Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK, Euratom) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula) /* COM/2006/0199 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 8.5.2006 COM(2006) 199 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI par to, kā piemērot Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula) 1. IEVADS Ar Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās (NKI regula)[1], izveido procedūras, lai būtu vieglāk pārbaudīt un vajadzības gadījumā uzlabot dalībvalstu iesniegto aprēķinu par nacionālo kopienākumu (NKI) salīdzināmību, ticamību un pilnīgumu. NKI regulu pieņēma saskaņā ar Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumu 2000/597/EK, Euratom , par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu[2]. NKI, piemērojot Eiropas Kontu sistēmu (EKS 95) atbilstoši Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulai (EK) 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā[3], kopš 2002. gada 1. janvāra izmanto par pamatu, aprēķinot Kopienu ceturto pašu resursu. NKI aizstāj nacionālo kopproduktu (NKP), ko izmantoja līdz 2002. gadam, novērtējot ceturto pašu resursu. Pirms NKI regulas bija spēkā tā dēvētā NKP direktīva, Padomes 1989. gada 13. februāra Direktīva 89/130/EEK, Euratom , par to, kā saskaņot nacionālā kopprodukta noteikšanu pēc tirgus cenām[4]. Ar NKP direktīvu izveidoja procedūru, lai pārbaudītu un novērtētu NKP salīdzināmību, ticamību un pilnīgumu NKP komitejā, kurā no 1989. līdz 2003. gadam cieši sadarbojās dalībvalstis un Komisija. Tika sasniegta augsta salīdzināmības pakāpe. NKI regula ir pamatota uz šo procedūru un pielāgo to, lai ņemtu vērā NKI pašu resursu vajadzībām, un ar to izveido NKI komiteju. NKI komitejas pirmā sanāksme notika 2003. gada 5.–6.novembrī, un tā vienlaikus bija arī NKP komitejas pēdējā sanāksme. Šajā sanāksmē NKI komiteja pieņēma reglamentu atbilstoši NKI regulas 4. panta 3. punkta noteikumiem. Šā dokumenta mērķis ir ziņot par NKI regulas piemērošanu atbilstoši šīs regulas 7. panta noteikumiem. Tajā apkopoti dati par Komisijas un NKI komitejas paveikto, saskaņojot NKI un piemērojot NKI regulu kopš tās stāšanās spēkā. 2. nodaļā aprakstīti pasākumi, kas veikti, lai panāktu precīzu nacionālā kopienākuma tirgus cenās definīciju. 3. nodaļā aprakstīti pasākumi, kas veikti, lai panāktu to, ka dalībvalstis savlaicīgi iesniedz NKI datus un papildu informāciju Komisijai. 4. nodaļā aprakstīti pasākumi, ko veikusi Komisija, lai pārbaudītu dalībvalstu izmantotos avotus un metodes NKI aprēķināšanai. 5. nodaļā sniegts kopsavilkums par NKI regulas piemērošanu kopš tās stāšanās spēkā. 