ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.

Šādu 1.7. apakšpunktu pievieno 1. punkta beigās: “1.7. a) Attiecībā uz jebkuru dalībvalsti, kas ievieš euro 2007. gada janvārī vai pēc tā, gan šādas dalībvalsts NCB, gan visu pārējo iesaistīto dalībvalstu NCB laikā, kad šī dalībvalsts ievieš euro, sniedz ECB retrospektīvos datus, kas atbilst III pielikuma 1.–8. tabulā prasītajiem datiem, lai ļautu sagatavot kopsavilkuma rādītājus par euro zonu tās jaunajā sastāvā. Šīs NCB retrospektīvos datus sniedz, sākot no tālāk tekstā izklāstītajiem atsauces datumiem, izņemot 13. tabulā minētos dalījumus, attiecībā uz kuriem agrākais atsauces periods, par kuru sniedz ziņojumu, ir minētajā tabulā norādītais atsauces periods. Visus retrospektīvos datus var sniegt, pamatojoties uz pēc iespējas precīzākām aplēsēm. i) Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pirms 2004. gada maija, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no 1999. gada. ii) Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES 2004. gada maijā, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no 2004. gada. iii) Ja dalībvalsts, kura ievieš euro, pievienojās ES pēc 2004. gada maija, retrospektīvie dati aptver vismaz periodu no datuma, kurā šī dalībvalsts pievienojās ES. b) Ja a) apakšpunktā minētie dati jau nesatur ikmēneša novērojumus, kas aptver piecus gadus attiecībā uz katru no maksājumu bilances tekošā konta četriem galvenajiem apakšposteņiem, proti, preces, pakalpojumus, ienākumu un kārtējos pārvedumus, NCB nodrošina, ka to sniegtie dati satur šādus novērojumus.”
2.4.

ex post nodevu finanšu sektoram palīdzību. Šī prasība atbilst vienai no Vienotā noregulējuma mehānisma izveides pamatidejām, proti, ka banku noregulējums tiek īstenots, neradot nodokļu maksātājiem pastāvīgas izmaksas. Būtu svarīgi uzmanīgi pielāgot laika diapazonu, kurā notiktu šo naudas līdzekļu atgūšana no finanšu sektora, lai izvairītos no tā, ka nodevas ir pārāk procikliskas ECB piekrīt, ka vidējā termiņā finanšu atbalstam jābūt fiskāli neitrālam, nodrošinot, ka valsts palīdzība tiek atgūta arnodevu finanšu sektoram palīdzību. Šī prasība atbilst vienai no Vienotā noregulējuma mehānisma izveides pamatidejām, proti, ka banku noregulējums tiek īstenots, neradot nodokļu maksātājiem pastāvīgas izmaksas. Būtu svarīgi uzmanīgi pielāgot laika diapazonu, kurā notiktu šo naudas līdzekļu atgūšana no finanšu sektora, lai izvairītos no tā, ka nodevas ir pārāk procikliskas ( 13 )
1.3.

ECB vēlas uzsvērt, ka, lai panāktu vienotu un efektīvu eurozonas pārstāvību SVF, ir svarīgi, lai visas iesaistītās puses rīkotos, pilnībā ievērojot godprātīgas sadarbības principu. Šajā sakarā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. panta 3. punktā noteikts, ka Savienība un dalībvalstis palīdz viena otrai, ar savstarpēju cieņu pildot uzdevumus, kas izriet no LES un LESD (turpmāk kopā – “Līgumi”). Šis princips paredz, ka dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu to pienākumu izpildi, kas izriet no Līgumiem vai no Savienības iestāžu aktiem, un atturētos no jebkuriem pasākumiem, kuri varētu traucēt sasniegt Savienības mērķus. LES 13. panta 2. punkts nosaka, ka Savienības iestādes savstarpēji godprātīgi sadarbojas.
3.2.

