EIROPAS KOMISIJA Briselē, 20.4.2016 COM(2016) 231 final KOMISIJAS PAZIŅOJUMS EIROPAS PARLAMENTAM, EIROPADOMEI UN PADOMEI Pirmais ziņojums par ES un Turcijas paziņojuma īstenošanā gūto progresu



1.Ievads Pagājušajā mēnesī Eiropas līderi veica mērķorientētus pasākumus, lai pārrautu nekontrolētas migrantu plūsmas loku, kurš radīja nesamērīgu humanitāro spiedienu. To mērķis, izmantojot kombinētus pasākumus pēc iespējas tuvāk ieceļošanas vietai ES, resp., Grieķijas salās, un cieši sadarbojoties ES un Turcijai, ir mazināt stimulu migrantiem un patvēruma meklētājiem meklēt neatbilstīgus ceļus uz ES. Mērķis ir atjaunot tiesisku un likumīgu uzņemšanas sistēmu. Šo pasākumu rezultātā ES un Turcijas attiecībās ir sācies jauns posms, kura pamatā ir 2016. gada 18. marta paziņojums, kas ir veidots uz 2015. gada 29. novembra ES un Turcijas kopīgā rīcības plāna. Bēgļu krīze ir jāaplūko arī plašākā reģionā notiekošo konfliktu un terorisma draudu kontekstā. Turklāt mūsu un Turcijas kopīgie centieni risināt šo kopīgo problēmu ir labs piemērs mūsu globālajai sadarbībai ar valsti, kas ir gan kandidāte, gan stratēģiskā partnere. Kopš 2015. gada novembra, kad Kopīgais rīcības plāns tika iedarbināts, ar jauniem spēkiem uzsāktā mūsu sadarbība ar Turciju ir nodrošinājusi stratēģiskāku un visaptverošāku iesaistīšanos. Šis ziņojums, ar kuru uzrauga ES un Turcijas 18. marta paziņojuma īstenošanu un kurš atbilst tā struktūrai, vienlaikus ir arī ceturtais ziņojums par ES un Turcijas kopīgā rīcības plāna īstenošanu. Saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu, sākot no 2016. gada 20. marta visi jaunie neatbilstīgie migranti un patvēruma meklētāji, kuri no Turcijas ieceļos Grieķijas salās un kuru pieteikumi ir atzīti par nepieņemamiem, būtu jāsūta atpakaļ uz Turciju. Šis īpašais pagaidu rakstura risinājums, kas izstrādāts, lai pieliktu punktu cilvēku ciešanām, skaidri norāda, ka nav vērts doties kontrabandistu ieteiktajā ceļā. Šis pasākums bija rūpīgi jāizsver, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību ES un starptautiskajām tiesībām, un līdz ar to tika skaidri pausts, ka bēgļu aizsardzības pasākumi arī turpmāk tiks pilnībā ievēroti, paredzot visu Grieķijas iestādēm iesniegto patvēruma pieteikumu individuālu apstrādi un pārsūdzēšanas tiesības. Saskaņā ar paziņojumu ES pārvietos vienu sīrieti no Turcijas uz ES apmaiņā pret katru sīrieti, kurš no Grieķijas salām tiks atgriezts Turcijā. Pastāvošo saistību ietvarā prioritāte tiek piešķirta tiem migrantiem, kuri līdz šim nav neatbilstīgi ieceļojuši vai mēģinājuši ieceļot ES. Pilnīga šīs “viens pret vienu” (“1:1”) shēmas īstenošana ir būtiska, lai uzlabotu situāciju Turcijā un lai apliecinātu, ka ES ir apņēmības pilna pildīt savus pienākumus, lai Sīrijas krīzes upuriem nodrošinātu likumīgas iespējas. Pašreizējais stāvoklis Kopš ES un Turcijas paziņojuma ievērojami samazinājies to personu skaits, kuri no Turcijas dodas ceļā uz Grieķiju: trīs nedēļu laikā pirms ES un Turcijas paziņojuma piemērošanas Grieķijas salās neatbilstīgi ieceļoja 26 878 personas, savukārt trīs nedēļu laikā pēc šā paziņojuma — 5847 personas. Kontrabandistiem kļūst arvien grūtāk pārliecināt migrantus doties ceļā no Turcijas uz Grieķiju. Ciešāka koordinācija un Komisijas sniegtais atbalsts

Eiropadome uzsvēra, ka ar Turciju noslēgtā paziņojuma īstenošana ir kopīga ES atbildība, un tai nepieciešami kopīgi ES pūliņi. Tas jo īpaši nozīmē līdz šim nebijuša mēroga uzmanību Grieķijas valdības centienu atbalstam attiecībā uz loģistiku, materiāliem un pieredzi. Priekšsēdētājs Junkers Strukturālo reformu dienesta ģenerāldirektoru nekavējoties iecēla par ES koordinatoru kā arī pastiprināja Grieķijā uz vietas jau esošo pašreizējo Komisijas komandu. ES koordinators ir atbildīgs par atbalstu, ko Grieķijas iestādēm nodrošina Komisija, ES aģentūras un ES dalībvalstis. Viņš turklāt koordinē dalībvalstu rīcību, lai īstenotu pārmitināšanas programmu no Turcijas. Viņu atbalsta koordinācijas komanda, kas ir atbildīga par vispārējo stratēģisko virzību un attiecībām ar ieinteresētajām personām, operatīvā grupa, kas ir atbildīga par visu attiecīgo datu analīzi un dalībvalstu ekspertu plānošanu un izvietošanu, un komanda, kuras galvenā uzmanība ir vērsta uz izmitināšanu. Koordinācijas komiteja, kuru vada komiteja attiecībām ar Grieķiju, Eiropas Patvēruma atbalsta birojs (EASO), Frontex, Eiropols, Nīderlandes pārstāvji (Padomes prezidentvalsts), Francija, Apvienotā Karaliste un Vācija, pārrauga paziņojuma īstenošanu attiecībā uz atgriešanu un pārmitināšanu un novērš trūkumus. ES un Turcijas sadarbība neatbilstīgas migrācijas novēršanā Pašreizējās Frontex un NATO operācijas ir