LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 29.9.2005 
COM(2005) 461 galiga redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
ES frekven ču spektra politikas priorit ātes attiecībā uz digitālo pārslēgšanos saist ībā ar 
gaidāmo ITU Re ģionālo radiosakaru konferenci 2006. gad ā (RRC – 06) 
 
LV 2   LV SATURA R ĀDĪTĀJS 
1. RRC  saistībā ar „digitālo pārslēgšanos”....................................................................... 3 
1.1. RRC sākums un darb ības joma..................................................................................... 3 
1.2. Plaš āka apraides politikas perspekt īva......................................................................... 3 
2. Pilna frekven ču spektra sadal ījuma potenci āla sasniegšana ........................................ 4 
2.1. „Frekven ču spektra sadal ījuma” darb ības joma........................................................... 4 
2.2. Eiropas perspekt īva par frekven ču spektra sadal ījuma izmantošanu n ākotnē............. 4 
2.3. Vienota regul ējoša pieeja frekven ču spektra sadal ījumam .......................................... 5 
2.4. Priekšroc ības frekven ču sadalījuma daļu saskaņošanai ES m ērogā............................ 6 
3. ES priotrit āšu īpašā ietekme uz RRC ........................................................................... 7 
3.1. Nepieciešam ība pēc „nākotnē drošas” pieejas RRC  joslu plānošanā........................... 7 
3.2. Atbalsts īsajā pārejas laikā........................................................................................... 8 
4. Secin ājums ................................................................................................................... 8 
 
LV 3   LV KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS PADOMEI, EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPAS 
EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI UN RE ĢIONU KOMITEJAI 
ES frekven ču spektra politikas priorit ātes attiecībā uz digitālo pārslēgšanos saist ībā ar 
gaidāmo ITU  Reģionālo radiosakaru konferenci 2006. gad ā (RRC – 06) 
 
(Teksts ar EEA noz īmi) 
1. RRC  SAISTĪBĀ AR „DIGITĀLO PĀRSLĒGŠANOS ” 
Šā paziņojuma mērķis ir izklāstīt ES priorit ātes saistībā ar radiofrekven ču spektra pieejam ību 
attiecībā uz digit ālo pārslēgšanos un gaid āmo ITU Reģionālo radiosakaru konferenci 
2006. gad ā (RRC  – 06). Pazi ņojums sekm ē mērķu izpildi, kas noteikti saist ībā ar Lisabonas 
stratēģiju izveidotaj ā i20101 iniciatīvā, kurā uzsvērta spektra pieejam ības nozīme IKT 
jauninājumu veicin āšanā un lielākas elastības nozīme šā resursa p ārvaldīšanā, lai varētu 
efektīvāk to izmantot. 
1.1. RRC sākums un darb ības joma 
Radio un TV apraides frekven ču plānošana tradicion āli tika koordin ēta starptautisk ā līmenī, jo 
lielajiem att ālumiem past āv augsta trauc ējumu iesp ējamība, ko izraisa apraides sign ālu 
raidīšana no augstiem tor ņiem. Esoš ā starptautisk ā frekvenču plāna pirmsākumi saist īti ar 
Reģionu nolīgumu par Eiropas apraides apgabalu (Stokholma, 1961. gads). 
Šajā saistībā Starptautisk ā telekomunik āciju savien ība ( ITU) noorganiz ēja Reģionālo 
radiosakaru konferenci ( RRC )2, lai plānotu jaunas frekvences (t.i., 174-230 MHz un 470-
862 MHz joslas) zemes ciparu apraidei . Jauno pl ānu piemēros iesaist īto pušu ģeogrāfiskajās 
teritorijās, t.i., Eirop ā, tostarp Krievijas Feder ācijā, Āfrikā un dažās Tuvo Austrumu valst īs3, 
un visbeidzot ar jauno pl ānu aizvietos iepriekš min ēto Stokholmas pl ānu. Eirop ā konferences 
tehnisko sagatavošanu atbalsta CEPT, kas pielāgo Eiropas Kop ējās nostājas, t.i., sākotnējās 
tehnisko sarunu poz īcijas, lai saska ņotu sarunu procesu. 
1.2. Plaš āka apraides politikas perspekt īva 
Komisija 2005. gada 24. maij ā pieņēma paziņojumu par „pārejas paātrināšanu no analog ās 
uz ciparu apraidi”4, kurā noteikti Kopienas politiskie m ērķi attiecībā uz pāreju. Kā viena no 
lielākajām pārslēgšanās priekšroc ībām tajā minēta frekven ču atbrīvošanās, jo īpaši 
                                                 
