politisko atbalstu šiem pasākumiem. 1. "Garantijas jauniešiem" īstenošana praksē 2012. gada decembrī iesniegtā jauniešu nodarbinātības pasākumu kopuma ietvaros Komisija aicināja dalībvalstis nodrošināt, ka visiem gados jaunajiem Eiropas iedzīvotājiem četru mēnešu laikā pēc skolas pabeigšanas vai darba zaudēšanas tiek sniegts kvalitatīvs piedāvājums stāties darbā, turpināt mācības, mācekļa prakses vieta. Tāds ir "garantijas jauniešiem" mērķis. Padomes Komisijas priekšlikumu pieņēma 2013. gada aprīlī. Par prioritāti tagad ir noteikta šā priekšlikuma īstenošana, par ko liecina Komisijas konkrētām valstīm adresētie ieteikumi 2013. gadam. Komisija ir apzinājusi, kādi steidzami pasākumi 19 dalībvalstīs ir jāīsteno, lai cīnītos pret jauniešu bezdarbu, cita starpā īstenojot aktīvu darba tirgus politiku, stiprinot valstu nodarbinātības dienestus un atbalstot apmācību un mācekļu programmas. Šie pasākumi sekmēs "garantijas jauniešiem" īstenošanu (skatīt I pielikumu, kurā sniegts pārskats par attiecīgajiem ieteikumiem). Lai "garantiju jauniešiem" varētu īstenot, ir nepieciešami ilgtspējīgi ieguldījumi valsts līmenī. Taču pieredze rāda, ka, piemēram, Austrijā un Somijā, šādi ieguldījumi atmaksājas un ka no bezdarbības izrietošās ekonomiskās un sociālās izmaksas ir daudz lielākas par garantijas īstenošanas izmaksām. Paies zināms laiks, līdz "garantija jauniešiem" darbosies pilnībā, tāpēc ir būtiski, lai šis process tiktu sākts tagad ar skaidri formulētu īstenošanas plānu katrā atsevišķā valstī, kurā precīzi paskaidrots, kā "garantija jauniešiem" īstenojama praksē, pienācīgi ņemot vērā problēmu apmēra un veidu atšķirības dažādās valstīs. Tādēļ Komisija aicina Ø Padomi pieņemt ierosinātos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus saistībā ar "garantiju jauniešiem" un jauniešu nodarbinātību plašākā kontekstā un aicina dalībvalstis šos ieteikumus nekavējoties īstenot, Ø dalībvalstis ar reģioniem, kuros bezdarba līmenis ir virs 25 %, līdz 2013. gada oktobrim iesniegt "garantijas jauniešiem" īstenošanas plānu. Šajos plānos būtu jānosaka, kā "garantija jauniešiem" īstenojama valsts līmenī, kādas būs valsts iestāžu un citu organizāciju attiecīgās lomas, kā šī garantija tiks finansēta, kā tiks nodrošināta progresa uzraudzība un kāds būs garantijas īstenošanas grafiks. Pārējās dalībvalstis tiek aicinātas iesniegt līdzīgus plānus līdz 2014. gada septembrim. 2. Eiropas Sociālā fonda izmantošana jauniešu labā ES struktūrfondi daudzus gadu desmitus ir sevi pierādījuši kā spēcīgu stimulu darba vietu radīšanai un sociālajai kohēzijai Eiropā. No Eiropas Sociālā fonda (ESF) laikposmam no 2007. līdz 2013. gadam kopumā ir piešķirti gandrīz 80 miljardi euro. Tas ir sniedzis ievērojamu atbalstu visā Eiropā īstenotām darbībām, kas paredzētas jauniešu integrēšanai darba tirgū un cilvēkkapitāla attīstībai. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam Eiropas strukturāliem un investīciju fondiem (ESI fondi) būs nozīmīga loma jauniešu atbalstu un "garantijas jauniešiem" īstenošanā. Steidzami nepieciešams vienoties par nākamo DFS un programmām tās īstenošanai, lai nodrošinātu, ka ESF un citus ESI fondus var izmantot uzreiz no 2014. gada janvāra. Vienojoties jāatspoguļo, ka par prioritāro ES ir noteikusi jauniešu bezdarba apkarošanu un novēršanu: vismaz 25 % piešķiršana no kohēzijas politikai paredzētā finansējuma ESF palīdzētu nodrošināt, ka ieguldījumiem Eiropas cilvēkkapitālā ir pieejami vismaz 80 miljardi euro. Vienlaicīgi dalībvalstis intensīvi sadarbojas ar Komisiju, lai izstrādātu nākamās paaudzes darbības programmas, kas reglamentēs šo līdzekļu izlietojumu. Šī ir lieliska izdevība jaunās programmas pielāgot vissteidzamākajām reformu prioritātēm attiecībā uz izaugsmi un darba vietu radīšanu, kā noteikts konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos, un jo īpaši īstenot "garantiju jauniešiem". Tādēļ Komisija aicina Ø Eiropas Parlamentu un Padomi drīzumā vienoties par daudzgadu finanšu shēmu un jauniem ESI fondu noteikumiem, kam būtu jānodrošina, ka vismaz 25 % no kohēzijas politikai paredzētā finansējuma (vismaz 80 miljardi euro) ir piešķirti Eiropas Sociālajam fondam. Dalībvalstīs ar īpaši augstu jauniešu bezdarba līmeni noteikta daļa būtu jāparedz prioritātēm saistībā ar jauniešu bezdarba apkarošanu, Ø dalībvalstis paātrināt kopīgi ar Komisiju veikto darbu attiecībā uz partnerattiecību nolīgumiem un darbības programmām ESI fondiem un arī turpmāk ļoti lielu uzmanību vērst uz jauniešu bezdarbu, ieguldījumiem cilvēkkapitālā un izglītības un apmācības sistēmu pielāgošanu darba tirgus vajadzībām. 3. Jaunatnes nodarbinātības ierosmes ātra īstenošana Lai finansiālais atbalsts vēl mērķtiecīgāk tiktu virzīts uz tiem reģioniem, kuros ir visaugstākais jauniešu bezdarba līmenis un nenodarbinātība, un pašām skartajām personām, Eiropadome februārī nolēma izveidot šim jautājumam īpaši paredzētu Jaunatnes nodarbinātības ierosmi (JNI), kurai no ES budžeta piešķirami 6 miljardi euro. Ierosmes mērķgrupa būs jaunieši vecumā no 15 līdz 24. gadiem, kas nav nodarbināti, nedz iesaistīti izglītībā vai apmācībā (NEETs), un tā papildinās ESF sniegto atbalstu "garantijas jauniešiem" īstenošanai. Komisija paātrinātā kārtībā ir izskatījusi nepieciešamos juridiskos priekšlikumus un 2013. gada martā iesniedza tos Eiropas Parlamentam un Padomei[1]. Tagad svarīgākais ir Eiropas Parlamentam un Padomei apstiprināt šos priekšlikumus un pēc iespējas drīzāk darīt šo finansējumu pieejamu. 