Grozītā vienotā dokumenta publikācija, ko pēc maznozīmīga grozījuma apstiprināšanas veic saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1151/2012 53. panta 2. punkta otro daļu

(2020/C 180/12)

Eiropas Komisija ir apstiprinājusi šo maznozīmīgo grozījumu saskaņā ar Komisijas 2013. gada 18. decembra Deleģētās regulas (ES) Nr. 664/2014 (1) 6. panta 2. punkta trešo daļu.

Ar šā maznozīmīgā grozījuma apstiprināšanas pieteikumu var iepazīties Komisijas eAmbrosia datubāzē.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“EMMENTAL DE SAVOIE”

ES Nr.: PGI-FR-0179-AM03 – 10.1.2020.

ACVN ( )AĢIN (X)

1. Nosaukums vai nosaukumi

“Emmental de Savoie”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.3. grupa. Sieri

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Emmental de Savoie” ir siers, kas pieder pie termiski apstrādātas presētas masas sieru saimes un ir pagatavots no govs svaigpiena.

To veido regulāra rituļa formā, un tā diametrs ir no 72 līdz 80 cm. Tas ir vairāk vai mazāk izliekts sānmalās, bet bez “bļodiņas” vai “vāciņa”. Tā augstums var būt no 14 cm (minimālais vertikālais augstums no apakšmalas izvirzījuma) līdz 32 cm (maksimālais vertikālais augstums visaugstākajā punktā). Nogatavināta rituļa svaram jābūt vismaz 60 kg.

Tauku saturs galaproduktā ir vismaz 28 %. Kopējais sausnas saturs siera bezmizas daļā 75 dienu laikā sasniedz vismaz 62 %.

Sāls saturs tajā nepārsniedz 0,4 gramus uz 100 gramiem siera.

Miza ir dzeltenīgi brūna vai dzeltena, bez plankumiem un citiem defektiem. Caurumi siera masā (tos sauc arī par “acīm”) ir brīvi izvietoti, regulāri, pilnībā atdalīti un vienmērīgi sadalīti. To lielums ir robežās no mazas ķiršogas līdz rieksta izmēram.

“Emmental de Savoie” garša ir patīkama un pikanta. Masa ir vienmērīgā krāsā, stingra un mīksta.

“Emmental de Savoie” laiž tirdzniecībā šādā veidā:

— apaļos rituļos un rituļu daļās,

— fasētu sagrieztā veidā vai mazumtirdzniecības vienībās (UVC) – uz paplātes, sagrieztu šķēlēs, rituļa daļās, rīvētā veidā vai kubiņos.

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Atļauti ir dažādi barības veidi:

— rupjā lopbarība (zāle, siens, atāls, zaļā kukurūza, sorgo, salmi un starpkultūras),

— kukurūzas vālītes un mitrie kukurūzas graudi, kas pieļaujami tikai laikā no 1. oktobra līdz 1. maijam,

— žāvētā rupjā lopbarība, žāvētā lucerna, žāvētu biešu mīkstums un lopbarības bietes, kas jāiebaro tīrā un veselā veidā,

— šāda papildbarība un piedevas: — graudaugu graudi un no tiem iegūti produkti (klijas, atsijas, milti, žāvētas drabiņas), — eļļaugu un proteīnaugu graudi un rauši, — blakusprodukti – lucernas proteīna koncentrāts, neproteīna slāpeklis (cietes vai rauga ražošanas blakusprodukti), urīnviela < 3 % papildbarībā, — melase un augu eļļa, minerālvielas, vitamīni, mikroelementi un dabiskie augu ekstrakti.

Slaucamām govīm:

— 100 % rupjās lopbarības, kas iegūta ģeogrāfiskajā apgabalā,

— žāvētā lopbarība, kukurūzas vālītes, mitrie kukurūzas graudi un lopbarības bietes, kas nav iegūtas ģeogrāfiskajā apgabalā, gada laikā tiek ierobežotas līdz vidēji 4 kg sausnas dienā uz vienu govi laktācijas laikā.

