EIROPAS KOMISIJA Briselē, 4.12.2018 COM(2018) 814 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI





















Ceļā uz raitu vienošanos par ilgtermiņa budžetu Eiropas prioritātēm















































































































































































Eiropas Komisijas ieguldījums Eiropadomes sanāksmei























2018. gada 13. un 14. decembrī



CEĻĀ UZ RAITU VIENOŠANOS PAR ILGTERMIŅA BUDŽETU EIROPAS PRIORITĀTĒM 1.Dinamikas saglabāšana Pirms Sibiu samita, kas notiks 2019. gada 9. maijā, svarīgs pagrieziena punkts sarunās par Savienības nākamo ilgtermiņa budžetu būs Eiropadomes sanāksme 13. un 14. decembrī. Šī sanāksme būs iespēja dot jaunu stimulu procesam, konsolidējot jau panākto ievērojamo progresu un iezīmējot skaidru virzību attiecībā uz nākamās shēmas galvenajiem elementiem. Tādā veidā tiks sagatavota augsne nākamajam, politiski izšķirošajam darba posmam. Komisija 2. maijā nāca klajā ar priekšlikumiem par taisnīgu, līdzsvarotu un modernu budžetu, lai gūtu rezultātus saistībā ar Eiropas nākotnei vissvarīgākajiem jautājumiem, kurus vadītāji izklāstīja Bratislavā 2016. gada 16. septembrī un Romā 2017. gada 25. martā. Vēl nepieredzētā tempā tam sekoja tiesību aktu priekšlikumi par 37 nozaru programmām, kuri veidos daļu no nākamā ilgtermiņa budžeta. Šie priekšlikumi ir tikuši plaši atzīti kā stabils pamats sarunām. Intensīvs darbs Eiropas Parlamentā un Padomē ir ļāvis panākt daudzsološu progresu. Eiropas Parlaments 2018. gada 14. novembrī pieņēma starpposma ziņojumu un līdz gada beigām vienosies par savu nostāju par vairākiem nozaru priekšlikumiem. Bulgārijas un Austrijas prezidentvalstu vadītais darbs Padomei ir ļāvis apzināt “sarunu satvara” projektā svarīgākos politiskos jautājumus saistībā ar nākamo ilgtermiņa budžeta shēmu. Attiecībā uz vairākām konkrētām programmām jau ir panākta vienošanās par daļējām vispārējām pieejām, savukārt citu programmu gadījumā darbs rit pēc plāna. Debatēs piedalījās arī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja, Reģionu komiteja un Eiropas Revīzijas palāta. Lai šo dinamiku pārvērstu par politisku vienošanos, būs vajadzīga spēcīga Eiropadomes vadošā loma, tai cieši sadarbojoties ar Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju. Tā kā Eiropas Parlamenta vēlēšanas vairs nav tālu, vadītāju vienošanās (kas panākta līdz Sibiu samitam 2019. gada 9. maijā) par jaunā ilgtermiņa budžeta pamatā esošajiem galvenajiem parametriem liecinātu, ka 27 valstu Savienība ir vienota un gatava sasniegt rezultātus jautājumos, kuri eiropiešiem ir visnozīmīgākie. Tādējādi būtu iespējams līdz 2021. gada 1. janvārim uzsākt un īstenot jaunās programmas, nepieļaujot nepiedodamus kavējumus, kā tas ir bijis iepriekš. Komisija aicina Eiropadomi apstiprināt savu mērķi – līdz Sibiu samitam 2019. gada 9. maijā panākt maksimālu progresu saistībā ar nākamo finanšu shēmu. Politiska vienošanās par jauno ilgtermiņa budžetu būtu jāpanāk līdz Eiropadomes sanāksmei 2019. gada oktobrī. Tādējādi pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas Padome varētu pieņemt šo budžetu līdz 2019. gada beigām. RAITA VIENOŠANĀS VISU EIROPIEŠU LABĀ Raita