EIROPAS KOMISIJA Briselē, 27.10.2020 COM(2020) 668 final 2020/0308(NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi



PASKAIDROJUMA RAKSTS 1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS •Priekšlikuma pamatojums un mērķi Ar zvejas iespēju regulām zivju ieguve no krājumiem jāierobežo līdz apjomam, kas ir saderīgs ar kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) vispārējiem mērķiem. Šajā sakarībā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (“pamatregula”) ir noteikti mērķi, kuri jāiestrādā ikgadējos priekšlikumos par nozvejas un zvejas piepūles ierobežojumiem, lai tādējādi nodrošinātu Savienības zvejniecību vidisko, ekonomisko un sociālo ilgtspēju. Atbilstoši pārvaldības cikla ilgumam zvejas iespējas nosaka katru gadu (dziļūdens krājumiem reizi divos gados). Tomēr tas nebūt netraucē pārvaldībā ieviest ilgtermiņa pieeju. Eiropas Parlaments un Padome ir pieņēmuši daudzgadu plānu Ziemeļjūrai un rietumu ūdeņiem, un šie plāni publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šis priekšlikums aptver tādas zvejas iespējas, kuras Savienība nosaka autonomi. Tomēr norādītas arī tās zvejas iespējas, kas ir daudzpusējo vai divpusējo zvejniecības apspriežu iznākums. Šo iznākumu īsteno, kvotas dalībvalstīm iedalot saskaņā ar relatīvās stabilitātes principu. Tātad līdztekus krājumiem, kurus Savienība pārvalda autonomi, šis priekšlikums aptver: ·kopīgus krājumus, t. i., krājumus, kuri jāpārvalda kopā ar Apvienoto Karalisti Ziemeļjūrā un ziemeļrietumu ūdeņos, ar Norvēģiju Ziemeļjūrā un Skagerakā vai kuri ir saistīti ar Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijas (NEAFC) piekrastes valstu apspriešanos; ·zvejas iespējas, kuru pamatā ir reģionālajās zvejniecības pārvaldības organizācijās (RZPO) panāktas vienošanās. Virkne zvejas iespēju šajā priekšlikumā norādītas kā “pm” (pro memoria). Tas ir saistīts ar to, ka: –ieteikums par dažiem krājumiem priekšlikuma pieņemšanas laikā vēl nav pieejams vai –attiecīgās RZPO vēl nav darījušas zināmus konkrētus nozvejas ierobežojumus un citus ieteikumus, jo vēl nav notikušas to gadskārtējās sanāksmes, vai –vēl nav pieejami dati par dažiem krājumiem Grenlandes ūdeņos, kā arī par krājumiem, kurus pārvalda kopīgi vai ar kuru zvejas iespējām apmainās ar trešām valstīm, jo apspriešanās ar Grenlandi un minētajām trešām valstīm vēl nav noslēgusies. Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes izstāšanās līgumā noteiktais pārejas periods beidzas 2020. gada beigās, un Apvienotā Karaliste ir norādījusi, ka nav ieinteresēta to vēl pagarināt. Tāpēc krājumi, par kuriem Komisijai ar Apvienoto Karalisti būs jāapspriežas par 2021. un 2022. gada zvejas iespēju kvotu daļām, ir norādīti kā pro memoria, kamēr nav zināms, kāds iznākums, arī tādos aspektos kā zvejas iespējas, kvotu daļas un piekļuve Apvienotās Karalistes ūdeņiem, tiks panākts notiekošajās sarunās par sadarbību šo krājumu sakarā. Zvejas iespēju noteikšanā izmantotā pieeja Stāvokli, kurš jāņem vērā priekšlikumos par zvejas iespējām, Komisija, kā parasti, ir izvērtējusi savā ikgadējā paziņojumā “Ceļā uz ilgtspējīgāku zveju Eiropas Savienībā: pašreizējais stāvoklis un 2021. gada ievirzes” (COM(2020)248, turpmāk “paziņojums”). Pamatojoties uz pieejamo zinātnisko ieteikumu konstatējumiem, paziņojumā sniegts pārskats par krājumu stāvokli, kā arī paskaidrots zvejas iespēju noteikšanas process. Pēc Komisijas lūguma Starptautiskā Jūras pētniecības padome (ICES) 2020. gada 30. jūnijā sniedza ikgadējo ieteikumu par lielāko daļu no zivju krājumiem, uz kuriem attiecas šis priekšlikums. ICES zinātniskie ieteikumi ir lielā mērā atkarīgi no datu pieejamības: tikai tādus krājumus, par kuriem pieejamie dati ir pietiekami un ticami, var pilnībā novērtēt, lai aplēstu krājumu apmēru un prognozētu šo krājumu reakciju uz dažādiem izmantošanas scenārijiem (“nozvejas prognožu tabulas”). Ja pieejamie dati ir pietiekami, zinātniskās organizācijas var aplēst zvejas iespēju korekcijas, kas nodrošinās krājuma izmantošanu maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY). Tad ieteikumu sauc par “MSY ieteikumu”. Pārējos gadījumos ieteikumus par vēlamo zvejas iespēju apjomu zinātniskās organizācijas sagatavo, paļaudamās uz piesardzīgu pieeju. Metodika, ko ICES tālab izmanto, atrodama ICES publicētajā materiālā par to, kā īstenojams ieteikums par krājumiem, par kuriem trūkst datu. Attiecībā uz krājumu stāvokli visas ierosinātās zvejas iespējas atbilst Komisijas saņemtajam zinātniskajam ieteikumam, kurš izmantots saskaņā ar paziņojumā izklāstīto pieeju.

Izkraušanas pienākums, kas ieviests ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 KZP pamatregulā noteiktais izkraušanas pienākums tika pakāpeniski ieviests laikā no 2015. līdz 2019. gadam. No 2019. gada 1. janvāra izkraušanas pienākums attiecas uz visiem krājumiem, kuriem noteikti nozvejas limiti. Var piemērot dažus izņēmumus no pamatregulā paredzētā izkraušanas pienākuma. Pamatojoties uz dalībvalstu iesniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem, Komisija ir pieņēmusi deleģētās regulas, ar kurām nosaka īpašus izmetumu plānus, kas, balstoties uz de minimis vai augstas izdzīvotības atbrīvojumiem, atļauj ierobežotu daudzumu izmetumu. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka līdz ar izkraušanas pienākuma ieviešanu, ņemot vērā to, ka izmetumi vairs netiek pieļauti, ierosinātajām zvejas iespējām ir jāatspoguļo pāreja no izkrautā apjoma uz nozvejoto apjomu. Šāda atspoguļošana notiek, pamatojoties uz saņemto zinātnisko ieteikumu par zivju krājumiem, kurus apzvejo KZP pamatregulas 15. panta 1. punktā minētās zvejniecības. Zvejas iespējas būtu jānosaka arī saskaņā ar citiem attiecīgajiem noteikumiem, t. i., 16. panta 1. punktu (kurš norāda uz relatīvās stabilitātes principu) un 16. panta 4. punktu (kurš norāda uz kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un daudzgadu plānos paredzētajiem noteikumiem). Tāpēc un lai ņemtu vērā izkraušanas pienākuma pilnīgu piemērošanu, Komisija KPN ierosina, pamatojoties uz ieteikumu par nozveju, nevis ieteikumu par izkrāvumiem, kā tas bijis iepriekš. Ierosinātajās Savienības kvotās tiek ņemti vērā daži ierobežota apjoma izmetumi, kas tiks veikti, pamatojoties uz noteiktajiem atbrīvojumiem, un kas tādējādi netiks izkrauti un ieskaitīti kvotās. Tāpēc šie apjomi no Savienības kvotām ir atvilkti. Ikgadējā elastība Visbeidzot, jāņem vērā saikne starp KZP pamatregulu un Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96. Ar otro minēto regulu ir ieviesti papildu nosacījumi ikgadējai KPN pārvaldībai, to vidū 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu Padomei, kad tā nosaka KPN, ir jānolemj, kuriem krājumiem 3. un 4. pantu nepiemēro, un lēmuma pieņemšanā jo īpaši jāpamatojas uz šo krājumu bioloģisko stāvokli. Nesenākā pagātnē ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu ir ieviests vēl viens elastības mehānisms. Lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu dzīvo jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principu un kavētu kopējās zivsaimniecības politikas mērķu sasniegšanu, būtu jāprecizē, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nedrīkst piemērot papildus ikgadējai elastībai, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzētā ikgadējā elastība nav jāpiemēro, ja šāda piemērošana apdraud KZP mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz krājumiem, kuru nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim. Pasākumi attiecībā uz zuti Komisija ierosina attiecībā uz zuti noteiktos pasākumus turpināt. Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraku Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraku tiks noteikti pēc tam, kad būs saņemts un pilnībā izanalizēts ICES zinātniskais ieteikums. Ierosināto KPN apjoms un skaidrojumi Kad tika pieņemts rietumu ūdeņu daudzgadu plāns, Komisija paziņoja, ka tad, ja tās ierosinātās KPN no iepriekš noteiktā KPN apjoma atšķirsies vairāk nekā par 20 %, šādi gadījumi un, ja vajadzīgs, KPN mainīšanas iemesli tiks uzskaitīti Komisijas priekšlikuma paskaidrojuma rakstā. Komisija ir nolēmusi sniegt šādu pārskatu par visām tās priekšlikumā iekļautajām KPN. Atšķirībā no iepriekšējiem gadiem KPN, kas 2021. gadam ierosināta attiecībā uz krājumiem, kurus neizmanto kopīgi ar trešām valstīm, atbilst tai pašai metodikai, ko piemēro kopīgiem krājumiem: de minimis apjomu neatvelk no KPN, bet atvelk tad, kad tiek noteikta Savienības kvota. Lai nodrošinātu korektu salīdzinājumu ar 2020. gadu, šiem krājumiem slejā “Atšķirība no 2020. gada KPN” norādītās izmaiņas pamatojas uz Savienības kvotas apjomu.

KPN Jūras apgabals Ierosinātā 2021. gada KPN Atšķirība no 2020. gada KPN* Skaidrojums Makšķerniekzivju dzimta 8.c, 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā Biskajas līča dienvidu daļa, Portugāles ūdeņi, ūdeņi ap Azoru salām; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā 3672 -12,5 % KPN aptver divas makšķerniekzivju dzimtas sugas; par vienu no tām sniegts MSY ieteikums, bet par otru – piesardzīgs ieteikums. Komisija ierosina KPN noteikt saskaņā ar zinātnisko ieteikumu, apvienojot zinātniskajā ieteikumā norādītos skaitļus un noteiktu procentuālo daļu iedalot šai KPN. De minimis apjoms atvilkts, kad noteikta Savienības kvota. Heks 8.c, 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā Biskajas līča dienvidu daļa, Portugāles ūdeņi, ūdeņi ap Azoru salām; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā 7825 -12,7 % Komisija ierosina KPN samazināt saskaņā ar zinātnisko ieteikumu. De minimis apjoms atvilkts, kad noteikta Savienības kvota. Stavridas 9. zonā Portugāles ūdeņi 128 627 +5,3 % Komisija ierosina KPN palielināt par 10 % saskaņā ar ICES ieteikumu par MSY punktvērtību. De minimis apjoms atvilkts, kad noteikta Savienības kvota. Megrimi 8.c, 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā Biskajas līča dienvidu daļa, Portugāles ūdeņi, ūdeņi ap Azoru salām; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā 2158 -10,8 % KPN aptver divas sugas. Komisija ierosina KPN noteikt saskaņā ar MSY ieteikumu, kas sniegts par abām sugām. De minimis apjoms atvilkts, kad noteikta Savienības kvota. Norvēģijas omārs 8.c zonā Biskajas līča dienvidu daļa 2,4 -11,1 % Komisija ierosina KPN noteikt saskaņā ar ICES ieteikumu par kontrolzvejniecību 25. un 31. funkcionālajā vienībā. Jūras zeltplekste Kategatā Kategats 719 -69,4 % Komisija ierosina KPN noteikt saskaņā ar ICES ieteikumu, proti, MSY punktvērtības līmenī. De minimis apjoms atvilkts, kad noteikta Savienības kvota. Jūras zeltplekste 7.b un 7.c zonā Ūdeņi uz rietumiem no Īrijas un Porkupīnas sēklis 19 -74 % Komisija ierosina KPN samazināt saskaņā ar zinātnisko ieteikumu. Jūras zeltplekste 8., 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā Biskajas līcis, Portugāles ūdeņi, ūdeņi ap Azoru salām; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā 155 -43,7 % Komisija ierosina KPN samazināt saskaņā ar zinātnisko ieteikumu. Pollaks 8.a, 8.b, 8.d un 8.e zonā Biskajas līcis (ziemeļu, centrālā un atkrastes daļa) un Biskajas līča rietumu daļa 1037 -30,0 % Komisija, stingrāk vadoties pēc zinātniskā ieteikuma, ierosina KPN samazināt par 30 %. Pollaks 8.c zonā Biskajas līča dienvidu daļa 166 -20,0 % Komisija, stingrāk vadoties pēc zinātniskā ieteikuma, ierosina KPN samazināt par 20 %. Pollaks 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā Portugāles ūdeņi un ūdeņi ap Azoru salām; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā 203 -20,0 % Komisija, stingrāk vadoties pēc zinātniskā ieteikuma, ierosina KPN samazināt par 20 %. Parastā jūrasmēle 3.a zonā; Savienības ūdeņos 22.–24. apakšrajonā Skageraks, Kategats 596 +11,8 % Komisija ierosina KPN palielināt par 12 % saskaņā ar zinātnisko ieteikumu par MSY punktvērtību. Parastā jūrasmēle 7.b un 7.c zonā Ūdeņi uz rietumiem no Īrijas un Porkupīnas sēklis 34 -20 % Komisija, stingrāk vadoties pēc zinātniskā ieteikuma, ierosina KPN samazināt par 20 %. Parastā jūrasmēle 8.a un 8.b zonā Biskajas līcis (ziemeļu un centrālā daļa) 3483 -8,4 % Komisija ierosina KPN noteikt saskaņā ar zinātnisko ieteikumu par MSY punktvērtību. De minimis apjoms atvilkts, kad noteikta Savienības kvota. Jūrasmēles 8.c, 8.d, 8.e, 9. un 10. zonā; Savienības ūdeņos CECAF 34.1.1. zonā Biskajas līcis (dienvidu un atkrastes daļa), Biskajas līča rietumu daļa, Portugāles ūdeņi, ūdeņi ap Azoru salām; Savienības ūdeņi CECAF 34.1.1. zonā 502 -41,5 % Parastās jūrasmēles krājums ir viens no rietumu ūdeņu daudzgadu plāna mērķkrājumiem. Komisija ierosina KPN samazināt saskaņā ar zinātnisko ieteikumu. * KPN, no kurām atvilkts de minimis apjoms, salīdzinātas, pamatojoties uz Savienības kvotām. •Nepilnīgi izmantotu neierobežojošu KPN svītrošana Dažas KPN zveju jau vairākus gadus neierobežo, jo zvejniecības modeļi ir mainījušies. Ja domājams, ka šie modeļi turpināsies un KPN atcelšana radītu vien niecīgu pārmērīgas izmantošanas risku, Komisija ierosina KPN attiecīgajiem krājumiem un apgabaliem vairs nenoteikt. •Saskanība ar spēkā esošajiem konkrētās rīcībpolitikas noteikumiem Ierosinātie pasākumi ir izstrādāti saskaņā ar kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem un noteikumiem un atbilst Savienības ilgtspējīgas attīstības politikai. •Saskanība ar citām Savienības rīcībpolitikām

