Priekšlikums Padomes lēmums par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību /* COM/2009/0297 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 29.7.2009 COM(2009) 297 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību PASKAIDROJUMA RAKSTS Temats. Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību. 1. ES un Japānai nākas saskarties ar līdzīgām grūtībām, kas saistītas ar ekonomisko izaugsmi, nozaru konkurētspēju, nodarbinātību, reģionālo un sociālo kohēziju, ilgtspējīgu attīstību, un, iespējams, pašu lielāko problēmu, proti, sociāli ekonomiskajiem pielāgojumiem, kuri vajadzīgi sabiedrības novecošanās un pašreizējās finanšu krīzes dēļ. 2. Eiropas Kopienai un Japānas valdībai (turpmāk “Japāna”) ir līdzīgas pētniecības prioritātes, tādas kā dzīvības zinātnes, informācija un komunikācija, ražošanas tehnoloģijas, vide, arī klimata pārmaiņas un atjaunojamie energoresursi, un tās abas piedalās ITER (Starptautiskais kodoltermiskais eksperimentālais reaktors) projektā. 3. Runājot par ieguldījumiem pētniecībā, Japāna jau tagad ir viena no vadošajām valstīm šajā ziņā — 2008. gadā tie sasniedza 3,61 % no IKP, turklāt vairāk nekā 81,6 % atvēlēja privātais sektors. Tāpēc Eiropai Japāna ir ļoti svarīgs partneris sadarbībai zinātnes un tehnoloģijas jomā. 4. Tomēr ES un Japānas zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības potenciāls vēl joprojām netiek pilnībā izmantots. 5. Ņemot vērā zinātnes un tehnoloģijas nozīmi Eiropas un Japānas ekonomiskajā un sociālajā attīstībā, abas puses ir izteikušas vēlmi pilnveidot un intensificēt sadarbību kopīgu interešu jomās, un ES un Japānas augstākā līmeņa sanāksmē, kas notika Atēnās 2003. gada 1. un 2. maijā, tika sagatavots rīcības plāns, kurš pievienots presei adresētajam paziņojumam par minēto sanāksmi un kurā paredzēts paplašināt sadarbību zinātnes un tehnoloģijas jomā. 6. Padome 2003. gada 5. jūnijā pilnvaroja Eiropas Komisiju risināt sarunas par Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Japānu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību. 7. Kopš tā laika starp abām pusēm ir notikušas garas un sīkas diskusijas, kuru rezultātā sagatavots pievienotais Nolīguma projekts, kas parafēts 2009. gada 19. februārī. 8. Nolīguma pamatā ir savstarpēja izdevīguma principi, abpusējas iespējas piedalīties otras puses programmās un pasākumos saistībā ar Nolīguma mērķi, nediskriminācijas princips, intelektuālā īpašuma efektīva aizsardzība un intelektuālā īpašuma tiesību taisnīga sadale. 9. Šis Nolīgums par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību palīdzēs strukturēt un aktivizēt EK un Japānas sadarbību zinātnē un tehnoloģijā, jo īpaši organizējot Apvienotās komitejas regulāras sanāksmes, kurās varētu plānot konkrētus sadarbības pasākumus (piemēram, koordinētus uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus). 10. Šis Nolīgums stājas spēkā dienā, kad puses apmainās ar diplomātiskajām notām, informējot viena otru par to, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai tas stātos spēkā. Tas ir spēkā piecus gadus un paliek spēkā arī pēc tam, ja vien kāda no pusēm to neizbeidz sākotnējā piecu gadu termiņa beigās vai jebkurā laikā pēc tā beigām. Jebkurā gadījumā katra puse var ik pēc pieciem gadiem novērtēt Nolīguma un saskaņā ar to veikto pasākumu ietekmi. Ņemot vērā iepriekš minētos apsvērumus, Komisija aicina Padomi: - pilnvarot to Eiropas Kopienas vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību. - Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par to, lai Eiropas Kopienas vārdā parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 170. pantu saistībā ar 300. panta 2. punkta pirmās daļas pirmo teikumu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu[1], tā kā: (1) Komisija Kopienas vārdā sarunās ar Japānas valdību ir apspriedusi Nolīgumu par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību. (2) Sarunu rezultātā ir sagatavots pievienotais Nolīgums, kas parafēts 2009. gada 19. februārī. (3) Ir jāparaksta Nolīgums, par kuru Komisija ir risinājusi sarunas, lai vēlāk to, iespējams, noslēgtu, IR NOLĒMUSI ŠĀDI. 1. pants . 