KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Eksporta kontroles politikas pārskatīšana — drošības un konkurētspējas nodrošināšana mainīgā pasaulē /* COM/2014/0244 final */





KOMISIJAS PAZIŅOJUMS PADOMEI UN EIROPAS PARLAMENTAM Eksporta kontroles politikas pārskatīšana — drošības un konkurētspējas nodrošināšana mainīgā pasaulē 1. Ievads ES ir divējāda lietojuma preču nozīmīga ražotāja un eksportētāja, un tāpēc tā ir svarīga dalībniece eksporta kontrolē, kas vērsta uz izplatīšanas novēršanu. ES eksporta kontroles režīms radās 20. gadsimta 90. gadu beigās, un pēdējā desmitgadē tas tika pakāpeniski stiprināts, jo īpaši reaģējot uz ES 2003. gada decembra Stratēģiju masu iznīcināšanas ieroču („MII”) izplatīšanas novēršanai. Ar Regulu (EK) Nr. 428/2009[1] („Regula”) īstenotas starptautiskas saistības saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes („ANO DP”) Rezolūciju 1540 (2004. gads), kā arī attiecīgās starptautiskās vienošanās un daudzpusējie eksporta kontroles režīmi. Regula nodrošina divējāda lietojuma preču brīvu apriti ES iekšienē ar dažiem izņēmumiem un nosaka pamatprincipus un kopīgus noteikumus divējāda lietojuma preču eksporta, starpniecības, tranzīta un pārvadājumu kontrolei. Saskaņā ar Regulas 25. pantu Komisija ir aicināta pārskatīt Regulas īstenošanu un iesniegt priekšlikumus grozījumiem. Turklāt desmit gadus pēc ES Stratēģijas MII izplatīšanas novēršanai pieņemšanas Padome nesen aicināja turpināt īstenot efektīvu ES politiku pret MII izplatīšanu un pārskatīt un stiprināt eksporta kontroli[2]. Pirmais pasākums pārskatīšanas sagatavošanā bija tas, ka Komisija publicēja Zaļo grāmatu[3], aizsākot plašu publisko apspriešanu par ES eksporta kontroles sistēmu, un 2013. gada janvārī publicēja Komisijas dienestu darba dokumentu[4], kurā nosauktas vairāk nekā 100 ieinteresēto personu norādītās galvenās problēmas, kā arī pausts šo personu viedoklis par iespējamiem attīstības virzieniem uz integrētāku ES eksporta kontroles režīmu, kas nodrošinātu drošību un vienlīdzīgākus konkurences apstākļus. Ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Regulas īstenošanu tika pieņemts 2013. gada 16. oktobrī[5], iezīmējot otro pasākumu pārskatīšanas procesā. Šā paziņojuma mērķis ir noteikt ES eksporta kontroles virzienu, un tajā formulēti konkrēti politikas risinājumi kontroles modernizācijai un tās pielāgošanai strauji mainīgiem tehnoloģiju, ekonomikas un politikas apstākļiem. Šis paziņojums arī ir atzīts par Normatīvās atbilstības un izpildes programmas („REFIT”) iniciatīvu. 2. Eksporta kontrole mainīgā drošības, tehnoloģiju un ekonomikas vidē: nepieciešams pārskatīt eksporta kontroles politiku Kopš gadsimtu mijas ir būtiski attīstījusies globālā izplatīšanas novēršanas sistēma, un pret izplatīšanu ir izveidoti stabili šķēršļi. Eksporta kontrole ir galvenais pasākums to pasākumu klāstā, ar kuriem novērš izplatīšanu, bet tai jāattīstās vienā tempā ar pieaugošajiem izplatīšanas draudiem, straujo tehnoloģiju un zinātnes attīstību un pārmaiņām pasaules ekonomiskajā darbībā, kas rada jaunas problēmas drošības jomā un ietekmē globālos vienlīdzīgos konkurences apstākļus. 2.1. Pieaugoši un jauni drošības riski un draudi Pastāv pieaugošas MII izplatīšanas problēmas, un MII izplatīšana joprojām veido vienu no lielākajiem drošības riskiem ES, īpaši tāpēc, ka pieaug to valstu skaits, kurām ir izplatīšanas spējas. Tāpēc tirdzniecība ar paaugstināta riska precēm varētu saglabāties kā izšķirīgs pasākums, lai nākotnē apgādātu slepenas izplatīšanas programmas. Globalizācija un pieaugoša to nevalstisko dalībnieku darbība, kuri iesaistīti nelegālās izplatīšanas programmās, rada starptautisko drošības apdraudējumu apvienošanos, un tāpēc nelegālā darbība saplūst un narkotiku tirgonis var darboties arī kā terorists vai ieroču tirgotājs. Terorisma draudi un neaizsargātība pret netradicionāliem uzbrukumiem turpina būt īpašā uzmanības lokā, jo īpaši tāpēc, ka teroristu profils ir mainīgs un terorisms pēc būtības ir globāls. Ieroču tirgotāji ir dinamiski un veido tādas izplatīšanas stratēģijas, kuras attīstās, lai izmantotu savstarpēji saistīto globālo tirdzniecības un informācijas sistēmu neaizsargātību. Viņi izstrādā paņēmienus, kā izvairīties no kontroles, izmantojot arvien sarežģītākus atbalsta tīklus, ko raksturo dažādu nevalstisko dalībnieku klātbūtne (tostarp neaizdomīgi legāli operatori, piemēram, piegādātāji, kas nav informēti par izplatīšanas riskiem, finansēšanas aģentūras, pārvadātāji, zinātniskas un akadēmiskas struktūras), un pārvietojot paaugstināta riska preces tādās teritorijās ar vājām iekšzemes iestādēm, kur ir pārkraušanas centri. 