Ierosinātie pasākumi ir saskaņā ar citām Savienības rīcībpolitikām, jo īpaši ar rīcībpolitiku vides jomā. 2.JURIDISKAIS PAMATS, SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE •Juridiskais pamats Šā priekšlikuma juridiskais pamats ir Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 3. punkts. Savienības pienākumi saistībā ar ūdeņu dzīvo resursu ilgtspējīgu izmantošanu izriet no KZP pamatregulas 2. pantā noteiktajiem pienākumiem. •Subsidiaritāte (neekskluzīvas kompetences gadījumā) Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē, kā minēts Līguma 3. panta 1. punkta d) apakšpunktā. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. •Proporcionalitāte Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda iemesla dēļ: KZP ir kopēja politika. Saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu Padomei ir jāparedz pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. Ar ierosināto Padomes regulu dalībvalstīm iedala zvejas iespējas. Ņemot vērā pamatregulas 16. un 17. pantu, dalībvalstis var pēc saviem ieskatiem šādas iespējas sadalīt reģioniem vai operatoriem. Tāpēc dalībvalstis, kad tās izmanto tām iedalītās zvejas iespējas, var brīvi operēt ar lēmumiem, kas saistīti ar to izvēlēto sociālekonomisko modeli. Priekšlikums dalībvalstīm neuzliek jaunas finansiālas saistības. Padome katru gadu pieņem šādu regulu, un tās īstenošanai jau ir paredzēti publiskā un privātā sektora līdzekļi. •Juridiskā instrumenta izvēle Ierosinātais juridiskais instruments: regula. 3.EX POST IZVĒRTĒJUMU, APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU REZULTĀTI •Ex post izvērtējumi/spēkā esošo tiesību aktu atbilstības pārbaudes Zvejas iespēju regula vairākas reizes gadā tiek pārskatīta, lai ieviestu vajadzīgās izmaiņas, kas atspoguļo jaunākos zinātniskos ieteikumus un citu notikumu attīstību. •Apspriešanās ar ieinteresētajām personām a)Apspriešanās metodes, galvenās mērķnozares un vispārīgs respondentu raksturojums Pamatodamās uz paziņojumu “Ceļā uz ilgtspējīgāku zveju Eiropas Savienībā: pašreizējais stāvoklis un 2021. gada ievirzes”, Komisija dažādos zvejas iespēju priekšlikumos ierosināto pieeju ir apspriedusi ar ieinteresētajām personām (jo īpaši ar konsultatīvo padomju starpniecību) un ar dalībvalstīm. Turklāt Komisija ir ievērojusi nostādnes, kas izklāstītas tās paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam “Kā uzlabot konsultēšanos Kopienas zivsaimniecības pārvaldībā” (COM(2006) 246 galīgā redakcija), kurā izklāstīti savlaicīgas sagatavošanās (front-loading) procesa principi.

b)Atbilžu kopsavilkums un tas, kā tās ņemtas vērā Atbildes uz iepriekšminēto Komisijas paziņojumu atspoguļo ieinteresēto personu viedokļus par Komisijas veikto resursu stāvokļa izvērtējumu un to, kā nodrošināt pareizus pārvaldības lēmumus. Komisija šīs atbildes ir ņēmusi vērā šā priekšlikuma sagatavošanā. •Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana Attiecībā uz izmantoto metodiku Komisija, kā jau minēts, apspriedās ar Starptautisko Jūras pētniecības padomi (ICES). ICES ieteikums ir balstīts uz ieteikumu pamatsistēmu, kuru izstrādājušas ICES ekspertu grupas un lēmējinstitūcijas, un tas izdots saskaņā ar saprašanās memorandu, kas noslēgts ar Komisiju. Galīgais mērķis ir panākt un uzturēt tādu krājumu apmēru, kas spēj nodrošināt maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu (MSY). Šis mērķis ir skaidri noteikts KZP pamatregulā. Konkrētāk, tās 2. panta 2. punktā norādīts, ka šo mērķi “ja iespējams, sasniedz līdz 2015. gadam un (..) līdz 2020. gadam attiecībā uz visiem krājumiem”. Tas atspoguļo saistības, kuras Savienība uzņēmusies attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības jautājumiem veltītā 2002. gadā Johannesburgā notikušā pasaules samita secinājumiem un saistīto īstenošanas plānu. Kā norādīts iepriekš, informācija par dažu krājumu maksimālo ilgtspējīgas ieguves apjomu ir pieejama. To vidū ir nozveju apjoma un komerciālās vērtības ziņā ļoti nozīmīgi krājumi, tādi kā heka, mencas, makšķerniekzivju, jūrasmēles, megrimu, pikšas un Norvēģijas omāra krājumi. Zvejas iespējas specializētajā zvejā apgūstamiem Ziemeļjūras un rietumu ūdeņu krājumiem jānosaka, pamatojoties uz attiecīgajiem daudzgadu plāniem, kuros Fmsy definēta zvejas izraisītas mirstības diapazona izteiksmē un tādējādi piedāvāts zināms elastīgums ar īpašiem nosacījumiem. ICES ir lūgta sniegt ieteikumu, kas ļauj novērtēt šā elastīguma izmantošanas vajadzīgumu un iespējamību. Fmsy vērtību augšējo diapazonu KPN ierosināšanā izmanto tikai tad, ja, pamatojoties uz zinātniskajiem ieteikumiem, zvejas iespēju noteikšana saskaņā ar Fmsy diapazoniem ir vajadzīga, lai sasniegtu attiecīgā daudzgadu plāna mērķus attiecībā uz jauktu sugu zvejniecībām vai lai novērstu kaitējumu, ko krājumam nodara iekšsugas vai starpsugu dinamika, vai lai ierobežotu lielas svārstības dažādos gados. Ja krājuma biomasa ir mazāka par attiecīgajā plānā minētajiem references rādītājiem, zvejas iespējas jānosaka tādā apmērā, kas atbilst zvejas izraisītas zivju mirstības līmenim, kurš proporcionāli samazināts, ņemot vērā krājuma biomasas samazinājumu. Lai sasniegtu MSY mērķi, dažos gadījumos varētu būt jāsamazina zvejas izraisītās zivju mirstības rādītāji un/vai nozvejas. Ņemot vērā iepriekšminēto, šajā priekšlikumā ir izmantots MSY ieteikums, ja tāds ir pieejams. Atbilstoši kopējās zivsaimniecības politikas mērķiem, ja KPN tiek ierosināta, pamatojoties uz MSY ieteikumu, KPN atbilst apjomam, kas saskaņā ar minēto ieteikumu nodrošinātu MSY mērķa sasniegšanu 2021. gadā. Šī pieeja ir saskaņā ar principiem, kas izklāstīti paziņojumā “Ceļā uz ilgtspējīgāku zveju Eiropas Savienībā: pašreizējais stāvoklis un 2021. gada ievirzes”. Attiecībā uz krājumiem, par kuriem datu trūkst, zinātniskās padomdevējas struktūras sniedz ieteikumus par to, vai nozvejas būtu jāsamazina, jāsaglabā nemainīgas vai jāpalielina. Daudzos gadījumos ICES ieteikumā ir kvantitatīvi izteikts norādījums par šādām izmaiņām. Šis norādījums ir izmantots, nosakot ierosinātās KPN. Par dažiem krājumiem (galvenokārt plašā teritorijā sastopamiem krājumiem, haizivīm un rajām) ieteikums tiek sniegts rudenī. Kad minētais ieteikums būs saņemts, šis priekšlikums būs attiecīgi jāatjaunina. Visbeidzot, kā norādīts iepriekš, attiecībā uz dažiem krājumiem ieteikumu izmanto, lai īstenotu pārvaldības plānus. •Ietekmes novērtējums Zvejas iespēju regulas darbības tvērumu nosaka Līguma 43. panta 3. punkts. Priekšlikuma izstrādātāji ir centušies izvairīties no īstermiņa pieejas, dodot priekšroku lēmumiem, kuri nodrošina ilgtspēju, un tāpēc priekšlikumā ir ņemtas vērā ieinteresēto personu un konsultatīvo padomju iniciatīvas, ja par tām labvēlīgi atsaukusies ICES un/vai ZZTEK. Turklāt Komisija KZP reformas priekšlikumu bija izstrādājusi, pienācīgi pamatojoties uz ietekmes novērtējumu (SEC(2011) 891), kura kontekstā tika analizēts MSY mērķis. Secinājumos šis mērķis ir atzīmēts kā obligāts vidiskas, ekonomiskas un sociālas ilgtspējas priekšnoteikums. Attiecībā uz RZPO zvejas iespējām un krājumiem, kurus izmanto kopīgi ar trešām valstīm, šis priekšlikums galvenokārt īsteno pasākumus, par kuriem panākta starptautiska vienošanās. Visi elementi, kas ir svarīgi, lai novērtētu zvejas iespēju potenciālo ietekmi, tiek izskatīti to starptautisko sarunu sagatavošanas un risināšanas posmā, kurās ar trešām personām vienojas par Savienības zvejas iespējām. •Normatīvā atbilstība un vienkāršošana Priekšlikumā paredzēta publiskā sektora (Savienības vai valsts) iestāžu administratīvo procedūru vienkāršošana, jo īpaši attiecībā uz prasībām par zvejas piepūles pārvaldību. •Pamattiesības Nepiemēro. 4.IETEKME UZ BUDŽETU Ierosinātie pasākumi budžetu neietekmē. 5.CITI ELEMENTI