1. Ņemot vērā Nolīguma iespējamo noslēgšanu vēlāk, Padomes priekšsēdētājs tiek pilnvarots norādīt personu vai personas, kas ir tiesīgas Eiropas Kopienas vārdā parakstīt Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību. 2. Nolīguma teksts ir pievienots šim lēmumam. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PIELIKUMS NOLĪGUMS STARP JAPĀNAS VALDĪBU UN EIROPAS KOPIENU PAR ZINĀTNISKO UN TEHNOLOĢISKO SADARBĪBU Japānas valdība un Eiropas Kopiena (turpmāk “Kopiena”), vēloties turpmāk veicināt ciešās un draudzīgās attiecības starp Japānu un Kopienu un apzinoties zinātnes atziņu straujo attīstību un to pozitīvo devumu divpusējas un starptautiskas sadarbības sekmēšanā, vēloties paplašināt zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības jomu vairākās kopīgu interešu sfērās, veidojot produktīvu partnerību miermīlīgiem nolūkiem un savstarpējam izdevīgumam, uzskatot, ka šāda sadarbība un šādas sadarbības rezultātu izmantošana veicinās Japānas un Kopienas ekonomisko un sociālo attīstību, vēloties izveidot oficiālu pamatu vispārējo sadarbības pasākumu īstenošanai, kas nostiprinās zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību starp Pusēm, ir vienojušās šādi. 1. pants 1. Puses veicina, izstrādā un atvieglo miermīlīgiem mērķiem paredzētus sadarbības pasākumus, ko saskaņā ar šo Nolīgumu veic zinātnes un tehnoloģijas jomās. 2. Saskaņā ar šo Nolīgumu sadarbības pasākumus veic, pamatojoties uz šādiem principiem: a) savstarpēji un līdzvērtīgi ieguldījumi un izdevīgums; b) vieszinātnieku piekļuve attiecīgās otras Puses pētniecības un attīstības programmām un projektiem, un iekārtām; c) savlaicīga apmaiņa ar informāciju, kas varētu ietekmēt sadarbības pasākumus, kurus veic saskaņā ar šo Nolīgumu; d) uz zināšanām balstītas sabiedrības izveides sekmēšana Japānas un Kopienas ekonomiskās un sociālās attīstības labā. 2. pants 1. Sadarbības pasākumi, ko veic saskaņā ar šo Nolīgumu, ir tieši sadarbības pasākumi un netieši sadarbības pasākumi. 2. Šajā Nolīgumā: a) “Puses” ir Japānas valdība un Kopiena; b) “tieši sadarbības pasākumi” ir sadarbības pasākumi, ko veic Puses vai to aģentūras; c) “netieši sadarbības pasākumi” ir sadarbības pasākumi, ko Japānas un Kopienas personas veic saskaņā ar pētniecības un attīstības programmām un projektiem; d) “pētniecības un attīstības programmas un projekti” ir Kopienas īstenotā Pamatprogramma pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai vai Japānas valdības, tās aģentūru vai oficiālu iestāžu īstenotas pētniecības un attīstības programmas un projekti, kam ir uz konkurenci balstītas finansēšanas sistēmas; e) “persona” ir: i) attiecībā uz Japānu — ikviens Japānas valstspiederīgais vai ikviena juridiska persona, kas nodibināta saskaņā ar Japānas tiesību aktiem, un ii) attiecībā uz Kopienu — ikviens Kopienas dalībvalstu valstspiederīgais vai ikviena juridiska persona, kas nodibināta saskaņā ar Kopienas dalībvalstu tiesību aktiem vai Kopienas tiesību aktiem; f) “aģentūra” ir: i) attiecībā uz Japānu — Japānas valdības aģentūras, un ii) attiecībā uz Kopienu — Eiropas Komisija; g) “oficiālas iestādes” ir oficiālas iestādes, kuru budžetu un darbības plānu ir apstiprinājuši Japānas valdības kompetentie ministri un kuru pētniecības un attīstības programmas un projekti, kam ir uz konkurenci balstīta finansēšanas sistēma, ar viņu piekrišanu ir iekļauti attiecīgajās programmās un projektos netiešiem sadarbības pasākumiem; h) “intelektuālā īpašuma tiesības” ir “intelektuālais īpašums” tādā nozīmē, kāda noteikta 2. pantā Konvencijai par Pasaules intelektuālā īpašuma organizācijas dibināšanu, kas parakstīta 1967. gada 14. jūlijā Stokholmā. 