KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem 2009. gadā /* COM/2010/0632 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 5.11.2010 COM(2010) 632 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem 2009. gadā KOMISIJAS PAZIŅOJUMS Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju izstrādes pasākumiem 2009. gadā 1. VISPāRīGAS ZIņAS PAR GADA ZIņOJUMU PAR PēTNIECīBAS UN TEHNOLOģIJU IZSTRāDES PASāKUMIEM Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju izstrādes darbībām ir sagatavots atbilstīgi Līguma par Eiropas Savienības darbību 190. pantam[1]. Ziņojumā ir iekļautas arī ziņas par pētījumiem, ko veic atbilstīgi Euratom līgumam, lai gan formāli tās neatbilst šā ziņojuma tematam. 2. PLAšāKS 2009. GADA KONTEKSTS Lisabonas Līgums nosaka, ka pētniecības politika ir joma, kurā Savienībai un dalībvalstīm ir dalīta kompetence. Tur skaidri noteikts, ka pētniecības jomā Eiropas Savienības mērķu sasniegšanas instruments ir Eiropas pētniecības telpa. Ir ieviesti jauni noteikumi par juridiskajiem pasākumiem virzībai uz Eiropas pētniecības telpu (EPT). Politikas pamatnostādnēs jaunajai Komisijai[2] tās priekšsēdētājs Barrozu ietvēra savu redzējumu par Savienības turpmākās pētniecības politikas prioritātēm: sasniegt izcilību fundamentālajos pētījumos, panākt vairāk nozares virzītu lietišķo pētniecību un izstrādi, paplašināt apmaiņas programmas un pētniecības un izstrādes iespēju izplatīšanā pievērst lielāku uzmanību reģioniem. Viņš aicināja veidot Eiropu, kurā valda vēriens un vērtības un centrā ir izvirzīts cilvēks. Tikmēr turpinājās ekonomiskā krīze. ES27 IKP 2009. gadā saruka par 4,2 %. Eiropas valstu valdības reaģēja, palielinot valsts izdevumus, izmantojot glābšanas pasākumus un fiskālos stimulus. Šos īslaicīgos pasākumus bieži līdzsvaroja ar ilgāka termiņa ieguldījumiem pētniecībā un inovācijā, un šāda pieeja ir atbalstīta Eiropas ekonomikas atveseļošanas plānā ( EERP )[3]. Pētījums[4] par ekonomiskās krīzes ietekmi uz ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē atklāja, ka dalībvalstis ar augstu vai vidēji augstu pētniecības un izstrādes intensitāti ir saglabājušas vai palielinājušas savu 2009. gada pētniecības un izstrādes budžetu, bet dažas dalībvalstis ar vidēju vai zemu pētniecības un izstrādes intensitāti bijušas spiestas mazināt aktivitāti. Tā rezultātā draudēja „pētniecības un inovāciju plaisas” paplašināšanās Savienībā. Attiecībā uz privātiem ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē ir liecības, ka krīze ir samazinājusi naudas plūsmu gandrīz visās uzņēmējdarbības nozarēs, samazinot pētniecībai un izstrādei pieejamos iekšējos finanšu resursus, it īpaši augsto tehnoloģiju MVU[5]. Arvien grūtākā piekļuve ārējiem privātā finansējuma avotiem pastiprināja nelabvēlīgo ietekmi. Tomēr, salīdzinot ar iepriekšējiem ekonomikas kritumiem, izrādījās, ka lielie uzņēmumi saglabā savu pētniecības un izstrādes ieguldījumu līmeni, lai arī tiecas precizēt prioritātes. Krīze arī veicinājusi izpratni par to, ka pētniecības un inovācijas politikai ir ciešāk jāsavijas ar sabiedrības centieniem. Zviedrijas prezidentūras rīkotās konferences „Jaunas pasaules — jauni risinājumi” pieņemtā Lundas Deklarācija aicina Eiropas pētniekus pievērsties mūslaiku lielo problēmu risināšanai. 3. EPT POLITIKAS SASNIEGUMI 3.1. EPT pārvaldība Ļubļanas procesa mērķis ir pārvarēt trūkumus un neefektivitāti, ko Eiropas pētniecības sistēmā izraisa sadrumstalotība, saskanības un koordinācijas trūkums un traucēkļi zinību brīvai kustībai. Šis process tika sākts 2008. gadā[6], un tā pirmais solis bija vienošanās par ilgtermiņa EPT redzējumu[7]. Līdztekus tika sāktas piecas īpašas EPT iniciatīvas. 2009. gadā bija panākumi divos līmeņos: - visās piecās īpašajās EPT iniciatīvās ir iedibināta praktiskās īstenošanas kārtība (sk. 3.2.