LV    LV LV 
 
LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 16.6.2009 
SEC(2009) 777 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
  
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dz īvnieku 
veselības prasībām, kas piem ērojamas lolojumdz īvnieku nekomerci ālai pārvietošanai 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
COM(2009) 268 gal īgā redakcija 
[SEC(2009) 776] 
 
 
 
LV 2   LV KOMISIJAS DIENESTU DARBA DOKUMENTS 
Pavaddokuments 
  
Priekšlikums 
 
EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, 
ar kuru groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 998/2003 par dz īvnieku 
veselības prasībām, kas piem ērojamas lolojumdz īvnieku nekomerci ālai pārvietošanai 
  
IETEKMES NOV ĒRTĒJUMA KOPSAVILKUMS 
 
COM(2009) aaa, gal īgā redakcija 
[SEC(2009) bbbb] 
 
LV 3   LV Jautājums ir iek ļauts Komisijas darba k ārtības plānošanas/darba programm ā ar 
numuru 2008/SANCO/010. 
1. P ROBLĒMAS KONSTAT ĒŠANA  
1.1. Tiesiskais pamatojums 
1.1.1. Juridisks pien ākums pārskatīt 
Eiropas Parlamenta un Padomes Regul ā (EK) Nr. 998/20031 (Regula) noteiktas 
saskaņotas dzīvnieku vesel ības pras ības, kas piem ērojamas lolojumdz īvnieku 
nekomerci ālai pārvietošanai Kopien ā un to ievešanai Kopien ā („vispārējais režīms”). 
Tomēr regulā paredzēts pārejas posms Apvienotajai Karalistei, Īrijai, Maltai, 
Zviedrijai un Somijai, kura laik ā minētajās valstīs ievedamajiem dz īvniekiem 
jāatbilst daž ām papildu pras ībām, lai nov ērstu trakums ērgas, ehinokoka un ērču 
ievešanas risku („p ārejas režīms”).  
Regulā paredzēts juridisks pien ākums līdz pārejas perioda beig ām pārskatīt 
noteikumus un l ūgt Komisijai iesniegt Eir opas Parlamentam un Padomei zi ņojumu, 
kas izstrādāts, pamatojoties uz g ūto pieredzi un uz riska nov ērtējumu, līdz ar 
priekšlikumiem rež īma piemērošanai p ārejas perioda beig ās. Komisija 2007. gada 
8. oktobrī pieņēma ziņojumu kop ā ar priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 
regulai pagarin āt pārejas pasākumus līdz 2009. gada septembrim (ar Regulu (EK) 
Nr. 454/20082 atlikti līdz 2010. gada 30. j ūnijam), lai nodrošin ātu pietiekamu laiku 
visu aspektu izv ērtēšanai un lai apspriestu iesp ējas ar visām iesaistītajām personām.  
Pamatojoties uz šo zi ņojumu, daž ādu konsult āciju gaitā gūtajām atziņām, tajā skaitā 
konsultāciju ar Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādi (EPNI), pieejamo inform āciju 
par attiecīgām slimībām visā ES, Komisija patlaban izv ērtē ilgtermiņa iespējas, un jo 
īpaši iespēju attiecin āt vispārējo režīmu uz dal ībvalstīm, kurās pašlaik piem ērots 
pārejas režīms. 
1.1.2. Visp ārējais režīms 
Regulā noteikts, ka lolojumdz īvniekiem, kuri ar saviem īpašniekiem dodas no vienas 
dalībvalsts uz otru, j ābūt identific ētiem un tiem l īdzi jābūt ES pasei, kur ā ir 
apliecinājums vakcin ācijai pret trakums ērgu. Režīms, kas piem ērojams dz īvniekiem, 
kurus ieved ES no uzskait ītajām vai sarakst ā neiekļautajām trešām valstīm, ir 
atkarīgs no treš ās izcelsmes valsts sniegto garantiju kvalit ātes attiec ībā uz 
trakumsērgu. 
1.1.3. P ārejas režīms 
Kopsavilkums par Somijai, Īrijai, Maltai, Zviedrijai un Apvienotajai Karalistei 
piešķirto režīmu pieejams 1. tabul ā. Tajā atrodams EU un nacion ālo noteikumu 
kopums. Rež īms paredz atš ķirīgus papildu p ārvietošanas noteikumus atkar ībā no 
                                                 
1 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/e n/consleg/2003/R/02003R0998-20081122-en.pdf 
2 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriSe rv.do?uri=OJ:L:2008:145:0238:0239:LV:PDF  
 