3. pants 1. Var būt šāda veida tiešie sadarbības pasākumi: a) dažāda veida sanāksmes, piemēram, ekspertu tikšanās, lai apspriestos un apmainītos ar informāciju par vispārīgu vai specifisku tematu zinātniskiem un tehnoloģiskiem aspektiem un lai noteiktu pētniecības un attīstības programmas un projektus, kurus būtu lietderīgi īstenot sadarbībā; b) apmainīšanās ar informāciju par pasākumiem, politiku, praksi, tiesību aktiem un noteikumiem attiecībā uz pētniecību un attīstību; c) zinātnieku, tehnisko darbinieku vai citu speciālistu apmeklējumi un apmaiņa saistībā ar vispārīgiem vai specifiskiem jautājumiem; d) jebkura cita veida sadarbības pasākumi, kuru īstenošanu var noteikt, ierosināt un nolemt šā Nolīguma 6. pantā minētā Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības apvienotā komiteja. 2. Lai izstrādātu netiešus sadarbības pasākumus, jebkura vienas Puses persona var saskaņā ar otras Puses tiesību aktiem un noteikumiem un šā Nolīguma I un II pielikumu piedalīties pētniecības un attīstības programmās un projektos, ko īsteno attiecīgā otra Puse, tās aģentūras vai oficiālas iestādes. 4. pants Puses, to aģentūras vai oficiālas iestādes, kuras piedalās sadarbības pasākumā, ko veic saskaņā ar šo Nolīgumu, var pieņemt kopīgu lēmumu par minētā sadarbības pasākuma elementiem un kārtību. 5. pants Ikviena Puse vai tās aģentūras, attiecīgā gadījumā ar otras Puses vai tās aģentūru piekrišanu, var atļaut pētniekiem un organizācijām no visām pētniecības jomām, arī no privātā sektora, piedalīties tiešos sadarbības pasākumos, ko veic saskaņā ar šo Nolīgumu. 6. pants 1. Lai nodrošinātu šā Nolīguma faktisku īstenošanu, Puses izveido Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības apvienoto komiteju (turpmāk “Apvienotā komiteja”). Apvienotās komitejas līdzpriekšsēdētāji ir Japānas Ārlietu ministrijas un Eiropas Komisijas ierēdņi. 2. Apvienotajai komitejai ir šādas funkcijas: a) apmainīties ar informāciju un viedokļiem par zinātnes un tehnoloģijas politikas jautājumiem; b) noteikt, ierosināt un nolemt īstenot sadarbības pasākumus saskaņā ar šo Nolīgumu; c) pārskatīt un apspriest saskaņā ar šo Nolīgumu veikto sadarbības pasākumu rezultātus; d) sniegt Pusēm konsultācijas un atbalstu saistībā ar šā Nolīguma īstenošanu; e) regulāri pārskatīt savstarpējo piekļuvi pētniecības un attīstības programmām un projektiem un pasākumus vieszinātnieku uzņemšanai un izvērtēt konkrētus pasākumus, lai uzlabotu minēto piekļuvi un nodrošinātu šā Nolīguma 1. pantā minētā savstarpīguma principa faktisku īstenošanu. 3. Apvienotās komitejas lēmumus pieņem, savstarpēji vienojoties. 4. Apvienotā komiteja tiekas savstarpēji izdevīgos laikos, vēlams vismaz reizi divos gados. 5. Apvienotās komitejas sanāksmes pārmaiņus rīko Japānas valdība un Kopiena, ja vien nevienojas citādi. 6. Apvienotās komitejas sanāksmes dalībnieku ceļa un uzturēšanās izdevumus sedz tā Puse, kuru tie pārstāv. Visas pārējās ar Apvienotās komitejas sanāksmēm saistītās izmaksas sedz uzņēmēja Puse. 7. Apvienotā komiteja pieņem savu reglamentu. 8. Ārpus sesijām Apvienotā komiteja var pieņemt lēmumus ar diplomātisko kanālu starpniecību. 7. pants Šā Nolīguma īstenošana ir atkarīga no atvēlēto līdzekļu pieejamības un katras Puses piemērojamajiem tiesību aktiem un noteikumiem. 8. pants 1. Zinātnisko un tehnoloģisko informāciju, uz ko neattiecas īpašumtiesības un kas rodas tiešu sadarbības pasākumu rezultātā, ikviena Puse var darīt pieejamu sabiedrībai, izmantojot ierastos kanālus un ievērojot iesaistīto aģentūru parastās procedūras. 2. Intelektuālā īpašuma tiesības un neizpaužamu informāciju, kas rodas, tiek pieteikta vai iegūta saskaņā ar šo Nolīgumu veiktos sadarbības pasākumos, izmanto atbilstīgi šā Nolīguma II pielikuma noteikumiem. 9. pants Puses savu tiesību aktu un noteikumu satvarā pieliek visas pūles, lai personām, kuras veic sadarbības pasākumus saskaņā ar šo Nolīgumu, nodrošinātu visas iespējas, kas atvieglotu minētajos sadarbības pasākumos iesaistīto pētnieku brīvu pārvietošanos un uzturēšanos un atvieglotu minētajiem sadarbības pasākumiem paredzētu materiālu, datu vai aprīkojuma ievešanu to teritorijā vai izvešanu no tās. 10. pants Šā Nolīguma noteikumi neskar tiesības un pienākumus saskaņā ar esošiem un jauniem sadarbības nolīgumiem starp Pusēm vai starp Japānas valdību un jebkuras Kopienas dalībvalsts valdību. 