I. IEVADS

Komisija 2016. gada 12. aprīlī nāca klajā ar paziņojumu par pašreizējo stāvokli un iespējamo turpmāko rīcību situācijā, kad attiecībās ar atsevišķām trešām valstīm vīzu politikas jomā nedarbojas savstarpējības princips. Minētajā paziņojumā bija norādīts, ka ar Komisijas aktīvu atbalstu ir atrisināta lielākā daļa savstarpējības principa neievērošanas gadījumu, kas paziņoti attiecībā uz trešām valstīm. Tomēr paziņojumā bija atgādināts, ka tad, ja attiecīgā trešā valsts nav atcēlusi vīzas prasību līdz 2016. gada 12. aprīlim, Komisijai saskaņā ar Padomes 2001. gada 15. marta Regulu (EK) Nr. 539/2001, kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1289/2013, ir jāpieņem deleģētais akts, ar kuru uz 12 mēnešiem aptur atbrīvojumu no vīzas prasības attiecīgās trešās valsts valstspiederīgajiem. Regulā arī bija noteikts, ka Komisija ņem vērā, kādas sekas ES un tās dalībvalstu ārējām attiecībām rada vīzu režīma atcelšanas apturēšana.

Komisija 2016. gada aprīļa paziņojumā novērtēja vīzu režīma atcelšanas apturēšanas sekas un ietekmi uz ES pilsoņiem un uzņēmumiem, kā arī uz attiecīgo trešo valstu valstspiederīgajiem un aicināja Eiropas Parlamentu un Padomi apspriesties par piemērotāko turpmāko rīcību. Komisija pēc tam nāca klajā ar pieciem turpmākiem paziņojumiem – 2016. gada jūlijā un decembrī, 2017. gada maijā un decembrī, kā arī 2018. gada decembrī. Savos jaunākajos – 2017. gada decembra un 2018. gada decembra – paziņojumos par vīzu režīma savstarpējību Komisija sniedza pārskatu par faktisko stāvokli un iespējamo turpmāko rīcību attiecībā uz situāciju, kad Amerikas Savienotās Valstis neievēro savstarpējības principu (kā paziņojušas Bulgārija, Horvātija, Kipra, Polija un Rumānija), kas ir vienīgais atlikušais vīzu savstarpējības principa neievērošanas gadījums.

Pēdējais paziņojums tika iesniegts 2019. gada 15. janvārī Eiropas Parlamenta Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai.

Šajā paziņojumā ir izvērtēts progress, kas kopš 2018. gada decembra panākts ceļā uz vīzu savstarpējību ar Amerikas Savienotajām Valstīm, jo īpaši aplūkojot progresu, ko panākusi Polija, kura 2019. gada novembrī pievienojās Amerikas Savienoto valstu vīzu režīma atcelšanas programmai.

Šis paziņojums tiek sniegts laikā, kad daudzās valstīs ir ieviesti dažādi ar vīzām saistīti pasākumi, lai cīnītos pret globālo Covid-19 pandēmiju. Visā pasaulē ir plaši izplatījušies pasākumi, kas uz laiku ierobežo nebūtisku ceļošanu. Amerikas Savienotajās Valstīs no 2020. gada 13. marta ir noteikti pagaidu ieceļošanas ierobežojumi ārvalstniekiem (neatkarīgi no viņu valstspiederības), kuri iepriekšējo 14 dienu laikā ir fiziski uzturējušies Šengenas zonā vai to apmeklējuši. Šie ierobežojumi 16. martā tika attiecināti arī uz Īriju un Apvienoto Karalisti. Šie pasākumi ir saistīti ar ieceļošanas ierobežojumiem, kuri liedz iebraukt Amerikas Savienotajās Valstīs, pamatojoties uz fizisku klātbūtni attiecīgajos apgabalos, nevis ceļotāju valstspiederību, tāpēc tie nav saistīti ar vīzu savstarpējību. Eiropas Savienība ir veikusi līdzīgus pasākumus, lai ierobežotu nebūtiskus ceļojumus no trešām valstīm. Lasot šo paziņojumu, ir jāņem vērā šobrīd strauji mainīgā situācija.