vienošanās par nākamo ilgtermiņa budžetu ļautu Savienībai ar pārliecību raudzīties nākotnē. Savienībai izšķirīgā brīdī šāda vienošanās apliecinātu Eiropas spēku un vienotību un uzskatāmi parādītu Eiropas spēju rīkoties, lai aizsargātu, stiprinātu un aizstāvētu. Tā stimulētu ekonomiku un nepieļautu to, ka kavēšanās kaitētu būtiskiem ieguldījumiem, kā tas bija 2014. gadā. Laikus panākta vienošanās, piemēram, ·paātrinātu Eiropas digitālo pārveidi, jo tiktu veikti ieguldījumi augstas veiktspējas datošanā, mākslīgajā intelektā, kiberdrošībā un digitālajās prasmēs, lai tādējādi varētu konkurēt globālajā tehnoloģiju tirgū; ·jau 2021. gadā radītu desmitiem tūkstošu darbvietu pētniecības jomā un daudzas citas plašākā ekonomikā; ·ļautu laikus uzsākt vairāk nekā 100 000 projektu kohēzijas politikas jomā (piemēram, darījumdarbības atbalsta, energoefektivitātes, veselības aprūpes, izglītības, sociālās iekļaušanas jomā); ·sniegtu 1 000 000 jauniešu iespēju piedalīties Erasmus apmaiņas programmā un pavērtu 40 000 jauniešu iespēju 2021. gadā iesaistīties solidaritātes darbībās visā Eiropā; ·atbalstītu jaunuzņēmumus un mazos un vidējos uzņēmumus, lai tie varētu īstenot savus ieguldījumus; ·nodrošinātu finansējumu vairākiem liela mēroga infrastruktūras projektiem, piemēram, tādiem kā Eiropas kosmosa programmas, Rail Baltica projekts vai Brennera bāzes tunelis; ·būtiski palielinātu ieguldījumus un spējas aizsardzības jomā, lai stiprinātu Eiropas stratēģisko autonomiju savu iedzīvotāju aizsardzībā un aizstāvībā; ·atbalstītu tādas pilnībā integrētas Eiropas robežu pārvaldības sistēmas izstrādi, kura aizsargā Savienību pret cilvēku tirdzniecību, kontrabandu un krāpšanu. 2.Mūsdienīga, līdzsvarota tiesību aktu pakete, kas cieši saistīta ar Savienības prioritātēm ES budžets atspoguļo Savienības kopīgi saskaņotās prioritātes un parāda, kā tās var īstenot. Politiskā programma, kuru vadītāji izklāstīja Bratislavā un Romā, ir ceļvedis nākamajam ilgtermiņa budžetam. Milzīgu izaicinājumu un iespēju laikmetā 27 valstu Savienībai ir vajadzīgs budžets, kas tai palīdzēs efektīvi īstenot visas prioritātes. Budžetam būtu jāsniedz konkrētas atbildes uz tehnoloģisko, demogrāfisko un klimata pārmaiņu radītajiem izaicinājumiem. Tam būtu jāparāda, kā Savienība ir sagatavota aizsargāt sevi pret jauniem drošības apdraudējumiem un ģeopolitisko nestabilitāti. Turklāt tam būtu nepārprotami jāparāda, ka Eiropas turpinās ieguldīt līdzekļus ilgtspējīgā ekonomikas izaugsmē, kā arī sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanā. Ar Komisijas priekšlikumiem budžets tiek modernizēts, paredzot būtisku un vajadzīgu finansējuma pieaugumu galvenajās jomās. No inovācijas līdz digitālajai ekonomikai, no jauniešu apmācības un nodarbinātības līdz darbībām vides un klimata jomā, no migrācijas un robežu pārvaldības līdz drošībai, aizsardzībai un ārējai darbībai – budžetā ir paredzēti ieguldījumi jomās, kuras patiešām ir svarīgas. Priekšlikums arī nodrošina pamatu ekonomiskās un monetārās savienības stiprināšanai un tās izveides pabeigšanai, jo šajā jomā steidzami jāpaātrina darbs pie jauniem instrumentiem, kas būs daļa no nākamās finanšu shēmas. Kohēzijas politikai un kopējai lauksaimniecības politikai arī turpmāk būs svarīga loma Eiropas