3.1. Jaunatnes nodarbinātības ierosmes mērķorientēšana un agrīna īstenošana Komisija ir ierosinājusi atbalstu no Jaunatnes nodarbinātības ierosmes pirmām kārtām piešķirt reģioniem ar jauniešu bezdarba līmeni virs 25 % un šajos reģionos jauniešiem (NEETs) vecumā no 15 līdz 24 gadiem. Šie kritēriji ir arī turpmāk jāsaglabā, jo jebkāds 25 % sliekšņa samazinājums novestu pie līdzekļu pārāk plašas pārdalīšanas, tādējādi kaitējot reģioniem, kuriem tie ir visvairāk nepieciešami[2]. Būtiski arī, lai Jaunatnes nodarbinātības ierosme, pirmkārt, tiktu izmantota "garantijas jauniešiem" īstenošanas atbalstam. Citas mērķgrupas tiks atbalstītas no citiem ESI fondu līdzekļiem un jo īpaši no ESF. Lai nodrošinātu, ka līdzekļus no Jaunatnes nodarbinātības ierosmes var piešķirt ātri, līdzko ir pieņemts tiesiskais regulējums, Komisija ierosina pielāgot nākamās DFS profilu tā, lai visu summu 6 miljardu euro apmērā darītu pieejamu saistību apropriācijās nākamās DFS pirmajos divos gados. Lai to panāktu, citu programmu īstenošanas profilā tiks izdarīti grozījumi, kas ļaus saglabāt vispārējo ikgadējo saistību apjomu. Dalībvalstīm jābūt gatavām nekavējoties īstenot savas darbības programmas un virkni projektu, lai jauniešiem palīdzētu iekārtoties kvalitatīvā darbā, mācekļa vietā vai saņemt kvalitatīvu izglītību. Šo programmu un projektu īstenošana jāsāk nekavējoties, pat pirms partnerattiecību nolīgumu un tiesiskā regulējuma stāšanās spēkā. Priekšnosacījums tam ir dalībvalstu programmu laicīga izstrāde, ko Komisija izskatīs ātri. Tādēļ Komisija aicina Ø Eiropas Parlamentu un Padomi apstiprināt, ka no Jaunatnes nodarbinātības ierosmes atbalsts tiktu mērķorientēts uz reģioniem ar jauniešu bezdarba līmeni virs 25 % un jauniešiem (NEETs) vecumā no 15 līdz 24 gadiem un ka liela uzmanība tiks pievērsta pasākumiem par labu "garantijas jauniešiem" atbalstam, Ø Eiropas Parlamentu un Padomi piekrist visus Jaunatnes nodarbinātības ierosmei paredzētos 6 miljardus euro piešķirt 2014. un 2015. gadā, pielāgojot nākamās DFS saistību profilu, un pielāgot ESI fondu noteikumus tā, lai izdevumus saistībā ar Jaunatnes nodarbinātības ierosmi varētu uzskatīt par atbilstīgiem, sākot no Jaunatnes nodarbinātības ierosmes darbības programmu iesniegšanas datuma un pat pirms partnerattiecību nolīgumu un tiesiskā regulējuma stāšanās spēkā. Ø dalībvalstis paātrināt konkrētu Jaunatnes nodarbinātības ierosmes programmu izstrādi un iesniegt šīs programmas 2013. gada laikā, lai tās varētu nekavējoties īstenot. 3.2. Jauniešu nodarbinātības darba grupu darbības atsākšana Komisija 2012. gadā kopā ar dalībvalstīm, kurās ir īpaši augsts jauniešu bezdarba līmenis, izveidoja kopīgas jauniešu nodarbinātības darba grupas. Šīm grupām bija jāpalīdz nodrošināt, ka ES struktūrfondi tiek izmantoti tā, lai sniegtu pēc iespējas lielāku atbalstu jauniešiem. Pateicoties šim darbam, aptuveni 16 miljardi euro no ES finansējuma jau ir iezīmēti paātrinātai īstenošanai vai pārdalīšanai. Rezultātā labumu gūs vairāk nekā viens miljons jauniešu, un pirmos rezultātus jau var redzēt praksē (skatīt turpmāk un II pielikumu). Jauniešu nodarbinātības darba grupu gūto rezultātu piemēri - Portugālē "Impulso Jovem" iniciatīva ietvēra ES struktūrfondu vispusīgu pārplānošanu, un līdz 2015. gada beigām no tās labumu gūs 90 000 jauniešu un 4500 MVU. Piemēram, 143 miljoni euro no ES finansējuma ir pārdalīti, lai finansētu pasākumus, kas ietver prakses vietas galvenajās tautsaimniecības nozarēs, kā arī atbalstu līgumu slēgšanai ar personām vecumā no 18 līdz 30 gadiem, atlīdzinot darba devēja veiktās sociālās apdrošināšanas iemaksas. - Spānijā pasākumiem saistībā ar jauniešiem tika pārdalīts ESF finansējums vairāk nekā 286 miljonu euro apmērā. Līdz šim īstenotie pasākumi ietver darbsemināru skolas un nodarbinātības darbseminārus, kuros ir piedalījušies aptuveni 9500 jauniešu. Uzņēmumiem, kuri pieņem darbā jauniešus, subsīdijas sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājumu veidā piešķirtas attiecībā uz 142 000 jauniešu. Jaunajā uzņēmējdarbības un jauniešu nodarbinātības stratēģijā noteikti 100 papildu pasākumi jauniešu bezdarba apkarošanai. Šiem pasākumiem ir paredzēti 3,485 miljardi euro, un daži no šiem pasākumiem tiks līdzfinansēti no ESF. Vairākus konkrētus pasākumus finansē no ERAF reģionos, kuros jauniešu bezdarba līmenis ir visaugstākais. - Itālijā kohēzijas rīcības plāna ietvaros 1,4 miljardi euro tika piešķirti darbībām, kuru mērķgrupa ir jaunieši, tostarp jauniešu nodarbinātības plānam Sicīlijā 452 miljonu euro vērtībā, darbībām izglītības jomā, kas paredzētas 65 300 studentu no dienvidu reģioniem, un 13 000 jaunām mobilitātes iespējām. Otrajā posmā papildu 620 miljoni euro tika piešķirti jaunām darbībām jauniešu un NEETs atbalstam, tostarp bērnu aprūpei, atbalstam uzņēmējdarbībai un cīņai pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu. Tāpat arī no ESF tiks līdzfinansētas darbības prakses vietu sekmēšanai (EUR 100 miljoni) un profesionālo orientāciju sniegšanai un ievadīšanai darba tirgū, kuras paredzētas skolēniem un jauniem augstskolu beidzējiem (EUR 36 miljoni). Balstoties uz šo pozitīvo pieredzi, Komisija ir gatava atsākt un paplašināt darba grupu darbību, lai tās strādātu kopā ar dalībvalstīm, kurām Jaunatnes nodarbinātības ierosmes ietvaros ir tiesības uz finansiālu atbalstu. Pēc attiecīgo dalībvalstu iniciatīvas tiks izveidotas darba grupas, kam jāatbalsta un jāsekmē darbs saistībā ar darbības programmu izstrādi un jākonsultē dalībvalstis par to, kā ES finansējums no ESF un Jaunatnes nodarbinātības ierosmes vislabāk izmantojams, lai varētu īstenot "garantiju jauniešiem". Tādēļ Komisija aicina Ø dalībvalstis, kurām ir tiesības saņemt atbalstu no Jaunatnes nodarbinātības ierosmes, pēc to pieprasījuma īpašu jauniešu nodarbinātības darba grupu ietvaros sadarboties ar Komisijas ekspertiem, lai palīdzētu īstenot "garantiju jauniešiem", un šim nolūkam izmantot ESF un Jaunatnes nodarbinātības ierosmi. Lai atbalstītu šo procesu, pēc dalībvalsts lūguma Komisija koordinēs tehniskās palīdzības pasākumus, piemēram, īstenojot mērķsadarbību ar dalībvalstīm. 