Ieteikums Padomes atzinums saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Somijas atjaunināto stabilitātes programmu 2006. 2010. gadam /* SEC/2007/0138 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.2.2007 SEC(2007) 138 galīgā redakcija Ieteikums PADOMES ATZINUMS saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Somijas atjaunināto stabilitātes programmu 2006.-2010. gadam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS Vispārējais pamatojums Stabilitātes un izaugsmes pakta, kas stājās spēkā 1998. gada 1. jūlijā, pamatmērķis ir sakārtot valsts finanses, lai tādējādi radītu vēl labākus nosacījumus cenu stabilitātei un spēcīgai, ilgtspējīgai izaugsmei, kas veicina darbvietu radīšanu. Ar pakta 2005. gada reformu, atzīstot pakta lietderību fiskālās disciplīnas stiprināšanā, tomēr tika meklētas iespējas uzlabot tā efektivitāti un ekonomisko pamatojumu, kā arī ilglaicīgi saglabāt valsts finanšu ilgtspējību. Padomes Regulā (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[1], kas ir Stabilitātes un izaugsmes pakta daļa, paredzēts, ka dalībvalstīm ir jāiesniedz Padomei un Komisijai stabilitātes vai konverģences programmas un to ikgadējie atjauninājumi (dalībvalstis, kas jau ir pieņēmušas vienoto valūtu, iesniedz (atjauninātas) stabilitātes programmas, bet dalībvalstis, kas to vēl nav pieņēmušas, iesniedz (atjauninātas) konverģences programmas). Pirmā Somijas stabilitātes programma tika iesniegta 1998. gada septembrī. Saskaņā ar minēto regulu Padome, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu un apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, 1998. gada 12. oktobrī sniedza atzinumu par to. Saskaņā ar šo pašu procedūru Komisija novērtē un iepriekš minētā komiteja pārbauda atjauninātās stabilitātes un konverģences programmas, ko vajadzības gadījumā var pārbaudīt arī Padome. atjauninātās programmas novērtējuma pamatojums Komisija ir pārbaudījusi pēdējo Somijas stabilitātes programmas atjauninājumu, kas iesniegts 2006. gada 30. novembrī, un ir pieņēmusi ieteikumu Padomes atzinumam par to (sk. ierāmēto informāciju par galvenajiem novērtējumā aplūkotajiem jautājumiem). Lai radītu priekšstatu par kontekstu, kādā tiek novērtēta atjauninātās stabilitātes programmas budžeta stratēģija, turpmākajos punktos apkopota šāda informācija: 1. saimnieciskās darbības un budžeta izpildes rādītāji pēdējo desmit gadu laikā, 2. visjaunākais valsts stāvokļa novērtējums saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu (kopsavilkums Padomes atzinumam par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu) un 3. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu. Jaunākie saimnieciskās darbības budžeta izpildes rādītāji Pēdējā desmitgadē Somijas ekonomikas rādītāji ir bijuši izcili labi. Deviņdesmito gadu sākuma lejupslīdes ciklisko samazināšanu sekmēja ekonomikas pārstrukturēšana un IKT nozares attīstība, kas lielā mērā arī bija iemesls ievērojamajiem sasniegumiem produktivitātes jomā. Vidējie ekonomiskās izaugsmes rādītāji ir bijuši daudz labāki nekā vidējie rādītāji euro zonā, savukārt inflācija ir palikusi zema. Ekonomikas straujā izaugsme notika reizē ar noteikto fiskālo konsolidāciju, kas atjaunoja valsts finanšu ievērojamo pārpalikumu. Gatavojoties Ekonomiskajai un monetārajai savienība (EMU), Somija sekmīgi pārkārtojās zemas inflācijas videi ar makroekonomikas politiku, kas orientēta uz stabilitāti un kas garantē konkurētspēju, kura bijusi labo ekonomisko rādītāju pamatā. Novērtējums Padomes atzinumā par iepriekšējo programmu Padome 2006. gada 24. janvārī pieņēma atzinumu par iepriekšējo stabilitātes programmas atjauninājumu laikposmam no 2005. līdz 2009. gadam. Padome atzina, ka kopumā budžeta