Ieteikums

PADOMES LĒMUMS,

ar kuru atceļ Lēmumu 2009/587/EK par pārmērīgu budžeta deficītu Maltā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 126. panta 12. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas ieteikumu,

tā kā:

(1) Ņemot vērā Komisijas ieteikumu saskaņā ar Eiropas Kopienas dibināšanas līguma (EKL) 104. panta 6. punktu, ar Padomes 2009. gada 7. jūlija lēmumu 2009/587/EK[1] tika nolemts, ka Maltā ir pārmērīgs budžeta deficīts. Padome norādīja, ka vispārējās valdības budžeta deficīts Maltā 2008. gadā sasniedzis 4,7 % no IKP, tādējādi krietni pārsniedzot atsauces vērtību, kas ir 3 % no IKP, savukārt vispārējās valdības parāds pārsniedza atsauces vērtību 60 % no IKP kopš 2003. gada un sasniedza 64,1 % no IKP 2008. gadā[2].

(2) Saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu un Regulas (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu[3] 3. panta 4. punktu Padome 2009. gada 7. jūlijā, pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, arī sniedza Maltai ieteikumu novērst šo situāciju vēlākais līdz 2010. gada beigām. Ieteikums tika publiskots.

(3) Pamatojoties uz Komisijas ieteikumu, Padome 2010. gada 16. februārī secināja, ka atbilstoši tās ieteikumam, kas sniegts saskaņā ar EKL 104. panta 7. punktu, tikuši veikti efektīvi pasākumi, taču pēc ieteikuma pieņemšanas Maltā norisinājušies negaidīti notikumi ekonomikā, kuriem bijusi ļoti nelabvēlīga ietekme uz valsts finansēm. Tāpēc Padome saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 126. panta 7. punktu pieņēma pārskatītu ieteikumu Maltai, pagarinot termiņu, kādā veicama pārmērīga budžeta deficīta novēršana, par vienu gadu, t. i., līdz 2011. gadam. Ieteikums tika publiskots.

(4) Saskaņā ar LESD 126. panta 12. punktu Padomes lēmums par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu jāatceļ, ja pārmērīgs budžeta deficīts attiecīgajā dalībvalstī pēc Padomes ieskatiem ir novērsts.

(5) Atbilstīgi LESD pievienotā Protokola par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru 4. pantam Komisija sniedz datus šīs procedūras īstenošanai. Piemērojot minēto protokolu, dalībvalstīm saskaņā ar 3. pantu Padomes 2009. gada 25. maija Regulā (EK) Nr. 479/2009 par to, kā piemērot LESD pievienoto Protokolu par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru[4], divreiz gadā, proti, līdz 1. aprīlim un līdz 1. oktobrim, jāpaziņo valdības budžeta deficīta un parāda dati un citi saistītie rādītāji.

(6) Lemjot par to, vai pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra būtu jāatceļ, Komisijai un Padomei būtu jāpieņem lēmums, pamatojoties uz paziņotajiem datiem. Turklāt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra būtu jāatceļ tikai tad, ja Komisijas prognozes liecinātu, ka prognožu laikposmā budžeta deficīts nepārsniegs robežlīmeni – 3% no IKP.

(7) Pamatojoties uz Komisijas (Eurostat) datiem, kas sniegti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2009 14. pantu pēc tam, kad Malta līdz 2012. gada 1. aprīlim sniedza paziņojumu, kā arī pamatojoties uz Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi, var izdarīt šādus secinājumus.

– Pēc augstākā līmeņa sasniegšanas 2008. gadā vispārējās valdības budžeta deficīts pakāpeniski samazinājās, 2011. gadā sasniedzot 2,7 %, kas ir mazāk par atsauces vērtību 3 % no IKP. Ievērojamais uzlabojums salīdzinājumā ar 2010. gadu, kad vispārējās valdības budžeta deficīts bija 3,6 % no IKP, lielākoties bija saistīts ar to, ka par 0,7 % no IKP palielinājās ieņēmumi. Neto deficīta samazināšanas vienreizējo pasākumu ietekme 2011. gadā Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozēs tiek lēsta 0,7 % apmērā no IKP. Strukturālās bilances (t. i., cikliski koriģētā budžeta bilance, neieskaitot vienreizējos un pagaidu pasākumus) uzlabojums 2011. gadā lēsts 1 procentpunkta apmērā no IKP, kas ir vairāk nekā Padomes ieteiktā strukturālā korekcija vismaz ¾ % apmērā no IKP.

– Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozē paredzēts, ka deficīts turpinās samazināties, 2012. gadā sasniedzot 2,6 % no IKP; lielākoties to veicinās ieņēmumu palielināšanas pasākumi, no kuriem lielākā daļa tiek uzskatīti par vienreizējiem pasākumiem; neto deficīta samazināšanas vienreizējo pasākumu ietekme tiek lēsta 1 % apmērā no IKP. Ja politika netiks mainīta, t. i., netiks veikti konsolidācijas pasākumi, kas paredzēti 2013. gada budžetā, kurš tika pieņemts pēc prognozes sagatavošanas, prognozēts, ka vispārējās valdības budžeta deficīts 2013. gadā palielināsies līdz 2,9 % no IKP, un atkal samazināsies līdz 2,6 % no IKP 2014. gadā, tādējādi prognozes laikposmā saglabājoties zemākā līmenī nekā atsauces vērtība 3 % no IKP. 2012. gada aprīļa stabilitātes programmas mērķis ir mazāks deficīts 2,2 %, 1,7 % un 1,1 % aomērā no IKP attiecīgi 2012., 2013. un 2014. gadā. Atšķirība starp Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozi un stabilitātes programmas mērķiem 2012. gadam lielākoties izskaidrojama ar dinamiskāku ieņēmumu pieaugumu minētajā programmā.

– Attiecībā uz gadiem pēc 2011. gada termiņa, kuru noteikusi Padome, budžeta prognozēs, kas sniegtas Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozē, uzsvērts, ka 2012. gadā neuzlabosies cikliski koriģētā budžeta bilance, neieskaitot vienreizējos un citus pagaidu pasākumus, un 2013. gadā IKP uzlabosies par ¼ procentpunkta. Tas ir mazāk nekā 0,5 % no IKP robežvērtības attiecībā uz pielāgošanu virzībā uz vidēja termiņa budžeta mērķi, kas tiek prasīts saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta preventīvo daļu, konkrētāk, Regulu (EK) Nr. 1466/97[5]. Šī lēnā pielāgošanās tiek prognozēta kā pretstats ciklisko nosacījumu plašajām svārstībām; t. i., starpība starp potenciālo un faktisko ražošanas apjomu tiek lēsta tuvu nullei. Vienlaikus pieauguma struktūra, domājams, dos relatīvi mazus nodokļu ieņēmumus. Tieši 2012. gadā ekonomikas izaugsmi veicināja neto eksports, savukārt iekšējais pieprasījums, domājams, drīzāk būs neliels salīdzinājumā ar pagātnes tendencēm. Prognozēts, ka 2014. gadā tiks panākts uzlabojums par ½ procentpunktu no IKP. Turklāt prognozēts, ka 2012. gadā valdības izdevumu reālais pieaugums, neieskaitot diskrecionāros ieņēmumu pasākumus, būs mazāks par IKP iespējamā pieauguma vidējā termiņa atsauces līmeni, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 1466/97 5. pantā. Tomēr, ja politika netiks mainīta, reālais neto izdevumu pieaugums varētu ievērojami pārsniegt šo atsauces līmeni 2013. un 2014. gadā.

– Vispārējās valdības parādam kā daļai no IKP kopš 2008. gada bijusi tendence palielināties un 2011. gadā tas sasniedza 70,9 % no IKP. Komisijas dienestu 2012. gada rudens prognozē paredzēts, ka parāda attiecība turpinās palielināties, sasniedzot 72,4 % no IKP 2012. gadā, 73,1 % no IKP 2013. gadā un 72,8 % no IKP 2014. gadā. Turpretī 2012. gada stabilitātes programmā paredzēts, ka parāda attiecība pēc 2011. gada sāks samazināties, un 2014. gadā tā būs 67,4 % no IKP. Atšķirība starp abām prognozēm radusies tāpēc, ka rudens prognozē ir zemāks primārais pārpalikums un augstāka atlikumu un plūsmu korekcija.

(8) Padome atgādina, ka, sākot ar 2012. gadu, kas ir gads pēc pārmērīgā budžeta deficīta korekcijas, un uz triju gadu periodu Maltai vajadzētu panākt pietiekamu progresu virzībā uz atbilstību parāda kritērija prasībām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1467/97 2. panta 1.a punktu.

(9) Padome uzskata, ka pārmērīgais deficīts Maltā ir novērsts līdz 2011. gada termiņam, un tāpēc Lēmums 2009/587/EK būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

No vispārējā novērtējuma izriet, ka pārmērīgs budžeta deficīts Maltā ir novērsts.

2. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2009/587/EK.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Maltas Republikai.

Briselē,

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

[1] OV L 202, 4.8.2009., 42. lpp.

[2] Vispārējās valdības budžeta deficīts un parāds 2008. gadam vēlāk tika pārskatīts, nosakot attiecīgi pašreizējos 4,6% no IKP un 62,0% no IKP.

[3] OV L 209, 2.8.1997., 6. lpp.

[4] OV L 145, 10.6.2009., 1. lpp.

[5] OV L 209, 2.8.1997., 1. lpp.