–3.6. punktu); - viens no svarīgākajiem soļiem EPT vispārējā pārvaldībā ir bijis Padomes Rezolūcijas par Eiropas Pētniecības telpas (EPT) stiprinātu pārvaldību[8] pieņemšana. Rezolūcijā Padome apstiprināja vajadzību attīstīt saskanīgāku politikas veidošanu Savienības un dalībvalstu līmenī, kā arī izveidot līdzekļus EPT attīstības stimulēšanai politiskā līmenī. Rezolūcijā bija aicināts arī pārskatīt CREST [9] pilnvaras. Kopš 2007. gada divas plašas EPT konferences ir devušas iespējas apmainīties ar viedokļiem un apspriesties ar ieinteresētajām aprindām par EPT politikas attīstību. Otrā EPT veltītā konference tika sarīkota 2009. gada oktobrī Briselē. 3.2. EPT iniciatīva par pētniekiem Eiropas partnerība pētniekiem ( EPR )[10] sastāv no četriem darbības virzieniem: atklāta pieņemšana darbā un dotāciju pārnesamība, sociālais nodrošinājums un pensijas, pievilcīgi nodarbinātības un darba apstākļi, prasmju un pieredzes vairošana. Cilvēkresursu un mobilitātes vadības grupai ( SGHRM ) ir bijusi vadošā loma EPT īstenošanā. 2009. gadā SGHRM pievērsās vairumam EPT aspektu un izraisīja bagātīgu pieredzes apmaiņu starp valstīm. Trīs darba grupas radīja konkrētus rezultātus tādās jomās kā atklāta pieņemšana darbā un darba apstākļi, apmācība un prasmes, uzraudzība un indikatori. Astoņas valstis izstrādāja valsts rīcības plānu, citas to vēl tikai izstrādā, bet dažas iestrādā EPT īstenošanu esošajos valsts plānos. Sociālā nodrošinājuma jautājumu risināja ekspertu grupa. Pašlaik noslēguma fāzē ir arī pētījums par Eiropas mēroga pensiju fondu. Turpinoties EPT īstenošanas darbam, ieskaitot sociālā nodrošinājuma koordināciju un papildu pensiju shēmas[11], parādās jauni darbības fokusi: - vairāk abu dzimumu jauniešu piesaistīšana un pieturēšana pētniecībā un zinātnē ar stratēģijas „Eiropa 2020” parauginiciatīvu „Jaunatne kustībā”; - pētnieku karjeras attīstīšana ar pietiekamu darba un privātās dzīves līdzsvaru; - elastdrošības principu piemērošana pētniekiem krīzes pārvarēšanas stratēģijas ietvaros saskaņā ar „Eiropa 2020” parauginiciatīvu „Jaunu prasmju un darbavietu programma”. 3.3. EPT kopīgās plānošanas iniciatīva Kopīgā plānošana ir process, kas cenšas mazināt neatbilstību starp Eiropas vai pasaules mērogā pastāvošajām mūsdienu sabiedriskajām problēmām un pieejamo risināšanas līdzekļu valsts vai reģionālo raksturu. 2009. gadā risinājās spraiga diskusija par kopīgās plānošanas realizāciju, kas gada beigās vainagojās ar panākumiem. Augsta līmeņa kopīgās plānošanas grupā ( GPC ), kas ir CREST specializēta struktūra, dalībvalstis ar Komisijas atbalstu identificēja un sagatavoja kopīgās plānošanas iniciatīvas un izstrādāja kopīgās plānošanas pamatnosacījumu brīvprātīgās vadlīnijas. Tika identificētas četras kopīgās plānošanas iniciatīvas: - tika sākta kopīgās plānošanas izmēģinājuma iniciatīva „Neirodeģeneratīvās slimības, ieskaitot Alcheimera slimību”; - sākšanai 2010. gadā tika atlasītas iniciatīvas “Lauksaimniecība, pārtikas nodrošinājums un klimata pārmaiņas”, „Kultūras mantojums un globālās pārmaiņas — jauns uzdevums Eiropai” un „Veselības aizsardzība, pārtika un ar uzturu saistītu slimību novēršana”. Domājams, ka 2010. gadā tiks identificēti daži jauni temati kopīgās plānošanas iniciatīvām. Turpināsies pamatnosacījumu brīvprātīgo vadlīniju apspriešana. Beļģijas prezidentūras rīkota konference apkopos kopīgajā plānošanā paveikto. 