EIROPAS KOMISIJA Briselē, 13.6.2018 JOIN(2018) 14 final KOPĪGS ZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI par kopīgā regulējuma hibrīddraudu apkarošanai īstenošanu no 2017. gada jūlija līdz 2018. gada jūnijam



IEVADS “Kopīgais regulējums hibrīddraudu apkarošanai — Eiropas Savienības reakcija” ar hibrīddraudiem saistītās ES rīcības centrā izvirza situācijas apzināšanos, izturētspēju un reaģēšanu. Lai uzlabotu spēju izturēt uzbrukumus un atgūties no tiem, ir ļoti svarīgi uzlabot prasmi agrīnā stadijā atklāt un izprast ļaunprātīgas hibrīddarbības un vairot sabiedrības un iestāžu kritiskās infrastruktūras (piemēram, transporta, sakaru, enerģētikas, kosmiskās un finanšu infrastruktūras) izturētspēju. Hibrīddraudu apkarošanai vajadzīga gan dalībvalstu, gan Eiropas iestāžu rīcība. 2017. gada 19. jūlijā Padomei tika iesniegts pirmais ziņojums par 22 kopīgajā regulējumā norādīto darbību īstenošanu. Šis 2018. gada atjauninājums sniedz pārskatu par progresu kopš pagājušā gada vasaras. Ievērojams progress ir gūts visās četrās prioritārajās rīcības jomās: • situācijas apzināšanās uzlabošana, • izturētspējas veidošana, • dalībvalstu un Savienības spēju stiprināšana nolūkā novērst krīzi un reaģēt uz to, kā arī nodrošināt ātru un koordinētu atgūšanos no krīzes, • sadarbības stiprināšana ar NATO, lai nodrošinātu pasākumu papildināmību. Apdraudējuma hibrīdā rakstura atpazīšana 1. darbība. Dalībvalstu apsekojuma par hibrīdriskiem sākšana Lai turpinātu darbu, Padome ir izveidojusi Prezidentvalsts draugu grupu, ko vada valsts, kura rotācijas kārtībā pilda prezidentvalsts pienākumus. 2017. gada decembrī dalībvalstis sāka apsekojumu, kura mērķis bija novērtēt savas būtiskākās vājās vietas, kas ir vismazāk aizsargātas pret hibrīddraudiem. Pamatojoties uz dalībvalstu atbildēm, prezidentvalsts, visticamāk, līdz 2018. gada jūnija beigām sniegs ziņojumu Pastāvīgo pārstāvju komitejai. Ņemot vērā to, ka grupas pilnvarojuma termiņš beidzas 2018. gada jūnija beigās, Prezidentvalsts draugu grupa aprīlī notikušajā sanāksmē sāka diskusijas par turpmāku pilnvarojumu uz prezidentvalsts priekšlikuma pamata. Tas pagarinātu pašreizējā pilnvarojuma termiņu līdz 2020. gadam un paplašinātu tā saturu; pašreizējā projektā paredzēts, ka pilnvarojums ietvertu uzdevumus, kas saistīti ar šādām jomām: dalībvalstu gatavības un izturētspējas stiprināšanas iespēju analīze, valstīs notiekošo norišu novērošana un palīdzība rīcībpolitikas koordinēšanā hibrīddraudu jomā, atbalsts Padomes darbam ES un NATO sadarbības satvarā tādās jomās kā hibrīddraudu apkarošana un informācijas apmaiņa un vienotas izpratnes veidošana par hibrīddraudiem. ES reakcijas organizēšana: informētības uzlabošana 2. darbība. ES Hibrīddraudu analīzes vienības izveide ES Hibrīddraudu analīzes vienība, kas ES Izlūkošanas un situāciju centrā izveidota ES civilmilitārās vienotās izlūkdatu analīzes procedūras satvarā, iesaista gan civilos, gan militāros analītiķus un izmanto dalībvalstu izlūkošanas un drošības dienestu ieguldījumu. 2017. gada jūlijā vienība sāka darboties ar pilnīgu operatīvo spēju, un šis statuss tika apstiprināts 2017. gada paralēlajās un koordinētajās mācībās kopā ar NATO (PACE17). ES Hibrīddraudu analīzes vienība no plaša ieinteresēto personu loka saņem un analizē klasificētu izlūkošanas informāciju un publiskos avotos atrodamu informāciju par hibrīddraudiem. Ziņojumus un analīzi pēc tam izplata ES iestādēm un dalībvalstīm, lai nodrošinātu informētību lēmumu pieņemšanas procesos. Līdz šim ES Hibrīddraudu analīzes vienība ir izstrādājusi vairāk nekā 100 dokumentu, kas saistīti ar hibrīddraudiem. CERT-EU (ES iestāžu datorapdraudējumu reaģēšanas vienība) sniedz ieguldījumu ES Hibrīddraudu analīzes vienības darbā, daloties ar informāciju par jauniem vai aizvien pastāvošiem kiberdraudiem. Tomēr konkrētas specializētas zināšanas ķīmisko, bioloģisko, radioloģisko draudu un kodoldraudu, kiberizlūkošanas un pretizlūkošanas jomā pašlaik ir pieejamas ierobežoti. Lai paplašinātu savu darbu, ES Hibrīddraudu analīzes vienība ir izveidojusi valsts kontaktpunktu tīklu. Līdz šim 26 no 28 dalībvalstīm ir norādījušas kontaktpunktus, kuru pārstāvji regulāri tiekas, lai ar vienību dalītos specializētās zināšanās. Turklāt paralēli šim tīklam ir izveidots līdzvērtīgs kopīgs EĀDD un Komisijas tīkls, kas galvenokārt pievēršas dažādu izturētspējas nodrošināšanas darbību īstenošanai. Šīs sanāksmes notiek reizi mēnesī, un tajās galvenā uzmanība tiek pievērsta tematiskiem jautājumiem, kas cita starpā attiecas uz transportu, infrastruktūru, enerģētiku, kiberdrošību un naidīgām izlūkošanas darbībām. Stratēģiskā līmenī ES Hibrīddraudu analīzes vienība pilnveido attiecības ar Eiropas Izcilības centru hibrīddraudu apkarošanai, kas atrodas Helsinkos, tālab piedaloties darbsemināros un mācībās, kā arī rīkojot regulāras diskusijas par aktuāliem tematiem nolūkā vairot kompetenci hibrīddraudu apkarošanā. Saskaņā ar Kopīgo deklarāciju ik dienas turpinās personāla sadarbība ar NATO Hibrīddraudu analīzes nodaļas darbiniekiem. 2017. gada septembrī tika publicēts vēl nebijis paralēls un koordinēts ar hibrīddraudiem saistīto jautājumu novērtējums, un dokumenti, ko plānots izstrādāt 2018. gadā, galvenokārt pievērsīsies hibrīdveida problēmām, kuru cēloņi meklējami dienvidu un austrumu kaimiņvalstīs.