Šie ierobežojumi ļauj nodrošināt, ka lielākajai daļai sausnas, ko uzņem slaucamās govis, izcelsme ir saistīta ar ģeogrāfisko apgabalu. Tie uzlabo arī saikni starp produktu un tā ģeogrāfisko izcelsmi.

Pārstrādātāju savāktais piens, kas paredzēts “Emmental de Savoie” ražošanai, tiek iegūts no kopējā piena govju ganāmpulka, kurā vismaz 75 % govju pieder pie Abondance, Montbéliarde vai Tarentaise šķirnes.

Tradicionālo Abondance, Montbéliarde un Tarentaise šķirņu audzēšanas tradīciju saglabāšanai ir pamats, jo tās ir apliecinājušas spēju pielāgoties vides fiziskajiem un klimatiskajiem ierobežojumiem: govju morfoloģiskās īpašības ir pielāgotas ganībām nogāžu pļavās, tās ir spējīgas paciest temperatūras svārstības, lietderīgi izmantot ganību zelmeni vasaras periodā, bet sauso lopbarību ziemā.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ražošanas, savākšanas, pārstrādes un siera nogatavināšanas darbības notiek ģeogrāfiskajā apgabalā.

“Emmental de Savoie” gatavošanai paredzētā piena ražošanu ģeogrāfiskajā apgabalā pamato šā reģiona barības resursu lielā nozīmība, kas ir noderīga siera ražošanai.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

—

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Marķējot sieru, kuru apzīmē ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi “Emmental de Savoie”, jāievēro šādas prasības:

— nosaukumu “Emmental de Savoie” norāda uz jebkura iepakojuma tajā pašā vizuālajā laukā, kurā tiek iekļauts Eiropas Savienības apzīmējums AĢIN,

— ražotājam vai nogatavinātājam, vai sākotnējam fasētājam jānorāda savs nosaukums un adrese,

— norāda sertificēšanas struktūras nosaukumu,

— norādi par ģeogrāfisko izcelsmi piestiprina uz rituļa priekšpuses vai apakšā (izņemot noformējuma veidiem “kubiņos” vai “rīvēts”).

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

“Emmental de Savoie” ģeogrāfiskais apgabals ietver šādu pašvaldību teritorijas:

Augšsavojas [Haute-Savoie] departamentā:

