Priekšlikums Padomes regula, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1001/2008, ar ko cita starpā nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Malaizijas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu veidgabalu importam /* COM/2010/0115 galīgā redakcija - NLE 2010/0061 */





[pic] | EIROPAS KOMISIJA | Briselē, 26.3.2010 COM(2010)115 galīgā redakcija 2010/0061 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1001/2008, ar ko cita starpā nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Malaizijas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu veidgabalu importam PASKAIDROJUMA RAKSTS PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā procedūrā, kas cita starpā attiecas uz konkrētu Malaizijas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu veidgabalu importu, piemērot Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (“pamatregula”). | Vispārīgs konteksts Šis priekšlikums sagatavots, īstenojot pamatregulu un veicot izmeklēšanu saskaņā ar pamatregulā noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Beidzoties termiņa beigu pārskatīšanai saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu, 2008. gada oktobrī ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008 konkrētu Korejas Republikas un Malaizijas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu veidgabalu (CVG jeb “attiecīgais ražojums”) importam tika noteikti galīgie antidempinga pasākumi. Spēkā esošie antidempinga maksājumi Malaizijai ir šādi: 59,2% uzņēmumam Anggerik Laksana Sdn Bhd un 75% visiem pārējiem uzņēmumiem. Korejas Republikai maksājums ir 44 % visiem uzņēmumiem. 2009. gada septembrī ar Padomes Regulu (EK) Nr. 803/2009 tika atkārtoti noteikti galīgie antidempinga pasākumi šā paša attiecīgā ražojuma importam, kura izcelsme ir Ķīnas Tautas Republikā (58,6 %) un Taizemē (58,9 %), izņemot divus Taizemes uzņēmumus. Attiecīgajam Ķīnas izcelsmes ražojumam noteiktie pasākumi tika attiecināti uz šā paša ražojuma importu, kuru nosūta no Taivānas, Indonēzijas, Šrilankas un Filipīnām, neatkarīgi no tā, vai deklarēta to izcelsme Taivānā, Indonēzijā, Šrilankā un Filipīnās. | Atbilstība pārējiem Savienības politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. | APSPRIEŠANĀS AR IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM REZULTĀTI UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMI Apspriešanās ar ieinteresētajām personām | Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām jau ir bijusi iespēja saskaņā ar pamatregulas noteikumiem aizstāvēt savas intereses izmeklēšanā. | Ekspertu atzinuma pieprasīšana un izmantošana | Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. | Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulu. Pamatregulā nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. | PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI Ierosināto pasākumu kopsavilkums Ražotājs eksportētājs no Malaizijas Pantech Steel Industries Sdn Bhd (PSI, “pieprasījuma iesniedzējs”) iesniedza pieprasījumu. Konstatējusi, ka pastāv pietiekams pamatojums sākt pārskatīšanu, Komisija 2009. gada 30. jūlijā sāka šo procedūru. Izmeklēšanā atklājās, ka pieprasījuma iesniedzējs pierādījis savu atbilstību prasībām, kas attiecas uz jauna eksportētāja statusa piešķiršanu. Tāpēc atbilstīgi tiesību aktiem, kas attiecas uz Pantech Steel Industries Sdn Bhd un ar to saistītajiem uzņēmumiem, jānosaka individuāla dempinga starpība. Šī pārskatīšana neietekmē dienu, kurā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008 sākotnēji noteiktie pasākumi zaudē spēku. Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, kura ne vēlāk kā 2010. gada 29. aprīlī jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. | Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (kodificēta versija), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu. | Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. | Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. | Rīcības veids ir aprakstīts pamatregulā un neparedz valstu lēmumus. | Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo varas iestāžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. | Juridisko instrumentu izvēle | Ierosinātais juridiskais instruments — Padomes regula. | Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. | IETEKME UZ BUDŽETU Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. | - 2010/0061 (NLE) Priekšlikums PADOMES REGULA, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1001/2008, ar ko cita starpā nosaka galīgo antidempinga maksājumu konkrētu Malaizijas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu veidgabalu importam EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 4. punktu, ņemot vērā priekšlikumu, ko Komisija iesniedza pēc apspriešanās ar padomdevēju komiteju, tā kā: 1. 1. PROCEDŪRA 2. Spēkā esošie pasākumi 3. Saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu beidzoties termiņa beigu pārskatīšanai, 2008. gada oktobrī ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008[2] konkrētu Malaizijas izcelsmes dzelzs un tērauda cauruļu veidgabalu (CVG jeb “attiecīgais ražojums”) importam cita starpā tika noteikti galīgie antidempinga pasākumi. Malaizijai ir spēkā šādi antidempinga maksājumi: 59,2 % uzņēmumam Anggerik Laksana Sdn Bhd un 75 % visiem pārējiem uzņēmumiem. 4. Pārskatīšanas pieprasījums 5. Komisija ir saņēmusi pieprasījumu par pārskatīšanas sākšanu saistībā ar “jaunu eksportētāju” atbilstīgi pamatregulas 11. panta 4. punktam. Pieprasījumu iesniedza ražotājs eksportētājs no Malaizijas (“attiecīgā valsts”) Pantech Steel Industries Sdn Bhd (“pieprasījuma iesniedzējs”). 6. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka tas attiecīgo ražojumu uz Savienību nav eksportējis izmeklēšanas laikposmā, pēc kura izvērtēšanas noteikti antidempinga pasākumi, t. i., no 2000. gada 1. aprīļa līdz 2001 gada 31. martam (sākotnējās izmeklēšanas laikposms), un ka tas nav saistīts ne ar vienu attiecīgā ražojuma ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas 1. apsvērumā raksturotie antidempinga pasākumi. 7. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvo, ka tas ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības tuvākajā nākotnē eksportēt attiecīgo ražojumu uz Savienību. 8. Pārskatīšanas sākšana attiecībā uz jaunu eksportētāju 9. Komisija pārbaudīja pieprasījuma iesniedzēja iesniegtos pirmšķietamos pierādījumus un atzina tos par pietiekamiem, lai sāktu pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un pēc tam, kad attiecīgajai Savienības ražošanas nozarei bija dota iespēja izteikt piezīmes, Komisija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 692/2009[3] sāka pārskatīt Regulu (EK) Nr. 1001/2008 attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēju. 10. Attiecībā uz pieprasījuma iesniedzēja ražotā un eksportam uz Savienību pārdotā attiecīgā ražojuma importu antidempinga maksājums 75 % apmērā, kas noteikts ar Regulu (EK) Nr. 1001/2008, saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 692/2009 tika atcelts. Vienlaikus atbilstīgi pamatregulas 14. panta 5. punktam muitas dienestiem uzdeva veikt attiecīgus pasākumus šāda importa reģistrācijai. 