stāvoklis ir stabils un budžeta stratēģija ir labs piemērs fiskālai politikai, ko īsteno atbilstīgi Stabilitātes un izaugsmes paktam. Komisijas novērtējums par 2006. gada oktobra valsts reformu programmu 2006. gada 12. oktobrī tika iesniegts Īstenošanas ziņojums par Somijas valsts reformu programmu, kas paredzēta saistībā ar atjaunoto Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai. Somijas valsts reformu programmā norādīti šādi būtiskākie uzdevumi/prioritātes: valsts finanšu ilgtspējība, konkurētspējas un produktivitātes uzlabošana un darba tirgus darbības uzlabošana. Komisijas novērtējums minētajai programmai (ko pieņēma kā daļu no 2006. gada decembra ikgadējā progresa ziņojuma[2]) liecināja, ka Somija, īstenojot valsts reformu programmu, ir guvusi ļoti labas sekmes. Ņemot vērā gūtās sekmes, Somiju aicināja pievērsties šādam jomām: konkurence un produktivitāte pakalpojumu jomā, uzņēmumos piemērotās darbā pieņemšanas procedūras, vietējās algu apspriešanas sistēmas un darba tirgus reformas vājās vietas. Galvenie novērtējumā aplūkotie jautājumi Kā paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. panta 1. punktā (stabilitātes programmām) un 9. panta 1. punktā (konverģences programmām), novērtējums aptver šādus jautājumus: vai ir pareizi saimnieciskās pieņēmumi, kas ir programmas pamatā; dalībvalsts norādītais vidēja termiņa budžeta mērķis (VTM) un vai korekcijas ir pietiekamas, lai to sasniegtu; vai veiktie un/vai ierosinātie pasākumi, lai piemērotu šis korekcijas, ir pietiekami, lai sasniegtu VTM attiecīgajā ekonomikas ciklā; izvērtējot korekcijas, kas vērstas uz VTM sasniegšanu, — vai lielākas korekcijas tiek veiktas ekonomiskā uzplaukuma laikā, vai korekcijas var būt mazākas ekonomikas lejupslīdes laikā un (attiecībā uz euro zonas un VKM II dalībvalstīm) vai dalībvalsts cenšas panākt ikgadēju cikliski koriģētās bilances uzlabojumu (atskaitot vienreizējos un pārējos pagaidu pasākumus) par 0,5% no GDP, kurš ir kritērijs, lai tā sasniegtu VTM; nosakot VTM korekcijas (attiecībā uz dalībvalstīm, kas to vēl nav sasniegušas) vai atļaujot īslaicīgu novirzi no VTM (attiecībā uz dalībvalstīm, kuras to jau ir sasniegušas), — tādu nozīmīgāko strukturālo reformu īstenošana, kas ilgākā laika posmā ļauj tieši ietaupīt izmaksas (veicinot arī potenciālo izaugsmi) un tādējādi pārbaudāmi ietekmē valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību (ar nosacījumu, ka tiek saglabāta atbilstīga drošības rezerve attiecībā uz atsauces vērtību 3% no IKP un ka programmas periodā atkal ir gaidāma budžeta stāvokļa atbilstība VTM), un ar ko īpašu uzmanību velta pensiju reformām, ar kurām ievieš vairāku līmeņu sistēmu, kas ietver obligātu pilnībā finansētu pensiju līmeni; vai dalībvalstu ekonomikas politikas virzība atbilst ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm. Programmas makroekonomisko pieņēmumu reālistiskumu novērtē, pamatojoties uz Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozi, izmantojot arī kopīgi apstiprināto metodoloģiju attiecībā uz iespējamo produkcijas apjoma novērtēšanu un cikliski koriģētām bilancēm. Atbilstību ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm novērtē, ņemot vērā ekonomikas politikas vispārējās pamatnostādnes valsts finanšu jomā, kas ietvertas integrētajās pamatnostādnēs 2005.—2008. gadam. Novērtējot tiek pārbaudīta arī parāda attiecības dinamika un stāvoklis attiecībā uz valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību, kam saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. marta ziņojumu „Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanas uzlabošana” budžeta uzraudzībā jāveltī pienācīga vērība. Komisijas 2006. gada 12. oktobra Paziņojumā izklāstīta pieeja ilglaicīgas ilgtspējības novērtēšanai[3]; integrācijas pakāpe valsts reformu programmā, ko iesniegušas dalībvalstis saistībā ar Lisabonas stratēģiju izaugsmei un nodarbinātībai; Ekonomikas un finanšu padome (ECOFIN padome) 2005. gada 7. jūnija pavadvēstulē Eiropas Padomei par ekonomikas politikas vispārējām pamatnostādnēm 2005.