2. NACIONāLā KOPIENāKUMA TIRGUS CENāS DEFINīCIJA UN APRēķINāšANA NKI regulas 1. pantā noteikts, ka NKI un iekšzemes kopproduktu (IKP) budžeta vajadzībām nosaka saskaņā ar Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu (EKS 95). EKS 95 piemēro dalībvalstis saskaņā ar Padomes 1996. gada 25. jūnija Regulu (EK) Nr. 2223/96 par Eiropas nacionālo un reģionālo kontu sistēmu Kopienā (EKS 95 regula). Regulu Nr. 1287/2003 (NKI regulu) pieņēma 2003. gadā, tāpēc pirmie dati, uz kuriem tā attiecās bija 2003. gada septembrī iesniegtie dati par 2002. budžeta gadu. Dalībvalstis jau kopš 1999. gada aprīļa ir aprēķinājušas IKP un NKI atbilstoši EKS 95 saskaņā ar EKS 95 regulu. Jau kopš tā laika NKP datus atbilstoši agrākajam EKS otrajam izdevumam pašu resursu vajadzībām iegūst no IKP datiem atbilstoši EKS 95, veicot īpašus konceptuālus pielāgojumus. Galvenos konceptuālos pielāgojumus noteica Komisijas 1997. gada 10. februāra Lēmumā 97/178/EK par metodoloģijas noteikšanu pārejai no EKS 95 uz EKS otro izdevumu[5]. Tāpēc Komisija (Statistikas birojs) un NKP komiteja paveica lielu darbu, lai saskaņotu aprēķinus atbilstoši EKS 95 pat vēl pirms jaunās NKI regulas stāšanās spēkā. 2003. gada novembrī izveidotā NKI komiteja uzreiz veica pasākumus, lai attiecībā uz NKI saskaņošanu vajadzības gadījumā saglabātu iepriekšējās NKP komitejas izstrādātos nacionālo kontu saskaņošanas jēdzienus un definīcijas. Tā arī veica pasākumus, lai precizētu jaunu jēdzienu definīcijas, kurus ieviesa ar EKS 95. Pirmajā šo pasākumu posmā apstiprināja un atjaunināja vairākus tiesību aktus, kuri vienlīdz attiecas gan uz NKP, gan NKI. Tā rezultātā tika izstrādātas un pieņemtas šādas Komisijas regulas. - Komisijas 2005. gada 24. janvāra Regula (EK) Nr. 109/2005 par dalībvalstu ekonomiskās teritorijas definīciju, lai piemērotu Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās6. - Komisijas 2005. gada 26. janvāra Regula (EK, Euratom ) Nr. 116/2005 par PVN atmaksu personām, kas nav nodokļu maksātājas, un nodokļa maksātājiem par to darbībām, kas atbrīvotas no nodokļa, lai piemērotu Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās7. - Komisijas 2005. gada 20. oktobra Regula (EK) Nr. 1722/2005 par mājokļu pakalpojumu novērtēšanas principiem saistībā ar Padomes Regulu (EK, Euratom ) Nr. 1287/2003 par to, kā saskaņot nacionālo kopienākumu tirgus cenās8. Otrajā šo pasākumu posmā NKI komiteja pieņēma vairākus ieteikumus par īpašiem EKS 95 jēdzieniem, par ko iepriekš vienojusies NKP komiteja, proti: - bruto pamatkapitāla ieguldījumu programmatūrā novērtējums; - apdrošināšanas pakalpojumu novērtējums; - ievedmuitas nodokļu, ko maksā nerezidenti, apstrāde (Roterdamas efekts uz ievedmuitas nodokļiem); - darba devēju aprēķināto sociālo iemaksu novērtējums; - korekcijas attiecībā uz Apvienoto Karalisti apstrāde. Turklāt NKI komiteja pieņēma ieteikumus, ko izstrādājušas šādas operatīvās grupas: - operatīvā grupa izklaides, literatūras un mākslas oriģināldarbu jautājumos; - operatīvā grupa sabiedriskās infrastruktūras pamatkapitāla patēriņa jautājumos; - operatīvā grupa reinvestēto ieņēmumu no tiešajiem ārvalstu ieguldījumiem jautājumos. 