Standarta grozījuma apstiprināšana ar aizsargātu nosaukumu apzīmēta vīna nozares produkta specifikācijā: paziņojuma publicēšana saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 17. panta 2. un 3. punktu

(2022/C 341/06)

Šis paziņojums publicēts saskaņā ar Komisijas Deleģētās regulas (ES) 2019/33 (1) 17. panta 5. punktu.

PAZIŅOJUMS PAR STANDARTA GROZĪJUMU, AR KO GROZA VIENOTO DOKUMENTU

“Priorat/Priorato”

PDO-ES-A1560-AM03

Paziņojuma datums: 10.6.2022.

APSTIPRINĀTĀ GROZĪJUMA APRAKSTS UN PAMATOJUMS

1. Mazāku ģeogrāfisku vienību pievienošana

APRAKSTS

Ir pievienotas vairākas jaunas mazākas ģeogrāfiskās vienības (atrašanās vietas un vīndārzi).

Ar šo grozījumu maina produkta specifikācijas 4.2. punktu, pievienojot b) un c) apakšpunktu. Grozījums vienoto dokumentu neietekmē.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no veidiem, kas uzskaitīti Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētās regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā.

PAMATOJUMS

Papildus mazākajām ģeogrāfiskajām vienībām, kas pašlaik ir atzītas produkta specifikācijā, ACVN “Priorat” regulatīvā padome ir identificējusi to ACVN apgabalu atrašanās vietu nosaukumus, kas ir iekļauti zemesgrāmatu reģistrā un/vai oficiālajās kartēs, lai saglabātu vietējos vietvārdus un veicinātu to lietošanu.

Šajā sakarā regulatīvā padome izmantoja pašreizējās un vēsturiskās kartes un zemesgrāmatu reģistra dokumentus, lai saskaņā ar Regulas (ES) 2019/33 55. pantu izveidotu un apstiprinātu ACVN “Priorat” apgabalu atrašanās vietu sarakstu, lai tādējādi nodrošinātu, ka vietas ir “skaidri norādītas” kartēs un attiecīgajos kadastrālajos nogabalos un zemes gabalos.

Ir arī pamanīts, mazākā mērogā, ka dažiem vīndārziem tiek doti arī pašiem savi īpašie nosaukumi, kas ļauj tos identificēt. Vīndārzus, kuri zināmi pēc īpaša vietvārda vai tradicionāla nosaukuma, kas oficiāli identificējams pēc šā vārda, regulatīvā padome tā ierakstīja vīnkopju reģistrā. Saskaņā ar minētās regulas 20. panta 2. punktu par ACVN “Priorat” (Katalonijas valdības 2006. gada 18. aprīļa rīkojums ARP 188/2006) reģistrā cita starpā jāiekļauj arī šāda informācija: “(..) vīndārza nosaukums, vieta un pašvaldība, kurā atrodas vīndārza zemes gabals, ražošanas apgabals, nogabala un zemes gabala dati no Katalonijas vīndārzu reģistra [Registro vitivinícola de Cataluña], audzētā(-ās) vīnogu šķirne(-es) un jebkāda cita informācija, kas nepieciešama, lai precīzi klasificētu un atrastu attiecīgo vīndārzu.”

Nosaukumiem, kas apzīmē vietas apgabalā (pašvaldības daļā), ir gan tehniska, gan kultūras funkcija — tehniska funkcija, jo tie identificē vietas ģeogrāfiski, un kultūras funkcija, jo tie sniedz informāciju par to personu kultūru, valodu vai paražām, kas attiecīgās vietas tā nosaukuši. Šajā kontekstā vietvārdi ir kolektīvais mantojums, kas jāaizsargā kā daļa no teritorijas valodas un kultūras mantojuma.

Vietvārdu vērtību kā daļu no nācijas nemateriālā kultūras mantojuma cita starpā ir atzinusi devītā Apvienoto Nāciju Organizācijas konference par ģeogrāfisko nosaukumu standartizāciju (Rezolūcija IX/4, Ņujorka, 2007. gada augusts). Vērtība ir minēta arī Katalonijas valdības 2001. gada 23. janvāra Rīkojuma Nr. 59/2001, ar ko izveido vietvārdu komiteju [Comisión de Toponimia] un ar ko groza Rīkojumu Nr. 78/1991 par vietvārdu izmantošanu, preambulā.

