ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
24.

vienlaikus uzskata, ka jāizvērtē inovācijas partnerības ( ERA-NET , kopīgas plānošanas ierosmes (KPI), Eiropas Tehnoloģiju platforma (ETP) u. c.). Partnerības var būt efektīvs veids, kā pārvarēt sadrumstalotību, izvairīties no darba pārklāšanās, uzlabot inovāciju un risināt sabiedrības problēmas, taču būtu jāpublicē pētījumi, kas pierāda to ietekmi;
41.

uzskata: lai ieviestu S-ITS un īstenotu galamērķus tādās jomās kā ilgtspējīgs automatizēts transports, “mobilitāte kā pakalpojums” un transports no durvīm līdz durvīm, papildus reglamentējošajiem noteikumiem pirmkārt un galvenokārt ES līmenī jāveic šādi pasākumi: — koordinācija: jānodrošina labāka koordinācija starp dažādiem savstarpēji saistītiem ES pasākumu kopumiem, kā arī starp Eiropas Komisiju un vietējām un reģionālajām pašvaldībām, — izmēģinājumu īstenošanas veicināšana: lai gan pašreizējo virzību uz S-ITS lielā mērā sekmē tirgus un tehnoloģijas, tomēr ir nepieciešami publisko iestāžu papildu pasākumi visos līmeņos, lai šos pakalpojumus īstenotu dažādos satiksmes apstākļos un transporta veidos, — pētniecība: tā skar gan pielāgojumus, kas jāievieš fiziskajā infrastruktūrā, gan dažādu scenāriju izstrādi ilgtermiņa redzējuma veidošanas nolūkā, neraugoties uz lielu nenoteiktību, — pārraudzība un izvērtēšana: attiecībā uz turpmākajiem posmiem pēc 2019. gada jau pašlaik ir jāparedz noteikumi, pēc kuriem pārraudzīs un izvērtēs pasākumu īstenošanu (no Pirmās dienas un Otrās dienas saraksta), uzņemšanu tirgū un sabiedrībā, tehnisko attīstību un progresu atkarībā no dažādiem reģioniem (pilsētu un lauku), infrastruktūrām (valsts vai starptautiskās, reģionālās un vietējās) un transporta veidiem (autoceļu, dzelzceļa, gaisa), kā arī preču un pasažieru transporta ietvaros, — pārraudzībai jābūt pastāvīgai, lai varētu atklāt, kurš no iespējamajiem scenārijiem faktiski norisinās, — komunikācija: lai panāktu atbalstu, ir jāizstrādā īpaša komunikācija, kurai būtu atgriezeniskā saite un kura vienlaikus būtu vērsta uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai nodrošinātu sadarbspēju starp reģioniem, un kura ar pašvaldību starpniecību nonāktu līdz plašai sabiedrībai;
26.

šajā saistībā norāda uz savu atzinumu (COTER-VI/012) “ESI fondu vienkāršošana no vietējo un reģionālo pašvaldību perspektīvas”, kurā tā analizē, kā valsts atbalsta noteikumu piemērošana ietekmē ESI fondu apguvi, un cita starpā norāda uz būtisku nekonsekvenci valsts atbalsta noteikumu piemērošanā. Reģionu komiteja atzīmē, ka valsts atbalsta procedūras neattiecas uz programmām, ko centralizēti pārvalda Eiropas Komisija (piemēram, “Apvārsnis 2020”, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds), taču tās piemēro ES kohēzijas politikas finansējumam. Analizējot valsts atbalsta noteikumu ievērošanu, projektus faktiski vērtē nevis pēc būtības, bet atkarībā no tā, vai finansējumu piešķir Komisija vai dalībvalsts, un atkarībā no to piešķirtā finansējuma avota;
30.