LV 4   LV galamērķa dalībvalsts un slim ības. Tajā paredzēti arī izņēmumi starp dal ībvalstīm, 
kurās patlaban noteikts p ārejas režīms, un cit ām dalībvalstīm (piemēram, Dānija), tā 
sauktie divpus ējie līgumi. 
1.1.4. Br īvas pārvietošanas rež īms 
Apvienotā Karaliste un Īrija piemēro abpusēju brīvas pārvietošanas rež īmu suņiem 
un kaķiem bez lolojumdz īvnieku identifik ācijas (mar ķēšana) vai pases. Min ētais 
režīms nav nedz regul ā noteiktā vispārējā režīma, nedz p ārejas režīma daļa. 
1.2. Risin āmie jautājumi  
1.2.1. Esošie nacion ālie noteikumi ir sarež ģīti un ievērojami apgr ūtina lolojumdz īvnieku 
īpašniekus  
Pārejas režīms ļauj Somijai, Īrijai, Maltai, Zviedrijai un Apvienotajai Karalistei 
saglabāt nacionālos noteikumus, neatkar īgi no lolojumdz īvnieka vesel ības stāvokļa 
izcelsmes dal ībvalstī. Šie noteikumi – dz īvnieku vesel ības papildu pras ības un/vai 
transporta un maršruta pras ības – iev ērojami atš ķiras, kas ce ļotājiem apgr ūtina 
izprast dal ībvalstīs spēkā esošos nosac ījumus un kav ē garus ce ļojumus caur 
dalībvalstīm.  
Šāda situācija ne tikai rada lolojumdz īvnieku īpašniekiem papildu izmaksas (skat īt 
2. tabulu  – plānotās izmaksas), bet ar ī sagatavojusi augsni indiv īdu un dal ībvalstu 
iestāžu sūdzībām. 
1.2.2. EPNI atzinumi – vesel ības stāvokļa līdzvērtība dalībvalstīs attiecībā uz trakums ērgu, 
ehinokokozi (E. multilocularis) un ērcēm 
1.2.2.1. Trakums ērga 
EPNI ieteica piem ērot riska mazin āšanas pas ākumus lolojumdz īvniekiem, kuriem 
veikta pirm ā vakcinācija un kurus p ārvieto no apgabaliem ar biež āku trakums ērgas 
izplatību lolojumdz īvnieku popul ācijā nekā viens gad ījums uz miljonu 
lolojumdz īvnieku gad ā, konkrēti, Baltijas valst īm.  
Valstis, kur ās ziņoto trakums ērgas gadījumu skaits p ārsniedza min ēto (piemēram, 
Baltijas valstis) p ēdējo trīs gadu laik ā pielikušas papildu p ūles slimības izskaušanai 
un turpina situ ācijas uzraudz ību. 
Tā rezultātā saslimstības biežums m ājdzīvnieku vid ū ir samazin ājies, un pašlaik 
situāciju var uzskat īt par aptuveni l īdzvērtīgu visās ES-27 dal ībvalstīs un 
pielīdzināmu situācijai tajās ES-15 dal ībvalstīs, kurās trakums ērgas sastopam ība 
savvaļas dzīvniekiem bija b ūtiska probl ēma laikā, kad tika pie ņemta Regula (EK) 
Nr. 998/2003. 
Daudzu gadu gait ā, jo īpaši kopš regulas st āšanās spēkā, nav reģistrēti trakums ērgas 
gadījumi, kuru c ēlonis būtu lolojumdz īvnieku leg āla pārrobežu p ārvietošana ES 
teritorijā, tajā skaitā arī no Baltijas valst īm.  
Līdz šim iek ļaušanai trešo valstu sarakst ā piemērojamie Kopienas krit ēriji nav 
pamatoti ar trakums ērgas izplat ību lolojumdz īvnieku popul ācijā, ko izmanto EPNI, 
 
