Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei - Programmas GALILEO īpašuma novērtēšana /* COM/2006/0272 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 7.6.2006 COM(2006) 272 galīgā redakcija KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Programmas GALILEO īpašuma novērtēšana KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM UN PADOMEI Programmas GALILEO īpašuma novērtēšana GALILEO ir lielākais rūpnieciskais projekts, kas realizēts Eiropas mērogā, pirmā Eiropas publiskā privātā partnerība, pirmā publiskā Eiropas iestādēm piederošā infrastruktūra. Trīsdesmit konstelācijas satelīti, kas izvietoti trijos dažādos orbītas līmeņos, bija iecerēti tā, lai optimāli noklātu visu zemeslodi, kas nav pa spēkam pašreizējo sistēmu GPS un GLONASS konstelācijām. Šādā veidā GALILEO piedāvās jaunu publisko piedāvājumu pasaules mērogā, reālu telpas un laika pozicionēšanu uz planētas kopumā. Ja patlaban GPS sistēmas publiski pieejamais piedāvājums paredz piecu līdz desmit metru precizitāti, visi GALILEO piedāvātie pakalpojumi paredz precizitāti, kas lielāka par diviem metriem, bet komercpakalpojumu precizitāte pat lielāka par metru. GALILEO [1] pieci dienesti spēj apmierināt visu potenciālo lietotāju vajadzības jebkurā pasaules vietā. GALILEO lieliski iekļaujas Lisabonas izaugsmes stratēģijas ietvaros. Pietiks ar dažiem skaitļiem, lai būtu skaidrs, cik liels ir ieguvums. Ar satelītu radionavigāciju saistīto produktu un pakalpojumu pasaules tirgus 2005. gadā pieauga līdz 60 miljardiem euro. Tā pieauguma tempi gadā pēdējos piecus gadus stabili turas 25% līmenī. Līdz 2020. gadam pasaules tirgus gada apgrozījums tiek lēsts uz 300 miljardiem euro, darbojoties 3 miljardiem uztvērēju. Tikai Eiropas Savienībā vien gaidāmas 150 000 jaunas darba vietas, pārsvarā augsto tehnoloģiju nozarēs, kas saistītas ar pētījumiem, to ieviešanu un pakalpojumu nodrošināšanu. 1. KOSMOSA UN ZEMES INFRASTRUKTŪRAS IEVIEŠANA Pirmais no eksperimentālajiem satelītiem, GIOVE A , tika palaists no Baikonuras kosmodroma 2005. gada 28. decembrī. Tas ar panākumiem noraidījis signālus, garantējot frekvences, ko Eiropas satelītu radionavigācijas sistēma izmantoja Starptautisko radiokomunikāciju konferenču laikā 2000. un 2003. gadā. Otrais eksperimentālais satelīts, GIOVE B , varētu tikt palaists 2006. gada beigās. Uz tā būs uzstādīti jaunākie augsto tehnoloģiju sasniegumi, kā, piemēram, atompulkstenis PHM , visprecīzākais atompulkstenis, kas jebkad palaists Kosmosā. Šis augstākās tehnoloģijas sasniegums ļaus GALILEO piedāvāt daudzkārt augstāku pozicionēšanas precizitāti nekā patlaban to piedāvā esošās sistēmas. Paralēli, 2004. gada decembrī, tika uzsāktas rūpnieciskas aktivitātes novērtējuma posmam orbītā, kura pārvaldība uzticēta Eiropas Kosmosa aģentūrai. Līguma parakstīšana šī posma īstenošanai, kas kopsummā sasniegs 1 038 miljonus euro, notika 2006. gada 19. janvārī Berlīnē. Šie jaunie pasākumi papildina jau uzsāktos darbus, kas nepieciešami, lai pabeigtu attīstības posmu. Šī posma izmaksas, apmēram 1 500 miljonus euro, uz pusēm uzņēmušās Eiropas Savienība un Eiropas Kosmosa aģentūra. Novērtēšanas posms orbītā aizsāksies 2008. gadā, kura laikā tiks uzstādītas pirmās kontroles stacijas, kā arī palaisti pirmie četri konstelācijas satelīti. Arī šo pasākumu izmaksas uz pusēm segs Eiropas Savienība un Eiropas Kosmosa aģentūra. 