ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Veselības aprūpes nozarē īstenots augstas kvalitātes ar diabētu saistītu datu repozitorija izmēģinājuma projekts, kas demonstrē struktūru taisnīgai un vienlīdzīgai apmaiņai ar veselības datiem no dažādiem avotiem un reģioniem. Autobūves nozarē izmēģinājuma projekts piedāvā pieeju sadarbīgai, satīklotai un automatizētai mobilitātei, ieviešot “koplietošanas servera risinājumu”.

Nozaru sadarbības plāns prasmju jomā

Šis plāns ir palīdzējis autobūves nozarē strādājošiem MVU no 10 ES dalībvalstīm saglabāt svarīgākās prasmes un apgūt jaunas, lai tie varētu saglabāt un nostiprināt savu konkurētspēju. Tas ietvēra informācijas par labāko praksi vākšanu un izplatīšanu un kvalifikācijas celšanas / pārkvalifikācijas iniciatīvas (jo īpaši MVU paredzētas).

Citas iniciatīvas ir atbalstījušas prasmju attīstīšanu un pieņemšanu darbā papīra rūpniecībā, tērauda un būvniecības nozarēs, kā arī tekstilizstrādājumu, apģērbu, ādas izstrādājumu un apavu (TCLF) ražošanas nozarē saskaņā ar ES stratēģijām, kas attiecas uz šīm jomām.

Projekta noslēguma konferencē notika iepazīstināšana ar publikāciju “Eiropas vīzija par prasmēm tērauda nozarē un atbalstu darbībām, kuru mērķis ir novērst prasmju trūkumu Eiropā šobrīd un turpmāk” (“European vision on steel-related skills and supporting actions to solve the skills gap today and tomorrow in Europe”) (pieejama ES Publikāciju birojā). Skatīt https://youtu.be/FjfXGg98PsM .
Satura rādītājs

KOPSAVILKUMS

1 KONTEKSTS

2 APSTIPRINĀTĀS APSTAROŠANAS IEKĀRTAS

3 APSTAROŠANAS IEKĀRTĀS 2018. UN 2019. GADĀ VEIKTO PĀRBAUŽU REZULTĀTI

4 PRODUKTU TIRDZNIECĪBAS STADIJĀ VEIKTO PĀRBAUŽU REZULTĀTI





KOPSAVILKUMS

Saskaņā ar 7. panta 3. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 22. februāra Direktīvā 1999/2/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pārtiku un pārtikas sastāvdaļām, kas apstrādātas ar jonizējošo starojumu, dalībvalstis katru gadu Komisijai nosūta:

— to pārbaužu rezultātus, kas veiktas jonizējošā starojuma iekārtās, t. sk. norādot ar jonizējošo starojumu apstrādātās pārtikas kategorijas un daudzumus un apstrādē lietotās devas, un

— to pārbaužu rezultātus, kas veiktas produkta tirdzniecības stadijā.

Direktīvas 7. panta 4. punktā ir noteikts, ka Komisija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē:

— sīku informāciju par dalībvalstīs apstiprinātajām apstarošanas iekārtām, kā arī par visām to statusa izmaiņām,

— ziņojumu, kas balstīts uz informāciju, ko katru gadu sniedz valsts uzraudzības iestādes.

Šis ziņojums aptver laiku no 2018. gada 1. janvāra līdz 2019. gada 31. decembrim. Tajā ir apkopota informācija, ko Komisija saņēmusi no 28 dalībvalstīm un vienas EBTA valsts (Norvēģijas) 2018. gadā un no 27 dalībvalstīm, bet ne no vienas EBTA valsts 2019. gadā. Viena dalībvalsts (Latvija) neiesniedza datus par 2019. gadu.
Eiropas Savienība veicina videi draudzīgu uzņēmumu attīstību galvenajās vērtību ķēdēs un atbalsta finansējumu globālai pārejai uz aprites ekonomiku. SWITCH to Green ir ES pamatiniciatīva šajā jomā.