—2008. gadam paziņoja, ka valsts reformu programmām jāatbilst stabilitātes un konverģences programmām; atbilstība rīcības kodeksam[4], kas cita starpā nosaka kopīgu struktūru un datu tabulas stabilitātes un konverģences programmām. | - Ieteikums PADOMES ATZINUMS saskaņā ar 5. panta trešo punktu Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulā (EK) Nr. 1466/97 par Somijas atjaunināto stabilitātes programmu 2006.-2010. gadam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu[5] un jo īpaši tās 5. panta 3. punktu, ņemot vērā Komisijas ieteikumu, apspriedusies ar Ekonomikas un finanšu komiteju, IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU. 4. Padome [2007. gada 27. februārī] izskatīja atjaunināto Somijas stabilitātes programmu laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam. 5. Makroekonomiskajā scenārijā, kas ir šīs programmas pamatā, paredzēts, ka reālā IKP pieaugums samazināsies no cikliska maksimuma 4½% 2006. gadā līdz vidēji 2½ % pārējā programmas periodā. Šis scenārijs, kas novērtēts, ņemot vērā pašlaik pieejamo informāciju, attiecībā uz pieaugumu šķiet pamatots ar pareiziem pieņēmumiem, kas par 2006. un 2010. gadu ir piesardzīgi. Programmas prognozes attiecībā uz inflāciju šķiet reālistiskas. 6. Attiecībā uz 2006. gadu gan Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē, gan pēdējā programmas atjauninājumā lēsts, ka valsts budžeta pārpalikums ir 2,9% no IKP, salīdzinot ar mērķi 1,6% no IKP, kas noteikts iepriekšējā stabilitātes programmas atjauninājumā. Lielākais pārpalikums radās, pārgrāmatojot rezultātus, kas 2005. gadā bija labāki nekā plānotie, un pateicoties pārsteidzoši lielajai izaugsmei 2006. gadā, kura palielināja valsts ieņēmumus; savukārt izdevumi nepalielinājās. 7. Vidēja termiņa budžeta stratēģijas galvenais mērķis programmā ir nodrošināt ilgtspējīgas valsts finanses un sabalansētas centrālās valdības finanses parastos ekonomiskās izaugsmes apstākļos. Tiek prognozēts, ka gan valsts budžets, gan primārie pārpalikumi līdz 2010. gadam nedaudz samazināsies par ½% no IKP. Ieņēmumu attiecības samazināšanos, kas atspoguļo pakāpenisko nodokļu samazināšanu līdz 2007. gadam, gandrīz pilnībā kompensē ar izdevumu attiecības samazināšanu, jo ir paredzētas valsts budžeta izdevumu robežvērtības un valsts sektora reformas iniciatīvas. Lai gan budžeta stratēģija nav mainījusies salīdzinājumā ar iepriekšējo atjauninājumu budžeta mērķi katru gadu ir tikuši palielināti par apmēram 1% no IKP negaidīti labo 2005. gada rezultātu pārgrāmatošanas un lielākas izaugsmes prognožu dēļ. 8. Plānots, ka visa programmas perioda laikā strukturālā bilance (t.i., cikliski koriģētā bilance, atskaitot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus), kas aprēķināta atbilstoši kopīgi saskaņotajai metodikai, paliks stabila ar pārpalikumu gandrīz 3% apmērā no IKP. Vidēja termiņa mērķis (VTM) budžeta stāvoklim, kas izklāstīts programmā, ir strukturāls pārpalikums 2% apmērā no IKP, ko paredzēts saglabāt visa programmas perioda laikā. Iepriekšējā programmas atjauninājumā nebija precīzi noteikts VTM, bet no Padomes atzinuma par strukturālā pārpalikuma prognozēm iepriekšējā programmā, izriet, ka VTM ir pārpalikums 1½% apmērā no IKP. Tā kā VTM ir augstāks par minimālo kritēriju (aplēsts budžeta deficīts apmēram 1¼% apmērā no IKP), to sasniedzot, tiktu īstenots arī mērķis nodrošināt drošības rezervi pret pārmērīga budžeta deficīta rašanos. Šis VTM iekļaujas robežās, kas noteiktas euro zonas un VKM II dalībvalstīm Stabilitātes un izaugsmes paktā un rīcības kodeksā, un ir ievērojami augstāks, nekā to izsaka parāda attiecība un vidējais potenciālā kopprodukta pieaugums ilgtermiņā. Pamatojums VTM, kas krietni pārsniedz noteikto minimālo līmeni, programmā ir mērķis nodrošināt valsts finanšu ilglaicīgu ilgtspējību un sabiedrības novecošanās ātrā ietekme Somijā. 