11. pants Visus jautājumu vai strīdus saistībā ar šā Nolīguma interpretāciju vai īstenošanu risina, Pusēm savstarpēji apspriežoties. 12. pants Šā Nolīguma I un II pielikums ir šā Nolīguma neatņemama daļa. 13. pants 1. Šis Nolīgums stājas spēkā dienā, kad Puses apmainās ar diplomātiskajām notām, informējot viena otru par to, ka ir pabeigtas attiecīgās iekšējās procedūras, kas vajadzīgas, lai šis Nolīgums stātos spēkā. 2. Šis Nolīgums ir spēkā piecus gadus un paliek spēkā arī pēc tam, ja vien kāda no Pusēm to neizbeidz sākotnējā piecu gadu termiņa beigās vai jebkurā laikā pēc tā beigām, vismaz sešus mēnešus iepriekš iesniedzot otrai Pusei rakstisku paziņojumu par savu nodomu izbeigt šo Nolīgumu. 3. Šā Nolīguma izbeigšana neskar ne sadarbības pasākumus, kas uzsākti saskaņā ar šo Nolīgumu un nav pilnībā pabeigti šā Nolīguma izbeigšanas brīdī, ne īpašas tiesības un pienākumus, kas iegūti atbilstīgi šā Nolīguma II pielikumam. 4. Katra Puse var ik pēc pieciem gadiem novērtēt šā Nolīguma un saskaņā ar šo Nolīgumu veikto pasākumu ietekmi, un Puse, kura to veic, informē otru Pusi par novērtēšanas rezultātiem. Katra Puse pieliek visas pūles, lai atvieglotu otras Puses veikto novērtēšanu. 5. Šo Nolīgumu var grozīt pēc Pušu savstarpējas vienošanās, tām apmainoties ar diplomātiskajām notām. Grozījumi stājas spēkā saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem, kas minēti 1. punktā, ja vien nevienojas citādi. Šis Nolīgums un šā Nolīguma I un II pielikums ir sagatavots divos eksemplāros japāņu, angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā un ir vienlīdz autentisks visās šajās valodās. Atšķirīgas interpretācijas gadījumā teksts japāņu un angļu valodā ir noteicošais attiecībā pret tekstu citās valodās. APLIECINOT visu iepriekšminēto, mēs, apakšā parakstījušies, kurus ir attiecīgi pilnvarojusi Japānas valdība un Eiropas Kopiena, esam parakstījuši šo Nolīgumu. [……………(vieta)] [……………(datums)] JAPĀNAS VALDĪBAS VĀRDĀ: | EIROPAS KOPIENAS VĀRDĀ: | I PIELIKUMS Noteikumi personu līdzdalībai pētniecības un attīstības programmās un projektos I. Ja saskaņā ar šo Nolīgumu Puse, tās aģentūras vai oficiālas iestādes ar otras Puses personu noslēdz līgumu par pētniecības un attīstības programmām un projektiem, otra Puse pēc pieprasījuma cenšas sniegt saprātīgu un iespējamu palīdzību, kas varētu būt vajadzīga vai noderīga pirmajai minētajai Pusei, tās aģentūrām vai oficiālām iestādēm, lai veicinātu šāda līguma raitu īstenošanu. II. Japānas personas var piedalīties Kopienas īstenotajā Pamatprogrammā pētniecībai un tehnoloģiju attīstībai. Šādai Japānas personu līdzdalībai jānotiek saskaņā ar noteikumiem par līdzdalību Pamatprogrammā, tās īstenošanu un rezultātu izplatīšanu. III. Kopienas personas var piedalīties Japānas valdības, tās aģentūru vai oficiālu iestāžu pētniecības un attīstības programmās un projektos, kam ir uz konkurenci balstīta finansēšanas sistēma un ko veic zinātnes un tehnoloģijas jomās, kuras ir līdzīgas Pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammas jomām. Šādai Kopienas personu līdzdalībai jānotiek saskaņā ar Japānas tiesību aktiem un noteikumiem un attiecīgajiem noteikumiem par līdzdalību konkrētajā programmā vai projektā, tā īstenošanu un rezultātu izplatīšanu. II PIELIKUMS Intelektuālā īpašuma tiesības un neizpaužama informācija I. TIEšOS SADARBīBAS PASāKUMOS IESAISTīTO PUšU INTELEKTUāLā īPAšUMA TIESīBAS 1. Intelektuālā īpašuma tiesībām, kas rodas tiešu sadarbības pasākumu rezultātā, izņemot 3. punktā minētās autortiesības un blakustiesības, piemēro šādus noteikumus. a) Intelektuālā īpašuma tiesības pieder Pusei vai tās aģentūrām, kuras rada attiecīgo intelektuālo īpašumu. Ja intelektuālais īpašums ir radīts kopīgi, Puses vai to aģentūras apspriežas, lai vienotos par intelektuālā īpašuma tiesību piederību vai sadalījumu, ņemot vērā