Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinums par tematu “Ārkārtas pasākumi nodarbinātības un ienākumu atbalstam pandēmijas krīzes laikā”

(pašiniciatīvas atzinums)

(2021/C 517/03)

Ziņotāja: Cinzia DEL RIO

Plenārsesijas lēmums 26.4.2021. Juridiskais pamats Reglamenta 32. panta 2. punkts Pašiniciatīvas atzinums Atbildīgā specializētā nodaļa Nodarbinātības, sociālo lietu un pilsoniskuma specializētā nodaļa Pieņemts specializētās nodaļas sanāksmē 7.9.2021. Pieņemts plenārsesijā 22.9.2021. Plenārsesija Nr. 563 Balsojuma rezultāts (par/pret/atturas) 211/1/4

1. Secinājumi un ieteikumi

1.1. EESK atbalsta Eiropas Savienības (ES) stratēģiju pandēmijas krīzes pārvarēšanai, dalībvalstu ekonomikas, sociālo un veselības aprūpes sistēmu atveseļošanai un noturībai un ražošanas sistēmas, nodarbinātības un cilvēku ienākumu atbalsta aizsardzībai.

1.2. EESK atbalsta to, ka ir izveidots Eiropas pagaidu atbalsta instruments bezdarba risku mazināšanai ārkārtas situācijā ( SURE ): tas ir ne tikai inovatīvs ES solidaritātes finanšu instruments, kura mērķis ir saglabāt darbvietas, sniegt ienākumu atbalstu darba ņēmējiem un palīdzēt uzņēmumiem, tas ir arī integrācijas un ES sociālekonomiskās noturības instruments.

1.3. EESK uzsver SURE instrumenta sociālo vērtību, jo tas, sociāliem mērķiem paredzētu iniciatīvu finansēšanai emitējot obligācijas, pārspēj Next Generation EU mehānismu.

1.4. EESK atzinīgi vērtē SURE darbību: finansējot saīsināta darba laika shēmas, ienākumu atbalsta veidus un uzņēmējdarbības atbalstu, šis instruments ir aizsargājis ceturtdaļu no kopējā nodarbināto iedzīvotāju skaita, tādējādi saglabājot darbvietas un uzņēmumu ražošanas jaudu, kā arī pozitīvi ietekmējot ekonomiku un darba tirgu. Tomēr Komiteja norāda, ka šie skaitļi nepietiekami atspoguļo to, kurus atsevišķos pasākumus finansēja dažādas valstis un kādas bija šīs summas un darbinieku kategorijas, uz kurām atbalsts attiecās.

1.5. EESK ierosina visam SURE darbības laikam izveidot SURE darbības novērošanas centru, kurā būtu iesaistīti sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Novērošanas centra uzdevums būtu uzraudzīt un novērtēt finansēto pasākumu ietekmi atsevišķās valstīs, kā arī apzināt nākotnē noderīgus modeļus, kas krīzei līdzīgās situācijās izmantojami saīsinātam darba laikam un ienākumu atbalsta sistēmām.

1.6. Ekonomikas krīžu laikā noteicošais faktors ir lēmumu pieņemšanas un izvēļu izdarīšanas ātrums. Tāpēc EESK atzinīgi vērtē to, cik ātri Eiropas Komisija (EK) ir izveidojusi SURE un cik raiti tā īsā laikā pabeidza sarunas ar dalībvalstīm, parādot spēju reaģēt uz smagu krīzi.

1.7. EESK iesaka SURE izmantošanu apvienot ar aktīvu darba tirgus politiku un profesionālās apmācības un pārkvalifikācijas programmām, kuru mērķis ir radīt stabilas un kvalitatīvas darbvietas, cīnoties pret slikti apmaksāta, sadrumstalota un nestabila darba veidiem, kas nekādi negarantē pienācīgu sociālā nodrošinājuma segumu un ietekmē arī valsts sociālās drošības sistēmas.

1.8. EESK uzskata, ka SURE ir viens no instrumentiem, kas piemērots, lai motivētu darba devējus noturēt darba ņēmējus, neraugoties uz ražošanas darbības samazināšanos. Izmantojot koplīgumus, var veicināt pasākumus, kuru mērķis ir daļu no darba laika atvēlēt apmācībai. Tas ļauj uzņēmumiem pielāgot savu darbinieku prasmes, daļu no darba laika atvēlot apmācībai un apmācāmajam personālam maksājot atalgojumu no SURE .

1.9. EESK uzsver, ka Eiropas sociālā dimensija jādefinē un jāpilnveido aptverošāk un konsekventāk, vienlaikus nodrošinot Eiropas konkurētspēju pasaules mērogā un ņemot vērā jaunos izaicinājumus saistībā ar zaļo un digitālo pārkārtošanos, Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā noteiktos pasākumus, tostarp intervences pasākumus un investīcijas, kas atbalsta nodarbinātību, apmācību un aktīvu darba tirgus politiku;

1.10. EESK atbalsta EK paziņojumu par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas apturēšanu un aicina pāriet uz pārskatītu un līdzsvarotu ekonomikas pārvaldības sistēmu, kas vērsta uz produktīvu investīciju veicināšanu. Svarīgi būs palīdzēt dalībvalstīm nodrošināt ilgtspējīgu pamatu to publiskajām finansēm un tādējādi stiprināt uzticēšanos investīcijām.