konstatē, ka Eiropas produktu pārpalikuma (piena pulvera, vistu, tomātu koncentrāta u. c.) eksports par cenām, kas ir zemākas par ražošanas izmaksām Eiropā un par ražošanas cenām Āfrikā, mazina Āfrikas valstu ražošanas jaudu un veicina lauku iedzīvotāju emigrāciju, bet tas ir pretrunā ES saistībām ņemt vērā ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), ko Apvienoto Nāciju Organizācija 2015. gadā pieņēma attiecībā uz “politikas saskaņotību attīstībai”; norāda arī, ka Eiropas Savienība ir lielākā pārtikas importētāja no jaunattīstības valstīm un šajās valstīs rada darbvietas lauksaimniecības pārtikas nozarē; konstatē tomēr, ka ES imports (augļi, dārzeņi, jēra gaļa u. c.) par cenām, kas ir zemākas nekā ražošanas izmaksas Eiropā, mazina ES ražošanas jaudu un var ietvert risku no pārtikas nekaitīguma viedokļa;
16.

uzsver ūdenssaimniecības nozares lielo ekonomisko vērtību un labas ūdens apsaimniekošanas saimniecisko nozīmi. Šajā saistībā vēlas minēt dažus piemērus: a) mūsu sabiedrība lielā mērā ir atkarīga no globālās ūdensapgādes, ūdens attīrīšanas un sadales, kas garantē pārtiku, sanitāriju, veselību un labsajūtu. No pasaules ekonomikas kopējās vērtības, kuras apmērs ir aptuveni EUR 70 000 triljoni, aptuveni EUR 63 000 miljardi ir tieši atkarīgi no ūdens (7); b) saskaņā ar jaunāko ANO ziņojumu vairāk nekā miljards darbvietu, proti, vairāk nekā 40 % no darbvietu kopskaita pasaulē ir lielā mērā atkarīgas no ūdens resursiem un vēl miljards darbvietu ir daļēji atkarīgas no ūdens resursiem. Respektīvi, aptuveni 80 % darbvietu visā pasaulē ir atkarīgas no piekļuves ūdensapgādei (8); c) Eiropas ūdenssaimniecības nozari veido aptuveni 9 000 aktīvu mazo un vidējo uzņēmumu, un tā nodrošina 600 000 tiešo darbvietu tikai ūdensapgādes uzņēmumos vien (9); d) kopējā aplēstā bruto pievienotā vērtība (BPV), ko rada ar sanitāriju un ūdensapgādes pakalpojumiem saistītā nozare, 2010. gadā sasniedza EUR 44 miljardus un radīja aptuveni 500 000 darbvietu (10); e) pēdējos 15 gados plūdi ir radījuši vismaz EUR 25 miljardus lielus apdrošinātos zaudējumus, neskaitot neapdrošinātās izmaksas. 2014. gadā vien aplēsti zaudējumi gandrīz EUR 5 miljardu apmērā. Prognozes liecina, ka līdz 2050. gadam šī ikgadējā summa pieaugs četrkāršā apmērā (11);
34.

