Pieteikuma publikācija saskaņā ar 17. panta 6. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 110/2008 par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89

(2021/C 430/12)

Šī publikācija dod tiesības pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/787 27. pantam (1).

TEHNISKĀS DOKUMENTĀCIJAS GALVENĀS SPECIFIKĀCIJAS

“PREGLER”/“OSTTIROLER PREGLER”

ES Nr.: PGI-AT-02512 – 2019. gada 7. jūnijā.

1. Nosaukums

“Pregler”/“Osttiroler Pregler”

2. Stiprā alkoholiskā dzēriena kategorija

Augļu spirts (9. kategorija Regulā (EK) Nr. 110/2008)

3. Stiprā alkoholiskā dzēriena apraksts

Fizikālās, ķīmiskās un/vai organoleptiskās īpašības

“Pregler”/“Osttiroler Pregler” iegūst raudzēšanas un destilēšanas procesā, kas notiek tikai un vienīgi destilētavās, kuras atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, proti, Līencas politiskajā rajonā, un kuras izmanto reģionā audzētus ābolus vai bumbierus, kam atsevišķos gadījumos var pievienot plūmes, kuras arī ir audzētas šajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Lai nodrošinātu komplekso aromātu, tiek izmantotas dažādas ābolu un bumbieru šķirnes.

Galvenā sastāvdaļa ir āboli; bumbieru saturs nav mazāks par 25 %.

Plūmes (līdz 25 % spirta satura) papildus vienādai daļai ābolu un bumbieru tiek pievienotas tikai tad, ja ražotājs var apliecināt, ka tas tradicionāli un bez pārtraukumiem pēdējo 20 gadu laikā ir savai receptei pievienojis plūmes un ka tiek ievēroti marķēšanas noteikumi.

— Lietošanai gatava stiprā alkoholiskā dzēriena faktiskā spirta tilpumkoncentrācija: vismaz 40 tilp. %.

— Saldinātāji garšas sabalansēšanai: ne vairāk kā 4 g cukura, izteikta ar invertcukuru, uz litru galaprodukta.

— Etilkarbamāts: ne vairāk kā 1 mg/l produkta “Pregler”/“Osttiroler Pregler” augļu spirtā, kas iegūts, pievienojot plūmes.

— Gaistošās sastāvdaļas: vismaz 280 g/hl tīra spirta.

— Etilacetāts: ne vairāk kā 350 g/hl tīra spirta.

— Dzidrība: dzidrs.

— Krāsa: bezkrāsains.

— Smarža/garša: raksturīga, aromātiska ziedu smaržas buķete un pilnīga, augļaina gatavu Austrumtiroles ābolu un bumbieru garša; abas viegli atpazīstamas; bumbieru garša nekad nav dominējoša. Gadījumos, kad tiek pievienotas plūmes: tipiski sabalansēta aromātiska smarža un pilnīga, augļaina sēkleņaugļu garša ar raksturīgām, labi integrētām plūmju niansēm un vieglu, neuzbāzīgu kauliņu piegaršu.

— Pārtikas piedevas: nav.

Specifiskās īpašības (salīdzinot ar citiem tās pašas kategorijas stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem)

“Pregler”/“Osttiroler Pregler” tilpumkoncentrācija ir 40 tilp. %, kas ir augstāka nekā augļu spirtam tradicionāli noteiktā minimālā spirta koncentrācija, kā arī stingri ierobežots, ļoti zems cukuru saturs – ne vairāk kā 4 g uz litru –, ko izmanto galaprodukta garšas sabalansēšanai.

Smaržas ziņā “Pregler”/“Osttiroler Pregler”, kas gatavots tikai no āboliem un bumbieriem, piemīt svaigs, augļains ābola mizas aromāts ar maigām sēkliņu/serdes niansēm. Viegls, augļains un sulīgs sautētu ābolu aromāts ar labi integrētām bumbieru notīm, kas atgādina banānus, kā arī žāvētu bumbieru, bumbieru sulas un sautētu bumbieru nianses noapaļo galaprodukta smaržu.

Ja tiek pievienotas plūmes, pamataromātā ideāli iekļaujas viegla riekstu un mandeļu smarža.

Garšas ziņā “Pregler”/“Osttiroler Pregler” parasti ir maigs, sabalansēts un harmonisks, ar ilgstošu pēcgaršu. Plašais izmantoto augļu šķirņu klāsts nodrošina intensīvu un izsmalcinātu garšu. Ābolu garšu ar tai raksturīgo augļaino svaigumu un maigajām mizas notīm papildina saldā gatavo bumbieru garša ar banānu niansēm, kuras rada augļu esteri.