1.11. EESK uzskata, ka sociālo partneru atbalsts un līdzdalība ir ES un valstu politikas pievienotā vērtība. Tāpēc izšķiroša nozīme ir to iesaistei SURE līdzfinansētajās darbībās, tostarp saistībā arī ar darba koplīguma slēgšanas sarunām konkrētās nozarēs, ko krīze ir skārusi visvairāk. Tomēr ir ļoti svarīgi, lai sociālo partneru iesaiste būtu nemākslota un leģitīma, nevis formāla.

1.12. EESK pilnībā atzīst SURE pozitīvos rezultātus, kas atspoguļoti Komisijas 2021. gada marta ziņojumā, un atbalsta priekšlikumu, ka pēc pārraudzības un novērtēšanas, ko veiktu SURE darbības novērošanas centrs, kuru EESK ierosina izveidot, tas tiktu paredzēts darba ņēmēju un uzņēmumu atbalstam kā ES integrācijas un sociālekonomiskās noturības instruments tādu krīžu laikā kā pašreizējā.

1.13. EASE ), kurā izmantota stratēģiskā pieeja, proti, ieteikts pakāpeniski pāriet no pandēmijas laikā īstenotajiem ārkārtas pasākumiem uz jaunajiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ekonomikas atlabšanu, radot daudzas jaunas darbvietas, un it īpaši virzīties uz aktīvu darba tirgus politiku, piemēram, zināmam laikam noteiktiem neaizsargātu grupu darbā pieņemšanas stimuliem, prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējām, kā arī uzņēmējdarbības atbalstu, citstarp sociālajai ekonomikai. EESK atzinīgi vērtē Ieteikumu (ES) 2021/402 ( 1 ) ), kurā izmantota stratēģiskā pieeja, proti, ieteikts pakāpeniski pāriet no pandēmijas laikā īstenotajiem ārkārtas pasākumiem uz jaunajiem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ekonomikas atlabšanu, radot daudzas jaunas darbvietas, un it īpaši virzīties uz aktīvu darba tirgus politiku, piemēram, zināmam laikam noteiktiem neaizsargātu grupu darbā pieņemšanas stimuliem, prasmju pilnveides un pārkvalifikācijas iespējām, kā arī uzņēmējdarbības atbalstu, citstarp sociālajai ekonomikai.

2. Ievads

2.1. Pašreizējā pandēmija ir smagi skārusi ES ekonomiku. EESK atzinīgi vērtē ekonomiskos un sociālos pasākumus, ko ES ir ieviesusi ar ārkārtas instrumentiem pandēmijas krīzes seku novēršanai, jo tie ir lieliska iespēja Eiropai kļūt taisnīgākai un solidārākai, nodrošināt sociālās tirgus ekonomikas konkurētspēju un risināt arī jaunus izaicinājumus, kas saistīti ar zaļo un digitālo pārkārtošanos. Papildus Next Generation EU plānam vēl ir šādi instrumenti: — valstu pasākumi, kas pieņemti, pateicoties ES fiskālo noteikumu elastībai, — likviditātes atbalstam paredzēti valstu pasākumi, kas apstiprināti saskaņā ar elastīgiem valsts atbalsta pagaidu noteikumiem, — uzņēmumiem paredzētu Eiropas Investīciju bankas (EIB) garantēto kredītlīniju palielināšana ar jauna garantiju fonda starpniecību, — Eiropas Stabilitātes mehānisms (ESM), kas ieviests ar Lisabonas līguma grozījumiem, lai piedāvātu beznosacījumu aizdevumus veselības aprūpes jomā, — Eiropas pagaidu atbalsta instruments bezdarba riska mazināšanai ārkārtas situācijā (SURE).

2.2. Šā atzinuma mērķis ir analizēt to ārkārtas pasākumu ietekmi, kas paredzēti, lai ierobežotu bezdarbu, atbalstītu ienākumus un palīdzētu uzņēmumiem, un īpašu uzmanību pievērst SURE instrumentam.

2.3. ad hoc pasākumos piedalījās vairāk nekā 50 miljoni darba ņēmēju dažādās ES valstīs. Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds ( Eurofound ) reģistrēja 500 pasākumus, no kuriem lielākā daļa bija vērsti uz atbalstu uzņēmējdarbībai (35 %), ienākumu atbalstu (līdzās saīsināta darba laika pasākumiem tam atvēlēti 20 %) un nodarbinātības aizsardzību (13 %) Lai risinātu problēmu saistībā ar darba laika daļēju vai pilnīgu zudumu, līdz 2020. gada aprīlim saīsināta darba laika programmās ( 2 ) vai līdzīgospasākumos piedalījās vairāk nekā 50 miljoni darba ņēmēju dažādās ES valstīs. Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonds () reģistrēja 500 pasākumus, no kuriem lielākā daļa bija vērsti uz atbalstu uzņēmējdarbībai (35 %), ienākumu atbalstu (līdzās saīsināta darba laika pasākumiem tam atvēlēti 20 %) un nodarbinātības aizsardzību (13 %) ( 3 ) . Krīze vissmagāk skārusi ražošanas, tirdzniecības, pakalpojumu, tūrisma un kultūras nozares uzņēmumus ( 4 )

