Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes lēmums par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta versija) (Dokuments attiecas uz EEZ) /* COM/2009/0391 galīgā redakcija - COD 2009/0110 */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 27.7.2009 COM(2009) 391, galīgā redakcija 2009/0110 (COD)VI sējums Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par Kopienas pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai (pārstrādāta versija) (Dokuments attiecas uz EEZ) ê 1692/96/EK II PIELIKUMS KRITĒRIJI UN SPECIFIKĀCIJAS KOPĒJAS IEINTERESĒTĪBAS PROJEKTIEM[1] 2. iedaļa | : | Ceļu tīkls | 3. iedaļa | : | Dzelzceļa tīkls | 4. iedaļa | : | Iekšējo ūdensceļu tīkls un iekšējās ostas | 5. iedaļa | : | Jūras ostas | 6. iedaļa | : | Lidostas | 7. iedaļa | : | Kombinētā transporta tīkls | 8. iedaļa | : | Kuģošanas informācijas un vadības tīkls | 9. iedaļa | : | Gaisa satiksmes vadības tīkls | 10. iedaļa | : | Vietas noteikšanas un navigācijas tīkls | 2. IEDAļA Ceļu tīkls Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem posmiem, kopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkādi infrastruktūras projekti, kas atbilst šādiem posmiem, kas saistīti ar: A. Tīkla attīstīšanu, un jo īpaši: - autoceļu paplašināšanu vai ceļu modernizāciju, - apvedceļu vai šoseju loku izbūvi vai pilnīgošanu, - valstu tīklu savietojamības palielināšanu. B. Satiksmes vadības un lietotāju informēšanas sistēmu attīstību, jo īpaši: - telemātikas infrastruktūru izveidošanu satiksmes datu iegūšanai, - satiksmes informācijas centru un satiksmes kontroles centru attīstīšanu, kā arī datu apmaiņu starp dažādu valstu satiksmes informācijas centriem, - ceļu informācijas dienestu, jo īpaši RDS-TCM sistēmas[2] izveidošanu, - telemātikas infrastruktūru tehnisko savietojamību. 3. IEDAļA Dzelzceļa tīkls Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem posmiem, kopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkādi infrastruktūras projekti, kas atbilst šādiem posmiem, kas saistīti ar: - Eiropas dzelzceļa sistēmu savstarpējo savietojamību, - savienojuma iespējām ar citu transporta veidu tīkliem. 4. IEDAļA Iekšējo ūdensceļu tīkls un iekšējās ostas ê 1346/2001/EK 1. panta 6. punkta a) apakšpunkts (pielāgots) Iekšējās ostas Kopējās ieinteresētības projektiem jāattiecas vienīgi uz tādu infrastruktūru, kas ir izmantojama visiem lietotājiem bez diskriminācijas. Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem satiksmes mezgliem un iekšējām ostām, kopējas ieinteresētības projekti ietver sevī jebkādu infrastruktūras projektu, kas atbilst vienai vai vairākām šādām kategorijām: 1. piekļuve ostai no ūdensceļiem; 2. ostas infrastruktūra ostas teritorijā; 3. citas transporta infrastruktūras ostas teritorijā; 4. citas transporta infrastruktūras, kas savieno ostu ar citiem Eiropas tīkla elementiem. Jebkurš projekts, kas attiecas uz šādu darbu, ir uzskatāms par kopējas ieinteresētības projektu: tādas transporta sistēmas elementu, kas vispārēji pieejama visiem transporta lietotājiem ostā, un savienojumu ar valsts vai starptautisko transporta tīklu būve un remonts Ö Cita Õ starpā, šeit ietilpst zemes ierīcība un uzturēšana komerciāliem un citiem ar ostu saistītiem mērķiem, ceļu un sliežu ceļu mezglu būve un remonts, piebrauktuvju un citu ostas akvatorijas zonu izbūve un uzturēšana, ieskaitot bagarēšanu, un navigācijas palīdzības un satiksmes vadības, saziņas un informēšanas sistēmu būve un remonts ostā un piekļuves maršrutos. ê 1692/96/EK Satiksmes vadība Kopējas ieinteresētības projektos konkrēti ietilpst: - signalizācijas un vadības sistēma kuģiem, jo īpaši tādiem, kas pārvadā bīstamas vai piesārņojošas kravas, - avārijas un iekšējo ūdensceļu drošības sakaru sistēmas. ê 1346/2001/EK 1. panta 6. punkta b) apakšpunkts (pielāgots) 5. IEDAļA Jūras ostas 1. Vispārīgi nosacījumi kopējas ieinteresētības projektiem, kas attiecas uz jūras ostām tīklā Kopējās ieinteresētības projektiem jāattiecas vienīgi uz tādu infrastruktūru, kas ir atvērta visiem lietotājiem nediskriminējošā