Pušu vai to aģentūru ieguldītā darba daļu. b) Puse vai tās aģentūras, kam pieder intelektuālā īpašuma tiesības, piešķir otrai Pusei vai tās aģentūrām licenci šādu tiesību izmantošanai ikvienā tiešas sadarbības pasākumā, ja tas ir vajadzīgs, lai otra Puse vai tās aģentūras varētu veikt to darbu konkrētā projektā saskaņā ar šo Nolīgumu. Attiecībā uz patentiem un funkcionāliem modeļiem šo licenci piešķir bez atlīdzības. Licenci jebkuru intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanai saskaņā ar šo apakšpunktu piešķir, ievērojot katras Puses piemērojamos tiesību aktus un noteikumus, kā arī nosacījumus, par ko Pusēm vai to aģentūrām jāvienojas pirms projekta uzsākšanas. 2. Puse vai tās aģentūras, kam pieder intelektuālā īpašuma tiesības, kuras pieteiktas tiešu sadarbības pasākumu laikā, piešķir otrai Pusei vai tās aģentūrām licenci šādu tiesību izmantošanai jebkurā tiešā sadarbības pasākumā, ja tas ir vajadzīgs, lai otra Puse vai tās aģentūras varētu veikt to darbu konkrētā projektā saskaņā ar šo Nolīgumu. Licenci jebkuru intelektuālā īpašuma tiesību izmantošanai saskaņā ar šo punktu piešķir, ievērojot katras Puses piemērojamos tiesību aktus un noteikumus, kā arī nosacījumus, par ko Pusēm vai to aģentūrām jāvienojas pirms projekta uzsākšanas. 3. Pušu vai to aģentūru autortiesībām un blakustiesībām piemēro šādus noteikumus. a) Ja zinātniskus un tehniskus datus, informāciju un rezultātus, kas rodas tiešu sadarbības pasākumu rezultātā, Puse vai tās aģentūras publisko, izmantojot žurnālus, rakstus, ziņojumus, grāmatas, videolentes un digitālās atmiņas ierīces, Puse pieliek visas pūles, lai visās valstīs, kurās ir pieejama autortiesību aizsardzība, iegūtu otrai Pusei neekskluzīvu, neatsaucamu un bezmaksas licenci šādu darbu tulkošanai, pavairošanai, adaptēšanai, pārraidīšanai un publiskai izplatīšanai. b) Visos ar autortiesībām aizsargāta darba eksemplāros, kas publiski izplatīti saskaņā ar a) apakšpunkta noteikumiem, norāda darba autoru vai autorus, ja vien kāds no autoriem skaidri nepaziņo, ka nevēlas, lai viņa vārdu norādītu. Tajos jābūt arī skaidri redzamam apliecinājumam par Pušu kopīgu atbalstu. II. NEIZPAUžAMA INFORMāCIJA TIEšOS SADARBīBAS PASāKUMOS Pušu vai to aģentūru neizpaužamai informācijai piemēro šādus noteikumus. 1. Paziņojot otrai Pusei vai tās aģentūrām informāciju, kas vajadzīga tiešu sadarbības pasākumu veikšanai, katra Puse norāda informāciju, kuru tā vēlas saglabāt neizpaustu. 2. Puse vai tās aģentūras, kas saņem neizpaužamu informāciju, var uz savu atbildību paziņot šādu neizpaužamu informāciju savām aģentūrām vai tai piederīgām vai tās nodarbinātām personām, ja tas ir vajadzīgs, lai šīs aģentūras vai personas varētu veikt savu darbu konkrētajā projektā saskaņā ar šo Nolīgumu. 3. Ar neizpaužamu informāciju sniegušās Puses vai tās aģentūru iepriekšēju rakstisku piekrišanu otra Puse vai tās aģentūras drīkst izplatīt šādu neizpaužamu informāciju plašāk, nekā atļauts 2. punktā. Puses vai to aģentūras sadarbojas, izstrādājot kārtību, kādā pieprasa un saņem iepriekšēju rakstisku piekrišanu šādai plašākai izplatīšanai, un Puses dod šādu piekrišanu, ciktāl tas atļauts ar to tiesību aktiem un noteikumiem. 4. Informāciju, kas iegūta saskaņā ar šo Nolīgumu organizētos semināros, sanāksmēs, darbinieku norīkojumos un iekārtu izmantošanā, ir uzskatāma par konfidenciālu, ja šādas neizpaužamas vai citas konfidenciālas vai iekšējas informācijas saņēmējs ir atbilstīgi 1. punktam brīdināts par tam paziņotās informācijas konfidenciālo raksturu šādas informācijas paziņošanas brīdī, un šādu informāciju izmanto atbilstīgi 2. un 3. punktam. 