LV    LV  
 EIROPAS  
KOMISIJA 
Briselē, 13.12.2013. 
COM(2013) 934 final 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI 
Neto finanšu korekciju piem ērošana dal ībvalstīm saskaņā ar lauksaimniec ības un 
kohēzijas politiku 
 
 
2 
 Saturs 
 
1. Ievads...................................................................................................................3  
2. Finanšu korekciju piem ērošanas visp ārējais regul ējums...............................4  
2.1. Tiesību akti un noteikumi par ne to finanšu korekcij ām ......................................4  
2.2. Budžeta un gr āmatvedības proced ūras, ko piem ēro summām, uz kur ām attiecas 
neto finanšu korekcijas – pieš ķirtie ieņēmumi.....................................................................6  
3. Nozaru noteikumi par neto finanšu korekcij ām .............................................7  
3.1. Lauksaimniec ība................................................................................................7  
3.1.1.  Juridiskie noteikumi vienm ēr paredz neto finanšu korekcijas .....................7  
3.1.2.  Turpinās konsolid ēt neto finanšu korekci ju juridiskos meh ānismus ...........9  
3.1.2.1.  Uzsvars uz riskant ākiem izdevumiem .....................................................9  
3.1.2.2.  Nekādas rīcības brīvības un tikai dažas vienotas likmes korekcijas ..10  
3.1.2.3.  Īsāka atbilst ības proced ūra....................................................................11  
3.1.3.  KLP finans ējuma pārtraukšanu un aptur ēšanu saska ņos ar koh ēzijas 
politikas fondiem .............................................................................................13  
3.2. Kohēzijas politikas fondi...................................................................................14  
3.2.1.  Jauni juridiskie noteikumi, lai Komisija var ētu piemērot neto finanšu korekcijas 
dalībvalstij .........................................................................................................14  
3.2.2.  Finanšu korekcijas par p ārkāpumiem/tr ūkumiem, kas konstat ēti pirms 
15. februāra katru gadu......................................................................................15  
3.2.3.  Komisijas nov ērtējums par likum ību un pareiz ību, pamatojoties uz p ārskatiem, 
revīzijas atzinumu un papildu dokumentiem, kuri iesniegti l īdz katra gada 
15. februārim .....................................................................................................15  
3.2.4.  ES revīzijās atklāti pārkāpumi, kas liecina par nopietnu tr ūkumu, pēc katra 
gada 15. febru āra ...............................................................................................16  
3.2.5.  Labas prakses konver ģence saist ībā ar Komisijas uzraudz ības sistēmu dalītā 
pārvaldībā..........................................................................................................20  
 
 
3 
 1. Ievads  
 
Reaģējot uz kļūdu īpatsvara pieaugumu, kas min ēts Eiropas Rev īzijas palātas pārskatā par 
2012. finanšu gadu, Eiropas Parlamenta refe rents par budžeta izpildes apstiprin āšanu un 
Budžeta kontroles komitej ā pārstāvēto lielāko politisko grupu koordinatori nos ūtīja vēstuli 
priekšsēdētājam Barrozu, aicinot Komisiju iesniegt pazi ņojumu, kur ā skaidri noteiktu, k ā tā 
plāno 2014.-2020. gada finanšu pl ānošanas period ā ieviest efekt īvākas neto finanšu 
korekcijas dal ībvalstīm, kurās novēroti trūkumi programm ās, ko pārvalda ar dal ītu 
pārvaldību1. Neto finanšu korekcijas noz īmē, ka tiek veikta attiec īgās dalībvalsts finans ējuma 
galīgā samazināšana. 
Šis paziņojums ir atbilde uz min ēto aicinājumu, paskaidrojot, k ā Komisija pl āno piemērot 
jaunus instrumentus un pras ības saistībā ar neto finanšu korekcij ām, kas paredz ētas tiesiskaj ā 
regulējumā 2014.-2020. gada finanšu pl ānošanas periodam, un k ā tas ietekm ēs dalībvalstīs. 
Lauksaimniec ības jomā jau par standartu bija k ļuvusi prakse, ka neto finanšu korekciju 
rezultāts ir ES finans ējuma zaud ēšana attiec īgajai dalībvalstij. Jaunie noteikumi par 2014.-
2020. gada finanšu pl ānošanas periodu saglab ā šo situāciju, koncentr ējoties uz sp ēkā esošo 
mehānismu konsolid ēšanu.  
Kohēzijas politik ā tikai izņēmuma gad ījumā iepriekš izmaks ātās summas p ēc neto finanšu 
korekcijām tika atmaks ātas ES budžet ā. Jaunajā 2014.-2020. gada pl ānošanas period ā 
jāpieņem jauni ties ību akti, kuri ievies īs būtiskas izmai ņas, paplašinot Komisijas pilnvaras 
piemērot dalībvalstīm neto finanšu korekcijas, ja ir konstat ēti nopietni tr ūkumi pārvaldības un 
kontroles sist ēmās. Regul ējums par 2014.-2020. gada finanšu pl ānošanas period ā 
paredzētajām neto finanšu korekcij ām nepiešķir Komisijai r īcības brīvību, pieņemot lēmumu 
par korekciju. Neto finanšu korekcijas k ļūs par standarta pas ākumu gad ījumos, kad konstat ēti 
nopietni tr ūkumi, un t ās piemēros saska ņā ar skaidriem, p ārredzamiem krit ērijiem un 
nosacījumiem. 
Piemērojot neto finanšu korekcijas pas ākumiem un programm ām, uz ko attiecas 2014.-
2020. gada finanšu pl ānošanas periods, attiec īgie pakalpojumi, izmantojot paraugpraksi, š īm 
abām dalītās pārvaldības jomām nodrošin ās šā svarīgā korekcijas instrumenta efekt īvas 
izmantošanas konver ģenci, lai aizsarg ātu ES budžetu. Š ādu paraugprakses konver ģenci 
izmantos ar ī attiecībā uz maksājumu pārtraukšanas un aptur ēšanas  instrumentiem.  Modelis, 
kuru sekm īgi izmanto koh ēzijas jom ā, ir ieviests mutatis mutandis  arī lauksaimniec ības 
nozarē 2014.-2020. gad ā.   
Komisija uzskata, ka visas fi nanšu korekcijas, ieskaitot t ās, kuras ļauj dalībvalstīm  atkārtoti 
izmantot kori ģētās summas jaunu projektu un jaunu izdevumu finans ēšanai, aizsarg ā ES 
                                                            
1 Vēstulē arī atsaucās uz paziņojumu par ES budžeta aizsardz ību (COM(2013) 682 final /2), kas tika public ēts 
2013. gada 30. septembr ī, pēc tam, kad to pras īja Eiropas Parlaments rezol ūcijā par 2011. finanšu gada 
budžeta izpildes apstiprin āšanu. 
 