ECB atbalsta ierosināto 5. panta 1. punktu saistībā ar 2. panta q) punktu par informācijas vākšanu par “administratīvi regulējamām cenām” kā daļu no “pamatinformācijas”, kas jāziņo ar atsauci uz SPCI (un SPCI pie nemainīgas nodokļu likmes). ECB uzrauga to cenu izmaiņas, kuras tieši nosaka vai kuras lielā ziņā ietekmē valdība (centrālā, reģionālā vai lokālā līmeņa valdība, tostarp valsts regulatori), kā arī šo izmaiņu ietekmi uz kopējo SPCI. Patiesi, šī informācija ir ļoti noderīga inflācijas izmaiņu analīzei. Tomēr, lai klasificētu cenas kā administratīvi regulējamas vai neregulējamas, pilnībā vai daļēji administratīvi regulējamas, nepieciešami turpmāki norādījumi. Šī klasifikācija bieži ir neviennozīmīga. Attiecībā uz indeksiem, kas atsaucas uz administratīvi regulējamām cenām vai izslēdz tās, ECB atbalstītu Komisijas sniegtos norādījumus, kas nodrošinātu šo jēdzienu saskaņotu definīciju un to piemērošanu tādā īstenošanas aktā, kas pieņemts saskaņā ar ierosinātās regulas 4. panta 4. punktu.
3.

ECB atzinīgi vērtē to, ka ar ierosināto regulu ir noteikti vienoti Savienības mēroga noteikumi attiecībā uz starpbanku komisijas maksām un arī vienādi darbības noteikumi un tehniskās prasības kartēm piesaistītiem maksājumu darījumiem. Priekšlikumi kopumā saskan ar pašreizējām Eurosistēmas pozīcijām. Maksājumu kartes ir visplašāk lietotie elektronisko maksājumu instrumenti mazumtirdzniecības pirkumos, un līdz ar to tie veido lielu daļu no maksājumu darījumiem Savienībā. Tomēr – par spīti minētajam – starpbanku komisijas maksas pašlaik lielākoties netiek regulētas, un līdz ar to tās ir ļoti atšķirīgas visās dalībvalstīs. Ar vienoto noteikumu ieviešanu tiktu veicināta maksājumu iekšējā tirgus pilnveidošana un tiktu sniegts atbalsts vienotās euro maksājumu telpas (SEPA) izveidei. Lai gan jaunajos noteikumos izpaužas spēcīgs ar konkurenci saistīts aspekts, tiem vajadzētu arī samazināt tirgus sadrumstalotību un radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus, kuros esošajiem dalībniekiem būtu vieglāk konkurēt, savukārt jaunajiem būtu vieglāk ienākt karšu maksājumu tirgū, kā rezultātā kopumā palielinātos gan elektronisko maksājumu instrumentu efektivitāte, gan to izmantošana.
Paskaidrojums Lai novērstu jebkādas šaubas par SVF lomu, attiecībā uz to visā ierosinātajā regulā jālieto konsekventa terminoloģija. Turklāt ierosinātajai regulai jāatbilst citiem salīdzināmiem juridiskajiem instrumentiem, kas paredz Savienības un ārpus Savienības finanšu palīdzību, piemēram, Regulai (ES) Nr. 407/2010, EFSF Pamatlīgumam un ESM līgumam. “Darbojas saziņā ar ECB” 3. panta 3. punktā un “saziņā ar ECB” 3. panta 8. punktā svītrošana un “ņemot vērā ECB viedokli, ja ECB nolēmusi sniegt padomu šajā sakarā” iekļaušana abos minētajos punktos atspoguļo to, ka ECB būtu mazāk jāiesaistās korekcijas programmu sagatavošanā. Lai gan pārējais Padomes ierosinātais teksts paredz ECB lomu, kas ir vairāk uzraudzības loma, ECB loma 3. panta 3. un 8. punktā būtu tādas iestādes loma, kura izstrādā ekonomikas korekcijas programmu. ECB uzskata, ka tai nepienākas uzņemties šādu lomu attiecībā uz ārpus euro zonas dalībvalstīm, ņemot vērā, ka par monetāro politiku šajās dalībvalstīs atbild to nacionālās centrālās bankas. Tādēļ ECB, palīdzot izstrādāt ekonomikas korekcijas programmu, nevajadzētu iejaukties nacionālās centrālās bankas neatkarīgu lēmumu pieņemšanā.
7.

ECB atzīmē, ka minētās robežvērtības mērķis ir atšķirt alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekus, kuru darbības varētu “nopietni ietekmēt finanšu stabilitāti”, no tiem, kuru darbības to nevar, kā arī to, ka ierosinātie režīmi tiks piemēroti sistemātiski nesvarīgiem fondiem (13).
1.4.