3. darbība. Stratēģiskā komunikācija Stratēģiskā komunikācija ES ir guvusi papildu impulsu, jo daudzi un dažādi aktori pilnveido savas spējas. 2018. gada 26. aprīļa paziņojumā “Vēršanās pret dezinformāciju tiešsaistē: Eiropas pieeja” dezinformācija atzīta par hibrīddraudiem un izklāstītas vairākas darbības, tostarp Komisijas, Eiropas Ārējās darbības dienesta un dalībvalstu veidotā tīkla nostiprināšana. Ir nepieciešams atbalstīt un nostiprināt pozitīvo pieredzi, kuru guvusi Austrumu Stratēģiskās komunikācijas uzdevumgrupa, kas ar Eiropadomes pilnvarojumu izveidota 2015. gada martā, kā ierosināts kopīgajā paziņojumā “Hibrīddraudu apkarošana: Eiropas iedzīvotāju aizsardzība.” Lielākā daļa Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvās grupas darbību ir vērstas uz atbalstu ES delegācijām galvenokārt Austrumu partnerības reģionā un Krievijā un zināmā mērā Vidusāzijā, un to mērķis ir sekmīgāk paust pozitīvu vēstījumu un uzrunāt plašāku auditoriju valstī vai reģionā. Komisija atbalsta šīs darbības ar daudzgadu reģionālas informācijas un komunikācijas programmas palīdzību. Austrumu Stratēģiskās komunikācijas uzdevumgrupa regulāri koordinē savas darbības arī ar dalībvalstīm un NATO. Austrumu Stratēģiskās komunikācijas uzdevumgrupa ne tikai novēro dezinformāciju, bet arī uzlabo Austrumu partnerības valstu un dalībvalstu informētību par Krievijas dezinformācijas ietekmi. Tā arī ir pastiprinājusi personāla apmācību Austrumu partnerības valstīs, lai uzlabotu tā stratēģiskās komunikācijas spējas un noturību pret dezinformāciju. Nākotnē ir paredzēta ciešāka sadarbība ar NATO galveno mītni un izcilības centriem Rīgā un Helsinkos, piemēram, analītiskās informācijas apmaiņa un mācību semināri Austrumu partnerības reģiona vai Krievijas žurnālistiem. Saskaņā ar ES jauno Rietumbalkānu stratēģiju ir izveidota uzdevumgrupa, kuras darbība koncentrējas uz Rietumbalkāniem un kuras uzdevums ir efektīvāk informēt par ES politiku plašāku auditoriju reģionā, vienlaikus uzlabojot informētību par dezinformācijas darbībām, kuru mērķis ir Rietumbalkānu auditorija, un vēršoties pret šīm darbībām. Uzdevumgrupa un Komisija ir izveidojušas intensīvu sadarbību, kuras mērķis ir stratēģiskāka un mērķtiecīgāka komunikācija un vēstījuma paušana reģionā, pamatojoties uz paraugpraksi un koncentrējoties uz tematiskām kampaņām. Tomēr trūkst informētības par aizvien lielākajiem draudiem, kas vērsti konkrēti pret iestādēm. Ir nepieciešams uzlabot informētību par drošības kultūru un uzlabot iestāžu spēju novērst hibrīddraudus. Dienvidu uzdevumgrupa, kas izveidota 2017. gadā, ir koriģējusi savu pilnvarojumu, lai atspoguļotu pāreju no terorisma apkarošanas prizmas uz niansētāku pieeju, kuras mērķis ir sekmīgāk komunicēt un vērsties pie auditorijas arābu pasaulē, arī arābu valodā. Dāiš jeb ISIS nav vienīgais drauds radikalizācijas ziņā, tāpēc uzdevumgrupa strādā, lai mazinātu plaši izplatīto maldīgo informāciju un maldīgo priekšstatu par ES. Tas tiek veikts, ciešā sadarbībā ar Komisiju izstrādājot pozitīvu vēstījumu par Eiropas Savienību un tās politiku, lai veidotu labāku izpratni par Savienību, stratēģiskāk informējot par Savienības darbību arābu pasaulē un popularizējot kopīgas vērtības un intereses. Komisija atbalsta šīs darbības ar daudzgadu reģionālas informācijas un komunikācijas programmu. 4. darbība. Izcilības centrs hibrīddraudu apkarošanai Eiropas Izcilības centrs hibrīddraudu apkarošanai, kas izveidots 2017. gadā, kalpo kā specializētu zināšanu centrs, kas atbalsta iesaistīto valstu individuālos un kopīgos centienus apkarot hibrīddraudus, tam izmantojot pētniecību, apmācību, izglītību un mācības. Centrā var iesaistīties gan ES dalībvalstis, gan NATO sabiedrotie. Nesen par centra dalībniecēm kļuva Itālija, Nīderlande, Dānija un Čehijas Republika, un tādējādi centrā tagad ir kopā 16 valstis. Gan ES, gan NATO ir valdē novērotāju statusā. 2018. gadā centrs vienojās par budžetu un darba plānu, izstrādāja konceptuālo satvaru un izveidoja trīs interešu kopienas: hibrīdveida ietekmēšanas, neaizsargātības un izturētspējas, stratēģijas un aizsardzības jautājumos. Ir izveidota apakšgrupa, kuras redzeslokā ir nevalstiski aktori un kura vēro, kā darbojas dažādi teroristu grupējumi un to vietējie atbalstītāji. Centrs ir publicējis vairākas analīzes par hibrīddraudiem un sarīkojis dažas augsta līmeņa sanāksmes, kuru mērķis ir veidot kopīgu izpratni par hibrīddraudiem, apmainīties ar paraugpraksi un meklēt kopīgus risinājumus ES un NATO valstu saimē. ES reakcijas organizēšana: izturētspējas veidošana Izturētspējas veidošanai vajadzīgas darbības daudzās politikas jomās. Šīs darbības ne vienmēr attiecas konkrēti uz apdraudējuma hibrīdo raksturu, bet kopā tās var nodrošināt, ka izturētspējīgākas ES rīcībā ir labāki līdzekļi hibrīddraudu apkarošanai. Tādēļ tad, kad tas ir svarīgi, lai raksturotu progresu, kas gūts, īstenojot katru turpmāk minēto darbību, tiek dotas atsauces uz konkrētu politikas satvaru un Savienības veiktajām darbībām, jo īpaši darbībām, kas veiktas virzībā uz drošības savienību. Tāpēc šis ziņojums būtu jālasa kopā ar ikmēneša progresa ziņojumiem par virzību uz efektīvu un īstu drošības savienību, kas pieņemti tajā pašā dienā. 