nākotnes veidošanā. Komisija ir ierosinājusi modernizēt šos būtiskos ES budžeta pīlārus, lai nodrošinātu, ka tie turpina attīstīties saskaņā ar jaunajām prioritātēm un atbilstīgi mainīgajai ekonomiskajai un sociālajai realitātei. Tas tiks panākts, mērķtiecīgāk sniedzot atbalstu jomām, kurās tas ir vajadzīgs, aktualizējot prioritātes saskaņā ar Bratislavā un Romā noteiktajiem mērķiem, ieviešot efektīvākas izpildes sistēmas un veidojot daudz ciešāku saikni ar Eiropas pusgada ietvaros koordinēto ekonomikas reformu procesu. Galveno politikas jomu finansējuma izmaiņas ES budžetā Avots: Eiropas Komisija Pirmo reizi Komisija ir ierosinājusi piešķirt lielāko budžeta daļu tādām programmām kā “Erasmus”, “Apvārsnis Eiropa”, “Digitālā Eiropa”, “Robežu pārvaldība” un “Drošība”. Ir saglabāts arī ievērojams atbalsts kohēzijas politikai un kopējai lauksaimniecības politikai. Kā Komisijas priekšlikumā izklāstīts, jaunā ilgtermiņa budžeta uzticamībai ļoti būtiski būs panākt pareizo līdzsvaru starp šīm plašajām izdevumu jomām – lauksaimniecības un jūrlietu politiku un kohēzijas politiku – un pārējām programmām, kas būs tik svarīgas Eiropas nākotnei. 3.Vienkāršāks, racionālāks un pārredzamāks budžets

Laika gaitā ES budžets ir kļuvis pārāk sarežģīts, pārāk sadrumstalots un pārāk smagnējs attiecībā uz finanšu programmas reglamentējošo noteikumu ievērošanu. Svarīgākais visu ieinteresēto personu vēstījums ir bijis tāds, ka ir steidzami vajadzīga vienkāršošana un racionalizēšana. Šim tematam atkārtoti pieskārās Eiropas Parlaments un Padome, kā arī gan lielie, gan mazie saņēmēji – studenti un lauksaimnieki, mazi un lieli uzņēmumi, bezpeļņas organizācijas un valsts iestādes. Ņemot vērā minētos aicinājumus, Komisija ir ierosinājusi radikāli vienkāršot budžetu. Jaunās izdevumu kategorijas un kopas skaidrāk parāda to, kādam nolūkam ES budžets ir domāts un kā tas atbalsta politiskās prioritātes. Programmu skaits ir samazināts no 58 līdz 37. Pateicoties jaunām, racionalizētām programmām tādās stratēģiskās jomās kā ārējā darbība un vienotais tirgus, no ES budžeta veiktie ieguldījumi būs redzamāki un mērķorientētāki. Tās arī palīdzēs pilnībā izmantot sinerģiju starp dažādām ES programmām. Lielāka uzmanība tiek pievērsta darbības rezultātiem un pareizai finanšu pārvaldībai, tostarp izmantojot jaunu mehānismu, kas izveidots, lai nodrošinātu to, ka vispārēji trūkumi tiesiskuma jomā neapdraud budžetu. Tas vēl vairāk parāda, ka uzsvars tiek likts uz efektīvu un lietderīgu īstenošanu. RACIONALIZĒTA FINANŠU STRUKTŪRA Pateicoties racionalizētam budžetam ar vienkāršākiem noteikumiem, tiks atvieglota dažādu programmu un instrumentu sadarbība ar nolūku palielināt ES budžeta ietekmi. Piemēram: ·InvestEU – centralizēti pārvaldīto finanšu instrumentu apvienošana instrumentā „InvestEU” ļaus gūt būtiskus apjomradītus ietaupījumus un piemērot standartizētu pieeju. Vienkāršots un racionalizēts ieguldījumu atbalsts – ko raksturo viens noteikumu un procedūru kopums un viens kontaktpunkts konsultāciju sniegšanai – palīdzēs maksimāli pavairot šo instrumentu ietekmi. ·Eiropas Sociālais fonds Plus – vairāku svarīgu instrumentu integrācija palielinās šo instrumentu ietekmi un radīs sinerģiju un papildināmību. Finansiālais atbalsts kļūst elastīgāks, lai