(1)Pieņemot Padomes 2009. gada 13. jūlija Lēmumu 2012/196/EK, Savienība noslēdza Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), un tā provizoriskā piemērošana tika uzsākta 2012. gada 14. maijā.

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz konkrētu noteikumu grozījumiem 1. protokolā Par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

Tā kā ar EPN komitejas aktu tiks grozīts Pagaidu nolīgums, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, ir lietderīgi to pēc pieņemšanas publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

·grozījumi 1. protokola II pielikumā, lai atspoguļotu atjauninājumus, kas no 2012. gada 1. janvāra un 2017. gada 1. janvāra ieviesti nomenklatūrā, kuru reglamentē Pasaules Muitas organizācijas Konvencija par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (“Harmonizētā sistēma”). Šie grozījumi nemaina izcelsmes noteikumus. Grozītās vai atjauninātās HS pozīcijas: ex 12. nodaļa, ex1211., ex121190., ex 3002., 4104.–4106., 4107., 4109. (svītrota), ex 4114., 8485. (svītrota), ex 8486 un 8487. pozīcija;

EPN komiteja ir struktūra, kas izveidota saskaņā ar nolīguma 64. pantu. To veido ES un ADĀ valstu (Madagaskaras, Maurīcijas, Seišelu salu un Zimbabves) pārstāvji. EPN komiteja pieņem savu reglamentu, un to kopīgi vada ES pārstāvis un ADĀ valstu pārstāvis.

Pagaidu nolīguma, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), mērķis ir a) ļaut ADĀ valstīm gūt labumu no uzlabotas piekļuves Eiropas Savienības (“ES”) tirgum; b) veicināt ilgtspējīgu ekonomikas attīstību un ADĀ valstu pakāpenisku integrāciju pasaules ekonomikā; c) izveidot brīvās tirdzniecības zonas starp Eiropas Savienību un Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas (“ADĀ”) valstīm, pamatojoties uz kopīgām interesēm, pakāpeniski liberalizējot tirdzniecību tādā veidā, kas saderīgs ar piemērojamajiem PTO noteikumiem un asimetrijas principu, ņemot vērā ADĀ valstu īpašās vajadzības un jaudas ierobežojumus attiecībā uz saistību līmeni un laiku; d) izstrādāt atbilstīgus domstarpību izšķiršanas pasākumus; un e) izstrādāt atbilstīgus institucionālos pasākumus.

2.1.Pagaidu nolīgums, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses.

Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar ko izveido nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz paredzēto lēmuma pieņemšanu, ar kuru groza konkrētus nolīguma 1. protokola noteikumus.

par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz konkrētu noteikumu grozījumiem 1. protokolā Par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

EIROPAS KOMISIJA Briselē, 7.2.2019 COM(2019) 58 final PIELIKUMS

dokumentam Priekšlikums Padomes lēmumam par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā ir jāieņem EPN komitejā, kura izveidota ar Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, attiecībā uz konkrētu noteikumu grozījumiem 1. protokolā Par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm



PROJEKTS EPN KOMITEJAS

LĒMUMS Nr. […] (2019. gada ...) ar ko groza konkrētus noteikumus 1. protokolā Par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm, kas pievienots Pagaidu nolīgumam, ar ko izveido pamatu Ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses EPN KOMITEJA, ņemot vērā Pagaidu nolīgumu, ar ko izveido pamatu ekonomisko partnerattiecību nolīgumam starp Austrumāfrikas un Dienvidāfrikas valstīm, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses (“nolīgums”), un jo īpaši tā 13. pantu, Ņemot vērā nolīguma 1. protokolu un it īpaši tā 44. pantu, kas paredz, ka EPN komiteja var lemt par 1. protokola noteikumu grozījumu izdarīšanu;

tā kā: (1)Saskaņā ar nolīguma 13. pantu EPN komiteja var lemt par 1. protokola Par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm noteikumu grozījumu izdarīšanu ar nolūku noteikumus vienkāršot. (2)Puses ir vienojušās izdarīt labojumus nolīguma 1. protokola 6. panta 2. punktā terminu “to kuģi” un “to zivju pārstrādes kuģi” definīcijā. (3)Puses ir vienojušās nolīguma 1. protokola III sadaļā ieviest jaunu 13. pantu ar nosaukumu “Uzskaites nošķiršana”, lai ļautu uzņēmējiem ietaupīt izmaksas, izmantojot šo krājumu pārvaldības metodi. (4)Puses ir vienojušās grozīt nolīguma 1. protokola III sadaļas 14. pantu un aizstāt to ar jaunu 15. pantu ar nosaukumu “Izmaiņu neveikšana”, lai uzņēmējiem dotu lielāku rīcības brīvību attiecībā uz pierādījumiem, ko sniedz importētājas valsts muitas dienestiem, ja noteiktas izcelsmes preces tiek trešā valstī pārkrautas vai uzglabātas muitas noliktavā. (5) Puses ir vienojušās nolīguma 1. protokola III sadaļā ieviest jaunu 17. pantu, lai ļautu uzņēmējiem dažādas izcelsmes cukuru pārvadāt, neuzglabājot atsevišķos nodalījumos. (6) Puses ir vienojušās grozīt nolīguma 1. protokola IV sadaļas 16. pantu, kurs tagad ir numurēts kā 18. pants, lai dotu uzņēmējiem lielāku rīcības brīvību atbilstības nodrošināšanā izcelsmes apliecinājumu noteikumiem. (7) Nomenklatūrā, kuru reglamentē Konvencija par preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu (“Harmonizētā sistēma”) 2012. gada 1. janvārī un 2017. gada 1. janvārī tika izdarīti grozījumi. Tā kā ar minētajiem grozījumiem nav paredzēts mainīt izcelsmes noteikumus, tad līdzšinējā stāvokļa saglabāšanas nolūkos ir attiecīgi jāgroza 1. protokola II pielikums.

(8) Pēc Horvātijas pievienošanās ES ir nepieciešams izdarīt izmaiņas 1. protokola IV pielikumā, lai ietvertu tajā IV pielikuma paziņojuma redakciju horvātu valodā. (9) Grozījumi tika izdarīti 1. protokola IX pielikumā ietvertajā aizjūras zemju un teritoriju sarakstā. Tādēļ ir nepieciešams grozīt minēto pielikumu, lai atspoguļotu šīs izmaiņas. (10) Ņemot vērā 1. protokolā un tā pielikumos izdarāmo izmaiņu skaitu, skaidrības labad tas jāaizstāj pilnībā, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.



1. pants Ar šo nolīguma 1. protokola tekstu aizstāj ar tekstu, kas ietverts šā lēmuma pielikumā. 2. pants Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā. [Vieta] …, EPN komitejas vārdā priekšsēdētājs PIELIKUMS 1. PROTOKOLS Par jēdziena “noteiktas izcelsmes ražojumi” definīciju un administratīvās sadarbības metodēm

SATURA RĀDĪTĀJS I SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI Panti 1. Definīcijas II SADAĻA JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES RAŽOJUMI” DEFINĪCIJA Panti 2. Vispārīgas prasības 3. Kumulācija Kopienā 4. Kumulācija ADĀ valstīs 5. Kumulācija kaimiņos esošajās jaunattīstības valstīs 6. Pilnībā iegūti ražojumi 7. Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti ražojumi 8. Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde 9. Kvalifikācijas vienība

10. Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki 11. Komplekti 12. Neitrālie elementi 13. Uzskaites nošķiršana III SADAĻA TERITORIĀLĀS PRASĪBAS Panti 14. Teritorialitātes princips 15. Izmaiņu neveikšana 16. Izstādes 17. Cukura pārvadājumi IV SADAĻA IZCELSMES APLIECINĀJUMS Panti 18. Vispārīgas prasības 19. Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas kārtība 20. Pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izdošana retrospektīvi 21. Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 dublikāta izdošana 22. Pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izdošana, pamatojoties uz iepriekš izsniegtu vai sagatavotu izcelsmes apliecinājumu 23. Faktūras deklarācijas sagatavošanas nosacījumi

24. Atzītais eksportētājs 25. Izcelsmes apliecinājuma derīgums 26. Tranzīta procedūra 27. Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana 28. Importēšana pa daļām 29. Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma 30. Informācijas procedūra kumulācijas vajadzībām 31. Apliecinošie dokumenti 32. Izcelsmes apliecinājuma un apliecinošo dokumentu saglabāšana 33. Neatbilstība un formālas kļūdas 34. Euro izteiktas summas V SADAĻA ADMINISTRATĪVĀS SADARBĪBAS PASĀKUMI Panti 35. Administratīvie nosacījumi, lai uz ražojumiem attiektos nolīgumā paredzētās priekšrocības 36. Pušu muitas dienestu paziņojums 37. Savstarpējā palīdzība 38. Izcelsmes apliecinājuma pārbaude 39. Piegādātāju deklarāciju pārbaude 40. Domstarpību izšķiršana

41. Sankcijas 42. Brīvās zonas 43. Muitas sadarbības komiteja 44. Atkāpes VI SADAĻA SEŪTA UN MELILJA Panti 45. Īpašie nosacījumi VII SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI Panti 46. Protokola grozījumi 47. Pielikumi 48. Protokola īstenošana PIELIKUMI 1. protokola I PIELIKUMS: Ievadpiezīmes sarakstam II pielikumā 1. protokola II PIELIKUMS. Apstrādes vai pārstrādes darbības, kas jāveic attiecībā uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai izgatavotais ražojums varētu iegūt noteiktas izcelsmes statusu 1. protokola II(a) PIELIKUMS: Apstrādes vai pārstrādes darbības, kas jāveic attiecībā uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai izgatavotais ražojums varētu iegūt noteiktas izcelsmes statusu saskaņā ar 7. panta 2. punktu

1. protokola III PIELIKUMS: Pārvadājumu sertifikāta veidlapa 1. protokola IV PIELIKUMS. Faktūras deklarācija 1. protokola V A PIELIKUMS. Piegādātāja deklarācija par ražojumiem, kam ir preferenciāla izcelsme 1. protokola V B PIELIKUMS. Piegādātāja deklarācija par ražojumiem kam nav preferenciālas izcelsmes 1. protokola VI PIELIKUMS. Informācijas sertifikāts 1. protokola VII PIELIKUMS. Atkāpes pieteikuma veidlapa 1. protokola VIII PIELIKUMS. Blakus esošās jaunattīstības valstis 1. protokola IX PIELIKUMS. Aizjūras zemes un teritorijas 1. protokola X PIELIKUMS. Ražojumi, uz kuriem 3. un 4. pantā minētie kumulācijas noteikumi attiecas pēc 2015. gada 1. oktobra un kuriem nepiemēro 5. pantu 1. protokola XI PIELIKUMS. Pārējās ĀKK valstis 1. protokola XII PIELIKUMS. Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumi, uz kuriem neattiecas 4. pantā paredzētā kumulācija 1. protokola XIII PIELIKUMS. Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumi, uz kuriem 4. panta kumulācijas noteikumi attiecas pēc 2009. gada 31. decembra I SADAĻA VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants Definīcijas Šajā protokolā:

a) “ražošana” ir jebkāda veida apstrāde vai pārstrāde, ietverot montāžu vai īpašas darbības; b) “materiāls” ir jebkura sastāvdaļa, izejmateriāls, komponents vai daļa utt., ko izmanto ražojuma izgatavošanā; c) “ražojums” ir izgatavotais ražojums, pat ja vēlāk to paredzēts izmantot citā ražošanas operācijā; d) “preces” ir gan materiāli, gan ražojumi; e) “muitas vērtība” ir vērtība, ko nosaka saskaņā ar 1994. gada Nolīguma par to, kā īstenojams Vispārējās vienošanās par tarifiem un tirdzniecību VII pants (PTO Nolīgums par muitas vērtējumu); f) “ražotāja cena” ir cena, ko Kopienā vai ADĀ valstīs par ražojuma izgatavošanu maksā ražotājam, kura uzņēmumā ir veikta ražojuma pēdējā apstrādes vai pārstrādes darbība, ar noteikumu, ka cenā ir ietverta visu izmantoto materiālu vērtība, atskaitot jebkurus samaksātos iekšējos nodokļus, ko atmaksā vai ko varētu atmaksāt, ja iegūto ražojumu eksportē; g) “materiālu vērtība” ir muitas vērtība izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes materiāliem to importēšanas laikā vai, ja tā nav zināma un to nevar noskaidrot, tad pirmā cena, ko var noskaidrot, kura Kopienā vai ADĀ valstīs samaksāta par šiem materiāliem; h) “noteiktas izcelsmes materiālu vērtība” ir g) apakšpunktā noteiktā šādu materiālu vērtība, ko piemēro mutatis mutandis; i) “pievienotā vērtība” ir ražojuma ražotāja cena, no kuras atskaitīta muitas vērtība katram ietvertajam materiālam, kura izcelsme ir 3. un 4. pantā minētajās pārējās valstīs vai teritorijās, kurās ir piemērojama kumulācija, vai ja muitas vērtība nav zināma vai to nevar noskaidrot, tad pirmā cena, ko var noskaidrot un kas par šiem materiāliem ir samaksāta Kopienā vai kādā no ADĀ valstīm; j) “nodaļas” un “pozīcijas” ir nodaļas un četrciparu pozīcijas nomenklatūrā, kas veido Preču aprakstīšanas un kodēšanas harmonizēto sistēmu, kura šajā protokolā minēta kā “Harmonizētā sistēma” vai “HS”;

k) “klasificēts” attiecas uz ražojuma vai materiāla klasificēšanu konkrētā pozīcijā; l) “sūtījums” ir ražojumi, kurus vai nu viens eksportētājs vienlaicīgi nosūta vienam saņēmējam, vai uz kuriem attiecas vienots pārvadājuma dokuments par to nosūtīšanu no eksportētāja saņēmējam, vai, ja šāda dokumenta nav, viena faktūra; m) “teritorijas” ir platības, ietverot teritoriālos ūdeņus; n) “AZT” ir aizjūras zemes un teritorijas, kā noteikts IX pielikumā; o) “pārējās ĀKK valstis” ir visas ĀKK valstis, izņemot ADĀ valstis. II SADAĻA JĒDZIENA “NOTEIKTAS IZCELSMES RAŽOJUMI” DEFINĪCIJA 2. pants Vispārīgas prasības 1. ADĀ un ES Ekonomisko partnerattiecību nolīgumā, turpmāk “Nolīgums”, par ražojumiem, kuru izcelsme ir Kopienā, uzskata:

a) ražojumus, kuri šā protokola 6. panta nozīmē ir pilnībā iegūti Kopienā; b) Kopienā iegūtus ražojumus, kuru sastāvā ir materiāli, kas nav pilnībā iegūti Kopienā, ja šie materiāli ir tajā pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 7. panta nozīmē. 2. Nolīgumā par ražojumiem, kuru izcelsme ir kādā ADĀ valstī, uzskata šādus ražojumus: a) ražojumus, kuri šā protokola 6. panta nozīmē ir pilnībā iegūti kādā ADĀ valstī; b) ražojumus, kas iegūti kādā ADĀ valstī un kuru sastāvā ir materiāli, kas nav tur pilnībā iegūti, ja šie materiāli ir minētajā ADĀ valstī pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti 7. panta nozīmē. 3. pants Kumulācija Kopienā 1. Neskarot 2. panta 1. punktu, ražojumus uzskata par Kopienas izcelsmes ražojumiem, ja tie ir tur iegūti, to sastāvā ir ADĀ valsts, pārējo ĀKK valstu vai AZT izcelsmes materiāli, ar noteikumu, ka Kopienā veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz 8. pantā minētās darbības. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem. 2. Ja Kopienā veiktā apstrāde vai pārstrāde nepārsniedz 8. pantā minētās darbības, iegūto ražojumu uzskata par Kopienas izcelsmes ražojumu tikai tādā gadījumā, ja pievienotā vērtība ir lielāka nekā to izmantoto materiālu vērtība, kuru izcelsme ir jebkurā no pārējām valstīm vai teritorijām, kas minētas 1. punktā. Pretējā gadījumā iegūto ražojumu uzskata par tās valsts vai teritorijas izcelsmes ražojumu, kurai ir visaugstākā Kopienā veiktajā ražošanā izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība.