Alby-sur-Chéran, Alex, Allèves, Allinges, Allonzier-la-Caille, Amancy, Ambilly, Andilly, Annecy, , Annemasse, Anthy-sur-Léman, Arbusigny, Archamps, Arenthon, Argonay, Armoy, Arthaz-Pont-Notre-Dame, Ayse, Ballaison, Balme-de-Sillingy (La), Balme-de-Thuy (La), Bassy, Beaumont, Bellevaux, Bernex, Bloye, Bluffy, Boëge, Bogève, Bonne, Bonneville, Bons-en-Chablais, Bossey, Bouchet-Mont-Charvin (Le), Boussy, Brenthonne, Brizon, Burdignin, Cercier, Cernex, Cervens, Chainaz-les-Frasses, Challonges, Champanges, Chapeiry, Chapelle-Rambaud (La), Chapelle-Saint-Maurice (La), Charvonnex, Châtillon-sur-Cluses, Chaumont, Chavannaz, Chavanod, Chêne-en-Semine, Chênex, Chens-sur-Léman, Chessenaz, Chevaline, Chevrier, Chilly, Choisy, Clarafond-Arcine, Clefs (Les), Clermont, Clusaz (La), Cluses, Collonges-sous-Salève, Contamine-Sarzin, Contamine-sur-Arve, Copponex, Cornier, Cranves-Sales, Crempigny-Bonneguête, Cruseilles, Cusy, Cuvat, Desingy, Dingy-en-Vuache, Dingy-Saint-Clair, Doussard, Douvaine, Draillant, Droisy, Duingt, Éloise, Entrevernes, Épagny-Metz-Tessy, Etaux, Étercy, Étrembières, Évian-les-Bains, Excenevex, Faucigny, Faverges-Seythenex, Feigères, Fessy, Féternes, Fillière, Fillinges, Franclens, Frangy, Gaillard, Giez, Glières-Val-de-Borne, Grand-Bornand (Le), Groisy, Gruffy, Habère-Lullin, Habère-Poche, Hauteville-sur-Fier, Héry-sur-Alby, Jonzier-Épagny, Juvigny, Larringes, Lathuile, Leschaux, Loisin, Lornay, Lovagny, Lucinges, Lugrin, Lullin, Lully, Lyaud (Le), Machilly, Magland, Manigod, Marcellaz, Marcellaz-Albanais, Margencel, Marignier, Marigny-Saint-Marcel, Marin, Marlioz, Marnaz, Massingy, Massongy, Maxilly-sur-Léman, Mégevette, Meillerie, Menthon-Saint-Bernard, Menthonnex-en-Bornes, Menthonnex-sous-Clermont, Mésigny, Messery, Mieussy, Minzier, Monnetier-Mornex, Mont-Saxonnex, Montagny-les-Lanches, Moye, Muraz (La), Mûres, Musièges, Nancy-sur-Cluses, Nangy, Nâves-Parmelan, Nernier, Neuvecelle, Neydens, Nonglard, Novel, Onnion, Orcier, Peillonnex, Perrignier, Pers-Jussy, Poisy, Présilly, Publier, Quintal, Reignier-Ésery, Reposoir (Le), Reyvroz, Rivière-Enverse (La), Roche-sur-Foron (La), Rumilly, Saint-André-de-Boëge, Saint-Blaise, Saint-Cergues, Saint-Eusèbe, Saint-Eustache, Saint-Félix, Saint-Ferréol, Saint-Germain-sur-Rhône, Saint-Gingolph, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholome, Saint-Jeoire, Saint-Jorioz, Saint-Julien-en-Genevois, Saint-Laurent, Saint-Paul-en-Chablais, Saint-Pierre-en-Faucigny, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Saint-Sylvestre, Sâles, Sallenôves, Sappey (Le), Savigny, Saxel, Scientrier, Sciez, Scionzier, Serraval, Sévrier, Seyssel, Sillingy, Talloires-Montmin, Taninges, Thollon-les-Mémises, Thônes, Thonon-les-Bains, Thusy, Thyez, Tour (La), Usinens, Vailly, Val-de-Chaise, Valleiry, Vallières-sur-Fier, Vanzy, Vaulx, Veigy-Foncenex, Vers, Versonnex, Vétraz-Monthoux, Veyrier-du-Lac, Villard, Villards-sur-Thônes (Les), Villaz, Ville-en-Sallaz, Ville-la-Grand, Villy-le-Bouveret, Villy-le-Pelloux, Vinzier, Viry, Viuz-en-Sallaz, Viuz-la-Chiésaz, Vougy, Vovray-en-Bornes, Vulbens un Yvoire;

Savojas [Savoie] departamentā:

