P6_TA(2006)0302
Ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai
Eiropas Parlamenta rezolūcija par politikas pamatu ES apstrādes rūpniecības stiprināšanai —ceļā uz
integrētāku pieeju rūpniecības politikai (2006/2003(INI))
Eiropas Parlaments,
—ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Kopienas Lisabonas programmas īstenoš ana: Politikas pamats ES
apstrādes rūpniecības stiprināšanai — ceļā uz integrētāku pieeju rūpniecības politikai”
(KOM(2005)0474),
—ņemot vērā ar to saistīto Komisijas dienestu darba dokumentus (SEK(2005)1215, SEK(2005)1216 un
SEC(2005)1217),
—ņemot vērā Konkurētspējas Padomes 2005. gada 28. novembra secinājumus,
—ņemot vērā Briseles 2006. gada 23. un 24. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus,
—ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par iepriekš minēto Komisijas pazi-
ņojumu (INT/288 —CESE 595/2006),
—ņemot vērā Reglamenta 45. pantu,
—ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo
lietu komitejas atzinumu (A6-0206/2006),
A. tā kāiepriekš minētaj āKomisijas paziņojumā, pamatojoties uz rūpīgu konkurētspējas izpēti 27 atsevišķās
nozarēs, izklāstīts turpmāko gadu rūpniecības politikas darba plāns apstrādes rūpniecībā;
B. tā kādinamiska rūpniecība ar augstu konkurētspēju un augstas sociālās un vides normas ir Eiropas
ekonomiskās attīstības modeļa sastāvdaļas;
C. tā kāES apstrādes rūpniecība nodrošina apmēram 20 % no ES produkcijas un tajā ir nodarbināti aptuveni
34 miljoni cilvēku, no kuriem vairāk nekā puse strādā mazos un vidējos uzņēmumos;
D. tā kāPadome atzīst apstrādes rūpniecības nozīmi jaunu un novatorisku ražojumu radīšanā,
1. atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, kurā izklāstīts politikas pamats un uzlabots turpmāko gadu darba
plāns apstrādes rūpniecībā; uzskata šo paziņojumu, kurā apvienoti konkrēti nozaru pasākumi ar starpnozaru
politikas iniciatīvām, par svarīgu balstu pareizas un līdzsvarotas rūpniecības politikas izveidē;
2. atzīst apstrādes rūpniecības lielo nozīmi ES; norāda, ka apstrādes rūpniecība, pakalpojumi un tirdznie-
cība ir aizvien ciešāk saistīti mūsdienu uzņēmējdarbības vidē; tādēļ stingri atbalsta saskaņotas rūpniecības
politikas izstrādi Eiropas līmenī, lai risinātu globalizācijas problēmas;
3. atgādina, ka Eiropas Savienībai jācenšas saglabāt nozīmīga rūpniecības līdera pozīcijas, neaprobežojoties
vienīgi ar pakalpojumu nozares attīstīšanu;
4. uzskata, ka Kopienai būtu jādarbojas ar mērķi nodrošināt kopīgu stratēģiju izstrādi, lai attīstītu konku-
rētspēju rūpniecības un pakalpojumu jomā un veicinātu paraugpraksi attiecībā uz uzņēmējdarbības vidi un
kultūru, tostarp uzņēmumu sociālo atbildību un dzimumu iespēju vienlīdzību;13.12.2006. C 303 E/646 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijsLV
5. atgādina, ka Lisabonas stratēģijas mērķi ir mērķu minimums, kas dalībvalstīm būtu jāapņemas sasniegt;
atzīmē, ka nesen dažas dalībvalstis apstiprināja valsts politiku apstrādes rūpniecības stiprināšanai; uzskata, ka