3. Ražojumi, kuru izcelsme ir kādā no 1. un 2. punktā minētajām valstīm vai teritorijām un kurus neapstrādā vai nepārstrādā Kopienā, saglabā savu izcelsmi, ja tos eksportē uz kādu no šīm valstīm vai teritorijām. 4. Lai īstenotu 2. panta 1. punkta b) apakšpunktu, apstrādi vai pārstrādi, ko veic ADĀ valstī, pārējās ĀKK valstīs vai AZT, uzskata par veiktu Kopienā, ja iegūtos ražojumus pēc tam apstrādā vai pārstrādā Kopienā. Ja saskaņā ar šo noteikumu noteiktas izcelsmes ražojumi ir iegūti divās vai vairākās attiecīgajās valstīs vai teritorijās, tos uzskata par Kopienas izcelsmes ražojumiem tikai tad, ja apstrāde vai pārstrāde pārsniedz 8. pantā minētās darbības. 5. Ja Kopienā veiktā apstrāde vai pārstrāde nepārsniedz 8. pantā minētās darbības, iegūto ražojumu uzskata par Kopienas izcelsmes ražojumu tikai tādā gadījumā, ja tur pievienotā vērtība ir lielāka nekā to izmantoto materiālu vērtība, kuru izcelsme ir jebkurā no pārējām 4. punktā minētajām valstīm vai teritorijām. Pretējā gadījumā iegūto ražojumu uzskata par tās valsts vai teritorijas izcelsmes ražojumu, kurai ir visaugstākā ražošanā izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība. 6. Šajā pantā paredzēto kumulāciju var piemērot vienīgi, ja: a) noteiktas izcelsmes statusa ieguvē iesaistītās valstis un galamērķa valsts ir noslēgušas nolīgumu par administratīvo sadarbību, kas nodrošina šā panta pareizu īstenošanu; b) materiāliem un ražojumiem piešķirts noteiktas izcelsmes statuss, piemērojot tādus pašus izcelsmes noteikšanas noteikumus, kas paredzēti šajā protokolā; un c) Kopiena ar Eiropas Komisijas starpniecību sniegs ADĀ valstīm sīku informāciju attiecībā uz nolīgumiem par administratīvo sadarbību ar pārējām šajā pantā minētajām valstīm vai teritorijām. Eiropas Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) un ADĀ valstis saskaņā ar savām procedūrām publicē datumu, kurā šajā pantā paredzēto kumulāciju drīkst piemērot tām šajā pantā uzskaitītajām valstīm vai teritorijām, kuras ir izpildījušas nepieciešamās prasības. 7. Šajā pantā paredzēto kumulāciju X pielikumā uzskaitītajiem ražojumiem var piemērot tikai pēc 2015. gada 1. oktobra un tarifa 1006. pozīcijā klasificētajiem rīsiem – pēc 2010. gada 1. janvāra. 4. pants Kumulācija ADĀ valstīs

1. Neskarot 2. panta 2. punktu, ražojumus uzskata par ADĀ valsts izcelsmes ražojumiem, ja tie ir tur iegūti, to sastāvā ir Kopienas, pārējo ĀKK valstu, AZT vai pārējo ADĀ valstu izcelsmes materiāli, ar noteikumu, ka minētajā ADĀ valstī veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz 8. pantā minētās darbības. Šādiem materiāliem nav jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem. 2. Ja ADĀ valstī veiktā apstrāde vai pārstrāde nepārsniedz 8. pantā minētās darbības, iegūto ražojumu uzskata par ADĀ valsts izcelsmes ražojumu tikai tādā gadījumā, ja pievienotā vērtība ir lielāka nekā to izmantoto materiālu vērtība, kuru izcelsme ir jebkurā no pārējām 4. punktā minētajām valstīm vai teritorijām. Pretējā gadījumā iegūto ražojumu uzskata par tās valsts vai teritorijas izcelsmes ražojumu, kurai ir visaugstākā minētajā ADĀ valstī veiktajā ražošanā izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība. 3. Ražojumi, kuru izcelsme ir vienā no šā panta 1. un 2. punktā minētajām valstīm vai teritorijām, kurus ADĀ valstī neapstrādā vai nepārstrādā, saglabā savu izcelsmi, ja tos eksportē uz kādu no šīm valstīm vai teritorijām. 4. Lai īstenotu 2. panta 2 punkta b) apakšpunktu, apstrādi vai pārstrādi, ko veic Kopienā, pārējās ADĀ valstīs, pārējās ĀKK valstīs vai AZT, uzskata par veiktu ADĀ valstī, ja iegūtos ražojumus pēc tam apstrādā vai pārstrādā šajā ADĀ valstī. Ja saskaņā ar šo noteikumu noteiktas izcelsmes ražojumi ir iegūti divās vai vairākās attiecīgajās valstīs vai teritorijās, tos uzskata par šīs ADĀ valsts izcelsmes ražojumiem tikai tad, ja to apstrāde vai pārstrāde pārsniedz 8. pantā minētās darbības. 5. Ja ADĀ valstī veiktā apstrāde vai pārstrāde nepārsniedz 8. pantā minētās darbības, iegūto ražojumu uzskata par ADĀ valsts izcelsmes ražojumu tikai tādā gadījumā, ja pievienotā vērtība ir lielāka nekā to izmantoto materiālu vērtība, kuru izcelsme ir jebkurā no pārējām 4. punktā minētajām valstīm vai teritorijām. Pretējā gadījumā iegūto ražojumu uzskata par tās valsts vai teritorijas izcelsmes ražojumu, kurai ir visaugstākā ražošanā izmantoto noteiktas izcelsmes materiālu vērtība. 6. Šajā pantā paredzēto kumulāciju var piemērot vienīgi, ja: a) noteiktas izcelsmes statusa ieguvē iesaistītās valstis un galamērķa valsts ir noslēgušas nolīgumu par administratīvo sadarbību, kas nodrošina šā panta pareizu īstenošanu; b) materiāliem un ražojumiem piešķirts noteiktas izcelsmes statuss, piemērojot tādus pašus izcelsmes noteikšanas noteikumus, kas paredzēti šajā protokolā; un c) ADĀ valstis ar Eiropas Komisijas starpniecību sniegs Kopienai sīku informāciju attiecībā uz nolīgumiem par administratīvo sadarbību ar pārējām šajā pantā minētajām valstīm vai teritorijām. Eiropas Komisija publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (C sērijā) un ADĀ valstis saskaņā ar savām procedūrām publicē datumu, kurā šajā pantā paredzēto kumulāciju drīkst piemērot tām šajā pantā uzskaitītajām valstīm vai teritorijām, kuras ir izpildījušas nepieciešamās prasības. 7. Šajā pantā paredzēto kumulāciju nepiemēro X pielikumā uzskaitītajiem ražojumiem. Neatkarīgo no tā, šajā pantā paredzēto kumulāciju var piemērot tikai pēc 2015. gada 1. oktobra X pielikumā uzskaitītajiem ražojumiem un pēc 2010. gada 1. janvāra attiecīgi – tarifa 1006. pozīcijā klasificētajiem rīsiem, ja šādu ražojumu izgatavošanā izmantoti materiāli, kuru izcelsme ir kādā ADĀ valstī vai kādā citā ĀKK valstī, kura ir Ekonomisko partnerattiecību nolīguma dalībvalsts.

8. Šis pants neattiecas uz Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumiem, kas minēti XII pielikumā. Šajā pantā paredzētā kumulācija pēc 2009. gada 31. decembra attiecas uz Dienvidāfrikas izcelsmes ražojumiem, kas uzskaitīti XIII pielikumā. 5. pants Kumulācija kaimiņos esošajās jaunattīstības valstīs Pēc ADĀ valstu pieprasījuma un ievērojot 41. pantu, materiālus, kuru izcelsme ir kaimiņos esošajā jaunattīstības valstī, kas nav ĀKK valsts un pieder pie saskaņotas ģeogrāfiskās vienības, kura minēta VIII pielikumā, var uzskatīt par ADĀ valsts izcelsmes materiāliem, ja tie iekļauti tur iegūtā ražojumā. Šādiem materiāliem nav obligāti jābūt pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem ar noteikumu, ka: a) ADĀ valstī veiktā apstrāde vai pārstrāde pārsniedz 8. pantā uzskaitītās darbības; b) ADĀ valstis, Kopiena un attiecīgās kaimiņos esošās jaunattīstības valstis ir noslēgušas nolīgumu par atbilstīgām administratīvās sadarbības procedūrām, kas nodrošinās šā punkta pareizu īstenošanu. Šajā pantā paredzēto kumulāciju nepiemēro ražojumiem, kas jānorāda, pamatojoties uz Muitas sadarbības komitejas lēmumu. Lai noteiktu, vai ražojumu izcelsme ir kaimiņos esošajā jaunattīstības valstī, kā noteikts VIII pielikumā, piemēro šā protokola noteikumus. 6. pants Pilnībā iegūti ražojumi 1. Par ADĀ valstī vai Kopienā pilnībā iegūtiem ražojumiem uzskata šādus ražojumus:

a) minerālproduktus, kas tur iegūti no zemes vai jūras gultnes; b) tur novāktos augu valsts produktus; c) tur dzimušus un audzētus dzīvus dzīvniekus; d) produktus, kas iegūti no tur audzētiem dzīviem dzīvniekiem; e) i) produktus, kas iegūti, tur medījot un zvejojot; ii) akvakultūras produktus, ietverot jūras organismu audzētavu produktus, ja zivis izšķīlušās un audzētas tur; f) jūras zvejas produktus un citus jūras produktus, kas iegūti jūrā ārpus Kopienas vai ADĀ valsts teritoriālajiem ūdeņiem ar to kuģiem; g) produktus, kas izgatavoti vienīgi no f) apakšpunktā minētajiem produktiem uz to apstrādes kuģiem; h) lietotus priekšmetus, kas savākti tur un ir derīgi vienīgi izejvielu iegūšanai, tostarp lietotas riepas, kuras derīgas vienīgi atjaunošanai vai lai tās izmantotu kā atkritumus; i) atkritumus un lūžņus, kas tur radušies ražošanas darbībās; j) produktus, kas iegūti jūras dzīlēs vai gultnē ārpusteritoriālajiem ūdeņiem, ar noteikumu, ka tām ir ekskluzīvas tiesības izmantot minētās dzīles vai gultni;

k) preces, ko tur ražo tikai no a) līdz j) apakšpunktā norādītajiem produktiem. 2. Termini “to kuģi” un “to zivju apstrādes kuģi”, kas minēti 1. punkta f) un g) apakšpunktā, ir attiecināmi tikai uz kuģiem un zivju apstrādes kuģiem: a) kuri reģistrēti kādā EK dalībvalstī vai ADĀ valstī; b) kuri kuģo ar kādas EK dalībvalsts vai ADĀ valsts karogu; c) kuri atbilst kādam no turpmāk minētajiem nosacījumiem: i) tie vismaz 50 % apmērā pieder kādas EK dalībvalsts vai ADĀ valsts valstspiederīgajiem vai ii) tie pieder uzņēmumiem, — kuru galvenais birojs un galvenā darījumdarbības vieta ir kādā EK dalībvalstī vai kādā ADĀ valstī un — kuri vismaz 50 % apmērā pieder kādai EK dalībvalstij vai kādai ADĀ valstij, valsts uzņēmumiem vai minētās valsts valstspiederīgajiem.

3. Neatkarīgi no 2. punkta noteikumus, Kopiena pēc kādas ADĀ valsts pieprasījuma atzīst, ka kuģus, kurus fraktē vai nomā šādas ADĀ valsts uzņēmēji, uzskata par “to kuģiem”, lai veiktu zveju tās ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ar noteikumu, ka Muitas sadarbības komiteja ir pieņēmusi frakts vai nomas līgumu, attiecībā uz kuru Kopienas uzņēmējiem ir piedāvātas pirmpirkuma tiesības, sniedzot pietiekamas iespējas pieprasījuma iesniedzējas ADĀ valsts zvejas jaudas attīstīšanai uz sava rēķina un ievērojamu laikposmu īpaši piešķirot ADĀ valstij atbildību par tās rīcībā nodotā kuģa navigāciju un komerciālo pārvaldību. 4. Šā panta 2. punkta nosacījumus var izpildīt dažādās valstīs, ciktāl tās pieder pie ADĀ valstīm. Šajā gadījumā uzskata, ka ražojumiem ir tās valsts izcelsme, kuras valstspiederīgo vai uzņēmuma īpašumā ir kuģis vai apstrādes kuģis saskaņā ar 2. punkta c) apakšpunktu. Gadījumā, ja kuģis vai apstrādes kuģis ir tādu valstu valstspiederīgo vai uzņēmumu īpašumā, kuras pieder pie dažādiem ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem, uzskata, ka ražojumiem ir tās valsts izcelsme, kuras valstspiederīgie vai uzņēmumi iegulda vislielāko daļu saskaņā ar 2. panta c) apakšpunktu. 7. pants Pietiekami apstrādāti vai pārstrādāti ražojumi 1. Šās sadaļas 2. panta mērķiem ražojumus, kas nav pilnībā iegūti, uzskata par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem, ja ir ievēroti II pielikuma sarakstā izklāstītie nosacījumi. 2. Neatkarīgo no 1. punktu, II(a) pielikumā uzskaitītos ražojumus 2. panta vajadzībām var uzskatīt par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem, ja ir ievēroti minētajā pielikumā izklāstītie nosacījumi. 3. Šā panta 1. un 2. punktā minētie nosacījumi attiecībā uz visiem šajā EPN ietvertajiem ražojumiem norāda uz to, kā jāapstrādā vai jāpārstrādā tādi nenoteiktas izcelsmes materiāli, kurus izmanto ražošanā, un šos nosacījumus piemēro tikai tādiem materiāliem. Tādējādi, ja kādu ražojumu, kas atbilstīgi sarakstā paredzētajiem nosacījumiem ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, izmanto kāda cita ražojuma ražošanā, tad sākotnējam ražojumam nepiemēro nosacījumus, kas piemērojami ražojumam, kura ražošanā to izmanto, un nenoteiktas izcelsmes materiālus, kas varētu būt izmantoti tā ražošanā, neņem vērā. 4. Neatkarīgi no 1. un 2. punkta nenoteiktas izcelsmes materiālus, ko saskaņā ar II un II(a) pielikumā paredzētajiem nosacījumiem nedrīkst izmantot attiecīgā ražojuma ražošanā, tomēr var izmantot, ja: a) to kopējā vērtība nepārsniedz 15 % no ražojuma ražotāja cenas; b) piemērojot šo punktu, attiecībā uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem netiek pārsniegti sarakstā ietvertie maksimālās vērtības procentuālie daudzumi.