•Īstenošanas plāni un uzraudzīšanas, izvērtēšanas un ziņošanas kārtība Regulas noteikumi tiks īstenoti un to ievērošana kontrolēta saskaņā ar pašreizējo kopējo zivsaimniecības politiku. 2020/0308 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar ko 2021. gadam nosaka konkrētu zivju krājumu un zivju krājumu grupu zvejas iespējas, kuras piemērojamas Savienības ūdeņos un – attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem – konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 43. panta 3. punktu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, tā kā: (1)Līguma 43. panta 3. punktā paredzēts, ka Padomei pēc Komisijas priekšlikuma jāpieņem pasākumi par zvejas iespēju noteikšanu un iedalīšanu. (2)Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1380/2013 prasīts saglabāšanas pasākumus pieņemt, ņemot vērā pieejamos zinātniskos, tehniskos un ekonomiskos ieteikumus, attiecīgā gadījumā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja (ZZTEK) un citas konsultatīvās struktūras, kā arī konsultatīvo padomju ieteikumus. (3)Padomei ir pienākums pieņemt zvejas iespēju noteikšanas un iedalīšanas pasākumus un, attiecīgā gadījumā, arī dažus ar iedalīšanu funkcionāli saistītus nosacījumus. Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar minētās regulas 2. panta 2. punktā noteiktajiem kopējās zivsaimniecības politikas (KZP) mērķiem. Saskaņā ar minētās regulas 16. panta 1. punktu zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm tādā veidā, lai ikvienai dalībvalstij nodrošinātu ar katru zivju krājumu vai zvejniecību saistīto zvejas darbību relatīvu stabilitāti. (4)Tātad kopējā pieļaujamā nozveja (KPN) saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013 būtu jānosaka, pamatojoties uz pieejamajiem zinātniskajiem ieteikumiem, ņemot vērā bioloģiskos un sociālekonomiskos aspektus, vienlaikus nodrošinot taisnīgu attieksmi pret visiem zvejas sektoriem, kā arī ievērojot viedokļus, kas izteikti, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, jo īpaši konsultatīvo padomju sanāksmēs. (5)Saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu izkraušanas pienākumu pilnā apmērā piemēro no 2019. gada 1. janvāra un būtu jāizkrauj visas to sugu nozvejas, kurām noteikti nozvejas limiti. Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 2. punktā noteikts, ka tad, kad attiecībā uz zivju krājumu piemēro izkraušanas pienākumu, zvejas iespējas jānosaka, ņemot vērā pāreju no tādu zvejas iespēju noteikšanas, kas atspoguļo izkrāvumus, uz tādu zvejas iespēju noteikšanu, kas atspoguļo nozvejas. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem kopīgajiem ieteikumiem, Komisija saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantu ir pieņēmusi vairākas deleģētās regulas, ar ko detalizētus izkraušanas pienākuma īstenošanas noteikumus nosaka īpašu izmetumu plānu veidā. (6)Zvejas iespējās, kas noteiktas to sugu krājumiem, uz kurām attiecas izkraušanas pienākums, būtu jāņem vērā tas, ka izmešana principā vairs nav atļauta. Tāpēc zvejas iespējas būtu jānosaka, pamatojoties uz Starptautiskās Jūras pētniecības padomes (ICES) ieteikumā norādīto kopējo nozveju apjomu (nevis ieteikumā norādīto vēlamo nozveju apjomu). Apjomi, kurus izkraušanas pienākuma piemērošanas laikā drīkst izņēmuma kārtā turpināt izmest, būtu jāatvelk no ieteikumā norādītā kopējo nozveju apjoma. (7)Attiecībā uz dažiem krājumiem ICES sniegtais zinātniskais ieteikums paredz nulles apjoma nozveju. Ja minēto krājumu KPN tiktu noteiktas zinātniskajā ieteikumā norādītajā apjomā, pienākums izkraut visas jauktu sugu zvejniecībās gūtās nozvejas, tai skaitā piezvejas no minētajiem krājumiem, izraisītu tā dēvēto kritiskās sugas parādību. Lai panāktu pareizo līdzsvaru starp zvejniecību turpināšanu, ņemot vērā iespējamās smagās sociālekonomiskās sekas, un vajadzību panākt minēto krājumu labu bioloģisko stāvokli, ņemot vērā grūtības jauktu sugu zvejniecībā visus krājumus vienlaicīgi apzvejot maksimālajā ilgtspējīgas ieguves apjomā (MSY), ir lietderīgi noteikt īpašas KPN piezvejām, ko gūst no minētajiem krājumiem. Minētās KPN būtu jānosaka apjomā, kas samazinātu zivju mirstību minētajos krājumos un stimulētu selektivitātes uzlabošanu un piezveju novēršanu. (8)Lai samazinātu nozvejas no krājumiem, kuriem noteiktas piezvejas KPN, zvejas iespējas zvejniecībās, kas minētos krājumus apzvejo, būtu jānosaka apjomā, kas palīdz jutīgo krājumu biomasai atjaunoties līdz ilgtspējīgam līmenim. Lai novērstu nelikumīgu nozvejas izmešanu, būtu jānosaka ar zvejas iespējām nesaraujami saistīti tehniskie un kontroles pasākumi. (9)Saskaņā ar rietumu ūdeņu daudzgadu plānu, kas izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2019/472, zvejas izraisītas zivju mirstības mērķapjoms, kas atbilst minētās regulas 2. pantā definētajiem FMSY diapazoniem, minētās regulas 1. panta 1. punktā minētajos krājumos jāsasniedz iespējami drīz un pakāpeniski pieaugošā veidā līdz 2020. gadam un pēc tam jāuztur FMSY diapazonos saskaņā ar minētās regulas 4. pantu. Tāpēc kopējā zvejas izraisītā Eiropas labraka mirstība ICES 8.a un 8.b rajonā būtu jānosaka saskaņā ar MSY, ņemot vērā komerciālās un atpūtas zvejā gūtās nozvejas un ieskaitot izmetumus (saskaņā ar ICES ieteikumu kopā 3108 tonnas). Dalībvalstīm jāveic attiecīgie pasākumi, lai nodrošinātu, ka to flotu un atpūtas zvejnieku veiktās zvejas izraisīta zivju mirstība nepārsniedz FMSY punkta vērtību, kā prasīts Regulas (ES) 2019/472 4. panta 3. punktā. (10)Ņemot vērā atpūtas zvejas būtisko ietekmi uz Eiropas labraka krājumiem, būtu jāturpina arī līdzšinējie pasākumi, kas noteikti šādām zvejniecībām. Zinātnisko ieteikumu ietvaros būtu jāturpina piemērot dienas individuālo limitu. Ņemot vērā pietiekamas selektivitātes trūkumu un to, ka, iespējams, tiks nozvejots lielāks skaits īpatņu nekā noteiktie limiti, būtu jāizslēdz stacionāri tīkli. Ņemot vērā vidiskos, sociālos un ekonomiskos apstākļus un jo īpaši komerciālo zvejnieku atkarību no minētajiem krājumiem piekrastes kopienās, minētie pasākumi attiecībā uz Eiropas labraku nodrošinātu pienācīgu līdzsvaru starp komerciālo un atpūtas zvejnieku interesēm. Minētie pasākumi jo īpaši ļautu atpūtas zvejniekiem veikt zvejas darbības, ņemot vērā to ietekmi uz minētajiem krājumiem.

(11)Attiecībā uz zuša (Anguilla anguilla) krājumu ICES ir ieteikusi visu antropogēno mirstību, kas aptver atpūtas un komerciālās zvejniecības, samazināt līdz nulles līmenim vai uzturēt pēc iespējas tuvāku nulles līmenim. Turklāt Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisija (GFCM) ir pieņēmusi Ieteikumu GFCM/42/2018/1, ar ko izveido pārvaldības pasākumus attiecībā uz zuti Vidusjūrā. Ir lietderīgi saglabāt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visā Savienībā un tāpēc attiecībā uz visām zuša zvejniecībām un visiem zuša dzīves posmiem arī ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos, kā arī iesāļūdeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, saglabāt trīs secīgus mēnešus ilgu zvejas aizlieguma periodu. Zvejas aizlieguma periodam būtu jāsaskan ar Padomes Regulā (EK) Nr. 1100/2007 noteiktajiem saglabāšanas mērķiem un zušu migrācijas paradumiem, tāpēc ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos ir lietderīgi šādu zveju aizliegt no 2021. gada 1. augusta līdz 2022. gada 28. februārim. (12)Vairākus gadus dažas plātņžaunzivju (rajveidīgo zivju un haizivju) krājumu KPN ir bijušas noteiktas nulles apjomā un saistītas ar pienākumu tūlīt atbrīvot nejauši nozvejotus īpatņus. Šāda īpaša režīma iemesls bija minēto krājumu sliktais saglabāšanās stāvoklis un pieņēmums, ka, tā kā sugas izdzīvotība ir augsta, zvejas izraisītā zivju mirstība izmetumu dēļ nepalielināsies un izmetumi labvēlīgi ietekmēs šo sugu saglabāšanos. Ja vien nepiemēro kādu no Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētajām atkāpēm no izkraušanas pienākuma, minēto sugu nozvejas no 2019. gada 1. janvāra tomēr ir jāizkrauj. Šādas atkāpes minētās regulas 15. panta 4. punkta a) apakšpunktā ir atļautas attiecībā uz sugām, kuru zveja ir aizliegta un kuras kā tādas ir noteiktas Savienības tiesību aktā, kas pieņemts KZP jomā. Tāpēc ir lietderīgi aizliegt minēto sugu zvejošanu attiecīgajos apgabalos. (13)Ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 4. punktu, krājumiem, kuriem ir izstrādāti īpaši daudzgadu plāni, KPN būtu jānosaka saskaņā ar minēto plānu noteikumiem. (14)Daudzgadu plāns Ziemeļjūrai ir izveidots ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/973 un stājies spēkā 2018. gadā. Rietumu ūdeņu daudzgadu plāns ir stājies spēkā 2019. gadā. Zvejas iespējas minēto plānu 1. pantā uzskaitītajiem krājumiem būtu jānosaka atbilstoši mērķapjomiem (FMSY diapazoniem) un aizsardzības pasākumiem saskaņā ar minētā plāna nosacījumiem. FMSY diapazoni ir noteikti attiecīgajā ICES ieteikumā. Ja atbilstoša zinātniska informācija nav pieejama, piezvejas sugu krājumu zvejas iespējas būtu jānosaka saskaņā ar piesardzīgu pieeju, kā noteikts daudzgadu plānos. (15)Rietumu ūdeņu daudzgadu plāna 8. pantā noteikts: kad zinātniskais ieteikums liecina, ka šā plāna 1. panta 1. punktā minēta krājuma nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim, jāveic turpmāki korektīvie pasākumi, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu attiecīgā krājuma drīzu atgriešanos līmenī, kas pārsniedz līmeni, kurš spēj nodrošināt MSY. Konkrēti, minētie korektīvie pasākumi var ietvert attiecīgā krājuma specializētās zvejniecības apturēšanu un minētā krājuma un/vai citu zvejniecības apzvejoto krājumu zvejas iespēju atbilstošu samazināšanu. (16)Zilās tunzivs KPN Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā būtu jānosaka saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2016/1627 noteikumiem. (17)2018. gada 17. decembrī ICES ir publicējusi zinātnisko ieteikumu par starpapgabalu elastību attiecībā uz stavridām (Trachurus spp.) ICES 8.c un 9.a rajonā. Saskaņā ar ICES ieteikumu minēto divu krājumu starpapgabalu elastībai nebūtu jāpārsniedz starpība starp nozvejas apjomu, kas atbilst Fp.05 lielai zvejas izraisītai mirstībai, un noteikto KPN. Tāpat KPN nedrīkstētu pārcelt uz krājumu, kura nārsta bara biomasa ir mazāka par limita references rādītāju (Blim). Ar minētā zinātniskā ieteikuma nosacījumiem starpapgabalu elastība (īpašs nosacījums) attiecībā uz stavridām ICES 9. apakšapgabalā un stavridām ICES 8.c rajonā attiecībā uz 2021. gadu būtu jānosaka [10 %] apmērā. (18)Krājumiem, par kuriem nav pietiekamu vai uzticamu datu, kas ļauj aplēst to apmēru, pārvaldības pasākumi un KPN apjomi būtu jānosaka, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. panta 1. punkta 8) apakšpunktā definēto piesardzīgo pieeju zvejniecības pārvaldībā un vienlaikus ņemot vērā krājuma specifiku, konkrēti arī pieejamo informāciju par krājuma attīstības tendencēm un apsvērumus par jauktu sugu zvejniecībām. (19)Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 847/96 tika ieviesti ikgadējo KPN pārvaldību regulējoši papildu nosacījumi, to vidū minētās regulas 3. un 4. pantā paredzētie elastības noteikumi par piesardzīgu un analītisku KPN. Saskaņā ar minētās regulas 2. pantu KPN noteikšanas laikā Padomei, pamatojoties jo īpaši uz krājumu bioloģisko stāvokli, jānolemj, kuriem no šiem krājumiem 3. vai 4. pantu nepiemēro. 2014. gadā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu tika ieviests ikgadējas elastības mehānisms visiem krājumiem, uz kuriem attiecas izkraušanas pienākums. Tāpēc, lai nepieļautu pārmērīgu elastību, kas apdraudētu jūras bioloģisko resursu racionālas un atbildīgas izmantošanas principa piemērošanu, kavētu KZP mērķu sasniegšanu un pasliktinātu krājumu bioloģisko stāvokli, būtu jānosaka, ka Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu analītiskai KPN piemēro tikai tad, ja nav izmantota ikgadējā elastība, kas paredzēta Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā. (20)Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzētā ikgadējā elastība nav jāpiemēro, ja šāda piemērošana apdraud KZP mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz krājumiem, kuru nārsta bara biomasa ir mazāka par Blim. (21)Ja krājuma KPN iedalīta tikai vienai dalībvalstij, ir lietderīgi saskaņā ar Līguma 2. panta 1. punktu pilnvarot attiecīgo dalībvalsti noteikt šādas KPN apjomu. Būtu jāparedz noteikumi, ar kuriem nodrošina to, ka attiecīgā dalībvalsts, kad tā nosaka minēto KPN apjomu, rīkojas pilnīgā saskaņā ar KZP principiem un noteikumiem. (22)Maksimālā pieļaujamā zvejas piepūle 2021. gadam ir jānosaka saskaņā ar Regulas (ES) 2016/1627 5., 6., 7. un 9. pantu un I pielikumu. (23)Lai garantētu pilnīgu zvejas iespēju izmantošanu, ir lietderīgi attiecībā uz vienu un to pašu bioloģisko krājumu ļaut īstenot elastīgu režīmu starp dažiem KPN apgabaliem. (24)Dažu sugu, piemēram, dažu haizivju sugu, saglabāšanu varētu nopietni apdraudēt pat ierobežotas zvejas darbības. Tāpēc šādu sugu zvejas iespējas būtu pilnībā jāierobežo, nosakot vispārēju minēto sugu zvejas aizliegumu. (25)2017. gada 23.–28. oktobrī Manilā Konvencijas par migrējošo savvaļas dzīvnieku sugu aizsardzību Pušu konferences 12. sanāksmē minētās konvencijas I un II pielikumā iekļautajos aizsargājamo sugu sarakstos tika pievienotas vairākas sugas. Tāpēc ir lietderīgi paredzēt minēto sugu aizsardzību attiecībā uz Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo visos ūdeņos, un kuģiem, kas nav Savienības zvejas kuģi, bet kas zvejo Savienības ūdeņos. (26)Uz šajā regulā noteikto Savienības zvejas kuģiem pieejamo zvejas iespēju izmantošanu attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 1224/2009 un jo īpaši tās 33. un 34. pants par nozveju un zvejas piepūles reģistrēšanu un ar zvejas iespēju pilnīgu izmantošanu saistītu datu paziņošanu. Tāpēc ir jānorāda kodi, kas dalībvalstīm jāizmanto, kad tās Komisijai iesūta datus par izkrāvumiem no krājumiem, uz kuriem attiecas šī regula. (27)Ievērojot ICES ieteikumu, ir lietderīgi uzturēt īpašu sistēmu tūbīšu un ar tām saistīto piezveju pārvaldībai Savienības ūdeņos ICES 2.a un 3.a rajonā un ICES 4. apakšapgabalā. Gaidāms, ka attiecīgais ICES zinātniskais ieteikums kļūs pieejams tikai 2021. gada februārī, tāpēc ir lietderīgi līdz ieteikuma saņemšanai KPN un kvotas minētajam krājumam provizoriski noteikt nulles apjomā. (28)[Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumos vai protokolos par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Norvēģiju un Fēru Salām, Savienība ar minētajiem partneriem ir noturējusi apspriedes par zvejas tiesībām. Saskaņā ar procedūru, kas paredzēta nolīgumā un protokolā par attiecībām zivsaimniecības nozarē ar Grenlandi, Apvienotā komiteja ir noteikusi Savienībai 2021. gadā pieejamo zvejas iespēju apjomu Grenlandes ūdeņos. Tāpēc minētās zvejas iespējas ir jāiekļauj šajā regulā. Šis apsvērums un attiecīgie noteikumi tiks atjaunināti pēc attiecīgajām starptautiskajām apspriedēm.] (29)Savienības KPN Grenlandes paltusam starptautiskajos ūdeņos 1. un 2. apakšapgabalā neskar Savienības nostāju par attiecīgo Savienības daļu šajā zvejniecībā. (30)[Ziemeļaustrumu Atlantijas zvejniecības komisijai (NEAFC) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā neizdevās pieņemt saglabāšanas pasākumus attiecībā uz abiem sarkanasaru krājumiem Irmingera jūrā. Minēto krājumu attiecīgās KPN būtu jānosaka saskaņā ar nostājām, ko Savienība paudusi NEAFC. Šis apsvērums un attiecīgie noteikumi tiks atjaunināti pēc NEAFC gadskārtējās sanāksmes.]