4 
 budžetu. Tom ēr preventīvā ietekme neto finanšu korekcij ām, saskaņā ar kurām dalībvalstis 
nevar atk ārtoti izmantot kori ģētās un atg ūtās summas, t ādējādi zaudējot līdzekļus, 
neapšaubāmi ir liel āka. Tās stimulē dalībvalstis atkl āt un labot k ļūdas un tādējādi sekmē 
pārvaldības un kontroles sist ēmu uzlabošanu. 
2. Finanšu korekciju piem ērošanas visp ārējais regul ējums  
2.1. Tiesību akti un noteikumi par neto finanšu korekcij ām 
Saskaņā ar LESD 317. pantu ties ību noteikumi, kas reglament ē neto finanšu korekciju 
piemērošanu, ir noteikti Finanšu regul ā (FR) un ir s īkāk izstrādāti attiecīgās nozares 
noteikumos, ko pie ņēmis Eiropas Parlaments un Pado me. Atbilstoši šim tiesiskajam 
regulējumam Komisija pie ņem deleģētos aktus un īstenošanas aktus un var sniegt ar ī 
norādījumus, preciz ējot konkrētus jautājumus.  
Šajā diagramm ā sniegts p ārskats par attiec īgajiem finanšu korekciju piem ērošanas visp ārējā 
regulējuma līmeņiem: 
 
Jaunā FR ievieš saska ņotu regul ējumu vis ās politikas jom ās, jo īpaši ietverot finanšu 
korekciju piem ērošanas principus dal ībvalstīm.  
 
5 
 FR 80. pants — Atg ūšanas noteikumi 
… 
4. Komisija dal ībvalstīm piemēro finanšu korekcijas, lai no Savien ības finans ējuma izsl ēgtu 
izdevumus, kas radušies, p ārkāpjot piem ērojamos ties ību aktus. Komisija finanšu korekcijas veic, 
pamatojoties uz konstat ētajām nepamatoti izlietotaj ām summām un finanšu ietekmi uz budžetu. Ja 
šādas summas nevar prec īzi noteikt, Komisija atbilstoši nozaru noteikumiem var piem ērot 
ekstrapolētas korekcijas vai vienotas likmes korekcijas. 
Lemjot par finanšu korekcijas summu, Komisija ņem vērā piemērojamo ties ību aktu p ārkāpumu 
būtību un nopietn ību un finansi ālo ietekmi uz budžetu, tostarp p ārvaldības un kontroles sist ēmu 
nepilnību gadījumā. Kritērijus finanšu korekciju noteikšanai un piem ērojamo proced ūru var paredz ēt 
nozaru noteikumos. 
5. Ekstrapol ētām korekcij ām vai vienotas likmes korekcij ām piemērojamo metodiku nosaka saska ņā 
ar nozaru noteikumiem ar nol ūku Komisijai nodrošin āt iespēju aizsarg āt Savienības finanšu intereses. 
Saskaņā ar FR 80. pantu un nozaru noteikumiem Komisija piem ēro šādas trīs veidu finanšu 
korekcijas: 
1. finanšu korekcijas gad ījumos, kad konstat ētas konkrētas nelikum ības, pamatojoties uz 
precīzi noteiktām nepamatoti izlietotaj ām summām un finanšu ietekmi uz budžetu; 
2. ekstrapolētas finanšu korekcijas un  
3. finanšu korekcijas ar nemain īgu likmi. 
Ekstrapol ētas finanšu korekcijas un finanšu korekcijas ar nemain īgu likmi var piem ērot tikai 
gadījumos, kad nav iesp ējams noteikt prec īzu korekcijas summu. Ekstrapol ētām finanšu 
korekcijām jābūt balstītām uz reprezentat īvu paraugu, kas ļauj kvantitat īvi novērtēt attiecīgo 
summu ar pietiekamu ticam ību.  
Šajā diagramm ā sniegts p ārskats par attiec īgiem finanšu korekciju piem ērošanas 
mehānismiem:  
 
 
6 
 
Informāciju par finanšu korekciju īstenošanu daž ādās politikas jom ās, uz kur ām attiecas 
dalītas pārvaldības princips, sniegta š ā paziņojuma 3. ieda ļā. 
2.2. Budžeta un gr āmatvedības proced ūras, ko piem ēro summ ām, uz kur ām attiecas 
neto finanšu korekcijas – pieš ķirtie ieņēmumi 
Finanšu korekcijas rada "ie ņēmumus no nepareizi samaks ātu summu atmaksas…", un t ās 
uzskata par pieš ķirtiem ieņēmumiem (FR 21. panta 3. punkta c) apakšpunkts).  
 
7 
 Atskaitot divus iz ņēmumus, Finanšu regul ā2 nav ietverti konkr ēti noteikumi par to, k ā var 
izmantot pieš ķirtos ieņēmumus, kuri rodas p ēc neto finanšu korekcijas.  
 
  Tomēr Finanšu regulas piem ērošanas noteikumu 7. pant ā noteikts, ka ar budžeta piez īmēm 
norāda, kuras poz īcijas var sa ņemt piešķirtajiem ie ņēmumiem atbilstošas apropri ācijas.
 
Tādējādi neto finanšu korekcijas, ka s tiek atgrieztas ES budžet ā kā piešķirtie ieņēmumi, nav 
iezīmētas konkrētām dalībvalstīm.  
 
   
3. Nozaru noteikumi par neto finanšu korekcij ām 
3.1.  Lauksaimniec ība 
3.1.1.  Juridiskie noteikumi vienm ēr paredz neto finanšu korekcijas 
Saskaņā ar kopējās lauksaimniec ības politikas (K LP) tiesisko regul ējumu finanšu korekcijas, 
ko Komisija noteikusi dal ībvalstīm pēc atbilstības pārbaudes proced ūras pabeigšanas, 
vienmēr ir bijušas neto korekcijas, kopš pirm ā lēmuma par gr āmatojumu noskaidrošanu 
1976. gad ā, un arī turpmāk būs neto korekcijas gan attiec ībā uz Eiropas Lauksaimniec ības 
garantiju fondu (ELGF), gan Eiropas Lauksaimniec ības fondu lauku att īstībai (ELFLA), jo:  
- dalībvalstis faktiski atmaks ā koriģētās summas ES budžet ā un 
- saņemtās summas uzskata par pieš ķirtiem ieņēmumiem ES budžet ā. Tās izmanto, lai 
finansētu KLP izdevumus kopum ā, neiezīmējot kādai konkr ētai dalībvalstij (skat īt 
ierāmēto tekstu turpm āk).  
Katru gadu Komisija pie ņem no 2 l īdz 4 atbilst ības pārbaudes l ēmumus par vair ākām 
atsevišķām finanšu korekcij ām. Komisija 2013. gad ā  pieņēmusi 4 š ādus lēmumus, kas 
attiecās uz 147 atseviš ķām neto finanšu korekcij ām par kop ējo summu 1,1 miljards euro (2 % 
                                                            
2 Eiropas Lauksaimniec ības garantiju fonda (ELGF) apropri ācijas pieš ķir "atbilst īgi ieņēmumu veidam" (FR 
174. panta 1. punkts), bet finanšu instrumentu apropri ācijas —  "tam pašam finanšu instrumentam" (FR 
140. panta 6. punkts). Neto finanšu korekcijas Piešķirtie ieņēmumi 
FR 21. panta 3. punkta 
c)apakšpunkts
Piešķirtie ieņēmumi 
FR 21. panta 3. punkta 
c) apakšpunkts Apropriācija ES 
budžetā  
FR piemērošanas 
ti k 7 t
 
8 
 no KLP izdevumiem 2013. gada budžet ā). Tas liecina par augošu tendenci, k ā minēts 
Revīzijas palātas pārskatā par 2012. gadu, 4.29. punkt ā3. 
 