5. Ja viena no Pusēm apzinās, ka tā nespēs, vai ir pamats domāt, ka tā varētu nespēt izpildīt 2., 3. un 4. punktā izklāstītos izplatīšanas ierobežojumus un nosacījumus, tā nekavējoties par to informē otru Pusi. Puses pēc tam apspriežas, lai vienotos par atbilstīgu rīcību. III. NETIEšOS SADARBīBAS PASāKUMOS IESAISTīTU PERSONU INTELEKTUāLā īPAšUMA TIESīBAS Katra Puse nodrošina to, ka intelektuālā īpašuma tiesības otras Puses personai, kas piedalās pētniecības un attīstības programmās un projektos, kuras īsteno pirmā minētā Puse, tās aģentūras vai oficiālas iestādes, un blakustiesības un pienākumi, kas rodas šādas līdzdalības rezultātā, atbilst attiecīgajām starptautiskajām konvencijām, kuras ir saistošas Japānas valdībai un Kopienai vai visām tās dalībvalstīm, tostarp Nolīgumam par intelektuālā īpašuma tiesībām, kas saistītas ar tirdzniecību, 1.C pielikumā Marrākešas nolīgumam, ar ko izveido Pasaules Tirdzniecības organizāciju, kā arī Parīzes 1971. gada 24. jūlija aktam Bernes Konvencijā par literatūras un mākslas darbu aizsardzību un Stokholmas 1967. gada 14. jūlija aktam Parīzes Konvencijā par rūpnieciskā īpašuma aizsardzību. TIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMS Priekšlikums Padomes lēmumam par to, lai parakstītu Nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Japānas valdību par zinātnisko un tehnoloģisko sadarbību. 2. ABM/ABB (BUDŽETA LĪDZEKĻU VADĪBA VAI SADALE PA DARBĪBAS JOMĀM) Politikas stratēģija un koordinācija, jo īpaši starp RTD , JRC , ENTR , INFSO un TREN ģenerāldirektorātiem. 3. BUDŽETA POZĪCIJAS 3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un atbilstīgā tehniskā un administratīvā atbalsta pozīcijas (ex BA pozīcijas)), norādot nosaukumu Ar Nolīguma īstenošanu saistītās izmaksas (par darbsemināriem, semināriem, sanāksmēm, videokonferencēm) tiks segtas no administratīvā budžeta pozīcijām, kas attiecas uz Eiropas Kopienas Septītās pamatprogrammas īpašajām programmām (XX.01.05.03). 3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgums Sākotnēji piecu gadu termiņš, ko var pagarināt, ja vien kāda no Pusēm to neizbeidz šā sākotnējā piecu gadu termiņa beigās vai jebkurā brīdī pēc tam, kā noteikts Nolīguma 13. pantā. 3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas) Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija | XX.01.05.03 | Oblig./ Fakult. | Dif[2]. Nedif[3]. | NĒ | JĀ | JĀ | [1A] | 4. RESURSU KOPSAVILKUMS 4.1. Finanšu resursi 4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkums miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Izdevumu veids | Iedaļa Nr. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | Darbības izdevumi[4] | Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | Maksājumu apropriācijas (MA) | b | Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi[5] | Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | Saistību apropriācijas | a+c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | Maksājumu apropriācijas | b+c | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi[6] | Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | Kopējās orientējošās izmaksas KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | a+c+d+e | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | b+c+d+e | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | Ziņas par līdzfinansējumu Ja priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas). miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Līdzfinansētājs | Gads n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā | …………………… | f | KOPĀ — SA, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | 4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumu X Priekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu ( Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā ( Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi[7] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu) 4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiem X Priekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus ( Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda: NB! Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā. miljonos EUR (1 zīme aiz komata) Pirms darbības [Gads n-1] | Pēc darbības | Kopā — cilvēkresursi | 5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶI Priekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata punktā jāiekļauj šāda papildinformācija. 