5. darbība. Kritiskās infrastruktūras aizsardzība un izturētspēja Komisija ir izstrādājusi rokasgrāmatas projektu par neaizsargātības rādītājiem un izturētspēju saistībā ar hibrīddraudiem ES kritiskajai infrastruktūrai. Šis rokasgrāmatas projekts tagad tiek validēts, apspriežoties ar dalībvalstīm. Rokasgrāmatas galīgo redakciju paredzēts pieņemt 2018. gada novembrī. Turklāt neaizsargātības rādītāji tiks testēti 2018. gada paralēlajās un koordinētajās mācībās kopā ar NATO (PACE 18), un tos testēs arī atsevišķas dalībvalstis, kas paudušas interesi. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tādu atklāšanas rādītāju pilnveidošanai, kuru mērķis ir veicināt agrīno brīdināšanu par hibrīduzbrukumiem kritiskajai infrastruktūrai to sākuma stadijā. Hibrīddraudi tiks ņemti vērā arī gaidāmajā Eiropas direktīvas par kritiskās infrastruktūras aizsardzību izvērtējumā. Turklāt Komisija stiprina zinātnisko atbalstu hibrīddraudu daudzējādo transversālo iezīmju izpētei, īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātības apzināšanai, agrīnai atklāšanai un rādītājiem, izturētspējai, informētības uzlabošanai un mācībām. Turklāt, lai aizsargātu Savienības svarīgākos aktīvus, Komisija ir nākusi klajā ar priekšlikumu pieņemt Regulu, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu Eiropas Savienībā izvērtēšanai, ja tie varētu ietekmēt drošību vai sabiedrisko kārtību. Komisijas priekšlikums attiecas uz trešo valstu personu vai uzņēmumu tiešajiem ieguldījumiem, kas cita starpā var ietekmēt kritisko infrastruktūru (tostarp energoinfrastruktūru, transporta, sakaru, datu glabāšanas, kosmisko infrastruktūru un citas sensitīvas iekārtas), kritiskās tehnoloģijas (tostarp mākslīgo intelektu, kiberdrošības tehnoloģijas, tehnoloģijas ar iespējamu divējādu lietojumu), kritiski svarīgu resursu piegādes drošību vai ieguldījumus, kas ļauj piekļūt sensitīvai informācijai vai dod spēju kontrolēt šādu informāciju. Otrajā posmā Eiropas Aizsardzības aģentūras Apspriežu forums par ilgtspējīgu enerģiju aizsardzības un drošības nozarē (CF SEDSS II) turpinās atbalstīt Kritiskās energoinfrastruktūras aizsardzības (PCEI) ekspertu grupas sagatavotā konceptuālā dokumenta izstrādi, pārveidojot to par politikas pamatdokumentu ES līmenī. Tādējādi tiek ierosināta sistēma, ar kuras palīdzību apzināt labas pārvaldības praksi aizsardzības ministrijās, kuras mērķis ir stiprināt visas ar aizsardzību saistītās kritiskās energoinfrastruktūras (CEI) aizsardzību un izturētspēju. 6. darbība. ES energoapgādes drošības uzlabošana un kodolinfrastruktūras izturētspējas palielināšana Pēc 2017. gada septembrī paustās apņemšanās (kopīgs paziņojums “Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību”) Komisija turpinās atbalstīt Eiropas Enerģētikas informācijas apmaiņas un analīzes centru kiberdrošības jautājumos. Lai novērstu gāzes piegādes krīzes, dalībvalstis īsteno pagājušajā gadā pieņemto Gāzes piegādes drošības regulu, savukārt Komisija veicina tās īstenošanu un dalībvalstu sadarbību riska grupās. Kopīgie riska novērtējumi ir jāpaziņo Komisijai līdz 2018. gada 1. oktobrim. Komisija līdz 2019. gada 1. martam saņems preventīvās rīcības plānus un ārkārtas rīcības plānus. Dalībvalstīm līdz 2018. gada 1. decembrim būtu jānoslēdz divpusējie solidaritātes nolīgumi. Lai novērstu pašreizējās regulējuma nepilnības attiecībā uz elektroenerģijas riskgatavību, Riskgatavības regulā, par kuru notiek sarunas, būtu jāparedz noteikumi par to, kā novērtēt riskus, dalībvalstu pienākums sagatavot riskgatavības plānu ar dažiem obligātiem elementiem, noteikumi par to, kā rīkoties krīzes situācijā un kā uzraudzīt piegādes drošību. Riskgatavības plānos būtu jāiekļauj arī nolīgumi par reģionālo sadarbību, jo īpaši vienošanās par to, kā pārvaldīt vienlaicīgas elektroenerģijas krīzes situāciju. Īstenojot Riskgatavības regulu, dalībvalstīm pirmais valsts riskgatavības plāns būtu jāsagatavo divus gadus pēc regulas stāšanās spēkā. Pēc tam plāni būtu jāatjaunina ik pēc trim gadiem. Gaidāmajā Riskgatavības regulā būs arī prasība dalībvalstīm veikt regulāras un kopīgas mācības, kurās tiek simulēta elektroenerģijas krīze. Komisija jau ir sākusi sagatavot šādas kopīgas mācības kopā ar ieinteresētajām dalībvalstīm, Kopīgo pētniecības centru un Elektroenerģijas jautājumu koordinācijas grupu. Attiecībā uz kodolinfrastruktūras izturētspēju īsākā laikā tiks uzlabota informācijas apmaiņa ar un starp dalībvalstīm un Komisiju par kodoldrošības jautājumiem, kā arī ir paredzēta papildu iniciatīvu analīze. Tiks veikta analīze par kodolmateriālu drošības kontroles regulu un iespējamiem norādījumiem, kuru mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm labāk pārvaldīt (radioaktīvus) slēgtus augstas aktivitātes starojuma avotus. Ilgākā laikā Komisija plāno stiprināt darbības kodolenerģijas jomā, par kurām dalībvalstīm ir kopīga interese un ir panākta vienošanās par informācijas apmaiņas un sadarbības sniegtajiem ieguvumiem. Tā arī izskatīs atbilstīgus pasākumus nolūkā Eiropas Savienībā efektīvi īstenot starptautisko Konvenciju par kodolmateriālu un kodoliekārtu fizisko aizsardzību. Runājot par aizsardzības nozari, Apspriežu forums par ilgtspējīgu enerģiju aizsardzības un drošības nozarē ir sagatavojis “Ceļvedi ilgtspējīgai enerģijas pārvaldībai aizsardzības un drošības jomā”, lai atbalstītu aizsardzības nozari energoinfrastruktūras pārvaldības uzlabošanā. Apspriežu forums turpinās pētīt, kā aizsardzības nozarei dot iespēju efektīvāk izmantot energoresursus, un pārskatīs vairākas tehnoloģijas, lai izstrādātu projektus iespējamai izmantošanai aizsardzības nozarē (piemēram, vēja enerģija, saules enerģija, viedtīkli, enerģijas akumulēšana, biodegvielas, biomasa un atkritumu izmantošana enerģijas ražošanā).

