EIROPAS PARLAMENTA REZOL ŪCIJA  
(2012. gada 10. maijs)  
ar konstat ējumiem, kas ir neat ņemama da ļa no l ēmuma par Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādes 
2010. finanšu gada budžeta izpildes apstiprin āšanu  
EIROPAS PARLAMENTS,  
— ņemot v ērā Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādes 2010. finanšu gada gal īgos p ārskatus,  
— ņemot v ērā Rev īzijas pal ātas zi ņojumu par Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādes 2010. finanšu gada 
pārskatiem, ar Iest ādes atbild ēm (  1 ), 
— ņemot v ērā Padomes 2012. gada 21. febru āra ieteikumu (06083/2012 – C7-0051/2012),  
— ņemot v ērā L īguma par Eiropas Savien ības darb ību 319. pantu,  
— ņemot v ērā Padomes 2002. gada 25. j ūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko 
piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam (  2 ), un jo īpaši t ās 185. pantu,  
— ņemot v ērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 178/2002 (  3 ), ar ko izveido Eiropas P ārtikas 
nekait īguma iest ādi, un jo īpaši t ās 44. pantu,  
— ņemot v ērā Komisijas 2002. gada 19. novembra Regulu (EK, Euratom) Nr. 2343/2002 par pamata 
Finanšu regulu strukt ūrām, kas min ētas 185. pant ā Padomes Regul ā (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 
par Finanšu regulu, ko piem ēro Eiropas Kopienu visp ārējam budžetam (  4 ), un jo īpaši t ās 94. pantu,  
— ņemot v ērā Reglamenta 77. pantu un VI pielikumu,  
— ņemot v ērā Budžeta kontroles komitejas zi ņojumu un Vides, sabiedr ības vesel ības un p ārtikas nekait ī­
guma komitejas atzinumu (A7-0106/2012),  
A. t ā k ā Rev īzijas pal āta ir nor ādījusi, ka ir guvusi pamatotu p ārliec ību par to, ka gada p ārskati par 2010. 
finanšu gadu ir ticami un ka pak ārtotie dar ījumi ir likum īgi un pareizi;  
B. t ā k ā 2011. gada 10. maij ā Parlaments sniedza Eiropas P ārtikas nekait īguma iest ādes izpilddirektoram 
apstiprin ājumu par Iest ādes 2009. finanšu gada budžeta izpildi (  5 ) un l ēmumam par budžeta izpildes 
apstiprin āšanu pievienotaj ā rezol ūcij ā cita starp ā: 
— Iest ādi aicin āja uzlabot budžeta procesus saist ībā ar diferenc ētaj ām apropri ācij ām un daudzgadu 
izpildes pl ānošanu un uzraudz ību,LV L 286/368 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 1 ) OV C 366, 15.12.2011., 106. lpp.  
( 2 ) OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.  
( 3 ) OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.  
( 4 ) OV L 357, 31.12.2002., 72. lpp.  
( 5 ) OV L 250, 27.9.2011., 162. lpp.
— papildus tam Iest ādi mudin āja uzlabot budžeta p ārvald ību, lai samazin ātu p ārnesto l īdzek ļu iev ēro ­
jamo apjomu,  
— aicin āja Iest ādi izv ērtēt t ās vadošo zin ātnieku un valdes un ekspertu grupu locek ļu iesp ējamos 
interešu konfliktus, lai var ētu atkl āt iesp ējamu inform ācijas nenor ādīšanu interešu konflikta dekla ­
rācij ās un laikus uz to rea ģēt; 