2. SARUNU ATTĪSTĪBAS GAITA PAR KONCESIJAS LĪGUMU Jau no GALILEO programmas paša sākuma, Padome vēlējās, lai šis projekts būtu publiskā un privātā sektora partnerība. Kļuva skaidrs, ka lēmums par koncesiju ir piemērotākais programmas specifikai. Tādejādi paredz piešķirt privātai struktūrai ekskluzīvas tiesības uz infrastruktūras izmantošanu divdesmit gadus, saņemot par to pretim no šīs struktūras naudu, lai segtu vismaz divas trešdaļas no infrastruktūras celtniecības izmaksām. Kopuzņēmumam Galileo , kas dibināts saskaņā ar Padomes 2002. gada 21. maijā pieņemto regulu,[2] ir uzdots vadīt programmas attīstības posmu un novest līdz galam nākamā koncesionāra atlases procedūru. Infrastruktūra paliks publiskā sektorā īpašumā, jo sistēmu kontrolēs GNSS , Eiropas uzraudzības iestāde (turpmāk „Uzraudzības iestāde”), Kopienas pārstāvniecība, kas izveidota saskaņā ar Padomes 2004. gada 12. jūlija pieņemto regulu[3]. Uzraudzības iestāde parakstīs koncesijas līgumu kā līgumslēdzēja iestāde. Sarunas ar konsorciju, kura sastāvā ir astoņi partneri ( Aena, Alcatel, EADS, Finmeccanica, Hispasat, Inmarsat, Thales un TeleOp ) sākās pēc konsolidētā piedāvājuma iesniegšanas 2005. gada 20. jūnijā un 21. oktobrī. Pirmais sarunu raunds noslēdzās 2006. gada 17. februārī, kad tika noslēgta vienošanās par principiem, kas jāievēro procedūras laikā. Darba gaitā tiek izmantota pieeja, saskaņā ar kuru riska sadalīšana starp partneriem un citi pamatjautājumi tiks aplūkoti pirms to sekām un finansiālām saistībām. Saskaņā ar publiskās un privātās partnerības principiem (PPP), sarunas norit vairākos posmos, izvērtējot kura no pusēm – privātais sektors vai publiskais sektors – spēj veiksmīgāk uzņemties katru no apzinātajiem riskiem. Pavisam ir noteiktas deviņas riska grupas: līdzekļu pārtēriņš, īstenošana, rezultāti, koncepcija, ienākumi un tirgi, izvietošana, projekta risku segums, kompensācija līguma laušanas gadījumā, refinansēšana. Sarunas jau krietni pavirzījušās septiņās no deviņām nosauktajām jomām. Viedokļi dalās galvenokārt riska sadalīšanas jomā starp partneriem, kas ir saistīts ar pašu sistēmas koncepciju un līdz ar to ar komerciāliem ieņēmumiem un ar tirgus attīstību. 2006. gada nogalē tiks pabeigtas aplēses par ieņēmumiem un izmaksām, kā arī publiskā sektora ieguldījumu. Bez tam, tiks konsolidēta finansiālā shēma un sastādītas galvenās līguma klauzulas. Pēc tam tiks apstiprināta īpašuma novērtēšana (« due diligence »), pabeigts līgums un finansiālā shēma. Visbeidzot, starp 2007. gada jūniju un decembri notiks finanšu slēgšana un koncesijas līguma parakstīšana. Sarunu svarīgākie rezultāti būs zināmi jau 2006. gada beigās. Komisija iesniegs Eiropas Parlamentam un Padomei pārskatu, kas nepārprotami uzrādīs riska sadalījumu starp privāto un publisko sektoru, kā arī svarīgāko tiesību un pienākumu sadali starp abiem sektoriem. Līdz ar to Eiropas Parlaments un Padome tiks iepazīstināti ar Komisijas sagatavotajiem atzinumiem pirms Uzraudzības iestāde parakstīs koncesijas līgumu. 