Komisijas ziņojums - Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2006. gadā {SEC(2007)1153} /* COM/2007/0519 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 13.9.2007 COM(2007)519 galīgā redakcija KOMISIJAS ZIŅOJUMS Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2006. gadā {SEC(2007)1153} KOMISIJAS ZIŅOJUMS Gada ziņojums par Eiropas Savienības pētniecības un tehnoloģiju attīstības pasākumiem 2006. gadā (Dokuments attiecas uz EEZ) IEVADS Šajā gada ziņojumā aplūkotas norises un pasākumi 2006. gadā. Tas sagatavots atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma[1] 173. pantam un lēmuma par Sesto pamatprogrammu[2] 4. pantam. Ziņojumam ir pievienots Komisijas dienestu darba dokuments, kurā sniegta sīkāka informācija un statistikas dati. Galvenajās nodaļās ir iztirzāti 2006. gadā veiktie pasākumi un panāktie rezultāti, kā arī norises Eiropas Savienības dalībvalstīs pētniecības un tehnoloģiju attīstības (PTA) pasākumu jomā. KOPIENAS PēTNIECīBAS UN TEHNOLOģIJU ATTīSTīBAS PASāKUMI Sasniegumi politikā Pētniecība un plašākā skatījumā arī zināšanu trīsstūris (pētniecība, izglītība un jauninājumi) ir atjauninātās Lisabonas stratēģijas stūrakmens. Līdz ar jauniem impulsiem labklājībai, ilgtspējīgai attīstībai un lielākai konkurētspējai, stabilitātei un drošībai kopumā tika sasniegti Eiropas pētniecības politikas 2006. gada mērķi, kas saistīti ar Septītās pamatprogrammas uzsākšanu, Sestās pamatprogrammas noslēgšanu un politikas iniciatīvām Eiropas Pētniecības telpas jomā. Komisijas likumdošanas un darba programmā 2006. gadam ir uzsvērta vajadzība rosināt Eiropas potenciālu, īstenojot politikas mērķus un ievērojot labāka regulējuma principus. Integrētā jauninājumu un pētniecības rīcības plāna īstenošana 2006. gadā turpinājās. Šajā 2005. gadā pieņemtajā rīcības plānā ir izteikts aicinājums būtiski uzlabot apstākļus pētniecībai un jauninājumiem Eiropā, uzsākot tādas iniciatīvas kā valsts atbalsta pārvirzīšana, intelektuālā īpašuma efektīvāka aizsardzība, papildu līdzekļu piesaistīšana pētniecības vajadzībām, jauninājumu centru veidošana un akadēmisko aprindu un nozaru partnerību veicināšana. Lai sasniegtu Barselonas 3 % mērķi, ir svarīgi panākt labākus nosacījumus privātā sektora investīcijām pētniecībā, attīstībā un jauninājumos. Plaša mēroga inovācijas stratēģija Eiropai, kuru Komisija pieņēma 2006. gada septembrī un Padome apstiprināja 2006. gada novembrī, ir vērsta uz to, lai ieguldījums zināšanās pārtaptu novatoriskos produktos un pakalpojumos. Šajā stratēģijā ir iekļauti desmit prioritāri pasākumi, no kuriem seši ir tieši saistīti ar pētniecību. Viens no prioritārajiem pasākumiem ir Eiropas Tehnoloģiju institūta (ETI) izveidošana. ETI mērķis ir pilnveidot Kopienas un dalībvalstu spējas jauninājumu jomā. Tas papildinās pašreizējo Kopienas un valstu politiku un iniciatīvas, sekmējot zināšanu trīsstūra integrēšanu visā ES. Eiropadome 2006. gada jūnijā aicināja Komisiju sagatavot oficiālu priekšlikumu ETI izveidošanai. Komisija 2006. gada 18. oktobrī nāca klajā ar priekšlikumu par ETI. Eiropadome 2006. gada 14. un 15. decembrī uzticēja Padomei skaidru uzdevumu diskusijās pamatīgi apspriest ETI priekšlikumu un apkopot secinājumus līdz 2007. gada beigām. Turklāt viens no prioritārajiem pasākumiem ir izstrādāt stratēģiju jauninājumiem labvēlīgu vadošo tirgu izveidei. Šāda stratēģija ierosināta ziņojumā „Novatoriskas Eiropas veidošana”, ko sagatavoja ekspertu