3. NKI DATU UN PAPILDU INFORMāCIJAS PāRSūTīšANA NKI datu nosūtīšana Saskaņā ar NKI regulas 2. panta 1. un 2. punktu dalībvalstis nosaka NKI, ievērojot attiecīgās valsts parasto grāmatvedības praksi, un ik gadu līdz 22. septembrim iesniedz Komisijai (Statistikas birojam) rādītājus par NKI kopsummu un tā sastāvdaļām. Tas nozīmē, ka NKI datu nosūtīšanas termiņš pašu resursu vajadzībām ir pagarināts par astoņām dienām, ja salīdzina ar NKP direktīvu, kurā noteikts, ka datums, līdz kuram dalībvalstīm jāiesniedz NKP dati, ir 1. oktobris. Nav bijuši būtiski sarežģījumi saistībā ar šo jauno termiņu. Tikai 2003. gadā, kad sāka piemērot šo regulu, kuru pieņēma tikai jūlijā, atsevišķas dalībvalstis datus nosūtīja saskaņā ar agrāko termiņu. 2004. un 2005. gadā visas dalībvalstis NKI datus nosūtīja laikus. Katru gadu jūlija sākumā NKI komiteja ir panākusi vienošanos par kopīgu NKI datu nosūtīšanas tabulu sistēmu („NKI anketa”), ko izmanto dalībvalstis, lai vienkāršotu NKI datu iesniegšanu. Neilgi pēc NKI komitejas jūlija sanāksmes Statistikas birojs nosūtīja katrai dalībvalstij NKI anketu Excel formātā un lūdza to aizpildītu laikus atsūtīt atpakaļ. Šajā anketā ir arī papildu tabulas un formulas, ar kuru palīdzību var pārbaudīt iesniegto datu saskanību un atklāt un novērst kļūdas. Turklāt tai ir pievienotas sīkas norādes par to, kā pareizi aizpildīt šo anketu. Šie pasākumi ir ļoti palīdzējuši saskaņot un vēl vairāk uzlabot datus, ko dalībvalstis iesniedz Statistikas birojam. Gada ziņojums par NKI datu kvalitāti NKI regula arī nosaka, ka dalībvalstīm jānosūta Statistikas birojam gada ziņojums par NKI datu kvalitāti (2. panta 3. punkts). Šo ziņojumu iesniedz ar mērķi sniegt Komisijai vajadzīgo informāciju, lai būtu redzama rādītāju izcelsme, aprakstīt būtiskas procedūru izmaiņas un izmantoto pamata statistiku, kā arī paskaidrot iepriekšējos NKI aprēķinos izdarītos labojumus. NKI komiteja 2004. gada jūlija sanāksmē vienojās par šā ziņojuma vispārējo saturu un formātu. Pēc tam 2004. gada septembrī visas dalībvalstis iesniedza kvalitātes ziņojumu kopā ar NKI datiem. Ziņojumu kvalitāte bija laba, un tie sniedza Komisijai vajadzīgo pamatinformāciju, lai novērtētu dalībvalstu datus. Tomēr, lai gan bija dots kopīgs formāts un norādes par to, kā veidot kvalitātes ziņojumus, dalībvalstu ziņojumi ievērojami atšķīrās pēc apjoma un struktūras. Tāpēc 2005. gadā Statistikas birojs ar NKI komitejas piekrišanu sniedza precīzākas norādes kvalitātes ziņojumu sastādīšanai. Tas vēl vairāk uzlaboja 2005. gada septembrī iesniegto kvalitātes ziņojumu salīdzināmību un lietderību. Jauno dalībvalstu integrēšana NKI procesā Jauno dalībvalstu ieguldījums ceturtajos pašu resursos pamatojas uz NKI datiem, sākot ar 2004. gadu, kad tās pievienojās Eiropas Savienībai. NKI dati par 2004. gadu bija pirmo reizi jāiesniedz Komisijai 2005. gada septembrī. Jaunās dalībvalstis integrēja NKI datu iesniegšanas procesā jau krietni pirms šā laika. 