3. UZRAUDZĪBAS IESTĀDES IZVEIDOŠANA Uzraudzības iestādes uzdevums ir nodrošināt publisko interešu aizstāvību GNSS Eiropas programmās un būt par to regulējošo iestādi. Uzraudzības iestāde vienlaikus ir līgumslēdzēja iestāde attiecībā uz koncesionāru, kurai uzticēta programmas izvēršanas un izmantošanas posmu īstenošana un attiecīgi koncesijas līguma parakstīšana. 2005. gada laikā Uzraudzības iestādes administrācijas padome iecēla direktoru un pieņēma lēmumus, kas attiecas uz iestādes darbību, organizatorisko struktūru un finansiālajiem aspektiem. Iestādes iekšējā organizācija atspoguļo tās galvenos uzdevumus. Tā sastāv no pieciem departamentiem, kas attiecīgi nosaukti: « Koncesija », « Tehnika », « Drošība », « Tirgus attīstība », « Administrācija ». Iestāde sāks efektīvi darboties aptuveni 2006. gada vidū, kad divdesmit personas, kuras patlaban tiek pieņemtas darbā, ieņems savas darba vietas, un kad tiks izveidota administratīvā pamatinfrastruktūra. Pagaidām, kamēr netiks pieņemts lēmums par mītnes atrašanās vietu, Iestāde atradīsies Briselē. Patlaban jau vairākas dalībvalstis ir izteikušas gatavību to uzņemt. Tā kā Uzraudzības iestādes uzdevums ir parakstīt koncesijas līgumu, ir ļoti svarīgi, lai tā tiktu iesaistīta GALILEO kopuzņēmuma darbā jau nākamo mēnešu laikā, it īpaši darba sarunās par koncesijas līgumu. Iestādes darbības programma 2006. gadā tāpat ietver sevī tehniskās sistēmas attīstību, ieskaitot radionavigācijas un izvietošanas jomā, programmas EGNOS integrācijā GALILEO (skat. 6. apakšpunktu), drošības un tirgus attīstības jomās, kā arī aktivitātēs, kas attiecas uz sesto Pētniecības pamatprogrammu. 4. GALILEO KOPUZŅĒMUMA DARBĪBAS DELEĢĒŠANA UZRAUDZĪBAS IESTĀDEI Līdz ar Uzraudzības iestādes izveidošanu, GALILEO kopuzņēmuma turpmākā darbība pēc 2006. gada nevajadzīgi sadārdzināsies, tiklīdz Uzraudzības iestāde būs spējīga 2006. gada laikā pamazām pārņemt un veiksmīgi turpināt darbu, ko patlaban veic kopuzņēmums. Tomēr ir svarīgi, lai Uzraudzības iestāde maksimāli izmantotu pieredzi un zināšanas, ko ieguvis kopuzņēmums Galileo , kas savukārt nozīmē, ka šīm abām vienībām būtu jāstrādā sinerģijā pietiekami ilgu laika posmu. Šajos apstākļos šķiet saprātīgi ļaut kopuzņēmumam strādāt līdz 2006. gada 31. decembrim. Līdz ar to, Komisija ir uzsākusi nepieciešamās procedūras, lai izbeigtu GALILEO kopuzņēmuma darbību no 2006. gada 31. decembra un ļautu, no minētās dienas, visas, ar kopuzņēmuma GALILEO saistītās darbības jomas nodot Uzraudzības iestādei. Kopuzņēmuma GALILEO budžeta projekts 2006. gadam segs nepieciešamos izdevumus visa gada garumā, neprasot papildus izmaksas, jo kopuzņēmumam GALILEO jau ir nepieciešamie līdzekļi tā darbības turpināšanai. Kopuzņēmuma GALILEO piedāvātā budžeta projekts paredz pakāpenisku tā personāla samazināšanu 2006. gadā, kura laikā viens no galvenajiem uzdevumiem būs sarunu par koncesijas līgumu veiksmīga pabeigšana, kamēr citas darbības jomas, cik ātri vien iespējams, pārņems Uzraudzības iestāde. Uzraudzības iestāde no savas puses, pateicoties budžeta grozījumiem, jau sākot ar 2006. gadu spēs pieņemt darbā papildus personālu, lai varētu veiksmīgi izpildīt tai paredzētos uzdevumus, ieskaitot tos, kas saistīti ar kopuzņēmuma GALILEO darbības pārņemšanu. 