Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses /* COM/2011/0846 galīgā redakcija - 2011/0410 (CNS) */





PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Līdz 1982. gadam Grenlande kā Dānijas neatņemama daļa tika uzskatīta par Eiropas Savienības (ES) sastāvdaļu, līdz ar to nodrošinot ES kuģiem iespēju zvejot Grenlandes teritoriālajos ūdeņos. Pēc 1982. gada Grenlande izstājās no Eiropas Savienības un, noslēdzot Grenlandes līgumu, kļuva ar to asociēta kā viena no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT). Līgumā ir uzsvērta nepieciešamība saglabāt ciešas saiknes starp Eiropas Savienību un Grenlandi, jo īpaši, ņemot vērā Grenlandes nepieciešamību attīstīties un Eiropas Savienības zvejas tiesības. Nolīgums par zivsaimniecību tika noslēgts 1984. gada 13. martā. Pēc Ceturtā zivsaimniecības protokola termiņa starpposma pārskatīšanas Eiropas Padome (2003. gadā) secināja, ka ir nepieciešams režīms, kurā tiktu ņemta vērā zivsaimniecības nozīme un strukturālās attīstības problēmas Grenlandē. Eiropas Savienības, Grenlandes un Dānijas Kopīgajā deklarācijā tika definēti kopējie jaunas partnerības izveidošanas mērķi, un tā kalpoja par politisko pamatu Padomes Lēmumam 2006/526/EK, ar kuru tika izveidota abu pušu sadarbības struktūra 2007.–2013. gadam. Padomes Lēmumā 2006/526/EK paredzētās partnerības beigu termiņš ir 2013. gada 31. decembris. Neskarot pašreizējo Eiropas Savienības un Grenlandes Partnerattiecību nolīgumu zivsaimniecības nozarē, Grenlandes pieaugošā ģeostratēģiskā nozīme un Arktikas reģiona nozīmīgums Eiropas Savienībai, labāka šā reģiona pieejamība klimata pārmaiņu ietekmē, kā arī Grenlandes strukturālās nepilnības rada pamatu jauna instrumenta izveidei, kas nepieciešams, lai reaģētu uz šīm pārmaiņām. Partnerība starp Eiropas Savienību, Grenlandi un Dāniju veicinās apspriešanos un politisko dialogu saistībā ar šajā lēmumā paredzētajiem mērķiem un sadarbības virzieniem. Īpaši šī partnerība noteiks ietvaru politiskajam dialogam par jautājumiem, kas ietilpst abu partneru interešu lokā, nodrošinot pamatu plašai sadarbībai un dialogam, piemēram, šādās jomās: - globālie jautājumi, piemēram, enerģētika, klimata pārmaiņas un vide, dabas resursi, tostarp izejvielas, izņemot zivsaimniecības produktus, jūras transports, pētniecība un inovācijas; - ar Arktiku saistītie jautājumi Eiropas Savienības interešu jomās. Konkrētie šīs partnerības mērķi ir šādi: - sniegt atbalstu Grenlandei tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp zinātnieku, prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā; - stiprināt Grenlandes administratīvos resursus, lai tā varētu labāk formulēt un īstenot valsts politikas pamatnostādnes, jo īpaši jaunās savstarpējo interešu jomās, kas norādītas Grenlandes ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokumentā ( Programming Document for the Sustainable Development of Greenland , PDSD ), kurš minēts 4. panta 2. punktā. Partnerības ietvaros ir paredzētas šādas sadarbības jomas: 1. izglītība un apmācība, tūrisms un kultūra; 2. dabas resursi[1], tostarp izejvielas; 3. enerģētika, klimats, vide un bioloģiskā daudzveidība; 4. starptautiskā sadarbība Arktikas jautājumos, piemēram, Arktikas Padomes ietvaros, jūras transporta jomā un dabas resursu izmantošanā; 5. sociālā joma; darbaspēka mobilitāte; sociālās aizsardzība sistēmas; pārtikas nekaitīguma un pārtikas nodrošinājuma jautājumi; 6. pētniecība un inovācijas tādās jomās kā, piemēram, enerģētika, klimata pārmaiņas, noturība katastrofu gadījumā, dabas resursi, tostarp izejvielas, un dzīvo resursu ilgtspējīga izmantošana. Jaunās partnerības ietvaros ir paredzēts arī reaģēt uz nepieciešamību Eiropas Savienībai un Grenlandei kopīgi risināt problēmas, kas izriet no globāliem jautājumiem, piemēram, klimata pārmaiņas un vide, jūras transports, pētniecība un izstrāde. Turklāt šī partnerība veicinās Grenlandes ekonomikas strukturālo nepilnību novēršanu, nodrošinot atbilstošu bāzi atbildīgo iestāžu politikas formulēšanai un īstenošanai, kā rezultātā varētu panākt ekonomikas diversifikāciju. 2. APSPRIEŽU AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI Komisija no 2010. gada 26. novembra līdz 2011. gada 31. janvārim rīkoja sabiedrisku apspriešanos par turpmāko ES ārējās darbības finansēšanu. Lielākā daļa respondentu apstiprināja, ka Eiropas Savienības finansiālā intervence nodrošina ievērojamu pievienoto vērtību galvenajās politikas jomās, kuras atbalsta, izmantojot ES ārējās darbības finanšu instrumentus[2]. Vairāk nekā divas trešdaļas respondentu uzskata, ka Eiropas Savienības intereses tās ārējā darbībā ir pietiekami ņemtas vērā un ka darbībai lielākā mērā jābūt balstītai uz Savienības vērtībām un principiem, kā arī uz partnervalstu attīstības mērķiem. Ievērojams respondentu vairākums atbalsta ES instrumentu ģeogrāfisko ierobežojumu lielāku elastīgumu kā starpreģionālo problēmu pārvarēšanas līdzekli. Par Eiropas Savienības sadarbību ar AZT valstīm ir veiktas vairākas analīzes un novērtējumi, turklāt notika arī apspriešanās ar ieinteresētajām personām. Šajā kontekstā Eiropas Komisija no 2008. gada jūlija līdz oktobrim rīkoja sabiedrisko apspriešanu[3], tostarp arī ieinteresēto personu konferenci Briselē 2008. gada oktobrī.[4] Tika veikta arī Eiropas Savienības un Grenlandes 2007.–2013. gada partnerības starpposma pārskatīšana (pašlaik nobeiguma stadijā), kurā tika izdarīti pozitīvi secinājumi par pašreizējā instrumenta darbības rezultātiem. Ietekmes novērtējuma kontekstā, kas tika veikts šīs jaunās partnerības izveides nolūkā, tika apsvērti šādi trīs iespējamie varianti: 7. neveidot partnerību ar Grenlandi; 8. saglabāt pašreizējo attiecību statusu; 9. pārskatīt šo partnerību, ņemot vērā Grenlandes ģeostratēģisko nozīmi tādu pasaules līmeņa problēmu kontekstā kā, piemēram, globālā sasilšana, dabas resursi, tostarp izejvielas, kā arī pieaugošo starptautisko interesi par Grenlandi, vienlaicīgi nodrošinot iespēju Savienībai pilnībā aizstāvēt savas ārējās intereses un politiku. Šis priekšlikums ir izstrādāts, pamatojoties uz trešo no iepriekš aprakstītajiem variantiem. 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 198.–204. pantu Grenlandei piemēro, ņemot vērā īpašos noteikumus, kas izklāstīti LESD pievienotajā Protokolā par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Grenlandei (34. protokols). Globalizācijas apstākļos dažādi Eiropas Savienības iekšpolitikas virzieni (klimata pārmaiņas, vide, Arktikas politika, enerģētika, migrācija, izejvielas, inovācijas u. tml.) arvien vairāk kļūst par Savienības ārējās darbības sastāvdaļu, un atbilstoši Komisijas paziņojumam “Eiropa 2020. Stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” un LESD ir savstarpēji jāstiprina Savienības iekšējā un ārējā darbība. Tādi globāli jautājumi kā pieaugošā klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku darbību un vidi, jūras transports, dabas resursi, tostarp izejvielas, kā arī pētniecība un inovācijas ir palielinājuši Grenlandes ģeostratēģisko nozīmīgumu. Turklāt ES bažas saistībā ar Arktiku, tostarp par klimata pārmaiņu ietekmi, varētu labāk risināt, izveidojot jaunu un labāku partnerību ar vienu no teritoriālajām vienībām, kas pēc lieluma ir gandrīz vienāda ar Eiropu, bet ir reti apdzīvota, un atrodas Arktikas reģionā. Šis priekšlikums atbilst LESD 5. pantā ietvertajām prasībām, ciktāl tiek ievērots subsidiaritātes un proporcionalitātes princips, kā arī aicinājumam darboties Savienības līmenī. Lai gan Grenlande saņem ikgadēju atbalstu no Dānijas aptuveni EUR 450 miljonu apmērā, Dānija nesniedz atbalstu kādai konkrētai stratēģijai, bet visai Grenlandes sistēmai kopumā. Eiropas Savienības atbalstu piešķirs valsts stratēģijām, ko ierosina, apstiprina un īsteno Grenlandes valdība, un tas ļautu paplašināt dialogu par abu pušu stratēģiskajām interesēm. Attiecībā uz finansēšanas lēmumu atbalsts galvenokārt tiktu sniegts budžeta atbalsta veidā, kas ietver regulāru dialogu par galveno(-ajām) izvēlēto(-ajām) nozari(-ēm) tādu stratēģiju kontekstā, par kurām attiecīgajā periodā ir panākta vienošanās. 