4. Mobilitātes sekmēšana ar EURES un ESF starpniecību Vienotais tirgus Eiropas jauniešiem piedāvā plašas darba, mācekļa vai apmācības iespējas. Viss liecina par to, ka jaunieši šīs iespējas ļoti vēlas izmantot. Taču viņiem var šķist sarežģīti reālā laikā noteikt un izmantot citās dalībvalstīs pastāvošās iespējas. Šā iemesla dēļ Komisija jau ilgu laiku cenšas atvieglināt mobilitāti ‑ par labu gan iedzīvotājiem, gan darba devējiem un Eiropas ekonomikai kopumā. EURES portāls sniedz pieeju vairāk nekā 1,4 miljoniem darba piedāvājumu un gandrīz 31 000 reģistrētu darba devēju. Taču EURES tīkls vēl neizmanto visu savu potenciālu. Komisija ir sākusi vērienīgu reformu, lai EURES sistēma varētu elastīgāk reaģēt uz darba tirgus vajadzībām un lai vēl lielāka uzmanība tiktu pievērsta jauniešu mobilitātei, piedāvājot viņiem darbu, kā arī iespējas darbu apvienot ar mācībām, piemēram, mācekļa vietas. EURES portāls tiek modernizēts, lai tas būtu lietotājiem draudzīgāks, un līdz šā gada beigām tiks iesniegta EURES Harta, kurā ir sniegtas ES līmenī noteiktas norādes valstu EURES īstenošanas pasākumiem. Turklāt Komisija tagad strādā pie jaunu tiesību aktu izstrādes, kuru mērķis ir pilnveidot EURES pakalpojumus par labu gan darba devējiem, gan darba meklētājiem. Mērķis ir nodrošināt lielāku skaitu darba piedāvājumu, uzlabot atbilsmi starp darba piedāvājumiem un pieteikumiem un tajā pašā laikā EURES labāk integrēt valstu nodarbinātības dienestos. Jauniešiem atrast darba un izglītības iespējas ārvalstīs ir viena lieta, taču pavisam cita lieta ir šīs iespējas izmantot. Komisija šobrīd izmēģina jaunu sistēmu, kam jāpalīdz jauniešiem izmantot EURES sniegtās darba iespējas un vienlaicīgi jāpalīdz MVU pieņemt darbā jauniešus no visas Eiropas. "Tava pirmā EURES darbavieta" palīdz jauniešiem atrast darbu citās dalībvalstīs, sniedzot finansiālu atbalstu valodu kursu apmeklēšanai un citiem nepieciešamiem mācību pasākumiem, ceļošanas izdevumu segšanai un programmu integrācijai, ja darba vietu nodrošina MVU. "Tava pirmā EURES darbavieta" ir eksperimentāls projekts, kas palīdzēs atrast darbu aptuveni 5000 jauniešiem sešās projektā iesaistītajās dalībvalstīs, un šis projekts 2013. gadā tiks paplašināts, aptverot arī mācekļu un prakses vietu līgumus. Sākotnējie rezultāti ir ļoti iedrošinoši, un dažas dalībvalstis, piemēram, Vācija, balstoties uz šo modeli, ir izstrādājušas pašas savas mobilitātes programmas. Nākamās DFS ietvaros no Eiropas Sociālo pārmaiņu un sociālās inovācijas programmas katru gadu tiks sniegts papildu tiešais finansējums aptuveni 5 miljonu euro apmērā, lai atbalstītu šāda veida mērķa programmu. Taču, ņemot vērā šā uzdevuma apmēru, tas ir dalībvalstu ‑ ar to nodarbinātības dienestu starpniecību ‑ un darba devēju pienākums, balstoties uz pieredzi saistībā ar projektu "Tava pirmā EURES darbavieta", palielināt savu finansiālo atbalstu nodarbinātībai, izmantojot mobilitāti ES. ESF ir gatavs sniegt palīdzību, jo, sākot no 2014. gada, finansiālais atbalsts būs pieejams valodu un karjeras orientēšanas mācībām, ceļošanas izdevumu segšanai un integrācijai uzņēmējā valstī. Tādēļ Komisija aicina Ø dalībvalstis izmantot ESF sniegtās finansējuma iespējas un valstu finansējuma avotus, lai sekmētu darbaspēka mobilitāti ES, tostarp izmantojot EURES, un stiprinātu valstu nodarbinātības dienestu spējas šajā saistībā, Ø Eiropas Parlamentu un Padomi ātri izskatīt plānotos tiesību aktu priekšlikumus par EURES stiprināšanu, kurus Komisija iesniegs līdz 2013. gada beigām. 5. Pārejas no izglītības uz darba dzīvi atvieglināšana Palīdzēt jauniešiem integrēties darba tirgū pēc skolas vai universitātes pabeigšanas ir neatņemama "garantijas jauniešiem" īstenošanas daļa. Šā gada konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos Komisija ir ieteikusi 16 dalībvalstīm galveno uzmanību vērst uz profesionālās izglītības un apmācības (PIA) programmu reformēšanu, uzlabojot to atbilstību darba tirgus prasībām, ar spēcīgāku uzsvaru uz apmācību darba vietā un māceklības reformas ātrāku īstenošanu. No ES budžeta šo procesu var atbalstīt ‑ dalībvalstis var izmantot ESF, Jaunatnes nodarbinātības ierosmi un programmu "Erasmus+", lai palīdzētu uzlabot izglītības un mācību sistēmu kvalitāti un efektivitāti. Pāreja no izglītības uz darba dzīvi bija būtiska tēma jauniešu nodarbinātības pasākumu kopumā, ar kuru tika sāktas divas konkrētas iniciatīvas šīs pārejas atvieglināšanai, proti, Eiropas Māceklību alianse un stažēšanās kvalitātes sistēma. 5.1. Eiropas Māceklību alianses īstenošana Pieredze rāda, ka valstis ar stabilām un pievilcīgām PIA sistēmām un īpaši valstis, kurās ir iedibinātas mācekļa prakses sistēmas ar spēcīgu mācīšanās darbavietā elementu, parasti gūst labākus rezultātus pārejas no izglītības uz darba dzīvi atvieglināšanā un zemu jauniešu bezdarba rādītāju saglabāšanā. Tādēļ mācekļa vietu piedāvājuma un kvalitātes uzlabošana ir būtiska Jaunatnes nodarbinātības stratēģijas daļa. Kā Komisija norādījusi jauniešu nodarbinātības pasākumu kopumā, tā sāk Eiropas Māceklību aliansi, lai palīdzētu uzlabot mācekļa vietu kvalitāti un piedāvājumu un mainītu attieksmi pret mācīšanos darbavietā. Šī alianse apvienos dalībvalstis, sociālos partnerus, uzņēmumus, Komisiju un citus svarīgus dalībniekus, lai attīstītu augstas kvalitātes mācekļa tipa prakses apmācības un izcilību saistībā ar mācīšanos darbavietā PIA ietvaros un sekmētu valstu partnerattiecības duālās mācību sistēmas izveidei. Alianse darbību sāks 2013. gada 2. jūlijā, un tā ir iespēja iesaistīt privāto sektoru un sniegt jaunu stimulu piedāvājumam un pieprasījumam pēc augstas kvalitātes mācekļa vietām un mācīšanās darbavietā iespējām. Uzņēmumi no tā var tikai iegūt, saņemot pieeju lielam skaitam potenciālo kandidātu uz mācekļa vietām un pašlaik veicot ieguldījumus, lai nākotnē izveidotu augsti kvalificētu darbaspēku. Tādēļ Komisija aicina Ø dalībvalstis īstenot ierosinātos konkrētām valstīm adresētos ieteikumus par mācekļa vietām un par profesionālo izglītību un apmācību, Ø dalībvalstis iekļaut māceklības reformu savos "garantijas jauniešiem" īstenošanas plānos un piesaistīt ES līdzekļus šā mērķa atbalstīšanai, kā arī valstu līmenī izveidot spēcīgas partnerības duālai mācību sistēmai, kurā apvienotas par izglītību un nodarbinātību atbildīgās iestādes, sociālie partneri, tirdzniecības palātas, PIA sniedzēji, jauniešu un studentu organizācijas, nodarbinātības dienesti un aģentūras, kuras ir atbildīgas par ES finansējuma pārvaldi, Ø privāto sektoru pilnībā atbalstīt šo aliansi un apsolīt palielināt augstas kvalitātes mācekļa vietu piedāvājumu, balstoties uz nozares nesen ierosinātajām iniciatīvām. 