C. t ā k ā Iest ādes 2010. gada kop ējais budžets bija EUR 74 700 000, kas ir par 4,6 % vair āk nek ā 2009. 
gad ā, kad budžeta apjoms bija EUR 71 400 000; t ā k ā sākotn ējā Savien ības iemaksa Iest ādes 2010. gada 
budžet ā bija EUR 69 041 000, kas sal īdzin ājum ā ar t ās s ākotn ējo iemaksu 2009. gad ā ir par 4,36 % 
vair āk (  1 ); 
D. t ā k ā darba apjoms un sarež ģītība joproj ām pieaug, jo bija paredz ēts pie ņemt vair āk nek ā 560 zin āt­
nisko p ētījumu rezult ātus, 
Budžeta un finanšu p ārvald ība 
1. atg ādina, ka Savien ības s ākotn ējā iemaksa Iest ādes 2010. gada budžet ā bija EUR 69 041 000; tom ēr 
atz īm ē, ka šai summai tika pievienoti v ēl EUR 3 950 000, atg ūstot p ārpalikumu, k ā rezult ātā Savien ības 
kop ējais ieguld ījums 2010. gada budžet ā bija EUR 72 991 000;  
2. pie ņem zin āšanai Iest ādes gada darb ības p ārskat ā izdar ītos konstat ējumus, ka 2010. gad ā Iest ādes 
budžeta izpildes apjoms bija 98,8 % attiec ībā uz saist ību apropri ācij ām un 83,5 % attiec ībā uz maks ā­
jumu apropri ācij ām; pie ņem zin āšanai, ka 1. sada ļas (darbinieki) un 2. sada ļas (infrastrukt ūra) budžets 
tika izpild īts piln ībā, savuk ārt 3. sada ļā (pamatdarb ības) izpildes apjoms bija 96,5 %;  
3. tom ēr nor āda, ka saska ņā ar gada darb ības p ārskatu Iest ādes 2010. gada budžeta izpildes apjoms 
attiec ībā uz maks ājuma apropri ācij ām bija tikai 83,5 %, kas ir par 11 % maz āk nek ā Iest ādes noteiktais 
m ērķis; no Iest ādes koment āriem secina, ka budžeta izpildes apjoms attiec ībā uz maks ājuma apropri ā­
cij ām ir maz āks par cer ēto galvenok ārt š ādu iemeslu d ēļ: 
— svar īgākos datu apstr ādes un IT darb ības atbalsta projektus s āka īstenot 2010. gada novembr ī, un 
tāpēc maks ājumi EUR 4 300 000 apm ērā bija j āizdara tikai 2011. gad ā, 
— nov ēlota l īgumsl ēgšana par zin ātnisk ās sadarb ības pas ākumiem un to maks ājumu zem āks l īmenis, 
kas ir j āveic saska ņā ar sp ēkā esošo subs īdiju pieš ķiršanas un publisk ā iepirkuma programmu, rad īja 
saist īto diferenci ēto apropri āciju p ārpalikumu EUR 1 300 000 apm ērā, 
— maks ājumi EUR 1 100 000 apm ērā par atseviš ķiem projektiem administr ācijas un komunik ācijas 
jom ā tika atlikti uz 2011. gadu;  
4. pie ņem zin āšanai Iest ādes apgalvojumu, ka par budžeta izpildi katru m ēnesi tika zi ņots valdei, tika 
nor ādīts uz atk āpēm no budžeta izpildes m ērķiem attiec ībā uz konkr ētiem pas ākumiem vai attiec ībā uz 
zin ātnisk ās sadarb ības programmu un tika veikti nov ēršanas pas ākumi;  
5. tom ēr mudina Iest ādi īstenot papildu pas ākumus nol ūkā gan no saist ību, gan maks ājumu apriopri āciju 
viedok ļa nodrošin āt budžeta apmierinošu izpildi un inform ēt budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādi par 
sasniegtajiem rezult ātiem;  
6. pie ņem zin āšanai Iest ādes apgalvojumu, ka saska ņā ar Komisijas grafiku p āreja uz gr āmatved ības 
sist ēmu ( ABAC ), kas ir balst īta uz uzkr ājumiem, bija paredz ēta 2011. gada septembr ī un notika šaj ā 
termi ņā;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/369  
( 1 ) OV L 64, 12.3.2010., 991. lpp.
7. uzskata par nepie ņemamu, ka, kaut ar ī Iest ādes vald ē ir tikai 15 locek ļu, katra valdes san āksme vid ēji 
izmaks ā EUR 92 630, kas noz īm ē EUR 6 175 par vienu locekli; uzsver, ka š ī summa ir gandr īz tr īs 
reizes liel āka par n ākam ās d ārg ākās decentraliz ētās a ģent ūras valdes izmaks ām; uzskata, ka valdes 
san āksmju izmaksas ir p ārm ērīgi lielas un b ūtu iev ērojami j āsamazina; aicina Iest ādi un t ās valdi 