Aiguebelette-le-Lac, Aiguebelle, Aillon-le-Jeune, Aillon-le-Vieux, Aiton, Aix-les-Bains, Albens, Albertville, Allondaz, Apremont, Arbin, Argentine, Arith, Arvillard, Attignat-Oncin, Avressieux, Ayn, Balme (La), Barberaz, Barby, Bassens, Bâthie (La), Bauche (La), Bellecombe-en-Bauges, Belmont-Tramonet, Betton-Bettonet, Billième, Biolle (La), Bonvillard, Bonvillaret, Bourdeau, Bourget-du-Lac (Le), Bourget-en-Huile, Bourgneuf, Bridoire (La), Brison-Saint-Innocent, Césarches, Cessens, Cevins, Challes-les-Eaux, Chambéry, Chamousset, Chamoux-sur-Gelon, Champagneux, Champ-Laurent, Chanaz, Chapelle-Blanche (La), Chapelle-du-Mont-du-Chat (La), Chapelle-Saint-Martin (La), Châteauneuf, Châtelard (Le), Chavanne (La), Chignin, Chindrieux, Cléry, Cognin, Cohennoz, Coise-Saint-Jean-Pied-Gauthier, Compôte (La), Conjux, Corbel, Crest-Voland, Croix-de-la-Rochette (La), Cruet, Curienne, Déserts (Les), Détrier, Domessin, Doucy-en-Bauges, Drumettaz-Clarafond, Dullin, Échelles (Les), École, Entremont-le-Vieux, Épersy, Épierre, Esserts-Blay, Étable, Flumet, Francin, Fréterive, Frontenex, Gerbaix, Giettaz (La), Gilly-sur-Isère, Gresin, Grésy-sur-Aix, Grésy-sur-Isère, Grignon, Hauteville, Jacob-Bellecombette, Jarsy, Jongieux, Laissaud, Lépin-le-Lac, Lescheraines, Loisieux, Lucey, Marches (Les), Marcieux, Marthod, Mercury, Méry, Meyrieux-Trouet, Mognard, Mollettes (Les), Montagnole, Montailleur, Montcel (Le), Montendry, Montgilbert, Monthion, Montmélian, Montsapey, Motte-en-Bauges (La), Motte-Servolex (La), Motz, Mouxy, Myans, Nances, Notre-Dame-de-Bellecombe, Notre-Dame-des-Millières, Novalaise, Noyer (Le), Ontex, Pallud, Planaise, Plancherine, Pont-de-Beauvoisin (Le), Pontet (Le), Presle, Pugny-Chatenod, Puygros, Randens, Ravoire (La), Rochefort, Rochette (La), Rognaix, Rotherens, Ruffieux, Saint-Alban-de-Montbel, Saint-Alban-des-Hurtières, Saint-Alban-Leysse, Saint-Baldoph, Saint-Béron, Saint-Cassin, Saint-Christophe, Saint-Franc, Saint-François-de-Sales, Saint-Genix-sur-Guiers, Saint-Georges-des-Hurtières, Saint-Germain-la-Chambotte, Saint-Girod, Sainte-Hélène-du-Lac, Sainte-Hélène-sur-Isère, Saint-Jean-d’Arvey, Saint-Jean-de-Chevelu, Saint-Jean-de-Couz, Saint-Jean-de-la-Porte, Saint-Jeoire-Prieuré, Saint-Léger, Saint-Marcel, Sainte-Marie-d’Alvey, Saint-Maurice-de-Rotherens, Saint-Nicolas-la-Chapelle, Saint-Offenge-Dessous, Saint-Offenge-Dessus, Saint-Ours, Saint-Paul-sur-Isère, Saint-Paul, Saint-Pierre-d’Albigny, Saint-Pierre-d’Alvey, Saint-Pierre-de-Belleville, Saint-Pierre-de-Curtille, Saint-Pierre-d’Entremont, Saint-Pierre-de-Genebroz, Saint-Pierre-de-Soucy, Sainte-Reine, Saint-Sulpice, Saint-Thibaud-de-Couz, Saint-Vital, Serrières-en-Chautagne, Sonnaz, Table (La), Thénésol, Thoiry, Thuile (La), Tournon, Tours-en-Savoie, Traize, Tresserve, Trévignin, Trinité (La), Ugine, Venthon, Verel-de-Montbel, Verel-Pragondran, Verneil (Le), Verrens-Arvey, Verthemex, Villard-d’Héry, Villard-Léger, Villard-Sallet, Villaroux, Vimines, Vions, Viviers-du-Lac, Voglans un Yenne;

Ēnas [Ain] departamentā:

Anglefort, Béon, Billiat, Ceyzérieu, Chanay, Corbonod, Cressin-Rochefort, Culoz, Flaxieu, Injoux-Génissiat, Lavours, Léaz, Massignieu-de-Rives, Parves et Nattages, Pollieu, Saint-Martin-de-Bavel, Seyssel, Surjoux-Lhôpital, Talissieu, Valserhône, Villes, Virignin un Vongnes;

Izēras [Isère] departamentā:

Entre-deux-Guiers, Miribel-les-Échelles, Saint-Christophe-sur-Guiers, Saint-Pierre-de-Chartreuse un Saint-Pierre d’Entremont.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

“Emmental de Savoie” saikni ar tā izcelsmi nosaka šā produkta īpašības.