2.2. Strauja tehnoloģiju un zinātnes attīstība Inovācijai un tehnoloģiskās attīstības izplatībai ir svarīga nozīme jaunu izplatīšanas risku radīšanā: valdību drošībai, kā arī uzņēmumu un iedzīvotāju drošībai ir pieaugoša tehnoloģiju komponente. Jauno tehnoloģiju dēļ ieroču izstrāde un ražošana ir pieejama lielākai cilvēku grupai, tādējādi pavairojot draudus. Turklāt straujā informācijas tehnoloģiju izplatība pakļauj mūsdienu tautsaimniecības jauniem riskiem, ko radījusi savienojamība, kuru rada globālā tirdzniecība un globālie datu tīkli, tostarp īpašu tādu kiberrīku rašanās, kas paredzēti masveida novērošanai, uzraudzībai, izsekošanai un saziņas pārtveršanai. Kiberdrošība pašlaik ir izšķirīgi svarīga ES drošībai, un kiberizplatīšana ir kļuvusi par nozīmīgu eksporta kontroles dimensiju. Eksportējamās vienības arvien vairāk tiek nosūtītas, nevis transportētas. Mākoņdatošanas laikmetā informācijas plūsmas, kas ietver paaugstināta riska tehnoloģiju, var tikt izmantotas, lai ražotu neierobežotu daudzumu paaugstināta riska preču, un tās rada nopietnu problēmu eksporta kontrolei, jo īpaši tāpēc, ka robežkontrole nav piemērojama un uzņēmumiem ir grūtības nodrošināt atbilstību (piemēram, attiecībā uz IT arhitektūru, sadarbību inženierzinātņu jomā, ekspertu ceļojumiem utt.). Tāpēc globāli saistītā pasaulē, kurā tehnoloģiju nemateriāla nodošana („ITT”)[6] ir kļuvusi arvien nozīmīgāka salīdzinājumā ar preču fizisku apriti, eksporta kontrolei nepieciešams darboties „tiešsaistē”. Zinātniskā pētniecība rada neierastu progresu, no kā sabiedrība gūst labumu, bet risks, ka pētniecību varētu ļaunprātīgi izmantot, rada pieaugošu spriedzi starp zinātnē piemēroto atklātības principu un bažām par drošību. Apspriešanas laikā uzmanības lokā nonāca nepieciešamība ņemt vērā zinātnes globālo būtību un zinātniskās informācijas brīvo apriti[7], bet tika arī uzsvērta nepieciešamība novērst risku, kas saistīts ar iespējamo ļaunprātīgo zinātniskās pētniecības izmantošanu, un nodrošināt attiecīgo drošības jautājumu neatkarīgu novērtējumu. 2.3. Globālās piegādes ķēdes un vienlīdzīgi konkurences apstākļi Drošība ir kļuvusi par nozīmīgu elementu atbildīgām piegādes ķēdēm. Ir nepieciešams, ka eksporta kontrole aizsargā likumīgo tirdzniecību no riskiem, kas saistīti ar nelegāliem darījumiem laikā, kad tirdzniecības plūsmas kļūst sarežģītākas un neaizsargātākas, jo preču, ieguldījumu, pakalpojumu, zinātības un ar starptautiskajiem ražošanas tīkliem saistītu cilvēku pārrobežu plūsmu pavairošanās rada straujāku un dematerializētu globālo tirdzniecību. Starpnieku, „fasādes” uzņēmumu, novirzīšanas un pārkraušanas punktu izmantošana ir pavairojusi to dalībnieku un darbību skaitu un veidus, kas iesaistīti paaugstināta riska izplatīšanas pārvedumos. Tiešsaistes pakalpojumu un e-komercijas attīstība rada jaunas papildu problēmas, jo digitālajai tirdzniecībai jāsaglabā tās atvērtība un drošība. Globālo vērtību ķēžu rašanās un pieaugoša starptautiskā ražošanas jauda rada lielāku divējāda lietojuma preču pieejamību ārvalstīs. Divējāda lietojuma preču nozaru īpašumtiesības un darbība kļūst starptautiskāka, un pašlaik ir iesaistīti ļoti dažādi dalībnieki. Tas būtiski ietekmē jēdzienu „piegādātājs”, kas veido eksporta kontroles pamatu, un parāda nepieciešamību pēc elastīgas eksporta kontroles, kura pielāgotos mainīgajai ekonomiskajai realitātei. Augsto tehnoloģiju nozaru profils arī mainās. Civilo un aizsardzības tehnoloģiju un industriālās bāzes robežām kļūstot neskaidrākām un pavairojoties precēm, kurām ir noteiktas divējādas lietošanas iezīmes, arvien