5.2. Augstas kvalitātes prakses vietu nodrošināšana Prakses vietām arī ir būtiska nozīme, lai pāreja no izglītības uz darba dzīvi notiktu raiti, īpaši šajos krīzes laikos. Augstas kvalitātes prakses vietas palīdz uzlabot jauniešu nodarbinātības izredzes un ir būtisks atspēriena punkts virzībā uz pastāvīgu darbu. Lai arī ir panākta plaša vienprātība par prakses nozīmi, pastāv nopietnas bažas par piedāvāto prakses vietu kvalitāti un to pievienoto vērtību. Šīs bažas ir saistītas ar nepietiekami kvalitatīvu mācību saturu, neapmierinošiem darba apstākļiem un to, ka prakses vietas tiek atkārtoti izmantotas patieso darbavietu aizstāšanai. Lai novērstu šīs bažas, Komisija jauniešu nodarbinātības pasākumu kopuma ietvaros ir paziņojusi par jaunu Eiropas iniciatīvu saistībā ar Eiropas prakses vietu kvalitātes sistēmu. Komisija ir apspriedusies ar sociālajiem partneriem, un darbs pie šīs sistēmas izstrādes tagad tiks paātrināts, lai līdz 2013. gada beigām varētu sniegt priekšlikumu. Tādēļ Komisija aicina Ø Padomi ātri izskatīt gaidāmo Komisijas priekšlikumu par prakses vietu kvalitātes sistēmu, lai 2014. gada sākumā šo jauno sistēmu ieviestu. 5.3. Programma "Erasmus +": izglītības un apmācības iespēju sniegšana pāri robežām Īpašas ES programmas arī ir būtisks ieguldījums PIA attīstībai un palīdz jauniešiem pilnībā izmantot vienotā tirgus sniegtās priekšrocības. Lielāka studentu mobilitāte palielina darbaspēka mobilitāti un sekmē integrētāka darba tirgus izveidi. Piemēram, pašreizējā mūžizglītības programma — un jo īpaši apakšprogramma PIA "Leonardo da Vinci" — jau ir ļāvusi 500 000 personām, kas piedalās PIA, un 225 000 augstākās izglītības studentu izmantot mācīšanās darbavietā sniegtās priekšrocības citā dalībvalstī, ļaujot tiem pilnveidot gan ar darbu saistītas, gan transversālas prasmes, kuras darba devējiem ir nepieciešamas. Piemēri, kā Eiropas PIA mobilitātes programmas ir palīdzējušas jauniešiem - 2012. gadā Lili no Rumānijas piedalījās programmas "Leonardo da Vinci" mobilitātes projektā ar nosaukumu "Veselības aprūpes moderno sistēmu piemērošana". Četras nedēļas viņa pavadīja, apgūstot medmāsas prasmes mācību kursā Barmherzige Bruder slimnīcā Vīnē, Austrijā. Tas viņai sniedza iespēju apgūt jaunas zināšanas par slimnieku kopšanas metodēm un modernām pētniecības tehnikām, kā arī uzlabot vācu valodas zināšanas. Šī pieredze un prakses perioda beigās saņemtā Europass mobilitātes apliecība palīdzēja viņai atrast jaunu darbu ārvalstīs. - Joanna no Polijas 2008. gadā ar programmas "Leonardo da Vinci" starpniecību piedalījās vienu mēnesi ilgā profesionālās apmācības projektā Vācijā, kur viņa strādāja vietējā sēklu uzņēmumā Appels Wilde Samen. Šī prakse ļāva viņai apgūt apgūt prasmes saistībā ar dažādu augu sugu audzēšanu, kā arī strādāt citā valodas un kultūras vidē. Šī pieredze bruģēja viņai ceļu uz to, lai viņa varētu vadīt pati savu saimniecību Polijā, joprojām uzturot ciešu kontaktu ar ielūdzēju uzņēmumu Vācijā. - Matiasa no Vācijas sākotnējā arodapmācības prakses vieta, lai kļūtu par speciālistu mehatronikas jomā, bija Minhenes starptautiskajā lidostā, un pēc tam viņš trīs nedēļas strādāja Vīnes lidostā, lai ar programmas "Leonardo da Vinci" starpniecību gūtu pieredzi ārvalstīs. Prakse ārvalstīs ļāva viņam gūt jaunu skatījumu uz atšķirīgo darba praksi un kultūru un sniedza viņam jaunu perspektīvu attiecībā uz darba procesu savas mītnes valsts uzņēmumā. Nākamās DFS ietvaros ‑ kā daļa no Komisijas ierosinātās programmas "Erasmus +" ‑ atbalsts mobilitātei tiks būtiski palielināts, lai palīdzētu kopumā gandrīz 5 miljoniem jauniešu, tostarp nodrošinot vairāk nekā 700 000 ar PIA saistītas prakses vietas. Sadarbība starp darba devējiem un izglītības iestādēm tiks padziļināta, pateicoties stratēģiskajām partnerattiecībām un nozares prasmju aliansēm, kuru uzdevums ir atbalstīt augstākas kvalitātes izglītības programmas un pārrobežu mobilitāti. Šīs sadarbības ietekmi var palielināt, iepludinot valstu un ES līdzekļus — jo īpaši ESF līdzekļus – ,lai sniegtu iespējas vēl lielākam skaitam jauniešu. Skaidrs, ka pieprasījums pēc pārrobežu mobilitātes ir augsts un līdz ar to ārvalstīs piedāvāto prakses vietu skaitam ir ievērojamas iespējas palielināties. Lai palīdzētu šo potenciālu izmantot, Komisija paātrinās šīs "Erasmus +" daļas īstenošanu, un dalībvalstīm šajā nolūkā būtu jāizmanto ESF piešķīrumi. Tādēļ Komisija aicina Ø Eiropas Parlamentu un Padomi ātri vienoties par jauno programmu "Erasmus +". Komisija uzreiz pēc programmas sākšanas 2014. gadā paātrinās PIA daļas īstenošanu, Ø dalībvalstis izmantot ESF, lai attīstītu un atbalstītu mobilitāti saistībā ar PIA un tādējādi palīdzētu jauniešiem apgūt nepieciešamās prasmes nolūkā atrast savu vietu darba tirgū. 5.4. Ieguldījumi prasmju apguvē un pieprasīto un piedāvāto prasmju neatbilstības novēršana Eiropas konkurētspēja, inovācijas spēja un produktivitāte ļoti lielā mērā ir atkarīga no augsti izglītotu un labi apmācītu darbinieku pieejamības. Daudzus gadus pastāvošā tendence pieprasīt aizvien augstāku prasmju līmeni nozīmē, ka jauniešiem, kuriem nav ekonomikai nepieciešamo prasmju, būs aizvien grūtāk atrast darbu. Līdz ar to, lai novērstu jauniešu bezdarbu, ir nepieciešams novērst prasmju trūkumu un piedāvāto un pieprasīto prasmju neatbilstību. Prasmes sāk apgūt skolā, un tās turpina pilnveidot, iegūstot augstāko izglītību un īstenojot mācīšanos darbavietā. Taču šodien daudzu izglītības sistēmu sniegums nav apmierinošs, jo skolu nebeigušo jauniešu īpatsvars ir nepieņemami augsts un tām var neizdoties jauniešiem nodrošināt būtiskās prasmes. Tādēļ ir steidzami jānodrošina, ka izglītības sistēmas lielākā mērā tiek pielāgotas pašreizējām un turpmākajām vajadzībām pēc prasmēm, lai tādējādi izvairītos no pieprasīto un piedāvāto prasmju neatbilstības un trūkumiem. Tāpēc