3.4. EPT pētniecības infrastruktūru iniciatīva 2009. gada jūnijā Padome pieņēma regulu[12], ar kuru tika izveidots tiesiskais regulējums Eiropas pētniecības infrastruktūru attīstībai. Šis Eiropas pētniecības infrastruktūras konsorciju ( ERIC ) regulējums tiem nosaka visās dalībvalstīs atzītas juridiskas personas statusu un dažas no starptautisko organizāciju priekšrocībām. ERIC tiesiskais regulējums varētu ievērojami saīsināt Eiropas pētniecības infrastruktūru izveidei nepieciešamo laiku. Komisija ir ieviesusi ERIC īstenošanai vajadzīgās procedūras. Ir jānosūta Komisijai iesniegums ar ierosinātajiem statūtiem. Tad iesniegums tiek novērtēts, lai pārbaudītu tā atbilstību regulas prasībām. Ja novērtējums ir labvēlīgs, Komisija pieņem lēmumu par ERIC izveidi. Septītā pamatprogramma atbalsta sagatavošanas fāzi, kurā ir 45 pētniecības infrastruktūras, kuras identificējis Eiropas stratēģiskais forums pētniecības infrastruktūrai ( ESFRI ). Daudziem no ESFRI sarakstā esošajiem projektiem patlaban tiek iegūtas dalībvalstu saistības un pabeigti statūti. Paredzams, ka pirmais ERIC tiks izveidots 2010. gadā. 3.5. EPT starptautiskās sadarbības iniciatīva Savienības darbību centrā joprojām ir EPT atvērtība pasaulei. Lai izstrādātu Eiropas pieeju, 2008. gada decembrī Padome nodibināja Stratēģisko forumu starptautiskajai sadarbībai zinātnes un tehnikas jomā ( SFIC ). Tas līdz šim koncentrējies uz informācijas izplatīšanu un kopīgas prioritāšu noteikšanas mehānismu izveidi. Konkrēti sasniegumi ir tīmekļa dokumentu pārvaldības instrumenta izstrāde piekļūšanai valsts un ES informācijai, ciešāka ES un dalībvalstu atašeju zinātnisko konsultantu sadarbība trešās valstīs un darba kārtības saskaņošana svarīgākajiem pasākumiem izpratnes padziļināšanai par pašreizējā darba virzību. Ir veikti arī kopīgu pētniecības darbību veicināšanas pasākumi, atbalstot izmēģinājuma pētniecības sadarbības iniciatīvu kopā ar Indiju par ūdens problēmām un izmēģinājuma darbību kopā ar ASV enerģētikas jomā. 2010. gadā Komisija sāks globālu iniciatīvu dzīvnieku veselības jautājumos. 3.6. EPT zināšanu nodošanas iniciatīva 2008. gadā Komisija pieņēma ieteikumu un prakses kodeksu par zināšanu nodošanu[13], kuru pēc tam nostiprināja Padomes regula. Tās īstenošanas veicināšanai un uzraudzībai tika izveidota CREST darba grupa zināšanu nodošanas jautājumos. Šī grupa ieguva pārskatu par esošo labāko praksi un valstu veikumu īstenošanā. Vairākas valstis ir pieņēmušas vai gatavo tiesību aktus, kam jāuzlabo zināšanu nodošana. Darba grupa sāka darbu, kas saistīts ar kopīgām vadlīnijām par zināšanu nodošanu un intelektuālā īpašuma pārvaldību starptautiskajā pētniecības sadarbībā un par zināšanu nodošanas indikatoriem. Lai iesaistītu ieinteresētās aprindas, Komisija rīkoja zināšanu nodošanā ieinteresēto aprindu forumus, no kuriem otrais notika 2009. gada maijā. 2010. gadā darba grupa sagatavos pirmo gada pārskatu un rudenī rīkos zināšanu nodošanā ieinteresēto personu trešo forumu. Komisija plāno sākt zināšanu nodošanas veicināšanas izmēģinājuma shēmu bioekonomikas jomā. 3.7. Augstskolas — modernizācijas programma Augstskolu modernizācijas programma 2009. gadā iegāja jaunā fāzē līdz ar savstarpējās apmācības ( Peer Learning ) darbību sākumu. Savstarpējās apmācības mērķis ir padziļināt mācīšanos vienam no otra tādās jomās kā iestāžu reforma, pētniecības projektu izmaksas, pasaules klases izcilības sasniegšanas veidi, jauno pētnieku darbā pieņemšana un karjera. Ekspertu grupa jautājumā par „Augstskolās bāzētās pētniecības diversificētas finansēšanas shēmām” ziņoja par grūtībām, ko rada saskaņas trūkums starp konkurējošām pētniecības finansēšanas shēmām, it sevišķi attiecībā uz finanšu, grāmatvedības un ziņošanas prasībām. EPT konferencē pētniecības finansētāji un pētnieki pauda vēlēšanos risināt šo jautājumu. 2010. gadā tiks sākta ieinteresēto personu platforma, lai izstrādātu kopīgus principus ārējās konkurējošās pētniecības finansēšanai. Tiks izveidots tīkls datu vākšanai par pētniecības darbībām augstskolās. Uzmanības centrā būs arī Eiropas pētniecības skolu izveide. 