 
 
 
Neto finanšu korekcijas, kas pie ņemtas 2013. gad ā (summas euro) : 
Lēmums 40 41 42 43 KOPĀ 
ELGF 285 582 274 -130.136.896,33 -142 637 397 -303.566.912 -861.923.480 
ELFLA -104 699 558 -88.444.255 -32.467.218 -10.598.290 -236.209.321 
CITI -7 091 796 -8.757.551 -2 661 224 -121 357 -18 631 930 
KOPĀ -397 373 628 -227 338 703 -177 765 840 -314 286 560 -1 116 764 733 
70 % no 2013. gad ā pieņemtajām finanšu korekcij ām ir koncentr ētas 4 dalībvalstīs (GR, UK, 
FR un PL). Tom ēr koncentr ēšanās uz četrām dalībvalstīm nav stabila tendence, bet var 
mainīties gadu no gada, ņemot vērā to, kā mainījusies valsts vai re ģiona kontroles sist ēmas 
kvalitāte. 
Attiecībā uz ELGF finanšu korekcija s veic, atskaitot attiec īgās summas no m ēneša 
maksājumiem, kurus Komisija izdara otraj ā mēnesī pēc Komisijas l ēmuma par finanšu 
korekciju attiec īgajai dalībvalstij.  
Attiecībā uz ELFLA finanšu korekcijas veic ar iekas ēšanas rīkojumu, prasot attiec īgajai 
dalībvalstij atmaks āt minētās summas ES budžet ā. 
Rīkošanās ar piešķirtiem ieņēmumiem 
Komisijas kori ģētās un atg ūtās summas ir j āiemaksā Eiropas Savien ības budžet ā kā piešķirtie 
ieņēmumi konkr ētās budžeta poz īcijās (67 11. postenis ELGF, 67 01. postenis ELFLA).  
ELGF ieg ūtos piešķirtos ieņēmumus var izmantot, lai finans ētu budžeta izdevumu poz īcijas jebk ādu 
ELGF izdevumu segšanai, neparedzot šo finans ējumu nevienai konkr ētai dalībvalstij. Budžeta 
                                                            
3 Komisija 2012. gad ā pieņēma trīs atbilstības lēmumus, kuros nol ēma piemērot finanšu korekcijas 651 miljona 
EUR apm ērā (503 miljoni EUR attiec ībā u z  E L G F  u n  1 4 8  m i l j o n i  E U R  a t t i e c ībā uz ELGFLA). Vid ējais finanšu 
korekciju apm ērs pēdējo piecu gadu period ā (2008.–2012. g.) bija par 30 % liel āks nekā iepriekšējā periodā 
(2003.–2007. g.), ņemot vērā budžeta palielin ājumu starp šiem diviem periodiem. 
 
9 
 piezīmes par 05 02. noda ļu (tirgi) un 05 03. noda ļu (tiešie maks ājumi) skaidri nor āda, ka ELGF 
finansējuma vajadz ības budžeta proced ūrā tiek regul āri samazin ātas par summu, kas atbilst 
paredzētajiem pieš ķirtajiem ie ņēmumiem, kuri b ūs pieejami no finanšu korekcij ām attiecīgajā budžeta 
gadā. Piemēram, 2012. gada budžet ā sākotnēji bija pl ānotas finanšu korekcijas 600 miljonu euro 
apmērā, taču faktiski min ētajā budžeta gad ā bija pieejami pieš ķirtie ieņēmumi 647,8 miljonu euro 
apmērā.  
Attiecībā uz ELFLA, t ā kā dalībvalstis jau ir izpild ījušas savas budžeta saist ības, deklar ējot 
izdevumus Komisijai atmaks āšanai, atg ūtās summas vairs nevar izmantot.  Maks ājumu apropri ācijas 
no piešķirtajiem ie ņēmumiem ir pieejamas maks ājumiem no ELFLA budžeta poz īcijas. Tās var 
izmantot jebk ādiem atvērtiem maks ājumiem jebkurai lauku att īstības programmai.   T āpēc ELFLA 
piešķirtie ieņēmumi samazina kop ējo vajadzību pēc maksājumu apropri ācijām un tiek izmantoti, lai 
samazinātu piepras ījumu skaitu p ēc papildu maks ājumu apropri ācijām. 2012. gad ā piešķirtie 
ieņēmumi no ELFLA finanšu korekcij ām bija 55 miljoni euro.  
Neto finanšu korekcijas patieš ām apgrūtina dalībvalstu budžetus. T āpēc tika paredz ēta iespēja 
pēc attiecīgās dalībvalsts lūguma konkr ēta apjoma korekcijas veikt tr īs gada maks ājumos. 
Maksājumu veikšana pa da ļām līdz šim apstiprin āta Bulgārijai, Grie ķijai, Portug ālei, 
Rumānijai, Spānijai un Lietuvai. Turkl āt dalībvalstis ES finansi ālās palīdzības ietvaros var 
vienu reizi l ūgt Komisijai atlikt finanšu korekciju izpildi uz laiku l īdz 18 mēnešiem ar 
nosacījumu, ka tiks īstenoti m ērķtiecīgi koriģējošas rīcības plāni. Pēc atlikšanas termi ņa 
beigām korekcijas tiek veiktas tr īs gada maks ājumos. L īdz šim atlikšana tikusi at ļauta 
Portugālei un Grie ķijai. Grie ķijai atlikšanas termi ņš beidzās 2013. gada 31. decembr ī, bet 
Portugālei tas beigsies 2014. gada 31. maij ā. 
Neto finanšu korekciju ietekme uz dal ībvalstīm 
ES neto finanšu korekcijas tieši ietekm ē visu dal ībvalstu valsts un re ģionālās iestādes, kuras ir 
atbildīgas par KLP īstenošanu. Š ādas korekcijas, kas saist ītas ar dalībvalstu iepriekš ējo budžeta gadu 
izdevumiem, pal īdz samazin āt ES finans ējumu kārtējā budžeta gad ā. Tas noz īmē, ka daudzos 
gadījumos dal ībvalstīm jāatrod trūkumu kompens ēšanai nepieciešamie finanšu l īdzekļi, izdarot 
budžeta p ārvietojumus vai budžeta groz ījumus. Ņemot vērā iepriekš min ētos apstākļus, neto finanšu 
korekcijas ir izrais ījušas konkr ētu ar budžetu saist ītu un administrat īvu reakciju. Piem ēram: 
- Vācijā 2006. gad ā grozīja Konstit ūciju pēc vairākkārtējiem savstarp ējiem strīdiem feder ālā un zemju 
līmenī, lai preciz ētu sloga sadali attiec ībā uz finanšu korekcij ām; 
- Dānijā pēc būtisku finanšu korekciju veikšanas 2009. gad ā, nesen ieviesa īpašu meh ānismu sloga 
sadalīšanai starp Finanšu ministriju un Zemkop ības ministriju.     
  