pastiprinājušas agrīnās brīdināšanas un uzraudzības darbības un operatīvās informācijas apmaiņu starp Grieķijas un Turcijas krasta apsardzi. Frontex pašlaik atklāj 80-90 % no visām migrantu laivām, kas dodas ceļā no Turcijas piekrastes. Mērķis ir — ar NATO palīdzību Egejas jūrā šo augsto atklāšanas rādītāju palielināt arī turpmāk un paātrināt informācijas apmaiņu par migrantu kontrabandas gadījumiem, maršrutiem un metodēm. Turcijas krasta apsardzei, kuras kapacitāte Egejas jūrā vēl vairāk tika uzlabota, iepērkot ātrās reaģēšanas laivas un mobilās radaru sistēmas — šajā nolūkā izmantojot ES finansējumu EUR 14 miljonu apmērā —, vajadzētu būt spējīgai efektīvāk novērst migrantu kontrabandu un braucienus no Turcijas sauszemes. Turcijas Valsts policija un žandarmērija izveidoja vienības migrantu kontrabandas un cilvēku tirdzniecības apkarošanai un apstiprināšanai parlamentā iesniedza priekšlikumu par bargākiem sodiem kontrabandistiem. Datu apmaiņas koordinācija un darbības saistībā ar kopīgas riska analīzes veikšanu starp iestādēm, kuras atbild par robežu pārvaldību, un citām iestādēm, tostarp nacionālā koordinācijas un kopīgās riska analīzes centra izveide, liecina par jaunāko notikumu pozitīvu attīstību. Sadarbība ir konkretizēta, arī pateicoties sadarbības koordinatoru apmaiņai. Frontex sadarbības koordinators savu darbu Turcijā sāka 2016. gada 1. aprīlī, tiecoties paplašināt informācijas apmaiņu, kopīgo analītisko darbu un īpašās operācijas; savukārt drīzumā Frontex galvenajā birojā darbu sāks Turcijas sadarbības koordinators. Eiropols un Turcijas Valsts policija 21. martā parakstīja vienošanos par vienas amatpersonas norīkošanu no Turcijas uz Eiropolu, kura jo īpaši pievērsīsies cīņai pret organizēto noziedzību, kontrabandistiem un terorismu. Arī ES delegācija Ankarā, starptautiskās organizācijas un dalībvalstu izvietotie imigrācijas sadarbības koordinatori piedalās sadarbības tīkla darbā ar Turciju. ES policijas sadarbības koordinatori varēs, piemēram, tieši sazināties ar sadarbības biroju, kuru Turcijas Valsts policija gatavojas izveidot, lai apmainītos ar viedokļiem par aizdomīgiem ceļošanas dokumentiem. Ir svarīgi, lai migranti, kuri apsver iespēju neatbilstīgi ieceļot Grieķijā, būtu informēti par ES un Turcijas paziņojuma noteikumiem. Komisija izveidoja starpiestāžu darba grupu migrantu informēšanas stratēģijas jautājumos, lai noteiktu ceļus, kurus patvēruma meklētāji un migranti izmanto informācijas iegūšanai, definētu un mērķtiecīgi noteiktu galveno vēstījumu, šo informāciju sagatavotu un izplatītu. Atbildes vēstījumi tiek izmantoti, lai atspēkotu cilvēku kontrabandistu argumentus. Turcija ir viena no piecām valstīm, kuras ir izraudzītas dalībai izmēģinājuma posmā. Komisija turklāt strādā ar tādām organizācijām kā, piemēram, UNHCR (Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs), kas ir izveidojis virkni video sižetu, kuros nepastarpināti iepazīstina ar cilvēku tirdzniecības un kontrabandistu upuru stāstiem. Komunikācijas plāns ietver sociālos plašsaziņas līdzekļus, audiovizuālos medijus un brošūras (arābu, puštu, urdu un persiešu valodās), tiecoties migrantiem izskaidrot šīs vienošanās sekas. Grieķijas salās Frontex ir izvietojis pastāvīgu informācijas dienesta darbinieku, un EASO aktīvi informē migrantus par pārcelšanas jautājumiem. Ar efektīvas ES kampaņas palīdzību ir tieši jāatspēko maldinoša informācija attiecībā uz vienošanos. 2.Visu neatbilstīgi jaunieceļojušo migrantu atgriešana no Grieķijas uz Turciju Paziņojuma pirmais elements paredzēja atgriezt visus neatbilstīgi jaunieceļojušos migrantus un patvēruma meklētājus, kuru pieteikumi ir atzīti par nepieņemamiem un kuri Grieķijas salās ir ieradušies no Turcijas. Kā izklāstīts Komisijas 2016. gada 16. marta paziņojumā par turpmākajiem operatīvajiem pasākumiem ES un Turcijas sadarbība migrācijas jomā, šādas atgriešanas pasākumi tiek veikti, stingri ievērojot prasības, kas izriet no ES un starptautiskajām tiesībām, kā arī pilnībā ievērojot neizraidīšanas principu. Process ir sācies. Pašreizējais stāvoklis Neatbilstīgo migrantu atgriešana tika sākta 4. aprīlī. Kopumā no Grieķijas uz Turciju tika atgrieztas 325 personas, kuras neatbilstīgi ieradās pēc 20. marta un pēc 20. marta neiesniedza patvēruma pieteikumu, kuru starpā bija 240 Pakistānas, 42 Afganistānas, 10 Irānas, 7 Indijas, 5 Bangladešas, 5 Irākas, 5 Kongo, 4 Šrilankas, 2 Sīrijas, 1 Somālijas, 1 Kotdivuāras, 1 Marokas, 1 Ēģiptes un 1 Palestīnas valstspiederīgais. Uz doto brīdi 2016. gadā saskaņā ar Grieķijas un Turcijas divpusējo atpakaļuzņemšanas nolīgumu pavisam ir atgriezti 1292 migranti, un lielākā daļa atgriešanas operāciju tika veiktas martā.