Vīnkopības kontekstā un jo īpaši ACVN “Priorat” aptvertajā apgabalā vīndārzu ilgtermiņa ekonomiskā un kultūras nozīme vietējiem iedzīvotājiem, valodu un etniskajām grupām skaidri parāda to vērtību kā nemateriālu kultūras mantojumu. Iespēja marķēt vīnu ar konkrētas atrašanās vietas vai vīndārza nosaukumu kā “mazāku ģeogrāfisko vienību” ļauj ģeogrāfiski precīzi noteikt vietu, kur vīnogas audzētas. Turklāt tas palīdz saglabāt un popularizēt nosaukumus, ko iepriekšējās vīnkopju paaudzes ACVN “Priorat” apgabalā piešķīra dažādām vietām (dažās pašvaldību daļās), kas veido noteiktu ģeogrāfisko apgabalu.

Šādas rīcības mērķis ir dot iespēju vīnu ražotājiem, kuriem ir atļauts izmantot ACVN, ģeogrāfiski precīzi noteikt vietu, kur tika audzētas vīnogas, kas izmantotas konkrēta vīna ražošanai, tādējādi sniedzot patērētājiem pēc iespējas vairāk informācijas un palīdzot saglabāt dzīvus un popularizēt nosaukumus, pēc kuriem ir zināmas konkrētās atrašanās vietas un vīndārzi saskaņā ar vietējām paražām.

2. Jauni maksimālie ražošanas apjomi

APRAKSTS

Lai vīnu varētu marķēt ar kādu no tālāk uzskaitītajām norādēm, kas saistītas ar dažādām atzītām ģeogrāfiskām vienībām, vīnogām ir samazināts maksimālais ražas iznākums; attiecīgās norādes ir šādas: “vila” (ciems), “paraje” (atrašanās vieta), “viña clasificada” (klasificēts vīndārzs) un “gran viña clasificada” (liels klasificēts vīndārzs).

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8.3.B punktu un vienotā dokumenta 5.2. punktu.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no veidiem, kas uzskaitīti Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētās regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā.

PAMATOJUMS

Mērķis ir uzlabot kvalitāti un sniegt patērētājam precīzāku informāciju par to, kur vīnogas tiek audzētas.

3. Prasības jaunu marķējuma norāžu izmantošanai kopā ar mazākām ģeogrāfiskām vienībām

APRAKSTS

Ir mainītas prasības lietot apzīmējumu “vino de vila de” (ciema vīns no), vienlaikus paredzot nosacījumus jauno norāžu “paraje”, “viña clasificada” un “gran viña clasificada” izmantošanai kopā ar mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu.

Šis grozījums attiecas uz produkta specifikācijas 8.3.B punktu un vienotā dokumenta 9. punktu.

Šis ir standarta grozījums, jo tas neatbilst nevienam no veidiem, kas uzskaitīti Komisijas 2018. gada 17. oktobra Deleģētās regulas (ES) 2019/33 14. panta 1. punktā.

PAMATOJUMS

Priekšlikums paredz, ka 100 % vīnogu jābūt no attiecīgās mazākās ģeogrāfiskās vienības gadījumos, kad iepriekš minētās fakultatīvās norādes izmanto kopā ar mazākām ģeogrāfiskām vienībām. Ir arī ierosināts noteikt ierobežojumus attiecībā uz audzēšanas un vīndarības praksi, lai mazākas ģeogrāfiskās vienības būtu minētas tikai tad, ja ACVN “Priorat” raksturīgās īpašības ir izteiktas pilnībā un lielākā daļa vīnogu ir iegūtas no seniem, mazražīgiem “Garnacha Negra”, “Garnacha Peluda”, “Garnacha Blanca” vai “Cariñena” šķirņu vīnogulājiem, no kuriem visbiežāk ražo ar ACVN “Priorat” apzīmētus vīnus.

VIENOTAIS DOKUMENTS

1. Produkta nosaukums

Priorat

Priorato

2. Ģeogrāfiskās izcelsmes norādes veids

ACVN — aizsargāts cilmes vietas nosaukums

3. Vīnkopības produktu kategorijas

1. Vīns

3. Desertvīns

16. Pārgatavu vīnogu vīns

4. Vīnu apraksts

1. VĪNS — baltvīns un sārtvīns, un vinos de finca baltvīns, un vinos de finca sārtvīns (īpaša kategorija Katalonijas augstas kvalitātes vīniem, kas ražoti vienā vīndārzā)

ĪSS APRAKSTS

Tīrs, dzidrs un košs. Atbilstoša aromātiskā intensitāte un kvalitāte.