5. Šā panta 4. punkta noteikumi neattiecas uz Harmonizētās sistēmas 50. līdz 63. nodaļas ražojumiem. 6. Šā panta 1.līdz 5. punktu piemēro, ievērojot 8. pantu. 8. pants Nepietiekama apstrāde vai pārstrāde 1. Neskarot 2. punktu un neatkarīgi no tā, vai ir vai nav izpildītas 7. panta prasības, par nepietiekamu apstrādi vai pārstrādi, lai ražojumam piešķirtu noteiktas izcelsmes ražojuma statusu, uzskata šādas darbības: a) darbības, kas paredzētas tam, lai nodrošinātu ražojumu uzturēšanu labā stāvoklī pārvadāšanas un uzglabāšanas laikā; b) iepakojumu sadalīšana un apvienošana; c) mazgāšana, tīrīšana; putekļu, oksīdu, eļļu, krāsu vai citu segumu noņemšana; d) tekstilmateriālu gludināšana vai presēšana; e) vienkārša krāsošana un pulēšana;

f) graudaugu un rīsu mizošana, daļēja vai pilnīga balināšana, pulēšana un glazēšana; g) cukura iekrāsošana vai cukurgraudiņu veidošana; daļēja vai pilnīga cukura samalšana; h) augļu, riekstu un dārzeņu mizošana, kauliņu izņemšana un lobīšana; i) asināšana, vienkārša slīpēšana vai vienkārša sadalīšana; j) sijāšana, šķirošana, sadalīšana, klasificēšana, piemeklēšana; (ietverot preču komplektēšanu); k) vienkārša iepildīšana pudelēs, bundžās, flakonos, maisos, kastēs, kārbās, piestiprināšana pie kartītēm vai plāksnēm un visas pārējās vienkāršās iepakošanas darbības; l) uzrakstu, etiķešu, logotipu un citu tamlīdzīgu atšķirības zīmju piestiprināšana vai uzdrukāšana uz ražojumiem vai to iesaiņojuma; m) vienkārša vienādu vai dažādu ražojumu sajaukšana; cukura sajaukšana ar citām vielām; n) vienkārša sastāvdaļu salikšana, lai iegūtu gatavu ražojumu, vai ražojumu izjaukšana pa daļām;

o) divu vai vairāku tādu darbību apvienošana, kas minētas a) līdz n) apakšpunktā; p) dzīvnieku kaušana. 2. Nosakot, vai attiecībā uz konkrētu ražojumu veiktās apstrādes vai pārstrādes darbības ir uzskatāmas par nepietiekamām 1. punkta nozīmē, visas Kopienā vai ADĀ valstīs attiecībā uz minēto ražojumu veiktās darbības izvērtē kopā. 9. pants Kvalifikācijas vienība 1. Piemērojot šā protokola noteikumus, kvalifikācijas vienība ir konkrētais ražojums, ko uzskata par pamatvienību, lai noteiktu klasifikācijas iedalījumu pēc Harmonizētās sistēmas nomenklatūras. Tādējādi uzskata: a) ja ražojumu, ko veido priekšmetu grupa vai kopums, klasificē vienā pozīcijā saskaņā ar Harmonizētās sistēmas noteikumiem, viss kopums veido kvalifikācijas vienību; b) ja sūtījumā ir vairāki vienādi ražojumi, kas Harmonizētajā sistēmā klasificēti vienā pozīcijā, tad, piemērojot šā protokola noteikumus, katrs ražojums jāņem vērā atsevišķi. 2. Ja saskaņā ar 5. vispārīgo noteikumu Harmonizētās sistēmas interpretācijai iepakojums ir iekļauts ražojumā, to ņem vērā, nosakot izcelsmi.

10. pants Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīki Palīgierīces, rezerves daļas un darbarīkus, ko nosūta ar kādu iekārtas vienību, mašīnu, aparatūru vai transportlīdzekli un kas ietilpst parastajā aprīkojumā, un ir iekļauti cenā vai arī nav norādīti atsevišķā faktūrā, uzskata par saistītiem ar attiecīgo iekārtas vienību, mašīnu, aparatūru vai transportlīdzekli. 11. pants Komplekti Uzskata, ka 3. vispārējā noteikumā Harmonizētās sistēmas interpretācijai komplektiem ir noteikta izcelsme, ja visas to sastāvdaļas ir noteiktas izcelsmes ražojumi. Ja komplektā ir noteiktas un nenoteiktas izcelsmes ražojumi, tad tomēr uzskata, ka viss komplekts ir ar noteiktu izcelsmi, ja vien nenoteiktas izcelsmes ražojumu vērtība nepārsniedz 15 % no komplekta ražotāja cenas. 12. pants Neitrālie elementi Lai noteiktu, vai ražojums ir noteiktas izcelsmes ražojums, nav jānosaka izcelsme ražošanas procesā izmantotajai(-ām): a) enerģijai un degvielai;

b) ražotnei un iekārtām; c) mašīnām un darbarīkiem; d) precēm, kuru nav galaražojuma sastāvā un kuras nav paredzēts tajā iekļaut. 13. pants Uzskaites nošķiršana 1. Ja noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes atvietojamu materiālu krājumu atsevišķa glabāšana rada ievērojamas izmaksas vai būtiskas grūtības, muitas dienesti pēc ieinteresēto personu rakstiska lūguma var atļaut t. s. “uzskaites nošķiršanas” metodes (turpmāk “metode”) piemērošanu konkrēto krājumu pārvaldībā. 2. Šā panta 1. punktā minēto metodi piemēro arī noteiktas izcelsmes un nenoteiktas izcelsmes jēlcukuram bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām, kas paredzēts rafinēšanai, klasificēts harmonizētās sistēmas 1701 12., 1701 13. un 1701 14. apakšpozīcijā un kas ir fiziski apvienots vai samaisīts ADĀ EPN valstī vai Savienībā pirms eksportēšanas uz Savienību vai attiecīgi ADĀ EPN valsti. 3. Ar metodi nodrošina, ka iegūto ražojumu skaits vai daudzums, ko var uzskatīt par kādas(-u) ADĀ EPN valsts(-u) vai Eiropas Savienības izcelsmes ražojumiem, jebkurā laikā ir tāds pats, kāds tiktu iegūts, ja būtu veikta fiziska krājumu nošķiršana. 4. Muitas dienesti var piešķirt 1. punktā minēto atļauju saskaņā ar jebkādiem nosacījumiem, kurus uzskata par atbilstīgiem. 5. Metodi piemēro un tās piemērošanu reģistrē saskaņā ar vispārīgajiem grāmatvedības principiem, ko piemēro ražojuma ražošanas valstī.

6. Metodes izmantotājs pēc vajadzības var sagatavot vai pieprasīt izcelsmes apliecinājumus par to ražojumu daudzumu, kurus var uzskatīt par noteiktas izcelsmes ražojumiem. Pēc muitas dienestu pieprasījuma metodes izmantotājs sniedz paskaidrojumu par to, kā šie daudzumi tiek pārvaldīti. 7. Muitas dienesti uzrauga atļaujas izmantošanu un var to atsaukt, ja metodes izmantotājs izmanto atļauju nepiemērotā veidā vai neizpilda kādu citu no šajā protokolā izklāstītajiem nosacījumiem. 8. Šā panta 1. punkta nolūkos “atvietojami materiāli” ir viena un tā paša veida un vienas un tās pašas komerciālās kvalitātes materiāli, kuriem ir vienas un tās pašas tehniskās un fizikālās īpašības un kurus izcelsmes nolūkos nevar atšķirt vienu no otra. III SADAĻA TERITORIĀLĀS PRASĪBAS 14. pants Teritorialitātes princips 1. Izņemot 3., 4. pantā un 5. punktā paredzēto, II sadaļā izklāstītie noteiktas izcelsmes statusa iegūšanas nosacījumi ADĀ valstīs vai Kopienā jāizpilda nepārtraukti.

2. Izņemot 3., 4. un 5. pantā paredzēto, ja no kādas ADĀ valsts vai Kopienas uz citu valsti eksportētas noteiktas izcelsmes preces nosūta atpakaļ, tās jāuzskata par nenoteiktas izcelsmes precēm, ja vien muitas dienestiem nepierāda, ka: a) atpakaļ nosūtītas ir tās pašas preces, ko eksportēja, un b) ar tām nav veiktas darbības, izņemot tādas darbības, kas vajadzīgas, lai preces uzturētu labā stāvoklī, kamēr tās atrodas attiecīgajā valstī vai kamēr tās eksportē. 15. pants Izmaiņu neveikšana 1.Noteiktas izcelsmes ražojumi, ko Pusē deklarē iekšzemes lietošanai, ir tie paši ražojumi, kas ir eksportēti no tās citas Puses, kurā tie ieguva noteiktas izcelsmes statusu. Tie pirms deklarēšanas iekšzemes lietošanai nav nekādā veidā mainīti vai pārveidoti vai pakļauti kādām darbībām, izņemot darbības, ko veic, lai saglabātu tos labā stāvoklī, kā arī izņemot marķējuma, etiķešu, zīmogu vai citas dokumentācijas pievienošanu vai piestiprināšanu, lai nodrošinātu atbilstību konkrētām importējošās Puses iekšējām prasībām. 2.Ražojumus vai sūtījumus var uzglabāt valstī, kas nav Puse, ar noteikumu, ka tie minētajā valstī nepārtraukti ir muitas uzraudzībā. 3. Neskarot V sadaļas noteikumus, sūtījumu sadalīšanu var veikt, ja to dara valsts, kas nav Puse, teritorijā un par to atbild eksportētājs, taču ar nosacījumu, ka sūtījumi paliek valsts vai valstu, kas nav Puse vai Puses, muitas uzraudzībā. 4. Šaubu gadījumā par to, vai ir izpildīti 1. līdz 3. punktā minētie nosacījumi, muitas dienesti var deklarētājam pieprasīt iesniegt pierādījumus par atbilstību, ko var iesniegt jebkādā veidā, tostarp ar līgumiskajiem pārvadājuma dokumentiem, piemēram, konosamentiem, vai ar faktiskiem vai konkrētiem pierādījumiem, pamatojoties uz iepakojumu marķējumu vai numuriem, vai ar jebkādiem pierādījumiem, kas saistīti ar pašām precēm. 16. pants Izstādes 1. Noteiktas izcelsmes ražojumi, kurus nosūta uz izstādi valstī vai teritorijā, kas nav minēta 3., 4. un 5. pantā un kam piemēro kumulāciju, un kurus pēc izstādes pārdod importēšanai kādā ADĀ valstī vai Kopienā, tos importējot gūst labumu saskaņā ar Nolīgumu, ja muitas dienestiem pierāda, ka: a) eksportētājs ir nosūtījis šos ražojumus no ADĀ valsts vai Kopienas uz valsti, kurā notiek izstāde, un tur tos ir izstādījis;

b) minētais eksportētājs ražojumus ir pārdevis vai citādi nodevis kādai personai kādā ADĀ valstī vai Kopienā; c) ražojumi ir nosūtīti izstādes laikā vai tūlīt pēc tās tādā stāvoklī, kādā tos nosūtīja uz izstādi, un d) ražojumi pēc nosūtīšanas uz izstādi nav izmantoti citiem mērķiem, izņemot demonstrēšanu minētajā izstādē. 2. Saskaņā ar IV sadaļas noteikumiem jāizdod vai jāsagatavo izcelsmes apliecinājums, ko parastajā kārtībā jāiesniedz importētājas valsts muitas dienestiem. Tajā jānorāda izstādes nosaukums un adrese. Vajadzības gadījumā papildus var pieprasīt dokumentārus pierādījumus par izstādīšanas nosacījumiem. 3. Šā panta 1. punktu piemēro visām tirdzniecības, rūpniecības, lauksaimniecības vai amatniecības izstādēm, gadatirgiem vai līdzīgai publiskai izstādīšanai, ko nerīko privātiem mērķiem veikalos vai uzņēmumu telpās nolūkā pārdot ārvalstu ražojumus un kuru laikā attiecīgie ražojumi paliek muitas kontrolē. 17. pants Cukura pārvadājumi Dažādas izcelsmes jēlcukura bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām, kas paredzēts rafinēšanai un klasificēts harmonizētās sistēmas 1701 12., 1701 13. un 1701 14. apakšpozīcijā, pārvadāšana pa jūru starp Pušu teritorijām ir atļauta, cukuru neturot atsevišķos nodalījumos. Ir jānodrošina, ka šāda cukura daudzums, ko varētu uzskatīt par noteiktas izcelsmes cukuru, ir tāds pats kā cukura daudzums, kurš tiktu deklarēts importēšanai, cukuru turot atsevišķos nodalījumos. Pēdējai iekraušanas ostai jābūt ĀKK EPN valsts teritorijā. IV SADAĻA IZCELSMES APLIECINĀJUMS 18. pants

Vispārīgas prasības 1. ADĀ valsts izcelsmes ražojumiem, importējot tos Kopienā, un Kopienas izcelsmes ražojumiem, importējot tos ADĀ valstī, piemēro Nolīgumā paredzētās priekšrocības, iesniedzot: a) pārvadājumu sertifikātu EUR.1, kura paraugs ir III pielikumā, vai b) gadījumos, kas paredzēti 23. panta 1. punktā, deklarāciju (“faktūras deklarāciju”), ko eksportētājs sniedzis faktūrā, pavadzīmē vai kādā citā tirdzniecības dokumentā, kurā attiecīgie ražojumi ir pietiekami sīki aprakstīti, lai tos varētu identificēt; faktūras deklarācijas teksts ir iekļauts IV pielikumā. 2. Neatkarīgi no 1. punkta noteiktas izcelsmes ražojumiem šā protokola nozīmē 29. pantā norādītajos gadījumos piemēro Nolīgumā paredzētās priekšrocības arī tad, ja neiesniedz nevienu no iepriekš minētajiem dokumentiem. 3. Ja vienas Puses izcelsmes ražojumus importē otrā Pusē un paziņo Muitas sadarbības komitejai,, var gūt labumu no preferenciāla tarifu režīma atbilstoši šim nolīgumam, ja tiek iesniegta faktūras deklarācija, kuru atbilstoši prasībām 23. pantā ir sagatavojis eksportētājs, kurš ir reģistrēts saskaņā ar Pušu attiecīgajiem tiesību aktiem. Šādā paziņojumā norāda, ka vairs nepiemēro 1. panta a) un b) punktu. 4. Piemērojot šīs sadaļas noteikumus, eksportētāji cenšas izmantot valodu, kas ir kopīga gan ADĀ valstīm, gan Kopienai. 19. pants Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas kārtība 1. Pārvadājumu sertifikātu EUR.1 pēc eksportētāja rakstiska pieteikuma vai, ja eksportētājs uzņemas atbildību, pēc viņa pilnvarotā pārstāvja rakstiska pieteikuma izdod eksportētājvalsts muitas dienesti.