1 KOM (2005) 229. 
2 RRC  sarunu process ir sadal īts divās sesijās: pirmā sesija notika 2004. gada maij ā (RRC  - 04), un taj ā 
tika pieņemti jauna pl āna izveides tehniskie nosac ījumi, un otr ā sesija notiks 2006. gada maij ā (RRC  – 
06), kad tiks apspriests jaunais frekven ču plāns, pamatojoties uz katras sarunu dal ībvalsts iesniegto 
faktisko frekven ču pieprasījumu. 
3 Form āli ITU 1. reģions aptver valstis, kas atrodas uz rietumiem no 170°austrumu meridi āna un uz 
ziemeļiem no 40°dienvidu paral ēles (izņemot Mongoliju) un Ir ānas Islama Republiku (kopum ā 
120 nācijas). Dal ībvalstis ir likum īgās sarunu risin ātājas attiec ībā uz RRC . Komisija ITU sarunās 
piedalās kā delegācija, kas nebalso, kura form āli ir ITU „nozares locekle” (kategorija: re ģionālās un 
citas starptautisk ās organizācijas). 
4 KOM(2005) 204, šaj ā dokument ā dēvēts par „Komisijas pazi ņojumu par digit ālo pārslēgšanos”. 
 
LV 4   LV „frekvenču jauda, kas atbr īvosies pēc analogās zemes apraides telev īzijas izslēgšanas ” un 
fakts, ka „ ir svarīgi pārliecīgi neierobežot šo frekven ču atkārtotu izmantošanu jaunos un 
novatoriskos pakalpojumos ”. 
Paziņojumā netika sistem ātiski izvērtēta nākotnes plāna darbības joma un k ārtība, kas jāattīsta 
RRC, salīdzinājumā ar citām iespējamām pieejām, piemēram, decentraliz ētāku plānošanas 
sistēmu un/ vai centr ālās plānošanas ierobežošanu l īdz mazākam apraides frekven ču 
apjomam. T ādēļ pārslēgšanās procesa plaš āka politisk ā perspektīva jāsaskaņo ar RRC pieeju 
frekvenču spektra pl ānošanā, paturot pr ātā plašāku „apraides main īgās dabas” kontekstu 
un „digitālās konver ģences” fenomenu. Jo īpaša uzman ība jāvērš uz saistību starp RRC  
plānošanas pieeju un tirgus un politikas att īstību. Ir svarīgi veikt praktiskos pas ākumus 
RRC  plānošanā, lai izpild ītu šos uzdevumus, jo īpaši, ņemot vērā, ka jaunajam pl ānam 
vajadzētu darboties vair ākas desmitgades. Bez tam j ānodrošina, lai jaunais pl āns patiešām 