Lai šīs atgriešanas atvieglotu un nodrošinātu procesa turpināšanos, ir nepieciešams veikt virkni būtisku juridisku un loģistikas pasākumu. 2.1. Juridiskie pasākumi Lai nodrošinātu to, ka pilnībā tiek ievērotas ES un starptautiskās tiesības, gan Grieķija, gan Turcija veica virkni juridisku izmaiņu. Grieķija 3. aprīlī pieņēma likumu, ar kuru izklāsta tiesību normas, kas nepieciešamas, lai pilnībā piemērotu drošas trešās valsts un drošas pirmā patvēruma valsts koncepcijas, un ar kuru garantē paātrinātas procedūras patvēruma pieteikumu izskaitīšanai, tostarp pārsūdzības procedūras. Lai līdz 2016. gada beigām otrajā instancē izskatītu visus iesniegtos patvēruma pieteikumus, pašlaik strādā 20 pārsūdzību komitejas. Saskaņā ar nesen pieņemtajiem valsts tiesību aktiem šīs komitejas, sākot no 4. aprīļa, ne ilgāk kā 6 mēnešus ilgā pārejas posmā atbild arī par visu to sūdzību izskatīšanu, kuras iesniegtas attiecībā uz pirmajā instancē pieņemtajiem spriedumiem, līdz tiks izveidota un darbu sāks jaunā pārsūdzību iestāde un jaunās pārsūdzību komitejas. Iesāktajos projektos veic korekcijas, jo īpaši projektā, kas sniedz atbalstu komitejām, kuras nodarbojas ar neizskatītajām pārsūdzībām, lai šīs komitejas varētu uzņemties papildu darba slodzi salās. Nacionālajos tiesību aktos ir paredzēta jaunu komiteju izveide nākotnē un tele- un videokonferenču izmantošana patvēruma procedūras laikā visās instancēs. Turcija 6. aprīlī pieņēma likumu, lai precizētu, ka Sīrijas valstspiederīgie, kas atgriežas saskaņā ar jaunajiem pasākumiem, var pieprasīt un saņemt pagaidu aizsardzību neatkarīgi no tā, vai viņi Turcijā pirms tam ir vai nav tikuši reģistrēti. Līdztekus izmaiņām tiesību aktos Turcija 2016. gada 12. aprīļa vēstulē apliecināja, ka visiem atgrieztajiem sīriešiem tiek piešķirta pagaidu aizsardzība. Sekmīgi norit diskusijas par pagaidu aizsardzības nodrošināšanu arī citu valstu valstspiederīgajiem. Personu atgriešana notiek saskaņā ar pastāvošo Grieķijas un Turcijas divpusējo atpakaļuzņemšanas nolīgumu. Komisija ir panākusi progresu ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīgumā, un divpusējās vienošanās vietā stāsies ES un Turcijas atpkaļuzņemšanas nolīgums jau no 1. jūnija (nevis no 2017. gada 1. oktobra, kā tas bija paredzēts sākotnēji). ES un Turcijas apvienotā atpakaļuzņemšanas komiteja 1. aprīlī pieņēma lēmumu par noteikumu, kas attiecas uz trešo valstu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanu, paātrinātu stāšanos spēkā no 2016. gada 1. jūnija, kuri kļūs piemērojami, tiklīdz tos apstiprinās Turcijas valdība. Komisija turpinās uzraudzīt vienošanās īstenošanu attiecībā uz Turcijas valstspiederīgajiem, kā arī sagatavošanas darbus, kas tiek veikti, lai atpakaļuzņemtu trešo valstu valstspiederīgos, un līdz aprīļa beigām komisija sarīkos nākamo sanāksmi. Turcija pieņēma arī divpusēju ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīguma protokolu ar Vāciju un pašlaik risina sarunas par šādiem instrumentiem ar Bulgāriju un Grieķiju. 2.2. Operatīvie pasākumi Pēdējo nedēļu laikā Komisija cieši sadarbojās ar Grieķijas un Turcijas iestādēm, lai nodrošinātu nepieciešamos uzlabojumus attiecībā uz praktiskiem un loģistikas pasākumiem un cilvēkresursiem, tiecoties nodrošināt to, ka notiek raita atgriešanas pasākumu īstenošana. Komisija palīdz Grieķijas iestādēm gan ar speciālām zināšanām, gan finansiālo atbalstu no ES budžeta, ES koordinatora vadībā koordinējot operācijas uz vietas un izmantojot pārējo dalībvalstu un ES aģentūru atbalstu. Kā pirmo soli Grieķijas iestādes nedēļas laikā uz Grieķijas kontinentālo daļu nosūtīja lielāko daļu migrantu, kas salās bija ieradušies pirms 20. marta. Ar Komisijas un Frontex atbalstu karstie punkti tiek pārveidoti, lai atvieglotu ātru atgriešanu no salām uz Turciju un atvieglotu atgriešanas un patvēruma lietu amatpersonu iekļaušanos karsto punktu infrastruktūrā un darba plūsmā. Tai pat laikā, neraugoties uz to, ka no Turcijas ieceļojošo bēgļu skaits ir ievērojami samazinājies, visas jaunieceļojošās personas rada papildu slogu jau tā noslogotajām uzņemšanas kapacitātēm, jo īpaši, ņemot vērā nepieciešamību pievērst īpašu uzmanību bērniem un neaizsargātu personu grupām un garantēt tādus būtiskus pakalpojumus kā uzkopšana, ēdināšana un medicīniskā palīdzība. Vel nesen tikai daži no tiem, kas ieceļoja Grieķijā, šeit arī iesniedza patvēruma pieteikumu. Tomēr, ņemot vērā sagaidāmo ātro atgriešanu uz Turciju, patvēruma pieteikumu skaits pēdējo divu nedēļu laikā ir ievērojami pieaudzis, Grieķijā šajā laikā patvēruma pieteikumus iesniedza gandrīz 2000 personu. Ilgās procedūras radītu papildu slogu jau tā pārslogotajam Grieķijas patvēruma dienestam. Tāpēc salās saskaņā ar Patvēruma procedūru direktīvu tiek ieviestas paātrinātas procedūras visos posmos, sākot no pirmajām intervijām un beidzot ar sūdzībām. Lai arī turpmāk nodrošinātu atbalstu Grieķijas iestādēm, EASO un Frontex 19. martā izsludināja divus papildu uzaicinājumus ekspertiem. Visas dalībvalstis sniedza sīkas norādes, tostarp par savu devumu. Provizoriskais plānojums:

