LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 21.9.2005 
COM(2005) 438 gal īgā redakcija 
2005/0182 (COD)   
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par datu saglab āšanu, kuri apstr ādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru 
pakalpojumu sniegšanu, ar ko labo Direkt īvu 2002/58/EK 
(iesniegusi Komisija) 
  
{SEC(2005) 1131} 
 
LV 2   LV PASKAIDROJUMA RAKSTS  
1. P RIEKŠLIKUMA KONTEKSTS  
• Priekšlikuma pamatojums un m ērķi 
Pilsoņi veic arvien vair āk ikdienas darb ību un dar ījumu, izmantojot elektronisko 
sakaru tīklus un pakalpojumus. Š ī saziņa rada inform āciju par datu pl ūsmu vai datus 
par atrašan ās vietu, kas satur, piem ēram, ziņas par zvan ītāja atrašan ās vietu, izsaukto 
numuru, sarunas laiku un ilgumu. Apvienojum ā ar datiem, kas ļauj identific ēt 
pakalpojuma abonentu vai lietot āju, minētās inform ācijas par datu pl ūsmu 
pieejamība ir svar īga mērķiem, kas saist īti ar tiesībaizsardz ību un droš ību, piemēram, 
tādu nopietnu noziegumu nov ēršanai, izmekl ēšanai, atkl āšanai un krimin ālvajāšanai 
kā terorisms un organiz ētā noziedzība.  
Tomēr līdz ar pārmaiņām darījumu mode ļos un pakalpojumu pied āvājumos, 
piemēram, tādu pakalpojumu pieaugumu k ā vienotās likmes tarifi, priekšapmaksas 
un bezmaksas elektronisko saka ru pakalpojumi, ne vienm ēr visi operatori sp ēj 
uzglabāt informāciju par datu pl ūsmu tādā apmērā, kā tas bija iesp ējams pēdējos 
gados atkar ībā no piedāvātajiem pakalpojumiem. Šo tendenci pastiprina p ēdējā laikā 
piedāvātie balss p ārraides pakalpojumi, izmantojot  interneta protokolu, vai pat 
vienotas likmes pakalpojumi fiks ētajos telefona sakaros. Š ādā režīmā operatoriem 
vairs nebūs nepieciešams uzglab āt informāciju par datu pl ūsmu rēķinu sagatavošanas 
mērķiem. Ja inform ācija par datu pl ūsmu netiek uzglab āta rēķinu sagatavošanas vai 
citiem dar ījumu mērķiem, valsts iest ādēm tā nebūs pieejama gad ījumos, kad ir 
likumīgs pamats piek ļūt šai inform ācijai. Citiem v ārdiem, šīs norises ļoti apgrūtina 
organizētās noziedz ības un terorisma nov ēršanas pien ākumu izpildi, ko veic valsts 
iestādes, un atvieglo noziedznieku savstarp ējo sazināšanos, nebaidoties, ka 
tiesībaizsardz ības iestādes varētu izmantot šos sazi ņas datus vi ņu kavēšanai. 
Ir radusies nepieciešam ība steidzami pie ņemt saska ņotus nosac ījumus šaj ā jautājumā 
ES līmenī. Vairākas dalībvalstis ir noteikušas vai ar ī plāno noteikt valsts m ēroga 
pasākumus, kuros paredz ēta prasība visiem operatoriem saglab āt noteiktus datu 
veidus, lai tos vajadz ības gadījumā varētu izmantot iepriekš nor ādītajiem mērķiem. 
Atšķirības dalībvalstu tiesiskajos, regul ēšanas un tehniskajos nosac ījumos attiec ībā 
uz inform ācijas par datu pl ūsmu saglab āšanu rada š ķēršļus iekšējam elektronisko 
sakaru tirgum, jo pakalpojumu sniedz ējiem tiek izvirz ītas atšķirīgas prasības attiec ībā 
uz saglab ājamo datu veidiem, k ā arī uz saglab āšanas nosac ījumiem. T āpēc ir 
nepieciešams t ālāk saskaņot šos noteikumus atbilstoši EK L īguma 14. pantam. 120 
• Vispārējais konteksts 
Eiropas Padome 2004. gada 25. marta Deklar ācijā par terorisma apkarošanu 
apstiprināja nepieciešam ību pēc ES līmeņa noteikumiem, kas terorisma apkarošanas 
nolūkā garantē informācijas par datu pl ūsmu pieejam ību visās 25 dalībvalstīs. Pēc 
teroristu r īkotajiem spr ādzieniem Madrid ē Eiropas Padome deva nor ādījumus 
Padomei izv ērtēt „priekšlikumus noteikumu izveidei operatoriem un pakalpojumu 
sniedzējiem attiec ībā uz inform ācijas par datu pl ūsmu saglab āšanu”, lai tos pie ņemtu 
2005. gad ā. Prioritāte, kas noteikta atbilstošu ties ību aktu pie ņemšanai par šo t ēmu, 
nesen tika apstiprin āta 16. un 17. j ūnija Eiropas Padomes atzinumos, k ā arī Tieslietu 
 