LV 5   LV jo tajos ņemta vērā reglament ējošo pasākumu īstenošana trakums ērgas novēršanai un 
kontrolei, k ā kompetent ās iestādes nodrošina sertifik ācijas derīgumu un uzraudz ības 
sistēmas un vakc īnu kvalitāti. Tādējādi tādas trešās valstis k ā ASV un Krievijas 
Federāciju, neskatoties uz to, ka trakums ērgas sastopam ība ir biež āka nekā Baltijas 
valstīs, ES pieņēmusi kā valstis ar visp ārējo režīmu. 
1.2.2.2. Ehinokokoze (Echinococcus multilocularis) 
Dažādos izolētos EPNI p ētījumos par savva ļas dzīvniekiem uzr ādītas lielas atš ķirības 
starp valst īm un pat starp vienas valsts re ģioniem. T ādēļ ir ļoti grūti salīdzināt 
epidemiolo ģiskās situācijas un jebkurš epidemiolo ģijas novērtējums uzskat āms par 
aptuvenu. Ir pieejams ļoti maz datu par lolojumdz īvnieku su ņu un kaķu inficēšanās 
rādītājiem, un esošos datus gr ūti interpret ēt, jo trūkst inform ācijas par paraugu 
ņemšanas strat ēģijām.  
Somijā veiktie p ētījumi E. multilocularis  noteikšanai su ņiem un grauz ējiem līdz šim 
bijuši negat īvi. Īrija, Malta, Zviedrija un Apvienot ā Karaliste nav sniegušas 
informāciju par m ājas suņu novērošanu, ta ču apgalvo, ka savva ļas dzīvniekiem un 
pamatiedz īvotājiem tas nav sastopams.  
No ierobežot ā publicēto pētījumu skaita par lolojumdz īvnieku infic ēšanās 
gadījumiem Eirop ā izriet, ka ga ļēdāju mājdzīvnieku infic ēšanās līmenis ir zems 
galvenokārt tādēļ, ka tiem ir maza saskare ar paraz ītu starpfāzēm un tie regul āri 
attārpoti.  
Saistīti cilvēku saslimšanas gad ījumi reģistrēti neendēmiskās teritorijās. Tas liecina, 
ka uz end ēmiskām teritorij ām (neatkar īgi no tā, vai cilvēks ceļo no endēmiskām vai 
needēmiskām teritorij ām) ceļojošiem cilv ēkiem nevar izsl ēgt risku infic ēties ar 
slimību, netīšām ar pārtiku uzņemot lente ņa oliņas, nonākot saskarsm ē ar inficētu 
lolojumdz īvnieku vai infic ētiem savva ļas vai kultiv ētiem augļiem un dārzeņiem.  
1.2.2.3. Ērces 
Atsaucoties uz EPNI, ērču sugas, kas barojas no lolojumdz īvniekiem ir plaši 
izplatītas Eiropā, ieskaitot Apvienoto Karalisti, Īriju un, iesp ējams, Maltu. Ērču sugu 
un ērču pārnēsāto slimību uzraudz ības sistēmas ir ierobežotas un nav piln īgas. 
Jaunākie pieejamie dati nor āda uz sistem ātiskas īpatņu savākšanas, epidemiolo ģiskās 
situācijas un efekt īvu kontroles pas ākumu trūkumu. Da ļa pieejam ās informācijas nav 
pamatota ar faktiem vai ir novecojusi. 
2. M ĒRĶI 
Vispārējie mērķi jāskatās kontekst ā ar personu br īvu apriti (EK l īgums) un strat ēģiju 
dzīvnieku vesel ības jomā.  
Konkrētie mērķi ir šādi: 
• saska ņot prasības, lai atceltu atš ķirīgos šķēršļus lolojumdz īvnieku 
nekomerci ālai pārvietošanai ES teritorij ā vai ievedot ES no treš ās valsts, 
atbilstoši aizsarg ājot sabiedr ības un dz īvnieku vesel ību, jo īpaši attiec ībā uz 
trakumsērgu;  
 