Bioloģiskās daudzveidības zudums un daudzu ekosistēmu degradācija ir būtisks problēmjautājums. 2019. gada paziņojums “Pastiprināt ES rīcību ar mērķi aizsargāt un atjaunot pasaules mežus” piedāvā integrētu sistēmu cīņai pret mežu izciršanu un degradāciju.

Alianses ilgtspējīgai izaugsmei

Kopīgs darbs ir svarīgs IAM izpildei. Labklājību pasaulē var sasniegt tikai ar pienācīgu nodarbinātību un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi visiem. 2019. gadā ES atbalstīja tādas darbības kā “Ilgtspējīgas investīciju vides un vērtību ķēžu programma II”, lai finansētu globālas un Eiropas iniciatīvas, kas veicina investīciju vides, tirdzniecības un privātā sektora attīstības galvenos aspektus.

Komisijas ārējo investīciju plāna (EIP) pamatā ir Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), kas apvieno jaunu garantijas instrumentu ar divām reģionālām investīciju platformām — Āfrikas investīciju platformu un Kaimiņattiecību politikas investīciju platformu — privāto investīciju atbalstam mazāk attīstītā un riskantākā uzņēmējdarbības vidē. Līdz 2019. gada beigām EFIA bija piesaistījis ES līdzekļus aptuveni 4,6 miljardu EUR apmērā, kam vajadzētu radīt investīcijas 47 miljardu EUR apmērā.

Ar Partnerības instrumenta (PI) starpniecību 2019. gada beigās tika parakstīts līgums 5,7 miljonu EUR vērtībā par jaunu ES un ESAO partnerību, lai palīdzētu veidot uzņēmējdarbības modeļus ilgtspējīgai, iekļaujošai un taisnīgākai izaugsmei.

2019. gadā sadarbībā ar Pasaules Bankas grupu tika izveidoti divi trasta fondi, kas nodarbojas ar uzņēmējdarbībai labvēlīgas investīciju vides jautājumiem: viens, lai palīdzētu valstīm un reģionālajām ekonomikas kopienām ĀKK reģionā (12 miljoni EUR), bet otrs — Subsahāras Āfrikas atbalstam (10 miljoni EUR).

Nabadzības izskaušana visās tās dimensijās, cīņa pret diskrimināciju un nevienlīdzību un princips “nevienu neatstāt novārtā” ir Eiropas Konsensa par attīstību pamatā.

Vairāk nekā puse pasaules iedzīvotāju nesaņem sociālās aizsardzības pabalstus. Eiropas Savienība atbalsta sociālās aizsardzības programmas 26 valstīs, un to kopējais ieguldījums ir 1 miljards EUR.

Saskaņā ar 2019. gada Globālo ziņojumu par pārtikas krīzēm 2018. gadā vairāk nekā 113 miljoni cilvēku 53 valstīs piedzīvoja akūtu badu, kura novēršanai ir nepieciešama steidzama palīdzība. Eiropas Savienība sadarbojas ar partneriem, lai novērstu badu, kā arī bērnu un māšu nepietiekamu uzturu, tai skaitā veicinot ilgtspējīgu un noturīgu lauksaimniecību.

