Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES politiku attiecībā uz radiofrekvenču spektru (2006/2212(INI))



Oficiālais Vēstnesis 287 E , 29/11/2007 Lpp. 0364 - 0370



P6_TA(2007)0041 Radiofrekvenču spektrs Eiropas Parlamenta rezolūcija par ES politiku attiecībā uz radiofrekvenču spektru (2006/2212(INI)) Eiropas Parlaments, - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Uz tirgu orientēta frekvenču spektra pārvaldības metode Eiropas Savienībā" (COM(2005)0400), - ņemot vērā Komisijas Paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam "Tālredzīga radiofrekvenču spektra politika Eiropas Savienībai: otrais gada ziņojums" (COM(2005)0411), - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "ES frekvenču spektra politikas prioritātes attiecībā uz digitālo pārslēgšanos saistībā ar gaidāmo ITU Reģionālo radiosakaru konferenci 2006. gadā (RRC-06)" (COM(2005)0461), - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) [1], - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu ES tiesiskā regulējuma pārskatīšanu (COM(2006)0334), - ņemot vērā Komisijas Paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei "Pirmais gada ziņojums par radiofrekvenču spektra politiku Eiropas Savienībā. Īstenošanas gaita un perspektīvas" (COM(2004)0507), - ņemot vērā Radiofrekvenču spektra politikas grupas 2004. gada 19. novembra atzinumu par radiofrekvenču izmantošanas tiesību otrreizējo tirdzniecību (RSPG04-54 Rev.), - ņemot vērā Padomes (Transports, telekomunikācijas un enerģija) 2004. gada 9. un 10. decembra secinājumus attiecībā uz Gada ziņojumu par radiofrekvenču spektra politiku Eiropas Savienībā, - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "i2010 — Eiropas informācijas sabiedrība izaugsmei un nodarbinātībai" (COM(2005)0229) un ar to saistīto Komisijas dienestu darba dokumentu par paplašinātu ietekmes novērtējumu (SEC(2005)0717), - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (Pamatdirektīva) [2], - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (universālā pakalpojuma direktīva) [3], - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (Atļauju izsniegšanas direktīva) [4], - ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/19/EK par piekļuvi elektronisko komunikāciju tīkliem un ar tiem saistītām iekārtām un to savstarpēju savienojumu (Piekļuves direktīva) [5], - ņemot vērā 2006. gada 14. marta rezolūciju par Eiropas informācijas sabiedrību izaugsmei un nodarbinātībai [6], - ņemot vērā Briseles 2005. gada 22. un 23. marta Eiropadomes prezidentūras secinājumus, - ņemot vērā 2005. gada 14. decembra Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, 2005/82/EK ar kuru atceļ Padomes direktīvu 90/544/EEK par frekvenču joslām Viseiropas zemes radiopeidžeru sabiedriskās sistēmas saskaņotai ieviešanai Kopienā [7], - ņemot vērā Komisijas 2005. gada 6. aprīļa Ieteikumu par platjoslas elektroniskajām komunikācijām, izmantojot elektrolīnijas [8], - ņemot vērā Komisijas 2003. gada 20. marta ieteikumu kā harmonizēt publisko R-LAN piekļuvi publiskajiem elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem Kopienā [9], - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Elektroniskie sakari — ceļš uz zināšanu ekonomiku" (COM(2003)0065), - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Liela ātruma interneta piekļuve Eiropai: jaunākās attīstības tendences elektronisko sakaru jomā" (COM(2004)0061), - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "e-Eiropa 2005: informācijas sabiedrība visiem. Rīcības plāns, kas jāiesniedz Seviļas Eiropadomei, 2002. gada 21.