pārliecībā, ka spēja cīnīties ar minētajiem piesārņojuma veidiem, kā arī valstu aktīva sadarbība un savstarpēja palīdzība ir nepieciešama, lai aizsargātu to krastus un ar to saistītās intereses,

nolūkā nodrošināt, ka depozitāre valdība saņem apstiprinājumus no visām Līgumslēdzējām pusēm pēc iespējas ātrāk, lai minētie grozījumi varētu ātri stāties spēkā, kā noteikts Nolīguma 16. panta 2. punktā,

(b)par naftas vai citu tādu kaitīgu vielu klātbūtni, veidu un bīstamības pakāpi, kas var būt nopietns apdraudējums vienas vai vairāku Līgumslēdzēju pušu piekrastei vai ar to saistītām interesēm.

(2)Līgumslēdzējas puses uzņemas pieprasīt, lai visu kuģu, kas peld zem to karogiem, kapteiņi un to valstīs reģistrēto lidaparātu piloti pa kanāliem, kas varētu būt praktiski izdevīgākie un apstākļiem atbilstošākie, nekavējoties ziņotu:

(1)Katru reizi, kad Līgumslēdzēja puse ir informēta par negadījumu vai naftas vai citu kaitīgu vielu klātbūtni Ziemeļjūras apgabalā, kas var radīt nopietnus draudus piekrastei vai ar to saistītajām kādas citas Līgumslēdzējas puses interesēm, tā nekavējoties informē attiecīgo Līgumslēdzēju pusi caur tās kompetento iestādi.

(1)kad naftas vai citu kaitīgu vielu, kas piesārņo vai draud piesārņot jūru, klātbūtne vai paredzamā klātbūtne rada nopietnas un nenovēršamas briesmas vienas vai vairāku Līgumslēdzēju pušu krastam vai ar to saistītajām interesēm; vai

Šis lēmums stājas spēkā otrā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad depozitāre valdība ir saņēmusi apstiprinājumus no visām Līgumslēdzējām pusēm.

(2)Katra Līgumslēdzēja puse piešķir 2,5 % Nolīguma gada izdevumiem. Nolīguma izdevumu bilanci sadala starp Līgumslēdzējām pusēm, kas nav Eiropas Ekonomikas kopiena, proporcionāli to nacionālajam kopproduktam saskaņā ar vērtējumu skalu, ko regulāri pieņem Apvienoto Nāciju Ģenerālā Asambleja. Nekādā ziņā Līgumslēdzējas puses ieguldījums minētajā bilancē nepārsniedz 20 % no bilances.”

(3)Attiecīgā Līgumslēdzēja puse nekavējoties informē visas pārējās Līgumslēdzējas puses caur to kompetentajām iestādēm par saviem novērtējumiem un veiktajām darbībām, lai cīnītos pret piesārņojumu ar naftu vai citām kaitīgajām vielām, un novēro minētās vielas tik ilgi, kamēr tās atrodas attiecīgās Līgumslēdzējas puses zonā.

(2)Līgumslēdzēja puse, kuras zonā rodas Nolīguma 1. panta 1. punktā aprakstītā situācija, veic nepieciešamos novērtējumus par negadījuma veidu un bīstamības pakāpi vai atkarībā no konkrētā gadījuma par naftas vai citu kaitīgo vielu tipu un aptuveno daudzumu un to kustības virzienu un ātrumu.

(b)Skageraks, kura dienvidu robeža ir noteikta austrumos no Skagena raga ar 57°44'43.00" N platumu;

(a)Ziemeļjūra tieši uz dienvidiem no 61°0'00.00" N platuma;

viii) pēc tam no šā punkta virzās pa platuma paralēli 48° 10' 00.00" N uz rietumiem līdz punktam 48° 10' 00.00" N 10° 0' 00.00" W.

vii) pēc tam no šā krustpunkta virzās pa šo robežlīniju uz rietumiem līdz punktam 48° 10' 00.00" N 9° 22' 15.91" W; un

vi) pēc tam no šā krustpunkta virzās pa 1983. gada Bonnas nolīguma līniju uz ziemeļiem līdz punktam, kur tā krustojas ar līniju, kas apzīmē kontinentālā šelfa robežu starp Franciju un Apvienoto Karalisti, kā noteikts 1977. gada 30. jūnija šķīrējtiesas lēmumā;

v) pēc tam no šā punkta virzās līdz punktam, kur krustojas platuma paralēle 48° 27' 00.00" N un līnija (turpmāk — “1983. gada Bonnas nolīguma līnija”), kas novilkta 50 jūras jūdzes uz rietumiem no līnijas, kura savieno Uesānu salu un Sili salas;

iv) pēc tam no šā punkta virzās pa loksodromu līdz punktam 46° 00' 04.06" N 9° 59' 54.88" W;

iii) pēc tam no šā punkta virzās pa loksodromu līdz punktam 46° 00' 04.07" N 10° 24' 54.86" W;

ii) pēc tam no šā punkta virzās pa loksodromu līdz punktam 42° 30' 04.32" N 10° 24' 55.16" W;