Atšķirīgās revīzijas metodes valstu un Eiropas līmenī, iespējams, ir lielākā problēma ESI fondu īstenošanas procesā. Pārvaldības iestādes un dažādas Eiropas un valstu revīzijas iestādes bieži vien atšķirīgi interpretē vienus un tos pašus noteikumus, lai gan tās nav atbildīgas par veikto uzraudzību. Attiecībā uz ESI fondu projektiem vajadzētu piemērot vienotu revīzijas sistēmu, proti, dalībvalstu un ES līmenī vajadzētu izveidot vienu revīzijas kontaktpunktu, kas sagatavotu saistošus atzinumus – tostarp par publisko iepirkumu – un būtu atbildīgs par tiem. Galīgajam saņēmējam vajadzētu būt tiesībām pašam pieprasīt revīziju, lai viņš varētu būt pārliecināts, ka īstenošana norit pareizi un nav nekāda turpmāka apdraudējuma, vai arī lai viņš varētu veikt korekcijas. Tam vajadzīga arī elastīgāku pieeja datu apmaiņai un integrētiem IT risinājumiem, piemēram, elektroniskām veidlapām un datubāzēm, kas ir priekšnosacījums tāda vienota kontaktpunkta izveidei, kurš dod iespēju mazināt administratīvo formalitāšu slogu saņēmējiem un pārvaldības iestādēm. Lietotājdraudzīgas dematerializācijas plaša izmantošana ļaus maksimāli samazināt to dokumentu skaitu, ko vajag skenēt un lejupielādēt. Tādējādi vajadzētu veicināt tādu IT lietojumprogrammu izmantošanu, kas tieši no avota ļauj meklēt saņēmēja administratīvos datus (darbinieku skaits, apgrozījums, nodokļu un sociālo maksājumu saistību izpilde u. tml.). Šajā sakarā tomēr ir vajadzīgs iepriekšējs riska novērtējums par to, kā un ar kādiem datiem var apmainīties, un jau no paša sākuma ir jāiesaista arī Komisija, valstu un reģionālās revīzijas iestādes, kā arī Eiropas Revīzijas palāta, lai, iespējams, izstrādātu kopēju revīzijas rokasgrāmatu, kas ļautu izvairīties no turpmākām problēmām revīzijas jautājumos. Patlaban šādu revīziju uzskata par represīvu piespiedu pasākumu. Parasti revīzija attiecas tikai uz projekta vadību un noteikto procedūru ievērošanu, un par jebkādu pārkāpumu paredzētas stingras sankcijas, pat ja pārkāpums izdarīts projekta efektivitātes palielināšanas nolūkā, neparedzētu apstākļu dēļ vai taupības nolūkā. Tāpēc RK ierosina revidentiem ņemt vērā izmaksu reālo efektivitāti, pārkāpumu smaguma pakāpi finanšu aspektā, kā arī konkrēto situāciju (lielāka proporcionalitāte revīzijas jomā). Noteikumos par pārbaudēm un atbilstību jāietver proporcionalitātes dimensija, pieļaujot augstāku tolerances līmeni nelielu pārkāpumu gadījumā. Runājot par pārbaudēm, ir jāvirzās uz proporcionālāku pieeju (labi funkcionējošas programmas un īstenošanas struktūras mazāk jāpārbauda uz vietas), kas balstīta uz rezultātiem (lai dažāda veida pārbaudes varētu veikt vienā reizē; jo īpaši svarīgi tas ir attiecībā uz vairākfondu programmām un darbībām), kā arī uz samērīgākām revīzijām, kuras būtu vērstas ne tik daudz uz sankcijām, cik uzlabojumiem un garantiju, ka tiek ievēroti kohēzijas politikas vispārējie mērķi. Revidents būtu jāuzskata par partneri, kas palīdz risināt problēmas un rast efektīvāko veidu, kā konstatēt un labot kļūdas. Lai to panāktu, būtu vajadzīgas izmaiņas revidentu attieksmē.
14.

Iepriekšējā plānošanas periodā no 2007. līdz 2013. gadam lauku attīstības finansējums no ELFLA sasniedza 91 miljardu euro, bet no citiem struktūrfondiem 85 miljardus euro. Taču jaunā ERAF regula galvenokārt virzīta uz pilsētu teritorijām, un lauku teritorijas tajā pat nav minētas. Tādēļ rodas jautājums, kādas ir reālās iespējas lauku attīstības projektus līdzfinansēt no citiem struktūrfondiem, konkrēti, no ERAF un ESF, ņemot vērā, ka lielākā daļa ELFLA regulā plānoto pasākumu ir paredzēti lauksaimniecībai.
21.

konstatē: neraugoties uz to, ka galvenās ar drošību saistītās bažas, ko norādījušas ES dalībvalstis, ir fundamentālistu ceļošana uz konfliktu zonām un no tām, vardarbīga radikalizācija neattiecas tikai uz kādu konkrētu ideoloģiju vai ticību, bet var veidoties jebkurā ideoloģijā vai ticībā, ja to ļaunprātīgi izmanto, un tāpēc cīņa pret vardarbīgu radikalizāciju nevar būt vienīgi islāma fundamentālistu radikalizācijas apkarošana;
28.