5. GATAVOŠANĀS GALILEO IZMANTOŠANAI GALILEO ir fantastisks zinātnes un pētniecības sasniegums Eiropas līmenī. Jau gandrīz desmit gadus Eiropas pētnieki un rūpnieki ir strādājuši pie šī projekta, kas nodrošinās Eiropas Savienībai neatkarību vienā no pamatnozarēm. Pētniecības darbs neattiecas tikai uz iekārtām, kas jāpalaiž, lai nodrošinātu sistēmas darbību. Tas koncentrējas arī uz tā saucamo «avalo sektoru », proti GALILEO ieviešanu ikdienas dzīvē, veidā, kas atbilst sabiedrības vajadzībām un visplašākā lietotāju loka prasībām. Tādēļ vairums darbu koncentrējas galvenokārt ap satelītu radionavigācijas izmantošanu transporta un telekomunikāciju jomā, uztvērēju uzstādīšanu un pasākumiem, kas veicami starptautiskās sadarbības līmenī. Šis darbs ir vienlīdz svarīgs sistēmas iespēju papildus izvērtēšanai attiecībā uz darbībām, kas saistītas ar ģeodēziju, laika mērīšanu, glābšanas un meklēšanas operācijās, utt. Pēdējais piedāvājumu bloks par 10 miljoniem euro lielu summu dos iespēju apmierināt ļoti daudzsološu nozaru vajadzības, piemēram, brīdinājuma signālu raidīšana, dzīvnieku transportēšana, bīstamo vielu transportēšana, utt. Uzraudzības iestāde kopā ar Komisijas dienestiem patlaban sagatavo darbu plānu, kuri tiks uzsākti septītās Programmas laikā Pētniecības un Attīstības posma ietvaros. Minētie darbi galvenokārt attieksies uz satelītu radionavigācijas nākotnes tehnoloģiju attīstību un lietotāju izteikto prasību evolūciju. 6. EGNOS PALAIŠANA EGNOS (« European Geostationary Navigation Overlay Service »), pateicoties trim satelītiem, kas izvietoti ģeostacionārā orbītā, izmanto un uzlabo informāciju, ko noraida amerikāņu GPS un krievu GLONASS konstelācijas satelītu sistēmas. Ar 1 līdz 2 metru precizitāti tas piedāvā visiem satelītu radionavigācijas lietotājiem ļoti efektīvu navigācijas un pozicionēšanas pakalpojumu, labāko, kāds līdz šim bijis pieejams Eiropā ar vienīgo GPS sistēmu un tuvs tai, ko nākotnē piedāvās GALILEO , ieskaitot informācijas veseluma pārraidi. Tomēr tas ir atkarīgs no GPS sistēmas. EGNOS attīstība balstās uz trīspusēju vienošanos starp Eiropas Kopienu, Eiropas Kosmosa aģentūru un Eirokontroli. EGNOS ir projektu sastāvdaļa, kas piesaistīti Transeiropas transporta tīkliem (RTE). Minēto projektu ietvaros Eiropas Kopiena devusi 143 miljonu euro ieguldījumu Transeiropas transporta tīklu budžetā. Šai programmai finansiālu atbalstu sniedza arī Eiropas Kosmosa aģentūra, kā arī valsts administrācijas iestādes un civilās aviācijas sektorā aktīvi strādājošie uzņēmumi. GALILEO priekštecis, EGNOS , deva iespēju Eiropas Savienībai attīstīt savas tehniskās kapacitātes un prasmes tādā vadošā nozarē kā satelītu radionavigācija. Paaugstinot pozicionēšanas precizitāti, piedāvājot augstākas uztveršanas iespējas konkrētās vietās un piegādājot lietotājam informāciju par sistēmas drošību, tas rada pievienoto vērtību vienkāršajai GPS sistēmai. Infrastruktūras izveide tika pabeigta 2005. gadā, un EGNOS ar panākumiem veica savu pirmo operatīvo derīguma pārbaudi pakalpojuma veidam "atklātie pakalpojumi". EGNOS sistēmas uztvērēji jau ir pieejami tirgū un var konstatēt, ka šīs sistēmas "atklāto pakalpojumu" raidīšanas signālu aizvien pieaugošā izmantošana