2003. gadā jaunās dalībvalstis iesniedza NKI datus par 2002. gadu. Tas pats notika arī 2004. gadā, kad tās iesniedza pārskatītos NKI datus par 2002. gadu un pirmo reizi iesniedza NKI datus par 2003. gadu, iekļaujot arī kvalitātes ziņojumu. Pateicoties šiem izmēģinājuma pasākumiem, NKI datu nosūtīšana 2005. gadā jaunajām dalībvalstīm noritēja tik pat raiti kā vecajām dalībvalstīm. NKI uzskaitījumi NKI gada kvalitātes ziņojumu iesniegšanas galvenais mērķis ir sniegt informāciju par gadījumiem, kad dalībvalstu NKI aprēķinos ir notikušas ievērojamas izmaiņas un izdarīti labojumi. Tāpēc ir paredzēts, ka vajadzības gadījumā kvalitātes ziņojumā īsi un konkrēti jāapraksta dalībvalstu izmantotās jaunās metodes, avoti un rezultāti. Pretēji šiem īsajiem ziņojumiem to procedūru un statistikas pamatdatu uzskaitījumos, kas izmantoti, lai aprēķinātu NKI un tā sastāvdaļas, (NKI uzskaitījumos) jāsniedz pilnīgs, detalizēts pārskats par metodēm un avotiem, kas izmantoti, lai aprēķinātu galīgos NKI rādītājus un tā sastāvdaļas. Dalībvalstīm ir pienākums sastādīt un iesniegt Statistikas birojam šādus uzskaitījumus saskaņā ar NKI regulas 3. pantu. Šie uzskaitījumi ir viens no galvenajiem instrumentiem, kas ļauj Statistikas birojam novērtēt dalībvalstu iesniegto NKI datu salīdzināmību, ticamību un pilnīgumu. NKI uzskaitījumi nav katru gadu jāpārraksta, jo procedūras un statistikas pamatdati, ko izmanto, lai apkopotu galīgos NKP un NKI datus, katru gadu būtiski nemainās, izmaiņas notiek tikai pēc lielākām pārskatīšanām ilgākā laika posmā. NKI komiteja 2005. gada jūlija sanāksmē ierosināja, ka valstīm parasti vajadzētu atjaunināt NKI uzskaitījumus tajā gadā, kad tiek veikta lielā robežlielumu pārskatīšana vai, ja robežlielumu pārskatīšanu neveic, vismaz reizi piecos gados. Pašlaik NKI uzskaitījumi ir 15 vecajām dalībvalstīm (kā arī EEZ valstīm Norvēģijai un Islandei). Šie uzskaitījumi galvenokārt ir veikti no 2001. līdz 2003. gadam (daži arī 2004. gadā), tie parasti ir 300–500 lappuses biezi, un Statistikas birojs tos izmantoja pēdējā veco dalībvalstu NKP datu kontroles posmā (skatīt šā ziņojuma 4. nodaļu). Pašreiz jaunās dalībvalstis raksta NKI uzskaitījumus un ir šā procesa vidū. To finansiāli atbalsta PHARE programma, un vecās dalībvalstis ir sniegušas jaunajām dalībvalstīm ievērojamu palīdzību. Dalībvalstīm jāizstrādā šie uzskaitījumi pēc vienotas sistēmas, lai panāktu satura pilnīgu salīdzināmību. Tāpēc Statistikas birojs ir izstrādājis jaunu NKI uzskaitījumu rokasgrāmatu, kuru 2005. gada jūlijā pieņēma NKI komiteja. Šī rokasgrāmata izstrādāta, pamatojoties uz agrāku, 1999. gada, versiju, kā arī uz veco dalībvalstu jaunāko uzskaitījumu pieredzi. Attiecībā uz laiku NKI komiteja 2005. gada novembrī vienojās, ka visām dalībvalstīm vēlākais līdz 2006. gada 31. decembrim jāiesniedz jauna vai atjaunināta NKI uzskaitījumu versija. 2006. gada sākumā Komisija rakstīja dalībvalstīm, lai atgādinātu, ka visi samazinājumi iemaksās, ko tās veic Kopienas budžetā, kas saistīti ar NKI uzskaitījumu pārskatīšanas kavējumiem, var novest pie tā, ka attiecīgai dalībvalstij jāmaksā procenti par kavētu maksājumu saskaņā ar 11. pantu Padomes 2000. gada 22. maija Regulā (EK, Euratom ) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Padomes 2000. gada 29. septembra Lēmumu 2000/597/EK, Euratom , par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu9. NKI aprēķinu kvantitatīvā apraksta uzlabošana: procesu tabulas un tabulu pieeja Precizitāte un pilnīgums ir galvenie elementi, lai panāktu NKI datu augstu kvalitāti. Gan NKI komiteja, gan tās priekštece NKP komiteja daudz darījusi, lai uzlabotu nacionālo kontu datu precizitātes un pilnīguma novērtējumu. 