tāpēc iesaka radīt nosacījumus, kas atvieglos visu teritoriju pieslēgšanu ilgtermiņā efektīviem platjoslas pakalpojumiem konkurētspējīgā vidē, un aicina Eiropas Komisiju digitālā vienotā tirgus veidošanas gaitā regulāri ziņot par panākumiem digitālās plaisas pārvarēšanā, it īpaši reģionālā un vietējā līmenī. Slikta rentabilitāte nozīmē to, ka it īpaši reģionu lauku apgabalos bieži trūkst tirgus stimulētas ātrdarbīgu platjoslas tīklu attīstības, tāpēc pastāvīgi un konsekventi ir jāturpina attīstīt atbalsta iespējas Eiropas un valstu līmenī. Iedzīvotājiem un uzņēmumiem ir tiesības uz ātrdarbīgiem platjoslas tīkliem ar tādu pārraides ātrumu, kāds tiem nepieciešams iztikas nodrošināšanai, tālākizglītībai vai uzņēmējdarbībai neatkarīgi no ģeogrāfiskās atrašanās vietas;
28.

uzskata, ka ir jāatbalsta VRP centieni uzlabot zināšanas par bioloģisko daudzveidību, ekosistēmām, to pakalpojumiem un to kartografēšanu ģeogrāfiskās informācijas sistēmās (ĢIS), izmantojot mērogus, kas ir piemēroti vietējai/reģionālajai plānošanai un ekosistēmu stāvokļa uzraudzībai, vienlaikus minētās vajadzības ņemot vērā kartēšanas un ekosistēmu pakalpojumu un ieguvumu, kādu tās sniedz Eiropā, novērtēšanas darbā (Mapping and Assessment of Ecosystems and their Services in Europe, MAES); uzskata, ka būtu jāatbalsta arī vietējo un reģionālo pašvaldību centieni pārvaldīt telpiskos vides datus tā, lai tie būtu saskaņoti ar INSPIRE prasībām un tādējādi gan atvieglotu datu apmaiņu, gan veidotu zaļās infrastruktūras pārrobežu savienojumus;
18.

atzīmē arī: tā kā pašvaldības ir tuvu iedzīvotājiem, tām ir unikāla pieeja dažādām sabiedrības grupām savā teritorijā un tāpēc tām ir ļoti labas iespējas informēt cilvēkus par ieguvumiem no kosmosa pakalpojumiem; tāpēc vietējo un reģionālo pašvaldību tīkliem, piemēram, tādam tīklam kā NEREUS (Network of European Regions Using Space Technologies), ir īpaša nozīme;
6.

pauž īpašas bažas par to, ka Eiropā, kura līdz šim bija līderis zivju audzēšanas nozarē, tagad ir nepieciešams importēt vairāk nekā 60 % no akvakultūras produktiem, neraugoties uz to, ka ES pati pilnībā varētu ražot šo pārtiku Savienības teritorijā, piedāvājot darba vietas saviem pilsoņiem un ievērojot augstākus standartus;
25.

vērš uzmanību uz to, ka pēc 2007. gada 1. augusta Savienības teritorijā ir izveidots ļoti maz ETSG salīdzinājumā ar to Eiropas teritoriālo struktūru skaitu, kas jau bija uzsākušas sadarbību, un iepriekš gaidīto; tāpat ir ļoti maz ETSG, kas šobrīd tiek veidotas, neraugoties uz daudzu, it īpaši Kopienas fondu līdzfinansētu, projektu īstenošanu Eiropas teritoriālās sadarbības jomā;
19.

papildu svešvalodu var izvēlēties ne tikai no valodām, kas tiek uzskatītas par oficiālajām ES valodām, bet arī no Eiropas mazākumtautību valodām, jo īpaši no trešo valstu valodām, kas piedāvā būtiskas iespējas kultūras, ekonomikas un sociālajā jomā, lai veicinātu Eiropas konkurētspēju;
13.

konstatē, ka Eiropas iestādes apzinās to, ka dažādu pasākumu veiksmīga īstenošana ir atkarīga no to spējas izmantot reģionālo un vietējo pašvaldību jau esošo praksi un resursus. Pašvaldības atrodas iedzīvotājiem vistuvākajā līmenī, tāpēc tās ir visatbilstošākās, lai uzklausītu iedzīvotāju viedokļus un bažas, meklētu efektīvus risinājumus, kā arī atbalstītu un sekmētu Eiropas rīcībpolitiku īstenošanu;
7.3