Turklāt gadījumos, kad tiek pievienotas plūmes, galaproduktā var būt jūtamas šokolādes un kanēļa notis, kas piešķir garšai vieglu rūgtumu.

“Pregler”/“Osttiroler Pregler” nekad negatavina koka mucās, kā arī uzglabāšanas tvertnēs netiek pievienotas koksnes šķeldas vai gabaliņi.

4. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

“Pregler”/“Osttiroler Pregler” ražo tikai un vienīgi destilētavās, kas atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā – Līencas politiskā rajonā (Austrumtirolē).

Apgabals ietver šādu pašvaldību teritorijas: Abfaltersbach, Ainet, Amlach, Anras, Assling, Außervillgraten, Dölsach, Gaimberg, Heinfels, Hopfgarten in Defereggen, Innervillgraten, Iselsberg-Stronach, Kals am Großglockner, Kartitsch, Lavant, Leisach, Lienz, Matrei in Osttirol, Nikolsdorf, Nußdorf-Debant, Oberlienz, Obertilliach, Prägraten am Großvenediger, Schlaiten, Silian, St. Jakob in Defereggen, St. Johann im Walde, St. Veit in Defereggen, Strassen, Thurn, Tristach, Untertilliach un Virgen.

5. Stiprā alkoholiskā dzēriena ražošanas metode

Raudzēšana un destilācija

Pirmais “Pregler”/“Osttiroler Pregler” ražošanas posms ietver ābolu un bumbieru, attiecīgā gadījumā arī plūmju, sasmalcināšanu vai saspaidīšanu; augļiem jābūt svaigi ievāktiem noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Tiek izmantoti tikai gatavi, veseli un tīri augļi. Visi sasmalcinātie vai saspaidītie augļi (masa) tiek ievietoti tvertnē vai mucā (macerēšanai). Plūmēm parasti tiek izņemti kauliņi.

Otrais posms ietver masas raudzēšanu, lielākoties pievienojot tīru raugu. Ģenētiski modificēts raugs netiek izmantots. Raudzēšanas procesā, kas notiek kontrolētā temperatūrā, ievērojot noteiktu procedūru, augļos esošie cukuri pārvēršas spirtā un oglekļa dioksīdā. Raudzēšanas process ilgst vidēji 2–6 nedēļas. Kad raudzēšana ir pabeigta, norūgusī masa, kuras spirta tilpumkoncentrācija ir 4–8 tilp. %, tiek izturēta, līdz tā iegūst vēlamo augļiem raksturīgo aromātu. Ja masā atrodas iepriekš pievienoto plūmju kauliņi, tie uz destilācijas iekārtu netiek pārnesti.

Trešais posms ietver norūgušās masas destilāciju vienkāršā destilācijas aparātā vai aparātā ar deflegmatoru. Nepārtrauktā destilācija neatbilst tradicionālajām ražošanas metodēm, tāpēc netiek izmantota. Atkarībā no izmantotā destilācijas aprīkojuma (destilācijas katls ar vai bez bagātināšanas plātnēm) misa tiek destilēta vienu vai divas reizes (līdz mazāk par 86 tilp. %). Mūsdienās arvien biežāk izmanto vara destilācijas katlus ar bagātināšanas plātnēm, tādēļ misa tiek destilēta tikai vienreiz; tas ne tikai ietaupa enerģiju, bet arī palīdz labāk saglabāt augļu aromātu.

Lai panāktu sabalansētu un harmonisku sastāvu, ceturtais ražošanas posms, kas seko pēc destilācijas, ietver uzglabāšanu piemērotās neitrāla materiāla tvertnēs (stikla traukos, nerūsošā tērauda tvertnēs u. c.) vismaz 4 nedēļu garumā. Dzērienu negatavina koka, piemēram, ozola vai zīdkoka, mucās, un tā uzglabāšanas tvertnēs netiek pievienotas koksnes šķeldas vai gabaliņi.

Pēc uzglabāšanas seko piektais un pēdējais ražošanas posms – pēcapstrādes process, kas ietver šādus etapus:

— (fakultatīvi) dažādu iepriekš aprakstītajām prasībām atbilstošu destilātu kupažēšana,

— augstas spirta koncentrācijas destilāta atšķaidīšana ar tīru dzeramo ūdeni līdz vajadzīgajam dzēriena stiprumam,

— dzēriena iepildīšana pudelēs vai dekantēšana citos tirdzniecībai piemērotos traukos,

— marķēšana un iepakošana.

“Pregler”/“Osttiroler Pregler” netiek pievienotas pārtikas piedevas.

Galaprodukta garšas sabalansēšanai uz litru produkta var pievienot ne vairāk kā 4 gramus cukura, izteikta ar invertcukuru.