1999. gadā NKP komiteja izveidoja operatīvo grupu, lai pārskatītu visus attiecīgos precizitātes novērtējuma aspektus attiecībā uz pamata datu avotiem, pārbaudītu nacionālo kontu datu precizitātes novērtēšanas iespējas un sniegtu ieteikumus par varbūtēju ziņojumu iesniegšanas prasību paplašināšanu attiecībā uz NKI datiem par ceturto pašu resursu. Šī operatīvā grupa precizitātes jautājumā ir izstrādājusi ieteikumu kopumu par to, kā aizpildīt tā dēvētās procesu tabulas, kuras ir instruments, lai aprakstītu īpašu NKI statistikas sastādīšanas procesa pasākumu kvantitatīvo dimensiju, sākot no izmantotajiem statistikas avotiem un beidzot ar galīgo nacionālo kontu kopsummu. Pēc tam šo procesa tabulu pieeju izmēģināja desmit dalībvalstis. Šo izmēģinājumu laikā gūto pieredzi izmantoja, lai vēl vairāk pilnveidotu ieteikumus un izstrādātu procesa tabulu aizpildīšanas rokasgrāmatu, kuru apstiprināja NKI komiteja 2005. gada jūlija sanāksmē. Tajā pašā sanāksmē Statistikas birojs ierosināja, ka visām dalībvalstīm būtu jāaizpilda procesa tabula vismaz katras robežlielumu pārskatīšanas laikā un jāintegrē tā NKI uzskaitījumā. Statistikas birojs ir arī pilnveidojis instrumentu, kurš var sniegt papildu kvantitatīvo informāciju NKI datu novērtēšanai, tā dēvēto tabulu pieeju attiecībā uz pilnīgumu. Šo pieeju izstrādāja saistībā ar PHARE projektiem sadarbībā ar toreizējām kandidātvalstīm, un tā sniedz pilnīgu, viendabīgu un praktisku pamatu, lai panāktu nacionālo kontu pilnīgumu un salīdzināmību. To var uzskatīt kā papildinājumu procesu tabulām, jo tā sniedz papildu sīkāku informāciju par procesu tabulās jau aprakstītajiem pilnīguma pielāgojumiem. 2005. gada jūlija sanāksmē NKI komiteja pauda plašu atbalstu tabulu pieejas principam. Tomēr ir paustas arī bažas par ievērojamu papildu darba slodzi, kas rastos, ieviešot šo pieeju. 4. NKI APRēķINāšANAS PROCEDūRAS UN PāRBAUDES Pienākumi Komisijā saistībā ar NKI pārbaudēm Saskaņā ar NKI regulas 5. panta 1. punktu Komisija pārbauda avotus un metodes, ko dalībvalstis izmanto, lai aprēķinātu NKI. Par pienākumu sadalījumu Komisijā attiecībā uz NKI pašu resursu pārbaudi ir panākta vienošanās saprašanās memorandā starp Statistikas biroju un Budžeta ģenerāldirektorātu, ko 2004. gadā parakstījuši abu dienestu ģenerāldirektori un kurš ir atjaunināts, pamatojoties uz 1992. gadā parakstītu līdzīgu memorandu. Saikne NKI komitejas un NKP komitejas starpā NKI komiteja un NKP komiteja kopīgajā sanāksmē 2003. gada 5.–6. novembrī pieņēma kopīgu paziņojumu. Saskaņā ar šo paziņojumu NKP komiteja, ņemot vērā to, ka visus NKP datus, kas izmantoti pašu resursu vajadzībām, iegūst no nacionālajiem kontiem, kas pamatoti uz EKS 95, turpmāk pieņem NKI komitejas atzinumu par NKP datiem, kas pamatoti uz EKS 79. Dalībvalstu NKI aprēķinu pārbaude Statistikas birojs no 2002.