(31)[Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija (ICCAT) gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā ir vienojusies, ka 2018. un 2019. gadā ICCAT drīkst neiedalīto zilās tunzivs kvotas rezervi sadalīt 2019. un 2020. gadam, jo īpaši ņemot vērā jaunattīstībā esošo piekrastes ICCAT līgumslēdzēju pušu, sadarbīgu pušu, kas nav līgumslēdzējas puses, un sadarbīgu subjektu vai zvejniecības subjektu nerūpnieciskās zvejas vajadzības. Par minēto sadalīšanu tika panākta vienošanās ICCAT 2. paneļa starpsesiju sanāksmē (Madridē 2018. gada martā), attiecībā uz Savienībai iedalāmo daļu balstoties uz informāciju, kas saņemta no trim dalībvalstīm: Grieķijas, Spānijas un Portugāles. Tā rezultātā Savienība ir saņēmusi konkrētas papildu zvejas iespējas – 87 tonnu apmērā 2019. gadam un 100 tonnu apmērā 2020. gadam –, kuras Savienības nerūpnieciskās flotes var izmantot dažos Savienības reģionos. Minēto zvejas iespēju iedalīšanu Savienībai ICCAT ir apstiprinājusi gadskārtējā sanāksmē 2018. un 2019. gadā. Parametri, ko Padome noteikusi, lai 2019. gadam noteiktu sadales principu starp Grieķiju, Spāniju un Portugāli, 2020. gadā paliek spēkā. Šis apsvērums un attiecīgie noteikumi tiks atjaunināti pēc ICCAT gadskārtējās sanāksmes.] (32)[ICCAT Ieteikums 16-05, ar kuru attiecībā uz zobenzivi Vidusjūrā samazināta 2020. gada KPN, būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Tāpat kā tas jau ir attiecībā uz zilās tunzivs krājumu Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ICCAT pieņemtie nozvejas limiti būtu jāpiemēro arī nozvejām, kas atpūtas zvejā gūtas no visiem citiem ICCAT krājumiem. Šis apsvērums un attiecīgie noteikumi tiks atjaunināti pēc ICCAT gadskārtējās sanāksmes.] (33)[ICCAT gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā pirmo reizi ir vienojusies par KPN zilajai haizivij Atlantijas okeāna ziemeļu daļā, kas nozvejota saistībā ar ICCAT zvejniecībām, un par sadales principu. Tātad minētā krājuma zvejas iespējas būtu jāiedala dalībvalstīm. Turklāt ICCAT ir vienojusies par neiedalīto KPN attiecībā uz zilo haizivi Atlantijas okeāna dienvidu daļā, kas nozvejota saistībā ar ICCAT zvejniecībām. Turklāt līgumslēdzējām pusēm tika sadalīti ikgadējie izkraušanas limiti attiecībā uz Atlantijas zilā marlīna un baltā marlīna krājumiem Atlantijas okeānā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Šis apsvērums un attiecīgie noteikumi tiks atjaunināti pēc ICCAT gadskārtējās sanāksmes.] (34)[Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisijas (CCAMLR) puses gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir pieņēmušas mērķsugu un piezvejas sugu nozvejas limitus laikposmam no 2019. gada 1. decembra līdz 2020. gada 30. novembrim. Nosakot zvejas iespējas 2020. gadam, būtu jāņem vērā kvotu apguve 2019. gadā. Šis apsvērums un attiecīgie noteikumi tiks atjaunināti pēc CCAMLR gadskārtējās sanāksmes.] (35)[Indijas okeāna tunzivju komisija (IOTC) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir pieņēmusi jaunus dzeltenspuru tunzivs (Thunnus albacares) nozvejas limitus, kas Savienības nozvejas limitus IOTC neietekmē. Tomēr tā ir samazinājusi iespējas izmantot zivju pievilināšanas ierīces (ZPI) un apgādes kuģus. Ir pieņemti pasākumi attiecībā uz mobulīdraju paturēšanu. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Šis apsvērums un attiecīgie noteikumi tiks atjaunināti pēc CCAMLR gadskārtējās sanāksmes.] (36)Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (SPRFMO) gadskārtējā sanāksme notiks 2021. gada 25.–29. janvārī. Līdz tam SPRFMO konvencijas apgabalā būtu provizoriski jāsaglabā pašreizējie pasākumi. (37)[Amerikas Tropisko tunzivju komisija (IATTC) gadskārtējā sanāksmē 2017. gadā ir pieņēmusi dzeltenspuru tunzivs, lielacu tunzivs un svītrainās tunzivs saglabāšanas pasākumu 2018.–2020. gadam. Gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā tas pārskatīts netika, un tāpēc tas būtu jāsaglabā ieviests Savienības tiesību aktos. Šis apsvērums un attiecīgie noteikumi tiks atjaunināti pēc IATTC gadskārtējās sanāksmes.] (38)[Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisija (CCSBT) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir apstiprinājusi gadskārtējā sanāksmē 2016. gadā pieņemto dienvidu tunzivs KPN 2018.–2020. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Šis apsvērums un attiecīgie noteikumi tiks atjaunināti pēc CCSBT gadskārtējās sanāksmes.] (39)[Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija (SEAFO) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir pieņēmusi KPN galvenajām tās pārziņā esošajām sugām. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Šis apsvērums un attiecīgie noteikumi tiks atjaunināti pēc SEAFO gadskārtējās sanāksmes.] (40)[Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija (WCPFC) gadskārtējā sanāksmē 2019. gadā ir paturējusi spēkā iepriekš pieņemtos saglabāšanas un pārvaldības pasākumus. Minētie pasākumi būtu jāsaglabā ieviesti Savienības tiesību aktos. Šis apsvērums un attiecīgie noteikumi tiks atjaunināti pēc WCPFC gadskārtējās sanāksmes.] (41)Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija (NAFO) 42. gadskārtējā sanāksmē 2020. gadā attiecībā uz konkrētiem krājumiem NAFO konvencijas apgabala 1.–4. apakšapgabalā ir pieņēmusi virkni zvejas iespēju 2021. gadam. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. (42)[Nolīguma par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā (SIOFA) sestajā pušu sanāksmē 2019. gadā ir pieņemti saglabāšanas un pārvaldības pasākumi attiecībā uz krājumiem, kas ietilpst šā nolīguma darbības jomā. Minētie pasākumi būtu jāievieš Savienības tiesību aktos. Šis apsvērums un attiecīgie noteikumi tiks atjaunināti pēc SIOFA gadskārtējās sanāksmes.] (43)Attiecībā uz sniega krabju zvejas iespējām apgabalā ap Svalbāru Parīzes 1920. gada līgums visām minētā līguma pusēm piešķir vienlīdzīgu un nediskriminējošu piekļuvi resursiem, to vidū zvejas resursiem. Savienības viedoklis par minēto piekļuvi, ciktāl tā attiecas uz sniega krabju zvejošanu kontinentālajā šelfā ap Svalbāru, ir izklāstīts divās Norvēģijai adresētās verbālnotās, kas datētas ar 2016. gada 25. oktobri un 2017. gada 24. februāri. Lai nodrošinātu to, ka sniega krabju izmantošana Svalbāras apgabalā notiek saskaņoti ar tādiem nediskriminējošiem pārvaldības noteikumiem, kādus var noteikt Norvēģija, kuras suverenitātē un jurisdikcijā minētā līguma robežās atrodas šis apgabals, ir lietderīgi noteikt to kuģu skaitu, kam ir atļauts darboties šādā zvejniecībā. Šādu zvejas iespēju iedalīšana dalībvalstīm attiecas tikai uz 2021. gadu. Jāatgādina, ka Savienībā galvenā atbildība par piemērojamo tiesību ievērošanu gulstas uz karoga dalībvalstīm. (44)Saskaņā ar Venecuēlas Bolivāra Republikai adresēto Savienības deklarāciju par to, ka zvejas kuģiem, kuri kuģo ar Venecuēlas Bolivāra Republikas karogu, piešķir zvejas iespējas Savienības ūdeņos Francijas Gviānas piekrastes ekskluzīvajā ekonomikas zonā, ir jānosaka lutjānzivju zvejas iespējas, kas Venecuēlai pieejamas Savienības ūdeņos. (45)Daži noteikumi ir jāpiemēro pastāvīgi, un tāpēc, lai novērstu juridisko nenoteiktību laikā no 2021. gada beigām līdz dienai, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2022. gadam, šīs regulas noteikumus par zvejas aizliegumiem un aizlieguma sezonām būtu jāturpina piemērot arī 2022. gada sākumā līdz laikam, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2022. gadam. (46)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz atļaušanu individuālām dalībvalstīm tām iedalīto zvejas piepūli pārvaldīt saskaņā ar kilovatdienu sistēmu. Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 182/2011. (47)Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus šīs regulas īstenošanā, būtu jāpiešķir Komisijai īstenošanas pilnvaras attiecībā uz jūrā pavadāmo papildu dienu piešķiršanu par zvejas darbību pilnīgu izbeigšanu un par zinātnisko novērotāju pastiprinātu izvietošanu, kā arī attiecībā uz izklājlapu formāta noteikšanu tādas informācijas vākšanai un iesūtīšanai, kas attiecas uz jūrā pavadāmo dienu nodošanu starp vienas dalībvalsts karoga zvejas kuģiem. Minētās pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 182/2011. (48)Lai nepieļautu zvejas darbību pārtraukšanu un nodrošinātu Savienības zvejnieku iztikas iespējas, šī regula būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. janvāra, izņemot noteikumus attiecībā uz zvejas piepūles limitiem, kuri būtu jāpiemēro no 2021. gada 1. februāra, un īpašus noteikumus, kuri attiecas uz konkrētiem reģioniem un kuriem būtu jāparedz atsevišķa piemērošanas sākumdiena. Steidzamības dēļ šai regulai būtu jāstājas spēkā tūlīt pēc tās publicēšanas. (49)Dažus no starptautiskajiem pasākumiem, ar kuriem paredz vai ierobežo Savienības zvejas iespējas, attiecīgās reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (RZPO) pieņem gada beigās, un tie kļūst piemērojami pirms šīs regulas stāšanās spēkā. Tāpēc noteikumi, ar kuriem šādus pasākumus ievieš Savienības tiesību aktos, ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku. Konkrētāk, tā kā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejas sezona ilgst no 1. decembra līdz 30. novembrim un tāpēc konkrētas zvejas iespējas vai aizliegumi CCAMLR konvencijas apgabalā ir noteikti periodam, kas sākas 2020. gada 1. decembrī, ir lietderīgi šīs regulas attiecīgos noteikumus piemērot no minētās dienas. Šāda piemērošana ar atpakaļejošu spēku neskar tiesiskās paļāvības principu, jo CCAMLR locekļiem ir aizliegts bez atļaujas zvejot CCAMLR konvencijas apgabalā. (50)Zvejas iespējas būtu jāizmanto, pilnībā ievērojot Savienības tiesību aktus,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. I SADAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI 1. pants