Baltvīni: ar raksturu, augļu, ziedu vai pienainu aromātu. Garša līdzsvarota, vienmērīga un svaiga.

Koka traukos izturēti baltvīni: ar augļu un/vai garšvielu aromātu. Līdzsvarota garša ar labu struktūru.

Sārtvīni: ar augļu un/vai ziedu aromātu. Vīni ar augļu garšu un ar patīkamu un ilgu pēcgaršu, kuri rada labu pirmo iespaidu un kuru garša attīstās uz aukslējām.

Turklāt vinos de finca vīnam jābūt tīram un dzidram pēc izskata, ar pareizu aromātisko intensitāti un labu izgaršojamu struktūru.

* Gaistošais skābums: līdz 1 gadu veci vīni: 16,5 miliekvivalenti uz litru; vairāk nekā 1 gadu veci vīni: 18 miliekvivalenti uz litru.

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: 200 mg/l, ja cukuru saturs ir mazāks par 5 g/l, un 250 mg/l, ja cukuru saturs pārsniedz vai ir vienāds ar 5 g/l.

* Ja ierobežojumi nav norādīti, piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 13 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

2. VĪNS — sarkanvīni un sarkanie vinos de finca

ĪSS APRAKSTS

Tīrs, dzidrs un košs. Augļains un/vai ar ziedu un/vai ar minerālu primārajiem aromātiem. Ar līdzsvarotu sākumgaršu un izgaršojamu tās attīstību, ar struktūru un svaigumu.

Koka traukos izturēts vīns: tīrs un dzidrs pēc izskata. Līdzsvars starp primārajiem, sekundārajiem un terciārajiem aromātiem. Intensīvs un patīkams pirmais iespaids un izgaršojama attīstība, ar patīkamu tanīna struktūru.

Turklāt vinos de finca vīnam jābūt tīram un dzidram pēc izskata, ar pareizu aromātisko intensitāti un labu izgaršojamu struktūru.

* Gaistošais skābums: līdz 1 gadu veci vīni: 16,5 miliekvivalenti uz litru; vairāk nekā 1 gadu veci vīni: 20 miliekvivalenti uz litru.

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: 150 mg/l, ja cukuru saturs ir mazāks par 5 g/l, un 200 mg/l, ja cukuru saturs pārsniedz vai ir vienāds ar 5 g/l.

* Ja ierobežojumi nav norādīti, piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 13,5 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

3. DESERTVĪNS (rancio vīns, saldais desertvīns, mistela baltvīns, mistela sarkanvīns, dabiski saldais vīns)

ĪSS APRAKSTS

Rancio vīns: tīrs un dzidrs pēc izskata, krāsa — no rubīnsarkanas līdz brūnai ar terakota toņiem. Terciārie aromāti, kas raksturīgi izturēšanas procesam. Samanāms gaistošais skābums un iespējams žāvētu augļu aromāts. Līdzsvarots skābums un krēmīgs uz aukslējām.

Saldais rancio vīns: tas pats, kas minēts iepriekš attiecībā uz izskatu un aromātu. Runājot par garšu, piesātināts un ar ievērojamu saldumu.

Saldais desertvīns: tīrs un dzidrs pēc izskata. Ar augļu un/vai ziedu, un/vai garšvielu, un/vai žāvētu augļu aromātu. Laba piesātinātība mutē un ievērojams saldums.

Mistela baltvīns: tīrs un dzidrs; salmu dzeltena krāsa, iespējams, ar zeltainu nokrāsu. Ar svaigu vīnogu aromātu, kas raksturīgs ziediem, augļiem un/vai garšvielām. Laba piesātinātība, līdzsvarots skābums un ievērojams saldums.

Mistela sarkanvīns: kā iepriekš, bet sarkanā krāsā, iespējams, ar violetu nokrāsu.

Dabiski saldais vīns: tīrs un dzidrs pēc izskata. Ar augļu un/vai ziedu, un/vai garšvielu, un/vai žāvētu augļu aromātu. Iespējams terciārs aromāts. Laba piesātinātība mutē un ievērojams saldums.