LV 6   LV • noteikt proporcion ālus ES nosac ījumus, neapgr ūtināt un sniegt p ārvietojamu 
lolojumdz īvnieku īpašniekiem redzamu ieguvumu attiec ībā uz skaidr ību un 
vienkāršošanu. 
Darbības mērķis ir noteikt rež īmu, kuru īstenot no 2010. gada 1. janv āra. 
3. S TRATĒĢISKIE RISIN ĀJUMI  
Lai sasniegtu m ērķus, Komisija izvirz ījusi četrus strat ēģiskos risin ājumus. 
1. risinājums:  Status - quo saglab āšana  
Tas nozīmētu, ka pēc 2010. gada 30. j ūnija Somija, Īrija, Malta, Zviedrija un 
Apvienotā Karaliste vairs nenoteiks lolojumdz īvniekiem, kurus ieved min ētajās 
valstīs, papildu nosac ījumus attiec ībā uz trakums ērgu, ehinokoku un ērcēm. Arī 
konkrētie abpusējie nolīgumi starp š īm dalībvalstīm vairāk nebūs spēkā. 
2. risinājums : Pārejas režīma pagarin āšana 
Tas nozīmētu turpm āku īslaicīgu pārejas rež īma pagarin āšanu līdz 2011. gada 
beigām, kad Komisija pl āno pārtraukt ES atbalstu valsts programm ām meža 
dzīvnieku trakums ērgas izskaušanai Baltijas valst īs. Būtisks situācijas uzlabojums 
šajās dalībvalstīs būtu pietiekama atbildes reakcija uz EPNI nor ādītajiem riskiem, k ā 
arī padarītu tās ieteikumus saist ībā ar riska mazin āšanas pas ākumiem par 
nevajadzīgiem.  
3. risinājums:  Esošo vis ām dalībvalstīm piemērojamo noteikumu piel āgošana 
Tas nozīmētu piecu dal ībvalstu īpašo nosac ījumu, tajā skaitā divpusējos nolīgumu, 
pārtraukšanu un tehniski p ārskatīta režīma ierosin āšanu, kas atbilstu EPNI, kura 
ieteica noteikt rež īmu pēc veselības stāvokļa izcelsmes dal ībvalstī.  
4. risinājums:  Pārejas režīma turpin āšana, nosakot past āvīgu režīmu 
Tas nozīmētu pārejas režīma pagarin āšanu uz nenoteiktu laiku, t ādejādi atļaujot 
piecām dalībvalstīm sistemātiski piepras īt papildu garantijas. Nevar izsl ēgt, ka citas 
dalībvalstis, kuras atbilst Starptautisk ā Epizootiju biroja ( OIE) kritērijiem, valstij, 
kurā nav trakums ērgas vai kurai ir īpašs statuss attiec ībā uz ērču pārnēsātām 
slimībām vai ehinokokozi, ar ī varētu piepras īt papildu nosac ījumus.  
4. I ETEKMES NOV ĒRTĒJUMS  
4.1. Iepriekš ējas piezīmes 
Saskaņā ar regulu izmaksas, kas saist ītas ar lolojumdz īvnieka su ņa vai ka ķa 
sagatavošanu p ārvietošanai, ir atš ķirīgas atkarībā no izcelsmes valsts un galam ērķa 
dalībvalsts (skat īt 2. tabulu  — izmaksas pirmajam p ārvietojumam, paredzot, ka 
identifikācija, vakcin ācija un, ja nepiecie šams, antivielu titr ēšana jāveic pirms 
pārvietošanas).  
 
LV 7   LV Minētajā 2. tabulā nav paredz ēta īpašā kārtība, kāda pārejas režīmā pastāv starp 
dalībvalstīm, kas var iev ērojami samazin āt sagatavošan ās izmaksas.  
Šajā 2. tabul ā norādīts, ka ES pilsonim ir daudz d ārgāk ceļot kopā ar 
lolojumdz īvnieku uz p ārejas rež īma dalībvalstīm, izņemot uz Somiju, nek ā 
atgriezties no sarakst ā neiekļautas trešās valsts, kurai piem ērots vispārējais režīms. 
4.2. Pirmais risin ājums 
4.2.1. Ekonomisk ā ietekme 
Pirmais risin ājums noteikti labv ēlīgi ietekm ētu iedzīvotājus, likvid ējot izmaksas 
saistībā ar papildu pras ībām, kuras dal ībvalstis piepras ījušas pārejas režīmā. Pretējā 
gadījumā tas ietekm ēs iedzīvotājus, kuri ce ļo no vai starp dal ībvalstīm, kurās 
patlaban noteikts p ārejas režīms, jo divpus ējie līgumi vairs neb ūs spēkā. 
Plānotais pārvietojamu lolojumdz īvnieku skaita pieaugums noteikti labv ēlīgi 
iespaidotu veterin ārārstus. 
Minētā risinājuma ietekme uz ES apstiprin ātām laboratorij ām būtu minim āla, jo 
laboratoriju ien ākumi, kurus rada lolojumdz īvniekiem veikt ās pārbaudes, ievedot vai 
atkārtoti ievedot ES no sarakst ā neiekļautām valstīm, netiktu ietekm ēti. Būtiskāku 
ietekmi var ētu izjust t ās laboratorijas, kuras savu darb ību orientējušas vien īgi uz šo 
pienākumu izpildi. 
Nekādu vai neb ūtisku ietekmi var ētu izjust pret ērču un pret ehinokokozi izstr ādātu 
medikamentu pieg ādātāji, jo šādus medikamentus t āpat iesaka dz īvnieku un 
sabiedrības veselības nolūkos. 
Maz ticams, ka šis risin ājums var ētu negatīvi ietekm ēt transporta uz ņēmumus 
(„pārvadātājus”), jo p ārbaudes sist ēma tiktu vienk āršota. Iesp ējams, ka šis risin ājums 
pārvadātājiem pavērs jaunas uz ņēmējdarbības iespējas piedāvāt savus pakalpojumus 
iedzīvotājiem, kuri ce ļo kopā ar lolojumdz īvniekiem. 
Minētais risinājums var b ūtiski ietekm ēt karantīnas iestāžu uzņēmējdarbību Īrijā, 
Maltā, Zviedrij ā un Apvienotaj ā Karalistē. Iestādēm, kurām ir tiesības patur ēt no 
sarakstā neiekļautām trešām valstīm ievedamus lolojumdz īvniekus ilgtermi ņa 
karantīnā, var nākties pārtraukt darb ību. Taču īstermiņa karantīnas iespējas var 
saglabāt citu iemeslu, iz ņemot dzīvnieku nepareizu apstr ādi pret ērcēm/ehinokoku, 
dēļ.  
4.2.2. Soci ālā ietekme 
Šā risinājuma izvēle var likt ciest ES apstiprin ātām laboratorij ām. Tomēr lielākā daļa 
laboratoriju pl āno pārcelt darbiniekus uz citu laboratorijas pien ākumu izpildi.  
Šis risinājums, kas vienk āršo noteikumus, var pozit īvi ietekm ēt tūrismu un t ādēļ arī 
nodarbinātību kopum ā. 
Pazūdot ilgtermi ņa karantīnai, lolojumdz īvnieki vairs netiks noš ķirti no saviem 
īpašniekiem. 
 