īpaši svarīgi ir novērst neatbilstību starp pieprasītajām un piedāvātajām prasmēm nozarēs, attiecībā uz kurām ir atzīts, ka tajās ir potenciāls radīt darba vietas, piemēram, IKT, veselības aprūpes un "zaļās ekonomikas" nozarē. Komisija 2013. gada martā sāka ES līmeņa partnerību starp daudzām ieinteresētajām personām – "Lielo koalīciju digitālo darbvietu aizpildīšanai" ‑ lai novērstu IKT prasmju trūkumu ES un aizpildītu vairākus simtus brīvo vakanču, kurās šīs prasmes ir nepieciešamas. Rīcības plānā attiecībā uz ES veselības aprūpes darbiniekiem ietvaros Komisija 2013. gada aprīlī sāka vienotu rīcību nolūkā uzlabot veselības aprūpes darbaspēka prognozēšanu un plānošanu, kura kopā pulcēja dalībvalstis un ieinteresētās personas, lai tās varētu apmainīties ar paraugpraksi. Komisija šobrīd arī veic starpvalstu plānošanas izpēti par novatoriskām darbā pieņemšanas stratēģijām, piemēram, izmanto sociālos plašsaziņas līdzekļus, lai jauniešus piesaistītu karjerai veselības aprūpes nozarē. Komisija sāks līdzīgas koalīcijas vai plašākus rīcības plānus, lai atraisītu darbavietu radīšanas potenciālu "zaļās ekonomikas" nozarē. Svarīgi arī, lai jauniešiem, kuri meklē darbu un sāk paši savu uzņēmumu, būtu uzņēmējdarbības prasmes. Ja visiem jauniešiem būtu praktiska pieredze saistībā ar uzņēmējdarbību, tas palīdzētu izveidot saikni starp izglītību un reālo pasauli un radošas idejas pārvērst uzņēmējdarbības pasākumos. Lai atbalstītu pārmaiņas izglītības sistēmā, Komisija sniegs detalizētākas politiskās vadlīnijas par uzņēmējdarbības aktivitātēm izglītības nozarē. Sadarbība ar ESAO attiecībā uz orientējošām vadlīnijām attiecībā uz izglītību uzņēmējdarbības jomā skolās, PIA un universitātēs sekmēs uzņēmējdarbības mācīšanu un apgūšanu. Lai vēl vairāk palīdzētu jauniešiem atrast darbu ārvalstīs, Komisija cieši sadarbojas ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām saistībā ar Eiropas prasmju un kvalifikāciju telpas izveidi. Tai jānodrošina, ka prasmes un kvalifikācijas tiktu viegli atzītas pāri robežām, un jāsekmē darbaspēka mobilitāte. Tādēļ Komisija aicina Ø dalībvalstis modernizēt un uzlabot savas izglītības sistēmas, novēršot trūkumus attiecībā uz pamatprasmēm, palielinot centienus novērst priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu un uzlabojot transversālo prasmju nodrošināšanu, piemēram, prasmes digitālajā jomā, uzņēmējdarbības un valodas prasmes, un palielinot mācības, izmantojot IKT, Ø visas ieinteresētās personas palielināt savu atbalstu "Lielajai koalīcijai digitālo darbvietu aizpildīšanai" nolūkā risināt problēmu saistībā ar to, ka paredzēts, ka ES 2015. gadā trūks 900 000 speciālistu IKT jomā. 6. Eiropas darba tirgus izveide ilgtermiņa perspektīvā Vairumam iepriekš aprakstīto pasākumu, ja tie tagad tiek īstenoti, ir tūlītēja ietekme. Taču vidējā termiņā vēl ir daudz darāmā, lai ekonomikā veiktu reformas un tādējādi izveidotu patiesu Eiropas darba tirgu, kurā visi iedzīvotāji, jaunieši un gados veci cilvēki var brīvi pārvietoties darba, mācību vai apmācību nolūkā. Tas Eiropas ekonomiku padarīs dinamiskāku un elastīgāku, vienlaikus nodrošinot to personu nepieciešamo aizsardzību, kuras īsteno savas tiesības dzīvot, strādāt un mācīties ārvalstīs. Jau ir iesniegti daudzi priekšlikumi, kas palīdzēs vienotajam tirgum darboties efektīvāk, tostarp ierosinātie grozījumi Profesionālo kvalifikāciju direktīvā, Direktīvā par papildpensijas tiesību pārvedamību un Direktīvā par mobilo darba ņēmēju tiesību īstenošanu. Tāpat arī steidzami jāuzlabo esošo ES tiesību aktu piemērošana, jo īpaši attiecībā uz darbavietām un darba apstākļiem. Turklāt Komisija strādā pie pilsoņiem draudzīgāku noteikumu izstrādes par sociālās apdrošināšanas koordināciju saistībā ar bezdarbnieku pabalstiem un izskata iespējas ļaut darbiniekiem, kuri meklē darbu citā dalībvalstī, saņemt bezdarbnieku pabalstu ilgāk par šādos gadījumos pašreiz noteiktajiem 3 mēnešiem. Nesen iesniegtais Komisijas priekšlikums modernizēt un uzlabot sadarbību starp valsts nodarbinātības dienestiem uzlabos arī darba tirgu funkcionēšanu un darba tirgus programmu izstrādi un līdz ar to palīdzēs jauniešiem iekļūt darba tirgū. Komisija ierosinās izveidot valstu nodarbinātības dienestu tīklu, lai sāktu salīdzinošās novērtēšanas sistēmu, atbilstoši savstarpēji mācību pasākumi sekmēs Eiropas darba tirgus izveidi un beigās darba meklētājiem un darba devējiem nodrošinās labākus un efektīvākus nodarbinātības pakalpojumus. Tādēļ Komisija aicina Ø Eiropas Parlamentu un Padomi paātrināt darbu pie visiem priekšlikumiem, kas izstrādāti, lai sekmētu patiesa Eiropas darba tirgus izveidi, kas būtu pieejams visiem jauniešiem. 7. Darbavietu radīšana: palīdzība uzņēmumiem saistībā ar jauniešu pieņemšanu darbā Jauniešu bezdarbs pastāvīgi samazināsies vienīgi tad, ja ekonomikā tiks radīts vairāk darbavietu. Visas pūles, kas Eiropā šobrīd tiek pieliktas, lai atjaunotu izaugsmi un radītu darbavietas, palīdzēs risināt jauniešu bezdarba problēmu. Eiropas līmenī uzsvērtās prioritātes saistībā ar gada izaugsmes pētījumu un valsts līmenī saistībā ar konkrētām valstīm adresētajiem ieteikumiem iezīmē turpmāko ceļu. Šajā saistībā īpašas pūles ir nepieciešamas, lai radītu vajadzīgos stimulus uzņēmumiem, īpaši MVU, lai tie pieņemtu un paturētu darbā jauniešus. Jauniešus bezdarbs ir skāris neproporcionāli lielos apmēros. Tas atspoguļo plašākas dziļas problēmas saistībā ar veidu, kādā darba tirgus funkcionē. Turklāt daudzās valstīs to darbinieku vidū, kuriem ir pagaidu līgums, jauniešu īpatsvars ir pārāk liels. Ja atšķirību starp tiesību aktiem nodarbinātības jomā pagaidu un pastāvīgajiem līgumiem tiks samazinātas, tas palīdzēs atvieglināt jauno darba ņēmēju, tostarp jauniešu, pāreju no pirmā īstermiņa darba uz stabilāku darbu, kas piedāvā labas karjeras izaugsmes perspektīvas. Turklāt izmaksu samazināšana saistībā ar jauniešu pieņemšanu darbā viņu pirmajā darba vietā, piemēram, ar mērķtiecīgām subsīdijām un sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājumiem attiecībā uz zemas kvalifikācijas darbavietām, īstajos apstākļos var būt izšķiroša. MVU un jo īpaši mikrouzņēmumi ir īpaši svarīgs virzītājspēks saistībā ar darbavietu radīšanu jauniešiem, un līdz ar to jāpieliek visas pūles, lai palīdzētu jauniešiem piekļūt finansēm, kas nepieciešamas to izaugsmei. Šeit ES instrumentiem, jo īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fondam, ir būtiska nozīme, jo īpaši attiecībā uz tiešo atbalstu sniegšanu MVU un plaša finanšu instrumentu klāsta līdzfinansēšanu. Saistībā ar MVU pieeju finansējumam būtiska nozīme ir arī Eiropas Investīciju bankai (EIB). Tiek sagaidīts, ka nesenais kapitāla palielinājums par 10 miljardiem euro laikposmā no 2013. līdz 2015. gadam katru gadu ļaus darīt pieejamus 12,5 miljardus euro tiešajam finanšu atbalstam MVU, un kopā aizdevumos MVU EIB var piesaistīt aptuveni 37,5 miljardus euro, ņemot vērā cita veida aizdevumus, kas netieši nāk par labu MVU, un līdzfinansējumu. Turklāt Komisija šobrīd sadarbojas ar EIB nolūkā izstrādāt kopīgus instrumentus, lai atbalstītu aizdevumus MVU. Tādēļ Komisija aicina Ø dalībvalstis īstenot konkrētām valstīm adresētos ieteikumus, tostarp ierobežojot nodokļu slogu strādājošajiem, samazinot atšķirības nodarbinātības aizsardzībā starp dažādu veidu darba līgumiem un izpētot mērķpasākumus, lai radītu stimulus jauniešu pieņemšanai darbā, Ø EIB palielināt atbalstu tiem MVU, kas rada darbavietas un piedāvā prakses vietas jauniešiem vecumā līdz 25 gadiem, un sekmēt sadarbību ar Komisiju, lai īstenotu jaunus mehānismus MVU atbalstam. *** 1. pielikums: konkrētām valstīm paredzētie ieteikumi saistībā ar jauniešu nodarbinātību BE || Vienkāršot un stiprināt saskaņotību starp nodarbinātības stimuliem, aktivizācijas politiku, darbaspēka atbilstību darba tirgus vajadzībām, izglītību, mūžizglītību un vecāka gadagājuma cilvēkiem un jauniešiem paredzēto profesionālās apmācības stratēģiju. BG || Paātrināt valsts mēroga Jaunatnes nodarbinātības ierosmes īstenošanu, piemēram, ar "garantijas jauniešiem" starpniecību. Pieņemt likumu par skolu izglītību un turpināt augstākās izglītības sistēmas reformu, tās labāk pielāgojot darba tirgus vajadzībām un stiprinot sadarbību starp izglītību, pētniecību un uzņēmējdarbību. DK || Uzlabot profesionālās izglītības kvalitāti, lai samazinātu skolu nebeigušo jauniešu īpatsvaru un palielinātu prakses vietu skaitu. EE || Turpināt pasākumus, lai palielinātu izglītības un apmācības sistēmu atbilstību darba tirgus vajadzībām, tostarp vēl lielākā mērā iesaistot sociālos partnerus un īstenojot mērķpasākumus jauniešu bezdarba novēršanai. ES || Īstenot Jauniešu nodarbinātības un uzņēmējdarbības 2013.–2016. gada stratēģijā izklāstītos pasākumus jauniešu bezdarba novēršanai un cieši uzraudzīt to efektivitāti, piemēram, izmantojot "garantiju jauniešiem". Turpināt centienus, lai palielinātu izglītības un apmācības atbilstību darba tirgus vajadzībām, samazinātu mācību priekšlaicīgu pārtraukšanu un sekmētu mūžizglītību, ko jo īpaši panāk, pagarinot duālās profesionālās apmācības piemērošanu pēc pašreizējā izmēģinājuma posma beigām, un līdz 2013. gada beigām ieviešot skolēnu sekmju visaptverošu uzraudzības sistēmu. FI || Īstenot un cieši uzraudzīt spēkā esošo pasākumu ietekmi, lai uzlabotu jauniešu pozīciju darba tirgū un situāciju saistībā ar ilgstošu bezdarbu, īpašu uzmanību pievēršot darbam vajadzīgo prasmju attīstībai. FR || Veikt turpmākus pasākumus, lai uzlabotu pāreju no izglītības uz darba dzīvi, izmantojot, piemēram, "garantiju jauniešiem", un sekmējot prakses vietas. HU || Novērst jauniešu bezdarbu, piemēram, ar "garantiju jauniešiem". Īstenot valsts stratēģiju mācību priekšlaicīgas pārtraukšanas jomā un nodrošināt, ka izglītības sistēma visiem jauniešiem nodrošina ar darba tirgu saistītas prasmes, kompetences un kvalifikācijas. Atbalstīt pāreju starp dažādiem izglītības posmiem un pāreju uz darba tirgu. Īstenot augstākās izglītības reformu, kas ļauj lielākam skaitam cilvēku iegūt augstāko izglītību, īpaši studentiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā. IT || Veikt turpmākus pasākumus, lai veicinātu dalību, jo īpaši sieviešu un jauniešu, darba tirgū, piemēram, izmantojot "garantiju jauniešiem". Uzlabot profesionālo izglītību un apmācību, nodrošināt efektīvākus valsts nodarbinātības dienestus un uzlabot augstskolu studentiem paredzētos karjeras orientācijas konsultāciju pakalpojumus. Pastiprināt centienus, lai novērstu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, un uzlabot skolu darbības kvalitāti un rezultātus, ko panāk, arī reformējot skolotāju profesionālo un karjeras attīstības ceļu. LT || Uzlabot jauniešu nodarbināmību, piemēram, izmantojot "garantiju jauniešiem", uzlabot mācekļu programmu īstenošanu un efektivitāti un novērst pastāvīgu prasmju neatbilstību. LU || Palielināt centienus, lai samazinātu jauniešu bezdarbu, uzlabojot aktīvu darba tirgus politikas virzienu izstrādi un uzraudzību. Stiprināt vispārējo un arodizglītību, lai jauniešu prasmes labāk atbilstu darba tirgus vajadzībām, jo īpaši to cilvēku prasmes, kuri ir migrantu izcelsmes. LV || Novērst ilgstošu un jauniešu bezdarbu, palielinot aktīvu darba tirgus politikas virzienu tvērumu un efektivitāti un mērķtiecīgus sociālos pakalpojumus. Uzlabot jauniešu nodarbināmību, piemēram, ar "garantiju jauniešiem", izveidot visaptverošu profesionālo orientāciju, īstenot reformas profesionālās izglītības un apmācības jomā un uzlabot prakses vietu kvalitāti un pieejamību. MT || Turpināt politikas pasākumus, lai samazinātu priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, jo īpaši, izveidojot visaptverošu uzraudzības sistēmu, un palielināt izglītības un apmācības atbilstību darba tirgus vajadzībām, lai novērstu prasmju trūkumus, tai skaitā, veicot paziņoto prakšu sistēmas reformu. PL || Stiprināt pasākumus, lai samazinātu jauniešu bezdarbu, piemēram, ar "Garantiju jauniešiem", palielināt prakses vietu pieejamību un mācīšanos darbavietā, stiprināt sadarbību starp skolām un