33. un 34. — loks, kas novilkts 200 jūras jūdžu no attiecīgajiem pamatpunktiem Sentkildas salās, no kuriem mēra teritoriālās jūras platumu

32. un 33. — loks, kas novilkts 200 jūras jūdžu no attiecīgajiem pamatpunktiem Sentkildas salās, no kuriem mēra teritoriālās jūras platumu

31. un 32. — loks, kas novilkts 200 jūras jūdžu no attiecīgajiem pamatpunktiem Sentkildas salās, no kuriem mēra teritoriālās jūras platumu

30. un 31. — loks, kas novilkts 200 jūras jūdžu no attiecīgajiem pamatpunktiem Sentkildas salās, no kuriem mēra teritoriālās jūras platumu

29. un 30. — loks, kas novilkts 200 jūras jūdžu no attiecīgajiem pamatpunktiem Sentkildas salās, no kuriem mēra teritoriālās jūras platumu

Apvienotās Karalistes noteikumos minētie punkti, ar grozījumiem, un to koordinātes

iv) no šā punkta virzās pa platuma paralēli 63°38'10.68" N uz austrumiem līdz Norvēģijas krastam.

iii) pēc tam no šā punkta virzās pa rietumu robežu zonai, kas izveidota ar Apvienotās Karalistes 1996. gada Noteikumiem par tirdzniecības kuģiem (piesārņojuma novēršana) (ierobežojumi), kas grozīti ar 1997. gada Noteikumiem par tirdzniecības kuģiem (piesārņojuma novēršana) (ierobežojumi) (t. i., līniju, kas savieno 1. tabulā minētos punktus, tādā secībā, kādā tie ir norādīti), līdz punktam 63°38'10.68" N 0°30'00.00" W; un

ii) pēc tam no šā punkta virzās pa Īrijas jūras piesārņojuma atbildības zonas rietumu robežu (t. i., līniju, kas visos punktos atrodas 200 jūras jūdžu attālumā no pamatlīnijām, kuras noteiktas 1959.–1988. gada Īrijas jūrniecības jurisdikcijas likumu vajadzībām) līdz punktam 56° 42' 00.00” N 14° 00' 00.00" W;

3. Vācija. Vācijas valsts atbildības zonu ierobežo šādas līnijas:

a) līnija, kas sākas punktā, kur krustojas Dānijas un Vācijas kopīgas atbildības zonas robeža, kas aprakstīta turpmāk IV daļā, un līnija starp punktu 55° 10' 03.40" N 7° 33' 09.60" E un pirmo punktu DE1/DK1, un turpinās par šo līniju līdz punktam DE1/DK1;

b) vairākas līnijas, kas savieno nākamos punktus tādā secībā, kādā tie ir norādīti.

Punkti, kas apzīmē zonas robežas Līnijas, kura savieno punktu ar nākamo punktu, veids Citi punkti ar tādām pašām koordinātēm DE1 55° 30' 40.30" N 5° 45' 00.00" E Ģeodēziskā līnija DK1 DE2 55° 15' 00.00" N 5° 24' 12.00" E Ģeodēziskā līnija DK2 DE3 55° 15' 00.00" N 5° 9' 00.00" E Ģeodēziskā līnija DK3 DE4 55° 24' 15.00" N 4° 45' 00.00" E Ģeodēziskā līnija DK4 DE5 55° 46' 21.80" N 4° 15' 00.00" E Ģeodēziskā līnija DK5 DE6 55° 55' 09.40" N 3° 21' 00.00" E Lielā apļa loks DK6 DE7 55° 50' 06.00" N 3° 24' 00.00" E Lielā apļa loks UK24 DE8 55° 45' 54.00" N 3° 22' 13.00" E Lielā apļa loks NL19 DE9 55° 20' 00.00" N 4° 20' 00.00" E Lielā apļa loks NL20 DE10 55° 0' 00.00" N 5° 0' 00.00" E Lielā apļa loks NL21 DE11 54° 37' 12.00" N 5° 0' 00.00" E Lielā apļa loks NL22 DE12 54° 11' 12.00" N 6° 0' 00.00" E Lielā apļa loks NL23 DE13 53° 59' 56.80" N 6° 6' 28.20" E NL24

c) krasta virzienā no punkta DE12, līnija no šā punkta virzienā uz punktu DE13 (tas ir nākamais apstiprinātais norobežošanas punkts 53° 59' 56.80" N 6° 6' 28.20" E) līdz punktam, kurā šī līnija krustojas ar Nīderlandes un Vācijas kopīgas atbildības zonu, kas aprakstīta turpmāk IV daļā.