Kopumā tuvākajā nākotnē regulatoru mērķis būtu atcelt atbrīvojumu un attiecībā uz aktīviem, ko plānots iekļaut nodrošināto obligāciju nodrošinājuma portfelī, izstrādāt stingrāku kritēriju kopumu, kas: i) nav atkarīgs no ārējiem kredītreitingiem un ii) ir pietiekami stingrs, lai nodrošinātu tirgus uzticību nodrošinātajām obligācijām, tajā pašā laikā dodot finanšu iestādēm pietiekamu laiku to attiecīgo biznesa modeļu pielāgošanai. Nedzēsto obligāciju nominālās vērtības samazināšana no 20 % uz 10 %, kas minēta ierosinātās direktīvas I pielikuma 2. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktos, uzskatāma par pozitīvu soli šajā virzienā.
2.2

Regulas projektā minētajiem apakšindeksiem var būt būtiska ietekme uz dalībvalstīm, kuru pašreizējā prakse atšķiras no regulas projekta 4. pantā paredzētajiem minimālajiem standartiem. Tas izraisīs statistikas pārrāvumu indeksos, kā rezultātā var būt novirzes visu pozīciju SPCI pārmaiņās, salīdzinājumā ar iepriekšējā gada atbilstošo periodu. ECB atzīst, ka dalībvalstīm var būt neiespējami pārstrādāt iepriekš publicētos SPCI to sākotnējā stāvoklī. Tomēr ECB uzsver to, cik nozīmīga ir SPCI datu salīdzināmība un saskaņotība nākamajā gadā pēc regulas projekta īstenošanas. Tādēļ ECB atzinīgi novērtēs to, ka dalībvalstis to nacionālos SPCI pārskatīs vismaz gadu pirms regulas projekta ieviešanas.
3.

Kā jau pausts iepriekšējā atzinumā (5), ECB, tāpat kā Eiropas Parlaments, ir ieinteresēta euro starptautiskās lomas uzraudzībā. Šajā kontekstā ECB īpaši atzinīgi novērtē ierosinātās regulas 6. panta 3. punktu, kas prasa apkopot tirdzniecības statistiku, to iedalot pēc norēķinu valūtas preču eksportā uz valstīm ārpus ES un importā no tām. ECB uzrauga euro izmantošanu ārpus euro zonas un publicē gada pārskatu par euro starptautisko lomu, t.sk., īpašu nodaļu par euro izmantošanu starptautiskajā tirdzniecībā. Euro starptautiskajai lomai ir pastiprināti reģionāls raksturs, un tā ir īpaši izteikta Eiropas Savienībā. Dati par valūtu iedalījumu ārējā tirdzniecībā ir arī nozīmīgs ECB makroekonomikas prognožu avots, kas tiek izmantots cenu stabilitātes analīzei, jo šie dati sniedz informāciju par to, kā valūtas kursa pārmaiņas ietekmē importa cenu un vietējo ražojumu cenu attīstību.
1.1.

Ekonomikas un finanšu lietu padome (ECOFIN) 2008. gada maijā aicināja Komisiju pārskatīt tās lēmumus par 3. līmeņa komitejām, piešķirot tām īpašus uzdevumus, lai veicinātu to sadarbību uzraudzības jomā un lomu konverģenci finanšu stabilitātes risku novērtēšanas jomā, kā arī ECOFIN minēja dažus uzdevumus, ko varētu iekļaut lēmumos (2). ECOFIN secinājumos ir norādīti daži aspekti, kas būtu jāņem vērā, izstrādājot 3. līmeņa komiteju uzdevumus attiecībā uz finanšu stabilitātes risku uzraudzību ES līmenī, un ECOFIN jo īpaši aicināja Eiropas banku uzraudzītāju komiteju (CEBS) un ECBS Banku uzraudzības komiteju (BSC) nodrošināt efektīvu un atbilstošu darba sadalījumu to starpā (3). Šajā sakarā ECB visnotaļ atbalsta lēmuma projektu, ciktāl Komisijas ierosinātie grozījumi atspoguļo 2007. gadā veikto Lamfalisī regulējuma pārskatīšanu (4), kurā savu ieguldījumu sniedza arī Eurosistēma (5). Vienlaikus ECB norāda, ka Eiropadome 2008. gada oktobrī, ņemot vērā nesenās norises finanšu tirgos, uzsvēra nepieciešamību stiprināt Eiropas finanšu sektora uzraudzību, lai uzlabotu uzraudzības koordināciju Eiropas līmenī (6). Eiropadome jo īpaši pauž gandarījumu par to, ka Komisija ir izveidojusi augsta līmeņa darba grupu (7). Šajā sakarā ECB uzsver, ka atzinumā ietvertie īpašie komentāri neierobežo iespējamo ieguldījumu diskusijās par šīs augstā līmeņa darba grupas darbu nākotnē.
3.