4. IETEKME UZ BUDŽETU Komisijas paziņojumā par Eiropas Savienības turpmāko finanšu struktūru 4. izdevumu kategorijas (“Globālā Eiropa”) pozīcijā “citi” ir ietverti naudas līdzekļi EUR 217,8 miljonu apmērā, kas ir paredzēti partnerībai ar Grenlandi pēc 2013. gada. 2011/0410 (CNS) Priekšlikums PADOMES LĒMUMS par attiecībām starp Eiropas Savienību, no vienas puses, un Grenlandi un Dānijas Karalisti, no otras puses EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, un jo īpaši tā 203. pantu, ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu[5] pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem, saskaņā ar īpašu likumdošanas procedūru, tā kā: 10. Līgumā, ar ko attiecībā uz Grenlandi groza Eiropas Kopienu dibināšanas līgumu[6] (“Grenlandes Līgums”) un kas stājās spēkā 1985. gada 1. februārī, noteikts, ka Līgums par Eiropas Savienības darbību vairs neattiecas uz Grenlandi, bet Grenlandi, kas ir dalībvalsts daļa, kā vienu no aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) asociē ar Eiropas Savienību. 11. Grenlandes Līguma preambulā teikts, ka būtu jānosaka pasākumi, kas ļautu saglabāt ciešas un noturīgas saiknes starp Savienību un Grenlandi un ņemt vērā savstarpējās intereses, jo īpaši Grenlandes nepieciešamību attīstīties, un ka Līguma par Eiropas Savienības darbību ceturtajā daļā izklāstītie noteikumi, kas attiecas uz AZT, nodrošina atbilstīgu pamatu šīm attiecībām. 12. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 198. pantu asociēšanas mērķis ir veicināt AZT ekonomikas un sociālo attīstību un veidot ciešas ekonomiskās attiecības starp tām un visu Eiropas Savienību. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 204. pantu tā 198. līdz 203. pants attiecas uz Grenlandi, ņemot vērā īpašos noteikumus, kas ietverti Līgumam par Eiropas Savienības darbību pievienotajā Protokolā par īpašiem noteikumiem attiecībā uz Grenlandi (34. protokols). 13. Līguma par Eiropas Savienības darbību 198. līdz 202. pantā izklāstīto principu piemērošanas noteikumi ir sniegti Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmumā 2001/822/EK[7] par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (“Lēmums par aizjūras asociāciju”), ko groza ar Lēmumu 2007/249/EK un kas turpina attiekties uz Grenlandi, ievērojot minētajā lēmuma paredzētos nosacījumus. 14. Eiropas Savienības Padome, atzīstot Grenlandes ģeostratēģisko nozīmīgumu Eiropas Savienībai un ņemot vērā sadarbības garu, kas izriet no Savienības lēmuma piešķirt Grenlandei aizjūras teritorijas statusu, 2003. gada 24. februāra Secinājumos par Eiropas Kopienas, Dānijas valdības un Grenlandes pašpārvaldes Ceturtā zivsaimniecības protokola termiņa starpposma pārskatīšanu vienojās, ka — ņemot vērā zivsaimniecības nozīmi un nepieciešamību veikt strukturālas un uz nozarēm vērstas reformas Grenlandē — ir nepieciešams turpmāk paplašināt un stiprināt attiecības starp Eiropas Savienību un Grenlandi. Turklāt Padome pauda apņēmību Eiropas Savienības un Grenlandes turpmākās attiecības pēc 2006. gada balstīt uz visaptverošu partnerību noturīgai attīstībai, kas ietvers īpašu zivsaimniecības nolīgumu, par kuru sarunas risinās saskaņā ar vispārīgiem noteikumiem un principiem, kas attiecas uz šādiem nolīgumiem. 15. Nolīgums par zivsaimniecību starp Eiropas Ekonomikas Kopienu, no vienas puses, un Dānijas valdību un Grenlandes pašvaldību, no otras puses, kas noslēgts ar Padomes Lēmumu 2006/1006/EK[8], atsaucas uz sadarbības garu, kurš izriet no Kopienas lēmuma piešķirt Grenlandei aizjūras teritorijas statusu. 16. Kopīgajā deklarācijā, ko 2006. gadā parakstīja Eiropas Savienība, no vienas puses, un Dānijas valdība un Grenlandes pašpārvalde, no otras puses, ir norādīts uz ciešajām vēstures, politikas, ekonomikas un kultūras saitēm starp Eiropas Savienību un Grenlandi un uzsvērta nepieciešamība turpmāk stiprināt partnerību un sadarbību. 17. Eiropas Savienībai ir jāveido vispusīgas partnerattiecības ar jauniem dalībniekiem starptautiskā mērogā, lai veicinātu stabilu un integrējošu starptautisko kārtību, centienus kopīgi panākt vispārēju sabiedrisku labumu un Eiropas Savienības pamatinterešu aizstāvēšanu, kā arī lai palielinātu zināšanu apjomu par Eiropas Savienību šajās valstīs. 18. Eiropas Savienības un Grenlandes partnerība ļautu arī turpmāk uzturēt ciešas attiecības starp partnerēm un pārvarēt globālās problēmas, dodot iespēju izstrādāt aktīvu darbības programmu un īstenot savstarpējās intereses atbilstoši stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un Eiropas Savienības Arktikas politikai, tādējādi vairojot uzticamību un saskaņotību ar stratēģiju “Eiropa 2020” un sasaistot iekšējās politikas nostādņu veicināšanu (piem., Komisijas paziņojums par izejvielām) ar sadarbības pasākumiem ar Grenlandi. 19. Savienības atbalsts jānodrošina jomās, kurās tas var sniegt vislielāko ietekmi, ņemot vērā Savienības spējas darboties pasaules mērogā un risināt globālas problēmas, piemēram, izskaust nabadzību, panākt ilgtspējīgu un integrējošu attīstību vai pasaules mērogā veicināt demokrātiju, labu pārvaldību, cilvēktiesības un tiesiskumu, kā arī tās ilgtermiņa un paredzamo iesaistīšanos attīstības atbalsta sniegšanā un lomu šā atbalsta koordinēšanā ar tās dalībvalstīm. 20. Eiropas Savienības un Grenlandes partnerības struktūrā jāparedz tādas regulāras apspriedes par Savienību vai Grenlandi interesējošām tēmām, piemēram, globāliem jautājumiem, kurās viedokļu apmaiņa un iespējamā priekšlikumu un viedokļu konverģence radītu ieguvumu abām pusēm. Tā kā pieaug klimata pārmaiņu ietekme uz cilvēku darbību un vidi, jūras transportu, dabas resursiem, tostarp izejvielām, kā arī uz pētniecību un inovācijām, ir jāīsteno dialogs un plašāka sadarbība. 21. Savienības finansiālais atbalsts , ko piešķirs jaunās partnerības ietvaros, Grenlandes attīstībai nodrošinātu Eiropas perspektīvu un veicinās ciešu un ilgstošu saikņu nostiprināšanu ar šo teritoriālo vienību, vienlaicīgi stiprinot Grenlandes kā Savienības ārējās darbības attīstītas bāzes pozīcijas, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un vēsturi, kas saista abas partneres. 22. Savienības finansiālais atbalsts 2014.–2020. gadam būtu jākoncentrē vienā vai augstākais divās sadarbības jomās, lai maksimāli palielinātu šīs partnerības ietekmi un papildus nodrošinātu apjoma ekonomikas iespējas, sinerģijas ietekmi, lielāku efektivitāti un pārredzamību Savienības īstenotajiem pasākumiem. 23. Jānodrošina, lai resursu plūsmas šīs sadarbības ietvaros būtu paredzamas un regulāras, kā arī lai tās būtu elastīgas un izstrādātas atbilstoši Grenlandes stāvoklim. Lai to panāktu, budžeta atbalstu izmantos visur, kur tas ir lietderīgi un atbilstīgi. 24. Savienības ikgadējam budžetam piemērojamie finanšu noteikumi ir paredzēti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (turpmāk tekstā — “Finanšu regula”), kas katrā gadījumā nozīmē atsauci uz šīs regulas jaunāko spēkā esošo versiju, tostarp arī uz attiecīgajiem Komisijas pieņemtajiem Finanšu regulas īstenošanas noteikumiem. 25. Eiropas Savienības finansiālās intereses ir jāaizsargā, visā izdevumu ciklā īstenojot samērīgus pasākumus, tostarp nepilnību rašanās novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, kā arī zaudēto, nepareizi izmaksāto vai neatbilstoši izmantoto līdzekļu atgūšanu un attiecīgā gadījumā soda naudas iekasēšanu. Šos pasākumus īstenos atbilstoši piemērojamiem ar starptautiskām organizācijām un trešām valstīm noslēgtiem nolīgumiem. 