Eiropas Savienības finansētā iniciatīva “Development of Smart Innovation through Research in Agriculture” (Lauksaimniecības izpēte viedu inovāciju attīstībai (DeSIRA)) ir piesaistījusi aptuveni 95 miljonus EUR, lai veidotu valsts, reģionālās un pasaules mēroga inovācijas iespējas.
Platformu nozīme Eiropas audiovizuālajā tirgū Eiropas tirgū ir ienākušas vairākas spēcīgas starptautiskās pieprasījumvideo platformas, un tās veiksmīgi ražo saturu Eiropā. Tas ir vienlaikus radījis iespējas un sarežģījumus Eiropas neatkarīgajiem audiovizuālā satura producentiem un darbiem. No vienas puses, platformas var sniegt Eiropas producentiem un māksliniekiem piekļuvi plašākai starptautiskai auditorijai, piedāvājot arī pievilcīgu atalgojumu. Dažkārt to papildina stimuli, kuru pamatā ir filmu/seriālu izmantošana un/vai ar viņu darba panākumiem saistītās piemaksas. No otras puses, platformām izmantojot tā saucamo “darba pēc pasūtījuma” modeli (t. i., iegādājoties no producenta un/vai individuālajiem satura veidotājiem visas no radīšanas brīža visā pasaulē bez noilguma spēkā esošās intelektuālā īpašuma tiesības), tās var “ekskluzīvi piesaistīt” producentus/talantus attiecīgajai platformai.
par programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam īstenošanas starpposma izvērtējumu

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI, EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCIĀLO LIETU KOMITEJAI UN REĢIONU KOMITEJAI

par programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam īstenošanas starpposma izvērtējumu

Programma “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” tika uzsākta Eiropas Savienībai īpaši grūtā brīdī — laikā, kad ekonomiskās krīzes sekas bija izraisījušas valsts līdzekļu apjoma un sociālajiem un cilvēktiesību jautājumiem atvēlētā finansējuma vispārēju samazinājumu. Kopš 2014. gada programmas mērķis ir turpināt tiesību un vienlīdzības Eiropas izveidi saskaņā ar stratēģiju “Eiropa 2020”.

Šajā ziņojumā ir izklāstīti vidusposma rezultāti, kas iegūti programmā, un tās īstenošanas kvalitatīvie un kvantitatīvie rezultāti, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas, ar ko izveido TVP programmu laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, 13. panta 2. punkta b) apakšpunktā .

Starpposma izvērtējuma atsauces periods ir programmas īstenošanas pirmā puse — no 2014. gada līdz 2017. gada vidum. Izvērtējumā tika aplūkotas 2014., 2015. un 2016. gada darba programmas. Savukārt 2017. gada darba programma ir analizēta galvenokārt no plānojuma un struktūras viedokļa, nevis no izpildes viedokļa.

Šis ziņojums balstās uz Eiropas Komisijas sagatavotā izvērtējuma konstatējumiem, kurā izmantots ārēji veikts novērtējums.

1.Ievads un konteksts

Programma “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam aizstāj programmas, kas bija spēkā 2007. –2013. gada plānošanas periodā, proti, programmu “Daphne III”, programmu “Pamattiesības un pilsonība” un programmu “Progress”.

Pašreizējo programmu izveidoja ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1381/2013.

Regulā ir noteikts šāds vispārīgais mērķis:

·veicināt tādas telpas turpmāku attīstību, kurā tiek veicināta, aizsargāta un efektīvi īstenota personu vienlīdzība un tiesības, kas paredzētas LES, LESD, Hartā un starptautiskajās cilvēktiesību konvencijās, kurām Savienība ir pievienojusies.

Tās konkrētie mērķi ir šādi:

·palīdzēt efektīvi īstenot principu par nediskriminēšanu dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ un ievērot principu par nediskriminēšanu tādu aspektu dēļ, kas minēti Hartas 21. pantā;

·novērst un apkarot rasismu, ksenofobiju, homofobiju un citus neiecietības veidus;

·veicināt un aizsargāt personu ar invaliditāti tiesības;