2. Šajā nolūkā eksportētājs vai viņa pilnvarots pārstāvis aizpilda gan pārvadājuma sertifikātu EUR.1, gan pieteikuma veidlapu; to paraugi ir III pielikumā. Šīs veidlapas aizpilda saskaņā ar šā protokola noteikumiem. Ja tās aizpilda rokrakstā, izmanto tinti un raksta ar drukātiem burtiem. Ražojumu apraksts jāsniedz šim nolūkam atvēlētajā ailē, neatstājot nevienu tukšu rindu. Ja aile nav pilnībā aizpildīta, tad zem pēdējās apraksta rindas jāievelk horizontāla līnija, visu tukšo laukumu šķērsām pārsvītrojot. 3. Eksportētājam, kurš iesniedz pieteikumu pārvadājumu sertifikāta EUR.1 saņemšanai, jābūt gatavam pēc tās eksportētājvalsts muitas dienestu pieprasījuma, kurā izdots pārvadājumu sertifikāts EUR.1, jebkurā laikā uzrādīt visus attiecīgos dokumentus, kas apliecina attiecīgo ražojumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī atbilstību pārējām šā protokola prasībām. 4. Pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izdod dalībvalsts vai ADĀ valsts muitas dienesti, ja attiecīgos ražojumus var uzskatīt par Kopienas, ADĀ valsts vai kādas citas 3., 4. un 5. pantā minētās valsts vai teritorijas izcelsmes ražojumiem un ja tie atbilst pārējām šā protokola prasībām. 5. Izdevēji muitas dienesti veic visus vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu ražojumu noteiktas izcelsmes statusu un atbilstību pārējām šā protokola prasībām. Šajā nolūkā tiem ir tiesības prasīt visus pierādījumus un veikt jebkādas eksportētāja pārskatu pārbaudes vai jebkuru citu pārbaudi, ko tie uzskata par vajadzīgu. Muitas dienesti, kas izdod sertifikātu, arī nodrošina, ka atbilstīgi aizpilda 2. punktā minētās veidlapas. Tie īpaši pārbauda, vai ražojumu aprakstam atvēlētā vieta ir aizpildīta tā, lai nebūtu iespējami krāpnieciski papildinājumi. 6. Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas datumu norāda sertifikāta 11. ailē. 7. Muitas dienesti izdod eksportētājam pārvadājumu sertifikātu EUR.1, tiklīdz ir veikta vai nodrošināta faktiskā eksportēšana. 20. pants Pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izdošana retrospektīvi 1. Neatkarīgi no 19. panta 7. punktu, pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izņēmuma kārtā var izdot pēc ražojumu, uz kuriem tas attiecas, eksportēšanas, ja a) eksportēšanas laikā to neizdeva kļūdas, netīšas nolaidības vai īpašu apstākļu dēļ vai b) ja muitas dienestiem ir pierādīts, ka pārvadājumu sertifikāts EUR.1 bija izdots, bet, attiecīgos ražojumus importējot, netika pieņemts tehnisku iemeslu dēļ.

2. Šā panta 1. punkta piemērošanai eksportētājam pieteikumā jānorāda to ražojumu eksportēšanas vieta un diena, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1, kā arī pieprasījuma iemesli. 3. Muitas dienesti pārvadājumu sertifikātu EUR.1 var izdot retrospektīvi tikai pēc tam, kad tie ir pārbaudījuši, vai eksportētāja pieteikumā sniegtā informācija atbilst informācijai atbilstīgajos dokumentos. 4. Retrospektīvi izdoti pārvadājumu sertifikāti EUR.1 jāapstiprina ar šādu frāzi angļu valodā: “ISSUED RETROSPECTIVELY” 5. Šā panta 4. punktā minēto apstiprinājumu ieraksta pārvadājumu sertifikāta EUR.1 ailē “Piezīmes”. 21. pants Pārvadājumu sertifikāta EUR.1 dublikāta izdošana 1. Ja pārvadājumu sertifikāts EUR.1 ir nozagts, pazaudēts vai iznīcināts, eksportētājs var vērsties muitas dienestos, kas sertifikātu izdevuši, lai iegūtu dublikātu, kuru sagatavo, pamatojoties uz šo dienestu rīcībā esošajiem eksporta dokumentiem. 2. Šādi izdotais dublikāts jāapstiprina ar šādu vārdu angļu valodā: “DUPLICATE”

3. Šā panta 2. punktā minēto apstiprinājumu ieraksta pārvadājumu sertifikāta EUR.1 dublikāta ailē “Piezīmes”. 4. Dublikāts, kurā jānorāda oriģinālā pārvadājumu sertifikāta EUR.1 izdošanas datums, ir derīgs no dienas, kad izdots pārvadājumu sertifikāta EUR.1 oriģināls. 22. pants Pārvadājumu sertifikātu EUR.1 izdošana, pamatojoties uz iepriekš izsniegtu vai sagatavotu izcelsmes apliecinājumu Kad noteiktas izcelsmes ražojumus nodod muitas iestādes kontrolei kādā ADĀ valstī vai Kopienā, ir iespējams aizstāt oriģinālo izcelsmes apliecinājumu ar vienu vai vairākiem pārvadājumu sertifikātiem EUR.1, lai nosūtītu visus šos ražojumus vai daļu no tiem uz citu vietu ADĀ valstīs vai Kopienā. Pārvadājumu sertifikāta(-u) EUR.1 aizstājēju(-s) izsniedz tā muitas iestāde, kurā ražojumi nodoti kontrolei, un to (tos) apstiprina muitas dienests, kura kontrolei nodoti ražojumi. 23. pants Faktūras deklarācijas sagatavošanas nosacījumi 1. Šā pielikuma 18. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto faktūras deklarāciju var sagatavot: a) atzīts eksportētājs 24. panta nozīmē vai b) jebkurš eksportētājs sūtījumiem, kuros ietilpst viena vai vairākas pakas ar noteiktas izcelsmes ražojumiem, ja to kopējā vērtība nepārsniedz EUR 6000.

2. Faktūras deklarāciju var sagatavot, ja attiecīgos ražojumus var uzskatīt par ADĀ valsts vai Kopienas, vai kādas citas 3., 4. un 5. pantā minētās valsts vai teritorijas izcelsmes ražojumiem un ja tie atbilst pārējām šā protokola prasībām. 3. Eksportētājam, kurš sagatavo faktūras deklarāciju, jābūt gatavam pēc eksportētājvalsts muitas dienestu pieprasījuma jebkurā laikā iesniegt visus attiecīgos dokumentus, kas apliecina attiecīgo ražojumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī atbilstību pārējām šā protokola prasībām. 4. Eksportētājs sagatavo faktūras deklarāciju, uzrakstot, uzspiežot vai uzdrukājot uz faktūras, pavadzīmes vai cita tirdzniecības dokumenta deklarāciju, kuras teksts ir šā protokola IV pielikumā, kādā no minētajā pielikumā norādītajām valodām un saskaņā ar eksportētājvalsts tiesību aktiem. Ja deklarāciju aizpilda rokrakstā, izmanto tinti un raksta ar drukātiem burtiem. 5. Faktūras deklarācijā eksportētājs parakstās pašrocīgi. Tomēr atzītajam eksportētājam 24. panta nozīmē šāda deklarācija nav jāparaksta, ja viņš iesniedz eksportētājvalsts muitas dienestiem rakstisku apliecinājumu par to, ka viņš uzņemas visu atbildību par jebkuru faktūras deklarāciju ar norādi uz viņu, it kā viņš pats to pašrocīgi būtu parakstījis. 6. Eksportētājs faktūras deklarāciju var sagatavot tad, kad ražojumus, uz kuriem tā attiecas, eksportē, vai pēc to eksportēšanas ar nosacījumu, ka importētājvalstī šo deklarāciju iesniedz ne vēlāk kā divus gadus pēc ražojumu, uz kuriem tā attiecas, importēšanas. 24. pants Atzītais eksportētājs 1. Eksportētājvalsts muitas dienesti jebkuram eksportētājam, kurš bieži veic ražojumu pārvadājumus saskaņā ar Nolīguma tirdzniecības sadarbības noteikumiem, var atļaut sagatavot faktūras deklarāciju neatkarīgi no attiecīgo ražojumu vērtības. Eksportētājam, kurš vēlas šādu atļauju saņemt, jāsniedz muitas dienestiem visas garantijas, kas vajadzīgas, lai varētu pārbaudīt ražojumu noteiktas izcelsmes statusu, kā arī to atbilstību pārējām šā protokola prasībām. 2. Muitas dienesti var piešķirt apstiprinātā eksportētāja statusu ar jebkādiem nosacījumiem, ko tie uzskata par atbilstīgiem. 3. Muitas dienesti atzītajam eksportētājam piešķir muitas atļaujas numuru, ko norāda faktūras deklarācijā.

4. Muitas dienesti pārrauga, kā atzītais eksportētājs izmanto šo atļauju. 5. Piešķirto atļauju muitas dienesti jebkurā laikā var atsaukt. Muitas dienesti tā rīkojas, ja apstiprinātais eksportētājs vairs nesniedz 1. punktā minētās garantijas, neatbilst 2. punktā minētajiem nosacījumiem vai citādi nepareizi izmanto atļauju. 25. pants Izcelsmes apliecinājuma derīgums 1. Izcelsmes apliecinājums ir derīgs 10 mēnešus no tā izdošanas dienas eksportētājvalstī, un minētajā termiņā tas jāiesniedz importētājvalsts muitas dienestiem. 2. Izcelsmes apliecinājumus, kuri ir iesniegti importētājvalsts muitas dienestiem pēc 1. punktā noteiktā termiņa beigām, var pieņemt, lai piemērotu preferenciālu režīmu, ja šie dokumenti netika iesniegti termiņā ārkārtas iemeslu dēļ. 3. Citos gadījumos, ja iesniegšana notikusi par vēlu, importētājvalsts muitas dienesti izcelsmes apliecinājumu var pieņemt, ja ražojumi uzrādīti pirms minētā termiņa. 26. pants Tranzīta procedūra Kad ražojumus importē ĀKK valstī, kas nav izcelsmes valsts, sākas papildu četru mēnešu derīguma termiņš no datuma, kad tranzīta valsts muitas dienesti sertifikāta EUR.1 7. ailē norāda:

— vārdu “transit”, — tranzītvalsts nosaukumu, — oficiālo zīmogu, kura paraugs saskaņā ar 36. pantu darīts pieejams Komisijai, — apstiprinājumu datumu. 27. pants Izcelsmes apliecinājuma iesniegšana Izcelsmes apliecinājumus iesniedz importētājvalsts muitas dienestiem saskaņā ar procedūrām, ko piemēro šajā valstī. Minētie dienesti var pieprasīt izcelsmes apliecinājuma tulkojumu un to, lai importa deklarācijai būtu pievienots importētāja apliecinājums, ka ražojumi atbilst Nolīguma īstenošanas nosacījumiem. 28. pants Importēšana pa daļām Ja pēc importētāja pieprasījuma un saskaņā ar importētājvalsts muitas dienestu paredzētajiem nosacījumiem izjauktus vai nesaliktus ražojumus vispārējo noteikumu 2. punkta a) apakšpunkta nozīmē Harmonizētās sistēmas interpretācijai, uz kuriem attiecas Harmonizētās sistēmas XVI un XVII iedaļa vai 7308. un 9406. pozīcija, importē pa daļām, tad vienu šo ražojumu izcelsmes apliecinājumu iesniedz muitas dienestiem, importējot pirmo daļu.

29. pants Atbrīvojumi no izcelsmes apliecinājuma 1. Ražojumus, kurus sīkpakās viena privātpersona pārsūta otrai vai kuri ietilpst ceļotāja personīgajā bagāžā, uzskata par noteiktas izcelsmes ražojumiem, un izcelsmes apliecinājumu nepieprasa, ja šos ražojumus neimportē tirdzniecībai, ja ir deklarēts, ka tie atbilst šā protokola prasībām un ja nav šaubu par šādas deklarācijas ticamību. Gadījumā, ja šie ražojumi tiek sūtīti pa pastu, šo deklarāciju var noformēt uz muitas deklarācijas CN22/CN23 vai uz minētajam dokumentam pievienotas papīra lapas. 2. Ja imports notiek neregulāri un ražojumi ir paredzēti tikai saņēmēju, ceļotāju vai viņu ģimenes locekļu personīgai lietošanai, tad to neuzskata par ražojumu importu pārdošanai, ja pēc ražojumu veida un daudzuma redzams, ka tos neimportē komerciāliem mērķiem. 3. Turklāt šo ražojumu kopējā vērtība nedrīkst pārsniegt EUR 500 un ceļotāju personīgajā bagāžā – EUR 1200. 30. pants Informācijas procedūra kumulācijas vajadzībām 1. Ja piemēro 3. panta 1. punktu, 4. panta 1. punktu un 5. pantu, pierādījumus par noteiktas izcelsmes statusu šā protokola nozīmē par materiāliem no ADĀ valsts, Kopienas, citas ĀKK valsts vai no AZT sniedz, izmantojot pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai piegādātāja deklarāciju, kuras paraugs ir šā protokola V A pielikumā, ko eksportētājs sniedz attiecīgajā valstī vai Kopienā, no kuras ir materiāli. 2. Ja piemēro 3. panta 4. punktu un 4. panta 4. punktu, pierādījumus par apstrādi vai pārstrādi, kas veikta ADĀ valstī, Kopienā, citā ĀKK valstī vai AZT, sniedz, izmantojot piegādātāja deklarāciju, kuras paraugs ir šā protokola V B pielikumā, ko eksportētājs sniedz attiecīgajā valstī vai Kopienā, no kuras ir materiāli. 3. Piegādātājs atsevišķu piegādātāja deklarāciju katram materiālu sūtījumam ieraksta faktūrā, kas attiecas uz sūtījumu, vai šīs faktūras pielikumā, vai pavadzīmē, vai citā ar šo sūtījumu saistītā tirdzniecības dokumentā, kuros attiecīgie materiāli aprakstīti pietiekami precīzi, lai būtu iespējams tos identificēt.