26. Šā lēmuma īstenošanai vajadzīgie plānošanas dokumenti un finansēšanas pasākumi būtu jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu[9]. Ņemot vērā šo īstenošanas aktu veidu, jo īpaši to politikas ievirzi un iespējamās finansiālās sekas, to apstiprināšanā principā būtu jāizmanto pārbaudes procedūra, izņemot finansiāli neliela apjoma tehniskos īstenošanas pasākumus. 27. Tiesību aktu pieņemšanas pilnvaras saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai, lai tā pieņemtu īpašus noteikumus, kas papildina šo lēmumu. Īpaši svarīgi ir, lai Komisija sagatavošanās darbu periodā īstenotu atbilstošu apspriešanos, tostarp arī ekspertu līmenī. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina, ka attiecīgos dokumentus vienlaicīgi, savlaicīgi un pienācīgi nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. Pirmā daļa VISPĀRĪGI NOTEIKUMI PAR ATTIECĪBĀM STARP EIROPAS SAVIENĪBU UN GRENLANDI 1. pants Priekšmets un darbības joma 28. Eiropas Savienības, Grenlandes un Dānijas partnerība ir paredzēta, lai saglabātu ciešās un ilgstošās saiknes starp partnerēm, vienlaicīgi veicinot Grenlandes sabiedrības ilgtspējīgu attīstību. 29. Partnerība atzīst Grenlandes ģeostratēģisko stāvokli Arktikas reģionā, dabas resursu, tostarp izejvielu, izpētes un ieguves jautājumus, kā arī nodrošina sadarbības un politiskā dialoga uzlabošanu šajos jautājumos. 2. pantsPartnerības pamatprincipi 30. Partnerība starp Eiropas Savienību, Grenlandi un Dāniju veicina apspriešanos un politisko dialogu saistībā ar šajā lēmumā paredzētajiem mērķiem un sadarbības virzieniem. 31. Īpaši šī partnerība nosaka satvaru politiskajam dialogam par jautājumiem, kas ietilpst partneru kopīgo interešu lokā, nodrošinot pamatu plašai sadarbībai un dialogam, piemēram, šādās jomās: 32. globālie jautājumi, piemēram, enerģētika, klimata pārmaiņas un vide, dabas resursi, tostarp izejvielas, jūras transports, pētniecība un inovācijas; 33. ar Arktiku saistītie jautājumi Eiropas Savienības interešu jomās. 34. Šā lēmuma īstenošanā jānodrošina saskaņotība ar citām Eiropas Savienības ārējās darbības jomām, kā arī ar citiem saistītajiem politikas virzieniem. Lai to panāktu, saskaņā ar šo lēmumu finansētie pasākumi ir jāplāno, pamatojoties uz Savienības sadarbības politikas virzieniem, kas noteikti tādos instrumentos kā nolīgumi, deklarācijas un rīcības plāni, un saskaņā ar sadarbības stratēģijām, kuras apstiprinātas atbilstīgi 4. pantam. 35. Lēmumi par sadarbības pasākumu īstenošanu jāpieņem, cieši sadarbojoties Eiropas Komisijai, Grenlandes valdībai un Dānijas valdībai. Šāda sadarbība jāīsteno, pilnībā ievērojot katras partneres attiecīgās institucionālās, juridiskās un finansiālās pilnvaras. Šim nolūkam šā lēmuma īstenošanu pārvalda Eiropas Komisija un Grenlandes valdība saskaņā ar katras partneres pienākumiem un atbildību, kā noteikts 8. panta 4. punktā minētajos finansēšanas nolīgumos. 3. pantsMērķi un galvenās sadarbības jomas 36. Konkrētie partnerības mērķi ir: 37. sniegt atbalstu Grenlandei tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp zinātnieku, prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. Šo mērķu īstenošanu vērtēs atbilstoši tirdzniecības bilances procentuālajai daļai IKP, zivsaimniecības nozares procentuālajai daļai kopējā eksporta apjomā un statistikas indikatoru rezultātiem izglītības jomā; 38. stiprināt Grenlandes administratīvos resursus, lai tā varētu labāk formulēt un īstenot valsts politikas pamatnostādnes, jo īpaši jaunās savstarpējo interešu jomās, kas norādītas ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokumentā ( PDSD ), kurš minēts 4. panta 2. punktā. Šā mērķa izpildi vērtēs atbilstoši apmācību ieguvušā administratīvā personāla skaitam un to civildienesta ierēdņu procentuālajai daļai, kas ir Grenlandes (ilgtermiņa) rezidenti. 39. Galvenās sadarbības jomas ir: 40. izglītība un apmācība, tūrisms un kultūra; 41. dabas resursi, tostarp izejvielas; 42. enerģētika, klimats, vide un bioloģiskā daudzveidība; 43. starptautiskā sadarbība Arktikas jautājumos; 44. sociālā joma; darbaspēka mobilitāte; sociālās aizsardzība sistēmas; pārtikas nekaitīguma un pārtikas nodrošinājuma jautājumi; 45. pētniecība un inovācijas tādās jomās kā enerģētika, klimata pārmaiņas, noturība katastrofu gadījumā, dabas resursi, tostarp izejvielas, un dzīvo resursu ilgtspējīga izmantošana. Otrā daļa PLĀNOŠANA UN ĪSTENOŠANA 4. pants Plānošana 46. Partnerības jomā Grenlandes valdība uzņemas atbildību par nozaru politiku formulēšanu un ieviešanu 3. panta 2. punktā minētajās sadarbības jomās. Tā arī nodrošina pienācīgu turpmāko pasākumu īstenošanu. 47. Pamatojoties uz to, Grenlandes valdība sagatavo un iesniedz indikatīvu Grenlandes ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokumentu (turpmāk — “ PDSD ”). PDSD mērķis būs nodrošināt visaptverošu bāzi Eiropas Savienības un Grenlandes sadarbībai, kas ir saskaņota ar vispārējo Eiropas Savienības mērķi un darbības jomu, uzdevumiem, principiem un politikas virzieniem. 48. PDSD sagatavošanas un īstenošanas procesā jāpiemēro atbalsta efektivitātes principi: valsts īpašuma tiesības, partnerība, koordinācija, saskaņošana, pielāgošana valsts sistēmām, savstarpēja atbildība un mērķorientācija. 49. PDSD apstiprina saskaņā ar 11. panta 2. punktā paredzēto pārbaudes procedūru. Šo procedūru piemēro arī tādas būtiskas pārskatīšanas gadījumos, kuras rezultātā ievērojami mainās stratēģija vai tās plānošana. To nepiemēro nebūtisku PDSD izmaiņu gadījumos, veicot tehniskas korekcijas, pārplānojot līdzekļus indikatīvo piešķīrumu ietvaros pa prioritārajām jomām vai palielinot/samazinot sākotnējo indikatīvo piešķīrumu par mazāk nekā 20 %, ja šīs izmaiņas neietekmē dokumentā norādītās prioritārās jomas un mērķus. Šādā gadījumā par korekcijām viena mēneša laikā paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei. 5. pantsĪstenošanas noteikumi Trīs mēnešos kopš šā lēmuma stāšanās spēkā Eiropas Komisija saskaņā ar pilnvaru deleģēšanas principu un procedūru, kas paredzēta attiecīgi šā lēmuma 9. un 10. pantā, ievieš detalizētus īstenošanas noteikumus, kuri papildina šo lēmumu. 6. pantsFinansēšanas joma Grenlandes valdības noteiktās nozaru politikas ietvaros finanšu atbalstu var piešķirt šādiem pasākumiem: a) reformas un projekti, kas ir saskaņā ar 4. panta 2. punktā minēto PDSD ; b) iestāžu attīstība, kapacitātes veidošana, kā arī vides un klimata pārmaiņu aspektu integrēšana; c) tehniskās sadarbības programmas. 7. pantsFinanšu noteikumi Savienība nodrošina finansiālo atbalstu galvenokārt budžeta atbalsta formā. 8. pantsSavienības finansiālo interešu aizsardzība 50. Komisija veic pienācīgus pasākumus, lai nodrošinātu, ka saskaņā ar šo lēmumu finansētu darbību īstenošanas laikā tiek aizsargātas Eiropas Savienības finansiālās intereses, piemērojot aizsargpasākumus pret krāpšanu, korupciju un jebkādām citām prettiesiskām darbībām, veicot efektīvas pārbaudes un, ja ir atklātas nelikumības, atgūstot nepamatoti izmaksātās summas un attiecīgā gadījumā piemērojot iedarbīgus, samērīgus un preventīvus sodus. 51. Komisijai un Revīzijas palātai ir tiesības veikt gan dokumentu revīzijas, gan revīzijas uz vietas attiecībā uz visiem dotāciju saņēmējiem, uzņēmējiem un apakšuzņēmējiem, kas saņēmuši Kopienas līdzekļus. Eiropas Krāpšanas apkarošanas birojs ( Office de Lutte Anti-Fraud, OLAF ) saskaņā ar procedūrām, kas paredzētas Regulā ( Euratom , EK) Nr. 2185/96, ir pilnvarots veikt to uzņēmēju pārbaudes uz vietas un kontroli, uz kuriem tieši vai netieši attiecas šāds finansējums, lai noteiktu, vai notikusi krāpšana, korupcija vai jebkāda cita nelikumīga darbība saistībā ar dotācijas nolīgumu vai lēmumu, vai līgumu, kas saistīts ar Savienības finansējumu. Neskarot iepriekšējos apakšpunktus, nolīgumos ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, kā arī dotāciju nolīgumos, lēmumos un līgumos, kas izriet no šā lēmuma īstenošanas, Komisijai, Revīzijas palātai un OLAF nepārprotami dotas tiesības veikt šādas revīzijas, pārbaudes uz vietas un kontroles saskaņā ar Finanšu regulu. 