pavadošās amatpersonas eksperti atgriešanas un atpakaļnosūtīšanas jomā Frontex uzaicinājums 1500 50 Saistības 739 57 Izvēlētie eksperti 724 57 Izvietotie eksperti 318 21 amatpersonas patvēruma jautājumos tulki EASO uzaicinājums 472 400 Saistības 470 86 Izvēlētie eksperti 124 84 Izvietotie eksperti 63 67 Pamatojoties uz šiem datiem, EASO salās pakāpeniski izvietoja amatpersonas patvēruma jautājumos — aprīļa sākumā bija izvietotas 32 amatpersonas patvēruma jautājumos un 18. aprīlī — jau 60 šādas amatpersonas. Tiek sagaidīts, ka, sākot no maija vidus, vienā dienā spēs apstrādāt apmēram 200 lietas. Tulku izvēle rada īpašas grūtības, ņemot vērā nepieciešamo kvalifikāciju un zināšanas salīdzinoši retās valodās. Kaut gan dalībvalstu nodrošinātie tulki (86), ES iestādēs akreditētie ārštata tulki (32) un EASO uzaicinājumā izvēlētie tulki spēj nodrošināt vajadzības īstermiņā, tomēr pastāv risks, ka to var pietrūkt, jo tuvākajās dienās un nedēļās darba apjoms pieaugs. Pašlaik ir izvietoti 67 tulki, un notiek diskusijas starp Komisiju, EASO un Grieķijas Patvēruma dienestu par to, kā nodrošināt mutiskās tulkošanas prasību atbilstību, ņemot vērā pieaugošo patvēruma pieteikumu izskatīšanas kapacitāti. Lai nodrošinātu visu to migrantu atgriešanu, kuri neatbilstīgi ieceļoja pēc 20. marta, Grieķijas policijai ir paredzēts turpmāks atbalsts, ko sniegs Frontex izvietotie ES dalībvalstu eksperti atpakaļuzņemšanas jomā. Turklāt Grieķijas karstajos punktos kopumā ir izvietoti 25 Turcijas sadarbības koordinatori, un ieceļošanas centros Turcijā atrodas pieci Grieķijas sadarbības koordinatori, lai nodrošinātu efektīvu saziņu reāllaikā starp abu pušu atpakaļuzņemšanas dienestiem un koordinētu konkrētus atgriešanas operācijas pasākumus. Tiek apspriestas arī paātrinātu operatīvo pasākumu iespējas starp Grieķiju un Turciju, kas būtu vairāk piemēroti plašāka mēroga migrantu atgriešanas operācijām. Atpakaļuzņemšanas procesa atbalstam Frontex nodrošināja atgriešanai nepieciešamos transportlīdzekļus, tostarp 24 autobusus, piecus prāmjus un vienu fraktētu lidmašīnu, un papildus izvietoja 339 amatpersonas Lesbā un Hijā. 2.3. ES finansiālais atbalsts Tika panākta vienošanās, ka atgriešanas operācijas tiks segtas no ES budžeta, un šajā nolūkā sešu mēnešu laikā ir paredzēts piešķirt aptuveni EUR 280 miljonus. Frontex turklāt 2016. gadā piešķirs EUR 66,5 miljonus atgriešanas operāciju finansēšanai dalībvalstīs. Turpinās diskusijas par papildu finansējumu gan Frontex, gan EASO, vai nu papildinot to darbības budžetu, vai arī piešķirot ārkārtas palīdzību no Patvēruma, migrācijas un integrācijas fonda un Iekšējās drošības fonda līdzekļiem. Ja to pieprasa, pastāv iespēja saņemt papildu ārkārtas palīdzību. Papildus EUR 509 miljoniem, kas Grieķijai piešķirti saskaņā ar tās nacionālo programmu, kopš 2015. gada Grieķija jau saņēma EUR 181 miljonu ārkārtas finansējuma veidā. Grieķijai ir pieejams papildu finansējums, kas ir paredzēts uzņemšanas centriem, atgriešanas operācijām un papildu darbiniekiem. Ir būtiski nodrošināt ilgtspējīgu Grieķijas Patvēruma dienesta kapacitāti. Šajā sakarībā notiek diskusijas par finansiālo atbalstu, kas nepieciešams, lai paplašinātu Grieķijas Patvēruma dienesta personālu, pieņemtu darbā tulkus, sniegtu operatīvo atbalstu Grieķijas policijai pie ārējām robežām un nepieciešamajām korekcijām, lai atbalstītu komitejas, kuras nodarbojas prasībām par neizskatītajām sūdzībām. Pamatproblēmas un turpmākie pasākumi Turpināt plašā mērogā strauji paplašināt Grieķijas Patvēruma dienesta kapacitāti attiecībā uz patvēruma pieteikumu individuāla izskatīšanu, piemērojot atbilstošas pārsūdzību procedūras un laikus apstrādājot visus patvēruma pieteikumus. Pabeigt pastiprinātā atbalsta izvietošanu, ar EASO un Frontex palīdzību nosūtot dalībvalstu ilgtermiņa ekspertus, jo īpaši attiecībā uz tulkiem. Palielināt slēgto uzņemšanas centru aizturēšanas/uzņemšanas kapacitāti proporcionāli pieaugošajam patvēruma meklētāju skaitam, vienlaikus šajās iestādēs nodrošinot atbilstošus apstākļus. Karstajos punktos uzraudzīt visas procedūras saistībā ar atgriešanu un, ciktāl nepieciešams, to korekcijām. Karstajos punktos pievērst īpašu uzmanību bērniem un neaizsargātu personu grupām, kā arī nodrošināt, ka Turcija identificē un rūpējas par neaizsargātu personu grupām. Turpināt sagatavošanas darbus, lai panāktu ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīguma pilnīgu stāšanos spēkā 2016. gada 1. jūnijā. 3.“Viens pret vienu” — pārmitināšana no Turcijas uz ES Pašreizējais stāvoklis