LV 8   LV Attiecībā uz sabiedr ības veselību diezgan droši var apgalvot , ka no Baltijas valst īm, 
kam piem ēro vispārējo režīmu, ievedamu lolojumdz īvnieku risks ievest trakums ērgu 
nav lielāks par risku, kas saist ās ar pārvietojumiem starp cit ām dalībvalstīm vai no 
sarakstā iekļautajām trešām valstīm, kā piemēram, ASV vai Krievijas Feder ācija, 
neskatoties uz to, ka Baltijas valst īs situācija attiec ībā uz trakums ērgu ir draud īgāka. 
Lolojumdz īvnieki nav vien īgais cilvēku inficēšanās avots ar alveolu ehinokokozi. 
Tādēļ nav pamatoti v ērst riska mazin āšana pas ākumus vien īgi uz 
lolojumdz īvniekiem, kurus ieved kop ā ar saviem saimniekiem. Tas nenoz īmē, ka 
tāpēc jārēķinās ar šādu cēloņu radītas ietekmes uz sabiedr ības vesel ību un īpaši uz 
ērču sugu un ērču pārnēsātu slimību ģeogrāfiskās izplatības paplašin āšanos.  
4.2.3. Ietekme uz vidi 
Vienkāršošana noteikti palielin ātu lolojumdz īvnieku pārvietošanas gad ījumu skaitu. 
Tomēr ir grūti noteikt š ā risinājuma ietekmi uz vidi.  
4.3. Otrais risin ājums 
4.3.1. Ekonomisk ā ietekme 
Līdz 2011. gada beig ām iedzīvotāji turpinās segt papildu izmaksas un, iesp ējams, 
sniegs savu artavu veterin ārārstu un ES apstiprin ātu laboratoriju ien ākumu 
nodrošināšanā. 
Esošās sistēmas radītā monopolsitu ācija uz noteiktu laiku pal īdzēs uzturēt arī 
pārvadātāju un karant īnas iestāžu ienākumus. 
4.3.2. Soci ālā ietekme 
Līdz 2011. gada beig ām nav paredz ēta nekāda ietekme uz nodarbin ātību un ceļojumu 
traucēkļi paliks nemain īgi. 
Attiecībā uz sabiedr ības vesel ību nesen Rabies Bulletin Europe publicētie skaitļi 
liecina, ka iesp ējams līdz šā pagarinājuma beig ām trakums ērga Baltijas valst īs tiks 
izskausta. Šis risin ājums palīdzētu padarīt lolojumdz īvnieku pārvietošanu ES droš āku 
un tādejādi samazin āt potenci ālo risku sabiedr ības vesel ībai. Tom ēr, tā kā nav 
izsekots neviens cilv ēka saslimšanas gad ījums ar trakums ērgu, kura c ēlonis būtu no 
Baltijas valst īm ievests lolojumdz īvnieks, atš ķirība varētu būt ļoti minim āla. 
4.3.3. Ietekme uz vidi 
Salīdzinājumā ar esošo situ āciju lielas izmai ņas nav paredzamas. 
4.4. Trešais risin ājums 
4.4.1. Ekonomisk ā ietekme 
Šis risin ājums atbilstoši EPNI ieteikumiem rad ītu papildu izmaksas t ādu 
lolojumdz īvnieku īpašniekiem, kuru lolojumdz īvnieki pot ēti pirmo reizi un kuru 
izcelsmes valsts ir Baltijas valstis.  
 