darba devējiem un uzlabot mācīšanas kvalitāti. RO || Cīnīties pret jauniešu bezdarbu, nekavējoties īstenot valsts plānu jaunatnes nodarbinātībai, tostarp ar "garantiju jauniešiem". Pastiprināt reformas profesionālās izglītības un apmācības jomā. Vēl vairāk pielāgot augstāko izglītību darba tirgus vajadzībām un uzlabot piekļuvi nelabvēlīgā situācijā esošiem cilvēkiem. Īstenot valsts stratēģiju saistībā ar priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, koncentrējoties uz labāku pieeju pirmsskolas izglītībai, tostarp romu tautības bērniem. SE || Stiprināt centienus, lai uzlabotu mazkvalificētu jauniešu un cilvēku ar migrantu izcelsmi integrāciju darba tirgū ar spēcīgākiem un mērķtiecīgākiem pasākumiem, lai uzlabotu viņu nodarbināmību un darba tirgus pieprasījumu pēc šīm grupām. Palielināt centienus atvieglināt pāreju no izglītības uz darbu, tostarp plašāk izmantojot mācīšanos darbavietā, stažēšanās iespējas un cita veida līgumus, apvienojot nodarbinātību ar izglītību. Pabeigt "garantiju jauniešiem", lai labāk aptvertu jauniešus, kas nepiedalās ne izglītībā, ne apmācībā. SI || Veikt vēl citus pasākumus ar mērķi palielināt augstāko izglītību ieguvušo jauniešu, gados vecāku darba ņēmēju un mazkvalificētu darba ņēmēju nodarbinātības līmeni, koncentrējot resursus pielāgotu aktīvas darba tirgus politikas pasākumu jomā un vienlaikus uzlabojot to efektivitāti. Risināt prasmju neatbilstību, uzlabojot atbilstošo arodizglītības un apmācību programmu pievilcību un plašāk izvēršot sadarbību ar attiecīgajām ieinteresētajām personām darba tirgus vajadzību izvērtēšanas jomā. SK || Pastiprināt centienus, lai novērstu augsto jauniešu bezdarba līmeni, piemēram, ar "garantiju jauniešiem". Veikt pasākumus, lai jauniešus piesaistītu skolotāju profesijai un uzlabotu izglītības rezultātus. Profesionālajā izglītībā un apmācībā stiprināt uz mācīšanās darbavietā nodrošināšanu uzņēmumos. Augstākajā izglītībā izveidot vairāk uz darbu orientētu bakalaura studiju programmu. UK || Balstoties uz programmu ,,Youth Contract”, pastiprināt pasākumus, lai novērstu jauniešu bezdarbu, piemēram, izmantojot "garantiju jauniešiem". Uzlabot māceklības programmu kvalitāti un pagarināt to ilgumu, vienkāršot kvalifikāciju sistēmu un paplašināt darba devēju iesaisti, jo īpaši augsta un vidēja līmeņa tehnisko prasmju apguvē. Samazināt to 18–24 gadus veco jauniešu skaitu, kuri ieguvuši tikai pamatprasmes ļoti zemā līmenī, tostarp efektīvi īstenojot stažēšanās programmu. 2. pielikums: kā jauniešu nodarbinātības darba grupas ir palīdzējušas jauniešiem Īrija || - 2012. gada decembrī tika izveidots „Darba tirgus izglītības un apmācības fonds” (zināms kā „Momentum” un ir daļa no Īrijas rīcības plāna nodarbinātības jomā), lai nodrošinātu prasmju apmācību līdz pat 6 500 ilgtermiņa bezdarbnieku. ESF piešķirs 10 miljonus euro šim fondam, kura kopējais budžets ir 20 miljoni euro. Viena no šī fonda četrām daļām ir īpaši paredzēta jauniešiem vecumā līdz 25 gadiem. Šobrīd 816 jauniešu saņem atbalstu no šīs konkrētās daļas. Bet, tā kā jaunieši arī var piedalīties pārējās trijās daļās, kopējais jaunu dalībnieku skaits šobrīd ir 1353. - EUR 25 miljoni tika novirzīti integrētajai programmai „Youthreach”, kas nodrošina izglītību, apmācību un darba pieredzi jauniešiem, kuri priekšlaicīgi pametuši skolu bez kvalifikācijas vai profesionālās izglītības. Tas ļaus līdz 2013. gada beigām uzturēt 3700 apmācību vietu. Slovākija || - Pēc ESF pārdales 2012. gada novembrī tika sākti divi valsts mēroga projekti (EUR 70 miljoni), kas atbalsta darbvietu izveidi jauniešiem vecumā līdz 29 gadiem, palīdzot tiem iekārtoties darbā privātajā sektorā vai kļūt par pašnodarbinātām personām tajos reģionos, kuros ir augstākais bezdarba līmenis (mērķis ir izveidot 13 000 jaunu darbvietu). Līdz šim projektu īstenošana noritējusi veiksmīgi, un mikrouzņēmumi un MVU ir izrādījuši īpaši lielu interesi par iespēju jauniešiem piedāvāt darba iespējas. Līdz 2013. gada vidum tika izveidotas vairāk nekā 6200 jaunu darbavietu (noslēgti līgumi par 33,1 miljonu euro). Lietuva || - Lietuvā ir īstenoti visi plānotie ESF pasākumi. Viens projekts tika pārorientēts, lai piedāvāt profesionālās izglītības programmas aptuveni 6 000 jauniešu. Tā budžets ir aptuveni EUR 6 miljoni. Projekts sākās 2012. gada augustā un beigsies 2013. gada augustā. Piedalās 4851 dalībnieks. - Projekts, kas jauniešiem dod iespēju apgūt pirmās darbvietas prasmes, tika pagarināts un tam tika piešķirts papildu budžets 6 miljonu euro apmērā, sniedzot atbalstu aptuveni 6000 jauniešu. Projekts sākās 2011. gada jūlijā un beigsies 2013. gada novembrī. 4382 jaunieši bezdarbnieki jau ir piedalījušies šajā projektā. - Uzņēmējdarbības veicināšanas fonds (ESF 14,5 miljonu euro apmērā) patlaban nodrošina aizdevumus un apmācību pakalpojumus jaunizveidotiem uzņēmumiem un pašnodarbinātām personām, un jaunieši šā pasākuma ietvaros ir viena no prioritārajām fokusa grupām. Ir apstiprināts jauns pasākums (EUR 3 miljonu vērtībā), lai palielinātu šīs aizdevumu shēmas pievilcību to personu acīs, kas gatavojas sākt uzņēmējdarbību vai kļūt par pašnodarbinātajiem. - Nesen tika apstiprināts vēl viens jauns ESF pasākums (9,3 miljoni euro) „Atbalsts pirmajā darbavietā”, aizstājot pastāvošo sociālās apdrošināšanas iemaksu samazinājuma shēmu pirmajai darbavietai ar algu subsīdiju palīdzību. Projekts sākās 2012. gada augustā un beigsies 2015. gada septembrī. Paredzētais dalībnieku skaits ir aptuveni 20 000. Līdz 2013. gada 18. aprīlim bija saņemti 4858 pieteikumi. - Jauns pasākums 2,3 miljonu vērtībā "Veicināt jauniešu nodarbinātību un motivāciju" tika apstiprināts 2013. gada 17. aprīlī. Divi no projektiem tiks vērsti uz brīvprātīgo darbu un individuālo atbalstu neaizsargātiem jauniešiem. Latvija || - EUR 11 miljoni ir piešķirti vairākiem pasākumiem, lai atbalstītu jauniešus bez profesionālās kvalifikācijas un dotu iespēju iegūt jaunu uz darba tirgu orientētu kvalifikāciju. Šo pasākumu rezultātā to jauniešu bezdarbnieku īpatsvars, kas saņem ES