grupa bijušā Somijas ministru prezidenta Esko Aho vadībā. Aho grupa, ko izveidoja saistībā ar 2005. gada oktobrī notikušo Hemptonkortas sammitu, minēto ziņojumu iesniedza 2006. gada janvārī. Nākamā prioritāte plaša mēroga inovācijas stratēģijā ir saistīta ar atvērta, vienota un konkurētspējīga darba tirgus izveidošanu pētniekiem. Īstenošanas gada ziņojumā ir norādīti turpmāki sasniegumi saistībā ar mobilitāti gan Eiropas un pasaules, gan starpnozaru mērogā, kā arī ar pētnieku karjeras veidošanas iespējām visos profesionālās darbības posmos. To pamatā ir EPT mobilitātes stratēģija, paziņojums „Viena profesija, daudzas karjeras iespējas” un ieteikumi Eiropas Hartai par pētniekiem un Rīcības kodeksam par pētnieku pieņemšanu darbā. Citas prioritāras jomas, kurās ar pētniecības palīdzību iespējams aktīvi atbalstīt Lisabonas procesu, ir uzlabota zināšanu nodošana starp sabiedriskām pētniecības organizācijām un nozarēm (šajā sakarā sagatavotas pamatnostādnes un ieteikumi), jauns regulējums valsts atbalstam un efektīvāka nodokļu stimulu izmantošana pētniecības, attīstības un jauninājumu jomā, kā arī rokasgrāmata par komerciālu publisko iepirkumu pētniecības, attīstības un jauninājumu veicināšanai. Nākamais lielais 2006. gada sasniegums Lisabonas stratēģijas jomā ir dalībvalstu vienošanās noteikt valstu mērķus attiecībā uz pētniecības un attīstības izdevumiem; tie pievienoti 2006. gada martā notikušās pavasara Eiropadomes sanāksmes secinājumiem. Ir publicēts paziņojums „Īstenojot universitāšu modernizācijas programmu: izglītība, pētniecība un jauninājumi” un izstrādāta Eiropas stratēģija pētniecības infrastruktūras jomā. ITER (Starptautiskais kodoltermiskais eksperimentālais reaktors) ir PTA politikas primārā iniciatīva. Pēc attiecīgā procesa uzsākšanas maijā un Padomes lēmuma pieņemšanas septembrī Puses (ES, ASV, Ķīna, Indija, Krievija, Japāna un Dienvidkoreja) 2006. gada novembrī Parīzē parakstīja nolīgumus par ITER projektu un par privilēģijām un neaizskaramību, kā arī vienošanos par to provizorisku piemērošanu. ES un Japāna ir nostiprinājušas privileģēto partnerību ITER un kodoltermiskās sintēzes jomā, jo īpaši attiecībā uz to ieguldījumu papildinošajos plašākas pieejas pasākumos, kas veicami Japānā. Politiska vienošanās par Eiropas kopuzņēmuma statūtiem arī tika panākta 2006. gada decembrī. Turklāt 2007. gada sākumā tika pieņemts ES Enerģētikas stratēģiskais pārskats, kas ir daļa no integrētās enerģētikas un klimata pārmaiņu dokumentu paketes emisiju mazināšanai 21. gadsimtā un kurā pētniecībai ir ierādīta nozīmīga vieta. Citi sasniegumi starptautiskās sadarbības jomā ir pieņemtie ieteikumi Padomes lēmumam, ar ko Komisiju pilnvaro risināt sarunas par zinātnes un tehnikas nolīgumu, ar kuru Izraēla un Šveice pievienojas Septītajai pamatprogrammai, priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko Komisiju pilnvaro parakstīt zinātnes un tehnikas nolīgumu starp EK un Koreju un parakstīt un noslēgt nolīgumu par Euratom Kopienas un Korejas sadarbību kodoltermiskās enerģijas pētniecības jomā. Attiecībā uz progresīvām kodolsistēmām Komisija ir parakstījusi juridisku instrumentu par Euratom Kopienas pievienošanos Ceturtās paaudzes starptautiskā foruma pamatnolīgumam. Oficiālā pievienošanās šim nolīgumam notika 2006. gada maijā. Automatizētu ražošanas sistēmu jomā Komisija ir pieņēmusi priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko pilnvaro noslēgt atjaunoto