veidā. Jebkurš projekts, kas attiecas uz šādu darbu, ir uzskatāms par kopējas ieinteresētības projektu: tādas transporta sistēmas elementu, kas vispārēji pieejama visiem transporta lietotājiem ostā, un savienojumu ar valsts vai starptautisko transporta tīklu būve un remonts Ö Cita Õ starpā, šeit ietilpst zemes ierīcība un uzturēšana komerciāliem un citiem ar ostu saistītiem mērķiem, ceļu un sliežu ceļu mezglu būve un remonts, piebrauktuvju un citu ostas akvatorijas zonu izbūve un uzturēšana, ieskaitot bagarēšanu, un navigācijas palīdzības un satiksmes vadības, saziņas un informēšanas sistēmu būve un remonts ostā un piekļuves maršrutos. 2. Specifikācijas kopējas ieinteresētības projektiem, kas attiecas uz jūras ostu tīklu Jebkurš projekts, kas atbilst še turpmāk uzskaitītajām specifikācijām, tiek atzīts par kopējas ieinteresētības projektu: Projekta specifikācijas | Ostas kategorija | I. Īso jūras braucienu veicināšana | Infrastruktūra, kas vajadzīga, lai attīstītu īsos braucienus jūras satiksmē un jūras un upju satiksmē | Projekti attiecas uz A kategorijas ostām | II. Piekļuve ostām | Piekļuve ostām no jūras vai iekšējā ūdensceļa | Projekti attiecas uz A un B kategorijas ostām | Pastāvīga piekļuve ostām Baltijas jūrā, kas atrodas uz 60° ziemeļu platuma un tālāk, ieskaitot kapitālizdevumus ledus laušanas darbiem ziemā | Projekti attiecas uz A, B un C kategorijas ostām | Piekļuves no sauszemes izveide vai pilnīgošana, kas savieno ostu ar citiem Eiropas transporta tīkla elementiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem | Projekti attiecas uz A kategorijas ostām | Piekļuves no sauszemes attīstīšana, kas savieno ostu ar citiem Eiropas transporta tīkla elementiem pa dzelzceļu, autoceļiem un iekšējiem ūdensceļiem | Projekti attiecas uz A un B kategorijas ostām | III. Ostas infrastruktūra ostas teritorijā | Ostas infrastruktūras attīstīšana, lai kāpinātu transporta veidu kopdarbības efektivitāti | Projekti attiecas uz A un B kategorijas ostām | Ostas infrastruktūras modernizācija, jo īpaši ostās uz salām un nomaļos un nošķirtos reģionos | Projekti attiecas uz C kategorijas ostām | Vadības un informēšanas sistēmu attīstīšana un uzstādīšana, kā, piemēram, EDI (elektroniskā datu apmaiņa) un citas programmējamas kravu un pasažieru pārvadājumu vadības sistēmas, izmantojot integrētās tehnoloģijas | Projekti attiecas uz A, B un C kategorijas ostām | Ostas iekārtu izveide atkritumu uzņemšanai | Projekti attiecas uz A, B un C kategorijas ostām. | ê 1692/96/EK 6. IEDAļA Lidostas I. Kritēriji kopējas ieinteresētības lidostām Kopējas ieinteresētības lidostām jāatbilst vienam vai vairākiem šādiem satiksmes mezglu kritērijiem: 1. Starptautiskajos satiksmes mezglos ietilpst: - visas lidostas vai lidostu sistēmas[3], kuru kopējais satiksmes apjoms gadā nav mazāks kā: - 5 000 000 pasažieru pārvadājumu mīnus 10 %, vai - 100 000 komerciālo aviopārvadājumu, vai - 150 000 tonnu kravas caurlaidspēja, vai - 1 000 000 ārpuskopienas pasažieru pārvadājumu; vai - jebkura jauna lidosta, ko ceļ, lai aizstātu esošu starptautisku satiksmes mezglu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā. 2. Kopienas satiksmes mezglos ietilpst: - visas lidostas vai lidostu sistēmas ar ikgadējo satiksmes apjomu: - no 1 000 000 mīnus 10 % līdz 4 499 999 pasažieru pārvadājumiem, vai - no 50 000 līdz 149 999 tonnām kravas caurlaidspējas, vai - no 500 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, no kuriem vismaz 30 % nav valsts iekšējie pārvadājumi, vai - no 300 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, un kas neatrodas Eiropas kontinentālajā daļā un no kura līdz tuvākajam starptautiskās satiksmes mezglam ir vairāk nekā 500 km; vai - jebkura jauna lidosta, ko ceļ, lai aizstātu esošu Kopienas satiksmes mezglu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā. 3. Reģionālās satiksmes mezglos un piekļuves punktos ietilpst visas lidostas - ar ikgadējo satiksmes apjomu no 500 000 līdz 899 999 pasažieru pārvadājumiem, no kuriem mazāk nekā 30 % nav valsts iekšējie pārvadājumi, vai - ar ikgadējo satiksmes apjomu no 250 000 mīnus 10 % līdz 499 999 pasažieru pārvadājumiem, vai - ar ikgadējo satiksmes apjomu no 10 000 līdz 49 999 tonnām kravu caurlaidspējas, vai - kas atrodas uz dalībvalsts salas, vai - kas atrodas nošķirtā Kopienas sauszemes reģionā un kur komercpārvadājumus veic lidaparāti, kuru maksimālā pacelšanās masa pārsniedz 10 tonnas. Lidosta atrodas nošķirtā reģionā, ja tā atrodas tālāk nekā 100 km rādiusā no tuvākā starptautiskās satiksmes vai Kopienas satiksmes mezgla. Izņēmuma kārtā šo attālumu var samazināt līdz 75 km, ņemot vērā sarežģītu piekļuvi sakarā ar ģeogrāfisko izvietojumu vai iekšzemes transporta infrastruktūras slikto kvalitāti. II. Specifikācijas kopējas ieinteresētības projektiem, kas attiecas uz lidostu tīklu Visi projekti var būt kopējas ieinteresētības projekti, ja tie atbilst šādām specifikācijām: Projekta specifikācijas | Satiksmes mezgla veids, uz ko tas pamatā attiecas[4] | I. Esošas lidostas jaudas optimizācija | 1. pasākums — Esošās jaudas optimizācija lidaparāta, pasažieru vai kravu pārvadājumu ziņā, ieskaitot lidostas aeronavigācijas iekārtas | Starptautiskais Kopienas Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts | 2. pasākums — Lidostas drošības un aizsargātības pilnveidošana | Starptautiskais Kopienas Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts | 3. pasākums — Esošo infrastruktūru pielāgošana, kas vajadzīga sakarā ar iekšējā tirgus izveidi un jo īpaši sakarā ar pasākumiem, kas regulē personu brīvu pārvietošanos Savienībā | Starptautiskais Kopienas Reģionālais satiksmes mezgls un piekļuves punkts | II. Jaunu lidostas jaudu attīstīšana | 4. pasākums — tādas infrastruktūras un iekārtu attīstīšana, kas nosaka lidostas jaudu lidaparāta, pasažieru vai kravu pārvadājumu ziņā, ieskaitot lidostas aeronavigācijas iekārtas | Starptautiskais Kopienas | 5. pasākums — Jaunas lidostas būve, lai aizstātu esošu lidostu vai lidostu sistēmu, ko nevar tālāk attīstīt esošajā vietā | Starptautiskais Kopienas | III. Aizsardzības pilnīgošana pret traucējumiem, ko rada lidostas darbība | 6. pasākums — Ekoloģiskās atbilstības pilnīgošana attiecībā uz troksni un lidostas notekūdeņu attīrīšanu | Starptautiskais Kopienas | IV. Piekļuves lidostai pilnīgošana vai attīstīšana | 7. pasākums — Lidostas un piekļuves infrastruktūras savstarpējo saskares punktu pilnīgošana vai attīstīšana | Starptautiskais Kopienas | 8. pasākums — Savstarpēja savienojuma iespēju ar citiem transporta tīkliem, jo īpaši ar dzelzceļa tīklu, pilnīgošana un attīstīšana | Starptautiskais Kopienas | 7. IEDAļA Kombinētā transporta tīkls Papildus projektiem, kas attiecas uz I pielikumā minētajiem savienojumiem, kopējas ieinteresētības projekti ietver sevī jebkādu projektu, kas attiecas uz: - dzelzceļa vai iekšējo ūdensceļu infrastruktūru izbūvi vai modernizāciju, lai jauktie kravu pārvadājumi būtu tehniski realizējami un ekonomiski dzīvotspējīgi, ê 1346/2001/EK 1. panta 6. punkta c) apakšpunkts - pārkraušanas centru būve vai attīstīšana iekšzemes transporta veidiem, ieskaitot pārkraušanas iekārtas uzstādīšanu terminālā ar attiecīgo infrastruktūru, - ostas teritoriju pielāgošana, ļaujot attīstīt vai pilnveidot kombinēto transportu starp jūras transporta un dzelzceļa, iekšējo ūdensceļu vai autotransportu, ê 1692/96/EK - dzelzceļa transporta iekārtām, kas īpaši pielāgotas kombinētajam transportam, ja tas vajadzīgs sakarā ar infrastruktūras īpašībām, cita starpā attiecībā uz šādas infrastruktūras pielāgošanas iespējamām izmaksām un atkarībā no tā, lai šādas iekārtas būtu saistītas ar minēto infrastruktūru un attiecīgie pārvadātāji varētu tiem piekļūt bez diskriminācijas. 