Šajā kontekstā Eiropas Aizsardzības aģentūras Enerģētikas un vides programma turpināja darbu, izmantojot pētniecības projektu “Smart Blue Water Camps”, lai izpētītu ilgtspējīgas ūdens resursu apsaimniekošanas tehnoloģisko pasākumu darbības jomu “mājas” militārajās nometnēs, un pētniecības līgumu “Smart Camps Technical Demonstrator”, ar kura palīdzību tiek pētītas iespējas plašākā mērogā militārajā vidē integrēt plašāku klāstu enerģētikas un vides tehnoloģiju, lai ņemtu vērā enerģētikas, ūdens un atkritumu jomas apsvērumus, vienlaikus uzlabojot KDAP misiju izmaksu lietderīgumu un militāro efektivitāti. 7. darbība. Transporta un piegādes ķēžu drošība Lai gūtu zināšanas un mācītos no pieredzes, Komisija visās transporta jomās, proti, civilajā aviācijā, jūras transportā un sauszemes transportā, ir pastiprinājusi diskusijas ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem un citām ieinteresētajām personām par jauniem hibrīdiem drošības apdraudējumiem. Saistībā ar ES Jūras drošības stratēģijas rīcības plāna īstenošanas pasākumiem un pārskatīšanu Komisija analizē jūras drošības tendences, tostarp arī pirātismu un jūras strīdus, kas var traucēt kuģniecības un tirdzniecības ceļus un skart ES intereses. Ņemot vērā to, ka ES dalībvalstis un EEZ dalībvalstis kontrolē vairāk nekā 40 % pasaules tirdzniecības flotes un ka ES ir galvenais tirdzniecības bloks, hibrīduzbrukumi jūras tirdzniecības ceļiem īpaši negatīvi ietekmētu vērtību un piegādes ķēdes Eiropā. Riska analīze un jaunu apdraudējumu uzraudzība jūrniecības jomā attiecīgā gadījumā varētu likt izstrādāt priekšlikumus par konkrētu tiesību aktu atjaunināšanu transporta jomā. Tas ir arī pamats nepārtrauktam darbam, kura mērķis ir uzlabot informētību jūras jautājumos, tostarp vienotas informācijas apmaiņas vides (CISE) attīstības kontekstā, un saskaņā ar jaunu uzaicinājumu iesniegt priekšlikumus, ar ko dalībvalstis atbalsta, lai uzlabotu IT sadarbspēju starp valstu jūrniecības iestādēm, nesen ir piešķirts atbalsts trīs jauniem projektiem (2018. gada sākumā). 2016. gada septembrī pieņemot Robežu un krasta apsardzes tiesību aktu kopumu, Eiropas Parlaments un Padome Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras, Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) un Eiropas Jūras drošības aģentūras (EMSA) dibināšanas regulās ieviesa kopīgu pantu, uzdodot tām katrai savu pilnvaru robežās stiprināt sadarbību gan savā starpā, gan ar valstu iestādēm, kuras veic krasta apsardzes funkcijas, nolūkā uzlabot jūras situācijas apzināšanos un atbalstīt saskaņotu un izmaksu ziņā efektīvu rīcību. Par šo tēmu 2017. gadā tika publicēts pētījums, kurā apzinātas kopīgās iezīmes un veidi, kā uzlabot sadarbspēju un sadarbību riska novērtēšanas jomā starp iestādēm, kuras veic krasta apsardzes funkcijas . Ar transportu saistītās tēmas un jauni apdraudējumi, tostarp, bet ne tikai ostās, ir kiberdraudi aviācijas drošībai, GPS traucējumu radīšana un maldināšana, satelītu apdraudējums vai problēmas Tālajos Ziemeļos un Arktikā. Izcilības centrs hibrīddraudu apkarošanai, kas atrodas Helsinkos, arī palīdz analizēt šos ar transportu saistītos hibrīddraudus un nesen ir veicis analīzi par ostu aizsardzību. ES muitai ir būtiska loma ārējās robežas un piegādes ķēdes drošības nodrošināšanā, un tādējādi tā uzlabo Eiropas Savienības drošību. Komisija ir ievērojami modernizējusi iepriekš sniedzamās informācijas par kravu un muitas riska pārvaldības sistēmu, lai nodrošinātu, ka muita ES saņem visu vajadzīgo informāciju, efektīvāk dalās šajā informācijā starp dalībvalstīm, efektīvāk piemēro kopīgos un dalībvalstu noteikumus par risku un efektīvāk pievēršas riskantiem sūtījumiem. ES Rīcības plāna, ar ko uzlabo sagatavotību pret ķīmiskiem, bioloģiskiem un radioloģiskiem drošības un kodoldrošības riskiem (CBRN), galvenā prioritāte ir nodrošināt robežu drošību un spēju atklāt CBRN materiālu nelikumīgu ievešanu. Kravas informācijas sistēmu pielāgošana ir būtiska nolūkā stiprināt starptautisko piegādes ķēžu uzraudzību un uz risku balstītu kontroli, lai CBRN materiālus nebūtu iespējams nelikumīgi ievest ES. 15. ziņojumā par virzību uz efektīvu un īstu drošības savienību ir sniegta sīkāka informācija par ES pasākumiem, kas veikti, lai uzlabotu gatavību CBRN riskiem, un jo īpaši par darbībām, kas ES līmenī saskaņā ar Komisijas rīcības plānu veiktas, lai uzlabotu gatavību pret ķīmiskiem, bioloģiskiem, radioloģiskiem drošības un kodoldrošības riskiem. Lai novērstu šķēršļus, kas kavē militāro mobilitāti ES, Augstā pārstāve un Komisija 2018. gada 28. martā nāca klajā ar rīcības plānu, kas paredz izpētīt iespējas izmantot Eiropas tīklu civilmilitārajām vajadzībām, vienkāršot muitas formalitātes militārajam transportam un risināt regulatīvus un procesuālus jautājumus, kas attiecas uz bīstamo kravu pārvadājumiem militāriem nolūkiem. Komisija ierosināja saskaņā ar daudzgadu finanšu shēmas kopu “Aizsardzība” piešķirt budžetu 6,5 miljardu EUR apmērā, kas, izmantojot Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, tiktu īstenots, lai atbalstītu transporta infrastruktūras pielāgošanu militārās mobilitātes prasībām. Mērķis ir nodrošināt transporta infrastruktūras divējādu lietojumu civilmilitārajām vajadzībām. 8. darbība. Kosmisko aktīvu izturētspējas veidošana Komisijas priekšlikumā par Savienības Kosmosa programmu papildus pasākumiem, kas jau ieviesti attiecībā uz Galileo un EGNOS, ir integrēti drošības aspekti, tostarp attiecībā uz Copernicus, valdības satelītsakariem un kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības atbalsta sistēmu, kas aptvertu aspektus, kuri saistīti ar spēju izturēt hibrīddraudus. Kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības mērķis ir atbalstīt Eiropas un valstu kosmiskās infrastruktūras, iekārtu un pakalpojumu ilglaicīgu pieejamību. 