grūtāk ir nošķirt pilnīgi civilus pārvadājumus vai pilnīgi divējāda lietojuma pārvadājumus. Tā rezultātā, laikam ritot, divējāda lietojuma preču tirdzniecība ir stabili pieaugusi un veido būtisku ārējās tirdzniecības daļu[8]. Tās plašais nozaru un produktu sazarojums rada darbības problēmas, jo pieaug izmantojuma apjoms un dažādība. Eksporta kontrole veido nozīmīgu konkurētspējas faktoru, jo Eiropas ekonomika virzās uz inovatīvu ražošanu ar augstu pievienoto vērtību, un Eiropas vērtību ķēdes ir neatņemamas globālo vērtību ķēžu daļas. Šajā kontekstā atšķirīgi kontroles līmeņi trešās valstīs rada konkurences izkropļojumus, kas kaitē ES uzņēmumu globālajai darbībai. Arī daži atlikušie atšķirīgie kontroles raksturlielumi un kontroles asimetriskas īstenošanas gadījumi var dažreiz ietekmēt konsekventu kontroles īstenošanu un vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES. 3. Pāri materiālajam un robežām — virzienā uz integrētu stratēģiskās tirdzniecības kontroles sistēmu, kas balstīta uz risku Ar pašreiz spēkā esošo eksporta kontroles režīmu ES ir mēģinājusi panākt līdzsvaru starp drošību un tirdzniecību. Sistēma kopumā ir uzskatāma par stabilu un efektīvu, un tā nodrošina stingru juridisko un institucionālo pamatu. Tomēr tā nevar palikt statiska; tā ir jāpārvērtē un jāatjaunina, lai risinātu jaunas problēmas un radītu mūsdienīgas kontroles iespējas, kas ES ir nepieciešamas nākamajā desmitgadē un pēc tam. To iespējams sasniegt, sniedzot jaunu stimulu integrētas uz risku balstītas stratēģiskās tirdzniecības kontroles modeļa attīstībai, pamatojoties uz turpmāk minētajiem virzieniem. Uz riska balstīta tāda līdzsvara pārskatīšana, kas ir starp nepieciešamību pēc tirdzniecības regulējuma un mazāku regulējuma slogu, lai nodrošinātu, ka tiesību akti ir skaidri un samērīgi. Varētu tikt paredzētas arī nereglamentējošas darbības — pamatnostādnes, resursu apvienošana u.c. —, lai ES kontroles režīmam nodrošinātu elastīgus rīkus, ar kuriem risināt jaunās problēmas, vienlaikus nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES iekšējā tirgū. Integrēta pieeja, kas veicinātu visu eksporta kontroles „pīlāru” (tiesību aktu, pirmslicencēšanas posma, īstenošanas, piemērošanas, informēšanas) saskaņošanu, izstrādājot vienotu ES kontroles tīklu, ar kuru tiktu atbalstīta lielāka koncentrēšanās uz saskaņotu īstenošanu un piemērošanu, lai samazinātu konkurences izkropļojumus un uzlabotu drošību. Pārredzamība un saistība ar ieinteresētajām personām un privātās nozares nozīmes palielināšana būtu svarīgākais integrētas pieejas īstenošanā un ļautu dalībniekiem pilnībā veikt savu papildinošo darbību, tādējādi optimizējot resursu izmantošanu un atbalstot efektīvu atbilstību. Izplatīšana tiek veikta starptautiskā kontekstā, un eksporta kontroles politikā nepieciešams iekļaut starptautisku aspektu. Integrētas sistēmas izveide ļautu aktīvāk veikt ES ārējās darbības, stiprinot daudzpusējos procesus, kas veido globālās eksporta kontroles sistēmas pamatu, un vienlaikus arī nodrošinot pamatu abpusēji izdevīgām attiecībām ar nozīmīgiem partneriem. Tas savukārt stiprinātu pašas ES drošību. 3.1. 1. prioritāte. Pielāgoties mainīgai drošības videi un sniegt lielāku ES ieguldījumu starptautiskajā drošībā ES eksporta kontroles sistēmai jāmainās līdzi mainīgajiem ārpolitikas apsvērumiem un jāattīstās vienādā tempā ar jaunajām pieejām drošībai. Tajā nepieciešams integrēt drošības jautājumus, ko rada arvien augošais jauno tehnoloģiju skaits un plašāks divējāda lietojuma preču klāsts, lai nodrošinātu to izmantošanu miermīlīgiem mērķiem. Tai vajadzētu pārvarēt arvien pieaugošo mākslīgo dalījumu starp iekšējo un ārējo drošību un novērst izplatīšanas riskus, kas attīstās un kā izplatībai robežas un jurisdikcija nav šķērslis. · Komisija apsvērs attīstību, kas virzīta uz cilvēka drošības pieeju[9], ar kuru tiek atzīts, ka drošība un cilvēktiesības ir savstarpēji cieši saistītas. Tas var ietvert attīstību, kuras rezultātā jēdziens „stratēģiskas” preces ietvers ne tikai preces ar iespējamiem militāras un MII izplatīšanas galalietotājiem, bet ņems vērā plašāku drošības