PASKAIDROJUMA RAKSTS

1.PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS

•Priekšlikuma pamatojums un mērķi

2022. gadā ekonomiskā situācija pasaulē pasliktinājās. Apstākļi, kas bija pamatā Moldovas pirmajam makrofinansiālās palīdzības (MFP) pieprasījumam, kurš tika iesniegts 2022. gadā, kļuva vēl grūtāki. Valsti gan tieši, gan netieši ietekmē Krievijas agresijas karš pret Ukrainu, kurš notiek vienlaikus ar enerģētikas krīzi, kas Moldovā sākās 2021. gada oktobrī. Turklāt kopš kara sākuma vairāk nekā pusmiljons cilvēku ir šķērsojuši Moldovas robežu, un aptuveni 90 000 no viņiem joprojām uzturas valstī. Tas rada papildu slogu Moldovas publiskajām finansēm. Līdz ar to vispārējais makroekonomiskais stāvoklis 2022. gadā ievērojami pasliktinājās. Pēc ievērojamas atveseļošanās, kas sekoja pandēmijai 2021. gadā, izaugsme 2022. gada pirmajos deviņos mēnešos strauji samazinājās, un valstī sākās dziļa recesija. Tā kā Moldovas rezerves krīzes mazināšanai ir ierobežotas, tā lūdza papildu palīdzību starptautiskajiem partneriem. Tādējādi ierosinātais MFP palielinājums ir daļa no plašākas ES un starptautiskās palīdzības Moldovai.

Pašreizējo MFP darbību Moldova lūdza 2021. gada 19. novembrī. Šo MFP 150 miljonu EUR apmērā (aizdevumu ar izdevīgiem noteikumiem un dotāciju veidā) Eiropas Parlaments un Padome pieņēma 2022. gada 6. aprīlī, un tā stājās spēkā 2022. gada 18. jūlijā. Pirmā izmaksa tika veikta 2022. gada 1. augustā, kad bija izpildīti ar MFP saistītie politikas nosacījumi. Šīs pašreizējās darbības ietvaros Moldovai līdz 2025. gada janvārim joprojām ir pieejami 100 miljoni EUR (aizdevumu ar izdevīgiem noteikumiem un dotāciju veidā). Otrā izmaksa ir gaidāma 2023. gada pirmajā ceturksnī.

Atbilstoši ierastajām MFP procedūrām darbība tika darīta pieejama Moldovai apvienojumā ar jaunu Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) vienošanos, kas tika pieņemta 2021. gada decembrī un papildināta 2022. gada maijā. Paplašinātais SVF atbalsts paplašinātās kreditēšanas mehānisma / paplašinātās finansēšanas mehānisma (PKM/PFM) programmas ietvaros sasniedz 795 miljonus USD.

Neraugoties uz esošo palīdzību Moldovai, pašreizējā enerģētikas krīze un Ukrainā notiekošā kara sekas joprojām rada ievērojamas problēmas. Saskaņā ar SVF jaunākajām aplēsēm (2022. gada decembris) Moldovas kopējais ārējā finansējuma iztrūkums 2023. gadā salīdzinājumā ar SVF pirmo programmas pārskatīšanu (2022. gada septembris) ir palielinājies par 430 miljoniem EUR (aptuveni 3 % no iekšzemes kopprodukta (IKP)). Tas nozīmē, ka 2023. gadā kopējais finansējuma iztrūkums būs aptuveni 803 miljoni EUR (5 % no IKP). Ņemot vērā iepriekš minēto un saskaņā ar taisnīgas sloga sadales principu Komisija iesniedz Parlamentam un Padomei priekšlikumu palielināt MFP Moldovai par 145 miljoniem EUR, no kuriem 100 miljoni EUR ir aizdevumi un 45 miljoni EUR — dotācijas.

Papildu makrofinansiālā palīdzība tiktu izmaksāta divās jaunās daļās, kas tiktu sasaistītas ar: i) papildu politikas nosacījumiem; ii) labiem panākumiem asociācijas nolīguma un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA) īstenošanā; iii) pozitīviem rezultātiem SVF programmas īstenošanā. Politikas nosacījumi, kas sasaistīti ar abām jaunajām izmaksām, balstītos uz nosacījumiem, par kuriem panākta vienošanās Saprašanās memorandā par pašreizējo MFP. Tas stiprinātu programmas fokusu un nodrošinātu saskaņotību ar ES un Moldovas politikas prioritātēm un Moldovas valdības programmu. Papildu atbalsts atbilst arī pastiprinātajām ES un Moldovas attiecībām kandidātvalsts statusa ietvaros, kas Moldovai tika piešķirts 2022. gada 23. jūnijā.

Sagaidāms, ka ierosinātās darbības īstenošana būs cieši saistīta ar papildu ES atbalstu no budžeta operācijām, ko finansē no Kaimiņattiecību, attīstības sadarbības un starptautiskās sadarbības instrumenta (NDICI).

Kā sīkāk izklāstīts šim priekšlikumam pievienotajā Komisijas dienestu darba dokumentā, Komisija ir ņēmusi vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta veikto politiskās situācijas novērtējumu un uzskata, ka politiskie un ekonomiskie priekšnosacījumi ierosinātajai MFP darbībai ir izpildīti.

