Īpašais ziņojums Novērtējums par 
2007.–2013. gada  
kohēzijas un lauku 
attīstības programmu 
slēgšanas kārtību LV 2016  Nr. 36
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA

EIROPAS REVĪZIJAS PALĀTA  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tālrunis: +352  4398-1
Uzziņām:  eca.europa.eu/lv/Pages/ContactForm.aspx
Tīmekļa vietne:  eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditors
Plašāka informācija par Eiropas Savienību ir pieejama portālā Europa  (http://europa.eu).
Luksemburga: Eiropas Savienības Publikāciju birojs, 2017. gads
Print ISBN 978-92-872-6764-1 ISSN 1831-0877 doi:10.2865/845930 QJ-AB-16-035-LV-C
PDF ISBN 978-92-872-6697-2 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/131874 QJ-AB-16-035-LV-N
EPUB ISBN 978-92-872-6776-4 ISSN 1977-5717 doi:10.2865/668599 QJ-AB-16-035-LV-E
© Eiropas Savienība, 2017. gads
Reproducēšana ir atļauta, ja tiek norādīts avots.
Novērtējums par  
2007.–2013. gada  
kohēzijas un lauku 
attīstības programmu 
slēgšanas kārtību
(saskaņā ar LESD 287. panta 4. punkta otro daļu )Īpašais ziņojumsLV 2016  Nr. 36
02
 Revīzijas darba grupa
Eiropas Revīzijas palātas (ERP) īpašajos ziņojumos tiek atspoguļoti rezultāti, kas iegūti atsevišķu budžeta jomu vai vadības 
aspektu lietderības un atbilstības revīzijās. ERP atlasa un izstrādā šos revīzijas uzdevumus tā, lai tiem būtu pēc iespējas 
lielāka ietekme, konkrēti, tiek ņemts vērā risks, kādam pakļauta lietderība vai atbilstība, attiecīgo ienākumu un izdevumu 
apjoms, paredzamie notikumi, kā arī politiskās un sabiedrības intereses.
Šo lietderības revīziju veica ERP locekles Iliana Ivanova vadītā revīzijas II apakšpalāta, kuras pārziņā ir ieguldījumi kohē ­
zijas, izaugsmes un iekļautības izdevumu jomās. Revīzija notika sadarbībā ar I apakšpalātu, kura revidē dabas resursu 
ilgtspējīgu izmantošanu. Revīziju vadīja referējošais loceklis Ladislav Balko , viņam palīdzēja biroja atašejs Branislav Urbanič , 
atbildīgais vadītājs Niels-Erik Brokopp , darbuzdevuma vadītāja Mariya Zhekova , darbuzdevuma vadītājas vietniece Charlot -
ta Törnelingun  revidenti Milan Smid , Judit Oroszki , Maria Ploumaki .
No kreisās uz labo:  C. Törneling, B. Urbanič, J. Oroszki, M. Smid, L. Balko, N.-E. Brokopp, M. Zhekova.

03
 Saturs
Punkts
 Glosārijs
I–XV  Kopsavilkums
1–14 Ievads
1–10 Daudzgadu programmu slēgšana kohēzijas un lauku attīstības politikas jomās
11–14 Pienākumi slēgšanas procesā: dalībvalstis un Komisija
15–18 Revīzijas tvērums un pieeja
19–115 Apsvērumi
19–68 Slēgšanas noteikumi ir uzlaboti, bet nepieciešami turpmāki pasākumi, lai tā notiktu efektīvāk un 
laicīgāk
21–29 Kopš 2000.–2006. gada perioda kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanas kārtībā ir notikušas 
ievērojamas pārmaiņas
30–45 2007.–2013. gada kohēzijas programmu slēgšanā ir ņemts vērā likumības un pareizības aspekts, taču lauku 
attīstības programmu slēgšanā šis aspekts ir nodalīts
46–52 Slēgšanas laikā nav pietiekami ņemta vērā tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšana
53–56 Eiropas Parlamentam un Padomei netiek iesniegts konsolidēts slēgšanas pārskats par izdevumu likumību 
un pareizību, kā arī par sasniegtajiem tiešajiem rezultātiem un koprezultātu
57–68 Tā kā attiecināmības periodi pārklājas, slēgšanas procesu sāk tikai dažus gadus pēc plānošanas perioda 
beigām
04 Saturs 
69–115 Komisija sniedza pienācīgu un savlaicīgu atbalstu, lai palīdzētu dalībvalstīm sagatavot 2007.–
2013. gada programmu slēgšanu, tomēr tai jāsaglabā modrība, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis 
slēgšanu pareizi īsteno
69–88 Komisija izdeva visaptverošus un savlaicīgus norādījumus par 2007.–2013. gada programmu slēgšanu
89–91 Atsevišķas prasības kohēzijas pamatnostādnēs pārsniedz reglamentējošos noteikumus
92–103 Dalībvalstis ir apmierinātas ar Komisijas atbalstu, tomēr koordinācija starp valsts un reģionālajām iestādēm 
ir būtiska
104 –115 Komisijai jāsaglabā modrība, lai garantētu 2007.–2013. gada slēgšanas procesa pareizību
116–141 Secinājumi un ieteikumi
 I pielikums    2007.–2013. gada programmu slēgšanas juridiskais pamats
 II pielikums   2007.–2013. gada programmu pārvaldība un kontrole dalībvalstu līmenī
 III pielikums   Komisijas ticamības nodrošināšanas sistēmas un slēgšanas kārtības attīstība 
trijos periodos
 IV pielikums   Apskats par galvenajiem jautājumiem, kas 2007.–2013. gada slēgšanai 
jāpaskaidro sīkāk. Atbildes, ko aptaujā/iztaujāšanā sniedza dalībvalstu iestādes
 Komisijas atbilde
05
 Glosārijs
Atbilstīguma noskaidrošana : Komisijas lēmumi par izdevumu nefinansēšanu no ES finanšu līdzekļiem, jo tie nav 
veikti saskaņā ar ES noteikumiem. Parasti šādi lēmumi aptver izdevumus, kas radušies vairāk nekā viena finanšu 
gada laikā.
Atgūšana : viens no diviem finanšu korekciju īstenošanas veidiem (otrs ir līdzekļu ieturēšana). Dalībvalsts atstāj 
izdevumus programmā līdz tam, kamēr nepareizi izmaksātā summa ir atgūta no saņēmēja, un tad, kad atgūšana ir 
notikusi, atņem to no nākamās izdevumu deklarācijas.
Atlikušā riska īpatsvars : aplēse par kopējo deklarēto izdevumu daļu katrai programmai visā plānošanas periodā, 
kura nav likumīga un pareiza. Aprēķinot atlikušā riska īpatsvaru, ņem vērā visas finanšu korekcijas, kas īstenotas kopš 
perioda sākuma, un slēgšanas laikā deklarētos kopējos izdevumus.
Būtiskuma līmenis : revidenti sniedz atzinumu par to, vai finanšu pārskati visos būtiskajos aspektos ir sagatavoti 
atbilstoši konkrētu noteikumu kopumam. Būtiskumu nosaka, pamatojoties uz profesionālu spriedumu. Komisijas 
noteiktais būtiskuma līmenis pašlaik ir 2 %, un tas norāda, cik liela ir kļūdainu vai nepareizu izdevumu daļa 
revidētajos ES izdevumos.
Dalītā pārvaldība : ES budžeta izpildes metode, saskaņā ar kuru Komisija deleģē izpildes uzdevumus dalībvalstīm, 
vienlaikus saglabājot galīgo atbildību.
Darbība : projekts, projektu vai citu pasākumu grupa, kas atlasīta saskaņā ar kritērijiem, kuri noteikti darbības 
programmā vai lauku attīstības programmā, un ko īsteno viens vai vairāki saņēmēji nolūkā sasniegt programmas 
uzdevumus un mērķus.
Darbības programma (DP) : tajā noteiktas dalībvalsts prioritātes un konkrētie mērķi un aprakstīts, kā projektu 
finansēšanai noteiktajā periodā (pašlaik – septiņi gadi) tiks izlietoti līdzekļi (ES un valsts publiskais un privātais 
līdzfinansējums). Darbības programmā iekļautajiem projektiem jāveicina noteikts skaits mērķu. Finansējumu 
darbības programmai var piešķirt no ERAF, KF un/vai ESF. Darbības programmu sagatavo dalībvalsts, un Komisijai 
tā jāapstiprina, pirms var veikt maksājumus no ES budžeta. Darbības programmas var grozīt tikai attiecīgajā 
plānošanas periodā un tikai tādā gadījumā, ja tam piekrīt abas puses.
Daudzgadu finanšu shēma (DFS) : tā nosaka izdevumu prioritātes un maksimālās summas, kuras ES var izlietot 
konkrētās jomās noteiktā vairāku gadu laikposmā. Izdevumu maksimālais apjoms DFS regulā vienmēr ir lielāks 
nekā ES budžetā. DFS ietver arī ES budžeta ieņēmumu avotus un korekcijas mehānismus attiecīgajam periodam. 
Pašreizējā DFS aptver 2014.–2020. gadu, bet iepriekšējās 2007.–2013. gadu un 2000.–2006. gadu ( Agenda 2000 ).
Eiropas struktūrfondi un investīciju fondi (ESI fondi) : pieci atsevišķi fondi, kuru mērķis ir mazināt reģionālās 
atšķirības Savienībā un kuru politikas satvars ir noteikts DFS septiņu gadu budžeta periodam. Šie fondi ir Eiropas 
Reģionālās attīstības fonds (ERAF), Eiropas Sociālais fonds (ESF), Kohēzijas fonds (KF), Eiropas Lauksaimniecības 
fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF).
06 Glosārijs 
Finansiālā noskaidrošana : ikgadējs Komisijas lēmums par akreditētu maksājumu aģentūru iesniegto gada 
pārskatu pilnīgumu, pareizību un patiesumu. Šā lēmuma pieņemšanai Komisijai nepieciešams, lai pārskatus būtu 
apliecinājušas neatkarīgas sertifikācijas struktūras.
Finanšu instrumenti : vispārējs apzīmējums līgumiem, kuri to turētājiem nodrošina prasījuma tiesības pret 
parādnieku. ES sniedz atbalstu triju veidu finanšu instrumentiem: pašu kapitāla, aizdevumu un garantijas 
instrumentiem. Pašu kapitāla un aizdevumu instrumenti ir līgumi starp ieguldītāju un ieguldījumu saņēmēju vai 
starp aizdevēju un aizņēmēju. Garantijas ir līgumi, kur garantijas devējs garantē ieguldītāja vai aizdevēja tiesības.
Finanšu korekcijas : to mērķis ir pasargāt ES budžetu no kļūdainu vai nepareizu izdevumu sloga. Attiecībā uz 
dalītās pārvaldības izdevumiem nepareizi veikto maksājumu atgūšana ir galvenokārt dalībvalsts pienākums. Finanšu 
korekcijas var veikt, atņemot nepareizo izdevumu summu no dalībvalsts izdevumu deklarācijām vai atgūstot 
līdzekļus no saņēmējiem. Arī Komisija var noteikt finanšu korekcijas.
Gada darbības pārskats (GDP) : cita starpā tajā apraksta darbību rezultātus, atsaucoties uz izvirzītajiem mērķiem, 
saistītajiem riskiem un iekšējās kontroles veidu. Kopš 2001. gada budžeta izpildes attiecībā uz Komisiju un kopš 
2003. gada attiecībā uz visām Eiropas Savienības (ES) iestādēm pilnvarotajam kredītrīkotājam ir savai iestādei 
jāiesniedz GDP par savu pienākumu izpildi kopā ar finanšu un pārvaldības informāciju.
Grāmatojumu noskaidrošana : procedūra, kurai ir divi posmi un kuru īsteno Komisija, lai nodrošinātu, ka 
dalībvalstis pienācīgi izpilda savus pienākumus attiecībā uz kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) ietvaros 
veiktajiem maksājumiem. Procedūra ietver katras maksājumu aģentūras grāmatojumu ikgadēju finansiālo 
noskaidrošanu un daudzgadēju atbilstīguma noskaidrošanu, kas attiecas uz darījumu atbilstību ES noteikumiem.
Izpildes rezerve : 6 % no resursiem, kas piešķirti ERAF, ESF un KF vai ELFLA un kas jādara pieejami pēc 2019. gada 
darbības rezultātu pārskatīšanas, ja noteiktas prasības ir izpildītas vai pārsniegtas.
Kohēzijas politika : tā ir viena no lielākajām politikas jomām, kurai tiek tērēts ES budžets. Šīs politikas mērķis 
ir samazināt atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī, pārstrukturējot rūpnieciskās lejupslīdes reģionus un 
diversificējot lauku apvidus, kā arī veicināt pārrobežu, starptautisko un starpreģionālo sadarbību. To finansē no 
Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF), Eiropas Sociālā fonda (ESF) un Kohēzijas fonda (KF).
Lauku attīstības politika : otrais kopējās lauksaimniecības politikas pīlārs, kuru līdzfinansē no ELFLA. Šīs politikas 
mērķis ir uzlabot lauku apvidu un lauku iedzīvotāju stāvokli, pastiprinot lauksaimniecības un mežsaimniecības 
nozares konkurētspēju, uzlabojot vidi un dzīves kvalitāti lauku apvidos un veicinot lauku ekonomikas dažādošanu. 
Šī politika aptver gan ar platību saistītus, gan nesaistītus pasākumus. Pēdējie parasti ir ieguldījumu pasākumi, 
piemēram, lauku saimniecību modernizācija vai publisko infrastruktūru izveide lauku rajonos.
Lauku attīstības programma (LAP) : tas ir plānošanas dokuments, ko sagatavojusi dalībvalsts un apstiprinājusi 
Komisija, lai reģionālā vai valsts līmenī plānotu un uzraudzītu ES lauku attīstības politikas īstenošanu. LAP ir 
noteiktas dalībvalsts prioritātes un konkrētie mērķi un aprakstīts, kā projektu finansēšanai noteiktajā periodā 
(pašlaik – septiņi gadi) tiks izlietoti līdzekļi (ES un valsts publiskais līdzfinansējums). Lauku attīstības programmas 
līdzfinansē no ELFLA.
07 Glosārijs 
Liels projekts : tas ir projekts, kuru veido ekonomiski nedalāma darbu virkne, pildot precīzu tehnisku funkciju ar 
skaidri noteiktiem mērķiem, un kura kopējās izmaksas, ko ņem vērā, lemjot par līdzekļu piešķīrumu, pārsniedz 
50 miljonus EUR (2007.–2013. gada plānošanas periodā). Komisijas apstiprinājums ir vajadzīgs visam projektam 
kopumā.
Neto finanšu korekcijas : tās ir Komisijas noteiktas finanšu korekcijas, kuru gadījumā dalībvalstīm ES budžetā ir 
jāatlīdzina nepareizi izmaksātie līdzekļi un kuru rezultātā attiecīgās dalībvalsts finanšu līdzekļu samazinājums ir 
galīgs.
Slēguma bilance : summa, kas izmaksāta vai atgūta, slēdzot darbības programmu vai lauku attīstības programmu, 
kā noteikts slēgšanas pamatnostādnēs.
08
 Kopsavilkums
I
Kohēzijas un lauku attīstības politikas izdevumi veido lielu daļu (aptuveni 44 %) no kopējā Eiropas Savienības (ES) 
budžeta. Abiem politikas virzieniem ir savstarpēji papildinoši mērķi un tos īsteno ar instrumentiem, kuriem ir līdzī ­
gas pārvaldības un kontroles sistēmas.
II
ES izdevumus parasti plāno un īsteno saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS), kas aptver noteiktu vairāku gadu 
plānošanas periodu. Šis periods sakrīt ar plānošanas periodiem kohēzijas un lauku attīstības jomām. Pēdējie trīs 
plānošanas periodi aptver 2000.–2006., 2007.–2013. un 2014.–2020. gadu.  Revīzijas, ko Palāta veica 2007.–2013. gada 
periodā, parādīja, ka gan kohēzijas, gan lauku attīstības jomās ir tendence uz būtisku nepareizu izdevumu līmeni.
III
Pēc plānošanas perioda beigām kohēzijas un lauku attīstības programmas ir jāslēdz un jāveic finansiālā noskaidro ­
šana. Tas nozīmē, ka visos nepareizajos izdevumos ir jāidentificē ES līdzfinansējuma daļa un tā jāatgriež ES budžetā. 
Slēgšanas procesā gan Komisijai, gan dalībvalstīm ir konkrēti uzdevumi un pienākumi. Tie ir aprakstīti regulās un 
plašāk paskaidroti Komisijas izdotajās pamatnostādnēs.
IV
Šajā revīzijā mēs pārbaudījām, vai slēgšanas noteikumi un procedūras deva pamatu Komisijai un dalībvalstīm 
efektīvi un savlaicīgi slēgt kohēzijas un lauku attīstības programmas. Mēs salīdzinājām abu politikas jomu slēgšanas 
kārtību trijos plānošanas periodos un īpaši novērtējām, kā Komisija nodrošina ticamību tam, ka galīgajā deklarācijā 
iekļautie izdevumi ir likumīgi un pareizi un ir izlietoti saskaņā ar programmas mērķiem. Mēs analizējām arī slēgšanas 
procesa savlaicīgumu un to, vai budžeta iestādes ir informētas par programmas slēgšanas iznākumu.
V
Kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanas kārtība šajos trijos plānošanas periodos ir attīstījusies. 2000.–
2006. gada periodā abās jomās kārtība bija vienāda. Izdevumi tika deklarēti apkopotā veidā, un tikai slēgšanas 
laikā Komisija tos apstiprināja. 2007.–2013. gada periodā dalībvalstīm katru gadu bija jāsniedz Komisijai ticamības 
apliecinājums par to, ka ES finansēto darbību izdevumi bijuši likumīgi un pareizi, taču abās šajās jomās tas tika darīts 
dažādi.
VI
Kohēzijas jomā slēgšanu galvenokārt var uzskatīt par galīgo apliecinājumu tam, ka izdevumi ir likumīgi un pareizi. 
Lai tas varētu notikt, Komisija aprēķina atlikušā riska īpatsvaru katrai programmai, ņemot vērā finanšu korekcijas 
visam periodam kopumā. Taču lauku attīstībā programmu izdevumus noskaidroja katru gadu, un Komisija turpina 
pārbaudīt un apstiprināt likumību un pareizību arī pēc programmas oficiālās slēgšanas. Tādējādi slēgšana ir tīri 
finansiāls darījums, kura laikā izdevumus nepieņem kā likumīgus un pareizus, un atlikušā riska īpatsvars katrai lauku 
attīstības programmai netiek aprēķināts.
VII
2014.–2020. gada periodam ticamības nodrošināšanas sistēma ir turpmāk pilnveidota un saskaņota starp abām izde ­
vumu jomām. Tagad abās politikas jomās notiek ikgadēja pārskatu pieņemšana. Tomēr terminoloģijas, laika grafika 
plānošanas un termiņu jomā atsevišķas atšķirības saglabājas.
09 Kopsavilkums 
VIII
Attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu mēs konstatējām, ka nebija pievērsta pietiekama uzmanība tiešo rezultātu un 
koprezultāta sasniegšanai. Kaut arī ir noteikts, ka dalībvalstīm ir jāziņo par programmas rezultātiem un Komisijai tie 
ir pienācīgi jāizvērtē, noslēguma maksājums slēgšanas laikā nav tieši saistīts ar reālo tiešo rezultātu un koprezultāta 
sasniegšanu nevienā no abām jomām.
IX
Turklāt pats slēgšanas laiks nesakrīt ne ar plānošanas perioda, ne ar attiecināmības perioda beigām. Oficiālo slēg ­
šanu parasti sāk pēc attiecināmības perioda beigām, kad nākamais plānošanas periods jau ir krietnu laiku kā sācies; 
atkarībā no apstākļiem slēgšanas pabeigšanai var būt vajadzīgi vēl daži gadi. Ievērojamā pārklāšanās starp dažādu 
periodu uzdevumiem un administratīvās grūtības, kas rodas, kad pārbauda, kā ir īstenotas darbības, no kurām 
dažas notikušas vairāk nekā pirms desmit gadiem, apdraud programmu slēgšanas efektivitāti. Turklāt iespēja tērēt 
programmas budžetu vēl divus gadus (n+2) un 2014.–2020. gada periodam pat vēl trīs gadus (n+3) pēc plānošanas 
perioda beigām nerada stimulu sākt nākamā perioda programmas.
X
Vēl viens raižu cēlonis ir saistīts ar to, kā Komisija ziņo par programmu slēgšanas iznākumu abās jomās. Precīzāk – 
Komisija neinformē budžeta iestādes par slēgšanas procesa galīgo iznākumu (izdevumu pareizību un sasniegtajiem 
tiešajiem rezultātiem un koprezultātu). Ņemot vērā to, ka ES budžeta sistēmas pamatā ir daudzgadu plānošana, mēs 
uzskatām, ka Komisijai būtu jāsniedz Eiropas Parlamentam un Padomei konsolidēts slēgšanas pārskats, kas ietvertu 
galveno informāciju par svarīgākajiem programmas īstenošanas rezultātiem un atbilstības aspektiem.
XI
Lai slēgšanas kārtībai kohēzijas un lauku attīstības jomās nodrošinātu labāku pārskatatbildību un pārredzamību par 
ES līdzekļu izlietojumu, Palāta iesaka Komisijai
– ierosināt vēl vairāk saskaņot kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanu reglamentējošos noteikumus 
nolūkā harmonizēt ikgadējo ticamības nodrošināšanas procesu abās jomās;
– pēc programmu slēgšanas ieviest izdevumu likumības un pareizības, kā arī sasniegto tiešo rezultātu un kopre ­
zultāta galīgo pieņemšanu, ko veic Komisija. Tas nozīmētu izstrādāt procedūras atlikušā riska īpatsvara aprēķinā ­
šanai programmas līmenī un nodrošināt, lai šis īpatsvars slēgšanas laikā nepārsniegtu būtiskuma slieksni, kā arī 
novērtēt, vai mērķi ir sasniegti, un vajadzības gadījumā noteikt finanšu korekcijas par nepietiekamiem darbības 
rezultātiem;
– precizēt, kā tā informēs budžeta iestādes par slēgšanas procesa iznākumu;
– novērst attiecināmības periodu pārklāšanos, pēc iespējas saskaņojot attiecināmību ar plānošanas periodu, un 
prasīt, lai programmas tiktu slēgtas tūlīt pēc attiecināmības perioda beigām (dalībvalstīm dodot ilgākais sešus 
mēnešus slēgšanas dokumentu iesniegšanai un vēl sešus mēnešus Komisijas lēmumam).
Šie ieteikumi jāievieš, gatavojoties nākamajam tiesiskajam regulējumam pēc 2020. gada.
10 Kopsavilkums 
XII
Mēs arī novērtējām, vai Komisija sniedza pienācīgus un savlaicīgus norādījumus un atbalstu dalībvalstīm, lai tās 
sagatavotu 2007.–2013. gada programmu slēgšanai. Kopumā mēs secinājām, ka Komisijas slēgšanas pamatnostād ­
nes 2007.–2013. gada periodam gan kohēzijas, gan lauku attīstības jomā sniedza dalībvalstīm pienācīgu pamatu, lai 
tās efektīvi sagatavotu slēgšanai. Pamatnostādnes bija savlaicīgas un visaptverošas, un Komisija sniedza papildu 
atbalstu, kas risināja dalībvalstu vajadzības. Dalībvalstis bija apmierinātas ar Komisijas atbalstu un kopumā uzskatīja, 
ka bija labi sagatavojušās slēgšanas procesam.
XIII
Mēs konstatējām atsevišķus riskus, kuri jānovērš, slēdzot 2007.–2013. gada kohēzijas un lauku attīstības program ­
mas. It īpaši dažās ar slēgšanu saistītās jomās nav saistošu termiņu, un tas var papildus aizkavēt slēgšanas procesu. 
Mēs arī secinājām, ka dažas no šīm prasībām, piemēram, tās, kas attiecas uz nefunkcionāliem projektiem un atlikušā 
riska īpatsvara paziņošanu, palīdz mazināt ar slēgšanu saistītos riskus. Citas, piemēram, attiecībā uz nelielu projektu 
sadalīšanu posmos, ir nepieciešamas, bet pašreizējā formulējumā slēgšanas procesu var sarežģīt. Visbeidzot, mēs 
raizējamies par to, ka pārbaudes dalībvalsts un/vai Komisijas līmenī nav pietiekamas, lai slēgšanas laikā nodrošinātu 
izdevumu likumību un pareizību saistībā ar finanšu instrumentiem, līgumos paredzētiem avansiem un dažiem lie ­
liem projektiem, kam piešķirts valsts atbalsts.
XIV
Tāpēc Komisijai jāsaglabā modrība, lai garantētu 2007.–2013. gada slēgšanas procesa pareizību. Lai pārliecinātos, ka 
2007.–2013. gada kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanas laikā visi riski ir pienācīgi novērsti, mēs iesakām 
Komisijai nodrošināt, ka
– lielo projektu apstiprināšanas lēmumi tiek pieņemti nekavējoties un
– dalībvalstis ievieš īpašas procedūras, lai pārliecinātos par izdevumu attiecināmību, īpaši saistībā ar finanšu ins ­
trumentiem un līgumos paredzētajiem avansiem.
XV
Mēs arī iesakām, lai dalībvalstu vadošās iestādes projektu saņēmējiem savlaicīgi izmaksā pilnu ES ieguldījumu.
11
 Ievads
Daudzgadu programmu slēgšana kohēzijas un lauku 
attīstības politikas jomās
Plānošanas periodi un budžeta piešķīrums
01 
Kohēzijas un lauku attīstības politikas izdevumi veido lielu daļu (aptuveni 44 %) 
no kopējā ES budžeta. Šos un citus ES izdevumu politikas virzienus plāno un 
īsteno saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmu (DFS), kas aptver noteiktu vairāku 
gadu plānošanas periodu. Šis periods sakrīt ar plānošanas periodiem kohēzijas 
un lauku attīstības jomām. Pēdējie trīs periodi aptver 2000.–2006., 2007.–2013. un 
2014.–2020. gadu.
02 
Kohēzijas un lauku attīstības jomām ir līdzīgas īpatnības – rezultātu sasniegša ­
nas veids, instrumenti un kontroles sistēmas. Abu mērķis ir mazināt reģionālās 
atšķirības (sk.  1. izcēlumu ) un 2014.–2020. gada periodam abas jomas finansē no 
Eiropas struktūrfondiem un ieguldījumu fondiem (ESI fondi)1.1 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regula (ES) 
Nr. 1303/2013, ar ko paredz 
kopīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu, Eiropas 
Lauksaimniecības fondu lauku 
attīstībai un Eiropas Jūrlietu un 
zivsaimniecības fondu un 
vispārīgus noteikumus par 
Eiropas Reģionālās attīstības 
fondu, Eiropas Sociālo fondu, 
Kohēzijas fondu un Eiropas 
Jūrlietu un zivsaimniecības 
fondu un atceļ Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1083/2006 
(OV L 347, 20.12.2013., 
320. lpp.), 1. pants.
Politikas mērķi kohēzijas un lauku attīstības jomā
Kohēzijas politikas mērķis ir samazināt atšķirības dažādu reģionu attīstības līmenī, pārstrukturējot rūpnieciskās 
lejupslīdes reģionus un diversificējot lauku apvidus, kā arī veicināt pārrobežu, starptautisko un starpreģionālo 
sadarbību.
Lauku attīstības politikas mērķis ir uzlabot lauku apvidu un lauku iedzīvotāju stāvokli, pastiprinot lauksaimnie ­
cības un mežsaimniecības nozares konkurētspēju, uzlabojot vidi un dzīves kvalitāti lauku apvidos un veicinot 
lauku ekonomikas dažādošanu.1. izcēlums
12 Ievads 
03 
Kohēzijas un lauku attīstības programmām 2014.–2020. gada plānošanas periodā 
bija piešķirti aptuveni 460 miljardi EUR no ES budžeta salīdzinājumā ar aptuveni 
430 miljardiem EUR 2007.–2013. gadam un 300 miljardiem EUR 2000.–2006. ga ­
dam  (sk.  1. attēlu ). Tas ir aptuveni 40 % no kopējā ES budžeta 2000.–2006. ga ­
dam, 44 % 2007.–2013. gadam un 43 % 2014.–2020. gadam. 1. attēlsES piešķīrumi 2000.–2006., 2007 .–2013. un 2014.–2020. gada periodam (miljardi EUR)
NB!  Diagrammas vajadzībām izmantotas attiecīgi pielāgotas daudzgadu finanšu shēmas 2006. gadam (ES-25), 2013. gadam (ES-27) un 2017. gadam 
(ES-28).
Avots : ERP, pamatojoties uz Komisijas datiem.618
DP440
DP510
DP
152LAP94LAP118LAP
Lauku attīstībaKohēzija2014–2020
2007–2013
2000–2006
500 400 300 200 100 0
13 Ievads 
Kohēzijas un lauku attīstības politikas dalītā pārvaldība
04 
Par kohēzijas un lauku attīstības politikas pārvaldību dalīti atbild dalībvalstis un 
Eiropas Komisija. Komisija apstiprina dalībvalstu programmas, pamatojoties uz 
dalībvalstu priekšlikumiem.
05 
Par šo politikas jomu pārvaldību Komisijā atbild Reģionālās politikas un pilsētpo ­
litikas ģenerāldirektorāts ( REGIO  ĢD), Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības 
ģenerāldirektorāts ( EMPL  ĢD) un Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāl­
direktorāts ( AGRI  ĢD). Dalībvalstīs kohēzijas un lauku attīstības valsts un/vai 
reģionālo programmu iestādēm ir pienākums nodrošināt līdzfinansēto darbību 
likumību un pareizību, ko pārrauga Komisija, kurai ir galīgā atbildība2.
Slēgšana kā pēdējais posms programmas darbības ciklā
06 
Daudzgadu programmu apstiprināšana, īstenošana un slēgšana ir ciklisks pro ­
cess. Šie programmas darbības trīs posmi ir paskaidroti 2. attēlā .
07 
Slēgšana – programmas darbības cikla pēdējais posms – ir aprakstīta ES Finan ­
šu regulā un nozares regulās abām politikas jomām, un tā notiek pēc atlikuma 
maksājuma, ar kuru dzēš visus iepriekšējos izdevumus (to sauc arī par slēguma 
bilanci), dalībvalstij vai Komisijai, ja tiek atgūtas tās pārmaksātās summas3.2 Līgums par Eiropas Savienības 
darbību (LESD), 317. pants.
3 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2012. gada 
25. oktobra Regula (ES, 
Euratom) Nr. 966/2012 par 
finanšu noteikumiem, ko 
piemēro Savienības 
vispārējam budžetam, un par 
Padomes Regulas (EK, 
Euratom) 
Nr. 1605/2002 atcelšanu 
(Finanšu regula) (OV L 298, 
26.10.2012., 1. lpp.), 90. pants; 
Finanšu regulas piemērošanas 
noteikumi, 109. panta 
3. punkts; Padomes 
Regula (EK) Nr. 1083/2006, ar 
ko paredz vispārīgus 
noteikumus par Eiropas 
Reģionālās attīstības fondu, 
Eiropas Sociālo fondu un 
Kohēzijas fondu (OV L 210, 
31.7.2006., 25. lpp.), 89. panta 
5. punkts; Eiropas Parlamenta 
un Padomes 2013. gada 
17. decembra Regula (EK) 
Nr. 1306/2013 par kopējās 
lauksaimniecības politikas 
finansēšanu, pārvaldību un 
uzraudzību un Padomes 
Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) 
Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, 
(EK) Nr. 814/2000, (EK) 
Nr. 1290/2005 un (EK) 
Nr. 485/2008 atcelšanu 
(OV L 347, 20.12.2013., 
549. lpp.), 37. pants.