2016. gada jūlijā tā sāka sniegt sākotnējos pakalpojumus, kas saistīti ar sadursmju novēršanu, kosmisko objektu fragmentāciju un nekontrolētu atgriešanos. Kosmisko objektu novērošanas un uzraudzības valstu operatīvajos centros un ES Satelītcentrā ir ieviesti datu drošības pasākumi, kuros ņemti vērā Padomes ieteikumi par Kosmosa situācijas apzināšanās datu politikas drošības aspektiem . Saistībā ar Galileo Komisija veic jaunus pasākumus, lai nodrošinātu labāku aizsardzību datiem, kuri ir svarīgi tādas kritiskās infrastruktūras pareizai darbībai, kas laika noteikšanas un sinhronizācijas ziņā atkarīga no satelītnavigācijas. Tiek apsvērta Galileo izmantošana pakalpojumu sniegšanai kritiskajā infrastruktūrā, piemēram, energotīklos, telesakaru tīklos un finanšu tirgos. Šajā kontekstā Komisijas priekšlikumā “Regula, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšanai” Eiropas globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) programmas Galileo un EGNOS ir minētas kā tādu Savienības interešu projektu vai programmu piemērs, uz kurām var attiekties ārvalstu tiešo ieguldījumu izvērtēšana saskaņā ar ierosināto regulu. ES Valdības satelītsakaru iniciatīva nodrošinās Savienības un dalībvalstu misijām, operācijām un svarīgākajai infrastruktūrai garantētu un drošu piekļuvi satelītsakariem. Tas ir svarīgs instruments, kas ļauj apkarot hibrīddraudus dažādai infrastruktūrai, tostarp kosmiskajai, transporta un enerģētikas infrastruktūrai. 9. darbība. Aizsardzības spēju pielāgošana un ES nozīmes palielināšana Eiropas Aizsardzības fonds, kas sāka darboties 2017. gada 7. jūnijā, ir plats solis, kas mudinās dalībvalstis Eiropā paplašināt un uzturēt kopdarbību aizsardzībā, lai varētu efektīvi atbildēt uz stratēģiskajiem izaicinājumiem. Fonda atzarā "Spējas" ES galvenokārt komplementāri papildinās valstu finansējumu kopdarbīgiem aizsardzības attīstības projektiem. Šim nolūkam Komisija 2017. gada jūnijā ierosināja regulu, ar ko izveido Eiropas Aizsardzības rūpniecības attīstības programmu (EARAP), kuras budžets 2019.–2020. gadā būtu 500 miljoni EUR. 2018. gada 22. maijā Eiropas Parlaments un Padome provizoriski vienojās par regulas projektu. Nākamajā ES daudzgadu finanšu shēmā Komisija ierosinājusi veidot integrētu Eiropas Aizsardzības fondu ar vērienīgu 13 miljardu EUR budžetu, vairāk nekā 8,9 miljardus EUR paredzot kopdarbīgiem aizsardzības spēju attīstības projektiem.Hibrīddraudu apkarošanas iespējamā ietekme uz spēju attīstību tiks iekļauta pārskatītajā Spēju attīstības plānā, par ko dalībvalstīm jāvienojas 2018. gada jūnijā. 10. darbība. Veselības aprūpes gatavība un koordinācijas mehānismi Veselības aprūpes gatavība ir ļoti svarīgs komponents vispārējā gatavībā CBRN apdraudējumam. Tāpēc Komisija ir veikusi Komisijas rīcības plāna pasākumus, kas uzlabo gatavību ķīmiskam, bioloģiskam, radioloģiskam apdraudējumam un kodolapdraudējumam, sevišķi – ieguldīts darbs iniciatīvās, kas veicina ekspertu efektīvu dalīšanos pieredzē. Tam Komisija ir ieviesusi mācības Chimera – veselības aizsardzības, civilās aizsardzības un drošības nozarē visā ES un trešās valstīs, lai pārbaudītu gatavību un reaģēšanas plānošanu nopietna pārrobežu apdraudējuma gadījumā. Mācībās tika izspēlēts scenārijs, kur reizē tiek tīši izplatīta lipīga slimība un izdarīti kiberuzbrukumi kritiskajai infrastruktūrai, ieskaitot slimnīcas; nolūks bija pārbaudīt valstu un ES mērogā pastāvošos mehānismus un sistēmas un komunikācijas rīkus, kas vajadzīgi hibrīdapdraudējuma gadījumā. ES mēroga mācības notika 2018. gada 30.–31. janvārī Luksemburgā. Tās palīdzēja atbalstīt starpnozaru spēju veidošanu un uzlabot sadarbspēju un koordināciju starp veselības aizsardzības, civilās aizsardzības un drošības nozarēm ES un dalībvalstu līmenī un kopdarbībā ar citiem starptautiskajiem partneriem. Mācības arī palīdzēja noskaidrot visu ieinteresēto personu pašreizējos pienākumus un lomas hibrīddraudu krīžu pārvarēšanā. Tika pārbaudīta Agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas sistēmas (EWRS), Komisijas starpnozaru brīdināšanas sistēmas (ARGUS), Kopīgās ārkārtējo situāciju sakaru un informācijas sistēmas (CECIS) un Padomes integrēto krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānismu (IPCR) mijdarbība. 15. ziņojumā par virzību uz efektīvu un īstu drošības savienību ir sīkāka informācija par ES pasākumiem, kas uzlabo gatavību cīņai ar CBRN apdraudējumu. 2018. gada aprīlī Komisija publicēja paziņojumu un iesniedza priekšlikumu Padomei pieņemt ieteikumu, kas stiprinātu ES sadarbību cīņā pret vakcīnregulējamām slimībām, cerēdama uz tā pieņemšanu 2018. gada beigās. Tā mērķis ir pārvarēt vilcināšanos vakcinēties, uzlabot vakcinācijas programmu ilgtspēju un stiprināt vakcīnu pētniecības un izstrādes efektivitāti. Domājot par topošo Eiropas Medicīnisko korpusu, Pasaules veselības organizācija (PVO) klasificēja Norvēģijas neatliekamās medicīniskās palīdzības vienību, nosakot, ka tā ievēro kvalitātes standartu minimumu. 2018. gada aprīlī notika PVO Eiropas reģiona neatliekamās medicīniskās palīdzības vienību pirmā reģionālā sanāksme; sanāksmi kopīgi rīkoja Komisija, Pasaules veselības organizācija un Beļģijas veselības aizsardzības iestāde, kas ir reģionālās grupas priekšsēdētāja.