–2004. gadam veica intensīvu to statistikas avotu un metožu analīzi, ko izmanto visas vecās dalībvalstis, kā arī Norvēģija un Islande. Šī analīze pamatojās uz informāciju, kas iegūta no valstu NKI uzskaitījumiem un valstu statistikas iestāžu pārbaudes apmeklējumiem saistībā ar NKI. Šā pasākuma mērķis bija apstiprināt valstu iesniegto nacionālo kontu datu pašu resursu vajadzībām salīdzināmību, ticamību un pilnīgumu. Tā mērķis bija arī noteikt, kuros īpašajos gadījumos Komisijai vajadzētu saglabāt pausto nostāju par dalībvalstu NKP datiem. Padomes 2000. gada 22. maija Regula (EK, Euratom ) Nr. 1150/2000, ar ko īsteno Lēmumu 2000/597/EK, Euratom , par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu dod iespēju noteikt atrunas attiecībā uz dalībvalstu NKP datiem. Saskaņā ar šīs regulas 10. panta 8. punktu NKP grozījumus, kas izdarīti vēlāk nekā četrus gadus pēc attiecīgā saimnieciskā gada, vairs neņem vērā, ja vien grozījumu punktus Komisija vai dalībvalsts nav paziņojusi pirms šā termiņa beigām. Statistikas birojs pēc dalībvalstu izmantoto avotu un metožu analīzes varēja aizstāt kādreizējās vispārējās atrunas attiecībā uz veco dalībvalstu NKP datiem par 1995.–2001. gadu ar īpašām atrunām. Kopumā 2004. un 2005. gadā tika noteiktas 68 īpašas atrunas attiecībā un 14 dalībvalstīm. 2005. gadā jau varēja pabeigt darbu ar 5 šādām īpašām atrunām un īpašās atrunas varēja atcelt. Dalībvalstīm līdz 2006. gada septembrim jāstrādā ar to noteiktajām īpašajām atrunām. Šīs īpašās atrunas attiecas uz NKP un tā sastāvdaļām no 1995. līdz 2001. gadam. NKI komiteja 2005. gada oktobrī vienojās, ka 2006. gada jūlijā noteiks vispārēju atrunu veco dalībvalstu NKI datiem par 2002. gadu, kura citādi 2006. gadā pašu resursu vajadzībām kļūtu galīga. Šo vispārējo atrunu saglabās tik ilgi, kamēr Statistikas birojs būs pabeidzis analizēt atjauninātos NKI uzskaitījumus, kuri dalībvalstīm jāiesniedz līdz 2006. gada beigām. Jauno dalībvalstu NKI dati par 2004. gadu, kad šīs valstis pievienojās ES, paliks atklāti pašu resursu vajadzībām līdz 2008. gadam. Pēc tam, kad būs saņemti NKI uzskaitījumi, Statistikas birojs pārbaudīs izmantotos avotus un metodes tāpat kā vecajām dalībvalstīm, arī tas notiks 2006. gada beigās. Ikgadējā NKI datu lietderības pārbaude pašu resursu vajadzībām un oficiāls atzinums par to NKI regulas 5. panta 2. punkts nosaka, ka NKI komitejai jāveic Komisijai iesniegto NKI datu ikgadēja pārbaude. Komitejai jāsniedz atzinums par dalībvalstu NKI datu lietderību pašu resursu mērķiem Tāpēc Statistikas birojs katru gadu rūpīgi pārbauda līdz 22. septembrim iesniegtos NKI datus. Pēdējos trīs gados ir veikti vairāki pasākumi, lai vēl vairāk uzlabotu darba plūsmu, pārbaudes un dokumentus par iesūtīto datu pārbaudi. Pēc tam, kad šie dati pārbaudīti, tos iesniedz NKI komitejai, kura savukārt tos pārbauda un pieņem atzinumu par veco dalībvalstu datu atbilstību. Pēc tam, kad ir noteikta datu lietderība, atzinumu kopā ar datiem nosūta Budžeta ģenerāldirektorātam. NKI komiteja vēl nav spējusi izveidot atzinumu par jauno dalībvalstu NKI datu lietderību, jo komitejai vēl nav iesniegti jauno dalībvalstu