Priekšmets 1.Ar šo regulu nosaka Savienības ūdeņos pieejamās zvejas iespējas un Savienības zvejas kuģu zvejas iespējas konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, attiecībā uz konkrētiem zivju krājumiem un zivju krājumu grupām. 2.Šā panta 1. punktā minētās zvejas iespējas ietver: a)nozvejas limitus 2021. gadam un, ja tā norādīts šajā regulā, 2022. gadam; b)zvejas piepūles limitus 2021. gadam, izņemot II pielikumā noteiktos zvejas piepūles limitus, kurus piemēros no 2021. gada 1. februāra līdz 2022. gada 31. janvārim; c)dažu krājumu zvejas iespējas CCAMLR konvencijas apgabalā laikposmam no 2020. gada 1. decembra līdz 2021. gada 30. novembrim; d)dažu krājumu zvejas iespējas IATTC konvencijas apgabalā, kas 30. pantā noteiktas minētajā pantā norādītajiem 2020. un 2021. gada laikposmiem. 2. pants

Darbības joma 1.Šo regulu piemēro šādiem kuģiem: a)Savienības zvejas kuģiem; b)trešo valstu kuģiem Savienības ūdeņos. 2.Šo regulu piemēro arī atpūtas zvejai, kad attiecīgajos noteikumos šāda zveja ir konkrēti minēta. 3. pants

Definīcijas Šajā regulā piemēro Regulas (ES) Nr. 1380/2013 4. pantā noteiktās definīcijas. Papildus piemēro šādas definīcijas: a)“trešās valsts kuģis” ir trešās valsts karoga zvejas kuģis, kas reģistrēts trešā valstī; b)“atpūtas zveja” ir nekomerciālas zvejas darbības, kurās jūras bioloģiskos resursus izmanto, piemēram, atpūtas, tūrisma vai sporta nolūkā; c)“starptautiskie ūdeņi” ir ūdeņi, kas nav nevienas valsts suverenitātē vai jurisdikcijā; d)“kopējā pieļaujamā nozveja” (KPN) ir:

i)zvejniecībās, uz kurām attiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 4.–7. punktā minētais atbrīvojums no izkraušanas pienākuma, – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst izkraut no katra krājuma, ii)visās citās zvejniecībās – zivju daudzums, ko katru gadu drīkst nozvejot no katra krājuma; e)“kvota” ir KPN daļa, kas iedalīta Savienībai, dalībvalstij vai trešai valstij; f)“analītisks novērtējums” ir konkrēta krājuma tendenču kvantitatīvs izvērtējums, kura pamatā ir dati par krājuma bioloģiju un izmantošanu un kura zinātniskā analīze ir apliecinājusi, ka tas ir pietiekami kvalitatīvs, lai nodrošinātu zinātnisko ieteikumu par turpmākās nozvejas iespējām; g)“linuma acs izmērs” ir zvejas rīka linuma acs izmērs, kas definēts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) 2019/1241 6. panta 34) punktā; h)“Savienības zvejas flotes reģistrs” ir reģistrs, kuru Komisija izveidojusi saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1380/2013 24. panta 3. punktu; i)“zvejas žurnāls” ir žurnāls, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1224/2009 14. pantā; j)“instrumentāla boja” ir boja, kas skaidri marķēta ar unikālu atsauces numuru, kurš ļauj identificēt tās īpašnieku, un aprīkota ar satelītlokalizācijas sistēmu, kura ļauj uzraudzīt tās atrašanās vietu; k)“ekspluatācijā esoša boja” ir jebkura iepriekš aktivizēta, ieslēgta un jūrā izvietota instrumentāla boja, kas atrodas uz dreifējošas ZPI vai peldoša baļķa un pārraida atrašanās vietas datus un jebkādu citu pieejamu informāciju, piemēram, eholotes aplēses. 4. pants

Zvejas zonas Šajā regulā piemēro šādas zonu definīcijas: a)“ICES (Starptautiskā Jūras pētniecības padome) zonas” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 218/2009 III pielikumā; b)“Skageraks” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru rietumos norobežo līnija, kas novilkta no Hanstholmas bākas līdz Lindesnēsa bākai, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā; c)“Kategats” ir ģeogrāfiskais apgabals, kuru ziemeļos norobežo līnija, kas novilkta no Skāgenas bākas līdz Tistlarnas bākai un no minētā punkta līdz tuvākajam punktam Zviedrijas krastā, un dienvidos – līnija, kas novilkta no Hāzenēres raga līdz Gnībena ragam, no Korshāges līdz Spodsbjergai un no Gilbjerga raga līdz Kullenei; d)“ICES 7. apakšapgabala 16. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –53° 30' N 15° 00' W, –53° 30' N 11° 00' W, –51° 30' N 11° 00' W, –51° 30' N 13° 00' W, –51° 00' N 13° 00' W,

–51° 00' N 15° 00' W; e)“ICES 8.c rajona 25. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –43° 00' N 9° 00' W, –43° 00' N 10° 00' W, –43° 30' N 10° 00' W, –43° 30' N 9° 00' W, –44° 00' N 9° 00' W, –44° 00' N 8° 00' W, –43° 30' N 8° 00' W; f)“ICES 9.a rajona 26. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –43° 00' N 8° 00' W, –43° 00' N 10° 00' W, –42° 00' N 10° 00' W, –42° 00' N 8° 00' W; g)“ICES 9.a rajona 27. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –42° 00' N 8° 00' W, –42° 00' N 10° 00' W, –38° 30' N 10° 00' W, –38° 30' N 9° 00' W, –40° 00' N 9° 00' W,

–40° 00' N 8° 00' W; h)“ICES 9.a rajona 30. funkcionālā vienība” ir Spānijas jurisdikcijā esošais ģeogrāfiskais apgabals, kas aptver Kadisas līci un tam piegulošos 9.a rajona ūdeņus; i)“ICES 8.c rajona 31. funkcionālā vienība” ir ģeogrāfiskais jūras apgabals, ko norobežo loksodromas, kuras secīgi savieno šādus punktus: –43° 30' N 6° 00' W, –44° 00' N 6° 00' W, –44° 00' N 2° 00' W, –43° 30' N 2° 00' W; j)“Kadisas līcis” ir ICES 9.a rajona ģeogrāfiskais apgabals uz austrumiem no 7º 23' 48″ rietumu garuma; k)“CCAMLR (Antarktikas jūras dzīvo resursu saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Padomes Regulas (EK) Nr. 601/2004 2. panta a) punktā; l)“CECAF (Centrālaustrumu Atlantijas zvejniecības komiteja) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 216/2009 II pielikumā; m)“IATTC (Amerikas Tropisko tunzivju komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā Amerikas Tropisko tunzivju komisijas stiprināšanai, kas izveidota ar Amerikas Savienoto Valstu un Kostarikas Republikas 1949. gada konvenciju; n)“ICCAT (Starptautiskā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Starptautiskajā Konvencijā par Atlantijas tunzivju saglabāšanu; o)“IOTC (Indijas okeāna tunzivju komisija) kompetences apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par Indijas okeāna tunzivju komisijas izveidi; p)“NAFO (Ziemeļrietumu Atlantijas zvejniecības organizācija) apgabali” ir ģeogrāfiskie apgabali, kas norādīti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 217/2009 III pielikumā; q)“SEAFO (Dienvidaustrumu Atlantijas zvejniecības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par Dienvidaustrumu Atlantijas zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību; r)“SIOFA (Nolīgums par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā) nolīguma apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Nolīgumā par zveju Indijas okeāna dienvidu daļā; s)“SPRFMO (Klusā okeāna dienvidu daļas reģionālā zvejniecības pārvaldības organizācija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tāljūras zvejas resursu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna dienvidu daļā; t)“WCPFC (Klusā okeāna rietumu un centrālās daļas zvejniecības komisija) konvencijas apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, kas noteikts Konvencijā par tālu migrējošo zivju krājumu saglabāšanu un pārvaldību Klusā okeāna rietumu un centrālajā daļā; u)“Beringa jūras atklātie ūdeņi” ir atklātās jūras ģeogrāfiskais apgabals, kas atrodas Beringa jūrā vairāk nekā 200 jūras jūdžu attālumā no bāzes līnijām, no kurām tiek noteikts Beringa jūras piekrastes valstu teritoriālo ūdeņu platums; v)“IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals” ir ģeogrāfiskais apgabals, ko norobežo:

–150º rietumu garuma meridiāns, –130º rietumu garuma meridiāns, –4º dienvidu platuma paralēle, –50º dienvidu platuma paralēle. II SADAĻA

SAVIENĪBAS ZVEJAS KUĢU

ZVEJAS IESPĒJAS I nodaļa

Vispārīgi noteikumi 5. pants

KPN un to sadalījums 1.Savienības zvejas kuģu KPN Savienības ūdeņos vai konkrētos ūdeņos, kas nav Savienības ūdeņi, šādu KPN sadalījums starp dalībvalstīm un – vajadzības gadījumā – ar to funkcionāli saistītie nosacījumi ir noteikti I pielikumā. 2.Savienības zvejas kuģiem šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās ir atļauts zvejot ūdeņos, kas ir Fēru Salu, Grenlandes un Norvēģijas jurisdikcijā, un zvejas zonā ap Jana Majena salu, ievērojot šīs regulas 14. pantā un V pielikuma A daļā un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2017/2403 izklāstītos nosacījumus un minētās regulas īstenošanas noteikumus. 6. pants

KPN, kas jānosaka dalībvalstīm 1.Dažu zivju krājumu KPN nosaka attiecīgā dalībvalsts. Minētie krājumi ir norādīti I pielikumā. 2.KPN, kas jānosaka dalībvalstij: a)atbilst KZP principiem un noteikumiem, jo īpaši principam par krājuma ilgtspējīgu izmantošanu, un b)nodrošina šādu rezultātu: i)ja ir pieejams analītisks novērtējums, krājuma izmantošana ar lielāko iespējamo varbūtību atbilst MSY vai, ii)ja analītisks novērtējums nav pieejams vai ir nepilnīgs, krājuma izmantošana notiek saskaņā ar piesardzīgu pieeju zvejniecības pārvaldībā. 3.Līdz 2021. gada 15. martam katra attiecīgā dalībvalsts iesniedz Komisijai šādu informāciju: a)pieņemtās KPN; b)attiecīgās dalībvalsts savāktie un novērtētie dati, uz kuriem balstās pieņemtās KPN; c)ziņas par to, kā pieņemtās KPN atbilst 2. punktam.