ir novērojama tādās nozarēs kā celtniecība, precīzā lauksaimniecība, flotes pasažieru transporta kuģu kadastrs un vadība. Precīzā lauksaimniecība, piemēram, to izmanto, lai automātiski nodrošinātu mēslojuma izkaisīšanu uz lauka, ņemot vērā traktora precīzo atrašanās vietu. Vairums no GPS uztvērējiem, kurus patlaban laiž pārdošanā pasaulē, nodrošina EGNOS un tā amerikāņu ekvivalenta WAAS funkcijas. Starp citu, 2006. gadā sāksies darbs pie tādas sistēmas piemērošanas jomas sertificēšanas, no kuras atkarīgas cilvēku dzīvības, kā piemēram civilā aviācija. Viena no EGNOS priekšrocībām tieši ir piedāvāt pakalpojumus, kas pielāgoti šāda veida piemērošanas jomai, ko nevar paveikt GPS viena pati, jo tai trūkst informācijas veseluma funkcijas, kas ļautu ļoti īsā laikā brīdināt katru lietotāju par kāda no sistēmas elementu darbības traucējumiem. Prasībām, ko šajā sakarā formulējusi Starptautiskā civilās aviācijas organizācija, jābūt pilnā mērā apmierinātām. Vairāki reģionālā līmeņa operatori un arī aeronautikas sektora konstruktori jau tagad paredz EGNOS uztvērēju integrēšanu savos gaisakuģos. Pēc tam šis darbs turpināsies, sertificējot jūras un dzelzceļa piemērošanas jomas. Jāatgādina, ka satelīta radionavigācijas Eiropas sistēmu sertifikācijas operācijas ir Uzraudzības iestādes kompetencē. Padomes Regulas (EK) Nr. 1321/2004 3. pants paredz, ka Uzraudzības iestādei «pieder visi materiālie un nemateriālie EGNOS aktīvi saskaņā ar vienošanos, ko ar EGNOS investoriem noslēdz par noteikumiem un nosacījumiem, atbilstīgi kuriem ESA nodod īpašuma tiesības uz visām EGNOS iekārtām un aprīkojumu vai kādu to daļu ». Šī vienošanās bija ieinteresēto pušu diskusiju tēma darba grupas dienas kārtībā, kuras sekretariāta pienākumus veic kopuzņēmums Galileo . Vienošanās projekts tika pārstrādāts. Tiklīdz ieinteresētās puses parakstīs šo vienošanos, Uzraudzības iestāde varēs iekļaut EGNOS , GALILEO koncesijas līgumā, kas nodrošinās abu sistēmu pilnīgu saplūšanu. Komisija paredz iekļaut abas programmas, GALILEO un EGNOS , vienā budžeta līnijā Kopienas budžeta ietvaros, kā pašreizējos, tā arī nākamajos programmas posmos. Tomēr jāatgādina, ka EGNOS un GALILEO programmas ir pilnīgi atšķirīgas tehniskā ziņā, piemēram divu konstelāciju satelīti atrodas dažādās orbītās, kas nekādā ziņā nav savstarpēji savienojamas. 7. REGULĒTO PUBLISKO PAKALPOJUMU PIEEJAMĪBAS POLITIKAS IZSTRĀDE (PRS) Starp pieciem, GALILEO piedāvātājiem pakalpojumiem, Regulētais publiskais pakalpojums (jeb « Public Regulated Service » vai PRS ) ir domāts publisko iestāžu vajadzībām. Kodēts, traucējumu un interferenču izturīgs, šis ir lieliska snieguma pakalpojums, kas īpaši attiecas uz ilgstošas darbības kompetentajiem dienestiem, piemēram civilās aizsardzības vai nacionālās drošības jomā, policijas un muitas uzraudzības dienestiem, jūras un sauszemes robežu uzraudzības dienestiem, cīņā pret kontrabandu un nelegālo imigrāciju. Pieeja PRS dienestam ir ierobežota drošības apsvērumu dēļ. Lietotāju kontrole tiek veikta ar tehnisku līdzekļu palīdzību, piemēram, kriptogrāfijas atslēgas, īpašas procedūras ar papildus drošības sistēmām vai arī saskaņā ar instrukcijām, kas pieņemtas Padomes Vienotās Rīcības ietvaros.