52. Grenlande regulāri veic pārbaudes, lai nodrošinātu, ka no Eiropas Savienības budžeta finansētās darbības tiek pareizi īstenotas. Papildus gada pārskatiem par nozaru politikas sasniegumiem Grenlande katru gadu sniedz paziņojumu, apliecinot likumību un pareizību. Tā veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu pārkāpumus un krāpšanu, un vajadzības gadījumā sauc pie atbildības, lai atgūtu nepareizi izmaksātus līdzekļus. 53. Grenlandes valdības sīki izstrādātus pienākumus attiecībā uz Eiropas Savienības finansējuma pārvaldību izklāsta finansēšanas nolīgumos, ko šā lēmuma īstenošanas nolūkā noslēdz ar Komisiju. Finansēšanas nolīgumos jo īpaši nosaka nozaru rādītājus, kas attiecas uz maksājumu nosacījumiem, kā arī pārbaudes metodes, lai sagatavotu pārskatus par nozaru rādītāju sasniegšanas gaitu un nodrošinātu atbilstību minētajiem nosacījumiem. Trešā daļa NOBEIGUMA NOTEIKUMI 9. pants Pilnvaru deleģēšana Komisijai Eiropas Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģēto aktu saskaņā ar 10. pantu, lai noteiktu šā lēmuma īstenošanas noteikumus. 10. pants Deleģēšanas īstenošana 54. Iepriekš 9. pantā minēto pilnvaru deleģēšanu piešķir uz šā lēmuma derīguma periodu. 55. Padome jebkurā laikā var atsaukt pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas norādīts lēmumā. Tas neietekmē jau spēkā esošo deleģēto tiesību aktu spēkā esamību. 56. Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģētu aktu, tā par to paziņo Padomei. 57. Deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos pēc Padomes informēšanas par šo aktu nav saņemti Padomes iebildumi vai ja līdz minētā termiņa beigām Komisija ir saņēmusi informāciju no Padomes par to, ka iebildumi netiks celti. Pēc Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par diviem mēnešiem. 11. pantsKomitejas procedūra 58. Eiropas Komisijai palīdz Grenlandes Komiteja, turpmāk “Komiteja”. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē. 59. Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro 5. pantu Regulā (ES) Nr. 182/2011. 60. Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, šādu procedūru beidz bez rezultāta, ja atzinuma sniegšanai noteiktajā termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai ja to pieprasa vienkāršais komitejas locekļu vairākums. 61. Ja ir dota atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu. Pieņemtais lēmums ir spēkā pieņemtā vai grozītā dokumenta, darbības programmas vai pasākuma darbības periodā. 12. pants Izvērtējumi un ziņojumi 62. Eiropas Komisija, Grenlandes valdība un Dānijas valdība līdz 2017. gada 31. decembrim veic partnerības un tās ietekmes uz Grenlandi kopumā starpposma pārskatīšanu. Saskaņā ar šo lēmumu piešķirtā Savienības atbalsta izvērtēšanas posmā Komisija iesaista visas attiecīgās ieinteresētās personas, tostarp nevalstiskās organizācijas un pašvaldības. 63. Vēlākais 2018. gada vidū Komisija izstrādā ziņojumu par mērķiem un Eiropas pievienoto vērtību, kas ir sasniegti saskaņā ar šo lēmumu, izmantojot rezultātus un ietekmes rādītājus saistībā ar resursu izmantošanas lietderīgumu, nolūkā pieņemt lēmumu par tādu pasākumu atjaunošanu, mainīšanu vai apturēšanu, kas finansēti saskaņā ar šo lēmumu. Ziņojumā vēl bez tam ir jārisina arī jautājums par vienkāršošanas iespējām, ar šo lēmumu izveidotās sadarbības iekšējo un ārējo saskaņotību, visu mērķu turpmāko būtiskumu, kā arī šo pasākumu sniegto ieguldījumu Savienības gudras, ilgtspējīgas un integrējošas izaugsmes prioritātes īstenošanā. Tajā ņem vērā visus konstatējumus un secinājumus saistībā ar iepriekšējā lēmuma ilgtermiņa ietekmi. 64. Ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei, attiecīgā gadījumā pievienojot tiesību akta priekšlikumu, ar kuru šajā lēmumā ievieš nepieciešamos grozījumus. 65. Šā lēmuma 2. pantā minēto rādītāju vērtības 2014. gada 1. janvārī izmanto kā pamatu, lai novērtētu, cik lielā apmērā ir izpildīti šajā lēmumā paredzētie mērķi. 66. Komisija pieprasa Grenlandei sniegt visus datus un informāciju, kas nepieciešama atbilstoši starptautiskām saistībām atbalsta efektivitātes jomā, lai varētu veikt attiecīgo pasākumu uzraudzību un izvērtēšanu. 67. Šā lēmuma ietekmi ilgākā termiņā un tā rezultātu ilgtspēju izvērtēs pēc tā darbības beigām saskaņā ar tad piemērojamiem noteikumiem un procedūrām. 13. pantsFinanšu atsauces summas Šā lēmuma īstenošanai nepieciešamā provizoriskā summa periodā no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 217,8 miljoni. 14. pantsPublicēšana Šis lēmums stājas spēkā trešajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . To piemēro no 2014. gada 1. janvāra. Briselē, Padomes vārdā — priekšsēdētājs PRIEKŠLIKUMU FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums 1.2. Attiecīgā(-ās) politikas joma(-as) ABM / ABB struktūrā 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība 1.4. Mērķis(-i) 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojumi 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme 1.7. Paredzētā(-ās) pārvaldības metode(-es) 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi 2.4. Kontroles izmaksu un ieguvumu aplēses 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgā(-ās) daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija(-as) un budžeta izdevumu pozīcijas 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums 3.2.2. Paredzamā ietekme uz darbības apropriācijām 3.2.3. Paredzamā ietekme uz administratīvajām apropriācijām 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā 3.3. Paredzamā ietekme uz ieņēmumiem PRIEKŠLIKUMU FINANŠU PĀRSKATS 1. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS KONTEKSTS 1.1. Priekšlikuma/iniciatīvas nosaukums Eiropas Savienības un Grenlandes partnerība 1.2. Attiecīgā(-ās) politikas joma(-as) ABM / ABB struktūrā[10] 21 07. Attīstības sadarbība un “ ad hoc ” programmas 1.3. Priekšlikuma/iniciatīvas būtība ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz jaunu darbību, pamatojoties uz izmēģinājuma projektu/ sagatavošanas darbību[11] ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz esošas darbības pagarināšanu ( Priekšlikums/iniciatīva attiecas uz darbību, kas pārveidota jaunā darbībā 1.4. Mērķi 1.4.1. Komisijas daudzgadu stratēģiskais(-ie) mērķis(-i), ko plānots sasniegt ar priekšlikumu/iniciatīvu Eiropas Savienības un Grenlandes partnerība ir paredzēta, lai saglabātu ciešās un ilgstošās saiknes starp partnerēm, vienlaicīgi veicinot Grenlandes sabiedrības ilgtspējīgu attīstību . 1.4.2. Konkrētais(-ie) mērķis(-i) un attiecīgā(-ās) ABM / ABB darbība(-as) 1. mērķis. Sniegt atbalstu Grenlandei tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp zinātnieku, prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. 2. mērķis. Stiprināt Grenlandes administratīvos resursus, lai tā varētu labāk formulēt un īstenot valsts politikas pamatnostādnes, jo īpaši jaunās savstarpējo interešu jomās, kas norādītas 4. panta 2. punktā minētajā ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokumentā ( PDSD ). Attiecīgās ABM / ABB darbības 21 07. Attīstības sadarbība un “ ad hoc ” programmas (sk. 1.2. punktu). 