veicinātu preču un pakalpojumu iekš ējo tirgu, sniedzot elast ību spektra pieš ķiršanā saskaņā ar 
vietējā tirgus piepras ījumu. 
2. P ILNA FREKVEN ČU SPEKTRA SADAL ĪJUMA POTENCI ĀLA SASNIEGŠANA  
2.1. „Frekven ču spektra sadal ījuma” darb ības joma 
Ja analogo TV apraidi p ārslēgs uz ciparu apraidi (t ā pati attēlu izšķirtspēja un izm ērs, tas pats 
kanālu skaits), b ūs nepieciešams tr īs līdz sešas reizes maz āks radio frekven ču spektrs. Tas 
nozīmē, ka varētu atbrīvot un padar īt no jauna pieejamus k ādus 300 l īdz 375 MHz no 
patreizējā zemes apraidei pieš ķirtā frekvenču spektra daudzuma. 
Pat ņemot vērā tādus saistītus faktorus, kas ietekm ē frekvenču spektra izmantošanu, k ā 
nepieciešam ība pēc vienlaic īgas analogo un ciparu kan ālu apraides, iesp ējamas izmai ņas 
pārklājuma nodrošin āšanas saist ībās5, apraides standartu gal īgā atlase un zemes apraides 
aizstāšana ar cit ām platform ām (piemēram, kabe ļu un satel ītu) paredzams, ka p ārslēgšanās 
procesa beig ās būs pieejams iev ērojams daudzums „neizmantotu” frekven ču6. To bieži d ēvē 
par „frekven ču spektra sadal ījumu”. 
2.2. Eiropas perspekt īva par frekven ču spektra sadal ījuma izmantošanu n ākotnē 
Ņemot vērā apraides pakalpojumu straujo att īstību un tehnisk ās konverģences, apvienojum ā 
ar tehnisko att īstību, pieaugošo ietekmi jaunu pakalpojumu iesp ēju radīšanā, nav iesp ējams 
paredzēt aptuvenu turpm āko piepras ījumu pēc frekven ču spektra resursiem, lai gan tagad ir 
precīzāk zināms laikposms, kad tiks izsl ēgta analog ā TV apraide. Pazi ņojumā par digit ālo 
pārslēgšanos kā analogās apraides izsl ēgšanas termi ņš noteikts 2012. gads. Tas noz īmē, ka 
nākamo sešu gadu laik ā ir jāapsver un j āizlemj par diapazona izmantošanu. T ādēļ ir steidzami 
jāuzsāk pētniecība un att īstības līmeņa pētījumi par tirgus iesp ējām un par regul ējošajiem 
pasākumiem un pl ānošanu attiec ībā uz radio resursiem. Komisija pl āno ieņemt vadošo 
                                                 