[4] Turklāt, potenciāli daudzajām PRS lietotāju grupām ir dažāds vajadzību, attieksmes un uzticības koeficienta līmenis. PRS pakalpojumu pieejamības politikai ir jāņem vērā visi šie faktori kopumā. Šādas politikas veidošana pamazām tika uzsākta GALILEO Drošības padomē (GSB). Tā ļāva precizēt PRS pakalpojumu pieejamības politikas mērķus un noteikt tās īstenošanas posmus. Tehniska rakstura sagatavošanas darbi turpināsies, dodot iespēju dalībvalstīm, kas iecerējušas izmantot PRS, no vienas puses definēt to nacionālās intereses, izmantojot šo pakalpojumu, un. no otras puses, nozīmēt subjektu, kura pienākumos ietilptu šīs valsts lietotāju pārvaldība. Minētais subjekts būs Uzraudzības iestādes partneris. Uzraudzības iestāde izstrādās " Norādes PRS pārvaldības noteikumu piemērošanai dalībvalstīs” , " Minimālās kopējās normas PRS izmantošanai un pārvaldībai " un " Specifikācijas un instrukcijas PRS uztvērēju ražošanai ". Minētie dokumenti varētu tikt pārstrādāti, piemērojot tos dalībvalstu nacionālajām interesēm. Noslēdzoties pirmajam darba posmam, 2006. gada nogalē, Komisija izteiks Padomei priekšlikumu par PRS pieejamības politikas īstenošanas plānu, definējot tai nepieciešamos tehniskos un lēmējmehānismus, nodrošinot to savlaicīgu darbības uzsākšanu ar nolūku paredzēt PRS izmantošanu no 2010. gada beigām. 8. SATELĪTA RADIONAVIGĀCIJAS PROGRAMMAS VEICINĀŠANA KOPIENAS LIKUMDOŠANĀ Saskaņā ar vairākiem Kopienas dokumentiem satelīta radionavigācijas programma jau uzsākta vairākos sektoros, sniedzot ieguldījumu šī jaunās tehnoloģijas ekonomiskās dzīvotspējas nodrošināšanai. - Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva Nr. 2002/59/EK (2002. gada 27. jūnijs), ar ko izveido Kopienas kuģu satiksmes uzraudzības un informācijas sistēmu[5]. - Komisijas Regula (EK) Nr. 2244/2003 (2003. gada 18. decembris), ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus attiecībā uz kuģu satelītnovērošanas sistēmām[6]. - Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/52/EK (2004. gada 29. aprīlis) par ceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību[7]. - Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (2004. gada 22. decembris) par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas un saistīto darbību laikā[8]. - Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2005/44/EK (2005. gada 7. septembris) par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem[9]. - Komisijas 2003. gada 25. jūlija ieteikums par tādas informācijas apstrādi, kas attiecas uz zvanītāja atrašanās vietas noteikšanu elektroniskajos komunikāciju tīklos, lai neatliekamās palīdzības dienesti varētu precīzi noteikt vietu, no kuras pienāk zvans (E112)[10]. Satelīta radionavigācija var tikt uzskatīta par ērtu pamatinstrumentu. Nākotnē to varēs izmantot cīņā pret krāpšanu, civilajā aizsardzībā, juridiskās kontroles nodrošināšanai un ceļu drošības jomā. Bez tam, rekomendācijas šīs tehnoloģijas izmantošanai tiks nosūtītas iestādēm, kuru pārvaldībā ir dzelzceļa, jūras un gaisa pārvadājumu sektori. Kodoltehnoloģiju nozare, sākot ar bīstamo kravu pārvadājumiem līdz pat atkritumu apstrādei, būs īpašu pētījumu objekts. Līdz ar to, darbu drīz uzsāks Komisijas speciāli izveidotā iekšējā grupa, kuras pienākumos ietilps satelītu radionavigācijas programmas vajadzību apzināšana Kopienas ietvaros, kā arī informācijas apmaiņas atvieglošana sistēmas tehniskās pilnveidošanas gaitā. Šajā sakarā Komisija 2006. gada beigās prezentēs Zaļo grāmatu par GALILEO izmantošanu. 