nekav ējoties nov ērst šo situ āciju un budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādi l īdz 2012. gada 30. j ūnijam 
inform ēt par veiktajiem pas ākumiem;  
Uz n ākamo gadu p ārnest ās apropri ācijas un l īgumu p ārvald ības process  
8. pie ņem zin āšanai Iest ādes apgalvojumu, ka 6 % (EUR 270 000 000) saist ību, kas attiecas uz pamatdar ­
bībām un tika p ārnesti uz n ākamo gadu no 2009. gada budžeta, bija j āatce ļ; konstat ē, ka ir pan ākts 
uzlabojums sal īdzin ājum ā ar iepriekš ējo gadu, kur ā 19 % saist ību, kas attiecas uz pamatdarb ībām, tika 
pārnesti uz n ākamo gadu no 2008. gada budžeta, 37 % š ādu saist ību, kas attiecas uz pamatdarb ībām, 
tika p ārnesti uz n ākamo gadu no 2007. gada budžeta un 26 % š ādu saist ību, kas attiecas uz pamat ­
darb ībām, tika p ārnesti uz n ākamo gadu no 2006. gada budžeta;  
9. v ēlreiz mudina Iest ādi uzlabot savu budžeta p ārvald ību, lai samazin ātu p ārnesto l īdzek ļu iev ērojamo 
apjomu; nor āda, ka š ī situ ācija it īpaši apliecina Iest ādes nesp ēju p ārvald īt l īgumus un uzraudz īt atskaišu 
un finanšu izmaksu p ārskatu iesniegšanu;  
10. aicina Iest ādi izstr ādāt un īstenot kop ēju uzraudz ības sist ēmu, ar kuras pal īdz ību var ētu p ārvald īt visus 
tās nosl ēgtos l īgumus; pie ņem zin āšanai it īpaši to, ka direktor ātā, kas ir atbild īgs par l īgumu uzrau ­
dz ību, nav izveidota centr āla un koordin ēta strukt ūra; uzsver, ka š āda situ ācija rada l īdzek ļu neefekt īvas 
izmantošanas un l īgumu nekoordin ētas uzraudz ības risku, un t āpēc prasa Iest ādei šo kompetenci 
centraliz ēt katra direktor āta l īmen ī; 
11. papildus tam mudina Iest ādi uzlabot atskait īšanos par l īgumu izpildi, lai nodrošin ātu Iest ādes īstenoto 
pamatdarb ības pas ākumu uzraudz ības un p ārvald ības efektivit āti; 
Iepirkums  
12. pie ņem zin āšanai Iest ādes gada darb ības p ārskat ā teikto, ka 2010. gad ā Iest āde pabeidza 24 iepirkuma 
proced ūras EUR 48 800 000 apm ērā attiec ībā uz komunik ācijas un administr ācijas jomu un saist ībā ar 
zin ātnisk ās sadarb ības programmu nosl ēdza 75 iepirkuma l īgumus un 10 subs īdiju pieš ķiršanas l īgumus 
par attiec īgi EUR 5 700 000 un EUR 2 100 000;  
13. nor āda, ka Iest āde kopš 2008. gada var ēja izmantot iepirkumu praktisko ce ļvedi, lai saviem darbinie ­
kiem sniegtu praktiska rakstura vadl īnijas, kas b ūtu j āpiem ēro, sagatavojot un īstenojot iepirkuma 
proced ūras un to rezult ātā sl ēdzamo l īgumu, un ka šis ce ļvedis tiek regul āri atjaunin āts; turkl āt nor āda, 
ka to patlaban p ārskata, lai ņemtu v ērā Komisijas nesen pie ņemtos noteikumus par publisko iepirkumu 
un Finanšu regulas p ārskat īšanu;  
Cilv ēkresursi  
14. pie ņem zin āšanai Iest ādes apgalvojumu, ka 99 % no pl ānotaj ām štata viet ām tika vai nu aizpild ītas, vai 
līdz 2010. gada beig ām tika izsludin āta pieteikšan ās uz vakanc ēm; 
15. aicina Iest ādi nov ērst pie ņemšanas darb ā proced ūru tr ūkumus, kuri mazina šo proced ūru p ārredzam ību; 
it īpaši pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka Iest āde nav nodrošin ājusi anonimit ātes 
pras ības iev ērošanu attiec ībā uz rakstiskajiem p ārbaud ījumiem un kvalific ēšan ās atz īmes vair ākām 
atlases procesa k ārtām ir noteikusi p ēc tam, kad jau ir s ākta izv ērtēšana;  
16. ir nobaž ījies par to, ka Iest āde ilg āk par 12 m ēnešiem atlika Iekš ējās rev īzijas dienesta (IRD) t āda ļoti 
svar īga ieteikuma īstenošanu, kur ā Iest āde bija aicin āta reglament ēt l īguma p ārjaunošanas procesus un 