14 Ievads 2. attēlsDaudzgadu programmu darbības cikls kohēzijas un lauku attīstības jomās
Avots : ER P. Pašreizējais periods
Nākamais periodsPēc perioda beigām programmas ir jāslēdz. 
Abās politikas jomās programmas slēgšanu deﬁnē kā ﬁnanšu norēķinu, kad dalībvalstij izmaksā noslēguma maksājumu vai arī no tās atgūst Komisijas pārmaksātās summas. Dalībvalstīm ir seši mēneši (lauku attīstībā) vai 15 mēneši (kohēzijā), lai Komisijai iesniegtu slēgšanas dokumentus.Dalībvalstis īsteno programmas, atlasot atsevišķas darbības uz saskaņotu kritēriju pamata. Plānošanas perioda laikā dalībvalstis, pamatojoties uz izdevumu deklarācijām, atlīdzina saņēmējiem radušās izmaksas. Pēc tam šīs deklarācijas apkopo periodiskos maksājuma pieteikumos, kurus dalībvalsts iestādes apstiprina un iesniedz Komisijai līdzﬁnansējuma saņemšanai. Uz šo maksājuma pieteikumu pamata Komisija veic dalībvalstīm starpposma maksājumus. Dalībvalstīm ir divi gadi pēc plānošanas perioda beigām, lai pabeigtu programmu īstenošanu, tādējādi vēlākais datums 2007.–2013. gada perioda maksājumu veikšanai bija 2015. gada 31. decembris.Dalībvalstis sagatavo programmas politikas īstenošanai valsts vai reģionālā līmenī, Komisija programmas apstiprina.
Lai nodrošinātu likviditāti – līdzekļu pieejamību saņēmēju atbalstam jau 
programmas sākumā, Komisija dalībvalstīm piešķir priekšﬁnansējumu.
Īstenošana
SlēgšanaProgrammas 
apstiprināšana 
SlēgšanaĪstenošanaProgrammas apstiprināšana 
15 Ievads 
08 
Tomēr slēgšana attiecas arī uz programmas izbeigšanas procesu, un tas nozīmē, 
ka dalībvalstis iesniedz Komisijai dokumentus, kā rezultātā notiek noslēguma 
maksājums. Abās politikas jomās slēgšanas kārtības noteikumi ir izklāstīti attiecī ­
gajās regulās, kuras uzskaitītas I pielikumā .
09 
Slēgšana ir svarīgs brīdis programmas darbības ciklā, jo
 ο Komisijai ir jāpieņem tikai tie izdevumi, kas īstenoti saskaņā ar ES un valsts 
noteikumiem. Konkrēti tas nozīmē, ka tikai tos izdevumus, kas bijuši saska ­
ņā ar programmas mērķiem un izlietoti likumīgi un pareizi var atlīdzināt no 
ES budžeta;
 ο dalībvalstīm ir jānodrošina, lai izdevumi būtu saskaņā ar piemērojamām juri ­
diskajām prasībām un pareizas finanšu pārvaldības principiem. Visi nepareizie 
izdevumi, kurus Komisija ir atklājusi un izlabojusi pēc slēgšanas, var nozīmēt 
programmai paredzētā ES finansējuma neto samazinājumu. Lauku attīstības 
jomā visas šīs korekcijas ES finansējumam piemēro ar neto ietekmi.
10 
Tajā pašā laikā ES regulās prasīts, lai ES līdzekļi, kas darīti pieejami darbību 
līdzfinansēšanai dalībvalstīs, tiktu izlietoti regulās noteiktajos termiņos. Līdz ar 
attiecināmības perioda beigu tuvošanos uz dalībvalstīm pieaug spiediens izlietot 
šos līdzekļus, jo tās var zaudēt sava sākotnējā piešķīruma neizlietoto daļu.
Pienākumi slēgšanas procesā: dalībvalstis un Komisija
Dalībvalsts iestādes iesniedz slēgšanas dokumentus
11 
Iestādes, kas atbild par 2007.–2013. gada kohēzijas un lauku attīstības programmu 
pārvaldību un kontroli dalībvalstu līmenī, ir aprakstītas II pielikumā . To attiecīgie 
pienākumi slēgšanas procesa laikā ir minēti 1. tabulā .
16 Ievads 
Dalībvalsts iestāžu pienākumi slēgšanas laikā
Kohēzija Lauku attīstība
i) vadošā iestāde  iesniedz noslē -
guma īstenošanas ziņojumu par 
visu plānošanas periodu1.i) vadošā iestāde  iesniedz pēdējo gada progresa ziņojumu 
par īstenošanu4.
ii) sertifikācijas iestāde  iesniedz 
slēguma bilances jeb noslēguma 
maksājuma pieteikumu un izdevu -
mu deklarāciju2.ii) maksājumu aģentūra  iesniedz gada pārskatus par 
pēdējo izpildes gadu5.
iii)  revīzijas iestāde  novērtē 
slēguma bilances jeb noslēguma 
maksājuma pieteikuma pama -
totību un noslēguma izdevumu 
deklarācijā iekļauto pakārtoto 
darījumu likumību un pareizību 
un pievieno noslēguma kontroles 
ziņojumu3.
Savā noslēguma deklarācijā revī -
zijas iestādei ir jānorāda atlikušā 
riska īpatsvars katrai darbības 
programmai (vai darbības prog -
rammu grupai) visam plānošanas 
periodam. Ja tas pārsniedz 
Komisijas noteikto 2 % būtiskuma 
līmeni, parasti būtu jāseko finanšu 
korekcijai. Programmas nedrīkst 
slēgt, ja ir apliecināts, ka atlikušā 
riska īpatsvars pārsniedz būtisku -
ma slieksni.iii) sertifikācijas struktūra  iesniedz atzinumu un sagatavo 
ziņojumu par pēdējo gada pārskatu pilnīgumu, pareizību 
un patiesumu un iekšējās kontroles sistēmas darbību6.
1 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 67. pants.
2 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 61., 78. un 89. pants.
3 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 62. panta 1. punkta e) apakšpunkts.
4 Regula (EK) Nr. 1698/2005, 82. panta 1. punkts, un Regula (ES) Nr. 1306/2013, 37. pants.
5 Regula (ES) Nr. 1306/2013, 7. panta 3. punkts un 37. pants.
6  Regula (ES) Nr. 1306/2013, 9. pants, un Komisijas 2014. gada 6. augusta Īstenošanas regula (ES) Nr. 908/2014, ar ko paredz noteikumus par to, 
kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām struktūrām, finanšu pār ­
valdību, grāmatojumu noskaidrošanu, noteikumiem par pārbaudēm, nodrošinājumu un pārredzamību (OV L 255, 28.8.2014., 59. lpp.), 5. pants.
Avots : ER P.1. tabula
17 Ievads 
Komisija novērtē un pieņem slēgšanas dokumentus
12 
Kohēzijas jomā attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu slēgšanu Komisijai ir 
pieci mēneši, lai analizētu dalībvalstu iesniegtos dokumentus un sniegtu atzi ­
numu par noslēguma īstenošanas ziņojumu4 un noslēguma deklarāciju5. Kad šie 
dokumenti ir pieņemti, Komisijai 45 kalendāra dienu laikā ir jāveic noslēguma 
maksājums6. Plānošanas perioda laikā dalībvalstis un Komisija veic apstiprinājuma 
pārbaudes, pēc kurām darbības programmai var noteikt finanšu korekcijas. Kopu ­
mā slēgšanas procesa laikā ir jāpaskaidro un jānokārto visi neatrisinātie jautājumi, 
kas attiecas uz kontroles pasākumiem un revīzijas konstatējumiem. Taču Komisija 
var veikt papildu revīzijas darbu, kura rezultātā finanšu korekcijas var noteikt pēc 
noslēguma maksājuma7.
13 
Programmu slēgšana lauku attīstībā lielā mērā balstās uz ikgadējo finansiālās no ­
skaidrošanas procedūru: Komisija katru gadu pārbauda un apstiprina sertifikācijas 
iestādes ziņojumu un pieņem pārskatus. Slēgšanas laikā Komisijai ir pieci mēneši, 
lai komentētu pēdējo gada progresa ziņojumu8. Kad uzskatāms, ka Komisija ir va ­
rējusi šo ziņojumu pieņemt un kad pēdējie gada pārskati ir noskaidroti, Komisijai 
sešu mēnešu laikā ir jāveic noslēguma maksājums9. Visā plānošanas periodā, lai 
aizsargātu ES budžetu no nepareizu izdevumu riska, Komisija arī veic to izdevumu 
likumības un pareizības pārbaudes (daudzgadu finansiālā atbilstīguma noskaidro ­
šana), kuriem finansiālā noskaidrošana nebija veikta. Šo pārbaužu rezultātā bieži 
vien tiek noteiktas finanšu korekcijas, un tās joprojām var veikt vai pabeigt pēc 
lauku attīstības programmu slēgšanas.
14 
Dalībvalstu iestādēm lauku attīstības programmu slēgšanas dokumenti bija jāie ­
sniedz līdz 2016. gada 30. jūnijam, bet kohēzijas programmu slēgšanai noteiktais 
termiņš bija 2017. gada 30. marts. Palātas veiktās revīzijas laikā dažādo termiņu 
dēļ ģenerāldirektorāti bija dažādos to sagatavošanas posmos. AGRI  ĢD bija pabei ­
dzis savu iekšējo rokasgrāmatu un slēgšanas procedūras, bet šā uzdevuma izpilde 
turpinājās REGIO  ĢD un EMPL  ĢD, un to bija plānots pabeigt 2016. gada beigās 
pirms termiņa, kas noteiks slēgšanas dokumentu iesniegšanai.4 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 
67. panta 4. punkts.
5 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 
89. panta 3. punkts.
6 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 
89. panta 4. punkts.
7 Saskaņā ar Regulas (EK) 
Nr. 1083/2006 90. pantu 
vadošajai iestādei ir 
jānodrošina, lai visi 
apliecinošie dokumenti par 
attiecīgās programmas 
izdevumiem un revīzijām būtu 
saglabāti un pieejami Komisijai 
un Eiropas Revīzijas palātai trīs 
gadus pēc programmas 
slēgšanas.
8 Padomes 2005. gada 
20. septembra Regula (EK) 
Nr. 1698/2005 par atbalstu 
lauku attīstībai no Eiropas 
Lauksaimniecības fonda lauku 
attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 
21.10.2005., 1. lpp.), 82. panta 
3. punkts.
9 Regula (ES) Nr. 1306/2013, 
37. pants.
18
 Revīzijas tvērums un pieeja
15 
Šajā revīzijā mēs pārbaudījām, vai kohēzijas un lauku attīstības noteikumi un 
procedūras deva pamatu Komisijai un dalībvalstīm efektīvi un savlaicīgi slēgt 
programmas.
Pirmkārt, mēs pārbaudījām,
 ο vai tiesību aktu noteikumi, kas reglamentē slēgšanu kohēzijas un lauku attīstī ­
bas jomās, paredz programmas izdevumu likumības un pareizības galīgo pie ­
ņemšanu un sniedz pārliecību, ka tiešie rezultāti un koprezultāts ir sasniegti;
 ο vai budžeta iestādes (Eiropas Parlaments un Padome) ir informētas par 
daudzgadu izdevumu programmu slēgšanas iznākumu;
 ο vai slēgšanas process ir savlaicīgs.
Otrkārt, mēs izvērtējām, vai Komisija sniedza dalībvalstīm pienācīgu un savlaicīgu 
atbalstu, lai palīdzētu tām sagatavoties 2007.–2013. gada darbības programmu un 
lauku attīstības programmu slēgšanai.
16 
Palātas veiktās revīzijas uzmanība bija vērsta uz 2007.–2013. gada perioda kohē ­
zijas un lauku attīstības programmu slēgšanas kārtības priekšrocībām un trūku ­
miem, 2000.–2006. gada programmu slēgšanā gūto pieredzi un apmēru, kādā 
abos periodos konstatētās nepilnības ir novērstas 2014.–2020. gada regulējumā.
19 Revīzijas tvērums un pieeja 
17 
Revīzijas darbu veidoja šādi elementi:
 ο 2000.–2006., 2007.–2013. un 2014.–2020. gada plānošanas periodu slēgšanu 
reglamentējošo tiesību aktu analīze;
 ο analīze atbalstam, kuru Komisija sniedza dalībvalstīm norādījumu un mācību 
veidā attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu slēgšanu;
 ο programmu slēgšanā iesaistīto valsts un reģionālo iestāžu elektroniska ap ­
tauja, lai iegūtu to viedokļus par tiesību aktiem, Komisijas norādījumiem un 
atbalstu, kā arī par pašu iestāžu sagatavotību. Aptauja notika no 2015. gada 
novembra līdz 2016. gada janvārim. Tā bija adresēta vadošajām iestādēm un 
revīzijas iestādēm kohēzijas politikas jomā un maksājumu aģentūrām un ser ­
tifikācijas iestādēm lauku attīstības politikas jomā. No 480 iestādēm, kas bija 
aicinātas piedalīties aptaujā, atbildēja 337 iestādes (aptuveni 70 % atsaucības 
līmenis);
 ο un notika aptaujā piedalījušos dalībvalstu iestāžu pārstāvju iztaujāšana. Ko ­
pumā revidenti veica iztaujāšanas 25 valsts un reģionālajās iestādēs kohēzijas 
jomā un 12 iestādēs lauku attīstības jomā.
18 
Revīzijas darbs notika no 2015. gada septembra līdz 2016. gada septembrim.
20
 Apsvērumi
10 Tā sauktās noslēguma 
deklarācijas sagatavošanas 
struktūras (NDSS) 2000.–
2006. gada periodā.Slēgšanas noteikumi ir uzlaboti, bet nepieciešami 
turpmāki pasākumi, lai tā notiktu efektīvāk un laicīgāk
19 
Slēgšana ir pēdējais posms daudzgadu programmas darbības ciklā. Lai nodroši ­
nātu pārskatatbildību un pārredzamību, Komisijai ir jāpieņem galīgie izdevumi 
kā likumīgi un pareizi un kā tādi, kas izlietoti saskaņā ar programmas mērķiem. 
Slēgšanai jānotiek, cik drīz vien iespējams pēc plānošanas perioda beigām, un 
Komisijai jāziņo par slēgšanas iznākumu budžeta iestādēm.
20 
Ņemot vērā kohēzijas un lauku attīstības politikas jomu līdzības (it īpaši ar platību 
nesaistītos ieguldījumu pasākumus) un faktu, ka kopš 2014. gada tās abas ir daļa 
no Eiropas struktūrfondiem un ieguldījumu fondiem, slēgšanas kārtība ir jāsaska ­
ņo, lai palielinātu pārredzamību un atvieglotu salīdzināšanu. Pielīdzināta slēg ­
šanas kārtība arī atvieglotu ieinteresēto personu izpratni par slēgšanas procesu. 
Visbeidzot, kopēji noteikumi uzlabotu programmu īstenošanas efektivitāti.
Kopš 2000.–2006. gada perioda kohēzijas un lauku attīstības 
programmu slēgšanas kārtībā ir notikušas ievērojamas 
pārmaiņas
2000.–2006. gada periods: nevienā no abām politikas jomām 
dalībvalstis nesniedza ikgadēju ticamības apliecinājumu
21 
2000.–2006. gada periodā slēgšanas process un pamatnostādnes kohēzijai un 
lauku attīstībai bija kopīgas, un dalībvalstu iestādes nevienā no abām politikas jo ­
mām nesniedza ikgadēju ticamības apliecinājumu. Slēgšanas laikā šīm iestādēm10, 
pamatojoties uz izlases pārbaudi, bija jāapliecina, ka visi attiecīgā perioda izde ­
vumi ir likumīgi un pareizi. Pēc Komisijas analīzes un apstiprinājuma pārbaudēm 
daudzos gadījumos tika prasīti paskaidrojumi vai notika papildu darbs dalībvalsts 
līmenī, un tas bieži vien paildzināja slēgšanas procesu. Piemēram, 14 % ERAF dar ­
bības programmu slēgšana ilga vairāk nekā četrus gadus. Apskats par laiku, ko 
Komisijas ģenerāldirektorātiem vajadzēja, lai slēgtu 2000.–2006. gada kohēzijas 
un lauku attīstības programmas, ir sniegts 3. attēlā .
21 Apsvērumi 
2007.–2013. gada periods: prasība dalībvalstīm katru gadu 
apliecināt ticamību abās politikas jomās
22 
2007.–2013. gada plānošanas periodā tika ieviesta prasība dalībvalstīm abās poli ­
tikas jomās katru gadu sniegt ticamības apliecinājumu. Šīs ikgadējās deklarācijas, 
kas deva pamatu programmas slēgšanai, bija iecerētas, lai atvieglotu un paāt ­
rinātu procesu salīdzinājumā ar iepriekšējo periodu. Kohēzijas jomā tas notika 
ikgadēju kontroles ziņojumu veidā; tos iesniedza revīzijas iestādes un pieņēma 
Komisija. Lauku attīstības jomā Komisija izstrādāja “grāmatojumu noskaidroša ­
nas”11 procedūru izdevumu galīgai atzīšanai, un tajā ietilpa ikgadēja finansiāla 
noskaidrošana un daudzgadu atbilstīguma noskaidrošana (sk. 13. punktu). Par 
pārvaldības un kontroles uzdevumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā 
atbildīgo dalībvalsts iestāžu apskats ir sniegts II pielikumā .11 To tolaik ieviesa ar Padomes 
2005. gada 21. jūnija Regulu 
(EK) Nr. 1290/2005 par kopējās 
lauksaimniecības politikas 
finansēšanu (OV L 209, 
11.8.2005., 1. lpp.); tagad 
Regulas (ES) Nr. 1306/2013 
51. pants.Programmu skaits
LAP kopā (%)ESF kopā (%)ERAF kopā (%) LAP slēgtasESF DP slēgtasERAF DP slēgtas
Slēgšanas laiks(%)
> 4 gadi 3–4 gadi 2–3 gadi 1–2 gadi 6 mēneši – 
1 gads< 6 mēneši140
120
100
80
60
40
20
0100
80
60
40
20
03. attēls2000.–2006. gada darbības programmu un lauku attīstības programmu slēgšanai 
prasītais laiks
Avots : ERP, pamatojoties uz Komisijas datiem.
22 Apsvērumi 
23 
Kohēzijas politikā 2007.–2013. gada periodā izdevumus deklarēja apkopotā veidā 
kopš perioda sākuma, un Komisija tos katru gadu nepieņēma. Revīzijas iestāžu 
iesniegtie un Komisijas apstiprinātie ikgadējie kontroles ziņojumi un revīzijas 
atzinumi tomēr veidoja svarīgu daļu Komisijas ikgadējā ticamības apliecinājumā. 
Komisijai arī bija iespēja apturēt vai atlikt maksājumus, ja bija šaubas par izde ­
vumu likumību un pareizību. Ikgadējo kontroles ziņojumu un atzinumu sistēma 
kopā ar Komisijas pieņemtajiem gada īstenošanas ziņojumiem bija slēgšanas 
procesa pamatā.
24 
No otras puses, lauku attīstības jomā 2007.–2013. gada periodā Komisija izdevu ­
mu deklarācijas pieņēma katru gadu. Komisijai katru gadu bija jāpārbauda un 
jāapstiprina sertifikācijas struktūras ziņojums un revīzijas atzinums un jāpieņem 
pārskati (ikgadējā finansiālā noskaidrošana). Šī procedūra aptvēra ne tikai pārska ­
tus, bet arī maksājumu aģentūras iekšējās kontroles sistēmas darbību un aģen ­
tūras direktora sniegto ticamības apliecinājumu, taču tā neattiecās uz izdevumu 
likumību un pareizību. Neatkarīgi no tā Komisijai bija jāpārbauda un jāpieņem 
gada progresa ziņojums par īstenošanu. Programmu slēgšana lauku attīstībā 
balstās uz gada pārskatiem, ko dalībvalstis iesniedz par katru plānošanas perioda 
(2007.–2015.) gadu, un to attiecīgu pieņemšanu, ko veic Komisija (finansiālās no ­
skaidrošanas lēmumi). Tomēr likumības un pareizības aspekts ikgadējās finansiā ­
lās noskaidrošanas tvērumā neietilpst, bet to savukārt aptver daudzgadu atbilstī ­
guma noskaidrošanas procedūra, kuru var turpināt arī pēc slēgšanas. Tādējādi 
lauku attīstības jomā slēgšanu drīzāk var uzskatīt par procesu, ko veido vajadzīgie 
pasākumi visā īstenošanas periodā un kas turpinās pēc LAP oficiālās slēgšanas, 
nevis par vienreizēju darbību konkrētā laika sprīdī.
25 
Pārvaldības un kontroles sistēmas attīstība visos trijos plānošanas periodos 
(2000.–2006., 2007.–2013. un 2014.–2020. gadā) kohēzijas un lauku attīstības 
programmu slēgšanai ir parādīta III pielikumā . Tajā arī attēlots, kā dalībvalstu 
iestādes un Komisija sniedz uzraudzības informāciju un apliecina ticamību visos 
trijos periodos.
23 Apsvērumi 
2014.–2020. gada periods: slēgšanas kārtība kohēzijas un lauku 
attīstības jomās atkal tuvinās, bet vēl nav pilnībā saskaņota
26 
2014.–2020. gada plānošanas periodam ikgadējo pārskatu pieņemšanu piemēro 
gan kohēzijai, gan lauku attīstībai12, ar to ieviešot “ikgadējo slēgšanu” abās poli ­
tikas jomās. Kohēzijas jomā ar izdevumu likumību un pareizību saistītos jautāju ­
mus ņem vērā ikgadējā pārskatu pieņemšanas procesā, kad valsts iestādes pirms 
pārskatu iesniegšanas Komisijai atklāj un koriģē nepareizus izdevumus, bet tos 
var risināt arī nākamajā posmā, kad veic daudzgadu atbilstīguma noskaidrošanas 
revīzijas, kuru rezultātā Komisija ar konkrētiem nosacījumiem var noteikt neto 
finanšu korekcijas13. Kopumā tas atbilst procesam, kas kopš 2007.–2013. gada pe ­
rioda ir ieviests lauku attīstības jomā. Lauku attīstībai ikgadējais ticamības aplieci ­
nājums ietver likumību un pareizību, jo kopš 2015. gada sertifikācijas struktūrām 
šie aspekti ir jāietver savos gada pārskatos. Kohēzijas politikas jomā daudzgadu 
atbilstības revīzijas ar iespēju piemērot neto finanšu korekcijas veic atsevišķi.
27 
Abās politikas jomās 2014.–2020. gada perioda slēgšana gandrīz sakritīs ar pārska ­
tu ikgadējo pieņemšanu, ar tādu atšķirību, ka kohēzijas jomā noslēguma īstenoša ­
nas ziņojums būs jāiesniedz papildus ikgadējiem dokumentiem14, kurus iesniedz 
par finanšu gadu. Lauku attīstības programmu slēgšanai papildu dokumenti 
nebūs vajadzīgi; ziņojumu sagatavošana notiks tāpat kā katru gadu.
28 
2014.–2020. gada periodam abu jomu noteikumi par ticamību un slēgšanu ir vēl 
vairāk pilnveidoti un saskaņoti. Neatkarīgi no centieniem saskaņot procedūras ar 
Kopīgo noteikumu regulas palīdzību15, abu politikas jomu slēgšanas kārtībā dažas 
atšķirības saglabājas. Galvenās atšķirības ir uzskaitītas 2. tabulā .12 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
84. pants.
13 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
139. panta 5. punkts un 
145. panta 7. punkts.
14 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
141. pants.
15 Regula (ES) Nr. 1303/2013.
24 Apsvērumi 
Atšķirības kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanas kārtībā 2014.–
2020. gada periodā
Jautājums Kohēzija Lauku attīstība Atšķirības
Terminoloģija un 
dalībvalstu iestāžu 
funkcijasVadošo iestāžu, sertifikācijas iestāžu un 
revīzijas iestāžu uzdevumi un pienākumi 
ir aprakstīti II pielikumā .
2014.–2020. gada periodā ir ieviests jauns 
termins “pārskatu pieņemšana”1.Vadošo iestāžu, maksājumu aģentūru 
un sertifikācijas struktūru uzdevumi un 
pienākumi ir aprakstīti II pielikumā .
Piemērojams termins “pārskatu 
pieņemšana” no Kopīgo noteikumu 
regulas, tomēr lauku attīstības īpašajos 
noteikumos saglabāti termini “grāmato -
jumu noskaidrošana”2 un “atbilstīguma 
noskaidrošana”3.Kaut arī dalībvalstu iestāžu uzdevumi ir 
lielā mērā līdzīgi, tām ir dažādi nosaukumi 
un dažādas funkcijas attiecīgajās politikas 
jomās.
Terminu “pārskatu pieņemšana” lieto 
kohēzijā, bet lauku attīstībā lieto arī “grā -
matojumu noskaidrošana” un “atbilstīgu -
ma noskaidrošana”.
Likumība un 
pareizībaKohēzijas jomā sākotnējo programmas 
priekšfinansējumu papildina ar ikgadējo 
priekšfinansējumu. Regulāri tiek ieturēti 
10 % starpposma maksājumu, lai aizsar -
gātu ES budžetu no nepareizu izdevumu 
ietekmes. Šī summa ir jāatbrīvo pēc gada 
pārskatu pieņemšanas.
Tiesību aktos4 īpaši noteikts, ka ikgadējā 
pārskatu pieņemšanā likumības un 
pareizības aspekti nav jāņem vērā.Lauku attīstības jomā dalībvalstīm 
izmaksā tikai sākotnējo priekšfinansēju -
mu; nav ikgadēja priekšfinansējuma un 
no starpposma maksājumiem nekādas 
summas netiek ieturētas. Tomēr kopējie 
maksājumi programmai veido 95 %, 
bet atlikušos 5 % izmaksā tikai līdz ar 
noslēguma maksājumu.
Lauku attīstības īpašajos noteikumos 
paredzēts, ka sertifikācijas struktū -
ras katru gadu ziņo par likumību un 
pareizību5.Lauku attīstības jomā dalībvalstīm izmak -
sā tikai sākotnējo priekšfinansējumu, bet 
kohēzijas jomā to papildina ar ikgadējo 
priekšfinansējumu. Lauku attīstībā 
neietur nekādu daļu no starpposma mak -
sājuma, bet kohēzijā ieturējums ir 10 %. 
No otras puses, lauku attīstībā sākumā 
maksājumus programmai veic 95 % 
apmērā, bet tā nav kohēzijas jomā.
Nevienā no jomām nav skaidrs, kādā mērā 
Komisija praktiski ņems vērā likumību un 
pareizību ikgadējās pārskatu pieņemšanas 
kontekstā.2. tabula
1 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 84. pants.
2 Regula (ES) Nr. 1306/2013, 51. pants.
3 Regula (ES) Nr. 1306/2013, 52. pants.
4 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 139. panta 5. punkts.
5 Regula (ES) Nr. 1306/2013, 9. pants.
25 Apsvērumi 
29 
Būtībā šīs atšķirības nozīmē, ka slēgšana kohēzijai sāksies vēlāk nekā lauku attīs ­
tībai un ka dalībvalstīm būs Komisijai jāiesniedz noslēguma īstenošanas ziņojums 
tikai par kohēzijas jomas programmām16. Slēgšanas process arī varētu iegūt no 
turpmākas abu politikas jomu saskaņošanas.16 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
141. pants.2. tabulaJautājums Kohēzija Lauku attīstība Atšķirības
Grāmatvedības 
gads, finanšu gads 
un pēdējie gada 
pārskatiIr ieviests jauns grāmatvedības gads – no 
1. jūlija līdz 30. jūnijam6.
Pēdējos gada pārskatos ir jāiekļauj 
izdevumi līdz attiecināmības termiņa 
beigām (2023. gada 31. decembris)8; 
oficiāli tie aptvers grāmatvedības gadu 
no 2023. gada 1. jūlija līdz 2024. gada 
30. jūnijam.Grāmatvedības gads paliek tāds pats kā 
2007.–2013. gadā – no 16. oktobra līdz 
15. oktobrim7.
Kaut arī attiecināmības termiņš ir tāds 
pats (2023. gada 31. decembris), pē -
dējie gada pārskati aptvers periodu no 
2022. gada 15. oktobra līdz 2023. gada 
31. decembrim.Grāmatvedības gadi aptver dažādus 
periodus.
Pēdējo gada pārskatu aptvertais periods 
arī atšķiras.
Termiņi Slēgšanai vajadzīgo noslēguma 
dokumentu iesniegšanas termiņš ir 
2025. gada 15. februāris – 13,5 mēnešus 
pēc attiecināmības termiņa beigām, kas 
ir 2023. gada 31. decembris.Slēgšanai vajadzīgo noslēguma 
dokumentu iesniegšanas termiņš ir 
2024. gada 30. jūnijs – sešus mēnešus 
pēc attiecināmības termiņa beigām, kas 
ir 2023. gada 31. decembris.Slēgšanai vajadzīgo noslēguma dokumen -
tu iesniegšanas termiņi ir dažādi.
Slēgšanas 
dokumentiJāiesniedz noslēguma īstenošanas 
ziņojums9.Slēgšanai nav vajadzīgi papildu 
dokumenti.Atšķirībā no lauku attīstības kohēzijas 
programmām ir jāiesniedz noslēguma 
īstenošanas ziņojums.
6 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 2. panta 29. punkts.
7 Regula (ES) Nr. 1306/2013, 39. pants.
8 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 65. panta 2. punkts.
9 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 141. pants.
Avots:  ER P.
26 Apsvērumi 
2007 .–2013. gada kohēzijas programmu slēgšanā ir ņemts 
vērā likumības un pareizības aspekts, taču lauku attīstības 
programmu slēgšanā šis aspekts ir nodalīts
2007.–2013. gada programmu slēgšanas izpratne un paredzamās 
sekas nedaudz atšķiras
Dalībvalstu interpretācijā slēgšanas mērķis ir plašāks nekā juridiskajā 
regulējumā definētais
30 
Programmas slēgšanas mērķim jābūt skaidri izklāstītam regulās un paziņotam tā, 
lai veicinātu Komisijas un dalībvalstu savstarpēju saprašanos.
31 
Lielākā daļa dalībvalstu iestāžu, kas piedalījās aptaujā, atbildēja, ka slēgšanas 
mērķis bija skaidrs. Tomēr abās politikas jomās tās slēgšanas mērķi uztvēra plašāk 
nekā regulās dotajā definīcijā (t. i., kā slēguma bilances jeb noslēguma maksā ­
jumu17). Liela daļa respondentu arī norādīja uz citiem slēgšanas mērķiem, pie ­
mēram, “izdevumu likumības un pareizības galīgā pārbaude un apstiprināšana”, 
“juridiskā noteiktība attiecībā uz to, ka Komisija ir pieņēmusi dalībvalsts deklarē ­
tos izdevumus par konkrēto periodu” un “novērtējums, vai mērķi ir sasniegti”.