LV 3   LV un iekšlietu padomes 2005. gada 13. j ūlija īpašajā sanāksmē, kura notika p ēc 
teroristu r īkotajiem spr ādzieniem London ā. 
• Spēkā esošie noteikumi š ā priekšlikuma darb ības jomā 
Direktīvas 2002/58/EK par priv āto dzīvi un elektronisko komunik āciju 6. un 9. pants 
saskaņo personas datu aizsardz ības noteikumus, kas ir piem ērojami elektronisko 
sakaru pakalpojumu izmantošanas rezult ātā iegūtās informācijas par datu pl ūsmu un 
atrašanās vietas datu apstr ādei. Tad, kad š ī informācija vairs nav nepieciešama 
pārraides m ērķiem, tā ir jāizdzēš vai jāpadara anon īma, izņemot inform āciju, kura ir 
nepieciešama r ēķinu sagatavošanai vai nor ēķiniem par starpsavienojumiem; sa ņemot 
piekrišanu, noteiktu inform āciju var apstr ādāt arī mārketinga m ērķiem un pievienot ās 
vērtības pakalpojumu sniegšanai. 15. panta 1. punkts nosaka, ka dal ībvalstis var 
pieņemt tiesību aktus, lai ierobežotu (citu starp ā) 5., 6. un 9. pant ā minētās darbības 
jomas, ja š ādi ierobežojumi ir vajadz īgi saskaņā ar nepieciešamiem, atbilstošiem un 
samērīgiem pas ākumiem demokr ātiskā sabiedrībā, lai garant ētu valsts droš ību, 
aizsardzību, sabiedr ības drošību un krimin ālpārkāpumu nov ēršanu, izmekl ēšanu, 
noteikšanu un krimin ālvajāšanu.  
• Atbilstība Eiropas Savien ības mērķiem un politikai cit ās jomās 
Šis priekšlikums saskan ar Kopienas ties ību aktiem un Eiropas Savien ības 
Pamatties ību hartu. Lai gan ir skaidrs, ka ierosin ātā direktīva ietekm ēs hartas 7. pant ā 
garantētās pilsoņu tiesības uz priv āto dzīvi, kā arī hartas 8. pant ā garantētās tiesības 
uz personas datu aizsardz ību, hartas 52. pants attaisno iejaukšanos šaj ās tiesībās. Šajā 
priekšlikum ā paredzētie tiesību ierobežojumi ir sam ērīgi un nepieciešami, lai 
sasniegtu visp āratzītos noziedz ības un terorisma nov ēršanas un apkarošanas m ērķus. 
Turklāt šī priekšlikuma ietekme uz pilso ņu privāto dzīvi ir ierobežota – pirmk ārt, 
skaidri nosakot m ērķus, kādiem var izmantot saglab ātos datus, otrk ārt, ierobežojot 
saglabājamo datu kategorijas, un, trešk ārt, ierobežojot datu saglab āšanas ilgumu. V ēl 
viens svar īgs papildu nodrošin ājums ir tas, ka š ī direktīva nav piem ērojama 
komunikāciju saturam, jo tas noz īmētu telekomunik āciju pārtveršanu, kas ir ārpus šī 
tiesību akta darb ības jomas.  
Šīs direktīvas noteikumos paredz ētā pakalpojumu sniedz ēju un tīkla operatoru 
saglabāto personas datu apstr āde ir ietverta visp ārējos un īpašajos datu aizsardz ības 
noteikumos, kurus paredz Direkt īva 95/46/EK un Direkt īva 2002/58/EK, kas praks ē 
nozīmē to, ka nav nepieciešami konkr ēti papildu nosac ījumi attiec ībā uz vispārējiem 
datu aizsardz ības principiem un datu droš ību. Tas noz īmē arī to, ka min ēto datu 
apstrāde pilnībā ietilps vis ās dalībvalstīs izveidoto datu aizsardz ības iestāžu 
uzraudzības pilnvar ās. 
 
LV 4   LV 2. A PSPRIEŠAN ĀS AR IEINTERES ĒTĀM PERSON ĀM UN IETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
• Apspriešan ās ar ieinteres ētajām person ām 
Apspriešan ās metodes, galven ās mērķnozares un visp ārējs respondentu raksturojums  
Jautājums par inform ācijas par datu pl ūsmu saglab āšanu tika ierosin āts kiber-
noziegumu foruma s ēdēs 2001. gad ā, un kopš t ā laika tas ir bijis konsult āciju 
priekšmets apspried ēs ar tiesībaizsardz ības iestāžu pārstāvjiem, elektronisko sakaru 
nozares un datu aizsardz ības ekspertiem.  
Organizētās noziedz ības foruma p ārraudzībā 2004. gada 14. j ūnijā tika organiz ēta 
īpaša apa ļā galda tikšan ās, kurā piedalījās tiesībaizsardz ības, nozares un datu 
aizsardzības organiz āciju pārstāvji. Gatavojoties 2004. gada 21. septembr ī 
paredzētajam publiskajam semin āram, 2004. gada 30. j ūlijā Informācijas sabiedr ības 
ģenerāldirektorāts un Tieslietu un iekšlietu ģenerāldirektorāts iesniedza kop īgu 
apspriežu dokumentu par datu saglab āšanu. Atbildot uz kop īgo apspriežu 
dokumentu, tika sa ņemts atbalsts un se koja reakcija no daž ādām pusēm, jo īpaši no 
nozares un civilo ties ību asociācijām. Turpm āku ieguld ījumu Komisijai deva 
publiskais semin ārs, kurš notika 21. septembr ī.  
Priekšlikuma sagatavošan ā Komisija izmantoja ar ī plašas publiskas debates par šo 
jautājumu, to skait ā apspriedes Eiropas Parlament ā.  
Atbilžu apkopojums un tas, k ā tās ņemtas vērā 
Apspriežu proces ā apstiprin ājās, ka inform ācijas saglab āšana par sakaru datu pl ūsmu 
ir nozīmīgs noziedz ības un terorisma nov ēršanas un apkarošanas r īks 
tiesībaizsardz ības iestādēm. Tiesībaizsardz ības iestādes norādīja, ka, lai sasniegtu to 
mērķus, saglab āšanas periodam j ābūt tik ilgam, cik ir nepieciešams, un taj ā jāietver 
tik daudz inform ācijas, cik ir nepieciešams. Jo īpaši sarež ģītās smagu noziegumu 
izmeklēšanās, kuru pabeigšana var pras īt vairākus gadus, joproj ām regulāri tiek 
pieprasīta vecāka inform ācija par datu pl ūsmu. Tika min ēti vairāki piemēri lietās, kur 
šāda inform ācija ir izr ādījusies būtiska krimin ālizmeklēšanas gait ā, lielākoties 
izmeklējot tādus noziegumus k ā sprādzienu rīkošana un slepkav ības.  
Eiropas telekomunik āciju un interneta nozares p ārstāvju organiz āciju dalībnieki, kā 
arī atsevišķi elektronisko sakaru uz ņēmumi iebilda, ka, lai gan tie piekr īt sadarboties 
un ir sadarbojušies ar ties ībaizsardz ības iestādēm, ilgstoši saglab āšanas periodi rad ītu 
ievērojamas izmaksas, un datu konserv ācija būtu pietiekama. T ā kā liela daļa no 
datiem, kurus pieprasa ties ībaizsardz ības iestādes, nav vec āki par sešiem m ēnešiem, 
viņi tomēr lūdza noteikt saglab āšanas periodus, kas nav gar āki par sešiem m ēnešiem, 
kā arī izveidot meh ānismus, lai kompens ētu tiem rad ītās papildu izmaksas.  
Datu aizsardz ības iestāžu un civilties ību asociāciju pārstāvji iebilda, ka datu 
saglabāšana ir iejaukšan ās pilsoņu privātajā dzīvē, un šī iemesla d ēļ saglabāšanas 
periodiem ir j ābūt pēc iespējas īsākiem. Kopum ā viņi apšaubīja, vai par sam ērīgiem 
uzskatāmi saglab āšanas periodi, kas ir gar āki par sešiem m ēnešiem. Vi ņi arī izteica 
bažas par š īs saglabāšanas galīgumu un m ērķiem, kuri ir skaidri j ānorāda. 
 