— 22. jūnijs" (COM(2002)0263), - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "i2010 — pirmais gada ziņojums par Eiropas informācijas sabiedrību" (COM(2006)0215), - ņemot vērā priekšsēdētāja Barroso paziņojumu, kurš saskaņots ar priekšsēdētāja vietnieku Verheugen Eiropadomes 2005. gada pavasara sanāksmei "Sadarbība izaugsmes un darbavietu attīstībai — jauns posms Lisabonas stratēģijā" (COM(2005)0024), - ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu "Sadarbība izaugsmei un darbavietu attīstībai. Turpmākie pārskatītās Lisabonas stratēģijas īstenošanas pasākumi" (SEC(2005)0622), - ņemot vērā 2005. gada 1. decembra Padomes (Transports, telekomunikācijas un enerģija) secinājumus par pārejas paātrināšanu no analogās uz ciparu apraidi, - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "2003. gada Pasaules radiosakaru konferences rezultāti (WRC-03)" (COM(2003)0707), - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "2003. gada Pasaules radiosakaru konference" (COM(2003)0183), - ņemot vērā Radiofrekvenču spektra politikas grupas 2005. gada 23. novembra atzinumu par bezvadu piekļuves politiku elektronisko sakaru pakalpojumiem (WAPECS) (Elastīgāka pieeja attiecībā uz frekvenču spektru) (RSPG05-111), - ņemot vērā tā 2005. gada 16. novembra rezolūciju par pārejas paātrināšanu no analogās uz ciparu apraidi [10], - ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par pārejas paātrināšanu no analogās uz ciparu apraidi (COM(2005)0204), - ņemot vērā Radiofrekvenču spektra politikas grupas 2004. gada 19. novembra atzinumu par to, kā frekvenču spektru ietekmē pāreja uz ciparu apraidi (RSPG04 55 Rev.), - ņemot vērā Amsterdamas Līgumam pievienoto Protokolu par valsts apraides sistēmu dalībvalstīs, - ņemot vērā Reglamenta 45. pantu, - ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A6-0467/2006), A. tā kā pēdējos gados Eiropa ir piedzīvojusi arvien ātrāku tehnoloģisko attīstību — vara tīkli tiek aizvietoti ar optisko šķiedru tīkliem un palielinās bezvadu sakaru un multimediju platformu izmantošana; B. tā kā tehnoloģiju konverģence ir izdevīga patērētājiem, jo tās rezultātā palielinās infrastruktūru un pakalpojumu izvēle; C. tā kā radiofrekvenču spektrs ir plaša pakalpojumu klāsta piegādes pamats; D. tā kā radiofrekvenču trūkums ir šķērslis jaunu pakalpojumu attīstībai; E. tā kā WiFi panākumi ir apliecinājuši to, ka nelicencētu spektra joslu pašlaik ir iespējams izmantot efektīvāk nekā agrāk; F. tā kā ir ārkārtīgi nepieciešams spektru ir izmantot efektīvi, lai tam varētu piekļūt dažādas ieinteresētās puses, kas vēlas piedāvāt pakalpojumus, un tādējādi tas ir Eiropas rūpniecības izaugsmes, produktivitātes un attīstības nodrošināšanas pamatfaktors saskaņā ar Lisabonas stratēģiju; G. tā kā efektīva un apdomīga spektra izmantošana veicina ES politikas mērķu sasniegšanu kultūras jomā saskaņā ar EK līguma 151. panta 4. punktu, kā arī sniedz atbalstu kultūras un valodu daudzveidībai un