[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.10.2005 SEK(2005) 1240 galīgā redakcija Projekts KOMISIJAS REGULA (EK, Euratom) ar kuru groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PAMATOJUMS Komisija 2005. gada 3. maijā pieņēma priekšlikumu par Finanšu regulas pārskatīšanu. Šajā sakarā Komisija piezīmēja, ka nebūtu lietderīgi iekļaut citus jautājumus, tādus kā maza apjoma konkursu uzaicinājumu vienkāršošana ārējā atbalsta jomā, tajā brīdī notiekošajā Finanšu regulas īstenošanas noteikumu (ĪN) operatīvajā pārskatīšanas procesā, lai nenovēlotu to pieņemšanu, ņemot vērā, ka iestāžu savstarpējā apspriešanās ir jau notikusi. Tomēr Komisija „uzņēmās atgriezties pie šā jautājuma turpmākajā īstenošanas noteikumu pārskatīšanas laikā tā, lai izmaiņas tiktu ieviestas iespējami drīz”. Ņemot to vērā, šajā regulas projektā par Finanšu regulas īstenošanas noteikumu pārskatīšanu ir paredzēti tehniski grozījumi, kurus var pieņemt saskaņā ar pašreizējo Finanšu regulu, kā to prasa Komisija 3. maija sanāksmes protokolā. To mērķis ir galvenokārt turpināt vienkāršot administratīvās procedūras attiecībā uz iestādēm, uzņēmējiem un dotāciju saņēmējiem, jo īpaši saistībā ar ārējiem darījumiem, saglabājot Kopienas finansiālo interešu augstu aizsardzības līmeni, ņemot vērā saistīto risku. 2. NEPIECIEšAMIE GROZīJUMI 2.1. Budžeta principi Saskaņā ar vienotības principu Komisija līdz 15. aprīlim informē budžeta lēmējinstitūciju par pārnesto apropriāciju atcelšanu, par kurām līdz 31. martam nav uzņemtas saistības. Regulas 6. pantā noteiktais termiņš – 15. aprīlis - ir pārāk stingrs un to vajadzētu pārcelt uz 15. maiju. Attiecībā uz gada pārskata principu , piemērojot provizorisko divpadsmito daļu, ir jāprecizē, ka maksimums saistībā ar iepriekšējā saimnieciskā gada laikā piešķirtām apropriācijām ir jāsaprot kā apropriācijas ĪN 5. panta izpratnē pēc korekcijām pārvietojumiem, kas veikti saimnieciskā gada laikā (6.a pants). Attiecībā uz norēķinu vienības principu ir jāprecizē, ka noteikumus attiecībā uz kursu euro pārrēķinam citās valūtās, kas minēti ĪN 7. un 8. pantā, piemēro tikai pārrēķiniem, ko veic kredītrīkotāji, nevis pārrēķiniem, ko veic līgumslēdzēji vai saņēmēji, īstenojot līgumu vai dotāciju nolīgumu īpašus noteikumus. Efektivitātes un vienkāršošanas nolūkā Komisijas grāmatvedis nosaka norēķinu mēneša kursu attiecībā uz euro, ko lieto uzskaites vajadzībām (ĪN 7. panta 3. punkts), jo šī kompetence ir cieši saistīta ar viņa pienākumu par pārskatu sagatavošanu un noformēšanu saskaņā ar 61. panta 1. punktu. Turklāt pārredzamības un vienādas attieksmes nolūkā attiecībā uz Kopienas amatpersonām noteikumi par pārrēķina kursu personāla izdevumiem, kas maksāti citā valūtā kā euro, ir iestrādāti 8. pantā. Attiecībā uz pareizas finanšu vadības principu iepriekšēja novērtējuma saturs ir jāprecizē un labāk jānosaka iepriekšējā novērtējuma, starpposma novērtējuma un paveiktā novērtējuma mērķi, pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu. Novērtējuma prioritātes tādējādi ir jāmaina, lai tās koncentrētos uz piedāvājumiem ar reālu ietekmi uz uzņēmumiem un pilsoņiem. Ir pareizi pakļaut novērtēšanai izmēģinājuma projektus un sagatavošanās darbības, ja tās ierosina turpināt kā programmas. Turklāt, ja projektus vai darbības jau vērtē (piem., uzdevumu sadale starp Komisiju un dalībvalstīm), tad to nevajadzētu dublēt (21. pants). 2.2. Grāmatvedis Pēc uzkrāšanas principa ieviešanas no 2005. gada 1. janvāra, tā kā grāmatvedības dati informācijas sistēmās ir pieejami jebkurā brīdī, ir daudz loģiskāk un ātrāk sagatavot izmēģinājuma bilanci dienā, kurā grāmatvedis izbeidz pildīt savus pienākumus. Ja viņš izbeidz pildīt savus pienākumus 31. decembrī, tad izmēģinājuma bilanci var sagatavot tajā pašā dienā, negaidot provizorisko pārskatu pabeigšanu (56. pants). Lai efektivizētu grāmatveža atbildību par finanšu līdzekļu pārvaldīšanu, viņam ir jādod pilnvaras darīt zināmus pilnvaroto darbinieku vārdus un iesniegt viņu parakstu paraugus finanšu iestādēs, kurās viņš ir atvēris kontus (60. pants). Regulas 64. pantā ir jāveic grozījumi, lai ņemtu vērā trešās personas datu izmaiņas, ar kuriem strādā grāmatveži, lai jebkurā brīdī varētu pārliecināties par to trešo personu finansiālo stāvokli, ar kurām Komisijai rodas izdevumi vai ar kurām tā veic darbības. 2.3. Avansa konti Maksimālo summu, ko avansu pārzinis var maksāt, ja maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, ir saprātīgi jāpaaugstina. Vienlaicīgi grāmatvedim ir jādod pilnvaras noteikt sīkus norādījumus par maksājumu veidiem, ko var lietot avansu pārziņi (67. pants). 2.4. Finanšu dalībnieku atbildība Noteikumi par norādījumu apstiprināšanu, ko saņēmis kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, ir jāsaskaņo ar Civildienesta noteikumu 21.a pantu. Ja norādījumi ir apstiprināti, kredītrīkotājam, kam, tieši vai pastarpināti deleģējot pilnvaras, ir jāatļauj tos nepildīt, ja tie nepārprotami ir nelikumīgi (73. pants). 2.5. Parādu atgūšana Noteikumi par parādu atgūšanu ir jāprecizē un jānostiprina, ņemot vērā jaunāko tiesu praksi, un lai labāk aizsargātu Eiropas Savienības finansiālās intereses. Atgūšanu ar ieskaitu vajag uzlabot (83. pants). Tā kā kredītrīkotāja un grāmatveža lomas atgūšanas procesā ir komplementāras, ir tiem pamatoti pirms ieskaita savstarpēji apspriesties. Šāda apspriešanās neietekmē grāmatveža atbildību attiecībā uz ieskaita veikšanu, ja ir izpildīti noteikti nosacījumi, bet tā var būt noderīga, piemēram, lai noskaidrotu debitora/kreditora identitāti, ja iesaistīti vairāki kreditori. Atgūšanu veicot ar ieskaitu pirms termiņa beigām, kura laikā, ja debitors samaksā, viņš ietaupa procentus („papildlaiks”), ir jāierobežo tikai gadījumos, kad grāmatvedis uzskata, ka tiek skartas Kopienas finansiālās intereses. Ir jāpieņem noteikumi par bankas nodrošinājumu attiecībā uz soda naudu , periodiskiem soda maksājumiem un citiem līgumsodiem gadījumos, kad debitors sodu pārsūdz (85.a pants). Lai aizsargātu Kopienu finansiālās intereses, ir nepieciešams, lai būtu vienota nodrošinājuma sistēma, kas aizsargātu Kopienas prasību, par kuru ir iesniegta apelācijas sūdzība pret sodu. Šim nodrošinājumam ir jābūt neatkarīgam no pienākumiem, kas noteikti līgumā, neatkarīgi no tā, kuras valsts tiesību aktus piemēro. Tādējādi iestādēm būtu iespēja pieprasīt šos nodrošinājumus, kad vien tas ir vajadzīgs vai lietderīgi. 2.6. Izdevumu operācijas Ir sīkāk jāprecizē lēmuma par finansējumu saturs, kas ir jāpieņem pirms jebkādām budžeta un juridiskām saistībām attiecībā uz izdevumiem, izpildot pamatdokumentu (90. pants). Attiecībā uz dotācijām un publisko iepirkumu ir jāprecizē, ka darba programmu, kas minēta Finanšu regulas 110. pantā, var uzskatīt par lēmumu par finansējumu ar nosacījumu, ka tajā ir noteikta pietiekami sīka kārtība. Jēdziens „būtiskās sastāvdaļas” darbībai, kas saistīta ar izdevumiem no budžeta, ir precīzāk jādefinē īstenošanas noteikumos, lai nodrošinātu vienādu piemērošanu un kredītrīkotāju juridisko aizsardzību. Izdevumu apstiprināšanas iepriekšējas pārbaudes nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem personāla izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību. Šajā gadījumā kredītrīkotājs, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, veic atbilstīgu paveiktā pārbaudi (47. punkts). Administrācijas vienkāršošanas nolūkā līgumu un dotāciju nolīgumu maksājumu termiņi , kuri ir atkarīgi no pārskata vai apliecības apstiprināšanas, ir jāpārskata, lai pārliecinātos, ka maksājumus veic, pamatojoties uz apstiprinātiem pārskatiem vai apliecībām. Turklāt apstiprināšanas termiņš pārskatam saistībā ar dotācijas nolīgumu par darbībām, ko ir īpaši sarežģīti izvērtēt, ir jāsaskaņo ar esošiem termiņiem sarežģītiem pakalpojumu līgumiem (106. pants). 