pieeju. Tas var ietvert arī kontroles kritēriju skaidrošanu, lai ņemtu vērā plašāku drošības jautājumu loku, tostarp iespējamo ietekmi uz personu drošību, piemēram, ietekmi, ko rada terorisms vai cilvēktiesību pārkāpumi. Šī pieeja arī stiprinātu saskaņotību ar citu tirdzniecības drošības kontroli un būtu virzīta uz konverģenci ar starptautiskām tendencēm, piemēram, Ieroču tirdzniecības līgumu (ITL)[10] un ANO Šaujamieroču protokolu. · Komisija apsvērs viedās drošības pieejas izveidi, lai nodrošinātu pielāgošanos divējāda lietojuma preču pārmaiņām un jaunu tehnoloģiju izplatīšanai un lai novērstu starptautiskās piegādes ķēdes pieaugošo sarežģītību. Tas var ietvert turpmāk minēto risinājumu apsvēršanu. ES tehnoloģiskās reakcijas jaudas attīstīšana, lai nodrošinātu aktīvu ieguldījumu ļoti tehniskās debatēs par kontroles sarakstiem, bet arī lai nodrošinātu strauju reakciju uz problēmām, ko rada jaunās tehnoloģijas (tādas kā mākoņdatošana, aditīvā ražošana (3‑D drukāšana), nanotehnoloģija), kā arī novecojušu vai tirdzniecībā plaši pieejamu preču kontroles pārtraukšana. Šo mehānismu varētu veidot, balstoties uz zinātību, kas pieejama eksporta kontroles iestādēs, un strukturētu saistību ar nozari. Tas var ietvert arī norāžu izstrādi gadījumā, ja tehnoloģijas ir nozīmīgs uzņēmējdarbības attīstības virzītājs, kas rada riskus un kam nepieciešama pārredzamība, juridiskā skaidrība un vienota pieeja. Efektīvas ES reakcijas izstrāde attiecībā uz kibertelpas izmantošanu izplatīšanas darbībām un kiberrīku kontroles skaidrošana[11]. Tas var ietvert ES līmeņa rīcību, lai veicinātu daudzpusējus lēmumus par kiberrīkiem vai alternatīvus risinājumus, piemēram, ES neatkarīgu sarakstu vai īpaša visaptveroša mehānisma ieviešanu, nekavējot ES informācijas un sakaru tehnoloģiju (IST) nozari un tās integrāciju globālajās piegādes ķēdēs. Modernizētas kontroles pieejas, ar ko novērš legālās un nelegālās tirdzniecības caurlaidību, var ietvert risinājumus juridiskā pamata stiprināšanai un noteiktas kontroles kārtības atjaunināšanai, lai aptvertu visus kontroles ķēdes aspektus un dalībniekus un novērstu atšķirīgu kontroles piemērošanu un ar to saistīto neaizsargātību. Tas var ietvert jēdzienu „eksports” un „eksportētājs” skaidrošanu, lai aptvertu globālajās piegādes ķēdēs iesaistīto darbību un dalībnieku dažādību, pārskatot kompetento iestāžu noteikšanu (īpaši attiecībā uz uzņēmumiem, kas nav ES uzņēmumi), atjauninot tehniskās palīdzības kontroli, veicinot saskaņotību un starpniecības darbību un tranzīta kontroles piemērošanu, kā arī ieviešot īpašus juridiskos noteikumus, lai novērstu apiešanu un risinātu problēmas, kas saistītas ar darījumiem, kuros iesaistītas ES personas neatkarīgi no to atrašanās vietas. Turklāt risinājumi attiecībā uz jaunas kontroles kārtības ieviešanu un partnerību ar privāto nozari varētu veicināt uzmanības koncentrēšanu uz galalietojuma uzraudzību un sekmētu likumīgu eksportu un nelegālas tirdzniecības konstatēšanu. · Komisija varētu pārbaudīt risinājumus, kā veicināt īpašu stratēģiju nemateriālas kontroles nodrošināšanai un risināt problēmas, ko radījusi tehnoloģiju nemateriāla nodošana (ITT), tostarp nepieciešamība skaidrot divējāda lietojuma pētniecības kontroli, vienlaikus izvairoties no nevajadzīgiem šķēršļiem brīvai zināšanu apritei un ES zinātnes un tehnoloģijas globālai konkurētspējai. Tā tiesiskā regulējuma skaidrošana, kurš attiecināms uz ITT, var ietvert tiesību aktu noteikumu pārskatīšanu un/vai norāžu sniegšanu attiecībā uz pamatjēdzieniem, kas attiecas uz kontrolētu tehnoloģiju elektronisku nodošanu. Tas var attiekties arī uz kontroles kārtību un īpašu rīku ieviešanu, lai veicinātu tehnoloģiju brīvu apriti (piemēram, ES vispārējās eksporta atļaujas („EUGEA”) pētniecībai un attīstībai uzņēmumu iekšienē), vienlaikus veicinot ITT izsekojamību un piemērošanu, izmantojot pieeju, ar kuru galvenā uzmanība tiek pievērsta nevis pašai nodošanai, bet kontroles noteikumiem pirms nodošanas veikšanas, piemēram, reģistrācijai, pašrevīzijas veikšanai, un uzraudzībai pēc nodošanas veikšanas, piemēram, atbilstības revīzijām. Virzīta un koordinēta akadēmiskās pētniecības kopienu informēšana visā ES varētu uzlabot informētību par piemērojamiem noteikumiem un sekmēt tādu efektīvu īstenošanu, ko veic zinātnieki un laboratoriju darbinieki. Varētu tikt paredzēti citi risinājumi, piemēram, tāda rīcības kodeksa izstrāde, kuru piemēro zinātniekiem, kas iesaistīti divējāda lietojuma izpētē. 