5 Samazinot univers ālo pakalpojumu saist ības, ievērojami samazin ātos nepieciešam ā frekvenču spektra 
daudzums un l īdz ar to palielin ātos potenci ālais sadalījums. 
6 Piem ēram, Ofcom  (Apvienot ā Karaliste) jau ir paredz ējusi, ka Lielbrit ānijā ar digitālo pārslēgšanos 
varētu atbrīvot vismaz 112 MHz jauniem pakalpojumiem. Šis paredzamas atbr īvoto frekven ču 
daudzums Lielbrit ānijā ir tikai da ļa no šajā dokument ā minētā diapazona, jo tas p ārklāj tikai tos jaunos 
pakalpojumus, kas nav apraides pakalpojumi. 
 
LV 5   LV pozīciju šajā sektorā, kur koordin ēšanai ES m ērogā ir acīmredzamas priekšroc ības, un aicin āt 
dalībvalstis uz akt īvu sadarb ību šajā procesā. 
Viens no galvenajiem jaut ājumiem p ārslēgšanas kontekst ā būs - kā vislabāk izmantot 
frekvenču spektra sadal ījumu. Radiofrekven ču spektra politikas grupa ( RSPG ) ieteica izš ķirt 
trīs frekvenču spektra kategorijas7: 
• zemes apraides pakalpojumu uzlabošanai  nepieciešamais frekven ču spektrs, piem ēram, 
pakalpojumi ar augst āku tehnisko kvalit āti (it īpaši augstas izš ķirtspējas televizori), liel āks 
programmu skaits un/ vai liel āka TV pieredze (piem ēram, multi-att ēlu režīma 
videokameras le ņķi sporta sac īkstēm, individu ālo ziņu plūsmas un citas kvaziinterakt īvas 
iespējas); 
• radio resursi, kas nepieciešami „apvienotiem” apraides pakalpojumiem , kuri, paredzams, 
būs, galvenok ārt, tradicion ālo apraides un mobilo sakaru „hibr īdi”; 
• frekvences, kas pieš ķirtas jauniem „lietošanas veidiem ”, kas neietilpst apraides 
pakalpojumos. Šaj ā frekvenču spektra sadal ījuma potenci ālajā jaunajā „lietošanas veid ā” 
ietilpst nākotnes pakalpojumi un lietojumprogrammas, kuras v ēl netiek realiz ētas tirgū un 
citi jau esoši pakalpojumi un lietojumprogrammas, kas v ēl nedarbojas šaj ās frekvenc ēs 
(piemēram, 3G pakalpojumu att īstība, šaura diapazona radiofrekven ču 
lietojumprogrammas). 
Komisija aicina dal ībvalstis atbalst īt debašu uzs ākšanu par  frekvenču spektra sadal ījumu , 
kas ir digit ālās pārslēgšanās rezultāts, paturot pr ātā RSPG  priekšlikumus un m ērķi nodrošin āt 
vienotu tirgu iek ārtām un pakalpojumiem. 
Turklāt Komisija šaj ā procesā noteiks nepieciešamos virzienus IST darba programmas 
attiecīgajām pētniecības jomām, lai varētu izvērtēt jaunās un novatorisk ās tehnoloģijas, ar 
kurām atbalsta frekven ču spektra sadal ījumu izmantojošus jaunus pakalpojumus un 
lietojumprogrammas, un uzskait īt šā spektra vajadz ības. 
Kopumā, nosakot nākotnes radiofrekven ču spektra politikas virz ību, Komisija ņems vērā 
esošo situ āciju frekven ču spektra sadal ījumā. Ņemot vērā nodomu ļaut tirgus piepras ījumam 
noteikt, k ā vislabāk izmantot frekven ču spektra sadal ījumu, Komisija jau ir min ējusi iespēju 
piedāvāt ētera joslas tirdzniec ībā8, un tā pārbaudīs, vai ir lietder īgi piedāvāt pieeju dažiem 
frekvenču spektra sadal ījumiem bez licences, lai, iesp ējams, ļautu pamatdienestiem izmantot 
ētera joslas. Šaj ā kontekstā Komisija l ūgs RSPG padomu īpašos jaut ājumos. 
2.3. Vienota regul ējoša pieeja frekven ču spektra sadal ījumam 
Dalībvalstu pien ākums ir nodrošin āt, lai RRC -06 nerad ītu nepamatotus š ķēršļus, kas 
traucētu precīzi piemērot ES pamatdirekt īvas un at ļauju izsniegšanas direkt īvas par 
elektronisko sakaru pakalpojumiem un citus attiec īgo ES ties ību aktus attiecībā uz 
turpmāku frekven ču spektra diapazona sadali un pieš ķiršanu. Pieejai pie frekven ču spektra 
sadalījuma jo īpaši jāatbilst pamatdirekt īvas9 9. pantam, kur ā noteikts, ka „ dalībvalstīm 
                                                 
7 RSPG  atzinums par to „K ā pārslēgšanās uz digit ālo apraidi ietekm ē frekvenču spektru”, ats. RSPG  04-
55, http://rspg.groups.eu.int . 
8 KOM(2005) 400. 
9 Direkt īva 2002/21/EK par kop ējiem reglament ējošiem noteikumiem attiec ībā uz elektronisko 
komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem. 
 