2.7. Publiskais iepirkums un līgumi Ir jāturpina atvieglināt to līgumu un iepirkumu procedūru pārvalde , kuru vērtība ir mazāka par robežlielumiem, kas minēti Direktīvā 2004/18/EK. Ir jāpalielina 1994. gadā noteiktos robežlielumus maza apjoma līgumiem. Ir arī jānorāda, ka visi līgumi, kuru vērtība ir EUR 60 000 vai mazāka, var būt piešķirti pēc sarunu procedūras (129. pants un attiecīgi 119., 126., 128., 146. pants). Šī izmaiņa padarīs procedūru pārvaldību skaidrāku un vienkāršāku, neietekmējot konkurenci, jo līgumslēdzējas iestādes izvēlēto kandidātu skaits, ko uzaicina uz konkursu, paliek tāds pats. Turklāt īstenošanas noteikumos precīzāk jādefinē procedūras, kas ir jāievēro attiecībā uz noteiktiem izpētes un attīstības pakalpojumu līgumiem, un noteiktiem pakalpojumu līgumiem, kuros paredzēta apraide, kurus neskar Direktīvas 2004/18/EK noteikumi. Ņemot vērā pārredzamības principu, šos līgumus var piešķirt pēc sarunu procedūras, pēc konkursa paziņojuma publicēšanas (127. pants). Ir jāatvieglo dokumentu slogs uzņēmējiem un iestāžu administratīvajām nodaļām, tādējādi samazinot administratīvās izmaksas. Šajā nolūkā attiecībā uz visiem līgumiem, kuru vērtība ir mazāka par robežlielumiem, kas noteikti Direktīvā 2004/18/EK, un līgumiem ārējo darījumu jomā, balstoties uz riska novērtējumu, ko veic līgumslēdzēja iestāde, uzņēmēji var piedalīties procedūrā, nodrošinot apliecinājumu ar viņu goda vārdu, kurā norādīts, ka uz viņiem neattiecas kāds no dalības iepirkuma piešķiršanas procedūrā izslēgšanas gadījums. Tomēr saskaņā ar direktīvas principiem, lai labāk aizsargātu Kopienu finansiālās intereses līgumos ārējo darījumu jomā ar lielu vērtību, tam uzņēmumam, kam piešķir līgumu, ir jāiesniedz pierādījumi, kas apstiprina sākotnējo apliecinājumu (134. pants). Skaidrības labad ir jāmin, ka visiem kandidātiem un pretendentiem vienmēr ir jāiesniedz pierādījumi, ka uz viņiem neattiecas kāds no gadījumiem, kas dod pamatu izslēgšanai attiecībā uz līgumiem, ko piešķir iestādes par vērtību, kas ir lielāka par robežlielumiem, kuri ir noteikti Direktīvā 2004/18/EK. Visbeidzot, kad kandidātam vai pretendentam ir jāiesniedz pierādījumi, līgumslēdzēja iestāde var ņemt vērā dokumentāros pierādījumus, ko kandidāts vai pretendents ir iesniedzis saistībā ar cita publiskā iepirkuma procedūru, kuru ir organizējusi tā pati līgumslēdzēja iestāde, un ar nosacījumu, ka šo dokumentu izdošanas datums nav senāks par sešiem mēnešiem (134. pants). Attiecībā uz tehniskām un saimnieciskām spējām, ir jāparedz iespēja neprasīt pierādījumu par šīm spējām katram līguma veidam ārējo darījumu jomā līdz attiecīgam robežlielumam (135. pants). Lai vienkāršotu iepirkuma procedūras pārvaldību līgumiem, kurus piešķir iestādes un kuru vērtība ir zem EUR 60 000, un līgumiem ārējā atbalsta jomā, līgumiem, kas ir piešķirti pēc konkursa ar sarunu procedūru vai, pamatojoties uz atsevišķu piedāvājumu, līgumslēdzējai iestādei ir jābūt iespējai vienkāršot konkursa dokumentu saturu (130. pants). Lai atvieglotu administratīvo slogu, līgumu izpildi varētu padarīt vieglāku, piemēram, dodot iespēju pielāgot izpildes nodrošinājuma summu (151. pants) un atceļot prasību par nodrošinājumu iepriekšējam finansējumam valsts iestādēm (152. punkts), taču nemazinot Kopienu finansiālo interešu aizsardzības līmeni. 2.8. Dotācijas Dotāciju sadaļā ir jāgroza atsevišķi noteikumi, lai vienkāršotu procedūras dotācijām un mazu summu dotācijām (EUR 25 000 vai mazāk) saskaņā ar vispārējo proporcionalitātes principu, kas ir ietverts EK Līgumā. attiecībā uz dotāciju piešķiršanu , lai samazinātu administratīvo slogu, ir jāpieņem, ka saņēmēja de jure vai de facto monopolstāvokli var pamatot lēmumā par piešķiršanu. EK finansējuma pieejamība ir jāatvieglo, paplašinot līdzfinansējuma natūrā iespējas (172. pants). Jēdzienā par struktūrām, kas īsteno mērķi, kam ir vispārēja Eiropas nozīme un var saņemt darbības dotācijas, nesamazinot dotāciju atjaunošanas gadījumā, ir jāiekļauj Eiropas struktūras, kas ir iesaistītas Eiropas pilsonības nostiprināšanas un jauninājumu jomā (162. pants). Ir jāvienkāršo arī procedūras . Attiecībā uz izglītības iestādēm, ne tikai vidējās un augstākās izglītības iestādēm, vairs nav jāveic to finansiālā stāvokļa novērtējums (176. pants) un pretendenti ir iespējami drīz jāinformē par viņu pieteikuma noraidījumu (179. pants). Attiecībā uz mazu summu dotācijām ir jāatvieglo pieteikumi (173. pants) un nolīgumi (164. pants). Prasību pievienot pieteikumam ārējās revīzijas ziņojumu piemēro tikai dotācijām darbībām, kuru vērtība pārsniedz EUR 750 000 un darbības dotācijām, kuru vērtība pārsniedz EUR 100 000. Ir jāpastiprina noteikumi attiecībā uz nodrošinājumu par iepriekšēju finansējumu , lai aizsargātu Kopienu finansiālās intereses, nodrošinot labāku proporcionalitāti ar saistīto risku. Ir jānosaka, ka nodrošinājums par iepriekšēju finansējumu ir obligāts jebkuram iepriekšējam finansējumam, ja tas ir lielāks par 80 % no dotācijas kopsummas un pārsniedz EUR 60 000, un ka parasti nodrošinājums ir par visu iepriekšēja finansējuma summu (182. pants). Lai ņemtu vērā citu līdzdalībnieku tiesības, ja darbības dotācijas piešķir struktūrām, kas īsteno mērķi, kam ir vispārēja Eiropas nozīme, bezpeļņas noteikuma piemērošanai nosaka procentuālu daļu no līdzfinansējuma atbilstoši Kopienas ieguldījumam darbības budžetā, ja šīs struktūras finansē arī publiskas iestādes, kurām pašām tiek prasīts atgūt procentuālu daļu no gada peļņas atbilstoši to ieguldījumam. Atgūstamās summas aprēķināšanai neņem vērā procentuālo daļu no ieguldījumiem darbības budžetā, kas veikti natūrā (165. pants). 2.9. Uzskaite Sadaļa par pārskatu un uzskaites izklāstu ir jāatjaunina, ņemot vērā grāmatvedības noteikumus un metodes, kā arī saskaņoto kontu plānu , ko saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu 2004. gada decembrī ir pieņēmis Komisijas grāmatvedis. Īstenošanas noteikumu tekstā ir jāsvītro noteikumi, kuri nav vajadzīgi un var radīt neskaidrības. 2.10. Īpašas politikas nozares Finanšu regulas otrajā daļā Ir jāvienkāršo un jāpadara efektīvāka iepirkumu pārvaldības kārtība ārējo darījumu jomā, ņemot vērā Revīzijas palātas ziņojumu par decentralizēto vadību. Jo īpaši ir jāuzlabo konkursa sarunu procedūras tāpat kā neliela apjoma līgumiem un ir jāatļauj izmantot sarunu procedūras pēc diviem neveiksmīgiem konkursiem ar sarunu procedūru un gadījumā, ja konkurss ar sarunu procedūru ir neveiksmīgs pēc tam, kad pamatlīgums ir bijis neveiksmīgs (241., 242., 243., 244., 245. pants). Ir jādod iespēja atcelt prasību par nodrošinājumu, ja iepriekšēju finansējumu dod valsts iestādei un izpildes nodrošinājumu ir jāpieprasa tikai liela apjoma iepirkumam (250. pants). Turklāt iepriekšējs informatīvs paziņojums ir jāpublicē iespējami ātri, nevis pirms 31. janvāra (240. pants), un novērtēšanas komisijai vai līgumslēdzējai iestādei ir jādod tiesības prasīt kandidātiem vai pretendentiem skaidrojumus , kā tas ir līgumiem, ko iestādes piešķir savā vārdā (252. pants). Praksē ir pierādījies, ka Īstenošanas noteikumu atsevišķi jautājumi (maksājuma kavējuma procenti, nomas nodrošinājums) traucēja delegācijām trešās valstīs veikt savas parastās darbības. Ir jāielāgo Īstenošanas noteikumi, ņemot vērā trešo valstu likumu radītos šķēršļus (86., 106. un 264. pants). 2.11. Biroji Ir jāpapildina Eiropas biroju saraksts, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas, Eiropas Kopienu Tiesas, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, Reģionu komitejas un Eiropas ombuda Lēmumu 2005/118/EK par Eiropas Administrācijas skolas izveidi, kas ir administratīvi pievienota Eiropas Kopienu Personāla atlases birojam. Projekts KOMISIJAS REGULA (EK, Euratom) ar kuru groza Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002, ar ko paredz īstenošanas kārtību Padomes Regulai (EK, Euratom ) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam EIROPAS KOPIENU KOMISIJA, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam[1] un jo īpaši tās 183. pantu, apspriedusies ar Eiropas Parlamentu, Padomi, Eiropas Kopienu Tiesu, Revīzijas palātu, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, Reģionu komiteju, Eiropas ombudu un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāju, tā kā: (1) Komisijas pienākums līdz 15. aprīlim informēt budžeta lēmējinstitūciju par pārnesto apropriāciju atcelšanu, par kurām līdz 31. martam nav uzņemtas saistības, ir pārāk stingrs, tādēļ tiek piedāvāts to pārcelt uz 15. maiju. (2) Ir jāprecizē, ka, piemērojot provizorisko divpadsmito daļu, maksimums saistībā ar iepriekšējā saimnieciskā gada laikā piešķirtām apropriācijām ir jāsaprot kā apropriācijas pēc korekcijām pārvietojumiem, kas veikti saimnieciskā gada laikā. (3) Ir jāprecizē, ka noteikumus attiecībā uz kursu euro pārrēķinam citās valūtās, kas minēti Komisijas regulas (EK, Euratom) Nr. 2342/2002[2] 7. un 8. pantā, piemēro tikai pārrēķiniem, ko veic kredītrīkotāji, nevis pārrēķiniem, ko veic līgumslēdzēji vai saņēmēji, pamatojoties uz līgumu vai dotāciju nolīgumu īpašiem noteikumiem. Efektivitātes nolūkā Komisijas grāmatvedis ir tiesīgs noteikt mēneša norēķinu kursu attiecībā uz euro, ko lieto uzskaites vajadzībām. Turklāt pārredzamības un vienādas attieksmes nolūkā attiecībā uz Kopienas amatpersonām noteikumi par pārrēķina kursu personāla izdevumiem, kas maksāti citā valūtā kā euro, ir iestrādāti 8. pantā. (4) Attiecībā uz pareizas finanšu vadības principu iepriekšēja novērtējuma saturs ir jāprecizē un labāk jānosaka iepriekšējā novērtējuma, starpposma novērtējuma vai paveiktā novērtējuma mērķi, pienācīgi ievērojot proporcionalitātes principu. Novērtējuma prioritātes tādējādi ir jāmaina, lai tās koncentrētos uz piedāvājumiem ar ietekmi uz uzņēmumiem un/vai pilsoņiem un ietvertu izmēģinājuma projektus un sagatavošanās darbības, kuras ir jāturpina. Turklāt, ja projektus vai darbības jau vērtē (piem., uzdevumu sadale starp Komisiju un dalībvalstīm), tad to nevajadzētu dublēt. (5) Izdevumu apstiprināšanas iepriekšējas pārbaudes nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem personāla izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību. Šajā gadījumā kredītrīkotājs, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, veic atbilstīgu paveiktā pārbaudi. (6) Pārskatā par sarunu