32 
Kohēzijas jomā šādam plašākam skatījumam pievienojās arī Komisija. Saskaņā ar 
REGIO  ĢD un EMPL  ĢD slēguma bilances jeb noslēguma maksājums seko noslē ­
guma īstenošanas ziņojumā izklāstīto programmas sasniegumu pārbaudei, un ir 
atkarīgs no tā, vai revīzijas iestāde ir apliecinājusi, ka Komisijai deklarētie izdevu ­
mi ir likumīgi un pareizi.17 Regulas (EK) Nr. 1083/2006 
89. panta 5. punkts attiecībā 
uz kohēziju un Regulas (ES) 
Nr. 1306/2013 37. pants 
attiecībā uz lauku attīstību.
27 Apsvērumi 
33 
Tomēr uzskatam, ka kohēzijas programmas slēgšana sniedz juridisku noteiktību 
par to, ka Komisija ir pieņēmusi izdevumus, nav pamatojuma regulās, jo finanšu 
korekcijas ir iespējamas arī pēc slēgšanas. Praksē sekojošas finanšu korekcijas 
ir jāpiemēro reti. Lauku attīstības jomā šī plaisa starp uztveri un realitāti ir vēl 
lielāka, jo pēcslēgšanas atbilstīguma revīzijas (kurām var sekot finanšu korekcijas) 
notiek bieži un “reālā” slēgšana nenotiek līdz visu revīziju pabeigšanai un nofor ­
mēšanai ar Komisijas lēmumiem par finanšu korekcijām.
Kohēzijas jomā kopējā atlikušā riska īpatsvaru aprēķina 
programmas īstenošanas laikā un slēgšanas laikā, lai novērtētu 
izdevumu likumību un pareizību; taču to nedara lauku attīstības 
jomā
34 
Abās jomās Komisija ir izveidojusi sistēmu dalībvalstīm, lai apliecinātu visā plā ­
nošanas periodā deklarēto izdevumu likumības un pareizības ticamību. Perioda 
beigās, ņemot vērā visas finanšu korekcijas, izdevumiem ir jābūt likumīgiem un 
pareiziem programmai kopumā. Atlikušā riska īpatsvara aprēķināšana visam pe ­
riodam parādītu kļūdu līmeni, kas palicis pēc visu finanšu korekciju īstenošanas, 
un ļautu novērtēt, vai nepareizo izdevumu līmenis ir zemāks par Komisijas noteik ­
to būtiskuma slieksni, kas abām politikas jomām ir 2 %. Atlikušā riska īpatsvara 
aprēķināšana un analīze programmas līmenī ļautu arī apzināt palikušo kļūdu 
cēloņus un veikt turpmākus koriģējošus pasākumus, lai samazinātu nepareizos 
izdevumus līdz pieņemamam līmenim.
35 
Kohēzijas jomā mēs konstatējām, ka atlikušā riska īpatsvaru aprēķina slēgšanas 
laikā katrai programmai un visam plānošanas periodam, ņemot vērā finanšu ko ­
rekcijas. Slēgšanas laikā REGIO  ĢD un EMPL  ĢD var noteikt papildu finanšu korek ­
cijas, ja pārbaudēs apstiprināts, ka darbības programmai atlikušā riska īpatsvars ir 
būtisks.
28 Apsvērumi 
36 
Lauku attīstības jomā ne sertifikācijas struktūras, ne Komisija nerēķina atlikušā 
riska īpatsvaru programmas līmenī pēc visu finanšu korekciju veikšanas. Tā kā 
šādu aprēķinu visam plānošanas periodam katru gadu neveic, nav pārliecības, 
ka slēgšanas laikā risks ir zem būtiskuma līmeņa pat pēc korekcijām. AGRI  ĢD 
2015. gada darbības pārskatā teikts, ka “nav pamata ar reālu noteiktību gaidīt, ka 
lauku attīstības jomā atlikušais finanšu risks zem 2 % būtu sasniedzams ar samērī ­
gām pūlēm”18.
37 
AGRI  ĢD gada darbības pārskatā ir sīkāk izklāstīta riskam pakļautā summa un 
aplēstā koriģētspēja19 visam ELFLA kopumā. Tas norāda uz ES budžetam atlikušo 
finanšu risku pēc tam, kad ņemtas vērā visas korekcijas. Taču šis process attiecas 
uz vienu atsevišķu finanšu gadu, bet aprēķini netiek veikti šā programmas posma 
vai maksājumu aģentūras līmenī. Turklāt pretēji tam, kā informāciju izmanto 
kohēzijas jomā, to neizmanto, lai nodrošinātu, ka atlikušā riska īpatsvars paliek 
zem Komisijas noteiktā būtiskuma līmeņa.
38 
Nevienā no abām politikas jomām regulas 2014.–2020. gada periodam neprasa, 
lai revīzijas iestādes un sertifikācijas struktūras iesniegtu revīzijas atzinumu vai 
ziņojumu par visu plānošanas periodu vai lai aprēķinātu atlikušā riska īpatsvaru 
katrai programmai tās slēgšanas laikā. Tomēr mēs atzīmējam, ka atlikušo kļūdu 
īpatsvarus paziņo revīzijas iestādes un kļūdu īpatsvarus un neatbilstību īpatsva ­
rus – sertifikācijas struktūras, bet Komisija tos pārbauda. Tajos ņem vērā finanšu 
korekcijas dalībvalsts līmenī.
Slēgšanas laikā vai pēc tās nenotiek lauku attīstības izdevumu 
likumības un pareizības galīgā pieņemšana
39 
Programmas izdevumu likumības un pareizības galīgajai pieņemšanai būtu kon ­
krēts praktisks devums. It īpaši – tā sniegtu skaidrību dalībvalstīm. Tā arī sniegtu 
noderīgu informāciju budžeta izpildes apstiprināšanas procedūrai – procesam, 
kurā Eiropas Parlaments pēc Padomes ieteikuma galīgi apstiprina veidu, kādā 
Komisija ir izpildījusi ES budžetu. Budžeta izpildes apstiprināšana ir viens no lī ­
dzekļiem, kurus Parlaments un Padome izmanto, lai turētu Komisiju atbildīgu par 
ES budžeta izpildi20.18 Lauksaimniecības un lauku 
attīstības ģenerāldirektorāta 
2015. gada darbības pārskats, 
3.3. iedaļa, 86. lpp. 
(Ares(2016)2 325 961, 
19.5.2016.).
19 Koriģētspēju aprēķina kā 
vidējo no iepriekšējo trīs gadu 
finanšu korekcijām, kuras 
noteikusi Komisija, un no 
summām, kuras dalībvalstis 
atguvušas no saņēmējiem.
20 Līgums par Eiropas Savienības 
darbību, 319. pants.
29 Apsvērumi 
40 
Kohēzijas jomā mēs pārbaudījām procesu, kura rezultātā katrai darbības prog ­
rammai tiek veikts slēguma bilances maksājums. Parasti līdz darbības program ­
mas slēgšanai ir jāpaskaidro un jānokārto visi neatrisinātie jautājumi, kas attiecas 
uz izdevumu likumību un pareizību. Kad Komisija ir pabeigusi savu novērtējumu, 
tā nosūta slēgšanas vēstuli dalībvalstij, konkrētajai programmai norādot izdevu ­
mu summu, kas atzīta par attiecināmu. Būtībā tas nozīmē šo izdevumu likumības 
un pareizības galīgu atzīšanu. Tā kā saņēmējiem dokumenti ir jāglabā trīs gadus 
pēc programmas slēgšanas, REGIO  ĢD un EMPL  ĢD var veikt revīzijas pēc slēgša ­
nas. Tomēr praksē tā notiek ļoti reti.
41 
Lauku attīstības jomā Komisija atzīst galīgo izdevumu deklarāciju grāmatojumu 
noskaidrošanas procedūras gaitā, un tajā ietilpst ikgadēja finansiāla noskaidro ­
šana un daudzgadu atbilstīguma noskaidrošanas lēmumi (sk. 13. punktu). Palāta 
pārbaudīja, kā šos lēmumus ņem vērā, lai aprēķinātu slēguma bilanci. Kaut arī 
slēguma bilances aprēķināšanā ņem vērā visus finansiālās noskaidrošanas lēmu ­
mus, atbilstīguma lēmumus apstrādā atsevišķi, jo tie pazemina pieejamā budžeta 
apjomu tieši (t. i., atspoguļo neto finanšu korekciju). Tas var notikt pat pēc tam, 
kad Komisija ir pieņēmusi oficiālu lēmumu, ka programmas pēdējie gada pārskati 
ir noskaidroti.
42 
Atbilstīguma noskaidrošanas lēmumi bieži ietver finanšu korekcijas, kuras izriet 
no atbilstīguma revīzijām, ko Komisija veic visā periodā, lai pārliecinātos, ka 
izdevumi atbilst noteikumiem. Atbilstīguma noskaidrošana ir būtisks elements 
AGRI  ĢD grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā; tomēr tā ir atsevišķi no ikgadē ­
jās finansiālās noskaidrošanas procedūras. Atbilstīguma noskaidrošanas revīzijas 
var veikt un lēmumus var pieņemt pēc programmas slēgšanas. 2016. gada beigās 
(Komisija cer, ka līdz tam būs pieņemta lielākā daļa no tās pēdējās ikgadējās grā ­
matojumu noskaidrošanas lēmumiem 2007.–2013. gadam) saskaņā ar Komisijas 
aplēsēm aptuveni 80 atbilstīguma revīzijas vēl nebūs pabeigtas.
43 
Tas, ka atbilstīguma noskaidrošanas lēmumus var pieņemt vēl arī pēc slēgšanas, 
nozīmē, ka slēgšanas laikā veiktais bilances norēķins21 ne vienmēr ir “galīgs”, jo at ­
bilstīguma revīziju iznākumā Komisija joprojām var atgūt līdzekļus no dalībvalsts.21 Kā noteikts Regulas (ES) 
Nr. 1306/2013 37. pantā.
30 Apsvērumi 
44 
Īpašajā ziņojumā Nr. 7/201022 mēs norādījām, ka ikgadējās finansiālās noskaidroša ­
nas nošķiršana no daudzgadu finansiālās noskaidrošanas var sniegt dažas praktis ­
kas priekšrocības. Komisija uzskatīja, ka procedūras sadalīšana bija nepieciešama 
ilgo atbilstīguma revīziju dēļ un ka tā ļautu labāk uzraudzīt programmu ikgadējo 
finanšu izpildi. Tomēr mēs kritizējām faktu, ka Komisija nesagatavo kopsavilkumu, 
kurā atzīst konkrēta gada izdevumus, pēc tam, kad visas atbilstīguma revīzijas ir 
pabeigtas. Mēs konstatējām, ka arī slēgšanas laikā šāds kopsavilkums neeksistē. 
Šāds lēmums ļautu atzīt, ka neto izdevumi pēc visu finanšu korekciju īstenošanas 
ir pieņemti, un tajā pašā laikā informētu budžeta izpildes apstiprinātājiestādi. Tas 
arī veidotu vienu no elementiem, kuri vajadzīgi, lai aprēķinātu atlikušā riska īpat ­
svaru lauku attīstības programmas līmenī. 2014.–2020. gada periodam Komisija šo 
jautājumu nav risinājusi.
45 
2014.–2020. gada periodā sadalījums starp ikgadējo pārskatu pieņemšanu un 
daudzgadu atbilstīguma revīzijām ir saglabāts un attiecas arī uz kohēzijas jomu23.
Slēgšanas laikā nav pietiekami ņemta vērā tiešo rezultātu un 
koprezultāta sasniegšana
46 
Slēgšanā būtu jāietver programmas noslēguma ziņojums un novērtējums, tostarp 
tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšanas uzraudzība un analīze visā periodā. 
Komisijai ir jāsaņem ticami dati par mērķu sasniegšanu, lai tā varētu novērtēt, cik 
lietderīgi un efektīvi ir izlietoti ES līdzekļi attiecīgajā periodā.22 Īpašais ziņojums Nr. 7/2010 
“Grāmatojumu 
noskaidrošanas procedūras 
revīzija”, 77., 81., 100. un 
104. punkts ( http://eca.europa.
eu).
23 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
139. panta 5. punkts.
31 Apsvērumi 
2007.–2013. gada periods: dalībvalstīm ir jāziņo par konkrētiem 
un pārbaudāmiem mērķiem, izmantojot programmās definētos 
rādītājus
47 
Plānošanas perioda laikā dalībvalstīm ir prasīts ziņot par savu programmu īsteno ­
šanas gaitā panākto virzību24. Šajos ziņojumos dalībvalstīm jāiekļauj informācija 
par konkrētiem, pārbaudāmiem mērķiem, izmantojot programmās definētos 
rādītājus. Regulās arī paredzēts starpposma novērtējums lauku attīstības prog ­
rammām (2010. gadā) un ex post  novērtējums abās politikas jomās (2015. gadā)25.
48 
Slēgšanas laikā abās politikas jomās ir jāziņo par mērķu sasniegšanu – kohēzi ­
jas jomā tas ir noslēguma īstenošanas ziņojums, bet lauku attīstības jomā tas ir 
pēdējais gada progresa ziņojums par īstenošanu – līdz slēguma bilances maksāju ­
mam (sk.  1. tabulu ). Taču noslēguma maksājuma summa nav tieši saistīta ar tiešo 
rezultātu un koprezultāta faktisko sasniegšanu.
49 
Kohēzijas jomā dažas dalībvalstu iestādes norādīja, ka nebija skaidrs, kā, ziņojot 
par darbības rezultātiem, būtu jāņem vērā līdz slēgšanas termiņam nepabeigtās 
darbības. Citas nebija pārliecinātas par iespējamām finanšu sekām, ja dalībvalstu 
programmās noteiktie mērķi nebūs sasniegti. Kaut arī Komisija atbildēja dalībval ­
stīm, ka finanšu korekcijas automātiski nesekos, ja rādītāji nebūs sasniegti, tomēr 
atbildīgajām iestādēm joprojām nebija skaidra REGIO  ĢD un EMPL  ĢD piemērotā 
pieeja.
50 
Lauku attīstības jomā dažas dalībvalstu iestādes norādīja, ka joprojām nav skaid ­
ru noteikumu par to, kā jāziņo par abos plānošanas periodos finansēto darbību 
tiešajiem rezultātiem un koprezultātu.
51 
Dalībvalstu revīzijas iestādes un sertifikācijas struktūras aptaujā un iztaujāšanās 
norādīja, ka tām nebija paredzēts pārbaudīt, vai mērķi bija sasniegti, vai arī kāpēc 
tie nebija sasniegti. Kopā ar iestāžu neskaidrību par to, kā ziņot par darbībām, 
kuras plānošanas perioda beigās vēl nav pabeigtas, tas rada risku, ka dati, kas 
paziņoti par 2007.–2013. gada mērķu sasniegšanu, var nebūt ticami un precīzi.24 Kohēzijas jomā – gada 
īstenošanas ziņojumā, bet 
lauku attīstības jomā – gada 
progresa ziņojumā par 
īstenošanu (sk.  II pielikumu ).
25 Regula (EK) Nr. 1698/2005, 
84. pants, un Regula (EK) 
Nr. 1083/2006, 49. pants.
32 Apsvērumi 
26 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
20. pants un 22. panta 
2. punkts.
27 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
22. panta 7. punkts.
28 ERP 2014. gada pārskats, 
3.61.–3.65. punkts (OV C 373, 
10.11. 2015.).2014.–2020. gada periods: izpildes rezerves piešķiršana ar 
nosacījumu, ka ir sasniegti programmas starpposma mērķi 
prioritāšu līmenī
52 
2014.–2020. gada periodā tiešajiem rezultātiem un koprezultātam ir pievērsta 
lielāka uzmanība programmas īstenošanas un kontroles pasākumu gaitā (tostarp 
programmas pieņemšanā, vērtēšanā un revīzijā). Tas ir pastiprināts, ieviešot 
grozījumu darbības rezultātu satvarā, tostarp atkārtoti ieviešot izpildes rezervi, 
kas ir 6 % no programmas budžeta. Šo rezervi piešķir ar nosacījumu, ka ir sa ­
sniegti starpposma mērķi programmas prioritāšu līmenī26. Ja mērķi nav sasniegti, 
Komisija var arī piemērot finanšu korekcijas27. Tomēr iepriekšējā ziņojumā mēs 
norādījām uz virkni nepilnību abu jomu darbības rezultātu satvara koncepcijā28. 
Turklāt vēl jāskatās, kā izpildes rezerve tiks piemērota praksē un kāda būs tās 
reālā ietekme.
Eiropas Parlamentam un Padomei netiek iesniegts 
konsolidēts slēgšanas pārskats par izdevumu likumību un 
pareizību, kā arī par sasniegtajiem tiešajiem rezultātiem un 
koprezultātu
53 
ES budžeta sistēma balstās uz daudzgadu plānošanu. Lai nodrošinātu pārskat­
atbildību un pārredzamību programmu īstenošanā, slēgšanas procesa iznākums 
ir jāpaziņo budžeta iestādēm. Tādējādi Komisijai jāinformē Eiropas Parlaments 
un Padome par plānošanas perioda noslēguma stāvokli attiecībā uz izdevumu 
pareizību un sasniegtajiem mērķiem.
54 
Pašlaik par programmas īstenošanu budžeta iestādēm ir pieejami vairāki dažādi 
dokumenti:
 ο paziņojums par Eiropas Savienības budžeta aizsardzību;
 ο AGRI, EMPL  un REGIO  ģenerāldirektorātu gada darbības pārskati;
 ο ikgadējais kopsavilkuma pārskats par Komisijas sasniegumiem vadības jomā;
 ο ex post  novērtējumi par DP un LAP mērķu sasniegšanu konkrētajā periodā;
33 Apsvērumi 
 ο kopsavilkuma ziņojums par ex post  novērtēšanu;
 ο Komisijas lēmumi par izdevumu atbilstīgumu ES noteikumiem un
 ο lauku attīstības jomā – Komisijas ikgadējās finansiālās noskaidrošanas lēmumi 
(pēdējā no tiem ir iekļauta slēguma bilance).
55 
Attiecīgie Komisijas ģenerāldirektorāti sagatavo gada darbības pārskatu, pama ­
tojoties uz stāvokli katru gadu, un Komisija par to ziņo budžeta iestādēm, bet nav 
īpaša ziņojuma, kas būtu veltīts visa plānošanas perioda slēgšanas iznākumam. 
Stāvoklis nav mainījies arī 2014.–2020. gada periodā.
56 
Mēs atzīmējam, ka attiecībā uz 2000.–2006. gada periodu Komisija ir izdevusi 
ad hoc  ziņojumu par finanšu korekcijām un ERAF un ESF programmu un KF pro ­
jektu slēgšanas stāvokli 2013. gadā.
Tā kā attiecināmības periodi pārklājas, slēgšanas procesu sāk 
tikai dažus gadus pēc plānošanas perioda beigām
57 
Slēgšanai jānotiek, cik drīz vien iespējams pēc plānošanas perioda beigām, lai 
nekavējoties varētu sākt nākamās programmas. Lai nodrošinātu efektīvu slēg ­
šanu, turklāt ir ļoti svarīgi saistītajiem uzdevumiem piešķirt pietiekamu laiku un 
resursus.
34 Apsvērumi 
Papildlaiks ES finansējuma izlietošanai: no n+2 2000.–2006. gada 
periodā līdz n+3 2014.–2020. gada periodā
58 
Pēdējo trīs periodu laikā ES regulas ir devušas dalībvalstīm papildlaiku tām pie ­
šķirtā finansējuma izlietošanai. 2000.–2006. gadā un 2007.–2013. gadā tām bija 
atļauts turpināt tēriņus divus gadus pēc plānošanas perioda beigām. Tādējādi 
attiecināmības periods 2007.–2013. gadam turpinājās līdz 2015. gada 31. decem ­
brim (nevis līdz 2013. gada beigām).
59 
2014.–2020. gadam attiecināmības periods (programmas budžeta tērēšanai atvē ­
lētais laiks) ir pagarināts līdz trīs gadiem pēc plānošanas perioda beigām (n+3)29 
un vairs nav divi gadi (n+2), kas bija atļauti iepriekšējos plānošanas periodos. 
Rezultātā attiecināmības periods beigsies 2023. gadā – pilnus desmit gadus pēc 
tam, kad Eiropas Parlaments un Padome būs pieņēmuši tiesisko regulējumu 
(2013. gada beigās). Tam sekos slēgšana, kas kohēzijas jomā ilgs vēl vismaz divus 
gadus. Līdz tam, kamēr tiks pabeigta slēgšana, Eiropas Parlamenta sastāvs jau būs 
nomainījies divas reizes, bet varbūt arī trīs reizes.
Kohēzijas jomā dalībvalstīm ir vairāk laika iesniegt slēgšanas 
dokumentus
60 
Noteikumi 2000.–2006. gada programmu slēgšanai atļāva attiecināmības pe ­
riodu pagarināt vēl par sešiem, bet atsevišķos gadījumos – par 12 mēnešiem. 
Šāda pagarināšana 2007.–2013. gada periodā nebija iespējama nevienā no abām 
politikas jomām, un sagaidāms, ka slēgšanas process saīsināsies. Tomēr starp 
kohēzijas un lauku attīstības jomām ir liela atšķirība laikā, kas atļauts, lai sagata ­
votu un iesniegtu Komisijai slēgšanas dokumentus30: kohēzijas jomā dalībvalstīm 
šim nolūkam ir atvēlēti 15 mēneši pēc attiecināmības perioda beigām, bet lauku 
attīstībā – tikai seši mēneši31. Rezultātā attiecībā uz 2007.–2013. gada plānoša ­
nas periodu dalībvalstīm ir jāpabeidz kohēzijas programmu slēgšanas process 
līdz 2017. gada 31. martam, bet lauku attīstībā – līdz 2016. gada 30. jūnijam 
(sk. 4. attēlu ).29 Regula (ES) Nr. 1306/2013, 
38. pants, Regula (ES) 
Nr. 1303/2013, 65. pants.
30 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 
89. panta 1. punkts.
31 Regula (ES) Nr. 1306/2013, 
37. pants, Regula (EK) 
Nr. 1698/2005, 82. panta 
1. punkts.
35 Apsvērumi 4. attēls
61 
Šo atšķirību var izskaidrot ar faktu, ka lauku attīstībā jau ir daudz paveikts attie ­
cīgā perioda laikā, tādēļ slēgšana galvenokārt fokusējas uz pēdējo finanšu gadu. 
Turpretim kohēzijas jomā slēgšanas process ir daudz plašāks un ietver izdevumu 
validāciju visam plānošanas periodam (sk. arī 22.–25. punktu).
62 
Kaut arī 2014.–2020. gada periodam programmu slēgšanas kārtība abās politikas 
jomās ir vairāk pietuvināta, kohēzijas jomā termiņš, kādā dokumenti jāiesniedz 
Komisijai, ir daudz ilgāks: tie ir 13,5 mēneši pēc attiecināmības termiņa beigām 
salīdzinājumā ar sešiem mēnešiem lauku attīstības jomā.Slēgšanas laika grafiks
Slēgšanas 
dokumentu 
iesniegšana
Lauku attīstībaSlēgšanas 
dokumentu 
iesniegšana
KohēzijaGalīgais 
attiecināmības 
termiņšPlānošanas perioda 
beigas
2017. gada 31. marts 2016. gada 30. jūnijs 2015. gada 31. decembris 2013. gada 31. decembris 2007. gada janvārisDV darbības 
saistībā ar 
lauku attīstības 
programmu 
slēgšanu 
(seši mēneši)
DV darbības saistībā ar kohēzijas 
programmu slēgšanu (15 mēneši)Pagarināts attiecināmības periods (n+2)2007.–2013. gada plānošanas periods
Avots:  ER P.
36 Apsvērumi 
64 
2016. gada novembra sākumā bija paziņotas 140 ieceltās iestādes (no 215) 
EMPL  ĢD programmām un 163 ieceltās iestādes (no 295) REGIO  ĢD programmām. 
Par 66 programmām, kas atskaitās EMPL  ĢD, un par 53 programmām, kas atskai ­
tās REGIO  ĢD, bija iesniegti starpposma maksājuma pieprasījumi par 2016. gadu32, 
un tas liecināja, ka īstenošanas darbības jau ir notikušas. Tādējādi dalībvalstīs ies ­
tādes kopumā jau bija sākušas īstenot 2014.–2020. gada programmas. Lielākās da ­
ļas programmu īstenošana tomēr vēl nebija sākusies vienkārši tādēļ, ka joprojām 
bija pieejams neizlietotais finansējums no 2007.–2013. gada programmām, kuru 
attiecināmības periods beidzās tikai 2015. gada 31. decembrī. Attiecināmības pe ­
riodu pārklāšanās nerada stimulu sākt nākamā perioda programmu īstenošanu.Attiecināmības periodu pārklāšanās dēļ nākamās programmas sāk 
vēlāk
63 
Daudzas no 2014.–2020. gada perioda programmām tika apstiprinātas 2015. vai 
pat 2016. gadā, kā parādīts 3. tabulā . Kopš 2013. gada decembrī pieņemts juri ­
diskais pamats, dalībvalstīs ir pilnībā sākusies jaunā perioda īstenošana, un tai 
ir bijusi vajadzīga Komisijas ģenerāldirektorātu uzmanība. Pēc partnerattiecību 
nolīgumu, darbības programmu un lauku attīstības programmu apspriešanas 
kohēzijas jomā daudzas dalībvalstis pašlaik ieceļ vadošās iestādes un sertifikā ­
cijas iestādes, kuras jāpārbauda un jāapstiprina revīzijas iestādēm. Šo iecelto 
iestāžu paziņošana Komisijai ir nosacījums starpposma maksājuma pieprasījumu 
iesniegšanai. 3. tabulaProgrammu pieņemšana 2014.–2020. gada periodam
ĢenerāldirektorātsPieņemto programmu skaits
2014.  gads 2015.  gads 2016.  gads Kopā
REGIO  ĢD 132 (45 %) 143 (48 %) 20 (7 %) 295
EMPL  ĢD 153 (71 %) 62 (29 %) 215
AGRI  ĢD 9 (8 %) 109 (92 %) 118
Gadā kopā 294 (47 %) 314 (50 %) 20 (3 %) 628
Avots : ERP, pamatojoties uz Komisijas datiem.32 Avots:  REGIO  ĢD un EMPL  ĢD 
sniegtie dati.
37 Apsvērumi 
Attiecināmības periodu pārklāšanās turklāt palielina kopējo 
administratīvo slogu, kas saistīts ar programmu pārvaldību un 
kontroli gan dalībvalsts, gan Komisijas līmenī
65 
Komisija slēgšanu uzskata par daļu no reglamentējošajām prasībām un nevienā 
no abām politikas jomām nepiešķir tai atsevišķu budžetu un neuzrauga slēgšanas 
procesa izmaksas. Komisija neprasa, lai dalībvalstis sniegtu informāciju par savām 
izmaksām vai slēgšanas procesam vajadzīgajiem resursiem; tā arī nesagatavo 
visaptverošu aplēsi par kopējiem resursiem, kas vajadzīgi ģenerāldirektorātiem. 
Tā kā dalībvalstis uzskata slēgšanu par daļu no saviem programmas pārvaldības 
pienākumiem, tās arī neveic atsevišķas aplēses un nevienā no abām politikas 
jomām neuzrauga slēgšanai vajadzīgos resursus.
66 
Galvenās bažas, ko dalībvalstis pauda atbildēs uz mūsu aptaujas jautājumiem un 
iztaujāšanās, bija laika trūkums, ko izraisa gan attiecināmības periodu pārklāša ­
nās, gan slēgšanai vajadzīgais darbs. Revīzijas iestādes un sertifikācijas struktūras 
it īpaši uzskata šo laika trūkumu par lielu risku. Dažas iestādes norādīja, ka risina 
problēmu, algojot papildu darbiniekus vai izmantojot ārpakalpojumus. Taču 
samazinātā budžeta dēļ vairākas citas iestādes to nevarēja atļauties. Arī Komisija 
ir konstatējusi, ka slēgšanas laikā ir nepieciešami papildu darbinieki, un apsver 
atsevišķu uzdevumu veikšanai izmantot ārpakalpojumus.
67 
Turklāt dažas no dalībvalstu iestādēm, kas bija iesaistītas slēgšanā, negatīvi ie ­
tekmēja administratīvās reformas, kuru rezultātā darbiniekus atlaida vai norīkoja 
citur. Tādējādi pastāv nopietns risks, ka slēgšanas darbībām valsts līmenī nepie ­
tiks pieredzējušu darbinieku.
68 
2014.–2020. gada periodā saasināsies problēma, kas saistīta ar vienlaicīgu divu 
periodu programmu īstenošanu, jo izdevumi turpinās būt attiecināmi trīs gadus 
pēc plānošanas perioda beigām, nevis tikai divus gadus, kas bija atļauti 2007.–
2013. gadam. Pieņemot, ka nākamais periods nesāksies vēlāk, tādējādi dalībvalstu 
darbs saistībā ar ikgadējo 2014.–2020. gada programmu pārskatu pieņemšanu 
laikā no 2021. gada 1. janvāra līdz 2024. gada 30. jūnijam (lauku attīstībai) vai 
2025. gada 15. februārim (kohēzijai) pārklāsies ar jauno programmu īstenošanu.
38 Apsvērumi 
Komisija sniedza pienācīgu un savlaicīgu atbalstu, lai 
palīdzētu dalībvalstīm sagatavot 2007 .–2013. gada 
programmu slēgšanu, tomēr tai jāsaglabā modrība, lai 
nodrošinātu, ka dalībvalstis slēgšanu pareizi īsteno
Komisija izdeva visaptverošus un savlaicīgus norādījumus 
par 2007 .–2013. gada programmu slēgšanu
69 
Noteikumiem jābūt skaidriem, vienkāršiem un praktiskiem, un tiem jābūt viegli 
atrodamiem regulās. Sarežģīts tiesiskais regulējums var palielināt kļūdu biežumu 
slēgšanas laikā, ja iestādes nesaprot prasības pareizi vai interpretē tās citādi nekā 
Komisija. Tas arī var novest pie nelietderīgi izlietotiem resursiem, ja Komisijai ir 
jāsniedz paskaidrojumi dalībvalstīm. Lai mazinātu šos riskus, Komisijai ir iepriekš 
jāsagatavo pamatnostādnes, kurās apkopoti un sīkāk paskaidroti slēgšanas notei ­
kumi. Kaut arī regulās ir sniegts vispārējs satvars plānošanas periodam kopumā 
(plānošana, finanšu pārvaldība, revīzija utt.), pamatnostādnes vairāk jākoncentrē 
uz to, kā Komisija interpretē regulu tehniskos un praktiskos aspektus.