8. IEDAļA Kuģošanas informācijas un vadības tīkls Kopējas ieinteresētības projekti ir jebkuri projekti, kas: - attiecas uz Kopienas kuģošanas drošības politiku vai - ar kuriem paredzēts īstenot starptautiskās konvencijas un Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) rezolūcijas kuģošanas drošības jomā, un kas attiecas uz: - Kopienas ziņošanas sistēmas ieviešanu par kuģiem, kas dodas un Kopienas ostām vai izbrauc no tām, vai šķērso Kopienas piekrastes ūdeņus, ar elektroniskās datu apmaiņas palīdzību, ieskaitot arī datu pārraidi starp kuģiem un sauszemes iekārtām ar uztvērējraidītājiem, īpašu uzmanību veltot EDI (elektroniskās datu apmaiņas) sistēmām, ieskaitot saderīgas saskarnes, - LORAN-C sauszemes radionavigācijas kanālu izveidi un pilnīgošanu, - krasta un ostu kuģošanas vadības un informācijas sistēmu (VTS) un to savstarpējās savietojamības attīstīšanu vai pilnīgošanu, ņemot vērā drošāku un efektīvāku kuģošanas uzraudzību un vadību, jo īpaši satekās un noslogotos vai ekoloģiski jutīgos rajonos, - instrumentu attīstību labākai izpratnei par satiksmi: satiksmes plūsmu un kuģu avāriju datu bāzes, Eiropas pastāvīgās satiksmes novērošanas (EPTO) instrumenta izveide satiksmes plūsmu analīzei, - infrastruktūras un iekārtu attīstīšana, lai turpinātu ieviest Vispasaules jūras avāriju un drošības sistēmu (GDMSS) , - telemātiskās datu apmaiņas sistēmu pilnīgošana saistībā ar kuģu valsts kontroli ostās. 9. IEDAļA Gaisa satiksmes vadības tīkls Kopējas ieinteresētības projektos ietilpst jebkuri projekti, kuru rezultātā pieaug sistēmas jauda un optimizējas tās izmantošana, kas ir daļa no dažādo valstu satiksmes mezglu iekārtu un procedūru saskaņošanas un integrēšanas modeļa un atbilst attiecīgajiem starptautiskajiem standartiem, kurus nosaka Starptautiskā civilās aviācijas organizācija (ICAO) un Eiropas kompetentās iestādes, pirmkārt ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības organizāciju (EUROCONTROL) . Šādi projekti attiecas uz: - pētījumiem par to, kā dažādie lietotāji vislabāk var izmantot gaisa telpu, un konsekventas un efektīvas maršrutu sistēmas izveidi, - gaisa satiksmes plānošanu un vadību, kas veicina piedāvājuma atbilstību pieprasījumam un optimāli izmanto pieejamās kontroles jaudas, - iekārtu un procedūru saskaņošanai nepieciešamā darba izpēti, lai integrētu dažādos pakalpojumu sniedzējus, jo īpaši ievērojot Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) pieņemtās pamatnostādnes, - sistēmas produktivitātes uzlabošanu, jo īpaši izmantojot automātisko vadības palīdzību un potenciālo konfliktu atklāšanas un risināšanas sistēmas, - ieguldījumu gaisa satiksmes kontrolei nepieciešamo sakaru, navigācijas un uzraudzības līdzekļu uzstādīšanā, ieskaitot jaunu tehnoloģiju, jo īpaši pavadoņu un ciparu datu tīklu, veicināšanu, ja tā rezultātā veidojas atbilstība kopējām Eiropas specifikācijām. 10. IEDAļA Vietas noteikšanas un navigācijas tīkls Kopējas ieinteresētības projektos ietilpst projekti, kas attiecas uz kāda komponenta izveidi turpmākajā Eiropas Radionavigācijas plānā vai globālajā pavadoņos bāzētajā vietas noteikšanas un navigācijas sistēmā, kas veido daļu no šādas struktūras: - kontroles centrs, kas sastāv no datu apstrādes un kontroles sistēmas, - zemes navigācijas staciju tīkls, - kosmosa segments, ko veido pavadoņi, kas ļauj pārraidīt navigācijas signālus, - uzraudzības staciju tīkls. _____________ ê 884/2004/EK 1. panta 15. punkta 2. apakšpunkts un II pielikums III PIELIKUMS PRIORITĀRIE PROJEKTI, KUROS DARBS SĀKSIES PIRMS 2010. GADA 1. Berlīnes-Veronas/Milānas-Boloņas-Neapoles-Mesīnas-Palermo dzelzceļa ass - Halle/Leipciga-Nirnberga (2015. gads) - Nirnberga-Minhene (2006. gads) - Minhene-Kūfšteina (2015. gads) - Kūfšteina-Insbruka (2009. gads) - Brenneras tunelis (2015. gads), pārrobežas posms - Verona-Neapole (2007. gads) - Milāna-Boloņa (2006. gads) - Dzelzceļa/autotransporta tilts pār Mesīnas-Palermo šaurumu (2015. gads) 2. Parīzes-Briseles-Ķelnes-Amsterdamas-Londonas ātrgaitas dzelzceļa ass - Lamanša tunelis-Londona (2007. gads) - Brisele-Lježa-Ķelne (2007. gads) - Brisele-Roterdama-Amsterdama (2007. gads)[5] 3. Dienvidrietumu Eiropas ātrgaitas dzelzceļa ass - Lisabona/Portu-Madride (2011. gads)[6] - Madride-Barselona (2005. gads) - Barselona-Figerasa-Perpiņāna (2008. gads) - Perpiņāna-Monpelje (2015. gads) - Monpelje-Nima (2010. gads) - Madride-Vitorija-Inina/Andē (2010. gads) - Inina/Andē-Daksa, pārrobežas posms (2010. gads) - Daksa-Bordo (2020. gads) - Bordo-Tūra (2015. gads) 4. Austrumu ātrgaitas dzelzceļa ass - Parīze-Bodrkūra (2007. gads) - Meca-Luksemburga (2007. gads) - Zārbrikene-Manheima (2007. gads) 5. Betīves līnija (2007. gads) 6. Lionas-Triestes-Divačas/Koperas-Divačas-Ļubļanas-Budapeštas-Ukrainas robežas dzelzceļa ass[7] - Liona-Senžandemorjēna (2015. gads) - Monsenī tunelis (2015.