4. SEPTīTā PAMATPROGRAMMA 4.1. Īstenošana 2009. gadā tika pabeigti 63 uzaicinājumi iesniegt priekšlikumus ar kopējo budžetu EUR 5,3 miljardi. Pavisam kopā tika iesniegti 16 057 piemēroti priekšlikumi, no kuriem 3678 pārvarēja visus izvērtēšanas posmus; līdz ar to sekmīgi bija 22,9 % no visiem priekšlikumiem. Kopā visos piemērotajos priekšlikumos piedalījās 73 485 dalībnieki, kopējās projektu izmaksas bija EUR 34,3 miljardi, un kopējais pieprasītais ES ieguldījums bija EUR 26,8 miljardi. Tālāk virzītajos priekšlikumos bija pavisam 17 626 dalībnieki, kopējās projektu izmaksas bija EUR 6.9 miljardi, un kopējais pieprasītais ES ieguldījums bija EUR 5,2 miljardi. Tas nozīmē, ka veiksmīgi bija 24,0 % no visiem pretendentiem. Tika noslēgti 3034 dotācijas nolīgumi ar 17 144 dalībniekiem un kopējo pieprasīto ES ieguldījumu EUR 5,3 miljardi. 33,2 % visu dotāciju nolīgumu tika noslēgti īpašajā programmā „Sadarbība” — par 63,9 % no visa pieprasītā ES ieguldījuma. 12,6 % tika noslēgti īpašajā programmā “Idejas” — 11,6 % no visa pieprasītā ES ieguldījuma. 43,3 % tika noslēgti īpašajā programmā “Cilvēki” — 11,9 % no visa pieprasītā ES ieguldījuma. 10,5 % tika noslēgti īpašajā programmā “Iespējas” — 12,2 % no visa pieprasītā ES ieguldījuma. 0,4 % tika noslēgti „Euratom” pamatprogrammā — 0,4 % no visa pieprasītā ES ieguldījuma. 4.2. 2010. gada darba programmas 2009. gada 29. jūlijā tika apstiprinātas 2010. gada darba programmas. Tajās ietilpa šādi pasākumi: - aicinājumi iesniegt priekšlikumus EERP publiskā un privātā sektora partnerībās (sk. 4.3.1. punktu); - riska dalīšanas finanšu mehānisma ( RSFF ) īstenošanas paātrināšana; - īpašs aicinājums reaģēt sakarā ar A gripas (H1N1) izraisīto krīzi; - Komisijas un Eiropas Kosmētikas, ķermeņa kopšanas un parfimērijas līdzekļu ražotāju asociācijas ( COLIPA ) kopīgās pētniecības iniciatīva par alternatīvām stratēģijām izmēģinājumos ar dzīvniekiem; - aicinājums atbalstīt spēju veidošanu Rietumbalkānu valstīs atbilstīgi Pētniecības potenciāla programmai; - aicinājums „Rītdienas okeāni” sakarā ar Eiropas stratēģiju jūras zinātniskajai un tehniskajai pētniecībai; - īpašs aicinājums sakarā ar ūdens un pārtikas nodrošinājumu un veselības uzlabošanu Āfrikā. Papildus esošajiem 41 divpusējam zinātnes un tehnoloģijas starptautiskās sadarbības nolīgumam (17 atbilstīgi ES līgumam un 24 atbilstīgi Euratom līgumam), kas parakstīti ar 21 valstīm, tika parakstīti vēl četri — ar Jordāniju un Japānu atbilstīgi ES līgumam un ar Indiju un Brazīliju atbilstīgi Euratom līgumam. 4.3. Saistītās iniciatīvas Attiecībā uz 185. panta iniciatīvām interaktīvas automatizētas vides ( AAL ) jomā tika īstenoti divi uzaicinājumi, finansējot vairāk nekā 50 projektus, kuros 40 % dalībnieku bija MVU. Dalībvalstu saistības pārsniedza EUR 25 miljonus gadā, un ES ieguldījums pirmajos divos gados bija EUR 50 miljoni. EUROSTARS jomā tika īstenoti trīs uzaicinājumi; finansēšanai tika atlasīti 260 projekti, un MVU dalība bija vairāk nekā 70 %. Dalībvalstu paredzētais ieguldījums bija EUR 135 miljoni, ES ieguldījums — 45 miljoni. Tika parakstīts vispārīgais nolīgums par Eiropas Metroloģijas pētniecības programmu ( EMRP ), programmas īstenošanu uzticot EURAMET e.V. Komisija pieņēma priekšlikumu par Kopīgo Baltijas jūras pētniecības programmu ( BONUS )[14] un publicēja otro īstenošanas ziņojumu[15] par Nanozinātņu un nanotehnoloģiju rīcības plānu. Tika izveidota uzraudzības sistēma, lai konstatētu, cik liela ir Septītās pamatprogrammas finansētās pētniecības ietekme uz ES atjauninātās ilgtspējīgās attīstības stratēģiju ( SDS ). Analīze rāda, ka pirmajos četros Septītās pamatprogrammas gados 75 % no sadarbības tematiem labvēlīgi ietekmē mērķu sasniegšanu. 