LV 9   LV Tā kā dzīvnieku skaits, uz kuriem tas var ētu attiekties, ir ierobežots, nav paredzams 
būtisks pieaugums veterin ārārstu ienākumos. 
Parazītu apkarošanas l īdzekļu piegādātājus, pārvadātājus un karant īnas iestādes šis 
risinājums ietekm ētu līdzīgi kā 1. risinājums.  
4.4.2. Soci ālā ietekme 
Tā kā lolojumdz īvnieku popul ācija, uz kuru attiecas specifis ki papildu noteikumi, ir 
ierobežota, ar ī ietekme uz lolojumdz īvnieku īpašniekiem un t ūrismu būtu ierobežota. 
Konstatējumi praks ē liecina, ka nelabv ēlīgā ietekme uz sabiedr ības vesel ību būtu 
minimāla. 
4.4.3. Ietekme uz vidi 
Nevar paredz ēt būtisku ietekmi uz vidi, jo nav iesp ējams aprēķināt šā risinājuma 
ietekmi uz lolojumdz īvnieku pārvietošanas gad ījumu skaitu. 
4.5. Ceturtais risin ājums 
4.5.1. Ekonomisk ā ietekme 
Ilgtermiņā, dodoties uz vai atgriežoties no dal ībvalstīm, kurās patlaban noteikts 
pārejas režīms, iedzīvotāji saskarsies ar papildu izmaks ām. Turpretim iedz īvotāji, 
kuri ceļo no vai starp dal ībvalstīm, kurās patlaban noteikts p ārejas režīms, turpin ās 
baudīt divpusējo līgumu sniegt ās priekšroc ības. 
Iespējams, ka šis risin ājums palīdzēs uzturēt ES apstiprin ātu laboratoriju ien ākumus 
un esošās sistēmas radītās monopolsitu ācijas dēļ arī pārvadātāju un karant īnas iestāžu 
ienākumus. 
4.5.2. Soci ālā ietekme 
ES apstiprin ātu seroloģijas laboratoriju, p ārvadātāju, karant īnas iestāžu, pilnvarotu 
veterinārārstu un paraz ītu apkarošanas l īdzekļu piegādātāju darbs turpin āsies un 
neradīs īpašus bezdarba draudus. 
Lolojumdz īvniekus, kurus ieved ES no sarakst ā neiekļautajām trešām valstīm vai kas 
nebilst nacion ālajiem noteikumiem ( īslaicīga uzturēšanās karantīnā), joprojām 
ievietos karant īnā. Šādos gadījumos, kad lolojumdz īvniekus noš ķir no īpašniekiem 
vismaz uz sešiem m ēnešiem, jāapsver soci ālā (un/vai labtur ības) ietekme. 
Var salīdzinoši droši paredz ēt, ka netiks nov ēroti skaidri, b ūtiski uzlabojumi attiec ībā 
uz sabiedr ības veselību (kā skaidrots 1.2.2.1. da ļā). 
4.5.3. Ietekme uz vidi 
Lai gan aizvien palielin ās lolojumdz īvnieku pārvietošanas gad ījumu skaits, un tas var 
ietekmēt vidi, ir gr ūti konstat ēt savstarp ēju saistību starp esošo ierobežojošo rež īmu 
un pārvietojamo lolojumdz īvnieku (un lolojumdz īvnieku īpašnieku) skaitu. 
 