-2017. gads), pārrobežas posms - Busolēno-Turīna (2011. gads) - Turīna-Venēcija (2010. gads) - Venēcija-Dienvidronki-Trieste-Divača (2015. gads) - Kopera-Divača-Ļubļana (2015. gads) - Ļubļana-Budapešta (2015. gads) 7. Igumenicas/Patru-Atēnu-Sofijas-Budapeštas automaģistrāles ass - Via Egnatia (2006. gads) - Pathe (2008. gads) - Sofijas-Kulatas-Grieķijas/Bulgārijas robežas automaģistrāle (2010. gads), ar Promahonu-Kulatu kā pārrobežas posmu - Nedlakas-Sibiu automaģistrāle (atzarojums virzienā uz Bukaresti un Konstancu) (2007. gads) 8. Portugāles/Spānijas-pārējās Eiropas vairākveidu transporta ass[8] - Lakoruņas-Lisabonas-Sinišas dzelzceļa līnija (2010. gads) - Lisabonas-Vaļadolidas dzelzceļa līnija (2010. gads) - Lisabonas-Faru dzelzceļa līnija (2004. gads) - Lisabonas-Vaļadolidas automaģistrāle (2010. gads) - Lakoruņas-Lisabonas automaģistrāle (2003. gads) - Seviļas-Lisabonas automaģistrāle (pabeigta 2001. gadā) - jaunā Lisabonas lidosta (2015. gads) 9. Korkas-Dublinas-Belfāstas-Strenrāras dzelzceļa ass (2001. gads)[9] 10. Malpensa (pabeigts 2001. gadā)[10] 11. Zunda pastāvīgais savienojums (pabeigts 2000. gadā)[11] 12. Ziemeļu trīsstūra dzelzceļa/autoceļu ass - autoceļu un dzelzceļa projekti Zviedrijā (2010. gads)[12] - Helsinku-Turku automaģistrāle (2010. gads) - Keravas-Lahti dzelzceļa līnija (2006. gads) - Helsinku-Vālimā automaģistrāle (2015. gads) - Helsinku-Vainikalas (Krievijas robeža) dzelzceļa līnija (2014. gads) 13. Apvienotās Karalistes/Īrijas/Beniluksa autoceļu ass (2010. gads) 14. Rietumkrasta galvenā līnija (2007. gads) 15. “ Galileo ” (2008. gads) 16. Sinišas-Madrides-Parīzes kravu pārvadāšanas dzelzceļa ass - jauna lielas caurlaides spējas dzelzceļa ass pāri Pirenejiem - Sinišas-Badahosas dzelzceļa līnija (2010. gads) - Alhesirasas-Bobadiļas dzelzceļa līnija (2010. gads) 17. Parīzes-Strasbūras-Štutgartes-Vīnes-Bratislavas dzelzceļa ass - Bodrkūra-Strasbūra-Štutgarte (2015. gads) ar Kēlas tiltu kā pārrobežas posmu - Štutgarte-Ulma (2012. gads) - Minhene-Zalcburga (2015. gads), pārrobežas posms - Zalcburga-Vīne (2012. gads) - Vīne-Bratislava (2010. gads), pārrobežas posms 18. Reinas/Māsas-Mainas-Donavas iekšējo ūdeņu ass[13] - Reina-Māsa (2019. gads) ar Lanē slūžām kā pārrobežas posmu - Filshofene-Štraubinga (2013. gads) - Vīne-Bratislava (2015. gads), pārrobežas posms - Palkovičova-Mohāča (2014. gads) - Sastrēgumi Rumānijā un Bulgārijā (2011. gads) 19. Ātrgaitas dzelzceļa savstarpējā savietojamība Ibērijas pussalā - Madride-Andalūzija (2010. gads) - Ziemeļaustrumi (2010. gads) - Madride-Levante un Vidusjūra (2010. gads) - Ziemeļu/ziemeļrietumu koridors, ieskaitot Vigo-Portu (2010. gads) - Estremadūra (2010. gads) 20. Fēmarnbelta dzelzceļa ass - Fēmarnbelta pastāvīgais dzelzceļa/autoceļu savienojums (2014. gads) - dzelzceļa līnija iebraukšanai Dānijā no Zunda puses (2015. gads) - dzelzceļa līnija iebraukšanai Vācijā no Hamburgas puses (2015. gads) - Hannoveres-Hamburgas/Brēmenes dzelzceļa līnija (2015. gads) 21. Jūras transporta maģistrāles Vispārējo interešu projekti, kas norādīti saskaņā ar 13. pantu un attiecas uz šādām jūras transporta maģistrālēm: - Baltijas jūras maģistrāle (savieno dalībvalstis Baltijas telpā ar dalībvalstīm Viduseiropā un Rietumeiropā, ieskaitot maršrutu caur Ziemeļjūru/Baltijas jūras kanālu (Ķīles kanālu) (2010. gads), - Rietumeiropas jūras transporta maģistrāle (no Portugāles un Spānijas caur Atlantijas loku uz Ziemeļjūru un Īrijas jūru) (2010. gads), - Dienvidaustrumu Eiropas jūras transporta maģistrāle (savieno Adrijas jūru ar Jonijas jūru un Vidusjūras austrumiem, iekļaujot Kipru) (2010. gads) - Dienvidrietumu Eiropas (Vidusjūras rietumu) jūras transporta maģistrāle, kas savieno Spāniju, Franciju, Itāliju un iekļauj Maltu un savieno ar Dienvidaustrumu Eiropas jūras transporta maģistrāli (2010. gads)[14]. 