savrupa katras dalībvalsts rūpniecības politika varētu aizkavēt Eiropas rūpniecības politikas attīstību un kalabāka dalībvalstu un Kopienas rīcības saskaņošana varētu stiprināt gan dalībvalstu, gan Eiropas rūpniecībaspolitiku; tādēļ prasa, lai Komisija un dalībvalstis izstrādā mehānismus šīs jomas darbību efektīvai saskaņo-
šanai, iesaistot valdības, ražotājus un ieinteresētās personas Eiropas, nacionālajā un reģionālajā līmenī;
6. atgādina, ka bez valdības rīcības nebūs iespējams radīt tādu rūpniecības pamatu, kas ir stabils un pievil-
cīgs, kā arīsniedz tiesisko noteiktību; uzsver, ka mūsdienīga valsts sektora darbam ir būtiska nozīme infras-
truktūru izveidē un izglītības un jauninājumu veicināšanā;
7. uzskata, ka Kopienas politikas attiecībā uz palīdzību un atbalstu dalībvalstu rūpniecības politikai
mērķim ir jābūt Eiropas izcilības paraugu attīstībai, veidojot sinerģiju starp vietējā darba tirgus pārstāvju un
pētniecības centru prasmēm, uzmanību veltot arī politiskajai un makroekonomikas videi, kas ir orientēta uz
attīstību, kā arī, veicinot lielākus ieguldījums, pārticības un tādu augstas kvalitātes darbavietu radīšanai, kur
darbiniekiem ir tiesības; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas paziņojumā ir sniegta Eiropas rūpniecības politikas
definīcija; tomēr uzsver, ka šai pieejai nevajadzētu būt izteikti horizontālai un ka ir arī jāņem vērā nozarei
raksturīgās īpašības;
8. atgādina Komisijai, ka nepieciešams iekļaut visās politikas jomās energotaupības un energoefektivitātes
pasākumus; atzīmē, ka enerģijas izmaksas ir svarīgs faktors daudzām rūpniecības nozarēm un tādēļ aicina
Komisiju šajāsakarā ierosināt specifiskus rūpniecības politikas pasākumus un programmas;
9. atbalsta šajāKomisijas paziņojumā izklāstītās iniciatīvas; atzinīgi vērtē 27 nozaru rūpīgo analīzi un
sniegto ieteikumu skaidro būtību; tomēr uzskata, ka konkrēta iniciatīvu īsteno šana pašlaik ir izaicinājums;
uzskata, ka, lai ilgtermi ņānodrošinātu izpildes saskaņotību, nepieciešams, lai piedāvāto iniciatīvu koordinā-
ciju veiktu viens ģenerāldirektorāts, proti, Uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāts, un viens no
Padomes sastāviem, proti, Konkurences padome; aicina Komisiju līdz 2006. gada beigām šajā sakarā
informēt Parlamentu par sasniegtajiem panākumiem iniciatīvu jomā; prasa Komisijai arī izskatīt iespēju veikt
tādu iniciatīvu, kā, piemēram, augsta līmeņa grupu, jauninājumu grupu un darba grupu sniegto priekšrocībuun pievienotās vērtības sistemātisku pārbaudi un regulāru novērtējumu nozarēs, kurās tās darbojas;
10. mudina Komisiju pievērst pietiekamu uzmanību visām apstrādes rūpniecības nozarēm un vajadzības
gadījumā novērst trūkumus gan konkrētu nozaru analīzes, gan īstenojamo pasākumu ziņā, ņemot vērā dažu
rūpniecības nozaru augsto reģionālo koncentrāciju;
11. atzīst, ka ir nepieciešams palielināt apstrādes nozares konkurētspēju; atzinīgi vērtē to, ka Komisija
uzsvēra uzņēmējdarbības sociālo atbildību, kā arīilgtspējīgas attīstības nepieciešamību; saistībā ar jaunu un
labāku darbavietu radīšanas garantijām aicina Komisiju piešķirt tik pat lielu nozīmi darba videi, kā arīdarbi-
nieku veselībai un drošībai;
