PALĀTAS APSVĒRUMI KOMISIJAS ATBILDES

IEVADS

4.1. Izdevumi 2003. gadā kopējā lauksaimniecības politikā (KLP), t.i., Eiropas Lauksaimniecības vadības un garantiju fondā (ELVGF Garantiju nodaļa), kopā sastādīja 44 378 miljonus euro. 4.1. un 4.2. tabulā ir parādīts, kā nauda ir iztērēta. 4.1. tabulā tiek sniegts izdevumu sadalījums katrā ekonomiskajā kategorijā (tiešie maksājumi, eksporta kompensācijas utt.). 4.2. tabulā ir atspoguļots sadalījums starp galvenajām lauksaimniecības nozarēm (liellopu un teļa gaļa, olīveļļa utt.).

4.2. Tiešie maksājumi zemniekiem, pamatojoties uz apsaimniekojamās zemes teritoriju vai mājlopu skaitu to saimniecībās, sastāda lielāko daļu (58 %) no KLP izdevumiem. Šie maksājumi, kas ir bijuši svarīga KLP sastāvdaļa kopš tās reformas 1992. gadā, tiek galvenokārt paredzēti, lai kompensētu lauksaimniekiem samazinātās KLP cenas.

4.3. Praktiski visus KLP izdevumus veic dalībvalstu maksājumu aģentūras. Attiecībā uz lielāko daļu izdevumu process ir šāds: a) zemnieki iesniedz prasības maksājumu aģentūrās gadu pirms tam, kad pienākas maksājums, balstoties uz apstrādāto zemi, to mājlopu skaitu, kuri zemniekam pieder norādītā periodā utt., b) maksājumu aģentūras šīs prasības administratīvi pārbauda un, uz atlases pamata, veic pārbaudes uz vietas, galvenokārt izmantojot Integrēto pārvaldības un kontroles sistēmu (IPKS), c) katra maksājumu aģentūra maksā prasītājiem un ziņo par izdevumiem Komisijai, kas atmaksā izdevumus maksājumu aģentūrai, d) maksājumu aģentūras pārskatus un maksājumus pārbauda neatkarīgs revidents (apliecinātājiestāde), kas katra gada februārī pēc budžeta gada iesniedz ziņojumu Komisijai, e) līdz katra gada 30. aprīlim Komisijai ir jāpieņem lēmums (finansiālās noformēšanas lēmums) par to, vai akceptēt šos pārskatus un revīzijas ziņojumus vai prasīt, lai tiek veikts vairāk darba vai nodrošināta detalizētāka informācija, f) pēc tam Komisija var pārbaudīt maksājumu aģentūru veiktos maksājumus, ja tie ir bijuši nepareizi vai ja finanšu kontrole ir bijusi nepilnīga, Komisija var pieņemt lēmumu, ka daži izdevumi ir jāsedz konkrētajām dalībvalstīm, nevis tie jāmaksā no ES budžeta (Kopienas žargonā Komisija “nepieļauj” šādus izdevumus, kas ir daļa no “grāmatojumu noskaidrošanas”, pieņemot “atbilstības lēmumus”). Ja Komisija nepieļauj izdevumus, tā samazina arī maksājumus maksājumu aģentūrām.

4.4. Komisijas lauksaimniecības ģenerāldirektors katru gadu sagatavo darbības pārskatu par Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta (ĢD AGRI) tēriņiem, kā arī iesniedz deklarāciju par to likumību un pareizību.

ĪPAŠAIS IZVĒRTĒJUMS TICAMĪBAS DEKLARĀCIJAS KONTEKSTĀ

Revīzijas apjoms

4.5. Palāta: a) izvērtēja apliecinātājiestāžu darbu (sk. 4.7.-4.8. punktu), b) izvērtēja pārraudzības sistēmas, galvenokārt IPKS un pēcapmaksas pārbaudes (sk. 4.9.-4.16. punktu), c) tieši pārbaudīja darījumus (sk. 4.17. punktu), d) izvērtēja Lauksaimniecības ģenerāldirektorāta ziņojumu un deklarāciju (sk. 4.18.-4.23. punktu).

4.6. 4.24.-4.46. punktā ir sniegts Palātas izvērtējums par KLP izdevumu likumību un pareizību, balstoties galvenokārt uz iepriekš minētajiem pierādījumu avotiem. Apsvērumi par pārskatu ticamību ir sniegti 1. nodaļas 1.10. un 1.11. punktā.

Apliecinātājiestāžu darbība

4.7. Apliecinātājiestādes maksājumu aģentūrās revidēja pārskatus, to apstrādi un pārbaudes, KLP subsīdiju maksājumu prasījumus, kā arī to, vai tās atbilst akreditācijas kritērijiem (sk. 4.53. punktu). Attiecīgā ES likumdošana nepieprasa, lai apliecinātājiestādes izvērtētu prasības zemnieku vai tirgotāju līmenī (sk. 4.8. punkta c) apakšpunktu).

4.8. Palāta ir izvērtējusi apliecinātājiestāžu darbību, sedzot 80 % no izdevumiem 2003. gadā, kā daļu no tās ikgadējās izvērtēšanas attiecībā uz grāmatojumu noskaidrošanas procesu (sk. 4.55.-4.61. punktu). Lai gan Komisija pauda bažas par vairāku apliecinātājiestāžu veikto darbu (sk. 4.65. punktu), Ticamības deklarācijas kontekstā Palāta ir sniegusi šādus galvenos secinājumus par to darbu: 4.8.

a) pārskati rada pārliecību, ka maksājumu aģentūru finanšu informācija (kas iestrādāta Komisijas pārskatos) ir pēc būtības precīza, bet šī pārliecība neattiecas uz informāciju par vairāku aģentūru parādniekiem (sk. 4.61. punktu),

b) kopumā pārskati rada pārliecību, ka prasības pēc maksājumiem tiek pārbaudītas un apstrādātas maksājumu aģentūrās saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, bet ievērojams apliecinātājiestāžu skaits sniedz revīzijas atzinumu ar piezīmi attiecībā uz noteiktām tēriņu jomām (sk. 4.54. punktu),

c) apliecinātājiestāžu darba mērķis (kā tas noteikts Regulā (EK) Nr. 1663/95) tomēr nav sniegt – un tas arī nesniedz – tiešu pārliecību, ka prasītāju iesniegtā informācija, ko maksājumu aģentūras izmanto, lai aprēķinātu pienākošos maksājumu, ir pareiza un tādējādi maksājumi ir likumīgi un pareizi. (c) The work of the certifying body is to give assurance on the integrality, accuracy and veracity of the accounts.

IPKS

4.9. IPKS ietver datorizētu datu bāzi attiecībā uz saimniecībām un pieteikumiem uz atbalstu, lauksaimniecības zemes gabalu identificēšanas sistēmu un mājlopu identificēšanu un reģistrēšanu, kā arī administratīvo pārbaužu kopumu un inspekcijām saimniecībās. IPKS sedz izdevumus lauksaimniecības atbalsta plāniem (sk. 4.24.-4.30. punktu) un piemaksas par mājlopiem (sk. 4.31.-4.34. punktu). Sistēmai jāpielāgo arī prasījumi saistībā ar vairākiem citiem plāniem (sk. 4.35. punktu).

4.10. Palāta turpināja izvērtēt IPKS darbību (sk. 4.9.-4,13. punktu Palātas 2002. gada pārskatā). Šogad tā izvērtēja veidu, kā IPKS tiek ieviesta septiņās aģentūrās (Niedersachsen (Vācija), Extremadura (Spānija), Luksemburga, Austrija, Somija, RPA un DARD (Lielbritānija)) un atgriezās pie piecām aģentūrām, kurās tika konstatētas problēmas 2002. gadā (Bavaria (Vācija), ONIC un OFIVAL (Francija), LASER (Nīderlande) un AGEA (Itālija)).

4.11. Palātas revīzijas iznākumā ir formulēti šādi konstatējumi: 4.11.

a) administratīvās pārbaudes (galvenokārt zemes gabalu vai mājlopu datu bāžu sasaistu pārbaudes) bija labas vai apmierinošas visās maksājumu aģentūrās, izņemot Luksemburgā (atbalsts, pamatojoties uz platību, un piemaksas par mājlopiem), tajā pašā laikā netika aprēķinātas vai pareizi piemērotas soda naudas saistībā ar vairākiem prasījumiem uz piemaksām par mājlopiem Austrijā un Ziemeļīrijā, (a) The aspects raised by the Court in respect of Austria and Northern Ireland are being followed up in the context of the clearance of accounts procedure. The situation in Luxembourg is being dealt with in the clearance of accounts procedure.

b) riska analīze un atlases procedūras uz vietas veiktajās pārbaudēs bija visumā sliktas (sk. arī 4.26. punktu), (b) The Court's remarks are in line with the Commission's own findings, which have resulted in detailed discussions with the Member States and a significantly reinforced IACS legislation with effect from claim year 2004.

c) lielākā daļa uz vietas veikto pārbaužu tika veiktas apmierinoši, bet daži trūkumi bija vērojami lielākajā daļā maksājumu aģentūru, un pārbaudes kvalitāte bija zemāka attiecībā uz piemaksām par mājlopiem, salīdzinot ar atbalstu uz platības pamata (piemēram, DARD (Ziemeļīrija, Lielbritānija), kur inspekcijas tika pārāk uzsvērti izziņotas), (c) The two regimes are substantially different. In particular, the various bovine premia are directed towards different types of animals and involve different conditions. This, in addition to the need to check the movements of animals, has a significant impact on the nature of the inspections.

d) pārbaužu rezultātu ziņošana bija slikta daudzās aģentūrās. Kļūdas un anomālijas Komisijai nosūtītajos skaitļos visvairāk tika konstatētas Niedersachsen, Luksemburgā un RPA Anglijā (visas saistībā ar piemaksām par mājlopiem). Ziņošana ir mazāk uzticama attiecībā uz piemaksām par mājlopiem nekā attiecībā uz prasījumiem pēc atbalsta uz platības pamata. 2. un 3. pielikumā ir sniegta sīkāka informācija par Palātas konstatējumiem. (d) The Commission has also identified the discrepancies mentioned by the Court. Overall, the statistics are considered as reliable as necessary for the purpose in hand i.e. to verify compliance with governing legislation on eligibility and control regimes. The Court uses data requested and collated by the Commission, and the tabulated presentation and information is generally taken from data the Commission has itself produced. The animal premium sector is more diverse than the arable crop sector, explaining the difficulties in reporting. The Court correctly states that the information supplied by Member States is not always fully correct, or presented in the timely fashion required by the governing legislation, in which case the Commission ensures prompt follow-up and revision in the framework of the clearance of accounts. In the case of Niedersachsen revised information has been provided.

4.12. Attiecībā uz tām 14 dalībvalstīm, kas bija apmierinoši ieviesušas IPKS (ne Grieķija), IPKS pārbaužu rezultāti sniedz svarīgu pierādījumu avotu par KLP darījumu likumību un pareizību. Tomēr iepriekš minētās kļūdas rezultātu ziņošanā, jo īpaši saistībā ar pārbaudēm attiecībā uz piemaksām par mājlopiem (sk. 4.31.-4.32. punktu), mazina sniegto skaitļu ticamību, tajā pašā laikā Komisijai nosūtītie pārbaužu rezultāti neatspoguļo subsīdijas uz platības pamata un ietver pārbaudes, kas veiktas lopbarības jomā, tādējādi mazinot informācijas noderīgumu saistībā ar atbalstu uz platības pamata (sk. 4.24.-4.30. punktu). 4.12. The Commission considers the statistical reporting to be a very good tool to verify the legality and regularity of CAP expenditure. In short, such discrepancies are duly corrected under the clearance of accounts procedure. While acknowledging that more detailed statistical information supplied by the Member States could provide a more secure environment, the benefits would be subject to ‘diminishing returns’ and there is a clear need to simplify administrative procedures.

Pēcapmaksu pārbaudes saskaņā ar Regulu (EEK) Nr. 4045/89

4.13. Dalībvalstīm tiek prasīts īstenot pēcapmaksu pārbaužu programmu attiecībā uz noteiktu KLP subsīdiju komerciālajiem dokumentiem, ieskaitot eksporta kompensācijas, apstrādes un pārveidošanas subsīdijas, kokvilnas, olīveļļas un tabakas apstrādi un dažus lauku rajonu attīstības izdevumus. Dalībvalstīm ir jāpārliecinās par to, ka darījumi ir notikuši un ir veikti pareizi, kā arī ir jāveic nepieciešamie pasākumi, lai piedzītu nepareizības vai nevērības dēļ zaudētās summas.

4.14. Palāta izvērtēja regulas piemērošanu, apmeklējot vienpadsmit dalībvalstis un Komisiju (3). Revīzija tika veikta par laiku no 2002. gada jūlija līdz 2003. gada jūnijam, par ko dalībvalstīm bija jāsniedz ziņojums līdz 2003. gada beigām. Tas lielākajā daļā dalībvalstu attiecās uz 2001. gadā veiktajiem maksājumiem. Katrā dalībvalstī tika izskatīta pārbaužu plānošana, izpilde, ziņošana un uzraudzība. Palāta izvērtēja to sistēmu kvalitāti, kas tiks piemērotas dalībvalstīs nākotnē, lai pārbaudītu un, ja nepieciešams, labotu subsīdijas, kas izmaksātas 2003. gadā.