9. Programmā budžeta prognožu riski kopumā ir līdzsvaroti. Programmas makroekonomiskie pieņēmumi, kā arī nodokļu ieņēmumu prognozes ir labas. Nodokļu ieņēmumu riskus, kas izriet no izaugsmes struktūras, atsver konservatīvi nodokļu elastīguma pieņēmumi. Kaut gan izdevumu ierobežojumus pamato ar centrālajai valdībai noteiktām robežvērtībām, paliek daži riski saistībā ar tendencēm pašvaldību izdevumos. 10. Ņemot vērā šo riska novērtējumu, budžeta stāvoklis programmā šķiet pietiekams, lai visā programmas periodā ar ievērojamu rezervi īstenotu VTM, kā paredzēts programmā. Turklāt tas nodrošina pietiekamu drošības rezervi, lai netiktu pārkāpta deficīta robeža 3% apmērā no IKP, ja programmas periodā notiek parastas makroekonomiskas svārstības. Fiskālās politikas stāvoklis, kas izriet no programmas, pilnībā atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. 11. Tiek lēsts, ka valsts kopējais parāds samazināsies līdz 39% no IKP 2006. gadā, kas ir krietni zem Līgumā noteiktās atsauces vērtības — 60% no IKP. Programmā prognozēts, ka parāda attiecība programmas perioda laikā samazināsies par 5½ procentu punktiem. 12. Novecošanās ilglaicīgā ietekme uz budžetu Somijā pārsniedz vidējo ES rādītāju, tomēr īstenotie pensiju reformas pasākumi ir palīdzējuši apturēt pensiju izdevumu palielināšanos, nākamajās desmitgadēs pietuvinot to vidējam ES rādītājam, kas ir daļa no IKP. Sākotnējais budžeta stāvoklis ar lielu strukturālo pārpalikumu ievērojami palīdz mazināt novecošanās ilglaicīgo ietekmi uz budžetu. Turklāt daļu no pensiju izdevumu pieauguma finansēs ar lielajiem valsts pensiju fondā uzkrātajiem aktīviem. Tomēr lielu primāro pārpalikumu saglabāšana vidējā termiņā palīdzētu nepalielināt riskus valsts finanšu ilgtspējībai. Kopumā Somijas finanšu ilgtspējību apdraud mazs risks. 13. Stabilitātes programmā ietverts valsts reformu programmas 2006. gada oktobra īstenošanas ziņojuma kopējās ietekmes kvalitatīvais novērtējums vidēja termiņa fiskālai stratēģijai. Turklāt tajā sniegta sistemātiska informāciju par valsts reformu programmā paredzēto galveno reformu tiešajām budžeta izmaksām vai ietaupījumiem, un tās budžeta prognozēs skaidri paredzēts ņemt vērā valsts reformu programmā izklāstīto darbību ietekmi uz valsts finansēm. Šķiet, ka stabilitātes programmā paredzētie pasākumi valsts finanšu jomā atbilst valsts reformu programmā paredzētajiem pasākumiem. Konkrēti, abās programmās paredzēts uzlabot gan centrālo valdību, gan pašvaldību produktivitāti un apstiprināts nodoms pēc pašreizējā likumdošanas perioda beigām turpināt centrālās valdības budžeta patēriņa limitu piemērošanu. 14. Programmā budžeta stratēģija kopumā atbilst vispārējām ekonomikas politikas pamatnostādnēm, kas iekļautas integrētajās pamatnostādnēs laikposmam no 2005. līdz 2008. gadam. 