* Gaistošais skābums: baltvīni un sārtvīni — maks. 18 miliekvivalenti uz litru; sarkanvīni: maks. 20 miliekvivalenti uz litru; rancio vīni: maks. 40 miliekvivalenti uz litru.

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: 150 mg/l, ja cukuru saturs ir mazāks par 5 g/l, un 200 mg/l, ja cukuru saturs pārsniedz vai ir vienāds ar 5 g/l.

* Ja ierobežojumi nav norādīti, piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 15 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

4. PĀRGATAVU VĪNOGU VĪNS

ĪSS APRAKSTS

Pārgatavu vīnogu vīns tiek izgatavots, mākslīgi nepalielinot dabisko spirta saturu, un tajā esošais spirts pilnībā iegūts fermentācijas procesā. To dabiskajam spirta saturam ir jāpārsniedz 15 tilp. %, bet minimālajam faktiskajam spirta saturam ir jābūt 13,5 tilp. %.

Šajā vīna kategorijā par vimblanc uzskata vīnu, kas iegūts no “Garnacha Tinta” šķirnes vīnogām, fermentēts tvertnēs, vēlams no ozola, kuru maksimālā ietilpība ir 100 litri.

Tīrs un dzidrs pēc izskata. Jaunajiem vimblanc vīniem ir jābūt purpursarkanā krāsā, kuras intensitāte var mainīties, savukārt veci vimblanc vīni var būt pat rubīnsarkanā krāsā. Žāvētu augļu aromāts. Iespējams terciārs aromāts. Laba piesātinātība mutē un ievērojams saldums.

* Gaistošais skābums: līdz 1 gadu veci vīni: maks. 16,5 miliekvivalenti uz litru; baltvīni un sārtvīni, kas vecāki par 1 gadu: maks. 18 miliekvivalenti uz litru; sarkanvīni, kas vecāki par 1 gadu: maks. 20 miliekvivalenti uz litru.

* Maksimālais sēra dioksīda saturs: baltvīni un sārtvīni — 200 mg/l; sarkanvīni: 150 mg/l.

* Ja ierobežojumi nav norādīti, piemēro spēkā esošos tiesību aktus.

Vispārīgās analītiskās īpašības Maksimālais kopējais spirta saturs (tilp. %) Minimālais faktiskais spirta saturs (tilp. %) 13,5 Minimālais kopējais skābums 3,5 grami uz litru (izteikts vīnskābē) Maksimālais gaistošais skābums (miliekvivalentos uz litru) Maksimālais kopējais sēra dioksīda saturs (miligramos uz litru)

5. Vīndarības metodes

5.1. Īpašās vīndarības metodes

1. Audzēšanas prakse

— Jāievēro tradicionālā audzēšanas pieeja, lai iegūtu vīnogas ar vislabākajām īpašībām. Audzējot vīnogas, jānodrošina vides un vīnogulāju fizioloģiskais līdzsvars. Agronomiskās zināšanas ir jāizmanto, lai iegūtu vīnogas optimālā vīna darīšanas stāvoklī.

— Vīnogulāji ir jāveido, izmantojot tradicionālo kausveida metodi vai jebkuru citu metodi, kas vīniem nodrošina vislabāko kvalitāti un bagātīgu aromātu.

— Minimālā un maksimālā stādījumu biezība ir attiecīgi 2 500 un 9 000 vīnogulāju uz hektāru. Jauniem vīndārziem, kas iestādīti pēc 2013. gada 1. janvāra, minimālā un maksimālā stādījumu biezība ir attiecīgi 3 000 un 9 000 vīnogulāju uz vienu hektāru.

— Apūdeņošana jāsaskaņo iepriekš un jāveic tikai tad, ja tā nepieciešama stādījumu izdzīvošanai vai tāpēc, lai nodrošinātu vai uzlabotu vīnogu kvalitāti.

— Vēlams ražu novākt ar rokām. Aizsargātos vīnus drīkst ražot tikai no vīnogām, kuru minimālais potenciālais spirta saturs ir vismaz 12,5 tilp. % sarkanogu šķirnēm un 12 tilp. % baltogu šķirnēm.

2. Attiecīgais ierobežojums vīnu gatavošanā

— Ražošanā obligāti jāievēro tradicionālās metodes, izmantojot tehnoloģijas, kuru mērķis ir optimizēt vīna kvalitāti. Izspiežot no novāktajām vīnogām misu vai vīnu un atdalot to no miziņām/drabiņām, ir jāizmanto atbilstošs spiediens, lai nodrošinātu, ka izspiešanas apjoms nepārsniedz 65 l vīna no 100 kg vīnogu.

