Samierināšanas komiteja strādāja divdesmit vienu dienu – no 2019. gada 15. oktobra līdz 4. novembrim. Tomēr šajā periodā nebija iespējams saskaņot Eiropas Parlamenta un Padomes nostāju.

Padome un Eiropas Parlaments pabeidza savu BGP Nr. 4/2019 lasījumu attiecīgi 2019. gada 3. septembrī un 2019. gada 10. oktobrī. Tā kā Eiropas Parlaments pieņēma tādus grozījumus, kuriem Padome nevarēja piekrist, saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 314. panta 4. punkta c) apakšpunktu tika sasaukta Samierināšanas komiteja.

2.2. Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības atlikšana: ietekme uz ES iestādēm

2.2. Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības atlikšana: ietekme uz ES iestādēm

Pabalsti darbiniekiem, kuri atcelti no amata vai atvaļināti dienesta interesēs

Priekšlikums ir samazināt nediferencētos izdevumus 5. izdevumu kategorijā “Administrācija” par 9,9 miljoniem EUR 2019. gadā, no kuriem 3,8 miljoni EUR paredzēti Komisijai, 3,0 miljoni EUR — visu iestāžu pensijām un 3,1 miljons EUR — visām pārējām iesaistītajām iestādēm.

Eurostat ziņojumā par pašreizējo situāciju, kas izdots 31. oktobrī saskaņā ar Civildienesta noteikumu XI pielikumā izklāstītajiem noteikumiem, paredzēts, ka ES ierēdņu nominālā neto atalgojuma korekcija Briselē un Luksemburgā, kas stājas spēkā no 2019. gada jūlija, ir 2,0 %. Korekcija ir nepieciešama, lai uzturētu pirktspējas paralēlo attīstību ar dalībvalstu civildienesta ierēdņiem. Tā ir mazāka nekā paredzēts, jo dzīves dārdzības pieaugums Beļģijā un Luksemburgā bija zemāks, nekā paredzēts.

2019. gada budžetā prognozētais atalgojuma korekcijas rādītājs, kas jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku no 2019. gada 1. jūlija, bija 2,3 % (6 mēnešu ietekme). Šo likmi Komisijas dienesti aprēķināja 2017. gada novembrī, pamatojoties uz paredzamo pirktspējas attīstību un dzīves dārdzību atsauces periodā (1.7.2019.–30.6.2020.) saskaņā ar Civildienesta noteikumos paredzēto metodi.

¾civildienesta ierēdņu reālo algu gada izmaiņas atlasītu 11 dalībvalstu, kas pārstāv vairāk nekā 75 % no Savienības IKP, centrālajās valdībās un

–ieņēmumu daļā — tradicionālo pašu resursu (t. i., muitas nodokļi un cukura nozares nodevas), pievienotās vērtības nodokļa (PVN) un nacionālā kopienākuma (NKI) bāzu prognožu pārskatīšana un attiecīgo Apvienotās Karalistes korekciju un to finansējuma ieplānošana budžetā, kas ietekmē dalībvalstu pašu resursu iemaksu ES budžetā sadalījumu.

–Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības jaunākais atlikšanas lēmums, kas tika pieņemts 2019. gada 28. oktobrī;

–algas korekcija, kas stāsies spēkā no 2019. gada 1. jūlija un kas ir mazāka, nekā paredzēts, un

Sagatavojot 2019. gada budžetu, iestādes tika aicinātas savās attiecīgajās aplēsēs atspoguļot ietekmi, ko radīs Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības, kas sākotnēji bija paredzēta 2019. gada 29. martā, jomās, kurās izmaiņas bija acīmredzamas (piemēram, viena komisāra, viena Revīzijas palātas locekļa amata vietas samazinājums, tiesnešu skaita korekcija Tiesā, pārstāvniecības un reģionālo biroju slēgšana Apvienotajā Karalistē u. c.).

Tā rezultātā Eiropas Parlaments, Padome, Komisija, Tiesa, Revīzijas palāta un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja samazināja savu budžeta pieprasījumu par kopējo summu aptuveni 11,7 miljonu EUR apmērā (no kuriem 10,2 miljoni EUR ir Eiropas Parlamentam). Šis samazinājums tika lēsts, pamatojoties uz to, ka Apvienotā Karaliste 2019. gadā ir dalībvalsts 3 mēnešus.