4.15. Palāta atklāja, ka: 4.15.

a) koordinētājas struktūras dalībvalstīs kopumā sagatavoja pārbaudes plānus saskaņā ar regulu, bet tikai puse no plānotajām pārbaudēm šajā periodā tika pabeigtas 2003. gada beigās, lai gan dalībvalstis ziņoja Komisijai par lielāku skaitu, (a) According to the Member States' annual reports the number of scrutinies completed was 2 469 which is 63 % of the 3 907 checks planned for the period. A further 33 % of the planned scrutinies were indicated as ‘ongoing’; the fieldwork for most of these had been already performed, and either the report remained to be finalised or a reply was awaited to a mutual assistance request made to another Member State. A deadline of up to six months is permitted for replies to mutual assistance requests.

b) viena piektā daļa no pārbaudēm, ko izskatīja Palāta, bija pilnībā neuzticamas. Pēc Palātas uzskatiem mazāk nekā katra trešā pārbaude tika uzskatīta par pilnībā apmierinošu (4), (b) The Commission is not in a position to confirm the conclusion of the Court. The Commission will take these elements into consideration in its future work in relation to Regulation (EEC) No 4045/89 controls.

c) koordinētāju struktūru gada pārskatos nav sniegta statistika par pārbaužu rezultātiem tādā formātā, kas ļauj veikt atbilstošu analīzi un salīdzinājumu, galvenokārt tāpēc, ka nepastāv likumdošanas prasība, lai ziņotu par atšķirīgu kļūdu skaitu dažādās izdevumu jomās, (c) Information received is analysed and treated by the Commission services in order to provide elements of comparison between Member States.

d) Komisija nav izstrādājusi pārbaužu programmu, lai nodrošinātu veikto pārbaužu efektivitāti (pēdējās pārbaudes tika veiktas 1999./2000. gadā), (d) Such programmes of inspections have taken place in previous years based on risk analysis and another round is currently being carried out. Moreover, implementation of Regulation (EEC) No 4045/89 is also evaluated in the field of export refunds, the largest area of expenditure covered by the regulation. The recent audit enquiries on differentiated refunds, prefinancing and origin each included an assessment of the contribution made by Regulation (EEC) No 4045/89 scrutinies to addressing the specific risks involved.

e) Komisija dalībvalstīm neatbildēja rakstiski par to riska analīzi, pārbaužu plāniem vai gada pārskatiem (5). (e) For the period under review, the Commission services obtained additional assurance through informal discussions and requests for information. In the course of 2004 the Commission services implemented significant improvements in the monitoring and control of this aspect through formal letters to several Member States aiming in particular to improve the risk analysis proposed.

4.16. Ja tās ir veiktas atbilstoši, pēcapmaksas pārbaudes ir vērtīgs instruments, lai identificētu nepareizos KLP maksājumus (sk. 4.3. diagramma ). Tomēr tādā formā, kā tās pašreiz veic dalībvalstis, šīs pārbaudes nepalīdz Komisijai identificēt un izvērtēt nepareizības galvenos riskus. 4.16. More than 3 000 scrutinies are performed annually. During the period in question 320 irregularities were detected by the end of 2003 and this number will increase when the ongoing scrutinies are completed. During the period 2001 to 2003 860 irregularities were communicated to OLAF as a result of application of Regulation (EEC) No 4045/89. The post-payment scrutinies are not only an important tool for identification of irregularities but also serve as a considerable preventive element.

Palātas atlasītie darījumi

4.17. Palāta izvērtēja raksturīgu paraugu – 203 maksājumus, kas radušies 25 maksājumu aģentūru izdevumos (kas kopā atbildēja par 75 % no KLP izdevumiem), kā arī Komisijas tiešajos izdevumos. Ar šo pārbaužu palīdzību Palāta mēģināja gūt tiešus pierādījumus, ka maksājumi tika pareizi veikti par pretendēt tiesīgām darbībām. Šādas pārbaudes sniedz labus pierādījumus par izdevumiem subsīdijām uz platības pamata un, mazākā apjomā, attiecībā uz piemaksām par mājlopiem, kad parasti revidentam ir pieejami fiziski pierādījumi. Turpretim tādās jomās kā eksporta kompensācijas vai atbalsts, ko maksā, pamatojoties uz saražoto daudzumu, revidents var pārbaudīt tikai dokumentus. Šādu dokumentu sniegto pierādījumu uzticamību ietekmē gan darījumu raksturs, gan konkrētā kontroles sistēma (sk. arī 4.36.-4.37. punktu un 4.46. punktu). 4.17. The control systems for CAP expenditure generally provide for physical checks on a percentage of transactions, 100 % documentary controls, dissuasive sanctions, and either post-payment checks according to Regulation (EEC) No 4045/89 or/and compatibility with IACS.

Lauksaimniecības ģenerāldirektora gada darbības pārskats

4.18. Darbības pārskatā ir aprakstīts, ko ĢD AGRI ir darījis 2003. gada laikā, un tajā ir ietverta ģenerāldirektora deklarācija par to, ka kontroles procedūras rada pārliecību par notikušo darījumu likumību un pareizību. Pārskata nolūks ir sniegt vadības garantijas tam, ka iekšējās kontroles sistēma darbojas apmierinoši. Ģenerāldirektora deklarācijā ir ietvertas piecas atrunas. Divas no tām attiecas uz KLP izdevumiem: vēl joprojām tiek paustas bažas par Starptautiskās olīveļļas padomes vadību un pārvaldību, kā arī par Grieķijas neizdošanos pilnībā ieviest IPKS. Pārskatā tiek aplūkots veiktais progress par šiem diviem jautājumiem kopš 2002. gada un tiek izteikts secinājums, ka par spīti sasniegtajam progresam, pagaidām nav iespējams zināt, vai minētās problēmas ir atrisinātas.

4.19. Attiecībā uz KLP izdevumiem, kuri tiek pārvaldīti kopīgi ar dalībvalstīm, ģenerāldirektora deklarācijas pamatā ir: a) finansiālās noformēšanas lēmums 2002. gadam (nevis 2003. gadam), b) atbilstības lēmumi (sk. 4.70. punktu), kuri pieņemti 2003. gadā un kuros nav ietverti labojumi attiecībā uz 2003. gadu. (Atbilstības lēmumi par izdevumiem 2003. gadā tiks pieņemti nākamajos gados) (6). 4.20. Citiem vārdiem sakot, deklarācija attiecas uz darījumiem, kas veikti pirms 2003. gada. Nav paredzēts sniegt un netiek sniegtas garantijas, uz kurām Palāta varētu paļauties izstrādājot 2003. gada ticamības deklarāciju. 4.19 and 4.20. The declaration of assurance of the Director-General of DG AGRI is, as far as EAGGF Guarantee is concerned, based on the following elements: The existence of an effective clearance of accounts procedure as foreseen by Article 53(5) of the Financial Regulation. Financial corrections imposed are based on the Commission audits carried out in Member States. The fact that clearance of accounts decisions are made some years after the year of the expenditure concerned is an integral part of the procedure, which includes the right of Member States to respond to the findings. The assurance which can be gained from the accreditation of paying agencies, the annual certification procedure and the IACS. These elements permit a great deal of reliance to be placed on the control over the expenditure declared. A number of other elements contribute to the basis on which the assurance is obtained. These include results of audits made by the Commission's Internal Audit Service and the Internal Audit Capability and possible information received from OLAF. The Directorate-General for Agriculture also takes account of information received from the Court of Auditors. As can be seen from the above, the declaration does cover transactions in 2003.

4.21. Pašreizējās KLP pārraudzības sistēmas sniedz ĢD AGRI daudz datu, kas ir svarīgi saistībā ar attiecīgo izdevumu likumību un pareizību. Jo īpaši, piemērojot IPKS, ir atklāti daudzi nepareizi prasījumi un ir bloķēti maksājumi, kā arī ar tās palīdzību var sodīt lauksaimniekus, kuri ievērojami pārspīlē prasījumus pēc subsīdijām.

4.22. Gada darbības pārskatā nav sniegta atsauce uz to pārbaužu rezultātiem, kuras veiktas saskaņā ar pārraudzības sistēmām; tāpat nav minēti šajās sistēmās konstatētie trūkumi. Nav arī pieminēta Komisijas atliktā grāmatojumu noskaidrošana attiecībā uz 21 maksājumu aģentūru 2001. un 2002. gadā (sk. 4.66. punktu) un nav siegti komentāri par 2003. gadā pieņemto atbilstības lēmumu raksturu un ietekmi uz budžetu. 4.22. The annual activity report shall present the main achievements within the activities carried out by a service and evaluate to what extent they fulfil the programme announced in the annual management plan. The control systems in place shall be described and weaknesses identified and deemed to have a material impact on the statement of assurance of the Director-General shall be subject to a reservation and be duly qualified and quantified. Among these control systems, the annual activity report of DG AGRI for 2003 provides information in particular about the clearance of accounts systems in place, the clearance decisions made by the Commission during the year and it quantifies the conformity decisions. There is an explicit effort made to keep the report relatively short and therefore not all items are reported on specifically. As the Court indicates, DG AGRI could consider adopting a broader approach in its future annual activity reports, including a more comprehensive description of the elements on which the assurance of the authorising officer by delegation is based.

4.23. Darbības pārskatā ir minēts, ka līdz 2003. gada 31. decembrim tika pilnībā ieviesti četrpadsmit starptautiskie kontroles standarti. Līdz 2004. gada februārim bija atlikuši tikai četri standarti, kas bija daļēji jāievieš. Komisijas iekšējās revīzijas dienests veica padziļinātu ĢD AGRI revīziju 2003. gada oktobrī, izsakot vairākus apsvērumus attiecībā uz iekšējās kontroles standartiem. Šos ieteikumus lielākoties ĢD AGRI akceptēja un veica korekcijas, kā tas aprakstīts gada darbības pārskatā.

Palātas vērtējums par tēriņiem, kas saistīti ar KLP

Plāni atbalstam uz platības pamata

4.24. Izdevumi laukaugu kultūru subsīdijām, kas izmaksātas uz apstrādātās platības pamata, 2003. gadā sastādīja 16 340 miljonus euro, kas ir 36 % no KLP izdevumiem. Visiem šiem izdevumiem piemēro IPKS.

4.25. IPKS pārbaudes rezultāti par platību deklarācijām 2002. gadā (to rezultātā tika izmaksātas subsīdijas 2003. gadā) ir aprakstīti 4.1. tabulā . Šie rezultāti attiecas uz laukaugu kultūrām (56 % no kopējām pārbaudītām platībām), kā arī uz lopbarības platībām (7), kuras netiek subsidētas uz apstrādātās platības pamata. Nav iespējams izšķirt pārbaudes rezultātus attiecībā uz dažādiem graudaugiem (kvieši, proteīna graudaugi, sausie kvieši utt.) vai lopbarības platībām (par ko nemaksā uz platības pamata noteiktu atbalstu). Tātad kopumā sniegtie skaitļi neattiecas tikai uz tiem atbalsta plāniem, ko nosaka, pamatojoties uz platību, un neatspoguļo variācijas starp dažādiem atbalsta plāniem. 4.25. While acknowledging that more detailed statistical information supplied by the Member States could provide a more secure environment, the benefits would be subject to ‘diminishing returns’ and there is a clear need to simplify administrative procedures.

4.26. Kopējais Komisijai ziņotais kļūdu rādītājs ir 1,7 % (salīdzinot ar 1,3 % par subsīdiju maksājumiem, kas veikti 2002. gadā, un 2,4 % – 2001. gadā). Kopējā kļūdu skaitā ir ņemti vērā rezultāti, kas gūti, pārbaudot prasījumus atlases kārtībā un uz riska analīzes pamata. Kopējais kļūdu rādītājs, kas konstatēts atlases pārbaudēs, ir 2,4 %, salīdzinot ar 1,5 % pārbaudēs, kas izvēlētas uz riska izvērtēšanas pamata (8). 4.26. If the comparison is limited to the 14 Member States which had satisfactorily implemented IACS (see point 4.47 a), the overall error rate reported by the Member States to the Commission is as follows:

Level of errors Overall error rate Error rate Random selection Error rate Risk evaluation > 0 % 1,5 % 1,6 % 1,5 % > 3 % 1,4 % 1,4 % 1,4 % > 20 % 0,9 % 0,9 % 0,9 % > 30 % 0,5 % 0,4 % 0,5 %

As noted by the Court, the overall figures are influenced by the greater use of remote sensing in risk-based inspection in mainly Finland, France, Ireland and United Kingdom. The IACS Regulation has been amended as regards risk analysis, especially in introducing an obligation for Member States to review annually the efficiency of the risk factors used.

4.27. Ir jāatzīmē, ka atlases kārtībā veiktās pārbaudēs konstatēts vairāk kļūdu, nekā tajās pārbaudēs, kas atlasītas uz riska izvērtēšanas pamata. Dažas dalībvalstis ziņo par lielāku kļūdu rādītāju uz riska analīzes pamata, nevis atlases kārtībā veiktās pārbaudēs (Zviedrija (3,3 % pārbaudēs uz riska analīzes pamata, 1,5 % – atlases kārtībā veiktās pārbaudēs), Itālija (3,3 % pārbaudēs uz riska analīzes pamata, 1,9 % – atlases kārtībā veiktās pārbaudēs) un Austrija (2, 5 % pārbaudēs uz riska analīzes pamata, 0,7 % – atlases kārtībā veiktās pārbaudēs)). Turpretim Grieķija ziņoja par 1,9 % rādītāju pārbaudēs uz riska analīzes pamata, salīdzinot ar 13,5 % – atlases kārtībā veiktās pārbaudēs. 4.27. If Greece is excluded, the tests performed on a random basis show essentially the same rate of error as those selected on the basis of an analysis of risk.