3.1.2.  Turpinās konsolid ēt neto finanšu korekci ju juridiskos meh ānismus 
3.1.2.1.  Uzsvars uz riskant ākiem izdevumiem  
Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD revīzijas darb ības pamatojas uz riska anal īzi, t.i., 
vairāk revīziju ir vērstas uz dal ībvalstīm, pasākumiem un programm ām, kur ir liel āki riski. 
Reizi gad ā Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD veic centraliz ētu riska anal īzi par visiem 
KLP izdevumiem vis ās dalībvalstīs, apkopojot pier ādījumus no iepriekš ējām 
 
10 
 Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD revīzijām, no Rev īzijas palātas, OLAF  un 
dalībvalstu apstiprin āšanas strukt ūrām un apstr ādājot iegūtos datus, lai noteiktu 
visriskant ākās jomas, uz kur ām jākoncentrējas turpm ākajās revīzijās. Piemēram, pēc tam, kad 
Revīzijas palāta 2011. un 2012. gada ticam ības deklar ācijā ziņoja par k ļūdu īpatsvara 
palielināšanos, 2013. gad ā ievērojami palielin ājās ELFLA rev īziju skaits (35), un 2014. gad ā 
tas palielin āsies vēl vairāk (līdz 45), t. i uz pusi vair āk nekā 2012. gad ā (23). Sekas ir ar ī 
tādas, ka daž ās dalībvalstīs revīziju veic katru gadu, l īdz novērsti visi nopietnie tr ūkumi, kā 
redzams turpm āk minētajā piemērā.  
Intensīvas uzraudz ības piem ērs 
Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD veiktaj ās Integrētās administr ācijas un kontroles sist ēmas 
revīzijās 2008. un 2009. gad ā atklāja un apstiprin āja nopietnus tr ūkumus: p ārbaudes uz vietas bija 
novēlotas un Zemes gabalu identifik ācijas sistēma (ZGIS) bija novecojusi un neprec īza.   Rev īzijas 
apmeklējumā 2011. gada mart ā tika secin āts, ka sākotnējais rīcības plāns, ko piepras īja Komisija, lai 
līdz 2011. gadam nov ērstu minētos trūkumus, bija īstenots tikai da ļēji. Nespēja laikus īstenot 
korektīvos pasākumus tika ietverta k ā atruna Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD 2010. gada 
darbības pārskatā, pievienojot jaunu r īcības plānu trūkumu nov ēršanai līdz 2013. gadam. 
Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD 2012. gada darb ības pārskatā ziņots, ka 2013. gada marta 
revīzijas apmekl ējumā apstiprin āts, ka ar r īcības plānu var uzskat īt par pabeigtu. Ta ču 
Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD saglab āja atrunu, jo pirms piepras ījumu 
iesniegšanas/kontro ļu/maksājumu pirm ās kārtas nebija pieejami ticami pier ādījumi, ka atjaunin āto 
ZGIS izmanto pareizi. Tikm ēr pirmo finanšu korekciju piem ēroja attiec ībā uz 2008. gada saist ītajiem 
izdevumiem, otro — par 2009. gadu. Atbilst ības pārbaudes proced ūru par 2010., 2011. un 2012. gadu 
pabeigs līdz 2014. gada beig ām, un cita atbilst ības pārbaudes proced ūra par 2013. gada saist ītajiem 
izdevumiem b ūtu jāpabeidz līdz 2015. gada beig ām. 
Revīzijas strat ēģija 2020.-2014. gadam tiks balst īta uz nep ārtrauktu tr īs gadu pastiprin ātas 
riska anal īzes programmu, kas uzlabos visp ārējo pārskatu par izdevumiem. Tom ēr arī 
turpmāk tiks veikti spraigi rev īzijas pasākumi riskam visvair āk pakļautajās jomās.  
3.1.2.2.  Nekādas rīcības brīvības un tikai dažas vienotas likmes korekcijas 
Katru reizi, kad konstat ē risku ES budžetam, tas sistem ātiski izraisa neto finanšu korekcijas. 
Komisijai nav r īcības brīvības, lai nepiem ērotu korekcijas, jo tai ir juridiskas saist ības izslēgt 
visus konstat ētos nelikum īgos izdevumus no ES finans ējuma. Gan ELGF, gan ELFLA 
finanšu korekcijas reglament ē jaunā KLP horizont ālā regula, kas paredz v ēl stingrāku 
procedūras satvaru, saska ņā ar kuru finanšu korekciju apjoma noteikšanas metodi un 
kritērijus tagad noteiks dele ģētajā aktā. Šāda deleģētā akta pieņemšana ir pl ānota 2014. gada 
pirmajā ceturksnī.  
Saskaņā ar horizont ālo regulu dele ģētajā aktā noteiks krit ērijus, lai nov ērtētu risku ES 
budžetam (skat īt 1. pielikumu). Attiec ībā uz vienotas likmes korekcij ām ir paredz ēts precizēt, 
kā novērtēt, vai konstat ētais trūkums ir nopietns, ņemot vērā tā raksturu (galven ā vai papildu 
kontrole), k ā arī atkārtošanos (atk ārtojas no iepriekš ējā gada bez uzlabojumiem) un 
uzkrāšanos kop ā ar citiem tr ūkumiem (k ļūdu risks, iesp ējams, būs lielāks, ja ir vair ākas 
 
11 
 nepilnības). Tādējādi būs jārisina situ ācija saist ībā ar Rev īzijas palātas pārskatā par 
2012. gadu, 4.30. punkt ā4 minētajiem konstat ējumiem, jo īpaši attiec ībā uz gadījumiem, kad 
uz tādu pašu iedz īvotāju skaitu konstat ē vairāk trūkumu. Kad dele ģētais akts st āsies spēkā, 
tehniskos elementus s īkāk precizēs Komisijas nor ādījumos.  
Gan Finanšu regul ā, gan jaunaj ā KLP horizont ālajā regulā ir noteikta finanšu korekciju veidu 
secība, saskaņā ar kuru vienotas likmes korekcijas var izmantot tikai tad, ja ar sam ērīgiem 
pasākumiem  nevar noteikt apr ēķinātās vai ekstrapol ētās korekcijas. 
Aprēķinātās un ekstrapol ētās korekcijas patlaban pamatojas uz Lauksaimniec ības un lauku 
attīstības ĢD revidentu konstat ējumiem un dal ībvalstu sniegto inform āciju pretrunu 
procedūrā. Nākotnē šā procesa pilnveidošanai Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD rīcībā 
būs vairāk inform ācijas, ko, s ākot no 2014. piepras ījumu iesniegšanas gada,  ieg ūs no 
ikgadējiem atzinumiem, ko sniegs apstiprin āšanas strukt ūras, kas veiks t ām uzticētos jaunos 
uzdevumus, p ārbaudot dar ījumu reprezentat īvos paraugus. 
3.1.2.3.  Īsāka atbilst ības proced ūra 
Ir juridiski noteikts, ka pirms fi nanšu korekciju veikšanas ir j āīsteno pretrunu proced ūra. 
Tāpēc Komisijai, pirms t ā īsteno jebk ādu neto finanšu korekciju, ir j ānodrošina dal ībvalstīm 
iespēja sniegt pier ādījumus un argumentus, kas var b ūt pretrunā Komisijas s ākotnējiem 
konstatējumiem. Patiesi pašreiz ējā KLP finans ēšanas regula5 un jaun ā KLP horizont ālā 
regula paredz, ka " dalībvalstīm tiek dota iesp ēja pierādīt, ka faktiskais neatbilst ības apjoms ir 
mazāks par Komisijas nov ērtējumā norādīto." Princips par pretrunu proced ūru starp 
revidentu un p ārbaudāmo ir arī būtisks revīzijas kvalit ātes standartu elements. 
Papildus pretrunu proced ūrai KLP horizont ālās regulas 52. panta 3. punkt ā ir paredz ēta 
"procedūra, kuras m ērķis ir saska ņot pušu poz īcijas", ja p ēc pretrunu proced ūras nav pan ākta 
vienošanās. Saskaņošanas laiks ir ierobežots l īdz 4 mēnešiem. Ta ču viss process no attiec īgās 
dalībvalsts piepras ījuma līdz Saskaņošanas strukt ūras ieteikumu anal īzes, ko veic Komisija, 
galīgajiem rezult ātiem ilgst vismaz 6 m ēnešus6.  
Komisija ir iesaist ījusies un turpin ās pasākumus, kuru m ērķis ir vienk āršot visu šo proced ūru. 
Pirmkārt, jaunaj ā KLP horizont ālajā regulā ir precīzi aprakst īta secīgo posmu specifika, 
darbības joma un sec ība, kā arī dažādi finanšu korekciju veidi. Otrk ārt, deleģētā akta 
noteikumi (finanšu korekciju apr ēķināšanas metode un krit ēriji) un īstenošanas aktu 
noteikumi (inform ācija par atbilst ības proced ūru ar oblig ātiem termi ņiem) ir paredz ēti tam, 
                                                            
