LV    LV  EIROPAS KOPIE NU KOMISIJA 
Briselē, 23.12.2005 
COM(2005)662 gal īgā redakcija 
  
KOMISIJAS PAZI ŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, PADOMEI, 
EIROPAS EKONOMIKAS UN SOCI ĀLO LIETU KOMITEJAI 
UN REĢIONU KOMITEJAI 
 
Komisijas noteikumi par visp ārējās ātrās trauksmes izzi ņošanas sist ēmu ARGUS 
. 
 
LV 2   LV 1. I EVADS  
Nesenās krīzes - gan dabas katastrofas (cunami Indijas oke ānā 2004. gada decembr ī), gan 
cilvēku izraisītās (terora akti uzbrukumi Madrid ē 2004. gad ā un London ā 2005. gad ā), kā arī 
paredzami draudi cilv ēku veselībai (gripas pand ēmija), ir skaidri nor ādījušas uz vajadz ību 
stiprināt instrumentus, kas nodrošina smagu daudznozaru kr īžu efektīvu un koordin ētu 
risinājumu, kam nepieciešama r īcība Kopienas l īmenī. Lai gan pirm ām kārtām par rea ģēšanu 
krīzes gadījumā ir atbild īgas dalībvalstis, ar ī Komisijai ir noteikta loma. Kr īzes gadījumā 
Komisiju var aicin āt rīkoties atbilstoši t ās kompetencei un atbalst īt dalībvalstu pas ākumus. 
Sadarbība Komisijas ietvaros veicin ās savstarp ēju palīdzības sniegšanu smagas kr īzes 
gadījumā ES un pal īdzēs dalībvalstīm sniegt solid āru atbalstu trešaj ām valstīm. Komisijai 
savlaicīgi un, izmantojot atbilstošus kan ālus, jāsniedz vispus īga un saska ņota inform ācija 
sabiedrībai un medijiem par veiktajiem pas ākumiem un darb ībām. Tas veicin ās efektīvāku 
saziņu ar pilsoņiem.  
Eiropadome, jo īpaši pēc terora aktiem, ir aicin ājusi Komisiju r īkoties. 2004. gada novembr ī 
Briselē Eiropas Padome, pie ņemot Hāgas programmu, aicin āja Komisiju „ vēlākais līdz 
2006.  gada 1.  jūlijam izveidot t ās esošajās struktūrās integrētu un koordin ētu ES kr īžu 
vadības sistēmu, lai risin ātu krīzes ar pārrobežu raksturu Eiropas Savien ībā, vienlaikus 
pilnībā respekt ējot valstu kompetences. ” Austrijas, Luksemburgas, N īderlandes un 
Apvienotās Karalistes prezident ūras ir uzs ākušas kop īgu iniciat īvu šīs Hāgas programmas 
daļas īstenošanai. Nesen sav ā deklarācijā, reaģējot uz bumbu spr ādzieniem London ā 
2005. gada 13. j ūlijā, Padome piepras īja, lai tiktu att īstītas ātrās reaģēšanas jaudas k ā 
dalībvalstu, tā arī ES līmenī (tai skaitā jaudas, kas nepieciešamas bioteroristu uzbrukuma seku 
likvidēšanai), kā arī veikti pas ākumi inform ācijas apmai ņai, koordin ācijai un kolekt īvai 
lēmumu pie ņemšanai ārkārtas situācijā, jo īpaši terora aktu vair ākās dalībvalstīs gadījumā. 
Tāpat 2005. gada 7. novembr ī Padome atzin īgi novērtēja „ sadarbības ar Komisiju 
turpinājumu, lai izstr ādātu visaptverošu pl ānu…  cilvēku gripas pand ēmijas draudu 
novēršanai. ” 
Informācijas apmai ņa, iekšējā koordin ācija, Komisijas p ārvaldīto reaģēšanas sist ēmu 
konsolidēšana, atbilstošu procesu pieejam ība lēmumu pie ņemšanai kr īzes gadījumā ir 
pamatelementi gatav ībai un rea ģēšanas pas ākumu plānošanai. Komisija jau ir izsludin ājusi 
papildu pas ākumus, lai nostiprin ātu esošos instrumentus un izpild ītu Eiropadomes dotos 
uzdevumus. Sav ā 2004. gada 20. oktobra pazi ņojumā par gatav ību un seku p ārvarēšanu cīņā 
ar terorismu (KOM(2004)701) Komisija apliecin āja, ka tā izveidos visp ārējo ātrās trauksmes 
izziņošanas sist ēmu (ARGUS), lai saist ītu visas specializ ētās brīdinājuma sistēmas. Turkl āt 
tiks izveidots Centr ālais krīzes centrs1 , kurā ārkārtas situācijas laik ā būs pārstāvēti visi 
attiecīgie Komisijas dienesti. Centr ālais krīzes centrs koordin ēs pasākumus, lai izv ērtētu 
labākās prakses iesp ējas darbībai un lemtu par piem ērotiem rea ģēšanas pasākumiem. 
Ņemot vērā arī Padomes prezident ūru ierosin ātās struktūras, jo īpaši „ES Kr īžu koordin ācijas 
pasākumus" un saist ītos „ES Integr ētos krīžu vadības pasākumus", Komisija atbalsta elast īgu 
koordinācijas pasākumu nepieciešam ību ES līmenī. Uzlabota koordin ācija politisk ā līmenī 
ļautu Savien ībai maksim āli izmantot t ās priekšroc ības, ko pied āvā esošā tehniskā pieredze un 
infrastrukt ūra, tai skait ā specializ ētās ātrās trauksmes izzi ņošanas sist ēmas, kuras p ārvalda 
                                                 