•Vispārīgais konteksts

Krievijas iebrukumam Ukrainā bija spēcīga negatīva ietekme uz Moldovas ekonomiku arvien sarežģītākā globālā kontekstā. No 2022. gada janvāra līdz septembrim Moldovas ekonomika saruka par 4 %, kas liecina par dziļu recesiju šajā gadā kopumā. Sarukumu lielā mērā noteica mājsaimniecību patēriņa un ieguldījumu samazināšanās. Ražošanas ziņā ļoti negatīva ietekme uz izaugsmi pēc sausuma 2022. gada vasarā bija lauksaimniecībai. Enerģētikas krīze, kas padziļinājās 2022. gadā, radīja papildu slogu Moldovas publiskajām finansēm. Straujais enerģijas cenu kāpums veicināja augsto inflāciju un radīja vajadzību pēc papildu izdevumiem, ar ko subsidēt visneaizsargātākos patērētājus.

Moldovas izredzes arī 2023. gadā izskatās drūmas. Paredzams, ka valsti vēl vairāk ietekmēs Krievijas pieaugošie uzbrukumi Ukrainai un ekonomikas lejupslīde visā ES (Moldovas galvenā tirdzniecības partnere). Saskaņā ar SVF prognozi (2022. gada novembris) paredzams, ka 2023. gadā izaugsme pieaugs tikai mēreni, sasniedzot 1,5 %, un pirmskrīzes līmenī atgriezīsies tikai 2024.–2025. gadā.

Sagaidāms, ka 2023. gadā inflācija ievērojami samazināsies, taču joprojām būs rakstāma ar divciparu skaitli, vidēji sasniedzot 13,7 % salīdzinājumā ar 28,5 % 2022. gadā. Enerģijas un pārtikas cenu straujais lēciens veicināja augsto 2022. gada inflāciju, kas augstāko līmeni (34 %) sasniedza oktobrī. Reaģējot uz spēcīgo inflācijas spiedienu, centrālā banka pērn trīs reizes paaugstināja (pavisam par 9 procentpunktiem) bāzes procentu likmi līdz 21,5 %. Gada beigās inflācija sāka samazināties, tomēr mēreni (novembrī – 31 %), izraisot nelielu bāzes likmes lejupvērstu korekciju līdz 20 %.

Paredzams, ka budžeta deficīts 2023. gadā saglabāsies liels — 6 % no IKP salīdzinājumā ar 4,2 % no IKP 2022. gadā. Liela daļa palielinājuma būs saistīta ar lielākiem izdevumiem visneaizsargātāko patērētāju labā enerģijas tarifu pieauguma dēļ, kā arī ar zināmu algu palielinājumu publiskajā sektorā, kas tiek uzskatīts par nepieciešamu, ņemot vērā straujo inflācijas pieaugumu. Moldovas valsts parāda attiecība pret IKP ir zema salīdzinājumā ar vairumu reģionālo partneru, bet paredzams, ka 2023. gadā tā palielināsies līdz 38 % no IKP salīdzinājumā ar 36 % no IKP 2022. gada beigās. Daudzpusējie kreditori pagarināja aptuveni 95 % no Moldovas ārējā parāda ar izdevīgiem nosacījumiem. Tomēr, ņemot vērā valsts lielo jutību pret ārējiem satricinājumiem, SVF ir pārskatījis savu Moldovas parāda grūtību riska vērtējumu no zema uz vidēju.

Runājot par ārējiem faktoriem, tekošā konta deficīts joprojām ir augsts, proti, 13,7 % no IKP 2022. gada trešajā ceturksnī, un paredzams, ka 2023. gadā tas saglabāsies līdzvērtīgā līmenī 11,8 % apmērā no IKP. To lielā mērā nosaka liela negatīva tirdzniecības bilance, kas 2022. gada trešajā ceturksnī bija aptuveni 32 % no IKP. Tomēr pārvedumi 14,2 % apmērā no IKP kopumā saglabājās stabili, neraugoties uz dažām sākotnējām prognozēm, ka pārvedumi no ārvalstīm, sevišķi no Krievijas un Neatkarīgo Valstu Sadraudzības, būtiski samazināsies. Neto ārvalstu tiešās investīcijas 2022. gada pirmajā pusē uzrādīja zināmu noturību (galvenokārt uzņēmumu lielās reinvestētās peļņas dēļ). Tomēr kara izraisītās nenoteiktības dēļ SVF prognozē (2022. gada novembris) paredzēts, ka tās strauji kritīsies, 2022. gadā kopumā samazinoties līdz 0,4 % no IKP.

Kopš Krievijas iebrukuma Ukrainā sākuma Moldovas ārvalstu valūtas rezerves ir ļoti svārstījušās, tāpēc centrālā banka ir veikusi apjomīgus intervences pasākumus. Sākotnēji Moldovas ārvalstu valūtas rezerves ievērojami saruka no 3,9 miljardiem USD 2021. gada beigās (5,5 mēnešu imports) līdz 3,3 miljardiem USD (4,5 mēnešu imports) zemākajā punktā 2022. gada aprīlī. To lielā mērā izraisīja strauja banku noguldījumu izņemšana. Arī Moldovas lejas vērtība 2022. gada pirmajā pusē attiecībā pret ASV dolāru nokritās par aptuveni 7 %. Lai gan rezervju līmenis līdz 2022. gada beigām tika atjaunots, riski joprojām ir lejupvērsti, kas lielā mērā saistīts ar Ukrainā notiekošo karu. Centrālā banka prognozē rezervju samazināšanos 2023. gada sākumā, kas daļēji skaidrojams ar mērenu ekonomikas atveseļošanos un lielāku importa pieprasījumu, kā arī papildu svārstībām ārvalstu valūtas tirgū.

•Saskanība ar pašreizējiem noteikumiem konkrētajā politikas jomā