Ierosinātās regulas mērķis ir izveidot kopēju struktūru Kopienas statistikas par ārvalstu saistīto uzņēmumu struktūru un darbību sagatavošanai. No vienas puses, saskaņā ar šo struktūru dalībvalstis ziņos datus par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem, kuri ir rezidenti datu sagatavošanas valstī un kurus kontrolē ārvalstu institucionāla vienība. Ierosinātās regulas I pielikums nosaka kopēju moduli šādai iekšējai statistikai par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem (turpmāk tekstā — “iekšējā FATS”). No otras puses, datu ziņošana par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem, kuri nav rezidenti datu sagatavošanas valstī un kurus kontrolē datu sagatavošanas valstī rezidējoša institucionāla vienība, šobrīd ir brīvprātīga, un uz to attieksies eksperimentālie pētījumi, ko dažas dalībvalstis veiks, vēlākais, trīs gadu laikā pēc ierosinātās regulas spēkā stāšanās. Ierosinātās regulas II pielikums nosaka kopēju moduli šādai ārējai statistikai par ārvalstu saistītajiem uzņēmumiem (turpmāk tekstā — “ārējā FATS”).
VII. ES bilancē ir iegrāmatotas saistības pensijām un citiem darbinieku pabalstiem, kas 2020. gada beigās bija 116,0 miljardi euro un veido vairāk nekā trešo daļu no kopējām 2020. gada saistībām, kuras ir 313,5 miljardi euro. VIII. Lielākā daļa saistību pensijām un citiem darbinieku pabalstiem attiecas uz Eiropas Savienības ierēdņu un pārējo darbinieku pensiju shēmu ( PSEO ) (100,7 miljardi euro). Pārskatos reģistrētās šā veida saistības ir pašreizējās vērtības aplēse paredzamajiem nākotnes maksājumiem, kas ES būs jāveic, lai pildītu pensiju maksāšanas pienākumus. IX. No pensiju shēmas maksātos pabalstus sedz no ES budžeta. Ja ES nav izveidots speciāls pensiju fonds, ko kura segt nākotnes pensiju saistību izmaksas, dalībvalstis kopīgi garantē pabalstu izmaksāšanu, un ierēdņi sedz trešo daļu no shēmas finansēšanas izmaksām. Eurostat katru gadu Komisijas grāmatveža uzdevumā aprēķina šīs saistības, izmantojot tādus parametrus kā ES ierēdņu vecuma profils un paredzamais mūža ilgums un pieņēmumus par nākotnes ekonomisko stāvokli. Šos parametrus un pieņēmumus novērtē arī Komisijas aktuāri. X. Pensiju saistību pieaugums 2020. gadā ir galvenokārt skaidrojams ar to, ka ir samazinājusies nominālā diskonta likme, ko ietekmē vispārējo procentu likmju samazinājums ( 4 ) . Šis ir galvenais iemesls tam, ka pensiju saistības laikā no 2014. līdz 2020. gadam ir pieaugušas par 98 %, proti, no 50,9 miljardiem euro līdz 100,7 miljardiem euro ( 5 ) XI. Otra lielākā daļa no saistībām, kas paredzētas pensijām un citiem darbinieku pabalstiem, ir aplēstās ES saistības kopīgajai veselības apdrošināšanas shēmai; šīs saistības 2020. gada beigās bija 12,9 miljardi euro. Tās attiecas uz izmaksām par ES darbinieku veselības aprūpi, kuras ir jāsedz periodā pēc tam, kad darbinieks ir pensionējies (atskaitot darbinieku iemaksas). XII. Savas revīzijas laikā mēs novērtējam aktuāra pieņēmumus par šīm shēmām un no tiem izrietošo novērtējumu. Savu novērtējumu balstām uz neatkarīga ārējā aktuārā eksperta darbu. Mēs pārbaudām šo saistību aprēķina pamatā esošos datus, aktuāros parametrus, kā arī pašu aprēķinu. Pārbaudām arī šo saistību izklāstu konsolidētajā bilancē un konsolidēto finanšu pārskatu skaidrojumos. XIII. Mēs secinām, ka konsolidētajā bilancē norādītā aplēse par pensiju un citu darbinieku pabalstu kopējām saistībām, ir patiesa un ticama. Noslēgumā varam piebilst, ka turpināsim šo nozīmīgo saistību aprēķina novērtēšanu, tostarp pamatā esošo datu ticamības novērtēšanu, un tādējādi palīdzēsim Komisijai pastāvīgi uzraudzīt šīs saistības.
II.