2009. gada 13. martā Komisija pieņēma paziņojumu „Stratēģija IST pētniecībai, izstrādei un inovācijām Eiropā — aktīvāka iesaistīšanās”[16], kurā meklētas iespējas pastiprināt IKT pētniecības un inovācijas darbu un maksimizēt tā ietekmi. Izmantojot RSFF , tika sniegts finansiāls atbalsts privātajiem uzņēmumiem pētniecībai un izstrādei un inovācijai. 2009. gadā RSFF noslēgto aizdevuma līgumu apjoms bija EUR 2,98 miljardi 25 projektiem. Pavisam uz šo brīdi ir apstiprināti 62 projekti, un kopsumma ir EUR 6,30 miljardi. Papildus pētījumu rezultātu izplatīšanai caur CORDIS [17] svarīgs līdzeklis, ar ko piekļūt publiski finansētajiem pētījumiem un rezultātu izplatīšanai, ir atklāta piekļuve[18]. 2008. gada augustā Komisija Septītajā pamatprogrammā sāka atklātās piekļuves izmēģinājuma projektu un 2009. gadā koncentrējās uz šā izmēģinājuma uzraudzības sistēmas izveidi. Septītās pamatprogrammas ētikas satvara sakarā 2009. gadā ir apstiprināts jaunais ētikas pārskata process. Projekta ITER jaunās cenu aplēses ievērojami pārsniedza sākotnējās. Lai ES varētu izpildīt savas saistības, Komisija iepazīstināja Padomi ar projekta ITER statusu, problēmām un veicamajām darbībām. Padome apstiprināja atbalstu projektam ITER ar noteikumu, ka tiek izpildīti Komisijas izstrādātie robežu nosacījumi. Tie ietver ticamu izmaksu novērtējumu un izmaksu ierobežošanas politiku, reālu grafiku un labu projekta pārvaldību visos līmeņos. Tā mudināja rīkoties un aicināja Komisiju pētīt finansēšanas iespējas pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas kopsakarā. Informācija par Septītās pamatprogrammas tiešajām darbībām 2009. gadā ir atrodama Kopīgā pētniecības centra gada pārskatā[19]. Sakarā ar Eiropas drošības pētniecības un jauninājumu foruma[20] galvenajiem atzinumiem un ieteikumiem Komisija pieņēma paziņojumu „Eiropas drošības pētniecības un jauninājumu jomas darba kārtība”[21]. 4.4. Būtiskākie aspekti 4.4.1. Publiskā un privātā sektora partnerības pētniecībā Publiskā un privātā sektora partnerības (PPP) Eiropas līmenī ir efektīvs veids, kā palielināt nozares un valstu valdību ieguldījumus pētniecībā un izstrādē, kas reizē arī mazina pētniecības un izstrādes sadrumstalotību. Eiropas tehnoloģiju platformas Eiropas tehnoloģiju platformas[22] (ETP) ieinteresētajām personām nodrošina pamatu, lai tās nozares vadībā varētu noteikt pētniecības un izstrādes prioritātes, termiņus un rīcības plānus. Tās nodrošina, ka pētniecības finansēšanā pietiekama uzmanība tiek jomām, kurām ir rūpnieciska nozīme, aptverot visu ekonomisko vērtību ķēdi un mobilizējot valsts un reģionu iestādes. Starp 2009. gada norisēm jāmin to nepārtrauktais ieguldījums ES pētniecības prioritāšu noteikšanā, platformas darbību profesionalizācija, tādu pamatnosacījumu un politikas izstrāde, kas papildina pētniecības un izstrādes politiku, un izpēte par iespējām izmantot fondus ārpus pamatprogrammas. Ekspertu grupa ieteica[23] izveidot ETP pudurus[24], lai meklētu risinājumus sabiedrības problēmām, un atraisīt zināšanu trīsstūra potenciālu, ETP puduriem uzņemoties plašāku lomu un paplašinot darbības jomu, iekļaujot izglītību un visu inovācijas procesu. Briselē rīkotajā konferencē[25] tika apspriests ETP nozīmes pieaugums. Labvēlīgi tika uzņemta doma, ka jāpastiprina sadarbība starp Eiropas tehnoloģiju platformām, lai risinātu sabiedriskās problēmas un pētītu, kā visaptverošas sabiedriskās problēmas var saskaldīt vieglāk risināmās galvenajās jomās. Dalībnieki kopīgi izjuta vajadzību sistemātiskāk integrēt jauninājumus ETP darbībās. Energotehnoloģiju stratēģiskā plāna ( SET plāna) Eiropas rūpniecības iniciatīvas[26] ir piemērs tam, kā publiskais un privātais sektors ir iesaistījušies tehnoloģiju ceļvežu izstrādē un īstenošanas plānos, lai paātrinātu tehnoloģiju izstrādi tādās jomās kā vēja enerģija, saules enerģija, elektrotīkli vai oglekļa dioksīda uztveršana un uzglabāšana. Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas Pirmreizēja pieeja PPP izstrādei tika ieviesta ar kopīgajām tehnoloģiju iniciatīvām (KTI). 2009. gadā piecas KTI[27] ir turpinājušas izsludināt uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Turpmākais sagatavošanas darbs ir ļāvis IMI , Clean Sky un ARTEMIS iegūt pietiekamu darbotiesspēju, lai 2009. gada rudenī izpildītu savu budžetu. KTI tādējādi ieguvušas sev vietu Eiropas pētniecības kopainā. 2009. gada novembrī Komisija publicēja paziņojumu „Privātā un publiskā sektora ieguldījumu mobilizēšana ekonomikas atveseļošanai un ilgtermiņa strukturālo pārmaiņu nodrošināšanai: publiskā un privātā sektora partnerību veidošana”[28]. Tajā atzīta Eiropas PPP nozīme pētniecībā un to īpašais raksturs, jo tās līdzdarbojas jaunu zināšanu radīšanā, ar mazāk paredzamu, bet potenciāli milzīgu rezultātu. Ņemot vērā jaunu PPP izveidi, tiks izskatītas visas tiesiskā regulējuma pārskatīšanas iespējas un finanšu noteikumi, lai izveidotu vienkāršu un izmaksu ziņā efektīvu modeli, balstoties uz savstarpēju sapratni, patiesu partnerību un riska dalīšanu. Pirmo KTI izveidē gūto pieredzi ir apkopojusi KTI rūpniecisko partneru pārstāvju grupa („KTI šerpu grupa”), un tā atrodama tās ziņojumā „Publisko un privāto partnerību „ideālā mājokļa” kopēja veidošana Eiropas pētniecībā”[29]. Ir ieteikums pārstrādātajā Finanšu regulā PPP atzīt par īpašām struktūrām. 2009. gada oktobrī Komisija publicēja paziņojumu „Publiskā un privātā sektora partnerība nākotnes interneta jautājumos”[30], izklāstot plānus, kā veicināt Eiropas konkurētspēju nākotnes interneta tehnoloģijās un sistēmās un atbalstīt sabiedriski un sociāli nozīmīgu interneta uzlabotu nākotnes lietojumprogrammu rašanos. PPP sāks darboties 2011. gadā. EERP publiskā un privātā sektora partnerības - EERP aicināja izveidot trīs PPP: „Nākotnes rūpnīcas”, „Energoefektīvas ēkas” un „Eiropas „zaļo” automobiļu iniciatīva”. Finansējumu ar vienādiem noteikumiem piešķir nozare un Septītā pamatprogramma par summu EUR 3,2 miljardi laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam. - Tika izveidotas īpašās nozaru padomdevējgrupas, lai veicinātu dialogu ar nozarēm un attīstītu pētniecības stratēģiju, kas visā atlikušajā FP7 laikā palīdzēs definēt PPP aicinājumus iesniegt priekšlikumus. - Pirmie aicinājumi EUR 268 miljonu vērtībā tika publicēti 30. jūlijā. Provizoriskie rezultāti uzrāda ievērojami augstāku nozaru līdzdalību, salīdzinot ar regulārajiem Septītās pamatprogrammas aicinājumiem. Komisijas un nozaru pārstāvju 2009. gada martā izdotā kopīgā paziņojumā tika atzīmēts, ka PPP efektīvi nodrošina: - nozaru vadošo lomu prioritāšu noteikšanā un pētniecības īstenošanā; - daudzgadu darba programmu ar iepriekš noteiktu budžetu, nodrošinot nepārtrauktību un ļaujot nozarēm izstrādāt ilgtermiņa ieguldījumu plānus; - starptematisku pieeju no fundamentālajiem un lietišķajiem pētījumiem līdz liela mēroga demonstrējumiem, ar lielāku akcentu uz ietekmi un izmantošanu; - lielākas iespējas atbalstīt inovācijas MVU. 4.4.2. Pamatprogrammas izvērtēšana un uzraudzība Atbildot uz Sestās pamatprogrammas padarītā izvērtējumu[31], Komisija uzsvēra izvērtēšanas konstatējumu nozīmi un pauda sākotnējo reakciju uz ieteikumiem. Komisija tiem lielākoties piekrita, gan norādot, ka daudzas saistītas iniciatīvas jau ir aizsāktas. Progresa ziņojums par Septītās pamatprogrammas īstenošanu[32] sniedza pārskatu un Septītās pamatprogrammas īstenošanas analīzi, jo īpaši attiecībā uz jaunievedumiem, piemēram, Eiropas Pētniecības padomi ( ERC ), KTI un riska dalīšanas finanšu mehānismu ( RSFF ). Septītās pamatprogrammas 2. uzraudzības ziņojums[33], kas attiecas uz 2008. gadu, balstās uz pamatprogrammu īstenošanas un sasniegumu rādītāju virkni. Aprakstošajā daļā pastiprināta uzmanība pievērsta jautājumiem, kuriem ir vietēja nozīme vai par kuriem ir īpaša interese. Uzraudzības ziņojuma forma ļauj apkopot laikrindas datus par galvenajiem rādītājiem. 