3.2. 2. prioritāte. Sekmēt eksporta kontroles konverģenci un vienlīdzīgus globālās konkurences apstākļus Neraugoties uz to, ka starptautiski arvien vairāk tiek atzīta eksporta kontrole, atšķirīgi kontroles standarti trešās valstīs rada konkurences izkropļojumus un vājos posmus globālajā piegādes ķēdē, ko savā labā var izmantot ieroču tirgotāji. Tāpēc ES politikai būtu jāsekmē konverģence, kas virzīta uz globālo piegādes ķēžu globālu un efektīvu kontroli, lai novērstu problēmu, ka nozarei vienlaikus jānodrošina atbilstība atšķirīgiem noteikumiem, un atbalstītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus. Komisija varētu apsvērt efektīva mehānisma izveidi attiecībā uz ES kontroles sarakstu regulāru atjaunināšanu, izmantojot valstu iestāžu zinātību, lai nodrošinātu, ka kontroles saraksti ir saskaņoti ar tehnoloģisko un komerciālo attīstību, un līdz minimumam samazinātu konkurences izkropļojumus, kas saistīti ar novecojušu kontroli. Kaut arī ES licencēšanas arhitektūra kopumā tiek uzskatīta par apmierinošu, licencēšanas kārtība turpina ietekmēt konkurētspēju. Tāpēc Komisija meklē veidus, kā optimizēt licencēšanas arhitektūru un procesus, lai izvairītos no apgrūtinošas licencēšanas kārtības un samazinātu kavēšanos un konkurences izkropļojumus. Varētu tikt iekļauti turpmāk minētie risinājumi. o Sistēmas ieviešana regulārai valstu vispārējo eksporta atļauju („NGEA”) pārskatīšanai un debates par NGEA pārvēršanu par EUGEA un attiecināšanu uz visu ES. o Pāreja uz atklāto licencēšanu ar papildu EUGEA ieviešanas palīdzību, pārskatot līdzsvaru starp efektīvu rīcību izplatīšanas novēršanai un samērīgu kontroles līmeni, kas samazinātu licencēšanas iestādēm un eksportētājiem uzlikto slogu, piemēram: § „zemas vērtības sūtījumi”, kas veicinātu tādu preču neliela apjoma eksportu, kurām ir zems izplatīšanas risks; § „šifrēšana”, kas ļautu eksportēt IST preces, kuras tiek plaši izmantotas rūpnieciskos procesos un darbojas augstas konkurences vidē; § „uzņēmuma iekšējā tehnoloģijas nodošana” pētniecības un izstrādes mērķiem; § „pārvedumi ES iekšienē” attiecībā uz IV pielikumā minētajām precēm[12], atļaujot kontroles kārtību, kas nekavē preču un tehnoloģiju brīvu apriti vienotajā tirgū; § „lieli projekti”, kas ļauj iestādēm paraudzīties uz kopējo ainu, nevis individuālu licencēšanas pieteikumu uzkrāšana. o Raksturlielumu pārskatīšana (galamērķi, preces) esošajām EUGEA, lai nodrošinātu, ka tās ir aktualizētas, un dažu licencēšanas nosacījumu un prasību (tostarp individuālu licenču un atteikumu darbības laika) saskaņošana, lai sekmētu saskaņotu īstenošanu visā ES. Varētu tikt apsvērta arī pamatnostādņu sagatavošana, saskaņotas licencēšanas prakses, tostarp labākās prakses, piemēram, attiecībā uz apstrādes laiku, nodrošināšanai. Komisija novērtēs risinājumus, kā veicināt eksporta kontroles globālo konverģenci, lai veicinātu divējāda lietojuma preču tirdzniecību. Tas var ietvert rīcību, lai sekmētu saskaņotu, visaptverošu un vienotu ES pārstāvniecību režīmos[13], un tas būtu kā atspoguļojums ES nozīmībai cīņā pret izplatīšanu un tirdzniecībā. Tas varētu ietvert arī aktīvu informēšanu un sadarbību, lai palīdzētu partnervalstīm izstrādāt saskaņotus noteikumus, kā arī eksporta kontroles dialogu veidošanu ar nozīmīgiem tirdzniecības partneriem, lai novērstu konfliktējošas regulējošās prasības un samazinātu uz eksportu orientētu nozaru administratīvo slogu. 3.3. 