15. Attiecībā uz prasībām par sniedzamajiem datiem, kas norādītas rīcības kodeksā par stabilitātes un konverģences programmām, programmā ir daži trūkumi attiecībā uz obligāto un fakultatīvo datu sniegšanu[6]. Padome kopumā secināja, ka vidēja termiņa budžeta stāvoklis ir stabils un ka budžeta stratēģija ir labs fiskālās politikas piemērs, kas atbilst Stabilitātes un izaugsmes paktam. Galveno makroekonomisko un budžeta prognožu salīdzinājums 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Reālais IKP | SP 2006. g. nov. | 2,9 | 4,5 | 3,0 | 2,9 | 2,6 | 2,1 | (% izmaiņas) | COM 2006. g. nov. | 2,9 | 4,9 | 3,0 | 2,6 | n.p. | n.p. | SP 2005. g. nov. | 2,1 | 3,2 | 2,6 | 2,3 | 2,1 | n.p. | SPCI inflācija | SP 2006. g. nov. | 0,9 | 1,5 | 1,3 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | (%) | COM 2006. g. nov. | 0,8 | 1,3 | 1,5 | 1,6 | n.p. | n.p. | SP 2005. g. nov. | 1,0 | 1,3 | 1,5 | 1,8 | 1,8 | n.p. | Ražošanas apjoma starpība | SP 2006. g. nov.1 | -1,3 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | -0,2 | -0,8 | (% no iespējamā IKP) | COM 2006. g. nov.5 | -1,5 | 0,1 | 0,2 | -0,2 | n.p. | n.p. | SP 2005. g. nov.¹ | -0,7 | -0,2 | -0,2 | -0,5 | -0,9 | n.p. | Valsts | SP 2006. g. nov. | 2,7 | 2,9 | 2,8 | 2,7 | 2,7 | 2,4 | bilance | COM 2006. g. nov. | 2,7 | 2,9 | 2,9 | 2,9 | n.p. | n.p. | (% no IKP) | SP 2005. g. nov. | 1,8 | 1,6 | 1,6 | 1,5 | 1,5 | n.p. | Primārā bilance | SP 2006. g. nov. | 3,9 | 4,5 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | 3,7 | (% no IKP) | COM 2006. g. nov. | 4,1 | 4,3 | 4,2 | 4,1 | n.p. | n.p. | SP 2005. g. nov. | 3,4 | 3,1 | 2,9 | 2,8 | 2,8 | n.p. | Cikliski koriģētā bilance | SP 2006. g. nov.1 | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | (% no IKP) | COM 2006. g. nov. | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | n.p. | n.p. | SP 2005. g. nov.¹ | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | n.p. | Strukturālā bilance2 | SP 2006. g. nov.3 | 3,3 | 2,9 | 2,7 | 2,7 | 2,8 | 2,8 | (% no IKP) | COM 2006. g. nov.4 | 3,4 | 2,9 | 2,8 | 2,9 | n.p. | n.p. | SP 2005. g. nov. | 2,1 | 1,7 | 1,7 | 1,7 | 2,0 | n.p. | Valsts kopējais parāds | SP 2006. g. nov. | 41,3 | 39,1 | 37,7 | 36,2 | 35,0 | 33,7 | (% no IKP) | COM 2006. g. nov. | 41,3 | 38,8 | 37,3 | 35,8 | n.p. | n.p. | SP 2005. g. nov. | 42,7 | 41,7 | 41,1 | 40,6 | 40,1 | n.p. | Piezīmes | 1Komisijas dienestu aprēķini, kuru pamatā ir programmā atrodamā informācija. | ² Cikliski koriģētā bilance (kā iepriekšējās rindās), izņemot vienreizējus un citus pagaidu pasākumus. | 3Programmā nav vienreizēju un citu pagaidu pasākumu. | 4Komisijas dienestu 2006. gada rudens prognozē nav ņemti vērā vienreizēji un citi pagaidu pasākumi. | 5Pamatojoties uz aplēsēm par attiecīgi 3,2%, 3,1%, 3,0% un 2,9% lielo iespējamo izaugsmi 2005.–2008. gadā. | Avots | Stabilitātes programma (SP); Komisijas dienestu 2006. gada rudens ekonomiskās prognozes (COM); Komisijas dienestu aprēķini. | [1] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Visi šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . [2] Komisijas paziņojums Eiropadomes pavasara sanāksmē „Atjaunotās Lisabonas stratēģijas izaugsmei un nodarbinātībai īstenošana — rezultātu gads”, 12.12.2006., COM(2006) 816. [3] Komisijas paziņojums Padomei un Eiropas Parlamentam „Valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspējība Eiropas Savienībā”, 12.10.2006., COM(2006) 574, un Eiropas Komisija, Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāts, (2006.) , „ The long-term sustainability of public finances in the European Union ” , European Economy Nr. 4/2006. [4] „Specifikācijas par Stabilitātes un izaugsmes pakta īstenošanu un pamatnostādnes par stabilitātes un konverģences programmu formātu un saturu”, ko ECOFIN padome atbalstīja 2005. gada 11. oktobrī. [5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp. Regula grozīta ar Regulu (EK) Nr. 1055/2005 (OV L 174, 7.7.2005., 1. lpp.). Šajā tekstā minētie dokumenti ir pieejami šādā tīmekļa vietnē: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . [6] Konkrēti, nav datu par ārējiem pieņēmumiem no 2008. līdz 2010. gadam.