2.4. SURE programmu Eiropas Komisija norāda: “Novēršot darbinieku atlaišanu, saīsināta darba laika shēmas var nepieļaut situāciju, kurā īslaicīgs šoks radītu smagāku un ilgstošāku negatīvu ietekmi uz dalībvalstu ekonomiku un darba tirgu. Tas palīdz saglabāt ģimeņu ienākumus un pasargāt uzņēmumu un visas ekonomikas ražošanas jaudu un cilvēkkapitālu.” Vairumā ES valstu pastāvošās iespējas, kā īstenot pagaidu atlaišanu no darba, lai kompensētu nenostrādātās darba stundas, ir visvairāk izmantotais instruments darba aizsardzībai ekonomikas krīzes laikā, jo tam ir pozitīva ietekme uz darba ņēmējiem un uzņēmumiem. Savā 2020. gada ziņojumā parprogrammu Eiropas Komisija norāda: “Novēršot darbinieku atlaišanu, saīsināta darba laika shēmas var nepieļaut situāciju, kurā īslaicīgs šoks radītu smagāku un ilgstošāku negatīvu ietekmi uz dalībvalstu ekonomiku un darba tirgu. Tas palīdz saglabāt ģimeņu ienākumus un pasargāt uzņēmumu un visas ekonomikas ražošanas jaudu un cilvēkkapitālu.” ( 5 )

2.5. ad hoc pasākumus, ar kuriem atvieglot piekļuvi, vienkāršot atbilstības kritērijus, paplašināt tvērumu un palielināt ekonomisko atbalstu, taču starp valstīm pastāv lielas atšķirības Valstīs, kurās šādas programmas jau pastāvēja, valdības ir pieņēmušaspasākumus, ar kuriem atvieglot piekļuvi, vienkāršot atbilstības kritērijus, paplašināt tvērumu un palielināt ekonomisko atbalstu, taču starp valstīm pastāv lielas atšķirības ( 6 )

2.6. Šie pasākumi uzņēmumiem ļāva ar nelielām izmaksām vai bez tām saīsināt darba laiku atbilstoši ekonomiskās darbības samazinājumam, un tas ievērojami ierobežoja likviditātes trūkuma dēļ apdraudēto darbvietu skaitu. Atsevišķās ES valstīs dažas netipiskās darbavietās strādājošo kategorijas palika izslēgtas no atbalsta (piemēram, darba ņēmēji ar gadījuma darba līgumiem un dažos gadījumos arī pagaidu darba aģentūras darbinieki, darba ņēmēji ar terminētiem darba līgumiem), savukārt citās valstīs publiskais atbalsts tika attiecināts uz konkrētiem pašnodarbinātības veidiem ( 7 ) . Turklāt seguma, saņēmēju, ilguma u. c. aspektu ziņā dažādās valstīs pastāv atšķirīgas procedūras un kritēriji, kā piekļūt šīm subsīdijām ( 8 )

2.7. Saīsināta darba laika shēmas ir palīdzējušas novērst darba attiecību izbeigšanu, kas uzņēmumiem un darba ņēmējiem izmaksā ļoti dārgi. Šie darbvietu saglabāšanas pasākumi 2020. gada otrajā ceturksnī ESAO valstīs būtiski samazināja darbvietu zudumu, proti, no aplēstajiem 12 % līdz 4 %. Eiropas Savienībā dati liecina, ka oficiāli nodarbināto, taču nevienu stundu nenostrādājušo skaits 2020. gada otrajā ceturksnī divkāršojās, palielinoties līdz 17 % salīdzinājumā ar to pašu laikposmu 2019. gadā ( 9 )

2.8. Būtu jāņem vērā nodarbinātības krīzes ietekme uz sievietēm un jauniešiem, kas bieži vien nodarbināti, pamatojoties uz netipiskiem darba līgumiem, veic zemu atalgotu darbu un ir vairāk pakļauti nestabilai nodarbinātībai, kas nekādi negarantē pienācīgu sociālā nodrošinājuma segumu. Turklāt sievietes un jaunieši veido ļoti lielu darbaspēka daļu tūrisma, viesnīcu un ēdināšanas nozarēs, kas ir īpaši skartas, tāpat arī kultūras un izklaides nozarē, kā arī bezpeļņas sektorā saistībā ar sociālo pakalpojumu sniegšanu. Arī ekonomikas atveseļošanā būs jāiekļauj konkrētas reformas un pasākumi, kas saskaņoti ar sociālajiem partneriem, lai novērstu ar dzimumu un vecumu saistītu nevienlīdzību, kura pastāvēja arī pirms pašreizējās krīzes, un lai ieviestu īstermiņam, vidējam termiņam un ilgtermiņam paredzētas darbības ( 10 )

2.9. Papildus pasākumiem, kas paredz atbalstu saīsināta darba laika gadījumā, vairākas valstis ir pieņēmušas pasākumus, kuri aizsargātu pret atlaišanu tajos uzņēmumos, kas saņem publisko atbalstu pagaidu atlaišanai no darba. Tādējādi paredzēts nepieļaut ļaunprātīgu izmantošanu krīzes laikā un radīt nosacījumus valsts un ES līdzekļu izmantošanai, jo šis atbalsts ir paredzēts, lai izvairītos no atlaišanas un atbalstītu uzņēmumus līdz atveseļošanās brīdim. Dažās valstīs jau pašos koplīgumos ir paredzēts aizliegums valsts atbalsta gadījumā atlaist darbiniekus ( 11 )