4 Eiropas Rev īzijas palātas 2012. gada p ārskats, 4.30. punkts: "Vienotas likmes korekciju izmantošana ne ļauj 
pienācīgi ņemt vērā pārkāpuma būtību un nopietn ību, jo to pašu 5 % korekciju likmi piem ēro neatkar īgi no tā, 
vai nepiln ības ir konstat ētas vienā vai vairākos galven ās kontroles meh ānismos." 
5 Izņēmuma gad ījumos pēc dalībvalsts piepras ījuma šo termi ņu var pagarin āt līdz 1. martam, skat īt Eiropas 
Parlamenta un Padomes Finanšu regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. panta 5. punktu. 
6  Process var b ūt pat ilgāks, ja lieta piln ībā ir jāizskata no jauna. 
 
12 
 lai vēl vairāk vienkāršotu tiesisko regul ējumu un mazin ātu nevajadz īgas kavēšanās risku. 
Treškārt, Lauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD vairāk uzraudz īs progresu atbilst ības 
procedūru piemērošanā, lai nodrošin ātu stingru termi ņu ievērošanu.  
Informācija par paredz ēto kārtību, kādā piemēro neto finanšu korekcijas saska ņā ar kopējo 
lauksaimniec ības politiku, snie gta 1. pielikum ā. 
 
Tālāk diagramm ā ir redzami sec īgie posmi atbilst ības pārbaudes proced ūrā, kuras rezult āts ir  
neto finanšu korekcijas, ko veic saska ņā ar jauno KLP horizont ālo regulu. K ā norādīts 
Komisijas atbild ē uz Revīzijas palātas 2012. gada p ārskata 4.31. punktu7 par atbilst ības 
procedūras pārmērīgo ilgumu, ir iesp ējams paātrināt atbilstības proced ūru, lai standarta 
gadījumos par finanšu korekcij ām varētu pieņemt lēmumu divu gadu laik ā pēc tam, kad 
notikusi s ākotnējā revīzija.  
                                                            
7 Eiropas Rev īzijas palātas 2012. gada p ārskats, 4.31. punkts, Komisijas atbilde: "It seviš ķi saistībā ar 
sagatavošanos KLP reformas īstenošanai Komisija turpin ās savus centienus uzlabot un pa ātrināt procesu, 
paturot pr ātā nepieciešam ību saglab āt kvalitātes standartus un dal ībvalsts ties ības sniegt atbildi." 
 
13 
 Gads Mēnesis Proced ūras etapi Proced ūras posmiFinanšu korekcijas 
piemērošanas joma
2014 J PROCEDŪRAS SĀKUMS
F Revīzijas apmekl ējums
M
A
M
J
J
A
S
ODivpusēja sanāksme ar dal ībvalstīm, lai apspriestu 
konstatētos trūkumus, veicamos pas ākumus un risku ES 
N
D
2015 J
F
M
APaziņojums par finanšu korekcij ām dalībvalstīm un 
saskaņošanas proced ūras sākšana
M
J
J
A
S
O
N
D Galīgā vēstule DV, kura min ēta galīgā finanšu korekcija
2016 J PROCEDŪRAS BEIGAS
F
M Komisijas l ēmums par finanšu korekcij ām
A
M
J Dalībvalsts faktiski atmaks ā līdzekļus ES budžet āLauksaimniec ības un lauku att īstības ĢD atbilstības pārbaudes proced ūra neto finanšu korekcij āmKomiteju proced ūra & 
Komisijas l ēmuma 
procedūra Pretrunu posms ar DVSaskaņošanas posms 
dalībvalstīm
Finanšu korekcija 
var attiekties uz 
izdevumiem, kuri 
radušies 24 
mēnešus pirms 
paziņošanas .Finanšu korekcija var attiekties uz 
izdevumiem, kuri radušies par periodu p ēc 
konstatējuma pazi ņošanas , līdz DV var 
apliecināt, ka ir veiktas kori ģējošas 
darbības.Piemērs par proced ūras ilgumu rev īzijā, kuru veica uz vietas 2014.gada febru ārī 
Revīzijas apmekl ējuma ziņojums & konstat ējumu pazi ņošana 
dalībvalstīm (DV)
         Saska ņošanas proced ūra (pēc dalībvalsts piepras ījuma)  
Saskaņošanas strukt ūra ir no Komisijas un dal ībvalstīm 
neatkarīga struktūra.  Tās uzdevums ir saska ņot abu pušu 
nostāju. Tās secinājumi Komisijai nav saistoši.
 
3.1.3.  KLP finans ējuma pārtraukšanu un aptur ēšanu saska ņos ar koh ēzijas 
politikas fondiem 
Pēc tam, kad likumdev ēja iestāde pieņēmusi jauno KLP horizont ālo regulu, 2014. gad ā 
stāsies spēkā jauns tiesiskais regul ējums attiec ībā uz KLP finans ējuma pārtraukšanu un 
apturēšanu, kas stiprin ās Komisijas pilnvaras aptur ēt ES finans ējumu gad ījumos, kad 
konstatēti nepareizi veiktu maks ājumu riski. 
Attiecīgi Komisija var samazin āt vai aptur ēt mēneša maks ājumus (ELGF) vai starpposma 
maksājumus (ELFLA), iev ērojot šādus nosac ījumus: 
kad " viens vai vair āki attiecīgās valsts kontroles sist ēmas galvenie elementi nepast āv vai nav 
efektīvi konstat ēto trūkumu nopietn ības vai notur ības dēļ" (vai past āv līdzīgi nopietni tr ūkumi 
nepareizi veikto maks ājumu atgūšanas sistēmā) un: 
 