·veicināt dzimumu līdztiesību un dzimumu līdztiesības integrēto pieeju;
Komisija, pilnībā nodrošinot atbilstību tiesību aktiem datu aizsardzības jomā un ētikas principiem: ·izveidos iestāžu un citu ieinteresēto personu brīvprātīgas koordinācijas mehānismu, kas ļaus veikt datu apmaiņu un kopīgot infrastruktūru slimību profilaktiskās un personalizētās medicīnas pētījumu vajadzībām. Šajā mehānismā ir iesaistīts Eiropas tīkls genoma jomā, turklāt iecerēts piesaistīt pašreizējās iniciatīvas “-omiku” un cilvēku šūnu kartēšanas jomā; ·atbalstīs, ka tiek izstrādātas tehniskās specifikācijas par drošu piekļuvi genoma un citiem veselības datiem un to pārrobežu apmaiņu iekšējā tirgū pētniecības nolūkos. Tas tiks darīts ar mērķi veicināt attiecīgo reģistru un datubāzu sadarbspēju, lai tādējādi atbalstītu pētījumus personalizētās medicīnas jomā; ·sāks izmēģinājuma darbības, kurās tiks apvienoti dati un resursi no visas ES, ar mērķi apliecināt ieguvumus, ko sniedz pētniecības, slimību profilakses pasākumu, personalizētās medicīnas, veselības aprūpes tehnoloģijas novērtēšanas, kā arī klīnisku un regulatīvo lēmumu pieņemšanas veicināšana, un ·atbalstīs visu iepriekšminēto, piesaistot patlaban pieejamo finansējumu no programmas “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (platjoslas sakari un informācijas un komunikācijas tehnoloģijas) un apsvērs iespēju pieprasīt papildu atbalstu no nākamās daudzgadu finanšu shēmas.
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 12.1.2018

COM(2018) 16 final

KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

par to, kā tiek īstenotas pilnvaras pieņemt deleģētos aktus, kas Komisijai piešķirtas ar Regulu (EK) Nr. 216/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo apgabalos ārpus Ziemeļatlantijas, iesniedz nominālās nozvejas statistiku, Regulu (EK) Nr. 217/2009 par to, kā dalībvalstis, kas zvejo Ziemeļrietumu Atlantijā, iesniedz statistikas datus par nozveju un zvejas intensitāti, un Regulu (EK) Nr. 218/2009 par to dalībvalstu nominālās nozvejas statistikas iesniegšanu, kuras zvejo Atlantijas okeāna ziemeļaustrumu daļā
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 24.9.2018

COM(2018) 553 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018) 553 final of 3.9.2018.

Concerns the Latvian language version.

Annex 3 was omitted and has been added.

The text shall read as follows:



KOMISIJAS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI

29. gada ziņojums “Eiropas Savienības finansiālo interešu aizsardzība un cīņa pret krāpšanu” (2017. gads)





































{SWD(2018) 381 final}



{SWD(2018) 382 final}



{SWD(2018) 383 final}



{SWD(2018) 384 final}



{SWD(2018) 385 final}



{SWD(2018) 386 final}
EIROPAS KOMISIJA

Briselē,12.6.2018

COM(2018) 272 final/3

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2018) 272 final/2 of 22.5.2018.

Concerns all language versions, except the English language version.

In the Annex, on the cover page "Propsal for" was missing and has been corrected.

The text shall read as follows:

PIELIKUMS

dokumentam

priekšlikums Padomes Ieteikumam

par visaptverošu pieeju valodu mācīšanas un mācīšanās procesiem

{SWD(2018) 174 final}
Līdz šim aptuvenais ieguldījums alternatīvajās autotransporta degvielās, kas mobilizēts ar EISI dotāciju atbalstu, ir vairāk nekā 600 miljoni euro, un atbalsts tiek sniegts gandrīz 60 projektiem. No EISI dotāciju veidā ir izmaksāti gandrīz 150 miljoni euro, lai atbalstītu krasta elektroapgādi un LNG termināļus, kā arī inovatīvu tehnoloģiju “zaļākiem” kuģiem. Laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam kohēzijas politikas atbalstu ieguldījumiem ilgtspējīgā mobilitātē un transportā ir plānots sniegt 209 darbības un Eiropas teritoriālās sadarbības programmās, un daļa no šī atbalsta ir īpaši paredzēta alternatīvo degvielu infrastruktūrai. KF un ERAF ir plānoti aptuveni 70 miljardi euro kā atbalsts transportam, tostarp 35 miljardi euro TEN-T tīklam un 12 miljardi euro mazoglekļa, multimodālai un ilgtspējīgai pilsētu mobilitātei. Vairākas dalībvalstis un reģioni jau sekmīgi izmanto kohēzijas politikas atbalstu, lai īstenotu savus VPR un ieviestu alternatīvo degvielu infrastruktūru. Piemēram, ES līdzfinansējums no KF palīdzēs līdz 2020. gadam iepirkt 177 ar akumulatoru darbināmus elektroautobusus Varšavā, Zeļona Gurā un Švinouščē (Polija) un Latvijā ierīkot līdz pat 150 uzlādes stacijas.
Eiropas migrācijas tīkla Atgriešanas ekspertu grupa (EMN REG) pastāvīgi to uzrauga un ir sagatavojusi analīzi par šo tēmu "Incentives to return to a third country and support provided to migrants for their reintegration".