4.1. tabula – Atbalsts uz platības pamata, lopbarības un citu graudaugu platības – IPKS teritoriju pārbaužu un attālās zondēšanas rezultāti 2002. gadā attiecībā uz 2003. gadā apmaksātajiem prasījumiem Dalībvalsts Iesniegtie pieteikumi Pārbaudītie pieteikumi Kļūdainie pieteikumi Skaits Teritorija (ha) Vidējais izmērs (ha) Skaits % Teritorija (ha) % Vidējais izmērs (ha) Skaits % Teritorija (ha) % Beļģija 41 927 1 015 848 24 4 265 10,2 162 331 16,0 38 1 088 25,5 1 137 0,7 Dānija 51 147 2 332 595 46 2 797 5,5 135 355 5,8 48 812 29,0 919 0,7 Vācija 319 167 14 243 441 45 19 518 6,1 1 062 945 7,5 54 8 671 44,4 7 419 0,7 Grieķija 324 667 2 162 368 7 34 465 10,6 840 636 38,9 24 10 074 29,2 33 032 3,9 Spānija 435 039 18 028 312 41 42 490 9,8 2 228 789 12,4 52 17 561 41,3 56 162 2,5 Francija 420 222 23 690 759 56 29 437 7,0 1 881 181 7,9 64 9 916 33,7 13 270 0,7 Īrija 127 006 4 653 421 37 10 491 8,3 499 503 10,7 48 913 8,7 857 0,2 Itālija 600 375 7 086 654 12 60 491 10,1 1 512 492 21,3 25 25 236 41,7 49 516 3,3 Luksemburga 2 007 122 626 61 187 9,3 17 243 14,1 92 151 80,7 485 2,8 Nīderlande 46 898 662 488 14 4 144 8,8 78 156 11,8 19 1 045 25,2 1 784 2,3 Austrija 129 277 2 458 617 19 8 782 6,8 202 671 8,2 23 4 889 55,7 3 924 1,9 Portugāle 138 708 2 462 707 18 13 537 9,8 1 564 683 63,5 116 6 996 51,7 16 847 1,1 Somija 69 584 2 076 462 30 4 887 7,0 176 925 8,5 36 2 007 41,1 1 364 0,8 Zviedrija 59 705 2 730 135 46 4 210 7,1 243 405 8,9 58 2 099 49,9 6 958 2,9 Lielbritānija 129 188 14 229 365 110 8 871 6,9 1 049 714 7,4 118 3 259 36,7 4 405 0,4 Kopā 2002. g. 2 894 917 97 955 796 34 248 572 8,6 11 656 029 11,9 47 94 717 38,1 198 079 1,7 Kopā 2001. g. (9) 2 935 273 98 275 675 33 299 716 10,2 11 638 423 11,8 39 62 968 21,0 156 928 1,3 Kopā 2000.g. (9) 2 973 806 96 176 722 32 330 906 11,1 11 594 185 12,1 35 81 598 24,7 274 119 2,4

4.28. Dalībvalstis uz vietas pārbaudīja 8,6 % prasījumu, kas atbilst 11,9 % platību, par kurām tika iesniegti prasījumi. Dalībvalstis atklāja kļūdas biežāk nekā katrā trešajā pārbaudītajā prasījumā. Trīs piektdaļās pārbaužu tika izmantota attālā zondēšana (parasti – gaisa fotouzņēmumi), atlikusī daļa bija klasiskās pārbaudes uz vietas. Starp dalībvalstīm pastāvēja lielas atšķirības (sk. 4.4. diagramma ). Piemēram: a) Luksemburgā atklāja kļūdas 80 % pārbaudītajos prasījumos, savukārt Īrijā, kur lielākā daļa pārbaužu attiecās uz lopbarības platībām, tika atklāts mazāk kļūdu (9 %), b) atklātās kļūdas visvairāk ietekmēja platības, par kurām tika iesniegti prasījumi Grieķijā un Itālijā, kur kļūdu rādītājs pārbaudītajās platībās bija attiecīgi 3,9 % un 3,3 %, kam sekoja Zviedrija (2,9 %) un Luksemburga (2,8 %), c) Portugālē (98 %) visvairāk tika izmantota attālā zondēšana. Gaisa fotouzņēmumus vispār neizmantoja ne Austrija, ne Luksemburga.

4.29. Ja IPKS inspektori atklāj kļūdas, tad var piemērot ievērojamus sodus. Ja atklāto kļūdu rādītājs ir 3 % vai mazāk, tad subsīdijas konkrētajai graudaugu grupai maksā pieprasītajā apjomā, no kura atņem atklātajām kļūdām atbilstošu summu. Ja pārbaudē atklāto kļūdu rādītājs ir starp 3 % un 20 %, tad maksājums tiek samazināts par kļūdām atbilstošu summu, un tiek piemērots sods, kas līdzvērtīgs divkāršai kļūdām atbilstošai summai. Inspektoriem atklājot kļūdas, kas pārsniedz 20 % no pieprasītās summas, subsīdija šai graudaugu grupai tiek atcelta pilnībā. Kopumā dalībvalstis atklāja kļūdas, kas pārsniedza 20 % no pieprasītās summas gandrīz katrādesmitajā pārbaudītajā prasījumā. Šādas kļūdas visbiežāk tika atklātas Spānijā (katrs piektais pārbaudītais prasījums), Portugālē un Luksemburgā (katrs septītais) un Grieķijā (katrs astotais).

4.30. Kopumā rezultāti darījumu pārbaudēm, kuras veica Palāta (76 no kurām tika pārbaudīti atbalsta maksājumi, pamatojoties uz platību), saskan ar dalībvalstu veikto atlases veida pārbaužu rezultātiem, un stāvoklis ir ļoti līdzīgs iepriekšējiem gadiem: a) lielākajā daļā maksājumu kļūdas netika atklātas, b) apmēram katrā trešajā maksājumā tika atklātas salīdzinoši mazas mērījumu kļūdas (ne vairāk kā divkārt 3 % kļūdu rādītājs, kam saskaņā ar IPKS sodus nepiemēro (4.29. punkts)). Tāpat kā iepriekšējos gados šāda veida un apjoma kļūdas, lai gan tās ir biežas, kopējos izdevumus vērā ņemami neietekmē, c) salīdzinoši mazs pilnībā vai lielā mērā nepamatotu prasījumu skaits ir lielāks nepareizo izdevumu avots nekā šīs mazās mērījumu kļūdas (10).

Piemaksas par mājlopiem

4.31. Tēriņi piemaksām par mājlopiem 2003. gadā sastādīja 9 890 miljonus euro, kas ir 22 % no KLP izdevumiem. IPKS pārbaužu statistikā attiecībā uz piemaksām par mājlopiem tiek sniegts lauksaimnieku ziņotais dzīvnieku skaits, kas pēc veiktajām pārbaudēm atklājās, ka nepastāv vai nav tiesīgas saņemt subsīdijas. Kā tas minēts 4.12. punktā, Palāta uzskata, ka šī statistika ir mazāk uzticama nekā līdzvērtīga statistika par pieteikumiem uz atbalstu, pamatojoties uz platību. 2002. gadā (t.i., attiecībā uz prasījumiem, kas apmaksāti 2003. gadā) lielākajā plānā, saskaņā ar kuru maksā piemaksas par zīdītājgovīm (sk. 4.2. tabulu un 4.5. diagrammu ), 14 dalībvalstis pārbaudīja 18,7 % dzīvnieku, par kuriem iesniegti prasījumi, atklājot, ka 2 % šo dzīvnieku neeksistēja vai lauksaimnieki nebija tiesīgi par tiem saņemt subsīdijas (2001. gadā par neatbilstīgiem tika atzīti 6,4 %). Saistībā ar īpašo piemaksu par liellopiem trūkstošo vai neatbilstīgo dzīvnieku procents 2002. gadā bija 3,8 %, saistībā ar pavairošanas piemaksu – 1,5 % (11), bet saistībā ar piemaksām par aitām un kazām – 5,6 %. 4.32. Kopumā kļūdu skaits, kas atklāts IPKS pārbaudēs attiecībā uz mājlopiem, joprojām liecina par ievērojamām atšķirībām no gada uz gadu un no dalībvalsts uz dalībvalsti. 4.31 and 4.32. As indicated in point 4.11 d) the inspection statistics are under scrutiny and subject to audit as part of the annual work programme.

4.2. tabula – IPKS pārbaudes attiecībā uz piemaksām par zīdītājgovīm – uz vietas veikto pārbaužu rezultāti 2002. gadā, kas attiecas uz 2003. gadā samaksātiem prasījumiem Dalībvalsts Kopējais iesniegto prasījumu skaits Pārbaudītie prasījumi Pārbaudītie prasījumi, kas daļēji noraidīti Pārbaudītie prasījumi, kas daļēji noraidīti Kopējais dzīvnieku skaits, kas ietverts prasījumos Pārbaudītie mājlopi Pārbaudītie mājlopi, noraidījumi Skaits % Skaits % Skaits % Skaits % Skaits % Beļģija 15 999 1 581 9,9 21 1,3 17 1,1 396 431 61 147 15,4 223 0,4 Dānija 9 108 831 9,1 77 9,3 8 1,0 109 063 25 835 23,7 205 0,8 Vācija 34 576 3 877 11,2 274 7,1 79 2,0 639 269 85 734 13,4 2 935 3,4 Grieķija 12 198 12 141 99,5 512 4,2 95 0,8 210 899 210 062 99,6 1 981 0,9 Spānija 66 156 10 178 15,4 779 7,7 74 0,7 1 716 545 516 390 30,1 5 973 1,2 Francija 127 842 15 710 12,3 2 475 15,8 293 1,9 4 305 417 618 471 14,4 3 304 0,5 Īrija 64 250 5 282 8,2 272 5,1 35 0,7 1 109 795 120 051 10,8 1 101 0,9 Itālija 58 068 12 117 20,9 503 4,2 1 987 16,4 776 506 160 728 20,7 9 871 6,1 Luksemburga (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) (12) Nīderlande 4 498 824 18,3 44 5,3 49 5,9 51 996 19 926 38,3 284 1,4 Austrija 62 463 6 170 9,9 493 8,0 117 1,9 391 117 58 753 15,0 1 165 2,0 Portugāle 27 093 3 173 11,7 125 3,9 120 3,8 319 540 41 581 13,0 15 823 38,1 Somija 1 469 159 10,8 8 5,0 2 1,3 33 494 4 348 13,0 32 0,7 Zviedrija 10 116 850 8,4 4 0,5 0 0,0 151 709 15 011 9,9 67 0,4 Lielbritānija 45 257 5 194 11,5 469 9,0 57 1,1 1 722 468 292 779 17,0 2 444 0,8 Kopā 2002. g. 539 093 78 087 14,5 6 056 7,8 2 933 3,8 11 934 249 2 230 816 18,7 45 408 2,0 Kopā 2001. g. 581 293 81 921 14,1 10 469 12,8 1 058 1,3 11 696 270 2 115 578 18,1 136 130 6,4

4.33. Palātas veiktās tiešajās pārbaudēs tika atklātas gan kļūdas prasītajās summās, gan nepilnības kontroles sistēmu darbībā: a) neeksistējošu mājlopu deklarēšana (Itālijā), kad inspektoriem neizdevās atklāt, ka lauksaimniekam bija mazāk aitu, nekā viņš deklarēja prasījumā pēc subsīdijas, b) atbalsta saņēmēji slikti kārtoja dokumentus un reģistrēja datus par mājlopiem (Grieķijā, Spānijā, Francijā, Itālijā un Portugālē), c) saimniecībā esošo dzīvnieku skaits atšķīrās no tā skaita, ko atbalsta saņēmēji bija reģistrējuši saimniecību uzskaitē (Spānijā, Francijā un Portugālē). 4.33. The Commission is aware of these problems and through the clearance of accounts procedure has urged Member States to take the necessary actions to improve the situation. It is anticipated that such improvements will be forthcoming from claim year 2003 onwards.

4.34. Bieža dzīvnieku aprite un sarežģītie nosacījumi, saskaņā ar kuriem piemēro plānus piemaksām par mājlopiem, ir divi no iemesliem, kāpēc IPKS pārbaudēs dzīvnieku sektorā tika atklāts lielāks kļūdu skaits nekā attiecībā uz laukaugu kultūrām. Gan IPKS pārbaužu rezultāti, gan Palātas tiešais darbs norāda, ka raksturīgs risks piemaksas par mājlopiem pārmaksāt. 4.34. The various bovine premia are directed towards different types of animals and have to comply with different conditions. There is also a wider variety in practices/conditions over Europe in the animal sector compared to the area aids. The risk that some farmers over-declare cannot be eliminated, but it is reduced by a dissuasive control and sanctions system.

Subsīdijas, izmaksātas uz saražotā daudzuma pamata

4.35. ES subsidē olīveļļu, kokvilnu, tabaku un sauso lopbarību (5 297 miljoni euro, t.i., 12 % no KLP izdevumiem 2003. gadā), pamatojoties uz saražoto daudzumu, nevis uz graudaugu audzēšanai izmantoto zemes platību. Šāda veida izdevumi rada sevišķu risku: a) saražotais daudzums var tikt pārspīlēts (ja ražotāju darbība netiek atbilstoši pārraudzīta un/vai viņu uzskaite nav uzticama, nav cita veida, kā pārbaudīt deklarētos skaitļus), b) ražotājiem ir tieksme deklarēt mazāku platību, kas atvēlēta šādu graudaugu audzēšanai, un ziņot, ka viņi graudaugu audzēšanai ir izmantojuši daļu no platības, par kuru piešķirts uz platības pamata noteikts atbalsts.

4.36. Lai mēģinātu samazināt šāda veida riskus, Kopienas likumdošanā ir paredzēti vairāki kontroles mehānismi. Tie ietver: a) prasību saskaņot prasījumus ar IPKS deklarācijām par atbalstu uz platības pamata, b) vairākas prasības pārstrādātājiem (piemēram, svēršanas aprīkojuma kvalitāte, standarta grāmatvedības informācija), c) prasību Grieķijai, Spānijai, Francijai, Itālijai un Portugālei izveidot olīvkoku reģistru un Ģeogrāfisko informācijas sistēmu (ĢIS) (14) un (izņemot Francijā) izveidot olīveļļas kontroles aģentūras, kuras pārbaudītu spiednes, ražotājus un ražotāju asociācijas. Ja šie kontroles mehānismi nedarbojas efektīvi, nevar būt pārliecība par veikto maksājumu precizitāti. 4.36. The Commission agrees with the Court's view and has identified the same particular risks as regards production aid. The checking systems for the various COMs take account of these risks. If these systems are not applied correctly, financial corrections are applied as part of the clearance of accounts procedure.

4.37. Palātas izvēlēto darījumu revīzijā tika identificētas vairākas kļūdas un nepilnības: 4.37.

a) Grieķijā reģionālo biroju personālam ne vienmēr bija piekļuve IPKS datu bāzei, kas ir šķērslis efektīvām pārbaudēm uz vietas (sk. 4.35. punkta b) apakšpunktu). Ražotājiem ir tieksme deklarēt mazāku platību, kas tiek izmantota graudaugu audzēšanai, par ko tiek saņemts atbalsts uz saražotā daudzuma pamata, un pārspīlēt graudaugus, par kuriem maksā atbalstu uz platības pamata, (a) The Commission is aware of the shortcomings of the IACS in Greece, which have resulted in a large number of financial corrections as regards field crops. The consequences of these shortcomings for checks on the schemes for production aid are taken into account when the accounts for those schemes are cleared.

b) ne Grieķijā, ne Spānijā nefunkcionēja olīveļļas ĢIS par periodu, kas attiecas uz 2003. gadā veiktiem maksājumiem, un Spānijai neizdevās veikt vajadzīgo skaitu pārbaužu uz vietas, lai minēto trūkumu kompensētu, (b) Payments in 2003 were for the 2001/02 marketing year. Along with checks on mills, the olive tree register is one element in the system of checking production aid for olive oil. It is compulsory only from the 2003/04 marketing year. In earlier years, the lack of the register could be offset by on-the-spot checks on crop declarations. As far as the Commission is aware, the main Autonomous Communities used an olive tree register for 2001/02, and so carried out no on-the-spot checks. This point, along with the inspection system in Greece, is being considered as part of the clearance of accounts procedure.

c) Grieķijā Palāta atklāja kokvilnas apjomu, ko noraidīja kokvilnas tīrīšanas iekārtās, kas tomēr saņēma subsīdiju. (c) The Commission will look at the case the Court mentions.