Komisijas pamatnostādnes atviegloja slēgšanai piemērojamo 
noteikumu izpratni abās politikas jomās
70 
Palātas veiktais tiesiskā regulējuma apskats abām politikas jomām parādīja, ka 
slēgšanas noteikumi ir jāsakopo no dažādām regulām33. Tas it īpaši attiecas uz 
lauku attīstību, kur daudzās regulas, kas attiecas uz slēgšanu, palielina sarežģī ­
tību. Turklāt uz 2007.–2013. gada slēgšanas procesu attiecas jaunās regulas, kas 
pieņemtas 2013. un 2014. gadā 2014.–2020. gada periodam34, bet attiecināmības 
nosacījumi ir izklāstīti 2007.–2013. gada perioda regulās35. Kontroles kārtība36 un 
pārejas noteikumi37 ir paredzēti vēl citās regulās.33 Regulas, kurās noteikta 
slēgšanas kārtība attiecīgajās 
politikas jomās, ir uzskaitītas 
I pielikumā .
34 Komisijas 2014. gada 11. marta 
Deleģētā regula (ES) 
Nr. 907/2014, ar ko papildina 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (ES) 
Nr. 1306/2013 attiecībā uz 
maksājumu aģentūrām un 
citām iestādēm, finanšu 
pārvaldību, grāmatojumu 
noskaidrošanu, 
nodrošinājumu un euro 
izmantošanu (OV L 255, 
28.8.2014., 18. lpp.), un 
Regula (ES) Nr. 908/2014.
35 Regula (EK) Nr. 1698/2005 un 
Komisijas 2006. gada 
15. decembra Regula (EK) 
Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki 
izstrādātus piemērošanas 
noteikumus Padomes 
Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par 
atbalstu lauku attīstībai no 
Eiropas Lauksaimniecības 
fonda lauku attīstībai (ELFLA) 
(OV L 368, 23.12.2006., 15. lpp.).
36 Komisijas 2011. gada 
27. janvāra Regula (ES) 
Nr. 65/2011, ar ko nosaka sīki 
izstrādātus noteikumus, lai 
īstenotu Padomes Regulu (EK) 
Nr. 1698/2005 attiecībā uz 
pārbaudes kārtību, kā arī 
savstarpējo atbilstību saistībā 
ar lauku attīstības atbalsta 
pasākumiem (OV L 25, 
28.1.2011., 8. lpp.), un 
Regula (ES) Nr. 908/2014.
37 Eiropas Parlamenta un 
Padomes 2013. gada 
17. decembra Regula (ES) 
Nr. 1310/2013, ar ko nosaka 
konkrētus pārejas posma 
noteikumus par atbalstu lauku 
attīstībai no Eiropas 
Lauksaimniecības fonda lauku 
attīstībai (ELFLA), groza 
regulas (ES) Nr. 1305/2013, (EK) 
Nr. 73/2009, (ES) Nr. 1307/2013, 
(ES) Nr. 1306/2013 un (ES) 
Nr. 1308/2013 (OV L 347, 
20.12.2013., 865. lpp.); un 
Komisijas 2014. gada 11. marta 
Deleģētā regula (ES) 
Nr. 807/2014, ar ko papildina 
Eiropas Parlamenta un 
Padomes Regulu (ES) 
Nr. 1305/2013 par atbalstu 
lauku attīstībai no Eiropas 
Lauksaimniecības fonda lauku 
attīstībai (ELFLA) un ievieš 
pārejas noteikumus (OV L 227, 
31.7.2014., 1. lpp.).
39 Apsvērumi 
71 
Tomēr abām politikas jomām Komisija risināja sarežģītā tiesiskā regulējuma prob ­
lēmu, sagatavojot slēgšanas pamatnostādnes. Tajās apkopotas šī procesa galve ­
nās prasības un termiņi un sniegti sīkāki paskaidrojumi, kurus atzinīgi novērtēja 
lielākā daļa slēgšanas procesā iesaistīto iestāžu.
72 
Kopumā mēs konstatējām, ka Komisija ir izdevusi visaptverošas pamatnostādnes, 
kas paskaidro piemērojamos noteikumus abu politikas jomu regulās. Dalībvalstis 
tika iepazīstinātas ar pamatnostādņu agrīnu projektu, kas deva tām iespēju ko ­
mentēt saturu. Pamatnostādņu pieņemšanas laika grafiks abām politikas jomām 
attēlots 4. tabulā . Grozītajās pamatnostādnēs bija ļoti maz izmaiņu.4. tabulaSlēgšanas pamatnostādņu pieņemšanas laika grafiks
Kohēzija Lauku attīstība
Pamatnostādņu pirmais projekts, ar 
kuru iepazīstināja dalībvalstis2012.  gada jūnijs12013.  gada aprīlis4
Pamatnostādņu pieņemšana 2013.  gada marts22015.  gada marts5
Grozīto pamatnostādņu pieņemšana 2015.  gada aprīlis32015.  gada decembris6
1 Fondu Koordinācijas komitejas 2012. gada 7. jūnija sanāksmē.
2  Komisijas 2013. gada 20. marta Lēmums C(2013) 1573, ar kuru apstiprina darbības programmu 
slēgšanas pamatnostādnes, kuras pieņemtas atbalsta saņemšanai no Eiropas Reģionālās attīstī ­
bas fonda, Eiropas Sociālā fonda un Kohēzijas fonda (2007.–2013. g.).
3  Komisijas 2015. gada 30. aprīļa Lēmums C(2015) 2771, ar kuru groza 2013. gada 20. marta Lēmu ­
mu C(2013) 1573.
4 Lauku attīstības komitejas 2013. gada 19. aprīļa sanāksmē.
5  Komisijas 2015. gada 5. marta Lēmums C(2013) 1399, ar kuru apstiprina darbības programmu 
slēgšanas pamatnostādnes, kuras pieņemtas atbalsta saņemšanai no Eiropas Lauksaimniecības 
fonda lauku attīstībai (ELFLA) 2007.–2013. gada periodam.
6  Komisijas 2015. gada 11. decembra Lēmums C(2015) 8866, ar kuru groza 2015. gada 5. marta 
Lēmumu C(2015) 1399.
Avots : ER P.
40 Apsvērumi 
73 
Abās politikas jomās pamatnostādnes sniedz paskaidrojumus un praktiskus no ­
rādījumus par jautājumiem, kuri nebija detalizēti vai pietiekami skaidri izklāstīti 
regulās.
74 
Gandrīz visas iestādes, kas piedalījās aptaujā, abās politikas jomās uzskatīja, ka 
Komisija sniedza pamatnostādnes pietiekamu laiku iepriekš, lai sagatavotu slēg ­
šanu. Divas trešdaļas no respondentiem norādīja, ka pamatnostādnes paskaid ­
roja daudzus jautājumus, kuri nebija pietiekami atrunāti regulās (sk.  5. attēlu ). 
Gandrīz visas iestādes arī uzskatīja, ka pamatnostādnes ir skaidras attiecībā uz 
slēgšanas organizēšanu, tostarp pienākumiem un termiņiem.
75 
Aptuveni piektā daļa aptaujāto iestāžu norādīja, ka tām joprojām vajadzīgi 
plašāki norādījumi vai paskaidrojumi par konkrētiem jautājumiem. Jomas, par 
kurām 15 % vai vairāk respondentu uzskatīja, ka norādījumi ir neskaidri vai drīzāk 
neskaidri, aprakstītas IV pielikumā .5. attēlsDalībvalstu iestāžu atbildes uz aptaujas jautājumiem par to, vai Komisijas 
pamatnostādnēs bija sniegti pietiekami paskaidrojumi
Avots:  ERP aptauja.
67 %11 %
13 %9 %
Viedokļa navNē
Visi jautājumi jau ir skaidri 
aprakstīti regulāsJā
41 Apsvērumi 
Tas, ka atsevišķiem slēgšanas procesa aspektiem nav noteiktu 
termiņu, var apdraudēt slēgšanas savlaicīgu pabeigšanu
76 
Skaidri termiņi ir ļoti svarīga slēgšanu reglamentējošo noteikumu daļa, jo tie pa ­
līdz nodrošināt, lai uzdevumi tiktu pabeigti laikā un lai slēgšanas process kopumā 
būtu efektīvs.
77 
Kopumā regulās bija iekļauti termiņi lielākajai daļai aspektu, bet trijās jomās ter ­
miņi nebija noteikti: dalībvalstu atbildēm uz Komisijas jautājumiem par slēgšanas 
dokumentiem, tam, kādā termiņā Komisijai jāapstiprina lielie projekti, un publis ­
kajam ieguldījumam, ko dalībvalstis izmaksā saņēmējiem kohēzijas jomā.
Regulās nav noteikts termiņš, kādā dalībvalstīm jāsniedz atbildes uz 
Komisijas jautājumiem: ieilgušas slēgšanas risks
78 
Ja slēgšanas dokumenti ir kvalitatīvi, tad ar regulu noteikumiem pietiek, lai garan ­
tētu slēgšanu paredzētajā laika grafikā. Taču tad, ja Komisija nav apmierināta ar 
dalībvalsts sniegto informāciju, tas, ka regulās nav noteikts laiks, kādā jāsniedz 
atbildes uz Komisijas jautājumiem, var paildzināt slēgšanas procesu.
79 
Nevienā no 2007.–2013. gada perioda regulām nav noteikts termiņš, kādā dalīb ­
valstīm jāatbild uz Komisijas jautājumiem par slēgšanas dokumentiem. Kohēzijas 
jomā pamatnostādnēs šajā sakarā paredzēts divu mēnešu termiņš, kuru pēc 
pieprasījuma var pagarināt vēl par diviem mēnešiem; lauku attīstības pamatno­
stād nēs šāda noteikuma nav.
42 Apsvērumi 
Nav iesniegšanas un apstiprināšanas termiņa lielajiem projektiem 
kohēzijas jomā: tas apgrūtina slēgšanu un apdraud līdzekļu izlietošanu
80 
2007.–2013. gada periodam lielie projekti kohēzijas jomā bija definēti kā darbības, 
kuru kopējās izmaksas pārsniedz 50 miljonus EUR38. Tā kā šādi projekti ietver ievē ­
rojamu ES finansējumu, Komisijai tie ir jānovērtē un jāapstiprina finansēšanai39.
81 
Tiesiskajā regulējumā 2007.–2013. gada periodam nebija noteikts lielo projektu 
pieteikumu iesniegšanas termiņš un praktiski nebija galīgā termiņa, kādā Komisi ­
jai jāpieņem ar šiem projektiem saistītie lēmumi. 2016. gada 15. novembrī 19 lielo 
projektu pieteikumi no septiņām dalībvalstīm joprojām gaidīja REGIO  ĢD apstip ­
rinājumu. Ar šiem projektiem saistītās attiecināmās izmaksas kopā bija 1 mil ­
jards EUR, no kuriem ES ieguldījums bija 854 miljoni EUR.
82 
Attiecībā uz lielajiem projektiem nepieņemtie lēmumi apgrūtina darbības prog ­
rammas slēgšanu, jo vadošā iestāde, gatavojot slēgšanas dokumentus, nezina, kā 
apstrādāt attiecīgos izdevumus. Nepieņemtie lēmumi arī rada juridisku neno ­
teiktību konkrētajai dalībvalstij. Konkrēti – ja, tuvojoties slēgšanas termiņam, 
Komisija noraida lielu projektu, palielinās risks, ka dalībvalsts nespēs to aizstāt 
ar citiem attiecināmiem izdevumiem, un tas var radīt grūtības pilnībā izlietot 
ES ieguldījumu.
83 
2014.–2020. gada periodam izdevumus, kas saistīti ar lielu projektu, var iekļaut 
maksājuma pieprasījumā40, ja Komisija jau ir paziņojusi par neatkarīgu ekspertu 
pozitīvu vērtējumu, vai pēc tam, kad projekts ir iesniegts apstiprināšanai Ko ­
misijā. Lēmums apstiprināt finanšu ieguldījumu lielajam projektam Komisijai ir 
jāpieņem trīs mēnešu laikā41.38 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 
39. pants.
39 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 
41. pants.
40 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
102. panta 6. punkts.
41 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
102. panta 1. un 2. punkts.
43 Apsvērumi 
Kohēzijas jomā nav termiņa, kādā jāveic publisko līdzekļu maksājums 
saņēmējiem: reputācijas risks
84 
Parasti par kohēzijas izdevumiem var saņemt ES līdzfinansējumu tad, ja saņēmē ­
jam tie jau ir radušies, attiecināmības perioda laikā īstenojot darbības42. Tādējādi 
nav nepieciešams, lai saņēmējs būtu jau saņēmis atbilstošo publisko līdzfinansē ­
jumu, pirms dalībvalsts prasa Komisijai atlīdzināt izdevumus.
85 
Vadošajām iestādēm jānodrošina, lai saņēmēji saņemtu pilnu publiskā iegul ­
dījuma summu, cik drīz vien iespējams43, bet kohēzijas tiesiskajā regulējumā 
2007.–2013. gadam nav konkrēta termiņa, kādā jāveic maksājumi saņēmējiem. 
Tādējādi slēgšanas laikā dalībvalstis var prasīt atlīdzināt izdevumus, kurus tās vēl 
nav izmaksājušas saņēmējiem44.
86 
Mēs jau iepriekš esam vērsuši uzmanību uz to, ka publiskā ieguldījuma maksāju ­
mi saņēmējiem notiek ar lielu kavēšanos (sk.  2. izcēlumu ). Komisija neprasa, lai 
dalībvalstis slēgšanas laikā vai pēc tam ziņotu, kāda publiskā ieguldījuma daļa 
faktiski ir izmaksāta. Rezultātā ir iespējams, ka saņēmēji pienācīgā laikā nesaņems 
pilnu ieguldījuma summu pat tad, ja Komisija savu ieguldījumu dalībvalstīm būs 
pilnībā izmaksājusi. Principā tas varētu nozīmēt, ka pat pēc slēgšanas (2018. gadā 
vai vēlāk) saņēmēji joprojām var nebūt saņēmuši ES ieguldījumu savos projek ­
tos. Mēs uzskatām, ka vēli maksājumi rada ievērojamu reputācijas risku Eiropas 
Savienībai.42 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 
56. panta 1. punkts un 
78. panta 1. punkts.
43 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 
80. pants.
44 Kohēzijas programmu 
slēgšanas pamatnostādnes, 
5.1.1. iedaļa.
Kavēts ES ieguldījuma maksājums saņēmējiem
Francijā ievērojami aizkavējās ES līdzekļu pārvedums no valsts iestādēm reģionālajām struktūrām, kas darbo ­
jās kā saņēmēji: divos gadījumos kavēšanās bija ilgāka par pieciem mēnešiem45.
Kādā projektā Itālijā, kura mērķis bija sagatavot ziņojumu par mācību vajadzībām dažādos Itālijas reģionos, 
saņēmējs iesniedza maksājuma pieprasījumu vadošajai iestādei 2014. gada martā. Pieprasījumā iekļautos 
izdevumus valsts iestādes bija apstiprinājušas un iesniegušas Komisijai. Lai gan Komisija atlīdzināja deklarētos 
izdevumus 2014. gada jūnijā, atbalsta saņēmējs saņēma starpposma maksājumu tikai piecus mēnešus vēlāk – 
2014. gada novembrī.
Līdzīgus gadījumus konstatēja četros projektos Itālijā, vienā projektā Francijā un sešos projektos Nīderlandē46.
45 ERP 2013. gada pārskats, 6. izcēluma 3. punkta a) apakšpunkts (OV C 398, 12.11.2014.).
46 ERP 2014. gada pārskats, 6. izcēluma 5. punkta a) apakšpunkts.2. izcēlums
44 Apsvērumi 
87 
Atšķirībā no kohēzijas lauku attīstības jomā ES ieguldījumu var saņemt tikai par 
tiem izdevumiem, par kuriem attiecīgais atbalsts jau ir izmaksāts saņēmējam47.
88 
2014.–2020. gada perioda noteikumos paredzēts, ka publiskais ieguldījums saņē ­
mējiem ir jāizmaksā 90 dienu laikā pēc tam, kad saņēmējs ir iesniedzis maksāju ­
ma pieprasījumu48. Noteikumos arī paredzēts, ka dalībvalstij līdz slēgšanas laikam 
jānodrošina, lai saņēmējiem izmaksāto publisko līdzekļu summa būtu vismaz 
vienāda ar ieguldījumu, kas saņemts no ES budžeta49.
Atsevišķas prasības kohēzijas pamatnostādnēs pārsniedz 
reglamentējošos noteikumus
89 
Mēs konstatējām, ka kohēzijas pamatnostādnes ievieš dažas prasības, kuras 
pārsniedz reglamentējošos noteikumus. Šīs prasības attiecas uz finanšu instru ­
mentiem, nefunkcionāliem projektiem, projektu sadalīšanu posmos un atlikušā 
riska īpatsvaru. Tās izklāstītas 5. tabulā , kur aprakstīts arī šo jautājumu risinājums 
lauku attīstībā un tas, vai kādas izmaiņas ir veiktas 2014.–2020. gada periodam. Ar 
lauku attīstības pamatnostādnēm papildu prasības netika ieviestas.
90 
Aptuveni 19 % vadošo iestāžu un 24 % revīzijas iestāžu savās atbildēs uz aptaujas 
jautājumiem arī norādīja, ka dažas no pamatnostādņu prasībām pārsniedz regulu 
noteikumus.
91 
Visas 5. tabulā  uzskaitītās prasības bija ieviestas konkrētu nepilnību novērša ­
nai. Prasības attiecībā uz nefunkcionāliem projektiem un atlikušā riska īpatsvara 
paziņošanu palīdz mazināt ar slēgšanu saistītos riskus. Paskaidrojumi attiecībā uz 
nelielu projektu sadalīšanu posmos, ir nepieciešami, bet pašreizējā formulējumā 
tie var sarežģīt slēgšanas procesu. Mēs jau iepriekš esam ziņojuši par attiecināmī ­
bas perioda pagarināšanu finanšu instrumentiem ar Komisijas slēgšanas pamat ­
nostādnēm50, kas rada tiesību normu hierarhijas problēmu. Komisija šādu viedokli 
apstrīd un ir atteikusies iesniegt tiesību akta priekšlikumu par grozījumiem Regu ­
lā (EK) Nr. 1083/2006, lai sniegtu dalībvalstīm juridisko noteiktību51.47 Regula (EK) Nr. 1698/2005, 
71. panta 1. punkts.
48 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
132. pants.
49 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
129. pants.
50 ERP 2015. gada pārskats, 
6.45. punkts; ERP 2014. gada 
pārskats, 6.52. punkts, un 
īpašais ziņojums Nr. 19/2016, 
43. punkts.
51 Komisijas atbilde uz 
ERP 2014. gada pārskata 
6.52. punktu, ERP 2015. gada 
pārskata 6.45. punktu un īpašā 
ziņojuma Nr. 19/2016 
“ES budžeta izpilde, 
izmantojot finanšu 
instrumentus, – gūtā pieredze 
2007.–2013. gada plānošanas 
periodā” 43. punktu ( http://
eca.europa.eu ).
45 Apsvērumi 5. tabulaKohēzijas pamatnostādņu prasības, kuras pārsniedz reglamentējošos noteikumus
Jautājums Jautājuma apraksts kohēzijā Pieeja lauku attīstībāPieeja 2014.–2020.  gada 
periodā
Attiecināmības periods 
izdevumiem no finanšu 
instrumentiem1Palātas 2015. gada pārskatā minēts, ka Regulas (EK) 
Nr. 1083/2006 56. panta 1. punktā noteiktais mak -
sājumu attiecināmības periods beidzas 2015. gada 
31. decembrī. 2015. gada aprīlī Komisija nolēma 
pagarināt attiecināmības periodu līdz 2017. gada 
31. martam. Tas notika vienpusēji ar Komisijas 
lēmumu grozīt pamatnostādnes, nevis ar lūgumu 
Padomei un Parlamentam grozīt regulu. Tā kā 
joprojām nav ievērota pietiekama tiesību aktu hie -
rarhija, Palāta uzskata pēc 2015. gada 31. decembra 
veikto izdevumu atlīdzināšanu par nepareizu2.Attiecināmības periods nav mainīts, 
tas joprojām ir 2015. gada 31. de -
cembris – tāpat kā visiem citiem 
izdevumiem.Abās politikas jomās 
izdevumiem no finanšu 
instrumentiem parasti jābūt 
jau notikušiem, vai – saistībā 
ar garantijām – paredzētiem 
attiecināmības perioda laikā3.
Lielo projektu 
sadalīšana 
posmos4 pretstatā 
nelieliem projektiemReglamentējošie noteikumi paredz lielo projektu 
sadalīšanu5(tos sadala atsevišķos posmos, ko īsteno 
dažādos plānošanas periodos), taču pamatnos -
tādnēs6 ir sīkāki noteikumi par sadalīšanu posmos, 
kas attiecas uz nelielu projektu finansēšanu divos 
plānošanas periodos (2007.–2013. un 2014.–
2020. gadā). Prasības, kas reglamentē projektu 
finansēšanu divos plānošanas periodos, ir daudz 
sarežģītākas un vairāk ierobežojošas kohēzijas jomā 
nekā lauku attīstībā.Reglamentējošajos noteikumos 
nav paredzēta projektu sadalīšana 
posmos. Nepabeigtie projekti parasti 
ir attiecināmi7 (bez prasības attiecībā 
uz projekta kopējām izmaksām) 
turpmākam līdzfinansējumam jau -
najā periodā, pamatojoties uz pārejas 
noteikumiem. Posma noslēgums ir 
izdevumu maksājuma datums.Tāpat kā 2007.–2013. gada 
periodā noteikumi 2014.–
2020. gada periodam attiecas 
tikai uz lielo projektu sadalīša -
nu posmos.
1 Maksājumi no finanšu instrumentiem galīgajiem saņēmējiem, pārvaldības izmaksu atlīdzināšana un garantiju sniegšana.
2 ERP 2015. gada pārskats, 6.45. punkts (OV C 375, 13.10.2016.).
3  Regulas (ES) Nr. 1303/2013 42. panta 1. punkts: “Programmas slēgšanas brīdī finanšu instrumenta atbilstīgie izdevumi ir programmas ieguldī ­
jumu kopējā summa, ko finanšu instruments faktiski samaksājis vai – garantiju gadījumā – par ko tas uzņēmies saistības (..) norādītajā atbilstī ­
bas periodā”. Uz to attiecas 42. panta 2. un 3. punktā minētie izņēmumi.
4 Regulas (EK) Nr. 1083/2006 39. pantā liels projekts definēts kā darbība, kuras kopējās izmaksas pārsniedz 50 miljonus EUR.
5 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 40. panta d) punkts.
6 Kohēzijas programmu slēgšanas pamatnostādnes, 3.3. un 3.4. iedaļa.
7 Izņemot trīs pārtrauktus pasākumus.
46 Apsvērumi 
Jautājums Jautājuma apraksts kohēzijā Pieeja lauku attīstībāPieeja 2014.–2020.  gada 
periodā
Nefunkcionālu projektu 
definīcija un prasības 
attiecībā uz tiemTiesību aktos nav prasības, lai darbības līdz slēgša -
nai būtu funkcionālas, un tas rada risku, ka darbī -
bas, kuras saņem ES  līdzfinansējumu, nekad netiks 
pabeigtas. Šī prasība ir ieviesta pamatnostādnēs8. 
Tomēr izņēmuma kārtā un ar konkrētiem nosacī -
jumiem nefunkcionālus projektus var līdzfinansēt. 
Tiem jābūt pabeigtiem līdz 2019. gada 31. martam, 
citādi Komisija noteiks finanšu korekcijas.Nepabeigtie projekti parasti ir attie -
cināmi, kā paskaidrots iepriekš.Joprojām nav prasības, lai 
darbības slēgšanas laikā būtu 
funkcionālas.
Prasība aprēķināt 
atlikušā riska īpatsvaruPamatnostādnes9 paplašina regulatīvo prasību 
aprēķināt gada kļūdu īpatsvaru uz prasību revīzijas 
iestādēm katrai darbības programmai noslēgu -
ma deklarācijā norādīt atlikušā riska īpatsvaru. 
Slēgšanas laikā atlikušā riska īpatsvaru definē 
kā ikgadējo atlikušā riska summu saskaitījumu 
(ņemot vērā anulētās un atgūtās summas), kas 
dalīts ar slēgšanas laikā deklarēto izdevumu 
kopsummu. Kad revīzijas iestādes slēgšanas laikā 
formulē revīzijas atzinumu, tām jāņem vērā atlikušā 
riska īpatsvars. Kaut arī šī prasība dažām revīzijas 
iestādēm var nozīmēt krietni daudz papildu darba, 
tā sniedz Komisijai papildu ticamību, ka atlikušo 
kļūdu līmenis programmai slēgšanas laikā ir zem 
būtiskuma robežas.Regulās nav prasības, lai sertifikācijas 
struktūras iesniegtu revīzijas atzinu -
mu vai ziņojumu par visu periodu vai 
lai aprēķinātu programmai atlikušā 
riska īpatsvaru slēgšanas laikā.Regulās nav prasības, lai revī -
zijas iestādes vai sertifikācijas 
struktūras iesniegtu revīzijas 
atzinumu vai ziņojumu par 
visu periodu vai lai aprēķinātu 
programmai atlikušā riska 
īpatsvaru slēgšanas laikā.5. tabula
8  3.5. “Nefunkcionāli projekti”: “slēgšanas dokumentu iesniegšanas laikā dalībvalstīm ir jānodrošina, lai visi programmas slēgšanā iekļautie 
projekti būtu funkcionāli, tas nozīmē – pabeigti un nodoti ekspluatācijā, lai tos varētu uzskatīt par attiecināmiem”.
9  Kohēzijas programmu slēgšanas pamatnostādnes, VI pielikums (Norādījumi par noslēguma kontroles ziņojuma un noslēguma deklarācijas 
sagatavošanu).
Avots : ER P.
47 Apsvērumi 
Dalībvalstis ir apmierinātas ar Komisijas atbalstu, tomēr 
koordinācija starp valsts un reģionālajām iestādēm ir būtiska
92 
Komisijai ir jāpalīdz dalībvalstu iestādēm sagatavot slēgšanu, sniedzot savlaicīgu 
un pienācīgu atbalstu ar mācībām un pastāvīgiem paskaidrojumiem, ja un kad 
rodas neskaidrības. Dalībvalstīm ir jāsāk gatavoties pietiekamu laiku iepriekš un 
valsts un reģionālas slēgšanas darbības jāorganizē pienācīgā laikā.
Dalībvalstis ir apmierinātas ar Komisijas atbalstu un kopumā 
uzskata, ka ir gatavas programmu slēgšanai
93 
Palātas analīze liecināja, ka Komisija ir sniegusi pienācīgu atbalstu ar mācībām, 
konferencēm, semināriem, sanāksmēm un jautājumu un atbilžu dokumentiem 
abās politikas jomās. Visām atbildīgajām iestādēm šie dokumenti bija pieejami, 
un tās bija aicinātas apmeklēt Komisijas organizētos mācību pasākumus.
94 
Lielākā daļa iestāžu, kuras piedalījās Palātas rīkotajā aptaujā, attiecībā uz abām 
politikas jomām atzina, ka Komisijas organizētās mācības un sniegtais atbalsts 
noderēja un ka atbildes uz jautājumiem tika saņemtas savlaicīgi. Lielākā daļa 
respondentu bija apmierināti arī ar Komisijas sniegtā atbalsta veidu; tikai desmitā 
daļa no visām iestādēm pauda viedokli, ka priekšroku dotu citādam atbalstam.
95 
Gandrīz trešdaļa respondentu (29 %) uzskatīja, ka Komisijas atbalsts 2007.–
2013. gada slēgšanas procesam ir labāks nekā 2000.–2006. gada periodam 
(sk. 6. attēlu ).
48 Apsvērumi 
96 
89 % aptaujas respondentu uzskatīja, ka ir labi sagatavojušies vai diezgan labi 
sagatavojušies slēgšanai jau 2015. gada septembrī. Lielākā daļa norādīja, ka ir 
pabeiguši iekšējo rokasgrāmatu un procedūru izstrādi vai krietni daudz pavei ­
kuši šajā aspektā. 85 % respondentu uzskatīja, ka tiem pietiks laika, lai pienācīgi 
pabeigtu savus uzdevumus.
Nepietiekama koordinācija starp dažādām dalībvalstu iestādēm 
tiek uztverta kā risks pienācīgai slēgšanas uzdevumu pabeigšanai
97 
Lai nodrošinātu slēgšanas efektivitāti un lietderību, ir svarīgi iedibināt efektīvu 
koordinācijas procesu starp dažādajām dalībvalsts iestādēm. Visām iestādēm ir 
jādod pietiekami daudz laika, lai tās savus slēgšanas uzdevumus varētu apmieri ­
noši izpildīt. 6. attēlsDalībvalstu viedoklis par Komisijas sniegto atbalstu 2007.–2013. gada slēgšanas 
procesā salīdzinājumā ar 2000.–2006. gadu1
1 Nav iekļautas Bulgārijas, Rumānijas un Horvātijas iestāžu atbildes, jo tās nepiedalījās 2000.–2006. gada perioda slēgšanā.
Avots:  ERP aptauja.
1 %
43 %27 %29 %
Neattiecas vai nav viedokļaTāpat kā iepriekš
SliktākLabāk
49 Apsvērumi 
98 
Aptauja parādīja, ka 44 % iestāžu ar pienākumiem lauku attīstības jomā un 56 % 
iestāžu ar pienākumiem kohēzijas jomā uzskatīja, ka nepietiekama koordinācija ar 
citām iestādēm slēgšanai rada mērenu un vai lielu risku.
99 
Revīzijas iestādes un sertifikācijas struktūras pauda īpašas bažas par to, vai valsts 
līmenī saskaņotais laika grafiks dos tām pietiekami daudz laika apmierinoši 
paveikt savu darbu. Pienācīgi saskaņoti termiņi vairāk uztrauc šīs iestādes nekā 
vadošās iestādes un maksājumu aģentūras, jo to uzdevumi ir veicami kā pēdējie.
100  
Kohēzijas jomā, kur noteikumi paredz, ka konkrēti izdevumu veidi ir attiecināmi 
līdz dokumentu iesniegšanas termiņa beigām 2017. gada 31. martā (sk. 106.–
113. punktu), slēgšanas process var nedot pietiekami daudz laika revīzijas iestā ­
dēm, lai tās varētu pārbaudīt galīgo izdevumu pārskatu. Tas tiek uzskatīts par 
sevišķi lielu risku.
101  
Īpaši programmām, kuras nav izlietojušas visu ES ieguldījumu, laika grafikā dalīb ­
valsts līmenī varētu iekļaut vēlāku termiņu, kādā vadošā iestāde iesniedz galīgos 
izdevumus revīzijas iestādei. Dažos gadījumos saskaņotais iesniegšanas datums 
ir 2016. gada beigas, kas rada papildu slogu revīzijas iestādei un var novest pie 
tā, ka 2017. gada 31. martā sniedzamā revīzijas atzinuma tvērums būs ierobežots. 
Šādos gadījumos Komisija var vai nu prasīt, lai revīzijas iestāde veic šo izdevumu 
papildu apstiprinājuma pārbaudes, kas faktiski nozīmē dot papildu laiku revī ­
zijas iestādēm un pagarināt slēgšanas procesu, vai noteikt finanšu korekcijas. 
Nav skaidrs, kā šādu tvēruma ierobežojumu ņems vērā, aprēķinot atlikušā riska 
īpatsvaru.
102  
Labas prakses piemēri par laika grafiku, kas saskaņots starp dažādām iestādēm, 
sniegti 3. izcēlumā .
50 Apsvērumi 
103  
Daži respondenti uzskatīja, ka Komisijai būtu jānosaka visām iesaistītajām iestā ­
dēm saistoši termiņi. Tomēr 2014.–2020. gada periodam dažādo valsts un reģio ­
nālo iestāžu darba termiņu plānošana paliek dalībvalstu ziņā.
Komisijai jāsaglabā modrība, lai garantētu 2007 .–2013. gada 
slēgšanas procesa pareizību
104  
Pienācīga izstrāde un sagatavošanās ir svarīga, bet ar to nepietiek, lai nodrošinātu 
efektīvu un savlaicīgu kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanu. Tā gal ­
venokārt būs atkarīga no veida, kādā slēgšanas procesu īsteno praksē uz vietas, 
no dalībvalstu iesniegto slēgšanas dokumentu kvalitātes un no Komisijas veiktas 
rūpīgas pārbaudes regulās paredzētajos termiņos.Saistošs laika grafiks, kas saskaņots kādā Vācijas reģionā
Šlēsvigas ­Holšteinas reģionā, Vācijā, vadošā iestāde, sertifikācijas iestāde un revīzijas iestāde vienojās par laika 
grafiku, kas bija saistošs visām trim. Mērķis bija dot katrai iestādei pietiekamu laiku tās darba paveikšanai.
Uzdevums Atbildīgā iestāde Termiņš
Pēdējā starpposma maksājuma pieprasījuma iesniegšana Komisijai VI, SI 29.4.2016.
Darbību revīziju pabeigšana RI 31.8.2016.
Galīgā maksājuma pieprasījuma sagatavošana VI, SI 30.11.2016.
Galīgais īstenošanas ziņojums VI 30.11.2016.
Slēgšanas dokumentu revīzija RI 31.1.2017.
Uzraudzības komitejas apstiprinājums VI 20.2.2017.
Slēgšanas dokumentu kopuma iesniegšana Komisijai VI, SI, RI 1. 3. 2017.3. izcēlums
51 Apsvērumi 
105  
Iepriekšējā revīzijā 2000.–2006. gada perioda slēgšanas sākumposmā mēs kon ­
statējām, ka tas bija tikai daļēji efektīvi, jo, lai izvairītos no finanšu korekcijām 
slēgšanas laikā, dalībvalstis bija iesniegušas deklarācijas, kurās bija nepamatoti 
samazināts galīgo kļūdu īpatsvars52. Kaut arī kontroles sistēmā ir uzlabojumi, šis 
risks pastāv arī attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas perioda slēgšanu. Tur ­
klāt mēs konstatējām vairākus riska faktorus, kas īpaši jānovērš 2007.–2013. gada 
slēgšanas procesā.
Īpaši riski saistībā ar izdevumu pareizību saglabājas attiecībā uz 
finanšu instrumentiem, līgumos paredzētiem avansiem un dažiem 
lieliem projektiem, kam piešķir valsts atbalstu
Risks, ka no finanšu instrumentiem veikto izdevumu attiecināmība 
slēgšanas laikā netiks pienācīgi pārbaudīta
106  
Finanšu instrumenti ir finansēšanas mehānisms ES budžeta ietvaros, un finansē ­
šana notiek aizdevumu, garantiju vai kapitāla (kvazikapitāla) ieguldījumu veidā. 
Tos izmanto gan kohēzijas, gan lauku attīstības jomā.
107  
Kad 2007.–2013. gada periodam izveidoja finanšu instrumentu, tajā iemaksā ­
ja avansa summu, bet Komisija atlīdzināja ES ieguldījumu53 dalībvalstij. Tomēr 
attiecināmos izdevumus finanšu instrumentiem var noteikt tikai pie slēgšanas, 
un tie ietver aizdevumu, garantiju un kapitāla ieguldījumu faktiskās summas, 
kas izmaksātas galīgajiem saņēmējiem, kā arī attiecināmās pārvaldības izmaksas 
un maksas54. Tā kā revīzijas iestādēm un sertifikācijas struktūrām perioda laikā 
minētie izdevumi nebija jārevidē, pastāv risks, ka izdevumu attiecināmība netiks 
pienācīgi pārbaudīta. Atļauja no finanšu instrumentiem kohēzijas jomā sniegt 
finanšu atbalstu galīgajiem saņēmējiem līdz 2017. gada 31. martam (sk.  5. tabulu ) 
vēl vairāk ierobežo revīzijas iestāžu spēju iegūt pārliecību, ka izdevumi ir likumīgi 
un pareizi (sk. arī 100. punktu).
108  
2014.–2020. gada periodam publiskie ieguldījumi finanšu instrumentā ir jāizmak ­
sā pa daļām. Konkrētas daļas maksājumu izmanto ar nosacījumu, ka ir faktiski 
izlietota noteikta procentuālā daļa no iepriekšējas daļas55, un revīzijas iestādēm 
un sertifikācijas struktūrām ir jāpārbauda šis izlietojums. Taču attiecināmos 
izdevumus joprojām nosaka tikai pie slēgšanas56. Kopumā šie pasākumi samazina 
risku, ka no ES budžeta tiek finansēti nepareizi izdevumi.52 ERP 2011. gada pārskats, 
5.61. punkts (OV C 344, 
12.11.2012.).
53 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 
56. panta 2. punkts, un 
Regula (EK) Nr. 1974/2006, 
52. pants.
54 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 
78. panta 6. punkts, un 
Regula (EK) Nr. 1974/2006, 
52. panta 1. punkts.
55 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
41. panta 1. punkts.
56 Regula (ES) Nr. 1303/2013, 
42. pants.
52 Apsvērumi 
Procedūras saistībā ar līgumos paredzētiem avansiem kohēzijas jomā: 
grūtības ar attiecināmības pārbaudīšanu
109  
Līgumos paredzētie avansi ir pakāpeniski maksājumi par būvdarbu izpildi vai 
pakalpojumu sniegšanu saskaņā ar parastām komerctiesībām un praksi, pamato ­
joties uz līgumiem, ko noslēguši galīgie saņēmēji vai galīgie labumguvēji.
110  
Komisija uzskata, ka līgumos paredzētie avansi, ko saņēmējs izmaksājis līdz 
2015. gada 31. decembrim, ir attiecināmi izdevumi, ja vien līdz 2017. gada 31. mar ­
tam tos pārvērš faktiskajos izdevumos. Šim maksājumam ir jābūt saskaņā ar valsts 
noteikumiem un līgumiskajām saistībām.
111 
Līgumā paredzēto avansu deklarēšana, īpaši tad, ja tie veido lielu daļu no līguma 
vērtības, rada nozīmīgu risku, ka slēgšanas laikā atklāsies neattiecināmi izdevumi. 
Lai pēc iespējas samazinātu šo risku, ir nepieciešams ļoti rūpīgi pārbaudīt, vai lie ­
lie avansa maksājumi ir veikti saskaņā ar komerctiesībām un praksi. Brīvā iespēja 
pārvērst avansus faktiskajos izdevumos jebkurā laikā līdz 2017. gada 31. martam 
arī nozīmē, ka revīzijas iestādes bieži vien nespēs pārbaudīt šādus izdevumus un 
līdz ar to apliecināt to attiecināmības ticamību (sk. arī 100. punktu).
112  
Ņemot vērā ievērojamo risku, kas saistīts ar līgumos paredzēto avansu deklarēša ­
nu slēgšanas laikā, vairākas dalībvalstis (piemēram, Bulgārija, Dānija, Igaunija) ir 
nolēmušas tos neiekļaut galīgā maksājuma pieprasījumos.
113  
Mēs atzīmējam, ka arī Komisija ar finanšu instrumentiem un līgumos paredzē ­
tajiem avansiem saistīto izdevumu attiecināmību identificēja kā riska jomu un 
2016. gada septembrī sniedza revīzijas iestādēm sīkākus norādījumus par šiem 
jautājumiem57.57 Prezentācijās Komisijas un 
revīzijas iestāžu sanāksmē 
(Homologu grupā), kas notika 
Budapeštā 2016. gada 
septembrī.
53 Apsvērumi 
Līdz 2012. gada beigām apstiprinātie lielie projekti: lielāks risks, ka nav 
atbilstības valsts atbalsta noteikumiem
114  
No 918 lielajiem projektiem, kurus Komisija bija apstiprinājusi 2007.–2013. gada 
plānošanas periodam, par 440 projektiem lēmumi bija pieņemti līdz 2012. gada 
beigām. Konkurences ģenerāldirektorāts regulāri nepārbaudīja, vai ieguldījumi 
publiskajā infrastruktūrā saistībā ar šiem projektiem varētu ietvert valsts atbalstu. 
Komisija 2012. gada novembrī izdeva norādījumus dalībvalstīm, nosakot, ka tā 
“neplāno regulāri pārbaudīt atbilstību valsts atbalsta noteikumiem šo norādījumu 
aptvertajiem lielajiem infrastruktūras projektiem, par kuriem lēmums ir pieņemts 
(..) līdz šo norādījumu izdošanas dienai”58. Principā līdz ar to ir iespējams, ka dalīb ­
valsts var saņemt Komisijas lēmumu par liela projekta apstiprināšanu, vienlaikus 
pārkāpjot valsts atbalsta noteikumus59.
115  
Turklāt līdz 2012. gadam un līdz Eiropas Savienības Tiesas paskaidrojumam 
spriedumā par kādu valsts atbalsta gadījumu (spriedums Leipcigas ­Halles lidostas 
lietā) dalībvalstis reti informēja Komisiju par ieguldījumiem infrastruktūrā60.58 Eiropas Komisijas 2012. gada 
21. novembra norādījumi 
Nr. 12 ­0059 ­01 “Pārbaudes par 
atbilstību valsts atbalsta 
noteikumiem infrastruktūras 
gadījumos”.
59 Īpašais ziņojums Nr. 24/2016 
“Jāpastiprina centieni, lai 
uzlabotu informētību par 
valsts atbalsta noteikumiem 
kohēzijas politikas jomā un 
panāktu atbilstību tiem”, 
71. punkts ( http://eca.europa.
eu).
60 Īpašais ziņojums Nr. 24/2016, 
121. punkts.
54
 Secinājumi un ieteikumi
Slēgšanas noteikumi ir uzlaboti, bet nepieciešami turpmāki 
pasākumi, lai tā notiktu efektīvāk un laicīgāk
Slēgšanas kārtību kohēzijas un lauku attīstības jomās jāturpina 
saskaņot periodam pēc 2020. gada
116  
Slēgšanas jēdziens ir attīstījies pēdējos trijos plānošanas periodos atbilstoši pār ­
valdības un kontroles sistēmu uzlabojumiem gan kohēzijas, gan lauku attīstības 
jomā. Ir panākts tas, ka tagad ticamību apstiprina ar regulāriem starplaikiem visa 
plānošanas perioda gaitā, tāpēc perioda beigās tai velta mazāku uzmanību un 
mazāk darba nepieciešams ieguldīt tieši slēgšanai.
117  
2000.–2006. gada periodā slēgšanas kārtība kohēzijas jomai un ar ieguldījumiem 
saistītiem pasākumiem lauku attīstības jomā bija vienāda, un abās politikas jomās 
piemēroja kopīgas pamatnostādnes. Izdevumi tika deklarēti apkopotā veidā, un 
Komisija slēgšanas laikā tos apstiprināja. 2007.–2013. gada periodā lielāka uzma ­
nība bija vērsta uz ikgadēju ticamību, bet citādi abas politikas jomas atšķīrās, jo ar 
ieguldījumiem saistītiem pasākumiem lauku attīstības jomā tika ieviesta izdevu ­
mu ikgadējā pieņemšana. Kohēzijas jomā izdevumu likumību un pareizību katru 
gadu pārbaudīja revīzijas iestādes un Komisija. Turklāt, kad vien nepieciešams, 
Komisija varēja pārtraukt un apturēt maksājumus. Taču izdevumus turpināja de­
klarēt apkopotā veidā, un Komisija tikai slēgšanas laikā tos oficiāli apstiprināja.
118  
2014.–2020. gada periodā ES izdevumi gan kohēzijai, gan lauku attīstībai nāca no 
Eiropas struktūrfondiem un ieguldījumu fondiem (ESI fondi). Palāta atzinīgi vērtē 
šīs pārmaiņas ienesto ticamības nodrošināšanas un slēgšanas kārtības saskaņoša ­
nu starp abām politikas jomām. Lielākas uzmanības pievēršana ticamības nodro ­
šināšanai un mazāks skaits uzdevumu tieši saistībā ar slēgšanu nozīmē pozitīvu 
attīstību, jo tas varētu arī samazināt saistītos riskus un novest pie īsāka slēgšanas 
procesa. Neatkarīgi no centieniem saskaņot procedūras ar Kopīgo noteikumu re ­
gulas palīdzību, abu politikas jomu slēgšanas kārtībā dažas atšķirības saglabājas 
(sk. 21.–29. punktu).
55 Secinājumi un ieteikumi 
1. ieteikums
Tiesību aktu priekšlikumos periodam pēc 2020. gada Komisijai ir jāierosina kohē ­
zijas un ar ieguldījumiem saistītu lauku attīstības pasākumu slēgšanu reglamen ­
tējošo noteikumu turpmāka saskaņošana nolūkā harmonizēt ikgadējo ticamības 
nodrošināšanas procesu abās jomās.
Konkrēti, šāda saskaņošana nozīmē, ka ir jātuvina abās politikas jomās iesaistīto 
dalībvalstu iestāžu uzdevumi un terminoloģija, likumība un pareizība ikgadējā 
pieņemšanas procesā un standarta grāmatvedības gads.
Izpildes mērķtermiņš: gatavojot tiesību aktu priekšlikumus periodam pēc 
2020.  gada.
Tas, kā slēgšana ir definēta regulās, vēl neparedz, ka Komisijai ir 
jāveic izdevumu likumības un pareizības un programmu rezultātu 
galīgā pieņemšana
Atšķiras tas, ko sagaida no slēgšanas mērķa un sekām
119  
Attiecīgajās kohēzijas un lauku attīstības regulās slēgšanas definīcijas nav. Komi ­
sija ir izklāstījusi kārtību un praktiskus apsvērumus vairākos norādījumu doku ­
mentos, kuri arī ir apspriesti ar dalībvalstīm. Kohēzijas jomā mēs konstatējām, 
ka Komisijai un dalībvalstīm ir līdzīgs priekšstats par slēgšanas mērķi, kuru tās 
interpretē plašāk, nekā definēts regulās, kurās paredzēta tikai finansiāla noskaid ­
rošana. Tomēr lauku attīstības jomā dalībvalstu izpratne par slēgšanu savā ziņā 
atšķiras no Komisijas izpratnes.
120  
Abās jomās, bet īpaši lauku attīstībā ir informācijas trūkums, kas dalībvalstīm 
ļauj uzskatīt, ka slēgšana sniedz juridisko noteiktību, ja jau Komisija ir pieņēmu ­
si izdevumus kā likumīgus un pareizus. Tomēr, iedziļinoties pamatīgāk, tā nav 
(sk. 30.–33. punktu).
56 Secinājumi un ieteikumi 
2007.–2013. gada periodā programmas izdevumu likumības un pareizības 
galīgā pieņemšana par periodu notiek tikai kohēzijas jomā
121  
2007.–2013. gada kohēzijas programmu slēgšanas procedūrā ņem vērā visu ES un 
valsts pārbaužu rezultātus, kā arī programmas darbību revīzijas. Slēgšanu tā ­
dējādi var uzskatīt kā apliecinājumu tam, ka attiecīgā perioda izdevumi ir bijuši 
likumīgi un pareizi un ir pieņemti. REGIO  ĢD un EMPL  ĢD var veikt arī papildu 
pārbaudes, kuru rezultātā var noteikt finanšu korekcijas vēl trīs gadus pēc slēgša ­
nas, kaut arī praksē tas notiek tikai ārkārtas gadījumos. Turpretim lauku attīstības 
jomā slēgšanas laikā joprojām notiek atbilstīguma revīzijas, līdz ar to slēgšana 
ir gluži finansiāls darījums bez izdevumu likumības un pareizības pieņemšanas. 
Komisija neveic izdevumu likumības un pareizības galīgo pieņemšanu ne katru 
gadu, ne visam periodam kopumā. Stāvoklis nav mainījies arī 2014.–2020. gada 
periodā (sk. 39.–45. punktu).
Komisijai ir jāinformē budžeta iestādes par slēgšanas procedūras galīgo 
iznākumu
122  
Viens no galvenajiem pārskatatbildības līdzekļiem ir ziņošana par to, kas sa ­
sniegts ar publiskajiem izdevumiem. Attiecīgie Komisijas ģenerāldirektorāti saga ­
tavo gada darbības pārskatu, pamatojoties uz stāvokli katru gadu, un Komisija par 
to ziņo budžeta iestādēm, bet nav īpaša ziņojuma, kas būtu veltīts visa plānoša ­
nas perioda slēgšanas iznākumam. Stāvoklis nav mainījies arī 2014.–2020. gada 
periodā.
123  
Mēs uzskatām, ka ES budžeta sistēmā, kura balstās uz daudzgadu plānošanu, 
programmu slēgšanai jāietver galīgā pieņemšana, ko veic Komisija, apstiprinot, 
ka izdevumi plānošanas periodam kopumā bijuši likumīgi un pareizi, ņemot vērā 
rezultātus, kas iegūti visās ES un valsts pārbaudēs un revīzijās, kā arī jāsagatavo 
ziņojums par programmu īstenošanu un rezultātiem. Informācija par šiem vissva ­
rīgākajiem darbības rezultātu un atbilstības aspektiem pēc tam būtu jāpaziņo arī 
budžeta iestādēm. Šāda kārtība būtu jāapsver, sagatavojot tiesību akta priekšliku ­
mu periodam pēc 2020. gada (sk. 53.–55. punktu).
57 Secinājumi un ieteikumi 
Jāaprēķina atlikušā riska īpatsvars, lai novērtētu izdevumu likumību un 
pareizību programmu īstenošanas gaitā un slēgšanas laikā
124  
Palāta uzskata, ka atlikušā riska īpatsvara aprēķināšana katrai kohēzijas program ­
mai ir pienācīgs un lietderīgs pasākums, kas var nodrošināt ticamību, ka slēgšanas 
laikā atlikušās kļūdas nepārsniedz būtiskuma līmeni.
125  
Savukārt lauku attīstības jomā mēs secinājām, ka pašreizējās procedūras ne ar 
ikgadējo vai galīgo pārskatu noskaidrošanu, ne pēc atbilstīguma revīziju pabeig ­
šanas nenodrošina, ka atlikušo kļūdu īpatsvars programmas līmenī ir zem Komisi ­
jas noteiktā 2 % būtiskuma sliekšņa. Komisija neaprēķina atlikušā riska īpatsvaru 
programmas līmenī, ņemot vērā finanšu korekcijas pēc atbilstīguma revīzijām, un 
līdz ar to tai nav pārliecības, ka atlikušo kļūdu īpatsvars programmai nepārsniedz 
būtiskuma līmeni (sk. 34.–38. punktu).
Slēgšanā jāiekļauj novērtējums par programmas darbības rezultātiem un 
tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšanu
126  
2007.–2013. gada perioda tiesiskajā regulējumā un slēgšanas koncepcijā bija 
neliels akcents uz tiešo rezultātu un koprezultāta sasniegšanu. Dalībvalstu iestā ­
dēm bija jāziņo par programmas mērķu sasniegšanu, taču šo informāciju parasti 
nepārbaudīja revīzijas iestādes vai sertifikācijas struktūras. Kaut gan Komisi ­
jai šis ziņojums ir jānovērtē, noslēguma maksājums nav tieši saistīts ar mērķu 
sasniegšanu.
127  
Palāta atzinīgi vērtē lielāku uzsvaru uz darbības rezultātiem 2014.–2020. gada 
perioda tiesiskajā regulējumā. Viena no lielākajām izmaiņām ir izpildes rezerves 
atkārtota ieviešana ar mērķi izveidot saikni starp maksājumiem un tiešo rezultātu 
un koprezultāta sasniegšanu. Joprojām jāseko tam, kā izpildes rezerve tiks piemē ­
rota praksē 2014.–2020. gada periodā (sk. 46.–52. punktu).
58 Secinājumi un ieteikumi 
2. ieteikums
Tiesību aktu priekšlikumos laikposmam pēc 2020. gada Komisijai ir jāievieš prog ­
rammas izdevumu likumības un pareizības, kā arī sasniegto tiešo rezultātu un 
koprezultāta galīgā pieņemšana programmas slēgšanas laikā. Saistībā ar to abās 
politikas jomās Komisijai
– jāizstrādā procedūras atlikušā riska īpatsvara aprēķināšanai programmas 
līmenī pēc tam, kad piemērotas visas finanšu korekcijas, un jānodrošina, lai šis 
īpatsvars slēgšanas laikā nepārsniegtu būtiskuma slieksni, un
– jāizvērtē, vai programmas mērķi ir sasniegti, un, ja darbības rezultāti ir neap ­
mierinoši, jānosaka finanšu korekcijas.
Izpildes mērķtermiņš: gatavojot tiesību aktu priekšlikumus periodam pēc 
2020.  gada.
3. ieteikums
Tiesību aktu priekšlikumos periodam pēc 2020. gada Komisijai ir jāprecizē, kā tā 
informēs budžeta iestādes par slēgšanas procedūras iznākumu pēc tam, kad būs 
paziņojusi par galīgo pieņemšanu. 
Izpildes mērķtermiņš: gatavojot tiesību aktu priekšlikumus periodam pēc 
2020.  gada.
Attiecināmības periodi nedrīkst pārklāties, un slēgšanai jānotiek, cik drīz 
vien iespējams pēc attiecināmības perioda beigām
128  
Attiecībā uz 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada periodiem dalībvalstīm bija 
divi papildus gadi pēc perioda beigām, lai izlietotu tām piešķirto naudu. Attiecībā 
uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu ir noteikts pagarinājums līdz trim ga ­
diem papildus sākotnējam septiņu gadu plānošanas periodam. Rezultātā attieci ­
nāmības periods beigsies 2023. gadā – pilnus desmit gadus pēc tam, kad Eiropas 
Parlaments un Padome būs pieņēmuši tiesisko regulējumu (2013. gada beigās). 
Tam sekos slēgšana, kas kohēzijas jomā ilgs vēl vismaz divus gadus.
59 Secinājumi un ieteikumi 
129  
Slēgšana vienmēr pārklāsies ar nākamo periodu. Mēs uzskatām, ka cilvēkresursu 
trūkums ir viens no galvenajiem šķēršļiem programmu efektīvai slēgšanai. Šā 
iemesla dēļ laikposmam, kurā divu plānošanas periodu programmas tiek īsteno ­
tas vienlaicīgi, ir jābūt pēc iespējas īsākam, lai samazinātu kopējo administratīvo 
slogu. Turklāt iespēja tērēt programmas budžetu pēc plānošanas perioda beigām 
nerada stimulu sākt nākamā perioda programmas.
130  
Tādēļ mēs uzskatām, ka attiecināmības periodi nedrīkst pārklāties un ka attie ­
cināmības perioda beigām pēc iespējas jāsakrīt ar nākamā plānošanas perioda 
sākumu. Tas liktu dalībvalstīm izlietot ES līdzekļus savlaicīgi un lietpratīgi un va ­
rētu nodrošināt nākamā plānošanas perioda ātru sākšanu. Vienkāršāki noteikumi 
par projektu sadalīšanu posmos (īpaši kohēzijas jomā) atvieglotu pāreju no viena 
plānošanas perioda uz nākamo.
131  
Turklāt ikgadējā pārskatu pieņemšana 2014.–2020. gada periodā attiecas uz abām 
politikas jomām, un rezultātā slēgšanas pasākumi, īpaši kohēzijas jomā, varētu 
būt mazāk sarežģīti nekā iepriekš. Taču mēs konstatējām, ka laiks, kas dalībvalstu 
iestādēm atvēlēts, lai sagatavotu un iesniegtu slēgšanas dokumentus, abās politi ­
kas jomās joprojām atšķiras: 13,5 mēneši kohēzijas un seši mēneši lauku attīstības 
politikas jomā (sk. 58.–68. punktu).
4. ieteikums
Tiesību aktu priekšlikumos periodam pēc 2020. gada Komisijai jānodrošina, lai 
attiecināmības periodi vairs nepārklātos ar nākamo plānošanas periodu un lai 
slēgšanas procedūra tiktu pabeigta ļoti drīz pēc attiecināmības perioda beigām. 
Konkrēti, abās politikas jomās:
– jāpārtrauc attiecināmības periodu pārklāšanās un attiecināmības perioda 
beigām pēc iespējas jāsakrīt ar nākamā plānošanas perioda sākumu;
– dalībvalstīm jāprasa iesniegt visus slēgšanas dokumentus ne vēlāk kā sešus 
mēnešus pēc galīgā attiecināmības datuma; un
– Komisijai jāsaīsina laiks, kas tai vajadzīgs, lai pieņemtu lēmumu par noslē ­
guma īstenošanas ziņojuma un pēdējo gada pārskatu pieņemšanu, ietverot 
slēguma bilances aprēķināšanu. Ar, lielākais, sešiem mēnešiem (12 mēneši, ja 
skaita no galīgā attiecināmības datuma) vajadzētu pietikt.
Izpildes mērķtermiņš: gatavojot tiesību aktu priekšlikumus periodam pēc 
2020.  gada.
60 Secinājumi un ieteikumi 
Komisija sniedza pienācīgu un savlaicīgu atbalstu, lai 
palīdzētu dalībvalstīm sagatavot 2007 .–2013. gada 
programmu slēgšanu, tomēr tai jāsaglabā modrība, lai 
nodrošinātu, ka dalībvalstis slēgšanu pareizi īsteno
132  
Kopumā mēs secinājām, ka slēgšanas pamatnostādnes palīdzēja dalībvalstīm 
izprast un organizēt slēgšanu: abām politikas jomām tajās bija apkopotas galve ­
nās prasības un termiņi, kas būtu jāmeklē daudzās un dažādās regulās, kā arī tās 
sniedza papildu paskaidrojumu, ja bija nepieciešams. Komisija arī organizēja mā ­
cības par slēgšanu un sniedza atbalstu, kas kopumā savlaicīgi risināja dalībvalstu 
vajadzības. Dalībvalstis kopumā uzskata, ka ir sagatavojušās slēgšanas procesam 
un Komisija pabeidz vajadzīgās iekšējās procedūras.
Attiecībā uz 2007.–2013. gada programmu slēgšanu atsevišķi riska 
faktori saglabājas
133  
Mēs konstatējām atsevišķus riska faktorus, kas īpaši jānovērš 2007.–2013. gada 
slēgšanas procesā. Piemēram, daži termiņi, kas saistīti ar slēgšanu, vai nu nav 
noteikti vispār, vai ir noteikti tikai pamatnostādnēs. To noteikšana varētu saīsināt 
pārāk ilgo slēgšanas procesu. Turklāt, ja dalībvalstis kavē maksājumus saņēmē ­
jiem, tas var radīt arī reputācijas risku Eiropas Savienībai. Visbeidzot, 2016. gada 
novembra vidū Komisija vēl nebija apstiprinājusi lielo projektu pieteikumus, 
kuros ES ieguldījums ir 854 miljoni EUR (sk. 70.–88. punktu un 93.–96. punktu).
5. ieteikums
Dalībvalstu vadošajām iestādēm jānodrošina, lai visi saņēmēji savlaicīgi saņemtu 
pilnu ES ieguldījumu saviem ERAF, KF un ESF projektiem. Šajā sakarā ir piemērots 
2014.–2020. gada plānošanas periodam noteiktais 90 kalendāra dienu termiņš no 
maksājuma pieprasījuma iesniegšanas dienas.
Izpildes mērķtermiņš: 2017. gada marts.
61 Secinājumi un ieteikumi 
6. ieteikums
Komisijai ir nekavējoties jāpieņem lēmumi par lielajiem projektiem, kas par 
2007.–2013. gada periodu vēl nav pieņemti. Attiecībā uz 2014.–2020. gada periodu 
REGIO  ĢD jānosaka iekšējās procedūras, lai garantētu, ka lēmumi par lielajiem 
projektiem tiek ātri pieņemti, ievērojot reglamentējošo trīs mēnešu termiņu.
Izpildes mērķtermiņš: 2017. gada janvāris.
Komisijas slēgšanas pamatnostādnes pārsniedz reglamentējošos 
noteikumus
134  
Mēs secinājām, ka kohēzijas jomā Komisijas izdotās pamatnostādnes reizēm pār ­
sniedz reglamentējošo noteikumu prasības. Palāta jau iepriekš ir ziņojusi par šādu 
ļoti nopietnu problēmu saistībā ar attiecināmības termiņa pagarināšanu finanšu 
instrumentiem61. Taču tas attiecas arī uz dažām citām jomām.
135  
Dažas no šīm prasībām, piemēram, prasība attiecībā uz projektu funkciona ­
litāti un atlikušā riska īpatsvara paziņošanu palīdz mazināt ar slēgšanu saistī ­
tos riskus. Citas, piemēram, attiecībā uz nelielu projektu sadalīšanu posmos, 
ir nepieciešamas, bet pašreizējā formulējumā var sarežģīt slēgšanas procesu 
(sk. 89.–91. punktu).
Komisijai jāsaglabā modrība, lai garantētu 2007.–2013. gada 
slēgšanas procesa pareizību
136  
Pienācīga izstrāde un sagatavošanās ir svarīga, bet ar to nepietiek, lai nodrošinātu 
efektīvu un savlaicīgu kohēzijas un lauku attīstības programmu slēgšanu. Tikpat 
svarīgs ir veids, kādā šo slēgšanas procesu īsteno praksē, dalībvalstu iesniegto 
slēgšanas dokumentu kvalitāte un tas, ka Komisija tos konsekventi un rūpīgi pār ­
bauda regulās paredzētajos termiņos.61 ERP 2015. gada pārskats, 
6.45. punkts; ERP 2014. gada 
pārskats, 6.52. punkts, un 
īpašais ziņojums Nr. 19/2016, 
43. punkts.
62 Secinājumi un ieteikumi 
137  
Mēs secinājām, ka sekmīgam slēgšanas procesam ļoti svarīga ir koordinācija 
starp dažādajām dalībvalsts iestādēm, tostarp to darba grafika rūpīga plānošana. 
Termiņiem jābūt saskaņotiem tā, lai dotu pietiekamu laiku revīzijas iestādēm un 
sertifikācijas iestādēm nodrošināt pienācīgu ticamību par visu slēgšanas laikā 
deklarēto izdevumu attiecināmību. Turklāt ir jāseko līdzi, vai valsts un reģionālā 
līmenī saskaņotie termiņi tiks ievēroti.
138  
Iepriekšējā revīzijā 2000.–2006. gada perioda slēgšanas sākumposmā mēs kon ­
statējām, ka tas bija tikai daļēji efektīvi, jo, lai izvairītos no finanšu korekcijām 
slēgšanas laikā, dalībvalstis bija iesniegušas deklarācijas, kurās bija nepamatoti 
samazināts galīgo kļūdu īpatsvars. Kaut arī kontroles sistēmā ir uzlabojumi, mēs 
uzskatām, ka šis risks pastāv arī attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas perioda 
slēgšanu.
139  
Jau iepriekšējā ziņojumā mēs secinājām, ka Komisija, it īpaši 2007.–2013. gada 
plānošanas perioda sākumā, regulāri nepārbaudīja, vai lielie projekti atbilst valsts 
atbalsta prasībām62. Rezultātā pastāv risks, ka daži ES līdzfinansētie lielie projekti 
nav saderīgi ar iekšējo tirgu, arī tādēļ, ka līdz 2012. gadam dalībvalstis reti kad 
informēja Komisiju par ieguldījumiem infrastruktūrā.
140  
Mēs ieteicām Komisijai, lai tā prasa revīzijas iestādēm pārbaudīt līdz 2012. gadam 
apstiprināto lielo projektu atbilstību valsts atbalsta noteikumiem63. Komisija šo 
ieteikumu nepieņēma, un tādējādi mēs uzskatām, ka atbilstība valsts atbalsta 
noteikumiem joprojām ir risks attiecībā uz to lielo projektu slēgšanu, kuri apstip ­
rināti līdz 2012. gada beigām.
141  
Palāta arī uzskata, ka attiecībā uz finanšu instrumentiem un līgumos paredzēta ­
jiem avansiem it īpaši saglabājas risks, ka slēgšanas laikā tiks deklarēti neattieci ­
nāmi izdevumi (sk. 97.–115. punktu).62 Īpašais ziņojums Nr. 24/2016, 
71. punkts.
63 Īpašais ziņojums Nr. 24/2016, 
4.b ieteikums.
63 Secinājumi un ieteikumi 
7. ieteikums
Slēgšanas laikā Komisijai jānodrošina, lai dalībvalstis īstenotu īpašas procedūras, 
kas ļautu pārbaudīt, it īpaši, ar finanšu instrumentiem un līgumos paredzētajiem 
avansiem saistīto izdevumu attiecināmību. Ja revīzijas iestādes un sertifikācijas 
struktūras nespēj nodrošināt šādu izdevumu attiecināmības pietiekamu ticamību, 
var būt vajadzīgas papildu revīzijas procedūras.
Izpildes mērķtermiņš: 2017. gada marts.
Šo ziņojumu 2016. gada 14. decembra sēdē Luksemburgā pieņēma II apakšpalāta, 
kuru vada Revīzijas palātas locekle Iliana IVANOVA .
 Revīzijas palātas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Klaus­ Heiner LEHNE
64
 Pielikumi
2007.–2013. gada programmu slēgšanas juridiskais pamats
Slēgšanas kārtība 2007.–2013. gada darbības programmām kohēzijas jomā ir definēta:
 Ø Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās 
attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu; un
 Ø Komisijas 2006. gada 8. decembra Regulā (EK) Nr. 1828/2006, kas paredz noteikumus par to, kā īstenot Padomes 
Regulu (EK) Nr. 1083/2006 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās 
attīstības fondu.
Slēgšanas kārtība 2007.–2013. gada darbības programmām lauku attīstības jomā ir izklāstīta:
 Ø Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecī ­
bas politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) 
Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu;
 Ø Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētajā regulā (ES) Nr. 907/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (ES) Nr. 1306/2013 attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām iestādēm, finanšu pārvaldību, grāmatojumu 
noskaidrošanu, nodrošinājumu un euro izmantošanu;
 Ø Komisijas 2014. gada 6. augusta Īstenošanas regulā (ES) Nr. 908/2014, ar ko paredz noteikumus par to, kā Eiropas Par ­
lamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1306/2013 piemēro attiecībā uz maksājumu aģentūrām un citām struktūrām, 
finanšu pārvaldību, grāmatojumu noskaidrošanu, noteikumiem par pārbaudēm, nodrošinājumu un pārredzamību;
 Ø Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulā (ES) Nr. 1310/2013, ar ko nosaka konkrētus pārejas 
posma noteikumus par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), groza 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1305/2013 attiecībā uz līdzekļiem un to sadalījumu 2014. gadam 
un groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1307/2013, (ES) 
Nr. 1306/2013 un (ES) Nr. 1308/2013 attiecībā uz to piemērošanu 2014. gadā;
 Ø Komisijas 2014. gada 11. marta Deleģētajā regulā (ES) Nr. 807/2014, ar ko papildina Eiropas Parlamenta un Padomes 
Regulu (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) 
un ievieš pārejas noteikumus;
 Ø Padomes 2005. gada 20. septembra Regulā (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimnie ­
cības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.); Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) 
Nr. 1974/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1698/2005 par 
atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA); un
 Ø Komisijas 2011. gada 27. janvāra Regulā (ES) Nr. 65/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus, lai īstenotu 
Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 attiecībā uz pārbaudes kārtību, kā arī savstarpējo atbilstību saistībā ar lauku 
attīstības atbalsta pasākumiem.I pielikums
65 Pielikumi 
2007 .–2013. gada programmu pārvaldība un kontrole dalībvalstu līmenī
Gan kohēzijas, gan lauku attīstības jomā ir triju veidu iestādes, kas dalībvalstīs atbild par darbības programmu / 
lauku attīstības programmu pārvaldību un kontroli. Šīs struktūras sadarbojas, bet Komisija tās pārrauga un uzņe ­
mas atbildību1, lai nodrošinātu likumību un pareizību.
Kohēzija Lauku attīstība
i) Vadošās iestādes  (VI)  atbild par darbības programmas plānošanu un 
īstenošanu, tostarp atsevišķu darbību atlasi un programmas novērtēšanu. 
Tās veic arī darbību un izdevumu pirmā līmeņa pārbaudes. Tās iesniedz gada 
īstenošanas ziņojumus, kurus Komisijai ir jāpieņem2.i) Vadošās iestādes  (VI)  atbild par lauku attīstības programmas 
plānošanu, īstenošanu, rezultātu sasniegšanu un novērtē -
šanu. Tās iesniedz Komisijai gada progresa ziņojumus par 
LAP  īstenošanu.
ii) Sertifikācijas iestādes  (SI) apliecina deklarēto izdevumu likumību un 
pareizību un iesniedz Komisijai starpposma maksājuma pieprasījumus3.ii) Maksājumu aģentūras  (MA)  atbild par izdevumu pārvaldību 
un kontroli. Tām jābūt iekšējās kontroles sistēmai, kura sniedz 
pietiekamas garantijas, ka maksājumi ir likumīgi un pareizi. 
Tās iesniedz ceturkšņa maksājuma pieprasījumus Komisijai un 
sagatavo gada pārskatus.
iii) Revīzijas iestādēm  (RI)  jābūt neatkarīgām no vadošās iestādes un serti -
fikācijas iestādes. Tās sniedz Komisijai pārliecību par darbības programmas 
pārvaldības sistēmu un iekšējās kontroles mehānismu efektīvu darbību, 
kā arī par sertifikācijas iestāžu apliecināto izdevumu likumību un pareizī -
bu. Tām ir jāiesniedz Komisijai gada kontroles ziņojumi4, kā arī ikgadējais 
revīzijas atzinums par sistēmu darbību un jāsniedz aplēstais ikgadējais kļūdu 
īpatsvars; to visu pārbauda un pieņem Komisija5.iii) Sertifikācijas struktūras  (SS)  sniedz Komisijai pārliecību par 
maksājumu aģentūras gada pārskatu pilnīgumu, pareizību un 
patiesumu un tās iekšējās kontroles sistēmas pienācīgu darbību. 
Tām jābūt neatkarīgām no maksājumu aģentūras.
Kopš 2015. gada sertifikācijas struktūrām ir jāapliecina arī to 
izdevumu likumības un pareizības ticamība, kurus Komisijai ir 
prasīts atlīdzināt.
1 Līgums par Eiropas Savienības darbību, 317. pants.
2 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 67. panta 1. un 3. punkts.
3 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 61. pants.
4 Regula Nr. 1083/2006, 62. panta 1. punkta d) apakšpunkts.
5 Regula (EK) Nr. 1083/2006, 72. panta 1. punkts.
 
Avots : ER P.II pielikums
66 Pielikumi 
Komisijas ticamības nodrošināšanas sistēmas un slēgšanas kārtības attīstība trijos 
periodos
a) KohēzijaIII pielikums
Komisija: likumības un pareizības revīzijas Kohēzija, 2000.–2006. gads
Komisija: 
iespējamas revīzijas 
ar neto /f_inanšu 
korekcijāmKomisija: 
noslēguma īstenošanas ziņojuma 
un noslēguma 
deklarācijas 
pieņemšana, 
noslēguma 
maksājumsVI: noslēguma 
īstenošanas ziņojums 
MA: apstiprināta galīgo 
izdevumu deklarācija
NDSS: paziņojums par 
atbalsta izbeigšanu (apliecinot ticamību par visu periodu)VI: gada īstenošanas 
ziņojums
3/uni00A0gadi 15/uni00A0mēneši 2/uni00A0gadi2000./uni00A0gada 
janvāris2006./uni00A0gada 
decembris??? 2010./uni00A0gada 
marts2008./uni00A0gada 
decembris
7/uni00A0gadu plānošanas 
periodsDaudzgadu ticamības nodrošināšanaKomisija: gada 
īstenošanas ziņojuma pieņemšanaNoslēguma 
maksājums Slēgšanas dokumentu 
iesniegšanaGalīgais attiecināmības 
termiņšPlānošanas perioda 
beigas
Slēgšana Ikgadējā uzraudzība un vērtēšana
Kohēzija, 2007.–2013. gads
Komisijas mērķis: 1/uni00A0gadsRI: gada kontroles 
ziņojums un atzinumsKomisija: gada kontroles ziņojuma pieņemšanaIkgadējā ticamības nodrošināšana
Komisija: 
iespējamas revīzijas 
ar neto /f_inanšu 
korekcijāmKomisija: noslēguma īstenošanas ziņojuma un noslēguma deklarācijas pieņemšana, noslēguma maksājumsVI: noslēguma īstenošanas ziņojums SI: noslēguma maksājuma pieteikums
RI: noslēguma deklarācijaVI: gada īstenošanas 
ziņojums
3/uni00A0gadi 15/uni00A0mēneši 2/uni00A0gadi2007./uni00A0gada 
janvāris2013./uni00A0gada 
decembris??? 2017./uni00A0gada 
marts2015./uni00A0gada 
decembrisKomisija: likumības un pareizības revīzijas Daudzgadu ticamības nodrošināšanaKomisija: gada 
īstenošanas ziņojuma pieņemšanaNoslēguma
maksājums Slēgšanas dokumentu 
iesniegšanaGalīgais attiecināmības 
termiņšPlānošanas perioda 
beigas
Slēgšana Ikgadējā uzraudzība un vērtēšana
7/uni00A0gadu plānošanas 
periods
67 Pielikumi III pielikums
Komisija: gada 
īstenošanas ziņojuma pieņemšanaVI: gada īstenošanas 
ziņojumsKohēzija, 2014.–2020. gads
VI: pārvaldības deklarācija un
ikgadējais kopsavilkums par kontroles pasākumiem un revīzijām
SI: pārskatu apstiprināšanaRI: gada kontroles ziņojums un 
atzinums par pārskatiemKomisija:
gada pārskatu pieņemšana,atlikuma aprēķināšanaIkgadējie ticamības nodrošināšanas pasākumiKomisija: noslēguma 
īstenošanas ziņojuma un pēdējo gada pārskatu pieņemšana, pēdējā gada atlikuma aprēķināšanaPapildus ikgadējiem ticamības nodrošināšanas pasākumiem:
VI: noslēguma 
īstenošanas ziņojums
3/uni00A0gadi 13,5/uni00A0mēneši 3/uni00A0gadi2014./uni00A0gada 
janvāris2020./uni00A0gada 
decembris??? 15.2.2025. 2023./uni00A0gada 
decembrisKomisija: atbilstīguma revīzijas ar iespējamām neto ﬁnanšu korekcijām Daudzgadu ticamības nodrošināšanaNoslēguma
maksājums Slēgšanas dokumentu 
iesniegšanaGalīgais attiecināmības 
termiņšPlānošanas perioda 
beigas
Slēgšana Ikgadējā uzraudzība un vērtēšana
7/uni00A0gadu plānošanas 
periodsb) Lauku attīstība
68 Pielikumi III pielikums
Komisija: 
īstenošanas ziņojuma pieņemšanaVI: gada progresa ziņojums par īstenošanuLauku attīstība 2007.–2013. g.
MA: gada pārskati, pārvaldības 
deklarācija, gada kopsavilkums par revīzijām un kontroles pasākumiemSS: atzinums un ziņojums par gada pārskatiemKomisijai: gada pārskatu pieņemšana, atlikuma samaksa Ikgadējā ﬁnansiālā noskaidrošanaKomisija: īstenošanas 
ziņojuma un pēdējo gada pārskatu pieņemšana, slēguma bilances aprēķināšana
VI: īstenošanas 
ziņojums par pēdējo gadu 
MA: pārskati par 
pēdējo izpildes gadu 
SS: atzinums par 
pēdējā izpildes gada pārskatiem
2018./uni00A0gada 
janvāris
2/uni00A0gadiKomisijas mērķis: 1/uni00A0gads 6/uni00A0mēneši 2/uni00A0gadi2007./uni00A0gada 
janvāris2013./uni00A0gada 
decembris2016./uni00A0gada 
jūnijs2015./uni00A0gada 
decembrisKomisija: atbilstīguma revīzijas par likumību un pareizību ar iespējamām neto /f_inanšu korekcijāmDaudzgadu atbilstīguma noskaidrošanaNoslēguma maksājums 
(paredzēts)Slēgšanas dokumentu 
iesniegšanaGalīgais attiecināmības
termiņšPlānošanas perioda 
beigas
Slēgšana Ikgadējā uzraudzība un vērtēšana
7/uni00A0gadu plānošanas 
periods
Slēgšana ilga vidēji 20/uni00A0mēnešusLauku attīstība 2000.–2006. g.
Komisija: 
iespējamas 
revīzijas ar neto 
/f_inanšu 
korekcijāmKomisija: noslēguma 
īstenošanas ziņojuma un noslēguma deklarācijas pieņemšana (par visu periodu), slēguma bilances aprēķināšanaVI: noslēguma īstenošanas 
ziņojums 
MA: apstiprināta galīgo 
izdevumu deklarācija
NDSS: paziņojums par 
atbalsta izbeigšanu (par visu 
periodu)VI: gada īstenošanas 
ziņojums
3 gadi 15/uni00A0mēneši 2/uni00A0gadi2000./uni00A0gada 
janvāris2006./uni00A0gada 
decembris??? 2010./uni00A0gada 
marts2008./uni00A0gada 
decembrisKomisija: likumības un pareizības revīzijas Daudzgadu ticamības nodrošināšanaKomisija: gada 
īstenošanas ziņojuma pieņemšanaNoslēguma
maksājums Slēgšanas dokumentu 
iesniegšanaGalīgais attiecināmības
termiņšPlānošanas perioda 
beigas
Slēgšana Ikgadējā uzraudzība un vērtēšana
7/uni00A0gadu plānošanas 
periods
69 Pielikumi 
Avots : ER P.III pielikums
MA: pārvaldības deklarācija,
ikgadējais kopsavilkums par kontroles pasākumiem un revīzijāmSS: atzinums un ziņojums par gada pārskatiem (tostarp par likumību un pareizību)Komisija: gada 
īstenošanas ziņojuma pieņemšana VI: gada īstenošanas ziņojums
2026./uni00A0gada 
janvāris
2/uni00A0gadiLauku attīstība 2014.–2020. g.
Komisija:
gada pārskatu pieņemšana,atlikuma aprēķināšanaIkgadējā ﬁnansiālā noskaidrošanaKomisija: noslēguma 
īstenošanas 
ziņojuma un 
pēdējo gada 
pārskatu 
pieņemšana, pēdējā gada atlikuma aprēķināšanaPapildu dokumenti 
nav vajadzīgi
6/uni00A0mēneši 3/uni00A0gadi2014./uni00A0gada 
janvāris2020./uni00A0gada 
decembris30.6.2024. 2023./uni00A0gada 
decembrisKomisija: atbilstīguma revīzijas par likumību un pareizību ar iespējamām neto /f_inanšu korekcijām Daudzgadu atbilstīguma noskaidrošanaNoslēguma 
maksājums Slēgšanas dokumentu 
iesniegšanaGalīgais attiecināmības
termiņšPlānošanas perioda 
beigas
Slēgšana Ikgadējā uzraudzība un vērtēšana
7/uni00A0gadu plānošanas 
periods
70 Pielikumi 
Apskats par galvenajiem jautājumiem, kas 2007 .–2013. gada slēgšanai jāpaskaidro 
sīkāk. Atbildes, ko aptaujā/iztaujāšanā sniedza dalībvalstu iestādes1
Jautājumi Kohēzija Lauku attīstība
Atlikušo kļūdu īpatsvara aprēķināšana un sekas gadījumā, ja tas pārsniedz būtisku -
ma slieksni (2 %)X X
Netipisko kļūdu definīcija un ar tām saistītā rīcība X X
Finanšu instrumenti X X
Ziņošana par programmas darbības rezultātiem un potenciālās sekas, ja mērķi nav 
sasniegtiX X
Darbības, kas pārtrauktas tiesvedības vai administratīvu procedūru dēļ X X
Vairāk praktisku piemēru X
Nefunkcionāli projekti X
Projekti, no kuriem gūst ieņēmumus X
Kā ziņot par ieturētajiem, atgūtajiem un vēl neatgūtajiem līdzekļiem un kā to ņemt 
vērāX
Pārejas noteikumi X
1 Šajā sarakstā ietverti tikai tie jautājumi, kurus vairāk nekā 15 % iestāžu uzskatīja par neskaidriem vai drīzāk neskaidriem.
Avots : ERP aptauja un iztaujāšanas dalībvalstu iestādēs.IV pielikums
71 Komisijas  
atbilde
Kopsavilkums
II
Komisija un dalībvalstis kopīgi risina jautājumu par nepareizu izdevumu cēloņiem.
Kohēzijas politikas jomā Palātas revīzijas kopš 2009. gada ir apliecinājušas, ka kļūdu līmenis 2007.–2013. gada plāno ­
šanas periodā ir ievērojami zemāks nekā 2000.–2006. gada plānošanas periodā.
Arī lauku attīstības jomā kļūdu īpatsvars pēdējo trīs gadu laikā ir samazinājies.
VI
Lauku attīstībā ELFLA izdevumu likumību un pareizību nodrošina atbilstības noskaidrošanas procedūrā, kas nav 
atkarīga no slēgšanas. Ja atbilstības noskaidrošanas procedūrā tiek konstatēti izziņas darba trūkumi izdevumu pār ­
valdībā un kontrolē, Komisija izdevumiem, kas veikti laikā līdz 24 mēnešiem pirms Komisijas paziņojuma, piemēro 
finanšu korekcijas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 52. pantu.
Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā katru gadu ir norādīts gan paredzamais kļūdu 
īpatsvars darījumiem starp dalībvalstīm un saņēmējiem, gan to ex post  pārbaužu un procedūru koriģētspēja, kuru 
rezultātā tiek veikta atgūšana no saņēmējiem un neto finanšu korekcijas. Abu kritēriju salīdzināšana Komisijai ļauj 
izdarīt secinājumus par ikgadējo atlikušo ES budžeta risku pēc visu pārbaužu un korekciju ņemšanas vērā.
Komisija nemaina savu Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorāta 2015. gada darbības pārskatā pausto 
nostāju. Lauku attīstības politikā vajadzība nodrošināt likumību un pareizību ir jālīdzsvaro ar politikas vērienīgajiem 
mērķiem, kas dažkārt lika izstrādāt sarežģītākus pasākumus. Situācija joprojām tiek rūpīgi kontrolēta, un Komisija ir 
apņēmusies palīdzēt dalībvalstīm novērst kļūdu pamatcēloņus.
VII
Komisija uzskata, ka saskaņots pārskatu ikgadējais ticamības līmenis uzlabo maksājumu likumību un pareizību un 
veicinās 2014.–2020. gada programmu strauju slēgšanu.
VIII
Pašreizējais 2007.–2013. gada kohēzijas politikas tiesiskais regulējums neļauj pakļaut maksājumus rezultātu vai sas ­
niegumu nosacījumam. Slēgšanas pamatnostādnes paredz sistemātisku ziņošanu par rādītājiem atbilstoši prioritā ­
rajam virzienam, ja sasniegumi no mērķiem atšķiras par vairāk nekā 25 %, iekļaujot pamatojumu par to, kāpēc mērķi 
nav sasniegti un kāpēc netika veikti koriģējoši pasākumi.
Dalībvalstīm būtu jāsniedz paskaidrojumi un pamatojumi par atšķirībām rādītāju sasniegšanā. Par finanšu korekci ­
jām varētu lemt katrā gadījumā atsevišķi, tādējādi atšķirības atklātu Vispārējās regulas 99. pantā minētos gadījumus 
(pārkāpumi, ievērojami trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmās).
Uz rezultātiem vērstā pieeja abās politikas jomās plašāk ir ieviesta 2014.–2020. gada periodā.
Komisijas atbilde 72
IX
Komisijai ir saistošs spēkā esošais tiesiskais regulējums, ko nosaka likumdevējs.
Ņemot vērā, ka daudzu darbību īstenošanai ir vajadzīgi vairāki gadi un ka jebkurā plānošanas periodā ir sākuma 
posms un noslēguma posms, divu periodu pārklāšanās ir uzskatāma par nenovēršamu.
Jautājums par galīgo slēgšanu, kas iestādēm rada īpaši intensīvu administratīvo darbu laikā, kad tām būtu jākoncen ­
trējas uz jaunu programmu uzsākšanu, jau ir risināts 2014.–2020. gada regulējumā ar pārskatu ikgadējo pieņemšanu 
(skat. Komisijas atbildi uz VII punktu).
Turklāt Komisija mudināja dalībvalstis palielināt spējas saistībā ar slēgšanu un šajā nolūkā izmantot tehniskās palī ­
dzības piešķīrumus 2007.–2013. vai 2014.–2020. gada periodam.
Slēgšanas process sākās ar sagatavošanos pirms attiecināmības perioda beigām un uzreiz pēc tam jau noritēja pilnā 
sparā. Faktiski dalībvalstīm bija divi papildu gadi (trīs gadi 2014.–2020. gada programmu gadījumā) savu programmu 
īstenošanai.
Komisija uzskata, ka tas ļauj labāk pārvaldīt un īstenot programmas, samazina spiedienu uz attiecīgajām iestādēm 
un to noslogojumu, kā arī ļauj nodrošināt labāku pāreju starp periodiem.
X
Komisija attiecīgo ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatā informē budžeta lēmējinstitūciju par slēgšanas pro ­
cesa gaitu (izdevumu pareizība, gūtie rezultāti).
Turklāt 2013. gadā Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts un Nodarbinātības, sociālo lietu un 
iekļautības ģenerāldirektorāts budžeta izpildes apstiprinātājiestādei iesniedza ziņojumu par slēgšanu un par finanšu 
korekciju kopējo līmeni 2000.–2006. gada programmu slēgšanā.
Turklāt visi ELFLA finansiālās noskaidrošanas lēmumi ir publicēti Oficiālajā Vēstnesī.
XI, pirmais ievilkums
Komisija ieteikumu nepieņem.
Komisija pašlaik nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem laika posmam 
pēc 2020. gada.
Jau ir veikti ievērojami centieni saskaņot ESI fondu noteikumus 2014.–2020. gada periodam gan attiecībā uz ikgadē ­
jiem pārskata gadiem, gan uz slēgšanu. Komisija centīsies vēl vairāk saskaņot regulatīvos noteikumus starp fondiem, 
tostarp attiecībā uz terminoloģiju, apliecinājuma un slēgšanas procesiem, ja vien tas ļauj uzlabot ES fondu pārval ­
dību un veicina vienkāršāku un efektīvāku īstenošanu dalībvalstīs un reģionos.
Komisija uzskata, ka kārtības saskaņošana lauku attīstībā un kohēzijā nedrīkst vājināt KLP īstenošanas konsekvenci. 
Likumdevējs Regulas Nr. 1303/2013 4. apsvērumā atzina, ka ir svarīgi saglabāt radīto sinerģiju starp abiem pīlāriem 
(ELGF un ELFLA). Abiem KLP pīlāriem atbilstības noskaidrošana ir nošķirta no ikgadējās finansiālās noskaidrošanas.
Komisijas atbilde 73
XI, otrais ievilkums
Komisija ieteikumu nepieņem.
Komisija pašlaik nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem laika posmam 
pēc 2020. gada.
Kohēzijas politikas jomā 2014.–2020. gada plānošanas perioda noteikumi jau nodrošina elementus, kurus pieprasīja 
Palāta. 
Attiecībā uz ieteikuma otro daļu par darbības rezultātiem Kopīgo noteikumu regulas 22. panta 7. punkts Komisijai 
jau ļauj piemērot finanšu korekcijas, ja tā konstatē būtiskas nepilnības ar finanšu rādītājiem, rezultātu rādītājiem un 
galvenajām īstenošanas darbībām saistīto mērķu, kas ir noteikti darbības rezultātu satvarā, sasniegšanā.
Komisija uzskata, ka dažādu politikas jomu turpmākai saskaņošanai nevajadzētu vājināt sinerģijas, kas radītas abu 
KLP fondu – ELGF un ELFLA – pārvaldībā. Likumdevējs Regulas Nr. 1303/2013 4. apsvērumā atzina, ka ir svarīgi sagla ­
bāt radīto sinerģiju starp abiem pīlāriem (ELGF un ELFLA).
XI, trešais ievilkums
Komisija ieteikumu nepieņem.
Komisija turpinās pilnīgi pārredzami informēt budžeta lēmējinstitūciju par programmu īstenošanu, tostarp par 
slēgšanas iznākumu. Tomēr pašlaik tā nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšli ­
kumiem laika posmam pēc 2020. gada.
XI, ceturtais ievilkums
Komisija ieteikumu nepieņem.
Komisija ir stingri pārliecināta, ka turpmāka attiecināmības periodu nepārklāšanās ierobežos politikas īstenošanu, 
samazinās iespēju par daudzgadu projektiem lemt īstenošanas perioda pēdējā gadā, radot papildu administratīvo 
slogu, un radīs traucējumus pārejā no viena perioda uz nākamo. Attiecībā uz ELFLA tas negatīvi ietekmētu daudz ­
gadu saistību netraucētu īstenošanu vides jomā vai uzņēmējdarbības uzsākšanas projektu netraucētu īstenošanu, 
pamatojoties uz uzņēmējdarbības daudzgadu plāniem.
XIII
Kohēzijas politikā galvenās ar slēgšanu saistītās jomas ir īstenošana (uz ko attiecas noslēguma īstenošanas ziņo ­
jums), izdevumu likumība un pareizība (uz ko attiecas noslēguma deklarācija un galīgais kontroles ziņojums) un galī ­
gais izdevumu pārskats. Šīm galvenajām jomām termiņi ir noteikti regulā. Konkrēti, Komisijai ir pieci mēneši laika, 
lai informētu dalībvalsti par savu atzinumu saistībā ar noslēguma īstenošanas ziņojuma un noslēguma deklarācijas 
saturu.
Komisijas atbilde 74
Attiecībā uz lauku attīstību galvenie termiņi ir noteikti tiesību aktos (piemēram, dokumentu iesniegšana slēgša ­
nai, galīgais maksājums). Tomēr daži termiņi nav precizēti, tā sniedzot pietiekami daudz laika pienācīga slēgšanas 
lēmuma un ES budžeta aizsardzības nodrošināšanai.
Komisija publicēja slēgšanas pamatnostādnes, kuru mērķis bija skaidrot Komisijas izpratni par piemērojamajiem 
noteikumiem un Komisijas gaidām.
Attiecībā uz konkrētajiem Palātas konstatētajiem slēgšanas riskiem – Komisija uz tiem ir vērsusi programmas iestāžu, 
tostarp revīzijas iestāžu, uzmanību.
Komisija vajadzības gadījumā piemēros finanšu korekcijas.
XIV, pirmais ievilkums
Komisija ieteikumu pieņem.
XIV, otrais ievilkums
Komisija ieteikumu pieņem.
XV
Komisija atzīmē, ka šis ieteikums attiecas uz dalībvalstīm.
Ievads
02
Kohēzijas politikai un lauku attīstības politikai 2007.–2013. gada periodā ir atsevišķs tiesiskais regulējums, atšķirīga 
programmu pārvaldība, nošķirti atmaksas mehānismi un neatkarīgi politikas mērķi.
09
Slēgšana ir juridiska prasība, kas noteikta ES regulās.
Saskaņā ar daudzgadu kontroles sistēmu kohēzijas politikas 2007.–2013. gada programmām dalībvalstīm ir jāno­
drošina pārkāpumu nepieļaušana, konstatēšana un novēršana visā plānošanas perioda laikā. Ja Komisija konstatē 
papildu pārkāpumus, kas vēl nav novērsti, tā nosaka papildu finanšu korekcijas.
09, pirmais ievilkums
Attiecībā uz lauku attīstību sertifikācijas struktūrām ikgadējās finansiālās noskaidrošanas ietvaros ir jāsniedz Komi ­
sijai atzinums par maksājumu aģentūru gada pārskatiem, kuru Komisija pieņem šajā posmā. Ikgadējās finansiālās 
noskaidrošanas procesa laikā Komisijai nav jāapstiprina izdevumu likumība un pareizība.
Izdevumu likumību un pareizību arī pārbauda atbilstības noskaidrošanas procedūrā, ko veic atsevišķi un neatkarīgi 
no slēgšanas procesa, kā to ir noteicis likumdevējs.
Atbilstības noskaidrošanas procedūras ilgst aptuveni divus gadus – šāds laika periods ir nepieciešams, lai nodroši ­
nātu pilnībā pārredzamu arbitrāžas procesu, kurā paredzēts laiks konstatējumu apspriešanai un ES budžeta riska 
noteikšanai, uz ko attiecas neto finanšu korekcijas.
Komisijas atbilde 75
09, otrais ievilkums
Komisijas ad hoc  lēmumi, kas izriet no atbilstības noskaidrošanas procedūras, nodrošina, ka jebkādi konstatētie 
neattiecināmie izdevumi ir izslēgti no finansējuma un par tiem nevar veikt atmaksu no ES budžeta (neto finanšu 
korekcijas). Lauksaimniecībā, tostarp lauku attīstībā, visām finanšu korekcijām ir neto ietekme uz ES finansējumu.
Turklāt lauku attīstībā dalībvalstīm ir pienākums atgūt nepareizos izdevumus no saņēmējiem un atmaksāt tos Komi ­
sijai pat pēc slēgšanas.
14
Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāl­
direk  torāts plāno ievērot gada beigu termiņu savu slēgšanas rokasgrāmatu un procedūru pabeigšanai un 
apstiprināšanai.
Apsvērumi
19
Slēgšana ir juridiska prasība, kas noteikta ES regulās un kurai Komisija gatavojas visefektīvākajā veidā.
Attiecībā uz kohēzijas 2007.–2013. gada plānošanas periodu dalībvalstu iestādēm ne vēlāk kā līdz 2017. gada 31. mar ­
tam ir jāiesniedz Komisijai slēgšanas dokumenti. Komisijai ir pieci mēneši laika, lai sniegtu dalībvalstij savu atzinumu 
par noslēguma īstenošanas ziņojumu un noslēguma deklarāciju. Galīgais maksājums tiks veikts tikai pēc slēgšanas 
dokumentu novērtējuma, lai nodrošinātu, ka galīgajā izdevumu pārskatā nav palikušas būtiskas kļūdas.
Lauku attīstības jomā Komisijai ir jāievēro visas likumdevēja noteiktās tiesību normas, jo īpaši slēgšanas procedū ­
ras neatkarība no atbilstības noskaidrošanas procedūras, ko piemēro ticamības nodrošināšanai par KLP izdevumu 
likumību un pareizību. Komisija arī ievēro atlikuma maksājuma termiņu, kas ir seši mēneši pēc attiecīgo dokumentu 
saņemšanas. Atbilstības noskaidrošanas procedūras ilgst aptuveni divus gadus – šāds laika periods ir nepiecie ­
šams, lai nodrošinātu pilnībā pārredzamu arbitrāžas procesu, kurā paredzēts laiks konstatējumu apspriešanai un ES 
budžeta riska noteikšanai, uz ko attiecas neto finanšu korekcijas.
Ģenerāldirektorāti savos gada darbības pārskatos ziņo par katrā gadā veiktajām finanšu korekcijām, tostarp slēgta ­
jām programmām no 1994.–1999. un 2000.–2006. gada plānošanas periodiem. Minētos ziņojumus budžeta izpildes 
apstiprinājuma procedūras ietvaros iesniedz budžeta lēmējinstitūcijai.
20
Kohēzijas jomā tika izveidota darba grupa slēgšanas pamatnostādņu sagatavošanai, kas ietvēra vairākus būtiski 
nozīmīgus Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāta un Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības 
ģenerāldirektorāta dienestus. Pamatnostādnes un to grozījumi tika apspriesti dienestu savstarpējās apspriedēs un 
vairākās apspriedēs ar valstu iestādēm.
Komisija uzskata, ka kārtības saskaņošana lauku attīstības un kohēzijas jomās nedrīkst vājināt KLP īstenošanas kon ­
sekvenci. Likumdevējs Regulas Nr. 1303/2013 4. apsvērumā atzina, ka ir svarīgi saglabāt radīto sinerģiju starp abiem 
pīlāriem (ELGF un ELFLA)1. Abiem KLP pīlāriem atbilstības noskaidrošana ir neatkarīga no slēgšanas.
1 “Attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) jau ir panākta vērā ņemama sinerģija, saskaņojot un savstarpēji pielāgojot KLP pirmā pīlāra 
(Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds – ELGF) un otrā pīlāra (ELFLA) pārvaldības un kontroles noteikumus. Tālab būtu jāsaglabā ciešā saikne 
starp ELGF un ELFLA, kā arī dalībvalstīs jau izveidotās struktūras.”
Komisijas atbilde 76
23
Komisija katru gadu analizē ikgadējos kontroles ziņojumus un būtiska gada kļūdu īpatsvara vai kopējā atlikušā riska 
(atlikušā riska īpatsvars slēgšanas laikā) gadījumos pieprasa veikt koriģējošus pasākumus.
Komisija ir arī pieņēmusi stingru politiku starpposma maksājumu pārtraukšanai un apturēšanai, ja tiek konstatēti 
ievērojami trūkumi. Tam būtu jāsamazina darba apjoms slēgšanas laikā, jo daudzas problēmas jau ir konstatētas un 
novērstas īstenošanas laikā.
24
Lauku attīstības jomā slēgšanas process ir finansiālās noskaidrošanas process par pēdējo izpildes gadu. Slēguma 
bilanci slēgšanas laikā aprēķina un izmaksā tikai tad, ja ir noskaidroti visi gada pārskati par attiecīgo plānošanas 
periodu (finansiālā noskaidrošana).
ELFLA izdevumu likumību un pareizību nodrošina atbilstības noskaidrošanas procedūrā neatkarīgi no slēgšanas. 
Ja atbilstības noskaidrošanas procedūrā tiek konstatēti trūkumi izdevumu pārvaldībā un kontrolē, Komisija izdevu ­
miem, kas radīti laikā līdz 24 mēnešiem pirms Komisijas paziņojuma, piemēro finanšu korekcijas saskaņā ar Regulas 
(ES) Nr. 1306/2013 52. pantu.
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 19. punktu.
28
Kohēzijas fondu gadījumā Komisijas gada budžeti ir aizsargāti ar maksājumu tikai 90 % apmērā no starpposma 
izdevumiem. Tas ir salīdzināms ar noteikumu par 95 % no ELFLA ieguldījuma plānošanas perioda beigās (Regu ­
las Nr. 1306/2013 34. pants).
ELFLA nav šādas ikgadēji noskaidrotas papildu priekšfinansēšanas sistēmas un tāpēc pirms 95 % īstenošanas tam no 
starpmaksājumiem nekas nav jāietur.
29
Iespējamā turpmākā saskaņošanā ir jāievēro vajadzība saglabāt konsekvenci starp abiem KLP pīlāriem.
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 20. punktu.
32
Kohēzijas politikas jomā slēgšanas mērķis jau ir skaidri definēts noteikumos 2014.–2020. gada periodam.
Komisijas atbilde 77
33
Kohēzijas politikas gadījumā apliecinošo dokumentu saglabāšanai regulējumā ir paredzēts trīs gadu periods pēc 
atlikuma maksājuma, minētajā periodā var veikt revīzijas un attiecīgi piemērot finanšu korekcijas.
Lauku attīstības jomā saņēmējiem ir pienākums saglabāt līdzfinansēto ieguldījumu piecus gadus pēc maksājuma vai 
arī dalībvalstij ir pienākums atgūt nepienācīgi iztērētās summas. Komisijai ir jābūt iespējai pārbaudīt minēto saistību 
ievērošanu un pārkāpumu gadījumā noteikt finanšu korekcijas.
Pamatnostādnēs 2007.–2013. gada lauku attīstības programmu slēgšanai skaidri ir noteikts, ka atbilstības noskaidro ­
šana arī turpmāk ir jāveic neatkarīgi no slēgšanas. Finanšu korekcijas neietekmē slēguma bilances aprēķinu. Finanšu 
korekciju summas nosaka ar Komisijas lēmumiem par atbilstības noskaidrošanu un izpilda ar iekasēšanas rīkojumiem 
(neto finanšu korekcijas).
34
Lauku attīstības jomā nav juridiskā pamata noteikt finanšu korekcijas, pamatojoties uz paredzamo kļūdu īpatsvaru 
un nolūkā samazināt kļūdu īpatsvaru zem būtiskuma sliekšņa. To var izdarīt tikai atbilstības noskaidrošanas proce ­
dūrā, ko Komisija vajadzības gadījumā veic.
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 36. punktu.
35
Kohēzijas politikas jomā Komisija aprēķina kopējo atlikušo risku visa plānošanas perioda laikā, tā ļaujot jebkurā brīdī 
plānošanas perioda laikā samazināt kļūdu risku zem būtiskuma sliekšņa. Revīzijas iestādēm ir jāatklāj atlikušā riska 
īpatsvars slēgšanas laikā, un, ja tas ir būtisks, programmu iestādēm pirms galīgās noslēguma deklarācijas iesniegša ­
nas ir jāveic nepieciešamās finanšu papildu korekcijas.
36
Saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu lauku attīstībai lēmumus par atbilstības noskaidrošanu joprojām var pie ­
ņemt arī pēc programmas slēgšanas. Tāpēc apzīmējums “atlikušā riska īpatsvars slēgšanas laikā” pašlaik nav saderīgs 
ar KLP otrā pīlāra pamatā esošajiem tiesību aktiem.
Tomēr Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā katru gadu ir norādīts gan paredzamais 
kļūdu īpatsvars darījumiem starp dalībvalstīm un saņēmējiem, gan to ex post  pārbaužu un procedūru koriģētspēja, 
kuru rezultātā tiek veikta atgūšana no saņēmējiem un neto finanšu korekcijas. Abu kritēriju salīdzināšana Komisijai 
ļauj izdarīt secinājumus par ikgadējo atlikušo risku ES budžetam pēc visu pārbaužu un korekciju ņemšanas vērā.
Komisija nemaina savu Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD 2015. gada darbības pārskatā pausto nostāju. Lauku 
attīstības politikā vajadzība nodrošināt likumību un pareizību ir jālīdzsvaro ar politikas vērienīgajiem mērķiem, kas 
dažkārt lika izstrādāt sarežģītus pasākumus. Situācija joprojām tiek rūpīgi kontrolēta, un Komisija ir apņēmusies 
palīdzēt dalībvalstīm novērst kļūdu pamatcēloņus.
Komisijas atbilde 78
37
Lauksaimniecības un lauku attīstības ĢD gada darbības pārskatā ik gadu ir norādīts pielāgotais kļūdu īpatsvars un 
paredzamais riska apmērs lauku attīstības jomā. Pielāgoto kļūdu īpatsvaru aprēķina maksājumu aģentūras līmenī un 
pēc tam apkopo darbības jomā.
Saskaņā ar pašreizējiem KLP izdevumu (tostarp lauku attīstības izdevumu) noteikumiem likumības un pareizības 
ticamības līmenis izriet no atbilstības noskaidrošanas procedūras un nevis no atlikušā kļūdu īpatsvara aprēķināšanas 
slēgšanas laikā.
Atbilstības noskaidrošanas procedūru uzsāk, kad sertifikācijas struktūras ziņotā kopējā kļūda fonda līmenī ir virs 
būtiskuma sliekšņa. Finanšu korekcijas piemēro, kad sertifikācijas struktūras konstatējumi ir apstiprināti.
38
2014.–2020. gada programmām izdevumu bloku ik gadu sertificē pārskatos, kam ir piemērojama ikgadējā apstiprinā ­
šana/noskaidrošana un turpmāka likumības un pareizības pārbaude. Izdevumus vairs nesertificē kumulatīvi plāno ­
šanas perioda laikā, tāpēc slēgšanas laikā nav nepieciešams aprēķināt kopējā atlikušā riska īpatsvaru vai pieprasīt 
revīzijas atzinumu par visu plānošanas periodu. Kohēzijas jomā revīzijas iestādes norādīs savu gada atlikušā riska 
īpatsvaru pēdējam perioda gadam un, pamatojoties uz to, sagatavos savu pēdējo gada revīzijas atzinumu. Lauku 
attīstības jomā sertifikācijas struktūras savā pēdējā gada revīzijas atzinumā norādīs kļūdu īpatsvaru un neatbilstības 
līmeni.
39
Eiropas Parlaments un Padome gada darbības pārskatos tiek informēti par slēgšanas progresu kohēzijas un lauku 
attīstības programmās.
40
Komisija uzsver, ka slēgšanas procesam būtu jāpalīdz skaidrot un nokārtot visus neatrisinātos jautājumus saistībā 
ar kontroles darbībām un revīzijas konstatējumiem, un uzskata, ka kopējais revīzijas darbs, kas veikts visa plānoša ­
nas perioda un slēgšanas laikā, sniegs pietiekamu ticamības līmeni slēgšanas laikā, neradot vajadzību veikt papildu 
revīzijas darbu pēc tās.
Attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu revīzijas plāns pēdējos gados (2015. un 2016. gadā) ir skaidri vērsts uz pār ­
baudi par dalībvalstu sagatavošanās līmeni noslēgšanai, koncentrējoties uz revīzijas iestāžu veiktām atkārtotām 
revīzijām, kā arī iekļaujot riskantu darbības programmu un dalībvalstu paziņoto ieturēšanu un atgūšanu ticamības 
revīzijas. Tomēr revīzijas pēc slēgšanas nav izslēgtas un ir atkarīgas no jebkāda atlikušā riska novērtējuma pēc slēg ­
šanas dokumentu analīzes.
43
Komisija uzskata, ka atbilstības noskaidrošanas procedūra pašreizējā formā nodrošina pienācīgu ES budžeta finanšu 
interešu aizsardzību.
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 24. punktu.
Komisijas atbilde 79
46
Komisija uzskata, ka slēgšanas process ilgtu daudz ilgāk un prasītu daudz vairāk resursu, ja tajā ietvertu galīgo ziņo ­
jumu un programmas novērtēšanu, tostarp uzraudzību un analīzi par tiešo rezultātu un koprezultātu sasniegšanu 
visā periodā.
48
Spēkā esošais 2007.–2013. gada kohēzijas politikas tiesiskais regulējums neļauj pakļaut maksājumus rezultātu vai 
sasniegumu nosacījumam, slēgšanas pamatnostādņu 5.2.6. iedaļa paredz sistemātiski ziņot par rādītājiem atbilstoši 
prioritārajam virzienam, ja sasniegumi no mērķiem atšķiras par vairāk nekā 25 %, iekļaujot pamatojumu par to, 
kāpēc mērķi nav sasniegti un kāpēc nav veikti koriģējoši pasākumi.
Dalībvalstīm būtu jāsniedz paskaidrojumi un pamatojumi par atšķirībām rādītāju sasniegšanā. Par finanšu korekciju 
varētu lemt katrā gadījumā atsevišķi, tādējādi atšķirības atklātu Vispārējās regulas 99. pantā minētos gadījumus 
(pārkāpumi, ievērojami trūkumi pārvaldības un kontroles sistēmās).
Uz tiešo rezultātu un koprezultātu sasniegšanu vērstā pieeja abās politikas jomās plašāk ir ieviesta 2014.–2020. gada 
periodā (skatīt 52. punktu). Šī pieeja ir pastiprināta, ieviešot izpildes rezervi 6 % apmērā no programmas budžeta. 
Darbības rezultātu satvara pamatā tik tiešām ir uz rezultātiem vērstas pieejas elementi. Tās mērķis ir stimulēt prog ­
rammu un prioritāšu vadītājus nodrošināt labākos rezultātus savā atbildības jomā. Tā atalgo programmas, kas labi 
virzās uz mērķiem, piešķirot izpildes rezervi, kā arī aktivizē pasākumus prioritātēm, kurām tas neizdodas. Šādiem 
rādītājiem ir noteikti starpposma mērķi, kas ir jāsasniedz līdz 2018. gada beigām, un mērķi, kas ir jāsasniedz līdz 
2023. gada beigām. Šo rezervi piešķir ar nosacījumu, ka ir izpildīti minētie programmas starpposma mērķi prioritāšu 
līmenī (Regulas (ES) Nr. 1303/2013 20. pants un 22. panta 2. punkts). Ja mērķi nav sasniegti, Komisija var arī piemērot 
finanšu korekcijas ar maksājumu piesaisti tiešo rezultātu un koprezultāta faktiskajai sasniegšanai.
49
Komisija uzskata, ka slēgšanas pamatnostādņu 3.5. iedaļā skaidri ir norādīts, kā rīkoties attiecībā uz nepabeigtām 
darbībām.
Jautājumā par programmās noteikto mērķu nesasniegšanas finanšu sekām Komisija norāda uz sagatavotajiem jau ­
tājumiem un atbildēm saistībā ar slēgšanu2, kur atbildēs uz 200.–205. jautājumu tā paskaidro, ka dalībvalstij noslē ­
guma īstenošanas ziņojumā ir jānorāda programmas sasniegumi atbilstoši fiziskiem un finanšu rādītājiem, kā arī 
jāsniedz informācija par rādītājiem. Slēgšanas pamatnostādnēs prasīto paskaidrojumu un pamatojumu sniedz tikai 
būtisku atšķirību gadījumā.
Skatīt arī Komisijas atbildi uz 48. punktu.
2 http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/guidelines/closure_2007_2013/qa_closure20072013_en.pdf
Komisijas atbilde 80
50
Komisija dalībvalstīm sniedza attiecīgus norādījumus šajā jautājumā, piemēram, ar lauku attīstības komitejas un 
novērtēšanas ekspertu grupas palīdzību.
51
Saskaņā ar slēgšanas pamatnostādnēm kohēzijas jomā slēgšanas dokumentu iesniegšanas laikā dalībvalstīm ir 
jānodrošina, ka visi programmu slēgšanā iekļautie projekti ir funkcionāli, tas nozīmē – pabeigti un nodoti ekspluatā ­
cijā. Komisija izdara izņēmumu attiecībā uz nefunkcionējošiem projektiem un posmos iedalītiem projektiem, kas tiks 
uzraudzīti (III, IV un V pielikums). Tie papildinās paziņotos datus par mērķu sasniegšanu.
Konkrētāk, par iedalījumu posmos un tā konkrēto īstenošanu ir sniegtas vairākas atbildes slēgšanas jautājumu un 
atbilžu dokumentā, slēgšanas apmācībās un konkrētā atbalstā, kas dalībvalstīm sniegts labākas īstenošanas darba 
grupu kontekstā.
Lauku attīstības jomā ziņošanu par mērķu sasniegšanu veic pēdējā gada progresa ziņojumā (dalībvalstu iesniegtajā 
G.3 tabulā ir norādīts mērķu sasniegšanas līmenis). Ex post  novērtējumos ņem vērā minētos rādītājus un panākumus 
mērķu sasniegšanā.
52
Komisija norāda uz atbildi, ko tā sniedza 48. punktā.
Darbības rezultātu satvars nodrošina mehānismu, kas ļauj uzraudzīt, vai prioritāšu īstenošana notiek atbilstoši 
plānam. Izpildes rezerve rada stimulu sasniegt starpposma mērķus, kas ir nepieciešams priekšnosacījums plānoto 
rezultātu sasniegšanai. Izpildes rezerve ir tikai viens no elementiem, kas sekmē pastiprinātu orientēšanos uz rezultā ­
tiem. Galvenais uz rezultātiem vērstās pieejas elements ir iejaukšanās apsvērums, kas ar saistītajiem tiešo rezultātu 
un koprezultāta rādītājiem ir iestrādāts katrā programmā.
Komisija arī norāda uz Revīzijas palātas apsvērumiem, kas pausti tās gada pārskata par 2014. gadu III nodaļā.
Komisija arī konstatē, ka programmas ex post  novērtējums ir jāveic tikai līdz 2024. gada 31. decembrim (Regu ­
las Nr. 1303/2013 57. pants). Turklāt no 2019. gada īstenošanas ziņojuma izrietošie secinājumi ļaus izvērtēt progresu 
ceļā uz programmu mērķu sasniegšanu un tā ieguldījumu ES stratēģijā gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaug­
smei. To atbalstīs arī rezultātu pārskata ieviešana.
54
Komisija uzskata, ka nepieciešamo pārskatatbildību un pārredzamību programmu īstenošanā ik gadu nodrošina 
attiecīgo ĢD gada darbības pārskati. Minētajos pārskatos ik gadu ir sniegta visa finanšu un darbības rezultātu infor ­
mācija saistībā ar attiecīgajām programmām.
Komisijas atbilde 81
55
Skat. Komisijas atbildes uz 54. un 39. punktu.
56
Attiecīgā ĢD gada darbības pārskatā ir jāsniedz budžeta lēmējinstitūcijai informācija par 2007.–2013. gada slēgšanas 
procesa rezultātu.
Komisijas kopējā atbilde uz 57 . un 58. punktu
Komisija atzīst, ka slēgšana tik tiešām būtu jāveic, tiklīdz iespējams, tomēr dalībvalstīm vajag pietiekami daudz 
laika, lai pabeigtu savas darbības pirms slēgšanas dokumentu iesniegšanas. Turklāt slēgšanu var sākt tikai tad, kad ir 
iesniegti slēgšanas dokumenti. Komisija uzskata, ka ir ļoti svarīgi saistītajiem uzdevumiem piešķirt pietiekamu laiku 
un resursus.
Darba pārklāšanos divos periodos nav iespējams novērst. Pirms viens periods beidzas, ir jāsāk darbs pie nākamā 
perioda. Pretējā gadījumā pastāvētu pārrāvuma risks starp plānošanas periodiem.
Kohēzijas politikas programmas pārvaldīt nav vienkārši, un septiņu gadu plānošanas perioda laikā daudzi apstāk  ļi 
mainās. Tas var izraisīt kavēšanos projekta sagatavošanā un īstenošanā. Šajā saistībā kā piemēru var minēt 
2008. ga  da finanšu krīzi, kad Komisija atļāva dalībvalstīm vēl vairāk pagarināt attiecināmības periodu, lai pabeigtu 
projektus, kuri krīzes dēļ tika aizkavēti. Attiecināmības perioda turpināšana ārpus septiņu gadu plānošanas perioda 
sniedz dalībvalstīm iespēju pabeigt aizkavētos projektus un tādējādi maksimāli paaugstināt ES budžeta līdzekļu 
ietekmi.
59
Komisija norāda, ka 2014.–2020. slēgšanas process būs vienkāršots pārskatu ikgadējas pieņemšanas dēļ. Tas bija 
īpašs likumdevēja mērķis, pieņemot 2014.–2020. gada noteikumus saskaņā ar iepriekšējos periodos gūto pieredzi.
Finanšu shēmā ir noteiktas ikgadējās budžeta saistības, kas ir sadalītas 7 gadu posmā. Ir skaidrs, ka daudzgadu pro ­
jektos maksājumi nevar būt tikpat regulāri kā saistības.
Komisijas kopējā atbilde uz 60. un 62. punktu
Komisija norāda, ka Palātas minētie termiņi ir tiesību aktos noteiktie termiņi, kā paredzēts Vispārējā kohēzijas regulā, 
un Komisijai tie ir juridiski saistoši.
Komisijas atbilde 82
64
Ir jāņem vērā, ka īstenošana uz vietas var notikt bez ES maksājumu iesniegšanas.
Projektu atlase un izdevumi uz vietas sniedz precīzāku priekšstatu par īstenošanu nekā ES maksājumi. Projektu 
atlases līmenis 2016. gada pirmajā pusē pieauga gandrīz divkārt (no 8 % līdz 15 %), un tas apliecina, ka īstenošana uz 
vietas norit sekmīgi. Līdz 2016. gada jūnijam ES līdzekļi EUR 48 miljardu apmērā jau bija piešķirti aptuveni 200 000 
konkrētu projektu, kas jau tika īstenoti uz vietas. Ietverot valstu līdzfinansējumu, reālajā ekonomikā jau ir ieguldīti 
vairāk nekā EUR 68 miljardi, kas rada darbvietas un izaugsmi visā Eiropā. Dažās valstīs (piemēram, Īrijā, Zviedrijā, 
Dānijā un Somijā) šie skaitļi ir ievērojami augstāki. Pārvestās priekšfinansēšanas summas lielā mērā sedz izdevumus 
uz vietas. Lai arī periodu pārklāšanās var nebūt veicinošs faktors, ievērojamās īstenošanas atšķirības starp dalībval ­
stīm liecina, ka citi faktori (t. i., administratīvās spējas) šajā saistībā ir daudz nozīmīgāki.
65
Komisija uzskata, ka pārejas kārtība un periodu pārklāšanās ir nepieciešama, lai nodrošinātu politikas netraucētu 
turpināšanu un programmu labāku īstenošanu. Papildu pagarinājums (no n+2 līdz n+3) radīja lielāku elastību prog ­
rammu īstenošanā un politikas mērķu sasniegšanas nodrošināšanā. Periodu pārklāšanās samazina spiedienu uz 
resursiem un straujus darba slodzes pieaugumus.
Komisija atgādina, ka slēgšana ir juridiska prasība, kas ir paredzēta ES regulās un kurai ģenerāldirektorāti gatavojas 
pēc iespējas efektīvi saistībā ar darbinieku skaita samazināšanu, taču izmaksu aplēšu sagatavošana vai slēgšanas 
izmaksu pārraudzība nav uzskatāmas par atbilstošām vai vēlamām. Komisija neziņo ne par kādām konkrētu darbību 
izmaksām, bet gan par visu savu darbību kopējām administratīvajām izmaksām.
Komisija ir vērsusi dalībvalstu uzmanību uz resursu nozīmīgumu, kas kopš 2014. gada slēgšanai ir piešķirti dažādās 
sanāksmēs ar dalībvalstīm (t. i., Homologu grupas sanāksmēs un ikgadējās saskaņošanas sanāksmēs), apmācībās un 
semināros, kas visām dalībvalstīm bija rīkoti saistībā ar 2007.–2013. gada kohēzijas programmu slēgšanu.
Kopīgas pārvaldības kontekstā slēgšanai piešķirtie resursi ir dalībvalstu pārziņā – par resursu plānošanu un uzrau ­
dzību atbild dalībvalstis.
66
Abās politikas jomās slēgšanas procesa nolūkos ir pieejami arī tehniskās palīdzības resursi, kas ļauj finansēt ar 
slēgšanu saistītas darbības neatkarīgi no perioda (t. i., 2014.–2020. gada tehniskās palīdzības resursi ir pieejami arī 
2007.–2013. gada slēgšanas darbību veikšanai).
Komisija arī uzskata, ka slēgšanas pamatnostādnēs ieteikto termiņu mērķis ir palīdzēt dažādajām iestādēm veikt 
savu darbu noteiktajā laikā saskaņā ar slēgšanas regulatīvo grafiku.
Samazinot periodu pārklāšanos, laika spiediens un darba slodzes intensitāte pieaugtu vēl vairāk.
Komisijas atbilde 83
67
Jautājums par administratīvo reorganizāciju valstu iestādēs tika skatīts dalībvalstīs rīkotajos semināros, kuros Komi ­
sija atkārtoti uzsvēra vajadzību slēgšanas darbu uzticēt tam īpaši paredzētiem darbiniekiem.
Skatīt arī Komisijas atbildes uz 65. un 66. punktu.
68
Komisija norāda, ka 2014.–2020. plānošanas perioda slēgšanas process būs vienkāršāks pārskatu ikgadējas pieņem ­
šanas un likumības un pareizības aspektu papildu pārbaudes dēļ. Konkrēti, pēdējā gadā tiks veikta tikai sertificētā 
izdevumu bloka slēgšana saistībā ar pēdējo grāmatvedības gadu.
69
Komisija norāda uz atbildi, ko tā sniedza 20. punktā.
70
Pārejas kārtības regulēšanas nolūkā vienmēr būs jāievēro diviem dažādiem plānošanas periodiem piemērojamie 
noteikumi un, visticamāk, daži konkrēti noteikumi (attiecībā uz izņēmumiem), lai sīkāk precizētu vai atļautu atseviš ­
ķas saistības vai līdzekļu izmantošanu.
75
Komisija 2016. gadā turpināja sniegt īpašu palīdzību dalībvalstu iestādēm, kurām tā bija vajadzīga (2015. un 
2016. gada slēgšanas sesijas Homologu grupas sanāksmēs ar revīzijas iestādēm, nodrošinot rakstiskus papildu 
precizējumus).
Attiecībā uz ELFLA ir sagatavots jautājumu un atbilžu dokuments, kurā skaidroti dalībvalstu biežāk uzdotie jau ­
tājumi un interesējošās tēmas. Papildus slēgšanas konferencei 2015. gadā vēl divas dienas tika rīkota arī ekspertu 
grupa maksājumu aģentūrām un sertificējošām struktūrām.
77
Ne visi aspekti saistībā ar pretrunu procedūrām starp Komisiju un dalībvalstīm ir norādīti kohēzijas Vispārējās regu ­
las līmenī, taču šis jautājums ir risināts slēgšanas pamatnostādnēs.
Lai paātrinātu procesu, saskaņā ar slēgšanas pamatnostādnēm dalībvalstīm ir divi mēneši laika, kurā atbildēt uz 
Komisijas jautājumiem, un vēl divi papildu mēneši, ja tās to pieprasa.
Maksājumu kārtība saņēmējiem ir noteikta 2007.–2013. gada regulējumā (Vispārējās regulas 80. pants). Pat ja dienu 
skaits nav minēts, maksājumi ir jāveic pēc iespējas ātrāk un pilnībā. 2014.–2020. gada regulējumā ir noteikts 90 dienu 
termiņš, kurā veikt maksājumus saņēmējiem.
Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts pašlaik pieņem galvenos atlikušos projekta lēmumus, 
kurus plānots pabeigt līdz 2016. gada beigām.
Komisijas atbilde 84
78
Slēgšanas pamatnostādnēs (5.2. punkts) kohēzijas jomā gan Komisijai, gan dalībvalstīm ir noteikts termiņš komen ­
tāru sniegšanai par galīgo ziņojumu. Turklāt slēgšanas pamatnostādnēs ir paredzēts, ka gadījumā, ja dalībvalsts 
nespēj uzlabot galīgo ziņojumu, Komisija to noraida un veic slēgšanu, pamatojoties uz pieejamajiem dokumentiem. 
Vienlaikus Komisija var arī piemērot finanšu korekcijas Vispārējās regulas 99. panta kontekstā. Iespēja, ka Komisija 
ziņojumu var noraidīt, un iespēja piemērot finanšu korekcijas ir stimuls dalībvalstīm savlaicīgi atbildēt uz Komisijas 
pieprasījumiem.
79
Komisija norāda uz atbildi, ko tā sniedza 78. punktā.
Lauku attīstības jomā pēdējā gada progresa ziņojuma pārbaude nekavē slēgšanas procesu. Atlikumu var izmaksāt, 
kad visi pārskati ir noskaidroti un gada progresa ziņojums ir atzīts par pieņemamu.
81
Komisija norāda uz atbildi, ko tā sniedza 78. punktā.
82
Dalībvalsts izdevumi vai nu pārsniedz piešķīrumu programmai, vai to nepārsniedz atkarībā no īstenošanas nosa ­
cījumiem un pieejas pārpalikuma piemērošanai. Šis lēmums ir jāpieņem pirms attiecināmības beigu datuma, t. i., 
2015. gada 31. decembra.
Komisijas kopējā atbilde uz 84. un 85. punktu
Saskaņā ar Regulas Nr. 1083/2006 80. pantu dalībvalstīm ir jānodrošina, ka saņēmēji pēc iespējas ātrāk un pilnībā 
saņem visu publiskā ieguldījuma summu. Tas ir vēstījums, ko Komisija slēgšanas semināru laikā nodeva dalībval ­
stīm. Tas ir risināts 2014.–2020. plānošanas periodā (Regulas Nr. 1303/2013 132. pants, kurā noteikts, ka pārvaldības 
iestā  de atkarībā no sākotnējā un ikgadējo priekšfinansēšanas un starpmaksājumu finansējuma pieejamības nodro ­
šina, ka saņēmējs visu paredzēto attiecināmo publisko izdevumu summu saņem pilnībā un ne vēlāk kā 90 dienu 
laikā no maksājuma pieprasījuma iesniegšanas).
86
Komisija uzskata, ka 2. izcēluma piemērā minētās dalībvalstis vai nu izmantoja piesardzīgu pieeju savos maksājumos 
ESF saņēmējiem (atlikuma izmaksa tikai pēc visu izdevumu detalizētas pārbaudes), vai arī veica avansa maksājumus 
pēc saņēmēju pieprasījuma, kas ļāva netraucēti izpildīt attiecīgos projektus.
Turklāt Komisija norāda, ka ir veikti pasākumi, lai 2014.–2020. gada plānošanas periodā novērstu maksājumu kavēša ­
nos (skat. Komisijas atbildi uz 85. punktu).