22. Atēnu-Sofijas-Budapeštas-Vīnes-Prāgas-Nirnbergas/Drēzdenes dzelzceļa ass[15] - Grieķijas/Bulgārijas robežas-Kulatas-Sofijas-Vidinas/Kalafatas dzelzceļa līnija (2015. gads) - Kurtičas-Brašovas dzelzceļa līnija (virzienā uz Bukaresti un Konstancu) (2010. gads) - Budapeštas-Vīnes dzelzceļa līnija (2010. gads), pārrobežas posms - Bržeclavas-Prāgas-Nirnbergas dzelzceļa līnija (2010. gads) ar Nirnbergu-Prāgu kā pārrobežas posmu - Prāgas-Lincas dzelzceļa ass (2016. gads) 23. Gdaņskas-Varšavas-Brno/Bratislavas-Vīnes dzelzceļa ass[16] - Gdaņskas-Varšavas-Katovices dzelzceļa līnija (2015. gads) - Katovices-Bržeclavas dzelzceļa līnija (2010. gads) - Katovices-Žilinas-Nove Mesto n.V. dzelzceļa līnija (2010. gads) 24. Lionas/Dženovas-Bāzeles-Duisburgas-Roterdamas/Antverpenes dzelzceļa ass - Liona-Milūza-Mīlheima ar Milūzu-Mīlheimu kā pārrobežas posmu (2018. gads)[17] - Dženova-Milāna/Novāra-Šveices robeža (2013. gads) - Bāzele-Karlsrūe (2015. gads) - Frankfurte-Manheima (2012. gads) - Duisburga-Emeriha (2009. gads)[18] - “Dzelzs Reina”, Reita-Antverpene, pārrobežas posms (2010. gads) 25. Gdaņskas-Brno/Bratislavas-Vīnes automaģistrāles ass[19] - Gdaņskas-Katovices automaģistrāle (2010. gads) - Katovices-Brno/Žilinas automaģistrāle (2010. gads), pārrobežas posms - Brno-Vīnes automaģistrāle (2009. gads), pārrobežu posms 26. Īrijas/Apvienotās Karalistes/kontinentālās Eiropas dzelzceļa/autoceļu ass - dzelzceļa/autoceļu ass, kas savieno Dublinu ar ziemeļiem (Belfāsta-Lārna) un dienvidiem (Korka) (2010. gads)[20] - Hallas-Liverpūles dzelzceļa/autoceļu ass (2015. gads) - Feliksstovas-Nanītonas dzelzceļa līnija (2011. gads) - Krū-Holihedas dzelzceļa līnija (2008. gads) 27. “ Rail Baltica ” Varšavas-Kauņas-Rīgas-Tallinas-Helsinku dzelzceļa ass - Varšava-Kauņa (2010. gads) - Kauņa-Rīga (2014. gads) - Rīga-Tallina (2016. gads) 28. “ Eurocaprail ”uz Briseles-Luksemburgas-Strasbūras dzelzceļa ass - Brisele-Luksemburga-Strasbūra (2012. gads) 29. Jonijas/Adrijas kombinētā transporta koridora dzelzceļa ass - Kozani-Kalambaka-Igumenica (2012. gads) - Janina-Antirio-Rio-Kalamata (2014. gads) 30. Sēnas-Šeldas iekšējais ūdensceļš Kuģošanas apstākļu uzlabošana posmos Delmona-Gente (2012.-2014.-2016. gads) un Kompjeņa-Kambrē (2012.-2014.-2016. gads) Darbu pabeigšanas datums, kas saskaņots iepriekš, ir norādīts iekavās. Darbu pabeigšanas datumi projektiem Nr. 1-20 un Nr. 30 un informācija par posmiem ir tāda, kāda norādīta Augstākā līmeņa grupas ziņojumā, ja tā faktiski ir tikusi norādīta. _____________ é IV PIELIKUMS Atceltais lēmums ar tā sekojošo grozījumu sarakstu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1692/96/EK (OV L 228, 9.9.1996., 1. lpp.) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 1346/2001/EK (OV L 185, 6.7.2001., 1. lpp.) | 2003. gada Pievienošanās akts, II pielikums, 8.F punkts (OV L 236, 23.9.2003., 447. lpp.) | Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmums 884/2004/EK (OV L 167, 30.4.2004., 1. lpp.) | Padomes Regula (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.) | tikai pielikuma 6.D punkts | _____________ V PIELIKUMS ATBILSTĪBAS TABULA Lēmums 1692/96/EK | Šis lēmums | 1. panta 1. punkts | 1. panta 1. punkts | 1. panta 2. punkta pirmais teikums | 1. panta 2. punkta pirmais teikums | 1. panta 2. punkta otrais teikums | 7. panta 1. punkts | 1. panta 2. punkta trešais teikums | 1. panta 2. punkta 2. teikums | 1. panta 3. punkts | 1. panta 3. punkts | 2. līdz 6. pants | 2. līdz 6. pants | 7. panta 1. punkta ievadteikums | 7. panta 2. punkta ievadteikums | 7. panta 1. punkta pirmais ievilkums | 7. panta 2. punkta a) apakšpunkts | 7. panta 1. punkta otrais ievilkums | 7. panta 2. punkta b) apakšpunkts | 7. panta 1. punkta trešais ievilkums | 7. panta 2. punkta c) apakšpunkts | 7. panta 1. punkta ceturtais ievilkums | 7. panta 2. punkta d) apakšpunkts | 7. panta 2. punkta