ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.6.

ex ante ietekmes novērtējumi, kuros ilgtspēja analizēta no ekonomikas, sociālās un vides dimensijas skatpunkta kā daļa no visiem tiesību aktu priekšlikumiem saskaņā ar stratēģiju “No lauka līdz galdam”. Lai lauksaimniekus atbalstītu virzībā uz stratēģijas “No lauka līdz galdam”mērķiem, būtiska nozīme būs atbilstošam veicinošam satvaram (tostarp arī piekļuvei finansējumam, inovācijai un digitalizācijai). Nesen publicētajā Kopīgā pētniecības centra ( 9 ) ziņojumā, kā arī citos nesen veiktos pētījumos secināts, ka stratēģijā “No lauka līdz galdam” noteikto mērķu īstenošana būtiski ietekmētu lauksaimniecisko ražošanu ES. Šajos secinājumos uzsvērts, ka ir vajadzīgi rūpīgi zinātniskiietekmes novērtējumi, kuros ilgtspēja analizēta no ekonomikas, sociālās un vides dimensijas skatpunkta kā daļa no visiem tiesību aktu priekšlikumiem saskaņā ar stratēģiju “No lauka līdz galdam”. Lai lauksaimniekus atbalstītu virzībā uz stratēģijas “No lauka līdz galdam”mērķiem, būtiska nozīme būs atbilstošam veicinošam satvaram (tostarp arī piekļuvei finansējumam, inovācijai un digitalizācijai).
4.5.

Tā kā MVU atveseļošanas, digitalizācijas un zaļināšanas spējas ir ļoti atšķirīgas, nav viena risinājuma, kas derētu visiem. Atbalsta pasākumos jāņem vērā, ka MVU vispārējā kapacitāte ir atkarīga no tā, kāds ir pandēmijas radīto uzņēmuma zaudējumu raksturs, apmērs un cēlonis (nereti atkarībā no nozares), no uzņēmuma pozīcijas tirgos, vērtību ķēdēs un uzņēmējdarbības ekosistēmās, no uzņēmuma lomas un līmeņa digitālajā un zaļajā pārejā, no uzņēmuma finanšu, fiziskajiem un cilvēkresursiem, kā arī no darbības vides attiecīgajā dalībvalstī.
4.2.1.

Pienākums piemērot minimālos ES zaļā publiskā iepirkuma kritērijus visiem piedāvājumiem neatkarīgi no to summas (t. i., 100 % no vērtības, pamatojoties uz piedāvājumu, nevis piedāvājuma procentuālo daļu) atvieglos pārkārtošanos un nodrošinās, ka iepirkums ir gan zaļš, gan ilgtspējīgs.
3.4.

Tā kā klimata pārmaiņas grauj dzīvības pamatvajadzību sistēmas – pajumtes, pārtikas un ūdens nodrošinājumu –, tiek uzskatīts, ka tās ir lielākais pasaules mēroga apdraudējums cilvēku veselībai divdesmit pirmajā gadsimtā. Bērni un jaunieši ir viena no grupām, kas ir īpaši neaizsargātas pret klimata pārmaiņu ietekmi – Pasaules Veselības organizācija lēš, ka vairāk nekā 80 % no tiem cilvēkiem, kas cietīs no klimata pārmaiņu izraisītajām slimībām, ievainojumiem un nāves gadījumiem, būs bērni. Bērni ir arī daudz jutīgāki pret klimata pārmaiņu netiešajām sekām, piemēram, pārtikas trūkumu, grupu savstarpējiem konfliktiem, ekonomisko dislokāciju un migrāciju. Bērnu neaizsargātība ir īpaši kļuvusi redzama Covid-19 pandēmijas laikā, jo ir skaidri identificēta bērnu kā atkarīgas grupas pakļautība riskam.
3.1.1.