LV 6   LV jānodrošina, ka š ādu radio frekven ču iedalīšana un pieš ķiršana, ko veic valsts p ārvaldes 
iestādes, ir pamatota ar objekt īviem, caurskat āmiem, nediskrimin ējošiem un sam ērīgiem 
kritērijiem”. Turklāt atļauju izsniegšanas direkt īvas10 7. pantā noteiktas turpm ākas prasības 
procedūrām, kas ierobežo nepieciešam ības gad ījumā piešķiramo radio frekven ču 
izmantošanas ties ību daudzumu.  
Faktiski ar ES regulu konsekventu piem ērošanu būtu jānovērš, ka pārslēgšanās rada tirgus 
traucējumus, kuras pamat ā ir frekven ču spektra pieejam ība. Šā mērķa atbalstīšanai Komisija 
veicinās debates Radiofrekven ču spektra politikas grup ā un Eiropas regulatoru grup ā, lai 
analizētu nākotnes frekven ču spektra sadal ījuma pārkārtošanas reglament ējošās saistības un 
lai konstat ētu un risin ātu iespējamās pretrunas, kas raduš ās, īstenojot ES ties ību aktus 
dalībvalstīs. 
Komisijai un dal ībvalstīm jānodrošina, lai frekvenču spektra sadal ījuma regul ēšana  
atbilstu ES reglament ējošiem noteikumiem attiec ībā uz elektronisko komunik āciju tīkliem un 
pakalpojumiem11 un lai to konsekventi piem ērotu visā ES. 
Turklāt, ieviešot jaunus pakalpojumus, kuri ne ietilpst apraides pakalpojumu kategorij ā 
(saskaņā ar ITU noteikumiem par radiosakariem), frekven ču joslās atbilstīgi RRC  procesam, 
var būt vajadzīga piemērota pārdales vai asign ējuma proced ūra ITU/WRC  līmenī, jo īpaši tur, 
kur šādi pakalpojumi var ētu izraisīt traucējumus apraides pakalpojumos ārpus ES teritorijas. 
Komisija sadarbosies ar dal ībvalstīm, lai noteiktu jebkuru Kopienas l īmeņa pasākumu, kas 
nepieciešams WRC  – 07 sagatavošanai12, kā arī piedalīsies WRC  sarunās, lai nodrošin ātu 
visiem potenci ālajiem spektra lietot ājiem „vienl īdzīgu piekļuvi” frekven ču spektra 
sadalījumam. 
2.4. Priekšroc ības frekven ču sadalījuma daļu saskaņošanai ES m ērogā 
Frekvenču spektra sadal ījums sniedz iesp ēju noteikt frekvences jauniem Eiropas m ēroga 
pakalpojumiem. Daudzi no šiem n ākotnes pakalpojumiem ir paredz ēti, lai sniegtu ieguld ījumu 
ES politikas m ērķu īstenošanā, kas izkl āstīti i2010 iniciat īvā13, jo īpaši attiec ībā uz 
informācijas sabiedr ības veidošanu, kas ir visaptveroša, sekm ē dzīves kvalit āti un mazina 
reģionālo dalījumu. Tādējādi Komisija pauž viedokli, ka daļa no frekven ču spektra 
sadalījuma jāparedz saska ņošanai14 Eiropas m ērogā. Ņemot vērā faktu, ka  šis sadalījums 
dalībvalstīs tiks veikts daž ādos tempos un aptvers visdaž ādākās intereses, ir nepieciešama 
zināma koordin ēšana Eiropas l īmenī. Šobrīd ir priekšlaic īgi noteikt vajadz īgo saskaņojamā 
spektra diapazonu, k ā arī saskaņotajās joslās sniedzamos pakalpojumus un to laiku. Tom ēr ir 
ļoti svarīgi jau tagad apzin āt situāciju visā ES, lai izvair ītos no sadrumstalot ības un no t ādām 
situācijām, kas vēlāk radītu šķēršļus frekven ču sadalījuma saska ņošanai Eirop ā. 
                                                 
10 Direkt īva 2002/20/EK par elektronisko komunik āciju tīklu un pakalpojumu at ļaušanu. 
11 Kā arī jebkuriem citiem turpm ākajiem ties ību aktiem, kas tiks sast ādīti pēc patreizējā reglament ējošo 
noteikumu p ārskata. 
12 ITU  Pasaules radiosakaru konference 2007. gad ā. 
13 Skat īt 1. zemsv ītras piezīmi. 
14 Termins „saska ņošana” jāuztver plaš ākā kontekst ā, ar tā palīdzību tiek nodrošin āta Eiropas m ēroga 
pakalpojumu sniegšana, tostarp ietverot elast īgu pieeju frekven ču spektra p ārvaldībai, iekļaujot tādus 
jautājumus kā spektra tirdzniec ība un izmantošana bez at ļaujām. 
 