14 
 - vai nu trūkumi ir ilgstoši un to d ēļ ir pieņemti vismaz divi l ēmumi par finanšu 
korekcijām,  
vai arī 
- Komisija secina, ka attiec īgā dalībvalsts tuv ākajā laikā nespēs veikt vajadz īgos 
koriģējošos pasākumus atbilstoši r īcības plānam ar skaidriem progresa rad ītājiem, 
ko noteiks, apspriežoties ar Komisiju.  
Pirmais ievilkums atbilst pašreiz ējai situācijai saska ņā ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005. Otrais 
ievilkumu ir jauns. B ūtībā tā ir likumdošanas reakcija uz Eiropas Parlamenta ieteikumu 
2011. gada rezol ūcijā par budžeta izpildes apstiprin āšanu, kas paredz ēja, ka noteikumi par 
KLP finans ējuma aptur ēšanu būtu jāsaskaņo ar kohēzijas fondu noteikumiem. 
Attiecībā uz ELGF jaunie notei kumi paredz, ka m ēneša maks ājumus dal ībvalstīm var 
turpināt, līdz ir izpild īti nosacījumi attiec ībā uz aptur ēšanas lēmumu, m ēneša maks ājumu 
ritms neat ļauj izmantot p ārtraukšanas proced ūru. Tomēr attiecībā uz ELFLA jaun ā Kopīgo 
noteikumu regula (KNR) papildus starpposma maks ājumu pārtraukšanai no dele ģētā 
kredītrīkotāja (t. i., ģenerāldirektora) puses nodrošin ās arī starpposma maks ājumu 
pārtraukšanu k ā papildu instrumentu ātrai reaģēšanai gad ījumos, kad ir bažas par maks ājumu 
likumību un pareiz ību. 
Šo abu prevent īvo pasākumu apvienojums (p ārtraukšana ELFLA gad ījumā un aptur ēšana 
abiem fondiem) un neto finanšu korekcijas ļaus Komisijai r īkoties ātri un efekt īvi un 
aizsargāt ES budžetu, — netiks veikti jauni maks ājumi, vai ar ī tos samazin ās līdz apturēšanā 
novērtētā riska līmenim. Jau veiktus nepareizus maks ājumus piln ībā segs ar finanšu 
korekcijām. 
3.2. Kohēzijas politikas fondi  
3.2.1.  Jauni juridiskie notei kumi, lai Komisija var ētu piemērot neto finanšu 
korekcijas dal ībvalstij 
2014.-2020. gada pl ānošanas period ā ir ieviests b ūtisks jaunin ājums. Konkr ētos apstākļos, 
kas noteikti Kop īgo noteikumu regulas 145. panta 6. punkt ā, Komisijai ir j āpieņem lēmums 
par neto finanšu korekcijas piem ērošanu. Š ādos gadījumos ir sv ītrota pašreiz ējā iespēja 
dalībvalstīm pieņemt korekciju un atk ārtoti izmantot attiec īgo ES finans ējuma summu.   
Jaunajā finanšu p ārvaldības ciklā 15. febru āris pēc katra n ākamā finanšu gada8 ir beigu 
termiņš, lai piem ērotu jauno noteikumu par neto finanšu korekcij ām attiecībā uz iepriekš ējā 
finanšu gada izdevumiem. L īdz minētajam datumam dal ībvalstīm jāiesniedz Komisijai 
programmas uzskaite, p ārvaldības deklar ācija, revīzijas atzinums un attiec īgie ziņojumi. Tas 
                                                            
 8 Izņēmuma gad ījumos pēc dalībvalsts piepras ījuma šo termi ņu var pagarin āt līdz 1. martam, skat īt Eiropas 
Parlamenta un Padomes Finanšu regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 59. panta 5. punktu. 
 
15 
 nozīmē, ka ir jāpabeidz visas valsts kontroles un p ārbaudes darb ības, lai dal ībvalsts var ētu 
apliecināt gada pārskatos ietverto izdevumu likum ību un pareiz ību. 
3.2.2.  Finanšu korekcijas par p ārkāpumiem/tr ūkumiem, kas konstat ēti pirms  
15. febru āra katru gadu  
2014.-2020. gada pl ānošanas perioda noteikumi attiec ībā uz finanšu korekcij ām par 
pārkāpumiem, kuri konstat ēti pirms 15. febru āra katru gadu, ir l īdzīgi pašreiz ējā plānošanas 
periodā spēkā esošajiem noteikumiem, kas ir visp ārēji piemērojami neatkar īgi no 
konstatēšanas datuma. M ērķis ir uztur ēt stimulu dal ībvalstīm atklāt un labot p ārkāpumus un 
izslēgt attiecīgās summas no Komisijai deklar ētajiem izdevumiem, t ādējādi izvairoties no 
zaudējumiem ES fondiem (skat īt 3.2.5. punktu).  
Nepareizi veikti izdevumi, kuri atkl āti valsts l īmeņa pārbaudēs vai revīzijās, ir jāatskaita no 
pārskatiem, kuri katru gadu j āiesniedz Komisijai l īdz 15. febru ārim. Ja dal ībvalsts tā rīkosies, 
tā varēs atkārtoti izmantot š ādi koriģētas summas jaun ām attaisnot ām darbībām saskaņā ar 
programmu, k ā tas ir pašreiz ējā plānošanas period ā. 
Ja izdevumiem veic ES rev īzijas, pirms Komisijai ir iesniegti apstiprin āti pārskati, un ja 
konstatē pārkāpumus, kas paredz finanšu korekcijas, ir iesp ējami divi scen āriji, tāpat kā 
pašreizējā periodā. Ja dalībvalsts piekr īt, ka jāveic finanšu korekcija, un īsteno pasākumus, tā 
varēs atkārtoti izmantot kori ģētas summas jaun ām attaisnot ām darbībām (KNR 145. panta 
4. punkts). Ja dal ībvalsts nepiekr īt, Komisija pie ņems lēmumu par finanšu korekciju p ēc 
pretrunu proced ūras, kas paredz ēta KNR 145. pant ā. Tās vienmēr būs neto finanšu korekcijas, 
un programmas pieš ķīrums un dal ībvalsts pieš ķīrums tiks proporcion āli samazin āts. 
Dalībvalsts nevar ēs atkārtoti izmantot šo summu. 
3.2.3.  Komisijas nov ērtējums par likum ību un pareiz ību, pamatojoties uz 
pārskatiem, rev īzijas atzinumu un papildu doku mentiem, kuri iesniegti l īdz 
katra gada 15. febru ārim 
Jaunais noteikums par to, ka dal ībvalstij jāiesniedz gada zi ņojums, un par neto finanšu 
korekcijām nozīmē to, ka main ās veids, k ā Komisija veiks savus pien ākumus. Komisija 
izvērtēs un pārskatīs revīzijas atzinumus (elementus, kas attiecas uz sist ēmu darbību un 
likumību un pareiz ību) un gada kontroles zi ņojumus, tostarp zi ņoto kļūdu biežumu, k ā arī 
pārvaldības deklar ācijas un gada kopsavilkumus, tr īs mēnešu laik ā no šo dokumentu 
saņemšanas, kuri iesniegti l īdz 15. febru ārim. Pamatojoties uz šo izv ērtējumu, Komisija veiks 
riska nov ērtējumu un noteiks rev īzijas plānu, nosakot, kur ām izvēlētajām programm ām 
vajadzīgas uz risku balst ītas revīzijas.  
Komisija veiks uz risku balst ītās revīzijas līdz tā kalendārā gada beig ām, kurā dalībvalsts 
iesniegusi rev īzijas atzinumus, p ārvaldības deklar ācijas un saist ītos dokumentus. Komisija, 
veicot dokumentu rev īziju un rev īziju uz vietas un valsts rev īzijas paraugu atk ārtotu revīziju, 
pārbaudīs, vai sniegt ā informācija ir ticama un t ādējādi uzskat āma par pien ācīgu pamatu 
 