Agrāk aizsardzības klauzulu ieviešana bija ilga un sarežģīta, tādēļ tās nebija efektīvas. Lai gan Eiropas Savienība ir viena no PTO dalībvalstīm, kas paturējusi tiesības izmantot šo klauzulu attiecībā uz daudziem produktiem, praksē ES to gandrīz nekad nepiemēro. Kad, piemēram, Brazīlija “kļūdījās” saldētas-sālītas vistas gaļas (ja gaļa ir turēta sālījumā, tā nav jāiesaldē) importēšanā, tai piemērotais samazinātais muitas nodoklis ļāva no 1996. līdz 2001. gadam būtiski palielināt mājputnu gaļas importu, nepiemērojot aizsardzības klauzulas.
2.7.2.

ES budžeta un parāda noteikumi ( 7 ) būtu jāpārskata, lai nodrošinātu gan pamattiesību, gan Līgumu un Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķu respektēšanu. jau agrāk norādījusi sociālo tiesību pīlāra īstenošana būs lielā mērā atkarīga no dalībvalstu līmenī pieejamajiem resursiem. Dažos nākamajos gados tas prasīs valsts budžeta finansējumu gan ieguldījumiem, gan kārtējo darbības izmaksu segšanai. To varētu ierobežot ES budžets un parāda noteikumi ( 9 ) . EESK jau vairākkārt uzsvērusi ( 10 ) , ka jāapdomā veidi, kā palielināt šajā saistībā pieļaujamo elastīgumu, piemēram, izmantojot “līdzsvarota budžeta normu”, kas sociālā pīlāra mērķu sasniegšanas labad ļautu veikt publiskos ieguldījumus ar sociālu mērķi, piemēram, paaugstinot ienākumu līmeni, stiprinot sociālo kohēziju un nepieļaujot, ka tiek atstumtas nelabvēlīgā situācijā esošas grupas, kas citādi nevarētu pilnībā piedalīties sabiedrības dzīvē, un vienlaikus nodrošinot ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi. publisko ieguldījumu pieaugumu dalībvalstīs var arī stimulēt, “līdzsvarota budžeta normu” piemērojot publiskiem ieguldījumiem ar sociālu mērķi, un šī norma dotu iespēju palielināt budžeta noteikumu elastību. Apsverami ir tādi kopēji mērķi kā ienākumu līmeņa paaugstināšana, ilgtspējīga izaugsme, spēcīgāka sociālā kohēzija un atstumtības novēršana. Publisko ieguldījumu pieaugumu var arī atbalstīt it īpaši ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem), kurus var precīzāk vērst uz Eiropas sociālo tiesību pīlārā izvirzītajiem mērķiem Lai nodrošinātu papildu finansējuma efektīvu izmantošanu, ir jāīsteno sociālā pīlāra īstenošanas rīcības programmas un ceļveži, kas ir Eiropas pusgada neatņemama daļa, it īpaši valsts reformu programmu un konverģences programmu izstrāde ( 12 ). Sarunām par nākamo daudzgadu finanšu shēmu vajadzētu būt vērstām uz to, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu nodarbinātības un sociālajai politikai.Spēcīgām tautsaimniecībām, parāda kontrolei un sociāliem mērķiem ir jābūt pienācīgā līdzsvarā. Kā EESK vairākkārtnorādījusi ( 8 ) Publisko ieguldījumu pieaugumu var arī atbalstīt it īpaši ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (ESI fondiem), kurus var precīzāk vērst uz Eiropas sociālo tiesību pīlārā izvirzītajiem mērķiem ( 11 ) . Atbilstoša nodokļu politika, kuras mērķis cita starpā ir efektīvi apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu un agresīvu nodokļu plānošanu, nodrošinātu iespēju piesaistīt papildu līdzekļus, kurus ieguldīt Eiropas sociālo tiesību pīlāra finansēšanā.
Padome ir pieprasījusi FRA atzinumu par tematu Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level (Piekļuves uzlabošana tiesībaizsardzības līdzekļiem uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā ES līmenī). Minētajā atzinumā konstatēts, ka pastāv būtisks uzlabojumu potenciāls.
3.2.