un grozīto nolīgumu par pētniecības un attīstības pasākumiem starp EK un Austrāliju, Kanādu, Norvēģiju, Šveici, Koreju, Japānu un ASV. Gatavošanās Septītajai pētniecības pamatprogrammai Lielākais sasniegums Eiropas pētniecībai bija tas, ka tika pieņemta un uzsākta EK Septītā pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai un Euratom Septītā pamatprogramma kodolpētniecības un mācību pasākumiem. Pēc vairāku gadu ilgas gatavošanās un intensīvām sarunām tika pieņemti galvenie finansiālie un juridiskie instrumenti, lai Komisija varētu sekmēt Eiropas Pētniecības telpas izveidi laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam. Atkarībā no tiesību akta Padome vai Padome un Eiropas Parlaments likumdevēja statusā 2006. gada 18. un 19. decembrī pieņēma tiesību aktus par pamat programmām, īpašajām programmām to īstenošanai, kā arī noteikumus uzņēmumu, pētniecības centru un universitāšu līdzdalībai Septītajā pamat programmā un pētniecības rezultātu izplatīšanai. Īpašās programmas „Sadarbība”, „Idejas”, „Cilvēki”, „Iespējas” un Euratom un divas īpašās programmas, kas jāīsteno ar KPC palīdzību, tika pieņemtas 19. decembrī. Galvenais pasākumu veids ir kopīgi pētījumi, un lielākā daļa tematisko prioritāšu sakņojas pieredzē, kas gūta iepriekšējo pamatprogrammu īstenošanā. Izvirzītās tēmas atspoguļo galvenās zināšanu un tehnoloģijas jomas, kurās pētniecības izcilība ir īpaši nozīmīga, lai uzlabotu Eiropas iespējas nākotnē risināt sociālas, ekonomiskas, ar sabiedrības veselību, vidi un rūpniecību saistītas problēmas. Tās ir veselība, pārtika, lauksaimniecība un zivsaimniecība, biotehnoloģija; informācijas un komunikācijas tehnoloģijas; nanozinātnes, nanotehnoloģijas, materiāli un jaunas ražošanas tehnoloģijas; enerģētika; vide; transports; sociālekonomiskās zinātnes un humanitārās zinātnes; kosmoss un drošība. Īpaši nozīmīgas ir jaunas koncepcijas, piemēram, Eiropas Pētniecības padome (EPP), kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas un apjomīgas investīcijas infrastruktūrā, tikpat svarīgi ir centieni novērst intelektuālā darbaspēka aizplūšanu un veicināt intelektuālā darbaspēka piesaistīšanu Eiropai. Būtiski jauni aspekti ir arī zinātniskā potenciāla shēma pētniecības izcilības izmantošanai konverģences reģionos un riska dalīšanas finanšu mehānisms Eiropas Investīciju bankas (EIB) aizdevumu pieejamībai. Uz priekšu ir pavirzījies arī darbs EPP izveidē, kas iecerēta kā Eiropas struktūra progresīvas pētniecības atbalstam. Atvēlot tai ievērojamu budžetu un izveidojot neatkarīgu zinātnisko pārvaldi, ir panākta jauna, dinamiska ievirze. EPP sastāvā ietilps Zinātniskā padome un īpaši izveidotā īstenošanas struktūra. Saskaņā ar EPP Zinātniskās padomes norādījumiem ir izstrādāta zinātniskās darbības stratēģija. Ir izsludināts pirmais uzaicinājums iesniegt priekšlikumus īpašās programmas „Idejas” īstenošanai un izveidoti EPP darbības mehānismi. Paredzams, ka Septītajai pamatprogrammai būs noteicošā loma labklājības un pārticības veicināšanā Eiropā. Lai paaugstinātu savstarpējo uzticību, strādājot kopīga mērķa labā, ir svarīgi nodrošināt godīgu un līdzsvarotu piekļuvi Septītajai pamatprogrammai. Ir atzīts, ka vienkāršošana ir izšķirošais panākumu faktors, un visas ieinteresētās aprindas ir aicinātas izteikt savas domas un piezīmes atklātas apspriešanas laikā. Līdzdalības noteikumi — visredzamākais vienkāršošanas instruments — ir izstrādāti tā, lai tie būtu pēc