LV 10   LV 4.6. Secin ājumi 
Piedāvājot sarež ģītu, apgrūtinošu un nekonsekventu p ārmērīgu un nepamatotu 
dzīvnieku vesel ības prasību sistēmu, jo īpaši attiec ībā uz trakums ērgu, 3. un 
4. risinājums  nesniedz pievienoto v ērtību iesaist īto administr āciju un iedz īvotāju 
norādīto visakūtāko problēmu risināšanā. 
Trešais risin ājums ne tikai palielin ātu jucekli tiem ce ļotājiem, kuriem j ātiek skaidr ībā 
ar jaunajiem rež īmiem atkar ībā no izcelsmes valsts, bet ar ī pilnīgi ignorē citus ar 
risku saist ītus aspektus, kas ņemti vērā, veidojot trešo vals tu sarakstu. Tas pieš ķirtu 
Baltijas valst īm nepeln īti slikti slavu un diskrimin ētu tās attiecībā pret dažām trešo 
valstu sarakst ā iekļautām valstīm. Tas ir pretrun ā ES līguma pamatprincipiem. Tiktu 
ignorēti arī dalībvalstu praks ē pamatotie l ūgumi pēc vienkāršošanas. 
Ceturtais risin ājums saglab ātu apgrūtinājumus iedz īvotājiem, kuri ce ļo uz vai 
atkārtoti ieceļo piecās dalībvalstīs un, iesp ējams, citās dalībvalstīs, kurās slimības 
nav izplat ītas.  
Šie risinājumi ir ļoti tālu stāvoši no vairuma dal ībvalstu vēlmes panākt saskaņotību 
un vienkāršot lolojumdz īvnieku ievešanu ES un p ārvietošanu ES teritorij ā, ņemot 
vērā līdzīgo dzīvnieku vesel ības stāvokli ES. 
Pirmais un otrais risin ājums  principā ir vienādi. Gan vien, gan otrs paredz 
nepamatoto b ūtisko atšķirību, diskrimin ācijas un sloga agr āku vai vēlāku atcelšanu 
iedzīvotājiem, tajā skaitā iedzīvotājiem no piec ām dalībvalstīm, kurās, atgriežoties 
no ārzemēm, piemēro papildu pras ības.  
Abi risinājumi lolojumdz īvniekiem, kurus ieved un p ārvieto ES teritorij ā, uzturētu 
augstu droš ības līmeni, piem ērojot visp ārējo režīmu, kas izr ādījies iedarb īgs 
instruments, lai nov ērstu cilvēku un lolojumdz īvnieku saslimšanu ar trakums ērgu, 
kuras izrais ījusi likum īga lolojumdz īvnieku ievešana un p ārvietošana dal ībvalstīs.  
Otrajam risin ājumam ir nelielas priekšroc ības pār pirmo risin ājumu. Lai pazemin ātu 
risku sabiedr ības vesel ībai, pamatota p ārejas pasākumu pagarin āšana novilcin ātu 
vispārējā režīma piemērošanu vis ā ES līdz brīdim, kad ES atbalst ītie pasākumi 
palikušo trakums ērgas izplat ības kabatu izskaušanai mežos ES (un tai blakus 
esošajās teritorijās) padarīs EPNI ieteikumus riska mazin āšanai par liekiem.  
5. U ZRAUDZ ĪBA UN V ĒRTĒŠANA  
Lai nodrošin ātu, ka jaunais rež īms sasniedz 2. punkt ā noteiktos m ērķus, Komisija 
regulāri uzraudz īs vairākus rādītājus režīma snieguma nov ērtēšanai. 
Datus par r ādītājiem vāks dažādos, esošos inform ācijas avotos. Lai g ūtu ziņas par 
populācijas/lolojumdz īvnieku īpašnieku apmierin ātības līmeni, var mekl ēt papildu 
datus aptauj ās un /vai intervij ās. Pastiprin ātas sadarb ības procesu ietvaros P ārtikas 
aprites un dz īvnieku vesel ības pastāvīgā komiteja regul āri ES līmenī vāks datus no 
dalībvalstu iest ādēm (par lolojumdz īvnieku pārvietošanu un sabiedr ības veselību).  
 
LV 11   LV Šajā posmā ārēji novērtējumi tiek uzskat īti par nepiem ērotiem. Šis uzraudz ības 
mehānisms sniegs pietiekamu inform āciju, lai izv ērtētu situāciju regulas v ēlākai 
pārskatīšanai (pēc 5-10 gadiem), ja vien situ ācija nemain ās. 
 
LV 12   LV 1. tabula  Pārskats par dal ībvalstu piem ērotajiem noteikumiem p ārejas režīmā 
Juridiskai
s režīms Pasākumi  IE MT SE UK FI  
Identifikācija ar pasi un mikro čipu vai tetov ējumu 
līdz 2011. gadam (4. pants) x x x x x 
Derīga vakcin ācija pret trakums ērgu (5. pants) x x x x x Vispārējais 
režīms Vienkāršots lolojumdz īvnieku import ēšanas rež īms 
(8. panta 3. punkta b) apakšpunkts)   Norv ēģija   
Obligāts mikročips x x  x nepie
mēro
Obligāta antivielu titr ēšana pirms ievešanas valsts 
teritorijā, lai apstiprin ātu trakums ērgas antivielu 
aizsarglīmeni x x x x nepie
mēro6. panta 1. punkts Vakcinācijas pret trakums ērgu un antivielu 
titrēšanas pras ību neattiecin āšana uz starp 
dalībvalstīm pārvietotiem lolojumdz īvniekiem 
suņiem un ka ķiem x x x x nepie
mēro
Lolojumdz īvniekiem, kurus ieved no uzskait ītajām 
trešām valstīm, jāatbilst tām pašām prasībām kā 
lolojumdz īvniekiem no cit ām ES dalībvalstīm  x x x x nepie
mēro8. panta 1. 
punkts Lolojumdz īvnieki, kurus ieved no sarakst ā 
neiekļautām trešām valstīm, jāievieto karant īnā x x x x nepie
mēro16. pants 
 Obligāta pretparaz ītu apstr āde pret 
ehinokoku/ ērcēm x x x x x Kopienas noteikumi 
21. pants 
 Pases, vakcin ācijas pret trakums ērgu un antivielu 
titrēšanas pras ību neattiecin āšana uz D ānijas 
izcelsmes su ņiem un ka ķiem, kurus ieved tranz ītā 
caur Zviedriju    Dānija3 
   16. pants 
 Pretparaz ītu ehinokoka/ ērču apstr ādes 
neattiecin āšana x x x x x Pārejas režīms  
Valstu noteikumi 
Regulā nav 
juridiskā pamata Apstiprin āti transporta uz ņēmumi  x x  x  Brīvas pārvietošanas  
režīmsValstu noteikumi 
Regulā nav juridisk ā 
pamata Identifikācijas un pases pras ību neattiecin āšana uz 
lolojumdz īvniekiem su ņiem un ka ķiem, kurus 
pārvieto starp Īriju un Apvienoto Karalisti x   x  
                                                 