Veicināt paraugpraksi attiecībā uz brīvprātīgas atgriešanas un reintegrācijas programmām ar EMN starpniecību (vidējā termiņā) – lai rosinātu dalībvalstis izstrādāt efektīvu sistēmu, kas ļauj neatbilstīgiem migrantiem viegli piekļūt brīvprātīgas atgriešanas programmām

Ieviešana ir sākta
SATURA RĀDĪTĀJS

1.Ievads

2.ELGF piešķirtie ieņēmumi

3.Piezīmes par ELGF 2015. gada budžeta provizorisko izpildi

4.ELGF piešķirto ieņēmumu izpilde

5.Secinājumi

1. pielikums ELGF apropriāciju provizoriskais izlietojums līdz 31.12.2015.

1.Ievads

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) 2015. gada budžeta provizoriskā izpilde ir parādīta pielikumā; attiecīgo izdevumu kopsumma ir EUR 44 073,6 milj. Šajā summā galvenokārt ir iekļauti dalītas pārvaldības ietvaros no 2014. gada 16. oktobra līdz 2015. gada 15. oktobrim dalībvalstu deklarētie ELGF izdevumi un budžeta gada laikā noteikto ikmēneša atlīdzinājumu samazinājumi. Šajā summā ir iekļauta arī tādu tiešo izdevumu aplēse aptuveni EUR 24,5 milj. apmērā, kurus paredzēts apmaksāt līdz 2015. gada 31. decembrim.

2.ELGF piešķirtie ieņēmumi

Atbilstīgi Regulas (ES) Nr. 1306/2013 43. pantam ieņēmumus, kas izriet no grāmatojumu noskaidrošanas un atbilstības noskaidrošanas lēmumos noteiktām finanšu korekcijām, no pārkāpumiem un no piena nodevas, uzskata par ELGF izdevumu finansēšanai piešķirtiem ieņēmumiem. Piešķirtos ieņēmumus var izmantot, lai finansētu visus ELGF izdevumus. Ja daļu no šiem ieņēmumiem budžeta gada laikā neizmanto, šo daļu automātiski pārnes uz nākamo budžeta gadu .

Budžeta lēmējinstitūcijas pieņemtajā ELGF 2015. gada budžetā ir iekļautas:

–Komisijas aplēses par apropriācijām, kas vajadzīgas, lai finansētu tirgus pasākumiem un tiešajiem atbalstiem paredzētos izdevumus, un

–aplēses par piešķirtajiem ieņēmumiem, kurus paredzēts iekasēt 2015. budžeta gadā, kā arī piešķirtie ieņēmumi, kas pārnesti no 2014. budžeta gada.

2015. gada budžeta sagatavošanas laikā Komisija piešķirto ieņēmumu kopsummu aplēsa EUR 1768,6 milj. apmērā. Tostarp:

–piešķirtie ieņēmumi, ko paredzēts gūt 2015. budžeta gadā, tika aplēsti EUR 1438,6 milj. apmērā, t. i., EUR 868,6 milj. no atbilstības noskaidrošanas rezultātā veiktajām korekcijām, EUR 165 milj. no pārkāpumiem un EUR 405 milj. no piena nodevas,
EIROPAS KOMISIJA

Briselē, 7.4.2016

COM(2016) 95 final/2

Revised version of document COM(2016) 95 final of 08.03.2016

in view of additional information on Cyprus.