1.4.3. Paredzamie rezultāti un ietekme Rezultāti saistībā ar 1. mērķi. Sniegt atbalstu Grenlandei tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp zinātnieku, prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. - Lielāks interneta pakalpojumu sniedzēju un interneta pieslēgumu skaits. - Labāk izglītots un elastīgāks darbaspēks, kura prasmes atbilst diversificētas ekonomikas prasībām. - Uzlabota tirdzniecības bilance ar mazāku valsts tradicionālās nozares daļu kopējā eksporta apjomā un lielāku dabas resursu, tostarp izejvielu, īpatsvaru kopējā eksporta apjomā. - Mazāka ekonomikas atkarība no Eiropas Savienības un Dānijas atbalsta. Rezultāti saistībā ar 2. mērķi. Stiprināt Grenlandes administratīvos resursus, lai tā varētu labāk formulēt un īstenot valsts politikas pamatnostādnes, jo īpaši jaunās savstarpējo interešu jomās, kas norādītas 4. panta 2. punktā minētajā ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokumentā ( PDSD ). - Lielāka Grenlandes valsts pārvaldes spēja labāk formulēt un īstenot valsts politikas virzienus, iekļaujot jaunas jomas un globālus jautājumus. - Regulāra Grenlandes valsts pārvaldes personāla apmācība attiecīgajās jomās. - Mazāka kadru mainība Grenlandes valsts pārvaldē. Attiecībā uz dialogu un apspriešanos ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un finansējuma saņēmējiem , piemēram, skolotājiem, studentiem, arodbiedrībām un darba devēju organizācijām, jāuzsver, ka Grenlandes valdība regulāri ar tiem apspriežas šim nolūkam organizēto pasākumu kontekstā. Turklāt Eiropas Komisijas pārstāvji cenšas apmeklēt šos pasākumus, lai apzinātu Savienības atbalsta tiešo un netiešo saņēmēju viedokļus un paustu savus uzskatus par apspriežamo jautājumu. 1.4.4. Rezultātu un ietekmes rādītāji Rādītāji saistībā ar 1. mērķi. Sniegt atbalstu Grenlandei tās galveno problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas diversificēšanu, nepieciešamību paaugstināt tās darbaspēka, tostarp zinātnieku, prasmju līmeni un vajadzību uzlabot Grenlandes informācijas sistēmas informācijas un komunikācijas tehnoloģiju jomā. - Interneta pakalpojumu sniedzēju skaits. - Interneta pieslēgumu skaits. - Izdevumi izglītības jomā procentos no kopējiem valsts budžeta tēriņiem. - Kopējais izglītību ieguvušo skaits. - Tirdzniecības bilances % daļa IKP. - Zivsaimniecības % daļa kopējā eksporta apjomā. - Fiskālā deficīta % daļa IKP, neskaitot dotācijas. - Dabas resursu, tostarp izejvielu, % daļa kopējā eksporta apjomā. Rādītāji saistībā ar 2. mērķi. Stiprināt Grenlandes administratīvos resursus, lai tā varētu labāk formulēt un īstenot valsts politikas pamatnostādnes, jo īpaši jaunās savstarpējo interešu jomās, kas norādītas 4. panta 2. punktā minētajā ilgtspējīgas attīstības plānošanas dokumentā ( PDSD ). - Valsts pārvaldē nodarbināto skaits, kas ieguvuši apmācību. - No jauna definēto/ pārskatīto politikas pamatnostādņu skaits. - Stažēšanās vietu skaits Eiropas rūpniecības nozarēs (Grenlandē vai ārpus tās). - Valsts amatpersonu skaits, kas saņem apmācību Eiropas valsts pārvaldes iestādēs. - Civildienesta ierēdņu % daļa, kas ir Grenlandes (ilgtermiņa) rezidenti. 1.5. Priekšlikuma/iniciatīvas pamatojums 1.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa prasība(-as) Turpmākās ES un Grenlandes partnerības iedzīvotāju mērķa grupa ir Grenlandes iedzīvotāji kopumā. Ja izglītība un profesionālā apmācība arī turpmāk būs centrālā nozare, īpašu uzmanību pievērsīs pamatskolas beidzējiem un nekvalificētiem darba ņēmējiem. 1.5.2. ES iesaistīšanās pievienotā vērtība Ierosinātā Eiropas Savienības un Grenlandes partnerība ļaus arī turpmāk uzturēt ciešas attiecības starp partnerēm. Tā reaģēs uz globālām problēmām un dos iespēju izstrādāt aktīvu darbības programmu un īstenot savstarpējās intereses atbilstoši stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un ES Arktikas politikai. Tā palīdzēs vairot uzticamību un saskaņotību ar stratēģiju “Eiropa 2020”, sasaistot iekšējās politikas pamatnostādņu veicināšanu (piem., Komisijas paziņojums par izejvielām) ar sadarbības pasākumiem ar Grenlandi. Tā kā, izņemot Dānijas Karalisti, Eiropas Savienība ir vienīgā organizācija, kas sniedz palīdzību, tad atbalsts, ko piešķirs jaunās partnerības ietvaros, Grenlandes attīstībai nodrošinās Eiropas perspektīvu un veicinās ciešu un ilgstošu saišu nostiprināšanu ar šo teritoriālo vienību. Grenlandes iedzīvotājiem ir tās dalībvalsts pilsonība, ar kuru tā ir konstitucionāli saistīta (Dānija), un līdz ar to arī Eiropas Savienības pilsonība, kā rezultātā attiecībā uz tiem var piemērot atbilstošās Līguma daļas. Eiropas Savienības atbalsts stiprina Grenlandes kā Savienības ārējās darbības attīstītas bāzes pozīcijas, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un vēsturi, kas saista abas partneres. 1.5.3. Līdzīgas līdzšinējās pieredzes rezultātā gūtās atziņas Ar Eiropas Savienības un Grenlandes partnerību tika iedibināts process, kas laika gaitā ir uzlabots, proti, izstrādājot uzraudzības līdzekļus, lai īstenotu labāku sasniegtā progresa izvērtēšanu galvenajās sadarbības jomās, un risinot politisko dialogu, kuru organizē reizi divos gados. Turklāt pašlaik nobeiguma stadijā ir Padomes lēmumā paredzētais izvēlētās stratēģijas (izglītība un profesionālā apmācība) starpposma pārskats, kas tika veikts, pamatojoties uz ārējo novērtējumu 2010. gadā. Novērtējums apstiprināja galvenās nozares izvēles atbilstību un ieteica to saglabāt arī periodā pēc 2013. gada. Tajā arī ieteikts turpmāko sarunu gaitā pienācīgi ņemt vērā tādas politikas jomas kā sociālā joma, pētniecība un inovācijas, dabas resursi, tostarp izejvielas, un vide. Grenlandes valdība regulāri apspriežas ar attiecīgajām ieinteresētajām pusēm, tostarp skolotājiem, studentiem, privātā sektora pārstāvjiem un arodbiedrībām. Šīs diskusijas ir paredzētas, lai saskaņotu stratēģiju un apzinātu ieinteresēto pušu viedokļus attiecībā uz prioritārajām jomām. Komisija aktīvi iesaistās šajās apspriedēs/diskusijās. 1.5.4. Saderība un iespējamā sinerģija ar citiem attiecīgajiem instrumentiem Globalizācijas apstākļos Eiropas Savienības iekšējās politikas virzieni (piem., klimata pārmaiņas, Arktikas politika, vide, bioloģiskā daudzveidība, dabas resursi, tostarp izejvielas, enerģētika, migrācija un tamlīdzīgi) arvien vairāk kļūst par Savienības ārējās darbības sastāvdaļu. Jaunā partnerība arī turpmāk nodrošinās satvaru dialogam starp Eiropas Savienību un Grenlandi abām pusēm īpaši svarīgās jomās, piemēram, veselība un patērētāju aizsardzība, dabas resursi, tostarp izejvielas, Arktikas jautājumi, enerģētika, pētniecība un inovācijas, rūpniecība u. tml. Jaunās partnerības ietvaros tiek piedāvāts īstenot visaptverošu sadarbību starp Eiropas Savienību un Grenlandi, par pamatu ņemot Grenlandes kā AZT statusu un atbilstoši Lēmumā par aizjūras asociāciju pēc 2013. gada paredzētajiem noteikumiem. Eiropas Savienības un Grenlandes Veterinārais nolīgums (2011/408/ES) ir noslēgts, lai panāktu savstarpēju ražošanas standartu un pārtikas drošības pasākumu atzīšanu attiecībā uz zivsaimniecības produktiem, dzīvām gliemenēm u. c. Šādu pasākumu ieviešana ļaus paplašināt tirdzniecību un samazināt ražošanas, pārbaudes un sertifikācijas izmaksas. Turklāt saskaņā ar jauno partnerību sadarbība ar Grenlandi ir jāsaskaņo ar stratēģijas “Eiropa 2020” un ES Arktikas politikas prioritātēm[12] . Attiecībā uz jūras ieguves drošību, jo īpaši saistībā ar naftas ieguvi, Eiropas Savienības politikas pamatnostādnēs ir plaši paredzēts nodrošināt vides aizsardzību, īstenojot starptautisko sadarbību un kapacitātes veidošanu valstīs, kas nav Savienības kaimiņvalstis. Zivsaimniecības nozare neietilpst šā Padomes lēmuma darbības jomā. Uz to attiecas īpašs Eiropas Savienības un Grenlandes valdības partnerības nolīgums. Pašreizējā un turpmākā Eiropas Savienības un Grenlandes Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē rezultātus un ietekmi pienācīgi analizēs šā Padomes lēmuma īstenošanas procesā. 