7. pants

Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi 1.Nozvejas, uz kurām neattiecas Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. pantā paredzētais izkraušanas pienākums, tiek paturētas uz kuģa vai izkrautas tikai tad, ja: a)tās ir guvuši tādas dalībvalsts karoga kuģi, kurai ir kvota, kas nav pilnībā apgūta, vai b)tās ir daļa no Savienības kvotas, kura kvotu veidā nav sadalīta starp dalībvalstīm, un minētā Savienības kvota nav pilnībā apgūta. 2.Šīs regulas I pielikumā ir norādīti Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 8. punktā minētie drošās bioloģiskās robežās esošie nemērķa sugu krājumi, lai tādējādi varētu piemērot minētajā pantā paredzēto atkāpi no pienākuma ieskaitīt nozvejas attiecīgajās kvotās. 8. pants

Zvejas piepūles limiti ICES 7.e rajonā 1.Ar II pielikumu par jūrasmēles krājuma pārvaldību ICES 7.e rajonā saistīto tiesību un pienākumu tehniskie aspekti 1. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētajiem laikposmiem ir noteikti II pielikumā. 2.Pēc dalībvalsts pieprasījuma, ko tā izteikusi saskaņā ar II pielikuma 7.4. punktu, Komisija papildus II pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var pieprasījumu izteikušai dalībvalstij ar īstenošanas aktu iedalīt vēl citas dienas, kad ar savas karoga dalībvalsts atļauju kuģis, uz kura ir reglamentēti zvejas rīki, drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantā minēto pārbaudes procedūru. 3.Pamatojoties uz II pielikuma 8.1. punktā minēto pastiprinātas zinātnisko novērotāju izvietošanas programmu, Komisija papildus II pielikuma 5. punktā minētajām jūrā pavadāmajām dienām var pieprasījumu izteikušai dalībvalstij ar īstenošanas aktu iedalīt ne vairāk kā vēl trīs dienas, kad laikā no 2020. gada 1. februāra līdz 2021. gada 31. janvārim kuģis drīkst atrasties ICES 7.e rajonā. Šādu iedalīšanu veic, pamatojoties uz aprakstu, ko dalībvalsts iesniegusi saskaņā ar II pielikuma 8.3. punktu, un pēc apspriešanās ar ZZTEK. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 53. panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. 9. pants

Pasākumi attiecībā uz Eiropas labraka atpūtas zveju Biskajas līcī Atpūtas zvejā, arī no krasta, ICES 8.a un 8.b rajonā viens zvejnieks dienā drīkst nozvejot un paturēt ne vairāk kā divus Eiropas labraka īpatņus. Šo daļu nepiemēro stacionāriem tīkliem, kurus Eiropas labraka nozvejošanai vai paturēšanai izmantot nedrīkst. Šī daļa neskar stingrākus valsts pasākumus attiecībā uz atpūtas zveju. 10. pants

Pasākumi attiecībā uz zuša zvejniecībām ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos Jebkāda specializēta, nejauša un atpūtas zveja, kurā iegūst zuti, ICES apgabalā esošajos Savienības ūdeņos un iesāļūdeņos, piemēram, estuāros, piekrastes lagūnās un pārejas ūdeņos, ir aizliegta trīs secīgu mēnešu periodā, kas katrai attiecīgajai dalībvalstij jānosaka laika intervālā no 2021. gada 1. augusta līdz 2022. gada 28. februārim. Noteikto periodu dalībvalstis Komisijai paziņo ne vēlāk kā 2021. gada 1. jūnijā. 11. pants

Īpaši noteikumi par zvejas iespēju sadalījumu 1.Šajā regulā paredzētais zvejas iespēju iedalījums dalībvalstīm neskar: a)apmaiņas, kas veiktas, ievērojot Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu; b)atvilkumus un pārdales, kas veiktas, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 37. pantu; c)pārdales, kas veiktas, ievērojot Padomes Regulas (ES) 2017/2403 12. un 47. pantu; d)papildu izkrāvumus, kas atļauti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu; e)daudzumus, kas ieturēti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 847/96 4. pantu un Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktu;

f)atvilkumus, kas veikti, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 105., 106. un 107. pantu; g)kvotu nodošanu un apmaiņas, kas veiktas, ievērojot šīs regulas 16. pantu. 2.Regulā (EK) Nr. 847/96 paredzētās KPN un kvotu ikgadējās pārvaldības nolūkos šīs regulas I pielikumā ir norādīti krājumi, uz kuriem attiecas piesardzīga vai analītiska KPN. 3.Ja vien šīs regulas I pielikumā nav noteikts citādi, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas piesardzīga KPN, un minētās regulas 3. panta 2. un 3. punktu un 4. pantu piemēro krājumiem, uz kuriem attiecas analītiska KPN. 4.Ja dalībvalsts izmanto Regulas (ES) Nr. 1380/2013 15. panta 9. punktā paredzēto ikgadējo elastību, Regulas (EK) Nr. 847/96 3. un 4. pantu nepiemēro. 12. pants

Korektīvie pasākumi attiecībā uz mencu Kategatā 1.Savienības kuģi, kas Kategatā zvejo ar grunts traļiem (zvejas rīka kods: OTB, OTT, OT, TBN, TBS, TB, TX un PTB), kuru minimālais linuma acs izmērs ir 70 mm, izmanto vienu no šādiem selektīviem zvejas rīkiem: a)šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 35 mm un kam nav aizsprostota zivju izeja; b)šķirotājrežģis, kam attālums starp režģa stieņiem nepārsniedz 50 mm, kas nodala plekstveidīgās zivis un apaļzivis un kam nav aizsprostota zivju izeja apaļzivīm; c)Seltra tipa plātne, kuras kvadrātveida linuma acu izmērs ir 300 mm; d)reglamentēts ļoti selektīvs zvejas rīks, kura tehniskie atribūti saskaņā ar ZZTEK novērtētu zinātnisku pētījumu ir tādi, ka nozvejā menca ir mazāk nekā 1,5 %, ja tas ir vienīgais uz kuģa esošais zvejas rīks. 2.Minētie Savienības kuģi, kas piedalās attiecīgās dalībvalsts projektā un kam ir funkcionējošs pilnībā dokumentētām zvejniecībām vajadzīgais aprīkojums, drīkst izmantot zvejas rīku saskaņā ar Regulas (ES) 2019/1241 V pielikuma B daļu. Attiecīgās dalībvalstis minēto kuģu sarakstu dara zināmu Komisijai. 13. pants

Aizliegtās sugas 1.Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis: (a)ērkšķu raja (Raja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; (b)slaidā beriksa (Beryx splendens) NAFO 6. apakšapgabalā; (c)pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; (d)baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; (e)melnā haizivs (Dalatias licha) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; (f)gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā;

(g)parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; (h)lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1. un 14. apakšapgabalā; (i)bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un 4. apakšapgabalā un Savienības un starptautiskajos ūdeņos ICES 1., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; (j)siļķu haizivs (Lamna nasus) visos ūdeņos; (k)dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; (l)cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6. un 10. apakšapgabalā; (m)vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; (n)parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; (o)dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā, izņemot IA pielikumā izklāstītās piezveju novēršanas programmas. 2.Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. 14. pants

Datu nosūtīšana Kad dalībvalstis, ievērojot Regulas (EK) Nr. 1224/2009 33. un 34. pantu, Komisijai iesūta datus par apzvejoto krājumu izkrāvumu apjomu un zvejas piepūli, tās izmanto šīs regulas I pielikumā noteiktos krājumu kodus. II nodaļa

Zvejas atļaujas trešo valstu ūdeņos 15. pants

Zvejas atļaujas 1.Maksimālais zvejas atļauju skaits Savienības zvejas kuģiem, kas zvejo trešo valstu ūdeņos, ir noteikts V pielikuma A daļā. 2.Ja, pamatojoties uz Regulas (ES) Nr. 1380/2013 16. panta 8. punktu, viena dalībvalsts nodod kvotu citai dalībvalstij (“veic apmaiņu”) zvejas apgabalos, kas noteikti šīs regulas V pielikuma A daļā, tā attiecīgi nodod arī zvejas atļaujas un par nodošanu paziņo Komisijai. Tomēr nedrīkst pārsniegt zvejas atļauju kopējo skaitu, kas katram zvejas apgabalam noteikts šīs regulas V pielikuma A daļā. III nodaļa

Zvejas iespējas reģionālo zvejniecības

pārvaldības organizāciju ūdeņos 1. iedaļa

Vispārīgi noteikumi 16. pants

Kvotu nodošana un apmaiņas 1.Ja saskaņā ar reģionālās zvejniecības pārvaldības organizācijas (“RZPO”) noteikumiem ir atļauta kvotu nodošana vai apmaiņas starp RZPO līgumslēdzējām pusēm, dalībvalsts (“attiecīgā dalībvalsts”) var apspriesties ar kādu RZPO līgumslēdzēju pusi un attiecīgi izstrādāt iespējamu iecerētas kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu.

2.Komisija pēc attiecīgās dalībvalsts sniegta paziņojuma var apstiprināt iecerēto kvotu nodošanas vai apmaiņas plānu, ko dalībvalsts ir apspriedusi ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi. Pēc tam Komisija bez liekas kavēšanās pauž piekrišanu tam, ka šāda kvotu nodošana vai apmaiņa ar attiecīgo RZPO līgumslēdzēju pusi ir saistoša. Tad Komisija RZPO sekretariātam paziņo par šādu kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās, un to dara saskaņā ar minētās organizācijas noteikumiem. 3.Komisija informē dalībvalstis par kvotu nodošanu vai apmaiņu, par ko panākta vienošanās. 4.Zvejas iespējas, kas saskaņā ar kvotu nodošanu vai apmaiņu ir saņemtas no attiecīgās RZPO līgumslēdzējas puses vai ir tai nodotas, par kvotām, kas attiecīgajai dalībvalstij ir iedalītas vai atvilktas no tai iedalītajām iespējām, tiek uzskatītas no tā brīža, kad kvotu nodošana vai apmaiņa ir stājusies spēkā saskaņā ar tās vienošanās noteikumiem, kura panākta attiecīgi ar konkrēto RZPO līgumslēdzēju pusi vai saskaņā ar konkrētās RZPO noteikumiem. Šāds kvotu iedalījums negroza spēkā esošo zvejas iespēju sadales mehānismu, ar kura palīdzību zvejas iespējas starp dalībvalstīm sadala saskaņā ar zvejas darbību relatīvās stabilitātes principu. 5.Attiecībā uz RZPO līgumslēdzējas puses kvotu nodošanu Savienībai un to secīgu iedalīšanu dalībvalstīm šo pantu piemēro līdz 2022. gada 31. janvārim. [2.–10. iedaļa tiks atjaunināta pēc attiecīgajām RZPO gadskārtējām sanāksmēm] 2. iedaļa

ICCAT konvencijas apgabals 17. pants

Zvejas, audzēšanas un nobarošanas kapacitātes ierobežojumi 1.To Savienības laivu zvejai ar ēsmu un velcēšanas laivu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 1. punktā. 2.To Savienības piekrastes nerūpnieciskās zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Vidusjūrā aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 2. punktā. 3.To Savienības zvejas kuģu skaitu, kas Adrijas jūrā zvejo zilās tunzivis audzēšanai un kam atļauts aktīvi zvejot zilās tunzivis, kuru izmērs ir no 8 kg/75 cm līdz 30 kg/115 cm, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 3. punktā. 4.To zvejas kuģu skaitu, kam atļauts Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, transportēt vai izkraut zilās tunzivis, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 4. punktā. 5.To krātiņveida lamatu skaitu, ko izmanto zilās tunzivs zvejniecībā Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 5. punktā. 6.Zilo tunzivju kopējo audzēšanas un nobarošanas kapacitāti un savvaļā iegūtu zilo tunzivju maksimālo apjomu, kas iedalāms audzētavām Atlantijas okeāna austrumu daļā un Vidusjūrā, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 6. punktā. 7.To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kam saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 520/2007 12. pantu ir atļauts ziemeļu krājuma garspuru tunzivis zvejot kā mērķsugu, ierobežo, kā noteikts šīs regulas VI pielikuma 7. punktā. 8.To Savienības zvejas kuģu maksimālo skaitu, kuru garums ir vismaz 20 metru un kuri ICCAT konvencijas apgabalā zvejo lielacu tunzivis, ierobežo, kā noteikts VI pielikuma 8. punktā. 18. pants

Atpūtas zveja Vajadzības gadījumā dalībvalstis no tām iedalītajām kvotām, kas noteiktas ID pielikumā, iedala īpašu daļu atpūtas zvejai. 19. pants

Haizivis 1.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas lielacu lapshaizivs (Alopias superciliosus) liemeņa daļas vai visu liemeni. 2.Aizliegts veikt Alopias ģints lapshaizivju specializēto zveju.