12. uzsver, ka, lai turpinātu īstenot Eiropas rūpniecības politiku nozarēs, kas ir stratēģiski svarīgas dalīb-
valstu ekonomikai, ļoti būtiski ir stiprināt pastāvošās rūpniecības nozares, saglabāt iekšējā tirgus atvērtību,
regulēt, ja un kad nepieciešams, ņemt vērā ar konkurētspēju saistītos faktorus, kas spētu ietekmēt daudzu
dalībvalstu nodarbinātības līmeņus, kā arīatbalstīt modernizāciju saistībā ar visu Eiropas rūpniecības nozari,
kas jau ir konkurētspējīga vai kura varētu kļūt konkurētspējīga;
13. ir pārliecināts, ka Eiropas apstrādes rūpniecības nākotne ir lielākā pievienotaj āvērtībā un augstākā
kvalitātē; tādēļ pauž bažas, ka ES tirdzniecība joprojām kopumā ir koncentrēta nozarēs, kurās ir vidēji
augstas tehnoloģijas un zema līdz vidēja darbaspēka kvalifikācija; uzskata, ka viens no galvenajiem jautāju-miem ir izglītošanās un apmācība visos līmeņos, gan lai uzlabotu darbaspēka kvalifikāciju, gan lai atvieglotustrukturālas izmaiņas; pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā nav veltīta pietiekama uzmanība izglītībai,
mūžizglītībai un apmācībai; mudina dalībvalstis vairāk censties piesaistīt tehnisko un zinātnes jomu studijās
jaunus studentus;13.12.2006. C 303 E/647 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijsLV
14. atzinīgi vērtē to, ka Komisija atzīst, ka labi apmācīts un elastīgs darbaspēks ir vissvarīgākais ES resurss
un konkurētspējas faktors; aicina ES koncentrēties uz visu līmeņu darbinieku, it īpaši nekvalificēto darbi-
nieku, kvalifikācijas paaugstinašanu;
15. turklāt atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumus risināt problēmu, kas saistīta ar speciālu prasmju
trūkumu rūpniecības nozarē, ar tādas politikas palīdzību, kas veicinātu pārredzamību un kvalifikāciju nodo-
šanu un atzīšanu, kā arīpalīdzētu noteikt, kādas prasmes ir nepieciešamas atsevišķās nozarēs un kur ir novē-
rojams kvalifikācijas trūkums;
16. uzsver, ka, lai uzlabotu darbaspēka kvalifikācijas līmeni, ir nepieciešami noteiktāki ieguldījumi,
piemēram, saskaņā ar tādām darba programmām zinātnei un tehnoloģijām, kas saistītas ar apmācību un
kuru mērķis ir nodrošināt apmācības iespēju kvalitāti un dažādību dalībvalstīs;
17. aicina uzņēmumus uzsākt pasākumus, lai garantētu iespējami labākos apstākļus darbinieku profesio-
nālai sagatavošanai, nodrošinot nepārtrauktu darbinieku apmācību ar tādu uzņēmumu palīdzību, ka veidojotkvalifikācijas paaugstināšanas plānus un uzņems atbildību par mūžizglītību un darbinieku apmācībasturpināšanu;
18. uzskata, ka apstrādes rūpniecībā, it īpaši MVU joprojām vāji tiek nodotas zināšanas un netiek pietie-
koši izmantoti pētniecības rezultāti jaunajos ražojumos un procesos; šajāziņā uzskata, ka pašlaik ir vajadzīgs
panākt pētniecības aprindu un tirgus sektora tuvināšanos; ir pārliecināts, ka īpaša uzmanība jāvelta kopīgiem
šīs problēmas risinājuma meklējumiem un mudina Komisiju un dalībvalstis steidzami rast konkrētus risinā-
jumus; šajāsakarā atgādina, ka svarīgi racionāli un iespējami efektīvāk izmantot iespējas, ko piedāvā Konku-
rētspējas un jauninājumu pamatprogramma;