2.10. Darba koplīguma slēgšanas sarunām, kā arī konkrētiem nolīgumiem un protokoliem ir bijusi svarīga nozīme, lai darba vietās risinātu un pārvaldītu ārkārtas situāciju veselības jomā un pandēmijas laikā ieviestu ad hoc līgumiskas vienošanās, mainot darba organizāciju un apstākļus (piemēram, Vācijā, Francijā, Itālijā, Zviedrijā, Spānijā, Austrijā un Dānijā). Dažās valstīs ir pieņemti arī citi uzņēmējdarbības atbalsta veidi (moratorijs aizdevumu atmaksai, kā arī nodokļu, īres vai sociālo iemaksu atlikšana vai apturēšana), kas sniedz iespēju atlikt uz vēlāku laiku maksājumu saistības un ir paredzēti, lai uzņēmumiem, it īpaši MVU, vai pašnodarbinātām personām palīdzētu īstermiņā saglabāt darbvietas un nodrošināt likviditāti.

3. SURE raksturiezīmes, regulējums un pirmie rezultāti

3.1. ES instruments SURE ir pagaidu fonds, kas līdz pat 100 miljardu euro apmērā sniedz dalībvalstīm finansiālu palīdzību kā aizdevumus ar izdevīgiem nosacījumiem, lai cīnītos pret bezdarbu, sniegtu atbalstu saīsināta darba laika gadījumā un nodrošinātu ienākumus visiem darba ņēmējiem. Fonds darbosies līdz 2022. gada 31. decembrim.

3.2. Obligācijas, ko Eiropas Komisija pirmo reizi emitēja saskaņā ar SURE instrumentu, ir “sociālās obligācijas”, kas tiem, kuri investē šādās obligācijās, garantē, ka piesaistītie līdzekļi ir faktiski paredzēti sociāliem mērķiem. Pieprasījums bija 10 reizes lielāks nekā piedāvājums un nodrošināja tirgū konkurētspējīgu peļņu.

3.3. Kopš šā instrumenta ieviešanas Padome pēc Komisijas priekšlikumiem ir piešķīrusi 19 dalībvalstīm vairāk nekā 90 % no tā kopējā finansējuma apjoma ( 12 ) . 15 no šīm dalībvalstīm finansējumu izmantoja saīsināta darba laika shēmu vai līdzīgu pasākumu atbalstīšanai, bet 14 dalībvalstis finansēja arī pasākumus pašnodarbinātu personu atbalstam.

3.4. SURE līdzekļiem. Valdību norādītie iemesli ir atšķirīgi: dažās valstīs pieejamie valsts līdzekļi bija pietiekami, lai segtu papildu publiskos izdevumus saistībā ar bezdarba pieaugumu; pieprasījums pēc papildu resursiem tirgū būtu bijis vienlīdz izdevīgs; citos gadījumos izvēli noteica izmaksas saistībā ar SURE piekļuves administratīvajām procedūrām; savukārt citas valstis izmantoja Komisijas noteiktos pagaidu pasākumus attiecībā uz budžeta elastību un valsts atbalstu Dažas valstis nepieteicāslīdzekļiem. Valdību norādītie iemesli ir atšķirīgi: dažās valstīs pieejamie valsts līdzekļi bija pietiekami, lai segtu papildu publiskos izdevumus saistībā ar bezdarba pieaugumu; pieprasījums pēc papildu resursiem tirgū būtu bijis vienlīdz izdevīgs; citos gadījumos izvēli noteica izmaksas saistībā arpiekļuves administratīvajām procedūrām; savukārt citas valstis izmantoja Komisijas noteiktos pagaidu pasākumus attiecībā uz budžeta elastību un valsts atbalstu ( 13 )

3.5. SURE atbalstīja 25–30 miljonus darba ņēmēju, proti, ceturto daļu no kopējā nodarbināto iedzīvotāju skaita tajās dalībvalstīs, kas saņēma SURE līdzekļus. Tie ir aptuveni 21,5 miljoni algotu darbinieku un 5 miljoni pašnodarbināto. Turklāt no šā instrumenta labumu guvuši 1,5–2,5 miljoni uzņēmumu jeb 12–16 % no uzņēmumiem tajās dalībvalstīs, kas saņēma SURE līdzekļus Pamatojoties uz dalībvalstu sniegtajiem ziņojumiem, Eiropas Komisija 2021. gada marta ziņojumā ( 14 ) lēš, ka 2020. gadāatbalstīja 25–30 miljonus darba ņēmēju, proti, ceturto daļu no kopējā nodarbināto iedzīvotāju skaita tajās dalībvalstīs, kas saņēmalīdzekļus. Tie ir aptuveni 21,5 miljoni algotu darbinieku un 5 miljoni pašnodarbināto. Turklāt no šā instrumenta labumu guvuši 1,5–2,5 miljoni uzņēmumu jeb 12–16 % no uzņēmumiem tajās dalībvalstīs, kas saņēmalīdzekļus ( 15 )

3.6. Ziņojumā uzsvērts, ka SURE finansētās publiskā atbalsta shēmas samazina darbaspēka izmaksas uzņēmumiem un sniedz alternatīvu atbalstu mājsaimniecību ienākumiem, nodrošinot labākus rezultātus nekā tradicionālie bezdarba pabalsti. Turklāt Komisija uzsver, ka nodarbinātības atbalsta shēmas ir efektīvākas tajās valstīs, kurās jau ir bijušas valsts atbalsta shēmas bezdarba ietekmes mazināšanai.