2009. gada 23. jūlijā tika publicēts pārskats par ERC struktūrām un mehānismiem[34]. Atbildot uz to[35], Komisija izziņoja pasākumus, kam jānodrošina ERC ilgtermiņa veiksme, esot pasaules klases finansēšanas organizācijai, kura atbalsta progresīvākās pētniecības avangardu. Euratom Septītās pamatprogrammas starpposma novērtēšana sākās 2009. gada jūlijā. Ekspertu grupa pabeidza ziņojumu 2010. gada februārī[36]. Novērtējums ir vērtīgs ieguldījums, gatavojoties Euratom pamatprogrammas izpildei 2012. un 2013. gadā. Pamatprogrammu novērtēšanas tīmekļa vietnes[37] atklāšana radikāli uzlaboja pamatprogrammu novērtējumu un uzraudzības ziņojumu pamanāmību un pieejamību. Tīmekļa vietnē ir vairāk nekā 300 ziņojumu un plašas meklēšanas iespējas. 5. PERSPEKTīVAS 2010. GADAM Stratēģijā „Eiropa 2020” uzsvērts, ka zināšanas un inovācijas ir izaugsmes virzītājspēki un sabiedrības svarīgāko problēmu risinātājas. Tajā akcentēta vajadzība pastiprināt ES pētniecības rezultativitāti un paaugstināt ES pētniecības un izstrādes intensitāti līdz 3 % no IKP. EPT pabeigšana ir parauginiciatīvas „Inovācijas Savienība” būtiska sastāvdaļa. ES pētniecības un inovācijas finansēšanas programmas, ieskaitot Pētniecības pamatprogrammu, ir arī akcentētas kā galvenie instrumenti stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai. Parauginiciatīvā „Inovācijas Savienība” aicināts šos instrumentus plašāk racionalizēt un vienkāršot nākamajā Daudzgadu finanšu shēmā. Esošā tiesiskā regulējuma ietvaros Septītā pamatprogramma atbalstīs stratēģijas „Eiropa 2020” īstenošanu. Šajā sakarā 2011. gada darba programmās ir paredzēts rekordliels EUR 6,4 mljrd. finansējums pētniecībai un inovācijai — ievērojams ekonomisks stimuls un ieguldījums viedākas, ilgtspējīgas un iekļaujošākas Eiropas veidošanā. 2010. gada oktobrī Komisija iesniedza priekšlikumus, lai turpinātu parauginiciatīvu „Inovācijas Savienība”. Komisijas priekšlikumos ir noteiktas darbības, kas jāveic, lai: - virzītu pētniecību un inovācijas uz lielāko sabiedrisko problēmu risināšanu; - ģenerētu un piesaistītu plašāku zināšanu radīšanu, radošo garu un talantus; - dotu iespējas un sniegtu atbalstu uzņēmumiem, lai tie varētu piekļūt vērtīgām idejām un tās attīstīt un pilnveidoties; - veidotu plašus Eiropas inovāciju tirgus; - ļautu reģioniem specializēties saskaņā ar to dotumiem, it sevišķi — ar kohēzijas politikas atbalstu[38]; - paātrinātu iekšējās reformas un sadarbību ar partneriem visā pasaulē. Komisija ierosina izveidot rezultātu tablo, lai uzraudzītu Savienības sniegumu, pamatojoties uz starptautiski salīdzināmiem rādītājiem. Ar EPT saistītās darbības 2012. gadā tiks attīstītas tālāk. Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējuma darbs sākās 2010. gada sākumā, un ekspertu grupas darbu plānots pabeigt līdz 2010. gada oktobrim. Novērtējums sniegs vērtīgu informāciju, lai optimizētu Septītās pamatprogrammas īstenošanu tās pēdējos gados, un būs arī ieguldījums, gatavojoties nākamajai pamatprogrammai. 