19. uzskata, ka ir jāņem vērā mazo un ļoti mazo uzņēmumu īpatnības, jo to problēmas nevar salīdzināt ar
lielo uzņēmumu problēmām;
20. atzīst, ka ir šim nolūkam ir jāizstrādā shēmas, kuru mērķis ir nodrošināt tiešu atbalstu pētniecībai, kas
tiek īstenota apvienībās, iesaistot uzņēmumus un pētniecības vienības vai universitāšu komandas, tādā veidā
ļaujot ātrāk nodot prasmes un tehnoloģijas;
21. uzsver, pamatojoties uz neatkarīgo ekspertu grupas 2006. gada ziņojumu par pētniecību, attīstību un
jauninājumiem — “Radot Eiropu jauninājumiem”, ka valsts atbalsts uzņēmumiem, izņemot MVU, ir vēlams
tad, ja tā mērķis ir veicināt sadarbību ar citiem uzņēmumiem, ar MVU, augstākās izglītības iestādēm “atvērtos
jauninājumu grupējumos”, izcilības centros un kopīgi vadītās pētniecības un attīstības programmās;
22. uzstāj, ka Eiropas Savienības labklājība ir atkarīga no novatorisku pasaules mēroga Eiropas rūpniecības
nozaru attīstības;
23. atzinīgi vērtē Tehnoloģijas platformas jēdzienu, kas veicinās to pētniecības atzaru attīstību, kuri apmie-
rinās tirgus prasības; tomēr uzskata, ka novatorisku produktu radīšanai veltītiem lietišķiem pētījumiem ir
nepieciešams lielāks finansējums; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropas Investīciju bankas (EIB) nodomu ievēro-
jami palielināt pieejamo finansējumu izaugsmi veicinošām investīcijām pētniecībā un attīstībā, kā arīMVU;
atgādina iepriekš minētās Briseles Eiropadomes secinājumus, saskaņā ar kuriem tiek sagaidīti līdz pat
euro 30 miljoniem riska kapitāla un garantētu bankas aizdevumu, lai atbalstītu jauninājumus un pastiprinātu
darbības pētniecības un attīstības jomā; mudina Komisiju un EIB kopā ar privāto sektoru sniegt pārskatu par
šo secinājumu praktisko izpildi;
24. uzsver ievērojamo nanozinātņu un nanotehnoloģiju potenciālu un neatlaidīgi aicina rūpniecības nozari
būt informētai par tehnoloģiju sasniegumiem un Eiropas rīcības programmu 2005.-2009. gadam šajā
nozarē, lai spētu gūt labumu no iespējām un jaunām perspektīvām, kas paveras ikvienai rūpniecības nozarei;
25. uzsver, ka pastāv piekļuves problēmas finanšu un riska kapitālam, īpaši novatoriskiem jaundibinātiem
uzņēmumiem un MVU; tādēļ prasa, lai Komisija nozaru iniciatīvu darbā aktīvi iesaistītu Eiropas Investīciju
banku un Eiropas Investī ciju fondu;13.12.2006. C 303 E/648 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijsLV
26. uzskata, ka varētu būt lietderīgi izveidot augsta līmeņa grupu tiesību aktu saskaņotības uzraudzīšanai
rūpniecības, enerģētikas un vides nozarēs ar mērķi uzlabot ilgtspējību un konkurētspēju; norāda, ka vajadzīgs
analizēt ne tikai elektrības, bet arī dabas gāzes tirgu, ņemot vērā tāievērojamo ietekmi uz dažām apstrādes
rūpniecības nozarēm;
27. norāda, ka apstrādes rūpniecībai bieži ir raksturīga reģionāla koncentrācija; tādēļ mudina reģionālās un
dalībvalstu varas iestādes ciešā sadarbībā ar ekonomikas un sociālajiem dalībniekiem izstrādāt vietējos stratē-
ģijas plānus teritorijām, kurās ir vai nākotnē var rasties novatorisku apstrādes rūpniecības kopu koncentrā-