— Vīniem, uz kuriem ir norāde “vino de finca”, jābūt ražotiem un pilnībā izturētiem atsevišķi no citiem vīna darītavas vīniem, un tiem vienmēr jābūt identificējamiem. Maksimālā atļautā to vīnogu raža, kuras paredzēts izmantot “vino de finca” ražošanai, ir par 15 % mazāka nekā raža, kas noteikta attiecībā uz ACVN vīniem. Metodēm, kuras izmanto vīnogu novākšanai, transportēšanai un apstrādei, spiešanas metodēm, fermentācijas kontrolei, vīndarības procesā izmantotajām vīndarības metodēm un vīna izturēšanas metodēm vajadzētu būt tādām, lai radītu augstākās kvalitātes produktus.

— Vīni, kuriem uz tā marķējuma ir tiesības atsaukties uz mazāku ģeogrāfisko vienību, vīna darītavā ir jāražo un jāiztur atsevišķi no citiem vīniem, un tiem vienmēr ir jābūt identificējamiem.

5.2. Maksimālais ražas iznākums

1. Sarkanogu šķirnes 6 000 kg vīnogu no hektāra

2. 39 hl no hektāra

3. Baltogu šķirnes 8 000 kg vīnogu no hektāra

4. 52 hl no hektāra

5. Sarkanogu šķirnes, kas paredzētas “vino de finca” ražošanai 5 100 kg vīnogu no hektāra

6. 33,15 hl no hektāra

7. Baltogu šķirnes, kas paredzētas “vino de finca” ražošanai 6 800 kg vīnogu no hektāra

8. 44,2 hl no hektāra

9. Sarkanogu šķirnes, kas tiek audzētas zemes gabalos ar augstu stādījumu biezību (no 5 000 līdz 9 000 vīnogulāju uz hektāru). Maksimālajai ražai pievieno 0,5 kg par katru vīnogulāju, kas stādīts kā daļa no ražas, kura pārsniedz 5 000 vīnogulājus uz hektāru. 6 000 kg vīnogu no hektāra

10. 39 hl no hektāra

11. Baltogu šķirnes, kas tiek audzētas zemes gabalos ar augstu stādījumu biezību (no 5 000 līdz 9 000 vīnogulāju uz hektāru). Maksimālajai ražai pievieno 0,5 kg par katru vīnogulāju, kas stādīts kā daļa no ražas, kura pārsniedz 5 000 vīnogulājus uz hektāru. 8 000 kg vīnogu no hektāra

12. 52 hl no hektāra

13. Sarkanogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “vila” 5 000 kg vīnogu no hektāra

14. 32,5 hl no hektāra

15. Baltogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “vila” 7 000 kg vīnogu no hektāra

16. 45,5 hl no hektāra

17. Sarkanogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “paraje” vai ar norādi “viña clasificada” 4 000 kg vīnogu no hektāra

18. 26 hl no hektāra

19. Baltogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “paraje” vai ar norādi “viña clasificada” 6 000 kg vīnogu no hektāra