Lai nodrošinātu šīs shēmas tūlītēju īstenošanu, ir izveidots mehānisms, kuru atbalsta Komisija, ES aģentūras un pārējās dalībvalstis, kā arī UNHCR. Saskaņā ar paziņojumu pirmā pārmitināšana no Turcijas notika 4. un 5. aprīlī, kad uz Vāciju, Somiju un Nīderlandi tika pārmitināti 74 patvēruma meklētāji no Sīrijas. Kopumā no Turcijas un Vāciju, Somiju, Nīderlandi un Zviedriju pašlaik ir pārmitināti 103 Sīrijas valstspiederīgie. 3.1. Juridiskie pasākumi Pārmitināšana saskaņā ar shēmu “1:1” vispirms norisinās, ievērojot 2015. gada jūlijā dalībvalstu uzņemtās saistības. Kā Komisija informēja pagājušajā nedēļā, joprojām ir brīvas 16 800 vietu no sākotnēji paredzētajām 22 504 vietām, kaut gan daļa no tām tiks izmantota pārmitināšanai no Jordānijas un Libānas. Jebkāda turpmāka pārmitināšana tiks veikta, izmantojot līdzīgu brīvprātīgu pasākumu, kura limits ir vēl 54 000 personu. Komisija 21. martā ierosināja 54 000 sākotnēji pārcelšanai paredzēto vietu izmantot likumīgai Sīrijas valstspiederīgo uzņemšanai, tos no Turcijas uz Eiropas Savienību pārmitinot uz humanitāras uzņemšanas pamatiem vai izmantojot citas likumīgas iespējas, piemēram, humanitārās vīzas, stipendijas, ģimeņu apvienošanās shēmas un tamlīdzīgi. Komisija sagaida, ka Padome ierosināto lēmumu pieņems steidzamības kārtā. Tādējādi maksimālais pārmitināšanas gadījumu skaits varētu sasniegt gandrīz 70 800. 3.2. Operatīvie pasākumi Lai paātrinātu 1:1 shēmas pārmitināšanas komponentes īstenošanu, ciešā sadarbībā ar Komisiju, dalībvalstīm, EASO, UNHRC un Turciju tiek izstrādātas standarta operatīvās procedūras, kuras drīzumā tiks pabeigtas. Sistēma paredz, ka Turcija vispirms UNHCR iesniegs pārmitināšanai paredzēto kandidātu sarakstu un UNHCR tiek iesaistīts to sīriešu noteikšanā, kuri ir izteikuši vēlmi uz pārmitināšanu, viņu neaizsargātības izvērtēšanā un novirzīšanā uz konkrētām dalībvalstīm. Dalībvalstis pieņem galīgo lēmumu attiecībā uz pārmitināmo cilvēku izvēli un veic savas drošības pārbaudes. Efektīvai 1:1 shēmas īstenošanai saskaņā ar ES un Turcijas paziņojumu nepieciešama ne tikai laba koordinācija, bet arī kopīga apņemšanās. Ir būtiski, lai dalībvalstis pārmitināšanā iesaistītos ātri un ilgtspējīgā un paredzama veidā. Cieša uzraudzība ir nepieciešama, lai nodrošinātu, ka sīriešu pārmitināšanas gadījumu skaits un intensitāte no Turcijas uz ES atbilstu rādītājiem attiecībā uz sīriešu atgriešanu no Grieķijas uz Turciju. Dalībvalstīm ir jāplāno savas pārmitināšanas saistības, ņemot vērā šos faktorus un nepieciešamību UNHCR un pārmitināšanas kandidātiem nodrošināt minimuma paredzamību, un tām ir ievērojami jāsaīsina parastās pārmitināšanas procedūras (no 12 mēnešiem parastos gadījumos līdz dažām nedēļām). Komisija centīsies novērst šķēršļus (ja tādi radīsies) un nodrošināt operāciju pienācīgu koordinēšanu. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi Turpināt ātru, ilgtspējīgu un paredzamu pārmitināšanas procesu no Turcijas uz ES, nodrošinot, ka pārmitināšanas gadījumu skaits un intensitāte atbilst rādītājiem attiecība uz sīriešu atgriešanu no Grieķijas uz Turciju. Pieņemt ierosināto lēmumu, kas paredz pārmitināšanas nolūkos izmantot 54 000 vietu, kuras sākotnēji bija paredzētas pārcelšanai. Pabeigt un pilnībā īstenot standarta operatīvās procedūras 1:1 shēmas nolūkos. Turcijas garantijas, ka iesāktās patvēruma procedūras tiek pabeigtas, lai personām, kuras atbilst nosacījumiem, tiktu piešķirts bēgļa statuss. 4.Jaunu neatbilstīgas migrācijas jūras vai sauszemes maršrutu rašanās novēršana Viens no galvenajiem ES un Turcijas paziņojuma mērķiem ir apturēt neatbilstīgas plūsmas Vidusjūras austrumu maršrutā. Migrācijas plūsmu apturēšana vienā no maršrutiem rada risku, ka pastiprināti tiks izmantoti citi maršruti. Kontrabandisti turpinās izmantot neaizsargātos migrantus un atklāt jaunus maršrutus. Pašlaik nav nekādu pazīmju, kas liecinātu, ka ES un Turcijas paziņojuma tiešā rezultātā veidotos jauni maršruti un tiktu mēģināts kontrolēt plūsmas Vidusjūras austrumu maršrutā. Situācija tiek stingri uzraudzīta. Vislielākā iespēja ir tāda, ka varētu izveidoties šādi alternatīvi maršruti: maršruts Grieķijas un Albānijas sauszemes robežā, Itālijas — Grieķijas un Albānijas jūras maršruts, maršruts sauszemes robežā starp Turciju un Bulgāriju/Grieķiju un Vidusjūras centrālās daļas maršruts. Komisija un Frontex stingri uzrauga pārmaiņas migrācijas plūsmās pa Melno jūru un caur Ukrainu, Arktikas maršrutā (robežas starp Somiju, Norvēģiju un Krieviju), kā arī Vidusjūras rietumu maršrutā. Līdz šim šajos maršrutos ievērojamas pārmaiņas nav novērotas. Eiropas Robežu uzraudzības sistēmas ietvaros Frontex ziņo par incidentiem un dalās ar operatīvo informāciju, un veic riska analīzes, lai nekavējoties noteiktu jebkādas iespējamās izmaiņas migrācijas maršrutos. Adrijas jūrā un Vidusjūrā tiek izmantoti dažādi uzraudzības instrumenti, cita starpā satelītnovērošana. Frontex operācija “Triton” Vidusjūras centrālajā daļā ir paplašināta, lai aptvertu daļu Adrijas jūras starp Grieķiju, Itāliju un Albāniju. Šīs operācijas ietvaros tiek veikta arī novērošana no gaisa.