Reljefa un ģeoloģisko apstākļu ziņā “Emmental de Savoie” ģeogrāfiskais apgabals ir diezgan kontrastains. Apgabals atrodas lielākoties no 200 līdz 1 500 metru augstumā virs jūras līmeņa, un dažas virsotnes sasniedz pat 2 200 metru augstumu. Apgabals ir izvietojies Alpu pakājē un augstkalnu apgabalus nesasniedz.

Ģeogrāfiskā apgabala augsnes lielākoties ir veidojušās uz kvartāra nogulumiežiem un terciāriem smilšakmens iežiem. Tās ir pārsvarā dziļas un izteikti porainas, ļaujot audzēt tādus graudaugus kā kukurūzu.

Šīs teritorijas īpatnība ir gada nokrišņu daudzums, kas vidēji pārsniedz 900 mm gadā. Izņemot augstākās virsotnes, vairāk par 2 000 mm gadā izkrīt reti. Salīdzinot ar valsts vidējo rādītāju, kas ir 900 mm, šī teritorija kopumā ir nokrišņiem bagātāka. Šāda ģeogrāfiskā apgabala īpašība, ko papildina augšņu daudzveidība, kopumā ir dažādu kultūru audzēšanai labvēlīga.

Ģeogrāfiskais apgabals augšņu sastāva un nokrišņu režīma dēļ ir teritorija, kas piemērota augstas kvalitātes zālaugu ražas iegūšanai. Gan noganāmās pļavas, gan pļaujamās pļavas izceļas ar bagātīgu augu valsti un lielu botānisko dažādību, kas ir Alpu kalnu apgabala raksturīga iezīme.

“Emmental de Savoie” iekļaujas termiski apstrādātas presētas siera masas gatavošanas tradīcijā, kuras attīstība ir cieši saistīta ar sierotavu attīstību. Tikai tajās, savācot lielu piena daudzumu, varēja jau izsenis sākt ražot sieru “Emmental de Savoie”.

Šim sieram, kura gatavošana turpinās visu cauru gadu, bija liela nozīme, un tas tika patērēts vairāk nekā citi sieri. Līdz pat 1980. gadiem tas bija galvenais Savojas siera produkts. Jau 1955. gadā H. Tournebise [Les fromages savoyards, izdevumā La France à table, Savoie, Nr. 57, 80. lpp.], rakstīja: “Grijēras tipa Ementāles siers ir izplatīts plašā teritorijā, un to izgatavo tikai šajā reģionā, kuru aizņem ielejas un priekškalnes”.

“Emmental de Savoie” gatavošanas pieaugums bija cieši saistīts arī ar to, ka ražošanā, kas bija grūti apgūstama, sāka izmantot slaukšanas aparātus, piena atdzesēšanu un siera graudu apstrādi ar dabiskiem fermentiem.

Tādējādi “Emmental de Savoie” ģeogrāfiskais apgabals aptver minēto Alpu priekškalnu apgabalu, kurā mūsdienās notiek gan piena ražošana, gan arī darbojas sierotavas. Lielajās kalnu grēdās Alpu ziemeļos nav lauku saimniecību, kas piegādātu pienu “Emmental de Savoie” ražošanai, jo vēsturiski tās ir saistītas ar citiem sieriem.