Komisijas atbilde 85
89
Pamatnostādņu mērķis ir precizēt Komisijas izpratni par piemērojamajiem noteikumiem, kā arī par tās gaidām, tāpēc 
pamatnostādnes nevar uzskatīt par papildu prasību. Tās arī sniedz dažus ieteikumus dalībvalstīm, kuru ievērošanai 
vajadzētu atvieglot slēgšanas procesu. Tādējādi pamatnostādnes dalībvalstīm nodrošina noteikumu labāku kon ­
sekvenci un pārredzamību un attiecīgi sniedz dalībvalstīm pārliecību par Komisijas prasībām saistībā ar slēgšanu. 
Tās veido kopēju izpratni par to, kā Komisija skaidro regulu, kam slēgšanas procesa laikā vajadzētu palīdzēt novērst 
nesaskaņas starp Komisiju un dalībvalsti. Pamatnostādnes ir saistošas tikai Komisijai, ne dalībvalstīm.
90
Komisija norāda, ka lielākā daļa iestāžu, ar kurām veikta apspriešanās, neuzskata, ka pamatnostādnes nosaka 
papildu prasības.
Turklāt to punkti nav jaunas prasības, lai arī nolūkā stiprināt pārliecību par dažiem jautājumiem un par likumību un 
pareizību slēgšanas laikā bija nepieciešams precizēt atsevišķas detaļas.
91
Precizējuma par darbības pabeigšanu un tās funkcionalitāti slēgšanas laikā mērķis (Vispārējās regulas 57. panta 
nozīmē) ir efektīva ES līdzekļu izmantošana programmās definētajiem mērķiem. Nefunkcionālu projektu koncepcija 
un risināšana jau ir piemērota 2000.–2006. gada programmu slēgšanā.
Saistībā ar atlikušā riska īpatsvaru slēgšanas pamatnostādnēs ir precizēts, ka revīzijas atzinuma nolūkos, ko slēgša ­
nas laikā sagatavo revīzijas iestāde, tajā var ņemt vērā pirms slēgšanas dokumentu iesniegšanas piemērotās finanšu 
korekcijas. Komisija pati aprēķina kopējo kļūdu īpatsvaru kopš 2011. gada, un tas ir nosacījums, kas ir jāatrunā gada 
darbības pārskatos. Tas vēl vairāk samazina riskus slēgšanas laikā un sniedz informāciju par atlikušajiem kļūdu līme ­
ņiem kopējos sertificētajos izdevumos (skat. 91. punktu).
Ideja par iedalījumu posmos slēgšanas pamatnostādnēs ir jau kopš to pirmreizējās pieņemšanas. Projektu iedalī ­
jumu posmos pamato vajadzība nodrošināt ieguldījumu nepārtrauktību starp plānošanas periodiem, lai samazinātu 
mākslīgu ieguldījumu pieprasījuma ciklu (kas izraisa augstas cenas), ko rada 7 gadu plānošanas cikls, un nodrošinātu 
galvenā mērķa sasniegšanu.
Komisija uzskata, ka slēgšanas pamatnostādnēs pienācīgi ir precizēti konkrētie noteikumi ne tik lielu projektu iedalī ­
jumam posmos un tas nesarežģīs slēgšanas procesu.
Attiecībā uz finanšu instrumentiem grozījumu lēmums par Komisijas sagatavotajām slēgšanas pamatnostādnēm 
neietekmē Regulas Nr. 1083/2006 noteikumus, saskaņā ar kuriem fondu iemaksa finanšu instrumentos ir jāveic ne 
vēlāk kā līdz 2015. gada 31. decembrim. Tāpēc pamatnostādnes tikai precizē esošos noteikumus. Skatīt arī Komisijas 
atbildes uz Palātas gada pārskata par 2015. gadu 6.45. punktu un 3. ieteikumu.
Komisijas atbilde 86
Komisijas kopējā atbilde uz 98. un 99. punktu
To termiņu mērķis, kas ieteikti Komisijas slēgšanas pamatnostādnēs kohēzijas jomā, ir palīdzēt dažādajām iestādēm 
veikt savu darbu noteiktajā laikā.
Par uzdevumu piemērotu sadalījumu un saskaņošanu ar valsts administrāciju ir atbildīgas dalībvalstis.
Komisijas kopējā atbilde uz 100. un 101. punktu
Dalībvalstīm paredzētajā jautājumu un atbilžu dokumentā saistībā ar slēgšanu (98. jautājums) Komisija atzīst, ka 
pārvaldības iestāde šo laika nobīdi ņem vērā attiecībā uz finanšu instrumentiem, lai sertifikācijas iestādei un revīzi ­
jas iestādei ļautu pabeigt darbu plānotajā laikā. Sertifikācijas iestādei tika ieteikts nosūtīt pēdējo starpmaksājuma 
pieprasījumu (ietverot izdevumus, kas tiks sertificēti slēgšanas laikā) revīzijas iestādei līdz 2016. gada 30. jūnijam, lai 
tā varētu veikt nepieciešamo revīzijas darbu. Komisija šajā saistībā ir sniegusi konkrētus norādījumus revīzijas iestā ­
dēm, piemēram, Homologu grupas sanāksmē, kas 2015. gada septembrī notika Rīgā.
105
Komisija jau pievērš īpašu uzmanību iepriekš paziņotā kļūdu īpatsvara izmaiņu apstiprināšanai. Riskantākām darbī ­
bas programmām pirms slēgšanas tiek veikts īpašs revīzijas darbs.
Palāta ir pārbaudījusi Komisijas novērtējumu par norādīto kļūdu īpatsvaru gada kontroles ziņojumos, ko valstu iestā ­
des sniedz kopš 2010. gada.
107
Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1083/2006 78. panta 6. punktu iemaksas finanšu instrumentos ir iekļautas maksājuma 
pieprasījumos Komisijai. Saskaņā ar Komisijas norādījumiem šādi izdevumi vienmēr ir jāiekļauj revīzijas kopā. Turklāt, 
kā noteikts apstiprinātajā revīzijas metodoloģijā, revīzijas iestādes var veikt tematiskas finanšu instrumentu revīzijas, 
kas aptver gan fonda veidošanu, gan projektu faktisko īstenošanu, izmantojot darījumu parauga revīziju finanšu 
starpnieku un/vai galīgo saņēmēju līmenī. Revīzijas iestādēm noslēguma deklarācijas nolūkā būs jāsaņem un 
jāsniedz apliecinājums ne tikai par darbības programmas veikto iemaksu finanšu instrumentu īstenošanas fondos 
likumību un pareizību, bet arī par darbības programmas iemaksas izmantošanu notikušajos darījumos, ko īstenojuši 
galīgie saņēmēji.
Attiecībā uz ELFLA Komisija prasīja sertificējošām struktūrām pēdējā grāmatojumu noskaidrošanā apstiprināt attie ­
cināmos finanšu instrumentu izdevumus.
Komisija norāda uz atbildi, ko tā sniedza 100. punktā.
Komisijas atbilde 87
108
Lauku attīstības jomā maksājumu aģentūrām un sertificējošām struktūrām pirms turpmāka maksājuma veikšanas ir 
jāpārbauda iepriekšējā laidiena faktiskā izmantošana. Turklāt pienācīgu īstenošanu un finanšu pareizu pārvaldību 
nodrošina arī izsmeļošas ziņošanas prasības, kas noteiktas saskaņā ar Regulas Nr. 1303/2013 46. pantu.
Komisijas kopējā atbilde uz 109. un 110. punktu
Saskaņā ar valstu un starptautiskajiem standartiem avansa maksājumus veic līdz ar līguma parakstīšanu. Tādējādi 
avansa maksājums ir priekšnosacījums darbu un pakalpojumu īstenošanas uzsākšanai.
111
Līgumā paredzētie avansa maksājumi ir attiecināmi tikai tiktāl, cik tos izmaksā saskaņā ar valsts noteikumiem un 
ierasto tirgus praksi. Tāpēc ir maz ticams, ka to procentuālā daļa ir augsta. Ja tā ir, tam ir ar tirgu saistīts iemesls.
Komisija ir noteikusi, ka avansa maksājumi ir attiecināmi tikai gadījumā, ja attiecīgās īstenošanas fiziskā vērtība ir vis ­
maz līdzvērtīga avansiem slēgšanas laikā. Šis elements ir jāpārbauda jau pārvaldības pārbaudēs. Šajā saistībā valstu 
iestādēm ir jāpārliecinās, ka maksājumi ir veikti, pamatojoties uz piešķiršanas lēmumu, un ka maksājumi ir radījuši 
reālus darbus vai pakalpojumus.
Šis jautājums tika precizēts jau 2000.–2006. gada plānošanas periodā.
Revīzijas apliecinājums, ko revīzijas iestādes sniedz slēgšanas laikā, aptver arī līgumā paredzētos avansa maksāju ­
mus un to, ka pārvaldības iestādes ir pārbaudījušas to attiecināmību, kā visām revīzijas iestādēm tika atgādināts 
2016. gada revīzijas saskaņošanas ikgadējā sanāksmē un Homologu grupas sanāksmē 2016. gada septembrī (skat. 
113. punktu).
Komisijas kopējā atbilde uz 114. un 115. punktu
Komisija atgādina, ka par valsts atbalsta pasākumu paziņošanu ir atbildīgas dalībvalstis un ka Komisijas lēmums par 
lielu projektu nav lēmums par lielā projekta atbilstību valsts atbalsta noteikumiem.
Tomēr valsts atbalsta paziņojums ir nepieciešams tikai ierobežotam skaitam lielo projektu (paziņojums nav jāveic, 
piemēram, ja valsts atbalsts nav iesaistīts vai projekts ir Grupu atbrīvojuma regulas vai apstiprinātas atbalsta shēmas 
darbības jomā).
Turklāt ir jānošķir situācija pirms Leipcigas–Halles sprieduma un pēc tā, kā arī starp 2007.–2013. gada un 2014.–
2020. gada plānošanas periodiem.
Komisijas atbilde 88
Komisija arī norāda, ka Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts jau pirms 2012. gada beigām ofi ­
ciālās dienestu apspriedēs apspriedās ar Konkurences ģenerāldirektorātu par lielo projektu lēmumiem, lai arī šādas 
apspriedes nebija sistemātiskas.
Pēc Leipcigas ­Halles sprieduma Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorāts un Konkurences ģenerāl ­
direktorāts pastiprināja savu sadarbību saistībā ar lielu projektu pieteikumu izvērtēšanu. Komisija uzsver, ka pēdējo 
gadu laikā tā nav pieņēmusi nevienu lēmumu par ERAF vai Kohēzijas fonda finansējuma apstiprināšanu kādam 
lielam projektam, attiecībā uz kuru pēc tam būtu pieņemts negatīvs lēmums par valsts atbalsta noteikumiem. Tas 
liecina, ka ieviestie sadarbības mehānismi praksē darbojas labi.
Secinājumi un ieteikumi
1. ieteikums
Komisija ieteikumu nepieņem.
Komisija pašlaik nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem laika posmam 
pēc 2020. gada.
Jau ir veikti ievērojami centieni saskaņot ESI fondu noteikumus 2014.–2020. gada periodam gan attiecībā uz ikgadē ­
jiem pārskata gadiem, gan uz slēgšanu. Komisija centīsies vēl vairāk saskaņot regulatīvos noteikumus starp fondiem, 
tostarp attiecībā uz terminoloģiju, apliecinājuma un slēgšanas procesiem, ja vien tas ļauj uzlabot ES fondu pārval ­
dību un veicina vienkāršāku un efektīvāku īstenošanu dalībvalstīs un reģionos.
Komisija uzskata, ka kārtības saskaņošana lauku attīstībā un kohēzijā nedrīkst vājināt KLP īstenošanas konsekvenci. 
Likumdevējs Regulas Nr. 1303/2013 4. apsvērumā atzina, ka ir svarīgi saglabāt radīto sinerģiju starp abiem pīlāriem 
(ELGF un ELFLA)3. Abiem KLP pīlāriem atbilstības noskaidrošana ir nošķirta no ikgadējās finansiālās noskaidrošanas.
Komisijas kopējā atbilde uz 119. un 120. punktu
Lauku attīstības jomā Komisija no dalībvalstīm nav saņēmusi nekādas sūdzības par to, ka nav panākts vēlamais 
rezultāts. Slēgšana ir finanšu jautājumu nokārtošana. Tas ir atsevišķs process no atbilstības noskaidrošanas.
Saskaņā ar piemērojamajiem tiesību aktiem (Regulas Nr. 1306/2013 52. pants) atbilstības noskaidrošanas procedūras 
aptver 24 mēnešu periodu pirms izziņas darba uzsākšanas. Dalībvalstīm ir zināmi sistēmas uzstādījumi. Tās ir nepār ­
protami informētas par to, uz kuru periodu attiecas katrs izziņas darbs. Arī iepriekšējā plānošanas periodā lauku 
attīstības jomā pēc 2000.–2006. gada perioda slēgšanas ir pieņemtas finanšu korekcijas. Dalībvalstis neapšaubīja 
finanšu korekciju lēmumu pieņemšanas laiku.
3 “Attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) jau ir panākta vērā ņemama sinerģija, saskaņojot un savstarpēji pielāgojot KLP pirmā pīlāra 
(Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds – ELGF) un otrā pīlāra (ELFLA) pārvaldības un kontroles noteikumus. Tālab būtu jāsaglabā ciešā saikne 
starp ELGF un ELFLA, kā arī dalībvalstīs jau izveidotās struktūras.”
Komisijas atbilde 89
121
Attiecībā uz KLP izdevumiem, tostarp lauku attīstībā, likumdevējs 2007.–2013. gada periodā ieviesa nošķīrumu starp 
ikgadējo finanšu noskaidrošanu un slēgšanas procedūrām, no vienas puses, un atbilstības noskaidrošanas proce ­
dūru, no otras puses. Šo nošķīrumu apstiprināja arī 2014.–2020. gada periodā. Nošķīrums starp grāmatvedību un 
likumības un pareizības jautājumiem ir apliecinājis efektivitāti un lietderību.
122
Komisija uzskata, ka šādu īpašu ziņošanu par slēgšanas galīgo rezultātu plānošanas periodam kopumā var veikt 
attiecīgo ģenerāldirektorātu gada darbības pārskatu kontekstā.
123
Komisija norāda uz atbildēm, ko tā sniedza 40. un 54. punktā.
Kohēzijas politikas jomā gada darbības pārskati sniedz detalizētu informāciju par iekšējiem procesiem, kuru mērķis 
ir nodrošināt ar notikušajiem darījumiem saistīto likumības un pareizības risku pienācīgu pārvaldību, ņemot vērā 
programmu daudzgadu raksturu un attiecīgo maksājumu nozīmi. Šajā saistībā 2007.–2013. gada periodā kontro ­
les mērķis ir nodrošināt, ka katras programmas kopējais atlikušais risks kopumā nepārsniedz 2 %, pamatojoties uz 
visiem pieejamajiem revīzijas rezultātiem. 2014.–2020. gada periodā ar regulējumu tiek ieviesta pārskatu ikgadējā 
pieņemšana un attiecīgi arī likumīgu un pareizu izdevumu bloku ikgadēja pieņemšana Komisijā, kā arī noslēguma 
īstenošanas ziņojuma pieņemšana par katru programmu kā nosacījums slēguma bilances pieņemšanai.
Attiecībā uz ELFLA 2007.–2013. un 2014.–2020. gada periodā likumdevējs nodrošināja slēgšanu, pamatojoties uz 
pārskatu ikgadējo finansiālo noskaidrošanu ar iespēju piemērot finanšu korekcijas atbilstības noskaidrošanā pēc 
slēguma bilances izmaksas. Gada darbības pārskati arī turpmāk sniegs detalizētu informāciju par lauku attīstības 
pasākumu rezultātiem un ziņojumus par atbilstību, pamatojoties uz ikgadējās finansiālās noskaidrošanas procesiem 
un atbilstības noskaidrošanas rezultātiem.
Komisija pašlaik nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem laika posmam 
pēc 2020. gada.
125
Lauku attīstības jomā Komisija ir izveidojusi procesus, kuru mērķis ir nodrošināt ar notikušajiem darījumiem saistīto 
likumības un pareizības risku pienācīgu pārvaldību, ņemot vērā programmu daudzgadu raksturu un attiecīgo mak ­
sājumu nozīmi, lai atlikušais ES budžeta risks nepārsniegtu 2 %.
Izdevumu likumību un pareizību pārbauda atbilstības noskaidrošanas procedūrā, ko veic atsevišķi un neatkarīgi no 
slēgšanas procesa. Atbilstības noskaidrošanas procedūras rezultātā tiek piemērotas finanšu korekcijas.
Saskaņā ar pašreizējo tiesisko regulējumu lēmumus par atbilstības noskaidrošanu joprojām var veikt pat pēc prog ­
rammas slēgšanas.
Komisijas atbilde 90
Komisijas kopējā atbilde uz 126. un 127 . punktu
Attiecībā uz 2007.–2013. gada periodu tik tiešām nav juridiska pamata, kas Komisijai ļautu slēgšanas galīgā atlikuma 
maksājumu tieši piesaistīt faktiskajiem sasniegumiem programmas/prioritāro virzienu līmenī.
Tas, ka starp darbības rezultātiem un maksājumiem nav ciešas regulatīvās saiknes nenozīmē, ka netiek veikts prog ­
rammu novērtējums un darbības rezultātu izvērtēšana.
2014.–2020. gada periodā ieviestais darbības rezultātu satvars radīs saikni starp maksājumiem un tiešo rezultātu un 
koprezultāta sasniegšanu prioritāro virzienu līmenī.
2. ieteikums
Komisija ieteikumu nepieņem.
Komisija pašlaik nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšlikumiem laika posmam 
pēc 2020. gada.
Kohēzijas politikas jomā 2014.–2020. gada plānošanas perioda noteikumi jau nodrošina elementus, kurus Palāta 
pieprasīja abos ievilkumos. 
Attiecībā uz ieteikuma otro daļu par darbības rezultātiem Kopīgo noteikumu regulas 22. panta 7. punkts Komisijai 
jau ļauj piemērot finanšu korekcijas, ja tā konstatē būtiskas nepilnības ar finanšu rādītājiem, rezultātu rādītājiem un 
galvenajām īstenošanas darbībām saistīto mērķu, kas ir noteikti darbības rezultātu satvarā, sasniegšanā.
Komisija uzskata, ka dažādu politikas jomu turpmākai saskaņošanai nevajadzētu vājināt sinerģijas, kas radītas abu 
KLP fondu – ELGF un ELFLA – pārvaldībā. Likumdevējs Regulas Nr. 1303/2013 4. apsvērumā atzina, ka ir svarīgi sagla ­
bāt radīto sinerģiju starp abiem pīlāriem (ELGF un ELFLA)4.
3. ieteikums
Komisija ieteikumu nepieņem.
Komisija turpinās pilnīgi pārredzami informēt budžeta lēmējinstitūciju par programmu īstenošanu, tostarp par 
slēgšanas iznākumu. Tomēr pašlaik tā nevar uzņemties nekādas konkrētas saistības attiecībā uz tiesību aktu priekšli ­
kumiem laika posmam pēc 2020. gada.
4 “Attiecībā uz kopējo lauksaimniecības politiku (KLP) jau ir panākta vērā ņemama sinerģija, saskaņojot un savstarpēji pielāgojot KLP pirmā pīlāra 
(Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds – ELGF) un otrā pīlāra (ELFLA) pārvaldības un kontroles noteikumus. Tālab būtu jāsaglabā ciešā saikne 
starp ELGF un ELFLA, kā arī dalībvalstīs jau izveidotās struktūras.”
Komisijas atbilde 91
129
Komisijai ir saistošs spēkā esošais tiesiskais regulējums, ko nosaka likumdevējs.
Ņemot vērā, ka daudzu darbību īstenošanai ir vajadzīgi vairāki gadi un ka jebkurā periodā ir sākuma posms un 
noslēguma posms, divu periodu pārklāšanās ir nenovēršama.
Komisijas dienesti mudināja dalībvalstis palielināt spējas saistībā ar slēgšanu un šajā nolūkā izmantot tehniskās palī ­
dzības piešķīrumus 2007.–2013. vai 2014.–2020. gada periodam.
Slēgšanas process sākās ar sagatavošanos pirms attiecināmības perioda beigām un uzreiz pēc tam jau noritēja pilnā 
sparā. Faktiski dalībvalstīm bija divi papildu gadi (trīs gadi 2014.–2020. gada programmu gadījumā) savu programmu 
īstenošanai. Tas ļauj labāk pārvaldīt un apgūt programmas, ņemot vērā, ka daudzgadu projekti ir jāīsteno, samazina 
spiedienu uz iesaistītajām iestādēm un to noslogojumu, kā arī sekmē labāku pāreju starp periodiem.
130
Komisija ir stingri pārliecināta, ka turpmāka attiecināmības periodu nepārklāšanās ierobežos politikas īstenošanu.
131
Īsāku periodu lauku attīstības jomā var izskaidrot ar to, ka pārskatu sertifikācijas un noskaidrošanas process pastāv 
jau ilgāk par desmitgadi un principā var apgalvot, ka sertifikācijas struktūras un maksājumu aģentūras izprot 
prasības.
Komisija uzskata, ka ir vajadzīgs līdzsvars starp administratīvā sloga mazināšanu un izdevumu likumības un pareizī ­
bas apliecināšanu.
4. ieteikums
Komisija ieteikumu nepieņem.
Komisija ir stingri pārliecināta, ka turpmāka attiecināmības periodu nepārklāšanās ierobežos politikas īstenošanu, 
samazinās iespēju par daudzgadu projektiem lemt īstenošanas perioda pēdējā gadā, radot papildu administratīvo 
slogu, un radīs traucējumus pārejā no viena perioda uz nākamo. Attiecībā uz ELFLA tas negatīvi ietekmētu daudz ­
gadu saistību netraucētu īstenošanu vides jomā vai uzņēmējdarbības uzsākšanas projektu netraucētu īstenošanu, 
pamatojoties uz uzņēmējdarbības daudzgadu plāniem.
Komisijas atbilde 92
133
Komisija uzskata, ka visās ar slēgšanu saistītajās galvenajās jomās ir noteikti konkrēti termiņi.
Kohēzijas politikā galvenās ar slēgšanu saistītās jomas ir īstenošana (uz ko attiecas noslēguma īstenošanas ziņo ­
jums), izdevumu likumība un pareizība (uz ko attiecas noslēguma deklarācija un galīgais kontroles ziņojums) un 
galīgais izdevumu pārskats. Šīm jomām termiņi ir noteikti regulā. Konkrēti, Komisijai ir pieci mēneši laika, lai infor ­
mētu dalībvalsti par savu atzinumu saistībā ar noslēguma īstenošanas ziņojuma un noslēguma deklarācijas saturu. 
Attiecībā uz lieliem projektiem 2007.–2013. gada periodā – no tiem vēl ir jāapstiprina mazāk nekā 2 %.
Lauku attīstības jomā galvenie termiņi ir noteikti tiesību aktos (piemēram, dokumentu iesniegšana slēgšanai, galī ­
gais maksājums). Tomēr daži termiņi nav precizēti, tā sniedzot pietiekami daudz laika pienācīga slēgšanas lēmuma 
un ES budžeta aizsardzības nodrošināšanai.
5. ieteikums
Komisija atzīmē, ka šis ieteikums attiecas uz dalībvalstīm.
6. ieteikums
Komisija ieteikumu pieņem.
Komisija pašlaik gatavo atlikušos lielo projektu lēmumus par 2007.–2013. gada periodu nolūkā, ciktāl iespējams, tos 
pieņemt līdz 2016. gada beigām. Ir ieviestas procedūras lielo projektu lēmumu pieņemšanai trīs mēnešu laikā, kā ir 
noteikts regulās. Vēl ir jāapstiprina mazāk nekā 2 % no visiem lielajiem projektiem 2007.–2013. gada periodā.
Attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu Komisija ir paātrinājusi lielo projektu apstrādi, kas pašlaik tiek 
apstiprināti vidēji 110 dienu laikā.
Komisijas kopējā atbilde uz 134. un 135. punktu
Kopumā slēgšanas pamatnostādnes nevar uzskatīt par papildu prasībām, to mērķis ir skaidrot Komisijas izpratni par 
piemērojamajiem noteikumiem un Komisijas gaidām. Tās arī sniedz dažus ieteikumus dalībvalstīm, kuru ievērošanai 
vajadzētu atvieglot slēgšanas procesu. Tādējādi pamatnostādnes dalībvalstīm nodrošina noteikumu labāku konsek ­
venci un pārredzamību un attiecīgi sniedz dalībvalstīm pārliecību par Komisijas prasībām saistībā ar slēgšanu.
Komisija norāda, ka Palāta šādu precizēšanu uzskata par lietderīgu un piemērotu, piemēram, saistībā ar atlikušā riska 
īpatsvaru (skat. 123. un 135. punktu).
Komisija ir paskaidrojusi savu nostāju par Vispārējās regulas 78. panta 6. punktā sniegto likumīgo iespēju 2007.–
2013. gada periodā par attiecināmiem uzskatīt izdevumus par finanšu instrumentiem slēgšanas laikā. Skatīt Komisi ­
jas atbildi uz Palātas gada pārskata par 2015. gadu 3. ieteikumu.
Komisija arī norāda uz atbildi, ko tā sniedza 89. punktā.
Komisijas atbilde 93
Komisija uzskata, ka slēgšanas pamatnostādnēs pienācīgi ir precizēti konkrētie noteikumi ne tik lielu projektu iedalī ­
jumam posmos un tas nesarežģīs slēgšanas procesu.
137
Komisija uzskata, ka iekšējā sagatavošanās slēgšanai norit labi un nodrošina sekmīgu slēgšanas procesu.
Par uzdevumu piemērotu sadalījumu un saskaņošanu ar valsts administrāciju ir atbildīgas dalībvalstis.
138
Komisija uzsver, ka saistībā ar 2007.–2013. gada perioda slēgšanu nepamatoti samazināta dalībvalstu paziņotā galīgo 
kļūdu īpatsvara risku mazina gada kontroles ziņojumu sagatavošana un finanšu korekciju īstenošana, ja atlikušais 
kļūdu īpatsvars ir virs būtiskuma sliekšņa. Komisija rūpīgi analizē un apstiprina kļūdu īpatsvaru, ko revīzijas iestādes 
ziņo katru gadu un slēgšanas laikā. Šo procesu ir gadu pārskata Palāta.
Komisijas kopējā atbilde uz 139. un 140. punktu
Ir jāņem vērā, ka valsts atbalsta paziņojums ir nepieciešams tikai ierobežotam skaitam lielo projektu (paziņojums 
nav jāveic, piemēram, ja valsts atbalsts nav iesaistīts vai projekts ir Grupu atbrīvojuma regulas vai apstiprinātas 
atbalsta shēmas darbības jomā).
Komisija norāda uz atbildi, ko tā sniedza uz Īpašā ziņojuma Nr. 24/2016 4. ieteikumu.
Attiecībā uz lielo projektu atbilstības apstiprināšanu valsts atbalsta noteikumiem Komisija ieteikumu noraidīja, jo 
tā uzskatīja, ka ieteikums ir pretrunā mērķiem, uz kuriem Komisija tiecas savos 2012. gada norādījumos dalībval ­
stīm – neveikt sistemātiskas atkārtotas pārbaudes projektiem, par kuriem lēmums ir pieņemts pirms minētā datuma, 
sniedzot dalībvalstīm iespēju ziņot vai neziņot un nodrošinot dalībvalstīm un saņēmējiem stabilitāti attiecībā uz 
šādu projektu apstrādi.
141
Lauku attīstības jomā Komisija ir informēta, ka finanšu instrumenti, tāpat kā jebkurš cits maksājumu aģentūras pār ­
valdīts pasākums, ietver neattiecināmu izdevumu paziņošanas risku.
Tomēr Komisija vēlētos uzsvērt, ka tā jau iepriekšējās revīzijās brīdināja dalībvalstis par iespējamiem nepareiziem 
izdevumiem.
Garantiju fondu slēgšanas revīzijas jau ir plānotas un vajadzības gadījumā var izraisīt finanšu korekcijas.
Saistībā ar to izdevumu attiecināmību, kas ir saistīti ar finanšu instrumentiem un līgumā paredzētajiem avansa mak ­
sājumiem, valstu iestādēm jau ir sniegti konkrēti precizējumi par to apliecināšanu slēgšanas laikā.
Kohēzijas politikas jomā Komisija norāda uz atbildēm, ko tā sniedza 100. un 107. punktā.
Komisijas atbilde 94
7. ieteikums
Komisija ieteikumu pieņem.
Saistībā ar to izdevumu attiecināmību, kas ir saistīti ar finanšu instrumentiem un līgumā paredzētajiem avansa mak ­
sājumiem, programmu iestādēm jau ir sniegti konkrēti precizējumi par to apliecināšanu slēgšanas laikā.
KĀ PASŪTĪT ES IZDEVUMUS
Bezmaksas izdevumi
  Viens eksemplārs:  
ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
  Vairāk nekā viens eksemplārs vai plakāti/kartes:  
Eiropas Savienības pārstāvniecībās  
(http://ec.europa.eu/represent_lv.htm),  
Eiropas Savienības delegācijās valstīs, kas nav ES dalībvalstis  
(http://eeas.europa.eu/delegations/index_lv.htm),  
ar Europe Direct dienesta starpniecību  
(http://europa.eu/contact/index_lv.htm)  
vai piezvanot uz tālru/uni0146a numuru 00 800 6 7 8 9 10 11 (zvanīšana bez maksas no jebkuras  
vietas Eiropas Savienībā) (*).
(*)  Informāciju sniedz bez maksas, tāpat arī lielākā da/uni013Ca zvanu ir bezmaksas (iz/uni0146emot dažus operatorus, viesnīcas  
vai taksofonus).
Maksas izdevumi
 Ar EU Bookshop starpniecību (http://bookshop.europa.eu).
Notikums Datums
Revīzijas plāna pieņemšana / revīzijas sākums 15.9 .2015.
Ziņojuma projekta oficiāla nosūtīšana Komisijai (vai citai revidējamai vienībai) 13.10.2016.
Galīgā ziņojuma pieņemšana pēc pretrunu procedūras 14.12.2016.
Komisijas (vai citas revidējamās vienības) oficiālās atbildes saņemtas visās valodās 25.1 .2017.
Pēc plānošanas perioda beigām kohēzijas un lauku 
attīstības programmas ir jāslēdz un jāveic finansiālā 
noskaidrošana. Slēgšanas procesā gan Komisijai, gan 
dalībvalstīm ir konkrēti uzdevumi un pienākumi. Šajā 
revīzijā mēs pārbaudījām, vai slēgšanas noteikumi un 
procedūras deva pamatu Komisijai un dalībvalstīm slēgt 
programmas efektīvi un savlaicīgi. Kopumā mēs 
secinājām, ka Komisijas slēgšanas pamatnostādnes 
2007.–2013. gada periodam gan kohēzijas, gan lauku 
attīstības jomā sniedza dalībvalstīm pienācīgu pamatu, lai 
tās efektīvi sagatavotu slēgšanai, tomēr mēs apzinājām 
dažas nepilnības un atsevišķus riskus, kas slēgšanas 
procesa laikā ir jānovērš. Mēs esam sagatavojuši arī dažus 
ieteikumus attiecībā uz tiesisko regulējumu pēc 
2020.  gada.
EIROPAS
REVĪZIJAS
PALĀTA