1.6. Ilgums un finansiālā ietekme ( Ierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva - ( Priekšlikuma/iniciatīvas darbības laiks: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim - ( Finansiālā ietekme: no 2014. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ( Neierobežota ilguma priekšlikums/iniciatīva - Īstenošana ar uzsākšanas periodu no YYYY. līdz YYYY. gadam, - pēc kura turpinās normāla darbība. 1.7. Paredzētā(-ās) pārvaldības metode(-s) [13] ( Komisijas īstenota centralizēta tieša pārvaldība ( Centralizēta netieša pārvaldība , izpildes uzdevumus deleģējot: - ( izpildaģentūrām - ( Kopienu izveidotām struktūrām[14] - ( valstu publiskā sektora struktūrām vai struktūrām, kas veic valsts pārvaldes uzdevumus - ( personām, kurām ir uzticēts veikt īpašas darbības saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību V sadaļu un kuras ir noteiktas attiecīgā pamataktā Finanšu regulas 49. panta nozīmē ( Dalīta pārvaldība kopā ar dalībvalstīm ( Decentralizēta pārvaldība kopā ar trešām valstīm ( Pārvaldība kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt) 2. PĀRVALDĪBAS PASĀKUMI 2.1. Uzraudzības un ziņošanas noteikumi Pašreizējās partnerības ietvaros puses ir vienojušās par rādītāju kopumu, ar ko varēs uzraudzīt vispārējo Grenlandes ekonomikas un sabiedrības attīstību. Eiropas Savienības un Grenlandes jaunās uzlabotās partnerības ietvaros sniegtais aptuvenais rādītāju saraksts, iespējams, vēl tiks papildināts ar citiem rādītājiem, kas apliecina prasību labāk uzraudzīt jaunās sadarbības jomas. Šo jautājumu vēl apspriedīs ar Grenlandes atbildīgajām iestādēm. Eiropas Komisijas uzraudzības un vērtēšanas sistēmas arvien vairāk ir vērstas uz rezultātiem. Tajās ir iesaistīts pašu personāls, kā arī ārštata eksperti. Saistībā ar Eiropas Savienības palīdzību Grenlandei atbalsts ir sniegts tādu rādītāju izstrādāšanai, kas ļauj uzraudzīt šo partnerību un atbalstāmos politikas virzienus apmērā, kādā tie attiecas uz Grenlandes Izglītības programmu. Īpaša uzmanība ir pievērsta sasniegumu un rezultātu rādītājiem, un turpmākās partnerības ietvaros ir paredzēts paplašināt ietekmes rādītāju izmantošanu. Mainīgo budžeta atbalsta daļu izmaksa ir atkarīga no rādītāju kopuma, kuros ir atbilstoši definēti attiecīgā gadā sasniedzamie mērķi. Tāpat kā līdz šim ciešā sadarbībā ar attiecīgajām ieinteresētajām personām ir paredzēts veikt gan jaunā plānošanas dokumenta, gan Padomes lēmuma starpposma pārskatīšanu. Projektu vadītāji nepārtraukti uzrauga projektu un programmu īstenošanu dažādos veidos, tostarp arī pēc iespējas veicot apmeklējumus uz vietas. Uzraudzība sniedz vērtīgu informāciju par progresu; tā palīdz vadītājiem apzināt faktiskos un iespējamos šķēršļus un veikt koriģējošus pasākumus. Eiropas Savienības ārējās darbības izvērtēšanai, izmantojot trīs dažādas sistēmas, tiek nolīgti neatkarīgi ārštata eksperti. Šādas izvērtēšanas veicina atbildību un kārtējā intervences pasākuma uzlabošanu; tajās izmanto arī līdzšinējo pieredzi, lai to iekļautu turpmākajā politikā un darbībās. Kā līdzeklis tiek izmantoti starptautiski atzītie Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas Attīstības palīdzības komitejas (ESAO-APK) kritēriji, tostarp arī kritēriji (iespējamās) ietekmes vērtēšanai. Pirmkārt, projektu līmenī galvenā biroja personāla pārvaldītā un uz rezultātiem orientētā uzraudzības ( Results Oriented Monitoring, ROM ) sistēma sniedz īsu, koncentrētu priekšstatu par intervences pasākumu grupas kvalitāti. Izmantojot sīki strukturētas, standartizētas metodes, neatkarīgie ROM eksperti piešķir vērtējumu, izceļot attiecīgā projekta stiprās un vājās puses, un sniedz ieteikumus efektivitātes uzlabošanai. Novērtējumi projektu līmenī sniedz sīkāku un dziļāku analīzi, un palīdz projektu vadītājiem uzlabot kārtējo intervences pasākumu un sagatavot nākamos. Analīzes veikšanai un atgriezeniskās saiknes datu un pierādījumu vākšanai no ieinteresētajām personām, tostarp no finansējuma saņēmējiem, tiek nolīgti neatkarīgi ārštata eksperti ar attiecīgām tematiskām un ģeogrāfiskām zināšanām. Komisija arī īsteno savu politikas virzienu stratēģiskos novērtējumus, sākot no plānošanas un stratēģijas izstrādes līdz intervences īstenošanai konkrētā nozarē (piem., veselības, izglītības nozarē u. c.), valstī vai reģionā, vai attiecībā uz konkrētu instrumentu. Šie novērtējumi ir nozīmīgs ieguldījums politikas pamatnostādņu formulēšanā, kā arī instrumentu un projektu izstrādē. Visus šos novērtējumus publicē Komisijas oficiālajā vietnē, un secinājumu kopsavilkumu iekļauj Padomei un Eiropas Parlamentam paredzētajā gada pārskatā. 2.2. Pārvaldības un kontroles sistēma 2.2.1. Apzinātie riski Riska vide Saskaņā ar šo instrumentu paredzētā atbalsta darbības vidē pastāv šādi instrumenta mērķu neizpildes, neoptimālas finanšu pārvaldības un/vai piemērojamo normu neatbilstības (likumības un pareizības kļūdu) riska veidi: - ekonomiskā/politiskā nestabilitāte un/vai dabas katastrofas var apgrūtināt un aizkavēt intervences pasākumu izveidi un īstenošanu, jo īpaši nestabilās valstīs; - vajadzīgās institucionālās un administratīvās kapacitātes trūkums partnervalstīs var apgrūtināt un aizkavēt intervences pasākumu izveidi un īstenošanu; - ģeogrāfiskā ziņā izkaisīti projekti un programmas (kas ir attiecināmas uz daudzām valstīm/ teritoriālām vienībām/ reģioniem) loģistikas/resursu ziņā var radīt problēmas to uzraudzībā — jo īpaši uzraudzības pasākumu īstenošanā uz vietas; - tā kā pastāv liela iespējamo partneru/ finansējuma saņēmēju dažādība ar atšķirīgām iekšējās kontroles struktūrām un iespējām, var tikt sadrumstalota un līdz ar to arī zaudēta to resursu efektivitāte un produktivitāte, kas ir pieejami Komisijai īstenošanas atbalstam un uzraudzībai; - Komisijai pieejamo datu par ārējā atbalsta rezultātiem un ietekmi/ valsts attīstības plāna īstenošanu partnervalstīs nepietiekama kvalitāte un daudzums var kavēt Komisijas ziņojumu iesniegšanu un atskaitīšanos par rezultātiem; - administratīvo apropriāciju trūkums var radīt atbilstošai instrumenta pārvaldībai nepietiekamus resursus. Piemērojamo normu neatbilstības paredzamais riska līmenis Šā instrumenta noteikumu ievērošanas mērķis ir attiecībā uz visu attīstības un sadarbības ( Development and Cooperation , DEVCO ) projektu portfeli saglabāt līdzšinējo neatbilstības riska līmeni (kļūdu rādītāju), kas ir “tīrais” atlikušo kļūdu līmenis (par pamatu ņemot daudzgadu bāzi pēc visu plānoto kontroles pasākumu un korekciju īstenošanas noslēgtajos līgumos), kurš ir mazāks par 2 %. Parasti ir paredzēts aptuvenais kļūdas diapazons 2–5 % apmērā no attiecīgajā gadā nejauši atlasītu darījumu kopas, ko veic Eiropas Revīzijas palāta ikgadējās ticamības deklarācijas izstrādāšanas nolūkā. DEVCO to uzskata par zemāko neatbilstības risku, ko var sasniegt augstas riska pakāpes vidē, kādā tas darbojas, ņemot vērā administratīvo slogu un nepieciešamo atbilstības kontroles pasākumu rentabilitāti. 