cija; šajā sakarā prasa, lai vietējās stratēģijas būtu vērstas uz primārās bagātību radošās nozares, pētniecības
potenciāla un jebkuru salīdzinošo priekšrocību, kuras sniedz katrs reģions, labāku izmantošanu; aicina
dalībvalstis šajāsakarā pilnībā izmantot struktūrfondu iespējas;
28. norāda, ka vajadzīgs nākamajos Eiropas rūpniecības politikas pasākumos ņemt vērā ne tikai nozaru,
bet arī teritoriālo dimensiju; atzīmē, ka reģionos ar lielu apstrādes rūpniecības koncentrāciju jānosaka to
specifiskajām vajadzībām pielāgota rūpniecības un tirdzniecības politika; tādēļ lūdz Komisiju reaģēt uz tās
paziņojumā izteiktajiem priekšlikumiem, izskatot iespēju pastiprināt sadarbību starp reģioniem, kuri saskaras
ar līdzīgām problēmām un izaicinājumiem, un iespēju veicināt tīkla izveidi starp apstrādes uzņēmumiem,kuri atrodas šajos reģionos, lai sekmētu atbilstīgās rūpniecības un ekonomikas politikas attīstību un
saskaņošanu;
29. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu apvienot un saskaņot rūpniecības politiku ar citām politikas
nozarēm, tostarp kohēzijas, vides, pētniecības un attīstības, kā arīenerģijas politiku; atzīmē, ka kohēzijas
politika un rūpniecības politika ir saistītas, ņemot vērā, ka lai gūtu panākumus rūpniecības politikā un lai
paaugstinātu Eiropas uzņēmumu padomju nozīmīgo lomu, ir nepieciešama infrastruktūra un cilvēkresursi,
un tādējādi ir būtiski saskaņot politikas nozares un nodrošināt augstu sabiedrības iesaistīšanās līmeni;
30. uzskata, ka nozarēm, kurās ir nežēlīga starptautiska konkurence, kopīgi jāpieņem pasākumi to
pārstrukturēšanas un modernizācijas veicināšanai; šajāsakarā kālabus piemērus min vairākas iniciatīvas,
piemēram, LeaderSHIP 2015, CARS21 un Augsta līmeņa grupu tekstilpreču un apģērbu rūpniecībā; steidza-
mības dēļ šaj ās nozarēs, aicina Komisiju iesniegt konkrētus priekšlikumus līdz 2006. gada rudenim, lai tos
līdz 2006. gada beigām pieņemtu Padomē, pēc Eiropas Parlamenta atzinuma saņemšanas; atzinīgi vērtēKomisijas nodomu izstrādāt līdzīgas specifiskas nozaru iniciatīvas farmācijas, ķīmijas, aizsardzības, kosmosa
un mašīnbūves nozarēm;
31. uzskata, ka attiecībā uz atsevišķām nozarēm darbinieku arodbiedrības, patērētāju asociācijas un darba
ņēmēju organizācijas ir jāiesaista diskusijās, lai nodrošinātu, ka risinājumi saistībā ar rūpniecības politiku
labāk kalpo to interesēs un ir vispusīgāki;
32. uzsver nepieciešamību radīt dialogu ar visām ieinteresētajām pusēm, un atzinīgi vērtē Augsta līmeņa
grupas konkurētspējas, enerģētikas un vides jautājumos izveidi;
33. atzinīgi vērtē Eiropas Globalizācijas pielāgošanas fondu; uzstāj, ka tam ir jāpalīdz atrast jaunu darbu
darbiniekiem, kuri atlaisti globalizācijas dēļ, galvenokārt uzlabojot un pielāgojot viņu kvalifikāciju;
34. atkārtoti uzsver, ka Kopienas atbalstu nedrīkstētu piešķirt uzņēmumiem, kas pēc šāda atbalsta saņem-
šanas dalībvalstī pārceļ savu rūpniecisko darbību uz citu valsti, pilnībā neizpildot vienošanās, kas panāktas ar
attiecīgo dalībvalsti;
35. aicina aizsargāt darbinieku tiesības apstrādes uzņēmumu pārstrukturēšanas laikā, un tāpēc aicina sniegt