LV 5   LV Šis priekšlikums ir uzskat āms par līdzsvarotu pieeju un ir balst īts uz klāt pievienoto 
ietekmes nov ērtējumu. Vienu gadu ilgs saglab āšanas periods mobil ās un fiks ētās 
telefonijas inform ācijai par datu pl ūsmu un sešus m ēnešus ilgs periods inform ācijai 
par datu pl ūsmu, kas saist īta ar interneta lietošanu, ietvers galven ās tiesībaizsardz ības 
vajadzības, tajā pašā laikā ierobežojot iejaukšanos pilso ņu privātajā dzīvē un nozares 
izmaksas, kas saist ītas ar tās saglabāšanu. Sešus m ēnešus ilgs saglab āšanas periods 
attiecībā uz visiem datiem b ūtu par īsu, jo, kaut ar ī liela daļa no piepras ījumiem, 
kurus iesniedz ties ībaizsardz ības iestādes, attiecas uz datiem, kas nav vec āki par 
sešiem m ēnešiem, attiec ībā uz visnopietn ākajiem noziegumiem, piem ēram, 
terorismu, organiz ēto noziedz ību vai slepkav ībām parasti tiek piepras īti dati, kuri ir 
vecāki par sešiem m ēnešiem. 
• Speciālu zināšanu vākšana un izmantošana 
Speciālas ārējas zināšanas nebija nepieciešamas.  
• Ietekmes nov ērtējums 
Tika izskat ītas dažādas iespējas. Ar m ērķi rast tādu risinājumu jaut ājumā par 
informācijas par datu pl ūsmu saglab āšanu, kas apmierina gan nepieciešam ību pēc 
efektīva krimin ālnoziegumu nov ēršanas, atkl āšanas, izmekl ēšanas un 
kriminālvajāšanas rīka, gan p ēc fizisku personu pamata ties ību un br īvību 
aizsardzības rīka, jo īpaši tiesību uz priv āto dzīvi, datu aizsardz ību un sarakstes 
noslēpumu, Padome 2002. gad ā nepārprotami aicin āja uz dialogu valstu un ES 
līmenī. Lai gan par šo jaut ājumu notika plašas publiskas apspriešanas un debates, 
ieskaitot diskusijas Eiropas Parlament ā, kopējs risinājums netika rasts. 
Ja netiks izr ādīta iniciatīva datu saglab āšanas jaut ājumā, saglabāsies esošā dažādība 
datu saglab āšanas noteikumos. Nesaistošu ties ību normu ieviešana tika noraid īta, jo 
tā nenodrošina atbilstošu juridisk ās noteiktības līmeni. Treš ā pīlāra iniciatīva par datu 
saglabāšanas saist ībām tika noraid īta, jo tā būtu pretrun ā Kopienas likumam. Eiropas 
Padome ir aicin ājusi uz tiesisku pieeju ar ī deklarācijā par terorisma apkarošanu.  
Direktīvas priekšlikuma iesp ējama pieņemšana nodrošina saska ņošanas līmeni, kas ir 
nepieciešams iekš ējā tirgū. Salīdzinājumā ar regulu tas atst āj dalībvalstīm zināmas 
manevru iesp ējas ieviešan ā jutīgā zonā. Regula b ūtu pārāk stingra, jo īpaši, ņemot 
vērā atšķirīgās tehniskās arhitektūras, kuras izmanto daž ādi operatori daž ādās valstīs. 
Direktīva atstās dalībvalstīm pietiekamas iesp ējas pielāgoties valstu ierobežojumiem. 
Jebkurā gadījumā, ņemot vērā šķēršļus, kurus br īvai pakalpojumu sniegšanai rad ījuši 
atšķirīgie valstu noteikumi šaj ā jomā, status quo  vairs nav saglab ājams. Uz š ā tiesību 
akta un konkr ētās EK 95. pant ā paredzētās juridisk ās bāzes izvēli norādīja arī 
juridiskā analīze, kas izkl āstīta 2005. gada 22. marta Komisijas dienestu darba 
dokument ā SEK (2005) 420. Komisija veica ietekmes nov ērtējumu, un zi ņojums par 
to ir pieejams http://europa.eu.int/comm/dgs/justice_hom e/evaluation/dg_coordination_evaluation_
annexe_en.htm. 
 
LV 6   LV 3. P RIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI  
• Ierosinātās rīcības kopsavilkums 
Ierosinātās direktīvas mērķis ir saska ņot publiski pieejamu elektronisko sakaru 
pakalpojumu sniedz ēju vai publisk ā sakaru t īkla operatoru saist ības attiec ībā uz 
noteiktas inform ācijas par datu pl ūsmu saglab āšanu, lai to var ētu sniegt kompetent ām 
dalībvalstu iest ādēm tādu nopietnu noziegumu k ā terorisms un organiz ētā noziedzība 
novēršanai, izmekl ēšanai, atkl āšanai un krimin ālvajāšanai. 310 
• Juridiskais pamats 
EK Līguma 95. pants. 
• Subsidiarit ātes princips 
Subsidiarit ātes principu piem ēro, ciktāl priekšlikums nav Kopienas ekskluz īvā 
kompetenc ē. 
Dalībvalstis nevar pietiekami sasniegt priekšlikuma m ērķus šāda(-u) iemesla(-u) d ēļ. 
Dalībvalstis pašas nevar pan ākt inform ācijas par datu pl ūsmu saglab āšanas periodu 
saskaņošanu. ES r īcība, uz kuru aicin āja Eiropas Padome, nodrošin ās informācijas 
par datu pl ūsmu saglab āšanu visā Eiropas Savien ībā un padar īs to pieejamu 
tiesībaizsardz ības iestādēm.  
Tā kā tiesībaizsardz ības iestāžu veikto izmekl ēšanu efektivit āte lielā mērā ir atkarīga 
no starptautiskas sadarb ības un valstu atš ķirīgām izvēlēm ir negat īva ietekme uz 
elektronisko sakaru tirgu, vispiem ērotākā izvēlētā politika ir sh ēmu saska ņošana 
informācijas par datu pl ūsmu saglab āšanai Eiropas m ērogā. Izmaksu atl īdzināšanas 
princips ļaus radīt elektronisko sakaru pakalpojumu sniedz ējiem līdzvērtīgus 
darbības apstākļus iekšējā tirgū. 
Priekšlikuma m ērķi būs labāk sasniedzami ar Kopienas r īcību šāda(-u) iemesla(-u) 
dēļ. 
Priekšlikuma m ērķi būs labāk sasniedzami ar ES r īcību, nodrošinot inform ācijas par 
datu plūsmu saglab āšanu vis ā Eiropas Savien ībā un padarot to pieejamu 
tiesībaizsardz ības iestādēm ar tādiem pašiem nosac ījumiem. Pateicoties iesp ējai 
standartiz ēt tehnoloģijas, tas ar ī dos labumu elektronisko sakaru nozarei, jo īpaši tiem 
uzņēmumiem, kuri pied āvā pakalpojumus vair ākās dalībvalstīs. 325 
Kvalitatīvie rādītāji, kas liecina, ka m ērķus var lab āk sasniegt Savien ība, ir 
tiesībaizsardz ības iestāžu efektivit āte noziedz ības un terorisma nov ēršanā un 
apkarošan ā, īpaši tādos gadījumos kā organizētā noziedzība un terorisms, kam bieži 
ir pārrobežu raksturs. 327 
Priekšlikums aprobežojas ar to, ko dal ībvalstis nesp ēj apmierinoši pan ākt, un ko 
Savienība var izdar īt labāk, ierobežojot datu saglab āšanas saist ību apjomu 
elektronisko sakaru pakalpojumu sniedz ējiem vai publiski pieejama sakaru t īkla 
 