izmantoto avotu un metožu uzskaitījumi. Eiropas Revīzijas palātas veiktā Komisijas veikto pārbaužu kontrole Katru gadu Eiropas Revīzijas palātas pārbauda Komisijas paveikto, kontrolējot un pārbaudot dalībvalstu NKP un NKI datus. Sīks pārskats par Revīzijas palātas darbību attiecībā uz NKP un NKI pašu resursiem ir atrodams šīs iestādes gada pārskatos par budžeta izpildi, kā arī vairākās nozaru vēstulēs un sākotnējos konstatējumos, un pēdējoreiz jaunākajā gada pārskatā par 2004. finanšu gadu10. Šajā pārskatā Revīzijas palāta sniedz vispārēju pozitīvu novērtējumu, norādot, ka „…balstoties uz dalībvalstu iesniegtajiem datiem, Komisija visos būtiskajos aspektos ir pareizi aprēķinājusi, iekasējusi un iegrāmatojusi Kopienas kontos PVN un NKI resursus” (skatīt minētā gada pārskata 3.53. punktu). 5. SECINāJUMI Pāreja no NKP direktīvas uz NKI regulu 2003. gadā noritēja veiksmīgi un raiti. Tika veikti atbilstoši pasākumi, lai īstenotu un atjauninātu tiesību aktus un ieteikumus NKI regulas vajadzībām. Turklāt tika izstrādāti jauni konceptuāli ieteikumi, lai vēl vairāk saskaņotu NKI datus dalībvalstu starpā, un darbs šajā jomā turpināsies attiecībā uz, piem., nelikumīgu darbību rezultātā iegūtu ražojumu reģistrēšanu, kā noteikts saskaņā ar EKS 95. Ir veikti pasākumi, lai panāktu savlaicīgu un saskaņotu NKI datu nosūtīšanu, uzlabotu un atjauninātu dokumentus par metodēm un avotiem, kas izmantoti, lai aprēķinātu NKI un tā sastāvdaļas, kā arī panāktu labāku kvantitatīvo kopainu par NKI rādītāju precizitāti un pilnīgumu. Jaunās dalībvalstis ir veiksmīgi integrētas darbā ar NKI. Procedūru ziņā ir panākts, ka ir skaidri definēta atbildība Komisijā par NKI datu pārbaudi un ir notikusi skaidra institucionāla pāreja no NKP komitejas un NKI komiteju. Ir sasniegti labi rezultāti, pārbaudot un kontrolējot NKI aprēķinus. Šo procesu sekmējusi arī Komisijas un dalībvalstu labā sadarbība gan NKI komitejā, gan Komisijas informatīvajos apmeklējumos valstu statistikas iestādēs. Turpmākajos gados Komisija un NKI komiteja turpinās darbu, lai saglabātu un vēl vairāk uzlabotu NKI datu salīdzināmību, ticamību un pilnīgumu. 2006. gadā vecās dalībvalstis nokārtos visas nenokārtotās atrunas saistībā ar šo valstu 1995.–2000. gada NKP datu īpašām sastāvdaļām. Komisija saglabās pausto nostāju par veco dalībvalstu NKI datiem par 2002. gadu, līdz tiks veikta pārbaude, pamatojoties uz jauniem, atjauninātiem dokumentiem, ko dalībvalstis iesniegs līdz 2006. gada beigām. Jaunajām dalībvalstīm līdz 2006. gada beigām arī jāiesniedz pilns dokumentu kopums par metodēm un avotiem, ko tās izmantojušas. Pēc tam Komisija veiks rūpīgu pārbaudi. [1] OV L 181, 19.7.2003., 1. lpp. [2] OV L 253, 7.10.2000., 42. lpp. [3] OV L 310, 30.11.1996., 1. lpp. [4] OV L 49, 21.2.1989., 26. lpp. [5] OV L 75, 15.3.1997., 44. lpp. 6 OV L 21, 25.1.2005., 3. lpp. 7 OV L 24, 27.1.2005., 6. lpp. 8 OV L 276, 21.10.2005., 5. lpp. 9 OV L 130, 31.5.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2028/2004 (OV L 352, 27.11.2004., 1. lpp.) 10 OV C 301, 30.11.2005., 1. lpp.