pētījumi vai analīze par neaktīvajiem iedzīvotājiem ir veikti ļoti reti . Viens no pirmajiem Komisijas dokumentiem, kurā skaidri atzīta šī iedzīvotāju situācija, bija Komisijas Ieteikums 2008/867/EK dalībvalstīm par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus , un šajā ieteikumā Komisija ieteica izstrādāt dažādas stratēģijas, ar ko atvieglot minēto iedzīvotāju integrēšanu darba tirgū. 2017. gada aprīlī Komisija publicēja Komisijas dienestu darba dokumentu jaunu visaptverošu stratēģiju, kas papildināta ar rīcības plāniem un dalībvalstīm noteiktajiem mērķiem attiecībā uz katru ekonomiski neaktīvo personu apakšgrupu . Darba piedāvājums un pieprasījums un strādājošie vai īslaicīgi bez darba esošie iedzīvotāji ir bieži pētītas jomas, kas bijušas daudzu diskusiju un stratēģiju par aktīvas nodarbinātības rīcībpolitikām centrā, taču. Viens no pirmajiem Komisijas dokumentiem, kurā skaidri atzīta šī iedzīvotāju situācija, bija Komisijas Ieteikums 2008/867/EK dalībvalstīm par, un šajā ieteikumā Komisija ieteica izstrādāt dažādas stratēģijas, ar ko atvieglot minēto iedzīvotāju integrēšanu darba tirgū. 2017. gada aprīlī Komisija publicēja Komisijas dienestu darba dokumentu ( 9 ) , kurā izvērtēja, cik lielā mērā katra dalībvalsts ir izstrādājusi integrētāku pieeju aktīvā iekļaušanas politikā. Komisija secināja, ka sniegto ieteikumu īstenošanā gūtie panākumi dažādās valstīs ir atšķirīgi, ka šo valstu stratēģijas ir savstarpēji ļoti atšķirīgas un ka to īstenošana ir devusi tikai ļoti vājus rezultātus. Kopš 2008. gada šai konkrētajai iedzīvotāju grupai nav veltīta neviena cita Komisijas iniciatīva. EESK iesaka Komisijai publicēt
5.3.

Kopumā jāsecina, ka reģionos ir jāsagatavo enerģijas bilance, lai varētu gūt priekšstatu par to, cik lielā mērā izdodas vai varētu izdoties reģiona patērēto enerģijas apjomu nodrošināt ar reģionā ražotu (un šādos apstākļos uz laiku uzkrātu) atjaunojamo energoresursu enerģiju. Bilancei jāaptver šādi četri aspekti: 1. Jānosaka, cik liels enerģijas pieprasījums ir reģionā elektroenerģijas, siltuma un mobilitātes nozarē. Siltuma un mobilitātes nozares vērā ņemšana ir svarīga divu iemeslu dēļ. Pirmkārt, 75 % enerģijas patērē tieši šīs nozares. Otrkārt, siltuma un mobilitātes lietojumi paver svarīgas elastīguma iespējas, kas parasti ir pieejamas tikai vietējā līmenī. 2. Jānoskaidro, cik liela ir iespēja šo pieprasījumu apmierināt ar reģionā iegūtu atjaunojamo energoresursu enerģiju. Tāpēc arī jānosaka, cik lielā mērā ar šādu rīcību faktiski var mainīt kapitāla plūsmas virzienu, lai tas atbilstu reģiona interesēm. Bioenerģijas gadījumā tas ir atkarīgs no biomasas izcelsmes, savukārt visu atjaunojamo energoresursu enerģijas ieguves tehnoloģiju gadījumā – no iekārtu un uzņēmumu, kam uzticēta to uzstādīšana un uzturēšana, izcelsmes. Turklāt, ņemot vērā operatoru struktūru un – attiecīgā gadījumā – elektroenerģijas patēriņa apjomu reģionā, ir jānosaka, vai darbības radītais apgrozījums paliek reģionā, un tādā veidā jāpārliecinās, vai ir nodrošināta reģionālo dalībnieku ekonomiska līdzdalība. 3. Starpība starp reģionam vajadzīgās enerģijas apjomu un tā daļu, ko var nodrošināt ar reģionā iegūtu atjaunojamo energoresursu enerģiju, liecina par to, cik daudz enerģijas jāimportē no citiem reģioniem (kapitāla aizplūde no reģiona). Arī turpmāk daudzi Eiropas reģioni nevarēs iztikt bez enerģijas importa tikai tāpēc, ka reģionam vajadzīgo enerģijas apjomu pašu spēkiem nevar efektīvi, rentabli un vienkārši tehniski nodrošināt. 4. Ja reģionā tiek saražots vairāk enerģijas nekā patērēts, jānosaka, kas gūst ieņēmumus no elektroenerģijas pārdošanas.
1.5.