1 Nosaukums main īts patreizējā juridiskaj ā pamatā. 
 
LV 3   LV Komisija. Komisijai b ūs atvēlēta stratēģiska loma situ ācijas uzlabošan ā, atvieglojot 
dalībvalstu uzdevumu un nodrošinot saska ņotību un atbilst ību to darb ībās.  
Šis dokuments nosaka principus, pro cesus un instrumentus, kas pied āvāti ARGUS sist ēmas 
ieviešanai. Sist ēma sāks darboties no 2006. gada 1. janv āra. 
2. M ĒRĶI UN PRINCIPI  
Vispārējās ātrās trauksmes izzi ņošanas sist ēmas (turpm āk tekstā - ARGUS”) m ērķi ir šādi. 
– Nodrošināt iekšējo sakaru instrumentu, kas ļauj Komisijas ģenerāldirektorātiem un 
dienestiem re ālā laikā apmainīties ar būtisku inform āciju par iesp ējamām daudznozaru 
krīzēm vai paredzamiem, vai nenov ēršamiem to draudiem, kas prasa iejaukšanos Kopienas 
līmenī neatkarīgi no to c ēloņa, veicināt koordināciju un sadarb ību un viennoz īmīgi uzlabot 
Komisijas reakcijas efektivit āti un atbilst ību. 
– Nodrošināt atbilstošu koordin ācijas procesu, kas aktiv ējams smagas kr īzes gadījumā. Tas 
ļautu Komisijai atbilstoši t ās kompetencei un sadarb ībā ar citām iestādēm pieņemt 
lēmumus un vad īt ātru, koordin ētu un saska ņotu krīzes risinājumu, kas balst īts uz visu 
pieejamo b ūtisko inform āciju. 
– Nodrošināt satvaru efekt īvai saziņai ar iedzīvotājiem un pied āvāt līdzsvarotu, saska ņotu un 
pilnīgu priekšstatu par Komisijas veiktajiem pas ākumiem. 
ARGUS darb ības pamat ā ir šādi principi. 
– Subsidiarit ātes princips.  
– Sistēma ievēros Komisij ā esošo ātrās trauksmes izzi ņošanas sist ēmu īpašos rādītājus, 
kompetenci un pieredzi, sist ēmas turpin ās pildīt savas patreiz ējās funkcijas atbilstoši to 
īpašajām procedūrām. 
– ARGUS darbosies daudznozaru kr īzes gadījumā, kur nepieciešama r īcība Kopienas l īmenī 
un kas skar iedz īvotājus, dalībvalstu vai trešo valstu akt īvus vai intereses, neatkar īgi no 
krīzes cēloņa un rakstura. 
– Šajā posmā sakaru tīkls būs Komisijas iekš ējo sakaru t īkls, un tas saist īs tās dažādās ātrās 
trauksmes izzi ņošanas sist ēmas, ģenerāldirektorātus un dienestus. Dal ībvalstis tiks 
iesaistītas, izmantojot ātrās trauksmes izzi ņošanas sist ēmas un to īpašos tīklus. Šī 
koordinēšana nodrošin ās visaptverošu un konsolid ētu datu bāzi ar būtisku un apstiprin ātu 
informāciju gadījumos, kad Komisijai vajadz ētu aicināt dalībvalstis un citas iest ādes 
sadarboties.  
– ARGUS izmantos esošo tehnolo ģiju un infrastrukt ūru, ko nodrošina Inform ātikas 
ģenerāldirektorāts. Lai arī šajā posmā ARGUS sakaru t īkls neizmantos Eiropas Savien ības 
klasificēto inform āciju, Komisija izskata iesp ējas izstrādāt vienkāršāku un efekt īvāku 
sistēmu. 
– Ne vēlāk kā gadu pēc attiecīgā Komisijas l ēmuma stāšanās spēkā sistēma tiks p ārskatīta, 
ņemot vērā gūto pieredzi un tehnolo ģisko attīstību, lai nodrošin ātu saikni un koordin āciju 
starp esošajiem specializ ētajiem tīkliem. 
 