5.Brīvprātīga humanitārās uzņemšanas shēma Lai nodrošinātu to, ka brīvprātīgā humanitārās uzņemšanas shēma ar Turciju sāk darboties saskaņā ar izklāstīto Komisijas ieteikumā, tiklīdz beigsies vai vismaz tiks ievērojami un ilgtspējīgi samazināta neatbilstīga ieceļošana Eiropas Savienībā no Turcijas, tiek strādāts, lai šī shēma kļūtu operatīva, pabeidzot standarta operāciju procedūras ar ES dalībvalstīm, asociētajām valstīm un ar Turcijas pusi. Ar Padomi turklāt norit diskusijas par dalībvalstu brīvprātīgu ieguldījumu šajā shēmā. 6.Vīzu režīma liberalizācija Kaut gan ES un Turcijas samitā 2015. gada 29. novembrī jau tika izklāstīta vērienīga programma Turcijas iestādēm ar mērķi panākt vīzu režīma liberalizāciju 2016. gada rudenī, ar ES un Turcijas paziņojumu tiek paātrināta vīzu režīma liberalizācijas ceļveža pilnīga īstenošana attiecībā uz visām iesaistītajām dalībvalstīm, lai, vēlākais, līdz 2016. gada jūnija beigām atceltu vīzu prasības Turcijas pilsoņiem — ar nosacījumu, ka ir izpildīti visi kritēriji. Kopš otrā ziņojuma par Turcijas panākto progresu tās vīzu režīma liberalizācijas ceļveža prasību izpildē (“otrais ziņojums”) šā ceļveža īstenošanā pasākumi ir veikti vairākās jomās, piemēram, ir pieņemts lēmums īstenot likumu par ārvalstniekiem un starptautisko aizsardzību, kā arī īstenošanas noteikumi par starpiestāžu sadarbību un sadarbību robežu pārvaldībā, ratificēts atpakaļuzņemšanas nolīgums ar Pakistānu, parakstīti trīs papildprotokoli Eiropas Padomes Konvencijai par izdošanu, kā arī Turcijas un Eiropola vienošanās par Turcijas sadarbības koordinatora iecelšanu. Tātad, kā iepriekš aprakstīts 2. nodaļā par atgriešanu, atpakaļuzņemšanas pienākumu praktiskā izpilde starp Turciju un Grieķiju ir ievērojami uzlabojusies. Komisija 4. maijā iepazīstinās ar savu trešo ziņojumu par panākto progresu un, ja Turcija veiks nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu atlikušos kritērijus, ziņojumam tiks pievienots tiesību akta priekšlikums par Turcijas iekļaušanu bezvīzu režīma valstu sarakstā. Šajā sakarībā Komisija mudina Turciju turpināt intensīvos centienus, lai izpildītu visus minētā ceļveža kritērijus un jo īpaši aicina Turciju pievērst sevišķu uzmanību un centienus šādos jautājumos: samazināt aptuveni 140 000 neizskatīto patvēruma pieteikumu lietu skaitu, vienlaikus nodrošinot, ka lēmumi par jaunajiem patvēruma pieteikumiem tiek reģistrēti saprātīgā laikposmā un pieņemti tiesību aktos noteiktajos termiņos; veikt nepieciešamos pasākumus, lai visiem bēgļiem piešķirtu likumīgu piekļuvi darba tirgum — līdzīgi pasākumiem, kas tika pieņemti janvārī attiecībā uz bēgļiem no Sīrijas, kuriem bija piešķirta pagaidu aizsardzība; pārskatīt Turcijas vīzu politiku, jo īpaši pastiprinot un ieviešot vīzu prasības to valstu valstspiederīgajiem, kurās pastāv liels migrācijas risks un kuras bauda ar Turciju pastāvoša bezvīzu režīma priekšrocības; nodrošināt nediskriminējošu bezvīzu piekļuvi Turcijas teritorijai visu ES dalībvalstu valstspiederīgajiem; nodrošināt datu aizsardzības tiesiskā regulējuma atbilstību ES standartiem, lai nodrošinātu ciešāku sadarbību starp ES un Turciju sabiedriskās kārtības un drošības jomā; veikt nepieciešamos pasākumus, lai izpildītu atlikušos kritērijus saistībā ar pamattiesību aizsardzību, kā tas paredzēts otrajā ziņojumā;

turpināt uzlabot ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīguma īstenošanu attiecībā uz visām dalībvalstīm, tostarp Turcijas valstspiederīgo atpakaļuzņemšanu, un nodrošināt efektīvu trešo valstu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanu saskaņā ar spēkā esošajiem divpusējiem atpakaļuzņemšanas pienākumiem; radīt apstākļus efektīvai trešo valstu valstspiederīgo atpakaļuzņemšanas noteikumu īstenošanai ES un Turcijas atpakaļuzņemšanas nolīguma ietvaros no 2016. gada 1. jūnija. 7.Bēgļu atbalsta mehānisms Turcijā Papildus EUR 1 miljards, kas pieejams no ES budžeta, 16 ES dalībvalstis tagad ir nosūtījušas apstiprinājumus par savu ieguldījumu, tādējādi nodrošinot EUR 1,61 miljardus no 2016. un 2017. gadam apsolītajiem EUR 2 miljardiem. Attiecībā uz EUR 250 miljoniem, kas no ES budžeta 2016. gadā ir paredzēti Bēgļu atbalsta mehānismam (“atbalsta mehānisms”), 4. martā tika parakstīti pirmie nolīgumi EUR 77 miljonu vērtībā un 18. martā tika veikti pirmie maksājumi. Ir paātrināti plānošanas un projektu sagatavošanas darbi saskaņā ar Bēgļu atbalsta mehānismu Turcijā. Atbalsta mehānisma paātrinātas īstenošanas pieeja ietver dažādas finansējuma daļas, kas izklāstītas zemāk tekstā. Ir sagaidāms, ka līdz aprīļa beigām tiks pabeigts un 