reaģētu uz ekonomikas un sociālajām problēmām, un administratīvais slogs, ar ko saskaras iestādes un finansējuma saņēmēji, tiks samazināts. ·Vienotais tirgus – vienotas integrētas programmas izveide palielinās vienotajam tirgum paredzēto atbalstu no ES budžeta. Jaunā programma mazinās pārklāšanos, vairos sinerģiju un atvieglinās saziņu un sadarbības tīklu veidošanu ar ieinteresēto personu grupām. Pateicoties jaunajai programmai, tiks nodrošināta labāka ieguldīto līdzekļu atdeve un lielāka izmaksu efektivitāte. ·Robežu pārvaldība – ierosinātais integrētais fonds (to veido divi komponenti – robežu pārvaldība/vīzas un muitas kontroles iekārtas) palīdzēs nodrošināt ES ārējo robežu labāku un integrētāku pārvaldību un robežu drošības augstāku līmeni Savienībā. ·Ārējā darbība– jaunais, integrētais kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instruments uzlabos ES ārējās darbības efektivitāti un redzamību. Tas stiprinās koordināciju ar iekšējās politikas jomām un dos Eiropas Savienībai elastīgumu, lai ātrāk reaģētu uz jaunām krīzēm un problēmām. Sarunās par Komisijas ierosinātajām programmām ir panākts būtisks progress. Daudzu programmu gadījumā sarunas Padomē tagad ir tuvu daļējai vispārējai pieejai. Lai gan vēl jārisina vairāki jautājumi, tomēr līdzšinējais darbs liecina, ka Komisijas priekšlikumu struktūra attiecībā uz nākamo finanšu shēmu un dažādajām programmām ir guvusi plašu atbalstu. Balstoties uz Komisijas ierosināto struktūras un programmu vienkāršošanu, Eiropadomei būtu jāapstiprina vienkāršāka un racionālāka budžeta princips.



4.Elastīgāks budžets Nepieciešamība pēc elastīguma budžetā nekad nav bijusi tik steidzama vai acīmredzama kā šobrīd. Ļoti nestabilā un nepastāvīgā pasaulē nav iespējams paredzēt, kurā jomā Eiropas Savienībai būs jārīkojas 2027. gadā. Tāpēc visur budžetā ir paredzēti elastības instrumenti. Šīs elastības vērtīgums atklājās brīdī, kad Eiropai bija steidzami jāreaģē uz ekonomikas un finanšu krīzi, savukārt vēlāk – uz migrācijas krīzi. ELASTĪBAS INSTRUMENTU KOPUMS JAUNU PRIORITĀŠU RISINĀŠANAI UN ĀRKĀRTAS SITUĀCIJU NOVĒRŠANAI Kopš 2014. gada ES budžets ir palīdzējis risināt jaunas prioritātes un reaģēt uz neparedzētām vajadzībām, vienlaikus nodrošinot reālu solidaritāti ar ārkārtas situāciju skartiem reģioniem Eiropā un citur pasaulē. Dažādie elastības mehānismi bija ļoti būtiski, lai, piemēram, ·reaģētu uz ekonomikas un finanšu krīzi – tika mobilizēti 196 miljoni euro, lai atbalstītu to atlaisto darba ņēmēju reintegrāciju darba tirgū, kuri lielu strukturālu pārmaiņu dēļ tādās nozarēs kā, piemēram, autobūve, gaisa transports, autotransports, mašīnbūve un aprīkojums, kuģu būve un ražošana, ir zaudējuši savu darbu. Palielinot Eiropas Stratēģisko investīciju fonda ES Garantiju fondu par 2,4 miljardiem euro, vēl vairāk tika stiprināta šā fonda spēja veicināt ieguldījumus visā Eiropā. Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas ietvaros 2017.–2020. gadā piešķir papildu 1,2 miljardus euro, kas paredzēti jauniešu integrācijai darba tirgū; ·tiktu galā ar bēgļu krīzi Eiropā un tās kaimiņvalstīs – 2015.