Concerns all language versions.



The text shall read as follows:



KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, EIROPAS CENTRĀLAJAI BANKAI UN EUROGRUPAI





2016. gada Eiropas pusgads – novērtējums par strukturālo reformu virzību, makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanu un koriģēšanu un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1176/2011 sagatavoto padziļināto pārskatu rezultātiem



{SWD(2016) 71 līdz SWD(2016) 96} un {SWD(2016) 120}
par to, lai Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā parakstītu Protokolu, ar ko 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā, groza, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai

AMERIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS (turpmāk “ASV”), no vienas puses,

un EIROPAS SAVIENĪBA, no otras puses,

Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kas parakstīts 2007. gada 25. un 30. aprīlī (turpmāk “Gaisa transporta nolīgums”), kurā grozījumi izdarīti ar Protokolu, ar ko groza 2007. gada 25. un 30. aprīlī parakstīto Gaisa transporta nolīgumu starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, kuru Amerikas Savienotās Valstis un Eiropas Savienība un tās dalībvalstis parakstīja 2010. gada 24. jūnijā (turpmāk “2010. gada protokols”), Horvātijas Republikai piemēro kā Eiropas Savienības dalībvalstij.

2. pants

1. Ar 2010. gada protokolu grozītā Gaisa transporta nolīguma 1. pielikuma 1. iedaļā pēc c) punkta, kas attiecas uz Bulgārijas Republiku, pievieno šādu noteikumu:

“ca) Horvātijas Republika: Gaisa transporta nolīgums starp Amerikas Savienoto Valstu valdību un Horvātijas Republikas valdību, kas parakstīts Vašingtonā 2011. gada 3. februārī.”

2. Ar 2010. gada protokolu grozītā Gaisa transporta nolīguma 1. pielikuma 3. iedaļas tekstu svītro pilnībā un aizstāj ar šādu:

“Neskarot šā nolīguma 3. pantu, ASV aviosabiedrībām nav piešķirtas tiesības sniegt vienīgi kravas pārvadājumu pakalpojumus, kas nav daļa no pakalpojuma, kurā tiek apkalpotas Amerikas Savienotās Valstis, uz vai no vietām dalībvalstīs, izņemot uz vai no vietām Čehijas Republikā, Francijas Republikā, Horvātijas Republikā, Luksemburgas Lielhercogistē, Maltā, Polijas Republikā, Portugāles Republikā, Slovākijas Republikā un Vācijas Federatīvajā Republikā.”

3. pants

Šis protokols stājas spēkā — atkarībā no tā, kas ir vēlāk:

1) dienā, kad stājas spēkā 2010. gada protokols, un

2) vienu mēnesi pēc dienas, kad ar pēdējo diplomātisko notu ir pabeigta notu apmaiņa starp pusēm, apliecinot, ka ir pabeigtas visas procedūras, kas vajadzīgas, lai šis protokols stātos spēkā.

4. pants

Līdz šis protokols stājas spēkā, puses vienojas no tā parakstīšanas dienas šo protokolu piemērot provizoriski, ciktāl to atļauj piemērojamie valstu tiesību akti.

Sagatavots divos eksemplāros, …………, 201923. gada ………….
Atkāpēm no PVN direktīvas vienmēr vajadzētu būt ar noteiktu beigu termiņu, lai varētu novērtēt to ietekmi. Turklāt 2024. gada 31. decembra noteikšana par īpašā pasākuma termiņa beigām ir saskaņota ar Direktīvas (ES) 2020/285 prasībām. Minētajā direktīvā ir paredzēts, ka dalībvalstīm valsts noteikumi, kuri tām ir jāpieņem, lai izpildītu direktīvas prasības, būs jāpiemēro no 2025. gada 1. janvāra.