3.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut ICCAT konvencijas apgabalā nozvejotu Sphyrnidae dzimtas (izņemot Sphyrna tiburo) āmurhaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni. 4.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni. 5.Aizliegts paturēt uz kuģa jebkādā zvejniecībā nozvejotu zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis). 3. iedaļa

CCAMLR konvencijas apgabals 20. pants

Paziņošana par ilkņzivju izpētes zvejniecībām Dalībvalstis 2020. gadā drīkst piedalīties ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas un kuras darbojas FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā ārpus apgabaliem, kas ir valstu jurisdikcijā. Ja dalībvalsts plāno piedalīties šādās izpētes zvejniecībās, tā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 601/2004 7. un 7.a pantu ne vēlāk kā 2020. gada 1. jūnijā par to paziņo CCAMLR sekretariātam. 21. pants

Ilkņzivju izpētes zvejniecības limiti 1.Ilkņzivju zveju 2019./2020. gada zvejas sezonā ir atļauts veikt tikai VII pielikuma A tabulā noteiktajām dalībvalstīm tajā noteiktajos apakšapgabalos ar tajā noteikto skaitu kuģu un tikai attiecībā uz minētā pielikuma B tabulā noteiktajām sugām tajā noteiktās KPN un piezvejas limitu robežās. 2.Specializētā haizivju zveja mērķiem, kas nav zinātniskā pētniecība, ir aizliegta. Jebkuras haizivis, jo īpaši mazuļus un apaugļotas mātītes, kas nejauši piezvejotas ilkņzivju zvejniecībā, atbrīvo dzīvas. 3.Attiecīgā gadījumā, kad paziņotās nozvejas sasniedz noteikto KPN, zveju konkrētajā mazapjoma pētnieciskajā vienībā (SSRU) beidz, un šo SSRU slēdz zvejai uz visu atlikušo sezonu. 4.Lai iegūtu zvejniecības potenciāla noteikšanai vajadzīgo informāciju un nepieļautu pārmērīgu nozvejas un zvejas piepūles koncentrāciju, zvejo pēc iespējas lielākā ģeogrāfiskā un dziļuma diapazonā. Tomēr zveja FAO 88.1. un 88.2. apakšapgabalā, kā arī 58.4.1., 58.4.2. un 58.4.3.a rajonā, ja tā atļauta saskaņā ar 20. pantu, ir aizliegta dziļumā, kas mazāks par 550 metriem. 22. pants

Krila zvejniecība 2020./2021. gada zvejas sezonā 1.Ja kāda dalībvalsts plāno 2020./2021. gada zvejas sezonā CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu (Euphausia superba), tā ne vēlāk kā 2020. gada 1. maijā, izmantojot šīs regulas VII pielikuma papildinājuma B daļā noteikto formātu, paziņo Komisijai par saviem plāniem zvejot krilu. Pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju, Komisija ne vēlāk kā 2020. gada 30. maijā paziņojumus iesniedz CCAMLR sekretariātam. 2.Paziņojumā, kas minēts šā panta 1. punktā, iekļauj Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā norādīto informāciju par katru kuģi, kam dalībvalsts paredzējusi izdot atļauju piedalīties krila zvejniecībā. 3.Dalībvalsts, kura plāno CCAMLR konvencijas apgabalā zvejot krilu, par savu nodomu paziņo tikai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri paziņojuma nosūtīšanas laikā ir tās karoga kuģi, vai attiecībā uz atļauju saņēmušiem kuģiem, kuri ir citas CCAMLR locekles karoga kuģi un par kuriem ir sagaidāms, ka zvejniecības darbības laikā tie būs minētās dalībvalsts karoga kuģi. 4.Ja atļauju saņēmušais kuģis nevar piedalīties zvejniecībā pamatotu ekspluatācijas apstākļu vai force majeure dēļ, dalībvalstīm ir tiesības atļaut krila zvejniecībā piedalīties kuģiem, par ko CCAMLR sekretariātam nav paziņots saskaņā ar šā panta 1., 2. un 3. punktu. Šādos gadījumos attiecīgās dalībvalstis nekavējoties informē CCAMLR sekretariātu un Komisiju un sniedz: a)pilnīgas ziņas par plānoto aizstājējkuģi (kuģiem), arī Regulas (EK) Nr. 601/2004 3. pantā noteikto informāciju; b)izsmeļošu skaidrojumu par aizstāšanas iemesliem un attiecīgus papildu pierādījumus vai izziņas. 5.Dalībvalstis neatļauj krila zvejniecībās piedalīties kuģim, kas ir iekļauts jebkurā no CCAMLR nelegālas, nereģistrētas un neregulētas (NNN) zvejas kuģu sarakstiem. 4. iedaļa

IOTC kompetences apgabals

23. pants

Zvejas kapacitātes limiti kuģiem, kas zvejo

IOTC kompetences apgabalā 1.Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo tropiskās tunzivis, un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VIII pielikuma 1. punktā. 2.Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kuri IOTC kompetences apgabalā zvejo zobenzivi (Xiphias gladius) un garspuru tunzivi (Thunnus alalunga), un atbilstošā zvejas kapacitāte, izteikta ar bruto tilpību, ir noteikta VIII pielikuma 2. punktā. 3.Kuģus, kas darbojas vienā no 1. un 2. punktā minētajām zvejniecībām, dalībvalstis drīkst pārvietot uz otru zvejniecību, ja tās spēj Komisijai pierādīt, ka šādu izmaiņu rezultātā netiks palielināta attiecīgo zivju krājumu zvejas piepūle. 4.Ja tiek ierosināta zvejas kapacitātes nodošana par labu dalībvalsts flotei, attiecīgā dalībvalsts nodrošina, lai nododamie kuģi būtu iekļauti IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā vai kādas citas tunzivju RZPO kuģu reģistrā. Turklāt zvejas kapacitātes nodošanu nedrīkst attiecināt uz kuģiem, kurus kāda RZPO iekļāvusi NNN zvejas darbībās iesaistīto kuģu sarakstā. 5.Dalībvalstis savu zvejas kapacitāti virs 1. un 2. punktā norādītā maksimuma drīkst palielināt tikai tad, ja netiek pārsniegti IOTC iesniegtajos attīstības plānos noteiktie limiti. 24. pants

Dreifējošas ZPI un apgādes kuģi 1.Dreifējošas ZPI aprīko ar instrumentālām bojām. Cita veida boju, piemēram, radioboju, izmantošana ir aizliegta. 2.Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neseko vairāk kā 300 ekspluatācijā esošām bojām. 3.Katram kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, gadā drīkst iegādāties ne vairāk kā 500 instrumentālu boju. Kuģim, kas zvejo ar riņķvadu, nekad (nedz krājumos, nedz ekspluatācijā) nav vairāk par 500 instrumentālu boju. 4.Apgādes kuģu maksimālais skaits ir divi apgādes kuģi uz ne mazāk kā pieciem kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, un tie visi ir vienas dalībvalsts karoga kuģi. Šis noteikums neattiecas uz dalībvalstīm, kas izmanto tikai vienu apgādes kuģi. 5.Uz vienu kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, nekad nav vairāk par vienu dalībvalsts karoga apgādes kuģi. 6.Savienība IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā nereģistrē jaunus vai papildu apgādes kuģus. 25. pants

Haizivis 1.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotu Alopiidae dzimtas lapshaizivju liemeņa daļas vai visu liemeni. 2.Aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut jebkādā zvejniecībā nozvejotas okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot kuģus, kuru lielākais garums ir mazāks par 24 metriem un kuru zvejas darbības notiek tikai savas karoga dalībvalsts ekskluzīvajā ekonomikas zonā, un ar noteikumu, ka nozveja paredzēta tikai vietējam patēriņam. 3.Nejauši nozvejotiem 1. un 2. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. 26. pants

Mobulīdrajas 1.Savienības zvejas kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot mobulīdraju (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) liemeņa daļas vai visu liemeni, izņemot zvejas kuģus, kas veic pašpatēriņa zveju (ja nozvejotās zivis tieši patērē zvejnieku ģimenes). Atkāpjoties no pirmās daļas, mobulīdrajas, kas netīši nozvejotas nerūpnieciskajā zvejā (zvejniecības, kas neizmanto āķu jedas vai nav pelaģiskās zvejniecības, piemēram, ar riņķvadu, makšķerrīkiem, žaunu tīkliem, rokas āķu rindām un velcēšanas kuģiem, un kas reģistrētas IOTC atļauju saņēmušo kuģu reģistrā), drīkst izkraut tikai vietējam patēriņam.

2.Visi zvejas kuģi, izņemot tos, kas veic pašpatēriņa zveju, mobulīdrajas tūlīt atbrīvo dzīvas un, ciktāl praktiski iespējams, neskartas, tiklīdz tās redzamas tīklā, uz āķa vai uz klāja, un to dara tā, lai pēc iespējas mazāk kaitētu nozvejotajiem īpatņiem. 5. iedaļa

SPRFMO konvencijas apgabals 27. pants

Pelaģiskās zvejniecības 1.Zvejot no SPRFMO konvencijas apgabala pelaģiskajiem krājumiem IH pielikumā noteikto KPN robežās drīkst tikai tās dalībvalstis, kas 2007., 2008. vai 2009. gadā šajā apgabalā ir aktīvi veikušas pelaģiskās zvejas darbības. 2.Šā panta 1. punktā minētās dalībvalstis kopējo bruto tilpību sava karoga kuģiem, kuri 2020. gadā zvejo no pelaģiskajiem krājumiem, minētajā apgabalā ierobežo līdz Savienības kopējai bruto tilpībai, proti, 78 600 tonnām. 3.Zvejas iespējas, kas noteiktas IH pielikumā, drīkst izmantot tikai ar nosacījumu, ka dalībvalstis vēlākais līdz nākamā mēneša piektajai dienai Komisijai iesūta pārsūtīšanai uz SPRFMO sekretariātu paredzētu sarakstu ar kuģiem, kuri SPRFMO konvencijas apgabalā aktīvi zvejo vai ir iesaistījušies pārkraušanā citā kuģī, kuģu satelītnovērošanas sistēmu reģistrētos datus, mēneša nozvejas ziņojumus un, ja ir pieejami, datus par kuģu ienākšanu ostā. 28. pants

Grunts zvejniecības 1.Grunts zvejas piepūli vai nozveju SPRFMO konvencijas apgabalā 2020. gadā dalībvalstis attiecīgi īsteno vai gūst tikai tajās konvencijas apgabala daļās, kurās grunts zveja notikusi laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim, un nepārsniedzot minētajā laikposmā reģistrēto gada vidējo nozvejas apjomu vai piepūles parametrus. Pārsniegt minēto reģistrēto apjomu vai parametrus dalībvalstis drīkst tikai tādā gadījumā, ja SPRFMO apstiprina plānu zvejot arī tad, ja minētais apjoms un parametri tiktu pārsniegti. 2.Dalībvalstis, kurām SPRFMO konvencijas apgabalā laikā no 2002. gada 1. janvāra līdz 2006. gada 31. decembrim nav reģistrēta grunts zvejas piepūle vai nozveja, drīkst zvejot tikai tad, ja SPRFMO apstiprina plānu zvejot bez iepriekš reģistrētas grunts zvejas piepūles vai nozvejas. 29. pants

Izpētes zvejniecības 1.2020. gadā dalībvalstis ilkņzivju (Dissostichus spp.) izpētes zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas, SPRFMO konvencijas apgabalā drīkst piedalīties tikai tad, ja SPRFMO ir apstiprinājusi šādu zvejniecību pieteikumu, kurš ietver zvejas operāciju plānu un apņemšanos īstenot datu vākšanas plānu. 2.Zveja notiek vienīgi SPRFMO norādītajos pētniecības blokos. Aizliegts zvejot dziļumā, kas mazāks par 750 metriem un lielāks par 2000 metriem. 3.KPN ir tāda, kā norādīts IH pielikumā. Atļauts viens zvejas reiss, kura maksimālais ilgums ir 21 secīga diena, āķu skaits vienā ievietošanas reizē nepārsniedz 5000 un zvejas rīku ievietošanas reižu skaits vienā pētniecības blokā nav lielāks par 20. Zveju izbeidz līdz ar KPN sasniegšanu vai tad, kad zvejas rīki ir ievietoti un izcelti 100 reižu, atkarībā no tā, kas iestājas drīzāk. 6. iedaļa

IATTC konvencijas apgabals 30. pants

Zvejniecības, kurās izmanto riņķvadu 1.Kuģiem, kuri zvejo ar riņķvadu, aizliegts dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares), lielacu tunzivi (Thunnus obesus) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) zvejot: a)no 2020. gada 29. jūlija plkst. 00.00 līdz 2020. gada 8. oktobra plkst. 24.00 vai no 2020. gada 9. novembra plkst. 00.00 līdz 2021. gada 19. janvāra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo: –Ziemeļamerikas un Dienvidamerikas Klusā okeāna krasta līnija, –150º rietumu garuma meridiāns, –40º ziemeļu platuma paralēle,

–40º dienvidu platuma paralēle; b)no 2020. gada 9. oktobra plkst. 00.00 līdz 2020. gada 8. novembra plkst. 24.00 apgabalā, ko norobežo: –96º rietumu garuma meridiāns, –110º rietumu garuma meridiāns, –4º ziemeļu platuma paralēle, –3º dienvidu platuma paralēle. 2.Attiecīgās dalībvalstis pirms 2020. gada 1. aprīļa Komisijai paziņo, kuru no 1. punkta a) apakšpunktā minētajiem zvejas aizlieguma periodiem tās izvēlējušās katram no saviem kuģiem. Izvēlētajā periodā visi attiecīgās dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar riņķvadu, 1. punktā noteiktajos apgabalos zveju ar riņķvadu pārtrauc. 3.Uz kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo tunzivis IATTC konvencijas apgabalā, patur un pēc tam no tiem izkrauj vai pārkrauj citā kuģī visas nozvejotās dzeltenspuru tunzivis, lielacu tunzivis un svītrainās tunzivis. 4.Šā panta 3. punktu nepiemēro šādos gadījumos: a)ja zivis uzskata par nederīgām lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru, vai b)ja pēc zvejas reisa pēdējā zvejas rīku iemetiena vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas šajā iemetienā nozvejotās tunzivis. 31. pants

Dreifējošas ZPI 1.Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, IATTC konvencijas apgabalā nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 450 aktīvu ZPI. ZPI uzskata par aktīvu, kad tā, izvietota jūrā, ir sākusi pārraidīt atrašanās vietas datus, kuriem līdzseko kuģis, tā īpašnieks vai operators. ZPI tiek aktivēta, tai atrodoties uz riņķvadu kuģa. 2.Kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nedrīkst ZPI izvietot 15 dienu laikā, pirms sācies izvēlētais 29. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteiktais zvejas aizlieguma periods, un 15 dienu laikā pirms zvejas aizlieguma perioda sākuma tas savāc atpakaļ tikpat daudz ZPI, cik sākotnēji ir izvietojis. 3.Saskaņā ar IATTC prasībām dalībvalstis katru mēnesi paziņo Komisijai to, cik ZPI ir bijušas aktīvas katrā atsevišķā dienā. Šos ziņojumus iesniedz ar laika nobīdi, kas nav mazāka par 60 dienām un nav lielāka par 75 dienām. Komisija minēto informāciju tūlīt pārsūta IATTC sekretariātam. 32. pants

Lielacu tunzivs nozvejas limiti zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas Lielacu tunzivs kopējās ikgadējās nozvejas, kuras IATTC konvencijas apgabalā drīkst gūt katras dalībvalsts kuģi, kas zvejo ar āķu jedām, ir noteiktas IL pielikumā. 33. pants

Okeāna baltspuru haizivs zvejas aizliegums 1.Aizliegts IATTC konvencijas apgabalā zvejot okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot minētajā apgabalā nozvejotu okeāna baltspuru haizivju liemeņa daļas vai visu liemeni. 2.Nejauši nozvejotiem 1. punktā minētās sugas īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Kuģu operatori tos tūlīt atbrīvo.