iespējas lietderīgāki un lietotājam piemērotāki. CORDIS pakalpojumi ir pilnībā pārvietoti uz jauno EUROPA tīmekļa vietni (http://cordis.europa.eu), un tie ir pārstrādāti, lai iezīmētu Septītās pamatprogrammas uzsākšanu, publicējot Komisijas 2006. gada 21. decembrī pieņemtās pirmās gada darba programmas īpašo programmu īstenošanai un nākamajā dienā — pirmos 42 uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus. Līdz ar Septītās pamatprogrammas uzsākšanu, CORDIS vietne ir kļuvusi par vienīgo uzticamo avotu, kurā atrodama informācija par uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, jo Oficiālajā Vēstnesī tagad publicē tikai atsauces par Septītās pamatprogrammas uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus. Sestās pamatprogrammas īstenošana Sestās pamatprogrammas (2002–2006) saistību izpildes pēdējā gadā, proti, 2006. gadā, visās pārskatīto darba programmu jomās un horizontālajās tēmās bija vērojams būtisks progress. Lielākā daļa no uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus tika publicēti saskaņā ar plānoto, un priekšlikumu novērtēšanas rezultātā tika uzsāktas sarunas par pēdējiem Sestās pamatprogrammas līgumiem. Turpinājās centieni piesaistīt labākos pētniekus un novatoriskākos uzņēmumus, organizācijas un institūcijas — galvenos EPT struktūras veidotājus; veiksmīgāko shēmu vidū jāatzīmē Marijas Kirī vārdā nosauktās stipendijas un ERA-NET shēma. Vairāki tūkstoši pētnieku grupu no 99 INCO partnervalstīm tika mobilizēti Sestās pamatprogrammas pasākumu veikšanai, ietverot arī īpašu starptautisko sadarbību tādu starptautisku saistību izpildei kā tūkstošgades attīstības mērķi, bioloģiskās daudzveidības un pārtuksnešošanās konvencijas. Dzīvības zinātnes, genomikas un biotehnoloģijas jomā nozīmīgākās darbības tika veiktas Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko izmēģinājumu partnerības satvarā AIDS, tuberkulozes un malārijas apkarošanai. Attiecībā uz pārtikas kvalitāti un nekaitīgumu lielākā daļa pasākumu ir paredzēti tam, lai izveidotu pamatus uz zināšanām balstītai bioekonomikai. Saskaņā ar paziņojumu „Ceļā uz Eiropas nanotehnoloģiju stratēģiju” ir paveikts daudz, lai īstenotu rīcības plānu nanozinātnes un nanotehnoloģijas atbildīgai attīstībai. Paredzams, ka Eiropas rūpniecības jomā izveidotā platforma, kuras pamatā ir pētniecība un jauninājumi ar lielu pievienoto vērtību, paātrinās rūpniecisko pārmaiņu procesu Eiropā. Vides tehnoloģijas rīcības plāna īstenošana turpinās, izstrādājot politikas pasākumus, galvenokārt ilgtspējīgas ražošanas un patēriņa jomā. Pētījumi par globālām pārmaiņām un ekosistēmām, ilgtspējīgām enerģētikas un transporta sistēmām ir devuši būtisku ieguldījumu, lai iedzīvinātu ES ilgtspējīgas attīstības stratēģiju un daudzas citas ES stratēģijas, piemēram, jūrniecības stratēģiju, Zemes novērošanas sistēmu globālo tīklu un Vides un veselības rīcības plānu. Ievērojami panākumi gūti arī 31 Eiropas Tehnoloģiju platformas (ETP) darbā, kas aptver plašu spektru — gan tērauds un gaisa transports, ūdens, ūdeņradis un saules fotoelementi, gan nanoelektronika, savstarpēja mācīšanās un prognožu veidā iegūtas zināšanas. Tās ir jomas, kas noderīgas Eiropas nozaru konkurētspējas paaugstināšanai ar stratēģisku pētniecības programmu palīdzību. Kopīgas tehnoloģiju iniciatīvas (KTI) ietver īpaši izveidotu tiesisko struktūru publiskā un privātā sektora ilgtermiņa partnerībām, lai nodrošinātu ES vadošo pozīciju galvenajās