LV 7   LV Komisijai un dal ībvalstīm ir jānodrošina, lai pien ācīgi tiktu saska ņoti viedok ļi par frekvenču 
sadalījuma saska ņošanu,  jo īpaši tādēļ, lai nākotnē varētu nodrošin āt pieprasījumu pēc 
Eiropas m ēroga pakalpojumiem. Lai to pan āktu, Komisijai un dal ībvalstīm 
– jāapstiprina dažu frekven ču spektra sadal ījumu joslu saska ņošanas ieguvumi un 
pamatojums, 
– jāanalizē galvenās šādu saskaņotu joslu īpašības, lai palielin ātu to ekonomisko un 
sociālo vērtību, 
– jāattīsta kopīga stratēģija, lai atbalst ītu saskaņota frekven ču sadalījuma mērķi. 
3. ES  PRIOTRIT ĀŠU ĪPAŠĀ IETEKME UZ RRC  
3.1. Nepieciešam ība pēc „nākotnē drošas” pieejas RRC  joslu plānošanā 
Tā kā nav iesp ējams pietiekami prec īzi un detaliz ēti paredzēt nākotnes piepras ījumu katram 
potenciālajam pakalpojumam un darb ības veidam frekven ču spektra sadal ījumā, RRC  
plānošanai jāpiedāvā pietiekama tehnisk ā elastība, lai tiktu gal ā ar plašu nākotnes 
apraides pakalpojumu klāstu un ļautu citām tehnolo ģijām un pakalpojumiem15 potenciāli 
alternatīvi izmantot to pašu spektru. Elast ības mērķis jau daļēji tika min ēts RRC – 04. Tom ēr 
plāna darbības kārtībā vēl aizvien ir iek ļauti daži tehniskie aspekti, kuri var ētu kavēt nākotnes 
tehnoloģiju attīstību16. Turklāt jānodrošina, lai tehnisk ā plānošanas k ārtība nebūtu pretrun ā ar 
Kopienas ties ību aktiem, jo īpaši R&TTI direktīvu17. 
Ciparu radio frekvences ar ī ir daļa no RRC  plānošanas, un lai gan šobr īd pārejai uz ciparu 
radio apraidi ir maz āks atbalsts, tom ēr ir svarīgi, ka radio apraides pakalpojumi sa ņem 
frekvences, kas nepieciešamas l īdzenai p ārejai uz ciparu infrastrukt ūru18 un dažādiem 
iespējamiem standartiem, neizsl ēdzot jebkādas nākotnes iesp ējas19. 
Komisija aicina dal ībvalstis veikt pārskatu par RRC  plānošanas tehnisko pamatu , lai 
identificētu nevajadz īgas ierobežojošas pras ības, kas var ētu traucēt „elastības” un 
„tehnoloģiju neitralit ātes” principiem20. Tas atvieglotu dal ībvalstu un Komisijas sadarb ību 
RRC  sarunās, lai samazin ātu šādu ierobežojošu pras ību ietekmi . 
                                                 
15 Šo m ērķi atbalsta ar ī Radio spektra politikas grupa ( RSPG ). Lūdzu skatīt arī 7. zemsv ītras piezīmē 
minēto atzinumu. 
16 Piem ēram, ierobežojošas „kan ālu piešķiršanas” pras ības, tīkla topolo ģiju pieļaušana, kas saist īts ar 
„augstu tor ņu/ augstu jaudu" raid ītājiem. 
17 Jāizvairās no jebkuriem RRC  elementu aprakstiem, kas min ēti šajā direktīvā (piemēram, ārpusjoslu 
izstarojumi, ne īstie izstarojumi, uztveršanas īpašības). 
18 Dažos tirgos ir paaugstin āts risks, ka ciparu radio pietr ūks frekven ču spektrs, jo dažas frekvences, kas 
sākotnēji bija rezerv ētas ciparu radio, jau ir izmantotas citiem pakalpojumiem (piem ēram, mobilajam 
lietojumam, pamatojoties uz DMB  standartu). 
19 Esošaj ā RRC  kārtībā iekļauti tikai nosac ījumi T-DAB  standartam. 
20 Šo tehnisko p ārskatu var ētu veikt CEPT RRC  sagatavošan ās kontekst ā, un tajā jāiekļauj gan TV, gan 
radio pakalpojumi. 
 