–2018. gadā finansējums tika palielināts par vairāk nekā 5,6 miljardiem euro, lai pārvarētu bēgļu krīzes sekas Eiropas Savienībā un Savienības kaimiņvalstīs, pastiprinātu robežkontroli un drošību un radītu ieguldījumu iespējas izcelsmes valstīs; ·apliecinātu Savienības solidaritāti – atbalsts 1,6 miljardu euro vērtībā tika piešķirts reģioniem 16 dalībvalstīs, kurus skārušas tādas dabas katastrofas kā plūdi, mežu ugunsgrēki, sausums un zemestrīces, savukārt 1,5 miljardi euro tika mobilizēti, lai pastiprinātu Savienības humānās palīdzības pasākumus krīžu skartajās valstīs un jo īpaši lai palīdzētu bēgļiem un konfliktu rezultātā pārvietotām personām. Nākamajam budžetam vajadzētu būt elastīgākam budžetam. Ir pareizi, ka kritiski izvērtē to, ko varētu darīt labāk, un tieši to Komisija izdarīja, veicot izdevumu visaptverošu pārskatīšanu. Novērtējums liecina, ka pašreizējā elastīguma sistēma darbojas labi. Visiem pašreizējiem instrumentiem ir atšķirīgs mērķis, un tiem vajadzētu būt par pamatu elastīguma noteikumiem nākamajā ilgtermiņa budžetā. To uzsvēra Eiropas Parlaments, kas „piekrīt 2021.–2027. gada DFS elastības mehānismu vispārējai struktūrai; uzsver, ka īpašo instrumentu uzdevumi ir atšķirīgi un ar tiem reaģē uz atšķirīgām vajadzībām, un iebilst jebkādiem mēģinājumiem tos apvienot; stingri atbalsta skaidru noteikumu, ka gan saistību, gan maksājumu apropriācijas, kas izriet no īpašo instrumentu izmantošanas, būtu jāiekļauj budžetā, pārsniedzot attiecīgos DFS maksimālos apjomus, kā arī stingri atbalsta visu ierobežojumu atcelšanu korekcijām, kas izriet no vispārējās rezerves maksājumiem”. Eiropadomei būtu jāapstiprina, ka ir vajadzīgs elastīgāks ilgtermiņa budžets, lai strauji mainīgajā pasaulē varētu ātri, izlēmīgi un efektīvi reaģēt, balstoties uz Komisijas ierosināto struktūru. 5. Taisnīgs budžets, kas var dot rezultātus Komisijas priekšlikumu centrālais elements ir taisnīgums, un tam ir izšķiroša nozīme, lai panāktu vienošanos par nākamo ilgtermiņa budžetu – tas attiecas gan uz to, kā un kurās jomās ES budžets tiek tērēts, gan uz jautājumu, kā budžets tiek finansēts. Šim budžetam ir jābūt visiem eiropiešiem paredzētam budžetam, kas ļauj veikt ieguldījumus jomās, kurās ES budžets var dot rezultātus un kurās valstu budžeti to nespēj. Ja dalībvalsts piešķir finansējumu, izmantotajiem kritērijiem jābūt taisnīgiem un objektīviem, turklāt jānodrošina, ka uz visiem attiecas vieni un tie paši noteikumi. Nākamajā ilgtermiņa budžetā jābūt arī ietvertiem resursiem, kas Savienībai ir vajadzīgi, lai efektīvi panāktu rezultātus un pieņemtu jaunus izaicinājumus. Vienlaikus taisnīgā veidā jāņem vērā finansiālās sekas, ko rada Apvienotās Karalistes izstāšanās. Tāpēc lielākajās izdevumu jomās neizbēgami ir jāveic samērīgi ietaupījumi. ES budžeta apmērs procentos no nacionālā kopienākuma (NKI) Avots: Eiropas Komisija Komisija ir ierosinājusi budžetu, kas atbilst aptuveni 1,11 % no nākotnes 27 dalībvalstu Savienības nacionālā kopienākuma. Tam pamatā ir rūpīgs novērtējums par resursiem, kas vajadzīgi, lai sasniegtu Savienības mērķus, vienlaikus līdzsvarotā veidā novēršot iemaksu sarukumu, kuru rada Apvienotās Karalistes izstāšanās. Dažas dalībvalstis ir izteikušās par mazāku budžetu. Citas ir pievienojušās Eiropas Parlamenta aicinājumam panākt lielāku budžetu. Ar Komisijas priekšlikumu tiek radīts taisnīgs līdzsvars, kas ir gan vērienīgs, gan reālistisks.