NOP atkritumu apsaimniekošana, arī to reciklēšana, ja tas ir iespējams, būtu jāveic vidi saudzējošā veidā ar minimālu ietekmi uz cilvēka veselību un vidi. Apsaimniekošanas rezultātā iegūtajiem otrreizējiem materiāliem vienmēr vajadzētu būt droši izmantojamiem un piemērotiem paredzētajam mērķim, un, cik vien iespējams, brīviem no toksiskām vielām. Apsaimniekošanai būtu arī līdz minimumam jāsamazina apmērs, kādā toksiskas vielas nonāk vidē, un tādējādi jāpalīdz īstenot nulles piesārņojuma ieceri, samazinot šo vielu ietekmi uz vidi un veselību. Lai to panāktu, jābūt pieejamām piemērotām, mūsdienīgām šķirošanas un dekontaminācijas tehnoloģijām.

NOP vielu izraisītās problēmas ir saistītas ar tām piemītošajām fizikālajām un ķīmiskajām īpašībām, to, kur un kā tās tiek izmantotas, kā arī ar nelabvēlīgo ietekmi, kādu uz cilvēka veselību, ekosistēmām un to sniegtajiem pakalpojumiem atstāj to pakāpeniska izdalīšanās. Ir atzīts, ka tādā vai citādā veidā visām NOP vielām ir nelabvēlīga, parasti ilgtermiņa ietekme uz dzīvajiem organismiem. Vidē un mūsu ķermenī tās saglabājas ļoti ilgu laiku, un tās bez izmaiņām var transportēt uz gandrīz jebkuru attālu pasaules punktu, tālu no to ražošanas vai izmantošanas vietas.

Priekšlikuma primārais uzdevums ir attiecībā uz vielām, kas ietilpst tā darbības jomā, izpildīt ES starptautiskās saistības saskaņā ar Stokholmas konvenciju un, konkrētāk, saistības, kas izriet no NOP regulas. Tāpēc priekšlikuma galvenais mērķis ir aizsargāt cilvēka veselību un vidi no NOP vielu kaitīgās ietekmes un novērst vai minimizēt NOP emisijas no atkritumiem. Ņemot to vērā, šīs iniciatīvas vispārējie mērķi ir arī pēc iespējas nodrošināt optimālu līdzsvaru ar Eiropas zaļā kursa iecerēm, proti, panākt no toksikantiem brīvu materiālu aprites ciklus, palielināt reciklēšanu un apritīgumu un samazināt SEG emisijas.

Šim priekšlikumam pievienotais ietekmes novērtējums tika sīki apspriests ar ieinteresētajām personām, lai nodrošinātu, ka ieinteresēto personu viedoklis ir pienācīgi uzklausīts un ņemts vērā. Ņemot vērā priekšlikuma tehnisko raksturu un detalizācijas pakāpi, galvenā apspriešanās mērķauditorija bija profesionāļi, akadēmiskās aprindas un industrijas/nozaru ieinteresētās personas, kā arī pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, piemēram, NVO, patērētāju apvienības un arodbiedrības.

2020. gada 29. maijā tika publicēts sākotnējais ietekmes novērtējums jeb ceļvedis, un 2020. gada 7. augustā noslēdzās apspriešanās periods; atsauksmes tika saņemtas no 51 respondenta. Atbilžu analīze atklāja, ka viedoklis par to, kā ar NOP rīkoties aprites ekonomikā, ieinteresētajām personām zināmā mērā ir atšķirīgs.

Vairāki respondenti, jo īpaši no NVO, pauda, ka NOP saturošu atkritumu reciklēšana nav savienojama ar drošu aprites ekonomiku. Šis arguments nozīmē, ka lielāka prioritāte piešķirama NOP aizvākšanai no piegādes ķēdes, nevis iespējamiem ieguvumiem, ko varētu dot šādu produktu reciklēšana. Industrijas pārstāvju skatījums bija niansētāks; atbildēs bija norādīts, ka ES rīcībpolitikas, kas tiecas panākt no toksikantiem brīvu vidi un papildus lielāku reciklēšanas īpatsvaru, bieži vien ir pretrunīgas, un tā rezultātā atkritumu apsaimniekotāji saskaras ar situāciju, ka noteikumi nav paredzami un reizēm nav praktiski īstenojami. Divas asociācijas norādīja, ka būtu vajadzīgs lielāks publiskais atbalsts jaunām investīcijām atkritumu šķirošanā un dekontaminācijā; tas ļautu reciklēt vairāk un labāk.

Turklāt papildinošā pētījuma kontekstā ar ieinteresētajām personām tika veikta mērķorientēta apspriešanās, kurā tika apspriesti visi ietekmes novērtējumam relevantie aspekti, arī sociālekonomiskie elementi; apspriešanās notika, izmantojot elektronisku anketu un intervijas ar ieinteresētajām personām no galvenajām nozarēm un organizācijām. Šo priekšlikumu papildinošajā ietekmes novērtējumā ir izmantota arī informācija par ieinteresēto personu un plašas sabiedrības viedokli par tādām vielām reciklētos materiālos, kas rada bažas; šis viedoklis tika uzklausīts atklātā sabiedriskā apspriešanā par ķimikāliju, ražojumu un atkritumu jomas tiesību aktu saskari. Šī apspriešanās notika 2018. gadā un aptvēra plašākus, mazāk tehniskus šā pasākuma aspektus; tas nozīmēja, ka šī informācija jau bija pieejama, un tā tika izmantota šā pasākuma vajadzībām. 2019. gada 28. februārī tika publicēts apspriešanās kopsavilkuma ziņojums.

Detalizēts pārskats par apspriešanos ar ieinteresētajām personām un tās iznākumu ir atrodams ietekmes novērtējuma ziņojuma 2. pielikumā.

•Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana

Ietekmes novērtējuma analīzes atbalstam Komisija ar ārējiem konsultantiem noslēdza šādu atbalsta līgumu: Study to support the assessment of impacts associated with the review of limit values in waste for POPs listed in Annexes IV and V of Regulation (EU) 2019/1021 (RPA/INERIS, 2021). Novērtējumā tika izmantots arī pētījums, kas veikts, lai pamatotu senākus NOP regulas IV un V pielikuma grozījumus (Regulas (EK) Nr. 850/2004 pārstrādāšanas kontekstā), jo īpaši attiecībā uz vielu un atkritumu masas plūsmām: Study to support the review of waste related issues in Annexes IV and V of Regulation (EC) 850/2004 (Ramboll Environment & Health GmbH, 2019. gada janvāris).

Papildus minētajiem diviem pētījumiem tika ņemta vērā arī informācija par relevantajām vielām, kas pieejama vecākos pētījumos, kuri veikti, lai pamatotu senākus NOP regulas grozījumus:

·Study on waste related issues of newly listed POPs and candidate POPs (“ESWI Consortium”, 2011. gada aprīlis),

·Study to facilitate the implementation of certain waste related provisions of the Regulation on Persistent Organic Pollutants (POPs) (BiPRO, 2005. gada augusts).

Izstrādāt priekšlikumu papildinošo ietekmes novērtējumu palīdzēja arī ietekmes novērtējumam veltītā starpdienestu koordinācijas grupa. Šo grupu izveidoja Vides ģenerāldirektorāts, un laikā no 2020. gada jūlija līdz 2021. gada jūnijam tā tikās četras reizes.

•Ietekmes novērtējums

Šā priekšlikuma pamatā ir ietekmes novērtējums. Pēc Regulējuma kontroles padomes 2021. gada 5. marta pirmajā atzinumā sniegto komentāru iestrādāšanas ietekmes novērtējums 2021. gada 29. jūnijā saņēma pozitīvu atzinumu ar atrunām. Savā galīgajā atzinumā padome lūdza sniegt sīkāku informāciju par metodiku, kas izmantota, lai ierosinātu dažādo priekšlikuma darbības jomā ietilpstošo NOP robežvērtības.

Ietekmes novērtējumā apskatītie rīcībpolitikas varianti IV pielikuma vērtībām piedāvā dažādas robežvērtības, kas ierosināmas dažādajām priekšlikuma darbības jomā ietilpstošajām vielām. IV pielikuma vērtības (dēvētas arī par “zemajām NOP robežkoncentrācijām”) ir definētas NOP regulas 7. panta 4. punkta a) apakšpunktā. Tās nosaka NOP vielu satura vērtību atkritumos, kuru sasniedzot vai pārsniedzot, NOP vielas ir jāiznīcina vai neatgriezeniski jāpārveido. Praksē tas nozīmē, ka atkritumus, kas satur NOP daudzumā, kas ir mazāks par šo vērtību, var apstrādāt ar citiem līdzekļiem, arī reciklēt.

Katrai no vielām, kuras ietilpst priekšlikuma darbības jomā, 1. rīcībpolitikas variantā ir aprakstīta pašreizējā bāzlīnija, un tas reprezentē lielāko apsvērto vērtību (vai robežvērtības neesību, ja viela regulā vēl nav iekļauta). Bāzlīnijas scenārijā nekādas izmaiņas NOP regulas IV un V pielikumā netiktu ieviestas. Tas nozīmē, ka jaunās vielas, kas iekļautas konvencijā, netiktu iekļautas attiecīgajos pielikumos. Tas pats attiektos arī uz vielām, kurām robežvērtības NOP regulā jau ir noteiktas un par kurām zinātnes un tehnikas progress liecina, ka šīs vērtības vajadzētu pārskatīt.

2. rīcībpolitikas variants reprezentē apsvērtā diapazona vidusdaļas vērtības. Šajā variantā IV pielikumā tiek ierosināts noteikt jaunas robežvērtības jaunām vielām, kā arī pamatotos gadījumos noteikt stingrākas robežvērtības dažām sarakstā jau iekļautām NOP. Pirmais gadījums attiecas uz jauniekļauto vielu PFOA, tās sāļiem un ar PFOA saistītiem savienojumiem. Dikofolam un pentahlorfenolam nekādas vidējās vērtības 2. variantā netika apsvērtas. Pārējām vielām, kuras ietilpst šā priekšlikuma darbības jomā, proti, PBDE, HBCDD, SCCP un dioksīniem un furāniem (arī dl-PHB), ietekmes novērtējumā tika apskatīta robežvērtība diapazona vidusdaļā.

3. rīcībpolitikas variantā tiek ierosināts IV pielikumā astoņām vielām noteikt stingrākas robežvērtības. Attiecībā uz PBDE 3. variantā ir analizēti divi apakšvarianti, no kuriem viens paredz zemāko robežvērtību ieviest nekavējoties, bet otrs paredz atliktu ieviešanu piecus gadus pēc pasākuma stāšanās spēkā (starplaikā īstenojot 2. variantu).

4. rīcībpolitikas variantā attiecībā uz dioksīniem un furāniem (PHDD/F) ir apsvērta vēl viena zemāka vērtība. Šis papildu variants tika apsvērts, lai novērtētu iespēju šīm vielām noteikt zemāku IV pielikuma vērtību, kā arī papildu apakšvariantu noteikt zemāku vērtību, kas specifiski izmantojama tikai kā robežvērtība neapstrādātiem atkritumiem, kurus izmanto tieši uz zemes (piemēram, lauksaimnieciskos lietojumos).