4.38. Olīveļļas kontroles aģentūru konstatējumi ir aprakstīti 4.3. un 4.4. tabulā .

4.3. tabula – Olīveļļas inspekcijas aģentūras: spiedņu pārbaudes (2001.-2002. g.), kas attiecas uz 2003. gadā samaksātajiem prasījumiem Dalībvalsts Spiedņu skaits Pilnībā pārbaudītās Priekšlikumi atsaukt pilnvarojumu Kopā Spiednes Rezumējums Nr. % Nr. % Nr. % Nr. % pārbaudītās spiednes Grieķija 2 541 1 146 45,1 805 31,7 341 13,4 149 13,0 Spānija 1 715 1 001 58,4 881 51,4 120 7,0 9 0,9 Itālija 5 737 3 144 54,8 1 881 32,8 1 263 22,0 298 9,5 Portugāle 710 449 63,2 449 63,2 (15) (15) 74 16,5 Kopā 10 703 5 740 53,6 4 016 37,5 1 724 16,1 530 9,2

4.4. tabula – Olīveļļas inspekcijas aģentūras: ražotāju pārbaudes (2001.-2002. g.), kas attiecas uz 2003. g. samaksātajiem prasījumiem Dalībvalsts Ražotāju skaits Pārbaudītie ražotāji Atbalsta maksājumi, kas atsaukti vai samazināti Kopā Uz vietas Izmantojot dokumentus Skaits % Skaits % Skaits % Skaits % pārbaudīto ražotāju Grieķija 854 780 4 562 0,5 2 811 0,3 1 751 0,2 27 0,6 Spānija 435 605 1 446 0,3 753 0,2 693 0,2 149 10,3 Itālija 972 499 1 879 0,2 298 0,0 1 581 0,2 60 3,2 Portugāle 142 464 2 519 1,8 1 621 1,1 898 0,6 199 7,9 Kopā 2 405 348 10 406 0,4 5 483 0,2 4 923 0,2 435 4,2 Avots:2001.-2002. gada pārskati attiecībā uz Grieķijas, Spānijas, Itālijas un Portugāles olīveļļas aģentūrām.

4.39. Galvenā daļa aģentūru darba ir saistīta ar olīveļļas spiedņu pārbaudēm (ražotājiem tiek maksāts, pamatojoties uz svērto daudzumu, kas tiek apstrādāts spiednēs). Ja aģentūras atklāj nesakritības spiednēs (piemēram, kļūdainu grāmatvedību vai palielināta daudzuma vai ienākumu ziņošanu), tās var ieteikt piemērot dažādus sodus, visnopietnākais no kuriem ir neietvert spiedni apstiprinātajā sarakstā. 2002. gadā (kad tika pārbaudīti 2003. gada izdevumi) aģentūras ieteica šādu rīcību katrā desmitajā pārbaudītajā spiednē. Praksē dalībvalstu lauksaimniecības ministrijas bieži piemēro mazāku sodu. Piemēram, Grieķijā Lauksaimniecības ministrija olīveļļas kontroles aģentūras ieteikumu ievēroja tikai 4 no 241 gadījuma (16). Itālijas aģentūras ziņojumā ir sniegts aprēķins par neatbilstībām starp olīvu daudzumu, kas deklarēts prasījumos pēc subsīdijām (663 200 tonnas), un prognozēto spiednēs nogādājamo daudzumu (573 500 tonnas). Daudzums, par ko tika prasīta subsīdija, pārsniedz prognozēto produkciju par 15,6 % 2002. gadā un par vidēji 8,1 % laikā no 1984. līdz 2002. gadam. 4.39. The Commission monitors the Member States' checks on the work of the inspection agencies. Account is taken of any shortcomings in the procedures for clearing the accounts relating to production aid for olive oil.

Lauku rajonu attīstība

4.40. Lauku rajonu attīstības izdevumi 2003. gadā bija 4 719 miljoni euro, kas sastādīja 11 % no KLP izdevumiem. Šajos izdevumos ietilpst tēriņi vides plāniem, mežsaimniecībai, investīcijām, atbalsta sniegšanai jauniem un pensijas vecuma lauksaimniekiem.

4.41. Šāda veida plāniem bieži vien ir relatīvi sarežģīti atbilstības nosacījumi, kuri dažreiz jāpārbauda vairāku gadu garumā.

4.42. Apliecinātājiestādes ir sniegušas revīzijas atzinumu ar piezīmi par trīs aģentūru pārskatiem; šīs trīs aģentūras specializējas lauku rajonu attīstības pasākumos (Bayern Umwelt (Vācija), CNASEA (Francija) un IFADAP (Portugāle)). Attiecībā uz piecām citām aģentūrām revīzijas atzinumu piezīmēs minētas kļūdas, kas ietekmē lauku rajonu attīstības izdevumus (Bayern Landwirtschaft (Vācija), INGA (Portugāle), NRW Westfalen (Vācija), Region Wallone (Beļģija), Saarland (Vācija)). 4.42. The errors highlighted by the Certifying Bodies in respect of rural development expenditure will be followed up in the framework of the clearance of accounts procedure (financial and compliance audit) and financial corrections will be proposed if they are found to imply a risk for the Fund.

4.43. Palāta, cita starpā, atklāja šādas kļūdas: a) neatbilstīgu izmaksu atlīdzināšana (Vācija un Francija), b) salīdzinoši maz platību pārspīlējumu iesniegtajos prasījumos saistībā ar vides plāniem (Somija, Francija un Austrija).

Citi izdevumi

4.44. Izdevumi, kas nav apskatīti iepriekšējās sadaļās, sastāda 8 132 miljonus euro. Tajos tiek ietvertas eksporta kompensācijas, kuras izmaksā, lai segtu starpību starp ES un pasaules tirgus cenām un lai ļautu ES pārprodukcijai nonākt pasaules tirgos, kā arī subsīdijas pārprodukcijas likvidēšanai un uzglabāšanai, vairāki mazu subsīdiju plāni un veterinārie izdevumi.

4.45. Palāta joprojām atklāj nopietnas kļūdas šajās tēriņu jomās, kā piemēru var minēt subsīdijas žāvētām vīnogām (Grieķija), kas tika minētas 2002. gada pārskatā, un veterinārajiem pasākumiem paredzēto tiešo izdevumu apstrādi (Francija). 4.45. The Commission has and will continue to propose financial corrections for deficiencies found in subsidies for dried grapes, the aid for which is mainly concentrated in Greece. As for the veterinary measures in France, the problem highlighted by the Court concerned the late submission of the request for the financial contribution. The late request was exceptionally accepted as priority was given to the eradication of TSE. The late submission was acknowledged and regularized in the corresponding Commission Decision concerning the financing of the TSE programs submitted by all the Member States, and therefore in the Commission's view does not constitute an error.

4.46. Palāta izskatīja divas kontroles sistēmas, kas saistītas ar izdevumiem, kurus nesedz IPKS un kuri šajā pārskatā galvenokārt klasificēti kā pārējie izdevumi: 4.46.

a) tika atklāts, ka pēcapmaksas pārbaudes (sk. 4.13.-4.16. punktu) bija ar zemiem standartiem, kas sakāms gan par pārbaužu izpildi (katra piektā pārbaude izrādījās pilnībā neuzticama), gan par kļūdu ziņošanu (Komisijai nav informācijas par to izdevumu veidu, kuri pakļauti vislielākajam riskam), (a) Scrutinies of commercial documents under Regulation (EEC) No 4045/89 are an ideal complement to front-line controls and offer increased assurance of the sound execution of the budget. These controls are separate from and additional to the pre-payment control and sanctions systems applying to all expenditure.

b) fiziskas un dokumentu pārbaudes attiecībā uz precēm eksporta laikā sedz vismaz 5 % no subsidētā eksporta (17). Visas dalībvalstis ziņoja Komisijai par veikto pārbaužu skaitu, bet vairākas dalībvalstis neziņoja atklāto kļūdu skaitu. Rezultāti neuzrāda, cik prasījumi pēc subsīdijām tika noraidīti, tāpat arī neatklāj eksporta kompensāciju veidu, kurā noraidījumu bijis visvairāk. (b) The Court raised this matter in its 2002 annual report. The Commission, which was already aware of this necessity, has already taken steps to start collecting data on the financial volume of the exports subject to physical checks.

Secinājums

4.47. Tāpat kā iepriekšējos gados, ņemot vērā visus pieejamos pierādījumus, Palāta konstatēja, ka KLP izdevumos kopumā būtiskā apmērā pieļautas kļūdas. Tomēr Palāta atzīmē, ka galvenajās KLP tēriņu kategorijās ir dažādas riska pakāpes: 4.47.

a) 14 dalībvalstīs, kas 2003. gadā apmierinoši ieviesa IPKS, izdevumi par laukaugu kultūrām, šķiet, ir KLP izdevumu zemākā riska kategorijai, un tiem tiek piemērota visefektīvākā kontroles sistēma,

b) piemaksām par mājlopiem tiek piemērota kopumā apmierinoša un normāli funkcionējoša pārbaužu sistēma, kā rezultātā tiek noraidīti vai laboti daudzi lauksaimnieku iesniegtie prasījumi. Tomēr, galvenokārt biežas dzīvnieku aprites dēļ, galīgie izdevumi ir pakļauti lielākai riska pakāpei nekā maksājumi par laukaugu kultūrām,

c) izdevumu kategorijas, kuras nevar pārbaudīt ar IPKS palīdzību, rada lielākus riskus, jo to pārbaudei pieejamās kontroles sistēmas nav tik efektīvas. (c) The Commission has sought to switch support to direct payments to farmers as, inter alia, such a change in policy limits the risk to the Fund and helps to protect EU tax-payers' interests. The 2003 CAP Reform, followed by the second wave of the Reform in 2004 on Mediterranean products, will further enhance this positive evolution. In addition, many of the schemes referred to by the Court became compulsorily IACS compatible from 1 January 2003. Regarding export refunds and some intervention measures, the Commission agrees that those schemes are exposed to greater risk. Nevertheless, the continuing reduction in the incidence of irregularities communicated by Member States seems to suggest that the effort made over the years to strengthen controls and sanctions has not been without effect.

4.48. Palāta identificēja vairākus veidus, kā pārraudzības sistēmas varētu un kā tās vajadzētu uzlabot (sk. 4.49. punktu).

Ieteikumi

4.49. Komisijai vajadzētu censties: 4.49.

a) noteikt iemeslu, kādēļ KLP tēriņu pārbaudēm (jo īpaši pēcapmaksas pārbaudēm) ir zema kvalitāte, un veidus, kā tās varētu uzlabot, (a) The Commission agrees that, in cases where controls have been poorly executed, improvements should be sought.

b) uzlabot formātu, kādā ziņot par visu pārraudzības sistēmu rezultātiem, no pieejamās informācijas izdalot pārbaudīto maksājumu skaitu un vērtību, kā arī budžeta nodaļās atrastās konkrētās kļūdas (piemēram, konstatējumus par atbalstu, ko piešķir uz platības pamata, nošķirot no konstatējumiem par lopbarībai izmantotām platībām, kā arī – saistībā ar subsīdijām uz platības pamata – rezultātus attiecībā uz pamata graudaugu subsīdijām nošķirot no rezultātiem attiecībā uz piemaksām par sausajiem kviešiem), (b) The Commission services consider the current system of statistical reporting to be an efficient tool. When information supplied by Member States appears not to be fully correct, the Commission services ensure prompt follow-up and revision in the framework of the clearance of accounts.

c) izmantot šādi sniegto informāciju, lai salīdzinātu dažādu dalībvalstu sniegtos rezultātus nolūkā: (c) The Commission is in fact already implementing this recommendation in performing detailed analyses each year, when establishing the annual work plan.

i) identificēt subsīdijas, kas jo īpaši ir pakļautas krāpšanai un kļūdām,

ii) izvērtēt to, kā dažādas maksājumu aģentūras novērš un atklāj kļūdas,

iii) ieteikt grozījumus noteikumos un sistēmās, kuru mērķis ir likvidēt riska jomas un samazināt kļūdu skaitu.

4.50. Ņemot vērā Palātas konstatējumus attiecībā uz 2002. un 2003. gadu un Komisijas sniegtos komentārus, atbildot uz pagājušā gada pārskatu, Palāta iesaka Komisijai izpētīt, kāpēc saskaņā ar IPKS pārbaudot platības uz atlases pamata veiktajās pārbaudēs turpina atklāties lielāks kļūdu skaits nekā tajās pārbaudēs, kas veiktas uz riska analīzes pamata. 4.50. See reply to point 4.26. In its efforts to improve the IACS, the Commission has amended the IACS Commission Regulation in January 2004 as regards risk analysis, especially in introducing an obligation for Member States to review annually the efficiency of the risk factors used.

4.51. Palāta uzskata, ka kopsavilkums par pārraudzības pārbaužu rezultātiem būtu jāiekļauj Lauksaimniecības ģenerāldirektora gada darbības pārskatā (sk. arī 4.22. punktu). 4.51. DG AGRI will take account of the Court's recommendation for future annual activity reports.