LV 7   LV operatoriem. Priekšlikums ļauj dalībvalstīm izvēlēties, kurām iestādēm un ar k ādiem 
nosacījumiem jānodrošina piek ļuve saglab ātajiem datiem. Piek ļuve inform ācijai un 
informācijas apmai ņa starp attiec īgām tiesībaizsardz ības iestādēm ir jautājums, kas 
neietilpst EK l īguma darb ības jomā.  
Šajā kontekst ā ir vērts piebilst, ka atbilstoši L īgumam par Eiropas Savien ību 
Komisija pašlaik gatavo ties ību aktu priekšlikumu projektus attiec ībā uz principu, 
kas paredz inform ācijas pieejam ību tiesībaizsardz ības mērķiem, un attiec ībā uz datu 
aizsardzības principu noteikšanu treš ā pīlāra vajadz ībām. Turkl āt jāpiebilst, ka 
saskaņā ar šo direkt īvu piek ļuve saglab ātajiem datiem at ļauta vien īgi 
tiesībaizsardz ības nolūkos, t.i., elektronisko sakaru pakalpojumu sniedz ējiem ir liegta 
piekļuve saglab ātajiem datiem. 
Tāpēc priekšlikums atbilst subsidiarit ātes principam. 
• Proporcionalit ātes princips 
Priekšlikums atbils t proporcionalit ātes principam, jo t ā ietekme uz pilso ņiem un uz 
nozari ir ierobežota l īdz maksim āli iespējamam apjomam. J āatceras, ka šis ties ību 
akts attiecas tikai uz inform āciju par datu pl ūsmu, kuru apstr ādā elektronisko sakaru 
pakalpojumu sniedz ēji. Elektronisko sakaru saturs neietilpst š īs direktīvas darbības 
jomā.  
Pamata ties ību un brīvību, jo īpaši tiesību uz dzīvi ievērošana un stingrie priv ātās 
dzīves neaizskaram ības pārkāpšanas ierobežojumi bija galvenais virz ītājspēks, lai 
atrastu visatbilstoš āko līdzsvaru starp vis ām iesaistītajām interes ēm – soci ālajām, 
ekonomiskaj ām, drošības un priv ātuma – interes ēm.  
Līd z  a r  t o  š a j ā direktīvas priekšlikum ā ir ņemta vērā proporcionalit āte, jo īpaši 
attiecībā uz ierosin ātajiem saglab āšanas periodiem, atš ķirība starp telefona un 
interneta datiem, saglab ājamo datu kategoriju ierobežojums un izmaksu 
atlīdzināšanas shēma. Jo īpaši šis priekšlikums stingri ierobežo m ērķus, kādiem 
saglabātos datus at ļauts sniegt ties ībaizsardz ības iestādēm. Saglab ātajiem datiem b ūs 
pilnībā piemērojami ties ību akti par datu aizsardz ību, savuk ārt ietekme uz 
individuālajām tiesībām un ekonomisk ā procesa dal ībniekiem tiek ierobežota, 
izvēloties ierobežotu inform ācijas par datu pl ūsmu kopumu, kuru nepieciešams 
saglabāt. Turklāt atšķirībā no inform ācijas par datu pl ūsmu, kura ieg ūta, izmantojot 
„standarta” mobilo un fiks ēto telefoniju, attiec ībā uz īsāko saglab āšanas periodu, kas 
noteikts inform ācijai par datu pl ūsmu, kura ieg ūta, izmantojot internetu, tiek ņemta 
vērā pašreizējā uzņēmējdarbības prakse un iev ērojami samazin āts saglabājamo datu 
apjoms. 
Valstu vald ību, ekonomisk ā procesa dal ībnieku un pilso ņu finansi ālais un 
administrat īvais slogs ir samazin āts vairākos veidos. Pirmk ārt, direkt īva paredz 
saskaņošanu, kas noz īmē samazin ātas atbilst ības nodrošin āšanas izmaksas 
elektronisko sakaru pakalpojumu sniedz ējiem vai publisk ā sakaru tīkla operatoriem. 
Otrkārt, izmaksas ir samazin ātas, nosakot stingrus ierobežojumus attiec ībā uz datu 
saglabāšanas periodiem un saglab ājamo datu kop ām. Ņemot vērā pasākuma 
nozīmīgumu noziedz ības un terorisma nov ēršanā un apkarošan ā, papildu izmaksas, 
kas jāsedz dalībvalstīm saskaņā ar izmaksu atl īdzināšanas nosac ījumu, ir uzskat āmas 
par samērīgām (sk. ietekmes nov ērtējumu).  
 
LV 8   LV Tāpat arī jāuzsver, ka direkt īva neierobežo dal ībvalstu iesp ējas piepras īt īpašus datu 
konservācijas pas ākumus, piem ēram, gad ījumā, ja aizdom ās turētais vai k āds 
noziedzīgs grupējums jau ir atkl āts, vai arī konkrētu notikumu, piem ēram, teroristu 
uzbrukumu gad ījumā. 
• Tiesību aktu izv ēle 
Ierosinātie tiesību akti: direkt īva. 
Citi līdzekļi nebūtu piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) d ēļ. 
Jautājums par pareizo juridisko pamatu priekšlikumam par inform ācijas par datu 
plūsmu saglab āšanu nesen tika skat īts Komisijas person āla darba dokument ā. Īsāk 
sakot, šaj ā dokument ā izklāstītais viedoklis ir t āds, ka jaut ājums par inform ācijas par 
datu plūsmu saglab āšanu jau ir risin āts iepriekš ējos tiesību aktos, balstoties uz pirm ā 
pīlāra juridisko pamatu, piem ēram, iepriekš min ētajā Direktīvā 2002/58/EK un 
Direktīvā 95/46/EK. Anal īze joproj ām rāda, ka Direkt īvā 2002/58/EK jaut ājums 
netika piln ībā saskaņots tikai t āpēc, ka nebija iesp ējams panākt politisku l ēmumu par 
datu saglab āšanas faktisko ilgumu, un anal īzē secināts, ka līdz ar to jebk ādi turpmāki 
tiesību akti par inform ācijas par datu pl ūsmu saglab āšanu kā tādu (pretstat ā 
noteikumam, kas reglament ē minēto datu apmai ņu un ties ībaizsardz ības iestāžu 
piekļuvi minētajiem datiem) ir j āpieņem, pamatojoties uz pirm ā pīlāra juridisko b āzi. 
Šī loģika ir saska ņā ar Līguma par Eiropas Savien ību 47. pantu, kas reglament ē 
attiecības starp L īgumu par Eiropas Savien ību un EK l īgumu un paredz, ka neviens 
tiesību akts, kas pie ņemts saska ņā ar Līgumu par Eiropas Savien ību, nedrīkst 
ietekmēt saskaņā ar EK līgumu pieņemto tiesisko regul ējumu. 
4. I ETEKME UZ BUDŽETU  
Priekšlikums neietekm ē Kopienas budžetu. 
5. PAPILDU INFORM ĀCIJA 
• Pārskatīšanas/rev īzijas/termi ņa izbeigšan ās klauzula 
Priekšlikum ā ietverta p ārskatīšanas klauzula. Lai pal īdzētu Komisijai izpild īt 
pārskatīšanas uzdevumu, paredz ēts izveidot datu saglab āšanas darba grupu. Min ētā 
grupa var sasaukt kop ā elektronisko sakaru tehniskos ekspertus, k ā arī 
tiesībaizsardz ības un datu aizsardz ības iestāžu pārstāvjus.  
• Atbilstības tabula 
Dalībvalstīm jādara Komisijai zin āms to valsts noteikumu teksts, ar kuriem transpon ē 
šo direktīvu, kā arī jāiesniedz min ēto noteikumu un š īs direktīvas atbilst ības tabula. 
 