Savukārt Eiropas Ārējās darbības dienests palielināja savu budžeta pieprasījumu, lai atspoguļotu papildu izdevumus saistībā ar Apvienotās Karalistes nodaļas izveidi galvenajā birojā un ES delegāciju Londonā.

Ņemot vērā jaunāko Apvienotās Karalistes izstāšanās atlikšanu, iestādēm tagad būs jāsedz izdevumi, kas saistīti ar Apvienoto Karalisti kā ES dalībvalsti, uz laiku līdz deviņiem papildu mēnešiem 2019. gadā.

Padome, Komisija, Tiesa, Revīzijas palāta un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja centīsies segt papildu vajadzības, pārdalot esošos resursus.

Eiropas Parlaments pieprasa papildu apropriācijas turpmāk izklāstīto iemeslu dēļ, savukārt Eiropas Ārējās darbības dienests un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs ierosina atdot apropriācijas, ko nevar izmantot.

2.2.1. Eiropas Parlaments (EP)

Pēc Eiropadomes lēmuma par Parlamenta sastāvu, sākot no 9. sasaukuma, Parlamenta budžeta iedaļā bija iekļautas apropriācijas 678 deputātiem no 2019. gada 30. marta un 705 deputātiem no 2019. gada 2. jūlija. Apropriācijas tika samazinātas vairākās pozīcijās, kas saistītas ar deputātiem, palīgiem un institucionālu pārstāvību; informācijas kampaņai Apvienotajā Karalistē budžets netika paredzēts.

Apvienotās Karalistes izstāšanās atlikšana ietekmē ne tikai Eiropas Parlamenta sastāvu un parlamentārās palīdzības izmaksas, bet arī nepieciešamību uzturēt Apvienotās Karalistes biroju un sākt Eiropas Parlamenta vēlēšanu organizēšanu Apvienotajā Karalistē, kas pieprasīja visaptverošu informācijas kampaņu.

Iepriekš minētajiem elementiem, kas ir nenovēršami, ārkārtēji un neparedzēti apstākļi, nepieciešamas vēl papildu apropriācijas 15,1 miljona EUR apmērā.

2.2.2. Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs (EDAU)

Pamatojoties uz jauno datu aizsardzības tiesisko regulējumu Eiropas Savienībā, EDAU īstenoja turpmāko plānošanu, lai novērtētu savas gan finanšu resursu, gan cilvēkresursu vajadzības 2019. un 2020. gadā EDAU un Eiropas Datu aizsardzības kolēģijai (EDAK). Lai paredzētu vajadzīgās biroja telpas nolūkā uzņemt papildu darbiniekus, kas iekļauti EDAU budžeta pieprasījumā (15 pilnslodzes ekvivalenti (FTE) 2019. gadā un 20 FTE 2020. gadā), tika pieprasīts palielināt arī ar ēkām saistītos izdevumus.

Šīs papildu apropriācijas bija paredzētas, lai segtu izmaksas, kas saistītas ar to, ka EDAU pilnībā izmantos ēku, kuru tas pašlaik izmanto kopā ar Eiropas Ombudu. Visas iesaistītās puses atbalstīja šo vienošanos, un bija paredzēts, ka Eiropas Ombuds pārcelsies uz citu ēku 2019. gada trešajā ceturksnī, tādējādi ļaujot EDAU izmantot papildu biroja telpas.

Tomēr biroja telpas, kas paredzētas Eiropas Ombuda biroju izvietošanai, joprojām aizņem Apvienotās Karalistes politiskās partijas darbinieki, jo Apvienotās Karalistes izstāšanās ir atlikta.

Tā rezultātā pārcelšanās bija jāatliek, un EDAU ierosina atdot atpakaļ kopējo summu 100 000 EUR apmērā.

2.2.3. Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD)

EĀDD 2019. gada budžetā tika piešķirtas papildu apropriācijas, ņemot vērā Apvienotās Karalistes izstāšanos, lai tas varētu:

·atvērt un vadīt delegāciju Londonā,

·saglabāt pašreizējo ES klātbūtni Ziemeļīrijā;

·izveidot īpašu nodaļu galvenajā birojā, lai pārvaldītu attiecības ar Apvienoto Karalisti kā trešo valsti, un