Sakarā ar 7.1. punktā izklāstīto tēzi Reģionu komiteja ierosina arī turpmāk izstrādāt un īstenot noteikumus par transporta radīto ārējo izmaksu internalizāciju. To mērķis ir izveidot kopīgu Kopienas ietvaru, kas paredz izveidot bezmaksas un maksas ceļa infrastruktūras, kā arī atjauninātas dzelzceļa maksas infrastruktūras, kas nepieciešamas, lai nodrošinātu reālu dažādu transporta veidu konkurenci. Ieņēmumi no minētajiem avotiem būtu jāizmanto ne tikai, lai segtu izmaksas, kas saistītas ar infrastruktūru būvniecību un uzturēšanu (neskatoties uz to, ka pārejas perioda tautsaimniecībā šie ieņēmumi ir nozīmīgs ienākuma avots), tie tomēr būtu jāizmanto arī kā instruments, kas automātiski pielāgojas pieprasījumam pēc infrastruktūras, tādējādi nodrošinot to optimālu izmantošanu un ņemot vērā visas katra transporta veida radītās iekšējās un ārējās izmaksas, tostarp vides izmaksas. Ne mazāk svarīgi ir tas, ka ceļa nodevas ietekmēs produktu cenu, un tādēļ tām jābūt arī dabiskam tirgus regulatoram, kas regulētu aizvien augošo pieprasījumu pēc transporta tā, lai pēc iespējas samazinātu transporta intensitāti.
2.6

Pieprasa lielāku institucionālo atbalstu individuālām sūdzībām no 13. pantā minēto grupu puses; organizācijas ar likumisko interesi var ieviest izpildes darbības individuālu prasītāju vārdā vai atbalstam ar to individuālas personas apstiprinājumu; ja ir noteikts pieņēmums par diskrimināciju (piem., fakti, no kuriem var pieņemt, ka ir notikusi tieša vai netieša diskriminācija), pierādījumu smagumam ir vienmēr jābūt pie atbildētāja, jebkāda naidīga izturēšanās vai sekas kā reakcija uz sūdzību nav atļautas.
3. Šo regulu piemēro arī I pielikuma A iedaļā norādīto siltumnīcefekta gāzu emisijām un piesaistījumiem, par ko ziņo saskaņā ar Regulas (ES) 2018/1999 26. panta 4. punktu un kas dalībvalstu teritorijās no 2031. gada rodas jebkurā no 2. punkta a)–j) apakšpunktā nosauktajām zemes kategorijām un jebkurā no šiem sektoriem: a) fermentācija gremošanas traktā; b) kūtsmēslu apsaimniekošana; c) rīsu audzēšana; d) lauksaimniecības augsnes; e) plānota savannu dedzināšana; f) lauksaimniecisko atlieku dedzināšana uz lauka; g) kaļķošana; h) karbamīda uzklāšana; i) citu oglekli saturošu mēslošanas līdzekļu izmantošana; j) “citi.”;

Svītrots
Jebkurš no a), b), c) un d) apakšpunktā minētajiem objektiem var būt no jauna būvēts objekts vai objekts, kas pārveidots no dabasgāzei paredzēta objekta uz ūdeņradim vai abām gāzēm paredzētu objektu.

Jebkurš no a), b), c) un d) apakšpunktā minētajiem objektiem var būt no jauna būvēts objekts vai objekts, kas pārveidots no dabasgāzei paredzēta objekta uz ūdeņradim vai abām gāzēm paredzētu objektu.
“darba koplīguma slēgšanas sarunas” ir visas sarunas, kas norit starp darba devēju, darba devēju grupu vai vienu vai vairākām darba devēju organizācijām, no vienas puses, un vienu vai vairākām darba ņēmēju organizācijām , no otras puses, par darba nosacījumu un nodarbinātības noteikumu noteikšanu; un/vai reglamentē attiecības starp darba devējiem vai to organizācijām un darba ņēmēju organizāciju vai darba ņēmēju organizācijām ;

“darba koplīguma slēgšanas sarunas” ir visas sarunas, kas norit starp darba devēju, darba devēju grupu vai vienu vai vairākām darba devēju organizācijām, no vienas puses, un vienu vai vairākām arodbiedrībām , no otras puses, par darba nosacījumu un nodarbinātības noteikumu noteikšanu; un/vai reglamentē attiecības starp darba devējiem vai to organizācijām un arodbiedrībām ;
Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā to apliecina Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu un apņemšanās sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un panākt, ka no ES budžeta kopumā 25 % izdevumu palīdz sasniegt klimatiskos mērķus. Sagaidāms, ka ERAF darbībās klimatisko mērķu veicināšanai tiks novirzīti 30 % no visa ERAF finansējuma. Savukārt Kohēzijas fonda darbībās sagaidāms, ka klimatisko mērķu veicināšanai tiks novirzīti 37 % no visa Kohēzijas fonda finansējuma.

