Eiropas Fonds ilgtspējīgai attīstībai ir balstīts uz atziņu, ka publiskie un privātie ieguldījumi ir būtiski ilgtspējīgas attīstības faktori, ka privāti ieguldījumi var papildināt publiskos izdevumus, un ka uzņēmumi var būt partneri ilgtspējīgā attīstībā, radot situāciju, kurā ieguvēji ir visi. Atbilstoši pašreizējai daudzgadu finanšu shēmai Ārējais investīciju plāns nodrošina ieguldījumu finansēšanas Āfrikā un ES kaimiņvalstīs vienotu kompleksu, un ir paredzams, ka tas piesaistīs ieguldījumus vismaz 44 miljardu EUR apmērā. Ar atbilstīgiem ieguldījumiem no dalībvalstīm vai citiem avotiem plāns varētu dubultot papildu finanšu piesaistīšanu līdz 88 miljardiem EUR. Uz pirmajiem ieguldījumu projektu uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus plāna ietvaros tika saņemts pārāk liels pieteikumu skaits, un darbības, ar kurām apvieno dotācijas un aizdevumus, jau ir pastiprinātas. Pašlaik tiek īstenotas pirmās programmas, kas jau uzrāda jūtamus rezultātus . 2018. gada 20. jūnijā tika apstiprinātas pirmās ieguldījumu programmas, kas gūst labumu no ES garantijas Āfrikā un kaimiņvalstīs, cita starpā nodrošinot piekļuvi izmaksu ziņā pieejamiem bankas aizdevumiem neaizsargātām personām, kurām pašlaik ir grūtības aizņemties naudu par pieņemamām likmēm, kā arī ļaujot vairāk nekā 25 000 mazo uzņēmumu piekļūt mobiliem kontiem un ilgtermiņa kredītam. Šīm garantijām aptuveni 800 miljonu EUR apmērā būtu jāpalīdz izlīdzināt prognozētos 8–9 miljardus EUR papildu publiskos un privātos ieguldījumos. Lai gan šie pirmie rezultāti ir iedrošinoši, ir jāveicina izpratne par Ārējo investīciju plānu un vēl vairāk jāpaātrina tā īstenošana uz vietas, piemēram, ar mērķorientētu informatīvu kampaņu palīdzību.

Ņemot vērā sarežģīto un nestabilo situāciju vairākos ES kaimiņreģionos un Āfrikā, Komisija pauž pārliecību, ka laiks ir ļoti būtisks un ka ES pašlaik jāveltī uzmanība operatīviem un praktiskiem risinājumiem, nevis pasākumiem, kam būtu nepieciešamas tādas fundamentālas institucionālas un strukturālas izmaiņas kā jaunu struktūru vai vienību izveide vai papildu kapitāla iesaiste no ES budžeta. Eiropas Parlamenta, Padomes, Komisijas un Augstā pārstāvja izveidotā plašā ārpolitikas sistēma turpinās sniegt norādījumus atbilstoši ES prioritātēm un partnerībai ar attiecīgajām valstīm, reaģējot uz to vajadzībām ieguldījumu jomā. Komisija turpinās darbu, lai nodrošinātu, ka ES budžets tiek tērēts pēc iespējas saprātīgāk, ar pievienoto vērtību katram iztērētajam euro.

Turklāt daudzām dalībvalstīm ir savas valsts attīstības bankas vai iestādes , kas sekmē Savienības politikas īstenošanu un ar to saistītas operatīvas darbības uz vietas. Palielinās arī reģionālo attīstības banku skaits.

Šie dalībnieki pašlaik piesaista lielāko ārējās attīstības aizdevumu daļu, un tiem ir dažādas pilnvaras, spējas un zināšanas, piemēram, ģeogrāfiskās darbības jomas vai darījumdarbības modeļa ziņā, vai arī tiem ir eksperti uz vietas darbības valstī. Ir labi valstu un iestāžu sadarbības piemēri, tādi kā ES platforma finansējuma apvienošanai ārējās sadarbības jomā (EUBEC ). Tomēr dažos gadījumos dalībnieki konkurē par ieguldījumiem ārpus ES un ES budžeta atbalstītajām garantijām, nevis meklē noderīgu sinerģiju un papildināmību.