plašsaziņas līdzekļu plurālismam; H. tā kā, lai nodrošinātu piekļuvi spektram, ir nepieciešami kopēji tehniskie parametri; I. tā kā līdz ar digitālo pārslēgšanos un pāreju no analogās apraides uz ciparu apraidi atbrīvosies vairāki simti megahercu spektra, radot iespēju no jauna piešķirt frekvences un paverot jaunas tirgus attīstības iespējas; J. tā kā elektronisko sakaru tiesiskais regulējums ir obligāts priekšnoteikums atvērta un konkurētspējīga elektronisko sakaru tirgus pastāvēšanai; tā kā visas dalībvalstis tomēr nav transponējušas šīs normas noteiktajā laikā un atbilstošā veidā; K. tā kā Komisija atzīst, ka ciparu elektroniskajiem sakaru līdzekļiem ir izšķiroša nozīme attiecībā uz ekonomiku kopumā, uz Lisabonas stratēģijas un i2010 iniciatīvas īstenošanu, un tādēļ uzskata, ka ir svarīgi īstenot frekvenču pārvaldības sistēmas reformu; L. tā kā informācijas un sakaru tehnoloģijas paver Eiropas rūpniecībai plašas izaugsmes un attīstības perspektīvas un tās var arī labvēlīgi ietekmēt sociālo labklājību; M. tā kā piekļuve spektram var atvieglot uz tehnoloģijām balstītu tirgus nozaru attīstību; N. tā kā Komisija vairākos 2005. un 2006. gadā pieņemtos ziņojumos par radiofrekvenču spektru piedāvāja frekvenču spektra pārvaldībā izmantot elastīgāku un efektīvāku metodi, tostarp arī spektra tirdzniecību, 1. uzskata, ka attiecībā uz spektru Eiropā Savienībā ir nepieciešams izvēlēties ilgtspējīgu metodi, kas veicina konkurenci un inovatīvu tehnoloģiju attīstību, kas kavē frekvenču izmantošanas tiesību uzkrāšanu un monopolu veidošanu un kas ir izdevīga patērētājiem, un ka šajā metodē ir jāņem vērā gan tehnoloģiju attīstība, gan tirgus dalībnieku un pilsoņu vajadzības; 2. uzsver, ka pēdējos gados spektra nozīme ir palielinājusies un ka izaugsme tehnoloģiju jomā ir atkarīga arī no spektra izmantošanas efektivitātes; 3. norāda, ka Eiropas Savienībā sistēma pēc kuras ieinteresētajām pusēm piešķir spektra frekvences dažādās dalībvalstīs ir atšķirīga, un šo sistēmu atšķirības var kļūt par iemeslu papildus laika tēriņam un papildus izmaksām; toties uzskata, ka ES būs nepieciešamas efektīvas un atbilstīgas lēmumu pieņemšanas mehānismu vadlīnijas un ka būs arī nepieciešams Eiropas reģistrs tad, kad EFIS datu bāze tiks pabeigta, paplašināta un kļuvusi pieejama; 4. piekrīt Komisijas viedoklim par to, ka daļa no radiofrekvenču spektra "dividendes" būtu jāpiešķir tehniskai harmonizācijai Eiropas līmenī; 5. mudina Komisiju ņemt vērā spektra "dividendes" patieso stāvokli, kad tiks lemts par radiofrekvenču spektra politikas turpmāko virzību, un apsvērt, vai ir lietderīgi atļaut bez licences piekļūt spektra "dividendei"; 6. uzsver to, ka, ieviešot jaunus spektra izmantošanas nosacījumus, ir jānodrošina, lai konkrētajā spektra joslā varētu neierobežoti izvēlēties izmantojamo tehnoloģiju un sniedzamo pakalpojumu; 7. atzinīgi vērtē jauno radiotehnoloģiju attīstību, kas radiofrekvenču spektra izmantošanu padara efektīvu un elastīgu, kā arī dara iespējamu sadarbspēju un līdzāspastāvēšanu; 8. noraida vienpusēju frekvenču pārvaldības tirgus modeli un prasa, lai Komisija pārstrādā frekvenču pārvaldības sistēmu tā, lai ir iespējama dažādu licencēšanas modeļu, proti, tradicionālās pārvaldes, izmantošanas bez skaitliskiem ierobežojumiem