11. Regulā (EK) Nr. 692/2009 noteikts, ka tad, ja izmeklēšanā atklāj, ka pieprasījuma iesniedzējs atbilst prasībām, lai tam noteiktu individuālo maksājumu, varētu būt vajadzīgs grozīt maksājuma likmi, kas patlaban ir piemērojama attiecīgā ražojuma importam no uzņēmumiem, kuri nav atsevišķi minēti Regulas (EK) Nr. 1001/2008 1. pantā. 12. Attiecīgais ražojums 13. Ražojums, uz kuru attiecas pārskatīšana, ir Malaizijas izcelsmes dzelzs vai tērauda (izņemot nerūsējošā tērauda) cauruļu veidgabali (izņemot lietus veidgabalus, atlokus un veidgabalus ar iegrieztu vītni), kā lielākais ārējais diametrs nepārsniedz 609,6 mm un ko izmanto sadurmetināšanai vai citiem mērķiem, (“attiecīgais ražojums”), uz kuriem patlaban attiecas KN kodi ex 7307 93 11, ex 7307 93 19, ex 7307 99 30 un ex 7307 99 90. 14. Attiecīgās personas 15. Komisija oficiāli paziņoja Savienības ražošanas nozarei, pieprasījuma iesniedzējam un eksportētājvalsts pārstāvjiem par pārskatīšanas sākšanu. Ieinteresētajām personām bija dota iespēja rakstiski darīt zināmu savu viedokli un tikt uzklausītām. 16. Eiropas Savienības Sadurmetināto cauruļu veidgabalu ražošanas nozares aizsardzības komiteja (“Savienības ražošanas nozare”) Komisijas dienestiem rakstiski darīja zināmu savu viedokli. Aizsardzības komiteja apšaubīja, cik ticami noteikta eksporta cena. Tika arī iesniegti dokumenti, kuri apliecina mēģinājumus apiet pasākumus, un tika sniegta informācija par attiecīgā ražojuma cenas apmēru, kas pieejama importētājiem Eiropas Savienībā. 17. Komisija nosūtīja antidempinga anketu pieprasījuma iesniedzējam un saistītajiem uzņēmumiem un atvēlētajā termiņā saņēma atbildes. 18. Antidempinga anketu Komisija nosūtīja arī nesaistītajiem importētājiem, kuri atradās Eiropas Savienībā, bet tie nesadarbojās. 19. Komisija ievāca un pārbaudīja visu informāciju, ko uzskatīja par nepieciešamu, lai noteiktu jaunā eksportētāja statusu un dempingu, un veica pārbaudes apmeklējumus pieprasījuma iesniedzēja un Malaizijas saistītā uzņēmuma telpās: 20. Pantech Steel Industries Sdn Bhd (pieprasījuma iesniedzējs), 21. Pantech Corporation Sdn Bhd (saistītais tirdzniecības uzņēmums). 22. Izmeklēšanas periods 23. Pārskatīšanas izmeklēšana aptvēra laikposmu no 2009. gada 1. jūlija līdz 2009. gada 30. jūnijam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods” jeb “PIP”). 24. IZMEKLĒŠANAS REZULTĀTI 25. Jaunā eksportētāja statuss 26. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka uzņēmums nav eksportējis attiecīgo ražojumu sākotnējā izmeklēšanas periodā un ir eksportējis to uz Eiropas Savienību pēc minētā perioda. Uzņēmums ir uzņēmies neatsaucamas līgumsaistības PIP laikā to eksportēt. Tās izpaužas kā trīs pasūtījumi no vienas un tās pašas importētāju grupas Eiropas Savienībā. 27. Pēc PIP pasūtījumiem sekoja eksporta darījumi ar aptuveni tādiem pašiem nosacījumiem, bet tikai neievērojamām atšķirībām cenā un daudzumos. Kaut arī attiecīgie daudzumi bija neievērojami, tomēr tika konstatēts, ka tie ir pietiekami, lai ticami noteiktu dempinga starpību. Tas iespējams tāpēc, ka iekasēto cenu apmēru apliecina arī cita informācija, kas ir Komisijas dienestu rīcībā, tostarp attiecīgā eksportētāja cenas eksportam uz trešām valstīm, un kas apstiprina rīcības modeli, kurš tika konstatēts parbaudītajos darījumos. 