nodrošin āt l ēmuma pie ņemšanas procesu p ārredzam ību; t ādēļ aicina Iest ādi budžeta izpildes apstipri ­
nātājiest ādei paskaidrot š ā kav ējuma iemeslus un nekav ējoties nov ērst šo tr ūkumu;LV L 286/370 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
Interešu konflikts un “virpu ļdurvju” lietas  
17. it īpaši nor āda, ka 2010. gada septembr ī izskan ēja zi ņas par valdes priekšs ēdētājas tiešo saikni ar 
pārtikas r ūpniec ību un par to, ka š ī persona ir Starptautisk ā Dz īves zin ātnes instit ūta (ILSI ) Eiropas 
noda ļas valdes locekle;  
18. uzskata – kaut ar ī dialogs ar nozares p ārst āvjiem par produktu nov ērtējuma metodolo ģiju ir pamatots 
un nepieciešams, tas nedr īkst ētu mazin āt Iest ādes neatkar ību un negat īvi ietekm ēt riska nov ērtēšanas 
proced ūru pareiz ību; t āpēc aicina Iest ādi uzskat īt par interešu konfliktu to, ka Iest ādes valdes, ekspertu 
grupu un darba grupu locek ļi vai darbinieki pašlaik piedal ās vai nesen ā pag ātn ē ir piedal ījušies  ILSI  
darb ībā, piem ēram, ir vai ir bijuši īpašo uzdevumu grupu, zin ātnisko komiteju locek ļi vai konferen ču 
vad ītāji; 
19. mudina Rev īzijas pal ātu pabeigt rev īziju par interešu konfliktu situ āciju Iest ādē un par to iesniegt 
ziņojumu;  
20. atg ādina, ka pašreiz ējā valdes priekšs ēdētāja 2010. gad ā nepazi ņoja, ka vi ņa ir  ILSI  valdes locekle; 
nor āda, ka  ILSI  sa ņem finans ējumu no p ārtikas, ķīmisko un farmaceitisko izstr ādājumu ražošanas 
uz ņēmumiem;  
21. l īdz ar to uzskata, ka katr ā atseviš ķā gad ījum ā b ūtu r ūpīgi j āanaliz ē š āda sa ņemt ā inform ācija un 
iesp ējamie un faktiskie interešu konflikta gad ījumi, lai izv ērtētu Iest ādes sp ēju visos l īme ņos nodrošin āt 
objektivit āti un neatkar ību un t ās veikto darbu; turkl āt aicina Iest ādi veikt r ūpīgu savu darbinieku, 
ekspertu un valdes locek ļu iesniegto interešu konflikta deklar āciju p ārbaudi un p ēc tam īstenot 
konkr ētus pas ākumus, lai izbeigtu interešu konflikta situ ācijas, un inform ēt par to sabiedr ību; aicina 
Iest ādi budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādei sniegt inform āciju par p ārbaudes procesu un konkr ēti 
noteiktajiem pas ākumiem, l īdz 2012. gada 30. j ūnijam izstr ādājot rakstisku zi ņojumu;  
22. pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas konstat ējumu, ka valdes locek ļu interešu deklar āciju p ārbaudes 
process ir nepietiekami stingrs un prec īzs un ka t ādēļ d ēļ šī proced ūra var neb ūt piln īga un p ārredzama;  
23. uzskata, ka, veicot produktu izv ērtējumu, neb ūtu j āvad ās tikai p ēc nozares sniegtajiem datiem, bet gan 
būtu pien ācīgi j āņem v ērā neatkar īga zin ātnisk ā literat ūra, kas ir public ēta zin ātniski recenz ētā žurn ālā; 
uzsver, ka īpaša piesardz ība ir nepieciešama attiec ībā uz nozares ietekmi, izstr ādājot pamatnost ādnes un 
nov ērtējuma metodes, kur ās nedr īkst ētu priekšroku dot nozares finans ētiem p ētījumiem, kas ir balst īti 
uz komerci āliem apsv ērumiem, un kuras b ūtu j āsagatavo atkl ātā, p ārredzam ā un l īdzsvarot ā veid ā; 
24. atg ādina Iest ādei, ka noteikumi, ko piem ēro interešu deklar ācij ām, b ūtu j āsaista ar sankciju kopumu, 
kuru piem ēro šo noteikumu neiev ērošanas gad ījum ā; turkl āt nor āda, ka papildus tam Iest ādei neat ­
kar īgaj ā lēmumu pie ņemšanas proces ā galven ā uzman ība b ūtu j āpiev ērš sabiedr ības interes ēm, ņemot 
vērā visus attiec īgos datus un inform āciju;  
25. konstat ē, ka 2010. gada mart ā V ācijas NVO v ērsās pie Eiropas ombuda ar s ūdz ību, ka Iest āde neadek ­