5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzības Šis lēmums ļaus abām Pusēm pilnveidot un intensificēt sadarbību kopīgo zinātnisko un tehnoloģisko interešu jomās. 5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģija Nolīguma pamatā ir savstarpēja izdevīguma princips, abpusējas iespējas piedalīties otras puses programmās un pasākumos saistībā ar Nolīguma mērķi, diskriminācijas aizlieguma princips, intelektuālā īpašuma efektīva aizsardzība un intelektuālā īpašuma tiesību taisnīga sadale. Turklāt priekšlikums atbilst Kopienas administratīvajiem izdevumiem, kuri ir paredzēti ES ekspertu un ierēdņu komandējumiem un darbsemināriem, semināriem un sanāksmēm, kuras rīko Eiropas Kopienā un Japānā. Šajā Nolīgumā paredzētie sadarbības pasākumi zinātnes un tehnoloģijas jomā papildina un atbalsta citus Kopienas pasākumus attiecībā uz Japānu. 5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītāji Šis lēmums gan Japānai, gan Eiropas Kopienai dos iespēju gūt savstarpēju labumu no zinātnes un tehnoloģijas progresa, ko panāktu ar īpašu pētniecības programmu palīdzību. Tas ļaus apmainīties ar konkrētām zināšanām un nodot zinātību, radot guvumu zinātnieku aprindām, ražošanas nozarēm un iedzīvotājiem un pilnībā ņemot vērā intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības noteikumus. 5.4. Īstenošanas metode (orientējoši) Norādīt darbības īstenošanai izvēlēto metodi[9]. ٱ Pārvalda centralizēti ٱX Pārvaldību īsteno tieši, to veic Komisija ٱ Pārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējot: ٱ izpildaģentūrām ٱ Kopienu izveidotām iestādēm Finanšu regulas 185. panta nozīmē ٱ dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu ٱ Pārvalda dalīti vai decentralizēti ٱ kopā ar dalībvalstīm ٱ kopā ar trešām valstīm ٱ Pārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) Piezīmes: 6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA 6.1. Uzraudzības sistēma Komisijas dienesti regulāri uzraudzīs visas saskaņā ar šo sadarbības nolīgumu veiktās darbības, kuras regulāri novērtēs arī Kopiena. Vērtēti tiks: a) darbības rādītāji — komandējumu un sanāksmju skaits; sadarbības pasākumu dažādo jomu skaits; b) informācijas apkopošana — pamatojoties uz informāciju no Pamatprogrammas īpašajām programmām un informāciju, ko Japāna sniedz Nolīgumā paredzētajai Apvienotajai komitejai. 6.2. Novērtēšana Saskaņā ar šo sadarbības nolīgumu veiktos pasākumus Komisija novērtēs pirms sākotnējā piecu gadu īstenošanas posma beigām. 6.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskums Nolīguma puses novērtē tā piemērošanu vismaz reizi divos gados Nolīguma 6. pantā minētās Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības apvienotās komitejas sanāksmēs. Komisija, izmantojot neatkarīgiem ekspertiem uzticētu ietekmes novērtējumu, var novērtēt saskaņā ar šo sadarbības nolīgumu veiktos pasākumus pirms piecu gadu īstenošanas posma beigām. 7. KRāPšANAS APKAROšANAS PASāKUMI Ja Pamatprogrammas īstenošanai būs nepieciešams izmantot ārējus līgumslēdzējus vai piešķirt finanšu līdzekļus trešām personām, Komisija attiecīgā gadījumā veiks finanšu revīzijas, jo īpaši tad, ja tai būs iemesls apšaubīt paveiktā vai pasākumu pārskatos aprakstītā darba faktiskumu. Kopienas finanšu revīzijas veiks vai nu tās personāls, vai grāmatvedības speciālisti, kas apstiprināti saskaņā ar revidējamās puses tiesību aktiem. Kopiena minētos speciālistus izvēlēsies brīvi, tomēr izvairoties no interešu konflikta rašanās riska, uz ko tai varētu norādīt revidējamā puse. Turklāt, veicot pētniecības pasākumus, Komisija pārliecināsies par to, ka Eiropas Kopienas finanšu intereses aizsargā faktiskas pārbaudes un — pārkāpumu atklāšanas gadījumā — preventīvi un proporcionāli līdzekļi un sodi. Lai sasniegtu šo mērķi, visos līgumos, kas tiek izmantoti Pamatprogrammas īstenošanai, tiks iekļauti noteikumi par pārbaudēm, pasākumiem un sodiem, atsaucoties uz Regulām Nr. 2988/95, Nr. 2185/96 un Nr. 1073/99. Jo īpaši