procedūru ir lietderīgi iekļaut tikai tos sarunu procedūru piemērošanas gadījumus, kuros bija izņēmumi, kas atšķiras no parastas iepirkumu procedūras. (7) Pēc uzkrāšanas principa ieviešanas no 2005. gada 1. janvāra, tā kā grāmatvedības dati informācijas sistēmās ir pieejami jebkurā brīdī, ir daudz loģiskāk un ātrāk sagatavot izmēģinājuma bilanci dienā, kurā grāmatvedis izbeidz pildīt savus pienākumus. Ja viņš izbeidz pildīt savus pienākumus 31. decembrī, tad izmēģinājuma bilanci var sagatavot tajā pašā dienā, negaidot provizorisko pārskatu. (8) Lai efektivizētu grāmatveža atbildību par finanšu līdzekļu pārvaldīšanu, viņam ir jādod pilnvaras darīt zināmus pilnvaroto darbinieku vārdus un iesniegt viņu parakstu paraugus finanšu iestādēs, kurās viņš ir atvēris kontus. (9) Maksimālā summa, ko avansu pārzinis var maksāt, ja maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, ir jāpaaugstina no EUR 30 000 līdz EUR 60 000. Grāmatvedim ir jādod pilnvaras dot sīkus norādījumus par maksājumu veidiem, ko var lietot avansu pārziņi. (10) Ņemot vērā Civildienesta noteikumu 21.a pantu, kredītrīkotājam, kuram tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, norādījumu apstiprināšanas gadījumā ir jādod tiesības tos nepildīt, ja tie nepārprotami ir nelikumīgi. (11) Tā kā kredītrīkotāju un grāmatveža lomas atgūšanas ar ieskaitu procesā ir komplementāras, ir pamatoti tieši pirms ieskaita veikt savstarpēju apspriešanos, jo īpaši, ja ieskaits ietver vairākus parādniekus. (12) Veicot atgūšanu ar ieskaitu pirms termiņa beigām, kura laikā, ja debitors samaksā, viņš ietaupa procentus („papildlaiks”), ir jāierobežo tikai gadījumos, kad grāmatvedis uzskata, ka tiek skartas Kopienu finansiālās intereses. (13) Lai aizsargātu Kopienu finansiālās intereses, bankas nodrošinājumam par Kopienas prasību, par kuru ir iesniegta apelācijas sūdzība pret sodu, ir jābūt pilnīgi neatkarīgam no pienākumiem, kas noteikti līgumā, neatkarīgi no piemērojamiem valsts tiesību aktiem. (14) Jānosaka arī lēmuma par finansējumu saturs. Attiecībā uz dotācijām un publisko iepirkumu ir precīzāk jādefinē jēdziens „būtiskās sastāvdaļas” darbībai, kas saistīta ar izdevumiem no budžeta. Turklāt ir jāprecizē, ka darba programmu, kas minēta Finanšu regulas 110. pantā, var uzskatīt par lēmumu par finansējumu ar nosacījumu, ka tajā ir noteikta pietiekami sīka kārtība. (15) Vispārējas budžeta saistības gadījumā jebkurš kredītrīkotājs, ne tikai deleģētais kredītrīkotājs, var būt atbildīgs par juridiskām saistībām, izpildot vispārējas saistības. (16) Līgumu un dotāciju nolīgumu maksājumu termiņi, kuri ir atkarīgi no pārskata vai apliecības apstiprināšanas, ir jāpārskata, lai pārliecinātos, ka maksājumus veic pamatojoties uz apstiprinātiem pārskatiem vai apliecībām. Turklāt apstiprināšanas termiņš pārskatam saistībā ar dotācijas nolīgumu par darbībām, ko ir īpaši sarežģīti izvērtēt, ir jāsaskaņo ar esošiem termiņiem sarežģītiem pakalpojumu līgumiem. (17) Ir jāatjaunina 1994. gadā noteiktie robežlielumi maza apjoma līgumiem un jāpalielina no EUR 50 000 līdz EUR 60 000 un attiecīgi no EUR 13 800 līdz EUR 25 000. Turklāt ir arī jānorāda, ka visus līgumus, kuru vērtība ir EUR 60 000 vai mazāka, var piešķirt pēc sarunu procedūras. (18) Turklāt īstenošanas noteikumos precīzāk jādefinē procedūra, kas ir jāievēro attiecībā uz noteiktiem izpētes un attīstības pakalpojumu līgumiem un noteiktiem pakalpojumu līgumiem, kuros paredzēta apraide, kurus neskar Direktīvas 2004/18/EK noteikumi par būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu piešķiršanas procedūras koordinēšanu[3]. Ņemot vērā pārredzamības principu, šos līgumus var piešķirt pēc sarunu procedūras, pēc konkursa paziņojuma publicēšanas. (19) Ņemot vērā turpmāku iepirkumu procedūras pārvaldības vienkāršošanu visiem līgumiem, uz kuriem neattiecas Direktīva 2004/18/EK, piemēram, kuru vērtība ir mazāka par robežlielumiem, kas noteikti minētajā direktīvā, un līgumiem ārējo darījumu jomā, balstoties uz līgumslēdzēja iestādes veikto riska novērtējumu, uzņēmēji var piedalīties procedūrā, nodrošinot apliecinājumu ar viņu goda vārdu, kurā norādīts, ka uz viņiem neattiecas kāds no dalības iepirkuma piešķiršanas procedūrā paredzētajiem izslēgšanas gadījumiem. Tomēr saskaņā ar Direktīvas 2004/18/EK principiem, lai labāk aizsargātu Kopienu finansiālās intereses līgumos ārējo darījumu jomā ar lielu vērtību, tam uzņēmumam, kam piešķir līgumu, ir jāiesniedz pierādījumi, kas apstiprina sākotnējo apliecinājumu. Kad kandidātam vai pretendentam ir jāiesniedz pierādījumi, līgumslēdzēja iestāde var arī ņemt vērā dokumentāros pierādījumus, ko kandidāts vai pretendents ir iesniedzis saistībā ar cita publiskā iepirkuma procedūru, kuru ir organizējusi tā pati līgumslēdzēja iestāde, ar nosacījumu, ka šo dokumentu izdošanas datums nav senāks par sešiem mēnešiem. (20) Lai vienkāršotu iepirkuma procedūras pārvaldību līgumiem, kurus piešķir iestādes un kuru vērtība ir zem EUR 60 000, un līgumiem ārējā atbalsta jomā, līgumiem, kas ir piešķirti pēc konkursa ar sarunu procedūru vai, pamatojoties uz atsevišķu piedāvājumu, līgumslēdzēja iestāde var ierobežot konkursa dokumentu saturu līdz tam, kas ir noteikti vajadzīgs. (21) Ārējo darījumu jomā konkursa sarunu procedūras ir jāpadara efektīvākas un ir jāatļauj izmantot sarunu procedūras pēc diviem neveiksmīgiem konkursiem ar sarunu procedūru, un gadījumā, ja konkurss ar sarunu procedūru ir neveiksmīgs pēc tam, kad pamatlīgums ir bijis neveiksmīgs. Ir jādod iespēja neprasīt pierādījumu par tehniskām un saimnieciskām spējām līdz attiecīgam robežlielumam katram līguma veidam atsevišķā politikas jomā. Arī šajā gadījumā kredītrīkotājam ir jāspēj izdarīt savu izvēli. Novērtēšanas komisijai vai līgumslēdzējai iestādei ir jādod tiesības prasīt kandidātiem vai pretendentiem papildu dokumentus vai paskaidrot informāciju, kā tas ir līgumiem, ko iestādes piešķir savā vārdā. (22) Ārējo darījumu jomā iepirkumu tiesiskais regulējums ir jāvienkāršo attiecībā uz iepriekšējas informācijas paziņojumu par starptautisku konkursa uzaicinājuma publicēšanu un izpildes nodrošinājuma prasību. Iepriekšējs informatīvs paziņojums ir jāpublicē iespējami ātri, ne obligāti pirms 31. janvāra. Turklāt izpildes nodrošinājumus būtu jāprasa tikai liela apjoma iepirkumam. Ir jādod iespēja pielāgot izpildes nodrošinājuma summu, lai ievērotu proporcionalitāti, un ir jādod iespēja kredītrīkotājam atcelt nodrošinājuma prasību, kad iepriekšēju finansējumu dod valsts iestādei, balstoties uz tās veikto riska novērtējumu. (23) Attiecībā uz dotāciju piešķiršanu, lai samazinātu administratīvo slogu, ir jāpieņem, ka saņēmēja de jure vai de facto monopolstāvokli var pamatot lēmumā par piešķiršanu. (24) Prasību pieteikumam pievienot ārējās revīzijas ziņojumu piemēro tikai to dotāciju pieteikumiem darbībām, kuru vērtība ir EUR 750 000 vai vairāk, un darbības dotācijām, kuru vērtība ir EUR 100 000 vai vairāk. (25) Ir jāatvieglo iespēja saņēmējam veikt līdzfinansējumu natūrā un jēdzienā par struktūrām, kuras īsteno mērķi, kam ir vispārēja Eiropas nozīme un kuras var saņemt darbības dotācijas, ir jāiekļauj Eiropas struktūras, kas ir iesaistītas Eiropas pilsonības nostiprināšanas un jauninājumu jomā. (26) Attiecībā uz izglītības iestādēm, ne tikai vidējās un augstākās izglītības iestādēm, vairs nav jāveic to finansiālā stāvokļa novērtējums un pretendenti ir jāinformē iespējami drīz par viņu piedāvājuma noraidījumu. (27) Maza apjoma dotācijām pieteikumi un nolīgumi ir jāierobežo līdz tam, kas ir noteikti vajadzīgs. (28) Lai ņemtu vērā citu līdzdalībnieku tiesības, ja darbības dotācijas piešķir struktūrām, kuras īsteno mērķi, kam ir vispārēja Eiropas nozīme, bezpeļņas noteikuma piemērošanai nosaka procentuālu daļu no līdzfinansējuma atbilstoši Kopienas ieguldījumam darbības budžetā, ja šīm struktūrām pašām tiek prasīts atgūt procentuālu daļu no gada peļņas atbilstoši to ieguldījumam. Atgūstamās summas aprēķināšanai neņem vērā procentuālo daļu no ieguldījumiem darbības budžetā, kas veikti natūrā. (29) Lai aizsargātu Kopienu finansiālās intereses, ja iepriekšējais finansējums ir lielāks nekā 80 % no dotācijas summas un pārsniedz EUR 60 000, tad parasti iepriekšēja finansējuma nodrošinājums ir jāpiemēro par visu tā summu. (30) Ir jāatceļ prasība par to, ka maksājumu izsniedz tikai tad, kad iztērēti vismaz 70 % no jebkura agrāka iepriekšēja finansējuma kopsummas, ja iepriekšējo finansējumu izmaksā pa daļām. Ja agrākais iepriekšējais finansējums nav pilnībā iztērēts, attiecībā uz jaunā maksājuma summu ņem vērā dotācijas nolīguma izpildes pakāpi. (31) Ir jāatjaunina sadaļa par pārskatu un uzskaites izklāstu, lai svītrotu noteikumus, kas vairs nav vajadzīgi un kas var radīt neskaidrības, ņemot vērā pieņemtos grāmatvedības noteikumus un metodes, kā arī saskaņoto kontu plānu, ko saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu 2004. gada decembrī ir pieņēmis Komisijas grāmatvedis. (32) Ir jāpapildina Eiropas biroju saraksts, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas, Eiropas Kopienu Tiesas, Revīzijas palātas, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, Reģionu komitejas un Eiropas ombuda 2005. gada 26. janvāra Lēmumu 2005/118/EK par Eiropas Administrācijas skolas[4] izveidi, kas šobrīd ir administratīvi pievienota Eiropas Kopienu Personāla atlases birojam. (33) Praksē ir pierādījies, ka Regulas (EK, Euratom) Nr°2342/2002 atsevišķi jautājumi rada grūtības delegācijām trešās valstīs. Ir vajadzīgs pielāgot šos noteikumus, ņemot vērā trešo valstu likumu radītos šķēršļus. (34) Tādēļ attiecīgi groza Regulu (EK, Euratom) Nr. 2342/2002, IR PIEŅĒMUSI šo REGULU. 