Tādējādi ierosinātais pasākums atbilst spēkā esošajiem PVN direktīvas noteikumiem.
Par šo ieteikumu nav sagatavots konkrēts ietekmes novērtējums, kā tas bija saistībā ar pārējām iniciatīvām attiecībā uz Keiptaunas konvenciju un tās protokoliem.

Tomēr, kā minēts iepriekšējā punktā, UNIDROIT ietvaros tika organizētas intensīvas apspriešanās un priekšizpētes, pirms tika atzīts, ka darbs pie protokola projekta ir pietiekami pavirzījies uz priekšu, lai sasauktu pirmo valdību ekspertu sanāksmi.

Šie darbi ietvēra arī Tiesību ekonomiskās analīzes centra (Center for the Economic Analysis of Law, CEAL) pētniecības direktora 2013. gadā sagatavoto pētījumu par potenciālajiem ekonomiskajiem ieguvumiem no ILB protokola. 2018. gada augustā UNIDROIT aizgādnībā tika publicēts vēl viens ILB protokola ekonomiskais novērtējums, kurā uzsvērtas starptautiskās tirdzniecības priekšrocības, ko radīs uzlabota piekļuve finansējumam un samazināts kredītrisks.
PIELIKUMS

EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS

Nr. […]

(...),

ar ko groza EEZ līguma 31. protokolu par sadarbību īpašās jomās, kas nav četras pamatbrīvības

EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 86. un 98. pantu,

tā kā:

(1)Ir lietderīgi paplašināt EEZ līguma Līgumslēdzēju pušu sadarbību, iekļaujot Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240.

(2)Ir lietderīgi, ka EBTA valstu dalība darbībās, kas izriet no Regulas (ES) Nr. 2021/694, sāktos no 2021. gada 1. janvāra neatkarīgi no tā, kad tiek pieņemts šis lēmums, vai ja par šim lēmumam nepieciešamo konstitucionālo prasību izpildi, ja tādas ir, tiek ziņots pēc 2021. gada 10. jūlija.

(3)Subjektiem, kas veic uzņēmējdarbību EBTA valstīs, vajadzētu būt tiesīgiem piedalīties darbībās, kas sākas pirms šā lēmuma stāšanās spēkā. Izmaksas par šādām darbībām, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, var tikt uzskatītas par attiecināmām ar tādiem pašiem nosacījumiem kā tie, kas piemērojami subjektiem, kuri iedibināti ES dalībvalstīs, ja vien šis lēmums stājas spēkā pirms attiecīgās darbības beigām.

(4)Nosacījumi EBTA valstu un to iestāžu, uzņēmumu, organizāciju un valstspiederīgo dalībai Eiropas Savienības programmās ir izklāstīti EEZ līgumā un jo īpaši tā 81. pantā.

(5)Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma 31. protokols, lai īstenotu šo paplašināto sadarbību no 2021. gada 1. janvāra,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

EEZ līguma 31. protokola 2. panta 5. punktam pievieno šādu ievilkumu:

“-32021 R 0694: Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2021/694 (2021. gada 29. aprīlis), ar ko izveido programmu “Digitālā Eiropa” un atceļ Lēmumu (ES) 2015/2240 (OV L 166, 11.5.2021., 1. lpp.).

Darbību, kuru īstenošana sākas pēc 2021. gada 1. janvāra, radītās izmaksas var uzskatīt par attiecināmām no darbības sākuma datuma, kas noteikts saskaņā ar attiecīgo dotācijas līgumu vai dotācijas lēmumu saskaņā ar tajā paredzētajiem nosacījumiem, ja EEZ Apvienotās komitejas 2021. gada xx Lēmums Nr. xx/2021 [šis lēmums] stājas spēkā pirms darbības beigām.”