Daudzviet Eiropā, it īpaši lauku rajonos, joprojām trūkst stabilu risinājumu interneta komunikācijas jomā. EESK to vērtē ļoti kritiski. Lauku rajoniem platjoslas savienojums ir vajadzīgs gan ar drošību, gan ar dzīves līmeni saistītu apsvērumu dēļ, piemēram, funkcionējoši tālruņa sakari. Platjoslas savienojuma pieejamība var būt viens no faktoriem, kas palīdz izlemt, vai cilvēki, it īpaši jaunieši, gribēs palikt laukos vai doties projām. Uzņēmumiem un uzņēmējiem platjoslas pieslēgums ir ļoti nepieciešams.
1.6.

Plašākā nozīmē EESK iesaka paātrināt pētījumus par jauniem ražošanas un patēriņa veidiem, kas saistīti ar funkcionālo ekonomiku, un to īstenošanu. — Preču ekodizains, kas jau no paša sākuma nodrošina izmantoto resursu ilgtspēju, ņemot vērā preču ietekmi uz vidi visā to aprites ciklā. Izmantojot funkcionālo ekonomiku, var izstrādāt jaunas preces, kuras varēs labot, pārveidot utt. — Aprites ekonomika, kas apskatīta EESK atzinumā par tiesību aktu kopumu “Aprites ekonomika” (1) un kurā paredzēta pieeja “cradle to cradle” (no šūpuļa līdz šūpulim), lai viena uzņēmuma atkritumus pārveidotu par resursiem, ko izmanto citi uzņēmumi. Funkcionālā ekonomika var ļaut labāk izmantot dažu uzņēmumu atvasinātos produktus un blakusproduktus citu uzņēmumu ražošanas vajadzībām. — Sadarbīga ekonomika, kas apskatīta arī EESK 2014. gada 21. janvāra atzinumā (2) un kuras teorētiskais pamats ir funkcionālā ekonomika. Šādu apmaiņas formu attīstīšana apvienojumā ar dažiem nosacījumiem var paātrināt funkcionālās ekonomikas radītos ieguvumus, tostarp vides jomā. — Ekonomika kopējo interešu labā, kas apskatīta EESK 2015. gada 17. septembra atzinumā (3). — Sadarbīgais patēriņš, kas izskatīts EESK 2016. gada 13. maija atzinumā (4).
1.19.

Komiteja iesaka apmainīties ar labu praksi visos līmeņos. To patlaban jau dara ELAT, ELARD, Ecovast (3) un partnerība “Izglītība lauku iedzīvotājiem” (Education for Rural People – ERP), un attiecīgā informācija ir pieejama publikācijā “Labākais ciemats pasaulē” (The best Village in the World).
4.3.

Attiecībā uz ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu emisijas kvotu cenas ir saglabājušās negaidīti zemā līmenī, jo kvotu piedāvājums nepārprotami ir pārsniedzis pieprasījumu un pārklājošās subsīdijas ir ietekmējušas tirgu. Emisiju ierobežošana nodrošina to, ka emisiju samazināšanas mērķis tiks sasniegts, bet sistēma nesniedz stimulu ieguldīt līdzekļus mazoglekļa energoavotos. Lai to īstenotu, būs nepieciešams palielināt oglekļa cenu, vienlaikus nodrošinot, ka tiek veikti pasākumi, kas virzīti uz to, lai izvairītos no oglekļa emisiju pārvirzes.
4.6.5.