Lai cik neierasts šis laiks visā pasaulē būtu vīzu politikas īstenošanas ziņā, Komisija joprojām uzskata par svarīgu šajā paziņojumā ziņot par pasākumiem, kas veikti pārskata periodā (īpaši 2019. gadā, pirms sākās globālā Covid-19 pandēmija), lai visām dalībvalstīm panāktu pilnīgu vīzu savstarpējību ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Šie pūliņi atsāksies, kolīdz būs normalizējusies pašreizējā ārkārtas situācija.

II. NORISES PĀRSKATA PERIODĀ

1.Polijas iekļaušana Amerikas Savienoto Valstu vīzu režīma atcelšanas programmā

Kad valsts, spriežot pēc visa, ir izpildījusi visas vīzu režīma atcelšanas programmas prasības, ASV Valsts departaments var to formāli izvirzīt dalībai vīzu režīma atcelšanas programmā. Tad ASV Iekšzemes drošības departaments pārbauda, vai valsts atbilst prasībām, un novērtē, vai valsts dalība vīzu režīma atcelšanas programmā nekaitēs Amerikas Savienoto Valstu interesēm, un pēc tam Iekšzemes drošības departamenta sekretārs var pasludināt attiecīgās valsts iekļaušanu vīzu atcelšanas programmā.

ASV Valsts departaments 2019. gada 4. oktobrī oficiāli izvirzīja Poliju dalībai vīzu režīma atcelšanas programmā. Pārliecinājies, ka Polija atbilst tiesību aktos noteiktajām un politiskajām prasībām, ASV Iekšzemes drošības departaments 2019. gada 6. novembrī iekļāva Poliju vīzu režīma atcelšanas programmā. No 2019. gada 11. novembra Polijas pilsoņi var pieteikties bezvīzas ieceļošanai Amerikas Savienotajās Valstīs tūrisma vai darījumu nolūkā uz laiku līdz 90 dienām.

Komisija ir gandarīta par Polijas iekļaušanu vīzu režīma atcelšanas programmā, kas noticis aktīvas diplomātiskās iesaistes un visu pušu pilnīgas sadarbības rezultātā. Šī pieeja bija sevi apliecinājusi, risinot agrākos savstarpējības trūkuma gadījumus, un tā izrādījās rezultatīva arī attiecībās ar Amerikas Savienotajām Valstīm. Gūtie rezultāti liecina, ka šajā ziņā jūtamu progresu var panākt ar pastāvīgas iesaistes un diplomātisko kontaktu palīdzību.

2.Pārskats par ES un Amerikas Savienoto Valstu kontaktiem un tiem sekojusī rīcība

Periodā, par kuru tiek sniegts šis ziņojums, intensīvi turpinājās politiskie un tehniskie kontakti starp ES un Amerikas Savienotajām Valstīm. Komisija visos iespējamajos gadījumos mudināja Amerikas Savienotās Valstis vairāk sadarboties ar attiecīgajām ES dalībvalstīm un paātrināti virzīties uz priekšu, lai tiktu panākta pilnīga vīzu savstarpējība. Komisija, koordinējot savu rīcību ar attiecīgajām dalībvalstīm, atkārtoti aicināja panākt, lai šie centieni rosinātu visu dalībnieku intensīvu un konkrētu rīcību, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem.

Šādā kontekstā vīzu savstarpējība pārskata periodā tika apspriesta visās oficiālajās ES un Amerikas Savienoto Valstu sanāksmēs, it īpaši divreiz gadā augstā politiskajā līmenī notiekošajās ES un ASV tieslietu un iekšlietu ministru sanāksmēs, kas notika Bukarestē 2019. gada maijā un Vašingtonā 2019. gada decembrī. Tehniskā līmenī jautājums tika sīki iztirzāts divreiz gadā notiekošajās ES un ASV tieslietu un iekšlietu augstāko amatpersonu sanāksmēs, kas notika Bukarestē 2019. gada februārī, Briselē 2019. gada septembrī un Rovinjā 2020. gada martā, un trīspusējās sanāksmēs (ko rīko Komisija, Amerikas Savienotās Valstis un attiecīgās dalībvalstis) Vašingtonā 2019. gada maijā un Briselē 2019. gada novembrī.