3. prioritāte. Izveidot efektīvu un konkurētspējīgu ES eksporta kontroles režīmu ES eksporta kontroles daudzlīmeņu struktūra nodrošina unikālu un elastīgu sistēmu, tomēr tās kopējo efektivitāti var palaikam ietekmēt atšķirīgas piemērošanas gadījumi. Tāpēc Komisijai būtu jānovērtē risinājumi kontroles „asimetriskās īstenošanas” novēršanai, lai mazinātu konkurences izkropļojumus un darījumu izmaksas, kas saistītas ar kontroli ES. · Atšķirīgi kontroles lēmumi bieži tiek skaidroti ar saskaņotas ES eksporta kontroles politikas zināmu trūkumu un jo īpaši ar atšķirīgu riska novērtējumu, kas ir pamatā kontroles lēmumiem. Uz risku balstīta pieeja, kas pamatota ar kopējas riska pārvaldības sistēmas izveidi, varētu nodrošināt lielāku saskaņotību attiecībā uz augsta riska darījumu identificēšanu, vienlaikus optimizējot resursu izmantošanu ES mērogā un samazinot konkurences izkropļojumus, ko rada atšķirīgi kontroles lēmumi. · Visaptveroša kontrole[14] joprojām ir būtisks līdzeklis, lai novērstu sarakstā neuzskaitītu preču izmantošanu izplatīšanai, bet nevienlīdzīga īstenošana ir radījusi bažas attiecībā uz juridisko skaidrību, konkurences izkropļojumu un iespējamus vājos posmus kontroles ķēdē. Lielāku konverģenci varētu sasniegt, saskaņojot visaptverošas kontroles jēdzienu un stiprinot apspriešanu, lai nodrošinātu tās piemērošanu visā ES un stiprinātu nesamazināšanas politiku. To varētu atbalstīt ar regulāru informācijas apmaiņu un ES mēroga visaptverošas datubāzes izveidi. Daļā informācijas varētu dalīties ar muitu un citām aģentūrām, lai veicinātu piemērošanu, vai padarīt to publiski pieejamu. Ar pārredzamību var atbalstīt dalībnieku pienācīgas pārbaudes, lai nodrošinātu, ka piegādes ķēde ir droša. · Komisija varētu novērtēt risinājumus, kā kritiski pārvērtēt pārvadājumu kontroli ES iekšienē, lai līdz minimumam samazinātu atlikušos šķēršļus vienotajā tirgū, vienlaikus saglabājot stingru kontroli attiecībā uz divējāda lietojuma precēm ar visaugstāko paaugstināto risku. Tas varētu ietvert IV pielikuma pārskatīšanu, lai koncentrētos uz atjaunināto to preču sarakstu, kurām ir visaugstākais paaugstinātais risks, un/vai EUGEA ieviešanu attiecībā uz pārvadājumiem ES iekšienē, tostarp tehnoloģijas nodošanu. Atbilstīgi nosacījumi un prasības, tostarp risinājumi attiecībā uz pārbaudēm pēc sūtījumu veikšanas ES iekšienē, varētu tikt izveidoti, lai kompensētu pirmspārvadājuma licencēšanas atcelšanu un nodrošinātu pārvadājumu drošību un informācijas pieejamību. 3.4. 4. prioritāte. Atbalstīt efektīvu un saskanīgu eksporta kontroles īstenošanu un izpildi Eksporta kontroles politikā būtu ne tikai jāparedz noteikumi likumīgas tirdzniecības kontrolei, bet arī jāapsver nelegālās tirdzniecības pirkšanas priekšrocības un tās pārtraukšana. Saskanīga īstenošana un izpilde visā ES ir būtiska, lai novērstu risku, ka notiek izvairīšanās no kontroles procesiem, bet stabilas ES mēroga statistikas un izlūkdatu trūkums joprojām kavē efektīvus politiskos un operatīvos reaģēšanas pasākumus. Komisija pārskatīs turpmāk minētos risinājumus, lai izveidotu integrētāku īstenošanas un izpildes ietvaru. · Ņemot vērā, ka gadā tiek saņemts vairāk nekā 40 000 pieteikumu, eksporta kontrole prasa lielus administratīvos resursus kontroles iestādēs. ES eksporta kontroles tīkla izveide varētu stiprināt vispārējo sistēmas jaudu, vienlaikus optimizējot resursu izmantojumu un kontrolējot administratīvās izmaksas ar šādu risinājumu palīdzību. Uzlabota strukturēta informācijas apmaiņa starp eksporta kontroles iestādēm attiecībā uz licencēšanas datiem, kā arī citu atbilstīgo informāciju (piemēram, par galamērķiem, galalietotājiem, incidentiem un pārkāpumiem) varētu atļaut piekļuvi izšķirīgi svarīgai informācijai visām kompetentajām iestādēm, pamatojoties uz skaidri identificētām vajadzībām, lai izvairītos no informācijas pārslogotības. Nodrošināto IT infrastruktūru „DUeS”[15] var paplašināt, lai atbalstītu dalīšanos ar informāciju. Uzlabota stratēģiskā un operatīvā sadarbība ar tiesībaizsardzības iestādēm, piemēram, muitu, varētu tikt sasniegta, nodrošinot eksporta kontroles prioritāšu integrāciju atbilstīgajos politikas ciklos[16], daloties ar informāciju ar ES mēroga apmaiņas sistēmas palīdzību, izveidojot vienotus riska pārvaldības rīkus un īstenojot kopīgu darbību. Uz mērķi virzīta informācijas apmaiņa attiecībā uz piemērošanas darbību nodrošinātu labāku kontroles efektivitātes stratēģisko pārskatu visā ES un dalīšanos