16 
 pārliecības iegūšanai par likum ību un pareiz ību. Priorit āte tiks pieš ķirta to programmu 
revīzijai, kur ām ir būtiska ietekme uz Komisijas maks ājumiem atbilstošajam fondam 
attiecīgajā finanšu gad ā. Definējot revīzijas priorit ātes, kas balst ītas uz risku, tiks ņemta vērā 
arī dalībvalstu iest āžu līdzšinējā darbības. 
3.2.4.  ES revīzijās atklāti pārkāpumi, kas liecina par nopietnu tr ūkumu, pēc 
katra gada 15. febru āra 
Ja ES (Komisijas vai Eiropas Rev īzijas palātas) revīzijās, kas veiktas p ēc 15. febru āra katru 
gadu, atkl āj pārkāpumus, kas liecina par nopietniem tr ūkumiem, ar ietekmi uz atbilstošo 
finanšu gadu, Komisijai ir pien ākums pie ņemt ofici ālu lēmumu par finanšu korekciju 
piemērošanu, ja ir izpild īti regulā paredzētie nosacījumi. Komisijai nav r īcības brīvības šajā 
jautājumā. Minētās korekcijas vienm ēr būs neto finanšu korekcijas. Tas noz īmē, ka 
piešķīrumu programmai un kop ējo piešķīrumu dal ībvalstij autom ātiski samazin ās par 
korekcijas summu, pat ja pretrunu proced ūrā dalībvalsts pie ņem revīzijas rezult ātus un piekr īt 
finanšu korekcijai. T ādējādi attiecīgajai dalībvalstij nav iesp ējas atkārtoti izmantot summu, 
kurai piem ēro šādu neto finanšu korekciju, cit ā programm ā. 
Šajā regulā noteiktie nosac ījumi, kuri paredz Komisijai pien ākumu piem ērot neto finanšu 
korekcijas, ir š ādi. 
− ES revīzijās atklāti pārkāpumi, kas liecina par nopietnu tr ūkumu, ar ietekmi uz p ārskata 
periodu, par kuru dal ībvalsts ir iesniegusi p ārvaldības deklar āciju un rev īzijas atzinumu, 
kurā nav konstat ētas problēmas.  
− Pēc 15. febru āra un pirms ES rev īziju konstat ējumiem dal ībvalsts nav atkl ājusi probl ēmu 
citos revīzijas ziņojumos, kas iesniegti Komisijai (ar attiec īgiem pasākumiem), vai nav 
veikusi atbilstošus kori ģējošus pasākumus.   
 
17 
 Līdz 15. febru ārim par programmu atbild īgās 
iestādes dalībvalstīs iesniedz Komisijai:
-pārskatus;
-pārvaldības deklar āciju un gada 
kopsavilkumu;
-r e vīzijas atzinumu un gada kontroles 
ziņojumu.
Pēc 15. febru āra ES revīzija atklājpārkāpumus, 
kas liecina par nopietnu tr ūkumu, kurš ietekm ē
pārskata periodu, bet nav konstat ēts Komisijai 
iesniegtaj ā pārvaldības deklar ācijā, gada 
kontroles zi ņojumā vai revīzijas atzinum ā.
Vai dalībvalsts ir jau  atkl ājusi probl ēmu citos 
revīzijas ziņojumos, kas iesniegti Komisijai (ar 
attiecīgiem pasākumiem) vai  veikusi 
atbilstošus kori ģējošus pasākumus?
JĀ
Dalībvalstij ir iesp ēja koriģēt un 
atkārtoti izmantot kori ģētās
summas.Komisija piem ēros neto finanšu
korekciju.
Koriģētās summas nevar 
izmantot atk ārtoti.NĒ
 
Ja nosacījumi attiec ībā uz neto finanšu korekciju b ūs izpildīti, tad dal ībvalstij b ūs tiesības 
iesniegt savus apsv ērumus divu m ēnešu laikā9 un visus papildu rev īzijā iegūtos pierādījumus 
uzklausīšanā, pirms Komisija pie ņēmusi lēmumu par finanšu korekciju. Regul ā ir skaidri 
noteikts pretrunu proced ūras ilgums. Visbeidzot, neatkar īgi no tā, vai dalībvalsts beigu beig ās 
pieņem vai noraida Komisijas nost āju attiecībā uz vajadz īgo finanšu korekciju, Komisijai ir 
jāpieņem oficiāls lēmums ne v ēlāk kā sešos mēnešos no dal ībvalsts uzklaus īšanas dienas. 
Būtiska trūkuma defin īcija 
Lai nodrošin ātu tiesisko droš ību, jēdziens "b ūtisks trūkums pārvaldības un kontroles sist ēmu 
efektīvā darbībā" ir defin ēts KNR (2. pants). B ūtībā tas nozīmē, ka, trūkums vien ā no 
sistēmas galvenaj ām prasībām ir nopietns, ja izraisa b ūtisku kļūdu risku. 
                                                            
9   Atļaujot papildu divu m ēnešu periodu, ja ierosin ātas ekstrapol ētas korekcijas vai vienotas likmes korekcijas, 
lai dalībvalsts var ētu pierādīt, ka pārkāpuma faktiskais apjoms ir maz āks, nekā to novērtējusi Komisija. 
 
18 
 KNR 2. panta 39. punkts: 
… 
"nopietns tr ūkums pārvaldības un kontroles sist ēmu efektīvā darbībā" ir trūkums ceturtaj ā sadaļā 
minēto fondu un EJZF īstenošanā, kura nov ēršanai ir nepieciešams b ūtiski uzlabot visu sist ēmu, kurš 
fondu un EJZF darb ībai rada noz īmīgu pārkāpumu risku un kuru esam ība nav savietojama ar rev īzijas 
atzinumu bez iebild ēm attiecībā uz pārvaldības un kontroles sist ēmu pareizu darb ību. 
… 
Saskaņā ar KNR Komisija ir pilnvarota dele ģētā aktā noteikt s īki izstrādātus noteikumus par 
pārvaldības un kontroles sist ēmu darbības novērtēšanas krit ērijiem, tostarp ga lvenos nopietno 
trūkumu veidus, krit ērijus, kas izmantojami, lai noskaidrotu piem ērojamās finanšu korekcijas 
līmeni, kā arī kritērijus vienot ās likmes piem ērošanai vai ekstrapol ētām finanšu korekcij ām. 
Deleģētais akts b ūs vispārēji piemērojams, neatkar īgi no laika, kad konstat ēti trūkumi. 
Deleģētais akts balst īsies uz pašreiz ējo norādījumu regul ējumu pārvaldības un kontroles 
sistēmu galveno pras ību novērtēšanai un vienot ās likmes korekcijas l īmeņa noteikšanai. 
Tādējādi Komisijai b ūs spēcīgāks juridiskais pamats sal īdzinājumā ar pašreiz ējo plānošanas 
periodu, un t ā plāno pieņemt deleģēto aktu 2014. gada febru āra sākumā. Tāpēc novērtēšanas 
kritēriji un vienot ās likmes korekciju l īmenis būs jau iepriekš zin āmi visām programm ā 
iesaistītajām personām. 
Komisija pl āno izmantot pieeju, kura paredz, ka Komisija izdar īs secinājumu par nopietna 
trūkuma esam ību, pamatojoties uz Komisijas veikto sist ēmas galveno pras ību novērtējumu 
(skatīt diagrammu turpm āk), ja tiek uzskat īts, ka vismaz viena no galvenaj ām prasībām 
(treknrakst ā diagramm ā turpmāk) vai divas citas galven ās prasības darbojas da ļēji vai 
nedarbojas. Š ādos gadījumos piem ēro vienotas likmes finanšu korekciju, iz ņemot, ja 
dalībvalsts var četros mēnešos nodrošin āt precīzāku riska nov ērtējumu, veicot atbilstoša un 
reprezentat īva parauga rev īziju attiec īgajiem izdevumiem k ā ekstrapol ētas korekcijas 
pamatojumu.  
Paredzams, ka saglab ās pašreizējo vienotas likmes korekcijas  l īmeni: 5 %, 10 %, 25 % un 
100 %. Šo pieeju, kad piem ēro vienotas likmes korekciju, ir apstiprin ājusi Tiesas judikat ūra.  
Tomēr lēmumā par jebkura l īmeņa finanšu korekcijas piem ērošanu ir j āņem vērā 
proporcionalit āte un atlikušais risks attiec ībā uz Savien ības budžetu, k ā noteikts KNR. T āpēc 
izņēmuma gad ījumos Komisija dr īkst piemērot vidēja līmeņa vienotas likmes korekciju 
(piemēram, 50 % vai 20 %). 
 