vāti nov ērš iesp ējamo interešu konfliktu saist ībā ar Ģen ētiski modific ēto organismu noda ļas vad ītāja 
pāriešanu darb ā uz biotehnolo ģiju uz ņēmumu 2008. gad ā – maz āk par diviem m ēnešiem p ēc tam, kad 
min ētajam darbiniekam beidz ās darba attiec ības ar Iest ādi, neiev ērojot p ārejas termi ņu; 
26. uzsver ombuda secin ājumu, ka Iest āde nebija veikusi r ūpīgu iesp ējam ā interešu konflikta anal īzi, un 
aicin ājumu Iest ādi uzlabot veidu, k ādā tā piem ēro savus noteikumus un proced ūras turpm ākaj ās “vir ­
pu ļdurvju” liet ās; turkl āt uzsver v ēl vienu ombuda konstat ējumu, ka darbinieku sarunas par turpm āko 
darbu, ko var ētu uzskat īt par “virpu ļdurvju” situ āciju, jau pašas par sevi ir j āvērtē k ā interešu konflikts, 
un ieteikumu Iest ādei attiec īgi pie ņemt stingr ākus noteikumus un proced ūras; aicina Iest ādi inform ēt 
budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādi par konkr ētiem pas ākumiem un to izpildes termi ņiem, kas bija 
noteikti, lai pien ācīgi nov ērstu ombuda secin ātos tr ūkumus;LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/371
27. v ēlreiz mudina Iest ādi veikt atbilstošus pas ākumus attiec ībā uz interešu konflikta un “virpu ļdurvju” 
gad ījumiem, tostarp tiem, kas tiek atkl āti par valdes locek ļiem, un nekav ējoties inform ēt gan budžeta 
izpildes apstiprin ātājiest ādi, gan sabiedr ību par veiktajiem pas ākumiem;  
28. pie ņem zin āšanai Iest ādes gada darb ības p ārskat ā min ēto inform āciju, ka 2010. gad ā Iest āde pie ņēma 
vair ākas iniciat īvas interešu konflikta nov ēršanas un p ārvald ības jom ā: 
— neatkar īga zi ņojuma pas ūtīšana, lai nov ērtētu to, k ā Iest āde ir īstenojusi savu 2007. gada interešu 
konflikta politikas deklar āciju,  
— neatkar īga zi ņojuma pas ūtīšana, lai Iest ādes neatkar ības nodrošin āšanas sist ēmu sal īdzin ātu ar l īdz ­
vērtīgām valstu un starptautisk ām organiz ācij ām, 
— neatkar īgas un ārējas p ārbaudes pabeigšana attiec ībā uz interešu konflikta deklar āciju nov ērtējumu, 
ko veic Iest āde; 
29. atzin īgi v ērtē to, ka Iest āde ir pie ņēmusi jaunu interešu konflikta defin īciju, kas balst īta uz ESAO 
defin īciju, ta ču br īdina, ka ir nepieciešami papildu uzlabojumi, lai stiprin ātu Iest ādes politiku neatkar ības 
jom ā; jo īpaši uzsver, ka b ūtu j āpreciz ē un j āpaplašina krit ēriji, ar kuriem defin ē interešu konfliktu, un 
ka tiem b ūtu j āattiecas ar ī uz pašreiz ējo un neseno darb ību; 
30. pie ņem zin āšanai Iest ādes apgalvojumu, ka t ās politika interešu deklar āciju jom ā tika p ārskat īta 2011. 
gad ā un ka t ās valde pie ņēma jaunu politiku attiec ībā uz neatkar ību un zin ātnisko l ēmumu pie ņemšanas 
procesiem;  
31. konstat ē, ka Iest āde ir vair ākk ārt vainota par interešu konflikta gad ījumiem, kas, iesp ējams, bija saist īti 
ar ekspertu grupas locek ļiem, jo īpaši P ārtikas piedevu un p ārtikai pievienoto uzturvielu avotu grupas 
un Ģen ētiski modific ēto organismu grupas gad ījum ā; uzsver, ka Iest ādes ekspertu grupas asto ņi eksperti 
un t ās zin ātnisk ās komitejas sast āvs bija j āmaina 2012. gada mart ā un ka tiek uzraudz īta Iest ādes sp ēja 
īstenot jauno politiku; t āpēc aicina Iest ādi rakstiski inform ēt budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādi l īdz 
2012. gada 30. j ūnijam par pas ākumiem, kas veikti, īstenojot jauno politiku attiec ībā uz neatkar ību un 
zin ātnisko l ēmumu pie ņemšanas procesiem, un iev ērot ESAO sniegto interešu konflikta defin īciju, 
atjaunojot t ās ekspertu grupu un zin ātnisk ās komitejas sast āvu; vienlaikus aicina Iest ādi l īdz 2012. 
gada 30. j ūnijam inform ēt budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādi par ekspertu grupu un zin ātnisk ās 
komitejas jauno sast āvu; 
32. pie ņem zin āšanai 2010. gada decembr ī notikušo iest ādes proced ūru p ārskat īšanu, lai nodrošin ātu to 
pien ākumu izpildi, kuri izriet no 16. panta 2. punkta un 17. un 19. panta Eiropas Savien ības Civil ­
dienesta noteikumos un Eiropas Savien ības P ārējo darbinieku nodarbin āšanas k ārtībā, kas noteikti ar 
Padomes Regulu (EEK, Euratom, EOTK) Nr. 259/68 (  1 ); tika inform ēts, ka 2010. gad ā darba attiec ības ar 
Iest ādi izbeidza 20 darbinieki, no kuriem visi aizejot sa ņēma v ēstuli ar atg ādin ājumu par vi ņu pien ā­
kumiem pret Iest ādi; aicina Iest ādi v ēl vair āk uzlabot noteikumu un proced ūru piem ērošanu, lai nepie ­ 
ļautu “virpu ļdurvju” gad ījumus, uz kuriem nesen nor ādījis Eiropas ombuds; uzskata, ka jebk ādas pro ­
blēmas, kas raduš ās saist ībā ar Civildienesta noteikumu piem ērošanu un interešu deklar ācij ām, apdraud 
Iest ādes uzticam ību; 
33. konstat ē, ka Rev īzijas pal āta Iest ādē ir veikusi rev īziju, izstr ādājot īpašo zi ņojumu par interešu konfliktu 
pārvald ību Savien ības a ģent ūrās, un pie ņem zin āšanai Rev īzijas pal ātas inform āciju, ka šis īpašais 
ziņojums tiks public ēts l īdz 2012. gada j ūnija beig ām; 
34. pie ņem zin āšanai īpašaj ā zi ņojum ā sniegto inform āciju, ka Komisija apsver iesp ējas main īt turpm āk 
Iest ādei paredz ēto finans ējumu un ierosin āja, lai budžeta izpildes apstiprin ātājiest āde un Padome 
pārdom ātu iesp ēju Iest ādes finans ējuma strukt ūru da ļēji veidot no ie ņēmumiem par pakalpojumiem; 
konstat ē, ka Komisija šobr īd veic ietekmes nov ērtējumu šaj ā jom ā; tom ēr pauž bažas par to, ka 
Komisijas ierosin ātā jaun ā finans ējuma sist ēma var ētu ietekm ēt Iest ādes neatkar ību;LV L 286/372 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.  
( 1 ) OV L 56, 4.3.1968., 1. lpp.
Darb ības rezult āti 
35. pie ņem zin āšanai Iest ādes GDP min ēto inform āciju, ka, 2010. gad ā uzs ākot “e3” programmas īsteno ­ 
šanu, s ākās ar ī Iest ādes efektivit ātes p ārbaude, ko vad īja ārēji konsultanti; ņem v ērā, ka programmas 
sākumstadija attiec ās uz programmas budžeta, strukt ūras un p ārvald ības noteikšanu, gatavojoties struk ­
tur ālai reorganiz ācijai, ko bija paredz ēts īstenot 2011. gad ā; aicina Iest ādi inform ēt budžeta izpildes 
apstiprin ātājiest ādi par secin ājumiem, kas izdar īti p ārbaudes laik ā, un pas ākumiem, kurus Iest āde ir 
noteikusi un veikusi, lai tos ņemtu v ērā; 
36. atzin īgi v ērtē Iest ādes pl ānus uzlabot vid ējā termi ņa pl ānošanu attiec ībā uz dal ībvalstu lab āku iesaist ī­ 
šanu Iest ādes darb ā un resursu lab āku sadali vis ā Eirop ā; atbalsta Iest ādes centienus stiprin āt t ās 
sadarb ību ar dal ībvalst īm riska nov ērtēšanas jom ā; 
37. uzsver vajadz ību Iest ādei nodrošin āt, lai t ās konsult ācijas b ūtu ļoti kvalitat īvas un neatkar īgi izstr ādātas 
nol ūkā piln ībā garant ēt Savien ības nekait īguma standartu, zin ātnisk ās izcil ības un neatkar ības pras ību 
iev ērošanu attiec ībā uz visiem tiem jaut ājumiem, kas tieši vai netieši ietekm ē p ārtiku un p ārtikas 
nekait īgumu, un augu aizsardz ību; jo īpaši p ārredzam ības nol ūkā iesaka veikt pas ākumus, lai v ēl vair āk 
pastiprin ātu un uzraudz ītu atbilst ību iekš ējiem noteikumiem par Iest ādes darbinieku un piesaist īto 
ekspertu interešu konflikta deklar ācij ām; 
38. uzskata, ka Iest ādes galvenie uzdevumi ir neatkar īgu zin ātnisku konsult āciju sniegšana jaut ājumos, kas 
tieši vai netieši ietekm ē p ārtikas nekait īgumu, riska nov ērtējumu veikšana, lai Savien ības iest ādēm, 
dal ībvalst īm un politikas izstr ādes strukt ūrām sniegtu stabilu zin ātnisku pamatu no politikas izrietošu 
likumdošanas vai regulat īvu pas ākumu noteikšan ā, un zin ātnisko datu v ākšana un anal īze; 
Iekš ējā rev īzija 
39. pie ņem zin āšanai, ka joproj ām ir j āīsteno seši ļoti svar īgi Iekš ējās rev īzijas dienesta ieteikumi un tr īs no 
tiem jau ir nokav ēti vair āk par 12 m ēnešiem; jo īpaši nor āda, ka min ētie kav ējumi attiecas uz š ādām 
jom ām: inform ācijas droš ības p ārvald ība, l īgumu p ārjaunošanas process un l ēmumu pie ņemšanas 
procesa p ārredzam ība, k ā ar ī dokumentu k ārtošanas un arhiv ēšanas politika; t āpēc aicina Iest ādi neka ­
vējoties nov ērst šo tr ūkumu un inform ēt budžeta izpildes apstiprin ātājiest ādes par g ūtajiem rezult ātiem;  
40. v ērš uzman ību uz iepriekš ējos budžeta izpildes apstiprin āšanas zi ņojumos izteiktajiem ieteikumiem, kas 
izkl āstīti š īs rezol ūcijas pielikum ā; 
41. attiec ībā uz l ēmumu par budžeta izpildes apstiprin āšanu pievienotajiem horizont āla rakstura konstat ē­
jumiem nor āda uz 2012. gada 10. maija rezol ūciju (  1 ) par a ģent ūru darb ību, finanšu p ārvald ību un 
pārbaudi.LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/373  
( 1 ) Pie ņemtie teksti, P7_TA(2012)0164 (skat īt š ā Ofici ālā V ēstneša  388. lpp.).
PIELIKUMS  
EIROPAS PARLAMENTA IEPRIEKŠ ĒJO GADU IETEIKUMI  
Eiropas P ārtikas nekait īguma 
iest āde 2006  2007  2008  2009  
Darb ības rezult āti Nebija veikts riska nov ērtējums vai 
nebija noteikti atbilstoši darb ības 
rad ītāji, vai ar ī nebija ieviestas t ās 
darb ību p ārvaldošas re ģistr ējošas 
sist ēmas vai iekš ējās p ārbaudes 
proced ūras. Nav  Aicina Iest ādi noteikt  SMART  m ērķus un  RACER  
rādītājus, k ā ar ī izveidot Ganta diagrammu, kas 
sekm ētu uz rezult ātu g ūšanu orient ētu pieeju.  — Iesaka Iest ādei stiprin āt ar diferenc ēto 
apropri āciju saist īto budžeta procesu pl ānošanu 
un uzraudz ību. 
— Uzsver vajadz ību Iest ādei nodrošin āt, lai t ās 
konsult ācijas b ūtu ļoti kvalitat īvas un neatkar īgi 
izstr ādātas. Iesaka pas ākumus, ar kuriem vair āk 
sekm ē un uzrauga to, k ā tiek īstenoti iekš ējie 
noteikumi par Iest ādes darbinieku un piesaist īto 
ekspertu interešu konflikta deklar ācij ām. 
— Prasa Rev īzijas pal ātai veikt Iest ādes darb ības 
rezult ātu rev īziju.  
Budžeta un finanšu 
pārvald ība un iepirkums  — Nebija stingri iev ērots budžeta 
gada p ārskata princips, proti, 
tika izdar īts liels skaits 
pārvietojumu un liel ākā da ļa – 
gada nogal ē (31 no 49 
pārvietojumiem). 
— Iepirkuma proced ūru tr ūkumi: 
netika izzi ņoti atlases krit ēriji; 
cenas izv ērtēšanas metode 
nebija noteikta l īdz izv ērtēšanas 
proced ūras s ākumam; kvalit ātes 
krit ēriji aprakst īti p ārāk 
visp ārīgi. — Nebija stingri iev ērots budžeta 
gada p ārskata princips, proti, 
tika konstat ēti paredz ēto 
pas ākumu pl ānošanas un tiem 
dom ātā budžeta pl ānošanas 
trūkumi. 