Tā kā darba devēji, kuri pieņem darbā gados jaunus darbiniekus ar nelielu profesionālo pieredzi vai bez tās, augstu vērtē to, ka šie darbinieki ir piedalījušies jauniešu organizāciju darbā, šāda līdzdalība ir jāatbalsta kā viens no pasākumiem, lai palīdzētu jauniešiem pārejā no skolas uz darba dzīvi (7).
1.1.

Ģimenes uzņēmumi ir daudzu pasaules ekonomiku stūrakmens, un to attīstības dinamika ir pārsteidzoša. Tie pievērš pastiprinātu uzmanību reģionālajiem un vietējiem nosacījumiem, tā sekmējot ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību. Ģimenes uzņēmumu dibināšanas iemesli ir dažādi, bet visiem to dalībniekiem kopīga ir dabiski izveidojusies vērtību sistēma, uzticēšanās un gatavība ziedoties, kā arī atbildības sajūta pret uzņēmuma dibinātājiem un tiem, kas to pārņems. Ģimenes uzņēmumi vieglāk panes grūtos recesijas un stagnācijas periodus, un viens no galvenajiem to dzīvotspējas balstiem ir personīgās atbildības sajūta par uzņēmuma tēlu.
2.1.

Šajā atzinumā EESK pamatā izmanto salu definīciju, ko izstrādājusi Apvienoto Nāciju Organizācija. Tomēr jāatzīmē, ka atzinumā definīcijas darbības joma ir, no vienas puses, sašaurināta, ar salām saprotot vienīgi salas, kas ir Eiropas Ekonomikas zona (EEZ) sastāvdaļa, bet, no otras puses, paplašināta, to attiecinot arī uz mazām un vidēja lieluma salām, kuras pašas ir valstis un vienlaikus Eiropas Ekonomikas zona dalībvalstis. Tas attiecas konkrēti uz Maltu, Kipru un Islandi.
1.2.

Vispārējai piekļuvei jaunajām tehnoloģijām un it īpaši platjoslas internetam arī turpmāk jābūt vienai no Eiropas Savienības prioritātēm, un tas būtu jāuzskata par vispārējas nozīmes pakalpojumu, ar kuru paredzēts samazināt digitālo plaisu un novērst ar to saistītās sociālās atstumtības sekas.
3.6.

Savukārt dzīvesbiedrei, kas izmanto ģimenes apvienošanās iespēju (8), reizēm ir jāgaida gads, lai varētu strādāt algotu darbu vai strādāt pašnodarbinātās statusā, jo šādu termiņu var noteikt dalībvalstis. Šis gaidīšanas laiks padara sievieti atkarīgu no vīra, attālina viņu no darba tirgus un liek viņai zaudēt daļu no prasmēm. Lai to novērstu, Eiropas Komisijai nevajadzētu aprobežoties vienīgi ar direktīvas par ģimeņu atkalapvienošanos kontrolēšanu un izskatīt tās pārskatīšanas iespēju.
1.11

EESK ar gandarījumu secina, ka Komisijas priekšlikumi laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam paver jaunas perspektīvas sociālās lauksaimniecības jomā. Tomēr nākamajā plānošanas periodā vajadzētu to atbalstīt vēl vairāk. Šajā saistībā ES un dalībvalstīm būtu jāsaskaņo dažādu sociālās lauksaimniecības politikas pasākumu izmantošana. EESK uzskata, ka dalībvalstīm un dažādām (valstu un ES) iestādēm, kuru kompetencē ir ES līdzekļu pārvaldība, ir ciešāk jāsadarbojas, lai novērstu šķēršļus līdzekļu saņemšanai no struktūrfondiem un veicinātu struktūrfondu pieejamību vietējiem dalībniekiem.
2.9