tehnoloģiju jomās. Ir iecerēts uzsākt sešas KTI (novatoriskas zāles, nanoelektronika, iegultās datorsistēmas, aeronautika un gaisa transports, ūdeņradis un kurināmā elementi un vides un drošības globālais monitorings). Tajās tiks iesaistīti galvenie nozaru partneri, un to virzības pamatā būs 2006. gada novembrī publiskotais ceļvedis. Ārkārtas uzaicinājums iesniegt priekšlikumus saistībā ar putnu gripas uzliesmojumu un darbs gripas pandēmijas jomā sekmīgi apliecināja spējas reaģēt uz jaunām problēmām. Uz politikas mērķiem orientētā pētniecība ir veiksmīgi īstenota, veicot KPC tiešās darbības un realizējot SSP (zinātnes atbalsts politikai) projektus saistībā ar virkni ES politikas jomu, piemēram, vides, ilgtspējības, veselības, lauksaimniecības un zivsaimniecības politiku. Pilnībā īstenojot programmu „Jauna un potenciāla zinātne un tehnoloģija” ( NEST ), ir gūta plaša atzinība par šīs starpdisciplīnu programmas kvalitāti un novatorismu; tā ietver tādas jomas kā sintēzes bioloģija un neiespējamā mērījumi. Ir nostiprināta EPT reģionālā dimensija, turpinot izmēģinājuma darbību „zināšanu reģioni” un izstrādājot jaunu pasākumu dažādu valstu reģionālo zināšanu centru sadarbībai („zināšanu reģioni–2”). Attiecībā uz pētniecības infrastruktūru centieni izstrādāt Eiropas pieeju jaunu iespēju veidošanai un esošās infrastruktūras darbībai un uzlabošanai ir realizēti vairākos veidos, galvenokārt atbalstot ESFRI (Eiropas stratēģiskais forums pētniecības infrastruktūrai) stratēģiskos pasākumus. To izmantoja, sagatavojot pirmo Eiropas ceļvedi pētniecības infrastruktūrai nākamajiem 10−20 gadiem. Minētajā dokumentā, kas publicēts 2006. gada oktobrī, ir noteikti 35 infrastruktūras projekti. Ceļvedis tapis divus gadus ilgu intensīvu konsultāciju un salīdzinošās novērtēšanas rezultātā. Saistībā ar Ogļu un tērauda pētniecības fondu ( RFCS ) sagatavošanā esošais Padomes lēmums, ar kuru nosaka daudzgadu tehniskās pamatnostādnes RFCS pētniecības programmai, būs iemesls tehnisko pamatnostādņu pirmajai pārskatīšanai. Zinātniskā, tehniskā, juridiskā un finansiālā uzraudzība attiecībā uz darbībām, kas uzsāktas iepriekšējās pamatprogrammās, jo īpaši Piektajā pamatprogrammā, ir turpinājusies, arī vairāku projektu realizācija ir noslēgusies. To zinātniskie un tehniskie rezultāti un sociālekonomiskā ietekme tiks analizēti saskaņā ar uzsākto daudzgadu novērtēšanas programmu, lai palielinātu un optimizētu to potenciālu jauninājumu un politikas veidošanas savstarpēji saistītajā procesā. Paredzams, ka tehnoloģiju īstenošanas plāni palīdzēs virzīties no zināšanām uz zinātību un veicinās jauninājumus un kapitāla veidošanos. NORISES DALīBVALSTīS UN ATKLāTāS KOORDINāCIJAS METODES PIEMēROšANA Pētniecība un pārskatītā Lisabonas stratēģija Pēc Lisabonas stratēģijas atsākšanas 2005. gadā visi dalībnieki ir atjauninājuši saistības aktīvi īstenot lietderīgu ekonomisko reformu programmu. 2006. gads bija dalībvalstu nacionālo reformu programmu (NRP) īstenošanas pirmais gads. Dalībvalstu noteiktie mērķi investīcijām pētniecībā un attīstībā liecina par dalībvalstu ieguldījumu, ko tās paredzējušas Lisabonas un Barselonas mērķu sasniegšanai, un tos izmanto kā instrumentu, lai pievērstu politikas veidotāju uzmanību strukturālajām reformām, kas vajadzīgas, lai optimizētu pētniecības, attīstības un jauninājumu procesa ieguldījuma faktorus. Lai gan vairākums dalībvalstu 2006. gadā ir parādījušas patiesu apņemšanos īstenot