Ieteikums

PADOMES IETEIKUMS

ar mērķi koriģēt novēroto būtisko novirzi no korekcijām vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai



Rumānijā

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 121. panta 4. punktu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 7. jūlija Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu un jo īpaši tās 10. panta 2. punkta otro daļu,

ņemot vērā Komisijas ieteikumu,

tā kā:

1)Saskaņā ar Līguma 121. pantu dalībvalstīm ir jāveicina stabila valsts finanšu sistēma, vidējā termiņā koordinējot ekonomikas politiku un daudzpusēju uzraudzību, lai izvairītos no pārmērīga valdības budžeta deficīta.

2)Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) pamatā ir mērķis panākt stabilu valsts finanšu sistēmu, kas ir cenu stabilitātes un spēcīgas, ilgtspējīgas un darba vietu radīšanai labvēlīgas izaugsmes nosacījumu stiprināšanas līdzeklis.

3)2017. gada jūnijā un 2018. gada jūnijā Komisija Līguma 121. panta 4. punkta noteiktajā kārtībā konstatēja, ka attiecīgi 2016. un 2017. gadā Rumānijā bijusi vērojama būtiska novirze no Rumānijas vidēja termiņa budžeta mērķa vai tā sasniegšanai vajadzīgās korekcijas gaitas. Konstatēto būtisko noviržu dēļ Padome sniedza Rumānijai ieteikumus veikt nepieciešamos politiskos pasākumus, lai tās izlabotu. Pēcāk Padome konstatēja, ka Rumānija pēc minētajiem ieteikumiem nav efektīvi rīkojusies. Jaunākajā, 2018. gada 4. decembra, ieteikumā Padome ieteica Rumānijai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdības neto primāro izdevumu nominālais pieaugums 2019. gadā nepārsniedz 4,5 %, kas atbilst gada strukturālajai korekcijai 1,0 % no IKP.

4)Pēc Komisijas 2019. gada pavasara prognozes un Eurostat apstiprinātajiem 2018. gada budžeta izpildes datiem valdības neto primāro izdevumu pieaugums 2018. gadā ievērojami pārsniedza izdevumu kritēriju, rādot būtisku novirzi ar lielu starpību (novirze 2,4 % no IKP). Strukturālais deficīts netika samazināts un kopumā stabili turējās ap 3,0 % no potenciālā IKP, norādot arī uz būtisku novirzi no ieteiktās strukturālās korekcijas (novirze 0,8 % no IKP). Strukturālajā bilancē uzrādītās novirzes apmēru negatīvi ietekmē neplānoti ieņēmumi, augstāks IKP deflators un potenciālā IKP pieauguma pamatā esošā aplēse, kas pārsniedz izdevumu kritērija pamatā esošo vidēja termiņa caurmēru. No otras puses, novirzes apmēru, ko uzrāda strukturālā bilance, pozitīvi ietekmē zema apjoma publiskie ieguldījumi, kas ir izlīdzināti izdevumu kritērijā. Neatkarīgi no minētās atšķirības abi rādītāji apstiprina būtisku novirzi no SIP preventīvās daļas prasībām 2018. gadā.

5)2019. gada 5. jūnijā Komisija pēc vispārēja novērtējuma secināja, ka Rumānijā vērojama būtiska novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa korekcijas, un saskaņā ar LESD 121. panta 4. punktu un Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta pirmo daļu izteica Rumānijai brīdinājumu.

6)Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1466/97 10. panta 2. punkta otro daļu Padomei jāadresē attiecīgajai dalībvalstij ieteikums veikt nepieciešamos politikas pasākumus. Regulā (EK) Nr. 1466/97 paredzēts, ka ieteikumā būs noteikts ne vairāk kā piecu mēnešu termiņš, kurā dalībvalstij novirze jānovērš. Tādējādi piemērots termiņš, līdz kuram Rumānijai novirze jānovērš, šķiet 2019. gada 15. oktobris. Minētajā termiņā Rumānijai jāpaziņo, kādi pasākumi veikti pēc šā ieteikuma.

7)Pēc Komisijas 2019. gada pavasara prognozes par izlaides starpību 2019. un 2020. gadā Rumānijā turpināsies normāli ekonomiskie apstākļi. Rumānijas valsts parāda attiecība pret iekšzemes kopproduktu ir zem 60 % no IKP robežvērtības. Tātad minimālie nepieciešamie strukturālie pasākumi, kuri noteikti Regulā (EK) Nr. 1466/97 un vispārpieņemtajā korekciju matricā saskaņā ar SIP, kas ņem vērā dominējošos ekonomikas apstākļus un iespējamos ilgtspējas apsvērumus, gan 2019., gan 2020. gadā veido vismaz 0,5 % no IKP.

8)Rumānijas strukturālais deficīts ir pakāpeniski audzis no 0,1 % no IKP 2015. gadā līdz 1,7 % no IKP 2016. gadā, 2,9 % no IKP 2017. gadā un 3,0 % no IKP 2018. gadā. Līdztekus minimālajai korekcijas prasībai būtu vajadzīgs pastāvīgs papildu pasākums, kas labotu kumulatīvo novirzi un nodrošinātu, ka pēc pastāvīgās buksēšanas, kuras rezultāti krājas no 2016. gada, Rumānija atkal uzņem pienācīgu korekcijas gaitu. Piemērots liekas papildu pasākums 0,5 % no IKP 2019. gadā un 0,25 % no IKP 2020. gadā, ņemot vērā, cik liela ir novērotā būtiskā novirze no vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai ieteiktajām korekcijām. Tāds pasākums saskanētu ar Padomes 2018. gada 4. decembrī ieteikto 2019. gada korekciju. Tas paātrinās atpakaļvērstās korekcijas vidēja termiņa budžeta mērķa sasniegšanai.

9)Prasītais strukturālās bilances uzlabojums par 1,0 % no IKP 2019. gadā un par 0,75 % no IKP 2020. gadā atbilst valdības neto primāro izdevumu nominālajam pieaugumam, kas nepārsniedz 4,5 % 2019. gadā un 5,1 % 2020. gadā.