un jaunu uz tirgu orientētu metožu, līdzāspastāvēšana; uzsver, ka tas jādara, lai veicinātu šī sabiedrībai vērtīgā resursa ekonomisko un tehnisko efektivitāti, un palielinātu tā lietderību sabiedrībā; 9. uzsver, ka spektra pārvaldībai ir jāatbilst tādiem vispārējiem principiem kā tehnoloģiskā un pakalpojuma neitralitāte ar mērķi veicināt konkurētspēju un inovācijas saskaņā ar Lisabonas stratēģiju; norāda, ka spektra pārvaldībai ir jābūt elastīgai un pārredzamai, veicinot kultūras un valodu daudzveidību, vārda brīvību, plašsaziņas līdzekļu plurālismu, kā arī ņemot vērā visu dalībvalstu tehniskās, sociālās, kultūras un politiskās vajadzības; 10. uzsver tehniskās neitralitātes principa nozīmi, lai veicinātu inovācijas un savietojamību, un aicina īstenot elastīgu un pārredzamu politiku, lai ņemtu vērā sabiedrības intereses; 11. uzskata, ka, ņemot vērā tehnoloģiju attīstību, līdzšinējā frekvenču izmantošanas metode ir jāpiemēro informācijas sabiedrības ātri mainīgajām prasībām, kuras arī garantē pakalpojumu sniegšanas kvalitāti un saistīto patērētāju aizsardzību; uzskata, ka frekvenču spektra pārvaldībai nav jābūt balstītai vienīgi uz tirgus diktētu pieeju, bet ir jāņem vērā arī plašāki sociāli, kultūras un politiski apsvērumi; 12. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pieņemt diferencētus spektra pārvaldības modeļus, tostarp modeli bez licences, kas sniedz papildus elastību un nodrošina piekļuves brīvību, ievērojot dažus tehniskus ierobežojumus; uzskata, ka attīstot dažādu licenču veidu kombinēšanas tiesības, tiks veicināta ES politikas mērķu sasniegšana; 13. piekrīt, ka radiofrekvenču spektrs ir galvenais daudzu darbību pamats un tas ir svarīgs pareizai iekšējā tirgus darbībai; uzsver, ka, izmantojot tirgus mehānismus, ir jāaizsargā patērētāju intereses un mudina ieviest novatoriskus izstrādājumus un pakalpojumus; piekrīt arī, ka ir jāņem vērā arī sociālie, kultūras un politiskie aspekti saskaņā ar EK līguma 151. panta 4. punktu; turklāt uzskata, ka audiovizuālā politika, kultūras un lingvistiskās dažādības veicināšana, kā arī plašsaziņas līdzekļu plurālisms var pamatot izņēmums attiecībā uz tehnoloģiju neitralitātes principu un pakalpojumu neitralitāti; 14. uzskata, ka papildus frekvenču spektra izmantošanas tiesību piešķiršanai administratīvā ceļā lielāku frekvenču daļu dalībvalstis varētu piešķirt nelicencētai un tādējādi iespējams kopējai lietošanai, kā arī atļaut frekvenču tirdzniecību, ar nosacījumu, ka šāda atvērtība neatstāj negatīvu ietekmi uz to pakalpojumu kvalitāti, kuri ir saistīti ar sabiedrības informēšanu un drošību; atzīst, ka ir jāprecizē spektra tirdzniecības būtība un standarta noteikumi; 15. uzsver to, ka sakariem ir ļoti liela nozīme lauku un mazāk attīstītos reģionos, kuros platjoslas apraide, zemākas frekvences mobilie sakari un jaunās bezvadu tehnoloģijas sniegtu efektīvu risinājumu iespējas, lai panāktu vispārēju ES 27 dalībvalstu segumu visas teritorijas ilgtspējīgas attīstības perspektīvā; uzskata, ka vispārējs teritorijas segums ir jānodrošina, neuzveļot atbildību par to attiecīgajiem reģioniem; 16. norāda, ka pastāv frekvenču trūkuma risks un traucējumu problēmas, ko izraisa tas, ka dalībvalstīs un trešās robežvalstīs vienlaicīgi notiek analogā un