12. maijā Koordinācijas komitejai tiks iesniegts kopīgais ES un Turcijas vajadzību izvērtējums. Cieša sadarbība ar Turcijas ministrijām garantēs maksimālu Turcijas iestāžu līdzdalību, kas ir būtisks sekmīgas īstenošanas priekšnosacījums. Humānā palīdzība Pirmās trīs finansējuma daļas attiecas uz humāno palīdzību: 1)īstermiņā nodrošināt pastāvošās ES humānās palīdzības Turcijā turpināšanu un paplašināšanu, piesaistot EUR 165 miljonus no Komisijas budžeta: par pirmo daļu EUR 90 miljonu apmērā līdz aprīļa vidum tika noslēgti līgumi ar 16 partneriem. Līgumi par otro daļu EUR 75 miljonu vērtībā tiks noslēgti līdz jūlija beigām. Šie pasākumi ir paredzēti pamatvajadzībām un ietver pasākumus, kas īpašu uzmanību pievērsīs neaizsargātu personu grupu aizsardzībai, piemēram, bērnu aizsardzībai, sieviešu veselībai un izglītībai ārkārtas situācijās; 2)izstrādāt integrētu sistēmu regulārai līdzekļu pārskaitīšanai, izmantojot elektronisko karti, lai nodrošinātu visneaizsargātāko bēgļu vajadzības, ik mēnesi pārskaitot līdzekļus mājsaimniecību līmenī. Šie naudas pārskaitījumi ļaus bēgļiem nodrošināt savas visneatliekamākās vajadzības attiecībā uz pārtikas līdzekļiem un patvērumu, un tos varētu izmantot arī, lai nodrošinātu piekļuvi izglītībai un veselības aprūpes pakalpojumiem. Šī shēma, kas ir pazīstama arī kā ārkārtas sociālās drošības tīkla stratēģija, veido vissvarīgāko instrumentu humānās palīdzības sniegšanai saskaņā ar atbalsta mehānismu, un tā garantēs palīdzību paredzamā, cienīgā, izmaksu ziņā efektīvā un lietderīgā veidā, izveidojot iniciatīvas visneaizsargātāko bēgļu situācijas stabilizēšanai; 3)atbalstīt aizsardzības pasākumus un konkrētu papildu atbalstu natūrā (nepārtikas preču piegāde, tūlītējs atbalsts, piemēram, teltis, matrači utt.) visneaizsargātākajiem bēgļiem gan nometnēs, gan ārpus tām. Tas varētu ietvert arī neformālo izglītību un papildus projektus veselības aizsardzības jomā (skat. zemāk). Ir paredzēti arī rezerves līdzekļi, lai nekavējoties reaģētu uz steidzamām un negaidītām humānajām vajadzībām. Finansējuma otrā un trešā daļa humānās palīdzības sniegšanai kopumā aptuveni EUR 435 miljonu apmērā tiks īstenota attiecīgi 2016. gada jūlijā un oktobrī. Pasākumi humānās palīdzības sniegšanai atbalsta mehānisma ietvaros tiks īstenoti saskaņā ar ES tiesību aktiem humānās palīdzības jomā un principiem, kas noteikti Eiropas konsensā par humāno palīdzību.

Izglītība, veselība, infrastruktūra un sociāli ekonomiskais atbalsts Vairākas finansējuma daļas tiks koncentrētas šajās jomās: 1)līgumu noslēgšana līdz aprīļa beigām attiecībā uz sešiem papildu projektiem EUR 76 miljonu apmērā, kas jau ir noteikti īstenošanai ES Trasta fonda Sīrijai ietvaros. Tiek gatavoti divi papildu projekti EUR 88 miljonu apmērā, un līgumus varētu noslēgt līdz jūlija beigām. Ar šiem projektiem atbalstīs Sīrijas bēgļus un iedzīvotāju grupas, kuras uzņem bēgļus, nodrošinot iztikas līdzekļus, un šajos projektos uzmanība tiks pievērsta augstākajai un neformālajai izglītībai, arodizglītībai un apmācībai, psiholoģiski sociālajam atbalstam un veselībai. Komisija turpinās saskaņā ar atbalsta mehānismu koordinētā finansējuma daļas īstenošanu, izmantojot ES Trasta fondu Sīrijai, tostarp tādās jomās kā piekļuve darba tirgum, Kopienas darbības, nelielas dotāciju programmas un citi integrācijas un nesaistoši pasākumi; 2)saskaņā ar atbalsta mehānismu ir pieņemts īpašs pasākums EUR 60 miljonu apmērā, lai segtu pārtikas, veselības aprūpes un mājokļa izdevumus uz Turciju atgrieztajiem migrantiem. Efektivitātes, lietderīguma, ilgtspējības un līdzdalības nolūkos šis pasākums ir jāīsteno, izmantojot ar Turcijas Iekšlietu ministriju noslēgto tiešo nolīgumu. Šis pasākums ir spēkā kopš 4. aprīļa, kad tika sākta ES un Turcijas paziņojuma pilnīga īstenošana; 3)atbalsta mehānisma ietvaros Komisija turklāt sagatavos īpašu pasākumu bēgļu izglītības un veselības aprūpes jomā; 4)Komisija sadarbosies arī ar starptautiskajām finanšu iestādēm, lai panāktu to iesaistīšanos atbalsta sniegšanā infrastruktūras un sociāli ekonomiskā atbalsta jomās. Galvenie uzdevumi un turpmākie pasākumi pārējo 12 dalībvalstu apstiprinājumu par to ieguldījumu iesniegšana pavasarī; pilnībā īstenot gan jau uzsāktos projektus nolūkā nodrošināt pārtikas līdzekļus un izglītību, gan arī īpašos pasākumus atgriezto migrantu atbalstam; līdz 2016. gada aprīļa beigām noslēgt līgumus par sešiem papildu projektiem; pamatojoties uz ES un Turcijas vajadzību izvērtējumu, līdz 2016. gada jūlija beigām vēlreiz paātrināt plānošanu un projektu sagatavošanu; īstenot papildu humānās palīdzības darbības 2016. gada jūlijā – oktobrī; īpaši pasākumi un darbības saskaņā ar ES Trasta fondu Sīrijai izglītības, veselības aprūpes un citās būtiskās jomās. 8.Muitas savienības modernizēšana Komisija un Turcijas valdība 2015. gada maijā vienojās ierosināt procedūras, ņemot vērā nepieciešamību modernizēt un paplašināt muitas savienību. Komisija 2015. gada augustā sāka ietekmes novērtējumu , lai 2016. gadā sagatavotu sarunu risināšanas norādījumus. Sabiedriskā apspriešana tika sākta 16. martā, un tā noslēgsies 2016. gada 9. jūnijā. 9.Pievienošanās process