LV 4   LV – Sistēma darbosies, balstoties uz dienestu r īcībā esošajiem resursiem un l īdzekļiem.  
– Ārējie sakari tiks nodrošin āti vispiem ērotākajā ģeogrāfiskajā līmenī (piem., no galvenajiem 
birojiem vai no p ārstāvniecības/deleg ācijas) un izmantojot atbils tošus instrumentus, lai tie 
sasniegtu un inform ētu sabiedr ību (preses konference, pazi ņojums presei, internets…) 
3. ARGUS 
ARGUS aptver iekš ējo sakaru t īklu un īpašu koordin ācijas procesu, ko aktiv ē smagas 
daudznozaru kr īzes gadījumā. Šis process ir defin ēts pielikum ā Komisijas l ēmumam, ar ko 
groza tās Iekšējo reglamentu. Pielikuma nosaukums „Kop īgie noteikumi par visp ārējās ātrās 
trauksmes izzi ņošanas sist ēmas ARGUS izveidošanu”. 
Iekšējais elektronisko sakaru t īkls tiks nodrošin āts, izmantojot inform ācijas kopņu arhitekt ūru. 
Par pamatu taj ā izmantos esoš ās datu bāzes un iekš ējās ziņojumapmai ņas tehnolo ģijas, tās 
papildinot ar citiem sazi ņas līdzekļiem (SMS, t ālrunis). ARGUS t īkla dalībnieki to izmantos, 
lai reālā laikā apmainītos ar būtisko inform āciju par ārkārtas un akt īvām krīzēm un koordin ētu 
piemērotus reaģēšanas pas ākumus. Ar ARGUS kop ņu starpniec ību nodotā informācija būs 
pieejama visiem dal ībniekiem, t ā tiks reģistrēta un uzglab āta. Sistēma tiks aktualiz ēta, 
pamatojoties uz g ūto pieredzi un tehnolo ģisko progresu. 
Priekšsēdētājs pēc tam, kad ir sa ņēmis brīdinājumu par smagu kr īzi, priekšs ēdētājs pēc savas 
iniciatīvas vai pēc kāda Komisijas locek ļa pieprasījuma var nolemt uzs ākt īpašu koordin ācijas 
procesu. Priekšs ēdētājs var lemt par to, vai atbild ību par Komisijas pie ņemto krīzes 
risinājumu uzņemsies vi ņš pats, vai dele ģēs to kādam Komisijas loceklim. Š āda atbildība ir 
saistīta ar krīzes risinājuma vad īšanu un koordin āciju, pārstāvot Komisiju cit ās iestādēs un 
uzņemoties atbild ību par sabiedr ības inform ēšanu. Ģenerālsekretariāts priekšs ēdētāja vai 
atbildīgā Komisijas locek ļa uzdevum ā aktivēs īpašo operat īvo krīžu vadības strukt ūru - Krīzes 
koordinācijas komiteju. 
Krīzes koordin ācijas komiteja jo īpaši izvērtēs un uzraudz īs situācijas attīstību, noteiks 
jautājumus un r īcību lēmumu pie ņemšanai un darb ībai, nodrošin ās lēmumu un darb ību 
īstenošanu un risin ājuma atbilst ību un konsekvenci. Tom ēr lēmumi, par kuriem Kr īzes 
koordinācijas komiteja b ūs vienojusies, tiks pie ņemti parastaj ā Komisijas l ēmumu 
pieņemšanas k ārtībā un tos izpild īs dienesti un ātrās trauksmes izzi ņošanas sist ēmas.