GRĀMATOJUMU NOSKAIDROŠANA

Ievads

4.52. Grāmatojumu noskaidrošana ir procedūra, kas izstrādāta ar mērķi nodrošināt, ka KLP maksājumi ir bijuši likumīgi un pareizi un ka atbilstošas summas tiek galīgi atvilktas no Kopienas budžeta (18). Šajā procedūrā ir ietverts: a) ikgadējs finansiālās noformēšanas lēmums, kurā Komisija pieņem lēmumu par to, vai akceptēt KLP maksājumu aģentūru pārskatus par iepriekšējo budžeta gadu, ņemot vērā šīs aģentūras revidējošo apliecinātājiestāžu ziņojumus, b) “atbilstības lēmumi”, saskaņā ar kuriem Komisija pieņem lēmumu par to, vai “nepieļaut” izdevumus (t.i., atteikt tos galīgi finansēt no Kopienas budžeta) un vai “veikt labojumus”, (t.i., attiecīgi samazināt maksājumus konkrētajām dalībvalstīm). Šādi lēmumi attiecas uz vairākiem ELVGF gadiem. Lielākajā daļā gadījumu finansējums netiek pieļauts, jo Komisija ir konstatējusi trūkumus dalībvalstu kontroles sistēmās, un Komisija piemēro vairākus fiksētas likmes labojumus, pamatojoties uz pārvaldības kļūdu nopietnību. Process ir atlases veida, tas nav visaptverošs. Komisija izvērtē atsevišķas izdevumu jomas atsevišķās dalībvalstīs, ņemot to par pamatu tās atbilstības lēmumiem. Palāta izvērtēja, kā šie pasākumi funkcionēja 2003. gadā.

Finansiālās noformēšanas lēmums 2003. gadam

4.53. Palāta detalizēti izvērtēja apliecinātājiestāžu ziņojumus par 25 maksājumu aģentūrām (sk. 4.5. tabulu ), no kurām Palāta atlasīja darījumus detalizētai pārbaudei Ticamības deklarācijas nolūkos. Šajos ziņojumos ir norādīts, vai, pēc apliecinātājiestāžu domām, maksājumu aģentūru pārskati ir patiesi, pilnīgi un precīzi (19); un vai aģentūru kontroles sistēmas ir apmierinošas. Tāpat Palāta izvērtēja arī ziņojumus par tādām maksājumu aģentūrām, kuras bija saņēmušas apliecinājumu ar piezīmi. Palāta mēģināja noteikt, vai: a) uz apliecinātājiestāžu darbu var paļauties, b) Komisijas finansiālās noformēšanas lēmumā tika pienācīgi ņemts vērā apliecinātājiestāžu darbs un vai lēmums bija apmierinošs arī no pārējiem aspektiem.

Apliecinātājiestāžu revīzijas atzinumi

4.54. Attiecībā uz finanšu gadu, kas beidzās 2003. gada 15. oktobrī, 64 maksājumu aģentūras, kuras pārvaldīja 32,9 miljardus euro, saņēma revīzijas atzinumu bez piezīmes (sk. 4.5. tabulu ). Atlikusī 21 aģentūra, kura pārvaldīja 11,3 miljardus euro, saņēma atzinumu ar piezīmi vai negatīvu atzinumu, kam par iemeslu bija: a) ievērojams kļūdu skaits izdevumos (IFADAP (Portugāle), Baden-Württemberg, Bayern Umwelt (Vācija) un Catalunya (Spānija) (20), b) atsevišķu apliecinātājiestāžu nespēja sniegt garantijas par noteiktām tēriņu jomām (apjoma ierobežojums), jo kontroles sistēmās tika konstatēti specifiski trūkumi (Saarland un NRW-Westfalen-Lippe, OFIVAL, ONIFLHOR, CNASEA), bija grūtības iegūt kā pamatinformāciju, tā sīkāku inormāciju no maksājumu aģentūrām (Hamburg, Berlin un Bayern StMiLF), vai tika pieņemti lēmumi 2003. gadā maksātos avansus revidēt kā daļu no 2004. gada sertifikācijas darba (OFIVAL (21)),

4.5. tabula – Maksājumu aģentūras pēc 2003. g. deklarētajiem izdevumiem Nr. Dalībvalsts Maksājumu aģentūra Deklarētais apjoms miljonos euro % no kopējā apjoma Pārskati ar piezīmi Neiekļautie pārskati (22) 1 Itālija AGEA 4 891,34 11,06 2 Francija ONIC 4 594,60 10,39 × 3 Greiķija OPEKEPE 2 765,73 6,26 × 4 Lielbritānija RPA 2 758,04 6,24 × 5 Francija OFIVAL 2 380,50 5,38 × × 6 Īrija DAF 1 893,02 4,28 7 Spānija Andalucia 1 741,57 3,94 8 Dānija EU-direktoratet 1 219,66 2,76 9 Vācija Bayern, Landwirtschaft 1 074,78 2,43 × × 10 Austrija AMA 1 074,97 2,43 11 Francija ONIOL 936,40 2,12 × 12 Spānija Castilla – La Mancha 932,60 2,11 13 Spānija Castilla – Léon 915,23 2,07 14 Somija MMM 874,40 1,98 15 Francija CNASEA 797,76 1,80 × × 16 Portugāle INGA 744,13 1,68 × × 17 Vācija Niedersachsen 652,57 1,48 × × 18 Francija ONILAIT 631,07 1,43 19 Spānija Extremadura 607,96 1,38 20 Spānija FEGA 473,35 1,07 21 Vācija Baden-Württemberg 446,75 1,01 × × 22 Vācija Mecklenburg-Vorpommern 309,15 0,70 23 Francija ONIFLHOR 263,92 0,60 × × 24 Vācija Sachsen-Anhalt 254,70 0,58 25 Vācija Bayern, Umwelt 22,32 0,05 × × starpsumma (23) 33 256,52 75,22 26 Zviedrija SJV 864,38 1,96 × 27 Vācija Hamburg-Jonas 586,24 1,33 28 Lielbritānija SERAD 569,01 1,29 × × 29 Beļģija BIRB 559,35 1,27 × 30 Spānija Aragón 527,45 1,19 31 Nīderlande PZ 518,11 1,17 32 Vācija BLE 432,82 0,98 33 Nīderlande LASER 402,24 0,91 × 34 Francija FIRS 375,11 0,85 × 35 Spānija Cataluña 371,92 0,84 × 36 Vācija Nordrhein-Westfalen Westfalen-Lippe 352,50 0,80 × 37 Vācija Schleswig-Holstein 335,72 0,76 38 Vācija Brandenburg 312,32 0,71 39 Itālija SAISA (ex DCCC) 300,30 0,68 40 Nīderlande HPA 290,18 0,66 × 41 Lielbritānija DARD 283,85 0,64 × 42 Francija ONIVINS 283,75 0,64 × 43 Vācija Thüringen 272,08 0,62 44 Lielbritānija NAWAD 246,02 0,56 × × 45 Beļģija Région Wallonne 237,53 0,54 × 46 Vācija Hessen 228,83 0,52 47 Beļģija Vlaamse Gemeenschap ALP 204,06 0,46 × 48 Vācija Sachsen 199,81 0,45 49 Vācija Rheinland-Pfalz 187,08 0,42 50 Spānija Canarias 161,30 0,36 51 Spānija Valencia 150,68 0,34 52 Francija ODEADOM 142,56 0,32 × 53 Spānija Navarra 137,29 0,31 × 54 Spānija Galicia 133,71 0,30 55 Vācija Nordrhein-Westfalen Rheinland 124,31 0,28 56 Itālija ENR 109,38 0,25 57 Portugāle IFADAP 104,75 0,24 × 58 Spānija Murcia 90,06 0,20 59 Itālija AGREA 68,07 0,15 60 Spānija Asturias 63,73 0,14 61 Spānija País Vasco 59,50 0,13 62 Nīderlande DLG 58,73 0,13 63 Īrija DCMNR 52,76 0,12 64 Spānija Madrid 52,46 0,12 65 Itālija Region Lombardie 50,71 0,11 66 Austrija ZA Salzburg 49,48 0,11 67 Nīderlande PT 47,15 0,11 68 Itālija ARTEA (Toscana) 45,23 0,10 69 Luksemburga Ministère de l'Agriculture 44,21 0,10 × × 70 Spānija La Rioja 41,33 0,09 71 Itālija AVEPA (Veneto) 40,13 0,09 72 Spānija Cantabria 35,31 0,08 73 Nīderlande PVVE 34,04 0,08 74 Spānija Baleares 24,62 0,06 75 Francija ACCT/SDE 21,15 0,05 × × 76 Vācija Saarland 19,82 0,04 × 77 Lielbritānija FC 15,87 0,04 × 78 Beļģija Vlaamse Gemeenschap ALT 7,92 0,02 × 79 Francija OFIMER 7,82 0,02 80 Vācija Hamburg 7,28 0,02 × × 81 Vācija Nordrhein-Westfalen LfEJ 4,57 0,01 82 Lielbritānija CCW 4,53 0,01 × 83 Vācija Bremen 2,34 0,01 84 Vācija Berlin 1,36 0,00 × × 85 Spānija FROM 0,90 0,00 Starpsumma 10 955,73 24,78 Kopā 44 212,25 100,00 11 266,58 19 042,73

c) maksājumu aģentūru akreditācijas kritēriju pārkāpumi, kam nav tiešas finansiālas ietekmes (24), kā arī citi kontroles trūkumi – OPEKEPE (Grieķija), Vlaamse Gemeenschap (Beļģija), SDE (Francija), Luksemburgas Lauksaimniecības ministrija, d) dažu apliecinātājiestāžu nespēja sniegt atzinumu par parādnieku deklarācijas pilnīgumu (SERAD, Niedersachsen, IFADAP un OPEKEPE).

Apliecinātājiestāžu darba analīze

4.55. Komisija mēģina nodrošināt to, ka apliecinātājiestādes pienācīgi revidē maksājumu aģentūru pārvaldītos izdevumus, izstrādājot vadlīnijas (ieskaitot darījumu atlasi, lai noteiktu, vai ir būtisks kļūdu līmenis (25)) un izskatot apliecinātājiestāžu ziņojumus, lai nodrošinātu, ka šīs vadlīnijas tiek piemērotas.

Izdevumu revīzija

4.56. Apliecinātājiestādes izskatīja procedūras, ko maksājumu aģentūras ieviesušas, lai pārvaldītu KLP izdevumus. Saistībā ar 69 maksājumu aģentūrām, kas atbildīgas par 40 miljardu euro izdevumiem, apliecinātājiestādes pārbaudīja arī maksājumu aģentūru dokumentu statistisku paraugu attiecībā uz KLP maksājumiem. Šādā veidā tika pārbaudīti apmēram 24 000 darījumi.

4.57. Komisija secināja, ka papildus 4.54. punktā izteiktajām piezīmēm: a) pastāvēja ievērojams kļūdu skaits vēl trīs maksājumu aģentūru izdevumos (Madrid, Cantabria un Mecklenburg-Vorpommern), b) Francijas apliecinātājiestāde nebija izmantojusi prasīto paraugu atlases metodi, c) Lielbritānijas apliecinātājiestāde nebija pārbaudījusi pietiekoši plašu darījumu paraugu, d) ziņojumos par HPA un LASER (Nīderlande) nebija nodrošināta prasītā informācija par paraugu atlasi un kļūdu apstrādi.

4.58. Savukārt Palāta noskaidroja, ka: 4.58.

a) ziņojumā par Luksemburgu bija tās pašas nepilnības, kas ziņojumos par HPA un LASER, (a) The accounts for Luxembourg have been disjoined — due to lack of reporting on the measures taken in response to previous year's recommendations. The issues mentioned by the Court will also be taken into consideration before the final clearance decision for this Member State.

b) deviņos no ziņojumiem par Spānijas maksājumu aģentūrām bija neatbilstoša informācija. Tomēr Komisija ieguva papildu informāciju, kas ļāva tai veikt grāmatojumu noskaidrošanu. Palāta izskatīja divu iesaistīto apliecinātājiestāžu darbu uz vietas. Viena no tām bija padziļināti revidējusi pārskatus un varēja sniegt pilnīgu dokumentāciju par veikto darbu (Castilla-La Mancha). Attiecībā uz otru aģentūru (Andalucía, kas ir lielākā aģentūra Spānijā) situācija bija neapmierinoša. Apliecinātājiestāde bija noslēgusi revīzijas apakšlīgumu, bet tikai 2003. gada novembrī, tādējādi atstājot līguma izpildītājam pārāk maz laika revīzijas veikšanai. Bija maz revīzijas pierādījumu, lai atbalstītu veikto darbu, un pārraudzība bija neadekvāta. Atbilstības pārbaude tika veikta pārāk vēlu, turklāt neatbilstošā līmenī. (b) Regarding the late appointment of the auditor by the certifying body in Andalucía, the Commission agrees that such decisions should be made in good time. It will insist (as has already been done in the past for other paying agencies) on the importance of early appointment of audit firms. As far as the limited level of compliance testing is concerned, the Commission makes its clearance proposal taking into consideration the whole work performed by the certifying body. Finally, with regard to the questions of the limited audit evidence and supervision, the Commission will insist on the need to ensure that both aspects receive sufficient attention by certifying bodies (in particular when audit firms are appointed to perform all or part of the audit work).

Parādnieki

4.59. 4.113.-4.121. punktā ir sniegts rezumējums par Palātas Īpašo ziņojumu attiecībā uz KLP nepareizajiem maksājumiem un parādiem.

4.60. Kopējā parādu vērtība 2003. gada 15. oktobrī sastādīja 2,3 miljardus euro (līdzīgi kā iepriekšējā gadā). Četras apliecinātājiestādes parādnieku deklarācijai pievienoja piezīmi (sk. 4.54. punktu), un daudzas citas norādīja uz ievērojamiem trūkumiem parādu pārvaldībā, reģistrēšanā un piedzīšanā (17 maksājumu aģentūras). 4.61. Ziņojumos par vairākām maksājumu aģentūrām tiek norādīts, ka apliecinātājiestāžu veiktais darbs nav pietiekošs, lai nodrošinātu visu parādu uzticamu reģistrēšanu. Turklāt Komisijas vadlīnijās (26) par parādu novērtēšanu tiek prasīts, lai apliecinātājiestādes sniegtu atzinumu par to maksājumu aģentūrām pienākošos parādu vērtību, kurus varētu būt iespējams piedzīt. Četras apliecinātājiestādes to nebija izdarījušas. 4.60 and 4.61. The Commission shares the view of the Court as regards the importance of this issue. It is aware of the difficulties of debt management in a number of paying agencies and also of the improvements introduced. This question has received particular attention since 1999 and will continue to be the subject of further review and action. Nevertheless, having taken all the available information into consideration, the Commission was able to propose clearance of the paying agencies' accounts, despite the existence of some difficulties. The Commission has always taken note of problems identified and will futher insist on the necessity of clear opinions from certifying bodies on this subject. The Commission continues to closely supervise this issue, and four visits to Member States have been organised for the second half of 2004.