20. 39 hl no hektāra

21. Sarkanogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “gran viña clasificada” 3 000 kg vīnogu no hektāra

22. 19,5 hl no hektāra

23. Baltogu šķirnes, ko izmanto vīna ražošanai ar norādi “gran viña clasificada” 4 000 kg vīnogu no hektāra

24. 26 hl no hektāra

6. Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals

Bellmunt del Priorat; Gratallops; El Lloar; La Morera de Montsant un piegulošais Escaladei ciems; Poboleda; Porrera; Torroja del Priorat; La Vilella Alta; La Vilella Baixa; Falset pašvaldības ziemeļu daļa, kurā ietilpst kadastrālie nogabali Nr. 1, 4, 5, 6, 7, 21 un 25 visā pilnībā, zemes gabali Nr. 38, 39, 40, 71, 92, zemes gabala Nr. 93 rietumu daļa (1,69 ha), zemes gabali Nr. 96, 97, 98, 99, 100, 101, zemes gabala Nr. 102 ziemeļu daļa (0,16 ha), zemes gabali Nr. 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 126, 128, 129, 130, 146, 147, 149 un 150 nogabalā Nr. 2, zemes gabali Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 12, 13, 14, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, zemes gabala Nr. 47 ziemeļu daļa (17 ha), zemes gabala Nr. 50 ziemeļu daļa (2,6 ha), zemes gabala Nr. 52 ziemeļu daļa (3 ha), zemes gabala Nr. 53 ziemeļu daļa (14 ha), zemes gabali Nr. 54, 55, 56, 57, 58, 59 un 60 nogabalā Nr. 3, zemes gabali Nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, zemes gabala Nr. 28 ziemeļu daļa (1,36 ha), zemes gabala Nr. 29 ziemeļu daļa (3,85 ha), zemes gabali Nr. 63, 69, 72, 73, 74 un 75 nogabalā Nr. 19, zemes gabali Nr. 18, 19, 20, 21, zemes gabala Nr. 27 ziemeļu daļa (1,36 ha), zemes gabala Nr. 28 ziemeļu daļa (2,04 ha), zemes gabali Nr. 31, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, zemes gabala Nr. 65 ziemeļu daļa (0,85 ha), zemes gabali Nr. 67, 69, 70, 71, 75, 76, 77 un 78 nogabalā Nr. 20, zemes gabali Nr. 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39 un 40 nogabalā Nr. 22 un zemes gabali Nr. 9, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 36, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47 un 48 nogabalā Nr. 24; Molar pašvaldības austrumu daļa, kurā ietilpst nogabali Nr. 5, 6 un 7 visā pilnībā, zemes gabala Nr. 8 austrumu daļa (0,45 ha) un zemes gabali Nr. 9, 10, 11, 12, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 30, 31, 32, 33, 37, 39, 40, 44, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 60, 62, 63, 65 un 68 nogabalā Nr. 4, zemes gabali Nr. 29, 30, 31, 38, 39, 40, 41, 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65, 66, 67, 68, 69, 71, 72, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 79, 80, 81, 82, 84, 85, 86, 87, 88, 89, 90, 91, 92, 93, 94, 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 103, 105, 106, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149, 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159, 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 176, 194, 197, 198, 201, 203, 204, 205, 206, 207, 208, 209, 211 un 212 nogabalā Nr. 8, zemes gabali Nr. 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 33, 34, 38, 39, 40, 44 un 45 nogabalā Nr. 9 un zemes gabali Nr. 8, 13, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 28, 35, 36, 37, 38, 39, 41, 42, 43, 44, 48, 49, 50, 51, 52, 53, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63, 64, 65 un 72 nogabalā Nr. 10.

7. Vīna vīnogu šķirnes

“GARNACHA TINTA”

“MAZUELA - CARIÑENA”

“MAZUELA - SAMSÓ”

8. Saiknes vai saikņu apraksts

Paugurainajā zemē atrodams augsnes materiāls no Paleozoja ēras, galvenokārt — no devona un karbona periodiem. Tas ir vecākais slāneklis, kas atrodams Katalonijā un ir saistīts ar vīnogulāju audzēšanu. Šīs seklās augsnes kārtas, kurās ir maz organisko vielu, galvenokārt veido sadrūpošais slāneklis, ko katalāniešu valodā dēvē par “llicorell” vai “llicorella”. Vīnogulāju saknes stiepjas lejup starp slānekļa gabaliņiem, tiecoties pēc ūdens un barības vielām, kas šiem vīniem piešķir tiem raksturīgās minerālu notis.

Klimata ziņā apgabala relatīvā izolācija un vienlaikus aizsardzība no jūras ietekmes, ko nodrošina Sierra de Montsant kalnu grēda, pasargājot vīnogulājus no aukstajiem ziemeļu vējiem, nodrošina vidējo gada temperatūru robežās no 14 līdz 12 grādiem (reģiona lejasdaļā, kas atrodas Sierra de Montsant kalnu grēdas pakājē). Tomēr pastāv ievērojama dienas un nakts temperatūras atšķirība, jo īpaši vasarā, kad minimālā temperatūra var noslīdēt pat līdz +12 grādiem naktī, bet maksimālā temperatūra var sasniegt +40 grādus pusdienlaikā. Uz akmeņainās augsnes virsmas temperatūra var būt pat augstāka. Temperatūras svārstības veicina vīnogu pakāpenisku nogatavināšanos un vēlamo fenola savienojumu veidošanos tajās.