Turpinās darbs attiecībā uz 33. sadaļu (Finanšu un budžeta noteikumi), un Komisija uzskata, ka tās 2008. gada pārbaudes ziņojuma secinājumi joprojām ir spēkā, un līdz ar to tā pieturas pie sava ieteikuma atvērt šo sadaļu. Padome lūdza, lai Turcija iesniedz savu sarunu nostāju. Komisija Padomei iesniegs kopējās nostājas projektu līdz 2016. gada aprīļa beigām. Sagatavošanās darbi norit paātrinātā tempā, lai virzītos uz pārējo piecu sadaļu atvēršanu, neskarot dalībvalstu nostājas saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem. Komisija apstiprina savu mērķi jau pavasarī pabeigt visus saistītos sagatavošanās dokumentus un tos iesniegt Padomei: sagatavošanās darbi ir gandrīz pabeigti enerģētikas jomā (15. sadaļa). Līdz 2016. gada aprīļa beigām Komisija iesniegs atjauninātu pārbaudes ziņojumu; pašlaik notiek tehniskās konsultācijas galvenajās tiesu varas un pamattiesību un tiesiskuma, brīvības un drošības sadaļu jomās (23. un 24. sadaļas), ņemot vērā gaidāmo apakškomitejas sanāksmi aprīļa beigās. Šīs sadaļas ietver virkni kritiski svarīgu jautājumu, tostarp tādas pamattiesības kā vārda brīvība, tiesu vara, korupcijas apkarošanas politika, migrācijas un patvēruma joma, vīzu režīma noteikumi, robežu pārvaldība, policijas operācijas un cīņa pret organizēto noziedzību un terorismu. ES sagaida, ka Turcija ievēros visaugstākos standartus attiecībā uz demokrātiju, tiesiskumu un pamatbrīvību — tostarp vārda brīvības — ievērošanu. Komisija ar atjauninātajiem pārbaudes ziņojumiem varētu nākt klajā 2016. gada maijā; attiecībā uz izglītību un kultūru (26. sadaļa) Turcija 24. martā iesniedza savu atjaunināto sarunu nostāju, un, pamatojoties uz to, Komisija līdz 2016. gada aprīļa beigām pabeigs atjaunināto kopējās nostājas projektu; Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD) atjaunina pārbaudes ziņojumu ārpolitikas, drošības un aizsardzības politikas jomā (31. sadaļa), lai ar to nāktu klajā līdz 2016. gada aprīļa beigām. 10.Humanitārā situācija Sīrijā Sīrijā valdošās humanitārā situācijas risināšana un turpmākas cilvēku pārvietošanas novēršana joprojām ir kopīgs ES un Turcijas mērķis, kam nepieciešama ES un Turcijas sadarbība, lai piesaistītu humāno palīdzību un garantētu humānās palīdzības nokļūšanu pie cilvēkiem Sīrijā. Kopš Komisijas 2016. gada 16. marta paziņojuma gan ES, gan Turcija turpināja nodrošināt ievērojamus resursus humānās palīdzības sniegšanai. ES līdz šim ir lielākā līdzekļu devēja — kopš krīzes sākuma ES un tās dalībvalstis kopumā ir nodrošinājušas EUR 5,7 miljardus. Šī summa ietver EUR 3,8 miljardus, kas paredzēti humānajai palīdzībai, no kuriem vien EUR 1,3 miljardi nāk no ES budžeta — 45 % no šiem līdzekļiem ir paredzēti dzīvību glābšanas darbībām pašā Sīrijā, par prioritāti nosakot aplenktas un grūti sasniedzamas teritorijas, šajā nolūkā strādā vairāk nekā 20 humānās palīdzības organizācijas. Piekļuve grūtībās nonākušiem iedzīvotājiem joprojām ir galvenā humanitārā problēma Sīrijas iekšienē; gan ES, gan Turcija turpina aktīvi strādāt Starptautiskās Sīrijas atbalsta grupas humanitārā darba grupā, lai veicinātu pilnīgu un netraucētu piekļuvi visā Sīrijā un Sīrijā risinātu tādas problēmas kā birokrātiskie šķēršļi. Darba grupai ir bijusi būtiska loma, lai kopš gada sākuma atvieglotu humānās palīdzības sniegšanu gandrīz 450 000 cilvēku. Turcijai ir izšķiroša loma, lai atvieglotu vīzu režīmu un vietējo un starptautisko NVO reģistrēšanu, kuras strādā pārrobežu mērogā, kā arī lai garantētu iespēju sniegt humāno palīdzību Sīrijā visās tajās pierobežas teritorijās, kas ir potenciāli pieejamas no Turcijas. Lai garantētu šā darba efektivitāti, ir būtiski nodrošināt pārrobežu palīdzību no kaimiņos esošajām valstīm, tostarp Turcijas. Humānās palīdzības apjoms, ko ES 2015. gadā Sīrijā sniedza no Turcijas, bija 27 %. Šāda veida palīdzība, tostarp palīdzība dzīvību glābšanā aptuveni 60 000 cilvēku, kas ir iestrēguši Sīrijas ziemeļu daļā Turcijas pierobežā, būs prioriāte arī turpmāk. ES atzinīgi vērtē Turcijas sniegto palīdzību šajā reģionā.