Komisijas lēmums

4.62. Komisija analizēja un izvērtēja visu maksājumu aģentūru pārskatus, sertifikātus un ziņojumus par tām, izņemot attiecībā uz sešām aģentūrām, par kurām minētie dokumenti tika iesniegti novēloti vai nepilnīgi (27). Komisija atsevišķi pārbaudīja datus par vairākiem maksājumiem, lai atklātu iespējamus dubultus maksājumus (28).

4.63. Komisija finansiālās noformēšanas lēmumu pieņēma 2004. gada 29. aprīlī (29), kas ir regulā noteiktais termiņš.

4.64. Komisija akceptēja 56 maksājumu aģentūru pārskatus, kas kopā aptver 25,2 miljardus euro (57 % no kopējā deklarētā apjoma). Ja maksājumu aģentūru pārskatos konstatētās kļūdas ir iespējams izteikt skaitļos, Komisija ir norādījusi, ka tā veiks atbilstošus finanšu labojumus.

4.65. Komisija atlika tās lēmumu par 29 maksājumu aģentūru pārskatiem, kas aptver 19 miljardus euro (43 % no kopējā deklarētā apjoma). Iemesli, ko Komisija sniedza par lēmuma atlikšanu un kas attiecās uz vairāk nekā vienu maksājuma aģentūru bija: a) apliecinātājiestādes neievēroja paraugu atlases vadlīnijas (izmantoja pārāk zemu uzticības līmeni/atlasīja pārāk mazus paraugus) (15 pārskati), vai b) apliecinātājiestādes sniedza nepietiekami sīku informāciju par izmantoto atlases metodi (2 pārskati) (30).

4.66. Komisijai tā ir standarta prakse – atlikt apstiprinājumu attiecībā uz apliecinātājiestāžu ziņojumiem, ja tai ir šaubas par šo iestāžu darba adekvātumu. Četru maksājumu aģentūru pārskati tika izlaisti finansiālās noformēšanas lēmumā par 2001. gadu un 17 maksājumu aģentūru pārskati – finansiālās noformēšanas lēmumā par 2002. gadu.

4.67. Tomēr nekad iepriekš Komisija vēl nav atlikusi lēmumu par tik daudzām maksājumu aģentūrām, kas atbildīgas par tik lielu izdevumu apjomu.

4.68. Nav skaidrs, kad Komisija varēs akceptēt tos maksājumu aģentūru pārskatus, kas nav ietverti 2004. gada 29. aprīļa lēmumā. Balstoties uz iepriekšējo pieredzi, var pieņemt, ka kavēšanās varētu būt vērā ņemama – 2000. gada pārskati par iepriekšējo Grieķijas maksājumu aģentūru netika apstiprināti līdz 2003. gadam, kad aģentūra jau bija beigusi pastāvēt. Neviens no pārskatiem, kas netika ietverti 2001. un 2002. gada finansiālās noformēšanas lēmumos, netika apstiprināts līdz 2004. gada aprīlim. Desmit maksājumu aģentūru (31) grāmatojumi joprojām nav noskaidroti par diviem gadiem no pēdējiem trim gadiem. 4.68. By the end of this year the Commission expects to clear the accounts for the four paying agencies disjoined for 2001, plus more than half of the paying agencies disjoined for 2002 (for which all necessary information has been provided).

4.69. Finansiālās noformēšanas lēmuma atlikšana nerada finansiālas sekas iesaistītajām dalībvalstīm, tāpat arī neietekmē turpmākus lēmumus par izdevumu atbilstību finansēšanai no Kopienas budžeta. Tomēr Komisija nevarēja nonākt pie secinājuma par maksājumu aģentūru pārskatiem, kas sedz 43 % no izdevumiem, kuri noteiktajā termiņā deklarēti par 2003. gadu.

2003. gadā pieņemtie atbilstības lēmumi

4.70. 2003. gadā Komisija pieņēma trīs atbilstības lēmumus par izdevumiem, kas bija deklarēti no 1996. līdz 2002. gadam (32), atsakoties finansēt 377 miljonus euro, no kuriem Palāta izvērtēja summu 366 miljonu euro apmērā un mēģināja noteikt, vai labojumi bija: a) adekvāti un labi pamatoti, b) savlaicīgi.

Labojumu atbilstība

4.71. Palāta secināja, ka attiecībā uz 308 miljoniem euro no nepieļautajiem izdevumiem Komisijas procedūras bija labi pamatotas un nepieļautās summas – atbilstošas to fiksētās likmes labojumu normālam apjomam (33).

4.72. Turpmāk minētajos gadījumos Palāta uzskatīja, ka būtu bijis jāpiemēro stingrāk Komisijas pašas noteikumi (kas būtu palielinājis nepieļauto summu par 65 miljoniem euro): 4.72. In assessing the financial corrections the Commission has to consider what alternative forms of check would reduce the risk to the EAGGF. Its decision must therefore be deemed to be in line with the rules and protocols. The Commission considers that it has fully and correctly applied its guidelines on fixing the levels of financial corrections, and must stress also its legal obligation to accurately assess the real risk to the Fund. The Commission maintains that the rates of financial correction imposed in the concerned cases were justified.

a) olīveļļa Itālijā – labojums 13 miljonu euro apmērā. Komisija piemēroja 2 % fiksētās likmes labojumu izdevumiem, kas radušies 2000. gadā, tādējādi saistīti galvenokārt ar 1998./1999. tirgus gadu. Labojums attiecas galvenokārt tikai uz ievērojamiem trūkumiem, kas tika atklāti veiktajās pārbaudēs spiednēs, kā arī uz nepietiekamu stingrību to atbilstības pārbaužu veikšanā un pēcpārbaudēs, kurās tika pārbaudīti saražotās olīveļļas daudzumi. Turklāt Ģeogrāfiskā informācijas sistēma (ĢIS) nebija pilnīga un nedarbojās laikā, kad izdevumi bija radušies; un 1998./1999. tirgus gadā netika veikt obligātais prasītais skaits alternatīvo pārbaužu (34). Komisija šīs pārbaudes klasificē kā galvenos kontroles mehānismus. Labojumu likme 5 % apmērā atbilstu Komisijas fiksētās likmes labojumu mērogam, (a) In the 1998/99 marketing year Italy introduced alternative forms of check that reduced the risk to the EAGGF. This led the Commission to propose a correction rate of 2 % despite the existence of failings in key controls. In particular Italy had an olive cultivation register and in 1998/99 made many on-the-spot checks in connection with creation of the olive cultivation GIS. These checks resulted in significant penalties on growers whose crop declarations showed discrepancies.

b) olīveļļa Grieķijā – labojums 45,1 miljonu euro apmērā. Kopš 1994. gada Komisija ir piemērojusi 5 % labojumu olīvkoku reģistra trūkuma un datorizētās datu bāzes neadekvātuma dēļ. Dalībvalstīm bija pieci gadi laika no 1998./1999. gada, lai ieviestu ĢIS, kas aizvieto olīvkoku reģistru un datu bāzi. Komisija uzskata, ka nepietiekama rīcība ĢIS izstrādē, ir trūkums pats par sevi un ka veiktie uzlabojumi nekompensē tās trūkumu. Tādējādi 5 % fiksētā likme tika piemērota arī izdevumiem, kas radušies 2000. gadā un kas galvenokārt saistīti ar 1998./1999. tirgus gadu. Šīs pārbaudes ir galvenie kontroles mehānismu, un tā kā tie nav ieviesti, 10 % labojums atbilstu Komisijas fiksētās likmes labojuma normālajam mērogam. (b) Under the olive oil production aid scheme there are two key interdependent controls, on mills and on trees. It is true that Greece had neither an olive cultivation register, operational computerised files or an olive cultivation GIS (compulsory from 1998/99), but she did make the alternative checks specified in the rules for cases where there was no GIS and imposed penalties when incorrect declarations were found. There were also checks on mills and on abnormally high yields. These factors led the Commission to maintain a 5 % correction rate for the marketing years in question.

24 mēnešu noteikums

4.73. Komisijas pilnvara atteikt deklarēto izdevumu finansējumu ir ierobežota, jo atteikt finansēt var tikai tos izdevumus, kas radušies 24 mēnešos pēc tam, kad Komisija paziņojusi dalībvalstīm savas izmeklēšanas rezultātus (35). Tādējādi trūkums, kas atklāts, veicot izmeklēšanu par trīs gadu posmu, var nozīmēt tikai to izdevumu labojumu, kas deklarēti divu gadu laikā. Komisijas 2002. gadā izteikto un Palātas apstiprināto priekšlikumu palielināt minēto posmu līdz 36 mēnešiem Padome noraidīja (36).

Nepieciešamais laiks, lai veiktu labojumus

4.74. Vidējais grāmatojumu noskaidrošanas procedūras ilgums attiecībā uz labojumiem, kas veikti trīs 2003. gadā pieņemtajos lēmumos, sākot no dalībvalstu apmeklējuma dienas līdz brīdim, kad attiecīgais labojumi tiek iekļauts lēmumā ir vairāk nekā divarpus gadi (900 dienas). Šis ir īsāks laiks salīdzinājumā ar procedūras vidējo ilgumu 2002. gadā, kad tā ilga trīs gadus (1 100 dienas). Tomēr vidējais nepieciešamais laiks no dalībvalsts apmeklējuma brīža līdz pēdējai vēstulei, kurā tiek ziņots par labojumu, turpina ievērojami pārsniegt Komisijas dienestu iekšēji noteiktos standartus. 4.74. The Commission acknowledges that in some cases delays in the progress of accounts clearance persist. But, as the Court finds from year to year, major efforts have been made to reduce the average duration of the procedure. These will be continued.

Grāmatojumu noskaidrošanas lēmumi pēdējos gados

4.75. Grāmatojumu noskaidrošana aizņem vairākus gadus (sk. 4.52. un 4.70. punktu). 4.6. tabulā ir atspoguļoti rezultāti Komisijas grāmatojumu noskaidrošanas lēmumiem par 1991. gadu un sekojošajiem gadiem. Grāmatojumu noskaidrošana vēl nav pabeigta par nevienu gadu pēc 1997. gada. Kopējie labojumi atklāj Komisijas viedokli – pa budžeta līnijām un pārbaudītajām dalībvalstīm – par to izdevumu summu, ko galvenokārt dalībvalstu izdevumu pārvaldības un kontroles sistēmas trūkumu dēļ nevajadzētu maksāt no Kopienas budžeta. 4.75. In June 2004 only nine procedures remain open (three predating 1 January 2000) out of a total of 482 initiated between 1997 and the end of 2000. The Commission has applied itself to reducing the backlog and the oldest cases still open were given particular attention when the 2004 work programme for auditing agricultural expenditure was drawn up.

4.76. 4.6. un 4.7. diagrammā ir parādīts labojumu sadalījums lēmumos, ko Komisija pieņēmusi laikā no 1999. lidz 2003. gadam (37) – pa dalībvalstīm un tirgus sektoriem. Šie lēmumi attiecas uz izdevumu posteņiem no Kopienas 1996.-2002. budžeta gadam.

4.6. tabula – Labojumi grāmatojumu noskaidrošanas lēmumos attiecībā uz 1991.-2003. budžeta gadu (miljonos euro) 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Deklarētie izdevumi 31 255,9 30 480,2 34 008,0 33 592,8 35 654,4 39 062,5 40 884,3 38 857,4 40 726,2 40 410,6 41 593,8 42 710,8 43 988,4 Kopējais labojumu skaits –1 504,1 – 788,2 – 737,0 – 307,8 – 572,9 – 790,1 – 481,4 – 328,3 – 248,4 – 305,0 – 132,7 –0,2 0,0 no kuriem: a) Piena nodevas – 979,2 – 419,7 – 248 0,0 –15,1 – 215 – 110,2 0 0 0 0 0 0 b) Labojumi – 524,9 – 368,5 – 489,0 – 307,8 – 557,8 – 575,1 – 371,2 – 328,3 – 248,4 – 305,0 – 132,7 –0,2 0,0 Deklarēto izdevumu labojumi procentos 1,7 % 1,2 % 1,4 % 0,9 % 1,6 % 1,5 % 0,9 % 0,8 % 0,6 % 0,8 % 0,3 % 0,0 % 0,0 % NB:Grāmatojumu noskaidrošana nav pabeigta attiecībā uz gadiem, kas seko pēc 1997. gada. Avots:Komisijas “atbilstības” lēmumi, kas pielāgoti, ņemot vērā atbilstīgi Eiropas Kopienu Tiesas nolēmumiem atceltos labojumus.

Palātas secinājumi

Finansiālās noformēšanas lēmums

4.77. Neņemot vērā individuālās problēmas, kas uzskaitītas iepriekš 4.54.-4.57. punktā, maksājumu aģentūru pārskatu apliecināšana darbojās apmierinoši.

4.78. Tomēr joprojām ir jāveic darbs: 4.78.

a) Komisijai, lai izvērtētu apliecinātājiestāžu veikto darbu, veicot cikliskas pārbaudes uz vietas (sk. 4.58. punktu), (a) Specific on the spot reviews of the certifying bodies' activity will be considered, after examining all the priorities for the auditors of the Commission.

b) apliecinātājiestādēm, lai stingrāk ievērotu Komisijas vadlīnijas attiecībā uz KLP parādu kārtošanu (sk. 4.59.-4.61. punktu). (b) The Commission will insist on the importance of proper reporting on debtors and increase the attention paid to this subject for the next accounts clearance decision.

4.79. Fakts, ka finansiālās noformēšanas lēmums vēl nav pieņemts par 43 % no 2003. gadā deklarētajiem izdevumiem, ne arī attiecībā uz 21 maksājumu aģentūru pārskatiem ne par 2001., ne par 2002. gadu, rada bažas (sk. 4.65. un 4.68. punktu). 4.79. It should be emphasised that the disjunction of accounts does not cause any financial consequences for the Member States concerned, nor does it prejudice any exclusion of expenditure of Community financing. The postponement of the clearance allows the Member States to provide additional information and in some cases to perform certain tasks requested by the guidelines which were not finalised by the regulatory deadline of 30 April. Once these matters are addressed by the Member States the Commission should be in a position to clear the disjoined accounts. The Commission continues to make efforts to clear the backlog of cases from the 2001 and 2002 exercises. It expects to clear the accounts for the four paying agencies disjoined for 2001, plus more than half of the paying agencies disjoined for 2002.