Destilātu atšķaidīšanu līdz vajadzīgajam dzēriena stiprumam, iepildīšanu pudelēs, marķēšanu un iepakošanu var veikt arī ārpus noteiktā ģeogrāfiskā apgabala.

6. Saikne ar ģeogrāfisko vidi vai izcelsmi

Dati par ģeogrāfisko apgabalu vai izcelsmi, kuri ir saiknei būtiski

Lauku saimniecību destilētavās ražotā “Pregler”/“Osttiroler Pregler” izejvielu sastāvā vienmēr ir bijuši ar rokām lasīti āboli un bumbieri, kas iegūti no komerciāliem vai pļavu augļudārziem un atsevišķiem kokiem lauku saimniecībās, kas atrodas noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. Tradicionālais lauku saimniecībās ražotais “Pregler” ir augļu spirts, kas vienmēr ticis gatavots no sēkleņaugļiem; šā fakta vēsturiskais iemesls ir nodokļu likums, kas tikai no sēkleņaugļiem ražotiem stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem allaž paredzēja uzlikt mazākus nodokļus nekā stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kas pilnībā vai daļēji ražoti no kauleņaugļiem.

Tomēr ir zināms, ka atsevišķos gadījumos komerciālās destilētavas, lai izceltu savu produktu garšu, papildus āboliem un bumbieriem ir pievienojušas zināmu daļu plūmju, vienlaikus pārāk neatkāpjoties no reģionālā produkta raksturīgajām īpašībām.

Augļkopībai Līencas rajonā ir sena vēsture. Jau 1558. gadā Georgs Rešs fon Geroldshauzens [Georg Rösch von Geroldshausen], kas dzimis Līencas pilsētā, dzejolī Der fürstlichen Grafschaft Tyrol Landtreim [Dzejolis ar atskaņām par firsta grāfisti Tiroli] izcēla Līencas “augļu sevišķās īpašības”. Līdz mūsdienām ir saglabājušies tipiski tiroliešu (austrumtiroliešu) uzvārdi, kuru izcelsme ir meklējama senaugšvācu valodas vai romāņu valodu vārdos, kas apzīmē ābolus.

Augļus Līencas rajonā audzē “vēsajā mitrajā zonā”, kas atrodas augstumā līdz 900 m v.j.l., un “skarbajā mitrajā zonā”, kas atrodas virs šā augstuma. Reģiona klimatu lielā mērā ietekmē siltais Alpu vējš fēns. Alpu fēns Līencas baseinā iestumj siltā gaisa masas tālu apkārtējās ielejās un rada unikālu mikroklimatu Dolomītalpu ziemeļu malā. Augstā temperatūra un zemais gaisa mitrums, kas rodas fēna ietekmē, kā arī dzidrais gaiss un sausais vējš pamīšus ar bezvēja periodiem nodrošina augļiem unikālus apstākļus, kuros attīstās tiem raksturīgie aromāti un īpaši intensīvā garša. Šie klimatiskie apstākļi apvienojumā ar augsnes sastāvu, kas sniedzas no aluviālās augsnes ar augstu kaļķakmens saturu un ledāja sanesu materiāla līdz brūnzemei, arvien ir padarījuši augļu audzēšanu Līencas rajonā sevišķu un piešķīruši sēkleņaugļiem izteikti “raksturīgo kvalitāti”.

“Pregler” specifiskais nosaukums ir radies no dialektā lietota vārda “pregeln”, kas sarunvalodā tiek izmantots tikai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā – Austrumtirolē.

Vārda “pregeln”, “prägeln” jeb “brägeln” nozīme ir “cept”, “vārīt” vai “sautēt”; tas bijis izplatīts apzīmējums spirta (schnapps) rafinēšanai. Līdz pat mūsdienām vārds “pregeln” Austrumtirolē tiek plaši izmantots kā vispārējs apzīmējums schnapps destilācijai. Agrākos laikos stiprie alkoholiskie dzērieni no Austrumtiroles saimniecībās audzētiem āboliem un bumbieriem bija vispārzināmi ar nosaukumu “Pregler”.

Lai uzturētu un uzlabotu “Pregler” kvalitāti un saglabātu tā tradīciju nākotnē, 1991. gadā 20 schnapps destilētāji no visa Līencas rajona apvienojās un izveidoja Austrumtiroles “Pregler” lauksaimnieku apvienību ar mītnes vietu Dölsach ciematā.

Pamatojoties uz šo tradīciju un faktu, ka 1998. gadā “Pregler” pirmo reizi tika reģistrēts Austrijas Pārtikas reģistrā, 2012. gada 24. jūlijā ar Dekrētu BMG-75210/0006-II/B/13/2012 šis stiprais alkoholiskais dzēriens tika iekļauts reģistra ceturtā izdevuma B.23 nodaļā kā valsts nozīmes aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. Kopš tā laika “Pregler”/“Osttiroler Pregler” tiek nodrošināta īpaša valsts līmeņa aizsardzība.