4. Piegādātāja deklarācija var būt uz iepriekš nodrukātas veidlapas. 5. Piegādātāja deklarācijās piegādātājs pašrocīgi parakstās. Tomēr, ja faktūru un piegādātāja deklarāciju sastāda, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes, piegādātāja deklarācija nav obligāti jāparaksta pašrocīgi, ja piegādes uzņēmuma atbildīgo darbinieku identificē atbilstīgi tās valsts muitas dienestu prasībām, kurā piegādātāja deklarācija ir sastādīta. Minētie muitas dienesti var izstrādāt šā punkta īstenošanas nosacījumus. 6. Piegādātāja deklarācijas iesniedz eksportētājvalsts muitas dienestiem, kuriem jāizsniedz pārvadājumu sertifikāts EUR.1. 7. Piegādātājam, kurš sagatavo deklarāciju, jābūt gatavam jebkurā laikā pēc tās valsts muitas dienestu pieprasījuma, kurā deklarācija ir sagatavota, iesniegt visus nepieciešamos dokumentus, kas pierāda, ka deklarācijā sniegtā informācija ir pareiza. 8. Paliek spēkā piegādātāju deklarācijas un informācijas sertifikāti, kas saskaņā ar Kotonū nolīguma 1. protokola 26. pantu ir izdoti pirms šā protokola piemērošanas dienas. 31. pants Apliecinošie dokumenti Dokumenti, kas minēti 19. panta 3. punktā un 23. panta 3. punktā un kurus izmanto, lai pierādītu, ka ražojumi, uz kuriem attiecas pārvadājumu sertifikāts EUR.1 vai faktūras deklarācija, uzskatāmi par ADĀ valsts, Kopienas vai kādas citas 3., 4. un 5. pantā minētās valsts vai teritorijas izcelsmes ražojumiem, un kuri atbilst pārējām šā protokola prasībām, inter alia, var būt: a) tieši pierādījumi par darbībām, ko eksportētājs vai piegādātājs veicis, lai iegūtu attiecīgās preces, kas norādītas, piemēram, viņa pārskatos vai iekšējā grāmatvedības uzskaitē; b) izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu apstiprinošie dokumenti, kas izdoti vai sagatavoti ADĀ valstī, Kopienā vai kādā citā 3., 4. un 5. pantā minētajā valstī vai teritorijā, kur šos dokumentus izmanto saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

c) dokumenti, kas apstiprina materiālu apstrādi vai pārstrādi ADĀ valstī, Kopienā vai kādā no pārējām 3., 4. un 5. pantā minētajām valstīm vai teritorijām, kas izdoti vai sagatavoti kādā ADĀ valstī, Kopienā vai kādā citā 3., 4. un 5. pantā minētajā valstī vai teritorijā, kur šos dokumentus izmanto saskaņā ar valsts tiesību aktiem; d) pārvadājumu sertifikāti EUR.1 vai faktūras deklarācijas, kas apstiprina izmantoto materiālu noteiktas izcelsmes statusu un kas ir izdoti vai sagatavoti kādā ADĀ valstī, Kopienā vai kādā citā 3., 4. un 5. pantā minētajā valstī vai teritorijā un saskaņā ar šo protokolu. 32. pants Izcelsmes apliecinājuma un apliecinošo dokumentu saglabāšana 1. Eksportētājs, kurš iesniedz pieteikumu, lai saņemtu pārvadājumu sertifikātu EUR.1, 19. panta 3. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs gadus. 2. Eksportētājs, kurš sagatavo faktūras deklarāciju, tās kopiju un 23. panta 3. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs gadus. 3. Piegādātājs, kurš sagatavo piegādātāja deklarāciju, šīs deklarācijas un faktūras, pavadzīmes vai tādu citu komercdokumentu kopiju, kam šī deklarācija pievienota, kā arī 30. panta 7. punktā minētos dokumentus glabā vismaz trīs gadus. 4. Eksportētājvalsts muitas dienesti, kas izdod pārvadājumu sertifikātu EUR.1, 19. panta 2. punktā minēto pieteikuma veidlapu glabā vismaz trīs gadus. 5. Importētājvalsts muitas dienesti tiem iesniegtos pārvadājumu sertifikātus EUR.1 un faktūras deklarācijas glabā vismaz trīs gadus. 33. pants

Neatbilstība un formālas kļūdas 1. Ja atklāj nelielu neatbilstību starp informāciju izcelsmes apliecinājumā un dokumentos, kas iesniegti muitas iestādei, lai nokārtotu formalitātes ražojumu importēšanai, tad izcelsmes apliecinājums ipso facto nezaudē spēku, ja attiecīgi konstatē, ka šis dokuments atbilst konkrētajiem ražojumiem. 2. Izcelsmes apliecinājumu nevar noraidīt acīmredzamu formālu kļūdu, piemēram, drukas kļūdu, dēļ, ja tās nerada šaubas par šajā dokumentā sniegtās informācijas pareizību. 34. pants Euro izteiktas summas 1. Ja faktūra par ražojumiem ir sagatavota nevis euro, bet citā valūtā, tad, lai piemērotu 23. panta 1. punkta b) apakšpunktu un 29. panta 3. punktu, katra attiecīgā valsts katru gadu nosaka ADĀ valsts, Kopienas dalībvalstu un pārējo 3., 4. un 5. pantā minēto valstu vai teritoriju valūtā izteikto summu ekvivalentu euro. 2. Uz sūtījumu attiecas 23. panta 1. punkta b) apakšpunkta vai 29. panta 3. punkta noteikumi, atsaucoties uz valūtu, kurā faktūra ir izrakstīta, saskaņā ar summu, ko noteikusi attiecīgā valsts. 3. Summas katrā attiecīgajā valsts valūtā ir līdzvērtīgas tām summām, kuras izteiktas euro pēc kursa oktobra pirmajā darba dienā. Summas paziņo Eiropas Kopienu Komisijai līdz 15. oktobrim, un tās piemēro no nākamā gada 1. janvāra. Eiropas Kopienu Komisija paziņo fiksētās summas visām attiecīgajām valstīm. 4. Valsts var noapaļot uz augšu vai uz leju summu, kas iegūta, euro izteiktu summu konvertējot tās valūtā. Noapaļotā summa nedrīkst atšķirties no konvertējot iegūtās summas par vairāk kā 5 %. Valsts var saglabāt nemainīgu to savas valūtas summu, kura ir līdzvērtīga euro izteiktajai summai, ja 3. punktā paredzētās ikgadējās korekcijas laikā šīs summas pārvēršana pirms noapaļošanas summu valsts valūtā palielina par mazāk kā 15 %. Līdzvērtīgo summu valsts valūtā var saglabāt nemainīgu, ja konvertējot šī līdzvērtīgā summa samazinātos.

5. Pēc Kopienas vai ADĀ valstu lūguma euro izteiktās summas pārskata Muitas sadarbības komiteja. Veicot šo pārskatīšanu, Muitas sadarbības komiteja apsver, vai vēlams saglabāt attiecīgo ierobežojumu faktisko ietekmi. Šajā nolūkā tā var nolemt koriģēt euro izteiktās summas. V SADAĻA ADMINISTRATĪVĀS SADARBĪBAS PASĀKUMI 35. pants Administratīvie nosacījumi, lai uz ražojumiem attiektos Nolīgumā paredzētās priekšrocības 1. No Nolīguma izrietošās priekšrocības attiecībā uz ražojumiem, kuru izcelsme šā protokola nozīmē ir ADĀ valstīs vai Kopienā, muitas importa deklarēšanas laikā piešķir vienīgi ar nosacījumu, ka tie tika eksportēti dienā, kad eksportētājvalsts izpildīja 2. punktā izklāstītos noteikumus, vai pēc minētās dienas. 2. Līgumslēdzējas puses apņemas: a) veikt vajadzīgos valsts un reģionālā līmeņa pasākumus, kas nepieciešami šajā protokolā paredzēto noteikumu un procedūru īstenošanai un piemērošanai, attiecīgā gadījumā ietverot arī 3. un 5. panta piemērošanai nepieciešamos pasākumus; b) izveidot administratīvās struktūras un sistēmas, kas nepieciešamas noteiktas izcelsmes ražojumu pienācīgai pārvaldībai un kontrolei un pārējo šajā protokolā izklāstīto nosacījumu izpildei. Tās sniedz 36. pantā minētos paziņojumus.

36. pants Paziņojums par Pušu muitas dienestiem 1. ADĀ valstis un Kopienas dalībvalstis attiecīgi ar Eiropas Kopienu Komisijas un COMESA sekretariāta starpniecību paziņo cita citai to muitas dienestu adreses, kuri atbild par pārvadājumu sertifikātu EUR.1 un faktūras deklarāciju vai piegādātāja deklarāciju izsniegšanu un pārbaudi, kā arī nogādā tiem tādu zīmogu paraugus, kurus attiecīgo valstu muitas iestādes izmanto šādu sertifikātu izsniegšanai. Pārvadājumu sertifikātus EUR.1 un faktūras deklarācijas vai piegādātāja deklarācijas pieņem, lai piemērotu preferenciālu režīmu, no dienas, kad attiecīgi Eiropas Kopienu Komisija un COMESA sekretariāts saņem informāciju. 2. ADĀ valstis un Kopienas dalībvalstis nekavējoties paziņo cita citai, tiklīdz rodas kādas izmaiņas attiecībā uz 1. punktā minēto informāciju. 3. Šā panta 1. punktā minētie dienesti darbojas attiecīgās valsts valdības pakļautībā. Par kontroli un pārbaudi atbildīgie dienesti ir attiecīgās valsts iestāžu struktūrvienība. 37. pants Savstarpējā palīdzība 1. Lai nodrošinātu šā protokola pareizu piemērošanu, Kopiena, ADĀ valstis un pārējās 3., 4. un 5. punktā minētās valstis ar kompetento muitas administrāciju starpniecību palīdz viena otrai, pārbaudot pārvadājumu sertifikātu EUR.1, faktūras deklarāciju vai piegādātāja deklarāciju autentiskumu un šajos dokumentos sniegtās informācijas pareizību. 2. Dienesti, pie kuriem vēršas, sniedz attiecīgo informāciju par apstākļiem, kādos ražojums ir izgatavots, īpaši norādot apstākļus, kādos ir ievēroti izcelsmes noteikumi dažādajās ADĀ valstīs, Kopienā un pārējās attiecīgajās valstīs, kas minētas 3., 4. un 5. pantā. 38. pants

Izcelsmes apliecinājuma pārbaude 1. Izcelsmes apliecinājumu turpmākas pārbaudes veic izlases veidā, pamatojoties uz risku analīzi vai tad, ja importētājvalsts muitas dienestiem rodas pamatotas šaubas par šādu dokumentu autentiskumu, attiecīgo ražojumu noteiktas izcelsmes statusu vai pārējo šā protokola noteikumu izpildi. 2. Lai īstenotu šā panta 1. punktu, importētājvalsts muitas dienesti atdod atpakaļ eksportētājvalsts muitas dienestiem pārvadājumu sertifikātu EUR.1 un faktūru, ja tā bijusi iesniegta, faktūras deklarāciju vai šo dokumentu kopijas, vajadzības gadījumā norādot pārbaudes pieprasījuma iemeslus. Pārbaudes pieprasījumam pievieno jebkādus iegūtos dokumentus un informāciju, kas liecina, ka izcelsmes apliecinājumā sniegtā informācija ir nepareiza. 3. Pārbaudi veic eksportētājvalsts muitas dienesti. Šajā nolūkā tiem ir tiesības prasīt visus pierādījumus un veikt visas eksportētāja vai ražotāja pārskatu pārbaudes vai jebkuru citu pārbaudi, ko tie uzskata par vajadzīgu. 4. Ja importētājvalsts muitas dienesti nolemj apturēt preferenciāla režīma piešķiršanu attiecīgajiem ražojumiem, tad, gaidot pārbaudes rezultātus, tie importētājam piedāvā ražojumus izlaist, veicot visus piesardzības pasākumus, ko tie atzīst par vajadzīgiem. 5. Muitas dienestus, kas lūdz veikt pārbaudi, pēc iespējas ātrāk informē par šīs pārbaudes rezultātiem. Šiem rezultātiem skaidri jānorāda, vai dokumenti ir autentiski un vai attiecīgos ražojumus var uzskatīt par ADĀ valsts, Eiropas Kopienas, vai kādas citas 3. un 4. pantā minētās valsts izcelsmes ražojumiem, un vai tie atbilst citiem šā protokola noteikumiem. 6. Ja pamatotu šaubu gadījumā 10 mēnešu laikā no pārbaudes pieprasījuma iesniegšanas dienas nav saņemta atbilde vai ja atbildē nav pietiekamas informācijas, lai noteiktu attiecīgā dokumenta autentiskumu vai ražojumu īsto izcelsmi, muitas dienesti, kas pieprasījumu iesnieguši, izņemot ārkārtas gadījumus, liedz tiesības uz preferenciālo režīmu. 7. Ja pārbaudes procedūra vai jebkura cita pieejamā informācija liecina, ka pārkāpti šā protokola noteikumi, eksportētājvalsts pēc savas ierosmes vai pēc importētājvalsts pieprasījuma pietiekami steidzami pieprasa atbilstīgu informāciju vai organizē šādu pieprasīšanu, lai atklātu un nepieļautu šādus pārkāpumus, un šim nolūkam attiecīgā eksportētājvalsts var uzaicināt importētājvalsti piedalīties šajās pārbaudēs. 39. pants

Piegādātāju deklarāciju pārbaude 1. Piegādātāju deklarāciju pārbaudes veic, pamatojoties uz riska analīzi un izlases veidā vai jebkurā laikā, kad muitas dienestiem tajā valstī, kur šīs deklarācijas ņemtas vērā, lai izsniegtu pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai sastādītu faktūras deklarāciju, ir pamatotas šaubas par dokumenta autentiskumu vai tajā sniegtās informācijas pareizību. 2. Muitas dienesti, kuriem iesniegta piegādātāja deklarācija, var pieprasīt tās valsts muitas dienestiem, kurā deklarācija sagatavota, izsniegt informācijas sertifikātu, kura paraugs ir šā protokola VI pielikumā. Pretējā gadījumā muitas dienesti, kuriem iesniegta piegādātāja deklarācija, var pieprasīt eksportētājam uzrādīt informācijas sertifikātu, ko izdevuši tās valsts muitas dienesti, kurā deklarācija ir sagatavota. Iestāde, kas izdevusi informācijas sertifikātu, tā kopiju glabā vismaz trīs gadus. 3. Muitas dienesti, kuri pieprasa pārbaudi, pēc iespējas ātrāk ir jāinformē par tās rezultātiem. Šajos rezultātos skaidri jānorāda, vai piegādātāja deklarācijā sniegtā informācija ir pareiza, un tiem jāļauj noteikt, vai un ciktāl šo piegādātāja deklarāciju varētu ņemt vērā, izdodot preču pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai sagatavojot faktūras deklarāciju. 4. Pārbaudi veic tās valsts muitas dienesti, kurā piegādātāja deklarācija tika sagatavota. Šajā nolūkā tiem ir tiesības pieprasīt pierādījumus vai veikt piegādātāja grāmatvedības dokumentācijas pārbaudi vai jebkuru citu pārbaudi, kuru tie uzskata par atbilstīgu, lai pārbaudītu piegādātāja deklarācijas pareizību. 5. Jebkuru pārvadājumu sertifikātu EUR.1 vai faktūras deklarāciju, kas izdota vai sagatavota, pamatojoties uz nepareizu piegādātāja deklarāciju, uzskata par nederīgu. 40. pants Domstarpību izšķiršana Ja rodas domstarpības saistībā ar 38. un 39. pantā minētajām pārbaudes procedūrām, ko muitas dienesti, kuri pieprasa veikt pārbaudi, un muitas dienesti, kuri ir atbildīgi par šīs pārbaudes veikšanu, nevar atrisināt, vai ja rodas jautājumi par šā protokola interpretāciju, tos iesniedz Muitas sadarbības komitejai. Visos gadījumos domstarpību izšķiršana starp importētāju un importētājvalsts muitas dienestiem notiek saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem. 41. pants

Sankcijas Sankcijas piemēro jebkurai personai, kas sastāda vai organizē tāda dokumenta sastādīšanu, kurā ietverta nepareiza informācija nolūkā iegūt preferenciālu režīmu ražojumiem. 42. pants Brīvās zonas 1. ADĀ valstis un Kopiena veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka ražojumus, kurus tirgo ar izcelsmes apliecinājumu vai piegādātāja deklarāciju un kurus pārvadājot izmanto brīvo zonu, kas atrodas to teritorijā, neaizstātu ar citām precēm un lai ar tiem netiktu veiktas citas darbības, kā vien darbības, kas paredzētas, lai novērstu to, ka eksportam paredzētie ražojumi sabojājas. 2. Atkāpjoties no 1. punkta, ja kādas ADĀ valsts vai Kopienas izcelsmes ražojumus importē brīvā zonā, pamatojoties uz izcelsmes apliecinājumu, un tie tiek apstrādāti vai pārstrādāti, attiecīgās iestādes pēc eksportētāja pieprasījuma izsniedz jaunu pārvadājumu sertifikātu EUR.1, ja minētā apstrāde vai pārstrāde atbilst šā protokola noteikumiem. 43. pants Muitas sadarbības komiteja

1. Tiek izveidota Muitas sadarbības komiteja, turpmāk “Komiteja”, kurai uzdod īstenot administratīvo sadarbību, lai izlabotu un vienveidotu šā protokola piemērošanu, un veikt jebkuru citu uzdevumu muitas jomā. 2. Komiteja regulāri pārbauda izcelsmes noteikumu piemērošanas ietekmi uz ADĀ valstīm un īpaši uz vismazāk attīstītajām ADĀ valstīm, un ierosina EPN komitejai atbilstīgus pasākumus. 3. Komiteja pieņem lēmumus par kumulāciju saskaņā ar 5. pantā noteiktajiem nosacījumiem. 4. Komiteja pieņem lēmumus par atkāpēm no šā protokola saskaņā ar 44. pantā noteiktajiem nosacījumiem. 5. Regulāri notiek Komitejas sanāksmes, kuru darba kārtību ADĀ valstis un Kopiena ir iepriekš saskaņojušas. 6. Komitejā, no vienas puses, ir Kopienas dalībvalstu eksperti un Komisijas amatpersonas, kuras ir atbildīgas par muitas jautājumiem, un, no otras puses, eksperti, kas pārstāv ADĀ valstis, un ADĀ valstu reģionālo grupējumu amatpersonas, kuras ir atbildīgas par muitas jautājumiem. Komiteja nepieciešamības gadījumā var iesaistīt atbilstīgus ekspertus. Komitejas priekšsēdētāja amata pienākumus pārmaiņus pilda katra Puse. 44. pants Atkāpes 1. Muitas sadarbības komiteja, turpmāk šajā pantā “Komiteja”, var noteikt atkāpes no šī protokola, ja tās ir pamatotas ar esošo ražošanas nozaru attīstību vai jaunu nozaru radīšanu ADĀ valstīs. Attiecīgā ADĀ valsts vai valstis pirms lietas iesniegšanas Komitejai vai pēc tam paziņo Kopienai par savu pieprasījumu piešķirt atkāpi, saskaņā ar 2. punktu norādot pieprasījuma iemeslus. Kopiena apstiprina visus ADĀ valstu pieprasījumus, kas ir pienācīgi pamatoti saskaņā ar šo pantu un kas nevar radīt būtisku kaitējumu izveidotai Kopienas ražošanas nozarei. 2. Lai Komitejai atvieglinātu atkāpes pieprasījumu izskatīšanu, pieprasījuma iesniedzēja(-s) ADĀ valsts vai valstis, sagatavojot pieprasījumu, izmanto šā protokola VII pielikumā pievienoto veidlapu un sava pieprasījuma pamatošanai sniedz iespējami pilnīgāko informāciju īpaši par šādiem punktiem:

— gatavā ražojuma apraksts, — to materiālu veids un daudzums, kuru izcelsme ir kādā trešā valstī, — to materiālu veids un daudzums, kuru izcelsme ir ADĀ valstīs vai 3. un 4. pantā minētajās valstīs vai teritorijās vai kuri ir apstrādāti šajās valstīs vai teritorijās, — ražošanas procesi, — pievienotā vērtība, — darbinieku skaits attiecīgajā uzņēmumā, — paredzamais eksporta apjoms uz Kopienu, — pārējie iespējamie izejvielu piegādes avoti, — iemesli, ar ko pamato pieprasīto ilgumu, ņemot vērā centienus atrast jaunus piegādes avotus, — citi apsvērumi. Tādus pašus noteikumus piemēro visiem termiņa pagarinājuma pieprasījumiem. Komiteja var pārveidot veidlapu.

3. Pārbaudot pieprasījumus, īpaši ņem vērā: a) attiecīgās ADĀ valsts vai valstu attīstības līmeni vai ģeogrāfisko novietojumu; b) gadījumus, kad esošo izcelsmes noteikumu piemērošana būtiski ietekmētu kādas ADĀ valstī esošās nozares spēju turpināt eksportu uz Kopienu, īpaši norādot gadījumus, kad tas varētu izraisīt darbības pārtraukšanu; c) īpašus gadījumus, kad iespējams skaidri pierādīt, ka izcelsmes noteikumi varētu kavēt būtiskus ieguldījumus nozarē, un ja atkāpe, kas palīdzētu īstenot investīciju programmu, ļautu šos noteikumus izpildīt pakāpeniski. 4. Visos gadījumos jāpārbauda, vai ar izcelsmes kumulāciju saistītās problēmas risinājums nav rodams noteikumos. 5. Turklāt, ja atkāpes pieprasījums attiecas uz kādu vismazāk attīstīto ADĀ valsti vai ADĀ salu valsti, tā izskatīšanu veic labvēlīgi, jo īpaši ņemot vērā: a) pieņemamā lēmuma ekonomisko un sociālo ietekmi, īpaši attiecībā uz nodarbinātību; b) nepieciešamību piemērot atkāpi uz laiku, ņemot vērā attiecīgās ADĀ valsts īpašo situāciju un tās grūtības. 6. Izskatot pieprasījumus, katrā atsevišķā gadījumā īpaši ņem vērā noteiktas izcelsmes statusa piešķiršanas iespēju ražojumiem, kuru sastāvā ir materiāli, kuru izcelsme ir blakus esošās jaunattīstības valstīs, vismazāk attīstītās valstīs vai jaunattīstības valstīs, ar kurām vienai vai vairākām ADĀ valstīm ir īpašas attiecības, ar nosacījumu, ka var noteikt apmierinošu administratīvo sadarbību. 7. Neskarot 1. līdz 6. punktu, atkāpi piešķir tad, ja attiecīgajā ADĀ valstī izmantotajiem nenoteiktas izcelsmes ražojumiem pievieno vismaz 45 % no gatavā ražojuma vērtības, ar nosacījumu, ka atkāpe nerada nopietnu kaitējumu kādai Kopienas vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu ekonomikas nozarei.

8. Neskarot 1. līdz 7. punktu un papildus tam, atkāpes attiecībā uz tunzivju konserviem un tunzivju muguras gabaliem piešķir tikai 8000 tonnu gada kvotas ietvaros tunzivju konserviem un 2000 tonnu gada kvotas ietvaros tunzivju muguras gabaliem. ADĀ valstis atbilstīgi iepriekš minētajām kvotām šādu atkāpju pieteikumus iesniedz Kopienai, kas tās piešķir automātiski un ievieš ar lēmumu. 9. Komiteja veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu lēmuma pieņemšanu pēc iespējas drīz un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā septiņdesmit piecas darba dienas pēc tam, kad Komitejas EK līdzpriekšsēdētājs ir saņēmis pieprasījumu. Ja Kopiena šajā laikā neinformē ADĀ valsti par savu nostāju attiecībā uz pieprasījumu, pieprasījumu uzskata par akceptētu. 10. a) Atkāpe parasti ir spēkā uz piecu gadu termiņu, kas jānosaka Komitejai. b) Lēmums par atkāpi var paredzēt atjaunošanu bez jauna Komitejas lēmuma nepieciešamības ar noteikumu, ka attiecīgā ADĀ valsts vai valstis trīs mēnešus pirms katra perioda beigām iesniedz pierādījumu, ka tās joprojām nespēj izpildīt šā protokola nosacījumus, no kuriem notikusi atkāpe. Ja tiek izteikta iebilde pret pagarinājumu, komiteja to izskata pēc iespējas drīz un lemj par atkāpes termiņa pagarināšanu. Komiteja rīkojas atbilstīgi 9. punktā paredzētajam. Jāveic visi vajadzīgie pasākumi, lai izvairītos no pārtraukumiem atkāpes piemērošanā. c) Komiteja a) un b) apakšpunktā minētajos termiņos var pārskatīt atkāpes piemērošanas nosacījumus, ja atklājas, ka būtiski mainījušies galvenie faktori, kas noteica lēmumu piešķirt atkāpi. Pārbaudes noslēgumā komiteja var pieņemt lēmumu grozīt noteikumus attiecībā uz atkāpes apjomu vai jebkuru citu iepriekš noteiktu nosacījumu. VI SADAĻA SEŪTA UN MELILJA 45. pants Īpašie nosacījumi 1. Šajā protokolā termins “Kopiena” neattiecas uz Seūtu un Melilju. Termins “Kopienas izcelsmes ražojumi” neattiecas uz ražojumiem, kuru izcelsme ir Seūtā un Meliljā.

2. Šā protokola noteikumus mutatis mutandis piemēro, lai noteiktu, vai ražojumus var uzskatīt par kādas ADĀ valsts izcelsmes ražojumiem, tos importējot Seūtā un Meliljā. 3. Ja Seūtā, Meliljā vai Kopienā pilnībā iegūtus ražojumus apstrādā un pārstrādā kādā ADĀ valstī, tos var uzskatīt par pilnībā iegūtiem kādā ADĀ valstī. 4. Seūtā, Meliljā vai Kopienā veiktu apstrādi vai pārstrādi uzskata par veiktu kādā ADĀ valstī, ja materiālus turpmāk apstrādā vai pārstrādā kādā ADĀ valstī. 5. Lai īstenotu 3. un 4. punktu, šā protokola 8. pantā minētās nepietiekamās darbības neuzskata par apstrādi vai pārstrādi. 6. Seūtu un Melilju uzskata par vienotu teritoriju. VII SADAĻA NOBEIGUMA NOTEIKUMI 46. pants Protokola grozījumi EPN komiteja var pieņemt lēmumu grozīt šā protokola noteikumus.

47. pants Pielikumi Šā protokola pielikumi ir tā sastāvdaļa. 48. pants Protokola īstenošana Kopiena un ADĀ valstis veic vajadzīgos pasākumus, lai īstenotu šo protokolu. 1. protokola I PIELIKUMS

Ievadpiezīmes sarakstam II pielikumā 1. piezīme. Sarakstā ir izklāstīti nosacījumi, saskaņā ar kuriem visus ražojumus var uzskatīt par pietiekami apstrādātiem vai pārstrādātiem šā protokola 7. panta nozīmē. 2. piezīme. 1.Saraksta pirmajās divās ailēs ir aprakstīts iegūtais ražojums. Pirmajā ailē minēts Harmonizētajā sistēmā izmantotās pozīcijas numurs vai nodaļas numurs, bet otrajā ailē sniegts preču apraksts, ko minētajā sistēmā izmanto attiecīgajai pozīcijai vai nodaļai. Saraksta 3. vai 4. ailē ir noteikumi par katru ierakstu pirmajās divās ailēs. Dažos gadījumos pirmās ailes ieraksts sākas ar “ex”, un tas nozīmē, ka 3. vai 4. ailes noteikumi attiecas tikai uz to pozīcijas daļu, kura aprakstīta 2. ailē. 2.Ja 1. ailē apvienoti vairāku pozīciju numuri vai norādīts nodaļas numurs un tādēļ ražojumu apraksts 2. ailē ir vispārināts, tad 3. vai 4. ailes noteikumi attiecas uz visiem ražojumiem, kas Harmonizētajā sistēmā klasificēti attiecīgās nodaļas pozīcijās vai visās 1. ailē apvienotajās pozīcijās. 3.Ja sarakstā dažādi noteikumi attiecas uz dažādiem kādas pozīcijas ražojumiem, tad katrā ievilkumā ir tās pozīcijas daļas apraksts, uz ko attiecas 3. vai 4. ailes noteikumi.