Atbilstības lēmumi

4.80. Lielākā daļa no labojumiem, kas veikti 2003. gadā, tika aprēķināti, pamatojoties uz Komisijas fiksētās likmes labojumu parasto grafiku (sk. 4.71. punktu). Divos gadījumos varēja piemērot augstāku labojumu likmi (sk. 4.72. punktu). 4.80. The Commission maintains that the rates of financial correction imposed in the following cases were justified.

IEPRIEKŠĒJO APSVĒRUMU PĒCPĀRBAUDE

Eksporta kompensācijas – galamērķis un laišana tirgū

4.81. Eksporta kompensācijas ir subsīdijas, ko maksā par lauksaimniecības produktu eksportu, lai kompensētu eksportētājiem starpību starp ES cenām un zemākām cenām, kas valda pasaules tirgū. Viena un tā paša produkta likmes var atšķirties atkarībā no galamērķa. 4.81. The significance of export refunds as a policy instrument has steadily decreased due to the successive reforms of the Common Agricultural Policy designed to make Community produce more competitive by bringing EU prices closer to world market prices. 10 years ago expenditure on export refunds exceeded 10 billion euro; in 2003 it was down to 3,7 billion euro. This trend is expected to continue with the latest CAP reforms of 2003 and 2004.

4.82. Īpašajā ziņojumā Nr. 7/2001 (38) Palāta atzina, ka būtu labāk piemērot vienu kompensācijas likmi katram produktam uz visiem galamērķiem, lai gan to nebija iespējams veikt nekavējoties. Tāpēc Palāta nāca klajā ar šādiem ieteikumiem, lai vienkāršotu un uzlabotu šādu darījumu finanšu kontroli: 4.82 and 4.85. The Commission has reacted appropriately to remedy the weaknesses identified in the special report. An action plan was defined and has been implemented. The Commission believes that with the measures taken, the management of the risks involved has significantly improved.

a) pierādījumi par nonākšanu galamērķī nav jāprasa katrā gadījumā, bet tikai šaubīgos gadījumos vai augsta riska galamērķos, (a) Relaxing the requirements for proof of arrival could generate a potential risk for the Community budget through a loss of control over exports to countries for which an export refund is not fixed. It would also expose the Commission to fundamental criticism of the way the EU monitors and controls its subsidised trade with third countries, particularly taking into consideration its international undertakings to refrain from granting export refunds for specific markets.

b) transporta dokumenti un tirdzniecības rēķini ir jāiesniedz KLP maksājumu aģentūrām par visiem prasījumiem, kas pārsniedz de minimis ierobežojumu (39), (b) The Commission considers that generally speaking customs import declarations issued by official state authorities give greater assurance that goods have been imported in the third country for which the refund is paid than transport documents and commercial invoices issued by private operators. However, the Commission has decided to double the de minimis limit by which payment claims involving small amounts of refunds can be exempted from production of proof of import, but to maintain this requirement for differentiated export refunds above this limit.

c) a posteriori pārbaudes attiecībā uz produktu laišanu paredzētajā tirgū (lai pārliecinātos, vai tie nav eksportēti citur), ir jāpadara intensīvākas; a posteriori pārbaudot darījumus, būtu jāizmanto transporta un konteineru aprites datu bāzes (40). (c) Given the decision to continue to require proof of import for differentiated export refunds, there is no need for a posteriori checks that products had been placed on the market intended to be intensified. Nevertheless, the Commission has encouraged Member State authorities to use the data held by transport companies as an additional element of check on the arrival of goods at their destination.

4.83. Palāta arī nāca klajā ar vairākiem detalizētiem ieteikumiem attiecībā uz finanšu kontroles mehānismu uzlabojumiem, ko vajadzētu piemērot, ja tiktu saglabāta prasība sistemātiski pierādīt preču nonākšanu galamērķī.

4.84. Padome un Parlaments atbalstīja Palātas ieteikumu veikt izmaiņas (41). Jo īpaši Parlaments aicināja Komisiju veikt vērienīgus pasākumus, lai vienkāršotu tiesību aktus un procedūras ar mērķi radīt lielāku caurredzamību, pirms tiek pabeigta eksporta kompensāciju plāna izpilde.

4.85. Komisija nav attiecīgi rīkojusies, lai vienkāršotu plānu, kā tas ieteikts 4.82. punktā. 4.85. See reply to paragraph 4.82.

4.86. No otras puses Komisija ir pozitīvi reaģējusi uz daudziem no Palātas sīkākajiem apsvērumiem un ieteikumiem: a) ir nostiprinātas pārraudzības uzņēmumu apstiprināšanas procedūras, b) tagad ir ieviests noteikums par sankcijām pret pārraudzības uzņēmumiem par viltotu sertifikātu izdošanu, c) ir ieviesti noteikumi attiecībā uz izkraušanas sertifikātu izdošanu dalībvalstu vēstniecībās, d) ir dubultots de minimis ierobežojums, kas piemērojams, lai pārbaudītu sūtījumus, par kuriem pienākas eksporta kompensācijas, e) tika ieviesti noteikumi, lai novērstu karuseļa mehānismu piena produktu apritē starp ES un Baltijas valstīm, atceļot šīm valstīm eksporta kompensācijas par piena produktiem, f) 2001. gadā tika izveidota procedūra (42), lai tiešsaistes režīmā apmainītos ar informāciju ar Krievijas muitu attiecībā uz viltotām importa deklarācijām (lai gan tā nav pielietota visās dalībvalstīs), g) ir veikti daži uzlabojumi attiecībā uz liellopu eksportu: augstāko kompensācijas likmi par tīršķirnes mājlopiem tagad maksā tikai par tiem mājlopiem, kas jaunāki par 30 mēnešiem (43) (44), h) Komisijas Grāmatojumu noskaidrošanas nodaļa 2001. un 2002. gadā pārbaudīja sistēmu, saskaņā ar kuru tiek pierādīta nonākšana galamērķī, un šīs pārbaudes rezultātā pret noteiktām dalībvalstīm ierosināja procesu, lūdzot veikt finansiālus labojumus.

4.87. Tomēr saistība ar citiem Palātas detalizētajiem norādījumiem Komisija: 4.87. Having examined the recommendations of the Court the Commission decided not to follow the recommendation suggested by the Court in point (a) whereas actions have been taken in relation to points (b) and (c).

a) nav pārņēmusi atbildību par pārraudzības uzņēmumu apstiprināšanu, (a) Within the framework of shared management the responsibility for approval of supervisory companies lies within the Member States and the Commission has no intention to take it over. Member States are closer to events on the ground and are in a better position for managing the conditions for the approval and control of supervisory companies. However, following the Court recommendation, procedures for approval of supervisory companies have been reinforced (see Commission Regulation (EC) No 1253/2002 OJ L 183, 12.7.2002, p. 12)).

b) nav nodrošinājusi dalībvalstīm modeli pieņemamiem pierādījumiem par nonākšanu galamērķī (dažādās valstīs, kas nav ES dalībvalstis, tiek izmantoti muitas dokumenti un muitas zīmogi), (b) The verification of the validity of proofs which are furnished by exporters in the payment application for differentiated refunds is the responsibility of Member States' paying agencies. However, the Commission launched a tendering procedure, but this proved to be unsuccessful and had to be relaunched. Bearing in mind the time needed for the tender's procedure and completion of the study, the results will not be available until the end of 2005. Meanwhile, in order to ensure a better coordination between paying agencies, Member States have been asked to exchange copies of the customs import documents, customs stamps and customs codes (entry for home use, entry for warehousing, entry for inward processing, etc.) that are available in their paying agencies concerning various third countries included in the study.

c) varēja daudz efektīvāk izmantot ārējās revīzijas firmas, lai izvērtētu diferencēto eksporta kompensāciju sistēmu. (c) The Commission contracted for the first time external audit firms for this task in 2001. With hindsight some aspects might have been perfectible and experience has already been, and will continue to be, taken into account in possible future engagements of external auditors.

4.88. OLAF ir izskatījis dažas lietas, pa ko Palāta pauda bažas, bet nav veicis vai pabeidzis pasākumus attiecībā uz vairākām citām lietām, ieskaitot nelegālo eksportu uz Irāku, liellopu nepietiekamu piegādi uz Libānu, piena produktu karuseļa tirdzniecību ar Baltijas valstīm, siera novirzīšanu no ASV uz Kanādu un feta siera piegādi uz Ziemeļkoreju, kas ievērojami pārsniedza derīguma termiņu. 4.88. The case ‘diversion of cheese from USA to Canada’ will be finalised shortly. Follow-up actions for all mentioned cases are still ongoing.

4.89. Tādējādi Palātas ieteikumi (un Padomes un Parlamenta secinājumi) ir ievēroti tikai daļēji. Specifiska galamērķa eksporta kompensācijas turpina sastādīt ievērojamu proporciju (45 %) (t.i., 1 882 miljonus euro 2003. gadā) no izdevumiem par eksporta kompensācijām. 4.89. As the Court recognises in paragraph 4.87, the Commission has responded positively to many of the Court's more detailed observations and recommendations. For the recommendations not accepted, due explanation is given in the reply to paragraphs 4.83, 4.86 and 4.88. The Commission has reacted where appropriate to remedy the weaknesses identified in the Court's special report. An action plan was defined and has been implemented. The Commission believes that with the measures taken, the management of the risks involved has significantly improved.

Atbalsta plāns olīveļļai

4.90. 2000. gada jūlijā Palāta publicēja īpašo ziņojumu (45) par rezultātiem revīzijai attiecībā uz atbalsta plānu olīveļļai. Revīzijas galvenais mērķi bija pārbaudīt, kā Komisija pārvalda šo plānu un kā dalībvalstīs darbojas kontroles mehānismi, lai izvērtētu to ieguldījum plāna galveno mērķu sasniegšanā. Padome 2004. gada 29. aprīlī pieņēma olīveļļas kopējās tirgus organizācijas (KTO) reformu, kas stāsies spēkā 2005. gada 1. novembrī (46).

4.91. Īpašajā ziņojumā Palāta atzina, ka: a) Komisijas pārvaldības un kontroles sistēma nebija pietiekoši efektīva un uzticama, b) KTO mērķi nebija pietiekoši skaidri, c) izstrādājot un ieviešot olīvu audzēšanas Ģeogrāfiskās informācijas sistēmu (ĢIS) (47) dalībvalstīs, Komisijai nevajadzētu pieļaut atkārtotus kavējumus, kādi tika konstatēti sākotnējā olīvu audzēšanas reģistrā, d) reformu gaitā jāsaglabā racionālas finanšu pārvaldības princips, kas aprakstīts Finanšu regulā, un KTO mērķi ir jāapraksta tādā veidā, lai varētu noteikt sasniegto progresu attiecībā uz tiem, e) maksājumi, kas balstīti uz koku skaitu, nevis uz saražoto daudzumu, radītu mazākas kontroles problēmas, bet veicinātu nepieciešamību pēc olīvu audzēšanas ĢIS.

4.92. Padome un Parlaments (48) atbalstīja Palātas ieteikumu par to, ka vajadzīga pietiekama un uzticama pārvaldība un kontrole, izmantojot efektīvu olīvu audzēšanas ĢIS, un ka dati par olīveļļu iestrādājami IPKS sistēmā. Tā kā patēriņa atbalsts tika atcelts ar 1998. gada reformu un eksporta kompensācijas bija nenozīmīgas, Palātas pēcpārbaude galvenokārt vērsta uz ražošanas atbalstu olīveļļas ražotājiem.

4.93. Palāta atzīmē, ka laikā pirms 2004. gada reformas Komisija jau bija risinājusi vairākus jautājumus attiecībā uz, galvenokārt, pārprodukciju un olīveļļas ražošanas konkurētspēju. Neskatoties uz to, ka katru gadu Komisija ir aicinājusi dalībvalstis paātrināt to procedūras, joprojām pastāv neatbilstība starp to sodu skaitu, ko ieteica olīveļļas kontroles aģentūras, un to sodu skaitu, ko dalībvalstis reāli piemērojušas. 4.93. The Commission closely monitors the quality of the Member States' monitoring of the work of the inspection bodies. Any inadequacies found are taken into account in the accounts clearance procedures for the olive oil production aid.

4.94. Ar 2004. gada reformu, nosakot skaidrākus mērķus un aizvietojot ražošanas atbalstu uz saražotā daudzuma pamata ar atbalstu uz platības pamata, tika atcelti vairāki pasākumi, kuros Palāta bija konstatējusi trūkumus. Galvenokārt tie bija pasākumi saistībā ar kontroles mehānismiem dalībvalstīs, ar pienākumu prognozēt ražošanas ienākumus un ar atbalsta nodalīšanu no ražošanas. Tomēr Komisija reformas mērķus neizvirzīja izmērāmā veidā, kā tas bija noteikts Finanšu regulā. Tas kavē mērķu sasniegšanas progresa mērīšanu. 4.94. The reform of the olive oil sector is part of the reform of the common agricultural policy started in 2003 and aims at achieving the same objectives, which were presented in the explanatory memorandum of the proposal for a long term policy perspective for sustainable agriculture (COM(2003) 23 final, 21 January 2003), namely: — to enhance the competitiveness of the EU agriculture, — to promote a more market oriented, sustainable agriculture, — to provide a better balance of support and strengthen rural development. The achievement of the objectives is assessed by the Commission as part of the ongoing management and monitoring of the implementation of the CMO. Council Regulation (EC) No 864/2004 foresees that the Commission shall, before 31 December 2009, provide the Council with a report on the situation among others of this sector, accompanied, if appropriate, by proposals for amendments.