LV 8   LV 3.2. Atbalsts īsajā pārejas laik ā 
Šajā paziņojumā par digitālo pārslēgšanos Komisija izteica piekrišanu ātrai „pārslēgšanai”. T ā 
norādīja dalībvalstīm 2012. gada s ākumu kā termiņu analogās TV izsl ēgšanai un t ādēļ arī kā 
pārejas laika beigas Eiropas Savien ībā.  
Plašākā kontekst ā RRC  būs jāizlemj, kad tiks p ārtraukta pašreiz ējā analogās apraides 
sadalījuma likum īgā aizsardz ība pret trauc ējumiem. Eirop ā analogo kan ālu aizsardz ības 
termiņa beigām ideālā variantā būtu jāsakrīt ar ieteikto analog ās izslēgšanas datumu, t.i., 
2012. gadu. Gad ījumā, ja ārpus ES esoš ās kaimiņvalstis piepras ītu ilgāku aizsardz ības 
laikposmu, dal ībvalstis, kuras robežojas ar ārpus ES esoš ām valstīm, būtu neizdev īgā stāvoklī. 
Tomēr pirmajā RRC  sarunu sesij ā (RRC  – 04) jau tika pie ņemti divi scen āriji: viena scen ārija 
pamatā ir 2015. gads k ā termiņa beigas, kas noteiktas aizsardz ībai pret analog ās apraides 
kanālu traucējumiem, un otra scen ārija pamat ā kā datums ir noteikts 2030. gads vai v ēl vēlāks 
datums. T ādējādi Komisija iesaka dal ībvalstīm piekrist kop īgai sarunu nost ājai RRC , lai 
atbalstītu pieņemto scen āriju par beigu datumu, kas ir vistuv āk 2012. gadam, proti, par 
2015. gadu  kā beigu datumu analogo kan ālu, kas raida ārpus ES, visp ārējai aizsardz ībai.  
Komisija aicina dal ībvalstis pie ņemt kopīgu nostāju RRC  sarunās, lai nodrošin ātu, ka 
pārejas laika beigas , proti, analogo kan ālu vispārējās likumīgās aizsardz ības beigu datums 
būs agrākais ieteiktais datums, kas ir pēc iespējas tuvāk 2012. gadam. 
4. S ECINĀJUMS  
Pārslēgšanās uz ciparu apraidi ir gan politisks, gan tehnisks jaut ājums. RRC  – 06 pie ņemtie 
tehniskie l ēmumi var iev ērojami ietekm ēt pārejas procesu uz ciparu apraidi, un past āv risks, 
ka tie var ierobežot iesp ēju klāstu, kuram n ākotnē būtu jābūt pieejamam regul ētājiem un 
politiķiem, ņemot vērā mainīgo apraides, tehnisk ās attīstības un konver ģences kontekstu.  
Bez tam b ūtu pilnībā jāņem vērā Eiropas perspekt īva. Dalībvalstīm jāpalielina savu „sarunu 
vadīšanas” ietekmi, pie ņemot kop ēju nostāju un kop ējas sarunu strat ēģijas, kad vien 
iespējams, sākot ar patiesu vienošanos par veidu, k ā pārstāvēt galvenās politikas priorit ātes. 
Tādēļ dalībvalstu pien ākums ir kop īgi vērsties pie neatrisin ātajiem jaut ājumiem, kas ir 
izklāstīti šajā paziņojumā, un saska ņot savas darb ības.  
Komisija aicina Padomi un Eiropas Parlamentu sniegt politisku atbalstu, lai sasniegtu šaj ā 
paziņojumā noteiktos m ērķus.