1. pants Regulu (EK, Euratom ) Nr. 2342/2002 groza šādi: 1. Regulas 6. panta 3. punktā vārdus „15. aprīlim ” aizstāj ar vārdiem „15. maijam”. 2. Iekļauj šādu 6.a pantu: „6.a pantsProvizoriskā divpadsmitā daļa(Finanšu regulas 13. panta 2. punkts) Finanšu regulas 13. panta 2. punktā minētās maksimālās saistības un maksājumi iepriekšējā saimnieciskajā gadā piešķirtām apropriācijām attiecas uz saimnieciskā gada apropriācijām, kas minētas šīs regulas 5. pantā pēc korekcijām attiecībā uz pārvietojumiem, kas veikti saimnieciskā gada laikā.” 3. Regulas 7. pantu aizstāj ar šādu: „7. pantsPārrēķina kurss starp eiro un citām valūtām(Finanšu regulas 16. pants) 1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot Kopienas nozaru regulas, un, izņemot gadījumus, kad publiskā iepirkuma līgumos, dotāciju nolīgumos vai finansēšanas līgumos ir noteikta īpaša kārtība eiro pārrēķinam cita valūtā, pārrēķinus no eiro citās valūtās izdara pēc eiro pārrēķina dienas kursa, kas publicēts Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša C sērijā. 2. Ja Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nav publicēts eiro pārrēķina dienas kurss pret attiecīgo valūtu, atbildīgais kredītrīkotājs izmanto norēķinu kursu, kas minēts 3. punktā. 3. Finanšu regulas 132.-137. pantā minētās uzskaites nolūkā un saskaņā ar šīs regulas 213. pantu pārrēķinus no eiro citās valūtās izdara, izmantojot uzskaites eiro pārrēķina mēneša kursu. Šo norēķinu pārrēķina kursu nosaka Komisijas grāmatvedis, izmantojot jebkādus informācijas avotus, ko viņš uzskata par ticamiem, pamatojoties uz pārrēķina kursu tā mēneša, par kuru kurss tiek noteikts, iepriekšējā mēneša priekšpēdējā darba dienā.” 4. Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu: „8. pants Lietojamais pārrēķina kurss starp eiro un citām valūtām (Finanšu regulas 16. pants) 1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot noteiktas nozaru regulas vai noteiktus publiskā iepirkuma līgumus, dotāciju nolīgumus vai finansēšanas līgumus, kurss, kas jāizmanto pārrēķiniem starp eiro un citām valūtām, kad pārrēķinu veic kompetentais kredītrīkotājs, ir tās dienas kurss, kurā kredītrīkotāja struktūrvienība sastādījusi maksājuma rīkojumu vai iekasēšanas rīkojumu. 2. Eiro avansu kontu gadījumā kursu, kas jāizmanto eiro pārrēķiniem citās valūtās, nosaka atbilstoši dienai, kurā banka veikusi maksājumu. 3. Lai pārvērstu avansu kontus valstu valūtās, kā noteikts Finanšu regulas 16. pantā, tad pārrēķinam starp eiro un citām valūtām jāpiemēro tā mēneša kurss, kurā no attiecīgā avansu konta izdarīti izdevumu maksājumi. 4. Vienotas likmes izdevumu atmaksāšanai vai izdevumu saistībā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumiem (turpmāk tekstā: „Civildienesta noteikumi”) un Kopienu pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtību atmaksāšanai, kam ir noteikti maksimālie apjomi un kas tiek maksāti citā valūtā kā eiro, piemēro kursu, kas ir spēkā dienā, kad rodas šīs tiesības.” 5. Regulas 21. pantu aizstāj ar šādu: „21. pantsNovērtējums(Finanšu regulas 27. pants) 1. Visiem priekšlikumiem par programmām vai darbībām, kas var radīt budžeta izdevumus, piemēro iepriekšēju novērtējumu, kurā aplūko: a) vajadzības, kas jāapmierina īsākā vai ilgākā termiņā; b) Kopienas līdzdalības pievienoto vērtību; c) mērķus, kas jāsasniedz; d) iespējamos politiskos risinājumus, ieskaitot risku saistībā ar tiem; e) paredzamos rezultātus un ietekmi, jo īpaši ekonomisko, sociālo un vides ietekmi, un rādītājus, kas vajadzīgi to novērtēšanai; f) vispiemērotāko metodi labākā(-o) risinājuma(-u) īstenošanai; g) ierosinātās programmas vai darbības iekšējo saskaņotību un saistību ar citiem līdzīgiem dokumentiem; h) apropriāciju apjomu, cilvēkresursus un citus administratīvos izdevumus, kas jāatvēl, pienācīgi ņemot vērā izmaksu lietderības principu; i) agrāk līdzīgos gadījumos gūto pieredzi. Turklāt priekšlikumā nosaka uzraudzības, ziņojumu sniegšanas un novērtējuma kārtību, ņemot vērā ierosinātās programmas vai darbības īstenošanā iesaistītās valdības visu līmeņu attiecīgos pienākumus. 2. Visas programmas vai darbības, kas ir saistītas ar lieliem izdevumiem, pakļauj starpposma un/vai paveiktā novērtēšanai attiecībā uz piešķirtajiem finanšu un cilvēkresursiem, kā arī iegūtajiem rezultātiem, lai pārbaudītu to atbilstību izvirzītajiem mērķiem, novērtēšanu izdarot šādi: a) daudzgadu programmu izpildes laikā iegūtos rezultātus regulāri izvērtē saskaņā ar grafiku, kas ļauj izvērtēšanas secinājumus ņemt vērā, pieņemot jebkādu lēmumu par programmas atjaunošanu, pārveidošanu vai apturēšanu; b) to darbību rezultātus, kurām piešķir gada finansējumu, izvērtē vismaz reizi sešos gados. Pirmās daļas a) un b) apakšpunktu nepiemēro visiem projektiem vai darbībām, ko veic tādu darbību robežās, par kurām šī prasība var tikt izpildīta ar gala ziņojumiem, ko nosūta struktūras, kuras veikušas šo darbību. Izmēģinājuma projektus un sagatavošanās darbības novērtē, ja tās ierosina turpināt kā programmas. 3. Novērtējumiem, kas ir minēti 1. un 2. punktā, ir jābūt proporcionāliem iesaistītajiem resursiem un attiecīgās programmas un darbības ietekmei.” 6. Regulas 45. pantu groza šādi: a) tā 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: „1. Atbildīgajam kredītrīkotājam viņa pienākumu izpildē var palīdzēt Civildienesta noteikumos ietvertās personas (še turpmāk „personāls”), kurām uzticēts viņa pārraudzībā veikt konkrētas darbības, kas vajadzīgas budžeta izpildei un finanšu un vadības informācijas sagatavošanai.” b) tā 2. punktu aizstāj ar šādu: „2. Ikviena iestāde informē budžeta lēmējinstitūciju par katru gadījumu, kad deleģētais kredītrīkotājs sāk pildīt pienākumus, viņa pienākumos ieviestas izmaiņas vai viņš beidz pildīt pienākumus.” 7. Regulas 47. pantu groza šādi: a) tā 3. punktam pievieno šādu daļu:„Iepriekšējas pārbaudes nolūkā vairākus līdzīgus individuālos darījumus, kas attiecas uz tādiem regulāriem izdevumiem kā algas, pensijas, komandējumu un ārstniecisko izdevumu atmaksāšana, atbildīgais kredītrīkotājs var uzskatīt par vienu darbību.Otrajā apakšpunktā minētajā gadījumā kredītrīkotājs, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, veic atbilstīgu paveiktā pārbaudi saskaņā ar 4. punktu.” b) tā 5. punktu aizstāj ar šādu: „5. Darbinieki, kas atbildīgi par 2. un 4. punktā noteiktajām pārbaudēm, nav tie paši darbinieki, kuri veic 1. punktā minētos uzsākšanas uzdevumus, nedz arī viņu padotie.” 8. Regulas 54. panta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: „Deleģētais kredītrīkotājs par katru saimniecisko gadu fiksē līgumus, kas noslēgti saskaņā ar 126.°panta 1°punkta a) līdz g), 127. panta 1. punkta a) līdz d) apakšpunktā, 242., 244. un 246. pantā minēto sarunu procedūru.” 9. Regulas 56. pantu aizstāj ar šādu: „56. pantsGrāmatveža pienākumu pildīšanas izbeigšana(Finanšu regulas 61. pants) 1. Ja grāmatvedis izbeidz pildīt pienākumus, nekavējoties tiek sastādīta izmēģinājuma bilance. 2. Grāmatvedis, kurš izbeidz pildīt pienākumus vai, ja tas nav iespējams, jebkurš ierēdnis struktūrvienībā, kurā strādā šis grāmatvedis, nosūta izmēģinājuma bilanci jaunajam grāmatvedim.Jaunais grāmatvedis paraksta izmēģinājuma bilances pieņemšanu viena mēneša laikā no nosūtīšanas dienas, un viņš var tajā iekļaut atrunas. 3. Katra iestāde ziņo budžeta lēmējinstitūcijai par tās grāmatveža iecelšanu vai to, ka tas beidz pildīt pienākumus.” 10. Regulas 60. panta otro daļu aizstāj ar šādu: „Tālab katras iestādes grāmatvedis paziņo visām finanšu iestādēm, kurās attiecīgajai iestādei ir atvērti konti, pilnvaroto darbinieku vārdus un iesniedz tām viņu parakstu paraugus.” 11. Regulas 64. pantu groza šādi: a) tā 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Grāmatvedis var izdarīt maksājumus ar bankas pārskaitījumu vienīgi tad, ja saņēmēja bankas konta rekvizīti un informācija, kas apstiprina saņēmēja personību, vai tās izmaiņas vispirms ir iekļautas iestādes kopējā kartotēkā.Saņēmēja bankas konta un uzņēmuma rekvizītus vai izmaiņas šajos rekvizītos iekļauj kartotēkā, pamatojoties uz apliecinošu dokumentu, kura formu nosaka Komisijas grāmatvedis.” b) tā 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:„Kredītrīkotāji pārbauda, vai visi bankas konta un uzņēmuma rekvizīti, kurus paziņojis saņēmējs, joprojām ir spēkā finansēšanas līguma, līguma vai dotācijas nolīguma, kas noslēgti ar saņēmēju, darbības laikā.” 