Nosaukuma reģistrācijas pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2022/C 428/14)

Šī publikācija dod tiesības trīs mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas pret šo pieteikumu izteikt iebildumus atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

VIENOTAIS DOKUMENTS

“Azeitona Galega da Beira Baixa”

ES Nr.: PGI-PT-02508 – 8.5.2019

ACVN ( ) AĢIN (X)

1. Nosaukums

“Azeitona Galega da Beira Baixa”

2. Dalībvalsts vai trešā valsts

Portugāle

3. Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1. Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2. Apraksts par produktu, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkts “Azeitona Galega da Beira Baixa” ir konservētas olīvas, kas pieder pie Olea europaea L. sugas “Galega” šķirnes.

Produktam “Azeitona Galega da Beira Baixa” piemīt šādas specifiskas fizikālās, ķīmiskās un organoleptiskās īpašības:

— vidējais svars: 2–3 g;

— nātrija hlorīds (NaCl): 5–10 %;

— krāsa: ogļu melna līdz sēpijas brūna;

— smarža: nedaudz vīnaina — augstāka par 2 (skalā, kas noteikta Starptautiskās olīvu padomes 2011. gada novembra standartā COI/OT/MO No. 1/Rev. 2).

Lai pagatavotu produktu “Azeitona Galega da Beira Baixa”, olīvas ievieto tieši sālījumā. Var pievienot arī citus produktus, piemēram, aromātiskus garšaugus (lauru lapas, oregano, timiānu), citronu un ķiploku.

Produktu “Azeitona Galega da Beira Baixa” laiž tirgū šādos veidos:

— veselas olīvas: dabiskas formas olīvas ar kātiņu vai bez tā, kurām nav izņemts kauliņš;

— iešķeltas olīvas: olīvas, kas gareniski iešķeltas, iegriežot mizā un daļā mīkstuma;

— olīvas bez kauliņiem: olīvas, kurām izņemts kauliņš un kuras pamatā saglabā savu dabisko formu;

— sagrieztas olīvas: olīvas, kurām izņemts kauliņš vai kuras šķērsām sagrieztas diezgan vienāda biezuma gabaliņos;

— olīvu pasta: gatavota no malta olīvu mīkstuma (vismaz 95 %); tai var būt pievienotas citas sastāvdaļas, proti, neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa, sāls, citrons, ķiploks un aromātiski garšaugi (piemēram, oregano, timiāns, lauru lapas vai malagueta pipari).

3.3. Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem) un izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Produktu “Azeitona Galega da Beira Baixa” gatavo tikai no “Galega” šķirnes olīvkoku (Olea europaea L.) augļiem, ūdens un sāls. Var pievienot arī citus produktus, piemēram, citronu, ķiploku un aromātiskus garšaugus (lauru lapas, oregano un/vai timiānu).

Olīvu pastas gatavošanai var izmantot 3.2. punktā uzskaitītās sastāvdaļas.

3.4. Konkrēti ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Produktu “Azeitona Galega da Beira Baixa” ražo un gatavo noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.5. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta griešanas, rīvēšanas, iepakošanas u. c. īpašie noteikumi

Olīvas iepako piemērotos traukos, kuros ir pietiekami daudz sālījuma, kas tās pārklātu un tādējādi garantētu to glabāšanas laiku, kas var būt līdz 2 gadiem.

3.6. Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi

Etiķetē jābūt šādiem vārdiem: ““Azeitona Galega da Beira Baixa” — Indicação Geográfica Protegida” [Aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde “Azeitona Galega da Beira Baixa”] vai “Azeitona Galega da Beira Baixa IGP” [AĢIN “Azeitona Galega da Beira Baixa”].

4. Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija

Produktu “Azeitona Galega da Beira Baixa” ražo visos ciematos šādu pašvaldību teritorijā: Covilhã, Belmonte, Fundão, Penamacor, Idanha-a-Nova, Castelo Branco, Vila Velha de Ródão, Proença-a-Nova, Oleiros, Sertã, Vila de Rei un Mação.

5. Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Produkta “Azeitona Galega da Beira Baixa” īpašības ir saistītas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi, jo īpaši dabas faktoriem, cilvēkfaktoriem un zināšanām.

Lejasbeiras [Beira Baixa] reģiona klimatam raksturīgā gada vidējā temperatūra ir 10 līdz 20 oC. Divos karstākajos mēnešos — jūlijā un augustā — vidējā temperatūra pārsniedz 24 oC, bet ziemas ir bargas, vidējai temperatūrai decembrī, janvārī un februārī pazeminoties zem 10 oC. Temperatūras atšķirība starp karstāko mēnesi — jūliju — un aukstāko mēnesi — janvāri — ir 16,2 oC, un šī lielā temperatūras atšķirība skaidri parāda ievērojamo kontinentālo ietekmi (Cupeto et al., 2005).

Kopējais gada nokrišņu daudzums ir 600 līdz 800 mm, un aptuveni 70 % no gada vidējā nokrišņu daudzuma vērojami ziemā (Silva, 1999).

Ziemā temperatūra pazeminās pietiekami, lai olīvkoki varētu atrasties miera stāvoklī un pēc tam dotu augļus, bet ne tik ļoti, lai sasniegtu kritisko līmeni, kas kultūraugam varētu nopietni kaitēt.

Lejasbeiras reģiona vidējais nokrišņu daudzums un maigā temperatūra apvienojumā ar reģiona dziļajām un auglīgajām augsnēm, kas ir smilšmālainas, ar neitrālu pH, caurlaidīgas un vismaz metru dziļas, palīdz augļiem nogatavoties, pieņemties svarā un piešķir tiem krāsas īpašības, kā arī nedaudz vīnainu aromātu. Tās ir īpašības, kas šo produktu atšķir no citām olīvām un padara to tik ideālu olīvu nozarei, tik raksturīgu Lejasbeirai un tik dziļi iesakņojušos reģiona sociālekonomiskajā profilā.

Viens no pareizas fermentācijas galvenajiem faktoriem olīvu konservēšanā ir apkārtējās vides temperatūra. Vidējā temperatūra reģionā sezonas sākumā ir aptuveni 22 °C. Šie dabas apstākļi paātrina procesu un nodrošina, ka diezgan ātri var iegūt sālījumu, kuram piemīt ideālās ķīmiskās īpašības, kas aprakstītas turpmāk.

Produktu “Azeitona Galega da Beira Baixa” dabiski sāla, jo tradicionālā fermentācijas metode, kuru vietējie ražotāji nodevuši no paaudzes paaudzē un izmanto joprojām, izceļ svara un krāsas īpašības, sāls saturu un nedaudz vīnaino aromātu, kas produktu “Azeitona Galega da Beira Baixa” atšķir no citām olīvām, un nodrošina, ka iegūtajam produktam nav nopietnu organoleptisku defektu, kuri varētu rasties nepareizas fermentācijas dēļ.

Produktam “Azeitona Galega da Beira Baixa” izmantotā tradicionālā fermentācijas metode ir saistīta ar ūdens un sāls pievienošanu 3 līdz 6 mēnešu ilgajā fermentācijas periodā, un sāls koncentrācija ir 5 līdz 10 %.

Olīvu audzēšana ir cieši saistīta ar Lejasbeiras reģionu, par ko liecina dažādi vēsturiski ieraksti, kuros redzams, ka jau 16. gadsimta sākumā tā bija labi nostiprinājusies un Kaštelu Branku [Castelo Branco] apgabalā jau bija plašas olīvkoku audzes. Jau tolaik “tika patērētas konservētas olīvas, kas Beiras reģiona dienvidaustrumu daļā vienmēr ietilpa pārtikas devās, ko natūrā maksāja lauku strādniekiem”, kā to rakstījis Orlando Ribeiro (1945) savā grāmatā “Portugal, o Mediterrâneo e o Atlântico – Estudo Geográfico” [“Portugāle, Vidusjūra un Atlantijas okeāns. Ģeogrāfisks pētījums”].

Autors piebilst, ka “līdz ar lauksaimniecības izplatīšanos olīvkoki tika stādīti visā valstī un pielāgoti visu veidu augsnei un klimatam, lai gan tie nepārprotami dod priekšroku kaļķainai augsnei un siltiem reģioniem, kas pasargāti no jūras vējiem. Viens no apgabaliem, kur to ir visvairāk, ir Lejasbeiras dienvidu daļa. Lejasbeiras kvarcīta kalnu grēdu nogāzes tika attīrītas tikai pirms dažiem gadiem, bet līdz tam tās bija klātas ar krūmājiem. Olīvkoki labi pielāgojās stāvajām, nobirām klātajām nogāzēm un irdenajai, akmeņainajai augsnei. Viena no tipiskākajām Lejasbeirā piekoptajām audzēšanas metodēm ir olīvu novākšana ar rokām vai izmantojot nūjas, ar kurām olīvas nokrata no zariem, un tas ir laikietilpīgs un metodisks process, ko rūpīgi veic galvenajos olīvu audzēšanas apgabalos.”

Produkts “Azeitona Galega da Beira Baixa”, ko gatavo un konservē, izmantojot metodes, kuras nodotas no paaudzes paaudzē un tiek izmantotas joprojām, tiek uzskatīts par šajā reģionā tradicionālu produktu un jau izsenis ir bijis svarīga vietējās virtuves un ekonomikas daļa.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

https://tradicional.dgadr.gov.pt/images/prod_imagens/azeites/docs/CE_azeitona_galega_0722.pdf

(1) OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.