LV 9   LV 2005/0182 (COD) 
Priekšlikums 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES DIREKT ĪVA 
par datu saglab āšanu, kuri apstr ādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru 
pakalpojumu sniegšanu, ar ko labo Direkt īvu 2002/58/EK 
EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIEN ĪBAS PADOME, 
ņemot vērā Eiropas Kopienas dibin āšanas līgumu un jo īpaši tā 95. pantu, 
ņemot vērā Komisijas priekšlikumu1, 
ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un soci ālo lietu komitejas atzinumu2, 
ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu3, 
saskaņā ar Līguma 251. pant ā noteikto proced ūru, 
tā kā: 
(1) Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 95/46/EK par fizisku personu aizsardz ību 
attiecībā uz personas datu apstr ādi4 nosaka, ka dal ībvalstīm jānodrošina fizisku 
personu ties ības un brīvības attiec ībā uz personas datu apstr ādi un jo īpaši viņu tiesības 
uz privāto dzīvi, lai pan āktu personas datu br īvu plūsmu Kopien ā.  
(2) Eiropas Parlamenta un Padomes Direkt īva 2002/58/EK par personas datu apstr ādi un 
privātās dzīves aizsardz ību elektronisko komunik āciju nozar ē5 principus, kas izkl āstīti 
Direktīvā 95/46/EK, p ārveido par īpašiem noteikumiem elektronisko komunik āciju 
nozarē. 
(3) Direkt īvas 2002/58/EK 5., 6. un 9. pants defin ē noteikumus, kuri piem ērojami 
informācijas par datu pl ūsmu un atrašan ās vietas datu apstr ādei, ko veic t īkla operatori 
un pakalpojumu sniedz ēji, un kuri ieg ūti, izmantojot elektronisko sakaru 
pakalpojumus. Tad, kad min ētā informācija vairs nav nepieciešama komunik ācijas 
pārraidīšanai, tā ir jāizdzēš vai jāpadara anon īma, izņemot datus, kuri ir nepieciešami 
rēķinu sagatavošanai vai nor ēķiniem par starpsavienojumiem; sa ņemot piekrišanu, 
noteiktus datus var apstr ādāt arī mārketinga m ērķiem un pievienot ās vērtības 
pakalpojumu sniegšanai. 
                                                 
1 OV C […], […], […]. lpp. 
2 OV C […], […], […]. lpp. 
3 OV C […], […], […]. lpp. 
4 OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp. 
5 OV L 201, 30.7.2002., 37. lpp. 
 
LV 10   LV (4) Direkt īvas 2002/58/EK 15. panta 1. punkt ā izklāstīti nosacījumi, saska ņā ar kuriem 
dalībvalstis var ierobežot direkt īvas 5. pant ā, 6. pantā, 8. panta 1., 2., 3. un 4. punkt ā 
un 9. pant ā minēto tiesību un pien ākumu darb ības jomu; š ādi izņēmumi ir vajadz īgi 
saskaņā ar nepieciešamiem, atbilst īgiem un sam ērīgiem pas ākumiem demokr ātiskā 
sabiedrībā, t.i., lai garant ētu valstu droš ību (t.i., valsts droš ību), aizsardz ību, 
sabiedrības droš ību un krimin ālpārkāpumu vai elektronisko sakaru sist ēmu 
nesankcion ētas izmantošanas nov ēršanu, izmekl ēšanu, atkl āšanu un krimin ālvajāšanu. 
(5) Vair ākas dalībvalstis ir pie ņēmušas ties ību aktus, kuri paredz, ka pakalpojumu 
sniedzēji saglabā datus noziedz ības un krimin ālnoziegumu nov ēršanas, izmekl ēšanas, 
atklāšanas un krimin ālvajāšanas mērķiem; daž ādu valstu ties ību aktu nosac ījumi 
ievērojami atš ķiras. 
(6) Juridisk ās un tehnisk ās atšķirības valstu nosac ījumos attiec ībā uz datu saglab āšanu 
kriminālnoziegumu nov ēršanas, izmekl ēšanas, atkl āšanas un krimin ālvajāšanas 
mērķiem rada š ķēršļus iekšējo elektronisko sakaru ti rgum. Pakalpojumu sniedz ējiem 
tiek izvirz ītas atšķirīgas prasības attiec ībā uz saglab ājamās informācijas par datu 
plūsmu veidiem, k ā arī uz saglab āšanas nosac ījumiem un periodiem. 
(7) Tieslietu un iekšlietu pado mes 2001. gada 20. septembra secin ājumos izteikts 
aicinājums nodrošin āt iespēju tiesībaizsardz ības iestādēm izmekl ēt noziedz īgas 
darbības, kas saist ītas ar elektronisko sakaru izmantošanu, un veikt juridiskus 
pasākumus pret šo noziegumu izdar ītājiem, tajā pašā laikā panākot līdzsvaru starp 
personas datu aizsardz ību un ties ībaizsardz ības iestāžu nepieciešam ību piekļūt datiem 
kriminālizmeklēšanas mērķiem.  
(8) Tieslietu un iekšlietu padom es 2002. gada 19. decembra secin ājumos uzsv ērts, ka 
sakarā ar elektronisko sakaru iesp ēju ievērojamo pieaugumu īpaši svarīgi ir dati, kuri 
attiecas uz elektronisko sa karu izmantošanu, un t āpēc tie ir v ērtīgs noziedz ības un 
kriminālnoziegumu, jo īpaši organiz ētās noziedz ības novēršanas, izmekl ēšanas, 
atklāšanas un krimin ālvajāšanas rīks. 
(9) Deklar ācijā par terorisma apkarošanu, kuru Eiropas Padome pie ņēma 2004. gada 
25. martā, doti nor ādījumi Padomei p ārbaudīt pasākumus noteikumu izveidei 
pakalpojumu sniedz ējiem attiec ībā uz inform ācijas par datu pl ūsmu saglab āšanu. 
(10) Deklar ācijā, kuru 2005. gada 13. j ūlijā pieņēma īpaša neform āla padome, uzsv ērta 
nepieciešam ība pēc iespējas ātrāk pieņemt pasākumus attiec ībā uz inform ācijas par 
elektronisko sakaru datu pl ūsmu saglab āšanu. 
(11) Ņemot vērā informācijas par datu pl ūsmu nozīmi tādu nopietnu krimin ālnoziegumu k ā 
terorisms un organiz ētā noziedz ība novēršanā, izmekl ēšanā, atklāšanā un 
kriminālvajāšanā, par ko liecina vair āku dalībvalstu veiktie p ētījumi un praktisk ā 
pieredze, ir nepieciešams nodrošin āt, lai dati, kurus apstr ādā elektronisko sakaru 
pakalpojumu sniedz ēji, piedāvājot publiskos elektronisko sa karu pakalpojumus vai 
publiskos sakaru t īklus, tiktu saglab āti noteiktu laika periodu. 
(12) Saglab ājamās inform ācijas kategorijas atspogu ļo atbilstošu l īdzsvaru starp 
priekšrocībām, ko dod nopietnu noziedz īgu nodar ījumu nov ēršana, izmekl ēšana, 
atklāšana un krimin ālvajāšana, un priv ātās dzīves neaizskaram ības pārkāpuma līmeni, 
ko tā izraisīs. Arī piemērojamais saglab āšanas periods – viens gads un attiec īgi seši 
 