Ņemot vērā augsnes ģeoloģisko sastāvu un īpašo struktūru, zemo gada nokrišņu daudzumu (no 400 līdz 500 litriem uz kvadrātmetru) un ziemeļrietumu vējus, kas izraisa ātru virsmas mitruma iztvaikošanu, notiek lēna un pilnīga vīnogu nogatavošanās, ļaujot tās novākt, kad tās ir optimāli gatavas. Turpretim cietā augsne un sausais klimats kopumā kavē vīnogulāju augšanu. Tas gan arī nozīmē, ka ir vērojams zems vīnogulāju saslimstības līmenis, un tas nodrošina labas kvalitātes vīnogas.

Minētie dabas faktori un vīndārzu īpašības piešķir “Priorat” vīniem tiem raksturīgo aromātu, sastāvu un struktūru.

Tas nozīmē arī to, ka vīni no pirmās ražas (baltvīni, sārtvīni un sarkanvīni) ir dzidri un koši, tiem ir izteikts augļu aromāts un izteiktas minerālu notis, tie ir svaigi skābuma ziņā un tiem ir viendabīga pēcgarša.

Augstais cukuru saturs konkrētās šķirnes vīnogās, kuras izmanto “Priorat” vīniem, nosaka desertvīnu īpatnības. Jau no senākiem laikiem zināmais lielais cukuru saturs, kas raksturīgs “Priorat” vīnogām, ir veicinājis daudzu tādu vīnu ražošanu, kam ir atlikušais saldums un/vai augsts spirta saturs. Pakāpeniskā vīnogu, piemēram, “Garnacha” vīnogu šķirnes, nogatavināšanās ļauj ražot vīnus, kuriem ir augsts spirta saturs, kas saglabā pamatā esošās šķirnes kompleksumu un svaigumu.

Rancio vīni ir vīni bez atlikumcukuriem un ar augstu minerālu saturu, kas ražoti oksidācijas procesā ozolkoka mucās vai stikla tvertnēs. Oksidācijas laikā vīni iegūst dažus terciāro aromātus, tostarp žāvētu augļu aromātu, kā arī to raksturīgo krāsu — sākot no rubīnsarkanas līdz brūnai ar terakota toņiem.

Saldos desertvīnus ražo vinifikācijas procesā no vīnogām ar augstu cukuru koncentrāciju. Kad ir iegūts dabiskais spirta saturs 8 tilp. %, pievieno vīna spirtu, līdz ir sasniegts spirta saturs 15 tilp. %. Vīniem raksturīgs tīrs izskats, žāvētu augļu aromāts, laba izgaršojama struktūra un ievērojams saldums.

Mistela vīnus ražo no misas, kurai pievieno vīna spirtu, līdz tiek panākts spirta saturs 15 tilp. %. To panāk kāšanas laikā, kas ilgst 7 dienas un kas novērš vīnogās esošo cukuru fermentāciju. Vīnus raksturo ziedu un svaigu augļu aromāti ar izteikti pikantām niansēm.

Dabiski saldos vīnus ražo no vīnogu misas, kurā ir augsts cukura daudzums un kuru daļēji fermentē līdz dabiskajam minimālajam spirta saturam 7 tilp. %, pēc tam pievieno vīna spirtu, līdz tiek panākts spirta saturs vismaz 15 tilp. % apmērā. Vīnus raksturo augļu un pikants aromāts ar žāvētu augļu niansēm.

Vīnogulāju audzēšana šā apgabala nokalnēs un stāvajās nogāzēs ir sarežģīta un dārga, un iegūtās ražas nav lielas. Tomēr tieši šie apstākļi ļauj ražot augstākās kvalitātes koncentrētus vīnus ar augstu spirta saturu, kas tiem piešķir nepārprotami izsmalcinātu un vieglu aromātu. No pārgatavām vīnogām ražotiem vīniem vai nu izmanto žāvētas vīnogas, vai arī nogatavojušos augļus uz vīna atstāj uz ilgu laiku, kas izraisa mitruma iztvaikošanu. Šīs metodes ļauj iegūt vīnogas ar ļoti augstu dabīgo cukuru līmeni tajās, no kurām attiecīgi var ražot šādus vīnus. Vīniem minimālais dabiskais spirta saturs ir 15 tilp. %, kas nav mākslīgi palielināts, un tiem ir raksturīgs terciārais žāvētu augļu aromāts un laba izgaršojama struktūra.