NRP un lielākā daļa dalībvalstu ir izstrādājušas saskaņotas pētniecības un attīstības politikas stratēģijas, dažām dalībvalstīm būs jāuzņemas turpmākas politikas iniciatīvas. Jaunais impulss Lisabonas stratēģijai paver reālu iespēju panākt būtiskas pārmaiņas, taču to sasniegšanai nepieciešama ciešāka apņemšanās un ātrāka politikas izstrāde un īstenošana. Arī turpmāk jācenšas palielināt pētniecībā un attīstībā ieguldīto privāto līdzekļu apjomu, palielinot valsts politikas sviras efektu. Pievēršanās tādiem jautājumiem kā stiprāku izcilības centru veidošana pētniecībā, noturīgu publiskā un privātā sektora partnerību sekmēšana un uzlabota sadarbība un zināšanu apmaiņa starp sabiedriskiem pētniecības centriem un privātiem uzņēmumiem arī turpmāk būs izšķirošais faktors šajā ziņā; tāpat būtiski ir reformēt sabiedriskās pētniecības bāzi, lai paaugstinātu tās zinātnisko izcilību un spējas reaģēt uz privātā sektora vajadzībām. Turklāt jāveicina sistemātiskāka pieeja pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem, nodrošinot sinerģiju ar citām politikas jomām pētniecībai, attīstībai un jauninājumiem labvēlīgas uzņēmējdarbības vides veidošanā. Sekmes 3 % mērķa izpildē Pētniecībai un attīstībai piešķirto finanšu līdzekļu apjoms atspoguļo valsts apņemšanos radīt un izmantot jaunas zināšanas, pēc tā var novērtēt arī valsts novatorismu. Kā redzams 3.1. attēlā, summārais jauninājumu rādītājs ( SII ), kas atspoguļo valsts novatorismu, cieši korelē ar pētniecības un attīstības intensitāti, apliecinot, ka pētniecības un attīstības intensitāte vairs nav tikai mērvienība ieguldījuma noteikšanai; tas pat varētu būt viens no galvenajiem novatorisma faktoriem. ES pētniecības un attīstības intensitāte 2005. gadā veidoja 1,84 % no IKP, un tā nav būtiski pieaugusi kopš stagnācijas 2001.–2002. gadā. Tomēr jānorāda, ka jaunākā pieejamā informācija ir sagatavota pirms dalībvalstu atjauninātajām saistībām sakarā ar Lisabonas stratēģijas atsākšanu. Pētniecības un attīstības intensitātes ziņā valstis var iedalīt trīs grupās. Pirmajā grupā ietilpst valstis, kuru pētniecības un attīstības intensitāte pārsniedz 2,4 % no IKP (Zviedrija, Somija, Dānija, Vācija un Austrija), tās jau ir panākušas ievērojamu progresu, lai izveidotu uz zināšanām balstītu ekonomiku. Otro grupu veido valstis, kurās intensitāte ir tuvu ES vidējam rādītājam, tā svārstās robežās no 1,5 % līdz 2,1 % no IKP (Francija, Beļģija, Nīderlande, Apvienotā Karaliste, Luksemburga), un tas liecina, ka šo valstu ekonomika mainās, taču pārmaiņām būtu jānorit straujāk. Pie trešās un lielākās grupas pieder valstis, kurās pētniecības un attīstības intensitāte ir zemāka par 1,5 % no IKP (jānorāda, ka atšķirības starp valstīm šajā grupā ir ļoti lielas), tādējādi atklājot faktu, ka šīm valstīm vēl joprojām ir daudz darāmā, lai virzītos uz zināšanu intensifikāciju. 3.1. attēls. Summārā jauninājumu rādītāja attiecība pret pētniecības un attīstības intensitāti [pic] Pētniecības un attīstības intensitātes avots: Pētniecības ĢD — dati: EUROSTAT, ESAO Piezīme: pētniecības un attīstības intensitātes dati par IT, NL, RO, UK, HR, TR, IS, CH, US, JP attiecas uz 2004. gadu; dati par AT, FI attiecas uz 2006. gadu. SII avots: European Innovation Scoreboard (Eiropas inovācijas progresa ziņojums), 2006. gads Ja katras dalībvalsts pētniecības un attīstības intensitātes gada vidējo pieaugumu, kas vajadzīgs, lai sasniegtu valsts izvirzīto mērķi, salīdzina