Saskaņā ar Līguma 268.–280. pantu un Finanšu regulu vadības (4) pienākums ir sagatavot patiesi izklāstītus Eiropas Kopienu gada pārskatus un nodrošināt pakārtoto darījumu likumību un pareizību: a) attiecībā uz Eiropas Kopienu gada pārskatiem vadības uzdevums ir izstrādāt, ieviest un uzturēt iekšējās kontroles mehānismus, lai sagatavotu patiesi izklāstītus finanšu pārskatus, kuri nesaturētu būtiski nepareizu informāciju krāpšanas vai kļūdas dēļ; izvēlēties un piemērot pienācīgu grāmatvedības politiku, pamatojoties uz Komisijas grāmatveža pieņemtajiem grāmatvedības noteikumiem (5), un sagatavot konkrētajiem apstākļiem piemērotas grāmatvedības aplēses. Saskaņā ar Finanšu regulas 129. pantu Komisija apstiprina Eiropas Kopienu gada pārskatus pēc tam, kad Komisijas grāmatvedis tos ir konsolidējis, pamatojoties uz pārējo iestāžu (6) un organizāciju (7) iesniegto informāciju, un konsolidētajiem pārskatiem ir pievienojis apliecinājumu, kurā viņš cita starpā pauž pamatotu pārliecību par to, ka konsolidētie pārskati skaidri un patiesi atspoguļo Eiropas Kopienu finanšu stāvokli visos būtiskajos aspektos; b) veids, kādā vadība nodrošina pakārtoto darījumu likumību un pareizību, ir atkarīgs no budžeta izpildes metodes. Ja līdzekļu pārvaldība ir tieša un centralizēta, tad budžeta izpildi veic Komisijas departamenti. Ja pārvaldība ir dalīta, tad budžeta izpildi deleģē dalībvalstīm. Decentralizētās pārvaldības gadījumā izpildi deleģē trešām valstīm, bet netiešas centralizētas pārvaldības gadījumā — citām organizācijām. Ja pārvaldība ir kopīga, budžeta izpildes uzdevumus sadala starp Komisiju un starptautiskām organizācijām (Finanšu regulas 53.–57. pants). Budžeta izpildei ir jāatbilst pareizas finanšu pārvaldības principam, saskaņā ar kuru jāizstrādā, jāievieš un jāuztur efektīvi un produktīvi iekšējās kontroles mehānismi, tostarp jānodrošina adekvāta pārraudzība un pienācīgi pasākumi pārkāpumu un krāpšanas novēršanai, kā arī, vajadzības gadījumā, tiesvedības ceļā jāpiedzen nepareizi samaksāti vai izlietoti līdzekļi. Neatkarīgi no budžeta izpildes metodes Komisijai ir jāuzņemas galīgā atbildība par Eiropas Kopienu pārskatiem pakārtoto darījumu likumību un pareizību (Līguma 274. pants).
56.