6. PLAšāKAS INFORMāCIJAS AVOTI Pamatprogrammas un tās īpašo programmu gada uzraudzības ziņojumi[39] Piecgadu novērtējuma ziņojumi[40] Regulārie ziņojumi par zinātnes, tehnoloģijas un konkurences galvenajiem skaitļiem[41] Statistikas dati par zinātni un tehnoloģiju Eiropā (Eirostats)[42] Pētījumi un analīzes, ko publicē saistībā ar Eiropas Savienības pētniecības pasākumiem un politiku[43] Pētniecības ģenerāldirektorāta ikgadējie darbības pārskati[44] Praktiski norādījumi par ES finansējuma iespējām pētniecībai un inovācijām[45] CORDIS vietne: http://cordis.europa.eu Pētniecībai veltīta Komisijas vietne: http://ec.europa.eu/research EPT vietne: http://ec.europa.eu/research/era Ieguldījumu Eiropas pētījumos tīmekļa vietne: http://ec.europa.eu/invest-in-research ERAWATCH vietne: http://cordis.europa.eu/erawatch [1] „Katra gada sākumā Komisija nosūta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojums ietver informāciju par darbībām pētniecības, tehnoloģijas attīstības un rezultātu izplatīšanas jomā iepriekšējā gadā, kā arī darba programmu kārtējam gadam.” [2] http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/president/pdf/press_20090903_en.pdf [3] COM(2008) 800. [4] Pētniecības ģenerāldirektorāta veikts pētījums. [5] 2009. gada maijā Innobarometer rādīja, ka, reaģējot uz krīzi, augsto tehnoloģiju ražošanas uzņēmumu segments ir tas, kurš visvairāk samazinājis savu inovācijas budžetu. [6] Padomes 2008. gada maija Secinājumi (9076/08). [7] http://ec.europa.eu/research/era/2020_era_vision_en.html [8] OV C 323, 31.12.2009., 1.–4. lpp. [9] CREST ir Padomes un Komisijas padomdevēja struktūra pētniecības un tehnoloģiju izstrādes politikas jautājumos. [10] COM(2008) 317. [11] Komisijas Zaļajā grāmatā par pensijām 2010. gada vidū un Paziņojumā par jauniem mobilitātes veidiem 2011. gadā tiks risināti pētnieku sociālā nodrošinājuma un pensiju jautājumi. [12] Padomes 25.06.2009. Regula (EK) Nr. 723/2009 (OV L 206, 8.8.2009., 1.–8. lpp.). [13] C(2008) 1329. [14] COM(2009) 610. [15] COM(2009) 607. [16] COM(2009) 116. [17] http://cordis.europa.eu [18] COM(2007) 56 un Padomes dokuments 14865/07. [19] http://ec.europa.eu/dgs/jrc/downloads/jrc_ar_2009.pdf [20] http://www.esrif.eu [21] COM(2009) 691. [22] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/individual_en.html [23] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/technology-platforms/docs/fa-industrialresearch-b5-full-publication-rp_en.pdf [24] 2009. gadā ir izveidots ETP puduris, kas cenšas radīt Eiropas bioekonomiku ilgtspējīgai attīstībai ( www.becoteps.org ). [25] http://cordis.europa.eu/technology-platforms/seminar11_en.html [26] http://ec.europa.eu/energy/technology/initiatives/initiatives_en.htm [27] Piecas KTI ir šādas: iniciatīva novatorisko zāļu jomā (http://imi.europa.eu), Clean Sky (http://www.cleansky.eu), ARTEMIS (http://www.artemis-ju.eu), ENIAC (www.eniac.eu) un kurināmā elementi un ūdeņradis (FCH) (http://ec.europa.eu/research/fch/index_en.cfm). [28] COM(2009) 615 galīgā redakcija, 19.11.2009.: http://ec.europa.eu/archives/growthandjobs_2009/pdf/european-economic-recovery-plan/ppp_en.pdf [29] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/jti/jti-sherpas-report-2010_en.pdf [30] COM(2009) 479 galīgā redakcija. [31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/pdf/archive/other_reports_studies_and_documents/fp6_ex-post_evaluation_expert_group_report.pdf un COM(2009) 210. [32] COM(2009) 209, SEC(2009) 589. [33] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [34] http://erc.europa.eu/pdf/final_report_230709.pdf [35] COM(2009) 552. [36] 2010. gada jūnijā tika pabeigts atsevišķs Septītās pamatprogrammas IKT temata starpposma izvērtējums. [37] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=home [38] http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm [39] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [40] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment [41] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm [42] http://ec.europa.eu/eurostat [43] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [44] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm [45] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html