ar labāko praksi un varētu tikt iestrādāta politikas formulējumos, piemēram, attiecībā uz nelegālās tirdzniecības konstatēšanu. Uzlabota saskaņotība starp dažādām ES iestādēm un dalībvalstīm un sinerģijas noteikšana starp tirdzniecības kontroles instrumentiem, kas saistīti ar drošību, piemēram, izveidojot vienotu IT infrastruktūru kā dalītu platformu, lai atbalstītu informācijas apmaiņu visā ES, varētu palielināt ES pret izplatīšanu vērstās rīcības kopējo ietekmi. Būtu arī jānodrošina saskaņotība ar citiem cieši saistītiem ES politikas virzieniem un regulām, piemēram, saskaņā ar ES rīcības programmu ķīmiskās, bioloģiskās, radioloģiskās un kodoldrošības stiprināšanai, Regulu (ES) Nr. 98/2013 par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu un Regulu (ES) Nr. 258/2012 par šaujamieročiem. Pēdējā desmitgadē tika veidotas ievērojamas spējas novērst MII izplatīšanu, tostarp nozīmīgas eksporta kontroles informēšanas programmas trešās valstīs, bet iniciatīvas ES joprojām atrodas sākuma stadijā. Mērķtiecīgas ES mēroga spēju veidošanas programmas izveide un attiecīgo ierēdņu mācības, tostarp muitas iestādēs un robežkontroles struktūrās, varētu palielināt jaudu stratēģisku preču nelikumīgu pārrobežu pārvadājumu novēršanā un konstatēšanā. Zinātības apvienošana, piemēram, ekspertu grupu pilnveidošana, varētu arī stiprināt ES kontroles ķēdi. · Mūsdienu tautsaimniecībās privātajai nozarei ir izšķirīgākā nozīme kontroles ķēdē. Tāpēc partnerība ar privāto nozari varētu būtiski uzlabot globālās piegādes ķēdes drošību un elastību. Dalībnieki atrodas labā pozīcijā, lai konstatētu nelegālu tirdzniecību un aizsargātu paaugstināta riska tehnoloģiju, bet nevienlīdzīga tirdzniecības atbilstība rada tirdzniecības izkropļojumus un paver iespējas izmantot piegādes ķēžu vājos posmus. Šo apstākļu radīšana ir balstīta uz labāku koordināciju un sapratni starp valdībām un privāto nozari un var ietvert dažādas darbības, piemēram, turpmāk minētās. Atbilstības centienus varētu atzīt ar kontroles un ātru eksporta procesu veicināšanas palīdzību, nosakot skaidrus atbilstības standartus privātajai nozarei attiecībā uz vienkāršotu mehānismu izmantošanu (piemēram, EUGEA, NGEA, globālās licences), kas būtu būtiska privilēģija, ko piešķir uzticamiem eksportētājiem. Tas var ietvert juridiskās prasības un/vai norādījumus dalībniekiem, kā identificēt, pārvaldīt un mazināt riskus saistībā ar izplatīšanu, rīkojoties piesardzīgāk attiecībā uz precēm, saistībā ar kurām pastāv lielas bažas par izplatīšanu, nosakot pienācīgas pārbaudes un informācijas atklāšanas prasības, tostarp ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem. Līdz minimumam būtu jāsamazina izmaksas uzņēmējdarbībai un jāveicina pašregulācija, bet standarta prasības iekšējās atbilstības programmām („ICP”) varētu atbalstīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES. Atbilstība un konkurētspēja viena otru savstarpēji stiprina, jo atbilstība samazina risku, ka notiek netīša divējāda lietojuma preču piegāde programmām, attiecībā uz kurām pastāv bažas, kā rezultātā uzņēmumiem tiek uzlikti sodi un nodarīts reputācijas kaitējums. Turklāt risinājumi, kā sekmēt konverģenci ar muitas programmu uzticamiem komersantiem („AEO”), varētu samazināt kontroļu dublēšanu un piedāvāt rentablas iespējas kā komersantiem, tā pārvaldei. Pārredzamība un saskaņota informēšana varētu būt izšķirīgi, lai nodrošinātu skaidrību par prasībām, atbalstītu dalībnieku atbilstības centienus un uzlabotu viņu spēju īstenot kontroles, tādējādi radot apstākļus, kuros katrs piegādes ķēdes elements ir izturīgs pret „inficēšanos” ar nelegālo tirdzniecību. Tas varētu ietvert ziņojumu publicēšanu un tādas informācijas par kontroli publicēšanu, kura nav sensitīva, tostarp vadlīnijas, kas veicina labu atbilstības praksi. ES komersantiem paredzētu vienotu atbalsta rīku, piemēram, standartizētu IT rīku un elektronisko licencēšanas sistēmu, izveide arī varētu atbalstīt uzņēmumu atbilstības centienus. · Eksporta kontrole parāda starptautiskās saistības un ir starptautiskās tirdzniecības integritātes galvenais drošības garants, un tāpēc ir būtiski sekmēt tās globālo efektivitāti. Varētu tikt pārbaudīti risinājumi kontroles ieviešanai sadarbībā ar ārējiem partneriem, lai veicinātu drošu tirdzniecību ar stratēģiskajām precēm, piemēram, attīstot galalietojuma pārraudzību attiecībā uz trešo valstu uzņēmumiem, kā arī novērtējumu savstarpēju atzīšanu. 