Patlaban ciešā kopdarbībā ar Eiropas Apdegumu asociāciju un dalībvalstīm tiek izstrādāts katastrofas izraisītu masveida apdegumu pārvaldības mehānisms. Darbs tiks noslēgts 2018. gada oktobra sākumā Komisijas un dalībvalstu darbseminārā. 11. darbība. CSIRT (datordrošības incidentu reaģēšanas vienību) tīkls un CERT-EU un TID direktīva CERT-EU gan regulāri, gan īpašos gadījumos izdod kiberdraudu novērtējumus, kas attiecas uz kritiskām nozarēm. Komisija pastāvīgi novēro dažādus transporta veidus (gaisa, jūras un sauszemes) un gādā, lai ar hibrīddraudiem saistītās nozaru iniciatīvas atbilst Tīklu un informācijas sistēmu drošības direktīvā (TID direktīvā) paredzētajām starpnozaru spējām. 2017. gada septembrī Eiropas Aizsardzības aģentūra un Igaunijas prezidentūra ES Padomē sarīkoja ES aizsardzības ministriem stratēģiskas kibermācības "klasē", t. s. CYBRID17, lai vairotu izpratni par kiberdrošības incidentu koordināciju politiskā līmenī un kiberofensīvu iespējamām sekām. Tās koncentrējās uz tādiem jautājumiem kā situācijas apzināšanās, mehānismi reaģēšanai krīzēs un stratēģiskā komunikācija. Eiropas Aizsardzības aģentūra varēs šo mācību elementus iekļaut 2018. gada septembrī izveidojamās Eiropas Drošības un aizsardzības koledžas izglītības, apmācības, novērtēšanas un mācību platformā. Tiek spriests, ka nākotnē ES prezidējošās valstis varētu rīkot līdzīgas augsta līmeņa mācības. 12. darbība. Publiskā un privātā sektora līgumiska partnerība kiberdrošībai Komisija ir parakstījusi publiskā un privātā sektora partnerību kiberdrošības jomā ar Eiropas Kiberdrošības organizāciju (ECSO), lai Eiropā veicinātu ar digitālo drošību un privātumu saistītās nozares konkurētspēju un inovētspēju. ES ieguldīs partnerībā līdz 450 miljoniem EUR, lai lietotājus un infrastruktūru aizsargātu no kiberuzbrukumiem. Gaidāms, ka līdz 2020. gadam publiskā un privātā sektora līgumiskā partnerība investīciju veidā piesaistīs 1,8 miljardus EUR. Kiberdrošības jomā 2017. gada septembra kopīgajā paziņojumā "Noturība, novēršana un aizsardzība, veidojot Eiropas Savienībai stipru kiberdrošību" izklāstīti pasākumi, kas būtiski nostiprinās ES kiberdrošības struktūras un spējas tā, kā izklāstīts kopīgajā paziņojumā. Tomēr efektīvu kiberdrošību ES kavē nepietiekama ieguldīšana un koordinēšana. ES cenšas šo problēmu risināt tā, kā izklāstīts kopīgajā paziņojumā. 13. darbība. Enerģētikas nozares izturētspēja 2018. gada jūnijā Komisija pie TID sadarbības grupas izveidos enerģētikas nozares vienību, kam būs jāpievēršas enerģētikas nozares īpatnībām un jādod norādījumi dalībvalstīm par Tīklu un informācijas sistēmu drošības direktīvas (TID direktīvas) īstenošanu šajā nozarē. Līdztekus Komisija gatavo īpašas kiberdrošības vadlīnijas, kas pārsniedz TID direktīvas prasības, lai noteiktu labas kiberdrošības praksi enerģētikas nozarē un aptvertu energoapgādes sistēmu operatorus, uz kuriem TID direktīva neattiecas. Komisija turpinās enerģētikas nozarē rosināt informācijas apmaiņas pasākumus kiberdrošības jautājumos, lai uzlabotu informētību, dalītos paraugpraksē, paplašinātu sadarbību (pār robežām un starp pārvades sistēmu un sadales sistēmu operatoriem), domātu par fiziskās drošības pasākumiem, jaunu apdraudējumu, kā arī izglītību un prasmēm. Tālākā laikā Komisija izveidos tīkla kodeksu ar nozarei specifiskajiem kiberdrošības noteikumiem – kā ierosināts patlaban likumdošanas procesā esošajā Elektroenerģijas regulas pārstrādātajā redakcijā. 14. darbība. Finanšu nozares izturētspēja – informācijas apmaiņas platformas un tīkli Komisijas Finanšu tehnoloģijas rīcības plānā skatīti iespējamie šķēršļi, kas finanšu tirgus dalībnieku starpā var ierobežot dalīšanos informācijā par kiberdraudiem, un noskaidroti iespējamie risinājumi šķēršļu novēršanai. CERT-EU ir būtiska nozīme arī informācijas apmaiņā sakarā ar incidentiem. 15. darbība. Spēja izturēt kiberuzbrukumus transporta nozarē Transporta veidu aizsardzība no uzbrukumiem kiberdrošībai ir Komisijas būtiska prioritāte. Civilajā aviācijā progress no kiberdrošības viedokļa ir ievērojams, taču sistēmu neaizsargātību no tehniskām kļūmēm vai kiberdraudiem nekad nevar ignorēt, kā atklājās nesenajā Eirokontroles IT incidentā, kas ietekmēja pusi Eiropas reisu. Šajā transporta jomā Komisija cieši sadarbojas ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru. CERT-EU ir parakstījusi pakalpojumu līmeņa vienošanos ar Eirokontroli un sadarbības memorandu ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru, lai palīdzētu šīm struktūrām un attiecīgajām ieinteresētajām personām pretoties kiberdraudiem. Jūras transporta jomā jūrniecības nozare ir izdevusi kiberdrošības vadlīnijas, kuras pēc tam tika apspriestas un pieņemtas Starptautiskās jūrniecības organizācijas līmenī, galvenokārt ar globālu perspektīvu un pieeju. Kiberdrošība Eiropas ostās un ostu iekārtās joprojām ir augsta politiskā prioritāte, kas regulāri tiek pārcilāta un apspriesta ar dalībvalstīm, nozares pārstāvjiem un ieinteresētajām personām sakarā ar Tīklu un informācijas drošības direktīvas ieviešanu un sekojošajām darbībām. Komisija domā izstrādāt holistisku, interaktīvu kiberdrošības zinību kopumu ar ieteicamiem labas prakses piemēriem, lai palīdzētu drošības pārziņiem un transporta nozares speciālistiem labāk konstatēt, novērtēt un mazināt kiberapdraudējumus. 16. darbība. Terorisma finansēšanas apkarošana Gada laikā Komisija ir veikusi ievērojamu darbu, apkarojot terorisma finansēšanu – tā norādīts regulārajos drošības savienības ziņojumos. Pavisam nesen – 2018. gada aprīļa drošības paketē – Komisija ir veikusi tālākus pasākumus, lai paātrinātu sadarbību starp iestādēm, kuras atbild par cīņu ar smagiem noziegumiem un terorismu, un uzlabotu to piekļuvi finansiālajai informācijai un tās izmantošanu – ar direktīvas priekšlikumu, kas atvieglo finansiālas un citādas informācijas izmantošanu nolūkā novērst, atklāt vai izmeklēt smagus noziedzīgus nodarījumus vai saukt pie atbildības par tiem. Sīkāk par ES līmenī nesen paveikto terorisma finansēšanas apkarošanā ir izlasāms 15. ziņojumā par virzību uz efektīvu un īstu drošības savienību. Lai saskaņotu sankcijas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, Komisija ierosināja tiesību aktu, kas būtu jāpieņem 2018. gada vidū. Turklāt šā gada maijā tika pieņemta 5. nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīva, lai stiprinātu tādus pasākumus kā pastiprinātas augsta riska trešo valstu pārbaudes, virtuālo valūtu maiņas platformu pārbaudes, priekšmaksas instrumentiem piemērojamie pārredzamības pasākumi, jaunas pilnvaras finansiālās izlūkošanas vienībām un ātra piekļuve informācijai par banku un maksājumu kontu turētājiem caur centralizētiem reģistriem vai elektronisko datu izguves sistēmām finansiālās izlūkošanas vienību vajadzībām.

17. darbība. Pretradikalizācijas pasākumi un analīze par to, vai pastiprināmas nelikumīga satura izņemšanas procedūras Vardarbīgas radikalizēšanās novēršana tiklab reālajā dzīvē, kā internetā pēdējos gados bijusi viena no Komisijas prioritātēm. Lai paātrinātu darbu ES līmenī, Komisija ir izveidojusi Augsta līmeņa ekspertu grupu radikalizācijas jautājumos, kam jādod ieteikumi par ES profilakses politikas koordināciju, kontaktiem ar sabiedrību un ietekmi. 2018. gada 18. maijā Augsta līmeņa ekspertu grupa radikalizācijas jautājumos iesniedza galīgo ziņojumu, kurā ieteikts izveidot ES sadarbības mehānismu. Lai cīnītos pret nelegālu saturu tiešsaistē, pēc Komisijas 2018. gada 1. marta ieteikuma pieņemšanas uzmanība tiek vērsta uz tāda satura pieejamības samazināšanu tiešsaistē. Komisija ir sākusi ietekmes novērtēšanu, lai noteiktu, vai pašreizējie pasākumi ir pietiekami, jeb vai vajadzīgi papildu pasākumi, lai nodrošinātu ātru, proaktīvu nelikumīga satura atklāšanu un dzēšanu tiešsaistē, ieskaitot iespējamos likumdošanas pasākumus, kas būtu papildus spēkā esošajam tiesiskajam regulējumam. Komisijas veikums šajā jomā sīkāk izklāstīts 15. ziņojumā par virzību uz efektīvu un īstu drošības savienību. Rīcības kodekss cīņai pret nelikumīgu naida runu tiešsaistē kopā ar Facebook, Twitter, Google (YouTube) un Microsoft nes ātrus un pozitīvus rezultātus. Rīcības kodekss nodrošinājis, ka šie uzņēmumi panākuši ievērojamu progresu, ātri pārlūkojot un novācot iedomāti nelikumīgu naida runu, par ko tiem paziņots. Komisijas 3. kodeksa īstenošanas pārraudzības pasākums, kura rezultāti publicēti 2018. gada janvārī, rāda, ka vidēji 70 % naida runas satura tiek izņemts un naida runas pārbaudes notiek 24 stundu laikā – tā, kā noteikts rīcības kodeksā. Kodekss ir kļuvis par nozares standartu, un Instagram un Google+ nesenais lēmums pievienoties kodeksam ir labs atbalsts. Bez tam 2018. gada martā Komisija ierosināja papildu pasākumus tiešsaistes platformām, piemēram, automātisku atklāšanu, pārredzamību un atgriezenisko saiti ar lietotājiem un garantijas, kas aizsargā vārda brīvību. Papildus jau veiktajiem pasākumiem pret radikalizāciju un naida runu tiešsaistē būtu jāveic pasākumi, kas novērstu un mazinātu kiberapdraudējumu vēlēšanām. 18. darbība. Plašāka sadarbība ar kaimiņreģioniem un trešām valstīm Eiropas Savienība ir vairāk pievērsusies spēju veidošanai un izturētspējai partnervalstīs drošības jomā, cita starpā izstrādājot pārskatītās Eiropas kaimiņattiecību politikas drošības aspektu. Ar mērķi uzlabot partneru spēju pretoties hibrīddraudiem tiek veikti speciāli hibrīdriska apsekojumi, lai noskaidrotu partneru kritisko neaizsargātību un sniegtu mērķētu atbalstu.EĀDD koordinēti ar Komisiju ir apsekojis Moldovas Republiku. 2018. gadā Jordānija un Gruzija ir oficiāli lūgušas ES veikt neaizsargātības apsekojumu, un pirmais solis ir pielāgot anketu to specifiskajām vajadzībām. Papildinošu darbu kiberdrošības spēju veidošanā, īpaši attiecībā uz kritisko infrastruktūru, veikusi tehniskās palīdzības misija Ukrainā, un arī Komisija 2018. gada sākumā sāka izstrādāt jaunu vispārēju programmu, kas domāta kibernoturības veicināšanai trešās valstīs, it īpaši Āfrikā un Āzijā. ES turpina apspriest kodoldrošības spēju veidošanas plānus un programmas ar Starptautisko atomenerģijas aģentūru un ASV valdību Robežuzraudzības jautājumu darba grupā. Eiropas Kodoldrošības mācību centrs (EUSECTRA) apmāca kodolapdraudējuma novēršanā un atklāšanā un reaģēšanā uz kodolnegadījumiem. Komisijas rīcības plānā, kas uzlabos gatavību ķīmiskam, bioloģiskam, radioloģiskam apdraudējumam un kodolapdraudējumam, ir īpaši pasākumi, kas attiecas uz sadarbību ar galvenajiem starptautiskajiem partneriem, arī saistībā ar terorisma apkarošanu un drošības dialogu ar attiecīgām trešām valstīm. ES finansētā CBRN izcilības centru iniciatīva, kas aptver teju visus kaimiņattiecību partnerus , turpina paaugstināt partnervalstu un to reģionu spējas profilaksē, gatavībā un reaģēšanā sakarā ar šiem apdraudējumiem, ieskaitot ar "rupjās drošības" struktūrām saistītos. Austrumu un dienvidu kaimiņreģionos civilās aizsardzības apmācība un mācības tiek organizētas pēc reģionālām dabas un cilvēku izraisītu katastrofu novēršanas, gatavības un reaģēšanas (PPRD) programmām. PPRD South trešais posms sākās 2018. gadā, bet PPRD East otrais posms beigsies 2018. gada novembrī, taču iespējams, ka to pagarinās. Tiks nodrošināta cieša saistība ar reģionu CBRN izcilības centriem un programmām PPRD South un PPRD East. KRĪZES NEPIEĻAUŠANA, REAĢĒŠANA UZ TO UN ATGŪŠANĀS NO TĀS Lai arī sekas iespējams mazināt ar valstu un ES līmenī veiktiem ilglaicīgiem politikas pasākumiem, īsākā laikā joprojām ir svarīgi stiprināt dalībvalstu un Savienības spēju ātri un koordinēti nepieļaut hibrīddraudus, reaģēt uz tiem un likvidēt to sekas. Ļoti svarīgi ir ātri reaģēt uz hibrīddraudu izraisītiem notikumiem. Pagājušajā gadā šajā jomā gūti lieli panākumi, un tagad ES ir ieviests operatīvais protokols, kurā izklāstīts krīzes pārvarēšanas process hibrīduzbrukuma gadījumā. Turpināsies regulāra novērošana un mācības. 19. darbība. Kopīgs operatīvais protokols un mācības, kas uzlabo spēju pieņemt stratēģiskus lēmumus, reaģējot uz sarežģītiem hibrīddraudiem ES operatīvais protokols tika izveidots 2016. gada jūnijā ar kopīgu dienestu darba dokumentu. Tas visām iestādēm dod pamatnorādījumus reaģēšanai krīzes situācijās. Mācībās EUPACE17 protokols tika izmēģināts hibrīdapdraudējuma scenārijā un izrādījās augstvērtīgs līdzeklis dienestu savstarpējās savienojamības atvieglošanai. Vēl vairāk, tas dod saskarpunktus mijdarbībai starp dažādiem reaģēšanas līmeņiem – politiski stratēģisko, operatīvo un tehnisko – un starp trim galvenajiem ES reaģēšanas mehānismiem – mehānismu Crisis Response (reaģēšanai ārējās krīzēs), ARGUS (Komisijas iekšējo IT balstīto informācijas apmaiņas platformu) un Padomes integrēto krīzes situāciju politiskās reaģēšanas mehānismu platformu. Protokola lietderība pierādījās arī paralēli ar NATO rīkotajās mācībās CMX'17. Nākamajās PACE'18 mācībās 2018. gada novembrī, ņemot vērā turpmāko pieredzi, tiks apsvērta iespēja protokolu atjaunināt. 2017. gada septembrī un oktobrī ES rīkoja pirmās paralēlās un koordinētās mācības kopā ar NATO (PACE17), pārbaudot gatavību un sadarbību starp abām organizācijām plašapmēra hibrīdkrīzes gadījumiem. Sagatavošanas posmā notika intensīvas personāla apmaiņas visās četrās hibrīddraudu apkarošanas instrukciju ("Playbooks") aptvertajās jomās: agrīna brīdināšana un situācijas apzināšana, stratēģiskā komunikācija, kiberaizsardzība, krīzes nepieļaušana un reaģēšana uz krīzi. ES un NATO darbinieku mijdarbības apjomam EUPACE17 laikā nav precedenta. Tā arī bija pirmā reize, kad NATO piedalījās prezidentūras vadītajās sarunās pie apaļā galda par integrēto politisko reaģēšanu krīzes situācijās; ES augstākā līmeņa ierēdņi piedalījās Ziemeļatlantijas Padomes apspriedēs. Pieredzes apgūšanas procesā notika īpaša pievēršanās vairākiem aspektiem, kuru vidū ir ES un NATO krīzes reaģēšanas mehānismu mijdarbība un grūtības ar klasificētas informācijas apmaiņu starp abu organizāciju darbiniekiem, kā arī vajadzība sazināties drošā vidē, sevišķi – ar mērķi nākotnē nodrošināt ātru un drošu informācijas apmaiņu, pilnībā ievērojot iniciatora vadošo lomu. Tiek plānotas 2018. gada paralēlās un koordinētās mācības, kurās ES būs vadošā organizācija. 20. darbība. Pārbaudīt iespējas plaša un nopietna hibrīduzbrukuma gadījumā piemērot LESD 222. pantu un LES 42. panta 7. punktu un piemērošanas praktiskās sekas

Hibrīdapdraudējuma mācību scenārijos tiek sīkāk apspriesta un izmēģināta ES solidaritātes klauzulas un tās savstarpējās palīdzības mehānisma piemērošana, kā arī to mijiedarbība, arī ar NATO reaģēšanas mehānismiem, ieskaitot 5. pantā aprakstīto kolektīvo aizsardzību. Helsinku Izcilības centrs hibrīddraudu novēršanai ir ieinteresēts un gatavs turpināt darbu gan pētniecības, gan mācību aspektā un tādējādi palīdzēt izveidot vienotu izpratni dalībvalstīm un sabiedrotajiem. 21. darbība. Militāro spēju integrācija, izmantošana un koordinācija hibrīddraudu apkarošanā kopīgās drošības un aizsardzības politikas ietvaros Pildot uzdevumu integrēt militārās spējas, lai atbalstītu kopīgo ārpolitiku un drošības politiku un kopīgo drošības un aizsardzības politiku, pēc semināra ar militārajiem ekspertiem 2016. gada decembrī, saskaņā ar Eiropas Savienības Militārās komitejas darba grupas 2017. gada maija norādījumiem 2017. gada jūlijā tika pabeigtas militārās konsultācijas par dokumentu “ES militārais ieguldījums hibrīddraudu apkarošanā kopīgās drošības un aizsardzības politikas ietvaros”. Darbs tiek turpināts Koncepcijas izstrādes īstenošanas plānā. Konsultējoties ar Eiropas Izcilības centru hibrīddraudu novēršanai, ES Militārais štābs izstrādā koncepciju par to, kā militārpersonas var palīdzēt hibrīddraudus apkarot, cita starpā izmantojot kopīgās drošības un aizsardzības politikas misijas un operācijas. Bez tam ES Militārais štābs un dalībvalstis ikdienā uzlabo agrīno brīdināšanu, nodrošinot ES Hibrīddraudu analīzes vienībai militārās izlūkošanas atbalstu. Vienotais izlūkdatu analīzes centrs atbalsta EĀDD stratēģiskās komunikācijas uzdevumgrupas, veicinot militārās konsultācijas, lai pretotos maldināšanas kampaņām, kas adresētas ES un atsevišķām dalībvalstīm. Militārās spējas pretoties hibrīddraudiem tiks izmēģinātas kopā ar NATO rīkotajās 2018. gada paralēlajās un koordinētajās mācībās (PACE18). Uz PACE18 hibrīddraudu scenārija pamata ES Militārais štābs un NATO Starptautiskais militārais štābs sarīkos uz ES un NATO scenāriju pamatotas neoficiālas apspriedes, lai nodrošinātu savstarpēju papildinājumu pretdarbībā hibrīddraudiem gadījumos, kur vajadzības sakrīt, balstoties uz ietvertības principu, bet vienlaikus ievērojot katras organizācijas patstāvību lēmumu pieņemšanā un datu aizsardzības normas. ES UN NATO SADARBĪBA 22. darbība. ES un NATO sadarbība situācijas apzināšanā, stratēģiskajā komunikācijā, kiberdrošībā, kā arī krīžu nepieļaušanā un reaģēšanā uz tām Hibrīddraudu apkarošana joprojām ir galvenā ES un NATO mijdarbības joma. Tās pamatā ir atziņa, ka hibrīddraudu gadījumā līdzekļi un spējas, ko abas organizācijas var mobilizēt, ir savstarpēji papildinoši un paaugstina dalībvalstu un sabiedroto spēju nepieļaut un apturēt apdraudējumu un reaģēt uz to. Mācībās PACE17 ir izmēģinātas abu organizāciju instrukcijas, un līdz ar to – spēja ātri un efektīvi sadarboties, atbalstot uzbrukuma skartos organizācijas locekļus. Ņemot vērā gūto pieredzi, instrukcijas tiks pārskatītas un atjauninātas. Stratēģiskās komunikācijas jomā ir notikušas konsultācijas Ukrainas, Bosnijas un Hercegovinas, Moldovas un Gruzijas atbalstei. 2017. gada septembrī ES un NATO seminārs par izturētspēju pulcēja ekspertus no kritiskajām stratēģiskajām nozarēm, lai tie dalītos informācijā par attiecīgajiem pasākumiem un izskatītu priekšlikumus par turpmāko darbu, it īpaši kritiskās infrastruktūras aizsardzības laukā. 2018. gada projekts ir "militārā mobilitāte", kas atvieglotu militāro materiālu un personāla pārvietošanos un ņemtu vērā problēmas, ko varētu radīt hibrīddraudi, kuru nolūks ir palēnināt dalībvalstu un sabiedroto reaģēšanas laiku — šī ir joma, kurā nākotnē jārīko paralēlas mācības, un to aplūkos EUPACE19/20 pasākumos. Koordinēt apmācību kiberdrošībā – arī tā ir nozīmīga joma, kas prasa ciešāku mijdarbību. Novērotājas statusā NATO piedalījās arī ENISA CyberEurope teorētiskajās mācībās 2018. gada jūnijā.