2.2.2. Paredzētā(-ās) kontroles metode(-es) DEVCO iekšējās kontroles sistēma DEVCO iekšējās kontroles/ pārvaldības process ir izstrādāts tā, lai sniegtu pietiekamu ticamību par tā darbības efektivitātes un produktivitātes mērķu sasniegšanu, tā finanšu pārskatu uzticamību un atbilstību attiecīgajam tiesiskajam un procesuālajam regulējumam. Efektivitāte un produktivitāte Lai nodrošinātu darbības efektivitāti un produktivitāti (un mazinātu augsto riska līmeni ārējā atbalsta vidē), papildus visiem Komisijas mēroga Stratēģiskās politikas un plānošanas procesa elementiem, iekšējās revīzijas vides un citām Komisijas iekšējās kontroles standartu prasībām DEVCO arī turpmāk visos savos instrumentos izmantos individuāli izstrādātu atbalsta pārvaldības sistēmu, kuras sastāvā ietilpst šādi elementi: - lielākās ārējā atbalsta daļas decentralizēta pārvaldība, ko veic vietējā Eiropas Savienības pārstāvniecība; - nepārprotami un oficiāli pārskatatbildības noteikumi (no Komisijas kredītrīkotāja ar tieši deleģētām pilnvarām (ģenerāldirektora)), izmantojot pastarpināto deleģēšanu no galvenā biroja kredītrīkotāja ar pastarpināti deleģētām pilnvarām (direktora) līdz pārstāvniecības vadītājam; - regulāra Eiropas Savienības pārstāvniecību ziņojumu (Ārējās palīdzības pārvaldības ziņojumi) iesniegšana galvenajā birojā, iekļaujot tajā pārstāvniecības vadītāja ikgadējo ticamības deklarāciju; - pamatīgas apmācības programmas nodrošināšana gan galvenā biroja, gan pārstāvniecības personālam; - būtiska atbalsta un palīgmateriālu nodrošināšana galvenā biroja un pārstāvniecību personālam (tostarp ar interneta palīdzību); - regulāri pārbaudes apmeklējumi decentralizētajās pārstāvniecībās reizi 3–6 gados; - projektu un programmu cikla pārvaldības metodes, tostarp: - kvalitātes veicināšanas līdzekļi intervences izveidei, tās izpildes metode, finansēšanas mehānisms, pārvaldības sistēma, īstenošanas partneru izvērtēšana un atlase u. tml.; - programmu un projektu pārvaldības, uzraudzības un ziņošanas līdzekļi efektīvai īstenošanai, tostarp veicot regulāru projektu ārējo uzraudzību uz vietas; - būtiski novērtēšanas un revīzijas elementi. Finanšu pārskati un grāmatvedības uzskaite DEVCO arī turpmāk ievēros visaugstākos grāmatvedības uzskaites un finanšu pārskatu standartus, izmantojot Komisijas uzkrājumu grāmatvedības uzskaites sistēmu ( Accruals based accounting system , ABAC ), kā arī konkrētos ārējā atbalsta instrumentus, piemēram, ārējo attiecību ( External Relations , RELEX ) Kopējo informācijas sistēmu ( Common Relex Information System , CRIS ). Saistībā ar atbilstību konkrētajam tiesiskajam un procesuālajam regulējumam atbilstības kontroles metodes ir izklāstītas 2.3. punktā (Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi). 2.3. Krāpšanas un pārkāpumu apkarošanas pasākumi Ņemot vērā augsto riska līmeni vidē, kurā darbojas EuropeAid , tā sistēmās jāparedz ievērojama iespējamo atbilstības kļūdu (pārkāpumu) rašanās varbūtība darījumos un jāizveido augsta līmeņa kontroles mehānismi pēc iespējas ātrākai to novēršanai, atklāšanai un izlabošanai maksājumu procesā. Praktiski tas nozīmē, ka EuropeAid atbilstības kontroles pasākumos vislielākā ticamība tiek piešķirta ievērojamām ārējo revidentu un Komisijas personāla īstenotām ex ante pārbaudēm uz vietas, pamatojoties uz daudzgadu bāzi, pirms projektu galīgo maksājumu veikšanas (kamēr vēl tiek veiktas ex-post revīzijas un pārbaudes), kas lielā mērā pārsniedz Finanšu regulā paredzēto finanšu aizsargmehānismu prasības. EuropeAid atbilstības sistēmas sastāvā inter alia ietilpst šādi nozīmīgi elementi: Novēršanas pasākumi: - atbalsta pārvaldības un revīzijas darbinieku obligātā pamata apmācība, kurā ietverti jautājumi par krāpšanu; - palīgmateriālu nodrošināšana (arī ar interneta palīdzību), tostarp šādi: “Praktiskie norādījumi par līgumiem”, “ EuropeAid palīgs”, “Finanšu pārvaldības rīki” (īstenošanas partneriem); - ex-ante izvērtēšana, lai nodrošinātu, ka tiek īstenoti atbilstoši krāpšanas apkarošanas pasākumi, lai novērstu un atklātu krāpšanu Eiropas Savienības līdzekļu pārvaldībā atbildīgajās struktūrās, kas pārvalda attiecīgos līdzekļus kopīgas un decentralizētas pārvaldības ietvaros; - partnervalstī pieejamo krāpšanas apkarošanas mehānismu ex-ante skrīnings, ko īsteno budžeta finansējuma saņemšanai paredzēto valsts finanšu pārvaldības atbilstīguma kritēriju izvērtēšanas procesā (proti, aktīva apņemšanās apkarot krāpšanu un korupciju, atbilstošas inspekcijas iestādes, pietiekama tiesu kapacitāte un produktīvi reaģēšanas un sankciju mehānismi); - Komisija 2008. gadā Akrā parakstīja Starptautisko atbalsta pārredzamības iniciatīvu ( International Aid Transparency Initiative , IATI ), piekrītot atbalsta pārredzamības standartam, kas paredz savlaicīgāk un regulārāk sniegt detalizētus datus par atbalsta plūsmām un dokumentiem; - Komisija 2011. gada 14. oktobrī uzsāka pirmo IATI standarta īstenošanas posmu, lai publiskotu atbalsta informāciju līdz nākamajam augstākā līmeņa forumam par atbalsta efektivitāti, kas 2011. gada novembrī norisināsies Busunā. Turklāt Komisija sadarbosies ar Eiropas Savienības dalībvalstīm kopīgas internetā balstītas IT aplikācijas ietvaros, kuras nosaukums ir TR-AID un kurā no IATI un citiem avotiem saņemtie dati par Savienības atbalstu tiek pārveidoti ērti lietojamā informācijā par šo atbalstu. Konstatēšanas un izlabošanas pasākumi: - ārējās revīzijas un pārbaudes (gan obligātās, gan pamatojoties uz risku), tostarp tās, ko veic Eiropas Revīzijas palāta; - retrospektīvās pārbaudes (pamatojoties uz risku) un līdzekļu atgūšana; - Eiropas Savienības finansējuma apturēšana nopietnā krāpšanas, tostarp liela mēroga korupcijas, gadījumā, līdz brīdim, kad atbildīgās iestādes veic atbilstošus pasākumus, kuru mērķis ir izlabot un novērst šādus krāpšanas gadījumus turpmāk. EuropeAid arī turpmāk izstrādās tās krāpšanas apkarošanas stratēģiju saskaņā ar Komisijas jauno stratēģiju krāpšanas apkarošanai ( Commission's new anti-fraud strategy , CAFS ), kas ir apstiprināta 2011. gada 24. jūnijā, lai cita starpā nodrošinātu, ka: - EuropeAid iekšējie kontroles mehānismi krāpšanas apkarošanai ir pilnībā saskaņoti ar CAFS ; - EuropeAid krāpšanas riska pārvaldības metode ir pietiekami efektīva, lai apzinātu jomas, kurās pastāv krāpšanas risks, un spētu to novērst; - Eiropas Savienības līdzekļu tērēšanā trešās valstīs izmantotās sistēmas paredz iespēju iegūt būtiskus datus, lai varētu tos izmantot krāpšanas riska pārvaldībā (piemēram, dubultā finansējuma nepieļaušana); - attiecīgā gadījumā tiktu izveidotas sadarbības tīkla grupas un pietiekami IT instrumenti, kas paredzēti krāpšanas gadījumu analizēšanai ārējā atbalsta jomā. 2.4 Kontroles izmaksu un ieguvumu aplēses Attiecībā uz EuropeAid portfeli kopumā iekšējās kontroles/ pārvaldības kopējās izmaksu saistības vidēji gadā nepārsniedz EUR 658 miljonus 2014.–2020 gada budžeta plānošanas periodā. Šī summa ietver Eiropas Attīstības fonda pārvaldības izmaksas, kura darbība ir integrēta EuropeAid pārvaldības struktūrā. Šīs “ar darbību nesaistītās” izmaksas sasniedz apmēram 6,4 % no paredzamās vidējās gada summas EUR 10,2 miljardu apmērā, kas ir plānotā EuropeAid kopējo (darbības + administratīvo) izdevumu portfeļa saistību summa, kuru 2014.–2020. gadā finansē no Eiropas Savienības vispārējā budžeta un Eiropas Attīstības fonda. Šajās pārvaldības izmaksās ir ņemtas vērā visu EuropeAid galvenā biroja un pārstāvniecību, infrastruktūras, ceļošanas, apmācības, uzraudzības, novērtēšanas un revīzijas (tostarp finansējuma saņēmēju noslēgto) līgumu izmaksas. EuropeAid plāno pakāpeniski samazināt pārvaldības un darbības pasākumu attiecību saskaņā ar uzlabotiem un vienkāršotiem jauno instrumentu noteikumiem, ņemot vērā iespējamās izmaiņas saskaņā ar pārskatīto Finanšu regulu. Galvenie ieguvumi saistībā ar šīm pārvaldības izmaksām rodas politikas mērķu izpildes, efektīvas un lietderīgas resursu izmantošanas un stingru preventīvo rentabilitātes pasākumu īstenošanas un citu pārbaužu veidā, kas paredzētas, lai nodrošinātu tiesisku un regulāru līdzekļu izmantošanu. Lai gan ar portfeli saistīto pārvaldības pasākumu un atbilstības pārbaužu būtību un mērķus uzlabos arī turpmāk, šīs izmaksas vispārēji ir vajadzīgas, lai efektīvi un produktīvi sasniegtu attiecīgo instrumentu mērķus ar minimālu neatbilstības risku (nepārsniedzot 2 % atlikušo kļūdu). Šie riski ir ievērojami mazāki nekā riski, kas saistīti ar iekšējās kontroles mehānismu atcelšanu vai apjoma samazināšanu šajā augstas riska pakāpes jomā. 3. PRIEKŠLIKUMA/INICIATĪVAS PAREDZAMĀ FINANSIĀLĀ IETEKME 3.1. Attiecīgā(-ās) daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija(-as) un budžeta izdevumu pozīcija(-as) - Esošās budžeta izdevumu pozīcijas Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas | Numurs [Pozīcija ………………………...