3.7. Līdz 2020. gada beigām jau bija iztērēti 80 % no kopējiem plānotajiem publiskajiem izdevumiem par atbalsttiesīgajiem pasākumiem. Gandrīz visas dalībvalstis ir jau iztērējušas vai plāno iztērēt visu saskaņā ar SURE piešķirto summu.

3.8. Izmantodamas SURE instrumentu, dalībvalstis, pateicoties Komisijas augstajam kredītreitingam, procentu maksājumos ietaupīja aptuveni 5,8 miljardu euro salīdzinājumā ar to, kas tām būtu bijis jāmaksā, ja pašas būtu emitējušas valsts parāda vērtspapīrus. Turpmākie maksājumi, visticamāk, radīs papildu ietaupījumus.

4. Vispārīgas piezīmes

4.1. EESK atbalsta ES stratēģiju, kas paredzēta pandēmijas krīzes pārvarēšanai, dalībvalstu ekonomikas, sociālo un veselības aprūpes sistēmu atveseļošanai un noturībai, kā arī nodarbinātības saglabāšanai. EESK uzskata, ka stratēģija dos iespēju veidot un pilnveidot Eiropas sociālo dimensiju, vienlaikus nodrošinot Eiropas konkurētspēju pasaules mērogā. Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanas rīcības plānā ir izklāstīti pasākumi, kas jāveic, lai sekmētu ilgtspējīgai un iekļaujošai izaugsmei nepieciešamās investīcijas.

4.2. EESK ir vairākkārt uzsvērusi nepieciešamību panākt lielāku ekonomisko un sociālo konverģenci Eiropas Savienībā, lai stiprinātu ES sociālās tirgus ekonomikas konkurētspēju un nodrošinātu, ka visi iedzīvotāji var pilnībā izmantot savas tiesības, kā arī lai atbalstītu tāda darba tirgus izveidi, kas spēj ņemt vērā izmaiņas, kuras notiek, īstenojot pasākumus un stratēģijas saskaņā ar Eiropas sociālo tiesību pīlāru un zaļo un digitālo pārkārtošanos. Ir būtiski, lai dalībvalstis pienācīgi izmantotu atbalstu, ko tās saņem no Atveseļošanas un noturības mehānisma ( 16 )

4.3. Svarīgi ir veicināt pastāvētspējīgu uzņēmumu, tostarp MVU un mikrouzņēmumu, izaugsmi un produktivitāti. SURE ir viens no instrumentiem, kas piemērots, lai darba devējus motivētu noturēt darba ņēmējus, neraugoties uz ražošanas darbības samazināšanos. Būtu jāveicina arī koplīgumi par jauniem darba laika pielāgošanas veidiem, kas vērsti uz piekļuvi mācību kursiem, kā arī par pasākumiem, ar kuriem atbalstīt uzņēmumu spēju saglabāt darbvietas, prasmes un ienākumus.

4.4. SURE ir svarīgs instruments, kas ļauj aizsargāt darba ņēmējus un mazināt pandēmijas nopietno sociālekonomisko ietekmi uz nodarbinātības sistēmu, jo, no vienas puses, valstīs tiek finansiāli atbalstītas saīsināta darba laika shēmas un līdzīgi pasākumi, tostarp pastāvīgu darba attiecību gadījumā, tiek ierobežots bezdarbs un darba ņēmēju ienākumu zudums, un, no otras puses, tiek segtas uzņēmumu izmaksas, kas saistītas ar bezdarba pabalstiem un sociālajām iemaksām, kuras lielā mērā sedz no publiskajiem līdzekļiem, izmantojot ārkārtas pasākumus.

4.5. EESK atzinīgi vērtē to, cik ātri EK izstrādāja priekšlikumu par SURE un kādā veidā tā nekavējoties uzsāka un dažu nedēļu laikā noslēdza sarunas ar dalībvalstīm. Ar SURE tiek uzsvērts, cik svarīga nozīme ir saīsināta darba laika programmām un īstermiņa ienākumu atbalsta programmām, un mudina dalībvalstis tās izmantot. Viens no Eiropas pusgada mērķiem vidējā termiņā un ilgtermiņā ir veicināt investīcijas, kas vērstas uz pilnīgu un stabilu nodarbinātību un uz to, lai cīnītos pret jauniem nabadzības veidiem, citstarp veicot sociāli ilgtspējīgas strukturālās reformas.

4.6. EESK uzskata, ka svarīgi ir sniegt finansiālu atbalstu, ko ES piešķir dalībvalstīm kā aizdevumus ar izdevīgiem nosacījumiem, un atzinīgi vērtē to, ka EK emitētās obligācijas ir “sociālās obligācijas” konkrētiem mērķiem.

4.7. Saīsināta darba laika shēmu un ienākumu atbalsta veidu finansēšanai ir pozitīva ietekme uz ekonomiku kopumā, jo tiek saglabātas attiecības starp darba devēju un darba ņēmējiem, palīdzot uzturēt darba ņēmēju prasmes un uzņēmumu ražošanas spējas, un novērsta pandēmijas seku turpmāka negatīvā un ilgstošā ietekme uz ekonomiku un darba tirgu.