ciparu apraide, kā arī uzsver to, ka visām ES valstīm un reģioniem ir jāgūst labums no ciparu "dividendes"; 17. norāda, ņemot vērā šā resursa ierobežoto apjomu, ka pietiekami liela radiofrekvenču spektra daļa ir jāparedz patērētāju, kā arī sabiedriskas un vispārējas nozīmes pakalpojumu vajadzībām, kā arī apraides dienestiem; uzsver arī, ka ir nepieciešams arī ieviest klauzulu par frekvenču pārdali tajos gadījumos, kad netiek ievērotas saistības attiecībā uz piešķirto frekvenci; 18. mudina dalībvalstis pieņemt lēmumu par to, ka, veidojot frekvenču spektra pārvaldības politiku, tādam pamatprincipam, kā sabiedrisko interešu un stratēģiski svarīgu frekvenču aizsardzībai ir jābūt prioritātei; 19. spektra efektivitātes nodrošināšanu uzskata par dalībvalstu, nacionālo regulatoru un nozares kopēju uzdevumu; uzstāj, ka ir nepieciešams nodrošināt raidorganizāciju sniegto plašsaziņas pakalpojumu stabilitāti un nepārtrauktību, bet uzsver nepieciešamību jauniem dalībniekiem un jaunām tehnoloģijām nodrošināt līdzvērtīgus nosacījumus; ir pārliecināts, ka patērētāju, uzņēmumu un vispārējā līmenī nodarbinātības interesēs ir jāparedz telpa inovācijām; aicina Komisiju precizēt īpašos riska veidus, kas ir saistīti ar traucējumiem un ar jauno noteikumu piemērošanas apstākļiem jaunajās dalībvalstīs, kā arī piedāvāt piemērotus risinājumus; 20. aicina Komisiju, pārskatot elektronisko sakaru tīklu un pakalpojumu tiesisko regulējumu, nodrošināt, lai, dalot raidīšanas jaudu Eiropas līmenī, pietiekami tiktu ņemta vērā apraides ietekme uz brīvu individuālo viedokli, kā arī tās ietekme uz viedokļu daudzveidību; 21. norāda, ka kvalitātes saglabāšanas nolūkā sabiedriskie un vispārējās nozīmes pakalpojumi ir jāpielāgo tehnoloģiju attīstībai; 22. norāda, ka piekļuve harmonizētām radiofrekvenču spektra joslām ir pamats jaunu pakalpojumu un jaunu bezvadu tehnoloģiju tehnoloģiju attīstībai, jo šajā rūpniecības nozarē tiek meklēti kopēji izmantošanas nosacījumi, kas ļautu spektru izmantot elastīgi un efektīvi, lai izvairītos no informācijas un sakaru tehnoloģiju jomas attīstības ierobežošanas ES tajā gadījumā, ja netiktu piešķirtas frekvences, kas nepieciešamas jauno vajadzību apmierināšanai; 23. atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu ieviest uz tirgu balstītu pieeju spektram un atzīst, ka joprojām tiks izmantota arī parastā pieeja, jo īpaši tajos gadījumos, kad tiks risināti sabiedrībai nozīmīgi jautājumi; 24. uzskata, ka uz tirgu balstītas metodes ieviešana frekvenču spektra piekļuves jomā būs vēl efektīvāka, ja tās pamatā būs regulatoru, izmantotāju un citu pušu atbalstīta vienošanās; tāpēc vērš uzmanību uz Eiropas Regulatoru grupas (ERG) un uz Radiofrekvenču spektra politikas grupas (RSPG) darbu; 25. prasa, lai Eiropas Komisijas priekšlikumi par radiofrekvenču spektra pārvaldību un tirdzniecību tiktu rūpīgi apsvērti un lai politiskā līmenī tiktu panākta vienošanās par to īstenošanu; 26. norāda, ka frekvenču izbrīvēšana rada vairākus jautājumus to pašreizējiem izmantotājiem un tādēļ aicina noteikt skaidru tiesisko regulējumu, kas sniedz uz konkurenci balstītus risinājumus un kas nosaka gan ienākšanas, gan iziešanas noteikumus, spektra izmantošanas tiesību uzturēšanu, atbildību saistībā ar traucējumiem un