Lai risinātu šo jautājumu, relatīvi ātri būtu jāpalielina sinerģija un efektivitāte esošo struktūru ietvaros, piemēram, veicot attiecīgu esošo individuālo partneru finanšu iestāžu reģionālu un tematisku specializāciju vai Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas kopīgas iniciatīvas, kas varētu būt viens veids, kā izmantot abu iestāžu apvienotās zināšanas, neliedzot citu tirgus dalībnieku tiesības. Pašlaik Rietumbalkānu ieguldījumu sistēmā (WBIF ) Eiropas Investīciju banka un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka sadarbojas kopīga fonda pārvaldībā, kas norāda uz to, ka šāda sadarbība jau pastāv un ir iespējama. Arī valsts attīstības bankas un iestādes, kā arī, attiecīgā gadījumā, globālie partneri, varētu pievienoties šādai turpmākai sadarbībai.

2.3. …un stingrāka politikas virzīšana

ES būtu jācenšas nodrošināt vēl stingrāku politikas virzīšanu, lai maksimāli palielinātu savas ārējās darbības ietekmi, konkrētāk, savu attīstības sadarbības politikas instrumentu ietekmi, lai nodrošinātu saskaņotu savu politisko mērķu un uzdevumu atspoguļošanu visos īstenošanas posmos. Tas ir svarīgi arī, lai panāktu nodokļu maksātāju naudas visefektīvāko izmantošanu un nodrošinātu pilnīgu saskaņotību ar citām ES ārpolitikas jomām. Lielāku efektivitāti ES politikas mērķu realizācijas ziņā var sasniegt, palielinot dažādu īstenošanā iesaistīto partneru darbību saskaņotību. Šā mērķa sasniegšanai būtu jāveicina iesāktā esošo konsultāciju mehānismu pārskatīšana.

2.4. Uzlabota starptautisko finanšu iestāžu sadarbība ES ietvaros

Jebkurā gadījumā ir svarīgi ātri uzlabot sākotnējo ES koordināciju attiecīgās starptautiskās finanšu iestādēs, kas līdz šim nav pietiekami nodrošināta. Dalībvalstis un Savienība dažādās konfigurācijās ir pārstāvētas starptautisko finanšu iestāžu pārvaldības struktūrās. ES attīstības finanšu mērķus var sasniegt tikai, rīkojoties vienoti un saskaņoti. Tas jo īpaši attiecas uz Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banku. Pēc tam, kad Apvienotā Karaliste atstās Eiropas Savienību, apvienotā ES un dalībvalstu daļa Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankā samazināsies no 62,8 % līdz 54,3 %, palielinot spēcīgas ES pozīcijas nozīmi Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas valdes sanāksmēs . Šāda uzlabota sākotnējā koordinācija starp dalībvalstīm un Komisiju ilgtermiņa perspektīvā varētu potenciāli pavērt iespējas izmaiņu veikšanai Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas statūtos, pieļaujot kopīgu balsojumu šīs bankas valdē no visu ES dalībvalstu puses.

3.ES ārējo ieguldījumu kapacitātes palielināšana vidējā termiņā

3.1. Priekšlikums par Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instrumentu

Maksimāli palielinātas ietekmes princips ir arī Komisijas priekšlikuma nākotnes Kaimiņattiecību, attīstības un starptautiskās sadarbības instrumenta pamatā, kas prezentēts 2018. gada jūnijā, kā daļa no nākamās daudzgadu finanšu shēmas priekšlikumiem. Šā instrumenta arhitektūra atspoguļo ES ģeogrāfiskās un tematiskās prioritātes un nodrošina to, ka ES iegūs modernu, spēcīgu un elastīgu instrumentu, lai pievērstos ilgtspējīgai attīstībai kā ES ārējās darbības daļai. Tādējādi šis priekšlikums pievēršas attīstības sadarbības īstenošanai, izmantojot atbilstošāko rīku šajā kontekstā, piemēram, dotācijas, atbalstu no budžeta, finanšu instrumentus jeb garantijas, vai arī instrumentu kombināciju. Piedāvātais jaunais instruments integrē Ārējo investīciju plāna modeli un ievēro tādu pašu inovatīvu pieeju attīstības finansēšanai, izmantojot paplašināto Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai plus (EFIA+) un jauno Garantiju ārējai darbībai līdz 60 miljardiem EUR . Šajā shēmā tiek iekļauti esošie Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai, ārējo aizdevumu pilnvaras Eiropas Investīciju bankai un Garantiju fonda ārējai darbībai noteikumi.