9. Būtiski papildu nosacījumi (iepakojums, marķējums, citas prasības)

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

iepakošana noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Nosacījuma apraksts

Pamatojums

— Labāka izsekojamība: vīnu pārvietošanas ierobežošana palīdz nodrošināt to identificēšanu.

— Lai nemazinātu kvalitāti. Apgabala pudeļu pildīšanas iekārtas ir pielāgotas vīna kvalitātei un daudzumam. Samazinot transportēšanas laiku, tiek novērsts kaitējums, ko rada siltums un gaisma, kā arī kavējumi.

— Vieta, kur notiek vīna pildīšana pudelēs, parasti ir arī vieta, pēc kuras nosaka izcelsmi. Ja iepildīšana pudelēs notiktu gan apgabalā, gan ārpus tā, varētu tikt iedragāta patērētāju uzticība, kuri uzskata, ka visi ACVN vīna ražošanas posmi tiek veikti aizsardzības nodrošinātāju uzraudzībā.

Pildīšanu pudelēs ārpus apgabala nevar salīdzināt ar pildīšanu pudelēs tajā pašā apgabalā, taču citā vietā nekā tajā, kur vīns tika ražots, jo:

— ir jāatļauj jebkura beztaras vīna nosūtīšana apgabala robežās;

— pildīšana pudelēs jāveic tikai apstiprinātām vīna darītavām, kas atbilst noteiktām tehniskām prasībām;

— apstiprinātās vīna darītavas drīkst saņemt tikai tādas vīnogas, misu vai vīnus, kā arī ražot un pildīt pudelēs vīnu, uz ko attiecas ACVN;

— tā kā noteiktais ģeogrāfiskais apgabals ir mazs, var garantēt minimālu pārvadāšanas laiku; un

— vīns paliek savā mikroklimatā un netiek pakļauts temperatūras un augstuma izmaiņām, kas varētu izraisīt tā priekšlaicīgu novecošanu.

Tiesiskais regulējums:

valsts tiesību akti

Papildu nosacījuma veids:

papildu noteikumi attiecībā uz marķējumu

Nosacījuma apraksts

Uz visu veidu iepakojuma ir jābūt vienreizējas lietošanas garantijas zīmogam vai numurētam marķējumam, ko izmanto attiecīgā vīna darītava.

Tradicionālajam apzīmējumam un nosaukumam “Denominación de Origen Calificada Priorat” (ACVN “Priorat”) jābūt skaidri redzamam uz pudelēs iepildītā vīna marķējuma tajā pašā redzamības laukā, kur ir norādīta obligātā informācija. Rakstzīmes, ko izmanto, lai apzīmētu “Priorat”, nedrīkst pārsniegt 4 mm augstumu, bet rakstzīmes, ko izmanto uzrakstam “Denominación de Origen Calificada Priorat” (ACVN), nedrīkst pārsniegt 2 mm.

Turklāt marķējumā jānorāda pudeļu pildītājs vai nosūtītāja pašvaldība vai pasta indekss. To rakstzīmju augstums, kuras izmanto, lai norādītu pašvaldības nosaukumu, nedrīkst pārsniegt 3 mm, izņemot gadījumus, kad šī norāde atbilst tādam mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumam un ietver tādu mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukumu, kuru ir tiesības izmantot.

Apzīmējums “vino de finca” vajadzības gadījumā jānorāda marķējumā kopā ar ACVN.

Norādes “vino de vila de...”, “paraje...”, “viña clasificada...” un “gran viña clasificada...”, kam seko mazākas ģeogrāfiskās vienības nosaukums, nedrīkst izmantot to produktu marķējumā, kuri neatbilst šādām prasībām:

— visas vīnogas ir audzētas attiecīgajā mazākajā ģeogrāfiskajā vienībā;

— vīnogu raža no hektāra nepārsniedz noteiktas robežvērtības;

— vīnogulāji ir virs noteikta vecuma;

— vismaz 60 % vīnogu, ko izmanto vīna ražošanai (90 % vīniem ar norādi “gran viña clasificada”), ir no “Mazuela”, “Garnacha Tinta”, “Garnacha Blanca” vai “Garnacha Peluda” šķirnēm.

Saite uz produkta specifikāciju

http://incavi.gencat.cat/.content/005-normativa/plecs-condicions-do-catalanes/Arxius-plecs/PC-Priorat-DOQ-nov-21-control-de-canvis.pdf

(1) OV L 9, 11.1.2019., 2. lpp.