4.8. SURE izveide ir vēl viens solis ceļā uz ES solidaritātes sistēmu, kurā ir ņemts vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes princips, jo runa ir par vienu no drošiem Eiropas aktīviem ( European safety asset ), ko var pastiprināt ar ES obligācijām, kuras tiks izmantotas programmas Next Generation EU finansēšanai SURE priekšrocība ir šāda: tas parāda, ka vajadzības gadījumā ES var izveidot aizdošanas spēju un emitēt kopīgu drošo aktīvu ( common safe asset ), izmantojot Kopienas metodi, nevis starpvaldību nolīgumus kā, piemēram, Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM) un Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI) gadījumā. EESK uzskata, kaizveide ir vēl viens solis ceļā uz ES solidaritātes sistēmu, kurā ir ņemts vērā subsidiaritātes un proporcionalitātes princips, jo runa ir par vienu no drošiem Eiropas aktīviem (), ko var pastiprināt ar ES obligācijām, kuras tiks izmantotas programmasfinansēšanai ( 17 ) . EESK uzsver, ka svarīgapriekšrocība ir šāda: tas parāda, ka vajadzības gadījumā ES var izveidot aizdošanas spēju un emitēt kopīgu drošo aktīvu (), izmantojot Kopienas metodi, nevis starpvaldību nolīgumus kā, piemēram, Eiropas Stabilitātes mehānisma (ESM) un Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSI) gadījumā.

4.9. EESK aicina pārskatīt SURE palīdzības un finansējuma pieejamības procedūras, lai vienkāršotu administratīvās procedūras un ziņošanas mehānismus.

4.10. SURE izmantot aktīvu publisko politiku un profesionālās apmācības un pārkvalificēšanās iniciatīvas, kas būtu noderīgas gan darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem EESK iesaka līdztekusizmantot aktīvu publisko politiku un profesionālās apmācības un pārkvalificēšanās iniciatīvas, kas būtu noderīgas gan darba ņēmējiem, gan uzņēmumiem ( 18 ) . Šajā sakarā no jauna būtu jādiskutē par to, kā uzlabot nodarbinātības dienestu efektivitāti arī krīzes laikā. Nebrīvprātīgas darba laika samazināšanas periodos būtu jāveicina mācību kursi, kas ļauj pārkvalificēties vai atbalstīt jaunu kvalificētas un stabilas nodarbinātības iespēju izmantošanu. Diemžēl aktīvas politikas piemēru šajā kontekstā ir ļoti maz ( 19 )

4.11. EESK uzskata: ar ikvienā valstī veiktajiem SURE pasākumiem būtu jānodrošina, ka tiek aptverti visi algoti darbinieki un visi pašnodarbinātības un nestandarta nodarbinātības veidi, kas it sevišķi skar jauniešus.

4.12. Nedaudzie pieejamie dati liecina: ne ES iestādes, ne valstu iestādes nav aktīvi iesaistījušas sociālos partnerus, lai noteiktu, kā labāk izmantot SURE ; EESK iesaka paredzēt atbilstīgu stabilu apspriešanās mehānismu.

4.13. SURE atbalsta EESK ir iepazinusies ar aplēsēm attiecībā uz cilvēkiem un uzņēmumiem, kas guvuši labumu noatbalsta ( 20 ) , taču norāda, ka šie dati pietiekami neparāda, nedz kādi bija dažādu valstu finansētie individuālie pasākumi un to summas, nedz arī šo pasākumu ietekmi uz bezdarba riska samazināšanu un ienākumu saglabāšanu.

5. Īpašas piezīmes: kāda ir ietekme

5.1. Pandēmijas krīze ir radījusi spriedzi ES ekonomiskajā, sociālajā un veselības aprūpes sistēmā un, palielinot nevienlīdzību visās valstīs un dažos gadījumos – starp valstīm, ir ietekmējusi cilvēku dzīvi un uzņēmumu darbību. Tādēļ EESK norāda, ka Eiropas sociālā dimensija jādefinē un jāpapildina aptverošāk un konsekventāk, ņemot vērā pasākumus, kas noteikti Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā, un nodrošinot Eiropas konkurētspēju pasaules mērogā.

5.2. EESK jau ir uzsvērusi ( 21 ) nepieciešamību atsākt ES ekonomikas pārvaldības sistēmas pārskatīšanu, kas ar Komisijas 2020. gada 20. marta paziņojumu tika apturēta līdz 2022. gadam ( 22 ) . EESK atbalsta EK paziņojumu, kurā pausts nodoms lemt par Stabilitātes un izaugsmes pakta vispārējās izņēmuma klauzulas turpmāku atcelšanu, pamatojoties uz vispārēju ekonomikas snieguma novērtējumu, kas balstīts uz kvantitatīviem kritērijiem. Tādēļ EESK prasa pievērsties pārskatītam un līdzsvarotam, kā arī uz labklājību vērstam ekonomikas pārvaldības satvaram, kurā būtu, vēlams, vienkāršoti noteikumi un mazāks procikliskums un kas atspoguļotu situāciju pēc pandēmijas. Svarīgi būs palīdzēt dalībvalstīm nodrošināt ilgtspējīgu pamatu publiskajām finansēm un stiprināt uzticēšanos investīcijām.