3.Kuģu operatori: a)reģistrē atbrīvoto īpatņu skaitu, norādot to stāvokli (nedzīvi vai dzīvi); b)paziņo a) apakšpunktā minēto informāciju savas valstspiederības dalībvalstīm. Iepriekšējā gadā savākto informāciju dalībvalstis Komisijai iesūta līdz 31. janvārim. 34. pants

Mobulīdraju zvejas aizliegums Savienības zvejas kuģiem IATTC konvencijas apgabalā ir aizliegts zvejot mobulīdrajas (Mobulidae dzimta, pie kuras pieder Manta un Mobula ģints) un paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, izkraut, uzglabāt, piedāvāt pārdošanai vai pārdot mobulīdraju liemeņa daļas vai visu liemeni. Tiklīdz Savienības zvejas kuģi pamana, ka ir nozvejotas mobulīdrajas, tie, kad vien iespējams, tās dzīvas un neskartas tūlīt atbrīvo. 7. iedaļa

SEAFO konvencijas apgabals 35. pants

Dziļūdens haizivju zvejas aizliegums SEAFO konvencijas apgabalā ir aizliegta šādu dziļūdens haizivju specializētā zveja: a)spoku kaķhaizivs (Apristurus manis); b)plankumainā laternhaizivs (Etmopterus bigelowi); c)īsastes laternhaizivs (Etmopterus brachyurus); d)lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps); e)gludā laternhaizivs (Etmopterus pusillus); f)raju dzimtas (Rajidae) zivis; g)samtainā dzeloņzivs (Scymnodon squamulosus); h)Selachimorpha virskārtas dziļūdens haizivis; i)dzelkņu haizivs (Squalus acanthias). 8. iedaļa

WCPFC konvencijas apgabals 36. pants

Lielacu tunzivs, dzeltenspuru tunzivs, svītrainās tunzivs un garspuru tunzivs Klusā okeāna dienvidu krājuma zvejniecībās piemērojamie nosacījumi 1.Dalībvalstis nodrošina, ka to zvejas dienu skaits, kas iedalītas kuģiem, kuri ar riņķvadu zvejo lielacu tunzivi (Thunnus obesus), dzeltenspuru tunzivi (Thunnus albacares) un svītraino tunzivi (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20° ziemeļu platuma un 20° dienvidu platuma, nepārsniedz 403 dienas.

2.Savienības zvejas kuģi neveic garspuru tunzivs (Thunnus alalunga) Klusā okeāna dienvidu krājuma specializēto zveju WCPFC konvencijas apgabalā uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma. 3.Dalībvalstis nodrošina, ka lielacu tunzivs (Thunnus obesus) nozveja, ko guvuši kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, 2020. gadā nepārsniedz 2000 tonnu. 37. pants

Zvejas, kurā izmanto ZPI, pārvaldība 1.Kuģiem, kas zvejo ar riņķvadu, no 2020. gada 1. jūlija plkst. 00.00 līdz 2020. gada 30. septembra plkst. 24.00 ir aizliegts izvietot, izmantot vai uzstādīt ZPI WCPFC konvencijas apgabala daļā, kas atrodas starp 20º ziemeļu platuma un 20º dienvidu platuma. 2.Papildus 1. punktā noteiktajam aizliegumam WCPFC konvencijas apgabala atklātās jūras daļā, kas atrodas starp 20º ziemeļu platuma un 20º dienvidu platuma, uzstādīt ZPI ir aizliegts vēl uz diviem papildu mēnešiem: vai nu no 2020. gada 1. aprīļa plkst. 00.00 līdz 2020. gada 31. maija plkst. 24.00, vai arī no 2020. gada 1. novembra plkst. 00.00 līdz 2020. gada 31. decembra plkst. 24.00 3.Šā panta 2. punktu nepiemēro šādos gadījumos: a)pēdējā zvejas rīku iemetienā zvejas reisā, ja uz kuģa vairs nepietiek vietas, lai novietotu visas zivis; b)ja zivis nav derīgas lietošanai pārtikā un iemesls nav saistīts ar zivju izmēru, vai c)ja ir būtiski traucēta saldēšanas iekārtu darbība. 4.Dalībvalstis nodrošina, ka neviens to kuģis, kas zvejo ar riņķvadu, nekad vienlaikus neizvieto vairāk kā 350 ZPI ar aktivizētām instrumentālām bojām. Boju aktivizē vienīgi uz kuģa. 5.Uz visiem kuģiem, kas ar riņķvadu zvejo 1. punktā minētajā WCPFC konvencijas apgabala daļā, patur un no tiem pārkrauj citā kuģī vai izkrauj visas nozvejotās lielacu tunzivis, dzeltenspuru tunzivis un svītrainās tunzivis. 38. pants

To Savienības zvejas kuģu skaita ierobežojumi, kuriem atļauts zvejot zobenzivi Maksimālais Savienības zvejas kuģu skaits, kam WCPFC konvencijas apgabalā atļauts zvejot zobenzivi (Xiphias gladius) uz dienvidiem no 20º dienvidu platuma, ir norādīts IX pielikumā. 39. pants

Zobenzivs nozvejas limiti zvejniecībās, kurās izmanto āķu jedas, uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma Dalībvalstis nodrošina, ka zobenzivs (Xiphias gladius) nozvejas, ko kuģi, kuri zvejo ar āķu jedām, guvuši uz dienvidiem no 20° dienvidu platuma, 2020. gadā nepārsniedz IG pielikumā noteikto limitu. Dalībvalstis turklāt nodrošina, ka minētā pasākuma rezultātā nenotiek zobenzivs zvejas piepūles pārvirze uz apgabalu, kas atrodas uz ziemeļiem no 20° dienvidu platuma. 40. pants

Zīdainā haizivs un okeāna baltspuru haizivs 1.WCPFC konvencijas apgabalā ir aizliegts paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī, uzglabāt vai izkraut šādu sugu īpatņu liemeņa daļas vai visu liemeni: a)zīdainā haizivs (Carcharhinus falciformis); b)okeāna baltspuru haizivs (Carcharhinus longimanus). 2.Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo.

41. pants

IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabals 1.Kad kuģi, kas iekļauti tikai WCPFC reģistrā, zvejo IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kurš definēts 4. panta v) punktā, tie piemēro šajā iedaļā izklāstītos pasākumus. 2.Kad kuģi, kas iekļauti gan WCPFC reģistrā, gan IATTC reģistrā, un kuģi, kas iekļauti tikai IATTC reģistrā, zvejo IATTC un WCPFC pārklāšanās apgabalā, kurš definēts 4. panta v) punktā, tie piemēro 30. panta 1. punkta a) apakšpunktā un 2., 3. un 4. punktā un 31., 32. un 33. pantā izklāstītos pasākumus. 9. iedaļa

Beringa jūra 42. pants

Aizliegums zvejot Beringa jūras atklātajos ūdeņos Mintaja (Gadus chalcogrammus) zveja Beringa jūras atklātajos ūdeņos ir aizliegta. 10. iedaļa

SIOFA NOLĪGUMA APGABALS 43. pants

Grunts zvejas limiti Dalībvalstis nodrošina, ka to karoga kuģi, kuri zvejo SIOFA nolīguma apgabalā: a)gada grunts zvejas piepūli un nozveju ierobežo līdz gada vidējam apjomam tajos gados, kad attiecīgās dalībvalsts kuģi aktīvi darbojušies SIOFA nolīguma apgabalā, un minētajiem gadiem jāaptver reprezentatīvi ilgs periods, par kuru eksistē Komisijai deklarēti dati; (a)izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus, telpiskā ziņā neizvērš grunts zvejas piepūli ārpus pēdējos gados apzvejotajiem apgabaliem; (b)nesaņem atļauju zvejot IK pielikumā noteiktajās pagaidu aizsargājamajās teritorijās, proti, Atlantis Bank, Coral, Fools Flat, Middle of What un Walter’s Shoal, izņemot āķu jedu un krātiņveida lamatu paņēmienus un situāciju, kad uz kuģa visu laiku, kamēr tas zvejo minētajos apgabalos, atrodas zinātniskais novērotājs. III SADAĻA

TREŠO VALSTU KUĢU

ZVEJAS IESPĒJAS

SAVIENĪBAS ŪDEŅOS 44. pants

Norvēģijas karoga zvejas kuģi un

Fēru Salās reģistrēti zvejas kuģi Norvēģijas karoga zvejas kuģiem un Fēru Salās reģistrētiem zvejas kuģiem ir atļauts zvejot Savienības ūdeņos šīs regulas I pielikumā noteikto KPN robežās un ievērojot šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētos nosacījumus. 45. pants

Venecuēlas karoga zvejas kuģi Uz Venecuēlas karoga zvejas kuģiem attiecas šajā regulā un Regulas (ES) 2017/2403 III sadaļā paredzētie nosacījumi. 46. pants

Zvejas atļaujas Maksimālais zvejas atļauju skaits trešo valstu kuģiem, kuri zvejo Savienības ūdeņos, ir tāds, kāds norādīts V pielikuma B daļā. 47. pants

Nozveju un piezveju izkraušanas nosacījumi

Nozvejām un piezvejām, ko guvuši trešo valstu kuģi, kuri zvejo saskaņā ar 46. pantā minētajām atļaujām, piemēro 7. panta nosacījumus. 48. pants

Aizliegtās sugas 1.Trešo valstu kuģiem ir aizliegts zvejot, paturēt uz kuģa, pārkraut citā kuģī vai izkraut šādu sugu zivis, kad vien tās ir sastopamas Savienības ūdeņos: a)ērkšķu raja (Raja radiata) Savienības ūdeņos ICES 2.a, 3.a un 7.d rajonā un ICES 4. apakšapgabalā; b)parastās rajas (Dipturus batis) sugu grupa (Dipturus cf. flossada un Dipturus cf. intermedia) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 3., 4., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā; c)bara haizivs (Galeorhinus galeus), kas ar āķu jedām nozvejota Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4., 5., 6., 7., 8., 12. un 14. apakšapgabalā; d)melnā haizivs (Dalatias licha), gardeguna spurainā haizivs (Deania calcea), pelēkā īsdzelkņhaizivs (Centrophorus squamosus), lielā laternhaizivs (Etmopterus princeps) un baltacu haizivs (Centroscymnus coelolepis) Savienības ūdeņos ICES 2.a rajonā un ICES 1., 4. un 14. apakšapgabalā; e)siļķu haizivs (Lamna nasus) Savienības ūdeņos; f)dzeloņainā raja (Raja clavata) Savienības ūdeņos ICES 3.a rajonā; g)cirtainā raja (Raja undulata) Savienības ūdeņos ICES 6., 9. un 10. apakšapgabalā; h)parastā ģitārzivs (Rhinobatos rhinobatos) Vidusjūrā; i)vaļhaizivs (Rhincodon typus) visos ūdeņos; j)dzelkņu haizivs (Squalus acanthias) Savienības ūdeņos ICES 2., 3., 4., 5., 6., 7., 8., 9. un 10. apakšapgabalā. 2.Nejauši nozvejotiem 1. punktā minēto sugu īpatņiem netiek nodarīts kaitējums. Tos tūlīt atbrīvo. IV SADAĻA

NOBEIGUMA NOTEIKUMI 49. pants

Komiteju procedūra Komisijai palīdz Zvejniecības un akvakultūras komiteja, kas izveidota ar Regulu (ES) Nr. 1380/2013. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 50. pants

Pārejas noteikums Regulas 9., 12., 13., 19., 25., 26., 33., 34., 35., 40., 42. un 48. pantu mutatis mutandis turpina piemērot 2022. gadā līdz brīdim, kad stājas spēkā regula, ar ko nosaka zvejas iespējas 2022. gadam. 51. pants

Stāšanās spēkā