4.95. Saskaņā ar jauno Padomes regulu atbalstu piešķirs, pamatojoties uz platībām, kuras apstādītas ar olīvkokiem, un vismaz 60 % atbalsta tiks piešķirts atbilstīgi vienreizēju maksājumu plānam. Šī atbalsta daļa nebūs saistīta ne ar saražoto olīveļļas daudzumu, ne ar olīvkoku skaitu. Atlikušie 40 % būs saistīti ar olīvkoku skaitu. Tomēr, kamēr vēl nav pabeigta olīvu audzēšanas ĢIS, ar olīvkoku skaitu saistītie 40 % atbalsta tiks pārvaldīti un kontrolēti, turpinot izmantot nepietiekami uzticamu statistiku. Datu trūkums un Komisijas statistikas datu nepietiekamā uzticamība apstiprinājās arī ārējā vērtēšanā, ko Komisija bija pasūtījusi, lai vērtētu olīveļļas sektorā īstenoto galveno tirgus organizācijas pasākumu ietekmi (49). 4.95. The remaining funds (up to a maximum of 40 %) would be retained by Member States for the granting of aid confined to olive groves already registered in a GIS. Producer Member States have informed the Commission as regards completion at various stages of the GIS. According to legislation in force, the GIS shall be fully operational for the payment of the aid from the marketing year 2003/04 onwards (advance payment fixed in September 2004, final payment to be fixed in June 2005) — see also reply to 4.97. The purpose of this aid is to contribute to the maintenance of olive groves of environmental or social value. It will be granted per hectare of olive grove, whether or not in production. For the granting of this aid variations in the number of trees registered on 1 January 2005 in the olive groves should not exceed 10 %.

4.96. Pretēji Palātas ieteikumam Komisija ierosināja Padomei (50) atlikt olīvu audzēšanas ĢIS pabeigšanu uz diviem gadiem līdz 2003. gada 31. oktobrim. Fakts, ka ĢIS līdz šim vēl nav pabeigta, negatīvi ietekmēs reformas īstenošanu. 4.96. The proposal to delay in the completion of the olive cultivation GIS was motivated by the limited progress achieved in 2001 by the Member States in the execution of the GIS and the aim of obtaining a reliable and trustworthy tool for the management of the sector. In cases where the GIS had not been completed, Member States were required to carry out reinforced on the spot controls (Regulation (CE) No 2366/98). The proposal was accompanied by additional provisions stipulating that from November 1st 2003, olive trees and corresponding areas not attested by a GIS or olive oil produced therefrom are not eligible for aid to be paid to olive producers. According to the information provided by the producer Member States to the Commission, the GIS is largely operational to check the aid payments for the marketing year 2003/04, and its role in the practical implementation of the reform will be verified in due course in the framework of the clearance of accounts procedure.

4.97. Grāmatojumu noskaidrošanas procedūrā Komisija ir ņēmusi vērā to, ka dalībvalstīm nav izdevies ievērot KTO noteikumus attiecībā uz olīveļļas reģistru un datorizētajiem failiem. Tomēr 2002. gada pārskatā (51) un šajā gada pārskatā Palāta aicināja Komisiju būt stingrākai, piemērojot pašas izstrādātos norādījumus attiecībā uz korekcijām ar olīveļļu saistītajos izdevumos (sk. 4.72. punktu un 2002. gada pārskata 4.61. punktu). 4.97. The Commission maintains that the rates of financial correction imposed in the concerned cases were justified. See the reply to point 4.72. and the 2002 Annual Report.

4.98. Ņemot vērā iepriekš teikto, Komisijai būtu nekavējoties jārisina šādi jautājumi: 4.98.

a) jānosaka pienācīgi un izmērāmi rādītāji, pēc kuriem uzraudzīt reformas mērķu īstenošanu, un tādā veidā ievērot Finanšu regulā paredzētos racionālas finanšu pārvaldības noteikumus un uzlabot KTO pārvaldību, (a) The reform of the olive oil sector is part of the reform of the Common Agricultural Policy started in 2003 and therefore aims at achieving the same objectives. The Commission will monitor the achievement of these objectives.

b) jāuzstāj, lai dalībvalstīs darbotos uzticama olīvu audzēšanas ĢIS, vai – ja to nevar panākt – jāveic attiecīgas finanšu korekcijas atbilstīgi piemērojamiem noteikumiem. (b) As of November 1 2003, olive trees and corresponding areas not attested by a GIS or olive oil produced therefrom are not eligible for an aid to be paid to olive producers. The Commission accepts the Court's recommendation and as in the past will continue to verify that checks are made correctly and uniformly.

GALVENIE NOVĒROJUMI ĪPAŠAJOS ZIŅOJUMOS

Lauku saimniecību ienākumi Komisijas vērtējumā

4.99. Saskaņā ar EK Līguma 33. panta 1. punktu viens no pieciem kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķiem ir nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni lauksaimniecībā nodarbinātiem iedzīvotājiem, jo īpaši palielinot lauksaimniecībā nodarbināto iedzīvotāju individuālos ienākumus. Šis mērķis, šķiet, faktiski ir kļuvis par KLP pamatprincipu.

4.100. Saimniecību ienākumu noteikšanai Komisija izmanto trīs sistēmas: lauku saimniecību grāmatvedības datu tīklu (FADN), ar kuru nosaka lauksaimniecības uzņēmumu ienākumus, pamatojoties uz saskaņotām atskaitēm, taču šī sistēma neļauj noteikt rezultātu kvalitāti un salīdzināt tos, lauksaimniecības ekonomikas atskaites (EAA), kurās ir sniegti atšķirīgas kvalitātes dati par dažādām dalībvalstīm, un ienākumus lauku saimniecību nozarē (IAHS), kas satur neviendabīgus un novecojušus statistikas datus. 4.100. Improving the quality and especially the comparability of the statistical data from the FADN is a major concern of the departments responsible for these statistics and has been the subject of constant attention on the part of the Commission, the FADN Committee and the Member States. The latter have introduced a basic methodology designed to improve quality and harmonise the results from the FADN. It is true that the regional diversity of agriculture, in both socio-economic and structural terms, has meant the adoption of rules specific to some Member States. However, the impact of the methodological differences referred to by the Court is reduced as much as possible by the efforts made regarding sampling and weighting. The economic accounts for agriculture are continuously and closely monitored for accuracy and comparability by the Working Party ‘Agricultural accounts and prices’ and more specific controls such as the inventories. This is why the quality of the income statistics produced under the EAA has always been considered satisfactory. In addition, although the choice of sources of data is left to the Member States depending on the specific structure of their agricultural sector and their statistical system, this has little impact on the quality of the EAA data. It is in fact not the harmonisation of data sources but the harmonisation of definitions and principles of data extraction which guarantees the harmonisation of the EAA data among Member States and contributes to their quality. Finally, studies have shown that the multiplicity of data sources makes accuracy indicators very difficult to establish and complex to interpret for such statistics as national accounts and accounts for agriculture. The statistics on incomes of agricultural households do not benefit from the same degree of quality, homogeneity and updating as the FADN and the EAA. A taskforce to develop and improve these statistics was set up in 2003 in collaboration with the FAO, the OECD and UN/EEC.

4.101. Eiropas Kopiena nekad nav definējusi jēdzienus “lauksaimniecībā nodarbinātie iedzīvotāji”, “pietiekami augsts dzīves līmenis” vai “ienākumi”, kas ir izklāstīti EK Līguma 33. pantā. Tālab pašlaik trūkst skaidru koncepciju un kritēriju, ko var izmantot statistikā minēto lielumu noteikšanai. 4.102. Revīzijas palāta ir konstatējusi, ka vajadzīgās informācijas klāsts par zemnieku finansiālo stāvokli ir veidojies daudzu gadu gaitā. Lai gan Makšerija (Mac Sharry) 1992. gada reformas vienīgais mērķis bija kompensēt ieņēmumu zaudējumus, veicot tiešos maksājumus, Komisiju pašreiz interesē arī ar lauku saimniecībām nesaistīti ienākumu avoti un ienākumu sadalījums lauksaimniecības nozarē. Šo jautājumu izpētei ir vajadzīga informācija par lauku saimniecību vispārējiem ienākumiem. 4.101 and 4.102. There are various different measures of income (inter alia, income by branch of activity and income of households at macroeconomic level, and income of holdings at microeconomic level). These have been extensively used and published by the Commission for the purposes of monitoring and analysing the levels of and changes in incomes in agriculture, as well as contributing to generating agricultural policy.

4.103. Revīzijas palāta ar eksperta palīdzību centās noskaidrot dažādās koncepcijas, kas izklāstītas EK Līguma 33. pantā. Šā pētījuma secinājums bija tāds, ka, ja citu datu nav, tad par aptuvenu dzīves līmeņa rādītāju var uzskatīt visu mājsaimniecības locekļu rīcībā esošos kopējos ienākumus. Turklāt dzīves līmeni lauku mājsaimniecībās vairs nevar uzskatīt par pietiekami augstu, ja mājsaimniecības locekļu rīcībā esošie kopējie ienākumi ir zemāki par noteiktu robežvērtību, salīdzinot ar mājsaimniecībām, kas gūst ienākumus citās uzņēmējdarbības nozarēs.

4.104. Revīzijas palāta izskatīja Komisijas izmantotās trīs lauksaimniecības statistikas sistēmas no to “atbilstības” viedokļa, ņemot vērā KLP noteiktās prasības. Visu šo triju sistēmu mērķis ir noteikt ienākumus lauksaimniecības nozarē. Tomēr no FADN var iegūt tikai datus par tā saukto profesionālo saimniecību peļņu, neņemot vērā ar lauksaimniecību nesaistītos ienākumus vai pārējo mājsaimniecības locekļu ienākumus. EAA galvenokārt sniedz ziņas par atlikumu, kas paliek pēc visu lauksaimnieciskās ražošanas izmaksu atskaitīšanas. Tādēļ no abām minētajām sistēmām nevar gūt tiešu informāciju par dzīves līmeni lauku mājsaimniecībās. Tādēļ tika veidots IAHS projekts, tomēr arī tas nav sniedzis uzticamus un salīdzināmus rezultātus. 4.104. The statistical instruments represented by FADN and EAA have made it possible from their inception to monitor, evaluate and analyse changes in the income generated by agricultural activity, both across the agricultural sector as a whole and by farm specialisation. Moreover, since the most significant part of farm households' income comes from agricultural activity (and mainly commercial holdings), these statistics also make it possible to monitor and analyse changes in farm households' income in a relatively reliable way. In fact, this is in line with of Article 33 (a) and (b), which explicitly link the goal of ensuring a fair standard of living for the farming community to increases in income generated by agricultural activity.

4.105. Visbeidzot, Kopienas statistikas sistēmas patlaban nesniedz pietiekamu informāciju par lauku mājsaimniecību tīrajiem ienākumiem un nedod iespēju novērtēt lauksaimniecībā nodarbināto iedzīvotāju dzīves līmeni. Tādēļ Komisijai ir atkārtoti precīzi jādefinē Kopienas prasības šajā jomā un attiecīgi jāpārorientē patlaban izmantotās statistikas sistēmas. 4.105. Each of the statistical tools provides additional information in the decision-making process. Therefore, they should be seen as complementary parts in a very complex policy field. The statistics of the EAA and of the FADN have for many years provided very useful, reliable and relevant information on the incomes generated by agricultural activity. This information has proved very important for the monitoring, evaluation and design of the common agricultural policy. So far these figures on income from agriculture could be regarded as relatively reliable estimates of farm households' income to the extent that the latter draw the major part of their income from farming. The socio-economic developments in the agricultural sector and recent changes in agricultural policy (in particular as regards rural development) may well require more detailed figures on farm income. Although reliable statistics on the income of agricultural households already exist in a considerable number of Member States, it would be worth making a study of the feasibility and cost of statistics that measure the standard of living of the farming population across all the Member States of the Union. The financial situation and income levels of farming undertakings and in the agricultural sector generally will continue to be the subject of regular monitoring on the basis of FADN and EAA data, the harmonisation and consistency of which will need to be strengthened through increased collaboration among the various services concerned.

Komisijas veiktā pārvaldība un pārraudzība attiecībā uz kontroles pasākumiem un izdevumiem saistībā ar mutes un nagu sērgu (52)

4.106. Vajadzība pilnveidot vienoto tirgu un veicināt mājlopu tirdzniecību kopumā lika Kopienai izstrādāt kopēju politiku mutes un nagu sērgas (MNS) profilaksei un apkarošanai. Saskaņā ar šo politiku, sākot no 1992. gada, Kopiena uz visām dalībvalstīm attiecināja aizliegumu veikt mājlopu profilaktisku vakcinēšanu pret šo slimību, tā vietā ieviešot kompleksu profilakses un apkarošanas sistēmu ar mērķi gan ierobežot vīrusa ieviešanos, gan nepieļaut tā izplatību Kopienas teritorijā. Epizootijas gadījumā slimos mājlopus vajadzēja izkaut, to līķus iznīcināt, telpas un iekārtas dezinficēt. Izdevumus par minētajiem pasākumiem, kurus sākotnēji sedza dalībvalstis, bija paredzēts daļēji atlīdzināt no Ārkārtas veterinārā fonda, kas ietilpst ELVGF Garantijas nodaļā. 4.106. Directive 90/423/EEC, amending Directive 85/511/EEC on control measures for FMD, sets up a comprehensive system for the prevention, control and eradication of the disease. While banning prophylactic vaccination for technical and economic reasons, the Directive introduced contingency planning for FMD and a system of antigen reserves to cater for the possibility of emergency vaccination, and modified other animal health legislation in order to prevent the spread of the disease.

4.107. Pēc 2001. gada krīzes dalībvalstis no Ārkārtas veterinārā fonda lūdza izmaksāt atlīdzības 1 616 miljonu euro apmērā. Šīs lielās izmaksas, kā arī epizootijas apmēri bija par iemeslu Palātas veiktajai revīzijai. Tai bija trīs mērķi: pārliecināties, pirmkārt, vai Komisijas izmantotā analīzes metode, kas bija par pamatu slimības izskaušanas stratēģijai, bija aktuāla un atjaunota; otrkārt, vai stratēģija tika efektīvi īstenota; treškārt, vai sistēma atlīdzībuizmaksai dalībvalstīm par lopkopju kompensēšanu un viņu mājlopu izkaušanu bija adekvāta, operatīva un visiem vienlīdzīga. Tā kā iepriekšēju epizootiju laikā gūtu pieredzi var izmantot MNS profilakses un apkarošanas stratēģijas veidošanā, Palāta izvērtēja Komisijas rīcību pirms krīzes, tās laikā, kā arī pēc tās.

4.108. Ziņojumā par mutes un nagu sērgu ir uzsvērts, ka Komisija pirms 2001. gada krīzes nepārskatīja un neatjaunoja savu stratēģiju, lai ņemtu vērā izmaiņas riska faktoros. 4.108. In 1990 the Commission defined the overall strategy of the Community as follows: ‘Maintain the FMD- and infection-free status of the Community without practising prophylactic vaccination’. This strategy has since been supported by Member States, the European Parliament and the relevant industries. It is science-based, o