— Konkursa proced ūru tr ūkumi: 
attiec ībā uz Komisijas 
maks ājumiem Horv ātijai un 
Turcijai (pirmspievienošan ās 
strat ēģija) j āteic, ka budžet ā tie 
bija j ānosauc k ā pieš ķirtie 
ieņēmumi. Tom ēr tie ir 
klasific ēti k ā da ļa no parast ām 
Kopienas subs īdij ām. — Nebija stingri iev ērots budžeta gada p ārskata 
princips, proti, tika konstat ēti tr ūkumi l īgumu 
termi ņu pl ānošan ā un uzraudz īšan ā un 
attiec ībā uz Iest ādes budžetu: 
1) mudina Iest ādi uzlabot budžeta p ārvald ību, 
lai samazin ātu p ārnesto l īdzek ļu apjomu: 
23 % 2008. gad ā; 16 % 2007. gad ā un 
20 % 2006. gad ā; 
2) liels apjoms saist ību bija j āatce ļ (37 % 
saist ību attiec ībā uz pamatdarb ības 
pas ākumiem, ko p ārnesa uz n ākamo gadu 
no 2007. gada, un 26 % – no 2006. gada). 
— Aicina Komisiju apzin āt veidus, k ā nodrošin āt, 
lai piln ībā tiktu īstenots uz vajadz ībām balst īts 
skaidras naudas p ārvald ības princips – lielas 
skaidr ās naudas rezerves (EUR 19 990 492,26).  — Aicina Iest ādi stiprin āt ar diferenc ētaj ām 
apropri ācij ām saist ītos budžeta procesus un 
budžeta daudzgadu izpildes pl ānošanu un 
uzraudz ību. 
— Mudina Iest ādi uzlabot budžeta p ārvald ību, lai 
samazin ātu p ārnesto l īdzek ļu apjomu, uzsver, ka 
Rev īzijas pal āta ir īpaši izc ēlusi apropri āciju 
pārnešanu uz n ākamo gadu, kas noz īm ē 
trūkumus Iest ādes l īgumu p ārvald ībā un atskaišu 
un finanšu izmaksu p ārskatu iesniegšanas 
uzraudz ībā. 
— Rev īzijas pal āta nor ādīja, ka bija j āatce ļ 
pamatdarb ības pas ākumu saist ības, kas ir 
pārnestas uz n ākamo gadu, mudina Iest ādi šo 
situ āciju uzlabot un inform ēt Rev īzijas pal ātu 
par veiktajiem pas ākumiem. 
— Nor āda, ka Rev īzijas pal āta dar īja zin āmas 
gr ūtības, kas raduš ās, īstenojot 2009. gada darba 
programmu, aicina Iest ādi veikt nepieciešamos 
pas ākumus un nov ērst šos tr ūkumus.LV L 286/374 Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis 17.10.2012.
Eiropas P ārtikas nekait īguma 
iest āde 2006  2007  2008  2009  
Cilv ēkresursi  Nebija noteikti izpild āmi 
pie ņemšanas darb ā m ērķi — Iest ādei izdev ās sasniegt savus 
pie ņemšanas darb ā m ērķus un 
aizpild īt 273 no 300 štata 
viet ām, kas ir paredz ētas štatu 
sarakst ā; pie ņemšanas darb ā 
proced ūru rev īzij ā atkl ājās, ka, 
kopum ā ņemot, atlases 
komisija pirms vakances 
sludin ājum ā min ēta termi ņa 
nav noteikusi nedz 
piem ērojamo atlases krit ēriju 
priorit āšu sec ību, nedz ar ī 
punktu skaitu, kas 
nepieciešams, lai kvalific ētos 
konkursa n ākamajai k ārtai Nav  Nav  
Iekš ējā rev īzija Nav  Nav  Nor āda, ka ir īstenoti 20 (80 %) no 25 IRD un IRN 
ieteikumiem.  — Ir nobaž ījies par to, ka no 48 ieteikumiem viens 
ir uzskat āms par ārk ārtīgi noz īm īgu, 27 par ļoti 
svar īgiem un 20 par noz īm īgiem, ta ču budžeta 
izpildes apstiprin ātājiest ādei nav sniegta nek āda 
inform ācija par šo ieteikumu saturu, mudina 
Iest ādes izpilddirektoru š ādu inform āciju dar īt 
zin āmu. 
— Atk ārtoti prasa Iest ādei interešu konflikta 
gad ījum ā veikt nepieciešamos pas ākumus, aicina 
Iest ādi izv ērtēt t ās vadošo zin ātnieku, valdes un 
ekspertu grupu iesp ējamos interešu konfliktus, 
lai var ētu atkl āt iesp ējamu inform ācijas 
nenor ādīšanu interešu konflikta deklar ācij ās un 
laikus uz to rea ģēt.LV 17.10.2012. Eiropas Savien ības Ofici ālais V ēstnesis L 286/375