domstarpību risināšanas mehānismus; 27. aicina ar nolūku panākt tehnoloģiju harmonizāciju, izveidot kopējo tehnisko noteikumu un normu minimumu, lai nodrošinātu tehnisko saderību un izvairītos no traucējumiem, īpašu uzmanību pievēršot, lai jau piešķirto frekvenču joslu izmantošana netiktu traucēta un tiktu atrisinātas pārrobežu problēmas; 28. aicina nodrošināt līdzsvarotu un efektīvu radiofrekvenču spektra pārvaldību, lai palielinātu tā izmantošanas sniegto sociālo, kultūras un ekonomisko ieguvumu, mudina attīstīt inovatīvus pakalpojumus, radīt darba vietas un veicināt izaugsmi saskaņā ar Lisabonas stratēģiju, kā arī Eiropas rūpniecības sektoru padarīt par globālo līderi elektronisko sakaru jomā; 29. ir pārliecināta, ka nākotnē parādīsies vēl labāki piedāvājumi nekā līdz šim esošais trīskāršais piedāvājums, kas ietver balss telefonijas pakalpojumus, piekļuvi internetam un televīzijas apraidi (triple-play), un ka šādā veidā turpmāk pakāpeniski izzudīs robežas starp produktiem un pakalpojumiem elektronisko sakaru jomā; 30. uzskata, ka līdztekus komerciālajai pieejai spektra tirgum ir jānodrošina arī vispārēja piekļuve; norāda, ka šādas piekļuves nodrošināšanas nolūkā ir jāsniedz informācija, zināšanas un tehnoloģiskā infrastruktūra izglītības iestādēs vai izmantojot citas apmācības iespējas; 31. piezīmē, ka ir būtiskas atšķirības dalībvalstu reglamentējošajos noteikumos frekvenču spektra piešķiršanai un izmantošanai un šīs atšķirības ir nopietns šķērslis, lai panāktu labi funkcionējošu vienotu tirgu; 32. aicina dalībvalstis atbalstīt ciešākas sadarbības pasākumus starp frekvenču spektra pārvaldes iestādēm, lai izpētītu jomas, kurās kopēja spektra piešķiršana ļautu ieviest jaunas tehnoloģijas un pakalpojumus, kā arī palielinātu informācijas apmaiņu starp tām; aicina likvidēt pārlieku stingros reglamentējošos ierobežojumus; 33. uzsver, ka ir nepieciešams paredzēt pietiekami ilgu pārejas periodu un tāpēc aicina šajā jomā izmantot pakāpenisku pieeju; uzskata, ka ir jāņem vērā ietekme uz nelieliem tīkliem, it īpaši uz lokālajiem bezvadu tīkliem, kuriem pašreiz netiek pieprasītas licences, un ka ir jāveicina universāla piekļuve platjoslas pakalpojumiem, it īpaši lauku reģionos; 34. uzsver frekvenču spektra potenciālo vērtību, pārejot uz ciparu apraidi (ciparu dividende), kas varētu palielināt mobilo bezvadu platjoslas tīklu vispārējo pieejamību par pieņemamām cenām arī lauku reģionos; 35. mudina izstrādāt skaidras tiesību un pienākumu definīcijas, lai palielinātu juridisko noteiktību; uzsver, ka ir svarīgi nošķirt infrastruktūras piegādātājus no elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējiem un nepieļaut lielu monopolu veidošanos; 36. uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. [1] OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp. [2] OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp. [3] OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp. [4] OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp. [5] OV L 108, 24.4.2002., 7. lpp. [6] OV C 291 E, 30.11.2006., 133. lpp. [7] OV L 344, 27.12.2005., 38. lpp. [8] OV L 93, 12.4.2005., 42. lpp. [9] OV L 78, 25.3.2003., 12. lpp. [10] OV C 280 E, 18.11.2006., 115. lpp. --------------------------------------------------