Atspoguļojot to, cik svarīgi ir cīnīties pret klimata pārmaiņām, kā to apliecina Savienības saistības īstenot Parīzes nolīgumu un apņemšanās sasniegt Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus, fondi palīdzēs integrēt klimata pasākumus un panākt, ka no ES budžeta kopumā 25 % izdevumu palīdz sasniegt klimatiskos mērķus. Sagaidāms, ka ERAF darbībās klimatisko mērķu veicināšanai tiks novirzīti 30 % no visa ERAF finansējuma. Savukārt Kohēzijas fonda darbībās sagaidāms, ka klimatisko mērķu veicināšanai tiks novirzīti 37 % no visa Kohēzijas fonda finansējuma.
Ja darbinieks nav savlaicīgi saņēmis visus 4. panta 1. punktā, 5. pantā vai 6. pantā minētos dokumentus vai daļu no tiem un darba devējs nav novērsis šīs nepilnības 15 dienu laikā no to paziņošanas, piemēro vienu no šīm sistēmām :

Ja darbinieks nav savlaicīgi saņēmis visus 4. panta 1. punktā, 5. pantā vai 6. pantā minētos dokumentus vai daļu no tiem un darba devējs nav novērsis šīs nepilnības 15 dienu laikā no to paziņošanas, piemēro šīs abas sistēmas :
21.

atzīst, ka zvejniecības nozare gan rada jūras piedrazojumu, gan cieš no tā. Lai risinātu pasīvi izzvejota piedrazojuma problēmu, ir veiksmīgi ieviestas vietējas iniciatīvas, piemēram “Piedrazojuma izzvejošana”, kas dod iespēju pasīvi izzvejotu piedrazojumu nodot bez maksas – pat tad, ja ostas piemēro tiešas maksas par atkritumu piegādi. Lai arī RK atzinīgi vērtē sistēmas “bez īpašas maksas” ieviešanu, tā vēlas uzsvērt, ka pasīvi izzvejotu piedrazojumu – kas (ja to pārstrādā) ir potenciāls ienākumu avots ostas atkritumu uzņemšanas iekārtām – arī turpmāk būtu jāpieņem bez maksas neatkarīgi no daudzuma, lai nodrošinātu, ka atkritumu savākšana un transportēšana uz pārstrādes iekārtām norit raiti. Tas nozīmētu: ja zvejas kuģim ir nododams tikai pasīvi nozvejots piedrazojums, tam nav jāmaksā nekāda maksa;
7.