5.3. Runājot par ekonomikas un sociālajā paketē iekļautajiem pasākumiem pandēmijas seku novēršanai, EESK atbalsta to, ka tika pieņemts SURE kā ES solidaritāti apliecinošs inovatīvs finanšu instruments, kas, pārspējot programmas Next Generation EU mehānismu, pirmo reizi emitēja obligācijas sociāliem mērķiem.

5.4. SURE ir sevi parādījis kā instruments, kas, nepārkāpjot valstu kompetences sociālās aizsardzības jomā, nodrošina un aizsargā esošās darbvietas un glābj dažāda veida uzņēmumus. Tomēr sociālās aizsardzības pasākumi, kas pieņemti saskaņā ar SURE , ir jāpapildina ar aktīvu darba tirgus politiku, lai izveidotu kvalitatīvu un stabilu nodarbinātību un prasmju saskaņošanas sistēmas, cīnoties pret slikti apmaksāta, sadrumstalota un nestabila darba veidiem, kas nekādi negarantē pienācīgu sociālā nodrošinājuma segumu un ietekmē arī valsts sociālās drošības sistēmas.

5.5. EESK atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ieteikumu (tā saukto EASE ), kas pieņemts kā daļa no Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanas un kura mērķis ir efektīvi un aktīvi atbalstīt nodarbinātību pēc Covid-19 krīzes. Komiteja uzsver minētā ieteikuma stratēģisko koncepciju, proti, pakāpenisku pāriešanu no pandēmijas laikā pieņemtajiem ārkārtas pasākumiem uz jauniem pasākumiem, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu ekonomikas atlabšanu, radot daudzas jaunas darbvietas, it īpaši zaļajās un digitālajās nozarēs. Efektīvi politikas pasākumi, kas veicina kā kvalitatīvu darbvietu radīšanu, tā pāreju no viena darba uz citu, būtu jāpapildina ar labi funkcionējošiem nodarbinātības dienestiem, kuri sniedz īpaši pielāgotu atbalstu darba meklētājiem, it īpaši jauniešiem, sievietēm un sociālajiem uzņēmējiem.

5.6. EESK uzskata, ka sociālo partneru atbalsts un līdzdalība ir prioritāte, tāpēc gan ES, gan valstu līmenī ir ļoti svarīga to iesaistīšana, lai diskutētu par SURE līdzfinansētajiem pasākumiem, piedalītos tajos un vestu sarunas, pamatojoties arī uz darba koplīguma slēgšanas sarunām konkrētās nozarēs, ko krīze ir skārusi visvairāk. Tomēr ir ļoti svarīgi, lai sociālo partneru iesaiste būtu nemākslota un leģitīma, nevis formāla.

5.7. EESK uzskata, ka svarīgi ir, lai SURE resursi tiktu izmantoti arī tādu pasākumu finansēšanai, kuru mērķis ir ierobežot vīrusa izplatīšanos darbvietā, veicot profilaktiskus pasākumus un darbības ar mērķi aizsargāt drošību un veselību, tādējādi mazinot izmaksas, kas uzņēmumiem radušās saistībā ar ražošanas pielāgošanu drošības protokoliem.

5.8. EESK ierosina visam SURE darbības laikam izveidot SURE darbības novērošanas centru, kurā var iesaistīties sociālie partneri un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas. Novērošanas centra uzdevums būtu uzraudzīt un novērtēt finansēto pasākumu ietekmi atsevišķās valstīs un analizēt katrā valstī izmantoto paraugpraksi un aizsardzības shēmas, lai apzinātu nākotnē noderīgus modeļus, kas krīzei līdzīgās situācijās izmantojami saīsinātam darba laikam un ienākumu atbalsta sistēmām.

5.9. SURE pozitīvos rezultātus, kas atspoguļoti Komisijas 2021. gada marta ziņojumā. Programma SURE atbilst pagaidu kritērijiem attiecībā uz dalībvalstu atbalstu, kas palīdz darba ņēmējiem un uzņēmumiem pārvarēt krīzi un saglabāt darbvietas un paver ceļu ekonomikas un sociālajai atveseļošanai. EESK atbalsta priekšlikumu, ka pēc pārraudzības un novērtēšanas, ko veiktu SURE darbības novērošanas centrs, SURE tiktu paredzēts darba ņēmēju un uzņēmumu atbalstam kā ES integrācijas un sociālekonomiskās noturības instruments. Minētais priekšlikums izriet no debatēm, kurās piedalījās valdības, sociālekonomiskie partneri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, akadēmisko aprindu pārstāvji un zinātnieki no dažādām ES valstīm, un kuras norisinājās arī pašā Komisijā EESK pilnībā atzīstpozitīvos rezultātus, kas atspoguļoti Komisijas 2021. gada marta ziņojumā. Programmaatbilst pagaidu kritērijiem attiecībā uz dalībvalstu atbalstu, kas palīdz darba ņēmējiem un uzņēmumiem pārvarēt krīzi un saglabāt darbvietas un paver ceļu ekonomikas un sociālajai atveseļošanai. EESK atbalsta priekšlikumu, ka pēc pārraudzības un novērtēšanas, ko veiktudarbības novērošanas centrs,tiktu paredzēts darba ņēmēju un uzņēmumu atbalstam kā ES integrācijas un sociālekonomiskās noturības instruments. Minētais priekšlikums izriet no debatēm, kurās piedalījās valdības, sociālekonomiskie partneri, pilsoniskās sabiedrības organizācijas, akadēmisko aprindu pārstāvji un zinātnieki no dažādām ES valstīm, un kuras norisinājās arī pašā Komisijā ( 23 )