Pateicoties Līencas politiskā rajona atrašanās vietai, kura ir īpaši pievilcīga no tūrisma un saistīto tirdzniecības sakaru viedokļa, mūsdienās “Pregler”/“Osttiroler Pregler” ir produkts, kas ir pazīstams un iecienīts arī tālu aiz Austrijas robežām un ir cieši saistīts — ne tikai nosaukuma ziņā — ar reģionu un tajā strādājošajiem destilētājiem.

Mūsdienās “Pregler”/“Osttiroler Pregler” iemantoto popularitāti un tādējādi arī labo reputāciju atkārtoti apliecina apbalvojumi, ko tas saņēmis dažādos pasākumos, piemēram, zelta medaļa 2016. gada Vīna un stipro alkoholisko dzērienu konkursā (Cranleigh, Apvienotajā Karalistē), vairāki apbalvojumi dažādu saimniecību ražotajiem “Pregler”/“Osttiroler Pregler” 2018. gada Tiroles provinču schnapps balvu piešķiršanas pasākumā, zelta medaļa Sestajā ikgadējā Berlīnes stipro alkoholisko dzērienu konkursā un sudraba medaļa 2019. gada “Destillata” pasākumā. Šā īpašā augļu spirta reputācijas un nosaukuma “Pregler”/“Osttiroler Pregler” nesaraujamā saikne atspoguļojas dažādos ar šo dzērienu saistītos ziņojumos un atsaucēs gan vietējā, gan starptautiskajā presē (Tiroler Tageszeitung, Kleine Zeitung, Osttiroler Bote, Bezirksblätter Osttirol, iknedēļas laikrakstā Die Zeit, 1995. gada 1. decembraZeitmagazin Nr. 49), kā arī specializētajos izdevumos (Besseres Obst [Labāki augļi]). Kultūras iniciatīvas ietvaros organizēts arī pasākums “Pregler G’schichten”, kurā aplūkota tēma: “Pregler”: reģionālās identitātes un Austrumtiroles kultūras daļa.

Stiprā alkoholiskā dzēriena sevišķās īpašības, kas piedēvējamas ģeogrāfiskajam apgabalam

Tādi faktori kā Līencas rajona ģeogrāfiskajam baseinam raksturīgais reģionālais klimats ar īpaši izteiktām dienas un nakts temperatūras atšķirībām ābolu un bumbieru nogatavošanās laikā, augsnes īpašības un vairāk nekā 100 gadu senās audzēšanas tradīcijas un šajā reģionā audzētajiem sēkleņaugļiem (āboliem un bumbieriem) raksturīgā kvalitāte lielā mērā nodrošina “Pregler”/“Osttiroler Pregler” specifiskās īpašības un piešķir produktiem tiem raksturīgo bagātīgo aromātu, kas ir atkarīgs no izmantotajiem augļiem un, pateicoties atlasīto augļu šķirņu klāstam, ir izteikti intensīvs un daudzveidīgs.

7. Eiropas Savienības vai valsts/reģiona noteikumi

Juridiskais pamats: ES tiesību akti stipro alkoholisko dzērienu jomā; ES horizontālie pārtikas marķēšanas tiesību akti

Prasību apraksts: vispārējie augļu spirtu kvalitātes kritēriji

8. Pieteikuma iesniedzējs

Nosaukums: Federālais sociālo lietu, veselības, aprūpes un patērētāju aizsardzības ministrs Juridiskais statuss: federālā ministrija, kas ietilpst federālajā valdībā

Adrese: Radetzkystraße 2, 1030 Wien, Austrija

E-pasta adrese: post@sozialministerium.at, ixb13@sozialministerium.at

Tel. +43 1 71100-0

9. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes papildinājumi

—

10. Īpaši marķēšanas noteikumi

Norāde uz plūmju pievienošanu

Lai patērētāji saņemtu pilnīgu informāciju, galvenajā redzamības laukā (uz priekšējās etiķetes) attēla vai teksta veidā skaidri jānorāda, ka ir pievienotas plūmes.

Norāde uz ražotāju

Obligāti ir jānorāda destilētava vai ražotājs, kas izgatavojis produktu.

Savienības simbols

Kā noteikts Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 716/2013 22. pantā, drīkst izmantot Regulas (EK) Nr. 1898/2006 V pielikumā norādīto Savienības simbolu, kas apzīmē reģistrētas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

(1) OV L 130, 17.5.2019., 1. lpp.