4.Ja ierakstam pirmajās divās ailēs ir paredzēti noteikumi gan 3., gan 4. ailē, tad eksportētājs var izvēlēties, kuru no tiem piemērot. Ja 4. ailē izcelsmes noteikums nav ierakstīts, tad jāpiemēro 3. ailes noteikums. 3. piezīme. 1.Protokola 7. panta noteikumus attiecībā uz ražojumiem, kas ieguvuši noteiktas izcelsmes statusu un kurus izmanto citu ražojumu izgatavošanā, piemēro neatkarīgi no tā, vai minētais statuss ir iegūts rūpnīcā, kur šos ražojumus izmanto, vai arī citā rūpnīcā Kopienā vai ADĀ valstīs. Piemērs. Motoru, kas klasificēts 8407. pozīcijā un par kuru noteikumos teikts, ka tam izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 40 % no ražotāja cenas, izgatavo no “pārējā leģētā tērauda, kas iepriekš apstrādāts kaļot”, uz ko attiecas ex 7224. pozīcija. Ja attiecīgais kalums Kopienā izkalts no nenoteiktas izcelsmes lietņa, tad kalums jau ir ieguvis noteiktas izcelsmes statusu, pamatojoties uz to noteikumu, kurš attiecas uz saraksta ex 7224. pozīciju. Tādā gadījumā, aprēķinot motora vērtību, kalumu var uzskatīt par noteiktas izcelsmes kalumu neatkarīgi no tā, vai kalums ražots tajā pašā rūpnīcā, kurā motors, vai citā Kopienas rūpnīcā. Tādējādi, aprēķinot izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību, neņem vērā nenoteiktas izcelsmes lietņa vērtību. 2.Noteikums sarakstā paredz mazāko vajadzīgo apstrādes vai pārstrādes apjomu, kā arī to, ka lielāka apstrāde vai pārstrāde arī piešķir noteiktas izcelsmes statusu; un otrādi, ja veikta mazāka apstrāde vai pārstrāde, tad noteiktas izcelsmes statusu nevar piešķirt. Tādējādi, ja noteikumā paredzēts, ka noteiktā ražošanas stadijā var izmantot nenoteiktas izcelsmes materiālu, tad šo materiālu atļauts izmantot arī iepriekšējā ražošanas stadijā, bet nav atļauts izmantot vēlākā stadijā. 3.Neskarot 3. piezīmes 2. punktu, ja noteikumā paredzēts, ka var izmantot “jebkuras pozīcijas materiālus”, tad var izmantot arī materiālus, kuri ir paša ražojuma pozīcijā, tomēr jāievēro visi īpašie ierobežojumi, kas varētu būt paredzēti noteikumā. Tomēr frāze “ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ietverot citus materiālus, kas minēti pozīcijā” nozīmē, ka var izmantot tikai tos materiālus, kas klasificēti vienā pozīcijā ar ražojumu, kura apraksts atšķiras no ražojuma apraksta saraksta 2. ailē. 4.Ja kāds noteikums sarakstā norāda, ka ražojumu var izgatavot no vairāk nekā viena materiāla, tas nozīmē, ka var izmantot jebkuru materiālu vai vairākus materiālus. Tas nenozīmē, ka jāizmanto visi šie materiāli. Piemērs. Saskaņā ar noteikumu par audumiem, uz ko attiecas 5208.–5212. pozīcija, var izmantot dabiskās šķiedras un kopā ar citiem materiāliem var izmantot arī ķīmiskos materiālus. Tas nenozīmē, ka ir jāizmanto abi; var izmantot vienu vai otru, vai abus. 5.Ja saraksta noteikumā norādīts, ka ražojums jāizgatavo no konkrēta materiāla, tad šis nosacījums acīmredzami neliedz izmantot citus materiālus, kas tiem raksturīgo īpašību dēļ nevar atbilst šim noteikumam. (Skatīt arī 6. piezīmes 3. punktu par tekstilmateriāliem.) Piemērs.

Noteikums par 1904. pozīcijā klasificētiem gataviem pārtikas produktiem īpaši aizliedz izmantot labību un tās pārstrādes produktus, tomēr tas nenozīmē, ka nedrīkst izmantot minerālsāļus, ķīmiskās un citas piedevas, kas nav labības produkti. Tomēr tas neattiecas uz ražojumiem, kurus gan nevar izgatavot no konkrētiem sarakstā norādītiem materiāliem, tomēr var izgatavot no līdzīgiem materiāliem iepriekšējā ražošanas stadijā. Piemērs.

Gadījumā, ja kādu apģērba gabalu, uz ko attiecas ex 62. nodaļa, izgatavo no neaustiem materiāliem, ja attiecīgās šķiras preču ražošanā atļauts izmantot tikai nenoteiktas izcelsmes dziju, nav iespējams sākt ražošanu no neaustas drānas pat tad, ja neaustu drānu parasti nevar izgatavot no dzijas. Šādos gadījumos izejmateriāls parasti ir stadijā pirms dzijas, proti, šķiedras stadijā. 6.Ja kādā šā saraksta noteikumā nenoteiktas izcelsmes materiāliem, ko var izmantot, norādītas divas maksimālās procentuālās vērtības, tad šīs procentuālās vērtības nedrīkst saskaitīt. Citiem vārdiem sakot, visu izmantoto nenoteiktas izcelsmes materiālu maksimālā vērtība nedrīkst pārsniegt lielāko paredzēto procentuālo daudzumu. Turklāt nedrīkst pārsniegt atsevišķus procentuālos daudzumus, kas attiecas uz konkrētiem materiāliem. 4. piezīme. 1.Sarakstā izmantotais termins “dabīgās šķiedras” attiecas uz šķiedrām, kas nav mākslīgās vai sintētiskās šķiedras. Šo terminu attiecina tikai uz pirmvērpšanas stadijām, tostarp uz atlikām, un, ja vien nav noteikts citādi, arī šķiedrām, kas ir kārstas, ķemmētas vai citādi apstrādātas, bet nav vērptas. 2.Termins “dabīgās šķiedras” attiecas uz 0503. pozīcijā klasificētiem astriem, 5002.–5003. pozīcijā klasificētu zīdu, 5101.–5105. pozīcijā klasificētām vilnas šķiedrām, smalku vai rupju spalvu, 5201.–5203. pozīcijā klasificētām kokvilnas šķiedrām un pārējām 5301.–5305. pozīcijā klasificētām augu šķiedrām. 3.Terminus “tekstilmasa”, “ķīmiski materiāli” un “papīra ražošanas materiāli” sarakstā lieto, lai raksturotu materiālus, kas nav klasificēti 50.–63. nodaļā un ko var izmantot mākslīgu, sintētisku vai papīra šķiedru vai pavedienu ražošanai.

4.Terminu “ķīmiskās štāpeļšķiedras” sarakstā lieto par 5501.–5507. pozīcijā klasificētu sintētisku vai mākslīgu pavedienu grīsti, štāpeļšķiedrām vai atlikām. 5. piezīme. 1.Ja pie kāda ražojuma sarakstā ir atsauce uz šo piezīmi, tad 3. ailē izklāstītos nosacījumus nepiemēro nevienam tekstila pamatmateriālam, ko izmanto minētā ražojuma izgatavošanā, ja kopā tie atbilst 10 % vai mazāk no visu izmantoto tekstila pamatmateriālu kopējā svara. (Skatīt arī 5. piezīmes 3. un 4. punktu). 2.Tomēr 5. piezīmes 1. punktā minēto pielaidi var piemērot tikai jauktiem ražojumiem, kas izgatavoti no diviem vai vairākiem tekstila pamatmateriāliem. Tekstila pamatmateriāli ir šādi: –zīds, –vilna, –dzīvnieku rupjie mati, –dzīvnieku smalkie mati, –astri, –kokvilna, –materiāli papīra ražošanai un papīrs, –lins, –kaņepāji, –džuta un citas lūksnes tekstilšķiedras, –sizals un citas agavju ģints augu tekstilšķiedras, –kokosšķiedra, abakas, rāmijas un citas augu tekstilšķiedras, –sintētiskie ķīmiskie pavedieni, –mākslīgie ķīmiskie pavedieni, –strāvvadoši pavedieni,

–sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polipropilēna, –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliestera, –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliamīda, –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliakrilnitrila, –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no poliimīda, –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no politetrafluoretilēna, –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polifenilēnsulfīda, –sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras no polivinilhlorīda, –citas sintētiskās ķīmiskās štāpeļšķiedras, –mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras no viskozes, –citas mākslīgās ķīmiskās štāpeļšķiedras, –dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, pozamentēta vai nepozamentētaa, –dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliestera segmentiem, pozamentēta vai nepozamentēta, –5605. pozīcijas ražojumi (metalizēta dzija), kuros ietverta lente, kā pamatā ir alumīnija folija vai plastmasas kārta un kas ir vai nav pārklāta ar alumīnija pulveri, un kas nepārsniedz 5 mm, un kas iestiprināta ar caurspīdīgu vai krāsainu adhezīvu starp divām plastmasas kārtām, –citi 5605. pozīcijas ražojumi. Piemērs. 5205. pozīcijas dzija, kas izgatavota no 5203. pozīcijā klasificētām kokvilnas šķiedrām un 5506. pozīcijā klasificētām sintētiskām štāpeļšķiedrām, ir jaukta dzija. Tāpēc nenoteiktas izcelsmes sintētiskās štāpeļšķiedras, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz izgatavošanu no ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas), var izmantot, ja to svars nepārsniedz 10 % no dzijas svara. Piemērs. 5112. pozīcijā klasificēts vilnas audums, kas izgatavots no 5107. pozīcijā klasificētas vilnas dzijas un 5509. pozīcijā klasificētas sintētisko štāpeļšķiedru dzijas, ir jaukts audums. Tāpēc var izmantot sintētisku dziju, kas neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz ražošanu no ķīmiskiem materiāliem vai tekstilmasas), vai vilnas dziju, kura neatbilst izcelsmes noteikumiem (kuri paredz ražošanu no dabiskām šķiedrām, nekārstām, neķemmētām un citādi nesagatavotām vērpšanai), vai abas dzijas apvienojumā, ja to kopējais svars nepārsniedz 10 % no auduma svara. Piemērs.

5802. pozīcijā klasificēts audums ar šūtām plūksnām, ko izgatavo no 5205. pozīcijā klasificētas kokvilnas dzijas un 5210. pozīcijā klasificēta kokvilnas auduma, ir jaukts ražojums tikai tad, ja kokvilnas audums ir jaukts audums, kas izgatavots no divās atsevišķās pozīcijās klasificētas dzijas, vai arī ja izmantotās kokvilnas dzijas ir jaukti ražojumi. Piemērs. Ja attiecīgais audums ar šūtām plūksnām ir izgatavots no 5205. pozīcijā klasificētas kokvilnas dzijas un 5407. pozīcijā klasificēta sintētiska auduma, tad izmantotā dzija acīmredzot ir divi atsevišķi tekstila pamatmateriāli un tādējādi audums ar šūtām plūksnām ir jaukts ražojums. 3.Attiecībā uz ražojumiem, kuru sastāvā ir “dzija, kas izgatavota no poliuretāna ar elastīgiem poliētera segmentiem, pozamentēta vai nepozamentēta”, šī pielaide attiecīgajai dzijai ir 20 %. 4.Attiecībā uz ražojumiem, kuru sastāvā ir “lente ar alumīnija folijas pildījumu vai ar plastmasas kārtas pildījumu, ar alumīnija pulvera pārklājumu, kurš nepārsniedz 5 mm un ir iestiprināts ar līmi starp divām plastmasas kārtām, vai bez tā” attiecīgā pielaide minētajai lentei ir 30 %. 6. piezīme. 1.Tiem tekstilizstrādājumiem, kas sarakstā ir atzīmēti ar zemsvītras piezīmi, kurā ir atsauce uz šo ievadpiezīmi, tekstilrotājumus un piederumus, kas neatbilst saraksta 3. ailes noteikumam par attiecīgajiem gatavajiem izstrādājumiem, var izmantot, ja to svars nepārsniedz 10 % no visu iekļauto tekstilmateriālu kopējā svara. Tekstilrotājumi un piederumi ir klasificēti 50.–63. nodaļā. Oderes un starpoderes nav uzskatāmas par rotājumiem vai piederumiem. 2.Netekstilrotājumiem un piederumiem vai citiem izmantotajiem materiāliem, kuros ir tekstilmateriāli, nav jāatbilst 3. ailes nosacījumiem, pat ja uz tiem neattiecas 3. piezīmes 5. punkts. 3.Saskaņā ar 3. piezīmes 5. punktu visus nenoteiktas izcelsmes netekstilrotājumus un piederumus vai citu ražojumu, kurā nav tekstilizstrādājumu, tomēr var brīvi izmantot, ja tos nevar izgatavot no 3. ailē uzskaitītajiem materiāliem. Piemēram, ja kāds saraksta noteikums paredz, ka konkrētam tekstilizstrādājumam, piemēram, blūzei, jāizmanto dzija, tas neliedz izmantot metāla priekšmetus, piemēram, pogas, jo tās nevar izgatavot no tekstilmateriāliem. 4.Ja piemēro procentuālo attiecību noteikumu, aprēķinot iekļauto nenoteiktas izcelsmes materiālu vērtību, jāņem vērā rotājumu un piederumu vērtība. 7. piezīme. 1.“Īpašie procesi”ex 2707., 2713.–2715., ex 2901., ex 2902. un ex 3403. pozīcijā ir šādi: a)vakuumdestilācija; b)sekundārā pārtvaice ar ļoti rūpīgu frakcionēšanas procesu; c)krekings; d)reformēšana; e)ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem; f)procesi, kas ietver visas šādas darbības: apstrāde ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu; neitralizācija ar sārmainām vielām, atkrāsošanu un attīrīšanu ar dabiski aktīvu augsni, aktivētu augsni, aktivētu kokogli vai boskītu;