Eiropā īstenotajā TEN-T programmā no 2007. līdz 2013. gadam dzelzceļa transportam piešķirti tikai 4,3 miljardi euro. Papildu līdzekļus no Eiropas Kohēzijas fonda galvenokārt novirza ceļiem, bet neizlieto pilnībā. Šķiet, ka kavējošais faktors ir līdzfinansēšanas prasības. Īpaša uzmanība jāvelta stāvoklim jaunajās dalībvalstīs. To dzelzceļa sistēmas no aptvēruma, jaudas un tehniskā aprīkojuma viedokļa ir vismazāk attīstītās Eiropas Savienībā, taču tām piešķir salīdzinoši maz līdzekļu. Paredzēts īstenot salīdzinoši maz projektu, un vairums iecerēto projektu joprojām atrodas izpētes vai izmēģinājuma posmā.
2.1

Krīze ir pierādījusi, ka moderni, efektīvi vispārējas nozīmes pakalpojumi var būt stabilizējošs ekonomikas faktors, jo vairāk nekā 500 000 uzņēmumu (gan publisku, gan privātu, gan jauktu), kas piedāvā vispārējas nozīmes pakalpojumus, nodrošina arī 64 miljonus darbavietu (vairāk nekā 30 % darbavietu Eiropā) un veido vairāk nekā 26 % no Eiropas Savienības IKP ( pētījums “Mapping of the public services”, ko publicējis Eiropas publisko pakalpojumu sniedzēju — uzņēmumu un darba devēju centrs 2010. gada maijā).
3.1.2.

Kopumā sistēma ir efektīva. Attiecīgie produkti nāk gandrīz no visām produktu grupām — augu un dzīvnieku izcelsmes produkti, svaigi un pārstrādāti produkti, dzērieni, zivju produkti, garšvielas u.c., kas minēti turpmākajā tabulā (2007. gada decembrī atjaunināti dati), kurā ACN un AĢN kopējais skaits ir 772. Ja analizē reģistrēto produktu skaitu, piemēram, no 2000. gada līdz 2006. gadam, redzams, ka ACN skaits ir palielinājies par 22 % un AĢN — par 40 %, t.i., tikai piecu gadu laikā vidējais pieaugums ir bijis 29 %. I TABULA: Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektorātā līdz 15.12.2007. reģistrētās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un cilmes vietas nosaukumi (http://ec.europa.eu/agriculture/qual/en/1bbaa_en.htm) DE AT BE CY DK ES FI FR EL HU IE IT LU NL PL PT CZ UK SK SI SE CO Kopā Augļi, dārzeņi un graudaugi 3 3 0 0 1 34 1 27 32 0 0 53 0 2 0 22 0 1 0 0 0 0 179 Siers 4 6 1 0 2 19 0 45 20 0 1 33 0 4 1 12 0 12 0 0 1 0 161 Svaiga gaļa (un subprodukti) 3 0 0 0 0 13 0 50 0 0 1 2 1 0 0 27 0 7 0 0 0 0 104 Eļļa un tauki/Olīveļļa 1 1 1 0 0 20 0 9 26 0 0 38 1 0 0 6 0 0 0 1 0 0 104 Gaļas produkti 8 2 2 0 0 10 0 4 0 1 1 29 1 0 0 28 0 0 0 0 0 0 86 Minerālūdens 31 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 31 Maizes izstrādājumi, konditorejas izstrādājumi 4 0 1 1 0 7 0 3 1 0 0 3 0 0 0 0 4 0 1 0 1 0 26 Pārējie dzīvnieku izcelsmes produktu (olas, medus, piena produkti, izņemot sviestu u.c.) 0 0 0 0 0 3 0 6 1 0 0 2 1 0 0 10 0 1 0 0 0 0 24 Pārējie 1. pielikumā minētie produkti (garšvielas u.c.) 0 0 0 0 0 4 0 7 1 0 0 4 0 0 0 0 1 3 0 0 0 1 (7) 21 Alus 12 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 2 0 0 0 0 17 Zivis, moluski un vēžveidīgie 3 0 0 0 0 1 0 2 1 0 1 0 0 0 0 0 2 3 0 0 0 0 13 Ēteriskās eļļas 0 0 0 0 0 0 0 1 1 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 3 Dabīgā gumija un sveķi 0 0 0 0 0 0 0 0 2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2 Siens 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 KOPĀ 69 12 5 1 3 111 1 155 85 1 4 165 4 6 1 105 10 29 1 1 2 1 772
3.6.1