Trīspusējā sanāksme Vašingtonā (2019. gada maijā)

Šī trīspusējā sanāksme, kas tika rīkota augstāko amatpersonu līmenī, notika konstruktīvā atmosfērā Vašingtonā 2019. gada maijā. Tā bija otrā reize, kad pēc Amerikas Savienoto Valstu uzaicinājuma trīspusējās sarunas tika risinātas Vašingtonā, ko ES puse vērtēja ļoti atzinīgi, jo tādējādi bija iespējams uzlabot kontaktus ar plašu ASV amatpersonu loku un citām svarīgām iesaistītajām pusēm. Komisija izskaidroja tobrīd gaidāmo Eiropas Parlamenta vēlēšanu politisko kontekstu un to, ka steigšus nepieciešams panākt progresu. Sanāksmē tika aplūkotas vīzu režīma atcelšanas programmas tehniskās prasības, kā arī politiskais nozīmīgums, ar ko saistās vīzu pilnīgas savstarpējības panākšana.

Ievērojot apņemšanos sniegt konkrētākas norādes attiecīgajām dalībvalstīm, Amerikas Savienotās Valstis iepazīstināja ar Iekšzemes drošības departamenta izstrādātu detalizētu anketu, kurā pārredzamāk izklāstītas vīzu režīma atcelšanas programmas tehniskās drošības prasības. Salīdzinājumā ar pašnovērtējuma matricu, kas 2018. gadā tika iesniegta attiecīgajām dalībvalstīm, lai tās spētu sekot līdzi vīzu režīma atcelšanas programmas pamatprasību pildīšanai, šī anketa piedāvā krietni dziļāku pārskatu par minētajām prasībām. Atzīstot, ka anketa daudz pārredzamāk un skaidrāk apkopo visas vīzu režīma atcelšanas programmas drošības prasības, tika nolemts, ka attiecīgās dalībvalstis saskaņotajā termiņā sniegs atbildes uz anketas jautājumiem. Nākamajā posmā Amerikas Savienotajām Valstīm bija jānovērtē iesniegtās atbildes, lai apzinātu iespējamās jomas, kurās jāturpina strādāt, lai izpildītu vīzu režīma atcelšanas programmas prasības. Nākamajā trīspusējā sanāksmē 2019. gada novembrī bija paredzēta diskusija par gūtajām sekmēm, lai lemtu par turpmāko rīcību šajās jomās.

Trīspusējās sanāksmes dalībnieki konstatēja, ka anketa nepievēršas vīzu atteikumu rādītājam, lai gan tas ir viens no galvenajiem juridiskajiem šķēršļiem, kas vairumam attiecīgo dalībvalstu liedz pievienoties vīzu režīma atcelšanas programmai. Amerikas Savienotās Valstis paskaidroja, ka attiecības ar attiecīgajām dalībvalstīm tiek veidotas ar Amerikas Savienoto Valstu vēstniecību konsulāro nodaļu starpniecību šo valstu galvaspilsētās. Konsulārās nodaļas sadarbojas ar vietējām varasiestādēm, lai samazinātu vīzu atteikumu rādītāju, tajā pašā laikā nodrošinot Amerikas Savienoto Valstu konsulāro ierēdņu neatkarību, kuri izvērtē vīzu pieteikumus. Komisija un attiecīgās dalībvalstis, atzinīgi vērtēdamas notiekošo konsulāro sadarbību un atzīdamas to, ka Amerikas Savienoto Valstu konsulārajiem darbiniekiem lēmumi par to, vai piešķirt vīzu, jāpieņem neatkarīgi, vēlreiz aicināja Amerikas Savienotās Valstis sniegt izvērstu sadalījumu par vīzu atteikumu rādītājiem. Šāds sadalījums, kas ietvertu skaitļus no konkrētām teritorijām vai tendences, kas novērotas svarīgākajos konsulātos ar augstiem atteikumu rādītājiem, dalībvalstīm īpaši palīdzētu labāk ievirzīt informācijas izplatīšanas kampaņas un tādējādi vēl vairāk samazināt vīzu atteikumu rādītāju.