pilnīgu piekļuvi informācijai darbiniekus pārstāvo šajām organizācijām;
36. norāda, ka uzņēmumu vadības un darbinieku dialogam ir noteicošā loma jautājumos, kas saistīti ar
nozares modernizāciju, un meklējot veidus kā paredzēt un īstenot nozaru konkurētspējas saglabāšanai vai
panākšanai vajadzīgās izmaiņas;13.12.2006. C 303 E/649 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijsLV
37. aicina Komisiju veikt padziļinātu apstrādes rūpniecības pašreizējās situācijas un nākotnes problēmu
analīzi jaunajās dalībvalstīs, kā arīnodrošināt Kopienas tiesību aktu atbilstīgu izpildi; pēc kuras būs iespējams
iegūt apkopotus datus par 25 dalībvalstīm un, pamatojoties uz tiem, veikt dažādu nozaru analīzi unformulēt ieteikumus rūpniecības politikas vadībai;
38. lūdz Komisiju izstrādāt turpmākus atbalsta pasākumus tiem uzņēmumiem, kas eksportē un investē
galvenokārt pētniecības un jauninājumu projektos;
39. mudina Komisiju koncentrēties uz tirgus uzraudzības jomu, cīņu pret negodīgu konkurenci un pret
viltošanu; aicina Komisiju līdz 2006. gada beigām iesniegt konkrētus priekšlikumus intelektuālā īpašumatiesību aizsardzības un piemērošanas jomā; tādēļ uzskata, ka vajadzīgs palielināt centienus cīņā pret viltotu
produktu importu no trešām valstīm, veicot informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm un izmantojot moder-nākas tehnoloģijas preču ievešanas punktos Eiropas Savienībā, lai cīnītos pret šo praksi;
40. prasa Komisijai kontrolēt un reģistrēt importēto produktu atbilstības līmeni Eiropas vides un patērētāju
veselības aizsardzības tiesību aktiem un novērtēt, kādā mērā tie ietekmē Eiropas produktu konkurētspēju;
41. uzsver tirgus piekļuves svarīgumu apstrādes rūpniecībai; mudina Komisiju, sadarbojoties ar ietekmēto
nozaru pārstāvjiem, turpināt pūliņus tādas starptautiskas prakses atklāšanā, it īpaši reglamentēšanas un subsī-
diju jomā, kas var negatīvi ietekmēt Eiropas uzņēmumu konkurētspēju, un novērst tos šķēršļus tirdzniecībai
un ieguldījumiem, kuri ir pretrunā starptautiskajiem noteikumiem; uzskata, ka divpusējie nolīgumi ir laba
iespēja pārvarēt šīs grūtības godīgā, pārredzamā un tālredzīgā veidā un tādējādi padarīt savstarp ības principu
par galveno nosacījumu Eiropas Savienības tirgus attiecībās;
42. uzsver, ka tiesību aktos, kuri paredz ekonomiskajā politikā un stratēģijās iekļaut vides jautājumus, būtu
jāatstāj dalībvalstīm zināma elastība ekonomisko un finanšu instrumentu izvēlē;
43. uzskata, ka attiecībā uzīstenojamajiem pasākumiem, it īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijā, ir
nepieciešams ņemt vērā katra sektora kontekstu un specifiskās īpašības, iespējas un problēmas, kas var
rasties, kā arīgrūtības katrai atsevišķai dalībvalstij;
44. aicina dalībvalstis un Komisiju īstenot ilgstspējīgas attīstības mērķus, izmantojot pareizu līdzsvaru starp
ekonomiskajiem, sociālajiem un vides aspektiem;
45. uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arīdalībvalstu valdībām un
parlamentiem.13.12.2006. C 303 E/650 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
Trešdiena, 2006. gada 5. jūlijsLV