Lai nodrošinātu iekšējā tirgus konkurētspēju, ražojumu raksturošanā jāņem vērā ne tikai ekoloģiskie, bet arī citi nozīmīgi kritēriji, piemēram, to ekonomiskie rādītāji no patērētāju un ražotāju viedokļa, to drošība un funkcionalitāte, to enerģijas patēriņš, loģistika, noiets, rādītāji, kas raksturo to ietekmi uz veselību un novatorismu, to ietekme uz patērētāju izvēles paplašināšanos, to kalpošanas laiks un nodošana atkritumos, kā arī sociālie aspekti.
2.8.4.

Ar minētajā sadalījuma shēmu, ko pazīst kā relatīvas stabilitātes kritēriju, katrai dalībvalstij noteica nemainīgus TAC procentus katrai zivju sugai. (12)“Relatīvo stabilitāti” Padome izprata kā tādu, kam, “ņemot vērā krājumu pašreizējo bioloģisko stāvokli, nodrošināt to reģionu konkrētās vajadzības, kuru vietējie iedzīvotāji ir īpaši atkarīgi no zivsaimniecības un ar to saistītām darbībām” (13). Tas nozīmē, ka tika saglabātas Padomes 1976. gadā noteiktās “Hāgas prioritātes”, paturot atkāpi no vienādas pieejas principa.
2.7

Atzinuma mērķis ir analizēt VIAP nozīmi ilgtspējīgas attīstības veicināšanā, to uzdevumus, resursus, darba metodes un, galvenokārt, pilsoniskās sabiedrības līdzdalību to darbībā. Atzinumā zināmā mērā ir analizēta arī VIAP darbības efektivitāte, vienlaikus tomēr apzinoties, ka šāds novērtējums vienmēr ir zināmā mērā subjektīvs. Šis novērtējums ir veikts, ņemot vērā it īpaši EEAC tīkla veikto pētījumu (2), kā arī secinājumus, kas izriet no EESK aptaujas, ko tā izsūtīja dažādām kontaktiestādēm dalībvalstīs, VIAP, kā arī daudzām pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Turklāt tika veiktas daudzas intervijas ar VIAP un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem.
3.2.1

Eiropā kalnu rajoni ir nozīmīgi: tie sedz trešo daļu teritorijas un tur dzīvo aptuveni 18 % no 25 dalībvalstu Eiropas Savienības iedzīvotājiem. Rumānijas un Bulgārijas pievienošanās vēl vairāk paplašinās Eiropas Savienības kalnu rajonus. Eiropas kalnu rajoni ir ārkārtīgi dažādi gan pēc to fiziskām īpašībām, kā topogrāfija un klimats, gan pēc to sociālekonomiskajām iezīmēm, kā, piemēram, demogrāfija, pieejamība un saiknes ar kaimiņos esošajām teritorijām. Tie atšķiras no zemes izmantošanas, lauksaimniecības nozīmes, sociālās kohēzijas aspekta un, kas ir pats svarīgākais, no ekonomiskās attīstības līmeņa.
1.5

Eiropadome 2003. gadā valstīs izveidoja integrācijas kontaktpunktus un uzdeva Komisijai sagatavot ikgadēju ziņojumu par migrāciju un integrāciju (3). Komisija sagatavoja arī Paziņojumu par imigrāciju, integrāciju un nodarbinātību (4), pieņemot vienotu pieeju integrācijai, un EESK to pozitīvi novērtēja savā atzinumā. (5). Komisija 2004. gada novembrī publicēja Integrācijas rokasgrāmatu politikas veidotājiem un īstenotājiem (Handbook on Integration for policy-makers and practitioners) (6).
2.3