9. PROGRAMMAS FINANSĒJUMS 2004. gada 14. jūlijā Komisija sagatavoja Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par GALILEO programmas izvēršanas un izmantošanas posmu finansēšanas nodrošināšanu no 2007. līdz 2013. gadam. Šis priekšlikums piešķir programmai specifisku juridisku pamatu, kas ir loģiski saistīts ar nākamo Eiropas kosmosa programmu un lieliski atbilst augsta līmeņa finanšu vadībai. 2005. gada 21. aprīlī, daļējas vispārējas orientācijas ietvaros, Padome pieņēma šo likumprojektu, izņemot budžeta sadaļu. Galvenie grozījumi, ko iesniedza Padome un kuriem Komisija var piekrist, attiecās uz EGNOS iekļaušanu reglamentā. Parlaments tāpat apliecināja savu atbalstu priekšlikumam, kas tika izteikts plenārsēdes laikā 2005. gada 5. septembrī. Padomes un Parlamenta pozīcijas ir ļoti tuvas, un Komisija var tās atbalstīt. Likumprojektu nevarēs pieņemt pēdējā lasījumā ātrāk, nekā būs precīzi zināmi koncesijas līguma nosacījumi. Komisijas 2004. gada 14. jūlija likumprojekts paredzēja Eiropas Kopienas finansiālu atbalstu 1 miljarda euro apmērā. 2006. gada maijā šim likumprojektam tika iesniegti grozījumi. Konkrētas summas, kas galu galā tiks piešķirtas uz koncesijas līguma darbības laiku, būs atkarīgas no risku un finansiālo izmaksu sadalījuma, kas atrunāts koncesijas līgumā, kā arī šo risku novēršanas mehānismiem. Komisija ar Eiropas Investīciju bankas palīdzību patlaban izstrādā priekšlikumus šim pēdējam punktam. 10. STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA Starptautiskā sadarbība ir viens no GALILEO programmas pamatelementiem, jo trīsdesmit satelītu konstelācijai ir pasaules mēroga vēriens. Sadarbības līgumi tika parakstīti 2003. gada 30. oktobrī ar Ķīnu un 2004. gada 13. jūlijā ar Izraēlu. Līdzīgas vienošanās tika parafētas 2005. gada 3. jūnijā ar Ukrainu, 2005. gada 7. septembrī ar Indiju, 2005. gada 8. novembrī ar Maroku un 2006. gada 12. janvārī ar Dienvidkoreju. Citas vienošanās tiek gatavotas ar Norvēģiju un Argentīnu, pamatojoties uz mandātiem, kurus Padome pieņēma 2005. gada 18. jūlijā. Patlaban notiek sarunas ar Šveici, Kanādu, Austrāliju, Sauda Arābiju un Brazīliju. Nesen Krievija apstiprināja, ka ir ieinteresēta turpināt apspriedes ar Eiropas savienību. Pilnīgu Eiropas un amerikāņu sistēmas savstarpēju operativitāti nosaka līgums, kas parakstīts ar ASV 2004. gada 26. jūnijā. Darbi, kas tiek veikti šī līguma ietvaros, galvenokārt koncentrējas ap signālu optimizāciju. Sadarbības mērķis ir paplašināt iespējas, ko lietotājiem sniedz abas sistēmas GALILEO un GPS . Turpmāk, GALILEO programmas nākamajiem posmiem, ir svarīgi noteikt sadarbības jomas un nosacījumus ar trešajām valstīm, ieskaitot iestāžu līmenī, kā arī ņemot vērā pienākumus, kas saistās ar intelektuālā īpašuma aizsardzību un tehnoloģiju aizsardzību, kas paredzētas divējādai lietošanai. Pirms 2006. gada beigām Komisija iesniegs Padomei, mandātus, kas ļaus uzsākt sarunas ar ieinteresētajām trešajām valstīm. 