ar pieaugumu, kāds vērojams kopš 2000. gada (2000–2005), iespējams novērtēt to, cik tālejoši ir attiecīgie mērķi (skatīt 3.2. attēlu). Tikai dažās valstīs (Austrija, Dānija, Īrija, Vācija, Somija) pieaugums nesen ir sasniedzis tādu tempu, kas varētu būt pietiekams, lai šīs valstis sekmīgi izpildītu savus mērķus. Visām pārējām valstīm būs jāvelta ievērojami lielākas pūles, ja tās patiešām vēlas sasniegt grandiozos plānus, ko apliecina nospraustie mērķi. Tās valstis, kurās pieauguma vidējie rādītāji nesen izrādījušies negatīvi, vispirms būs jāaptur šī lejupejošā tendence. Tas savukārt nozīmē, ka to izvirzītie mērķi ir pārāk grandiozi un to sasniegšanai būs vajadzīgas tikpat ievērojamas pētniecības un attīstības politikas reformu paketes. 3.2. attēls. Pētniecības un attīstības intensitāte — gada vidējais pieaugums (%) laikposmā no 2000. līdz 2005. gadam un gada vidējais pieaugums (%), kas vajadzīgs 2010. gada mērķa sasniegšanai [pic] [pic] Atklāta koordinācijas metode ( OMC ) Aplūkojot jaunākās pārmaiņas dalībvalstu politikas jomās, kas saistītas ar pētniecību un attīstību, rodas iespaids, ka dalībvalstis ir apzinājušas vairākus līdzīgus mērķus un problēmas un tieši vai netieši vadās no diskusijām Eiropas mērogā (piemēram, izmanto atklāto koordinācijas metodi vai Komisijas paziņojumus), vai arī apzinās un pārņem labu praksi, kas apzināta citās dalībvalstīs. CREST (Komiteja zinātniskās un tehniskās pētniecības jautājumos) 2006. gada jūlijā pieņēma savu galīgo ziņojumu par OMC īstenošanas otro ciklu. CREST apstiprināja, ka OMC piemērošanai arī turpmāk būs nozīmīga loma dalībvalstu politikas stiprināšanā un pielāgošanā, lai izdotos izpildīt Lisabonas un Barselonas mērķus. Savā ziņojumā CREST aicināja dalībvalstis pieņemt visaptverošu pieeju pētniecības un jauninājumu politikas veidošanai, tostarp nodrošinot iekļaujošu pieeju politikas pārvaldībai un īstenošanai. Rezultāti, kas gūti ar pētniecības un attīstības fiskālajiem pasākumiem saistītās CREST grupas darbā, turpmāk tika izmantoti kā informācijas avots, gatavojot Komisijas paziņojumu par to, kā labāk izmantot nodokļu stimulus pētniecības un attīstības veicināšanai. CREST nolēma turpināt OMC darba pilnveidošanu trešajā ciklā un attiecīgi iesaistījās diskusijās, lai izvēlētos piemērotus tematus. Izvēlētie temati (pētniecības un attīstības politikas jomu kopums, struktūrfondu un pamatprogrammas koordinēšana, pētniecība un attīstība pakalpojumu jomā, pētniecības un attīstības internacionalizācija) bija tie, par kuriem interesi izrādīja lielākā daļa CREST delegāciju un attiecībā uz kuriem dalībvalstis pauda skaidru vēlmi uzņemties atbildību par procesu un nodrošināt vajadzīgo vadību, lai diskusijās tiktu panākti taustāmi rezultāti. Papildus darbam pie īpašiem pētniecības un attīstības politikas jautājumiem CREST 2006. gada novembrī iesaistījās specializētā savstarpēju mācību sesijā, pamatojoties uz nacionālajām reformu programmām un to 2006. gada progresa ziņojumiem. Ziņojumā par minēto pasākumu CREST atzina, ka Lisabonas stratēģijas atsākšanai ir bijusi pozitīva ietekme, un aicināja politikas veidotājus neatkāpties no saistībām, ko tie uzņēmušies sakarā ar Lisabonas reformu procesu. Pētniecības un attīstības politikas jomā CREST secināja, ka dalībvalstīm jāiesaistās nepārtrauktā ciklā, lai to politiku, prioritātes un stratēģijas pielāgotu jaunām problēmām, tostarp apsverot iespēju veikt koordinētu rīcību ar citām