12. Regulas 66. panta otro daļu aizstāj ar šādu: „2. Avansu pārzinis, pamatojoties uz atbildīgā kredītrīkotāja norādījumos sīki noteikto kartību, var provizoriski apzināt un nomaksāt izdevumus. Šajos norādījumos precizē noteikumus, saskaņā ar kuriem tiek akceptēti izdevumi, un, ja vajadzīgs, noteikumus juridisku saistību parakstīšanai 94. panta 1. punkta e) apakšpunkta nozīmē.” 13. Regulas 67. pantu groza šādi: a) tā 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu:„Maksimālā summa, ko avansu pārzinis var maksāt, ja maksājumu operāciju veikšana saskaņā ar budžeta procedūru ir neiespējama vai neefektīva, nevar pārsniegt EUR 60 000 par katru izdevumu posteni.” b) tā 4. punktu aizstāj ar šādu: „4. Maksājumus no avansu kontiem var izdarīt ar bankas pārskaitījumu, čeku vai citā veidā, saskaņā ar grāmatveža norādījumiem.” 14. Regulas 68. panta pirmos divus teikumus aizstāj ar šādu: „Avansu pārziņus izraugās no ierēdņu vai, nepieciešamības gadījumā, no citu darbinieku vidus.” 15. Regulas 70. pantu groza šādi: a) tā 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu:„Šīs uzskaites pārskati jebkurā laikā ir pieejami atbildīgajam kredītrīkotājam, un avansu pārzinis vismaz reizi mēnesī sastāda darījumu sarakstu un nākamajā mēnesī nosūta kredītrīkotājam kopā ar apliecinošiem dokumentiem avansu operāciju nokārtošanai.” b) tā 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: „2. Grāmatvedis izdara vai uzdod īpaši šim nolūkam darbiniekam no struktūrvienības, kurā viņš strādā, vai šim mērķim īpaši deleģētam no kredītrīkotājas struktūrvienības, izdarīt pārbaudes, kādas pēc vispārējiem noteikumiem ir jāizdara uz vietas un bez brīdinājuma, lai pārbaudītu avansu pārziņiem piešķirto līdzekļu esību un grāmatvedību un lai pārbaudītu, vai avansu darījumi ir nokārtoti noteiktajā termiņā.” 16. Regulas 73. panta 1. punkta otro teikumu aizstāj ar šādu: „Ja šāds norādījums ir rakstiski apstiprināts un apstiprinājums saņemts laikus, un ir pietiekami skaidrs tādā nozīmē, ka tas tieši norāda uz punktiem, kurus kredītrīkotājs, kam tieši vai pastarpināti deleģētas pilnvaras, apšaubījis, kredītrīkotāju nevar saukt pie atbildības; viņš izpilda norādījumu, ja vien tas nav nepārprotami nelikumīgs vai attiecīgo drošības standartu pārkāpums.” 17. Regulas 78. panta 3. punkta b) līdz e) apakšpunktus aizstāj ar šādiem: „b) ja parāda atmaksa tiek veikta pirms pēdējā izpildes termiņa, kavējuma procenti netiek aprēķināti; c) ja parāda atmaksa nav izdarīta b) apakšpunktā minētajā termiņā, par parādu jāmaksā procenti atbilstoši likmei, kas minēta 86. pantā, neskarot piemērojamās īpašās regulas; d) ja maksājums nav izdarīts b) apakšpunktā minētajā termiņā, iestāde īsteno atgūšanu, izmantojot ieskaitu vai jebkādu nodrošinājumu, kas iemaksāts iepriekš; e) grāmatvedis var īstenot atgūšanu ar ieskaitu pirms b) apakšpunktā minētā termiņa, ja ir nepieciešams aizsargāt Kopienu finansiālās intereses, ja viņam ir iemesli uzskatīt, ka summu, kas pienākas Komisijai, varētu neatgūt pēc tam, kad parādnieks tiek informēts;” 18. Regulas 81. panta 1. punkta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „f) diena, kas minēta 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā;” 19. Regulas 83. pantu aizstāj ar šādu: „83. pantsAtgūšana ar ieskaitu(Finanšu regulas 73. pants) 1. Ja parādniekam ir prasījums pret Kopienām, kurš ir skaidri zināms, kura summa ir noteikta, kura atmaksas termiņš ir pienācis un kas attiecas uz summu, kura konstatēta ar maksājuma rīkojumu, grāmatvedis pēc 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa atgūst konstatētos debitoru parādus ar ieskaitu.Pirms šādas atgūšanas uzsākšanas grāmatvedis apspriežas ar atbildīgo kredītrīkotāju, jo īpaši, ja ieskaits ietver vairākus parādniekus, un informē attiecīgos parādniekus. Tomēr, ja ir nepieciešams aizsargāt Kopienu finansiālās intereses, ja grāmatvedim ir iemesli uzskatīt, ka summu, kas pienākas Komisijai, varētu neatgūt, grāmatvedis īsteno atgūšanu ar ieskaitu pirms 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētā termiņa. 2. Ieskaits, kas minēts 1. punktā, sniedz tādu pašu rezultātu kā maksājums un atbrīvo Komisiju par parāda summu un aprēķinātiem procentiem.” 20. Regulas 84. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Neskarot 83. pantu, ja summa nav pilnīgi atgūta līdz 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētam, parādzīmē norādītajam termiņam, grāmatvedis informē atbildīgo kredītrīkotāju un nekavējoties uzsāk procedūru, lai izdarītu atgūšanu ar jebkādiem likumā atļautiem paņēmieniem, arī vajadzības gadījumā izmantojot jebkādu iepriekš dotu nodrošinājumu.” 21. Ar šādu tekstu aizstāj 85. panta pirmās daļas a) apakšpunktu: „a) parādnieks apņemas maksāt procentus par visu piešķirto termiņa pagarinājumu, sākot no sākotnējās dienas, kā minēts 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā, atbilstoši likmei, kas noteikta 86. pantā;” 22. Iekļauj šādu 85.a pantu: „85.a pantsSoda naudas, periodisko soda maksājumu un citu līgumsodu atgūšana(Finanšu regulas 73. pants) Ja lieta ir iesniegta kādā Kopienas tiesā pret Komisijas lēmumu saskaņā ar EK Līgumu vai Euratom līgumu aprēķināt naudas sodu, periodiskus soda maksājumus vai citus līgumsodus un līdz brīdim, kamēr visi tiesiskās aizsardzības līdzekļi ir izsmelti, grāmatvedis attiecīgās summas no parādnieka iekasē provizoriski vai pieprasa viņam iesniegt finansiālu nodrošinājumu, kas dalībvalstīs jāņem vērā neatkarīgi no pienākuma maksāt soda naudu, periodiskus soda maksājumus vai citus līgumsodus, un kas ir izpildāmi pēc pirmās prasības. Nodrošinājums ietver prasības pamatsummu un aprēķinātos procentus, kā noteikts 86. panta 5. punktā.” 23. Regulas 86. pantu groza šādi: a) tā pirmo punktu aizstāj ar šādu: „1. Neskarot īpašos noteikumus, kas jāievēro, piemērojot Kopienas nozaru noteikumus, un trešo valstu likumu radītu šķēršļu gadījumā, par jebkuru debitoru parādu, kas nav atmaksāts 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajā dienā, jāmaksā procenti saskaņā ar 2. un 3. punktu.” b) tā 3. punktu aizstāj ar šādu: „3. Procentus aprēķina no nākamās kalendārās dienas pēc 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētās dienas, kas ir norādīts parādzīmē, līdz kalendārajai dienai, kurā parāds pilnīgi atmaksāts.” c) tā 5. punktu aizstāj ar šādu: „5. Naudas soda gadījumā, ja parādnieks dod finansiālu nodrošinājumu, ko grāmatvedis ir pieņēmis provizoriska maksājuma vietā, procentu likme, kāda jāpiemēro no 78. panta 3. punkta b) apakšpunktā minētās dienas, ir likme, kas paredzēta 2. punktā, kura palielināta tikai par pusotru procentu punktu.” 24. Regulas 90. pantu aizstāj ar šādu: „90. pantsLēmums par finansējumu(Finanšu regulas 75. pants) 1. Lēmumā par finansējumu nosaka būtiskās sastāvdaļas darbībai, kas saistīta ar izdevumiem no budžeta. 2. Attiecībā uz nozaru programmu dotācijām lēmumu par gada darba programmu, kas minēts Finanšu regulas 110. pantā, var uzskatīt par lēmumu par finansējumu Finanšu regulas 75. panta izpratnē, ja tajā noteikta pietiekami sīka kārtība.Attiecībā uz publisko iepirkumu, ja atbilstošu apropriāciju izpilde ir paredzēta gada darba programmā, kurā noteikta pietiekami sīka kārtība, šo darba programmu var uzskatīt par lēmumu par finansējumu attiecībā uz iesaistītajiem publiskā iepirkuma līgumiem.Lai Komisijas pieņemto darba programmu varētu uzskatīt par tādu, ka tajā ir noteikta pietiekami sīka kārtība, tajā ir jānosaka šādas aspekti: a) attiecībā uz dotācijām: i) atsauces uz pamatdokumentu un budžeta pozīciju; ii) gada prioritātes, izpildāmie mērķi un paredzamie rezultāti ar saimnieciskajā gadā piešķirtajām apropriācijām; iii) būtiskie izvēles un piešķiršanas kritēriji, kas jāizmanto, atlasot priekšlikumus. iv) līdzfinansējuma iespējamā maksimālā likme un, ja iespējamas dažādas likmes, tad kritēriji, kas jāpiemēro katrai likmei; v) priekšlikumu iesniegšanas uzaicinājumu laika grafiks un paredzamais apjoms; b) attiecībā uz publisko iepirkumu: i) publiskiem iepirkumiem paredzētais kopējais budžeta apjoms gada laikā; ii) paredzamais līgumu skaits, to veidi un, ja iespējams, to vispārējs līguma priekšmets; iii) paredzamais laika grafiks iepirkumu procedūru uzsākšanai. Ja gada darba programmā nav noteikta sīka kārtība attiecībā uz vienu vai vairākām darbībām, tad tā ir attiecīgi jāpapildina vai jāpieņem atsevišķs lēmums par finansējumu, kurā ir iekļauta iepriekš minētā informācija par attiecīgajām darbībām. 3. Jebkuras būtiskas izmaiņas pieņemtā lēmumā par finansējumu tiek veiktas, ievērojot tādu pašu procedūru kā sākotnējam lēmumam.” 25. Direktīvas 94. panta 1. punkta d) un e) apakšpunktus aizstāj ar šādiem: „d) ja vispārējas saistības īsteno ar vairākām juridiskām saistībām, par kurām atbildīgi dažādi kredītrīkotāji; e) ja saistībā ar avansu kontiem, kas pieejami ārējiem darījumiem, juridiskās saistības jāparaksta darbiniekiem, kas strādā vietējās vienībās, kuras minētas 254. pantā, pamatojoties uz kredītrīkotāja norādījumiem, kurš saglabā pilnu atbildību par darījumiem;” 26. Regulas 100. pantu groza šādi: a) tās b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu: „b) attiecībā uz citu atalgojumu (personāls, kam maksā, pamatojoties uz stundu vai dienas likmi): pārskats, kuru parakstījis pilnvarots darbinieks un kurā norādītas nostrādātās dienas un stundas; c) attiecībā uz virsstundām: pārskats, kuru parakstījis pilnvarots darbinieks un kurā norādīts nostrādāto virsstundu skaits;” b) tā d) apakšpunkta ii) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „ii) komandējuma izdevumu pārskats, kam pievienoti apliecinošie dokumenti un kuru parakstījis komandējumā bijušais darbinieks un augstāks administrācijas darbinieks, kam ir deleģētas attiecīgas pilnvaras, šajā pārskatā konkrēti norādot komandējuma vietu, izbraukšanas dienu un laiku, dienu un laiku, kad darbinieks ieradies komandējuma vietā, ceļa izdevumus, uzturēšanās izdevumus un citus izdevumus, kas ir atļauti;” 27. Regulas 101. pantu aizstāj ar šādu: „101. pantsVīzas „nodots samaksai” forma(Finanšu regulas 79. pants) Nedatorizētā sistēmā „nodots samaksai” vizē ar zīmogu, kurā iestrādāts atbildīgā kredītrīkotāja vai tehniski kompetenta darbinieka paraksts, kuru atbildīgais kredītrīkotājs pilnvarojis saskaņā ar 97. pantu. Datorizētā sistēmā „nodots samaksai” vizē ar elektronisku, drošu apstiprinājumu, ko veic atbildīgais kredītrīkotājs vai tehniski kompetents darbinieks, kuru pilnvarojis atbildīgais kredītrīkotājs.” 28. Regulas 106. pantu groza šādi: a) tā 3. punktu aizstāj ar šādu: „3. Attiecībā uz līgumiem un dotāciju nolīgumiem, saskaņā ar kuriem maksājumi atkarīgi no pārskata vai apliecības apstiprināšanas, skaitījums maksājumu termiņiem, kas minēti 1. un 2. punktā, nesākas, līdz minētais pārskats vai apliecība nav apstiprināta.Apstiprināšanai atvēlētais termiņš nedrīkst pārsniegt: a) 20 kalendārās dienas vienkāršiem līgumiem, kas attiecas uz preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu; b) 45 kalendārās dienas citiem līgumiem un dotāciju nolīgumiem; c) 60 kalendārās dienas līgumiem un dotāciju nolīgumiem, kas saistīti ar tehniskiem pakalpojumiem vai darbībām, kuru izvērtēšana ir īpaši sarežģīta. Komisija ar oficiālu dokumentu informē saņēmēju par jebkuru tā termiņa apturēšanu, kas paredzēts pārskata vai apliecības apstiprināšanai.” b) tā 5. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „a) procentu likmes ir tādas, kā noteikts 86. panta 2. punkta pirmajā daļā, izņemot trešo valstu likumu radītu šķēršļu gadījumā;” 29. Regulas 114. panta ceturto daļu aizstāj ar šādu: „Pamatojoties uz ziņojumu un uzklausīšanu, iestāde pieņem vai nu pamatotu lēmumu izbeigt lietu, vai arī pamatotu lēmumu saskaņā ar Eiropas Kopienu Civildienesta noteikumu 22., 86. pantu un IX pielikumu. Par lēmumiem piemērot disciplinārus pasākumus vai finansiālus sodus paziņo ieinteresētajai pusei, un informācijas nolūkā dara tos zināmus pārējām iestādēm un Revīzijas palātai.” 30. Regulas 116. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Ēku līgumi attiecas uz zemes, esošo ēku vai cita nekustama īpašuma pirkumu, ilgtermiņa nomu, lietojumu, īri, renti vai īrējumpirkšanu, ar vai bez izpirkuma iespējas.” 31. Regulas 118. panta 3. punkta pirmās daļas otro teikumu aizstāj ar šādu: „Līguma paziņojums ir obligāts attiecībā uz līgumiem, kuru paredzamā vērtība ir vienāda vai lielāka nekā robežlielumi, kas noteikti 158. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā, 158. panta 1. punkta b) apakšpunktā attiecībā uz zinātniskās izpētes un attīstības līgumiem, kas uzskaitīti Direktīvas 2004/18/EK II A pielikuma 8. kategorijā, neskarot līgumus, kas noslēgti pēc sarunu procedūras, kā minēts 126. pantā.” 32. Regulas 119. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „b) ikgadēju darbuzņēmēju saraksta publicēšanu, norādot piešķirtā līgumu priekšmetu un vērtību līgumiem, kuru vērtība ir EUR 25 000 vai lielāka.” 33. Regulas 126. panta 1. punkta otro daļu groza šādi: „Līgumslēdzējas iestādes var arī uzsākt sarunu procedūru bez iepriekšēja līguma paziņojuma publicēšanas, visiem līgumiem, kuru vērtība ir EUR 60 000 vai mazāka.” 34. Regulas 127. panta 1. punktā iekļauj šādu f) un g) apakšpunktu: „f) attiecībā uz pētījumu un attīstības pakalpojumiem, kas nav tādi, no kuriem labumu gūst vienīgi līgumslēdzēja iestāde, lai tos izmantotu savām vajadzībām ar nosacījumu, ka par sniegto pakalpojumu pilnībā atlīdzina līgumslēdzēja iestāde; g) attiecībā uz pakalpojumu līgumiem par programmas materiāla, kas paredzēts apraidei raidorganizācijās, iegādi, uzlabošanu, izstrādi vai līdzizstrādi un līgumiem par apraides laiku.” 35. Regulas 128. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Uzaicinājums izteikt ieinteresētību ir līdzeklis, kā iepriekš veikt to kandidātu iepriekšēju atlasi, kurus uzaicina iesniegt piedāvājumus, atsaucoties uz turpmākiem ierobežotiem konkursa uzaicinājumiem par līgumiem, kuru vērtība ir lielāka par EUR 60 000, ievērojot 126. un 127. pantu.” 36. Regulas 129. pantu aizstāj ar šādu: „129. pantsNeliela apjoma līgumi(Finanšu regulas 91. pants) 1. Sarunu procedūru, iepazīstoties ar vismaz pieciem kandidātiem, var izmantot līgumiem, kuru vērtība ir EUR 60 000 vai mazāka. Ja pēc iepazīšanās ar kandidātiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, tad šo līgumu var piešķirt, nodrošinot, ka piešķiršanas kritēriji ir izpildīti. 2. Līgumiem, kuru vērtība ir EUR 25 000 vai mazāka, var piemērot 1. punktā minēto procedūru, iepazīstoties ar vismaz trim kandidātiem. 3. Līgumus, kuru vērtība ir EUR 3 500 vai mazāka, var piešķirt, pamatojoties uz atsevišķu piedāvājumu. 4. Maksājumus par izdevumu posteņiem par summu, kas ir vienāda ar vai mazāka par EUR 200, var veikt, vienkārši apmaksājot rēķinus bez iepriekšējas piedāvājuma pieņemšanas. 37. Regulas 130. pantu papildina ar jaunu 6. punktu: „6. Līgumiem, kuru vērtība ir EUR 60 000 vai mazāka, līgumslēdzēja iestāde var ierobežot dokumentu, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu, saturu līdz tam, kas ir noteikti vajadzīgs.” 38. Regulas 134. pantu groza šādi: a) tā 2. punkta otro daļu svītro; b) iekļauj šādu 2.a punktu: „2.a Līgumslēdzēja iestāde var, balstoties uz tās veikto riska novērtējumu, pieprasīt kandidātiem un pretendentiem iesniegt attiecīgi parakstītu un datētu apliecinājumu ar viņu goda vārdu, norādot, ka uz viņiem neattiecas kāds no Finanšu regulas 93.-96. pantā minētajiem gadījumiem, ja: i) līgumus piešķir iestādes par summu, kas ir mazāka par robežlielumiem, kuri noradīti 158. pantā, ii) līgumus piešķir ārējo darījumu jomā saskaņā ar šīs regulas II daļas III sadaļu. Tomēr, ja līgumslēdzēja iestāde nolemj prasīt šādu apliecinājumu, vai ja līgumus piešķir ārējo darījumu jomā, kuru vērtība ir lielāka par robežlielumiem, kas noteikti 241. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 243. panta 1. punkta a) apakšpunktā vai 245. panta 1. punkta a) apakšpunktā, pretendents, kuram tiek piešķirts līgums, iesniedz pierādījumus līgumslēdzējas iestādes noteiktā laikā, kas apstiprina sākotnējo apliecinājumu. c) pievieno šādu 5. punktu: 5. Līgumslēdzēja iestāde var atbrīvot kandidātu vai pretendentu no pienākuma iesniegt dokumentārus pierādījumus, kas minēti 1. un 2. punktā, ja šādi pierādījumi ir jau iesniegti saistībā ar cita publiskā iepirkuma procedūru un ja šo dokumentu izdošanas datums nav senāks par sešiem mēnešiem.Šajā gadījumā kandidāts vai pretendents apliecina ar savu godavārdu, ka dokumentārie pierādījumi ir jau iesniegti kādā iepriekšējā līguma piešķiršanas procedūrā, apstiprina, ka tie ir joprojām spēkā un ka attiecībā uz tiem nav notikušas stāvokļa izmaiņas.” 39. Regulas 135. pantu groza šādi: a) tā 2. punktu aizstāj ar šādu: „2. Izvēles kritērijus pielieto visās līgumu piešķiršanas procedūrās, lai novērtētu kandidāta vai pretendenta finansiālās, saimnieciskās, tehniskās un profesionālās spējas.Līgumslēdzēja iestāde var noteikt minimālo spēju līmeni, zem kura kandidātus nevar izvēlēties.” b) tā 6. punktu aizstāj ar šādu: „6. Līgumslēdzēja iestāde var izlemt, balstoties uz tās veikto riska novērtējumu, neprasīt pierādījumu par kandidāta vai pretendenta finansiālajām, saimnieciskajām, tehniskajām un profesionālajām spējām šādiem līgumiem: a) iestāžu piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir EUR 60 000 vai mazāka, b) ārējo darbību jomā piešķirtiem līgumiem, kuru vērtība ir mazāka nekā 241. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 243. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 245. panta 1. punkta a) apakšpunktā norādītie robežlielumi. Ja līgumslēdzēja iestāde izlemj neprasīt pierādījumu par kandidāta vai pretendenta finansiālajām, saimnieciskajām, tehniskajām un profesionālajām spējām, tad nevar veikt iepriekšēju finansējumu vai starpposma maksājumus. Taču iepriekšēju finansējumu var veikt, ja tiek iesniegts finansiāls nodrošinājums par līdzvērtīgu summu.” 40. Regulas 138. panta 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu tekstu: „1. Ņemot vērā to pretendentu atbilstību, kuri nav izslēgti no piedalīšanās iepirkuma piešķiršanas procedūrā vai no līguma piešķiršanas, līgumus piešķir vienā no šādiem diviem veidiem:” 41. Regulas 145. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: „Ja līguma vērtība pārsniedz 129. panta 1. punktā noteikto robežlielumu, atbildīgais kredītrīkotājs piedāvājumu atvēršanai ieceļ komisiju.” 42. Regulas 146. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu: „Komisiju ieceļ atbildīgais kredītrīkotājs, lai tā sniegtu konsultējošu atzinumu par līgumiem, kuru vērtība ir lielāka nekā 129. panta 1. punktā noteiktie robežlielumi.” 43. Regulas 151. panta 2. punkta pirmo daļu groza šādi: „2. Nodrošinājumu, kura apmērs ir starp 5°% un 10 % no līguma kopvērtības, var veidot ieturējumi no maksājumiem, kad tie tiek izdarīti.” 44. Regulas 152. panta pirmajai daļai pievieno šādu teikumu: „Taču, ja līgumslēdzējs ir valsts iestāde, kredītrīkotājs var, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, atcelt šo pienākumu.” 45. Regulas 162. panta a) punktu aizstāj ar šādu: „a) Eiropas struktūra, kas iesaistīta izglītības, mācību, informācijas, jauninājumu vai zinātniskās un pētnieciskās darbībās Eiropas politikas jomā, par pasākumiem, kas veicina Eiropas pilsonības nostiprināšanu, vai Eiropas standartu struktūra;” 46. Šādu 1.a un 1.b punktu iekļauj 164. pantā: „1.a Dotāciju nolīgumā var iekļaut noteikumus un termiņus apturēšanai saskaņā ar 183. pantu. 1.b Dotācijām, kuru vērtība ir EUR 25 000 vai mazāka, kredītrīkotājs var dotāciju nolīgumā iekļaut tikai tos 1. punktā minētos elementus, ko viņš uzskata par noteikti vajadzīgiem.” 47. Regulas 165. pantā iekļauj šādu punktu: „3. Ja darbības dotācijas piešķir struktūrām, kas īsteno mērķi, kam ir vispārēja Eiropas nozīme, Komisijai ir tiesības atgūt procentuālu daļu no gada peļņas atbilstoši Kopienas ieguldījumam struktūru darbības budžetā, ja šīs struktūras finansē arī publiskas iestādes, kurām tiek prasīts atgūt procentuālu daļu no gada peļņas atbilstoši to ieguldījumam. Atgūstamās summas aprēķināšanai neņem vērā procentuālo daļu no ieguldījumiem darbības budžetā, kas veikti natūrā.” 48. Regulas 168. panta 1. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „c) struktūrām, kam de jure vai de facto ir monopolstāvoklis, ko pienācīgi pamato lēmumā par piešķiršanu;” 49. Regulas 172. pantu groza šādi: a) tā 2. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu: „2. Kredītrīkotājs var pieņemt līdzfinansējumu natūrā.” b) iekļauj šādu 3. punktu: „3. Dotācijām, kuru kopējā vērtība ir EUR 25 000 vai mazāka, atbildīgais kredītrīkotājs var, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, atcelt pienākumu iesniegt pierādījumus, kas minēti 1. punktā.” 50. Regulas 173. pantu groza šādi: a) tā 2. punktu aizstāj ar šādu: „2. Pieteikumā norāda pieteikuma iesniedzēja juridisko statusu un viņa finansiālo stāvokli un darbības spējas, lai paveiktu piedāvāto darbību vai darba programmu, ievērojot 176. panta 4. punktu.Šim nolūkam atbildīgais kredītrīkotājs pieprasa no iespējamajiem saņēmējiem apliecinājumu ar viņu goda vārdu. Pieteikumiem dotācijām par summu, kas lielāka par EUR 25 000, pievieno arī peļņas un zaudējumu pārskatu, bilanci par pēdējo saimniecisko gadu, par kuru konti ir noslēgti, un jebkādus citus apliecinošos dokumentus, kas, atkarībā no riska analīzes, ko veicis atbildīgais kredītrīkotājs, pieprasīti uzaicinājumā iesniegt priekšlikumus. b) tā 4. punktu groza šādi: i) punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: „4. Ja pieteikums ir paredzēts dotācijai darbībai, kuras vērtība pārsniedz EUR 750 000, vai darbības dotācijai, kuras vērtība pārsniedz EUR 100 000, tad pieteikumam pievieno ārējās revīzijas ziņojumu, ko sagatavojis apstiprināts revidents. Ar šo ziņojumu apstiprina pārskatu par pēdējo saimniecisko gadu, par kuru tas ir pieejams. ii) punkta piekto daļu aizstāj ar šādu:„Atbildīgais kredītrīkotājs, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, var atcelt pienākumu par ārēju revīziju saņēmējiem, kas uzņēmušies solidāru atbildību, ja ir nolīgums ar vairākiem saņēmējiem.” iii) punktam pievieno šādu sesto daļu:„Pirmo daļu nepiemēro valsts iestādēm, izglītības iestādēm un starptautiskajām organizācijām, kas minētas 43. panta 2. punktā.” 51. Regulas 176. panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: „4. Finansiālās situācijas pārbaudi saskaņā ar 3. punktu nepiemēro fiziskām personām, kuras saņem stipendijas, valsts iestādēm, izglītības iestādēm vai starptautiskajām organizācijām, kas noteiktas 43. panta 2. punktā.” 52. Regulas 179. pantu aizstāj ar šādu: „179. pantsInformācija pieteikuma iesniedzējiem(Finanšu regulas 116. pants) Pieteikuma iesniedzējus informē cik ātri vien iespējams, bet jebkurā gadījumā 15 kalendāro dienu laikā no dienas, kad saņēmējiem nosūtīts lēmums par piešķiršanu.” 53. Regulas 180. panta 1. punktu groza šādi: „1. Visām dotācijām, kad iepriekšējo finansējumu izmaksā pa daļām, katru jaunu maksājumu izsniedz tikai tad, kad iztērēti agrākie iepriekšējie finansējumi. Ja pēdējais nav pilnībā iztērēts, attiecībā uz jaunā maksājuma summu ņem vērā dotācijas nolīguma izpildes pakāpi. Katram jauna maksājuma pieprasījumam kā pavaddokumentu pievieno saņēmēja tēriņu pārskatu.” 54. Regulas 182. pantu groza šādi: a) tā 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Atbildīgais kredītrīkotājs var pieprasīt, lai saņēmējs iepriekš iesniedz nodrošinājumu par tādu pašu summu, kā iepriekšējais finansējums, lai ierobežotu finansiālo risku, kas saistīts ar iepriekšēja finansējuma izsamaksu.” b) tā 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu: „2. Ja iepriekšējs finansējums ir vairāk nekā 80 % no dotācijas kopsummas un pārsniedz EUR 60 000, tad pieprasa nodrošinājumu.” 55. Svītro 195., 196., 197., 198., 200. un 202. pantu. 56. Regulas 211. pantu aizstāj ar šādu: „211. pantsUzskaites saskaņošana(Finanšu regulas 135. pants) 1. Virsgrāmatas datus kārto un organizē tā, lai pamatotu saturu ikvienam kontam, kas iekļauts izmēģinājuma bilancē. 2. Attiecībā uz pamatlīdzekļu inventāra sarakstu piemēro 220.-227. pantu.” 57. Regulas 212. pantu svītro. 58. Regulas 213. pantu papildina ar šādu 3. punktu: „3. Grāmatvedības noteikumi, kas ir pieņemti saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu, norāda pārvērtēšanas noteikumus uzkrāšanas principa ievērošanas vajadzībām.” 59. Regulas 222. pantu aizstāj ar šādu: „222. pantsObjektu iekļaušana inventāra sarakstā(Finanšu regulas 138. pants) Visi priekšmeti, kas iegādāti izmantošanai ilgāk par vienu gadu un kuri nav patērējami, un kuru iepirkuma vai ražošanas izmaksas ir lielākas par tām, kas noteiktas grāmatvedības noteikumos, kuri pieņemti saskaņā ar Finanšu regulas 133. pantu, iekļauj inventāra sarakstā un iegrāmato pamatlīdzekļu kontos.” 60. Regulas 240. panta pirmo punktu aizstāj ar šādu: „1. Iepriekšējas informācijas paziņojumu par starptautisku konkursa uzaicinājumu nosūta Eiropas Kopienu Oficiālo publikāciju birojam, cik ātri iespējams, par piegādes un pakalpojumu līgumiem un, cik ātri vien iespējams, pēc tam, kad pieņemti lēmumi, ar kuriem apstiprina būvdarbu līgumu programmu.” 61. Regulas 241. pantu groza šādi: a) tā pirmās daļas 1. punktu groza šādi: i) tā a) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „a) līgumiem, kuru vērtība ir EUR 200 000 vai vairāk: starptautisks ierobežots konkursa uzaicinājums 122. panta 2. punkta un 240. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē;” ii) tā otro daļu aizstāj ar šo:„Līgumus, kuru vērtība ir EUR 5 000 vai mazāka, var piešķirt, pamatojoties uz atsevišķu piedāvājumu.” b) tā 2. punktam pievieno jaunu daļu:”Ja to kandidātu skaits, kuri atbilst izvēles kritērijiem vai minimālam spēju līmenim, ir mazāks par 1. daļā norādīto, tad līgumslēdzēja iestāde var uzaicināt iesniegt piedāvājumu tikai tos kandidātus, kuri atbilst kritērijiem.” b) tā 3. punktu aizstāj ar šādu:„Saskaņā ar procedūru, kas minēta 1. punkta b) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde sastāda sarakstu ar trim pretendentiem, kurus tā izraudzījusies. Procedūra saistīta ar ierobežotu piedāvājumu konkursu bez paziņojuma publicēšanas un ir zināma kā konkurss ar sarunu procedūru, uz kuru neattiecas 124. pants.Piedāvājumus atver un novērtē novērtēšanas komisija, kurai ir nepieciešamās tehniskās zināšanas un administratīvā pieredze. Novērtēšanas komisijas locekļiem jāparaksta objektivitātes apliecinājums.Ja pēc iepazīšanās ar pretendentiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, līgumu var piešķirt, nodrošinot, ka piešķiršanas kritēriji ir izpildīti.” 62. Regulas 242. pantu groza šādi: a) tā 1. punktu groza šādi: i) tā pirmo teikumu aizstāj ar šādu: „1. Attiecībā uz pakalpojumu līgumiem līgumslēdzējas iestādes var izmantot sarunu procedūru atsevišķā piedāvājumā šādos gadījumos:” ii) tam pievieno šādu g) apakšpunktu: „g) ja neveiksmīgi mēģināts pielietot konkursu ar sarunu procedūru pēc tam, kad pamatlīgums ir bijis neveiksmīgs. Šajā gadījumā pēc konkursa ar sarunu procedūru atcelšanas līgumslēdzēja iestāde var risināt sarunas ar vienu vai vairākiem pretendentiem, kurus tā izvēlas no tiem, kas piedalījušies konkursa uzaicinājumā, ar nosacījumu, ka sākotnējā līguma noteikumi nav būtiski mainīti. iii) pievieno šādu jaunu daļu:„Ja Komisija nav līgumslēdzēja iestāde, lai izmantotu sarunu procedūru, pirms tam ir jāvienojas par to ar atbildīgo kredītrīkotāju.” b) tā 2. punkta b) apakšpunktu un pēdējo teikumu aizstāj šādi: „b) papildu pakalpojumi, kurus veido atkārtoti līdzīgi pakalpojumi, kas uzticēti darbuzņēmējam, kurš sniedz pakalpojumus saskaņā ar pirmo līgumu, ja: i) par pirmo pakalpojumu sniegšanu bijis publicēts līguma paziņojums un līguma paziņojumā, kas bija publicēts par pirmo pakalpojumu, ir skaidri noteikta iespēja izmantot sarunu procedūru par jauniem pakalpojumiem šim projektam un paredzamās izmaksas; ii) līguma pagarinājums ir viens un par vērtību, un uz termiņu, kas nepārsniedz sākotnējā līguma vērtību un termiņu.” 63. Regulas 243. pantu groza šādi: a) tā 1. punktu groza šādi: i) tā pirmās daļas a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem: „a) līgumiem, kuru vērtība ir EUR 150 000 vai lielāka: starptautisks atklāts konkursa uzaicinājums 122. panta 2. punkta un 240. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē; b) līgumiem, kuru vērtība ir EUR 30 000 vai lielāka, bet mazāka par EUR 150 000: vietējs atklāts konkursa uzaicinājums 122. panta 2. punkta un 240. panta 2. punkta b) apakšpunkta nozīmē;” ii) tā otro daļu aizstāj ar šo:„Līgumus, kuru vērtība ir EUR 5 000 vai mazāka, var piešķirt, pamatojoties uz atsevišķu piedāvājumu.” b) tā 2. punktu aizstāj ar šādu:„Saskaņā ar procedūru, kas minēta 1. punkta c) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde sastāda sarakstu ar vismaz trim piegādātājiem, kurus tā izraudzījusies. Procedūra saistīta ar ierobežotu piedāvājumu konkursu bez paziņojuma publicēšanas un ir zināma kā konkurss ar sarunu procedūru, uz kuru neattiecas 124. pants.Piedāvājumus atver un novērtē novērtēšanas komisija, kurai ir nepieciešamās tehniskās zināšanas un administratīvā pieredze. Novērtēšanas komisijas locekļiem jāparaksta objektivitātes apliecinājums.Ja pēc iepazīšanās ar piegādātājiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, līgumu var piešķirt, nodrošinot, ka piešķiršanas kritēriji ir izpildīti.” 64. Regulas 244. panta 1. punktu groza šādi: a) tā 1. apakšpunkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:„Piešķirot piegādes līgumus, var izmantot sarunu procedūru atsevišķā piedāvājumā šādos gadījumos:” b) pievieno šādu e) apakšpunktu: „e) ja pēc diviem mēģinājumiem konkurss ar sarunu procedūru ir bijis neveiksmīgs, tas ir, ja nav saņemti administratīvi un tehniski derīgi vai kvalitatīvi un/vai finansiāli vērtīgi piedāvājumi, šādā gadījumā līgumslēdzēja iestāde pēc konkursa ar sarunu procedūru atcelšanas pēc savas izvēles var risināt sarunas ar vienu vai vairākiem pretendentiem no to pretendentu vidus, kas piedalījās konkursa uzaicinājumā, ar noteikumu, ka līguma sākotnējie noteikumi netiek būtiski mainīti.” c) Pievieno šādu daļu:„Ja Komisija nav līgumslēdzēja iestāde, lai izmantotu sarunu procedūru, pirms tam ir jāvienojas par to ar atbildīgo kredītrīkotāju.” 65. Regulas 245. pantu groza šādi: a) tā 1. punktu groza šādi: i) tā pirmās daļas a) un b) apakšpunktu aizstāj ar šādiem: „a) līgumiem, kuru vērtība ir EUR 5 000 000 vai vairāk: i) principā starptautisks atklāts konkursa uzaicinājums 122. panta 2. punkta un 240. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē; ii) izņēmuma kārtā, ņemot vērā noteiktu būvdarbu raksturlielumus un ar atbildīgā kredītrīkotāja piekrišanu, ja Komisija nav līgumslēdzēja iestāde, starptautisks ierobežots konkursa uzaicinājums 122. panta 2. punkta un 240. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē. b) līgumiem, kuru vērtība ir EUR 300 000 vai lielāka, bet mazāka par EUR 5 000 000: vietējs atklāts konkursa uzaicinājums 122. panta 2. punkta un 240. panta 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē.” ii) tā otro daļu aizstāj ar šo:„Līgumus, kuru vērtība ir EUR 5 000 vai mazāka, var piešķirt, pamatojoties uz atsevišķu piedāvājumu.” b) tā 2. punktu aizstāj ar šādu:„Saskaņā ar procedūru, kas minēta 1. punkta c) apakšpunktā, līgumslēdzēja iestāde sastāda sarakstu ar vismaz trim pretendentiem, kurus tā izraudzījusies. Procedūra saistīta ar ierobežotu piedāvājumu konkursu bez paziņojuma publicēšanas un ir zināma kā konkurss ar sarunu procedūru, uz kuru neattiecas 124. pants.Piedāvājumus atver un novērtē novērtēšanas komisija, kurai ir nepieciešamās tehniskās zināšanas un administratīvā pieredze. Novērtēšanas komisijas locekļiem jāparaksta objektivitātes apliecinājums.Ja pēc iepazīšanās ar pretendentiem līgumslēdzēja iestāde saņem tikai vienu pieteikumu, kas ir administratīvi un tehniski derīgs, līgumu var piešķirt, nodrošinot, ka piešķiršanas kritēriji ir izpildīti.” 66. Regulas 246. panta 1. punktu groza šādi: a) tā 1. punkta pirmo teikumu aizstāj ar šādu:„Piešķirot būvdarbu līgumus var izmantot sarunu procedūru atsevišķā piedāvājumā šādos gadījumos:” b) tā 1. punktu papildina ar šādu d) apakšpunktu: „d) ja pēc diviem mēģinājumiem konkurss ar sarunu procedūru ir bijis neveiksmīgs, tas ir, ja nav saņemti administratīvi un tehniski derīgi vai kvantitatīvi un/vai finansiāli vērtīgi piedāvājumi, šādā gadījumā līgumslēdzēja iestāde pēc konkursa ar sarunu procedūru atcelšanas pēc savas izvēles var risināt sarunas ar vienu vai vairākiem pretendentiem no to pretendentu vidus, kas piedalījās konkursa uzaicinājumā, ar noteikumu, ka līguma sākotnējie noteikumi netiek būtiski mainīti.” c) Pievieno šādu daļu:„Ja Komisija nav līgumslēdzēja iestāde, lai izmantotu sarunu procedūru, pirms tam ir jāvienojas par to ar atbildīgo kredītrīkotāju.” 67. Regulas 249. pantu papildina ar šādu 6. punktu: „6. Līgumiem, kuru vērtība ir mazāka par 241. panta 1. punkta a) apakšpunktā, 243. panta 1. punkta c) apakšpunktā vai 245. panta 1. punkta c) apakšpunktā paredzētie robežlielumi, līgumslēdzēja iestāde var ierobežot konkursa dokumentu, kas attiecas uz konkursa uzaicinājumu, saturu līdz tam, kas ir noteikti vajadzīgs.” 68. Regulas 250. panta 3. un 4. punktu aizstāj ar šādiem: „3. Ja iepriekšējais finansējums pārsniedz EUR 150 000, tad pieprasa nodrošinājumu. Taču, ja līgumslēdzējs ir valsts iestāde, kredītrīkotājs var, balstoties uz viņa veikto riska novērtējumu, atcelt šo pienākumu.Nodrošinājumu atbrīvo, tiklīdz kā iepriekšējo finansējumu ietur no starpposma maksājumiem vai atlikuma maksājumiem līgumslēdzējam saskaņā ar līguma noteikumiem. 4. Līgumslēdzēja iestāde var prasīt izpildes nodrošinājumu par summu, kas noteikta konkursa lietā un atbilst, lielākais, 10% no līguma kopējās vērtības.Šis nodrošinājums ir obligāts: i) būvdarbu līgumiem, kuru vērtība ir lielāka nekā EUR 345 000, ii) piegādes līgumiem, kuru vērtība ir lielāka nekā EUR 150 000. Nodrošinājumam ir jābūt derīgam vismaz līdz piegādes un būvdarbu galīgai pieņemšanai. Ja līgums nav pienācīgi izpildīts, tiek paturēts viss nodrošinājums.” 69. Regulas 252. panta 3. punktu papildina ar šādu otro daļu: „Tomēr novērtēšanas komisija vai līgumslēdzēja iestāde var prasīt kandidātiem vai pretendentiem, lai tie iesniedz papildu materiālus vai izskaidro iesniegtos apliecinošos dokumentus saistībā ar izslēgšanas vai izvēles kritērijiem viņu noteiktā termiņā, ievērojot vienlīdzīgas attieksmes principu.” 70. Regulas 257. panta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu: „Eiropas Kopienu Personāla atlases birojs un Eiropas Administrācijas skola, kas tai ir administratīvi pievienota;” 71. Regulas 260. punkta otro daļu svītro; 72. Regulas 262. pantam pievieno šādu otro daļu: „Budžeta saistības atbilstoši administratīvām apropriācijām, kas ir kopīgas visām sadaļām un kuras pārvalda vispārīgi, budžeta uzskaitē var būt uzskaitītas vispārīgi, ievērojot apkopojošu klasifikāciju pa veidiem, kas noteikti 27. pantā. Atbilstošos izdevumus ieraksta budžeta pozīcijās atbilstoši tādam pašam sadalījumam kā apropriācijas.” 73. Regulas 264. pantam pievieno šādu otro daļu: „Tomēr, ja darījumiem trešās valstīs nav iespējams izmantot nevienu no šiem nomas nodrošinājuma veidiem trešo valstu likumdošanas radītu šķēršļu dēļ, kredītrīkotājs var apstiprināt citus veidus ar nosacījumu, ka šie veidi nodrošina līdzvērtīgu Kopienas finansiālo interešu aizsardzību.” 74. Regulas 271. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: „1. Robežlielumus un summas, kas noteikti 54., 67., 119., 126., 128., 129., 130., 135., 151., 152., 164., 172., 173., 180., 181., 182., 226., 241., 243., 245. un 250. pantā, atjaunina ik pēc trim gadiem saskaņā ar patēriņa cenu indeksa dinamiku Kopienā.” 2. pants Attiecībā uz publiskā iepirkuma līgumu un dotāciju piešķiršanas procedūrām, kas tika uzsāktas pirms šīs regulas stāšanās spēkā, turpina piemērot noteikumus, kas bija spēkā šo procedūru uzsākšanas brīdī. 3. pants Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, Komisijas vārdā Komisijas loceklis [1] OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp. [2] OV L 357, 31.12.2002., 1. lpp. [3] OV L 134, 30.4.2004., 114. lpp. [4] OV L 37, 10.2.2005., 14. lpp.