3 Komisijas L ēmums 2004/557/EK (OV L 249, 23.7.2004., 18. lpp.). 
 
LV 13   LV 2. tabula  PLĀNOTĀS IZMAKSAS  
par vidēja auguma suni , kuru ieved ES teritorij ā vai atkārtoti ieved ES p ēc ceļojuma uz ārzemēm (avots: dal ībvalstu kompetent ās iestādes) 
 Identifikācija 
(mikročips + 
pase)  Pasē 
dokument ēta 
vakcinācija Paraugu 
ņemšana + 
sertifikācija Tests  Apstrāde 
pret ērcēm Apstrāde pret 
ehinokoku  Pārvadātāji Karantīna Kopā 
Vispārējais režīms 
Lolojumdz īvnieks, 
kuru ieved Eiropas 
Savienības teritorij ā €42,934 
(€15 līdz 95,5)  €22,504 
(€2 līdz 63)  - - - - - - €65,43  
Lolojumdz īvnieks, 
kuru atkārtoti ieved 
Eiropas Savien ībā 
no uzskait ītām 
trešām valstīm  €42,934 
(€15 līdz 95,5)  €22,504 
(€2 līdz 63)  - - - - - - €65,43  
Lolojumdz īvnieks, 
kuru atkārtoti ieved 
Eiropas Savien ībā 
no sarakst ā 
neiekļautām trešām 
valstīm €42,934 
(€15 līdz 95,5)  €22,504 
(€2 līdz 63)  €29,204 
(€5 līdz 53)  €50 
(€30 līdz 88)  - - - - €144,63  
Pārejas režīms 
Lolojumdz īvnieks, 
kuru ieved/atk ārtoti 
ieved UK, IE, MT no pārējām Eiropas 
Savienības 
dalībvalstīm 
 €50,50 
(€15 līdz 107)  €26,70 
(€2 līdz 63)  €34 
(€5 līdz 69)  €50 
(€30 līdz 88)  €18,80 
(€5 līdz 
56) €16,80 
(€1 līdz 39,30) UK: 
nepiemēro 
IE: 
prāmis=€20, 
lidmašīna,=€91
0, 
MT: €72  - € 196,80 
(+ 
transporta 
izdevumi)  
Lolojumdz īvnieks, 
kuru ieved/atk ārtoti €50,50 
(€15 līdz 107)  €26,70 
(€2 līdz 63)  €34 
(€5 līdz 69)  €50 
(€30 līdz 88)  - €16,80 
(€1 līdz 39,30) - - €178  
                                                 
4 Skait ļi neatspogu ļo datus, ko iesniedza UK, IE, MT, SE un FI. 
 
LV 14   LV ieved SE no 
pārējām Eiropas 
Savienības 
dalībvalstīm  
Lolojumdz īvnieks, 
kuru ieved/atk ārtoti 
ieved FI no p ārējām 
Eiropas Savien ības 
dalībvalstīm  €50,50 
(€15 līdz 107)  €26,70 
(€2 līdz 63)  - - - €16,80 
(€1 līdz 39,30) - - €94  
Lolojumdz īvnieks, 
kuru ieved UK, IE, 
MT, SE no sarakst ā 
neiekļautām trešām 
valstīm  - - - - - - - UK: €3480 
IE: €2500 MT: €1000 SE: €3350 €3480 
€2500 €1000 €3350