LV 11   LV mēneši, ja dati attiecas uz elektroniskajie m sakariem, kuri notiek, izmantojot vien īgi 
interneta protokolu, nodrošina sapr ātīgu visu attiec īgo interešu iev ērošanu. 
(13) Ņemot vērā, ka datu saglab āšana rada iev ērojamas papildu izmaksas elektronisko 
sakaru operatoriem, bet t ās priekšroc ības attiec ībā uz sabiedr ības drošību ietekm ē 
sabiedrību kopum ā, ir lietder īgi paredz ēt, ka dal ībvalstis operatoriem atl īdzina 
pierādītās izmaksas, kuras tiem raduš ās sakarā ar saist ību izpildi, ko uzliek š ī 
direktīva. 
(14) Tehnolo ģijas, kas saist ītas ar elektroniskajiem sakariem, strauji main ās, un var 
mainīties kompetento iest āžu likum īgās prasības; lai konsult ētu šajos jaut ājumos, 
Komisija paredz izvei dot darba grupu, kas sast āv no ties ībaizsardz ības iestāžu, 
elektronisko sakaru no zares un datu aizsardz ības iestāžu pārstāvjiem. 
(15) Jāatceras, ka Direkt īva 95/46/EK un Direkt īva 2002/58/EK ir piln ībā piemērojamas 
datiem, kuri saglab āti atbilstoši šai direkt īvai. Direkt īvas 95/46/EK 30. panta 1. punkta 
c) apakšpunkts pieprasa konsult ēšanos ar „29. pant ā minēto darba grupu”. 
(16) Ir b ūtiski, lai dal ībvalstis izstr ādātu tiesību aktus, kas nodrošina, ka dati, kuri saglab āti 
saskaņā ar šo direkt īvu, tiek sniegti vien īgi kompetent ām valstu iest ādēm saskaņā ar 
valstu ties ību aktiem, piln ībā ievērojot attiec īgo personu pamatties ības; minētie tiesību 
akti ietver atbilstošus nosac ījumus, ierobežojumus un droš ības pasākumus, lai 
nodrošinātu saglab āto datu sniegšanas atbilst ību pamatties ībām, ko jo īpaši garant ē 
Eiropas Cilv ēktiesību un pamatbr īvību aizsardz ības konvencija. 
(17) Pas ākumi, kas nepieciešami š īs direktīvas izpildei, ir j āpieņem saska ņā ar Padomes 
1999. gada 28. j ūnija Lēmumu 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai pieš ķirto 
ieviešanas pilnvaru īstenošanas k ārtību6. 
(18) Dal ībvalstis nevar pietiekam ā mērā sasniegt darb ības mērķus, proti, saska ņot 
pakalpojumu sniedz ēju saistības attiec ībā uz konkr ētu datu saglab āšanu un šo datu 
pieejamības nodrošin āšanu tādu nopietnu krimin ālnoziegumu k ā terorisms un 
organizētā noziedzība novēršanas, izmekl ēšanas, atkl āšanas un krimin ālvajāšanas 
mērķiem, un š īs darbības mēroga un ietekmes d ēļ šos mērķus var lab āk sasniegt 
Kopienas l īmenī. Tāpēc Kopiena var pie ņemt tiesību aktus saska ņā ar subsidiarit ātes 
principu, kas noteikts L īguma 5. pant ā. Saskaņā ar min ētajā pantā izklāstīto 
proporcionalit ātes principu direkt īva nosaka tikai to, kas ir vajadz īgs, lai sasniegtu 
minētos mērķus. 
(19) Šī direktīva respekt ē pamatties ības un iev ēro principus, kas jo īpaši ir atz īti Eiropas 
Savienības Pamatties ību hartā; jo īpaši šīs direktīvas un Direkt īvas 2002/58/EK m ērķis 
ir pilnībā nodrošin āt pamatties ības, lai iev ērotu pilso ņu privātās dzīves un 
komunikācijas un personas datu aizsardz ību (hartas 7. un 8. pants), 
                                                 