19 
   JĀ Vai vismaz viena no galvenaj ām 
prasībām nr. 3., 4., 5., 9., 12., 13. 
vai vismaz divas no p ārējām ir 
novērtētas 3. vai 4. kategorij ā? JĀ 
Ir viens vai vair āki 
nopietni tr ūkumi Nopietnu tr ūkumu 
nav 
Komisi ja ierosina vienotas likmes 
finanšu korekciju, ja dal ībvalsts 
nevar pamatot prec īzāku riska 
novērtējumu NĒ
Procedūra netiek s ākta 13 galven ās prasības pārvaldes un kontroles 
sistēmām: 
1. Funkciju un sist ēmu pienācīga nošķiršana ziņošanai 
un uzraudz ībai; 
2. Atbilstošas proced ūras, lai nodrošin ātu uzticamu 
sistēmu datu re ģistrēšanai; 
3. Piemērotas proced ūras darbību atlasei;  
4. Pienācīgas pārvaldības pārbaudes;  
5. Pienācīgas revīzijas liecības; 
6. Efektīva krāpšanas apkarošanas pas ākumu 
īstenošana;  
7. Piemērotas proced ūras attiec ībā uz pārvaldības 
deklarāciju un gada kopsavilkumu;  
8. Piemērotas proced ūras attiec ībā uz maksājumu 
pieteikumiem;  
9. Piemērotas proced ūras gada p ārskatu 
sagatavošanai un apliecin āšanai; 
10. Piemērotas proced ūras datoriz ētai grāmatvedības 
uzskaitei;  
11. Piemērotas proced ūras uzskaites veikšanai par 
atsauktām un atgūtām summām; 
12. Pienācīgas sistēmu revīzijas un darb ību revīzijas; 
13. Pienācīgas proced ūras attiec ībā uz uzticamu 4 kategorijas atbilst ības līmeņa un galveno 
prasību novērtēšanai: 
1. kategorija:  darbojas labi, vajadz īgi tikai 
nelieli uzlabojumi;  
2. kategorija:  darbojas, bet ir vajadz īgi 
uzlabojumi;  
3. kategorija:  darbojas da ļēji, ir vajadz īgi 
būtiski uzlabojumi;  
4. kategorija:  b ūtībā nedarbojas.  
 Dalībvalsts 4 m ēnešos 
aprēķina korekcijas summu  
NĒ
Komisija pie ņem 
ekstrapol ētu korekciju  Komisija pie ņem 
vienotas likmes 
 
20 
  
Augstāks korekcijas l īmenis atk ārtoti konstat ētiem trūkumiem 
Ja ES rev īzijās konstatē vienus un tos pašus tr ūkumus, neskatoties uz iepriekš ējo finanšu 
korekciju, Komisija pl āno deleģētajā aktā ietvert noteikumu, kas ļautu piem ērot korekciju ar 
augstāku likmi nek ā pirmajai korekcijai. Tas b ūs skaidrs sign āls dalībvalstīm, ka gad ījumos, 
kad konstat ēts nopietns tr ūkums, dal ībvalstīm ir ātri un past āvīgi jāpielāgo pārvaldības un 
kontroles sist ēmas. 
Informācija par paredz ēto kārtību, kādā piemēro neto finanšu korekcijas saska ņā ar kohēzijas 
politikas fondiem, sniegta 2. pielikum ā. 
3.2.5.  Labas prakses konver ģence saist ībā ar Komisijas uzraudz ības sistēmu 
dalītā pārvaldībā 
2007.-2013. gad ā galvenais prevent īvais juridiskais inst ruments, ar ko dal ībvalstīm liek 
ieviest efekt īvas pārvaldības un kontroles sist ēmas, ir proced ūras maksājumu pārtraukšanai 
vai maks ājumu aptur ēšanai darb ības programmai (t ās daļai). Komisija uzskata, ka š īs 
procedūras ir bijušas noder īgas, lai iev ērojami uzlabotu k ļūdu līmeni salīdzinājumā ar 2000.-
2006. gadu.  
Pārtraukšanas un aptur ēšanas proced ūras 2012-2013. gad ā kopā 
 ERAF un Koh ēzijas fonds ESF 
Brīdinājumi 175 16 
Pārtraukšana 184 60 
Iepriekšēja apturēšana 137 34 
Lēmumi par aptur ēšanu 6 attiec ībā uz 13 programm ām 11 attiec ībā uz 11 programm ām
 
Tomēr kļūdu īpatsvara samazin āšanā panāktais progress ir izr ādījies nepietiekams, un 
attiecībā uz nākamo plānošanas periodu sp ēkā esošos prevent īvos instrumentus papildin ās ar 
stingrākiem korekt īvajiem instrumentiem, piem ērojot paraugpraksi dal ītās pārvaldības 
politikas jom ās.  
Tāpēc Komisijas uzraudz ības sistēmas galvenie elementi  2014.-2020. gada pl ānošanas 
periodā ir šādi: 
- maksājumu pārtraukšana un aptur ēšana (attiec īgi KNR 83. un 142. pa nts), kas ir sp ēkā 
kohēzijas politikai pašreiz ējā 2013.-2007. gada pl ānošanas period ā, 
- obligātas neto finanšu korekcijas nopietniem sist ēmas trūkumiem, pamatojoties uz 
jaunu noteikumu (145. panta 7. punkts), kas ieviests KNR. 
Juridiskā pamata ieviešana oblig ātām neto finanšu korekcij ām saskaņā ar konkr ētiem 
nosacījumiem n ākamajā plānošanas period ā novērsīs nepilnības spēkā esošajā tiesiskaj ā 
regulējumā, par ko zi ņojis Eiropas Parlaments un Padome pag ājušā gada budžeta izpildes 
 
21 
 apstiprināšanā sniegtajos ieteikumos. Jaunajiem not eikumiem par neto finanšu korekcij ām, 
kuri paredz, ka dal ībvalstis nevar atk ārtoti izmantot kori ģētās un atgūtās summas, t ādējādi 
zaudējot finans ējumu, būs ievērojami liel āka atturoš ā iedarbība, nekā pašreizējā periodā, un 
nodrošinās spēcīgu stimulu efekt īvu kontroles noteikumu ieviešanai. 
Šāda konver ģence ar praksi, kura jau ir sp ēkā kopējā lauksaimniec ības politik ā, papildin ās 
tiesību aktu arsen ālu, kas ļaus Komisijai pild īt uzraudz ības uzdevumu koh ēzijas politikas 
fondu ietvaros, k ā arī, raugoties no korekt īvā viedokļa, vēl vairāk uzlabos tiesisk ā regulējuma 
saskaņošanu visās ES budžeta jom ās saskaņā ar dalīto pārvaldību.