1. PIELIKUMS PROGRAMMAS DAŽĀDIE POSMI GALILEO programma sastāv no trim secīgiem posmiem. 1. Attīstības un novērtējuma posms. 2. Šis ir pētnieciskais posms, kas ietver sevī satelītu un uz zemes izvietoto komponentu attīstību un novērtēšanu orbītā. Tas turpināsies līdz 2009. gada sākumam. Šī posma izmaksas uz pusēm sedz Eiropas Savienība un Eiropas Kosmosa aģentūra, un tās kopumā sasniegs līdz 1 500 miljoniem euro. Šī posma pārvaldību līdz 2006. gada 31. decembrim veiks kopuzņēmums Galileo . Pēc 2007. gada 1. janvāra, Eiropas uzraudzības iestāde GNSS pārņems GALILEO kopuzņēmuma darbu un novedīs šo posmu līdz galam. 3. Izvēršanas posms. 4. Tas ietvers satelītu būvniecību un palaišanu, kā arī pilnīgu uz zemes izvietotā komponenta izveidi. Tas paredzēts 2009. un 2010. gadam. 5. Komerciālās ekspluatācijas posms. 6. Tas atbilst laika posmam, kad sistēma tiks izmantota, arī komerciālā nozīmē. Tās sāksies 2010. gada beigās. Izvēršanas un komerciālās ekspluatācijas posmi būs koncesijas priekšmets vismaz divdesmit gadu garumā. Līgumslēdzēja puse būs Uzraudzības iestāde. 2. PIELIKUMS PROGRAMMAS APVIENOTAIS PLĀNS - 2006. gada novembris un decembris: sarunu nobeigums par koncesijas līgumu. - 2006. gada decembris: Eiropas Parlamenta un Padomes informācija par koncesijas līguma sarunu rezultātiem. - 2007. gada laikā: koncesijas līguma pabeigšana un parakstīšana. - 2006. gada vidus: Uzraudzības iestādes oficiāls paziņojums par EGNOS pakalpojuma pilnu pieejamību. - 2006. gada laikā: pakāpeniska kopuzņēmuma GALILEO pienākumu nodošana Uzraudzības iestādei. - 2006. gada rudens: otrā eksperimentālā satelīta palaišana. - 2006. gada rudens: mandātu prezentācija Padomei, kas ļaus Komisijai uzsākt sarunas ar trešajām valstīm nolūkā noteikt to dalības nosacījumus programmas nākamajos posmos. - 2006. gada beigas – 2007. gada sākums: Zaļās grāmatas prezentācija Eiropas Parlamentā un Padomē par GALILEO izmantošanu. - 2008. līdz 2010. gadam: trīsdesmit konstelācijas satelītu palaišana, uz zemes izvietoto komponentu pabeigšana un sistēmas izmantošanas sākums. [1] Atklātais dienests, komercdienests, dienests “ safety of life “ , meklēšanas un glābšanas dienests un valdības dienests ( PRS ). [2] OV L 138, 21.5.2002., 1. lpp. Kopuzņēmuma Galileo dibinātāji ir Eiropas Kopiena un Eiropas Kosmosa aģentūra. Kopuzņēmuma struktūrvienības ir administrācijas padome, izpildkomiteja un direktors. Bez tam, Uzraudzības padome, kas sastāv no viena Eiropas Savienības dalībvalsts pārstāvja un viena Komisijas pārstāvja, realizē kopuzņēmuma politisko kontroli. [3] OV L 246, 20.7.2004., 1. lpp. Uzraudzības padomes izpildorgāni ir administrācijas padome un izpilddirektors. Administrācijas padome sastāv no katras dalībvalsts viena nozīmēta pārstāvja un viena Komisijas nozīmēta pārstāvja. [4] 2004. gada 12. jūlija Padomes Vienotā rīcība 2004/552/KĀDP par Eiropas pavadoņu radionavigācijas sistēmas darbības aspektiem, kas ietekmē Eiropas Savienības drošību [5] OV L 208, 2002.5.8., 10. lpp. [6] OV L 333, 2003.20.12., 17. lpp. [7] OV L 166, 2004.30.4., 124. lpp. [8] OV L 3, 2005.5.1., 1. lpp. [9] OV L 255, 2005.30.9., 152. lpp. [10] OV L 189, 2003.29. 7., 49. lpp.