5.10. EESK aicina ES iestādes uzņemties efektīvāku un atbalstošāku lomu sociālajā jomā, it īpaši darba ņēmēju un uzņēmumu atbalsta pasākumu regulēšanā un finansēšanā ekonomikas krīzes gadījumā, kā arī veicināt publiskās debates par pastāvīgu “Bezdarba Eiropā pārapdrošināšanas shēmu”, kuras izveide balstītos uz atšķirīgu juridisko pamatu, un šajā sakarā ņemt vērā EESK pieņemtos atzinumus ( 24 )

Briselē, 2021. gada 22. septembrī Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas priekšsēdētāja Christa SCHWENG

(1) Komisijas Ieteikums (ES) 2021/402 (2021. gada 4. marts) par iedarbīgu un aktīvu atbalstu nodarbinātībai pēc Covid-19 krīzes (EASE) (OV L 80, 8.3.2021., 1. lpp.).

(2) Eurofound, COVID-19: Implications for employment and working life, 2021. gada marts.

(3) Eurofound, COVID-19: Policy responses across Europe, 2020. gada jūnijs.

(4) ESAO, OECD Employment Outlook 2021, 2. nodaļa.

(5) COM(2021) 148 final. SURE: novērtējums pēc sešiem mēnešiem, 2021. gada 22. marts; sk. arī Eiropas Parlamenta brīfingu SURE Implementation, 2021. gada aprīlis.

(6) ESAO, OECD Employment Outlook 2021, 2. nodaļa, 2.1. tabula Job retention schemes in OECD countries – turpat, Eurofound.

(7) Eurofound, COVID-19: Policy responses across Europe, 2020. gada jūnijs.

(8) ESAO, Eiropas Arodbiedrību institūta (EAI) un EK dati, Eiropas Parlamenta (EP) faktu lapa.

(9) Eurofound, COVID-19: Policy responses across Europe, 2020. gada jūnijs, Eurofound apkopoti Eurostat dati.

(10) EK analīze, Eurofound. Sk. arī ILO-UN Women Joint Programme , Policy tool, Assessing the gendered employment impacts of COVID-19 and supporting a gender-responsive recovery, 2021. gada marts.

(11) EAI, ETUI Policy Brief no. 7, 2020. gads.

(12) COM(2021) 148 final. SURE: novērtējums pēc sešiem mēnešiem, 2021. gada 22. marts; sk. arī Eiropas Parlamenta brīfingu SURE Implementation, 2021. gada aprīlis, un Eiropas Komisijas tīmekļa vietni par SURE, lai iegūtu jaunāko informāciju par dalībvalstīm piešķirtajiem līdzekļiem.

(13) Eurofound, turpat, 3. nodaļa, 2021. gads.

(14) COM(2021) 105 final, Komisijas paziņojums Padomei “Gads pēc Covid-19 uzliesmojuma: fiskālās politikas atbildes risinājumi”.

(15) COM(2021) 148 final. COM(2021) 148 final. SURE: novērtējums pēc sešiem mēnešiem, 2021. gada 22. marts; sk. arī Eiropas Parlamenta brīfingu SURE Implementation, 2021. gada aprīlis.

(16) EESK rezolūcija “Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas ieguldījums Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmā” (2021. gada jūnijs) (OV C 341, 24.8.2021., 1. lpp.).

(17) Christina Katami, “Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?” , ELIAMEP Policy Paper, 2021. g.; L. Andor, “Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period”, 2021. g., in Caetano J., Vieira I., Caleiro A., “New Challenges for the Eurozone Governance”.

(18) Eurofound, COVID-19: Implications for employment and working life, 2021. gada marts.

(19) ESAO, OECD Employment Outlook, 2.5. nodaļa Combining job retention policies with job reallocation, 2021. gads, un Eurofound, turpat (ar dažās valstīs veikto pasākumu piemēriem).

(20) COM(2021) 148 final.

(21) 2021. gada jūnija plenārsesijā pieņemtā rezolūcija “EESK ieguldījums Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmā” (OV C 341, 24.8.2021., 1. lpp.).

(22) COM(2020) 123 final.

(23) Christina Katami, Protecting employment in 2021 and beyond: what can the new SURE instrument do?, ELIAMEP Policy Paper, 2021; L. Andor, Protecting Jobs and Incomes in Europe: Towards an EU Capacity for Employment Stabilisation in the Pandemic Period, 2021, in Caetano J:, Vieira I., Caleiro A., New Challenges for the Eurozone Governance; EK un Eurofound ziņojums + ESAO, COVID-19: Implications for employment and working life, 2021. gada marts; COM(2021) 148 final. SURE: novērtējums pēc sešiem mēnešiem, 2021. gada 22. marts; sk. arī Eiropas Parlamenta brīfingu SURE Implementation, 2021. gada aprīlis.

(24) EESK atzinums par kopīgiem obligātajiem standartiem (OV C 97, 24.3.2020., 32. lpp.); Beblavy Miroslav, Karolien Lenaerts, “Feasibility and added value of a European Unemployment Benefits Scheme”, CEPS, 2017. gads.