4. Īrija. Īrijas valsts atbildības zonu ierobežo šādas līnijas:

a) ziemeļos vairākas līnijas, kas savieno 3. tabulā minētos punktus tādā secībā, kādā tie ir norādīti;

b) rietumos Ziemeļjūras apgabala rietumu robeža;

c) austrumos un dienvidos vairākas līnijas, kas savieno 2. tabulā minētos punktus tādā secībā, kādā tie ir norādīti.

5. Nīderlande. Nīderlandes valsts atbildības zonu ierobežo dienvidos platuma paralēle 51°51' 52.1267" N un uz ziemeļiem no šīs platuma paralēles vairākas līnijas:

a) vairākas līnijas, kas savieno nākamos punktus tādā secībā, kādā tie ir norādīti.

Punkti, kas apzīmē zonas robežas Līnijas, kura savieno punktu ar nākamo punktu, veids Citi punkti ar tādām pašām koordinātēm NL1 51° 51' 52.1267" N 2° 31' 48.0975" E Lielā apļa loks UK42 NL2 51° 59' 00.00" N 2° 37' 36.00" E Lielā apļa loks UK41 NL3 52° 1' 00.00" N 2° 39' 30.00" E Lielā apļa loks UK40 NL4 52° 5' 18.00" N 2° 42' 12.00" E Lielā apļa loks UK39 NL5 52° 6' 00.00" N 2° 42' 54.00" E Lielā apļa loks UK38 NL6 52° 12’ 24.00" N 2° 50' 24.00" E Lielā apļa loks UK37 NL7 52° 17' 24.00" N 2° 56' 00.00" E Lielā apļa loks UK36 NL8 52° 25' 00.00" N 3° 3' 30.00" E Lielā apļa loks UK35 NL9 52° 37' 18.00" N 3° 11' 00.00" E Lielā apļa loks UK34 NL10 52° 47' 00.00" N 3° 12' 18.00" E Lielā apļa loks UK33 NL11 52° 53' 00.00" N 3° 10' 30.00" E Lielā apļa loks UK32 NL12 53° 18' 06.00" N 3° 3' 24.00" E Lielā apļa loks UK31 NL13 53° 28' 12.00" N 3° 1' 00.00" E Lielā apļa loks UK30 NL14 53° 35' 06.00" N 2° 59' 18.00" E Lielā apļa loks UK29 NL15 53° 40' 06.00" N 2° 57' 24.00" E Lielā apļa loks UK28 NL16 53° 57' 48.00" N 2° 52' 00.00" E Lielā apļa loks UK27 NL17 54° 22' 48.00" N 2° 45' 48.00" E Lielā apļa loks UK26 NL18 54° 37' 18.00" N 2° 53' 54.00" E Lielā apļa loks UK25 NL19 55° 45' 54.00" N 3° 22' 13.00" E Lielā apļa loks DE8 NL20 55° 20' 00.00" N 4° 20' 00.00" E Lielā apļa loks DE9 NL21 55° 0' 00.00" N 5° 0' 00.00" E Lielā apļa loks DE10 NL22 54° 37' 12.00" N 5° 0' 00.00" E Lielā apļa loks DE11 NL23 54° 11' 12.00" N 6° 0' 00.00" E Lielā apļa loks DE12 NL24 53° 59' 56.80" N 6° 6' 28.20" E DE13

b) krasta virzienā no punkta NL23, līnija no šā punkta virzienā uz punktu NL24 (tas ir nākamais apstiprinātais norobežošanas punkts 53° 59' 56.80" N 6° 6' 28.20" E) līdz punktam, kurā šī līnija krustojas ar Nīderlandes un Vācijas kopīgas atbildības zonu, kas aprakstīta turpmāk IV daļā.

6. Norvēģija. Norvēģijas valsts atbildības zonu ierobežo ziemeļos platuma paralēle 63° 38' 10.68" N un rietumos, dienvidos un austrumos vairākas līnijas: