Priekšlikums Padomes regula ar ko ievieš galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dedzinātā (aglomerētā) magnēzija ievedumiem /* COM/2006/0165 galīgā redakcija */





[pic] | EIROPAS KOPIENU KOMISIJA | Briselē, 12.4.2006 COM(2006) 165 galīgā redakcija Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko ievieš galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dedzinātā (aglomerētā) magnēzija ievedumiem (iesniegusi Komisija) PASKAIDROJUMA RAKSTS 1. PRIEKšLIKUMA KONTEKSTS | Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dedzinātā (aglomerētā) magnēzija ievedumu procedūru veikti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 („pamatregula”). | Vispārīgs konteksts Šis priekšlikums sagatavots saistībā ar pamatregulas īstenošanu, veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma darbības jomā. Padomes 2000. gada 14. februāra Regula (EK) Nr. 360/2000, ar ko piemēro galīgo antidempinga maksājumu par tāda dedzinātā (aglomerētā) magnēzija importu, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2003. gada 5. jūnija Regulu (EK) Nr. 986/2003. Regulas, ar ko pagarina ar Padomes Regulu (EK) Nr. 360/2000 ieviestos pasākumus, priekšlikums. | Atbilstība pārējām Eiropas Savienības politikas jomām un mērķiem Nepiemēro. | 2. APSPRIEšANāS AR IEINTERESēTAJāM PERSONāM UN IETEKMES NOVēRTēJUMS | Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulas noteikumiem. | Ekspertu atzinumi un to izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinumi nebija nepieciešami. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet tajā ietverts pilnīgs novērtējamo nosacījumu saraksts. | 3. PRIEKšLIKUMA JURIDISKIE FAKTORI | Ierosinātās rīcības kopsavilkums 2005. gada 15. februārī Komisija uzsāka pārskatīšanu sakarā ar spēkā esošo pasākumu termiņa izbeigšanos attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dedzinātā magnēzija ievedumiem, pārskatīšana tika ierosināta pēc prasības saņemšanas no Kopienas ražotājiem, norādot, ka dempingam turpinoties vai atsākoties pasākumu termiņa izbeigšana, iespējams, radītu zaudējumus. Pievienotais Padomes regulas priekšlikums ir balstīts uz pierādījumiem par dempingu un kaitējumu Kopienas interesēm, un spēkā esošo pasākumu atcelšanas vai saglabāšanas iespējamo seku analīzi. Izmeklēšanā apstiprinājās dempinga turpināšanās un kaitējuma atsākšanās iespēja, kas rastos, ja attiecīgajai valstij pasākumi tiktu atcelti. Šo pārskatu apsprieda ar dalībvalstīm. Tādēļ Padomei ierosina pieņemt pievienoto regulas, ar kuru tiktu saglabāti spēkā esošie pasākumi, priekšlikumu. | Juridiskais pamats Padomes 1995. gada 22. decembra Regula (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes 2005. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 2117/2005. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Kopienas ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. | Rīcības forma ir raksturota iepriekš minētajā pamatregulā un tā neparedz pieņemt valsts lēmumu. | Nav prasīts norādīt, kā līdz minimumam tiek samazināts un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadalīts Kopienas, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālais un administratīvais slogs. | Instrumentu izvēle | Ierosinātie instrumenti: regula. | Citi līdzekļi nebūs piemēroti šāda(-u) iemesla(-u) dēļ. Iepriekš minētajā pamatregulā nav paredzētas alternatīvas iespējas. | 4. IETEKME UZ BUDžETU | Priekšlikums neietekmē Kopienas budžetu. | Priekšlikums PADOMES REGULA ar ko ievieš galīgu antidempinga maksājumu attiecībā uz Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes dedzinātā (aglomerētā) magnēzija ievedumiem EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, ņemot vērā Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1], (turpmāk tekstā – „pamatregula”), un jo īpaši tās 9. pantu un 11. panta 2. punktu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, kas iesniegts pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju, tā kā: A. PROCEDŪRA 1. Spēkā esošie pasākumi (1) Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 3386/93[2] 1993. gada decembrī noteica galīgus antidempinga pasākumus Ķīnas Tautas Republikas (“ĶTR”) izcelsmes dedzinātā (aglomerētā) magnēzija (“DM” vai “attiecīgais ražojums”) ievedumiem (“sākotnējā izmeklēšana”). Šie pasākumi tika noformēti kā viszemākā ievešanas cena. (2) Pēc pārskatīšanas saistībā ar pasākumu termiņa izbeigšanos šos antidempinga pasākumus 2000. gada februārī saglabāja ar Padomes Regulu (EK) Nr. 360/2000[3]. (3) Pēc starpposma pārskatīšanas ar Regulu (EK) Nr. 985/2003[4] Padome grozīja spēkā esošo antidempinga pasākumu veidu, saglabājot viszemāko cenu, bet pakļaujot to īpašiem nosacījumiem, un ieviešot 63,3 % procentuālo nodokli visos citos gadījumos. 2. Pārskatīšanas pieprasījums (4) Pēc paziņojuma publicēšanas par spēkā esošo antidempinga pasākumu attiecībā uz ĶTR izcelsmes dedzinātā magnēzija ievedumiem gaidāmo termiņa izbeigšanos[5] Komisijas dienesti 2004. gada novembrī saņēma prasību par šo pasākumu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu. (5) Prasību iesniedza Eurométaux (turpmāk tekstā - „ražotāji pieprasītāji”) Kopienas ražotāju vārdā, kuri pārstāv lielāko daļu, šajā gadījumā 50 % no kopējās Kopienas dedzinātā magnēzija produkcijas. (6) Pieprasījums tika pamatots ar to, ka pēc pasākumu termiņa beigām turpināšoties vai atsākšoties dempings un tikšot nodarīts kaitējums Kopienas ražošanas nozarei. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, lai uzsāktu pārskatīšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu sāka izmeklēšanu[6]. 3. Izmeklēšana (7) Komisijas dienesti oficiāli informēja Kopienas ražotājus pieprasītājus, citus Kopienas ražotājus, Ķīnas Tautas Republikas ražotājus eksportētājus (turpmāk tekstā - "Ķīnas eksportētāji"), importētājus, tirgotājus, lietotājus un to attiecīgās ieinteresētās apvienības, kā arī eksportētājvalsts valdības pārstāvjus par pārskatīšanas uzsākšanu. (8) Komisijas dienesti nosūtīja anketas visām šīm personām, kā arī tām, kas pieteicās termiņā, kas bija noteikts paziņojumā par izmeklēšanas uzsākšanu. (9) Komisijas dienesti tieši iesaistītajām personām deva arī iespēju darīt savus viedokļus zināmus rakstiski un pieprasīt noklausīšanos termiņā, kas noteikts paziņojumā par uzsākšanu. (10) Ņemot vērā acīmredzami lielo ĶTR ražotāju eksportētāju un attiecīgā ražojuma importētāju skaitu, paziņojumā par uzsākšanu saskaņā ar pamatregulas 17. pantu bija paredzēta pārbaude izlases veidā. Lai varētu izlemt, vai pārbaude izlases veidā būtu vajadzīga un, ja tā ir, veiktu atlasi, Komisijas dienesti izsūtīja anketu, pieprasot īpašu informāciju par vidējo tirdzniecības darījumu apjomu un katra iesaistītā eksportētājvalsts ražotāja un importētāja cenām. Ne no viena eksportētāja ražotāja nesaņēma atbildi, un tikai trīs atbildes saņēma no importētājiem. Tādēļ tika nolemts, ka pārbaude izlases veidā nav vajadzīga. (11) Turklāt anketu nosūtīja visiem Komisijas dienestiem zināmajiem ražotājiem iespējamās analogajās valstīs, proti, Brazīlijā, Kanādā un Turcijā. (12) Visi Kopienas ražotāji pieprasītāji atbildēja uz anketas jautājumiem. Uz anketas jautājumiem neatbildēja neviens Ķīnas ražotājs eksportētājs un neviens importētājs. Divi importētāji rakstiski darīja zināmu savu viedokli. Viens lietotājs iesniedza daļējas atbildes uz anketas jautājumiem. (13) Komisijas dienesti meklēja un pārbaudīja visas ziņas, ko tie uzskatīja par vajadzīgām, lai noteiktu dempinga un kaitējuma turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību un Kopienas intereses šajā sakarā. Pārbaudes apmeklējumus veica šādu uzņēmumu telpās: a) Kopienas ražotāji, kas iesniedza pieprasījumu: - Grecian Magnesite SA , Atēnas, Grieķija, Magnesitas Navarras, S.A., Pamplona, Spānija, — Slovenské Magnezitové Závody a.s ., Jelšava, Slovākija; b) ražotāji analogajā valstī: — Kümaş Kütahya Manyezit Işletmeleri Pazarlama A.Ş. , Kütahya, Turcija. 4. Izmeklēšanas periods (14) Izmeklēšana attiecībā uz dempinga turpināšanās vai atkārtošanās iespējamību aptvēra periodu no 2004. gada 1. janvāra līdz 2004. gada 31. decembrim (turpmāk tekstā - "IP"). Tendenču pārbaude, kas ir būtiskas zaudējumu atsākšanās vai turpināšanās iespēju novērtēšanai, ietvēra periodu no 2000. gada 1. janvāra līdz IP beigām (“pārskata periods”). B. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS UN LĪDZĪGAIS RAŽOJUMS 1. Attiecīgais ražojums (15) Attiecīgais ražojums ir tas pats, kas iepriekšējās izmeklēšanās, kuru rezultātā sākās pašreiz spēkā esošo pasākumu ieviešana, t.i., dabīgs dedzināts magnēzijs, uz ko attiecas KN kods 2519 90 30. (16) Dedzinātais magnēzijs tiek iegūts, apstrādājot magnezītu, kas ir dabā sastopams magnija karbonāts. Lai ražotu dedzināto magnēziju, magnija karbonāts ir jāizrok, jādrupina, jāšķiro un tad jādedzina krāsnī 1500 līdz 2000 °C temperatūrā. Rezultātā iegūst dedzinātu magnēziju ar MgO (magnija oksīds) saturu no 80 % līdz 98 %. Galvenais piemaisījums dedzinātā magnēzijā ir SiO2, Fe2O3, Al2O3, CaO un B2O3 (silīcija oksīds, dzelzs oksīds, alumīnija oksīds, kalcija oksīds un bora oksīds). Dedzināto magnēziju galvenokārt izmanto ugunsizturīgo materiālu rūpniecības nozarē, lai izgatavotu irtus un neirtus ugunsizturīgus materiālus. Lai gan ir dažādi attiecīgā ražojuma veidi, piemēram, ar atšķirīgu MgO saturu, tiem visiem ir vienādas ķīmiskās un fizikālās pamatīpašības un pielietojums, un tie ir savstarpēji aizstājami. Tāpēc tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā šajā izmeklēšanā būtu jāuzskata, ka visas dedzinātā magnēzija kategorijas ir viens ražojums. 2. Līdzīgs produkts (17) Sākotnējā izmeklēšanā tika konstatēts un šajā pārskatīšanas izmeklēšanā apliecināts, ka ĶTR eksportētajiem ražojumiem un tiem, kas saražoti ĶTR un pārdoti tās iekšzemes tirgū, kā arī Kopienas ražotāju saražotajiem un Kopienas tirgū pārdotajiem ražojumiem un analogās valsts ražotāja saražotajiem un analogās valsts iekšzemes tirgū pārdotajiem ražojumiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības un gala lietojumi, tāpēc tie uzskatāmi par līdzīgiem ražojumiem pamatregulas 1. panta 4. punkta nozīmē. C. DEMPINGA TURPINĀŠANĀS IESPĒJAMĪBA (18) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu tika pārbaudīts, vai pasākumu termiņa izbeigšanās, iespējams, novestu pie dempinga turpināšanās. 1. Iepriekšējas piezīmes (19) Gan Ķīnas ražotāju eksportētāju, gan Kopienas ražotāju sadarbības trūkuma dēļ šai pārbaudei bija jāpamatojas uz informāciju, kas Komisijas dienestiem bija pieejama no citiem avotiem. Šai ziņā un saskaņā ar pamatregulas 18. panta noteikumiem, lai noteiktu ievedumu apjomu un cenas, tika izmantoti Eiropas Kopienu Statistikas biroja dati ar 8 ciparu KN kodu, ko vēl pārbaudīja ar citiem avotiem. (20) Pamatojoties uz Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, atklāja, ka izmeklēšanas periodā Kopienā no ĶTR tika ievestas 369 079 tonnas dedzinātā magnēzija, t.i., aptuveni 40 % no Kopienas patēriņa. (21) Iepriekšējā termiņa pārskatīšanas izmeklēšanas periodā ĶTR Kopienā ievestais dedzinātā magnēzija apjoms sasniedza 260 967 tonnas, t.i., aptuveni 54 % no Kopienas patēriņa. (22) Jāatzīmē, ka, Kopienai paplašinoties līdz divdesmit piecām dalībvalstīm, nevar salīdzināt izvestos apjomus un izvedumu tirgus daļas iepriekšējā un pašreizējā termiņa beigu pārskatīšanā. 2. Ievedumu dempings izmeklēšanas periodā (23) Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 9. punktu Komisijas dienesti izmantoja to pašu metodiku kā sākotnējā izmeklēšanā. Jāatgādina, ka sākotnējā izmeklēšanā dempinga starpību noteica 50 % apmērā. Analogā valsts (24) Aprēķinot normālo vērtību, tika ņemts vērā, ka šajā izmeklēšanā normālā vērtība ievedumiem no ĶTR saskaņā ar pamatregulas 2. panta 7. punkta a) apakšpunktu bija jāpamato ar informāciju, kas iegūta trešajā tirgus ekonomikas valstī. Turcija paziņojumā par uzsākšanu bija paredzēta kā atbilstīga trešā valsts ar tirgus ekonomiku. Nesaistīts importētājs apgalvoja, ka Turcija nav piemērota, jo iegūt izejmateriālus Turcijā ir grūtāk nekā ĶTR: magnezīta raktuvēm Turcijā nav tādas pašas dabīgas priekšrocības kā ĶTR, tāpēc šādos apstākļos ieguves un pārstrādes izmaksas ir augstākas nekā Ķīnas raktuvēs. Turklāt tas pats importētājs apgalvoja, ka Turcijas vietējais tirgus ir pārāk mazs, lai būtu reprezentatīvs attiecībā pret Ķīnas tirgu. Šis importētājs ierosināja Brazīliju vai Kanādu kā atbilstīgas iespējamās trešās tirgus ekonomikas valstis. (25) Komisijas dienesti pārbaudīja, vai Turcija, kuru jau izmantoja kā tirgus ekonomikas ārpuskopienas valsti iepriekšējā izmeklēšanā, joprojām ir pamatoti izvēlēta. Jo īpaši atklāja, ka vismaz trīs Turcijas uzņēmumi Turcijā ražo un pārdod dedzināto magnēziju nozīmīgā daudzumā, konkurējot savā starpā un ar ievedumiem no citām valstīm. Jautājumu par piekļūšanu izejmateriāliem, kas ĶTR ir vieglāka nekā Turcijā, risināja sākotnējā izmeklēšanā, un nebija iesniegti nekādi jauni pierādījumi, lai mainītu slēdzienu par to, ka Turcija ir piemērota tirgus ekonomikas ārpuskopienas valsts. Ciktāl konstatēja šādu atšķirību esamību, to varēja ņemt vērā, izdarot nepieciešamās korekcijas. Viens Turcijas ražotājs piekrita sadarboties. (26) Ņēma vērā arī priekšlikumu par Brazīliju un Kanādu kā iespējamu analogo valsti, un antidempinga anketu izsūtīja visiem zināmajiem dedzinātā magnēzija ražotājiem šajās valstīs. Tomēr netika saņemtas nekādas atbildes, un tādēļ Komisijas dienestiem nebija pieejama informācija par dedzinātā magnēzija pārdošanas cenām un ražošanas izmaksām Kanādā un Brazīlijā. Tādēļ nevarēja tālāk apsvērt Brazīlijas un Kanādas kā analogās valsts izmantošanu. (27) Tādēļ secina, ka Turcija ir piemērota analogā valsts, lai noteiktu normālo vērtību. Normālā vērtība (28) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 4. punktu apsvēra, vai pietiekami liela Turcijas ražotāja attiecīgā ražojuma apjoma pārdošana iekšzemes tirgū ir veikta parastajā tirdzniecības apritē. Tā kā rentablu tirdzniecības darījumu apjoms bija lielāks par 80 %, un vidējā svērtā cena bija lielāka par ražošanas izmaksām, kurām pieskaitītas pārdošanas, vispārējās un administratīvās izmaksas, normālo vērtību noteica, pamatojoties uz vidējo svērto cenu, kas Turcijas iekšzemes tirgū faktiski samaksāta, pārdodot attiecīgo ražojumu. Saskaņā ar pamatregulas 18. pantu un tādēļ, ka neviens Ķīnas eksportētājs nesadarbojās, izmantoja Turcijas ražotāja vidējo svērto pārdošanas cenu, jo nebija informācijas par ražojuma veidiem, kas no ĶTR ievesti Kopienā, un nebija pieejama informācija, kas norādītu, ka Ķīnas ražojumu klāsts, ko eksportē uz Kopienu un ko pārdod Turcijas iekšzemes tirgū, ievērojami atšķirtos. Eksporta cena (29) Ņemot vērā sadarbības trūkumu no Ķīnas eksportētājiem, eksporta cena bija jāpamato ar informāciju, kas bija pieejama saskaņā ar pamatregulas 18. pantu. Eksporta cenas noteikšanai kā piemērotu pamatu izvēlējās Eiropas Kopienu Statistikas biroja datus. Eiropas Kopienu Statistikas biroja vidējās cenas līmeņus apstiprināja ar norādi uz informāciju, kas iegūta no lietotāja, kurš sadarbojās. Salīdzinājums (30) Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu dedzinātā magnēzija vidējo svērto normālo EXW vērtību salīdzināja ar vidējo svērto izvedumu EXW cenu. (31) Lai nodrošinātu pienācīgu salīdzinājumu starp dedzinātā magnēzija normālo vērtību un izvedumu cenu, ņēma vērā atšķirības faktoros, kas ietekmē cenu salīdzināmību saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu. Šajā sakarā izdarīja korekcijas sauszemes un jūras pārvadājumu vedmaksā, apdrošināšanā, pārkraušanas izmaksās, iekraušanas un papildu izmaksās. (32) Iepriekšējā izmeklēšanā pieņēma, ka ĶTR ir vieglāk iegūt izejmateriālus nekā Turcijā. Lai ņemtu vērā atšķirības ieguves likmēs starp šīm divām valstīm, noteica korekcijas apmēru, jo nebija nekādas informācijas, kas norādītu uz izmaiņām šajā sakarā. Piemēroja tādas pašas normālās vērtības korekcijas kā iepriekšējā izmeklēšanā, t.i., normālās vērtības samazinājumu, kas atbilst 20 % no atklātajām ieguves izmaksām, kuras bija Turcijas ražotājam, kas sadarbojās. (33) Turklāt tāpat kā iepriekšējā izmeklēšanā uzskatīja, ka ĶTR izejmateriālu tīrība ir augstāka nekā Turcijas izejmateriāliem. Tā kā nebija iesniegta nekāda informācija, kas norādītu uz izmaiņām šajā sakarā, lai ņemtu vērā šo atšķirību, izdarīja korekciju, kas atbilst 25 % no Turcijas ražotāja, kas sadarbojās, atklātajām ražošanas izmaksām. Dempinga starpība (34) Salīdzinot normālo vērtību un izvedumu cenu, ir redzams, ka pastāv dempings un dempinga starpība ir vienāda ar apjomu, par kādu noteiktā normālā vērtība pārsniedz izvedumu cenu uz Kopienu. Konstatētā dempinga starpība, kas izteikta procentos no ievedumu CIF cenas pie Kopienas robežas, ir 35 %. 3. Ievedumu izmaiņas gadījumā, ja pasākumus atceltu Iepriekšējas piezīmes (35) Papildus dempinga esamības analīzei izmeklēšanas periodā tika pārbaudīta arī dempinga turpināšanās iespējamība. Tā kā neviens Ķīnas eksportējošais ražotājs nesadarbojās, un par Ķīnas dedzinātā magnēzija nozari bija pieejama tikai vispārīga informācija, turpmākie secinājumi galvenokārt balstīti uz pieejamo informāciju, proti, ražotāju pieprasītāju iesniegto tirgus izpētes informāciju vai izmeklēšanas laikā atklāto un par uzticamu uzskatīto informāciju kopā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja, Japānas tirdzniecības statistikas ( Japan Trade Statistic) , un ASV Bureau of the Census datiem. Ķīnas ražošanas jauda (36) Saskaņā ar termiņa beigu pārskatīšanas pieprasījumu Ķīnas ražotājiem ir ievērojama lieka ražošanas jauda, jo viņiem ir vislielākie magnezīta atradņu resursi pasaulē, kas tiek vērtēti 1300 miljonu tonnu apmērā. Tiek vērtēts, ka kopējā Ķīnas ražošanas jauda attiecīgajam ražojumam ir apmēram 3,5 miljoni tonnu gadā, savukārt Ķīnas iekšzemes patēriņš tiek vērtēts 1,2 līdz 1,5 miljonu tonnu apmērā un izvedumi — aptuveni 1 miljona tonnu apmērā gadā. Tas norāda, ka Ķīnas eksportētāji varētu strauji attīstīt Ķīnas ražošanu. Ķīnas izvedumu cenas uz Kopienu (37) Saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja datiem, tā kā bija spēkā pasākumi, Ķīnas dedzinātā magnēzija izvedumu cena uz Kopienu no 2000. gada līdz IP samazinājās par 10 %. Vidējā dedzinātā magnēzija eksporta cena tomēr saglabājās virs noteiktās vismazākās ievedumu cenas. Izvedumi uz trešām valstīm (38) Japāna un ASV bija divi galvenie Ķīnas dedzinātā magnēzija izvedumu tirgi pārskata periodā. (39) No 2000. gada līdz IP Ķīnas izvedumu cenas uz Japānu samazinājās par aptuveni 7 %, t.i., no 20 054 jenām par tonnu līdz 19 513 jenām par tonnu, turpretim kopējais daudzums no 2000. gada līdz IP saglabājās nemainīgs – apmēram 270 000 tonnas. Izvedumu cenas uz Japānu, izsakot euro, bija 202 EUR par tonnu un 145 EUR par tonnu attiecīgi 2000. gadā un izmeklēšanas periodā. (40) Lai gan joprojām augstākas nekā izvedumu cenas uz Eiropas Kopienu, izvedumu cenas uz Japānu bija daudz tuvākas izvedumu cenām uz Eiropas Kopienu pārskata perioda beigās nekā tā sākumā. Tādēļ pārskata periodā izvedumi uz Eiropas Kopienu kļuva daudz pievilcīgāki salīdzinājumā ar izvedumiem uz Japānu, un Ķīnas eksportētāji bija ieinteresēti izvest lielākus apjomus uz Eiropas Kopienu. (41) No 2000. gada līdz IP Ķīnas izvedumu cenas uz ASV ievērojami pieauga no 129 USD par tonnu līdz 208 USD par tonnu izmeklēšanas periodā, kas atbilst attiecīgi 140 EUR par tonnu un 167 EUR par tonnu. (42) Attiecībā uz šo ļoti lielo cenu pieaugumu izvedumiem uz ASV jāatzīmē, ka attiecīgajā periodā visi ASV dabīgā dedzinātā magnēzija ražotāji pakāpeniski apturēja savu darbību, un ASV tirgū dominēja Ķīnas dedzinātā magnēzija ievedumi. Tie bija apmēram 82 % no ASV dedzinātā magnēzija patēriņa izmeklēšanas periodā. (43) Ar salīdzinoši augstām cenām, jo īpaši ņemot vērā augstāku cenu līmeni izvedumiem uz ASV nekā uz Eiropas Kopienu, ASV tirgus pārskata periodā varēja kļūt pievilcīgāks Ķīnas dedzinātā magnēzija eksportētājiem. Tomēr dedzinātā magnēzija izvedumu apjoms kopumā nepalielinājās no pārskata perioda sākuma līdz izmeklēšanas periodam un saglabājās apmēram 340 000 tonnu apjomā gadā. Tādēļ nav pamata uzskatīt, ka tuvākajā nākotnē Ķīnas eksportētāji turpinās palielināt dedzinātā magnēzija izvedumu apjomu uz ASV. (44) Jebkurā gadījumā, ņemot vērā ievērojamo ĶTR ražotāju lieko jaudu, nav pamata uzskatīt, ka trešās valstis varētu absorbēt Ķīnas izvedumu pieaugumu. Ja pašreizējos pasākumus ļautu atcelt, Ķīnas eksportētājiem būtu stimuls palielināt izvedumus uz Eiropas Kopienu. Ķīnas izvedumu uz Kopienu iespējamā attīstība (45) Ņemot vērā, ka neviens Ķīnas eksportētājs nesadarbojās izmeklēšanā, analizējot Ķīnas izvedumu uz Kopienu pārmaiņas, balstījās uz pieejamo informāciju saskaņā ar 18. pantu. (46) Pārskata periodā novērotās tendences parāda Ķīnas izvedumu uz Kopienu lielas ikgadējas vidējo apjomu un vienības cenu svārstības. (47) Attiecībā uz cenām, kā minēts iepriekš, kopējais cenu samazinājums pārskata periodā bija par 10 %, bet nozīmīgs samazinājums (-24 %) parādījās pārskata perioda pēdējos gados, proti, no 2001. gada līdz 2004. gadam. (48) Attiecībā uz apjomiem iepriekš tika norādīts, ka Ķīnas eksportētājiem būtu interese tālāk palielināt savus izvedumu apjomus uz Eiropas Savienību, ņemot vērā pieejamo lieko jaudu un ierobežotās iespējas palielināt izvedumus uz trešām valstīm. Turklāt, ja kopējā attīstība pārskata periodā parādīja pieaugumu par 6 %, nozīmīgs pieaugums radās pēdējos pārskata perioda gados (+36 % no 2001. gada līdz 2004. gadam). (49) Tā kā nav pazīmju, ka pārskata perioda pēdējos gados novērotās tendences neturpināsies, pieejamā informācija parāda, ka visdrīzāk notiks tālāka cenu samazināšanās un tālāk apjoma palielināšanās. Paredzamais tālākais Ķīnas izvedumu pieaugums uz Eiropas Kopienu iespējams tiktu panākts uz Kopienas ražošanas nozares rēķina, citiem vārdiem sakot, par pašreizējām dempinga cenām vai pat zem to līmeņa, lai iegūtu tirgus daļu. (50) Turklāt jāatzīmē, kā izklāstīts Padomes Regulas (EK) Nr. 360/2000 73. apsvērumā, Ķīnas izvedumu cenas un daudzumus pašlaik ietekmē Ķīnas iestāžu ieviestā licenču sistēma, kas pierāda, ka tad, ja šo sistēmu atceltu, Ķīnas eksportētājiem būtu iespēja palielināt savu izvedumu apjomu un samazināt savas izvedumu cenas. Secinājums par dempinga turpināšanās iespējamību (51) Izmeklēšana parādīja, ka Ķīnas eksportētāji ievērojamā līmenī turpināja savu dempinga praksi izmeklēšanas periodā. Ņemot vērā to, ka Ķīnai ir ievērojama liekā ražošanas jauda un Eiropas Kopienas tirgus Ķīnas eksportētājiem var kļūt pievilcīgāks nekā iepriekš salīdzinājumā ar citiem tirgiem, pastāv liela varbūtība, ka dempings, vismaz līdzīgā līmenī turpinātos, ja pastāvošos pasākumus atceltu. D. KOPIENAS RAŽOŠANAS NOZARES DEFINĪCIJA (52) Izmeklēšanas periodā Kopienā bija pieci dedzinātā magnēzija ražotāji. Izmeklēšanā konstatēja, ka trīs Kopienas ražotāji pieprasītāji, kas pilnībā sadarbojās, pārstāvēja 55 % Kopienas dedzinātā magnēzija ražošanas, un tāpēc tos uzskata par Kopienas ražošanas nozari pamatregulas 4. panta 1. punkta un 5. panta 4. punkta nozīmē. (53) Viens ražotājs nesadarbojās, bet arī neiebilda pret izmeklēšanu. Atklājās, ka šis ražotājs ir pilnībā pakārtots integrēts ražotājs, kas izmanto savu dedzinātā magnēzija produkciju tikai iekšējam patēriņam. (54) Komisijai bija zināms vēl viens ražotājs, ar ko sazinājās saistībā ar šo izmeklēšanu. Uzņēmums neizteica ne savu atbalstu, ne iebilda pret izmeklēšanu. E. ATTIECīGA KOPIENAS TIRGUS NOTEIKšANA (55) Lai noteiktu, vai Kopienas ražošanas nozare ir cietusi no kaitējuma, un noteiktu patēriņu un dažādus ekonomiskos rādītājus, kas attiecas uz Kopienas ražošanas nozares stāvokli, tika pētīts, vai un kādā mērā Kopienas ražošanas nozares līdzīgā ražojuma produkcijas lietojums bija jāņem vērā, veicot analīzi. (56) Dedzināto magnēziju izmanto kā resursu ugunsizturīgo materiālu ražošanā tajos pašos uzņēmumos vai to pārdod kā tādu saistītai vai nesaistītai trešai pusei. (57) Šīs izmeklēšanas mērķiem iekšēja izmantošana tika definēta kā tāda, kas rodas, ja produkciju piegādā tai pašai uzņēmumu grupai tālākai pakārtotai pārstrādei. Iekšējas izmantošanas situācijās pārdošanas vai transferta cenas bija atbilstošas transferta vērtībai, kas nav noteikta atbilstoši tirgus nosacījumiem, vai bija noteiktas uzņēmumam, kurš nevarēja brīvi izvēlēties piegādātāju. Tātad iekšējā izmantošana jāanalizē saražoto daudzumu un tās pārstāvētās kopējās pārdošanas daļas līmenī. Visas citas situācijas uzskatīja par pārdošanu brīvā tirgū. (58) Atšķirība starp saistīto un brīvo tirgu ir būtiska, lai analizētu kaitējumu, jo iekšējai izmantošanai paredzēti ražojumi nav pakļauti tiešai konkurencei ar ievedumiem. Pretēji tam atklāja, ka ražojumi, kas paredzēti pārdošanai brīvā tirgū, tieši konkurē ar attiecīgā ražojuma ievedumiem. (59) Lai nodrošinātu pēc iespējas pilnīgāku Kopienas nozares stāvokļa ainu, informāciju ieguva un analizēja par visām ar dedzināto magniju saistītām darbībām, pēc tam nosakot, vai produkcija bija paredzēta iekšējai izmantošanai vai brīvajam tirgum. (60) Pamatojoties uz izmeklēšanu konstatēja, ka noteiktus ar Kopienas nozari saistītus ekonomiskus rādītājus pamatoti var pētīt kā atbilstošus visai darbībai, t.i., gan iekšējai izmantošanai, gan pārdošanai brīvā tirgū. Ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums, naudas plūsma, ieguldījumi, spēja piesaistīt kapitālu, krājumi, nodarbinātība, darbaspēka izmaksas un darba ražīgums ir atkarīgs no visas darbības, neskatoties uz to, vai ražojumu nodod tālāk uzņēmumu grupā tālākai pārstrādei, vai to pārdod brīvā tirgū. (61) Citus ar Kopienas nozari saistītos ekonomiskos rādītājus analizēja un izvērtēja saistībā ar brīvajā tirgū dominējošo situāciju, īpaši, ja pastāv izmērāmi tirgus nosacījumi un darījumi tiek veikti normālos tirgus apstākļos, kas ietver brīvu iespēju izvēlēties piegādātāju: pārdošanas apjomu un pārdošanas cenas Kopienas tirgū, eksporta apjomu un cenas. Šajā sakarā patēriņu, tirgus daļas pieaugumu, kā arī rentabilitāti un ienākumus no ieguldījumiem noteica, pamatojoties uz pārdošanu brīvā tirgū. F. STĀVOKLIS KOPIENAS TIRGŪ 1. Patēriņš Kopienas tirgū (62) Kopienas patēriņš ir Kopienas ražošanas nozares realizētais pārdošanas kopapjoms Kopienā, izņemot iekšējo izmantošanu, ievedumi no ĶTR un ievedumi no citām trešām valstīm. (63) Pamatojoties uz to attiecīgajā laikposmā Kopienas patēriņš palielinājās par 32 %, no 693 145 tonnām 2000. gadā līdz 911 672 tonnām IP. To daļēji izraisīja metālapstrādes nozares atlabšana. 1. TABULA - Kopienas patēriņš Kopienas patēriņš | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Brīvais tirgus (tonnas) | 693 145 | 792 575 | 701 723 | 817 678 | 911 672 | Indekss | 100 | 114 | 101 | 118 | 132 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 14 | -13 | 17 | 14 | Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs, pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem un ražotāju pieprasītāju sniegtā tirgus informācija. (64) Lai pilnīgotu par Kopienas patēriņu brīvā tirgū sniegto informāciju, pamatojoties uz pārbaudītām ražotāju pieprasītāju atbildēm uz anketas jautājumiem, aprēķināja arī patēriņu iekšējai izmantošanai. Atklāja, ka patēriņš iekšējai izmantošanai pārskata periodā palielinājies par 12 %. 2. TABULA – iekšējā izmantošana Iekšējā izmantošana | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Daudzums (tonnas) | 394 191 | 399 839 | 404 773 | 417 495 | 442 131 | Indekss | 100 | 101 | 103 | 106 | 112 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 1 | 2 | 3 | 6 | 2. Ievedumi no ĶTR Apjoms un tirgus daļa (65) Attiecībā uz no ĶTR ievestiem daudzumiem nebija vērojama tāda pati tendence kā Kopienas patēriņam. Tie samazinājās vidēji par 25 % no 2000. gada līdz 2002. gadam, un tad pieauga no 2002. gada līdz IP par 41 %. Kopumā pārskata periodā ievedumi no ĶTR palielinājās par 6 %, jeb no 349 561 tonnām līdz 369 079 tonnām. 3. TABULA – ievedumi no ĶTR Ievedumi no ĶTR | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Tonnas | 349 561 | 271 147 | 261 460 | 351 724 | 369 079 | Indekss | 100 | 78 | 75 | 101 | 106 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -22 | -3 | 26 | 5 | Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs (66) Ķīnas ievedumu tirgus daļa, izsakot procentos no Kopienas patēriņa, samazinājās no 50 % 2000. gadā līdz 40 % IP. 4. TABULA –ĶTR ievedumu tirgus daļa ĶTR ievedumu tirgus daļa | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Procenti no tirgus | 50 % | 34 % | 37 % | 43 % | 40 % | Indekss | 100 | 68 | 74 | 85 | 80 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -32 | 6 | 11 | -5 | Avots: Eiropas Kopienu Statistikas biroja dati un pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. Ievedumu cenu politika un pārdošana par zemāku cenu (67) Vidējā ĶTR ievedumu CIF cena ar piegādi līdz Kopienas robežai palielinājās par 14 % no 2000. gada līdz 2002. gadam, bet strauji kritās no 2002. gada līdz IP – par 22 %. Visā pārskata periodā tā samazinājās par 10 % un IP sasniedza 140 EUR par tonnu. 5. TABULA – vidējā ievedumu cena no ĶTR Vidējā ievedumu cena no ĶTR | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | EUR par tonnu | 156 | 184 | 179 | 138 | 140 | Indekss | 100 | 118 | 114 | 88 | 90 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 18 | -3 | -26 | 2 | Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs (68) Komisija pārbaudīja, vai attiecīgās valsts eksportējošo ražotāju cenas izmeklēšanas periodā nav bijušas zemākas par Kopienas ražošanas nozares cenām. Lai cenas būtu salīdzināmas, Kopienas ražotāju cenas koriģēja atbilstoši EXW noteikumiem. (69) Pamatojoties uz to aprēķinātā pārdošanas cenu starpība bija 7,6 %. 3. Kopienas ražošanas nozares ekonomiskais stāvoklis (a) Visai darbībai, ieskaitot iekšējo izmantošanu, atbilstīgu faktoru analīze Ražošanas apjoms, ražošanas jauda un tās izmantojums (70) Kopienas nozares ražošana pārskata laikposmā palielinājās par 11 %, līdz zināmai pakāpei pielīdzinoties Kopienas patēriņa tendencei. Ražošanas samazināšanās par 3 procenta punktiem 2002. gadā atbilst dedzinātā magnēzija patēriņa samazinājumam Kopienas tirgū. 6. TABULA – ražošanas apjoms Ražošanas apjoms | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Indekss | 100 | 101 | 98 | 108 | 111 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 1 | -3 | 10 | 3 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. (71) Pārskata periodā Kopienas nozares ražošanas jauda vispirms saglabājās stabila no 2000. gada līdz 2002. gadam un tad palielinājās par 3 % no 2002. gada līdz IP. 7. TABULA – ražošanas jauda Ražošanas jauda | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Indekss | 100 | 100 | 100 | 103 | 103 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 0 | 0 | 3 | 0 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. (72) Pārskata periodā jaudas izmantošanai bija tāda pati tendence kā Kopienas ražošanai un patēriņam. Jaudas izmantojums samazinājās par 2 % no 2000. gada līdz 2002. gadam, bet palielinājās pēc 2002. gada, tātad pārskata periodā tas palielinājās par 7 %. 8. TABULA – ražošanas jaudas izmantojums Ražošanas jaudas izmantojums | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Indekss | 100 | 101 | 98 | 105 | 107 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 1 | -3 | 7 | 2 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. Naudas plūsma (73) Naudas plūsma pārskata periodā bija svārstīga. Tomēr kopumā tā saglabājās tajā pašā līmenī (-1 %). 9. TABULA – naudas plūsma Naudas plūsma | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Indekss | 100 | 127 | 103 | 127 | 99 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 27 | -25 | 25 | -28 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. Ieguldījumi un spēja piesaistīt kapitālu (74) Pārskata periodā ieguldījumi samazinājās par 23 %. Tomēr tie joprojām bija nozīmīgi un IP bija apmēram 10 % no Kopienas kopējā apgrozījuma. 10. TABULA –ieguldījumi Ieguldījumi | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Indekss | 100 | 141 | 79 | 59 | 77 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 41 | -62 | -20 | 18 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. (75) Kopienas ražošanas nozarei pārskata laikposmā kapitāla piesaistīšanas grūtības netika konstatētas. Krājumi (76) Tabulā tālāk redzams, ka pārskata periodā krājumi nozīmīgi palielinājās par 88 %. Tomēr vispārīgā izteiksmē šis pieaugums nav nozīmīgs. (77) Krājumu apjoma un ražošanas apjoma attiecība, kas sasniedza 4 % 2000. gadā, IP pieauga apmēram par 7 %. 11. TABULA – krājumi Krājumu apjoms | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Indekss | 100 | 137 | 137 | 146 | 188 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 37 | 0 | 9 | 42 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. Nodarbinātība, darba ražīgums un algas (78) Pēc pieauguma par 8 % no 2000. gada līdz 2002. gadam, nodarbinātība 2003. gadā un IP samazinājās. Kopumā pārskata periodā tā samazinājās par 4 %. 12. TABULA – nodarbinātība Darbinieku skaits | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Indekss | 100 | 106 | 108 | 104 | 96 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 6 | 2 | -4 | -8 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. (79) Līdz ar šo ražošanas pieaugumu un nodarbinātības samazināšanos darba ražīgums pārskata periodā pieauga par 15 %. 13. TABULA – darba ražīgums Darba ražīgums (tonnas uz darbinieku) | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Indekss | 100 | 96 | 91 | 104 | 115 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -4 | -5 | 13 | 11 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. (80) Pārskata periodā Kopienas ražošanas nozarē darbaspēka izmaksas pakāpeniski palielinājās. To kopējais pieaugums no 2000. gada līdz IP bija 32 %. 14. TABULA – mēnešalgas Mēnešalgas | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Indekss | 100 | 106 | 111 | 118 | 132 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 6 | 5 | 7 | 14 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. b) Darbībai brīvā tirgū atbilstīgu faktoru analīze Pārdošanas apjoms, iekšējā izmantošana un pārdošanas cenas (81) Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītiem klientiem Kopienas tirgū samazinājās par 9 % no 2000. gada līdz 2003. gadam, bet palielinājās izmeklēšanas periodā, tātad tas kopumā palielinājās par 3 % pārskata periodā. TABULA – Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms nesaistītām personām | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Indekss | 100 | 91 | 91 | 91 | 103 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -9 | 0 | 0 | 12 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. (82) Pārskata periodā Kopienas dedzinātā magnēzija brīvajā tirgū dominējošās vidējās pārdošanas cenas, ko prasīja Kopienas ražošanas nozare, pakāpeniski palielinājās. Kopīgais pieaugums no 2000. gada līdz IP bija 25 %. 16. TABULA – Kopienas nozares pārdošanas cena Kopienas nozares pārdošanas cena | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Indekss | 100 | 112 | 117 | 119 | 125 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 12 | 5 | 2 | 6 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. Tirgus daļa (83) Kopienas ražošanas nozares kopējā tirgus daļa samazinājās no 26 % 2000. gadā līdz 20 % IP. 17. TABULA – Kopienas nozares tirgus daļa Kopienas nozares tirgus daļa | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Procenti no brīvā tirgus | 26 % | 21 % | 23 % | 20 % | 20 % | Indekss | 100 | 80 | 90 | 77 | 78 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | -20 | 10 | -13 | 1 | Avots: Eiropas Kopienu Statistikas biroja dati un pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. Pieaugums (84) Ja pārskata periodā Kopienas patēriņš palielinājās par 32 %, Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoms brīvajā tirgū palielinājās tikai par 3 %, un Kopienas ražošanas nozares tirgus daļa brīvajā tirgū samazinājās par 6 %. Tādējādi Kopienas patēriņa pieauguma tendencei nesekoja atbilstošs Kopienas ražošanas nozares pārdošanas apjoma pieaugums. Rentabilitāte un ienākums no ieguldījumiem (85) Pārskata periodā rentabilitāte, kas izteikta procentos no neto tirdzniecības darījumu vērtības nesaistītajām personām, mainījās šādi: 18. TABULA – rentabilitāte Rentabilitāte | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Procenti no neto tirdzniecības darījumu vērtības | -3,1 % | 0 % | 3,9 % | 8,4 % | 11,4 % | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. (86) Kopienas ražošanas nozares rentabilitātei bija tāda pati tendence kā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenām. Pēc zaudējumiem 2000. gadā un 2001. gada bez zaudējumiem un peļņas, Kopienas ražošanas nozare 2002. gadā un turpmākajos gados guva peļņu. Tad rentabilitāte palielinājās no 3,9 % 2002. gadā līdz 11,4 % IP. Tas galvenokārt notika, pateicoties ražošanas novirzīšanai uz ražojumiem ar augstāku pievienoto vērtību. Pārskata periodā vidējā Kopienas ražošanas nozares iegūtā peļņa bija 4,5 %. (87) Ienākumiem no ieguldījumiem, izsakot kā peļņu un zaudējumus saistībā ar ieguldījumu neto bilances vērtību, bija tāda pati tendence kā rentabilitātei. 19. TABULA – ienākums no ieguldījumiem Ienākums no ieguldījumiem | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | % | -2,9 % | 0 % | 3,2 % | 7,8 % | 11,5 % | Indekss | -100 | -1 | 114 | 275 | 403 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 99 | 115 | 161 | 128 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. 4. Citu faktoru izraisītās sekas Kopienas ražošanas nozares izvedumi (88) Kopienas ražošanas nozares dedzinātā magnēzija izvedumu apjoms pārskata periodā svārstījās. Tomēr kopumā IP tas saglabājās tādā paša līmenī kā 2000. gadā (neliels samazinājums par 1 %). Šie izvedumi joprojām bija apmēram 40 % no kopējās Kopienas ražošanas nozares produkcijas IP. 20. TABULA - Kopienas ražošanas nozares izvedumi Kopienas ražošanas nozares izvedumi | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Indekss | 100 | 104 | 95 | 113 | 99 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 4 | -9 | 18 | -13 | Avots: pārbaudītas Kopienas ražošanas nozares atbildes uz anketas jautājumiem. Ievedumu no citām ārpuskopienas valstīm apjoms un cenas (89) Dedzinātā magnēzija ievedumu apjomi Kopienā no valstīm, kas nav ĶTR, mainījās šādi: 21. TABULA – ievedumi no trešām valstīm Tonnas | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Austrālija | 49 032 | 66 582 | 42 599 | 68 090 | 63 043 | Ziemeļkoreja | 26 660 | 71 385 | 36 614 | 38 245 | 35 172 | Turcija | 43 625 | 40 463 | 33 446 | 22 625 | 42 763 | Brazīlija | 31 831 | 25 916 | 25 872 | 25 610 | 39 017 | Krievija | 2 520 | 12 928 | 8 107 | 9 773 | 24 380 | Dienvidkoreja | 0 | 1 528 | 1 202 | 1 879 | 4 893 | Pārējie | 10 376 | 139 240 | 129 401 | 136 807 | 149 284 | Trešās valstis kopā | 164 044 | 358 042 | 277 240 | 303 027 | 358 552 | Indekss | 100 | 218 | 169 | 185 | 219 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 118 | -49 | 16 | 34 | Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs un ražotāju pieprasītāju sniegtā tirgus informācija. (90) Kopējie magnija oksīda ieveduma apjomi no citām trešām valstīm, kas nav ĶTR, vairāk nekā dubultojās pārskata periodā, palielinoties no 164 044 tonnām 2000. gadā līdz 358 552 tonnām izmeklēšanas periodā. Galvenie eksportētāji uz Kopienu bija Austrālija, Ziemeļkoreja, Turcija, Brazīlija, Krievija un Dienvidkoreja. (91) Ievedumu ar izcelsmi trešās valstīs, kas nav ĶTR, tirgus daļa pārskata periodā palielinājās par 15,6 procenta punktiem un bija 39,3 %. 22. TABULA – ievedumu no citām trešām valstīm tirgus daļa Ievedumu no citām trešām valstīm tirgus daļa | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Procenti no brīvā tirgus | 23,7 % | 45,2 % | 39,5 % | 37,1 % | 39,3 % | Indekss | 100 | 191 | 167 | 157 | 166 | Tendence salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu | 91 | -24 | -10 | 9 | Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs un ražotāju pieprasītāju sniegtā tirgus informācija (92) Vidējās importa cenas no citām trešām valstīm izmeklēšanas laikposmā bija augstākas nekā Kopienas ražošanas nozares cenas, izņemot importa cenas no Ziemeļkorejas, Krievijas un Dienvidkorejas. Jāatzīmē, ka attiecīgā ražojuma imports no šīm trešām valstīm bija tikai 8,9 % no visiem ievedumiem uz Kopienu pārskata periodā, ar kopīgo tirgus daļu Kopienā 7,1 % salīdzinājumā ar 40 % ĶTR tirgus daļu. 23. TABULA – ievedumi Kopienā no citām trešām valstīm - cenas Ievedumi Kopienā no citām trešām valstīm (EUR) | 2000. gads | 2001. gads | 2002. gads | 2003. gads | IP | Austrālija | 235 | 228 | 225 | 213 | 183 | Ziemeļkoreja | 111 | 128 | 128 | 109 | 128 | Turcija | 164 | 181 | 184 | 160 | 169 | Brazīlija | 182 | 180 | 200 | 201 | 188 | Krievija | 122 | 132 | 133 | 119 | 114 | Dienvidkoreja | Nepiemēro | 139 | 154 | 126 | 132 | Citi | 178 | 223 | 186 | 196 | 229 | Avots: Eiropas Kopienu Statistikas birojs (93) Pamatojoties uz iepriekšminēto, uzskata, ka attiecīgā ražojuma ievedumiem no citām trešām valstīm pārskata periodā nebija nozīmīgas ietekmes uz Kopienas ražošanas nozares ekonomisko stāvokli. 5. Secinājumi par Kopienas ražošanas nozares stāvokli (94) Spēkā esošie pasākumi ir daļēji veicinājuši Kopienas ražošanas nozares atlabšanu kopš 2000. gada. Paralēli kopējā Kopienas patēriņa pieaugumam Kopienas ražošanas nozare spēja palielināt pārdošanas apjomus un palielināt cenas. Tādiem ekonomikas faktoriem kā ražošana, ražošanas jauda un jaudas izmantojums, rentabilitāte, ienākumi no ieguldījumiem arī bija vērojamas pozitīvas pārmaiņas. Šie rādītāji parāda, ka Kopienas ražošanas nozare centās paaugstināt savu konkurētspēju ar zināmiem panākumiem: Kopienas ražošanas nozares tirdzniecības darījumi Kopienā sākot ar 2002. gadu bija rentabli. (95) No otras puses, citiem rādītājiem bija negatīvas pārmaiņas: Kopienas tirgus daļa un ieguldījumi brīvā tirgū samazinājās, toties krājumi, ražošanas vienības izmaksas un darbaspēka izmaksas palielinājās. Tomēr var secināt, ka kopumā Kopienas ražošanas nozares stāvoklis būtiski uzlabojās pārskata periodā, pat ja konstatētā atlabšana ir daļēja. Šī Kopienas ražošanas nozares atlabšana joprojām ir viegli ievainojama, cita starpā, pieaugušā dempinga cenu spiediena dēļ, ko rada ievedumi no ĶTR. (96) Ņemot vērā Kopienas nozares nosacīto atlabšanu, dempinga ievedumu radītā kaitējuma turpināšanos nevar konstatēt. Tādēļ tika pārbaudīts, vai zaudējumi atsāktos, ja pasākumus pārtrauktu. G. IESPĒJAMĪBA, KA KAITĒJUMS VARĒTU ATKĀRTOTIES (97) Attiecībā uz iespējamo ietekmi uz Kopienas nozari, ja spēkā esošos pasākumus atceltu, ņēma vērā vairākus faktorus kopā ar iepriekš apkopotiem atzinumiem. (98) Salīdzinājums starp ievedumiem no ĶTR un no citām trešām valstīm Kopienā ir parādījis būtiskas cenu atšķirības. Ievedumu cenas no citām valstīm, izņemot Krieviju, Ziemeļkoreju un Dienvidkoreju, bija augstākas nekā Kopienas ražošanas nozares pārdošanas cenas pārskata periodā, savukārt vidējās Ķīnas ievedumu dempinga cenas samazinājās par 10 %. (99) Attiecībā uz relatīvi zemajām ievedumu cenām no Krievijas, Ziemeļkorejas un Dienvidkorejas, jāatzīmē, ka to vidējās izvedumu cenas uz Eiropas Kopienu samazinājās mazāk salīdzinājumā ar Ķīnas ievedumu cenām uz Eiropas Kopienu. Turklāt no šīm valstīm ievestie apjomi saglabājās ļoti zemā līmenī salīdzinājumā ar Ķīnas ievedumiem. Krievijas, Ziemeļkorejas un Dienvidkorejas kopējā tirgus daļa izmeklēšanas periodā bija 7,1 %, t.i. mazāk nekā piektā daļa no ĶTR tirgus daļas. Tāpēc izmeklēšanas periodā Ķīnas ievedumu ekonomiskā ietekme uz Kopienas dedzinātā magnēzija tirgu ievērojami pārsniedz ietekmi, kāda bija ievedumiem no Krievijas, Ziemeļkorejas un Dienvidkorejas, un nekas nenorāda, ka tas nākotnē mainīsies. (100) Kā jau sīkāk izklāstīts 45. līdz 50. apsvērumā, ja antidempinga pasākumus atcels, attiecīgā ražojuma ievedumu apjoms par dempinga cenām no ĶTR visdrīzāk palielināsies un cenas samazināsies šādu iemeslu dēļ: - ĶTR ir ievērojama lieka ražošanas jauda un tai ir vislielākie magnezīta rūdas resursi pasaulē; - cenu un apjomu tendences pārskata periodā jau parāda iespējamo turpmāko cenu samazināšanos un apjoma palielināšanos; - cenas, kuras Ķīnas eksportētāji varētu prasīt, ja nebūtu antidempinga pasākumu, potenciāli ir ļoti zemas, ja ņem vērā, ka tajās iekļauta maksa par izvedumu licenci; - Kopienas tirgus ir pievilcīgs apjoma ziņā, un, tā kā izvedumi uz trešām valstīm visdrīzāk ievērojamā nepalielināsies, ja atcels pašreizējos pasākumus, Ķīnas eksportētāji visdrīzāk mēģinās palielināt savu tirgus daļu Eiropas Kopienā, tālāk samazinot savu izvedumu cenas. (101) Var secināt, ka ievērojams Ķīnas ievedumu apjoms par zemām cenām, kas joprojām samazinās, ir radījis arvien pieaugošu spiedienu uz Kopienas dedzinātā magnēzija tirgu, kas visdrīzāk turpinātu pastiprināties, ja antidempinga pasākumus atceltu, jo ievedumu cenas no ĶTR iespējams samazinātos, savukārt izvedumu apjomi palielinātos. Ievedumu pieplūdums no ĶTR visdrīzāk izraisītu tālāku Kopienas ražošanas nozares tirgus daļas samazināšanos, un, ņemot vērā paralēli notiekošās Kopienas nozares pārdošanas cenu un rentabilitātes pārmaiņas pārskata periodā, palielinātais spiediens uz cenām gandrīz noteikti izraisītu Kopienas ražošanas nozares peļņas samazināšanos. Arī citi rādītāji visdrīzāk mainītos negatīvi, ja Kopienas ražošanas nozare zaudētu pārdošanas apjomus un ja notiktu ievērojams cenu samazinājums. (102) Turklāt nav vērojami citi faktori, kas iespējams varētu radīt kaitējumu Kopienas ražošanas nozarei. Ievedumi no citām valstīm bija vai nu par augstākām cenām nekā ĶTR cenas, vai attiecīgie apjomi bija daudz mazāki, un nav pazīmju, ka tas mainītos nākotnē. (103) Ņemot vērā iepriekšminēto, secina, ka atceļot pasākumus visdrīzāk atjaunotos kaitējums Kopienai, ko rada dempinga ievedumi. H. KOPIENAS INTERESES 1. Ievads (104) Saskaņā ar pamatregulas 21. pantu pārbaudīja, vai spēkā esošo antidempinga pasākumu termiņa pagarināšana būtu pret visas Kopienas interesēm. Kopienas interešu noteikšanai vērtējumu pamatoja ar ieinteresēto personu, t.i., Kopienas ražošanas nozares, importētāju un tirgotāju, kā arī attiecīgā ražojuma lietotāju dažādām interesēm. (105) Lai izvērtētu ietekmi, kāda varētu būt pasākumu termiņa pagarināšanai vai izbeigšanai, Komisija pieprasīja informāciju no visām iepriekš minētajām ieinteresētajām personām. Komisija nosūtīja anketas attiecīgā ražojuma 18 importētājiem un 17 lietotājiem. Neviens no importētājiem uz anketas jautājumiem neatbildēja, lai gan divi no tiem sniedza daļēju rakstisku informāciju. Viens no lietotājiem daļēji atbildēja uz anketas jautājumiem. (106) Jāatgādina, ka iepriekšējā izmeklēšanā neatzina, ka aizsardzības pasākumu pieņemšana būtu pretrunā Kopienas interesēm. Turklāt būtu jānorāda, ka pašreizējā izmeklēšana ir atkārtota, tātad analizē stāvokli, kad antidempinga pasākumi jau ir spēkā. Tādējādi šīs izmeklēšanas grafiks un raksturs ļauj izvērtēt iespējamo negatīvo ietekmi, kāda varēja būt antidempinga pasākumiem saistībā ar attiecīgajām personām. (107) Pamatojoties uz to pārbaudīja, vai, neņemot vērā secinājumus par varbūtējo dempinga, kas rada kaitējumu, turpināšanos un atkārtošanos, ir pamatoti iemesli, kas ļautu secināt, ka šajā konkrētajā gadījumā saglabāt pasākumus nav Kopienas interesēs. 2. Kopienas ražošanas nozares intereses (108) Jāatgādina, ka ir konstatēts, ja nesaglabās antidempinga pasākumus, dempings visdrīzāk turpināsies ar augstu un pieaugošu dempinga starpību, kas izraisīs Kopienas ražošanas nozares stāvokļa pasliktināšanos, kas joprojām nav stabila un pilnībā atlabusi. No otras puses, pasākumu turpināšana palīdzētu Kopienas ražošanas nozarei pilnībā atlabt un izvairīties no turpmākiem zaudējumiem. Turklāt Kopienas ražošanas nozares pūles racionalizēt savu ražošanu un paaugstināt savu konkurētspēju, kā arī Kopienas ražošanas nozares gūtā peļņa pārskata perioda pēdējos trīs gados pierāda, ka Kopienas ražošanas nozare ir dzīvotspējīga un konkurētspējīga. (109) Ņemot vērā iepriekšminēto, secināja, ka spēkā esošo pasākumu termiņš ir jāpagarina, lai novērstu dempinga ievedumu negatīvās sekas, kas varētu apdraudēt Kopienas ražošanas nozares atlabšanas procesu un galu galā tās pastāvēšanu un, tādējādi arī daudzas darba vietas. Ir jāņem vērā arī tas, ka šīs Kopienas ražošanas nozares izzušanai būtu negatīva ietekme uz pakārtotām nozarēm, jo tad būtiski samazinātos piegādātāju izvēles iespējas. 3. Importētāju intereses (110) Kā minēts iepriekš, neviens no nesaistītajiem importētājiem uz Komisijas izsūtītās anketas jautājumiem neatbildēja. Jau pats sadarbības trūkums liecina par to, ka pasākumi nav būtiski negatīvi ietekmējuši šīs nozares ekonomisko stāvokli. To apstiprina tas, ka importētāji turpināja tirgot attiecīgo ražojumu ievērojamos apjomos, pārskata periodā pat palielinot ievesto apjomu. (111) Tāpēc secina, ka attiecīgā ražojuma importētājus nav negatīvi ietekmējusi spēkā esošo antidempinga pasākumu piemērošana. Tāpēc pasākumu turpināšana nākotnē, visticamāk, nepasliktinās to ekonomisko stāvokli. 4. Lietotāju intereses (112) Attiecīgā ražojuma lietotāji, t.i., pakārtotās ražošanas nozares, ir ugunsizturīgo materiālu ražotāji. Kā minēts iepriekš, tikai viens no 17 lietotājiem, kuriem Komisijas dienesti nosūtīja anketu, uz to atbildēja, un arī tikai daļēji. Tāpat kā attiecībā uz importētājiem, nelielā sadarbība liecina par to, ka pasākumi nav būtiski negatīvi ietekmējuši šīs nozares ekonomisko stāvokli. Lai gan pakārtotās nozares uzņēmumu, kas sadarbojās, pārstāvība ir ierobežota, jo tie IP iegādājās mazāk nekā 5 % kopējā no ĶTR ievestā dedzinātā magnēzija, spēkā esošo pasākumu ietekmi uz to stāvokli izvērtēja. (113) Šajā sakarā izmeklēšana konstatēja, ka lietotājs, kas sadarbojās, turpināja ievest dedzināto magnēziju, kura izcelsme ir ĶTR, neskatoties uz spēkā esošajiem pasākumiem. Šie pasākumi neradīja ugunsizturīgo materiālu ražotājiem apdraudējumu, kas tos spiestu mainīt piegādes avotus. Lai gan dedzinātais magnēzijs nav nenozīmīga, lai gan neliela ugunsizturīgo materiālu ražošanas izmaksu daļa, Ķīnas ievedumu cenas joprojām bija salīdzinoši zemas, un tās pat vidēji samazinājās pārskata periodā. Tāpēc var secināt, ka antidempinga pasākumiem nav nozīmīgas negatīvas ietekmes uz attiecīgā ražojuma lietotāju izmaksām un rentabilitāti. (114) Lietotājs, kurš sadarbojās, apgalvoja, ka īstermiņā antidempinga pasākumu saglabāšanai nebūtu nozīmīgas ietekmes uz viņa stāvokli, savukārt vidējā termiņā vai ilgtermiņā tas varētu novest pie tā, ka arvien vairāk ugunsizturīgo materiālu ražotu ārpus Eiropas Kopienas un ievestu Eiropas Kopienā izejmateriāla – dedzinātā magnēzija – vietā. (115) Šajā sakarā jāatgādina, kā minēts iepriekš, ka spēkā esošo antidempinga pasākumu rezultātā Kopienas tirgus nav slēgts dedzināta magnēzija ievedumiem, bet to rezultāts ir bijis negodīgas tirdzniecības prakses apkarošana un dempinga ievedumu traucējošās ietekmes novēršana līdz zināmai pakāpei. Nodrošinot vienādus spēles noteikumus Kopienas dedzinātā magnēzija ražošanas nozarei, Eiropas Kopienas tirgū tiek garantēta arī augstāka konkurences pakāpe starp dažādiem dedzinātā magnēzija piegādātājiem, tostarp Ķīnas dedzinātā magnēzija eksportētājiem. (116) Turklāt tika konstatēts, ka uz dažiem citiem nozīmīgiem tirgiem, tostarp uz ASV, izvedumi no ĶTR bija par augstākām cenām nekā uz Kopienu. Nav vērojams, ka pasākumi izraisījuši ievedumu cenu pieaugumu Kopienā virs ievedumu cenām uz citām trešām valstīm. Pretenziju, ka antidempinga pasākumi ietekmētu konkurētspēju citos tirgos tāpēc noraidīja. (117) Secināja, ka tad, ja pasākumus saglabās tajā pašā līmenī, tas neizraisīs lietotāju stāvokļa pasliktināšanos. 5. Secinājums par Kopienas interesēm (118) Izmeklēšana parādīja, ka pastāvošie antidempinga pasākumi ļāva Kopienas ražošanas nozarei zināmā mērā atlabt. Ja pasākumus atceltu, tas apdraudētu atlabšanas procesu un iespējams novestu līdz Kopienas nozares izzušanai. Tādēļ pasākumu turpināšana ir Kopienas nozares interesēs. (119) Turklāt esošajiem pasākumiem iepriekš nav bijusi acīmredzama negatīva ietekme uz lietotāju un importētāju ekonomisko stāvokli. Pamatojoties uz pašreizējā izmeklēšanā apkopoto informāciju, ja notiks cenu palielināšanās, ko radīs antidempinga pasākumu piemērošana, tā nebūs nesamērīga ne attiecībā uz lietotājiem, salīdzinājumā ar Kopienas nozares ieguvumu, novēršot dempinga ievedumu radītos tirdzniecības traucējumus, ne attiecībā uz lietotāju ieguvumu no pastāvīgas konkurences starp dažādiem dedzinātā magnēzija piegādātājiem Eiropas Kopienas tirgū. Tāpēc secina, ka nav pamatotu iemeslu esošos antidempinga pasākumus nepagarināt. I. ANTIDEMPINGA PASĀKUMI (120) Visas ieinteresētās personas informēja par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, pamatojoties uz kuriem ierosina saglabāt esošos pasākumus. Tām arī noteica termiņu, kurā darīt zināmus savus apsvērumus par nosūtīto informāciju. Netika saņemtas nekādas piezīmes, kas liktu mainīt iepriekšminētos secinājumus. (121) No iepriekšminētā var secināt, ka saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu ĶTR izcelsmes dedzinātā magnēzija ievedumiem noteiktie mainīgie antidempinga maksājumi kopā ar minimālo cenu 120 EUR par tonnu, kas ieviesti ar Regulu (EK) Nr. 360/2000, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 986/2003, ir jāsaglabā. IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 1. Ar šo piemēro galīgo antidempinga maksājumu tāda dedzināta magnēzija importam, kura KN kods ir 2519 90 30 un kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā. 2. Maksājuma summa ir: 1. starpība starp viszemāko ievešanas cenu EUR 120 par tonnu un neto cenu ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas visos gadījumos, kad attiecīgā cena ir: 2. zemāka nekā viszemākā ievešanas cena un 3. noteikta, pamatojoties uz pavadzīmi, ko izvedējs, kurš atrodas Ķīnas Tautas Republikā, izsniedzis tieši nesaistītajai pusei Kopienā ( TARIC papildu kods A439); 4. nulle, ja neto cena ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms nodokļu nomaksas ir noteikta, pamatojoties uz pavadzīmi, ko izvedējs, kurš atrodas Ķīnas Tautas Republikā, izsniedzis tieši nesaistītajai pusei Kopienā, un ir vienāda ar viszemāko ievešanas cenu EUR 120 par tonnu vai ir lielāka par to ( TARIC papildu kods A439); 5. vienāda ar procentuālo nodokli, kas ir 63,3 % ( TARIC papildu kods A999), pārējos gadījumos, uz kuriem neattiecas iepriekšminētie a) un b) apakšpunkti. 3. Gadījumos, kad antidempinga maksājums ir noteikts saskaņā ar 1. panta 2. punkta a) apakšpunktu un, ja preces ir bojātas pirms nodošanas brīvā apgrozībā un tāpēc, lai noteiktu muitas vērtību, faktiski samaksāto vai maksājamo cenu sadala, ievērojot 145. pantu Komisijas 1993. gada 2. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2454/93, kas nosaka izpildes kārtību Padomes Regulai (EEK) Nr. 2913/92 par kopējā muitas kodeksa izveidi[7], iepriekš noteikto viszemāko ievedumu cenu samazina par procentuālo daļu, kura atbilst faktiski samaksātās vai maksājamās cenas sadalījumam. Tad maksājamā summa ir vienāda ar starpību starp samazināto viszemāko ievešanas cenu un samazināto neto cenu ar piegādi līdz Kopienas robežai pirms muitošanas. 4. Ja nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem un citu muitas praksi. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās p ublicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, [...] Padomes vārdā priekšsēdētājs [1] OV L 56, 6.3.1996., 1.lpp., Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 2117/2005 (OV L 340, 23.12.2005., 17. lpp). [2] OV L 306, 11.12.1993., 16. lpp. [3] OV L 46., 18.2.2000., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 986/2003 (OV L 143, 11.6.2003, 5.lpp.). [4] OV L 143, 11.6.2003., 5. lpp. [5] OV C 215, 27.8.2004., 2. lpp. [6] OV C 38, 15.2.2005., 2. lpp. [7] OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 215/2006 (OV L 38, 9.2.2006., 11. lpp.).