6 OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp. 
 
LV 12   LV IR PIEŅĒMUSI ŠO DIREKT ĪVU. 
1. pants 
Priekšmets un darb ības joma 
1. Š īs direktīvas mērķis ir saska ņot dalībvalstu noteikumus attiec ībā uz publiski 
pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedz ēju vai publisk ā sakaru t īkla 
operatoru saist ībām, kas attiecas uz noteiktu datu apstr ādi un saglab āšanu, lai 
nodrošinātu, ka šī informācija ir pieejama t ādu nopietnu noziegumu k ā terorisms un 
organizētā noziedzība novēršanas, izmekl ēšanas, atkl āšanas un krimin ālvajāšanas 
mērķiem.  
2. Šo direkt īvu piemēro gan inform ācijai par priv ātpersonu, gan juridi sku personu datu 
plūsmu un atrašan ās vietas datiem, k ā arī ar tiem saist ītiem datiem, kas ir 
nepieciešami abonenta vai re ģistrēta lietotāja identific ēšanai. To nepiem ēro 
elektronisko sakaru saturam, tai skait ā informācijai, kura skat īta, izmantojot 
elektronisko sakaru t īklu. 
2. pants 
Definīcijas 
1. Šaj ā direktīvā piemērojamas Direkt īvā 95/46/EK, Direkt īvā 2002/21/EK 7, kā arī 
Direktīvā 2002/58/EK lietot ās definīcijas. 
2. Šaj ā direktīvā 
a) „dati” ir inform ācija par datu pl ūsmu un atrašan ās vietas dati, k ā arī ar tiem 
saistīti dati, kas ir nepieciešami abonenta vai lietot āja identific ēšanai; 
b) „lietot ājs” ir jebkura fiziska persona, kas izmanto publiski pieejamu 
elektronisko sakaru pakalpojumu person īgiem vai uz ņēmējdarbības mērķiem, ne 
vienmēr būdama šā pakalpojuma abonents. 
. 
3. pants 
Pienākums saglab āt datus 
1. Atk āpjoties no Direkt īvas 2002/58/EK 5., 6. un 9. panta, dal ībvalstis pie ņem 
pasākumus, lai nodrošin ātu, ka dati, kurus ieg ūst un apstr ādā publiski pieejamu 
elektronisko sakaru pakalpojumu sniedz ēji vai publisk ā sakaru t īkla operatori, 
sniedzot sakaru pakalpojumus sav ā jurisdikcij ā, tiek saglab āti atbilstoši š īs direktīvas 
noteikumiem.  
2. Dal ībvalstis pie ņem pasākumus, lai nodrošin ātu, ka dati, kuri saglab āti atbilstoši šai 
direktīvai, tiek sniegti vien īgi kompetent ām valsts iest ādēm īpašos gad ījumos un 
                                                 
7 OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp. 
 
LV 13   LV saskaņā ar valsts ties ību aktiem t ādu nopietnu noziegumu k ā terorisms un organiz ētā 
noziedzība novēršanas, izmekl ēšanas, atkl āšanas un krimin ālvajāšanas mērķiem.  
4. pants 
Saglabājamo datu kategorijas 
Dalībvalstis nodrošina š ādu datu kategoriju saglab āšanu atbilstoši šai direkt īvai: 
(a) dati, kuri ir nepieciešami , lai izsekotu un identific ētu komunik ācijas avotu; 
(b) dati, kuri ir nepieciešami , lai izsekotu un identific ētu komunik ācijas galam ērķi; 
(c) dati, kuri ir nepiecieša mi, lai noteiktu komunik ācijas datumu, laiku un ilgumu; 
(d) dati, kuri ir nepiecieša mi, lai noteiktu komunik ācijas veidu; 
(e) dati, kuri ir nepieciešami, lai identific ētu sakaru ier īci vai ier īci, kas veic t ās 
funkcijas; 
(f) dati, kuri ir nepieciešami, la i noteiktu mobilo sakaru iek ārtas atrašan ās vietu. 
Datu veidi, kuri ir j āsaglabā atbilstoši iepriekš min ētajām datu kategorij ām, norādīti 
pielikumā.  
5. pants 
Pielikuma p ārskatīšana 
Pielikums tiek p ēc vajadzības regul āri pārskatīts atbilstoši  6. panta 2. punkt ā minētajai 
procedūrai.  
6. pants 
Komiteja 
1. Komisijai pal īdz dalībvalstu pārstāvju komiteja, ko vada Komisijas p ārstāvis. 
2. Ja ir atsauce uz šo punktu, tad piem ēro Lēmuma 1999/468/EK 5. un 7. pantu, ņemot 
vērā šī lēmuma 8. panta noteikumus. 
3. L ēmuma 1999/468/EK 5. panta 6. punkt ā paredzētais laika posms ir tr īs mēneši.  
7. pants 
Saglabāšanas periodi 
Dalībvalstis nodrošina, lai 4. pant ā minētās datu kategorijas tiktu saglab ātas vienu gadu no 
komunikācijas datuma, iz ņemot datus, kas attiecas uz elektroniskajiem sakariem, kuri notiek, 
pilnībā vai galvenok ārt izmantojot interneta prot okolu. Šie dati tiek saglab āti 6 mēnešus. 
 
LV 14   LV 8. pants 
Saglabāto datu uzglab āšanas pras ības 
Dalībvalstis nodrošina, lai saska ņā ar šo direkt īvu dati tiktu saglab āti tā, ka saglab ātos datus 
un jebkuru citu nepieciešamo inform āciju, kas saist īta ar minētajiem datiem, b ūtu iespējams 
nekavējoši nodot kompetentaj ām iestādēm.  
9. pants 
Statistika 
Dalībvalstis nodrošina, lai Eiropas Komisijai ka tru gadu tiktu iesniegta statistika par 
saglabātajiem datiem, kuri apstr ādāti saistībā ar publisko elektronisko sakaru pakalpojumu 
sniegšanu. Š ī statistika ietver 
– gadījumus, kad inform ācija sniegta kompetent ām iestādēm saskaņā ar piem ērojamiem 
valsts ties ību aktiem; 
– laiku, kas pag ājis kopš datu saglab āšanas datuma l īdz datumam, kad kompetent ā iestāde ir 
pieprasījusi šo datu nos ūtīšanu; 
– gadījumus, kad nav bijis iesp ējams izpild īt pieprasījumus pēc datiem. 
Minētā statistika neietver personas datus. 
10. pants 
Izmaksas 
Dalībvalstis nodrošina, lai publiski pieejamu elektronisko sakaru pakalpojumu sniedz ējiem 
vai publisko sakaru t īklu operatoriem tiktu atl īdzinātas pierādītās papildu izmaksas, kuras 
tiem raduš ās sakarā ar saistību izpildi, ko uzliek š ī direktīva.  
11. pants 
Direktīvas 2002/58/EK groz ījums 
Lēmuma 2002/58/EK 15. pant ā iekļauj šādu 1.a punktu: 
„1a. 1. punkts neattiecas uz saist ībām, kuras izriet no Direkt īvas 2005/../EK attiec ībā uz 
datu saglab āšanu tādu nopietnu noziegumu k ā terorisms un organiz ētā noziedzība novēršanai, 
izmeklēšanai, atkl āšanai un krimin ālvajāšanai. ** OV L …., .…”. 
12. pants 
Vērtēšana 
1. Ne v ēlāk kā trīs gadus p ēc 13. panta 1. punkt ā minētā datuma, ņemot vērā statistikas 
datus, kuri iesniegti Komisijai atbilstoši  9. pantam, Komisija iesniedz Eiropas 
Parlamentam un Padomei š īs direktīvas piemērošanas v ērtējumu un v ērtējumu par t ās 
ietekmi uz ekonomisk ā procesa dal ībniekiem un pat ērētājiem, lai noteiktu, vai ir 
 
LV 15   LV nepieciešams groz īt šīs direktīvas nosac ījumus, jo īpaši attiec ībā uz 7. pant ā 
paredzēto saglabāšanas periodu. 
2. T ādēļ Komisija p ārbauda visus apsv ērumus attiec ībā uz personas datu apstr ādi, kurus 
sniedz dal ībvalstis vai darba grupa personu aizsardz ībai, kas izveidota atbilstoši 
Direktīvas 95/46/EK 29. pantam. 
13. pants 
Transpon ēšana 
1. Dal ībvalstīs stājas spēkā likumi, noteikumi un administrat īvie akti, kas vajadz īgi, lai 
izpildītu šīs direktīvas pras ības [vēlākais 15 m ēnešu laik ā pēc direktīvas 
pieņemšanas]. Dal ībvalstis tūlīt dara Komisijai zin āmus minēto noteikumu tekstus, 
kā arī minēto noteikumu un š īs direkt īvas atbilst ības tabulu. 
Kad dalībvalstis pie ņem minētos noteikumus, tajos ietver nor ādi uz šo direkt īvu vai 
šādu norādi pievieno to ofici ālajai publik ācijai. Dal ībvalstis nosaka, k ā izdarāma 
šāda atsauce. 
2. Dal ībvalstis dara Komisijai zin āmus valsts ties ību aktu galvenos noteikumus, ko t ās 
pieņem jomā, uz kuru attiecas š ī direktīva. 
14. pants 
Stāšanās spēkā 
Šī direktīva stājas spēkā divdesmitaj ā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savien ības 
Oficiālajā Vēstnesī. 
15. pants 
Adresāti 
Šī direktīva ir adres ēta dalībvalstīm. 
Briselē, 
Eiropas Parlamenta v ārdā Padomes v ārdā 
priekšsēdētājs priekšs ēdētājs 
 
LV 16   LV PIELIKUMS  
Datu veidi, kuri ir j āsaglabā atbilstoši š īs direktīvas 4. pant ā norādītajām kategorij ām. 
a) Dati, kuri ir nepiecieša mi, lai izsekotu un identific ētu komunik ācijas avotu. 
(1) Attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju: 
(a) izsaucēja tālruņa numurs; 
(b) abonenta vai re ģistrētā lietotāja uzvārds un adrese. 
(2) Attiecībā uz mobilo telefoniju: 
(a) izsaucēja tālruņa numurs; 
(b) abonenta vai re ģistrētā lietotāja uzvārds un adrese. 
(3) Attiecībā uz interneta piek ļuvi, interneta e-pastu un interneta telefoniju: 
(a) interneta protokola (IP) dinamisk ā vai statisk ā adrese, kuru 
komunikācijai piešķīris interneta piek ļuves nodrošin ātājs; 
(b) komunikācijas avota lietot āja ID; 
(c) pieslēguma mar ķējums vai t ālruņa numurs, kas pieš ķirts visai 
komunikācijai, kura ien āk publiskaj ā telefonu t īklā; 
(d) abonenta vai re ģistrētā lietotāja uzvārds un adrese, kuram 
komunikācijas laik ā piešķirta IP adrese, piesl ēguma mar ķējums vai 
lietotāja ID. 
b) Dati, kuri ir nepieciešami, lai izsekotu un identific ētu komunik ācijas galam ērķi. 
(1) Attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju: 
(a) izsauktais t ālruņa numurs vai numuri; 
(b) abonenta(-u) vai re ģistrētā(-o) lietot āja(-u) uzv ārds(-i) un adrese(-s). 
(2) Attiecībā uz mobilo telefoniju: 
(a) izsauktais t ālruņa numurs vai numuri; 
(b) abonenta(-u) vai re ģistrētā(-o) lietot āja(-u) uzv ārds(-i) un adrese(-s). 
(3) Attiecībā uz interneta piek ļuvi, interneta e-pastu un interneta telefoniju: 
(a) paredzētā(-o) komunik ācijas saņēmēja(-u) piesl ēguma mar ķējums vai 
lietotāja ID; 
(b) tā(-o) abonenta(-u) vai re ģistrētā(-o) lietot āja(-u) uzv ārds(-i) un 
adrese(-s), kurš(-i) ir paredz ētais(-ie) komunik ācijas saņēmējs(-i).  
 
LV 17   LV c) Dati, kuri ir nepiecie šami, lai noteiktu komunik ācijas datumu, laiku un ilgumu. 
(1) Attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju un mobilo telefoniju: 
(a) komunikācijas sākuma un beigu datums un laiks. 
(2) Attiecībā uz interneta piek ļuvi, interneta e-pastu un interneta telefoniju: 
(a) interneta sesiju pieteikuma un atteikuma datums un laiks, pamatojoties 
uz konkrētu laika zonu. 
d) Dati, kuri ir nepiecie šami, lai noteiktu komunik ācijas veidu. 
(1) Attiecībā uz fiksētā tīkla telefoniju: 
(a) izmantotais t ālruņa pakalpojums, piem ēram, balss pakalpojums, 
konferences zvans, faksa un zi ņojumapmai ņas pakalpojumi. 
(2) Attiecībā uz mobilo telefoniju: 
(a) izmantotais t ālruņa pakalpojums, piem ēram, balss pakalpojums, 
konferences zvans, īsziņu pakalpojums, pastiprin ātais mediju 
pakalpojums vai multivides pakalpojums. 
e) Dati, kuri ir nepieciešami, lai identific ētu sakaru ier īci vai ier īci, kas veic t ās 
funkcijas. 
(1) Attiecībā uz mobilo telefoniju: 
(a) izsaucēja un izsaukt ā starptautisk ā mobilā abonenta identit āte (IMSI); 
(b) izsaucējas un izsaukt ās starptautisk ās mobilās iekārtas identit āte 
(IMEI); 
(2) Attiecībā uz interneta piek ļuvi, interneta e-pastu un interneta telefoniju: 
(a) izsaucējs tālruņa numurs iezvanpieejas piek ļuvei; 
(b) komunikācijas ierosin ātāja ciparu abonenta l īnija (DSL) vai cits 
nobeiguma punkta identifik ācijas numurs; 
(c) komunikācijas ierosin ātāja mediju piek ļuves kontroles (MAC) adrese 
vai cita identifik ācijas iekārta. 
f) Dati, kuri ir nepieciešami, lai noteiktu mobilo sakaru iek ārtas atrašan ās vietu: 
(1) Atrašanās vietas mar ķējums (šūnas ID) komunik ācijas sākumā un beigās; 
(2) Datu kart ēšana starp š ūnu ID un to ģeogrāfisko atrašan ās vietu komunik ācijas 
sākumā un beigās.