g)polimerizācija; h)alkilēšana; i)izomerizācija. 2.“Īpašie procesi” 2710., 2711. un 2712. pozīcijā ir šādi: a)vakuumdestilācija; b)sekundārā pārtvaice ar ļoti rūpīgu frakcionēšanas procesu; c)krekings; d)reformēšana; e)ekstrakcija ar selektīviem šķīdinātājiem; f)procesi, kas ietver visas šādas darbības: apstrāde ar koncentrētu sērskābi, oleumu vai sēra anhidrīdu; neitralizācija ar sārmainām vielām, atkrāsošanu un attīrīšanu ar dabiski aktīvu augsni, aktivētu augsni, aktivētu kokogli vai boskītu; g)polimerizācija; h)alkilēšana; i)izomerizācija; j)tikai attiecībā uz ex 2710. pozīcijas smagajām eļļām atsērošana ar ūdeņradi, rezultātā samazinot sēra saturu apstrādātajos produktos vismaz par 85 % (metode ASTM D 1266–59 T); k)tikai attiecībā uz ex 2710. pozīcijā minētajiem ražojumiem – deparafinēšana, izmantojot procesu, kas nav filtrācija; l)tikai attiecībā uz ex 2710. pozīcijā klasificētām smagajām eļļām apstrāde ar ūdeņradi vairāk nekā 20 bāru spiedienā un temperatūrā, kas pārsniedz 250 °C, izmantojot katalizatoru, kas nav atsērošanas katalizators, ūdeņradim darbojoties kā aktīvajam ķīmiskās reakcijas elementam. Ex 2710. pozīcijas smēreļļu turpmāku apstrādi ar ūdeņradi (piemēram, hidroattīrīšana vai atkrāsošana), lai jo īpaši uzlabotu krāsu vai stabilitāti, tomēr neuzskata par īpašiem procesiem; m)tikai attiecībā uz ex 2710. pozīcijas kurināmo mazutu, atmosfēras destilēšana, ar nosacījumu, ka mazāk nekā 30 % šo produktu tilpuma pārtvaicējas, ieverot zudumus, 300 °C temperatūrā, izmantojot metodi ASTM D 86; n)tikai attiecībā uz ex 2710. pozīcijā ietvertajām smagajām eļļām, izņemot gāzeļļas un kurināmo mazutu, apstrāde ar augstfrekvences elektrisko izlādi. Ex 2707., 2713.–2715., ex 2901., ex 2902. un ex 3403. pozīcijā vienkāršas darbības, piemēram, tīrīšana, pārliešana, atsāļošana, ūdens atdalīšana, filtrēšana, krāsošana, marķēšana, sēra iegūšana, sajaucot produktus ar dažādu sēra saturu, kā arī jebkuru šo darbību savienojumi vai arī līdzīgas darbības nepiešķir noteiktu izcelsmi.





1. protokola II PIELIKUMS

Apstrādes vai pārstrādes darbības, kas jāveic attiecībā uz nenoteiktas izcelsmes materiāliem, lai izgatavotais ražojums varētu iegūt noteiktas izcelsmes statusu Ne visi sarakstā minētie ražojumi var būt iekļauti šajā nolīgumā. Tādēļ jāaplūko pārējās šā nolīguma daļas.



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4) 01. nodaļa Dzīvi dzīvnieki Visiem izmantotajiem 1. nodaļā klasificētajiem dzīvniekiem jābūt pilnībā iegūtiem 02. nodaļa Gaļa un ēdami gaļas subprodukti Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 1. un 2. nodaļā klasificētiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem ex 03. nodaļa Zivis un vēžveidīgie, mīkstmieši un citi ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot: Visiem izmantotajiem 3. nodaļas materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem 0304 Svaiga, dzesināta vai saldēta zivju fileja un citāds zivju mīkstums (malts vai nemalts) Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no ražojuma ražotāja cenas



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4) 0305 Žāvētas vai sālītas zivis vai zivis sālījumā; kūpinātas zivis, arī termiski apstrādātas pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; zivju milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no ražojuma ražotāja cenas ex 0306 Žāvēti vai sālīti vēžveidīgie vai vēžveidīgie sālījumā, čaulā vai bez tās; kūpināti vēžveidīgie, čaulā vai bez tās, arī termiski apstrādāti pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; vēžveidīgie čaulā, termiski apstrādāti tvaicējot vai vārot ūdenī, arī dzesināti, saldēti, žāvēti, sālīti vai sālījumā; vēžveidīgo milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no ražojuma ražotāja cenas ex 0307 Žāvēti vai sālīti mīkstmieši vai mīkstmieši sālījumā, čaulā vai bez tās; kūpināti mīkstmieši, čaulā vai bez tās, arī termiski apstrādāti pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; mīkstmiešu milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no ražojuma ražotāja cenas ex 0308 Žāvēti vai sālīti ūdens bezmugurkaulnieki vai ūdens bezmugurkaulnieki sālījumā, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus; kūpināti ūdens bezmugurkaulnieki, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus, arī termiski apstrādāti pirms kūpināšanas vai kūpināšanas procesā; ūdens bezmugurkaulnieku, izņemot vēžveidīgos un mīkstmiešus, milti, rupja maluma milti un granulas, kas derīgas lietošanai pārtikā Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no ražojuma ražotāja cenas ex 04. nodaļa Piena pārstrādes produkti; putnu olas; dabīgais medus; dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti un iekļauti, izņemot: Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 4. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4) 0403 Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citādi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao Ražošana, kurā: - visiem izmantotajiem 4. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem, - visai izmantotajai 2009. pozīcijā klasificētajai augļu sulai (izņemot ananāsu, laimu vai greipfrūtu sulu) jau jābūt ar noteiktu izcelsmi; - visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas ex 05. nodaļa Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti un iekļauti, izņemot: Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 5. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem ex 0502 Apstrādāti cūku, mežacūku vai kuiļu sari un spalvas Saru un spalvas mazgāšana, dezinficēšana, šķirošana un iztaisnošana



06. nodaļa Veģetējoši koki un citi augi; sīpoli, saknes un tamlīdzīgas augu daļas; griezti ziedi un dekoratīvi zaļumi Ražošana, kurā: - visiem izmantotajiem 6. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem, - visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4) 07. nodaļa Ēdami dārzeņi un atsevišķas saknes un bumbuļi Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 7. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem 08. nodaļa Ēdami augļi un rieksti; citrusaugļu un meloņu mizas Ražošana, kurā: - visiem izmantotajiem augļiem un riekstiem jābūt pilnībā iegūtiem, - visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas ex 09. nodaļa Kafija, tēja, mate un garšvielas, izņemot: Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 9. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem 0901 Kafija, grauzdēta vai negrauzdēta, ar kofeīnu vai bez kofeīna; kafijas pupiņu čaumalas un apvalki; kafijas aizvietotāji ar jebkādu kafijas saturu Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem 0902 Tēja, arī aromatizēta Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem ex 0910 Garšvielu maisījumi Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4)

10. nodaļa Graudaugu produkti Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 10. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem ex 11. nodaļa Miltrūpniecības produkti; iesals; cietes; inulīns; kviešu lipeklis, izņemot: Ražošana, kurā visiem izmantotajiem graudaugu produktiem, 0714. pozīcijā klasificētajiem ēdamajiem dārzeņiem, saknēm un bumbuļiem vai izmantotajiem augļiem jābūt pilnībā iegūtiem ex 1106 0713. pozīcijā klasificēto kaltēto lobīto pākšu dārzeņu milti, rupja maluma milti un pulveris 0708. pozīcijā klasificēto pākšu dārzeņu žāvēšana un malšana ex 12. nodaļa Eļļas augu sēklas un eļļas augu augļi; dažādi graudi, sēklas un augļi; augi rūpnieciskām vajadzībām un ārstniecības augi; salmi un rupjā barība Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 12. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem ex1211 Augi vai augu daļas (ieskaitot sēklas un augļus), ko izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai un tamlīdzīgiem mērķiem, dzesināti vai saldēti, arī sagriezti, sagrūsti vai saberzti pulverī: ex121190 - citādi augi vai augu daļas (ieskaitot sēklas un augļus), (izņemot žeņšena sakni, kokas lapas, magoņu stiebrus, ephedra un tonkas pupas) Ražošana, kurā izmantoto 0801., 0802. un 1202.–1207. pozīcijas noteiktas izcelsmes riekstu un eļļas augu sēklu vērtība pārsniedz 60 % no ražojuma ražotāja cenas 1301 Šellaka; dabiskie sveķi, sveķainas vielas, gumijas sveķi un oleosveķi (piemēram, balzami) Ražošana, kurā visu izmantoto 1301. pozīcijā klasificēto materiālu vērtība nedrīkst pārsniegt 50 % no ražojuma ražotāja cenas



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4) 1302 Augu sulas un ekstrakti; pektīni, pektināti un pektāti; agars un citi no augu produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, arī modificēti - no augu valsts produktiem iegūti recinātāji un biezinātāji, modificēti Ražošana no nemodificētiem recinātājiem un biezinātājiem - citādi Ražošana, kurā visu izmantoto materiālu vērtība nepārsniedz 50 % no ražojuma ražotāja cenas 14. nodaļa Augu izejvielas pīšanai; augu valsts produkti, kas nav citur minēti vai iekļauti Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 14. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4) ex 15. nodaļa Dzīvnieku un augu tauki un eļļas un to šķelšanās produkti; gatavi pārtikas tauki; dzīvnieku vai augu vaski, izņemot: Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu 1501 Cūku tauki (arī kausēti tauki) un mājputnu tauki, izņemot 0209. vai 1503. pozīcijā minētos: - kaulu tauki vai atkritumi Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, izņemot 0203., 0206. un 0207. pozīcijā klasificētos vai 0506. pozīcijā klasificētos kaulus - citādi Ražošana no 0203. vai 0206. pozīcijā klasificētas cūkgaļas vai ēdamiem cūku subproduktiem vai no 0207. pozīcijā klasificētas mājputnu gaļas vai ēdamiem mājputnu subproduktiem 1502 Liellopu, aitu vai kazu tauki, izņemot 1503. pozīcijā minētos



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4) - kaulu tauki vai atkritumi Ražošana no jebkurā pozīcijā klasificētiem materiāliem, izņemot 0201., 0202., 0204. un 0206. pozīcijā klasificētos vai 0506. pozīcijā klasificētos kaulus - citādi Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 2. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem 1504 Zivju vai jūras zīdītāju tauki un eļļas un to frakcijas, rafinēti vai nerafinēti, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām: - cietās frakcijas Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus 1504. pozīcijas materiālus - citādi Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 2. un 3. nodaļā klasificētiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4) ex 1505 Rafinēts lanolīns Ražošana no 1505. pozīcijā klasificētiem neapstrādātiem vilnas taukiem 1506 Citādi dzīvnieku tauki un eļļas un to frakcijas, rafinēti vai nerafinēti, bet bez ķīmiskā sastāva izmaiņām: - cietās frakcijas Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus 1506. pozīcijas materiālus - citādi Ražošana, kurā visiem izmantotajiem 2. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4)

1507–1515 Augu eļļas un to frakcijas: - sojas, zemesriekstu, palmu, kopras, palmu kodolu, babasū, tungas koku un oitisiku eļļa, miršu vasks un sumahu vasks, jojobas eļļas frakcijas un eļļas tehniskām un rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas produktu ražošanu - cietās frakcijas, izņemot jojobas eļļas frakcijas - citādi Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu Ražošana no citiem 1507.–1515. pozīcijas materiāliem Ražošana, kurā visiem izmantotajiem augu izcelsmes materiāliem ir jābūt pilnībā iegūtiem



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4) 1516 Dzīvnieku vai augu tauki un eļļa un to frakcijas, pilnīgi vai daļēji hidrogenizēti, pāresterificēti, reesterificēti vai elaidinizēti, nerafinēti vai rafinēti, bet bez tālākas apstrādes: Ražošana, kurā: - visiem izmantotajiem 2. nodaļā klasificētajiem materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem; - visiem izmantotajiem augu izcelsmes materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem. Tomēr var izmantot 1507., 1508., 1511. un 1513. pozīcijā klasificētos materiālus 1517 Margarīns; pārtikas maisījumi vai pārstrādes produkti, kuri iegūti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šajā nodaļā uzskaitīto tauku vai eļļu frakcijām, kas nav pārtikas tauki un eļļas vai to frakcijas, kuras iekļautas 1516. pozīcijā Ražošana, kurā: - visiem izmantotajiem 2. un 4. nodaļas materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem; - visiem izmantotajiem augu izcelsmes materiāliem jābūt pilnībā iegūtiem. Tomēr var izmantot 1507., 1508., 1511. un 1513. pozīcijā klasificētos materiālus ex 16. nodaļa Gaļas, zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku ražojumi; izņemot: Ražošana no 1. nodaļā klasificētajiem dzīvniekiem 1604 un 1605 Sagatavotas vai konservētas zivis; kaviārs un kaviāra aizstājēji, kas gatavoti no zivju ikriem; gatavi izstrādājumi vai konservi no vēžveidīgajiem, mīkstmiešiem un citiem ūdens bezmugurkaulniekiem Ražošana, kurā visu izmantoto 3. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 15 % no ražojuma ražotāja cenas



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4) ex 17. nodaļa Cukurs un cukura konditorejas izstrādājumi, izņemot: Ražošana, kurā visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu ex 1701 Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze cietā veidā ar aromatizētāju vai krāsvielu piedevām Ražošana, kurā visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas 1702 Citādi cukuri, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietā veidā; cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdēts cukurs: - ķīmiski tīra maltoze un fruktoze Ražošana no jebkuras pozīcijas materiāliem, ieskaitot citus 1702. pozīcijas materiālus - citādi cukuri cietā formā ar aromatizētāju vai krāsvielu piedevām Ražošana, kurā visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas - citādi Ražošana, kurā visiem izmantotajiem materiāliem jau jābūt ar noteiktu izcelsmi



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4) ex 1703 Melase, kas iegūta, ekstrahējot vai rafinējot cukuru, ar aromatizētāju vai krāsvielu piedevām Ražošana, kurā visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas 1704 Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas Ražošana, kurā: - visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu; - visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas 18. nodaļa Kakao un kakao izstrādājumi Ražošana, kurā: - visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu; - visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu (1) (2) (3) vai (4) 1901 Iesala ekstrakts, pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas produkti no 0401.–0404. pozīcijā klasificētām precēm, kuri nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un nav minēti vai iekļauti citur: - iesala ekstrakts Ražošana no 10. nodaļā klasificētiem graudaugiem - citādi Ražošana, kurā: - visus izmantotos materiālus klasificē citā pozīcijā nekā pašu ražojumu; - visu izmantoto 17. nodaļā klasificēto materiālu vērtība nepārsniedz 30 % no ražojuma ražotāja cenas



HS pozīcijas Nr. Ražojuma apraksts Nenoteiktas izcelsmes materiālu apstrāde vai pārstrāde, kas piešķir noteiktas izcelsmes statusu