dalībvalstīm vai darbību visas Kopienas mērogā. Turklāt CREST atzina, ka darāmā vēl ir daudz, lai pārvarētu plaisu starp zinātni un praksi, un norādīja uz vajadzību paaugstināt akadēmiskās vides konkurētspēju. IESKATS NāKOTNē Visi minētie sasniegumi ir palīdzējuši sagatavoties 2007. gadam — Septītās pamatprogrammas īstenošanas pirmajam gadam un gadam, kurā paredzētas jaunas ievērojamas norises EPT jomā. 2006. gada otrajā pusē tika uzsākti sagatavošanās darbi, lai rosinātu diskusijas par jauniem uzdevumiem un nākotnes izredzēm Eiropas Pētniecības telpas izveidē. Šā darba rezultātā 2007. gada 4. aprīlī tika pieņemta Zaļā grāmata „Eiropas Pētniecības telpa: jaunas perspektīvas” (COM(2007) 161), kas veido pamatu plašām diskusijām un sabiedriskām apspriešanām, kuras patlaban norisinās visā Eiropā. Atkarībā no minēto diskusiju un apspriešanos rezultātiem 2008. gadā tiks ierosinātas jaunas iniciatīvas. PLAšāKAS INFORMāCIJAS AVOTI Sīkāka informācija atrodama šim ziņojumam pievienotajā Komisijas darba dokumentā. Plašākai informācijai visiem pieejami šādi dokumenti. - Pamatprogrammas un īpašo programmu gada uzraudzības ziņojumi, kuros sniegts īss, neatkarīgs kopsavilkums par programmu īstenošanā veikto pasākumu izpildi un kvalitāti. - Piecu gadu novērtējuma ziņojumi par Kopienas pētniecības pasākumu īstenošanu un sasniegumiem pēdējo piecu gadu laikā. - Katru gadu publicētie galveno statistikas datu pārskati, kuros sniegts rādītāju kopums, kas raksturo Eiropas stāvokli zinātnes, tehnoloģijas un jauninājumu jomā. - Statistika par zinātni un tehnoloģiju Eiropā ( Eurostat ): statistika par pētniecības un attīstības budžetiem un izdevumiem, pētniecībā un attīstībā nodarbinātajām personām un patentiem dalībvalstīs (pa reģioniem). - Pētījumi un analīzes, kuras publicētas saistībā ar Kopienas PTA programmām un kurās aplūkoti konkrētām PTA jomām raksturīgi jautājumi. Lielākā daļa no šiem dokumentiem ir pieejami vai pasūtināmi Komisijas tīmekļa vietnēs. - Eiropas Savienības portāls EUROPA : http://europa.eu/index_en.htm - Tīmekļa vietne CORDIS , kurā atrodama visaptveroša informācija par PTA pamatprogrammu: http://cordis.europa.eu - Komisijas Pētniecības ģenerāldirektorāta vietne: - http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html - Komisijas Informācijas sabiedrības un saziņas līdzekļu ģenerāldirektorāta vietne: - http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.htm - Komisijas Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta vietne: - http://ec.europa.eu/ /dgs/enterprise/ index_en.htm - Komisijas Enerģētikas un transporta ģenerāldirektorāta vietne: - http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html - Kopīgā pētniecības centra (KPC) vietne: http://www.jrc.ec.europa.eu - Eurostat vietne: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/ portal/page [1] „Katra gada sākumā Komisija nosūta ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Ziņojumā ievieto informāciju par pētniecības un tehnoloģiju attīstības darbībām, par iepriekšējā gada rezultātu izplatīšanu un par pašreizējā gada darba programmu.” [2] 2002. gada 27. jūnija Lēmums Nr. 1513/2002/EK. 4. pants „Ikgadējā ziņojumā, kas Komisijai jāiesniedz atbilstīgi Līguma 173. pantam, Komisija sīki ziņo par Sestās pamatprogrammas īstenošanas panākumiem un jo īpaši par paveikto, sasniedzot mērķus un ievērojot prioritātes(..); ietver arī informāciju par finanšu aspektiem un par līdzekļu izmantošanu.”