4. Secinājumi ES komersanti, dalībvalstis un iedzīvotāji ir ieinteresēti efektīvā eksporta kontrolē, kas garantē drošību, apkarojot nelegālo tirdzniecību, un vienlaikus veicina likumīgu tirdzniecību. Atjaunināta ES pieeja un tiesību akti stiprinās piegādes ķēdes drošību un integritāti. Tam būs nepieciešama sistemātiskāka apmaiņa ar riska informāciju un koordinācija starp licencēšanas iestādēm un citām iestādēm, kā arī privātās nozares iesaistīšana un ciešāka starptautiskā sadarbība. Pirms konkrētu iniciatīvu īstenošanas Komisija aicina Padomi un Eiropas Parlamentu apsvērt šajā paziņojumā izklāstīto pieeju. Vienlaikus Komisija veiks paziņojumā minēto pārskatīšanas risinājumu ietekmes novērtējumu, lai konstatētu piemērotākās reglamentējošās un nereglamentējošās darbības to īstenošanai. Ņemot vērā REFIT, Komisija novērtēs izmaksas un ieguvumus, kas saistīti ar dažādiem risinājumiem, jo īpaši saistībā ar iespējamo regulējuma vienkāršošanu un sloga mazināšanu. _______________ Saīsinājumu saraksts ITL || Ieroču tirdzniecības līgums DUeS || Divējāda lietojuma preču elektroniskā sistēma ES || Eiropas Savienība EUGEA || ES vispārējās eksporta atļaujas ICP || Iekšējās atbilstības programma IST/IT || Informācijas (un sakaru) tehnoloģija ITT || Tehnoloģiju nemateriāla nodošana NGEA || Valstu vispārējās eksporta atļaujas REFIT || Normatīvās atbilstības un izpildes programma MII || Masu iznīcināšanas ieroči ANO DP Rezolūcija || Apvienoto Nāciju Organizācijas Drošības padomes Rezolūcija || [1] OV L 134, 2009. gada 29. maijs, 1. lpp. [2] Padomes secinājumi par to, lai nodrošinātu, ka tiek turpināta efektīvas ES politikas īstenošana attiecībā uz jaunajām problēmām, ko rada masu iznīcināšanas ieroču (MII) un to piegādes sistēmu izplatīšana, 2013. gada 21. oktobris. [3] COM(2011) 393, 2011. gada 30. jūnijs. [4] SWD(2013) 7, 2013. gada 17. janvāris. [5] COM(2013) 710, 2013. gada 16. oktobris. [6] Tehnoloģiju nemateriāla nodošana ietver gan tehniskās informācijas nodošanu, izmantojot elektroniskos līdzekļus, gan zināšanu un prasmju nodošanu, ko veic personas. [7] C(2012) 4890 final par piekļuvi zinātniskajai informācijai un tās saglabāšanu. [8] ES kontrolētais divējāda lietojuma preču eksports saskaņā ar aplēsēm veido aptuveni 2,5 % no ES kopējā eksporta. Papildu informācijai par ES divējāda lietojuma preču tirdzniecību skatīt COM(2013) 710 final. [9] Ar cilvēka drošības pieeju paredzēts ES eksporta kontroles politikas centrā izvirzīt cilvēku, jo īpaši apzinoties, ka cilvēktiesības, miers un drošība ir savstarpēji saistīti. [10] ITL mērķis ir samazināt nelegālo ieroču tirdzniecību, nosakot pārredzamības noteikumus un vienotus ētiskos standartus attiecībā uz parasto ieroču tirdzniecību. [11] Sk. arī kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija – atvērta un droša kibertelpa”. JOIN(2013) 1 final, 2013. gada 7. februāris. [12] Regulas (EK) Nr. 428/2009 IV pielikumā uzskaitītas īpaši paaugstināta riska divējāda lietojuma preces, uz kurām attiecas arī kontrole, ko piemēro pārvadājumiem ES iekšienē. [13] Sk., piemēram, Vispārējā kārtība par ES paziņojumiem daudzpusējās organizācijās, dokuments 15901/11, 2011. gada 24. oktobris. [14] T. s. „visaptverošā kontrole” attiecas uz sarakstā neiekļautām divējāda lietojuma precēm, kuru iespējamais galalietojums ir militārā joma vai izplatīšana. [15] Divējāda lietojuma preču elektroniskā sistēma. [16] Saistībā īpaši ar muitu jauna Stratēģijas un rīcības plāna attiecībā uz riska pārvaldību un piegādes ķēžu drošību, ko 2013. gada 18. Jūnijā pieprasīja Padome, izveide sniedz svarīgu iespēju apsvērt, kā var vislabāk izmantot uzlabotu kopēju riska pārvaldības sistēmu muitas kontrolei, lai atbalstītu muitas un licencēšanas iestāžu sadarbību, izpildi un tirdzniecības veicināšanu nākotnē.