ievadteikums | 7. panta 3. punkta ievadteikums | 7. panta 2. punkta pirmais ievilkums | 7. panta 3. punkta a) apakšpunkts | 7. panta 2. punkta otrais ievilkums | 7. panta 3. punkta b) apakšpunkts | 7. panta 3. punkts | 7. panta 4. punkts | 8. panta 1. punkta pirmā daļa | 8. panta 1. punkta pirmā daļa | 8. panta 1. punkta otrās daļas pirmais teikums | 8. panta 1. punkta otrā daļa | 8. panta 1. punkta otrās daļas otrais teikums | 8. panta 1. punkta trešā daļa | 8. panta 2. punkts | 8. panta 2. punkts | 9. panta 1. punkta ievadteikums | 9. panta 1. punkta ievadteikums | 9. panta 1. punkta pirmais ievilkums | 9. panta 1. punkta a) apakšpunkts | 9. panta 1. punkta otrais ievilkums | 9. panta 1. punkta b) apakšpunkts | 9. panta 1. punkta trešais ievilkums | 9. panta 1. punkta c) apakšpunkts | 9. panta 1. punkta ceturtais ievilkums | 9. panta 1. punkta d) apakšpunkts | 9. panta 2. un 3. punkts | 9. panta 2. un 3. punkts | 10. panta 1. punkts | 10. panta 1. punkts | 10. panta 2. punkta pirmā daļa | 10. panta 2. punkta pirmā daļa | 10. panta 2. punkta otrās daļas pirmais teikums | 10. panta 2. punkta otrā daļa | 10. panta 2. punkta otrās daļas otrais teikums | 10. panta 2. punkta trešā daļa | 10. panta 3. līdz 6. punkts | 10. panta 3. līdz 6. punkts | 11. panta 1., 2. un 3. punkts | 11. panta 1., 2. un 3. punkts | 11. panta 3.a punkts | 11. panta 4. punkta pirmā daļa | 11. panta 3.b punkts | 11. panta 4. punkta otrā daļa | 11. panta 4. punkts | 11. panta 5. punkts | 12. pants | 12. pants | 12.a panta 1. līdz 4. punkts | 13. panta 1. līdz 4. punkts | 12.a panta 5. punkta ievadvārdi | 13. panta 5. punkta ievadvārdi | 12.a panta 5. punkta pirmais ievilkums | 13. panta 5. punkta a) apakšpunkts | 12.a panta 5. punkta otrais ievilkums | 13. panta 5. punkta b) apakšpunkts | 12.a panta 5. punkta trešais ievilkums | 13. panta 5. punkta c) apakšpunkts | 12.a panta 6. punkta pirmais un otrais teikums | 13. panta 7. punkta pirmā daļa | 12.a panta 6. punkta trešais teikums | 13. panta 7. punkta otrā daļa | 12.a panta 7. punkts | 13. panta 6. punkts | 13. pants | 14. pants | 14. panta ievadteikums | 15. panta ievadteikums | 14. panta pirmais ievilkums | 15. panta a) punkts | 14. panta otrais ievilkums | 15. panta b) punkts | 14. panta trešais ievilkums | 15. panta c) punkts | 15. panta ievadteikums un beigu teikums | 16. panta ievadteikums | 15. panta pirmais ievilkums | 16. panta a) punkts | 15. panta otrais ievilkums | 16. panta b) punkts | 15. panta trešais ievilkums | 16. panta c) punkts | 15. panta ceturtais ievilkums | 16. panta d) punkts | 16. pants | 17. pants | 17. pants | 18. pants | 17.a panta 1. punkta pirmais teikums | 19. panta 1. punkts | 17.a panta 1. punkta otrais, trešais un ceturtais teikums | 19. panta 4. punkts | 17.a panta 2. un 3. punkts | 19. panta 2. un 3. punkts | 17.a panta 4. punkts | 19. panta 6. punkts | 17.a panta 5. punkts | 19. panta 5. punkts | 17.a panta 6. punkts | 19. panta 7. punkts | 18. panta 1. punkts | 20. pants | 18. panta 2. punkta pirmais teikums | 21. panta 1. punkts | 18. panta 2. punkta otrais teikums | 21. panta 2. punkts | 18. panta 3. panta pirmais teikums | 22. panta pirmā daļa | 18. panta 3. punkta otrais teikums | 22. panta otrā daļa | 18. panta 3. punkta trešais un ceturtais teikums | 22. panta trešā daļa | 19. pants | 23. pants | 19.a panta 1. punkts | 24. pants | 19.a panta 2. punkta ievadvārdi | 25. panta 1. punkta ievadvārdi | 19.a panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts | 25. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkts | ________ | 25. panta 2. punkta ievadvārdi | 19.a panta 2. punkta c) un d) apakšpunkts | 25. panta 2. punkta a) un b) apakšpunkts | 19.a panta 3. punkts | 25. panta 3. punkts | 19.a panta 4. punkts | 26. panta 1. punkts | 19.a panta 5. punkta pirmais teikums | 26. panta 2. punkta pirmā daļa | 19.a panta 5. punkta otrais teikums | 26. panta 2. punkta otrā daļa | 19.a panta 6. punkts | 27. panta 1. punkts | 19.a panta 7. punkts | 27. panta 2. punkts | 19.a panta 8. punkts | 27. panta 3. punkts | 19.a panta 9. punkts | 27. panta 4. punkts | 19.b panta pirmais teikums | 28. panta pirmā daļa | 19.b panta otrais teikums | 28. panta otrā daļa | 22. pants | 29. panta pirmā daļa | ________ | 29. panta otrā daļa | 23. pants | 30. pants | 24. pants | 31. pants | I pielikums | I pielikums | II pielikums | II pielikums | III pielikums | III pielikums | ______ | IV pielikums | ______ | V pielikums | _____________ ê 1692/96/EK (pielāgots) KOPĪGAIS PAZIŅOJUMS Eiropas Parlaments, Padome un Komisija uzsver Eiropas transporta tīkla izveidošanas un viendabīgas attīstības nozīmi. Tie apsveic šā lēmuma pieņemšanu, ar ko tiek izveidots tīkls un jo īpaši identificēti kopējas ieinteresētības projekti, kas ļauj noteikt Eiropas transporta tīkla tiesisko regulējumu. Tie piebilst, ka šie projekti palīdz sasniegt 2. pantā izvirzītos mērķus, jo īpaši var dot būtisku ieguldījumu attiecībā uz konkurētspēju, darbavietu radīšanu un kohēziju Eiropas Savienībā un ievēro vajadzību savienot salas, nošķirtus un nomaļus reģionus ar Kopienas centrālajiem reģioniem. Šajā sakarā tie uzsver, ka tas, ka šie projekti ir identificēti šā lēmuma I pielikumā, II pielikumā un galvenajā daļā, dod tiem tiesības pretendēt uz Kopienas finansiālām iemaksām, kas attiecīgajām dalībvalstīm var atvieglot un paātrināt to efektīvu īstenošanu. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija aicina dalībvalstis piešķirt vislielāko nozīmi šo projektu īstenošanai, kuriem tie velta īpašu vērību. Komisijas apņemas tās regulāri informēt par īstenošanas gaitu, cita starpā, ar Ö 22. pantā minēto Õ ziņojumu palīdzību. Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ņem vērā projektus, ko Eiropas Parlaments pieņēmis otrajā lasījumā, lai attīstītu Eiropas transporta tīklu. KOMISIJAS PAZIŅOJUMI - Par vides standartiem un cauruļvadu tīklu: Komisija: a) turpinās izskatīt vides standartus attiecībā uz katru transporta veidu, b) pētīs iespējas izveidot cauruļvadu tīklu, kas nav ietverts pamatnostādnēs attiecībā uz Eiropas enerģētikas tīkliem, un iespējas iekļaut to Eiropas tīklā un iesniegs attiecīgus priekšlikumus. - Ö Par 23. pantu Õ un III pielikumu: Komisija apstiprina, ka nekas šajā lēmumā neietekmē dalībvalstu vai Kopienas finanšu saistības. [1] Šie kritēriji un specifikācijas atsaucas uz atbilstošām iedaļām, kas minētas galvenajā daļā un/vai I pielikumā. [2] Uz radiosakariem balstīta ciparu sistēma ceļu satiksmes ziņojumiem, kurā vispārējo ziņojumu plūsmu var noregulēt atbilstoši ceļu satiksmes dalībnieka individuālajām vajadzībām. [3] Lidostu sistēmas: OV L 240, 24.8.1992., 14. lpp. [4] Šī tabula neliedz attiecīgos pasākumus attiecināt arī uz citiem satiksmes mezgliem atsevišķos īpašos pienācīgi pamatotos gadījumos. [5] Ieskaitot divas ātrgaitas dzelzceļa stacijas Roterdamā un Amsterdamā, kuras netika iekļautas projektā, ko Eiropadome apstiprināja Esenē 1994. gadā. [6] Ieskaitot Lisabonas-Portu (2013. gads), Lisabonas-Madrides (2010. gads) un Aveiru-Salamankas (2015. gads) dzelzceļa līnijas. [7] Šā maršruta daļas atbilst V Eiropas koridoram. [8] Ieskaitot ostu un lidostu uzlabošanu (2015. gads) atbilstīgi saturam, ko Eiropadome apstiprināja Esenē/Dublinā. [9] Par turpmāku šās līnijas caurlaides spējas palielinājumu tika nolemts 2003. gadā, un tas tika pievienots kā atsevišķs projekts. [10] Projekts pabeigts. [11] Projekts pabeigts. [12] Daži īsi autoceļu un dzelzceļa līniju posmi tiks pabeigti laikposmā no 2010. līdz 2015. gadam. [13] Daļa no šā maršruta atbilst VII Eiropas koridora definīcijai. [14] Ieskaitot virzienu uz Melno jūru. [15] Šis galvenais maršruts lielā mērā atbilst IV Eiropas koridora definīcijai. [16] Šis galvenais maršruts lielā mērā atbilst VI Eiropas koridora definīcijai. [17] Ieskaitot TGV Reinas-Ronas līniju, bet izņemot rietumu atzarojumu. [18] Projekts Nr. 5 (Betīves līnija) savieno Roterdamu un Emerihu. [19] Šis galvenais maršruts lielā mērā atbilst VI Eiropas koridora definīcijai. [20] Ieskaitot Esenes projektu Nr. 13 — Īrijas/Apvienotās Karalistes/Beniluksa autoceļu ass.