Saistībā ar aizstājējpārbaudēm Palāta konstatēja, ka: a) dažas no veiktajām pārbaudēm bija tikai pavirša vizuāla apskate daļai no sūtījuma, kas neatbilst pārbaudēm paredzētajam mērķim; b) dalībvalstīs atšķīrās veids, kādā noteica obligāto veicamo aizstājējpārbaužu skaitu; c) noteikumi paredz, ka preces, kam jāveic fiziskās pārbaudes un kam plombas uzlikusi muita, tādā gadījumā ir atbrīvotas no turpmākām aizstājējpārbaudēm (izņemot ārkārtas apstākļus). Revīzija konstatēja, ka daži sūtījumi ar muitas uzliktām plombām (citiem mērķiem), kas tomēr nav fiziski pārbaudīti, pēc tam bija atbrīvoti no aizstājējpārbaužu iespējamības vietā, kur tos izved no ES teritorijas; d) īpašas pārbaudes plombām veic izvešanas muitas posteņos, ja iepriekš uzliktās plombas ir salauztas vai viltotas. Tā kā par šādām plombu pārbaudēm nav skaidru noteikumu, tika konstatēts, ka tās ir veiktas nekonsekventi; e) ja preču sūtījumus pārvadā starp dalībvalstīm pa jūru, pirms tos pa sauszemes ceļu vai dzelzceļu izved no ES teritorijas, ir iespēja, ka tos neatlasīs aizstājējpārbaudēm vietā, kur tos galīgi izved no Kopienas teritorijas; f) sūtījumiem, kas nonāk vietā, no kuras tos izved no ES teritorijas, nav pievienoti dokumenti, kuros skaidri norādīta kompensācijas vērtība vai sūtījumu atbilstība vai neatbilstība kompensācijai, kas traucē muitniekiem, kuri atbild par šādu pārbaužu veikšanu, identificēt pārbaudāmos sūtījumus; g) ja aizstājējpārbaudēs atklāj pārkāpumus, par to ir jāpaziņo preču izcelsmes dalībvalstij, turklāt var pievienot arī pieprasījumu sniegt informāciju par veikto pēcpārbaudi. Palāta konstatēja, ka šī sistēma nedarbojas, kā paredzēts, un ka informācija par pēcpārbaudēm nenonāk atpakaļ pie iestādēm, kas veikušas pārbaudes. 4. ieteikumsPalāta iesaka:aizstājējpārbaužu tiesiskajam regulējumam jānodrošina, lai visu pārbaudei atlasīto sūtījumu varētu vizuāli identificēt;jāapsver iespēja izvirzīt prasību, ka veicamo aizstājējpārbaužu skaits jānosaka, pamatojoties drīzāk uz deklarāciju obligātu procentuālo daudzumu, nevis uz “noteikumu par vienu pārbaudi dienā”;Komisijai jāveic pasākumi, lai nodrošinātu, ka eksporta kompensācijām atbilstīgajiem preču sūtījumiem uzlikto plombu vērtība ir skaidra un nepārprotama. Tādējādi tiktu nodrošināts, ka aizstājējpārbaudes attiecas uz visiem eksporta sūtījumiem, kas nav fiziski pārbaudīti un kam nav uzliktas plombas nosūtītājmuitas punktā;Komisijai jāpārskata noteikumi, kas reglamentē aizstājējpārbaudes, ietverot īpašās aizstājējpārbaudes, lai nodrošinātu, ka dalībvalstīs to piemērošana ir saskaņota, un lai par šīm pārbaudēm uz ES robežām atbildīgajiem muitniekiem ir skaidrs, kuri sūtījumi būtu atlasāmi pārbaudēm;Komisijai jānodrošina, ka tiek ievērotas ziņošanas procedūras un pēcpārbaude par paziņotajiem pārkāpumiem, kas atklāti aizstājējpārbaudēs, un ka attiecīgās dalībvalstis efektīvi veic vajadzīgās pēcpārbaudes.
18.

Viens no veidiem, kā to izdarīt, ir aizvietot projektu tradicionālo atbalstu ar kopbudžeta atbalstu, kura gadījumā saņēmējvalsts valdība un donors vienojas par noteiktām veicamām darbībām (bieži vien tie ir politikas reformas pasākumi), taču donora sniegtie līdzekļi netiek izmantoti, lai segtu noteiktus izdevumus, bet gan tiek tieši iemaksāti valsts budžetā. Lēmums par budžeta atbalsta izmantošanu, protams, ir atkarīgs no atsevišķu nosacījumu izpildes, piemēram, jābūt noteiktiem valsts finanšu pārvaldības standartiem (9). Tiek uzskatīts, ka šī atbalsta līdzekļu sniegšanas metode parasti veicina saņēmējvalsts valdības ieinteresētību, lai gan nevar to pilnīgi nodrošināt (piemēram, budžeta atbalsta programma un iesaistīto nosacījumu veids, sk. 1. izcēlumu). 1. izcēlumsBudžeta atbalsta piemērsTirdzniecības veicināšanas programma, Ēģipte (40 miljoni EUR)Programmas mērķi — Samazināt termiņus un izmaksas saistībā ar muitas importa un eksporta procedūrām un pārējām pārbaudēm un standartiem — Pastiprināt eksporta stimulus Īstenošanas mehānismsFinansēšanas nolīgumā šie mērķi atspoguļoti vairākās darbībās, kas jāveic Ēģiptes iestādēm. Papildus īpašajām nozaru darbībām budžeta atbalsta programma var arī ietvert dažus nosacījumus saistībā ar makroekonomikas politiku vai valsts finanšu pārvaldību. Nolīgumā ir sīki izklāstīta katra darbība, kā arī rādītāji, dokumenti un pārējie informācijas avoti, kurus izmantos, lai pārbaudītu, vai visas darbības patiešām ir veiktas. EK līdzekļu izmaksa notiek divos posmos un ir atkarīga no tā, vai vērtējums par darbības izpildi ir pozitīvs.Veiktās darbībasPirms tika veikta pirmā līdzekļu izmaksa 20 miljonu EUR apmērā, 2005. gada augustā bija pabeigtas šādas uzsāktās darbības: — īstenota piesardzīga makroekonomikas politika, lai nodrošinātu iekšējo un ārējo līdzsvaru atbilstīgi 2005.-2007. gada plānotajiem mērķiem, — gūti nozīmīgi panākumi fiskālajā konsolidācijā un budžeta grāmatvedībā, — muitā ieviesta elektroniska norēķinu sistēma, — muitas operācijas notika 24 stundas diennaktī, — publicēts muitas konsolidētais izdevums par visiem muitas noteikumiem un procedūrām, — muitas punktos atvērta klientu apkalpošanas vieta, kur iesniegt sūdzības.
3.24.10.