28. Attiecībā uz citiem nosacījumiem jauna eksportētāja statusa atzīšanai uzņēmums spēja pietiekami parādīt, ka tas nav tieši vai netieši saistīts ne ar vienu Malaizijas ražotāju eksportētāju, uz kuru attiecas spēkā esošie attiecīgajam ražojumam noteiktie antidempinga pasākumi. 29. Attiecīgi apstiprinājās, ka uzņēmums jāatzīst par “jaunu eksportētāju” saskaņā ar pamatregulas 11. panta 4. punktu, tādēļ jānosaka tam individuāla dempinga starpība. 30. Dempings Normālās vērtības noteikšana 31. Pieprasījuma iesniedzējs ražo veidgabalus un pārdod attiecīgo ražojumu iekšzemes tirgū un eksporta tirgos. Izmeklēšanā atklājās, ka pārdošana iekšzemes tirgū tiek sarežģīti organizēta un tajā piedalās nesaistīti izplatītāji un saistīti tirdzniecības uzņēmumi: tādējādi nesaistīti izplatītāji iepērk attiecīgo ražojumu no ražotāja, pēc tam to pārdod tālāk saistītiem pārdevējiem, kuri pēc tam pārdod preces tālāk nesaistītiem pircējiem iekšzemes tirgū. Faktiski nesaistītie izplatītāji darbojas kā pieprasījuma iesniedzēja aģenti. 32. Pamatojoties uz iepriekš minēto un ņemot vērā faktu, ka saistīto tirdzniecības uzņēmumu pārdevumus var atvedināt uz pieprasījuma iesniedzēju, cenas, ko no galīgā pircēja iekasē saistītie tirdzniecības uzņēmumi, tiek uzskatītas par pirmo cenu parastā tirdzniecības apritē, tāpēc tās izmanto kā pamatu normālās vērtības noteikšanai. 33. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 2. punktu pārdevumi iekšzemes tirgū tika uzskatīti par reprezentatīviem, ja pārdošanas kopapjoms vietējā tirgū bijis vismaz 5 % no eksporta pārdošanas kopapjoma uz Savienību. Komisija konstatēja, ka pieprasījuma iesniedzējs iekšzemes tirgū cauruļu veidgabalus pārdevis kopumā reprezentatīvā apmērā. 34. Pēc tam Komisija identificēja tos cauruļu veidgabalu veidus, ko tirdzniecības uzņēmumi pārdod iekšzemes tirgū un kas bijuši identiski vai tieši salīdzināmi ar tiem, kas pārdoti eksportam uz Eiropas Savienību. 35. Pēc tam Komisija pārbaudīja, vai cauruļu veidgabalu pārdevumus iekšzemes tirgū reprezentatīvos daudzumos var uzskatīt par pārdevumiem parastā tirdzniecības apritē atbilstīgi pamatregulas 2. panta 4. punktam. Tas tika darīts, nosakot rentablo pārdevumu īpatsvaru neatkarīgiem pircējiem iekšzemes tirgū. Tika konstatēts, ka parastā tirdzniecības apritē ir bijuši pietiekami lieli pārdevumi, tāpēc normālo vērtību noteica pēc faktiskās cenas iekšzemes tirgū. 36. Nedaudzos gadījumos, kad kāds attiecīgā ražojuma veids PIP laikā netika pārdots iekšzemes tirgū, normālā vērtība tika aprēķināta, eksportēto ražojuma veidu eksportētāja ražošanas izmaksām pieskaitot pārdošanas, vispārējās un administratīvās (PVA) izmaksas samērīgā apjomā un samērīgu peļņas normu. Eksporta cena 37. Attiecīgo ražojumu eksportēja tieši neatkarīgiem pircējiem Savienībā. Tāpēc eksporta cena tika noteikta saskaņā ar pamatregulas 2. panta 8. punktu, proti, pamatojoties uz faktiski samaksātām vai maksājamām eksporta cenām, kā paskaidrots 16. apsvērumā. Salīdzinājums 38. Normālo vērtību un eksporta cenu salīdzināja, pamatojoties uz EXW cenu. 39. Lai normālās vērtības un eksporta cenas salīdzinājums būtu taisnīgs, saskaņā ar pamatregulas 2. panta 10. punktu tika izdarītas pienācīgas korekcijas, lai ņemtu vērā atšķirības, kas ietekmē cenu salīdzināmību. Visos gadījumos, kad tika atzīts par pieņemamu, precīzu un pamatotu ar ticamiem pierādījumiem, tika izdarītas korekcijas saistībā ar apdrošināšanas, kraušanas, kredīta un saistītajām izmaksām. 40. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka gadījumā, ja Komisija izmantotu normālo vērtību, kuras pamatā ir saistīto tirdzniecības uzņēmumu pārdevumi iekšzemes tirgū, jāizdara arī korekcijas attiecībā uz tirdzniecības apjoma atšķirībām iekšzemes tirgū un ES tirgū. Bez tam tas apgalvoja, ka pārdevumi ES tirgū notikuši izplatītāja līmenī, kaut arī iekšzemes tirgū pieprasījuma iesniedzējs ievērojamu daļu cauruļu veidgabalu pārdeva kā daļu no lielākiem sūtījumiem naftas un gāzes projekta tirgū, kurā veidgabaliem bieži vien jānodrošina vienīgi galveno cauruļu, vārstu un citu svarīgu sastāvdaļu palīgfunkcijas, un ka šis tirgus ir citā tirdzniecības līmenī. 41. Kad bija izanalizēti pārdošanas nosacījumi iekšzemes tirgū, jo īpaši pārdošanas cenas modeļi, izmeklēšanā atklājās, ka pieprasījuma iesniedzējs nav parādījis stabilu un nozīmīgu atšķirību, kā noteikts pamatregulas 2. panta 10. punktā, eksportētājvalsts iekšzemes tirgus dažādu tirdzniecības līmeņu funkcijās un cenās. Tāpēc korekcijas netika ņemtas vērā. Dempinga starpība 42. Saskaņā ar pamatregulas 2. panta 11. punktu un ņemot vērā to, ka PIP laikā bijuši tikai trīs īstenībā vienlaicīgi pasūtījumi un ka izejmateriāla cena, kas ir ražošanas izmaksu lielākā daļa, PIP laikā ievērojami svārstījās, dempinga starpību noteica, salīdzinot normālo vērtību un eksporta cenu atsevišķiem darījumiem. 43. Salīdzinājums parādīja, ka dempings, izteikts procentos no CIF cenas līdz Savienības robežai, ir 49,9 %. 44. Turklāt izmeklēšanā apstiprinājās, ka pieprasījuma iesniedzēja eksporta cenas uz citām trešām valstīm, uz kurām eksportē ievērojamus daudzumus, ir ievērojami mazākas nekā eksportam uz Eiropas Savienību, tas liecina, ka trešos tirgos tiek īstenots dempings. 45. GROZĪJUMS PASĀKUMOS, KAS TIKA PĀRSKATĪTI 46. Vadoties pēc izmeklēšanas rezultātiem, tiek uzskatīts, ka jānosaka galīgais antidempinga maksājums konstatētās dempinga starpības apmērā. 47. PIP laikam noteiktā dempinga starpība 49,9% apmērā ir mazāka par 75 % kaitējuma novēršanas līmeni, kas sākotnējā izmeklēšanā konstatēts Malaizijai. Tādēļ tiek ierosināts noteikt maksājumu, kura pamatā ir dempinga starpība 49,9 %, un attiecīgi grozīt Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008. 48. ANTIDEMPINGA MAKSĀJUMA IEKASĒŠANA AR ATPAKAĻEJOŠU SPĒKU 49. Ņemot vērā iepriekš minētos konstatējumus, antidempinga maksājums ir jāpiemēro ar atpakaļejošu spēku attiecīgā ražojuma importam, ko veic pieprasījuma iesniedzējs un kas tiek reģistrēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2009 3. pantu. 50. UZRAUDZĪBAS NOTEIKUMS UN IESPĒJAMA PĀRSKATĪŠANA NĀKOTNĒ 51. Jānorāda, ka attiecīgajiem uzņēmumiem ir sarežģīta izplatīšanas sistēma, kurā ietilpst arī attiecīgā ražojuma importēšana no citām valstīm, uz kurām attiecas pasākumi. Pastāv arī zināms risks, ka maksājums tiktu apiets, jo dažādiem Malaizijas eksportētājiem uzņēmumiem noteiktu atšķirīgas maksājuma likmes. Tāpēc vajadzīgi īpaši pasākumi, lai nodrošinātu antidempinga maksājumu pareizu piemērošanu. 52. Šie īpašie pasākumi ietver to, ka dalībvalstu muitas dienestiem tiek uzrādīts derīgs rēķins, kas atbilst šīs regulas pielikumā izklāstītajām prasībām. Uz importu, kam nav pievienots šāds rēķins, attiecina atlikušo antidempinga maksājumu, kas piemērojams visiem pārējiem eksportētājiem. 53. Turklāt Padome norāda, ka Komisija tai ir darījusi zināmu, ka aicinās attiecīgo uzņēmumu Komisijai regulāri sniegt ziņojumus, lai pienācīgi uzraudzītu attiecīgā ražojuma pārdevumus uz Savienību, cenu un citus saistītus nosacījumus, kā arī informāciju par izmaiņām, kas skar uzņēmuma pārdošanas cenas iekšzemes tirgū. Padome norāda, ka gadījumos, kad šādi ziņojumi netiek sniegti vai ja tajos atklājas, ka pasākumi pietiekami labi nenovērš kaitējumu radošā dempinga ietekmi, saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu vajadzēs uzsākt starpposma pārskatīšanu. Padome arī norāda, ka Komisijai ir iespēja saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu ex officio sākt starpposma pārskatīšanu, konkrēti, tiklīdz ir pagājis viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā (tomēr var pieļaut arī agrāku pārskatīšanu). Tiek norādīts, ka Komisija pašlaik uzskata, ka būs lietderīgi veikt šādu pārskatīšanu pēc gada, ja vien būs attiecīgi apstākļi. Šajā kontekstā svarīgi norādīt, ka maksājums, kurš ar šo regulu noteikts attiecīgajam uzņēmumam, ir pamatots vienīgi uz ierobežotu skaitu pasūtījumu. 54. INFORMĀCIJAS PAZIŅOŠANA UN PASĀKUMU ILGUMS 55. Attiecīgās personas tika informētas par būtiskajiem faktiem un apsvērumiem, ar ko pamatots nodoms cauruļu veidgabalu importam, ko veic pieprasījuma iesniedzējs, noteikt grozītu galīgo antidempinga maksājumu, un šo maksājumu ar atpakaļejošu spēku iekasēt par reģistrēto importu. To piezīmes attiecīgā gadījumā tika izskatītas un ņemtas vērā. 56. Šī pārskatīšana neskar dienu, kurā saskaņā ar pamatregulas 11. panta 2. punktu spēku zaudē pasākumi, kas noteikti saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1001/2008, IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU. 1. pants 57. Regulas (EK) Nr. 1001/2008 1. panta 2. punkta tabulā attiecībā uz ražotājiem Malaizijā iekļauj šādu ierakstu: Valsts | Uzņēmums | Maksājuma likme (%) | Taric papildkods | Malaizija | Pantech Steel Industries Sdn Bhd | 49,9 | A961 | 58. Ar šo noteiktais maksājums tiek iekasēts ar atpakaļejošu spēku arī par attiecīgā ražojuma importu, kas ir reģistrēts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 692/2009 3. pantu. Ar šo muitas dienestiem tiek dots rīkojums pārtraukt Malaizijas izcelsmes Pantech Steel Industries Sdn Bhd ražotā attiecīgā ražojuma importa reģistrēšanu. 59. Regulas (EK) Nr. 1001/2008 1. pantam pievieno šādu punktu: “Uzņēmumam Pantech Steel Industries Sdn Bhd noteiktās individuālās maksājumu likmes piemēro tad, ja dalībvalstu muitas dienestiem uzrāda derīgu rēķinu, kas atbilst pielikumā izklāstītajām prasībām. Ja šādu rēķinu neuzrāda, piemēro visiem pārējiem uzņēmumiem noteikto maksājuma likmi.” 60. Tas, ka Regulai (EK) Nr. 1001/2008 pievienota iepriekšminētais punkts, nozīmē, ka tās 1. panta 3. punkts tiek pārnumurēts par 1. panta 4. punktu. 61. Ja vien nav noteikts citādi, piemēro spēkā esošos noteikumus par muitas nodokļiem. 2. pants Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī . Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. Briselē, […] Padomes vārdā — priekšsēdētājs […] PIELIKUMS Šīs regulas 1. panta 3. punktā minētajā derīgajā rēķinā jābūt izrakstītāja uzņēmuma amatpersonas parakstītai deklarācijai šādā formā. 62. Rēķina izrakstītājas uzņēmuma amatpersonas vārds/uzvārds un amats. 63. Šāda deklarācija: “Es, apakšā parakstījies, apliecinu, ka šajā rēķinā norādītais [attiecīgā ražojuma] (apjoms), kas pārdots eksportam uz Eiropas Kopienu, ir ražots uzņēmumā (uzņēmuma nosaukums un adrese) ( TARIC papildkods), (attiecīgajā valstī). Apliecinu, ka šajā rēķinā sniegtā informācija ir pilnīga un pareiza, ka rēķinā norādītā cenas ir galīga un ne daļēji, ne pilnībā un ne ar kādiem pasākumiem netiks kompensēta.” Datums un paraksts” [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp. [2] OV L 275, 16.10.2008., 18. lpp. [3] OV L 199, 31.7.2009., 9. lpp.