šajā saistībā vērš uzmanību uz: a) LESD 174. pantu, kurā noteikts, ka īpaša uzmanība ir veltīta lauku apvidiem, apvidiem, kurus skar rūpniecības restrukturizācija, kā arī reģioniem, kuros ir būtiska vai pastāvīga ekonomiska vai demogrāfiska atpalicība, piemēram, galējie ziemeļu reģioni ar mazu iedzīvotāju blīvumu, kā arī salas un pārrobežu un kalnu reģioni; b) Zaļo grāmatu par teritoriālo kohēziju (COM(2008) 616 final) un tai pievienoto Komisijas dienestu darba dokumentu (SEC(2008) 2550), kuros minētas teritoriālās tipoloģijas, piemēram, pierobežas reģioni, kalnu reģioni, salu reģioni un mazapdzīvoti reģioni. Šīs tipoloģijas jau ir izmantotas Piektajā ziņojumā par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (publicēts 2010. gada novembrī); c) RK atzinumu par iepriekš minēto zaļo grāmatu (COTER-IV-020), kurā Eiropas Komisija ir aicināta paplašināt savus pētījumus, lai izstrādātu attiecīgus rādītājus īpašajām sociāli ekonomiskajām problēmām, ar ko saskaras konkrētu veidu reģioni, piemēram, kalnu reģioni, salas, reģioni ar zemu apdzīvotības blīvumu un pierobežas reģioni, un būtiski uzlabotu statistikas datus un to atspoguļojumu kartēs ar nolūku parādīt patieso situāciju; d) RK atzinumu “Sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju” (COTER-V-052), kurā aicināts labāk ievērot LESD 174. panta noteikumus; e) RK atzinumu “Teritoriālās attīstības rādītāji — IKP un ne tikai” (COTER-VI-009), kurā norādīts, ka trūkst kvantitatīvas informācijas par tiem dažādajiem ES reģioniem, kam piemīt īpašas (ģeogrāfiskās, ekoloģiskās, ekonomiskās un sociālās) iezīmes, kas ietekmē to attīstību, kā arī ierosināts, ka Komisijai (Eurostat) jāpieņem Līgumā noteiktās teritoriālās kategorijas, lai palīdzētu pareizi īstenot ES rīcībpolitikas ar teritoriālu dimensiju; f) RK atzinuma projektu “Uzņēmējdarbība salās. Ieguldījums teritoriālajā kohēzijā” (COTER-VI/022), kurā ierosināts iekļaut salas kā papildu kategoriju priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Tercet regulu;
no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim – katru gadu jaunu ietaupījumu 1,5 % apmērā no ikgadējā enerģijas pārdošanas apjoma galalietotājiem, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019. gada 1. janvāra.

no 2021. gada 1. janvāra līdz 2030. gada 31. decembrim – katru gadu jaunu ietaupījumu 2 % apmērā no ikgadējā enerģijas pārdošanas apjoma galalietotājiem, aprēķinot to kā vidējo no pēdējo triju gadu rādītājiem pirms 2019. gada 1. janvāra.
38)

“ūdenī atrašanās laiks” ir laiks no brīža, kad katru no zvejas rīkiem pirmo reizi ievieto ūdenī, līdz brīdim, kad katrs no tiem atkal ir pacelts uz zvejas kuģa;
12.

Šajā dokumentā par Eiropas kosmosa stratēģiju ņemti vērā un daļēji izmantoti iepriekšējie attiecīgie RK atzinumi, tai skaitā atzinumi “Virzībā uz Eiropas Savienības kosmosa stratēģiju pilsoņu interesēs” un “ES kosmosa rūpniecības politika”, kā arī EP Ārlietu komitejas ziņojums par kosmosa izmantošanas spējām Eiropas drošībai un aizsardzībai, pētījums par kosmosa tirgus apguvi Eiropā (“Space Market Uptake in Europe”), 2016. gada aprīlī publicētie NEREUS ieteikumi paplašināt Eiropas kosmosa stratēģiju ar reģionālu dimensiju (“Recommendations on adding a regional dimension to the European Space Strategy”) un ar programmu “Apvārsnis 2020” saistītās Kosmosa padomdevēju grupas padomi par iespējamām pētniecības un inovācijas prioritātēm 2018.–2020. gada darba programmā (“Advice on potential priorities for Research and Innovation in the work programme 2018–2020”).
6.

pieņem zināšanai Eiropas Parlamenta paustās bažas, ka lielu daļu no nevajadzīgām administratīvajām izmaksām, kas saistītas ar ES vides tiesību aktu ieviešanu, vairākās dalībvalstīs un to pašvaldībās rada neatbilstoša vai neefektīva administratīvā prakse publiskajā un privātajā sektorā (4); turklāt ir svarīgi, lai valsts tiesību aktos vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu skaidri noteiktas pienākumu izpildes pilnvaras un lai šīm pašvaldībām tiktu sniegts atbalsts to īstenošanā;
7.

nesaskata būtiskus iebildumus no subsidiaritātes viedokļa LESD 86. panta izpratnē attiecībā uz to, lai piešķirtu Eiropas Prokuratūrai pilnvaras veikt kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas vērsti pret ES interesēm, neraugoties uz radīto ietekmi uz valstu suverenitāti vienā no jutīgākajām jomām;