Time and Means contracts jeb T&M līgumi), ievērojami samazinājās no 141 uz 70 konsultantiem 2018. gadā, tomēr šis skaits joprojām krietni pārsniedz plānu, kas ir, lielākais, 35 konsultanti. Turklāt summa, ko 2018. gadā izlietoja atbilstoši T&M līgumiem (to izmaksu efektivitāti ir ļoti grūti pārbaudīt) joprojām veidoja vienu trešo daļu no visa IT budžeta. Mēs arī konstatējām, ka joprojām pastāv T&M līgumi, kuros nav sniegtas sīkākas ziņas par konkrētajiem pakalpojumiem vai sagaidāmajiem nodevumiem. Aģentūrai ir ātrāk jāievieš riska mazināšanas pasākumi ne tikai, lai pabeigtu jau iesāktos IT projektus, bet arī, lai sagatavotos lieliem jauniem projektiem, piemēram, drīz būs jāievieš Veterināro zāļu regula Mūsu ziņojumā par 2016. gada 31. decembrī slēgtā finanšu gada revīziju secinājām, ka Aģentūra nebija pienācīgi pārvaldījusi konsultāciju pakalpojumu izmantošanu saviem diviem galvenajiem IT projektiem. Pārmērīga konsultāciju pakalpojumu izmantošana bija izraisīju Aģentūras kritisku atkarību no ārējiem ekspertiem, kā arī nesamērīgus izmaksu pārsniegumus un kavējumus. Aģentūra 2017. gadā sāka īstenot riska mazināšanas pasākumus, bet tie vēl nav pilnībā efektīvi. Viens piemērs: to konsultantu skaits, kuri strādā saskaņā ar līgumiem, kas slēgti uz ieguldītā laika un līdzekļu pamata (jeblīgumi), ievērojami samazinājās no 141 uz 70 konsultantiem 2018. gadā, tomēr šis skaits joprojām krietni pārsniedz plānu, kas ir, lielākais, 35 konsultanti. Turklāt summa, ko 2018. gadā izlietoja atbilstošilīgumiem (to izmaksu efektivitāti ir ļoti grūti pārbaudīt) joprojām veidoja vienu trešo daļu no visa IT budžeta. Mēs arī konstatējām, ka joprojām pastāvlīgumi, kuros nav sniegtas sīkākas ziņas par konkrētajiem pakalpojumiem vai sagaidāmajiem nodevumiem. Aģentūrai ir ātrāk jāievieš riska mazināšanas pasākumi ne tikai, lai pabeigtu jau iesāktos IT projektus, bet arī, lai sagatavotos lieliem jauniem projektiem, piemēram, drīz būs jāievieš Veterināro zāļu regula ( 224 ) un Medicīnisko ierīču regula ( 225 )
15.

VNV budžetu finansē no kredītiestāžu iemaksām, un 2015. gadā tas sasniedza 22 miljonus EUR. VNV uzņēmās saistības par 67 % no pieprasītā budžeta un izmantoja 45 % no tā. Zemā izpildes rādītāja rezultātā izveidojās ievērojams budžeta pārpalikums – 7,7 miljoni EUR.