līgumos būs jānodrošina šādi aspekti: - īpašu līguma punktu iekļaušana EK finansiālo interešu aizsardzībai, veicot pārbaudes un kontroli saistībā ar veikto darbu; - administratīvo inspektoru piedalīšanās krāpšanas apkarošanā saskaņā ar Regulām Nr. 2185/96 un Nr. 1073/99; - administratīvo sodu piemērošana saskaņā ar Pamatregulu Nr. 2988/95 par visiem tīšiem un nejaušiem pārkāpumiem līgumu īstenošanā, ieskaitot “melnā saraksta” mehānismu; - tas, ka pārkāpumu un krāpšanas gadījumā stāsies spēkā iespējamie iekasēšanas rīkojumi atbilstīgi EK līguma 256. pantam. Turklāt atbildīgais Pētniecības ģenerāldirektorāta personāls regulāri īstenos kontroles programmu attiecībā uz zinātniskiem un budžeta aspektiem. Pārbaudes uz vietas veiks Eiropas Revīzijas palāta. 8. ZIŅAS PAR RESURSIEM 8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksas Saistību apropriācijas miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 | Ierēdņi vai pagaidu darbinieki[11] (XX 01 01) | A*/AD | B*, C*/AST | Personāls, ko finansē[12] atbilstoši XX 01 02. pantam | Pārējais personāls, ko finansē[13] atbilstoši XX 01 04/05. pantam | KOPĀ | 8.2.2. No darbības izrietošie uzdevumi Nolīguma pārvaldības nolūkā ES un Japānas ekspertiem un ierēdņiem būs jādodas komandējumos un jāapmeklē sanāksmes. 8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā) (Ja izvēlas vairākas iespējas, norādīt amata vietu skaitu saistībā ar katru no tām) X Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītas ( Amata vietas iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam n ( Amata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklā ( Amata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana) ( Amata vietas nepieciešamas gadā n, bet nav iedalītas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam 8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – administratīvās pārvaldes izdevumi) miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Budžeta pozīcija (numurs un nosaukums) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | Cita veida tehniskais un administratīvais atbalsts | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | - iekšējais (intra muros) | - ārējais (extra muros) | Tehniskais un administratīvais atbalsts (kopā) | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,110 | 0,550 | 8.2.5. Cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | Personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam (palīgpersonāls, valsts norīkotie eksperti, līgumpersonāls u. c.) (norādīt budžeta pozīciju ) | Kopā — cilvēkresursu izmaksas un saistītie izdevumi (NAV ietverti pamatsummā) | Aprēķins — ierēdņi un pagaidu darbinieki (Ierēdņiem EUR 122 000 gadā) 8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā miljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ | XX 01 02 11 01 — Komandējumi | XX 01 02 11 02 — Sanāksmes un konferences | XX 01 02 11 03 — Komitejas[15] | XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | 2. Citi pārvaldības izdevumi (kopā) (XX 01 02 11) | 3. Citi administratīva rakstura izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā [1] OV C […], […], […]. lpp. [2] Diferencētās apropriācijas. [3] Nediferencētās apropriācijas (turpmāk “nedif.”). [4] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā. [5] Izdevumi, kas ietverti xx. sadaļas xx 01 04. pantā. [6] Izdevumi, kas ietverti xx 01 nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu. [7] Sk. Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [8] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas. [9] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā “Piezīmes”. [10] Saskaņā ar aprakstu 5.3. punktā. [11] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [12] Atbilstīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā. [13] Atbilstīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā. [14] Norādīt katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskatu. [15] Precizēt komitejas veidu un grupu, pie kuras tā pieder.