Arī mūsdienās “Emmental de Savoie” izgatavošanai paredzētā piena ražošanas pamatā ir ģeogrāfiskajā apgabalā pieejamo bagātīgo zālāju pienācīga izmantošana, kā arī tradicionālo govju šķirņu – Abondance, Montbéliarde un Tarentaise – audzēšanas tradīciju glabāšana. Tās ir pratušas pierādīt savas spējas pielāgoties vides fiziskajiem un klimata ierobežojumiem – govju morfoloģiskās īpašības ir pielāgotas ganībām nogāžu pļavās, tās ir spējīgas paciest temperatūras svārstības, lietderīgi izmantot ganību zelmeni vasaras periodā, bet sauso lopbarību ziemā. Piena govju barības pamatā ir rupjā lopbarība, kā arī graudaugi, kurus pārsvarā ražo ģeogrāfiskajā apgabalā.

“Emmental de Savoie” ir termiski apstrādātas presētas masas siers, kas pagatavots no govs svaigpiena.

To veido regulāra rituļa formā, un tā diametrs ir no 72 līdz 80 cm. Nogatavināta rituļa svaram jābūt vismaz 60 kg.

Siera miza ir dzeltenīgi brūna vai dzeltena.

“Emmental de Savoie” ir raksturīga stingra un mīksta masa ar caurumiem, kas ir brīvi izvietoti, regulāri un vienmērīgi sadalīti pa rituli, to lielums ir robežās no mazas ķiršogas līdz rieksta izmēram, un tos sauc arī par “acīm”. Garša ir patīkama un pikanta.

“Emmental de Savoie” ražo vienīgi no svaigpiena, un tas ļauj vislabāk atklāt šā piena (plašāk skatoties – arī teritorijas) tipiskās īpašības. Šādu mijiedarbību nodrošina galvenokārt piena govju barošanas īpatnības, jo izmantota tiek vienīgi AĢIN ģeogrāfiskajā apgabalā iegūta rupjā lopbarība.

Piena ganāmpulka audzēšanas sistēmās priekšroka tiek dota vietējo lopbarības resursu izmantošanai, kas ir tikpat daudzveidīgi kā ģeogrāfiskā apgabala vide. Piena ražošana ģeogrāfiskajā apgabalā ļauj ne tikai vislietderīgākajā veidā un ar sentēvu metodēm izmantot zāles resursus, bet arī likt lietā tradicionālo šķirņu govju pienu. Šis piens, kas, pateicoties īpašajai barošanai, tiek ražots lielā daudzumā, ir ražošanai piemērotāks nekā citu govju šķirņu piens, kas iegūts tādos pašos apstākļos, un tādējādi nodrošina konkrētas produkta īpašības – receklis, ko iegūst pēc himozīna pievienošanas, ir cietāks un palielina saražotā siera daudzumu.

Ražošanas tradīcijas ir ļāvušas selekcionēt ražošanā noderīgo mikrofloru. Laikā pēc 2000. gada paveiktais darbs ļauj grupai nodrošināt to, lai uzņēmēju rīcībā būtu labākie “Emmental de Savoie” ražošanai piemērotie mikroorganismu celmi. Viena no “Emmental de Savoie” īpatnībām ir saistīta arī ar paaugstinātu proteolīzes līmeni. Šī svarīgā hidrolīze var notikt, pateicoties gan proteīna iedarbībai, gan svaigpiena dabiskajai mikroflorai, gan dabiskajam ieraugam un sistemātiski izmantotajām termofīlajām laktobaktērijām. “Emmental de Savoie” peptīdu profils nav tāds pats kā no termiski apstrādāta piena gatavotā Francijas Ementāles siera peptīdu profils.

Tas ļauj iegūt mīkstu masu zem stingras siera mizas, un šai masai ir patīkama un pikanta garša.

Siera ievietošana siltā pagrabā uz 21 dienu ļauj “Emmental de Savoie” iegūt specifisko acojumu, ko rada kontrolēta propionskābes izdalīšanās.

“Emmental de Savoie” saikne ar ģeogrāfisko izcelsmi ir cieši saistīta ar sierotavu attīstību – tādā veidā rituļi ieguva raksturīgo lielo izmēru.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(šīs regulas 6. panta 1. punkta otrā daļa)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-75d760a0-c997-4572-a852-4b6368fdd761

(1) OV L 179, 19.6.2014., 17. lpp.