atbalstu, pieaugtu no 24 % līdz 40 %, savukārt profesionālo izglītību iegūstošo skaits dubultotos. - 5 gadu projekts "profesionālās izglītības programmu, pamatprasmju un kompetenču apgūšana, lai atbalstītu izglītības un karjeras attīstību" ir paredzēts, lai sagatavotu otrā PIA līmeņa profesionāļus nolūkā sekmēt profesionālo kompetenču prasmes un profesionālo darbību prasmes un turpmāku izglītību, kā arī atvieglotu integrāciju darba tirgū. Tā tiek īstenota partnerībā ar PIA skolām, lai nodrošinātu 12-18 mēnešu garas programmas 2. un 3. līmeņa profesionālajai kvalifikācijai vismaz 4000 jauniešu vecumā līdz 25 gadiem. Līdz 2013. gada maija beigām 1372 studentu saņēma 2. un 3. līmeņa profesionālo kvalifikāciju. - 2013. gadā pasākums "Jaunatnes darbseminārs", kuru līdzfinansē no ESF, tiek īstenots ar mērķi palīdzēt līdz pat 500 jauniešiem vecumā no 15 līdz 24 gadiem bez iepriekšējas profesionālās izglītības gūt pieredzi saistībā ar 3 profesijām un veikt apzinātu karjeras izvēli. Portugāle || - Valsts iniciatīva "Impulso Jovem" ietvēra struktūrfondu vispusīgu pārplānošanu, un līdz 2015. gada beigām no tās labumu Portugāles kontinentālajā daļā gūs 90 000 jauniešu. 143 miljoni euro no ESF finansējuma tika pārdalīti, lai finansētu pasākumus, kas ietver prakses vietas galvenajās tautsaimniecības nozarēs, kā arī atbalstu līgumu slēgšanai ar cilvēkiem vecumā no 18 līdz 30 gadiem, atlīdzinot darba devēja sociālās apdrošināšanas iemaksas. - 2013. gada februārī programmas darbības joma ir paplašināta, iekļaujot tajā plašākus atbilstības kritērijus, kā arī papildu reģionus. Līdz maija beigām programmā bija piedalījušies 9676 jaunieši. Tika veikts pārvietojums 10 miljonu euro apmērā no Madeiras ERAF darbības programmas uz attiecīgo ESF darbības programmu, lai atbalstītu jauniešu nodarbināmības pasākumus, piemēram, stažēšanos un darbā pieņemšanas stimulus. Līdz maija beigām programmā bija piedalījušies vēl 1497 jaunieši. Spānija || - Spānijā 2012. gadā ESF finansējums vairāk nekā 286 miljonu euro apmērā tika pārdalīts pasākumiem, kas saistīti ar jauniešiem. No šīs summas 135 miljoni euro tika novirzīti valsts nodarbinātības dienestam, lai palīdzētu jauniešiem atrast darbu. Līdz šim ieviestie jaunatnes pasākumi ir darbsemināru skolas un nodarbinātības darbsemināri, kuros piedalās aptuveni 9500 jauniešu. Tās ir jauktas nodarbinātības un apmācības programmas. Turklāt subsīdijas sociālā nodrošinājuma iemaksu samazinājumu veidā uzņēmumiem, kuri pieņem darbā jauniešus, ir ieviestas pavisam kopā attiecībā uz 142 000 jauniešu. - Attiecībā uz 50 miljoniem euro, ko ESF 2012. gadā pārdalīja programmai "Cīņa pret diskrimināciju", pasākumi jauniešu bezdarba novēršanai galvenokārt ietver darbības saistībā ar saskaņotiem risinājumiem attiecībā uz nodarbinātību, kas pielāgoti dažādo grupu konkrētajām vajadzībām, piemēram, jauniešiem ar invaliditāti, jauniem romu tautības pārstāvjiem, jauniešiem ar īpašām grūtībām un jauniešiem bezdarbniekiem ar vidēja līmeņa nodarbināmību. - Spānijas valdība 2013. gada 12. martā iesniedza jauniešu nodarbinātības un uzņēmējdarbības stratēģiju 2013.–2016. gadam. Šajā ierosmē/iniciatīvā ir ietverti 100 atsevišķi pasākumi jauniešu bezdarba apkarošanai. Šie pasākumi ir paredzēti jauniešiem parasti vecumā līdz 30 gadiem un īpaši jauniešiem, kuri ir bez darba. Lai sasniegtu stratēģijas mērķus un īstenotu jaunos pasākumus, ir iezīmēti jauni resursi 3,485 miljardu vērtībā. Dažus pasākumus daļēji finansēs no ESF pašreizējā un turpmākā plānošanas periodā laikā. Itālija || - Kohēzijas rīcības plāna pirmā posma ietvaros 1,4 miljardi euro tika piešķirti darbībām, kuru mērķis ir uzlabot izglītību un nodarbinātību, tostarp Jaunatnes nodarbinātības plāns Sicīlijā 452 miljonu euro vērtībā, un sagaidāms, ka no tā labumu gūs aptuveni 50 000 jauniešu, jaunām izglītības aktivitātēm 65 300 studentiem no dienvidu reģioniem vai 13 000 jaunām mobilitātes iespējām. Otrajā posmā vēl papildu 620 miljoni euro tika piešķirti darbībām par labu jauniešiem un NEETs, tostarp atbalstam uzņēmējdarbībai un cīņai pret priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu. - No ESF arī tiek līdzfinansēta "AMVA programma" 118 miljonu euro vērtībā, lai atbalstītu mācekļu programmas, un “FIXO programma" (karjeras orientāciju sniegšana un jauniešu iekārtošana darbā) 36 miljonu euro vērtībā. Grieķija || - Pēc tam, kad 2012. gada beigās tika veikta vērienīga pārplānošana, 2013. gada janvārī tika apstiprināts valsts rīcības plāns jaunatnes jautājumos ar EUR 517 miljonu lielu ES finansējumu. Plāna mērķis ir veicināt jauniešu nodarbinātību, apmācību un uzņēmējdarbību, un tā mērķauditorija ir gandrīz 350 000 jauniešu. Papildu atbalsts 1,2 miljardu euro apmērā, lai ņemtu vērā MVU likviditātes vajadzības, ir piešķirts plānošanas procesa ietvaros. Saskaņā ar Grieķijas iestāžu sniegto jaunāko informāciju jaunās iniciatīvas, pieņemtajā jaunatnes rīcības plānā ietvertajās jaunajās iniciatīvās, kuru īstenošana jau sākta (aptuveni EUR 47 miljonu vērtībā), ietver pasākumus, kas paredz gados jaunu (līdz 35 gadiem) bezdarbnieku pagaidu pieņemšanu darbā Kopienas darba programmās kultūras jomā, kā arī atbalstu sociālajām struktūrām, kuru mērķis ir apkarot nabadzību un sociālo atstumtību, lai pieņemtu darbā gados jaunus bezdarbniekus. - Papildus ir sākta šādu rīcības plānā (aptuveni 146 miljonu euro vērtībā) paredzēto programmu īstenošana: a) „talons iekļūšanai darba tirgū”, kas apvieno apmācību un piecu mēnešu darbu uzņēmumā; programmas mērķauditorija – 45 000 gados jaunu bezdarbnieku vecumā līdz 29 gadiem; b) jaukta teorētiskā un praktiskā apmācība 1000 gados jauniem bezdarbniekiem tādā pašā vecuma grupā. [1] COM(2013) 144 final. [2] Ja slieksnis tiek pazemināts, attiecinot to uz reģioniem ar jauniešu bezdarba līmeni virs 20 %, un atbalsts tiek paplašināts, attiecinot to uz cilvēkiem vecumā no 25 līdz 29 gadiem, vairāk nekā puse šā atbalsta uz katru NEET samazinātos no EUR 1360 uz EUR 560, kas būtiski mazinās šo pasākumu efektivitāti.