Lisabona radīja ne tikai “palielinātas nodarbinātības” perspektīvu, bet arī izvirzīja, ka darbspēja un konkurētspēja ir jāsasniedz galvenokārt ar inovāciju un uzlabotas darba kvalitātes veicināšanu: investīcijas cilvēku kapitālā, izpētē, tehnoloģijā un inovācijā līdz ar to ieguva tādu pašu prioritāti kā darba tirgus un struktūrpolitikas ievirzes. Atbilstoši tam tika izvirzīti tālākie kvantitatīvie mērķi, tai skaitā, piemēram, palielināt investīcijas cilvēku kapitālā uz vienu iedzīvotāju/veicināt mācīšanos mūža garumā (12,5 % visu pieaugušo darbspējīgā vecumā ir jāpiedalās kvalifikācijas celšanas pasākumos, 18-24 gadus veco jauniešu vidū uz pusi jāsamazina to skaits, kas nav ieguvuši tālāku vispārējo vidējo vai profesionālo izglītību), paaugstināt pētniecības un attīstības kvotu līdz 3 % no bruto IKP (no tā divas trešdaļas investīciju jāizdara privātajam sektoram) vai, piemēram, jāizveido bērnu aprūpes sistēma (jānodrošina vietas pirmskolas iestādēs 33 procentiem bērnu vecumā no 0 līdz 3 gadiem un 90 procentiem bērnu līdz obligātajai mācību uzsākšanai skolā).
3.5.

Viens no galvenajiem banku tipa papildpakalpojumu sniegšanas regulējuma uzlabojumiem ir saistīts ar regulas 54. panta 4. punkta grozījumu, ko Komiteja stingri atbalsta, jo tas ļauj centrālajam vērtspapīru depozitārijam pieprasīt minēto pakalpojumu sniegšanu ne tikai no izraudzītajām kredītiestādēm, bet arī no citiem CVD.
Enerģētiskā nabadzība kļūst par arvien aktuālāku problēmu, kas rada bažas ES iedzīvotājiem un uzņēmumiem. 2020. gadā 8 % ES iedzīvotāju ziņoja, ka nespēj uzturēt savu mājokli pietiekami siltu ( 1 ) . Šobrīd šis skaits, visticamāk, ir pieaudzis, jo enerģijas cenas kopš 2021. gada vidus ir strauji palielinājušās. 2022. gada martā enerģijas gada inflācija ES sasniedza 40,2 %, augstākajam enerģijas cenu gada pārmaiņu tempam sasniedzot 99,6 % un zemākajam – 0 % ( 2 ) . Enerģijas cenas arī ietekmē pašreizējā ģeopolitiskā spriedze, tostarp karš Ukrainā un ES dalībvalstu atkarība no enerģijas importa ( 3 ) . Augstākas cenas par enerģiju, transportu un pārtiku pastiprina spiedienu uz visiem patērētājiem, bet it īpaši uz mājsaimniecībām ar zemiem ienākumiem, kuras cieš no lielākas enerģētiskās nabadzības. Tāpēc enerģētiskā nabadzība joprojām ir būtiska problēma, kurai ir ievērojama sociālā ietekme. Neaizsargātu iedzīvotāju izkļūšana no enerģētiskās nabadzības ir neatliekams ES un tās dalībvalstu uzdevums.
3.2.1.

Hibrīdapdraudējumu var definēt, izmantojot arī citu formulējumu: apdraudējums, ko rada valstisks vai nevalstisks subjekts. Hibrīdapdraudējumu var radīt dažādi dalībnieki, un tas var būt vērsts pret dažādām mērķgrupām (valsts struktūrām, iestādēm, sociālajām organizācijām, privātpersonām). Tomēr, lai gan tik plaša interpretācija sniedz vispārēju izpratni, tā ir jānošķir no to faktu identificēšanas, kas ir svarīgi attiecīgajās politikas jomās. Tāpēc EESK uzsver: lai ieviestu turpmākus normatīvus pasākumus un it īpaši lai nodrošinātu tiesisku attieksmi pret migrantiem un sniegtu viņiem humāno palīdzību šādās ārkārtas situācijās, par nepieciešamu priekšnosacījumu ir jāuzskata vismaz viena valsts līmeņa aģenta klātbūtne, lai varētu konstatēt migrantu instrumentalizāciju.