……….] | Dif./nedif. ([15]) | no EBTA[16] valstīm | no kandidātvalstīm[17] | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē | IV | 21 01. Politikas jomas “Attīstība un attiecības ar ĀKK [Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna] valstīm” administratīvie izdevumi 21 01 04 20. Administratīvā atbalsta izdevumi politikas jomai “Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm” | Nedif. | NĒ | NĒ | NĒ | NĒ | 21 07. Attīstības sadarbība un ad hoc programmas 21 07 02. Sadarbība ar Grenlandi | Dif. | NĒ | NĒ | NĒ | NĒ | - No jauna veidojamās budžeta pozīcijas[18] Sarindotas pa daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorijām un budžeta pozīcijām. Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija | Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Iemaksas | Numurs [Kategorija…………………………………..] | Dif./nedif. | no EBTA valstīm | no kandidātvalstīm | no trešām valstīm | Finanšu regulas 18. panta 1. punkta aa) apakšpunkta nozīmē | IV | 21 01. Politikas jomas “Attīstība un attiecības ar ĀKK valstīm” administratīvie izdevumi 21 01 04 20. Administratīvā atbalsta izdevumi sadarbībai ar Grenlandi | Nedif. | NĒ | NĒ | NĒ | NĒ | 3.2. Paredzamā ietekme uz izdevumiem 3.2.1. Paredzamās ietekmes uz izdevumiem kopsavilkums Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) Daudzgadu finanšu shēmas izdevumu kategorija: | Numurs | 4. izdevumu kategorija. Globālā Eiropa | Miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) - 3.2.3.2. Paredzamās cilvēkresursu vajadzības - ( Priekšlikums/iniciatīva neparedz cilvēkresursu izmantošanu - ( Priekšlikums/iniciatīva paredz cilvēkresursu izmantošanu šādā veidā: Paredzamais apjoms izsakāms veselos skaitļos (vai maksimāli ar vienu zīmi aiz komata) N. gads | (N+1). gads | (N+2). gads | (N+3). gads | .. iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (sk. 1.6. punktu) | ( Štatu sarakstā ietvertās amata vietas (ierēdņi un pagaidu darbinieki) | XX 01 01 01. (Galvenais birojs un Komisijas pārstāvniecības) | 3,7 | 3,7 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | 3,6 | XX 01 01 02. (Delegācijas) | XX 01 05 01. (Netiešā pētniecība) | 10 01 05 01. (Tiešā pētniecība) | ( Ārštata darbinieki (izsakot ar pilnslodzes ekvivalentu: FTE [Full Time Equivalent])[23] | XX 01 02 01. (CA, INT, SNE, ko finansē no vispārīgajām apropriācijām) | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | 0,2 | XX 01 02 02. (CA, INT, JED, LA un SNE delegācijās) | 10 01 05 02. (CA, INT, SNE — tiešā pētniecība) | Citas budžeta pozīcijas (precizēt) | KOPĀ | 3,9 | 3,9 | 3,9 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | 3,8 | XX ir attiecīgā politikas joma vai budžeta sadaļa. Cilvēkresursu vajadzības tiks nodrošinātas, izmantojot attiecīgā ĢD darbiniekus, kuri jau ir iesaistīti konkrētās darbības pārvaldībā un/vai ir pārgrupēti attiecīgajā ĢD, vajadzības gadījumā izmantojot vadošajam ĢD gada budžeta sadales procedūrā piešķirtos papildu resursus un ņemot vērā budžeta ierobežojumus. Veicamo uzdevumu apraksts: Ierēdņi un pagaidu darbinieki | Ārštata darbinieki | 3.2.4. Saderība ar kārtējo daudzgadu finanšu shēmu - ( Priekšlikums/iniciatīva atbilst kārtējai finanšu shēmai. - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpārplāno attiecīgā izdevumu kategorija daudzgadu finanšu shēmā. Aprakstīt, kas jāpārplāno, norādot attiecīgās budžeta pozīcijas un atbilstošās summas. - ( Pieņemot priekšlikumu/iniciatīvu, jāpiemēro elastības instruments vai jāpārskata daudzgadu finanšu shēma[26]. Aprakstīt, kas jādara, norādot attiecīgās izdevumu kategorijas, budžeta pozīcijas un atbilstošās summas. 3.2.5. Trešo personu dalība finansējumā - Priekšlikums/iniciatīva neparedz trešo personu līdzfinansējumu - Priekšlikums paredz šādu līdzfinansējumu: Apropriācijas miljonos EUR (līdz 3 zīmēm aiz komata) N. gads | (N+1). gads | (N+2). gads | (N+3). gads | .. iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (sk. 1.6. punktu) | Kopā | N. gads | (N+1). gads | (N+2). gads | (N+3). gads | .. iekļaut ietekmes ilguma atspoguļošanai vajadzīgo aiļu skaitu (sk. 1.6. punktu) | Pants …………. | | | | | | | | | |Attiecībā uz īpaši novirzāmiem dažādajiem ieņēmumiem norādīt attiecīgo(-ās) izdevumu pozīciju(-as). Norādīt ietekmes uz ieņēmumiem aprēķināšanai izmantoto metodi. [1] Dabas resursos nav iekļauti zivsaimniecības produkti, uz kuriem attiecas cita Eiropas Savienības un Grenlandes vienošanās. [2] Proti, miers un drošība, nabadzības mazināšana, humānā palīdzība, ieguldījumi paplašināšanās valstu un kaimiņvalstu stabilitātes un izaugsmes veicināšanā, pasaules līmeņa problēmu risināšana, veicinot Savienības un starptautiskos standartus un vērtības, kā arī stiprinot izaugsmi un ārējo konkurētspēju. [3] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841 [4] Sabiedriskās apspriešanas rezultāti ir apkopoti Komisijas 2009. gada 6. novembra paziņojumā, par kuru debatēja 8. un 9. AZT un Eiropas Savienības Forumā, kas notika attiecīgi 2010. gada martā un 2011. gada martā. [5] OV C [..], [..], [..]. lpp. [6] OV L 29, 1.2.1985., 1. lpp. (2) OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp. [7] Pašlaik ir spēkā Padomes 2001. gada 27. novembra Lēmums 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu, OV L 314, 30.11.2001., 1. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/249/EK (OV L 109, 26.4.2007., 33. lpp.). [8] OV L 411, 30.12.2006., 27. lpp. [9] OV L 055, 28.2.2011., 13.–18. lpp . [10] ABM — uz darbības jomām balstīta vadība [ Activity-Based Management ]; ABB — budžeta izstrāde pa darbības jomām [ Activity-Based Budgeting ]. [11] Kā paredzēts Finanšu regulas 49. panta 6. punkta a) vai b) apakšpunktā. [12] Komisijas paziņojums — “Eiropas Savienība un Arktikas reģions”, COM (2008) 763. Pašlaik tiek gatavots otrais Komisijas un Padomes paziņojums par Eiropas Savienības Arktikas politiku. [13] Skaidrojumus par pārvaldības veidiem un atsauces uz Finanšu regulu skatīt BudgWeb tīmekļa vietnē: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [14] Kā minēts Finanšu regulas 185. pantā. [15] Dif. — diferencētās apropriācijas/ Nedif. — nediferencētās apropriācijas. [16] EBTA — Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācija. [17] Kandidātvalstis un attiecīgā gadījumā potenciālās kandidātvalstis no Rietumbalkāniem. [18] Saistīts ar izdevumu kategorijas nosaukuma maiņu, iekļaujot tajā norādi “Grenlande”. [19] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [20] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [21] N gads ir gads, kurā sāk īstenot priekšlikumu/iniciatīvu. [22] Tehniskais un/vai administratīvais atbalsts un ES programmu un/vai darbību īstenošanas atbalsta izdevumi (kādreizējās “BA” pozīcijas), netiešā pētniecība, tiešā pētniecība. [23] CA — līgumdarbinieks ( Contract Agent ); INT — aģentūras personāls ( Intérimaire ); JED — jaunākie eksperti delegācijās ( Jeune Expert en Délégation ); LA — vietējais darbinieks ( Local Agent ); SNE — norīkots valsts eksperts ( Seconded National Expert ); [24] Saskaņā ar robežlielumiem attiecībā uz ārštata darbiniekiem, ko finansē no darbības apropriācijām (kādreizējām “BA” pozīcijām). [25] Galvenokārt struktūrfondi, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai (ELFLA) un Eiropas Zivsaimniecības fonds (EZF). [26] Sk. Starpiestāžu nolīguma 19. un 24. punktu. [27] Norādītajām tradicionālo pašu resursu (muitas nodokļi, cukura nodevas) summām jābūt neto summām, t. i., bruto summām, no kurām atskaitītas iekasēšanas izmaksas 25 % apmērā.